KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PIRMSPIEVIENOŠANĀS PALĪDZĪBAS INSTRUMENTS (IPA) PĀRSKATĪTA INDIKATĪVĀ DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2013. GADAM /* COM/2012/0581 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PIRMSPIEVIENOŠANĀS PALĪDZĪBAS INSTRUMENTS (IPA) PĀRSKATĪTA INDIKATĪVĀ DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2013. GADAM Ievads Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) indikatīvā daudzgadu finanšu shēma (IDFS) sniedz informāciju par paredzamo kopējo IPA līdzekļu sadalījumu, ko Komisija ierosināja atbilstīgi IPA Regulas (EK) Nr. 1085/2006[1] 5. pantam. Šī shēma sasaista paplašināšanās paketes politisko struktūru ar budžeta procesu. Daudzgadu indikatīvajos plānošanas dokumentos (DIPD), ar ko piešķir pirmspievienošanās atbalstu un ko sagatavo katrai saņēmējvalstij un vairākiem saņēmējiem paredzētajai programmai, kā arī pārrobežu sadarbības komponentam, tiek ņemts vērā IDFS ierosinātais indikatīvais sadalījums. IDFS pamatā ir trīsgadu plānošanas cikls. Parasti IDFS par gadiem N, N+1 un N+2 iesniedz N-2 gada pēdējā ceturksnī kā paplašināšanās paketes daļu; tā ietver priekšlikumu par to, kā pašā paketē izvirzītās politiskās prioritātes ir finansiāli īstenojamas, ņemot vērā finanšu shēmu. Tā kā 2013. gads ir IPA pēdējais budžeta gads, šī IDFS attiecas tikai uz konkrētajā gadā plānotajām pārmaiņām. Tajā ir norādīts pirmspievienošanās palīdzībai paredzēto līdzekļu sadalījums pa valstīm un komponentiem 2013. gadam, kā arī informācija par vairākiem saņēmējiem paredzētajai programmai plānotajiem līdzekļiem un atbalsta izdevumiem. Tāpat kā iepriekšējos gados IDFS tiek publicēta, pamatojoties uz attiecīgo valstu pašreizējo statusu. Tādējādi tā atspoguļo Serbijas statusa maiņu, kas kļuva par kandidātvalsti 2012. gada februārī[2], kā arī dienu, kad paredzēta Horvātijas pievienošanās, tas ir, 2013. gada 1. jūlijs. Ar pirmspievienošanos saistītās vispārējās politiskās prioritātes ir izklāstītas pievienošanās un Eiropas partnerībās, ikgadējos progresa ziņojumos un paplašināšanās stratēģijas dokumentā, kas ir paplašināšanās paketes daļa, ko katra gada rudenī iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Stratēģiskā finanšu plānošana 1. Līdzekļu sadale pa valstīm Sākotnēji attiecībā uz 2007. gada piešķīrumiem Komisija apņēmās nodrošināt, lai neviena saņēmējvalsts 2007. gadā nesaņemtu mazāk līdzekļu, nekā tā saņēma 2006. gadā, un lai Bosnija un Hercegovina un Albānija saņemtu ne mazāk kā gada vidējo finansējumu, kas tika piešķirts laikposmā no 2004. gada līdz 2006. gadam. Šis pēdējais punkts liecina, ka minētajām valstīm finansējums tika koncentrēts 2004. gadā. Skaitļi par 2008. gadu un turpmākajiem gadiem ir aprēķināti, pamatojoties uz piešķīrumu uz vienu iedzīvotāju, ko iepriekš izmantoja par vajadzību un ietekmes rādītāju. Tādējādi atbilstīgi šim aprēķinam potenciālajām Rietumbalkānu kandidātvalstīm pašreizējās finanšu shēmas laikā piešķīrums uz vienu iedzīvotāju palielinājās, un tas būs lielāks nekā vidējais piešķīrums uz vienu iedzīvotāju 2004.-2006. gadā, t.i., 23 euro (2004. gada cenās), ko piešķīra CARDS[3] ietvaros. Vispārējais līdzekļu sadalījums pa valstīm ir ievērots, izņemot Kosovu[4], kurai tika piešķirts lielāks IPA finansējums. Budžeta lēmējinstitūcija 2008. gadā jauno līdzekļu plašākas mobilizācijas ietvaros piešķīra 60 miljonus euro, lai veicinātu stabilitāti un attīstību Kosovā. Papildus šim piešķīrumam no neizmantotajām makrofinansiālā atbalsta apropriācijām tika pārskaitīti vēl 60 miljoni euro. Pēc tam, kad 2008. gada jūlijā bija norisinājusies donoru konference, 2009. gadā tika piešķirti papildu 40 miljoni euro. Horvātijai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai piešķīrums uz vienu iedzīvotāju pārsniedz 30 euro (2004. gada cenās). Piešķīruma apjoms Horvātijai visu šo laikposmu paliks nemainīgs. Ņemot vērā Horvātijas plānoto pievienošanos 2013. gada 1. jūlijā, 2013. gada piešķīrumu Horvātijai saskaņā ar IPA samazinās par pusi no attiecīgajam gadam sākotnēji paredzētās summas, izņemot lauku attīstības komponentam, kuram pilnībā saglabās 2013. gadam sākotnēji paredzēto piešķīrumu. Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai finansējums uz vienu iedzīvotāju turpina palielināties, atspoguļojot minimālo finansējuma apjomu, kāds vajadzīgs, lai neatkarīgi no valsts lieluma izveidotu atbilstošas pārvaldes iestādes. Finansējuma apjoms uz vienu iedzīvotāju Melnkalnē ir lielāks nekā citās valstīs, atspoguļojot minimālo finansējuma apjomu, kāds vajadzīgs, lai neatkarīgi no valsts lieluma izveidotu atbilstošas pārvaldes iestādes. Turcijai, ņemot vērā tās platību un līdzekļu apgūšanas spēju, finansējumu uz vienu iedzīvotāju laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam pakāpeniski palielinās. Attiecībā uz Islandi, pateicoties tiesību aktu saskaņošanai ar ES tiesību aktiem atbilstoši Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un tās ekonomikas un sociālās attīstības līmenim, tā ir izņēmums kandidātvalstu vidū. Tādēļ tika panākta vienošanās par to, ka valsts saņems IPA palīdzību tikai saskaņā ar I komponentu, ko pārvalda Komisija. Finansējumu piešķirs uz trim gadiem, sākot no 2011. gada. 2. Līdzekļu sadale pa komponentiem IPA nodrošina ar šādu piecu komponentu starpniecību: I – pārejas palīdzība un iestāžu izveide; II – pārrobežu sadarbība; III – reģionālā attīstība; IV – cilvēkresursu attīstība un V – lauku attīstība. I komponents — atbalsts pārejai un iestāžu izveide — ietver visus iestāžu izveides pasākumus un ieguldījumus saistībā ar acquis īstenošanu; tas palīdz saņēmējvalstīm palielināt administratīvo un tiesu darbspēju, kā arī atbilstoši prioritātei ietver sadarbības pasākumus, uz kuriem viennozīmīgi neattiecas citi komponenti. II komponents — pārrobežu sadarbība — atbalsta pārrobežu darbības starp saņēmējvalstīm, kā arī starp saņēmējvalstīm un dalībvalstīm; tāpat šis komponents ietver IPA saņēmējvalstu līdzdalību Eiropas Reģionālā Attīstības fonda (ERAF) starpvalstu sadarbības programmās struktūrfondu teritoriālās sadarbības ietvaros un attiecīgi Eiropas Kaimiņvalstu un partnerības instrumenta (EKPI) jūras baseina programmās. III līdz V komponents ir pieejams tikai kandidātvalstīm, un to mērķis ir sagatavot šīs valstis struktūrfondu, kohēzijas fondu un lauku attīstības fondu plānošanai, īstenošanai un pārvaldībai pēc to pievienošanās, pēc iespējas lielākā mērā īstenojot šos fondus saskaņā ar ārējās palīdzības noteikumiem. Īpaši III komponents – reģionālā attīstība – iespējami lielākā mērā darbojas tāpat kā Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds. IV komponents – cilvēkresursu attīstība – saistībā ar Eiropas Nodarbinātības stratēģiju kandidātvalstis sagatavo līdzekļu izmantošanai no Eiropas Sociālā fonda. V komponents — lauku attīstība — palīdz kandidātvalstīm sagatavoties ES finansētām pēcpievienošanās programmām lauku attīstībai, īstenojot pirmspievienošanās palīdzību ar sistēmām, kuras pēc iespējas lielākā mērā līdzinās tām, kas jāizmanto pēcpievienošanās periodā. Sadalot piešķīrumus pa komponentiem, pienācīgi tiek ņemta vērā decentralizētās pārvaldes sistēmu gatavība īstenot III, IV un V komponentu pašreizējās kandidātvalstīs, kā arī II komponentam paredzētā finansējuma, ciktāl tas attiecas uz pārrobežu sadarbību ar dalībvalstīm, atbilstība attiecīgajam finansējumam no ERAF 1.b pozīcijas. 3. Citi piešķīrumi Atbalsta izdevumi Šajā finanšu shēmā ir ietvertas tās administratīvās izmaksas, kas ir tieši saistītas ar IPA īstenošanu. Piešķīrumi vairākiem saņēmējiem paredzētās programmas ietvaros I komponenta vairākiem saņēmējiem paredzētās programmas papildina valstu programmas un stiprina daudzpusējās attiecības ar Rietumbalkānu valstīm un Turciju. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta tiem apgabaliem, kuriem attiecīgajā reģionā ir izšķiroša nozīme saistībā ar Eiropas integrāciju un stabilitāti, un jautājumiem, attiecībā uz kuriem valstīm ir jāsadarbojas. Šīs finanšu shēmas ietvaros finansē programmas, kurām ir reģionāla ietekme un/vai kuras ietver apjoma vai diversifikācijas radītus ietaupījumus, ja tās vienlaicīgi īsteno vairākās saņēmējvalstīs. Ar vairākiem saņēmējiem paredzētajām programmām atbalsta cita starpā Reģionālo valsts pārvaldes skolu, Centrāleiropas Brīvās tirdzniecības līgumu (CEFTA), Reģionālās sadarbības padomi (RSP), cīņu pret organizēto noziedzību, ERASMUS stipendijas un augstāko izglītību. Tās ir arī pamatā pilsoniskās sabiedrības mehānismam, kurā ir līdzekļi gan no valstīm, gan vairākiem saņēmējiem paredzētajām IPA programmām. Iestāžu izveide Rietumbalkānu valstīm, Turcijai un Islandei tiek finansēta ar TAIEX instrumentu, un līdzekļi ir piešķirti revīzijai un reģionālo un valstu programmu novērtēšanai, kā arī informācijas un saziņas darbībām. Nozīmīga reģionālo un horizontālo piešķīrumu daļa joprojām tiks paredzēta, lai segtu mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības pēc ieguldījumiem, energoefektivitāti un infrastruktūras attīstību ciešā sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku un citām starptautiskām finanšu iestādēm. Šis atbalsts tiks koordinēts saskaņā ar Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmu, kas tika izveidota 2009. gada beigās, lai uzlabotu koordināciju un sadarbību starp donoriem un starptautiskajām finanšu iestādēm, kas aktīvi darbojas Rietumbalkānu valstīs. No 2010. gada daļa no II komponenta, proti, valstu līdzdalība ERAF starpvalstu sadarbības programmās „Vidusjūras reģiona valstis” un „Dienvidaustrumeiropa” īstenošanas atvieglošanas nolūkos tiek arī īstenota, balstoties uz vairāku saņēmēju principu. Tabulā norādītie skaitļi Tālāk tabulā ir norādīti iepriekš minētie skaitļi pašreizējās cenās un euro. Tajā norādīta līdzekļu sadale pa valstīm un komponentiem, kā arī piešķīrumi vairākiem saņēmējiem paredzētajai programmai un atbalsta izdevumu piešķīrumi 2013. gadam saskaņā ar 2013. gada budžeta projektu. Galīgie skaitļi par saistībām iepriekšējos gados, kā arī atjaunināti skaitļi par 2012. gadu ir ietverti uzziņas vajadzībām. Pārskatīta indikatīvā daudzgadu finanšu shēma — Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta līdzekļu sadalījums pa valstīm un komponentiem 2013. gadam Valsts/Komponents || 2007.g. || 2008.g. || 2009.g. || 2010.g. || 2011.g. || 2012.g. || 2013.g. Kandidātvalstis HORVĀTIJA Atbalsts pārejai un iestāžu izveide || 49,611,775 || 45,374,274 || 45,601,430 || 39,483,458 || 39,959,128 || 39,969,161 || 17,437,970 Pārrobežu sadarbība || 9,688,225 || 14,725,726 || 15,898,570 || 15,601,136 || 15,869,158 || 16,442,542 || 9,749,192 Reģionālā attīstība || 45,050,000 || 47,600,000 || 49,700,000 || 56,800,000 || 58,200,000 || 57,453,890 || 30,088,235 Cilvēkresursu attīstība || 11,377,000 || 12,700,000 || 14,200,000 || 15,700,000 || 16,000,000 || 15,899,000 || 8,546,000 Lauku attīstība || 25,500,000 || 25,600,000 || 25,800,000 || 26,000,000 || 26,500,000 || 25,820,793 || 27,700,000 KOPĀ || 141,227,000 || 146,000,000 || 151,200,000 || 153,584,594 || 156,528,286 || 155,585,386 || 93,521,397[5] || || || || || || || BIJUSĪ DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKA Atbalsts pārejai un iestāžu izveide || 41,641,613 || 41,122,001 || 39,310,500 || 36,917,068 || 29,403,410 || 28,659,161 || 27,058,357 Pārrobežu sadarbība || 4,158,387 || 4,077,999 || 4,371,501 || 4,467,526 || 4,524,876 || 3,583,373 || 5,093,041 Reģionālā attīstība || 7,400,000 || 12,300,000 || 20,800,000 || 29,400,000 || 39,300,000 || 40,949,983 || 50,276,471 Cilvēkresursu attīstība || 3,200,000 || 6,000,000 || 7,100,000 || 8,400,000 || 8,800,000 || 10,288,000 || 10,636,000 Lauku attīstība || 2,100,000 || 6,700,000 || 10,200,000 || 12,500,000 || 16,000,000 || 17,991,604 || 20,157,737 KOPĀ || 58,500,000 || 70,200,000 || 81,782,001 || 91,684,594 || 98,028,286 || 101,472,121 || 113,221,606 || || || || || || || ISLANDE Atbalsts pārejai un iestāžu izveide || || || || || 12,000,000 || 11,997,400 || 5,810,415 KOPĀ || || || || || 12,000,000 || 11,997,400 || 5,810,415 || || || || || || || MELNKALNE Atbalsts pārejai un iestāžu izveide || 27,490,504 || 28,112,552 || 29,832,179[6] || 29,838,823 || 29,843,599 || 16,346,471 || 5,073,420 Pārrobežu sadarbība || 3,909,496 || 4,487,448 || 4,667,821 || 3,682,690 || 4,310,344 || 4,588,551 || 4,668,687 Reģionālā attīstība || || || || || || 7,982,738 || 14,752,941 Cilvēkresursu attīstība || || || || || || 2,775,000 || 2,808,000 Lauku attīstība || || || || || || 3,258,308[7] || 7,285,467 KOPĀ || 31,400,000 || 32,600,000 || 34,500,000 || 33,521,513 || 34,153,943 || 34,951,068 || 34,588,515 || || || || || || || SERBIJA Atbalsts pārejai un iestāžu izveide || 181,496,352 || 179,441,314 || 182,551,643 || 186,206,679 || 190,556,810 || 190,600,995 || 196,683,533 Pārrobežu sadarbība || 8,203,648 || 11,458,686 || 12,248,357 || 11,751,753 || 11,322,790 || 11,497,244 || 11,630,694 Reģionālā attīstība || || || || || || || Cilvēkresursu attīstība || || || || || || || Lauku attīstība || || || || || || || KOPĀ || 189,700,000 || 190,900,000 || 194,800,000 || 197,958,432 || 201,879,600 || 202,098,239 || 208,314,227 TURCIJA Atbalsts pārejai un iestāžu izveide || 256,702,720 || 256,125,297 || 239,550,810 || 217,809,826 || 231,268,023 || 227,499,161 || 238,500,014 Pārrobežu sadarbība || 2,097,280 || 2,874,709 || 3,049,190 || 3,090,174 || 5,131,977 || 2,174,617 || 2,218,109 Reģionālā attīstība || 167,500,000 || 173,800,000 || 182,700,000 || 238,100,000 || 293,400,000 || 356,066,389 || 366,882,353 Cilvēkresursu attīstība || 50,200,000 || 52,900,000 || 55,600,000 || 63,400,000 || 77,600,000 || 83,188,000 || 91,167,077 Lauku attīstība || 20,700,000 || 53,000,000 || 85,500,000 || 131,300,000 || 172,500,000 || 187,387,295 || 204,184,796 KOPĀ || 497,200,000 || 538,700,006 || 566,400,000 || 653,700,000 || 779,900,000 || 856,315,462 || 902,952,349 Potenciālās kandidātvalstis ALBĀNIJA Atbalsts pārejai un iestāžu izveide || 54,318,790 || 65,237,756[8] || 71,360,000 || 84,200,000[9] || 84,301,650 || 85,140,996 || 84,682,966 Pārrobežu sadarbība || 6,681,210 || 8,582,244 || 9,822,921 || 9,973,173 || 10,126,636 || 9,433,169 || 10,666,232 KOPĀ || 61,000,000 || 73,820,000 || 81,182,921 || 94,173,173 || 94,428,286 || 94,574,165 || 95,349,198 BOSNIJA UN HERCEGOVINA Atbalsts pārejai un iestāžu izveide || 58,136,394 || 69,854,783 || 83,900,000 || 100,688,099 || 102,681,861 || 102,670,996 || 103,493,402 Pārrobežu sadarbība || 3,963,606 || 4,945,217 || 5,207,746 || 4,696,495 || 4,746,425 || 5,197,353 || 5,342,041 KOPĀ || 62,100,000 || 74,800,000 || 89,107,746 || 105,384,594 || 107,428,286 || 107,868,349 || 108,835,443 || || || || || || || KOSOVA Atbalsts pārejai un iestāžu izveide || 68,300,000 || 184,700,000 || 106,100,000 || 66,100,000 || 66,900,000 || 67,000,144 || 68,477,942 Pārrobežu sadarbība || 0 || 0 || 0 || 1,200,000 || 1,800,000 || 1,800,000 || 2,987,731 KOPĀ || 68,300,000 || 184,700,000 || 106,100,000 || 67,300,000 || 68,700,000 || 68,800,144 || 71,465,673 VALSTU PROGRAMMAS KOPĀ || 1,109,427,000 || 1,311,720,006 || 1,305,072,668 || 1,397,306,900 || 1,553,046,687 || 1,633,662,334 || 1,634,058,823 VAIRĀKIEM SAŅĒMĒJIEM PAREDZĒTAS PROGRAMMAS Atbalsts pārejai un iestāžu izveide || 129,571,000[10] || 137,736,644[11] || 188,867,536[12] || 141,706,551[13] || 187,860,605[14] || 207,031,122[15] || 171,226,015 Pārrobežu sadarbība || 0 || 0 || 0 || 4,921,679 || 5,293,313 || 5,672,378 || 6,059,026 ATBALSTA IZDEVUMI || 44,793,000 || 51,950,000 || 47,648,000 || 47,393,000 || 52,183,900 || 52,747,050 || 53,302,924 PAVISAM KOPĀ || 1,263,200,000 || 1,501,406,650 || 1,541,588,204 || 1,591,328,130 || 1,798,384,505 || 1,899,112,884 || 1,864,646,788 Skaitļi ir norādīti euro pašreizējās cenās. [1] OV L 201, 31.7.2006., 82.-93. lpp. [2] Lēmums par III, IV un V komponenta izmantošanu Serbijai ir jāpieņem Padomei un Eiropas Parlamentam, veicot grozījumus Regulā (EK) Nr. 1085/2006 pēc Komisijas priekšlikuma (COM(2012)329, 2012. gada 20. jūnijs). [3] IPA priekštece attiecīgajā reģionā – Kopienas palīdzība rekonstrukcijai, attīstībai un stabilizācijai – kas bija spēkā no 2000.–2006. gadam. [4] Šis nosaukums neskar nostāju par Kosovas statusu un atbilst ANO Drošības padomes rezolūcijai Nr. 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju. [5] 50 % no sākotnējā 2013. gada piešķīruma I līdz IV komponentam un 100 % no sākotnējā 2013. gada piešķīruma V komponentam. [6] Ietver papildu līdzekļus 1,2 miljonu euro apmērā no iepriekšējām programmām. [7] Ir uzsākta šo līdzekļu pārcelšanas procedūra no Lauku attīstības komponenta uz Pārejas palīdzības un iestāžu izveides komponentu. [8] Ietver papildu līdzekļus 3,12 miljonu euro apmērā no iepriekšējām programmām. [9] Ietver papildu līdzekļus 1,5 miljonu euro apmērā no iepriekšējām programmām. [10] Ietver papildu līdzekļus 20,6 miljonu euro apmērā no iepriekšējām programmām. [11] Ietver papildu līdzekļus 2,0 miljonu euro apmērā no iepriekšējām programmām. [12] Ietver papildu līdzekļus 22,8 miljonu euro apmērā no iepriekšējām programmām. [13] Tas ietver samazinājumu nodrošinātības ar pārtiku mehānismam par 29 miljoniem euro, ko atmaksās 2011. gadā (14 miljonus euro), 2012. gadā (6 miljonus euro) un 2013. gadā (9 miljonus euro). Šajos gados atmaksātie līdzekļi tiks izmantoti piešķīrumam Islandei. Šis skaitlis ietver arī papildu līdzekļus 2,7 miljonu euro apmērā no iepriekšējām programmām. [14] Ietver papildu līdzekļus 1,6 miljonu euro apmērā no iepriekšējām programmām. [15] Ietver papildu līdzekļus 32,1 miljonu euro apmērā no iepriekšējām programmām.