EIROPAS KOMISIJA Briselē, 24.3.2022 COM(2022) 128 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EKONOMIKAS UN FINANŠU KOMITEJAI UN NODARBINĀTĪBAS KOMITEJAI Ziņojums saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2020/672 14. pantu par Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma



























SURE pēc 18 mēnešiem: trešais pusgada ziņojums



Kopsavilkums Šis ziņojums ir trešais pusgada ziņojums par Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE). Tajā ir apstiprināti iepriekšējos ziņojumos izklāstītie konstatējumi, aplūkota līdzšinējā instrumenta darbība un izmantojums, kā arī pārskatīta tā sociālekonomiskā ietekme. SURE ir krīzes instruments 100 miljardu EUR apmērā, ko izveidojusi Eiropas Savienība (ES), lai palīdzētu dalībvalstīm aizsargāt darbvietas un strādājošo ienākumus saistībā ar Covid-19 pandēmiju. SURE ir arī spēcīga dalībvalstu solidaritātes izpausme ES satvarā: visas dalībvalstis vienojās sniegt ES divpusējas garantijas, lai Savienība varētu aizņemties no tirgiem ar ļoti izdevīgiem nosacījumiem SURE aizdevumu finansēšanai. Jauns instruments, kas ātri ieviests, lai reaģētu uz pandēmijas sociālekonomisko ietekmi Instrumenta ieviešana bija ātra un sekmīga, un gandrīz visa piešķirtā SURE finansiālā palīdzība 94 miljardu EUR apmērā tagad ir izmaksāta 19 dalībvalstīm. ES sākotnējās atbildes reakcijas uz pandēmiju ietvaros Komisija 2020. gada 2. aprīlī ierosināja SURE regulu, un Padome regulu pieņēma 2020. gada 19. maijā. Finansējums 100 miljardu EUR apmērā kļuva pieejams 2020. gada 22. septembrī pēc tam, kad visas dalībvalstis bija parakstījušas garantijas līgumus. Komisija paātrināja instrumenta ieviešanu ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. Lielākā daļa piešķirtās finansiālās palīdzības tika izmaksāta vien septiņu mēnešu laikā no 2020. gada oktobra līdz 2021. gada maijam. Lai finansētu SURE finansiālo palīdzību dalībvalstīm, ES pirmo reizi emitēja sociālās ietekmes obligācijas. Papildus SURE regulā prasītajam šajā ziņojumā ir sniegti arī attiecīgie dati, kas jāziņo saskaņā ar ES SURE sociālās ietekmes obligāciju satvaru, un atkārtoti apstiprināts, ka SURE izdevumi ir saskaņoti ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. SURE turpmāka izmantošana saņēmējās dalībvalstīs Šis ziņojums apstiprina iepriekšējo aprēķinu, ka 2020. gadā SURE aptvēra aptuveni 31 miljonu cilvēku un 2,5 miljonus uzņēmumu. Tas atbilst gandrīz 30 % no kopējā strādājošo skaita un vienai ceturtdaļai no visiem uzņēmumiem saņēmējās dalībvalstīs. Mazie uzņēmumi ir bijuši galvenie SURE atbalsta saņēmēji. Visvairāk atbalstītās nozares bija vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība, izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumi, kā arī ražošana, turklāt daudzas dalībvalstis ar mērķorientētiem pasākumiem atbalstīja arī citas nozares. SURE turpināja aizsargāt nodarbinātību nevienmērīgās atveseļošanas laikā 2021. gadā, atbalstot aptuveni 3 miljonus cilvēku un vairāk nekā 400 tūkstošus uzņēmumu. Publiskie izdevumi par pasākumiem, kas ir tiesīgi saņemt SURE atbalstu, joprojām lielā mērā atspoguļoja epidemioloģisko situāciju. Atspoguļojot secīgos pandēmijas viļņus, kopējie SURE publiskie izdevumi 2021. gadā izrādījās par 3 miljardiem EUR lielāki, nekā paredzēts iepriekšējā ziņojuma sniegšanas laikā 2021. gada jūnijā. Lai gan saīsināta darbalaika shēmu izmantošana kopš kulminācijas 2020. gadā ir samazinājusies, 2021. gadā tā joprojām bija būtiska. 2022. gada janvārī vienai dalībvalstij tika piešķirta papildu finansiālā palīdzība, savukārt attiecībā uz citu dalībvalsti Padomes īstenošanas lēmums tika grozīts, iekļaujot tajā papildu pasākumus. Ungārija saņēma papildu atbalstu 147 miljonu EUR apmērā, lai pagarinātu esošos pasākumus un finansētu vienu jaunu pasākumu. Sākotnējais Padomes īstenošanas lēmums par Portugāli tika grozīts, iekļaujot trīs papildu pasākumus, lai Portugāle varētu apgūt visu finansiālās palīdzības summu, kas bija jau piešķirta 2020. gada septembrī. Gandrīz visi kopējie plānotie publiskie izdevumi saskaņā ar SURE tagad ir īstenoti. Šobrīd paredzams, ka kopējie publiskie izdevumi par pasākumiem, kuri tiesīgi saņemt SURE atbalstu, sasniegs 118 miljardus EUR. Tas ievērojami pārsniedz kopējo piešķirto finansiālo palīdzību (94 miljardus EUR), jo vairākas dalībvalstis atbalsttiesīgiem pasākumiem iztērēja vai plānoja tērēt lielāku summu nekā pieprasītā finansiālā palīdzība. Tas liecina par SURE atbalstīto pasākumu būtisko nozīmi no dalībvalstu viedokļa. Vairāk nekā puse no kopējiem publiskajiem izdevumiem par pasākumiem, kuri tiesīgi saņemt SURE atbalstu, attiecas uz saīsināta darbalaika shēmām. Vēlreiz apstiprinājies, ka izdevumiem veselības aprūpes jomā ir “blakus kārtas” raksturs, jo tie veido tikai 5 % no kopējiem izdevumiem. Lielākajā daļā dalībvalstu SURE finansiālās palīdzības apgūšanas līmenis ir augsts. Tas joprojām ir ļoti zems tikai vienā dalībvalstī un tiek rūpīgi uzraudzīts vēl vienā dalībvalstī. Rumānijā pirmajā un otrajā ziņojumā konstatētā lielā plaisa apgūšanā (trīs ceturtdaļas no Padomes piešķirtās summas nav apgūtas) kopumā saglabājas nemainīga. Polijā ir vērojama mērena plaisa apgūšanā, jo izdevumi pasākumiem, kuri tiesīgi saņemt SURE atbalstu, ir mazāki, nekā paredzēts; otrajā ziņojumā izmantotajos valsts ziņojumos šāda plaisa vēl netika identificēta. Kopējie izdevumi Polijā ir mazāki par summu, ko Padome piešķīrusi SURE ietvaros, taču tie joprojām pārsniedz jau izmaksāto summu. Otrajā ziņojumā konstatētais apgūšanas risks Portugālē un Kiprā vairs nav aktuāls. Atjaunināts SURE ietekmes novērtējums Šis ziņojums apstiprina iepriekšējā ziņojuma aplēses, ka politikas atbalsta pasākumi, tai skaitā SURE, 2020. gadā efektīvi novērsa 1,5 miljonu cilvēku kļūšanu par bezdarbniekiem. Bezdarba pieaugums 2020. gadā saņēmējās dalībvalstīs bija mērens, neraugoties uz lielo ekonomikas ražīguma kritumu, un ievērojami zemāks, nekā gaidīts. Tas tika panākts, paturot darbiniekus uzņēmumos un uzturot pašnodarbināto personu darbību. Papildu faktors bija arī tas, ka SURE palīdzēja uzlabot vispārējo uzticēšanos ES, ko apstiprināja nesen veiktā Eirobarometra aptauja, kurā SURE saņēma plašu atbalstu no ES iedzīvotājiem. Kā ziņots otrajā pusgada ziņojumā, aplēsts, ka dalībvalstis, saņemot finansiālo palīdzību no SURE, kopumā ietaupījušas 8,2 miljardus EUR procentu maksājumos. Raugoties nākotnē — nodarbinātības aizsardzība pirmajos divos pandēmijas gados ir veicinājusi ātrāku atveseļošanu nekā pēc iepriekšējām krīzēm. Tiek prognozēts, ka 2022. gadā atveseļošana vairāk nekā kompensēs Covid-19 krīzes laikā radušos IKP zaudējumus, ievērojami pārspējot atveseļošanas tempus pēc globālās finanšu krīzes un eurozonas krīzes, kad IKP saglabājās krietni zem pirmskrīzes līmeņa divus gadus pēc krīzes sākuma. SURE to veicināja, finansējot shēmas, kas ļāva uzņēmumiem paturēt darbiniekus un prasmes, kā arī sekmēja pašnodarbināto personu gatavību atsākt savu saimniecisko darbību. Ārkārtas apstākļu, kas pamato SURE, saglabāšanās Ekonomikas prognozēs joprojām saglabājas liela nenoteiktība, ņemot vērā pandēmijas neparedzamo raksturu, atbildot uz kuru tika izveidots SURE, un ģeopolitiskās situācijas attīstību Ukrainā. Lielākā daļa ES dalībvalstu visu ziemu un omikrona varianta uzliesmojuma laikā izvairījās no plašu, stingru ierobežojošu pasākumu atjaunošanas, lai gan dažas nozares ierobežojumi joprojām skāra īpaši smagi. Neskaidrība saistībā ar vīrusu un iespējamiem jauniem variantiem joprojām ir augsta. Izaugsmes temps, kas pieauga 2021. gadā, gada beigās palēninājās, un iebrukums Ukrainā ir palielinājis ekonomisko nenoteiktību. Pandēmijas ietekmes mazināšanai paredzētie politikas pasākumi kļuva arvien precīzāk orientēti uz atveseļošanas veicināšanu, un tos atbalstīja Atveseļošanas un noturības mehānisms. Tā kā SURE darbojas līdz 2022. gada 31. decembrim un šobrīd joprojām ir pieejami 5,6 miljardi EUR, finansiālo palīdzību šā instrumenta ietvaros joprojām var piešķirt, lai novērstu nopietnus ekonomikas traucējumus, kurus izraisījusi Covid-19 pandēmija. Informācija par valstu revīzijas un kontroles sistēmām Ar šo ziņojumu ievieš dalībvalstu ziņoto valsts kontroles un revīzijas sistēmu pārbaudi saskaņā ar SURE regulu, lai novērstu SURE finansiālās palīdzības ļaunprātīgu izmantošanu. Neatkarīgi no Komisijas kontroles sistēmām dalībvalstīm jānodrošina pareizs līdzekļu izmantojums valsts līmenī, jānovērš pārkāpumi un krāpšana un jāatgūst saskaņā ar SURE regulu un divpusējiem aizdevuma līgumiem ļaunprātīgi izmantoti līdzekļi. Lai nodrošinātu, ka dalībvalstīs ir vajadzīgās sistēmas šā pienākuma ievērošanai, Komisija lūdza dalībvalstis sniegt informāciju par valstu kontroles un revīzijas sistēmām attiecībā uz SURE. Šajā ziņojumā ir apkopota visu saņēmēju dalībvalstu sniegtā informācija.

Valstu kontroles un revīzijas sistēmu institucionālā struktūra dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Gandrīz visās dalībvalstīs iestādes, kuras veic SURE atbalstīto pasākumu kontroli un revīziju, darbojās vēl pirms Covid-19 pandēmijas. Vienā dalībvalstī tika izveidotas jaunas iestādes īpaši SURE atbalstītajiem pasākumiem. Citā dalībvalstī papildus jau esošajām tika ieviestas jaunas revīzijas un kontroles sistēmas tikai vienam konkrētam pasākumam. Visas saņēmējas dalībvalstis ir veikušas kontroles, lai novērstu SURE finansiālās palīdzības ļaunprātīgu izmantojumu. Visās dalībvalstīs, izņemot vienu, kontroles un revīzijas ir atklājušas dažus pārkāpumus vai krāpšanas gadījumus. Dalībvalstis ir ziņojušas par līdzīga veida pārkāpumiem vai krāpšanu, un visas dalībvalstis ir dokumentējušas savu darbu. 13 dalībvalstis uzsāka tiesvedību, lai atgūtu nepareizi izlietotos līdzekļus. Dažās dalībvalstīs līdzekļi tika atgūti bez tiesvedības.



Ievads Šis ziņojums ir trešais pusgada ziņojums par Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE). Instrumentu SURE Eiropas Savienība (ES) izveidoja 2020. gada maijā nolūkā palīdzēt dalībvalstīm aizsargāt strādājošo darbvietas un ienākumus Covid-19 pandēmijas laikā. Tas nodrošina pieprasītājām dalībvalstīm Savienības finansiālo palīdzību, piešķirot aizdevumus ar izdevīgiem nosacījumiem. SURE ietvaros pieejama finansiālā palīdzība līdz 100 miljardiem EUR nolūkā palīdzēt finansēt dalībvalstu saīsināta darbalaika shēmas vai līdzīgus pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus un pašnodarbinātas personas, un — blakus kārtā — ar veselību saistītus pasākumus, jo īpaši darba vietā. Šis pusgada ziņojums ir juridisks pienākums. To pieņēmusi Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2020/672 (SURE regulas) 14. pantu nolūkā izpildīt savu pienākumu sniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) un Nodarbinātības komitejai. Nākamais ziņojums jāsagatavo līdz 2022. gada septembra beigām. Termiņš informācijas saņemšanai, lai to iekļautu šajā ziņojumā, bija 2022. gada 7. februāris dalībvalstu ziņojumiem un 2022. gada 6. marts — epidemioloģiskajiem un ekonomiskajiem datiem. Šis ziņojums 2022. gada janvārī atkārtoti apstiprina pozitīvos SURE novērtējumus, kas sniegti pirmajos divos pusgada ziņojumos. Turpmāk rezumēti galvenie konstatējumi: -aplēsts, ka 2020. gadā SURE atbalstu guvuši aptuveni 31 miljons cilvēku un 2,5 miljoni uzņēmumu, -2021. gadā SURE aptvēra 3 miljonus cilvēku un vairāk nekā 400 tūkstošus uzņēmumu 13 dalībvalstīs, -aplēsts, ka valstu darba tirgus pasākumi ar SURE atbalstu 2020. gadā faktiski palīdzējuši novērst bezdarbu gandrīz 1,5 miljoniem cilvēku, -19 dalībvalstis ir pieprasījušas un saņēmušas finansiālu palīdzību SURE ietvaros, -septiņām no šīm dalībvalstīm Padome ir piešķīrusi papildu atbalstu (pēdējā no tām bija Ungārija, kam papildu atbalsts piešķirts 2022. gada janvārī), -vairāk nekā 94 miljardi EUR ir piešķirti, un gandrīz 90 miljardi EUR ir izmaksāti, -vairāk nekā pusi no SURE ietvaros saņemtās finansiālās palīdzības dalībvalstis piešķīra saīsināta darbalaika shēmu atbalstam un vairāk nekā 40 % — līdzīgu pasākumu atbalstam, tai skaitā gandrīz vienu trešdaļu no palīdzības kopapjoma — pašnodarbinātām personām paredzētiem pasākumiem, -5 % tika piešķirti ar veselību saistītiem pasākumiem, kuri ir “blakus kārtas” pasākumi saskaņā ar SURE regulu, -SURE ietvaros piešķirtās finansiālās palīdzības apgūšanas līmenis 17 no 19 dalībvalstīm ir augsts, -apgūšanas līmenis joprojām ir ļoti zems vienā dalībvalstī un tiek cieši uzraudzīts vēl vienā citā dalībvalstī. Abās pārējās dalībvalstīs, kuras norādītas iepriekšējā pusgada ziņojumā, apgūšana vairs nav problēma, -visas dalībvalstis ir veikušas kontroles, lai novērstu SURE finansiālās palīdzības ļaunprātīgu izmantojumu. Visās dalībvalstīs, izņemot vienu, kontroles un revīzijas atklāja pārkāpumus un krāpšanas gadījumus, -aplēsts, ka papildus sociālajiem un strādājošo pabalstiem dalībvalstis ietaupījušas 8,2 miljardus EUR procentu maksājumos, -SURE ietvaros joprojām ir pieejami vairāk nekā 5 miljardi EUR līdz 2022. gada beigām, kurus varētu izmantot, lai turpinātu novērst ekonomikas traucējumus, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija, -papildus šiem konstatējumiem 2021. gada decembrī publicētais Eirobarometra pētījums rāda, ka 82 % eiropiešu uzskata, ka SURE aizdevumi bija laba ideja.

Šajā ziņojumā atjaunināta pirmajos divos pusgada ziņojumos par SURE iekļautā informācija un dažās jomās paplašināta analīze Tas ietver institucionālās norises kopš otrajā ziņojumā aptvertā laikposma beigām (2021. gada septembra sākums), ieskaitot papildu finansiālās palīdzības piešķiršanu Ungārijai un grozījumus Padomes īstenošanas lēmumā (PĪL) par Portugāli ar mērķi iekļaut papildu atbalsttiesīgos pasākumus ar nemainīgu finansiālās palīdzības summu. Tajā atjaunināta iepriekšējos ziņojumos sniegtā analīze, jo īpaši par dalībvalstu publiskajiem izdevumiem, uz kuriem attiecas SURE (pamatojoties uz dalībvalstu 2022. gada janvārī sniegtajiem pusgada ziņojumiem), un SURE ietekmes novērtēšanu (pamatojoties uz jaunākajiem makroekonomiskajiem datiem), Tas papildina darba ņēmēju, pašnodarbināto un uzņēmumu SURE aptvēruma analīzi, ņemot vērā 2021. gada notikumus. Svarīgi, ka atbilstīgi SURE regulai un divpusējiem aizdevuma līgumiem šajā ziņojumā pirmo reizi aplūkotas valstu kontroles un revīzijas sistēmas, ko dalībvalstis ieviesušas, lai novērstu SURE finansiālās palīdzības ļaunprātīgu izmantošanu. Ziņojumā izklāstīta instrumenta SURE izmantošana līdz šim un analizēta tā sociālekonomiskā ietekme. Ziņojumam ir sešas iedaļas. I iedaļā aprakstīta dalībvalstīm piešķirtā finansiālā palīdzība, tai skaitā izmaksātās summas un vēl nesamaksātās summas, un attiecīgie atmaksāšanas grafiki. II iedaļā rezumēti dalībvalstu kopējie publiskie izdevumi valstu pasākumiem, kurus atbalsta SURE . III iedaļā ir atjaunināts iepriekšējos ziņojumos sniegtais sākotnējais SURE ietekmes novērtējums. IV iedaļā aplūkoti ārkārtas apstākļi, kas pamato SURE turpināšanu. V iedaļā sniegts ziņojums par valstu kontroles un revīzijas sistēmām. Noslēgumā VI iedaļā sniegts attiecīgais ziņojums saskaņā ar 2.4. iedaļu ES SURE sociālās ietekmes obligāciju satvarā, kas iestrādāts šajā ziņojumā . I.SURE ietvaros piešķirtās finansiālās palīdzības izmantošana: piešķirtās un izmaksātās summas un citi finanšu aspekti 1.1. Pārskats par saņēmējām dalībvalstīm un piešķirtajām summām Vienai dalībvalstij, kas jau saņem atbalstu no SURE, proti, Ungārijai, 2022. gada janvārī tika piešķirta papildu finansiālā palīdzība. Ungārija 2021. gada decembrī pieprasīja papildu atbalstu 147 miljonu EUR apmērā pēc pandēmijas atkārtota uzliesmojuma iepriekš tajā pašā gadā. Padome šo atbalstu piešķīra 2022. gada 25. janvārī, pamatojoties uz Komisijas 2021. gada 21. decembra priekšlikumu. Tādējādi kopējā SURE ietvaros piešķirtā finansiālā palīdzība sasniedz 94,4 miljardus EUR (skatīt 1. tabulu). 1. tabula. Pārskats par SURE ietvaros piešķirto atbalstu (EUR) Dalībvalsts Kopējā piešķirtā summa* Tajā skaitā papildu līdzekļi Izmaksātā summa* Summa, kas vēl nav samaksāta Beļģija 8 197 530 000 394 150 000 8 197 000 000 0 Bulgārija 511 000 000 0 511 000 000 0 Kipra 603 770 000 124 700 000 603 000 000 0 Čehija 2 000 000 000 0 2 000 000 000 0 Grieķija 5 265 000 000 2 537 000 000 5 265 000 000 0 Spānija 21 324 820 449 0 21 324 000 000 0 Horvātija 1 020 600 000 0 1 020 000 000 0 Itālija 27 438 486 464 0 27 438 000 000 0 Lietuva 957 260 000 354 950 000 957 000 000 0 Latvija 305 200 000 112 500 000 305 000 000 0 Malta 420 817 000 177 185 000 420 000 000 0 Polija 11 236 693 087 0 8 236 000 000 3 000 000 000 Portugāle 5 934 462 488 0 5 411 000 000 523 000 000 Rumānija 4 099 244 587 0 3 000 000 000 1 099 000 000 Slovēnija 1 113 670 000 0 1 113 000 000 0 Slovākija 630 883 600 0 630 000 000 0 Ungārija 651 470 000 147 140 000 504 000 000 147 000 000 Īrija 2 473 887 900 0 2 473 000 000 0 Igaunija 230 000 000 0 230 000 000 0 Kopā 94 414 795 575 3 847 625 000 89 637 000 000 4 769 000 000 * Veicot līdzekļu izmaksas, piešķirtās summas operatīvos nolūkos tika noapaļotas uz leju.



1.2. Līdzekļu izmaksa, vēl nesamaksātā summa un piemērojamais atmaksāšanas grafiks Līdz 2022. gada februārim 19 dalībvalstīm bija izmaksāta SURE finansiālā palīdzība gandrīz 90 miljardu EUR apmērā (skatīt 1. tabulu). Tas veido 95 % no kopējās SURE finansiālās palīdzības, ko Padome piešķīrusi dalībvalstīm. Papildus Ungārijai nesen piešķirtajiem papildu līdzekļiem joprojām ir jāizmaksā salīdzinoši neliels līdzekļu apjoms, kas aizkavējies vai nu pēc attiecīgo dalībvalstu lūguma, vai līdz tiek nodrošināta līdzekļu apguve. Kopējā vēl nesamaksātā summa izmaksai ir mazāka par 5 miljardiem EUR. Sīkāka informācija par SURE darījumiem un līdzekļu izmaksu dalībvalstīm ir atspoguļota A1. tabulā pielikumā. Neatmaksāto SURE aizdevumu kopējais atmaksāšanas grafiks ir parādīts turpmāk. 2. tabulā norādīta kopējā atmaksājamā pamatsumma un procentu maksājumi par katru gadu. Izmaksas dalībvalstīm vidējais termiņš ir 14,5 gadi. Tas ir tuvu maksimālajiem 15 gadiem, kā paredzēts attiecīgajos PĪL. 2. tabula. Neatmaksāto ES SURE aizdevumu atmaksāšanas grafiks Kalendārais gads Pamatsumma Procenti SURE kopā 2021 35 480 000 35 480 000 2022 111 110 000 111 110 000 2023 122 500 000 122 500 000 2024 122 500 000 122 500 000 2025 8 000 000 000 122 500 000 8 122 500 000 2026 8 000 000 000 122 500 000 8 122 500 000 2027 122 500 000 122 500 000 2028 10 000 000 000 122 500 000 10 122 500 000 2029 8 137 000 000 122 500 000 8 259 500 000 2030 10 000 000 000 122 500 000 10 122 500 000 2031 122 500 000 122 500 000 2032 122 500 000 122 500 000 2033 122 500 000 122 500 000 2034 122 500 000 122 500 000 2035 8 500 000 000 122 500 000 8 622 500 000 2036 9 000 000 000 122 500 000 9 122 500 000 2037 104 500 000 104 500 000 2038 104 500 000 104 500 000 2039 104 500 000 104 500 000 2040 7 000 000 000 104 500 000 7 104 500 000 2041 97 500 000 97 500 000 2042 97 500 000 97 500 000 2043 97 500 000 97 500 000 2044 97 500 000 97 500 000 2045 97 500 000 97 500 000 2046 5 000 000 000 97 500 000 5 097 500 000 2047 6 000 000 000 75 000 000 6 075 000 000 2048 30 000 000 30 000 000 2049 30 000 000 30 000 000 2050 10 000 000 000 30 000 000 10 030 000 000 Kopā 89 637 000 000 3 029 590 000 92 666 590 000





II.SURE instrumenta izmantošana: publiskie izdevumi un valstu pasākumi, uz kuriem attiecas SURE Šajā iedaļā galvenā uzmanība vērsta uz instrumenta politikas izmantošanu. Konkrētāk, tajā rezumēti tie dalībvalstu publiskie izdevumi, kurus sedz SURE atbalsts vai kuri ir uz to attiecināmi, un raksturoti valstu pasākumi. Tajā arī norādīts to darba ņēmēju un uzņēmumu skaits, kuri saņēmuši SURE atbalstu. 2.1. Faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ar SURE atbalstu 2.1.1. Atbalsttiesīgiem pasākumiem paredzēto publisko izdevumu uzraudzība SURE ietvaros piešķirtās finansiālās palīdzības plānotās un faktiskās izmantošanas uzraudzībā izmanto saņēmēju dalībvalstu pusgada ziņojumos sniegto informāciju . Ziņojumos jāsniedz informācija par publisko izdevumu piešķiršanu pasākumiem, uz kuriem attiecas SURE (un šo pasākumu aptvērumu attiecībā uz darba ņēmējiem un uzņēmumiem, kā atspoguļots 2.3. iedaļā). Līdz šim šādi ziņojumi sniegti četras reizes: 2020. gada augustā (“sākotnējais ziņojums”), 2021. gada janvārī un februārī (“pirmais ziņojums”), 2021. gada jūnijā (“otrais ziņojums”) un 2022. gada janvārī (“jaunākais ziņojums”). Informācija ir atspoguļota tā, kā to sniegušas dalībvalstis par pasākumiem, kuri tiesīgi saņemt SURE atbalstu. Dažas dalībvalstis ir papildinājušas SURE atbalstu ar valsts finansējumu vai ES struktūrfondu līdzekļiem, līdz ar to izdevumi varētu pārsniegt SURE atbalsta summu. Ziņojumu sniegšana atvieglo SURE ietvaros sniegtās finansiālās palīdzības apgūšanas novērtēšanu, salīdzinot to ar Padomes piešķirto summu. Gandrīz visi kopējie plānotie publiskie izdevumi saskaņā ar SURE tagad ir īstenoti. SURE regula ļauj finansiālo palīdzību izmantot plānotajiem publisko izdevumu palielinājumiem, kas nepieciešami pasākumiem, uz kuriem attiecas SURE. 98 % no kopējiem plānotajiem publiskajiem izdevumiem saistībā ar atbalsttiesīgiem pasākumiem jau bija radušies līdz 2021. gada beigām . 2020. gada jūnijā plānoto izdevumu daļa bija 54 % (saskaņā ar sākotnējo ziņojumu); līdz 2021. gada jūnijam (otrā ziņojuma sniegšanas laiks) minētā daļa bija nokritusies līdz 10 %. Atlikušie plānotie izdevumi tagad veido tikai 2 % (skatīt 2. diagrammu), un daudzi pasākumi tagad ir pabeigti.



1. diagramma. Publiskie izdevumi, par kuriem paziņots Avots: dalībvalstu ziņojumi (2022. gada janvāris) Piezīme. Igaunija SURE atbalstam pieteicās 2021. gada februārī, un tādējādi tā ir iekļauta no 2021. gada jūnija. 2. diagramma. Faktisko un plānoto publisko izdevumu, uz kuriem attiecas SURE, izmaiņas pa mēnešiem Avots: dalībvalstu ziņojumi (2022. gada janvāris) Šobrīd paredzams, ka kopējie publiskie izdevumi par pasākumiem, kuri tiesīgi saņemt SURE atbalstu, sasniegs 118 miljardus EUR, kas pārsniedz kopējo SURE ietvaros piešķirto finansiālo palīdzību. Šī summa ir saglabājusies samērā stabila kopš iepriekšējā ziņojuma, kurā paredzētā summa bija 115 miljardi EUR (1. diagramma). Tas pārsniedz kopējo summu, kas piešķirta SURE ietvaros (94 miljardi EUR), jo vairākas dalībvalstis plāno tērēt atbalsttiesīgajiem pasākumiem vairāk par pieprasīto un saņemto finansiālo palīdzību. Tas vēl vairāk apliecina SURE darbības jomas būtiskumu, raugoties no dalībvalstu perspektīvas. Kopējie SURE publiskie izdevumi 2021. gadā izrādījās par 3 miljardiem EUR lielāki, nekā paredzēts iepriekšējā ziņojuma sniegšanas laikā 2021. gada jūnijā. Tomēr valstu situācija nebija viendabīga, jo septiņas dalībvalstis ziņoja par mazākām summām, nekā paredzēts 2021. gadam. Deviņas dalībvalstis (iepriekš — trīs) tagad plāno izdevumus 2022. gadā kopumā 2,6 miljardu EUR apmērā. Publiskie izdevumi par pasākumiem, kas ir tiesīgi saņemt SURE atbalstu, joprojām lielā mērā atspoguļoja epidemioloģisko situāciju. Pēc 2021. gada pirmās puses stingrajiem pasākumiem visā Eiropā līdz 2021. gada vasaras beigām izdevumi samazinājās līdz mēneša zemākajam līmenim, jo vakcinācijas kampaņas uzņēma apgriezienus un dalībvalstis atteicās no vispārēju ierobežojumu izmantošanas pandēmijas pārvarēšanai (skatīt 2. diagrammu). 2021. gada beigās bija vērojams neliels publisko izdevumu pieaugums, jo omikrona varianta ietekmē daži pasākumi tika no jauna ieviesti. 2.1.2. Līdzekļu apgūšana Lielākajā daļā dalībvalstu SURE finansiālās palīdzības apgūšanas līmenis ir augsts. Tā kā gandrīz visi publiskie izdevumi ir īstenoti, 17 no 19 dalībvalstīm jau ir iztērējušas vismaz kopējo finansiālās palīdzības apjomu, kas tām piešķirts atbalsttiesīgiem pasākumiem (skatīt 3. diagrammu). 13 no šīm valstīm ir iztērējušas vai plāno tērēt vairāk par piešķirto summu, arī finansējot atlikušo summu no valsts līdzekļiem. Vienā dalībvalstī līdzekļu apguves līmenis ir potenciāli zemāks, nekā norādīts otrajā ziņojumā. Atšķirībā no iepriekšējā 2021. gada 22. septembra ziņojuma Polija pašlaik ziņo, ka kopējie publiskie izdevumi pasākumiem, kas paredzēti PĪL, ir zemāki nekā Padomes piešķirtā summa. Šī plaisa parādījusies pēc datu pārskatīšanas (sakarā ar laika nobīdi izpildes datu ziņošanā) attiecībā uz dažiem pasākumiem, un to var saistīt ar spēcīgāku, nekā gaidīts, ekonomikas atgūšanos. Tomēr jau izmaksātā summa (8,2 miljardi EUR) joprojām ir mazāka par Polijas ziņoto kopējo publisko izdevumu apjomu (10,3 miljardi EUR). Komisija sadarbojas ar valsts iestādēm, lai apspriestu iespējamos risinājumus, tajā skaitā atlikušo līdzekļu izmaksas atlikšanu.

Rumānijā pirmajā un otrajā ziņojumā konstatētā apgūšanas plaisa joprojām ir liela (gandrīz divas trešdaļas no izmaksātās summas). Šī plaisa saistāma ar vājāku, nekā gaidīts, pandēmijas ietekmi uz Rumānijas ekonomiku un spēcīgāku atveseļošanu, nekā gaidīts. Valsts iestādes ir ierosinājušas iekļaut papildu pasākumus (tiesīgus saņemt SURE atbalstu), lai samazinātu šo plaisu. Turpinās tehniskais dialogs ar Komisiju. Apgūšana vairs nav problēma divās dalībvalstīs, kurās otrajā pusgada ziņojumā bija konstatēta apgūšanas plaisa. Iepriekšējā ziņojumā bija norādīta attiecīgi mērena un neliela plaisa starp PĪL iekļauto pasākumu izmaksām un kopējo summu, kas Portugālē un Kiprā piešķirta SURE ietvaros. Abas valstis tagad ziņo par faktiskajiem izdevumiem, kas pārsniedz piešķirto summu, jo Portugālē ir pieņemti jauni atbalsttiesīgie pasākumi, savukārt Kiprā pasākumi paplašināti. Sākotnējais Padomes īstenošanas lēmums par Portugāli tika grozīts 2022. gada janvārī, lai iekļautu papildu atbalsttiesīgos pasākumus. Lai pilnībā apgūtu 2020. gadā piešķirto summu, ar grozošo PĪL tika pievienoti trīs atbalsttiesīgie pasākumi, kas jau ir īstenoti un ir tiesīgi saņemt finansējumu no SURE. Grozošo PĪL Padome apstiprināja 2022. gada 25. janvārī, pamatojoties uz Komisijas 2022. gada 4. janvāra priekšlikumu. 3. diagramma. Plānoto un faktisko publisko izdevumu saistībā ar atbalsttiesīgiem pasākumiem pārsvars pār aizdevuma summu (% no aizdevuma summas) Avots: dalībvalstu ziņojumi Piezīme. Publiskie izdevumi attiecas uz ziņotajiem izdevumiem, kas saistīti ar PĪL paredzētajiem pasākumiem, bez korekcijas attiecībā uz koncentrācijas limitu un atskaitot Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) līdzekļus. Dažas dalībvalstis (Igaunija, Slovēnija) ir pārtraukušas sniegt ziņojumus par pasākumiem, kuri tiesīgi saņemt SURE atbalstu, jo tās vairs neizmanto SURE finansiālo palīdzību šo pasākumu finansēšanai tāpēc, ka ir jau pārsniegušas piešķirto summu. 2.2. Valstu pasākumi: saīsināta darbalaika shēmas vai līdzīgi pasākumi ar SURE atbalstu Vairāk nekā puse no kopējiem publiskajiem izdevumiem par pasākumiem, kuri tiesīgi saņemt SURE atbalstu, piešķirti saīsināta darbalaika shēmām. 52 % no kopējiem publiskajiem izdevumiem par pasākumiem, kuri tiesīgi saņemt SURE atbalstu, ir piešķirti saīsināta darbalaika shēmām, kuras finansē 16 no 19 dalībvalstīm, kas saņem atbalstu no SURE. Vēl 32 % ir piešķirti “līdzīgiem pasākumiem” pašnodarbinātajiem. 9 % tika piešķirti algas subsīdijas shēmām, savukārt 2 % no kopējiem izdevumiem tiek piešķirti “citiem” līdzīgiem pasākumiem, kas atbalsta darbvietu saglabāšanu un strādājošo ienākumus. Deviņas dalībvalstis izmantoja SURE finansiālo palīdzību tikai darba tirgus pasākumiem (skatīt 4. diagrammu). Apstiprinās ar veselību saistīto izdevumu “blakus kārtas” būtība. Tikai 5 % no kopējiem izdevumiem tika tērēti vai bija plānots tērēt ar veselību saistītiem pasākumiem. No 19 dalībvalstīm 10 bija tādas, kas neizmantoja SURE atbalstu ar veselību saistītu pasākumu finansēšanai. 4. diagramma. Publiskie izdevumi pasākumiem, kuri tiesīgi saņemt SURE atbalstu, pa izdevumu veidiem Avots: dalībvalstu ziņojumi Piezīme. Vairāk informācijas par Ungārijas ar veselību saistītajiem izdevumiem skatīt 2021. gada marta ziņojumā par SURE. Ungārija pieteicās papildu atbalstam esošo pasākumu pagarināšanai un viena jauna pasākuma finansēšanai. Aizdevums palīdzēs Ungārijai segt izmaksas saistībā ar jaunu ienākuma atbalsta shēmu pašnodarbinātajiem un tādu uzņēmumiem paredzētu nodokļu atvieglojumu pagarināšanu, kuri ieviesti, reaģējot uz koronavīrusa izraisīto pandēmiju, lai saglabātu cilvēku nodarbinātību. Jaunā pagaidu shēma ir paredzēta tiem uzņēmējiem bez darbiniekiem, kuriem nav tiesību saņemt algu subsīdijas atbilstīgi nozaru algu shēmai un kuri strādā mājsēdes pasākumu skartās nozarēs. Viņi var saņemt vienreizēju maksājumu ikmēneša garantētās minimālās algas apmērā ar nosacījumu, ka viņi turpina savu darbību vismaz divus mēnešus pēc ārkārtējās situācijas gaidāmajām beigām. Atlikusī atbalsta daļa tiek piešķirta nodokļu atvieglojumu (darba devēja sociālās apdrošināšanas iemaksām, mācību nodevām, mazo uzņēmumu nodoklim un vienreizējam nodoklim mazajiem nodokļu maksātājiem) attiecināšanai uz pandēmijas visvairāk skartajām nozarēm.

2.3SURE aptvērums attiecībā uz nodarbinātību un uzņēmumiem Aplēsts, ka SURE 2020. gadā atbalstījis aptuveni 31 miljonu cilvēku un 2,5 miljonus uzņēmumu. Dalībvalstu 2021. gada janvāra ziņojumi apstiprina otrajā ziņojumā par SURE sniegtos skaitliskos rādītājus. Tas atbilst gandrīz 30 % no kopējā strādājošo skaita un vienai ceturtdaļai uzņēmumu saņēmējās dalībvalstīs. Strādājošo skaita aplēse ietver aptuveni 22,25 miljonus darba ņēmēju un 8,75 miljonus pašnodarbināto. 5. un 6. diagrammā parādīts SURE aptvēruma sadalījums pa dalībvalstīm. Šajās aplēsēs nav iekļauti cilvēki, kuri no SURE saņem ar veselību saistītu pasākumu atbalstu, un tāpēc tās uzskatāmas par konservatīvām. Mazie uzņēmumi ir bijuši galvenie SURE atbalsta saņēmēji. Pandēmijas rezultātā mainījās saīsināta darbalaika shēmu izmantojums, proti, pirms Covid-19 tās galvenokārt izmantoja lielie uzņēmumi, bet pandēmijas laikā — pārsvarā mazie uzņēmumi, jo shēmas galvenokārt izmanto pakalpojumu (galvenokārt viesnīcas un restorāni) un mazumtirdzniecības nozare, nevis ražošanas nozare. Lielākā daļa SURE uzņēmumu aptvēruma bija vērsts uz mazajiem uzņēmumiem (6. diagramma). Atbalstu galvenokārt saņēma uzņēmumi pakalpojumu nozarē, lai gan ražošana joprojām saņēma ievērojamu atbalstu (aptuveni trešdaļu no SURE izdevumiem). Nozares ar lielāko izdevumu īpatsvaru bija i) vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība, ii) izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumi un iii) ražošana (skatīt 7. diagrammu). Daudzas dalībvalstis savos PĪL ir arī nodrošinājušas atbalstu citām nozarēm, piemēram, kultūras nozarei, ar mērķorientētiem pasākumiem. 5. diagramma. SURE atbalstītie strādājošie 2020. gadā (% no kopējā strādājošo skaita) Avots: dalībvalstu ziņojumi Piezīme. Aptvēruma un kopējā strādājošo skaita dati ir dalībvalstu ziņotie. 6. diagramma. SURE atbalstītie uzņēmumi 2020. gadā, pēc lieluma (% no kopējā uzņēmumu skaita) Avots: dalībvalstu ziņojumi Piezīme. Kopējais uzņēmumu skaits neietver uzņēmumus, kuros nav darbinieku. Tiek pieņemts, ka uzņēmumu sadalījums attiecas uz 2020. gada aptvērumu. Polija un Ungārija nav ziņojušas par uzņēmumu lielumu. Mazie uzņēmumi ir tie, kuros ir mazāk par 50 darbiniekiem, vidējie uzņēmumi ir uzņēmumi ar 50–250 darbiniekiem un lielie uzņēmumi — ar vairāk nekā 250 darbiniekiem. 7. diagramma. SURE nozaru aptvērums Avots: dalībvalstu ziņojumi Piezīme. Dalībvalstis ziņo par trim nozarēm, kuras guvušas vislielāko labumu no SURE, kā arī par izdevumu daļu, kas iztērēta šajās nozarēs. Šajā diagrammā ir parādīta vidējā izdevumu daļa dalībvalstīs katrā nozarē. Ja nozare nav minēta, mēs pieņemam, ka tā saņem vienādu daļu no atlikušajiem izdevumiem. Sešas dalībvalstis nav ziņojušas par izdevumu daļu, kas tiek novirzīta trim lielākajām nozarēm: mēs pieņemam, ka lielākā nozare saņem 50 %, otra lielākā saņem 30 % un trešā lielākā nozare — 20 % no kopējiem izdevumiem. Šie skaitļi atbilst vidējiem rādītājiem dalībvalstīs, kuras ziņoja par izdevumu daļu. SURE turpināja aizsargāt nodarbinātību nevienmērīgās atveseļošanas laikā 2021. gadā, atbalstot aptuveni 3 miljonus cilvēku un vairāk nekā 400 tūkstošus uzņēmumu. Tas ietver gandrīz 2,5 miljonus darbinieku un vairāk nekā 600 tūkstošus pašnodarbināto, kas atbilst vairāk nekā 6 % no kopējā strādājošo skaita un vairāk nekā 10 % uzņēmumu 13 saņēmējās dalībvalstīs, kuras turpināja izmantot SURE 2021. gadā (8. un 9. diagramma). Secīgie pandēmijas viļņi lika daudzām dalībvalstīm atkārtoti ieviest ekonomiskā atbalsta pasākumus dažādos posmos 2021. gada laikā. Lai gan šo viļņu ekonomiskā ietekme bija mazāka nekā pirmajam vilnim, dažas dalībvalstis un nozares tie skāra vairāk nekā citas. Ietekmi uz nodarbinātību mazināja SURE atbalstītie pasākumi, tajā skaitā papildu līdzekļi, kas piešķirti otrā viļņa pārvarēšanai 2021. gada sākumā. 8. diagramma. SURE atbalstītie strādājošie 2021. gadā (% no kopējā strādājošo skaita) Avots: dalībvalstu ziņojumi Piezīme. Nav norādītas dalībvalstis, kuras iztērēja SURE finansiālo palīdzību līdz 2020. gada beigām. “Nav datu” (n/d) attiecas uz dalībvalstīm (Itāliju un Ungāriju), kuras neziņoja par aptvērumu 2021. gadā. 9. diagramma. SURE atbalstītie uzņēmumi 2021. gadā (% no kopējā uzņēmumu skaita) Avots: dalībvalstu ziņojumi Piezīme. Kopējais uzņēmumu skaits neietver uzņēmumus, kuros nav darbinieku. “Nav datu” (n/d) attiecas uz dalībvalstīm (Itāliju un Ungāriju), kuras neziņoja par aptvērumu 2021. gadā. Lai gan laika gaitā tas samazinājās, 2021. gadā joprojām bieži tika izmantots atbalsts saīsinātam darbalaikam. Lai gan saīsinātā darbalaika izmantojuma maksimums pandēmijas pirmajā vilnī no 2020. gada marta līdz aprīlim joprojām ir nepārspēts, ievērojams skaits strādājošo turpināja saņemt saīsināta darbalaika atbalstu (vai līdzīgas darbvietu saglabāšanas shēmas atbalstu), jo īpaši 2021. gada pirmajā pusē. SURE izdevumi cieši seko to darbinieku daļai, uz kuriem attiecas saīsināta darbalaika shēmas (10. diagramma). Pakāpeniskā saīsināta darbalaika atbalsta izmantošanas samazināšanās atspoguļo notiekošo ekonomikas atveseļošanu, ko veicina sekmīgas vakcinācijas kampaņas. Diemžēl datu trūkums par laikposmu pēc 2021. gada septembra lielākajā daļā valstu vēl neļauj novērtēt SARS-CoV-2 vīrusa omikrona varianta iespējamo ietekmi uz saīsināta darbalaika shēmām.



10. diagramma. To darbinieku daļa, kuri saņem atbalstu no saīsināta darbalaika shēmām un tām pielīdzināmām shēmām Avots: EMCO un SPC uzraudzības ziņojums par nodarbinātības un sociālo situāciju pēc Covid-19 uzliesmojuma (2022. gada ziema)

Piezīme. Dati par aptverto darbinieku skaitu Čehijā nav pieejami. Par laikposmu pēc 2021. gada jūnija pieejama daļēja informācija: dati par aptvertajiem darbiniekiem nav pieejami par Itāliju pēc jūnija un par Beļģiju pēc augusta. Covid-19 krīzes laikā pieauga sieviešu un jauniešu iesaiste saīsināta darbalaika darbā. Šis apgalvojums balstīts uz otro ziņojumu (publicēts 2021. gada septembrī), un šajā ziņā nav pieejami atjauninājumi. Tas galvenokārt atspoguļo atbalstīto nozaru sastāva pārmaiņas no ražošanas un būvniecības uz pakalpojumiem un mazumtirdzniecību, t. i., nozarēm, kuru nodarbinātībā ir salīdzinoši lielāks sieviešu un jauniešu īpatsvars. Lai gan sieviešu īpatsvars saīsināta darbalaika nodarbinātībā pieauga līdz apmēram pusei, jauniešu īpatsvars joprojām bija ierobežots. III.Sākotnējā SURE ietekmes analīze Šajā iedaļā ir atjaunināta iepriekšējos SURE pusgada ziņojumos sniegtā analīze par SURE ietekmi uz nodarbinātību un publiskajām finansēm, izmantojot arī Eirobarometra aptaujas rezultātus. 3.1SURE ietekmes uz bezdarba līmeni novērtēšana Šajā iedaļā sniegts atjaunināts novērtējums par SURE ietekmi uz bezdarba līmeni saņēmējās dalībvalstīs. SURE nolūks ir palīdzēt dalībvalstīm saglabāt strādājošo un pašnodarbinātu personu nodarbinātību Covid-19 pandēmijas laikā, tādējādi aizsargājot darbaspēka ienākumus (“darbvietu saglabāšanas” efekts ietekmes rašanās laikā). Tas arī veicina ātru atveseļošanu, pandēmijai mazinoties, jo uzņēmumi ir saglabājuši savus darbiniekus un prasmes un pašnodarbinātie ir gatavi atsākt savu saimniecisko darbību (“atgūšanās efekts” pēc ietekmes). Šeit sniegtajā novērtējumā galvenā uzmanība pievērsta attiecībai starp ražīgumu un bezdarbu kopš pandēmijas sākuma. Rezultātiem ir informatīvs raksturs, taču metodisku iemeslu dēļ skaitļi jāinterpretē piesardzīgi. Pirmkārt, ir grūti izstrādāt “hipotētisku” darba tirgus darbības scenāriju bez SURE. Otrkārt, ekonomikas ražīguma un nodarbinātības attiecību ietekmē dažādi faktori, to skaitā SURE. Citi faktori ir saistīti ar to, ka cilvēki nav varējuši aktīvi meklēt darbu vai bija atturējušies no meklēšanas, jo liela daļa ekonomikas bija apstājusies. Bezdarba pieaugums 2020. gadā saņēmējās dalībvalstīs bija ievērojami mazāks, nekā gaidīts. Covid-19 krīzes pārvarēšanai 2020. gadā īstenotie ātrie un apjomīgie politikas pasākumi mazināja ekonomikas ražīguma krituma ietekmi uz bezdarbu salīdzinājumā ar gaidāmo bezdarba līmeņa reakciju uz IKP izmaiņām, kāda novērota iepriekš (skatīt 11. diagrammu) . Bezdarba līmeņa pieaugums lielākajā daļā valstu bija mazāks, nekā gaidīts . Šie konstatējumi apstiprina iepriekšējos rezultātus, kas izklāstīti pirmajā un otrajā SURE pusgada ziņojumā. Pieņemtie politikas atbalsta pasākumi, ieskaitot SURE, 2020. gadā efektīvi pasargāja no bezdarba 1,5 miljonus cilvēku SURE saņēmējās dalībvalstīs. Šis otrajā ziņojumā minētais skaitliskais rādītājs tiek apstiprināts. Kā jau minēts otrajā ziņojumā, bezdarba līmeņa pieaugumu, kurš bija zemāks, nekā gaidīts, daļēji var skaidrot ar saīsināta darbalaika shēmu un līdzīgu pasākumu plašu izmantošanu, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kuras saņem SURE instrumenta atbalstu. Valstu līmenī — jo lielāka summa tika saņemta no SURE 2020. gadā, jo mērenāks bija bezdarba līmeņa pieaugums, savukārt dažas dalībvalstis, kuras nesaņēma atbalstu, spēja izmantot savus izdevīgos finansēšanas nosacījumus, lai īstenotu lielas saīsināta darbalaika shēmas (12. diagramma). Aplēsts, ka šie darba tirgus pasākumi, it īpaši saīsināta darbalaika shēmas, līdztekus citiem politikas risinājumiem pandēmijas kontekstā ir samazinājuši bezdarba līmeni SURE atbalsta saņēmējās dalībvalstīs par aptuveni vienu procentpunktu salīdzinājumā ar gaidīto bezdarba līmeņa pieaugumu. Tas atbilst aptuveni 1,5 miljoniem cilvēku, kuri nekļuva par bezdarbniekiem Covid-19 uzliesmojuma laikā SURE atbalsta saņēmējās dalībvalstīs. 11. diagramma. Faktiskās bezdarba līmeņa izmaiņas pretstatā prognozētajām izmaiņām SURE atbalsta saņēmējās dalībvalstīs 2020. gadā Avots: Ameco un pašu aprēķini Piezīme: y ass — paredzamās bezdarba līmeņa izmaiņas atbilst prognozēm, kas izriet no katras valsts regresijas modeļa laikposmam no 1999. līdz 2019. gadam. Analīze balstās uz Okuņa likuma pieeju, kurā atkarīgais mainīgais apzīmē bezdarba līmeņa izmaiņas, bet neatkarīgais mainīgais — reālā IKP pieauguma tempu. Faktiskās bezdarba līmeņa izmaiņas ņemtas no Komisijas 2021. gada rudens prognozes. 12. diagramma. Saikne starp bezdarba līmeņa izmaiņām un izmaksāto SURE finansējumu 2020. gadā Avots: Ameco un pašu aprēķini Piezīme: y ass — paredzamās bezdarba līmeņa izmaiņas izriet no katras valsts regresijas modeļa, kurš paskaidrots 11. diagrammas piezīmē. Nodarbinātības aizsardzība pirmajos divos pandēmijas gados ir veicinājusi ātrāku atveseļošanu nekā iepriekšējās krīzēs. Pirmkārt, gan IKP, gan bezdarba līmenis SURE atbalsta saņēmējās dalībvalstīs 2021. gadā atguvās tuvāk pirmskrīzes līmenim, salīdzinot ar globālo finanšu krīzi un eurozonas krīzi, pēc tāda paša laika perioda (skatīt 13. diagrammu). Tas notika, neskatoties uz turpmākajiem pandēmijas viļņiem, kuru dēļ gada laikā bija atkārtoti jāievieš ierobežojumi. Nodarbinātības līmenim atgūstoties, bezdarba līmenis ES nokritās zem pirmspandēmijas līmeņa līdz rekordzemiem 6,4 %. Kopējais nostrādāto stundu skaits ir palielinājies, galvenokārt atspoguļojot darbvietu saglabāšanas shēmu izmantošanas turpmāku samazināšanos, lai gan stundu skaits joprojām ir par 1 % mazāks nekā pirms pandēmijas. Otrkārt, balstoties uz ziemas prognozi, ekonomikas izaugsme turpināsies arī 2022. gadā un ievērojami pārsniegs atveseļošanu tajā pašā posmā pēc iepriekšējām krīzēm, kad IKP saglabājās krietni zem pirmskrīzes līmeņa. Tas liecina, ka pieejamā darbaspēka saiknes ar uzņēmumiem noturēšana, izmantojot saīsināta darbalaika shēmas un līdzīgus pasākumus, ir palīdzējusi veicināt ātru atveseļošanos, neskatoties uz sarežģīto epidemioloģisko situāciju. 13. diagramma. IKP un bezdarba līmeņa atgūšanās pēc krīzes vēsturisks salīdzinājums Avots: Ameco (izmantojot Komisijas 2021. gada rudens prognozi), Eurostat Piezīme. Parādīts kopējais IKP un vidējais bezdarba līmenis SURE saņēmējās dalībvalstīs. Laika periods t-1 attiecas uz gadu pirms attiecīgajām krīzēm, t. i., t+2 Covid-19 krīzei attiecas uz 2022. gadu. t=2009 globālajai finanšu krīzei (GFK); t=2012 eurozonas (EZ) parādu krīzei. Kanāli, kas skaidro, kā SURE sekmēja mērenāku bezdarba līmeņa pieaugumu 2020. gadā un ātrāku atveseļošanu, detalizēti aprakstīti pirmajā SURE pusgada ziņojumā. Tie ietver vispārējās uzticēšanās uzlabošanu visā ES, atbalstu saīsināta darbalaika shēmām un to izmantošanas veicināšanu un iespēju nodrošināšanu dalībvalstīm vairāk līdzekļu tērēt nodarbinātības atbalstam un citiem ar pandēmiju saistītiem politikas pasākumiem. Pirmajā ziņojumā sniegtie ad hoc apsekojuma dati liecināja, ka SURE bija sava loma vairuma saņēmēju dalībvalstu lēmumā ieviest jaunas saīsināta darbalaika shēmas vai mainīt pastāvošu shēmu, un tas ļāva dažām dalībvalstīm veikt vērienīgākus pasākumus, kas līdzīgi saīsināta darbalaika shēmām. SURE arī palīdzēja dalībvalstīm vairot savu nodarbinātības saglabāšanas shēmu devīgumu vai ilgumu, jo tas kalpoja par pamatu dalībvalstu pārliecībai, kas ļāva īstenot lielākus aizņēmumus un tēriņus, nekā tās būtu gatavas citos apstākļos, izmantojot ES iegūtos ietaupījumus uz procentu maksājumiem par spīti dalībvalstu zemākam kredītreitingam. Uzticēšanās efektu vēl vairāk ilustrē jaunākie Eirobarometra aptaujas rezultāti, kas izklāstīti turpmāk. SURE ir saņēmis plašu ES iedzīvotāju atbalstu. 2021. gada decembrī publicētajā Eirobarometra aptaujā respondentiem eurozonā tika jautāts, vai SURE aizdevumi, kuru mērķis ir saglabāt cilvēku darbvietas, ir laba ideja, un 82 % aptaujāto atbildēja apstiprinoši. Šo pozitīvo viedokli par SURE pauduši respondenti gan saņēmējās valstīs, gan garantijas devējās valstīs (skatīt 14. diagrammu), vēlreiz apstiprinot instrumenta panākumus gan darbvietu atbalstīšanā, gan uzticēšanās ES vairošanā.

14. diagramma. ES iedzīvotāju viedoklis par to, vai SURE aizdevumi bija laba ideja (% no kopējā atbilžu skaita) Avots: Eirobarometra aptaujas 2021. gada decembra publikācija; aptauja veikta eurozonas valstīs 2021. gada oktobrī un novembrī. Skatīt 25. zemsvītras piezīmi. 3.2Tieša finansiālā ietekme: aplēstie procentu maksājumu ietaupījumi Aplēsts, ka dalībvalstis, saņemot finansiālo palīdzību no SURE, kopumā ietaupījušas 8,2 miljardus EUR procentu maksājumos. Šī summa balstās uz pirmajām septiņām SURE emisijām līdz līdzekļu izmaksai 2021. gada 25. maijā, kas bija pēdējā izmaksa pirms ziņojuma datu robeždatuma. Līdz ar to aplēstie procentu maksājumu ietaupījumi, visticamāk, pieaugs līdz ar pēdējām izmaksām . Minētie ietaupījumi radās tāpēc, ka SURE aizdevumi piedāvāja dalībvalstīm zemākas procentu likmes nekā tās, kuras dalībvalstīm būtu jāmaksā, pašām emitējot valsts parāda vērtspapīrus, un šo aizdevumu vidējais periods ir gandrīz 15 gadi. Iemesls tam ir Eiropas Savienības AAA kredītreitings un SURE obligāciju likviditāte. Vislielākie ietaupījumi reģistrēti dalībvalstīs ar zemākiem kredītreitingiem. IV. SURE regulas piemērošanu pamatojošo ārkārtas apstākļu saglabāšanās Šajā iedaļā ir ziņots par SURE instrumenta piemērošanu pamatojošo ārkārtas apstākļu saglabāšanos, kā to prasa SURE regula . Lielākā daļa ES dalībvalstu visu ziemu izvairījās no plašu, stingru ierobežojošo pasākumu atjaunošanas, taču nenoteiktība saistībā ar vīrusu joprojām ir liela. Omikrona varianta straujā izplatība visas ziemas garumā norādīja uz ātrumu, kādā pandēmijas gaita var mainīties. Neraugoties uz zemāku smagas saslimšanas un nāves risku nekā ar iepriekšējiem SARS-CoV-2 variantiem, augstāks omikrona varianta lipīgums izraisīja hospitalizācijas gadījumu un veselības aprūpes sistēmu noslogojuma pieaugumu visā pasaulē, kā arī var izraisīt ievērojamu saslimšanas gadījumu skaitu, jo īpaši neaizsargātās iedzīvotāju grupās. Lai gan vairums dalībvalstu neatjaunoja pilna mēroga mājsēdes pasākumus, 2021. gada beigās un 2022. gada sākumā atsevišķas nozares ierobežojumi joprojām skāra īpaši smagi. Saskaņā ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) datiem 2022. gada 6. martā kopējo epidemioloģisko situāciju ES/EEZ raksturoja augsts paziņoto gadījumu rādītājs, taču kopumā ar lejupejošu tendenci. Lai gan omikrona varianta vilnis ir sasniedzis augstāko punktu lielākajā daļā valstu, inficēšanās turpina pieaugt vecāka gadagājuma cilvēku vidū, un no 6. marta tiek prognozēta pieaugoša mirstības līmeņa tendence 10 valstīs. ECDC atzīmēja, ka epidemioloģiskā situācija rada lielas vai ļoti lielas bažas 15 ES/EEZ valstīs. Situācija valstīs joprojām atšķiras, un uzraudzības datu tendenču interpretācija šobrīd rada grūtības, jo dalībvalstīs ir atšķirīgi un strauji mainīgi testēšanas režīmi. 2021. gadā pieaugušais izaugsmes temps gada beigās palēninājās. Pēc pirmspandēmijas ekonomikas ražīguma līmeņa atjaunošanās 2021. gada vasarā Eiropas ekonomika nedaudz palēninājās omikrona varianta izraisītā Covid-19 infekciju pieauguma, augsto enerģijas cenu un joprojām pastāvošo piegādes traucējumu dēļ. Lai gan daži ierobežojumi tika ieviesti no jauna, tie kopumā ir bijuši maigāki vai mērķorientētāki nekā iepriekšējos viļņos. Komisijas ziemas prognozē (publicēta pirms iebrukuma Ukrainā) tika paredzēts, ka izaugsme otrajā ceturksnī palielināsies un prognozes periodā saglabāsies stabila, kā rezultātā ES IKP pieaugs par 4,0 % 2022. gadā un 2,8 % 2023. gadā. Inflācijas prognoze ES tika pārskatīta, palielinot līdz 3,9 % 2022. gadā, — tas joprojām ir krietni virs ECB noteiktā 2 % mērķrādītāja. Ņemot vērā ģeopolitisko situāciju Ukrainā, ekonomikas prognozēs šobrīd ir ārkārtēja nenoteiktība. Iebrukums Ukrainā un tā ietekme uz drošību un stabilitāti, visticamāk, negatīvi ietekmēs izaugsmi, cita starpā tāpēc, ka tas ietekmēs finanšu tirgus, turpināsies enerģijas cenu spiediens, joprojām pastāvēs šķēršļi piegādes ķēdēs un tiks ietekmēta uzticēšanās. Arī pašreizējā Covid-19 viļņa ietekme varētu būt ilgāka, nekā paredzēts, un vēl vairāk traucēt piegādes ķēdes. Abi šie faktori varētu izraisīt augstāku inflāciju, nekā paredzēts, ja papildu izmaksas tiks pārnestas uz patērētājiem. Taču mājsaimniecību pieprasījums varētu palielināties lielo uzkrājumu dēļ, savukārt Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM) varētu nodrošināt vēl spēcīgāku stimulu investīcijām, lai gan šobrīd riski liecina par lejupejošu tendenci. Politikas pasākumi ir kļuvuši arvien vairāk mērķorientēti, un tos atbalsta ANM nolūkā veicināt atveseļošanu. Šajā nolūkā ir jāvirzās prom no pagaidu ārkārtas palīdzības, piemēram, SURE. ANM sekmē investīcijām bagātu atveseļošanu un izaugsmi veicinošas reformas, un viens no mērķiem ir palīdzēt novērst pandēmijas nevienmērīgo ietekmi uz mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Pārkvalificēšanās un prasmju pilnveide ir svarīgs elements, ņemot vērā ES apņemšanos attiecībā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāru un digitalizācijas un zaļās pārkārtošanās veicināšanu. Tā kā instruments joprojām būs pieejams līdz 2022. gada 31. decembrim, finansiālo palīdzību SURE ietvaros var joprojām piešķirt, lai novērstu nopietnus Covid-19 pandēmijas izraisītos ekonomiskos traucējumus. SURE ietvaros joprojām ir pieejami aptuveni 5,6 miljardi EUR, kas ir vairāk nekā kopējie papildu līdzekļu pieprasījumi, kurus līdz šim iesniegušas 7 dalībvalstis (3,8 miljardi EUR) otrajā pieprasījumu kārtā. V. Informācija par valstu revīzijas un kontroles sistēmām 5.1Ziņojumu sniegšanas pienākums par revīzijas un kontroles sistēmām Komisijas kontroles sistēmas novērš krāpšanu starp Savienību kā aizdevēju un dalībvalsti kā aizņēmēju. Proti, Komisija ir ieviesusi kontroles pasākumus, lai novērstu pārkāpumus vai krāpšanu attiecībā uz datiem, ko dalībvalstis sniedz, vai nu pieprasot aizdevumu, vai pēc tam par aizdevuma izmantošanu. Ja rodas aizdomas par šādiem gadījumiem, saskaņā ar aizdevuma līguma noteikumiem Komisija var rīkoties un veikt izmeklēšanu. Komisija veic šo uzdevumu, pilnībā ievērojot dalībvalstu kompetences, un tai nav pilnvaru novērtēt un uzraudzīt, kā galasaņēmēji dalībvalstīs izmanto SURE aizdevumus. Konkrētāk, SURE un tā īstenošana nekādā veidā nedrīkst iejaukties valsts sociālā nodrošinājuma sistēmu izstrādē ne vispārīgi, ne attiecībā uz saīsinātu darbalaiku, kas joprojām ir dalībvalstu kompetencē , . Neatkarīgi no Komisijas kontroles sistēmām dalībvalstīm kā aizņēmējām ir jānodrošina līdzekļu pienācīga izmantošana valsts līmenī, jānovērš pārkāpumi un krāpšana, kā arī jāatgūst neatbilstīgi izmantoti līdzekļi. Šis pienākums izriet no SURE regulas 13. panta 1. punkta un Finanšu regulas 220. panta 5. punkta. Konkrēti, saskaņā ar aizdevuma līgumu katrai dalībvalstij, kas saņem atbalstu no SURE, regulāri jāpārbauda, vai mehānisma ietvaros aizņemtās summas tiek izmantotas atbilstīgi SURE regulai, PĪL un aizdevuma līgumam, un jānodrošina, lai tiktu veikti atbilstoši pasākumi pārkāpumu un krāpšanas novēršanai. Aizņemto summu nepareizas vai neatbilstīgas izmantošanas gadījumā dalībvalstij jāveic tiesiskas darbības šādu summu atgūšanai. To papildina dalībvalsts pienākums saistībā ar aizdevuma pārvaldību izmeklēt un izskatīt krāpšanas vai korupcijas gadījumus vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas kaitē ES finanšu interesēm. Dalībvalstīm ir jāsniedz Komisijai informācija par valsts kontroles un revīzijas sistēmām attiecībā uz SURE, lai nodrošinātu to saistību izpildi atbilstīgi aizdevuma līgumam. Šajā nolūkā Komisija 2022. gada 18. janvārī veica saņēmēju dalībvalstu ad hoc apsekojumu. Visas dalībvalstis atbildēja uz anketas jautājumiem. Dalībvalstu ziņoto rezultātu kopsavilkums ir sniegts 5.2. iedaļā.

5.2Galvenie aptaujas rezultāti 5.2.1. Par kontroli un revīziju atbildīgās iestādes Valstu kontroles un revīzijas sistēmu institucionālā struktūra dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Apmēram pusē dalībvalstu par kontroli atbildīgās iestādes nav atbildīgas par revīziju. Otrā pusē dalībvalstu dažas iestādes veic gan kontroli, gan revīziju, savukārt citas iestādes veic tikai kontroli vai tikai revīziju. Kontroles bieži veic Darba lietu ministrija (10 dalībvalstīs), cita ministrija (piemēram, Finanšu ministrija, Sociālā nodrošinājuma ministrija, Ģimenes lietu un sociālās politikas ministrija, Kultūras ministrija), valsts nodarbinātības dienesti, darba inspekcijas, sociālās apdrošināšanas fondi vai nodokļu aģentūras (15. diagramma). Revīzijas visbiežāk veic valsts augstākā revīzijas struktūra vai ministrija (piemēram, Finanšu ministrija un Darba lietu ministrija) (16. diagramma).



15. diagramma. Par kontroli atbildīgās iestādes (dalībvalstu skaits) 16. diagramma. Par revīziju atbildīgās iestādes (dalībvalstu skaits) Avots: dalībvalstu anketas Avots: dalībvalstu anketas Gandrīz visās dalībvalstīs iestādes, kuras veic SURE atbalstīto pasākumu kontroli un revīziju, darbojās vēl pirms Covid-19 pandēmijas. Vienā dalībvalstī tika izveidotas jaunas iestādes īpaši SURE atbalstītajiem pasākumiem. Divās dalībvalstīs papildus jau esošajām tika ieviestas jaunas revīzijas un kontroles sistēmas tikai vienam konkrētam pasākumam vai tā daļai. 5.2.2. Kontroles un revīzijas sistēmu ieviešana Visas dalībvalstis veica SURE ietvaros atbalstīto pasākumu kontroles. Visas dalībvalstis veica vismaz maksājumu pieprasījumu administratīvas pārbaudes / dokumentāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka SURE līdzekļi tiek izmantoti atbilstoši to mērķim (17. diagramma). Turklāt gandrīz 85 % dalībvalstu veica ex post pārbaudes un aptuveni puse no tām veica pārbaudes uz vietas, lai novērstu krāpšanu un pārkāpumus. Visas dalībvalstis veica attiecināmības kritēriju izpildes pārbaudi (18. diagramma). Turklāt vairāk nekā trīs ceturtdaļas dalībvalstu veica pārbaudes par to, vai strādājošie, kas saņem atbalstu, ir saglabājuši darbu un vai saņēmēji atbalstu izmanto paredzētajam mērķim. Pamatojoties uz aptaujā sniegtajām atbildēm, dalībvalstīm ir papildus jāprecizē informācija par revīzijas esību un tvērumu. Vairāk nekā puse dalībvalstu ziņoja, ka tās vai nu ir veikušas maksājumu piešķiršanas procedūras un/vai saņēmēju revīziju, vai veikušas cita veida revīzijas. Lai gan visās dalībvalstīs ir ieviestas SURE kontroles, viena dalībvalsts ziņoja, ka nav veiktas SURE atbalstīto pasākumu revīzijas. Cita dalībvalsts ziņoja, ka ir veiktas revīzijas, izņemot dažus pasākumus, kam izlietota salīdzinoši neliela daļa no kopējā finansējuma. Visas dalībvalstis sistemātiski veica kontroles un revīzijas, vairumā gadījumu pamatojoties uz riska un/vai statistisko izlasi. Dažos gadījumos kontroles ir bijušas automātiskas visiem saņēmējiem, izmantojot īpašas IT sistēmas. Astoņas dalībvalstis ziņoja, ka ir veikušas arī ad hoc kontroles un revīzijas. Turpmāk lielākā daļa dalībvalstu nav paredzējušas citas kontroles un revīzijas, izņemot tās, kuras jau tiek veiktas vai ir īstenotas. Tikai divas dalībvalstis plāno veikt konkrētu pasākumu papildu kontroli un revīziju 2022. gada otrajā pusē. 17. diagramma. Kontroļu un revīziju veids (dalībvalstu skaits) 18. diagramma. Jautājumi, kam kontrolēs un/vai revīzijās pievērsta vislielākā uzmanība (dalībvalstu skaits) Avots: dalībvalstu anketas Avots: dalībvalstu anketas 5.2.3. Pārkāpumu vai krāpšanas gadījumu izplatība un atbildes reakcija uz tiem Visās dalībvalstīs, izņemot vienu, kontroles un revīzijas atklāja pārkāpumus un krāpšanas gadījumus. Turklāt gandrīz visās dalībvalstīs iestādēm ir ziņots par aizdomām par pārkāpumiem vai krāpšanu. Visos šādos gadījumos tika veikta izmeklēšana. Apstiprinātu pārkāpumu vai krāpšanas gadījumā 13 dalībvalstis uzsāka tiesvedību, lai atgūtu nepareizi izlietotos līdzekļus. Dažās dalībvalstīs līdzekļi tika atgūti bez tiesvedības. Viena dalībvalsts ziņoja, ka atklātie pārkāpumi vai krāpšanas gadījumi vēl nav apstiprināti. Dalībvalstis ziņoja par līdzīgiem pārkāpumiem vai krāpšanu. Visbiežāk ziņotie pārkāpumi bija saistīti ar apgrozījuma krituma trūkumu vai nepietiekamu tā kritumu, lai varētu pretendēt uz atbalstu, darba ņēmēju atlaišanu algu subsīdiju saņemšanas laikā (vai neilgi pēc tam), darba devējam prasītās algas daļas neizmaksāšanu, darbiniekiem piešķirtās summas neizmaksāšanu pilnā apmērā un atbalsta pieprasījumu darbiniekiem, kuri atgriezās darbā un kuriem nebija šķēršļu strādāt, un darbiniekiem, kuri faktiski strādāja kā parasti. Dažos gadījumos uzņēmumi pieteicās atbalstam neesošām darba attiecībām vai izmantoja atbalstu jaunpieņemtiem darbiniekiem esošo darbinieku vietā. Citos gadījumos uzņēmumi vienlaikus pieteicās vairākiem pasākumiem, kaut arī juridiski bija tiesīgi uz tikai viena pasākuma atbalstu. Uzņēmumi arī nepatiesi deklarējuši saimnieciskās darbības veidu, lai varētu saņemt atbalstu.