LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 27.06.2005 
COM(2005) 0301 gal īgā redakcija 
2001/0241 (COD)   
KOMISIJAS ATZINUMS 
 
atbilstīgi EK Līguma 251. panta 2. punkta treš ās daļas c) apakšpunktam 
par Eiropas Parlamenta ierosin ātajiem groz ījumiem 
Padomes kop ējā nostājā attiecībā uz 
priekšlikumu 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, 
 
ar ko saska ņo dažus soci ālās jomas ties ību aktus attiec ībā uz autotransportu un ar ko 
groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un (EK) Nr. 2135/98 
AR KURU GROZA KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMU 
atbilstīgi EK Līguma 250. panta 2. punktam 
 
LV 2   LV 2001/0241 (COD) 
KOMISIJAS ATZINUMS 
 
atbilstīgi EK Līguma 251. panta 2. punkta treš ās daļas c) apakšpunktam 
par Eiropas Parlamenta ierosin ātajiem groz ījumiem 
Padomes kop ējā nostājā attiecībā uz 
priekšlikumu 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, 
 
ar ko saska ņo dažus soci ālās jomas ties ību aktus attiec ībā uz autotransportu un ar ko 
groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un (EK) Nr. 2135/98 
1. I EVADS  
EK Līguma 251. panta 2. punkta treš ās daļas c) apakšpunkt ā ir paredz ēts, ka Komisijai 
jāsniedz atzinums par groz ījumiem, kurus Eiropas Parlaments ierosin ājis otrajā lasījumā. 
Turpmākais ir Komisijas atzinums par Parlamenta pie ņemtajiem četrdesmit tr īs grozījumiem.  
2. V ISPĀRĪGA INFORM ĀCIJA 
Datums, kad priekšlikums nos ūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei 
(dokuments KOM(2001)573 gal īgais - 2001/0241 (COD): 2001. gada 
12. oktobris.
Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinuma datums: 2001. gada 
29. maijs.
Eiropas Parlamenta p ēc pirmā lasījuma sniegt ā atzinuma datums: 2003. gada 
14. janvāris.
Grozītā priekšlikuma dokumenta KOM(2003)0490 nos ūtīšanas 
datums: 2003. gada 
11. augusts.
Datums, kad ar vienpr ātīgu lēmumu pie ņemta kopējā nostāja: 2004. gada 
9. decembris.
Datums, kad Eiropas Parlaments otraj ā lasījumā pieņēmis rezol ūciju, 
kurā iekļauti 43 groz ījumi kopējā nostājā: 2005. gada 
13. aprīlis.
3. P RIEKŠLIKUMA M ĒRĶIS 
Komisijas priekšlikuma m ērķis ir vienk āršot, preciz ēt un atjaunin āt noteikumus, kas iek ļauti 
Padomes 1985. gada 20. decembra Regul ā (EEK) 3820/851, par pārtraukumiem un atp ūtas 
                                                 
1 OV L 370, 31.12.1985., 1. lpp. 
 
LV 3   LV periodiem transportl īdzekļu vadītājiem, jo tie ir sarež ģīti, dalībvalstīs tiek atšķirīgi interpret ēti 
un īstenoti, k ā arī tajos jāatspoguļo lielās izmaiņas autotransporta nozar ē pēdējo divdesmit 
gadu laikā.  
Vienkāršošanas nol ūkā ar to aizst āj sarežģīto kompens ācijas sistēmu par samazin ātiem dienas 
un nedēļas atpūtas periodiem, k ā arī samazina daudz ās īpašās procedūras atseviš ķās nozarēs. 
Ir uzlabota precizit āte, pievienojot krietnu skaitu jaunu defin īciju, kā arī izveidojot komiteju 
strīdīgu jautājumu izskat īšanai, savuk ārt atbrīvojumi un atk āpes ir atjaunin ātas un preciz ētas, 
lai atspogu ļotu priv ātā sektora pieaugošo iesaist īšanos sabiedrisko pakalpojumu 
nodrošināšanā un lai ierobežotu noteikumu ļaunprātīgu izmantošanu. Noteikumu lab āka 
izpilde tiek veicin āta, ieviešot ekstrateritorialit ātes jēdzienu attiec ībā uz sankcij ām, 
pieņēmumu par darba dev ēja atbildību un līdzatbildību par visu transporta sist ēmu.  
4. K OMISIJAS ATZINUMS PAR EIROPAS PARLAMENTA IEROSIN ĀTAJIEM GROZ ĪJUMIEM  
4.1. Groz ījumi, kurus Komisijas pie ņem 
Kopumā Komisijai no pavisam 43 groz ījumiem ir pie ņemami 14 groz ījumi. Piln ībā 
pieņemami ir tr īs grozījumi: 14., 33. un 76.; viens groz ījums — 45. — ir pie ņemams da ļēji; 
desmit groz ījumi ir pie ņemami princip ā vai pēc pārstrādāšanas: 1., 3., 5., 7., 9., 10., 15., 26., 
38. un 43.  
4.1.1. Groz ījumi, kurus pie ņem pēc pārstrādāšanas 
Saskaņā ar 1. grozījumu  AETR  parakstītājām valstīm cik vien iesp ējams ātri jāsaskaņo AETR  
līgums ar jauno regulu. Kaut ar ī Komisija piekr īt šim mērķim, šis apsv ērums nedr īkst 
ierobežot Kopienas un dal ībvalstu attiec īgo kompetenci. 
(8) apsvērums  
„(8) Eiropas 1970. gada 1. j ūlija Līguma par transportl īdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos 
autopārvadājumos ( AETR ) noteikumi ar groz ījumiem jāturpina piem ērot attiecībā uz preču un 
pasažieru autop ārvadājumiem ar transportl īdzekļiem, kas re ģistrēti jebkurā dalībvalstī vai 
jebkurā valstī, kura ir AETR  līgumslēdzēja puse, vis ā braucien ā, ja šis brauciens ir starp 
Kopienu un trešo valsti, kas nav Šveice, un valst īm, kas ir Eiropas ekonomikas zonas l īguma 
puses, vai caur t ādām valstīm. Vēlams groz īt AETR, lai to saska ņotu ar š īs regulas 
noteikumiem. ” 
Nostājas 7. grozījumā ir norādīts, ka jābūt uz ceļa pārbaudāmam, vai ir izpild īts noteikums 
par transportl īdzekļa vadīšanas laiku div ās nedēļās. Par to jau ir netieši run āts (14) apsv ērumā. 
Tomēr vēlams izdar īt tiešu atsauci uz izmai ņām Regulā (EEK) 3821/85. Komisija dod 
priekšroku tam, ka 28 dienu p ārbaudi uz ce ļa ievieš pak āpeniski, kas tekst ā jāatspoguļo šādi: 
(31.b) apsv ērums (jauns) 
„(31.b) Pieredze liecina, ka š īs regulas noteikumu izpildi, jo īpaši attiec ībā uz norādīto 
maksimālo transportl īdzekļa vadīšanas laiku div ās nedēļās un attiecībā uz kompens āciju par 
samazināto nedēļas atpūtas periodu , nevar nodrošin āt ,  j a  v i e n  p ārbaudēs uz ceļa netiek 
ieviesta pareiza un efekt īva kontrole vismaz par visu attiecīgo periodu; autovadītāju rīcībā 
jābūt reģistrētai inform ācijai vismaz par 15 dien ām un pēc 2008. gada 1. janv āra — vismaz 
par 28 dien ām.” 
 
LV 4   LV Nostājas 26. grozījumā ir izklāstīta „transportl īdzekļa vadīšanas laika” defin īcija. Komisija 
dod priekšroku ne tik sarež ģītai definīcijai, kurā šis laika posms b ūtu vienkārši sasaist īts ar to 
laiku, kas tahogr āfā reģistrēts kā „braukšana”, proti: 
4. panta ia) apakšpunkts (jauns) 
„ia) „transportl īdzekļa vadīšanas laiks” ir braukšana, kas re ģistrēta ar Padomes Regulas 
(EEK) Nr. 3821/85 1. pielikum ā un 1.B pielikum ā noteiktaj ām reģistrācijas kontrolier īcēm.” 
4.1.2. Groz ījumi, kurus pie ņem princip ā 
Nostājas 3. grozījums. Kaut arī Komisija piekr īt, ka noteikumu preciz ēšanu un vien ādu 
ieviešanu j ācenšas nodrošin āt ar ieteikt ās komitolo ģijas komitejas pal īdzību, vienādu galīgo 
interpretēšanu var pan ākt vienīgi ar Eiropas Kopie nu Tiesas starpniec ību. Grozījuma teksts ir 
šāds: 
(13) apsv ērums 
„(13) Jāsniedz izsme ļošas galveno terminu defin īcijas, lai atvieglotu interpret ēšanu un lai 
nodrošinātu, ka šo regulu piem ēro vienādi. Turklāt jācenšas nodrošin āt, ka valsts uzraudz ības 
iestādes veic š īs regulas vien ādu […] īstenošanu ar komitejas pal īdzību, kas izveidota 
saskaņā ar 24. pantu, k ā paredzēts 25. pant ā.. Šajā regulā sniegtā „nedēļas” definīcija neliedz 
transportl īdzekļa vadītājiem sākt darbu jebkur ā nedēļas dienā.” 
Ierosinātais 5. grozījums  tagad paredz īpašu apsv ērumu par p ārejas posma pas ākumiem, kas 
minēti 28. panta 2. punkt ā Padomes kop ējā nostājā par transportl īdzekļa vadītāju minim ālā 
vecuma kop ēja ierobežojuma noteikumiem. Apsv ērumam jāattiecas tikai uz transportl īdzekļa 
vadītāju, nevis uz transportl īdzekļa vadītāja palīgu, minim ālo vecumu.  
(29.a) apsv ērums 
„(29.a) T ā kā noteikumi par transportl īdzekļa vadītāju minimālo vecumu tagad ir paredz ēti 
Direktīvas 2003/59/EK1 5. pant ā un tie jātransponē līdz 2009. gadam, šaj ā regulā jāparedz 
pārejas noteikumi tikai par transportl īdzekļa vadītāju […] minim ālo vecumu.”  
Ar 9. grozījumu  ievieš tiešu atsauci uz pašreiz ējo direktīvu par minim ālajiem izpildes 
līmeņiem šai regulai un nor āda īsāku termiņu, kam Parlaments dod priekšroku, k ādā ierosināts 
palielināt veicamo p ārbaužu procentu ālo skaitu, k ā arī norāda vajadz ību iekļaut [prasību par] 
darba laika noteikumu izpildi. Komisija v ēl varētu pieņemt to, ka tiek iek ļauta atsauce uz 
izpildes direkt īvu kopā ar ierosin āto procentu palielin ājumu un atsauci uz darba laika izpildi, 
savukārt tā labāk pieturētos pie ne tik ambicioziem, ta ču izpildāmiem Padomes termi ņiem. 
(31) apsv ērums 
„(31.d) Direkt īvas 88/599/EEK 2. panta 2. punkt ā ir izvirz īts noteikums, ka ik gadu 
jāpārbauda vismaz 1% darba dienu, no kur ām ne maz āk kā 15% jāpārbauda uz ce ļa un ne 
mazāk kā 25% — uz ņēmumu telp ās. Ņemot vērā neskaitāmos agrākos pārkāpumus, 
pārbaudāmo dienu procentu ālais skaits pak āpeniski jāpalielina vismaz l īdz 2% no 2009 . gada 
1. janvāra, līdz 3% no 2011 . gada 1. janv āra un līdz 4% no 2013 . gada 1. janv āra. Vismaz 
30% no vis ām pārbaudāmajām darba dien ām jāpārbauda uz ce ļa un vismaz 50% — 
uzņēmumu telp ās, jo šādas pārbaudes ir vien īgais veids, k ā noskaidrot transportl īdzekļa 
vadītāja vispārējo darba stilu. Turkl āt jāgroza Direkt īva 88/599/EEK, lai tiktu veiktas ar ī 
pārbaudes attiecībā uz Direktīvu 2002/15/EK.”  
 
LV 5   LV Ar 10. grozījumu  [Parlaments] atbalsta, ka noteikumi par ciparu tahogr āfu un tā ieviešanu 
jāsaskaņo ar iecerētās regulas noteikumiem. Komisija piekr īt šim mērķim un uzskata, ka, t ā kā 
pašreizējais ieviešanas datums ir 2005. gada 5. augusts, b ūs nodrošin āts, ka ar ciparu 
tahogrāfu aprīkoti transportl īdzekļi tirgū ir pieejami savlaic īgi, lai tos var ētu izmantot saska ņā 
ar ierosinātajiem noteikumiem. 
(31.e) apsv ērums (jauns) 
„(31.e) Noteikumi par ciparu tahogr āfiem jāīsteno tā, lai papildinātu šīs regulas īstenošanu  
ar nolūku panākt optim ālu efektivit āti sociālās jomas ties ību aktu par autotransportu 
uzraudzībā un izpild ē. 
Ar 15. grozījumu ir paredz ēts atbrīvojums attiec ībā uz traktoriem ar maksim ālo ātrumu 
40 km stund ā, bet tiem tiek piem ērota 4. pant ā minētā definīcija. Komisijai ir pie ņemams, ka 
atbrīvojums ir paredz ēts lauksaimniec ības vai mežsaimniec ības traktoriem ar š ādu maksim ālo 
ātrumu, bet t ā nepiekrīt vispārinātākam atbrīvojumam, ko piem ēro arī vilcējiem, uz kuriem 
attiecas 4. pant ā minētā definīcija.  
Regulas 3. panta ba) apakšpunkts (jauns) 
„ba) lauksaimniec ības vai mežsaimniec ības traktori, kuru maksim ālais atļautais ātrums 
nepārsniedz 40 kilometrus stund ā;”. 
Ar 38. grozījumu  ir atcelta valsts atk āpe par specializ ētiem transportl īdzekļiem, ar kuriem 
pārvadā cirkus un atrakciju iek ārtas. Komisija princip ā to varētu pieņemt, pamatojoties uz to, 
ka šādiem transportl īdzekļiem vispārējs atbrīvojums b ūtu piemērotāks nekā valsts atk āpe, jo 
daži transportl īdzekļi darba braucien ā var šķērsot valsts robežas. Tom ēr tā atzīmē, ka 
Parlaments visp ārēju atbrīvojumu neparedz ēja, un šā iemesla d ēļ Komisija v ēlas šiem 
transportl īdzekļiem atcelt jebk ādu atbrīvojumu un atk āpi. Praktisku iemeslu d ēļ tāda 
Komisijas pieeja tiktu apstr īdēta, jo autop ārvadājumi ar šiem specializ ētajiem 
transportl īdzekļiem ir papilddarb ība; šāds transports noteikti j āvada relat īvi lēni, un tas neb ūs 
pakļauts konkurences spiedienam. T ādēļ Komisija šo kategoriju iek ļauj atpaka ļ vispārējā 
atbrīvojumā. 
Regulas 3. panta ba) apakšpunkts (jauns) 
„ba) specializ ēti transportl īdzekļi, ar kuriem p ārvadā cirkus un atrakciju iek ārtas;”  
Ar 43. grozījumu  ir izvirz īts noteikums, ka dal ībvalstīm, pamatojoties uz Komisijas 
priekšlikumu, j āparedz kop ējs diapazons p ārkāpumiem, kurus iedal īs kategorij ās atbilstoši to 
smagumam. P ēc tam dal ībvalstis noteiks sodus par š ādiem pārkāpumiem. Komisija piekr īt 
šim mērķim, bet tā uzskata, ka ierosin ātā procedūra nav saska ņā ar Līguma institucion ālo 
sistēmu. Komisijas viedoklis ir t āds, ka Komisijai j āparedz kop ējais pārkāpumu diapazons un 
pārkāpumu iedal ījums kategorij ās saskaņā ar 24. pant ā paredzēto procedūru. 
Regulas 19. panta 1. punkts 
„1. Komisija saska ņā ar 24. pant ā minēto proced ūru paredz noteikumus par š īs regulas un 
Regulas (EEK) Nr. 3821/85 p ārkāpumu kop ējo diapazonu, p ārkāpumus iedalot kategorij ās 
atbilstoši to smagumam. Dal ībvalstis paredz sodus par š ādiem pārkāpumiem un veic visus 
pasākumus, kuri vajadz īgi, lai nodrošin ātu to izpildi. Šiem sodiem j ābūt efektīviem, 
samērīgiem, prevent īviem un nediskrimin ējošiem. Par š īs regulas un Regulas (EEK) 
Nr. 3821/85 pras ību pārkāpumiem dr īkst piemērot tikai vienu sodu vai proced ūru. Dalībvalstis 
 
LV 6   LV paziņo Komisijai par šiem pas ākumiem un par noteikumiem attiec ībā uz sodiem l īdz 29. panta 
otrajā daļā norādītajam datumam. Komisija attiec īgi informē dalībvalstis.” 
4.1.3. Groz ījums, kuru pie ņem daļēji 
Saskaņā ar 45. grozījumu  Komisijai, pirmk ārt, jāatbalsta dialogs starp dal ībvalstīm par 
regulas interpret ēšanu un piem ērošanu valst ī un, otrk ārt, jāiesniedz priekšlikums par 
vienotiem regulas interpret ēšanas un piem ērošanas noteikumiem. Komisijai ir pie ņemama 
grozījuma pirm ā daļa, tā kā šis dialogs notiks jaunizveidot ās komitolo ģijas komitejas 
struktūrā. Taču tā neapņemsies izteikt priekšlikumu par regulas vien ādu interpret ēšanu, jo tas 
ierobežotu Komisijas iniciat īvas tiesības saska ņā ar Līgumu. Atbilst īgi 25. pantam šo 
uzdevumu var uz ņemties komiteja, kas izveidota saska ņā ar 24. pantu.  
Regulas 22. panta 3.a punkts (jauns) 
“3.a Komisija atbals ta dialogu starp dal ībvalstīm par šīs regulas interpret ēšanu un īstenošanu  
valstī.” 
4.2. Komisijas noraid ītie grozījumi 
Tiek noraid īti divdesmit devi ņi grozījumi: 2., 4., 6., 8., 12., 13., 17., 18., 21., 23., 24., 25., 28., 
29., 30., 31., 32., 34., 35., 36., 37., 39., 40., 42., 44., 52., 54., 67. un 69.  
4.2.1. Visp ārējie atbrīvojumi un valsts atk āpes 
Attiecībā uz 4., 17., 21., 36., 37., 39.  un 69. grozījumu Komisija uzskata, ka atbr īvojumiem 
un atkāpēm jābūt precizētākām. Humānā palīdzība (17. grozījums ) ir pārāk plašs jēdziens, un 
par to var paredz ēt apakšlīgumus ar uz ņēmējiem; privatiz ēti komun ālo pakalpojumu 
uzņēmumi un dienesti vai tie p ārvadājumi, kuros konkur ē privatizēti komunālo pakalpojumu 
uzņēmumi, ir pak ļauti konkurences spiedienam ( 4., 37. un 69. groz ījums ).  
Attiecībā uz valsts atk āpi 13. panta 1. punkta d) apakšpunkt ā saistībā ar transportl īdzekļiem, 
kurus izmanto transportl īdzekļa vadītāji, ja transportl īdzekļa vadīšana nav vi ņu galvenā 
darbības joma, Komisija iebilst 21. grozījumam , kas paredz visp ārēju atbrīvojumu dažiem 
sakabinātiem transportl īdzekļiem, uz kuriem attiecas valsts atk āpe, un ar ko t ādiem 
sakabinājumiem tiek palielin āts attālums, uz kuru attiecas atbr īvojums, līdz 100 km. Komisija 
noraida ar ī 36. grozījumu , ar ko atce ļ šajā valsts atk āpē paredzēto svara ierobežojumu 
7,5 tonnas, jo t āda transportl īdzekļa vadītājiem, kas smag āks par 7,5 tonn ām, jābūt 
profesion āla smag ā kravas transportl īdzekļa vadītāja apliec ībai. Tādus lielos 
transportl īdzekļus parasti izmanto profesion āliem mērķiem un vada profesion āli 
transportl īdzekļa vadītāji.  
Ierosinātais 39. grozījums , kas pie ļauj valsts atk āpi attiec ībā uz dzīvu dzīvnieku 
pārvadājumiem uz viet ējiem tirgiem, jau ir iek ļauts 13. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā, ar ko 
atļauts 100 km r ādiuss; Komisija uzskata, ka pietiek ar Padomes atk āpi. 
4.2.2. Noteikumi par atp ūtu un pārtraukumu 
Ja princip ā Komisija var ētu atbalst īt 24. un 29. grozījumu , ar ko norm ālā dienas atp ūta ir 
paildzināta līdz 12 stund ām, praktiski t ā atzīst, ka Padomes kop ējā nostāja ir delik āts 
kompromiss starp dal ībvalstīm, un šā iemesla d ēļ Komisija šos abus groz ījumus noraid īs. 
Attiecībā uz 30. grozījumu  tā apstiprina ce ļu satiksmes droš ības apsvērumus, at ļaujot visu 
 
LV 7   LV pasažieru p ārvadāšanas transportl īdzekļu vadītājiem vadīt transportl īdzekli 12 sec īgas dienas 
bez nedēļas atpūtas. Attiec ībā uz atpūtu stāvošā transportl īdzeklī (31. grozījums ) Komisija 
joprojām uzskata, ka ned ēļas atpūtas periodu var samazin āt, ja transportl īdzeklis ir piem ēroti 
aprīkots, jo pēdējo 20 gadu laik ā transportl īdzekļu konstrukcija ir iev ērojami uzlabota. 
Komisija noraida 28. grozījumu  par pārtraukumiem, jo tas neatrisina jaut ājumu par sadal īto 
pārtraukuma periodu iesp ējami ļaunprātīgo izmantošanu. 
4.2.3. Groz ījumi, kuri apgr ūtina saprotam ību un izpildi 
Komisija noraida vair ākus grozījumus, kas tekstu padara sarež ģītāku, nesaprotam āku vai kas 
praktiski palielina izpildes gr ūtības.  
Nav vajadz īgs 18., 34. un 35. grozījums ; pirmais t ādēļ, ka transportl īdzekļi, uz kuriem 
attiecas atbr īvojums, jau ir ārpus darb ības jomas, otrais t ādēļ, ka šis noteikums jau ir sp ēkā 
Direktīvā 2002/15/EK, un p ēdējais grozījums tādēļ, ka ir maz ticams, ka dal ībvalstis ignor ētu 
koplīgumus, kas piem ērojami to autotransporta nozar ēs. 
Ar 2., 12.  un 13. grozījumu regula tiek piem ērota transportl īdzekļiem, kuri re ģistrēti trešās 
valstīs, kuras nav AETR  līguma puses, Eiropas Savien ības robež ās veiktajā brauciena da ļā. Ja 
sākotnēji Komisija atbalst īja šo risin ājumu, tad p ēc Parlamenta pirm ā lasījuma tā atzīst, ka 
• tas ir pretrun ā AETR  līgumam, kuru ir parakst ījušas visas divdesmit piecas dal ībvalstis; 
• saskaņā ar kopējās nostājas tekstu tas rad ītu pretrunas: vien ā un tajā pašā braucien ā 
Komisijas re ģistrētajiem transportl īdzekļiem piem ērotu AETR noteikumus, ta ču ārpus 
AETR esošā trešā valstī reģistrētiem transportl īdzekļiem piemērotu regulu; un 
• no tā var secin āt, ka, ja ārpus AETR  esošā valstī reģistrēts transportl īdzeklis braucien ā uz 
Eiropas Savien ību šķērso trešo valsti, kas ir AETR līguma puse, tad uz vienu braucienu 
attiektos gan AETR noteikumi, gan regula. 
Tādēļ skaidrības un vienk āršības labad Komisija noraida šos groz ījumus. Tom ēr Komisija 
norāda, ka tā pieņem 1. grozījuma principu cik vien iesp ējams ātri saskaņot jauno regulu ar 
AETR  līgumu. 
Ar 44. grozījumu prasība par transportl īdzekļa kustības pārtraukšanu tiek main īta uz pagaidu 
sankciju, bet nav skaidri saska ņoti apstākļi, kādos šo sankciju var piem ērot, un laiks, kad 
beidzas tās piemērošanas termi ņš. Šā iemesla d ēļ Komisija groz ījumu noraida. 
Vairāki grozījumi ir saist īti ar defin ēšanas grūtībām. Ar 23. grozījumu ir pārskatīta 
„transportl īdzekļa vadītāja” definīcija, bet taj ā ir netieši nor ādīts, ka var piepras īt pierādījumu 
par mērķi. Komisija priekšroku dod plaš ākam un izsme ļošākam pieejam ības jēdzienam. Ar 
25. grozījumu  tiek no jauna ieviesta saikne starp samazin ātu nedēļas atpūtas periodu un vietu, 
kur atpūšas, norādot, ka t ālsatiksmes transportl īdzekļu vadītāji var izmantot savu 
kompensējošo atpūtu trīs nedēļu laikā. Pirmkārt, tālsatiksmes transportl īdzekļu vadītāji nav 
definēti un, otrk ārt, paturot pr ātā ceļu satiksmes droš ību, varētu argument ēt, ka tālsatiksmes 
transportl īdzekļu vadītājiem nevajadz ētu ļaut atlikt kompens ējošo atpūtu uz ilgāku laiku. 
Vairāki grozījumi ir saist īti ar praktisk ām [izpildes] gr ūtībām. Ar 6. grozījumu  tiek atbalst īts 
ierobežojums Eiropas flotes p ārejas laikam no analog ā tahogrāfa izmantošanas uz digit ālā 
tahogrāfa izmantošanu. Lai ar ī šis grozījums ir apsveicams, praktiski to nevar realiz ēt, jo 
 
LV 8   LV dažus iekšzemes p ārvadājumos izmantotos vecos transportl īdzekļus nevar apr īkot ar digit ālo 
tahogrāfu. Saskaņā ar 42. grozījumu  Komisijai j āziņo par atbr īvojuma klauzulu izmantošanu. 
Praktiski to b ūs grūti panākt, jo šie noteikumi ne vienm ēr ir vērsti uz noteiktu interešu grupu, 
kurai ir identific ējami pārstāvji visās dalībvalstīs. Tomēr Komisija uzskata, ka bija atv ēlēts 
pietiekami ilgs laiks tieši iesaist ītajām personām, lai viņas paziņotu par saviem uzskatiem, un 
dalībvalstīm — apspriežu r īkošanai. T ā nedomā, ka šis jaut ājums būtu atkārtoti jāiztirzā 
atsevišķā priekšlikum ā. Ar 67. grozījumu  ir main īta vairāku sastāvu komplekt ēšanas 
definīcija, ļaujot gan pirmaj ās, gan pēdējās brauciena stund ās transportl īdzeklī atrasties tikai 
vienam cilv ēkam. Tas, pirm ām kārtām, šķiet, rada pretrunas noteikumos, bet, v ēl svarīgāk, tas 
nozīmē, ka inspektoram nav ac īmredzamu l īdzekļu, ar kā palīdzību pierādīt, ka iepriekš ējās 
21 stundas laik ā līdzās vienīgajam transportl īdzekļa vadītājam transportl īdzeklī atradās arī 
citas personas, un t ādēļ saskaņā ar noteikumiem par vair āku sastāvu komplekt ēšanu šis 
vadītājs varētu vadīt transportl īdzekli ilg āk un atpūsties īsāku periodu, nek ā tas ir atļauts. Ar 
32. grozījumu ir aizliegts atalgojumu pamatot ar veikto att ālumu vai p ārvadāto preču 
daudzumu. Š āda aizlieguma d ēļ mēnešalgu vai premi ālās samaksas sist ēma būtu pārāk 
stingra, un t ā nevajadz īgi ierobežotu nozares elast ību. Pietiek ar nosac ījumu, ka netiek 
apdraudēta ceļu satiksmes droš ība. 
4.2.4. Groz ījumi par digit ālā tahogrāfa ieviešanu 
Lai sekm ētu sagatavošan ās darbus dal ībvalstīs, Komisija uzskata, ka nav pamata Parlamenta 
priekšlikumam atlikt l īdz 2006. gada 5. augustam pien ākumu apr īkot ar digit ālajiem 
tahogrāfiem jaunus transportl īdzekļus vai atlikt l īdz 2007. gada 5. augustam šo pien ākumu 
tādu transportl īdzekļu gadījumā, kurus sāk ekspluat ēt pirmo reizi. T āpat Komisija uzskata, ka 
ir nepamatoti par 12 m ēnešiem pagarin āt termiņu, kas noteikts dal ībvalstīm, lai izsniegtu 
vajadzīgās vadītāja kartes. T ādēļ Komisija noraida 52. un 54. grozījumu . 
4.2.5. Noteikumi, kas vair āk iederētos ierosin ātajā izpildes direkt īvā 
Nostājas 8. un 40. grozījumā ir sīki iztirzāti ierosinātās izpildes direkt īvas noteikumi un ir 
iekļauti iespējamie groz ījumi Padomes kop ējā nostājā par šo direkt īvu. Komisija uzskata, ka 
šādus grozījumus ir pareiz āk izdarīt direktīvā, un, ja tos tagad ievies īs regulā, tas varētu radīt 
pārpratumus. T ādēļ tā noraida šos divus groz ījumus. 
5. S ECINĀJUMS  
Saskaņā ar EK L īguma 250. panta 2. punktu Komisija gr oza savu priekšlikumu atbilstoši 
iepriekš min ētajam.