KOMISIJAS ZIŅOJUMS

PAR KOMITEJU DARBU 2017. GADĀ

Saskaņā ar 10. panta 2. punktu Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (“Komiteju procedūras regula”), Komisija ar šo iesniedz gada pārskatu par komiteju darbu 2017. gadā.

Šajā ziņojumā ir sniegts pārskats par 2017. gada notikumiem komiteju procedūras sistēmā un kopsavilkums par komiteju darbību. Tam ir pievienots Komisijas dienestu darba dokuments, kas ietver detalizētu statistiku par atsevišķu komiteju darbu.

1.Pārskats par 2017. gada notikumiem komiteju procedūras sistēmā

1.1.Attīstības vispārīgs raksturojums

Kā norādīts 2013. gada ziņojumā , visas “vecajā” Komiteju procedūras lēmumā paredzētās komiteju procedūras, izņemot regulatīvo kontroles procedūru, tika automātiski pielāgotas jaunajām komiteju procedūrām, kas izklāstītas Komiteju procedūras regulā (Regula (ES) Nr. 182/2011).

Tādēļ 2017. gadā komiteju procedūras komitejas darbojās saskaņā ar procedūrām, kas ir izklāstītas Komiteju procedūras regulā, proti, konsultēšanās procedūru (4. pants), pārbaudes procedūru (5. pants) un regulatīvo kontroles procedūru, kas izklāstīta Komiteju procedūras lēmuma 5.a pantā.

2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu tiek atgādināts par nepieciešamību saskaņot regulatīvo kontroles procedūru:

“Trīs iestādes atzīst nepieciešamību saskaņot visus spēkā esošos tiesību aktus ar tiesisko regulējumu, kas ieviests ar Lisabonas līgumu, un jo īpaši nepieciešamību piešķirt augstu prioritāti tūlītējai visu to pamataktu saskaņošanai, kuri joprojām atsaucas uz regulatīvo kontroles procedūru. Komisija ierosinās minēto pēdējo saskaņošanu līdz 2016. gada beigām.”

Saskaņā ar šo apņemšanos Komisija pieņēma jaunu priekšlikumu saskaņot pamataktus, kuri paredz regulatīvās kontroles procedūras, ar deleģētajiem un īstenošanas aktiem. Tā arī pieņēma otru priekšlikumu, kas tieši attiecas uz pamataktu saskaņošanu tiesiskuma jomā. Notiek iestāžu sarunas par abiem dosjē. Juridiskā komiteja pieņēma ziņojumu par priekšlikumu un saņēma pilnvarojumu sākt sarunas. Padome 2018. gada 20. martā pieņēma vispārējo pieeju.

Komisija 2016. gada 26. februārī pieņēma ziņojumu par Regulas (ES) Nr. 182/2011 īstenošanu. Šajā ziņojumā Komisija secināja, ka komiteju procedūras vispārējais tiesiskais regulējums darbojas labi. Tomēr tajā pašā laikā tā norādīja uz politisko problēmu — balsojums “nav viedokļa” īpaši dažās ļoti jutīgās jomās, piemēram, par ģenētiski modificētu organismu atļaušanu. Tāpēc un jo īpaši, ņemot vērā pieredzi saistībā ar glifosāta licencēšanas procedūru, Komisijas priekšsēdētājs Junkers savā runā par stāvokli Savienībā 2016. gada septembrī paziņoja par Komisijas iniciatīvu risināt šo problēmu un palielināt dalībvalstu pārskatatbildību, atbildību un pārredzamību, balsojot komitejā, un jo īpaši pārsūdzības komitejā. Pēc tam Komisija 2017. gada 14. februārī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017) 85 final). Ar šo priekšlikumu tiek ierosinātas vairākas mērķtiecīgas izmaiņas pārsūdzības komitejas darbībā, lai risinātu jautājumu par “nav viedokļa” situācijām jutīgās jomās. Par šo dosjē notiek iestāžu sarunas.

Turpinās arī trīs iestāžu sarunas par nesaistošiem kritērijiem Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. panta piemērošanai, tādējādi tādējādi nodalot deleģētos un īstenošanas aktus.

Komisija 2015. gada maija paziņojumā “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai — ES programma” apņēmās, ka lai nodrošinātu atgriezenisko saiti, deleģēto aktu tekstu projekti un svarīgu īstenošanas aktu projekti tiks publiskoti četras nedēļas, kas ļautu ieinteresētajām personām iesniegt komentārus. Lai apzinātu sabiedrības viedokli, komisijas tīmekļa vietnē “Izsakiet viedokli” 2017. gadā tika publicēti 165 šādu(-i) tiesību aktu projektu(-i).

1.2.Judikatūras attīstība

Tiesa savā 2017. gada 20. septembra spriedumā lietā C-183/16 (Tilly Sabco) uzsvēra nepieciešamību ievērot termiņus, kādos īstenošanas aktu projekti jāiesniedz komitejai pirms balsošanas, un atkāpties no tiem tikai pamatotos gadījumos. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 182/2011 3. panta 3. punktu priekšsēdētājam ir jāiesniedz darba kārtības projekts un īstenošanas akta projekts komitejai ne vēlāk kā 14 kalendārās dienas pirms sanāksmes. Izņēmuma gadījumos iesniegšanas termiņu var saīsināt. Šī iespēja ir sīkāk izklāstīta Komiteju standarta reglamentā, pamatojoties uz kuru komitejas pieņem savu reglamentu. Priekšsēdētājs var arī noteikt termiņu, kurā komitejai jāsniedz atzinums par projektu. Termiņiem ir jābūt samērīgiem un jādod komitejas locekļiem praktisku iespēju laikus izskatīt projektu un paust savus uzskatus.

2.Darbības pārskats

2.1.Komiteju un sanāksmju skaits

Ir būtiski nošķirt komitoloģijas komitejas, no vienas puses, un citas struktūras, it īpaši pašas Komisijas izveidotās “ekspertu grupas”, no otras puses. Ekspertu grupas sniedz konsultācijas Komisijai par politikas un deleģēto aktu sagatavošanu un īstenošanu, savukārt komitoloģijas komitejas palīdz Komisijai izmantot īstenošanas pilnvaras, kas tai piešķirtas ar tiesību pamataktiem. Šajā ziņojumā uzmanība ir pievērsta vienīgi komitoloģijas komitejām. Aktīvo komitoloģijas komiteju skaits laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim tika aprēķināts pa darbības nozarēm (sk. I tabulu). Salīdzinājumam ir norādīti arī iepriekšējā gada rādītāji (2016. gada 31. decembris). Specializētās nodaļas un citi sastāvi nav atsevišķi uzskaitīti, jo tie ietilpst attiecīgajā komitejā.