Kopsavilkums

Šajā paziņojumā ir apkopots Komisijas novērtējums attiecībā uz 2021. gada budžeta plāna projektiem, ko iesniegušas eurozonas dalībvalstis atbilstoši Regulas (ES) Nr. 473/2013 prasībām.

Komisijas novērtējumā ir ņemta vērā pašreizējā veselības krīze, augstais nenoteiktības līmenis un smagā ekonomikas lejupslīde, kas radusies Covid-19 uzliesmojuma rezultātā. Novērtējums ir balstīts uz fiskālās politikas ieteikumiem, kurus Padome pieņēma 2020. gada 20. jūlijā, un tajā ņemta vērā Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana. Kā norādīts 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijā, dalībvalstīm 2021. gadā būtu jāturpina sniegt mērķtiecīgu un īslaicīgu fiskālo atbalstu, lai efektīvi risinātu pandēmijas problēmu, uzturētu ekonomiku un atbalstītu atveseļošanu. Ja ekonomikas apstākļi to ļauj, fiskālās politikas mērķim vajadzētu būt sasniegt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Šajā paziņojumā ir apkopots atsevišķo budžeta plāna projektu novērtējums un vispārējā budžeta stāvoklis eurozonā, t. sk. kopējā fiskālā nostāja.

2021. gada budžeta plāna projektus, tai skaitā fiskālās nostājas novērtējumu eurozonā kopumā, var apkopot šādi.

1.Eurozonas ekonomiku turpina ietekmēt Covid-19 pandēmija. Tiek prognozēts, ka reālais IKP 2020. gadā saruks par gandrīz 8 %. Neraugoties uz prognozēto izaugsmes atjaunošanos 2021. gadā, sagaidāms, ka atveseļošanās būs nepilnīga un dalībvalstu starpā ļoti atšķirsies. Paredzams, ka ekonomikas darbība arī turpmāk būs mazāka par tās potenciālu. Nenoteiktība un riski joprojām ir ārkārtīgi lieli.

2.Nepieciešamie un apjomīgie pagaidu pasākumi, kas 2020. gadā tika veikti, lai mīkstinātu pandēmijas ietekmi eurozonā, negatīvi ietekmē kopējo fiskālo stāvokli, kam būtu nedaudz jāuzlabojas 2021. gadā. Budžeta plāna projekti norāda uz kopējo nominālo deficītu gandrīz 6 % apmērā no IKP un parāda attiecību pret IKP aptuveni 100 % apmērā 2021. gadā, kas kopumā atbilst Komisijas 2020. gada rudens prognozei. Vīrusa nesenais atkārtotais uzliesmojums Eiropā nozīmē negatīvus riskus, kas 2021. gadā varētu pasliktināt ekonomiskos un fiskālos rezultātus salīdzinājumā ar aplēsēm budžeta plāna projektos.

3.Dalībvalstis, reaģējot uz pandēmiju, ir veikušas apjomīgus fiskālos pasākumus (4,2 % no IKP 2020. gadā un 2,4 % no IKP 2021. gadā). Lielākā daļa ārkārtas pasākumu ir vērsti uz to, lai risinātu sabiedrības veselības situāciju un kompensētu darba ņēmējiem un uzņēmumiem ienākumu zaudējumus, kas radušies ierobežošanas pasākumu un piegādes ķēdes traucējumu dēļ (3,4 % no IKP 2020. gadā un 0,9 % no IKP 2021. gadā). Citi pasākumi, piemēram, netiešo nodokļu samazinājumi vai papildu sabiedriskie darbi, ir vairāk vērsti uz atbalstu ekonomikas atveseļošanai (0,8 % no IKP 2020. gadā un 1,5 % no IKP 2021. gadā). Dalībvalstis arī sniedza mājsaimniecībām un uzņēmumiem plašu likviditātes atbalstu garantiju veidā vai nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu apturēšanas veidā. Dažos gadījumos ierobežota fiskālā telpa iegrožoja fiskālo pasākumu apmēru. Dalībvalstis ar spēcīgāku fiskālo stāvokli parasti sniedza tiešāku budžeta atbalstu, bet dalībvalstis ar vājāku fiskālo stāvokli tiecās vairāk paļauties uz likviditātes atbalstu. Šādiem pasākumiem nav tūlītējas ietekmes uz nominālo deficītu, bet tie rada iespējamas saistības.

4.Eurozonas fiskālā nostāja 2020. un 2021. gadā šķiet atbalstoša, ja tiek ņemta vērā korekcija saistībā ar pagaidu ārkārtas pasākumu mazināšanu, kā paredzēts budžeta plāna projektos (+1,1 % no IKP 2020. gadā un +1,4 % no IKP 2021. gadā). Tomēr, ņemot vērā pandēmijas neseno atjaunošanos Eiropā, paredzētā ārkārtas pasākumu atcelšana 2021. gadā ir saistīta ar lielāku nenoteiktību. Tiek sagaidīts, ka dalībvalstis vēl vairāk paplašinās ārkārtējo atbalstu, lai nodrošinātu ekonomikai nepieciešamo iespēju izdzīvot, papildus pašreizējiem budžeta plāniem, kas jau ir atspoguļoti Komisijas prognozē.

5.Paredzams, ka finansējums no Atveseļošanas un noturības mehānisma sniegs būtisku papildu fiskālo stimulu salīdzinājumā ar to, kas ir iekļauts dalībvalstu pašreizējos plānos un prognozēs. Tā kā ir paredzams, ka atveseļošanas un noturības plāni tiks iesniegti un pēc tam apstiprināti 2021. gadā, Komisijas 2020. gada rudens prognozē attiecībā uz budžeta prognozēm 2021. gadam ir iekļauts pieņēmums par 10 % priekšfinansējumu no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām. Šo priekšfinansējumu uzskata par finanšu darījumu, kas neietekmē budžeta bilanci, bet kam ir valsts parādu samazinoša ietekme. Tiek sagaidīts, ka Atveseļošanas un noturības mehānismam būs makronozīmīga ietekme uz saimniecisko darbību un publiskajām finansēm daudzās dalībvalstīs un eurozonā kopumā.

6.Individuālas fiskālās nostājas, kas 2020. gadā bija ļoti labvēlīgas, gandrīz visās dalībvalstīs 2021. gadā šķiet joprojām atbalstošas, ja ir ņemtas vērā korekcijas saistībā ar pagaidu ārkārtas pasākumu pakāpenisku atcelšanu. Lai gan ārkārtas pasākumi veido vairāk nekā vienu trešo daļu no visiem pasākumiem, kas 2021. gadā paredzēti budžeta plāna projektos, vairuma pasākumu mērķis ir atbalstīt ekonomikas atveseļošanos. Paredzams, ka izdevumi, ko finansē no dotācijām saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu, sniegs ievērojamu papildu fiskālo stimulu, neietekmējot dalībvalstu budžeta deficīta un parāda līmeni.

7.Dalībvalstīm būtu jāizvairās no fiskālā atbalsta pēkšņas atcelšanas. Ņemot vērā lielos izlaides zaudējumus un lejupslīdes riskus, 2021. gadā ir jāturpina sniegt fiskālās politikas atbalstu.

8.Atbalsta pasākumiem vajadzētu būt ļoti mērķtiecīgiem un īslaicīgiem. Patlaban dalībvalstis 2021. gadā plāno apvienot īslaicīgus un pastāvīgus pasākumus. Pastāvīgi pasākumi, kurus nav plānots finansēt ar ieņēmumu palielinājumiem vai kompensācijas izdevumu samazinājumiem, var ietekmēt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

9.Ticamas vidēja termiņa fiskālās stratēģijas ir sevišķi svarīgas, lai nodrošinātu fiskālo stabilitāti, jo īpaši dalībvalstīs ar lielām parādsaistībām. Lai risinātu problēmas, kas apzinātas attiecīgajos konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, ir svarīgi īstenot labi izstrādātus fiskālos pasākumus un reformu paketes, t. sk. izmantojot atveseļošanas un noturības plānus.

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijas atzinumi par 2021. gada budžeta plāna projektiem ir balstīti uz fiskālo pasākumu kvalitatīvu novērtējumu. Šos atzinumus var apkopot šādi:

1.Komisija uzskata, ka budžeta plāna projekti kopumā atbilst fiskālās politikas ieteikumam, ko Padome pieņēma 2020. gada 20. jūlijā. Lielākā daļa budžeta plāna projektos paredzēto pasākumu atbalsta saimniecisko darbību būtiskas nenoteiktības apstākļos.

2.Attiecībā uz Austriju, Beļģiju, Grieķiju, Igauniju, Īriju, Kipru, Latviju, Luksemburgu, Maltu, Nīderlandi, Portugāli, Slovēniju, Somiju, Spāniju un Vāciju pasākumi ir (lielākoties) īslaicīgi. Daži pasākumi, kas izklāstīti Francijas, Itālijas, Lietuvas un Slovākijas budžeta plāna projektos, nešķiet pagaidu pasākumi vai tiem nav atbilstīgu kompensācijas pasākumu. Lietuva iesniedza budžeta plāna projektu, kam pamatā ir nemainīgas politikas scenārijs, un tiek aicināta iesniegt atjauninātu budžeta plāna projektu.

3.Attiecībā uz Beļģiju, Franciju, Grieķiju, Itāliju, Portugāli un Spāniju, ņemot vērā to valsts parāda līmeni un lielās ilgtspējas problēmas vidējā termiņā pirms Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma, ir būtiski nodrošināt, ka, pieņemot atbalstošus budžeta pasākumus, tiek nodrošināta fiskālā stabilitāte vidējā termiņā.