ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē, saistībā ar paredzēto lēmuma pieņemšanu pagarināt PTO piešķirto izņēmumu, kas ļauj jaunattīstības valstīm, kuras ir dalībvalstis, piemērot preferenciālu tarifu režīmu vismazāk attīstītām valstīm.

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.Marakešas līgums par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu

Marakešas līgums, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju (“PTO līgums”), stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

Eiropas Savienība ir šā līguma Puse.

2.2.Ministru konference un Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padome

Saskaņā ar PTO līguma IV panta 1. punktu Ministru konference ir pilnvarota pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem saistībā ar jebkuru daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu.

Saskaņā ar PTO līguma IV panta 2. punktu Ministru konferenču sanāksmju starplaikā tās funkcijas pilda Vispārējā padome.

Saskaņā ar PTO līguma IX panta 1. punktu lēmumus parasti pieņem vienprātīgi.

2.3.Paredzētais PTO Vispārējās padomes akts

Saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu pienākumu, kas uzlikts kādam dalībniekam, izņēmuma gadījumos var atcelt.

Pēc Čīles, Ķīnas, Indijas, Taizemes un Turcijas (“līdzatbalstītājas”) lūguma PTO Vispārējai padomei atbilstīgi PTO līguma IX panta 3. un 4. punktam ir jāpieņem lēmums pagarināt pašreizējo PTO izņēmumu, kas ļauj jaunattīstības valstīm, kuras ir dalībvalstis, piemērot preferenciālu tarifu režīmu vismazāk attīstītām valstīm (VAV) (turpmāk “paredzētais akts”).

Pašreizējais izņēmums attiecībā uz vismazāk attīstītām valstīm zaudē spēku 2019. gada 30. jūnijā. Tāpēc paredzētā akta mērķis ir pagarināt šo izņēmumu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2029. gada 30. jūnijam.

Paredzētais akts būs saistošs PTO dalībvalstīm saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu, kā arī II panta 2. punktu, kas paredz, ka: “Līgumi un ar tiem saistītie juridiskie akti, kas ietverti 1., 2. un 3. pielikumos <…>, ir šī Līguma neatņemamas sastāvdaļas, kas ir saistošas visām tā Dalībvalstīm.”

3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

Līdzatbalstītājas lūdza pagarināt pašreizējo PTO izņēmumu no pienākuma izpildes saskaņā ar GATT 1994 I panta 1. punktu, ļaujot jaunattīstības valstīm, kuras ir dalībvalstis, piemērot vismazāk attīstīto valstu (kuras par tādām noteikusi Apvienoto Nāciju Organizācija) produktiem preferenciālu tarifu režīmu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2029. gada 30. jūnijam, nepiemērojot tādas pašas tarifa likmes līdzīgiem produktiem no citām dalībvalstīm.

Līdzatbalstītājas iesniedza lūgumu saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. un 4. punktu. Tās šo lūgumu pamato ar VAV īpašo neaizsargātību un specifiskām strukturālām grūtībām, ar kurām šīs valstis saskaras globālajā ekonomikā, kā arī uz to, cik svarīgi ir uzlabot šo valstu efektīvu līdzdalību daudzpusējā tirdzniecības sistēmā, piešķirot tām jēgpilnu piekļuvi tirgum, tādējādi atbalstot to ražošanas un eksporta bāzes dažādošanu.
1. PIELIKUMS



EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS



Nr.



(XXX),



ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

(1)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (2015. gada 20. maijs) par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006.

(2)Ar Regulu (ES) 2015/847 atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006, kura ir iekļauta EEZ līgumā un kura saskaņā ar EEZ līgumu attiecīgi ir jāatceļ.

(3)Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma IX pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma IX pielikumu groza šādi:

1.pielikuma 23.ba punkta tekstu (Komisijas Direktīva 2006/70/EK) aizstāj ar šādu:

“32015 R 0847: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (2015. gada 20. maijs) par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (OV L 141, 5.6.2015., 1. lpp.).

Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi.

Atkāpjoties no 4. un 6. panta, attiecībā uz līdzekļu pārvedumiem Šveices frankos Lihtenšteinā, no Lihtenšteinas un uz to ar Šveici noslēgtās valūtas savienības ietvaros 4. un 6. pantā prasīto informāciju pēc maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma vāc un dara pieejamu trīs darbdienu laikā, bet tā nav nekavējoties jānosūta līdz ar līdzekļu pārskaitījumiem, kā paredzēts 4. un 6. pantā. Šo atkāpi piemēro pārejas periodā, kas beidzas 2022. gada 31. decembrī.”

2. pants

Regulas (ES) 2015/847 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā […] ar noteikumu, ka ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu, vai dienā, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. …/… [ar ko EEZ līgumā iekļauj AMLD IV (celex 32015L0849)], atkarībā no tā, kurš datums iestājas vēlāk.

4. pants
(1) Šo kvotu no 1. jūlija līdz 31. augustam 25. un 26. apakšrajonā zvejas kuģiem aizliegts apgūt zvejā ar traļiem, dāņu vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 90 mm vai lielāks, žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir 90 mm vai lielāks, grunts āķu jedām, āķu jedām, izņemot dreifējošas āķu jedas, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu. Atkāpjoties no pirmās daļas, minētais zvejas aizlieguma periods neattiecas uz zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri zvejo apgabalos, kur saskaņā ar oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri. Minētie kuģi nodrošina, ka to zvejas darbības var uzraudzīt jebkurā brīdī. Šādā nolūkā tie var būt aprīkoti, piemēram, ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) vai līdzvērtīgu elektronisku uzraudzības sistēmu, kuru ir sertificējusi kontroles iestāde, vai izmantot papīra formā sagatavotus kuģa žurnālus kopā ar iedibinātām inspekcijas un pārraudzības procedūrām saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009.
No 2018. gada 4. jūlija līdz 16. augustam Komisija rīkoja sabiedrisku apspriešanu, lai apkopotu Eiropas iedzīvotāju, ieinteresēto personu un dalībvalstu viedokļus par ES vasaras laika režīmu, kas noteikts ar Direktīvu 2000/84/EK, un apzinātu iespējas šo kārtību mainīt, piemēram, atceļot pulksteņrādītāju pagriešanu divas reizes gadā.

Lai gan apspriešanas periods bija īsāks nekā standarta 12 nedēļu periods, tika saņemti 4,6 miljoni atbilžu, no kurām 99 % sniedza iedzīvotāji. Atbildes tika saņemtas no visām dalībvalstīm, taču līdzdalības radītāji bija dažādi — visvairāk atbilžu tika saņemts no Vācijas, Austrijas un Luksemburgas, aktīvi atbildējā arī Somijas, Igaunijas un Kipras iedzīvotāji. 84 % no visiem respondentiem pāreju uz vasaras laiku vēlētos atcelt, bet 16 % — saglabāt. Sagrupējot sniegtās atbildes pēc dalībvalstīm, redzams, ka iedzīvotāji un ieinteresētās personas visās dalībvalstīs kopumā atbalsta iespēju atcelt pāreju uz vasaras laiku, izņemot Grieķiju un Kipru, kurās nedaudz vairāk respondentu dotu priekšroku esošās kārtības saglabāšanai; no Maltas saņemtās atbildes sadalījās aptuveni puse uz pusi. Arī publisko iestāžu kategorijā vairākums norādīja, ka vēlētos pārtraukt pulksteņrādītāju pagriešanu divas reizes gadā. Galvenais iemesls, kāpēc respondenti vēlas izbeigt pašreizējo sistēmu, ir cilvēku veselība, kā arī tas, ka nav būtiska enerģijas ietaupījuma.

Plašāka informācija par sabiedrisko apspriešanu attiecībā uz ES vasaras laika režīmu pieejama pievienotajā ziņojumā par apspriešanas rezultātiem.
Šis protokols ir atklāts parakstīšanai Interbus nolīguma līgumslēdzējām pusēm no [ADD DATES: THE DATE OF ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION LĪDZ A DATE 9 MONTHS THEREAFTER] Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā, kas ir šā protokola depozitārs.

4. pants

Šis protokols attiecībā uz līgumslēdzējām pusēm, kas to ir apstiprinājušas vai ratificējušas, stājas spēkā trešā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad vismaz trīs līgumslēdzējas puses, tostarp Eiropas Savienība, ir nodevušas glabāšanā savus apstiprināšanas vai ratificēšanas instrumentus.

5. pants

Šo protokolu, kas sagatavots angļu, franču un vācu valodā, visiem šiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem, nodod glabāšanā depozitāram, kas katrai līgumslēdzējai pusei nosūta apliecinātu kopiju.

6. pants

Katra līgumslēdzēja puse nodrošina atbilstošu šā protokola tulkojumu tās oficiālajā valodā, kas nav 5. pantā minētā autentiskā valoda. Visu šo tulkojumu kopijas nodod glabāšanā depozitāram, kas tās nosūta katrai līgumslēdzējai pusei.

Briselē,

TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo protokolu.

Open for signature in Brussels between [ADD DATES: THE DATE OF ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION AND A DATE 9 MONTHS THEREAFTER].

Ouvert à la signature à Bruxelles entre le [ADD DATES: THE DATE OF ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION ET A DATE 9 MONTHS THEREAFTER].
EIROPAS KOMISIJA

Briselē,4.7.2018

COM(2018) 510 final/2

2018/0280(NLE)

CORRIGENDUM

This document corrects document COM (2018)510 final of 3.07.2018.

Concerns all language versions. Addition of the inter-institutional reference.

The text shall read as follows:



Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Muitas apakškomitejā, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, lai minētā nolīguma I protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstātu ar jaunu protokolu, kas atsaucas uz Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Šā priekšlikuma nolūks ir Regulas (ES) Nr. 1303/2013 91. panta 1. punktā un 92. panta 1. un 5. punktā noteikto pieejamo resursu apjomu mērķiem “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un “Eiropas teritoriālā sadarbība”, kā arī VI pielikumā norādīto saistību apropriāciju sadalījumu pa gadiem pielāgot tiem lēmumiem, kuri pieņemti kopš minētās regulas pieņemšanas. Pirmkārt, pielāgot tehnisko korekciju rezultātā radušās summas saskaņā ar minētās regulas 92. panta 3. punktu; otrkārt, atspoguļot dažādos pārvietojumus, kuri pieņemti, pamatojoties uz šīs regulas 25., 93. un 94. pantu, kas ietekmē gada kopējās summas; treškārt, iekļaut palielinājumu līdz 2020. gadam Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai (turpmāk “JNI”) par kopējo summu EUR 1,2 miljardi pašreizējās cenās īpašajam piešķīrumam JNI, kurš jāpapildina vismaz par EUR 1,2 miljardiem no ESF ieguldījumiem; ceturtkārt, atspoguļot atsevišķu 2014. gada saistību apropriāciju pārvietošanu uz turpmākiem gadiem, jo pēc 2015. gada 1. janvāra ir pieņemtas jaunas programmas. Tādu tehnisko korekciju un pārvietojumu rezultāti, kas veikti, pamatojoties uz minētās regulas 25., 93. un 94. pantu, jau ir ietverti Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/1941.

Turklāt priekšlikums atspoguļo arī to, ka Kipra no 2017. gada 1. janvāra no jauna ir tiesīga saņemt atbalstu no Kohēzijas fonda, un tai vairs nebūs Kohēzijas fonda atbalsts jāsaņem īpašā pagaidu kārtā. Tas jau ir aplūkots Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/1916.

Tehnisko korekciju pamatā ir Padomes Regulas (ES) Nr. 1311/2013 7. pants, un to mērķis ir ņemt vērā īpaši sarežģīto situāciju krīzes skartajās dalībvalstīs un 2016. gadā no jauna pārbaudīt kopējo piešķīrumu mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”.

Tehniskās palīdzības pārvaldības mehānisms dalībvalstīm, kuras nonākušas īslaicīgās budžeta grūtībās, ir izklāstīts 25. pantā, piemēram, daļa tehniskās palīdzības tiek pārcelta uz tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas.

Noteiktos apstākļos 93. pants atļauj resursu pārvietojamību starp reģionu kategorijām un 94. pants — resursu pārvietojamību starp mērķiem.
par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts Briselē 1995. gada 9. februārī un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

Saskaņā ar Pievienošanās aktu Horvātija pievienosies starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas, pievienojot minētajiem nolīgumiem protokolu.

Ar Padomes 2012. gada 14. septembra lēmumu Komisija tika pilnvarota sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm, lai noslēgtu konkrētos protokolus. Sarunas ar Kirgizstānas Republiku tika sekmīgi pabeigtas ar verbālnotu apmaiņu.

Ar ierosināto protokolu Horvātijas Republiku līgumslēdzējas puses statusā iekļauj nolīgumā un uzliek Savienībai saistības nodrošināt nolīguma autentisko versiju horvātu valodā.

Komisija lūdz Padomi Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgt protokolu.

Eiropas Parlamentu aicinās dot piekrišanu šim protokolam.

2017/0185 (NLE)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Horvātijas Republikas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

(1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. .../…/ES [ievietot datumu] ir parakstīts protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”), ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Kā jau norādīts PRIMA ietekmes novērtējuma ziņojumā, PRIMA atvērtība trešo valstu, tādu kā Ēģipte, dalībai atbilst starptautiskās sadarbības mērķiem, kas pētniecības un inovācijas jomā izvirzīti Komisijas 2012. gada paziņojumā “Uzlabot un koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un inovācijā. Stratēģiska pieeja”, un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, kas veicina sadarbību ar trešām valstīm zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas jomā nolūkā risināt globālas sabiedriskas nozīmes problēmas un atbalstīt Savienības ārpolitiku. Šis nolīgums atbilst arī noslēgtajam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, un Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Ēģiptes Arābu Republiku par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, kas paredz Savienības un Ēģiptes sadarbību pētniecības un tehnoloģiju izstrādes jomā, kā arī sekmē pētniecības un izstrādes pasākumus kopīgu interešu jomās.
par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Cariforum un ES Apvienotajā padomē, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta izveidi

Nolīgums tika parakstīts 2008. gada 15. oktobrī, un to provizoriski piemēro no 2008. gada 29. decembra.

Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (turpmāk “nolīgums”) ir vērsts uz to, lai mazinātu un galu galā izskaustu nabadzību, izveidojot tirdzniecības partnerattiecības, kas būtu saderīgas ar ilgtspējīgas attīstības mērķi, tūkstošgades attīstības mērķiem un Kotonū nolīgumu.

2.1.Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Cariforum un ES Apvienotajā padomē, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz paredzēto lēmuma pieņemšanu par šķīrējtiesnešu saraksta izveidi.

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Cariforum un ES Apvienotajā padomē, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta izveidi

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1)Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (turpmāk “nolīgums”) tika parakstīts 2008. gada 15. oktobrī, un to provizoriski piemēro no 2008. gada 29. decembra.

(2)Plānots, ka Cariforum un ES Apvienotā padome savā ceturtajā sanāksmē 2017. gada 17. novembrī pieņems lēmumu par šķīrējtiesnešu saraksta izveidi.

(3)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Cariforum un ES Apvienotajā padomē, jo minētais lēmums būs Savienībai saistošs.

(4)Pievienotais Padomes lēmuma priekšlikums ir juridiskais instruments, ar ko atbilstoši nolīguma 221. panta 1. punktam tiek izveidots saraksts ar 15 personām, kurām ir speciālās zināšanas vai pieredze tieslietās un starptautiskajā tirdzniecībā un kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem. Tas ir nepieciešams, lai varētu īstenot nolīgumā paredzētos strīdu izšķiršanas noteikumus.

(5)Saskaņā ar LES 17. panta 1. punktu Savienību Cariforum un ES Apvienotajā padomē pārstāv Komisija. Dalībvalstu pienākums saskaņā ar LES 4. panta 3. punktu ir atbalstīt Savienības nostāju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Cariforum un ES Apvienotās padomes ceturtajā sanāksmē 2017. gada 17. novembrī, balstās uz šim lēmumam pievienoto Cariforum un ES Apvienotās padomes lēmuma projektu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Komisijai un dalībvalstīm.

Briselē,
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Tā kā starptautiskās bērnu nolaupīšanas jautājums ietilpst Eiropas Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē, lēmums par to, vai akceptējama Gruzijas un Dienvidāfrikas pievienošanās, ir jāpieņem ES mērogā Padomes lēmuma veidā. Tādēļ Luksemburgai un Rumānijai būtu jādeklarē, ka tās Eiropas Savienības interesēs akceptē Gruzijas un Dienvidāfrikas pievienošanos.

Tiesa uzstāja uz nepieciešamību šajā jomā nodrošināt vienotu ES mēroga pieeju, tādējādi izvairoties no pieeju dažādības (géométrie variable) dalībvalstu vidū.

•Saskanība ar šajā politikas jomā spēkā esošajiem noteikumiem

Attiecībā uz vecāku veiktu bērnu nolaupīšanu 1980. gada Hāgas konvencija ir starptautiskais ekvivalents Padomes Regulai Nr. 2201/2003 (pazīstama kā “Briseles IIa regula”), kas ir ES tiesu iestāžu sadarbības stūrakmens laulības lietās un lietās par vecāku atbildību.

Viens no galvenajiem regulas mērķiem ir bērnu nolaupīšanas novēršana dalībvalstīs, ieviešot procedūras, ar kurām paredzēts nodrošināt bērna nekavējošu atpakaļatdošanu uz dalībvalsti, kurā atrodas viņa/viņas parastā dzīvesvieta. Šajā nolūkā Briseles IIa regulas 11. pants ietver 1980. gada konvencijā izklāstīto procedūru un to papildina, precizējot dažus tās aspektus, it īpaši bērnu uzklausīšanu, termiņus lēmuma pieņemšanai pēc atpakaļatdošanas pieteikuma iesniegšanas un bērna atpakaļneatdošanas pamatojumu. Tajā ir ietverti arī noteikumi, kas reglamentē situācijas, kad dažādās dalībvalstīs izdoti atšķirīgi rīkojumi – par atpakaļatdošanu un neatdošanu atpakaļ.

Starptautiskā mērogā Eiropas Savienība atbalsta trešo valstu pievienošanos 1980. gada konvencijai, lai ES dalībvalstis, risinot starptautiskas bērnu nolaupīšanas lietas, varētu paļauties uz kopīgu tiesisko regulējumu.
par nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem Sanitārās un fitosanitārās pārvaldības apakškomitejā, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses

PROJEKTS

ES un Ukrainas SANITĀRĀS UN FITOSANITĀRĀS APAKŠKOMITEJAS Lēmums Nr. …

(2017. gada ...),

ar ko groza Asociācijas nolīguma V pielikumu

SANITĀRĀS UN FITOSANITĀRĀS PĀRVALDĪBAS APAKŠKOMITEJA,

ņemot vērā XX Briselē parakstīto Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, un jo īpaši tā 74. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

tā kā:

(1)Saskaņā ar 486. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”) atsevišķas nolīguma daļas, tostarp noteikumi par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, no 2016. gada 1. janvāra tiek piemērotas provizoriski.

(2)Nolīguma 64. pantā paredzēts, ka Ukraina pakāpeniski tuvina sanitāros un fitosanitāros un dzīvnieku labturības tiesību aktus Savienības tiesību aktiem, kā paredzēts nolīguma V pielikumā.

(3)Nolīguma 64. panta 4. punktā Ukraina ir apņēmusies iesniegt sarakstu ar Savienības sanitārās, fitosanitārās un dzīvnieku labturības jomas acquis, kam Ukraina plāno tuvināt savus tiesību aktus. Minētais tuvināšanas saraksts izmantojams par atsauces dokumentu nolīguma IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 4. nodaļas (Sanitārie un fitosanitārie pasākumi) īstenošanai.

(4)2016. gada jūnijā Ukraina iesniedza iepriekšminēto Savienības acquis sarakstu Eiropas Komisijai.

(5)Tāpēc Sanitārās un fitosanitārās pārvaldības apakškomitejai ir lietderīgi pieņemt lēmumu aizstāt pašreizējo V pielikumu ar jaunu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo V pielikumu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

[Vieta, datums]