LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 29.10.2014. 
COM(2014) 663 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
par to, kā Peru pilda attiec īgos kritērijus saist ībā ar sarun ām par vīzu režīma atcelšanas 
nolīgumu starp Eiropas Savien ību un Peru  
{SWD(2014) 328 final}  
 
1 
 1. IEVADS UN PRIEKŠV ĒSTURE 
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/20141 (turpmāk “grozījumu regula”) 
tika grozīta Padomes Regula (EK) Nr. 539/20012 un jo īpaši tās pielikumi, kuros ir ietverts to 
trešo valstu saraksts, kuru pilso ņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir j ābūt vīzām, kā arī to trešo 
valstu saraksts, uz kuru pilso ņiem šī prasība neattiecas. Devi ņpadsmit valstis tika p ārceltas no 
I pielikuma (valstis, uz kuru pilso ņiem attiecas v īzas prasība) uz II pielikumu (valstis, kuru 
pilsoņi ir atbrīvoti no v īzas prasības), proti, Apvienotie Ar ābu Emirāti, Austrumtimora, 
Dominika, Gren āda, Kiribati, Kolumbija, M āršala salas, Mikron ēzija, Nauru, Palau, Peru, 
Samoa, Sentl ūsija, Sentvinsenta un Grenad īnas, Tonga, Trinid āda un Tobago, Tuvalu, 
Vanuatu un Z ālamana salas. Groz ījumu regul ā papildus nor ādīts, ka uz šo 19 valstu pilso ņiem 
atbrīvojums no v īzas prasības tiek attiecin āts tikai no dienas, kad st ājas spēkā katras no š īm 
valstīm ar Eiropas Savien ību noslēgts nolīgums par v īzu režīma atcelšanu. 
Grozījumu regulas 5. apsv ērumā norādīts, ka, pirms tiek s āktas sarunas ar Kolumbiju un Peru 
saistībā ar divpus ējiem nolīgumiem par v īzu atcelšanu, Komisijai b ūtu jāturpina nov ērtēt 
stāvokli min ētajās valstīs attiecībā uz grozījumu regul ā minētajiem krit ērijiem. Groz ījumu 
regulā tiešām ir iestr ādāts (pārceļot no apsv ēruma uz jaunu pantu) un paplašin āts parastais 
kritēriju saraksts, kas tika ņemts vērā līdz šim. Neizsme ļošs to krit ēriju saraksts, ko turpm āk, 
izvērtējot katru atseviš ķo gadījumu, nosaka treš ās valstis, uz kuru pilso ņiem attiecas vai 
neattiecas v īzas prasība, ir dots groz ījumu regulas 1. panta 1. punkt ā: “nelikum īga imigrācija, 
sabiedrisk ā kārtība un droš ība, ekonomiskais ieguvums, jo īpaši tūrisma un ārējās 
tirdzniecības jomā, kā arī Savienības ārējās attiecības ar attiec īgajām trešām valstīm, jo īpaši 
tajās ņemot vērā arī apsvērumus par cilv ēktiesībām un pamatbr īvībām, kā arī sekas, kas tiks 
radītas attiecībā uz reģionālo vienotību un savstarp ību”. 
Ar šo ziņojumu un l īdztekus sagatavoto atseviš ķo ziņojumu par Kolumbiju Komisija ir 
izpildījusi minēto prasību. Abiem zi ņojumiem ir pievienoti Komisijas dienestu darba 
dokumenti, kuros atspogu ļoti secinājumu pamat ā esošie s īki izstrādātie dati un sniegta 
informācija par datu avotiem un nov ērtējuma sagatavošan ā izmantoto metodolo ģiju. 
Novērtējuma sagatavošanas laik ā Komisija piepras īja un saņēma inform āciju no tr īs ES 
aģentūrām: EASO , Eiropola un Frontex . ES deleg ācija Peru sniedza visaptverošu zi ņojumu 
par ES un Peru attiec ībām. Spānija, kas ir dal ībvalsts, kuru parasti visvair āk ietekmē migrācija 
no Peru, sniedza papildu inform āciju. Nov ērtējuma sagatavošan ā Peru iest ādes izrādīja lielu 
vēlmi sadarboties ar Komisiju. 
 
2. KRIT ĒRIJU NOV ĒRTĒJUMS 
Šajā ziņojumā plaši apl ūkoti groz ījumu regulas 1. panta 1. punkt ā norādītie kritēriji; pirms 
secinājumiem izv ērtēti arī iespējamie riska scen āriji, kas izriet no v īzu režīma liberaliz ācijas. 
                                                            
1 OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp. 
2 OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp. 
 
2 
 2.1. Migr ācija un mobilit āte 
Šengenas v īzas 
Statistikas anal īze par Šengenas v īzām jeb vienotaj ām vīzām, kas iepriekš ējos gados 
pieprasītas un pieš ķirtas Peru, ļauj izdarīt šādus novērojumus. 
• Ir vairāk tādu Peru pilso ņu, kas vēlas ceļot uz Šengenas zonu t ūrisma, uz ņēmējdarbības 
vai citā ar īslaicīgu uzturēšanos saist ītā nolūkā. Iepriekš ējos četros gados Peru izsniegto 
Šengenas v īzu skaits ir palielin ājies par 21  %. 2010. gad ā izsniegto v īzu skaits bija 39  914, 
bet līdz 2013. gadam to skaits bija sasniedzis 48  488. Šāds pieaugums, iesp ējams, ir 
saistīts ar Peru ekonomikas iev ērojamo izaugsmi p ēdējās desmitgades laik ā. 
• Vairumu no v īzas piepras ītājiem Peru (93,3  % 2013. gad ā) uzskata par bona fide  
ceļotājiem, kas nerada nek ādu risku un l īdz ar to sa ņem īstermiņa vīzu, un vīzu atteikumu 
rādītājs iepriekš ējos četros gados b ūtiski samazin ājies: no 11,6  % 2010. gad ā līdz 6,7  % 
2013. gad ā.  
Likumīgā migrācija 
Peru pilso ņu skaita apl ēse (neskaitot tos, kas ir ieguvuši dal ībvalsts pilson ību) ES+3 kopējos 
rādītājos 2013. gad ā bija ap 206  000, turkl āt Itālijā dzīvojošo Peru pilso ņu skaits ir nedaudz 
lielāks nekā Spānijā dzīvojošo Peru pilso ņu skaits. Dati liecina, ka p ēc ievērojama pieauguma 
perioda, it īpaši Spānijā un Itālijā, Peru pilso ņu likumīgā migrācija uz ES pašlaik ir sal īdzinoši 
zemā līmenī. Tam pamat ā daļēji ir ekonomisk ā krīze, jo ir samazin ājies jaunu darbavietu 
skaits un migrantu iesp ējas ES+ valst īs, tādējādi sarūkot faktoriem, ko rada konkr ētu 
ceļošanas galam ērķu pievilcība, un viennoz īmīgā ekonomisk ās situācijas uzlabošan ās Peru, 
kas nozīmē, ka pašlaik Peru pilso ņi meklē vietējas iespējas darbam un veiksm īgu uzņēmumu 
attīstīšanai pašu valst ī, tādējādi samazinot faktorus, kas liek pie ņemt lēmumu izce ļot. Peru 
valdība pašlaik veicina ārvalstīs dzīvojošo Peru pilso ņu atgriešanos, īstenojot Likumu par 
imigrantu, kas atgriezušies valst ī, ekonomisko un soci ālo reintegr āciju un ar šo likumu 
saistītos noteikumus, kas sekm ēs Peru pilso ņu atgriešanos valst ī. Likumā noteikts, ka Peru 
pilsoņiem, kas atgriezušies valst ī, ir atviegloti kred īta saņemšanas nosac ījumi 
uzņēmējdarbības uzsākšanai; ir pieš ķirtas nodok ļu atlaides emigrantu pre ču importam un 
nodrošināta vienkāršāka stipendiju un studiju kred ītu saņemšana studij ām augstskol ā, kā arī ir 
pieejami aizdevumi m ājokļa iegādei un vesel ības apdrošin āšana.  
Kamēr Peru ekonomika turpin ās augt pašreiz ējā tempā, iepriekš ējos 10 gados pieaugumam 
vidēji sasniedzot vair āk nekā 6 % no IKP, Peru pilso ņiem būs mazāk motivācijas emigr ēt. 
Pašreizējā ES ekonomisk ā situācija līdztekus ģeogrāfiskajiem un izveidoto kopienu aspektiem 
izskaidro, k āpēc iepriekš ējos gados Peru pilso ņu likumīgā migrācija uz Amerikas 
Savienotaj ām Valstīm ir lielāka nekā uz ES.  
 
                                                            
3 Sniegtajos ES kop ējos rādītājos nav iek ļauta (ja vien nav nor ādīts citādi) Apvienot ā Karaliste un Īrija, jo šīs divas 
valstis nav iesaist ījušās ES kopējā vīzu politik ā. ES+ kop ējos rādītājos ir iek ļauti dati par četrām Šengenas 
asociētajām valstīm (Īslandi, Lihtenšteinu, Norv ēģiju un Šveici). 
 
3 
 Nelikumīgā migrācija 
Dati par iece ļošanas atteikumiem, aiztur ēšanu un atgriešanu liecina, ka Peru nav b ūtisks avots 
nelikumīgai migrācijai uz ES. Dažas sen āk konstat ētās nevēlamās tendences faktiski ir 
izzudušas, un iepriekš ējos gados situ ācija ir būtiski uzlabojusies, samazinoties atteikumu un 
aizturēšanu skaitam. To Peru pilso ņu skaits, par kuriem tika konstat ēts, ka viņi ir nelikum īgi 
migranti, ES+ valst īs 2013. gad ā sasniedza 1050. Ņemot vērā, ka 2008. gad ā šis rādītājs bija 
1950, aiztur ēšanu skaits šaj ā laikposm ā ir samazin ājies gandr īz divas reizes. To var skaidrot ar 
vairākiem faktoriem: ES ekonomikas lejupsl īde, it īpaši Spānijā un Itālijā (dalībvalstis, kas ir 
Peru nelikum īgo migrantu galven ās galamērķa valstis), noz īmē mazāk jaunu darbavietu un 
iespēju, savuk ārt uzlabot ā ekonomisk ā situācija Peru nodrošina t ās pilsoņiem piem ērotus 
apstākļus labklājības sasniegšanai pašu valst ī. 
Starpību starp pie ņemto atgriešanas l ēmumu skaitu un īstenoto atgriešanu uz treš ām valstīm 
mēra ar t. s. atgriešanas r ādītāju. Peru pilso ņu atgriešanas r ādītājs laikā no 2008. gada l īdz 
2011. gadam bija ļoti zems (maz āk par 20  %), taču kopš tā laika rādītājs ir pakāpeniski 
uzlabojies (26,1  % 2012. gad ā un 37,3  % 2013. gad ā), un pašlaik tas ir ļoti līdzīgs vidējam 
atgriešanas r ādītājam pasaul ē (36,6  %). Sadarb īb a  a r  P e r u  i e s t ādēm atgriešanas jom ā ir ļoti 
veiksmīga, un to apliecina iest ādes visvair āk ietekm ētajā valstī Spānijā4 — abas valstis 
2004. gad ā noslēdza nolīgumu par sadarb ību migrācijas, tostarp atgriešanas, jom ā. Salīdzinoši 
zemā atgriešanas r ādītāja iespējamie cēloņi ir migrantu aizb ēgšana un atgriešanas l ēmumu 
pārsūdzēšana. 
 Saskaņā ar Frontex  datiem paredzamais risks saist ībā ar vīzu režīma atcelšanu Peru pilso ņiem 
ir diezgan zems sal īdzinājumā ar kopējo nelikum īgās migrācijas spiedienu uz ES, lai gan 
paredzams ar ī ieceļošanas atteikumu skaita pieaugums, ko apliecina citi v īzu režīma 
atcelšanas gad ījumi. 
 
Salīdzinoši liel ā patvēruma mekl ētāju plūsma no Peru 20. gadsimta 90. gadu s ākumā
 bija 
īslaicīga parādība. Patvēruma mekl ētāju pieteikumu skaits iepriekš ējos sešos gados ir 
saglabājies ļoti zemā līmenī, 2013. gad ā reģistrējot tikai 105 no Peru pilso ņiem saņemtus 
patvēruma piepras ījumus. Šaj ā laikposm ā lielākā daļa no patv ēruma pieš ķiršanas lēmumiem 
bija negat īvi. Paredzams, ka pašreiz ējais zemais l īmenis saglab āsies neatkar īgi no vīzas 
prasības saglab āšanas vai atcelšanas. Iev ērojams nepamatotu patv ēruma piepras ījumu skaita 
pieaugums, k āds bija vērojams pēc iepriekš ējiem vīzu režīma atcelšanas procesiem, ir maz 
ticams, ņemot vērā ievērojami atš ķirīgos apstākļus. Piemēram, Peru gad ījumā ceļošanas 
izdevumi ir iev ērojami liel āki un nav iepriekš ēja precedenta saist ībā ar nepamatotiem 
patvēruma piepras ījumiem, kas liel ā apjomā būtu saņemti no ekonomiski atstumt ām Peru 
sabiedrības grupām. Citiem v ārdiem sakot, bezv īzu režīma ļaunprātīga izmantošana, lai 
pieprasītu patvērumu, vienk ārši nav ekonomiski pamatota, ņemot vērā, ka ģimenes ce ļošanas 
izdevumi iev ērojami pārsniedz paredzamos ieguvumus no ES patv ēruma proced ūras. 
 Vērts minēt, ka jebk ādu pieaugošo risku saist ībā ar nelikum ī
go migrāciju, kas var ētu sekot 
pēc bezvīzu ceļošanas rež īma ieviešanas Peru pilso ņiem, daļēji varētu mazināt, pastiprinot ES 
un Peru sadarb ību nelikum īgās migrācijas nov ēršanā un apkarošan ā, tostarp sadarbojoties 
                                                            
4 Spānijā 2013. gad ā tika pieņemti 385 l ēmumi par Peru pilso ņu atgriešanu, tai seko It ālija ar 205 l ēmumiem. 
 
4 
 atgriešanas jom ā, un šajā saistībā būtu jāapsver iesp ēja noslēgt ES atpaka ļuzņemšanas 
nolīgumu. 
 
Peru ceļošanas dokumentu droš ība un krāpšana dokumentu jom ā, kurā ir iesaist īti Peru 
pilsoņi 
Lai gan Peru iest ādes ir veikušas pas ākumus, lai valsts pilso ņu pasēs iekļautu nepieciešam ās 
starptautisk ās specifik ācijas, ir iesp ējami turpm āki uzlabojumi, atrisinot divas nenoz īmīgas 
tehniskas probl ēmas saistībā ar Peru pilso ņu pasēm (t. i., pases atjaunošanas lapa un sv ītrkods 
biometrisko datu lap ā). Neskarot šo faktu, dažu iepriekš ējo gadu laik ā valdība ir palielin ājusi 
pasu drošuma elementus un padar ījusi vienk āršāku to izsniegšanas k ārtību. 
Peru Ārlietu ministrija ( ĀM) ir apstiprin ājusi Peru ap ņemšanos tuv ākajā laikā izsniegt 
biometrisk ās pases. Kop ā ar Superintendencia de Migraciones , kas ir da ļa no Iekšlietu 
ministrijas un kuras kompetenc ē ir pasu izsniegšana Peru pilso ņiem, ĀM ir sagatavojusi 
specifikācijas un uzs ākusi pied āvājumu konkursu, lai izraudz ītos par procesu atbild īgo 
uzņēmumu. Saska ņā ar oficiālo inform āciju publiskais konkurss saist ībā ar biometrisko pasu 
ieviešanu notiks 2014. gada otraj ā pusē. 
Pašlaik nav iemesla uzskat īt, ka past āv būtisks risks saist ībā ar Peru valstspieder īgo 
iesaistīšanos kr āpšanā dokumentu jom ā vai Peru ce ļošanas dokumentu kr āpniecisku 
izmantošanu. Tom ēr, ja nākotnē Peru ce ļošanas dokumenti to tur ētājiem dos bezv īzu 
ieceļošanas iesp ēju, krāpnieku interese par šiem  dokumentiem var palielin āties. Robežsargiem 
būs nepieciešama liel āka modrība, lai konstat ētu šāda veida kr āpšanu. 
2.2. Noziedz ība un droš ība 
Peru organiz ētās noziedz ības grupas (ONG) darbojas ES tikai ierobežot ā apjomā. 
Latīņamerikas ONG dod priekšroku pamatdarb ību izvērst Pireneju pussal ā, ņemot vērā 
kultūras, valodas un v ēsturiskās saites. Šeit t ās īpaši lielā apjomā ir iesaist ītas kokaīna 
tirdzniecībā (Kolumbija un Peru ir pasaul ē lielākās kokaīna ražotājvalstis) un nelikum īgi 
iegūtu līdzekļu legalizēšanā. 
Latīņamerikas ONG galven ās darbības jomas ir narkotiku, galvenok ārt kokaīna, ražošana un 
tirdzniecība, kā arī euro viltošana, cilv ēku tirdzniec ība seksu ālas izmantošanas nol ūkā, 
organizēti noziedz īgi nodarījumi pret īpašumu, maks ājumu karšu viltošana un nelikum īgi 
iegūtu līdzekļu legalizēšana.  
Eiropols ir zi ņojis, ka, ņemot vērā noteiktu pasažieru pl ūsmas pieaugumu no Peru, ir ļoti 
iespējams, ka narkotiku tirdzniec ībā iesaistītās ONG cent īsies izmantot starp Peru un ES+ 
valstīm ceļojošo pasažieru skaita palielin ājumu, liel ākā apjomā izmantojot narkotiku un 
naudas kurjerus. Mobil ās Peru izcelsmes ONG var ēs brīvāk ieceļot ES un izce ļot no tās. Peru 
ONG var izmantot ar ī nelikum īgos migrantus, pied āvājot pakalpojumus, kas atvieglotu 
ilglaicīgas uztur ēšanās legaliz āciju, atlīdzībā pieprasot k ļūt par naudas vai narkotiku 
kurjeriem. 
Bezvīzu režīmi parasti īpaši sekm ē ar cilvēkiem saist ītos noziegumus, piem ēram, palielin ās 
nelikumīgā migrācija un cilv ēku tirdzniec ība. Bezv īzu ceļošana un viegl āka piekļuve 
Šengenas zonai var ar ī palielināt ONG un atseviš ķu noziedznieku mobilit āti, jo izzud īs filtrs, 
ko pašlaik nodrošina v īzas prasība, un pēc iekļūšanas Šengenas zon ā pavērsies iesp ēja bez 
robežkontroles ce ļot no vienas valsts uz citu valsti. 
 
5 
 Peru ir ratific ējusi ANO Konvenciju pret transnacion ālo organiz ēto noziedz ību un Palermo 
protokolu par cilv ēku tirdzniec ības novēršanu, kā arī ir ieviesusi visaptverošu tiesisko 
regulējumu saska ņā ar starptautiskajiem standartiem. Peru b ūtu jāturpina centieni stiprin āt 
tiesu iestāžu sistēmu, tostarp tiesu iest āžu sadarb ību krimin āllietās, īpaši savstarp ējo tiesisko 
palīdzību. 
 
2.3. Ekonomika, tirdzniec ība un tūrisms 
Peru iedz īvotāju skaits sasniedz gandr īz 30 miljonus. T ās tautsaimniec ības vērtību 2012. gad ā 
Pasaules Banka nov ērtēja USD  192,6 miljardu apm ērā, ierindojot to k ā 48. lielāko pasaules 
ekonomiku. NKI (PPP) uz vienu iedz īvotāju 2012. gad ā bija USD  10 770, kas ir l īdzīgs 
Kolumbijas r ādītājam. Iepriekš ējā desmitgad ē Peru ekonomikas ikgad ējā izaugsme ir bijusi 
vidēji 6,5  %, sasniedzot vienu no augst ākajiem rādītājiem pasaul ē. Zem nabadz ības sliekš ņa 
dzīvojošo cilv ēku daļa samazin ājās no 59  % no iedz īvotāju skaita 2004. gad ā līdz 25,8  % 
2012. gad ā. Bezdarba l īmenis ir zem āks par 9  %, un infl ācija stabili saglab ājas aptuveni 3  % 
robežās. 
ES ir viens no galvenajiem Peru tirdzniec ības partneriem. ES ir ar ī lielākais ārzemju investors 
šajā valstī (50  % no kop ējiem ĀTI). Tirdzniec ība starp ES un Peru iepriekš ējos gados ir 
ievērojami pieaugusi, t ās kopējai vērtībai 2013. gad ā sasniedzot EUR 8,8 miljardus (14,1  % 
no Peru kop ējā tirdzniec ības apjoma). ES ir Peru trešais liel ākais eksporta tirgus (EUR 
5,3 miljardi, 16,3  % no kop ējā apjoma); to galvenok ārt veido izejvielas (der īgie izrakte ņi, 
kurināmais, lauksaimniec ības produkti), un ES  ir trešais svar īgākais Peru importa izcelsmes 
tirgus (EUR 3,5 miljardi, 12  % no kop ējā apjoma), ko galvenok ārt veido r ūpnieciskie 
ražojumi (meh ānismi un transporta apr īkojums, citas r ūpniecības preces un ķīmiskās vielas). 
ES un Peru Tirdzniec ības nolīgums tiek provizoriski piem ērots kopš 2013. gada 1. marta, un 
turpmākajos gados ir paredzams pre ču tirdzniec ības plūsmu pieaugums. Ar nol īgumu tiks 
liberalizēta gandrīz 98  % preču tirdzniec ība un nodrošin āta plašāka tirgus pieejam ība 
pakalpojumiem, invest īcijām un iepirkumiem, nosakot kop ēju regulējumu vis ās ar 
tirdzniecību saistītajās jomās. Turklāt Peru līdztekus ES ir starp t ām 23 PTO dal ībvalstīm, 
kuras veic sarunas par v ērienīgu daudzpus ēju pakalpojumu tirdzniec ības nolīgumu, kas ietver 
spēcīgu “4. režīma” komponenti. Šaj ā kontekst ā bezvīzu ceļošana Peru uz ņēmējiem varētu 
nozīmēt ciešākas komercdarb ības saiknes starp Pe ru un Eiropas uz ņēmumiem, jo Peru 
uzņēmēju biežāka piedal īšanās ES tirdzniec ības gadatirgos var ētu, piemēram, palielin āt ES 
uzņēmumos ražoto izstr ādājumu pasūtījumu skaitu. 
 Iepriekšējos gados ir palielin ājies Peru t ūristu skaits ES+ valst īs. Saskaņā a r  P e r u  i e s t āžu 
sniegtajiem datiem laik ā no 2010. l īdz 2013. gadam uz ES+ valst īm devās par 12,9
 % lielāks 
Peru tūristu skaits. To Peru t ūristu skaits, kas dev ās uz ES+ valst īm, 2013. gad ā bija 154  3495, 
                                                            
5 Šis skaits iev ērojami pārsniedz izsniegto Šengenas v īzu skaitu. Atš ķirība var būt skaidrojama ar vair ākiem 
faktoriem: ap 30  % no Peru izsniegtaj ām Šengenas v īzām ir daudzk ārtējas ieceļošanas vīzas; daži Peru pilso ņi, 
kas tiek re ģistrēti kā izceļojoši tūristi, var b ūt Šengenas zonas valsts izsniegtas der īgas uztur ēšanās atļaujas 
turētāji u. c. 
 
6 
 palielinoties no 136  734 tūristiem 2010. gad ā. Galvenie galam ērķi 2013. gad ā bija Spānija 
(93  121), Nīderlande (33  059), Francija (18  203) un It ālija (6309).6  
Saskaņā ar inform āciju, ko ir ieguvusi ES deleg ācija Bogot ā un kas ir attiecin āma uz Peru, 
ņemot vērā līdzīgās pazīmes, kas raksturo t ūristu plūsmu no Peru un Kolumbijas, Eiropas 
aviosabiedr ības, kuras veic lidojumus starp Kolumbiju un Šengenas zonu, prognoz ē pasažieru 
skaita pieaugumu par 10 –20 %, ja tiks īstenota vīzu režīma atcelšana. Š ī aplēse, kas ir l īdzīga 
aplēsei, ko Kolumbijas iest ādes ir pazi ņojušas Frontex , (pieaugums par 17  %), galvenok ārt 
izriet no pieauguma datiem citos maršrutos p ēc vīzu režīma atcelšanas. 
Jebkurā gadījumā tūristu plūsma no Peru pieaug katru gadu, l īdz ar to v īzu režīma atcelšana 
būtu papildu faktors, kas veicin ātu tūristu plūsmu starp Peru un ES+ valst īm. Ņemot vērā šos 
rādītājus un bijušos un prognoz ētos pieauguma r ādītājus nākotnē, ir pamats prognoz ēt, ka 
Peru tūristu skaits ES+ valst īs 2016. gad ā būs 200  000 līdz 225  000, pieņemot, ka 2016. gads 
būs pirmais pilnais gads, kad notiks bezv īzu ceļošana starp Peru un Šengenas zonu. 
 
 
2.4. Ārējās attiecības, īpaši ar ES, un cilv ēktiesību jautājumi 
Ārējās attiecības 
Peru ārpolitikas uzman ības centr ā galvenok ārt ir labu attiec ību nostiprin āšana ar t ās 
kaimiņvalstīm visās jomās un intens īvāku tirdzniec ības attiec ību attīstīšana ar Āziju, 
saglabājot arī labas attiec ības ar ES un ASV. Re ģionālajā līmenī Peru īsteno konstrukt īvu 
darbību. 
 
Peru ir iesaist īta Klusā okeāna valstu alians ē, kuru veido četras Latīņamerikas valstis (Peru, 
Kolumbija, Čīle un Meksika), lai stiprin ātu ekonomisko un tirdzniec ības integr āciju, kā arī 
sadarbojoties migr ācijas, izgl ītības, drošības un cit ās jomās. Peru piedal ās arī sarunās par 
Klusā okeāna valstu partner ības iniciat īvu. 
 
Pēc Venecu ēlas izstāšanās no Andu Kopienas t ās četras aktīvās dalībvalstis ir Peru, Bol īvija, 
Kolumbija un Ekvadora. A ndu Kopiena pašlaik ir p ārejas posm ā, un organiz ācijas darb ība ir 
sašaurinājusies, galvenok ārt pievēršoties tirdzniec ībai, infrastrukt ūrai un pilso ņu mobilitātei.  
 
Peru ir viena no galvenaj ām Eiropas Savien ības partnervalst īm Latīņamerikā. ES ir viena 
galvenajām atbalsta sniedz ējām un saglab ā līderes poz īciju ārvalstu invest īciju apjom ā. 
Divpusējās attiecības ir elast īgas un labas, tostarp saist ībā ar augsta l īmeņa politisko dialogu, 
tirdzniecību, invest īcijām, cīņu pret narkotiku tirdzniec ību, kā arī ar joproj ām svarīgo 
attīstības sadarb ības pasākumu kopumu (divpus ējai sadarb ībai 2014. –2017. gad ā vien atvēlēti 
EUR 66 miljoni). ES att īstības sadarb ības fondi atbalsta Pe ru centienus moderniz ēt valsti, 
veicināt sociālo integrāciju, cīnīties pret nepietiekamu uzturu, narkotik ām un to tirdzniec ību, 
kā arī sekmēt alternat īvas attīstības iespējas, produktu daž ādošanu un videi draudz īgu 
tirdzniecību. 
                                                            
6 Jāatzīmē, ka dati var atspogu ļot pirmo ierašan ās vietu Eiropas teritorij ā un pieejamos tiešos lidojumus starp 
Peru un Sp āniju, Nīderlandi un Franciju, ne vienm ēr attiecoties uz ce ļojuma galveno galam ērķi. 
 
7 
  
ES uztur ar Peru regul āru neform ālu politisko dialogu (tas aizs ākās saskaņā ar 2009. gad ā 
parakstīto Saprašan ās memorandu), risinot savstarp ējo interešu jaut ājumus, piem ēram, labas 
pārvaldības, ārpolitikas, soci ālo konfliktu, ieguves r ūpniecības nozaru, cilv ēktiesību un 
narkotiku jom ā. Tikšanās notiek katru gadu, piedaloties augsta l īmeņa pārstāvjiem no Ārlietu 
ministrijas un cit ām kompetent ām ministrij ām un ES amatperson ām. 
 Peru ir vienots redz ējums ar ES attiec ībā uz daudziem glob āliem izaicin ājumiem un l īdzīgas 
stratēģiskās intereses (demokr ātija, cilvēktiesības, laba p ārvaldība, vide un klimata p ārmaiņas, 
c
īņa pret narkotik ām). Paplašin ās sadarbība ar Peru daudzpus ējos forumos (piem ēram, ANO 
Cilvēktiesību padomes kontekst ā, savukārt saistībā ar klimata p ārmaiņām Peru 2014. gad ā 
uzņems COP20). Šajos starptautiskajos forumos Peru parasti ir atbalst ījusi ES nost āju. 
 
Cilvēktiesības 
Iesaistot pilsonisko sabiedr ību, Peru īsteno vidēja termiņa un ilgtermi ņa politiku, lai stiprin ātu 
cilvēktiesību aizsardz ību. Peru ir izveidojusi augsta l īmeņa institūcijas, piem ēram, Nacion ālo 
cilvēktiesību padomi un Nacion ālo darbasp ēka un nodarbin ātības veicin āšanas padomi, kuru 
mērķis ir sekm ēt un aizsarg āt pilsonisk ās, politisk ās, sociāli ekonomisk ās un kultūras tiesības 
un kuras ir izstr ādājušas un īstenojušas daž ādus pasākumus, programmas un strat ēģijas, 
piemēram, Nacion ālo stratēģiju bērnu darba nov ēršanai un izskaušanai, Nacion ālo rīcības 
plānu vides jom ā un Likumu par iepriekš ēju apspriešanu. 2014. gada j ūlijā valdība pieņēma 
Nacionālo cilvēktiesību plānu 2014. –2016. gadam. 
 Cilvēktiesības garant ē Peru Konstit ūcija, un ārējie novērotāji apstiprina, ka situ ācija pēdējos 
gados ir uzlabojusies. Pilsonisk ās sabiedrības organiz āciju uzman ības centrā galvenok ārt ir 
tiesu iestāžu īstenotā vajāšana attiec ībā pret vides aizsardz ības organiz ācijām un cilv ēktiesību 
aizstāvjiem, kas bieži piedal ās sabiedrības protestos pret ieguves r ūpniecības nozar ēm. Tiek 
ziņots arī par to, ka policija izmanto p ārmērīgu spēku pret sabiedr ības protesta akcij ās 
iesaistītajiem protest ētājiem. 
 
Būtisk
ākie cilvēktiesību jautājumi Peru ir š ādi: 
 
a) debates par Paties ības un samierin āšanas komisijas gal īgo ziņojumu, izv ērtējot laikā no 
1980. gada l īdz 2000. gadam notikuš ās politiskās vardarbības cēloņus un sekas, Peru joproj ām 
izraisa viedok ļu polariz āciju. Cits neatrisin āts jautājums situ ācijā pēc iekšēja konflikta ir 
saistīts ar tiesas procesiem pret cilv ēktiesību pārkāpējiem (iekš ēja konflikta laik ā). Turklāt 
kompensācijas cietušajiem parasti tiek uzskat ītas par nepietiekam ām; 
 
b) sociālās un ekonomisk ās tiesības: nabadzības un gal ējas nabadz ības rādītāji iepriekš ējos 
piecos gados ir samazin ājušies par 11,5  % un 4,9  %, taču šie rādītāji lauku re ģionos saglab ājas 
salīdzinoši augst ā līmenī. Tomēr jānorāda, ka soci ālā politika ir svar īgs prezidenta Humalas 
valdības programmas balsts, un valst ī ir uzsāktas vairākas jaunas soci ālās iniciatīvas attiec ībā 
uz sabiedr ības nabadz īgākajām grupām; 
 
c) iepriekš ējas apspriedes ar pamatiedz īvotāju kopien ām: tūlīt pēc ievēlēšanas prezidents 
Humala uzreiz apstiprin āja aizkav ēto Likumu par iepriekš ēju apspriešanu, īstenojot ILO 
Konvenciju Nr. 169, lai garant ētu pamatiedz īvotāju tiesības uz jebkura t āda lēmuma 
apspriešanu, kas var ietekm ēt viņu teritoriju un iztiku. Pašreiz ējais uzdevums ir likuma 
 
8 
 ieviešana, it īpaši attiec ībā uz pamatiedz īvotāju tiesību ievērošanu invest īciju interešu 
kontekstā; 
 
d) sieviešu ties ības: kaut arī Peru ir pievienojusies vis ām ANO konvencij ām par sieviešu 
tiesībām, sievietes joproj ām ir nepietiekami p ārstāvētas lēmumu pie ņemšanas procesos, vi ņu 
analfabētisma līmenis joproj ām ir augst āks nekā vīriešiem, maz āk sieviešu ir iesaist ītas 
oficiālajā ekonomik ā, un viņu vidējais atalgojums ir iev ērojami zem āks nekā vīriešiem. 
Nepieciešams uzlabot sieviešu vesel ības un reprodukt īvo tiesību aizsardz ību, un pret 
sievietēm un meiten ēm vērstās vardarbības līmenis, tostarp izvarošana, varm ācība ģimenē un 
seksuālā, fiziskā un garīgā vardarbība, joproj ām ir nopietna probl ēma; 
 
e) bērnu tiesības lauku, kalnu un Amazones apgabalos. Daudzu b ērnu tiesības netiek 
ievērotas, it īpaši attiec ībā uz identit āti un reģistrēšanu, izgl ītību, pietiekamu uzturu, b ērnu 
darbu, vardarb ību un seksu ālo vardarb ību un izmantošanu; 
 
f) ievērojamā līmenī saglabājas dzimumu un rasu diskrimin ācija, it īpaši attiec ībā pret 
sievietēm, pirmiedz īvotājiem, person ām ar invalidit āti, LGBTI kopienu un HIV vai AIDS 
skartiem cilv ēkiem. 
 
2.5. Re ģionālā vienotība 
Uzskatot Lat īņameriku par atsauces re ģionu, Peru ir viena no t ām mazākumā esošajām 
valstīm, kuru pilso ņiem ir nepieciešama v īza.7 Iekšējo konfliktu un vardarb ības vēsture, 
narkotiku ražošana un tirdzniec ība un attiec īgais migr ācijas un droš ības risks izskaidro, k āpēc 
Peru pilso ņiem ilgstoši ir bijusi nepieciešama v īza. Tomēr Peru ir sasniegusi b ūtisku progresu 
šo problēmu risināšanā, kā norādīts citās šā ziņojuma ieda ļās. Lai gan var uzskat īt, ka tikai ar 
dažām Peru kaimi ņvalstīm nav saist īts pilnīgi nekāds risks, vairumam no t ām ir pieš ķirts 
bezvīzu režīms ar Šengenas zonu. T āpēc vīzas prasības saglab āšana Peru pilso ņiem var š ķist 
neatbilstīga, no šādas prasības atbrīvojot vairuma citu re ģiona valstu pilso ņus. 
2.6. Savstarp ība 
Lielākā daļa ES pilso ņu jau ilgstoši ir atbr īvoti no vīzas prasības, lai iece ļotu Peru. Pašlaik visi 
ES pilsoņi ir atbrīvoti no vīzas prasības, lai iece ļotu Peru un uztur ētos tajā uz laiku l īdz sešiem 
mēnešiem. Attiec īgi Peru jau ir izpild ījusi un pat p ārsniegusi savstarp ības nosac ījumus. 
Neskarot šo faktu, jebkur ā turpmākā nolīgumā starp ES un Peru par v īzu režīma atcelšanu b ūs 
nepieciešams savstarp ējas bezvīzu ceļošanas apstiprin ājums. 
 
3. RISKA SCEN ĀRIJI 
Ņemot vērā visas iepriekš aprakst ītās tendences, notikumus un norises, Šengenas zonai ir 
iespējami vismaz divi riska scen āriji pēc vīzas prasības atcelšanas Peru pilso ņiem. 
                                                            
7 Sešas valstis, t. i., Kuba, Dominikas Repu blika, Kolumbija, Ekvadora, Peru un Bol īvija. Pārējās 13 Latīņamerikas 
valstīs ir bezvīzu režīms: Meksika, Salvadora, Gvatemala, Honduras a, Nikaragva, Kostarika, Panama, Venecu ēla, 
Brazīlija, Argent īna, Urugvaja, Paragvaja un Čīle. 
 
9 
 3.1. Zema riska scen ārijs 
Saskaņā ar šo scen āriju Peru pilso ņu bezvīzu ceļošana nerad ītu nevēlamas sekas ES+ valst īm. 
Šajā scenārijā tiek pieņemts, ka saglab ātos stabila Peru ekonomi kas izaugsme, palielinot 
atalgojumu un pazeminot bezdarba un nabadz ības rādītājus. Noziedz īgo grupu darb ība 
samazinātos, un tas attiecas ar ī uz narkotiku ražošanas un tirdzniec ības nozīmību. Turpin ātos 
demokrātijas un pamatties ību nostiprin āšana. Peru var ētu īstenot savu att īstības potenci ālu. 
Pastāvīga ekonomikas izaugsme izskaustu vien īgos pašlaik esošos faktorus, kas liek pie ņemt 
lēmumu izce ļot un kas veicina nelikum īgo migrāciju uz ES+ valst īm. Paredzams, ka 
tirdzniecība ar ES un t ūrisms saist ībā ar ES pieaugs, nodrošinot taust āmus ekonomiskus 
ieguvumus. 
3.2. Vid ēja riska scen ārijs 
Saskaņā ar šo scen āriju turpin ātos Peru ekonomikas izaugsme, lai gan daudz l ēnākā tempā; 
noziedzības līmenis paaugstin ās; valsts cilv ēktiesību aizsardz ības mehānismi kļūtu vājāki, 
iespējams, izraisot p ārkāpumus, tādēļ būtu nepieciešams cieši uzraudz īt situāciju cilvēktiesību 
jomā. 
Šīs problēmas var k ļūt par faktoriem, kas rosina Peru pilso ņu vēlmi ļaunprātīgi izmantot 
bezvīzu režīmu un likum īgi ieceļot ES+ valstu teritorij ā, lai tajā pēc likumīgā īslaicīgas 
uzturēšanās laika (90 dienas) beig ām uzturētos nelikum īgi. Nestabil ā Peru varētu uzplaukt ar ī 
noziedzības tīkli, netrauc ētākā veidā izvēršot noziedz īgo darbību ES+ valst īs. 
Šādu negatīvu norišu gad ījumā, Eiropas Savien ībai radot b ūtiskus apdraud ējumus saist ībā ar 
migrāciju, droš ību vai cit ām jomām, Eiropas Savien ībai ir jāspēj ātri reaģēt uz situācijas 
pasliktināšanos. Ar Peru paredz ētajās sarunās par vīzu režīma atcelšanas nol īgumu būtu 
jāvienojas, ka nosl ēguma noteikumos tiek paredz ēta iespēja katrai l īgumslēdzējai pusei 
pārtraukt vai izbeigt nol īguma darb ību. Tas nodrošin ātu iespēju, situācijai pasliktinoties, ātri 
veikt tās labošanai nepieciešamos pas ākumus. Turkl āt, kā iepriekš nor ādīts, varētu apsvērt 
aktīvāku sadarb ību ar Peru, lai sekm ētu nelikum īgo migrantu un atteikumu sa ņēmušo 
patvēruma piepras ītāju atgriešanu, atsverot iesp ējamo nelikum īgās migrācijas pieaugumu. 
Šāda sadarb ība samazin ātu iespēju, ka var ētu rasties nepieciešam ība pārtraukt vīzu režīma 
atcelšanas nol īguma darb ību. 
4. SECIN ĀJUMI 
Šajā ziņojumā iekļautā informācija, apliecinot, ka iepriekš ējos gados ir b ūtiski uzlabojusies 
Peru ekonomisk ā un soci ālā situācija, sniedz pamatojumu, lai Peru pilso ņiem piešķirtu 
tiesības bez v īzas ieceļot Šengenas zon ā, kā tas ir attiec ībā uz vairuma Lat īņamerikas valstu 
pilsoņiem. 
Šajā ziņojumā ir norādīts, ka uztic ēšanās vīzas piepras ījumu iesniedz ējiem no Peru palielin ās; 
nelikumīgās migrācijas līmenis ir ļoti zems; Peru ce ļošanas dokumenti ir pietiekami droši; 
drošības apdraud ējumi ir samazin ājušies; Peru organiz ētās noziedz ības grupas (ONG) pašlaik 
netiek vērtētas kā būtisks drauds ES (iz ņemot narkotiku tirdzniec ībā iesaistītās grupas); 
ekonomisk ās iespējas, tostarp intens īvāka tirdzniec ība un tūrisma plūsmas, palielin ās 
līdztekus b ūtiskai Peru ekonomikas izaugsmei; cilv ēktiesību un pamatbr īvību aizsardz ība un 
ievērošana Peru ir iev ērojami uzlabojusies; tiks nodrošin āta savstarp ība, jo Peru jau pašlaik ir 
atbrīvojusi visus ES pilso ņus no vīzas prasības, un attiec ības starp ES un Peru ir labas un 
stabilas. 
 
10 
 Tomēr šīs pozitīvās norises nenoz īmē, ka vīzas prasības atcelšana attiec ībā uz Peru pilso ņiem 
neietver nek ādu risku. Lai gan tiek uzskat īts, ka vīzu režīma atcelšanai ir ierobežota ietekme 
uz smago organiz ēto noziedz ību, un bezv īzu režīma ieviešana attiec ībā uz Peru, visticam āk, 
būtiski nepalielin ās šīs valsts izcelsmes ONG aktivit āti ES, Peru ONG turpina nodarboties ar 
kokaīna tirdzniec ību Eiropā, un vīzu režīma atcelšana var sekm ēt šāda veida darb ības. Kam ēr 
lielākais koka īna kontrabandas apjoms ES non āk pa jūras ceļiem, lietojot komercmaršrutu 
konteinerus, narkotiku kur jeru izmantošana joproj ām ir svar īga darbības metode. Pasažieru 
plūsmas pieaugums p ēc bezvīzu ceļošanas ieviešanas dos ONG iesp ēju intensīvāk izmantot 
individuālos kurjerus. Past āv arī risks, ka palielin āsies cilvēku tirdzniec ība un to Peru pilso ņu 
skaits, kas ES+ valst īs ieceļos likumīgi, taču pārsniegs at ļauto uztur ēšanās laiku, t ādējādi 
kļūstot par nelikum īgiem migrantiem. 
 Tomēr šie riski tiek uzskat īti par pārvaldāmiem. Lai samazin ātu lielāko riska da ļu, ir 
nepieciešams stiprin āt sadarbību atgriešanas jom ā, kā norādīts iepriekš, un nodrošin āt precīzu 
robežkontroles darb ību (ja vajadz īgs, palielinot pieš ķirto līdzekļu apmēru) lidost ās, caur 
kurām liel
ākais Peru pilso ņu skaits sasniedz Šengenas zonas robežu, ņemot vērā, ka, pēc 
bezvīzu ceļošanas ieviešanas palielinoties no Peru iece ļojušo cilv ēku skaitam, ce ļotāju 
drošības pārbaudes funkcija no konsul ātiem pāries robežkontroles iest āžu pārziņā. 
 
Jebkurā gadījumā vīzu režīma atcelšanas nol īgumā, par kuru notiks sarunas ar Peru, b ūs 
iekļauti nepieciešamie droš ības noteikumi, lai p ārtrauktu vai izbeigtu nol īguma darb ību, ja tas 
būtu nepieciešams ar Eiropas Savien ību saistīta drošības vai migr ācijas riska nov ēršanai. Lai 
sekotu nev ēlamajām norisēm, Komisija izveidos uzraudz ības mehānismu pēc vīzu režīma 
atcelšanas, galveno uzman ību veltot iesp ējamiem migr ācijas un droš ības apdraud ējumiem un 
to iemesliem.  Ņemot vērā pozitīvo Peru nov ērtējumu šajā ziņojumā un īpaši apsverot, vai un k ādā veidā ir 
nepieciešams Peru iesaist īt pastiprin ātā sadarbībā atgriešanas jom ā, Komisija pl āno Padomei 
drīzumā, līdzko šis zi ņojums būs apspriests attiec īgajās Eiropas Parlamenta un Padomes 
komisijās un grup ās, iesniegt ieteikumu l ēmumam par Komisijas pilnvarošanu uzs ākt sarunas 
par īstermiņa vīzu režīma atcelšanas nol īgumu starp ES un Peru.