Ieinteresētās personas ir plaši atbalstījušas šīs izmaiņas. Dalībvalstis ir īpaši atbalstījušas to, ka pusgadā vairāk koncentrēsies uz ierobežotu prioritāšu un problēmu loku. Tās atzinīgi novērtēja iespēju agrāk iepazīties ar integrētu analīzi par valstīm un dziļāk iesaistīties dialogā par Komisijas konstatējumiem. Eurogrupa aprīlī pārrunāja eurozonas problēmas un apliecināja vispārēju piekrišanu Komisijas ziņojumā paustajam.

Eiropas Savienībā atgriežas izaugsme, un Eiropas valstu ekonomika saņem atbalstu no vairākiem faktoriem reizē. Naftas cenas ir salīdzinoši zemas, globālā izaugsme ir stabila, euro vērtība ir turpinājusi samazināties, un ES valstu ekonomikas politika atbalsta izaugsmi. Komisija savās jaunākajās ekonomikas prognozēs, kas publicētas 2015. gada 5. maijā, prognozē, ka 2015. gadā IKP pieaugums ES būs 1,8 % (1,5 % eurozonā), un paredz, ka šī tendence turpināsies, 2016. gadā rādītājam pieaugot līdz 2,1 % (1,9 % eurozonā).

3.Jauna virzība

Saistībā ar 2015. gada Eiropas pusgadu Komisija ir novērtējusi dalībvalstu paveikto pagājušā gada konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanā un ir koncentrējusies uz jomām, kuras ir svarīgas, lai nodrošinātu ilgstošu atveseļošanos.

Kā norādīts ziņojumos par valstīm, kopumā visas dalībvalstis ir panākušas zināmu progresu 2014.-2015. gada konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos noteikto problēmu risināšanā (skat. tabulu pielikumā). Tomēr valstu reformu programmas un konverģences un stabilitātes programmas liecina par reformu virzības atšķirībām dalībvalstīs.

Lai gan tas, ka dažās jomās ir vērojams progress, ir apsveicami, tomēr satrauc ierobežotais vai vispār nekāds progress citās jomās, kuras būtiski traucē investīcijām, piemēram, preču un pakalpojumu tirgus atvēršana konkurencei un tiesiskais regulējums. Ar strukturālām reformām tiek novērsti strukturāli šķēršļi. Tās veicina potenciālo izaugsmi un darbvietu radīšanu, parasti vidējā termiņā un ilgtermiņā. Tās var arī palielināt paļāvību un uzticamību īstermiņā, kas ir īpaši svarīgi investīciju lēmumu pieņemšanai. Tas nozīmē, ka strukturālām reformām ir ne vien ilgtermiņa ietekme, bet tās var arī palielināt pieprasījumu īstermiņā.

Koncentrēšanās uz prioritātēm

2015. gada izaugsmes pētījums, brīdināšanas mehānisma ziņojums, ziņojumi par valstīm un tiem sekojošās ekonomikas prognozes liecina, ka vairākos gadījumos makroekonomiskā nelīdzsvarotība tiek novērsta, taču dažās dalībvalstīs joprojām ir augsts risks. Proti, liels ārējais valsts un privātā sektora parādu apjoms arī tad, ja tekošais konts ir uzlabojies. Eksporta potenciāla stiprināšana joprojām ir steidzama prioritāte vairākās dalībvalstīs. Vienlaikus citās dalībvalstīs trūkst investīciju, neskatoties uz esošajām manevra iespējām. Augstais valsts parāda līmenis joprojām ir problēma.

Nodarbinātības līmenis ir pieaudzis salīdzinoši ātrāk un noteiktāk, nekā gaidīts. Tas, iespējams, atspoguļo algu mērenības un nesen īstenoto darba tirgus reformu ietekmi. Tomēr starp reformu sākšanu un to pilnīgu ietekmi uz darbvietu radīšanu ir laika nobīde. Tā var izskaidrot to, kāpēc joprojām ir augsts bezdarba līmenis, īpaši jauniešu un ilgtermiņa bezdarbnieku vidū. Tas rada negatīvu sociālo attīstību un bieži vien ir iemesls pieaugošai nabadzībai un sociālajai atstumtībai.

ES un tās dalībvalstis ir atzinušas, ka ir nepieciešams veicināt investīcijas. Komisijas iniciatīva par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu tika uztverta pozitīvi, un vairākas dalībvalstis (Vācija, Francija, Spānija, Itālija, Luksemburga, Polija) ir paziņojušas par ievērojamām iemaksām šajā fondā. Vienlaikus Eiropas Investīciju banka ir jau noteikusi pirmos projektus, kuri varētu saņemt atbalstu jaunā Investīciju plāna ietvaros.

Plašāku pasākumu ietvaros, kuru mērķis ir stiprināt saikni starp strukturālajām reformām, investīcijām un fiskālo atbildību, Komisija ir precizējusi interpretācijas iespējas par to, kā izmantot Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzēto elastīguma iespēju. Komisija ir precizējusi trīs konkrētas politikas dimensijas saistībā ar: i) investīcijām, jo īpaši attiecībā uz jauna Eiropas Stratēģisko investīciju fonda izveidi kā daļu no Investīciju plāna Eiropai, ii) strukturālām reformām un iii) cikliskiem nosacījumiem. Šīs pamatnostādnes pirmo reizi piemēro 2015. gadā, izvērtējot to, kā dalībvalstis ievēro Stabilitātes un izaugsmes paktu. Priekšlikumos par attiecīgajām dalībvalstīm paskaidrots, kā šīs valstis ir piemērojušas interpretāciju.

Makroekonomikas nelīdzsvarotības koriģēšana

Konkrētām valstīm adresēti ieteikumi atspoguļo darbības prioritātes, kas noteiktas 2015. gada izaugsmes pētījumā. Tie atspoguļo arī konkrētu nepieciešamību koriģēt nelīdzsvarotību 16 dalībvalstīs, kurās Komisija ir konstatējusi nelīdzsvarotību. Attiecībā uz valstīm, kurās ir pārmērīga nelīdzsvarotība, konkrētām valstīm adresētos ieteikumos ietverts plašāks jautājumu loks, lai novērstu galvenos nelīdzsvarotības iemeslus. Horvātijā un Francijā, kur ir nepieciešams spēcīgs stimuls reformām, lai novērstu pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību, Komisija ir veikusi analīzi par abu šo dalībvalstu politiskajām saistībām un secinājusi, ka šajā posmā nav nepieciešama makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras (MIP) eskalācija. Piecās dalībvalstīs ar pārmērīgu nelīdzsvarotību tiks veikta īpaša reformu īstenošanas uzraudzība.





1. izcēlums. Situācija dalībvalstīs attiecībā uz makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru MIP kategorija Dalībvalstis 2015. gadā* Nav nelīdzsvarotības Austrija, Čehija, Dānija, Igaunija, Lietuva, Luksemburga, Latvija, Malta, Polija, Slovākija Nelīdzsvarotība, kuras novēršanai nepieciešama politikas rīcība un uzraudzība Beļģija, Nīderlande, Rumānija**, Somija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste Nelīdzsvarotība, kuras novēršanai nepieciešama izlēmīga politikas rīcība un uzraudzība Ungārija, Vācija Nelīdzsvarotība, kuras novēršanai nepieciešama izlēmīga politikas rīcība un īpaša uzraudzība Īrija, Spānija, Slovēnija Pārmērīga nelīdzsvarotība, kuras novēršanai nepieciešama izlēmīga politikas rīcība un īpaša uzraudzība Bulgārija, Francija, Horvātija, Itālija, Portugāle Pārmērīga nelīdzsvarotība, kuras novēršanai nepieciešama izlēmīga politikas rīcība un pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras sākšana -

*Kiprā un Grieķijā tiek īstenota makroekonomikas korekciju programma.

**Rumānijā tiek īstenota finansiālās palīdzības programma piesardzības pasākumu veidā.

4. 2015. gada ieteikumu galvenie mērķi

Šķēršļu novēršana finansēšanai un atbalsts investīcijām

Saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas veikto jaunāko kreditēšanas apsekojumu 2015. gada pirmajā ceturksnī bankas ir vēl vairāk atvieglojušas kreditēšanas nosacījumus attiecībā uz aizdevumiem uzņēmumiem, tādējādi sekmējot, ka aizdevumi atkal pieaug. Bankas ziņoja par kredītstandartu vēl lielāku atvieglošanu neto izteiksmē attiecībā uz aizdevumiem uzņēmumiem (gan lieliem uzņēmumiem, gan maziem un vidējiem uzņēmumiem).

Tomēr kopumā kredītstandarti joprojām ir stingrāki, nekā tie bija pirms krīzes. Kredītstandarti attiecībā uz aizdevumiem uzņēmumiem neto izteiksmē tika atviegloti Itālijā, bet Nīderlandē notika pāreja no stingrākiem kredītstandartiem neto izteiksmē uz atvieglotākiem.

Pēc 2014. gada ieteikumiem daudzas dalībvalstis veica pasākumus, lai novērstu nepilnības finanšu sektorā un atjaunotu normālu ekonomikas kreditēšanu. Tomēr progress joprojām ir nevienmērīgs. Vairākas dalībvalstis (Īrija, Portugāle, Spānija, Slovēnija un Apvienotā Karaliste) ir turpinājušas pārstrukturēt finanšu sektoru un atjaunot normālu ekonomikas (arī MVU) kreditēšanu.