PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Stokholmas konvencijas Pušu konferencē saistībā ar lēmumiem, kurus paredzēts pieņemt nolūkā grozīt A un B pielikumu, proti, iekļaut jaunas ķimikālijas un grozīt esošos ierakstus.

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.Stokholmas konvencija

Stokholmas Konvencijas par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (“konvencija”) mērķis ir aizsargāt cilvēka veselību un vidi pret noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (NOP). Konvencija uzliek pusēm juridiski saistošus pienākumus veikt pasākumus, ar ko izskauž vai ierobežo NOP ražošanu un izmantošanu, kā arī importu un eksportu. Pusēm ir arī pienākums veikt pasākumus, ar ko samazina vai izskauž izplūdes no NOP netīšas ražošanas un izplūdes no uzkrājumiem un atkritumiem.

Minētais nolīgums stājās spēkā 2004. gada 24. februārī.

Eiropas Savienība un 27 dalībvalstis ir konvencijas puses.

2.2.Stokholmas konvencijas Pušu konference

Pušu konference ir izveidota ar konvencijas 19. pantu, un tā ir Stokholmas konvencijas pārvaldības struktūra. Šī struktūra parasti tiekas reizi divos gados, lai pārraudzītu konvencijas ieviešanu. Tā arī izvērtē ķīmikālijas, kuras izskatīšanai iesniegusi NOP izvērtēšanas komisija.

Saskaņā ar konvencijas 23. pantu katrai pusei ir viena balss. Taču tādas reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas kā ES savas tiesības balsot izmanto par tik balsīm, cik no tās dalībvalstīm ir konvencijas puses.

2.3.Paredzētais Pušu konferences akts

Devītajā kārtējā sanāksmē, kas norisēs no 2019. gada 29. aprīļa līdz 10. maijam, Pušu konference izvērtēs vajadzību pieņemt lēmumus par jaunu ķimikāliju iekļaušanu konvencijas A, B un/vai C pielikumā vai esošo ierakstu grozīšanu šajos pielikumos.

Paredzēto aktu mērķis ir konvencijas A, B un/vai C pielikumā iekļaut jaunas ķimikālijas vai grozīt esošos ierakstus. Ķimikāliju iekļaušana A, B un/vai C pielikuma sarakstā nozīmē, ka uz tām attieksies pasākumi, kuru mērķis ir izskaust vai ierobežot šādu ķimikāliju ražošanu un izmantošanu, tai skaitā samazināt vai izskaust netīšas izplūdes. Esošos ierakstus groza ar mērķi panākt mazāku skaitu atbrīvojumu no kontroles pasākumiem.

Paredzētais akts pusēm kļūs saistošs saskaņā ar konvencijas 22. panta 4. punktu, kas nosaka: “Uz šīs Konvencijas A, B vai C pielikuma grozījumu ierosināšanu, pieņemšanu un spēkā stāšanos attiecas tā pati kārtība, kāda noteikta attiecībā uz šīs Konvencijas papildu pielikuma ierosināšanu, pieņemšanu un spēkā stāšanos, izņemot, ka A, B vai C pielikuma grozījumi nestājas spēkā attiecībā uz jebkuru Pusi, kura iesniegusi deklarāciju atbilstoši 25. panta 4. punkta nosacījumiem, un šajā gadījumā šādi grozījumi stājas spēkā attiecībā uz šo Pusi deviņdesmitajā dienā pēc šā grozījuma ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumenta deponēšanas Depozitārijā.”

3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

Komisija iesniedz Padomei priekšlikumu lēmumam, ar kuru Savienības vārdā Pušu konferences devītajā sanāksmē atbalsta lēmumus izdarīt grozījumus konvencijas A un B pielikumā. Ar šiem lēmumiem A pielikumā tiks iekļautas jaunas ķimikālijas, kā rezultātā uz tām attieksies konvencijā noteiktie pienākumi, proti, samazināt vai izskaust izplūdes no netīšas ražošanas un izmantošanas. Turklāt ir sagaidāms, ka Pušu konference pieņems lēmumu, ar kuru svītros vai grozīs dažus izņēmumus, kas attiecas uz konvencijas B pielikumā jau iekļauto ķimikāliju izmantošanu.

Pušu konferencei iesniegto lēmumu priekšlikumu pamatā ir ieteikumi, ko sniegusi Noturīgo organisko piesārņotāju izvērtēšanas komisija (NOP izvērtēšanas komisija), kas ir Pušu konferences pārraudzībā esoša palīgstruktūra. Ir konstatēts, ka ķimikālijas, ko NOP izvērtēšanas komisija ieteica iekļaut konvencijas A pielikumā, atbilst konvencijas D pielikumā noteiktajiem kritērijiem. NOP izvērtēšanas komisijas ieteikumi svītrot vai grozīt izņēmumus, kas piešķirti attiecībā uz konvencijā iekļauto ķimikāliju izmantošanu, ir balstīti uz pieejamo alternatīvu novērtējumu.

Ņemot vērā Savienības vadošo lomu vides politikas veidošanā, tai ir ļoti svarīgi atkārtoti apliecināt savu globālo apņemšanos veicināt starptautisku vides nolīgumu un standartu labāku ieviešanu. Tas paredz, ka Savienība atbalsta un īsteno šādu nolīgumu zinātnisko palīgstruktūru pieņemtos ieteikumus un ievēro šajos nolīgumos noteiktos kritērijus, uz kuriem šādi ieteikumi ir balstīti.