ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
9.

uzsver Eiropas uzraudzības iestāžu (EBI, EAAPI un EVTI) dažādos uzdevumus un kompetences jomas; atgādina abu likumdevēju apzināto lēmumu izveidot trīs iestādes ar atsevišķiem uzdevumiem un kompetences jomām, proti, banku, vērtspapīru un apdrošināšanas un pensiju jomā; prasa, lai šī nošķiršana joprojām tiktu atspoguļota regulatīvajās un uzraudzības kompetencēs un pārvaldībā, to darbības galvenajā organizācijā un galvenajā finansēšanā neatkarīgi no to atrašanās vietas, vienlaikus dodot iespēju attiecīgā gadījumā kopīgi izmantot administratīvā atbalsta pakalpojumus un ēku apsaimniekošanas pakalpojumus, kas nav saistīti ar to pamatdarbību, un prasa Komisijai un Padomei saglabāt pašreizējo triju iestāžu struktūru pārcelšanas laikā un pēc EBI pārcelšanas; pieprasa Komisijai regulāri atjaunināt šajā sakarībā sniegto informāciju, jo īpaši pašreizējās likumdošanas procedūras Eiropas uzraudzības iestāžu pārskatīšanai (COM(2017)0536) laikā; atgādina, ka Regulas (ES) Nr. 1093/2010 7. pants ir daļa no likumdošanas procedūras, kas iekļauta Eiropas uzraudzības iestāžu pārskatīšanā (COM(2017)0536);
1. ik pēc sešiem gadiem, reizē ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK* 17. panta noteikumiem, nosūta Komisijai ziņojumu par pasākumiem, ko tās īstenojušas saskaņā ar šo direktīvu, un šo pasākumu galveno ietekmi. Šajā ziņojumā it īpaši iekļauj informāciju par šajā direktīvā aizsargāto savvaļas putnu sugu stāvokli un tendencēm, to apdraudējumiem un ietekmējošām slodzēm, veiktajiem aizsardzības pasākumiem un to, kā īpašo aizsargājamo teritoriju tīkls sekmē šīs direktīvas 2. pantā minēto mērķu sasniegšanu.”;

1. ik pēc sešiem gadiem, reizē ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK* 17. panta noteikumiem, nosūta Komisijai ziņojumu par pasākumiem, ko tās īstenojušas saskaņā ar šo direktīvu, un šo pasākumu galveno ietekmi. Šādu ziņojumu dara publiski pieejamu un tajā it īpaši iekļauj informāciju par šajā direktīvā aizsargāto savvaļas putnu sugu stāvokli un tendencēm, to apdraudējumiem un ietekmējošām slodzēm, veiktajiem aizsardzības pasākumiem un to, kā īpašo aizsargājamo teritoriju tīkls sekmē šīs direktīvas 2. pantā minēto mērķu sasniegšanu.
46) Lai grozītu vai papildinātu šīs regulas noteikumu nebūtiskus elementus pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, lai grozītu II un III pielikumu attiecībā uz datu prasībām un datu parametriem, lai papildinātu noteikumus par to kritēriju interpretāciju, pēc kuriem nosaka tiesības izmantot atkāpi no īpatnējo emisiju mērķrādītājiem, noteikumus par saturu, ko ietver pieteikumos par atkāpes piemērošanu, un noteikumus par īpatnējo CO2 emisiju samazināšanas programmu saturu un izvērtēšanu, lai pielāgotu 13. pantā minēto M0 un TM0 skaitli, 11. pantā minēto maksimālo vērtību 7g CO2/km un koriģētu I pielikuma formulas, kas minētas 14. panta 3. punktā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī un lai šādas apspriešanās notiktu saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai nodrošinātu vienlīdzīgu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un to ekspertiem vajadzētu sistemātiski būt piekļuvei to Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kuras nodarbojas ar deleģēto aktu sagatavošanu.

46) Lai grozītu vai papildinātu šīs regulas noteikumu nebūtiskus elementus pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, lai grozītu II un III pielikumu attiecībā uz datu prasībām un datu parametriem, lai paredzētu prasības, ar ko nodrošina manipulācijas ierīču aizlieguma ievērošanu un 4. panta 3.c punktā minētās paplašinātās dokumentu paketes prasīto saturu, lai paredzētu noteikumus un procedūras ziņošanai par 7. panta 8.a punktā minētajām aprites cikla emisijām , lai papildinātu noteikumus par to kritēriju interpretāciju, pēc kuriem nosaka tiesības izmantot atkāpi no īpatnējo emisiju mērķrādītājiem, noteikumus par saturu, ko ietver pieteikumos par atkāpes piemērošanu, un noteikumus par īpatnējo CO2 emisiju samazināšanas programmu saturu un izvērtēšanu, lai pielāgotu 13. pantā minēto M0 un TM0 skaitli, 11. pantā minēto maksimālo vērtību 7 g CO2/km, lai izstrādātu 12. panta 1.a punktā minēto CO2 emisiju testu reālos braukšanas apstākļos un koriģētu I pielikuma formulas, kas minētas 14. panta 3. punktā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī un lai šādas apspriešanās notiktu saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai nodrošinātu vienlīdzīgu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un to ekspertiem vajadzētu sistemātiski būt piekļuvei to Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kuras nodarbojas ar deleģēto aktu sagatavošanu.
Atkāpjoties no 8. panta c) un d) apakšpunkta, dalībvalsts, kas ir nodokļu maksātāja mītne nodokļu vajadzībām, neatbrīvo nodokļu maksātāju no nodokļa par tādiem ārvalstīs gūtiem ienākumiem, kurus nodokļu maksātājs ir saņēmis kā sadalīto peļņu no vienības trešajā valstī vai kā ienākumus no daļu atsavināšanas, kas tam piederējušas vienībā trešajā valstī, ja vienības rezidences valstī tā peļņai ir uzliekams nodoklis, kura likumiskā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme ir mazāka par pusi no nodokļu maksātāja dalībvalsts uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmā piemērojamās likumiskās nodokļa likmes .

Atkāpjoties no 8. panta c) un d) apakšpunkta, dalībvalsts, kas ir nodokļu maksātāja mītne nodokļu vajadzībām, neatbrīvo nodokļu maksātāju no nodokļa par tādiem ārvalstīs gūtiem ienākumiem, kurus nav radījusi aktīva saimnieciskā darbība un kurus nodokļu maksātājs ir saņēmis kā sadalīto peļņu no vienības trešajā valstī vai kā ienākumus no daļu atsavināšanas, kas tam piederējušas vienībā trešā valstī, ja šai vienībai saistībā ar šādiem ārvalstīs gūtiem ienākumiem dalībvalstī, kurā ir tās rezidence nodokļu vajadzībām, piemēro tiesību aktos noteiktu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi, kas ir mazāka par 15 % .
(2)

Ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 3. punktu, Eiropas Zāļu aģentūrai būtu jāpārceļas uz jauno atrašanās vietu no dienas, kurā Apvienotajai Karalistei Līgumi vairs nav saistoši, vai no 2019. gada 30. marta atkarībā no tā, kurš no šiem datumiem ir agrāks .
NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas deklarācija par pāreju

Komisija atgādina, ka jaunās metodikas mērķis ir nodrošināt nepārtrauktu Savienības ražošanas nozares aizsardzību pret negodīgu tirdzniecības praksi, it īpaši tādu, kas izriet no būtiskiem tirgus kropļojumiem. Šajā sakarā Komisija nodrošinās, ka netiek radīts papildu slogs Savienības ražošanas nozarei, kad tā lūdz aizsardzību saskaņā ar antidempinga instrumentu, it īpaši saistībā ar iespējamiem termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījumiem, kas iesniegti pēc jaunās metodikas stāšanās spēkā.

Komisijas deklarācija par 23. pantu un mijiedarbību ar Eiropas Parlamentu un Padomi

Komisija vienmēr informē Eiropas Parlamentu un Padomi, kad plāno sagatavot vai atjaunināt ziņojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktu. Ja Eiropas Parlaments vai Padome informē Komisiju par to, ka uzskata ziņojuma sagatavošanas vai atjaunināšanas nosacījumus saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktu par izpildītiem, Komisija veiks attiecīgus pasākumus un par to informēs Eiropas Parlamentu un Padomi.

Komisijas deklarācija attiecībā uz ziņojumiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktu

Komisija drīz sāks izmantot pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā paredzēto iespēju sagatavot ziņojumus par būtiskiem kropļojumiem, lai minētie ziņojumi būtu pieejami ieinteresētajām personām, kad tās gatavojas iesniegt informāciju, uz kuru var attiekties pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunkts. Komisija sniegs ieinteresētajām personām norādes par minēto ziņojumu izmantošanu.
(8)

Atkritumu apglabāšana poligonos ir pakāpeniski jāsamazina, lai tādā veidā novērstu negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi un lai nodrošinātu to , ka ekonomiskā ziņā vērtīgi atkritumu materiāli tiek pakāpeniski un faktiski reģenerēti pareizas atkritumu apsaimniekošanas gaitā un atbilstoši tās hierarhijai. Šādas samazināšanas gaitā būtu jāvairās no pārmērīgi lielas atkritumu atliku apstrādes jaudas radīšanas, piemēram, enerģijas reģenerācijā vai zemākas pakāpes mehāniski bioloģiskajā neapstrādātu sadzīves atkritumu apstrādē , jo tas varētu apdraudēt Savienības mērķus attiecībā uz ilgtermiņa gatavošanos Direktīvas 2008/98/EK 11. pantā noteikto sadzīves atkritumu atkārtotas izmantošanas un pārstrādes mērķrādītāju sasniegšanai. Līdzīgā veidā un lai novērstu kaitīgu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, kaut arī dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi , lai nodrošinātu to , ka poligonos apglabā tikai apstrādātus atkritumus , šā pienākuma ievērošanas rezultātā nevajadzētu radīt jaudas pārpalikumu sadzīves atkritumu atliku apstrādē . Turklāt, lai nodrošinātu konsekvenci starp Direktīvas 2008/98/EK 11. panta mērķrādītājiem un šīs direktīvas 5. panta mērķrādītāju par poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma samazināšanu, kā arī lai nodrošinātu minēto mērķrādītāju sasniegšanai vajadzīgās infrastruktūras un ieguldījumu plānošanas saskaņotību, dalībvalstīm, kurām var piešķirt papildu laiku, lai tās sasniegtu sadzīves atkritumu pārstrādes mērķrādītājus, pienāktos arī papildu laiks, lai sasniegtu šajā direktīvā paredzēto 2030. gada mērķrādītāju par poligonos apglabājamo atkritumu daudzuma samazināšanu.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 252/303

P8_TA(2017)0014

Divpusējo aizsargpasākumu klauzula un stabilizācijas mehānisms banāniem ES un Kolumbijas un Peru tirdzniecības nolīgumā ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 19/2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 20/2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (COM(2015)0220 – C8-0131/2015 – 2015/0112(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 252/31)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0220),

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0131/2015),

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

— ņemot vērā 2016. gada 20. decembra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

— ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

— ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0277/2016),

1. pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

2. apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopējos paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai;

3. prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

4. uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

P8_TC1-COD(2015)0112 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 2. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/…, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 19/2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 20/2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/540.)
—

ņemot vērā protokola projektu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (16388/2010),
Nodokļu slogs būtu jāpārorientē, darbaspēka aplikšanu ar nodokļiem aizstājot ar citiem nodokļu iekasēšanas veidiem, kuri mazākā mērā kaitē nodarbinātībai un izaugsmei, kā arī jāveido ieņēmumu politika, kas nodrošina pienācīgu sociālo aizsardzību, un izdevumi jānovirza uz publiskajām investīcijām, inovāciju un darbvietu izveidi. Darbaspēkam uzlikto nodokļu samazināšanā būtu jāorientējas uz attiecīgajiem nodokļu sloga elementiem, diskriminācijas mazināšanu, kā arī to šķēršļu un traucēkļu novēršanu, kuri kavē dalību darba tirgū, jo īpaši personām ar invaliditāti un no darba tirgus visvairāk attālinātajai sabiedrības daļai, vienlaikus ievērojot spēkā esošos darba standartus.

Dalībvalstīm būtu jāveicina ilgtspējīgs ražīgums un iespējas atrast kvalitatīvu darbu, pienācīgi nodrošinot atbilstīgas, izmantojamas un visiem pieejamas zināšanas un prasmes. Īpaši būtu jāpievēršas veselības aprūpei, sociālajiem pakalpojumiem un transporta pakalpojumiem, kurus ir skārusi vai vidējā termiņā skars darbaspēka nepietiekamība. Dalībvalstīm būtu jāveic efektīvas investīcijas augstas kvalitātes un iekļaujošas izglītības nodrošināšanā jau no agrīna vecuma un profesionālās apmācības sistēmās un paralēli jāuzlabo to efektivitāte un lietderība, lai paaugstinātu darbaspēka zinātības un prasmju līmeni, vienlaikus vairojot šo prasmju dažādību, kas aizvien digitālākās ekonomikas apstākļos tam ļautu labāk prognozēt strauji mainīgās vajadzības dinamiskajos darba tirgos un tām pielāgoties. Tādēļ ir jāņem vērā, ka aizvien lielākā skaitā profesiju arvien nozīmīgākas kļūst tādas vispārīgās prasmes kā saziņas prasmes.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 86/173

P8_TA(2016)0262

ES un Filipīnu pamatnolīgums par partnerību un sadarbību (piekrišana) ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 086/38)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05431/2015),

— ņemot vērā projektu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (15616/2010),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. un 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0061/2015),

— ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija nenormatīvo rezolūciju (1) par lēmuma projektu,

— ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0149/2016),

1. sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

2. uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Filipīnu Republikas valdībai un parlamentam.

(1) Šajā dienā pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0263.
—

ņemot vērā projektu protokolam Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05547/2014),
(c) “zivju ķeramie grozi un venteri” ir mazas krātiņveida lamatas, kas konstruētas vēžveidīgo vai zivju ieguvei; tie ir no dažādiem materiāliem izgatavoti sprosti vai grozi, kas atsevišķi vai rindās novietoti uz jūras gultnes un ar virvēm (auklām) savienoti ar stoderēm, kuras virs ūdens norāda to atrašanās vietu, un tiem ir viens vai vairāki atvērumi vai ieejas;

(c) “zivju ķeramie grozi un venteri” ir krātiņveida lamatas, kas konstruētas vēžveidīgo vai zivju ieguvei; tie ir no dažādiem materiāliem izgatavoti sprosti vai grozi, kas atsevišķi vai rindās novietoti uz jūras gultnes un ar virvēm (auklām) savienoti ar stoderēm, kuras virs ūdens norāda to atrašanās vietu, un tiem ir viens vai vairāki atvērumi vai ieejas;
—

ņemot vērā Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (14190/2013),
—

ņemot vērā Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (14782/2013),
(4)

Ņemot vērā to, ka ieguldītāji varētu būt ieinteresēti ieguldīt EIIF, to, ka ieguldītāji būtu jānodrošina ar pareizajiem stimuliem ieguldīt šajos fondos, un to, ka jo īpaši privātajiem ieguldītājiem var nebūt nepieciešamo resursu vai pietiekami dažādota portfeļa, kas tiem ļautu ieguldīt kapitālu grūti realizējamos vērtspapīros uz ilgu laika periodu, EIIF vajadzētu būt nodrošinātai iespējai piedāvāt saviem ieguldītājiem izpirkšanas tiesības . Tādēļ būtu jānodrošina EIIF pārvaldniekam iespēja brīvi lemt par to, vai EIIF izveidot ar izpirkšanas tiesībām vai bez tām, saskaņā ar EIIF ieguldīšanas stratēģiju. Ja ir ieviests izpirkšanas tiesību režīms, minētās tiesības un to galvenās iezīmes būtu iepriekš skaidri jādefinē un jāatklāj attiecīgā EIIF reģistrēšanas noteikumos vai instrumentos. Turklāt saskaņā ar Komisijas ietekmes novērtējumu daudzi ilgtermiņa fondi valsts līmenī ir tikuši strukturēti kā biržas sarakstā iekļautas vienības. Tas ieguldītājiem dod iespēju savas attiecīgā fonda akcijas vai vienības tirgot sekundārā tirgū. Ja fonda ieguldījumu apliecības tiek iekļautas biržas sarakstā, ieguldītāji tās var pirkt un pārdot tieši biržā tāpat kā jebkurus citus biržas sarakstā iekļautus vērtspapīrus. Sekundārais tirgus var darboties arī tad, ja fonda ieguldījumu apliecības vai daļas nav iekļautas biržas sarakstā. Tādā gadījumā ieguldītāji var tiešā veidā veikt savu ieguldījumu apmaiņu ar citu ieguldītāju. Starpnieki, piemēram, bankas vai izplatītāji, var atvieglot šāda sekundārā tirgus darbību. Tie var apkopot pirkšanas un pārdošanas pasūtījumus un savstarpēji saskaņot attiecīgos klientu pasūtījumus. Ja ilgtermiņa ieguldījumiem patiesi jākļūst vilinošiem maza mēroga ieguldītājiem vai privātajiem ieguldītājiem kopumā, sekundārie tirgi ir galvenā vieta, kurā varēs iesaistīties ilgtermiņa fondā vai aiziet no tā. Trīs gadus pēc šīs regulas pieņemšanas sagatavos ziņojumu, kurā būs izpētīts , vai ar šo noteikumu ir sasniegti cerētie rezultāti EIIF sadales ziņā ▌. ▌
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 436/283

P7_TA(2013)0497

EK un Kiribati partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē ***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Protokolu, kas nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 436/52)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13331/2012),

— ņemot vērā projektu protokolam, kas nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses(13333/2012),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0036/2013),

— ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A7-0345/2013),

1. sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai;

2. aicina Komisiju nosūtīt Parlamentam Partnerattiecību nolīguma 10. pantā paredzētās Apvienotās komitejas sanāksmju protokolus un secinājumus, kā arī Protokola 3. pantā minēto nozares daudzgadu programmu un attiecīgos gada novērtējumus; aicina Komisiju sekmēt Parlamenta pārstāvju piedalīšanos Apvienotās komitejas sanāksmēs kā novērotājiem; aicina Komisiju Protokola piemērošanas pēdējā gadā un pirms sarunu sākšanas par tā atjaunošanu iesniegt Parlamentam un Padomei pilnīgu novērtējuma ziņojumu par tā īstenošanu, lieki neierobežojot piekļuvi šim dokumentam;

3. aicina Padomi un Komisiju atbilstīgi savām attiecīgajām kompetencēm un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu visos to procedūru posmos, kas saistītas ar jauno protokolu un tā atjaunošanu;
Sadarbībā ar valstīm, kuras vēlas attīstīt kodolenerģijas ražotspēju, neatkarīgi no tā, vai tajās ir pētniecības reaktori, vai to nav, un kurām attiecīgajā brīdī kļūst būtisks intervences jautājums, lai nodrošinātu kodoldrošības kultūras uzlabošanu, kā arī vienlaicīgi izstrādātu kodolenerģijas ražošanas programmu, jo īpaši attiecībā uz uzraudzības iestāžu un tehniskā atbalsta organizāciju stiprināšanu, ņems vērā kodolenerģijas attīstības programmas uzticamību, kā arī to, vai ir valdības lēmums par kodolenerģijas izmantošanu un iepriekšēju ceļveža izstrādi.

Valstīm, kuras vēlas attīstīt kodolenerģijas ražotspēju, neatkarīgi no tā, vai tajās ir pētniecības reaktori, vai to nav, un kurām attiecīgajā brīdī kļūst būtisks intervences jautājums, lai nodrošinātu kodoldrošības kultūras uzlabošanu, kā arī vienlaicīgi izstrādātu kodolenerģijas ražošanas programmu, jo īpaši attiecībā uz kodoldrošības pārvaldības un uzraudzības iestāžu un tehniskā atbalsta organizāciju neatkarības un darbībspējas stiprināšanu. Sadarbībā ņems vērā kodolenerģijas attīstības programmas uzticamību, kā arī to, vai ir valdības lēmums par kodolenerģijas izmantošanu un iepriekšēju ceļveža izstrādi.
(19)

Vairums kolekciju ir vispieejamākais Savienībā izmantoto ģenētisko resursu un ar tiem saistīto tradicionālo zināšanu avots. Tām kā piegādātājiem var būt nozīmīga loma, palīdzot citiem uzraudzības ķēdē iesaistītajiem lietotājiem pildīt to pienākumus. Šajā nolūkā būtu jāizveido Savienības reģistrēto kolekciju sistēma. Tā nodrošinās , ka kolekcijas, kas reģistrētas Savienības mērogā , patiešām piemēro pasākumus, lai ģenētisko resursu paraugus trešām personām piegādātu tikai kopā ar pavaddokumentiem, kas apliecina, ka resursi iegūti likumīgi un – vajadzības gadījumā – ka ir pieņemti savstarpēji saskaņoti noteikumi. Savienības reģistrēto kolekciju sistēma ievērojami mazinātu risku, ka Savienībā tiek izmantoti nelikumīgi iegūti ģenētiskie resursi. Dalībvalstu kompetentās iestādes pārbaudītu, vai kolekcija atbilst prasībām, lai to varētu atzīt par Savienības reģistrēto kolekciju , tostarp pārbaudot spēju ievērot Nagojas protokola vispārējos mērķus attiecībā uz to, lai panāktu no ģenētisko resursu izmantošanas gūto labumu taisnīgu un vienlīdzīgu sadali un veicinātu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu . Vajadzētu uzskatīt, ka lietotāji, kas ģenētisko resursu ieguvuši no Savienības reģistrā iekļautas kolekcijas, ir veikuši pienācīgu pārbaudi, proti, noskaidrojuši visu vajadzīgo informāciju. Tas būtu sevišķi noderīgi gan akadēmiskajiem pētniekiem, gan mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.