LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 101/7

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2014/C 101/07)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

ΣΤΑΦΙΔΑ ΣΟΥΛΤΑΝΙΝΑ ΚΡΗΤΗΣ (STAFIDA SOULTANINA KRITIS)

EK Nr. GR-PGI-0005-01058-16.11.2012.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums

Σταφίδα Σουλτανίνα Κρήτης (Stafida Soultanina Kritis)

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Grieķija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Rozīnes Stafida Soultanina Kritis tiek iegūtas tikai no vīnogām (Vitis vinifera L.).

Produktam ir raksturīgas šādas īpašības:

— dzeltena līdz tumši brūna krāsa, salda garša, mīksta, bet blīva konsistence,

— cukuru saturs: vismaz 75 %,

— maksimālais ūdens saturs: 16 %.

Stafida Soultanina Kritis tiek kalibrētas šādi:

— Nr. 0: augstvērtīgas, lielas rozīnes (apmēram 170 rozīņu uz 100 g ± 5 %), ziedkātiņu īpatsvars nepārsniedz 2 %, kastē ar 12,5 kg rozīņu produkcijas nedrīkst būt vairāk par vienu nobirušu ziednesi, bet kastē ar 14 kg rozīņu nedrīkst būt vairāk par diviem ziednešu gabaliņiem ar neatdalītiem augļiem, rozīnes ir viendabīgi dzeltenīgā līdz dzintarainā krāsā, ļoti tīras, piemērotas tūlītējam patēriņam,

— Nr. 1: augstvērtīgas, lielas rozīnes (apmēram 200 rozīņu uz 100 g ± 5 %), ziedkātiņu īpatsvars nepārsniedz 2 %, kastē ar 12,5 kg rozīņu nedrīkst būt vairāk par vienu nobirušu ziednesi un diviem ziednešu gabaliņiem ar neatdalītiem augļiem, rozīnes ir viendabīgi dzeltenīgā līdz dzintarainā krāsā, ļoti tīras, piemērotas tūlītējam patēriņam,

— Nr. 2: klasiskajam paraugam atbilstošas rozīnes (apmēram 250 rozīņu uz 100 g ± 5 %), ziedkātiņu īpatsvars nepārsniedz 4 %, kastē ar 12,5 kg rozīņu nedrīkst būt vairāk par diviem nobirušiem ziednešiem un diviem ziednešu gabaliņiem ar neatdalītiem augļiem, rozīnes ir viendabīgi dzintarainā līdz kastaņbrūnā krāsā, piemērotas tūlītējam patēriņam vai izmantošanai pārtikas rūpniecībā,

— Nr. 4: klasiskajam paraugam atbilstošas rozīnes (apmēram 290 rozīņu uz 100 g ± 5 %), ziedkātiņu īpatsvars nepārsniedz 4 %, kastē ar 12,5 kg rozīņu nedrīkst būt vairāk par diviem nobirušiem ziednešiem un četriem ziednešu gabaliņiem ar neatdalītiem augļiem, rozīnes ir viendabīgi kastaņbrūnā līdz tumši brūnā krāsā, piemērotas tūlītējam patēriņam vai izmantošanai pārtikas rūpniecībā.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Rozīnes iegūst no ‘Soultanina’ šķirnes vīnogām (suga Vitis vinifera L.), kas audzētas Krētā un novāktas no augusta vidus līdz septembra vidum. Vīnogu ražai jātiek novāktai Krētā, jo salas sausais un karstais klimats un lielais saulaino stundu skaits sekmē cukuru pastiprinātu veidošanos vīnogās un attiecīgi arī rozīnēs, tā ka žāvēšana var sākties uzreiz pēc ražas novākšanas, šādi novēršot produkcijas vērtības mazināšanos, ko izraisītu ogu atdalīšanās no ķekara.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Vīnogām jātiek izaudzētām, apstrādātām un pārstrādātām (rozīnēs) noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Pārstrādei rozīnēs jāsākas uzreiz pēc vīnogu ražas novākšanas, lai izejmateriāls (vīnogas) nezaudētu vērtību. Tāpēc tai jānoris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

—

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Produkts tiek ražots tikai Krētā.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Krēta atrodas pašos Eiropas dienvidos. Tās ģeogrāfiskais stāvoklis, klimats, augsnes morfoloģija un kvalitāte ir galvenie faktori, kas ir sekmējuši vīnogu audzēšanas attīstību salā. Ģeogrāfiskajam apgabalam raksturīgas šādas iezīmes:

— Krētas augsnes satur daudz kalcija karbonāta,

— vīnogulāju ziedēšanas laikā vidējā temperatūra ir 20–21 °C, reizēm sasniedzot pat 25 °C, taču ogu veidošanās laikā vidējā temperatūra svārstās no 24 līdz 29 °C, reizumis sasniedzot 34 °C,

— relatīvais gaisa mitrums ir zems – apmēram no 50 % līdz 73 %,

— 90 % nokrišņu nolīst no oktobra līdz aprīlim. Samērā ilgu periodu (5–6 mēnešus) nokrišņu daudzums ir neliels,

— vidējais saules spīdēšanas ilgums ir 7,5 stundas dienā. Vissaulainākie mēneši ir jūnijs, jūlijs un augusts.

Galaprodukta īpašību veidošanos ietekmē arī cilvēkfaktors, jo rozīņu ražošanas procesā vīnogas vispirms tiek iegremdētas sārmainā šķīdumā (šī metode lielā mērā nosaka galaprodukta raksturīgo krāsu).

5.2. Produkta specifika

Rozīnēm Stafida Soultanina Kritis raksturīga dzeltenīga līdz tumši brūna krāsa, augsts cukuru saturs un zems mitruma saturs. Minimālais cukuru saturs ir 75 %, un maksimālais mitrums rozīnēs nedrīkst pārsniegt 16 %.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Stafida Soultanina Kritis ir īpašs produkts, kura raksturīgās īpašības ir veidojušās Krētas augsnes un klimatisko apstākļu ietekmē. Pieteikums par aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes piešķiršanu iesniegts produkta augstās kvalitātes dēļ (cukuru saturs, mitrums).

Krētā galvenokārt sastopamas ar kalciju bagātas augsnes, un tās nodrošina pietiekamu augu valsts attīstību un pat ļoti kvalitatīvas produkcijas agrīnu ražu, kurai raksturīgs paaugstināts cukuru saturs vīnogās. Nelielais nokrišņu daudzums un lielais saulaino stundu skaits jūlijā un augustā (vīnogu nogatavošanās periodā) labvēlīgi ietekmē cukuru veidošanos. Ir zināms, ka lietus šajā periodā izraisa cukuru zudumu vīnogās, līdz ar to mazinot produkta kvalitāti.

Produkta krāsa ir no dzeltenas līdz tumši brūnai, kas, pirmkārt, izskaidrojams ar to, ka šķirnes ‘Soultanina’ ogu mīkstums ir gaišā krāsā, un, otrkārt, ar sauso un karsto klimatu un lielo saulaino stundu skaitu rozīņu iegūšanas laikā. Rozīnes tumšo krāsu iegūst fermentācijā, kas apstājas palielināta cukuru satura ietekmē. Sausie un karstie laikapstākļi un ražošanas paņēmiens, kas paredz rozīņu ražošanas procesā vīnogas iegremdēt sārmainā šķīdumā, izraisa strauju ūdens zudumu un vienlaicīgu cukuru satura palielināšanos, apturot tumšākas nokrāsas veidošanos un rozīnēm iegūstot savu raksturīgo krāsu.

Zemais relatīvais gaisa mitrums vasaras mēnešos (nepārsniedz vidēji 65 %) rada nelabvēlīgus apstākļus sēņu attīstībai uz vīnogām, tāpēc galaproduktu neietekmē ohratoksīnu un mikotoksīnu izraisītās izmaiņas. Labvēlīga ietekme ir arī mitrumam ziedēšanas laikā (60–70 %), kas nodrošina apmierinošu produkcijas veidošanos.

Par konkrēto šķirni Krētā radās ekonomiska interese pēc 1922. gada, ierodoties bēgļiem no Mazāzijas ar savu vīnogu audzēšanas pieredzi. Jaunā šķirne pakāpeniski izspieda šķirni ‘Tahta’, kuru līdz tam audzēja salas ražotāji. Tūlīt pēc bēgļu pieplūduma un ‘Soultanina’ šķirnes ieviešanās sākās arī rozīņu ražošana. Vēstures dati liecina, ka rozīnes Stafida Soultanina uzskata par Krētai raksturīgu kvalitatīvu produktu jau kopš starpkaru perioda, tās ir ieguvušas divas balvas par kvalitāti 12. un 16. Saloniku starptautiskajā izstādē (attiecīgi 1937. un 1951. gadā), apliecinot produkta izcilo kvalitāti un reputāciju. Vīnogu audzēšanai plaši attīstoties, 1941. gadā tika nodibināta ‘Soultanina’ vīnogu audzētāju kooperatīvu apvienība. Šo vīnogu audzēšana strauji izvērtās plašumā vairāku iemeslu dēļ, kuru vidū minamas ražotās produkcijas pieņemamās cenas pirms un neilgi pēc Otrā pasaules kara, lieliskie augsnes un klimata apstākļi, kas labvēlīgi ietekmē vīnogu audzēšanu, produkta izcilā kvalitāte un valsts īstenotā cenu atbalsta politika XX gadsimta sešdesmitajos gados.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_stafidaskritis151013.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.