PIELIKUMU SARAKSTS

Medway upe un the Swale

Stort upe un Lee upe augšpus Bow Creek. Grand Union kanāls augšpus Brentford slūžām, un Regents kanāls augšpus Limehouse baseina, un visi kanāli, kas ar to saistīti. Wey upe augšpus Temzas slūžām. Kennet un Avon kanāls. Temza augšpus Oksfordas. Oksfordas kanāls

Rietumu virzienā no Beeleigh slūžām

No Blyth upes ieejas līdz Blaitburgai

Kings Lynn augšpus West Lynn ceļu tilta: Great Ouse upe un visi ar to saistītie Fenland ūdensceļi, ieskaitot Cam upi un vidējā līmeņa navigāciju

Kennet un Avon kanāls (No Bātas līdz Ņūberijai)

Grand Union kanāls (no Napton satekas līdz Birmingemai un Feizlijai

No satekas ar Ouse upi līdz Ripon kanālam (Ripon baseins)

No Shardlow līdz Dellow Lane slūžām

No Trentas satekas līdz Loughborough

No Tinsley slūžām līdz Šefīldai

No savienojuma ar Derwent upi līdz Melbourne baseinam

The Mere, Scarborough

No Līdsas upes slūžām līdz Skipton kuģu piestātnei

No savienojuma ar Calder un Hebble pie Coopers tilta līdz Huddersfield Narrow kanālam pie Huddersfield

No Trentas slūžām līdz Langley dzirnavu slūžām

No Struncheon Hill slūžām līdz Great Driffield

No savienojuma ar Ouse upi līdz Stamford tiltam

No West Stockwith līdz Worksop

No Broadcut augšējām slūžām līdz Sowerby tiltam

No Brigg līdz Harram Hill slūžām

Forth un Clyde kanāls

Venēcijas krasta līnija: no Venēcijas lagūnas līdz Grado

Fissero kanāls — Tartaro — Canalbianco: no Adrijas jūras līdz Po austrumu daļai

Brondolo un Valles kanāli: no Po austrumu daļas līdz Venēcijas lagūnai

Ferrāras ūdensceļš: no Po (Pontelagoskuro), Ferrāra, līdz Garibaldi ostai

Minčo upe: no Mantujas, Governolo, līdz Po

Po upe: no Pjačencas līdz grīvai

No Netham dambja līdz Pulteney aizsprostam

Austrumu pusē no līnijas, kas savieno Cobnor punktu un Chalkdock punktu

Austrumu virzienā no Beeleigh slūžām

No līnijas, kas novilkta no Fagbury punkta līdz Shotley punktam Orwell upē līdz Ipsvičas dokam, un no līnijas, kas novilkta ziemeļu-dienvidu virzienā cauri Erwarton Ness Stour upē līdz Manningtree

Yare upes ieteka no līnijas, kas novilkta pāri ziemeļu un dienvidu ieejas piestātnēm, ieskaitot Breydon Water

No Wisbech Cut un Nene upes līdz Dog-in a-Doublet slūžām

No Tewkesbury slūžām līdz Evesham

No Boston slūžām līdz Brayford dīķim (Linkolna)

No Kromvela slūžām līdz Shardlow

No Keadby slūžām līdz Tinsley slūžām

No Naburn slūžām līdz Nun Monkton

New Junction kanāls

No Humber upes slūžām līdz Sod Houses slūžām

No Struncheon Hill slūžām līdz Beverley Beck

No (Zilā tilta) savienojuma ar Ouse upi līdz Monk tiltam

No Wakefield (Falling slūžas) līdz Broadcut Top slūžām

No Ferriby slūžām līdz Brigg

Upes augštece no Tees aizsprosta

Vecais dzelzceļa tilts, no Durham līdz Prebends tiltam, Durham

No Lagan Weir līdz Stranmillis

No Crinan līdz Ardrishaig

Donava: no Devín (km 1880,26) līdz Slovākijas-Ungārijas robežai

Visla no Przemsza upes ietekas līdz savienojumam ar Łączański kanālu, kā arī no šī kanāla ietekas Skawina līdz Vislas ietekai Gdaņskas līcī, izņemot Włocławski rezervuāru

Wielkie Jeziora Mazurskie sistēma, kas ietver ezerus, ko savieno upes un kanāli, un kas veido galveno ūdensceļu no Roś ezera (to ieskaitot) Pišā līdz Węgorzewski kanālam (ieskaitot šo kanālu) Węgorzewo, kopā ar šādiem ezeriem: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty un Święcajty, kopā ar Giżycki kanālu un Niegociński kanālu, un Piękna Góra kanālu, Ryńskie ezera (to ieskaitot) blakus ūdensceļš Ryn līdz Nidzkie ezeram (līdz pat 3 km, kas veido robežu ar “Nidzkie ezera” dabas rezervātu), kopā ar šādiem ezeriem: Bełdany, Guzianka Mała un Guzianka Wielka

Warta upe no Ślesiński ezera līdz Oderas ietekai

Szkarpawa upe no Vislas līdz Vislas līča ietekai

Pisa upe no Roś ezera līdz Narew upes ietekai

Parnica upe un Piercing Parnicki no Rietumoderas līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem

Rietumodera no aizsprosta Widuchowa (704,1 km no Oderas) līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem, kopā ar sekundārajām pietekām, kā arī Piercing Klucz-Ustowo, kas savieno Austrumoderu ar Rietumoderu

Odera no Racibórz pilsētas līdz savienojumam ar Austrumoderu, kas ietek Regalica upē no Piercing Klucz-Ustowo, kopā ar šo upi un tās sekundārajām pietekām, līdz Dąbie ezeram, kā arī Oderas blakus ūdensceļš no Opatowice slūžām līdz slūžām Vroclavā

Nysa Łużycka upe no Gubin līdz Oderas upes ietekai

Noteć upe (augšējā) no Gopło ezera līdz savienojumam ar Górnonotecki kanālu, un Górnonotecki kanāls un Noteć upe (apakšējā) no savienojuma ar Bydgoski kanālu līdz Warta upes ietekai

Nogat upe no Vislas līdz Vislas līča ietekai

Narew upe no Biebrza upes ietekas līdz Vislas ietekai, kopā ar Zegrzyński ezeru

Martwa Wisła upe no Vislas Pšegalinā līdz robežai ar iekšējās jūras ūdeņiem

Jagielloński kanāls no savienojuma ar Elbląg upi līdz Nogat upei

Elbląski kanāls no Druzno ezera līdz Jeziorak ezeram un Szeląg Wielki ezeram, kopā ar šiem ezeriem un ezeriem, kas atrodas gar kanālu, un blakus ūdensceļš Zalewo virzienā no Jeziorak ezera līdz Ewingi ezeram, to ieskaitot

Bartnicki kanāls no Ruda Woda ezera līdz Bartężek ezeram, kopā ar Bartężek ezeru

Augustowski kanāls no savienojuma ar Biebrza upi līdz valsts robežai, kopā ar ezeriem, kas atrodas gar šī kanāla krastiem

Bug upe no Muchawiec upes ietekas līdz Narwia upes ietekai

Brda upe no savienojuma ar Bydgoski kanālu Bidgoščē līdz Vislas ieteikai

Biebrza upe no Augustowski kanāla ietekas līdz Narwia upes ietekai

Enns: no grīvas līdz km 2,70

Traun: no grīvas līdz km 1,80

Inn: no grīvas līdz Passau-Ingling spēkstacijai

Donava: no robežas ar Vāciju līdz robežai ar Slovākiju

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten Ij, afgesloten Ij, Noordzeekanaal, Ijmuiden osta, Roterdamas ostas zona, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandsch kanāls, Boven Rijn, Pannersdensch kanāls, Geldersche Ijssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdamas-Reinas kanāls, Veerse Meer, Šeldas-Reinas kanāls līdz pat Folkeraka grīvai, Amer, Bergsche Maas, Meuse lejpus Venlo, Gooimeer, Europort, Calandkanaal (austrumu virzienā no Beneluksa ostas), Hartelkanaal

Sió kanāls: no 23. km līdz 0. km

Hármas Körös upe: no 91. km līdz 0. km

Kettős Körös upe: no 23. km līdz 0. km

Bodrog upe: no 51. km līdz 0. km

Dráva upe: no 198. km līdz 70. km

Tisza upe: no 685. km līdz 160. km

Donava Ráckeve: no 58. km līdz 0. km

Donava Szentendre: no 32. km līdz 0. km

Donava Moson: no 14. km līdz 0. km

Donava: no 1812. km līdz 1433. km

no Elbe-Seiten kanāla grīvas līdz Hamburgas ostas apakšējais robežai

no Vācijas-Šveices robežas līdz Vācijas-Nīderlandes robežai

no Kelheimas (2 414,72 km) līdz Vācijas-Austrijas robežai

Labe: no Ústí nad Labem-Střekov slūžām līdz Lovosice slūžām

Dienvidu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz austrumiem no Stert Point (51° 13.0'N)

Tās līnijas iekšpusē, kas atrodas 200° no bākas Crow Point, līdz krastam pie Skern Point

Austrumu-rietumu līnijas iekšpusē no Warren Point līdz piekrastes glābšanas laivu stacijai iepretim Checkstone Ledge

The Run

Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta ziemeļu virzienā no Hurst Point Low uguņiem līdz Keyhaven purviem

Beaulieu upes iekšpusē, bet ne austrumu virzienā no ziemeļu-dienvidu līnijas cauri Inchmery mājai

Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta pāri ostas ieejai no Port Blockhouse līdz Round Tower

Tās līnijas iekšpusē, kas novilkta starp Eastoke punktu un baznīcas torni, West Wittering, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem

Ouse upe no līnijas, kas novilkta pāri Newhaven ostas ieejas piestātnēm līdz North Quay ziemeļu galam

To līniju iekšpusē, kas novilktas pāri austrumu un rietumu ieejām ostā

Medway upe no līnijas, kas novilkta no Garrison Point līdz Grain tornim, līdz Allington slūžām; un the Swale no Whitstable līdz Medway

Medway upe un the Swale

Temza augšpus līnijai, kas novilkta no ziemeļiem uz dienvidiem cauri Denton kuģu piestātnes mola galējam austrumu punktam, Gravesend, līdz Teddington slūžām

Orwell upe tās līnijas iekšpusē, kas savieno Blackmanshead viļņlauzi ar Landguard Point, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem

Austrumu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz dienvidiem no Blakeney Point līdz ieejai Stiffkey upē

Tās zonas iekšpusē, ko norobežo galvenais viļņlauzis, un līnija, kas novilkta no viļņlauža gala līdz Brynglas Point, Towyn līcis

Tās zonas iekšpusē, ko norobežo līnija, kas novilkta no Burry ostas rietumu mola līdz Whiteford Point

Tās līnijas iekšpusē, kas stiepjas uz ziemeļiem no Baglan līča Tanker Jetty gala jūras virzienā (51°37.2'N, 3°50.5'W)

Slēgtie ūdeņi rietumos no Kārdifas līča aizsprosta

Ziemeļu virzienā no gaisa elektrības vadiem, tos šķērsojot pie Fifoots Points

Ziemeļu virzienā no līnijas, kas stiepjas uz rietumiem no Sharpness Point (51° 43 4'N) līdz Llanthony un Maisemore Weirs, un jūras virzienā no 3. zonas ūdeņiem

No savienojuma ar Ouse upi līdz Tadcaster tiltam

No Beverley Beck līdz Humber upei

New Cut iekšpusē

Tās līnijas iekšpusē, kas stiepjas rietumu virzienā no Government Jetty līdz Tees aizsprostam

No Fatfield līdz Sunderland mola galiem

No Dunston Staithes līdz Tyne mola galiem

Divu jūdžu robežās no krasta

No viļņlaužu galiem jūras virzienā līdz Toome tiltam

Vienas jūdzes robežās no Harris salas krasta

Nedz austrumu virzienā no Berry Cove (Scalpay), nedz arī rietumu virzienā no Croc a Loin (Harris)

The Sound of Scalpay

Kyle Akin iekšpusē, bet ne rietumu virzienā no Eilean Ban uguņiem vai austrumu virzienā no Eileanan Dubha

Kyle of Lochalsh

Uz ziemeļiem no Corran Point uguņiem

Kyles of Bute

The Clyde

Firth of Forth iekšpusē, taču ne austrumu pusē no Forth dzelzceļa tilta

Firth of Forth un Forth upe

uz rietumiem no līnijas, kas sniedzas ziemeļu-dienvidu virzienā pāri ostas ieejai pie Scurdie Ness bākas

Dienvidu virziens no Eilean Dubh

Kyle of Durness

Zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no Wharth Flotta salā līdz Martello tornim South Walls un no Point Cletts Hoy salā līdz Thomson triangulācijas punktam Fara salā, un no turienes līdz Gibraltāra molam Flotta salā

Šelda un Rietumu Šelda un tās grīva jūrā: ieskaitot ūdensceļus starp Zeeland Flanders no vienas puses un Walcheren un Zuid-Beveland no otras puses, neieskaitot Scheldt-Rhine kanālu

Keten, Mastgat, Zijpe Eastern Scheldt un Roompot: ieskaitot ūdensceļus starp Walcheren, Noord-Beveland un Zuid-Beveland no vienas puses un Schouwen-Duiveland un Tholen no otras puses, neieskaitot Scheldt-Rhine kanālu

Haringvliet un Vuile Gat: ieskaitot ūdensceļus starp Gūri-Overflaki no vienas puses un Voorne-Putten un Hoekse Waard no otras puses

Caland kanāls rietumu virzienā no Beneluksa ostas

no Žannas d'Arkas tilta Ruānā līdz grīvai

no Trinquetaille tilta Arlā un aiz tā Marseļas virzienā

no Haudaudine tilta pa Madaleine pieteku līdz grīvai un no Pirmil tilta pa Pirmil pieteku

no Bordo akmens tilta līdz grīvai

no Liburnas akmens tilta līdz grīvai

jūras virzienā līdz pat līnijai no Thiessower Haken (Südperd) austrumu punkta līdz Ruden salas austrumu punktam un sniedzas līdz Usedom salas ziemeļu punktam (54° 10' 37'' N, 13° 47' 51'' E)

lejup pa straumi no Mühlendamm no Geinitzbrücke ziemeļu malas Rostokā jūras virzienā līdz pat līnijai, kas savieno rietumu un austrumu mola ziemeļu punktus Varnemindē

jūras virzienā līdz pat līnijai no Hoher Wieschendorf Huk līdz Timmendorf uguņiem un līnijai, kas savieno Gollwitz uguņus Poel salā un Wustrow pussalas dienvidu punktu

no Freiburg an der Elbe slūžu austrumu malas līdz grīvai

no Rensing mareogrāfa līdz Stör aizsprostam

no tilta, kas ved uz/no Wedenkamp, dienvidrietumu malas Elmshornā līdz Krückau aizsprostam

no dzelzceļa tilta dienvidrietumu malas Pinnebergā līdz Pinnau aizsprostam

no Bremervörde dzirnavu dambja ziemeļaustrumu malas līdz Oste aizsprostam

no Salztor slūžām Stadē līdz Schwinge aizsprostam

no Au-Mühle izejas Horneburgā līdz Lühe aizsprostam

no Buxtehude aizsprosta izejas līdz Este aizsprostam

no Bremen-Burg dzelzceļa tilta līdz grīvai

no Oldenburgas ostas un no 140 m uz leju pa Amalienbrücke Oldenburgā līdz grīvai

no Leer jūras slūžu ieejas ārējā ostā līdz grīvai

no dzelzceļa gaisa tilta ziemeļrietumu malas un Holstenbrücke (Stadttrave) ziemeļu malas Lībekā līdz pat līnijai, kas savieno mola dienvidu iekšējo un ziemeļu ārējo galu pie Trāvemindes, ieskaitot Pötenitzer Wiek, Dassower See un Altarmen pie Teerhof salas

no līnijas, kas savieno mola galus pie Brunsbüttel, līdz pat līnijai, kas savieno ieejas ugunis pie Kiel-Holtenau, ieskaitot Obereidersee un Enge, Audorfer See, Borgstedter See un Enge, Schirnauer See, Flemhuder See un Achterwehrer kanālu

no Gieselau kanāla līdz Eider aizsprostam

no Hamburgas ostas apakšējās robežas līdz līnijai, kas savieno Döse bāku un Friedrichskoog aizsprosta (Dieksand) rietumu malu, ieskaitot Nebenelbe un Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau un Stör pietekas (visos gadījumos no grīvas aizsprosta)

no dzelzceļa tilta ziemeļrietumu malas Brēmenē līdz pat līnijai, kas savieno Langwarden un Cappel baznīcas torņus, ieskaitot Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm un Schweiburg sekundārās attekas

no līnijas, kas stiepjas no ieejas ostā Papenburgas virzienā, šķērsojot Emsu, un kas savieno Dīmas sūkņu staciju un dambja caurteku pie Haltes līdz līnijai, kas savieno bijušo Greetsiel bāku un ostas ieejas rietumu molu pie Eemshaven

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry molu ar Steepholm, no turienes līdz Brean Down,

Sēkļa iekšpusē un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Wight salas iekšpusē tās zonas iekšpusē, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no baznīcas smailes, West Wittering, līdz Trīsvienības baznīcai, Bembridge, austrumu virzienā, un no Needles un Hurst Point rietumu virzienā,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Medway upe un the Swale

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Formby Point ar Point of Air,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Formby Point ar Point of Air,

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Hilbre Point ar Point of Air

Menai Straits iekšpusē no līnijas, kas savieno Llanddwyn Island Light ar Dinas Dinlleu, un līnijām, kas savieno Puffin Island dienvidu galu ar Trwyn DuPoint un Llanfairfechan dzelzceļa staciju, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

tās līnijas iekšpusē, kas savieno Barry Dock molu ar Steepholm, un no turienes līdz Brean Down,

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

tās līnijas iekšpusē, kas savieno New Holland ar Paull

Par 2 jūdzēm lielākā atstatumā no krasta

un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Dienvidos no līnijas, kas sniedzas uz austrumiem no Rubha na Moine līdz Eilan Horrisdale, un no turienes līdz Rubha nan Eanntag

Kyle of Lochalsh

Tās zonas iekšpusē, ko ziemeļos ierobežo līnija no Dunollie Point bākas līdz Ard na Chruidh un dienvidos — līnija no Rudha Seanach līdz Ard na Cuile

Piezīme: iepriekš minētā iekšējā vasaras robeža laikā no 5. jūnija līdz 5. septembrim (abus datumus ieskaitot) ir pagarināta ar līniju no 0,2 jūdzēm no Ayrshire krasta pie Skelmorlie pils līdz Tomont End, Cumbrae, un ar līniju no Portachur Point, Cumbrae, līdz Inner Brigurd Point, Ayrshire

līnija no Bogany Point, Bute sala, līdz Skelmorlie pilij, un līnija no Ardlamont Point līdz Ettrick līča galējai dienvidu robežai Kyles of Bute iekšpusē

līnija no Cloch bākas līdz Dunoon molam

līnija no Skipness līdz vienas jūdzes stāvoklim uz dienvidiem no Garroch Head, no turienes līdz Farland Head

The Clyde

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Finnart's Point ar Milleur Point, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Kirkcaldy ar Portobello upi, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Firth of Forth un Forth upe

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno Broughty pili ar Tayport, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Sutor ar Nairn viļņlauzi, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Tās līnijas iekšpusē, kas savieno North Sutor ar Nairn viļņlauzi, un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Zonā, ko ierobežo līnijas, kas novilktas no Point of Cletts Hoy salā līdz Thomson's Hill triangulācijas punktam Fara salā un no turienes līdz Gibraltāra molam Flotta salā; no Sv. Vinsenta mola Flotta salā līdz Calf of Flotta tālākajam rietumu punktam; no Calf of Flotta tālākā austrumu punkta līdz Needle Point South Ronaldsay salā un no Ness cietzemē līdz Point of Oxan bākai Graemsay salā, un no turienes līdz Bu Point Hoy salā; un jūras virzienā no 2. zonas ūdeņiem

Starp Kirkwall un Rousay ne austrumu pusē no līnijas starp Point of Graand (Egilsay) un Galt Ness (Shapinsay) vai starp Head of Work (cietzeme) cauri Helliar Holm bākai līdz Shapinsay krastam; ne ziemeļrietumu pusē no Eynhallow Island dienvidaustrumu gala, ne jūras virzienā un līnijā starp krastu pie Rousay 59° 10.5N 002° 57.1W un krastu pie Egilsay 59° 10.0N 002° 56.4W

tās zonas iekšpusē, ko ziemeļu virzienā ierobežo līnija no Brim Ness līdz Inner Score ziemeļaustrumu stūrim un dienvidu virzienā — līnija no Ness of Sound dienvidu gala līdz Kirkabisterness

tās zonas iekšpusē, ko ziemeļu virzienā ierobežo līnija no Scottle Holm līdz Scarfi Taing Bresejā un dienvidu virzienā — līnija no Twageos Point bākas līdz Whalpa Taing Bresejā

Gdaņskas līča daļa dienvidu virzienā no līnijas, kas savieno Helas bāku un ieejas enkurboju Baltijskas ostā.

Pomožes līča daļa dienvidu virzienā no līnijas, kas savieno Nord Perd Rīgenas salā un bāku Niechorze.

no līnijas, kas savieno bijušo Greetsiel bāku un ostas ieejas rietumu molu pie Eemshaven jūras virzienā 53° 30' ziemeļu platumā un 6° 45' austrumu garumā, t. i., nedaudz jūras virzienā no sauso kravu pārvadātājiem paredzētās lihterēšanas zonas Vecajā Emsā (1)

II PIELIKUMS

OBLIGĀTĀS TEHNISKĀS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO 1., 2., 3. UN 4. ZONAS ŪDENSCEĻOS KUĢOJOŠIEM KUĢIEM

SATURS

I DAĻA

1. NODAĻA

VISPĀRĪGI NOSACĪJUMI

1.01. pants — Definīcijas

1.02. pants — (Paliek anulēts)

1.03. pants — (Paliek anulēts)

1.04. pants — (Paliek anulēts)

1.05. pants — (Paliek anulēts)

1.06. pants — Pagaidu prasības

1.07. pants — Administratīvie norādījumi

2. NODAĻA

PROCEDŪRA

2.01. pants — Pārbaudes iestādes

2.02. pants — Pārbaudes pieprasījums

2.03. pants — Kuģa uzrādīšana pārbaudei

2.04. pants — (Paliek anulēts)

2.05. pants — Kopienas pagaidu sertifikāts

2.06. pants — Kopienas sertifikāta derīgums

2.07. pants — Precīzas ziņas Kopienas sertifikātā un tā grozījumi

2.08. pants — (Paliek anulēts)

2.09. pants — Periodiskas pārbaudes

2.10. pants — Brīvprātīga pārbaude

2.11. pants — (Paliek anulēts)

2.12. pants — (Paliek anulēts)

2.13. pants — (Paliek anulēts)

2.14. pants — (Paliek anulēts)

2.15. pants — Izmaksas

2.16. pants — Informācija

2.17. pants — Kopienas sertifikātu reģistrs

2.18. pants — Oficiālais numurs

2.19. pants — Līdzvērtīgums un izņēmumi

II DAĻA

3. NODAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ KUĢUBŪVI

3.01. pants — Pamatnoteikums

3.02. pants — Izturība un stabilitāte

3.03. pants — Korpuss

3.04. pants — Mašīntelpas un katlu telpas, bunkuri

4. NODAĻA

DROŠĪBAS ATTĀLUMS, BRĪVSĀNI UN IEGRIMES SKALAS

4.01. pants — Drošības attālums

4.02. pants — Brīvsāni

4.03. pants — Minimālie brīvsāni

4.04. pants — Iegrimes atzīmes

4.05. pants — Tāda piekrauta kuģa maksimālā iegrime, kura tilpnes ne vienmēr ir noslēgtas tā, lai būtu šļakatu izturīgas un drošas pret laika apstākļu ietekmi

4.06. pants — Iegrimes skalas

5. NODAĻA

MANEVRĒŠANAS SPĒJA

5.01. pants — Vispārēji nosacījumi

5.02. pants — Navigācijas pārbaudes

5.03. pants — Pārbaudes vieta

5.04. pants — Kuģu un karavānu piekraušanas pakāpe navigācijas pārbaužu laikā

5.05. pants — Kuģa iekārtu izmantojums navigācijas pārbaudē

5.06. pants Paredzētais ātrums (uz priekšu)

5.07. pants — Apstāšanās spēja

5.08. pants — Atpakaļgaitas spēja

5.09. pants — Spēja veikt izvairīšanās darbību

5.10. pants — Pagriešanās spēja

6. NODAĻA

STŪRĒŠANAS SISTĒMA

6.01. pants — Vispārīgas prasības

6.02. pants — Stūres ierīces piedziņa

6.03. pants — Hidrauliskā stūres ierīces piedziņa

6.04. pants — Enerģijas avots

6.05. pants — Manuālā piedziņa

6.06. pants — Stūres dzenskrūve, ūdens sprausla, cikloidālā dzenskrūve un priekšgala dzinekļa sistēmas

6.07. pants — Indikatori un uzraudzības ierīces

6.08. pants — Pagrieziena ātruma regulētāji

6.09. pants — Pieņemšanas kārtība

7. NODAĻA

STŪRES MĀJA

7.01. pants — Vispārīgi nosacījumi

7.02. pants — Neaizsegta redzamība

7.03. pants — Vispārīgas prasības attiecībā uz vadību, indikācijas un uzraudzības iekārtām

7.04. pants — Specifiskas prasības attiecībā uz galveno dzinēju un stūrēšanas sistēmas vadības, indikācijas un uzraudzības ierīcēm

7.05. pants — Navigācijas gaismas, gaismas signāli un skaņas signāli

7.06. pants — Radara iekārtas un pagrieziena ātruma indikatori

7.07. pants — Radio telefonijas sistēmas kuģos ar stūres mājām, kas projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai

7.08. pants — Iekšējās saziņas ierīces uz kuģa

7.09. pants — Signalizācijas sistēma

7.10. pants — Apkure un ventilācija

7.11. pants — Kuģa pakaļgala enkura darbināšanas iekārta

7.12. pants — Nolaižamas stūres mājas

7.13. pants — Ieraksts to kuģu Kopienas sertifikātā, kuru stūres mājas ir projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai

8. NODAĻA

DZINĒJU KONSTRUKCIJA

8.01. pants — Vispārīgi nosacījumi

8.02. pants — Drošības iekārtas

8.03. pants — Elektrostacija

8.04. pants — Dzinēja izplūdes sistēma

8.05. pants — Degvielas tvertnes, caurules un piederumi

8.06. pants — Smēreļļas, cauruļu un piederumu uzglabāšana

8.07. pants — Elektroenerģijas pārvades sistēmās, vadības un aktivēšanas sistēmās un apkures sistēmās, caurulēs un piederumos lietojamo eļļu uzglabāšana

8.08. pants — Tilpnes ūdens izsūknēšanas un drenāžas sistēmas

8.09. pants — Eļļainā ūdens un izmantotās eļļas uzglabāšana

8.10. pants — Kuģu emitētais troksnis

8.a NODAĻA (Paliek anulēta)

9. NODAĻA

ELEKTROIEKĀRTAS

9.01. pants — Vispārīgi nosacījumi

9.02. pants — Elektroenerģijas padeves sistēmas

9.03. pants — Aizsardzība pret fizisku saskari, cietu priekšmetu radītiem traucējumiem un ūdens iekļūšanu

9.04. pants — Aizsardzība pret sprādzieniem

9.05. pants — Zemējums

9.06. pants — Maksimālais pieļaujamais spriegums

9.07. pants — Sadales sistēmas

9.08. pants — Savienojumi ar krastu vai citi ārēji tīkli

9.09. pants — Elektroenerģijas padeve citam kuģim

9.10. pants — Ģeneratori un motori

9.11. pants — Akumulatori

9.12. pants — Sadales iekārtas

9.13. pants — Avārijas automātiskie slēdži

9.14. pants — Iekārtu piederumi

9.15. pants — Kabeļi

9.16. pants — Apgaismes iekārtas

9.17. pants — Navigācijas gaismas

9.18. pants — (Paliek anulēts)

9.19. pants — Mehānisko iekārtu signalizācijas un drošības sistēmas

9.20. pants — Elektroniskās iekārtas

9.21. pants — Elektromagnētiskā savienojamība

10. NODAĻA

APRĪKOJUMS

10.01. pants — Enkuru iekārtas

10.02. pants — Pārējais aprīkojums

10.03. pants — Pārnēsājami ugunsdzēšamie aparāti

10.03.a pants — Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas kajīšu telpās, stūres mājās un pasažieru telpās

10.03.b pants — Pastāvīgi uzstādītas ugunsdzēšanas sistēmas mašīntelpās, katlu telpās un sūkņu telpās

10.04. pants — Kuģa laivas

10.05. pants — Glābšanas riņķi un glābšanas vestes

11. NODAĻA

DROŠĪBA DARBA STACIJĀS

11.01. pants — Vispārīgi nosacījumi

11.02. pants — Aizsardzība pret krišanu

11.03. pants — Darba vietu izmēri

11.04. pants — Sānu klāji

11.05. pants — Piekļuve darba vietām

11.06. pants — Izejas un avārijas izejas

11.07. pants — Trepes, pakāpieni un tamlīdzīgas ierīces

11.08. pants — Iekštelpas

11.09. pants — Aizsardzība pret roksni un vibrāciju

11.10. pants — Lūku pārsegi

11.11. pants — Vinčas

11.12. pants — Celtņi

11.13. pants — Degošu šķidrumu uzglabāšana

12. NODAĻA

KAJĪTES

12.01. pants — Vispārīgi nosacījumi

12.02. pants — Īpašas prasības attiecībā uz kajīšu konstrukciju

12.03. pants — Sanitārās iekārtas

12.04. pants — Kambīzes

12.05. pants — Dzeramais ūdens

12.06. pants — Apkure un ventilācija

12.07. pants — Citas kajīšu iekārtas

13. NODAĻA

AR DEGVIELU DARBINĀTAS APKURES, ĒDIENU GATAVOŠANAS UN SALDĒŠANAS IEKĀRTAS

13.01. pants — Vispārīgi nosacījumi

13.02. pants — Šķidro degvielu, eļļas darbinātu iekārtu lietojums

13.03. pants — Tvaicējošu eļļas degļu krāsnis un izsmidzinošu eļļas degļu apkures ierīces

13.04. pants — Tvaicējošu eļļas degļu krāsnis

13.05. pants — Izsmidzinošo eļļas degļu apkures ierīces

13.06. pants — Piespiedu gaisa padeves apkures ierīces

13.07. pants — Apkure ar cieto kurināmo

14. NODAĻA

SAŠĶIDRINĀTĀS GĀZES IEKĀRTAS SADZĪVES VAJADZĪBĀM

14.01. pants — Vispārīgi nosacījumi

14.02. pants — Iekārtas

14.03. pants — Tvertnes

14.04. pants — Padeves bloku atrašanās vietas un izkārtojums

14.05. pants — Rezerves tvertnes un tukšās tvertnes

14.06. pants — Spiediena regulētāji

14.07. pants — Spiediens

14.08. pants — Cauruļvadi un elastīgās caurules

14.09. pants — Sadales sistēma

14.10. pants — Gāzi patērējošās ierīces un to iekārtas

14.11. pants — Ventilācija un sadegšanas gāzu aizvadīšana

14.12. pants — Prasības attiecībā uz ekspluatāciju un drošību

14.13. pants — Pieņemšanas pārbaude

14.14. pants — Pārbaudes

14.15. pants — Atestācija

15. NODAĻA

ĪPAŠAS PASAŽIERU KUĢIEM PIEMĒROJAMAS PRASĪBAS

15.01. pants — Vispārīgi noteikumi

15.02. pants — Kuģu korpusi

15.03. pants — Stabilitāte

15.04. pants — Drošības attālums un brīvsāni

15.05. pants — Maksimālais pieļaujamais pasažieru skaits

15.06. pants — Pasažieru telpas un zonas

15.07. pants — Dzinējspēka sistēma

15.08. pants — Drošības ierīces un aprīkojums

15.09. pants — Dzīvības glābšanas aprīkojums

15.10. pants — Elektroaprīkojums

15.11. pants — Ugunsdrošība

15.12. pants — Uguns dzēšana

15.13. pants — Drošības organizācija

15.14. pants — Notekūdeņu savākšana un atkritumu iekārtas

15.15. pants — Atkāpes attiecībā uz noteiktiem pasažieru kuģiem

15.a NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PASAŽIERU BURINIEKIEM

15a.01. pants — II daļas piemērošana

15a.02. pants — Izņēmumi noteiktiem pasažieru buriniekiem

15a.03. pants — Stabilitātes prasības attiecībā uz kuģiem ar uzvilktām burām

15a.04. pants — Kuģubūves un mehāniska rakstura prasības

15a.05. pants — Vispārīgi nosacījumi attiecībā uz takelāžu

15a.06. pants — Vispārīgi nosacījumi attiecībā uz mastiem un takelāžas apaļkokiem

15a.07. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz mastiem

15a.08. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz topmastiem

15a.09. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz bugspritiem

15a.10. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz klīverkokiem

15a.11. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz galvenajiem klīverkokiem

15a.12. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz gafelēm

15a.13. pants — Vispārīgi noteikumi attiecībā uz nekustīgo un kustīgo takelāžu

15a.14. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz nekustīgo takelāžu

15a.15. pants — Īpaši noteikumi attiecībā uz kustīgo takelāžu

15a.16. pants — Savienojumi un takelāžas daļas

15a.17. pants — Buras

15a.18. pants — Aprīkojums

15a.19. pants — Pārbaudes

16. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KAS PIEMĒROJAMAS KUĢIEM, KURI PAREDZĒTI KĀ STUMTAS VAI VILKTAS KARAVĀNAS VAI SĀNU PIE SĀNA SAVIENOTU KUĢU STRUKTŪRAS DAĻA

16.01. pants — Stumšanas veikšanai piemērots kuģis

16.02. pants — Kuģis, kas piemērots stumšanai

16.03. pants — Kuģis, kas piemērots sānu pie sāna savienotu kuģu struktūras dzīšanai uz priekšu

16.04. pants — Kuģis, kas piemērots tam, lai to dzītu uz priekšu karavānu sastāvā

16.05. pants — Kuģis, kas piemērots vilkšanai

16.06. pants — Karavānu navigācijas pārbaudes

16.07. pants — Ieraksti Kopienas sertifikātā

17. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KAS PIEMĒROJAMAS PELDOŠĀM IEKĀRTĀM

17.01. pants — Vispārīgi nosacījumi

17.02. pants — Atkāpes

17.03. pants — Papildu prasības

17.04. pants — Atlikušais drošības attālums

17.05. pants — Atlikušie brīvsāni

17.06. pants — Sasvēršanās uz sāniem pārbaude

17.07. pants — Stabilitātes apstiprinājums

17.08. pants — Stabilitātes apstiprinājums samazinātu atlikušo brīvsānu gadījumā

17.09. pants — Iegrimes atzīmes un iegrimes skalas

17.10. pants — Peldošas iekārtas bez stabilitātes apstiprinājuma

18. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO DARBLAUKUMU KUĢIEM

18.01. pants — Darbības nosacījumi

18.02. pants — II daļas piemērošana

18.03. pants — Izņēmumi

18.04. pants — Drošības attālums un brīvsāni

18.05. pants — Kuģa laivas

19. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO VĒSTURISKAJIEM KUĢIEM — (Paliek anulēta)

19.a NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO KANĀLA BARŽĀM — (Paliek anulēta)

19.b NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO 4. ZONAS ŪDENSCEĻOS KUĢOJOŠIEM KUĢIEM

19b.01. pants — 4. nodaļas piemērošana

20. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO JŪRAS KUĢIEM — (Paliek anulēta)

21. NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO ATPŪTAS KUĢIEM

21.01. pants — Vispārīgi nosacījumi

21.02. pants — II daļas piemērošana

21.03. pants — (Paliek anulēts)

22. NODAĻA

KONTEINERUS PĀRVADĀJOŠO KUĢU STABILITĀTE

22.01. pants — Vispārīgi nosacījumi

22.02. pants — Nenostiprinātu konteineru pārvadāšanas stabilitātes apstiprinājuma robežnosacījumi un aprēķina metode

22.03. pants — Nostiprinātu konteineru pārvadāšanas stabilitātes apstiprinājuma robežnosacījumi un aprēķina metode

22.04. pants — Stabilitātes novērtēšanas procedūra uz kuģa

22.a NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO KUĢIEM, KAS GARĀKI PAR 110 M

22a.01. pants — I daļas piemērošana

22a.02. pants — II daļas piemērošana

22a.03. pants — Izturība

22a.04. pants — Peldspēja un stabilitāte

22a.05. pants — Papildu prasības

22a.06. pants — IV daļas piemērošana pārbūves gadījumā

22.b NODAĻA

ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO ĀTRGAITAS KUĢIEM

22b.01. pants — Vispārīgi nosacījumi

22b.02. pants — I daļas piemērošana

22b.03. pants — II daļas piemērošana

22b.04. pants — Sēdvietas un drošības jostas

22b.05. pants — Brīvsāni

22b.06. pants — Peldspēja, stabilitāte un apakšiedalījums

22b.07. pants — Stūres māja

22b.08. pants — Papildu aprīkojums

22b.09. pants — Slēgtās zonas

22b.10. pants — Izejas un glābšanās ceļi

22b.11. pants — Ugunsdrošība un ugunsdzēšana

22b.12. pants — Pārejas noteikumi

III DAĻA

23. NODAĻA

KUĢU APRĪKOJUMS SAISTĪBĀ AR TO APKALPOŠANU

23.01. pants — (Paliek anulēts)

23.02. pants — (Paliek anulēts)

23.03. pants — (Paliek anulēts)

23.04. pants — (Paliek anulēts)

23.05. pants — (Paliek anulēts)

23.06. pants — (Paliek anulēts)

23.07. pants — (Paliek anulēts)

23.08. pants — (Paliek anulēts)

23.09. pants — Kuģu aprīkojums

23.10. pants — (Paliek anulēts)

23.11. pants — (Paliek anulēts)

23.12. pants — (Paliek anulēts)

23.13. pants — (Paliek anulēts)

23.14. pants — (Paliek anulēts)

23.15. pants — (Paliek anulēts)

IV DAĻA

24. NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

24.01. pants — Pārejas noteikumu piemērojamība kuģiem, kas jau ir ekspluatācijā

24.02. pants — Atbrīvojumi kuģiem, kas jau ir ekspluatācijā

24.03. pants — Atbrīvojumi kuģiem, kas nolaisti ūdenī 1976. gada 1. aprīlī vai pirms tam

24.04. pants — Citi atbrīvojumi

24.05. pants — (Paliek anulēts)

24.06. pants — Atbrīvojumie kuģiem, kas nav ietverti 24.01. pantā

24.07. pants — (Paliek anulēts)

24.a NODAĻA

PAPILDU PĀREJAS NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ KUĢIEM, KAS NEKUĢO A ZONAS R ŪDENSCEĻOS

24a.01. pants — Pārejas noteikumu piemērošana kuģiem, kas jau ir ekspluatācijā, un iepriekšējo Kopienas sertifikātu derīgums

24a.02. pants — Atkāpes attiecībā uz ekspluatācijā jau esošajiem kuģiem

24a.03. pants — Atkāpes attiecībā uz kuģiem, kas nolaisti ūdenī pirms 1985. gada 1. janvāra

24a.04. pants — Citi atbrīvojumi

I pielikums — DROŠĪBAS ZĪMES

II pielikums — ADMINISTRATĪVI NORĀDĪJUMI

I DAĻA

1. NODAĻA

VISPĀRĪGI NOSACĪJUMI

1.01. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

Kuģu veidi 1) “mazais kuģis”: kuģis vai atsevišķa peldošas iekārtas daļa; 2) “kuģis”: iekšējo ūdensceļu kuģis vai jūras kuģis; 3) “iekšējo ūdensceļu kuģis”: kuģis, kas paredzēts tikai vai arī galvenokārt kuģošanai iekšējos ūdensceļos; 4) “jūras kuģis”: kuģis, kas sertificēts jūras braukšanas dienestam; 5) “pašgājējs kuģis”: pašgājējs kravas kuģis vai pašgājējs tankkuģis; 6) “pašgājējs tankkuģis”: kuģis, kas paredzēts preču pārvadāšanai nostiprinātās tvertnēs, un kas būvēts, lai kuģotu patstāvīgi, izmantojot savu virzošo jaudu; 7) “pašgājējs kravas kuģis”: kuģis, kas paredzēts kravas pārvadāšanai, bet nav tankkuģis, un kas būvēts, lai kuģotu patstāvīgi, izmantojot savu virzošo jaudu; 8) “kanāla barža”: iekšējo ūdensceļu kuģis, kas nepārsniedz 38,5 m garumu un 5,05 m platumu un parasti darbojas Reinas-Ronas kanālā; 9) “vilcējvelkonis”: kuģis, kas īpaši būvēts vilkšanai; 10) “stūmējvelkonis”: kuģis, kas īpaši būvēts, lai stumtu stumjamu karavānu; 11) “barža”: velkama barža vai cisternbarža; 12) “cisternbarža”: kuģis, kas paredzēts preču pārvadāšanai nostiprinātās tvertnēs un ir būvēts tā, lai to vilktu, un kam nav savas virzošās jaudas vai ir virzošā jauda, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus; 13) “velkama barža”: kuģis, kas nav cisternbarža, kas paredzēts preču pārvadāšanai un kas būvēts tā, lai to vilktu, un kam nav savas virzošās jaudas, vai ir virzošā jauda, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus; 14) “lihteris”: cisternlihteris, kravas lihteris vai lihteris uz kuģa; 15) “cisternlihteris”: kuģis, kas paredzēts preču pārvadāšanai nostiprinātās cisternās un ir būvēts vai speciāli pārveidots tā, lai to stumtu, un kam nav sava dzinēja, vai ir dzinējs, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus, kad tas nav stumtās liellaivas daļa; 16) “kravas lihteris”: kuģis, kas nav cisternlihteris un ir paredzēts preču pārvadāšanai, ir būvēts vai speciāli pārveidots tā, lai to stumtu, un kam nav sava dzinēja, vai ir dzinējs, kas spēj nodrošināt tikai īsus manevrus, kad tas nav stumtās liellaivas daļa; 17) “lihteris uz kuģa”: lihteris, kas būvēts pārvadāšanai uz jūras kuģu borta un kuģotu pa iekšējiem ūdensceļiem; 18) “pasažieru kuģis”: vienas dienas brauciena vai kajīšu kuģis, kas būvēts un aprīkots tā, lai tas varētu pārvadāt vairāk nekā 12 pasažieru; 19) “pasažieru burinieks”: pasažieru kuģis, kas būvēts un aprīkots tā, lai varētu virzīties uz priekšu arī ar burām; 20) “vienas dienas brauciena kuģis”: pasažieru kuģis, kurā nav pasažieru kajīšu pārnakšņošanai; 21) “kajīšu kuģis”: pasažieru kuģis ar pasažieru kajītēm pārnakšņošanai; 22) “ātrgaitas kuģis”: motorizēts mazais kuģis, kas spēj attīstīt ātrumu, lielāku par 40km/h, atkarībā no ūdens apstākļiem; 23) “peldoša iekārta”: peldoša konstrukcija, uz kuras ir tādas darba ierīces, kā celtņi, bagarēšanas iekārtas, pāļu dzinēji vai lifti; 24) “darblaukuma kuģis”: kuģis, kas attiecīgi izbūvēts un aprīkots lietojumam darblaukumos, tāds kā meliorācijas barža, paškrāvējs vai pontonu barža, pontonu vai akmeņu izkraušanas kuģis; 25) “atpūtas kuģis”: kuģis, kas nav pasažieru kuģis un ir paredzēts sporta vai izklaides nodarbībām; 26) “kuģa laiva”: laiva, ko lieto transportēšanas, glābšanas, izcelšanas un darba nolūkā; 27) “peldošs veidojums”: jebkura peldoša konstrukcija, kas parasti nav paredzēta pārvietošanai, tāda kā peldbaseins, doks, muliņš vai laivu māja; 28) “peldošs objekts”: plosts vai cita konstrukcija, priekšmets vai agregāts, kas var kuģot, nebūdams kuģis vai peldoša iekārta vai veidojums.

Kuģu montāžas 29) “karavāna”: nekustīgi vai tauvā sastiprināta kuģu karavāna; 30) “struktūra”: veids, kādā kuģu karavāna ir sakabināta; 31) “nekustīgi sakabināta karavāna”: stumta karavāna vai sānu pie sāna savienotu kuģu struktūra; 32) “stumta karavāna”: nekustīgi sakabināti kuģi, no kuriem vismaz viens atrodas tā kuģa priekšā, kas nodrošina karavānas stumšanas dzinējspēku un ko sauc par “stūmēju (-iem)”; karavāna, ko veido stūmējs un stumjamie kuģi, kas sakabināti tā, lai pieļautu virzāmu kustību, arī ir uzskatāma par nekustīgi sakabinātu karavānu; 33) “sānu pie sāna savienotu kuģu struktūra”: kuģu kopums, kas nekustīgi sakabināti sānu pie sāna un no kuriem neviens neatrodas tā kuģa priekšā, kas nodrošina karavānas dzinējspēku; 34) “tauvā vilkta karavāna”: viens vai vairāki kuģi, peldoši veidojumi vai peldoši objekti, ko velk tauvā viens vai vairāki pašgājēji kuģi un veido daļu no karavānas.

Atsevišķas telpas uz kuģa 35) “galvenā mašīntelpa”: telpa, kurā uzstādīti virzošie dzinēji; 36) “mašīntelpa”: telpa, kurā uzstādīti iekšdedzes dzinēji; 37) “katlu telpa”: telpa, kurā atrodas ar degvielu darbinātas iekārtas, kas paredzētas tvaika ģenerēšanai vai termiskā šķidrumu uzkarsēšanai; 38) “slēgta virsbūve”: ūdensdroša, nekustīga, nepārtraukta konstrukcija ar stingrām sienām, kas nostiprināta pie klāja paliekošā un ūdensizturīgā veidā; 39) “stūres māja”: telpa, kurā atrodas visi kuģa manevrēšanai nepieciešamie vadības un uzraudzības instrumenti; 40) “kajīšu izvietojums”: telpa, kas paredzēta tām personām, kas parasti dzīvo uz kuģa, ieskaitot kambīzi, noliktavas telpu krājumiem, tualetes un mazgāšanās telpas, veļas mazgāšanas telpas, priekštelpas un kāpnes, bet ne stūres māju; 41) “pasažieru zona”: pasažieriem paredzētās telpas uz kuģa, kā arī slēgtas telpas, tādas kā atpūtas telpas, biroji, veikali, frizētavas, žāvētavas, veļas mazgātavas, saunas, tualetes, mazgāšanās telpas, gaiteņi, kas savieno ar sienām nenorobežotas ejas un kāpnes; 42) “vadības centrs”: stūres māja, telpa, kurā atrodas avārijas elektrostacija vai tās daļas, vai telpa, kurā pastāvīgi uzturas kuģa personāls vai apkalpes locekļi un kur atrodas ugunsgrēka trauksmes iekārta un durvju vai ugunsdzēšanas mehānismu tālvadības ierīces; 43) “kāpņu šahta”: iekšējo kāpņu vai lifta šahta; 44) “atpūtas telpa”: telpa kajītē vai pasažieru zonā. Uz pasažieru kuģu klāja kambīzes neuzskata par atpūtas telpām; 45) “kambīze”: telpa, kurā ir plīts vai tamlīdzīga ēdienu gatavošanas iekārta; 46) “noliktavas telpa”: telpa degošu šķidrumu uzglabāšanai vai arī telpa, kuras platība pārsniedz 4 m2 un kas paredzēta krājumu uzglabāšanai; 47) “tilpne”: kuģa daļa, ko priekšpusē un aizmugurē ierobežo starpsienas, ko atver vai aizver ar lūkām un kas paredzēta preču pārvadāšanai neatkarīgi no tā, vai tās ir iepakotas, vai vaļējas, kā arī tādu cisternu novietošanai, kas neveido tilpnes daļu; 48) “nostiprināta cisterna”: pie kuģa nostiprināta cisterna, kuras sieniņas veido vai nu pati tilpne vai arī no tilpnes atsevišķs korpuss; 49) “darbstacija”: vieta, kurā apkalpes locekļi veic savus pienākumus, ieskaitot trapu, celtni un kuģa laivu; 50) “gaitenis”: telpa, kurā parasti pārvietojas cilvēki un tiek pārvietota krava; 51) “droša zona”: zona, ko ārēji ierobežo vertikāla virsma, kas sniedzas 1/5 BWL atstatumā paralēli tilpnes vietai maksimālās iegrimes līnijā; 52) “pulcēšanās zonas”: zonas uz kuģa, kas ir īpaši aizsargātas un kur pasažieri pulcējas apdraudējuma gadījumā; 53) “evakuācijas zonas”: tā pulcēšanās zonu daļa uz kuģa, no kuras iespējams veikt pasažieru evakuāciju.

Jūras tehnoloģijas termini 54) “maksimālās pieļaujamās iegrimes līmenis”: ūdens līmenis, kas atbilst maksimālajai pieļaujamajai iegrimei, ar kādu kuģim ir atļauts kuģot; 55) “drošības attālums”: attālums starp maksimālās pieļaujamās iegrimes līmeni un paralēlu līniju, kas iet caur zemāko iespējamo punktu, virs kura kuģis vairs nav uzskatāms par ūdensdrošu; 56) “atlikušais drošības attālums”: pieejamais vertikālais attālums gadījumā, kad kuģis sasveras uz sāniem, starp ūdens līmeni un iegremdētās puses zemāko punktu, zem kura kuģis vairs nav uzskatāms par ūdensdrošu; 57) “brīvsāni (f)”: attālums starp maksimālās pieļaujamās iegrimes līmeni un paralēlu līniju, kas iet caur zemāko sānu klāja punktu vai, ja sānu klāja nav, caur zemāko korpusa dēļu apšuvuma vai metāla pārklājuma augšējās malas punktu; 58) “atlikušie brīvsāni”: pieejamais vertikālais attālums gadījumā, kad kuģis sasveras uz sāniem, starp ūdens līmeni un klāja augšējo punktu iegremdētās puses zemākajā punktā vai, ja klāja nav, zemāko nostiprinātā kuģa sāna augšējo virsmu; 59) “robežlīnija”: iedomāta līnija, kas novilkta uz sānu apšuvuma ne mazāk kā 10 cm zem starpsienu klāja un ne mazāk kā 10 cm zem zemākā ūdensnedrošā punkta sāna apšuvumā. Ja starpsienu klāja nav, tad šajā nolūkā izmanto līniju, kas novilkta ne mazāk kā 10 cm zem zemākās līnijas, līdz kurai ārējais apšuvums ir ūdensdrošs; 60) “ūdensizspaids ( )”: kuģa iegrimes tilpums m 3 ; 61) “izspiešana (Δ)”: kuģa kopējais svars, ieskaitot kravu, tonnās; 62) “bloka koeficients (CB)”: attiecība starp ūdensizspaidu un izstrādājumu ar garumu LWL, platumu BWL un iegrimi T; 63) “sānu līmenis virs ūdens (AV)”: kuģa sānu līmenis virs ūdenslīnijas m2; 64) “starpsienu klājs”: klājs, kurā izveidotas nepieciešamās ūdensdrošās starpsienas un no kura tiek mērīti brīvsāni; 65) “starpsiena”: noteikta augstuma siena, parasti vertikāla, kas sadala kuģi un ko ierobežo kuģa dibens, apšuvums vai pārējās starpsienas; 66) “šķērseniska starpsiena”: starpsiena, kas stiepjas no viena kuģa sāna līdz otram; 67) “siena”: sadaloša virsma, parasti vertikāla; 68) “šķērssiena”: ūdensnedroša siena; 69) “garums (L)”: tilpnes maksimālais garums metros, izņemot stūri un bugspritu; 70) “vispārējais garums (LOA)”: maksimālais kuģa garums metros, ieskaitot visas nostiprinātās konstrukcijas, tādas kā stūrēšanas sistēmas vai elektrostacijas daļas, mehāniskas vai līdzīgas ierīces; 71) “ūdenslīnijas garums (LWL)”: tilpnes garums metros, ko mēra pie maksimālās iegrimes; 72) “platums (B)”: tilpnes maksimālais platums metros, ko mēra līdz ārējai apvalka apšuvuma malai (izņemot dzenratus, aiztures margas un tamlīdzīgas ietaises); 73) “vispārējais platums (BOA)”: kuģa maksimālais platums metros, ieskaitot visas nostiprinātās iekārtas, tādas kā dzenrati, aiztures margas, mehāniskās ierīces un tamlīdzīgas; 74) “ūdenslīnijas platums (BWL)”: tilpnes platums metros, ko mēra no sānu apšuvuma ārpuses pie maksimālās iegrimes līnijas; 75) “augstums (H)”: īsākais vertikālais attālums metros starp tilpnes vai ķīļa zemāko punktu un klāja zemāko punktu kuģa pusē; 76) “iegrime (T)”: vertikālais attālums metros starp tilpnes vai ķīļa zemāko punktu un maksimālās iegrimes līniju; 77) “priekšējais perpendikuls”: vertikāla līnija tilpnes un maksimālās iegrimes līnijas krustošanās priekšējā punktā; 78) “sānu klāja tīrais platums”: attālums starp vertikālo līniju, kas iet cauri visredzamākajai lūkas daļai, kas atrodas sānu klāja pusē, un vertikālo līniju, kas iet cauri pretslīdēšanas aizsarga (aizsargmargas, kāju margas) iekšējai malai sānu klāja ārpusē.

Stūrēšanas sistēma 79) “stūrēšanas sistēma”: visas iekārtas, kas nepieciešamas kuģa stūrēšanā, lai nodrošinātu tādu manevrējamību, kā paredzēts 5) nodaļā; 80) “stūre”: stūre vai stūres, ar vārpstu, ieskaitot stūres kvadrantu un sastāvdaļas, kas to savieno ar stūrēšanas aparātu; 81) “stūrēšanas aparāts”: stūrēšanas sistēmas daļa, kas nodrošina stūres kustību; 82) “piedziņas bloks”: stūrēšanas aparāta piedziņa starp enerģijas avotu un stūrēšanas aparātu; 83) “enerģijas avots”: enerģijas padeve stūrēšanas piedziņas blokam un stūrēšanas aparātam, ko nodrošina uz kuģa esošais tīkls, akumulatori vai iekšējs iekšdedzes dzinējs; 84) “stūrēšanas vadība”: stūrēšanas vadības ar mehānisko piedziņu darbībai nepieciešamās sastāvdaļas un elektroshēmas; 85) “stūrēšanas aparāta piedziņas bloks”: stūrēšanas aparāta, tā piedziņas bloka un tā enerģijas avota vadība; 86) “manuālā piedziņa”: sistēma, kurā manuāla rokas rata darbināšana vada stūri ar mehāniskas transmisijas palīdzību bez jebkāda papildu enerģijas avota; 87) “manuāli darbināta hidrauliskā piedziņa”: manuāla vadība, kas aktivē hidraulisko transmisiju; 88) “pagrieziena ātruma regulētājs”: iekārta, kas automātiski izveido un uztur noteiktu kuģa pagrieziena ātrumu atbilstoši iepriekš izvēlētām vērtībām; 89) “stūres māja, kas izveidota kuģošanai ar radaru, ko veic viens cilvēks”: stūres māja, kas iekārtota tādā veidā, lai kuģojot ar radaru, kuģi varētu manevrēt viens cilvēks.

Konstrukciju sastāvdaļu un materiālu īpašības 90) “ūdensdrošs”: konstrukcijas sastāvdaļa vai ierīce, kas izveidota tā, lai nepieļautu nekādu ūdens iekļūšanu; 91) “izturīgs pret smidzināšanu un laika apstākļiem”: konstrukcijas sastāvdaļa vai ierīce, kas izveidota tādā veidā, ka parastos apstākļos pieļauj tikai neievērojama ūdens daudzuma iespiešanos; 92) “drošs pret gāzēm”: konstrukcijas sastāvdaļa vai ierīce, kas izveidota tā, lai nepieļautu gāzes vai tvaiku iekļūšanu; 93) “nedegošs”: viela, kas nedz deg, nedz rada degošus tvaikus tādā daudzumā, ka tie spontāni uzliesmo, būdami sakarsēti līdz aptuveni 750°C; 94) “liesmas aizturošs”: materiāls, kas uzreiz neaizdegas vai kura virsma vismaz ierobežo liesmas izplatīšanos atbilstoši testēšanas procedūrai, kas minēta 15.11. panta 1. sadaļas c) apakšpunktā; 95) “ugunsizturība”: konstrukciju sastāvdaļu vai ierīču īpašība, ko apstiprina testēšanas procedūrās, kas minētas 15.11. panta 1. sadaļas d) apakšpunktā; 96) “Ugunsdrošības testēšanas procedūru kodekss”: Starptautiskais Ugunsdrošības testēšanas procedūru piemērošanas kodekss, kas pieņemts saskaņā ar IMO Jūras drošības komitejas rezolūciju MSC.61(67).

Citas definīcijas 97) “apstiprināta klasificēšanas sabiedrība”: klasificēšanas sabiedrība, kas atzīta atbilstoši direktīvas VI pielikuma kritērijiem un procedūrām; 98) “radara iekārta”: elektronisks navigācijas līdzeklis apkārtnes un satiksmes noteikšanai un attēlošanai; 99) “iekšējo ūdensceļu ECDIS”: standartizēta sistēma elektronisku navigācijas karšu, kas attiecas uz iekšējiem ūdeņiem, un ar šīm kartēm saistītās informācijas atspoguļošanai ekrānā, kurā redzama izvēlēta informācija no attiecīgajām iekšējo ūdeņu elektroniskajām navigācijas kartēm un — pēc izvēles — informācija no citiem kuģa sensoriem; 100) “iekšējo ūdensceļu ECDIS iekārta”: iekārta iekšējo ūdeņu elektronisku navigācijas karšu atspoguļošanai ekrānā, ko var darbināt divos dažādos režīmos — informācijas režīmā un navigācijas režīmā; 101) “informācijas režīms”: iekšējo ūdensceļu ECDIS lietojums tikai informatīvos nolūkos bez radara pārklājuma; 102) “navigācijas režīms”: iekšējo ūdensceļu ECDIS lietojums ar radara pārklājumu kuģa navigācijas nolūkā; 103) “kuģa personāls”: visi darbinieki uz pasažieru kuģa borta, kas nav apkalpes locekļi; 104) “personas ar ierobežotu kustību brīvību”: personas, kas saskaras ar noteiktām problēmām, izmantojot sabiedrisko transportu, tādas kā vecāka gadagājuma cilvēki, cilvēki ar īpašām vajadzībām, cilvēki ratiņkrēslos, grūtnieces un cilvēki, kas pavada mazus bērnus; 105) “Kopienas sertifikāts”: sertifikāts, ko iekšējo ūdensceļu kuģim izdevusi kompetentā iestāde un kas apliecina atbilstību šīs direktīvas tehniskajām prasībām.

1.02. pants

(Paliek anulēts)

1.03. pants

(Paliek anulēts)

1.04. pants

(Paliek anulēts)

1.05. pants

(Paliek anulēts)

1.06. pants

Pagaidu prasības

Pagaidu prasības var pieņemt saskaņā ar direktīvas 19. pantā noteikto procedūru gadījumos, kas tas uzskatāms par steidzami nepieciešamu, lai pielāgotos iekšējo ūdensceļu transporta tehniskajam progresam, pieļautu atkāpes no šīs direktīvas noteikumiem pirms paredzama pašas direktīvas grozījuma vai arī lai dotu iespēju veikt pārbaudes. Prasības publicē, un tās ir spēkā, augstākais, trīs gadus. Tās stājas spēkā vienlaicīgi un atceļ atbilstīgi vieniem un tiem pašiem nosacījumiem visās dalībvalstīs.

1.07. pants

Administratīvie norādījumi

Lai padarītu šīs direktīvas ieviešanu vienkāršāku un vienotāku, saistošus administratīvos norādījumus attiecībā uz pārbaudēm var pieņemt saskaņā ar direktīvas 19. pantā noteikto procedūru.

2. NODAĻA

PROCEDŪRA

2.01. pants

Pārbaudes iestādes

1. Pārbaudes iestādes izveido dalībvalstis.

2. Pārbaudes iestādē ir priekšsēdētājs un eksperti.

Katrā iestādē kā eksperti ir vismaz šādi cilvēki:

a) amatpersona no tās pārvaldes, kas atbild par iekšējo kuģošanu;

b) eksperts iekšējo ūdensceļu kuģu un to dzinēju konstrukcijas jautājumos;

c) kuģniecības eksperts ar attiecīgu kuģniecības sertifikātu.

3. Priekšsēdētāju un ekspertus katrā iestādē ieceļ tās valsts iestādes, kurā šī iestāde tiek izveidota. Uzsākot pildīt savus pienākumus, priekšsēdētājs un eksperti iesniedz rakstveida deklarāciju par to, ka viņi šos pienākumus veiks pilnībā neatkarīgi. No amatpersonām deklarācija netiek prasīta.

4. Pārbaudes iestādēm palīdzību var sniegt speciālisti-eksperti atbilstoši spēkā esošajiem valsts noteikumiem.

2.02. pants

Pārbaudes pieprasījums

1. Kārtību, kādā tiek pieprasīta pārbaude, kā arī šādas pārbaudes vietu un laiku nosaka iestādes, kas izdod Kopienas sertifikātu. Kompetentā iestāde nosaka, kādi dokumenti jāiesniedz. Šai kārtībai jābūt tādai, lai pārbaude varētu notikt pienācīgā laikposmā pēc pieteikuma iesniegšanas.

2. Tāda kuģa īpašnieks, uz ko šī direktīva neattiecas, vai viņa pārstāvis var pieprasīt Kopienas sertifikātu. Viņa pieprasījumu izpilda, ja kuģis atbilst šīs direktīvas prasībām.

2.03. pants

Kuģa uzrādīšana pārbaudei

1. Kuģa īpašnieks vai tā pārstāvis pārbaudei uzrāda kuģi bez kravas, tīru un ar pilnu aprīkojumu. Viņš sniedz vajadzīgo palīdzību pārbaudē, piemēram, nodrošinot piemērotu laivu, nodrošinot personāla pieejamību un atvieglojot to tilpņu vai iekārtu pārbaudi, kas nav tieši pieejamas vai redzamas.

2. Pārbaudes iestāde pirmajā reizē pieprasa sauso pārbaudi. No šādas sausās pārbaudes var atbrīvot, ja tiek uzrādīts klasifikācijas sertifikāts vai sertifikāts no apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības, kas apliecina, ka kuģa konstrukcija atbilst tās prasībām, vai arī tiek uzrādīts sertifikāts, kas apliecina, ka kompetenta iestāde jau veikusi pārbaudi ārpus ūdens kādā citā nolūkā. Ja pārbaudes notiek regulāri vai ir notikusi pārbaude, kāda paredzēta šīs direktīvas 15. pantā, pārbaudes iestāde var pieprasīt pārbaudi ārpus ūdens.

Pārbaudes iestāde sākotnējās pašgājēju kuģu vai karavānu pārbaudes laikā vai arī gadījumos, kad dzinēju vai stūrēšanas iekārtās izdarītas nozīmīgas izmaiņas, veic izmēģinājuma reisus.

3. Pārbaudes iestāde var pieprasīt turpmākus darbības testus un citus papildu dokumentus. Šis noteikums ir spēkā arī kuģa būves laikā.

2.04. pants

(Paliek anulēts)

2.05. pants

Kopienas pagaidu sertifikāts

1. Kompetentā iestāde var izdot Kopienas pagaidu sertifikātu:

a) attiecībā uz kuģiem, ar ko paredzēts braukt uz konkrētu vietu ar kompetentās iestādes atļauju, lai iegūtu Kopienas sertifikātu;

b) attiecībā uz kuģiem, kuru Kopienas sertifikāts uz laiku aizturēts vienā no iestādēm, kas minētas šīs direktīvas 2.07. pantā vai arī 12. un 16. pantā;

c) attiecībā uz kuģiem, kuru Kopienas sertifikāts tiek sagatavots pēc sekmīgas pārbaudes;

d) attiecībā uz kuģiem, kas neatbilst visiem nepieciešamajiem nosacījumiem, lai iegūtu Kopienas sertifikātu, kā minēts V.1. pielikumā;

e) attiecībā uz kuģiem, kas ir tik bojāti, ka to stāvoklis vairs neatbilst Kopienas sertifikātam;

f) attiecībā uz peldošajām konstrukcijām vai iekārtām, kuriem iestādes, kas atbild par speciālām transporta operācijām, izdod pilnvarojumu veikt īpašu transporta operāciju, ka paredz dalībvalstu spēkā esošie kuģniecības iestāžu noteikumi, ievērojot šāda Kopienas sertifikāta iegūšanas nepieciešamību;

g) attiecībā uz kuģiem, kuros konstatētas novirzes no II daļas noteikumiem, kā paredzēts 2.19. panta 2. iedaļā.

2. Kopienas pagaidu sertifikātu sastāda, izmantojot V.3. pielikumā noteikto modeli, ja kuģu, peldošo veidojumu vai peldošo objektu kuģojamība ir pietiekami nodrošināta.

Tas ietver nosacījumus, ko kompetentā iestāde uzskata par nepieciešamiem, un ir spēkā:

a) 1. iedaļas a) apakšpunktā un d) — f) apakšpunktā minētajos gadījumos attiecībā uz vienreizēju specifisku braucienu, kas tiek veikts atbilstošā laikposmā un nepārsniedz vienu mēnesi;

b) 1. iedaļas b) un c) apakšpunktā minētajos gadījumos uz atbilstošu laika periodu;

c) 1. iedaļas g) apakšpunktā minētajos gadījumos uz sešiem mēnešiem. Kopienas pagaidu sertifikātu iespējams pagarināt vienā reizē par sešiem mēnešiem, līdz šīs direktīvas 19. pantā minētā Komiteja ir pieņēmusi savu lēmumu.

2.06. pants

Kopienas sertifikāta derīgums

1. To Kopienas sertifikātu derīguma termiņu, ko izdod attiecībā uz jaunbūvētiem kuģiem saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, nosaka kompetentā iestāde, augstākais, līdz pat:

a) pieciem gadiem pasažieru kuģu gadījumā;

b) desmit gadiem visu citu kuģu gadījumā.

Derīguma termiņu ieraksta Kopienas sertifikātā.

2. To kuģu gadījumā, kas pirms pārbaudes jau bijuši ekspluatācijā, kompetentā iestāde nosaka Kopienas sertifikāta derīguma termiņu katrā atsevišķajā gadījumā, ievērojot pārbaudes rezultātus. Tomēr derīguma termiņš nevar pārsniegt pirmajā iedaļā norādītos.

2.07. pants

Precīzas ziņas Kopienas sertifikātā un tā grozījumi

1. Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis kompetentajai iestādei dara zināmas jebkādas izmaiņas kuģa nosaukumā vai īpauma tiesībās, jebkādus pārmērījumus un jebkādas izmaiņas oficiālajā numurā, reģistrācijā vai attiecībā uz ostu, kurā kuģis reģistrēts, un nosūta Kopienas sertifikātu šai iestādei, lai tajā veiktu attiecīgos grozījumus.

2. Visas kompetentās iestādes var papildināt informāciju Kopienas sertifikātā vai arī to izmainīt.

3. Ja kāda kompetentā iestāde veic grozījumus vai papildina informāciju Kopienas sertifikātā, tā informē to kompetento iestādi, kas attiecīgo Kopienas sertifikātu ir izdevusi.

2.08. pants

(Paliek anulēts)

2.09. pants

Periodiskas pārbaudes

1. Pirms kuģu Kopienas sertifikātu termiņa beigām kuģus pakļauj periodiskajai pārbaudei.

2. Pēc īpašnieka vai viņa pārstāvja pamatota pieprasījuma kompetentā iestāde var izņēmuma kārtā un bez jebkādām turpmākām pārbaudēm piešķir Kopienas sertifikāta derīguma termiņa pagarinājumu ne vairāk kā par sešiem mēnešiem. Šādu pagarinājumu piešķir rakstveidā, un to glabā uz kuģa.

3. Kompetentā iestāde atkal nosaka Kopienas sertifikāta derīguma termiņu atbilstoši šādas pārbaudes rezultātiem.

Derīguma termiņu ieraksta Kopienas sertifikātā un dara zināmu tai iestādei, kura šo Kopienas sertifikātu ir izdevusi.

4. Ja tā vietā, lai pagarinātu derīguma termiņu, Kopienas sertifikātu nomaina ar jaunu tā variantu, iepriekšējo Kopienas sertifikātu atdod atpakaļ tai kompetentajai iestādei, kura to izdevusi.

2.10. pants

Brīvprātīga pārbaude

Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis jebkurā laikā var brīvprātīgi pieprasīt pārbaudi.

Jārīkojas saskaņā ar šādu pārbaudes pieprasījumu.

2.11. pants

(Paliek anulēts)

2.12. pants

(Paliek anulēts)

2.13. pants

(Paliek anulēts)

2.14. pants

(Paliek anulēts)

2.15. pants

Izmaksas

Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis sedz visas izmaksas, kas rodas saistībā ar kuģa pārbaudi un Kopienas sertifikāta izdošanu atbilstoši īpašam cenu sarakstam, ko nosaka katra dalībvalsts.

2.16. pants

Informācija

Kompetentā iestāde var atļaut personām, kas var pamatot savu interesi, iepazīties ar Kopienas sertifikāta saturu un var izsniegt šīm personām izrakstus no Kopienas sertifikātiem vai to kopijas, kas ir attiecīgi apstiprinātas kā patiesas un atzīmētas kā kopijas.

2.17. pants

Kopienas sertifikātu reģistrs

1. Kompetentās iestādes Kopienu sertifikātiem, ko tās izsniedz, piešķir kārtas numuru. Šīs iestādes uztur visu savu izsniegto Kopienas sertifikātu reģistru saskaņā ar šīs direktīvas VI pielikumu.

2. Kompetentās iestādes uztur visu savu izsniegto Kopienas sertifikātu oriģinālus vai kopijas un ieraksta tajos jebkuru informāciju un grozījumus līdz ar Kopienas sertifikātu atcelšanas vai aizstāšanas faktiem.

2.18. pants

Oficiālais numurs

1. Kompetentā iestāde, kas izsniegusi Kopienas sertifikātu, ieraksta šajā Kopienas sertifikātā oficiālo numuru, ko konkrētajam kuģim piešķīrusi kompetentā iestāde tajā dalībvalstī, kurā kuģis reģistrēts vai kurā atrodas tā reģistrācijas osta.

Ciktāl tas attiecas uz to valstu kuģiem, kas nav dalībvalstis, oficiālo numuru, kas ierakstāms Kopienas sertifikātā, piešķir tā kompetentā iestāde, kas izsniedz Kopienas sertifikātu.

Šīs prasības neattiecas uz atpūtas kuģiem.

2. (Paliek anulēts)

3. (Paliek anulēts)

4. Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis vēršas kompetentajās iestādēs, lai tā kuģim piešķirtu oficiālo numuru. Kuģa īpanieks vai viņa pārstāvis atbild arī par tā oficiālā numura, kas ierakstīts Kopienas sertifikātā, uzlikšanu un noņemšanu, kolīdz tas vairs nav spēkā.

2.19. pants

Līdzvērtīgums un izņēmumi

1. Ja II daļas noteikumi prasa noteiktu materiālu, konstrukciju vai iekārtas daļu lietojumu vai esamību uz kuģa vai arī noteiktu konstrukcijas aspektu vai noteiktu iekārtojumu pieņemšanu, kompetentā iestāde var atļaut citu materiālu, konstrukciju vai iekārtas daļu lietojumu vai esamību uz konkrētā kuģa vai arī citu konstrukcijas raksturlielumu vai citu iekārtojumu pieņemšanu, ja saskaņā ar šīs direktīvas 19. panta 2. punktā noteikto procedūru tie ir atzīti par līdzvērtīgiem.

2. Ja saskaņā ar šīs direktīvas 19. panta 2. punktā noteikto procedūru Komiteja nevienojas par līdzvērtīgumu, kā paredzēts 1. iedaļā, kompetentā iestāde var izsniegt Kopienas pagaidu sertifikātu.

Saskaņā ar 19. panta 2. punktā noteikto procedūru kompetentās iestādes viena mēneša laikā pēc Kopienas pagaidu sertifikāta izsniegšanas saskaņā ar 2.05. panta 1. punkta g) apakšpunktu iesniedz ziņojumu Komitejai, norādot kuģa nosaukumu un oficiālo numuru, izņēmuma būtību un statusu, kādā kuģis ir reģistrēts vai kāds tam ir tā reģistrācijas ostā.

3. Saskaņā ar 19. panta 2. punktā noteikto procedūru kompetentā iestāde, pamatojoties uz Komitejas ieteikumu, var specifiskam kuģim izmēģinājuma nolūkā un uz ierobežotu laikposmu izsniegt Kopienas sertifikātu, kurā iestrādātas jaunas tehniskās prasības, ar ko izdara izņēmumu no prasībām, kas minētas II daļā, ar noteikumu, ka minētās tehniskās prasības nodrošina līdzvērtīgu drošību.

4. 1. un 3. iedaļā minēto līdzvērtīgumu un izņēmumus norāda Kopienas sertifikātā. Par to informē Komisiju.

II DAĻA

3. NODAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ KUĢUBŪVI

3.01. pants

Pamatnoteikums

Kuģus būvē saskaņā ar labu kuģu būvniecības praksi.

3.02. pants

Izturība un stabilitāte

1. Korpuss ir pietiekami izturīgs, lai izturētu visu spriegumu, kādam tas parasti ir pakļauts.

a) Jaunbūvētu kuģu gadījumā vai arī lielāku pārveidojumu gadījumā, kas ietekmē kuģa izturību, atbilstošu izturību pierāda, iesniedzot konstrukcijas aprēķinu apliecinājumu. Šāds apliecinājums nav nepieciešams, ja ir iesniegts apstiprinātas klasificēšanas sabiedrības izdots klasifikācijas sertifikāts vai deklarācija.

b) Ja notiek pārbaude, kā minēts 2.09. pantā, minimālo dibena, tilpnes un sānu plātņu biezumu pārbauda saskaņā ar šādiem nosacījumiem: attiecībā uz kuģiem, kas būvēti no tērauda, minimālo biezumu tmin atspoguļo augstākais rādītājs, kas izriet no šādām formulām: 1) kuģos, kas garāki par 40 m: tmin = f · b · c (2,3 + 0,04 L) [mm]; kuģos, kas nav garāki par 40 m: tmin = f · b · c (1,5 + 0,06 L) [mm], tomēr ne mazāk par 3,00 mm 2) kur: a = karkasa atstarpe [mm]; f = karkasa atstarpes faktors: f = 1, ja a ≤ 500 mm f = 1 + 0,0013 (a – 500), ja a > 500 mm b = faktors attiecībā uz dibena, sānu vai tilpnes plātnēm b = 1,0 attiecībā uz dibena plātnēm un sānu plātnēm b = 1,25 attiecībā uz tilpnes plātnēm. f = 1 var pieņemt attiecībā uz karkasa atstarpi, aprēķinot sānu plātņu minimālo biezumu. Tomēr tilpnes plātņu minimālais biezums nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāks par dibena plātņu un sānu plātņu biezumu. c = faktors attiecībā uz konstrukcijas tipu: c = 0,95 attiecībā uz kuģiem ar divkāršu dibenu un spārnu tukšumu, ja šķērssiena starp spārnu tukšumu un tilpni atrodas vertikāli vienā līnijā ar komingsu c = 1,0 attiecībā uz visiem pārējiem konstrukcijas tipiem.

c) Gareniska karkasa kuģos ar divkāršu dibenu un spārnu tukšumiem minimālo vērtību, kas aprēķināta plātņu biezumam saskaņā ar b) apakšpunkta formulām, var samazināt līdz aprēķinātai vērtībai, ko apstiprinājusi apstiprināta klasificēšanas sabiedrība attiecībā uz pietiekamu korpusa izturību (garenisko, sānu un vietējo izturību). Ja dibena, tilpnes vai sānu plātņu biezuma vērtība ir mazāka par pieļaujamo vērtību, kas noteikta šeit minētajā veidā, plātnes atjauno.

Minimālās vērtības, kas aprēķinātas saskaņā ar šeit minēto metodi, ir robežvērtības, ņemot vērā parasto vienmērīgo nodilumu un ar nosacījumu, ka ir izmantots kuģubūves tērauds un ka iekšējās konstrukciju sastāvdaļas, tādas kā karkasi, karkasa grīda, galvenās garenisko un šķērsenisko konstrukciju daļas ir labā stāvoklī, un ka korpuss neuzrāda nekādu gareniskās izturības pārslodzi.

Tiklīdz šādas vērtības vairs netiek sasniegtas, konkrētās plātnes remontē vai nomaina. Tomēr vietēji attiecībā uz maziem laukumiem ir pieņemami mazāki biezumi, kas nepārsniedz 10 % samazinājumu no aprēķinātajām vērtībām.

2. Ja korpusa konstrukcijā ir izmantots cits materiāls, nevis tērauds, aprēķinā pierāda, ka korpusa izturība (gareniskā, sānu un vietējā izturība) ir līdzvērtīga vismaz tādai izturībai, kādu nodrošinātu tērauda lietojums, ievērojot minimālo biezumu saskaņā ar 1. iedaļas nosacījumiem. Ja tiek uzrādīts atzītas klasificēšanas sabiedrības izsniegts attiecīgās kategorijas sertifikāts vai deklarācija, no aprēķina apliecinājuma var atteikties.

3. Kuģu stabilitāte atbilst tiem paredzētajam lietojumam.

3.03. pants

Korpuss

1. Starpsienas, kas sniedzas līdz klājam vai, ja klāja nav, līdz margapmalei, iebūvē šādos punktos:

a) sadursmes starpsiena ir pienācīgā attālumā no priekšgala tādā veidā, lai tiktu nodrošināta piekrauta kuģa peldspēja, ar atlikušo drošības attālumu 100 mm apmērā, ja ūdens iekļūst ūdensdrošajā nodalījumā pirms sadursmes starpsienas. Ja sadursmes starpsiena ir iebūvēta attālumā starp 0,04 L un 0,04 L + 2 m, ko mēra no priekšējā perpendikula maksimālās pieļaujamās iegrimes līmenī, 1. punktā minēto prasību noteikti uzskata par izpildītu. Ja šis attālums pārsniedz 0,04 L + 2 m, 1. punktā noteikto prasību pierāda ar aprēķinu. Attālumu iespējams samazināt līdz 0,03 L. Tādā gadījumā 1. punktā noteikto prasību pierāda ar aprēķinu, pieņemot, ka nodalījums sadursmes starpsienas priekšā un blakus esošie nodalījumi visi ir piepildīti ar ūdeni;

b) kuģos, kuru kopējais garums pārsniedz 25 m, aizmugurējā starpsiena ir pienācīgā attālumā no kuģa pakaļgala.

2. Neviena kajīte, nedz kuģa drošībai vai darbībai nepieciešamā konstrukcija nevar atrasties pirms sadursmes starpsienas līmeņa. Šī prasība neattiecas uz enkura mehānismu.

3. Kajītes, mašīntelpas un katlu telpas, kā arī visas darba telpas, kas ir to daļas, ir atdalītas no kravas telpām ar ūdensdrošām šķērseniskām starpsienām, kas sniedzas līdz klājam.

4. Kajītes ir atdalītas no mašīntelpām, katlu telpām un tilpnēm ar gāzes necaurlaidīgām starpsienām, un tās ir tieši pieejamas no klāja. Ja šādas pieejas nav, tad ir avārijas izeja, kas ved tieši uz klāju.

5. 1. un 3. iedaļā norādītajās starpsienās un 4. iedaļā norādītajos telpu atdalījumos nav nekādu atveru.

Tomēr durvis aizmugures starpsienā un atveres, jo īpaši uz dzenskrūves vārpstām un cauruļvadiem, ir atļautas, ja tās būvētas tā, ka tās neietekmē starpsienu un citu atdalījumu efektivitāti starp telpām. Aizmugures starpsienas durvis ir atļautas tikai tad, ja no stūres mājas ar tālvadības uzraudzību var noteikt, vai durvis ir atvērtas vai aizvērtas, un durvju abās pusēs ir šāds skaidri salasāms norādījums:

“Pēc lietošanas nekavējoties aizvērt durvis”.

6. Ūdens ievadi un izvadi, un ar tiem saistītie cauruļvadi ir tādi, lai nav iespējama neparedzēta ūdens iekļūšana kuģī.

7. Kuģu priekšējās daļas ir būvētas tādā veidā, lai enkuri nedz pilnībā, nedz daļēji neizvirzītos aiz sānu apšuvuma.

3.04. pants

Mašīntelpas un katlu telpas, bunkuri

1. Mašīntelpas vai katlu telpas ir izkārtotas tā, lai tajās uzstādītās iekārtas ir viegli un droši darbināt, apkalpot un uzturēt.

2. Šķidrās degvielas vai ziežeļļu bunkuriem nav kopīgas sienas ar pasažieru telpām un kajītēm, kas parastas ekspluatācijas gadījumā būtu pakļautas šķidruma statiskajam spiedienam.

3. Mašīntelpu, katlu telpu un bunkuru starpsienas, griesti un durvis ir no tērauda vai cita līdzvērtīga ugunsdroša materiāla.

Mašīntelpās izmantotais izolācijas materiāls ir aizsargāts pret degvielas un degvielas tvaiku iekļūšanu.

Visas atveres mašīntelpu, katlu telpu un bunkuru telpu sienās, griestos un durvīs ir tādas, lai tās varētu aizvērt no telpas ārpuses. Slēgmehānismi ir no tērauda vai līdzvērtīga ugunsdroša materiāla.

4. Mašīntelpas, katlu telpas un citas zonas, kurās var izdalīties viegli uzliesmojošas vai toksiskas gāzes, ir iespējams pienācīgi vēdināt.

5. Pieejas un kāpnes, kas nodrošina piekļuvi mašīnu un katlu telpām un bunkuriem, ir stingri nostiprinātas un būvētas no tērauda vai cita triecienizturīga un ugunsdroša materiāla.

6. Mašīntelpās un katlu telpās ir divas izejas, viena no kurām var būt avārijas izeja.

Otras izejas var nebūt, ja:

a) mašīnu vai katlu telpas kopējais grīdas laukums (vidējais garums x vidējais platums grīdas seguma līmenī) nepārsniedz 35 m2 un

b) eja starp visiem punktiem, kuros jāveic apkalpes vai apkopes darbība, un izeju vai pieejas sākums tās izejas tuvumā, kas ved uz ārpusi, nav garāka par 5 m, un

c) apkalpes punktā, kas atrodas vistālāk no izejas durvīm, un — ievērojot atkāpi no 10.03. panta 1. iedaļas e) apakšpunkta nosacījumus — punktā, kur dzinēju iestatītā jauda nepārsniedz 100 kW, ir liesmu slāpētājs.

7. Maksimāli pieļaujamais skaņas spiediena līmenis mašīntelpā ir 110 dB(A). Mērījuma punktus izvēlas, ņemot vērā vajadzīgo apkopi, kad mašīntelpā esošā iekārta darbojas normāli.

4. NODAĻA

DROŠĪBAS ATTĀLUMS, BRĪVSĀNI UN IEGRIMES SKALAS

4.01. pants

Drošības attālums

1. Drošības attālums ir vismaz 300 mm.

2. Kuģiem, kuru atveres nevar aizvērt ar šļakatu necaurlaidīgām un pret laika apstākļiem izturīgām ierīcēm, kā arī kuģiem, kuru tilpnes nav nosegtas, drošības attālumu palielina tādā veidā, lai visas šīs atveres atrastos vismaz 500 mm attālumā no maksimālās iegrimes līmeņa.

4.02. pants

Brīvsāni

1. Tādu kuģu brīvsāni, kuriem ir nepārtraukts klājs un nav noviržu un virsbūvju, ir 150 mm.

2. Kuģu ar novirzēm un virsbūvēm brīvsānus aprēķina, izmantojot šādu formulu:

kur:

α ir korekcijas koeficients, kurā ievērotas visas attiecīgās virsbūves; βv ir koeficients tās kuģa priekšgala novirzīšanās no kursa ietekmes labošanai, kas izriet no virsbūvju klātbūtnes kuģa garuma L priekšējā ceturtdaļā; βa ir koeficients tās kuģa pakaļgala novirzīšanās no kursa ietekmes labošanai, kas izriet no virsbūvju klātbūtnes kuģa garuma L aizmugurējā ceturtdaļā; Sev ir faktiskā kuģa priekšgala novirze, izteikta mm; Sea ir faktiskā kuģa pakaļgala novirze, izteikta mm.

3. Koeficientu a aprēķina, izmantojot šādu formulu:

kur:

lem ir to virsbūvju faktiskais garums, izteikts m, kas atrodas vidusdaļā atbilstoši pusei kuģa garuma L; lev ir tās virsbūves faktiskais garums, izteikts m, kas atrodas kuģa garuma L priekšējā ceturtdaļā; lea ir tās virsbūves faktiskais garums, izteikts m, kas atrodas kuģa garuma L aizmugurējā ceturtdaļā.

Virsbūves faktisko garumu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

kur:

1 ir attiecīgās virsbūves faktiskais garums, izteikts m; b ir attiecīgās virsbūves faktiskais platums, izteikts m; B1 ir kuģa platums, izteikts m, mērīts no vertikālo sānu plātņu ārpuses klāja līmenī daļēji gar attiecīgo virsbūvi; h ir attiecīgās virsbūves augstums, izteikts m. Tomēr lūku gadījumā, h iegūst, samazinot komingsu augstumu par pusi no drošības attāluma atbilstoši 4.01. panta 1. un 2. iedaļai. Nekādā gadījumā par h nedrīkst pieņemt tādu vērtību, kas pārsniedz 0,36 m.

Ja

vai

ir mazāks par 0,6, virsbūves faktiskais garums te būs nulle.

4. Koeficientus βv un βa aprēķina, izmantojot šādas formulas:

5. Faktiskās kuģa pakaļgala/priekšgala novirzes Sev/Sea aprēķina, izmantojot šādas formulas:

Sev = S v · p

Sea = S v · p

kur:

Sv ir faktiskā kuģa priekšgala novirze, izteikta mm; tomēr Sv nevar pieņemt lielāku par 1 000 mm; Sa ir faktiskā kuģa pakaļgala novirze, izteikta mm; tomēr Sa nevar pieņemt lielāku par 500 mm; p ir koeficients, kas aprēķināts, izmantojot šādu formulu: x ir abscisa, mērīta no tā punkta izvirzījuma, kurā novirze attiecīgi ir 0,25 Sv/Sa (skatīt tabulu).

Tomēr koeficientu p nevar pieņemt lielāku par 1.

6. Ja βa· Sea ir lielāks par βv· Sev, vērtību pieņems kā paredzēto vērtību βa· Sea.

4.03. pants

Minimālie brīvsāni

Ņemot vērā 4.02. pantā minētos samazinājumus, minimālie brīvsāni nav mazāki par 0 mm.

4.04. pants

Iegrimes atzīmes

1. Maksimālo iegrimes līmeni nosaka tā, lai nodrošinātu atbilstību prasībām attiecībā gan uz minimālajiem brīvsāniem, gan uz minimālo drošības attālumu. Tomēr drošības apsvērumu labad pārbaudes iestāde attiecībā uz drošības attālumu vai brīvsāniem var noteikt lielāku vērtību. Maksimālo iegrimes līmeni nosaka vismaz 3. zonai.

2. Maksimālo iegrimes līmeni norāda ar skaidri redzamām nedzēšamām iegrimes atzīmēm.

3. Iegrimes atzīmes 3. zonai sastāv no 300 mm gara un 40 mm augsta taisnstūra ar horizontālu pamatu, kas sakrīt ar šajā pielikumā noteikto maksimālās pieļaujamās iegrimes līmeni. Visās atšķirīgajās iegrimes atzīmēs iekļauj šādu taisnstūri.

4. Katram kuģim ir vismaz trīs iegrimes atzīmju pāri, viens no kuriem ir kuģa vidusdaļā un pārējie aptuveni vienu sesto daļu no kuģa garuma attiecīgi no kuģa priekšgala un pakaļgala.

Tomēr,

a) ja kuģis ir īsāks par 40 m, pietiek ar diviem atzīmju pāriem apmēram vienu ceturtdaļu no kuģa garuma attiecīgi no kuģa priekšgala un pakaļgala;

b) ja kuģis nav paredzēts preču pārvadāšanai, pietiek ar vienu atzīmju pāri aptuveni kuģa vidusdaļā.

5. Atzīmes vai norādes, kas pēc jaunas pārbaudes vairs nav spēkā, pārbaudes iestādes uzraudzībā dzēš vai atzīmē kā patiesībai neatbilstīgas. Ja kādu iemeslu dēļ iegrimes atzīmes izzūd, tās var atjaunot tikai pārbaudes iestādes uzraudzībā.

6. Ja kuģis ir mērīts saskaņā ar 1966. gada Konvenciju par iekšējās kuģošanas kuģu mērīšanu, un mērījumu atzīmju līmenis atbilst šīs direktīvas prasībām, šīs mērījumu atzīmes pieņem par iegrimes atzīmēm; to norāda Kopienas sertifikātā.

7. Kuģiem, ko ekspluatē citās iekšējo ūdensceļu zonās, kas nav 3. zona (1., 2. vai 4. zona), 4. iedaļā paredzētos iegrimes atzīmju priekšgala un pakaļgala pārus papildina, pievienojot vertikālu līniju, no kurām vienu vai — vairāku zonu gadījumā — vairākas papildu iegrimes līnijas, 150 mm garas, pievieno priekšgala virzienā attiecībā pret 3. zonas iegrimes atzīmi.

Šī vertikālā līnija un horizontālā līnija ir 30 mm bieza. Papildus iegrimes atzīmei kuģa priekšgala virzienā attiecīgās zonas skaitļus norāda ar 60 mm augstām × 40 mm dziļām rakstzīmēm (skatīt 1. attēlu).

1. attēls

4.05. pants

Tāda piekrauta kuģa maksimālā iegrime, kura tilpnes ne vienmēr ir noslēgtas tā, lai būtu šļakatu izturīgas un drošas pret laika apstākļu ietekmi

Ja kuģa maksimālās iegrimes līmenis 3. zonai ir noteikts, pieņemot, ka tilpnes ir iespējams noslēgt tā, lai tās būtu izturīgas pret šļakatām un drošas pret laika apstākļu ietekmi, un ja attālums starp maksimālās iegrimes līmeni un komingsu augšējo malu ir mazāks par 500 mm, nosaka maksimālo iegrimi kuģošanai ar atvērtām tilpnēm.

Kopienas sertifikātā ieraksta šādu formulējumu:

“Ja tilpnes lūkas nav pilnībā vai daļēji aizvērtas, kuģi var piekraut tikai līdz ... mm zem iegrimes atzīmēm 3. zonai.”

4.06. pants

Iegrimes skalas

1. Uz jebkura kuģa, kura iegrime var pārsniegt 1 m, ir iegrimes skalas katrā pusē kuģa pakaļgala virzienā; uz tā var būt papildu iegrimes skalas.

2. Katras iegrimes skalas nulles punkts ir vertikāli zem iegrimes skalas vietā, kas atrodas plaknē, kura ir paralēla maksimālās pieļaujamās iegrimes līmenim un iet caur korpusa vai ķīļa, ja tāds ir, zemāko punktu. Vertikālais attālums virs nulles ir iedalīts decimetros. No vieglās iegrimes līmeņa līdz 100 mm virs maksimālās pieļaujamās iegrimes līmeņa šis iedalījums ir atzīmēts ar līnijām, kas ir iesistas vai iegravētas un krāsotas divās atšķirīgās krāsās tā, lai tās būtu skaidri redzamas. Iedalījums ir atzīmēts ar cipariem uz leju pa skalas malu katrus piecus decimetrus un skalas augšā.

3. Iegrimes skalu vietā var būt divas aizmugurējās mērījuma skalas, kas piestiprinātas saskaņā ar 4.04. panta 6. iedaļā minēto Konvenciju ar noteikumu, ka tās ir iedalītas saskaņā ar iepriekš minētajām prasībām un vajadzības gadījumā tām pievienoti skaitļi, kas norāda iegrimi.

5. NODAĻA

MANEVRĒŠANAS SPĒJA

5.01. pants

Vispārēji nosacījumi

Kuģiem un karavānām ir adekvāta kuģošanas un manevrēšanas spēja.

Kuģi bez sava dzinējspēka, kas paredzēti vilkšanai, atbilst pārbaudes iestādes noteiktajām specifiskajām prasībām.

Kuģi un karavānas ar savu dzinējspēku atbilst 5.02.—5.10. pantā noteiktajām prasībām.

5.02. pants

Navigācijas pārbaudes

1. Kuģošanas spēju un manevrēšanas spēju pārbauda navigācijas pārbaudēs. Jo īpaši pārbauda pozīcijas, kas minētas 5.06.—5.10. pantā.

2. Pārbaudes iestāde var atbrīvot no visām vai dažām pārbaudēm, ja atbilstība prasībām attiecībā uz kuģošanas spēju un manevrēšanas spēju ir pierādīta kādā citā veidā.

5.03. pants

Pārbaudes vieta

1. Navigācijas pārbaudes, kas minētas 5.02. pantā, notiek kompetento iestāžu norādītajās iekšējo ūdensceļu zonās.

2. Šīs pārbaudes vietas atrodas tekoša vai stāvoša ūdens klajumā, kas ir pēc iespējas taisns, vismaz 2 km garš un pietiekami plats, kā arī aprīkots ar labi atšķiramām atzīmēm kuģa stāvokļa noteikšanai.

3. Pārbaudes iestādei ir iespēja plānot hidroloģiskos datus navigācijas zonā — tādus kā ūdens dziļums, kuģojamā kanāla platums un vidējais straumes ātrums — kā dažādu ūdens līmeņu funkciju.

5.04. pants

Kuģu un karavānu piekraušanas pakāpe navigācijas pārbaužu laikā

Navigācijas pārbaužu laikā preču pārvadāšanai paredzētie kuģi un karavānas ir piekrauti vismaz par 70 % no savas tonnāžas, un krava ir sadalīta tā, lai nodrošinātu pēc iespējas tālāku horizontālo stāvokli. Ja pārbaudes tiek veiktas ar mazāku kravu, izejošās navigācijas apstiprinājums attiecas tikai uz šādu kravas apjomu.

5.05. pants

Kuģa iekārtu izmantojums navigācijas pārbaudē

1. Navigācijas pārbaudes laikā var izmantot visas iekārtas, kas minētas Kopienas sertifikāta 34.—52. punktā un ko iespējams iedarbināt no stūres mājas, izņemot enkurus.

2. Tomēr tās pārbaudes laikā, kas saistīta ar pagriešanos straumē un minēta 5.10. pantā, drīkst izmantot priekšgala enkurus.

5.06. pants

Paredzētais ātrums (uz priekšu)

1. Kuģi un karavānas attiecībā pret ūdeni sasniedz ātrums vismaz 13 km/h. Šis nosacījums nav obligāts, ja stūmējbarkasi darbojas atsevišķi.

2. Pārbaudes iestādes piešķir atbrīvojumus kuģiem un karavānām, ko ekspluatē tikai un vienīgi estuāros un ostās.

3. Pārbaudes iestāde pārliecinās, vai nepiekrauts kuģis spēj pārsniegt ātrumu 40 km/h attiecībā pret ūdeni. Ja to iespējams apliecināt, Kopienas sertifikāta 52. iedaļā jāizdara šāds ieraksts:

“Kuģis spēj pārsniegt ātrumu 40 km/h attiecībā pret ūdeni.”

5.07. pants

Apstāšanās spēja

1. Kuģi un karavānas, atrodoties straumes virzienā, spēj savlaicīgi apstāties, saglabājot adekvātu manevrēšanas spēju.

2. Ja kuģi un karavānas nav garāki par 86 m un platāki par 22,90 m, iepriekš minēto apstāšanās spēju var aizvietot ar pagriešanās spēju.

3. Apstāšanās spēju pierāda ar apstāšanās manevriem, ko veic pārbaudes vietā, kas minēta 5.03. pantā, un pagriešanās spēju — ar pagriešanās manevriem atbilstoši 5.10. panta nosacījumiem.

5.08. pants

Atpakaļgaitas spēja

Ja 5.07. pantā prasīto apstāšanās manevru veic stāvošā ūdenī, pēc tā seko kuģošanas pārbaude, kas saistīta ar došanos atpakaļgaitā.

5.09. pants

Spēja veikt izvairīšanās darbību

Kuģi un karavānas spēj savlaicīgi veikt izvairīšanās darbība. Šo spēju pierāda ar izvairīšanās manevriem, ko veic 5.03. pantā minētajā pārbaudes vietā.

5.10. pants

Pagriešanās spēja

Kuģi un karavānas, kuru garums nepārsniedz 86 m vai platums — 22,90 m, spēj savlaicīgi pagriezties.

Šo pagriešanās spēju iespējams aizvietot ar apstāšanās spēju, kas minēta 5.07. pantā.

Pagriešanās spēju pierāda ar pagriešanās manevriem pret straumi.

6. NODAĻA

STŪRĒŠANAS SISTĒMA

6.01. pants

Vispārīgas prasības

1. Kuģi ir aprīkoti ar drošu stūrēšanas sistēmu, kas nodrošina vismaz tādu manevrēšanas spēju, kāda prasīta 5. nodaļā.

2. Pašgājējas stūrēšanas sistēmas ir konstruētas tā, lai stūre nevarētu netīši mainīt savu pozīciju.

3. Stūrēšanas sistēma kopumā ir konstruēta, paredzot pastāvīgu nosvēršanos līdz pat 15° un apkārtējās vides temperatūru no -20°C līdz +50°C.

4. Stūrēšanas sistēmas sastāvdaļas ir pietiekami izturīgas, lai vienmēr spētu izturēt spriegumu, kādām tās var būt pakļautas parastas ekspluatācijas laikā. Nekāds stūrei pielikts ārējs spēks nepasliktina stūres ierīces un tās dzinējiekārtas darbības spēju.

5. Stūrēšanas sistēmā ietver motorizētu piedziņu, ja tas nepieciešams spēkam, ar kuru stūre tiek aktivēta.

6. Stūres ierīce ar motorizētu piedziņu ir aizsargāta pret pārslodzēm ar tādas sistēmas starpniecību, kas ierobežo piedziņas lietoto griezes spēku.

7. Stūres stieņu uzgaļi ir konstruēti tā, lai novērstu ūdeni piesārņojošu smērvielu izplatīšanos.

6.02. pants

Stūres ierīces piedziņa

1. Stūres ierīcei ar motorizētu piedziņu ir iespējams piecu sekunžu laikā iedarbināt sekundāru neatkarīgu piedziņu vai manuālu piedziņu, ja stūres ierīces piedziņa nedarbojas vai darbojas ar traucējumiem.

2. Ja sekundārā piedziņa vai manuālā piedziņa neieslēdzas automātiski, stūrmanim ir iespējams to nekavējoties ieslēgt ar vienu darbību, kas būtu gan vienkārša, gan ātra.

3. Sekundārā piedziņa vai manuālā piedziņai nodrošina arī tādu manevrēšanas spēju, kāda prasīta 5. nodaļā.

6.03. pants

Hidrauliskā stūres ierīces piedziņa

1. Hidrauliskajai stūres ierīces piedziņai nevar pieslēgt nevienu citu enerģijas patērētāju. Ja ir divas neatkarīgas piedziņas, tad šāds pieslēgums vienai no piedziņām tomēr ir pieņemams, ja patērētāji ir pieslēgti atgriezes līnijai un tos iespējams atvienot no piedziņas ar izolējošas ierīces palīdzību.

2. Ja ir divas hidrauliskās piedziņas, katrai no šīm piedziņām ir nepieciešams atsevišķs hidrauliskais rezervuārs. Tomēr pieļaujami arī divkārši rezervuāri. Hidrauliskie rezervuāri ir aprīkoti ar brīdinājumu sistēmu, kas uzrauga eļļas līmeņa pazemināšanos zem zemākā drošai darbībai nepieciešamā satura līmeņa.

3. Nav jābūt pilotvārsta dublikātam, ja vārstu iespējams iedarbināt manuāli vai arī ar manuāli vadāmu hidraulisku iedarbināšanu no stūres mājas.

4. Cauruļvadu izmēri, konstrukcija un iekārtojums pēc iespējas izslēdz mehāniska bojājuma vai ugunsgrēka radīta bojājuma iespēju.

5. Ciktāl tas attiecas uz hidraulisko piedziņu, sekundārajai piedziņai nav nepieciešama atsevišķa cauruļvadu sistēma, ja ir garantēta neatkarīga abu piedziņu darbība un ja cauruļvadu sistēma spēj izturēt spiedienu, kas ir vismaz 1,5 reizes lielāks par maksimālo ekspluatācijas spiedienu.

6. Elastīga cauruļvadu sistēma pieļaujama tikai tad, ja tās lietojumam ir izšķiroša nozīme vibrāciju slāpēšanā vai sastāvdaļu brīvas kustības nodrošināšanā. Tā ir konstruēta, ievērojot spiedienu, kas ir vismaz vienāds ar maksimālo ekspluatācijas spiedienu.

6.04. pants

Enerģijas avots

1. Stūrēšanas sistēmām, kas aprīkotas ar divām motorizētām piedziņām, ir vismaz divi enerģijas avoti.

2. Ja stūres ierīcei nav pastāvīgi pieejams sekundārs enerģijas avots, kamēr kuģis brauc, tad iedarbināšanai nepieciešamajā laikposmā rezervi nodrošina buferierīce ar adekvātu jaudu.

3. Elektriskās enerģijas avotu gadījumā galvenais stūrēšanas sistēmas enerģijas avots nevar apgādāt nevienu citu enerģijas patērētāju.

6.05. pants

Manuālā piedziņa

1. Manuālās piedziņas ratu nevada ar motorizētu piedziņu.

2. Neatkarīgi no stūres stāvokļa gadījumos, kad manuālo piedziņu iedarbina automātiski, stūres rata atsitiens tiek novērsts.

6.06. pants

Stūres dzenskrūve, ūdens sprausla, cikloidālā dzenskrūve un priekšgala dzinekļa sistēmas

1. Ja stūres dzenskrūves, ūdens sprauslas, cikloidālās dzenskrūves vai priekšgala dzinekļa mehānismu aksiālo pārnesi iedarbina no attāluma ar elektrisku, hidraulisku vai pneimatisku līdzekļu starpniecību, ir divas savstarpēji neatkarīgas iedarbināšanas sistēmas starp stūres māju un dzenskrūves vai dzinekļa mehānismu, kas mutatis mutandis atbilst 6.01. — 6.05. panta prasībām.

Šī iedaļa neattiecas uz tādām sistēmām, ja tās nav nepieciešamas, lai nodrošinātu 5. nodaļā prasīto manevrēšanas spēju, vai arī ja tās nepieciešamas tikai apturēšanas pārbaudē.

2. Ja ir divi vai vairāki stūres dzenskrūves, ūdens sprauslas vai ciklodiālās dzenskrūves mehānismi, kas ir viens no otra neatkarīgi, sekundārā iedarbināšanas sistēma nav nepieciešama, ja vienas sistēmas atteices gadījumā kuģis saglabā 5. iedaļā prasīto manevrēšanas spēju.

6.07. pants

Indikatori un uzraudzības ierīces

1. Stūres stāvoklis ir skaidri parādīts stūrēšanas vietā. Ja stūres stāvokļa indikators ir elektrisks, tam ir savs barošanas avots.

2. Stūrēšanas vietā ir vismaz šādi indikatori un uzraudzības ierīces:

a) eļļas līmenis hidrauliskajos rezervuāros atbilstoši 6.03. panta 2. iedaļas nosacījumiem un hidrauliskās sistēmas darba spiediens;

b) traucējums elektrības padevē uz stūrēšanas vadības ierīcēm;

c) traucējums elektrības padevē uz piedziņas ierīcēm;

d) traucējums pagrieziena ātruma regulētāja darbībā;

e) traucējums nepieciešamo buferierīču darbībā.

6.08. pants

Pagrieziena ātruma regulētāji

1. Pagrieziena ātruma regulētāji un to sastāvdaļas atbilst 9.20. pantā noteiktajām prasībām.

2. Pagrieziena ātruma regulētāja pienācīgu darbību stūrēšanas vietā atspoguļo zaļa indikatorspuldzīte.

Uzrauga barošanas sprieguma trūkumu vai nepieļaujamas novirzes, kā arī nepieļaujamu žiroskopa rotācijas ātruma samazinājumu.

3. Ja papildus pagrieziena ātruma regulētājam ir citas stūrēšanas sistēmas, pastāv iespēja stūrēšanas vietā skaidri atšķirt, kuras no šīm sistēmām ir aktivētas. Jābūt iespējai nekavējoties pārslēgties no vienas sistēmas uz otru. Pagrieziena ātruma regulētājs neietekmē šīs pārējās stūrēšanas sistēmas.

4. Pagrieziena ātruma regulētāja elektrības padeve ir neatkarīga no citiem enerģijas patērētājiem.

5. Žiroskopi, detektori un pagrieziena ātruma indikatori, ko lieto pagrieziena ātruma regulētājos, atbilst obligātajām specifikācijām un pārbaudes nosacījumiem attiecībā uz pagrieziena ātruma atspoguļošanu iekšējos ūdensceļos, kā noteikts IX pielikumā.

6.09. pants

Pieņemšanas kārtība

1. Pārbaudes iestāde pārliecinās par uzstādītās stūrēšanas sistēmas atbilstību. Šajā nolūkā tā var prasīt šādus dokumentus:

a) stūrēšanas sistēmas apraksts;

b) tehniskie zīmējumi un informācija par piedziņas ierīcēm un stūrēšanas vadības mehānismiem;

c) informācija par stūres ierīci;

d) elektriskā vadojuma shēma;

e) pagrieziena ātruma regulētāja apraksts;

f) stūrēšanas sistēmas ekspluatācijas pamācība.

2. Visas stūrēšanas sistēmas pārbauda navigācijas pārbaudē. Ja pagrieziena ātruma regulētājs ir uzstādīts, pārbauda, vai ir iespējams droši noturēt iepriekšnoteiktu kursu un vai līkumus iespējams izbraukt droši.

7. NODAĻA

STŪRES MĀJA

7.01. pants

Vispārīgi nosacījumi

1. Stūres mājas iekārto tā, lai stūrmanis, kuģim braucot, vienmēr var veikt savu uzdevumu.

2. Parastos ekspluatācijas apstākļos kuģa radītais skaņu spiediens, mērīts stūrmaņa galvas līmenī stūrēšanas vietā, nepārsniedz 70 dB(A).

3. Ja stūres māja ir izveidota radara navigācijai, ko veic viena persona, stūrmanis var veikt savu uzdevumu sēdus stāvoklī, un visi displeji vai uzraudzības instrumenti, kā arī visas kuģa darbībā nepieciešamās vadības ierīces ir izkārtotas tā, lai, kuģim braucot, stūrmanis varētu tās ērti lietot, neatstājot savu vietu vai nezaudējot skatu uz radara ekrānu.

7.02. pants

Neaizsegta redzamība

1. No stūrēšanas vietas ir adekvāti neaizsegta redzamība visos virzienos.

2. Stūrmanim aizsegtās redzamības zona kuģa priekšā, kuģim esot nepiekrautam, ar pusi tā krājumu, taču bez balasta, nepārsniedz divus kuģa garumus vai 250 m, atkarībā no tā, kurš rādītājs ir mazāks, līdz ūdens līmenim pāri lokam no dvarsa abās pusēs tieši uz priekšu kuģa priekšā.

Optiskos un elektroniskos līdzekļus, kas samazina ierobežotās redzamības zonu, pārbaudes laikā neņem vērā.

Lai samazinātu jebkādu aizsegtas redzamības zonu, izmanto tikai šādam uzdevumam piemērotas elektroniskas ierīces.

3. Stūrmaņa neaizsegtās redzamības lauks viņa parastajā vietā ir vismaz 240° no horizonta un vismaz 140° priekšējā pusapļa robežās.

Stūrmaņa skata parastās ass robežās nav logu rāmju, stabu vai virsbūvju.

Pat tādā gadījumā, ja ir nodrošināts neaizsegtas redzamības lauks 240° no horizonta, pārbaudes iestāde var pieprasīt citus pasākumus un jo īpaši piemērotu optisko vai elektronisko palīgierīču uzstādīšanu, ja virzienā uz kuģa aizmuguri nav nodrošināta pietiekami neaizsegta redzamība.

Sānu logu apakšējās malas augstums ir pēc iespējas zemāks, un sānu un aizmugures logu augšējās malas augstums ir pēc iespējas augstāks.

Nosakot, vai šī panta prasības attiecībā uz redzamību no stūres mājas ir ievērotas, pieņem, ka stūrmaņa acu augstums stūrēšanas vietā ir 1 650 mm virs klāja.

4. Stūres mājas uz priekšu vērsto logu augšējā mala ir pietiekami augsta, lai stūrēšanas vietā cilvēkam ar 1 800 mm acu augstumu sniegtu skaidru skatu uz priekšu vismaz 10 grādos virs horizontālā acu augstuma līmenī.

5. Pastāv piemēroti līdzekļi, lai nodrošinātu skaidru skatu caur vējstiklu visos laika apstākļos.

6. Stūres mājās izmantotais iestiklojums ir no neplīstoša stikla ar vismaz 75 % gaismas caurlaidību.

Lai izvairītos no atstarošanas, tilta priekšējie logi ir neapžilbinoši un noliekti attiecībā pret vertikālo plakni, vēršot to augšdaļu uz ārpusi leņķī, kas nav mazāks par 10° un lielāks par 25°.

7.03. pants

Vispārīgas prasības attiecībā uz vadību, indikācijas un uzraudzības iekārtām

1. Kuģa vadīšanā nepieciešamās vadības iekārtas ir viegli iedarbināmas. To darbības stāvoklis ir nepārprotami skaidrs.

2. Uzraudzības instrumenti ir viegli nolasāmi. Pastāv iespēja pakāpeniski regulēt to apgaismojumu līdz pat aptumšošanai. Gaismas avoti nav ne uzmācīgi, ne arī pasliktina uzraudzības instrumentu rādītāju nolasāmību.

3. Pastāv brīdinājuma un indikācijas spuldžu pārbaudes sistēma.

4. Pastāv iespēja nepārprotami noteikt, vai sistēma darbojas. Ja uz tās funkcionēšanu norāda indikatorspuldzīte, tā ir zaļa.

5. Uz jebkādu uzraugāmo sistēmu kļūdainu darbību vai atteici norāda sarkanas brīdinājuma spuldzītes.

6. Vienlaikus ar sarkanās brīdinājuma spuldzītes iedegšanos skan dzirdams brīdinājuma signāls. Dzirdamus brīdinājumus var dot ar vienu, kopēju signālu. Šī signāla skaņu spiediena līmenis pārsniedz maksimālo apkārtējās vides trokšņu skaņas spiediena līmeni stūrēšanas vietā vismaz par 3 dB(A).

7. Pēc tam, kad traucējums vai atteice ir apzināta, dzirdamo brīdinājumu izslēdz. Šāda izslēgšana neierobežo trauksmes signāla ieslēgšanos citu traucējumu gadījumā. Sarkanie brīdinājuma signāli nodziest tikai tad, kad traucējums ir novērsts.

8. Uzraudzības un indikācijas ierīces automātiski pārslēdzas uz alternatīvu barošanas padevi, ja to pašu barošanas padevē ir kāda kļūme.

7.04. pants

Specifiskas prasības attiecībā uz galveno dzinēju un stūrēšanas sistēmas vadības, indikācijas un uzraudzības ierīcēm

1. Pastāv iespēja vadīt un uzraudzīt galveno dzinēju un stūrēšanas sistēmu darbu no stūrēšanas vietas. Galvenos dzinējus, kas aprīkoti ar sajūgu, ko var aktivēt no stūrēšanas vietas, vai vadāmas zobratdzenskrūves piedziņu, ko var vadīt no stūrēšanas vietas, var iedarbināt un izslēgt tikai no dzinēju telpas.

2. Katra galvenā dzinēja vadība notiek ar vienu sviru, kas veic loku vertikālās plaknes robežās, kas ir aptuveni paralēls kuģa gareniskajai asij. Šīs sviras kustībai kuģa priekšgala virzienā izraisa kuģa kustību uz priekšu, turpretī sviras kustība kuģa pakaļgala virzienā izraisa kuģa kustība atpakaļgaitā. Sajūga iedarbināšana un kustības virziena maiņa notiek, kad minētā svira ir neitrālā stāvoklī. Svirai ir fiksējama neitrālā stāvoklī.

3. Kuģim piešķirtā dzinējspēka aksiālās slodzes virziens un dzenskrūves vai galveno dzinēju rotācijas ātrums atspoguļojas stūres mājās, kas konstruētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai.

4. Uzraudzības un indikācijas ierīces, kas prasītas 6.07. panta 2. iedaļā, 8.03. panta 2. iedaļā un 8.05. panta 13. iedaļā, atrodas stūrēšanas vietā.

5. Kuģi ar stūres mājām, kas konstruētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai, stūrē ar sviru. Pastāv iespēja šo sviru viegli kustināt ar roku. Sviras stāvoklis attiecībā pret kuģa garenasi precīzi atbilst stūres lāpstiņu stāvoklim. Pastāv iespēja atlaist sviras satvērienu jebkurā noteiktā stāvoklī, nemainoties stūres lāpstiņu stāvoklim. Sviras neitrālais stāvoklis ir skaidri uztverams.

6. Ja kuģis ir aprīkots ar priekšgala stūrēm vai speciālām stūrēm, jo īpaši atpakaļgaitai, tās stūres mājās, kas aprīkotas viena cilvēka veiktai radara navigācijai, aktivē ar speciālām svirām, kas mutatis mutandis atbilst 5. iedaļā noteiktajām prasībām.

Šī prasība attiecas arī uz tiem gadījumiem, kad karavānās tiek izmantota kuģī uzstādīta stūrēšanas sistēma, kas nav tā stūrēšanas sistēma, kas dzen karavānu.

7. Ja tiek izmantoti pagrieziena ātruma regulētāji, jābūt iespējai atlaist pagrieziena ātruma vadības ierīci jebkurā noteiktā stāvoklī, nemainot izvēlēto ātrumu.

Vadības ierīce griežas, apmetot pietiekami plašu loku, lai garantētu adekvāti precīzu pozicionēšanu. Neitrālais stāvoklis ir skaidri atšķirams no pārējiem stāvokļiem. Skalas apgaismojums ir maināms bezpakāpju veidā.

8. Visas stūrēšanas sistēmas attālinātās vadības iekārtas uzstāda pastāvīgi un ierīko tā, lai izvēlētais kurss būtu skaidri redzams. Ja attālinātās vadības iekārtu iespējams atvienot, to aprīko ar indikācijas ierīci, kas parāda konkrētos darbības apstākļus “darbojas” vai “nedarbojas”. Vadības ierīču izvietojums un darbība ar tām ir funkcionāla.

Attiecībā uz stūrēšanas sistēmas palīgiekārtām, tādām kā aktīvi priekšgala dzinekļi, ir pieņemama attālinātās vadības iekārta, kas nav pastāvīgi uzstādīta, ar nosacījumu, ka šādu palīgiekārtu iespējams jebkurā brīdī aktivēt no stūres mājas ar aizvietojošas ierīces palīdzību.

9. Stūres dzenskrūves, ūdens turbīnas, cikloidālās dzenskrūves un priekšgala dzinekļa sistēmu gadījumā kā vadības, indikācijas un uzraudzības ierīces ir pieņemamas līdzvērtīgas ierīces.

1.—8. iedaļā noteiktās prasības piemēro mutatis mutandis, ņemot vērā specifiskos raksturlielumus un iekārtojumus, kādi izvēlēti iepriekš minētajām aktīvajām stūrēšanas un dzinējspēka iekārtām. Indikācijas ierīces stāvoklis attiecībā uz katru iekārtu skaidri parāda vai nu aksiālās slodzes, kas darbojas uz kuģi, virzienu, vai arī dzinēja turbīnu virzienu.

7.05. pants

Navigācijas gaismas, gaismas signāli un skaņas signāli

1. Šajā pantā termins:

a) “navigācijas gaismas” ir masta gala, kuģa sānu un pakaļgala gaismas, kā arī no visām pusēm redzamās gaismas, zilās mirgojošās gaismas, dzeltenās ātri mirgojošās spožās gaismas ātrgaitas kuģos un zilās gaismas, ko izmanto bīstamu preču pārvadāšanā;

b) “gaismas signāli” ir gaismas, kas papildina skaņas signālus un atrodas zilajā panelī.

2. Stūres mājā navigācijas gaismu uzraudzīšanai, ja vien šādu uzraudzību nav iespējams veikt tieši no stūres mājas, uzstāda konkrētās indikācijas spuldzes vai citas līdzvērtīgas ierīces, piemēram, signālstarmešus.

3. Stūres mājās, kas projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai, signālstarmešus uzstāda vadības panelī, lai uzraudzītu navigācijas gaismas un gaismas signālus. Navigācijas gaismu slēdžus ietver signālstarmešos, vai arī tie atrodas blakus un ir skaidri ar tiem saistīti.

Navigācijas gaismu un gaismas signālu signālstarmešu izkārtojums un krāsas atbilst šo gaismu un signālu faktiskajam stāvoklim un krāsai.

Traucējums navigācijas gaismas vai gaismas signāla darbībā ierosina attiecīgā indikācijas apgaismojuma nodzišanu vai arī kāda cita veida signālu.

4. Stūres mājās, kas projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai, pastāv iespēja aktivēt skaņas signālus ar kājas slēdzi. Šī prasība neattiecas uz signālu “netuvoties” saskaņā ar spēkā esošajiem dalībvalstu kuģniecības iestāžu noteikumiem.

5. Navigācijas gaismas atbilst IX pielikuma I daļā noteiktajām prasībām.

7.06. pants

Radara iekārtas un pagrieziena ātruma indikatori

1. Radara iekārtas un pagrieziena ātruma indikatori ir kompetentās iestādes apstiprināta tipa iekārtas un indikatori. Attiecībā uz radaru iekārtu un pagrieziena ātruma indikatoru uzstādīšanu un darbības pārbaudēm ievēro IX pielikumā noteiktās prasības. Iekšējo ūdensceļu ECDIS iekārtas, ko iespējams darbināt navigācijas režīmā, ir uzskatāmas par radara iekārtām. Papildus ievēro iekšējo ūdensceļu ECDIS standarta prasības.

Pagrieziena ātruma indikators atrodas stūrmaņa priekšā un viņa redzamības laukā.

2. Stūres mājās, kas projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai:

a) radara ekrāns nav ievērojami attālināts no stūrmaņa redzamības ass, stūrmanim atrodoties savā parastajā pozīcijā;

b) radara attēls saglabā teicamu redzamību, bez maskas vai ekranējuma, neatkarīgi no apgaismojuma apstākļiem ārpus stūres mājas;

c) pagrieziena ātruma indikators ir uzstādīts tieši virs vai zem radara attēla vai arī ir tajā ietverts.

7.07. pants

Radio telefonijas sistēmas kuģos ar stūres mājām, kas projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai

1. Ja kuģu stūres mājas ir projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai, ziņu uztveršana no kuģa uz kuģi tīklos un kuģošanas informācijas uztveršana notiek caur skaļruni, savukārt noraidāmie sakari — caur fiksētu mikrofonu. Komandas “nosūtīt/saņemt” izvēlas ar nospiežamu pogu.

Nepastāv iespēja šo tīklu mikrofonus izmantot publiskās saziņas tīklam.

2. Ja kuģu stūres mājas, kas ir projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai, ir aprīkotas ar radio telefonijas sistēmu publiskās saziņas tīklam, uztveršana ir iespējama no stūrmaņa vietas.

7.08. pants

Iekšējās saziņas ierīces uz kuģa

Kuģos ar stūres māju, kas projektēta viena cilvēka veiktai radara navigācijai, ir iekšējās saziņas ierīces.

Pastāv iespēja izveidot saziņas kanālus no stūrēšanas vietas:

a) ar kuģa vai karavānas priekšgalu;

b) ar kuģa vai karavānas pakaļgalu, ja no stūrēšanas vietas nav iespējama tieša saziņa;

c) ar apkalpes kajītēm;

d) ar kuģa kapteiņa kajīti.

Visās šīs iekšējās saziņas kanālu vietās uztveršana notiek caur skaļruni un pārraide — caur fiksētu mikrofonu. Kanāls starp kuģa vai karavānas priekšgalu un pakaļgalu var būt radio telefona tipa kanāls.

7.09. pants

Signalizācijas sistēma

1. Pastāv neatkarīga signalizācijas sistēma, kas ļauj sasniegt kajītes, dzinēju telpas un, ja nepieciešams, atsevišķas sūkņu telpas.

2. Stūrmaņa rokas attālumā ir ieslēgšanas/izslēgšanas slēdzis, kas vada trauksmes signālu; nav pieļaujami slēdži, kas, būdami atlaisti, automātiski atgriežas izslēgtā stāvoklī.

3. Kajīšu zonā trauksmes signāla skaņas līmenis ir vismaz 75 dB(A).

Dzinēju telpās un sūkņu telpās trauksmes signāls ir mirgojoša gaismas signāla veidā, kas ir redzams no visām pusēm un skaidri uztverams visos punktos.

7.10. pants

Apkure un ventilācija

Stūres mājas ir aprīkotas ar efektīvu apkures un ventilācijas sistēmu, ko iespējams regulēt.

7.11. pants

Kuģa pakaļgala enkura darbināšanas iekārta

Kuģos un karavānās, kuru stūres māja ir projektēta viena cilvēka veiktai radara navigācijai un kuri pārsniedz 86 m garumu vai 22,90 m platumu, stūrmanim ir iespēja nolaist kuģa pakaļgala enkurus no savas vietas.

7.12. pants

Nolaižamas stūres mājas

Nolaižamās stūres mājas ir aprīkotas ar avārijas nolaišanas sistēmu.

Visas nolaišanas darbības automātiski ierosina skaidri dzirdamu akustisku brīdinājuma signālu. Šī prasība nav spēkā, ja tādas traumas risks, kas varētu rasties stūres mājas nolaišanas dēļ, ir novērsts, izmantojot attiecīgas konstrukcijas īpašības.

Pastāv iespēja droši atstāt stūres māju neatkarīgi no tās stāvokļa.

7.13. pants

Ieraksts to kuģu Kopienas sertifikātā, kuru stūres mājas ir projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai

Ja kuģis atbilst īpašajiem noteikumiem attiecībā uz stūres mājām, kas projektētas viena cilvēka veiktai radara navigācijai, kā noteikts 7.01., 7.04.—7.08. un 7.11. pantā, Kopienas sertifikātā izdara šādu ierakstu:

“Kuģim ir stūres māja, kas projektēta viena cilvēka veiktai radara navigācijai”.

8. NODAĻA

DZINĒJU KONSTRUKCIJA

8.01. pants

Vispārīgi nosacījumi

1. Dzinēji un to palīgierīces ir konstruētas, būvētas un uzstādītas atbilstīgi labākajai praksei.

2. Iekārtas, kam nepieciešama regulāra pārbaude, jo īpaši tvaika katli, citas spiediena tvertnes un to piederumi un pacēlāji atbilst noteikumiem, kas ir spēkā vienā no Kopienas dalībvalstīm.

3. Var uzstādīt tikai tādus iekšdedzes dzinējus, kas izmanto degvielu ar augstāku uzliesmošanas punktu, nekā 55°C.

8.02. pants

Drošības iekārtas

1. Dzinēji ir uzstādīti un aprīkoti tā, lai tiem būtu adekvāta piekļuve ekspluatācijas un apkopes nolūkā un tie neapdraudētu personas, kurām šie uzdevumi ir jāveic. Pastāv iespēja tos nodrošināt pret netīšu iedarbināšanu.

2. Galvenie dzinēji, palīgierīces, katliem un spiediena tvertnes, un piederumi ir aprīkoti ar drošības ierīcēm.

3. Avārijas gadījumā pastāv iespēja izslēgt ventilatora un velkmes ventilatoru motorus no to atrašanās telpas ārpuses un no dzinēju telpas ārpuses.

4. Nepieciešamības gadījumā to cauruļu, pa kurām plūst degvielas eļļa, smēreļļa un elektroenerģijas pārvades sistēm