LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 2004.7.14 
KOM(2004) 486 gal īgais 
2004/0155 (COD)2004/0159 (COD) 
II sējums 
  
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, 
ar ko pārstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta 
Direktīvu 2000/12/EK par kred ītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu un 
Padomes 1993. gada 15. marta Direkt īvu 93/6/EK par ieguld ījumu sabiedr ību un 
kredītiestāžu kapitāla pietiekam ību 
(iesniegusi Komisija) 
 
{SEK(2004) 921} 
 
LV 2   LV  
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
2004/0159 (KOD) 
Priekšlikums 
⌦ EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA ⌫  
par ieguld ījumu sabiedr ību un kred ītiestāžu kapitāla pietiekam ību 
(pārstrādāta versija) 
⌦ EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, ⌫  
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas  kopienas dibin āšanas līgumu, jo īpaši tā ⌦ 47. ⌫ 57. panta 
2. punktu pirmo un trešo teikumu , 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu1, 
sadarbībā ar Eiropas Parlamentu2, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu3, 
⌦ ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu4, ⌫  
⌦ saskaņā ar Līguma 251. pant ā noteikto proced ūru5, ⌫  
tā kā: 
 
Ø jauns 
(1) Padomes 1993. gada 15. marta 93/6/EEK direkt īva par ieguld ījumu brokeru sabiedr ību 
un kredītiestāžu kapitāla pietiekam ību6 ir vairākas reizes b ūtiski groz īta. Ievērojot to, 
ka jāveic turpm āki grozījumi, skaidr ības labad t ā būtu jāpārstrādā. 
 
Ð 93/6/EEK 1) apsv ērums 
(pielāgots) 
(2) tā kā Padomes Direkt īvas 93/22/EEK (1993. gada 10. maijs) par ieguld ījumu 
pakalpojumiem v ērtspapīru jomā7 ⌦ Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 
21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK, kas attiecas uz fina nšu instrumentu tirgiem un ar ko 
                                                 
1 OV C […], […], […].lpp. 
2 OV C 
3 OV C […], […], […].lpp. 
4 OV C […], […], […].lpp. 
5 OJ C […], […], […].lpp. 
6 OV L Nr. 141, 11.6.1993., 1. lpp., kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 2004/xx/EK OV, […] 
7 OV L Nr.141., 11.06.1993., 0027. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Direkt īvu [2004/…/EC 
(OV ………..)]  
 
LV 3   LV groza Padomes Direkt īvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direkt īvu 2000/12/EK,8 un atce ļ Padomes Direkt īvu 93/22/EEK9 viens 
no ⌫ galvenais  mērķiems ir ļaut ieguld ījumu sabiedr ībām, kuras sa ņēmušas atļaujas 
no kompetent ām mītnes dalībvalstu iest ādēm un kuras p ārrauga kompetent ās iestādes, 
brīvi veidot fili āles un sniegt pakalpojumus cit ās dalībvalstīs;. tā kā mMinētā direktīva 
paredz ar ī saskaņot noteikumus, kas reglament ē ieguldījumu sabiedr ību darbības 
atļaušanu un nodarbošanos ar uz ņēmējdarbību;. 
 
Ð 93/6/EEK 2) apsv ērums 
(pielāgots) 
(3) tā kā mMinētā direktīva tomēr nenosaka kop īgus standartus ieguld ījumu sabiedr ību 
pašu kapit ālam un noteikti nenosaka š ādu sabiedr ību sākumkapit āla lielumu; whereas 
⌦ ne arī ⌫ tā kā minētā direktīva nenosaka vienotu uzraudz ības sistēmu riskam, 
kam pakļautas šīs sabiedr ības;. tā kā vairākos tās noteikumos ir atsauce uz citu 
Kopienas ierosin ājumu, kura m ērķis tieši būtu pieņemt saska ņotus pasākumus šaj ās 
jomās; 
 
Ð 93/6/EK 3) apsv ērums 
(pielāgots) 
(4) tā kā šī pieņemtā pieeja  ⌦ Tādēļ ir lietder īgi ⌫ skart  tikai visp ārēju saskaņošanu,  
kas ir vajadz īga un pietiekama, lai nodrošin ātu atļauju un konsultat īvās uzraudz ības 
sistēmas savstarp ēju atzīšanu; tā kā pieņemšana,  ⌦ lai sasniegtu savstarp ēju atzīšanu 
iekšējā finanšu tirgus strukt ūrā ⌫ ⌦ ir jānosaka ⌫ pasākumi, lai koordin ētu 
ieguldījumu sabiedr ību pašu kapit āla noteikšanu, to s ākumkapit āla lieluma izveidi un 
kopīgas sistēmas izveidi, lai uzraudz ītu risku, kam pak ļautas ieguld ījumu sabiedr ības 
veido būtiskus tādas saska ņošanas aspektus, kas ir vajadz īga, lai sasniegtu savstarp ēju 
atzīšanu iekšējā finanšu tirgus strukt ūrā;. 
 
Ø jauns 
(5) Tā kā minētās darbības mērķi, nav iesp ējams piln ā mērā panākt dalībvalstīs un šīs 
darbības mēroga un ietekmes d ēļ to labāk var sasniegt Kopienas l īmenī, Kopiena var 
pieņemt pasākumus atbilstoši subsidiarit ātes principam, k ā tas noteikts L īguma 
5. pantā. Atbilstīgi minētajā pantā paredzētajam proporcionalit ātes principam š ī 
direktīva paredz tikai minim ālās prasības, kas nepieciešamas šo m ērķu sasniegšanai, 
nepārsniedzot to, kas šaj ā nolūkā ir nepieciešams. 
 
Ð 93/6/EEK 4) apsv ērums 
(6) tā kā piederas  Ir lietderīgi noteikt daž ādu sākumkapit āla lielumu atkar ībā no to darb ību 
loka, kuru veikšanai ieguld ījumu sabiedr ības ir saņēmušas atļauju; . 
                                                 
8 OV Nr. 126, 26.5.2000., 1. lpp. 
9 OV Nr. 145, 30. 04. 2004., 1. lpp. 
 
LV 4   LV  
Ð 93/6/EK 5) apsv ērums 
(pielāgots) 
(7) tā kā Būtu jāļauj esošaj ām ieguldījumu sabiedr ībām ar dažiem nosac ījumiem turpin āt 
uzņēmējdarbību pat tad, ja to s ākumkapit āla lielums neatbilst minim ālajam lielumam, 
kas noteikts jaun ām ⌦ ieguldījumu ⌫ sabiedrībām;. 
 
Ð 93/6/EEK 6) apsv ērums 
(pielāgots) 
(8)  tā kā Dalībvalstīm drīkst ⌦ ir jāspēj ⌫ noteikt  arī stingrākus noteikumus, nek ā 
paredz šī direktīva;. 
 
Ð 93/6/EK 7) apsv ērums 
(pielāgots) 
tā kā šī direktīva ir daļa no pla šākiem starptautiskiem centieniem veikt sp ēkā esošo noteikumu 
tuvināšanu attiec ībā uz ieguld ījumu sabiedr ību un kred ītiestāžu (še turpmāk kopā «iestādes») 
uzraudzību; 
 
Ø jauns 
(9) Lai iekšējais tirgus vienm ērīgi darbotos, ir vajadz īgas ne vien ties ību normas, bet ar ī 
dalībvalstu kompetento iest āžu cieša un regul āra sadarb ība, kā arī regulēšanas un 
uzraudzības prakses konver ģences būtiska uzlabošana. 
 
Ð93/6/EEK 8) apsv ērums 
(pielāgots) 
tā kā iestāžu pa šu kapitāla vi enoti pamata standarti ir noteico ša iezīme iek šējā tirgus 
ieguldījumu pakalpojumu nozar ē, jo pa šu kapitāls paredz ēts tam, lai nodro šinātu iestāžu 
nepārtrauktu darb ību un aizsarg ātu ieguldītājus; 
 
Ø jauns 
(10) Tā kā ieguldījumu brokeru sabiedr ības attiec ībā uz tirdzniec ības portfe ļa 
uzņēmējdarbību sastopas ar tiem pašiem riskiem k ā kredītiestādes, attiec īgos 
Direktīvas 2000/12/EK noteikumus t āpat attiecina uz ieguld ījumu brokeru 
sabiedrībām. 
 
Ð 93/6/EEK 9) apsv ērums 
(pielāgots) 
Ö jauns 
(11) tā kā kopīgā finanšu tirg ū starp iest ādēm, Ieguldījumu sabiedr ību, vai  kredītiestāžu 
Ö (še turpm āk kopā «iestādes») pašu kapit āls var kalpot to zaud ējumu līdzsvarošanai, 
kam neatbilst pietiekams ien ākumu apjoms, lai nodrošin ātu iestāžu nepārtrauktu 
darbību un aizsarg ātu ieguldītājus. Pašu kapit āls ir arī būtisks kritērijs kompetentaj ām 
 
LV 5   LV iestādēm, jo īpaši, lai nov ērtētu kredītiestāžu maksātspēju, kā arī citiem piesardz ības 
mērķiem. Turkl āt, gan ieguld ījumu brokeru sabiedr ības, gan kred ītiestādes, iekšējā 
tirgū  iesaistās tiešā konkurenc ē ⌦ cita ar citu ⌫. Ö Tādēļ, lai stiprin ātu Kopienas 
finanšu sist ēmu un nov ērstu konkurences trauc ējumus, ir nepieciešams noteikt pašu 
kapitāla kopējus pamatstandartus.   
 
Ð 93/6/EK 10) apsv ērums 
(pielāgots) 
tā kā tāpēc ir vēlams pan ākt vienlīdzīgu izturēšanos pret kred ītiestādēm un ieguld ījumu 
sabiedrībām; 
 
Ø jauns 
(12) Šajā nolūkā ir lietder īgi par pamatu izmantot Direkt īvā 2000/12/EK noteikto pašu 
kapitāla definīciju, ieviešot īpašus papildu noteikumus, kas ņem vērā ar tirgus risku 
dažādo apjomu saist ītās kapitāla prasības. 
 
Ð 93/6/EEK 11) apsv ērums 
(pielāgots) 
(13)  tā kā Vienoti uzraudz ības un kontroles standarti ⌦ dažādu veidu ⌫ kredītriskiem, 
attiecībā uz kredītiestādēm jau ir noteikti ar Padomes Direkt īvu 89/647/EEK (1989. 
gada 18. decembris) par kred ītiestāžu maks ātspējas koeficientu10 ⌦ Direktīvā 
2000/12/EK ⌫;. 
 
Ø jauns 
(14) Šajā sakarā noteikumi par minim ālām kapitāla prasībām ir jāapsver kopsakar ā ar 
citiem īpašiem instrumentiem, kas ar ī saskaņo kredītiestāžu uzraudz ības pamata 
metodes. 
 
Ð 93/6/EEK 12) apsv ērums 
(pielāgots) 
(15) tā kā iIr jāattīsta vienoti standarti tirgus riskam, kam pak ļautas kred ītiestādes, un 
jāparedz papildu sist ēma, lai uzraudz ītu risku, kam pak ļautas iest ādes, jo īpaši tirgus 
risku un v ēl jo vairāk pozīcijas risku, otras puses/nor ēķinu risku un ārvalstu val ūtas 
risku; . 
 
Ð 93/6/EK 13) apsv ērums 
(pielāgots) 
(16) tā kā jāievieš  Ir ⌦ jāizstrādā ⌫ «tirdzniec ības grāmatas» jēdziens, kur ā ietvertas t ās 
vērtspapīru un citu finanšu instrumentu poz īcijas, kas dom ātas tirdzniec ībai un 
                                                 
10 OV Nr. L 386, 30.  12. 1989., lpp. 14.  Direktīvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Direkt īvu 92/30/EEK (OV 
L 110, 28.4.1992., 52. lpp.).  
 
LV 6   LV galvenokārt pakļautas tirgus riskam un riska dar ījumiem attiec ībā uz dažiem finanšu 
pakalpojumiem, kurus sniedz klientiem; . 
 
Ð 93/6/EEK 14) apsv ērums 
(pielāgots) 
(17)  tā kā ir vēlams,  ⌦ Lai samazin ātu administrat īvo slogu ⌫,iestādēmes kuru 
tirdzniecības grāmatas dar ījumi ir niec īgi gan absol ūtā, gan relat īvā izteiksmē, ⌦ šīm 
iestādēm ⌫ varētu piemērot Direkt īvu 89/647/EEK,  ⌦ [2000/12/EK] ⌫, nevis 
prasības, ko paredz š īs direktīvas 1. un 2. pielikums; . 
 
Ð 93/6/EK 15) apsv ērums 
(pielāgots) 
(18) tā kā Iir svarīgi, lai nor ēķinu/piegādes risku kontrole ņemtu vērā pastāvošās sistēmas, 
kas piedāvā līdzvērtīgu aizsardz ību, kura  ⌦ mazinot ⌫ minēto risku mazina ;. 
 
Ð 93/6/EEK 16) apsv ērums 
(pielāgots) 
(19) tā kā Iestādēm jebkurā gadījumā ⌦ ir ⌫ jāpilda šīs direktīvas prasības attiec ībā uz 
ārvalstu val ūtas riska segumu sav ā uzņēmējdarbībā kopumā; ⌦ . ⌫ tā kā tTām 
pozīcijām, kas izteiktas savstarp ēji cieši saist ītās valūtās, būtu jānosaka zem āki 
kapitāla normat īvi, kas ir vai nu statistiski apstiprin āti, vai arī izriet no saistošiem 
starpvaldību nolīgumiem, jo īpaši, lai veicin ātu Eiropas Monet ārās savienības izveidi;  
 
Ð 93/6/EK 17) apsv ērums 
(pielāgots) 
(20) tā kā visās iestādēs pPastāvošās iekšējās sistēmas procentu likmju riska uzraudz ībai un 
kontrolei visai  to ⌦ iestāžu ⌫ darbībai ir sevišķi svarīgas, lai šādu risku samazin ātu; 
⌦ . ⌫ tā kā tTāpēc jāļauj kompetentaj ām iestādēm šādas sistēmas ⌦ būtu 
jāpārrauga ⌫ pārraudzīt;. 
 
Ð 93/6/EEK 18) apsv ērums 
(pielāgots) 
(21)  tā kā Padomes Direkt īva 92/121/EEK (1992. gada 21. decembris) par kred ītiestāžu 
liela riska dar ījumu uzraudz ību un kontroli11 ⌦ Tā kā Direktīva [2000/12/EK] ⌫ nav 
paredzēta, lai izveidotu  ⌦ neparedz ⌫ vienotus noteikumus riska dar ījumu 
uzraudzībai ⌦ un kontrolei ⌫, kas princip ā pakļauti tirgus riskam ⌦ tādēļ ir 
ieteicams š ādus noteikumus paredz ēt ⌫ ;. tā kā minētajā direktīvā ir atsauce uz citu 
Kopienas ierosin ājumu, kura m ērķis ir pieņemt visu vajadz īgo metožu saska ņošanu 
šajā jomā;. 
                                                 
11 OV Nr. L 29, 5.  2. 1993., lpp. 1.  
 
LV 7   LV  
Ð 93/6/EEK 19) apsv ērums 
(pielāgots) 
tā kā ir jāpieņem kopīgi noteikumi, lai uzraudz ītu un kontrol ētu riska dar ījumus, kam 
pakļautas ieguld ījumu sabi edrības; 
 
Ø jauns 
(22) Operacion ālais risks ir iev ērojams risks, ar ko saskaras t ās iestādes, kam nepieciešams 
pašu kapit āla segums. Ir b ūtiski ņemt vērā ES iestāžu daudzveid ību, piedāvājot 
alternatīvas pieejas.  
 
Ð 93/6/EEK 20) – 22) apsv ērums 
(pielāgots) 
tā kā kredītiestāžu pašu kapit ālu jau nosaka Padomes Direkt īva 89/299/EEK (1989. gada 17. 
aprīlis) par kred ītiestāžu pašu kapit ālu12; 
tā kā par pamatu iest āžu pa šu kapitāla noteik šanai vajadz ētu būt šai definīcijai;  
tā kā tomēr ir ie mesli, kāpēc šajā direktīvā iestāžu pa šu kapitāla definīcija var at šķirties no 
definīcijas iepriek šminētajā direktīvā, ņemot vērā šo iestāžu veikto darb ību īpašas iezīmes, 
kas galvenok ārt saistās ar tirgus risku;  
 
Ð 93/6/EEK 23) apsv ērums 
(pielāgots) 
(23) tā kā Padomes Direkt īva 92/30/EEK (1992. gada 6. apr īlis) par kred ītiestāžu 
konsolidētu uzraudz ību13 ⌦ Direktīva [2000/12/EK] ⌫ nosaka konsolid ācijas 
principu;  ⌦ . ⌫ tā kā tTā nenosaka vienotus noteikumus t ādu finanšu iest āžu 
konsolidēšanai, kas iesaist ītas darbībās, kuras pak ļautas tirgus riskam; . tā kā minētajā 
direktīvā ir atsauce uz citu  Kopienas ierosin ājumu, kura m ērķis ir pieņemt visu 
vajadzīgo metožu saska ņošanu šajā jomā;  
 
Ø jauns 
(24) Lai nodrošin ātu atbilstošu iest āžu maks ātspēju grupas ietvaros, ir b ūtiski, lai 
minimālās kapitāla prasības tiktu piem ērotas, pamatojoties uz grupas konsolid ēto 
finanšu st āvokli. Lai nodrošin ātu pašu kapit āla atbilstošu sadal ījumu grup ā un 
nepieciešam ības gadījumā spētu aizsarg āt ieguldījumus, minim ālās kapitāla prasības 
attiecībā uz atseviš ķām iestādēm ir jāpiemēro vienas grupas ietvaros, iz ņemot 
gadījumus, ja šis m ērķis ir efekt īvi sasniedzams k ādā citā veidā.  
                                                 
12 OV Nr. L 124, 5.  5. 1989., lpp. 16.  Direktīvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Direkt īvu 92/30/EEK (OV L 
110, 28.4.1992., 52. lpp.).   
13 OV Nr. L 110,  28. 4. 1992., lpp. 52.  
 
LV 8   LV  
Ð 93/6/EEK 24) apsv ērums 
(pielāgots) 
(25)  tā kā Direktīva 92/30/EEK  ⌦ [2000/12/EC] ⌫ neattiecas uz grup ām, kurās ir viena 
vai vairākas ieguld ījumu sabiedr ības, bet nav kred ītiestāžu;. tā kā tomēr šķita vēlams 
radīt lLai ieviestu ieguld ījumu sabiedr ību konsolid ētu uzraudz ību, ⌦ būtu jārada ⌫ 
kopīga sistēma;. 
 
Ø jauns 
(26) Iestādēm ir jānodrošina iekš ējais pašu kapit āls, kas atkar ībā no riskiem, kam t ās ir vai 
varētu tikt pak ļautas, ir atbilstošs apjoma, kvalit ātes un sadal ījuma ziņā. Tādēļ 
iestādēm nepieciešama strat ēģija un proced ūras, lai nov ērtētu un uztur ētu iekšējo pašu 
kapitāla pietiekam ību.  
(27) Kompetent ām iestādēm ir jānovērtē iestāžu pašu kapit āla pietiekam ība, ņemot vērā 
riskus, kam t ās ir pakļautas. 
(28) Lai iekš ējais tirgus darbotos efekt īvi, ir nepieciešama konver ģences būtiska 
uzlabošana saska ņoto Kopienas ties ību aktu noteikumu īstenošanā un piemērošanā. 
(29) Šī paša iemesla d ēļ un, lai nodrošin ātu to, ka Kopienas iest ādes, kas darbojas vair ākās 
dalībvalstīs, netiek p ārmērīgi noslogotas, jo t ās turpina pild īt atsevišķu dalībvalstu 
kompetento iest āžu pienākumus attiec ībā uz atļauju izsniegšanu un p ārvaldi, ir b ūtiski 
uzlabot sadarb ību kompetento iest āžu starpā. Šajā kontekst ā jānostiprina konsolid ētā 
uzraudzība. 
(30) Lai iekšējais tirgus darbotos aizvien efekt īvāk un Kopienas pilso ņiem tiktu sniegta 
atbilstošu l īmeņu pārredzamība, ir nepieciešams, lai kompetent ās iestādes dara 
sabiedrībai zināmu to, kā šīs direktīvas prasības tiek īstenotas, pie kam t ādā veidā, kas 
ļautu saprātīgi salīdzināt.  
(31) Lai stiprin ātu tirgus discipl īnu un veicin ātu iestāžu vēlmi uzlabot tirgus strat ēģiju, 
riska kontroli un viet ējās pārvaldes organiz āciju, iestādēm ir jābūt atbilstoši atkl ātām. 
 
Ð 93/6/EEK 25) apsv ērums 
(pielāgots) 
Ö jauns 
(32) tā kā laiku pa laikam var rasties vajadz ība šīs direktīvas noteikumos izdar īt tehniskus 
(formālus) pielāgojumus, ņemot vērā jauninājumus ieguld ījumu pakalpojumu nozar ē;
 tā kā Komisija attiec īgi ierosin ās izdarīt vajadzīgos pielāgojumus;  Ö Šīs direktīvas 
izpildei vajadz īgie pasākumi ir j āpieņem saska ņā ar 1999. gada 28. j ūnija Padomes 
Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto ieviešanas pilnvaru 
īstenošanas k ārtību14.  
                                                 
14 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. 
 
LV 9   LV  
Ð 93/6/EEK 26) apsv ērums 
tā kā Padomei v ēlākā posmā vajadzētu pieņemt noteikumus, lai piel āgotu šo direkt īvu 
tehniskajai att īstībai saskaņā ar Padomes L ēmums 87/373/EEK (1987. gada 13. j ūlijs), ar ko 
nosaka Komisijai pieš ķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas k ārtību15; tā kā līdz tam Padomei 
pēc Komisijas ierosin ājuma pašai vajadz ētu izdarīt šādus pielāgojumus;  
 
Ð 93/6/EEK 27) apsv ērums 
(pielāgots) 
tā kā vajadzētu paredz ēt šo direktīvu pārskatīt trīs gados p ēc tās ievie šanas, pamatojoties uz 
gūto pieredzi, finan šu tirgus att īstību un pārvaldes iest āžu starptautisku forumu darbu; t ā kā 
šajā pārskatīšanā jāiekļauj arī iespējamā to jomu uzskait ījuma pārskatīšana, kurās varētu tikt 
izdarīti tehniski piel āgojumi;  
 
Ð 93/6/EEK 28) apsv ērums 
tā kā šī direktīva un Direkt īva 93/22/EEK par ieguld ījumu pakalpojumiem v ērtspapīru jomā ir 
tik cie ši saistītas, ka var ētu rasties konkurences trauc ējumi, ja tās stātos spēkā dažādā laikā, 
 
Ø jauns 
(33) Lai izvair ītos no tirgus trauc ējumiem un nodrošin ātu nepārtrauktību visos pašu 
kapitāla līmeņos, nepieciešams paredz ēt īpašus pārejas pasākumus. 
(34) Šajā direktīvā ir ievērotas pamatties ības un principi, kas cita starp ā ir atzīti Eiropas 
Savienības Pamatties ību hartā, kā Kopienas ties ību vispārīgie principi. 
(35) Pienākums transpon ēt šo direkt īvu valsts ties ību aktos b ūtu jāattiecina uz tiem 
noteikumiem, kuros ir b ūtiskas izmai ņas salīdzinājumā ar iepriekš ējām direktīvām. 
Pienākums transpon ēt noteikumus, kas nav main īti, paredz ēts jau iepriekš ējās 
direktīvās.  
(36) Šī direktīva neskar dal ībvalstu pien ākumus attiec ībā uz VIII pielikuma B da ļā minēto 
direktīvu transpon ēšanas termi ņiem dalībvalstu ties ību aktos.  
                                                 
15 OV Nr. L 197, 18.  7. 1987., 33.  lpp. 
 
LV 10   LV  
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKT ĪVU. 
⌦ I NODA ĻA ⌫ 
⌦ Priekšmets, joma un defin īcijas ⌫ 
⌦ 1. IEDAĻA ⌫ 
⌦ PRIEKŠMETS , JOMA UN DEFIN ĪCIJAS  ⌫ 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
1. pants 
1. ⌦ Šajā direktīvā paredz ētas ieguld ījumu sabiedr ībām un kred ītiestādēm 
piemērojamās kapitāla pietiekam ības prasības, to apr ēķināšanas noteikumi un piesardz īgas 
uzraudzības noteikumi. ⌫ Dalībvalstis piem ēro šīs direktīvas pras ības ieguld ījumu 
sabiedrībām un kred ītiestādēm, kas defin ētas 2. pant ā. 
2. Dal ībvalsts var uzlikt papildu vai stingr ākas prasības ieguld ījumu sabiedr ībām un 
kredītiestādēm, kuru darb ību tā ir atļāvusi. 
 
Ø jauns 
2. pants 
1. Saska ņā ar šīs direktīvas 18., 20., no 28. l īdz 32., pantu, 34. un 39. pantu, un 
Direktīvas [2000/12/EK] 68. l īdz 73. pantu, uz ieguld ījumu sabiedr ībām attiecas ar 
attiecīgajām izmaiņām. 
Turklāt, Direktīvas [2000/12/EK] 71. l īdz 73. pants attiecas uz š ādiem gadījumiem: 
(a) ieguld ījumu brokeru sabiedr ības mātesuzņēmums ir m ātes kredītsabiedrība 
kādā no dalībvalstīm;  
(b) Kred ītiestādes mātesuzņēmums, ir m ātes ieguld ījumu brokeru sabiedr ība kādā 
no dalībvalstīm. 
Ja finanšu l īdzdalības sabiedr ībai gan kred ītiestāde, gan ieguld ījumu brokeru 
sabiedrība ir meitasuz ņēmumi, pras ības finanšu l īdzdalības sabiedr ībai, pamatojoties 
uz grupas konsolid ēto finanšu st āvokli, attiecas uz kred ītiestādi.  
 
LV 11   LV  
Ð 93/6/EEK 7. panta 1) un 2) 
punkts (piel āgots) 
7. pants  
Vispārīgi principi  
1. Kapitāla pietiekam ības prasības, ko 4. un 5. pants uzl iek iestādēm,kuras šādiem 
uzņēmumiem nav ne m ātes uzņēmumi, nemeitas uz ņēmumi, piem ēro atsevi šķi. 
2. Prasības, kas 4. un 5. pant ā uzliktas:  
– visām iestādēm, kurām ir kred ītiestādes Direkt īvas 92/30/ EEK  nozīmē, ieguldījumu 
sabiedrības vai citas finan šu iestādes kā filiāles, vai tām šādā juridiskā personā ir 
līdzdalība, un  
– visām iestādēm, kuru m ātes uzņēmums ir finan šu pārvaldītājasabiedrība, 
piemēro konsolid ēti saskaņā ar metod ēm, kas noteiktas iepriek šminētajā direktīvā un šā panta 
7. līdz 14. punkt ā. 
 
Ð 93/6/EEK 7. panta 3) punkts 
(pielāgots) 
Î1 2004/xx/EK 1. pants 
Ö jauns 
2. Ja grup ā, uz kuru attiecas 2. punkts , ⌦ 1. punkts ⌫ nav nevienas kred ītiestādes, 
piemēro Direktīvu 92/30/EEK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫, ievērojot to, ka šādus pielāgojumus : 
– «finanšu l īdzdalības sabiedr ība» ir finanšu iest āde, kuras meitasuz ņēmumi ir vien īgi 
vai galvenok ārt ieguldījumu sabiedr ības vai citas finanšu iest ādes, tostarp vismaz 
viena ir ie guldījumu sabiedr ība, un kura nav jaukta fina nšu kontrolakciju sabiedr ība 
atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvai 2002/87/EK (2002. gada 16. 
decembris) par papildu uzraudz ību kredītiestādēm, apdrošin āšanas uzņēmumiem un 
ieguldījumu sabiedr ībām finanšu konglomer ātos16, 
– «jauktas darb ības līdzdalības sabiedr ība» ir m ātesuzņēmums, kas nav finan šu 
līdzdalības sabiedr ība, ieguld ījumu sabiedr ība vai jaukta finan šu kontrolakciju 
sabiedrība Direkt īvas 2002/87/EK noz īmē, starp kuras meitasuz ņēmumiem ir vis maz 
viena ieguld ījumu sabiedr ība, 
– - «kompetent ās iestādes» ir valsts varas iest ādes, kas likumiski vai administrat īvi 
ir pilnvarotas uzraudz īt ieguldījumu sabiedr ības, 
– Direktīvas 92/30/EEK 3. panta 5. punkta otro da ļu nepiemēro, 
                                                 
16 OV L 35, 11.2.2003., 1.  lpp. 
 
LV 12   LV Ö (a) visas atsauces uz kredītiestādēm uzskata par atsauc ēm uz ieguldījumu brokeru 
sabiedrībām,  
(b) Direkt īvas 92/30/EEK 4. panta 1. un 2. punkta un 7. panta 5. punkta  
⌦ [2000/12/EK] 125. un 140. panta 2. punkta ⌫visas atsauces uz 
⌦ citiem ⌫ Direktīvuas ⌦ [2000/12/EK] pantiem ⌫ 77/780/EEK  aizstāj ar 
⌦ uzskata par ⌫ atsaucēm uz Direkt īvu 93/22/EEK  ⌦ 2004/39/EK ⌫; 
(c) Direkt īvas 92/30/EEC  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ ⌦ 39. panta 3. punkta ⌫ 3. 
panta  9 un 8. panta  mērķiem atsauces uz Î1 Eiropas Banku komiteju  
⌦ uzskata par ⌫ aizstāj ar atsaucēm uz Padomi un Komisiju; 
(d) Atkāpjoties no Direkt īvas [2000/12/EK] 140. panta 1. punkta, ja grup ā nav 
nevienas kred ītiestādes, 7.  ⌦ šā ⌫ panta ⌦ pirmo teikumu ⌫ aizstāj ar 
šādu: „Ja ieguld ījumu sabiedr ība, finanšu p ārvaldītāja sabiedr ība vai jaukta 
pārvaldītāja sabiedr ība kontrol ē vienu vai vair ākas filiāles, kas ir 
apdrošināšanas sabiedr ības, tad kompetent ās iestādes un iest ādes, kurām 
uzticēts publisks pien ākums uzraudz īt apdrošin āšanas uz ņēmumus, cieši 
sadarbojas.” 
 
Ð 93/6/EEK 7. panta 4) punkts 
4. Kompetent ās iestādes, kuras aicin ātas vai pilnvarotas veikt konsolid ētu uzraudz ību grupām, 
uz kurām attiecas 3. punkts, līdz turpmākai šādu grupu konsolid ētas uzraudz ības saska ņošanai 
un, ja to pamato apst ākļi, var neiev ērot šo pienākumu, ar nosacījumu,  ka katra ieguld ījumu 
sabiedrība šādā grupā: 
(i) izmanto pa šu kapitāla definīciju, kas dota V pielikuma 9. punkt ā; 
(ii) atbilst pras ībām, kādas atsevi šķi uzliek 4. un 5. pants;  
(iii) izveido sist ēmas, lai uzraudz ītu un kontrol ētu visu citu grup āi ietilpsto šo finan šu 
iestāžu kapitāla avotus un finans ējumu.  
 
Ð 93/6/EK 7. panta 5) un 
6) punkts (piel āgots) 
5. Kompetentaj ām iestādēm jāprasa, lai grup ā eso šās iegul dījumu sabiedr ības, kuras 
atbrīvotas no saist ībām saskaņā ar 4. punkta noteikumiem, zi ņotu par šiem riskiem, ieskaitot 
riskus, kas saistīti ar to kapitāla struktūru, avotiem un finans ējumu, kas var ētu apdraud ēt to 
finansiālo stāvokli. Ja kompetent ās iestādes pēc tam uzskata, ka šo ieguldījumu sabiedr ību 
finansiālais stāvoklis nav pietiekami aizsarg āts, tās pieprasa šīm sabiedr ībām veikt 
pasākumus, vajadz ības gadījumā arī ierobežojot kapit āla nodo šanu no šādām sabiedr ībām 
grupas dal ībniekiem.  
6. Ja kompetent ās iestādes neizpilda pien ākumu veikt konsolid ētu uzraudz ību, kas noteikta 4. 
punktā, tām jāveic citi piem ēroti pasākumi, lai uzraudz ītu visas grupas risku, proti, riska 
darījumus, ieskaitot visus uz ņēmumus, kuri neatrodas dal ībvalstī. 
 
LV 13   LV  
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
⌦ 2. IEDAĻA ⌫ 
DEFINĪCIJAS 
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 1) punkts 
(pielāgots) 
Ö jauns 
3. pants 
1. Šaj ā direktīvā Ö piemēro šādas definīcijas:  
(a)1. kredītiestādes ⌦ ir kredītiestādes, kā tas noteikts Direkt īvas [2000/12/EK] 
4. panta 1. punkt ā ⌫; visas iest ādes, kuras atbilst defin īcijai Padomes Pirm ās 
direktīvas 77/780/EEK (1977. gada 12. decembris) par normat īvo un 
administrat īvo aktu saska ņošanu attiec ībā uz kredītiestāžu darbības sākšanu un 
veikšanu17 1. panta pirmaj ā daļā un uz kur ām attiecas Direkt īvā 89/674/EEK 
noteiktās prasības; 
 
Ð 2004/39/EK 67. panta 2. punkts 
(pielāgots) 
Ö jauns 
(b) ieguldījumu sabiedr ības ir visas  iestādes, kas atbilst defin īcijai ⌦ kā tas 
noteikts Direkt īvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkt ā ⌫ Eiropas Parlamenta un 
Padomes par finanšu instrumentu tirgiem  ,un uz ko attiecas ar min ēto 
⌦ šīs ⌫ direktīvuas noteiktās prasības, izņemot: 
(a)(i) kredītiestādes, 
(b)(ii) vietējās sabiedr ības, kas defin ētas 20.  ⌦ šā panta 1. punkta p) 
apakšpunkt ā, ⌫ un  
(c)(iii) sabiedrības, kam Ö ir tiesības  tikai Ö piedāvāt ieguldījumu 
konsultācijas un/vai  saņemt un pārsūtīt ieguldītāju rīkojumus, 
neuzglabājot saviem klientiem piederošu naudu vai v ērtspapīrus, un tādēļ 
nekad nedr īkst būt savu klientu debitori;  
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 3) l īdz 
4) punkts (piel āgots) 
3. (c) iestādes ir kredītiestādes un ieguld ījumu sabiedr ības; 
                                                 
17 OV Nr. L 322, 17.  12. 1977., lpp. 30.  Direktīvā jaunākie grozījumi i zdarīti ar Direkt īvu 89/646/EEK 
(OV Nr. L 386,  12. 30.12.19 89., 1.lpp.)  
 
LV 14   LV 4. (d) atzītas trešo valstu ieguld ījumu sabiedr ības ir sabiedr ības, ⌦ kas atbilst 
šādiem nosac ījumiem: ⌫ 
⌦ (i) sabiedr ības, ⌫uz kurām, ja tās būtu izveidotas Kopien ā, attiektos 
ieguldījumu sabiedr ības definīcija; 
⌦ (ii) sabiedr ības ⌫ , 2. punkt ā kuras ir at ļautas kādā trešā valstī; 
⌦ (iii) sabiedr ības, ⌫ un uz kurām attiecina un kuras izpilda uzraudz ības 
noteikumus, ko kompetent ās iestādes uzskata par vism az tikpat stingriem 
kā šīs direktīvas noteikumus;  
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
Ö jauns 
5. (e) finanšu instrumenti  ir instrumenti, kas uzskait īti Direkt īvas 93/22/EEK 
pielikuma B ieda ļā Ö jebkura veida l īgumi, kas vienai pusei rada finanšu 
aktīvu, bet otrai pusei pas īvu (saistību) vai kapit āla instrumentu pieaugumu ; 
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 6), 7) punkts 
(pielāgots) 
6. iestādes «tirdzniec ības grāmatā» iekļauj: 
(a) tās īpašuma pozīcijas finan šu instrumentos, prec ēs un preču atvasinājumos, kas 
tiek turēti, lai pārdotu tālāk un/vai ko iest āde pārņem tālab, lai īsā laikā gūtu 
peļņu no faktisk ām un/vai paredz ētām to pirk šanas un p ārdošanas cenu 
atšķirībām, vai no cit ām cenu vai procentu likmju at šķirībām, un poz īcijas 
finan šu instrumentos, prec ēs un preču atvasinājumos, kas iz riet no saska ņotās 
pamatstarpniec ības, vai poz īcijas, kas ie ņemta, lai nodro šinātu citus 
tirdzniecības grāmatas elementus;  
(b) riski nenok ārtotu līgumu, br īvo piegāžu un ārpusbiržas (OTC) atvasin āto 
instrumentu d ēļ, kas minēti II pielikuma 1., 2., 3. un 5.  punktā, riski atpirkuma 
līgumu un v ērtspapīru un preču aizdevumu d ēļ, kas balst ās uz vērtspapīriem vai 
precēm, kas iek ļauti tirdzniec ības grāmatā, kā noteikts a) apak špunktā minētā II 
pielikuma 4. punkt ā, riski atpaka ļpirkuma l īgumu un v ērtspapīru un pre ču 
aizņēmuma līgumu dēļ, kas aprakst īti tajā pašā punktā, ar nosac ījumu, ka 
kompetent ās iestādes to apstiprina, kas atbilst šādiem vai nu i), ii), iii) un v) 
apak špunkta nosac ījumiem, vai iv) un v) apak špunkta nosac ījumiem:  
(i) riska darījumi tiek nodal īti tirgū katru dienu saska ņā ar II pielikum ā 
noteikto proced ūru; 
(ii) tiek pievienots nodro šinājums saska ņā ar kompetent ām iestādēm 
pieņemamiem noteikumiem, lai uzskait ītu to vērtspapīru un pre ču 
vērtības izmai ņas, kuri iesaist īti minētajā līgumā vai darījumā; 
(iii) šis līgums vai dar ījums paredz autom ātisku un t ūlītēju iestāžu prasību 
izpildi pretstat ā otras puses pras ībām, ja pēdējā minētā nepilda saist ības; 
(iv) minētais līgums vai dar ījums ir iek šējs nozares l īgums vai dar ījums;  
 
LV 15   LV (v) šādi līgumi un dar ījumi ir ierobežoti ar to apstiprin ātu un pien ācīgu 
izmanto šanu, un m ākslīgie darījumi, it sevi šķi ja tie nav īstermiņa 
darījumi; ir izsl ēgti; un  
(c) tie līgumi, kas izpaužas maks ājumu, komisijas naudas, procentu likmju, 
dividenžu un birž ā tirgojamo atvasin ājumu normatīvu veidā, kuri tie ši saistīti ar 
tirdzniecības grāmatā iekļautiem poste ņiem, kas min ēti II pielikuma 6. punkt ā. 
 Atsevi šķus posteņus iekļauj tirdzniec ības grāmatā vai izslēdz no tās saskaņā ar 
objektīvām proced ūrām, vajadz ības gadījumā izmantojot attiecīgās iestādes 
grāmatvedības standartus, šādas proced ūras un to konsekventa ievie šana tiek 
pakļauta kompetento iest āžu pārlūkošanai;  
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 7) punkts 
(pielāgots) 
7. mātes uzņēmumu, meitas uz ņēmumu un finan šu iestādi definē saskaņā ar Direkt īvas 
92/30/EEK 1. pantu;  
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 8) punkts 
(pielāgots) 
8. «finan šu līdzdalības sabiedr ība» ir finan šu iestāde, kuras meitas uz ņēmumi ir vien īgi 
vai galvenok ārt kredītiestādes, ieguld ījumu sabiedr ības vai citas fi nanšu iestādes, no 
kurām vismaz viena ir kred ītiestāde vai ieguld ījumu sabiedr ība; 
 
Ø jauns 
(f) mātes ieguld ījumu brokeru sabiedr ība kādā dalībvalstī dalībvalstī ir 
ieguldījumu brokeru sabiedr ība, kuras meitasuz ņēmums ir iest āde, vai cita 
finanšu iest āde, vai šai ieguld ījumu brokeru sabiedr ībai ir līdzdalība šādās 
iestādēs un tā nav citas, taj ā pašā valstī atļautas, iest ādes meitasasuz ņēmums, 
vai izveidotas finanšu l īdzdalības sabiedr ības meitasasuz ņēmums, un taj ā nav 
kādas citas, min ētajā dalībvalstī atļautas, iest ādes līdzdalība; 
(g) ES mātes ieguld ījumu brokeru sabiedr ība ir mātes ieguld ījumu brokeru 
sabiedrība dalībvalstī, ja tā nav citas, k ādā no dalībvalstīm atļautas iest ādes 
meitasuzņēmums, vai izveidotas finanšu l īdzdalības sabiedr ības 
meitasasuz ņēmums un taj ā nav kādas citas, jebkur ā dalībvalstī atļautas iestādes 
līdzdalība;  
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 9) punkts 
(pielāgots) 
9. «riska svērums» ir kred ītriska pak āpe, ko piem ēro attiecīgajai darījuma otrai pusei 
saskaņā ar Direkt īvu 89/647/EEK. Tom ēr aktīviem, ko veido pras ības un citi riska 
darījumi pret ieguld ījumu sabiedr ībām vai atz ītām tre šo valstu ieguld ījumu 
sabiedrībām, un atz ītu klīringa iest āžu un biržu riska dar ījumiem nosaka t ādu pa šu 
svērumu, kāds tiek noteikts, ja atti ecīgā otrā puse ir kred ītiestāde; 
 
LV 16   LV  
Ð 98/33/EK 3. panta 1. punkts 
(pielāgots) 
10(h) ārpusbiržas atvasin āti instrumenti (OTC)  ir ārpusbilances  posteņi, ⌦ kas 
uzskaitīti Direktīvas [2000/12/EK] IV pielikum ā, izņemot poste ņus, kuru riska 
svērums, saska ņā ar šīs direktīvas III pielikuma 2. punktu l īdzinās nullei; ⌫ 
kam saska ņā ar Direkt īvas 89/647/EEK 6. panta 3. punktu piem ēro minētās 
direktīvas pielikum ā izklāstītās metodes;  
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
11.(i) regulēts tirgus  ir tirgus, k ā tas defin ēts Direkt īvas 2004/39/EK 4. panta 
14. punkt ā; kas atbilst Direkt īvas 93/22/EEK 1. panta 13. punkt ā noteiktajai 
definīcijai;  
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
12. «kvalificēti posteņi» ir gar ās un īsās pozīcijas aktīvos, kas min ētas Direkt īvas 
89/647/EEK 6. panta 1. punkta b) apak špunktā, un parāda dokumenti, ko izdevu šas 
ieguldījumu sabiedr ības vai atz ītas tre šo valstu ieguld ījumu sabiedr ības. Tās ir arī 
parāda dokumentu īsās un garās pozīcijas, ar nosac ījumu, ka  šie dokumenti atbilst 
šādiem nosac ījumiem: pirmk ārt, šādiem dokumentiem j ābūt vismaz vien ā kādas 
dalībvalsts regul ētā tirgus sarakst ā vai tre šās valsts biržas sarakst ā, ar nosac ījumu, ka 
šo biržu atzinu šas attiecīgās dalībvalsts kompetent ās iestādes; otrkārt, tie attiec īgajai 
iestādei jāuzskata par pietiekami likv īdiem un to emitenta maks ātspējas dēļ tiem 
jābūt pakļautiem līdzīga vai zem āka saistību nepild īšanas riska pak āpei nekā 
Direktīvas 89/647/EEK 6. panta 1. punkta b) apak špunktā minētie aktīvi; doku mentu 
vērtēšanas metodes j āpārbauda kompetent ām iestādēm, kas atce ļ iestādes doto 
vērtējumu, ja uzskata, ka attiec īgie dokumenti pak ļauti pārāk augstam saist ību 
nepildīšanas riskam un t ādēļ nevar būt kvalificējami poste ņi. 
 Neiev ērojot iepriek š minēto, līdz tālākai saska ņošanai kompetentaj ām iestādēm ir 
rīcības brīvība atzīt par kvalific ējamiem poste ņiem tos instrumentus, kas ir 
pietiekami likv īdi un kas to emitenta maks ātspējas dēļ ir pakļauti līdzīga vai zem āka 
saistību nepild īšanas riska pak āpei nekā Direktīvas 89/647/EEK 6. panta 1. punkta b) 
apak špunktā minētie aktīvi. Vērtējumu par saist ību nepild īšanas riska pak āpi, kas 
saistīta ar šiem dokumentiem, j āsniedz vismaz div ām kredītreitinga a ģentūrām, kuras 
atzinusi kompetent ā iestāde, vai tikai vienai šādai kredītreitinga a ģentūrai, ja vien 
kāda cita kred ītreitinga a ģentūra, kuru atzinu šas kompetent ās iestādes, šos 
dokumentus nav nov ērtējusi zemāk. 
 Kompetent ās iestādes tomēr drīkst neiev ērot nosac ījumus, ko uzliek iepriek šējais 
teikums, ja t ās šo nosacījumu novērtē par nepiem ērotu, piem ēram, ņemot vērā tirgus, 
emitenta, emisijas vai k āda šo apstākļu salikuma īpatnības. 
 Turkl āt kompetentaj ām iestādēm jāprasa, lai iest ādes attiec ībā uz instrumentiem, 
kuriem ir paaugstin āta riska pak āpe to emitenta nepietiek amas maks ātspējas vai 
likviditātes dēļ, piemērotu maksim ālu svērumu, kas par ādīts I pielikuma 14. punkta 
1. tabulā. 
 
LV 17   LV  Katras dal ībvalsts kompetent ās iestādes Padomei un Komisijai regul āri sniedz zi ņas 
par kvalific ēto posteņu vērtēšanai izmantotaj ām metodēm, jo īpaši tām, ko izmanto, 
lai noteiktu emisijas likvidit ātes un emitenta maks ātspējas pakāpi; 
13. «centrālās valdības posteņi» ir aktīvu īsās un garās pozīcijas, kas min ētas Direkt īvas 
89/647/EEK 6. panta 1. punkta ja) apak špunktā, un tās, kurām tās pašas direktīvas 7. 
pantā noteikts 0 % koeficients;  
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 14) punkts 
(pielāgots) 
14.(ej) konvertējams vērtspapīrs ir vērtspapīrs, kuru p ēc tā turētāja vēlēšanās 
var apmain īt pret citu v ērtspapīru, parasti emitenta akciju ; 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 1. punkta 
c) apakšpunkts (piel āgots) 
15.(ak) „garantija” noz īmē vērtspapīru, kas dod tur ētājam ties ības pirkt 
pamatdokumentu par noteiktu cenu l īdz garantijas der īguma termi ņa beigu 
dienai vai beigu dien ā ⌦ un ko ⌫ nokārtot, piegādājot pašu 
pamatdokumentu, vai ar skaidras naudas nor ēķinu; 
16. (l) „krājumu finans ējums” noz īmē pozīcijas, kur re āli krājumi ir uz noteiktu 
termiņu pārdoti un finans ējuma izmaksas ir iesald ētas līdz termiņpārdošanas 
dienai; 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 1.punkta 
c) apakšpunkts (piel āgots) 
17.(m) „atpirkuma l īgums” un „atpaka ļpirkuma l īgums” noz īmē visus līgumus, ar 
kuriem iest āde vai tās darījumu otra puse nodod v ērtspapīrus vai preces, vai 
garantētas tiesības attiec ībā uz īpašuma ties ībām uz vērtspapīriem vai prec ēm, 
ja šo garantiju dod atz īta birža, kas attiec ībā uz attiec īgiem vērtspapīriem vai 
precēm ir šo ties ību turētāja, un attiec īgais nolīgums liedz iest ādei nodot vai 
ieķīlāt konkrēto vērtspapīru vai preci vair āk nekā vienai dar ījuma pusei 
vienlaicīgi, ievērojot saist ību atpirkt tos –  (vai tādus pašus aizst ātus 
vērtspapīrus vai preces)  – par noteiktu cenu noteikt ā dienā nākotnē, vai dien ā, 
ko noteiks persona, kas nodod īpašuma ties ības; tas ir atpirkuma l īgums 
iestādei, kas p ārdod vērtspapīrus, un atpaka ļpirkuma l īgums iest ādei, kas tos 
pērk. ; 
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 17) punkts 
un 2. daļa 
 Atpirkuma l īgumu uzskata par finan šu nozares uz ņēmumu iek šēju darījumu, ja 
darījuma otrā puse ir pak ļauta konsultat īvai koordinācijai Kopienas l īmenī, vai ir A 
zonas kred ītiestāde, kas defin ēta Direktīvā 89/647/EEK, vai ir atz īta tre šās valsts 
ieguldījumu sabiedr ība, vai ja l īgums ir nosl ēgts ar atzītu klīringa iestādi vai biržu;  
 
LV 18   LV  
Ð 98/31/EK 1. panta 1. punkta 
d) apakšpunkts (piel āgots) 
18.(n) „vērtspapīru vai pre ču aizdevums” un „ vērtspapīru vai pre ču aizņēmums”  
nozīmē visus dar ījumus, kur iest āde vai tās darījuma otra puse p ārdod 
vērtspapīrus vai preces pret atbilst īgu nodrošin ājumu, iev ērojot aizdevuma 
ņēmēja saistību atdot atpaka ļ ekvivalentus v ērtspapīrus vai preces k ādā datumā 
nākotnē vai tad, kad to l ūdz aizdevuma dev ējs; šāds darījums ir vērtspapīru vai 
preču aizdevums iest ādei, kura nodod v ērtspapīrus vai preces, un v ērtspapīru 
vai preču aizņēmums iest ādei, kurai tos nodod. ; 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 1. punkta 
d) apakšpunkts 
 V ērtspapīru vai pre ču aizņēmumu uzskata par finan šu nozares uz ņēmumu iek šēju 
darījumu, ja dar ījuma otra puse ir pak ļauta konsultat īvai koordin ācijai Kopienas 
līmenī, vai tā ir A zonas kred ītiestāde, kā noteikts Direkt īvā 89/647/EEK, vai ir atz īta 
trešās valsts ieguld ījumu sabiedr ība, vai ja ir nosl ēgts līgums ar atz ītu klīringa iestādi 
vai biržu;  
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 19) punkts 
(pielāgots) 
19.(o) ieskaita dal ībnieks  ir biržas vai ieskaita iest ādes dalībnieks, kas ir tieš ās 
līgumattiec ībās ar galveno dar ījumu otru pusi (tirgus garant ētājs); uzņēmējiem, 
kuri nav ieskaita dal ībnieki, savi tirdzniec ības darījumi jāveic ar ieskaita 
dalībnieka starpniec ību; 
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 20) punkts 
(pielāgots) 
Ö jauns 
20.(p) vietējā sabiedrība ir sabiedr ība, kas sl ēdz darījumus tikai  uz savu r ēķinu, 
standartiz ētu vai iesp ēju līgumu birž ā, Ö tirgos, vai citos atvasin āto 
instrumentu vai naudas tirgos, ar vien īgo mērķi, nodrošin āt pozīcijas atvasin āto 
instrumentu tirgos, vai, kas sl ēdz darījumus  pašas biržas  citiem locek ļu 
rēķiniem, Ö šajos tirgos , vai aprēķinot tiem cenu , un ko garant ē tās tie 
pašas i Ö tirgus  biržas  ieskaita dal ībnieki s, Ö pie kam  atbildībua par šādu 
sabiedrību slēgto līgumu izpildi j āuzņemas to  pašu  Ö tirgu  biržas  ieskaita 
dalībnieki  un šādus līgumus ņem vērā, aprēķinot klīringa dalībnieka kapit āla 
kopējās pietiekam ības normas, cikt āl vietējās sabiedrības pozīcijas ir piln īgi 
šķirtas no kl īringa dalībnieka poz īcijām;. 
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 21) punkts 
21.(q) delta koeficients  ir plānotā izmaiņa iespēju līguma cen ā kā nelielas izmai ņas 
attiecībā pret tā instrumenta cenu, kas ir pamat ā šim iespēju līgumam; 
 
LV 19   LV  
Ð 93/6/EEK 2. panta 22) punkts 
(pielāgots) 
22. šīs direktīvas I pielikuma 4. punkt ā «garā pozīcija» ir poz īcija, kurā kāda iestāde ir 
noteikusi procentu likmi, kuru t ā saņems kādreiz nākotnē, un «īsā pozīcija» ir 
pozīcija, kurā tā noteikusi procentu likmi, ko t ā izmaksās kādreiz nākotnē; 
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 23) punkts 
(pielāgots) 
pašu kapit āls ir pašu l īdzekļi, kas min ēti Direkt īvā 89/299/EEK  
⌦ [2000/12/EK] ⌫. Šo defin īciju tom ēr drīkst groz īt V pielikum ā 
aprakstītajos apstākļos; 
 
Ð 93/6/EK 2. panta 24) un 
25) punkts (piel āgots) 
24. «sākumkapit āls» ir Direkt īvas 89/299/EEK 2. panta 1. punkt ā minētie 1. un 2. 
postenis;  
25 «sākotnējais pa šu kapitāls» ir Direkt īvas 89/299/EEK 2. panta 1. punkt ā minētā 1., 2. 
un 3. poste ņa summa, no t ās atņemot 9., 10. un 11. poste ņa summu;  
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 26) punkts 
26.(s) kapitāls ir pašu kapit āls (līdzekļi);. 
 
Ð 93/6/EEC 2. panta 27) punkts 
(pielāgots) 
27. mainīto termiņu aprēķina, izmantojot I pielikuma 26. punkt ā noteikto formulu.  
 
Ø jauns 
Konsolidētas uzraudz ības piem ērošanas nol ūkiem, termins „ieguld ījumu brokeru 
sabiedrība” iekļauj atzītas trešo valstu ieguld ījumu brokeru sabiedr ības. 
Pirmās daļas e) apakšpunkta nol ūkā, finanšu instrumenti, ietver prim āros finanšu 
instrumentus vai naudas instrumentus, un atvasin ātos finanšu instrumentus, kuru 
vērtību aprēķina pēc pamata finanšu instrumenta cenas, likmes vai indeksa, vai p ēc 
kādas citas b āzes aktīva un ietver vismaz tos instrumentus, kas nor ādīti 
Direktīvas 2004/39/EK I Pielikuma C ieda ļā.  
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 7) un 
8) punkts (piel āgots) 
2. ⌦ Termini ⌫„mātes uzņēmumu s”, „meitas uz ņēmumu s”,⌦ „aktīvu pārvaldīšanas 
uzņēmus” ⌫ un „finanšu iest ādie” ⌦ ietver uz ņēmumus ⌫, kas  definēti saskaņā ar 
Direktīvas ⌦ [2000/12/EK] ⌫ 92/30/EEK 1. pantu;  ⌦ 4. pantā ⌫. 
 
LV 20   LV ⌦ Termini ⌫„«finanšu līdzdalības sabiedr ība»”, ⌦ „finanšu l īdzdalības sabiedr ība kādā 
dalībvalstī”, „ES m ātes finanšu l īdzdalības sabiedr ība” un „papildpakalpojumu 
uzņēmums” ⌫ ir finanšu iest āde, kuras meitasuz ņēmumi ir vien īgi vai galvenok ārt 
kredītiestādes, ieguld ījumu sabiedr ības vai citas finanšu iest ādes, no kur ām vismaz  viena ir 
kredītiestāde vai ieguld ījumu sabiedr ība ⌦ ietver uz ņēmumus, kas defin ēti 
Direktīvas [2000/12/EK] 4. pant ā, pie kam visas atsauces uz kred ītiestādēm uzskata par 
atsaucēm uz iestādēm. ⌫ 
 
Ø jauns 
3. Direkt īvas [2000/12/EK] piem ērošanas nol ūkā, grupām, uz kur ām attiecas 2. panta 
1. punkts un kuras neietver nevienu kred ītiestādi, attiecas š ādas definīcijas: 
 
Ð 2002/87/EK 26. pants 
(pielāgots) 
1.(a) „finanšu l īdzdalības sabiedr ība” ir finanšu iest āde, kuras meitasuz ņēmumi ir 
vienīgi vai galvenok ārt ieguldījumu sabiedr ības vai citas finanšu iest ādes, 
tostarp vismaz viena ir ieguld ījumu sabiedr ība, un kura nav jaukta finanšu 
kontrolakciju sabiedr ība atbilst īgi Eiropas Parlamenta un Padomes  Direktīvai 
2002/87/EK18;  
2. (b) „jauktas darb ības līdzdalības sabiedr ība” ir mātesuzņēmums, kas nav finanšu 
līdzdalības sabiedr ība, ieguld ījumu sabiedr ība vai jaukta finanšu kontrolakciju 
sabiedrība Direkt īvas 2002/87/EK noz īmē, starp kuras meitasuz ņēmumiem ir 
vismaz viena ieguld ījumu sabiedr ība,; 
3. (c) «„kompetent ās iestādes”» ir valsts varas iest ādes, kas likumiski vai 
administrat īvi ir pilnvarotas uzraudz īt ieguldījumu sabiedr ības,. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
⌦ II NODA ĻA ⌫  
SĀKUMKAPIT ĀLS 
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 24) punkts 
(pielāgots) 
4. pants 
1. «sākumkapitāls» ir Direkt īvas ⌦ [2000/12/EK] ⌫ 89/299/EEK 2.  ⌦ 57. ⌫ panta 1. 
punktā minētie 1. un 2. postenis  a) un b) punkts ā definētais kapitāls;. 
                                                 
18 OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp. 
 
LV 21   LV  
Ð 93/6/EEK 3. panta 1) un 
2) punkts (piel āgots) 
5. pants 
1. Ieguld ījumu sabiedr ībām, ⌦ kas neveic nek ādus darījumus ar finanšu instrumentiem 
uz sava r ēķina un neveic finanšu instrumentu emisiju tirg ū uz uzņēmuma saist ību pamata, 
bet ⌫ tās uzglabā klientu naudu un/vai v ērtspapīrus un sniedz vienu vai vair ākus no šiem 
pakalpojumiem, j ābūt ECU  ⌦ EUR ⌫ 125 000 s ākumkapit ālam: 
(a) ieguld ītāju rīkojumu pie ņemšanu un p ārsūtīšanu attiec ībā uz finanšu 
instrumentiem, ; 
(b) ieguldītāju rīkojumu izpildi attiec ībā uz finanšu instrumentiem, ; 
(c) atseviš ķu ieguldījumu portfe ļu pārvaldību finanšu instrumentos, . 
ar nosacījumu, ka t ās neveic nek ādus darījumus ar finan šu ins trumentiem uz sava 
rēķina un neveic finan šu instrumentu emisiju tirg ū uz uzņēmuma saist ību pamata.  
Pozīciju, kas nav ietvertas tirdzniec ības grāmatā, turēšanu finan šu instrumentos, lai 
ieguldītu pa šu kapitālu, neuzskata par dar ījumu pirm ās daļas vai 2. pun kta nolūkos. 
2. Kompetent ās iestādes tomēr drīkst ļaut ieguld ījumu sabiedr ībai, kura izpilda 
ieguldītāju rīkojumus par finanšu instrumentiem, glab āt šādus instrumentus uz savu r ēķinu, ja 
⌦ izpildīti šādi nosacījumi ⌫ : 
(a) šādu pozīciju cēlonis ir vien īgi sabiedr ības nespēja precīzi izpildīt ieguldītāju 
rīkojumus, ; 
(b) šādu pozīciju kopējā tirgus vērtība nepārsniedz 15 % no sabiedr ības sākuma 
kapitāla,; 
(c) sabiedr ība izpilda 18.,20. un 28. pant ā ⌦ noteiktās ⌫ uzliktās prasības,; un 
(d) šādām pozīcijām ir gadījuma un pagaidu raksturs un min ētā darījuma veikšanai 
atvēlētais laiks ir stingri ierobežots. 
Pozīciju, kas nav ietvertas tirdzniec ības grāmatā, turēšanu finanšu instrumentos, lai 
ieguldītu pašu kapit ālu, neuzskata par dar ījumu pirm ās daļas vai 3. punkta nol ūkos. 
3.2 Dalībvalstis var samazin āt 1. punkt ā minēto summu l īdz ECU  ⌦ EUR ⌫ 50000, ja 
sabiedrībai nav at ļauts turēt klientu naudu vai v ērtspapīrus, slēgt darījumus uz savu r ēķinu vai 
veikt emisiju tirg ū uz uzņēmuma saist ību pamata. 
 
Ð 93/6/EEK 3. panta 3) punkts 
(pielāgots) 
3. 3. Visām pārējām ieguldījumu sabiedr ībām sākumkapit ālam jābūt ECU 730000.  
 
LV 22   LV  
Ð 2004/39/EK 67. panta 2) punkts 
(pielāgots) 
6. pants 
4. Sabiedr ībām, kas min ētas 2. panta 2. punkta b) apakšpunkt ā, ⌦ Vietējām sabiedr ībām ⌫ 
jābūt sākuma kapit ālam EUR 50 000 apjom ā, ciktāl tās izmanto uz ņēmējdarbības vai 
pakalpojumu sniegšanas br īvību saskaņā ar ⌦ kā noteikts ar ⌫ Direktīvas 2004/39/EK 
31. vai 32. pantu. 
 
Ð 2004/39/EK 67. panta 3) punkts 
(pielāgots) 
7. pants 
Līdz Direkt īvas 93/6/EK p ārskatīšanai Ieguldījumu sabiedr ību, kas min ētas 2. ⌦ 3. ⌫ panta 
b) punkta (iii) apakšpunkt ā, segumam j ābūt izteiktam š ādi: 
(a) s ākuma kapit ālam EUR 50 000 apjom ā; 
(b) profesion ālās darbības civiltiesisk ās atbildības apdrošin āšanai, kura attiecas uz visu 
Kopienas teritoriju, vai k ādai citai sal īdzināmai garantijai attiec ībā uz saistībām, kas 
rodas profesion ālās nolaidības dēļ, un kura ir vismaz EUR 1 000 000 par katru 
prasību un kopum ā EUR 1 500 000 gad ā par visām prasībām; 
(c) t āda veida s ākuma kapit āla un profesion ālās darbības civiltiesisk ās atbildības 
apdrošināšanas apvienojumam, kas garant ē nodrošin ājuma līmeni, kurš l īdzvērtīgs 
iepriekš a) vai b) apakšpunkt ā minētajam nodrošin ājuma līmenim. 
Šajā punktā minētās summas regul āri pārskata Komisija, lai ņemtu vērā izmaiņas Eiropas 
patēriņa cenu indeks ā, ko public ē Eurostat, atbilstoši korekcij ām, kas izdar ītas saskaņā ar 4. 
panta 7. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā 2002/92/EK par apdrošin āšanas 
starpniecību19, brīdī, kad šīs korekcijas izdar ītas (*). 
⌦ 8. pants ⌫  
Ja 2. ⌦ 3. ⌫ panta 2.  1. punkta c)  (b)(iii)  apakšpunkt ā minētā ieguldījumu sabiedr ība ir arī 
reģistrēta saskaņā ar Direkt īvu 2002/92/EK, tai j āizpilda pras ības, kas noteiktas min ētās 
direktīvas 4. panta 3. punkt ā, un turklāt tai ir jābūt: 
(a) s ākuma kapit ālam EUR 25 000 apjom ā; 
(b) profesion ālās darbības civiltiesisk ās atbildības apdrošin āšanai, kura attiecas uz visu 
Kopienas teritoriju, vai k ādai citai sal īdzināmai garantijai attiec ībā uz saistībām, kas 
                                                 
19 OV L 9, 15.1.2003., 3. lpp. 
 
LV 23   LV rodas profesion ālās nolaidības dēļ, un kura ir vismaz EUR 500 000 par katru pras ību 
un kopum ā EUR 750 000 gad ā par visām prasībām; 
(c) t āda veida s ākuma kapit āla un profesion ālās darbības civiltiesisk ās atbildības 
apdrošināšanas apvienojumam, kas garant ē nodrošin ājuma līmeni, kurš l īdzvērtīgs 
iepriekš a) vai b) apakšpunkt ā minētajam nodrošin ājuma līmenim. 
 
Ð 93/6/EEK 3. panta 3) punkts 
(pielāgots) 
9. pants 
Visām pārējām ieguldījumu sabiedr ībām sākumkapit ālam jābūt ECU  ⌦ EUR ⌫ 730 000. 
 
Ð 93/6/EEK 3. panta 5) l īdz 
8) punkts (piel āgots) 
10. pants 
1. ⌦ Atkāpjoties no 5. panta 1. un 3. punkta, 6. un 9. panta, ⌫ Neatkarīgi no 1. līdz 4. 
punkta  dalībvalstis pirms š īs direktīvas ieviešanas var turpin āt atļaut to  esošoās ieguldījumu 
sabiedrībuas un sabiedr ībuas, kas min ētas ⌦ 6. pantā ⌫, darbību kas past āvējušas pirms  
⌦ 1995. gada 31. decembra ⌫ 4. punkt ā un kuru pašu kapit āls ir maz āks par sākotnējo 
kapitāla līmeni, kas noteikts ⌦ 5. panta 1. un 3. punkt ā, 6. un 9. pant ā ⌫ 1. līdz 4. punkt ā. 
Šādu sabiedr ību pašu kapit āla līmenis nedr īkst būt zemāks par atskaites l īmeni, ko apr ēķina 
pēc šīs Direktīvas ⌦ 1993/6/EEK ⌫ izziņošanas. Šis atskaites l īmenis ir pašu kapit āla 
ikdienas caurm ēra līmenis, kas apr ēķināts par sešiem m ēnešiem pirms apr ēķinu dienas. To 
aprēķina ik pa sešiem m ēnešiem attiec ībā uz iepriekš ējo periodu. 
2. Ja sabiedr ības, uz kuru attiecas 5.  ⌦ 1. ⌫ punkts, kontroli p ārņem fiziska vai 
juridiska persona, kas nav t ā, kas to kontrol ējusi iepriekš, š īs sabiedrības pašu kapit ālam jābūt 
vismaz tādā līmenī, kā noteikts ⌦ 5. panta 1. punkt ā, 5. panta 3. punkt ā, 6. un 9. pant ā ⌫ 1. 
līdz 4. punkt ā, izņemot šādus gadījumus : pirmo reizi p ēc ⌦ 1995. gada 31.decembra ⌫ šīs 
direktīvas ieviešanas , nododot īpašuma ties ības mantošanas k ārtībā, un saskaņā ar kompetentu 
iestāžu apstiprin ājumu uz laiku, kas nav ilg āks par 10 gadiem p ēc tiesību nodošanas.;  
(ii) mainoties dal ībnieku sast āvam, ja vismaz viens no dal ībniekiem paliek l īdz dienai, 
kad ievie š šo direktīvu, uz laiku, kas nav ilg āks par 10 gadiem p ēc šīs direktīvas 
ievie šanas. 
3. Noteiktos īpašos apst ākļos un ar kompetento iest āžu piekrišanu divu vai vair āku 
ieguldījumu sabiedr ību un/vai sabiedr ību, uz kur ām attiecas ⌦ 6. pants ⌫ 4. punkts , 
apvienošan ās gadījumā tās iznākumā radušās sabiedrības pašu kapit ālam tomēr nav jāsasniedz 
līmenis, kas noteikts ⌦ 5. panta 1. punkt ā, 5. panta 3. punkt ā, 6. un 9. pant ā ⌫ 1. līdz 4. 
punktā. Tomēr, ja nav sasniegts l īmenis, kas noteikts ⌦ 5. panta 1. punkt ā, 5. panta 
3. punktā, 6. un 9. pant ā ⌫ 1. līdz 4. punkt ā, jaunās sabiedrības pašu kapit āla līmenis nekad 
nedrīkst būt zemāks par apvienojušos sabiedr ību kopējo pašu kapit ālu apvienošan ās brīdī. 
 
LV 24   LV 4. Ieguld ījumu sabiedr ību un sabiedr ību, uz kur ām attiecas ⌦ 6. pants ⌫ 4. punkts , 
pašu kapit āls nedrīkst būt mazāks par līmeni, kāds noteikts 1. l īdz 5. punkt ā un 7. punkt ā 
⌦ 5. panta 1. punkt ā, 5. panta 3. punkt ā, 6. un 9. pant ā, 10. panta 1. punkt ā, 10. panta 
3. punktā ⌫ . 
Ja tas tom ēr ir maz āks, kompetent ās iestādes, ja ir pamatoti apst ākļi, var dot š ādām 
sabiedrībām ierobežotu laiku, lai nov ērstu trūkumus vai beigtu darb ību. 
 
Ø jauns 
III NODA ĻA 
TIRDZNIEC ĪBAS PORTFELIS 
11. pants 
1. Iest ādes tirdzniec ības portfel ī ir iekļautas visu finanšu instrumentu poz īcijas un preces, 
kuras uzglab ā, lai tirgotos, vai, lai nodrošin ātu citus tirdzniec ības portfe ļa elementus; t ām 
jābūt brīvām no ierobežojošiem nosac ījumiem attiec ībā uz to tirgussp ēju vai arī spēju tās 
nodrošināt. 
2. Poz īcijas, kuras uzglab ā, lai tirgotos, ir t ās pozīcijas, kuras apzin āti tiek uzglab ātas 
īstermiņa tālākai pārdošanai un/vai ar nol ūku iegūt peļņu no esoš ās vai paredz ētās īstermiņa 
cenu starp ības starp pirkšanas un p ārdošanas cen ām vai no cit ām cenu vai procentu likmju 
atšķirībām. Termins „poz īcijas” iek ļauj īpašuma poz īcijas un poz īcijas, kas raduš ās klientu 
apkalpošanas un tirgus veidošanas rezult ātā. 
3. Vēlme tirgoties ir j āpierāda ar strat ēģijām, darbības plāniem un proced ūrām, ko 
izveidojusi iest āde, kas saska ņā ar VII pielikuma A da ļu, pārvalda poz īciju vai portfeli.  
4. Lai p ārvaldītu savu tirdzniec ības portfeli atbilstoši VII pielikuma B da ļai, iestādes 
izveido un uztur sist ēmas un kontroles.  
5. Iekš ējo risku ierobežošanu var iek ļaut tirdzniec ības portfel ī; šādā gadījumā piemēro 
VII pielikuma C da ļu.  
 
LV 25   LV  
Ø jauns 
IV NODA ĻA 
PAŠU KAPIT ĀLS 
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 25) punkts 
(pielāgots) 
12. pants 
Sākotnējais pašu kapit āls ir 1., 2. un poste ņa, ⌦ punktu a) l īdz c) summa ⌫, no tās atņemot 
9., 10. un 11. poste ņu Direktīvas 89/299/EEK  ⌦ [2000/12/EK] 57. ⌫ 2. panta 1. punkt ā 
panta ⌦ punktus no i) l īdz k) ⌫. 
 
Ø jauns 
Vēlākais līdz 2009. gada 1. janv ārim, Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei 
atbilstošu priekšlikumu, lai groz ītu šo noda ļu. 
 
Ð 93/6/EEK V pielikuma pirm ā 
un otrā daļa (pielāgots) 
Ö jauns 
13. pants 
1. Ö Ievērojot šā panta 2. l īdz 5. punktu, k ā arī pantus no 14. l īdz 17.  , Iieguldījumu 
sabiedrību un kred ītiestāžu pašu kapit ālu definē ⌦ nosaka ⌫ saskaņā ar Direkt īvu 
89/299/EEK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫. 
Turklāt, pirmais apakšpunkts attiecas uz ieguld ījumu sabiedr ībām, kam nav viena no 
juridiskaj ām formām, kas min ētas 1. panta 1. punkt ā Padomes Ceturtaj ā direktīvā 
78/660/EEK. 
 
Ð 93/6/EEK V pielikuma 1) un 
otrā daļa, 2) līdz 5) punkts 
(pielāgots) 
Î1 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
4. pielikuma a) un b) punkti  
Ö jauns 
2. Î1 Neatkarīgi no  ⌦ Atkāpjoties no ⌫ 1. punkta kompetent ās iestādes var at ļaut tām 
iestādēm, kam jāizpilda pašu  kapitāla prasības, kas apr ēķinātas saskaņā ar ⌦ 21., no 28. l īdz 
32. pantiem un ⌫ ko nosaka  I, ⌦ un no III l īdz VI ⌫ II, III, IV, VI, VII un VIII  
pielikumam , izpildot vien īgi šīs prasības, vienīgi šim m ērķim izmantot alternat īvu pašu 
 
LV 26   LV kapitāla ⌦ noteikšanu ⌫ definīciju.  Neviena pašu kapit āla daļa, ko izmanto šim 
nolūkam, kas ir š ādi nodrošin āta, nevar tikt vienlaic īgi izmantota, lai izpild ītu citas paš u 
kapitāla prasības. 
Šī alternat īvā definīcija ⌦ noteikšana ⌫ ir poste ņu summa, kas nor ādīta 
turpmākajos punktos no a) l īdz c), atņemot d) punkt ā norādīto posteni;  definīcija 
iekļauj posteņus a), b) un c), atskaitot posteni d) , šā posteņa atskaitījumu atst ājot 
kompetentu iest āžu ziņā: 
(a) pašu kapit āls, kas defin ēts Direkt īvā 89/299/EEK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫, 
atskaitot tikai t ās pašas direkt īvas ⌦ 57. panta apakšpunktus no l) l īdz p) ⌫ 
2. panta 1. punkta 12. un 13. posteni , tām ieguldījumu sabiedr ībām, no kur ām 
prasa atskait īt no poste ņu a), b) un c) kopsummas š ā punkta posteni d); 
(b) iest ādes neto tirdzniec ības grāmatas ien ākumi no paredzamiem maks ājumiem 
vai dividend ēm, atskaitot neto zaud ējumus cit ā tās uzņēmējdarbībā ar 
nosacījumu, ka neviena no š īm summām nav jau iek ļauta šā punkta a) posten ī 
saskaņā ar Direkt īvas ⌦ [2000/12/EK] 57. panta b) vai k) apakšpunktiem ⌫ 
89/299/EEK 2. panta 1. punkta 2. v ai 11. posteni ; 
(c) subordin ēta aizņēmuma kapit āls un/vai 5. punkt ā minētie posteņi, ievērojot 
nosacījumus, kas noteikti 3. l īdz 7.  punktā ⌦ kā arī 4.un 14. pant ā ⌫; 
(d) nelikv īdi aktīvi, kā ⌦ paredzēts ⌫ definēts ⌦ 15. pantā ⌫ 8. punktā. 
3. 2. punkta c) apakšpunkt ā minētajam subordin ētam aizņēmuma kapit ālam jābūt vismaz 
divu gadu s ākuma termi ņam. To iemaks ā pilnībā, un aizņēmuma nol īgumā nevar būt neviena 
punkta, kas nosaka, ka noteiktos apst ākļos, izņemot iestādes likvid āciju, parāds būs jāatmaksā 
pirms nol īgtā atmaksas datuma, ja vien atmaksu neapstiprina kompetentas valsts iest ādes. 
Nevar tikt atmaks āts ne pamatkapit āls, ne procenti š ādam subordin ētam aizņēmuma 
kapitālam, ja š āds atmaks ājums noz īmētu to, konkr ētās iestādes pašas kapit āls kopum ā ir 
mazāks par 100 % no ⌦ šādas ⌫ iestādes kopējām normām. 
Turklāt iestāde dara kompetent ām iestādēm zināmus visus atmaks ājumus šādam 
subordinētam aizņēmuma kapit ālam, tiklīdz tās pašas kapit āls ir mazāks par 120 % 
no tās kopējām ⌦ kapitāla ⌫ normām. 
4. Iepriekš 2. punkta c) apakšpunkt ā minētais subordin ētais aizņēmuma kapit āls nedrīkst 
pārsniegt 150 % maksimumu no s ākotnējā pašu kapit āla, kas paredz ēts, lai izpild ītu prasības, 
⌦ kas aprēķinātas saskaņā ar 21., pantu un no 28. l īdz 32. pantiem un ⌫ kas izklāstītas no I, 
II, III , ⌦ līdz ⌫ IV, VI, VII un VIII  pielikumam , un drīkst sasniegt šo maksimumu tikai 
īpašos gad ījumos, kas attiec īgām iestādēm ir pieņemami. 
5. Kompetent ās iestādes drīkst ļaut iestādēm aizstāt 3. un 4. punkt ā ⌦ 2. punktā 
c) apakšpunkt ā ⌫ minēto subordin ēto aizņēmuma kapit ālu ar Direkt īvas ⌦ [2000/12/EK] 
57. panta apakšpunktiem no d) l īdz h) ⌫ 89/299/EEK 2. pant a 1. punkta 3. un 5. l īdz 8. 
posteni . 
 
LV 27   LV  
Ð 98/31/EK 4. pielikuma 
c) punkts (piel āgots) 
14. pants 
1. Kompetent ās iestādes var at ļaut ieguld ījumu sabiedr ībām pārsniegt ⌦ 13. panta 
4. punktā ⌫ 4. punkt ā noteiktos  ⌦ paredzētos ⌫ griestus subordin ētām aizņēmuma 
kapitālam, ja tās atzīst, ka tas ir piesardz īgi adekvāts, un ar nosac ījumu, ka š āda subordin ēta 
aizņēmuma kapit āla summa un 5. punkt ā ⌦ 13. panta 5. punkt ā ⌫ minētie poste ņi 
nepārsniedz 200 % no s ākotnējā pašu kapit āla, kas ir paredz ēts, lai izpild ītu prasības, kas 
aprēķinātas saskaņā ar ko uzliek  ⌦ 21., no 28. l īdz 32. pantiem un ⌫ I, II, III, IV, VI, VII 
un VIII  ⌦ III līdz IV ⌫ pielikumiems , vai 250 % no t ās pašas summas, ja, apr ēķinot pašu 
kapitālu, ieguld ījuma sabiedr ības atskaita ⌦ 13. panta 2. punkta ⌫ 2.d posteni, kas min ēts 
2. punktā. 
2. Kompetent ās iestādes var at ļaut pārsniegt kred ītiestādēm ⌦ 13. panta 4. punkt ā ⌫ 4. 
punktā noteiktos  paredzētos griestus subordin ētām aizņēmuma kapit ālam, ja tās atzīst, ka tas 
ir piesardz īgi adekvāts, un ar nosac ījumu, ka š āda subordin ēta aizņēmuma kapit āls un no 
4.līdz 8. postenim  Direktīvas [2000/12/EK] ⌦ 57. ⌫ panta ⌦ no d) līdz h) apakšpunkti ⌫ 
5. punktā minētie posteņi nepārsniedz 250 % no s ākotnējā pašu kapit āla, kas ir paredz ēts, lai 
izpildītu prasības, kas apr ēķinātas saskaņā ar ⌦ no 28. līdz 32. pantiem un ⌫ ko uzliek  I, II, 
III, IV, VI, VII un VIII  ⌦ un no III l īdz IV ⌫ pielikumiem .  
 
Ð 93/6/EEK V pielikuma 
8) punkts (piel āgots) 
15. pants 
Nelikvīdos aktīvos, ⌦ kas minēti 12. panta 2. punkta d) apakšpunkt ā, ietilpst: ⌫  
(a) materi ālie fiksētie aktīvi, (izņemot to da ļu, kādā zemi un ēkas var attiecin āt uz 
aizdevumu, kuru tie nodrošina) ; 
(b) līdzdalība (asociācija) kred īta un finanšu iest ādēs, ieskaitot pak ārtotas pras ības 
tām, ko var iek ļaut šādu ⌦ šo ⌫ iestāžu pašu kapit ālā, ja vien t ās nav 
atskaitītas saska ņā ar Direkt īvas ⌦ [2000/12/EK] 57. panta apakšpunktiem 
no l) līdz p) ⌫ 89/299/EEK  2. panta 1. punkta 12. un 13. posteni  vai saska ņā 
ar šīs ⌦ direktīvas ⌫ pielik uma 9. punkta iv ) 15. panta d) apakšpunktu. 
(c) turējumi un citi ieguld ījumi, kas nav viegli p ārdodami, uz ņēmumos, kuri nav 
kredītiestādes, un cit ās finanšu iest ādēs; 
(d) iztrūkumi filiālēs (meitas uz ņēmumos);  
(e) citi depoz īti, izņemot depoz ītus, kurus 90 dienu laik ā iespējams atmaks āt, kā 
arī izņemot maks ājumus, kas saist īti ar norm ētajiem termi ņa vai iesp ēju 
līgumiem;  
 
LV 28   LV (f) citi aizdevumi un citas summas, kas pien ākas, izņemot tos, kuri j āsamaksā 90 
dienu laik ā; 
(g) reāli krājumi, ja vien uz tiem ⌦ jau ⌫ neattiecas kapit āla pietiekam ības 
prasības, ⌦ kas ir vismaz tikpat stingras ka t ās, kas paredz ētas no 18. l īdz 
20. pantam ⌫. ko uzliek 4. panta 2. punkts, ar nosac ījumu, ka š īs prasības ir 
tikpat sting ras kā tās, kuras uzliek 4. panta 1. punkta iii) apakšpunkts . 
 
Ð 93/6/EEK V pielikuma 
8) punkta otrais ievilkums, otr ā 
daļa (pielāgots) 
⌦ Apakšpunkta b) noz īmē, ⌫ Jja akcijas kred ītiestādēs vai finanšu iest ādēs tur uz 
laiku finanšu pal īdzības nolūkā tālab, lai reorganiz ētu vai gl ābtu šo iest ādi, 
kompetentas iest ādes var atteikties no š ā noteikuma. T ās var atteikties no t ā attiecībā 
uz tām akcijām, kas ir iek ļautas ieguld ījumu sabiedr ības tirdzniec ības grāmatā,. 
 
Ð 93/6/EEK V pielikuma 
9) punkts (piel āgots) 
16. pants 
9. Ieguldījumu sabiedr ības, kas ir iek ļautas  uz kurām grupā ⌦ kurai ir pieš ķirts ⌫ attiecas  
saistību atbrīvojums, saska ņā ar ⌦ 22. ⌫ kas aprakstīts 7. panta u 4. punktā, pašu kapit ālu 
aprēķina saska ņā ar ⌦ 13. līdz 15. pantiem ⌫ ievērojot, ka  1. līdz 8. punktu, ar  šādiem 
labojumiem : 
(a)(i)  atskaita nelikv īdos aktīvus, kas min ēti 2. punkta  ⌦ 13. panta 2. punkta 
d) apakšpunkt ā ⌫; 
(b)(ii)  2. punkta  ⌦ 12. panta 2. punkta ⌫ a) apakšpunkt ā minētais izņēmums 
neattiecas uz t ām 12. un 13. poste ņa sastāvdaļām, kas min ētas Direkt īvas 
⌦ [2000/12/EK] ⌫ 89/299/EEK  ⌦ 57. panta punktos no l) l īdz p) ⌫ 2. 
panta 1. punkt ā, kuras ieguld ījumu sabiedr ība uztur attiec ībā uz uzņēmumiem, 
kuri ieļauti konsolid ācijā, kā noteikts š īs direktīvas ⌦ 2. ⌫ 7. panta ⌦ 1. ⌫ 
2. punktā; 
(c)ierobežojumus, kas min ēti Direkt īvas ⌦ [2000/12/EK] ⌫ 89/299/EEK  6. 
⌦ 66. ⌫ panta 1. punkta a) un b) apakšpunkt ā, aprēķina ar sākotnējo pašu 
kapitālu, atņemot 12. un 13. poste ņa Direktīvas ⌦ [2000/12/EK] ⌫ 
89/299/EEK  2. ⌦ 57. ⌫ panta ⌦ punktu, no l) l īdz p), ⌫ sastāvdaļas, kas 
minētias 1. punkta ii) apakšpunkt ā ⌦ b) apakšpunkt ā ⌫, kas ir min ēto 
uzņēmumu sākotnējā pašu kapit āla sastāvdaļa; 
(d)(iv)  ⌦ tās ⌫ 12. un 13. poste ņa sastāvdaļas, kas min ētas Direkt īvas 89/299/EEK  
⌦ [2000/12/EK] 57. ⌫ panta apakšpunkt āos ⌦ no l) līdz p) ⌫ 2. panta 1. 
punkta iii),  kas minētas c) apakšpunkt ā, atskaita no s ākotnējā pašu kapit āla, 
nevis no visu poste ņu kopsummas, k ā noteikts t ās pašas  šīs direktīvas 6.  
⌦ 66. ⌫ panta 1. punkta c) apakšpunkt ā, šā pielikuma , jo īpaši ⌦ šīs 
 
LV 29   LV direktīvas 13. panta, 4. punkta, 13. panta 5. punkta un 14. panta ⌫ 4. līdz 7. 
punkta , vajadzībām. 
 
Ø jauns 
17. pants 
1. Ja iest āde II pielikuma noz īmē aprēķina riska sv ērto vērtību atbilstoši Direkt īvas 
[2000/12/EK] no 84. l īdz 89 .pantu noteikumiem, tad uz apr ēķiniem, saska ņā ar Direkt īvas 
[2000/12/EK] VII 1. da ļas 4. apakšnoda ļu, attiecas š ādi noteikumi:  
(a) vērtības korekcijas, ko veic, lai ņemtu vērā darījumu partnera kred īta kvalitāti, 
var iekļaut vērtību korekciju un uzkr ājumu kopsumm ā, kas ir izveidota 
II pielikum ā norādītajiem riskiem; 
(b) ņemot vērā kompetento iest āžu apstiprin ājumu, ja dar ījumu partnera kred īta 
risks, nov ērtējot pozīciju tirdzniec ības grāmatā, ir atbilstoši ņemts vērā, 
paredzamie zaud ējumi attiec ībā uz darījuma partnera risku ir nulle. 
a) punkta noz īmē šādām iestādēm minētās vērtību korekcijas neiek ļauj nekādos citos 
pašu resursos, k ā tikai tajos, kas ir saska ņā ar šo daļu. 
2. Šis pants nosaka, ka piem ērojami Direkt īvas [2000/12/EK] 153. un 154. pants. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
⌦ V NODA ĻA ⌫ 
⌦ 1. IEDAĻA ⌫ 
NOTEIKUMI  PRET  RISKIEM 
 
Ð 93/6/EEK 4. panta 1) punkta 1. 
daļa (pielāgots) 
Ö jauns 
18. pants 
1. Kompetent ās iestādes prasa, lai  iIestādēmes Ö ir  uzrādītu pašu kapit ālus, kas 
vienmēr ir lielāks vai vien āds ar: 
 
LV 30   LV  
Ð 98/31/EK 1. panta 2. punkts 
(pielāgots) 
i) (a) kapitāla normat īviem, ko to tirdzniec ības grāmatas uzņēmējdarbībai aprēķina 
saskaņā ar ⌦ metodēm un veidiem, kas izkl āstīti no 28. l īdz 32. pantam un ⌫ 
I, II un VI pielikum āu, vajadzības gadījumā ar VIII  pielikum āu; 
ii) (b) kapitāla normat īviem, ko visai to uz ņēmējdarbībai aprēķina saska ņā ar 
⌦ metodēm un veidiem, kas izkl āstīti ⌫ III un VII  ⌦ IV ⌫ pielikum āu un 
vajadzības gadījumā ar VIII  pielikum āu. 
 
Ð 93/6/EEK 4. panta 1. punkta 
(iii) un (iv) apakšpunkts (piel āgots) 
(iii) kapitāla prasībām, ko uzliek Direkt īva 89/647/EEK visai uz ņēmējdarbībai, izņemot 
darījumus tirdzniec ības grāmatā un nelikv īdus aktīvus, ja tos atskaita  no pa šu 
kapitāla saskaņā ar V pielikuma 2. punkta d) apak špunktu;  
(iv) kapitāla prasībām, ko uzliek 2. punkts.  
 
Ð 93/6/EEK 4. panta 1. punkta 
(iii) līdz (iv) apakšpunkts, otr ā daļa 
Neatkarīgi no i) - iv) apak špunktā minēto kapitāla pietiekam ības normu lieluma ieguld ījumu 
sabiedrības pa šu kapitāla norma nekad nedr īkst būt mazāka par lielumu, kas noteikts IV 
pielikumā. 
 
Ð 93/6/EEK 4. panta 2) l īdz 
5) punkts 
2. Kompetent ās iestādes prasa, lai iest ādes ar pietiekamu pa šu kapitālu se gtu riskus, kas rodas 
no uzņēmējdarbības, kura neietilpst ne šīs direktīvas, ne Direkt īvas 89/647/EEK darb ības 
jomā, un kurus uzskata par l īdzīgiem tiem riskiem, uz kuriem attiecas min ētās direktīvas. 
3. Ja iest ādes pa šu kapitāla apmērs kļūst mazāks par 1.  punktā uzlikto pa šu kapitāla 
pietiekam ības normu, kompetent ās iestādes nodro šina, ka attiec īgā iestāde veic piem ērotus 
pasākumus, lai tr ūkumus pēc iespējas ātrāk novērstu. 
4. Kompetent ās iestādes prasa, lai iest ādes izveidotu sist ēmas, kā uzraudzīt un kon trolēt 
procentu likmju risku visai savai uz ņēmējdarbībai, un uz šīm sistēmām ir attiecin āma 
kompetento iest āžu pārraudzība. 
5. Iestādēm jāapliecina kompetentaj ām iestādēm, ka tās izmanto sist ēmas, kas vienm ēr ļauj ar 
pienācīgu precizit āti aprēķināt to fina nsiālo stāvokli.  
 
LV 31   LV  
Ð 93/6/EEK 4. panta 6) punkts 
(pielāgots) 
2. Neatkar īgi ⌦ Atkāpjoties no ⌫ no 1. punkta kompetent ās iestādes drīkst ļaut 
iestādēm aprēķināt kapitāla normas tirdzniec ības grāmatas uz ņēmējdarbībai saska ņā ar 
Direktīvu 89/647/EEK, nevis š īs direktīvas I un II pielikumu, ar nosac ījumu, ka  
⌦ Direktīvas [2000/12/EK] 75. panta a) apakšpunktu un š īs direktīvas II pielikuma 6., 7., 8., 
un 10., punktu ⌫ nevis saska ņā ar šīs Direktīvas I un II pielikumu, ja tirdzniec ības grāmatas 
uzņēmējdarbība atbilst ⌦ šādām ⌫ turpmāk izklāstīto prasībām : 
i) (a) šāda tirdzniec ības grāmatas uz ņēmējdarbība parasti nep ārsniedz 5% no to 
kopējās uzņēmējdarbības; 
ii) (b) to tirdzniec ības grāmatas kop ējās pozīcijas parasti nep ārsniedz 15 miljonus 
ECU  ⌦ EUR ⌫ ; un 
iii)(c) šādu iestāžu tirdzniec ības grāmatas uzņēmējdarbība nekad nep ārsniedz 6% no 
to kopējās uzņēmējdarbības un to tirdzniec ības grāmatas kop ējās pozīcijas 
nekad nep ārsniedz 20 miljonus ECU  ⌦ EUR ⌫ . 
 
Ð 93/6/EEK 4. panta 7) punkts 
(pielāgots) 
3. Lai apr ēķinātu tirdzniec ības grāmatas uz ņēmējdarbības attiec ību pret kop ējo 
uzņēmējdarbības apm ēru, kas min ēts 6 . ⌦ 2 ⌫ punkta i) un iii)  ⌦ a) un c) 
apakšpunktos  ⌫, kompetent ās iestādes var izmantot vai nu kop ējo bilances un ārpusbilances 
operāciju apjomu, pe ļņas un zaud ējumu pārskatu, attiec īgās iestādes pašu kapit ālu, vai visu šo 
kritēriju kopumu. Kad bilances un ārpusbilances dar ījumu apjoms ir nov ērtēts, parāda 
instrumentu v ērtību nosaka p ēc to tirgus cen ām vai pamatv ērtības, pašu kapit āla vērtību - pēc 
tā tirgus cenas, un atvasin ājumu vērtību - saska ņā ar to pamatojuma instrumentu nomin ālo vai 
tirgus vērtību. Garās un īsās pozīcijas summ ē neatkarīgi no to zīmes. 
 
Ð 93/6/EEK 4. panta 8) punkts 
(pielāgots) 
4. Jāa kāda iestāde ilgāku laiku p ārsniedz vienu vai abus ierobežojumus, ko uzliek 6.  
⌦ 2. ⌫ punkta i) un ii)  ⌦ a) un b) ⌫ apakšpunkti , vai vienu vai abus ierobežojumus, ko 
uzliek 6.  ⌦ 2. ⌫ punkta iii)  ⌦ c) ⌫ apakšpunkts, tai ir j āizpilda 4. panta 1. punkta 
⌦ a) ⌫ i) apakšpunkta pras ības, nevis Direkt īvas 89/647/EEK  ⌦ [2000/12/EK] 75. panta 
a) apakšpunkta ⌫ prasības attiec ībā uz savas tirdzniec ības grāmatas uz ņēmējdarbības 
darījumiem, un par to j āziņo kompetentajai iest ādei. 
 
Ø jauns 
19. pants 
1. Saska ņā ar I pielikuma 14. punktu, par āda vērtspapīriem, ko izdevusi viena un t ā pati 
iestāde un kas izteikti un finans ēti vietējā valūtā, pēc dalībvalsts ieskatiem var noteikt 0% 
svērumu.  
 
LV 32   LV  
Ð 93/6/EEK 11. panta 2) punkts 
(pielāgots) 
2. Neatkar īgi⌦ Atkāpjoties no ⌫ no I pielikuma ⌦ 13. un ⌫ 14. punkta,  dalībvalstis 
var noteikt īpaša riska pras ības visām obligācijām, kuru sv ērums ir 10 %  ⌦ uz kurām 
attiecas ⌫ saskaņā ar Direktīvas ⌦ [2000/12/EK] IV pielikuma 1. sada ļas no 65. l īdz 67. 
punkti ⌫ 89/647/EEK 11. panta 2. punktu , kas vien ādi ar pusi no  konkrētā riska pras ībāmas, 
ko piemēro kvalific ētiem poste ņiem, kuriem ir t āds pats atlikušais termi ņš, kā šādai 
obligācijai ⌦ ko samazina atbilst īgi Direkt īvas [2000/12/EK] VI pielikuma 1. sada ļas 68. 
punktā dotajiem procentiem ⌫. 
 
Ø jauns 
3. Ja, atbilstoši I pielikuma 52. punkt ā norādītajam, kompetent ā iestāde apstiprina k ādu 
trešās valsts kop ējo ieguld ījumu uz ņēmumu (CIU)  par piem ērotu, citas dal ībvalsts 
kompetent ā iestāde var izmantot šo atzinumu, pati neveicot savu nov ērtējumu. 
20. pants 
1. Atbilst īgi šīs direktīvas šā panta 2., 3. un 4. punktam un 34. pantam, Direkt īvas 
[2000/12/EK] 75. panta pras ības attiecas ieguld ījumu brokeru sabiedr ībām. 
2. Atk āpjoties no 1. punkta, kompetent ās iestādes drīkst ļaut tām ieguldījumu brokeru 
sabiedrībām, kurām nav pieš ķirta atļauja sniegt Direkt īvas 2004/39/EK I pielikuma B ieda ļas 
3. un 6. punkt ā uzskaitītos ieguld ījumu pakalpojumus, uzr ādīt pašu kapit ālu, kas ir liel āks vai 
vienāds ar vismaz vienu no šeit zem āk minētajām summām: 
(a) kapit āla prasību summu, kas atbilst Direkt īvas [2000/12/EK] 75. panta no a) 
līdz c) punktiem;  
(b) šīs direktīvas 21. pant ā norādīto summu. 
3. Atk āpjoties no 1. punkta, kompetent ās iestādes drīkst ļaut tām ieguldījumu brokeru 
sabiedrībām, kuras, lai gan tur s ākumkapit ālu kā tas norādīts 9. pant ā, tomēr ierindojas 
turpmāk nosauktaj ās kategorij ās, uzrādīt pašu kapit ālu, kas ir liel āks vai vien āds ar summu, ko 
veido kapit āla prasība, kuru apr ēķina saska ņā ar pras ībām, kas uzskait ītas 
Direktīvas [2000/12/EK] 75. panta punktos no a) l īdz c), un summa, kas noteikta š īs 
Direktīvas 21. pant ā. 
(a) ieguld ījumu brokeru sabiedr ības, kas uz pašu r ēķina veic dar ījumus, izpildot 
vai veicot klienta pas ūtījumu, vai ar m ērķi iekļūt ieskaites un nor ēķinu sistēmā 
vai atzītā biržā, ja tās darbojas a ģentūras statusā, vai izpilda klienta pas ūtījumu;  
(b) ieguld ījumu brokeru sabiedr ības: 
(i) kas netur klientu naudu vai v ērtspapīrus, 
(ii) kas veic dar ījumus vien īgi uz pašu r ēķina; 
(iii) kam nav ārējo klientu; 
 
LV 33   LV (iv) kuru nor ēķini un dar ījumu izpilde ir mijieskaita iest ādes, kas šos 
darījumus garant ē, pārziņā. 
4. Visi p ārējie noteikumi, attiec ībā uz operacion ālo risku, kas ir izkl āstīti 
Direktīvas [2000/12/EK] V pielikum ā, joprojām attiecas uz 2. un 3. punkt ā minētajām 
ieguldījumu brokeru sabiedr ībām. 
 
Ð 93/6/EEK IV pielikums 
(pielāgots) 
21. pants 
Ieguldījumu firm ām sabiedrībām prasa uztur ēt pašu kapit ālu, kas ir vien āds ar ceturto da ļu no 
iepriekšējā gada fiks ētajiem pieskait āmajiem izdevumiem. 
Kompetentas valsts iest ādes var piel āgot šo normat īvu, ja kopš iepriekš ējā gada sabiedr ības 
uzņēmējdarbībā ir būtiskas pārmaiņas. 
Ja sabiedr ība nav pabeigusi gada uz ņēmējdarbību, ieskaitot t ā sākuma dienu, pras ības ir 
ceturtā daļa no fiksēto pieskait āmo izdevumu lieluma, kas ir pl ānots uzņēmējdarbībai, ja vien 
valsts iest ādes neprasa š ā plāna pielāgojumu. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
⌦ 2. IEDAĻA KONSOLID ĒTA PRAS ĪBU PIEM ĒROŠANA  ⌫  
 
Ø jauns 
22. pants 
1. Kompetent ās iestādes, kuras aicin ātas vai pilnvaro tas veikt konsolid ētu uzraudz ību 
grupām, uz kur ām attiecas 2. pants, atseviš ķos gadījumos var atteikties no konsolid ētas 
kapitāla prasību piemērošanas ar nosac ījumu, ka: 
(a) katra, š ādas grupas ieguld ījumu brokeru sabiedr ība, izmanto 16. pant ā sniegto 
pašu kapit āla definīciju; 
(b) uz vis ām šādas grupas ieguld ījumu brokeru sabiedr ībām attiecas 20. panta 2. 
un 3. punkts; 
(c) katra š ādas grupas ieguld ījumu brokeru sabiedr ība individu āli atbilst 
18. un 20. panta uzliktaj ām prasībām un vienlaic īgi atskaita no pašu kapit āla 
jebkuras iesp ējamās saistības par labu ieguld ījumu brokeru sabiedr ībām, 
finanšu iest ādēm, aktīvu pārvaldīšanas uz ņēmumiem, papildpakalpojumu 
uzņēmumiem, kurus pret ējā gadījumā konsolidētu; 
(d) jebkura finanšu l īdzdalības sabiedr ība, kas ir m ātesuzņēmums kādai šādas 
grupas ieguld ījumu brokeru sabiedr ībai, tur vismaz tik daudz pašu kapit ālu, kas 
 
LV 34   LV šeit definēts kā Direktīvas [2000/12/EK] 57. panta punktu no a) l īdz h) summa, 
kā summa, kas atbilst pilnai jebkuras l īdzdalības, pakārtotu pras ījumu un 
instrumentu, kas min ēti Direktīvas [2000/12/EC]. 57. pant ā, uzskaites v ērtībai, 
attiecībā uz ieguld ījumu brokeru sabiedr ībām, finanšu iest ādēm aktīvu 
pārvaldīšanas uz ņēmumiem, papildpakalpojumu uz ņēmumiem, ko pret ējā 
gadījumā konsolid ētu, un kop ējais neparedz ēto izdevumu saist ības apjoms 
ieguldījumu brokeru sabiedr ībām, par labu finanšu iest ādēm aktīvu 
pārvaldīšanas uz ņēmumiem, papildpakalpojumu uz ņēmumiem, ko pret ējā 
gadījumā konsolidētu; 
Ja pirmās daļas nosacījumi ir izpild īti, katrai ieguld ījumu brokeru sabiedr ībai ir 
sistēma, lai grupas ietvaros uzraudz ītu un kontrol ētu visu finanšu l īdzdalības 
sabiedrību, ieguld ījumu brokeru sabiedr ību, finanšu iest āžu, aktīvu pārvaldīšanas 
uzņēmumu un papildpakalpojumu uz ņēmumu kapit āla avotus un finans ējumu. 
2. Atk āpjoties no no 1. punkta, kompetent ās iestādes drīkst ļaut finanšu l īdzdalības 
sabiedrībām, kas ir m ātes uzņēmums kādai šādas grupas ieguld ījumu brokeru sabiedr ībai, 
izmantot v ērtību, kas ir zem āka, par 1. punkta d) apakšpunkt ā aprēķināto, bet ne zem āka par 
18. un 20. pant ā individu āli uzlikto summu ieguld ījumu brokeru sabiedr ībām, finanšu 
iestādēm aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumiem, papildpakalpojumu uz ņēmumiem, ko pret ējā 
gadījumā konsolid ētu un kop ējais neparedz ēto izdevumu saist ības apjoms ieguld ījumu 
brokeru sabiedr ībām, par labu finanšu iest ādēm aktīvu pārvaldīšanas uz ņēmumiem, 
papildpakalpojumu uz ņēmumiem, ko pret ējā gadījumā konsolid ētu. Šajā punktā finanšu 
institūciju, aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumu, papildpakalpojumu uz ņēmumu kapit āla prasība ir 
nosacīta kapitāla prasība. 
 
Ð 93/6/EEK 7. panta 5) un 
6) punkts (piel āgots) 
23. pants 
Kompetentaj ām iestādēm jāprasa, lai grup ā esošās ieguldījumusabiedr ības, kuras atbr īvotas 
no saistībām saskaņā ar 20 . ⌦ 22 ⌫ punkta noteikumiem, zi ņotu par šiem riskiem, ieskaitot 
riskus, kas saist īti ar to kapit āla struktūru, avotiem un finans ējumu, kas var ētu apdraud ēt to 
finansiālo stāvokli. Ja kompetent ās iestādes pēc tam uzskata, ka šo ieguld ījumu sabiedr ību 
finansiālais stāvoklis nav pietiekami aizsarg āts, tās pieprasa š īm sabiedr ībām veikt 
pasākumus, vajadz ības gadījumā arī ierobežojot kapit āla nodošanu no š ādām sabiedr ībām 
grupas dal ībniekiem. 
Ja kompetent ās iestādes neizpilda pien ākumu veikt konsolid ētu uzraudz ību, kas noteikta 
⌦ 22. pantā ⌫ 4. punkt ā, tām jāveic citi piem ēroti pasākumi, lai uzraudz ītu visas grupas 
risku, proti, riska dar ījumus, ieskaitot visus uz ņēmumus, kuri neatrodas dal ībvalstī. 
 
Ø jauns 
Ja kompetent ās iestādes neizpilda pien ākumu veikt konsolid ētu uzraudz ību, kas noteikta 
22. punkt ā, individu āli turpina piem ērot Direkt īvas [2000/12/EK] V sada ļas 5. noda ļu un, 
attiecībā uz ieguld ījumu brokeru sabiedr ību uzraudz ību, individu āli turpina piem ērot 
Direktīvas [2000/12/EK] 124. pantu. 
 
LV 35   LV  
Ð 93/6/EK 7. panta 7) l īdz 
9) punkts 
7. Dalībvalstis atsevi šķi vai daļēji vienoti var atcelt pras ību piemērošanu, kas uzliktas 4. un 5. 
pantā, iestādei, kura, b ūdama mātes uzņēmums, ir pak ļauta konsolid ētai uzra udzībai, kā arī 
visiem šādas iestādes meitas uz ņēmumiem, kas ir pak ļauti dalībvalstu at ļaujām un uzraudz ībai 
un uz kuriem attiecas konsolid ēta tās iestādes uzraudz ība, kura ir to m ātes uzņēmums.  
Tās pašas tiesības atteikties j āpiešķir, ja mātes uzņēmums ir  finan šu pārvaldītāja sabiedr ība, 
kuras galven ā mītne atrodas taj ā pašā dalībvalstī, kur iestāde, ar nosac ījumu, ka t ā pakļauta 
tādai pa šai uzraudz ībai kā kredītiestādes vai ieguld ījumu sabiedr ības, jo īpaši prasībām, ko 
uzliek 4. un 5. pants.  
Abos gad ījumos, ja tiek īstenotas ties ības atteikties, j āveic pasākumi, lai grup ā nodro šinātu 
pietiekamu pa šu kapitāla pie šķiršanu. 
8. Ja iest āde, kuras m ātes uzņēmums ir iest āde, kas ir at ļauta un atrodas cit ā dalībvalstī, 
kompetent ās iestādes, kas izsniegu šas šo atļauju, šai iestādei atsevi šķi vai, vajadz ības 
gadījumā, daļēji vienoti  piemēro noteikumus, kas izkl āstīti 4. un 5. pant ā. 
9. Neatkar īgi no 8. punkta, kompetent ās iestādes, kas ir atbild īgas par tāda meitas uz ņēmuma 
atļaušanu, kura m ātes uzņēmums ir iest āde, ar divpus ēju nolīgumu var dele ģēt atbildību par 
meitas uz ņēmuma kapit āla pietiekam ības un riska dar ījumu uzraudz īšanu kompetentaj ām 
iestādēm, kuras at ļāvušas un uzrauga m ātesuzņēmumu. Komisija j āinformē par šādu 
nolīgumu esam ību un to saturu. Šādu inform āciju tā nodod citu dal ībvalstu kompetentaj ām 
iestādēm, Banku konsultat īvajai padomei un Padomei, iz ņemot gadījumu, ja t ās ir grupas, uz 
kurām attiecas 3. punkts.  
 
Ø jauns 
24. pants 
Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, kompetent ās iestādes var atbr īvot ieguld ījumu brokeru 
sabiedrības no šeit noteikt ās konsolid ētās kapitāla prasības, ar nosac ījumu, ka visas š īs grupas 
ieguldījumu brokeru sabiedr ības pieder pie ieguld ījumu brokeru sabiedr ībām, kas min ētas 
20. panta 2. punkt ā, un grupā nav iekļautas kred ītiestādes. 
Ja pirmās daļas prasības ir izpild ītas, mātesuzņēmumam j āuzrāda pašu kapit āls, kas vienm ēr ir 
lielāks vai vien āds ar augst āko no šādām divām konsolid ētām prasībām, kas apr ēķinātas kā 
norādīts šīs nodaļas 3. iedaļā; 
(a) kapitāla prasību summa, kas ietverta Direkt īvas [2000/12/EK] 75. panta no a) 
līdz c) punktos; 
(b) 21. pantā noteiktā summa. 
 
LV 36   LV 25. pants 
Atkāpjoties no 2. panta 2. punkta, kompetent ās iestādes var atbr īvot ieguld ījumu brokeru 
sabiedrības no šeit noteikt ās konsolid ētās kapitāla prasības, ar nosac ījumu, ka visas š īs grupas 
ieguldījumu brokeru sabiedr ības pieder pie ieguld ījumu brokeru sabiedr ībām, kas min ētas 
20. panta 2. un 3. punkt ā, un grupā nav iekļautas kred ītiestādes.  
Ja pirmās pakārtotās daļas prasības ir izpild ītas, mātes ieguld ījumu brokeru sabiedr ībai 
jāuzrāda pašu kapit āls, kas vienm ēr ir lielāks vai vien āds par pras ību summu, kas ieg ūta, 
summējot še turpm āk konsolid ētās prasības, kas apr ēķinātas saskaņā ar šīs nodaļas 3. ieda ļu: 
prasības attiec ībā uz pašu kapit ālu, kas paredz ētas Direkt īvas [2000/12/EK] 75. panta a) l īdz 
c) apakšpunkt ā un 21. pant ā paredzētā summu.  
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
⌦ 3. IEDAĻA ⌫ 
CALCULATING  ⌦ KONSOLID ĒTU PRAS ĪBU APRĒĶINĀŠANA  ⌫ 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 4. punkts 
(pielāgots) 
26. pants 
1. Ja 20. un  22. punkt ā paredzētās atteikšan ās tiesības netiek izmantotas, kompetent ās 
iestādes tālab, lai apr ēķinātu I un VIII  pielikum ā norādītās kapitāla normas un konsolid ētos 
riska dar ījumus klientiem, kas noteikti ⌦ no 28. līdz 32. pantam ⌫ I, un VI un VIII  
pielikumā, var pieļaut, ka poz īcijas vienas iest ādes tirdzniec ības grāmatā kompens ē pozīcijas 
citas iestādes tirdzniec ības grāmatā saskaņā ar ⌦ 28. līdz 32. pantu un ⌫ I, VI un VIII  
pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. 
Turklāt, tās var pieļaut, ka vienas iest ādes ārvalstu val ūtas pozīcijas kompens ē citas 
iestādes valūtas pozīcijas saska ņā ar III un/vai VIII  pielikum ā izklāstītajiem 
noteikumiem. T ās var arī pieļaut, lai vienas iest ādes preču pozīcijas kompens ē citas 
iestādes preču pozīcijas saska ņā ar ⌦ IV ⌫ VII  un/vai VIII  pielikum ā 
izklāstītajiem noteikumiem. 
 
Ð 93/6/EEK 7. panta 11) punkts 
(pielāgots) 
2. Kompetent ās iestādes var pie ļaut arī trešās valstīs izvietotu uz ņēmumu tirdzniec ības 
grāmatas un ārvalstu val ūtu vai pre ču pozīciju kompens ēšanu, ja vienlaic īgi tiek izpild īti šādi 
nosacījumi: 
i) (a) šie uzņēmumi ir at ļauti trešā valstī un vai nu atbilst defin īcijai par 
kredītiestādēm, kas izkl āstīta Direktīvas ⌦ [2000/12/EK] ⌫ 77/780/EEK  1. 
 
LV 37   LV ⌦ 4. panta 1. punkt ā ⌫ pantā, vai arī ir atzītas trešās valsts ieguld ījumu 
sabiedrības; 
ii) (b)  šādi uzņēmumi atseviš ķi izpilda noteikumus par kapit āla pietiekam ību, kas 
līdzīgi šajā direktīvā noteiktajiem; 
iii)(c) minētajās valstīs nav noteikumu, kas var ētu būtiski ietekm ēt līdzekļu nodošanu 
grupas iekšien ē. 
 
Ð 93/6/EEK 7. panta 12) punkts 
(pielāgots) 
3. Kompetent ās iestādes var ar ī atļaut 10 . ⌦ 1. ⌫ punktā noteikto kompens ēšanu 
iestāžu starpā grupas iekšien ē, ko atļāvusi attiec īgā dalībvalsts, ar nosac ījumu, ka: 
i) (a) grupā ir pietiekama kapit āla piešķiršana; 
ii) (b) pārvaldes, juridisk ā vai līgumu sist ēma, kurā iestādes darbojas, nodrošina 
savstarpēju finansiālu atbalstu grupas iekšien ē. 
 
Ð 93/6/EEK 7. panta 13) punkts 
(pielāgots) 
4. Tāpat kompetent ās iestādes var at ļaut 10.  ⌦ 1. ⌫ punktā noteikto kompens āciju 
starp iestādēm grupas iekšien ē, kas atbilst 12.  ⌦ 3. ⌫ punkta nosac ījumiem, un iest ādē, kas 
ietilpst taj ā pašā grupā un ir atļauta citā dalībvalstī, ar nosac ījumu, ka šai iest ādei ir jāpilda 
kapitāla pietiekam ības prasības, ko ⌦ individuāli ⌫ atsevišķi uzliek 4. un 5 . ⌦ 18. 20. un 
28. ⌫ pants. 
 
Ð 93/6/EEK 7. panta 14) 
un 15) punkts (piel āgots) 
27. pants 
1. Apr ēķinot konsolid ēto pašu kapit ālu, pamatojoties uz kopsavilkumu, j āpiemēro 
Direktīvas 89/299/EEK  ⌦ [2000/12/EK] 65. ⌫ 5. pants. 
2. Kompetent ās iestādes, kas ir atbild īgas par konsolid ētu uzraudz ību, var atz īt par 
derīgām noteiktas pašu kapit āla definīcijas, kas saska ņā ar I V pielikumu ir piem ērojamas 
iestādēm, veicot to konsolid ētā pašu kapit āla aprēķināšanu. 
 
LV 38   LV  
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
⌦ 4. IEDAĻA ⌫ 
⌦ LIELU  RISKA  DARĪJUMU  UZRAUDZ ĪBA UN KONTROLE ⌫ 
 
Ð 93/6/EEK 5. panta 1) punkts 
(pielāgots) 
28. pants 
1. Iest ādes uzrauga un kontrol ē savus riska dar ījumus saska ņā ar 
⌦ Direktīvas [2000/12/EK] 106. l īdz 118. pantu ⌫ Direktīvu 92/121/EEK . 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 3. punkts 
(pielāgots) 
2. ⌦ Atkāpjoties no 1. punkta, ⌫ Neatkarīgi iestādes, kas kapit āla normas tirdzniec ības 
grāmatas uzņēmējdarbībai aprēķina saska ņā ar I un II pielikumu un vajadz ības gadījumā ar 
VIII pielikumu, uzrauga un kontrol ē savus riska dar ījumus saska ņā ar 
Direktīvasu ⌦ [2000/12/EK] 106. l īdz 118. pantu ⌫ 92/121/EEK , ievērojot šīs direktīvas no 
27. līdz 30. pantam  ⌦ no 29 līdz 32. pantam ⌫ noteiktos groz ījumus. 
 
Ø jauns 
3. Līdz 2007. gada 31. decembrim Komisija iesn iegs Eiropas Parlamentam un Padomei 
ziņojumu par š īs nodaļas pielietošanu, pievienojot atbilstošus priekšlikumus.  
 
Ð 93/6/EEK VI pielikuma 
2) punkts (piel āgots) 
Ö jauns 
 
29. pants 
1. Riska dar ījumus ar atseviš ķiem klientiem, kas ir tirdzniec ības grāmatā, aprēķina, 
summējot i), ii) un iii)  posteņus: 
i) (a) iestādes garo poz īciju pārpalikumu, ja tas ir pozit īvs, pār īsajām pozīcijām 
visos attiec īgā klienta izdotajos fi nanšu instrumentos ⌦ ar ⌫ (visu dažādo 
instrumentu neto poz īciju aprēķina saska ņā ar I pielikum ā noteiktaj ām 
metodēm); 
ii) (b) ja paraksta (garant ē) parādu vai pašu kapit āla dokumentu;  iestādes riska 
darījumi ir tā neto riska dar ījumi; ; (kurus apr ēķina, atskaitot t ās parakstītās 
 
LV 39   LV pozīcijas, uz kur ām parakst ījušās vai kuras otrreiz parakst ījušas trešās personas 
uz formālu līgumu pamata), ko mazina I pielikuma 39. punk tā noteiktie faktori.  
iii)(c) riska dar ījumi, kas radušies ar attiec īgo klientu nosl ēgto darījumu, vienošanos 
un līgumu dēļ, kas min ēti II pielikum ā, šādus riska dar ījumus apr ēķina tā, kā 
noteikts šaj ā pielikum ā, Ö par riska dar ījumu vērtības aprēķināšanu  
darījumu otras puses riskam nepiem ērojot riska sv ērumu . 
⌦ Apakšpunkta b) noz īmē, neto riska dar ījumus apr ēķina, atskaitot t ās parakstītās 
pozīcijas, uz kur ām parakst ījušās vai kuras otrreiz parakst ījušas treš ās personas uz 
formālu līgumu pamata, ko mazina I pielikuma 41. punkt ā noteiktie faktori. ⌫ 
⌦ Apakšpunkta b) noz īmē, ⌫ Llīdz tālākai saska ņošanai kompetent ās iestādes 
prasa, lai iest ādes izveidotu sist ēmas, kas uzraudz ītu un kontrol ētu parakst ītos riska 
darījumus laik ā no brīža, kad sākas saistības, līdz pirmajai darba dienai, ņemot vērā 
attiecīgajos tirgos past āvošā riska veidu; . 
Ö Apakšpunkta c) noz īmē Direktīvas [2000/12/EK] 84. l īdz 89. pantu neiek ļauj šīs 
direktīvas II pielikuma 5. punkta. atsauc ē.  
 
Ð 93/6/EEK VI pielikuma 
3) punkts (piel āgots) 
2. Pēc tam  Ttirdzniecības grāmatā savienotu klientu grupu riska dar ījumus apr ēķina, 
summējot grupas atseviš ķu klientu riska dar ījumus, kā aprēķināts 12 . punktā. 
 
Ð 93/6/EEK VI pielikuma 
4) punkts (piel āgots) 
30. pants 
1. Kop ējos riska dar ījumus atseviš ķiem klientiem vai savienotu klientu grup ām aprēķina, 
summējot riska dar ījumus, kas rodas tirdzniec ības grāmatā, un pozīcijas, kas rodas ārpus 
tirdzniecības grāmatas, ņemot vērā Direktīvas ⌦ [2000/12/EK] ⌫ 92/121/EEK  4. ⌦ no 
112. līdz 117. pantu ⌫ panta 6. l īdz 12. punktu . 
Lai aprēķinātu riska dar ījumu ārpus tirdzniec ības grāmatas, iest ādes ņem riska 
darījumu, kas rodas no akt īviem, kurus atskaita no pašu kapit āla kā nulli, 
pamatojoties uz ⌦ 13. panta 2. punkta d) apakšpunktu ⌫ V pielikuma 2. punkta d) 
apakšpunktu . 
 
Ð 93/6/EEK VI pielikuma 
5) punkts (piel āgots) 
Ö jauns 
2. Par iest āžu kopējiem riska dar ījumiem atseviš ķiem klientiem un saist ītu klientu 
grupām, ko apr ēķina saskaņā ar 4. punktu, zi ņo saskaņā ar Direkt īvas ⌦ [2000/12/EK] ⌫ 
92/121/EEK  3. ⌦ 110. ⌫ pantu. 
 
LV 40   LV Ö Citādi kā repo dar ījumiem, v ērtspapīru vai pre ču aizdevuma vai aiz ņēmuma 
darījumos liela riska dar ījumu aprēķināšanai atseviš ķiem klientiem un saist ītu klientu 
grupām, ziņojuma sniegšanas m ērķiem neiek ļaus atzinumu par kred ītrisku 
samazināšanu.  
 
Ð 93/6/EEK VI pielikuma 
6) punkts (piel āgots) 
3. Atseviš ķa klienta vai saist ītu klientu grupu riska dar ījumu summu ierobežo saska ņā ar 
Direktīvas ⌦ [2000/12/EK] no 111. l īdz 117. pantu ⌫ 92/121/EEK 4. pantu, iev ērojot tās 
pašas direkt īvas 6. panta p ārejas noteikumus . 
 
Ð 93/6/EEK VI pielikuma 
7) punkts (piel āgots) 
4. Neatkar īgi no 6 . ⌦ Atkāpjoties no 3. ⌫ punkta, kompetent ās iestādes var at ļaut 
aktīvus, kurus veido pras ības un citi riska dar ījumi pret ieguld ījumu sabiedr ībām, atzītām 
trešo valstu ieguld ījumu sabiedr ībām un atz ītām klīringa iest ādēm un finanšu instrumentu 
biržām, noteikts Direkt īvas ⌦ [2000/12/EK] 113. panta 2. punkta i) apakšpunkt ā, 115. panta 
2. punktā un 116. pant ā ⌫ 92/121/EEK  4. panta 7. punkta i) apakšpunkt ā, 9. un 10. punkt ā. 
 
Ð 93/6/EEK VI pielikuma 
8) punkts (piel āgots) 
31. pants 
Kompetent ās iestādes var at ļaut pārsniegt ierobežojumus, kas noteikti Direkt īvas 
⌦ [2000/12/EK] ⌫ 92/121/EEK  4. pantā, ⌦ 111. līdz 117. pant ā, ⌫ ja vienlaikus  tiek 
ievēroti šādi nosacījumi: 
1. (a) ārpus tirdzniec ības grāmatas klienta vai attiec īgās klientu grupas riska dar ījumi 
nepārsniedz ierobežojumus, kas noteikti ⌦ [Direktīvas 2000/12/EK] no 111. l īdz 
117. pantam ⌫ Direktīvā 92/121/EEK  un kas apr ēķināti attiecībā uz pašu kapit ālu, 
kā noteikts Direkt īvā ⌦ [2000/12/EK] ⌫ 89/299/EEK , tā, ka atlikums rodas vien īgi 
tirdzniecības grāmatā; 
2.(b) ⌦ iestāde ⌫ sabiedr ība atbilst papildu kapit āla normat īvam, pārsniedzot 
ierobežojumus, kas noteikti Direkt īvas 92/121/EEK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ 4. 
⌦ 111. ⌫ panta 1. un 2. punkt ā, ⌦ kas aprēķināti saskaņā ar šīs direktīvas VI 
pielikumu ⌫; 
3.(c) ja kopš br īža, kad pārsniegums par ādījies, pagājušas ne vair āk kā 10 dienas, klientu 
vai attiec īgo saistītu klientu grupu tirdzniec ības grāmatu riska dar ījumi nedr īkst 
pārsniegt 500 % no iest ādes pašu kapit āla; 
4.(d) visi p ārsniegumi, kas past āv ilgāk par 10 dien ām, kopum ā nedrīkst pārsniegt 600 % 
no iestādes pašu kapit āla; 
 
LV 41   LV 5 .(e) iestādes reizi trijos m ēnešos ziņo kompetentaj ām iestādēm par visiem gad ījumiem, 
kad iepriekš ējos trijos m ēnešos p ārsniegti Direkt īvas 92/121/EEK  
⌦ [2000/12/EK] ⌫ 4. ⌦ 111. ⌫ panta 1. un 2. punkt ā noteiktie ierobežojumi. 
Attiecībā uz e) apakšpunktu, vV isos gadījumos, kad p ārsniegti ierob ežojumi, par p ārsnieguma 
apjomu un attiec īgā klienta vārdu jāziņo. 
 
Ð 93/6/EEK VI pielikuma 9) un 
12) punkts (piel āgots) 
32. pants 
1. Kompetent ās iestādes nosaka proced ūras, par ko t ās ziņo Padomei un Komisijai,  lai 
novērstu to, ka iest ādes tīši izvairās no papildu kapit āla prasībām, kurus pret ējā gadījumā tās 
piemērotu riska dar ījumiem, kas p ārsniedz ierobežojumus, kas noteikti Direkt īvas 
92/121/EEK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ 4. ⌦ 111. ⌫ panta 1. un 2. punkt ā, ja šīs pozīcijas ir 
uzturētas ilgāk par 10 dien ām, uz laiku min ētas pozīcijas pārsūtot citai sabiedr ībai neatkar īgi 
no tā, vai tā pieder tai pašai grupai vai ne un/vai veicot m ākslīgus darījumus, lai poz īciju uz 
10 dienām izslēgtu un rad ītu jaunu riska dar ījumu. Iest ādes uztur sist ēmas, kas nodrošina, ka 
par visiem p ārvedumiem ar š ādu iedarbību tūlīt tiek ziņots kompetentaj ām iestādēm. 
Kompetent ās iestādes dara zin āmas ⌦ Padomei un ⌫ Komisijai š īs procedūras. 
Iestādes uztur sist ēmas, kas nodrošina, ka par visiem p ārvedumiem ar š ādu iedarb ību 
tūlīt tiek ziņots kompetentaj ām iestādēm. 
2. Kompetent ās iestādes tām iestādēm, kurām ļauts izmantot citu pašu kapit āla 
⌦ noteikšanu ⌫ definīciju saskaņā ar ⌦ 13. panta 2. punktu ⌫ V pielikuma 2. punktu , var 
atļaut izmantot šo defin īciju ⌦ noteikšanu ⌫ ⌦ 30. panta 2. punkta, 30. panta 3. punkta un 
31. panta ⌫ šā pielikuma 5., 6. un 8. punkta  vajadzībām, ar nosac ījumu, ka attiec īgajām 
iestādēm turkl āt pieprasa izpild īt papildu  pienākumu, ko uzliek Direkt īvas 
⌦ [2000/12/EK] ⌫ 92/121/EEK  3. un 4.  ⌦ 110. līdz 117. ⌫ pants attiec ībā uz riska 
darījumiem, kuri rodas, izmantojot pašu kapit ālu ārpus tirdzniec ības grāmatām, kā noteikts 
Direktīvā 89/299/EEK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
⌦ 5. IEDAĻA ⌫ 
POZĪCIJU  VĒRTĪBU NOTEIKŠANA  ZIŅOŠANAI 
33. pants 
 
Ø jauns 
1. Visas tirdzniec ības portfe ļa pozīcijas ir pak ļautas piesardz īgas novērtēšanas 
noteikumiem, k ā tas nor ādīts VII pielikuma B da ļā. Šie noteikumi prasa, lai iest ādes 
 
LV 42   LV nodrošinātu to, ka v ērtības, kas izmantotas  katrai atseviš ķai tirdzniec ības portfe ļa pozīcijai, 
atbilstoši atspogu ļo pašreizējo tirgus v ērtību. Šai vērtībai jābūt ar zināmu noteikt ības pakāpi, 
ņemot vērā tirdzniec ības portfe ļa pozīciju dinamisko raksturu, sapr ātīgas piesardz ības 
prasības un kapit āla prasību lietošanas veidu un m ērķi attiecībā uz tirdzniec ības portfe ļa 
pozīcijām.  
2. Vismaz reizi dien ā, pozīcijas novērtēs no jauna. 
 
Ð 93/6/EEK 6. pants (piel āgots) 
1. Katras dienas tirdzniec ībai iestādes ved savas tirdzniec ības grāmatas, ja vien uz t ām 
neattiecas 4. panta 6. punkts.  
23. Ja nav br īvi pieejamu tirgus cenu, piem ēram, darījumos ar jaun ām vērtspapīru 
emisijām sākotnējā tirgū, kompetent ās iestādes drīkst neievērot prasības, ko uzliek 1. ⌦ un 
2. ⌫ punkts, un pras īt, lai vērtības noteikšanai iest ādes izmantotu alternat īvas metodes, ar 
nosacījumu, ka š īs metodes ir pietiekami p ārdomātas un kompetento iest āžu apstiprin ātas. 
 
Ð 93/6/EEK 
VIENOT Ā UZRAUDZ ĪBA 
 
Ø jauns  
PIEMĒROŠANAS  JOMA  
 
Ð 96/3/EEK 
7. pants  
Vispārīgi principi  
 
Ð 98/31EK 7. panta 10) punkts 
10. Ja 7. un 9. punkt ā paredzētās atteik šanās tiesības netiekizmantotas, kompetent ās iestādes 
tālab, lai apr ēķinātu I unVIII pielikum ā norādītās kapitāla normas un konsolid ētosriska 
darījumus klientiem, kas noteikti I, VI un VIII pielikum ā,var pieļaut, ka poz īcijas vienas 
iestādes tirdzniec ības grāmatākompensē pozīcijas citas iest ādes tirdzniec ības grāmatā saskaņā 
ar I, VI un VIII pielikum ā izklāstītajiem noteikumiem.  
Turklāt, tās var pieļaut, ka vienas iest ādes ārvalstu va lūtas pozīcijas kompens ē citas iest ādes 
valūtas pozīcijas saska ņā ar III un/vai VIII pielikum ā izklāstītajiem noteikumiem. T ās var arī 
pieļaut, lai vienas iest ādes preču pozīcijas kompens ē citas iest ādes preču pozīcijas saska ņā ar 
VII un/vai VIII pielikum ā izklāstītajiem noteikumiem.  
 
LV 43   LV  
Ø jauns  
6. IEDAĻA 
RISKA VAD ĪBA UN KAPIT ĀLA NOV ĒRTĒJUMS  
34. pants 
Kompetent ās iestādes prasa, lai katra ieguld ījumu brokeru sabiedr ība ievērotu kā 
Direktīvas 2004/39/EK 13. panta pras ības, tā arī Direktīvas [2000/12/EK] 22. un 123. panta 
prasības. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
⌦ 7. IEDAĻA ⌫ 
PRASĪBA SNIEGT  ZIŅOJUMUS 
 
Ð 93/6/EEK 8. pants (piel āgots) 
35. pants 
1. Dal ībvalstis prasa, lai ieguld ījumu sabiedr ības un kred ītiestādes to mītnes dalībvalsts 
kompetentaj ām iestādēm sniegtu visas zi ņas, kas vajadz īgas, lai nov ērtētu to atbilst ību 
noteikumiem, kas pie ņemti saska ņā ar šo direkt īvu. Dalībvalstis ar ī nodrošina, ka iest āžu 
iekšējais kontroles meh ānisms un administrat īvā un grāmatvedības proced ūra vienmēr ļauj 
pārbaudīt iestāžu atbilstību šiem noteikumiem. 
2. Ieguld ījumu sabiedr ībasu pienākums ir  ziņot kompetentaj ām iestādēm tā, kā pēdējās 
nosaka, vismaz reizi m ēnesī, ja tās ir sabiedr ības, uz kur ām attiecas 3. panta 3. punkts  
⌦ 9. pants ⌫, vismaz reizi tr īs mēnešos, ja t ās ir sabiedr ības, uz kur ām attiecas 3.  ⌦ 5. ⌫ 
panta 1. punkts, un vismaz reizi sešos m ēnešos, ja t ās ir sabiedr ības, uz kur ām attiecas 3.  
⌦ 5. ⌫ panta 2. punkts. 
3. Neatkar īgi no 2. punkta, ieguld ījumu sabiedr ībām, uz kur ām attiecas 3.  ⌦ 5. ⌫ 
panta 1. un 3.  ⌦ 9. ⌫ punkts, vienoti vai da ļēji vienoti j āsniedz ziņas tikai reizi katros sešos 
mēnešos. 
4. Kred ītiestāžu pienākums ir zi ņot veidā, kā to noteikušas kompetent ās iestādes un tik 
bieži, cik to liek Direkt īva ⌦ [2000/12/EK] ⌫ 89/647/EEK . 
 
LV 44   LV  
Ð 98/31/EK 1. panta 5. punkts 
5. Kompetent ās iestādes uzliek pien ākumu iest ādēm tūlīt ziņot par visiem gad ījumiem, 
kuros to dar ījumu otras puses atpirkuma un atpaka ļpirkuma l īgumos vai v ērtspapīru un preču 
aizdevuma un v ērtspapīru vai pre ču aizņēmuma dar ījumos nepilda savus pien ākumus. 
Komisija ne v ēlāk kā trīsgadus pēc 12. pant ā norādītā datuma zi ņo Padomei par š ādiem 
gadījumiem un k ā tie ietekm ē šādus līgumus un dar ījumus šaj ā direktīvā. Šādos ziņojumos 
apraksta ar ī to, kā iestādes izpilda tos 2. panta 6. punkta b) apakšpunkta  i) - v) punkta 
nosacījumus,kas attiecas uz t ām, jo īpaši v) punkta nosac ījumus. Tāpat tā dod sīkas ziņas par 
visām nosacītā apjoma izmai ņām iestāžu tradicion ālos aizdevumos un aizdevumos ar 
atpakaļpirkuma l īgumu un v ērtspapīru vai pre ču aizņēmumu dar ījumo s. Ja Komisija, 
pamatojoties uz šo zi ņojumu un citu inform āciju, secina, ka ir vajadz īgi papildu 
aizsargpas ākumi, lai nov ērstu ļaunprātīgu rīcību, tā izvirza attiec īgus priekšlikumus.  
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
⌦ VI NODA ĻA ⌫ 
⌦ 1. IEDAĻA ⌫  
KOMPETENT ĀS IESTĀDES 
 
Ð 93/6/EEK 9. pants (piel āgots) 
36. pants 
1. Dal ībvalstis nosaka valsts iest ādes, kuras ām ⌦ ir kompetentas ⌫, lai jāveiktuc  
pienākumusi , ko paredz š ī direktīva. Par to t ās informē Komisiju, nor ādot visu pien ākumu 
sadalījumu. 
2. Šā panta 1. punkt ā minētajām ⌦ Kompetentaj ām ⌫ valsts iest ādēm jābūt publiskām 
iestādēm vai iest ādēm, ko valstu likumi vai publisk ās iestādes oficiāli atzīst par pieder īgu pie 
uzraudzības sistēmas, kas darbojas attiec īgajā dalībvalstī. 
3. Attiec īgajām ⌦ Kompetentaj ām ⌫ valsts iest ādēm jāpiešķir visas to uzdevumu 
veikšanai vajadz īgās pilnvaras, jo īpaši tirdzniec ības grāmatu strukt ūras pārraudzīšanau. 
1. 4. Dažādu valstu kompetent ās iestādes cie ši sadarbojas, pildot pien ākumus, ko 
paredz šī direktīva, it sevi šķi, ja ieguld ījumu pakalpojumus sniedz k ā pakalpojumus 
vai veidojot noda ļas vienā vai vairākās dalībvalstīs. Pēc piepras ījuma tās piegādā 
viena otrai visas zi ņas, kas var ētu veicināt ieguldījumu sabiedr ību un kred ītiestāžu 
kapitāla pietiekam ības uzraudz ību, jo īpaši par pārbaudēm, vai tās atbilst šīs direktīvā 
noteikumiem. Uz visu inform ācijas apmai ņu starp kom petentajām iestādēm, kas 
paredzēta šajā direktīvā attiecībā uz ieguld ījumu sabiedr ībām, attiecas pien ākums 
ievērot profesion ālu noslēpumu, ko uzliek Direkt īvas 93/22/EEK 25. pants, un 
 
LV 45   LV attiecībā uz kredītiestādēm - pienākumu, ko uzliek Direkt īvas 77/780/EEK  12. pants, 
kas grozīts ar Direkt īvu 89/646/EEK.  
 
Ø jauns 
2. IEDAĻA 
UZRAUDZ ĪBA 
37. pants 
1. Direkt īvas [2000/12/EK] 124. l īdz 132. pantu, k ā arī 136. un 144. pantu ar 
attiecīgajām izmaiņām piemēro ieguldījumu sabiedr ību uzraudz ībai, ja: 
(a) atsauces uz Direkt īvas [2000/12/EK] 6. pantu uzskata par atsauc ēm uz 
Direktīvas 2004/39/EK 5. pantu; 
(b) atsauces uz Direkt īvas [2000/12/EK] 22. un 123. pantu uzskata par atsauc ēm 
uz šīs direktīvas 34. pantu; 
(c) atsauces uz Direkt īvas [2000/12/EK] 44. l īdz 52. pantiem las āmas kā atsauces 
uz Direktīvas 2004/39/EK 54. un 58. pantu; 
Ja ES mātes finanšu l īdzdalības sabiedr ībai meitas uz ņēmumi ir gan kred ītiestāde, 
gan ieguld ījumu brokeru sabiedr ība, par šo m ātessabiedr ības uzņēmumu konsolid ēto 
uzraudzību, atbild ēs viena kompetent ā iestāde. 
2. Direkt īvas [2000/12/EK] 129. panta 2. punkt ā izklāstītās prasības attiecas ar ī uz 
iestāžu iekšējo modeļu atzīšanu šīs direktīvas V pielikuma ietvaros. 
Pirmajā apakšpunkt ā minētā atzīšanas perioda ilgums ir seši m ēneši. 
 
Ð 93/6/EEK 9. panta 4) punkts 
(pielāgots) 
38. pants 
1. Daž ādu Vvalstu kompetent ās iestādes cieši sadarbojas, pildot pien ākumus, ko paredz 
šī direktīva, it seviš ķi, ja ieguld ījumu pakalpojumus sniedz k ā pakalpojumus vai veidojot 
nodaļas vienā vai vairākās dalībvalstīs.  
Pēc pieprasījuma tās piegādā viena otrai visas zi ņas, kas var ētu veicināt ieguldījumu  
sabiedrību un kred ītiestāžu kapit āla pietiekam ības uzraudz ību, jo īpaši par 
pārbaudēm, vai tās atbilst šīs direktīvā noteikumiem. 
2. Uz visu inform ācijas apmai ņu starp kompetentaj ām iestādēm, kas paredz ēta šajā 
direktīvā attiecībā uz ieguld ījumu sabiedr ībām, attiecas ⌦ šādi ⌫ pienākumis  ievērot 
profesion ālu noslēpumu ⌦ : ⌫ 
 
LV 46   LV (a) ⌦ ieguldījumu sabiedr ībām ⌫, ko uzliek Direkt īvas ⌦ 2004/39/EK ⌫ 
93/22/EEK 25.  ⌦ 54. un 58. ⌫ pants, 
(b) un attiec ībā uz  kredītiestādēm -  pienākumu , ko uzliek Direkt īvas 
⌦ [2000/12/EK] ⌫ 77/780/EEK 12.  ⌦ 44. līdz 52. ⌫ pants, kas groz īts ar 
Direktīvu 89/646/EEK . 
 
Ø jauns 
VII NODA ĻA 
Informācijas atkl āšana 
39. pants 
Prasības, kas nor ādītas Direkt īvas [2000/12/EK] V sada ļas 5. noda ļā, attiecas uz ieguld ījumu 
brokeru sabiedr ībām. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
⌦ VIII NODA ĻA ⌫ 
⌦ 1. IEDAĻA ⌫  
 
Ø jauns 
40. pants 
Lai aprēķinātu minimālās kapitāla prasības darījuma partnera riskam saska ņā ar šo direkt īvu, 
un kred ītriskam saska ņā ar Direkt īvu [2000/12/EK], un, neierobežojot 
Direktīvas [2000/12/EK] III pielikuma 2. l īdz 6. punkta noteikumus, riska dar ījumi pret 
atzītām trešo valstu ieguld ījumu brokeru sabiedr ībām un atzītu mijieskaita iest āžu un biržu 
riska darījumi tiek uzskat īti par iestāžu riska dar ījumiem. 
41. pants 
Līdz 2008. gada 31. decembrim Komisija p ārbaudīs, un, ja nepieciešams, p ārskatīs 
II pielikum ā izklāstīto darījuma partnera risku.  
 
LV 47   LV  
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
⌦ 2. IEDAĻA ⌫  
⌦ IZPILDES PILNVARAS  ⌫ 
 
Ð 93/6/EEK 10. pants (piel āgots) 
Ö jauns 
42. pants 
1. Padome p ēc Komisij as priekšlikuma ar kvalific ētu balsu vair ākumu saska ņā ar 
Lēmumu 87/373/EEK pie ņem vajadz īgos pielāgojumus, kam ēr nav pie ņemta nākamā 
direktīva, kas nosaka noteikumus, lai šo direkt īvu pielāgotu tehnikas progresam turpm āk 
uzskaitītajās jomās: ⌦ Saskaņā ar 43. panta 2. punkt ā izklāstīto proced ūru Komisija lemj par 
grozījumiem šādās jomās: ⌫ 
(a) 2.  ⌦ 3. ⌫ pantā minēto definīciju skaidrojums, lai nodrošin ātu šīs direktīvas 
vienādu piemērošanu vis ā Kopienā, 
(b) 2.  ⌦ 3. ⌫ pantā minēto definīciju skaidrojums, ņemot vērā finanšu tirgu 
attīstību, 
(c) sākumkapit āla summu mai ņa, kas noteikta 3.  ⌦ no 5. līdz 9. ⌫ pantamā, un 
4. ⌦ 18. ⌫ panta 6.  ⌦ 2. ⌫ punktā minētās summas, ņemot vērā attīstību 
ekonomikas un monet ārajā jomā, 
Ö (d) ieguld ījumu brokeru sabiedr ību kategoriju groz ījumi 20 panta 2. un 3. punkt ā, 
ņemot vērā finanšu tirgus att īstību;  
Ö (e) 21. pant ā minēto prasību skaidrojums, lai nodrošin ātu šīs direktīvas vienādu 
piemērošanu vis ā Kopienā;  
(f) terminolo ģijas sakārtošana un defin īciju struktur ēšana saska ņā ar turpm ākiem 
tiesību aktiem par iest ādēm un jaut ājumiem, kas ar to saist īti., 
Ö (g) tehnisko noteikumu groz ījumi no I l īdz VII pielikumam, lai ņemtu vērā 
Kopienas ties ību aktos noteikto finanšu tirgu, riska apr ēķinu, grāmatvedības 
standartu vai pras ību attīstību.  
 
Ø jauns 
43. pants 
1. Komisijai pal īdz komiteja. 
 
LV 48   LV 2. Ja ir izdar īta atsauce uz šo punktu, j āpiemēro proced ūra, kas izkl āstīta 
Lēmuma 1999/468/EK 5. pant ā, ievērojot 7. panta 3. punktu un 8. pantu.  
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkt ā paredzētais laiks ir tr īs mēneši. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
⌦ 3. IEDAĻA ⌫  
PĀREJAS  PERIODA  NOTEIKUMI 
 
Ð 93/6/EEK 11. pants 
11. pants  
1. Dalībvalstis var at ļaut ieguld ījumu sabiedr ības, uz  kurām attiecas Direkt īvas 93/22/EEK 30. 
panta 1. punkts, kuru pa šu kapitāls šīs direktīvas piemērošanas dien ā ir mazāks par līmeni, kas 
norādīts šīs direktīvas 3. panta 1. un 3. punkt ā. Pēc tam šādu sabiedr ību pa šu kapitālam tomēr 
jāatbilst šīs direktīvas 3. panta 5. un 8. punkta nosac ījumiem.  
2. Neatkar īgi no I pielikuma 14. punkta dal ībvalstis var noteikt īpaša riska pras ības visām 
obligācijām, kuru sv ērums ir 10 % saska ņā ar Direkt īvas 89/647/EEK 11. panta 2. punktu, kas 
vienāds ar pusi no konkr ētā riska prasības, ko piem ēro kvalific ētiem poste ņiem, kuriem ir t āds 
pats atliku šais termiņš, kā šādai obligācijai.  
 
Ð 98/31/EK 1. panta 6. punkts 
(pielāgots) 
1. pants  
Līdz 2006.  gada 31. decembrim dal ībvalstis var at ļaut to iest ādēm ievērot minim ālās 
izplatīšanas, pied āvājuma un atkl ātās (tie šās) likmes, kas ir nor ādītas tabulā turpmāk, nevis 
tās, kas nor ādītas VII pielikuma 13., 14., 17. un 18. punkt ā, ar nosac ījumu, ka iest ādes pēc to 
kompetento iest āžu atzinuma:  
(i) veic nozīmīgu uzņēmējdarbību ar precēm; 
(ii) tām ir daudzveid īgu preču portfelis; un  
(iii) tās nav gatavas izmantot iek šējos mode ļus, lai apr ēķinātu preču riska kapit āla 
normatīvus saska ņā ar VIII pielikumu.  
Tabula  
 Dārgmetāli, 
(izņemot zeltu)  Parastie 
metāli Lauksaimniec ības 
produkt i (softs)  Citas preces, tostarp 
enerģija 
 
LV 49   LV Izplatīšanas 
likme %  1.0 1.2  1.5  1.5  
Turēšanas 
likme %  0.3 0.5  0.6  0.6  
Atklātā 
(tiešā) likme 
%  8 10  12  15  
 
Dalībvalstis dara Komisijai zin āmu, kā tās piemēro šo pantu.  
 
Ø jauns 
44. pants 
Direktīvas [2000/12/EK] 152. panta 1. l īdz 6. punkts, atbilstoši 2. pantam un V noda ļai, kā arī 
šīs direktīvas 2. un 3. ieda ļām, attiecas uz ieguld ījumu brokeru sabiedr ībām, kas apr ēķina 
riska svērto vērtību šīs direktīvas II pielikuma noz īmē saskaņā ar 84. līdz 89. pantu, vai 
operacion ālā riska kapit āla prasības aprēķināšanai pielieto uzlaboto r ādītāju pieeju, kas 
noteikta š īs direktīvas 105. pant ā. 
45. pants 
Līdz 2012. gada 31. decembrim dal ībvalstis var piem ērot 15 % likmi darb ības jomai 
„tirdzniec ība un pārdošana” t ām ieguldījumu brokeru sabiedr ībām, kuru attiec īgais rādītājs 
tirdzniecības un p ārdošanas darb ības jomām ir vismaz 50% no visu to darb ības veidu 
attiecīgajiem rādītājiem, ko apr ēķina saska ņā ar šīs direktīvas 20. pantu un X pielikuma 
2. sadaļu, un Direkt īvas [2000/12/EK] 1. l īdz 8. punktu. 
 
Ð 93/6/EEK 12. pants (piel āgots) 
Ö jauns 
⌦ 4. IEDAĻA ⌫  
NOBEIGUMA  NOTEIKUMI 
46. pants 
1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administrat īvie akti, kas vajadz īgi, lai pan āktu 
atbilstību šai direkt īvai līdz datumam, kas noteikts Direkt īvas 93/22/EEK 31. panta otraj ā 
daļā. Dalībvalstis par to t ūlīt informē Komisiju.  
1. Vēlākais, 2006. gada 31. decembr ī, dalībvalstis pie ņem un public ē likumus, 
noteikumus un administrat īvos aktus, kas vajadz īgi, lai izpild ītu 2., 3., 11., 13., 17., 18., 19., 
 
LV 50   LV 20., 22., 23., 24., 25., 29., 30., 33., 34., 35., 37., 39., 40., 42., 44., 45., 47. pantu un I, II, III, V, 
VII pielikumu. T ās tūlīt dara zin āmus Komisijai min ēto noteikumu tekstus un min ēto aktu un 
šīs direktīvas atbilst ības tabulu.  
Dalībvalstis piem ēros šos noteikumus no 2006. gada 31. decembra.  
Kad dalībvalstis pie ņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direkt īvu vai arī 
pievieno š ādu atsauci to ofici ālai publik ācijai. ⌦ Bez tam, t ās pievieno pazi ņojumu, 
ka atsauces jau esošojos li kumos, noteikumos un administrat īvajos aktos uz 
direktīvām, ko atce ļ ar šo direkt īvu, ir jāuzskata par atsauc ēm uz šo direkt īvu. ⌫ To, 
kā veikt šādas atsauces, nosaka dal ībvalstis.  
2. Dal ībvalstis dara zin āmus Komisijai savu normat īvo un administrat īvo aktu galvenos 
noteikumus  Ö tekstus , ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas š ī direktīva. 
 
Ø jauns 
47. pants 
1. Direkt īvas [2000/12/EK] 152. panta no 7. l īdz 12. punktu saska ņā ar šo direkt īvu 
piemēro ar attiec īgajām izmaiņām, ja izpild īti noteikumi, kuri attiecin āmi, ja īsteno 
Direktīvas [2000/12/EK] 152. panta 7. punkt ā minētās izvēles tiesības: 
(a) Atsauces uz Direkt īvas [2000/12/EK] II pielikuma 6. punktu las āmas kā 
atsauces uz Direkt īvas 2000/12/EK 54. un 58. pantu, jo š ī direktīva bija pirms 
46. pantā pieminētā datuma; 
(b) Ir jāpiemēro II pielikuma 4. punkta 1. apakšpunkts, jo tas bija pirms 46. pant ā 
pieminētā datuma; 
2. Direkt īvas [2000/12/EK] 157. panta 2. punktu at bilstoši 18. un 20. pantam piem ēro ar 
attiecīgajām izmaiņām. 
 
Ð 93/6/EEK 13. pants 
13. pants  
Komisija cik dr īz vien iesp ējams iesniedz Padomei priek šlikumus par kapit āla pietiekam ības 
normatīviem attiec ībā uz preču tirdzniec ību, preču atvasinājumiem un kolekt īvo ieguld ījumu 
uzņēmumu vien ībām. 
Padome pie ņem lēmumu par Komisijas priek šlikumiem ne v ēlāk kā sešus mēnešus pirms šīs 
direktīvas piemērošanas.  
 
LV 51   LV  
Ø jauns 
48. pants 
Direktīva 93/6/EEK, kur ā grozījumi izdar īti ar direkt īvām, kas uzskait ītas VIII pielikuma 
A daļā, tiek atcelta, neierobežojot dal ībvalstu pien ākumu attiec ībā uz direkt īvu transpon ēšanas 
termiņiem dalībvalstu ties ību aktos, atbilstoši VIII pielikuma B da ļai. 
Atsauces uz atceltaj ām direktīvām uzskata par atsauc ēm uz šo direkt īvu, un tās jālasa saska ņā 
ar IX pielikuma korel ācijas tabulu. 
49. pants 
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī. 
 
Ð 93/6/EEK 14. pants 
KLAUZULA  PAR  PĀRSKATĪŠANU  
14. pants  
Trīs gados no dienas, kas min ēta 12. pant ā, Padome p ēc Komisijas priek šlikuma izskata un 
vajadzības gadījumā pārskata šo direktīvu, ņemot vērā pieredzi, kas g ūta tās piemērošanā, 
ņemot vērā jauninājumus tirg ū, jo īpaši paveikto starptautiskos p ārvaldes iest āžu forumos.  
 
Ð 93/6/EEK 15. pants 
50. pants 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
Briselē, […] 
Eiropas Parlamenta v ārdā Padomes v ārdā 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
[…] […] 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
Ö jauns 
I PIELIKUMS  
Ö KAPITĀLA PRAS ĪBAS APR ĒĶINĀŠANA   POZĪCIJAS RISKAM 
 
LV 52   LV INTRODUCTION  ⌦ VISPĀRĪGI NOTEIKUMI ⌫  
Saldo apr ēķināšana 
1. Iestādes garo ( īso) pozīciju pārsvars pār īsajām (garajām) pozīcijām tajā pašā kapitālā, 
parādos un konvert ējamu vērtspapīru emisijās un vienādos termi ņa līgumos, iesp ēju līgumos, 
galvojumos un nosegtos galvojumos ir š īs iestādes tīrā pozīcija visos šajos atš ķirīgajos 
instrumentos. Apr ēķinot tīro pozīciju, kompetent ās valsts iest ādes atļauj pozīcijas 
atvasinātajos instrumentos uzskat īt, kā noteikts 4. l īdz 7. punkt ā, par pozīcijām segtajā (vai 
iedomātajā) vērtspapīrā vai vērtspapīros. Pašas iest ādes parāda dokumentus ne ņem vērā, 
aprēķinot konkr ēto risku saska ņā ar 14. punktu. 
2. Nedrīkst atļaut saldo apr ēķinu starp konvert ējošo un kompens ējošo pozīciju dokument ā, 
kas to sedz, ja vien kompetent ās iestādes nepie ņem pieeju, saska ņā ar kuru tiek ņemta vērā 
iespēja, ka dažus konvert ējamus vērtspapīrus konvert ē ar aprēķinu vai ar ī nosaka kapit āla 
pietiekam ības normas, lai segtu visus zaud ējumus, ko var ētu izraisīt konvertēšana. 
3. Visas t īrās pozīcijas, neatkar īgi no to paz īmēm, katru dienu pirms summ ēšanas jākonvertē 
iestādes pārskata val ūtā pēc dominējošā dienas val ūtas maiņas kursa. 
Īpaši instrumenti 
 
Ð 93/6/EK (piel āgots) 
Î1 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
1. pielikuma a) punkts 
4. Procentu termi ņa darījumus, iepriekš ējas (termi ņa) likmes dar ījumus (FRA) un termi ņa 
saistības par par āda dokumentu pirkšanu vai p ārdošanu uzskata par garo un īso pozīciju 
apvienojumu. T ādējādi garās procentu termi ņa darījumu poz īcijas uzskata par apvienotu 
aizņēmumu, kura termi ņš sākas termiņa līguma pieg ādes dienā, un par akt īvu turēšanu, kuras 
termiņš līdzinās instrumenta vai iedom ātās pozīcijas termi ņam, kas pamato attiec īgo termiņa 
līgumu. Līdzīgi pārdotu FRA l īgumu uzskata par garo poz īciju, kuras termi ņš atbilst nor ēķinu 
dienai, kurai pieskait īts līguma termi ņš, un īso pozīciju, kuras termi ņš atbilst nor ēķinu dienai. 
Gan aizņēmumu, gan akt īvu turēšana iekļauj 1. tabulas ⌦ pirmajā kategorij ā ⌫ centrālās 
valdības slejā, kas min ēta 14. punkt ā, lai aprēķinātu kapitālu, kas vajadz īgs, lai nodrošin ātos 
pret procentu termi ņa darījumu un FRA risku. Termi ņa saistības pirkt par āda dokumentus 
uzskata par aiz ņēmuma, kura termi ņš sākas piegādes dienā, un garo (t ūlītēju) pozīciju 
apvienojumu paš ā parāda dokument ā. Aizņēmumu iek ļauj 1. tabulas ⌦ pirmajā 
kategorijā ⌫ centrālās valdības slejā ⌦ 14. punkt ā ⌫, konkrētā riska d ēļ, parāda 
dokumentu iek ļauj tās pašas tabulas taj ā ailē, kas tam ir piem ērota. Î1 ---  
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
1. pielikuma a) punkts (piel āgots) 
Kompetent ās iestādes var at ļaut biržā tirgojamiem termi ņa līgumiem kapit āla prasības, kas ir 
vienādas ar normat īvu, ko prasa birža, ja t ās pilnībā apmierina tas, ka t ā veic prec īzu riska 
aprēķinu, kas ir saist īts ar termi ņa līgumu, un tas ir vismaz vien āds ar standartiz ēta nākotnes 
darījuma kapit āla normat īviem, ko apr ēķina pēc metodes, kas izkl āstīta šā pielikuma 
turpinājumā, vai piem ērojot iekš ējo modeļu metodi, kas aprakst īta VIII  pielikum ā.  
 
LV 53   LV Līdz 2006. gada 31. decembrim k Kompetentās iestādes var at ļaut arī kapitāla prasības šajā 
punktā minētā tipa ārpusbiržas (OTC) atvasin ājumu līgumiem, par kuriem nor ēķinu veic 
klīringa iestāde, ko tās atzīst par vien ādu normat īvam, ko prasa kl īringa iestāde, ja tās pilnībā 
apmierina tas, ka t ā veic prec īzu riska apr ēķinu, kas saist īts ar atvasin ājuma līgumu, un tas ir 
vismaz vien āds ar konkr ētā līguma kapit āla normat īviem, ko apr ēķina pēc metodes, kas 
izklāstīta šā pielikuma turpin ājumā, vai piem ērojot iekš ējo modeļu metodi, kas aprakst īta VIII  
pielikumā. 
 
Ð 93/6/EEK 2. panta 22) punkts 
šīs direktīvas I pielikuma 4. punkt ā «garā pozīcija» ir poz īcija, kurā kāda iestāde ir noteikusi 
procentu likmi, kuru t ā saņems kādreiz nākotnē, un «īsā pozīcija» ir poz īcija, kurā tā noteikusi 
procentu likmi, ko t ā izmaksās kādreiz nākotnē;Ð 98/31/EC Art. 1.1(a) 
 
Ð 93/6/EEK 
5. Procentu likmju izv ēles, parāda dokumentus, pašu kapit ālu, pašu kapit āla rādītājus, finanšu 
termiņa līgumus, apmai ņu un ārvalstu val ūtas uzskata par poz īcijām, ja to v ērtība atbilst 
seguma dokumenta summai, uz kuru iesp ēju līgums attiecas, kuru š ā pielikuma nol ūkos 
reizina ar t ā delta koeficientu. P ēdējās var tikt apr ēķinātas pret vis ām kompens ējošām 
pozīcijām, kas attiecas uz identiskiem seguma v ērtspapīriem vai atvasin ājumiem. Izmanto 
attiecīgās biržas delta koeficientu, ko apr ēķina kompetentas iest ādes vai, ja tas nav pieejams, 
kā arī ārpusbiržas iesp ēju līgumos, delta koeficientu, ko apr ēķina pati iest āde, ja kompetent ā 
iestāde atzīst, ka iest ādes izmantotais modelis ir pamatots. 
Tomēr kompetent ās iestādes var noteikt, ka iest ādes pašas apr ēķina to delta koeficientus, 
izmantojot metodolo ģiju, ko nosaka kompetent ās iestādes. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
1. pielikuma b) punkts (piel āgots) 
Kompetent ās iestādes prasa, lai  Ppārējais risks, iz ņemot delta koeficientu, kas ir saist īts ar 
izvēli līgumiem, b ūtu ⌦ ir ⌫ nodrošin āts. Kompetent ās iestādes var at ļaut, ka kapit āla 
pietiekam ības prasības biržās termiņa darījumiem atbilst normat īvam, kuru pieprasa birža, ja 
tās pilnībā apmierina tas, ka tiek sniegts ar termi ņu saistīts riska prec īzs aprēķins, un tas ir 
vismaz vien āds ar iesp ēju līguma kapit āla prasībām, ko apr ēķina pēc metodes, kas izkl āstīta 
šā pielikuma turpin ājumā, vai piem ērojot iekš ējo modeļu metodi, kas aprakst īta VIII  
pielikumā. Līdz 2006. gada 31. decembrim  Kkompetentās iestādes var at ļaut arī kapitāla 
prasības ārpusbiržas iesp ēju līgumiem, par kuriem nor ēķinu veic kl īringa iestāde, ko tās atzīst 
par vienādu normat īvam, ko prasa kl īringa iest āde, ja tās pilnībā apmierina tas, ka t ā veic 
precīzu riska apr ēķinu, kas saist īts ar attiec īgu iespēju līgumu un tas ir vismaz vien āds ar 
konkrētā iespēju līguma kapit āla prasībām, ko apr ēķina pēc metodes, kas izkl āstīta turpmāk 
šajā pielikum ā vai, piem ērojot iekš ējo modeļu metodi, kas aprakst īta VIII  pielikum ā. Bez tam 
tās var atļaut iegādāta biržā tirgojama vai ārpusbiržas iesp ēju līguma kapit āla prasības, kas ir 
vienādas ar tā pamatojuma instrumenta kapit āla prasībām, ar nosac ījumu, ka tie nep ārsniedz 
iespēju līguma tirgus v ērtību. Rakst īta ārpusbiržas iesp ēju līguma kapit āla normat īvus nosaka 
atbilstīgi instrumentam, kas to pamato (sedz). 
 
LV 54   LV  
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
1. pielikuma c) punkts 
6. Ar parāda instrumentu un akciju garantij ām rīkojas tāpat kā ar iespēju līgumiem saska ņā ar 
5. punktu. 
 
Ð 93/6/EEK 
7. Apmai ņu procentu likmju riska nol ūkiem nov ērtē tāpat kā bilances instrumentus. T ādējādi 
uzskata, ka procentu likmes apmai ņā, kurā iestāde saņem mainīgas procentu likmes un maks ā 
noteiktas procentu likmes, l īdzinās garajai poz īcijai main īgas procentu likmes instrument ā, 
kura termi ņš atbilst laikam l īdz nākošajai procentu li kmes noteikšanai, k ā arī īsajai pozīcijai 
noteiktas procentu likmes instrument ā, kura termi ņš atbilst paša apmai ņas darījuma termi ņam. 
 
Ø jauns 
8. Kredītu atvasin ātajiem instrumentiem, ja nav nor ādīts citādi, izmanto atvasin ātā kredīta 
līguma nosac īto summu. Apr ēķinot tirgus riska kapit āla prasību pusei, kura uz ņemas 
kredītrisku („nodrošin ājuma devējs”), pozīcijas nosaka š ādi: 
Kopējās peļņas mijmai ņas darījums rada atsauces saist ības vispārējā tirgus riska garo poz īciju 
un valsts oblig ācijas visp ārējā tirgus riska īso pozīciju, kurai saska ņā ar Direkt īvas 
[2000/12/EK] VI pielikumu riska sv ērums ir 0 %. Bez tam tiek rad īta garā pozīcija attiec ībā 
uz noteikt ās saistības specifisko risku. 
Kredītsaistību nepild īšanas mijmai ņas līgums nerada visp ārējā tirgus riska poz īciju. 
Specifisko risku d ēļ, iestādei ir jāatzīmē, sintētiskā, garā pozīcija finansi ālo saistību atsauces 
vienībā. Ja saistībā ar produktu veicami pr ēmiju vai procentu maks ājumi, šīs naudas pl ūsmas 
valsts oblig ācijās ir jāapzīmē kā nosacītās pozīcijas ar atbilstošo fiks ēto vai peldošo procentu 
likmi.  
Kredītriskam piesaist ītā parādzīme rada par ādzīmes vispārējā tirgus riska garo poz īciju, kā 
procentu produktu. Attiec ībā uz specifisko risku izveido sint ētisko garo poz īciju finansi ālo 
saistību atsauces vien ībā. Papildus, garo poz īciju izveido par ādzīmes emitenta specifiskaj ā 
riskā.  
Saistību nepild īšanas zaud ējumu segšanai noteiktais pirm ās kārtas aktīvu portfelis rada 
pieņēmuma summas poz īciju finansi ālajās saistībās, katrā atsauces vien ībā. Ja maksim ālais 
maksājums kred īta notikuma gad ījumā ir mazāks par kapit āla prasību saskaņā ar pirmās daļas 
pirmajā teikumā norādīto metodi, maksim ālo maksājuma apjomu var uzskat īt par specifisk ā 
riska kapit āla prasību. 
Saistību nepild īšanas zaud ējumu segšanai noteiktais otr ās kārtas aktīvu portfeļa produkts rada 
nosacītās summas poz īciju attiec ībā uz parādprasību, kas ir sp ēkā attiecībā uz katru atsauces 
vienību, no kuras at ņem zemāko specifisk ā riska kapit āla prasību. Ja maksim ālais maks ājums 
kredīta notikuma gad ījumā ir mazāks par kapit āla prasību saskaņā ar pirmās daļas pirmaj ā 
teikumā norādīto metodi, šo summu var uzskat īt par specifisk ā riska kapit āla prasību. 
 
LV 55   LV Ja kredītriskam piesaist ītās parādzīmes portfe ļa produktam ir ārējais novērtējums un tas atbilst 
parāda posteņa nosacījumiem, visu atsauces vien ību specifisko risku poz īciju vietā var uzrādīt 
tikai vienu par ādzīmes emitenta garo poz īciju ar specifisko risku. 
Portfeļa produktam, kas pied āvā proporcion ālu aizsardz ību, katrā atsauces vien ībā rada 
pozīciju, kas paredz ēta specifiskam riskam, kur kop ējā pieņēmuma summa l īgumā par visām 
pozīcijām, ir atbilstoša katra atseviš ķa atsauces v ērtības riska proporcion ālai daļai no kop ējās 
pieņēmuma summas. Ja var izv ēlēties vairāk kā vienu atsauces vien ības finansi ālo saistību, 
specifisko risku nosaka saist ībā ar augstāko riska sv ērumu. Kred ītu atvasin ātā instrumenta 
līguma termi ņš ir piemērojams saist ības termiņa vietā. 
Pusei, kas p ārņem kredītrisku, („aizsardz ības pret kred ītrisku pirc ējs”) pozīcijas ir noteiktas 
kā aizsardz ības pret kred ītrisku pārdevēja spoguļattēls, izņemot kred ītriskam piesaist īto 
parādzīmi (kas attiec ībā uz emitentu nerada īso pozīciju). Ja k ādā noteiktā laika posm ā rodas 
pirkšanas iesp ējas līgums apvienojum ā ar uzkrāšanu, tad šis laika posms tiek uzskat īts par 
aizsardzības termi ņu. N-to saist ību nepild īšanas gad ījumā attiecībā uz kred ītu atvasin āto 
instrumentu, aizsardz ības pret kred ītrisku pirc ējiem ir at ļauts pārrēķināt specifisk ā riska n-1 
bāzes aktīvus (t.i., n-1 ar viszem āko specifisk ā riska apgr ūtinājumu).  
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
89. Iestādes, kas tirg ū nosaka un uztur atvasin āto instrumentu procentu likmes risku saska ņā 
ar 4. līdz 7. punktu, pamatojoties uz diskont ētu naudas pl ūsmu, tom ēr var izmantot jut īguma 
modeļus, lai apr ēķinātu iepriekš min ētās pozīcijas, un var tos izmantot vis ām obligācijām, kas 
dzēstas to termi ņa laikā, nevis veicot vienu gal īgo pamatsummas atmaksu. Gan modeli, gan t ā 
izmantošanu iest ādei jāapstiprina kompetent ā iestādē. Šiem mode ļiem jārada pozīcijas, kuras 
ir tikpat jut īgas pret izmai ņām procentu likm ēs kā naudas pl ūsma, kas t ās pamato. Šo 
jutīgumu jānovērtē ar atsauci uz parauga likmju neatkar īgām kustībām ienākumu līknē, lai 
katrā termiņa intervālā, kas noteikts 18.  ⌦ 20 ⌫ punktā minētajā 2. tabulā, būtu vismaz 
viens jutīguma punkts. Poz īcijas iekļauj kapitāla pietiekam ības prasību aprēķinos saska ņā ar 
noteikumiem, kas min ēti 15. līdz 30.  ⌦ 17.līdz 32. ⌫ punktā. 
910. Iestādes, kuras neizmanto 8 . ⌦ 9. ⌫ punktā minētos modeļus, tā vietā ar kompetento 
iestāžu atļauju var uzskat īt par pilnīgi kompens ējošām visas atvasin āto instrumentu poz īcijas, 
kas minētas 4. līdz 7. punkt ā un atbilst vismaz š ādiem nosac ījumiem: 
(ia) pozīciju vērtība ir vien āda un tās ir izteiktas taj ā pašā valūtā; 
(iib) atsauces likme (main īgas likmes poz īcijām) vai kupons (noteiktas likmes 
pozīcijām) ir cieši saist īti; 
(iiic) nākamā procentu likmes noteikšanas diena vai, noteikt ām kupona poz īcijām, 
atlikušais termi ņš atbilst šādiem termi ņiem: 
(i) maz āk par mēnesi kopš š ā brīža: tajā pašā dienā,; 
(ii) no viena m ēneša līdz vienam gadam kopš š ā brīža: septiņu dienu laik ā,; 
(iii) vair āk par gadu kopš š ā brīža: 30 dienu laik ā. 
 
LV 56   LV 1011. Vērtspapīru vai garant ētu tiesību atdev ējs attiecībā uz īpašuma ties ībām uz 
vērtspapīriem atpirkuma l īgumā un vērtspapīru aizdev ējs vērtspapīru aizdevum ā šos 
vērtspapīrus iekļauj kapitāla prasību aprēķinā saskaņā ar šo pielikumu, ar nosac ījumu, ka š ādi 
vērtspapīri atbilst krit ērijiem, kas noteikti 2.  ⌦ 11. ⌫ pantaā 6. punkta a) apakšpunkt ā. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
11. Uz kolekt īvo ieguld ījumu uzņēmumu vien ību pozīcijām attiecas Direkt īvas 89/647/EEK 
kapitāla pietiekam ības prasības, nevis poz īciju ri ska prasības, kas min ētas šajā pielikum ā. 
Konkrēti un visp ārīgi riski 
12. Tirgojama par āda dokumenta vai pašu kapit āla (vai par āda vai pašu kapit āla atvasin ājuma) 
pozīcijas risku sadala div ās daļās, lai apr ēķinātu kapitālu, kas pret to vajadz īgs. Pirmā ir 
pozīcijas konkr ētā riska daļa - risks, kura c ēlonis ir cenu izmai ņas attiecīgajā instrument ā tā 
emitenta d ēļ, vai, atvasin ājuma gadījumā, to pamatseguma instrumenta emitenta d ēļ. Otrā daļa 
ir pozīcijas visp ārējais risks - risks, kura c ēlonis ir cenu izmai ņas instrument ā procentu likmju 
līmeņa maiņu dēļ (ja tas ir tirgojams par āda dokuments vai par āda atvasin ājums), vai lielu 
kapitāla tirgus p ārmaiņu dēļ (ja tas ir pašu kapit āls vai kapit āla atvasin ājums), kas nav saist īts 
ar atseviš ķu vērtspapīru īpašām iezīmēm. 
TIRGOJAMI  PARĀDA DOKUMENTI 
13. Iest āde klasific ē savas  nNeto pozīcijas ⌦ klasificē ⌫ pēc valūtas, kādā tās izteiktas, 
un katrā valūtā atsevišķi aprēķina vispārējā un konkr ētā riska kapit āla pietiekam ības prasības 
normu. 
Konkrētais risks 
 
Ð 93/6/EK (piel āgots) 
Ö jauns 
14. Iestāde savas neto poz īcijas, kas apr ēķinātas saska ņā ar 1. punktu, norāda 1. tabulas 
atbilstošaj ās iedaļās, pamatojoties uz to atlikušo termi ņu, un tad reizina t ās ar norādīto 
koeficientu (sv ērumu).  Tā summē svērtās pozīcijas (neatkar īgi no tā, vai tās ir garas vai īsas), 
lai aprēķinātu kapitāla pietiekam ības prasības pret konkr ēto risku. Ö tirdzniecības portfel ī, 
kas ir apr ēķinātas saskaņā ar 1. punktu, 1. tabulas atbilstošaj ās iedaļās, pamatojoties uz to 
emitenta/debitora iekš ējo vai ārējo kredīta novērtējumu un atlikušo termi ņu, un reizinot tos ar 
norādītajiem koeficientiem (sv ērumiem). Sv ērtās pozīcijas saskaita, (neatkar īgi no tā, vai tās 
ir garas vai īsas), lai apr ēķinātu specifisk ā riska kapit āla prasību .  
 
Ð 93/6/EEK 
1. tabula  
Centrālās valdības 
posteņi Kvalificēti posteņi Citi poste ņi 
 Līdz 6 Virs 6 un l īdz 24 Virs 24  
 
LV 57   LV mēnešiem mēnešiem mēnešiem 
0,00 % 0,25 % 1,00 % 1,60 % 8,00 % 
 
Ø jauns 
1. tabula 
Posteņi Specifiskā riska kapit āla prasība 
Parāda vērtspapīri, ko ir emit ējušas vai 
garantējušas centr ālās valdības, ko izdevušas 
centrālās bankas, starptautiskas organiz ācijas, 
daudzpus ējas attīstības bankas vai dal ībvalstu 
reģiona pašvald ības, vai viet ējās varas 
iestādes, kas saska ņā ar RSA vai IRB pieeju 
saņemtu 0% riska sv ērumu  0% 
Parāda vērtspapīri, ko ir emit ējušas vai 
garantējušas centr ālās valdības, ko izdevušas 
centrālās bankas, starptautiskas organiz ācijas, 
daudzpus ējas attīstības bankas vai dal ībvalstu 
reģiona pašvald ības, vai viet ējās varas 
iestādes, kas saska ņā ar RSA sa ņemtu 20% 
vai 50% riska sv ērumu 
Citi kvalific ēti posteņi, kā definēts zemāk 15. 
punktā. 0,25% (atlikušais laiks l īdz beigu termi ņam 
seši mēneši vai maz āk) 
1,00% (atlikuš ais laiks l īdz beigu termi ņam ir 
lielāks par sešiem m ēnešiem l īdz 24 
mēnešiem, ieskaitot) 
1,60% (atlikušais laiks l īdz termi ņam 
pārsniedz 24 m ēnešus) 
Visi pārējie posteņi 8.00% 
15. 14. punkta vajadz ībām kvalificētajos poste ņos ietilpst: 
(a) garās un īsās pozīcijas aktīvos, kas kvalific ējas kā pozīcijas kred īta kvalitātes 
pakāpē, un atbilst vismaz invest īciju kategorijai saska ņā ar uzskait ījumu, kas 
sniegts Direkt īvas [2000/12/EK] V sada ļas 2. noda ļas 2. un 3. ieda ļas 1. 
punktā; 
(b) garās un īsās pozīcijas aktīvos, kuru saist ību nepild īšanas varb ūtība emitenta 
maksātspējas dēļ, nav augst āka kā aktīvi, kas uzskait īti augstāk minētajā 
a) punktā, Direktīvas [2000/12/EK] V sada ļas 2. noda ļas 2. un 3. ieda ļas 
2. punktā sniegtās metodes ietvaros; 
(c) garās un īsās pozīcijas aktīvos, kurām ārējas kredīta vērtēšanas iest ādes nevar 
veikt kred īta novērtējumu un kas atbilst š ādiem nosac ījumiem:  
(i) attiec īgās iestādes uzskata, ka t ās ir pietiekami likv īdas; 
(ii) to ieguld ījumu kvalit āte, pēc pašas iest ādes ieskata, ir vismaz vien āda ar 
a) punktā uzskaitītajiem akt īviem; 
 
LV 58   LV (iii) tie ir iek ļauti vismaz vien ā, kādas dalībvalsts regul ētā tirgus sarakst ā, vai 
trešās valsts biržas sarakst ā, ar nosac ījumu, ka šo biržu atzinušas 
attiecīgās dalībvalsts kompetent ās iestādes; 
(d) tie ir - p ēc kompetento iest āžu ieskatiem, gar ās un īsās pozīcijas aktīvos, ko 
emitējušas iest ādes, atbilst īgi kapitāla pietiekam ības prasībām, kas dotas 
Direktīvā [2000/12/EK] 
Parāda dokumentu v ērtēšanas metodes j āpārbauda kompetent ām iestādēm, kas atce ļ iestādes 
doto vērtējumu, ja uzskata, ka attiec īgie dokumenti pak ļauti pārāk augstam specifiskam 
riskam un t ādēļ nevar būt kvalificējami poste ņi; 
16. Kompetentaj ām iestādēm jāprasa, lai iest ādes piemērotu maksim ālu svērumu, kas par ādīts 
1. tabulā, attiecībā uz instrumentiem, kuriem ir paaugstin āta riska pak āpe likvidit ātes emitenta 
nepietiekamas maks ātspējas dēļ. 
 
Ð 93/6/EEK 
Vispārējais risks 
a) Pamatojoties uz termi ņu 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
1517. Procedūrai, ar kuru apr ēķina kapitāla pietiekam ības normas pret visp ārēju risku, ir divas 
pamatfāzes. Pirmk ārt, visas poz īcijas sver saska ņā a r  t o  t e r m i ņu (kā paskaidrots 16 . 
⌦ 18. ⌫ punktā), lai aprēķinātu kapitāla summu, kas vajadz īga, lai nodrošin ātos pret to. 
Otrkārt, jāņem vērā, ka šīs prasības var samazin āt, ja vienā termiņa intervālā atrodas sv ērta 
pozīcija kopā ar pretēju svērtu pozīciju. Pras ību samazin āšana pieļaujama ar ī tad, ja pret ēji 
svērtas pozīcijas atrodas daž ādos termi ņa intervālos, šīs samazin āšanas apjoms ir atkar īgs gan 
no tā, vai divas poz īcijas iekļaujas vien ā zonā, gan arī no tā, kādās zonās tās iekļaujas. 
Pavisam ir tr īs zonas (termi ņa intervālu grupas). 
1618. Iestāde savas neto poz īcijas ievieto 2. tabulas attiec īgajos termi ņa intervālos 2. vai 3. 
slejā, kas atrodama 18 . ⌦ 20. ⌫ punktā. Tas jādara, pamatojoties uz atlikušo termi ņu 
gadījumā, ja tie ir noteiktas procentu likmes  dokumenti, un pamatojoties uz laiku, kam ēr 
nosaka nākamo procentu likmi, ja tie ir dokumenti,  kuru procentu likme pirms beigu termi ņa 
mainās. Iestāde šķiro parāda dokumentus, kuru kupons ir 3 % vai vair āk, un dokumentus, 
kuru kupons ir maz āk par 3 %, un t ādējādi ievieto tos 2. tabulas 2. vai 3. slej ā. Pēc tam tā 
katru no tiem reizina ar attiec īgā termiņa intervāla svērumu, kas atrodas 2. tabulas 4. slej ā. 
 
Ð 93/6/EEK 
1719. Pēc tam iest ādes summ ē svērtās garās pozīcijas un sv ērtās īsās pozīcijas katrā termiņa 
intervālā. Garo poz īciju summa, kas ir saska ņota ar īso pozīciju summu konkr ētā termiņa 
intervālā, ir saskaņotas svērtās pozīcijas šajā intervālā, kamēr pārējās garās vai īsās pozīcijas 
ir tā paša interv āla nesaska ņotās svērtās pozīcijas. Tad apr ēķina visu interv ālu saskaņoto 
svērto pozīciju kopsummu. 
 
LV 59   LV 1820. Iestāde aprēķina nesaska ņoto svērto garo poz īciju kopsummu interv āliem, kas iek ļauti 
visās 2. tabulas zon ās, lai atvasin ātu katras zonas nesaska ņoto svērto garo poz īciju. Arī 
nesaskaņotu svērtu īso pozīciju summu visos interv ālos attiecīgajā zonā summē, lai minētajai 
zonai apr ēķinātu nesaska ņotu svērto īso pozīciju. Min ētās zonas nesaska ņotās svērtās garās 
pozīcijas daļa, kas saska ņota ar tās pašas zonas nesaska ņotu svērto īso pozīciju, ir min ētās 
zonas svērtā pozīcija. Zonas nesaska ņotās garās vai nesaska ņotās īsās pozīcijas daļa, ko nevar 
šādi saskaņot, ir šīs zonas nesaska ņotā svērtā pozīcija. 
2. tabula 
Termiņa intervāls Zona 
Kupons ir 3 % 
vai vairāk Kupons ir maz āk 
par 3 % Svērums (%) Pie ņemtās izmaiņas (%) 
0 ≤ 1 mēneši 0 ≤ 1 mēneši 0,00 —
> 1 ≤ 3 mēnešiem > 1 ≤ 3 mēnešiem 0,20 1,00
> 3 ≤ 6 mēnešiem > 3 ≤ 6 mēnešiem 0,40 1,00Viens 
> 6 ≤ 12 
mēnešiem > 6 ≤ 12 
mēnešiem 0,70 1,00
> 1 ≤ 2 gadi > 1,0 ≤ 1,9 gadi 1,25 0,90
> 2 ≤ 3 gadi > 1,9 ≤ 2,8 gadi 1,75 0,80Divi 
> 3 ≤ 4 gadi > 2,8 ≤ 3,6 gadi 2,25 0,75
> 4 ≤ 5 gadi > 3,6 ≤ 4,3 gadi 2,75 0,75
> 5 ≤ 7 gadi > 4,3 ≤ 5,7 gadi 3,25 0,70
> 7 ≤ 10 gadi > 5,7 ≤ 7,3 gadi 3,75 0,65
> 10 ≤ 15 gadi > 7,3 ≤ 9,3 gadi 4,50 0,60
> 15 ≤ 20 gadi > 9,3 ≤ 10,6 gadi 5,25 0,60
> 20 gadiem > 10,6 ≤ 12,0 gadi 6,00 0,60
 > 12,0 ≤ 20,0 gadi 8,00 0,60Trīs 
 > 20 gadiem 12,50 0,60
 
Ð 93/6/EK (piel āgots) 
1921. Nesaska ņotas svērtās garās (īsās) pozīcijas apm ērs pirmaj ā zonā, kas saska ņota ar 
nesaskaņotu svērto īso (garo) poz īciju otrajā zonā pēc tam tiek apr ēķināts. To 23 . ⌦ 25. ⌫ 
punktā dēvē par saska ņotu svērtu pozīciju starp pirmo un otro zonu. To pašu apr ēķinu veic 
 
LV 60   LV attiecībā uz nesaska ņotas svērtās pozīcijas atlikušo da ļu otrajā zonā un nesaska ņotu svērtu 
pozīciju trešaj ā zonā, lai aprēķinātu saskaņotu svērto pozīciju starp otro un trešo zonu. 
2022. Iestāde pēc savas vēlēšanās var pretēji mainīt 19. ⌦ 21. ⌫ punkta noteikto k ārtību, lai 
aprēķinātu saskaņoto svērto pozīciju starp otro un trešo zonu, pirms to apr ēķina starp pirmo 
un otro zonu. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
2123. Atlikušo nesaska ņotas svērtās pozīcijas daļu pirmajā zonā saskaņo ar trešaj ā zonā 
atlikušo p ēc pēdējās saskaņošanas ar otro zonu, lai ieg ūtu saskaņotu svērto pozīciju starp 
pirmo un trešo zonu. 
2224. Pozīcijas, kas paliek p āri pēc trim atseviš ķiem saska ņošanas apr ēķiniem 19., 20. un 21 . 
⌦ 21., 22. un 23. ⌫ punktā, summē. 
2325. Iestādes kapitāla pietiekam ības normas apr ēķina, summ ējot: 
(a) 10 % no saska ņotu svērtu pozīciju summas visos termi ņu intervālos; 
(b) 40 % saska ņoto svērto pozīciju pirmaj ā zonā; 
(c) 30 % saska ņoto svērto pozīciju otrajā zonā; 
(d) 30 % saska ņoto svērto pozīciju trešājā zonā; 
(e) 40 % saska ņotu svērto pozīciju starp pirmo un otro zonu un starp otro un trešo zonu 
(sk. 19.  ⌦ 20. ⌫ punktu); 
(f) 150 % saska ņotas svērtas pozīcijas starp pirmo un trešo zonu; 
(g) 100 % atlikušo nesaska ņoto svērto pozīciju. 
b) Pamatojoties uz ilgumu (noilgumu) 
2426. Dalībvalsts kompetent ās iestādes var ļaut iestādēm vispārēji vai individu āli izmantot 
tirgojamu par āda dokumentu visp ārējā riska kapit āla prasību aprēķina sistēmu, kas atspogu ļo 
ilgumu, tās sistēmas vietā, kas noteikta 15. l īdz 23.  ⌦ 17. līdz 25. ⌫ punktā, ar nosac ījumu, 
ka šī iestāde to dara konsekventi. 
 
Ð 93/6/EK (piel āgots) 
2527. Lietojot š ādu sistēmu, ⌦ kas minēta 26. punkt ā ⌫, iestādei jāizmanto katra noteiktas 
likmes par āda dokumenta tirgus v ērtība un tad j āaprēķina ienākums, ko var g ūt līdz termiņa 
beigām, kas šim dokumentam ir piem ērotā diskonta likme. Main īgas likmes dokumentiem 
iestāde ņem katra dokumenta tirgus v ērtību un tad apr ēķina tā ienākumu, pie ņemot, ka 
pamatsumma ir pietiekama tad, kad n ākamo reizi var main īt procentu likmi. 
 
LV 61   LV  
Ð 93/6/EEK 
2628. Iestāde pēc tam apr ēķina katra par āda dokumenta main īto termiņu, pamatojoties uz 
šādu formulu: main ītais termi š = ((ilgums(D))/(1 + r)) , kur: 
D = (( ∑t = 1m((t C t)/((1 + r)t)))/(∑t = 
1m((C t)/((1 + r)t)))) 
 
kur 
R = ien ākumi, ko var g ūt līdz termiņa 
beigām (sk. 25. punktu), 
Ct = naudas maks ājums laikā t, 
M = kop ējais termiņš (sk. 25. punktu). 
2729. Iestāde katru par āda dokumentu iedala attiec īgajā 3. tabulas zon ā. To veic, pamatojoties 
uz katra dokumenta main ītu termiņu. 
3. tabula 
Zona Main ītais termiņš 
(gados) Pieņemtā procentu likme 
(izmaiņas %) 
Viens > 0 ≤ 1,0 1,0 
Divi > 1,0 ≤ 3,6 0,85 
Trīs > 3,6 0,7 
 
2830. Iestāde pēc tam katram dokumentam apr ēķina pozīciju, kas sv ērta, pamatojoties uz t ās 
ilgumu, reizinot t ā tirgus cenu ar t ā mainīto termiņu un ar pie ņemtās procentu likmes 
izmaiņām instrumentam ar š ādi mainītu termiņu (sk. 3. tabulas 3. sleju). 
2931. Iestāde katrai zonai izstr ādā garās pozīcijas, kas sv ērtas, pamatojoties uz to ilgumu, un 
īsās pozīcijas, kas sv ērtas, pamatojoties uz to ilgumu. Pirmo apm ērs, kas katr ā zonā 
saskaņotas ar pēdējo, ir attiec īgās zonas poz īcija, kas sv ērta, pamatojoties uz t ās ilgumu. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
Iestāde pēc tam katrai zonai apr ēķina nesaska ņotās pozīcijas, kas sv ērtas, pamatojoties uz to 
ilgumu. T ā ievēro proced ūru, kas noteikta nesaska ņotām svērtām pozīcijām 19. līdz 22.  
⌦ 21. līdz 24. ⌫ punktā. 
 
LV 62   LV  
Ð 93/6/EK 
3032. Iestādes kapitāla pietiekam ības normas apr ēķina, summ ējot: 
(a) 2 % saska ņoto pozīciju katrā zonā, kas svērtas, pamatojoties uz to ilgumu; 
(b) 40 % saska ņoto pozīciju starp pirmo un otro zonu  un otro un trešo zonu, kas sv ērtas, 
pamatojoties uz to ilgumu; 
(c) 150 % saska ņotas svērtas pozīcijas starp pirmo un trešo zonu; 
(d) 100 % atlikušo nesaska ņoto svērto pozīciju. 
PAŠU  KAPITĀLS 
3133. Iestādes summ ē tās neto gar ās pozīcijas un visas neto īsās pozīcijas saska ņā ar 1. 
punktu. Divu skait ļu summa veido t ās kopējo bruto poz īciju. To starp ība veido t ās kopējo neto 
pozīciju. 
Konkrētais risks 
 
Ð93/6/EEK 
Ö jauns 
32.34Ö Iestāde summē visas tās neto gar ās pozīcijas un visas neto īsās pozīcijas saska ņā ar 
1. punktu.  Tā reizina kop ējo bruto poz īciju ar 4 %, lai apr ēķinātu kapitāla pietiekam ības 
prasības pret konkr ēto risku. 
 
Ð 93/6/EK (piel āgots) 
3335. Neatkar īgi no 35. punkta  ⌦ Atkāpjoties no no 34. punkta, ⌫, kompetent ās iestādes 
4% vietā var atļaut 2% kapit āla pietiekam ības normu pret konkr ēto risku tiem iest ādes pašu 
kapitāla portfeļiem, kas atbilst š ādiem nosac ījumiem: 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
1. pielikuma d) punkts (piel āgots) 
(ia) pašu kapit āls nepieder emitentam, kas ir izlaidis tikai tirgojamus par āda 
instrumentus, kas piesaista 8 % normat īvu 14. panta  1. tabul ā vai zem ākus 
normatīvus tikai t āpēc, ka tie ir garant ēti vai nodrošin āti; 
 
Ð 93/6/EEK 
(iib) kompetent ās iestādes, pamatojoties uz objekt īviem krit ērijiem, pašu kapit ālu atzīst 
par ļoti likvīdu; 
 
LV 63   LV  
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
(iiic) neviena atseviš ķa pozīcijas vērtība nav liel āka par 5 % no visa iest ādes pašu kapit āla 
portfeļa.  
⌦ Apakšpunkta c) noz īmē, ⌫ Tomēr kompetent ās iestādes var at ļaut atseviš ķas 
pozīcijas, kuru v ērtība ir līdz 10 %, ar nosac ījumu, ka š ādu pozīciju kopējā vērtība 
nepārsniedz 50 % portfe ļa vērtības. 
 
Ð 93/6/EEK 
Vispārējais risks 
3436. Iestādes kapitāla pietiekam ības prasības pret visp ārēju risku ir t ās kopējā neto poz īcija, 
kas reizin āta ar 8 %. 
Akciju indeksa termi ņa darījumi 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
3537. Akciju indeksa termi ņa darījumus ar delta koeficentu sv ērtās izvēles ekvivalentus, 
akciju indeksa termi ņa darījumus un akciju indeksus, turpm āk kopā sauktus par „akciju 
indeksa termi ņa darījumiem”, var sadal īt pozīcijās visā tajos ietilpstošaj ā pašu kapit ālā. Šīs 
pozīcijas var uzskat īt par seguma poz īcijām minētajā pašu kapit ālā; tāpēc tās ⌦ un ⌫ var 
kompensēt pret pret ējām pozīcijām pašu kapit ālā, ko tās sedz, ja to apstiprina kompetent ās 
iestādes. 
 
Ð 93/6/EEK 
3638. Kompetent ās iestādes nodrošina, ka vis ām iestādēm, kas kompens ējušas savas poz īcijas 
vienā vai vairākos pašu kapit ālos, ko veido akciju indeksa termi ņa darījumi pret vienu vai 
vairākām pozīcijām pašā akciju indeksa termi ņa darījumā, ir pietiekams kapit āla daudzums, 
lai segtu zaud ējumu risku, kas rodas, ja termi ņa darījumu vērtība pilnībā neveidojas vien ādi ar 
to veidojoš ā pašu kapit āla vērtību; tām tāpat jānodrošina pietiekams kapit āla daudzums, ja 
kāda iestāde uztur pret ējās pozīcijas akciju indeksa termi ņa darījumos, kuriem atš ķiras 
termiņi, sastāvs vai abi šie faktori kop ā. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
3739. Neatkar īgi no 35. un 36.  ⌦ Atkāpjoties no 37. un 38. ⌫ punkta, akciju indeksa 
termiņa darījumiem, kurus tirgo birž ā un kuri p ēc kompetento iest āžu atzinuma p ārstāv stipri 
atšķirīgus indeksus, j āpiesaista kapit āla pietiekam ības prasības 8 % apm ērā pret visp ārēju 
risku, taču kapitāla pietiekam ības prasības nav j āpiesaista pret konkr ētu risku. Š ādus akciju 
indeksa termi ņa darījumus iek ļauj, aprēķinot kopējo neto poz īciju, kas min ēta 31 . ⌦ 33. ⌫ 
punktā, bet neņem vērā, aprēķinot kopējo bruto poz īciju, kas min ēta tajā pašā punktā. 
 
LV 64   LV  
Ð 93/6/EEK 
3840. Ja akciju indeksa termi ņa darījumus nesadala seguma poz īcijās, tos uzskata par 
atsevišķu pašu kapit ālu. Konkr ēto risku šim atseviš ķajam pašu kapit ālam var ne ņemt vērā, ja 
minēto akciju indeksa termi ņa darījumu tirgo birž ā un pēc kompetento iest āžu atzinuma tas 
pārstāv ļoti daudzveid īgu indeksu. 
IZVIETOŠANA 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
3941. Ja parakst īšanas (garant ēšanas) gad ījumā notiek par āda un pašu kapit āla parakst īšana 
(garantēšana), kompetent ās iestādes var ļaut iestādei izmantot š ādu proced ūru, lai apr ēķinātu 
sava kapit āla normas. Pirmk ārt, jāaprēķina neto poz īcija, atskaitot parakst ītās pozīcijas, uz 
kurām parakst ījušās vai kuras otrreiz parakst ījušas treš ās puses uz form ālu līgumu pamata; . 
otrkārt Otrkārt, jāsamazina neto poz īcijas pēc ⌦ 4. tabulas ⌫ šādiem  samazin āšanas 
faktoriem:  
4. tabula 
- darba dien ā 0: 100 % 
- darba dien ā 1: 90 % 
- darba dien ās no 2 
līdz 3: 75 % 
- darba dien ā 4: 50 % 
- darba dien ā 5: 25 % 
- pēc darba dienas 5: 0 %. 
 
Ð 93/6/EEK 
Nulles darba diena ir t ā darba diena, kur ā iestādei bez nosac ījumiem j āpieņem zināms 
vērtspapīru apjoms par norun ātu cenu. 
Treškārt, jāaprēķina kapitāla pietiekam ības normas, izmantojot samazin ātas parakst īšanas 
pozīcijas. 
Kompetent ās iestādes nodrošina to, ka iest ādei ir pietiekams kapit āla daudzums pret 
zaudējuma risku, kas past āv starp laiku, kad s ākas saistības, un pirmo darba dienu. 
 
Ø jauns 
SPECIFISKA RISKA KAPIT ĀLA PRAS ĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ TIRDZNIEC ĪBAS 
PORTFE ĻA POZ ĪCIJĀM, KAS NODROŠIN ĀTAS AR KRED ĪTU 
ATVASIN ĀTAJIEM INSTRUMENTIEM 
 
LV 65   LV 42. Saska ņā ar principiem, kas noteikti 43. l īdz 46. punkt ā, aizsardz ība, ko sniedz kred ītu 
atvasinātie instrumenti, ir atz īta. 
43. Pilnīgu atļauju dod t ādos gadījumos, ja abu poz īcijas pušu v ērtība vienm ēr pārvietojas 
pretējā virzienā un visum ā vienmērīgi. Tas notiek š ādos gadījumos: 
(a) abas poz īcijas puses sast āv no pilnīgi identiskiem instrumentiem; 
(b) garo naudas poz īciju nodrošina kop ējais peļņas mijmai ņas darījums (vai otr ādi) 
un starp noteikto saist ību un pamata riskiem (proti, naudas poz īciju) ir prec īza 
atbilsme. Paša mijmai ņas darījuma termi ņš var atš ķirties no pamata riska 
termiņa. 
Šādos gadījumos specifisk ā riska kapit āla prasību nedrīkst izmantot nevien ā no pozīcijām. 
44. Ja abu poz īciju pušu v ērtība vienm ēr pārvietojas pret ējā virzienā un pastāv precīza 
atbilsme starp noteikto saist ību, noteikt ās saistības termi ņu un kred ītu atvasin ātā instrumenta 
termiņu un pamata risku val ūtas termi ņu, piemēro 80% mijieskaitu. Bez tam, kred īta 
atvasinātā instrumenta l īguma pamatprincipi nedr īkst izraisīt kredīta atvasin ātā instrumenta 
cenu svārstību būtisku atšķiršanos no naudas poz īcijas cenu sv ārstībām. Tādā pat mērā kā šis 
darījums pārnes risku, piem ēro 80% specifisk ā riska savstarp ējo ieskaiti, tai dar ījuma pusei, 
kurai ir liel ākas kapitāla prasības, savuk ārt specifisk ā riska pras ības otrajā pusē ir nulle. 
45. Daļēju atbrīvojumu dod t ādos gadījumos, ja abu poz īciju pušu v ērtība vienmēr pārvietojas 
pretējā virzienā: Tas notiek š ādos gadījumos: 
(a) poz īcija ir ietverta 43. punkta b) apakšpunkt ā, bet past āv neatbilst ība starp 
noteikto saist ību un pamata risku. Tom ēr pozīcijas atbilst š ādām prasībām: 
(i) noteikt ā saistība pēc hierarhijas ir l īdzvērtīga bāzes saist ībai vai 
ierindojas aiz t ās; 
(ii) bāzes saistībai un noteiktai saist ībai ir viens un tas pats debitors un ir 
juridiski pielietojamas nenotikšanas vai negad ījuma klauzulas; 
(b) poz īcija ir ietverta 43. punkta a) apakšpunkt ā vai 44. punkt ā, bet pastāv valūtas 
vai termiņu neatbilst ība kredīta aizsardz ības un bāzes aktīva starpā (par valūtu 
neatbilstību ziņo parastā kārtībā, ziņojot par ārvalstu val ūtas risku, atbilst īgi 
III pielikumam); 
(c) poz īcija ir ietverta 44. punkt ā, bet past āv aktīva neatbilst ība starp naudas 
pozīciju un kred ītu atvasin āto instrumentu. Tom ēr bāzes aktīvs ir iek ļauts 
kredītu atvasin ātā instrumenta dokument ācijas (īstenojamās) saistībās.  
Katrā no šiem gad ījumiem, t ā vietā lai summ ētu ar specifisko risku kapit āla prasībām saistītās 
pašu kapit āla prasības katrā darījumu pus ē, piemēro tikai augst āko no ab ām kapitāla 
prasībām.  
46. Visos p ārējos gadījumos, uz ko neattiecas 45. punkts, ab ām pozīciju pusēm pārbauda 
specifiskā riska kapit āla prasību. 
KOPĒJO IEGULD ĪJUMU UZ ŅĒMUMU PAŠU  KAPITĀLA PRAS ĪBA TIRDZNIEC ĪBAS GRĀMATĀ 
 
LV 66   LV 47. Kapit āla prasības kopējo ieguldījumu uzņēmumu (CIU) vienību pozīcijām, kas atbilst 
11. pantā norādītajiem nosac ījumiem par tirdzniec ības portfe ļa kapitāla prasības noteikšanu, 
aprēķina saskaņā ar metod ēm, kas izkl āstītas no 48. l īdz 56. punktam.  
48. Neierobežojot citus š īs nodaļas noteikumus, kop ējo ieguld ījumu uzņēmumu (CIU)  
pozīcijām piemēro pozīcijas riska (konkr ētā un visp ārīgā) paša kapit āla prasību 32%. 
Neierobežojot citus noteikumus, kas izkl āstīti III pielikuma 3. punkta i) apakšpunkt ā vai 
V pielikuma 13. punkta v) apakšpunkt ā, kuros izmantota šajos punktos paredz ētā modificētā 
zelta apstr āde, kopējo ieguldījumu uzņēmumu (CIU)  pozīcijas ir atkar īgas no poz īcijas riska 
kapitāla prasības (konkr ētās un vispārīgās) un valūtas maiņas likmes riska, kas ir ne liel āks kā 
40%. 
49. Iestādes var noteikt pašu kapit āla prasību kopējo ieguld ījumu uzņēmumu (CIU) 
pozīcijām, kas atbilst 51. punkt ā noteiktajiem krit ērijiem, izmantojot no 53. l īdz 56. punktam 
izklāstītās metodes. 
50. Ja vien nav nor ādīts citādi, nav atļauts ieskaits starp kop ējo ieguldījumu uzņēmumu ( CIU) 
bāzes ieguld ījumiem un cit ām institūcijām piederoš ām pozīcijām. 
VISPĀRĪGIE KRIT ĒRIJI 
51. Visp ārīgie atbilst ības kritēriji 53. līdz 56. punktos paredz ēto metožu izmantošanai 
attiecībā uz kopējo ieguld ījumu uzņēmumiem (CIU) , ko izdevušas iest ādes, kas atrodas 
Kopienas p ārraudzībā vai ir reģistrētas Kopien ā, ir šādi: 
(a) kop ējo ieguld ījumu uzņēmumu (CIU)  prospekt ā vai līdzvērtīgā dokument ā 
iekļauj: 
(i) aktīvu kategorijas, kur ās kopējo ieguld ījumu uzņēmumiem (CIU)  ir 
atļauts ieguld īt; 
(ii) ieguld ījumu ierobežojumu gad ījumos, attiec īgie ierobežojumi un to 
aprēķināšanas metodes; 
(iii) ja at ļauts parādsaistību koeficients, t ā maksimālais lielums; 
(iv) ja at ļauts ieguld īt ārpusbiržas atvasin ātajos finanšu instrumentos vai 
atļauti pārdošanas ar atpirkšanu veida dar ījumi, darb ības plāns, darījuma 
partnera riska ierob ežošanai, ko rada š ādi darījumi; 
(b) Par kop ējo ieguldījumu uzņēmumu (CIU)  darbību tiek sniegts pusgada un gada 
ziņojums, lai nov ērtētu aktīvus un pas īvus, ienākumus un dar ījumus pārskata 
perioda laik ā;  
(c) Kop ējo ieguldījumu uzņēmumu (CIU)  ieguldījumu fondi, akcijas/vien ības ir 
atmaksājamas skaidr ā naudā, no uzņēmuma akt īviem, katru dienu, p ēc vienību 
turētāja piepras ījuma; 
(d) ieguld ījumus kop ējo ieguld ījumu uz ņēmumos (CIU) , atdala no kop ējo 
ieguldījumu uzņēmumu (CIU)  pārvaldes akt īviem;  
 
LV 67   LV (e) ieguld ītājiestāde veic atbilstošu kop ējā ieguldījumu uzņēmuma (CIU) riska 
novērtējumu. 
52. Trešo valstu kop ējie ieguld ījumu uzņēmumi (CIU)  ir atļauti, ja izpild īti 51. panta a) l īdz 
e) punkta noteikumi un, ja par iest ādi atbildīgā kompetent ā iestāde ir devusi at ļauju. 
ĪPAŠAS METODES 
53. Ja iest ādei ir zin āms par kop ējā ieguldījumu uzņēmuma (CIU)  ikdienas b āzes 
ieguldījumiem, iest āde var izskat īt šos bāzes ieguld ījumus, lai apr ēķinātu pozīcijas riska 
(vispārējā un konkr ētā) kapitāla prasību šīm pozīcijām, atbilstīgi metodēm, kas izkl āstītas šajā 
pielikumā vai, ja ir dota at ļauja, atbilst īgi metodēm, kas izkl āstītas V pielikum ā. Saskaņā ar šo 
pieeju kop ējā ieguldījumu uzņēmuma (CIU)  pozīcijas uzskata par poz īcijām kopējā 
ieguldījumu uzņēmuma (CIU)  bāzes ieguld ījumos. Ieskaits starp kop ējā ieguldījumu 
uzņēmuma (CIU)  bāzes ieguld ījumiem un cit ām iestādei piederoš ām pozīcijām ir atļauts, ja 
vien iestādei ir pietiekams daudzums vien ību, lai at ļautu izpirkšanu/rad īšanu apmai ņā pret 
bāzes ieguld ījumiem. 
54. Iestāde var apr ēķināt kopējā ieguldījumu uzņēmuma (CIU)  pozīcijas riska (visp ārējā un 
konkrētā) kapitāla prasību, atbilst īgi šajā pielikum ā izklāstītajām metodēm, vai, ja ir dota 
atļauja, atbilst īgi metodēm, kas izkl āstītas V pielikum ā, pieņemtajām pozīcijām, kas pārstāv 
tās, kas ir nepieciešamas, lai reproduc ētu ārēji radīta indeksa vai fiks ētā akciju groza vai 
parāda vērtspapīru, kas min ēti a) punkt ā, sastāvu un darb ību, ja ievēroti šādi nosacījumi: 
(a) kop ējā ieguldījumu uzņēmuma (CIU)  pilnvaras m ērķis ir reproduc ēt ārēji radīta 
indeksa vai fiks ētā akciju groza, vai par āda vērtspapīru sastāvu un darb ību;  
(b) minim ālo korelāciju 0,9 starp kop ējo ieguldījumu uzņēmumu (CIU)  un indeksu 
vai akciju grozu, vai par āda vērtspapīriem, ikdienas cenu sv ārstībām var skaidri 
noteikt minim ālā laika posm ā, kas ir seši m ēneši. Korel ācija šajā kontekst ā 
nozīmē korelācijas koeficientu starp dienas pe ļņu no birž ā tirgotā fonda un 
indeksu vai akciju grozu vai par āda vērtspapīriem, ko tas att ēlo. 
55. Ja iest ādei nav zin āms par kop ējā ieguldījumu uzņēmuma (CIU)  ikdienas b āzes 
ieguldījumiem, iest āde var apr ēķināt pozīcijas riska kapit āla prasību (vispārējo un konkr ēto) 
atbilstīgi šajā pielikum ā izklāstītajām metodēm, ja tiek iev ēroti šādi nosacījumi: 
(a) pieņem, ka kop ējais ieguld ījumu uzņēmums (CIU)  sākumā iegulda ar šo 
pilnvaru at ļauto maksim ālo lielumu akt īvu kategorij ās, kas piesaista poz īcijas 
riska (visp ārējā un konkr ētā) augstāko kapitāla prasību, un pēc tam turpina 
ieguldīt dilstošā secībā līdz ir sasniegts maksim ālais kopējais ieguld ījumu 
ierobežojums. Poz īciju kopējā ieguldījumu uzņēmumā (CIU)  uzskata par tiešu 
līdzdalību ieņemtajās pozīcijās;  
(b) aprēķinot savu kapit āla prasību pozīciju riskam, iest ādes ņem vērā maksimālo 
netiešo risku, ko t ās var uzņemties, ja t ās ar kopējā ieguldījumu uzņēmuma 
(CIU)  pozīciju starpniec ību izmanto sviras efektu, proporcion āli palielinot 
pozīcijas kop ējā ieguldījumu uzņēmumā (CIU)  līdz maksim ālajam riskam, 
attiecībā uz bāzes ieguld ījumu poste ņi e m ,  k a s  i z r i e t  n o  š īs ieguldījumu 
pilnvaras. 
 
LV 68   LV (c) Ja saska ņā ar šo pieeju poz īcijas risku (visp ārējo un konkr ēto) kapitāla prasība 
pārsniedz 48. punkt ā paredzēto, kapitāla prasību nosaka šaj ā līmenī. 
56. Iestādes var pa ļauties uz trešo personu attiec ībā uz aprēķinu un ziņojumu sniegšanu par 
pozīcijas riska (visp ārējā un konkr ētā) kapitāla prasībām, kopējo ieguld ījumu uzņēmumu 
(CIU)  pozīcijām, uz kur ām attiecas š ā pielikuma 53. un 55. punkt ā minētās metodes, ar 
nosacījumu, ka apr ēķinu un ziņojuma pareiz ība ir atbilstoši nodrošin āta. 
 
LV 69   LV  
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
II PIELIKUMS  
⌦ KAPITĀLA PRAS ĪBU APRĒĶINĀŠANA  ⌫ NORĒĶINU UN OTRAS PUSES 
RISKS AM 
NORĒĶINU/PIEG ĀDES  RISKS 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
2. pielikuma a) punkts 
1. Attiecībā uz darījumiem, kuros p ēc attiecīgā piegādes datuma nav nok ārtots norēķins 
attiecībā uz parāda instrumentiem, akcij ām un prec ēm (izņemot atpirkuma un atpaka ļpirkuma 
līgumus un v ērtspapīru vai pre ču aizdevumu, un v ērtspapīru vai pre ču aizņēmumu), iest ādei 
jāaprēķina cenas atš ķirība, kam t ā ir pakļauta. Šī ir atšķirība starp konkr ētā parāda 
instrumenta, akcijas vai preces l īgto norēķinu cenu un t ās pašreizējo tirgus v ērtību, ja atšķirība 
varētu radīt iestādei zaudējumu. Šo starp ību reizina ar attiec īgu tabulas A slejas faktoru, kas 
minēts 2. punkt ā, lai aprēķinātu savu kapit āla normu. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
2. Neatkar īgi no  ⌦ Atkāpjoties no ⌫ 1. punkta, iest āde pēc kompetent ās iestādes ieskata var 
aprēķināt savas kapit āla pietiekam ības prasības, reizinot nol īgto norēķinu cenu katram 
darījumam, kas nav nok ārtots 5 - 45 darba dien ās pēc noteiktā, ar attiecīgo faktoru, k ā parādīts 
1. tabulas B slej ā. 
Sākot no 46. darba dienas p ēc noteiktā datuma, pras ībām jābūt 100 % apm ērā no cenas 
starpības, kurai tas pak ļauts, kā norādīts ⌦ 1. tabulas ⌫ A slejā. 
⌦ 1. tabula ⌫ 
Darba dienu skaits p ēc noteiktās norēķinu dienas A sleja 
(%) B sleja 
(%) 
5 — 15 8 0,5
16 — 30 50 4,0
31 — 45 75 9,0
46 un vair āk 100 sk. 2. punktu 
OTRAS  PUSES  RISKS 
 
Ø jauns 
3. Iestādes prasa tur ēt kapitālu pret dar ījuma partnera risku, ja tas rodas no riskiem, kuriem ir 
šāds iemesls: 
 
LV 70   LV (a) brīvās piegādes; 
(b) ārpusbiržas atvasin ātie instrumenti un kred ītu atvasin ātie instrumenti; 
(c) pārdošanas ar atpirkšanu l īgumi, pirkuma ar atp ārdevumu l īgumi, vērtspapīru 
vai preču aizdevumi vai aiz ņēmumi, kas ir pamatoti ar tirdzniec ības grāmatā 
iekļautajiem v ērtspapīriem vai prec ēm; 
(d) riski, kas izpaužas maks ājumu, komisijas naudas, procentu, dividenžu un birž ā 
tirgojamo atvasin āto līgumu pel ņas veidā, uz ko neattiecas š ā pielikuma vai 
I pielikuma noteikumi un kas nav atskait īti no pašu kapit āla saskaņā ar 
13. panta 2. punkta d) apakšpunktu, un kas nav tieši saist īti ar tirdzniec ības 
grāmatā iekļautajiem poste ņiem. 
4. Šajā nolūkā uzskata, ka ir notikusi br īvā piegāde, ja iest āde ir samaks ājusi par 
vērtspapīriem vai prec ēm pirms to sa ņemšanas, vai, ja t ā ir piegādājusi vērtspapīrus vai 
preces, pirms t ā ir saņēmusi samaksu par t ām un pārobežu dar ījumu gad ījumā, ir pagājusi 
viena vai vair ākas dienas, kopš t ā ir veikusi samaksu vai pieg ādi. 
5. Ievērojot 6. līdz 9. punktu, š ādu risku riska v ērtību un riska sv ērto vērtību, aprēķina saskaņā 
ar Direktīvas [2000/12/EK] V da ļas 2. noda ļas 3. ieda ļas noteikumiem, pie kam atsauces uz 
„kredītiestādēm” šajā iedaļā, interpret ē kā atsauces uz „iest ādēm”, atsauces uz „m ātes 
kredītiestādēm” interpret ē kā atsauces uz „m ātes iestādēm” atbilstoši interpret ējot saistīto 
terminolo ģiju. 
6. 5. punkta vajadz ībām: 
Uzskata, ka Direkt īvas [2000/12/EK] IV pielikums ir groz īts, lai pēc 3(d) punkta iek ļautu 
vārdus „kred ītu atvasin ātais instruments”; 
Uzskata, ka Direkt īvas [2000/12/EK] IV pielikums ir groz īts, lai pēc 1.a) tabulas iek ļautu: 
Lai iegūtu varbūtējā nākotnes kred ītriska skaitli, kop ējās peļņas mijmai ņas darījuma 
gadījumā, kredīta atvasin āto instrumentu un kred ītsaistību nepild īšanas mijmai ņas 
līguma atvasin āto instrumentu, instrumenta nomin ālsummu reizina ar š ādiem 
procentiem: 
Ja noteikt ā saistība ir tā, kas izraisa iest ādei tiešu risku, tad kvalific ēts postenis 
I pielikuma noz īmē ir – 5%; 
Ja noteikt ā saistība ir tā, kas izraisa iest ādei tiešu risku, tad t ā nav kvalific ēts postenis 
I pielikuma noz īmē ir – 10%. 
Tomēr, gadījumā ar kredītsaistību nepild īšanas mijmai ņas līgumu, iest ādei, kuras 
riski rodas no mijmai ņas un atspogu ļo garo poz īciju attiec ībā uz posteni, kas ir t ā 
pamatā, ir atļauts varb ūtējam nākotnes kred ītriskam izmantot 0%, ja kred ītsaistību 
nepildīšanas mijmai ņas līgums ir atkar īgs no iest ādes slēgšanas maks ātnespējas dēļ, 
risks, kas rodas no mijmai ņas atbilst pamatpoz īcijas īsajai poz īcijai, pat ja 
pamatpoz īcija nav atkritusi. 
Ja kredīta atvasin ātais instruments sniedz aizsardz ību saistībā ar „n-to saist ību nepild īšanas 
gadījumu” bāzes saistību virknē, augstāk norādītos procentu skait ļus nosaka saist ībā ar n-to 
 
LV 71   LV zemāko, noteikto kred īta kvalitāti, ko savuk ārt nosaka, nosakot vai t ā, ja tai ir pak ļauta 
iestāde, ir kvalific ēts postenis I pielikuma noz īmē. 
7. 5. punkta vajadz ībām, aprēķinot riska sv ērto vērtību, iestādēm nav atļauts izmantot finanšu 
ķīlas vienk āršo metodi, kas izkl āstīta Direkt īvas [2000/12/EK] VIII pielikuma 3. sada ļas 
25. līdz 30. punkt ā, lai atzītu finanšu ķīlas ietekmi. 
8. 5. punkta vajadz ībām, pārdošanas ar atpirkšanu dar ījumus un v ērtspapīrus vai pre ču 
aizdevumu vai aiz ņēmumu dar ījumus, visus finanšu instrumentus un preces, kas ir piem ērotas 
iekļaušanai tirdzniec ības portfel ī, var uzskat īt par piem ērotu nodrošin ājumu. Riskiem, kas 
radušies ārpusbiržas atvasin āto instrumentu d ēļ un ir iegr āmatoti tirdzniec ības portfel ī, tās 
preces, kas ir piem ērotas iek ļaušanai tirdzniec ības portfel ī, var uzskat īt par piem ērotu 
nodrošinājumu. Lai apr ēķinātu no svārstīguma izrietošas korekcijas, ja finanšu instrumenti vai 
preces ir aizdotas, p ārdotas vai nodrošin ātas, vai aiz ņemtas, pirktas vai sa ņemtas ar ķīlu vai 
citādi ar šāda darījuma starpniec ību, ar šādiem instrumentiem un prec ēm rīkojas tāpat kā ar 
blakusindeksa akcij ām no atzītas biržas saraksta.  
9. 5. punkta vajadz ībām, saistībā ar vispārējo nolīgumu par savstarp ējo prasījumu dzēšanas 
atzīšanu, attiec ībā uz pārdošanu ar atpirkšanu un/vai v ērtspapīru vai pre ču aizdevumu vai 
aizņēmumu dar ījumiem un/vai citiem tirgus nosac ītiem darījumiem ar kapit ālu, ieskaits starp 
tirdzniecības portfe ļa pozīcijām un poz īcijām ārpus tirdzniec ības portfe ļa, tiks atz īts vienīgi 
tad, ja ieskait ītie darījumi atbilst turpm āk norādītiem nosac ījumiem: 
(a) visi dar ījumi ik dienas tiek nov ērtēti pēc pēdējā biržas kursa;  
(b) jebkurš postenis, kas dar ījumu ietvaros ir p ārdots vai nodrošin āts, pirkts vai 
saņemts, ir uzskat āms par atbilstošu finanšu ķīlu, saska ņā ar Direkt īvas 
[2000/12/EK] V sada ļas 2. noda ļas 3. ieda ļas 3. punktu, nepielietojot š ā 
pielikuma 8.punktu. 
10. Ja kred ītu atvasin ātais instruments, kas iek ļauts tirdzniec ības portfel ī, veido da ļu no 
iekšējā riska ierobežošana dar ījuma un kred īta aizsardz ība saskaņā ar Direkt īvu [2000/12/EK] 
ir atzīta, uzskata, ka nepast āv darījuma partnera risks, kura iemesls ir kred ītu atvasin ātais 
instruments. 
11. Kapitāla prasība ir 8% no kop ējās riska svērtās vērtības. 
 
Ð 93/6/EEK 
Brīvās piegādes 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
2. pielikuma b) punkts 
3.1. 3.1. No iest ādes prasa tur ēt kapitālu pret otras puses risku dar ījumā, ja: 
(i) i) tā ir samaks ājusi par v ērtspapīriem vai prec ēm, pirms saņēmusi tās, vai ir nodevusi 
vērtspapīrus vai preces, pirms sa ņēmusi samaksu par t ām; 
 un 
 
LV 72   LV (ii) ii) pārrobežu dar ījumu gad ījumā ir pagājusi viena vai vair ākas dienas, kop š tā ir 
veikusi samaksu vai pieg ādi. 
3.2. 3.2. Kapit āla normas ir ar sv ērto risk u, ko piem ēro attiecīgi otrai pusei, reizin āti 8 % no 
vērtspapīru vai pre ču naudas v ērtības, ko otra puse ir iest ādei parādā. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
2. pielikuma c) punkts 
Atpirkuma un atpaka ļpirkuma l īgumi, vērtspapīru vai pre ču aizdevums un aiz ņēmums  
4.1. Tādu atpirkuma nol īgumu un v ērtspapīru vai pre ču aizdevuma gad ījumā, kas ir pamatoti 
ar vērtspapīriem vai prec ēm, kas ir iek ļautas tirdzniec ības grāmatā, iestādes aprēķina 
vērtspapīru vai pre ču tirgus v ērtības un iest ādes aizņēmuma vai par āda nodro šinājuma tirgus 
vērtības starpību, ja šī starpība ir pozit īva. Atpaka ļpirkuma l īgumu un v ērtspapīru vai pre ču 
aizņēmuma gad ījumā iestāde aprēķina starpību starp to summu, ko iest āde ir aizdevusi, vai 
attiecīgā parāda nodro šinājuma tirgus  vērtību un to v ērtspapīru vai pre ču tirgus v ērtību, ko tā 
ir saņēmusi, ja šī starpība ir pozit īva. 
 
Ð 93/6/EEK 
Kompetent ās iestādes veic pas ākumus, lai nodro šinātu to, ka sniegtais papildu nodro šinājums 
ir pieņemams.  
Tāpat kompetent ās iestādes var ļaut iestādēm neiekļaut papildu nodro šinājuma apm ēru 
aprēķinos, kas min ēti šā punkta pirmajos divos teikumos, ja papildu nodro šinājuma apm ēru 
garantē tā, ka nodro šinājuma dev ējs vienmēr ir pārliecināts, ka papildu nodro šinājums tiks 
atmaksāts gadījumā, ja darījumu otra puse nepild īs saistības. 
Uzkrātos procentus iek ļauj aizņēmuma vai aizdevuma summas un nodro šinājuma tirgus 
vērtības aprēķinā. 
4.2. Kapit āla pietiekam ības prasība ir 8 % no skait ļa, ko iegūst saskaņā ar 4.1. punktu, reizinot 
ar riska sv ērumu, kas piem ērojams attiec īgajai darījuma otrai pusei.  
Ārpusbiržas atvasin ātie instrumenti  
 
Ð 98/33/EK 3. panta 2. punkts 
5. Lai apr ēķinātu kapitāla normat īvus to ārpusbiržas atvasin ātiem instrumentiem, iest ādes 
piemēro Direkt īvas 89/647/E EK II pielikumu. Riska sv ērumus, kas j āpiemēro attiecīgajām 
pusēm, nosaka saska ņā ar šīs direktīvas 2. panta 9. punktu.  
Līdz 2006. gada 31. decembrim dal ībvalstu kompetent ās iestādes var atbr īvot no II pielikum ā 
izklāstīto metožu piem ērošanas ārpusbiržas d arījumus, par kuriem nor ēķinu kā darījuma 
juridiska puse veikusi ieskaita iest āde un kuros visi dal ībnieki ik dienas piln ībā nodro šina 
risku, ko tie rada ieskaita iest ādei, tādējādi nodro šinot aizsardz ību, kas aptver gan t ā brīža, gan 
nākotnē iespējamo ris ku. Kompetentaj ām iestādēm jāpārliecinās par to, ka iegr āmatotais 
nodro šinājums sniedz t āda pa ša līmeņa aizsardz ību kā nodro šinājums, kas atbilst Direkt īvas 
89/647/EEK 6. panta 1. punkta a) apak špunkta 7. punktam, un ir nov ērsts risks, ko rada 
 
LV 73   LV ieskaita ies tādes riska uzkr ājums, kas p ārsniedz iegr āmatotā nodro šinājuma tirgus v ērtību. 
Dalībvalstis dara zin āmu Komisijai, k ā tās izmanto šīs izvēles tiesības. 
 
Ð 93/6/EEK 
CITI  NOTEIKUMI  
6. Kapitāla pietiekam ības prasības, kas min ētas Direkt īvā 89/64 7/EEK, attiecas uz tiem riska 
darījumiem, kas izpaužas maks ājumu, komisijas naudas, procen tu likmju, dividenžu un birž ā 
tirgojamo termi ņa darījumu vai izv ēles darījumu normat īvu veidā, uz kurām neattiecas šā 
pielikuma vai I pielikuma noteikumi un kuras nav  atskaitītas no pa šu kapitāla saskaņā ar V 
pielikuma 2. punkta d) apak špunktu, un kuras tie ši saistītas ar vērtspapīru tirdzniec ībā 
iekļautajiem poste ņiem. 
Attiecīgajām darījumu otraj ām pusēm piemērojamo riska sv ērumu nosaka saska ņā ar šīs 
direktīvas 2. pa nta 9. punktu.  
 
LV 74   LV  
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
III PIELIKUMS  
⌦ KAPITĀLA PRAS ĪBU APRĒĶINĀŠANA  ⌫ ĀRVALSTU VAL ŪTAS RISKS  
RISKAM  
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
3. pielikuma a) punkts (piel āgots) 
1. Ja iestādes kopējā neto ārvalstu val ūtas pozīciju un neto zelta poz īciju summa, ko apr ēķina 
saskaņā ar ⌦ 2. punktā ⌫ turpmāk izklāstīto proced ūru, pārsniedz 2 % no t ās kopējā pašu 
kapitāla, tad, lai apr ēķinātu tās pašu kapit āla normat īvus attiec ībā uz ārvalstu val ūtas risku, to 
reizina ar 8 % t ās neto ārvalstu val ūtas pozīcijas un tās neto zelta poz īcijas summu. 
Līdz 2004. gada 31. decembrim kompetent ās iestādes var at ļaut iestādēm aprēķināt to pa šu 
kapitāla normat īvus, reizinot ar 8 % apmēru, par kuru kop ējā neto ārvalstu val ūtas pozīcija un 
neto zelta poz īcija pārsniedz 2 % no kop ējā pašu kapitāla. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
2. Izmanto divu pak āpju aprēķinu ⌦ ārvalstu val ūtas riska kapit āla prasībai ⌫. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
3. pielikuma b) punkts (piel āgots) 
32.1. Pirmkārt, aprēķina iestādes neto atkl āto pozīciju visās valūtās (ieskaitot p ārskata val ūtu) 
un zeltā. 
Šī ⌦ neto atklātā ⌫ pozīcija sastāv no šādu elementu summas (pozit īvu vai negat īvu): 
-(a) neto tūlītējā pozīcija (t. i., visi akt īvu posteņi, no tiem at ņem visus pas īvu 
posteņus, ieskaitot konkr ētajā valūtā uzkrātos procentu maks ājumus), vai - 
zeltam - neto t ūlītējā pozīcija zeltā), 
-(b) neto termi ņa (nākotnes) poz īcija (t. i., visas summas, kas b ūs jāsaņem, atskaitot 
visas summas, kas b ūs jāsamaksā, saskaņā ar standartiz ētiem valūtas un zelta 
maiņas darījumiem, ieskaitot val ūtas un zelta standartiz ētus nākotnes dar ījumus 
un valūtas apmai ņas pamatkapit ālu, kas nav iek ļauts tūlītējā pozīcijā), 
-(c) neatsaucami galvojumi (un l īdzīgi instrumenti), kas noteikti tiks nosaukti, un 
ko, iespējams, nevar atsaukt, 
-(d) neto standartiz ēto līgumu ien ākumi/izdevumi, kas v ēl nav uzkr āti, bet jau 
pilnībā nodrošin āti (termiņa līgumu neto ien ākumi/izdevumi, kas v ēl nav 
iekļauti grāmatvedības reģistros, bet ir piln ībā nodrošin āti ar nestandartiz ētiem 
nākotnes val ūtas darījumiem, var tikt iek ļauti šeit, p ārskata iest ādei neatkar īgi 
pieņemot lēmumu, un ar kompetento iest āžu iepriekš ēju piekrišanu).  
 
LV 75   LV -(e) neto delta (vai ar de lta pamatots) ekvivalents ārvalstu val ūtas un zelta iesp ēju 
darījumu kop ējai uzskaitei, 
-(f) pārējo iespēju darījumu tirgus v ērtība (kas nav ārvalstu val ūtas un zelta iesp ēju 
darījumi), . 
vVisas pozīcijas, ko iest āde ir apzin āti pieņēmusi, lai nodrošin ātos pret negat īvām 
sekām, ko rada mai ņas kurss t ās kapitāla proporcijai, var izsl ēgt no neto val ūtas risku 
aprēķina. 
Šādām pozīcijām jābūt netirgojam ām vai struktur ālām, un, lai t ās izslēgtu, visām 
izmaiņām to izslēguma noteikumos vajag kompetento iest āžu piekrišanu. 
To pašu rež īmu, ievērojot tos pašus nosac ījumus kā iepriekš, var piem ērot iestādes 
pozīcijām, kas attiecas uz poste ņiem, kas ir jau atskait īti, aprēķinot pašu kapit ālu. 
 
Ø jauns 
Lai veiktu pirmaj ā daļā minētos aprēķinus attiec ībā uz kopējiem ieguld ījumu 
uzņēmumiem (CIU) , ņem vērā kopējo ieguld ījumu uzņēmumu ( CIU)  aktuālās 
ārvalstu val ūtas pozīcijas. Ziņojumu sniegšan ā par kopējā ieguldījumu uzņēmuma 
(CIU)  ārvalstu val ūtas pozīcijām, iestādes var pa ļauties uz trešo personu, ja ir 
atbilstoši nodrošin āta šā ziņojuma pareiz ība. Ja iest ādei nav zin āmas kolekt īvā 
ieguldījumu uzņēmuma (CIU)  ārvalstu val ūtas pozīcijas, pie ņem, ka kop ējo 
ieguldījumu uzņēmums (CIU)  iegulda l īdz (CIU)  pilnvarā atļautai maksim ālajai 
robežai ārvalstu val ūtā, un iestādes, aprēķinot savu kapit āla prasību ārvalstu val ūtas 
riskam, tirdzniec ības portfe ļa pozīcijām, ņem vērā maksimālo netiešo risku, ko t ās 
var uzņemties, izmantojot sviras efektu ar kop ējo ieguld ījumu uzņēmumu (CIU)  
pozīciju starpniec ību. To pan āk proporcion āli palielinot kop ējā ieguldījumu 
uzņēmuma (CIU)  pozīciju līdz maksim ālajam riskam b āzes ieguld ījumu poste ņos, 
kas izriet no š īs ieguldījumu pilnvaras. Kop ējā ieguldījuma uzņēmuma (CIU)  
pieņemto pozīciju ārvalstu val ūtā uzskata par atseviš ķu valūtu, tāpat kā ieguldījumus 
zeltā, ievērojot pārveidojumu, ka, ja iesp ējams virz īt kopējo ieguldījumu uzņēmumu 
(CIU)  ieguldījumu, kop ējo garo poz īciju var pieskait īt kopējai garajai atv ērtai 
ārvalstu val ūtas pozīcijai un kop ējo īso pozīciju var pieskait īt kopējai īsajai atvērtajai 
ārzemju val ūtas pozīcijai. Šādu pozīciju starp ā ieskaits netiks at ļauts pirms apr ēķinu 
veikšanas.  
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
3. pielikuma b) punkts 
3.2. Kompetent ās iestādes pēc saviem ieskatiem var ļaut iestādēm izmantot neto pašreiz ējo 
vērtību, aprēķinot neto atkl āto pozīciju visās valūtās un zeltā. 
 
Ð 93/6/EEK 
Î1 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
3. pielikuma c) punkts 
Î1 42.2. Otrkārt, visu val ūtu neto īsās un garās pozīcijas, izņemot pārskata val ūtu un neto 
garās vai īsās pozīcijas zeltā, konvertē pārskata val ūtā atbilstoši dienas kursam.  Lielākā no 
kopsumm ām ir iestādes kopējā neto ārvalstu val ūtas pozīcija. 
 
LV 76   LV  
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
53. Šā pielikuma nol ūkiem, neatkar īgi no  ⌦ atkāpjoties no ⌫ 1. līdz 4. punktam , un līdz 
turpmākai koordin ācijai kompetent ās iestādes var noteikt vai ļaut iestādēm izmantot 
alternatīvas ⌦ šādas ⌫ procedūras. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
63.1. Pirmkārt, Kkompetentās iestādes var ļaut iestādēm paredz ēt zemākas kapitāla prasības 
pret pozīcijām cieši savstarp ēji saistītās valūtās, kas ir zem ākas par tām, kas izriet no 1. l īdz 4. 
⌦ un 2. ⌫ punkta piem ērošanas. Kompetentas iest ādes var uzskat īt valūtu pāri par cieši 
saistītu tikai tad, ja zaud ējuma iesp ējai, kas apr ēķināta uz pēdējo trīs vai piecu gadu dienas 
kursu datu pamata, attiec ībā uz vienādām vai pret ējām pozīcijām šajās valūtās turpmākās 10 
darba dien ās, kas ir 4 % no konkr ētās saskaņotās pozīcijas vērtības vai maz āk (vērtība 
noteikta p ārskata val ūtā), ir vismaz 99 %, ja izmanto tr īs gadu pārskata periodu, vai 95 %, ja 
izmanto piecu gadu p ārskata periodu. Pašu kapit āla prasības saska ņotām pozīcijām divās cieši 
saistītās valūtās ir 4 %, ko reizina ar saska ņotās pozīcijas vērtību. Kapit āla prasības 
nesaskaņotām pozīcijām cieši saist ītās valūtās un visām pozīcijām citās valūtās ir 8 %, kas 
reizināti ar lielāko no neto īso vai neto garo poz īciju summas šaj ās valūtās, pirms tam 
atskaitot saska ņotās pozīcijas cieši saist ītas valūtās. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
3. pielikuma d) punkts (piel āgots) 
7. Otrkārt, līdz 2004. gada 31. decembrim kompetent ās iestādes var at ļaut iestādēm piemērot 
metodi, kas ir alternat īva šā pielikuma 1. l īdz 6. punkt ā paredzētajām metodēm. Kapitāla 
normatīviem, ko apr ēķina pēc šīs metodes, j ābūt pietiekamiem, lai p ārsniegtu 2 % no saska ņā 
ar 4. punktu apr ēķinātās neto atkl ātās pozīcijas, lai p ārsniegtu 99 % un vair āk gadījumu 
iespējamos zaud ējumus, ja dienas kursa sv ārstību analīze par 10 darba dienu sec īgu periodu 
aptver pēdējos trīs gados.  
Pirmajā apak špunktā aprakstīto alter natīvo metodi var izmantot tikai, iev ērojot šādus 
nosacījumus:  
(i) kompetent ās iestādes nosaka apr ēķina formulu un korel ācijas koeficientus, 
pamatojoties uz to veikto val ūtas kursa sv ārstību analīzi; 
(ii) kompetent ās iestādes regul āri pārskata korel ācijas koeficientus, ņemot vērā 
informāciju par jaun ākiem datiem ārvalstu val ūtas tirgos.  
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
83.2. Tre škārt, Kkompetentās iestādes var ļaut iestādēm no jebkuras no 1. ⌦ , 2., un 3.punkta 
1. apakšpunkta ⌫ līdz 7.  punktā aprakstītajām metodēm, ko tās piemēro, izslēgt pozīcijas 
jebkurā valūtā, kura pak ļauta juridiski saistošam starpvald ību nolīgumam ierobežot to 
atšķirības, attiec ībā uz citām valūtām, ko aptver tas pats nol īgums. Iest ādes aprēķina to 
saskaņotās pozīcijas šajās valūtās un attiecina uz t ām kapitāla pietiekam ības prasības tā, lai 
maksimāli pieļaujamā atšķirība, kas noteikta konkr ētā starpvald ību nolīgumā attiecībā uz 
 
LV 77   LV aplūkojamo val ūtu, nebūtu zemāka par pusi. Ar nesaska ņotām pozīcijām šajās valūtas rīkojas 
tāpat kā ar citām valūtām. 
Neievērojot  ⌦ Atkāpjoties no ⌫ pirmāso daļasu, kompetent ās iestādes var ļaut kapitāla 
pietiekam ības prasības saska ņotām pozīcijām to dal ībvalstu val ūtās, kas piedal ās Eiropas 
Monetārās savienības otrajā stadijā, aprēķināt, reizinot š ādu saskaņotu pozīciju vērtību ar 1,6 
%. 
 
Ð 93/6/EEK (piel āgots) 
9. Kompetent ās iestādes dara Padomei un Komisijai zin āmas metodes, ja t ādas ir, ko t ās 
noteiku šas vai atļāvušas attiecībā uz 6. līdz 8. punktu.  
10. Komisija zi ņo Padomei par 9. punkt ā minētajām metod ēm un vajadz ības gadījumā, 
pienācīgi ievērojot starptautiskos notikumus, ierosina saska ņotāku attieksmi pret ārvalstu 
valūtas risku.  
 
Ð 93/6/EEK 
114. Neto poz īcijas salikt ās valūtās var sadal īt sastāva valūtās saskaņā ar spēkā esošajām 
kvotām. 
 
LV 78   LV  
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums (piel āgots) 
VIII  ⌦ IV ⌫ PIELIKUMS  
PREČU RISKAS  ⌦ KAPITĀLA PRAS ĪBU APRĒĶINĀŠANA  ⌫  
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums  
1. Visas pre ču vai pre ču atvasinājumu poz īcijas jāizsaka mērījumu standartvien ībās. Katrai 
precei tūlītējo cenu izsaka p ārskata val ūtā. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums (piel āgots) 
2. Zelta vai zelta atvasin ājumu poz īcijas uzskata par t ādām, kas pak ļautas ārvalstu val ūtas 
riskam, un, lai apr ēķinātu tirgus risku, ar t ām rīkojas attiec īgi saskaņā ar III vai VIII  
pielikumu. 
3. Šā pielikuma vajadz ībām pozīcijas, kas ir tikai kr ājumu finans ējums, var izsl ēgt tikai no 
preču riska apr ēķina. 
4. Procentu likmes un ārvalstu val ūtas risku, uz ko neattiecas š ā pielikuma p ārējie noteikumi, 
iekļauj tirgojamu par āda instrumentu visp ārējā riska apr ēķinā un ārvalstu val ūtas riska 
aprēķinā. 
5. Ja īsā pozīcija pazemin ās pret garo poz īciju, iestādes aizsarg ājas arī pret likvidit ātes deficīta 
risku, kas var b ūt dažos tirgos. 
6. Saskaņā ar 19. punktu lielums, par kuru iest ādes garās (īsās) pozīcijas pārsniedz tās īsās 
(garās) pozīcijas attiec ībā uz to pašu preci un t ās pašas preces standartiz ētiem līgumiem, 
iespēju līgumiem un garantij ām, ir tās neto poz īcija katrai precei. 
Kompetent ās iestādes ļauj ar atvasin ātu instrumentu poz īcijām rīkoties kā ar preces 
pamatpoz īcijām, kā noteikts 8., 9. un 10. punkt ā. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums  
7. Kompetent ās iestādes šādas pozīcijas var uzskat īt par tās pašas preces poz īcijām: 
-(a) atšķirīgu apakšgrupu pre ču pozīcijas gad ījumos, ja apakšgrupas ir savstarp ēji 
piegādājamas, 
 un  
-(b) līdzīgu preču pozīcijas, ja tās ir tieši aizst ājamas cita ar citu un ja var skaidri noteikt 
minimālo korelāciju 0,9 starp cenas sv ārstībām ne maz āk kā viena gada laik ā. 
 
LV 79   LV  
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums 
ĪPAŠI INSTRUMENTI  
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums (piel āgots) 
8. Preču standartiz ētu nākotnes līgumu un termi ņa saistības pirkt vai p ārdot atseviš ķas preces 
iekļauj mērījumu sistēmā kā nosacītus lielumus standarta m ērvienībās un nosaka termi ņu ar 
atsauci uz beigu datumu. 
Kompetent ās iestādes var at ļaut biržā tirgojamiem termi ņa līgumiem kapit āla prasības, kas ir 
vienādas ar normat īvu, ko prasa birža, ja t ās pilnībā apmierina tas, ka t ā veic prec īzu riska 
aprēķinu, kas ir saist īts ar termi ņa līgumu, un tas ir vismaz vien āds ar standartiz ēta nākotnes 
darījuma kapit āla normat īviem, ko apr ēķina pēc metodes, kas izkl āstīta šā pielikuma 
turpinājumā, vai piem ērojot iekš ējo modeļu metodi, kas aprakst īta VIII  pielikum ā.  
Līdz 2006. gada 31 . decembrim  kKompetentās iestādes var at ļaut arī kapitāla prasības šajā 
punktā minētā tipa ārpusbiržas (OTC) atvasin ājumu līgumiem, par kuriem nor ēķinu veic 
klīringa iestāde, ko tās atzīst par vien ādu normat īvam, ko prasa kl īringa iestāde, ja tās pilnībā 
apmierina tas, ka t ā veic prec īzu riska apr ēķinu, kas saist īts ar atvasin ājuma līgumu, un tas ir 
vismaz vien āds ar konkr ētā līguma kapit āla normat īviem, ko apr ēķina pēc metodes, kas 
izklāstīta šā pielikuma turpin ājumā, vai piem ērojot iekš ējo modeļu metodi, kas aprakst īta VIII  
pielikumā. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums (piel āgots) 
9. Preču apmaiņas, kur dar ījumam no vienas puses ir fiks ēta cena un no otras puses - 
pašreizējā tirgus cena, ievieto termi ņa sadalījumā ⌦ ,kā tas paredz ēts no 13. l īdz 18. 
punktam, ⌫ kā pozīciju virkni, kas ir vien ādas ar līguma dom āto apmēru, kur viena poz īcija 
atbilst katram maks ājumam apmai ņā un ir ievietota termi ņa sadalījumā, ko nosaka 13. punkta  
⌦ 1. ⌫ tabula. Poz īcijas ir gar ās pozīcijas, ja iest āde maksā fiksētu cenu un sa ņem mainīgu 
cenu, un īsās pozīcijas, ja iest āde saņem fiksētu cenu un maks ā mainīgu cenu. 
Par preču apmaiņām, kur dar ījuma objekti ir daž ādas preces, j āziņo attiecīgā pārskata sada ļā 
par termiņu sadalījumu. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums (piel āgots) 
10. Ar pre ču vai preču atvasinājumu iesp ēju līgumiem r īkojas tā, it kā tie būtu pozīcijas, kuru 
vērtība ir vien āda ar tā pamatdokumenta v ērtību, uz ko iesp ēju līgums attiecas, kas š ā 
pielikuma m ērķiem ir reizin āta ar tā delta koeficientu. P ēdējās pozīcijas var tikt kompens ētas 
pret visām kompens ējošām pozīcijām, kas ir identiskas pamata prec ēm vai preces 
atvasinājumiem. Izmanto attiec īgās biržas delta koeficientu, ko apr ēķina kompetent ās iestādes 
vai, ja neviena no min ētajām nav pieejama vai ārpusbiržas iesp ēju līgumiem, delta 
 
LV 80   LV koeficientu, ko apr ēķina pati iest āde, ja kompetent ā iestāde atzīst, ka modelis, ko izmanto 
iestāde, ir pamatots. 
Tomēr kompetent ās iestādes var noteikt, ka iest ādes pašas apr ēķina to delta koeficientus, 
izmantojot metodolo ģiju, ko nosaka kompetent ās iestādes. 
Kompetent ās iestādes prasa, lai  Ppārējais risks, iz ņemot delta koeficientu, kas ir saist īts ar 
izvēli līgumiem, b ūtu ⌦ ir ⌫ nodrošināts. 
Kompetent ās iestādes var at ļaut rakstītiem birž ā tirgojamiem iesp ēju līgumiem kapit āla 
prasības, kas ir vien ādas ar normat īviem, ko prasa birža, ja t ās pilnībā apmierina tas, ka t ā veic 
precīzu riska apr ēķinu, kas ir saist īts ar iesp ēju līgumu, un tas ir vismaz vien āds ar iesp ēju 
līguma kapit āla prasībām, ko apr ēķina pēc metodes, kas izkl āstīta turpmāk šajā pielikum ā, vai 
piemērojot iekš ējo modeļu metodi, kas aprakst īta VIII  pielikum ā.  
Līdz 2006. gada 31. decembrim  Kkompetentās iestādes var at ļaut arī kapitāla prasības 
ārpusbiržas iesp ēju līgumiem, par kuriem nor ēķinu veic kl īringa iest āde, ko tās atzīst par 
vienādu normat īvam, ko prasa kl īringa iestāde, ja tās pilnībā apmierina tas, ka t ā veic prec īzu 
riska aprēķinu, kas saist īts ar attiec īgu iespēju līgumu un tas ir vismaz vien āds ar konkr ētā 
iespēju līguma kapit āla prasībām, ko apr ēķina pēc metodes, kas izkl āstīta turpmāk šajā 
pielikumā vai, piem ērojot iekšējo modeļu metodi, kas aprakst īta VIII  pielikum ā. 
Bez tam t ās var atļaut iegādāta biržā tirgojama ārpusbiržas iesp ēju līguma kapit āla prasības, 
kas ir vien ādas ar tā pamatdokumenta kapit āla prasībām, ar nosac ījumu, ka tie nep ārsniedz 
iespēju līguma tirgus v ērtību. Rakst īta ārpusbiržas iesp ēju līguma kapit āla prasības nosaka 
attiecībā uz preci, kas ir t ā pamatā. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums (piel āgots) 
11. Ar garantij ām attiecībā uz precēm rīkojas tāpat, kā ar preču iespēju līgumiem ⌦ kas 
minēti ⌫ saskaņā ar 10. punkt āu. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums 
12. Persona, kas nodod preces vai garant ētas tiesības, kas attiecas uz pre ču īpašumties ībām 
atpirkuma l īgumā, un persona, kas aizdod preces pre ču aizdevuma l īgumā, iekļauj šādas 
preces tā kapitāla normat īvu aprēķinā saskaņā ar šo pielikumu. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums (piel āgots) 
a) Termi ņa sadalījums 
13. Katrai precei attiec īgās iestādes izmanto atseviš ķu termiņa sadalījuma izk ārtojumu 
saskaņā ar ⌦ 1. ⌫ tabulu tālāk. Visas šīs preces poz īcijas un visas poz īcijas, ko uzskata par 
tās pašas preces poz īcijām saskaņā ar 7. punktu, ievieto attiec īgos termi ņa intervālos. Fiziskus 
krājumus ievieto pirmaj ā termiņu intervālā. 
⌦ 1. tabula  ⌫ 
 
LV 81   LV Termiņa intervāls 
(1) Izplatīšanas likme % 
(in %) 
(2) 
0 ≤ 1 mēnesi 1,50
> 1 ≤ 3 mēnešiem 1,50
> 3 ≤ 6 mēnešiem 1,50
> 6 ≤ 12 
mēnešiem 1,50
> 1 ≤ 2 gadi 1,50
> 2 ≤ 3 gadi 1,50
> 3 gadiem 1,50
14. Kompetent ās iestādes var ļaut kompens ēt pozīcijas, kas ir t ās pašas preces poz īcijas, vai 
ko tās saskaņā ar 7. punktu uzskata par t ādām, un ievietot t ās attiecīgā termiņa intervālā, 
pamatojoties uz neto pamata v ērtību, ja: 
- (a) tās ir tādu līgumu poz īcijas, kuru termi ņš beidzas taj ā pašā dienā, 
un 
- (b) tās ir tādu līgumu poz īcijas, kuru termi ņš beidzas 10 dien ās pēc otras poz īcijas 
termiņa beigām, ja līgumus tirgo tirgos, kam ir ikdienas pieg ādes datumi. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums 
15. Iestāde pēc tam summ ē garās pozīcijas un īsās pozīcijas katr ā termiņa intervālā. Garās 
(īsās) pozīcijas, kas ir saska ņotas ar īsām (garām) pozīcijām konkrētā termiņa intervālā, ir šā 
intervāla saskaņotās pozīcijas, bet p ārējās garās vai īsās pozīcijas ir t ā paša interv āla 
nesaskaņotās pozīcijas. 
16. Konkr ētā termiņa intervāla nesaska ņotās garās (īsās) pozīcijas daļa, kas ir saska ņota ar 
nākamā termiņa intervāla nesaska ņoto īso (garo) poz īciju ir starp diviem termi ņa intervāliem 
saskaņota pozīcija. Nesaska ņotās garās vai nesaska ņotās īsās pozīcijas daļa, ko nevar š ādi 
saskaņot, ir nesaska ņotā pozīcija. 
17. Iestādes kapit āla normat īvus katrai precei apr ēķina, pamatojoties uz attiec īgu termiņa 
sadalījumu summ ējot: 
(ia) saska ņotu garo un īso pozīciju summu, kas ir reizin āta ar attiec īgu izplatīšanas likmi 
katram termi ņa intervālam, kā norādīts 13. punkta tabulas otr ā slejā, un ar preces 
tūlītējo cenu; 
 
LV 82   LV (iib) saska ņotu pozīciju starp diviem termi ņa intervāliem katram termi ņa intervālam, kurā 
nesaskaņota pozīcija tiek p ārcelta tālāk, reizinot ar 0,6 % (pied āvājuma likme) un ar 
preces tūlītējo cenu; 
(iiic) pārējās nesaska ņotās pozīcijas, ko reizina ar 15 % (atkl ātā (tiešā) darījumu likme) un 
ar preces t ūlītējo cenu. 
18. Iestādes kopējos preču riska kapit āla normat īvus aprēķina, summ ējot kapitāla normat īvus, 
ko aprēķina katrai precei saska ņā ar 17. punktu. 
b) Vienkāršotā pieeja 
19. 19. Iest ādes kapitāla normat īvus katrai precei apr ēķina, summ ējot: 
(ia) 15% no neto poz īcijas, īsās vai garās, kas ir reizin āti ar preces t ūlītējo cenu; 
(iib) 3% no bruto poz īcijas, kas ir gar ās un īsās pozīcijas summa un ir reizin āti ar preces 
tūlītējo cenu. 
20. Iestādes kopējos preču riska kapit āla normat īvus aprēķina, summ ējot kapitāla normat īvus, 
ko aprēķina katrai precei saska ņā ar 19. punktu. 
 
Ð 93/6/EEK 11.a pants (piel āgots) 
⌦ Paplašināts termiņa sadalījums  ⌫ 
Līdz 2006. gada 31. decembrim dal ībvalstis  ⌦ Kompetent ās iestādes ⌫ var atļaut to  
iestādēm ievērot minim ālās izplatīšanas, pied āvājuma un atkl ātās (tiešās) likmes, kas ir 
norādītas tabulā turpmāk, nevis tās, kas nor ādītas VII pielikuma  13., 14., 17. un 18. punkt ā, ar 
nosacījumu, ka iest ādes pēc to kompetento iest āžu atzinuma: 
(a) veic noz īmīgu uzņēmējdarbību ar prec ēm; 
(b) tām ir daudzveid īgu preču portfelis;un  
(c) tās nav gatavas izmantot iekš ējos modeļus, lai apr ēķinātu preču riska kapit āla 
normatīvus saska ņā ar ⌦ V ⌫ VIII  pielikumu. 
2. tabula 
 Dārgmetāli, 
(izņemot zeltu) Parastie 
metāli Lauksaimniec ības 
produkti (m īkstie) Citas preces, tostarp 
enerģija 
Izplatīšanas 
likme % 1,0 1,2 1,5 1,5 
Izplatīšanas 
likme % 0,3 0,5 0,6 0,6 
Turēšanas 
likme %  8 10 12 15 
 
LV 83   LV  
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums (piel āgots) 
Î1 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums, kas groz īts ar kļūdu 
labojumu, OV L 248, 8.9.1998., 
20. lpp. 
VIII  PIELIKUMS  
IEKŠĒJO MODEĻU ⌦ IZMANTOŠANA  KAPITĀLA PRASĪBU 
APRĒĶINĀŠANAI  ⌫ 
1. Kompetent ās iestādes iestādēm var, iev ērojot šajā pielikum ā noteiktos nosac ījumus, ļaut 
aprēķināt kapitāla prasības pozīciju riskam, ārvalstu val ūtas riskam un/vai pre ču riskam, 
izmantojot iekš ējos riska vad ības mode ļus, kas aizst āj I, III un VII  ⌦ IV ⌫ pielikum ā 
aprakstītās metodes vai kop ā ar tām. Katrā atsevišķā gadījumā vajag, lai kompetent ās iestādes 
noteikti atz ītu modeļu izmantojumu uzraudz īta kapitāla nolūkiem. 
2. Kompetent ās iestādes piešķir atzīšanu tikai tad, ja iest ādes riska vad ības sistēma ir 
konceptuāli nevainojama un to īsteno godpr ātīgi, un, jo īpaši, ja izpild īti šādi kvalitātes 
standarti: 
(ia) iekšējais riska apr ēķina modelis ir tieši iek ļauts iestādes ikdienas riska vad ības 
procesā un ir pamats p ārskatam par riska dar ījumiem, ko gatavo iest ādes 
augstākai vadībai; 
(iib) iestādei ir riska kontroles strukt ūrvienība, kas ir neatkar īga no dar ījumu 
tirdzniecības strukt ūrvienībām un tieši pak ļauta augst ākai vadībai. Šai 
struktūrvienībai jāatbild par iest ādes riska vad ības sistēmas plānošanu un 
īstenošanu. T ā sastāda un analiz ē dienas p ārskatus par riska vad ības mode ļa 
rezultātiem un attiec īgiem tirdzniec ības ierobežojumu pas ākumiem, kas j āveic; 
(iiic) iestādes valde un augst ākā vadība aktīvi iesaistās riska kontroles proces ā, un 
dienas pārskatus, ko sast āda riska kontroles strukt ūrvienība, pārskata tāda 
līmeņa vadība, kuras pilnvaras ir pietiekamas, lai mazin ātu gan individu ālu 
tirgotāju pozīcijas, gan ar ī iestādes kopējo risku; 
(ivd) iestādei ir pietiekams skaits  darbinieku, ka s ir kvalific ēti izmantot sarež ģītus 
modeļus tirdzniec ībā, riska kontrol ē, revīzijā un noform ējuma noda ļas jomās; 
(ve) iestāde ir izveidojusi proced ūras, lai uzraudz ītu un nodrošin ātu atbilst ību 
iekšējai politikai, kas dokument āri apstiprin āta, un kontroli attiec ībā uz riska 
aprēķina sistēmas kopējo darbību; 
(vif) iestādes mode ļiem ir pārbaudīta virzības uzskaite ar atbilstošu riska apr ēķina 
precizitāti; 
(viig) iestāde bieži veic stingru stresa p ārbaudes programmu, un augst ākā vadība 
pārskata šo p ārbaužu rezult ātus un atspogu ļo tos politik ā un ierobežojumos, ko 
tā nosaka; 
 
LV 84   LV (h) iest ādei kā daļa no tās pastāvīga iekšējās revīzijas procesa neatkar īgi jāpārskata 
tās riska apr ēķina sistēma. 
Šajā pPārskatās, ⌦ kas minēts pirmā punkta h) apakšpunkt ā, ⌫ jāaptvers  gan 
darījumu tirdzniec ības strukt ūrvienību, gan neatkar īgās riska kontroles 
struktūrvienības darbības. Vismaz reizi gad ā iestādei jāveic tās kopējā riska vad ības 
procesa p ārskats. 
Pārskatā tiks jāizvērtēta: 
- (a) riska vad ības sistēmas un riska kontroles strukt ūrvienības procesa un 
organizācijas dokument ācijas atbilst ība, 
- (b) kā tirgus riska pas ākumi ir integr ēti ikdienas riska vad ībā un vad ības 
informācijas sistēmas vienot ība, 
- (c) kā iestāde izmanto apstiprin āšanai riska cenu noteikšanas mode ļus un 
vērtēšanas sistēmas, ko lieto dar ījumu un noform ējuma noda ļas person āls, 
- (d) tirgus riska apjoms, ko aptver riska apr ēķina modelis, un to, k ā apstiprina visas 
nozīmīgas izmai ņas riska apr ēķina proces ā, 
- (e) cik prec īzi un piln īgi ir pozīcijas dati, to cik prec īzi un atbilstoši  ir nestabilit ātes 
un korelācijas pieņēmumi, un cik prec īzi ir vērtējumi un riska jut īguma 
aprēķini, 
- (f) pārbaudes procesu, ko iest ādes izmanto, lai izv ērtētu iekšējiem mode ļiem 
izmantoto datu avotu konsekvenci, savlaic īgumu un ticam ību, ieskaitot š ādu 
datu avotu neatkar ību, 
 un  
- (g) pārbaudes procesu, ko iest āde lieto, lai izv ērtētu pretpārbaudi, ko veic, lai 
novērtētu modeļa precizitāti. 
3. Veicot pretp ārbaudes programmu, iest āde uzrauga t ās modeļa precizitāti un darb ību (spēju 
darboties). Pretp ārbaudei jānodrošina katrai darba dienai vienas dienas riska v ērtības aprēķina 
salīdzinājums, ko nosaka iest ādes vērtība Î1 , ko nosaka ar iest ādes modeli portfe ļa darba 
dienas beigu attiec ībai pret vienas dienas izmai ņām portfeļa vērtībā,  nākamās darba dienas 
beigās. 
Kompetent ās iestādes pārbauda iest ādes spēju veikt pretp ārbaudi gan faktisk ām, gan 
iespējamām izmaiņām portfeļa vērtībā. Portfeļa vērtības iespējamo izmai ņu pretpārbaudē 
salīdzina portfe ļa vērtību dienas beig ās un nākamās dienas beig ās, pieņemot nemain īgas 
pozīcijas. Kompetent ās iestādes prasa, lai iest ādes veiktu attiec īgus pasākumus, lai uzlabotu to 
pretpārbaudes programmu, ja uzskata to par nepiln īgu. 
4. Lai apr ēķinātu kapitāla normat īvus konkr ētam riskam, kas saist īts ar tirgojam ām parāda un 
pašu kapit āla pozīcijām, kompetent ās iestādes var atz īt iekšējo modeļu izmantošanu, ja 
papildus atbilst ībai nosac ījumiem šā pielikuma turpin ājumā šis modelis,  ⌦ kas atbilst š ādiem 
nosacījumiem ⌫ : 
 
LV 85   LV - (a) skaidro v ēsturiskās portfeļa cenas izmai ņas, 
- (b) aptver portfe ļa svarīguma koncentr āciju un izmai ņas struktūrā, 
- (c) ir stiprs pret nelabv ēlīgu vidi, 
- (d) ir apstiprin āts ar pretp ārbaudi nol ūkā novērtēt, vai konkr ētais risks ir aptverts 
precīzi. Ja kompetent ās iestādes ļauj šo pretp ārbaudi veikt, pamatojoties uz 
attiecīgiem apakšportfe ļiem, tie jāizvēlas konsekventi. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums 
5. Iestādes, kas izmanto iekš ējos mode ļus, kas nav atz īti saskaņā ar 4. punktu, ir pak ļautas 
atsevišķiem konkr ēta riska kapit āla maksājumiem, ko apr ēķina tā, kā paredz I pielikums. 
6. Saskaņā ar 10. punkta ii ) apakšpunktu iest ādes pašu apr ēķina rezult ātus palielina ar 
reizinājuma koeficientu vismaz 3. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums (piel āgots) 
7. Reizin ājuma koeficientu palielina ar plus a koeficientu starp 0 un 1 saska ņā ar šādu 
⌦ 1. ⌫ tabulu, atkar ībā no noviržu skaita p ēdējās 250 darba dien ās, kā konstatēts iestādes 
pretpārbaudē. Kompetent ās iestādes prasa, lai iest ādes aprēķinātu novirzes saska ņā ar portfeļa 
vērtības faktisko vai iesp ējamo izmai ņu pretpārbaudi. Novirze ir vienas dienas izmai ņas 
portfeļa vērtībā, kas pārsniedz attiec īgo vienas dienas riska nov ērtējumu, ko apr ēķina, 
izmantojot iest ādes modeli. Lai noteiktu plusa koeficientu, noviržu skaitu izv ērtē vismaz reizi 
ceturksnī. 
⌦ 1. tabula  ⌫  
Noviržu skaits Plusa 
koeficients 
mazāk par 5 0,00
5 0,40
6 0,50
7 0,65
8 0,75
9 0,85
10 un vair āk 1,00
Kompetent ās iestādes var  ⌦ drīkst ⌫ atsevišķos gadījumos sakar ā ar ārkārtējiem apstākļiem 
neievērot prasību palielin āt reizinājuma koeficientu ar plusa koeficientu saska ņā ar iepriek š 
 
LV 86   LV doto ⌦ 1. ⌫ tabulu, ja iest āde kompetent ām iestādēm ir pārliecinoši pier ādījusi, ka š āds 
palielinājums nav vajadz īgs, un modelis pamat ā ir nevainojams. 
Ja daudzās novirzes nor āda uz to, ka modelis nav pietiekami prec īzs, kompetent ās iestādes 
atsauc mode ļa atzīšanu vai uzliek izpild īt attiecīgus pasākumus, lai nodrošin ātu modeļa 
attiecīgu uzlabošanu. 
Lai ļautu kompetentaj ām iestādēm uzraudz īt plusa koeficienta atbilst ību tā pieaugum ā, 
iestādes tūlīt un nekādā gadījumā vēlāk kā piecās darbadien ās dara kompetent ām iestādēm 
zināmas novirzes, kas izriet no to pretp ārbaudes programm ām un kas saska ņā ar iepriekš doto 
tabulu paredz plusa koeficienta palielin ājumu. 
8. Ja kompetent ās iestādes saska ņā ar 4. punktu ir atzinušas iest ādes modeli, tad, lai 
aprēķinātu konkrētā riska kapit āla normat īvus, iestāde palielina t ās kapitāla normat īvus, ko 
aprēķina saskaņā ar 6., 7. un 10. punktu, ar pieskait ījumu vai nu: 
(ia) riska nov ērtējuma konkr ētā riska da ļai, kas j ānodala saska ņā ar uzraudz ības 
pamatnor ādēm, vai pēc iestādes izvēles;  
(iib) riska nov ērtējumiem attiec ībā uz parāda pakārtotiem portfe ļiem un pašu kapit āla 
akciju poz īcijām, kam ir konkr ēts risks. 
No iestādēm, kuras izmanto ii ) ⌦ b ⌫ apakšpunktu, prasa, lai pirms tam t ās noteiktu savu 
pakārtoto portfe ļu struktūru un main ītu to tikai tad, ja kompetent ās iestādes tam piekr īt. 
 
Ð 98/31/EK 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums  
9. Kompetent ās iestādes var atteikties no pras ības par papildu pieskait ījumu saska ņā ar 8. 
punktu, ja iest ādes pierāda, ka saska ņā ar pieņemtiem starptautiskiem standartiem to modelis 
precīzi aptver gad ījuma risku un saist ību nepild īšanas risku attiec ībā uz to tirgojam ām parāda 
un pašu kapit āla pozīcijām. 
 
Ð 98/31/EC 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums 
10. Visām iestādēm jāizpilda kapit āla normat īvi, kas pārrēķināti kā augstākais no: 
(ia) tās iepriekš ējās dienas riska v ērtības izskait ļojuma, ko apr ēķina saska ņā ar 
parametriem, kas preciz ēti šajā pielikum ā; 
(iib) ik dienas riska v ērtības novērtējumu caurm ērā katrai no iepriekš ējām 60 darba 
dienām, kas reizin āts ar 6. punkt ā minēto koeficientu un kori ģēts ar koeficientu, kas 
minēts 7. punkt ā. 
 
Ð 98/31/EC 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums 
11. Aprēķinot riska v ērtību, ievēro šādu standartu minimumu: 
(ia) riska v ērtības aprēķināšana vismaz ik dienas; 
 
LV 87   LV (iib) pārskata datu 99 % uzticam ība ar precizit āti līdz vienam ciparam (aiz komata); 
(iiic) 10 dienu tur ēšanas periods; 
(ivd) vēsturiska apsekojuma periods vismaz vienu gadu, iz ņemot gad ījumu, kad īsāku 
apsekojuma periodu attaisno noz īmīgs pacēlums cenas nestabilit ātē; 
(ve) atjaunin ājumi, ko nosaka tr īs mēnešu dati. 
12. Kompetent ās iestādes prasa, lai modelis prec īzi aptvertu visu re ālās cenas risku attiec ībā 
uz iespēju darījumiem vai l īdzīgām pozīcijām un to, lai jebkurš risks, uz ko modelis 
neattiecas, tiktu attiec īgi nodrošin āts ar pašu kapit ālu. 
 
Ð 98/31/EC 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums (piel āgots) 
13. Kompetent ās iestādes prasa, lai  Rriska aprēķina modelis aptvertu  pietiekamu skaitu riska 
faktoru atkar ībā no iestādes darbības līmeņa attiecīgos tirgos ⌦ un jo īpaši ⌫ . 
Kā minimumu iev ēro šādus noteikumus:  
⌦ Procentu likmes risks ⌫  
(i) procentu likmes riskam  Rriska aprēķina sistēmā iekļauj riska faktoru kopumu, kas 
atbilst katras val ūtas procentu likm ēm, kurās iestādei ir bilances vai ārpusbilances poz īcijas, 
ko ietekm ē procentu likme. Iest ādes model ē ienākumu līknes, izmantojot k ādu no 
vispārpieņemtām metodēm. Procentu likmju riskam galvenaj ās valūtās un tirgos ien ākumu 
līkni sadala vismaz sešos termi ņa segmentos, lai aptvertu likmju nestabilit ātes atšķirības visā 
ienākumu līknē. Riska apr ēķina sistēmai jāaptver risks, ko nosaka daž ādu ienākuma līkņu 
dinamika, kas nav piln īgi savstarp ēji saistīta;. 
⌦ Valūtas maiņas likmes risks ⌫  
(ii) ārvalstu val ūtas riskam  Rriska aprēķina sistēmā jāiekļauj riska faktori, kas atbilst 
zeltam un atseviš ķām ārvalstu val ūtām, kurās iestādes pozīcijas ir nosauktas; . 
 
Ø jauns 
Kopējo ieguld ījumu uz ņēmumiem (CIU)  aktuālās ārvalstu val ūtas pozīcijas kop ējā 
ieguldījumu uzņēmumā (CIU)  tiks ņemtas vērā. Ziņojumu sniegšan ā par kopējā ieguldījumu 
uzņēmuma (CIU)  ārvalstu val ūtas pozīcijām, iestādes var pa ļauties uz trešo personu, ja ir 
atbilstoši nodrošin āta šā ziņojuma pareiz ība. Ja iest ādei nav zin āmas kopējā ieguldījumu 
uzņēmuma (CIU)  ārvalstu val ūtas pozīcijas, pie ņem, ka kop ējais ieguld ījumu uzņēmums 
(CIU)  iegulda l īdz tā pilnvarā atļautai maksim ālajai robežai ārvalstu val ūtā, un iestādes, 
aprēķinot savu kapit āla prasību ārvalstu val ūtas riskam, tirdzniec ības portfe ļa pozīcijām, ņem 
vērā maksimālo netiešo risku, ko t ās var uzņemties, izmantojot sviras efektu ar kop ējā 
ieguldījumu uzņēmuma (CIU)  pozīciju starpniec ību. To pan āk proporcion āli palielinot kop ējā 
ieguldījumu uzņēmuma (CIU)  pozīciju līdz maksim ālajam riskam b āzes ieguld ījumu 
posteņos, kas izriet no š īs ieguldījumu pilnvaras. Kop ējā ieguldījumu uzņēmuma (CIU)  
pieņemto poz īciju ārvalstu val ūtā uzskata par atseviš ķu valūtu, tāpat kā ieguldījumus zelt ā. 
Tomēr, ja iespējams virz īt kopējo ieguldījumu uzņēmumu (CIU)  ieguldījumu, kop ējo garo 
 
LV 88   LV pozīciju var pieskait īt kopējai garajai atv ērtai ārvalstu val ūtas pozīcijai un kop ējo īso pozīciju 
var pieskait īt kopējai īsajai atvērtajai ārzemju val ūtas pozīcijai. Šādu pozīciju starp ā ieskaits 
netiks atļauts pirms izdar īti aprēķini.  
 
Ð 98/31/EC 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums (piel āgots) 
⌦ Pašu kapit āla risks ⌫  
(iii) iii) pa šu kapitāla riskam  Rriska aprēķina sistēmā izmanto atseviš ķu riska faktoru 
vismaz katram no pašu kapit āla tirgiem, kuros iest ādei ir noz īmīgas pozīcijas; . 
⌦ Preču risks ⌫  
(iv) preču riskam  Rriska aprēķina sistēma izmanto atseviš ķu riska faktoru vismaz katrai 
precei, kur ā iestādei ir noz īmīgas pozīcijas. Riska apr ēķina sistēmai jāaptver risks, ko rada 
līdzīgu, bet ne vien ādu preču korelējoša dinamika, kas nav piln īgi saistīta, un atv ērtība 
termiņa cenu izmai ņām, ko rada termi ņa nesakrit ības. Tā arī ņem vērā tirgus īpatnības, jo 
īpaši piegādes datumus un tirgot ājiem paredz ēto iespēju izslēgt pozīcijas. 
 
Ð 98/31/EC 1. panta 7. punkts un 
5. pielikums 
14. Kompetent ās iestādes var ļaut iestādēm riska kategorij ās un starp t ām izmantot emp īriskas 
korelācijas, ja t ās atzīst, ka iest ādes korelāciju aprēķina sistēma ir nevainojama un to īsteno 
godprātīgi. 
 
LV 89   LV  
Ð 93/6/EEK VI pielikuma 
8) punkta 2) apakšpunkta otrais 
teikums (piel āgots) 
VI PIELIKUMS  
LIELA RISKA DAR ĪJUMU ⌦ KAPITĀLA PRAS ĪBU APRĒĶINĀŠANA ⌫  
1. (To)pārsniegumu(a), kas min ēts (29) ⌦ 31. ⌫ b) punkt ā aprēķina, izvēloties tos 
komponentus klienta vai attiec īgās klientu grupas kop ējos tirdzniec ības riska dar ījumos, kas 
piesaista augst ākās konkrētā riska pras ības pielikum ā un/vai pras ības II pielikum ā, kuru 
summa vien āda ar pārsnieguma summu, kas min ēta 29.  ⌦ 31. ⌫ punktaā a) apakšpunkt ā ; 
2. Ja pārsniegums nepast āv ilgāk par 10 dien ām, papildu kapit āla prasības šiem 
komponentiem ir 200 % no normat īva, kas min ēts iepriekš ējā teikumā.  
3. Desmit dienas p ēc tam, kad p ārsniegums par ādījies, tā komponentus, ko izv ēlas saskaņā ar 
iepriekšmin ētajiem krit ērijiem, ieraksta tabul ā attiecīgajā 1. slejas rind ā konkrētā riska pras ību 
augošā secībā, kas min ēti I pielikum ā un/vai II pielikum ā. Kapitāla pietiekam ības prasības, 
kas vienādas ar I pielikum ā minētā īpašā riska normat īvu un/vai II pielikum ā minēto prasību 
summu šiem komponentiem, kas reizin āta ar attiec īgo faktoru 1. tabulas.  
⌦ 1. tabula  ⌫  
Pārsniegums 
(pamatojoties uz pašu kapit āla procentiem) Faktori 
Līdz 40 % 200 % 
No 40 % l īdz 60 % 300 % 
No 60 % l īdz 80 % 400 % 
No 80 % l īdz 100 % 500 % 
No 100 % l īdz 250 % 600 % 
Virs 250 % 900 % 
 
Ï 
VII PIELIKUMS  
TIRDZNIEC ĪBA 
A DAĻA - VĒLME TIRGOTIES  
1. Pozīcijas/portfe ļi, kuras uzglab ā, lai tirgotos, atbilst š ādām prasībām: 
 
LV 90   LV (a) poz īciju/instrumentu vai portfe ļu tirdzniec ības stratēģijai ir jābūt skaidri 
dokument ētai, ko apstiprin ājusi augst ākā vadība un kas ietver paredzamo 
turēšanas horizontu; 
(b) lai akt īvi pārvaldītu pozīcijas, ir jābūt skaidri noteiktai politikai un proced ūrām 
un tās ietver: 
(i) poz īcijas, kas uz ņemtas tirdzniec ības nodaļā; 
(ii) poz īciju limiti ir noteikti un to atbilst ība tiek pārraudzīta; 
(iii) komerca ģentam ir ties ības, nolemt ās stratēģijas un nolemto limitu 
ietvaros, patst āvīgi lemt par poz īciju pārvaldīšanu/ieiešanu poz īcijā  
(iv) ziņojums augst ākai vadībai par poz īcijām ir iest ādes riska vad ības 
procesa neat ņemama sast āvdaļa;  
(v) poz īcijas tiek akt īvi uzraudz ītas atbilstoši inform ācijas avotiem par tirgu 
un atbilstoši poz īciju vai to riska da ļu novērtējumam attiec ībā uz 
pieprasījumu vai to sp ēju nodrošin āties, jo īpaši ieskaitot nov ērtējumu 
par tirgus s ākotnējo izmaksu kvalit āti un tirgus datu pieejam ību 
vērtēšanas proces ā, tirgus apgroz ījuma līmeni, kā arī tirgoto poz īciju 
lielumu. 
(c) lai akt īvi uzraudz ītu pozīciju atbilst ību iestādes tirdzniec ības strat ēģijai, 
ieskaitot poz īciju apgroz ījuma un p ārdošanas uzraudz ību iestādes tirdzniec ības 
grāmatā, ir jābūt skaidri noteiktai politikai un proced ūrām. 
B DAĻA - SISTĒMAS UN KONTROLES  
1. Lai nodrošin ātu piesardz īgas un ticamas v ērtību aplēses, iestādes izveido un uztur sist ēmas 
un kontroles.  
2. Sistēmās un kontrol ēs ietilpst vismaz š ādi elementi: 
(a) vērtēšanas procesa dokument ēta politika un proced ūras. Šeit ietilpst skaidri 
noteikti pien ākumi attiec ībā uz dažādām jomām, kas skar v ērtību noteikšanu, 
tirgus inform ācijas avotus un p ārskatus par t ās atbilstību, neatkar īgas 
novērtēšanas biežumu, sl ēgšanas cenu grafiku, v ērtējuma piel āgošanas 
procedūras, mēneša beigu un ad-hoc  verificēšanas proced ūras. 
(b) skaidra un neatkar īga (t.i., neatkar īga no tirdzniec ības un klientu apkalpošanas 
struktūrvienības) ziņojumu sniegšanas k ārtība, attiec īgajai noda ļai, kas atbild 
par novērtēšanas procesu.  
Ziņojumu sniegšanas k ārtībai jāsniedzas l īdz pat atbild īgajam padomes izpilddirektoram. 
Piesardzīgas novērtēšanas metodes  
3. Novērtēšana pēc tirgus cenas ir vismaz viens no poz īciju ikdienas nov ērtējumiem, kas 
balstās uz brīvi pieejamu, no neitr āliem avotiem ieg ūtu, noslēguma cenu. Piem ēram, 
 
LV 91   LV apmaiņas cenas, dator ā atrodam ās vērtspapīru cenas vai vair āku neatkar īgu, cienījamu 
mākleru noteikt ās cenas. 
4. Novērtējot pēc tirgus cenas, j āizmanto piesardz īgākā pieprasījuma/pied āvājuma daļa, 
izņemot gad ījumus, kad iest āde ir nozīmīgs tirgus l īderis kādā noteiktā finanšu instrumenta 
vai preču jomā un noslēgšana ir iesp ējama ar vid ējo tirgus cenu. 
5. Ja nov ērtēšana pēc tirgus cenas nav iesp ējama, iest ādei jāveic savu poz īciju/portfe ļu 
pārvērtēšana, izmantojot modeli, pirms t ā uzsāk tirdzniec ības portfe ļa kapitāla prasības 
noteikšanu. P ārvērtēšanu, izmantojot modeli, defin ē kā jebkuru p ārvērtēšanu, ko veido tirgus 
vērtība, kas kalpo par krit ēriju, ir ekstrapol ēta vai cit ādi aprēķināta pēc tirgus s ākotnējām 
izmaksām. 
6. Veicot p ārvērtēšanu, izmantojot modeli ir j āievēro šādas prasības: 
(a) augst ākā vadība ir inform ēta par tiem tirdzniec ības portfe ļa elementiem, uz kuriem 
attiecas p ārvērtēšana, izmantojot modeli, un t ā arī apzinās to izrais īto neprecizit āšu 
būtiskumu attiec ībā uz ziņojumiem par uz ņēmējdarbības risku/darb ības rezult ātu; 
(b) datus par tirgu, iesp ēju robežās iegūst atbilstoši tirgus cen ām un īpašu poz īciju 
atbilstība tirgus v ērtībai un mode ļa parametriem tiek nov ērtēta ik dienas; 
(c) ja iesp ējams, jāizmanto tirgus praks ē vispārpieņemta nov ērtēšanas metodolo ģija, 
attiecībā uz finanšu instrumentiem vai prec ēm  
(d) ja iest āde pati ir izveidojusi modeli, tam j ābalstās uz attiec īgiem pieņēmumiem, 
kurus izv ērtējusi un p ārbaudījusi pietiekami kvalific ēta trešā persona, kas ir 
neatkarīga no mode ļa izstrādāšanas procesa 
(e) ir j ābūt oficiālām izmaiņu kontroles proced ūrām, un, lai p ārbaudītu novērtējumu, ir 
jāuzglabā un regulāri jāizmanto š ā modeļa drošības kopija; 
(f) riska p ārvaldei ir zin āmas šo izmantoto mode ļu nepilnības un ar ī tas, kā tās labāk 
atspoguļot izvērtējumā; 
(g) šis modelis ir regul āri jāpārbauda, lai noteiktu t ā rezultātu precizit āti (piem., to ka 
pieņēmumi vēl joprojām ir atbilst īgi, P&L nov ērtējums pret riska faktoriem, 
faktiskās noslēguma vērtības salīdzināšana ar mode ļa rezultātiem). 
d) apakšpunkta nol ūkā, modeli izveido vai apstiprina neatkar īgi no darījumu biroja. 
To izmēģina neatkar īgi. Tajā ietilpst matem ātisko aprēķinu novērtējums, pieņēmumi 
un programmat ūras izmantošana.  
7. Neatkar īgai cenu p ārbaudei ir j ānotiek papildus ikdienas nov ērtēšanai pēc tirgus cenas vai 
izmantojot modeli. Tas ir process kur ā regulāri pārbauda tirgus cenu vai mode ļa parametru 
precizitāti un neatkar ību. Ja ikdienas nov ērtēšanu pēc tirgus cenas var veikt komerca ģents, 
tirgus cenu un mode ļa parametru p ārbaude jāveic no tirdzniec ības neatkar īgai vienībai vismaz 
reizi mēnesī (vai arī biežāk, atkarībā no tirdzniec ības/realiz ācijas rakstura). Ja nav pieejami 
neatkarīgi cenu noteikšanas avoti, vai ar ī ja tie ir subjekt īvāki, atbilstoši ir t ādi piesardz īgi 
pasākumi, kā vērtības korekcijas. 
Vērtības korekcijas vai rezerves  
 
LV 92   LV 8. Lai ņemtu vērā vērtības korekcijas/rezerves, iest ādes izveido un uztur sist ēmas un 
kontroles.  
Vispārējie standarti  
9. Kompetent ās iestādes pieprasa form āli ņemt vērā šādas vērtību korekcijas/rezerves: 
nesaņemto kred ītu ienākumu/ izdevumu starp ību, pozīcijas aizv ēršanas vai likvid ācijas 
izdevumus, operacion ālo risku, pirmstermi ņa izbeigšanu, ieguld ījumu un finans ējumu 
izmaksas, paredzamos administrat īvos izdevumus un, vajadz ības gadījumā, modeļa riskus.  
Mazāk likvīdu posteņu standarti  
10. Mazāk likvīdas pozīcijas var rasties gan tirg us notikumu, gan ar iest ādi saistītu situāciju 
dēļ, piem., koncentr ētu pozīciju un/vai likum ā noteiktu pras ību zaudējušu pozīciju dēļ. 
11. Nosakot vai maz āk likvīdu posteņu rezerves korekcijas ir nepieciešamas, iest ādēm 
jāapsver vair āki faktori. Šajos faktoros ie tilpst laika daudzums, kas b ūtu nepieciešams, lai 
nosegtu poz īcijā pozīcijas/riskus, piepras ījuma/pied āvājuma spektra nestabilit āte un vid ējais 
lielums, tirgus kot āciju pieejam ība (tirgus l īderu skaits un identit āte) un tirdzniec ības apjomu 
nestabilitāte un vidējais lielums.  
12. Izmantojot trešo personu p ārvērtēšanu, izmantojot modeli, iest ādēm jāapsver vai izmantot 
vērtības korekciju. Papildus, iest ādēm jāapsver vajadz ība veidot rezerves maz āk likvīdām 
pozīcijām un regul āri jāpārbauda to nep ārtrauktā lietderība. 
13. Ja vērtību korekcijas/rezerves izraisa k ārtējā finanšu gada faktiskos zaud ējumus, tie ir 
jāatskaita no iest ādes sākotnējā pašu kapit āla, atbilstoši Direkt īvas [2000/12/EK].57. panta k) 
punktam. 
14. Cita pel ņa/zaudējumi, kas radušies v ērtības korekcijas/rezerves rezult ātā, jāiekļauj „neto 
tirdzniecības portfe ļa ienākumos”, kas min ēta 13. panta 2. punkta b) apakšpunkt ā, un ir 
jāpieskaita/j āatņem pašu rezerves kapit ālam, kas saska ņā ar šādiem noteikumiem paredz ēts, 
lai segtu tirgus risku.  
C DAĻA - IEKŠĒJĀ RISKA IEROBEŽOŠANA  
1. Iekšējā riska ierobežošana, ir poz īcija, kas b ūtiski vai piln ībā kompens ē tirdzniec ības 
portfelī neietvertu poz īciju vai poz īciju grupu riska elementu. Poz īcijas, kas raduš ās iekšējā 
riska ierobežošanas rezult ātā, ir piem ērotas tirdzniec ības portfe ļa kapitāla prasības 
noteikšanai, ar nosac ījumu, ka t ās tiek uzglab ātas tirgošan ās nolūkos un ir iev ēroti A un B 
daļā noteiktie visp ārīgie kritēriji attiec ībā uz piesardz īgu novērtēšanu un nol ūku tirgoties. 
Īpaši: 
(a) iekš ējā riska ierobežošana nav paredz ēta, lai galvenok ārt izvairītos vai 
mazinātu kapitāla prasības; 
(b) iekš ējā riska ierobežošana ir pien ācīgi jādokument ē un tā ir pakļauta īpašai 
iekšējai apstiprin āšanai un rev īzijas proced ūrām; 
(c) iekš ējie darījumi ir jāveic saska ņā ar tirgus nosac ījumiem; 
 
LV 93   LV (d) tirgus riska apjoms, ko rada iekš ējā riska ierobežošana, tirdzniec ības portfel ī ir 
jāpārvalda dinamiski un atbilst īgi atļautajiem limitiem; 
(e) iekš ējie darījumi ir rūpīgi jāuzrauga.  
Uzraudzība ir jānodrošina ar attiec īgu metožu pal īdzību.  
2. 1. punkt ā minētā apstrāde neskar kapit āla prasību, kas piem ērojama iekš ējā riska 
ierobežošanas ārpus tirdzniec ības portfe ļa pozīciju pusei. 
 
LV 94   LV VIII PIELIKUMS  
ATCELT ĀS DIREKT ĪVAS 
A DAĻA 
ATCELT ĀS DIREKT ĪVAS AR TO SEC ĪGIEM GROZ ĪJUMIEM 
(minētas 48. pant ā) 
1993. gada 15. marta Padomes Direkt īva 93/6/EEK par ieguld ījumu sabiedr ību un 
kredītiestāžu kapitāla pietiekam ību 
1998. gada 22. j ūnija Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 98/31/EEK, ar ko groza 
Padomes Direkt īvu 93/6/EEK par ieguld ījumu sabiedr ību un kred ītiestāžu kapit āla 
pietiekam ību 
1998. gada 22. j ūnija Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 98/33/EK, ar ko groza 
Padomes Direkt īvas 77/780/EEK par kred ītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu 12. pantu, 
Padomes Direkt īvas 89/647/EEK par kred ītiestāžu maksātspējas koeficientu 2., 5., 6., 7., 8. 
pantu, kā arī II un III pielikumu, un Padomes Direkt īvas 93/6/EEK par ieguld ījumu sabiedr ību 
un kredītiestāžu kapitāla pietiekam ību 2. pantu un II pielikumu 
2002. gada 16. decembra Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/87/EK par papildu 
uzraudzību kredītiestādēm, apdrošin āšanas uzņēmumiem un ieguld ījumu sabiedr ībām finanšu 
konglomer ātos un par groz ījumiem Padomes Direkt īvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 
92/49/EEK un 93/22EEK, k ā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvās 98/78/EK un 
2000/12/EK 
Tikai 26. pants 
2004. gada 21. apr īļa Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2004/39/EK, kas attiecas uz 
finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direkt īvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2000/12/EK, un atce ļ Padomes Direkt īvu 
93/22/EEK 
Tikai 67. pants 
B DAĻA 
IEVIEŠANAS TERMI ŅI 
(minēti 48. pant ā) 
Direktīva  Ieviešanas termi ņš 
Padomes Direkt īva 93/6/EEK  1.7.1995 
Direktīva 98/31/EEK  21.7.2000 
 
LV 95   LV Direktīva 98/33/EEK  21.7.2000 
Direktīva 2002/87/EEK  11.8.2004 
Direktīva 2004/39/EEK  Vēl nav pieejams 
Direktīva 2004/xx/EK  Vēl nav pieejams 
 
Ø jauns 
XI PIELIKUMS  
KORELĀCIJAS TABULA 
Šajā direktīvā Direktīvā 93/6/EEK  Direktīvā 
98/31/EEK  Direktīvā 
98/33/EEK  Direktīvā 
2002/87/EEK  Direktīvā 
2004/39/EEK  
1. panta 1. punkta 
pirmais teikums       
1. panta 1.punkta 
otrais teikums un 2. 
punkts  1. pants      
2. panta 1. punkts       
2. panta 2. punkts  7. panta 3. punkts      
3. panta 1. punkta 
a) apakšpunkts  2. panta 1. punkts      
3. panta 1. punkta 
b) apakšpunkts  2. panta 2. punkts     67. panta 1. 
punkts  
3. panta 1. punkta 
c) līdz e) 
apakšpunkts  2. panta 3. l īdz 5. punkts      
3. panta 1. punkta f) 
un g) apakšpunkts       
3. panta 1. punkta 
h) apakšpunkts  2. panta 10. punkts      
3. panta 1. punkta i) 
apakšpunkts  2. panta 11. punkts   3. panta 1. 
punkts    
3. panta 1. punkta j) 
apakšpunkts  2. panta 14. punkts      
3. panta 1. punkta 
k) un l) 
apakšpunkts  2. panta 15. un 16. punkts  1. panta 1. 
punkta b) 
apakšpunkts     
3. panta 1. punkta 
m) apakšpunkts  2. panta 17. punkts  1. panta 1. 
punkta c) 
apakšpunkts     
3. panta 1. punkta 2. panta 18. punkts  1. panta 1.    
 
LV 96   LV Šajā direktīvā Direktīvā 93/6/EEK  Direktīvā 
98/31/EEK  Direktīvā 
98/33/EEK  Direktīvā 
2002/87/EEK  Direktīvā 
2004/39/EEK  
n) apakšpunkts  punkta d) 
apakšpunkts  
3. panta 1. punkta 
o) līdz g) 
apakšpunkts  2. panta no 19. l īdz 21. 
punkts      
      
3. panta 1. punkta r) 
apakšpunkts  2. panta 23. punkts      
3. panta 1. punkta 
s) apakšpunkts  2. panta 26. punkts      
3. panta 2. punkts  2. panta 7. un 8. punkts      
3. panta 3. punkta 
a) un, b) 
apakšpunkts  7. panta 3. punkts    26. pants   
3. panta 3. punkta 
c) apakšpunkts  7. panta 3. punkts      
4. pants  2. panta 24. punkts      
5. pants  3. panta 1. un 2. punkts      
6. pants  3. panta 4. punkts     67. panta 2. 
punkts  
7. pants  3. panta 4.a punkts     67. panta 3. 
punkts  
8. pants  3. panta 4.b punkts     67. panta 3. 
punkts  
9. pants  3. panta 3. punkts      
10. pants  3. panta 5. l īdz 8. punkts      
11. pants  2. panta 6. punkts      
12. panta pirm ā 
daļa 2. panta 25. punkts      
12. panta otr ā daļa      
13. panta 1. punkta 
pirmā daļa V pielikuma 1. punkta 
pirmā daļa     
13. panta 1. punkta 
otrā daļa un 2. līdz 
5. punkts  V pielikuma 1. punkta otr ā 
daļa un no3. panta 
1. punkta otr ā daļa un no 2. 
līdz 5. punkts  1. panta 7. 
punkts un IV 
pielikuma a) un 
b) apakšpunkti     
14. pants  V pielikuma 6. un 7. 
punkts  4. pielikuma c) 
apakšpunkts     
15. pants  V pielikuma 8. punkts      
 
LV 97   LV Šajā direktīvā Direktīvā 93/6/EEK  Direktīvā 
98/31/EEK  Direktīvā 
98/33/EEK  Direktīvā 
2002/87/EEK  Direktīvā 
2004/39/EEK  
16. pants  V pielikuma 9. punkts      
17. pants       
18. panta 1. punkta 
pirmā daļa 4. panta 1. punkta pirm ā 
daļa     
18. panta 1. punkta 
a) un, b) 
apakšpunkts  4. panta 1.punkta i) un ii) 
apakšpunkts  1. panta 2. 
punkts     
18. panta no 2. l īdz 
4. punktam  4. panta 6. l īdz 8. punkts      
19. panta 1. punkts       
19. panta 2. punkts  11. panta 2. punkts      
19. panta 3. punkts       
20. pants       
21. pants  IV pielikums      
22. pants       
23. panta pirm ā un 
otrā daļa 7. panta 5. un 6. punkts      
23. panta treš ā daļa      
24. pants       
25. pants       
26. panta 1. punkts  7. panta 10. punkts  1. panta 4. 
punkts     
26. panta no 2. l īdz 
4. punktam  7. panta 11. l īdz 13. punkts      
27. pants  7. panta 14. un 15. punkts      
28. panta 1. punkts  5. panta 1. punkts      
28. panta 2. punkts  5. panta 2. punkts  1. panta 3. 
punkts     
28. panta 3. punkts       
29. panta 1. punkta 
no a) l īdz 
c)apakšpunktam un 
turpmākās divas 
daļas VI pielikuma 2. punkts      
29. panta 1. punkta 
pēdējā daļa      
 
LV 98   LV Šajā direktīvā Direktīvā 93/6/EEK  Direktīvā 
98/31/EEK  Direktīvā 
98/33/EEK  Direktīvā 
2002/87/EEK  Direktīvā 
2004/39/EEK  
29. panta 2. punkts  VI pielikuma 3. punkts      
30. panta 1. punkts 
un 2. punkta pirm ā 
daļa VI pielikuma 4. un 5. 
punkts      
30. panta 2. punkta 
otrā daļa      
30. panta 3. un 4. 
punkts  VI pielikuma 6. un 7. 
punkts      
31. pants  VI pielikuma 8. punkta 
1. apakšpunkts, 
2.apakšpunkta pirmais 
teikums, 3. l īdz 5. 
apakšpunkts      
32. pants  VI pielikuma 9. un 10. 
punkts      
33. panta 1. un 2. 
punkts       
33. panta 3. punkts  6. panta 2. punkts      
34. pants       
35. panta no 1. l īdz 
4. punktam  8. panta 1. l īdz 4. punkts      
35. panta 5. punkts  8. panta 5. punkta pirmais 
teikums  1. panta 5. 
punkts     
36. pants  9. panta 1. l īdz 3. punkts      
37. pants       
38. pants  9. panta 4. punkts      
39. pants       
40. pants  2. panta 9. punkts      
41. pants       
42. panta 1. punkta 
no a) l īdz c) 
apakšpunktam  10. panta pirmais, otrais un 
trešais ievilkums      
42. panta 1. punkta 
d) un e) 
apakšpunkts       
42. panta 1. punkta 
l) un f) apakšpunkts  10. panta ceturtais 
ievilkums      
42. panta 1. punkta 
g) apakšpunkts       
 
LV 99   LV Šajā direktīvā Direktīvā 93/6/EEK  Direktīvā 
98/31/EEK  Direktīvā 
98/33/EEK  Direktīvā 
2002/87/EEK  Direktīvā 
2004/39/EEK  
43. pants       
44. pants       
45. pants       
46. pants  12. pants      
47. pants       
48. pants       
49. pants       
50. pants  15. pants      
      
I pielikuma no 1. 
līdz 4. punkts  I pielikuma no 
1.apakšpunkta l īdz 4. 
punktam      
I pielikuma 4. punk
ta pēdējā daļa 2. panta 22. punkts      
I pielikuma no 
5. punkta l īdz 7. 
punktam  I pielikuma no 5. punkta 
līdz 7. punktam      
I pielikuma 8. 
punkts       
I pielikuma no 
9. punkta l īdz 11. 
punktam  I pielikuma no 8. punkta 
līdz 10. punktam      
I pielikuma no 
12. punkta l īdz 14. 
punktam  I pielikuma no 12. punkta 
līdz 14. punktam      
I pielikuma 15. un 
16. punkts  2. panta 12. punkts      
I pielikuma no 
17. punkta l īdz 41. 
punktam  I pielikuma no 15. punkta 
līdz 39. punktam      
I pielikuma no 
42. punkta l īdz 56. 
punktam       
II pielikuma 1. un 
2. punkts  II pielikuma 1. un 2. punkts     
II pielikuma no 
3. līdz 11. punktam       
III pielikuma 1. 
punkts  III pielikuma 1. punkta 
pirmā daļa 1. panta 7. 
punkts un 
III pielikuma a)    
 
LV 100   LV Šajā direktīvā Direktīvā 93/6/EEK  Direktīvā 
98/31/EEK  Direktīvā 
98/33/EEK  Direktīvā 
2002/87/EEK  Direktīvā 
2004/39/EEK  
apakšpunkts  
III pielikuma 2. 
punkts  III pielikuma 2. punkts      
III pielikuma 2.1. p
unkta no pirm ās 
līdz trešai da ļai III pielikuma 3,1. punkts  1. panta 7. 
punkts un III 
pielikuma b) 
punkts     
III pielikuma 2,1. p
unkta ceturt ā daļa      
III pielikuma 2,1. p
unkta piekt ā daļa III pielikuma 3,2. punkts  
 
 1. panta 7. 
punkts un III 
pielikuma b) 
punkts     
III pielikuma 2.2 
daļa, 3. punkts, 
3.punkta 1. da ļa 
 III pielikuma 4. l īdz 6. 
punkts  1. panta 7. 
punkts un III 
pielikuma c) 
punkts     
III pielikuma 3,2. 
punkts  III pielikuma 8. punkts      
III pielikuma 4. 
punkts  III pielikuma 11. punkts      
IV pielikuma no 
1. līdz 20. punktam  VII pielikuma 1. l īdz 20. 
punkts  1. panta 7. 
punkts un 
V pielikums     
IV pielikuma 21. 
punkts  11.a pants  1. panta 6. 
punkts     
V pielikuma 1. pun
kts līdz 13. punkta 
trešajai da ļai VIII pielikuma 
1. punkts l īdz 13. punkta ii) 
apakšpunktam  1. panta 7. 
punkts un 
V pielikums     
V pielikuma 13. pu
nkta ceturt ā daļa      
V pielikuma 13. pu
nkta piekt ā daļa 
līdz 14. punktam  VIII pielikuma 13. punkta 
iii) apakšpunkts l īdz 14. 
punktam  1. panta 7. 
punkts un 
V pielikums     
VI pielikums  VI pielikuma 8. punkta 2. 
apakšpunkts s ākot no 
pirmā teikuma      
VII pielikums       
VIII pielikums       
IX pielikums