4. aicina dal ībvalstis p ārredzam āveidāuzraudz ītu np ētīttādus j ūras z īdītāju masveida krast āmešanāsu n
bojāejas gad ījumus ES ūdeņos, kuri ir saist īti ar antropog ēniem trok šņiem, un pazi ņotšo inform āciju Komi-
sijai;
5. aicina Eiropas Komisiju vad ītpētījumu par augstas intensit ātes akt īvo hidrolokatoru iesp ējamo ietekmi
uz jūras vidi un, pamatojoties uz dal ībvalstu inform āciju, nodro šinātp a šreizējās Eiropas Savien ības ūdeņos
īstenot ās prakses ietekmes nov ērtējumu;
6. aicina Komisiju un dal ībvalstis ierosin āt daudznacion ālas darba grupas izveidi t ādu starptautisko nol ī-
gumu izstr ādāšanai, kas reglament ētu trok šņulīmeni pasaules oke ānos, iev ērojot antropog ēno hidrolokatoru
nelabv ēlīgo ietekmi uz j ūras z īdītājiem un ziv īm;
7. uzskata, ka j āizvair ās no jebkuriem pas ākumiem, kuru m ērķis ir ieviest vienotus standartus un sadar-
bību aizsardz ības r ūpniec ībā, un akt īvākjāmekl ēalternat īvas tehnolo ģijām, kas, iesp ējams, izraisa t ādu
nopietnu kait ējumu videi un cit ām Kopienas interes ēm(šajāgadījumā—zivsaimniec ībai), kuru ir iesp ējams
novērst;
8. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei un Komisijai.
P6_TA(2004)0048
Šķembu mun īcija
Eiropas Parlamenta Rezol ūcija par šķembu mun īciju
Eiropas Parlaments ,
— ņemot v ērā2003. gada 13. febru āra rezol ūciju par nespr āgušo mun īciju (k ājnieku m īnas un apak šmun ī-
ciju), k āarīizlietoto ur āna mun īciju nodar ītajiem zaud ējumiem (1), 2001. gada 13. decembra rezol ūciju
par ķekaru bumb ām(2) un 2001. gada 6. septembra rezol ūciju, lai iesaist ītu nevalstisk ās organiz ācijas
veikt pas ākumus k ājnieku m īnu visp ārējai aizlieg šanai (3),
— ņemot v ērāANO 2003. gada 28. novembra Konvencijas par atsevi šķiem konvencion ālajiem iero čiem un
sprāgsto šām kara paliek ām Protokolu Nr. 5,
— ņemot v ērā1997. gada Otavas Konvenciju par k ājnieku m īnu izmanto šanu, glab āšanu, ra žošanu, p ār-
vieto šanu un izn īcināšanu,
— ņemot v ērāŠ ķembu mun īcijas koal īciju, kuru 2003. gada 13. novembr īizveidoja 115 nevalstisk ās orga-
nizācijas no 47 valst īm,
— ņemot v ērāReglamenta 115. panta 5. punktu,
A. t ākāsprāgsto šās kara paliekas (SKP) attiecas uz nespr āgušo mun īciju (spr āgsto šāmun īcija, kura ir
pielādēta, kurai ir aktiviz ēts detonators, kurai ir uzvilkts aizsl ēga belzenis vai kura ir jebk ādācitādā
veidāsagatavota izmanto šanai, un kura ir tikusi izmantota bru ņotākonflikt ā, kurai vajadz ēja spr āgt,
bet kura nespr āga) un pamesta spr āgsto ša mun īcija; t ākākājnieku m īnas ir m īnas, kuras galvenok ārt
dom ātas spr āgšanai personas kl ātbūtnē, tuvum āvai non ākot kontakt āar to un ir aizliegtas saska ņāar
Otavas Konvenciju;
B. atk ārtoti apstiprinot nepiecie šamību pastiprin āt starptautiskos ties ību aktus attiec ībāuzšķembu mun ī-
ciju un nepiecie šamību Vald ību ekspertu grupai saska ņāar Konvenciju par atsevi šķiem konvencion āla-
jiem iero čiem izstr ādāt jaunus protokolus, ar ko ierobe žošķembu mun īcijas un prettransporta m īnu
izmanto šanu;
C. t ākātermins “šķembu mun īcija”attiecas uz iero ču sist ēmu, kurus gan nomet no gaisa, gan palai žno
zemes;
(1) OV C 43 E, 19.2.2004., 361. lpp.
(2) OV C 177 E, 25.7.2002., 309. lpp.
(3) OV C 72 E, 21.3.2002., 352. lpp.C 174 E/188 LV 14.7.2005 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2004. gada 28. oktobris
D. t ākāš ķembu mun īcijai ir rakstur īgs augsts nespr āgšanas gad ījumu r ādītājs, tābieži vien nespr āgst p ēc
saņemtātrieciena, t ādējādi apdraudot kopienas ilgi p ēc konflikta beig ām, un t ākādaudzi šķembu
mun īcijas veidi un prettransporta m īnas ir apg ādātas ar jut īgiem detonatoriem, kas rea ģēuz maz āku
fizisku saskari nek ākājnieku m īnas;
E. t ākāš ķembu mun īcija it ļoti neprec īza, to bie ži vien izmanto liel āskait āun t āaptver lielu plat ību p ēc
tās izmanto šanas, radot daudz spr āgsto šu kara palieku;
F. ar ba žām atz īmējot nespr āgušās sekund ārās mun īcijas, tostarp prettransporta m īnu, nopietn ās sekas
attiec ībāuz neaizsarg ātām kopien ām un hum ānās pal īdzības darbiniekiem, un augstos mirst ības un
ievainojumu g ūšanas r ādītājus, īpašibērnu vid ū, kurus piesaista šo iero ču mazais izm ērs un to kr āsas;
G. t ākāvisāda veida pretatm īnēšanas ier īces ir v ērstas pret hum ānās pal īdzības darbiniekiem, kas veic
atmīnēšanu;
H. t ākānespr āgušaišķembu mun īcijai ir kait īga ietekme uz att īstību kopum ā, liedzot piek ļuvi ce ļiem un
neļaujot izmantot lauksaimniecisko zemi, kav ējot viet ējo tirdzniec ību un sakarus un ietekm ējot p ārtikas
drošību, k āarītāvar kav ēt hum ānās pal īdzības pieg ādi;
I. t ākāvalstis, par kur ām ir zin āms, ka t ās ir cietu šas no šķembu mun īcijas, tostarp da žas no visnabadz ī-
gākajām pasaules valst īm, t ādas k āAfganist āna, Kambod ža,Čada, Eritreja, Etiopija, Laosa, Sud āna un
Vjetnama, ņemot v ērā,k a šķembu mun īciju izmantoja ar īFalklendu –Malvinu konflikt ā, Alb ānija,
Bosnija un Hercegovina, Ir āka, Kuveita, Lib āna, Krievija ( Čečenija), Sa ūda Ar ābija, Serbija un Melnkalne
(tostarp Kosova);
J. t ākāsaska ņāar nov ērtējumiem 78 valstis v ēl aizvien uzglab ā400 miljonus k ājnieku m īnu un prettran-
sporta m īnu un ka katru gadu 15000 –20000 cilv ēku k ļūst par m īnu upuriem, un t ākāir pier ādījumi,
kašķembu mun īciju uzglab āvairāk nek ā15 dal ībvalst īsu nt or a žo vismaz 10 dal ībvalst īs;
K. ar no žēlu konstat ējot, ka sabiedroto sp ēki izmanto lielu daudzumu šķembu mun īcijas karos, kas notiek
Afganist ānāun Ir ākā,
1. aicina nekav ējoties pasludin āt moratoriju attiec ībāuzšķembu mun īcijas, tostarp no gaisa nometam ās
šķembu mun īcijas un sekund ārās mun īcijas, kas rodas no reakt īvošāviņu, ra ķešu un artil ērijas l ādiņu palai-
šanas, izmanto šanu, uzglab āšanu, ra žošanu, p ārvad āšanu vai eksportu, l īdz ir notiku šas sarunas par starp-
tautisku l īgumu attiec ībāuzšo iero ču regul ēšanu, ierobe žošanu vai aizlieg šanu;
2. mudina visas valstis, kas nav pievienoju šās Protokolam Nr. 5 par spr āgsto šām kara paliek ām un Otavas
Konvencijai par k ājnieku m īnām, parakst īt un ratific ēt tos abus un starplaik ānogaid īt, un aicina Padomes
prezident ūru un dal ībvalstis atbalst īt mand ātu, lai apspriestu jaunu protokolu Apvienoto N āciju Organiz āci-
jas Konvencijai par atsevi šķiem konvencion ālajiem iero čiem, ar ko risin ātu visas hum ānās probl ēmas, kuras
saist ītas ar šķembu mun īcijas izmanto šanu;
3. mudina visus tos, kas izmanto šķembu mun īciju un tai piel īdzin āmos iero čus, kuri rada spr āgsto šas
kara paliekas, uz ņemties atbild ību par atbr īvošanos no šīs mun īcijas, un īpaši veikt prec īzu uzskaiti par
vietām, kur šāda mun īcija tikusi izmantota, lai atvieglotu att īrīšanas no mun īcijas centienus p ēc konflikta
beig ām; uzskata, ka šādu uzskaiti ir j āizmanto, lai sniegtu skaidrus br īdinājumus par viet ējiem iedz īvotājiem
un hum ānās pal īdzības darbiniekiem b īstamiem apvidiem saska ņāar Protokolu Nr. 5 par spr āgsto šām kara
paliek ām;
4. mudina visas valstis parakst īt un ratific ēt Otavas Konvenciju un lai visas ES dal ībvalstis un Otavas
Konvencijas dal ībnieces uzst ātu uz to, lai visas m īnas, kuras var ētu spr āgt personas kl ātbūtnē, tuvum āvai
nonākot saskar ēar to, tiktu uzskat ītas par k ājnieku m īnām, kuras ir aizliegtas ar min ēto konvenciju; atz īmē,
ka tas īpaši noz īmē, ka detonatoru ar uzvelkamu stiepli, noraujamu stiepli, vibrosviru, zema spiediena deto-
natoru un l īdzīgu detonatoru izmanto šana ir aizliegta dal ībvalst īs, kas ir Konvencijas dal ībnieces;
5. uzst āj, lai ES karasp ēks nek ādos apst ākļos neizmantotu nek āda veida šķembu mun īciju l īdz br īdim, kad
ir notiku šas sarunas par starptautisku l īgumu par šādu iero ču regul ēšanu, ierobe žošanu vai aizlieg šanu;14.7.2005 LV C 174 E/189 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2004. gada 28. oktobris
6. uzsver valsts atbild ību par teritorijas kontroli, lai sniegtu br īdinājumus, par pas ākumu veik šanu civilie-
dzīvotāju aizsardz ībai, tostarp b ērnu izgl ītošanu, un par īpašas inform ācijas nodro šināšanu par pal īdzības
snieg šanu spr āgsto šo kara palieku upuriem;
7. mudina ES dal ībvalstis nekav ējoties veikt pas ākumus, lai nodro šinātu, ka prettransporta m īnas, kas
varētu uzspr āgt personas kl ātbūtnē, tuvum āvai non ākot saskar ēar to, tiktu izn īcinātas saska ņāar Otavas
Konvencijas noteikumiem;
8. aicina visas ES dal ībvalstis, kas ir izmantoju šasšķembu mun īciju, sniegt pal īdzību cietu šajiem iedz īvo-
tājiem, k āarīaicina Komisiju ar visu tai pieejamo instrumentu pal īdzību palielin āt finansi ālo atbalstu kopie-
nām un indiv īdiem, kuri cietu ši no nespr āgušāsšķembu mun īcijas;
9. aicina attiec īgās komitejas cie ši uzraudz īt un piedal īties konvencion ālo iero ču konvencijas san āksm ēs,
ziņot par dal ībvalstu iniciat īvām attiec ībāuzšķembu mun īciju un ar to saist ītajiem iero čiem un zi ņot par
citiem starptautiskiem pas ākumiem attiec ībāuzšādiem iero čiem;
10. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei, Komisijai, Augstajam p ārstāvim kop ējās
ārpolitikas un dro šības politikas jaut ājumos, dal ībvalstu vald ībām un parlamentiem, ANO ģener ālsekret āram,
ASV prezidentam un ASV Kongresam.
P6_TA(2004)0049
Irāna
Eiropas Parlamenta Rezol ūcija par Ir ānu
Eiropas Parlaments ,
— ņemot v ērāiepriek šējās rezol ūcijas par Ir ānu un 2004. gada 10. marta L ēmumu (1) par parlamentu
sadarb ības deleg ācijas izveido šanu ar Ir ānu,
— ņemot v ērāīpašāreferenta v ārda un uzskatu br īvības ties ību jaut ājumos Ambeyi Ligabo 2004. gada
12. janv ārīCilvēkties ību komitejai iesniegto zi ņojumu,
— ņemot v ērāES un Ir ānas dialogu par cilv ēkties ību jaut ājumiem un galvenok ārtšādialoga ceturto k ārtu,
kas notika 2004. gada 14. un 15. j ūnijāTeher ānā, kura laik āIrānas vald ība pauda savu ap ņemšanos
stiprin āt cilv ēkties ību un tiesiskuma respekt ēšanu,
— ņemot v ērāES pamatnost ādnes par dialogu cilv ēkties ību jaut ājumos,
— ņemot v ērāPadomes prezident ūras 2004. gada 18. j ūlija pazi ņojumu par Ir ānu,
— atbalstot Visp ārējo lietu un ārējo attiec ību padomes 2004. gada 11. oktobra secin ājumus (2),
— ņemot v ērāStarptautisko paktu par civilaj ām un politiskaj ām ties ībām un ANO Konvenciju par b ērna
tiesībām, kuru abu dal ībvalsts ir Ir āna,
— ņemot v ērā,k aI r āna v ēl nav pievienojusies Konvencijai par jebkuras sievie šu diskrimin ācijas izskau šanu
un ka jaunais parlaments ir noraid ījis ties ību akta projektu par dzimumu vienl īdzību,
— ņemot v ērāReglamenta 115. panta 5. punktu,
A. t ākāstāvoklis Ir ānāattiec ībāuz galveno civilo ties ību un politisko br īvībuīsteno šanu p ēc parlamenta
vēlēšanām 2004. gada febru ārīir pasliktin ājies, neraugoties uz Ir ānas vald ības sol ījumiem sekm ētšīs
vispārējāsvērtības;
(1) Pie ņemtie teksti, P5_TA (2004)0166.
(2) 12770/04.C 174 E/190 LV 14.7.2005 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2004. gada 28. oktobris