ES PVN sistēma ir vienotā tirgus sniegta priekšrocība; novēršot šķēršļus, kas kropļoja konkurenci un kavēja preču brīvu apriti, tas ir lielā mērā atvieglojis tirdzniecību ES. Kā plaša tvēruma patēriņa nodoklis pievienotās vērtības nodoklis (PVN) tiek uzskatīts par vienu no izaugsmei draudzīgākajām nodokļu sistēmas formām. PVN ir arī viens no Eiropas Savienības galvenajiem nodokļu ieņēmumu avotiem, kas arvien pieaug . Tomēr pēdējo gadu laikā PVN sistēma netiek līdzi ekonomikas globalizācijas un digitalizācijas tempam. Jo īpaši jāņem vērā, ka pašreizējā dalībvalstu tirdzniecības nodokļu sistēma vēl joprojām balstās uz 25 gadus veciem “pārejas noteikumiem”. Saskaņā ar šiem noteikumiem vietējiem un pārrobežu darījumiem piemēro divus pilnīgi atšķirīgus PVN režīmus. Rezultātā pārrobežu tirdzniecības uzņēmumiem ir jāmaksā papildu atbilstības nodrošināšanas izmaksas 11 % apmērā salīdzinājumā ar tiem uzņēmumiem, kuri veic tirdzniecību tikai iekšzemē. Turklāt, atļaujot iegādāties preces pāri robežām bez PVN, šie noteikumi jo īpaši rada krāpšanas risku. 2015. gadā krāpšanas un citu nepilnību dēļ tika zaudēts EUR 151 miljards, kas atbilst 12,8% no PVN maksāšanas saistību apmēra. Ir aplēsts, ka no tiem EUR 50 miljardi ir zaudēti saistībā ar pārrobežu krāpšana PVN jomā, ko lielā mērā veikušas kriminālās organizācijas un kas – saskaņā ar neseniem plašsaziņas līdzekļu paziņojumiem – ir tikusi izmantota arī terorisma finansēšanai.

Šobrīd ES PVN sistēma ir pārāk sadrumstalota un pārāk lielā mērā pieļauj krāpšanas risku. Savas programmas taisnīgas un efektīvas ES nodokļu sistēmas radīšanai ietvaros Komisija plāno mainīt PVN sistēmu, lai nodrošinātu, ka to arī nākotnē varētu uzskatīt par vienotā tirgus sniegtu priekšrocību. Saskaņā ar aplēsēm vienota PVN režīma ieviešana vienotajā tirgū palīdzētu samazināt pārrobežu krāpšanu PVN jomā par EUR 41 miljardu un atbilstības izmaksas uzņēmumiem – par EUR 1 miljardu.

Savā 2016. gada 7. aprīļa rīcības plānā PVN jomā (“PVN rīcības plāns”) Komisija īsumā aprakstīja nepieciešamību pēc vienotas Eiropas Savienības PVN zonas izveides, kura būtu atbilstīga 21. gadsimta izaicinājumiem. Tika paziņots par galveno pasākumu kopumu, kas ir jāpieņem īstermiņā un vidējā laika posmā, lai modernizētu ES PVN sistēmu un padarītu to vienkāršāku, darījumdarbībai draudzīgāku un nodrošinātu pret krāpšanu. Šie pasākumi ir paredzēti vairāku mērķu sasniegšanai: pielāgot PVN sistēmu globālajai, digitālajai un mobilajai ekonomikai, sniegt atbalstu mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām un nodrošināt atbilstīgu likmju noteikšanas politiku, izbeigt pārrobežu krāpšanu un novērst PVN iztrūkumu.

Esošās PVN sistēmas modernizēšana notiks pakāpeniski. Ziņojumā ir ietverta atskaite par jau veiktajām darbībām (2. nodaļa) un sniegta sīkāka informācija par turpmākajiem pasākumiem (3. nodaļa), tostarp iniciatīvām, kas tiks pieņemtas šogad:

·tiesību aktu kopumu par galīgo PVN sistēmu starpuzņēmumu tirdzniecībai ES teritorijā (B2B) (“galīgā PVN sistēma”);

·priekšlikumu PVN likmju reformai;

·priekšlikumu esošo instrumentu darbības pastiprināšanai, lai sekmētu administratīvo sadarbību PVN jomā; un

·priekšlikumu PVN noteikumu vienkāršošanai maziem un vidējiem uzņēmumiem.

2.SASNIEGUMI KOPŠ PVN RĪCĪBAS PLĀNA PIEŅEMŠANAS

2.1. PVN sistēmas pielāgošana digitālajai ekonomikai un sagatavošanās modernizētas likmju politikas pieņemšanai

2016. gada 1. decembrī Komisija pieņēma vairākus priekšlikumus, kā modernizēt PVN pārrobežu e-komercijā, un priekšlikumu par PVN likmju e-publicēšanu. Šie priekšlikumi, kas ir svarīga Digitālā vienotā tirgus stratēģijas sastāvdaļa, paredz PVN sistēmas pielāgošanu digitālajai ekonomikai.

2.1.1. PVN e-komercijas priekšlikumi

Ekonomikas digitalizācija rada nodokļu politikai izaicinājumus, kuriem arvien steidzamāk nepieciešams risinājums. Ir nepieciešami inovatīvi un progresīvi risinājumi, lai neatpaliktu no jaunajām darījumdarbības tendencēm. Nodokļu jomas noteikumiem ir jāattīstās, lai pielāgotos strauji notiekošajām pārmaiņām darījumdarbības modeļos un patērētāju struktūrās. Paralēli tam nodokļu sistēmai jābūt taisnīgai un efektīvai attiecībā uz jaunajiem uzņēmumiem un jāsniedz pozitīvs ieguldījums digitālā vienotā tirgus attīstībā.

Kā patēriņa nodoklim PVN ir svarīga loma šo mērķu sasniegšanas stratēģijā. Priekšlikumi par e-komerciju ir paredzēti, lai dotu labumu darījumdarbībai, pilsoņiem un dalībvalstīm, un tie ir devuši iespēju saskatīt ES kā globāla mēroga līderi.

Jaunie noteikumi ļautu uzņēmumiem, kas pārdod preces tiešsaistē, viegli izpildīt visas savas ES PVN saistības vienuviet un vienkāršotu PVN režīmu jaunuzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, kas nodarbojas ar pārrobežu tirdzniecību tiešsaistē, tās apjomam nepārsniedzot EUR 10 000. Mazie un vidējie uzņēmumi arī gūtu labumu no vienkāršākām procedūrām tādu pārrobežu pārdošanas apjomu gadījumā, kuri nepārsniedz EUR 100 000. Jaunie noteikumi arī atceltu pašreizējo atbrīvojumu no PVN nelieliem ES importētiem sūtījumiem, kuru vērtība nepārsniedz EUR 22, un nodrošinātu to, ka ES darījumdarbība gūst labumu no godīgas konkurences nosacījumiem.

Šie priekšlikumi pašlaik tiek apspriesti Padomē.

Turklāt ES PVN foruma ietvaros Komisija meklē iespējas, kā izveidot strukturētu publiskā un privātā sektora sadarbību ar nodokļu iestādēm, loģistikas uzņēmumiem, interneta platformām, maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un uzņēmumu asociācijām, lai uzlabotu PVN iekasēšanu, samazinātu krāpniecību e-komercijas jomā un nodrošinātu godīgas konkurences nosacījumus uzņēmumiem, kuri pilda savus pienākumus. Šīs apspriedes rezultāts būs Komisijas iniciatīvas tēma 2018. gadā.

2.1.2. PVN e-publikāciju priekšlikums

Komisija pilda savu solījumu ļaut dalībvalstīm piemērot tādām e-publikācijām kā e-grāmatām un tiešsaistes laikrakstiem to pašu PVN likmi kā atbilstošajiem drukātajiem izdevumiem, atceļot noteikumus, saskaņā ar kuriem tradicionālajiem drukātajiem izdevumiem piemērotais labvēlīgais nodokļu režīms netika attiecināts uz e-publikācijām. Šis priekšlikums ir solis uz priekšu, kas nodrošina tehnoloģiju neitralitāti un atceļ nodokļu radītos šķēršļus e-publikāciju tirgus attīstībai. Šo priekšlikumu patlaban apspriež Padome.

2.2. Mērķtiecīgie pasākumi krāpniecības novēršanai