Gandrīz visas dalībvalstis ir paplašinājušas savu tiesību aktu, ar kuriem tiek transponēta direktīva, piemērošanas jomu, tos attiecinot ne vien uz pārrobežu, bet arī uz iekšzemes lietām. Tikai trīs dalībvalstis ir izvēlējušās transponēt direktīvu vienīgi attiecībā uz pārrobežu lietām, izmantojot direktīvā sniegto jēdziena “pārrobežu” definīciju. Piemērošanas jomas paplašināšana, tajā ietverot arī iekšzemes lietas, ir vēlama, jo iekšzemes lietu ir daudz vairāk par pārrobežu lietām. Tādējādi direktīvas noteikumi tiek piemēroti arī ārpus direktīvas piemērošanas jomas, un no tā iegūst mediācijas izmantotāji. Iekšzemes lietu iekļaušana piemērošanas jomā arī liecina par to, ka dalībvalstis kopumā vēlas risināt iekšzemes un pārrobežu lietas pēc vienādiem principiem. Ņemot vērā direktīvas noteikumu saturu, tik tiešām nav vajadzības izšķirt abu veidu lietas.

Pētījums un sabiedriskā apspriešana liecina, ka ir ļoti grūti iegūt visaptverošus statistikas datus par mediāciju, piemēram, par mediācijas gadījumu skaitu, mediācijas procesu vidējo ilgumu un sekmīgo gadījumu proporciju, jo īpaši par pārrobežu mediāciju. Konkrētāk, nav visaptverošu un salīdzināmu datu par veselām jurisdikcijām. Tomēr apspriešanā daudzi mediatori sniedza datus par savu darbību, jo īpaši par īstenoto mediācijas gadījumu skaitu un sekmīgo gadījumu proporciju, kas bieži vien bija ievērojama. Citi norādīja, ka sekmīgums ir atkarīgs no iesaistīto pušu skaita, izskatāmā temata un individuālās situācijas, turklāt, viņuprāt, šie faktori ietekmē arī procesu ilgumu. Citi pauduši nožēlu par to, ka bez uzticamas datubāzes ir ļoti grūti pamatot, kāpēc būtu jāizmanto mediācija, pierādīt tās iedarbīgumu un gūt sabiedrības uzticību. Kopumā respondenti, šķiet, piekrita, ka, izmantojot mediāciju, var gūt ievērojamus ietaupījumus daudz dažādos strīdos civillietās un komerclietās un ka daudzās lietās ievērojami samazinās strīda izšķiršanai nepieciešamais laiks.

Ņemot vērā dalībvalstu nevēlēšanos ieviest saistošus ES mēroga kvalitātes standartus, bet arī lielo atbalstu no ieinteresētajām personām, viens no iespējamajiem veidiem, kā rīkoties tālāk, varētu būt ES finansējuma piešķiršana mediācijas pakalpojumu sniegšanai piemērojamu ES mēroga kvalitātes standartu izstrādei, ko virzītu ieinteresētās personas Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) darba ietvaros, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, piemēram, CEN darbsemināra nolīguma (CWA) izstrādei. Lai gan CWA darbam principā vajadzētu būt tikai tirgus virzītam, šādu finansējumu var piešķirt, ja tas ir uzskatāms par “vajadzīgu un piemērotu Savienības tiesību aktu un politikas virzienu atbalstam”.

Viena daļa no respondentiem, kuri atbalstīja Eiropas mēroga kvalitātes standartu izstrādi, vēlējās vienotus ES mēroga standartus, ko tie uzskatīja par nepieciešamiem, lai papildus sekmētu mediācijas izmantošanu, bet otra daļa nosliecās par labu minimālajiem standartiem, kas nodrošinātu saskaņotību, bet arī sniegtu iespēju ņemt vērā mediācijas kultūras vietējās īpatnības. Citi uzsvēra, ka Eiropas standarti būtu jābalsta uz visaugstākajiem pašreizējiem valstu standartiem, lai izvairītos no tā, ka tie kļūst par zemākā kopsaucēja rezultātu.

Daudzas dalībvalstis veicina mediācijas izmantošanu, nodrošinot pusēm finansiālus mediācijas izmantošanu veicinošus līdzekļus. 13 dalībvalstīs finansiāli mediācijas izmantošanu veicinoši līdzekļi tiek nodrošināti kā tiesvedības nodevu un izmaksu samazinājumi vai atlīdzināšana pilnā apmērā, ja apturētā tiesvedībā ir panākts izlīgums mediācijas ceļā. Piemēram, Slovākijā tiek atmaksāti 30 %, 50 % vai 90 % tiesas nodevu atkarībā no tā, kurā procesa posmā strīds ir izšķirts ar mediācijas palīdzību. Dažās dalībvalstīs pati mediācija tiek piedāvāta bez maksas vai par nelielu maksu atkarībā no pušu ekonomiskā stāvokļa.

Piecās dalībvalstīs ir paredzētas sankcijas kā līdzeklis mediācijas izmantošanas veicināšanai. Ungārijā ir paredzētas sankcijas pusēm, kas pēc tam, kad mediācijā ir panākts izlīgums, tomēr risina strīdu tiesā vai nepilda saistības, kas uzņemtas mediācijā panāktajā izlīgumā. Īrijā tiek piemērotas sankcijas par nepamatotu atteikumu apsvērt mediāciju. Itālijā tiesas prāvā uzvarējusī puse nevar atgūt izmaksas, ja tā pirms tam ir noraidījusi mediācijā piedāvāto priekšlikumu, kurš paredzējis to pašu, ko tiesas spriedums. Sankcijas tiek piemērotas arī gadījumos, kad mediācija ir obligāta, bet puses to neizmanto, tā vietā vērsdamās tiesā. Polijā tiesa pusei, kas iepriekš piekritusi mediācijai, bet pēc tam nepamatoti atsakās tajā piedalīties, var piespriest segt procesa izmaksas neatkarīgi no lietas iznākuma. Slovēnijā tiesa pusei, kas nepamatoti noraida lietas nodošanu ar tiesu saistītai mediācijai, var piespriest segt visus pretējās puses tiesas izdevumus vai to daļu.

Jautājums par to, vai mediācijai vajadzētu būt obligātai, ir pretrunīgs. Dažas ieinteresētās personas secina, ka mediācijas neobligātums kavē tās izmantošanas veicināšanu. Turpretī citas uzskata, ka no mediācijas būtības izriet, ka tā var būt tikai brīvprātīga, lai darbotos pienācīgi, un ka tad, ja mediācija tiktu noteikta par obligātu, tā vairs nebūtu pievilcīgāka par tiesvedību.

Ir svarīgi atgādināt, ka obligāta mediācija ietekmē Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantā paredzēto tiesību uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā īstenošanu.

Lielākā daļa ieinteresēto personu atbalsta vairāk uz obligātumu vērstu pieeju mediācijai. Tomēr vairums dalībvalstu un akadēmisko aprindu pārstāvju ir pret to. Daļa no respondentiem, kas vēlējās vairāk uz obligātumu vērstu pieeju, uzskatīja, ka mediācija būtu jānosaka par obligātu noteiktām lietu kategorijām (piem., komerclietām, ģimenes tiesībām, nodarbinātības tiesībām vai maza apmēra prasībām). Mazāk respondentu atbalstīja obligātu mediāciju visu veidu lietās.

Sankciju piemērošanu par mediācijas neizmantošanu kopumā atbalstīja maz respondentu, lai gan daļa atbalstīja izmaksu segšanas pienākuma uzlikšanu pusēm, kas bez pamatota iemesla noraida mediāciju. Mediācijas izmantošanu veicinošu līdzekļu nodrošināšanai pusēm kopumā tika pausts lielāks atbalsts. Respondenti minēja tādus noderīgus mediācijas izmantošanu veicinošus līdzekļus kā zemākas tiesas nodevas pusēm, kas ir centušās izmantot mediāciju pirms prasības celšanas tiesā, iedarbīgas un pievilcīgas nodokļu atlaides, bezmaksas mediācija vai vismaz valsts nodrošināts finansiāls atbalsts mediācijas pakalpojumiem.

Šķiet, ka mediācijas izmantošanu veicinoši līdzekļi palīdz motivēt puses izmantot mediāciju. Ar strīda izšķiršanu saistītās izmaksas ir svarīgs faktors, ko puses ņem vērā, lemjot par to, vai censties izmantot mediāciju vai vērsties tiesā. Tāpēc finansiālus mediācijas izmantošanu veicinošus līdzekļus, kas pušu acīs mediāciju padara ekonomiskā ziņā pievilcīgāku par tiesvedību, var uzskatīt par paraugpraksi. Varētu apsvērt mediācijas izmantošanas pienākuma noteikšanu tiesas procesa ietvaros gadījumos, kad pusēm savu attiecību dēļ varētu būt iemesls atkārtotiem strīdiem vai pat tiesas prāvām, kā tas varētu būt, piemēram, dažās ģimenes lietās (piem., jautājumā par tiesībām uz saskarsmi ar bērniem) vai kaimiņu strīdos. Jāuzsver, ka arī šādos gadījumos ir jāievēro tiesības uz piekļuvi tiesu sistēmai, kas tiek garantētas ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu.

Ņemot vērā iepriekš minēto, direktīvas 5. panta 2. punkts ir uzskatāms par atbilstošu.

3.7.Mediācijā panāktu izlīgumu izpilde (6. pants)

Visas dalībvalstis paredz mediācijā panāktu izlīgumu izpildi, kā tas noteikts direktīvā. Dažas dalībvalstis ir noteikušas stingrākas prasības par direktīvā paredzētajām: Beļģijā, Čehijā, Itālijā un Ungārijā nav nepieciešama skaidra visu strīda pušu piekrišana, lai lūgtu mediācijā panākta izlīguma izpildi. Grieķijā un Slovākijā izpildi var lūgt viena no pusēm bez skaidras pārējo pušu piekrišanas. Saskaņā ar Polijas tiesību aktiem puses, parakstot izlīgumu, piekrīt, ka tiesai tiks lūgts apstiprinājums izlīguma izpildei.

Var būt izņēmumi no mediācijā panāktu izlīgumu vispārējās izpildes principa. Šādi izņēmumi var būt, piemēram, gadījumos, kad izlīgums ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai vai ģimenes strīdu skarto bērnu interesēm.