Ievads

Šajā ziņojumā ir izklāstīti galvenie konstatējumi, kas izdarīti, veicot Eiropas Zemes novērošanas programmas Copernicus vidusposma novērtējumu trīs gadus pēc tās īstenošanas sākuma. Ziņojums sagatavots, pamatojoties uz ārēju pētījumu , kas veikts Komisijas vārdā, lai izpildītu Copernicus regulas 32. pantā noteikto pienākumu. Novērtējumā sniegtais ieskats noderēs programmas īstenošanas otrajā pusē un turpmākajām Copernicus iniciatīvām izmantojamās pieejas formulēšanā.

Komisija sāka šo uzdevumu ne tikai tāpēc, lai novērtētu programmas Copernicus priekšrocības un sasniegumus, bet arī tāpēc, lai pārliecinātos, vai tās sākotnējie mērķi joprojām ir atbilstīgi un kā programma var labāk reaģēt uz jaunām problēmām un vērienīgiem mērķiem, ņemot vērā, ka pēdējos dažos gados ir būtiski mainījusies kopējā politiskā, sabiedriskā, zinātniskā un ekonomiskā vide. Pagājušajā gadā apstiprinātajā Kosmosa stratēģijā Eiropai, kurā Copernicus ir viens no pīlāriem, jau tika ieskicētas galvenās prioritātes turpmākajām ES darbībām kosmosa jomā, un tā kalpos par ierosmi turpmākiem jauninājumiem.

Jaunas kosmossaimniecības rašanās, bez šaubām, ir veicinājusi pārmaiņas, tomēr vajadzību pārskatīt prioritātes un perspektīvas visvairāk ir ietekmējis tas, ka ir izveidojusies hipersaistīta informācijas sabiedrība un digitālā ekonomika, proti, dati maina mūsu dzīvi daudzās jomās. Lielie kosmosa dati apvienojumā ar ciparu tehnoloģijām un mākoņdatošanu paver jaunas brīnišķīgas uzņēmējdarbības izdevības uzņēmumiem, kas šos datus izmanto inovatīvu produktu, pakalpojumu un lietojumu izstrādē. Te ir runa par izmantojamu ģeogrāfisko norāžu datu un informācijas sistēmu, kas apgādā un atbalsta nebeidzamus lietojuma veidus. Copernicus ģeotelpiskie izlūkdati faktiski jau ir 4.0 sabiedrības virzītājs. Programmas mērķos tāpēc ir jāatspoguļo šīs sabiedrības pārmaiņas un, saglabājot esošos sasniegumus, līdztekus ekonomiskās izaugsmes veicināšanai jānodrošina pamats pilnveidojumiem tādās jomās kā drošība.

Tāpēc šajā novērtējuma ziņojumā ir izmantota jauna pieeja, kas izseko Copernicus datu vērtības ķēdi, sākot no datu vākšanas un apstrādes līdz datu un informācijas izplatīšanai un izmantojuma dinamikai lietotāju vidū un tirgū. Šī jaunā pieeja ataino programmas Copernicus mainīgumu — tā tikai pāris gadu laikā ir kļuvusi par vienu no lielākajiem Zemes novērošanas datu sniedzējiem pasaulē un Eiropas digitālās ekonomikas dzinējspēku. Copernicus no vienkārša, lai arī unikāla Zemes novērošanas rīka top par dinamisku ģeotelpisko izlūkdatu sistēmu.

Ņemot vērā datu sniegšanas infrastruktūras sekmes, precīzos datus, kas tiek izplatīti saskaņā ar pilnīgas un atvērtas datu bezmaksas lietošanas politiku, kā arī milzīgās iespējas šos datus komerciāli izmantot, Copernicus jau ir pierādījusi savu vērtību un guvusi starptautisku atzinību kā ES projekts. Šī programma atbalsta klimata pārmaiņu un vides, kuģošanas drošības un drošuma, lauksaimniecības, katastrofu pārvaldības, pilsētvides plānošanas un infrastruktūras rīcībpolitikas un lietojumus. Tā palīdz civilajām iestādēm glābt dzīvības ārkārtas situācijās, piemēram, zemestrīcēs, meža ugunsgrēkos un plūdos. Programma veicina starptautisko sadarbību un atbalsta tādas pasaules mēroga iniciatīvas kā Zemes novērošanas sistēmu globālais tīkls (GEOSS) un Zemes novērošanas pavadoņu komiteja (CEOS).

Šim ziņojumam ir pievienots Komisijas dienestu darba dokuments, kurā sniegtas sīkākas ziņas un atsauces uz pētījumu, kas ir ziņojuma pamatā. Paša pētījuma ietvaros notika vairākas apspriedes ar ieinteresētajām personām, un to rezultāti ir atspoguļoti programmas dažādo komponentu galīgajā analīzē.

Novērtējums, kā paredzēts, aptver tikai pirmos trīs Copernicus darbības gadus. Pat šajā īsajā laikposmā visi regulā noteiktie mērķi ir vairāk vai mazāk sasniegti. Infrastruktūra un pakalpojumi ir apmierinoši ieviesti, kā plānots. Dažus īstenošanas aspektus, kas attiecas uz komerciālu lietojumu radīšanu vai pat lietotāju loka paplašināšanu, vēl ir pāragri pienācīgi novērtēt, jo tie ir atkarīgi no jēldatu sniegšanas un šie dati pirmo reizi tika saņemti vairākus mēnešus pēc satelītu Sentinel palaišanas un darbības iepriekšiestatītā režīmā. Par programmas veselīgumu un dinamiku liecina tas, ka piešķirtais budžets ir teicami izlietots un lietotāju pieaugums ir apmierinošs. Ņemot vērā programmas kopu (kosmosa infrastruktūru, pakalpojumu sniegšana un lietotāju piekļuve) sarežģīto mijiedarbību, tomēr ir nepieciešams vienkāršot procedūras un pārvaldības modeļus, lai sniegtu labākos rezultātus rūpniecības politikas īstenošanas ziņā.

Vispārīga informācija

Copernicus ir 2014. gadā Eiropas Savienībā izveidota Zemes novērošanas un monitoringa programma, kura aizstāj iepriekšējo kosmosa programmu GMES . Tās vispārējie mērķi sekmē vides aizsardzību, civilo aizsardzību un civilo drošību. Programmas mērķis ir gūt maksimālus sociālekonomiskos ieguvumus, nodrošināt Eiropā neatkarīgu piekļuvi vides zināšanām un veicināt konkurētspējīgas kosmosa un pakalpojumu nozares attīstību Eiropā. Copernicus ir trīs galvenie komponenti: kosmosa infrastruktūra (tostarp satelīti un uz zemes bāzētas iekārtas datu uztveršanai un apstrādei), tematisko datu un informācijas produktu ģenerēšanas un izplatīšanas pakalpojumi un koordinēta piekļuve in situ datiem. Lielākā daļa operatīvo, projekta vadības, koordinēšanas un īstenošanas uzdevumu, kas attiecas uz kosmosa komponentu, ir deleģēti Eiropas Kosmosa aģentūrai (EKA) un daļēji Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācijai (EUMETSAT), savukārt pakalpojumi balstās uz Kopīgā pētniecības centra ĢD atbalstu un dažādiem pakalpojumu operatoriem, ar kuriem ir noslēgti deleģēšanas nolīgumi. Tie ir Eiropas Vides aģentūra (EVA), Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centrs (ECMWF), Mercator Océan, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex), Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA) un ES Satelītcentrs. Programma Copernicus no GMES ir mantojusi veiksmīgu sinerģiju ar programmu INSPIRE, ar kuru tā mijiedarbojas pamatpakalpojumu un datu izplatīšanas platformu darbības kontekstā. Lai nodrošinātu lietderīgu un efektīvu integrāciju ar visiem pārējiem ģeotelpisko datu resursiem, Copernicus jābūt saderīgai un sadarbspējīgai ar INSPIRE tiešsaistes pakalpojumiem.

Novērtējuma galvenie konstatējumi

Saskaņā ar vērtēšanas noteikumiem programmas īstenošanas rezultāti tika novērtēti, ņemot vērā piecus kritērijus, proti, lietderību, efektivitāti, nozīmīgumu, saskanību (un ar to saistīto papildināmību un sadarbību) un ES pievienoto vērtību. Izvērtējums veikts, pamatojoties uz regulā un dažādajos deleģēšanas nolīgumos definētajiem galvenajiem darbības rādītājiem.

Datu ieguve

Programmas Copernicus vajadzībām dati tiek iegūti no dažādiem avotiem, t. i., satelītiem, in situ sensoriem un citām misijām. No kosmosa iegūti dati, kas tiek nosūtīti ar Sentinel (Copernicus satelītiem) uz zemes segmentu, tiek papildināti ar ģeogrāfiskiem datiem, kas nav iegūti no kosmosa, tostarp novērošanas datiem, kas iegūti no zemes, jūras vai gaisa sensoriem, kā arī atsauces datiem un palīgdatiem, kas licencēti vai nodrošināti izmantošanai programmā Copernicus no dažādiem avotiem (galvenokārt dalībvalstu datu avoti vai Eiropas un starptautiskās struktūras, piemēram, EUMETNET ), tā saucamajiem “in situ datiem”. Novērtējumā tika gūts apstiprinājums tam, ka kosmosa komponents, kas deleģēts EKA un EUMETSAT, ir programmas progresīvākais elements satelītu izvēršanas un pārsūtīto un tālākai izplatīšanai apstrādāto datu apjoma un kvalitātes ziņā. Visi ar satelītiem iegūtie dati pirms publicēšanas tiek pārbaudīti, kalibrēti, balstoties uz in situ datiem, un validēti, nodrošinot viendabīgu kvalitātes līmeni. Daudzi lietotāji šo aspektu uzskata par galveno programmas Copernicus trumpi.

2017. gada pirmā ceturkšņa beigās satelītu Sentinel konstelācijā bija pieci orbītā esoši satelīti, kas darbojās ļoti labi. Tika reģistrēta tikai neliela aizkavēšanās diviem no tiem, jo nebija pieejamas palaišanas sistēmas, proti, abus satelītus (Sentinel-3A un Sentinel-2B) bija paredzēts palaist ar Krievijas palaišanas sistēmu Rockot, kas laikā, kad notika palaišanas sistēmu iepirkums, tika atzīta par ekonomiski izdevīgāko iespēju. Politisko apstākļu pasliktināšanās un izrietošais iespaids uz piegādes ķēdi ietekmēja palaišanas grafiku. Lai vismaz vienam no šiem abiem satelītiem (Sentinel-2B) mazinātu palaišanas termiņa kavējumu, tika nolemts izmantot citu palaišanas sistēmu (Vega), un tādējādi satelīts tika veiksmīgi palaists 2017. gada 7. martā. Tomēr šos kavējumus var uzskatīt par nenozīmīgiem šāda mēroga kosmosa programmai, un kopumā jāsecina, ka izvēršanas grafiks ir ievērots.