EIROPAS KOMISIJA Briselē, 18.2.2016 COM(2016) 73 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Gada ziņojums par Nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, IV daļas īstenošanu



KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Gada ziņojums par Nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, IV daļas īstenošanu 1.Ievads 2015. gads ir ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), IV daļas “Tirdzniecība” otrais īstenošanas gads. Saskaņā ar 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra Regulā (ES) Nr. 20/2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (turpmāk “regula”), Komisijai jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojums. Ar šo ziņojumu tiek izpildīta attiecīgā prasība, un tajā ir šādas daļas: statistikas kopsavilkums un tirdzniecības plūsmu vispārējs novērtējums (šā ziņojuma 2. daļa); informācija par to dažādo struktūru darbību, kuras atbild par nolīguma īstenošanas uzraudzību (3. daļa), tostarp par tādu saistību ievērošanu, kas izriet no nolīguma sadaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību (4. daļa); informācija par regulā minētajiem uzraudzības pasākumiem (5. daļa). 2.VISPĀRĒJS NOVĒRTĒJUMS: TIRDZNIECĪBAS ATTĪSTĪBA 2.1.Metodes Kā norādīts iepriekšējā ziņojumā par nolīguma īstenošanu, Eurostat un Centrālamerikas statistikas dati ievērojami atšķiras. ES statistikas dati parasti ievērojami pārsniedz Panamas statistikas datus attiecībā uz eksportu no ES uz Panamu, taču joprojām ir ievērojami zemāki nekā Kostarikas statistikas dati attiecībā uz importu no Kostarikas uz ES, turpretī pārējās reģiona valstīs datu atšķirības joprojām ir samērīgas. Šīs tendences tika apspriestas ar nolīgumu izveidotajā Tirgus pieejamības apakškomitejā. Ņemot vērā to, cik svarīga ir Panamas brīvās tirdzniecības zona, kas ir viena no vislielākajām pasaulē, ir iespaids, ka nozīmīga tirdzniecības plūsmu daļa, kas tiek deklarēta kā eksports uz Panamu, galu galā nenokļūst Panamas tirgū, bet tiek reeksportēta uz citām Latīņamerikas valstīm. Ņemot vērā šo situāciju, ir panākta vienošanās ar Centrālameriku īstenot ikgadēju tirdzniecības datu apmaiņu un veikt kopīgu analīzi, balstoties uz atbilstīgajiem statistikas datiem par importu, ko parasti uzskata par uzticamākiem nekā eksporta statistika. Tālāk izklāstītajā analīzē tirdzniecības plūsmas ir aprakstītas, pamatojoties uz pieeju, kas saskaņota ar Centrālameriku. ES importa apjoma aplēses ir balstītas uz Eurostat datiem, kas iegūti 2015. gada maijā, savukārt ES eksporta apjoma uz Centrālameriku pamatā ir Centrālamerikas statistikas dati, kas bija pieejami tajā pašā datumā. Tā kā Centrālamerikas dati ir izteikti ASV dolāros, tie ir konvertēti euro, izmantojot Eurostat gada maiņas kursu. Jāatgādina, ka konstatētās izmaiņas tirdzniecības plūsmās nav izraisījusi tikai nolīguma īstenošana, jo šīs vērtības ietekmē arī daudzi citi faktori. 2.2.Kopējo ES un Centrālamerikas tirdzniecības plūsmu novērtējums (preces) Saskaņā ar Centrālamerikas Ekonomikas integrācijas sekretariāta (SIECA) publicētajiem statistikas datiem 2013. un 2014. gadā tirdzniecības plūsmas Centrālamerikas valstu un pārējo pasaules valstu starpā palielinājās par 1,4 %. Savukārt saskaņā ar Eurostat datiem tajā pašā laikposmā 2013. un 2014. gadā ES globālās tirdzniecības plūsmas samazinājās par 2,3 %. Neskatoties uz tirdzniecības plūsmu vispārējo samazinājumu, kā arī ņemot vērā to, ka nav iespējams izdarīt galīgos secinājumus, dažu valstu un konkrētu preču tirdzniecības plūsmām ir novērota augšupejoša tendence. Tirdzniecības plūsma ES un Centrālamerikas starpā ir palielinājusies par 1,2 %, sasniedzot EUR 10,5 miljardus. ES tirdzniecības bilances ar Centrālameriku deficīts samazinājās, taču 2014. gadā joprojām sasniedza EUR 1,7 miljardus (iepriekšējā gadā deficīts bija EUR 2,2 miljardi). Valsts Eksports Imports Kopējā tirdzniecības plūsma Kostarika 1065 6,7 % 3771 -5,8 % 4836 -3,3 % Gvatemala 976 6,8 % 674 10,5 % 1650 8,3 % Hondurasa 470 35,0 % 834 14,8 % 1305 21,3 % Nikaragva 246 3,5 % 284 1,6 % 530 2,5 % Panama 1180 8,3 % 380 -15,5 % 1561 1,3 % Salvadora 465 -10,3 % 167 -20,9 % 632 -13,4 % KOPĀ 4402 7,2 % 6110 -2,7 % 10513 1,2 %

ES un Centrālamerikas tirdzniecības plūsma un tās gada dinamika (miljonos EUR, 2014. gads) ES eksporta apjoms uz Centrālameriku palielinājās par 7,2 %, savukārt ES importa apjoms no Centrālamerikas samazinājās par 2,7 %. Šīs nelabvēlīgās izmaiņas ir saistītas ar divām būtiskām problēmām, ar kurām saskārās Centrālamerika: 1) ievērojamais kafijas importa apjoma samazinājums ir saistīts ar lielo sausumu un kafijas rūsas sēnītes izraisīto epidēmiju (tā saukto roya spāņu valodā). Šis samazinājums ietekmēja Centrālamerikas valstis jau 2014. gadā. ES importētais Centrālamerikas kafijas (HS 0901) apjoms samazinājās no EUR 1,1 miljarda 2012. gadā līdz EUR 0,7 miljardiem 2014. gadā. Šī ietekme skāra reģionu jau 2014. gadā. 2014. gadā Salvadora bija tā Centrālamerikas valsts, kuras kafijas eksports uz ES samazinājās visvairāk, salīdzinot ar 2013. gadu. Kafijas (otra visvairāk ievestā ražojuma) imports no šīs valsts ir sarucis vēl par –61 %, t. i., līdz EUR 27 miljoniem. Komisija 2015. gada 27. maijā pieņēma EUR 15 miljonu vērtu sadarbības programmu, lai palīdzētu Centrālamerikai cīnīties ar kafijas rūsu (sēnītes izraisītu lapu slimību). Programmas mērķis ir paaugstināt reģiona spēju izstrādāt un īstenot politiku, programmas un pasākumus, lai palīdzētu visneaizsargātākajām sabiedrības grupām, kas dzīvo Centrālamerikas un Dominikānas Republikas apgabalos, kur notiek kafijas ražošana; 2) nozīmīga Kostarikas IT elementu eksportētāja pārcelšanās uz Dienvidaustrumāziju. Šī pozīcija (HS 8473) veidoja 61 % no Kostarikas eksporta uz ES 2012. gadā. Ietekme kļuva redzama 2014. gadā, taču, ņemot vērā minētās uzņēmējdarbības pakāpenisko pārvietošanu, tā skāra Kostarikas eksportu arī 2014. gadā. 2012. un 2013. gadā šī pozīcija samazinājās no EUR 2,6 miljardiem līdz EUR 1,8 miljardiem, kas atbilst samazinājumam par –19 % no ES importa apjoma no Kostarikas vai –12 % no ES importa apjoma no visa Centrālamerikas reģiona. Lai gan absolūtie skaitļi ir lielāki, šīs problēmas attiecas uz diviem ražojumiem, jo pārējā ES importa daļa no Centrālamerikas ir ļoti dinamiska: 2014. gadā tā palielinājās par 11,1 %. 2012 2013 2014 % HS 0901 un 8473 3 792 829 3 019 885 2 471 355 -18,2 % Pārējais importa apjoms 2 999 379 3 262 174 3 638 965 11,1 % Kopā 6 792 208 6 282 059 6 110 320 -2,7 % ES importa no Centrālamerikas sadalījums un tā gada dinamika (EUR) Šāda situācija liecina par Centrālamerikas eksporta uz ES lielo atkarību no dažiem ražojumiem, neskatoties uz to, ka uz ES eksportēto ražojumu skaits 2014. gadā palielinājās par +3 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, aptverot 2657 tarifa pozīcijas. Tomēr 5 visvairāk importētie ražojumi joprojām veido 61 % no kopējā ES importa no Centrālamerikas. Šie ražojumi, sākot ar nozīmīgāko, ir: datu apstrādes iekārtu elektroniskās detaļas, kafija, banāni, ananasi un neapstrādāta palmu eļļa. ES eksporta uz Centrālameriku galvenais galamērķis joprojām bija Panama (26 %), tai sekoja Gvatemala un Kostarika (attiecīgi 24 % un 22 %). 2014. gadā galvenās eksporta preces bija mehānismi un mehāniskas ierīces (27 % no ES eksporta apjoma), kam sekoja elektroierīces un zāles (12,5 % katra), mehāniskie transportlīdzekļi un tērauda izstrādājumi (10 % katra). Ievērojamas pozitīvas pārmaiņas reģistrētas šādās ražojumu grupās: zivju un vēžveidīgo (HS3) importa apjoms no Centrālamerikas palielinājies par 28 % līdz EUR 250 miljoniem un, konkrētāk, saldēto garneļu importa apjoms palielinājies par 36 % (no EUR 124 miljoniem līdz EUR 169 miljoniem), augļu un riekstu (HS 8) importa apjoms palielinājies par 16 % līdz EUR 1,4 miljardiem un, konkrētāk, ananasu importa apjoms palielinājies par 18 % (no EUR 456 miljoniem līdz EUR 537 miljoniem), pudelēs pildītā ruma importa apjoms palielinājies par 110 % (no EUR 8,5 miljoniem līdz 18 miljoniem). Jāņem vērā konkrētās pozitīvās tendences tirdzniecības plūsmā ES un Hondurasas starpā, kas 2014. gadā palielinājās par 21 % — lielākais pieaugums reģionā. Šai dinamikai ir raksturīgs ievērojams galveno ES eksportējamo ražojumu apjoma pieaugums (+35 %), kā arī ES importa apjoma pieaugums (+14,5 %). ES eksporta apjoms uz Hondurasu īpaši strauji palielinājās attiecībā uz šādām pozīcijām: mehānismi un mehāniskas ierīces (HS84) — +34 % līdz EUR 207 miljoniem, elektroierīces (HS85) — +65 % līdz EUR 93 miljoniem, dzelzs izstrādājumi (HS 73) — +54 % un zāles (HS 30) — +42 %. Tāpat ievērojami palielinājās importa apjoms no Hondurasas, jo īpaši attiecībā uz šādām pozīcijām: augu eļļa (HS 15) — +64 % līdz EUR 113 miljoniem, zivis un vēžveidīgie (HS 03) — +26 % līdz EUR 50 miljoniem, cukuri (HS 17) — +168 % līdz EUR 15 miljoniem, apģērba piederumi (HS 61) — +22 % līdz EUR 49 miljoniem un rūdas un pelni (HS 26) — +71 % līdz EUR 22 miljoniem. 2.3.Ar nolīgumu paredzēto tarifa preferenču izmantošana

Ar nolīgumu piešķirto tarifa preferenču izmantošanu var aplēst, nosakot nolīguma ietvaros īstenotās tirdzniecības plūsmas daļu. Šādas attiecības noteikšanai ir nepieciešami sīki dati par muitošanu. Centrālamerika informēja ES, ka atbilstīgo Centrālamerikas muitas iestāžu datubāzes nav pielāgotas regulārai detalizētu statistikas datu apmaiņai, lai analizētu tarifa preferenci, izņemot Kostariku, kas sniedza ES šādus datus. Saskaņā ar Kostarikas sniegtajiem datiem 8,8 % no kopējā ES eksporta uz Kostariku (pēc vērtības) ir izvesti nolīguma ietvaros. Šis zemais izmantojuma līmenis ir saistīts ar Kostarikas ilgo tarifu atcelšanas grafiku, tādēļ šajā agrīnajā īstenošanas posmā interese izmantot ar nolīgumu piešķirtās preferences attiecas tikai uz ierobežotu ES eksporta daļu. Tomēr jāņem vērā, ka izmantojuma līmenis attiecībā uz ES eksportētajiem ražojumiem, kas klasificēti tarifa pozīcijās, kuras Kostarika pilnībā liberalizējusi, ir 48,4 %, un šis līmenis sasniedz 71 % ES eksportētajiem ražojumiem, kas klasificēti tarifa pozīcijās, attiecībā uz kurām Kostarika ir piešķīrusi kvotu Eiropas Savienībai. Attiecībā uz ES importu no Centrālamerikas jānorāda, ka 41 % no šīs plūsmas (pēc vērtības) ir ievests nolīguma ietvaros. Importētajiem ražojumiem, kas klasificēti tarifa pozīcijās, attiecībā uz kurām ES ir piešķīrusi kvotas Centrālamerikai, izmantojuma līmenis sasniedz 78 %. Minētie līmeņi pārsniedz ES eksporta apjoma līmeni grafiku asimetrijas dēļ. Ņemot vērā ES un Centrālamerikas dažādo attīstības līmeni, nolīgumā ir paredzēti lielāki ieguvumi attiecībā uz ES importu, salīdzinot ar ES eksportu, līdz liberalizācijas grafiku noslēgumam (parasti līdz 10 gadiem, taču nelielai ražojumu daļai — līdz 15 gadiem). 2.5.Tarifa likmes kvotu (TLK) izmantošana Nolīgums paredz vairākas tarifa likmes kvotas, un to izmantošana ietver preferenciālā tarifa režīma piemērošanu otrai pusei, ievērojot kvotas kvantitatīvo slieksni. Importam virs minētā sliekšņa piemēro vislielākās labvēlības tarifu. ES ir piekritusi piešķirt Centrālamerikai astoņas TLK ražojumiem, kuriem pirms nolīguma īstenošanas nebija noteikta preferenciālā piekļuve ES tirgum. 2014. gadā TLK tika izmantotas tikai divām kategorijām (cukurniedru cukurs un rums). Izcelsme Ražojumi Vienība TLK apmērs ES imports Izmantojuma līmenis Centrālamerika Ķiploki tonna 550 0 0 % Rīsi 21 000 0 0 % Manioka 5000 0 0 % Liellopu gaļa 9975 0 0 % Sēnes 275 0 0 % Saldā kukurūza 1560 0 0 % Centrālamerika, izņemot Panamu Cukurs 154 500 141 047 91 % Rums traukos, kuru tilpums pārsniedz 2 litrus litrs tīrā spirta 730 000 243 819 33 % Panama Rums traukos, kuru tilpums pārsniedz 2 litrus 105 000 0 0 % Cukurs tonna 12 360 8548 69 % Nikaragva Liellopu gaļa 525 0 0 % TLK, ko ES piešķīrusi Centrālamerikai — izlietojums 2014. gadā Papildus TLK ES piešķīra Centrālamerikai arī izņēmumus no izcelsmes noteikumiem attiecībā uz īpašām kvotām, kas piešķirtas 118 tarifa pozīcijām. 2014. gadā, kas bija pirmais pilnais piemērošanas gads, šie izņēmumi izmantoti niecīgā apmērā, šo kvotu ietvaros importētais apjoms joprojām ir ļoti neliels un ir tikai maza daļa no tirdzniecības plūsmas, kurai varētu piemērot preferenciālo režīmu. Centrālamerika piešķīra Eiropas Savienībai TLK pieciem konkrētiem ražojumiem. 2014. gadā ES eksportētāji izmantoja šo TLK sniegtās iespējas, izņemot attiecībā uz sūkalām, tomēr vēl joprojām iespējams zināms pieaugums, jo ir iespējams turpmāks izmantojuma līmeņa palielinājums, kā redzams tabulā. Ražojumi Kvota (t) Gada pieaugums Daudzums (t) Izmantojuma līmenis žāvēts šķiņķis 945 45 210 22 % piena pulveris 1995 95 545 27 % sūkalas 110 10 0 0 % siers 3150 150 874 28 % sagatavota cūkgaļa 945 45 47 5 % TLK, ko Centrālamerika piešķīrusi Eiropas Savienībai — izlietojums 2014. gadā 2.6.Pakalpojumi Dati par pakalpojumu tirdzniecību tiek iegūti ar kavēšanos un nav pieejami par 2014. gadu. Tādēļ pagaidām nav iespējams veikt analīzi, kas būtu salīdzināma ar preču tirdzniecības analīzi, lai novērtētu nolīguma ietekmi. Tomēr 2013. gadā pakalpojumu tirdzniecības plūsmas palielinājās līdz EUR 5,9 miljardiem (+4,5 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu). 2013. gadā Panama joprojām ir nozīmīgākais pakalpojumu tirdzniecības partneris (50 %), kam seko Kostarika un Gvatemala (18 % katra). Valsts Kredīts Debets Kostarika 560,7 494,6 Salvadora 202,2 94,0 Gvatemala 817,2 204,8 Hondurasa 151,7 186,4 Nikaragva 174,7 50,1 Panama 1480,0 1574,7 Kopā 3386,5 2604,6

Pakalpojumu tirdzniecība starp Centrālameriku un ES 2013. gadā 3.ĪSTENOŠANAS STRUKTŪRU DARBĪBA 3.1.Tirdzniecības tehnisko šķēršļu apakškomiteja Šīs apakškomitejas sanāksmē, kas notika 2015. gada 26. maijā, Centrālamerikas un ES pārstāvji izskatīja šādus jautājumus: ES tiesību akti par pesticīdiem, uztura bagātinātājiem un atbilstības novērtējumu, Centrālamerikas regulējums attiecībā uz tekstilizstrādājumu marķēšanu, Centrālamerikas regulējums attiecībā uz alkoholisko dzērienu marķēšanu, Kostarikas tehniskie noteikumi par ugunsdrošību un elektroiekārtām, Centrālamerikas saistības turpināt ekonomisko integrāciju, pieņemot reģionālos tehniskos noteikumus. Papildus šai sanāksmei tika rīkotas dažādas ad hoc videokonferences, lai turpmāk risinātu šos jautājumus. Attiecībā uz pienākumiem tirdzniecības tehnisko šķēršļu jomās saistībā ar reģionālās ekonomikas integrāciju Centrālamerika informēja, ka šis jautājums tiek risināts, jo drīzumā stāsies spēkā jauni tiesību akti, lai gan ir jāizstrādā papildu administratīvās procedūras. 3.2.Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības padome 2015. gada 27., 28. un 29. maijā ES un Centrālamerika rīkoja sanāksmes, kurās piedalījās par nolīguma tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības noteikumu īstenošanas uzraudzību atbildīgās iestādes (sk. 4. daļu). 3.3.Intelektuālā īpašuma apakškomiteja 2015. gada 26. maijā notika Intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) apakškomitejas otrā sanāksme, lai izskatītu šādus jautājumus: aizsardzība un īstenošana attiecībā uz IĪT Centrālamerikā un sevišķi ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (ĢIN), kurām vairākums sertifikātu par aizsardzību tika piešķirts līdz 2014. gada beigām. Dažas iebildumu celšanas un apelācijas procedūras joprojām turpinājās 2015. gada sākumā; iespējamie pasākumi, lai veicinātu labvēlīgu vidi iespējamajai tehnoloģijas nodošanai (kas būtībā ir privātā īpašumā). Attiecībā uz ĢIN puses izteica gatavību apspriest procedūru norises uzlabošanas iespējas nākotnē. Puses vienojās, ka ir jāmācās no pieredzes saistībā ar ĢIN reģistrācijas procesa sarežģītību Centrālamerikā un jāsāk izvērtēšana, ņemot vērā attiecīgos tiesību aktus. Šī sanāksme arī sniedza Eiropas Savienībai iespēju mudināt Centrālameriku ņemt vērā IĪT aizsardzību, veicot sadarbības prioritāšu izvērtēšanu, jo tehnoloģijas nodošana no privātā sektora arī būs atkarīga no labas IĪT aizsardzības Centrālamerikā. 3.4.Sanitāro un fitosanitāro lietu apakškomiteja

Šīs apakškomitejas otrajā sanāksmē 2015. gada 27. maijā tika skatīti tehniski jautājumi saistībā ar importa prasībām, pārbaudēm, pasākumiem, kas saistīti ar dzīvnieku un augu veselību. Konkrētāk, Centrālamerikas un ES pārstāvji apsprieda šādus jautājumus: termiņi un sadarbības mehānismi, lai nodrošinātu, ka attiecīgās iestādes ātri un saskaņoti izskata importa atļauju pieprasījumus, starptautisko standartizācijas organizāciju izdoto standartu, vadlīniju un ieteikumu ievērošanas nozīme, jaunākie ES pasākumi cīņai ar Xyllela Fastidiosa baktērijām, Centrālamerikas integrācijas līmenis SFS jautājumos. Attiecībā uz noteikumiem par reģionālās ekonomikas integrāciju SFS jautājumos ES uzsvēra nepieciešamību līdz 2015. gada 1. decembrim pabeigt darbus, lai atļautu XIX pielikumā minēto ES preču brīvu apriti reģionā. Kopumā apakškomitejas sanāksmes iznākums bija pozitīvs un daudzsološs, kas apstiprina, ka puses ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu labvēlīgus rezultātus SFS jomās, pateicoties nepārtrauktam darbam saistībā ar apstiprinātajiem pasākumiem. 3.5.Muitas, tirdzniecības veicināšanas un izcelsmes noteikumu apakškomiteja Šīs apakškomitejas sanāksmē 2015. gada 1. un 2. jūnijā Centrālamerikas un ES pārstāvji apsprieda šādus jautājumus: Centrālamerikas saistību izpilde reģionālās integrācijas jomā, vienošanās par diviem paskaidrojumiem izcelsmes noteikumu jomā, kā arī par to, kā risināt praktiskas problēmas, ar ko saskaras ES un Centrālamerika, īstenojot nodaļu par izcelsmes noteikumiem. Centrālamerika un ES vienojās par skaidrojumiem preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 aizpildīšanai, kas nodrošinās konsekvenci un skaidrību praktiskajā piemērošanā. Šo skaidrojumu mērķis ir arī nodrošināt pielaides līmeni attiecībā uz precīzo formulējumu un formātu, kāds tiek prasīts sertifikātiem EUR.1. Pusēm ir arī veiksmīgi izdevies risināt jautājumu par nolīguma pielāgošanu atbilstoši klasifikācijas grozījumiem, kas veikti saskaņā ar 2012. gada harmonizēto sistēmu. 3.6.Preču tirgus pieejamības apakškomiteja Šīs apakškomitejas otrajā sanāksmē 2015. gada 29. maijā Centrālamerikas un ES pārstāvji pārskatīja saistības, kuras puses uzņēmās iepriekšējās sanāksmes laikā, un apsprieda jaunus tirgus piekļuves jautājumus, sevišķi: Kostarikas tiesību aktus, ar ko nosaka banānu minimālo eksporta cenu, Kostarikas apņemšanos pārskatīt akcīzes nodokļa piemērošanas kārtību alum, maksu, ko iekasēs Nikaragva par preču skenēšanu visos robežkontroles punktos, aizsardzības pasākumu un kvotu pārvaldības pārskatīšanu. ES un Centrālamerika arī vienojās, ka uzticamu, atjauninātu un detalizētu statistikas datu pieejamība ir ļoti nozīmīga tirdzniecības politikai, un apņēmās nodrošināt statistikas datu apmaiņu, lai uzraudzītu preču un pakalpojumu tirdzniecības attīstību.

3.7.Asociācijas komiteja 2015. gada 3. jūnijā Asociācijas komiteja rīkoja otro sanāksmi, lai pārskatītu darbu, ko veikušas dažādas apakškomitejas, kā arī apsprieda citus ar tirdzniecību saistītus jautājumus. Īpaša uzmanība tika pievērsta reģionālās ekonomikas integrācijas jautājumiem. Šīs sanāksmes laikā ES atbalstīja nesen veiktos grozījumus Panamas tiesību aktā par jūras palīgpakalpojumiem (Likums 41/2013), ar kuru tika svītrotas prasības, kuras bija radījušas bažas, sevišķi ES uzņēmumu vidū. Attiecībā uz reģionālās ekonomikas integrāciju Centrālamerika paskaidroja, ka saistību izpildi, kuras tā uzņēmusies pret ES, cieši uzrauga Centrālamerikas tirdzniecības ministri COMIECO. ES uzstāja, ka Centrālamerikai ir svarīgi saglabāt pozitīvo virzību, ko radījusi nolīguma piemērošana, un uzsvēra, ka Centrālamerikai ir jāpievērš īpaša uzmanība turpmākai šo jautājumu risināšanai. Attiecībā uz nolīguma grozījumiem, kas nepieciešami saistībā ar Horvātijas pievienošanos ES, puses atzina, ka, neraugoties uz nelielu progresu, pieejas attiecībā uz kompensāciju noteikšanas metodiku joprojām atšķiras. Puses piekrita turpināt apspriešanos par šo jautājumu, lai pēc iespējas ātrāk panāktu vienošanos. 3.8.Asociācijas padome Asociācijas padomes pirmā sanāksmes notika 2014. gada 27. jūnijā. Šogad puses neuzskatīja par nepieciešamu rīkot Asociācijas padomes sanāksmi. 4.SAISTĪBU IZPILDE TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS JOMĀ 4.1 Institucionālie aspekti Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības padomes otrā sanāksme notika Briselē, Beļģijā, 2015. gada 27. un 28. maijā. Sanāksmi organizēja Eiropas Komisija, piedaloties sešu Centrālamerikas pušu valdību pārstāvjiem. 2015. gada 29. maijā notika Pilsoniskās sabiedrības dialoga foruma sanāksme, kurā piedalījās ES un Centrālamerikas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, un padomes un foruma kopīga sanāksme, kuras priekšsēdētājs bija ES Vietējās konsultantu grupas (VKG) pārstāvis. ES VKG vienojās par reglamentu un sarīkoja trīs sanāksmes gada laikā. ES VKG ietilpst dažādu ES pilsoniskās sabiedrības organizāciju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) pārstāvji. Sekretariātu nodrošina EESK. Centrālamerikas puses arī izveidoja vietējās konsultantu grupas, turklāt tika veikta informācijas apmaiņa par to sastāvu un tika uzlabota komunikācija starp minētajām grupām un ES VKG. 4.2. Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvenciju īstenošana Padomes sanāksmē puses sniedza ziņojumu par SDO konvenciju īstenošanu. Dažas Centrālamerikas valstis uzsvēra pasākumus, kas veikti, lai risinātu bērnu darba problēmu. Hondurasa un Panama sniedza ziņojumu par nesen pieņemtajiem tiesību aktiem un politiku nodarbinātības jomā. ES sniedza ziņojumu par virzību attiecībā uz jaunā Piespiedu darba konvencijai pievienotā SDO protokola, ratifikāciju ES dalībvalstīs, un ziņojumu sniedza arī dažas Centrālamerikas valstis. ES arī sniedza informāciju par savu politiku tādās jomās kā veselības aizsardzība un drošība darbā un ar tām saistītām struktūrām dialoga risināšanai ar sociālajiem partneriem. Centrālamerikas valstis sniedza precizējumus par jautājumiem saistībā ar SDO konvenciju īstenošanu. 2015. gadā ar SDO tika saskaņota spēju uzlabošanas programma, kas nodrošinās atbalstu Gvatemalai un Salvadorai, lai palīdzētu tām izpildīt SDO konvencijās paredzētās saistības. 4.3. Daudzpusēju vides nolīgumu īstenošana Padomes sanāksmē īpašs uzsvars tika likts uz klimata pārmaiņām, un puses sniedza ziņojumu par vairākiem šajā sakarā veiktajiem pasākumiem. Centrālamerika uzsvēra lauksaimniecības un ar to saistīto agrorūpniecības nozaru neaizsargātību pret klimata pārmaiņām un ekstremāliem laikapstākļiem. Tā kā šo nozaru ražojumi veido lielāko eksporta apjoma daļu uz ES, pastāv tieša ietekme uz ekonomiku un tirdzniecību. Dažas valstis ir izstrādājušas nozaru programmas un mērķus, lai samazinātu mērķnozaru oglekļa pēdu. Daudzās valstīs tiek īstenotas vērienīgas programmas, lai palielinātu atjaunojamās enerģijas daļu, un tās ir ieinteresētas ieguldījumos un tehnoloģijas attīstībā šajā nozarē. ES izklāstīja vispārīgos mērķus un politiku klimata pārmaiņu jomā un kopā ar Kostariku sniedza ziņojumu par pašreizējo stāvokli sarunās par vides preču nolīgumu. Tika sniegta arī jaunākā informācija attiecībā uz Konvencijas par tirdzniecību ar apdraudētajām sugām (CITES konvencija), Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) un Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu īstenošanu. 4.4. Pozitīva plāna izstrāde tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā Padomes sanāksmē saistībā ar pozitīva tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības plāna prioritātēm notika turpmāka apspriešanās, pamatojoties uz sākotnējo apspriešanos, kas notika pirmās sanāksmes laikā 2014. gada novembrī. Apspriešanos papildināja piedalīšanās padomes un Pilsoniskās sabiedrības dialoga foruma kopīgajā sanāksmē, kur cita starpā tika uzsvērts, ka ir svarīgi ņemt vērā dzimuma aspektu. Papildus Briselē 2015. gada 29. maijā notika darbseminārs par godīgu tirdzniecību un ilgtspējību lauksaimniecības vērtību ķēdēs, apvienojot godīgu un ētisku tirdzniecības shēmu, tirdzniecības apvienību un ražotāju pārstāvjus gan no ES, gan Centrālamerikas, lai apmainītos ar paraugpraksi un pieredzi šajā jomā, sevišķi attiecībā uz cukura un kafijas nozarēm. Apspriešanās turpinājās arī starpsesiju posmā, lai precīzāk noteiktu prioritārās jomas gan attiecībā uz vides, gan nodarbinātības aspektu.