Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, kas adresēts Spānijai, par konkrētiem finansiālās stabilitātes uzlabošanas pasākumiem /* COM/2012/0406 final - 2012/0198 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Pēdējā laikā Spānija saskaras ar paaugstinātu spriedzi finanšu tirgos. Šo tirgu nedrošības pamatā ir problēmas banku sektorā, kuru nelabvēlīgi ietekmējis nekustamā īpašuma un būvniecības cenu neatbilstošais kāpums un tam sekojošā ekonomikas recesija. Tā rezultātā vairākas Spānijas bankas ir uzkrājušas lielus problemātisku aktīvu apjomus, kas rada šaubas par dažu minēto banku izdzīvotspēju. Eurogrupa 9. jūnijā saņēma informāciju par Spānijas iestāžu nodomu pieprasīt finansiālu atbalstu, lai rekapitalizētu banku sektoru. Eurogrupa norādīja, ka tā plāno apmierināt šo pieprasījumu un apņemas Spānijai sniegt finansiālu atbalstu, kas aptver aplēstās kapitāla prasības un papildu finansējuma daļu drošībai, un kopējā atbalsta summa varētu būt līdz EUR 100 miljardiem. 2012. gada 25. jūnijā Spānijas valdība oficiāli pieprasīja ārēju finansiālu atbalstu saistībā ar uzsākto Spānijas banku sektora pārstrukturēšanu un rekapitalizāciju. Oficiāla prasība tika iesniegta pēc tam, kad 2012. gada 21. jūnijā tika publicēti banku bilanču neatkarīgā novērtējuma pirmā posma rezultāti. Atbalstu pieprasīja saskaņā ar EFSI Finanšu iestāžu rekapitalizācijas finansiālā atbalsta noteikumiem. Pēc šī pieprasījuma Eiropas Komisija sadarbībā ar ECB, Eiropas Banku iestādi (EBI) un Starptautisko Valūtas fondu (SVF) veica neatkarīgu novērtējumu par Spānijas pieprasījuma atbilstību šāda atbalsta saņemšanas nosacījumiem. Šajā novērtējumā secināts, ka Spānijas pieprasījums atbilst nosacījumiem. Valstu un valdību vadītāji eurozonas 2012. gada 29. jūnija samitā norādīja, ka turpmāk atbalsta pārvaldību uzticēs ESM, tiklīdz šī institūcija būs pilnībā uzsākusi darbu, nepiešķirot tai prioritārā kreditora statusu. Kad būs izveidots vienots eurozonas banku uzraudzības mehānisms, kurā piedalīsies ECB, ESM banku rekapitalizācijai varēs tieši izmantot jauno instrumentu. 2012/0198 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, kas adresēts Spānijai, par konkrētiem finansiālās stabilitātes uzlabošanas pasākumiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 136. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 126. panta 6. punktā noteikto procedūru, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Saskaņā ar LESD 136. panta 1. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, var pieņemt īpašus pasākumus, lai stiprinātu to budžeta disciplīnas koordināciju un uzraudzību. (2) Lēti pieejams ārējais finansējums 21. gadsimta pirmajā desmitgadē Spānijā izraisīja iekšzemes kredītpieprasījuma un nekustamā īpašuma tirdzniecības uzplaukumu. Nekustamā īpašuma un būvniecības cenu neatbilstošais kāpums un tam sekojošā ekonomikas recesija nelabvēlīgi ietekmējuši Spānijas banku sektoru. Tādējādi gandrīz nevienai Spānijas bankai, izņemot dažas lielas starptautiska mēroga kredītiestādes, vairs nav pieejams starpbanku finansējums ar pieņemamiem nosacījumiem, un tās ir lielā mērā atkarīgas no eurosistēmas refinansējuma. Turklāt to kredītspēju krietni ierobežojis samazinātais kredītnodrošinājuma pieejamības reitings. (3) Spānijas ekonomikas pēdējo gadu sarukums, kas nelabvēlīgi ietekmē nodarbinātību un bezdarbu, ir ievērojami pasliktinājis Spānijas budžeta situāciju. Pēc Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes atjauninājuma vispārējās valdības budžeta deficīts 2012. gadā tiek prognozēts 6,3 % no IKP salīdzinājumā ar deficītu 5,3 % no IKP, kas tika prognozēts 2012. gada stabilitātes programmā un 2012. gada budžeta likumprojektā. Bruto valdības parāds 2011. gadā palielinājās līdz 68,5 % no IKP, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes atjauninājumu paredzams, ka 2012. gadā tas pieaugs līdz 80,9 % no IKP, bet 2013. gadā – līdz 86,8 % no IKP nemainīgas politikas scenārijā, tādējādi visos gados pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību. Ar makroekonomisko scenāriju un budžeta mērķiem, kā arī ar papildu finanšu glābšanas pasākumiem saistītie riski var vēl palielināt valdības parādu. Šo norišu dēļ Padome 2012. gada 10. jūlijā izdeva ieteikumu Spānijai saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, lai līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgo deficītu. (4) Spānijas iestādes ir veikušas virkni svarīgu pasākumu, lai risinātu banku sektora problēmas. Šie pasākumi ietver banku bilanču sakārtošanu, minimālo kapitāla prasību palielināšanu, banku noguldījumu sektora pārstrukturēšanu un banku uzkrājumu prasību būtisku palielināšanu aizdevumiem, kas saistīti ar nekustamā īpašuma attīstīšanu un ar atsavinātiem aktīviem. Tomēr šie pasākumi nebija pietiekami, lai mazinātu tirgū valdošo spriedzi. (5) Spānijas iestādes 2011. gada februārī palielināja minimālās kapitāla prasības (“kapitāla pamatsummu”) līdz 8 % no riska svērto aktīvu apjoma un deva bankām laiku līdz 2011. gada septembrim, lai pielāgotos jaunajām prasībām. Bankām, kas lielā mērā atkarīgas no starpbanku finansējuma un kam raksturīga ierobežota tirgus pieejamība, minimālās kapitāla prasības palielināja līdz 10 %. 2012. gada februārī un maijā jauni tiesību akti uzlika bankām prasību veidot lielākus uzkrājumus un kapitāla rezerves, lai segtu iespējamos zaudējumus no ienākumus nesošiem un ienākumus nenesošiem aizdevumiem, kas saistīti ar pārņemtajiem būvniecības un nekustamā īpašuma aktīviem. Šo jauno uzkrājumu prasību aplēstais kopējais apjoms ir apmēram EUR 84 miljardi. (6) Spānijas valsts bruto finansiālais ieguldījums (izņemot obligāciju emisijas garantijas) 2012. gada aprīlī sasniedza apmēram EUR 34 miljardus (3,2 % no IKP). Kapitālu nodrošināja FROB (Fund for Orderly Bank Restructuring), kuram bija dotēts kapitāls EUR 15 miljardu apmērā, un no tiem 9 miljardi jau bija saņemti. Valsts turklāt garantēja banku augstākās prioritātes obligāciju emisiju apmēram EUR 86 miljardu apmērā (no tiem garantijas apmēram EUR 58 miljardu apmērā vēl nav izsniegtas). Lai gan FROB atlikusī finansējuma jauda bija apmēram EUR 27 miljardi (2012. gada aprīlī), pieejamais iekšzemes publiskā sektora atbalsts nav pietiekams, lai nodrošinātu vajadzīgā apmēra palīdzību, kas nepieciešama banku sektora sistēmiskai sakārtošanai. (7) Bažas par to, ka būs nepieciešama vēl lielāka banku sektora rekapitalizācija, radīja vēl lielāku spriedzi Spānijas valsts obligāciju tirgos. Valsts obligāciju ienesīgums 2012. gada jūnija beigās un jūlija sākumā krietni pārsniedza 500 bāzes punktus, tādējādi palielinot Spānijas valsts finansēšanas izmaksas. Publisko finanšu konsolidēšanas un pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas darbu vēl vairāk apgrūtina pieaugošais procentmaksājumu slogs. Tādēļ visaptverošai banku sektora pārstrukturēšanai un rekapitalizācijai ir liela nozīme, ja vēlas likvidēt spriedzi publisko finanšu jomā. (8) 2012. gada 25. jūnijā Spānijas iestādes oficiāli pieprasīja finansiālu atbalstu saistībā ar uzsākto Spānijas banku sektora pārstrukturēšanu un rekapitalizāciju. Atbalstu pieprasīja saskaņā ar EFSI Finanšu iestāžu rekapitalizācijas finansiālā atbalsta noteikumiem. Atbalstu sniedz, ja finanšu sektors atbilst konkrētiem nosacījumiem. Šiem nosacījumiem būtu pilnībā jāsaskan ar koordinācijas pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar ES līgumiem, un it īpaši ar šajā lēmumā minētajiem pasākumiem. (9) Spānijas banku sektora ilgtermiņa spēja atgūties ir par pamatu tam, lai saglabātu Spānijas finansiālo stabilitāti un ierobežotu finanšu jomas spriedzes kaitīgo ietekmi citās eurozonas valstīs un tādējādi novērstu nelabvēlīgu ietekmi uz valsts ekonomikas un ekonomikas un monetārās savienības nevainojamu darbību. Līdz šim veiktie pasākumi šo problēmu risināšanai nav bijuši pietiekami. Tādēļ papildus Spānijas saistībām pārmērīgas budžeta procedūras ietvaros un ieteikumiem par makroekonomikas nelīdzsvarotību novēršanu Eiropas semestra ietvaros nepieciešami vēl citi pasākumi. It īpaši Spānijai būtu jāīsteno konkrēti papildu pasākumi, lai veiksmīgi pārvaldītu pārņemtos aktīvus, atgūtu spējas izmantot kapitāla tirgus finansējumu, mazinātu banku atkarību no centrālās bankas likviditātes finansējuma un uzlabotu risku identificēšanas un krīzes pārvaldības mehānismus. (10) Daļa no kopējās stratēģijas ir pārņemto aktīvu veiksmīga pārvaldīšana, ko var panākt, pieprasot bankām, kam sniedzama palīdzība, savās bilancēs nošķirt atsevišķi visus problemātiskos aktīvus. Tas it īpaši būtu jāattiecina uz aizdevumiem, kas saistīti ar nekustamā īpašuma attīstību un ar atsavinātiem aktīviem. Šāda nošķiršana likvidētu jebkādas šaubas par banku bilanču ticamību, ļaujot tām labāk veikt finanšu starpnieka pienākumus. (11) Turklāt, šādā veidā uzlabojot banku bilanču pārskatāmību, var palīdzēt pienācīgi mazināt banku ietekmi nekustamo īpašumu jomā, atgūt spējas izmantot kapitāla tirgus finansējumu un mazināt banku atkarību no centrālās bankas likviditātes finansējuma. (12) Lai nodrošinātu Spānijas banku sektoram stabilu pamatu, jāuzlabo riska identificēšanas un krīzes pārvaldības mehānismi. Efektīvā stratēģijā būtu jāiekļauj izmaiņas, kuru mērķis ir uzlabot reglamentējošo un uzraudzības sistēmu, ņemot vērā finanšu krīzes laikā gūto pieredzi. Turklāt saskaņā ar starptautiska mēroga labu praksi jāuzlabo korporatīvā pārvaldība, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants 1. Spānija veic banku sistēmas pienācīgu rekapitalizāciju un pilnīgu pārstrukturēšanu. Šim nolūkam Spānija sadarbībā ar Eiropas Komisiju un apspriežoties ar ECB izstrādā stratēģiju attiecībā uz Spānijas banku nākotnes struktūru, darbību un izdzīvotspēju, kurā nosaka, kā nodrošināt to darbību bez turpmāka valsts atbalsta. 2. Šīs stratēģijas galvenās sastāvdaļas ir Spānijas banku sektora trūkumu novēršana un reglamentējošās un uzraudzības sistēmas uzlabošana. 3. Spānijas banku sektora trūkumu novēršana ietver trīs daļas: a) atsevišķo banku kapitāla vajadzību noteikšana, veicot banku sektorā vispārēju aktīvu kvalitātes pārbaudi un atsevišķu banku stresa testus, pamatojoties uz minēto kvalitātes pārbaužu rezultātiem; b) vājo banku rekapitalizācija, pārstrukturēšana un/vai pienācīga likvidēšana, pamatojoties uz plāniem, kā risināt stresa testā konstatēto kapitāla trūkumu; c) aktīvu nošķiršana tajās bankās, kas rekapitalizācijai saņem publisku finansējumu, un nedrošo aktīvu nodošana ārējam aktīvu pārvaldības uzņēmumam. 4. Lai nodrošinātu banku sektoram stabilu pamatu, Spānija turklāt uzlabo reglamentējošo un uzraudzības sistēmu, kā arī pārvaldību. Šī stratēģija cita starpā ietver šādus pasākumus: a) prasību Spānijas kredītiestādēm pirmā līmeņa kapitālu palielināt vismaz līdz 9 %; b) prasību Spānijas kredītiestādēm no 2013. gada 1. janvāra piemērot kapitāla prasību regulā noteikto kapitāla definīciju; c) tiesību aktu, kas reglamentē uzkrājumus nedrošajiem parādiem, izvērtēšanu. It īpaši, izmantojot finanšu krīzes laikā gūto pieredzi, Spānijas iestādes iesniedz priekšlikumus par to, kā uzlabot spēkā esošo tiesisko regulējumu par uzkrājumiem nedrošajiem parādiem, ievērojot pēdējo mēnešu laikā veiktos pagaidu pasākumus, kā arī ES tiesisko regulējumu grāmatvedības jomā; d) Spānijas Bankas (Banco de España) operacionālās neatkarības uzlabošanu. Spānijas Bankai nodod Ekonomikas Ministrijas pārvaldībā esošās sankciju un licencēšanas pilnvaras attiecībā uz banku sektoru; e) Spānijas Bankas uzraudzības procedūru uzlabošanu, izmantojot iekšējo revīziju; f) finanšu drošības tīkla aģentūru (FROB un FGD) pārvaldības procedūru pārskatīšanu, lai izvairītos no iespējamiem interešu konfliktiem; g) krājbanku sektora un krājbanku īpašumā esošo banku pārvaldības noteikumu uzlabošanu; h) patērētāju aizsardzības, vērtspapīrus reglamentējošo tiesību aktu un iestāžu veiktās atbilstības uzraudzības uzlabošanu. 2. pants Šis lēmums ir adresēts Spānijai. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs