LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 13.9.2005 
COM(2005)425 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, 
EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU 
KOMITEJAI 
E – pieejam ība 
   
[SEC(2005) 1095] 
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, 
EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU 
KOMITEJAI 
E - pieejam ība 
Pieejama inform ācija un komunik āciju tehnolo ģijas (IKT) iev ērojami uzlabos dz īves kvalit āti 
cilvēkiem ar invalidit āti. Tajā pašā laikā vienlīdzīgu IKT piek ļuves iesp ēju trūkums var b ūt 
par iemeslu atstumt īb a i .  A r  š o  p a z i ņojumu Komisija iesaka virkni politikas pas ākumu e -
 pieejamības veicin āšanai. Tā aicina dal ībvalstis un ieinteres ētās personas br īvprātīgi atbalstīt 
pasākumus, lai padar ītu pieejamos IKT produktus un pakalpojumus v ēl plašāk pieejamus 
Eiropā.  
Šis paziņojums par e - pieejam ību sekmē nesen uzs āktās iniciatīvas „i2010 - Eiropas 
informācijas sabiedr ība izaugsmei un nodarbin ātībai”1 īstenošanu, kas iez īmē jaunu 
stratēģiju un plašus politikas virzienus, lai sekm ētu atklātu un konkur ētspējīgu digitālo 
ekonomiku, uzsverot IKT k ā iekļaušanās un dzīves kvalit ātes virzītājspēku. Komisijai ir 
tālejošs mērķis izveidot „Inform ācijas sabiedr ību visiem", lai veicin ātu iekļaujošu digit ālo 
sabiedrību, kas pied āvā iespējas visiem un samazina atstumt ības risku.  
1. I EVADS  
Cilvēki ar invalidit āti veido aptuveni 15% no Eiropas iedz īvotāju skaita, un daudzi no vi ņiem 
sastopas ar š ķēršļiem, izmantojot IKT produktus un pakalpojumus. Dažos gad ījumos ar 
līdzīgām problēmām saskaras vec āki cilvēki. Pieejami IKT produkti un pakalpojumi tagad ir 
kļuvuši par Eiropas priorit āti sakarā ar demogr āfiskajām izmaiņām: 18% Eiropas iedz īvotāju 
1990. gad ā bija vecum ā virs 60 gadiem, un sagaid āms, ka līdz 2030. gadam šis skaitlis 
sasniegs 30%2. 
Nesen veikt ā pētījumā ASV3 tika atklāts, ka 60% no darbsp ējīga vecuma pieaugušajiem var 
gūt labumu, izmantojot pieejam ās tehnolo ģijas, jo esošo tehnolo ģiju izmantošana vi ņiem 
sagādā nelielus trauc ējumus vai gr ūtības. 
2002. gada p ētījumā4 atklāja, ka vair āk nekā 48% Eiropas iedz īvotāju vecumā virs 50 gadiem 
uzskata, ka ražot āji savu produktu izstr ādē nav pievērsuši viņiem pienācīgu uzman ību. Tomēr 
10 līdz 12 miljoni iedz īvotāju ir potenci ālie jauno mobilo telef onu, datoru un interneta 
pakalpojumu pirc ēji.  
Tas nozīmē, ka: ekonomiski, soci āli, ētiski un politiski nepieciešams padar īt IKT 
produktus pieejam ākus visplaš ākajam iesp ējamajam cilv ēku skaitam.  Bez tam t ā 
rezultātā tiek izveidoti pieaugošas ekonomiskas noz īmes tirgi. 
                                                 
1 KOM(2005) 229, gal īgais, 2005. gada 1. j ūnijs. 
2 ANO Pasaules iedz īvotāju skaita prognozes (2002. gada rev īzija) un Eiropas Kopienu Statistikas biroja 
demogrāfiskās programmas. 
3 Plašs iesp ēju klāsts un to ietekme uz datoru tehnologiju - Forrester Research Inc. , 2003. 
4 Seniorwatch IST-1999-29086 www.seniorwatch.de  
 
LV 3   LV Tādu tehnisko barjeru un gr ūtību pārvarēšanu, ar kur ām saskaras cilv ēki ar invalidit āti un citi 
cilvēki, cenšoties ņemt dalību inform ācijas sabiedr ībā (IS) uz vienl īdzīgiem noteikumiem, 
dēvē par „e - pieejam ību”. Tā ir daļa no plašākas e - integr ācijas koncepcijas, kur ā minēti arī 
cita veida š ķēršļi, piemēram, finanšu, ģeogrāfijas vai izgl ītības šķēršļi. 
Šis paziņojums ir balst īts uz iepriekš veikto darbu par e - pieejam ību divu e - Eiropas r īcības 
plānu ietvaros un uz PTA projektu sl ēdzieniem un rezult ātiem. Taj ā ietverti ar ī svarīgākie 
atklājumi, kas g ūti 2005. gada s ākumā notikušaj ās tiešsaistes p ārrunās5, kuras liecin āja par 
ļoti stingru atbalstu (vair āk nekā 88% atbilžu) Eiropas instit ūciju iniciat īvām, lai atrisin ātu šo 
situāciju, kurā ievērojams vair ākums (vair āk nekā 74%) saskata saska ņotības trūkumu starp 
pieejamajiem IKT produktiem un pakalpojumiem Eirop ā. Tāpat tika atkl āta nepieciešam ība 
(84% respondentu) padar īt pieejamos produktus un pakalpojumus v ēl plašāk pieejamus.  
Šā paziņojuma galvenais m ērķis ir sekm ēt konsekventu pieeju br īvprātīgām e -
 pieejamības iniciat īvām dalībvalstīs, kā arī veicināt nozares pašregul āciju. 
2. PRAKTISKIE M ĒRĶI 
Jaunās tehnoloģijas jau ir sniegušas drošu atbalstu cilv ēkiem ar invalidit āti un ļāvušas viņiem 
neatkarīgi veikt funkcijas, ko agr āk varēja izdarīt tikai ar citu cilv ēku palīdzību. Tomēr, 
neskatoties uz nozares centieniem, cilv ēki ar invalidit āti vēl aizvien zi ņo par daudz ām 
problēmām, ar kur ām viņi saskaras, m ēģinot izmantot inform ācijas tehnolo ģiju produktus un 
pakalpojumus, piem ēram: 
• saskaņotu risinājumu trūkums, piem ēram, daudz ās dalībvalstīs ir liegta pieeja 
neatliekam ās palīdzības telefona numuram 112 no teksta telefoniem; 
• savietojamu pieejamo IKT risin ājumu trūkums; 
• programmat ūra nav savietojama ar pal īgierīcēm, neredz īgiem lietot ājiem 
paredzētos ekrāna lasītājus bieži vien nevar lietot p ēc jaunu oper ētājsistēmu 
ieviešanas; 
• traucējumi starp plaša pat ēriņa precēm un palīgierīcēm, piemēram, GSM telefoni 
un dzirdes apar āti; 
• Eiropas m ēroga standartu tr ūkums, piem ēram, septi ņas dažādas, nesavietojamas 
teksta telefonu sist ēmas nedzird īgiem un v ājdzirdīgiem cilvēkiem; 
• piemērotu pakalpojumu tr ūkums, piem ēram, daudzas t īmekļa vietnes ir p ārāk 
sarežģītas cilvēkiem ar uztveres trauc ējumiem, un v ājredzīgi cilvēki nevar taj ās 
lasīt un mekl ēt informāciju; 
• noteiktām grupām domātu produktu un pakalpojumu tr ūkums, piem ēram, telefona 
komunikācijas zīmju valodas lietot ājiem; 
• sarežģīti lietot izstr ādājumus to konstrukcijas d ēļ, piemēram, vair āku ierīču 
tastatūras un ekr ānus; 
• pieejama satura tr ūkums; 
• ierobežota elektronisko komunik āciju pakalpojumu, kvalit ātes un cenas izv ēle.  
                                                 
5 Rezult āti pieejami: 
http://europa.eu.int/in formation_society/policy/accessibility/ com_ea_2005/a_documents/com_consult_r
es.html#_Toc97028181  
 
LV 4   LV No tehnikas viedok ļa lielāko šo probl ēmu daļu varētu konceptu āli vienkārši atrisin āt, taču tam 
nepieciešama sadarb ība, koordin ācija un ap ņemšanās Eiropas l īmenī, jo tirgus konjunkt ūra 
vien līdz šim nav bijusi pietiekama.  
Tuvākās nākotnes jauno tehnolo ģiju piemēri, kur jau agr īni jāapsver pieejam ības aspektus, 
ietver: 
• digitālo televīziju, piem ēram, attiec ībā uz pakalpojumu un aparat ūras standartiem 
un savietojam ību, kā arī to dizainu; 
• trešās paaudzes mobilos telefonus, piem ēram, attiec ībā uz aparat ūras un 
programmat ūras, kā arī pakalpojumu dizainu; 
• platjoslas sakaru t īklus, piem ēram, izmantojot multimod ālo prezent āciju iespējas 
tā, lai drīzāk uzlabotu pieejam ību un nevis otr ādi. 
Šo jautājumu risin āšanai, ko agr āk uzskat īja par noz īmīgu konkr ētai iedzīvotāju 
mērķauditorijai, paties ībā būs pozitīva ietekme uz vairumu tehnolo ģiju lietotāju. 
3. TIRGUS UN EKONOMIKAS JAUT ĀJUMI  
IKT pētījumi un tirgus n ākuši klajā ar novatoriskiem risin ājumiem daž ām no šīm problēmām. 
Lielākie šķēršļi to plašai pieejam ībai ir: 
• līdz šim tie ir orient ējušies uz mazu tirgu (b ūtībā – cilvēki ar invalidit āti un dažos 
gadījumos vec āki cilvēki), lielākoties ar MVU pal īdzību valsts un re ģionālā 
līmenī; 
• pielietojamo tehnisko sta ndartu un tehnisko specifik āciju nepietiekam ība; 
• attiecīgajos Eiropas ties ību aktos tikai nesen skaidri apsv ērtas iespējas izmantot 
tehnisko specifik āciju pieejam ības prasības valsts iepirkuma proced ūrās; 
• pastāv ievērojamas atš ķirības starp dal ībvalstu izstr ādātajiem risin ājumu veidiem. 
Tā rezultātā pieejamo IKT produktu un pakalpojumu tirgus Eirop ā vēl aizvien ir s ākotnējā 
attīstības stadij ā, lielā mērā sadrumstalots valstu robež ās, un tam tr ūkst saskaņotu tiesību aktu 
un piemērojamu tehnisko standartu. Tas ne atvieglo vienota tirgus funkcion ēšanu un v ēl jo 
vairāk apgrūtina nozares atbilst ību atšķirīgām prasībām dažādās dalībvalstīs. 
Par mērķa patērētājiem aizvien vair āk uzskata ne tikai cilv ēkus ar invalidit āti un dažos 
gadījumos vec ākus cilvēkus, bet gan visus iedz īvotājus. Šī izpratne ir saist īta ar tirgus 
izmaiņām, par kuru lieciniekiem m ēs kļūstam, jo liel ākie Eiropas r ūpniecības dalībnieki 
pašlaik vērš savu uzman ību šai tirgus nozarei , lai gan paies v ēl zināms laiks, l īdz viņi tai 
pievērsīsies pilnībā. 
Tas attiecas ar ī uz telekomunik āciju jomu – telekomunik āciju produktu un pakalpojumu 
izplatība pašlaik ir t āda, ka pat š ī (pagaidām relatīvi mazā) tirgus niša ir iev ērojama k ā 
diferenciators un izaugsmes veicin ātājs, kas izraisa liel āku tirgu dal ībnieku interesi. 
Visbeidzot, e - pieejam ības un saist ītu palīgtehnoloģiju produkti un pakalpojumi pašlaik 
atrodas uz liel āka plaša pat ēriņa tehnolo ģiju nodrošin ātāju, ne tikai no Eiropas, bet ar ī no 
visiem pasaules re ģioniem, "vid ējā termiņa radara". 
 
LV 5   LV 4. JURIDISKIE UN POLITIKAS JAUT ĀJUMI  
Padome vair ākkārt sekmēja rīcību ES līmenī, piemēram, aicinot dal ībvalstis un Komisiju 
„uztvert inform ācijas sabiedr ības potenci ālu attiecībā uz cilvēkiem ar invalidit āti un, jo īpaši, 
uzņemties likvid ēt tehniskās un citas barjeras cilv ēku ar invalidit āti aktīvai līdzdalībai uz 
zinātnes atziņām balstītā ekonomik ā un sabiedr ībā”6. Arī Eiropas Parlaments atbalst īja šo 
perspektīvu7. 
Proti, Eiropas politik ā un tiesību aktos nodarbin ātība un nodarbošan ās ir atzītas par 
galvenajiem elementiem, lai nodrošin ātu vienlīdzīgas iespējas visiem, veicinot pilso ņu pilnīgu 
līdzdalību ekonomiskaj ā, kultūras un sabiedriskaj ā dzīvē un viņu potenci āla realizēšanu. Ir 
skaidrs, k ā to ietekm ētu plaši pieejami kvalitat īvi IKT produkti un pa kalpojumi. Tas veicin ās 
lielāku nodarbin ātību, labāku iekļaušanos sabiedr ībā un sniegs cilv ēkiem neatkar īgākas dzīves 
iespēju. 
Eiropas instit ūcijas vair ākos kontekstos ir min ējušas nepieciešam ību iekļaut visus Eiropas 
iedzīvotājus inform ācijas sabiedr ībā. Komisija divos e-Eiropas r īcības plānos ir uzņēmusies 
iniciatīvu izveidot pieejam āku inform ācijas sabiedr ību. Tā ieteica pie ņemt Tīmekļa 
pieejamības iniciat īvas8 pamatnost ādnes, attīstīt studiju programmu Eiropas Projekt ēšana 
visiem (DFA)  un veicin āt palīgtehnoloģiju un DFA  standartiz āciju. E - Eiropas 2005 darb ības 
plāna mēķis ir ieviest e - integr āciju visās darbības jomās. Komisija ieteica ar ī valsts 
iepirkumos ieviest IKT pieejam ības prasības. 
Atbalstot šo darbu, Telekomunik āciju padome min ēja nepieciešam ību uzlabot e - pieejam ību 
Eiropā9. Turklāt Ministru deklar ācijā10 par e - integr āciju ierosin āts veikt visas nepieciešam ās 
darbības ceļā uz atvērtu, integr ētu, uz zin ātnes atziņām balstītu, visiem pilso ņiem pieejamu 
sabiedrību. 
Bez tam Soci ālo lietu padome sav ā 2003. gada Rezol ūcijā par e - pieejam ību11 aicināja 
dalībvalstis nov ērst tehniskos, tiesiskos un citus š ķēršļus cilvēku ar invalidit āti dalībai uz 
zināšanām balstītā ekonomik ā un sabiedr ībā. 
Šajā sakarā Eiropas Parlaments sav ā 2002. gada Rezol ūcijā par tīmekļa pieejam ību12 
„vairākkārt atgādina par nepieciešam ību izvairīties no jebk āda veida atstumt ības no IS un 
aicina jo īpaši veicin ātcilvēku ar invaldit āti un vec āku cilvēku integr āciju".  Turklāt citā 
rezolūcijā minēta zīmju valodas izmantošana telekomunik ācijās Eiropā13. 
Vispārīgā nozīmē EK dibin āšanas Līguma 13. pant ā paredzēti pasākumi cīņai pret 
diskrimin āciju, kas cita starp ā saistīta ar invalidit āti. Pamatojoties uz šo pantu, Padomes 
                                                 
6 Padomes rezol ūcija par „E - pieejam ību inval īdiem”, 2002. gada 2. -3. decembris, 
http://www.socialdialogu e.net/docs/cha_key/cons ilium_2002_14892en2.pdf  
7 EP rezol ūcija par e - Eiropu 2002. gad ā: Publisko t īmekļa vietņu un to saturu pieejam ība (2002(0325)) 
8 „E - Eiropa 2002: publisko t īmekļu un to saturu pieejam ība”, KOM(2001) 529 gal īgais, 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/co m/cnc/2001/com 2001_0529en01.pdf  
9 Padomes rezol ūcija par e - Eiropas r īcības plānu 2002: Publisko t īmekļu un to saturu pieejam ība, 
OV C 86, 10.4.2002. 
10 Ministru deklar ācija par e - integr āciju, 2003. gada 11. apr īlis  
http://www.eu2003.gr/en/articles/2003/4/11/2502/  
11 Padomes rezol ūcija 14892/02. 
12 EP rezol ūcija par e - Eiropu 2002. gad ā: Publisko t īmekļa vietņu un to saturu pieejam ība (2002(0325)). 
13 EP Rezol ūcija par zīmju valodu - Rezol ūcija B4/0985/98. 
 
LV 6   LV 2000. gada 27. novembra Direkt īvai 2000/78/EK14 ir skaidrs m ērķis (1. pants) „…attiecībā uz 
nodarbinātību un profesiju (…) noteikt sist ēmu, lai apkarotu diskrimin āciju reliģijas, uzskatu, 
invaliditātes, vecuma vai seksu ālās orientācijas dēļ.” Minētajā direktīvā jo īpaši noteikts, ka 
„būtu jāparedz pien ācīgi, t.i., efekt īvi un praktiski pas ākumi, lai darba vietu piel āgotu 
invalīdiem, piem ēram, pielāgotu telpas un iekārtas…”. 
Bez tam vair ākās Eiropas direkt īvās, kas attiecas uz inform ācijas sabiedr ību, ir ietverti panti 
attiecībā uz cilvēku ar invalidit āti un vec āku cilvēku integr ēšanu. Tās ietver elektronisko 
sakaru direkt īvas, jo īpaši Pamatdirekt īvu15 un univers ālā pakalpojuma direkt īvas16, direktīvu 
par radioiek ārtām un telekomunik āciju termin āla iekārtām17, valsts iepirkuma direkt īvu18 un 
direktīvu par vienl īdzīgu nodarbin ātību19. 
Komisijas r īcības plānā20, kas public ēts 2003. gada decembr ī, turpinot Eiropas inval īdu gadu, 
kā viena no t ā četrām jomām iekļauta pieeja jaunaj ām tehnolo ģijām un to izmantošana, un taj ā 
minēti veiktie pas ākumi, lai uzlabotu pieejam ību inform ācijas sabiedr ībai, izmantojot ES 
līmenī pieejamos instrumentus. 
ES līmeņa pasākumiem ir pievienot ās vērtības nozīme, jo vair ākas dalībvalstis izstr ādā tiesību 
aktus, regulas, standartus vai pamatnost ādnes, lai nodarbotos ar šiem jaut ājumiem valsts 
līmenī. Šie pasākumi ir v ērsti uz līdzīgām, bet līdz šim atš ķirīgām e - pieejam ības prasībām 
attiecībā uz produktiem un pakalpojumiem, t ādējādi izraisot augstu risku Eiropas r ūpniecības 
nozarei, t.i., t ā ir spiesta darboties segment ēta tirgū, kā rezultātā vājinās konkurētspēja un 
efektivitāte. 
Patērētājiem, jo īpaši cilvēkiem ar invalidit āti un vecākiem cilv ēkiem, tas noz īmē vēl lielāku 
risku: segment ētā tirgū produkti ir d ārgāki, mazāk zināmi un nesader īgi, un ir sarež ģītāka 
piekļuve inform ācijai/ tās izplatīšanai pāri robežām, utt. 
ES pasākumos tiek ņemta vērā starptautisk ā pieredze, kas, piem ēram, gūta ASV un Kan ādā, 
ar ko Eiropas Komisija ir uzs ākusi dialogu, jo īpaši attiec ībā uz tiesību aktu noteikumiem 
valsts iepirkumu k ā iedarbīga izdevīguma faktora kontekst ā.  
Tā rezultātā ir noteikti pamatnosac ījumi ES l īmenī veicamaj ām iniciatīvām – šo viedokli 
publiskajās apspried ēs izteica ieinteres ēto personu vair ākums (84%).  
5. ES LĪMENĪ ĪSTENOJAMIE PAS ĀKUMI  
ES līmenī jau uzsākti vairāki pasākumi, un tie tiks veicin āti un turpin āti. 
Pieejamības prasības un standarti 
Standarti ir strat ēģisks rūpniecības un valsts sektora instruments, k ā arī galvenais faktors, kas 
veicina jaunas tirgus iesp ējas. Lai gan ražošana un standartu ieviešana notiek br īvprātīgi, tie ir 
                                                 
14 Pieejama: 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/pdf/legisln/2000_78_en.pdf  
15 Direkt īva 2002/21/EK. 
16 Direkt īva 2002/22/EK. 
17 Direkt īva 1999/5/EK. 
18 Direkt īvas 2004/17/EK un 2004/18/EK. 
19 Direkt īva 2000/78/EK. 
20 Vienl īdzīgas iespējas cilvekiem ar invalidit āti; Eiropas r īcības plāns KOM(2003) 650 gal īgais. 
 
LV 7   LV svarīgi instrumenti politikas pas ākumu ieviešanas atbalsta m. Eiropas e - pieejam ības standarti 
sekmētu pareizu iekš ējā tirgus darb ību un līdz ar to veicin ātu jaunu tirgu att īstību, 
konkurētspēju un nodarbin ātību. Tādēļ Komisija turpin ās sniegt finansi ālu atbalstu īpašiem 
pasākumiem, kurus ieteikušas Eiropas standartiz ācijas organiz ācijas (ESO) Eiropas 
standartiz ācijas rīcības plāna ietvaros, vai pilnvaros ESO21. 
Standartos noteiktaj ām pieejam ības prasībām jāatbilst rūpniecības, produktu un pakalpojumu 
izstrādātāju un sniedz ēju vajadz ībām, lai netrauc ētu jaunradei un jaunin ājumiem. Taj ā pašā 
laikā tām jāatbilst lietot āju vajadzībām, tādēļ ir būtiska nozīme lietotāju iesaistīšanai standartu 
izveidē: jāatrod līdzsvars starp r ūpniecības un valsts interes ēm. Standartiem j ānodrošina 
vienkārša ieviešana un atsauces ties ību aktos, regul ās un citos instrumentos, kas veicina 
pieejamību. Brīvi vai par samazin ātu maksu pieejami standarti at vieglotu to ieviešanu, jo īpaši 
attiecībā uz MVU ar ierobežotiem l īdzekļiem to ieg ādei un attiec ībā uz lietot ājiem to 
piekļuvei.  
Veicinot savietojam ību, jāvērš uzman ība uz to, ka patent ētās tehnolo ģijas, kurām nav 
pietiekamas un nediskrimin ējošas atļaujas ( RAND ), netiek izvirz ītas par standarta 
risinājumiem.  
Projektēšana visiem (DFA) 
DFA  metodolo ģija ir tādu produktu un pakalpojumu izstr āde, kuriem j ābūt pieejamiem p ēc 
iespējas plašākam lietot āju lokam22. DFA tagad sekm īgi darbojas, lai gan v ēl netiek plaši 
izmantota. T ādēļ ir būtiski turpin āt informēt par  DFA  un sekm ēt to Eirop ā. Šim nol ūkam 
Komisija ir izveidojusi izcil ības centru t īklu, kas paz īstams kā EDEAN23 un kuram ir vair āk 
nekā simts biedru. 
DFA ne tikai nodrošina rūpīgāku pieejam ības prasību ievērošanu, izstr ādājot produktu 
vai pakalpojumu , bet arī attīsta svarīgu ekonomiju, izvairoties no d ārgas pārstrādes vai 
tehniskām kļūmēm pēc to ieviešanas. 
Ir izveidota pamatstrukt ūra Eiropas DFA studiju programmai, kas paredz ēta inženieriem un 
projektētājiem, un dal ībvalstīs jau pied āvā vairākus eksperiment ālos kursus. Sekm ējot tās 
izmantošanu arodizgl ītībā, tiek nodrošin āta nākotnē pieejama IS24. Viens no veidiem, k ā 
profesionaliz ēt e - piejam ību, ir nodarbin āt attiecīgajās organizācijās pieejam ības darbinieku 
ar DFA  kompetenci. 
                                                 
21 Šo procesu reglament ē Direktīva 98/34. 
http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/1998/l_204/l_20419980721en00370048.pdf  
22 DFA  ir trīs galvenās stratēģijas: 1) izstr āde vairumam lietot āju bez pārveidošanas, 2) izstr āde vieglai 
pielāgošanai daž ādiem lietot ājiem (piem ēram, izmantojot regul ējamu saskarni), 3) izstr āde ar iesp ēju 
bez grūtībām, nepārtraucot lietošanu, piesl ēgties palīgierīcēm. 
23 Tīmekļa vietne EDEAN ( Eiropas projekt ēšanas visiem e - pieejam ības tīkls),  
http://www.e-accessibility.org/  
24 DFA  studiju programmas zi ņojums par IDCnet  projektu. 
 
LV 8   LV Tīmekļa pieejam ība 
Komisijas 2001. gada pazi ņojumam25 par pieejam ību publiskajiem t īmekļiem sekoja Padomes 
un Parlamenta rezol ūcijas 2002. gad ā. Tā rezultātā dalībvalstis ir ap ņēmušās padarīt to 
publiskās tīmekļa vietnes pieejamas saska ņā ar starptautiskaj ām pamatnost ādnēm26.  
Ar e - pieejam ības speci ālistu grupas pal īdzību Komisija kop ā ar dalībvalstīm pārrauga 
attīstību, tajā skaitā jaunās novērtēšanas metodes27 un proced ūras, salīdzinošo nov ērtēšanu, 
datu vākšanu un lab ākās pieredzes noteikšanu. Tīmekļa pieejam ība veicina  pieejamus, 
sabiedrības interes ēs esošus tiešsaistes pakalpojumus. Lai atvieglotu šo procesu, ir svar īgi 
veicināt autorēšanas rīku attīstību attiecībā uz pieejam ību28. 
Eiropas Normaliz ēšanas komitejas (CEN)  seminārs29 pašlaik nodarbojas ar piem ērotu 
risinājumu izpēti.  
Salīdzinošā novērtēšana un uzraudz ība 
Vairākas dalībvalstis ievieš pieejam ības salīdzinošo nov ērtēšanu un apsekošanu savos valsts 
tiesību aktos. ES l īmenī tīmekļa pieejam ības uzraudz ību ir piepras ījusi Padome un Eiropas 
Parlaments. Parlaments piepras īja arī digitālās TV subtitru un audio apraksta uzraudz ību. 
Lai varētu turpināt piemērotas Eiropas e - pieejam ības politikas att īstību, ir būtiski, lai b ūtu 
pieejami Eiropas dati, kurus var sal īdzināt visās dalībvalstīs. Komisija pamatosies uz 
notiekošajiem Eiropas uzraudz ības pasākumiem, ņemot vērā pārskatīto Lisabonas metodi. 
Komisija uztur dialogu ar statistikas iest ādēm, lai attīstītu un uzlabotu attiec īgos rādītājus, jo 
īpaši, lai iesaist ītu pieejam ības jautājumus esošajos r ādītājos. 
Pētniecība 
Pētniecība un tehnolo ģiju attīstība (PTA) ir b ūtisks elements ce ļā uz pieejamu IS. Kopš 
1991. gada gandr īz 200 PTA  projekti, kas veido aptuveni 200 miljonus EUR no EK 
līdzfinansējuma30, jau ir pal īdzējuši uzlabot pieejam ību ar labākām zināšanām par pieejam ības 
problēmām un nepieciešamajiem risin ājumiem. 
Konkrēti rezultāti demonstr ēja iespējamos risin ājumus, piem ēram, pieejami att ālās piekļuves 
mājas pakalpojumi vec ākiem cilv ēkiem (tajā skaitā signalizācijas un neatliekam ās palīdzības 
pakalpojumi). Ir att īstīti risinājumi, lai uzlabotu neredz īgu un vājredzīgu cilvēku pieeju 
digitālajai inform ācijai (teksts, grafika, 3D att ēli, kodētā mūzika, telev īzijas programmas). 
Tika demonstr ētas sistēmas cilv ēkiem ar kust ību trauc ējumiem, lai atvieglotu vi ņu 
pārvietošanos, manipul ācijas un kontroli, k ā arī pakalpojumi, lai uzlabotu v ājdzirdīgu cilvēku 
saziņas iespējas, tajā skaitā zīmju valoda un l ūpu kustību veidošana. K ā citi piem ēri minamas 
datoru vides, lai atvieglotu integr ēto apmācību bērniem ar invalidit āti vai nodarbin ātību 
                                                 
25 KOM(2001)529 gal īgais. 
26 W3C/WAI/WCAG1.0 T īmekļa satura pieejam ības pamatnost ādnes 1.0. 2. versija tiek sagatavota un t ā 
attieksies uz t īmekļa tehnoloģiju attīstību un atvieglos test ēšanas atbilst ību. 
27 Tīmekļa pieejam ības salīdzinošā novērtēšana (WAB)  kopumā. 
28 W3C/WAI/ATAG Autor ēšanas rīku pieejam ības pamatnost ādnes (ATAG).  
29 http://www.cenorm.be /cenorm/businessdomains/busines sdomains/isss/activity/ws-wac.asp  
30 Projektu piem ērus skatīt šeit: http://www.cordis.lu/ist/so/einclusion/home.html  un 
http://www.cordis.lu/ist/directorate_ f/einclusion/previous-research.htm  
 
LV 9   LV pieaugušajiem ar invalidit āti un veicin ātu politikas veidošanu (e - Eiropa, t.i. t īmekļa 
pieejamība, Projekt ēšana visiem). 
Daudzi Komisijas projektu rezult āti turpinājumā ir sīki izstrādāti produktos tirg ū, vai iegūtās 
zināšanas ir pal īdzējušas uzlabot IKT produktus  un pakalpojumus.  
Tā kā tehnoloģijas turpina strauji att īstīties, piedāvājot jaunus tehniskos risin ājumus, ir b ūtiski 
ieguldīt pētniecībā, lai iegūtu ievērojamu pieejamo potenci ālu cilvēkiem ar invalidit āti un 
vecākiem cilv ēkiem. Pašreiz ējā 7. pamatprogrammas priekšlikum ā apvienota nepieciešam ība 
turpināt un, patieš ām, paplašin āt PTA  e - pieejam ībā, lai turpin ātu Eiropas 
palīgtehnoloģiju rūpniecības31 attīstītību un padar ītu pieejam ību par ikdienas jaut ājumu 
rūpniecības nozares kop ējā plūsmā. 
6. IKT PRODUKTU UN PAKALPOJUMU E – PIEEJAM ĪBAS PALIELIN ĀŠANA EIROP Ā – TRĪS 
JAUNAS PIEEJAS  
Papildus notiekošo pas ākumu veicin āšanai Komisija sekm ēs trīs pieeju izmantošanu, kas v ēl 
nav izplat ītas Eiropā: i) pieejam ības prasības valsts iepirkumos, ii) pieejam ības sertifik ācija, 
un iii) esošo ties ību aktu lab āka pielietošana.  
Pēc 2 gadiem no š ā paziņojuma public ēšanas brīža Komisija izv ērtēs šo pasākumu rezult ātus. 
Pamatojoties uz lab āka regulējuma principu32, Komisija apmain īsies ar viedok ļiem ar 
dalībvalstīm, un, ņemot vērā pilnu ietekmes izv ērtējumu, var ēs apsvērt iespēju veikt papildus 
pasākumus, tostarp nepieciešam ības gadījumā tiesību aktus. 
1. Valsts iepirkumi 
Kopējais valsts iepirkumu apjoms Eirop ā ir aptuveni 16% no ie kšzemes kopprodukta. Valsts 
iestādes visos l īmeņos pieprasa, lai preces un pakalpojumi, ko t ās iegādājas, būtu pieejamas. 
Proti, Eiropas valsts iepirkuma direkt īvās ir īpaši minēta iespēja iekļaut DFA un pieejam ības 
prasības konkursa nosac ījumos (tehnisk ās specifik ācijas).  
Tas nozīmē skaidru ap ņemšanos atbalst īt integrācijas politiku, kas padara produktus un 
pakalpojumus pieejam ākus lietot ājiem, iedz īvotājiem un darbiniekiem . Tas mudina 
rūpniecības uzņēmumus iek ļaut pieejam ību kā ražojumos iestr ādātu pazīmi un veido liel āku 
tirgu pieejamiem IKT. Š āda ietekme ir nov ērota ASV33, kur ar ties ību aktiem nodrošina 
pieejamības prasību iekļaušanu feder ālajos iepirkumos. 
Tiešsaistē notikušaj ā apspried ē vairāk nekā 90% respondentu atbalst īja valsts a ģentūru 
principu par pieejam ības prasību visiem ražojumiem un pakalpojumiem, ko t ās iepērk. Dažas 
dalībvalstis jau ir iek ļāvušas pieejam ības prasības valsts iepirkumos. Vienotas pieejam ības 
prasības ES līmenī var samazin āt tirgus fragment āciju un sekm ēt savietojam ību. 
Pieejamības prasībās valsts iepirkumiem Eirop ā ir ļoti nepieciešama konsekvence. Šim 
nolūkam Komisija gatavo pil nvaru Eiropas standartiz ācijas organiz ācijām Eiropas 
pieejamības prasību sagatavošanai IKT jomas ražojumu un pakalpojumu valsts iepirkumiem. 
                                                 
31 Pieeja pal īgtehnoloģijām ES, DG EMPL zi ņojums, CE-V/5-03-003-EN-C. 
32 Eiropas Komisija „Balt ā grāmata par vad ību” KOM(2001) 428 gal īgais. 
33 Rehabilit ācijas akta 508. pants, kurš groz īts ar 1998. gada Darbasp ēka investīciju aktu. 
 
LV 10   LV Pilnvara pašreiz ir iesniegta dal ībvalstīm apspriešanai. Paredz ēts, ka tā tiks izsniegta Eiropas 
standartiz ācijas organiz ācijām līdz 2005. gada beig ām. 
Komisija veicin ās šī jautājuma apspriedi ar dal ībvalstīm e – pieejam ības ekspertu grupas34 
ietvaros. T ā turpinās krāt Eiropas pieredzi un veicin āt starptautisku dialogu, jo īpaši ar ASV ar 
Transatlantisko ekonomisko partnerattiec ību (TEP) pal īdzību, saska ņojot e - pieejam ības 
prasības valsts iepirkumiem.  
2. Sertific ēšana 
Pērkot IKT produktus, ne vienm ēr ir skaidrs, k ādām prasībām tie atbilst. Jo īpaši būtiski tas ir, 
iegādājoties pieejamus IKT. Daži  standarti, kas nosaka, k ā padarīt produktus un pakalpojumus 
pieejamus, jau past āv vai arī tiek izstr ādāti. Tomēr patlaban nav t ādu uzticamu veidu, k ā 
izvērtēt produktu atbilst ību šiem pieejam ības standartiem. Piem ērotas sertifik ācijas shēmas 
produktu pieejam ībai, organiz ācijas procesi un profesion āļi (pamatojoties uz Eiropas 
pamatmar ķējumu35 un Eiropas standartiem) sniegtu nor ādījumus pat ērētājiem un klientiem, 
kuri vēlas pieejamus produktus un pakalpojumus, un ražot āji un pakalpojumu sniedz ēji varētu 
gūt pienācīgu atzinību par saviem centieniem. Tie pal īdzētu arī uzraudz īt atbilstību 
noteikumiem, kas pieprasa pieejam ību.  
Padome sav ā 2003. gada janv āra rezolūcijā aicināja piešķirt „E - pieejam ības marķējumu” 
precēm un pakalpojumiem. 2002. gada Ministru Rezol ūcijā par e - integr āciju minēts, ka „lai 
izvairītos no tirgus fragment ācijas, var ētu apsvērt Eiropas t īmekļa pieejam ības etiķetes 
ieviešanu, kas apliecin ātu atbilstību W3C WAI36 pamatnost ādnēm”. 
Komisija kop ā ar galvenaj ām ieinteres ētajām pusēm izpētīs pieejamu produktu un 
pakalpojumu sertifik ācijas shēmu ieviešanas un izpildes iesp ējas, tajā skaitā kritēriju 
testēšanas defin īciju un izv ērtēšanas metodes. Tiks izp ētīta arī iespēja ieviest trešo personu 
sertificēšanas pašdeklar āciju un sal īdzināta dažādu iespēju efektivit āte37. Komisija uzs āks šā 
jautājuma izpēti 2005. gada p ēdējā ceturksnī38. 
3. Pašreiz sp ēkā esošo ties ību aktu lab āka izmantošana 
                                                 
34 E - pieejam ības ekspertu grupa koordin ē dalībvalstu lietprat ējus, kas atbalsta eEiropas e - Eiropas 
rīcības plāna ieviešanu. 
35 http://www.cenorm.be/conf_asse ss/keymark/keymarktext.htm  
36 Glob ālā tīmekļa konsorcija (W3C) tīmekļa pieejam ības iniciat īva (WAI).  
37 Tiešsaist ē notikušās pārrunas liecin āja par lielu atbalstu (vair āk nekā 72%) e - pieejamu IKT produktu 
un pakalpojumu sertifik ācijai un mar ķēšanai, ar iev ērojamām atšķirībām starp m ērķgrupām - tikai 
61,4% e - pieejam ības produktu & pakalpojumu ražot āju, piegādātāju vai pārdevēju atbalsts). Bez tam, 
produktu sertifik ācijas un mar ķēšanas atbalst ītāju vidū grupas „Privātpersonas ar invalidit āti” un 
„Valsts a ģentūras" izteikti atbalst īja obligātās shēmas, bet „e - pieejam ības produktu & pakalpojumu 
ražotāji, piegādātāji vai pārdevēji” atbalstīja brīvprātības principu, un p ārējo grupu uzskati dal ījās. 
38 Skat īt nodaļu Kopsavilkums un secin ājumi. 
 
LV 11   LV Vairākās direktīvās ietverti noteikumi, kurus var izmantot e - pieejam ības īstenošanai 
(piemēram, direkt īva par vienl īdzīgu attieksmi pret nodarbin ātību39, direktīva par radio un 
telekomunik āciju termin āliekārtām un valsts iepirkumu direkt īvas). Svar īga ir sadarb ība ar 
dalībvalstīm, lai attīstītu praktisku veidu šo direkt īvu izmantošanai attiec ībā uz e - pieejam ību. 
Jo īpaši ieviešot Integr ēto komunik āciju grupas (INCOM)40 ieteikumus, var ētu atrisināt dažas 
pastāvošas Eiropas probl ēmas, piem ēram, nodrošin āt cilvēkiem ar invalidit āti pieeju 
neatliekam ās palīdzības pakalpojumiem, izmantojot vienotu Eiropas numuru 112, nodrošin āt 
saskaņotas frekvences Eirop ā bezvadu pal īgrisinājumiem, nodrošin āt realā laika teksta un 
zīmju sakarus dal ībvalstīs un atvieglot valsts iest ādēm pieejamu pre ču pirkšanu. J ārisina 
iespējāmās grūtības, kas var rasties, ieviešot patlaban sp ēkā esošo likumdošanu praks ē. 
Komisija sav ā audiovizu ālās politikas dialog ā sekmēs kopējus vai savietojamus risin ājumus 
šajā jomā, piemēram, uzlabotu pieeju digit ālajām TV programm ām. Šādi kopējie risinājumi 
ļaus izmantot apjomrad ītus ietaup ījumus. 
Sīki jāizpēta pašreiz sp ēkā esošo ties ību aktu „e - pieejam ības potenci āls”. Komisija 
2005. gad ā uzsāks pētījumu41, lai noteiktu lab āko praksi un izvei dotu dialogu ar dal ībvalstīm 
un galvenaj ām ieinteres ētajām person ām ar attiec īgo grupu pal īdzību, kuras ir atbild īgas par 
direktīvu ieviešanu.  
7. SECINĀJUMI UN KOPSAVILKUMS  
Šis paziņojums un tiešsaistes notikušo p ārrunu rezult āti parāda un apstiprina Eiropas 
Komisijas ap ņemšanos risin āt e - pieejam ības jautājumus un atrast risin ājumus, kuri i) 
informē dalībvalstis par neatliekamu vajadz ību strādāt kopā, lai nodrošin ātu konsekventu 
pieeju e - pieejam ībai; ii) veicina r ūpniecību attīstīt pieejamus risin ājumus IKT produktiem un 
pakalpojumiem; iii) lietot ājiem ar īpašām vajadzībām demonstr ē aktīvu apņemšanos uzlabot 
pieejamību inform ācijas sabiedr ībā. 
Divu nākamo gadu laik ā (2005. – 2007. gad ā) Komisija turpin ās veicināt izpratni, ieteikto 
instrumentu izmantošanu, apkopot pier ādījumus un turpin āt ieinteres ēto personu 
konsultēšanu, lai pie ņemtu inform ētus lēmumus e - pieejam ības jomā. 
Šim nolūkam Komisija pl āno uzsākt pētījumu 2005. gada p ēdējā ceturksn ī par "Panākumu 
mērīšanu e - pieejam ībai Eirop ā", lai noteiktu un izv ērtētu politikas iesp ējas, kuru m ērķis ir 
uzlabot e - pieejam ību Eiropā. Pētījuma sākotnējie rezultāti būs pieejami 2007. gada s ākumā.  
Kopsavilkums par situ āciju e - pieejam ībā būs pieejams p ēc diviem gadiem no š ā paziņojuma 
publicēšanas brīža. Tajā būs ietverta šeit ieteikto pieeju rezult ātu izvērtēšana saska ņā ar 
labāku regulējumu,42 un attiecībā uz pilnu ietekmes nov ērtējumu Komisija var apsv ērt papildu 
pasākumus, tostarp nepieciešam ības gadījumā tiesību aktus. Šis e - pieejam ības darbs sekm ēs 
jau paziņoto 2008. gada Eiropas e - integr ācijas iniciat īvu43. 
                                                 
39 Padomes 2000. gada 27. novembra Direkt īva 2000/78/EK aizliedz inval īdu diskrimin āciju inter alia 
darbā un ietver sapr ātīgas darba vietas nodrošin āšanu, ieskaitot IKT. 
40 Tā tika izveidota 2003. gad ā un to veido dal ībvalstu pārstāvji, sakaru uz ņēmumi, lietot āju organiz ācijas 
un standartiz ācijas iestādes. 
41 Skat. noda ļā “Secinājumi un kopsavilkums” 
42 Eiropas Komisija „Balt ā grāmata par vad ību” KOM(2001) 428 gal īgais. 
43 KOM(2005)229 “i2010 – Eiropas inform ācijas sabiedr ība izaugsmei un nodarbin ātībai”.