EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.3.2012. 
SWD(2012) 23 final 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulaipar v ērtspapīru norēķinu 
uzlabošanu Eiropas Savien ībā, centrālajiem vērtspapīru depozit ārijiem (CVD) un 
grozījumiem Direkt īvā 98/26/EK 
{COM(2012) 73 final} 
{SWD(2012) 22 final} 
  
 
LV 1   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai 
par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savien ībā, centrālajiem vērtspapīru 
depozitārijiem (CVD) un groz ījumiem Direkt īvā 98/26/EK 
Ievads 
Ikvienam v ērtspapīru tirdzniec ības darījumam, kas tiek veikts gan birž ā, gan ārpus biržas, 
seko pēctirdzniec ības procesi, un tad tiek veikts nor ēķins par šo dar ījumu, kas noz īmē 
vērtspapīru piegādi pret skaidro naudu. Šos procesus parasti veic t ā sauktās "pēctirdzniec ības 
infrastrukt ūras", tostarp centr ālie darījumu partneri attiec ībā uz tīrvērti un centr ālie 
vērtspapīru depozit āriji (CVD) attiec ībā uz norēķiniem .  
CVD ir noz īmīgas pēctirdzniec ības procesu iest ādes, jo tie nodrošina v ērtspapīru uzskaiti, 
glabāšanu un nor ēķinus par tiem, izmantojot t ā saukto v ērtspapīru norēķinu sistēmu. CVD ir 
svarīga nozīme arī nodrošin ājuma tirgū, jo īpaši monet ārās politikas vajadz ībām – gandr īz visi 
nodrošinājumi, kuri ir piem ēroti monet ārās politikas oper ācijām ES teritorij ā, jo īpaši 
eurozonā, iziet caur v ērtspapīru norēķinu sistēmām. Izmantojot v ērtspapīru norēķinu sistēmas 
ES, 2010. gad ā tika veikti nor ēķini par dar ījumiem apm ēram EUR 920 triljonu v ērtībā, un 
2010. gada beig ās tajās turēto vērtspapīru apjoms bija gandr īz EUR 39 triljoni.  
Tāpēc CVD ir sistēmiski noz īmīgi tiem tirgiem, kuros tie darbojas, un k ļūst savstarp ēji arvien 
saistītāki; pieaugot p ārrobežu dar ījumiem Eirop ā; vērtspapīru pārrobežu tirdzniec ība veido 
apmēram vienu trešda ļu no visiem v ērtspapīru darījumiem Eiropas tirg ū. CVD un 
pēctirdzniec ības procesi kopum ā kļūs savstarp ēji vēl ciešāk saistīti, kad Eurosist ēma uzsāks 
projektu Target2 Securities (T2S) , kura mērķis ir nodrošin āt kopēju platformu v ērtspapīru 
norēķiniem Eirop ā (T2S plānots sākt 2015. gad ā). 
CVD pakalpojumu tirgus Eiropas Savien ībā ir ļoti sadrumstalots – past āv vairāk nekā 
30 CVD un divi SCVD (Starptautiskie CV D "Clearstream Banking Luxembourg" un 
"Euroclear Bank"). Sal īdzinājumam – visu ASV v ērtspapīru tirgu apkalpo tikai divi CVD – 
"DTC" un "FedWire".  
Politiskais mand āts un apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām 
Eiropas Komisijas dienesti kopš vair āk nekā 10 gadiem str ādā ar jautājumiem saist ībā ar 
pēctirdzniec ības procesiem. Šo  darbu apstiprin āja ar Eiropas Parlamenta 2003. gada 
rezolūciju par apspried ēm ar Komisiju par kl īringu un nor ēķiniem un galvenajos vilcienos 
aprakstīja Komisijas 2004. gada pazi ņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par kl īringu un 
norēķiniem ES.  
Nesenāk politiskais atbalsts ticis pausts ar š ādiem pasākumiem: 
 
LV 2   LV • 2010. gada 8. j ūnija kopīgā vēstule, kur ā kanclere Merkele un prezidents Sarkoz ī aicināja 
priekšsēdētāju Barrozu apsv ērt iespēju saskaņot norēķinu periodu Eirop ā; 
• 2008. gada 2. decembra ECOFIN  Padomes s ēdē tika uzsv ērta vajadz ība stiprin āt 
vērtspapīru norēķinu sistēmu drošību un stabilit āti un pieņemta vienošan ās, ka, lai nov ērstu 
juridiskos š ķēršļus saistībā ar pēctirdzniec ības procesiem, tostarp š ķēršļus piekļuvei CVD, 
ir nepieciešami ES ties ību akti. 
Par nepieciešam ību pēc atbilstīgiem standartiem CVD ir pan ākta arī starptautiska vienošan ās:  
• jau 2001. gad ā pasaules banku un v ērtspapīru regulatori (CPSS-IOSCO ) pieņēma 
ieteikumus nor ēķinu sistēmām. 2009. gad ā tos piel āgoja Eiropas Regulatori (ECBS-
EVRK); 
• 2010. gada oktobr ī Finanšu stabilit ātes padome atk ārtoti uzsv ēra aicinājumu atjaunin āt 
standartus stabil ākām tirgus pamata infrastrukt ūrām, tostarp CVD, un l ūdza pārskatīt un 
pilnveidot esošos standartus.  
Komisijas dienesti ir veikuši plašas konsult ācijas ar ieinteres ētajām pusēm, tostarp 
regulatoriem, CVD un CVD dal ībniekiem. Sabiedrisk ā apspriešana not ika no 2011. gada 
13. janvāra līdz 1. martam, un tika sa ņemta 101 atbilde. 
Pārskats par b ūtiskajiem jaut ājumiem 
Lai gan vienas valsts ietvaros p ēctirdzniec ības sistēmas kopum ā darbojas droši un efekt īvi, to 
pārrobežu  kombinēšanas iesp ēja un sazi ņa ir mazāk droša, kas noz īmē, ka ieguld ītājiem rodas 
lielākas izmaksas un risks, veicot p ārrobežu ieguld ījumu. Piem ēram, pārrobežu nor ēķinu 
izmaksas ir l īdz pat četrām reizēm lielākas nekā izmaksas iekšzemes nor ēķiniem. 
Ietekmes nov ērtējuma ziņojums piev ēršas trim galvenajiem jaut ājumiem: liel āki riski un 
lielākas izmaksas  par pārrobežu nor ēķiniem un nevienlīdzīgi konkurences apst ākļus CVD 
pakalpojumu konkurenc ē. Turpmāk sniegts šo situ āciju veicinošo faktoru īss apraksts. 
Atšķirīgas tirgus prakses attiec ībā uz norēķinu organiz āciju 
a) Atšķirīgas norēķinu discipl īnas prakses 
Prakses atš ķiras ar to, vai un k ā dažādos ES tirgos izmanto atš ķirīgus norēķinu discipl īnas 
pasākumus, piem ēram, savlaic īgu norēķinu veicin āšana, neveikto nor ēķinu uzraudz ība, 
stimuli savlaic īgai norēķinu veikšanai, soda naudas un pien ākums veikt iepirkumu. T ā 
rezultātā palielinās neveikto nor ēķinu skaits p ārrobežu dar ījumiem, un tiek atbalst īta 
regulējuma arbitr āža (jo īpaši konkurences apst ākļos pēc projekta T2S īstenošanas). 
Atšķiras arī neveikto nor ēķinu defin īcijas, tādējādi ietekm ējot tirgus dal ībnieku, CVD vai 
regulatora iesp ējas identific ēt riska jomas, noteikt to mazinošus pas ākumus un attiec īgi 
rīkoties, jo īpaši pārrobežu vid ē. 
Ir veiktas nozares iniciat īvas, lai saska ņotu dažas no š īm tirgus praks ēm, bet progress ir bijis 
salīdzinoši lēns. ECBS-EVRK ieteikumos ar ī paredzēti noteikti nor ēķinu discipl īnas principi, 
tomēr lielākajai daļai pasākumu nav īstenošanas pl āna. 
b) Atšķirīgi norēķina periodi 
 
LV 3   LV Vairums v ērtspapīru darījumu norēķinu notiek nevis t ūlīt, bet parasti vair āku dienu laik ā pēc 
tirdzniecības dienas; vairum ā gadījumu Eirop ā norēķins tiek veikts "T+3" vai "T+2" period ā, 
tas ir, attiec īgi trīs vai divu dienu laik ā pēc tirdzniec ības dienas. Atš ķirīgi norēķinu periodi 
rada vair ākas probl ēmas saist ībā ar pārrobežu dar ījumiem: a) papildu darb ības risku , 
b) lielākas finans ējuma izmaksas , piemēram, ieguld ītājiem, kas p ērk vērtspapīrus "T+2" tirg ū 
un pārdod tos "T+3" tirg ū, un c) uzņēmuma darb ības trauc ējumus , radot neskaidr ības par to, 
kuriem ieguld ītājiem ir ties ības uz dividend ēm. Ilgāki norēķinu periodi rada nenoteikt ību un 
palielina dar ījumu partnera risku ieguld ītājiem. 
Nozari p ārstāvošā Norēķinu ciklu saska ņošanas darba grupa tika izveidota 2009. gad ā 
Komisijas dienestu aizbildn ībā, lai izvērtētu vajadz ību pēc saskaņošanas un noteiktu lab āko 
risinājumu. Grupa ieteica saska ņojot izvēlēties "T+2" risin ājumu. 
Atšķirīgi noteikumi, kas attiecas uz CVD 
CVD Eiropas Savien ībā tiek regul ēti atsevišķu valstu l īmenī, un dalībvalstis šaj ā sakarā ir 
pieņēmušas atš ķirīgus risinājumus. Piem ēram, dažas valstis neat ļauj saviem CVD veikt banku 
darbības, savuk ārt citās valstīs CVD dr īkst sniegt banku pakalpojumus, var rada papildu risku 
CVD darb ībām. 
ECBS-EVRK ieteikumos uzraudz ītājiem ir sniegtas pamatnost ādnes CVD droš ības, 
stabilitātes un efektivit ātes novērtēšanai, tom ēr šīs pamatnost ādnes ir visp ārīga rakstura un 
nav saistošas. 
Atšķirīgi noteikumi un š ķēršļi piekļuvei, kā aprakstīts turpmāk, ir iemesls ES p ēctirdzniec ības 
tirgus sadrumstalot ībai. Šīs sadrumstalot ības rezult ātā pārrobežu nor ēķini par dar ījumiem tiek 
veikti, pamatojoties uz sarež ģītām vērstpapīru turēšanas ķēdēm, un tas mazina š ādu darījumu 
drošību un efektivitāti. Efektivit ātes trūkums noz īmē pārrobežu nor ēķinu augstākas izmaksas 
salīdzinājumā ar iekšzemes nor ēķinu izmaks ām, kā arī lielākas darbības un finans ēšanas 
izmaksas ieguld ītājiem, kuri nevar izvietot akt īvus vienā likviditātes "portfel ī". 
Atšķirīgi noteikumi un š ķēršļi piekļuvei veicina ar ī virtuālo monopolu rašanos, ko izmanto 
iekšzemes CVD, vismaz attiec ībā uz noteiktiem pakalpojumiem un v ērtspapīriem, piem ēram, 
notāra pakalpojumiem attiec ībā uz akcijām. 
Šķēršļi piekļuvei CVD 
a) Emitentu piek ļuve CVD 
Emitenta br īvība izvēlēties CVD daudz ās dalībvalstīs joprojām ir ierobežota, jo īpaši attiec ībā 
uz akcijām. Šie ierobežojumi rada konkurences tr ūkumu  starp CVD un ES tirgus 
sadrumstalot ību ar visām iepriekš min ētajām sekām. 
b) CVD savstarp ējā piekļuve un piek ļuve starp CVD un cit ām tirgus infrastrukt ūrām 
Arvien izteikt ākos pārrobežu vides apst ākļos CVD un p ārējām tirgus infrastrukt ūrām 
(piemēram, tirdzniec ības vietām un centr ālajiem dar ījuma partneriem) ir nepieciešama 
savstarpēja piekļuve, lai sp ētu konkur ēt uz vienl īdzīgu konkurences nosac ījumu pamata. Š īs 
tiesības nav garant ētas ar ES vai atseviš ķu valstu ties ību aktiem. 
 
LV 4   LV 2006. gad ā Eiropas CVD asoci ācijas, biržas un centr ālie darījuma partneri parakst īja ētikas 
kodeksu, kas nosaka dažus visp ārīgus principus šaj ā sakarā, taču uz brīvprātības pamata un 
tikai attiec ībā uz akcijām. 
ES tiesības rīkoties  
Uzskatāms, ka ES r īcība atbilst subsidiarit ātes principam š ādu iemeslu d ēļ: 
• Iepriekšmin ētās problēmas galvenok ārt attiecas uz p ārrobežu jaut ājumiem. Attiec īgi tādu 
korektīvu pasākumu efektivit āte, ko neatkar īgi un nekoordin ēti īstenos atseviš ķas 
dalībvalstis, b ūs ļoti zema p ārrobežu kontekst ā; 
• CVD sist ēmiskais raksturs un to arvien pieaugoš ās savstarp ējās saiknes Eirop ā rada 
nepieciešam ību koordin ēt rīcību; 
• dažus identific ēto problēmu aspektus aptver esošais acquis communautaire , t. i., finanšu 
nodrošinājuma līgumu direkt īva, norēķinu galīguma direkt īva, finanšu instrumentu tirgus 
direktīva, kapit āla prasību direkt īva. Ikviens jauns priekšlikums prec īzi jāsasaista ar 
minētajiem ES pas ākumiem. Vislab āk to var pan ākt kopīgiem spēkiem. 
Mērķi 
Ietekmes nov ērtējuma mērķis ir izskat īt iespēju rast risin ājumus ES l īmenī, lai nov ērstu 
iepriekš min ētās problēmas. Strat ēģiskie mērķi ir palielin āt drošību, efektivit āti un rad īt 
līdzvērtīgus konkurences nosac ījumus CVD p ārrobežu pakalpojumiem. Zi ņojumā definēti arī 
konkrēti darbības mērķi: 
(1) pilnveidot nor ēķinu sistēmu – 1.1.) uzlabojot p ārrobežu nor ēķinu discipl īnu un 
1.2.) saska ņojot norēķinu periodus; 
(2) ieviest vienotus noteikumus,  kas attiektos uz CVD vis ā Eiropā, – saska ņojot 
2.1) licenc ēšanas sist ēmu, 2.2) konsultat īvas uzraudz ības un organizatoriskos 
noteikumus un 2.3.) at ļauju izsniegšanas un uzraudz ības režīmus attiec ībā uz CVD; 
(3) likvidēt šķēršļus piekļuvei CVD/no CVD – tas atti ecas gan uz 3.1.) savstarp ējo 
piekļuvi starp emitentiem, gan 3.2.) un savstarp ējo piekļuvi starp pašiem CVD un 
starp CVD un cit ām tirgus infrastrukt ūrām.  
Politikas risin ājums (-i) un instruments(-i) 
Ietekmes nov ērtējumā izklāstīti un analiz ēti vairāki politikas risin ājumi attiec ībā uz katru 
darbības mērķi un sniegts to sal īdzinājums ar past āvošo situāciju. 
1.1.) Attiec ībā uz pārrobežu nor ēķinu discipl īnu ir apsv ērti šādi risinājumi: pan ākt, lai nozare 
uzņemas papildu saist ības, ieviešot kop īgus norēķinu principus, kas paredz izmantot 
standartiz ētas norēķinu disciplin ārās procedūras, vai ar ī ieviest pas ākumus, kas attiektos uz 
visu tirdzniec ības/pēctirdzniec ības ķēdi. Tika lemts par labu risin ājumam ieviest ES m ērogā 
saistošus kop īgus principus, pamatojoties uz to, ka š āds risinājums veicina standartiz āciju un 
drošību, vienlaikus pie ļaujot jaunin ājumus un elast ību mainīgajā tirgus vid ē. Tas ir risin ājums, 
kuru atbalst īja arī Norēķinu ciklu saska ņošanas darba grupa. 
 
LV 5   LV 1.2) Attiec ībā uz norēķinu periodiem tika apsv ērti risinājumi "T+1", "T+2" un "T+3". Saska ņā 
ar Norēķinu ciklu saska ņošanas darba grupas secin ājumu "T+2" risin ājums šķiet esam 
vispiemērotākais, jo tas samazina dar ījumu partnera risku un nodrošin ājuma pras ības un 
veicina automatiz āciju. Šīs priekšroc ības ir ilgtermi ņa rakstura, savuk ārt īstenošanas izmaksas 
ir vienreiz ēja rakstura un tikai nedaudz p ārsniedz "T+3" risin ājuma saska ņošanas izmaksas.  
2.1) Attiec ībā uz licenc ēšanas sist ēmu ziņojumā salīdzināts risinājums par CVD pakalpojumu 
savstarpēja atzīšanu visā ES un ES licences (un "pielaides") risin ājums. ES licences (un 
"pielaides") risin ājums ir atz īts par vislab āko veidu, k ā nodrošin āt vienlīdzīgus konkurences 
apstākļus un konkurenci starp CVD. Tas ir saska ņā ar respondentu vair ākuma viedokli 
sabiedriskaj ā apspriešan ā, lai arī atšķiras viedok ļi par licences darb ības jomu, jo īpaši par to, 
vai šādai licencei vajadz ētu attiekties ar ī uz banku pakalpojumiem, ja CVD uz ņemas 
pamatrisku.  
Attiecībā uz šādiem banku pakalpojumiem zi ņojumā salīdzināts integrēts modelis, saska ņā ar 
kuru CVD sniedz noteiktus banku pa kalpojumus, uz ko attiecas stingr ākas prasības nekā 
saskaņā ar Kapit āla prasību direktīvu (piemēram, kred ītpozīciju pilnīga nodrošin āšana), un 
nošķiršanas modelis, saska ņā ar kuru š ādus banku pakalpojumus sniedz atseviš ķa 
kredītiestāde, nenosakot darb ības jomas ierobežojumus, bet attiec ībā uz šiem pakalpojumiem 
ievērojot tādas pašas konsultat īvas uzraudz ības prasības. Tika izraudz īts nošķiršanas modelis, 
pamatojoties uz to, ka tas samazina risku p ārņemšanu no banku darb ībām uz citām CVD 
darbībām un tādējādi nodrošina to, ka CVD ir zems riska profils, kas vair āk piemērots šādām 
sistēmiski svar īgām infrastrukt ūrām. Šī būtiskā priekšroc ība, šķiet, pilnībā atsver šā pasākuma 
īstenošanas izmaksas, kas ir galvenok ārt juridisk ās/tulkošanas izmaksas saist ībā ar atseviš ķas 
juridiskās personas izveidošanu un sp ēkā esošo līgumu pārskatīšanu. 
2.2) Attiec ībā uz konsultat īvas uzraudz ības noteikumiem zi ņojumā apsvērti divi 
pamatrisin ājumi šādu noteikumu ieviešanai: iestr ādājot kopīgus principus ES ties ību aktos, ar 
tehniskiem standartiem, kurus s īki izstrādā EVTI sadarb ībā ar ESBC, vai paredzot s īki 
izstrādātus kopīgus noteikumus ties ību aktos. Saska ņā ar ieinteres ēto personu viedok ļiem tika 
izraudzīts pirmais risin ājums, jo tas ļauj: a) elast īgi pielāgot sīki izstrādātus pasākumus tirgus 
apstākļiem, b) lab āk saskaņot ar starptautiskajiem standartiem un c) iesaist īt ESBC š ādu 
pasākumu ieviešan ā – tas ir svar īgi, pārvaldot administrat īvo slogu, ar ko saskaras CVD, jo to 
pārvaldītās norēķinu sistēmas uzrauga centr ālās bankas. 
2.3) Attiec ībā uz CVD at ļauju piešķiršanas un uzraudz ības sistēmu ziņojumā apskatīti vairāki 
risinājumi: atļauju piešķiršana/CVD uzraudz ība valsts l īmenī, vajadzības gadījumā iesaistot 
citu dalībvalstu iest ādes, atļauju piešķiršana/CVD uzraudz ība valsts l īmenī, iesaistot EVTI, un 
abu šo risin ājumu kombin ācija vai at ļauju pieš ķiršana/uzraudz ība, ko veic EVTI. Tika 
izraudzīts risinājums, kas paredz at ļauju pieš ķiršanu/uzraudz ību, iesaistot citu dal ībvalstu 
iestādes un EVTI, jo tas ļautu iestādēm tieši un elast īgi iesaistīties atļauju izsniegšan ā un 
uzraudzībā pār CVD, kas veic p ārrobežu darb ības, neradot nevajadz īgu administrat īvo slogu 
mazākajiem CVD un vienlaikus  nodrošinot noteiktu š īs sadarbības standartiz āciju attiec ībā uz 
lielākajiem CVD.  
3.1) Paredzot emitentiem ties ības emitēt vērtspapīrus to izraudz ītajā CVD, tiek veicin āta ar 
ES licenci nodrošin ātā tirgus atv ēršana. To v ēl vairāk veicina pien ākums, ka biržas sarakst ā 
iekļautie vērtspapīri tiek iegr āmatoti dematerializ ētā veidā, kas palielin ātu arī norēķinu 
efektivitāti un veicin ātu norēķinu periodu sa īsināšanu, jo dematerializ ētus vērtspapīrus ir 
daudz viegl āk piegādāt nekā vērtspapīrus papīra formā. Ietekmi uz tiem dažiem tirgiem, kas 
 
LV 6   LV joprojām izmanto pap īra vērtspapīrus, varētu mazināt, nosakot t ādu īstenošanas termi ņu, kas 
dos šiem tirgiem laiku piel āgoties. 
3.2) Savstarp ējās piekļuves tiesības CVD starp ā un starp CVD un cit ām tirgus infrastrukt ūrām 
ir svarīgi papildin āt ar ES licenci. 
Daudzi no šiem politikas risin ājumiem ir savstarp ēji saistīti. Kombin ētie rezultāti varētu būt 
šādi: 
• īstermiņā – lielāka konkurence starp CVD un sagaid āmi ieguvumi p ārrobežu pakalpojumu 
kvalitātes un izmaksu zi ņā. Tas var ētu sniegt t ūlītēju labumu emitentiem, tom ēr CVD 
maksu piel āgošana noz īmēs zemākas izmaksas ieguld ītājiem tikai tad, ja konkurences 
rezultātā īstermiņā netiks pan ākta lielāka sadrumstalot ība; 
• vidējā termiņā un ilgtermi ņā – lielāka tirgus konsolid ācija un maz āka sadrumstalot ība 
(īsākas vērtspapīru pārrobežu tur ēšanas ķēdes), kā rezultātā samazin ās ar pārrobežu 
norēķiniem saist ītais risks un izmaksas. T ādējādi ieguld ītāji varētu gūt labumu no 
zemākām izmaks ām visā pēctirdzniec ības ķēdē. 
• Kopumā ierosinātie politikas pas ākumi var ētu palielin āt emitentu iesp ējas piesaist īt 
kapitālu un ieguld ītāju iespējas izvietot savus l īdzekļus drošāk un rentabl āk; tas noz īmētu 
plaša mēroga ieguvumus ekonomikai. 
Aprēķināt šos ieguvumus nav vienk ārši. Komisijas dienestu darba dokumenta projekt ā par 
2006. gada p ēctirdzniec ības procesiem sniegti daži apr ēķini par izmaksu atš ķirībām starp 
pārrobežu un iekšzemes dar ījumiem un starp Eiropas un ASV dar ījumiem (dati ieg ūti no 
tobrīd pieejamajiem p ētījumiem, galvenok ārt par 2001.–2004. gadu): 
• kopējās ar pēctirdzniec ības procesiem saist ītās papildu izmaksas ieguld ītājiem ir no 2 l īdz 
5 miljardiem euro;  
• tirgus konsolid ācijas rezult ātā varētu sasniegt izmaksu samazin ājumu vēl aptuveni 
700 miljonu euro apm ērā. 
Šie skaitļi sniedz priekšstatu par lielumiem, bet, iesp ējams, liek p ārāk augstu nov ērtēt 
priekšrocības, ko patlaban var sniegt ties ību akti, jo starp ība starp p ārrobežu un iekšzemes 
izmaksām ir samazin ājusies un paredzams, ka T2S projekta īstenošanas rezult ātā turpinās 
samazināties gan iekšzemes, gan p ārrobežu izmaksas.  
Ņemot vērā izraudzītos risinājumus un nepieciešam ību nodrošin āt, ka tiesiskais regul ējums 
tiek vienādi piemērots visā ES, regula ir uzskat āma par vispiem ērotāko instrumentu v ēlamo 
mērķu sasniegšanai. 
Uzraudzība un nov ērtēšana 
Ņemot vērā tirgus past āvīgās izmaiņas, visu politikas risin ājumu ex post  novērtējums ir 
Komisijas galven ā prioritāte. Novērtējumā jo īpaši tiks p ārbaudīts, vai pas ākumi joproj ām ir 
efektīvi un lietder īgi, lai sasniegtu iepriekš izkl āstītos mērķus. Ziņojumā ierosināts ieviest 
uzraudzības un nov ērtēšanas sist ēmu, kas apvieno EVTI veiktu regul āru uzraudz ību, nozares 
apskatus un ārējus pētījumus. Zi ņojumā arī ierosināts veikt uzraudz ību citās jomās, kurās ir 
 
LV 7   LV identificētas problēmas, piem ēram, norēķinu internaliz ācija ārpus izraudz ītām un pazi ņotām 
vērtspapīru norēķinu sistēmām, tomēr ES rīcība šajā jomā pašlaik netiek ierosin āta.