EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
(2009. 
gada 23. 
aprīlis)
ar konstatēju miem, 
kas ir neatņemama daļa no Lēmu ma 
par septītā, astotā u n 
devītā Eiropas Attīstības 
fonda 2007.  
finanšu 
gada budžeta 
izpildes apstiprināšanu
EIROPAS PARLAME NTS,
—ņemot vērā K omisijas ziņojumu par paveik to darbu saistībā ar lēmumiem par 2006. g ada budžeta izpil­
des apstiprin āšanu 
(COM(2008) 0629 un  
tā pielikums 
SEC(2008) 
2579), 
—ņemot
 vērā septītā, astotā un devītā E iropas
 Attīstības
 fonda
 finanšu
 pārskatus
 un ieņēmumu
 un izde­
vumu pārsk atus 
par 2007. fin anšu 
gadu 
(COM(2008) 0490 – C6-0296/2008), 
—ņemot 
vērā ziņojumu 
par septītā, astotā un  
devītā Eiropas 
Attīstības 
fonda finanšu 
pārvaldību 
2007. gadā 
(COM(2008) 
0224), 
—ņemot 
vērā Revīzijas palātas 2007. fin anšu 
gada 
pārskatu 
par darbībām, 
ko finansē 
no 
septītā, astotā un  
devītā 
Eiropas 
Attīstības 
fonda 
(EAF), 
ar Komisijas 
atbildēm
(1) OV C 286, 10.11.2008., 273. lpp. (1), 
—ņemot 
vērā deklarāciju 
par pārskatu 
ticamību, 
kā 
arī par pak ārtoto 
darījumu lik umību 
un 
pareizību
(2) OV C 277, 31.10.2008., 243. lpp. (2), ko 
Revīzijas 
palāta iesn iegusi 
saskaņā 
ar EK 
līguma 
248. pantu,
 
—ņemot 
vērā Padomes 2009. gada 
10. februāra
 ieteikumus 
(5042/2009 – C6-0057/2009, 5044/2009 – 
C6-0058/2009, 5045/2009 – C6-0059/2009), 
—ņemot 
vērā Partn erattiecību 
nolīgumu, 
ko 
Āfrikas, 
Karību 
jūras reģiona 
un 
Klusā 
okeāna 
valstis, no 
vienas 
puses, 
un 
Eiropas 
Kopiena 
un 
tās dalībvalstis, 
no 
otras puses, 2000. gada 
23. jūnijā
 parakstīja 
Kotonū
(3) OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. (3) 
un 
pārskatīja 
ar 2005. gada 
25. jūnijā
 Luksemburgā 
parakstīto 
nolīgumu
(4) OV L 287, 28.10.2005., 1. lpp. (4), 
—ņemot 
vērā Padomes 2001. gada 
27. novembra
 Lēmumu 2001/822/E K 
par aizjūras zemju un  
teritoriju 
asociāciju ar E iropas 
Kopienu 
(“Lēmums par aizjūras asociāciju”)
(5) OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp. un  OV  L 324, 7.12.2001., 1. lpp. (5), kas grozīts ar Padomes 2007.  gada 
19. 
marta Lēmumu 2007/249/E K
(6) OV L 109, 26.4.2007., 33. lpp. (6), 
—ņemot 
vērā 33. pan tu 
Iekšējā 
nolīgumā, 
kuru 1995. 
gada 
20. decemb rī
 noslē
dza dalībvalstu 
valdību 
pār­
stāvji, tiek oties 
Padomes san āksmē, 
par Kopienas 
atbalsta, 
ko 
piešķir 
saskaņā 
ar Ceturtās ĀK K 
un 
EK 
kon­
vencijas 
Otro finanšu 
protokolu, 
finansēšanu 
un 
pārvaldību
(7) OV L 156, 29.5.1998., 108. lpp. (7), 
—ņemot 
vērā 32. pan tu 
Iekšējā 
nolīgumā, 
kuru 2000. 
gada 
18. septemb rī
 nosl
ēdza dalīb valstu 
valdību 
pār­
stāvji, tiek oties 
Padomes san āksmē, 
par Kopienas 
atbalsta 
finansēšanu 
un 
administrēšanu 
saskaņā 
ar Fi­
nanšu 
protokolu 
pie Partnerattiecību 
nolīguma 
starp Āfrik as, 
Karību 
jūras reģiona 
un 
Klusā 
okeāna 
valstīm 
un 
Eiropas 
Kopienu 
un 
tās dalībvalstīm, 
kas 
parakstīts 
Kotonū 
(Beninā) 20
00. gada 
23. jūnijā
, un 
finan­
siālas 
palīdzības 
piešķiršanu 
aizjūras zemēm un  
teritorijām, k am 
piemēro E K 
līguma 
ceturto daļu
(8) OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp. (8), 
—ņemot 
vērā EK 
līguma 
276. pantu,V L 8 9 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/99
 —ņemot 
vērā 74. pan tu 1998. 
gada 
16. jūnija
 Finanšu 
regulā, 
kas 
attiecas uz sadarb ību 
attīstības 
finansē­
šanas 
jomā atbilstīgi 
Ceturtajai ĀK K 
un 
EK 
konvencijai
(1) OV L 191, 7.7.1998., 53. lpp. (1), 
—ņemot
 vērā 119. pan tu
 2003. gada
 27. marta  Finanšu
 regulā,
 ko
 piemēro devītajam E iropas
 Attīstības
 
fondam
(2) OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp. (2), 
—ņemot 
vērā Reglamenta 
70. pantu, 
71. panta 
trešo ievilk umu 
un 
V pielikumu
, 
—ņemot 
vērā Budžeta k ontroles 
komitejas 
ziņojumu 
un 
Attīstības 
komiteja
s atzinumu 
(A6-0159/2009),
A. tā kā Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir Eiropas Savienības nozīmīgākais finanšu instruments sadarbībai ar 
Āfrikas, 
Karību 
jūras reģiona 
un 
Klusā 
okeāna 
valstīm attīstīb as 
jomā;
B. tā kā ar EAF starpniecību piešķirtās palīdzības kopējā summa n ākamajos gados krietni palielināsies, jo pa­
līdzības
 apjoms sask aņā
 ar 10. E AF
 laikposmam
 no
 2008. līdz 2013.  g adam
 ir noteikts 
EUR 21 
966 000 000 apmērā, k as 
ir par 62 % vairāk , 
salīdzinot 
ar līdzekļu 
apjomu, k as 
piešķirts 
atbil­
stīgi 
9. EAF;
C. tā kā budžeta atbalsts ir palīdzīb as instruments, kuram vajadzīga parlamentārās uzraudzīb as paradigmas 
maiņa, 
ieguldījumu 
kontroli 
aizstājot ar rezultātu un  
faktiski 
padarītā pārb audi;
D. tā kā Parlaments ir apņēmies pastāvīgi pilnveidot savu uzraudzīb as potenciālu, lai iespējami efek tīvāk pil­
dītu 
savus budžeta 
izpildes apstiprin ātājiestādes 
pienākumus,
1. piekrīt 
Komisijai, 
ka “
vāja admin istrācija
” un “
pārvaldības 
trūkumi
” daudzās saņ ēmējvalstīs 
ir nopietni 
ris­
ka 
faktori, 
kas 
ietekmē 
EAF 
pareizu pārvaldīb u 
(Komisijas 
atbildes 
uz 1.–5. pun ktu 
Revīzijas palātas g ada 
pārskatā 
par darbībām, 
ko 
finansē 
no 
EAF);
2. aicina 
Komisiju, “
pielāgojot
” savu kontroles 
stratēģiju 
(gada 
pārska
ta par EAF 
1.–5. pun kts), 
noteikt 
ro­
bežu, 
kuru 
sasniedzot 
rezultātu trūk uma 
un 
kontroles 
izmaksu 
dēļ ir jāmain a 
politika;
3. uzskata, 
ka 
10. EAF 
(EUR 21 
966 000 000 laik posmam 
no 
2008. līdz 2013. g ada
m) īstenošanas 
stratēģijā 
galvenā
 uzmanība
 ir jāpievērš tām jomām, k urām
 ir izšķiroša
 nozīme
 ilgtsp
ējīgas
 attīstības
 nodrošinā
­
šanā; 
mudina 
Komisiju 
noteikt 
attiecīgo 
darbību 
prioritāro secīb u 
un 
izvairīties n o 
to skaita 
palielinā
šanās;
4. uzskata, 
ka 
Komisija, 
cenšoties 
noteikt 
attīstības 
jomā veicamo darb ī
bu 
prioritāro secīb u 
un 
tās mērķtie­
cīgi 
apvienojot, 
varētu mek lēt 
iespējas, k ā 
nodrošināt 
lielāku 
palīdzības apjomu valstīm ar zemiem 
ienākumiem;
5.
 norāda,
 ka
 pienācīga
 uzmanība
 jāpievērš Komisijas veik t
o pasākumu
 ilgtspējīb ai,
 tostarp sk aidras
 
stratēģijas
 formulēšan ai
 attiecībā
 uz atbalsta
 pārtraukšanu
 un izlietojuma uzraudzīb u;
 uzskata,
 ka
 stin­
grāka 
rezultātu izvērtēšan a 
ir viens 
no 
galvenajiem 
faktoriem, 
lai nodro
šinātu 
ES 
attīstības 
sadarbības 
de­
mokrātisko 
leģitimitāti;
Finanšu 
izpilde
6. atzinīgi 
vērtē Komisijas 
paveikto 
2007. gadā 
un 
konstatē, 
ka 
maksājumu 
apjoms palielin ājās 
par 12 % un  
saistību 
apjoms – par 9 %, turpretim n esamaksāto 
saistību 
apjoms nepārsni
edza 2,8 %; uzsk ata 
3,7 gadu 
izpildi 
par pieņemamu, 
jo ir pieaug usi 
efektivitāte;
7. atzinīgi 
vērtē to, k a 
2007. gadā 
saistībās 
izlietoja visu 9. E AF 
pieejamo fin ansējumu; 
aicina 
Komisiju 
for­
mulēt ieteik umus
 attiecībā
 uz to 8. E AF
 finansējuma
 daļu, kas
 nav
 izlietota saistīb ās;
 tomēr uzsver, k a
 
strauja saistīb u 
uzņemšanās 
nedrīkst 
kaitēt 
projektu 
kvalitātei;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
8. atgādina Komisijas apņemšanos
(1) Komisijas  dek larācija  par DCI 5.  pantu,  Komisijas  2006.  gada  24.  oktobra paziņojuma  Eiropas  Parlamen tam
(COM(2006) 
0628) pielik ums. (1) censties nodrošināt, lai 20 % palīdzīb as, ko tā piešķir no instrumenta 
sadarbībai 
attīstības 
jomā, tiek  
novirzīti 
pamatizglītībai, 
vidējai izg lītībai 
un 
veselības 
aprūpes pamatpa­
kalpojumiem; 
prasa sniegt 
informāciju 
par to, kā 
EAF 
tiek 
ievērots šis k ri
tērijs;
9. pauž bažas 
par Revīzijas palātas secin ājumiem, 
kas 
ietverti tās Ī pašaj
ā ziņojumā 
Nr. 10/2008 par E iropas 
Kopienas 
sniegto 
atbalstu 
veselības 
aprūpes pak alpojumu 
attīstībai 
Subsahāras Āfrik ā, 
proti, ka “
Subsa­
hāras 
Āfrikas 
valstu veselīb as 
aprūpes n ozarei 
piešķirtais 
finansējums 
nav 
palielinājies 
proporcion āli 
ko­
pējai
 palīdzībai
 attīstības
 jomā kopš
 2000. gada,
 kaut
 arī Komisija
 ir uzņēmusies
 saistības
 attiecībā
 uz 
TAM, un 
Subsahāras 
Āfrikā 
valda krīze 
veselības 
aprūpē”; aicin a 
Komisiju 
par prioritāti n oteikt 
atbalstu 
veselības 
aprūpes sistēmām un  
noteikt 
vispiemērotāk os 
instrumentus 
atbalsta sn iegšanai 
šajā jomā;
Komisijas veiktā EAF  
finanšu 
pārvaldība
10. ar gandarījumu 
atzīmē – attiecīb ā 
uz iepriek šminēto 
Komisijas 
ziņoju
mu septītā, astotā un  
devītā Eiropas 
Attīstības 
fonda 
finanšu 
pārvaldību 
2007. gadā 
Revīzijas palāta uzsk ata
, ka 
tas “precīzi atspog uļo 
finanšu 
gada 
mērķu 
sasniegšanu, 
finanšu 
stāvokli 
un 
notikumus, 
kas 
ievērojami ietek mējuši 
darbību 
2007. gadā
” 
(gada 
pārskata 
par EAF 
13. punkts);
11. taču 
pauž nožēlu, 
ka 
papildu pasāk umi, 
ko 
Komisija 
veikusi 
saskaņā 
ar Revīzijas palātas apsvērumiem, 
daudzos g adījumos 
bijuši 
neatbilstīgi; 
uzsver, ka 
Komisijas rīcīb a
 saskaņā 
ar Revīzijas palātas ieteik umiem 
ir 
budžeta 
izpildes apstiprin ātājiestādei 
nozīmīgs 
atbildības 
element
s; atzinīgi 
vērtē to, k a 
Komisija “
turp­
māk 
sniegs 
sīkāku 
informāciju
” (gada 
pārskata 
par EAF 
13. punkts);
Revīzijas 
palātas sniegtā ticamības deklarācija
Pārskatu ticamība
12. norāda, 
ka 
saskaņā 
ar 1. pantu 
un 
103. panta 
3. punktu 2003. 
gada 
27. marta Fin anšu 
regulā, 
ko 
piemē­
ro devītajam E AF, 
ticamības 
deklarācija 
neattiecas 
uz to devītā E AF 
resursu daļu (E UR 2 
200 000 000), 
ko 
pārvalda un  
par ko 
atbild 
EIB 
(gada 
pārskata 
par EAF 
2. un 
11. zemsvītras piezīme);
13. norāda 
– Revīzijas palāta uzsk ata, 
ka 
septītā, astotā un  
devītā EAF 
gal
īgie 
gada 
pārskati 
visos būtiskajos 
aspektos
 patiesi atspog uļo
 EAF
 finanšu
 stāvokli
 2007.  gada
 31.  decemb rī 
(ticamības
 deklarācijas
 
VI 
punkts);
14. atzīmē 
– Revīzijas palāta vērš uzman ību 
uz to, ka 
Komisija 
nav 
pierādījusi to pieņ ēmumu 
pamatotīb u, 
kuri 
izmantoti, 
sagatavojot 
uzkrāto 
izmaksu 
aplēsi, un 
ka 
tas var novest 
pie uzkrāto 
izdevumu pārāk  
zema 
novērtējuma,
 kā
 arī pie pārāk lielu garantiju summu n orādīšanas
 finanšu
 pārskatu
 piezīmēs (ticamīb as
 
deklarācijas 
VII 
punkts);
Pakārtoto 
darījumu likumība un pareizība
15. konstatē 
turpmāk 
minēto:
—Revīzijas 
palāta uzsk ata, 
ka 
finanšu 
gada 
ieņēmumiem 
un 
saistībām 
pakār
totie darījumi k opumā 
ir 
likumīgi 
un 
pareizi (ticamīb as 
deklarācijas 
VIII 
punkts), 
taču Revīzijas palāta vērš uzman ību 
uz lielo 
uzticēšanās 
risku 
budžeta 
atbalsta 
jomā, un 
šis risks 
izriet no 
tā, ka 
Komi
sija “dinamiski
” interpretēja 
atbilstīguma 
kritērijus 
(ticamības 
deklarācijas 
X punkts),V L 0 0 1 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/101
 —Revīzijas palāta, veicot revīziju, atk lāja “
būtisku 
kļūdu 
līmeni
” darījumiem pak ārtotajos 
maksājumos 
(ticamības 
deklarācijas 
IX 
punkts),
 
—Revīzijas palāta k onstatēja, 
ka 
Komisija 
ir ieviesusi uzlab ojumus 
pārraudzīb as 
un 
kontroles 
sistēmu 
jomā, un 
uzsver, ka 
darbs 
ir jāturpin a;
Piezīmes 
par Revīzijas palātas sniegto informāciju  
ticamības deklarācijas pamatošanai
Revīzijas joma
16. norāda, 
ka 
Revīzijas palātas apsvērumi par pak ārtoto 
darījumu lik umī
bu 
un 
pareizību 
balstās 
uz:
a) pārraudzīb as 
un 
kontroles 
sistēmu n ovērtējumu
 EuropeAid cen trālajos 
dienestos 
un 
piecās pārstāv­
niecībās, 
aptverot sešas valstis;
b) 90 
maksājumu 
un 
15 individuālu 
juridisko 
saistību 
revīziju;
c) attiecībā 
uz budžeta 
atbalstu 
statistiski 
atlasītu 30 mak sājumu 
un 
15 finanšu 
saistību 
pārbaudi;
d)
 pārbaudi,
 ko
 veica 30 statistisk i
 atlasītiem mak sājumiem,
 kurus
 bija
 atļāvuši EuropeAid  centrālie 
dienesti;
e) pārbaudi, 
ko 
veica 30 statistisk i 
atlasītiem darījumiem, k urus
 ex post jau b ija 
pārbaudījuši
 EuropeAid 
centrālie 
dienesti;
f) pārbaudi, 
ko 
veica 30 statistisk i 
atlasītām fin anšu 
saistībām, 
un
g) EuropeAid
 ģenerāldirektora 
gada 
darbības 
pārskata 
un 
deklarācijas 
pārbaudi 
(gada 
pārskata 
par EAF 
15. 
punkts);
Pārskatu 
ticamība
17. pauž nožēlu, 
ka 
Komisija 
tehnisku 
grūtību 
dēļ joprojām n espēj 
sniegt 
izsmeļošu g rāmatvedības 
informā­
ciju; 
atzīmē Komisijas 
atbildi, 
kurā 
norādīts, 
ka, “
ieviešot jaun u 
grāma
tvedības 
sistēmu no 
2009. ga
da, tiks 
novērsti 
pašreizējie ierob ežojumi
” (gada 
pārskata 
par EAF 
16. punkts); 
atzinīgi 
vērtē uzkrājumu 
grāmat­
vedības 
(ABAC) sistēmas ieviešan u 
EAF 
2009. gada 
februārī;
18.
 atzīmē Revīzijas palātas atk ārtoti
 izteikto
 piezīmi par K omisijas
 statistiskās
 pieejas pamatotīb u,
 kas
 iz­
mantota, 
aprēķinot 
paredzēto uzk rājumu 
izmaksām, 
kuras 
radušās pārsk at
a periodā, b et 
par kurām 
gada 
beigās 
nav 
saņemti 
rēķini; 
turklāt 
norāda, 
ka 
šis uzkrājums 
lēsts EUR 2 
087 000 000 apmērā, k as 
ir 83 % 
no 
kopējiem 
pasīviem (g ada 
pārskata 
par EAF 
17. punkts); 
aicina 
Komisiju 
arī turpmāk  
censties 
pielāgot 
un 
uzlabot 
savu pieeju;
Pakārtoto darījumu likumība un pareizība
19. atzīmē Komisijas
 un Revīzijas palātas atšķirīg o
 viedokli
 par finansēšanas
 nolīgumu
 “sagatavošanas
” un
“parakstīšanas
” termiņu 
(gada 
pārskata 
par EAF 
19. punkts); 
pauž nožēlu 
par tik 
neskaidru 
norādi 
budže­
ta 
izpildes apstiprin ātājiestādei 
un 
aicina 
Komisiju 
to precizēt, lai visām pusēm – K omisijai 
un 
ĀKK 
val­
stīm – būtu 
vienota 
izpratne 
par “sagatavošanu
”;
20. norāda, 
ka 
Revīzijas palāta, pārb audot 
darījumus, n o 
attiecīgajām 
ANO organizācijām 
nevarēja 
iegūt 
pa­
matojuma dok umentus 
par diviem (n o 
vienpadsmit 
atlasītajiem) maksājumiem; tāpēc prasa K omisijai 
no­
drošināt, 
lai tiktu 
pilnībā 
ievērots Fin anšu 
un 
administratīvais 
pamatnolīg ums;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
21. norāda – pamatojoties uz veik tās revīzijas rezultātiem (g ada pārskat a par EAF 32.–47. pun kts), Revīzijas 
palāta secin a, 
ka 
pārraudzīb as 
un 
kontroles 
sistēmas, k o
 EuropeAid piemēro E AF, 
ir tikai “
daļēji efek tīvas
” 
(gada 
pārskata 
par EAF 
53. punkts);
22. turklāt 
norāda, 
ka 
no 
deviņiem 
iekšējās 
kontroles 
mehānismiem 
centrā
lo dienestu 
līmenī 
seši ir efek tīvi, 
divi 
ir daļēji efek tīvi 
un 
viens 
mehānisms 
– uzraudzīb as 
apmeklējumu 
kvan
titāte – ir n eefektīvs 
un 
ka 
no 
pieciem 
iekšējās 
kontroles 
mehānismiem 
pārstāvniecību 
līmenī 
divi ir efek tīvi 
un 
trīs ir tikai 
daļēji efek tīvi 
(gada 
pārskata 
par EAF 
3. tabula);
23. atzīmē 
– Komisija 
uzskata, 
ka, “
[ņ]emot 
vērā Komisijas 
rīcībā 
esošos fin anšu 
resursus un  
cilvēkresursus, 
… 
ir ieviesusi k ontroles 
sistēmas, k as 
sniedz 
pietiekamu 
drošību
” (gada 
pārskata 
par EAF 
53. punkts);
24. uzskata, 
ka 
Komisija 
nav 
sniegusi 
pieņemamas 
atbildes, 
jo tā, šķiet, 
nevēlas pārsk atīt 
pašas izveidotos me­
hānismus, 
un 
aicina 
Komisiju 
sīkāk 
precizēt jēdzien u “
pietiekama 
drošība”, jo īpaši attiecīb ā 
uz kontroles 
mehānismu 
izmaksu 
un 
ieguvumu 
faktisko 
attiecību 
un 
faktisko 
kļūdu 
koefi
cientu, 
kā 
arī sniegt 
sīkāku 
iedalījumu, 
norādot, 
kuri 
papildu cilvēk resursi 
un 
finanšu 
resursi ir n e
pieciešami k ontroles 
sistēmas uz­
labošanai, 
lai Revīzijas palāta to k opumā 
varētu novērtēt 
kā “
efektīvu
”;
25. norāda 
– Revīzijas palāta uzsver, k a 
pārraudzītāju vai reviden tu 
veiktās pārb audes 
nav 
bijušas 
pietieka­
mas, 
kas 
liecina 
par pārraudzīb as 
un 
kontroles 
sistēmu n epilnībām; 
tāpēc aicin a 
Komisiju 
stiprināt 
kon­
troles 
mehānismus 
un 
jo īpaši izveidot sistēmu ārējās revīzijas ziņ ojumu 
izskatīšanai, 
lai pārbaudītu 
to 
kvalitāti;
Budžeta 
atbalsta saistības un maksājumi
26. norāda, 
ka 
piecās no 
15 pārbaudītajām 
budžeta 
atbalsta 
saistībām 
Revīzijas palāta atk lāja:
—“
būtiskus 
trūkumus 
budžeta 
iekšējā 
uzraudzīb ā, 
grāmatvedības 
sistēmās, pub liskā 
iepirkuma 
vai ko­
rupcijas 
novēršanas 
pasākumos
”, 
—ka “
nopietnu 
pamatu bažām
” rada savlaicīg i 
revidētu pārsk atu 
trūkums 
un 
neefektīva 
ārējā kontrole,
 
—ka 
budžeta 
atbalsta 
sniegšana 
šādos apstāk ļos 
rada “ļoti augstu 
uzticēšanās 
risku
” (gada 
pārskata 
par 
EAF 
26. punkts);
27. uzsver 
– Revīzijas palāta uzsk ata, 
ka 
piecos gadījumos 
nav 
ievērotas Koton ū 
nolīguma 
prasības 
par pie­
tiekami 
pārredzamu, atb ildīgu 
un 
efektīvu 
publisko 
finanšu 
pārvaldību;
28. atgādina 
– “uzticēšan ās 
risks
” nozīmē, 
ka 
pastāv šaub as 
par to, vai E ir
opas nodokļu 
maksātāju 
nauda 
tiek 
izlietota 
tai paredzētajiem mērķ iem, 
vai to izlieto lietderīg i 
un 
vai to atbilstoši 
iegrāmato;
29.
 turklāt
 norāda
 – Komisija
 “nepiekrīt
 Revīzijas palātas n ovērtējumam ”
, jo uzsk ata,
 ka
 saistības
 ir 
uzņēmusies
 pēc “pietiekamas
 pozitīvas virzīb as
 novērtējuma  
PFM [publisko
 finanšu
 pārvaldīb as]
 sistē­
mās”, ka 
attiecīgās 
valstis pēc tam “ir turpinājušas 
uzrādīt virzīb u
” un 
ir “saglabājušas 
tiesības 
arī turpmāk  
saņemt 
budžeta 
atbalstu
” (gada 
pārskata 
par EAF 
26. punkts);
30. pauž 
nožēlu 
par šādu K omisijas 
atbildi, 
kas 
neliecina, 
ka 
tā apzinās 
Revīzijas palātas k onstatēto 
faktu 
no­
pietnību 
(“nopietns 
pamats bažām
”, “ļoti augsts 
uzticēšanās 
risks
”); tādus n ekonkrētus 
un 
ar faktiem 
ne­
pamatotus 
izteikumus 
kā “
pietiekams
”, “virzība
” un “
saglabātas 
tiesība
s” šajā nopietnajā 
kontekstā 
uzskata 
par 
neatbilstīgiem, 
pat paviršiem;
31. aicina 
Komisiju 
sniegt
 pierādījumus, ar k uriem 
tā pamatojusi savus secin ājumus, 
un darīt to tā, lai būtu skai­
drs, cik liela virzīb a
 ir panākta
 (no
 kurienes
 līdz kurienei)
 un kāpēc tieši šāda virzīb a
 ir uzskatīta
 par
“pietiekamu
”;V L 2 0 1 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/103
32. norāda – septiņ os no 33 pārbaudītajiem finansēšanas nolīgumiem Revīzijas palāta atk lāja, ka finansēša­
nas 
nolīgumu 
noteikumi 
budžeta 
atbalstam 
bija 
nepilnīgi 
vai neskaidri, 
jo tie neietvēra 
vispārējos b udžeta 
atbalsta 
nosacījumus 
vai neskaidri 
definēja 
metodi izmak su 
summu aprēķ i
nāšanai, 
vai arī atsaucās uz sais­
tībām, 
ko 
uzņēmusies 
valdība, 
nenosakot 
izpildes datumu un  
sekas 
gadījum
ā, ja šīs saistīb as 
nebūs 
izpil­
dītas (gada
 pārskata
 par EAF
 27.  pun kts);
 turklāt
 norāda,
 ka
 Komisija
 “centīsies turpin āt
 uzlabot
 
finansēšanas 
nolīgumu 
kvalitāti 
desmitā E AF 
ietvaros”;
33. attiecībā 
uz budžeta 
atbalsta 
maksājumiem 
nor
āda, ka 
pakārtotajos 
darījumos “ir būtisks 
kļūdu 
skaits
” (ga­
da 
pārskata 
par EAF 
52. punkta 
b) 
apakšpunkts) 
šādu iemeslu dēļ:
—izmaksājamās 
summas aprēķ inātas, 
balstoties 
uz pozitīvu secin ājumu 
par publisko 
finanšu 
pārval­
dības 
attīstību, 
kas 
neatbilst 
attiecīgā 
stāvokļa 
novērtējumam,
 
—izmantota 
finansēšanas 
nolīgumā 
neparedzēta 
aprēķinu 
metode, 
—maksājumi 
bija 
veikti, 
lai gan 
atjaunināti 
ziņojumi 
par publisko 
finanš
u pārvaldīb u 
nebija 
pieejami 
(gada 
pārskata 
par EAF 
28. punkts);
34. atzīmē 
arī šādus Revīzijas palātas k onstatējumus 
par sešiem n o 
30 pārbaudītajiem mak sājumiem:
—Komisija 
strukturētā 
un 
oficiālā veidā n eparādīja, 
vai maksājumu 
nosac
ījumi attiecīb ā 
uz publisko 
fi­
nanšu 
pārvaldību 
bija 
ievēroti, 
—attīstības 
novērtējums 
bijis 
nepamatoti 
optimistisk s 
vai balstīts 
uz novecojušu vai n eatbilstīgu 
informāciju,
 
—secinājumi 
nebija 
pamatoti ar saistīto in formāciju,
 
—bijusi 
paļāvība 
uz nākotni, 
nevis 
uz notikušo,
 
—bijis 
kļūdains 
rādītāju n ovērtējums 
(gada 
pārskata 
par EAF 
29. punkts);
35. atzīmē 
Komisijas 
atbildi, 
saskaņā 
ar kuru “
Komisija 
izsver notikušo 
virzību, 
politisko 
apņemšanos 
veikt 
reformas 
un 
atlikušās 
problemātiskās 
jomas, lai n onāktu 
līdz informētam 
lēmumam” (K omisijas 
atbilde 
uz 
gada 
pārskata 
par EAF 
29. punktu);
36. pauž 
satraukumu 
par Revīzijas palātas k onstatējumiem, 
taču vēl vairāk  
par Komisijas 
atbildēm, 
kuras 
lie­
cina,
 ka
 Komisija
 ļoti nelabprāt
 sniedz
 informāciju,
 ar ko
 tā ir pamatojusi savus lēmumus par budžeta 
atbalstu;
Efektīva 
parlamentārā u zraudzība
37. uzskata, 
ka 
lēmums par b udžeta 
atbalsta 
kā 
attīstības 
palīdzības 
inst
rumenta 
izmantošanu 
ir tikai 
un 
vie­
nīgi
 izpildvaras iestādes k ompetencē
 un ka
 budžeta
 atbalsta
 darbībām
 neb
ūtu vajadzīg s
 Parlamen ta
 ie­
priekšējs 
apstiprinājums;
38. norāda, 
ka 
Parlamentam, 
vērtējot b udžeta 
atbalstu, 
būtu 
jāpievērš uzman ība 
ne 
vien 
riskiem, 
bet 
arī ie­
guvumiem, 
kā 
arī alternatīvu 
atbalsta 
sniegšanas 
veidu risk iem 
un 
ieguvu
miem; turk lāt 
norāda, 
ka 
tradi­
cionālās, 
vairākus 
gadu 
desmitus izman totās 
projektu 
īstenošanas 
metodes n av 
devušas gaidītos 
rezultātus;
39. uzskata, 
ka 
parlamentārās 
uzraudzīb as 
galīgais 
mērķis 
ir sasniegt
 atbalsta efektivitāti,  t .  i . ,  atbalsta efektīvu, 
ekonomisku, tiesisku un pareizu izmantošanu ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai, un  
ka 
budžeta 
atbalsta 
uz­
raudzība 
ir daļa no 
Parlamenta 
vispārējiem cen tieniem 
uzraudzīt attīstīb as 
izdevumu efek tivitāti 
un rezul­
tātus kopumā;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
40. pauž nožēlu, ka tam nav pietiekamas, noderīgas, skaidras un ticamas informācijas, k as vajadzīga, lai efek­
tīvi 
veiktu 
budžeta 
atbalsta 
rezultātu uzraudzīb u;
41.
 prasa beigt
 īstenot
 iepriekšējo
 secīgu
 EAF
 sistēmu, piln ībā
 konsolid
ējot ES
 un ĀKK
 sadarbības
 finansē
­
jumu ES 
budžetā, 
lai nodrošinātu 
saskaņā 
ar EAF 
piešķirto 
līdzekļu 
parlamentāro 
uzraudzīb u;
Gada 
pārskats par bu džeta 
atbalsta izmantošanu
42. aicina 
Komisiju 
sagatavot 
gada 
pārskatu 
par budžeta 
atbalsta 
izmanto
šanu 
– un 
aicina 
Budžeta k ontroles 
komiteju 
sagatavot 
patstāvīgu 
ziņojumu 
par šo gada 
pārskatu 
–, sniedzot 
noderīgu, 
skaidru, 
ticamu, ana­
lītisku un vērtējošu, nevis tikai aprakstošu, in formāciju 
par šādiem elemen tiem:
—plānotais 
un 
izmaksātais 
budžeta 
atbalsts,
 
—līdzekļu 
devēju mērķ os 
un 
valstu stratēģ ijās 
paredzēto rezultātu sasn i
egšana,
 
—papildu apstāk ļu 
pastāvēšan a 
un 
to kvalitāte,
 
—dialoga 
efektivitāte, 
situācija līdzek ļu 
devēju rīcīb as 
saskaņošanas 
jomā, papildus palielin ātā 
veiktspē­
ja 
un 
šādas veik tspējas 
palielināšanas 
sekas,
 
—īstenotie 
uzlabojumi 
valstu sistēmās, 
—atbildīgās 
iestādes, pub lisko 
finanšu 
pārvaldības 
iestādes, uzraudzīb as 
un 
vērtēšanas 
iestādes, 
—nepareizu 
izdevumu summa un  
likme,
 
—gan 
sistēmisku, 
gan 
citu pārbaužu 
un 
revīziju rezultātā atk lāto 
pārkāpu
mu veidu an alīze,
 
—veiktie 
korektīvie 
pasākumi;
43. turklāt 
aicina 
Komisiju 
ar vislielāk o 
precizitāti n oteikt 
valstis vai prob lēmas 
budžeta 
atbalsta 
īstenošanas 
procesā,
 kurām
 būtu
 vērts pievērst īpašu Parlamenta uzmanīb u,
 lai nodrošinātu
 līdzekļu
 devēju lielāk u
 
atbildību;
44. turklāt 
aicina 
Komisiju 
ieviest šāda risk a 
ikgadēju 
novērtējumu;
Riska 
novērtēju ms 
un 
pārvaldība
45. norāda 
– līdzekļu 
piešķiršana 
ar vāju jaun attīstības 
valstu sistēmu starpn iecību 
rada risku, 
ka 
tie tiks 
ne­
lietderīgi 
izmantoti 
un 
izšķērdēti, 
un 
tāpēc ir ab solūti 
nepieciešams 
vispusīgs 
uzticēšanās 
riska 
novērtē­
jums, 
pirms tiek  
sākta 
budžeta 
atbalsta 
programmu 
īstenošana;
46.
 atgādina,
 ka
 Komisija
 neizmanto
 sistēmu, k u
rā riska n ovērtējuma
 rezultāts ir sk aidri
 noteikts
 vērtību
 
slieksnis, 
kas 
obligāti 
jāsasniedz, 
lai tiktu 
piešķirts 
budžeta 
atbalst
s, bet 
gan “
dinamisko 
pieeju”, kuru 
īs­
tenojot 
ir daudz lielāk a
 rīcības brīvība;
47. uzskata, 
ka 
daudz lielāk a 
rīcības 
brīvība, 
pieņemot “
dinamiskās 
pieejas” lēmumus par b udžeta 
atbalstu, 
ir 
jālīdzsvaro ar tik pat 
lielu pārredzamīb u; 
tādēļ aicin a 
Komisiju 
sniegt 
Parlamenta 
Budžeta k ontroles 
ko­
mitejai 
un 
Attīstības 
komitejai 
informāciju, 
ar ko 
tā pamato savus n ovērt
ējumus;V L 4 0 1 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/105
48. jo īpaši gaida, ka saņems precīzu in formāciju par Komisijas veiktajiem valdības sistēmu risk a novērtēju­
miem 
un 
analīzi 
jaunattīstības 
valstīs, tās viedok li 
par to, cik  
nozīmīga
s ir sistēmu n epilnības 
attiecībā 
uz 
iespējamu atb alsta 
nelietderīgu 
izmantošanu 
un 
izšķērdēšanu, 
un 
šo fakt
oru aplēses, cik  
vien 
iespējams 
skaitliskā 
izteiksmē, 
kā 
arī informāciju 
par pasāk umiem, 
kas 
veikti 
vai kas vēl jāveic, lai mazin ātu 
kon­
statētos 
riskus;
Retorika 
vai realitāte
49. atzīmē, ka 
atbildīgais 
Komisijas 
loceklis
 Louis Michel b rošūrā 
ar nosaukumu “
Budžeta atb alsts 
– savstar­
pējas uzticīb as 
jautājums”
(1) ISBN 978-92-79-10115-1, sk .
http://ec.europa.eu/commission _barroso/michel/Policy/key_docume
nts/docs/NH8108406ENC_web.pdf (1) apgalvo, ka “ budžeta atbalsts, un aizvien lielāks, ir vienīgā atbilde. Šī iemesla 
dēļ esmu n olēmis 
budžeta 
atbalsta 
daļu mūsu fin ansējumā 
palielināt 
no 
20 % līdz 50 %”;
50. aicina 
Komisiju 
pārskatīt 
savas ieceres līdz retorik u 
tiek 
aizstāta ar realitāti un  
neapgāžamiem 
pierādīju­
miem, kas 
parāda, cik  
lielā mērā b udžeta 
atbalsts 
ir bijis 
lietderīgāks 
par citiem palīdzīb as 
instrumentiem 
vai 
ir ietekmējis 
zemu ienākumu 
radīto nabadzību;
51.
 atzīmē K omisijas
 locekļa 
Louis Michel  2009.  g ada
 9.  jan vāra 
vēstuli ar pask aidrojumu
 
(DR/amw/S(08)0418) E iropas 
Revīzijas palātas locek lim
 Jacek Uczkiewicz, k uras 
kopija 
nosūtīta 
Budžeta 
kontroles 
komitejas 
priekšsēdētājam
 Herbert Bösch un  
kurā 
komisārs 
norāda:
—“
ir iespējas atb ilstīgi 
ERP 
apsvērumiem uzlab ot 
veidu, kādā 
Komisija 
sagatavo 
un 
īsteno 
budžeta 
at­
balsta 
programmas, 
šajā nolūkā 
īstenojot 
pārredzamāk u, 
strukturētāku 
un 
oficiālāku 
pieeju”, un  
—“ir iespējas sistemātisk āk 
pievērst uzman ību 
riska 
pārvaldībai 
un 
apsvērt attiecīg us 
aizsardzīb as 
pa­
sākumus 
vai nosacījumus
” (9. lpp. vēstulei pievien otajā 
paskaidrojumā “Atbilde 
uz Eiropas 
Revīzijas 
palātas priek šlikumu 
piemērot pub lisko 
finanšu 
pārvaldības 
pamatprasīb as, 
nosakot 
tiesības 
saņemt 
budžeta 
atbalstu
”);
52. atzinīgi 
vērtē to, k a 
Komisija 
ir pieņēmusi 
Revīzijas palātas apsvērumus, k ā 
arī atzinīgi 
vērtē arī K omisijas 
ieceres, 
un 
gaida 
informāciju 
par šīs “uzlabotās 
pieejas” sīk u 
struktūru 
un 
īstenošanu 
(ibidem 1. lpp.);
Eiropas Revīzijas palāta
53. aicina 
Revīzijas palātu in formēt 
Parlamentu 
par Komisijas 
īstenotā 
riska 
novērtējuma 
un 
pārvaldības 
kva­
litāti, 
un 
atzinīgi 
vērtētu vairāk  
izpildes revīziju, k o 
veic, lai novērt
ētu attīstīb as 
izdevumu rezultātus k o­
pumā 
un 
jo īpaši budžeta 
atbalstu;
Saņēmējvalstu  
parlamenti
54. aicina
 Budžeta k ontroles
 komiteju
 izveidot tiešus k ontaktus
 ar tādām pašām k omitejām
 izvēlēto 
saņēmējvalstu 
parlamentos, 
lai veicinātu 
un 
atbalstītu 
to nozīmīgo 
darbību, 
nodrošinot 
atbalsta 
efektivi­
tāti 
ar parlamen tārās 
uzraudzīb as 
palīdzību;
55. mudina 
Komisiju 
par prioritāti n oteikt 
atbalstu 
partnervalstīm 
to centienos 
izstrādāt parlamen tāru 
kon­
troli 
un 
revīzijas iespējas, it īpaši g adījumos, 
kad 
palīdzību 
sniedz 
kā 
budžeta atb alstu, 
un 
aicina 
Komisiju 
regulāri 
ziņot 
par panākumiem;
56. uzskata, 
ka 
partnervalstu 
parlamentu, 
pilsoniskās 
sabiedrības 
un 
vietējo varas iestāžu līdzdalīb a 
ir obli­
gāts 
priekšnoteikums, 
lai nodrošinātu 
patiesu iein teresētību 
šajā procesā; mudin a 
Komisiju 
darīt visu ie­
spējamo, lai uzlab otu 
dialogu 
ar šīm institūcijām 
dažādos plān ošanas 
posmos;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
ĀKK valstu  līdzdalība
57. ir 
noraizējies 
par “ĀKK 
valstu iesaistes trūk um[u]
” EAF 
izdevumu efektīvas kon t
roles nodrošināšanas 
pro­
cesā un 
pauž vilšan os 
par to, ka 
pārstāvniecības “
tikai 
daļēji var paļauties uz valsts k redītrīkotāju 
admi­
nistrāciju 
veiktajām 
pārbaudēm
” (gada 
pārskata 
par EAF 
36. punkts);
58. norāda, 
ka 
valsts kredītrīkotājiem 
obligāti 
jābūt 
ĀKK 
valstīs, bet
 RELEX jaun attīstības 
valstīs tādu n av; 
ai­
cina
 Komisiju
 informēt
 Parlamen tu
 par EAF
 pieejas priek šrocībām
 un trūku
miem un n ovērtēt
 labāko
 
praksi 
visās ĀKK 
valstīs, lai uzlab otu 
valsts kredītrīkotāju 
administrā
ciju īstenoto 
kontroli 
pār EAF 
līdzek­
ļu 
izlietojumu;
59. turklāt 
norāda, 
ka “
pārstāvniecības 
regulāri 
ziņo
” EuropeAid cen trālajiem 
dienestiem 
par “resursu n epie­
tiekamību 
valsts kredītrīkotāju 
administrācijās
” un “
ierobežoto 
darbi
nieku 
skaitu
” (gada 
pārskata 
par EAF 
41.
  punkts);
 aicina
 Komisiju
 informēt
 Parlamen tu
 par atbildēm,
 kas
 pārstāvn iecībām
 sniegtas
 šajā 
jautājumā;
Cilvēkresu rsi
60. atzīmē, 
ka 
saskaņā 
ar Revīzijas palātas apsvērumiem K omisijas 
darbin
ieku 
skaits 
samazinās, 
salīdzinot 
ar 
līdzekļiem, 
par kuriem 
uzņemtas 
saistības, 
un 
nav 
paredzēts ievērojams darb inieku 
skaita 
pieaugums, 
lai 
arī saskaņā 
ar desmito E AF 
ir plānots 
būtisks 
saistību 
palielinājums 
(gad
a pārskata 
par EAF 
33. punkts);
61. pilnībā 
piekrīt 
Revīzijas palātai, k a “
pastāv risk s, 
ka 
darbinieku 
trūkums 
vai to neadekvāts 
sadalījums, vai 
arī īpašu prasmju un  
zināšanu 
trūkums 
var ietekmēt 
kontroles, 
apstiprinā
juma pārb aužu 
un 
uzraudzīb as 
kvalitāti
” (gada 
pārskata 
par EAF 
33. punkts);
62. aicina 
Komisiju 
paskaidrot, 
kā 
tā ir iecerējusi n ovērst 
saspīlējumu vai pat pretrun u 
starp vajadzību pēc pa­
pildu cilvēk resursiem 
pārstāvniecībās 
un 
Komisijas 
apņemšanos “
uzturēt stab ilu 
nodrošinājumu 
ar per­
sonālu,
 tiklīdz
 būs
 pieņemti
 visi ar paplašin āšanos
 saistītie darb iniek
i, nepieprasot
 jaunas
 amata vietas 
laikposmam 
no 
2009. līdz 2013. g adam
”, un “
nodrošināt 
ar vajadzīg o 
personālu jaun as 
amata vietas g al­
venajās 
politikas 
jomās, tik ai 
un 
vienīgi 
pārceļot darb iniekus 
citā amatā tajā pašā n odaļā 
vai no 
vienas 
no­
daļas 
uz citu”
(1) Komisijas  ziņ ojums.  Komisijas  plānošana  un optimālāk a  izmantošana  ES  prioritāšu īsten ošanai  (SEC(2007)  0530),
3. lpp., sk . 
http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2004_2009/documen ts/dv/sec_2007_5/sec_2007_530.pdf (1);
63. uzskata, 
ka 
papildu cilvēk resursus 
varētu ieg ūt, 
atceļot dalīto atb i
ldību 
par attīstīb as 
jomu starp Ārējo sa­
karu 
(RELEX) ģ enerāldirektorātu 
un 
Attīstības 
(DEV) ģenerāldirektorātu; 
aicina 
pašreizējo K omisiju 
veikt 
vajadzīgos 
pasākumus, 
lai veicinātu 
šo reorganizāciju 
jaunās 
Komisijas 
sastāvā; uzsk ata, 
ka 
pašreizējais 
darba 
sadalījums attīstīb as 
sadarbības 
jomā starp DEV un  RELEX ģenerāldirektorātiem 
neļauj 
Komisijai 
pilnībā 
iesaistīties starptautisk os 
centienos 
veicināt 
attīstības 
kon
sekvenci 
un 
palīdzības 
efektivitāti; 
tur­
klāt 
aicina 
Komisiju 
nodrošināt, 
lai attīstīb a 
sadarbības 
jomā vien nozī
mīgi 
būtu 
veltīta galvenajam 
mēr­
ķim 
– nabadzības 
izskaušanai;
64. aicina 
Komisiju 
veikt 
vajadzīgos 
pasākumus, 
lai palielin ātu 
EAF 
pārvaldības 
un 
kontroles 
struktūru 
dar­
binieku 
skaitu, 
ņemot 
vērā, ka 
ir paredzēts lielāk s 
saistību 
apjoms sask a
ņā 
ar 10. EAF;
Piezīmes 
par Revīzijas palātas secināju miem 
un 
ieteikumiem
65. ar 
gandarījumu 
atzīmē, ka 
Revīzijas palāta ir atzin īgi 
novērtējusi
 EuropeAid cen tienus 
izstrādāt k ontroles 
stratēģiju; 
uzskata, 
ka 
efektīvas 
kontroles 
stratēģijas 
mērķis 
ir novērst k ļūdas
 ex-ante, n evis 
galvenokārt 
at­
gūt 
nepareizi 
izmaksātos 
līdzekļus
 ex-post; aicina Komisiju turpināt kontroles stratēģijas izveidi, ņemot vērā šo 
pieeju, kas ir budžeta izpildes apstiprinātājiestādes prioritāte ;V L 6 0 1 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/107
66. pilnībā piek rīt Revīzijas palātas ieteik umiem, kas izklāstīti gada pārskata par EAF 55. punkta a)–g)  apakš­
punktā 
un 
56. punkta 
a)–f) apak špunktā; 
jo īpaši pievērš K omisijas 
uzmanī
bu 
56. punkta 
a) apakšpunktā 
izklāstītajam 
ieteikumam, 
ka
“
pirms budžeta
 atbalsta
 piešķiršanas
 jābūt
 atbilstībai
 Kotonū
 nolīguma
m, kas
 jāvērtē pret pamatprasī­
bām, 
piemēram, savlaicīg i 
publicētu 
un 
revidētu pārsk atu 
pieejamīb u
”,
un 
ieteikumam 
56. punkta 
d) apakšpunktā, 
ka:
“
pirms budžeta 
atbalsta 
programmas 
sākšanas
 EuropeAid jān odrošina, 
lai būtu 
skaidrs 
un 
pabeigts 
pub­
lisko 
finanšu 
pārvaldības 
vērtējums un  
saņēmējvalstij 
būtu 
ticama un  
atbilstoša reformu prog ramma 
ar 
mērķi 
novērst 
visas būtiskās 
nepilnības 
paredzamā laik a 
grafikā
”;
tāpēc aicin a 
Komisiju 
piešķirt 
budžeta 
atbalstu 
tikai 
tad, ja pub lisko 
finanšu 
pārvaldība 
ir pietiekami 
pār­
redzama, atb ildīga 
un 
efektīva 
vai vismaz tāda varētu b ūt, 
īsā laikposmā 
īstenojot 
reformu prog rammu; 
turklāt 
norāda, 
ka 
konkrētas 
nozares 
finansēšanas 
režīma izvēlei vajadzētu b ūt 
tieši saistītai ar tā efek ti­
vitāti 
šajā konkrētajā 
jomā;
67. aicina 
Komisiju 
piešķirt 
prioritāti šo ieteik umu 
ātrai īsten ošanai, 
kuriem 
budžeta 
izpildes apstiprin ātājies­
tāde 
piešķir 
īpašu nozīmi, 
jo precīzi un  
apstiprināti
 ierobežojumi izpildes rīcības brīvībai ir ob ligāts 
priekš­
noteikums 
nozīmīgai 
parlamentārajai 
uzraudzīb ai;
Jauna 
pieeja jau nai 
situācijai
68. uzsver, 
ka 
Komisija 
(un 
citi līdzek ļu 
devēji) nespēj 
tieši kontrolēt 
to, kā 
saņēmējvalsts 
izlieto budžeta 
at­
balsta 
veidā piešķ irtos 
līdzekļus, 
jo tās ir attiecīg ās 
saņēmējvalsts 
suverēnās 
tiesības 
– pārvaldīt savu b u­
džetu 
saskaņā 
ar pašas defin ētiem 
noteikumiem 
un 
valsts budžeta 
procedūrām;
69. atgādina,
 ka
 publiskā
 sektora
 finanšu
 pārvaldīb a,
 iekšējā
 kontrole
 un ārējās revīzijas fun kcijas
 dažās 
saņēmējvalstīs 
bieži 
vien 
nav 
pietiekami 
ticamas, lai n odrošinātu, 
ka 
līdzekļu 
devēju piešķ irtais 
finansē­
jums 
tiek 
atbilstīgi 
pārvaldīts un  
izlietots paredzētajiem mērķ iem;
70. uzskata 
– ņemot 
vērā, ka 
aizvien 
vairāk 
uzmanības 
tiek 
pievērsts atb il
dības 
jautājumiem un  
līdzekļu 
de­
vēju valstu n odokļu 
maksātāji 
ir aizvien 
vairāk 
ieinteresēti 
redzēt konk
rētus attīstīb as 
palīdzības 
rezultā­
tus, Komisija 
pati ir iein teresēta 
apzināties 
riskus, 
ko 
tā uzņemas, 
piešķirot 
budžeta 
atbalstu, 
un 
darīt tos 
zināmus 
arī budžeta 
izpildes apstiprin ātājiestādei, 
kuras 
pakļautībā 
tā darbojas;
71. turklāt 
uzskata, 
ka 
Komisijai 
būtu 
jāinformē 
saņēmējvalstu 
administ
rācijas par saviem atb ildības 
pienā­
kumiem 
un 
jāprasa, lai tie, k uri 
nodrošina 
līdzekļu 
pārvaldību 
nākamajos 
posmos, pildītu līdzīg us 
pienākumus;
Valsts 
paziņojums 
par informācijas sniegšanu
72. tāpēc uzsk ata, 
ka 
attīstības 
palīdzība 
kopumā 
un 
jo īpaši b udžeta 
atba
lsts būtu 
jāpiesaista ex-ante 
paziņojumam 
par informācijas 
sniegšanu, 
kuru 
sagatavotu 
saņēmējvalsts 
valdība 
un 
parakstītu 
tās finan­
šu 
ministrs 
un 
kurš 
attiektos 
uz konkrēti 
izvēlētiem jautājumiem, k as 
ska
r saņēmējvalsts 
pārvaldības 
un 
atbildības 
struktūru;
73. ir 
pārliecināts, 
ka 
pašas saņēmējvalsts 
veikts 
kontroles 
nepilnību 
novērtējums un  
to izpratn e 
nodrošinās 
spēcīgāku 
motivāciju uzlab ojumiem 
nekā 
revīzijas un  
kontroles 
mehānism
i, ko 
šai valstij piemēro k ādas 
citas 
valsts iestāde;V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 26.9.2009.
74. uzskata, ka valsts paziņ ojums par informācijas sniegšanu veicinās pārredzamīb u un atbildību un sniegs 
starptautisk ajiem 
līdzekļu 
devējiem vērtīg u 
informāciju, 
lai tie varētu pamatoti spriest par to, cik  
kopumā 
pārredzama 
un 
ticama ir saņ ēmējvalsts 
pārvaldības 
un 
atbildības 
struktū
ra;
75. aicina 
Komisiju 
uzņemties 
iniciatīvu 
un 
iesniegt 
šo priekšlikumu 
citiem starptautisk ajiem 
līdzekļu 
devē­
jiem, sevišķ i 
Pasaules Ban kai, 
lai, vienojoties 
ar pārējiem līdzek ļu 
devējiem, izstrādātu un  
īstenotu 
šādu 
instrumentu; 
uzsver, ka 
īpaša uzman ība 
būs 
jāpievērš tam, k ādi 
sodi piemērojami par tīši maldin ošiem 
šādiem 
paziņojumiem;
76. aicina 
Komisiju 
informēt 
Parlamentu 
par iespējamo šādu sarun u 
grafik
u;
EAF 
budžeta 
iekļaušana 
Eiropas Savienības vispārējā bu džetā
77. atzinīgi 
vērtē Komisijas 
apņemšanos, “
apspriežot n ākamo 
finanšu 
shēmu, vēlreiz izsk atīt 
priekšlikumu 
par 
EAF 
pilnīgu 
iekļaušanu 
vispārējā b udžetā
”
(1) Komisijas dien estu darba dokuments (SEC(2008)  2579). Pielik ums Komisi jas ziņojumam Eiropas Parlamentam par pa­
veikto 
darbu 
attiecībā 
uz lēmumiem par 2006. g ada 
budžeta 
izpildes apstiprin ājumu, 
86. lpp. (1); aicina Komisiju pastāvīgi sniegt Parlamenta Budžeta k on­
troles 
komitejai 
izsmeļošu in formāciju 
par šīs iniciatīvas 
sagatavošan
u;
78. vēlreiz pauž atb alstu 
EAF 
iekļaušanai 
Eiropas 
Savienība
s vispārējā budžetā, uzsk atot, 
ka 
tādējādi varēs vei­
cināt 
EAF 
saskanību, 
pārredzamīb u 
un 
efektivitāti 
un 
stiprināt 
to uzraudzīb as 
sistēmu;
Parlamentārās u zraudzības 
piemērošana instru mentam
79. uzskata, 
ka 
Parlamenta 
pienākums 
attiecībā 
uz budžeta 
atbalstu 
ir prasīt atb ildību 
no 
Komisijas 
par izde­
vumu rezultātiem un  
ka 
budžeta 
atbalsts 
ir palīdzīb as 
instruments, 
kuram 
vajadzīga 
parlamentārās 
uzrau­
dzības 
paradigmas 
maiņa, 
ieguldījumu 
kontroli 
aizstājot ar rezultātu un  
faktiski 
padarītā pārb audi;
80. uzskata, 
ka 
Parlamentam 
ir obligāti 
jāpilnveido 
sava pašreizējā darba metode, lai to sasn iegtu; 
uzskata, 
ka 
Budžeta 
kontroles 
komitejas 
izveidota Budžeta atb alsta 
uzraudzīb as 
apakškomiteja 
būtu 
efektīvs 
instru­
ments, 
lai nodrošinātu, 
ka 
palīdzības 
atbalsta 
izdevumi dod lab umu 
saņēm
ējvalsts iedzīvotājiem un  
ka 
pa­
līdzības 
izdevumiem paredzētie n odokļu 
maksātāju 
līdzekļi 
netiek 
piešķirti n epamatoti;
Ieguldījumu 
mehānisms
81. atgādina, 
ka 
20.–24. pun ktā 2008. 
gada 
22. aprīļa rezolūcijā par sestā, septītā, astotā un  
devītā Eiropas 
Attīstības 
fonda 
2006. finanšu 
gada 
budžeta 
izpildes apstiprin āšanu
(2) OV L 88, 31.3.2009., 253. lpp. (2), Parlamen ts pauda bažas par to, 
ka 
uz Eiropas 
Investīciju 
bankas 
(EIB) 
pārvaldīto ieg uldījumu 
mehānismu 
neattiecas 
budžeta 
izpildes ap­
stiprinājuma 
procedūra; turk lāt 
atgādina, 
ka 
EAF 
resursi ir pub liskie 
līdzekļi, 
kurus 
nodrošina 
Eiropas 
no­
dokļu 
maksātāji, 
nevis 
finanšu 
tirgi;
82.
 tāpat kā
 Revīzijas palāta savā Atzin umā
 Nr. 9/2007 attiecīb ā
 uz priekšlikumu
 Padomes reg ulai
 par Fi­
nanšu 
regulu, 
ko 
piemēro desmitajam E iropas 
Attīstības 
fondam
(3) OV C 23, 28.1.2008., 3. lpp. (3), pauž nožēlu, ka ir izveidotas divas 
atsevišķas 
pārvaldības 
jomas, kas 
ierobežo 
Parlamentam 
uzticētās b udže
ta izpildes apstiprin ājuma 
pro­
cedūras tvērumu, rada vajadzīb u 
pēc papildu k oordinācijas 
starp Komisij
u un 
EIB 
un 
kā 
dēļ ir grūti 
gūt 
pilnīgu 
priekšstatu 
par sasniegtajiem 
rezultātiem;
83. norāda, 
ka 
EIB 
gada 
ziņojumā 
par ieguldījumu 
mehānisma 
īstenošanu 
ietverta galvenokārt 
finansiāla 
in­
formācija
 un ļoti maz sn iegta
 – vai vispār n av
 sniegta
 – informācija
 par dažādu finan sēto
 programmu 
rezultātiem;V L 8 0 1 / 5 5 2 L
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis L 255/109
84. aicina E IB ziņojumos galveno uzmanību pievērst rezultātiem un  sniegt pilnīgu, būtisku un objektīvu in­
formāciju 
par faktiski padarīto, noteiktajiem mērķiem, sasniegtajiem mērķiem un iespējamo noviržu iemesliem, kā 
arī par veik tajiem 
novērtējumiem 
un 
sniegt 
novērtējuma 
rezultātu k opsav
ilkumu;
85. uzsver, 
ka 
ĀKK 
valstīs EIB 
darbojas 
saskaņā 
ar Kotonū 
nolīgumu, 
kura 
ga
lvenais 
mērķis 
ir izskaust 
na­
badzību 
un 
veicināt 
ilgtspējīgu 
attīstību, 
un 
ka 
tādēļ tai šie mērķ i 
ir saistoši attiecīb ā 
uz šo valstu k redi­
tēšanas 
politiku;
86. aicina 
Komisiju 
informēt 
Parlamentu 
par konkrētām 
procedūrām, k o 
tā kopīgi 
ar EIB 
ir izveidojusi, lai 
koordinētu 
abu 
iestāžu cen tienus 
sasniegt 
ES 
mērķus 
attīstības 
jomā, kā 
arī informēt 
par šo procedūru 
efektivitāti;
87.
 ir noraizējies
 par to, k a
 ir izveidojies priek šstats
 – no
 visām struk tū
rām, kurām
 uzticēta E S
 politikas 
stratēģiju 
īstenošana, 
un 
publiskajām 
finanšu 
iestādēm E IB 
ir iestāde, kas ir vismazāk  
pārredzama, visma­
zāk 
atbildīga 
un 
vismazāk 
pakļauta 
demokrātiskai 
kontrolei;
88. aicina 
EIB, 
Eiropas 
Savienības 
un 
tās vērtību 
interesēs 
un 
lai uzlabot
u sabiedrības 
priekšstatu 
par EIB 
kā 
iestādi, 
iesniegt
 pierādījumus, k as 
apliecina:
—kā 
tā nodrošina 
atbilstību 
Eiropas 
Parlamenta 
un 
Padomes 2001.  gada 
30.  maija Reg ulai 
(EK) 
Nr. 
1049/2001 par pub lisku 
piekļuvi 
Eiropas 
Parlamenta, 
Padomes un  
Komis
ijas dokumentiem
(1) OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp. (1) 
un 1998. 
gada 
25. jūnija
 Orhūsas k onvencijai
 par pieeju in formācijai, 
sabiedrības 
dalību 
lēmumu pie­
ņemšanā 
un 
iespēju griezties 
tiesu iestādēs saistīb ā 
ar vides jautājumiem, 
—kā 
tā nodrošina 
atbilstību 
globālajām 
ES 
saistībām 
attīstības 
jomā un 
citu daudzpusējo attīstīb as 
ban­
ku 
noteiktajiem 
standartiem,
 
—kā
 tās finansējums
 kapitālietilpīgiem
 projektiem
 ieguves
 rūpniecības
 nozarēs
 palīdz cīn īties
 pret 
nabadzību,
 
—pamatnostādnes, 
ko 
tā sagatavojusi 
ieguldījumiem 
enerģētikas, 
mežsaimn iecības, 
transporta, 
ūdens­
saimniecības 
un 
notekūdeņu 
apsaimniekošanas 
nozarēs, 
un 
kā 
lēmumi, k o 
tā pieņēmusi 
attiecībā 
uz 
ieguldījumiem, 
pilnībā 
atbilst 
šīm pamatn ostādnēm,
 
—ka 
tai pietiek  
tikai 
ar dažiem pastāvīg i 
nodarbinātiem 
vides ekspertiem
, kuru 
pienākums 
ir pārskatīt 
visu 
tās kredītportfeli 
un 
nodrošināt 
atbilstību 
attiecīgajām 
politika
s jomām, 
—ka 
tai ir efektīvs 
sūdzību 
izskatīšanas 
mehānisms, 
ko 
var izman tot 
attiecīgu 
darbību 
skartie 
iedzīvo­
tāji un 
kam 
vajadzētu b ūt 
pieejamam arī ārpusk opienas 
valstu iedzīvotājiem, 
—ka 
tā veikusi 
efektīvus 
pasākumus, 
lai apkarotu 
korupciju 
un 
naudas 
atmazgāšanu,
 
—ka 
ir pieņemti 
kritēriji 
privātā sek tora 
kreditēšanai, 
kas 
nav 
finanšu 
pamatstan darti, 
un 
ka 
ir izveidots 
izsmeļošs privātā sek tora 
kreditēšanai 
piešķirto 
līdzekļu 
galīgo 
saņēm
ēju saraksts;
89. aicina 
Komisiju 
rūpīgi 
sekot 
ieguldījumu 
mehānisma 
īstenošanas 
procesam, lai g arantētu, 
ka 
tiek 
sasnieg­
ti 
tam kā 
attīstības 
instrumentam 
noteiktais 
mērķis, 
un 
par saviem secin ā
jumiem reg ulāri 
informēt 
Bu­
džeta kontroles 
komiteju;
90. aicina 
Budžeta k ontroles 
komiteju 
veikt 
stingrākus 
pasākumus 
attiecībā 
uz EIB 
finansiālās 
darbības 
kon­
troli, 
par ko 
šī komiteja 
ir pilnībā 
atbildīga 
saskaņā 
ar Reglamenta 
VI 
pielikuma 
V nodaļas 
3. punktu.V L . 9 0 0 2 . 9 . 6 2