(2)Komisija 2015. gada 26. novembrī pieņēma Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2016. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Gada izaugsmes pētījuma prioritātes 2016. gada 17. - 18. martā apstiprināja Eiropadome. Komisija 2015. gada 26. novembrī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma Brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā norādīja, ka Kipras situācija tiks izvērtēta makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras kontekstā pēc makroekonomikas korekciju programmas pabeigšanas. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. Šo ieteikumu 2016. gada 18. – 19. februārī apstiprināja Eiropadome, un 2016. gada 8. martā Padome to pieņēma. Kā valstij, kuras valūta ir euro, un, ņemot vērā ekonomikas un monetāras savienības tautsaimniecību ciešās saiknes, Kiprai būtu jānodrošina ieteikuma pilnīga un laicīga īstenošana.

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību, un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

(3)2016. gada ziņojumu par Kipru publicēja 2016. gada 7. aprīlī. Tajā tika izvērtēta Kipras ekonomikas un sociālā situācija un problēmas pēc makroekonomikas korekciju programmas pabeigšanas 2016. gada 31. martā, un Kipras panākumi ceļā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā tika ietverti arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu sagatavotā padziļinātā pārskata rezultāti. 2016. gada 7. aprīlī Komisija iepazīstināja ar padziļinātā pārskata rezultātiem. Komisijas veiktā analīze tai ļauj secināt, ka Kiprā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši svarīgi ir atrisināt ievērojamo nelīdzsvarotību uzkrājumu privātā sektora, valsts un ārējā parāda veidā un augsto ieņēmumus nenesošo kredītu līmeni.

(4)Kipra 2016. gada 28. aprīlī iesniedza tās 2016. gada valsts reformu programme un 2016. gada 13. maijā pēc termiņa beigām 2016. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

(5)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi ir apskatīti Eiropas strukturālo un investīciju fondu plānošanā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. Kā paredzēts 23. pantā Regulā (ES) Nr. 1303/2013, Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt tās partnerības nolīgumu un attiecīgās programmas un ierosināt grozījumus, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu īstenot attiecīgos Padomes ieteikumus. Komisija ir sniegusi sīkāku skaidrojumu par to, kā tā izmantos šo noteikumu, pieņemot norādes par to, kā piemērojami pasākumi, kuri sasaista Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību.

(6)[Kopš tika izbeigta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, uz Kipru pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un pārejas noteikums par parādu.] Pamatojoties uz Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, ir sagaidāms, ka vidēja termiņa budžeta mērķis tiks sasniegts 2016. gadā. Tomēr, nemainot politikas virzienu, pastāv risks novirzīties no vidēja termiņa budžeta mērķa 2017. gadā. Tiek prognozēts, ka Kipras strukturālā bilance pasliktināsies vairāk, nekā tas ir atļauts saskaņā ar pārejas noteikumu par parādu. Balstoties uz savu vērtējumu par stabilitātes programmu un ņemot vērā Komisijas sagatavoto 2016. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Kipra neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Tāpēc 2017. gadā ievērošanas nodrošināšanai būs nepieciešami papildu pasākumi.

(7)Kipra savas makroekonomikas korekciju programmas ietvaros ir īstenojusi nozīmīgas fiskālās un strukturālās reformas. Joprojām ir jāpieņem atsevišķi sekundārie tiesību akti par budžeta sagatavošanas procedūrām, prasībām budžeta korekcijām gada ietvaros un piešķīrumu kontroles ierēdņu pienākumiem. Publiskajā sektorā joprojām ir vērojama neefektivitāte. Jo īpaši valsts pārvaldē ir vērojamas vienas no lielākajām algām (procentos no IKP) eurozonā, kaut arī efektivitātes rādītāji joprojām ir vidēji un sakņojas mobilitātes un darbības stimulu trūkumā. Valsts sniegtos pakalpojumus (telesakari, enerģija) raksturo augtas cenas, un tie joprojām ir visai aizsargāti pret konkurenci. Programmas ietvaros Kipra apņēmās pieņemt saistošu mehānismu valsts ierēdņu algu pieauguma ierobežošanai kā līdzekli, kas garantētu publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā. Kaut arī likuma projekts ir sagatavots un iesniegts Pārstāvju palātā, tas joprojām nav pieņemts. Programmas ietvaros publiskā sektora efektivitātes uzlabošanai tika ierosināta valsts pārvaldes horizontālā reforma, vietējo pašpārvalžu reformas plāns un jauns likums, kas regulētu valsts īpašumā esošu vienību pārvaldību, taču tie joprojām nav pieņemti.

(8)Privātā sektora parāds Kiprā joprojām ir pārmērīgs. Kaut arī ķīlas realizācijas un maksātnespējas satvaru reforma ir nozīmīgs solis uz priekšu, lai līdzsvarotu parādnieku un kreditoru tiesības, joprojām ir iespējams uzlabot to efektivitāti un papašināt izmantošanu. Vairākas nepilnības šo satvaru darbībā kavē panākt privātā sektora parāda ilgtspējīgu lejupējas attīstības tendenci un ieņēmumus nenesošo kredītu ātrāku samazināšanos. Tas apgrūtina arī spēju sniegt otru iespēju uzņēmējiem. Joprojām turpina pastāvēt arī vairākas nepilnības privātā sektora parāda restrukturizācijas risinājumu darbībā. Turklāt visu nepieciešamo noteikumu un tiesu lēmumu pieņemšana ir svarīga efektīvai maksātnespējas regulējuma īstenošanai. Lai maksātnespējas birojs varētu pilnībā veikt savas funkcijas, tam ir nepieciešams atbilstīgs personāls, IT infrastruktūra un pietiekams skaits atbilstīgi apmācītu un licencētu maksātnespējas administratoru. Turklāt uzticama un ātra īpašumtiesības apstiprinošu aktu izdošanas un īpašumtiesību nodošanas aktu sistēma ir absolūti nepieciešama, lai izvairītos no neizskatītu lietu uzkrāšanās un aizsargātu pircējus, nodrošinot pienācīgu īpašumtiesību konstatēšanu un veicinot uzticības atgriešanos mājokļu tirgū.

(9)Kipra saskaras arī ar nozīmīgām problēmām attiecībā uz tiesu sistēmas darbību. Neefektīvas tiesu procedūras un ierobežotā spēja apstrādāt lietas noved pie ievērojamas kavēšanās tiesas lietu izskatīšanā, kas kavē ķīlas realizācijas un maksātnespējas satvara darbību un vājina darījumu vidi kopumā. Tā kā joprojām nav reformēts civilprocesa likums, tiesu nolēmumu apstrāde un izpilde un uzkrāto neizskatīto lietu skaita samazināšanās joprojām notiek lēni.

(10)Ievērojams progress programmas ietvaros ir panākts, restrukturējot un atjaunojot uzticību Kipras finanšu sistēmai. Tomēr Kiprā joprojām problemātiska ir ekonomikas normālas kreditēšanas atjaunošana un ieņēmumus nenesošo kredītu samazināšana, kas veido aptuveni 55 % no visiem aizdevumiem mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām. Lieli uzņēmumu parādi padara tos mazāk konkurētspējīgus un apgrūtina to spēju veikt ieguldījumus un augt. Banku pūliņi restrukturēt dzīvotspējīgu parādnieku parādus līdz šim nav noveduši pie taustāmiem rezultātiem, tajā pašā laikā finansējums ienākumus nenesošo riska darījumu segumam saglabājas relatīvi mērens. Nepilnības līgumu izpildē un parādu atmaksāšanas disciplīna apgrūtina spēju risināt stratēģiskus trūkumus un apturēt ieņēmumus nenesošo kredītu izsniegšanu. Neskatoties uz to, ka ir izveidots kredītu reģistrs, bankām ir ierobežota pieeja informācijai par aizņēmēja ienākumiem un aktīviem.

(11)Kipra ir daudz darījusi, lai izvestu tās ekonomiku no recesijas, taču investīciju līmenis joprojām ir zems, un ekonomikas izaugsmes potenciāls ir ierobežots. Programmas ietvaros Kipra pieņēma rīcības plānu izaugsmei, kura mērķis bija uzlabot konkurenci, radīt stimulus inovācijai un atvieglot investīcijas, izveidojot caurredzamāku un efektīvāku darījumdarbības vidi un atvieglojot licencēšanas un atļauju saņemšanas procedūras. Privatizācijas plāna īstenošanas un valsts regulatīvo iestāžu stiprināšanas mērķis ir piesaistīt produktivitāti veicinošas ārvalstu investīcijas. Jaunuzņēmumiem un MVU pašlaik ir ļoti ierobežotas iespējas piekļūt finansējumam, ņemot vērā banku striktos kredītu izsniegšanas nosacījumus un alternatīvu finansējuma avotu trūkumu. Piekļuvi finansējumam kavē arī ES instrumentu, piemēram, Eiropas strukturālo un investīciju fondu, Eiropas Stratēģisko investīciju fonda un ES konkurences programmu, pārvaldības koordinācijas trūkums.

(12)Darba tirgus 2015. gadā sāka atveseļoties, taču joprojām ir augsts bezdarba līmenis. Jo īpaši bažas raisa jaunatnes un ilgtermiņa bezdarbs. Daži pasākumi ir veikti aktīvas darba tirgus politikas un valsts nodarbinātības dienestu jomā. Taču pēdējie joprojām nespēj apmierināt pieprasījumu, sniegt kvalitatīvu daba meklēšanas palīdzību un konsultācijas un sasniegt nereģistrētos bezdarbniekus. Kavējas valsts nodarbinātības dienestu administratīvo spēju uzlabošanas plāni, tostarp tieši ar klientiem strādājošo konsultantu specializācijas uzlabošana un skaita palielināšana. Aktīva darba tirgus politikas efektivitāte ir ierobežota, jo tai trūkst efektīvas pašreizējo programmu kvalitātes uzraudzības.

(13)Jaunatnes dalība arodmācībās un mācību pasākumos joprojām ir neliela, un darba devēji neiesaistās studentu izglītībā. Tomēr pašlaik tiek īstenoti pasākumi saskaņā ar profesionālās izglītības un apmācības stratēģiju.

(14)Kiprā nav vispārējas veselības apdrošināšanas sistēmas, un tās veselības aprūpes sistēmai neizdodas nodrošināt atbilstīgu un efektīvu piekļuvi aprūpei. Ņemot vērā nelielo publisko finansējumu veselības aprūpei, neapmierināto veselības aprūpes vajadzību skaits – gan izmaksu, gan pacientu tiešu iemaksu dēļ – ir ievērojami lielāks nekā citās ES valstīs. Resursu izmantošanu šajā jomā iespējams uzlabot. Valsts slimnīcu lielāka neatkarība un nacionālas veselības aprūpes sistēmas izveide ir to pasākumu vidū, kas tiek uzskatīti par nozīmīgiem, taču joprojām nav pieņemti, lai uzlabotu Kipras veselības aprūpes sistēmas atbilstību un rentabilitāti.

(15)Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Kipras ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2016. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir izvērtējusi arī stabilitātes programmu un Kipras valsts reformu programmu. Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Kiprā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 5. ieteikumā.

(16)Ņemot vērā šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums galvenokārt ir atspoguļots 1. ieteikumā.

(17)Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. – 5. ieteikumā,

IESAKA Kiprai 2016. un 2017. gadā rīkoties šādi.

1.Pēc pārmērīga deficīta novēršanas 2016. un 2017. gadā ievērot vidēja termiņa budžeta mērķi. Līdz 2016. gada beigām pieņemt saistošu mehānismu, kas aptur publiskā sektora darbinieku kompensāciju pieaugumu. Līdz 2016. gada beigām pieņemt valsts pārvaldes horizontālo reformu un likumu par valsts īpašumā esošo vienību pārvaldību, kā arī īstenot vietējo pašpārvalžu reformu. Līdz 2016. gada beigām pieņemt sekundāros tiesību aktus, lai pabeigtu jauno budžeta satvaru.

2.Līdz 2017. gada jūnijam novērst nepilnības, kas kavē maksātnespējas un ķīlas realizācijas satvaru pilnīgu īstenošanu, un nodrošināt pietiekamus resursus Maksātnespējas birojam. Nodrošināt uzticamu un ātru sistēmu īpašumtiesības apstiprinošu aktu izdošanai un īpašumtiesību uz nekustamo īpašumu nodošanai. Palielināt tiesu sistēmas efektivitāti un kapacitāti. Reformēt civilprocesa likumu.

3.Līdz 2016. gada beigām veikt pasākumus, lai nodrošinātu ieņēmumus nenesošo kredītu samazināšanos un ķīlas objektu precīzu novērtējumu finansējuma aprēķina nolūkos. Palielināt kreditoriem pieejamās informācijas apjomu, lai kredītu reģistrs būtu spējīgs pilnībā veikt savas funkcijas.

4.Novērst šķēršļus investīcijām, jo īpaši īstenojot izaugsmes rīcības plānu, turpinot īstenot privatizācijas plānu un stiprinot nacionālās regulatīvās iestādes. Veikt pasākumus, lai palielinātu mazo un vidējo uzņēmumu iespējas piekļūt finansējumam.