Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Trešais pārraudzības ziņojums par tērauda nozares pārstrukturēšanu Čehijā un Polijā /* COM/2006/0814 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.12.2006 COM(2006) 814 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Trešais pārraudzības ziņojums par tērauda nozares pārstrukturēšanu Čehijā un Polijā 1. IEVADS Šajā ziņojumā izklāstīts progress, kādu guvuši Čehijas un Polijas tērauda nozares uzņēmumi, pārstrukturējot savu darbību atbilstoši konkrētajās Pievienošanās līguma nodaļās izklāstītajām prasībām. Pēc tam, kad ekonomikā bija vērojama attīstība gan valsts, gan starptautiskā mērogā, Čehijas un Polijas tērauda ražotāji 2005. gadā atradās sarežģītā situācijā, ko raksturoja samazināti pārdošanas apjomi un pazeminātas cenas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Neraugoties uz šo tendenci, abu valstu uzņēmumi guva samērīga līmeņa ienākumus, taču centieni galīgi pabeigt pārstrukturēšanas procesu ir jāturpina, lai tērauda ražotnes panāktu ilgtspējīgu ekonomisko dzīvotspēju. Eiropas Savienība vienojās ar Čehiju un Poliju par pārejas periodu, lai tērauda ražošanas uzņēmumiem dotu iespēju pabeigt pārstrukturēšanu un pilnībā iekļauties iekšējā tirgū. Šāds pasākums bija vajadzīgs, lai jaunajām dalībvalstīm ļautu piešķirt vajadzīgo finansiālo atbalstu, pamatojoties uz pieņēmumu, ka atbalsta saņēmēji kļūtu ekonomiski dzīvotspējīgi ilgākā laika periodā. Šis izņēmums no vispārējiem valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem ir spēkā ar nosacījumu, ka gan attiecīgās valdības, gan atsevišķi uzņēmumi izpilda noteiktas saistības. Saistības ir izklāstītas protokolos, kas pievienoti Pievienošanās līgumam, un 2. protokolā[1] , kurā ir atsauce uz Čehijas tērauda nozares pārstrukturēšanu, un 8. protokolā[2] , kurā ir atsauce uz Polijas tērauda nozares pārstrukturēšanu. Pārstrukturēšanas periods ilgst līdz 2006. gada 31. decembrim, kas ir diena, līdz kurai visi uzņēmumi ir ekonomiski dzīvotspējīgi. Protokolos ir arī sīki izklāstīti noteikumi par minēto saistību uzraudzību un ziņošanu, tostarp arī par Komisijas ziņojumu Padomei. Komisija 2004. gada 7. jūlijā pieņēma pirmo pārraudzības ziņojumu par tērauda nozares pārstrukturēšanu Čehijā un Polijā 2003. gadā[3]. Tajā Komisija atklāja pārstrukturēšanas procesa aizkavēšanos, jo īpaši attiecībā uz ieguldījumiem. Tā ieteica abām valstīm izmantot priekšrocības, ko piedāvā labvēlīgi tirgus apstākļi, un turpmākajos gados pārstrukturēšanas procesu paātrināt, lai attiecīgie uzņēmumi līdz pārstrukturēšanas perioda beigām būtu ieguvuši ekonomisko dzīvotspēju. Otrajā pārraudzības ziņojumā 2005. gada 3. augustā[4] Komisija konstatēja, ka darbības rezultāti vairumam saņēmējuzņēmumu ir uzlabojušies, galvenokārt pateicoties ievērojami labākiem tirgus apstākļiem. Vienlaikus tā uzsvēra, ka ne visiem uzņēmumiem, kuri saņēma atbalstu, bija iespējams pilnībā izmantot priekšrocības, ko piedāvāja īpaši labā tirgus vide, un tie nebija īstenojuši vajadzīgos pārstrukturēšanas pasākumus, kā rezultātā arī turpmāk tie darbojās slikti un līdz pārstrukturēšanas perioda beigām nevarēja kļūt ekonomiski dzīvotspējīgi. Komisija aicināja saņēmējuzņēmumus un iestādes uzmanīgi apsvērt tās ieteikumus. Šajā trešajā pārraudzības ziņojumā ir izklāstīts progress, kāds tika panākts 2005. gadā, un dažas tendences, kas vērojamas 2006. gadā. Tajā ir šādi elementi: - sasniegumi starptautiskajā tērauda tirgū, kas bija par pamatu pārstrukturēšanai; - valstij raksturīgais ziņojums par galvenajiem pārraudzības rezultātiem, norādot uz valsts atbalstu un galvenajiem pārstrukturēšanas elementiem, kā noteikts protokolu pielikumos (jaudas samazināšana, ieguldījumi, ražīgums, izmaksas un ekonomiskā dzīvotspēja). Šajā nodaļā iekļauta arī atsauce uz Komisijas lēmumiem, kas pieņemti saistībā ar saņēmējuzņēmumiem ES konkurences likumdošanas ietvaros; - secinājumi un ieteikumi par veicamajiem pasākumiem un kontrole, kas jāveic attiecībā uz saņēmējuzņēmumiem, lai tie līdz pārstrukturēšanas perioda beigām būtu ieguvuši ekonomisko dzīvotspēju. Komisija 2007. gadā sagatavos progresa ziņojumu Padomei, kurā tiks aplūkots 2006. gadā panāktais progress. Turklāt šajā noslēguma ziņojumā būs kopumā novērtēti rezultāti, kas sasniegti visā pārstrukturēšanas periodā (no 2003. līdz 2006. gadam). 2. SASNIEGUMI TĒRAUDA TIRGŪ PASAULĒ[5] Tērauda pārstrādi ietekmē vairāki faktori, tostarp pasākumi, ko īsteno uzņēmumi un valstu iestādes, vispārīgie sasniegumi tautsaimniecībā un situācija tirgū. Tāpēc, lai novērtētu to tērauda uzņēmumu darbību Čehijā un Polijā, kuri saņēma atbalstu, ir labi jāizprot šie elementi. Pamatpieņēmumi par sasniegumiem pasaules tērauda tirgū ir apkopoti turpmāk. Pasaules tērauda tirgū lielais nozares paplašināšanās līmenis, kas tika novērots 2004. gadā, atsevišķos reģionos turpinājās arī 2005. gadā. Vēl nebijis ražošanas pieaugums ne vien Ķīnā, bet arī Indijā bija par pamatu tam, ka tērauda izlaide pasaules mērogā 2005. gadā palielinājās par 6 % un sasniedza 1,129 miljardus tonnu. Savukārt Eiropas Savienībā pēc tam, kad 2005. gada pirmajā ceturksnī bija vērojams neliels pieaugums, reaģējot uz pieprasījuma samazināšanos, ražošanas apjoms tika samazināts, un neapstrādāta tērauda ražošana 186 miljonu tonnu apmērā salīdzinājumā ar 2004. gadu bija par 3,2 % zemāka. Tas atspoguļo pieprasījuma trūkumu, kāds 2005. gadā bija vērojams ES tirgū un kura pamatā galvenokārt bija krājumu cikla faktori, kā arī sākotnēji augsts piedāvājums. Tā kā ES tērauda ražotāji piedāvāja mazākus apjomus, samazinājās krājumi, bet tas savukārt veicināja tērauda cenu līmeņa saglabāšanos. 2005. gadā tērauda importa apjomi Eiropas Savienībā sasniedza 26 miljonus tonnas, tas ir gandrīz tāds pats apjoms kā iepriekšējā gadā, bet otrajā pusgadā cenu pazemināšanās rezultātā tas samazinājās. Galvenās eksportētājvalstis uz ES joprojām bija Krievija, kam sekoja Ukraina un Turcija, bet Ķīna ieņēma ceturto vietu. Tērauda eksporta apjomi no ES sasniedza 31,7 miljonus tonnu, kas, salīdzinot ar 2004. gadu, ir par 6 % vairāk. Šo pieaugumu daļēji veicināja īslaicīga euro valūtas kursa samazināšanās pret ASV dolāru. Piegādes uz Eiropas trešo lielāko eksporta tirgu Ķīnu 2005. gadā samazinājās par 3 %, tā ir tendence, kas 2006. gada pirmajā ceturksnī pastiprinājās un izraisīja piegāžu apjomu samazinājumu par 31 %. ES tērauda ražošanā 2006. gada pirmajā ceturksnī tika novērota augšupejoša tendence, kas norādīja uz pozitīviem sasniegumiem ES ekonomikā, ko veicināja iekšējais pieprasījums un ieguldījumi. Sagaidāms, ka acīmredzamais tērauda patēriņš, kas 2005. gadā saruka par 4,6 %, 2006. gadā palielināsies par 4 %. 2006. gada pirmajā ceturksnī tērauda cenas atkal pieauga sakarā ar augstākām izejvielu izmaksām un lielāku pieprasījumu no galvenajām patērētājnozarēm. 2005. gadā bija skaidri novērojama atšķirība starp rezultātiem, kādus uzrādīja ES-15 un kādi bija vērojami jaunajās dalībvalstīs. Lai gan tērauda izlaide ES-15, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, samazinājās par 1,9 %, izlaides samazinājums jaunajās dalībvalstīs bija daudz krasāks: Čehijas tērauda ražotnēs – par 12 %, bet Polijas ražotnēs – par 18,7 %. Tomēr šī situācija jāaplūko, ņemot vērā to, ka abās valstīs 2004. gadā bija vērojams ārkārtīgi liels tērauda ražošanas apjoma pieaugums, kā arī sākotnēji lielie krājumi un pieprasījuma samazināšanās 2005. gada pirmajos sešos mēnešos. Daži pamatrādītāji, kas raksturo Čehijas un Polijas tērauda tirgu, ir atrodami 1.A, 1.B un 2. tabulā pielikumā. Neraugoties uz šo nelabvēlīgo attīstību, Čehijas un Polijas tērauda uzņēmumu ieguvums darbības ziņā joprojām bija liels, un tērauda ražotnes kopumā bija spējīgas samazināt parādsaistības un paātrināt ieguldījumus. Gaidāms, ka šī pozitīvā tendence būs vērojama arī 2006. gadā. Nesen veiktās aptaujas ekonomikas un rūpniecības nozarē par 2006. gadu liecina, ka gaidāmā ekonomikas tērauda patēriņa nozares atlabšanai jābūt par pamatu turpmākai tērauda tirgus nosacījumu izlabošanai ES. 3. PĀRRAUDZĪBAS PROGRAMMU REZULTĀTI ČEHIJĀ UN POLIJĀ 3.1. Čehija No dažādiem avotiem iegūtā informācija liecina, ka Čehija valsts tērauda nozarei kopumā piešķīra pārstrukturēšanas atbalstu CZK 8 166 miljonu (€ 256,6 miljonu[6]) apmērā, tas ir apmēram 58 % no protokolā Nr. 2 noteiktās maksimālās summas CZK 14 147 miljoni. Neatkarīgais vērtējums norāda, ka pēc 2003. gada 31. decembra cits pārstrukturēšanas atbalsts attiecīgajā periodā Čehijas tērauda nozarei nebija piešķirts. Pamatojoties uz šo, Komisija secina, ka saistības attiecībā uz valsts atbalsta maksimālās summas piešķiršanu 2. protokola 1. pielikumā minētajiem uzņēmumiem ir izpildītas. Saņēmējuzņēmumi, kuriem bija piešķirts valsts atbalsts, bija Mittal Steel Ostrava ( MSO – iepriekšējais nosaukums Nova Hut ), Valcony Plechu Fridek-Mystek ( VPFM ) un Vitkovice Steel ( VS ). Attiecībā uz ieguldījumiem neatkarīgajā progresa novērtējumā, kas panākts, īstenojot pārstrukturēšanas pasākumus, iezīmējas kopumā zemais izdevumu līmenis un jo īpaši dažu pamatieguldījumu aizkavēšana, ko veica un kas bija būtisks faktors, lai saņēmējuzņēmumi varētu samazināt izmaksas un paaugstināt pievienoto vērtību. Tomēr novērtējums liecina, ka gada nogalē ieguldījumu plāni tiek īstenoti ātrāk, un sagaidāms, ka šāda tendence būs vērojama arī turpmāk. Tikmēr saņēmējuzņēmumi ir pārvarējuši galvenos šķēršļus, kas izraisīja aizkavēšanos, proti, lēnu privatizāciju un drošu aizdevumu neiespējamību, tāpēc gaidāms, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām tie īstenos lielāko daļu no plānotajiem ieguldījumiem, izņemot VPFM gadījumā, kā paskaidrots turpmāk. Čehijas valdība īstenoja VS privatizācijas plānu, kura ietvaros sākotnēji OSINEK s.a akcijas pārdeva uzņēmumam VS , kam sekoja atklāta izsole. Jūlijā valdība apstiprināja uzņēmuma VS pārdošanu uzņēmumam Mastercraft Ltd , kas pieder Krievijas tērauda un ogļrūpniecības grupai Evraz Holding . Šī privatizācija ar akciju nodošanas palīdzību notika 2005. gada novembrī. 2005. gadā Čehijas iestādes arī noslēdza VPFM privatizācijas procesu, ko pabeidza, uzņēmumu pilnībā iekļaujot uzņēmumā MSO . Iekļaušana juridiski stājās spēkā 2006. gada otrajā ceturksnī. VPFM arī aktualizēja savu uzņēmējdarbības plānu, lai to pielāgotu galīgajai rūpnieciskajai struktūrai MSO un lai ņemtu vērā jaunās tirgus prasības. Komisijas ekonomiskās dzīvotspējas pārbaudes izmantošana liecina, ka VPFM darbība neatbilst prognozētajai un ka parastos tirgus apstākļos līdz 2007. gada beigām tas neiegūtu ekonomisko dzīvotspēju. Tās ir sekas tam, ka VPFM privatizācijas pabeigšana tika aizkavēta par 18 mēnešiem, tāpēc tas nespēj pienācīgi īstenot pārstrukturēšanas pasākumus. Taču, tā kā šis uzņēmums tagad ir pilnībā iekļauts MSO , tad Komisija ir piekritusi tam, ka tā finanšu rezultātiem vairs nav vajadzīgs neatkarīgs novērtējums. Piemērojot šo pieeju, neatkarīgajā novērtējuma secināts, ka šim uzņēmumam MSO ir ļoti liels rentabilitātes pieaugums, un tas viegli iegūst ekonomisko dzīvotspēju. Saistībā ar jaudas izmaiņām, kā norādīts iepriekšējā ziņojumā, un atbilstīgi 2. protokola 12. pantam, Komisija nolēma neiebilst tam, ka uzņēmuma VPFM[7] karstās velmētavas Nr. 1 un Nr. 2 pastāvīgā slēgšana (70 000 tonnu apjomā) tiek atlikta uz sešiem mēnešiem, proti, līdz 2006. gada 30. jūnijam, pārtraucot ražošanu 2005. gada 31. decembrī. Neatkarīgais novērtējums liecina, ka saņēmējuzņēmums ir izpildījis prasību pārtraukt ražošanu un ka tiek izstrādāts ražotnes demontāžas plāns. Čehijas iestādes līdz 2005. gada beigām sniedza Komisijai arī tehniska rakstura ziņas par pieprasīto jaudas samazinājumu MSO . Uzņēmums plāno panākt 2. protokolā paredzēto jaudas samazinājumu (270 000 tonnu apjomā), nevis veicot ieguldījumus jaunās nozarēs, bet gan ievērojami reorganizējot smago profilu velmētavu. MSO arī pārskatīja savus ieguldījumu plānus un nosūtīja tos Komisijai apstiprināšanai, kas arī nesen tika saņemts[8]. Sniedzot vispārīgu ieteikumu, Komisija aicina Čehijas uzņēmumus turpināt savu ražošanas iekārtu pārstrukturēšanu, galveno uzsvaru liekot uz ieguldījumiem, kas saistīti ar izlaidi un energoefektivitātes uzlabošanu, kā arī uz izmaiņām darba prakses un ražīguma uzlabošanas jomā. 3.2. Polija Kā ziņots iepriekš un saskaņā ar Komisijai iesniegto informāciju saistībā ar 8. protokola 1. pielikumā uzskaitītajiem uzņēmumiem Polija pilda protokolā izklāstītās saistības attiecībā uz piešķirto valsts atbalstu, kas ir mazāks nekā noteiktais maksimums. Polija 1997.—2003. gadā kopumā piešķīra 2 750 miljonus PLN (€ 590 miljonus[9], kas ir aptuveni 80 % no kopējās 3 387 miljonu PLN summas, kas atļauta saskaņā ar protokolu. Saņēmējuzņēmumi, kam var piešķirt valsts atbalstu saskaņā ar protokolu, ir Mittal Steel Poland ( MSP – iepriekš Polskie Huty Stali/PHS ), Huta Bankowa , Huta Buczek , Arcelor Huta Warszawa ( AHW – iepriekš Huta Lucchini-Warszawa ), Huta Labędy un Huta Pokόj [10]. Saskaņā ar protokolu pēc 2003. gada 31. decembra nekādu citu valsts atbalstu Polijas tērauda nozarei piešķirt nevar. Saskaņā ar informāciju, kas pieejama Komisijai, līdz šim šis nosacījums ir ievērots. Tomēr Komisija pašreiz oficiālā izmeklēšanas procedūrā atbilstīgi 88. panta 2. punktam[11] noskaidro dažas atlikušās neatbilstības attiecībā uz Technology Buczek darbību. Attiecībā uz Huta Czestochowa , kas netika iekļauts saņēmējuzņēmumu sarakstā, kā noteikts 8. protokola 1. pielikumā, un ko uzskatīja par bankrotējušu saskaņā ar 2003. gadā apstiprināto Polijas nacionālo pārstrukturēšanas programmu, Komisija uzsāka izmeklēšanu par nelikumīgi piešķirtu valsts atbalstu un 2005. gada jūnijā secināja[12], ka jāatmaksā summa EUR 5 miljonu apmērā. 2005. gada oktobrī Polijas iestādes apstiprināja Huta Czestochowa 100% akciju nodošanu Ukrainas Donbasa Rūpniecības apvienībai. Sarežģīto tirgus apstākļu dēļ 2005. gadā vairumam saņēmējuzņēmumu pārdošanas apjomi bija ievērojami zemāki nekā tika prognozēts. Līdz ar to vairumam uzņēmumu rentabilitātes pieaugums bija zemāks nekā plānots. Tomēr, neraugoties uz pieprasījuma samazināšanos, dažos uzņēmumos bija novērojama cenu celšanās, kas saistīta ar minēto uzņēmumu ražojumu pievienotās vērtības pieaugumu. Tomēr finanšu rezultāti ļāva vairumam uzņēmumu 2005. gadā turpināt darbību un paātrināt pārstrukturēšanu. 2005. gadā Polija informēja Komisiju par nodomu mainīt visu saņēmējuzņēmumu individuālos uzņēmējdarbības plānus, lai tos pielāgotu jaunajām tirgus vajadzībām un jaunajām ražošanas nozares struktūrām. Šajā sakarā Komisija uzsāka sākotnēju izmeklēšanu saistībā ar MSP ierosinātajām izmaiņām, kas galvenokārt vērstas uz to, lai uzstādītu jaunu karsto lokšņu velmētavu, nevis būtiski modernizētu esošo. Uzņēmumam apņemoties demontēt esošo velmētavu un saglabājot jaudas līmeni, Komisija secināja, ka izmaiņas atbilst protokola nosacījumiem un, pamatojoties uz 8. protokola 10. punktu, nolēma izmaiņas[13] atbalstīt. Turklāt Komisija neturpināja izmeklēšanu saistībā ar Huta Bakowa , Huta Labedy un Huta Pokój atjauninātajiem plāniem, bet, ņemot vērā maznozīmīgas izmaiņas plānos, turpinās uzraudzīt pārstrukturēšanu, pamatojoties uz atjauninātajiem uzņēmējdarbības plāniem. Tikai attiecībā uz AHW Komisija vēl nevarēja apstiprināt plānu, un lēmums vēl nav pieņemts. Saskaņā ar pieejamo informāciju saistības attiecībā uz jaudas samazinājumiem 2005. gadā ir izpildītas. Neatkarīgā vērtējumā uzrādīts, ka Huta Bankowa vidējo profilu velmētava izbeidza ražošanu (60 000 tonnas) 2004. gada decembrī, un tā tika fiziski likvidēta 2005. gada decembrī – gadu pirms plānotā datuma. Karstā lokšņu velmētava MSP-Krakow (700 000 tonnas), kas izbeidza darbību 2002. gadā, tika pilnīgi demontēta 2005. gada pirmajā ceturksnī. Šajā pašā rūpnīcā aukstā lokšņu velmētava (650 000 tonnas) pārtrauca ražošanu 2005. gada decembrī, vienlaikus aukstā lokšņu velmētava MSP nodaļā Swietoclowice pilsētā (36 000 tonnas) tika demontēta 2005. gada decembrī. Vairākas citas ražošanas iekārtas bez perspektīvas, kuras bija novecojušas un kuras nav minētas protokolā, saņēmējuzņēmumi 2005. gadā slēdza vai demontēja. Sakarā ar ieguldījumu programmas izpildes kavēšanos MSP nav pabeidzis ieviest izmaiņas ražošanas jaudā, kam bija jānotiek, modernizējot stieples stienīšu velmētavu pilsētā Sosnowiec (200 000 tonnas) un konstruējot līniju ar organisku pārklājumu pārklātu lokšņu ražošanai pilsētā Sosnowiec (100 000 tonnas). Saskaņā ar neatkarīgo vērtējumu var gadīties, ka divi saņēmējuzņēmumi nevarēs nodrošinās ekonomisko dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Pirmais uzņēmums ir AHW , kura īpašnieks kopš 2005. gada pēc akciju nodošanas no Lucchini ir Arcelor . Pamatojoties uz uzņēmuma aplēsēm, tas nevarēs izturēt EK ekonomiskās dzīvotspējas pārbaudi 2006. gadā. Uzņēmuma ieguldījumu plāna pārorientācija neļaus īstermiņā būtiski uzlabot tā ienesīgumu un efektivitāti. Tādējādi Komisija vēl aizvien apsver domu, kā labāk izmantot pārskatītos ieguldījumus. Otrkārt, uzņēmums Technology Buzek līdz 2006. gada nogalei nebūs ekonomiski dzīvotspējīgs. Neraugoties uz to, ka minētais uzņēmums daļēji ir īstenojis savu ieguldījumu plānu, tas nav spējis samazināt izmaksas un nokārtot atlikušās saistības. Pamatojoties uz iepriekšminētajiem aspektiem, Komisija iesaka visiem saņēmējuzņēmumiem atlikušajos mēnešos pastiprināt pārstrukturēšanu. Jo īpaši jāuzsver ar ieguldījumiem saistīto izmaksu samazinājums, kā arī jāuzlabo darba prakse pirkšanas un pārdošanas jomā un arī turpmāk jāpalielina produktivitāte. 4. TURPMĀKIE PASĀKUMI Čehijas un Polijas tērauda ekonomikas intensifikācija, kā arī piekļuve ES tirgum, ir būtiskas priekšrocības, kam turpmākajos gados jāgarantē panākumi saņēmējuzņēmumiem. Tomēr pārstrukturēšanas programmās un uzņēmējdarbības plānos noteikto pārstrukturēšanas pasākumi ļaus Čehijas un Polijas saņēmējuzņēmumiem pievērsties vajadzīgajiem uzlabojumiem un pastiprināt to darbību. Tāpēc minētie pasākumi ir jāīsteno pilnībā, lai uzņēmumu darbība būtu noturīgāka iespējamās ekonomiskās lejupslīdes gadījumā. Tas jo īpaši attiecas uz tiem uzņēmumiem, kas neizturēja EK ekonomiskās dzīvotspējas pārbaudi, kā ziņots iepriekš. Komisija turpinās uzraudzīt pārejas režīma īstenošanu ciešā sadarbībā ar attiecīgajām iestādēm un uzņēmumiem. Tā arī 2007. gadā visaptveroši vērtēs sasniegtos rezultātus un to, cik lielā mērā nacionālās pārstrukturēšanas programmas un individuālie uzņēmējdarbības plāni ir īstenoti. Šajā vērtējumā tā jo īpaši pārbaudīs piešķirtā valsts atbalsta intensitāti un atbilstību īstenotajiem pārstrukturēšanas pasākumiem. Kā jau iepriekš norādīts, ja konstatējumi būs neapmierinoši, Komisija aicinās attiecīgo iestādi pieprasīt, lai atbilstošās valsts atbalsta summas tiktu atmaksātas. Nobeiguma ziņojums tiks iesniegts Padomei 2007. gadā. Komisija arī atgādina, ka tad, ja saņēmējuzņēmumiem, kas norādīti protokolā, vai citiem tērauda ražošanas uzņēmumiem, uz kuriem neattiecas pārstrukturēšanas programmas, tiktu piešķirts papildu pārstrukturēšanas atbalsts, tas būtu pretrunā Pievienošanās līgumam. [pic] [1] OV L 236, 23.9.2003., 934. lpp. [2] OV L 236, 23.9.2003., 948. lpp. [3] COM(2004)443 galīgā redakcija. [4] COM(2005)359 galīgā redakcija. [5] Avoti: IISI un Eurostat. [6] CZK/euro maiņas kurss ir 32,329 (vidējais kurss 2003. gada decembrī). [7] Komisijas Lēmums 2.3.2005, OV 16.07.2005, C176/12. [8] Komisijas Lēmums 13.09.2006, OV 18.11.2006, C 280/4. [9] PLN/EUR maiņas kurss 4,6595 (2003. gada decembra vidējais rādītājs). [10] Sakarā ar likvidācijas procedūru Huta Andrezj un Huta Batory nav iekļauti saņēmējuzņēmumu sarakstā. [11] Komisijas Lēmums C(2006) 2093, OV 2006 C 196/23 [12] Komisijas Lēmums C(2004) 1962. [13] Komisijas Lēmums C(2005) 2687, OV 2006 C12/2.