[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 13.9.2005

COM(2005) 421 galīgā redakcija

2005/0173 (CNS)

.

Priekšlikums

PADOMES REGULA

par protokola noslēgšanu, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām

.

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Starp Eiropas Kopienu un Seišelu salām noslēgtajam zvejas nolīgumam pievienotā protokola termiņš beidzas 2005. gada 17. janvārī. Abas puses 2004. gada 23. septembrī ir parafējušas jaunu protokolu, ar kuru paredz tehniskos un finanšu nosacījumus, ar kādiem Kopienas kuģi var zvejot Seišelu salu ūdeņos laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim.

Jaunais protokols paredz zvejas iespējas 40 tunzivju seineriem un 12 peldošo āķu jedu kuģiem.

Finanšu kompensācija ir noteikta 4 125 000 euro gadā, un tas atbilst Seišelu salu ūdeņos gadā nozvejotām 55 000 tonnām tunzivju. Finanšu kompensācijas daļu, kas līdzvērtīga 1 485 000 euro gadā (36 % no finanšu kompensācijas), ir paredzēts asignēt, lai veicinātu un īstenotu Seišelu salu zivsaimniecības nozares politiku ar mērķi sekmēt atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zivsaimniecību to ūdeņos.

Jaunais protokols ir saskaņā ar partnerattiecību pieeju zivsaimniecības nozarei, kā noteikts Padomes nesen pieņemtajos secinājumos saistībā ar Komisijas paziņojumu par vienotu pamatu zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem ar trešām valstīm[1].

Saskaņā ar Protokolu Komisija un Seišelu salas vienojas par vispārējiem mērķiem, kas jāsasniedz ilgtspējīgas zivsaimniecības jomā un par to, kā izvērtēt šo mērķu īstenošanu, izmantojot pastāvīgu politisku dialogu. Pasākumi šajā jomā ir daudz plašāki par pašreizējām ziņošanas procedūrām (detalizētu gada ziņojumu iesniegšana un pārbaudes).

Komisija jo īpaši mudina Seišelu salu iestādes, pamatojoties uz nediskriminācijas principu, pieņemt visus vajadzīgos resursu saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus, lai nodrošinātu tālmigrējošu sugu ilgtspējīgu izmantošanu un aizsargātu Seišelu salu ūdeņu vidi.

Abām pusēm ir jāapmainās ar informāciju par to jurisdikcijas kompetencē esošo IOTC ieteikumu izpildi, kuri ir vērsti pret nelegālu, nedeklarētu un patvaļīgu zveju (IUU ), (izkraušanas aizliegums kuģiem, kas nav iekļauti „baltajā” sarakstā).

Visbeidzot, abas puses pieliek pūles, lai definētu konkrētus abas puses interesējošus jautājumus, un vienojas par veidu, kādā notiks to politiskais dialogs.

Komisija attiecīgi ierosina Padomei ar regulu pieņemt EK un Seišelu salu zvejas nolīguma jauno protokolu (2005/11).

Padomes lēmuma priekšlikumam attiecībā uz jaunā protokola provizorisku piemērošanu ir paredzēta atsevišķa procedūra.

2005/0173 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES REGULA

par protokola noslēgšanu, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],

tā kā:

1. Saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumu par zveju pie Seišelu salām[3], abas puses risināja sarunas, lai noteiktu grozījumus vai papildinājumus, kas jāveic šajā nolīgumā tam pievienotā protokola piemērošanas termiņa beigās.

2. Pēc šīm sarunām 2004. gada 23. septembrī tika parafēts jauns protokols, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim noteica zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts minētajā nolīgumā.

3. Kopienas interesēs ir apstiprināt šo protokolu.

4. Zvejas iespēju sadales princips starp dalībvalstīm ir jānosaka, pamatojoties uz tradicionālo zvejas iespēju sadali saskaņā ar zvejas nolīgumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā apstiprina Protokolu, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka tunzivju zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām.

Protokola teksts ir pievienots šai regulai.

2. pants

Protokolā noteiktās zvejas iespējas dalībvalstu starpā sadala šādi.

a) - Tunzivju seineri: Spānija: 22 kuģi, Francija: 17 kuģi, Itālija: 1 kuģis. b) - Peldošo āķu jedu kuģi: Spānija: 2 kuģi, Francija: 5 kuģi, Portugāle: 5 kuģi. |

Ja šo dalībvalstu licences piešķiršanas pieteikumi neattiecas uz visām Protokolā paredzētajām zvejas iespējām, Komisija var ņemt vērā jebkuras citas dalībvalsts licences piešķiršanas pieteikumus.

3. pants

Dalībvalstīm, kuru kuģi zvejo saskaņā ar šo protokolu, ir jāziņo Komisijai par Seišelu salu zvejas zonā nozvejotajiem daudzumiem saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas 2001. gada 14. marta Regulā (EK) Nr. 500/2001[4].

4. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personas, kas ir tiesīgas parakstīt Protokolu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.

5. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P ROTOKOLS

Protokols, ar kuru laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām

1. pants Piemērošanas termiņš un zvejas iespējas

1. Saskaņā ar Nolīguma 2. pantu uz sešiem gadiem, sākot no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim, zvejas iespējas ir noteiktas šādi:

a) okeāna zvejas tunzivju seineri: 40 kuģi,

b) peldošo āķu jedu kuģi: 12 kuģi.

2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4. un 5. pantu.

3. Saskaņā ar Nolīguma 4. pantu kuģi, kas peld ar kādas Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu, drīkst zvejot Seišelu salu ūdeņos vienīgi tad, ja tiem ir zvejas licence, ko izdod atbilstīgi šim protokolam saskaņā ar tā pielikumu.

2. pants Finanšu ieguldījums un maksāšanas veidi

1. Nolīguma 6. pantā minētais finanšu ieguldījums 1. pantā minētajam laikposmam ir 24 750 000 euro.

2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4., 6. un 8. pantu.

3. Šā protokola piemērošanas laikposmā Kopiena maksā 1. punktā minēto finanšu ieguldījumu, rēķinot 4 125 000 euro gadā.

4. Ja Kopienas kuģu kopējais gadā nozvejoto tunzivju daudzums Seišelu salu ūdeņos pārsniedz 55 000 tonnas, kopējo gada finanšu ieguldījumu palielina par 75 euro par katru papildus nozvejoto tunzivju tonnu. Tomēr kopējā gada summa, kas jāmaksā Kopienai, nedrīkst pārsniegt 8 250 000 euro.

5. Maksājumu par pirmo gadu veic ne vēlāk par 2005. gada 30. septembri un maksājumus par nākamajiem gadiem ne vēlāk par šā protokola parakstīšanas gadadienu.

6. Ievērojot 6. panta noteikumus, Seišelu salām ir tiesības brīvi lemt par minētā finanšu ieguldījuma izlietošanu.

7. Finanšu ieguldījumu iemaksā ne vairāk kā divos Valsts kases kontos, ko atver Seišelu salu Centrālajā bankā.

3. pants Sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanā

1. Abas puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Seišelu salu ūdeņos, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos.

2. Pamatojoties uz Indijas okeāna Tunzivju komisijā (IOTC) pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un labākajiem zinātniskajiem atzinumiem, kas ir pieejami, kā arī vajadzības gadījumā pēc kopīgas zinātniskas sanāksmes, puses var konsultēties Apvienotajā komitejā, kā tas paredzēts Nolīguma 7. pantā, un vajadzības gadījumā savstarpēji vienoties par pasākumiem, lai nodrošinātu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu.

4. pants Zvejas iespēju pārskatīšana

1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, savstarpēji vienojoties var palielināt, ciktāl 3. panta 2. punktā minētās kopīgās zinātniskās sanāksmes secinājumi apstiprina, ka šāds palielinājums neapdraudēs Seišelu salu resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam palielina. Tomēr Eiropas Kopienas maksātā finanšu ieguldījuma kopējā summa nedrīkst pārsniegt 2. panta 1. punktā minēto summu vairāk nekā divas reizes. Ja Kopienas zvejas kuģu nozvejas apjoms ir lielāks par to, kam atbilst kopējā finanšu ieguldījuma summa, puses iespējami drīz savstarpēji konsultējas, lai noteiktu summu, kas jāmaksā par pārsniegto nozvejas limitu.

2. Savukārt, ja puses vienojas samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina .

3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu starp dažādu tipu kuģiem, pusēm savstarpēji vienojoties un ar nosacījumu, ka jebkuras pārmaiņas notiek atbilstīgi visiem IOTC pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām par to krājumu apsaimniekošanu, ko šāda pārdale var ietekmēt. Ja zvejas iespēju pārdale to prasa, puses vienojas attiecīgi mainīt finanšu ieguldījumu.

5. pants Jaunas zvejas iespējas

1. Gadījumā, ja Kopienas zvejas kuģi vēlas iesaistīties zvejas darbībās, kas nav paredzētas 1. pantā, pirms atļaujas piešķiršanas jebkurai šādai darbībai puses savstarpēji konsultējas un attiecīgi vienojas par nosacījumiem, ko piemēro šīm jaunajām zvejas iespējām, tostarp par vajadzīgiem atbilstīgiem grozījumiem šajā protokolā un tā pielikumā.

2. Pusēm ir jāatbalsta eksperimentāla zveja, jo īpaši attiecībā uz Seišelu salu ūdeņos sastopamām dziļūdens sugām. Šajā nolūkā un pēc vienas puses lūguma, puses savstarpēji konsultējas un katrā gadījumā atsevišķi lemj par sugām, nosacījumiem un citiem svarīgiem faktoriem.

Puses veic eksperimentālo zveju, ievērojot faktorus, kurus abas puses atzīst, noslēdzot administratīvu vienošanos gadījumā, ja tā ir vajadzīga. Eksperimentālās zvejas atļaujas var izdot ne ilgāk kā uz 6 mēnešiem.

Ja puses uzskata, ka eksperimentālie pasākumi ir izrādījušies veiksmīgi, Seišelu salu valdība var Kopienas flotei piešķirt jauno sugu zvejas iespējas līdz šā protokola termiņa beigām. Tādā gadījumā šā protokola 2. panta 1. punktā minēto finanšu ieguldījumu palielina.

6. pants Finanšu ieguldījuma maksājuma apturēšana un pārskatīšana

1. Ja zvejas darbības Seišelu salu ūdeņos nevar notikt tādu apstākļu rezultātā, kas ir radušies vienīgi Seišelu salu pieļauto pārkāpumu vai nolaidības dēļ, Eiropas Kopiena, iepriekš konsultējoties ar Seišelu salām, var apturēt finanšu ieguldījuma maksājumu ar nosacījumu, ka apturēšanas sākumā Kopiena ir samaksājusi visu pienākošos summu.

2. Finanšu ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz situācija ir normalizējusies un puses konsultāciju rezultātā savstarpēji vienojoties ir atzinušas, ka attiecīgajā situācijā ir iespējams atsākt parastās zvejas darbības.

7. pants Atbalsts atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanai Seišelu salu ūdeņos

1. Vismaz 36 % daļu no finanšu ieguldījuma, kas minēts šā protokola 2. panta 1. punktā, atvēl zivsaimniecības nozares politikas attīstībai un ieviešanai Seišelu salās ar mērķi veicināt atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zivsaimniecību to ūdeņos. Šā ieguldījuma pārvalde notiek saskaņā ar mērķiem, ko puses izvirza savstarpēji vienojoties, kā arī saskaņā ar šo mērķu sasniegšanai izstrādātajām gada un daudzgadu programmām.

2. Lai īstenotu 1. punkta noteikumus, tūlīt pēc šā protokola spēkā stāšanās un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tā spēkā stāšanās dienas, Kopiena un Seišelu salas Nolīguma 7. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un detalizētu tās izpildes kārtību, jo īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:

a) gada un daudzgadu direktīvas attiecībā uz 1. punktā minētās finanšu ieguldījuma daļas izmantošanu;

b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai laika gaitā panāktu atbildīgu zveju un ilgtspējīgas zivsaimniecības nodrošināšanu, ņemot vērā Seišelu salu noteiktās prioritātes, ko atspoguļo Seišelu salu valsts zivsaimniecības politika un citas politikas nozares, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanu vai, kas var to ietekmēt;

c) ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras.

3. Visi ierosinājumi grozīt daudzgadu nozares programmu abām pusēm ir jāapstiprina Apvienotajā komitejā.

4. Katru gadu Seišelu salas sadala 1. pantā minēto finanšu ieguldījuma daļu daudzgadu programmas īstenošanai. Protokola piemērošanas pirmajā gadā Kopiena ir jāinformē par minēto līdzekļu piešķiršanu laikā, kad Apvienotajā komitejā notiek daudzgadu nozares programmas apstiprināšana. Par katra nākamā gada līdzekļu sadalījumu Seišelu salas informē Kopienu līdz iepriekšējā gada 1. decembrim.

5. Ja uz to mudina daudzgadu nozares programmas īstenošanas gada progresa novērtējuma rezultāti, Eiropas Kopiena ar Apvienotās komitejas atbalstu var pieprasīt mainīt šā protokola 2. panta 1. punktā minēto finanšu ieguldījuma daļu, lai ieguldītu programmas īstenošanai faktiski piešķirto finansējumu saskaņā ar novērtējuma rezultātiem.

8. pants Strīdu risināšanas kārtība un Protokola piemērošanas apturēšana

1. Visas domstarpības pušu starpā saistībā ar šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, pusēm savstarpēji konsultējoties Apvienotajā komitejā, kā t as paredzēts Nolīguma 7. pantā, vajadzības gadījumā rīkojot īpašas sanāksmes.

2. Neskarot 9. panta noteikumus, Protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas puses iniciatīvas, ja strīdu pušu starpā uzskata par nopietnu un, ja konsultācijas Apvienotajā komitejā saskaņā ar 1. punktu nav novedušas pie mierizlīguma.

3. Lai apturētu Protokola piemērošanu, ieinteresētajai pusei ir rakstiski jāziņo par savu nodomu vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai ir jāstājas spēkā.

4. Piemērošanas apturēšanas gadījumā puses turpina konsultācijas ar nolūku atrisināt domstarpības mierizlīguma ceļā. Ja tas izdodas, Protokola piemērošanu atsāk un finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina saskaņā ar laikposmu, kurā Protokola piemērošana ir bijusi apturēta.

9. pants Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā

Saskaņā ar 3. pantu, ja Kopiena neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, Seišelu salas var apturēt šā protokola piemērošanu.

10. pants Valsts tiesību akti

Kopienas zvejas kuģu darbības Seišelu salu ūdeņos regulē Seišelu salu valsts tiesību akti un noteikumi, ja vien šajā protokolā un tā pielikumā nav noteikts citādi.

11. pants Pārskatīšanas klauzula

Pēc šā protokola un tā pielikuma spēkā stāšanās trešās gadadienas puses pārskata protokola un tā pielikuma piemērošanu un vajadzības gadījumā konsultējas par to noteikumu grozījumiem. Šie grozījumi tostarp var skart standarttonnāžu un licences maksas standartsummu, kā arī samēru starp 2. panta 4. punktā noteikto maksu par tonnu un maksu, kas noteikta šā protokola pielikuma 2. iedaļas 2. punktā.

12. pants Atcelšana

Ar šo pantu atceļ un ar šo protokolu, un tā pielikumu aizstāj no 2002. gada 17. janvāra spēkā esošo Protokolu un pielikumu, kas pievienots Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumam par zveju pie Seišelu salām, kurš stājies spēkā 1987. gada 28. oktobrī.

13. pants Stāšanās spēkā

1. Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad puses ir paziņojušas viena otrai, ka tās ir pabeigušas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.

2. Šo protokolu un tā pielikumu piemēro no 2005. gada 18. janvāra.

PIELIKUMS

PAR NOSACīJUMIEM, AR KURIEM REGULē KOPIENAS KUģU ZVEJAS DARBīBAS SEIšELU SALU ūDEņOS

I NODAļA - PIETEIKUMU IESNIEGšANAS UN LICENčU IZDOšANAS KāRTīBA

1. iedaļa Licenču izdošanas kārtība

1. Licenci zvejošanai Seišelu salu ūdeņos saskaņā ar Protokolu, kas laikposmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, kurš paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salām, piešķir tikai tādiem Kopienas kuģiem, kam ir tiesības iegūt minēto licenci.

2. Lai kuģis varētu pretendēt uz licenci nedz kuģa īpašniekam, nedz tā kapteinim, nedz pašam kuģim nedrīkst būt aizliegts zvejot Seišelu salās. Tiem ir jāatbilst Seišelu salu iestāžu prasībām, ciktāl tās attiecas uz visām saistībām, kas ir jāizpilda pirms licences iegūšanas un, kas skar to zvejas darbības Seišelu salās atbilstīgi tiem zvejas nolīgumiem, kas noslēgti ar Kopienu.

3. Visiem Kopienas kuģiem, kas vēlas saņemt zvejas licenci, ir jābūt aģentam, kurš ir Seišelu salu iedzīvotājs. Šā aģenta vārdu un adresi norāda licences pieteikumā.

4. Attiecīgās Kopienas iestādes vismaz 20 dienas pirms pieprasītā licences derīguma termiņa sākuma iesniedz Seišelu salu Zvejniecības institūcijai ( SFA ) pieteikumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar Nolīgumu. Tomēr kuģu īpašnieki, kas nav iesnieguši licences piešķiršanas pieteikumus pirms licences derīguma termiņa sākuma, var to izdarīt licences derīguma termiņa laikā, bet ne vēlāk kā 20 dienas pirms zvejas darbību sākuma. Šajos gadījumos kuģu īpašnieki maksā pilnu licences gada maksu.

5. Pieteikumus Seišelu salu kompetentajām iestādēm iesniedz, izmantojot veidlapu, kuras paraugs ir atrodams šā pielikuma 1. papildinājumā.

6. Katram licences pieteikumam jāpievieno šādi dokumenti:

– apliecinājums, ka ir samaksāta licences maksa par licences derīguma termiņu;

– jebkuri citi dokumenti vai sertifikāti, kas jāuzrāda saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kuri attiecas uz attiecīgā tipa kuģiem atbilstīgi šā protokola noteikumiem.

7. Maksa par licenci ir jāiemaksā kontā, kuru precizē Seišelu salu iestādes.

8. Maksā ietilpst visas valsts un vietējās nodevas, izņemot ostu nodevas un maksu par pakalpojumiem.

9. Visas izdotās licences izsniedz kuģu īpašniekiem vai to aģentiem 15 dienu laikā no dienas, kad Seišelu salu kompetentā iestāde ir saņēmusi visus 6. punktā minētos dokumentus.

Licenču kopijas nosūta Komisijas delegācijai, kuras pārziņā atrodas Seišelu salas.

10. Licences izdod konkrētiem kuģiem un tās nevar izmantot citi kuģi.

11. Tomēr pēc Kopienas lūguma un gadījumā, ja ir pierādīta nepārvaramas varas apstākļu esamība, kuģa licenci līdz tās derīguma termiņa beigām aizstāj ar jaunu cita kuģa licenci, kurš pēc raksturlielumiem ir līdzīgs sākotnējam kuģim, un par to nav jāmaksā papildu maksa. Taču, ja aizstājēja kuģa reģistrētā bruto tonnāža (BRT) ir lielāka par aizstājamā kuģa BRT , licences maksas starpību sedz atbilstīgi iesaistītajam laikam .

12. Sākotnējā kuģa īpašnieks vai aģents nogādā anulēto licenci Seišelu salu kompetentajai iestādei ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību, kuras pārziņā atrodas Seišelu salas.

13. Jaunā licence kļūst derīga dienā, kad kuģa īpašnieks nogādā anulēto licenci Seišelu salu kompetentajai iestādei. Eiropas Komisijas delegāciju, kuras pārziņā atrodas Seišelu salas, informē par licences maiņu.

14. Licencei ir pastāvīgi jāatrodas uz kuģa, neskarot šā pielikuma IX nodaļas 2. punktu.

2. iedaļa Licences maksas un avansa maksājumu nosacījumi

1. Licenču derīguma termiņš ir viens gads un tās ir atjaunojamas.

2. Licences maksa ir 25 euro par vienu Seišelu salu ūdeņos nozvejotā loma tonnu.

3. Licences izdod, kad kompetentajām valsts iestādēm ir samaksātas šādas standarta summas:

par tunzivju seineriem - 15 000 euro, kas atbilst maksai par Seišelu salu ūdeņos gadā nozvejotām <600> tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju;

– par peldošo āķu jedu kuģiem, kuru BRT pārsniedz 150 tonnas - 3000 euro, kas atbilst maksai par Seišelu salu ūdeņos gadā nozvejotām 120 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju;

– par peldošo āķu jedu kuģiem, kuru BRT ir 150 tonnas vai mazāk - 2250 euro, kas atbilst maksai par Seišelu salu ūdeņos gadā nozvejotām 90 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju.

4. SFA aprēķina zvejas maksu par iepriekšējo kalendāro gadu, pamatojoties uz Kopienas kuģu deklarēto nozvejas apjomu un citu SFA rīcībā esošu informāciju.

5. Aprēķinu nosūta Komisijai līdz kārtējā gada 31. martam. Komisija līdz 15. aprīlim to nosūta vienlaikus kuģu īpašniekiem un attiecīgo dalībvalstu valsts iestādēm.

6. Ja kuģu īpašnieki nepiekrīt SFA iesniegtajam aprēķinam, viņi var konsultēties ar zinātniskajiem institūtiem, kas atbild par nozvejas datu pārbaudi, piemēram, IRD ( Institut de Recherche pour le Développement ), IEO ( Instituto Español de Oceanografia ) un IPIMAR ( Instituto de Investigação das Pescas e do Mar ), un pēc šīm konsultācijām apspriesties ar Seišelu salu iestādēm, lai līdz kārtējā gada 31. maijam vienotos par gala aprēķinu. Ja šajā dienā kuģu īpašnieki nav darījuši zināmus nekādus iebildumus, SFA iesniegto aprēķinu uzskata par galīgu.

7. Par gala aprēķinu attiecībā uz savu floti dalībvalstis informē Komisiju.

8. Kuģu īpašnieki, vēlākais līdz tā paša gada 30. jūnijam, iemaksā visus Seišelu salu kompetentajām iestādēm pienākošos papildu maksājumus bankas kontā, ko saskaņā ar protokola 2. panta 6. punktu norāda Seišelu salu iestādes.

9. Ja gala aprēķinā norādītā summa ir mazāka par 3. punktā minēto avansa maksājumu, starpību kuģu īpašniekiem neatmaksā.

II NODAļA – ZVEJAS ZONAS

Lai nelabvēlīgi neietekmētu sīkzveju Seišelu salu ūdeņos, Kopienas kuģiem nav atļauts zvejot zonās, ko nosaka Seišelu salu likumdošana, kā arī trīs jūdžu rādiusā no ikvienas zivju pulcēšanas ierīces, ko ir uzstādījušas Seišelu salu iestādes un par kuras ģeogrāfisko atrašanās vietu ir informēti kuģu īpašnieku pārstāvji vai aģenti.

III NODAļA– ZIņOšANAS KāRTīBA PAR NOZVEJU

1. Šā pielikuma nozīmē Kopienas kuģa reisa ilgums ir:

– vai nu laikposms starp kuģa ienākšanu Seišelu salu ūdeņos un iziešanu no tiem

– vai laikposms starp kuģa ienākšanu Seišelu salu ūdeņos un loma pārkraušanu,

– vai arī laikposms starp kuģa ienākšanu Seišelu salu ūdeņos un loma izkraušanu Seišelu salās.

2. Visiem kuģiem, kam saskaņā ar Nolīgumu ir atļauts zvejot Seišelu salu ūdeņos, ir jāziņo par nozvejas apjomu Seišelu salu kompetentajai iestādei, ievērojot šādu kārtību:

2.1. Kopienas kuģi, kam ir licence zvejai Seišelu salu ūdeņos, deklarē Seišelu salu ūdeņos katrā reisā nozvejotos lomus nozvejas ziņojumā, aizpildot veidlapas, kuru paraugus var aplūkot pielikuma 2. un 3. papildinājumā. Nozvejas ziņojuma veidlapas aizpilda arī tad, ja loms nav gūts.

2.2. Kopienas kuģi iesniedz 2.1. un 2.3. punktā minētos nozvejas ziņojumus šādi:

– ierodoties Viktorijas ostā, aizpildītās veidlapas iesniedz Seišelu salu iestādēm piecu dienu laikā no ierašanās ostā vai noteikti pirms ostas atstāšanas, atkarībā no tā, kas notiek vispirms;

– pārējos gadījumos, ierodoties kādā citā ostā, izņemot Viktorijas ostu, aizpildītās veidlapas nosūta Seišelu salu iestādēm 14 dienu laikā no ierašanās ostā.

Šo nozvejas ziņojumu kopijas ir jānosūta arī 2. iedaļas 6. punktā minētajiem zinātniskajiem institūtiem.

2.3 Laikposmus, kad kuģis neatrodas Seišelu salu ūdeņos, kuģa žurnālā atzīmē ar vārdiem “Ārpus Seišelu salu ūdeņiem”.

2.4 Nozvejas ziņojuma veidlapas aizpilda salasāmi, un tās paraksta kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis.

3. Šīs nodaļas noteikumu neievērošanas gadījumā Seišelu salu valdībai ir tiesības līdz attiecīgo formalitāšu pabeigšanai apturēt pārkāpēja kuģa licences darbību un piemērot sodu, ko paredz spēkā esošie Seišelu salu tiesību akti un noteikumi. Par to informē dalībvalsti, ar kuras karogu kuģis peld, un Eiropas Komisiju.

IV NODAļA – JūRNIEKU NODARBINāšANAS KāRTīBA

1. Uz katra tunzivju seinera tā reisā Seišelu salu ūdeņos nodarbina vismaz divus Seišelu salu jūrniekus, kurus no Seišelu salu kompetentās iestādes iesniegta saraksta ar kuģa īpašnieka piekrišanu izvēlas kuģa aģents.

2. Kuģu īpašnieki cenšas rast papildu iespējas Seišelu salu jūrnieku nodarbināšanai.

3. Kuģa īpašnieks vai aģents Seišelu salu kompetentajai iestādei dara zināmus uz attiecīgā kuģa darbā pieņemto Seišelu salu jūrnieku vārdus un citus datus, minot viņu vietu kuģa komandā.

4. Saistībā ar darbā uz EK kuģiem pieņemto jūrnieku tiesībām piemēro Starptautiskās darba organizācijas Deklarāciju par darba pamatprincipiem un pamattiesībām. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un faktisku kolektīvo līgumu slēgšanas tiesību atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.

5. Seišelu salu jūrnieku darba līgumus, vienu kopiju atdodot katram parakstītājam, noslēdz starp kuģa īpašnieka aģentu/-iem un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem, konsultējoties ar Seišelu salu kompetentajām iestādēm. Šajos līgumos ir paredzētas attiecīgās sociālās apdrošināšanas garantijas, ieskaitot dzīvības apdrošināšanu un veselības, un nelaimes gadījumu apdrošināšanu, kā arī attiecīgie pensiju pabalsti.

6. Algas Seišelu salu jūrniekiem maksā kuģu īpašnieki. Par tām pirms licences izdošanas vienojas kuģu īpašnieki vai to aģenti un Seišelu salu kompetentās iestādes. Tomēr Seišelu salu jūrniekiem maksājamās algas nedrīkst būt zemākas par algām, ko maksā Seišelu salu kuģu komandām par līdzīgu darbu, un tās nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par ILO noteiktajiem standartiem.

7. Darba likuma izpildes un piemērošanas nolūkā kuģa īpašnieka aģentu uzskata par kuģa īpašnieka vietējo pārstāvi. Starp aģentu un jūrniekiem noslēgtā līguma noteikumos ietilpst arī jūrniekiem piemērojamie repatriācijas un pensiju pabalstu nosacījumi.

8. Visiem jūrniekiem, kas pieņemti darbā uz Kopienas kuģiem, ir jāziņo par savu ierašanos uz norādītā kuģa tā kapteinim vienu dienu pirms paredzētā darba sākuma. Ja kāds jūrnieks paredzētajā dienā un laikā nepaziņo par savu ierašanos uz kuģa, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.

9. Ja Seišelu salu jūrniekus nepieņem uz kuģa citu iemeslu dēļ, izņemot iepriekšējā punktā minētos iemeslus, kuģa īpašniekam ir jāsamaksā vienotas likmes summa, kas noteikta 20 dolāri dienā par katru reisa dienu Seišelu salu ūdeņos. Vienotās likmes summu samaksā Seišelu salu iestādēm vēlākais līdz šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 8. punktā minētajai dienai.

10. Minēto summu izmanto jūrnieku/zvejnieku apmācībai Seišelu salās un to iemaksā Seišelu salu iestāžu norādītā kontā.

V NODAļA – TEHNISKāS PRASīBAS

Attiecībā uz zvejas aprīkojumu un tā tehniskajiem raksturlielumiem, kā arī visiem tehniskajiem pasākumiem saistībā ar to zvejas darbībām, Kopienas kuģi rīkojas saskaņā ar pasākumiem, ko ir apstiprinājusi Indijas okeāna Tunzivju komisija, kā arī saskaņā ar piemērojamiem valsts pasākumiem.

VI NODAļA - NOVēROTāJI

1. Uz kuģiem, kam saskaņā ar Nolīgumu ir atļauts zvejot Seišelu salu ūdeņos, uzņem Seišelu salu ieceltus novērotājus, ievērojot šādus nosacījumus:

1.1 Pēc Seišelu salu iestāžu pieprasījuma Kopienas zvejas kuģi uzņem to ieceltu novērotāju vai divus novērotājus gadījumā, ja Seišelu salu iestādes uzskata to par pienācīgu un vajadzīgu.

1.2 Seišelu salu kompetentā iestāde sastāda to kuģu sarakstu, kuriem ir jāuzņem novērotāji, un iecelto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi precizē. Tos iesniedz Eiropas Komisijai, tiklīdz tie ir sastādīti, un turpmāk ik pēc trīs mēnešiem, norādot precizējumus.

1.3 Seišelu salu kompetentā iestāde paziņo attiecīgo kuģu īpašniekiem vai to aģentiem tā ieceltā novērotāja vārdu, kam jāierodas uz kuģa, vēlākais, 15 dienas pirms novērotāja plānotās ierašanās dienas.

2. Laiku, ko novērotāji pavada uz kuģa, nosaka Seišelu salu kompetentā iestāde, bet parasti šim laikam nav jāpārsniedz laiks, kas ir vajadzīgs novērotāju pienākumu izpildei. Par to kompetentā iestāde informē kuģu īpašniekus vai to aģentus, darot zināmu tā ieceltā novērotāja vārdu, kuram ir jāierodas uz attiecīgā kuģa.

3. Par novērotāju uzņemšanas nosacījumiem vienojas kuģu īpašnieki vai to aģenti un Seišelu salu iestādes.

4. Pēc izvēlēto kuģu saraksta izziņošanas kuģu īpašnieki lemj par novērotāju uzņemšanas kārtību.

5. Divu nedēļu laikā, par to brīdinot desmit dienas iepriekš, attiecīgo kuģu īpašnieki dara zināmu, kurās Seišelu salu ostās un, kurās dienās tie plāno uzņemt novērotājus.

6. Ja novērotāji ierodas uz kuģa ārzemju ostā, viņu ceļošanas izmaksas sedz kuģu īpašnieki. Ja kuģis, uz kura atrodas Seišelu salu novērotājs, dodas prom no Seišelu salu ūdeņiem, ir jādara viss, lai nodrošinātu novērotāja atgriešanos Seišelu salās pēc iespējas ātrāk, attiecīgās izmaksas sedzot kuģa īpašniekam.

7. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā, un divpadsmit stundu laikā pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma uzņemt novērotāju uz kuģa.

8. Novērotājiem uz kuģa ir kuģa virsnieku statuss. Novērotāju uzdevumi ir šādi:

8.1 novērot kuģa zvejas darbības;

8.2 pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātes;

8.3 ņemt bioloģiskos paraugus saskaņā ar zinātniskām programmām;

8.4 atzīmēt izmantojamos zvejas rīkus;

8.5 pārbaudīt kuģa žurnālā reģistrētos datus par nozveju Seišelu salu ūdeņos;

8.6 pārbaudīt cik procentu veido piezveja un novērtēt nederīgā loma lielumu;

8.7 izmantojot radiosakarus, faksu vai e-pastu, vai citus sakaru līdzekļus, reizi nedēļā pārraidīt nozvejas datus, ieskaitot, uz kuģa esošo, Seišelu salu ūdeņos nozvejoto lomu un piezvejas apjomu.

9. Kapteiņi dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāju fizisko drošību un labklājību viņu pienākumu izpildes laikā.

10. Novērotājiem iespēju robežās piedāvā izmantot jebkādus viņu pienākumu veikšanai vajadzīgos līdzekļus. Kapteiņi nodrošina novērotāju piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi viņu pienākumu izpildei, dokumentiem, kam ir tiešs sakars ar kuģa zvejas darbībām, ieskaitot jo īpaši kuģa žurnālu un navigācijas žurnālu, kā arī tām kuģa telpām, kurām piekļūstot, ir atvieglināta novērotāju pienākumu izpilde.

11. Atrodoties uz kuģa, novērotāji:

11.1 veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņu ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejošanu,

11.2 saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un visu to kuģa dokumentu konfidencialitāti, kuri pieder attiecīgajam kuģim.

12. Novērošanas laika beigās, pirms nokāpšanas no kuģa, novērotāji sagatavo ziņojumu par savu darbību, kas ir jānosūta Seišelu salu kompetentajām iestādēm ar kopiju Eiropas Komisijai, ko paraksta novērotājs. Ziņojuma kopiju nodod kapteinim, kad novērotājs atstāj kuģi.

13. Kuģu īpašnieki sedz izmaksas, kas rodas, nodrošinot novērotājiem uz kuģa tādus pašus sadzīves apstākļus kā kuģa virsniekiem.

14. Novērotāju algu un sociālās iemaksas maksā Seišelu salu kompetentās iestādes.

VII NODAļA– IZKRAUšANA

Tunzivju seineri, kas izkrauj lomus Viktorijas ostā, cenšas rast iespēju pārdot piezveju Seišelu salu iestādēm par vietējo tirgus cenu. Turklāt Kopienas tunzivju seineri piedalās tunzivju piegādē konservēšanas uzņēmumam Seišelu salās par starptautisko tirgus cenu.

VIII NODAļA– OSTU IEKāRTU UN KUģU APGāDES UN OSTU PAKALPOJUMU IZMANTOšANA

Kopienas kuģi cenšas rast iespēju iegādāties visus savai darbībai vajadzīgos krājumus Seišelu salās un izmantot Seišelu salu ostu pakalpojumus. Seišelu salu iestādes, vienojoties ar kuģu īpašniekiem, apstiprina ostu iekārtu izmantošanas nosacījumus un, ja vajadzīgs, kuģu apgādes, un ostu pakalpojumu izmantošanas nosacījumus.

IX NODAļA - PāRRAUDZīBA

1. Kuģu saraksts

Eiropas Kopienas rīcībā ir precīzs to kuģu saraksts, kam saskaņā ar šo protokolu ir izdotas zvejas licences. Tūlīt pēc šā saraksta sastādīšanas un vienmēr, kad to precizē, šo sarakstu dara zināmu Seišelu salu iestādēm, kas atbild par zvejas vietu inspekciju.

2. Kuģu pārraudzības sistēma

Kopienas kuģus, ievērojot nediskriminācijas principu, cita starpā pārrauga, izmantojot kuģu pārraudzības sistēmas saskaņā ar šā pielikuma 4. papildinājumā izklāstītajiem noteikumiem.

3. Kārtība kuģu ienākšanai Seišelu salu ūdeņos un iziešanai no tiem

3.1 Kopienas kuģi ziņo Seišelu salu kompetentajām iestādēm par plānoto ienākšanu Seišelu salu ūdeņos vai to atstāšanu vismaz 3 stundas iepriekš un, veicot zvejas darbības Seišelu salu ūdeņos, ik pēc trīs dienām sniedz informāciju par šajā laikā nozvejotajiem lomiem.

3.2 Ziņojot par ierašanos vai aiziešanu, kuģi dara zināmas arī savas atrašanās vietas koordinātes ziņojuma laikā un uz kuģa esošo lomu apjomu pa sugām. Šos ziņojumus sniedz, ievērojot šā pielikuma 5. papildinājumā norādīto formātu un adreses, un izmantojot faksu vai e-pastu. Tomēr Seišelu salu kompetentās iestādes var atbrīvot no šā pienākuma peldošo āķu jedu kuģus, kas nav aprīkoti ar attiecīgām sakaru sistēmām, un atļaut tiem saziņai izmantot radiosakarus.

3.3 Ja kāds Kopienas zvejas kuģis zvejo, neinformējot par to Seišelu salu kompetentās iestādes, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez licences. Šādos gadījumos ir piemērojamas X nodaļas 1. punktā minētās sankcijas.

4. Kontroles procedūras

4.1 Seišelu salu ūdeņos zvejojošo Kopienas zvejas kuģu kapteiņi sadarbojas ar katru Seišelu salu ierēdni, kas veic zvejas darbību inspekciju un kontroli.

4.2 Minētie ierēdņi neuzturas uz kuģa ilgāk, kā to prasa viņu pienākumu izpilde.

4.3 Inspekciju beidzot, kuģa kapteinim izdod inspekcijas ziņojuma kopiju.

5. Lomu pārkraušana

5.1 Visi Kopienas kuģi, kas vēlas pārkraut Seišelu salu ūdeņos nozvejotos lomus, tos pārkrauj Seišelu salu ostās.

5.2 Minēto kuģu īpašnieki vismaz 24 stundas iepriekš sniedz Seišelu salu kompetentajai iestādei šādu informāciju:

– to zvejas kuģu nosaukumi, kuri pārkrauj lomus,

– kravas kuģu nosaukumi,

– pārkraujamo lomu daudzums tonnās pa sugām,

– pārkraušanas diena.

5.3 Pārkraušanu uzskata par došanos projām no Seišelu salu ūdeņiem. Tādēļ kuģiem ir jāiesniedz Seišelu salu kompetentajām iestādēm nozvejas ziņojumi.

5.4 Jebkura lomu pārkraušana, kas nenotiek saskaņā ar minētajiem nosacījumiem, Seišelu salu ūdeņos ir aizliegta. Personām, kas pārkāpj šos noteikumus, uzliek sodus saskaņā ar Seišelu salu tiesību aktu nosacījumiem.

5.5 Kopienas zvejas kuģu kapteiņi, no kuru kuģiem Seišelu salu ostās izkrauj vai pārkrauj lomus, nekavē un atvieglina minēto darbību pārbaudes, ko veic Seišelu salu inspektori. Pēc inspekcijas pabeigšanas kuģu kapteiņiem izsniedz apliecinājumu.

X NODAļA – IZPILDES NODROšINāšANA

1. Sankcijas

Ja kāds kuģis neievēro kādu no iepriekš minētajiem noteikumiem, dzīvo resursu apsaimniekošanas un saglabāšanas pasākumus vai Seišelu salu tiesību aktu noteikumus, to var sodīt, apturot, atsaucot vai neatjaunojot tā zvejas licenci.

Par katru licences apturēšanas vai atsaukuma gadījumu un visiem ar to saistītajiem svarīgajiem apstākļiem tūlīt detalizēti informē dalībvalsti, ar kuras karogu kuģis peld, un Eiropas Komisiju. Licences apturēšanas laikā vai atsauktas licences atlikušā derīguma termiņa laikā Eiropas Komisija var lūgt citādi derīgās licences vietā izdot citu licenci cita kuģu īpašnieka kuģim, ievērojot I nodaļas 1. iedaļas 11. punktā noteikto kārtību.

2. Zvejas kuģu arests

Seišelu salu iestādes 48 stundu laikā informē Eiropas Komisijas delegāciju, kuras pārziņā atrodas Seišelu salas, un kuģa karoga dalībvalsti par katru arestu, ko uzliek zvejas kuģiem, kuri peld ar kādas Kopienas dalībvalsts karogu un zvejo Seišelu salu zvejas zonā saskaņā ar Nolīgumu, un īsā ziņojumā dara zināmus šāda aresta apstākļus un iemeslus. Delegāciju un kuģa karoga dalībvalsti informē par jebkādas tiesvedības sākšanu un soda naudas uzlikšanu.

___

Pielikuma 1. papildinājums

ĀRVALSTU ZVEJAS KUĢU LICENCES PIETEIKUMS

- Pieteikuma iesniedzēja vārds/uzvārds:

…………………………………………………………………………………………………………

- Pieteikuma iesniedzēja adrese:

……

- Fraktētāja vārds/uzvārds un adrese, ja tas nav pieteikuma iesniedzējs:

….

- Cita likumīga pārstāvja Seišelu salās vārds/uzvārds un adrese:

- Kuģa kapteiņa vārds/uzvārds un adrese:

- Kuģa nosaukums:

- Kuģa tips:

- Kuģa garums un reģistrētā neto tonnāža:

- Dzinēja tips, zirgspēku jauda un reģistrētā bruto tonnāža:

- Reģistrācijas osta un valsts:

- Reģistrācijas numurs:

- Zvejas kuģa ārējā identifikācija:

- Radio izsaukuma signāls/signāla burti:

- Frekvence:

- Aprīkojuma apraksts:

- Komandas locekļu skaits un valstspiederība:

- Plānotā zvejas zona un zivju sugas:

- Zvejas darbību apraksts, kopuzņēmumi un citas līgumiskas vienošanās:

Apliecinu, ka sniegtā informācija ir patiesa.

Datums: ................................. Paraksts: ...................................

Pielikuma 2. papildinājums

TUNZIVJU SEINERU NOZVEJAS ZIŅOJUMS

Lūdzu aizpildiet vienu rindiņu par katru iemetienu neatkarīgi no izceltā loma. Atzīmējiet ar krustiņu RĀDĪTĀJUS un IEMETIENUS.

Informācija par iemetienu |

Sākums: _______ Beigas: _________ |

Sektors | Atrašanās vieta | Virziens | Ātrums | Piezīmes |

Atiešana: 1. radio boja |

2. radio boja |

3. radio boja |

4. radio boja |

5. radio boja |

6. radio boja |

7. radio boja |

Āķu skaits: ___________ Boju auklas: Palīgauklu garums: ____________ Auklas garums: ____________ Reģistrētais auklas dziļums (ar eholotu): ___________ Ēsma: garneles: _____________ % makreles: ________ % _______: ______% |

Sīka informācija par nozveju |

Laiks (stundas no 0 līdz 24) | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |

Izcelšanas sākums |

Izcelšanas beigas |

Sugas | Skaits | Aptuvenais svars (gab.) | Kopējais svars | Apēsto zivju skaits |

Zobenzivis* |

Dzeltenspuru tunzivis** |

Lielacu tunzivis ** |

Merlīnes** |

Buriniekzivis* |

Jūras plauži |

Haizivis |

Citas (precizējiet) |

Kopējais svars |

Kopējais izkrautā loma svars (pēc svēršanas) |

Pielikuma 4. papildinājums

NOTEIKUMI,

AR KO PAREDZ DATU NOSŪTĪŠANAS KĀRTĪBU PAR TO EK KUĢU ATRAŠANĀS VIETAS SATELĪTPĀRRAUDZĪBU, KURI ZVEJO SASKAŅĀ AR EK UN SEIŠELU SALU ZVEJAS NOLĪGUMU

Tā kā Seišelu Salu Republika ir ieviesusi kuģu pārraudzības sistēmu ( VMS ), ko, ievērojot nediskriminācijas principu, piemēro visiem ārvalstu kuģiem, kas zvejo Seišelu salu ūdeņos, un ir paplašinājusi VMS novērošanu, piemērojot to tādas pašas kategorijas savas valsts flotei, un

ņemot vērā, ka saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem no 2000. gada janvāra EK zvejas kuģi jau ir pakļauti satelītnovērošanai,

kuģu karoga valstīm un Seišelu Salu Republikas iestādēm ir ieteicams ieviest to EK kuģu satelītpārraudzību, kuri zvejo saskaņā ar EK un Seišelu salu zvejas nolīgumu, ievērojot šādus nosacījumus:

1. Satelītpārraudzības nolūkos Seišelu salu iestādes paziņo kuģu karoga valstu zvejas vietu pārraudzības centriem ( FMC ) Seišelu salu ūdeņu koordinātes (ģeogrāfisko platumu un garumu).

Seišelu salu iestādes pārraida šo informāciju elektroniskā formātā, izteiktu decimālgrādos, izmantojot WGS-84 datu sistēmu .

2. Seišelu salu iestādes un valstu FMC , izmantojot X.25 formātu vai vajadzības gadījumā citu drošu saziņas protokolu, apmainās ar informāciju par to elektroniskajām adresēm un specifikācijām, kas jāizmanto to pārraudzības centriem saskaņā ar 4. un 6. punktā paredzētajiem nosacījumiem. Šajā informācijā iespēju robežās ir minēti vārdi un nosaukumi, kā arī telefona un faksa numuri, un elektroniskās adreses (interneta adreses), ko var izmantot vispārējai saziņai starp FMC .

3. Nosakot kuģu atrašanās vietu, pieļaujamā novirze nepārsniedz 500 metrus un uzticamības intervāls ir 99 %.

4. Kad kuģis, kas zvejo saskaņā ar EK un Seišelu salu nolīgumu un saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem ir pakļauts satelītnovērošanai, ienāk Seišelu salu ūdeņos, kuģa karoga valsts pārraudzības centrs automātiski, reālā laikā un vismaz reizi stundā (biežums) sūta kuģa atrašanās vietas ziņojumus Seišelu salu pārraudzības centram. Šos ziņojumus sauc par atrašanās vietas ziņojumiem.

5. Ziņojumus, kas minēti 4. punktā, pārraida elektroniski X.25 formātā vai izmantojot citu drošu saziņas protokolu saskaņā ar iepriekšēju vienošanos attiecīgo FMC starpā. Visu ziņojumu sūtīšana notiek automātiski, reālā laikā un saskaņā ar 1. tabulā sniegtajām definīcijām.

Atrodoties Seišelu salu ūdeņos, kuģiem ir aizliegts izslēgt to satelītnovērošanas ierīces.

6. Ja uz zvejas kuģa uzstādītā satelītpārraudzības ierīce ir bojāta vai nedarbojas, šā kuģa kapteinis laicīgi paziņo attiecīgās karoga valsts pārraudzības centram 4. punktā minēto informāciju, izmantojot faksu vai e-pastu. Šādos gadījumos, kamēr kuģis atrodas Seišelu salu ūdeņos, ir pietiekami, ja tas sūta vismaz vienu kopēju atrašanās vietas ziņojumu ik pēc četrām stundām. Šajā kopējā atrašanās vietas ziņojumā norāda kuģa atrašanās vietu, kuru šo četru stundu laikā katru stundu ir atzīmējis kuģa kapteinis. Karoga valsts FMC vai pats kuģis nekavējoties nosūta šos ziņojumus Seišelu salu pārraudzības centram. Vajadzības vai šaubu gadījumā Seišelu salu Zvejniecības institūcija ( SFA ) var atsevišķiem kuģiem pieprasīt pārraidīt atrašanās vietas ziņojumus ik pēc stundas. Bojāto aprīkojumu salabo vai nomaina, tiklīdz kuģis ir pabeidzis zvejas reisu vai ilgākais mēneša laikā. Beidzoties šim termiņam, kuģim nav atļauts sākt citu zvejas reisu, kamēr aprīkojums nav salabots vai nomainīts.

7. Kuģu pārraudzības sistēmas aparatūras un programmatūras komponenti ir nodrošināti pret nepareizu atrašanās vietas datu ievadīšanu vai pārraidi un nav pieļaujama iespēja tos mehāniski modificēt. Neatkarīgi no apkārtējās vides apstākļiem, sistēma darbojas pilnīgi automātiski un vienmēr ir darba kārtībā. Satelītnovērošanas ierīci ir aizliegts iznīcināt, salauzt, bojāt vai citādi traucēt tās darbību.

Kapteiņi, jo īpaši, nodrošina, lai:

– nenotiek jebkāda datu labošana;

– satelītnovērošanas ierīču antena vai antenas nav nekādā veidā aizšķērsotas un

– satelītnovērošanas ierīcēm nekādā veidā netiek pārtraukta enerģijas padeve.

Ja, kuģim atrodoties Seišelu salu ūdeņos, tas pārkāpj minētos noteikumus, kapteini var saukt pie atbildības saskaņā ar Seišelu salu tiesību aktiem un noteikumiem.

8. Karoga valstu FMC, šo valstu kuģiem atrodoties Seišelu salu ūdeņos, pārrauga to kustību ik pēc stundas. Ja kuģis neievēro paredzētos ziņošanas noteikumus, par to nekavējoties informē Seišelu salu pārraudzības centru un piemēro 6. punktā noteikto procedūru.

9. Attiecīgie FMC un Seišelu salu pārraudzības centrs sadarbojas, lai nodrošinātu minēto noteikumu izpildi. Ja Seišelu salu pārraudzības centrs konstatē, ka karoga valsts datu pārraide nenotiek saskaņā ar 4. punkta noteikumiem, par to nekavējoties informē otru pusi. Saņemot šo informāciju, otra puse divdesmit četru (24) stundu laikā sniedz atbildi, kurā Seišelu salu pārraudzības centru informē par to, kāpēc nenotiek datu pārraide un norāda saprātīgu datu pārraides kavēšanās laiku. Ja pēc norādītā kavēšanās laika datu pārraide joprojām nenotiek saskaņā ar noteikumiem, puses risina domstarpības rakstiski vai saskaņā ar šo noteikumu 13. punktu.

10. Saskaņā ar šiem noteikumiem pārraidītos pārraudzības datus Seišelu salu iestādes izmanto vienīgi saskaņā ar EK un Seišelu salu zvejas nolīgumu zvejojošās Kopienas flotes kontrolei, pārvaldībai, pārraudzībai un noteikumu izpildes nodrošināšanai. Minētos datus nekādā gadījumā nedrīkst nosūtīt citām pusēm, izņemot atsevišķus gadījumus, kad attiecīgā karoga valsts tam rakstiski piekrīt, vai, ja to pieprasa Seišelu salu Tiesa.

11. Puses vienojas pēc otras puses lūguma sniegt informāciju par satelītnovērošanas aprīkojumu, lai nodrošinātu, ka minētais aprīkojums, ievērojot šos noteikumus, pilnīgi atbilst otras puses prasībām.

12. Puses vienojas vajadzības gadījumā pārskatīt šos noteikumus, tostarp izskatīt visus gadījumus, kad uz atsevišķiem kuģiem ierīces ir bijušas bojātas vai citādi neatbilstīgas. Par katru šādu gadījumu SFA ir jāziņo EK kuģu karoga dalībvalstīm vismaz 15 dienas pirms pārskata tikšanās.

13. Visas domstarpības, saistībā ar šo noteikumu interpretāciju vai piemērošanu, puses risina savstarpēji konsultējoties Apvienotajā komitejā, kā paredzēts 7. pantā Eiropas Kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju Seišelu salu ūdeņos.

14. Šie noteikumi stājas spēkā 2005. gada 18. janvārī.

1. pielikums

VMS ZIŅOJUMI SEIŠELU SALĀM

ATRAŠANĀS VIETAS ZIŅOJUMS

Datu elementi | Kods | Obligāti vai fakultatīvi | Piezīmes |

Ieraksta sākums | SR | O | Attiecas uz sistēmu, norāda ieraksta sākumu |

Adresāts | AD | O | Attiecas uz ziņojumu, adresāta Alfa-3 ISO valsts kods |

Sūtītājs | FR | O | Attiecas uz ziņojumu, sūtītāja Alfa-3 ISO valsts kods |

Ziņojuma veids | TM | O | Attiecas uz ziņojumu, ziņojuma veids,"POS" |

Radio izsaukuma signāls | RC | O | Attiecas uz kuģi, starptautiskais kuģa radio izsaukuma signāls |

Iekšējais atsauces numurs | IR | F | Attiecas uz kuģi, puses vienotais kuģa numurs - Alfa-3 ISO karoga valsts kods, kam seko numurs |

Ārējais reģistrācijas numurs | XR | F | Attiecas uz kuģi, numurs uz kuģa borta |

Ģeogrāfiskais platums | LA | O | Attiecas uz atrašanās vietu, atrašanās vieta grādos un minūtēs Z/D GGMM (WGS-84) |

Ģeogrāfiskais garums | LO | O | Attiecas uz atrašanās vietu, atrašanās vieta grādos un minūtēs A/R GGMM (WGS-84) |

Ātrums | SP | O | Attiecas uz atrašanās vietu, kuģa ātrums decimālmezglos |

Kurss | CO | O | Attiecas uz atrašanās vietu, kuģa kurss 360( skalā |

Datums | DA | O | Attiecas uz atrašanās vietu, kuģa atrašanās vietas datums UTC (GGGGMMDD) |

Laiks | TI | O | Attiecas uz atrašanās vietu, kuģa atrašanās vietas laiks UTC (SSMM) |

Ieraksta beigas | ER | O | Attiecas uz sistēmu, norāda ieraksta beigas |

Paraugs: ISO 8859,1

Datus pārraida pēc šāda parauga:

– pārraides sākumu atzīmē ar divkāršu slīpsvītru (//) un kodu,

– kodu un datu elementu atdala ar vienu slīpsvītru (/).

Fakultatīvie dati ir jāievada starp ieraksta sākumu un beigām.

Pielikuma 5. papildinājums

SAKARU ZIŅOJUMU FORMĀTI

1. ZIŅOJUMS PAR IERAŠANOS (VISMAZ 3 STUNDAS PIRMS IERAŠANĀS)

(SATURS) | (PĀRRAIDE) |

ADRESĀTS | SFA |

DARBĪBAS KODS | IN |

KUĢA NOSAUKUMS |

STARPTAUTISKAIS RADIO IZSAUKUMA SIGNĀLS |

ATRAŠANĀS VIETA IENĀKOT |

IERAŠANĀS DIENA UN LAIKS (UTC) |

ZIVJU DAUDZUMS UZ KUĢA (Mt) |

DZELTENSPURU TUNZIVIS | (Mt) |

LIELACU TUNZIVIS | (Mt) |

SVĪTRAINĀS TUNZIVIS | (Mt) |

CITAS (NORĀDIET, KĀDAS) | (Mt) |

2. ZIŅOJUMS PAR AIZIEŠANU (VISMAZ 3 STUNDAS PIRMS AIZIEŠANAS)

(SATURS) | (PĀRRAIDE) |

ADRESĀTS | SFA |

DARBĪBAS KODS | OUT |

KUĢA NOSAUKUMS |

STARPTAUTISKAIS RADIO IZSAUKUMA SIGNĀLS |

ATRAŠANĀS VIETA AIZEJOT |

AIZIEŠANAS DIENA UN LAIKS (UTC) |

ZIVJU DAUDZUMS UZ KUĢA (Mt) |

DZELTENSPURU TUNZIVIS | (Mt) |

LIELACU TUNZIVIS | (Mt) |

SVĪTRAINĀS TUNZIVIS | (Mt) |

CITAS (NORĀDIET, KĀDAS) | (Mt) |

3. NEDĒĻAS NOZVEJAS ZIŅOJUMS (IK PĒC TRIM DIENĀM, KUĢIM ZVEJOJOT SEIŠELU SALU ŪDEŅOS)

(SATURS) | (PĀRRAIDE) |

ADRESĀTS | SFA |

DARBĪBAS KODS | WCRT |

KUĢA NOSAUKUMS |

STARPTAUTISKAIS RADIO IZSAUKUMA SIGNĀLS |

ZIVJU DAUDZUMS UZ KUĢA (Mt) |

DZELTENSPURU TUNZIVIS | (Mt) |

LIELACU TUNZIVIS | (Mt) |

SVĪTRAINĀS TUNZIVIS | (Mt) |

CITAS (NORĀDIET, KĀDAS) | (Mt) |

IEMETIENU SKAITS KOPŠ PĒDĒJĀ ZIŅOJUMA |

Visus ziņojumus nosūta kompetentajai iestādei pa faksu vai izmantojot elektronisko pastu: fakss +248 225957, e-pasts fmcsc@sfa.sc

Seychelles Fishing Authority, P.O. Box 449, Fishing Port, Mahé, Seychelles

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL:

Proposal for a Council Regulation on the conclusion of the Protocol setting out, for the period from 18 January 2005 to 17 January 2011, the fishing opportunities and the financial contribution provided for by the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Seychelles on fishing off Seychelles

2. ABM / ABB FRAMEWORK

11. Fisheries

1103. International Fisheries Agreements

3. BUDGET LINES

3.1 Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

110301: “International Fisheries Agreements”

11010404: “International Fisheries Agreements, administrative expenditure”.

3.2 Duration of the action and of the financial impact :

The new Protocol, which contains the provisions on fishing possibilities and the financial contribution, has been concluded for a period of 6 (six) years. It is applicable from 18 January 2005 to 17 January 2011.

3.3 Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

11.0301 | Comp | Diff[5]/ | NO | NO | NO | No 4 |

11.010404 | Comp | Non-diff[6] | NO | NO | NO | No 4 |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1 Financial Resources

4.1.1 Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

…………………… | f |

TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f |

4.1.2 Compatibility with Financial Programming

X Proposal is compatible with existing financial programming.

( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[11] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).

4.1.3 Financial impact on Revenue

X Proposal has no financial implications on revenue

( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.

EUR million (to one decimal place)

Prior to action [Year n-1] | Situation following action |

Total number of human resources | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 |

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

Details of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:

5.1 Need to be met in the short or long term

The need for this new bilateral fishery Agreement lies in the necessity to allow Community vessels to obtain fishing rights for purse seine vessels and surface long-liners in the Seychelles’ fishing zone, exclusively for tuna and tuna-like species.

Community fishing in Seychelles’ waters is part of the global framework for tuna fishing in the West Indian Ocean. The EC/Seychelles Fishery Agreement is a key element of the EC framework of tuna agreements together with the bilateral agreements Agreements concluded with Madagascar, Mauritius, Comoros and Mozambique. The EC/Seychelles is also the most important EC tuna Agreements, both in term of catches and financial compensation, concluded with a third country.

This protocol, covering a six year period, from 18 January 2005 to 17 January 2011, satisfies the need of the EC tuna fleet, composed of tuna seiners and surface long-liners, to have access to the important Seychelles’ fishing zone, which lies at the core of the West Indian Ocean tuna fishing ground.

The access of EC vessels to the West Indian Ocean is done if full respect and conformity with the tuna conservation measures established by the competent regional fishery organisation (the Indian Ocean Tuna Commission – IOTC). The access to the West Indian Ocean tuna fishery is an essential element for the for the long-term preservation of the world leadership position of the EC tuna fishing industry.

Furthermore, the financial contribution paid by the Community, in conjunction with the licence fees paid by ship-owners, constitutes an important source of revenues for the Seychelles’ Government.

In addition, the Agreement is going to generate an economic impact on the Seychelles’ fishery sector, mainly through the implementation of the partnership approach, and, more generally, on the economic development of the country at large.

5.2 Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

Fisheries agreements were concluded by the Community following changes to the Law of the Sea in the seventies. Member States agreed, in a Council Resolution of 3 November 1976, to transfer their competence in this domain to the Community and therefore fisheries agreement fall completely under the Community exclusive competence.

As stated in its Communication on the CFP reform[13] and in the Communication on Fisheries Partnerships Agreements, it essential that an improved policy concerning the fisheries agreements is established together with all partners, private and public, within the Community. This is a major step to reconfirm the commitment of the Community to contribute to the sustainable development of fishing activities at the international level.

This position was endorsed in 2003 by the European Parliament and in 2004 by the Council of Ministers.

The Community is therefore proposing to establish a new type of fisheries agreements (Fisheries Partnership Agreements) in order to strengthen co-operation and to ensure the implementation of a sustainable fisheries policy and a rational and responsible exploitation of the resources in the mutual interest of the Parties concerned. In order to allow the European long distant waters fishing fleet to consolidate its role the sustainable exploitation of global fishing stocks must be ensured.

This new EC/Seychelles fishery protocol embodies all the elements of the partnership approach as outlined in the Commission Communication and the Council’s conclusions. Withy respect to this newly negotiated protocol, the Community considers that this protocol is the best solution:

- to promote sustainable fisheries activities and provide a binding framework for all concerned parties, i.e. the Community, its Member states, the European operators and the third country to attain this objective, and

- to protect and develop European fishing activities within these waters and to enhance their political and socio-economic impact both in Europe and in the Seychelles.

Furthermore, in order to reinforce the notion of a binding framework for all concerned parties, the Agreement contains an “exclusivity clause” that does not allow EC fishing vessels to fish in Seychelles’ waters outside the Agreement’s legal framework.

During the whole process of negotiation, the Commission took account of the situation in Seychelles and the protocol will be implemented by both parties taking duly account of the development and environmental objectives of Seychelles.

5.3 Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

The negotiation and conclusion of fishery agreements with third countries responds to the general objective to maintain and safeguard traditional fishing activities of the EC fleet, including long distance fishing, and to develop partnership relations in view of enhancing sustainable exploitation of fisheries resources outside Community waters, while taking account broader environmental, economic and social concerns.

The objective of the EC/Seychelles Fishery Agreement is to guarantee the access of 40 purse seine vessels and 12 surface long-liners to the Seychelles’ fishing zone for fishing exclusively tuna and tuna-like species. In conjunction with this objective, the Agreement aims at enhancing responsible fishing and the sustainable exploitation of fisheries resources in Seychelles’ fishing zone.

Expected catches for the entire fleet are estimated at 55 000 tons of tuna per year. The relative financial contribution is fixed at 4.125.000 euros per year. However, in case of annual catches exceeding 55000 tons, the Community will pay 75 euros per ton for each additional ton. In any case, the overall Community payment cannot exceed 8.250.000 euros per year.

36% of the financial contribution (1.485.000 euros per year) will be allocated to enhancing responsible fishing in Seychelles’ waters (art. 7 of the Protocol).

The following indicators will be used in the context of the ABM framework to monitor the implementation of the agreement:

- rate of utilisation of the fishing possibilities;

- catch data and commercial value of the agreement;

- contribution to employment and value added in the EC;

- contribution to Community market stabilization;

- contribution towards overall poverty reduction in Seychelles, including contribution to employment and infrastructure development in Seychelles and support to the State budget;

- number and type of concrete results expected through the use of the percentage of the financial contribution allocated to enhancing responsible fishing in Seychelles’ fishing zone (art. 7 of the Protocol);

- information on by-catches and environmental impact as reported by observers;

- number of Joint Committee meetings and of technical meetings;

- number of missions.

5.4 Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[14] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1 Monitoring system

Continuous monitoring by the Commission is foreseen for the Agreement. The Commission is solely responsible for implementing the Agreement and will do so through its officials posted both in Brussels and in its Delegation in Port Louis – Mauritius (responsible also for Seychelles).

The licence application by EC ship-owners is closely followed by the competent Commission’s services. Data on actual catches are regularly collected.

The implementation of the partnership approach and the use of the share of the financial contribution allocated to it will be managed in the light of objectives identified by mutual agreement between the two parties and the annual and multi-annual programming to attain them. For such purposes, the EC and Seychelles shall agree, within the Joint Committee, on a multi-annual sectoral programme and detailed implementing rules including criteria and procedures for evaluating the results obtained each year.

As a general rule, from the entry into force of the Agreement, the competent Commission services will collect the appropriate information allowing the verification and follow up of the indicators listed at the above point 5.3.

6.2 Evaluation

An overall evaluation (ex-post and ex-ante) of the Protocol to the EC/Seychelles Fishery Agreement was carried out in the summer of 2004 with the assistance of a consortium of independent consultants. The results of the ex-ante and ex-post evaluations are provided under the two following points. The entire evaluation will be soon available on DG FISH website.

6.2.1 Ex-ante evaluation

The main elements of the impact assessment have been studied on the basis of a number of possible scenarios to determine the range of possible economic, social and environmental impacts. Four (4) scenarios of renewal of the catch potentials were envisaged:

1) A statu-quo scenario in which the current fishing opportunities would be renewed. For the needs of the evaluation, it will be supposed that reference tonnage (46,000 tonnes) and the utilisation rates of the licences are those noted in 2003;

2) A non-agreement scenario, leaving to the European operators the initiative to conclude themselves their conditions of access;

3) A scenario of increase of fishing opportunities[15]:

4) A scenario of reduction of fishing opportunities, including the limitation of the number of long line boats to a maximum of 5 ships, a fall in the number of seiner tuna boats by 10% (36 ships), and a concomitant fall of reference tonnage of 10% (rounded at 40,000 tonnes).

It appears that a scenario closely modeled on the terms of the current status quo is the one that is the most balanced for the two parts.

The first approach scenario is well adapted to the profile of activity of the European fleet in the Indian Ocean, which optimizes the cost of it for the Community budget. Seychelles could complain for an insufficient financial compensation in view of the catch results which were well in excesses of reference tonnage (2003). This argument should be put in the right perspective because it appears distinctly that the performances of the fisheries in 2003 are exceptional and connected with an abnormal situation (and still unexplained), but which appears to last in 2004. It would not be surprising to see in the medium term the tonnages fished in the EEZ of the Seychelles returning towards levels more in relation to the average of the captures in its EEZ since 1995. As it came out of the study, the benefits that the Seychelles derive from the Indian Ocean purse seine fishery, which is primarily a Community fishery, are much higher than the direct contribution that the Community and ship-owners alike pay directly for the access to the waters.

On the hypothesis of an increase in the fishing opportunities, the Seychelles state is winning because of the increase in income connected with the sale of the access. The Community is also increasing its benefits only if the tonnage captured by the European fleet approaches the new reference tonnage of 55,000 tonnes, which is not certain to attain in view of the historical catch records in the area (even though annual catches in the rage of 50/55.000 tons are perfectly possible).

In case of a reduction of fishing opportunities, the impact on the European fishing industry will be practically pointless and will get a few benefits in light of the reduced budgetary expenditure. Seychelles will lose on the other hand a part of the income connected with the sale of the access. This reduced availability of public funds is likely to have an impact on the financing of the management of the national fishing industry. The fall in the fishing opportunities will not have a significant impact on the social and economic effects generated by the frequentation of the port of Victoria by the European ships.

Lastly, of all the scenarios, the non-renewal model is the most harmful, both for the Community, which will lose a part of its regulating and control power with respect to its own fleet, and for the Seychelles with the loss of one large part of the compensation, and the possible collapse of the national fishery-related industry which developed around the European seiners. This scenario is likely to push the country towards a policy of a too liberal attribution of the pavilion, but also to deprive the fisheries sector administration of the external resources essential to the implementation of its missions.

In conclusion, the evaluation recommends the negotiation of a new protocol where fishing opportunities are as near as possible to those of the current protocol even if a small increase could be considered.

6.2.2 Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

The a posteriori evaluation of the current protocol shows that the agreement is overall effective (results are in conformity with the objectives) insofar as it makes it possible to consolidate the European presence in the remote fishing of the Indian Ocean, while creating employment to the benefit of regions dependent on fishing while contributing to the stabilization of the canned tuna market in Europe.

The agreement is also effective for the Seychelles part because it makes it possible to maintain and consolidate the network of local companies which developed around the activity of the EC tuna seiners. The 2002/2005 protocol also was effective by giving to the SFA (Seychelles Fishing Authority) the means of improving its capacities of marine research and of management of the national fleet by means of the targeted actions.

The modest use of the fishing opportunities by the European long-line segment cancels the potential contribution of this segment to the effectiveness of the agreement.

As regards efficiency , the fishing agreement with the Seychelles appears to be a good agreement, mainly because of the excellent use of the fishing opportunities by the seiner tuna boats. With a license drawing higher than 80% and as the reference tonnage was approached in 2002 and exceeded in 2003, it comes out from that the provisions of the agreement were very close to the actual results of the EC fishing activity.

Thus, the real cost of the fishing opportunities negotiated by the EC appears advantageous in relation to other Community tuna agreements, with an excellent report on cost benefit of the public intervention thanks to the correct use of the fishing opportunities. With regard to ship-owners, the correct use of the catch potentials makes the a priori cost for access acceptable, and in any case comparable with what the ships under a free licence arrangement would pay. With regard to the Seychelles, the chosen allocation mechanism of the amounts of the compensation made it possible to obtain tangible results. Even if its operating mode is perfectible, the SFA remains the only organisation of the country having the regulatory powers and know-how as regards management of the fisheries sector.

Once again, the weak use of the fishing opportunities by the long line boats, in spite of the fact that the access cost seems very favourable, it has reduced the overall efficiency of the agreement.

The agreement is relevant insofar as it meets the needs of the two parts. The EC fleet and Seychelles have a strongly interlinked future, each part needing the other: Europe for access to rich waters, and Seychelles to make the network of companies in the upstream and downstream service sectors (port services and product transformation). The relevance of the agreement is in the fact of being able to secure the relations between EC ship-owners and the Seychelles fisheries sector, by favouring the development of medium-term strategies.

The agreement is not relevant for the European segment of the long line boats because the non use of the fishing opportunities shows that this segment does not need access to the waters of the Seychelles.

Lastly, the fishing agreement makes it possible to consolidate the viability of the European companies, knowing that it is not essential to them. The agreement contributes to supporting the viability of the fishing industry, which remains very dependent on the European presence to be judged sustainable. Indeed, in the absence of fishing agreement, Victoria's place is of such strategic importance that the European ships will continue making stopover on the condition - probable - of obtaining the right to exploit waters against payments of private licences at reasonable tariffs. The biological viability of the tuna stocks fished by the European fleet does not pose problems except the possible impact of the catch of juveniles of yellowfin tuna on stock who remain relatively not very important in the EEZ of the Seychelles in relation to those carried out in the Somalia area.

The a posteriori evaluation of the protocol still in force made it possible to learn several lessons. The first, and probably most important, is that the fishing agreement places the three participants (Community, Seychelles and ship-owners) in a situation of winners. Community ship-owners need access to the Seychelles’ EEZ (the richest tuna fishing ground of the Indian Ocean), more especially as Seychelles give possibilities of stopovers for the unloading/transshipment operations.

For the Community, this Agreement allows to generate a value added equal to 4,8 times the public cost of the agreement, and to consolidate its geo-strategic importance in the sector of the fishing of the Indian Ocean.

Seychelles need for their part to develop the potential of their waters by means of the sale of licences to fishing fleets technically able to exploit it. These profits are considerably increased because of the attractiveness of the port of Victoria and of the activities with ground generated, in their major majority, by the ships of the Community. No other remote fishing fleet is for the moment in a position to generate as many economic repercussions for the Seychelles.

It is obvious that this agreement has to minimize as much as possible the potentially unfavorable impact. It was discussed of the potentially negative impact of tuna fishing on the stock of yellowfin tuna. The technical and scientific contribution of the Community to the CTOI makes it possible to have the information necessary for the appraisal of this risk and for the preparation of specific management measures if necessary. Recent topicality shows that this potentially negative impact is minimized by the orientation of the strategy of fishing of the Community ships towards the free bench holding which makes it possible to save the young.

It appears therefore beneficial for the two parts that a new fishing protocol could be set up on the expiry (January 2005) of the 2002/2005 protocol.

6.2.3 Terms and frequency of future evaluation

Before the Protocol is renewed the entire period which it covers will be evaluated (ex-post assessment), measuring indicators relating to results (catches, values of catches) and impact (number of jobs created and maintained, relation between the cost of the Protocol and the value of catches). The indicators listed under the above point 5.3 will be used to perform the ex post evaluation, including an impact on the marine environment.

In light of the long duration of the protocol, the Commission could decide to carry out a mid-term evaluation after three years of application of the protocol.

7. ANTI-FRAUD MEASURES

Fishery Agreements are commercial agreements with a financial contribution paid in exchange for fishing rights in the waters of third countries. This contribution is complemented by the licence fees paid by the EC ship-owners authorised to fish in the framework of the Agreement.

The way such a contribution is used depends exclusively on the responsibility of the third country, which has negotiated the agreement with the Community as a sovereign state. In most cases, a part of the financial contribution is used to finance activities for improving or supporting the fishery policy of the concerned country.

In this case, the programming of the activities, their implementation and the information about the results on their implementation to be provided to the Commission remain within the exclusive competence of the third country. Nonetheless, the Commission invites the third country to establish a permanent political dialogue with its services in order to improve the management of the Agreement and strengthen the Community’s contribution to the management of fishing resources.

In the context of the new Fishery Partnership Agreements (FPA) approach it is foreseen that the Commission and the third country fix, by mutual agreement, the goals to be attained through the use of a part of the financial contribution allocated to this end. At the same time, both Parties will establish an annual and multi-annual programming for the pursuit of those goals.

In the event that the implementation of the programme does not correspond to the level of resources fixed by the Protocol to this end, the Commission could ask for a reduction of the percentage of the financial contribution used in the context of the agreed programme.

In any case, every payment realised by the Commission in the context of the fishery Agreement is subject to the normal Commission’s budgetary rules and procedures. This fact allows, in particular, to identify the bank accounts of the third country where the amounts of the financial contribution are paid.

When it is specifically established by the Protocol, the Commission analyses in a detailed manner the activities benefiting of a specific financial support (part of the financial contribution) both in respect of the agreed programme and in respect of the implementation results as reported by the specific report provided by the third country to the Commission. However, in respect of the principle of national sovereignty, the Commission cannot carry out (directly or indirectly), by its own initiative, a financial audit concerning the financial contribution paid to third countries.

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1 Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

(Headings of Objectives, actions and outputs should be provided) | Type of output | Av. Cost In € | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 | TOTAL |

8.2 Administrative Expenditure

8.2.1 Number and type of human resources

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources (number of posts/FTEs) |

Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 |

Officials or temporary staff[17] (11 01 01) | A*/AD | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |

B*, C*/AST | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |

Staff financed[18] by art. 11 01 02 | - | - | - | - | - | - |

Other staff[19] financed by art. 11 01 04/05 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 |

TOTAL | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 |

8.2.2 Description of tasks deriving from the action

( Assist the negotiator in preparing and conducting the negotiations of the fisheries agreements:

- Participate in negotiations with third countries to conclude fisheries agreements.

- Prepare Draft Assessment Reports and Strategy notes for the Commissioner.

- Present and defend the positions of the Commission in the external working group of the Council.

- Participate in finding compromises with the Member States and reflect these in the final text of the Agreements.

( Monitoring of the agreements:

- Day to day follow-up of the fisheries agreements.

- Prepare and check the commitments and the payment orders of the financial compensations and for the financing allocated to the development of responsible fishing

- Regular reporting of the implementation of the agreements.

- Evaluation of the agreements - scientific and technical aspects

( Policy design:

- Prepare draft Regulations and Decisions of the Council. Elaborate text of the agreements.

- Launch and follow up the approval procedures.

( Technical assistance:

- Prepare the Commission position in view of Joint Committees.

( Institutional Relations:

- Represent the Commission before the Council, European Parliament and Member States in the context of the negotiation process.

- Drafting of replies to written and oral Parliamentary questions …

( Inter-service co-ordination and consultation:

- Liaise with other Directorates General in matters concerning the negotiations and the follow-up of the agreements.

- Carry out and respond to inter-service consultations.

( Evaluation:

- Participate in the various evaluation exercises (ex-ante, mid-term, ex-post) and impact assessments.

- Analyse the attainment of objectives and quantified indicators.

8.2.3 Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

X Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

X Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year 2005

( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.2.4 Other Admin istrative expenditure included in reference amount (11 01 04 – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Budget line (11 01 04 04, Heading 4) | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 | TOTAL |

Other technical and administrative assistance |

- intra muros |

- extra muros[21] | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.073[22] | 0.238 |

Total Technical and administrative assistance | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.073 | 0.238 |

8.2.5 Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

Type of human resources | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later |

Officials and temporary staff (11 01 01) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 |

Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) |

Calculation– Officials and Temporary agents Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable - 1A = € 108.000* 0.3 = € 32 400 1B = € 108.000* 0.15 = € 16 200 1C = € 108.000* 0.15 = € 16 200 Subtotal: € 64 800 per year (EUR million: 0.065 per year) - 1 ALAT= € 165.000 x 0.20 = € 33.000 Subtotal: € 33.000 TOTAL: € 97.800 per year (EUR million: 0.098 per year) |

Calculation– Staff financed under art. XX 01 02 Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable |

8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amount EUR million (to 3 decimal places) |

11 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.006 |

XX 01 02 11 03 – Committees[23] |

XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |

XX 01 02 11 05 - Information systems |

2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |

3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |

Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.036 |

Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

[1] Dokuments Nr. 15243/02 PECHE 224, atsaucoties uz dokumentu KOM(2002) 637 galīgais.

[2] OV C […], […], […]. lpp.

[3] OV L 119, 7.5.1987., 26. lpp.

[4] OV L 73,15.3.2001., 8. lpp.

* VDK.

** Ar galvu, bez žaunām.

Paskaidrojiet, kāds svars norādīts ( VAT , VDK , veselas), ja tas atšķiras no minētā.

[5] Differentiated appropriations.

[6] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA.

[7] Expenditure that does not fall under Chapter 11 01 of the Title 11 concerned.

[8] The financial contribution for tuna fishing is € 4.250.000 per year and covers a volume of 55 000 tons of catches. If the volume of annual catches exceeds that quantity, the amount of financial contribution is increased proportionately at the rate of € 75/ton, but it may not exceed € 8.250.000 per year.

[9] Expenditure within article 11 01 04 of Title 11.

[10] Expenditure within chapter 11 01 other than articles 11 01 04.

[11] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[12] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years.

[13] COM(2002) 181 final of 28 May 2002.

[14] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point.

[15] In the current state of the European fleets, it is not suitable to increase the number of permitted ships. On the one hand because the European fleet is limited in capacity and that it is improbable that new ships are added to the ships in operation, and moreover because the management profile adopted by the CTOI is to limit at the level of 2003 the fishing possibilities. This scenario will consider a rise of reference tonnage from 46,000 tonnes to 55,000 tonnes.

[16] As described under Section 5.3.

[17] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[18] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[19] Cost of which is included within the reference amount.

[20] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[21] Most of these expenses (33 000 €/year) concern an expert (ALAT) based in Mauritius Delegation and financed under the 11 01 04 budget line.

[22] Year n+5 includes also the expenditure (€ 40.000) for the realisation, by an external consultant, ofan impact study on the implementation of the protocol approaching its end.

[23] Specify the type of committee and the group to which it belongs.