LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 14.7.2004. 
KOM(2004) 469 gal īgā versija 
2004/0150 (KOD) .
 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES L ĒMUMAM, 
ar ko izveido programmu “Kult ūra 2007” (2007.-2013.g.) . 
(iesniegusi Komisija)  
  
{SEC(2004) 954} 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. I EVADS : KONTEKSTA APSKATE  
1.1 Juridiskais pamats 
Eiropas Kopienas Dibin āšanas līguma 151. pants veido piem ērotu juridisko b āzi Kopienas 
darbībām kultūras jomā.  
Šajā pantā tiek uzsv ērta nepieciešam ība ievērot divus pamata j ēdzienus: no vienas puses 
kultūras dažādību, ievērojot funkciju decentraliz ēšanas principu, un no otras puses, Kopienas 
kulturālā mantojuma nov ērtēšanu un sadarb ību dalībvalstu starp ā, veicot nepieciešam ās 
darbības.  
1.2 151. panta īstenošana 
Pamatojoties uz šo pantu, tika pie ņemtas divas pirm ās programmas paaudzes: no s ākuma 
sektorālās programmas ”Kaleidoskops”, ”Ariadne” un ”Rafaels” 1, starp 1993. -1999. gadu, 
pēc tam vienot ā programmas paaudze „Kult ūra 2000.” 2, kas pieņemta 2000. gada febru ārī. 
Visas šīs programmas izveidotas, lai iedrošin ātu un veicin ātu mākslinieku kvalit ātes 
kāpināšanu un kust ību, plašāku pieeju kult ūrai, kultūras un mākslas izplat ību, lai veicin ātu 
strukturālu dialogu un Eiropas tautu v ēstures izzin āšanu.  
Eiropas Savien ība atbalsta ar ī kultūras sadarb ības pasākumus un iest ādes, kas piev ērsušās 
mūsu kontinenta integr ācijai un civilas sabiedr ības iedibin āšanai 3 un veicina droš ības un 
piemiņas nodrošin āšanu svarīgākajām vietām un arhīviem, kas saist īti ar deport ācijām 4. 
Turklāt, katru gadu kopš  1985. gada ES izv ēlas vienu vai vair ākas Eiropas kult ūras 
galvaspils ētas, kurām tiek piem ērots atbilstošs finansi āls atbalsts 5. 
2. J AUNĀS PROGRAMMAS PAMATNOST ĀDNES  
2.1 Svar īgs analīzes un perspekt īvas darbs 
Lai sagatavotu jauno program mu, un bilanci par veiktaj ām darbībām kultūras jomā, tika 
veikta nov ērtēšana par Kopienas darb ībām un programm ām kultūras jomā 6. Šie novērtēšanas 
                                                 
1 Skat īt Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmumus Nr. 719/96/EK (OV L 99 
20.4.1996.), 2085/97/EK (OV L 291 24.10.1997.), 2228/97/EK (OV L 305 8.11.1997.). 
2 Skat īt Eiropas Parlamenta un Padomes l ēmumus Nr. 508/2000/ EK (OV L 63 
10.3.2000.) un 626/2004/EK (OV L 99 3.4.2000.). 
3 Jo īpaši skatīt Padomes 1991. gada 14. novembra rezol ūciju par Eiropas kult ūras 
tīkliem (OV C 314 5.12.1991.). 
4 Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmums Nr. 792/2004/ EK (OV L138 30.04.2004.). 
5 Šis pas ākums, kas no s ākuma iecer ēts kā starpvald ību iniciat īva, izveidoj ās par 
Kopienas darb ību saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmumu 
Nr.1419/1999/EK (OV L 166 1.7.1999.). 
 
LV 3   LV pasākumi ir saist īti ar lielu skaitu atbalsta darb ību no kult ūras sektora puses, k ā arī Komisijas 
iegūto pieredzi kult ūras programmu veikšan ā.  
Turklāt Komisija ir īstenojusi plašu n ākotnes iesp ējamo darb ību izvērtējumu. Prec īzāk, tā ir 
organizējusi Forumu par kult ūru sadarb ību 7, nozīmējusi ekspertu grupu n ākotnes kult ūras 
programmas atspogu ļojumam 8 un organiz ējusi publiskas konsult ācijas 9. Turklāt, Komisija ir 
organizējusi un pal īdzējusi sektor ālajos vai transsektor ālajos semin āros par interešu t ēmām un 
veicinājusi dažādus pētījumus par tematiem, kas saist īti ar kultūru sadarbību 10. 
Visbeidzot, l īdz ar priekšlikuma izstr ādāšanu, Komisija ņem vērā arī Padomes, Eiropas 
Parlamenta un Re ģionu komitejas darbus 11. 
2.2 Galvenie rezult āti 
Šī plašā pārbaude ir skaidri par ādījusi Eiropas Savien ības kultūras darbību nozīmību un 
pastāvību.  
Tika fiksēti daudzi tr ūkumi, kuri jaun ās programmas ietvaros tiks nov ērsti. 
2.2.1 Par Eiropas kult ūras darbībām 
Kopienas darb ība šobrīd ir pārāk sadrumstalota. Paral ēli pamatprogrammai « Kult ūra 2000 » 
pastāv vēl divas lielas Kopienas darb ības: atbalsts Eiropas ieinteres ētajiem kult ūras 
organismiem un pas ākums « Eiropas kult ūras Galvaspils ētas ». Saist ība ar programmu ir v āja, 
gandrīz nesaredzama. Š ī 3 darbību nodalīšana grauj Kopienas t ēlu tās iedzīvotāju acīs, kuri 
neapzinās pielikto p ūļu apjomu kult ūru saglabāšanai un « starojumam » un kult ūras dažādības 
novērtēšanu Eiropas konstrukcij ā, un visvair āk tā novājina kopības sajūtu un saska ņu.  
                                                                                                                                                         
6 Iepriekš ējo kultūras programmu “Kaleidoskops”, “Ariadne” un “Rafaels” nobeiguma 
novērtēšana, “Kult ūra 2000.” starpposma nov ērtēšana, Eiropas kult ūras līdzdarbojošos 
iestāžu novērtēšana. 
7 2001. gada 21.-22. novembra Forums par Eiropas kult ūru sadarbību. 
8 2003. gada j ūnijā ekspertu grupa izveidoja atskai ti ar nosaukumu „Uz jaunu Eiropas 
Savienības kultūras programmu” 
9 2003. gada j ūlijā internetā notika publisk ās konsultācijas par Eiropas n ākotnes kult ūras 
programmu. 
10 Kult ūras sektora darb ības un potenci āla izpēte ciparu tehnolo ģiju laikmet ā (2001. gada 
jūnijs), Eiropas kult ūras sektora darbinieku kust ības un ražojumu aprites izp ēte (2002. 
gada aprīlis), Eirobarometra izp ēte par Eiropas Savien ības līdzdalību kultūras jomā 
(2002. gada apr īlis), izpēte par iesp ēju realizēt Eiropas kult ūru sadarbības novērošanu 
(2003. gada augusts), zi ņojums par Eiropas kult ūru sadarb ības stāvokli ( 2003. gada 
oktobris).  
11 Īpaši skatīt Padomes 2002. gada 25. j ūnija rezol ūcijas (OV C 162 6.7.2002.) un 2002. 
gada 19. decembra (OV C 13 18.1.2003.), Eiropas Parlamenta 2001. gada 5. 
septembra rezol ūcijas (OV C 72 E 21.3.2002.), 2002. gada 28. febru āra (OV C 293 E 
28.11.2002.) 2002. gada 21. oktobr ī 
(OV C 300 E 11.12.2003.), k ā arī Reģionu komitejas 2003. gada 9. oktobra atzinumu 
par programmas Kult ūra 2000 pagarin āšanu.  
 
LV 4   LV 2.2.2 Par programmu “Kult ūra 2000.” 
Programma “Kult ūra 2000.” p ārstāv pārāk lielu m ērķu skaitu, ja raug ās no tai pieejamo 
ierobežoto finansi ālo līdzekļu puses. Tas kav ē programmas efektivit āti un « skaidr ību », jo 
atbalstītie, daudzpus īgie un vari ētie projekti rada nesakopot u programmas veidolu.  
Turklāt, dažādu kultūras discipl īnu nodal īšana programm ā Kultūra 2000 tiek min ēta kā 
pakalpojumu sniedz ējus izolējoša tāpēc, ka tā neievēro mainīgo sektora realit āti un risku 
izslēdzot dažādu kultūras formu izpausmes. 
2.2.3 Par atbalst īto pasākumu veidu 
Dažas darb ības Kopienas kult ūras programm ā netiek ietvertas. T ādējādi patiess atbalsts 
Eiropas kult ūras sadarb ības līdzekļiem un projektu izstr ādei patlaban izpaliek.  
3. P ROGRAMMAS TREŠ Ā PAAUDZE  
3.1 Visp ārīgs skatījums 
Kopienas darb ības galvenais m ērķis ir kop īgas kultūras telpas izveide, att īstot kultūru 
sadarbību Eiropā. Šī sadarbība aktīvi veicina ar ī Eiropas identit ātes attīstību pašos pamatos.  
Kā Komisija zi ņoja nesen ā paziņojumā 12, « Eiropas iedz īvotājiem ir skaidrs, uz ko p ēdējā 
laikā viņu uzman ību vērš visas Savien ības veikt ās darbības kultūras jomā. Eiropas 
institūcijām ir nepieciešami starpnieki, lai sasniegtu iedz īvotājus un pied āvātu viņiem dažādus 
kvalitatīvus kultūras pasākumus, kam b ūtu Eiropas dimensija ». Šie starpnieki ir te ātri, 
muzeji, profesion ālās asociācijas, izp ētes centri, universit ātes, kult ūras instit ūti un 
sabiedrisk ās iestādes, utt. 
No iepriekš min ētajiem darbiem izriet, ka ir nepieciešams samazin āt mērķu skaitu un šaj ā 
perspektīvā, privileģēt galvenok ārt šādus trīs pamatvirzienus, kuri veido m ērķi noslēgt plašu 
vispārēju vienošanos 13: atbalsts starptautiskai kult ūras sektor ā strādājošu personu mobilit ātei, 
atbalsts starptautiskai m ākslas darbu, m āksliniecisko un kult ūras ražojumu apritei un 
visbeidzot, atbalsts starpkult ūru dialogam. Ir nepieciešams rad īt kultūras vadītājiem un ar ī 
iedzīvotājiem vair āk iespēju veidot t īklus, realiz ēt projektus, b ūt spējīgiem piedal īties 
mobilitātes darbībās, vai veicin āt kultūru dialogu Eirop ā un citos pasaules re ģionos. 
Programmas atbalst ītajiem projektiem j ābūt pietiekami plašiem un j āsniedz maksim āls 
devums Eiropas l īmenī: katram projektam j āturpina vismaz divi no t ās mērķiem.  
Attiecībā uz pirmajiem diviem kult ūras darbības posmiem, pied āvātā programma tiek v ērsta 
uz saskaņotu, vispārīgu un piln īgu tās pielietošanu, lai veicin ātu daudzpus īgu sadarb ību 
                                                 
12 « Pilso ņi darbībā: ar programmas darb ībām veicin āt Eiropas kult ūru dažādību 
jaunatnes, kult ūras audiovizu ālās mākslas un pilso ņu dalības jomā. » KOM (2004) 154 
galīgā versija. 
13 Skat īt arī Padomes 2002. gada 21. janv āra rezolūciju (OV C 032 05.02.2002.), 
Padomes 2002. gada 19. decembra rezol ūciju (OV C13 18.01.2003., 5.lpp), Eiropas 
Parlamenta 2002. gada 22. oktobra rezol ūciju (OV C 300 E, 156.lpp), Eiropas 
Parlamenta 2003. gada 4. septembra rezol ūciju, Foruma nosl ēgumu par kult ūru 
sadarbību, 2003. gada sabiedrisko konsult āciju rezult ātus vai ekspertu grupas atskaiti. 
 
LV 5   LV kultūras jomā Eiropā, spējīgu novērst visa veida sarež ģījumus. Rezult ātā, šī programma 
paredz trīs starpniec ības līmeņus, kas katrs atbilst trim daž ādiem, komplement āriem kultūras 
jomas sadarb ības slāņiem, tātad noteiktaj ām, bet savstarp ēji atkarīgām nepieciešam ībām. Tas 
arī ir svarīgākais šīs programmas jaunin ājums: visp ārējs skatījums, kas ietver kult ūras sektoru 
kopumā un veicina siner ģijas.  
Katram starpniec ības līmenim atbilst viena da ļa.  
Pirmā daļa sastāv no tieša finansi āla atbalsta ilgstošiem, izp ētes vai « īpašiem » sadarb ības 
projektiem 14.Tas ir svar īgi darbībā, kas veicina kult ūras aktivit āšu dinamismu Eiropas 
dimensijā un tiek paskaidrota ar ac īmredzamām darbībām, kas vērstas uz Eiropas pilso ņiem, 
kā programmas dal ībvalstu iekšien ē, tā ārpus tām. Šī daļa rada iesp ēju Eiropas Savien ībai 
stiprināt savu kult ūras spožumu starptautisk ā mērogā, veicinot projektu skaita palielin āšanos.  
Šī darbība tiek papildin āta ar struktur ālu starpniec ību, kas veicina sadarb ību, kas rastu jaunu 
pieeju projektiem. Tas ar ī ir iemesls, k āpēc šī daļa paredz piln īgu Kopienas programmas 
integrāciju aktīvo Eiropas l īmeņa organiz āciju kultūras jomā; attiecinot to uz pal īdzības 
sniegšanu t ādiem Eiropas organismu darb ībai, kuri darbojas ilgstoš ā plānā, veicinot kult ūru 
sadarbību un ieņem nozīmīgu « vēstnieku » lomu Eiropas kult ūrā, un kas ir guvusi lielu 
pieredzi šaj ā jomā 15. 
Šis vairāku gadu finans ējums rada iesp ēju šīm organiz ācijām gūt augļus no pieredzes un 
attīstīt to darbības. Rūpējoties par atbalsta programmas turpin āšanu organiz ācijām, jāatbalsta 
darbības ar m ērķi aizsargāt un nodrošin āt piemiņu svarīgākajām vietām un arh īviem, kas 
saistīti ar deport ācijām.  
Un trešā daļa tiek īstenota, lai atbalst ītu analīzes un inform ēšanas darb ības, radot sadarb ībai 
labvēlīgu vidi. T ā sastāv no trim komplement ārām darbībām, kas « ietver » kult ūru sadarbību 
dažādos līmeņos. Pirmā veicina konceptu ālu līdzekļu radīšanu, atbalstot anal īzi, izpēti un 
darba realiz āciju kultūru sadarb ībā, kas nodrošin ātu labāku šīs parādības izpēti. Otrā tiek 
realizēta, ar m ērķi paaugstin āt dažādas sadarb ības saist ītās darbības, veicot interneta 
izmantošanas att īstību, inform ācijas un labas prakses apmai ņu 16.Trešā paredz atbalstu 
                                                 
14 2003. gada 9. oktobra atzinum ā Reģionu komiteja veicina kult ūras darbību sekmēšanu 
augstā kultūras līmenī un vietējā mērogā. Turklāt programmas “Kult ūra 2000” gaitas 
novērtēšana, kā arī iepriekšējo kultūras programmu nov ērtēšana ir par ādījusi pieejas 
pastāvību un saska ņotību projektiem.  
15 1991. gada 14. novembra rezol ūcijā (OV C 314 5.12.1991.), Padome uzsv ēra kultūras 
organizāciju tīklu nozīmi Eiropas kult ūru sadarbībā.  
16 2002. gada 21. janv āra rezolūcijā (OV C 032 05.02.2002., 1.lpp.) , Komisija un 
dalībvalstis « veicin āja pastāvošo vai n ākotnē izveidojamo t īklu izmantošanu 
dalībvalstīs, lai vienk āršotu sadarb ību un nodrošin ātu Eiropas l īmeņa informācijas un 
veiksmīgu darbību apmai ņu » un « veicin āja kultūras inform ācijas apkopošanu, lai 
visiem pilso ņiem nodrošin ātu pieeju Eiropas kult ūras saturam, izmantojot uzlabotus 
tehnoloģijas līdzekļus jo īpaši Komisijai turpinot sekm ēt Eiropas elektronisk ā portāla 
attīstību to savienojot ar dal ībvalstīs pastāvošiem apzin ātiem kult ūras inform ācijas 
centriem ». T āpat izpēte par iesp ēju veikt kult ūru sadarb ības novērošanu rada 
nepieciešam ību kultūras centriem nodot p ēc iespējas lielu inform ācijas daudzumu 
lielam skaitam interneta lapu. 
 
LV 6   LV « kultūras kontaktpunktiem », lai nodrošin ātu virzītu, efekt īvu un saist ītu praktisk ās 
informācijas izplat īšanu jaunajai programmai.  
Katrai no darb ībām jātiek pārskatītai trīs specifisko m ērķu skatījumā.  
3.2 Jaun ās programmas īpašie mērķi 
Īpašie mērķi, kas turpm āk noteikti, pauž patiesu devumu Eiropas l īmenī. Tas noz īmē, ka šo 
mērķu turpināšana saist ībā ar Kopienas darb ībām ir pilnīgi pamatota gad ījumā, ja tos nevar 
sasniegt valsts darb ību ceļā 17. Īstenojamām darbībām un projektiem, lai sa ņemtu Kopienas 
subsīdijas, ir jāturpina vismaz divus no tiem.  
3.2.1 Atbalst īt starptautisku mobilit āti personām, kas str ādā kultūras sektor ā 
Informācija, kad ir nodota profesion āļu rīcībā, par sociālajiem, reglament ējošajiem un finanšu 
piemērojamiem īstermiņa vai ilgtermi ņa noteikumiem cit ā valstī, bieži vien ir p ārāk 
fragmentāri. Lai veicin ātu šo profesion āļu mobilit āti, ir nepieciešams sekm ēt tīklu izveidi, 
panākt augstāka līmeņa koordin āciju, kā arī veicināt informācijas un zin āšanu izplat īšanu.  
Kopienas darb ības kultūras jomā veicina divu veidu mobilit āti: mobilit āte kultūras dienestu 
izpildei (piem ēram: izbraukumi) vai mobilit ātes organiz ēšanai, lai veidotu saskarsmi ar cit ām 
kultūrām vai mākslinieciskaj ām darbībām, pieredzes apmai ņai.  
3.2.2 Veicin āt mākslas darbu un m ākslas un kult ūras produktu starptautisku apriti 
Radīt aprites iesp ēju mākslas darbiem, ar materi ālu vērtību vai bez t ās, mākslas, un kult ūras 
ražojumiem aiz valsts robež ām, neradot organizatoram pap ildus izmaksas: transporta 
izdevumus, apdrošin āšanas izmaksas, jauno tirgu izp ētes izdevumus, publicit ātes palielin ātie 
centieni, lai iepaz īstinātu cilvēkus ar mākslas darbiem vai m āksliniekiem, kuru paz īstamība 
ārzemēs var būt mazāka, laika ieguld ījums, lai iepaz ītu saņēmēja tirgu ( uz ņemšanas 
struktūras, reglament ējošās un administrat īvās formalit ātes, utt. ). Ta ču šis mērķis atbilst 
Līguma (3. panta q) punktam un 151. pantam) un vair ākiem Kopienas uzdevumiem (iekš ējā 
tirgus noform ēšana un pamata Eiropas integr ācijas stiprin āšana, pateicoties kop īgas kultūras 
telpas izveidei).  
3.2.3 Veicin āt starpkult ūru dialogu 
Kā apmaiņa, kas balst īta uz atvērtību un vienl īdzību kultūru starpā, starpkult ūru dialogs rada 
abpusēju bagātināšanu un kop ēju vērtību un atš ķirīgu interpret āciju izpēti. Tas var b ūt ļoti 
nozīmīgs aspekts jaunu, daž ādu Eiropas kult ūru integrācijā.  
3.3 L īdzekļi 
3.3.1 Jauns, pieejam āks instruments 
Jaunā programma ir atv ērtāka tādā ziņā, ka tā tiek atdal īta no sektor ālās pieejas 
(mākslinieciskaj ās un kultūras discipl īnās). Vadītāji var brīvi piedāvāt projektus, kas atbilst to 
interesēm un centieniem, neraugoties uz to, vai tie ir sektor āli vai transsektor āli, ar 
                                                 
17 Iepriekš min ētā 2002. gada 19. decembra rezol ūcija (OV C 13, 18.1.2003., 5. lpp). 
 
LV 7   LV nosacījumu, ka tie atbilst vismaz diviem no iepriekš min ētajiem mērķiem. Neviens kult ūras 
un māksliniecisk ās darbības plāns netiks izsl ēgts apriori.  
Kopienas kult ūras darbība tiek īstenota tā, lai tā būtu pieejama visplaš ākajam dal ībnieku 
klāstam, jo īpaši vadības strukt ūrām, tīkliem, kult ūras asociācijām, kultūras sektora nozar ēm, 
un radītu sadarbību, daudzpus īgā un variējamā veidā.  
Visbeidzot, programma ir vair āk vērsta uz dal ībniekiem, kas n āk no trešām valstīm, jo īpaši, 
kurās pastāv jaunā kaimiņu politika, un uz projektu atbalst īšanu, kas notiek ārpus Eiropas 
Savienības robež ām, tādējādi uzlabojot t ās tēlu.  
3.3.2 Jauns piln īgāks instruments 
Jaunā programma ir piln īgāka tādā ziņā, ka tā integrē tajā pašā finanšu instrument ā dažādas 
kultūras sadarb ības šķautnes. Tā attīstīta trīs lielas darb ības daļas. 
3.3.2.1 Pirm ā daļa: atbalsts kult ūru darbībām 
Tiek paredz ēts tiešs atbalsts Eiropas sadarb ības projektiem, daž āda plašuma un ilguma, kas 
turpina vismaz divus iepriekšmin ētos īpašos mērķus. « Sadarb ības poli » sekm ē sadarbības 
ilgtspējību. Katrs pols grup ē viena vai vair āku sektoru vad ītājus dažādās darbībās un vairāku 
gadu projektos, sektor ālos vai transsektor ālos, ar kop īgu mērķi. « Sadarb ības pasākumi ir 
orientēti uz radošumu un inov āciju ieviešanu, un paver jaunas sadarb ības iespējas, kas dažos 
gadījumos var norisin āties sadarb ības polu p ārraudzībā. Ar maksim ālu ilgumu viens gads, t ās 
sagrupē Eiropas vad ītājus sektor ālas vai transsektor ālas dabas darb ībās. « Īpašās darbības » 
var tikt raksturotas k ā « simboliskas »un vienojošas. Sav ā dimensijā un skatījumā nozīmīgām, 
šīm darbībām vajadz ētu iegūt plašu rezonansi Ei ropas tautu starp ā un veicin āt piederības 
apzināšanos vienai kopienai, k ā arī sekmēt kulturālo atšķirību dalībvalstu starp ā un veicin āt 
starpkultūru un starptautisku dialogu. « Īpašo darb ību » skait ā ir « Eiropas kult ūrkapitāls », 
kurā nepieciešams stiprin āt Eiropas dimensiju.  
3.3.2.2 Otr ā daļa: atbalsts Eiropas akt īvajiem organismiem kult ūras jomā 
Bez tiešā atbalsta sadarb ības projektiem ir nepieciešams sniegt pal īdzību arī tādu organiz āciju 
darbībām, kas veicina kult ūras sadarb ību vai ieņem « vēstnieku » lomu Eiropas kult ūrā. Jaunā 
programma paredz atbalsta pieš ķiršanu šīm darbībām, lai paaugstin ātu Kopienas darb ību 
saskaņotību.  
Atbalstītas tiks ar ī darbības, lai aizsarg ātu un saglab ātu svarīgāko vietu un arh īvu piemiņu 
saistībā ar deport ācijām, ko simboliz ē pieminek ļi, kas novietoti seno apmet ņu vietās un citās 
vietās, kur tikuši izn īcināti vai spīdzināti cilvēki, kā arī lai saglab ātu bojāgājušo piemi ņu šajās 
vietās.  
3.3.2.3 Treš ā daļa: analīzes, kā arī informācijas apkopošanas un izplat īšanas procesu 
atbalstīšana kultūru sadarbības jomā 
Ir svarīgi apkopot inform āciju par Eiropas m ēroga kultūras sadarb ības skaitliskajiem datiem, 
jo īpaši saistībā ar pārstāvju mobilit āti, to darbu apriti, k ā arī starpkult ūru dialogu. T ādejādi 
tiek bagātināta šīs sadarbības parādības iepazīšana un rad īti labvēlīgi apstākļi tās attīstībai.  
Turklāt, programma paredz sazi ņas līdzekļu un internet ā pieejamās informācijas attīstības 
veicināšanu saist ībā ar kultūras jomas darbinieku nepieciešam ībām.  
 
LV 8   LV Turklāt, lai nodrošin ātu inform ācijas un programmu darb ību efektīvu un virz ītu izplatību, ir 
paredzēts atbalsts « kult ūras kontaktpunktiem ». Š īs iestādes, kas darbojas nacion ālā līmenī, 
darbojas br īvprātīgi un cieš ā sadarbībā ar dalībvalstīm.  
3.4. Vienk āršāk izmantojamas programmas izveide 
Iepriekš min ētajos 2004. gada 10. febru āra un 2004. gada 9. marta pazi ņojumos, Komisija 
uzsvēra juridisko l īdzekļu pārskatīšanas noz īmi, lai vienk āršotu un izstr ādātu Kopienas 
līdzekļus un pēc iespējas racionaliz ētu jaunās programmas.  
3.4.1 Vienk āršāki noteikumi sa ņēmējiem 
Komisija p ārbauda visus pieejamos l īdzekļus, lai atvieglotu sa ņēmēju grūtības, ievērojot 
spēkā esošos finanšu likumus, jo īpaši:  
– vienkāršojot pras ību iesniegšanas modalit ātes un īstenojot formul āru vienkāršošanu  
– paaugstinot pieš ķiršanas proced ūras caurskat āmību un uzlabojot pras ītāju informēšanu,  
– pēc iespējas piemērojot proporcionalit ātes principu, piem ēram, nelielas pal īdzības formā 
vai skaidri nosak āmus izdevumus kop ējā sistēmā, ierobežojot pras ības saņēmēju iestāžu 
finanšu raž īguma pārbaudes jom ā nelielu subs īdiju saņemšanai. 
3.4.2. Racion āla pārvalde  
Lai sekm ētu programmas efektivit āti un apstr ādājamību, Komisija p ārvaldei noz īmēs 
izpildaģentūru, piemērojot Padomes regulu par izpilda ģentūru, kas atbild īgas par Kopienas 
programmu p ārvaldes uzdevumiem 18, noteikumiem  un finanšu izpilda ģentūru darbību un 
īstenošanas galvenaj ām vadlīnijām Eiropas Kopienas pamatbudžet ā » 19. 
4. S ECINĀJUMI  
Eiropas Komisija, lai rad ītu kopēju kultūras telpu, sekm ējot reģionālās un nacion ālās 
atšķirības, izsaka priekšlikumu pr ogrammas izveidei, lai att īstītu starptautisku kult ūru 
sadarbību ar atbalstu kult ūras sadarb ības darbībām, Eiropas akt īvajām iestādēm kultūras jomā, 
analīzes darbiem un izp ēti, kā arī informāciju un pazi ņojumiem.  
Komisija izsaka priekšlikumu Ei ropas Parlamentam un Padomei pie ņemt pielikum ā esošo 
lēmumu par programmu “Kult ūra 2007”. 
                                                 
18 Padomes 2002. gada 19. decembra Regula Nr. 58/2003, OV L 11 16.1.2003. 
19 C(2003) 4645 12.12.2003. 
 
LV 9   LV 2004/0150 (KOD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES L ĒMUMAM, 
ar ko izveido programmu “Kult ūra 2007” (2007.-2013.) 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas Dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 151. panta 5. punkta pirmo 
ievilkumu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu 20, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu 21, 
rīkojoties saska ņā ar Līguma 21. pant ā noteikto proced ūru,  
tā kā:  
(1) ir svar īgi veicināt sadarbību un kult ūru apmaiņu, lai iev ērotu un sekm ētu Eiropas 
kultūru dažādību un uzlabotu Eiropas pilso ņu zināšanas par cit ām Eiropas kult ūrām. 
Sadarbības un kult ūru daudzveid ības sekm ēšana veicin ās jūtamu Eiropas pilso ņu 
iesaistīšanos un Eiropas pilso ņu dalību integrācijas proces ā; 
(2) kult ūrai Eiropas Savien ībā vajadzētu uzlabot t ās ārējo saskatāmību, veicinot kult ūru 
atšķirību un šo kult ūru kopīgās dimensijas;  
(3) pilso ņiem pilnībā atbalstot un piedaloties Eiropas integr ācijā, vairāk jāuzsver to 
kopējās kultūras vērtības un saknes k ā būtisku identit ātes elementu un dal ību 
sabiedrībā, kas balst ās uz brīvību, demokr ātiju, toleranci un solidarit āti; 
(4) ir nepieciešams ar ī veicināt aktīvu pilson ību un c īnīties pret jebk āda veida 
diskrimin āciju, tajā skaitā rasismu un ksenofobiju; 
(5) Eiropas Kopienas Dibin āšanas līguma 3. panta noz īmē Kopiena vis ās šajā pantā 
noteiktajās darbībās novērš nevienl īdzību un veicina vienl īdzību starp v īriešiem un 
sievietēm; 
(6) kult ūras programmas “Kaleidoskops”, “Ariadne” un “Rafaels”, un “Kult ūra 2000.”, 
dibinātas ar Eiropas Parlamenta un Padomes l ēmumiem Nr. 719/96/EK 22, 
Nr. 2085/97/EK 23, Nr. 2228/97/EK 24 un Nr. 508/2000/EK 25, ir pozit īvi posmi, 
īstenojot Kopienas r īcību kultūras jomā. Iepriekš min ēto kultūras programmu 
                                                 
20 OV C [...] [...], lpp. [...]. 
21 OV C [...] [...], lpp. [...]. 
22 OV L 99 20.4.1996., 20.lpp. 
23 OV L 291 24.10.1997., 26.lpp. 
24 OV L 305 8.11.1997., 31.lpp. 
25 OV L 63 10.3.2000., 1.lpp. 
 
LV 10   LV novērtēšana ir ļāvusi gūt īpaši vērtīgu pieredzi. Šobr īd ir nepieciešams racionaliz ēt 
un stiprin āt Kopienas darb ības kultūras jomā, pamatojoties uz nov ērtējumu un 
ieinteresēto pušu starp ā notikušo konsult āciju rezult ātiem, kā arī uz Eiropas 
institūciju darbu. Š īm vajadzībām ir nepieciešams ieviest programmu; 
(7) Eiropas instit ūcijas dažādos gadījumos ir izteikušas  savu viedokli par t ēmām, kas 
skar Kopienas r īcību kultūras jomā un par kult ūras sadarb ības nozīmi: jo īpaši 
Padome sav ā 2002. gada 25. j ūnija rezol ūcijā par jaunu darba pl ānu Eiropas 
sadarbībai kultūras jomā 26 un 2002. gada 19. decembra rezol ūcijā, ar kuru tika 
īstenots darba pl āns Eiropas sadarb ībai kultūras jomā 27, Eiropas Parlaments sav ā 
2001. gada 5. septembra rezol ūcijā par kult ūru sadarb ību Eiropas Savien ībā 28, 
2002. gada 28. febru āra rezolūcijā par programmas Kult ūra 2000 īstenošanu 29 un 
2002. gada 22. oktobr ī par teātra un skatuves m ākslas dinamisma noz īmi 
paplašinātajā Eiropā 30, kā arī Reģionu komiteja sav ā 2003. gada 9. oktobra atzinum ā 
par programmas Kult ūra 2000 turpin āšanu; 
(8) Padome uzver nepieciešam ību Kopienas l īmenī izstrādāt saskaņotāku pieeju attiec ībā 
uz kultūru un faktu, ka Eiropas devums ir svar īgs un noteikts j ēdziens Eiropas 
sadarbības īstenošanā kultūras jomā, tāpat kā Kopienas darb ību pamata noteikums 
kultūras jomā 31; 
(9) lai izveidotu kop īgu kultūras telpu Eiropas taut ām, ir nepieciešams sekm ēt 
starptautisku kult ūras darbinieku mobilit āti, starptautisku m ākslas darbu un kult ūras 
ražojumu apriti, k ā arī veicināt kultūru apmaiņu un dialogu; 
(10) šaj ā gadījumā kultūras darbiniekiem ir j āsadarbojas paaugstin ātā līmenī, lai izveidotu 
sadarbības polus, kas nodrošin ātu Kopienas darb ības attīstību, lai atbalst ītu Eiropas 
dimensijas darb ības, simboliskos kult ūras pasākumus un Eiropas kult ūras sadarb ības 
iestādes un sekm ētu Eiropas interešu t ēmu analīzi, kā arī informācijas apkopošanu un 
izplatīšanu kultūru sadarbības jomā; 
(11) piem ērojot lēmumu, ar ko nosaka Kopienas r īcību pasākumam « Eiropas kult ūras 
galvaspils ēta » 32, ir nepieciešams pas ākumam rast atbilstošu finans ējumu, kas guvis 
Eiropas iedz īvotāju ievērību un veicina pieder ības sajūtas stiprin āšanu kop īgajai 
kultūras telpai. Visnoz īmīgākā šajā pasākumā ir Viseiropas kult ūras sadarb ība; 
(12) Eiropas kult ūras sadarb ības iestāžu, kas ie ņem «vēstnieku » lomu Eiropas kult ūrā, 
atbilstošai darb ībai ir nepieciešams atbalsts, pamatojoties uz Eiropas Savien ības 
iegūto pieredzi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. apr īļa lēmuma 
                                                 
26 OV C 162 6.7.2002., 5.lpp. 
27 OV C 13 18.1.2003., 5.lpp. 
28 OV C 72 E 21.3.2002. 
29 OV C 293 E 28.11.2002., 105.lpp. 
30 OV C 300 E 11.12.2003., 156.lpp. 
31 Iepriekš min ētās Padomes 2002. gada 25. j ūnija un 2003. gada 19. decembra 
rezolūcijas. 
32 Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmums Nr. 1419/1999/EK ar  ko nosaka Kopienas 
rīcību pasākumam « Eiropas kult ūras galvaspils ētas » no 2005. gada l īdz 2019. gadam, 
(OV L 166 1.7.1999.). 
 
LV 11   LV Nr. 792/2004/EK īstenošanā, ar kuru tika izve idota Kopienas darb ību programma, 
veicinot Eiropas l īmeņa aktīvo iestāžu darbības kultūras jomā 33; 
(13) j āturpina Eiropas Savien ības iesāktās darbības iepriekš min ētā lēmuma 
Nr. 792/2004/EK izpratn ē, lai nodrošin ātu Eiropas un starptautiska l īmeņa 
aizsardzība vēsturiskiem pieminek ļiem no nacistu koncentr ācijas nomet ņu atrašanās 
vietām; 
(14) lai paaugstin ātu Kopienas darb ību devumu, ir nepieciešams nodrošin āt saskaņu un 
komplementarit āti šī lēmuma izpratn ē ar citiem īstenotajiem politiskajiem 
virzieniem, darb ībām un atbilstošiem Kopienas instrumentiem saska ņā ar Līguma 
151. panta 4. punktu; 
(15) programma, iev ērojot vārda brīvības likumu, veicina Savien ības centienus, lai 
nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un cīņu pret visa veida diskrimin āciju; 
(16) Eiropas Savien ības kandid ātvalstis un EBTZ dal ībvalstis, kas pievienojuš ās EEZ 
Līgumam, tiek aicin ātas piedal īties Kopienas programm ās saskaņā ar šīm valstīm 
noslēgtajiem nol īgumiem; 
(17) Eiropas Salonikas 2003. gada 19. un 20. j ūnija Padome ir izstr ādājusi « Darba 
kārtību Rietumu Balk āniem: att īstība ceļā uz Eiropas integr āciju », paredzot 
Kopienas programmas, kas paredz ētas valst īm, kurās norit stabiliz ācijas vai 
asociācijas process, pamatojoties uz nol īgumiem, kas j āparaksta starp Kopienu un 
šīm valstīm. Nepieciešam ības gadījumā, šīs valstis saska ņā ar budžeta pl āna 
izskatīšanu var piedal īties programm ā vai sadarboties ierobežot ā apjomā saskaņā ar 
papildus asign ējumu pieš ķiršanu un īpašām modalit ātēm, kas j āpieņem starp 
ieinteresētajām pusēm; 
(18) programma ir v ērsta arī uz sadarb ību ar citām trešām valstīm, kas ir parakst ījušas 
nolīgumus ar Eiropas Kopienu, kas ietver kult ūras daļu saskaņā ar noteiktaj ām 
modalitātēm; 
(19) ir svar īgi izveidot vienotu kult ūru sadarb ības finans ēšanas un pl ānošanas 
instrumentu, kura nosaukums ir « Programma Kult ūra 2007 », laika posmam no 
2007. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 21. decembrim; 
(20) Kopienas darb ības ir komplement āras ar nacion ālām vai reģionālām darbībām kultūru 
sadarbības jomā. Ja Dalībvalstis nevar atbilstoši realiz ēt noteiktās darbības mērķus 
(starptautiska kult ūras darbinieku mobilit āte Eiropā, starptautiska m ākslas darbu, 
mākslas un kult ūras izstrādājumu aprite, k ā arī starpkultūru dialogs) to starptautiskuma 
dēļ, un, ja Kopienas l īmenī tie var tikt sasniegti lab āk, Kopiena var piem ērot 
līdzvērtīgus pasākumus saska ņā ar funkciju decentraliz ācijas principu, kas noteikts 
Līguma 5. pant ā; 
(21) īstenojot Kopienas atbalsta pieš ķiršanu, jāņem vērā kultūras sektora specifisk ā daba 
Eiropā un jo īpaši jānodrošina p ēc iespējas plašāka administrat īvo un finanšu proced ūru 
                                                 
33 OV L 138 2004.gada 30. apr īlis.  
 
LV 12   LV vienkāršošana un to piem ērošana noteiktajiem m ērķiem, kā arī kultūras sektora att īstībai 
un praksei; 
(22) sadarb ība starp Kopienu un dal ībvalstīm nodrošina nep ārtrauktu š īs programmas 
pārraudzīšanu un nov ērtēšanu, tās veiksm īgai piem ērošanai jo īpaši priorit āšu 
pasākumu īstenošanai. Nov ērošanā ir iekļauta arī ārēja novērošana, ko veic 
neatkarīgas un nesaist ītas iestādes; 
(23) piem ēroti pasākumi tiek īstenoti, lai paredz ētu krāpšanas gad ījumus un p ārkāpumus, 
atgūtu pazaud ētus, vai nepiem ēroti izmantotus vai pieš ķirtus līdzekļus; 
(24) ar šo l ēmumu tiek noteikts finansi ālais segums visam programmas darb ības laikam, 
kas veido Eiropas Parlamenta 1999.  gada 6. maija starpinstitucion ālā līguma starp 
Padomi un Komisiju privili ģēto norādi 33. punkta noz īmē par budžeta discipl īnu un 
budžeta proced ūras uzlabošanu 34; 
(25) ir j āizstrādā nepieciešamie pas ākumi šā lēmuma īstenošanai saska ņā ar Padomes 
1999. gada 28. j ūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko noteica p ārbaudes modalit ātes, 
kas nodotas Komisijas p ārziņā 35; 
(26) ir j āizstrādā pārejas noteikumi, lai nodrošin ātu pārejas periodu bez iekš ējiem 
konfliktiem starp ar Eiropas Parlamenta un Padomes l ēmumu Nr. 508/2000/EK vai 
792/2004/EK izveidotaj ām programm ām no vienas puses un programmu, kas 
izveidota ar šo l ēmumu, no otras puses, 
IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU. 
1. pants 
Programmas izveidošana un ilgums 
1. Ar šo l ēmumu tiek izveidota daudzgad īga, kopēja programma “Kult ūra 2007”, 
Kopienas darb ībām kultūras jomā, turpmāk saukta «Programma».  
2. Programma izveidota laika posmam no 2007. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 
31. decembrim.  
2. pants 
Programmas finansi ālais segums 
1. Pirmaj ā pantā noteiktaj ā laika posm ā šīs programmas budžets t ās īstenošanai ir 
408 miljoni eiro.  
2. Gada asign ējumu apstiprina budžeta l ēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu pl ānu. 
3. pants 
                                                 
34 OV C 172 18.6.1999., 1.lpp. 
35 OV L 184 17.7.1999., 23.lpp. 
 
LV 13   LV Programmas m ērķi 
1. Programmas galvenais m ērķis ir izveidot Eiropas iedz īvotājiem kop īgu kultūras 
telpu, att īstot kult ūru sadarb ību autoru, kult ūras darbinieku un programmas 
dalībvalstu kult ūras institūciju starpā, lai veicin ātu Eiropas pilson ības izveidi.  
2. Programmas īpašie mērķi ir šādi:  
(a) aktiviz ēt kultūras sektor ā strādājošu personu starptautisku mobilit āti;  
(b) veicin āt starptautisku m ākslas darbu, m ākslas un kult ūras darbu apriti; 
(c) sekm ēt starpkult ūru dialogu. 
4. pants 
Programmas darb ību vadlīnijas 
1. Programma turpina m ērķu īstenošanu ar t ādām darbībām, kādas preciz ētas 
pielikumā:  
(a) Atbalsts darb ībām kultūras jomā; 
• Sadarbības poli; 
• Sadarbības darbības; 
• Speciālās darbības; 
(b) Atbalsts akt īvajām Eiropas l īmeņa iestādēm kultūras jomā, aizsardz ība un 
piemiņas nodrošin āšana deport āciju galvenaj ām vietām un arh īviem, ko 
simbolizē pieminek ļi, kas atrodas seno nomet ņu atrašanās vietās, mocekļu un 
daudzu civiliedz īvotāju nogalin āšanas viet ās, kā arī bojā gājušo piemi ņas 
nodrošināšana; 
(c) Atbalsts anal īzes darbiem, k ā arī informācijas apkopošanai un izplat īšanai 
kultūru sadarbības jomā.  
2. Darb ības tiek izpild ītas saskaņā ar noteikumiem, kas preciz ēti pielikum ā.  
5. pants 
Noteikumi, kas attiecas uz treš ām valstīm 
1. L īdzdalība programm ā ir iespējama šādām valstīm:  
– EBTZ valstis, kas ir pievienojuš ās EEZ L īgumā saskaņā ar EEZ L īguma 
noteikumiem; 
– kandidātvalstis, kas sa ņēmušas pirmspievienošan ās stratēģiju Eiropas Savien ībai 
saskaņā ar pamata principiem, noteikumiem un modalit ātēm šo valstu dal ībai 
 
LV 14   LV Kopienas programm ās, kas izveidotas saska ņā ar nolīgumu un Padomes asoci ācijas 
lēmumiem;  
– Rietumu Balk ānu valstis, iev ērojot noteikt ās modalit ātes saska ņā ar šīm valstīm 
noslēdzamo līgumu par valstu dal ību Kopienas programm ās. 
Šajā punktā uzskaitītās valstis, ar noteikumu, ka tiek izpild īti nepieciešamie 
nosacījumi un p ārskaitot papildus asign ējumus, piln ībā piedalās programm ā. 
2. Programma ir v ērsta arī uz sadarb ību ar citām trešām valstīm, kas ir nosl ēgušas 
asociācijas vai sadarb ības nolīgumus ar Eiropas Kopienu, kas ietver kult ūras 
klauzulas, pamatojoties uz papildus asign ējumu un specifiskaj ām modalit ātēm, kas 
jāpieņem: 
– 1. punktā minētās Rietumu Balk ānu valstis, kas nev ēlējās saņemt pilnīgu dalību 
programm ā, var veidot sadarb ību ar programmu saska ņā ar 1. punkt ā paredzētajiem 
apstākļiem. 
6. pants 
Sadarbība ar starptautiskaj ām organiz ācijām 
Programma nodrošina sadarb ību ar kult ūras jomā kompetent ām starptautisk ām organiz ācijām, 
tādām kā UNESCO vai Eiropas Padome , pamatojoties uz kop īgiem ieguld ījumiem un saska ņā 
ar dažādiem noteikumiem, kas ir sp ēkā katrā iestādē vai organiz ācijā, lai īstenotu 4. pant ā 
minētās kultūras darbības. 
7. pants 
Komplementarit āte ar citiem Kopienas darb ību instrumentiem 
Kopiena nodrošina saska ņotību starp programmu un citiem Kopienas pas ākumiem jo īpaši 
tādās jomās kā izglītība, profesion ālā apmācība, jaunatne, sports, valodas, soci ālā integrācija, 
cīņa pret diskrimin āciju un pētniecība. 
8. pants 
Īstenošana 
1. Komisija nodrošina Kopienas darb ību īstenošanu, izstr ādājot šīs programmas m ērķus 
saskaņā ar pielikumu.  
2. Š ā lēmuma īstenošanai vajadz īgos pasākumus attiec ībā uz turpm āk norādītajiem 
jautājumiem pie ņem saskaņā ar vadības proced ūru, kas noteikta 9. panta 2. punkt ā: 
(a) gada darb ības plāns, tajā skaitā noteiktās prioritātes, izvēles proced ūras un 
vispārīgās pamatnost ādnes;  
(b) gada budžets un l īdzekļu sadalījums dažādu programmas darb ību starpā; 
 
LV 15   LV (c) programmas p ārraudzības un nov ērtēšanas pas ākumi.  
3. Š ā lēmuma īstenošanai nepieciešamie pas ākumi tiek izstr ādāti saskaņā ar 9. panta 
3. punktā noteikto konsult ēšanās procedūru. 
 
LV 16   LV 9. pants 
Komiteja 
1. Komisijai pal īdz komiteja, ko veido dal ībvalstu p ārstāvji, Komisijas p ārstāvja 
vadībā.  
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā 
minētā 8. panta noteikumus. L ēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punkt ā noteiktais 
laika posms ir divi m ēneši. 
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā 
minētā lēmuma 8. panta noteikumus. 
4. Komisija pie ņem savu reglamentu.  
10. pants 
Kultūras kontaktpunkti 
1. Saska ņā ar (EK, Euratom) Regulas Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta 
c) apakšpunktu un 3. punktu kult ūras kontaktpunkti, t ādi, kādi noteikti pielikuma 
1.3.3. punkt ā darbojas k ā valsts l īmeņa programmas izpildiest ādes inform ācijas 
apmaiņai. 
2. Kult ūras punkti atbilst š ādām prasībām:  
– atbilstošs kvalific ētu darbinieku skaits saska ņā ar to uzdevumiem un valodas 
zināšanām, kas atbilstošas darbam internacion ālas sadarb ības vidē;  
– atbilstošas infrastrukt ūras jo īpaši saist ībā ar inform ātikas iekārtām un sazi ņas 
līdzekļiem; 
– darbība administrat īvā kontekst ā, lai atbilstoši izpild ītu savus uzdevumus un 
izvairītos no jebk ādiem interešu konfliktiem.  
 
11. pants 
Finanšu noteikumi 
1. Piem ērojot Komisijas regulas (EK, Eurato m) Nr. 2342/2002 176. panta otro punktu, 
lai nodrošin ātu pareizu darb ību vai programmas noris i, Komisija saska ņā ar 
saņēmēju raksturojumu un darb ību veidu var noteikt , vai tos var atbr īvot no 
kompetences un profesion ālās kvalifikācijas pārbaudes. 
 
LV 17   LV 2. Juridiskas personas finanšu l īdzekļus var sa ņemt subs īdiju veid ā. Saskaņā ar 
Padomes finanšu Regulas Nr. 1605/2002 114. panta 1. punktu dažos gad ījumos 
valsts piemaksas var tikt pieš ķirtas arī fiziskām person ām. Komisija var ar ī prēmēt 
fiziskas vai juridiskas personas par īstenotajiem pas ākumiem vai projektiem 
programmas ietveros. Saska ņā ar Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 
181. pantu, ņemot vērā darbību veidu, var tikt pieš ķirts pilnīgs finansējums un/ vai 
piemērota kopējo izmaksu sal īdzināšana. 
3. Piem ērojot Komisijas (EK, Euratom) regulas Nr. 2342/2002 168. panta 1. punktu, 
Kopienas pas ākuma « Eiropas kult ūras galvaspils ētas » ietvaros, dažas konkr ētas 
Eiropas Kult ūras galvaspils ētu darbības saska ņā ar 1999. gada 25. maija Eiropas 
Parlamenta un Padomes L ēmumu 1419/1999/EK var sa ņemt subsīdijas.  
12. pants 
Programmas atbalsts cit ām Kopienas politikas jom ām 
Programma veicina Ei ropas Kopienas š ķērseniskās politikas stiprin āšanu jo īpaši:  
(a) sekm ējot vārda brīvības pamata principu;  
(b) veicinot ilgtsp ējīgas attīstības nozīmes apzin āšanos;  
(c) Nov ēršot visa veida diskrimin āciju saistībā ar dzimumu, rasi, etnisko izcelsmi, 
reliģiju vai reli ģisko pārliecību, fizisku tr ūkumu, vecumu vai seksu ālo orientāciju.  
Ir jāpievērš īpaša uzman ība saskan ībai un komplementarit ātei programmas un citu Kopienas 
politisko virzienu starp ā kultūru sadarbības jomā ar trešām valstīm. 
13. pants 
Pārraudzīšana un nov ērtēšana 
1. Komisija nodrošina regul āru programmas p ārraudzību. Programma tiek īstenota, 
ņemot vērā pārraudzības un nov ērtēšanas procesa rezult ātus.  
Pārraudzība ietver 3. punkta a) un c) apakš punktos noteikto atskaišu izveidi. 
Īpašie mērķi nepieciešam ības gadījumā tiek pārskatīti, ņemot vērā pārraudzības 
atskaišu rezult ātus.  
2. Komisija nodrošina regul āru, ārēju un neatkar īgu programmas nov ērtēšanu.  
3. Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu 
komitejai un Re ģionu komitejai iesniedz:  
(a) vēlākais, 2010. gada 31. decembr ī novērtēšanas starpnieku atskaiti par š īs 
programmas īstenošanas kvantitat īvo un kvalitat īvo aspektu ieg ūtajiem 
rezultātiem;  
(b) vēlākais, 2011. gada 31. decembr ī paziņojumu par programmas turpin āšanu; 
 
LV 18   LV (c) vēlākais, 2015. gada 31. decembr ī nobeiguma nov ērtēšanas atskaiti. 
 
LV 19   LV 14. pants 
Pārejas noteikumi 
Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes l ēmumu Nr. 508/2000/EK vai 
Nr. 792/2004/EK, darb ības, kas uzs āktas pirms 2006. gada 31. decembra, tiek vad ītas līdz to 
izbeigšanai saska ņā ar šajos l ēmumos min ētajiem noteikumiem.  
Komiteju, kas noteikta l ēmuma Nr. 508/2000/EK 5. pant ā aizstāj šā lēmuma 9. pant ā noteiktā 
komiteja. 
15. pants  
Stāšanās spēkā  
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā 
Vēstnesī. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā - 
 Priekšs ēdētājs  
 
LV 20   LV PIELIKUMS  
I. D ARBĪBU UN PAS ĀKUMU APRAKSTS  
1. P IRMĀ DAĻA: ATBALSTS KULT ŪRAS DARB ĪBĀM 
1.1. Sadarb ības poli 
Programma atbalsta ilgtsp ējīgus un struktur ētus sadarb ības polus starp Eiropas kult ūras 
darbiniekiem. Atbalsts poliem tiek pieš ķirts to sākuma vai struktur ēšanas fāzē un to 
ģeogrāfiskās paplašin āšanās fāzē. Tādejādi tiktu sasniegta finansi āla autonomija un ilgtsp ējīga 
darbība.  
Lai sasniegtu kop ējo mērķi, katru polu veido vism az 6 darbinieki 6 daž ādās programmas 
dalībvalstīs, tos grup ējot vienā vai vair ākos sektoros, transsektor ālos vai sektor ālos 
vairākgadu projektos vai darb ībās.  
Katrā polā tiek izstr ādātas vairākas struktur ētas, vairākgadu darb ības kultūras jomā. Šīs 
darbības tiek īstenotas, kam ēr tiek saņemts Kopienas finans ējums. Noteikt ās darbības turpina 
vismaz divus no trim š ā lēmuma 3. pant ā noteiktajiem īpašajiem m ērķiem. Priekšroka tiks 
dota poliem, kas att īstīs darbības trīs minētā pantā noteikto īpašo mērķu sasniegšanai.  
Saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 36 (turpmāk tekstā „finanšu regula”) un t ās 
izpildes pas ākumiem, poli tiek izv ēlēti, ņemot vērā iesniegtos priekšlikumus. Izv ēle notiks 
pamatojoties uz l īdzorganizatoru pamatotu spriedumu p ēdējo darbības sfērā, finanšu un 
operatīvajām spējām, lai piem ērotu noteikumus pied āvātajām darbībām, kā arī darbību 
kvalitātei un to atbilst ībai galvenajam m ērķim un tādiem īpašajiem m ērķiem, kādi noteikti š ā 
lēmuma 3. pant ā.  
Poli ir jāveido, pamatojoties uz sadarb ības nolīgumu, tas ir, kop ēju juridisku dokumentu vien ā 
no dalībvalstīm, ko parakst ījuši visi līdzorganizatori.  
Kopienas atbalsts nedr īkst pārsniegt 50% no konkr ētā projekta budžeta un tas tiek pak āpeniski 
samazināts. Tas nedr īkst būt lielāks par 500 000 eiro gad ā. Atbalsts tiek sniegts 5 gadus.  
Ir noteikts, ka, aptuveni 36% no kop ējā asignētā programmas budžeta ir paredz ēti šāda veida 
atbalstam.  
1.2. Sadarb ības darbības  
Programma atbalsta sektor ālus un transsektor ālus kultūru sadarb ības pasākumus Eiropas 
pakalpojumu sniedz ēju starpā. Nozīmīga ir jaunrade un novatoriskas darb ības. Īpaši veicin ātas 
tiek darbības, kas p ēta sadarbības ceļus, lai nodrošin ātu ilgtspējīgu attīstību.  
Katra darb ība tiek iecer ēta un īstenota partner ībā ar vismaz 4 kult ūras pakalpojumu 
sniedzējiem 3 daž ādās dalībvalstīs, lai šie sniedz ēji pārstāvētu vienu vai vair ākus sektorus.  
                                                 
36 OV L 248 , 16.9.2002., 1.lpp. 
 
LV 21   LV Saskaņā ar finanšu regulu un izpildes pas ākumiem darb ības tiek izv ēlētas, ņemot vērā 
iesniegtos priekšlikumus. Izv ēle notiks pamatojoties uz pamatotu l īdzorganizatoru spriedumu 
pēdējo darbības jomā, finanšu un operat īvajām spējām, lai piem ērotu noteikumus 
piedāvātajām darbībām, kā arī darbību kvalitātei un to atbilst ībai ar galvenajam m ērķim un 
tādiem īpašajiem m ērķiem, kādi noteikti š ā lēmuma 3. pant ā.  
Kopienas atbalsts nedr īkst pārsniegt 50% no konkr ētā projekta budžeta. Tas nedr īkst būt 
mazāks par 60 000 eiro, ne ar ī augstāks par 200 000 eiro gad ā. Maksim ālais atbalsta 
sniegšanas ilgums ir divpadsmit m ēneši.  
Ir noteikts, ka, aptuveni 24% no kop ējā asignētā programmas budžeta ir paredz ēti šāda veida 
atbalstam.  
1.3. Īpašas darb ības 
Programma atbalsta ar ī īpašās darbības. Šiem noz īmīgajiem pas ākumiem j āgūst būtiska 
rezonanse eiropiešu vid ū un jāpalīdz paaugstin āt viņu piederības sajūtu vienai kopienai, k ā arī 
viņi jāinformē par dalībvalstu kult ūru daudzveid ību un starpkult ūru un starptautisko dialogu. 
Tiem jāturpina vismaz divi no trim š ā lēmuma 3. pant ā noteiktajiem m ērķiem.  
Šīs īpašās darbības padara Kopienas kult ūras darbības pārredzamas un izce ļ mūsu kontinenta 
kultūras starojumu.  
Kā īpaša darb ība tiks atbalst īta, piemēram, prēmiju pieš ķiršana, ja t ā izceļ māksliniekus, 
mākslas darbus, m ākslas vai kult ūras sasniegumus, nodrošinot to apriti ārpus valsts robež ām, 
kā arī veicinot to mobilit āti un apmai ņu.  
Ievērojams atbalsts tiks pieš ķirts arī « Eiropas kult ūras galvaspils ētu » ietvaros, lai atbalst ītu 
darbības, kas nodrošina Eiropas paman āmību un Eiropas kult ūru sadarbību. 
Atbalsts var tikt piem ērots arī tādiem sadarb ības pasākumiem ar treš ām valstīm un starpvalstu 
organizācijām, kādas noteiktas š ā lēmuma 5. panta 2. punkt ā un 6. pant ā.  
Iepriekš min ētie piemēri neveido piln īgu programmas ietvaros atbalst āmo darbību sarakstu. 
Īpašo pasākumu izv ēles modalit ātes būs atkarīgas no apspriežam ās darbības. Finans ējums tiks 
piemērots, ņemot vērā iesniegtos priekšlikumus un pied āvājumus, iz ņemot finanšu regulas 
54. un 168. pant ā minētos gadījumus. Tiks ņemta vērā arī katras darb ības atbilst ība 
programmas galvenajam m ērķim un īpašajiem m ērķiem, kādi noteikti š ā lēmuma 3. pant ā.  
Kopienas atbalsts nedr īkst pārsniegt 60% no konkr ētā projekta budžeta.  
Ir noteikts, ka aptuveni 17% no kop ējā asignētā programmas budžeta ir paredz ēti šāda veida 
atbalstam.  
2. O TRĀ DAĻA: ATBALSTS EIROPAS L ĪMENĪ AKTĪVAJĀM EIROPAS IEST ĀDĒM 
KULTŪRAS JOM Ā, KĀ ARĪ AIZSARDZ ĪBAS  UN PIEMIŅAS NODROŠIN ĀŠANAI  
GALVENAJ ĀM DEPORT ĀCIJU  VIETĀM UN ARHĪVIEM 
Atbalsts var izpausties divu veidu subs īdijās:  
 
LV 22   LV – darbības subsīdijas, lai l īdzfinansētu pastāvīgu programmas darb ības, visp ārējo 
Eiropas interešu m ērķa sasniegšanai kult ūras jomā vai tāda mērķa sasniegšanai, kas 
veido Eiropas Savien ības politisk ā virziena da ļu šajā jomā (2.1 punkts); 
– subsīdijas, lai l īdzfinansētu konkrētu darbību šajā jomā (2.2 punkts).  
Subsīdijas tiek pieš ķirtas pamatojoties uz gada laik ā iesniegtajiem priekšlikumiem.  
Ir noteikts, ka aptuveni 10% no programmas kop ējā asignētā budžeta ir paredz ēti šai daļai.  
2.1. Atbalsts Eiropas kult ūras līdzdarbojošos organiz āciju darb ībai 
Nodrošinot Kopienas l īmeņa reprezentat īvās darbības, apkopojot un izplatot inform āciju par 
Kopienas Viseiropas kult ūras sadarb ības vienk āršošanu, akt īvu Eiropas l īmeņa pasākumu 
apvienošanu kult ūras jomā, piedaloties kult ūru sadarb ības projektu realiz ēšanā vai ieņemot 
vēstnieku lomu Eiropas kult ūrā, šo atbalstu var sa ņemt iestādes, kas darbojas kult ūru 
sadarbības jomā. 
Šīm iestādēm jāatspoguļo Eiropas dimensija. T ām Eiropas l īmenī jāpārbauda savas darb ības, 
struktūra (reģistrētie biedri) pašu sp ēkiem vai p ēc vairāku asociāciju saska ņotas formas, 
iestādes darbībām jāiegūst potenci āla ietekme vis ā Eiropas Savien ībā vai jādarbojas vismaz 
septiņās Eiropas valst īs.  
Darbības subs īdiju saņēmēju iestāžu atlase notiek pamatojoties uz iesniegtajiem 
priekšlikumiem. Ņemot vērā iestādes programmas darba atbilst ību šā lēmuma 3. pant ā 
noteiktajiem īpašajiem m ērķiem. 
Šī pielikuma apakšpunkta izpratn ē, kalendārajā gadā, kurā tiek piešķirtas subs īdijas, pieš ķirto 
darbības subsīdiju kopsumma nedr īkst pārsniegt 80% no iest ādes izdevumiem.  
2.2. Atbalsts svar īgāko deport āciju vietu un arh īvu aizsarg āšanai un piemi ņas 
nodrošin āšanai 
Atbalstīti tiek arī pasākumi, lai aizsarg ātu un nodrošin ātu piemiņu galvenaj ām deport āciju 
vietām un arhīviem, ko simboliz ē pieminek ļi, kas atrodas senaj ās koncentr ācijas nometn ēs un 
citās vietās, kur nogalin āti civiliedz īvotāji, kā arī lai nodrošin ātu bojā gājušo piemi ņu šajās 
vietās.  
3. T REŠĀ DAĻA: ATBALSTS ANAL ĪZES DARBAM , KĀ ARĪ INFORM ĀCIJAS APKOPOŠANAI 
UN IZPLAT ĪŠANAI KULT ŪRU SADARB ĪBAS JOM Ā 
Ir noteikts, ka aptuveni 5% no kop ējā asignētā programmas budžeta ir paredz ēti šai daļai.  
3.1. Atbalsts anal īzes procesam kult ūru sadarb ības jomā 
Programma atbalsta anal īzes procesu un p ētījumus kult ūru sadarb ības jomā. Atbalsts 
piešķirams, lai palielin ātu inform ācijas apjomu un skaitliskos datus par Eiropas m ēroga 
kultūru sadarb ību jo īpaši saistībā ar kultūras darbinieku kust ību, mākslas darbu, m ākslas un 
kultūras ražojumu apriti, un starpkult ūru dialoga veicin āšanu.  
 
LV 23   LV Var tikt atbalst īti šajā daļā noteiktie anal īzes procesa izp ētes darbi, lai papildin ātu zināšanas 
par Viseiropas kult ūru sadarb ības parādību un rad ītu atbilstošus apst ākļus tās attīstībai. Īpaši 
tiek veicin āti statistikas datu anal īzes un apkopošanas projekti.  
3.2. Atbalsts inform ācijas apkopošanai un izplat īšanai kult ūru sadarb ības jomā 
Programma atbalsta inform ācijas apkopošanu un izplat īšanu caur jauna instrumenta att īstīšanu 
internetā, kas paredz ēts kultūras speciālistu nepieciešam ībām Viseiropas kult ūru sadarb ības 
jomā.  
Šim instrumentam j ānodrošina veiksm īgu darbību un pieredzes apmai ņu, inform ācijas 
izplatīšanu saist ībā ne tikai ar kult ūras programmu, bet ar ī plaša mēroga Viseiropas kult ūru 
sadarbību. 
3.3. Atbalsts kult ūras kontaktpunktiem 
Lai nodrošin ātu virzītu, efektīvu un saist ītu programmas praktisk ās informācijas izplat īšanu, 
tiek paredz ēts atbalsts « kult ūras kontaktpunktiem ». Komisija, sadarb ībā ar dalībvalstīm pēc 
brīvprātības principa, izveido š īs valsts līmeņa iestādes.  
Kultūras kontaktpunktu uzdevumi:  
– programmas veicin āšana; 
– programmas pieejam ības sekm ēšana cik iesp ējams daudziem kult ūras jomas 
speciālistiem un darbiniekiem, vi ņu līdzdalības veicin āšana, efekt īvi izplatot 
informāciju; 
– efektīvas saiknes nodibin āšana ar daž ādām iestādēm, kas sniedz atbalstu kult ūras 
nozarei dal ībvalstīs, tādā veidā sekmējot komplementarit āti starp programmas 
darbībām un valstu atbalsta pas ākumiem; 
– informācijas un saskares nodrošin āšana attiec īgā līmenī starp kult ūras darbiniekiem, 
kas piedal ās programm ā un tiem, kuri piedal ās citās Kopienas programm ās, kas 
pieejamas kult ūras projektiem.  
II. PROGRAMMAS VAD ĪŠANA  
Programmas finansi ālais segums iek ļauj arī sagatavošanas darbu izdevumus, p ārraudzīšanas, 
kontroles, nov ērtēšanas un rev īzijas izdevumus, kas tieši nepieciešami programmas vad īšanai 
un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši, pētniecībai, sanāksmēm, informat īvajiem un rekl āmas 
pasākumiem; izdevumus inform ācijas tīkliem saist ībā ar inform ācijas apmai ņu, kā arī visas 
citas tehnisk ās un administrat īvās palīdzības izmaksas, kas Komisijai var b ūt nepieciešamas 
programmas vad īšanai.  
III. P ĀRBAUDES UN REV ĪZIJAS  
Saskaņā ar šā lēmuma 11. panta 1. punkt ā noteikto proced ūru izvēlētajiem projektiem ir 
noteikta rev īzijas sistēma atlases k ārtā.  
 
LV 24   LV Subsīdiju saņēmējs nodod Komisijas r īcībā visus dokument āros pierādījumus par veiktajiem 
izdevumiem piecu gadu laika posm ā no pēdējā maksājuma. Nepieciešam ības gadījumā 
subsīdiju saņēmējs uzrauga, lai dokument ārie pierādījumi, ko saglab ājuši tā partneri vai biedri 
tiktu nodoti Komisijas r īcībā.  
Komisijai ir ties ības veikt rev īziju par subs īdiju izmantošanu vai nu tieši ar savu a ģentu 
starpniecību vai ar citu, p ēc izvēles nozīmētu, iestāžu starpniec ību. Revīzija var notikt visu 
vienošanās pastāvēšanas laiku vai piecu gadu period ā pēc subsīdiju izmaks āšanas datuma. 
Nepieciešam ības gadījumā, pamatojoties uz rev īziju rezult ātiem, Komisija var pazi ņot 
lēmumu par l īdzekļu piedzīšanu.  
Lai revīzijas norit ētu veiksm īgi, Komisijas darbiniekiem, k ā arī Komisijas noz īmētajām 
ārējām person ām ir attiec īga pieeja jo īpaši saņēmēja birojiem un visai citai nepieciešamajai 
informācijai, ieskaitot to elektroniskaj ā formātā.  
Revīzijas palātai un Eiropas kr āpšanas apkarošanas bi rojam (OLAF) ir t ādas pašas ties ības, jo 
īpaši pieejas ties ības, kā Komisijai.  
Turklāt, lai aizsarg ātu Eiropas Kopienas finanšu inte reses no ekonomiskajiem noziegumiem 
un citiem p ārkāpumiem, Komisija īsteno šīs programmas kontroles un p ārbaudes saska ņā ar 
Padomes (EURATOM, EK) Regulu Nr. 2185/9637. Nepieciešam ības gadījumā saskaņā ar 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 38 pētījumus veic Eiropas 
krāpšanas apkarošanas birojs (OLAF).  
IV. INFORM ĒŠANAS  UN SAZIŅAS DARBĪBAS  
1. Komisija 
Lai vienk āršotu programmas īstenošanu, public ēšanu, apkopotu inform āciju un vienk āršotu 
attiecīgu pasākumu izplat īšanu, programmas p ārraudzīšanu un nov ērtēšanu, Komisija var 
rīkot semin ārus, kolokvijus un san āksmes. Š ādas darbības var tikt finans ētas ar subs īdiju 
līdzekļiem, darījumu ceļā vai tos var organiz ēt un finans ēt pati Komisija.  
2. Kontaktpunkti 
Komisija un dal ībvalstis p ēc brīvprātības principa organiz ē un veicina nepieciešam ās 
informācijas apmai ņu programmas īstenošanai caur kult ūras kontaktpunktiem, kas saska ņā ar 
Regulas Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 3. pantu darbojas k ā valsts 
līmeņa izpildorg āni.  
V. Kop ējā budžeta sadal ījums 
Programmas kop ējā gada budžeta sadal ījuma nor āde 
 Budžeta procenti 
1 Daļa (atbalsts projektiem) Aptuveni 77% 
                                                 
37 OV L 292 15.11.1996., 2.lpp. 
38 OV L 136 31.5.1999., 1.lpp. 
 
LV 25   LV - sadarbības poli Aptuveni 36% 
- sadarbības pasākumi Aptuveni 24% 
- īpašās darbības Aptuveni 17% 
2. Daļa (atbalsts iest ādēm)  Aptuveni 10% 
3. Daļa (inform ēšana un 
analīze) Aptuveni 5% 
Operatīvo izmaksu kopsumma Aptuveni 92% 
Programmas vad īšana Aptuveni 8% 
 
LV 26   LV FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE  
Domaine(s) politique(s): Education et Culture 
Activité(s): culture et langues 
 
Intitulé de l'action: programme Culture 2007  
1. LIGNE(S)  BUDGÉTAIRE(S)  + INTITULÉ(S) 
15 04 02 01 - Programme-cadre en  faveur de la culture 
15 01 04 07 - Programme-cadre en faveur de la culture - Dépenses pour la gestion 
administrative 
15 01 04 30 – Agence exécutive Education et culture 
2. DONNÉES  CHIFFRÉES  GLOBALES   
2.1. Enveloppe totale de l'action : crédits d'engagement 
408,00 millions d'euros  
2.2. Période d'application: 
Du 1er janvier 2007 au 31 décembre 2013 
2.3. Estimation globale pl uriannuelle des dépenses: 
a) Échéancier crédits d'engagement/crédits  de paiement (intervention financière) 
 Millions d'euros ( à la 3e décimale) 
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 40,918 42,836 46,751 52,274 57,043 63,673 71,423 374,918
Crédits de paiement 
(CP) 24,596 33,874 36,505 45,429 49,643 58,231 126,640 374,918
 
LV 27   LV b) Assistance technique et administrativ e (ATA) et dépenses d’appui (DDA) (cf. point 
6.1.2)  
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 4,082 4,164 4,249 4,726 4,957 5,327 5,577 33,082
Crédits de paiement 
(CP) 4,082 4,164 4,249 4,726 4,957 5,327 5,577 33,082
 
Sous-total a+b 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 45,0 47,0 51,0 57,0 62,0 69,0 77,0 408,0
Crédits de paiement 
(CP) 28,678 38,038 40,754 50,155 54,600 63,558 132,217 408,0
 
c) Incidence financière globale des ress ources humaines et autres dépenses de 
fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3) 
(CE)/(CP) 2,239 2,239 2,239 2,240 2,240 2,240 2,241 15,678
 
TOTAL a+b+c 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 et
exer. 
suiv. Total 
Crédits 
d'engagement (CE) 47,239 49,239 53,239 59,240 64,240 71,240 79,241 423,678
Crédits de paiement 
(CP) 30,917 40,277 42,993 52,395 56,840 65,798 134,458 423,678
 
2.4 Compatibilité avec la programmation fina ncière et les perspectives financières 
[X] Proposition compatible avec la Comm unication de la Commission concernant 
les moyens budgétaires 2007-2013 - COM (2004) 101 du 10 février 2004 
 
LV 28   LV  Cette proposition nécessite une reprogram mation de la rubrique concernée des
 perspectives financières,  
 y compris, le cas échéant, un r ecours aux dispositions de l’accord 
interinstitutionnel. 
2.5 Incidence financière sur les recettes 
[X] Aucune implication financière sur les recettes (concerne de s aspects techniques 
relatifs à la mise en œuvre d'une mesure).  
3. CARACTÉRISTIQUES  BUDGÉTAIRES 
Nature de la dépense Nouvelle Participation 
AELE Participation 
pays candidats Rubrique PF
DNO  CD  NON  OUI OUI 3 
4. BASE  LÉGALE   
Article 151 du Traité CE. 
5. DESCRIPTION  ET JUSTIFICATION 
5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 
5.1.1 Objectifs poursuivis L'objectif poursuivi est de permettre à l'action communautaire de coopération culturelle de 
continuer sur une base renouvelée, à la suite du programme "Culture 2000"
39 et du 
programme d'action communautaire pour la pr omotion des organismes actifs au niveau 
européen dans le domaine de la culture40 qui devraient s'achever le 31 décembre 2006.  
Comme indiqué à l'article 3 de la propositi on de décision, l'objectif  général du programme 
proposé est de poursuivre la mise en œuvre de l'article 151 du Trai té, en contribuant à la mise 
en valeur d'un espace culturel commun aux Europ éens par le développement de la coopération 
culturelle entre les créateurs, les acteurs culture ls et les institutions culturelles des pays 
participant au programme.  
                                                 
39 Le Programme Culture 2000 a été initiale ment fondé sur la décision du Parlement 
européen et du Conseil 508/2000/CE du 14 février 2000 (JO L63 du 10.3.2000) 
établissant ce programme pour la péri ode 2000-2004, puis prolongé de deux années 
par la décision no 626/2004/CE du Parlement européen et du Conseil du 31 mars 2004 
modifiant la décision no 508/2000/CE établissant le programme « Culture 2000 » (JO 
L 99 du 03.04.2000). 
40 Décision du Parlement Européen et  du Conseil 792/2004/CE du 21 avril 2004 (JO 
L138 du 30 avril 2004) établissant un progr amme d'action communautaire pour la 
promotion des organismes actifs au niveau eu ropéen dans le domaine de la culture. 
 
LV 29   LV Compte tenu des considérations qui précèdent,  les effets directs co rrespondant aux objectifs 
spécifiques visés par le programme, à court et  à moyen terme, peuvent être groupés comme 
suit: 
(a) mobilité transnationale accrue des acteurs de  la culture. Deux sortes de mobilité seront 
encouragées : d’une part, la mobilité pour presta tion de services cultur els (ex: tournées) ou 
établissement et, d’autre part, la mobilité dans le but de se former, de se confronter à d'autres 
cultures ou pratiques artistique s, d'échanger des expériences; 
(b) circulation transnationale accrue des œuvres et des produits artisti ques et culturels. Il 
s’agit d’aider la circulation de s œuvres d’art et des produits artistiques et culturels au-delà des 
frontières nationales, qui entraîne un surcoût pour l’organisateur. Cet objectif correspond à 
ceux du Traité (article s 3q et 151) et répond à certaines missions communautaires de base 
(finalisation du marché intérieur et renforce ment de l’intégration européenne grâce à la 
réalisation d’un espace culturel commun, qui serait f ondé à la fois sur la diversité nationale et 
régionale et sur les valeurs pa rtagées par les Européens);  
(c) dialogue interculturel renforcé. L’object if est de favoriser un échange fondé sur 
l’ouverture et l’égalité entre cultures visant à am ener, dans le respect des droits fondamentaux 
de la personne humaine et du principe de divers ité culturelle, à un enrichissement mutuel et à 
la recherche commune de valeur s et interprétations partagées et visera notamment à mieux 
permettre l'intégration des nouveaux Européens issus de cultures diverses. 
Par la nature même de ses trois principa ux objectifs, le progra mme Culture 2007 a un 
caractère clairement multilatéral et, partant, un e valeur ajoutée européenne élevée. En effet, 
bien que les autorités nationales ou régionales contribuent à favoriser les échanges culturels, 
une étude récente sur l’état de la coopérati on culturelle en Europe a montré que les 
gouvernements continuaient à axer leur politi que culturelle étrangère sur la coopération 
bilatérale et qu’une poignée d’Etats membres se ulement faisaient de la mobilité culturelle 
l’une de leurs priorité s ou encourageaient au développement du dial ogue trans-culturel en 
allant au-delà des limites plutôt formelles des accords de coopération culturelle bilatéraux ou 
multilatéraux. 
5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante   
a) Un rapport d'analyse d'impact étendue, intégr ant également les exigences de l'évaluation 
ex°ante, a été réalisé par les services de la  Commission européenne entre septembre 2003 et 
mars 2004.  
Ce rapport est disponible sur le site internet Europa41. Il inclut notamment un exposé des 
problèmes que le nouveau programme sera chargé  de traiter, une présentation des objectifs 
généraux, spécifiques et opérationnels de ce tte nouvelle proposition et des indicateurs 
pertinents, une analyse des différentes options st ratégiques et des mécanismes alternatifs, un 
examen des risques et des éventuelles incert itudes soulevées par le programme proposé, un 
exposé des impacts attendus, l'examen de la vale ur ajoutée européenne de l'action, les leçons 
tirées du passé et notamment des évaluations des programmes antérieurs, une analyse coût-
efficacité des propositions, etc. 
                                                 
41 Document SEC (2004) xxx… 
http://europa.eu.int/comm/culture/eac/oth er_actions/after_2006/ after2006_fr.html. 
 
LV 30   LV b) Brève description des constatations et en seignements tirés de l'évaluation ex ante42. 
L'évaluation ex ante permet d’abord de souligne r le bien-fondé et la pertinence de l’action 
culturelle de l’Union européenne, qui peut à la fois contribuer aux gra nds objectifs de l'Union 
européenne tels que le renforcement d'un espace de  liberté et de citoyenneté en Europe ou le 
développement du dialogue interculturel, et ré pondre aux besoins particuliers du secteur.  
L’expérience acquise à travers les programmes précédents et Culture 2000 a révélé que la 
coopération culturelle est un phénomène dont la co mplexité tend à s’accroître parallèlement 
au développement des télécommunications et des transports et, d’une manière plus générale, 
au développement du secteur culturel et de la société civile. L’analyse des besoins exprimés 
par le secteur ainsi que des différents points de  vue permet de conclure à la nécessité d’un 
nouveau programme, qui serait un outil global et  cohérent en faveur  de la coopération 
culturelle et irait au-del à du soutien direct apporté  aux actions culturelles. 
Des observations spécifiques ont été form ulées sur un certain nombre de points : 
- La nécessité d’un budget culturel accru. L’octr oi d’une aide commun autaire à des projets 
axés sur la coopération multilaté rale est éminemment souhaitabl e, étant donné que les États 
membres ont tendance à soutenir essentiellem ent des projets nationaux ou bilatéraux. Les 
opérateurs ont également souligné la nécessité d’une aide financière à long terme pour mettre 
en place des projets de coopération durables. L’ appui au fonctionnement de certains réseaux 
ou associations européennes peut également présenter une important e valeur ajoutée. 
- La nécessité d’une véritable stratégie gl obale en ce qui concerne l'action culturelle 
européenne et d'une action plus cohérente. Le grand nombre d'objectifs de Culture 2000 s'est 
avéré déroutant et a été considéré comme dommageable à l’efficac ité du programme. Les 
opérateurs ont également mentionné le fait que la division du programme Culture 2000 en 
différents secteurs ou activités culturels représentait pour eux une contrainte, étant donné que 
certains projets pluridisciplinaires n’entrent pa s dans ces catégories. Les priorités annuelles 
fixées par le programme semblent être une source  de « frustration » pour tous ceux qui ne sont 
pas éligibles (ou ne le sont que d'une manièr e limitée). C’est pour répondre à cette demande 
que l’approche sectorielle a été supprimée dans le cadre du programme et que le nombre 
d’objectifs spécifiques a été réduit à trois, considérés comme prés entant une véritable valeur 
ajoutée européenne (voir point 5.1.1.). 
- Un réel besoin d’une plus gr ande quantité d’informations pr atiques et actu alisées sur la 
coopération culturelle43 et d’une meilleure diffusion des bonnes pratiques. L’attention a 
fréquemment été attirée sur le manque de trav aux de recherche concernant la coopération 
culturelle en Europe. De tels travaux, ainsi que la collecte de données st atistiques, aideraient à 
asseoir la position de la culture au sein de s politiques européennes et contribueraient 
indirectement à l’essor de la coopération europé enne. C’est la raison po ur laquelle une partie 
du programme (troisième volet) est consacrée au soutien à des trav aux d’analyse et de collecte 
de données dans le domaine de  la coopération culturelle. 
                                                 
42 Communication sur l' évaluation SEC (2000)1051. 
43 Etude sur la mobilité et la libre circulat ion des personnes et des productions dans le 
secteur culturel européen et étude de fais abilité sur la création éventuelle d’un 
observatoire européen de  coopération culturelle. 
 
LV 31   LV - Il semble nécessaire d’accroître la visibilité  de l’action communautaire  dans le domaine de 
la culture. Cet objectif pourrait être atteint gr âce à un programme plus ciblé et plus cohérent, 
mais aussi à une meilleure communication aut our du programme et des projets soutenus. 
C’est pourquoi il a été décidé de regrouper au sein d’un se ul programme des actions qui 
relevaient précédemment de programmes différe nts. Par ailleurs, le nouveau programme 
apportera à un certain nombre de projets un sout ien de plus longue durée que les programmes 
précédents et renforcera son soutien à des ac tions emblématiques telles que les capitales 
européennes de la culture 
- C’est en tenant compte de ces nécessi tés que la Commission a élaboré un nouveau 
programme, de troisième génération, qui tire de s enseignements des expériences passées et 
explore de nouvelles pistes d’actions.  
5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation  ex post 
Les travaux d’évaluation des pr ogrammes communautaires antérieu rs dans le secteur de la 
culture (évaluation à mi-parcours du programme  "Culture 2000" prévue à l’article 8 de la 
décision n° 508/2000/CE, évaluation des ancien s programmes Ariane, Kaléidoscope et 
Raphaël, évaluation de l'ancienne ligne budgétair e A30-42 intégrée depui s dans le programme 
de soutien aux organismes actifs dans le domaine culturel)44 ont fourni des éléments 
d’appréciation dont il a été tenu compte pour juger de la pertinence de proposer un nouveau 
programme. 
Les enseignements du passé peuvent être c onsidérés sous deux angles différents: 
– a) les enseignements applicable s à la conception du programme 
En ce qui concerne la conception du progra mme, la Commission a bien pris note des 
difficultés relevées par les éval uations des autres programmes dans le domaine culturel, par 
exemple en ce qui concerne le cloisonnement en tre les différentes disciplines culturelles au 
sein du programme « Culture 2000 » menti onné comme étant une contrainte pour les 
opérateurs, ou encore le nombre trop élevé d' objectifs qui a pu entraîner une dispersion des 
effets de l'action compte tenu des masses budgétaires relativement limitées. 
– b) les enseignements applicab les à la gestion du programme 
En ce qui concerne la gestio n du programme, la Commission a tenu compte des critiques 
figurant dans les évaluations d'autres progr ammes communautaires en envisageant plus 
particulièrement des mécanismes de mise en œuvre permettant une gestion simplifiée et 
allégée. Lors de l'élaboration de la proposition, une attention particulière a été accordée aux 
critiques émises à l'égard de la gestion de la première phase du programme Culture 2000, la 
Commission ayant d'ailleurs depuis adopté des mesures pour y remédier. 
                                                 
44 Voir rapport d'évaluation réalisé par soci été PLS Ramboll Management et rapport de 
la Commission sur l'évaluation - COM(2003) 722. 
 Voir aussi évaluation ex post des anciens programmes culturels Kaléidoscope, Ariane 
et Raphaël, évaluation des organism es d’intérêt culturel européen. 
 ( http://europa.eu.int/comm/culture/eac/source s_info/studies_evaluation/studies_fr.html
). 
 
LV 32   LV La proposition vise plus particulièrement  à éviter dans la mesure du possible: 
– les procédures financières complexes, – les procédures admini stratives lourdes,  
– le caractère tardif des décisions relatives à la sé lection des bénéficiaires. 
L’adoption du présent programme entraînera un e diminution du nombre de bases juridiques 
actuellement en vigueur dans le secteur cultur el, qui passeront de deux à une, et de lignes 
budgétaires, qui seront ramenées  de quatre à une. L'existence d'un seul et unique programme 
financier donnera une visibil ité et une cohérence beaucoup plus importantes à l'action 
communautaire dans le domaine de la coopération culturelle. 
Le programme sera conçu comme un outil global, cohérent et plus convivial en faveur de la 
coopération culturelle. Il sera ouve rt à tous les secteurs  culturels et artisti ques, sans catégories 
préétablies, et à une plus gra nde variété d’opérateurs culturel s, allant des administrations 
nationales ou locales aux réseaux et  entreprises du secteur culturel. 
La décision législative sera rédi gée dans un souci de concision, de  simplicité et de souplesse. 
Par exemple, aux fins d’une lisibilité accrue, certains articles de l'ancienne décision, qui 
portaient sur des questions assez différentes, seront divisés en articles distincts. Puisque les 
actions soutenues seront ouvertes à tous les secteurs artistiques et culturels et seront toutes 
axées sur les trois mêmes objectif s stratégiques, la description des actions soutenues figurant 
dans les annexes sera plus courte et plus s imple. Certains éléments de flexibilité seront 
introduits dans l'article ayant trait aux aspects financiers. 
La Commission proposera certaines simplificati ons pratiques d’une grande importance pour 
les bénéficiaires, telles que l’ autorisation de financements forfaitaires pour de petites 
contributions ou pour des coûts spécifiques. 
Lors de la mise en œuvre de ce programme , la Commission veillera à ce qu'il reste aussi 
simple et facile à utiliser que possible. 
5.2 Actions envisagées et modalit és de l'intervention budgétaire  
Le nouveau programme tire des enseignement s des expériences pass ées et explore de 
nouvelles pistes d’actions. Il s’agit d’un programme de tr oisième génération, après les 
programmes de la période 1994-1999 (Kaléidoscope , Ariane, Raphaël) et ceux de la période 
2000-2006 (Culture 2000, et programme de soutie n aux organismes actifs dans le domaine 
culturel sur la fin de cette période).  
Durant la période 2004-2006, deux programmes d’action communautaire vont en effet 
coexister dans le domaine culturel, le prog ramme « Culture 2000 » ainsi que le « programme 
d'action communautaire pour la promotion des orga nismes actifs au niveau européen dans le 
domaine de la culture ». Cette proposition pr ocède à une simplifica tion de ce système 
puisqu’elle prévoit l’in tégration de la plupart  des champs d’action de chacun de ces 
programmes au sein d’un même programme. 
Par rapport aux deux premières générations de l’action culturelle, le programme proposé se 
veut donc un outil cohérent, gl obal et complet en faveur de la coopération culturelle 
 
LV 33   LV multilatérale en Europe , capable d’en appréhender toute la complexité. Les objectifs du 
programme sont mis en œuvre dans les domaines d'intervention suivants : 
– Premier volet : soutien à des actions culturelles  
Le programme prévoit un sout ien direct à trois catégorie s de projets européens de 
coopération, de durée et d’ampleur variables. 
• Les pôles de coopération  
• Les actions de coopération 
• Les actions spéciales 
– Deuxième volet : soutien à des organismes actifs au niveau européen dans le 
domaine culturel 
Ce volet permet d’intégrer au sein du nouve au programme les actions de promotion des 
organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la culture, qui font actuellement 
l’objet d’un programme distinct.  
– Troisième volet : soutien à des travaux d’ana lyse ainsi qu’à la collecte et à la 
diffusion de l’information dans le do maine de la coopération culturelle  
Ce volet vise à apporter un soutien à des activités  d’analyse et à l’information, afin de créer 
un environnement propice à la coopération. Il comporte trois actions complémentaires : 
• Soutien à des travaux d’analyse dans le  domaine de la coopération culturelle 
• Soutien à la collecte et à la diffusion de l’in formation dans le domaine de la coopération 
culturelle 
• Soutien aux points de  contact culture 
Toutes ces actions concernent le secteur cultur el européen et les opéra teurs des Etats membres 
et des autres pays participant au programme qui seront susceptibles de pa rticiper à des actions 
de coopération culturelle au niv eau européen. De manière plus indirecte, ce sont tous les 
citoyens européens qui sont visés. 
Les actions seront financées par les moyens suivants : 
– subventions destinées à cofinancer des projet s bénéficiant également d'une aide du secteur 
public et/ou privé; le financement à 100 % par la Communauté européenne ne sera pas possible; 
– financement à 100 % des achats de servic es (études, publications ou experts). 
5.3 Modalités de mise en œuvre 
Les mécanismes de mise en œuvre prévus dans la proposition suivent l'approche 
communautaire classique en matière de subven tions et de cofinancements, fondée sur des 
demandes de financement détaillées. 
 
LV 34   LV La Commission assure la mise en œuvre de ce pr ogramme par le biais de ses services et d’une 
agence exécutive. 
Des crédits sont à pré voir pour couvrir les dépenses admi nistratives directement liées à 
l'objectif du programme (études,  réunions d'experts, informa tion et publications, contribution 
aux frais de fonctionnement d'une  agence exécutive et autres dé penses d'assistance technique 
et administrative). 
Les financements seront accordés à la suite d'appels à propositions et d'appels d'offres, sauf 
dans des cas relevant des articles 54 et 168 du Règlement financier. 
 
6. INCIDENCE FINANCIÈRE  
6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de 
programmation) 
6.1.1 Intervention financière 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale) 
Ventilation 2007 2008 2009 2010 2011  2012 2013 Total 
Volet 1 - soutien à des 
projets 34,265  35,874  39,160  43,790  47,798  53,380  59,893  314,16
0 
- Pôles de coopération 16,200 16,920 18,360 20,520 22,320 24,840 27,720 146,880 
- Actions de coopération 10,800 11,280 12,240 13,680 14,880 16,560 18,480 97,920 
- Actions spéciales 7,265 7,674 8,560 9,590 10,598 11,980 13,693 69,360 
Volet 2 - soutien aux 
organismes 4,403 4,612 5,041 5,634 6,145 6,843 7,680 40,358 
Volet 3 - Analyse et 
information 2,250 2,350 2,550 2,850 3,100 3,450 3,850 20,400 
TOTAL 40,918 42,836 46,751 52,274 57,043 63,673 71,423 374,918 
 
6.1.2 Assistance technique et admin istrative (ATA), dépenses d' appui (DDA) et dépenses TI 
(crédits d’engagement) 
Ventilation 2007 2008 2009 2010 2011  2012 2013 Total 
1) Assistance technique et 
administrative (ATA):         
a) contribution à l’agence 
exécutive 3,566 3,638 3,713 4,178 4,399 4,757 4,996 29,247 
 
LV 35   LV b) Autre assistance 
technique et 
administrative: 
- intra-muros:  
- extra-muros: 
  
 
0,171 
 0,029 
  
 
0,174 
 0,030 
  
 
0,178 
 0,030 
  
 
0,182 
 0,031 
  
 
0,185 
 0,031 
  
 
0,189 
 0,032 
  
 
0,193 
 0,033 
  
1,272 
 0,216 
 
Sous-total 1 3,766 3,842 3,921 4,391 4,615 4,978 5,222 30,735 
2) Dépenses d’appui 
(DDA): 
         
a) Études 
 0,104 0,106 0,108 0,110 0,113 0,115 0,117 0,773 
b) Réunion d’experts 
 0,061 0,062 0,063 0,064 0,065 0,067 0,068 0,450 
c) Information et 
publications 0,151 0,154 0,157 0,161 0,164 0,167 0,170 1,124 
Sous-total 2 0,316 0,322 0,328 0,335 0,342 0,349 0,355 2,347 
TOTAL  4,082 4,164 4,249 4,726 4,957 5,327 5,577 33,082 
Ces dépenses incluent la contribution du progra mme aux frais de fonctionnement de l'agence 
exécutive Education et culture, notamment les frais de personnel qui seront exposés par cette 
agence au titre de ce programme. Ces dépenses  de personnel correspondent à une estimation 
de 26 personnes (personnel statut aire de l'agence et agents c ontractuels) en 2007 et de 34 
personnes en 2013; l'augmentation de cet effec tif au cours de la période résulte de 
l'augmentation des volumes d'activité qui seront confiés à l'agence, du fait de la croissance des budgets alloués aux volets dont la  gestion lui sera déléguée. 
6.2 Calcul des coûts par mesure envisagée en  partie B (pour toute la période de 
programmation) 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3
ème décimale) 
Ventilation Type de réalisations / 
outputs Nombre de 
réalisations / outputs Coût unitaire 
moyen Coût total 
 
Volet 1 - Soutien aux projets 
    
314,160 
 
LV 36   LV Pôles de coopération  -> subventions à des 
projets  
 80 1,836  146,880 
Actions de coopération -> subventions à des 
projets  
 870 0,113 97,920 
Actions spéciales -> subventions à des 
projets  
 400 0,173 69,360 
Volet 2 - Soutien aux organismes 
actifs au niveau européen dans le 
domaine de la culture  ->subventions de 
fonctionnement  
 305 0,132 40,358  
Volet 3 - Analyse et information  
 
 -> subventions à des 
projets  
 -> marchés:
 
- Etudes, collecte et 
diffusion d’informations 
 
-> PCC  
  
 
 60 
 
 17 
 
182 
  
 
 0,143 
 
 0,200 
 
0,046 
 20,400  
 
 
8,570 
 
 3,430 
 
8,400 
 
Gestion du programme Assistance technique et 
administrative (ATA) et 
dépenses d’appui (DDA)    
33,082 
COÛT TOTAL    408,0 
 
 
LV 37   LV 7. INCIDENCE  SUR  LES  EFFECTIFS  ET LES  DÉPENSES  DE 
FONCTIONNEMENT   
7.1 Incidence sur les ressources humaines 
L'estimation des dépenses relevant de ce point  7 est une estimation moyenne sur la période 
2007-2013. Il est envisagé d’augmen ter les ressources humaines ac tuellement affectées à la 
gestion du programme Culture 2000 afin de pr endre en compte l’évolution des crédits 
opérationnels affectés au programme; ces resso urces humaines passeraient de 16 hommes/ans 
en 2007 à 20 hommes/ans en 2013.  
Effectifs à affecter à la gestion de l’action 
par utilisation des ressources existantes 
et/ou supplémentaires Description des tâches découlant de 
l’action 
Types d’emplois 
Nombre d’emplois 
permanents Nombre d’emplois 
Temporaires Total 
 
Fonctionnaires ou 
Agents 
temporaires A 
B 
C 4 (5) 
3 (5) 
6 (7)  
 
 4 (5) 
3 (5) 
6 (7) Mise en œuvre du programme 
Autres ressources 
Humaines   1 
2 Support Staff 
National Experts 
Total 13 (17)  16 (20)  
7.2 Incidence financière globale des ressources humaines 
Type de ressources humaines Montants en euros Mode de calcul *  
Fonctionnaires /Agents temporaires 1 404 000 € 
(1 836 000 €) 13 * 108 000 € 
(17 * 108 000 €) 
Autres ressources humaines 
(indiquer la ligne budgétaire) 108 000 € 
90 000 € 1 * 108 000 € Support Staff 
2 * 45 000 € National Experts 
Total 1 602 000 € 
(2 034 000 €)  
Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 
 
LV 38   LV  
7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action 
Ligne budgétaire 
(n° et intitulé) Montants en euros Mode de calcul 
Enveloppe globale (Titre A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires 
(1) 
A07032 – Comités non obligatoires (1) 
A07040 – Conférences 
A0705 – Etudes et consultations 
Autres dépenses (indiquer lesquelles)  
41 250 € 
116 000 € 64 500 € 
 
200 000 €  
5pers. * 10missions * 825 € (average) 
2meet. * 50pers. * (860 € + 2*(150 €) 3meet. * 25pers. * 860 € (Management 
Committee) 
Systèmes d’informat ion (A-5001 /A-4300)    
Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles)   
Total 421 750 €  
Les montants correspondent aux dépenses  totales de l’action pour 12 mois. 
(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. 
I. Total annuel (7.2 + 7.3) 
II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) 2 239 750 € 
7 15 678 250 € 
Les besoins en ressources humaines et administra tives seront couverts à l'intérieur de la 
dotation allouée à la Direction Générale ges tionnaire dans le cadre de la procédure 
d'allocation annuelle.  
L'allocation de postes dépendra d'une part, de l'organisati on interne de la prochaine 
Commission et d'autre part, d'une éventuelle ré allocation de postes entre services suite aux 
nouvelles perspectives financières.  
 
LV 39   LV 8. SUIVI  ET ÉVALUATION 
8.1 Système de suivi 
Au niveau de la mise en œuvre du programme, des indicateurs de réal isation ont été définis 
concernant le nombre de projets à sout enir au titre des différents volets. 
Le système de collecte des données relatives aux projets et actions cofinancés par le 
programme fonctionnera à plusieurs niveaux : 
- les formulaires de demande de subvention; - les rapports d'activité et financiers intermédia ires et finaux présentés par les bénéficiaires à 
la Commission et que celle-ci doit approuver;  
- les éventuels audits et visites in situ effectués par le personnel de la Commission. 
 
LV 40   LV Pour les besoins du suivi, les indicate urs ci-dessous ont été déterminés :  
Objectifs Indicateurs 
Objectif général  
Contribuer à l’épanouissement de valeurs 
culturelles européennes partagées sur la base d'une coopération culturelle accrue entre les artistes, les opérateurs culturels et les institutions culturelles • Attitudes des bénéficiaires du 
programme 
Objectifs spécifiques  
Promouvoir la mobilité transnationale des 
artistes et des opérateurs culturels • Proportion de projets lancés/exécutés 
qui visent/visaient expressément à 
intensifier les déplacements d’artistes et d’opérateurs culturels 
• Nombre d’artistes participant, par le 
canal du programme, à des échanges 
et des collaborations 
• Nombre d’opérateurs culturels 
participant, par le canal du programme, à des échanges et des collaborations 
• Proportion de projets correspondants 
menés à bien qui, s’ils n’avaient pas 
bénéficié d’un financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été entrepris (sur la base d'une enquête réalisée auprès des participants) 
Encourager la circulation transnationale des œuvres d’art et des produits 
artistiques et culturels • Proportion de projets lancés/exécutés 
qui visent/visaient expressément à 
encourager la circulation des œuvres d’art et des produits artistiques et culturels 
• Nombre d’œuvres d’art et de produits 
artistiques et culturels mis en 
circulation par le canal du programme 
• Proportion de projets correspondants 
qui, s’ils n’avaient pas bénéficié d’un financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été réalisés (sur la base d'une enquête effectuée auprès des participants) 
Favoriser le dialogue interculturel • Proportion de projets lancés/exécutés 
 
LV 41   LV  qui visent/visaient expressément à 
favoriser le dialogue interculturel et promouvoir la diversité culturelle 
• Proportion de projets correspondants 
qui, s’ils n’avaient pas bénéficié d’un 
financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été réalisés (sur la base d'une enquête effectuée auprès des participants) 
Objectifs opérationnels  
Soutenir les actions culturelles via: 
— des pôles de coopération culturelle  
  — des actions de coopération 
 
  — des actions spéciales  
• Nombre de pôles lancés 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir les 
pôles (objectif indicatif : 36%). 
• Nombre d’actions de coopération 
lancées 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir les actions de coopération (objectif indicatif : 24%) 
• Nombre d’actions spéciales lancées 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir les 
actions spéciales (objectif indicatif : 17%) 
Soutenir des organismes européens actifs dans le domaine culturel • Nombre d’organismes européens 
actifs dans le domaine culturel soutenus 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir de 
tels organismes (objectif indicatif : 10%) 
Soutenir des travaux d’analyse ainsi que 
la collecte et la diffusion d’informations dans le domaine de la coopération culturelle • Nombre d’études et d’enquêtes 
financées 
• Nombre de conférences soutenues 
• Degré d’utilisation du portail 
d’information 
• Proportion du budget total alloué au 
programme utilisée pour soutenir cet 
objectif opérationnel (objectif indicatif : 5%). 
 
LV 42   LV  
8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue 
La Commission présentera au Parlement europ éen, au Conseil, au Comité économique et 
social et au Comité des régi ons un rapport intermédiaire d'éval uation sur les résultats obtenus 
et sur les aspects qualitatifs et quantitatifs de la  mise en œuvre du prés ent programme (au plus 
tard le 31 décembre 2010) et une Communicati on sur la continuation du présent programme 
au plus tard le 31 décembre 2011. 
Au terme de l'exécution du programme proposé,  la Commission présentera au Parlement 
européen, au Conseil, au Comité économique et  social et au Comité  des régions un rapport 
centré sur sa mise en œuvre (ra pport d'évaluation ex post au plus  tard le 31 décembre 2015).  
Ces rapports d'évaluation mettront en particulier en évidence la création de la valeur ajoutée, 
notamment de nature cu lturelle et européenne. 
9. MESURES  ANTI-FRAUDE 
Les décisions et conventions de financem ent conclues entre la Commission et les 
bénéficiaires prévoient que la Co mmission et la Cour  des comptes effectuent des contrôles in 
situ dans les locaux des bénéficiaires d'une  aide communautaire, et confèrent le pouvoir 
d'exiger des justificatifs de toute dépense eff ectuée au titre desdits conventions, accords et 
engagements juridiques dans les cinq ans suiv ant la fin de la pé riode contractuelle. 
Les bénéficiaires sont assujettis à des obligations de déclaration et de comptabilité financière, 
lesquelles sont analysées sous l'angle du c ontenu et de l'éligibilité des dépenses, 
conformément à l'objet du financement comm unautaire et compte tenu des obligations 
contractuelles et des principes d'éco nomie et de bonne ge stion financière. 
En annexe aux conventions de financement figuren t des informations de nature administrative 
et financière, destinées à préci ser le type de dépenses élig ibles dans le cadre de ces 
conventions. Le cas échéant, une limitation de l'intervention communaut aire à la couverture 
de certains éléments de coût, réels, identifi ables et vérifiables da ns la comptabilité du 
bénéficiaire, sera de nature à faciliter le contrôle et l'aud it (ainsi que l'évaluation pour les 
besoins de la sélection) des projets subventionnés.