LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 25.6.2009 
SEC(2009) 815 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
 
Oglekļa dioksīda uztveršanas un ģeoloģiskās uzglabāšanas (CCS) 
demonstr ējumi jaunatt īstības valstīs ar strauji augošu ekonomiku — 
 
ES un Ķīnas projekta “Og ļu elektrostacija ar nullei tuvu emisiju l īmeni” finans ēšana 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS
 
 
 
{COM(2009) 284 final} 
{SEC(2009) 814}
LV    LV KOPSAVILKUMS  
1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS: KĀDA TIEŠI IR PROBL ĒMA, KO TĀ VISVAIR ĀK IETEKM Ē UN 
KĀDĒĻ IR NEPIECIEŠAMA PUBLISK Ā SEKTORA IESAIST ĪŠANĀS? 
Gan attīstītajām, gan jaunatt īstības valstīm jārīkojas, lai samazin ātu siltumn īcefekta gāzu emisijas 
un tādējādi nepieļautu, ka plan ētas vidējās temperat ūras pieaugums p ārsniedz 2 °C, sal īdzinot ar 
pirmsrūpniecības laikmeta l īmeni. Eiropas Komisijas veikt ā analīze liecina, ka ar 2 ºC m ērķi 
saderīga emisiju scen ārija īstenošanai aptuveni 18 % fosil ā kurināmā elektrostaciju vis ā pasaulē 
2030. gad ā vajadzētu būt aprīkotām ar CCS. 
CCS kā zema oglek ļa satura tehnolo ģijas izmantošanai no fosil ā kurināmā atkarīgajās valstīs ar 
strauji augošu ekonomiku un jaunatt īstības valst īs var būt liela noz īme, palīdzot sasniegt 
ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē. Tomēr, īstenojot ierasto scen āriju (t. i., bez publisk ā sektora 
papildu atbalsta un bez starptautiska nol īguma vai valsts politik as, kas nosaka oglek ļa tirgus 
cenu), CCS netiktu demonstr ēta komerci ālā mērogā ārpus ESAO valst īm, un tāpēc tās plašu 
izmantošanu vis ā pasaulē nevarētu uzsākt pietiekami dr īz, lai līdz 2050. gadam glob ālās emisijas 
izdotos samazin āt vismaz par 50 %. Bez CCS izstr ādes, demonstr ēšanas, izplat īšanas un 
izmantošanas vis ā pasaulē cīņa pret klimata p ārmaiņām būtu ievērojami dārgāka. 
Dažādos CCS procesa elementus jau izmanto, tom ēr grūtības rada visu šo elementu apvienošana, 
lai varētu uzsākt CCS komerci ālu izmantošanu ener ģētikas nozar ē. Jaunattīstības valstīs CCS 
tehnoloģiju demonstr ēšanai un sekojošai izmantošanai un izplat īšanai ir daudzi š ķēršļi. Publisk ā 
finansējuma nodrošin āšana var pal īdzēt pārvarēt dažus no šiem š ķēršļiem un piesaist īt privāto 
finansējumu, kas cit ādu nebūtu pieejams. Demonstr ēšana var veicin āt labāku izpratni par 
tehniskajiem, metodiskajiem, politiskajiem, juridiskajiem, vides, sabiedr ības akcepta un 
finansiālajiem jaut ājumiem, un t ādējādi būs iespējams lab āk novērtēt CCS tehnolo ģijas 
potenciālu klimata p ārmaiņu mazināšanā nākotnē. Demonstr ēšanā gūtā pozitīvā pieredze mazin ās 
saskatīto apdraud ējumu, veicin ās turpmākus demonstr ējumus, kas v ērsti uz izmantošanu un 
izplatīšanu, un pal īdzēs samazin āt izmaksas. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE: VAI ES RĪCĪBA IR PAMATOTA NO SUBSIDIARIT ĀTES 
VIEDOK ĻA (NEPIECIEŠAM ĪBA UN ES RĪCĪBAS PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA)? 
Problēmas mēroga un saist īto izmaksu d ēļ atsevišķas dalībvalsts rīcība, visticam āk, nebūtu 
efektīva. ES un Ķīna 2005. gad ā apņēmās Ķīnā un ES izstr ādāt un demonstr ēt progresīvu, nullei 
tuva emisiju l īmeņa ogļu tehnolo ģiju ar oglek ļa dioksīda uztveršanu un uzglab āšanu. Bez att īstīto 
valstu pal īdzības CCS izstr āde un izmantošana Ķīnā un citās valstīs ar strauji augošu ekonomiku 
ievērojami aizkav ētos. ES aktīvā iesaistīšanās kopā ar tehnolo ģisko un finansi ālo atbalstu paver 
unikālu iespēju maksim āli palielin āt CCS potenci ālu valstīs ar strauji augošu ekonomiku. 
Tā kā Eiropa ie ņem vadošo poz īciju klimata p ārmaiņu apturēšanai paredz ētu pasākumu un 
tehnoloģiju jomā un Ķīnā paveras milz īgas emisiju samazin āšanas iesp ēj a s ,  j o  a r  o g l ēm 
darbināmu elektrostaciju skaits taj ā strauji pieaug, Eiropai un Ķīnai ir unik āla iespēja sadarboties 
LV    LV CCS tehnolo ģiju izstrādē un demonstr ēšanā, lai nākotnē uzsāktu to izmantošanu. Tas ir viens no 
mērķiem 2005. gad ā izveidotajai ES un Ķīnas partner ībai klimata p ārmaiņu jomā. 
Ķīna 2007. gada j ūnijā pieņēma Nacion ālo klimata p ārmaiņu programmu (CNCCP), kur ā īpaša 
vieta ierādīta CCS tehnolo ģiju izstrādei. 2009. gad ā paredzēts publicēt īpašas CCS tehnolo ģijas 
pamatnost ādnes. 
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI: KĀDI IR GALVENIE POLITIKAS M ĒRĶI? 
Vispārējais ES politikas m ērķis ir: 
• ierobežot Zemes virsmas vid ējās temperat ūras pieaugumu l īdz 2 °C, sal īdzinot ar 
pirmsrūpniecības laikmeta l īmeni, tas savuk ārt nozīmē, ka vēlākais līdz 2020. gadam 
siltumnīcefekta gāzu globālajām emisijām jāsasniedz maksimums, l īdz 2050. gadam 
tas jāsamazina par 50 % sal īdzinājumā ar 1990. gada l īmeni un j āturpina samazin āt 
arī pēc tam. 
Šīs politikas īpašais mērķis ir: 
• veicināt CCS tehnolo ģijas agrīnu izmantošanu jaunatt īstības valstīs ar strauji augošu 
ekonomiku, lai palielin ātu šīs tehnolo ģijas radītos ieguvumus sabiedr ībai 
(siltumnīcefekta g āzu emisiju samazin āšanās, labāka gaisa kvalit āte), pārejot no t ās 
demonstrēšanas uz izmantošanu, un lai vairotu pieredzi un apjomrad ītus ietaup ījumus 
un samazin ātu izmaksas, s ākotnējā posmā izvēloties Ķīnu gadījuma izpētei. 
Darbības mērķi ir šādi: 
• rēķinoties ar to, ka glob ālas oglek ļa cenas vai citu stimulu nav, noteikt papildu 
finansējumu, kas vajadz īgs liela m ēroga CCS  demonstrējumu elektrostacijai Ķīnā, lai 
demonstrējumus var ētu uzsākt drīzāk, nekā tas būtu iespējams parastos tirgus 
apstākļos; 
• nodrošināt finansējumu, izmantojot dz īvotspējīgu finans ēšanas modeli CCS 
demonstrēšanai Ķīnā, kas apvienotu publisk ā un privātā sektora finans ējumu un 
starptautiskaj ās sarunās par klimata p ārmaiņām noderētu kā konkrēts piemērs 
tehnoloģiskai un finansi ālai sadarb ībai starp att īstītajām un jaunatt īstības valstīm; 
• ņemot vērā ierobežotos Kopienas budžeta l īdzekļus, noteikt publisk ā/privātā 
sektora finans ējuma sadal ījumu , lai palielin ātu publisk ā sektora finans ējuma sviras 
efektu; šis aspekts j āizpēta sīkāk, izstrādājot iepriekš min ēto finansēšanas modeli. 
4. POLITIKAS IESP ĒJAS: KURI RISIN ĀJUMI TIKA APSV ĒRTI UN KURI — IZVĒRTĒTI SĪKĀK? 
Tika apsv ērtas šādas iespējas CCS demonstr ējumu finans ēšanai valst īs ar strauji augošu 
ekonomiku: a) iesaist īšanās nenotiek, b) nodrošina finans ējumu dot āciju veid ā un c) izveido 
LV    LV publiskā un privātā sektora partner ību. Tika izv ērtēti trīs publiskā un privātā sektora partner ības 
modeļi: kopuzņēmums, ITER tipa ad hoc starptautisks l īgums un īpašam nol ūkam dibin āta 
sabiedrība (Special Purpose Vehicle , SPV). 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS : KĀDA IR GALVEN Ā IETEKME UZ VIDI , EKONOMIKU UN 
SOCIĀLO JOMU ? 
Lai novērtētu vajadz īgā ieguldījuma apjomu un publisk ā/privātā sektora finans ējumu, kas 
nepieciešams, lai nodrošin ātu pienācīgu peļņu privātiem ieguld ītājiem, tika izv ērtētas pieejam ās 
publikācijas un komerci āla mēroga CCS demonstr ējumu elektrostacijas izmaksu apl ēses (ņemot 
vērā to, ka pasaul ē vēl neviena š āda elektrostacija nav uzb ūvēta), ko izmantoja par pamatu 
konkrētiem aprēķiniem. Lēš, ka kapit āla un ekspluat ācijas papildu izmaksas  pirmās šāda veida 
400 MW demonstr ējumu elektrostacijas 25 gadu darbm ūžā1 būs aptuveni 730 milj. euro IGCC 
elektrostacijai (apm ēram 125 milj. euro kapit āla izmaksas, 340 milj. euro ekspluat ācijas izmaksas 
un 265 milj. euro transport ēšanas un uzglab āšanas izmaksas2) un aptuveni 980 milj. euro 
pulverizēto ogļu elektrostacijai (apm ēram 235 milj. euro kapit āla izmaksas, 445 milj. euro 
ekspluatācijas izmaksas un 300 milj. euro transport ēšanas un uzglab āšanas izmaksas3). 
Paredzams, ka šaj ā laikā globālais oglek ļa dioksīda emisiju tirgus nostiprin āsies un oglek ļa cena 
tiks noteikta vis ās ekonomiski ietekm īgākās valstīs. Pieņemot, ka 2015. gad ā cena par vienu 
tonnu CO 2 būs 10 euro un t ā pakāpeniski pieaugs l īdz 20 euro, ir pamats uzskat īt, ka trūkstošais 
finansējums IGCC elektrostacijai b ūs aptuveni 300 milj. euro un pulveriz ēto ogļu 
elektrostacijai — 550 milj. euro. Jut īguma anal īzes rezult āti liecina, ka izmaksas var atš ķirties par 
+/- 40 % atkar ībā no izvēlētās tehnoloģijas vai būvniecības/uzglab āšanas vietas. 
Šajā ietekmes nov ērtējumā nav iespējams novērtēt pilnīgi visu CCS izmantošanas  radīto ietekmi 
Ķīnā, un tas ar ī nav politikas tiešais m ērķis. Tas dr īzāk ir mēģinājums nov ērtēt ietekmi, jo īpaši 
finansiālo ietekmi, k āda rodas, apvienojot publisk ā un privātā sektora finans ējumu politikas 
mērķu atbalstam, un, ja iesp ējams, veikt plaš ākas ietekmes ekstrapol āciju. Šajā analīzē galvenā 
uzmanība pievērsta vienam demonstr ējumu projektam, kas viens pats, visticam āk, neradīs 
ievērojamus emisiju samazin ājumus vai t ūlītējus ekonomiskus ieguvumus. T ā kā CCS 
demonstrējumu projektu m ērogs ir ierobežots, ar ī tiešā ietekme uz sabiedr ību un nodarbin ātību 
visdrīzāk būs ļoti neliela. 
Vispārīgos vilcienos CCS izmantošanas  ietekme uz vidi ir saist īta ar labāku gaisa kvalit āti vietējā 
mērogā un mazāku siltumn īcefekta g āzu koncentr āciju atmosf ērā globālā mērogā; no tā izriet 
ieguvumi vesel ības jomā un ekonomiskas priekšroc ības, kas rodas, samazinoties gaisa 
piesārņojuma iedarb ībai un klimata p ārmaiņu ietekmei. Potenci ālās CO 2 noplūdes izrais ītās 
problēmas var nov ērst, izmantojot piem ērotas metodes vietas izv ēlei, model ēšanai un 
uzraudzībai. 
                                                 
1 Izteiktas pašreiz ējā neto vērtībā 2010. gad ā, paredzot 4 gadus b ūvniecībai un 25 gadus ekspluat ācijai un 
izmantojot soci ālo diskonta likmi 2,5 % (infl ācija). 
2 Tas ietver kapit āla un ekspluat ācijas izmaksas 25 gados, 7 EUR/t uzglab ātā CO 2. 
3 Tas ietver kapit āla un ekspluat ācijas izmaksas 25 gados, 7 EUR/t uzglab ātā CO 2. 
LV    LV Svarīgākais Ķīnas ieguvums no iesaist īšanās potenci āli pirmajā CCS demonstr ējumu kārtā 
pasaulē ir iespēja mācīties un izmantot “pionieru” priekšroc ības, kas saist ītas ar emisiju turpm āku 
samazinājumu un p āreju uz zema oglek ļa emisiju l īmeņa tehnoloģijām. 
CCS demonstr ējumu projekts un finanšu instruments t ā atbalstam izveidoti, pie ņemot, ka n ākotnē 
Ķīnā un citās valstīs ar strauji augošu  ekonomiku un jaunatt īstības valstīs tiks noteikta oglek ļa 
cena, kurā būs ņemtas vērā oglekļa emisiju soci ālās izmaksas. 
6. IESPĒJU SAL ĪDZINĀJUMS : KĀDS IR PIEM ĒROTĀKAIS RISIN ĀJUMS UN K ĀDI 
KRITĒRIJI/PAMATOJUMS IR ŅEMTI VĒRĀ? 
Lai iegūtu nepieciešamo finans ējuma summu un mazin ātu slogu valsts budžetam, par CCS 
demonstrējumu projektam vispiem ērotāko risinājumu tika atz īta publisk ā un privātā sektora 
partnerība. Tika analiz ēti trīs publiskā un privātā sektora partner ības mode ļi: īpašam nol ūkam 
dibināta sabiedr ība (SPV), kopuz ņēmums saska ņā ar EK līguma 171. pantu un modelis “ ad hoc 
starptautisks l īgums”, kas izmantots ITER sadarb ībai kodoltermisk ā eksperiment ālā reaktora 
projektēšanā un būvniecībā. Par vispiem ērotāko modeli tika atz īta SPV (vai l īdzīga ieguld ījumu 
sabiedrība). Potenci ālie nākotnes ieņēmumi no oglek ļa tirgus mudin ātu privāto sektoru ieguld īt 
SPV. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA : PĒC KĀDIEM KRIT ĒRIJIEM TIEK NOTEIKTAS 
FAKTISK ĀS IZMAKSAS UN IEGUVUMI , KAS SAIST ĪTI AR VĒLAMĀ MĒRĶA SASNIEGŠANU ? 
Ir paredz ēta SPV darb ības uzraudz ība; riska p ārvaldība un atbilst ības proced ūras nodrošin ās 
attiecīgo tiesību aktu un vadl īniju ievērošanu. SPV paredz ēts izveidot p ārvaldības strukt ūru, lai 
nodrošinātu, ka attiec īga strukt ūrvienība (piem., ieguld ījumu komiteja vai valde) vada 
ieguldījumu un to iz ņemšanas l ēmumu pareizas izpildes uzraudz ību un kontroli. 
Kopienas budžeta l īdzekļi ieguldījumu sabiedr ībai tiktu atv ēlēti Vides un dabas resursu 
tematiskaj ā programm ā (Environment and Natural Resources Thematic Programme, ENRTP). 
Sadarbību ar Ķīnu CCS jom ā ENTRP  ietvaros uzraudz ītu saskaņā ar standarta noteikumiem, kas 
piemērojami finans ēšanas instrumentam sadarb ībai attīstības jomā.