Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību {SEK(2007)1244} {SEK(2007)1245} /* COM/2007/0560 galīgā redakcija - COD 2007/0020 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 3.10.2007 COM(2007)560 galīgā redakcija 2007/0201(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību {SEK(2007)1244}{SEK(2007)1245} (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts 110 Priekšlikuma pamatojums un mērķi Priekšlikuma mērķis ir uzlabot Kopienas prasības, lai palielinātu gājēju un citu ievainojamu ceļu satiksmes dalībnieku drošību ievainojumu gadījumā, kas radušies sadursmē ar mehānisko transportlīdzekli. Šīs prasības pašlaik regulē ar Direktīvu 2003/102/EK[1]. Saskaņā ar minētās direktīvas 5. panta prasībām ir sākta pārskatīšana par dažu direktīvas otrā posma prasību izpildes iespējamību un par aktīvo drošības sistēmu iespējamu izmantošanu. Pārskata rezultātā secināja, ka šīs prasības nav izpildāmas. Tādēļ Komisija ierosina jaunu regulu, kas būs par pamatu, lai apvienotu izpildāmas prasības un aktīvas drošības sistēmas. Šīs pieejas priekšrocība ir tāda, ka regula ir tieši piemērojama visā ES, nav vajadzīga tās transponēšana dalībvalstu tiesību aktos, un tā uzņēmumiem un apstiprinātājām iestādēm nodrošina vienotu noteikumu kopumu. Turklāt 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/66/EK, kas attiecas uz frontālās aizsardzības sistēmu izmantošanu, paredz šādu sistēmu izmantošanas kontroli un ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzības līmeņa kontroli sadursmes gadījumā ar transportlīdzekļiem, kuri tādas izmanto. Komisija ierosina apvienot šīs direktīvas prasības ar Direktīvas 2003/102/EK par gājēju aizsardzību prasībām. 120 Vispārīgais konteksts Komisija 2000. gada 21. decembrī pieņēma paziņojumu, kurā apsprieda iespēju izmantot brīvprātīgas ražošanas saistības, lai uzlabotu gājēju un citu ievainojamu ceļu satiksmes dalībnieku drošību sadursmes gadījumā ar mehānisko transportlīdzekli. Šajā paziņojumā Komisija piekrita uzsākt pārrunas ar Eiropas Autotransporta ražotāju apvienību (EARA), lai vienotos par šādām saistībām un lai iesaistītos papildu apspriedēs ar Japānas Autotransporta ražotāju apvienību (JARA) un Korejas Autotransporta ražotāju apvienību (KARA). Komisija 2001. gada 11. jūlijā pieņemtajā paziņojumā[2] iepazīstināja Padomi un Eiropas Parlamentu ar saistībām, ko EARA ir uzņēmusies saistībā ar gājēju aizsardzību. Saistībās ietilpst virkne testu, kuru mērķis ir uzlabot mehānisko transportlīdzekļu frontālo struktūru, kā arī vairāki papildu aktīvi un pasīvi drošības pasākumi, kuri arī veicina gājēju aizsardzību. Pasākumi attiecās uz: visu transportlīdzekļu aprīkošanu ar anti-bloķēšanas bremžu sistēmu — ABS — un ar dienas gaismas lukturiem — DG — turpmāku aprīkošanu ar jaunas tehnoloģijas uzlabotām aktīvās drošības sistēmām un brīvprātīgu aizliegumu stingro aizsargstieņu tirdzniecībai. Kopš tā laika Japānas Autotransporta ražotāju apvienība (JARA) un Korejas Autotransporta ražotāju apvienība (KARA) uzņēmās saistības, kas ir līdzīgas EARA saistībām, tādējādi 99 % ražotāju ir uzņēmušies vienādas saistības. Komisija 2001. gada jūlija paziņojumā informēja, ka tā pieņems lēmumu par to, vai pieņemt ražotāju saistības ieteikuma veidā vai arī pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi ierosināt tiesību aktu gājēju aizsardzības jomā. Gan Eiropas Parlaments, gan Padome atbalstīja ražotāju saistību galvenos elementus attiecībā uz pasākumiem, lai uzlabotu automašīnu priekšdaļas dizainu. Eiropas Parlaments 2002. gada 13. jūnija rezolūcijā lūdza sagatavot pamatdirektīvu, iekļaujot tajā pieteikumu datumus, sasniedzamos mērķus un pieteikumu uzraudzības metodes. Tādēļ Komisija piekrita ierosināt pamattiesību aktu, pamatojoties uz attiecīgo saistību saturu. Tiesību akta priekšlikumu iesniedza koplēmuma procedūras sākšanai un tās rezultāts bija Direktīva 2003/102/EK par gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību. Pēc tam Komisija saskaņā ar Padomes un Eiropas Parlamenta vēlmi ierosināja pasākumus frontālās aizsardzības sistēmu kontrolei. Tos publicēja kā Direktīvu 2005/66/EK. Patlaban uzskata, ka būtu lietderīgi šo direktīvu precīzi saskaņot ar katru priekšlikumu, lai grozītu direktīvu par gājēju aizsardzību, ierosinātajā regulā ietverot vajadzīgos noteikumus. 130 Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Pašreiz spēkā ir Direktīva 2003/102/EK par gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību. Saskaņā ar šīs direktīvas 5. pantu veiktā priekšizpēte par otrā posma prasību īstenošanu liecināja, ka šīs prasības nav izpildāmas. Šajā priekšlikumā ir pilnveidotas iepriekšējās prasības, izdarot grozījumus, lai nodrošinātu izpildāmību. Direktīva 2005/66/EK par frontālās aizsardzības sistēmu lietošanu paredz šo sistēmu kā sākotnēja aprīkojuma vai pēc ražošanas posma ( aftermarket ) kontroli. Priekšlikumā ir apvienotas šīs prasības un prasības par gājēju aizsardzību un tādējādi tiek nodrošināta konsekvence, jo ir paredzēta gājēju un citu ievainojamu ceļu satiksmes dalībnieku aizsardzība. 141 Atbilstība Eiropas Savienības mērķiem un politikai citās jomās Priekšlikums pilnībā atbilst mērķiem samazināt nāves gadījumu skaitu ceļu satiksmē saskaņā ar Komisijas Balto grāmatu par Eiropas Transporta politiku. 141 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums 141 Apspriešanās ar ieinteresētajām personām 211 Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Visas apspriedes bija saistītas tikai ar grozītajām prasībām attiecībā uz direktīvas par gājēju aizsardzību otro posmu, jo uzskata, ka prasības frontālās aizsardzības sistēmām jāiekļauj tādas, kādas tās ir patlaban. Notika sanāksme, kurā apspriedās ar Eiropas, Japānas un Korejas autotransporta ražotājiem. Šajā sanāksmē pārrunāja spēkā esošās direktīvas otrā posma prasības un to, kas būtu vajadzīgs, lai nodrošinātu izpildāmus risinājumus, saskaņā ar kuriem rīkoties. Atklāta apspriešana tika rīkota internetā 2005. gada jūnijā un jūlijā. Komisija saņēma 17 atbildes, kuru secinājumus skatiet: http://ec.europa.eu/comm/enterprise/automotive/pagesbackground/pedestrianprotection/consultation_phase_II/contributions.htm. 212 Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Kopumā apspriešanās rezultāti liecina par to, ka gandrīz visas personas varētu atbalstīt šo priekšlikumu, jo tas ir gan izpildāms, gan nodrošina ievainojamu ceļu satiksmes dalībnieku plānoto drošības līmeni. Atbildes par apspriešanu internetā bija saistītas ar jautājumiem, kas ņemti vērā priekšlikumā vai kas iekļauti īstenošanas tiesību aktos. Sīkāka atbilžu analīze ir sniegta ietekmes novērtējumā, kas pievienots šim priekšlikumam. 213 141 Speciālu zināšanu apkopošana un izmantošana 221 Attiecīgās zinātnes/speciālās zināšanas un pieredzes jomas Transportlīdzekļa konstrukcijas analīze un statistika par transportlīdzekļu negadījumiem un tajos gūtajiem ievainojumiem. 222 Izmantotās metodes Negadījumu datubāzē ietverto ievainojumu dokumentācijas analīze un dažādu scenāriju rezultātu simulācija attiecībā uz transportlīdzekļu ātrumu un ievainojamo satiksmes dalībnieku saskares zonu. 223 Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus AK Transporta izpētes laboratorija (TIL). 2249 Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Transporta izpētes laboratorijas ziņojumā apstiprinājās vajadzība pārskatīt vairākas pašreizējās direktīvas prasības, lai nodrošinātu prasību izpildāmību, un tika ieteikts tiesību aktā iekļaut prasību par aktīvo drošības sistēmu, lai ievainojamajiem ceļu satiksmes dalībniekiem nodrošinātu augstāku drošības līmeni. 226 Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi TIL ziņojums, kurā ir ietverta bremžu palīgmehānisma priekšrocību novērtējuma paplašināta izpēte, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/pagesbackground/pedestrianprotection/index.htm 230 Ietekmes novērtējums Šādi risinājumi netika aplūkoti ietekmes novērtējumā. 1) Dalībvalstu tiesību akti Spēkā esošā direktīva ir daļa no kopējās transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma sistēmas, saskaņā ar kuru noteikta tiesību aktu atbilstība transportlīdzekļu konstrukcijas jomā ES līmenī. Kopš 1970. gada ir spēkā šī tipa apstiprinājuma sistēma, lai nodrošinātu pareizu autotransporta nozares iekšējā tirgus darbību, vienlaikus nodrošinot arī transportlīdzekļu konstrukcijas drošumu un kvalitāti. Ja direktīvu atceltu, dalībvalstis varētu šajā jomā ieviest savus tiesību aktus. Tā sekas būtu iekšējā tirgus darbības un tādējādi transportlīdzekļu brīvas aprites traucējumi. Tādēļ neiesaka atcelt šos tiesību aktus. 2) Brīvprātīga nolīguma izmantošana Jāatgādina, ka direktīva radās pēc Eiropas Parlamenta un Padomes tiesību aktu tieša pieprasījuma un pēc tam, kad bija pārbaudīts Komisijas iesniegts informatīvs dokuments par iepriekšēju brīvprātīgu nolīgumu gājēju aizsardzības jomā. Pēc šiem pieprasījumiem brīvprātīgā nolīguma pamatteksts tika iekļauts pašreizējā direktīvā. Turklāt pēc likumdevēju pieprasījuma direktīvā iekļāva arī iespēju aizliegt stingros aizsargstieņus[3]. Tādēļ jauns brīvprātīgs nolīgums šajā jomā nav uzskatīts par piemērotu. Novērtējumā tika izvērtēti šādi iespējamie risinājumi. 3) Spēkā esošās direktīvas turpmāka izmantošana Viens no iespējamajiem risinājumiem būtu neveikt nekādus pasākumus, lai grozītu II posma noteikumus, un ierosināt atlikt īstenošanas datumu. Tomēr Komisija nevar neņemt vērā to, ka spēkā esošās direktīvas II posma prasības izrādījās neizpildāmas, un turklāt tās nevarēs izpildīt arī vēlāk. Tādēļ Komisija ir spiesta veikt vajadzīgus un piemērotus pasākumus, lai prasības grozītu un lai sniegtu nepieciešamo skaidrību par izpildāmības jautājumu[4]. Tādēļ risinājums izmantot spēkā esošo direktīvu tika noraidīts. Tomēr pašreizējā direktīva ir atskaites punkts, lai salīdzinātu pārējo risinājumu priekšrocības. 4) Rūpniecības nozares priekšlikuma pieņemšana Pēc prasību īstenošanas iespējamības izpētes rūpniecības nozare ierosināja turpināt izmantot I posma prasības, aizstājot II posma prasības, un pieprasīt lietot bremžu palīgmehānismu. Šo risinājumu izskatīja un visbeidzot noraidīja, jo Komisijas atzinumu varētu stingrāk piemērot dažās pasīvās prasībās. Izmantojot šo risinājumu, tomēr iespējamie rezultāti tiek minēti kā salīdzinājums ar galīgo risinājumu. 5) Veikt grozījumus tikai pasīvajās drošības prasībās. Priekšlikums veikt grozījumus tikai spēkā esošajās prasībās un padarīt tās tehniski izpildāmākas nodrošinātu praktiskus uzlabojumus transportlīdzekļu priekšpusē. Tomēr ir atzīts, ka tādēļ samazinātos paredzētais drošības līmenis, un tas nav saskaņā ar spēkā esošās direktīvas 5. pantu. Tāpēc šīs risinājums netika turpmāk izskatīts, jo tas „nesniedz vismaz tādu pašu aizsardzības līmeni, kādu sniedz spēkā esošie noteikumi”. 6) Veikt grozījumus spēkā esošajā direktīvā attiecībā uz II posma prasībām un sniegt iespēju papildus izmantot aktīvu drošības pasākumu, lai nodrošinātu vajadzīgo drošības līmeni. Tika norādīts un apstiprināts, ka pastāvošās prasības nav izpildāmas, un tādēļ tās jāmaina. TIL ziņojumā ir izskatīts un novērtēts bremžu palīgmehānisma lietojums papildus izmaiņām spēkā esošajās pasīvajās prasībās. Saskaņā ar spēkā esošās Komisijas direktīvas 5. pantu patlaban ir prasīts iesniegt priekšlikumu, kas „sniedz vismaz tādu pašu aizsardzības līmeni, kādu sniedz pašreizējie noteikumi”. Ziņojuma rezultāti liecina par to, ka ierosinātie izmainītie pasīvie pasākumi apvienojumā ar jauniem aktīviem pasākumiem nodrošinātu būtiski uzlabotu ievainojamo satiksmes dalībnieku drošības līmeni, kas sniedzas ārpus spēkā esošajām prasībām. Tādēļ priekšlikuma pamatā izmantoja šo risinājumu. 141 3. Priekšlikuma juridiskie aspekti 305 Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību pirms sadursmes ar mehānisko transportlīdzekli un sadursmes gadījumā un par grozījumiem pamatdirektīvā par mehāniska transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu. 310 Juridiskais pamats EK līguma 95. pants. 320 Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro tad, ja priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Dalībvalstis nevar pietiekamā mērā sasniegt priekšlikuma mērķus, jo ierosinātā regula ir daļa no ES transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma sistēmas. Priekšlikuma mērķi būs labāk sasniedzami ar Kopienas rīcību, jo tā neradīs tirdzniecības šķēršļus starp dalībvalstīm, kas rastos citā gadījumā. ES transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma sistēmas pašreizējā izmantošana un piemērošana liecina par to, ka šāda sistēma ir pieņemama un to ir vērts ieviest Eiropas līmenī. Tā nosaka skaidras prasības transportlīdzekļu konstrukcijai, lai vienoti un saskaņoti uzlabotu to drošības līmeni. Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. 141 Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo tas nosaka tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai, proti, ievainojamu ceļu satiksmes dalībnieku drošības nodrošināšanai. 331 TIL ziņojumā ir iekļauta izmaksu un ieguvumu analīze, kas norāda, ka priekšlikums sniedz vērā ņemamu guvumu sabiedrībai kopumā. 141 Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais instruments: regula. 342 Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Uzskatīja, ka ir atbilstoši izmantot regulu, jo tā sniedz vajadzīgo atbilstības garantiju, un tā nav jātransponē dalībvalstu tiesību aktos. 141 4. Ietekme uz budžetu Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. 141 5. Papildu informācija 141 Modelēšana, izmēģinājuma posms un pārejas periods Priekšlikumā paredzēti vairāki pārejas periodi, lai transportlīdzekļu ražotājiem sniegtu pietiekamus pārejas laika posmus transportlīdzekļu projektēšanas un ražošanas gaitā. 510 Vienkāršošana Priekšlikumā paredzēta valsts iestāžu un Komisijas administratīvo procedūru vienkāršošana. 513 Izmantojot regulu, nebūs vajadzīga transponēšana dalībvalstu tiesību aktos. 520 Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Ja priekšlikumu pieņems, Direktīva 2003/102/EK un Direktīva 2005/66/EK tiks atcelta. 141 Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikumā ir ietver pārskatīšanas klauzulas, lai nodrošinātu turpmāk nodrošinātu drošības līmeni. 560 Eiropas Ekonomikas zona Ar priekšlikumu ierosinātais tiesību akts skar jautājumu par Eiropas Ekonomikas zonu, un tādēļ tas jāattiecina uz EEZ. 2007/0201(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[7], tā kā: (1) Iekšējais tirgus aptver teritoriju, kurā nav iekšējo robežu un kurā ir jānodrošina brīva preču un kapitāla aprite, kā arī personu pārvietošanās un pakalpojumu sniegšanas brīvība. Tas ir Kopienas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma sistēmas mērķis. Ir jāsaskaņo tehniskās prasības mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumam attiecībā uz gājēju aizsardzību, lai izvairītos no atšķirīgu prasību pieņemšanas dalībvalstīs un lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību. (2) Šī regula ir viens no atsevišķiem tiesību aktiem saistībā ar Kopienas tipa apstiprinājuma procedūrām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes [datums] Direktīvu [../../EK], ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva)[8]. (3) Pieredze liecina, ka tiesību aktos attiecībā uz mehāniskiem transportlīdzekļiem bieži ir iekļauta detalizēta tehniska informācija. Tāpēc ir lietderīgi pieņemt regulu, nevis direktīvu, lai izvairītos no neatbilstībām starp transponēšanas pasākumiem un liekiem tiesību aktiem dalībvalstīs. Tādēļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīva 2003/102/EK par gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību pirms sadursmes ar transportlīdzekli un sadursmes gadījumā un par Padomes Direktīvas 70/156/EEK grozījumiem[9] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/66/EK, kas attiecas uz mehānisko transportlīdzekļu frontālās aizsardzības sistēmu izmantošanu un ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK[10], kurā ir paredzētas prasības frontālo aizsardzības sistēmu uzstādīšanai un lietošanai transportlīdzekļiem un tādējādi arī gājēju aizsardzības līmeni, jāaizstāj ar šo regulu, lai nodrošinātu konsekvenci šajā jomā. Dalībvalstīm jāatceļ tiesību akti, ar ko transponē atcelto direktīvu. (4) Direktīva 2003/102/EK izrādījās neatbilstīga īstenošanas otrā posma prasībām. Šajā ziņā minētās direktīvas 5. pantā Komisijai pieprasīts izvirzīt priekšlikumus, kas vajadzīgi, lai atrisinātu prasību neizpildāmības problēmu un, iespējams, izmantojot aktīvās drošības sistēmas, nodrošināt to, ka nesamazinās ievainojamo satiksmes dalībnieku drošības līmenis. (5) Komisijas pasūtīta izpēte liecināja, ka gājēju aizsardzības prasības var ievērojami uzlabot, izmantojot pasīvos un aktīvos pasākumus, kas sniedz lielāku aizsardzības līmeni nekā iepriekšējie noteikumi. Īpaši tika ieteikta aktīvā drošības sistēma „bremžu palīgmehānisms” („ Brake Assist ”), kas apvienojumā ar izmaiņām pasīvajās drošības prasībās ievērojami paaugstinās paredzēto aizsardzības līmeni. Tādēļ ir atbilstīgi ieviest obligātu prasību aprīkot jaunos mehāniskos transportlīdzekļus ar bremžu palīgmehānismu. (6) Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar sadursmes draudu mazināšanas sistēmām, nav jāpiemēro noteiktas šajā regulā izklāstītās prasības, ciktāl tas vajadzīgs, lai izvairītos no sadursmēm ar gājējiem, nevis tikai mazinātu šādu sadursmju ietekmi. (7) Aizvien palielinoties smagāku transportlīdzekļu skaitam pilsētu satiksmē, noteikumus par gājēju aizsardzību ir lietderīgi piemērot ne tikai transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa nepārsniedz 2500 kg, bet pēc noteikta pārejas perioda arī M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas pārsniedz šo ierobežojumu. (8) Lai pēc iespējas ātrāk uzlabotu gājēju aizsardzību, ražotājiem, kuri vēlas pieteikties tipa apstiprinājumam saskaņā ar jaunajām prasībām pirms tās kļūst obligātas, jābūt iespējai to veikt ar nosacījumu, ka vajadzīgie īstenošanas pasākumi jau ir spēkā. (9) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar kuru nosaka procedūras Komisijai piešķirto īstenošanas pilnvaru izmantošanai[11]. (10) Konkrēti Komisijai jāpiešķir pilnvaras pieņemt tehniskos noteikumus, lai piemērotu prasības par pārbaudēm, sadursmes draudu mazināšanas sistēmu darbību un īstenošanas pasākumus, pamatojoties uz uzraudzības rezultātiem. Tā kā minētie pasākumi ir vispārīgi un to mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, tie būtu jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. (11) Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju no Direktīvas 2003/102/EK un Direktīvas 2005/66/EK noteikumiem uz šo regulu, pēc šīs regulas stāšanās spēkā tās piemērošana uz kādu laiku jāatliek. (12) Dalībvalstis nevar atbilstīgi sasniegt šīs regulas mērķi, proti, iekšējā tirgus īstenošanu, ieviešot kopējas tehniskas prasības attiecībā uz gājēju aizsardzību. Vajadzīgās rīcības mēroga dēļ šo mērķi labāk var sasniegt Kopienas līmenī. Tādēļ Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar šajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šī regula nosaka tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA Priekšmets, darbības joma un definīcijas 1. pants Priekšmets Ar šo regulu nosaka transportlīdzekļu konstrukcijas un darbības prasības, lai samazinātu to ievainojumu skaitu un smagumu, ko gūst gājēji un citi ievainojami ceļu satiksmes dalībnieki sadursmē ar šo transportlīdzekļu frontālajām virsmām, un lai izvairītos no šādām sadursmēm. 2. pants Darbības joma 1. Šo regulu piemēro a) M1 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kā definēts Direktīvas [../../EK] [3. panta 11. punktā] un tās II pielikuma A iedaļā; b) N1 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kā definēts Direktīvas [../../EK] [3. panta 11. punktā] un tās II pielikuma A iedaļā, un saskaņā ar šā panta 2. punktu; c) frontālās aizsardzības sistēmām, kas uzstādītas kā sākotnējs aprīkojums a) un b) punktā minētajiem transportlīdzekļiem vai tiek pārdotas kā atsevišķas tehniskas vienības, kas paredzētas uzstādīšanai šādiem transportlīdzekļiem. 2. I pielikuma 2. un 3. iedaļa neattiecas uz N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kuros vadītāja vieta „R punkts” ir pirms priekšējās ass vai garenvirzienā uz aizmuguri no priekšējās ass novirzoties no centra līnijas mazāk kā 1000 mm. 3. pants Definīcijas Regulā ir spēkā šādas vienotas definīcijas. 1. „A statnis” ir priekšējais ārējais jumta balsts, kas stiepjas no transportlīdzekļa šasijas līdz jumtam; 2. „bremžu palīgmehānisms” („ Brake Assist system ”) ir sistēma, kas palīdz vadītājam, ārkārtas bremzēšanas situācijās nodrošinot maksimālo iespējamo palēninājumu; 3. „buferis” ir transportlīdzekļa jebkura priekšējās, apakšējās un ārējās daļas konstrukcija, ieskaitot visas pievienotās daļas, kuras paredzētas transportlīdzekļa aizsardzībai maza ātruma frontālās sadursmes gadījumā ar citu transportlīdzekli; 4. „frontālās aizsardzības sistēma” ir atsevišķa konstrukcija vai konstrukcijas, piemēram, aizsargrežģis, vai papildu buferis, kas ir paredzēts transportlīdzekļa ārējās virsmas, papildus standarta aprīkojumam bufera aizsargāšanai gadījumā, ja notiktu sadursme ar kādu priekšmetu, izņemot konstrukcijas, kuru svars ir mazāks par 0,5 kg, kuras paredzētas tikai lukturu aizsardzībai; 5. „maksimālā masa” ir tehniski pieļaujamā maksimālā masa ar kravu, ko ražotājs noteicis saskaņā ar Direktīvas [../../EK] I pielikuma 3.8. punktu; 6. „N1 kategorijas transportlīdzekļi, kas atvasināti no M1 kategorijas” ir transportlīdzekļi, kuriem virsbūves daļā A statņu priekšā ir tāda pati vispārējā struktūra un forma, kā iepriekš bijušajam M1 kategorijas transportlīdzeklim. II nodaļa Ražotāju saistības 4. pants Ražotāju saistības 1. Saskaņā ar 9. pantu ražotājiem jānodrošina, lai tirgū laistie transportlīdzekļi būtu aprīkoti ar apstiprinātu bremžu palīgmehānisma sistēmu atbilstīgi I pielikuma 4. iedaļas prasībām un atbilstu I pielikuma 2. vai 3. iedaļas prasībām. 2. Saskaņā ar 10. pantu ražotājiem jānodrošina, lai tirgū laistie transportlīdzekļi būtu aprīkoti ar frontālās aizsardzības sistēmu kā oriģinālu aprīkojumu vai to piegādātu kā atsevišķu tehnisko vienību saskaņā ar I pielikuma 5. iedaļas prasībām. 3. Ražotājiem jāsniedz apstiprinātājām iestādēm attiecīgi dati par transportlīdzekļa un frontālās aizsardzības sistēmas specifikācijām un testu apstākļiem. Šajos datos ietilpst informācija, kas vajadzīga jebkuras aktīvās drošības ierīces, kas uzstādīta uz transportlīdzekļa, darbības funkcionālai pārbaudei. 4. Gadījumā, ja frontālās aizsardzības sistēmas pārdod kā atsevišķas tehniskas vienības, ražotājiem jāsniedz apstiprinātājām iestādēm attiecīgie dati par sistēmas specifikācijām un testu apstākļiem. Datos jāiekļauj informācija par transportlīdzekli, kuram sistēma testēta un pilnīgas uzstādīšanas instrukcijas. 5. Frontālās aizsardzības sistēmas kā atsevišķas tehniskas vienības nedrīkst izplatīt, ne arī piedāvāt tirdzniecībā vai pārdot, ja tām nav pievienots to transportlīdzekļu tipu saraksts, kuru frontālās aizsardzības sistēmas ir saņēmušas tipa apstiprinājumu, un skaidras montāžas instrukcijas. Montāžas instrukcijas ietver īpašas uzstādīšanas instrukcijas, ietverot piestiprināšanas veidus tiem transportlīdzekļiem, kuriem tās ir apstiprinātas, un, lai nodrošinātu to, ka apstiprinātās sastāvdaļas uz šiem transportlīdzekļiem tiek uzmontētas tādā veidā, kas atbilst attiecīgajiem I pielikuma 6. iedaļā minētajiem noteikumiem. 6. Komisija pieņem īstenošanas pasākumus, ar ko nosaka tehniskos noteikumus I pielikuma prasību izpildei. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia , to papildinot, pieņem saskaņā ar Direktīvas [.. /../EK ] 40. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. 5. pants EK tipa apstiprinājuma pieteikums 1. Ražotājs, prasot transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu attiecībā uz gājēju aizsardzību, iesniedz apstiprinātājai iestādei informatīvu dokumentu, kas izveidots atbilstoši II pielikuma 1. daļas paraugam. Ražotājs tehniskajam dienestam, kas atbild par transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas testiem, nodod arī transportlīdzekli, kas pārstāv apstiprināmo transportlīdzekļa tipu. 2. Ražotājs, prasot transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu attiecībā uz aprīkošanu ar frontālās aizsardzības sistēmu, iesniedz apstiprinātājai iestādei informatīvu dokumentu, kas izveidots atbilstoši II pielikuma 2. daļas paraugam. Ražotājs tehniskajam dienestam, kas atbild par transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas testiem, nodod arī ar frontālās aizsardzības sistēmu aprīkotu transportlīdzekli, kas pārstāv apstiprināmo transportlīdzekļa tipu. Pēc tehniskā dienesta pieprasījuma ražotājs iesniedz īpašas detaļas vai izmantoto materiālu paraugus. 3. Ražotājs, prasot transportlīdzekļa atsevišķas tehniskās vienības frontālās aizsardzības sistēmas EK tipa apstiprinājumu, iesniedz apstiprinātājai iestādei informatīvu dokumentu, kas izveidots atbilstoši II pielikuma 3. daļas paraugam.Ražotājs tehniskajam dienestam, kas atbild par transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas testiem, nodod vienu apstiprināmās frontālās aizsardzības sistēmas tipa paraugu. Ja tehniskais dienests uzskata par vajadzīgu, tas var pieprasīt papildu paraugus. Paraugus skaidri un neizdzēšami marķē ar pieteikuma iesniedzēja komercnosaukumu vai preču zīmi un tipa nosaukumu. Ražotājam jānodrošina, lai obligāti būtu norādīta EK tipa apstiprinājuma zīme. III nodaļa Dalībvalstu iestāžu pienākumi 6. pants EK tipa apstiprinājuma piešķiršana 1. Ja attiecīgās prasības ir izpildītas, tad saskaņā ar Direktīvas [.. /../EK ] VII pielikumā izklāstīto numurēšanas sistēmu apstiprinātāja iestāde piešķir EK detaļas tipa apstiprinājumu un izsniedz detaļas tipa apstiprinājuma numuru. Apstiprinātāja iestāde nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam transportlīdzekļa vai frontālās aizsardzības sistēmas tipam. 2. Pirmās daļas mērķiem apstiprinātāja iestāde piešķir noteiktu EK tipa apstiprinājuma sertifikātu saskaņā ar: a) paraugu, kas sniegts III pielikuma 1. daļā transportlīdzekļa tipam attiecībā uz gājēju aizsardzību; b) paraugu, kas sniegts III pielikuma 2. daļā transportlīdzekļa tipam attiecībā uz tā aprīkošanu ar frontālās aizsardzības sistēmu; c) paraugu, kas sniegts III pielikuma 3. daļā frontālās aizsardzības sistēmas tipam kā atsevišķai tehniskai vienībai; 7. pants EK atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma zīme Visas frontālās aizsardzības sistēmas, kas atbilst apstiprinātajam tipam, kuram piešķirts EK atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājums, jālieto EK atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma zīme, kā norādīts IV pielikumā. 8. pants Tipa pārveidojums un apstiprinājumu grozījumi Transportlīdzekļa jebkāda pārveidošana A statņu priekšā vai frontālās aizsardzības sistēmas pārveidošana, kas ietekmē konstrukciju, galvenos izmērus, transportlīdzekļa virsmas materiālus, iekšējo vai ārējo detaļu stiprinājuma metodes, un kura var ievērojami ietekmēt testu rezultātus, jāuzskata par pārveidojumu saskaņā ar Direktīvas [.. /../EK ] 13. pantu un tādēļ tai jāpieprasa jauns tipa apstiprinājums. 9. pants Direktīvas piemērošanas grafiks transportlīdzekļiem 1. Sākt no 15. panta otrajā daļā norādīto dienu valsts iestādes, ar gājēju aizsardzību saistītu iemeslu dēļ, atsaka izdot EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu jebkuram no šiem jaunajiem transportlīdzekļu tipiem: a) M1 kategorijas, kas neatbilst I pielikuma 4. iedaļā noteiktajiem tehniskajiem noteikumiem; b) M1 kategorijas ar maksimālo masu līdz 2500 kg, kas neatbilst I pielikuma 2. vai 3. iedaļā noteiktajiem tehniskajiem noteikumiem; c) N1 kategorijas, kas atvasināti no M1 kategorijas, ar maksimālo masu līdz 2500 kg, kas neatbilst I pielikuma 2. un 4. iedaļā vai 3. un 4. iedaļā noteiktajiem tehniskajiem noteikumiem. 2. Sākot no [DATUMS trīsdesmit trīs mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā ] attiecībā uz jauniem N1 kategorijas, kas atvasināti no M1 kategorijas, ar maksimālo masu līdz 2500 kg, kas neatbilst I pielikuma 4. iedaļā noteiktajiem tehniskajiem noteikumiem, transportlīdzekļiem valsts iestādes, ar gājēju aizsardzību saistītu iemeslu dēļ, turpmāk uzskata atbilstības sertifikātu par nederīgu Direktīvas [../../EK] [26.] panta mērķiem un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā. 3. Sākt no [DATUMS piecdesmit seši mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā ] valsts iestādes, ar gājēju aizsardzību saistītu iemeslu dēļ, atsaka izdot EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu jebkuram no šiem jaunajiem transportlīdzekļu tipiem: a) M1 kategorijas, kas neatbilst I pielikuma 4. iedaļā noteiktajiem tehniskajiem noteikumiem; b) M1 kategorijas ar maksimālo masu līdz 2500 kg, kas neatbilst I pielikuma 3. iedaļā noteiktajiem tehniskajiem noteikumiem; c) N1 kategorijas, kas atvasināti no M1 kategorijas, ar maksimālo masu līdz 2500 kg, kas neatbilst I pielikuma 3. un 4. iedaļā noteiktajiem tehniskajiem noteikumiem. 4. Sākot no [DATUMS sešdesmit mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā ] attiecībā uz jauniem N1 kategorijas, kas atvasināti no M1 kategorijas, ar maksimālo masu līdz 2500 kg, kas neatbilst I pielikuma 2. un 4. iedaļā vai 3. un 4. iedaļā noteiktajiem tehniskajiem noteikumiem, transportlīdzekļiem valsts iestādes, ar gājēju aizsardzību saistītu iemeslu dēļ, turpmāk uzskata atbilstības sertifikātu par nederīgu Direktīvas [../../EK] [26.] panta mērķiem un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā. 5. No [DATUMS septiņdesmit astoņi mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā ] attiecībā uz jaunu transportlīdzekļa tipu, kas neatbilst I pielikuma 3. iedaļā minētajiem tehniskajiem noteikumiem, dalībvalstu iestādes ar gājēju aizsardzību saistītu iemeslu dēļ atsaka piešķirt transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu. 6. Sākot no [DATUMS septiņdesmit astoņi mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā ] dalībvalstu iestādes ar gājēju aizsardzību saistītu iemeslu dēļ turpmāk uzskata atbilstības sertifikātus par nederīgiem Direktīvas [../../EK] [26.] panta mērķiem un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā: a) M1 vai N1 kategorijas, kas neatbilst I pielikuma 4. iedaļā noteiktajiem tehniskajiem noteikumiem; b) M1 kategorijas vai N1 kategorijas, kas atvasināti no M1 kategorijas, ar maksimālo masu līdz 2500 kg, kas neatbilst I pielikuma 2. un 3. iedaļā noteiktajiem tehniskajiem noteikumiem. 7. Sākot no [DATUMS simtu sešpadsmit mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā ] dalībvalstu iestādes ar gājēju aizsardzību saistītu iemeslu dēļ turpmāk uzskata atbilstības sertifikātus par nederīgiem Direktīvas […/…/EK] [26.] panta mērķiem un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā: a) M1 vai N1 kategorijas, kas neatbilst I pielikuma 4. iedaļā noteiktajiem tehniskajiem noteikumiem; b) M1 kategorijas vai N1 kategorijas, kas atvasināti no M1 kategorijas, ar maksimālo masu līdz 2500 kg, kas neatbilst I pielikuma 3. iedaļā noteiktajiem tehniskajiem noteikumiem. 8. Sākot ar [DATUMS simtu trīsdesmit astoņi mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā ] attiecībā uz jauniem transportlīdzekļiem, kas neatbilst I pielikuma 3. un 4. iedaļā noteiktajiem tehniskajiem noteikumiem, valsts iestādes, pamatojoties uz gājēju aizsardzību, turpmāk uzskata atbilstības sertifikātu par nederīgu Direktīvas [../../EK] [26.] panta mērķiem un aizliedz šādu transportlīdzekļu reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā. 9. Neierobežojot šā panta 1. līdz 8. iedaļu un pēc 4. panta 6. punktā noteikto pasākumu stāšanās spēkā, ja ražotājs to pieprasa, dalībvalstu iestādēm nav tiesību ar gājēju aizsardzību saistītu iemeslu dēļ atteikties piešķirt transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu, vai aizliegt jauna transportlīdzekļa reģistrāciju, pārdošanu vai nodošanu ekspluatācijā, ja transportlīdzeklis atbilst I pielikuma 3. un 4. iedaļā noteiktajām tehniskajām prasībām. 10. pants Frontālās aizsardzības sistēmu izmantošana 1. Dalībvalstu iestādes atsaka piešķirt EK vai valsts tipa apstiprinājumu tādam jauna tipa transportlīdzeklim, kas aprīkots ar frontālās aizsardzības sistēmu, vai tādu jauna tipa frontālās aizsardzības sistēmu, kura piegādāta kā atsevišķa tehniska vienība un kura neatbilst I pielikuma 5. un 6. iedaļā noteiktajām prasībām. 2. Dalībvalstu iestādes attiecībā uz frontālās aizsardzības sistēmām, atbilstības sertifikātu uzskata par nederīgu Direktīvas [../../EK] [26.] panta mērķiem un aizliedz jaunu transportlīdzekļu, kas neatbilst šīs regulas I pielikuma 5. un 6. iedaļā noteiktajiem tehniskajiem noteikumiem, reģistrāciju, tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā. 3. Šīs regulas I pielikuma 5. un 6. iedaļā noteiktās prasības attiecas uz frontālās aizsardzības sistēmām, kas pieejamas kā atsevišķas tehniskas vienības, Direktīvas [../../EK] [28.] panta mērķiem. 11. pants Sadursmes draudu mazināšanas sistēmas 1. Ar sadursmes draudu mazināšanas sistēmu aprīkoti transportlīdzekļiem nav jāizpilda I pielikuma 2. un 3. iedaļā noteiktās testu prasības, lai saņemtu EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu transportlīdzekļa tipam saistībā ar gājēju aizsardzību, lai to pārdotu, reģistrētu, nodotu ekspluatācijā. 2. Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus, kas nosaka 1. iedaļas piemērošanai vajadzīgās darbības prasības. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar Direktīvas [../../EK] 40. panta 2. punktā minēto procedūru. Šādi noteiktās prasības nodrošinās aizsardzības līmeņus, kas faktiskās efektivitātes ziņā ir vismaz līdzvērtīgi šīs regulas I pielikuma 2. un 3. iedaļā minētajiem. 12. pants Uzraudzība 1. Dalībvalstu iestādes reizi gadā un ne vēlāk kā līdz nākošā gada 28. februārim pēc datu iegūšanas iesniedz Komisijai I pielikuma 2.2., 2.4. un 3.2. punktos minētās uzraudzības rezultātus. Prasības iesniegt rezultātus piemērošanu pārtrauc no [ datums, pieci gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas ]. 2. Komisija, pamatojoties uz I pielikuma 2.2., 2.4. un 3.2. punktos minētās uzraudzības rezultātiem, var pieņemt atbilstošus īstenošanas pasākumus. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, inter alia, to papildinot, pieņem saskaņā ar Direktīvas [../../EK] 40. panta 2. punktā minēto procedūru. 3. Komisija uzrauga bremžu palīgmehānisma (Brake Assist) un citu tādu tehnoloģiju izmantošanu, kuras var papildus aizsargāt ievainojamos satiksmes dalībniekus un ne vēlāk kā [datums, pieci gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā] pārskata šīs regulas darbību attiecībā uz tehnoloģiju efektīvu ieviešanu un izmantošanu un turpmāku attīstību, un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz ar attiecīgiem priekšlikumiem. 13. pants Sankcijas 1. Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par ražotāju izdarītajiem šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētajiem sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem. Dalībvalstis ne vēlāk kā [ datums, 18 mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas ] paziņo par šiem noteikumiem Komisijai un nekavējoties paziņo tai par visiem to turpmākiem grozījumiem. 2. Sodāmo pārkāpumu veidi ietver vismaz šādus: a) nepatiesu apliecinājumu sniegšana apstiprināšanas procedūras vai atsaukšanas sagatavošanas procedūras laikā; b) tipa apstiprināšanas testu rezultātu viltošana; c) tādu datu vai tehnisko specifikāciju neizpaušana, kas var likt atsaukt vai atcelt tipa apstiprinājumu; d) atteikšanās nodrošināt piekļuvi informācijai. IV nodaļa Pārejas un nobeiguma noteikumi 14. pants Atcelšana Sākot no 15. panta otrajā daļā norādītās dienas tiek atcelta Direktīva 2003/102/EK un 2005/66/EK. Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo regulu. 15. pants Spēkā stāšanās Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no [DATUMS 9 mēnešus no spēkā stāšanās dienas ], izņemot 9. panta 9. punktu, ko piemēro no spēkā stāšanās dienas. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdā priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS I PIELIKUMS TRANSPORTLĪDZEKĻU UN FRONTĀLĀS AIZSARDZĪBAS SISTĒMU TESTU TEHNISKIE NOTEIKUMI 1. Šajā pielikumā izmanto šādas definīcijas: 1.1. „dzinēja pārsega priekšējā mala” ir priekšējā augšējā ārējā konstrukcija, iekļaujot dzinēja pārsegu un spārnus, priekšējo lukturu augšējās un sānu apkārtējās daļas un jebkuras citas piemontētās konstrukcijas; 1.2. „dzinēja pārsega priekšējās malas atskaites līnija” ir saskares punktu veidota līnija starp 1000 mm garu nogriezni un dzinēja pārsega priekšējo virsmu, kad nogrieznis, kas atrodas paralēli transportlīdzekļa gareniskajai vertikālajai plaknei un ir par 50o atliekts atpakaļ, un kad tā apakšējā daļa ir 600 mm virs zemes, pārvieto gar dzinēja pārsega priekšējo daļu, saglabājot saskari ar to. Transportlīdzekļiem, kuru dzinēja pārsega priekšējā virsma ir atliekta par 50o, tā lai nogrieznis veidotu nevis vienu saskari, bet gan nepārtrauktu saskari vai vairākus saskares punktus, atskaites līniju nosaka, kad tās nogrieznis ir par 40o atliekts atpakaļ. Šādas formas transportlīdzekļiem, kuriem nogriežņa apakšējā daļa veido pirmo saskari, šajā sāniskā stāvoklī, šī saskare tiek uzskatīta par dzinēja pārsega priekšējās malas atskaites līniju. Šīs formas transportlīdzekļiem, kuru nogriežņa gals veido pirmo saskari, 1000 mm ģeometriskā izliekuma vieta šajā sāniskā stāvoklī veido dzinēja pārsega atskaites līniju. Šajā regulā uz bufera galējo malu attiecas tas pats, kas uz dzinēja pārsega ārējo malu, ja šīs procedūras laikā tā saskaras ar nogriezni; 1.3. „1000 mm ģeometriskā izliekuma vieta” ir līnija, ko raksturo ar 1000 mm garas lokanas lentes vienu galu uz priekšējās augšējās virsmas, kad lenti turot automašīnas vertikālajā gareniskajā plaknē, to pārvieto gar dzinēja pārsegu un frontālo aizsardzības sistēmu. Lenti tur nostieptā stāvoklī visas darbības laikā, vienam galam saskaroties ar zemi atskaites līmenī, vertikāli zem bufera priekšpuses virsmas un otram galam saskaroties ar priekšējo augšējo virsmu. Transportlīdzeklis ir novietots normālā braukšanas pozīcijā; 1.4. „dzinēja pārsega augšējā virsma” ir ārējā konstrukcija, kas iekļauj augšējo visu ārējo konstrukciju virsmu, izņemot priekšējo stiklu, A-veida drošības stieņus un konstrukcijas, kas atrodas uz aizmuguri no tiem. Tādējādi tā iekļauj vismaz dzinēja pārsegu, spārnus, lūkas, stikla tīrītāju vārpstas un priekšējā stikla apakšējo rāmi; 1.5. „priekšējā augšējā virsma” ir ārējā konstrukcija, kas iekļauj augšējo visu ārējo konstrukciju virsmu, izņemot priekšējo stiklu, A-veida drošības stieņus un konstrukcijas, kas atrodas uz aizmuguri no tiem; 1.6. „zemes atskaites līmenis” ir horizontālā plakne, kas ir paralēla zemes līmenim, kas ir zemes līmenis attiecībā uz transportlīdzekli, kurš ir novietots uz līdzenas virsmas ar iedarbinātu stāvbremzi un kurš ir novietots normālā braukšanas pozīcijā; 1.7. „normālā braukšanas pozīcija” ir stāvoklis kādā atrodas transportlīdzeklis, kad tas ir novietots uz zemes darba kārtībā, tā riepas ir piepumpētas līdz atbilstošajam spiedienam un priekšējie riteņi ir pagriezti virzienā taisni uz priekšu, visu transportlīdzekļa izmantošanai nepieciešamo šķidrumu tilpums ir uzpildīts līdz maksimumam, tam ir viss standarta aprīkojums, ko nodrošina transportlīdzekļa ražotājs, uz vadītāja sēdekļa un uz priekšējā pasažiera sēdekļa katra atsevišķi novietota 75 kg smaga masa, tā balstiekārta ir noregulēta braukšanai ar ātrumu 40 vai 35 km/h standarta braukšanas stāvoklī, kā noteicis ražotājs (īpaši transportlīdzekļiem ar aktīvu balstiekārtu vai ar automātiskās regulēšanas ierīci); 1.8. „priekšējais stikls” ir transportlīdzekļa priekšējais stikls, kas atbilst visām ES Direktīvas 77/649/EEK[12] I pielikuma būtiskajām prasībām; 1.9. „izpildes kritērijs attiecībā uz galvu” ( Head performance criterion, HPC ) ir aprēķins, kas norādītā laika periodā pamatojas uz trieciena brīdī reģistrēto paātrinājuma augstāko lielumu. To aprēķina pēc akselerometra reģistrācijas (atkarībā no t1 un t2), kā šāda vienādojuma maksimumu: [pic] Šajā vienādojumā „a” ir iegūtais paātrinājums kā „g” daudzkārtnis, un t1 un t2 ir divi laika momenti (izteikti sekundēs) sadursmes laikā, nosakot HPC maksimālā lieluma reģistrēšanas sākumu un beigas. HPC lieluma, kam laika intervāls (t1 – t2) ir lielāks par 15 ms, neņem vērā maksimālā lieluma aprēķinos; 1.10. „izliekuma rādiuss” ir attiecīgās daļas izliekumam visprecīzāk atbilstošās riņķa līnijas loka rādiuss. 2. Transportlīdzekļiem jāveic šādi testi. 2.1. Kājas forma pret buferi. Ir jāveic viens no šādiem testiem: a) Apakšējā kājas forma pret buferi. Pārbaudi veic ar trieciena ātrumu 40 km/h. Maksimālais dinamiskais ceļgala nobīdes leņķis nepārsniedz 21°, maksimālā dinamiskā ceļgala nobīde nedrīkst pārsniegt 6,0 mm un maksimālais paātrinājums lielā stilba kaula augšējā galā nedrīkst pārsniegt 200 g; b) Augšējā kājas forma pret buferi. Pārbaudi veic ar trieciena ātrumu 40 km/h. Laika intervāla vienā punktā esošā sadursmes spēku summa nedrīkst pārsniegt 7,5 kN un triecienķermeņa lieces moments nedrīkst pārsniegt 510 Nm; 2.2. Augšējā kājas forma pret dzinēja pārsega priekšējo malu. Pārbaudi veic ar trieciena ātrumu līdz 40 km/h. Laika intervāla vienā punktā esošā sadursmes spēku summa nedrīkst pārsniegt 5,0 kN un triecienķermeņa lieces momentu jānosaka un jāsalīdzina ar mērķa lielumu 300 Nm. Šo testu veic tikai uzraudzības nolūkos un visus tā rezultātus reģistrē. 2.3. Bērna/neliela auguma pieauguša cilvēka galvas forma pret dzinēja pārsega augšējo daļu. Testu veic ar trieciena ātrumu 35 km/h, izmantojot 3,5 kg smagu triecienelementu. Izpildes kritērijs attiecībā uz galvu (HPC) nedrīkst pārsniegt 1000 attiecībā uz 2/3 no pārsega testa platības un 2000 attiecībā uz pārējo 1/3 no pārsega testa platības. 2.4. Pieauguša cilvēka galvas forma pret priekšējo stiklu: Testu veic ar trieciena ātrumu 35 km/h, izmantojot 4,8 kg smagu triecienelementu. Izpildes kritērijs attiecībā uz galvu (HPC) jāreģistrē un jāsalīdzina ar iespējamo mērķa lielumu 1000. Šo testu veic tikai uzraudzības nolūkos un visus tā rezultātus reģistrē. 3. Transportlīdzekļiem jāveic šādi testi: 3.1. Kājas forma pret buferi: Ir jāveic viens no šādiem testiem: a) Apakšējā kājas forma pret buferi. Pārbaudi veic ar trieciena ātrumu 40 km/h. Maksimālais dinamiskais ceļgala nobīdes leņķis nepārsniedz 19,0°, maksimālā dinamiskā ceļgala nobīde nedrīkst pārsniegt 6,0 mm un maksimālais paātrinājums lielā stilba kaula augšējā galā nedrīkst pārsniegt 170g. Turklāt ražotājs var noteikt bufera testa kopējo platumu līdz 264 mm, maksimālajam paātrinājumam lielā stilba kaula augšējā galā nepārsniedzot 250 g. b) Augšējā kājas forma pret buferi. Pārbaudi veic ar trieciena ātrumu 40 km/h. Laika intervāla vienā punktā esošā sadursmes spēku summa nedrīkst pārsniegt 7,5 kN un triecienķermeņa lieces moments nedrīkst pārsniegt 510 Nm. 3.2. Augšējā kājas forma pret dzinēja pārsega priekšējo malu. Pārbaudi veic ar trieciena ātrumu līdz 40 km/h. Laika intervāla vienā punktā esošo sadursmes spēku summu attiecība uz laiku salīdzina ar maksimālo iespējamo lielumu 5,0 kN un triecienķermeņa lieces momentu salīdzina ar maksimālo iespējamo lielumu 300 Nm. Šo testu veic tikai uzraudzības nolūkos un visus tā rezultātus reģistrē. 3.3. Bērna/neliela auguma pieauguša cilvēka galvas forma pret dzinēja pārsega augšējo daļu. Testu veic ar trieciena ātrumu 35 km/h, izmantojot 3,5 kg smagu triecienelementu. Izpildes kritērijs attiecībā uz galvu (HPC) atbilst 3.5. punkta prasībām. 3.4. Pieauguša cilvēka galvas forma pret dzinēja pārsega augšējo daļu. Testu veic ar trieciena ātrumu 35 km/h, izmantojot 4,5 kg smagu triecienelementu. Izpildes kritērijs attiecībā uz galvu (HPC) atbilst 3.5. punkta prasībām. 3.5. Izpildes kritērijs attiecībā uz galvu (HPC) nedrīkst pārsniegt 1000 attiecībā uz 1/2 no bērna galvas formas testa platības un 1000 attiecībā uz pārējām 2/3 no bērna un pieauguša cilvēka galvas formas testa platības. Pārējo platību HPC abām galvas formām nedrīkst pārsniegt 1700. 4. Transportlīdzekļiem jāveic šādi testi: 4.1. Atsauces tests, lai noteiktu sistēmas darbības brīdi, kurā aktivizējas bremžu pretbloķēšanas sistēma (ABS). 4.2. Tests, lai pārbaudītu, vai bremžu palīgmehānisma darbība atbilst transportlīdzekļa maksimālajam palēninājumam. 5. Frontālās aizsardzības sistēmām ( frontal protection systems FPS ) jāveic šādi testi: 5.1. Apakšējā kājas forma pret FPS. Pārbaudi veic ar trieciena ātrumu 40 km/h. Maksimālais dinamiskais ceļgala nobīdes leņķis nepārsniedz 21,0°, maksimālā dinamiskā ceļgala nobīde nedrīkst pārsniegt 6,0 mm un maksimālais paātrinājums lielā stilba kaula augšējā galā nedrīkst pārsniegt 200 g. 5.1.1. Tomēr attiecībā uz FPS, kas apstiprinātas kā atsevišķas tehniskās vienības izmantošanai tikai norādītiem transportlīdzekļiem, kur masa nepārsniedz 2,5 tonnas, kuru tips apstiprināts pirms 2005. gada 1. oktobra, vai transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 2,5 tonnas, 5.1. punktā norādīto testu var aizstāt ar 5.1.1.1. vai 5.1.1.2 punktā norādīto testu. 5.1.1.1. Pārbaudi veic ar trieciena ātrumu 40 km/h. Maksimālais dinamiskais ceļgala nobīdes leņķis nepārsniedz 26,0°, maksimālā dinamiskā ceļgala nobīde nedrīkst pārsniegt 7,5 mm un maksimālais paātrinājums lielā stilba kaula augšējā galā nedrīkst pārsniegt 250 g. 5.1.1.2. Transportlīdzeklim jāveic testu pāris, viens ar uzstādītu FPS, otrs bez uzstādīta FPS, ar trieciena ātrumu 40 km/h. Abus pāra testus veic līdzīgos apstākļos, pēc vienošanās ar attiecīgo testēšanas iestādi. Piefiksē ceļgala ieliekuma leņķa un dinamiskās ceļgala nobīdes maksimālos rādītājus, kā arī paātrinājuma stilba kaula augšējā galā rādītājus. Katrā gadījumā to transportlīdzekļu, kas ir aprīkoti ar FPS, rādītāji nepārsniedz 90 % no to transportlīdzekļu rādītājiem, kas nav aprīkoti ar FPS sistēmu. 5.1.2. Ja zemākais FPS augstums ir lielāks par 500 mm, tad apakšējās kājas formas pret FPS testu aizstāj ar augšējās kājas formas testu pret FPS, kā norādīts 5.2. punktā. 5.2. Augšējā kājas forma pret FPS. Pārbaudi veic ar trieciena ātrumu 40 km/h. Laika intervāla vienā punktā esošā sadursmes spēku summa nedrīkst pārsniegt 7,5 kN un triecienķermeņa lieces moments nedrīkst pārsniegt 510 Nm. 5.2.1. Tomēr attiecībā uz FPS, kas apstiprinātas kā atsevišķas tehniskās vienības izmantošanai tikai norādītiem transportlīdzekļiem, kur masa nepārsniedz 2,5 tonnas, kuru tips apstiprināts pirms 2005. gada 1. oktobra, vai transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 2,5 tonnas, 5,2. punktā norādīto testu var aizstāt ar 5.2.1.1. vai 5.2.1.2 punktā norādīto testu. 5.2.1.1. Pārbaudi veic ar trieciena ātrumu 40 km/h. Laika intervāla vienā punktā esošā sadursmes spēku summa nedrīkst pārsniegt 9,4 kN un triecienķermeņa lieces moments nedrīkst pārsniegt 640 Nm; 5.2.1.2. Transportlīdzeklim jāveic testu pāris, viens ar uzstādītu FPS, otrs bez uzstādīta FPS, ar trieciena ātrumu 40 km/h. Abus pāra testus veic līdzīgos apstākļos, pēc vienošanās ar attiecīgo testēšanas iestādi. Piefiksē ceļgala ieliekuma leņķa un dinamiskās ceļgala nobīdes maksimālos rādītājus, kā arī paātrinājuma stilba kaula augšējā galā rādītājus. Katrā gadījumā to transportlīdzekļu, kas ir aprīkoti ar FPS, rādītāji nepārsniedz 90 % no to transportlīdzekļu rādītājiem, kas nav aprīkoti ar FPS sistēmu; 5.2.2. Ja zemākais FPS augstums ir mazāks par vai vienāds ar 500 mm, tad augšējās kājas formas pret FPS testu aizstāj ar apakšējās kājas formas testu pret FPS, kā norādīts 5.1. punktā. 5.3. Augšējā kājas forma pret FPS priekšējo malu Testu veic ar trieciena ātrumu 40 km/h. Trieciena spēku tūlītējai summai attiecībā pret laiku, pret triecienelementa augšu un apakšu nevajadzētu pārsniegt iespējamo mērķvērtību 5,0 kN un lieces momentam pret triecienelementu nevajadzētu pārsniegt iespējamo mērķvērtību 300 Nm. Abus rezultātus reģistrē uzraudzības nolūkos. 5.4. Bērna/neliela auguma pieaugušā galvas forma pret FPS. Šo testu veic ar trieciena ātrumu 35 km/h, kā triecienelementu izmantojot 3,5 kg smagu bērna/neliela auguma pieaugušā galvas formu. Izpildes kritērijs attiecībā uz galvas formu (HPC), ko aprēķina no akselerometra iegūtajām laika līknēm, nevienā gadījumā nedrīkst pārsniegt 1000. 6. FPS konstrukcijas un uzstādīšanas noteikumi: 6.1. Turpmākās prasības tiek vienlīdz piemērotas FPS, kas tiek piegādātas jau uzmontētas jaunajiem transportlīdzekļiem, un FPS, ko piegādā kā atsevišķas tehniskas vienības uzstādīšanai uz noteiktiem transportlīdzekļiem. 6.1.1. FPS sastāvdaļas tiek tā veidotas, lai visām nelokāmām virsmām, ar kurām var būt saskare 100 mm laukā, minimālais deformācijas rādiuss ir 5 mm. 6.1.2. FPS kopējā masa, ieskaitot visus balsteņus un stiprinājumus, nepārsniedz 1,2 % no tā transportlīdzekļa masas, kuram tā ir projektēta, taču ne vairāk kā 18 kg. 6.1.3. Transportlīdzeklim piestiprinātas FPS augstums ir ne vairāk kā 50 mm virs dzinēja pārsega priekšējās malas atskaites līnijas augstuma. 6.1.4. FPS nepārsniedz tā transportlīdzekļa platumu, uz kura tā ir uzstādīta. Ja frontālās aizsardzības sistēmas kopējais platums ir vairāk nekā 75 % no transportlīdzekļa platuma, sistēmas galus pavērš pret iekšējo virsmu, lai mazinātu aizķeršanās risku. Uzskata, ka šī prasība ir ievērota, ja buferis ir padziļinājumā vai iebūvēts virsbūvē, vai sistēmas gals ir vērsts uz iekšu tā, lai tam nevarētu pieskarties ar 100 mm sfēru, un atstarpe starp sistēmas galu un virsbūvi nepārsniedz 20 mm. 6.1.5. Ievērojot 6.1.4. punktu, atstarpe starp FPS sastāvdaļām un zem tā esošo ārējo virsmu nepārsniedz 80 mm. Virsbūves vispārējās kontūras vietēja rakstura pārtraukumus (piem., caurumi režģos, gaisa ieplūdes) neņem vērā. 6.1.6. Jebkurā transportlīdzekļa sānu stāvoklī, lai saglabātu ieguvumus no transportlīdzekļa bufera, gareniskais attālums starp visizvirzītāko bufera daļu un visizvirzītāko FPS daļu nepārsniedz 50 mm. 6.1.7. FPS nedrīkst ievērojami samazināt bufera efektivitāti. Uzskata, ka šī prasība ir ievērota, ja ir ne vairāk kā divas FPS vertikālas daļas un nav horizontālu daļu, kas sniedzas pāri buferim. 6.1.8. FPS nedrīkst būt vērsta uz priekšu no vertikāles. FPS augšējās daļas nav pagarinātas uz augšu vai uz aizmuguri (virzienā uz priekšējo stiklu) vairāk kā 50 mm no transportlīdzekļa dzinēja pārsega priekšējās malas atskaites līnijas, kad FPS ir noņemta. 6.1.9. FPS uzstādīšana neietekmē atbilstību citu transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma prasībām. 7. Atkāpjoties no 2., 3 un 5. iedaļas, attiecīgā apstiprinātāja iestāde var uzskatīt, ka jebkura šeit noteiktā testa prasības ir izpildītas, ja veikts līdzvērtīgs tests atbilstoši šā pielikuma prasībām citam testam. II PIELIKUMS To informācijas dokumentu paraugi, kas jāsaņem no ražotāja 1. daļa: Informācijas dokuments par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz gājēju aizsardzību. 2. daļa: Informācijas dokuments par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz frontālās aizsardzības sistēmas uzstādīšanu. 3. daļa: Informācijas dokuments par frontālās aizsardzības sistēmas kā atsevišķas tehniskās vienības tipa apstiprinājumu. 1. daļa (PARAUGS) Informācijas dokuments Nr.... attiecībā uz transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu saistībā ar gājēju aizsardzību Turpmāk norādīto informāciju, ja tā ir vajadzīga, iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visiem rasējumiem, tos iesniedzot, jābūt sagatavotiem attiecīgā mērogā un pietiekami detalizēti, A4 formātā vai A4 formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tie ir pietiekami detalizēti. Ja sistēmas, detaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tiek vadītas elektroniski, jāsniedz informācija par to darbību. 0 VISPĀRĒJA INFORMĀCIJA 0.1. Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): 0.2. Tips: 0.2.1. Tirdzniecības nosaukums (-i) (ja pastāv): 0.3. Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa(b) (1): 0.3.1. Minētā marķējuma atrašanās vieta: 0.4. Transportlīdzekļa kategorija(c): 0.5 Ražotāja nosaukums un adrese: 0.8. Montāžas rūpnīcas (-u) nosaukums (-i) un adrese (-es): 0.9. Ražotāja pilnvarotā pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese.. 1. TRANSPORTLĪDZEKĻA UZBŪVES VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS 1.1. Transportlīdzekļa parauga fotoattēli un/vai rasējumi: 1.6. Dzinēja atrašanās vieta un novietojums: 9. VIRSBŪVE 9.1. Virsbūves tips: 9.2. Izmantotie materiāli un izgatavošanas paņēmieni: 9.23 Gājēju aizsardzība 9.23.1 Sniedz sīki izklāstītu transportlīdzekļa aprakstu, iekļaujot fotoattēlus un/vai rasējumus, attiecībā uz transportlīdzekļa frontālās daļas (iekšējās un ārējās) konstrukciju, izmēriem, attiecīgajām atskaites līnijām un materiāliem. Šajā aprakstā ir jāiekļauj informācija par jebkādām uzstādītajām aktīvajām aizsardzības sistēmām. 2. daļa (PARAUGS) Informācijas dokuments Nr.... par transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu attiecībā uz frontālās aizsardzības sistēmas uzstādīšanu Turpmāko informāciju, ja tā ir vajadzīga, iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visiem rasējumiem, tos iesniedzot, jābūt sagatavotiem attiecīgā mērogā un pietiekami detalizēti, A4 formātā vai A4 formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tie ir pietiekami detalizēti. Ja sistēmās, daļās vai atsevišķās tehniskās vienībās ir izmantoti īpaši materiāli, tad jāsniedz informācija par to īpašībām. 0. VISPĀRĒJA INFORMĀCIJA 0.1 Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): 0.2 Tips: 0.2.1. Tirdzniecības nosaukums (-i) (ja pastāv): 0.3 Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa(b) (1): 0.3.1 Minētā marķējuma atrašanās vieta: 0.4 Transportlīdzekļa kategorija(c): 0.5 Ražotāja nosaukums un adrese: 0.8 Montāžas rūpnīcas (-u) nosaukums (-i) un adrese (-es): 0.9. Ražotāja pilnvarotā pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese… 1. TRANSPORTLĪDZEKĻA UZBŪVES VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS 1.1 Transportlīdzekļa parauga fotoattēli un/vai rasējumi: 2. MASA UN GABARĪTI: (kg un mm) (vajadzības gadījumā sniedz norādi uz rasējumiem) 2.8 Ražotāja noteiktā tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa: 2.8.1. Šīs masas sadalījums pa asīm (maks. un min.): 9. VIRSBŪVE 9.1. Virsbūves tips: 9.24. Frontālās aizsardzības sistēmas 9.24.1. Vispārējais izvietojums (rasējumi vai fotoattēli), kurā ir norādīts frontālās aizsardzības sistēmu novietojums un stiprinājums: 9.24.2. Rasējumi un/vai fotoattēli attiecīgā gadījumā gaisa ieplūdes režģiem, radiatora režģiem, dekoratīvai apdarei, rūpnīcas zīmju emblēmām, padziļinājumiem un jebkādiem citiem ārējās virsmas izvirzījumiem vai daļām, kuras var uzskatīt par būtiskām (piemēram, apgaismes ierīces). Ja iepriekšējā teikumā uzskaitītās daļas nav būtiskas, dokumentācijā tās var aizstāt ar fotoattēliem, kuriem vajadzības gadījumā ir pievienoti sīki izmēru apraksti un/vai teksts: 9.24.3. Pilnīgs vajadzīgo stiprinājumu apraksts un vispārēji uzstādīšanas norādījumi, to skaitā griezes momenta prasības: 9.24.4. Buferu rasējums: 9.24.5 Transportlīdzekļa priekšdaļas grīdas līnijas rasējums: 3. daļa (PARAUGS) Informācijas dokuments Nr.... attiecībā uz frontālās aizsardzības sistēmas EK tipa kā atsevišķas tehniskas vienības apstiprinājumu. Turpmāk norādīto informāciju, ja tā ir vajadzīga, iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visiem rasējumiem, tos iesniedzot, jābūt sagatavotiem attiecīgā mērogā un pietiekami detalizēti, A4 formātā vai A4 formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tie ir pietiekami detalizēti. Ja sistēmās, daļās vai atsevišķās tehniskās vienībās ir izmantoti īpaši materiāli, tad jāsniedz informācija par to īpašībām. 0. VISPĀRĒJA INFORMĀCIJA 0.1 Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): 0.2 Tips: 0.2.1. Tirdzniecības nosaukums (-i) (ja pastāv): 0.5 Ražotāja nosaukums un adrese: 0.7. EK tipa apstiprinājuma zīmes atrašanās vieta un piestiprināšanas veids: 1. IEKĀRTAS APRAKSTS 1.1 Sīks tehnisks apraksts (tostarp fotoattēli vai rasējumi): 1.2. Norādījumi par montāžu un uzstādīšanu, tai skaitā vajadzīgie griezes momenti: 1.3. To transportlīdzekļu tipu uzskaitījums, kurus ar to var aprīkot: 1.4 Izmantošanas ierobežojumi un uzstādīšanas nosacījumi: III PIELIKUMS EK tipa apstiprinājuma sertifikātu paraugi 1. daļa: EK tipa apstiprinājuma sertifikāts par transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu attiecībā uz gājēju aizsardzību. 2. daļa: EK tipa apstiprinājuma sertifikāts par transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu attiecībā uz frontālās aizsardzības sistēmas uzstādīšanu 3. daļa: EK tipa apstiprinājuma sertifikāts par frontālās aizsardzības sistēmas kā atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājumu 1. daļa (PARAUGS) (maksimālais izmērs: A4 (210 x 297 mm)) EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS EK tipa apstiprinātājas iestādes zīmogs | Paziņojums par - EK tipa apstiprinājumu[13] - EK tipa apstiprinājuma pagarināšanu (1) - EK tipa apstiprinājuma atteikumu (1) - EK tipa apstiprinājuma atcelšanu (1) transportlīdzekļa tipam attiecībā uz gājēju aizsardzību saskaņā ar Regulu (EK) Nr ……../………., kuru īsteno ar …….., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr ……../……….. EK tipa apstiprinājuma numurs: ______________ Pagarināšanas iemesls I IEDAĻA 0.1. Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): 0.2. Tips: 0.2.1. Komercnosaukums (-i) (ja zināms/-i): 0.3. Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa(2): 0.3.1. Minētā marķējuma atrašanās vieta: 0.4. Transportlīdzekļa kategorija(3): 0.5. Ražotāja nosaukums un adrese: 0.8. Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-s): 0.9. Ražotāja pārstāvis: II IEDAĻA 1. Papildu informācija (attiecīgā gadījumā) (sk. papildinājumu) 2. Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: 3. Testa ziņojuma datums: 4. Testa ziņojuma numurs: 5. Piezīmes (ja tādas ir) (sk. papildinājumu): 6. Vieta: 7. Datums: 8. Paraksts: Pielikumi: Informācijas komplekts. Testa ziņojums. Papildpielikums EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. ….. par transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu attiecībā uz gājēju aizsardzību, ņemot vērā Regulu (EK) Nr. ……../............. 1. Papildu informācija 1.1. Transportlīdzekļa tipa īss apraksts attiecībā uz tā konstrukciju, izmēriem, līnijām un materiāliem: 1.2. Dzinēja atrašanās vieta: priekšā/aizmugurē/vidū[14]. 1.3. Piedziņa: priekšējo riteņu; pakaļējo riteņu 1: 1.4. Testēšanai iesniegtā transportlīdzekļa masa: - Priekšējā ass: - Pakaļējā ass: - Kopējā: 1.5. Testa rezultāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. ../.. I pielikuma prasībām: 1.5.1. Testa rezultāti 2. iedaļā: Tests | Reģistrētais lielums | Nokārtots/nenokārtots[15] | Apakšējā kājas forma pret buferi. (ja tiek veikts) | Saliekuma leņķis | grādi | Ceļgala nobīde | mm | Paātrinājums pie lielā stilba kaula | g | Augšējā kājas forma pret buferi. (ja tiek veikts) | Trieciena spēku summa | kN | Lieces moments | Nm | Augšējā kājas forma pret dzinēja pārsega priekšējo malu | Trieciena spēku summa | kN | ([16]) | Lieces moments | Nm | (2) | Bērna/neliela auguma pieaugušā galvas forma (3,5 kg) pret dzinēja pārsega augšējo daļu | HPC vērtības A zonā (12 rezultāti[17]) | HPC vērtības B zonā (6 rezultāti3) | Pieaugušā galvas forma (4,5 kg) pret priekšējo stiklu | HPC vērtības (5 rezultāti[18]) | (2) | 1.5.2. Testa rezultāti 3. iedaļā: Tests | Reģistrētais lielums | Nokārtots/nenokārtots[19] | Apakšējā kājas forma pret buferi. (ja tiek veikts) | Saliekuma leņķis | grādi | Ceļgala nobīde | mm | Paātrinājums pie lielā stilba kaula | g | Augšējā kājas forma pret buferi. (ja tiek veikts) | Trieciena spēku summa | kN | Lieces moments | Nm | Augšējā kājas forma pret dzinēja pārsega priekšējo malu | Trieciena spēku summa | kN | ([20]) | Lieces moments | Nm | (6) | Bērna/neliela auguma pieaugušā galvas forma (3,5 kg) pret dzinēja pārsega augšējo daļu | HPC vērtības (9 rezultāti[21]) | Pieaugušā galvas forma (4,5 kg) pret motora pārsega augšējo daļu | HPC vērtības (9 rezultāti7) | Piezīmes: (piemēram, derīgs transportlīdzekļiem, kam ir kreisās un labās puses vadība) 1.5.3. Prasības 4. iedaļā: Informācija par piegādāto bremžu palīgmehānismu[22]. | Piezīmes: ([23]) | 2. daļa (PARAUGS) (maksimālais izmērs: A4 (210 x 297 mm)) EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS EK tipa apstiprinātājas iestādes zīmogs | Paziņojums par - EK tipa apstiprinājumu[24] - EK tipa apstiprinājuma pagarināšanu (1) - EK tipa apstiprinājuma atteikumu (1) - EK tipa apstiprinājuma atcelšanu (1) par transportlīdzekļa tipu attiecībā uz frontālās aizsardzības sistēmas uzstādīšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr ……../………., kuru īsteno ar ……… kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr ……../……….. EK tipa apstiprinājuma numurs: Pagarināšanas iemesls: I IEDAĻA 0.1 Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): 0.2 Tips 0.2.1 Tirdzniecības nosaukums (-i) (ja pastāv): 0.3 Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa(2): 0.3.1 Minētā marķējuma atrašanās vieta: 0.4 Transportlīdzekļa kategorija(3): 0.5 Ražotāja nosaukums un adrese: 0.8 Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-s): 0.9. Ražotāja pārstāvis: II IEDAĻA 1. Papildu informācija (ja vajadzīga): skatīt papildpielikumu 2. Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: 3. Testa ziņojuma datums: 4. Testa ziņojuma numurs: 5. Piezīmes (ja tādas ir): skatīt papildpielikumu 6. Vieta: 7. Datums: 8. Paraksts: Pielikumi: Informācijas komplekts. Testa ziņojums. Papildpielikums EK tipa apstiprinājuma sertifikāta Nr.:….. par transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu attiecībā uz frontālās aizsardzības sistēmas uzstādīšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. ……../............. 1. Papildu informācija, ja ir: 2. Piezīmes: 3. Testa rezultāti saskaņā ar Regulas (EC) No …/…. I pielikuma 5. iedaļas prasībām: Tests | Reģistrētie lielumi | Nokārtots/nenokārtots | Apakšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmu - 3 testa pozīcijas (ja tiek veikts) | Saliekuma leņķis | …… …… Grādi …… | Ceļgala nobīde | …… …… mm …… | Paātrinājums pie lielā stilba kaula | …… …… g …… | Augšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmu - 3 testa pozīcijas (ja tiek veikts) | Trieciena spēku summa | …… …… kN …… | Lieces moments | …… …… Nm …… | Augšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmas priekšējo malu - 3 testa pozīcijas (tikai uzraudzībai) | Trieciena spēku summa | …… …… kN …… | Lieces moments | …… …… Nm …… | Bērna/neliela pieaugušo galvas forma (3,5 kg) pret frontālās aizsardzības sistēmu | HPC vērtības (vismaz 3 vērtības) | …… …… …… | 3. daļa (PARAUGS) (maksimālais izmērs: A4 (210 x 297 mm)) EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS EK tipa apstiprinātājas iestādes zīmogs | Paziņojums par - EK tipa apstiprinājumu[25] - EK tipa apstiprinājuma pagarināšanu (1) - EK tipa apstiprinājuma atteikumu (1) - EK tipa apstiprinājuma atcelšanu (1) frontālās aizsardzības sistēmas tipam kā atsevišķai tehniskai vienībai saskaņā ar Regulu (EK) Nr ……../………., kuru īsteno ar ………, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr ……../……….. EK tipa apstiprinājuma numurs: Pagarināšanas iemesls: I IEDAĻA 0.1 Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): 0.2 Tips: 0.3 Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums ir uz frontālās aizsardzības sistēmas(2): 0.3.1 Minētā marķējuma atrašanās vieta: 0.5 Ražotāja nosaukums un adrese: 0.7. EK apstiprinājuma zīmes piestiprināšanas vieta un veids: 0.8. Montāžas rūpnīcas (-u) nosaukums (-i) un adrese (-es): 0.9. Ražotāja pilnvarotā pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: II IEDAĻA 1. Papildu informācija: skatīt papildpielikumu 2. Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: 3. Testa ziņojuma datums: 4. Testa ziņojuma numurs: 5. Piezīmes (ja tādas ir): skatīt papildpielikumu 6. Vieta: 7. Datums: 8. Paraksts: Pielikumi: Informācijas komplekts. Testa ziņojums. Papildpielikums EK tipa apstiprinājuma sertifikāta Nr..….. frontālās aizsardzības sistēmas tipam kā atsevišķai tehniskai vienībai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. ……../............. 1. Papildu informācija: 1.1. Piestiprināšanas veids: 1.2. Norādījumi par montāžu un uzstādīšanu: 1.3 Transportlīdzekļu saraksts, uz kuriem var uzmontēt frontālās aizsardzības sistēmas, jebkādi izmantošanas ierobežojumi un uzstādīšanas nosacījumi: ……………………………………………….. 2. Piezīmes: 3. Testa rezultāti saskaņā ar Regulas (EC) No …/…. I pielikuma 5. iedaļas prasībām: Tests | Reģistrētie lielumi | Nokārtots/nenokārtots | Apakšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmu - 3 testa pozīcijas (ja tiek veikts) | Saliekuma leņķis | …… …… Grādi …… | Ceļgala nobīde | …… …… mm …… | Paātrinājums pie lielā stilba kaula | …… …… g …… | Augšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmu - 3 testa pozīcijas (ja tiek veikts) | Trieciena spēku summa | …… …… kN …… | Lieces moments | …… …… Nm …… | Augšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmas priekšējo malu - 3 testa pozīcijas (tikai uzraudzībai) | Trieciena spēku summa | …… …… kN …… | Lieces moments | …… …… Nm …… | Bērna/neliela pieaugušā galvas forma (3,5 kg) pret frontālās aizsardzības sistēmu | HPC vērtības (vismaz 3 vērtības) | …… …… …… | IV PIELIKUMS EK TIPA APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMS 1. Šo zīmi veido: 1.1. taisnstūris, kurā ir mazais burts „e”, aiz tā ir tās dalībvalsts apzīmējums burtiem vai cipariem, kura piešķīrusi atsevišķās tehniskās vienības EK tipa apstiprinājumu - 1 Vācijai - 2 Francijai - 3 Itālijai - 4 Nīderlandei - 5 Zviedrijai - 6 Beļģijai - 7 Ungārijai - 8 Čehijai - 9 Spānijai - 11 Apvienotajai Karalistei - 12 Austrijai - 13 Luksemburgai - 17 Somijai - 18 Dānijai - 19 Rumānijai - 20 Polijai - 21 Portugālei - 23 Grieķijai - 24 Īrijai - 26 Slovēnijai - 27 Slovākijai - 29 Igaunijai - 32 Latvijai - 34 Bulgārijai - 36 Lietuvai - 49 Kiprai - 50 Maltai 6.2. netālu no taisnstūra ir „apstiprinājuma pamatnumurs”, kurš ir Direktīvas [../../EK VII pielikumā] minētā tipa apstiprinājuma numura 4. daļa, un pirms kuras ir divi skaitļi, kas norāda kārtas numuru, kāds piešķirts jaunākajam būtiskajam šīs regulas tehniskam grozījumam dienā, kad piešķīra EK tipa apstiprinājumu. Šajā regulā kārtas numurs ir 01. 6.3. Zvaigznīte aiz kārtas numura norādīs to, ka frontālās aizsardzības sistēma ir apstiprināta pēc izvērtēšanas, attiecībā uz kājas formas trieciena testu, kas ir saskaņā ar I pielikuma 5.1.1. vai 5.2.1. punktu. Ja apstiprinātāja iestāde, kas veic šo apstiprināšanu, nav veikusi izvērtēšanu, zvaigznīti aizstāj ar brīvu vietu. 6.4. EK tipa apstiprinājuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai. Papildinājums EK tipa apstiprinājuma zīmes piemērs [pic](a ≥ 12 mm) Ierīce, uz kuras ir norādītā EK tipa apstiprinājuma zīme, ir frontālās aizsardzības sistēma, kuras tips ir apstiprināts Vācijā (e1) saskaņā ar šo regulu (01) ar apstiprinājuma pamatnumuru 1471. Zvaigznīte norāda, ka frontālās aizsardzības sistēma ir apstiprināta, izvērtējot kājas formas trieciena testa rezultātus, kā paredzēts I pielikuma 5.1. punktā. Ja šo izvērtējumu nav veikusi apstiprinātāja iestāde, zvaigznīti aizstāj ar brīvu vietu. [1] OV L 321, 6.12.2003., 15. lpp. [2] OV C 261, 30.10.2003., 576. lpp., COM(2001) 389 galīgā redakcija. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/66/EK, kas attiecas uz mehānisko transportlīdzekļu frontālās aizsardzības sistēmu izmantošanu un ar ko groza Padomes Direktīvu 70/156/EEK, OV L 309, 25.11.2005., 37. lpp. [4] Skatīt Direktīvas 2003/102/EK 5. pantu. [5] OV C. [6] OV C. [7] OV C. [8] [Priekšlikums jaunai pamatdirektīvai pašlaik tiek pieņemts. COM (2003)418 un COM (2004)738.]. [9] OV L 321, 6.12.2003., 15. lpp. [10] OV L 309, 25.11. 2005., 37. lpp. [11] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.). [12] OV L 267, 19.10.1977., 1. lpp. (b) Ja tipa identifikācijas līdzekļi ir ar rakstu zīmēm, kam nav būtiskas nozīmes transportlīdzekļa, detaļu vai atsevišķu tehnisku vienību tipu aprakstos, kuri iekļauti šajā informācijas dokumentā, tad šādas rakstu zīmes dokumentā attēlo ar simbolu „?” (piemēram, ABC??123??). (1) Lieko svītrot (ir gadījumi, kad nekas nav jāsvītro, jo atbilst vairāk nekā viens ieraksts). (c) Klasificē saskaņā ar Direktīvas [../../EK] II pielikuma A iedaļā uzskaitītajām definīcijām. (b) Ja tipa identifikācijas līdzekļi ir ar rakstu zīmēm, kam nav būtiskas nozīmes transportlīdzekļa, detaļu vai atsevišķu tehnisku vienību tipu aprakstos, kuri iekļauti šajā informācijas dokumentā, tad šādas rakstu zīmes dokumentā attēlo ar simbolu „?” (piemēram, ABC??123??). (1) Lieko svītrot (ir gadījumi, kad nekas nav jāsvītro, jo atbilst vairāk nekā viens ieraksts). (c) Klasificē saskaņā ar Direktīvas [../../EK] II pielikuma A iedaļā uzskaitītajām definīcijām. ([13]) Nevajadzīgo svītrot. (2) Ja tipa identifikācijas līdzekļi ir ar rakstu zīmēm, kam nav būtiskas nozīmes transportlīdzekļa, detaļu vai atsevišķu tehnisku vienību tipu aprakstos, kuri iekļauti šajā informācijas, tad šādas rakstu zīmes dokumentā attēlo ar simbolu „?” (piemēram, ABC??123??). (3) Kā noteikts Direktīvas 70/156/EEK II pielikuma A iedaļā. [14] Nevajadzīgo svītrot. [15] Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. […../….] I pielikuma 2. iedaļā noteiktajām vērtībām. [16] Tikai pārraudzības nolūkā. [17] Saskaņā ar Komisijas [īstenošanas tiesību akti]. [18] Saskaņā ar Komisijas [īstenošanas tiesību akti]. [19] Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. […../….] I pielikuma 3. iedaļā noteiktajiem lielumiem. [20] Tikai pārraudzības nolūkā. [21] Saskaņā ar Komisijas [īstenošanas tiesību akti]. [22] Sniedziet sīkāku informāciju par sistēmas darbības veidu. [23] Sniedziet sīkāku informāciju par sistēmas pārbaudes testiem. ([24]) Svītrot, ja nav piemērojams. (2) Ja tipa identifikācijas līdzekļi ir ar rakstu zīmēm, kam nav būtiskas nozīmes transportlīdzekļa, detaļu vai atsevišķu tehnisku vienību tipu aprakstos, kuri iekļauti šajā informācijas, tad šādas rakstu zīmes dokumentā attēlo ar simbolu „?” (piemēram, ABC??123??). (3) Kā noteikts Direktīvas 70/156/EEK II pielikuma A iedaļā. ([25]) Svītrot, ja nav piemērojams. (2) Ja tipa identifikācijas līdzekļi ir ar rakstu zīmēm, kam nav būtiskas nozīmes transportlīdzekļa, detaļu vai atsevišķu tehnisku vienību tipu aprakstos, kuri iekļauti šajā informācijas, tad šādas rakstu zīmes dokumentā attēlo ar simbolu „?” (piemēram, ABC??123??).