Priekšlikums Padomes regula, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Baltijas jūrā /* COM/2008/0539 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.9.2008 COM(2008) 539 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Baltijas jūrā PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS 110 - Priekšlikuma mērķi Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt dalībvalstu zvejas iespējas attiecībā uz komerciāli vissvarīgākajiem zivju krājumiem Baltijas jūrā 2009. gadā. 120 - Vispārīgais konteksts Atbilstīgi Padomes 2002. gada 20. decembra Regulai (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku KZP cenšas nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu ilgtspējīgos ekonomiskajos, vides un sociālajos apstākļos. Šajā sakarā ir svarīgi katru gadu noteikt zvejas iespējas, izsakot tās kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), kvotu un zvejas piepūles limitu veidā. Vienkāršošanas un skaidrības labad zvejas iespējas Baltijas jūrā 2006. gadam pirmo reizi tika noteiktas ar atsevišķu regulu, proti, ar Padomes 2005. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 52/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā. Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES ) 2008. gada maijā un Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komiteja (ZZTEK) 2008. gada jūlijā sniedza zinātnisko ieteikumu par zvejas iespējām Baltijas jūrā 2009. gadā. Priekšlikumā ir trīs nodaļas, kas ir svarīgas Baltijas zvejniecību pārvaldībai 2009. gadā: pirmā nodaļa, kurā noteiktas KPN un kvotas, otrā nodaļa, ar kuru ierobežo zvejas piepūli, un trešā nodaļa, kurā paredzēti saistītie tehniskie pasākumi. - 130 Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Zvejas iespējas un veids, kā tās iedalāmas dalībvalstīm, tiek noteikts katru gadu. Jaunākais tiesību akts ir Padomes 2007. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1404/2007, ar ko 2008. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā. Uz Baltijas jūras zvejniecības pārvaldību attiecas arī Padomes 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98. Padomes 2007. gada 18. septembra Regulā (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un atceļ Regulu (EK) Nr. 779/97, ir izklāstīti kontroles un novērošanas pasākumi attiecīgo mencu krājumu atjaunošanai. Turklāt tajā ir iekļauti noteikumi KPN noteikšanai rietumu un austrumu mencas krājumam un saistītie zvejas piepūles ierobežojumi. - Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir saskanīgi ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un atbilst Kopienas ilgtspējīgas attīstības politikai. 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS - Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Zinātniskās organizācijas, ar kurām apspriedās, ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES ) un Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komiteja (ZZTEK). Katru gadu Kopiena lūdz ICES un ZZTEK sniegt zinātnisko ieteikumu par svarīgu zivju krājumu stāvokli. Saņemtais ieteikums attiecas uz visiem Baltijas jūras krājumiem, kam ierosināta KPN, izņemot jūras zeltpleksti, par kuras krājumiem ieteikums šogad nav sniegts. Ierosinātās KPN tiek noteiktas, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, taču šo ieteikumu ne vienmēr ievēro burtiski. Ņemot vērā Komisijas nolūku nodrošināt zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, vienlaikus saglabājot zvejas iespēju stabilitāti, KPN izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu nedrīkst pārsniegt 15 %, ja vien krājuma stāvokļa dēļ nav vajadzīgi stingrāki pasākumi. Ja ir izstrādāts krājuma pārvaldības plāns, ierosinātā KPN atbilst šim plānam. Ierosinot mencas krājumu KPN, ir ņemta vērā pakāpeniskā pieeja, kura piemērota daudzgadu plānā mencu krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto. Šā plāna galvenais elements ir zvejas piepūles pakāpeniska samazināšana, ilgtermiņā panākot noturīgu līmeni, kas nodrošinās krājumu atjaunošanos un lielus un stabilus ieguves apjomus. Attiecībā uz laša krājumiem Baltijas jūrā ir vajadzīgi papildu pārvaldības pasākumi jūrās un iekšējos ūdeņos, lai vajadzības gadījumā veicinātu krājumu efektīvu atjaunošanos. Tāpēc ir paredzēts 2008. gadā izstrādāt laša krājumu pārvaldības plānu. - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Nodaļas, kurās paredzēti zvejas piepūles ierobežojumi un noteikti ar tiem saistītie tehniskie pasākumi, ir saskaņā ar 2006. gada decembrī pieņemtajiem Padomes lēmumiem par Padomes 2006. gada 11. decembra Regulu (EK) Nr. 1941/2006, ar ko 2007. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā, un par Padomes 2007. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto. Abas regulas 2005. un 2006. gadā ir apspriestas ar ieinteresētajām personām, proti, zvejas nozares pārstāvjiem, nevalstiskajām organizācijām, kuras nodarbojas ar zvejniecības jautājumiem, un attiecīgajām dalībvalstīm. Apspriešanās ar Baltijas jūras reģionālo konsultatīvo padomi notika tās kopīgās darba grupas sanāksmē un izpildu komitejas sanāksmē 2008. gada jūnijā, pamatojoties uz Komisijas politikas izklāstu par zvejas iespējām 2009. gadā. Priekšlikuma zinātnisko pamatojumu nodrošināja ICES un ZZTEK. Pamatojoties uz minēto politikas izklāstu, Jūrlietu ģenerāldirektorāts iepazīstināja ar noteikumiem, pēc kuriem tas plāno vadīties, nosakot KPN un kvotas 2009. gadam. Izstrādājot priekšlikumu, tika izvērtēti un pienācīgi ņemti vērā šajās sanāksmēs izteiktie provizoriskie viedokļi un pēc tam rakstiski iesniegtie saistošie ieteikumi par visiem attiecīgajiem zivju krājumiem. - Ietekmes novērtējums Ja ierosinātie pasākumi tiks īstenoti, Kopienas kuģu zvejas iespējas Baltijas jūrā kopumā samazināsies par aptuveni 15 % (visām attiecīgajām sugām). Vairāku reņģu krājumu un brētliņu zvejas iespējas samazinātas sliktākas krājumu papildināšanās dēļ. Ekonomiskā ziņā visjūtamākais ir Baltijas jūras rietumu mencas krājumu KPN samazinājums saskaņā ar daudzgadu plānu un Baltijas jūras rietumu reņģes krājumu KPN samazinājums, kas veikts tāpēc, ka krājums atrodas ārpus drošām bioloģiskām robežām un nākamajā gadā paredzama tā turpmāka samazināšanās. Baltijas jūras austrumu mencas krājumu KPN saskaņā ar daudzgadu plānu ir palielināta. Priekšlikums ne tikai atspoguļo īstermiņa apsvērumus, bet ir arī daļa no ilgtermiņa pieejas, saskaņā ar kuru zvejas apjoms pakāpeniski tiek samazināts līdz ilgtermiņā noturīgam apjomam. Tāpēc priekšlikumā iestrādātās pieejas rezultātā vidējā termiņā līdz ilgtermiņā tiks panākta mazāka zvejas piepūle, bet ilgtermiņā — stabilas vai pieaugošas kvotas. Turklāt paredzams, ka šīs pieejas rezultātā ilgtermiņā tiks panākta mazāka ietekme uz vidi (tas saistīts ar reducētu zvejas piepūli un ierobežojumiem nozvejas jomā, proti, mazāku kuģu skaitu un/vai mazāku kuģa vidējo zvejas piepūli) un nemainīgi vai lielāki izkrāvumi. Zvejas darbību ilgtspējība ilgtermiņā palielināsies. 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002 un jo īpaši tās 20. pants; Padomes Regula (EK) Nr. 847/1996 un jo īpaši tās 2. pants; Padomes Regula (EK) Nr. 1098/2007 un jo īpaši tās 5. pants un 8. panta 3. punkts. 4. IETEKME UZ BUDžETU Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. 5. PAPILDU INFORMāCIJA - Sīkāks skaidrojums Priekšlikumā 2009. gadam noteiktas konkrētu zivju krājumu vai krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītie nosacījumi dalībvalstīm, kas zvejo Baltijas jūrā. Dalībvalstīm iedalītā KPN un kvotas ir norādītas I pielikumā. Ierosinātie skaitļi pamatojas uz zinātnisko ieteikumu un atbilst KPN un kvotu noteikšanas sistēmai, kas izklāstīta Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Zvejas iespējas 2009. gadam. Paziņojums par Eiropas Komisijas politiku”. KPN un kvotas abiem mencu krājumiem ir cieši saistītas ar zvejas piepūles limitiem, kas izklāstīti II pielikumā. Tehniskie pasākumi, kas norādīti III pielikumā, ir papildu pasākumi plekstes un akmeņplekstes zvejas pārvaldībai. Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Baltijas jūrā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Padomes 1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/1996, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[2], un jo īpaši tās 2. pantu, ņemot vērā Padomes 2007. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto[3], un jo īpaši tās 5. pantu un 8. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantā paredzēts, ka Padomei ir jāpieņem pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību norisi, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komiteja (ZZTEK), kā arī ievērojot visus atzinumus, ko sniegusi Baltijas jūras reģionālā konsultatīvā padome (BJRKP). (2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jānosaka zvejas iespēju limiti katrai zvejniecībai vai zvejniecību grupai un jāiedala šīs iespējas dalībvalstīm. (3) Lai nodrošinātu zvejas iespēju efektīvu pārvaldību, ir jāievieš īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek veiktas zvejas darbības. (4) Ir jānosaka principi un konkrētas procedūras zvejniecības pārvaldībai Kopienas mērogā, lai dalībvalstis varētu nodrošināt to kuģu pārvaldību, kas peld ar to karogu. (5) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā ir noteiktas definīcijas, kas saistītas ar zvejas iespēju iedalīšanu. (6) Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir jānosaka krājumi, uz kuriem attiecas dažādi tajā minētie pasākumi. (7) Zvejas iespējas ir jāizmanto saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši saskaņā ar Komisijas 1987. gada 20. maija Regulu (EEK) Nr. 1381/87, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju[4], Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[5], Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[6], Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām[7], Padomes 1986. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2930/86, kas nosaka zvejas kuģu īpašības[8], Padomes 1991. gada 17. decembra Regulu (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā[9], Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā[10], un Padomes 2007. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto[11]. (8) Lai nodrošinātu to, ka ikgadējās zvejas iespējas tiek noteiktas tādā apmērā, kas atbilst mērķim nodrošināt resursu ilgtspējīgu izmantošanu no vides, ekonomiskā un sociālā viedokļa, ir ņemti vērā KPN noteikšanas pamatprincipi, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā “Zvejas iespējas 2009. gadam. Paziņojums par Eiropas Komisijas politiku”[12]. (9) Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2009. gadā ir jāīsteno daži papildu pasākumi saistībā ar zvejas tehniskajiem nosacījumiem. (10) Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minēto zveju uzsākt 2009. gada 1. janvārī. Ņemot vērā šā jautājuma steidzamību, ir obligāti jāpiešķir izņēmuma statuss sešu nedēļu laikposmam, kas minēts I daļas 3. punktā Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumam un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA Darbības joma un definīcijas 1. pants Priekšmets Ar šo regulu 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā un saistītos nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas izmantojamas. 2. pants Darbības joma 1. Šo regulu piemēro Kopienas zvejas kuģiem (Kopienas kuģi), kas darbojas Baltijas jūrā. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, ko veic tikai zinātniskai izpētei, kuru īsteno ar attiecīgās dalībvalsts atļauju un pilnvarojumu un par kuru iepriekš ir informēta Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos veic šo izpēti. 3. pants Definīcijas Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) zonas ir noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91; b) “Baltijas jūra” ir ICES 22.–32. apakšrajons; c) “kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma; d) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Kopienai, dalībvalstij vai trešai valstij; e) “diena ārpus ostas” ir ikviens nepārtraukts 24 stundas ilgs laikposms vai tā daļa, kad kuģis neatrodas ostā. II NODAĻAZvejas iespējas un ar tām saistītie nosacījumi 4. pants Nozvejas limiti un to sadalījums Nozvejas limiti, šādu limitu sadalījums starp dalībvalstīm un papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir izklāstīti šīs regulas I pielikumā. 5. pants Īpaši noteikumi par sadalījumu 1. Nozvejas limitu sadalījums starp dalībvalstīm, kā paredzēts I pielikumā, neskar: a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu; c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; e) atvilkumus, kas veikti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam. 2. Lai ieturētu kvotas, kas jāpārceļ uz 2010. gadu, Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu, atkāpjoties no minētās regulas, var piemērot visiem krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN. 6. pants Nozvejas un piezvejas nosacījumi 1. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja: a) nozvejas guvuši tādas dalībvalsts kuģi, kurai ir kvota, un minētā kvota nav pilnībā apgūta; b) to sugu zivis, kas nav reņģes un brētliņas, ir nozvejotas kopā ar citu sugu zivīm, nozvejas ir gūtas ar traļiem, dāņu vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm, un nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot. 2. Visus izkrāvumus atskaita no kvotas vai no Kopienas daļas, ja Kopienas daļa kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, izņemot nozvejas, kas gūtas saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu. 3. Ja dalībvalstij iedalītā reņģu kvota ir pilnībā apgūta, kuģi, kas peld ar šīs dalībvalsts karogu, ir reģistrēti Kopienā un darbojas zvejniecībās, uz kurām attiecas konkrētā kvota, ir aizliegts izkraut nozvejas, kuras ir nešķirotas un kurās ir reņģes. 7. pants Zvejas piepūles limiti Zvejas piepūles limiti ir noteikti II pielikumā. 1. Šos limitus piemēro ICES 27. un 28.2. apakšrajonā, ciktāl Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 2. punktu nav pieņēmusi lēmumu atbrīvot šos apakšrajonus no minētās regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 8. panta 3., 4. un 5. punktā un 13. pantā paredzētajiem ierobežojumiem. 2. Šos limitus nepiemēro ICES 28.1. apakšrajonā, ciktāl Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 4. punktu nav pieņēmusi lēmumu, ka Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 8. panta 3., 4. un 5. punktā paredzētie ierobežojumi ir piemērojami minētajam apakšrajonam. 8. pants Pārejas posmā īstenojamie tehniskie pasākumi Pārejas posmā īstenojamie tehniskie pasākumi ir izklāstīti III pielikumā. III NODAĻA Nobeiguma noteikumi 9. pants Datu nosūtīšana Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. panta 1. punktu sūta Komisijai datus par izkrautajiem daudzumiem, kas nozvejoti no katra krājuma, tās izmanto šīs regulas I pielikumā norādītos krājumu kodus. 10. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2009. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Nozvejas limiti un ar tiem saistītie nosacījumi to nozvejas limitu ikgadējai pārvaldībai, kas piemērojami Kopienas kuģiem apgabalos, kuros noteikti nozvejas limiti pēc sugām un apgabaliem Turpmāk dotajās tabulās ir norādītas KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja vien nav norādīts citādi) pēc krājumiem, dalībvalstīm iedalītā daļa un saistītie nosacījumi kvotu ikgadējai pārvaldībai. Katram apgabalam zivju krājumi sakārtoti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šajās tabulās dažādu sugu apzīmēšanai izmantoti šādi kodi. Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums | Clupea harengus | HER | Reņģe | Gadus morhua | COD | Menca | Platichthys flesus | FLX | Plekste | Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste | Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste | Salmo salar | SAL | Lasis | Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa | Suga: | reņģe | Zona: | 30.–31. apakšrajons | Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. | Somija | 60 643 | Analītiskā KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Zviedrija | 13 324 | EK | 73 967 | KPN | 73 967 | Suga: | reņģe | Zona: | 22.–24. apakšrajons | Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. | Dānija | 2 299 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 9 048 | Somija | 1 | Polija | 2 134 | Zviedrija | 2 918 | EK | 16 400 | KPN | 16 400 | Suga: | reņģe | Zona: | 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajons | Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. | Dānija | 3 159 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 838 | Igaunija | 16 134 | Somija | 31 493 | Latvija | 3 982 | Lietuva | 4 192 | Polija | 35 779 | Zviedrija | 48 032 | EK | 143 609 | KPN | Neattiecas. | Suga: | reņģe | Zona: | 28.1. apakšrajons | Clupea harengus | HER/03D.RG | Igaunija | 16 113 | Analītiskā KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Latvija | 18 779 | EK | 34 892 | KPN | 34 892 | Suga | menca | Zona: | EK ūdeņi 25.–32. apakšrajonā | Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. | Dānija | 10 241 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 4 074 | Igaunija | 998 | Somija | 784 | Latvija | 3 808 | Lietuva | 2 509 | Polija | 11 791 | Zviedrija | 10 375 | EK | 44 580 | KPN | Neattiecas. | Suga: | menca | Zona: | EK ūdeņi 22.–24. apakšrajonā | Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. | Dānija | 7 130 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 3 487 | Igaunija | 158 | Somija | 140 | Latvija | 590 | Lietuva | 383 | Polija | 1 908 | Zviedrija | 2 541 | EK | 16 337 | KPN | 16 337 | Suga: | jūras zeltplekste | Zona: | EK ūdeņi IIIb,c,d zonā | Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. | Dānija | 1 949 | Piesardzības KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 217 | Polija | 408 | Zviedrija | 147 | EK | 2 721 | KPN | 2 721 | Suga: | lasis | Zona: | EK ūdeņi IIIb,c,d zonā, izņemot 32. apakšrajonu | Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. | Dānija | 64 184 | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 7 141 | (1) | Igaunija | 6 523 | (1) | Somija | 80 033 | (1) | Latvija | 40 824 | (1) | Lietuva | 4 799 | (1) | Polija | 19 471 | (1) | Zviedrija | 86 758 | (1) | EK | 309 733 | (1) | KPN | Neattiecas. | __________ | (1) Izteikts ar zivju skaitu. | Suga: | lasis | Zona: | 32. apakšrajons | Salmo salar | SAL/3D32. | Igaunija | 1 344 | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Somija | 11 762 | (1) | EK | 13 106 | (1) | KPN | Neattiecas. | _________ | (1) Izteikts ar zivju skaitu. | Suga: | brētliņa | Zona: | EK ūdeņi IIIb,c,d zonā | Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. | Dānija | 38 108 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. | Vācija | 24 142 | Igaunija | 44 251 | Somija | 19 948 | Latvija | 53 445 | Lietuva | 19 333 | Polija | 113 422 | Zviedrija | 73 669 | EK | 386 318 | KPN | Neattiecas. | II PIELIKUMS Zvejas piepūles limiti Dalībvalstis nodrošina to, ka kuģiem, kas peld ar to karogu, ir atļauts zvejot ar traļiem, dāņu vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, pie grunts nostiprinātām āķu rindām, āķu jedām, izņemot dreifējošas āķu jedas, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu, pavadot ne vairāk kā: a) 201 dienu ārpus ostas 22.–24. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. līdz 30. aprīlim, kad piemēro Padomes Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un b) 160 dienas ārpus ostas 25.–28. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. jūlija līdz 31. augustam, kad piemēro Padomes Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu. III PIELIKUMS Pārejas posmā īstenojamie tehniskie pasākumi Plekstes un akmeņplekstes zvejas ierobežojumi 1. Aizliegts paturēt uz kuģa šādu sugu zivis, kas nozvejotas turpmāk minētajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos. Suga | Ģeogrāfiskais apgabals | Laikposms | Plekste (Platichthys flesus) | 26 līdz 28. apakšrajons, 29. apakšrajons uz dienvidiem no 59°30′ N 32. apakšrajons | no 15. februāra līdz 15. maijam no 15. februāra līdz 31. maijam | Akmeņplekste (Psetta maxima) | 25 līdz 26. apakšrajons, 28. apakšrajons uz dienvidiem no 56°50′ N | no 1. jūnija līdz 31. jūlijam | 2. Atkāpjoties no 1. punkta, zvejojot ar traļiem, dāņu vadiem un līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 105 mm, vai ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 100 mm, 1. punktā noteiktajos aizlieguma laikposmos var paturēt uz kuģa un izkraut plekstes un akmeņplekstes piezvejas, kas nepārsniedz 10 % no kopējās uz kuģa paturētās un izkrautās nozvejas dzīvsvara. […] [1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.). [2] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 338/2008 (OV L 107, 17.4.2008., 1. lpp.). [3] OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp. [4] OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp. [5] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 804/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 10. lpp.). [6] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1559/2007 (OV L 340, 22.12.2007., 8. lpp.). [7] OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp. [8] OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3259/94 (OV L 339, 29.12.1994., 11. lpp.). [9] OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 448/2005 (OV L 74, 19.3.2005., 5. lpp.). [10] OV L 16, 20.1.2005., 184. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 809/2007 (OV L 182, 12.7.2007., 1. lpp.). [11] OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp. [12] COM(2008) 331, galīgā redakcija.