[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 11.1.2006

SEC(2006) 19 galīgā redakcija

KOMISIJAS ATZINUMS

par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Apvienotajā Karalistē

KOMISIJAS ATZINUMS

par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Apvienotajā Karalistē

VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

1. Līguma 104. pants paredz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, lai dalībvalstis novērstu pārmērīgu budžeta deficītu vai nodrošinātu stāvokļa labošanu, kolīdz šāds deficīts radies. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra ir sīkāk aprakstīta Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[1], kas ietilpst Stabilitātes un izaugsmes paktā. Kaut arī vairums noteikumu attiecas uz Apvienoto Karalisti tieši tāpat kā uz pārējām valstīm, kas nav euro zonas dalībnieces, 5. punkts Protokolā par dažiem noteikumiem attiecībā uz Apvienoto Karalisti tomēr nosaka, ka Līguma 104. panta 1. punktā paredzētais pienākums novērst pārmērīgu valsts budžeta deficītu uz Apvienoto Karalisti neattiecas, izņemot gadījumu, ja šī valsts pāriet Ekonomikas un monetārās savienības trešajā līmenī[2]. Savukārt otrajā Ekonomikas un monetārās savienības līmenī Apvienotajai Karalistei saskaņā ar Līguma 116. panta 4. punktu ir jācenšas „izvairīties no pārmērīga valsts budžeta deficīta”. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Apvienotajai Karalistei piemēro pēc finanšu gada principa (no aprīļa līdz martam).

2. Saskaņā ar Līguma 104. panta 2. punktu Komisijai jāuzrauga atbilstība budžeta disciplīnai, pamatojoties uz diviem kritērijiem, proti: a) vai plānotā vai reālā valsts budžeta deficīta attiecība pret iekšzemes kopproduktu (IKP) pārsniedz 3 % atsauces vērtību (izņemot gadījumus, kad šī attiecība būtiski un pastāvīgi pazeminājusies un sasniegusi atsauces vērtībai tuvu līmeni, vai arī atsauces vērtība ir pārsniegta tikai izņēmuma kārtā un uz laiku, un šī attiecība joprojām ir tuva atsauces vērtībai) un b) vai valsts parāda attiecība pret IKP pārsniedz 60 % atsauces vērtību (ja vien šī attiecība pietiekami strauji nesamazinās un netuvinās atsauces vērtībai).

3. Līguma 104. panta 3. punkts paredz, ka tad, ja kāda dalībvalsts neatbilst viena vai abu šo kritēriju prasībām, Komisija sagatavo ziņojumu. Šajā ziņojumā „ņem vērā arī to, vai valsts budžeta deficīts pārsniedz valdības investīciju izdevumus”, kā arī ņem vērā visus citus būtiskus faktorus, tostarp dalībvalsts ekonomikas un budžeta stāvokli vidēji ilgā laikā”, kas sīkāk izskaidrots iepriekšminētās regulas 2. panta 3. punktā. Regulā arī noteikts, ka ziņojumā jāņem vērā „jebkuri citi faktori, kas, pēc dalībvalsts domām, ir būtiski, lai pilnīgi un kvalitatīvi novērtētu, kādā mērā pārsniegta atsauces vērtība, un ko dalībvalsts paziņojusi Komisijai un Padomei”.

4. Balstoties uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā sniegtajiem datiem, ko Apvienotās Karalistes iestādes paziņojušas 2005. gada augustā, kā arī uz Komisijas dienestu sagatavoto starpposma ekonomisko novērtējumu, Komisija 2005. gada 21. septembrī saskaņā ar 104. panta 3. punktu pieņēma ziņojumu par Apvienoto Karalisti.

5. Pēc tam saskaņā ar 104. panta 4. punktu Ekonomikas un finanšu komiteja 2005. gada 30. septembrī izstrādāja atzinumu par Komisijas ziņojumu.

6. Līguma 104. panta 5. punktā noteikts, ka Komisijai jāadresē atzinums Padomei, ja Komisija uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Lai pieņemtu slēdzienu, vai pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts, Komisija uzskata, ka jāņem vērā: i) secinājumi no tās ziņojuma, ko sagatavo saskaņā ar 104. panta 3. punktu, un ii) Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par šo ziņojumu. Pamatojoties uz minētajiem elementiem un ņemot vērā Komisijas dienestu sagatavoto 2005. gada rudens prognozi (publicēta 2005. gada 17. novembrī), Komisija ir sagatavojusi virkni apsvērumu par Apvienoto Karalisti.

APSVĒRUMI PAR APVIENOTO KARALISTI

7. Pēc 1998. gada maija, kad tika atcelta iepriekšējā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, kas attiecās uz Apvienoto Karalisti, šīs valsts bilancei kopš 90. gadu beigām bija krietna rezerve līdz deficīta atsauces vērtībai, taču 2003./2004. finanšu gadā tika reģistrēts budžeta deficīts 3,2 % no IKP[3], [4], kas pirmo reizi kopš 1997. gada pārsniedza Līgumā paredzēto atsauces vērtību. Tas izmainīja strukturālo fiskālo līdzsvaru par apmēram 4 procentu punktiem no IKP no 1990./2000. līdz 2003./2004. finanšu gadam. Šajos gados valsts izdevumu daļa palielinājās no nepilniem 40 % līdz apmēram 43 % no IKP. Tajā pašā laikā valsts bruto ieguldījumi pamatkapitālā palielinājās no 1,2 % līdz 1,6 % no IKP, valsts parāda kopapjoma daļa samazinājās līdz 37,6 % no IKP 2002./2003. gadā, bet kopš tā laika ir palielinājusies. Šādai attīstībai pievienojās procentu likmju izmaiņas, kuru rezultātā procentu maksājumi minētajā periodā samazinājās no 2,9 % līdz 2,0 % no IKP. Tā kā deficīts 2003./2004. finanšu gadā pārsniedza atsauces vērtību, Komisija uzsāka pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, 2004. gada aprīlī sagatavodama 104. panta 3. punktā paredzēto ziņojumu[5]. Tā kā toreiz tika vērtēts, ka deficīts pārsniedza 3 % no IKP tikai niecīgā mērā un uz laiku, tad šo deficītu Ekonomikas un finanšu komiteja tomēr neatzina par pārmērīgu.

8. Saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras datiem, ko Apvienotā Karaliste paziņoja 2005. gada augustā, 2004./2005. finanšu gadā valsts budžeta deficīts saglabājās 3,2 % no IKP[6], atkal pārsniedzot atsauces vērtību — 3 % no IKP. Ziņojumā norādītā deficīta vērtība 2004./2005. finanšu gadam sniedz prima facie pierādījumus par pārmērīga deficīta pastāvēšanu Apvienotajā Karalistē Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta nozīmē. Tāpēc Komisija 2005. gada 21. septembrī pieņēma ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu, novērtējot, vai ir izpildītas Līguma prasības par deficīta un parāda kritērijiem[7]. Ziņojumā tika pausts uzskats, ka 2004./2005. gada budžeta deficīts gan pārsniedz Līgumā minēto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, tomēr joprojām ir tai tuvs. Tomēr budžeta deficīts, kas pārsniedz atsauces vērtību 3 % no IKP, nebija izņēmuma gadījums. Tas neizriet no ārkārtas apstākļiem, ko nevarēja ietekmēt Apvienotās Karalistes iestādes, un to neizraisīja nopietna ekonomikas lejupslīde. Tika lēsts, ka 2004. gada pieaugums par 3,2 % pārsniegs potenciālu tāpat kā pieaugums 2004./2005. finanšu gadā. Tika lēsts, ka starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu 2004. gadā būs pozitīva. Runājot par deficīta pagaidu raksturu, bija gaidāms, ka tas 2005./2006. un 2006./2007. gadā saglabāsies virs 3 %, no IKP, kā liecināja aktualizēta Apvienotās Karalistes ekonomikas un budžeta starpposma prognoze.

9. Ekonomikas un finanšu komiteja 2005. gada 30. septembrī izplatīja savu atzinumu saskaņā ar 104. panta 4. punktu, kas saskan ar Komisijas ziņojumā sniegto novērtējumu un kurā bija teikts, ka pārmērīgajam budžeta deficītam nepiemīt pagaidu raksturs. Komiteja tomēr ieteica, ka turpmākos pārmērīga budžeta procedūras pasākumus vajadzētu veikt tikai pēc tam, kad būs pabeigta Komisijas 2005. gada rudens prognoze.

10. Pieņemot, ka Apvienotās Karalistes fiskālā politika būs tāda pati kā paziņots, Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē tika paredzēts, ka deficīts 2005./2006. gadā būs gandrīz 3,5 % no IKP un 2006./2007. gadā saglabāsies virs 3 %. Šīs prognozes apstiprināja Komisijas novērtējumu, ko tā sniedza savā ziņojumā saskaņā ar 104. panta 3. punktu, un Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, ko tā sagatavoja atbilstoši 104. panta 4. punktam, proti, ka deficīts 2005./2006. un 2006./2007. gadā joprojām pārsniegs 3 % un tāpēc tam nepiemīt pagaidu raksturs. Pamatojoties uz šīm prognozēm, tiek apstiprināts, ka atsauces vērtības jeb 3 % no IKP pārsniegšanai nepiemīt nedz izņēmuma, nedz pagaidu raksturs, kaut arī deficīts ir tuvs atsauces vērtībai.

11. Pēc Komisijas dienestu sagatavotās rudens prognozes Apvienotā Karaliste paziņoja par fiskālajiem pasākumiem pirmsbudžeta ziņojumā, ko tā iesniedza Parlamentam 5. decembrī. Salīdzinot ar izziņotās politikas pamatscenāriju (ko ņēma vērā rudens prognozē), Apvienotās Karalistes iestādes ir aprēķinājušas, ka neto izteiksmē šī politika radīs sarukumu par 0,1 procenta punktu no IKP pašreizējā finanšu gadā un samazinājumu par 0,1 procenta punktu no IKP 2006./2007. gadā. Pirmsbudžeta ziņojumā Apvienotās Karalistes iestādes paredzēja, ka deficīts kritīsies zem 3 % 2006./2007. gadā. Ņemot vērā šos pasākumus, kuri visi ir strukturāli, Komisijas novērtējums tomēr ir tāds, ka 2006./2007. gadā deficīts, domājams, pārsniegs 3 % no IKP, būdams 3,1 % no IKP, un tāpēc tam nepiemīt pagaidu raksturs.

12. Saskaņā ar Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem Komisija savā ziņojumā analizēja arī „būtiskos faktorus”. Atbilstoši stabilitātes un izaugsmes paktam šos nosacījumus drīkst ņemt vērā sagatavošanas posmā pirms lēmuma par pārmērīga deficīta pastāvēšanu, ja vienlaikus ir pilnīgi izpildīti divi nosacījumi, proti, ka budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvs atsauces vērtībai un ka atsauces vērtība tiek pārsniegta uz laiku. Apvienotās Karalistes gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti vienlaikus. Tāpēc šajā atzinumā nedrīkst ņemt vērā citus būtiskus faktorus. Tāpēc analīze rāda, ka Līgumā paredzētais deficīta kritērijs nav izpildīts.

13. Turpretim vispārējā valsts parāda attiecība saglabājas krietni zem 60 % atsauces vērtības (augustā pārmērīga deficīta procedūras datos bija ziņas, ka 2004./2005. finanšu gadā šī attiecība bija 40,8 % no IKP), lai gan tai ir tendence palielināties, ņemot vērā faktisko un prognozēto primāro deficītu. Komisijas rudens prognozē tiek lēsts, ka parāda attiecība 2007./2008. gadā sasniegs apmēram 44,5 % no IKP.

SECINĀJUMS

14. Apvienotās Karalistes budžeta dinamikas uzraudzības un jo īpaši Līguma 104. panta 2. punktā noteikto kritēriju izpildes novērtējuma rezultātā Komisija ir sagatavojusi ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu. Komisija, ņemot vērā tās ziņojumu, Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, Komisijas 2005. gada rudens prognozi un Apvienotās Karalistes 2005. gada pirmsbudžeta ziņojumu, uzskata, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.

[1] OV L 209, 2.8.1997, 6. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.). Jāņem vērā arī Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par „Specifikācijām, kā īstenot Stabilitātes un izaugsmes paktu, un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, kas apstiprināts minētās komitejas padomē 2005. gada 11. oktobrī.

[2] http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html

[3] 2005. gada augusta paziņojums par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, vērtība koriģēta, samazinot no 3,3 % no IKP. Apvienotās Karalistes augusta datus validēja Eiropas Statistikas birojs 2005. gada 26. septembrī.

[4] Faktiskajos Apvienotās Karalistes valsts bilances datos, kas šeit minēti, ir piemērots Eiropas Statistikas biroja 2000. gada 14. jūlija lēmums par UMTS ieņēmumu pareizu iegrāmatošanu. Apvienotā Karaliste kopumā nav piemērojusi šo lēmumu valsts finanšu datu iekšzemes publikācijā, tā rezultātā dati par tīro aizdevumu saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja aprēķiniem bija zemāki par apmēram 0,1 procentu punktu no gada IKP, nekā bija minēts Apvienotās Karalistes tautsaimniecības pārskatos attiecīgi no 2001. un 2001./2002. gada.

[5] Skatīt http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdf

[6] Tomēr 2004./2005. gada faktiskais deficīts pēc augusta paziņojuma tika koriģēts uz augšu. Rezultāts, kas atbilda 2005. gada pirmsbudžeta ziņojuma datiem, ir 3,3 % no IKP.

[7] Skatīt http://www.ecfineuropa.cec/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_rep_uk.pdf.