LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 305/3

Padomes secinājumi (2010. gada 8. jūnijs) “Rīcība, lai labākas iedzīvotāju veselības nolūkos samazinātu sāls patēriņu” – secinājumu pieņemšana

2010/C 305/04

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

1. ATGĀDINA

a) Līguma par Eiropas Savienības (ES) darbību (1) 168. pantu, kurā ir noteikts, ka, nosakot un īstenojot visu ES politiku un darbības, nodrošina augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un ir paredzēts, ka ES rīcība papildina valstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu iedzīvotāju veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku veselībai;

b) Eiropas Parlamenta 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par rīcību sirds un asinsvadu slimību apkarošanai (2), kurā dalībvalstis ir aicinātas izstrādāt rīcības plānus par veselību ietekmējošiem un ar dzīvesveidu saistītiem faktoriem, lai veicinātu veselīgu dzīvesveidu, un Komisija ir aicināta veicināt iniciatīvas un sadarbību ar tām ieinteresētajām pusēm, kuru mērķis ir veicināt labāku sirds un asinsvadu veselību, uzlabojot uzturu un fiziskās aktivitātes, tādējādi novēršot aptaukošanos, asinsspiediena paaugstināšanos un ar tiem saistītos veselības traucējumus;

c) Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2008.–2013. gada Rīcības plānu par pasaules mēroga stratēģiju, lai apkarotu un kontrolētu neinfekcijas slimības (3), kurā pausts aicinājums samazināt vispārēju un ietekmējamu neinfekcijas slimību riska faktoru un to elementu ietekmes pakāpi uz indivīdiem un sabiedrību, vienlaikus paredzot stiprināt indivīdu un sabiedrības spējas izdarīt veselīgākas izvēles un ievērot tādus dzīvesveida modeļus, kas veicina labu veselību;

d) Padomes 2007. gada 6. decembra secinājumus (4) par Komisijas Balto grāmatu “Eiropas stratēģija attiecībā uz uzturu, lieko svaru un jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos”, kurā izklāstīta integrēta ES pieeja, lai sekmētu slikta uztura, liekā svara un aptaukošanās izraisītu veselības problēmu mazināšanos; minētajos Padomes secinājumos ir pausta atzinība par Baltajā grāmatā dalībvalstīm izteikto ierosinājumu apsvērt sāls patēriņa samazināšanu kā pirmo prioritāti Komisijas Uztura un fiziskās aktivitātes augsta līmeņa darba grupas (Augsta līmeņa darba grupa) apspriedēs un dalībvalstis ir aicinātas atbalstīt darbības, kuru mērķis ir mainīt pārtikas produktu sastāvu, lai samazinātu sāls, piesātināto tauku, hidrogenētu taukskābju, pievienotā cukura un enerģijas blīvuma pakāpi, ņemot vērā to, kāda nozīme šīm sastāvdaļām ir neinfekcijas slimību attīstībā un liekā svara un aptaukošanās problēmās;

e) PVO forumu un tehnisku jautājumu sanāksmi par sāls patēriņa samazināšanu sabiedrībā (Parīzē 2006. gada 5.–7. oktobrī) (5), kuros pārskatīja saikni starp pārlieku sāls patēriņu un veselību un kuros dalībvalstīm un citām ieinteresētajām pusēm sniedza ieteikumus, kā samazināt iedzīvotāju sāls patēriņu ar ilgtermiņa mērķi novērst neinfekcijas slimības;

f) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes paustus zinātniskus viedokļus, kuros norādīts, ka lielākās daļas eiropiešu nātrija patēriņš dienā (3–5 g nātrija, apmēram 8–11 g sāls) būtiski pārsniedz ieteicamo dienas devu un ka galvenais nātrija avots uzturā ir pārstrādāti pārtikas produkti, kas veido apmēram 70–75 % no kopējā sāls patēriņa (6);

2. ŅEM VĒRĀ,

a) ka saskaņā ar Eiropas 2008. gada sirds un asinsvadu slimību statistiku (7) sirds un asinsvadu slimības ES izraisa gandrīz pusi no visas mirstības, proti, 42 %, sasniedzot vairāk nekā divus miljonus nāves gadījumu 2006. gadā, un ka kopējās sirds un asinsvadu slimību radītās izmaksas ES 2006. gadā sasniedza EUR 192 miljardus; 57 % no minētās summas veidoja veselības aprūpes izdevumi, 21 % – produktivitātes mazināšanās un 22 % – sirds un asinsvadu slimību pacientu neoficiālas aprūpes izdevumi;

b) ka saskaņā ar PVO aplēsēm augsts sistoliskais asinsspiediens ir sirds un asinsvadu slimību izraisītas nāves cēlonis, tas izraisa 51 % no insulta gadījumiem un 45 % no sirds išēmisko slimību izraisītiem nāves gadījumiem (8);

c) ka ES mainīgā demogrāfiskā struktūra prasa, lai cilvēki ilgāk turpinātu darba dzīvi, taču paaugstināta asinsspiediena un sirds un asinsvadu slimību izraisītā veselības pasliktināšanās nelabvēlīgi ietekmē darba tirgu (9);

d) ka pastāv labi pamatoti zinātniski pierādījumi, ka pašreizējais augstais sāls patēriņš Eiropā ir būtisks faktors, kas palielina asinsspiedienu un tādējādi sirds un asinsvadu slimības, un papildus iedarbībai uz asinsspiedienu tam var būt arī tieša kaitīga iedarbība, palielinot insulta, sirds kreisās puses ventrikulārās hipertrofijas un nieru slimību risku (10);

e) ka tāda pārbaudījuma pārvarēšanā vajadzīgi iedarbīgi un koordinēti pasākumi, piemēram, sabiedrības izpratnes palielināšana attiecībā uz problēmu un sāls satura samazināšanu pārtikā;

f) ka ir svarīga progresa novērošana ilgtermiņā, jo samazināta sāls patēriņa iedarbība un attiecīgā slimību sloga mazināšanās neizpaudīsies uzreiz;

3. NORĀDA – lai pārvarētu šo pārbaudījumu, ir vajadzīga vispusīga pieeja, kurā būtu jāiekļauj valsts dati par pašreizējo sāls patēriņu, rīcība sabiedrības informētības palielināšanai, darbības saistībā ar pārtikas sastāva izmaiņām, lai tajā samazinātu sāls saturu, kā arī pārraudzības un izvērtēšanas process;

4. PAUŽ GANDARĪJUMU par Augstā līmeņa darba grupas darbībām un gūtajiem panākumiem pirmajos divos darba gados, nodrošinot informācijas apmaiņu par politikas ierosmēm un izstrādājot koordinētas darbības;

5. PAUŽ GANDARĪJUMU par to, ka ir izstrādāta brīvprātīga Eiropas valstu sāls patēriņa samazināšanas ierosmju sistēma (11), stiprinot valsts rīcības plānus, lai izpildītu valsts vai PVO ieteikumus;

6. PAUŽ GANDARĪJUMU par dalībvalstīs jau paveiktiem pārtikas sastāva izmaiņu pasākumiem un atbalstu, ko tādām darbībām snieguši pārtikas ražotāji, mazumtirdzniecības uzņēmumi, restorāni un ēdināšanas uzņēmumi, ņemot vērā to, ka pārstrādāti pārtikas produkti nodrošina apmēram 70–75 % no kopējā sāls patēriņa;

7. ATBALSTA Augstā līmeņa darba grupas izvirzīto mērķi samazināt sāls daudzumu pārtikā;

8. UZSVER – ir jānodrošina, ka valsts pieejas sāls patēriņa samazināšanai ir pielāgotas, lai iekļautu visas sabiedrības sociālekonomiskās grupas un lai ietvertu visu cenu grupu pārtiku;

9. NORĀDA, ka ir jāapsver pārtikas produktu sāls satura izmaiņu starptautiskais aspekts un tas, kāda nozīme varētu būt pastāvošiem ieinteresēto personu forumiem, piemēram, ES Rīcības platformai diētas, fiziskās aktivitātes un veselības jomā (12);

10. UZSVER to, cik būtiska nozīme ir pārtikas marķēšanai kā līdzeklim, lai patērētājiem nodrošinātu redzamu, skaidru un viegli saprotamu informāciju, dodot tiem iespēju izvēlēties produktus ar mazāku sāls saturu. Šajā sakarā ņem vērā, ka Augstā līmeņa darba grupa ir pieņēmusi lēmumu izmantot terminu “sāls”, nevis “nātrijs”, jo sāls ir minēto ierosmju pamatmērķa uzturviela, termins “sāls” ir labāk saprotams un tas ir galvenais veids, kā nātriju pievieno pārtikai;

11. UZSVER vajadzību pārraudzīt darbības, kas saistītas ar produktu sastāva izmaiņām, ar sabiedrības informētības palielināšanu un iedzīvotāju sāls patēriņu, lai dotu iespēju regulāri izvērtēt un pārskatīt politikas un darbības, kā arī, lai plašai sabiedrībai darītu zināmus attiecīgos secinājumus;

12. PAUŽ GANDARĪJUMU par Eiropas Sāls patēriņa samazināšanas rīcības tīkla darbu, kuru izveidoja Apvienotā Karaliste pēc PVO aicinājuma dalībvalstīm veidot tīklus, lai sniegtu iespējas apmainīties ar informāciju, pamatnostādnēm un tehniskām zināšanām par sāls patēriņa samazināšanas stratēģiju dažādiem aspektiem;

13. AICINA dalībvalstis stiprināt koordinētu un ilgtspējīgu valsts uztura politiku (vai izstrādāt, ja tā vēl nav ieviesta), ietverot arī sāls patēriņa samazināšanas programmas, lai līdz atbilstīgai pakāpei samazinātu sāls patēriņu, un cita starpā veikt šādas darbības:

a) noteikt īstenojamus mērķus un uzdevumus atbilstīgi politikas veidošanas brīdī pastāvošajam iedzīvotāju sāls patēriņam un atbilstīgus termiņus tādu mērķu sasniegšanai;

b) palielināt sabiedrības informētību par veselības ieguvumiem, ko sniedz pareizs sāls patēriņa līmenis, un par to, kā rīkoties lai samazinātu patēriņu, kā arī mudināt veselības aprūpes speciālistus sniegt informāciju par vajadzību samazināt sāls patēriņu uzturā;

c) mudināt pārtikas ražotājus un nodrošinātājus veikt vairāk izmaiņu pārtikas sastāvā, lai sasniegtu pēc iespējas lielāku sāls satura samazinājumu pārtikā un tirgū pieejamās gatavās maltītēs;

d) vākt atbilstīgu un salīdzināmu informāciju par iedzīvotāju sāls patēriņu un sāls saturu galvenajos pārtikas produktos, kas veido valsts uzturu, lai pārraudzītu un izvērtētu valsts sāls patēriņa samazināšanas politikas panākumus;

e) atbalstīt ES valstu sāls patēriņa samazināšanas ierosmju sistēmu;

14. AICINA Komisiju:

a) turpināt sistemātisko pieeju augsta sāls patēriņa apkarošanai Eiropas mērogā, ieviešot ES sāls patēriņa samazināšanas sistēmu, ņemot vērā attiecīgu starptautisku organizāciju, it īpaši PVO darbu;

b) pastāvīgi stingri atbalstīt dalībvalstu centienus stiprināt, saglabāt vai izstrādāt valsts ierosmes, kuru mērķis ir sasniegt atbilstīgu sāls patēriņa līmeni;

c) kopā ar dalībvalstīm regulāri apzināt zemākos sāls satura līmeņus, kas ES mērogā pašlaik sasniegti dažādās pārtikas kategorijās un apakškategorijās, kas parasti ir galvenie sāls avoti ikdienas uzturā, tādējādi gūstot iespēju noskaidrot, kas ir tehniski iespējams katrā kategorijā;

d) atbalstīt dalībvalstu un pārtikas ražotāju un piegādātāju veiktās pārtikas sastāva izmaiņas, kā arī izpētīt un apzināt mehānismus un instrumentus, ar ko pārtikas ražotājus mudināt turpināt progresu, lai samazinātu sāls saturu pārtikā;

e) stiprināt sadarbību ar ieinteresētajām personām ES Rīcības platformā diētas, fiziskās aktivitātes un veselības jomā, it īpaši, lai sekmētu pārtikas sastāva pārskatīšanu nolūkā samazināt sāls saturu pārtikā;

f) regulāri ziņot par Komisijas darbību progresu, īstenojot ES sāls patēriņa samazināšanas sistēmu. Progresa ziņojumos būtu jāietver to apspriežu un sanāksmju rezultāti, kuras rīkotas ar uzņēmumiem, kas nodarbojas ar starptautisku tirdzniecību, vai ar Eiropas tirdzniecības struktūrām/nozarēm, kā arī izvērtējums par atbildēm, kas gūtas no dažādām iesaistītajām ieinteresētajām pusēm; Progresa ziņojumos būtu jāiekļauj arī ES darbību izvērtējums un atsevišķu dalībvalstu paziņoto darbību izvērtējums;

g) analizēt stāvokli un ES un tās dalībvalstu darbības un 2012. gadā ziņot par secinājumiem.

(1) OV C 115, 9.5.2008., 47. lpp.

(2) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2007-0346+0+DOC+XML+V0//LV

(3) http://www.who.int/nmh/publications/9789241597418/en/

(4) 15612/07.

(5) http://www.who.int/dietphysicalactivity/reducingsaltintake_EN.pdf

(6) Scientific Opinions of the Panel on Dietetic Products, Nutrition and Allergies on requests from the Commission related to (Diētisku produktu, uztura un alerģiju jautājumu darba grupas zinātniski atzinumi –)

a) the Tolerable Upper Intake Level of Sodium (lielākais pieļaujamais nātrija patēriņš) (pieņemts 2005. gada 21. aprīlī). http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/nda_opinion_ej209_sodium_v2_en1,5.pdf

b) the review of labelling reference intake values for selected nutritional elements (atsevišķu uztura sastāvdaļu atsauces patēriņa vērtību pārskatīšana) (pieņemts 2009. gada 13. martā). http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/nda_op_ej1008_labelling_reference_intake_values_en.pdf

(7) European Cardiovascular Disease Statistics, 2008 edition (Eiropas sirds un asinsvadu slimību statistika, 2008. gada izdevums). European Heart Network (Eiropas Sirds veselības tīkls).

(8) Global Health risks, Mortality and burden of disease attributable to selected major risk (Vispārējs veselības risks, mirstība un slimību nasta, kas saistīta ar izvēlēto būtisko risku). PVO, 2009. gads. http://whqlibdoc.who.int/publications/2009/9789241563871_eng.pdf

(9) Kanavos P, Östergren J, Weber MA et al. High blood pressure and health policy. New York: Ruder Finn, Inc., 2007.

(10) FJ He and GA Mac Gregor. A comprehensive review on salt and health and current experiences of worldwide salt reduction programmes. Journal of Human Hypertension (2009) 23, 363-384.

(11) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/salt_initiative.pdf

(12) http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/platform/platform_en.htm