[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 27.10.2010 COM(2010) 623 galīgā redakcija I SĒJ. KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Komisijas 2011. gada darba programma SATURS 1. Ievads 3 2. Atjaunot izaugsmi nodarbinātības jomā: paātrināt virzību stratēģijas „Eiropa 2020” ietvaros 4 2.1. Stiprināt ekonomikas pārvaldību un uzsākt „Eiropas pusgadu” 4 2.2. Finanšu regulējums: reformas procesa pabeigšana 4 2.3. Gudra izaugsme 5 2.4. Ilgtspējīga izaugsme 5 2.5. Integrējoša izaugsme 6 2.6. Vienotā tirgus izaugsmes potenciāla izmantošana 6 3. Pilsoņu programmas īstenošana: brīvība, drošība un tiesiskums 7 4.1. Visaptveroša tirdzniecības politika 8 4.2. ES paplašināšanās, kaimiņattiecību, attīstības politika un humānā palīdzība 8 5. No ieguldījuma līdz ietekmei: ES politikas efektīva īstenošana 9 5.1. Moderns budžets Eiropas nākotnei 9 5.2. Lietpratīga regulējuma veicināšana 10 5.3. Pašreizējais darbs 10 6. Secinājums 11 1. IEVADS Komisija nāk klajā ar savu 2011. gada darba programmu laikā, kas ES ir īpaši sarežģīts. Skaidras pazīmes norāda uz ekonomikas atveseļošanos pēc smagākās krīzes pēdējās desmitgadēs, bet atveseļošanās vēl nav stingri nostabilizējusies. Tādēļ jauno iniciatīvu pamatā, kuras Komisija ierosinās un uzsāks 2011. gadā, ir ekonomikas atveseļošanās paātrināšana. Tieši 2011. gadā stratēģija „Eiropa 2020” jāizmanto par pamatu centieniem ES un valstu mērogā nodrošināt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. Tās ietvaros būtu pilnībā jāvienojas par visaptverošu jaunu finanšu nozares regulējuma sistēmu, jāuzsāk ekonomikas politikas koordinācijas pirmais Eiropas pusgads un jāveic vairāki praktiski pasākumi, lai līdzsvarotu izmaiņas. Līdz 2011. gada vidum Komisija savos priekšlikumos par ES nākamo daudzgadu finanšu shēmu izklāstīs, kādās jomās jāizmanto ES budžets, lai īstenotu stratēģiju „Eiropa 2020”. Šīs darba programmas pamatā ir piecas galvenās ES politikas prioritātes, kuras Komisijas priekšsēdētājs Barroso izklāstīja 2010. gada septembrī, uzstājoties Eiropas Parlamentā ar runu par stāvokli Eiropas Savienībā[1]: - pārvaldīt ekonomikas krīzi un sniegt impulsu ekonomikas atveseļošanai, - atjaunot izaugsmi nodarbinātības jomā, paātrinot stratēģijā „Eiropa 2020” noteikto reformu programmu īstenošanu, - izveidot brīvības, tiesiskuma un drošības telpu, - uzsākt sarunas par modernu ES budžetu, - palielināt ES ietekmi globālā mērogā. Šī darba programma ir pirmā, kas jāpieņem saskaņā ar jauno plānošanas ciklu, kura pamatā ir Komisijas priekšsēdētāja sagatavotās politiskās pamatnostādnes un kas izklāstīts pamatnolīgumā starp Eiropas Parlamentu un Komisiju. Darba programma var arī palīdzēt izveidot jaunu pieeju ES kopīgo prioritāšu plānošanā, kā izklāstīts Lisabonas līgumā. Būtībā Komisijas darba programmā galvenā uzmanība pievērsta darbībām, kuras jāīsteno 2011. gadā. Tomēr jaunā daudzgadu plānošanas cikla ietvaros Komisijas ikgadējās darba programmās ietverta arī sistēma pašreizējo politikas virzienu novērtēšanai un to jomu noteikšanai, kurās jāizstrādā politikas iniciatīvas, lai īstenotu ilgtermiņa politikas stratēģijas, kas vajadzīgas ES mērķu sasniegšanai. Ņemot vērā steidzamo vajadzību pabeigt ES darbu pie galvenajiem priekšlikumiem jomās, kuras ietver ekonomikas pārvaldību un finanšu regulējumu, Komisija kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi izpētīs iespēju, kā prioritārā veidā ātri pieņemt ierobežotu skaitu īpaši steidzamu konkrētu priekšlikumu. 2. ATJAUNOT IZAUGSMI NODARBINāTīBAS JOMā: PAāTRINāT VIRZīBU STRATēģIJAS „EIROPA 2020” IETVAROS 2.1. Stiprināt ekonomikas pārvaldību un uzsākt „Eiropas pusgadu” Komisija nesen iesniedza svarīgu priekšlikumu paketi, lai stiprinātu ekonomikas pārvaldības instrumentus un to darbības jomā iekļautu arī ekonomikas un fiskālās politikas koordinēšanu[2]. Jaunajos priekšlikumos paredzēts plašāk un efektīvāk uzraudzīt fiskālo politiku ES mērogā, kā arī labāk koordinēt makroekonomikas politikas virzienus, lai novērstu trūkumus pašreizējos tiesību aktos, tostarp, veicot augšupvērstus pasākumus makrofinansiālajā nelīdzsvarotībā. Jauni izpildes mehānismi novērstu vai labotu pārmērības, kuras var apdraudēt Eiropas fiskālo vai finansiālo stabilitāti. Lai saglabātu panākto, Komisija aicina ES koplēmējus drīzāk pieņemt politiskus lēmumus. 2011. gada pirmajā pusē politikas koordinācijas Eiropas pusgads kļūs par galveno ES kopējo centienu struktūru izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai. 2011. gada janvārī Komisija pieņems tās pirmo gada izaugsmes pētījumu, lai uzsāktu Eiropas pusgadu. Gada izaugsmes pētījumā tiks analizēta ekonomikas situācija Eiropas Savienībā, tostarp iespējamās nelīdzsvarotības un sistēmiskie riski. Tajā īpaši tiks apskatīts ES stāvoklis attiecībā uz pieciem mērķiem, kuri noteikti stratēģijā „Eiropa 2020”, lai varētu sākt noteikt kritērijus ES pārveidošanai gudrā, ilgtspējīgā un integrējošā sabiedrībā. 2.2. Finanšu regulējums: reformas procesa pabeigšana 2010. gada jūnijā tika paziņoti vispārēji termiņi priekšlikumu iesniegšanai par ES finanšu reformas[3] pabeigšanu. Komisija 2011. gada sākumā iesniegs pārējos priekšlikumus, lai pabeigtu finanšu nozares reformu. Lielākā daļa priekšlikumu, ar kuriem paredzēts novērst krīzes atklātās nepilnības, ir jau apstiprināta vai tiek izskatīta. Svarīgākais elements ir finanšu uzraudzības dokumentu pakete. 2011. gada pirmajā pusē Komisija turpinās darbu pie vairākiem uzlabojumiem attiecībā uz noteikumiem par banku kapitālu ( CRD IV), lai ES īstenotu rezultātus, kurus izstrādājusi starptautiskā darba grupa Bāzeles komitejā par banku standartiem, izmaiņas direktīvā par finanšu instrumentu tirgiem ( MiFID ) un direktīvā par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, lai pabeigtu pāreju uz pārredzamākiem un drošākiem atvasināto finanšu instrumentu tirgiem, priekšlikumu par kredītreitinga aģentūrām, kā arī tiesību aktus, ar ko izveido sistēmu banku krīzes risināšanai un pārvaldībai, lai attiecīgajām iestādēm sniegtu konsekventu instrumentu kopumu, tostarp noregulējuma fondus. Īpaša uzmanība tiks veltīta mazo ieguldītāju un vispārējo patērētāju interešu aizsardzībai: iniciatīvas ietvers tiesību aktus par pieeju pamata banku pakalpojumiem un darbību, lai veicinātu atbildīgus hipotēku aizdevumus un aizņēmumus. Šie un citi priekšlikumi noslēgs Komisijas vērienīgo reformu programmu finanšu nozarē. Eiropas iestādēm jānosaka kopīgs mērķis veikt pilnīgu reformu, par ko jāvienojas līdz 2011. gada beigām, tādējādi ieviešot finanšu regulējuma progresīvu sistēmu, kas ir viens no pamatelementiem pamatīgai un darba vietu izveidi sekmējošai izaugsmei. Vienlaikus ES turpinās centienus, lai veicinātu spēcīgu un koordinētu globālo pieeju, jo īpaši, aktīvi piedaloties G20. Komisija turpinās darbu pie pienācīga finanšu nozares ieguldījuma. 2.3. Gudra izaugsme Ar stratēģijas „Eiropa 2020” galvenajām iniciatīvām, proti, Inovācijas Savienība[4], Jaunatne kustībā[5] un Digitālā programma[6] Komisija ir parādījusi, kā ES var darboties daudzās jomās, lai palielinātu Eiropas gudras izaugsmes potenciālu. 2011. gadā pamatiniciatīvās paziņotie konkrētie priekšlikumi tiks izskatīti un īstenoti, veicot papildinošas darbības Eiropas un valstu mērogā. Aizvien plašāka interneta attīstība paver jaunas iespējas satura veidotājiem un raidorganizācijām audiovizuālajā nozarē, bet rada jaunus uzdevumus intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomā. Licencēšana pārrobežu un Eiropas mērogā audiovizuālajā nozarē veicinās radošumu, no kā ieguvēji būs Eiropas pilsoņi. Eiropas standartiem būtu jābūt lielākai nozīmei, jo tie ir platformas mūsu uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējai globālā mērogā. IKT nozare ir viena no jomām ar ļoti augstu potenciālu. 2011. gadā iesniegto priekšlikumu paketes mērķis būs izveidot integrētāku Eiropas standartizācijas sistēmu. Komisija arī izklāstīs veidus, kādos ES mērogā var palīdzēt modernizēt augstāko izglītību, kā arī savu redzējumu par nākotnes darbību zināšanu un inovāciju veicināšanai. 2.4. Ilgtspējīga izaugsme Kā paziņots stratēģijā „Eiropa 2020”, Komisija 2011. gadā kā pamatiniciatīvu izklāstīs savu redzējumu par Resursu efektivitāti. Tas pavērs jaunu ceļu attiecībā uz integrēto politikas veidošanu ES mērogā. Tās mērķis būs pakāpeniski izveidot sistēmu, kuras pamatā ir resursu efektivitāte, lai ietvertu pāreju uz zemu oglekļa emisiju sabiedrību, un kurā noteikta nozaru politika, tostarp enerģētika, transports un dabas resursu, piemēram, lauksaimniecības un zivsaimniecības, ilgtspējīga pārvaldība ilgtermiņā. Šāda darba veikšanai būs vajadzīgs laiks, bet pirmie rezultāti būs vispārēja pieeja tam, kā var izmantot enerģētiku, transportu un ekonomikas ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni veicināšanu pašreiz, lai līdz 2050. gadam pārveidotu ES ekonomiku. Šīs savstarpēji saistītās iniciatīvas noteiks vidēja termiņa un ilgtermiņa scenārijus, tādējādi nodrošinot stabilu pamatu lēmumu pieņemšanai un paredzamākus nosacījumus liela mēroga ieguldījumiem. Tas arī jāatbalsta ar plašu pieeju tam, kā resursu efektivitāti var uzlabot tādā veidā, lai Eiropas sabiedrība attīstītos nākotnē. Īpašu uzmanību 2011. gadā pievērsīs enerģētikas infrastruktūrai un energoefektivitātei, kuras tiešā veidā sniedz priekšrocības vides, ekonomikas un enerģijas piegādes drošības jomās, un tajās ir liels darba vietu izveides potenciāls. Baltajā grāmatā par transporta politikas nākotni izpētīs Eiropas transporta telpas izveides pabeigšanu, lai nodrošinātu efektīvu, raitu infrastruktūru ap galveno tīklu, izmantojot inovāciju, lai izveidotu transporta sistēmu ar zemu oglekļa emisiju. Attiecībā uz jauno daudzgadu finanšu shēmas periodu Komisijas iesniegtajos priekšlikumos par kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās zivsaimniecības politikas pārskatīšanu galvenais temats būs dabas resursu ilgtspējīgas izmantošanas veicināšana un inovatīvā potenciāla atklāšana tādās nozarēs kā lauksaimniecība un zivsaimniecība. 2011. gadā Komisija turpinās darbu, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām. Turpinot virzīt starptautiskos centienus panākt vērienīgu vienošanos globālā mērogā, Komisija vienlaikus arī intensīvi strādās ar divpusējiem partneriem, lai dalītos idejās un izstrādātu kopīgus projektus tādās jomās kā tīras tehnoloģijas, oglekļa emisiju kvotu tirdzniecība un atjaunojamie enerģijas avoti. 2011. gads būs piesātināts gads saistībā ar plašāku darba kārtību vides jomā, proti, īpaši svarīgi būs sagatavoties Rio+20 pasaules augstākā līmeņa sanāksmei 2012. gadā, un Komisija novērtēs Sestās vides rīcības programmas rezultātus un pārskatīs tematiskās stratēģijas par atkritumu rašanās novēršanu un pārstrādi. 2.5. Integrējoša izaugsme Līdz 2010. gada beigām Komisija publicēs piekto kohēzijas ziņojumu un ierosinās vēl divas stratēģijas „Eiropa 2020” iniciatīvas — „Jaunas prasmes un darbavietas” un „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību”. Komisija 2011. gadā nāks klajā ar vairākiem konkrētiem pasākumiem, lai veicinātu integrējošu izaugsmi. Cieši sadarbojoties ar sociālajiem partneriem, Komisija iesniegs tiesību akta priekšlikumu, lai uzlabotu Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas īstenošanu un atjauninātu Darba laika direktīvu, to pielāgojot jaunākajām tendencēm. Komisija arī strādās pie kvalitatīvas sistēmas izveides, kurā tiek pilnībā ņemts vērā vispārējas ekonomiskas intereses pakalpojumu īpašais raksturs, atjauninot valsts atbalsta noteikumus, kas tiek uzskatīts par nozīmīgu soli. Integrējošas izaugsmes nodrošināšana nozīmē arī risināt sabiedrības problēmas, piemēram, iedzīvotāju novecošanās ietekmi. Komisija atbalstīs dalībvalstu rīcību nodrošināt piemērotas un ilgtspējīgas pensijas pilsoņiem, veicot konkrētus pasākumus, kuri jānosaka pēc 2010. gadā uzsāktās apspriešanās. Vērienīgas darba kārtības veicināšana ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas jomā būs galvenais temats kohēzijas politikas pārskatīšanai, lai iesniegtu priekšlikumu par jauno daudzgadu finanšu shēmu. 2.6. Vienotā tirgus izaugsmes potenciāla izmantošana Lai sasniegtu vienotā tirgus potenciālu, tā sasniegumi regulāri jāpadziļina un jāatjaunina. Ekonomikas lejupslīdes laikposmā Eiropas Savienība centās izvairīties no īslaicīguma un izolēšanās. Bez labi funkcionējoša vienotā tirgus Eiropā nebūs ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības. Atsaucoties uz profesora Mario Monti neseno ziņojumu Komisijai[7], tagad ir īstais laiks, lai tirgus integrāciju ievirzītu jaunā līmenī, mēģinot novērst būtiskus noturīgus trūkumus. Pamatojoties uz minēto ziņojumu, Komisija ir nupat ierosinājusi daudzus konkrētus priekšlikumus (Vienotā tirgus aktā[8]), lai atjauninātu vienoto tirgu, un stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvu par Rūpniecības politiku[9]. Abos priekšlikumos uzsvērta vajadzība virzīt sabiedrību kopumā, lai sasniegtu vienotā tirgus potenciālu un uzlabotu vispārējos nosacījumus Eiropas uzņēmējiem. Komisija turpinās atvērt pieeju tirgum mūsu uzņēmumiem, īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem. Svarīgs faktors 2011. gadā būs priekšlikumu iesniegšana par publiskā iepirkuma noteikumu modernizēšanu un kopējo noteikumu izveidi attiecībā uz koncesijas līgumiem. Citas konkrētas iniciatīvas, kas vērstas uz MVU, 2011. gadā ietvers regulu par pārrobežu parādu piedziņas pārvaldību. Komisija veiks vairākus konkrētus pasākumus, tostarp iesniegs priekšlikumus par alternatīvas strīdu izšķiršanas ( ADR ) mehānismu, lai risinātu patērētāju aizsardzības problēmas ES un turpinātu darbu pie kolektīvās pārsūdzības, pamatojoties uz publisko apspriešanos, ko uzsāka 2010. gadā. Nodokļu jomā ar priekšlikumu par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi ( CCCTB ), neietekmējot faktiskās nodokļu likmes, centīsies radīt iespējas uzņēmumiem izvēlēties sistēmu, kas padara nodokļu noteikumus vienkāršākus, samazināt atbilstības izmaksas un palīdzēt novērst ar nodokļiem saistītus šķēršļus, ar kuriem patlaban saskaras uzņēmumi, darbojoties pārrobežu mērogā. Komisija arī publicēs paziņojumu par turpmāko PVN stratēģiju, kuras mērķis ir novērst trūkumus pašreizējā sistēmā, to modernizējot un vienkāršojot, lai uzņēmumiem samazinātu PVN administratīvo slogu. Ar iniciatīvu paketi attiecībā uz lidostām centīsies uzlabot konkurenci, kā arī patērētāju tiesību un vides aizsardzību šajā svarīgajā nozarē, risinot lidostu jaudas jautājumus, laika nišu un lidlauka pakalpojumu problēmas, tādējādi efektīvāk izmantojot Eiropas lidostu tīklu. 3. PILSOņU PROGRAMMAS īSTENOšANA: BRīVīBA, DROšīBA UN TIESISKUMS ES pilsonībai jābūt taustāmai realitātei ES pilsoņiem. Pilsoņu tiesības ir stingri noteiktas ES tiesību aktos. Tomēr ir neatbilstības starp Līgumā iestrādātajiem noteikumiem un faktisko ikdienas situāciju, ar ko saskaras pilsoņi kā privātpersonas, patērētāji, studenti vai politikas dalībnieki. Nesen pieņemtajā Ziņojumā par pilsonību[10] Komisija vērš uzmanību uz vairākiem jautājumiem, kuros darbībai būtu praktiska nozīme attiecībā uz personas tiesībām, kas piešķirtas ES mērogā. Šie centieni ir saderīgi ar pasākumiem, kuri veikti, īstenojot rīcības plānu Stokholmas programmai (2010.-2014. g.), lai nodrošinātu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu[11], pilnībā izmantojot Līgumā noteikto uzlaboto juridisko pamatu. Kā daļu no tās centieniem stiprināt pilsoņu tiesības 2011. gadā Komisija ierosinās juridisku instrumentu Eiropas līgumtiesību jomā. Krimināltiesību jomā Komisija ierosinās direktīvu par nozieguma upuru tiesībām, lai palīdzētu nodrošināt pilsoņiem pieeju pietiekamai juridiskajai palīdzībai, tiesiskumam un aizsardzībai visās dalībvalstīs. Lai uzlabotu abpusējo uzticēšanos starp tiesu iestādēm un pilsoņiem, Komisija arī turpinās sagatavot tiesību aktu priekšlikumus, lai ieviestu obligātos tiesvedības standartus krimināllietās, īpaši juridiskās un tiesiskās palīdzības jomā. Komisija arī iesniegs tiesību aktu priekšlikumus par Ceļotāju reģistrēšanas programmu un ieceļošanas/izceļošanas sistēmu trešo valstu valstspiederīgajiem. Priekšlikumu mērķis ir palīdzēt saglabāt ES atvērtu pasaulei, vienlaikus cīnoties pret nelegālo imigrāciju un novēršot organizēto noziedzību. Atvērtā Eiropā arī jānovērš tas, ka noziedznieki ļaunprātīgi izmanto mūsu ekonomikas sistēmu. Pasākumi, kurus ierosinās nākamgad, ietvers sistēmu nelegālo līdzekļu konfiscēšanai un atgūšanai, kā arī paziņojumus par visaptverošu pretkorupcijas politiku un krāpšanas apkarošanas stratēģiju. Tāpat civilās aizsardzības tiesību aktu pārskatīšana uzlabos novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas ES spējas katastrofu gadījumos. Visbeidzot, Komisija turpinās strādāt kopā ar Augsto pārstāvi pie priekšlikuma, lai īstenotu Līguma 222. pantu. 4. Eiropa pasaulē: ietekmes palielināšana globālā mērogā Ieviešot ES jaunās ārpolitikas struktūras, mums ir iespēja sekmēt visaptverošu un saskaņotu politiku, risinot ārējās problēmas, ar kurām patlaban saskaramies, pierādot, ka ES ir spēcīga un uzticama partnere, kam ir konkrēts mērķu kopums, kuri tiek sasniegti vienotā un saskaņotā veidā. Komisija turpinās atbalstīt jauno Eiropas Ārējās darbības dienestu un palīdzēs izstrādāt jaunu posmu mūsu ārpolitikas virzienos. ES jau ir pievērsusi uzmanību vajadzībai pēc skaidra redzējuma mūsu attiecībām ar stratēģiskiem partneriem, kā arī stingrai un konsekventai nostājai starptautiskajās sarunās. Tas nozīmē maksimāli izmantot politikas virzienus, par kuriem atbild Komisija, piemēram, attīstība, tirdzniecība, paplašināšanās, humānā palīdzība un iekšējo politikas virzienu ārējie aspekti, kā arī koordinēt tos ar EĀDD, lai nodrošinātu stratēģisku pārskatu par ES divpusējām attiecībām. 4.1. Visaptveroša tirdzniecības politika Sekmīga tirdzniecības politika ir stratēģijas „Eiropa 2020” galvenais pīlārs. Izmantojot tirdzniecības stratēģiju, ko publicēs 2010. gada novembrī, Komisija turpinās uzsāktās sarunas ar mūsu tirdzniecības partneriem, tostarp virzot uz priekšu vairākus svarīgus divpusējus nolīgumus, kurus plānots noslēgt 2011. gadā, un saglabājot stingru nostāju PTO sarunās. Vienlaikus ES veiks citus konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu vietu Eiropas uzņēmumiem globālajā tirgū. 2011. gadā Komisija iesniegs tiesību akta priekšlikumu par ES instrumentu, lai uzlabotu pieeju publisko iepirkumu tirgiem attīstītās un lielās valstīs ar strauji augošu ekonomiku, pamatojoties uz starptautisko saistību īstenošanu. Komisija arī ierosinās pasākumus, lai atbalstītu Eiropas MVU to darbībās ārpus ES. Izmantojot visaptverošu pieeju, mēs arī izskatīsim jautājumu par to, kā mūsu tirdzniecības politiku var vislabāk izmantot jaunattīstības valstīs to integrācijā pasaules ekonomikā. Komisija iesniegs tiesību akta priekšlikumu par jaunu regulu par vispārējo preferenču sistēmu, kuras mērķis ir vairot tās pozitīvo ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību un valstīm, kurām visvairāk ir nepieciešama palīdzība. 4.2. ES paplašināšanās, kaimiņattiecību, attīstības politika un humānā palīdzība 2011. gadā ES turpinās vadīt paplašināšanās procesu. Virzība sarunās, tostarp jaunas sarunas, kuras, iespējams, uzsāks pēc tam, kad 2010. gada beigās tiks iesniegti atzinumi par dalību ES, būs saistīta ar kandidātvalstu sasniegto nepārtrauktu progresu, īpašu uzmanību vēršot uz tiesiskuma ievērošanu. Eiropas kaimiņattiecību politika ir pierādījusi, ka pēdējos piecos gados ES ir spējusi paust savas vērtības un principus, kā arī sekmēt politisko stabilitāti un ekonomikas attīstību kaimiņvalstīs, kas ir ES stratēģiska prioritāte. Komisija turpinās palīdzēt padziļināt ES īpašās attiecības ar kaimiņvalstīm, tostarp pārskatot ES kaimiņattiecību politiku, kā rezultātā 2011. gadā tā iesniegs priekšlikumus par kaimiņattiecību politikas turpmāku pilnveidošanu divpusējās un daudzpusējās (Austrumu partnerība, Savienība Vidusjūrai) dimensijās. Attīstības palīdzības efektīva īstenošana ir galvenais ES mērķis, jo tā ir pasaules lielākā attīstības līdzekļu devēja. Tā kā partnerības pieeja ir labākais veids, kā nodrošināt maksimālo vispārējo ES ieguldījumu tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā, jāizveido jauns programmu kopums, lai atbalstītu attīstības vajadzības, kuras jānosaka, ņemot vērā minētos mērķus. Īpaša uzmanība tiks veltīta ar zaļo grāmatu saistītiem pasākumiem par ES attīstības politikas nākotni, ar kuru nāks klajā 2010. gada beigās un kurā tiks novērtēti Eiropas Savienības attīstības instrumenti, lai orientētu darbību uz jomām, kurās tā var panākt patiesas pārmaiņas visiem, kam tās ir vajadzīgas. Palīdzības sniegšana humanitāro katastrofu upuriem aizvien ir galvenais stūrakmens ES pasaules mēroga saistībās. Pamats šādiem dzīvības glābšanas centieniem tiks stiprināts, iesniedzot priekšlikumu pārskatīt Padomes regulu par humāno palīdzību. 5. NO IEGULDīJUMA LīDZ IETEKMEI: ES POLITIKAS EFEKTīVA īSTENOšANA Pārmaiņu apjoms un ritms pasaules mērogā liek ES rīkoties ātri, atbildīgi un izlēmīgi. 2011. gadā tiks īstenoti pārdomu rezultāti par to, kā ES var modernizēt savu politiku un finanšu instrumentus, kā arī tiks rasti veidi, kā palielināt ES rīcības pievienoto vērtību. 5.1. Moderns budžets Eiropas nākotnei Pagājušajā nedēļā iesniegtajā Budžeta pārskatā[12] izklāstītas Komisijas idejas par jaunā ES budžeta mērķi, struktūru un izpildi pēc 2013. gada. Visā Eiropā notiek stingrāku noteikumu piemērošana publisko finanšu jomā. ES budžets ir jāorientē uz politikas virzieniem un jomām, kurās var panākt patiesas pārmaiņas, atbalstot vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguldījumus, un panākt patiesu pievienoto vērtību, atbalstot Eiropas Savienības politikas mērķus, neapšaubāmi, ES budžetam jābūt vienam no galvenajiem instrumentiem stratēģijas „Eiropa 2020” izpildē. Tas jāīsteno veidos, kuri palielina tā ietekmi. 2011. gada jūnijā Komisija iesniegs oficiālus priekšlikumus nākamajai daudzgadu finanšu shēmai, ietverot gan izdevumus, gan budžeta finansējumu. Attiecībā uz izdevumiem priekšlikumā izklāstīs Komisijas redzējumu par to, kā un kur var izmantot budžetu, lai visefektīvāk īstenotu ES politikas virzienus. Attiecībā uz finansējumu Komisija sagatavos priekšlikumu par jaunu lēmumu attiecībā uz pašu resursiem. Minētie priekšlikumi būs detalizētas analīzes rezultāts par to, kā ES izdevumi var sniegt lielāko pievienoto vērtību, kā tos var izmantot kā spēcīgu instrumentu ES kopīgo mērķu sasniegšanā, un sniegs jaunu skatījumu uz to, kā tiek finansēts budžets. Turpmākajos mēnešos Komisija sagatavos vairākus paziņojumus un ziņojumus par galvenajām politikas jomām, īpaši par kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās zivsaimniecības politikas reformu, kā arī par kohēzijas politikas nākotni, ko arī varēs izmantot kā politikas pamatu priekšlikumiem par daudzgadu finanšu shēmas budžetu. Komisija iesniegs detalizētus tiesību aktu priekšlikumus par konkrētiem finanšu instrumentiem un programmām, ar kurām jāīsteno jaunā daudzgadu finanšu shēma. Tos iesniegs kā vairākas dokumentu paketes, sākot no vasaras līdz 2011. gada beigām. 5.2. Lietpratīga regulējuma veicināšana Komisijas labāka regulējuma programmas īstenošana ir būtiski uzlabojusi politikas veidošanu ES un valstu mērogā. Jauno tiesību aktu izveides pamatā ir ieinteresēto aprindu viedokļi un plašās apspriedēs iegūtās atsauksmes, kā arī ir ietekmes novērtējuma procesa rezultāts, kas ārēji tika novērtēts kā priekšlikumu kvalitāti efektīvi uzlabojošs process. Vienlaikus Komisija ir pamatīgi vienkāršojusi spēkā esošos tiesību aktus un ir sasniegusi būtisku progresu, samazinot administratīvo slogu un palīdzot dalībvalstīm transponēt ES tiesību aktus. Ņemot vērā minēto pieredzi, Komisija ir gatava pāriet uz jaunu lietpratīga regulējuma posmu[13]. Visas politikas īstenošanas cikls jāskata kopumā: sākot no tās izstrādes un piemērošanas posma līdz tiesību aktu novērtēšanai un pārskatīšanai. Pēc šīs darba programmas principā būs vajadzīgs Ietekmes novērtēšanas komisijas pozitīvs atzinums, pirms var iesniegt priekšlikumu par Komisijas lēmumu. Komisija turpinās strādāt kopā ar Eiropas Parlamentu, Padomi un dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka visi ir aktīvi iesaistīti darba kārtībā gan ES tiesību aktu izstrādes, gan īstenošanas posmā. Visbeidzot, pilsoņu un iesaistīto personu viedoklis, kurus vistiešāk skar tiesību akti, tiks vēl vairāk ņemts vērā, no 2012. gada pagarinot apspriešanas laikposmu no 8 līdz 12 nedēļām, 2011. gadā sagatavojot pārskatu par Komisijas apspriešanas politiku un paaugstinot Komisijas ieplānoto priekšlikumu un paveiktā darba novērtējuma pārredzamību, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties savai līdzdalībai jau daudz agrāk. Sagaidāms, ka lietpratīga regulējuma minētie trīs pīlāri palīdzēs sasniegt vispārējo mērķi: izveidot efektīvus un kvalitatīvus ES tiesību aktus, ar kuriem tiek panākti plānotie mērķi un sniegtas priekšrocības pilsoņiem un uzņēmumiem. 5.3. Pašreizējais darbs Jaunās darbības, kas vērstas uz politikas prioritātēm, ir tikai viena Komisijas darba joma. Komisija visu gadu ir atbildīga par saskaņoto politikas virzienu īstenošanu un uzraudzību, ziņošanu un pašreizējo stratēģiju un rīcības plānu novērtēšanu, dalību starptautiskajās sarunās, ieguldījuma sniegšanu konferencēs un galvenajos politiskās dzīves notikumos. Komisija pārvalda plašu finanšu programmu un darbības uzdevumu klāstu. Tās pienākumos ietilpst ES darbības budžeta izpilde, Komisija cenšas nodrošināt, ka ierobežotie līdzekļi tiek izmantoti vislabākajā veidā, lai sasniegtu ES mērķus, iegūtu labāko cenas un vērtības attiecību, vienlaikus ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principus. Lielas daļas pašreizējā darba rezultāts ir ziņojumu un dokumentu pieņemšana, kuri nav iekļauti šā dokumenta pielikumā, lai arī īstenošanas un uzraudzības darbā tiek ieguldīti ievērojami Komisijas cilvēkresursi un finanšu resursi, šajā darba programmā uzmanība vērsta uz jomām, kurās Komisijai ir politiska izvēle, nevis kurās tā veic savus pienākumus kā izpildītāja. Nesenajos gados Komisija veltīja vairāk uzmanības un līdzekļu ES tiesību aktu īstenošanai. Nesen uzsāktais ES izmēģinājuma projekts[14] sniedz rezultātus, un tiek pieliktas lielas pūles, lai paātrinātu pārkāpumu procedūru izskatīšanu. Tiek veikta sistemātiskāka analīze par ES tiesību aktu novēlotas un nepareizas transponēšanas iemesliem, lai tos ņemtu vērā pašreizējā vienkāršošanas programmā, un tie tiek izmantoti arī pašreizējo tiesību aktu pārskatīšanas procesā. Viss šis darbs būs ieguldījums, lai sniegtu ES modernizētu, aktuālu juridisko pamatu, kas atbilst mērķiem un spēj izpildīt pilsoņiem sniegtos ES solījumus. 6. SECINāJUMS Šajā darba programmā izklāstītas galvenās jaunās iniciatīvas, kuras Komisija apņemas īstenot 2011. gadā[15], kā arī iniciatīvas, pie kurām tā strādās 2011. gadā un turpmākajos gados[16], tostarp priekšlikumu vienkāršošana un anulēšana[17]. Šādas plānošanas ilgtermiņa mērķis ir visām ieinteresētajām aprindām nodrošināt paredzamību un pārredzamību to darbam, vienlaikus saglabājot atvērtību un elastīgumu, lai pielāgotos mainīgajiem apstākļiem. Neapšaubāmi Komisija vienlaikus turpinās darbu pie citiem jautājumiem, kuros vajadzīga steidzama rīcība, vai pie ilgtermiņa uzdevumu sagatavošanas nākotnei. Patlaban Komisija cieši sadarbosies ar Eiropas Parlamentu un Padomi, kā arī ieinteresētajām aprindām, tostarp valstu parlamentiem, lai nodrošinātu, ka to iniciatīvu pamatā, ko tā izstrādās nākamgad, būs stabila vienprātība par to, kā ES būtu jāattaisno savu pilsoņu cerības, veidojot uz augstiem mērķiem orientētu un efektīvu Eiropu. [1] Skatīt 2010. gada 7. septembra runu par stāvokli Eiropas Savienībā 2010. gadā. [2] COM(2010) 522, COM(2010) 523, COM(2010) 524, COM(2010) 525, COM(2010) 526, COM(2010) 527, 29.9.2010. [3] COM(2010)301, 2.6.2010. [4] COM(2010)546, 6.10.2010. [5] COM(2010)477, 15.9.2010. [6] COM(2010)245, 19.5.2010. [7] http://ec.europa.eu/bepa/pdf/monti_report_final_10_05_2010_en.pdf . [8] COM(2010)608, 27.10.2010. [9] COM(2010)614, 27.10.2010. [10] COM(2010)603, 27.10.2010. [11] COM(2010)171, 20.4.2010. [12] COM(2010)700, 19.10.2010. [13] COM(2010)543, 7.10.2010. [14] COM(2007) 502 –Uzsākts 2008. gada aprīlī. [15] Skatīt I pielikumu. [16] Skatīt II pielikumu. [17] Skatīt III un IV pielikumu.