Priekšlikums Padomes regula par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Madagaskaras Republiku /* COM/2007/0015 galīgā redakcija - CNS 2007/0006 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 25.1.2007 COM(2007) 15 galīgā redakcija 2007/0006 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Madagaskaras Republiku (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropas Kopiena un Madagaskaras Republika ir apspriedušas un 2006. gada 21. jūnijā parafējušas zvejniecības partnerattiecību nolīgumu, ar kuru Kopienas zvejniekiem piešķir zvejas iespējas Madagaskaras zvejas zonā. Šis partnerattiecību nolīgums, kam pievienots protokols un tā pielikums, ir noslēgts uz 6 gadiem, sākot no spēkā stāšanās dienas, un tas ir pagarināms. Šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj Eiropas Kopienas un Madagaskaras Republikas Zvejniecības nolīgumu par zveju pie Madagaskaras krastiem, kurš stājās spēkā 1986. gada 28. janvārī. Protokols un tā pielikums, ar ko paredz tehniskos un finansiālos nosacījumus zvejai, kuru veic EK kuģi, ir noslēgts uz sešiem gadiem, sākot no 2007. gada 1. janvāra. Kamēr nav stājies spēkā jaunais nolīgums, protokols un pielikums stājas spēkā dienā, kad puses viena otrai ir paziņojušas par vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Tos piemēro no 2007. gada 1. janvāra. Jaunā partnerattiecību nolīguma galvenais mērķis ir attīstīt ciešāku sadarbību starp Eiropas Kopienu un Madagaskaras Republiku, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, kurā abu pušu interesēs ir īstenot ilgtspējīgu zvejniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Madagaskaras zvejas zonā. Formulējot savu nostāju sarunās, Komisija pamatojās arī uz retrospektīvu un provizorisku novērtējumu, kuru veica neatkarīgi eksperti. Puses ir iesaistījušās politiskā dialogā par tās interesējošiem zvejniecības nozares jautājumiem. Madagaskaras zvejniecības politikas pašreizējās prioritātes ļauj, pusēm vienojoties, partnerattiecību nolīgumā izvirzīt mērķus un formulēt ar tiem saistītās gada un daudzgadu programmas, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību. Partnerattiecību nolīgumā turklāt paredzēts veicināt ekonomisko, zinātnisko un tehnisko sadarbību zvejniecībā un ar to saistītajās jomās. Finansiālā ieguldījuma apjoms par atskaites daudzumu (11 000 tonnas) gadā ir EUR 990 000. Ja kopējais nozvejas apjoms 2006. gadā pārsniegs 11 000 tonnas, šo daudzumu no 2007. gada varēs palielināt līdz 12 000 tonnām un finansiālo ieguldījumu — līdz EUR 1 080 000 gadā. No šā finansiālā ieguldījuma 80 % ir ikgadējs finansiāls atbalsts Madagaskaras zivsaimniecības politikas izstrādei un īstenošanai, lai nodrošinātu ilgtspējīgu zvejniecību un atbildīgu zveju. Šo finansiālo atbalstu apgūst saskaņā ar gada un daudzgadu programmām. Nolīgumā paredzētas zvejas iespējas divās kategorijās: 1) zvejas kategorijā „tunzivju saldētājseineri” — 44 kuģi; 2) zvejas kategorijā „kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām” — 44 kuģi. Turklāt 5 kuģi divos 6 mēnešu laikposmos varēs veikt bentisko sugu izpētes zveju ar āķu jedām vai ar grunts āķu jedām. Katrā kategorijā kuģu īpašniekiem tika noteiktas maksas, un tās kopumā varētu palielināt Madagaskaras ikgadējo ieņēmumu aptuveni par EUR 385 000 (11 000 tonnu liels atskaites daudzums) vai par EUR 420 000 (ja atskaites daudzumu palielina līdz 12 000 tonnām). Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija ierosina Padomei ar regulu pieņemt šā zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Madagaskaras Republiku. 2007/0006 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Madagaskaras Republiku EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, tā kā: 1. Kopiena un Madagaskaras Republika ir apspriedušas un parafējušas zvejniecības partnerattiecību nolīgumu, ar kuru Kopienas zvejniekiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas ir Madagaskaras Republikas suverenitātē. 2. Kopienas interesēs ir apstiprināt šo nolīgumu. 3. Jānosaka zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Kopienas vārdā apstiprina Eiropas Kopienas un Madagaskaras Republikas Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu. Nolīguma teksts ir pievienots šai regulai. 2. pants Nolīguma protokolā noteikto zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm ir šāds. Zvejas kategorija | Kuģa tips | Dalībvalsts | Zvejas licences vai kvota | Tunzivju zveja | Tunzivju saldētājseineri | Spānija | 23 | Francija | 20 | Itālija | 1 | Tunzivju zveja | Kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām | Spānija | 21 | Francija | 15 | Portugāle | 6 | Apvienotā Karaliste | 2 | Bentiskā zveja | Kuģi izpētes zvejai ar āķu jedām vai ar grunts āķu jedām | Francija | 5 | Ja protokolā noteiktās zvejas iespējas ar minēto dalībvalstu iesniegtajiem licences pieprasījumiem nav pilnībā apgūtas, Komisija var izskatīt no jebkuras citas dalībvalsts iesniegtus licences pieprasījumus. 3. pants Dalībvalstīm, kuru kuģi zvejo saskaņā ar šo nolīgumu, ir jāpaziņo Komisijai par nozveju no katra krājuma, kas gūta Madagaskaras zvejas zonā saskaņā ar kārtību, kura paredzēta Komisijas 2001. gada 14. marta Regulā (EK) Nr. 500/2001, kas nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2847/93 par to lomu pārraudzību, kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuģi trešo valstu ūdeņos un atklātā jūrā[1]. 4. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs Madagaskaras Republikas un Eiropas Kopienas Zvejniecības partnerattiecību NOLĪGUMS MADAGASKARAS REPUBLIKA, še turpmāk — „Madagaskara”, un EIROPAS KOPIENA, še turpmāk — „Kopiena”, abas kopā turpmāk sauktas par „Pusēm”, IEVĒROJOT ciešo sadarbību starp Kopienu un Madagaskaru, jo īpaši Kotonū konvencijas satvarā, kā arī Pušu kopējo vēlmi šo sadarbību pastiprināt; IEVĒROJOT Pušu vēlēšanos sadarbojoties veicināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu; ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju; APŅEMOTIES ievērot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas ( ICCAT ) lēmumus un ieteikumus; APZINOTIES to, cik svarīgi ir principi, kas noteikti ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada konferencē pieņemto Atbildīgas zivsaimniecības vadības kodeksu; APŅEMOTIES ar savstarpēji izdevīgu sadarbību veicināt atbildīgu zveju, lai nodrošinātu jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu ilgtermiņā un ilgtspējīgu izmantošanu; PĀRLIECĪBĀ par to, ka šai sadarbībai jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, nodrošinot politikas saskanību un pasākumu sinerģismu; APŅEMOTIES tādēļ sākt dialogu par Madagaskaras īstenoto zivsaimniecības politiku un noteikt piemērotākos līdzekļus šīs politikas efektīvai īstenošanai, kā arī pastiprināt decentralizēta dialoga veidošanos, kurā iesaistījušies tehniskie dienesti, no vienas puses, un uzņēmēji un sabiedrība, no otras puses; VĒLOTIES pieņemt sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus, ar kādiem Kopienas kuģi var zvejot Madagaskaras ūdeņos un ar kādiem var saņemt Kopienas atbalstu atbildīgas zvejniecības ieviešanai minētajos ūdeņos; APŅEMOTIES panākt ciešāku ekonomisko sadarbību zvejniecībā un ar to saistītajās jomās un tādēļ dibināt un nostiprināt kopuzņēmumus, kuros iesaistās abu Pušu uzņēmumi, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants — Priekšmets Ar šo nolīgumu paredz principus, noteikumus un procedūras šādās jomās: - ekonomiskā, finansiālā, tehniskā un zinātniskā sadarbība zvejniecībā, lai Madagaskaras zvejas zonās ieviestu atbildīgu zvejniecību, kas nodrošina zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un lai attīstītu Madagaskaras zvejniecības nozari, - nosacījumi, ar kādiem Kopienas zvejas kuģi piekļūst Madagaskaras zvejas zonām; - zvejas kontroles kārtība Madagaskaras ūdeņos, lai nodrošinātu iepriekšminēto noteikumu un nosacījumu ievērošanu, lai zivju krājumu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi būtu efektīvi un lai novērstu nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju; - uzņēmumu partnerība, kopējās interesēs izvēršot saimniecisku darbību zvejniecībā un ar to saistītajās jomās. 2. pants — Definīcijas Šajā nolīgumā a) „Madagaskaras iestādes” ir Madagaskaras valdība, ko pārstāv par zvejniecību atbildīgā Madagaskaras ministrija; b) „Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija; c) „Madagaskaras zvejas zona” ir ūdeņi, kas zvejniecības jomā ir Madagaskaras suverenitātē vai jurisdikcijā; d) „zvejas kuģis” ir kuģis, kas aprīkots ūdeņu dzīvo resursu komerciālai izmantošanai; e) „palīgkuģis” ir jebkurš kuģis, kas palīdz zvejas kuģiem uzstādīt un uzraudzīt zivju pievilināšanas ierīces; f) „Kopienas kuģis” ir Kopienā reģistrēts zvejas kuģis, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu; g) „Apvienotā komiteja” ir šā nolīguma 9. pantā paredzētā komiteja, kuras sastāvā ir Kopienas un Madagaskaras pārstāvji; h) „pārkraušana citā kuģī” ir ostā vai jūrā notiekoša visas nozvejas vai nozvejas daļas pārvietošana no zvejas kuģa otrā kuģī; i) „neparedzēti apstākļi” ir apstākļi, kuri nav dabas parādības, kurus Puses nespēj pienācīgi kontrolēt un kuri traucē zvejot Madagaskaras ūdeņos; j) „ĀKK jūrnieki” ir jūrnieki no ārpuseiropas valstīm, kas parakstījušas Kotonū nolīgumu. Tādējādi Madagaskaras jūrnieks ir ĀKK jūrnieks. 3. pants — Nolīguma īstenošanasprincipi un mērķi 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Madagaskaras ūdeņos, ievērojot nediskriminēšanas principu attiecībā pret dažādām minētajos ūdeņos zvejojošajām flotēm un neierobežojot nolīgumus, ko ģeogrāfiska reģiona robežās noslēgušas jaunattīstības valstis, ieskaitot savstarpējus zvejniecības nolīgumus. 2. Puses sadarbojas Madagaskaras zivsaimniecības politikas īstenošanā un iesaistās politiskā dialogā par vajadzīgajiem pārkārtojumiem. Puses iepriekš apspriežas, lai šajā jomā pieņemtu attiecīgus pasākumus. 3. Puses turklāt sadarbojas, gan kopā, gan atsevišķi vērtējot saskaņā ar šo nolīgumu veikto pasākumu, programmu un darbību izpildi pirms to īstenošanas sākuma, tās laikā un pēc tās beigām. 4. Puses apņemas nodrošināt šā nolīguma īstenošanu saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem un ievērojot zvejas resursu stāvokli. 5. Madagaskaras un/vai ĀKK jūrnieku nodarbināšanu uz Kopienas kuģiem jo īpaši reglamentē ar Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kuru piemēro atbilstīgajiem darba līgumiem un vispārējiem darba nosacījumiem. Konkrēti tas attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 4. pants — Zinātniskā sadarbība 1. Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Madagaskara veic resursu stāvokļa monitoringu Madagaskaras zvejas zonā. 2. Pamatojoties uz Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā ( ICCAT ) pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko informāciju, Puses apspriežas šā nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai — attiecīgā gadījumā, pēc zinātniskas apspriedes un savstarpējas vienošanās — pieņemtu tādus pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai, kas ietekmē Kopienas kuģu darbību. 3. Puses apņemas — tieši vai kompetentās starptautiskajās organizācijās — apspriesties par to, kā nodrošināt dzīvo resursu pārvaldību un saglabāšanu Indijas okeānā, un par sadarbību attiecīgajā zinātniskajā izpētē. 5. pants — Madagaskaras ūdeņu pieejamība Kopienas zvejas kuģiem 1. Madagaskara apņemas ļaut Kopienas kuģiem zvejot Madagaskaras zvejas zonā saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu un pielikumu. 2. Zvejas darbības, uz kurām attiecas šis nolīgums, veic atbilstīgi Madagaskaras tiesību aktiem. Madagaskaras iestādes paziņo Komisijai par visiem minētajos tiesību aktos un noteikumos izdarītajiem grozījumiem. 3. Madagaskara apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai faktiski piemērotu šā nolīguma protokolā paredzētos zvejas uzraudzības noteikumus. Kopienas kuģi sadarbojas ar Madagaskaras iestādēm, kas atbild par minēto uzraudzību. 4. Kopiena apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tās kuģi ievēro šā nolīguma noteikumus, kā arī tiesību aktus, ar kuriem reglamentē zveju ūdeņos, kas ir Madagaskaras jurisdikcijā. 6. pants — Zvejas licences 1. Kopienas kuģi var zvejot Madagaskaras zvejas zonā tikai tad, ja tiem ir saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu izdota zvejas licence. 2. Kuģa zvejas licences saņemšanas procedūra, no kuģa īpašnieka iekasējamās maksas un to samaksas veids ir noteikts šā nolīguma protokola pielikumā. 7. pants — Finansiālais ieguldījums 1. Kopiena piešķir Madagaskarai finansiālu ieguldījumu saskaņā ar šā nolīguma protokolā un pielikumā paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Šis ieguldījums ir vienreizējs, un to veido divas saistītas daļas, proti: a) Kopienas kuģu piekļuve Madagaskaras ūdeņiem un zvejas resursiem un b) Kopienas sniegts finansiāls atbalsts atbildīgas zvejniecības un zvejas resursu ilgtspējīga izmantojuma veicināšanai Madagaskaras ūdeņos. 2. Finansiālā ieguldījuma daļu, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā, nosaka, ņemot vērā mērķus, par kuriem Puses vienojas saskaņā ar šā nolīguma protokolā paredzētajiem noteikumiem un kurus ir paredzēts sasniegt ar Madagaskaras zivsaimniecības politikas un tās īstenošanas gada un daudzgadu programmu palīdzību. 3. Kopienas piešķirto finansiālo ieguldījumu izmaksā ik gadu, ievērojot šā nolīguma protokolā paredzēto maksāšanas kārtību un piemērojot šā nolīguma un minētā protokola noteikumus, ja maksājamās summas apjomu maina šādu iemeslu dēļ: a) neparedzēti apstākļi; b) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazināšana, ko pēc abpusējas vienošanās veic, piemērojot attiecīgo krājumu pārvaldības pasākumus, kurus, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, uzskata par vajadzīgiem resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai; c) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju palielināšana, ko pēc abpusējas vienošanās veic, ja — saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju — krājumu stāvoklis to ļauj; d) Madagaskaras zivsaimniecības politikas īstenošanai piešķirtā finansiālā atbalsta nosacījumu pārvērtēšana, ja tās pamatā ir Pušu konstatētie gada un daudzgadu programmu rezultāti; e) šā nolīguma darbības izbeigšana saskaņā ar 13. pantu; f) šā nolīguma darbības apturēšana saskaņā ar 12. pantu. 8. pants — Uzņēmēju un sabiedrības sadarbības veicināšana 1. Puses atbalsta ekonomisku, zinātnisku un tehnisku sadarbību zvejniecībā un ar to saistītajās jomās. Tās apspriežas, lai saskaņotu dažādos iespējamos pasākumus. 2. Puses apņemas veicināt informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zvejas produktu uzglabāšanas veidiem un rūpniecisko pārstrādi. 3. Puses tiecas radīt labvēlīgus apstākļus Pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot uzņēmējdarbībai un ieguldījumiem labvēlīgas vides radīšanu. 4. Puses jo īpaši atbalsta kopuzņēmumu veidošanu, kas ir abpusējās interesēs, un šādiem uzņēmumiem jāatbilst gan Madagaskaras, gan Kopienas tiesību aktu prasībām. 9. pants — Apvienotā komiteja 1. Šā nolīguma piemērošanas uzraudzībai izveido Apvienoto komiteju. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas: a) uzrauga nolīguma izpildi, interpretāciju un piemērošanu, jo īpaši 7. panta 2. punktā minēto gada un daudzgadu programmu izstrādi un to izpildes novērtēšanu; b) nodrošina nepieciešamo saziņu Puses interesējošajos jautājumos, kas saistīti ar zvejniecību; c) darbojas kā forums izlīguma panākšanai strīdos par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu; d) vajadzības gadījumā no jauna novērtē zvejas iespēju apjomu un līdz ar to — finansiālā ieguldījuma apjomu; e) veic citas funkcijas, par kurām Puses savstarpēji vienojas. 2. Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā, pārmaiņus Madagaskarā un Kopienā, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja pulcējas ārkārtas sanāksmē. 10. pants — Piemērošanas ģeogrāfiskais apgabals Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Madagaskaras teritorijā. 11. pants — Nolīguma termiņš Šo nolīgumu piemēro 6 gadus, sākot no tā spēkā stāšanās dienas; to automātiski pagarina uz turpmākiem 6 gadu periodiem, ja vien nolīguma darbība nav izbeigta saskaņā ar 13. pantu. 12. pants — Nolīguma darbības apturēšana 1. Pēc vienas Puses pieprasījuma šā nolīguma darbību var apturēt, ja radušās nopietnas nesaskaņas par nolīgumā paredzēto noteikumu piemērošanu. Lai nolīguma darbību apturētu, attiecīgajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas Puses apspriežas, lai nesaskaņas atrisinātu izlīgstot. 2. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 7. pantā, samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no nolīguma darbības apturēšanas ilguma. 13. pants — Nolīguma darbības izbeigšana 1. Jebkura no Pusēm var izbeigt šā nolīguma darbību, ja rodas neparedzēti apstākļi, piemēram, ja ir samazinājušies attiecīgie krājumi vai ja konstatēts, ka samazinājies Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju izmantojums, vai ja Puses nepilda apņemšanos apkarot nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju. 2. Ja kāda no Pusēm vēlas izbeigt šā nolīguma darbību, tā vismaz sešus mēnešus pirms sākotnējā vai katra nākamā termiņa beigām rakstveidā paziņo otrai Pusei par savu nodomu. 3. Ar iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu apspriedes. 4. Šā nolīguma 7. pantā minēto finansiālo ieguldījumu gadam, kurā tiek izbeigta nolīguma darbība, samazina samērīgi un proporcionāli laikam. 14. pants — Protokols un pielikums Protokols un pielikums ir šā nolīguma neatņemama daļa. 15. pants —Piemērojamie valsts tiesību akti Kopienas zvejas kuģu darbības Madagaskaras ūdeņos nosaka Madagaskarā piemērojamie tiesību akti, izņemot ja šajā nolīgumā vai protokolā ar tā pielikumu un papildinājumiem ir noteikts citādi. 16. pants — Atcelšana Šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj Eiropas Kopienas un Madagaskaras Republikas Zvejniecības nolīgumu par zveju pie Madagaskaras krastiem, kurš stājās spēkā 1986. gada 28. janvārī. 17. pants — Stāšanās spēkā Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai rakstveidā ir paziņojušas par attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanu, tas ir sastādīts divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un katrs tā teksts ir vienlīdz autentisks. Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Madagaskaras Republikas nolīgumā par zveju pie Madagaskaras krastiem laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Sākot no 2007. gada 1. janvāra uz 6 gadiem saskaņā ar Nolīguma 5. pantu zvejas iespējas ir noteiktas šādi: - tālu migrējošajām sugām (sugām, kas minētas ANO 1982. gada konvencijas 1. pielikumā) - tunzivju saldētājseineri — 44 kuģi, - kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām — 44 kuģi; - bentisko zivju sugām — 5 kuģi izpētes zvejai ar āķu jedām vai ar grunts āķu jedām. 2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4. un 5. pantam. 3. Kuģi, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu, Madagaskaras zvejas zonā var zvejot tikai tad, ja tiem ir zvejas licence, ko izdevusi Madagaskara saskaņā ar šo protokolu un tam pievienotajā pielikumā aprakstīto kārtību. 2. pants Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1. Nolīguma 7. pantā minēto finansiālo ieguldījumu veido — no vienas puses — 1. pantā noteiktajam laikposmam paredzēta ikgadēja summa EUR 715 000 apmērā, kas gadā atbilst 11 000 t lielam atskaites daudzumam, un — no otras puses — īpaša ikgadēja atbalsta summa EUR 275 000 apmērā, kas paredzēta Madagaskaras zivsaimniecības politikas izstrādei un īstenošanai. Šī īpašā atbalsta summa ir Nolīguma 7. pantā definētā vienreizējā finansiālā ieguldījuma neatņemama daļa[2]. 2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 6. un 7. pantam. 3. Šā panta 1. punktā minētās summas — kopā EUR 990 000 — Kopiena maksā ik gadu šā protokola piemērošanas laikposmā. 4. Ja Kopienas kuģu Madagaskaras ūdeņos nozvejoto zivju kopējais apjoms pārsniedz atskaites daudzumu, ikgadējās finanšu kompensācijas kopsummu palielina par EUR 65 par katru papildus nozvejoto tonnu. Tomēr Kopienas šādi samaksātā ikgadējā kopsumma nedrīkst būt lielāka par divkāršotu 3. punktā minēto ikgadējo summu jeb EUR 1 980 000. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā. 5. Šā panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu izmaksā vēlākais 2007. gada 31. decembrī par pirmo gadu un vēlākais 2008., 2009., 2010., 2011. un 2012. gada 28. februārī par nākamajiem gadiem. 6. Ievērojot 7. panta noteikumus, Madagaskaras iestādēm ir tiesības brīvi lemt par šā finansiālā ieguldījuma izlietošanu. 7. Finansiālo ieguldījumu pārskaita Valsts kases kontā, kas atvērts Madagaskaras Centrālajā bankā. Bankas konta rekvizīti ir šādi: Agence Comptable Centrale du Trésor public domicilié à la banque Centrale de Madagascar Antaninarenina- Antananarivo- Madagascar - konta numurs — 213 101 000 125 TP EUR. 3. pants Sadarbība atbildīgas zvejas nodrošināšanai un zinātniskā sadarbība 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Madagaskaras ūdeņos, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos. 2. Šā protokola darbības laikā Kopiena un Madagaskaras iestādes veic resursu stāvokļa monitoringu Madagaskaras zvejas zonā. 3. Puses apņemas veicināt sadarbību apakšreģiona mērogā atbildīgas zvejas nodrošināšanai un jo īpaši Indijas okeāna Tunzivju komisijas ( IOTC ) un Indijas okeāna komisijas ( IOC ) ietvaros. 4. Saskaņā ar Nolīguma 4. pantu un pamatojoties uz Indijas okeāna Tunzivju komisijā ( IOTC ) pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām, un ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko informāciju, Puses apspriežas Nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai — attiecīgā gadījumā, pēc zinātniskas apspriedes (iespējams, apakšreģiona mērogā) un pēc savstarpējas vienošanās — pieņemtu tādus pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai, kas ietekmē Kopienas kuģu darbību. 4. pants Savstarpēji saskaņoto zvejas iespēju pārskatīšana 1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ciktāl 3. panta 4. punktā minētās zinātniskās apspriedes secinājumi apstiprina to, ka šāds palielinājums neapdraudēs Madagaskaras resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finansiālo kompensāciju palielina samērīgi un proporcionāli laikam. Tomēr Eiropas Kopienas samaksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa, ņemot vērā atskaites daudzumu, nedrīkst pārsniegt 2. panta 1. punktā minēto summu vairāk nekā divas reizes. Ja Kopienas kuģu gadā nozvejotais daudzums divkārt vai vairāk pārsniedz 11 000 tonnas (t.i., ja tas pārsniedz 22 000 tonnas), tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā. 2. Ja Puses vienojas samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina. 3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu starp dažādu tipu kuģiem, ja Puses par to ir apspriedušās un vienojušās, ievērojot 3. panta 4. punktā minētās zinātniskās apspriedes ieteikumus par to krājumu pārvaldību, kurus pārskatītais sadalījums var ietekmēt. Puses vienojas par attiecīgām finansiālā ieguldījuma korekcijām, ja tās vajadzīgas pārskatītā zvejas iespēju sadalījuma dēļ. 5. pants Jaunas zvejas iespējas un izpētes zveja 1. Ja Kopienas kuģi vēlas saņemt 1. pantā neminētas zvejas iespējas, Kopiena un Madagaskara apspriežas par šādas atļaujas saņemšanas iespējām. Attiecīgā gadījumā Puses vienojas par jauno zvejas iespēju piešķiršanas nosacījumiem un — ja vajadzīgs — izdara grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā. 2. Puses var veikt izpētes zveju Madagaskaras zvejas zonās pēc 3. panta 4. punktā minētās zinātniskās apspriedes atzinuma saņemšanas. Tādēļ pēc vienas Puses pieprasījuma Puses apspriežas un katrā atsevišķā gadījumā pieņem lēmumu par jauniem zvejas resursiem, nosacījumiem un citiem attiecīgajiem parametriem. 3. Abas Puses īsteno izpētes zveju saskaņā ar abpusēji pieņemtajiem zinātniskajiem un administratīvajiem parametriem. Izpētes zvejas licences piešķir izmēģinājuma nolūkā ne vairāk kā par diviem sešu mēnešu ilgiem zvejas periodiem, kas sākas dienā, kuru izraudzījušās abas Puses, savstarpēji vienojoties. 4. Ja Puses secina, ka izpētes zveja ir bijusi sekmīga, tad, vienlaikus rūpējoties par ekosistēmu un jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, Kopienas kuģiem uz laiku līdz šā protokola piemērošanas beigām, ievērojot pieļaujamo zvejas piepūli, var piešķirt jaunas zvejas iespējas saskaņā ar šā protokola 4. pantā paredzēto apspriešanās procedūru. Rezultātā finansiālo ieguldījumu palielina. 6. pants Izpildes apturēšana un finansiālā ieguldījuma maksājumu pārskatīšana neparedzētu apstākļu gadījumā 1. Ja rodas neparedzēti apstākļi, kuri nav dabas parādības un traucē zvejot Madagaskaras ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ), Kopiena var pārtraukt 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumus. Lēmumu par maksājumu pārtraukšanu pieņem pēc Pušu apspriešanās, kas notikusi vēlākais divus mēnešus pēc jebkuras Puses pieprasījuma, un ar nosacījumu, ka Kopiena ir izmaksājusi visas summas, kuras pienācās izmaksāt līdz maksājumu pārtraukšanas dienai. 2. Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz Puses pēc apspriešanās ir vienojušās par to, ka zveju traucējošie apstākļi vairs nepastāv un/vai ka ir iespējams zveju atsākt. 3. Derīguma termiņu licencēm, kuras izdotas Kopienas kuģiem un kuru darbība tiek apturēta, tiklīdz tiek pārtraukti finansiālā ieguldījuma maksājumi, pagarina uz laiku, kas atbilst zvejas pārtraukuma ilgumam. 7. pants Atbildīgas zvejas veicināšana Madagaskaras ūdeņos 1. No 2. pantā noteiktās finansiālā ieguldījuma kopējās summas 80 % ik gadu novirza Madagaskaras zivsaimniecības politikas iniciatīvu atbalstam un īstenošanai. Attiecīgo summu Madagaskara pārvalda saskaņā ar mērķiem, kurus pēc savstarpējas vienošanās un atbilstīgi Madagaskaras zivsaimniecības politikas tābrīža prioritātēm Puses izvirza, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību, kā arī saskaņā ar attiecīgajām gada un daudzgadu programmām, kas paredzētas šā panta 2. punktā. 2. Pēc Madagaskaras priekšlikuma un lai īstenotu iepriekšējā punkta noteikumus, iespējami drīz, bet vēlākais trīs mēnešus pēc šā protokola stāšanās spēkā Kopiena un Madagaskara Nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās izpildes noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem: 4. gada un daudzgadu vadlīnijas par to, kā izmantot 1. punktā minēto finansiālā ieguldījuma procentuālo daudzumu un konkrētā gadā plānotajām iniciatīvām īpaši atvēlētās summas; 5. gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai ar laiku nodrošinātu ilgtspējīgu zivsaimniecību un atbildīgu zveju, ņemot vērā Madagaskaras zivsaimniecības politikas prioritātes vai prioritātes citās politikas jomās, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanu vai ietekmē to; 6. ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras. 3. Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā vai konkrētā gadā plānotajām iniciatīvām īpaši atvēlēto summu izmantojumā Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā. 4. Ik gadu Madagaskara lemj par to, kādu daļu no 1. punktā minētajam procentuālajam daudzumam atbilstošās summas piešķirt daudzgadu programmas īstenošanai. Protokola piemērošanas pirmajā gadā par minēto piešķīrumu Kopiena jāinformē laikā, kad Apvienotajā komitejā notiek nozares daudzgadu programmas apstiprināšana. Attiecībā uz katru turpmāko protokola piemērošanas gadu Madagaskara Kopienai par minēto piešķīrumu paziņo vēlākais iepriekšējā gada 1. septembrī. 5. Ja nozares daudzgadu programmas īstenošanas ikgadējais novērtējums dod attiecīgu pamatojumu, Eiropas Kopiena var pieprasīt tās 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma daļas pārskatīšanu, kas paredzēta Madagaskaras zivsaimniecības politikas iniciatīvu atbalstam un īstenošanai, lai programmas īstenošanai piešķirtā finansējuma faktiskā summa atbilstu novērtējuma rezultātiem. 8. pants Strīdi un protokola piemērošanas apturēšana 1. Visus Pušu strīdus par šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm apspriežoties Nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, kuru vajadzības gadījumā sapulcina ārkārtas sanāksmē. 2. Neierobežojot 9. panta noteikumus, protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja Pušu strīdu uzskata par nopietnu un ja apspriedēs Apvienotajā komitejā, kā paredzēts 1. punktā, nav panākts izlīgums. 3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. 4. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja izdodas panākt izlīgumu, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā protokola piemērošana bija apturēta. 9. pants Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā Ievērojot 6. panta noteikumus, ja Kopiena neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, šā protokola darbību var apturēt ar šādiem nosacījumiem. a) Madagaskaras kompetentās iestādes paziņo Eiropas Komisijai par nemaksāšanu. Pēdējā izdara vajadzīgās pārbaudes un attiecīgā gadījumā ne vēlāk kā 60 darbdienās pēc paziņojuma saņemšanas veic maksājumu. b) Ja nav izdarīts maksājums vai nav attiecīga maksājuma neesības pamatojuma šā protokola 2. panta 5. punktā noteiktajā termiņā, Madagaskaras kompetentajām iestādēm ir tiesības apturēt protokola piemērošanu. Par to tās tūlīt informē Eiropas Komisiju. c) Protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums. 10. pants Piemērojamie valsts tiesību akti Kopienas zvejas kuģu darbības Madagaskaras ūdeņos reglamentē Madagaskarā piemērojamie tiesību akti, izņemot ja Nolīgumā vai šajā protokolā ar tā pielikumu un papildinājumiem ir noteikts citādi. 11. pants Atcelšana Ar šo atceļ pielikumu Eiropas Ekonomikas kopienas un Madagaskaras Republikas nolīgumam par zveju pie Madagaskaras krastiem, un to aizstāj ar šā protokola pielikumu. 12. pants Stāšanās spēkā 1. Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par vajadzīgo procedūru pabeigšanu. 2. Tos piemēro no 2007. gada 1. janvāra. PIELIKUMS NOSACĪJUMI, KAS REGLAMENTĒ KOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBU MADAGASKARAS ZVEJAS ZONĀ I nodaļa — Zvejas licenču pieprasīšana un izdošana 1. iedaļa Licenču izdošana 1. Madagaskaras zvejas zonās zvejas licences var iegūt tikai tie kuģi, kam uz to ir tiesības. 2. Kuģis ir tiesīgs saņemt licenci, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Madagaskarā. Tiem ir jāatbilst Madagaskaras varas iestāžu prasībām: vajadzīgs, lai tie būtu izpildījuši visas saistības, kas skar to zvejas darbības Madagaskarā atbilstīgi zvejas nolīgumiem, kuri noslēgti ar Kopienu. 3. Kopienas kompetentās iestādes vismaz 15 darbdienas pirms vēlamā licences derīguma termiņa sākuma (elektroniski) iesniedz par zvejniecību atbildīgajai Madagaskaras ministrijai pieprasījumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar Nolīgumu. 4. Pieprasījumus iesniedz par zvejniecību atbildīgajai ministrijai, izmantojot veidlapu, kuras paraugs pievienots šā pielikuma 1. papildinājumā. Madagaskaras iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai saglabātu saistībā ar zvejas licences pieprasījumu saņemto datu konfidencialitāti. Šos datus izmantos vienīgi saistībā ar Zvejniecības nolīguma īstenošanu. 5. Licences pieprasījumam pievieno šādus dokumentus: - pierādījums par vienotas likmes avansa maksājuma nokārtošanu uz licences derīguma termiņa laiku; - dalībvalsts apliecināta tilpības sertifikāta kopija, kurā norādīta kuģa bruto tilpība tonnās; - jauns, apliecināts krāsu fotoattēls ar sānskatā attēlotu kuģi tā pašreizējā stāvoklī. Fotoattēla izmēram jābūt vismaz 15 x 10 cm; - reģistrācijas un radio izsaukuma signāla zīmju krāsu kopija[3]. 6. Licences maksu iemaksā kontā, kuru Madagaskaras iestādes norāda saskaņā ar Protokola 2. panta 7. punktu. 7. Licences maksā ietilpst valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem. 8. Visiem kuģiem licences izdod 15 darbdienās pēc tam, kad par zvejniecību atbildīgā Madagaskaras ministrija ir saņēmusi visus 5. punktā minētos dokumentus, un kuģu īpašnieki vai viņu aģenti licences saņem ar Eiropas Komisijas Madagaskarā esošās delegācijas starpniecību. 9. Licenci izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot cits kuģis. 10. Tomēr pēc Eiropas Kopienas pieprasījuma, ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, kuģa licenci bez papildu maksas aizstāj ar jaunu licenci, ko izdod citam tādas pašas, Protokola 1. pantā minētas kategorijas kuģim. Šādā gadījumā, aprēķinot nozvejotos daudzumus, lai noteiktu, vai ir jāveic papildu maksājums, ņem vērā kopējo abu kuģu nozvejoto daudzumu. 11. Pirmā kuģa īpašnieks vai aģents ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību nodod anulēto licenci atpakaļ kompetentajām Madagaskaras iestādēm. 12. Jaunā licence stājas spēkā dienā, kad kuģa īpašnieks atdod anulēto licenci par zvejniecību atbildīgajai Madagaskaras ministrijai. Eiropas Komisijas delegāciju Madagaskarā informē par licences atdošanu. 13. Licencei vienmēr ir jāatrodas uz kuģa. Eiropas Kopiena pastāvīgi atjaunina to kuģu provizorisku sarakstu, kuri ir pieprasījuši zvejas licences saskaņā ar šā protokola noteikumiem. Tūlīt pēc šā saraksta izveidošanas un ikreiz, kad to atjaunina, sarakstu dara zināmu Madagaskaras iestādēm. Saņēmusi provizorisko sarakstu un paziņojumu par avansa maksājumu, kuru Eiropas Komisija nosūta Madagaskaras iestādēm, Madagaskaras kompetentā iestāde attiecīgo zvejas kuģi iekļauj zvejot tiesīgo kuģu sarakstā un šo sarakstu nosūta par zvejas inspekciju atbildīgajām iestādēm. Šādā gadījumā kuģa īpašniekam nosūta apliecinātu minētā saraksta kopiju, kuru viņš glabā uz kuģa un kurš aizstāj zvejas licenci līdz tās izdošanai. 14. Puses vienojas veicināt tādas licencēšanas sistēmas ieviešanu, kurā iepriekš aprakstītās informācijas un dokumentu apmaiņa notiek, izmantojot tikai elektroniskās saziņas līdzekļus. Puses vienojas veicināt drīzu papīra formāta licenču nomaiņu ar elektronisku to ekvivalentu, piemēram, ar to kuģu sarakstu, kuriem atļauts zvejot Madagaskaras zvejas zonā. 15. Licences palīgkuģiem izdod bez maksas. Palīgkuģiem jāpeld ar Kopienas dalībvalsts karogu vai jāpieder Kopienas uzņēmumam. 2. iedaļa Licences maksas un avansa maksājumi 1. Licences ir derīgas vienu gadu. Tās ir pagarināmas. 2. Licences maksa tunzivju seineriem un kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām ir EUR 35 par Madagaskaras zvejas zonā nozvejotu tonnu zivju. 3. Licences izdod pēc tam, kad veikti šādi vienotas likmes maksājumi kompetentajām valsts iestādēm: - EUR 3920 par katru tunzivju seineri — summa, kas vienāda ar maksu par 112 tonnām nozvejotu zivju gadā; - EUR 3500 par katru kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām, kura bruto tilpība pārsniedz 250 tonnas — summa, kas vienāda ar maksu par 100 tonnām nozvejotu zivju gadā; - EUR 1680 par katru kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām, kura bruto tilpība ir 250 tonnas vai mazāka — summa, kas vienāda ar maksu par 48 tonnām nozvejotu zivju gadā; - Summu, kas jāmaksā par bentiskās zvejas kuģu licenci, noteiks vēlāk Apvienotajā komitejā pēc izpētes posma pabeigšanas. Izpētes posma laikā licences izdod bez maksas. 4. Dalībvalstis ik gadu vēlākais 15.jūnijā paziņo Eiropas Komisijai iepriekšējā gadā nozvejotos daudzumus, kurus apstiprinājuši šīs iedaļas 5. punktā minētie zinātniskie institūti. 5. Galīgo paziņojumu par maksām, kuras jāveic par gadu n, Eiropas Komisija sagatavo vēlākais 31. jūlijā gadā n+1, pamatojoties uz kuģu īpašnieku veiktajām nozvejas deklarācijām, kuras ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību apstiprinājuši par nozvejas datu pārbaudi atbildīgie dalībvalstu zinātniskie institūti, piemēram, IRD ( Institut de Recherche pour le Développement ), IEO ( Instituto Español de Oceanografia ) un IPIMAR ( Instituto Português de Investigaçao Maritima ). 6. Pārskatu vienlaikus nosūta par zvejniecību atbildīgajai Madagaskaras ministrijai un kuģu īpašniekiem. 7. Visus papildu maksājumus par nozvejotajiem daudzumiem, kas tunzivju seineriem pārsniedz 112 tonnas, kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām, kuru bruto tilpība ir vairāk nekā 250 tonnas, — 100 tonnas un āķu zvejas kuģiem ar bruto tilpību, kura mazāka vai vienāda ar 250 tonnām — 48 tonnas, kuģu īpašnieki vēlākais n+1 gada 31. augustā samaksā kompetentajām Madagaskaras iestādēm attiecīgās summas — 35 EUR par tonnu —, tās ieskaitot šīs nodaļas 1. iedaļas 7. punktā minētajā kontā. 8. Tomēr, ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka nekā šīs iedaļas 3. punktā paredzētais avansa maksājums, starpību kuģu īpašniekiem neatlīdzina. II nodaļa — Zvejas zonas 1. Kopienas kuģi (tunzivju seineri un kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām) drīkst zvejot ūdeņos, kas atrodas tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijām. Kopienas kuģiem jāievēro aizsargjosla 3 jūdžu platumā ap tām zivju pievilināšanas ierīcēm, kas nav to īpašumā. III nodaļa — Nozvejas deklarēšana, kas jāievēro kuģiem, kuriem atļauts zvejot Madagaskaras ūdeņos 1. Kopienas kuģa reisa ilgums Madagaskaras zvejas zonā šā pielikuma vajadzībām ir definēts šādi: - laika posms, kas aizritējis no kuģa ieiešanas Madagaskaras zvejas zonā līdz iziešanai no tās, vai - laika posms, kas aizritējis no kuģa ieiešanas Madagaskaras zvejas zonā līdz nozvejoto daudzumu pārkraušanai citā kuģī ostā vai/un izkraušanai Madagaskarā. 2. Visiem kuģiem, kam atļauts zvejot Madagaskaras ūdeņos saskaņā ar Nolīgumu, nozvejotie daudzumi jādeklarē par zvejniecību atbildīgajai Madagaskaras ministrijai, lai tā varētu kontrolēt nozveju, kuru apstiprina kompetentie zinātniskie institūti saskaņā ar procedūru, kas minēta šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 4. punktā. Kuģiem, kas garāki par 24 metriem, kamēr tie ir Madagaskaras zvejas zonā, nozvejotie daudzumi jādeklarē Madagaskaras Zvejas uzraudzības centrā ( FMC ) reizi 15 kalendāra dienās. Nozveju deklarē šādi. 2.1. Gadu ilgajā licences derīguma termiņā šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas nozīmē deklarācijās norāda katrā kuģa reisā nozvejotos daudzumus. Deklarāciju oriģināleksemplāru 45 dienās pēc pēdējā reisa, kas veikts minētajā termiņā, nosūta FMC , izmantojot fizisku datu nesēju. Deklarē pa faksu (+ 261 20 22 490 14) vai pa elektronisko pastu (csp-mprh@blueline.mg). 2.2. Nozvejotos daudzumus kuģi deklarē attiecīgajā zvejas žurnāla lapā, kuras paraugs sniegts 2. papildinājumā. Par laiku, kurā kuģis nav atradies Madagaskaras zvejas zonā, zvejas žurnālā veic ierakstu „Ārpus Madagaskaras zvejas zonas”. 2.3. Veidlapu aizpilda salasāmi, un to paraksta kuģa kapteinis vai viņa pilnvarotais pārstāvis. 3. Šīs nodaļas nosacījumu neievērošanas gadījumā Madagaskaras valdībai ir tiesības apturēt attiecīgā kuģa licenci līdz nepieciešamās formalitātes izpildei un piespriest kuģa īpašniekam sodu, kāds paredzēts Madagaskarā spēkā esošajā likumdošanā. Par to informē Eiropas Komisiju un karoga dalībvalsti. 4. Puses vienojas veicināt tādas licencēšanas sistēmas ieviešanu, kurā iepriekš aprakstītās informācijas un dokumentu apmaiņa notiek, izmantojot tikai elektroniskās saziņas līdzekļus. Puses vienojas veicināt drīzu rakstiskās deklarācijas (zvejas žurnāls) nomaiņu ar deklarāciju elektroniskā (datnes) veidā. IV nodaļa — Pārkraušana citā kuģī un izkraušana Puses sadarbojas, lai uzlabotu izkrāvumu un pārkrāvumu iespējas Madagaskaras ostās. 1. Izkrāvumi Kopienas kuģiem, kuri zvejo tunzivis un nozvejotos daudzumus izvēlas izkraut Madagaskaras ostā, piešķir šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 2. punktā paredzētās maksas atlaidi EUR 5 apmērā par katru Madagaskaras ūdeņos nozvejoto tonnu. Ja zvejas produktus pārdod pārstrādes uzņēmumam Madagaskarā, piešķir papildu atlaidi EUR 5 apmērā. Šo mehānismu attiecībā uz visiem Kopienas kuģiem piemēro ne vairāk kā 50 % nozvejoto daudzumu, kas norādīti galīgajā nozvejas deklarācijā (kā noteikts III nodaļā), sākot no Protokola pirmā piemērošanas gada. 2. Apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē pieņem sīki izstrādātus noteikumus par izkrauto vai citā kuģī pārkrauto daudzumu kontroli. 3. Novērtēšana Apvienotā komiteja, ievērojot konkrētajā gadā veikto izkrāvumu sociālo un ekonomisko ietekmi, pielāgo finansiālos stimulus un koriģē maksimālo procentuālo daudzumu attiecībā pret galīgajā nozvejas deklarācijā minētajiem daudzumiem. V nodaļa — Apkalpes komplektēšana 1. Tunzivju zvejas kuģu un zvejai ar peldošām āķu jedām paredzēto kuģu īpašnieki apņemas nodarbināt ĀKK valstu pilsoņus, ievērojot šādus nosacījumus un ierobežojumus: - no jūrniekiem, kurus nodarbina uz tunzivju seineriem trešas valsts zvejas zonā tunzivju zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki[4], - no jūrniekiem, kurus zvejas sezonā nodarbina uz kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām trešas valsts zvejas zonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki. 2. Kuģu īpašnieki tiecas nodarbināt vairāk jūrnieku no ĀKK valstīm. 3. Uz Kopienas kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kā noteikts Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 4. ĀKK valstu jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji; katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem. 5. ĀKK valstu jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji. Tomēr ĀKK valstu jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par attiecīgo valstu kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un — nekādā ziņā — par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem. 6. Uz Kopienas kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās stāšanās darbā. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku. VI nodaļa — Tehniskie pasākumi Kuģiem jāievēro attiecībā uz konkrēto reģionu pieņemtie IOTC pasākumi un ieteikumi par zvejas rīkiem un to tehniskajām specifikācijām, kā arī visi pārējie tehniskie pasākumi, kas piemērojami šo kuģu veiktajai zvejai. VII nodaļa — Novērotāji 1. Kuģi, kuriem atļauts zvejot Madagaskaras ūdeņos saskaņā ar Nolīgumu, uzņem kompetento reģionālo zivsaimniecības organizāciju (RZO) izraudzītus novērotājus, ievērojot šādus noteikumus. 1.1 Pēc kompetentās iestādes pieprasījuma Kopienas kuģi uzņem šīs organizācijas izraudzītu novērotāju, kura uzdevums ir pārbaudīt Madagaskaras ūdeņos nozvejotos daudzumus. 1.2 Kompetentā iestāde izveido to kuģu sarakstu, uz kuriem jāuzņem novērotāji, un izraudzīto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Tiklīdz saraksti ir gatavi, tos nosūta Eiropas Komisijai, un turpmāk šādus sūtījumus veic ik pēc trim mēnešiem, ja saraksti šajā laikā ir tikuši atjaunināti. 1.3 Kompetentā iestāde paziņo attiecīgajam kuģa īpašniekam vai viņa aģentam tā novērotāja vārdu, kas izraudzīts uzņemšanai uz kuģa, šo paziņojumu veicot licences izdošanas laikā vai ne vēlāk kā 15 dienas pirms plānotās novērotāja uzņemšanas. 2. Novērotājs pavada kuģi vienā zvejas reisā. Tomēr pēc Madagaskaras kompetento iestāžu īpaša pieprasījuma uz kuģa pavadāmo laiku var sadalīt vairākiem zvejas reisiem atkarībā no reisa vidējā ilguma konkrētam kuģim. Šādu pieprasījumu kompetentā iestāde veic tad, kad paziņo, kurš novērotājs izraudzīts darbam uz konkrētā kuģa. 3. Kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un kompetentās iestādes vienojas par nosacījumiem, ar kādiem novērotājus uzņem uz kuģa. 4. Novērotājus uz kuģa uzņem kuģa īpašnieka izvēlētā ostā, pirms sācies pirmais reiss, ko Madagaskaras ūdeņos veic pēc izraudzīto kuģu paziņošanas. 5. Attiecīgie kuģu īpašnieki divās nedēļās un desmit dienas iepriekš paziņo, kurā apakšreģiona ostā un kurā datumā plānots uzņemt novērotājus. 6. Ja novērotājus uz kuģa uzņem valstī, kas neatrodas apakšreģionā, kuģa īpašnieks viņiem sedz ceļa izdevumus. Ja kuģis, uz kura atrodas reģionālais novērotājs, iziet no reģiona ūdeņiem, jāveic visi attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu iespējami drīzu novērotāja atgriešanos, kuras izmaksas sedz kuģa īpašnieks. 7. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un neierodas arī turpmākajās 12 stundās pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šo novērotāju uz kuģa. 8. Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Kamēr kuģis atrodas Madagaskaras ūdeņos, viņa uzdevumi ir šādi. 8.1 Kuģa zvejas darbību novērošana. 8.2 Zvejojošu kuģu atrašanās vietas koordinātu pārbaude. 8.3 Bioloģisko paraugu ņemšana zinātniskajām programmām. 8.4 Izmantoto zvejas rīku saraksta sagatavošana. 8.5 Zvejas žurnālā reģistrēto datu pārbaude attiecībā uz nozveju Madagaskaras ūdeņos. 8.6 Piezvejas procentuālā apmēra pārbaude un komerciālo sugu zivju izmetumu daudzuma novērtēšana. 8.7 Nozvejas datu paziņošana savai kompetentajai iestādei jebkādā piemērotā veidā (arī nozvejas un piezvejas daudzumu, kuri atrodas uz kuģa). 9. Kapteinis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību viņa pienākumu izpildes laikā. 10 Novērotāju apgādā ar visu, kas nepieciešams viņa pienākumu veikšanai. Kapteinis viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi novērotāja pienākumu izpildei; dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa veikto zvejas darbību, tostarp zvejas žurnālam un navigācijas žurnālam, kā arī kuģa daļām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotājam pienākumu izpildi. 11. Atrazdamies uz kuģa, novērotājs 11.1 veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zveju, 11.2 saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti. 12. Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs sagatavo ziņojumu par savu darbību, ko nosūta kompetentajām iestādēm, un šā ziņojuma eksemplāru nosūta Eiropas Komisijai. Novērotājs to paraksta kapteiņa klātbūtnē, un kapteinis pēc saviem ieskatiem var ziņojumam pievienot vai likt pievienot, viņaprāt, būtiskas piezīmes, kuras kapteinis paraksta. Kad zinātniskais novērotājs atstāj kuģi, viņš nodod kapteinim vienu ziņojuma eksemplāru. 13. Kuģa īpašnieks sedz izmaksas par novērotāja uzturēšanos uz kuģa tādos pašos sadzīves apstākļos, kādos uzturas kuģa virsnieki, un ievērojot praktiskās iespējas, kas ir pieejamas uz kuģa. 14. Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic kompetentā iestāde. 15. Puses savstarpēji un ar citām ieinteresētajām personām iespējami drīz apspriežas par reģionālo novērotāju sistēmas izveidošanu un par kompetentās reģionālās zivsaimniecības organizācijas izvēli. Kamēr reģionālo novērotāju sistēma vēl nav ieviesta, kuģi, kam atļauts zvejot Madagaskaras zvejas zonā saskaņā ar Nolīgumu, uzņem nevis reģionālos novērotājus, bet gan novērotājus, kurus Madagaskaras kompetentās iestādes izvēlējušās atbilstīgi še iepriekš paredzētajiem noteikumiem. VIII nodaļa — Uzraudzība 1. Saskaņā ar šā pielikuma I nodaļas 1. iedaļas 13. punktu Eiropas Kopiena pastāvīgi atjauno to kuģu provizorisku sarakstu, kuriem izsniegta zvejas licence saskaņā ar Protokola noteikumiem. Šo sarakstu tūlīt pēc sagatavošanas un turpmāk ikreiz, kad tas ir atjaunināts, paziņo Madagaskaras iestādēm, kas atbild par zvejas uzraudzību. 2. Saņēmusi provizorisko sarakstu un (šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 3. punktā minēto) paziņojumu par avansa maksājumu, kuru Eiropas Komisija nosūta Madagaskaras iestādēm, Madagaskaras kompetentā iestāde attiecīgo zvejas kuģi iekļauj zvejot tiesīgo kuģu sarakstā, un šo sarakstu nosūta par zvejas uzraudzību atbildīgajām iestādēm. Šādā gadījumā kuģa īpašniekam nosūta apliecinātu minētā saraksta kopiju, kuru viņš glabā uz kuģa un kurš aizstāj zvejas licenci līdz tās izdošanai. 3. Kuģa ieiešana zonā un iziešana no tās 3.1 Kopienas kuģi vismaz trīs stundas iepriekš paziņo par zvejas uzraudzību atbildīgajām Madagaskaras iestādēm savu nodomu ieiet Madagaskaras zvejas zonā vai iziet no tās; tie turklāt saskaņā ar šajā pielikumā sniegto paraugu deklarē uz kuģa esošās nozvejas kopējos daudzumus un sugas. Ja paziņoto nodomu neizpilda, paziņojums jāanulē, nosūtot faksu vai elektronisko vēstuli. Saņemot katru (ieiešanas/iziešanas) deklarāciju, Zvejas uzraudzības centram ir pienākums ar elektronisko vēstuli nosūtīt apstiprinājumu par tās saņemšanu tieši attiecīgajam zvejas kuģim un/vai — ja to nevar izdarīt — kuģa īpašniekam. 3.2 Paziņojot par iziešanu, kuģi norāda arī to atrašanās vietu. Šo informāciju vēlams paziņot pa faksu (+261 20 22 490 14) vai pa e-pastu (csp-mprh@blueline.mg), vai arī — ja tādi nav pieejami — pa radio (izsaukuma signāls BLU tikai Madagaskaras darbdienās un darba laikā; frekvence — 8754,00 Mhz. Madagaskaras Zvejas uzraudzības centra radio izsaukuma signāls ir CHARLIE SIERRA PAPA. 3.3 Kuģus, kurus pārsteidz zvejojam bez paziņošanas kompetentajai Madagaskaras iestādei, uzskata par noteikumu pārkāpējiem. 3.4 Izdodot zvejas licenci, kuģiem turklāt paziņo attiecīgos faksa un tālruņa numurus un e-pasta adreses. 3.5 Saņemot paziņojumu par kuģa ieiešanu zvejas zonā un/vai iziešanu no tās, Madagaskaras iestādes patur tiesības izlemt, vai pārbaudīt to āķu zvejas kuģu gūtās nozvejas, kuru bruto tilpība ir lielāka par 250 tonnām, pamatojoties uz paraugiem, kas atbilst 10 % no attiecīgās flotes nozvejas. Pārbaudes veic vistuvākajā ostā vai kontroles punktā jūrā. 4. Kontroles procedūras 4.1 Madagaskaras ūdeņos zvejojošo Kopienas kuģu kapteiņi ļauj uzņemt uz kuģa Madagaskaras amatpersonas, kas atbild par zvejas inspekciju un kontroli, un sadarbojas ar viņiem, atvieglojot minēto pienākumu izpildi. 4.2. Minētās amatpersonas paliek uz kuģa tikai tik ilgi, cik vajadzīgs viņu pienākumu izpildei. 4.3. Pēc katras veiktās inspekcijas un kontroles kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecību. 5. Satelītnovērošana Visus Kopienas kuģus, kuri zvejo saskaņā ar Nolīgumu, novēro ar satelītsistēmas palīdzību, ievērojot 4. papildinājuma noteikumus. 6. Kuģa pārbaude 6.1 Madagaskaras kompetentās iestādes ne ilgāk kā 24 stundās informē karoga valsti un Eiropas Komisiju par visām to veiktajām Madagaskaras zvejas ūdeņos esošo Kopienas kuģu pārbaudēm un uzliktajiem sodiem. 6.2 Tajā pašā laikā karoga valstij un Eiropas Komisijai iesniedz īsu ziņojumu par pārbaudes veikšanas iemesliem un apstākļiem. 7. Pārbaudes protokols 7.1 Pēc tam, kad konstatējums ir reģistrēts protokolā, ko sastādījusi Madagaskaras kompetentā iestāde, kuģa kapteinim ir jāparaksta šis dokuments. 7.2 Šī parakstīšana neierobežo kapteiņa tiesības un iespējas tikt aizstāvētam pret apsūdzību viņam inkriminētos pārkāpumos. Ja kapteinis atsakās parakstīt dokumentu, viņam rakstiski jāpaskaidro atteikuma iemesls, un inspektors protokolā pievieno norādi „Paraksts atteikts”. 7.3 Kapteinim kuģis jāieved Madagaskaras iestāžu norādītā ostā. Neliela pārkāpuma gadījumā Madagaskaras kompetentā iestāde var atļaut uzraudzības apskatei pakļautajam kuģim turpināt zveju. 8. Konsultatīva sanāksme pēc pārbaudes 8.1 Pirms paredzēt iespējamos pasākumus attiecībā pret kuģa kapteini vai apkalpi vai jebkādu darbību attiecībā uz kuģa kravu un aprīkojumu, izņemot tās, kas paredzētas, lai savāktu pierādījumus par iespējamo pārkāpumu, vienas darba dienas laikā pēc iepriekšminētās informācijas saņemšanas notiek apspriede starp Eiropas Komisiju un Madagaskaras kompetentajām iestādēm, apspriedē iespējams piedalīties arī attiecīgās dalībvalsts pārstāvim. 8.2 Šajā sanāksmē Puses apmainās ar attiecīgajiem dokumentiem vai informāciju, kas var palīdzēt noskaidrot apstākļus saistībā ar konstatētajiem faktiem. Kuģa īpašnieku vai viņa aģentu informē par šīs sanāksmes rezultātiem un par pasākumiem, kas izriet no veiktās kuģa pārbaudes. 9. Izlīgums pēc pārbaudes 9.1. Pirms uzsākt tiesas procesu, potenciālā pārkāpuma situāciju mēģina atrisināt izlīgstot. Izlīgums jāpanāk ne vēlāk kā trīs darbdienas pēc veiktās kuģa pārbaudes. 9.2. Izlīguma procedūras gadījumā piemērojamo soda naudas summu nosaka saskaņā ar Madagaskaras tiesību aktiem. 9.3. Ja izlīgumu panākt nav iespējams un lieta jāiesniedz kompetentā tiesu iestādē, kuģa īpašnieks Madagaskaras kompetento iestāžu norādītā bankas kontā iemaksā drošības naudu, kuras apmēru nosaka atkarībā no kuģa pārbaudes izmaksām un soda naudas un kompensācijas, kas jāmaksā pārkāpuma izdarītājam. 9.4. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības beigām. To atbrīvo, ja tiesvedība beidzas bez notiesāšanas. Līdzīgi, ja piespriestā soda nauda ir mazāka par iemaksāto drošības naudu, Madagaskaras kompetentās iestādes atbrīvo šo summu starpību. 9.5. Kuģim un tā apkalpei atļauj izbraukt no ostas, ja - ir izpildītas izlīgumā paredzētās saistības vai ja - ir iemaksāta 9.3. punktā minētā drošības nauda, kuru Madagaskaras kompetentās iestādes ir pieņēmušas, līdz noslēdzas tiesvedība. 10. Pārkraušana citā kuģī 10.1 Visi Kopienas kuģi, kuri nozveju citā kuģī vēlas pārkraut, atrodoties Madagaskaras ūdeņos, to veic Madagaskaras ostās. 10.2. Šo kuģu īpašniekiem vismaz 24 stundas iepriekš jāpaziņo kompetentajām Madagaskaras iestādēm šāda informācija: - pārkraušanā iesaistīto zvejas kuģu vārds, - kravas kuģu vārds, SJO identifikācijas numurs un karogs, - pārkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās un sugu, - pārkraušanas datums un vieta. 10.3. Pārkraušanu citā kuģī uzskata par iziešanu no Madagaskaras zvejas zonas. Tāpēc kuģiem jāiesniedz kompetentajām Madagaskaras iestādēm nozvejas deklarācija un jāpaziņo, vai tie grasās turpināt zveju Madagaskaras zvejas zonā vai atstāt to. 10.4. Nozveju pārkraut citā kuģī jebkādā iepriekš neminētā veidā Madagaskaras zvejas zonā ir aizliegts. Personas, kas pārkāpj šo noteikumu, soda saskaņā ar Madagaskaras tiesību aktiem. 11. Madagaskaras ostās izkraujošo vai citā kuģī pārkraujošo Kopienas zvejas kuģu kapteiņi ļauj Madagaskaras inspektoriem pārbaudīt minētās darbības un sadarbojas ar viņiem šā uzdevuma izpildē. Pēc katras ostā veiktās inspekcijas kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecību. PAPILDINāJUMI 1 – Licences pieprasījuma veidlapa 2 – ICCAT zvejas žurnāls 3 – Noteikumi par kuģu satelītnovērošanas sistēmu ( VMS ) un Madagaskaras zvejas zonas koordinātas 1. papildinājums PAR ZVEJNIECĪBU ATBILDĪGĀ MADAGASKARAS MINISTRIJA LICENCES PIEPRASīJUMS/ATJAUNOšANA[5] āRVALSTU RūPNIECISKāS ZVEJAS KUģIEM 1. Kuģa īpašnieks: 2. Kuģa īpašnieka adrese: 3. Pārstāvis vai aģents (ja vajadzīgs): 4. Kuģa īpašnieka pārstāvja vai vietējā aģenta adrese (ja vajadzīgs): ……………………………………………………………………………………….. 5. Kapteinis: 6. Kuģa vārds: 7. Reģistrācijas numurs: 8. Faksa numurs: 9. Elektroniskā adrese: 10. Radio izsaukuma signāls: 11. Kuģa būves laiks un vieta: 12. Karoga valsts: 13. Reģistrācijas osta: 14. Aprīkošanas osta: 15. Lielākais garums: 16. Platums: 17. Bruto tilpība (tonnās) 18. Kravas telpu tilpība: 19. Dzesēšanas un saldēšanas jauda: 20. Dzinēja tips un jauda: 21. Zvejas rīki: 22. Apkalpes locekļu skaits: 23. Sakaru iekārtas: 24. Izsaukuma signāls: 25. Pazīšanas zīmes: 26. Veicamās zvejas darbības: 27. Nozvejas izkraušanas vieta: 28. Zvejas zonas: 29. Zvejojamās sugas: 30. Derīguma termiņš: 31. Īpaši nosacījumi: Zivsaimniecības un akvakultūras ģenerāldirektorāta atzinums: Par zvejniecību atbildīgās ministrijas piezīmes: 2. papildinājums TUNZIVJU ZVEJAS ŽURNĀLS | Āķu jeda Dzīva ēsma Riņķvads Tralējums Outros (Cits) | Karoga valsts ……………………………………………………………………........................... | Tilpība tonnās ……………………………………………........ | Reģistrācijas numurs: ………………………………………………………………................................... | Kapteinis: ……………………………………………………….... | Īpašnieks: ………………………………………………………….......................... | Apkalpes locekļu skaits: ….…………………………………………………........................ | Adrese: ………………………………………………………………………….... | Ziņojuma datums: ………………………………………………...... | (Auteur du rapport): ………………………………………………................................. | Dienu skaits jūrā: | Zvejas dienu skaits: Zvejas rīku iemetienu skaits: | Reisa Nr.: | Datums | Rajons | Ūdens virsmas temperatūra (ºC) | Zvejas piepūle Izmantoto āķu skaits | Capturas (Nozveja) | Isco usado na pesca (Izmantotā ēsma) | 1 – Aizpilda vienu žurnāla lapu mēnesī, vienu rindu dienā. | 3 – „Diena” ir tā diena, kad tiek iemestas āķu jedas. | 5 – Apakšējo rindu (izkrāvumi) aizpilda tikai reisa beigās. Norāda faktisko svaru izkraušanas laikā. | 2 – Pēc katra reisa šā žurnāla kopiju nosūta savam korespondentam vai ICCAT, Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Espagne. | 4 – Ar zvejas rajonu apzīmē kuģa atrašanās vietu. Noapaļo minūtes un ieraksta platuma un garuma grādus. Norāda Z vai D un A vai R. | 6 – Visa šeit norādītā informācija ir konfidenciāla. | 3. papildinājums [pic] 4. papildinājums Madagaskaras zvejas zona [pic] Protokols ( VMS ) ar ko paredz noteikumus par Madagaskaras EEZ zvejojošo Kopienas zvejas kuģu satelītnovērošanu 1. Šā protokola noteikumi papildina Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Madagaskaras Demokrātiskās Republikas partnerattiecību nolīgumā par zveju pie Madagaskaras krastiem laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim, un tos piemēro atbilstīgi 5. punktam minētā protokola pielikuma VIII nodaļā „Uzraudzība”. 2. Kamēr zvejas kuģi, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m un kuri zvejo saskaņā ar EK un Madagaskaras zvejniecības nolīguma noteikumiem, atrodas Madagaskaras EEZ, tos novēro ar satelītsistēmas palīdzību. Lai varētu veikt satelītnovērošanu, Madagaskaras iestādes paziņo Kopienai Madagaskaras EEZ koordinātas (ģeogrāfiskais platums un garums). Šo informāciju, kas izteikta decimālgrādos ( WGS -84), Madagaskaras iestādes nosūta elektroniski. 3. Puses apmainās ar informāciju par X.25 adresēm un precizējumiem elektroniskai saziņai starp to uzraudzības centriem saskaņā ar 5. un 7. punktu. Šajā informācijā pēc iespējas norāda atbildīgās personas, viņu tālruņa, teleksa un faksa numurus un elektroniskās adreses (interneta vai X.400 adreses), ko var izmantot vispārējai informācijas apmaiņai starp uzraudzības centriem. 4. Nosakot kuģa atrašanās vietu, kļūda nedrīkst pārsniegt 500 m, un ticamības intervālam jābūt 99 %. 5. Līdzko zvejas kuģis, uz kuru attiecas Nolīguma noteikumi un kuru novēro ar satelītsistēmas palīdzību atbilstīgi Kopienas tiesību aktu noteikumiem, ieiet Madagaskaras EEZ, karoga valsts uzraudzības centrs tūlīt sāk sūtīt Madagaskaras Zvejas uzraudzības centram ( FMC ) ziņojumus par attiecīgā kuģa atrašanās vietu (kuģa identifikācija, ģeogrāfiskais garums un platums, uzņemtais kurss un ātrums), un tos sūta ne retāk kā reizi 3 stundās. Šo ziņojumu nosaukums ir „Ziņojums par atrašanās vietu”. 6. Ziņojumus, kas minēti 5. punktā, sūta elektroniski X.25 formātā vai izmantojot kādu citu drošu datu apmaiņas protokolu. Šos ziņojumus sūta reālajā laikā un turpmāk II tabulā norādītajā formātā. 7. Ja uz zvejas kuģa uzstādītā pastāvīgās satelītnovērošanas aparatūra darbojas ar kļūdām vai nedarbojas nemaz, kuģa kapteinis 5. punktā paredzēto informāciju karoga valsts uzraudzības centram un Madagaskaras FMC laikus nosūta pa faksu. Šādos apstākļos kopējais ziņojums par atrašanās vietu jāsūta plkst. 6.00, 12.00 un 18.00 pēc Madagaskaras laika. Šajā kopējā ziņojumā par atrašanās vietu iekļauj visus ziņojumus par atrašanās vietu, kurus kuģa kapteinis ierakstījis reizi 3 stundās saskaņā ar 5. punkta noteikumiem. Minētos ziņojumus karoga valsts uzraudzības centrs nosūta Madagaskaras FMC . Bojāto aparatūru salabo vai nomaina ne ilgāk kā 1 mēneša laikā. Šā termiņa beigās attiecīgajam kuģim jāatstāj Madagaskaras EEZ. 8. Karoga valsts uzraudzības centrs uzrauga savas valsts kuģu pārvietošanos Madagaskaras ūdeņos. Ja kuģu novērošana nenotiek paredzētajos apstākļos, par to tūlīt pēc šāda stāvokļa konstatēšanas informē Madagaskaras FMC un piemēro 7. punktā noteikto procedūru. 9. Ja Madagaskaras FMC konstatē, ka karoga valsts FMC nesniedz 5. punktā paredzēto informāciju, par to tūlīt paziņo Eiropas Komisijas dienestiem. 10. Uzraudzības dati, kurus atbilstīgi šiem noteikumiem paziņo otrai Pusei, ir paredzēti vienīgi Madagaskaras iestādēm, kas kontrolē un uzrauga EK un Madagaskaras zvejniecības nolīgumā paredzētās Kopienas zvejas flotes darbības. Šos datus nekādā gadījumā nedrīkst paziņot kādam citam. 11. Satelītnovērošanas sistēmas programmatūras un aparatūras elementiem jābūt drošiem, to darbībai jāizslēdz jebkāda atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespēja. Sistēmai jābūt pilnībā automatizētai, tai jādarbojas bez pārtraukuma un neatkarīgi no vides un klimatiskajiem apstākļiem. Satelītnovērošanas sistēmu ir aizliegts iznīcināt, bojāt, padarīt neekspluatējamu vai iejaukties tās darbībā. Kuģa kapteinis nodrošina to, ka - dati netiek sagrozīti, - satelītnovērošanas aparatūras antenas vai antenu uztveršanas laukā nav fizisku šķēršļu, - elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas aparatūrai ir nepārtraukta, - satelītnovērošanas aparatūra nav aizvākta no kuģa. 12. Puses vienojas pēc pieprasījuma apmainīties ar informāciju par izmantoto satelītnovērošanas aparatūru, lai nodrošinātu to, ka ikviens aparatūras elements pilnībā atbilst otras Puses prasībām saistībā ar šiem noteikumiem. 13. Visus strīdus par šo noteikumu interpretāciju vai piemērošanu izskata, Pusēm apspriežoties Nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā. 14. Puses vienojas vajadzības gadījumā pārskatīt šos noteikumus. VMS ZIŅOJUMI MADAGASKARAI ZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETU Datu elements | Kods | Obligāti vai fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta sākumu | Adresāts | AD | O | Ziņojuma dati — adresāts. ISO trīsburtu valsts kods | Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma dati — sūtītājs. ISO trīsburtu valsts kods | Karoga valsts | FS | F | Ziņojuma veids | TM | O | Ziņojuma dati — ziņojuma veids: POS | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa dati — starptautiskais radio izsaukuma signāls | Līgumslēdzējas puses iekšējais pazīšanas numurs | IR | F | Kuģa dati — Līgumslēdzējas puses piešķirts vienotais numurs (karoga valsts trīsburtu ISO kods, numurs) | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | O | Kuģa dati — borta numurs | Ģeogrāfiskais platums | LA | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vieta grādos un minūtēs Z/D GGMM (WGS–84) | Ģeogrāfiskais garums | LO | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vieta grādos un minūtēs A/R GGMM (WGS–84) | Kurss | CO | O | Kuģa kurss 360° skalā | Ātrums | SP | O | Kuģa ātrums decimālmezglos | Datums | DA | O | Kuģa atrašanās vietas dati — kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD) | Laiks | TI | O | Kuģa atrašanās vietas dati — kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (SSMM) | Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta beigas | Rakstzīmju kopa: ISO 8859.1 Datus pārraida pēc šāda parauga: - pārraides sākumu apzīmē ar divkāršu slīpsvītru (//) un kodu, - kodu no konkrētā datu elementa atdala ar vienu slīpsvītru (/). Fakultatīvie dati jānorāda intervālā starp ieraksta sākumu un beigām. MADAGASKARAS ZVEJAS UZRAUDZĪBAS CENTRA ( FMC ) KOORDINĀTAS FMC nosaukums: Zvejas uzraudzības centrs ( CSP ) Tālrunis, CSP : 00 261 20 22 404 10 Fakss, CSP : 00 261 20 22 490 14 E-pasts, CSP : csp-mprh@blueline.mg Tālr. un fakss, DPRH : Zivsaimniecības un zvejas resursu direkcija — Direction de la pêche et des ressources halieutiques ( DPRH ) 00261 20 22 409 00 E-pasts, DPRH : mamy.andriantsoa@wanadoo.mg Adrese, X.25 = 134 164 784 14 — izsaucot no Francijas FMC , 208 034 164 784 14 — izsaucot no Spānijas FMC , Portugāles FMC , Itālijas FMC . Kuģa ienākšanas/iziešanas deklarācijas paraugs DEKLARāCIJA PAR KUĢA IENĀKšANU MADAGASKARAS EKSKLUZīVAJā EKONOMIKAS ZONā ENTRY REPORT IN MADAGASCAR ECONOMIC EXCLUSIVE ZONE INFORME DE ENTRADA DE LA ZEE DE MADAGASCAR KAM /A/TO : Centre de Surveillance des Pêches du Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques — Madagascar E-pasts: csp-mprh@blueline.mg Fakss: 00 261 20 22 490 14 NO KĀ/DE/ FROM : Kuģa vārds/ Name of the vessel/Nombre del buque : Radio izsaukuma signāls/ Call sign : Licences numurs/ Number of the autorisation/Licencia N° : Valstspiederība/ Nationality : Kuģa tips/ Kind of vessel : Ienākšanas datums/ Date of entry/Fecha de entrada : Ienākšanas laiks/ Time of entry/Hora de entrada : Ienākšanas koordinātas/ Position of entry/Posicion de entrada : Nozveja, kas atrodas uz kuģa pirms ienākšanas zonā/ Fish or catch on board before entering the zone/Pescado a bordo : Nozveja/Catch/Pescado | Skaits/# | Svars/Weight | Zilā tunzivs vai dienvidu tunzivs/Thunnus maccoyii | Dzeltenspuru tunzivs/Thunnus albacares | Lielacu tunzivs/Bigeye/Thunnus obesus | Garspuru tunzivs/Thunnus alalunga | Zobenzivs/Xiphias gladius | Svītrainais marlīns/Tetrapturus audax | Melnais marlīns/Makaira indica | Buriniekzivis/Istiophorus spp | Svītrainā tunzivs/Skipjack/Katsuwonus pelamis | Citas/Others | KOPĀ | DEKLARāCIJA PAR KUĢA IZIEšANU NO MADAGASKARAS EKSKLUZīVāS EKONOMIKAS ZONAS DEPARTURE REPORT IN MADAGASCAR ECONOMIC EXCLUSIVE ZONE INFORME DE SALIDA DE LA ZEE DE MADAGASCAR KAM /A/TO : Centre de Surveillance des Pêches du Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques — Madagascar E-pasts: csp-mprh@blueline.mg Fakss: 00 261 20 22 490 14 NO/ DE/FROM : Kuģa vārds/ Name of the vessel/Nombre del buque : Radio izsaukuma signāls/ Call sign : Licences numurs/ Number of the autorisation/Licencia N° : Valstspiederība/ Nationality : Kuģa tips/ Kind of vessel : Iziešanas datums/ Date of leaving/Fecha de salida : Iziešanas laiks/ Time of leaving/Hora de salida : Iziešanas koordinātas/ Position of leaving/Posicion de salida : Nozveja, kas atrodas uz kuģa pirms iziešanas no zonas/ Fish or catch on board before leaving the zone/Pescado a bordo : Nozveja/Catch/Pescado | Skaits/# | Svars/Weight | Zilā tunzivs vai dienvidu tunzivs/Thunnus maccoyii | Dzeltenspuru tunzivs/Thunnus albacares | Lielacu tunzivs/Bigeye/Thunnus obesus | Garspuru tunzivs/Thunnus alalunga | Zobenzivs/Xiphias gladius | Svītrainais marlīns/Tetrapturus audax | Melnais marlīns/Makaira indica | Buriniekzivis/Istiophorus spp | Svītrainā tunzivs/Skipjack/Katsuwonus pelamis | Citas/Others | KOPĀ | TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Padomes Regulai par Eiropas Kopienas un Madagaskaras Republikas Zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu uz 6 gadiem no nolīguma spēkā stāšanās dienas. 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) 11. Zivsaimniecība 1103. Starptautiski nolīgumi zivsaimniecībā 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1 Budžeta pozīcijas 110301 : Starptautiski zvejniecības nolīgumi 11010404 : Starptautiski nolīgumi zivsaimniecības jomā: administratīvās pārvaldības izdevumi 3.2 Darbības un finansiālās ietekmes ilgums EK un Madagaskaras Republikas Zvejniecības nolīguma protokola darbības termiņš izbeidzas 2006. gada 31. decembrī. Jaunais protokols ir noslēgts uz 6 gadiem, sākot no 2007. gada 1. janvāra. Protokolā noteikts finansiālais ieguldījums, zvejas kategorijas un nosacījumi Kopienas kuģu darbībai Madagaskaras zvejas zonās. 3.3 Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija[6] | 11.0301 | Obligātie | Dif.[7] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 4 | 11.010404 | Obligātie | Nedif.[8] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 4 | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1 Finanšu resursi 4.1.1 Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (4 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2007 | 2008 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Kopā | Darbības izdevumi[9] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a | 0.9900 | 0.9900 | 0.9900 | 0.9900 | 0.9900 | 0.9900 | 5.9400 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 0.9900 | 0.9900 | 0.9900 | 0.9900 | 0.9900 | 0.9900 | 5.9400 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[10] | Tehniskais un administratīvais atbalsts – (nedif.) | 8.2.4 | c | 0.0400 | 0.0400 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | 0.9900 | 0.9900 | 0.9900 | 0.9900 | 0.9900 | 1.0300 | 5.9800 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 0.9900 | 0.9900 | 0.9900 | 0.9900 | 0.9900 | 1.0300 | 5.9800 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[11] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5 | d | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.3564 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas (nedif.), izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus | 8.2.6 | e | 0.0215 | 0.0215 | 0.0215 | 0.0215 | 0.0215 | 0.0215 | 0.129 | Kopējās orientējošās izmaksas KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | 1.0709 | 1.0709 | 1.0709 | 1.0709 | 1.0709 | 1.1109 | 6.4654 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | 1.0709 | 1.0709 | 1.0709 | 1.0709 | 1.0709 | 1.1109 | 6.4654 | Ziņas par līdzfinansējumu Līdzfinansējums nav paredzēts miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā | f | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2 Saderība ar finanšu plānojumu X Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[12] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3 Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā. miljonos EUR (1 zīme aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības | Budžeta pozīcija | Ieņēmumi | [Gads n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | a) nominālie ieņēmumi | b) ieņēmumu izmaiņas | ( | (Precizēt katru attiecīgo budžeta ieņēmumu pozīciju; ja darbība ietekmē vairākas budžeta pozīcijas, tabulai pievieno vajadzīgo rindu skaitu.) 4.2 Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktā Gada vajadzības | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā — cilvēkresursi | 0.550 | 0.550 | 0.550 | 0.550 | 0.550 | 0.550 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1 Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Jaunā zvejniecības partnerattiecību nolīguma (ZPN) galvenais mērķis ir izveidot Kopienas un Madagaskaras sadarbības struktūru, lai Madagaskaras zvejas zonā īstenotu ilgtspējīgu un atbildīgu zivsaimniecības politiku. Galvenie jaunā protokola elementi ir šādi. - Zvejas iespējas: 44 tunzivju seineri, 44 kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām jeb par 8 licencēm tunzivju zvejai vairāk, nekā bija paredzēts iepriekšējā protokolā, un 5 licences bentiskajai izpētes zvejai —iepriekšējā protokolā šādas zvejas iespējas nebija paredzētas. - Ikgadējais atskaites daudzums: 11 000 tonnas tunzivju (ar iespēju no 2007. gada palielināt šo daudzumu līdz 12 000 tonnām, ja konstatētā 2006. gada nozveja pārsniedz 11 000 tonnas). - Ikgadējais finansiālais ieguldījums: 990. EUR 990 000 (EUR 1 080 000, ja daudzumu palielina līdz 12 000 tonnām). - Kuģu īpašnieku avansa maksājumi un maksas: EUR 35 (salīdzinot ar EUR 25 iepriekš) par tonnu tunzivju. Maksu par bentiskās zvejas licenci noteiks pēc izpētes posma pabeigšanas. Ikgadējie avansa maksājumi ir EUR 3920 gadā par vienu tunzivju seineri un EUR 3500 gadā par katru kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām, kura bruto tilpība ir vairāk nekā 250 tonnas, un EUR 1680 gadā par katru kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām ar bruto tilpību, kura mazāka vai vienāda ar 250 tonnām. 5.2 Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Ja Kopiena nenoslēgtu jauno ZPN, tiktu noslēgti privāti līgumi, kas negarantētu ilgtspējīgu zvejniecību. Kopiena turklāt cer, ka šis ZPN ļaus Madagaskaras Republikai un Kopienai sekmīgi sadarboties tādos reģionālos forumos kā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT ), cīnoties pret nelegālo zveju un tiecoties labi pārvaldīt tālu migrējošo zivju krājumus. 5.3 Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Kopienas un trešu valstu zvejniecības nolīgumu apspriešanas un slēgšanas galvenais mērķis ir uzturēt un saglabāt Kopienas flotes, tai skaitā tālbraucēju kuģu, tradicionālās zvejas darbības un veidot partnerību, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus Kopienas ūdeņiem, ievērojot vides, sociālos un ekonomiskos apsvērumus. Nolīguma īstenošanas uzraudzībā ABM vajadzībām izmantos šādus rādītājus: ( zvejas iespēju izmantojuma apmēra uzraudzība, ( nozvejas datu un nolīguma tirgus vērtības datu vākšana un analīze, ( ietekme uz nodarbinātību un pievienotā vērtība Kopienā, ( ieguldījums Kopienas tirgus stabilizēšanā, ( ieguldījums, kas palīdz tuvināties vispārējam mērķim — nabadzības samazināšanai Madagaskarā, tostarp ietekme uz nodarbinātību un infrastruktūras attīstību un valsts budžetam sniegtais atbalsts, ( darba apspriežu un Apvienoto komiteju sanāksmju skaits. 5.4 Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi vai metodes[13]. X Pārvalda centralizēti X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( Pārvalda dalīti vai decentralizēti ( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1 Uzraudzības sistēma Komisija (Zivsaimniecības ģenerāldirektorāts sadarbībā ar EK Delegāciju Madagaskarā) nodrošinās regulāru nolīguma izpildes uzraudzību, jo īpaši uzņēmēju iesaistīšanās un nozvejas datu ziņā. 6.2 Novērtēšana Lai varētu sākt sarunas par jaunu protokolu, neatkarīgu konsultantu konsorcijs veica un 2006. gada martā pabeidza padziļinātu patlaban spēkā esošā protokola izvērtējumu. 6.2.1 Provizoriskais novērtējums Galvenā uzmanība novērtējumā tika pievērsta zvejas iespēju izmantojumam, kas bija apmierinošs gan seineriem (83 % 2004. gadā, 93 % 2005. gadā un 98 % 2006. gadā), gan arī kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām (78 % 2004. gadā, 85 % 2005. gadā un 100 % 2006. gadā). Vērtējot pēc nozvejotā daudzuma tonnās, rezultāti ir dažādi. Līdz 2001. gadam katru gadu nozvejoja aptuveni 8000 tonnas zivju, taču 2003. un 2004. gadā nozveja krasi samazinājās un sasniedza tikai dažus simtus tonnu. Šādam stāvoklim ir vēl neizskaidroti bioloģiski iemesli, kuru rezultātā notika zivju baru koncentrēšanās pie Tanzānijas krastiem laikā, kad tie parasti uzturējās Mozambikas šaurumā. Atgriešanās normālā stāvoklī notika 2005. gadā, kad Madagaskaras zvejas zonā nozveja pārsniedza 12 000 tonnas. Saskaņā ar provizorisko novērtējumu jaunā nolīguma noslēgšana ir izdevīga abām Pusēm. – Pievienotā vērtība, ko devusi Kopienas iesaistīšanās Ja 2004. gadā EK nebija ienākumu no ieguldījumiem (neliela nozveja), tad 2005. gadā ienākumi no ieguldījumiem bija tikpat lieli, kā par citiem tunzivju zvejas nolīgumiem — EK guva pievienoto vērtību 4,8 miljonu EUR apmērā jeb 1 ieguldīts euro ir devis 5 euro lielu pievienoto vērtību. Madagaskaras ekonomiskie ieguvumi gadā tiek lēsti 2,2 miljonu EUR apmērā (finansiālais ieguldījums, maksa par licencēm un netieša ekonomiskā ietekme) un pievienotā vērtība, ko gūst no konservēšanas uzņēmumu darbības, gadā ir vairāk nekā 5,4 miljoni EUR. Nolīgums ļauj nodrošināt ar darbavietām 1100 jūrniekus un krastā strādājošos, kuru izcelsme ir Kopienas apgabalos, kas atkarīgi no zvejas. Zvejniecības nolīgums nodrošina ievērojamu daļu Madagaskaras zivsaimniecības politikas finansējuma. – Riski un alternatīvas Zvejniecības protokola ieviešana ir saistīta ar zināmu risku, piemēram, zivsaimniecības politikas finansēšanai paredzētās summas un kuģu īpašnieku maksājumi var netikt izmantoti noteiktajiem mērķiem (krāpšana), ārvalstu flotes var zvejot bez licences un ignorēt citas uzraudzības prasības. Lai novērstu šo risku, paredzēts izvērsts dialogs par nozares politikas plānošanu un īstenošanu, it īpaši kontroles un uzraudzības jomā. 6.2.2 Nolīguma ekonomiskās vērtības provizorisks novērtējums un Kopienas finansiālais ieguldījums Nolīgums labi atbilst Kopienas kuģu īpašnieku sabiedrību vajadzībām, jo sniedz iespēju zvejot zivis, kuru resursi to migrācijas dēļ starptautiskajos ūdeņos un jūras valstu EEZ ir sadalīti nevienmērīgi. Madagaskaras zvejas zona šajā sakarā ir nozīmīga — zivju baru pulcēšanās tur notiek vismaz trīs mēnešus gadā. Nolīgums guvis pozitīvu novērtējumu arī tāpēc, ka tas atbilst Madagaskaras vajadzībai pēc ieņēmumiem valūtā, ko dod tāds avots, kuru šī valsts līdzekļu trūkuma dēļ pati nevar izmantot. Kopienas finansiālais ieguldījums, ko piešķir saskaņā ar šo jauno zvejniecības partnerattiecību nolīgumu, ir vienreizēja dotācija, kuras apmēru nosaka, pamatojoties uz 2007.–2012. gada protokolā paredzēto ikgadējo finanšu dotāciju — EUR 990 000. 6.2.3 Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Atskaites daudzums ir līdzīgs; ir iespēja to nedaudz palielināt. Maksa par licenci kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām ir tikusi pārskatīta. Dialogs ar Madagaskaras iestādēm, kas bija pārtrūcis iepriekšējā protokola laikā, ir atjaunots. 6.2.4 Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Turpinot 2006. gada marta pētījumu (sk. 6.2. punktu) un lai reģionā nodrošinātu ilgtspēgu zvejniecību, ikreiz pirms Nolīguma pagarināšanas veiks ekonomiskās un sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi novērtējumu. Retrospektīvam novērtējumam izmantos 5.3. punktā minētos rādītājus. 7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Atbildība par tā finansiālā ieguldījuma izmantošanu, kuru Kopiena maksā saskaņā ar Nolīgumu, pilnībā jāuzņemas attiecīgajai trešajai valstij. Tomēr Komisija apņemas censties panākt pastāvīgu politisku dialogu un sadarbību, lai uzlabotu Protokola pārvaldību un pastiprinātu Kopienas ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Katrā ziņā visi maksājumi, kurus Komisija veic atbilstīgi zvejniecības nolīgumam, notiek saskaņā ar parastajiem Komisijas noteikumiem un budžeta un finanšu procedūrām. Konkrētajā gadījumā tas ļauj pilnībā identificēt trešu valstu bankas kontus, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1 Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Darbība Nr.1 ……. | Darbība Nr.2…… | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[15] (11 01 01) | A*/AD | 0,2500 | 0,2500 | 0,2500 | 0,2500 | 0,2500 | 0,2500 | B*, C*/AST | 0,3000 | 0,3000 | 0,3000 | 0,3000 | 0,3000 | 0,3000 | Personāls, ko finansē[16] atbilstoši 11 01 02. pantam | Pārējais personāls, ko finansē[17] atbilstoši 11 01 04 04. pantam | KOPĀ | 0.5500 | 0.5500 | 0.5500 | 0.5500 | 0.5500 | 0.5500 | 8.2.2 No darbības izrietošie uzdevumi - Palīdzība sarunvedim zvejniecības nolīgumu sagatavošanā un sarunu pabeigšanā - Piedalīties sarunās ar trešām valstīm, lai noslēgtu zvejniecības nolīgumus. - Sagatavot komisāram novērtējuma ziņojumu projektus un sarunu stratēģijas piezīmes. - Iesniegt un aizstāvēt Komisijas nostāju Padomes darba grupā „Ārējā zvejniecība”. - Kopā ar dalībvalstīm meklēt kompromisa risinājumus, kas tiks iekļauti nolīgumu galīgajā redakcijā. - Nolīgumu īstenošanas uzraudzība - Veikt zvejniecības nolīgumu izpildes ikdienas pārraudzību. - Sagatavot un pārbaudīt finansiālās kompensācijas un mērķpasākumu vai arī atbildīgas zvejniecības atbalstam paredzētā finansējuma maksāšanas saistības un to izpildi. - Regulāri ziņot par nolīgumu īstenošanas gaitu. - Novērtēt nolīgumus: to zinātniskos un tehniskos aspektus. - Sagatavot Padomes regulas un lēmuma priekšlikuma projektu un izstrādāt nolīgumu tekstu. - Uzsākt un pārraudzīt pieņemšanas procedūru. - Tehniskā palīdzība - Sagatavot Komisijas nostāju Apvienotajā komitejā. - Starpiestāžu sadarbība - Sarunu procesā pārstāvēt Komisiju Padomē, Eiropas Parlamentā un dalībvalstīs. - Sagatavot atbildes uz Eiropas Parlamenta uzdotajiem mutiskajiem un rakstiskajiem jautājumiem. - Starpdienestu apspriedes un darbības koordinēšana - Jautājumos par nolīgumu slēgšanas sarunām un izpildes pārraudzību nodrošināt saikni ar pārējiem ģenerāldirektorātiem. - Apspriesties ar citiem dienestiem un vajadzības gadījumā konsultēt tos. - Novērtēšana - Piedalīties ietekmes novērtējuma atjaunināšanā. - Analizēt sasniegtos mērķus un vērtēšanas rādītājus. 8.2.3 Cilvēkresursu plānošana (štatā) (Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām.) X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru 2006. gadam ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4 Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (11 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) Summas EUR Budžeta pozīcija: 11010404 (numurs un nosaukums) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOPĀ | 1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) | Izpildaģentūras[18] | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - iekšējais (intra muros) | - ārējais (extra muros) (1) | 40000 | 40000 | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 40000 | 40000 | (1) Spēkā esošā protokola retrospektīvs novērtējums un nākamā protokola provizorisks novērtējums. 8.2.5 Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Summas EUR Cilvēkresursu veids | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOPĀ | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (11 01 01) | 59400 | 59400 | 59400 | 59400 | 59400 | 59400 | 356400 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, ārštata darbinieki u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 59400 | 59400 | 59400 | 59400 | 59400 | 59400 | 356400 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu - 1A = EUR 108 000*0,25 = EUR 27 000 1B = EUR 108 000 x 0,15 = EUR 16 200 1CB = EUR 108 000 x 0,15 = EUR 16 200 Starpsumma: EUR 59 400 (0,0594 miljoni EUR gadā) Kopā: EUR 59 400 gadā (0,0594 miljoni EUR gadā) Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu 8.2.6 Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Summas EUR 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOPĀ | 11 01 02 11 01 – Komandējumi | 20000 | 20000 | 20000 | 20000 | 20000 | 20000 | 120000 | 11 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 1500 | 1500 | 1500 | 1500 | 1500 | 1500 | 9000 | XX 01 02 11 03 – Komitejas[19] | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 21500 | 21500 | 21500 | 21500 | 21500 | 21500 | 129000 | Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam piešķirti gada budžeta sadales procedūrā. [1] OV L 73, 15.3.2001., 8. lpp. [2] Ja konstatē, ka 2006. gada nozveja pārsniedz 11 000 tonnu lielo atskaites daudzumu, no 2007. gada 1. janvāra šis atskaites daudzums jāpalielina līdz 12 000 tonnām. Tādā gadījumā finansiālais ieguldījums būs EUR 780 000, kam pieskaitīs īpašo atbalsta summu EUR 300 000 apmērā zivsaimniecības politikas īstenošanai. [3] Saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. [4] Kopumā to ES dalībvalstu zvejas flotē, kas ir Indijas okeāna Tunzivju komisijas dalībvalstis, šādu jūrnieku ir vismaz 70. [5] Nevajadzīgo svītrot. [6] No 2007. gada 1. janvāra tā vairs nav 4. pozīcija, bet gan 2. pozīcija. [7] Diferencētās apropriācijas. [8] Nediferencētās apropriācijas. [9] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās 11. sadaļas 11 01. nodaļā. [10] Izdevumi, kas ir ietverti 11. sadaļas 11 01 04. pantā. [11] Izdevumi, kas ietverti 11 01. nodaļā, izņemot 11 01 04. pantu. [12] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [13] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”. [14] Kā noteikts še iepriekš 5. daļas 3. punktā. [15] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [16] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [17] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [18] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [19] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.