ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Eiropas Savienības Padome secinājumos par bioloģisko lauksaimniecību, kas pieņemti 3237. Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes sanāksmē, mudināja Komisiju uzlabot pašreizējos mehānismus, lai veicinātu bioloģiskās lauksaimniecības produktu starptautisko tirdzniecību, un katrā tirdzniecības nolīgumā prasīt savstarpīgumu un pārredzamību.

Padome 2014. gada 16. jūnijā pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par nolīgumiem starp ES un trešām valstīm par bioloģisko produktu tirdzniecību.

Pamatojoties uz Padomes sarunu norādēm, Komisija ir risinājusi sarunas ar Čīli par nolīgumu, ar ko savstarpēji atzīst attiecīgo bioloģiskās ražošanas noteikumu un kontroles sistēmu līdzvērtību attiecībā uz konkrētiem produktiem.

Nolīgumam ar Čīli par bioloģisko produktu tirdzniecību ir noteikts mērķis — stiprināt bioloģisko produktu tirdzniecību starp ES un Čīli, sasniegt augstu līmeni bioloģiskās ražošanas noteikumu principa ievērošanā, kā arī savstarpēji aizsargāt bioloģisko produktu logotipus.

Līdzvērtības nolīgums ļaus produktus, kas ražoti un kontrolēti atbilstoši ES noteikumiem, tieši laist Čīles tirgū, un otrādi. Tas arī nodrošinās sadarbības sistēmu, informācijas apmaiņu un domstarpību izšķiršanu bioloģisko produktu tirdzniecībā.

Čīle atzīs par līdzvērtīgiem visus Savienības bioloģiskos produktus, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 834/2007, proti: nepārstrādātus augu produktus, dzīvus dzīvniekus vai nepārstrādātus dzīvnieku produktus (ieskaitot medu), akvakultūras produktus un jūras aļģes, pārstrādātus lauksaimniecības produktus lietošanai pārtikā (ieskaitot vīnu), pārstrādātus lauksaimniecības produktus lietošanai dzīvnieku barībā, veģetatīvās pavairošanas materiālu un sēklas audzēšanai.

No otras puses, Savienība atzīs par līdzvērtīgiem šādus Čīles izcelsmes produktus: nepārstrādātus augu produktus, medu, pārstrādātus lauksaimniecības produktus lietošanai pārtikā (ieskaitot vīnu), veģetatīvās pavairošanas materiālu un sēklas audzēšanai.

Čīles ražošanas noteikumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes produktiem, izņemot biškopības produktus, kā arī dzīvnieku barību, netika atzīti par līdzvērtīgiem, un tie varētu tikt atzīti par līdzvērtīgiem tikai vēlākā posmā, proti, tad, kad Čīle būs izstrādājusi savus tiesību aktus attiecībā uz šiem produktiem. Lai gan Čīlē nav bioloģiskās akvakultūras noteikumu, tā ir piekritusi atzīt ES bioloģiskās akvakultūras produktus un jūras aļģes.

Kaut arī Savienībai nav paredzēti nosacījumi par importētām sastāvdaļām, pārstrādātos lauksaimniecības produktos, kurus lieto pārtikā un kuri pārstrādāti Čīlē, jāizmanto Čīlē bioloģiski audzētas sastāvdaļas vai sastāvdaļas, kas Čīlē importētas vai nu no Savienības, vai no trešās valsts, attiecībā uz kuru Savienība atzinusi līdzvērtību (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 33. panta 2. punktu), taču ne no trešām valstīm, kurām ES ir atzinusi tikai kontroles iestādes vai organizācijas (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 33. panta 3. punktu).
2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

2.2.1.Apzinātie riski

Ierosinātās programmas pārvaldības metode ir centralizēta tieša pārvaldība, ko veic Komisija. No finansiālā viedokļa programmu īstenos, piešķirot līguma slēgšanas tiesības galvenokārt statistikas un IT pakalpojumu jomās un dotācijas (lielākoties valstu statistikas iestādēm).

2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

Eurostat 2012.—2017. gada kontroles stratēģija tiks pārskatīta un paplašināta tā, lai aptvertu ESP pagarinājumu uz 2018.—2020. gada laikposmu. Stratēģijas pamatā būs riska analīze un novērtējums, kas jāveic, pirms programma ir pagarināta.

Galvenie iekšējās kontroles sistēmas elementi ir un arī turpmāk būs ex ante pārbaude par katra finanšu darījuma operatīvajiem un finanšu aspektiem (likumība, pareizība un pareiza finanšu pārvaldība) saskaņā ar Finanšu regulas 66. panta 5. punktu. Ex ante pārbaudes attiecas uz visu izdevumu ciklu no dotāciju un iepirkumu plānošanas un programmu izstrādes līdz pat maksājumiem. Šajā nolūkā pārbaudes par katru darījumu tiks veiktas, izmantojot īpašu kontrollapu, ko izmantos katrs finanšu plūsmu dalībnieks. Attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz ikgadējo pārbaužu rezultātiem, var paredzēt papildu riska analīzi un novērtējumus. Vajadzības gadījumā var veikt arī pastiprinātas ex ante pārbaudes un ex post pārbaudes.

Arī pienācīga uzraudzība, ziņojumu sniegšana, orientējoties uz finanšu aspektiem un rezultātiem, revīzija un novērtēšana atvieglinās programmas budžeta īstenošanu, nodrošinot atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principiem un likumības un pareizības prasībām.
1. PIELIKUMS



EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr.



([ datums]),



ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi)



EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgumu”), jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

(1)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu.

(2)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IX pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma IX pielikumā pēc 31.ed punkta (Komisijas Lēmums 2010/C 326/07) pievieno šādu punktu:

“31.f32010 R 1092: Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.).

Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

a)EBTA valstu attiecīgās iestādes piedalās Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) darbā;

b)neatkarīgi no šim līgumam pievienotā 1. protokola termini “dalībvalsts(-is)”, “kompetentās iestādes” un “uzraudzības iestādes” papildus nozīmei, kas tiem piešķirta regulā, attiecīgi ietver arī EBTA valstis, to kompetentās iestādes un uzraudzības iestādes. Tas neattiecas uz 5. panta 2. punktu, 9. panta 5. punktu un 11. panta 1. punkta c) apakšpunktu;

c)regulas 6. panta 2. punktā pievieno šādus apakšpunktus:

“c)EBTA valstu centrālo banku vadītāji vai attiecībā uz Lihtenšteinu — Finanšu ministrijas augsta līmeņa pārstāvis;

d)EBTA Uzraudzības iestādes kolēģijas loceklis — gadījumos, kas saistīti ar viņa uzdevumiem.

Punkta c) un d) apakšpunktā minētie Valdes locekļi bez balsstiesībām nepiedalās Valdes darbā gadījumos, kad var tikt apspriests atsevišķu ES finanšu iestāžu vai ES dalībvalstu stāvoklis.”;

d)regulas 13. panta 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu:

“i)pārstāvis no katras EBTA valsts centrālās bankas vai attiecībā uz Lihtenšteinu — Finanšu ministrijas pārstāvis. Šie pārstāvji nepiedalās Konsultatīvās speciālistu komitejas darbā gadījumos, kad var tikt apspriests atsevišķu ES finanšu iestāžu vai ES dalībvalstu stāvoklis.”;
PIELIKUMS

dokumentam

priekšlikums Padomes lēmumam

par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Māršala salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu





NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Māršala salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “ES”, un

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA, turpmāk tekstā — “Māršala salas”,

turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, inter alia 19 trešās valstis, tostarp Māršala salas, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (ES) Nr. 509/2014 1. pantā paredzēts, ka attiecībā uz minētajām 19 valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas jānoslēdz ar Savienību,
Siļķe, uz ziemeļiem no 62 ° 00′ N

Fēru Salas

Makrele, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), IIa, IVa zonā (uz ziemeļiem no 59° N) Stavrida, IV, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIIe, VIIf un VIIh zonā

14
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 16.3.2016

COM(2016) 147 final

2016/0080(NLE)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par Savienības nostāju, kas jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, specializēto darba grupu izveidi un to pilnvaru pieņemšanu
PIELIKUMS

dokumentam

Priekšlikums – Padomes lēmums

par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu



NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “ES”, un

KOLUMBIJAS REPUBLIKA, turpmāk "Kolumbija",

turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, inter alia 19 trešās valstis, tostarp Kolumbiju, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (ES) Nr. 509/2014 1. pantā paredzēts, ka attiecībā uz minētajām 19 valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas jānoslēdz ar Savienību,
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Saskaņā ar 395. panta 1. punktu Direktīvā 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (turpmāk "PVN direktīva") Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, lai atkāptos no minētās direktīvas noteikumiem ar nolūku vienkāršot PVN iekasēšanas procedūru vai nepieļaut noteiktu veidu nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa maksāšanas.

Vēstulēs, kas Komisijā reģistrētas 2015. gada 27. maijā un 2015. gada 17. jūnijā, Slovēnija lūdza atļauju arī turpmāk atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 000. Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punktu Komisija 2015. gada 24. jūnija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Slovēnijas lūgumu. Ar 2015. gada 25. jūnija vēstuli Komisija paziņoja Slovēnijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu.

Vispārīgais konteksts

PVN direktīvas XII sadaļas 1. nodaļā dalībvalstīm paredzēta iespēja mazajiem uzņēmumiem piemērot īpašu režīmu, tostarp iespēja piemērot atbrīvojumu no nodokļa tādiem nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums ir mazāks par konkrētu summu. Šis atbrīvojums nozīmē, ka nodokļa maksātājam nav jāiekasē PVN par piegādēm un līdz ar to nodokļa maksātājs nevar atgūt samaksāto priekšnodokli.

Saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 15. punktu Slovēnija drīkst atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 25 000 ekvivalentu valsts valūtā.

2012. gadā Slovēnija lūdza atļauju piemērot atkāpi, lai mazajiem tirgotājiem vienkāršotu PVN saistības un valsts nodokļu administrācijai atvieglotu nodokļa iekasēšanu. Ar Padomes Īstenošanas Lēmumu 2013/54/ES (2013. gada 22. janvāris) Padome deva Slovēnijai atļauju līdz 2015. gada 31. decembrim atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 000. Šis pasākums nodokļa maksātājiem ir fakultatīvs. Pamatojoties uz šo pieredzi, Slovēnija ir lūgusi pagarinājumu šim pasākumam, kas arī turpmāk nodokļu maksātājiem būs fakultatīvs.

Saskaņā ar Slovēnijas sniegto informāciju 2013. gada beigās 51,45 % PVN nodokļa maksātāju ar nodokli apliekamais apgrozījums nepārsniedza EUR 50 000 un šādos darījumos gūtie PVN ieņēmumi veidoja tikai 1 % no kopējiem PVN ieņēmumiem. Turklāt to nodokļu maksātāju skaits, kuri reģistrēti kā PVN maksātāji un kuru apgrozījums ir no EUR 25 000 līdz EUR 50 000 robežās, ir samazinājies gan 2013., gan 2014. gadā. Tas nozīmē, ka aizvien lielāks skaits mazo uzņēmumu izmanto minēto vienkāršošanas pasākumu.

Saskaņā ar Slovēnijas sniegto informāciju pasākuma ietekme uz iekasētajiem nodokļu ieņēmumiem galapatēriņa stadijā būs nenozīmīga.

Tāpēc ierosināts pagarināt atkāpes termiņu līdz 2018. gada 31. decembrim vai līdz laikam, kad stājas spēkā direktīva par gada apgrozījuma robežvērtībām, līdz kurām nodokļa maksātājus var atbrīvot no PVN.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

Iepriekšējās desmitgadēs pieņemtie tiesību akti ir zaudējuši savu juridisko ietekmi, bet formāli vēl aizvien ir spēkā. Tos vairs neizmanto tāpēc, ka tie ir īslaicīgi, vai tāpēc, ka to saturs ir iekļauts vēlāk pieņemtos tiesību aktos. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija Iestāžu nolīgumā par labāku tiesību aktu izstrādi vienojās, ka Kopienas tiesību akti ir jāatjaunina un to apjoms jāsamazina, atceļot tiesību aktus, kuri netiek piemēroti. Tiesību akti, kas zaudējuši savu nozīmīgumu, jāsvītro no acquis communautaire, lai uzlabotu Savienības tiesību aktu pārredzamību un noteiktību.

Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, lai no acquis kopuma tiktu svītroti novecojuši tiesību akti, gan izmantojot parasto atcelšanas procedūru, gan paziņojot, ka attiecīgie Komisijas tiesību akti ir novecojuši. Komisija ir apzinājusi divus Padomes tiesību aktus saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku, kuri pamatojas uz Līguma 42. un 43. pantu (bijušais 36. un 37. pants) un kuri zaudējuši savu praktisko ietekmi, bet formāli vēl aizvien ir spēkā. Komisijai nav pilnvaru paziņot, ka Padomes pieņemti tiesību akti ir novecojuši. Juridiskās noteiktības labad Komisija ierosina Padomei un Eiropas Parlamentam atcelt šajā priekšlikumā uzskaitītos tiesību aktus.

2015/0090 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

ar ko atceļ Padomes Direktīvu 76/621/EEK, kas attiecas uz erukskābes maksimālā līmeņa noteikšanu eļļās un taukos, un Padomes Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1)Viens no būtiskākajiem elementiem Savienības iestāžu īstenotajā stratēģijā par likumdošanas procesa uzlabošanu ir Savienības tiesību pārskatāmības pilnveidošana. Šajā sakarā ir lietderīgi no aktīvā tiesību aktu kopuma svītrot tos tiesību aktus, kuriem vairs nav faktiskas ietekmes.

(2)Turpmāk norādītie ar kopējo lauksaimniecības politiku saistītie tiesību akti ir novecojuši, lai arī formāli tie vēl aizvien ir spēkā:

–Padomes Direktīva 76/621/EEK. Minētās direktīvas saturs ir iekļauts Komisijas Regulā (EK) Nr. 1881/2006;

–Padomes Regula (EK) Nr. 320/2006. Ar minēto regulu noteiktā pagaidu shēma bija spēkā vienīgi līdz 2009./2010. tirdzniecības gadam.

(3)Juridiskās drošības un skaidrības labad minētie novecojušie tiesību akti būtu jāatceļ,
Priekšlikums eiropas Parlamenta un padomes Lemumam par elastības fonda izmantošanu nolūkā atjaunot un rekonstruēt Irāku saskaņā ar 1999.gada 6.maija Iestāžu nolīguma 24.punktu /* COM/2004/0402 galīgā redakcija */





Briselē, 18.6.2004 COM(2004) 402 galīgā redakcija Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM par elastības fonda izmantošanu nolūkā atjaunot un rekonstruēt Irāku saskaņā ar 1999.gada 6.maija Iestāžu nolīguma 24.punktu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Komisija ierosina turpināt sniegt atbalstu Irākas stabilizācijas un rekonstrukcijas procesam, kas tika uzsākts 2003. un 2004. gadā, un kas ir viena no tās galvenajām ārējo attiecību politikas prioritātēm 2005. gadā. Šajā nolūkā 200 miljonu eiro liela summa ir rezervēta 2005.gada budžetā, no kuras 190 miljoni jāpiešķir saskaņā ar 19 08 07.pantu "Palīdzība Irākas atjaunošanai un rekonstrukcijai" un 10 miljoni saskaņā ar 19 04 03.pantu "Demokrātijas attīstība un nostiprināšana un tiesiskums – Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana". Šīs summas tiks finansētas pārceļot un mobilizējot līdz finanšu plāna 4.pozīcijas "Ārējās darbības" maksimālajai robežai, kā arī ar elastības fonda izmantošanu 115 miljonu eiro apmērā. Tādēļ tiek prasīts Eiropas Parlamentam un Padomei pieņemt šo lēmuma priekšlikumu. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM par elastības fonda izmantošanu nolūkā atjaunot un rekonstruēt Irāku saskaņā ar 1999.gada 6.maija Iestāžu nolīguma 24.punktu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu[1], kas noslēgts starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju 1999.gada 6.maijā, un jo īpaši tā 24.punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2], tā kā: Komisija ierosina turpināt sniegt atbalstu Irākas stabilizācijas un rekonstrukcijas procesam, kas tika uzsākts 2003. un 2004. gadā, un kas ir viena no tās galvenajām ārējo attiecību politikas prioritātēm 2005. gadā. Šajā nolūkā 200 miljonu eiro liela summa ir rezervēta 2005.gada budžetā, no kuras 190 miljoni jāpiešķir saskaņā ar 19 08 07.pantu "Palīdzība Irākas atjaunošanai un rekonstrukcijai" un 10 miljoni saskaņā ar 19 04 03.pantu "Demokrātijas attīstība un nostiprināšana un tiesiskums – Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana". Šīs summas tiks finansētas pārceļot un mobilizējot līdz finanšu plāna 4.pozīcijas "Ārējās darbības" maksimālajai robežai, kā arī ar elastības fonda izmantošanu 115 miljonu eiro apmērā. IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības kopbudžetā 2005. finanšu gadam (turpmāk tekstā - "2005.gada budžets") izmanto elastības fondu, lai sniegtu 115 000 000 eiro lielu summu saistību apropriācijās. Minēto summu izmanto, lai finansētu atbalstu Irākas atjaunošanai un rekonstruēšanai, kas ietverta finanšu plāna 4. pozīcijā "Ārējās darbības" saskaņā ar budžeta 19 08 07.pantu. 2. pants Šo lēmumu publicē „Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” reizē ar 2005. gada budžetu. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā- Padomes vārdā - priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C 172 18.06.1999, 1. lpp. [2] OV C , , p. .
Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(2022/C 481 I/03)

Datu subjektu uzmanība tiek vērsta uz šādu informāciju saskaņā ar 16. pantu iropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1725 (1).

Šīs apstrādes darbības juridiskais pamats ir Padomes Lēmums 2014/145/KĀDP (2), kas grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2022/2477 (3), un Padomes Regula (ES) Nr. 269/2014 (4), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2022/2476 (5).

Šīs apstrādes darbības datu pārzinis ir RELEX.1 departaments Padomes Ģenerālsekretariāta (PĢS) ģenerāldirektorātā RELEX (Ārējās attiecības), un ar šo departamentu var sazināties, izmantojot šādu adresi:

Council of the European Union General Secretariat RELEX 1 Rue de la Loi/Wetstraat 175 1048 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Ar PĢS datu aizsardzības speciālistu var sazināties, izmantojot šādu adresi:

Datu aizsardzības speciālists

data.protection@consilium.europa.eu

Apstrādes darbības mērķis ir izveidot un atjaunināt tādu personu sarakstu, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus saskaņā ar Lēmumu 2014/145/KĀDP, kas grozīts ar Lēmumu (KĀDP) 2022/2477, un Regulu (ES) Nr. 269/2014, kuru īsteno ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/2476.

Datu subjekti ir fiziskas personas, kuras atbilst Lēmumā 2014/145/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 269/2014 izklāstītajiem sarakstā iekļaušanas kritērijiem.

Savāktie personas dati ietver datus, kas vajadzīgi, lai pareizi identificētu attiecīgo personu, pamatojumu iekļaušanai sarakstā un jebkādus citus ar to saistītus datus.

Savāktos personas datus var pēc vajadzības sniegt arī Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai.

Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā paredzētos ierobežojumus, atbilde datu subjektiem par viņu tiesību īstenošanu, piemēram, piekļuves tiesībām, kā arī tiesībām veikt labojumus vai izteikt iebildumus, tiks sniegta saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

Personas datus glabā piecus gadus no brīža, kad datu subjekts ir svītrots no tādu personu saraksta, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi, vai no brīža, kad ir beidzies pasākuma derīguma termiņš, vai uz tiesvedības laiku, ja tāda bijusi sākta.

Neskarot tiesību aizsardzību tiesā, administratīvā vai ārpustiesas kārtā, datu subjekti var iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

(1) OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

(2) OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

(3) OV LI 322, 16.12.2022., 466. lpp.

(4) OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

(5) OV LI 322, 16.12.2022., 318. lpp.