LV 
 
 
EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2008. gada 19. decembris)  
pēc Latvijas Bankas l ūguma 
par Latvijas Bankas monet ārās politikas instrumentu izmantošanas noteikumu groz ījumu 
projektu 
(CON/2008/89) 
 
Ievads un juridiskais pamats  
Eiropas Centr ālā banka (ECB) 2008. gada 8. decembr ī saņēma Latvijas Bankas l ūgumu sniegt atzinumu 
par Latvijas Bankas monet ārās politikas instrumentu izmantošanas noteikumu groz ījumu projektu (t ālāk 
tekstā – „grozījumu projekts”). 
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 105. panta 
4. punktu un Padomes 1998. gada 29. j ūnija Lēmuma 98/415/EK par valstu iest āžu apspriešanos ar 
Eiropas Centr ālo banku par ties ību aktu projektiem1 2. panta 1. punkta piekto ievilkumu un 2. panta 
2. punktu, jo groz ījumu projekts attiecas uz maks ājumu un nor ēķinu sistēmām un monet ārās politikas 
instrumentiem. ECB Padome šo atzinumu ir pie ņēmusi saska ņā ar Eiropas Centr ālās bankas Reglamenta 
17.5. panta pirmo teikumu.  
 
1.  Grozījumu projekta m ērķis 
Grozījumu projekta galvenais m ērķis ir grozīt Latvijas Bankas noteikumus par atbilstošo nodrošin ājumu, 
lai attiecībā uz Latvijas Bankas dienas kred īta operācijām euro iev ērotu prasības, ko nosaka 2007. gada 
26. aprīļa Pamatnost ādne ECB/2007/2 par Eiropas automatiz ēto reālā laika nor ēķinu sistēmu 
(TARGET2)2. Lai turpin ātu Latvijas Bankas monet ārās politikas instrumentu izmantošanas darb ības 
principu un Eurosist ēmas monet ārās politikas instrumentu izmantošanas darb ības principu saska ņošanu, 
grozījumu projekts paredz groz īt arī Latvijas Bankas riska kontroles pas ākumus. Turkl āt grozījumu 
projekts labo vienot ās valūtas nosaukuma latviešu valod ā nepareizo rakst ību Latvijas Bankas monet ārās 
politikas instrumentu izmantošanas noteikumu tekst ā (tālāk tekstā – „Noteikumi”). Visbeidzot, finansi ālo 
satricinājumu un Latvijas valsts kred ītreitinga samazin āšanas dēļ Latvijas Banka v ēlas pazemin āt tās 
kredītoperācijās izmantojamo atbilstošo v ērtspapīru emitenta un emisijas kred ītreitinga zem ākās 
pieļaujamās prasības. 
 
                                                 
1  OV L 189, 3.7.1998., 42. lpp.  
2  OV L 237, 8.9.2007., 1. lpp. 
2 2. Visp ārīgi apsvērumi 
2.1. Lai gan neiesaist ītās dalībvalstis saglab ā savas pilnvaras monet ārās politikas jom ā, tomēr ir 
lietderīgi pakāpeniski pan ākt atbilstību Eurosist ēmas standartiem, lai šo valstu teritorij ā darbojošās 
kredītiestādes varētu iepazīties ar pras ībām, kas tiks piem ērotas, kad š īs dalībvalstis ievies īs euro. 
Šāda pakāpeniska saska ņošana pirms euro ieviešanas veicin ās nacionālās centrālās bankas raitu 
integrāciju Eurosist ēmā. Tādējādi grozījumu projekts turpina Latvijas monet ārās politikas 
instrumentu izmantošanas darb ības principu un Eurosist ēmas regul ējuma saska ņošanu.  
2.2. ECB ar ī iepriekš sniegusi atzinu mus par Noteikumiem, k ā arī citiem noteikumiem monet ārās 
politikas instrumentu jom ā3. Savos atzinumos ECB uzsv ēra nepieciešam ību veikt turpm āku 
Latvijas Bankas oblig āto rezervju regul ējuma un Eurosist ēmas standartu saska ņošanu, un nor ādīja, 
ka rezervju pras ības jāattiecina ar ī uz Latvijas kr ājaizdevu sabiedr ībām. ECB atz īmē, ka iepriekš 
paustie koment āri attiecībā uz Latvijas oblig āto rezervju regul ējumu ir sp ēkā joprojām. 
2.3. ECB atzin īgi novērtē plānotos groz ījumus Latvijas Bankas atbilstoš ā nodrošin ājuma noteikumos, 
kas tiek veikti ar m ērķi ieviest Pamatnost ādni ECB/2007/2. Tom ēr šis atzinums neierobežo 
turpmākos ECB nov ērtējumus attiec ībā uz Latvijas Bankas veikto Pamatnost ādnes ECB/2007/2 
ieviešanu. 
 3. Īpaši apsv ērumi 
3.1. Vienotās val
ūtas rakstība 
ECB atzin īgi novērtē to, ka groz ījumu projekta 1.2. punkts nov ērš Noteikumos izmantot ā vienotās 
valūtas nosaukuma latviešu valod ā („eiro”) un Kopienas ties ību aktos noteikt ā vienotās valūtas 
nosaukuma latviešu valod ā („euro”) neatbilst ību. 
3.2. „Radniec īgā uzņēmuma” defin īcija 
Grozījumu projekta 1.1. punkts „radniec īgu uzņēmumu” defin ē kā i) sabiedr ību, kurā darījumu 
partnerim tieši vai netieši pieder 20 % vai vair āk no kop ējā sabiedrības kapit āla, ii) sabiedr ību, 
kurai tieši vai netieši pieder 20 % vai vair āk no kop ējā darījumu partnera kapit āla, vai 
iii) sabiedr ību, kurā ii) punkt ā minētajai sabiedr ībai tieši vai netieši pieder 20 % vai vair āk no 
kopējā sabiedrības kapit āla. Lai gan š ī definīcija „ciešu saik ņu” definīciju Pamatnost ādnē 
ECB/2000/7 par Eurosist ēmas monet ārās politikas instrumentiem un proced ūrām4 neatkārto 
burtiski, t ā tomēr pēc būtības atbilst ECB pras ībām. 
                                                 
3  Skat īt ECB 2006. gada 23. oktobra Atzinumu CON/2007/49 p ēc Latvijas Bankas l ūguma par Latvijas Bankas monet ārās 
politikas instrumentu izmantošanas noteikumu projektu un ECB 2007. gada 30. apr īļa Atzinumu CON/2007/12 p ēc 
Latvijas Bankas l ūguma par Latvijas Bankas monet ārās politikas instrumentu izmant ošanas noteikumu un Latvijas 
Bankas v ērtspapīru norēķinu sistēmas noteikumu groz ījumu projektiem. Skat īt arī ECB 2006. gada 23. febru āra 
Atzinumu CON/2006/11 p ēc Latvijas Bankas l ūguma par Banku oblig āto rezervju pras ību aprēķināšanas un izpildes 
noteikumu groz ījumu projektu. 
4  OV L 310, 11.12.2000., 1. lpp. 
3 3.3. Pakārtotu parāda instrumentu izmantošanas aizliegums  
Grozījumu projekta 1.9. punkt ā iekļauta jauna norma, kas attiecas uz aizliegumu izmantot par 
nodrošinājumu pak ārtotus par āda instrumentus un kas attiec ībā uz atbilstošiem v ērtspapīriem 
nosaka, ka ties ības saņemt to pamatsummu un procentu ien ākumus nevar b ūt pakārtotas tā paša 
emitenta citu par āda vērtspapīru turētāju tiesībām. Šī norma atbilst Pamatnost ādnei ECB/2000/7. 
Tomēr jāatzīmē, ka ECB nesen veikusi pas ākumus, lai uz laiku paplašin ātu atbilstoš ā 
nodrošinājuma sistēmu un uzlabotu likvidit ātes nodrošin āšanu. Eurosist ēma to akt īvu sarakst ā, kas 
ir atbilstošs nodrošin ājums tās kredītoperācijās, iekļaus pakārtotos par āda instrumentus, ko aizsarg ā 
pienācīgas garantijas. Šis noteikums b ūs spēkā līdz 2009. gada beig ām. 
3.4. Kredītreitinga pras ību pazemin āšana  
Grozījumu projekta 1.12. punkts pazemina v ērtspapīru emitenta un emisijas kred ītreitinga zem ākās 
pieļaujamās prasības un nosaka, ka v ērtspapīru kredītreitings vai v ērtspapīru emitentu kred ītreitings 
ilgtermiņa saistībām latos vai ārvalstu val ūtā ir vienāds ar vismaz vienu no š ādiem reitingiem vai 
augstāks par to: BBB– (Fitch Ratings) , Baa3 (Moody's Investors Service)  un BBB– (Standard & 
Poor's) . ECB nor āda, ka šis groz ījums atšķiras no Pamatnost ādnes ECB/2000/7, kura paredz 
vienotu A kred ītreitinga pras ību. Tom ēr jāatzīmē, ka atbilstoš ā nodrošin ājuma sist ēmas 
paplašināšanai veikto pagaidu pas ākumu ietvaros, ECB l īdz 2009. gada beig ām no A- uz BBB- ir 
pazeminājusi kredītreitinga pras ības tirgojamiem un netirgojamiem akt īviem, izņemot ar akt īviem 
nodrošinātus vērtspapīrus5. 
Ciktāl kredītreitinga pras ību pazemin āšana ir saist īta ar Latvijas valsts kred ītreitinga samazin āšanu, 
ECB vēlas norādīt, ka Līguma 102. pants NCB aizliedz veikt pas ākumus, kas valsts sektoram 
nodrošina privile ģētu piekļuvi finanšu iest ādēm, ja šādi pasākumi nav balst īti uz piesardz ības 
apsvērumiem. Turkl āt NCB ieviestos noteikumus par par āda instrumentu mobiliz āciju vai 
ieķīlāšanu nedr īkst izmantot, lai apietu privili ģētās piekļuves aizliegumu6. Kredītreitinga pras ību 
pazemināšanai parasti j āizriet no vajadz ības atbilstoš ā nodrošin ājuma sarakstu kori ģēt gan attiec ībā 
uz privātajiem emitentiem, gan attiec ībā uz valsts sektora emitentiem. ECB v ēlētos, lai tiktu 
precizēts, ka ierosin ātie pasākumi tiek veikti š ādā nolūkā. 
3.5. Likviditātes kategorijas  
Grozījumu projekta 1.16. punkt ā paredzētā likviditātes III kategorijas izveidošana, kur ā iekļauti citi 
kredītiestāžu parāda vērtspapīri, kā arī grozījumu projekta 1.15. punkt ā paredzētā nodrošin āto 
banku oblig āciju un uz ņēmumu emit ēto parāda instrumentu iek ļaušana II likvidit ātes kategorij ā, 
neatbilst pašreiz ējam kategoriju dal ījumam Pamatnost ādnē ECB/2000/7. Saska ņā ar Pamatnost ādni 
ECB/2000/7 II kategorij ā tiek iek ļautas tikai lielapjoma nodrošin ātās banku oblig ācijas (kuru 
emisijas apjoms ir vismaz 1 mljrd. euro un kur ām vismaz tr īs tirgus veidot āji nosaka regul āras 
                                                 
5  2008. gada 21. novembra Pamatnost ādne ECB/2008/18 par pagaidu izmai ņām nodrošin ājuma atbilst ības noteikumos. 
6  Skat īt 3. panta 2. punktu un 10. apsv ērumu Padomes 1993. gada 13. decembra Regulai (EK) Nr. 3604/93, kas preciz ē 
definīcijas Līguma 104.a pant ā [šobrīd 102. pants] min ētā priviliģētā režīma aizlieguma piem ērošanai (OV L 332, 
31.12.1993., 4. lpp.). Skat īt arī ECB 2006. gada Konver ģences ziņojuma 30. lpp un ECB 2008. gada Konver ģences 
ziņojuma 25. lpp. 
4 pirkšanas un p ārdošanas cenas). Tradicion ālās nodrošin ātās banku oblig ācijas un uz ņēmumu 
emitētie parāda instrumenti tiek iek ļauti III kategorij ā. 
3.6. Papildu nov ērtējuma pazemin ājums  
Attiecībā uz grozījumu projekta 1.18. punktu, ar kuru Latvijas Bankas atbilstošo akt īvu teorētiskas 
novērtēšanas gad ījumā tiek noteikts papildu 5% nov ērtējuma pazemin ājums, ECB atz īmē, ka tas 
atbilst 5% nov ērtējuma pazemin ājumam, kas attiec ībā uz instrumentiem, kuru cenu nosaka 
teorētiski, pras īts Eiropas Centr ālās bankas 2008. gada 23. oktobra Pamatnost ādnē ECB/2008/13, 
ar ko groza Pamatnost ādni ECB/2000/7 par Eurosist ēmas monet ārās politikas instrumentiem un 
procedūrām7. Pamatnost ādne ECB/2008/13 tiek piem ērota no 2009. gada 1. febru āra. 
3.7. Nodrošināto banku oblig āciju atbrīvošana no „ciešu saik ņu” aizlieguma  
Grozījumu projekta 1.6. punkts nosaka, ka ciešu saik ņu aizliegums neattiecas uz nodrošin ātajām 
banku oblig ācijām. Jāatzīmē, ka nodrošin āto banku oblig āciju atbr īvojums Pamatnost ādnē 
ECB/2000/7 attiecas tikai uz nodrošin ātajām banku oblig ācijām, kas emit ētas saskaņā ar Padomes 
1985. gada 20. decembra Direkt īvas 85/611/EEK par normat īvo un administrat īvo aktu 
koordināciju attiec ībā uz pārvedamu v ērtspapīru kolekt īvo ieguld ījumu uzņēmumiem (PVKIU)8 
22. panta 4. punkta krit ērijiem, vai gad ījumiem, kuros par āda instrumentus aizsarg ā līdzīgi īpaši 
tiesiskās aizsardz ības pasākumi. ECB saprot, ka Latvij ā tikai tie par āda instrumenti, kas emit ēti 
saskaņā ar Hipotek āro ķīlu zīmju likumu, atbilst Direkt īvas 85/611/EEK 22. panta 4. punktam un 
var tikt uzskat īti par nodrošin ātajām banku oblig ācijām. Grozījumu projekt ā jāprecizē, ka tikai 
instrumenti, kas emit ēti saskaņā ar Hipotek āro ķīlu zīmju likumu, ir atbr īvoti no „ciešu saik ņu” 
aizlieguma.  
 Šo atzinumu public ēs ECB interneta lap ā. 
 
 
 Frankfurt ē pie Mainas 2008. gada 19. decembr ī 
 
[parakstīts] 
 
ECB prezidents 
Jean-Claude TRICHET 
                                                 
7  Ofici ālajā Vēstnesī vēl nav public ēta. 
8  OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp.