KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI Pēcpasākumi Padomes 2011. gada 12. jūlija Lēmumam 2011/xxx/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (2011. gada oktobris) IEVADS Šajā ceturkšņa paziņojumā novērtēti pasākumi, kurus īstenojusi un plāno Grieķija, lai ievērotu Padomes 2011. gada 12. jūlija lēmumu. Līdz 2011. gada jūnija beigām veiktos pasākumus novērtēja 2011. gada 1. jūlija paziņojumā[1]. Līdz ar Komisijas dienestu izstrādāto Atbilstības ziņojumu, kas sagatavots sadarbībā ar ECB[2], šis paziņojums arī papildina novērtējumu par atbilstību Memorandam par ekonomikas un finanšu politiku (MEFP) un Saprašanās memorandam (SM)[3] saistībā ar aizdevuma mehānisma nolīgumu starp Grieķiju un citām euro zonas dalībvalstīm. Šis novērtējums sagatavots, pamatojoties uz Eiropas Komisijas darbinieku un SVF un ECB darbinieku veikto vizīti saistībā ar ekonomikas korekcijas programmu un ceturkšņa ziņojumu, ko Grieķijas Finanšu ministrija iesniedza 2011. gada 19. augustā. PADOMES 12. JūLIJA LēMUMS Padome 2011. gada 12. jūlijā saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un 136. pantu pieņēma Lēmumu[4], kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Ar šo lēmumu pārstrādāja 2010. gada maija lēmumu, kas bija vairākkārt grozīts. Lēmumā bija paredzēts, ka Grieķijai jāveic vairāki īpaši pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt vispārējās valdības deficītu līmenī, kas nepārsniedz šādus maksimāli pieļaujamos apjomus: - EUR 17 065 miljonus (7,8 % no IKP, pamatojoties uz jaunākajām prognozēm) 2011. gadā, - EUR 14 916 miljonus (7,0 % no IKP) 2012. gadā, - EUR 11 399 miljonus (5,3 % no IKP) 2013. gadā un - EUR 6 385 miljonus (2,9 % no IKP) 2014. gadā[5][6]. Lēmumā precizēts, ka ieņēmumi no privatizācijas netiek ņemti vērā centienos nepārsniegt maksimāli pieļaujamos rādītājus. Lēmuma pārstrādātajā redakcijā šie vispārējās valdības deficīta griesti palika nemainīgi. BUDžETA IZPILDE LīDZ 2011. GADA SEPTEMBRIM Ekonomikas korekciju programmas ietvaros Grieķija apņēmās panākt atbilstību ceturkšņa izpildes kritērijiem attiecībā uz vispārējās valdības bilanci pēc kases principa un valsts primārajiem izdevumiem, kā arī orientējošajam kritērijam attiecībā uz uzkrātajiem nokavētajiem maksājumiem piegādātājiem[7]. Izpildes kritēriji, kam atbilstība bija jāpanāk līdz jūlija beigām, tika ievēroti. Valsts primāro izdevumu apmērs bija EUR 33,5 miljardi, kamēr maksimāli pieļaujamais apmērs — EUR 34,7 miljardi. Vispārējās valdības primārā bilance (pēc kases principa) bija EUR -4,9 miljardi, kamēr maksimāli pieļaujamais apmērs — EUR -5,1 miljardi. Orientējošais kritērijs attiecībā uz uzkrātajiem nokavētajiem maksājumiem netika izpildīts, jo līdz 2011. gada jūlija beigām uzkrāto nokavēto maksājumu apmērs bija EUR 6,5 miljardi. Dati attiecībā uz laikposmu līdz septembrim pagaidām nav pilnīgi. Tomēr pieejamā informācija ļauj spriest, ka vispārējās valdības primārajai kases bilancei noteiktais kritērijs tiks nedaudz pārsniegts. Šis kritērijs ir EUR -5,0 miljardi. Arī orientējošais mērķis attiecībā uz iekšzemes nokavēto maksājumu neuzkrāšanos visticamāk ir pārsniegts, jo informācija liecina, ka valsts un publisko slimnīcu nokavēto maksājumu apmērs turpina pieaugt. Kritērijs attiecībā uz valsts primārajiem izdevumiem (EUR 44,5 miljardi) ir izpildīts. 1.A un 1.B tabulā ietverta sīka informācija par budžeta īstenošanu laikposmā no 2011. gada janvāra līdz jūlijam, kā arī dati par valsts budžeta izpildi līdz 2011. gada septembrim. 1.A tabula Budžeta izpilde (2011. gada janvāris − jūlijs) 2010 | 2011 | Pēc kases principa (miljonos EUR) | Janvāris-jūlijs | % izmaiņa janvāris-jūlijs | Ieņēmumi kopā | 29 947 | 28 020 | -6,4% | Ieņēmumi pirms atmaksas | 31 356 | 29 940 | -4,5% | Nodokļu atmaksa | 2 688 | 3 113 | 15,8% | Kapitāla ieņēmumi | 1 276 | 1 173 | -8,1% | Izdevumi NATO | 3 | 20 | Izdevumi kopā | 42 396 | 43 588 | 2,8% | Primārie izdevumi | 28 784 | 30 173 | 4,8% | Slimnīcu iepriekšējie parādi | 190 | 434 | Militārie izdevumi un NATO | 228 | 118 | Pieprasītās garantijas (ārpus vispārējās valdības) | 80 | 25 | -68,8% | Procenti | 8 913 | 10 218 | 14,6% | Kapitāla izdevumi | 4 201 | 2 620 | -37,6% | Valsts budžeta bilance | - 12 449 | -15 568 | 25,1% | Nokavēto maksājumu izmaiņas | - | 84 | Valsts primārie izdevumi | 33 483 | 33 454 | -0,1% | Pašvaldību bilance (*) | - | 622 | - | Sociālās apdrošināšanas bilance (*) | - | -101 | - | Citi | - | -24 | - | Vispārējās valdības (koriģētā) bilance | - | -15 155 | - | Vispārējās valdības (koriģētā) primārā bilance (**) | - | -4 937 | - | Avots: Galvenā statistikas pārvalde, Grieķijas Finanšu ministrija un pašu aprēķini. (*) Pamatojoties uz Grieķijas Bankas banku sektora statistiku. (**) Neietver valsts uzņēmumus un lielāko daļu ārpusbudžeta līdzekļu. | 1.B tabula Budžeta izpilde (2011. gada janvāris – septembris) 2010 | 2011 | Pēc kases principa (miljonos EUR) | Janvāris–septembris | % izmaiņa janvāris–septembris | Ieņēmumi kopā | 37 855 | 36 856 | -2,6% | Ieņēmumi pirms atmaksas | 39 758 | 38 898 | -2,2% | Nodokļu atmaksa | 3 259 | 3 942 | 21,0% | Kapitāla ieņēmumi | 1 348 | 1 877 | 39,2% | Izdevumi NATO | 8 | 23 | Izdevumi kopā | 54 506 | 56 020 | 2,8% | Primārie izdevumi | 36 757 | 37 807 | 2,9% | Slimnīcu iepriekšējie parādi | 300 | 434 | Militārie izdevumi un NATO | 255 | 182 | Pieprasītās garantijas (ārpus vispārējās valdības) | 104 | 32 | -69,2% | Procenti | 11 652 | 14 033 | 20,4% | Kapitāla izdevumi | 5 438 | 3 532 | -35,0% | Valsts budžeta bilance | - 16 651 | - 19 164 | 15,1% | Valsts primārie izdevumi | 42 854 | 41 987 | -2,0% | Avots: Galvenā statistikas pārvalde, Grieķijas Finanšu ministrija un pašu aprēķini. | 4. prognozes 2011. gadam kopumā un 2012.–2014. gadam Jūnijā pieņemtās vidēja termiņa fiskālās stratēģijas (VTFS) ietvaros valdība plānoja papildu pasākumus deficīta samazināšanai 2011. gadā vēl gandrīz 3 % apmērā no IKP, neskaitot 2011. gada budžetā jau iekļautos pasākumus gandrīz 3 % apmērā no IKP. Papildu pasākumi kļuva nepieciešami, jo prognozes liecināja, ka gaidāmas lielas novirzes no 2011. gada deficīta pieļaujamā apmēra, lielākoties tāpēc, ka ieņēmumu apjoms ir būtiski mazāks par plānoto, bet arī tāpēc, ka dažas izdevumu kategorijas krietni pārsniedz budžeta griestus. Lai gan jūnijā tika uzskatīts, ka ar šiem pasākumiem varētu pietikt, lai nodrošinātu 2011. gada deficīta atbilstību nospraustajam mērķim, Komisijas, SVF un ECB speciālisti ekonomikas korekciju programmas piektās pārskatīšanas vizītes kontekstā atkal konstatēja lielu deficīta nobīdi attiecībā uz 2011. gadu. Lielas nobīdes ir paredzamas arī 2012.–2014. gada laikposmā. Tam, ka atkal radusies šāda nobīde, ir vairāki iemesli. Ekonomikas lejupslīde būs krasāka nekā paredzēts jūnijā. Saskaņā ar pašreizējām Komisijas dienestu aplēsēm reālā IKP samazinājums 2011. gadā ir 5,5 % salīdzinājumā ar iepriekšējā pārskatā prognozētajiem 3,8 %. 2012. gadā – pēc jaunākajām prognozēm – ekonomikā turpināsies lejupslīde pretstatā iepriekš prognozētajai mēreni pozitīvai izaugsmei. Turklāt daži VTFS ietvaros saskaņotie pasākumi nav īstenoti vai arī to īstenošana kavējas, kā rezultātā nācās samazināt plānoto ietaupījumu summas 2011. un 2012. gadam. 2. tabulā apkopoti pasākumi, ko Grieķija veikusi vai plāno veikt, lai panāktu atbilstību deficīta maksimālajam apjomam. 3. tabulā atspoguļotas nepietiekamās īstenošanas radītās kvantitatīvās atšķirības 2011. un 2012. gadam pa jomām, pēc vizītes laikā veikto novērojumu rezultātiem. [pic] 3.tabula. Īstenošanas uzraudzība: 2011. gada jūnijā noteikto pasākumu faktiskā efektivitāte [pic] (*) Attiecība pret IKP šajā slejā aprēķināta pēc jaunākajiem IKP rādītājiem. Avots. Komisijas dienesti. Ņemot vērā šīs nobīdes un laiku, kas atlicis līdz gada beigām, panākt atbilstību 2011. gada fiskālajam mērķim vairs nav reāli iespējams. Tomēr valdība ir apņēmusies pieņemt pasākumus, kas ļautu 2011. gada deficīta atšķirībai no iepriekš nospraustā mērķa nepārsniegt 0,7 līdz 1,5 procentus no IKP. Attiecībā uz 2012. gadu fiskālās nobīdes tiks koriģētas tā, lai panāktu atbilstību mērķim. Precīzāk, lai samazinātu deficīta rādītājus, kas pārsniedz deficīta griestus EUR 17 065 miljonus 2011. gadā, un samazinātu 2012. gada deficītu zem EUR 14 916 miljoniem, Grieķijas valdība līdz sestajai aizdevuma kārtai ir apņēmusies pieņemt un īstenot šādus pasākumus: - nodokļu atbrīvojumu samazinājumu, jo īpaši samazinot ar iedzīvotāju ienākumu nodokli neapliekamo minimumu, lai 2012. gadā palielinātu ieņēmumus līdz vismaz EUR 2831 miljonam; - pastāvīgu maksājumu par nekustamo īpašumu, ko iekasē līdz ar rēķinu par elektroenerģiju, lai 2011. gadā iekasētu vismaz EUR 1667 miljonus, apmēram palielinoties turmākajos gados; - pārskatītās civildienesta ierēdņu atalgojuma sistēmas tūlītēju ieviešanu, kas ļautu samazināt izdevumus 2011. gadā par vismaz EUR 101 miljonu, ar vismaz EUR 552 miljonu pārejošo atlikumu 2012. gadā, papildus ietaupījumiem, kas paredzēti VTFS (2011. gada jūnija vidēja termiņa fiskālā stratēģija laikposmam līdz 2015. gadam). Šī reforma jāatiecina uz visiem vispārējās valdības darbiniekiem, izņemot tos, kam piemēro īpašu atalgojuma režīmu (militārais un policijas dienests, tiesneši un politiskie darbinieki, augstskolu personāls un ārsti). Šajos neto ietaupījumos ņem vērā šī pasākuma ietekmi uz ienākumu nodokļa un sociālā nodokļa iekasēšanu, kā arī prēmijas, kas izmaksājamas noteiktām darbinieku kategorijām; - pamatpensiju un papildpensiju, kā arī sakarā ar pensionēšanos paredzēto vienreizējo maksājumu samazinājumu, lai 2011. gadā ietaupītu EUR 219 miljonus, ar EUR 446 miljonu pārejošo atlikumu 2012. gadā, papildus ietaupījumiem, kas paredzēti VTFS. - ierobežojumu Zaļā fonda izdevumiem, kura finansējumu veido soda naudas par nelikumīgu būvniecību un apbūves plāniem, nolūkā 2012. gadā ietaupīt EUR 360 miljonus. Bez tam valdība pieņem un īsteno šādus VTFS jau iekļautus pasākumus: - ministra lēmumus vai apkārtrakstus par pasākumiem attiecībā uz akcīzi dabas gāzei, degvieleļļu un transportlīdzekļa nodokļiem, kā paredzēts VTFS; - ministra lēmumus, kas visiem sociālā nodrošinājuma fondiem ievieš vienotu regulējumu veselības aprūpes pabalstu saņemšanai, kā arī palielina pamata un papildu pensijas iemaksas ETAA labuma guvējiem; - tiesību aktus, lai iekasētu t.s. "solidaritātes piemaksu", izmantojot ieturēšanu; - ministra lēmumus par darbaspēka rezerves īstenošanu praksē, shēmas piemērošanu arī visiem vispārējās valdības darbiniekiem un rakstisku paziņojumu izdošanu darbiniekiem, kurus plānots pārcelt uz darbaspēka rezervi; - ministra lēmumu pieņemšanu, ar ko uzsāk struktūru slēgšanu, apvienošanu vai būtisku samazināšanu. Tas ietekmēs KED, ETA, ODDY , Nacionālo Jaunatnes institūtu, EOMEX, IGME, OSK, DEPANOM, THEMIS, ETHYAGE un ERT. - ministra lēmumu, ar ko precizē invaliditātes kritērijus, kas ļauj sasniegt VTFS ietaupījumu mērķus; - atmaksājamo farmaceitisko preču saraksta pieņemšanu, nosakot cenas, ko apmaksā sociālā nodrošinājuma fondi. 6. STRUKTURāLO REFORMU GAITA Ir gūti panākumi strukturālo fiskālo reformu īstenošanā, bet dažos gadījumos tas notiek lēnāk, nekā plānots. Ir uzsāktas reformas nodokļu administrēšanas jomā, īstenojot vairākus pasākumus. Valdības rīcība līdz šim ir bijusi galvenokārt likumdošanas jomā ar mērķi uzlabot nodokļu administrēšanas efektivitāti un kontroli, izveidojot efektīvu projektu vadību un īstenojot stratēģiju cīņai ar izvairīšanos no nodokļiem, lai atjaunotu nodokļu disciplīnu un uzlabotu nodokļu maksātāju saistību izpildi. Līdz ar Galvenās grāmatvedības iestādes reorganizāciju progresē budžeta iestāžu reformas. Panākumi ir gūti arī fiskālo datu laicīgā sniegšanā, lai gan vēl jāuzlabo kvalitāte un apjoms. Jāuzlabo arī budžeta izdevumu fiskālā pārvaldība, jo īpaši attiecībā uz saistību reģistru katrā ministrijā un citās iestādēs, kas nav valsts pārvaldes institūcijas. Lai gan dati par kavētajiem maksājumiem šobrīd tiek pastāvīgi atspoguļoti Grieķijas fiskālajā statistikā, nepieciešams uzlabot datu sniegšanas savlaicīgumu. 7. Privatizācija Profesionāli pārvaldīta privatizācijas fonda izveide ir būtisks solis privatizācijas programmas īstenošanā. Tomēr kavēšanās ar aktīvu sagatavošanu privatizācijai un daļēji arī sliktāki tirgus nosacījumi ir iemesls tam, ka privatizācijas ieņēmumi 2011. gadā būs mazāki nekā plānots. Valdība saglabā apņemšanos ievērot ieņēmumu apjomam noteikto mērķi EUR 35 miljardi līdz 2014. gada beigām un EUR 50 miljardi līdz 2015. gada beigām. Fiskālās konsolidācijas turpināšana un privatizācijas plānu īstenošana palīdzēs atjaunot ilgtspējīgu valdības parāda attiecību pret IKP. Lai gan Grieķijai būs jāturpina neatlaidīgi īstenot stingrus taupības pasākumus un parāda attiecības pret IKP samazināšana ilgs daudzus gadus, parāda attiecības pret IKP pazemināšanās tomēr tirgū palielinās uzticību Grieķijas ekonomikai. 4. tabula – Privatizācijas plāns: līdzšinējie darījumi Aktīvi | Darījuma datums | Pārdotā daļa | Grieķijas valdības īpašumā atlikušās daļas | Iekasētā summa (miljonos EUR) | Iekasējamās summas (miljonos EUR) | OTE | 2011. gada jūlijs | 10% | 4% | 392 | -- | OPAP 1 (licences pagarinājums 2020–30) | 2011. gada oktobris | - | - | 0 | 375 (līdz novembra beigām) + 5 procenti par bruto ieņēmumiem no spēļu licencēšanas pagarinājuma periodā (pašreizējā aplēstā vērtība ir EUR 86 miljoni) | OPAP 2 Jaunu licenču pārdošana VLT) | 2011. gada oktobris | - | - | 0 | 474 (līdz novembra beigām) + 86 (līdz 2013. gada 4.cet.) | 5. tabula – Plānotie ieņēmumi no privatizācijas Līdz šādu periodu beigām: | Privatizācijas ieņēmumi | (miljonos EUR) | 2011 – 4. cet. | 1 700 | 2012 – 1. cet. | 5 000 | 2. cet. | 7 000 | 3. cet. | 9 000 | 4. cet. | 11 000 | 2013 – 1. cet. | 15 000 | 2. cet. | 17 000 | 3. cet. | 18 000 | 4. cet. | 20 000 | 2014 | 35 000 | 2015 | 50 000 | Piezīme. To bankas akciju atkārtota privatizācija, ko valsts vai HFSF (Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds) var iegūt rekapitalizācijas kontekstā, nav iekļautas plānotajos ieņēmumos no privatizācijas. | 8. SECINāJUMS Padomes lēmumā noteiktais valdības budžeta deficīta (pēc EKS 95 metodoloģijas) maksimāli pieļaujamais apjoms 2011. gadam visticamāk tiks pārsniegts. 2012. gadam valdība ir izstrādājusi provizorisko budžetu, kurā paredzēts ievērot Padomes lēmumā noteikto mērķi, un ir pieņēmusi pasākumus, kas nodrošinās turpmāku deficīta samazinājumu nākamajos gados. Kopumā, par spīti fiskālajām novirzēm 2011. gadā, Grieķija veic nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu vajadzīgo politiku un darbotos saskaņā ar plānu, kura mērķis ir līdz 2014. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu, atbilstoši Padomes lēmumam. I PIELIKUMS. PADOMES LĒMUMĀ NOTEIKTIE PASĀKUMI, KURI JĀPIEŅEM LĪDZ 2011. GADA SEPTEMBRA BEIGĀM Pasākumi (kas paredzēti Padomes lēmuma 2. panta 5. punktā) | Īstenošanas gaita | "Līdz 2011. gada jūlija beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus: | a) Parlamentam iesniedz racionalizētu un vienotu valsts sektora atalgojuma sistēmu, ko pakāpeniski 3 gadu laikā piemēro valsts iestādēm, pašvaldībām un citām struktūrām un kurā atalgojums atspoguļo produktivitāti un uzdevumus; | Izpildīts, ar kavējumu. Likumprojekts par vienotu atalgojuma sistēmu tika iesniegts parlamentam oktobra sākumā. | b) izstrādā darbinieku skaita samazināšanas vidēja termiņa plānu laika posmam līdz 2015. gadam saskaņā ar noteikumu "1 jauns, 5 projām" (2011. gadā - 1 pret 10). Šajā plānā iekļauj stingrākus noteikumus attiecībā uz pagaidu darbiniekiem, vakanču likvidēšanu un kvalificēta personāla pārorientēšanu uz prioritārajām jomām; plānā ņem vērā arī darba dienas laika paildzināšanu publiskajā sektorā; | Nav izpildīts. Noteikums par darbinieku pieņemšanu pēc principa "1 jauns, 5 projām" ("1 jauns, 10 projām" 2011. gadā) atbilst oficiālajai valdības politikai un ir iestrādāts tiesību aktos. Tomēr cilvēkresursu plāni, kas ļautu sagatavoties darbinieku pārcelšanai, nav izstrādāti. Ņemot vērā 2010. gadā promejošo darbinieku skaitu (53 336), noteikums "1 pret 10" ļautu pieņemt darbā 5 333 jaunus darbiniekus visa 2011. gada laikā. Tomēr 2011. gada pirmajā un otrajā ceturksnī darbā pieņemto skaits lēšams kā 10 862. | c) izstrādā detalizētu rīcības plānu ar grafiku, lai pabeigtu un ieviestu vienkāršoto atalgojuma shēmu atbilstoši atalgojumam privātajā sektorā, tādējādi panākot samazinājumu kopējos izdevumos darba algām. Šā plāna pamatā izmanto rezultātus, kas atspoguļoti Finanšu ministrijas un Vienotās maksājumu iestādes publicētajā ziņojumā. Tiesību aktus saistībā ar vienkāršoto atalgojuma sistēmu ievieš pakāpeniski trīs gadu laikā. Valsts uzņēmumu darbinieku algas nosaka atbilstīgi jaunajai atalgojuma sistēmai, ko piemēro publiskajā sektorā. | Daļēji izpildīts, nedaudz kavējas. Likumprojekts par vienkāršotu atalgojuma sistēmu tika iesniegts parlamentam oktobra sākumā un to plānots drīzumā pieņemt. | d) nostiprina darba inspekciju, nodrošinot kvalificētu personālu un nosakot kvantitatīvus mērķus saistībā ar vairākām veicamajām pārbaudēm; | Nav izpildīts. Ekonomiskais izmēģinājumpētījums vēl nav sagatavots. | e) pieņem tiesību aktu, ar ko pārskata pensiju sistēmas galvenos kritērijus, lai valsts sektora pensiju izdevumus laikposmā no 2009. gada līdz 2060. gadam ierobežotu līdz mazāk nekā 2,5 % no IKP, ja ilgtermiņa prognozes parāda, ka prognozētais valsts pensiju izdevumu pieaugums varētu pārsniegt minēto apjomu; Valsts aktuāriestāde (VAA) turpina iesniegt ilgtermiņa prognozes attiecībā uz pensiju izdevumiem līdz pat 2060. gadam atbilstīgi pieņemtajai reformai. Plānos ietver galvenās papildshēmas (palīgshēmas) (ETEAM, TEADY, MTPY), pamatojoties uz visaptverošiem datiem, kurus apkopojusi un izstrādājusi VAA; | Procesā. VAA izstrādā ilgtermiņa prognozes pamata un papildu pensijām. Aktuārizpēte par visām papildpensijām un pensiju prognozēm attiecībā uz pamata un papildpensiju fondiem jāiesniedz darba grupai novecošanas jautājumos līdz 2011. gada 25. oktobrim, lai novembrī to izvērtētu. | f) pārskata par grūtām un bīstamām uzskatāmo profesiju sarakstu, lai tās būtu ne vairāk kā 10 % no nodarbinātajiem; grūto un bīstamo profesiju jauno sarakstu no 2011. gada 1. augusta piemēro attiecībā uz visiem pašreizējiem un nākamajiem darbiniekiem; | Procesā, nedaudz kavējas. Komiteja ir izanalizējusi citu ES valstu kritērijus profesijas klasificēšanai bīstamo profesiju kategorijā un pārskatījusi Grieķijas pašreizējo sarakstu, ierosinot svītrot no tā dažādas profesijas. Jaunā saraksta pirmā daļa publicējama līdz 2011. gada oktobrim. Iestādes norādījušas, ka sarakstā iekļautās bīstamās profesijas veidos mazāk nekā 9 % no nodarbinātajiem. | g) pieņem tiesību aktus, lai izveidotu Vienoto publiskā iepirkuma iestādi (SPPA), nosakot tai funkcijas, mērķus, kompetences jomu, pilnvaras, kā arī spēkā stāšanās grafiku atbilstoši rīcības plānam; | Izpildīts. Likumu 4013/2011, ar ko izveido Centralizētā publiskā iepirkuma iestādi, Parlaments pieņēma 6. septembrī, un tas publicēts Grieķijas Republikas Oficiālajā Vēstnesī Nr. 204, 15/9/2011. | h) veic papildpasākumus, lai sekmētu ģenērisko zāļu izmantošanu, paredzot obligātu elektronisko recepti, ņemot vērā aktīvo vielu un, ja iespējams, lētākas ģenēriskās zāles; zemāku izmaksu sadalīšanas likmi piesaista ģenēriskajām zālēm, kuru cena ir daudz zemāka nekā atsauces cena (zemāka par 60 procentiem no atsauces cenas), pamatojoties uz pieredzi citās ES dalībvalstīs; nosaka, ka ģenērisko zāļu maksimālā cena nedrīkst pārsniegt 60 procentus no to zāļu ar preču zīmi (oriģinālproduktu) cenas, kurām ir līdzīga aktīvā viela; | Vēl nav izpildīts, lai gan ģenērisko zāļu cenas šobrīd ir 63 % no oriģinālo zāļu cenas un jauna politika paredz oriģinālo zāļu, kam beidzies patenta darbības laiks, cenu 75 % apmērā no patenta cenas. | i) publicē valstij piederošu īpašumu sarakstu, tostarp biržās kotētu un nekotētu uzņēmumu daļas un vērtīgu nekustamo īpašumu un zemi; izveido nekustamā īpašuma attīstības ģenerālsekretariātu nolūkā uzlabot nekustamā īpašuma aktīvu pārvaldību, tos atbrīvot no apgrūtinājumiem un sagatavot privatizācijai; | Daļēji izpildīts. Tiek veidots apkopojums par valsts īpašuma aktīviem. Ar tiesību aktu ir izveidots sekretariāts (Likums 3965/2011), bet nav iesūtīti šīs jaunās struktūras darbības noteikumi.| Tās darbības sfēra joprojām ir jāprecizē. | j) izstrādā vidēja termiņa fiskālo stratēģiju (turpmāk — VTFS) līdz 2015. gadam, kā aprakstīts šā lēmuma I pielikumā, un attiecīgos īstenošanas dokumentus. VTFS veidojas uz pastāvīgo fiskālās konsolidācijas pasākumu pamata, ar kuriem nodrošina, ka ar Padomes lēmumu noteiktais deficīta maksimālais pieļaujamais apjoms 2011.–2015. gadam netiek pārsniegts un ka parāda un IKP attiecība tiek ievirzīta ilgtspējīgā pakāpeniskas samazināšanās gultnē; | Daļēji izpildīts. | k) privatizē aktīvus vismaz 390 miljonu euro vērtībā; pieņem privatizācijas programmu, lai līdz 2012. gada beigām iekasētu vismaz 15 miljardus euro, līdz 2013. gada beigām – 22 miljardus euro, līdz 2014. gada beigām – 35 miljardus euro, bet līdz 2015. gada beigām — vismaz 50 miljardus euro; ieņēmumus no aktīvu (nekustama īpašuma, koncesiju un finanšu aktīvu) privatizācijas izmanto, lai atmaksātu parādu, un tie nesamazinās fiskālās konsolidācijas centienus sasniegt 1. panta 2. punktā noteiktos budžeta deficīta maksimāli pieļaujamos apjomus; | Nav izpildīts. Attiecībā uz ieņēmumiem no privatizācijas, kas bija jāiekasē līdz jūlija beigām, mērķis tika sasniegts, pārdodot 10 % no OTE (telekomunikāciju uzņēmuma) akciju kapitāla. Tomēr kritērijs, kas noteikts periodam līdz septembra beigām, netika izpildīts, un prognozes liecina, ka mērķis, kas jāsasniedz līdz 2011. gada decembra beigām (EUR 5 miljardi), arī netiks izpildīts. | l) izveido privatizācijas fondu ar pienācīgu vadības struktūru, lai paātrinātu privatizācijas procesu un garantētu, ka tas ir neatgriezenisks, kā arī tā profesionālu vadību. Fonds iegūst privatizējamo aktīvu juridiskās īpašumtiesības. Fonds nevar ieķīlāt savus aktīvus veidā, kas būtu pretrunā tā izveides nolūkam t.i., aktīvu privatizācijai; | Izpildīts. Grieķijas Republikas Aktīvu attīstības fonds (HRADF) izveidots ar Likumu 3986/2011 un darbojas jau gandrīz divus mēnešus. | m) iesniedz tiesību aktus, lai slēgtu, apvienotu vai samazinātu nerentablas struktūras; | Daļēji izpildīts. Valdība ir pieņēmusi tiesību aktus, kuru rezultātā šādas struktūras tiks slēgtas, apvienotas vai samazinātas. Tomēr ietaupījumi, kas sagaidāmi šīs reformas rezultātā, ir mazāki nekā prognozēts VTFS. | n) pieņem pasākumus izdevumu kontroles pastiprināšanai: pieņem lēmumu, kurā nosaka kvalifikāciju un pienākumus tiem grāmatvežiem, kurus ministrijās norīko kā atbildīgos par pienācīgas finanšu uzraudzības nodrošināšanu; | Izpildīts. | o) veido jaunus kritērijus un nosacījumus, ar kādiem slēdz sociālā nodrošinājuma fondu līgumus ar visiem veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, lai sasniegtu plānotos izdevumu samazinājumus; sāk veikt kopīgus medicīnas pakalpojumu un preču iepirkumus nolūkā panākt izdevumu būtisku samazinājumu par vismaz 25 procentiem salīdzinājumā ar 2010. gadu, slēdzot līgumus par liela apjoma iepirkumiem, kā rezultātā veidotos apjomradīti ietaupījumi; | Procesā. | p) lai nodrošinātu, ka zāļu izmantojums ir izmaksu ziņā efektīvas, pamatojoties uz starptautiskajām vadlīnijām zāļu izrakstīšanai, ārstiem tiks publicētas saistošas vadlīnijas par zāļu izrakstīšanu; publicē un pastāvīgi atjaunina sarakstu ar tām zālēm, kuras atļauts atmaksāt; | Procesā, nedaudz kavējas. Izstrādāts liels skaits zāļu izrakstīšanas vadlīniju, kuru galīgo apstiprinājumu vēl sniegs Nacionālā veselības padome. Tomēr tās vēl nav publicētas un nav saistošas. Tas var apdraudēt to efektivitāti. Ar nelielu kavēšanos un pēc vairākiem konsultāciju raundiem un izmaiņām, 2011. gada septembrī ir publicēti kritēriji zāļu sarakstam, kuras atļauts atmaksāt, un atsauces cenu sistēma atmaksāšanas vajadzībām. Atsauces cenu sistēmas un atmaksājamo zāļu saraksta ieviešana praksē sekos. | q) izstrādā īstermiņa un ilgtermiņa plānu slimnīcu reorganizācijai un pārstrukturēšanai nolūkā mazināt pašlaik pastāvošo neefektivitāti, izmantojot gan apjoma, gan diversifikācijas radītus ietaupījumus, un nolūkā uzlabot pacientu aprūpes kvalitāti. Izvirzītais mērķis ir 2011. gadā slimnīcu izmaksas samazināt par vismaz 10 procentiem un par vēl 5 procentiem 2012. gadā papildus iepriekšējā gada samazinājumam. | Procesā. Ir ieviesta kopīga slimnīcu pārvaldība, tādējādi samazinot slimnīcu valdes līdz 81. Kopīga pārvaldība ir pirmais solis slimnīcu pārstrukturēšanas un reorganizācijas virzienā. Iestādēm tagad jāsāk koncentrēt un specializēt valsts veselības aprūpes sistēmas slimnīcas un dienestus, tostarp neatliekamās palīdzības dienestus, pārskatot un nodrošinot darbinieku pārvietošanu, lai gūtu lielākus ietaupījumus. Tas ir tikai sākumstadijā un nākamajā gadā jāīsteno pilnībā, iespēju robežās izmantojot īpašas darba grupas ierosinātu plānu. | Pasākumi (kas paredzēti Padomes lēmuma 2. panta 6. punktā) | Īstenošanas gaita | "Līdz 2011. gada septembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus: | a) pieņem budžetu 2012. gadam atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai (VTFS) un izvirzot mērķi — nepārsniegt 1. panta 2. punktā noteikto deficīta maksimālo apjomu; | Izpildīts [kopš budžeta projekta iesniegšanas]. | b) samazina nodokļu šķēršļus attiecībā uz uzņēmumu apvienošanos un pārņemšanu; | Nav izpildīts. 2011. gada oktobra Saprašanās memorandā šī prasība ir ar noteikumu, ka tiek kvantificēta tās fiskālā ietekme. | c) vienkāršo muitošanas procedūras eksporta un importa jomā; | Procesā. Valdība ir izdevusi ministra lēmumu par eksporta procedūru vienkāršošanu (Valdības vēstnesis 1868/B/24-08-2011). Bez tam 2011. gada oktobra pirmajā nedēļā bija plānots publicēt ministru lēmumu par kārtību, kādā īsteno vienkāršotas importa procedūras. | d) vēl vairāk palielina struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni; | Daļēji izpildīts. Pusgada mērķis iesniegt 5 lielu projektu pieteikumus tika izpildīts. Tomēr līdz pusgada mērķa sasniegšanai ES struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanā trūka EUR 478 miljonu. Neskatoties uz to, sagaidāms, ka gada mērķis fondu apgūšanā EUR 3,35 miljardu apmērā vēl varētu tikt sasniegts, daļēji to panākot ar līdzfinansējuma līmeņa palielināšanu. Tika sniegta arī informācija par izdevumiem nespecifiskiem de minimis valsts atbalsta pasākumiem. Maksājumu pieprasījumi, kas tika iesniegti ES struktūrfondiem 2011. gada pirmajā pusē, mērķa rādītājus nesasniedza. | e) pilnībā īsteno labāka regulējuma programmu, lai par 20 % samazinātu administratīvo slogu (salīdzinājumā ar 2008. gadu); | Izpildīts. 2011. gada oktobra pirmajā nedēļā likumprojekts tika iesniegts parlamentam. Komisijas dienestu izvērtētais likumprojekts neietver tiesību akta redakcijas pārstrādāšanu kā labāka regulējuma paņēmienu, tas arī neparedz ik gadu publicēt pārskatu par labāku regulējumu. Ietekmes novērtējuma ziņā likumprojekts neparedz, ka ietekmes novērtējumu izvērtē neatkarīga iestāde. Citādi likumprojekts kopumā atbilst SM prasībām. | f) pieņem tiesību aktus, lai slēgtu, apvienotu vai samazinātu liela apjoma nerentablas struktūras; | Daļēji izpildīts. Valdība ir pieņēmusi tiesību aktus, kuru rezultātā šādas struktūras tiks slēgtas, apvienotas vai samazinātas. Tomēr ietaupījumi, kas sagaidāmi šīs reformas rezultātā, ir mazāki nekā prognozēts VTFS. | g) veic pasākumus, kas ļauj samazināt iepirkumu un trešās puses izmaksas valsts uzņēmumos, atjaunina tarifus un ievieš jaunus darbības veidus, un samazina personāla izmaksas, pabeidzot nodarbināto skaita samazināšanas plāna izstrādi un to īstenojot. Ar liekajiem darbiniekiem, kurus nevar atlaist, izmantojot darbā pieņemšanas noteikumu "1 jauns, 5 projām" ("1 jauns, 10 projām" 2011. gadā), darba attiecības izbeidz, īstenojot nebrīvprātīgu štatu samazināšanu un atvaļināšanu (darbaspēka rezerve). Saistībā ar šo noteikumu netiek piemēroti izņēmumi atkarībā no sektora; tas attiecas arī uz to personālu, kas no valsts uzņēmumiem pārcelts uz citām valsts struktūrām pēc ASEP (augstākā personāla atlases padome) veiktās profesionālo kvalifikāciju verifikācijas atbilstīgi to parastajiem novērtēšanas kritērijiem. Darbaspēka rezerves personālam izmaksā 60 % no to algas ne ilgāk kā 12 mēnešus, pēc kuriem tie tiek atlaisti. | Procesā. Parlamentā ir pieņemts likums, kas izveido darbaspēka rezervi. Tomēr līdz šim neviena valsts iestāde nav atlaidusi darbiniekus darbaspēka rezervē. | h) izveido juridisko satvaru, kas ļauj raiti pieņemt lēmumus par zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu un paātrināt valsts zemes īpašumtiesību reģistrāciju; | Procesā. | i) tiesību aktu, kas sekmētu investīcijas tūrisma nozarē (kūrortos un brīvdienu mājokļos), lai tas kopā ar likumprojektu par zemes izmantošanu paātrinātu Grieķijas tūrisma nekustamā īpašuma aģentūras (ETA) apsaimniekoto zemesgabalu privatizāciju; | Izpildīts. Tiesību akts tika iekļauts Otrajā īstenošanas likumprojektā, kas pieņemts 2011. gada augustā. | j) pabeidz esošo sociālo programmu funkcionālo pārskatīšanu; valdība izvērtē rezultātus, kas gūti centrālās pārvaldes neatkarīgās funkcionālās pārskatīšanas otrajā un beidzamajā posmā; pieņem tiesību aktus un pasākumus, lai īstenotu valsts pārvaldes centrālā līmeņa funkcionālās pārskatīšanas pirmā posma darbības ieteikumus un pilnībā pārskata esošās sociālās programmas; | Kavējas. Pieejams ESAO sagatavotais ziņojums. Notiek rezultātu novērtēšana, gatavojot rīcības plānu. | k) padziļināti pārlūko sekundāro/papildu pensiju valsts fondu, tostarp labklājības fondu un vienreizējo maksājumu shēmu, darbību. Šīs pārskatīšanas mērķis ir stabilizēt pensiju izdevumus, garantēt šo shēmu budžeta neitralitāti un nodrošināt sistēmas vidēja un ilgtermiņa noturību. Pārskatīšanas rezultātā sasniedz turpmāko: vēl vairāk samazināt esošo fondu skaitu; likvidēt nelīdzsvarotību fondos, kam ir deficīts; noturīgā līmenī stabilizēt pašreizējos izdevumus, no 2012. gada 1. janvāra veicot piemērotas korekcijas; pateicoties stingrai saiknei starp iemaksām un ieguvumiem, garantēt sekundāro shēmu ilgtermiņa noturību. | Procesā, nedaudz kavējas. Valdība gaida, kad tiks pabeigta aktuārizpēte attiecībā uz papildu pensiju fondiem, lai sāktu likumdošanas procesu papildpensiju reformēšanai saskaņā ar SM. Likumdošanas process jāpabeidz līdz gada beigām un jauniem noteikumiem jābūt ieviestiem no 2012. gada 1. janvāra. Līdz tam valdība ievieš pamatpensiju, palīgpensiju un vienreizējo pensijas maksājumu samazinājumus. | l) identificē tas shēmas, kuru gadījumā pensionēšanās brīdī izmaksātās vienreizējā maksājuma summas neatbilst veiktajām iemaksām, lai pielāgotu maksājumus līdz 2011. gada decembra beigām. | m) pieņem turpmākus pasākumus, lai izmaksu ziņā efektīvā veidā paplašinātu zāļu elektronisko recepšu izrakstīšanu, diagnostiku un pacienta nosūtīšanu pie ārstiem speciālistiem un, attiecīgi, uz visiem sociāla nodrošinājuma fondiem, veselības aprūpes centriem un slimnīcām. Valdība saskaņā ar ES noteikumiem iepirkuma jomā īsteno nepieciešamās iepirkuma procedūras, lai ieviestu visaptverošu un vienotu veselības aprūpes informācijas sistēmu (e-veselības sistēmu). | Procesā. Digitālās konverģences programmas ietvaros ir apstiprināti daži pieteikumi e-veselības projektiem, kas uzsākami tuvākajos mēnešos. Nākamajā pārskatīšanā tiks pārbaudīts, vai tie tika uzsākti. | n) pieņem turpmākus pasākumus, lai panāktu, ka vismaz 30 procenti no valsts slimnīcās izmantoto zāļu apjoma ir ģenēriskās zāles, kuru cena ir zemāka nekā līdzīgiem oriģinālproduktiem, un zāles, kam beidzies patenta darbības laiks, jo īpaši nosakot par obligātu prasību, lai visas valsts slimnīcas veiktu farmaceitisko produktu iepirkumus, pamatojoties uz aktīvo vielu. | Procesā. Ģenērisko zāļu izmantošana slimnīcās pieaug un veido 17 % no visiem farmaceitiskajiem izdevumiem slimnīcās. Atšķirības slimnīcu starpā joprojām ir ļoti lielas (sākot ar mazāk nekā 10 % un beidzot ar vairāk nekā 60 %). Valdība ir izsludinājusi pirmo e-konkursu zālēm, pamatojoties uz aktīvo vielu, kas var radīt lielus ietaupījumus un sekmēt ģenērisko zāļu izmantošanu slimnīcās. | o) pieņem lēmumus, lai nodrošinātu SPPA (Vienotās publiskā iepirkuma iestādes) personāla funkciju izveidi un īstenošanu, kā arī šīs iestādes cilvēkresursu un pakalpojumu organizāciju saskaņā ar likumu par SPPA izveidi; lai ieceltu SPPA locekļus. | Procesā. Grieķijas valdība ir paziņojusi, ka šo ministru lēmumu projektiem jābūt gataviem līdz 2011. gada oktobra beigām. | p) publicē ikmēneša datus par valdības struktūrvienību personāla maiņu (darba attiecību uzsākšana, darba attiecību izbeigšana, pārcelšana starp struktūrām); | Daļēji izpildīts. Pieejami ceturkšņa dati par personāla maiņu. | [1] COM (2011) 422 galīgā redakcija. [2] ‘The Economic Adjustment Programme for Greece – Fifth Review,’ European Economy–Occasional Paper . Šajā dokumentā lasītājs var iepazīties ar makroekonomisko, finanšu, fiskālo un strukturālo reformu gaitas sīkāku novērtējumu. [3] Memorands par ekonomikas un finanšu politiku (MEFP) un Saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem, 2011. gada 3. maijs, papildināts 2. jūlijā. [4] Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts. [5] Attiecība pret IKP ir orientējoša. Padomes lēmumā minētās attiecības pret IKP attiecas uz nominālo IKP, par kuru dati bija pieejami 2011. gada jūlijā: 7,6 %, 6,5 %, 4,8 % un 2,6 % no IKP attiecīgi no 2011. līdz 2014. gadam. [6] Lēmumā arī noteikts, ka vispārējās valdības konsolidētā bruto parāda ikgadējais pieaugums 2011. gadā nepārsniedz EUR 17 365 miljonus, 2012. gadā – EUR 15 016 miljonus, 2013. gadā — EUR 11 599 miljonus un 2014. gadā — EUR 7 885 miljonus. [7] Pastāv arī izpildes kritēriji attiecībā uz privatizācijas ieņēmumiem, centrālās valdības sniegtajām garantijām, centrālās valdības parādu un ārējā parāda nokavētajiem maksājumiem. Šajā paziņojumā tie netiek aplūkoti. Skatīt iepriekš minēto Atbilstības ziņojumu.