10.

Natura 2000 tīkla veido meža teritorijas (t. i., 37,5 miljoni hektāru) un ka Eiropā 23 % no visiem mežiem atrodas Natura 2000 teritorijās, un dažās dalībvalstīs meži klāj vairāk nekā pusi teritorijas un tās ir atkarīgas no mežsaimniecības; norāda, ka ir svarīgi pilnveidot zināšanas par Natura 2000 tās ietekmi uz bioloģisko daudzveidību, mežu apsaimniekošanu un citiem zemes izmantošanas veidiem visā Eiropas Savienībā; norāda, ka Eiropas Savienībā privātīpašumā ir 60 % mežu, ar augstu mazo mežu saimniecību (mazāk nekā 3 ha) īpatsvaru, un 40 % atrodas valsts īpašumā; norāda, ka vairāk nekā 60 % saimniecisko mežu Eiropas Savienībā un vairāk nekā 20 % visā pasaulē ir sertificēti saskaņā ar brīvprātīgiem SFM standartiem; norāda arī, ka tādu koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecībā izmantotu apaļkoku īpatsvars, kas iegūti sertificētos mežos, pasaulē pārsniedz 20 % un ka Eiropas Savienībā šis īpatsvars ir pat 50 %; norāda, ka Eiropas Savienībā šajā nozarē ir tieši nodarbināti vismaz 500 000 cilvēku Natura 2000 tīkla teritoriju pārvaldībai — un radīti pienācīgi darba apstākļi; uzskata, ka šādam finansiālam atbalstam būtu jāveidojas noturīgas finanšu instrumentu, valsts finansējuma un privātā sektora finansējuma kombinācijas rezultātā; uzsver, ka ir svarīgi novērst iedzīvotāju aizplūšanu no laukiem, un uzskata, ka ir būtiski ieguldīt ekosistēmās; atzinīgi vērtē apmežošanu un meža atjaunošanu kā piemērotus instrumentus meža seguma uzlabošanai, jo īpaši uz pamestas zemes, kas nav piemērota pārtikas ražošanai, attiecīgi pilsētu nomalēs un piepilsētu teritorijās, kā arī kalnu teritorijās; mudina veikt finansiāli atbalstītus pasākumus attiecībā uz iegūtās koksnes izmantošanu proporcionāli ilgtspējīgam mežsaimniecības krājumam un attiecīgā gadījumā palielināt meža segumu un citas meža zemes platības, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kurās meža seguma apjoms ir zems, vienlaikus citās dalībvalstīs mudinot saglabāt meža segumu teritorijās, kurās ir pastiprinātas ekoloģiskās funkcijas; norāda, ka meži kā dzīvotne nodrošina iespaidīgu daļu Eiropas sauszemes bioloģiskās daudzveidības; norāda, ka pēdējās desmitgadēs ES mežu resursi ir palielinājušies meža seguma un apjoma ziņā un ka pašlaik meži un citas meža platības aizņem aptuveni 43 % no ES teritorijas, sasniedzot vismaz 182 miljonus hektāru un veidojot 5 % no visa pasaules mežu kopapjoma, pateicoties apmežošanai un dabiskai atjaunošanai; norāda, ka pusi no2000 tīkla veido meža teritorijas (t. i., 37,5 miljoni hektāru) un ka Eiropā 23 % no visiem mežiem atrodas2000 teritorijās, un dažās dalībvalstīs meži klāj vairāk nekā pusi teritorijas un tās ir atkarīgas no mežsaimniecības; norāda, ka ir svarīgi pilnveidot zināšanas par2000 tās ietekmi uz bioloģisko daudzveidību, mežu apsaimniekošanu un citiem zemes izmantošanas veidiem visā Eiropas Savienībā; norāda, ka Eiropas Savienībā privātīpašumā ir 60 % mežu, ar augstu mazo mežu saimniecību (mazāk nekā 3 ha) īpatsvaru, un 40 % atrodas valsts īpašumā; norāda, ka vairāk nekā 60 % saimniecisko mežu Eiropas Savienībā un vairāk nekā 20 % visā pasaulē ir sertificēti saskaņā ar brīvprātīgiemstandartiem; norāda arī, ka tādu koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecībā izmantotu apaļkoku īpatsvars, kas iegūti sertificētos mežos, pasaulē pārsniedz 20 % un ka Eiropas Savienībā šis īpatsvars ir pat 50 %; norāda, ka Eiropas Savienībā šajā nozarē ir tieši nodarbināti vismaz 500 000 cilvēku ( 7 ) un netieši 2,6 miljoni cilvēku ( 8 ) un ka, lai saglabātu šo nodarbinātības līmeni, kā arī nozares ilgtermiņa konkurētspēju, ir pastāvīgi jācenšas piesaistīt nozarei kvalificētu un apmācītu darbaspēku un nodrošināt, ka darba ņēmējiem ir pienācīga piekļuve sociālajai un medicīniskajai palīdzībai; norāda, ka šīs darba iespējas ir atkarīgas no meža ekosistēmu izturīguma un to pareizas pārvaldības ilgtermiņā; uzsver, cik būtiska nozīme ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas īstenošanā ir mežu īpašniekiem, un to, cik svarīga nozīme videi draudzīgu darbvietu radīšanā un izaugsmē lauku apvidos ir mežiem; turklāt uzsver, ka ES mežu īpašniekiem un apsaimniekotājiem ir senas tradīcijas un liela pieredze daudzfunkcionālu mežu apsaimniekošanā; aicina Komisiju jaunajā ES meža stratēģijā iekļaut nepieciešamību sniegt mežu īpašniekiem atbalstu, tostarp finansiālu atbalstu; uzskata, ka šāds atbalsts būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka tiek īstenota ilgtspējīga mežu apsaimniekošana, lai nodrošinātu, ka pastāvīgi tiek ieguldīts mūsdienu tehnoloģijās un vides un klimata jomā īstenojamos pasākumos, kas stiprina mežu daudzfunkcionālo nozīmi, — ar īpaši finanšu instrumentu tieši2000 tīkla teritoriju pārvaldībai — un radīti pienācīgi darba apstākļi; uzskata, ka šādam finansiālam atbalstam būtu jāveidojas noturīgas finanšu instrumentu, valsts finansējuma un privātā sektora finansējuma kombinācijas rezultātā; uzsver, ka ir svarīgi novērst iedzīvotāju aizplūšanu no laukiem, un uzskata, ka ir būtiski ieguldīt ekosistēmās; atzinīgi vērtē apmežošanu un meža atjaunošanu kā piemērotus instrumentus meža seguma uzlabošanai, jo īpaši uz pamestas zemes, kas nav piemērota pārtikas ražošanai, attiecīgi pilsētu nomalēs un piepilsētu teritorijās, kā arī kalnu teritorijās; mudina veikt finansiāli atbalstītus pasākumus attiecībā uz iegūtās koksnes izmantošanu proporcionāli ilgtspējīgam mežsaimniecības krājumam un attiecīgā gadījumā palielināt meža segumu un citas meža zemes platības, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kurās meža seguma apjoms ir zems, vienlaikus citās dalībvalstīs mudinot saglabāt meža segumu teritorijās, kurās ir pastiprinātas ekoloģiskās funkcijas; norāda, ka meži kā dzīvotne nodrošina iespaidīgu daļu Eiropas sauszemes bioloģiskās daudzveidības;