P6_TA(2004)0047
Aktīvie hidrolokatori
Eiropas Parlamenta Rezol ūcija par augstas intensit ātes akt īvo hidrolokatoru ietekmi uz vidi
Eiropas Parlaments ,
— ņemot v ērāLīguma par Eiropas Savien ību 6. un 174. pantu,
— ņemot v ērāANO 1982. gada J ūras ties ību konvenciju (UNCLOS) ,
— ņemot v ērāKonvenciju par biolo ģisko daudzveid ību,
— ņemot v ērāPadomes 1992. gada 21. maija Direkt īvu 92/43/EEK par dabisko dz īvotņu un savva ļas dz īv-
nieku un augu aizsardz ību (Dz īvotņu direkt īva) (1),
— ņemot v ērā1946. gada Starptautisko konvenciju par va ļu med ībām,
— ņemot v ērāParlamenta 2003. gada 19. j ūnija Rezol ūciju par Komisijas pazi ņojumu “Par strat ēģiju j ūras
vides aizsarg āšanai un saglab āšanai”(2),
— ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumus par rakstiskajiem jaut ājumiem E-2442/01 un E-2797/02 un mutisko
jautājumu O-0096/02,
— ņemot v ērāLūgumrakstu komitejai 2003. gada j ūnijāiesniegto l ūgumrakstu Nr. 0611/2003 par augstas
intensit ātes akt īvajiem hidrolokatoriem,
— ņemot v ērāKonvenciju par migr ējošo savva ļas dz īvnieku sugu aizsardz ību(CSM) ,
— ņemot v ērāReglamenta 108. panta 5. punktu,
A. t ākāir augu šas zin ātnieku un sabiedr ības ba žas p ēc daudzajiem va ļveid īgo k ārtas dz īvnieku masveida
bojāejas gad ījumiem (1996. gad āGrie ķijā, 1998. un 1999. gad āAmerik āņu Vird žīnās, 1985., 1986.,
1989. un 2002. gad āKanāriju sal ās, 2000. gad āBaham ās, 2000. gad āMadeir āun 2003. gad āpie Ame-
rikas Savienoto Valstu zieme ļrietumu krastiem), kas bija saist īti ar augstas intensit ātes vid ējas frekvences
aktīvo hidrolokatoru darb ību piekrastes vid ē;
B. t ākāarvien vair ākpētījumu rezult ātu, to skait ā18 Eiropas dabas zin ātnieku 2003. gada 9. oktobr ī
publiskotais pier ādījums “Nature ”, apstiprina, ka augstas intensit ātes akt īvo hidrolokatoru rad ītais ļoti
skaļais troksnis ir c ēlonis iev ērojamam j ūras z īdītāju, zivju un citu oke āna savva ļas dz īvnieku apdraud ē-
jumam;
C. t ākāšo ska ņas impulsu navig ācija var negat īvi ietekm ēt komerczveju un jau izsmeltos zivju kr ājumus
pasaules oke ānos, k āto ir pier ādījis ar īApvienot ās Karalistes Aizsardz ības p ētījumu a ģentūras uzde-
vum āveiktais p ētījums (FRRI 27/94);
D. t ākāUNCLOS 204. –206. pant āir noteikts, ka valst īmjānovērtēto darb ības iesp ējamāietekme uz j ūras
vidi un j āpazi ņošādu p ētījumu rezult āti;
E. t ākāStarptautisk āsv a ļu med ību komisijas (IWC) Rezol ūcijāNr. 1998-6 ir noteikts, ka antropog ēnā
trok šņa izp ēte ir t ās zin ātnisk ās komitejas galven āpētniecisk ātēma, un t ākāStarptautisk āsv aļu med ību
komisijas zin ātnisk ākomiteja sav āziņojum āStarptautisk āsv a ļu med ību komisijas 56. san āksm ē
(2004. gada j ūlijā) secin āja, ka ir ieg ūti svar īgi pier ādījumi par milit āro hidrolokatoru tie šu iedarb ību
uz va ļiem, jo īpaši uz delf īniem;
(1) OV L 206, 22.07.1992., 7. lpp.
(2) Pie ņemtie teksti, P5_TA (2003)0295.C 174 E/186 LV 14.7.2005 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2004. gada 28. oktobris
F. T ākāzem ūdens trok šņii rj ūras vides pies ārņojuma veids, kas piemin ēts Apvienoto N āciju Organiz ācijas
Jūras ties ību konvencij ā(UNCLOS) ,u n šīs konvencijas 194. pant āir noteikts, ka “valst īmjāveic visi
pasākumi, kas nepiecie šami, lai nov ērstu, samazin ātu un kontrol ētu jūras vides pies ārņojumu no jebkura
avota ”;
G. t ākāES ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. j ūlija L ēmumu Nr. 1600/2002/EK (1), kur āir
noteikta Sest āKopienas vides r īcības programma, k āarīvisp ārējāmērogāar Konvenciju par biolo ģisko
daudzveid ību un t āsīsteno šanas pl ānu, ko pie ņēma pasaules augst ākālīmeņa san āksm ēpar ilgtsp ējīgu
attīstību, ir ap ņēmusies l īdz 2010. gadam aptur ēt biolo ģiskās daudzveid ības zudumu;
H. t ākāefekt īvašo saist ību iev ērošana, un ņemot v ērāar to saist ītos riskus, noteic, ka j āpiem ēro piesar-
dzības princips, k ātas ir noteikts EK l īgum ā, t.i., ka past āvot zin ātniski pamatot āmšaubāmjāizvair āsn o
darb ībām, kas var ētu kait ēt biolo ģiskajai daudzveid ībai un savva ļas dz īvniekiem un augiem;
I. t ākāsavāiepriek šmin ētajā2003. gada 19. j ūnija rezol ūcijāParlaments uzskat īja, ka piln īgas pamatinfor-
mācijas tr ūkums nav j āizmanto k āaizbildin āšanās, lai neveiktu nepiecie šamo piesardz ības pas ākumu, it
īpaši, ja ir skaidri pier ādījumi par z īmīgu biolo ģiskās daudzveid ības pasliktin āšanos;
J. t ākāšajārezol ūcijāParlaments aicin āja Komisiju, cik vien ātri iesp ējams, sagatavot tematisku strat ēģiju
par j ūras vidi, kas pamatojas uz šādiem elementiem:
—“ piesardz ības principu ”, atbilsto šiLīguma 6. pantam, kas paredz ar īpolitikas un darb ību ilgtermi ņa
ietekmes nov ērtēšanu;
— ilgtsp ējas koncepciju, iek ļaujot vides aizsardz ības un saglab āšanas uzdevumu, k āarīdarb ības m ērķu
salīdzino šun o v ērtējumu;
— strat ēģisku vides nov ērtējumu, lai saska ņotu vides un biolo ģiskās daudzveid ības apsv ērumus ar galvena-
jiem l ēmumu pie ņemšanas procesiem;
— saska ņotu pieeju attiec ībāuz draudiem, ko izrais ījušas jūras vidi ietekm ējošas cilv ēku darb ības, un šo
darb ību ietekmes uz j ūras vidi, k āarīš ādu ietekmju savstarp ējās iedarb ības un saist ības r ūpīgu nov ērtē-
jumu;
— saska ņotu pieeju piekrastes un atkl ātas j ūras apsaimnieko šanā;
— reģionālu pieeju, kuru izstr ādājot, ir ņemts v ērāreģionālo at šķirību ekolo ģiskais raksturojums, apdrau-
dējums un soci āli ekonomiskie aspekti;
— reģionālo jūrasūdeņu telpisko pl ānošanu, kas aptvert visu ES kontinent ālošelfu kopum āun kas nozaru
lēmumu pie ņemšanas sist ēmās iek ļautu pl ānveida principu;
K. t ākāKonvencij āpar migr ējošo savva ļas dz īvnieku sugu aizsardz ību(CSM) attiec ībāuz atsevi šķām
vaļveid īgo k ārtas dz īvnieku sug ām ir nor ādīts, ka masveida šod z īvnieku me šanās krast āpēc milit āro
hidrolokatoru testiem rada pamatotas ba žas, un p ētījumi ir j āturpina;
1. aicina Eiropas Savien ību un t ās dal ībvalstis pie ņemt moratoriju augstas intensit ātes akt īvo hidroloka-
toru lieto šanai, kam ēr visaptvero šin o v ērtēst ok o p ējo ietekmi uz vidi j ūras z īdītājiem, ziv īm un citiem j ūras
dzīvniekiem;
2. aicina dal ībvalstis akt īvi piepras īt, lai NATO un citas starptautisk ās organiz ācijas pie ņem moratoriju un
ierobe žojumus augstas intensit ātes akt īvo hidrolokatoru darb ībai un att īstīta alternat īvas tehnolo ģijas;
3. aicina dal ībvalstis nekav ējoties ierobe žot augstas intensit ātes akt īvo hidrolokatoru izmanto šanu ūdeņos,
kas ir šo valstu jurisdikcij ā;
(1) OV L 242, 10.09.2002., 1. lpp.14.7.2005 LV C 174 E/187 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2004. gada 28. oktobris
4. aicina dal ībvalstis p ārredzam āveid āuzraudz ītu np ētīttādus j ūras z īdītāju masveida krast āmešanāsu n
bojāejas gad ījumus ES ūdeņos, kuri ir saist īti ar antropog ēniem trok šņiem, un pazi ņotšo inform āciju Komi-
sijai;
5. aicina Eiropas Komisiju vad ītpētījumu par augstas intensit ātes akt īvo hidrolokatoru iesp ējamo ietekmi
uz j ūras vidi un, pamatojoties uz dal ībvalstu inform āciju, nodro šinātp a šreizējās Eiropas Savien ības ūdeņos
īstenot ās prakses ietekmes nov ērtējumu;
6. aicina Komisiju un dal ībvalstis ierosin āt daudznacion ālas darba grupas izveidi t ādu starptautisko nol ī-
gumu izstr ādāšanai, kas reglament ētu trok šņulīmeni pasaules oke ānos, iev ērojot antropog ēno hidrolokatoru
nelabv ēlīgo ietekmi uz j ūras z īdītājiem un ziv īm;
7. uzskata, ka j āizvair ās no jebkuriem pas ākumiem, kuru m ērķis ir ieviest vienotus standartus un sadar-
bību aizsardz ības r ūpniec ībā, un akt īvākjāmekl ēalternat īvas tehnolo ģijām, kas, iesp ējams, izraisa t ādu
nopietnu kait ējumu videi un cit ām Kopienas interes ēm(šajāgadījumā—zivsaimniec ībai), kuru ir iesp ējams
novērst;
8. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei un Komisijai.
P6_TA(2004)0048
Šķembu mun īcija
Eiropas Parlamenta Rezol ūcija par šķembu mun īciju
Eiropas Parlaments ,
— ņemot v ērā2003. gada 13. febru āra rezol ūciju par nespr āgušo mun īciju (k ājnieku m īnas un apak šmun ī-
ciju), k āarīizlietoto ur āna mun īciju nodar ītajiem zaud ējumiem (1), 2001. gada 13. decembra rezol ūciju
par ķekaru bumb ām(2) un 2001. gada 6. septembra rezol ūciju, lai iesaist ītu nevalstisk ās organiz ācijas
veikt pas ākumus k ājnieku m īnu visp ārējai aizlieg šanai (3),
— ņemot v ērāANO 2003. gada 28. novembra Konvencijas par atsevi šķiem konvencion ālajiem iero čiem un
sprāgsto šām kara paliek ām Protokolu Nr. 5,
— ņemot v ērā1997. gada Otavas Konvenciju par k ājnieku m īnu izmanto šanu, glab āšanu, ra žošanu, p ār-
vieto šanu un izn īcināšanu,
— ņemot v ērāŠ ķembu mun īcijas koal īciju, kuru 2003. gada 13. novembr īizveidoja 115 nevalstisk ās orga-
nizācijas no 47 valst īm,
— ņemot v ērāReglamenta 115. panta 5. punktu,
A. t ākāsprāgsto šās kara paliekas (SKP) attiecas uz nespr āgušo mun īciju (spr āgsto šāmun īcija, kura ir
pielādēta, kurai ir aktiviz ēts detonators, kurai ir uzvilkts aizsl ēga belzenis vai kura ir jebk ādācitādā
veid āsagatavota izmanto šanai, un kura ir tikusi izmantota bru ņotākonflikt ā, kurai vajadz ēja spr āgt,
bet kura nespr āga) un pamesta spr āgsto ša mun īcija; t ākākājnieku m īnas ir m īnas, kuras galvenok ārt
dom ātas spr āgšanai personas kl ātbūtnē, tuvum āvai non ākot kontakt āar to un ir aizliegtas saska ņāar
Otavas Konvenciju;
B. atk ārtoti apstiprinot nepiecie šamību pastiprin āt starptautiskos ties ību aktus attiec ībāuzšķembu mun ī-
ciju un nepiecie šamību Vald ību ekspertu grupai saska ņāar Konvenciju par atsevi šķiem konvencion āla-
jiem iero čiem izstr ādāt jaunus protokolus, ar ko ierobe žošķembu mun īcijas un prettransporta m īnu
izmanto šanu;
C. t ākātermins “šķembu mun īcija”attiecas uz iero ču sist ēmu, kurus gan nomet no gaisa, gan palai žno
zemes;
(1) OV C 43 E, 19.2.2004., 361. lpp.
(2) OV C 177 E, 25.7.2002., 309. lpp.
(3) OV C 72 E, 21.3.2002., 352. lpp.C 174 E/188 LV 14.7.2005 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2004. gada 28. oktobris