[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 2.2.2005

SEC(2005) 142 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktu par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2004.–2007. gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Padomes 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] nosaka, ka iesaistītajām dalībvalstīm, t.i., tām dalībvalstīm, kas pieņēmušas vienoto valūtu, līdz 1999. gada 1. martam Padomei un Komisijai jāiesniedz stabilitātes programmas. Saskaņā ar šīs regulas 5. pantu katra stabilitātes programma bija jāpārbauda Padomei, balstoties uz novērtējumiem, ko sagatavojusi Komisija un ar Līguma 114. pantu izveidotā komiteja (Ekonomikas un finanšu komiteja). Saņēmusi Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, Padome pēc programmas pārbaudīšanas sniedza atzinumu. Saskaņā ar šo regulu dalībvalstīm ik gadu jāiesniedz savu stabilitātes programmu atjauninājumi, kurus Padome var izskatīt saskaņā ar tiem pašiem procedūru noteikumiem.

Savu pirmo stabilitātes programmu, kas attiecās uz 1999. – 2001. gadu, Īrija iesniedza 1998. gada 2. decembrī, un Padome to novērtēja 1999. gada 18. janvārī. Ik pēc gada tika iesniegti atjauninājumi. Jaunāko stabilitātes programmas atjauninājumu Īrija iesniedza 2004. gada 1. decembrī. Komisijas dienesti šo atjauninājumu tehniski novērtējuši, ņemot vērā Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognožu rezultātus un ņemot vērā rīcības kodeksu[2], kopīgi pieņemto metodiku potenciālā kopprodukta un cikliski koriģēto bilanču novērtēšanai, ieteikumus ekonomikas politikas vispārīgajās pamatnostādnēs 2003.–2005. gadam un principus, kas izklāstīti Padomes akceptētajā Komisijas 2002. gada 27 . novembra paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par budžeta politikas koordinācijas stiprināšanu[3], novērtējums ir šāds.

- Savas stabilitātes programmas jauno atjauninājumu, kas attiecas uz laiku līdz 2007. gadam, Īrija publiskoja un Komisijai iesniedza 2004. gada 1. decembrī, tajā pašā dienā, kad valdība iesniedza 2005. gada budžetu. Atjauninājumā ievērotas prasības, kas datiem izvirzītas “rīcības kodeksā[4] par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”.

- Programmā sniegtais Īrijas ekonomikas prognožu apskats salīdzinājumā ar 2003. gada atjauninājumā doto ir pilnveidots. Iepriekšējā programmā bija gaidīts, ka 2004. gadā IKP pieaugums būs 3,3 %, bet jaunajā programmā aplēsts, ka faktiski tas pieaudzis līdz 5,3 %, tādējādi atspoguļojot, ka lielāks bijis gan iekšzemes, gan ārzemju ieguldījums. Atjauninājumā paredzēts, ka laikā no 2005. līdz 2007. gadam IKP faktiskais pieaugums vidēji gadā saglabāsies apmēram 5,2 % robežās. Potenciālais augšanas temps, kas aprēķināts, programmas datiem piemērojot kopīgi pieņemto metodiku, sākumā pārsniedz, bet vēlākos gados pakāpeniski tuvojas programmā lēstajam. Programmā pieņemts, ka SPCI inflācija salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognozi (tā tapa pirms Īrijas budžeta), kurai bija augstāks un vienmērīgāks profils, saruks un līdz programmas perioda beigām kļūs mazāka par 2 %. Kopumā, spriežot pēc pašreiz pieejamās informācijas, programmas makroekonomiskais scenārijs šķiet ticams un visumā atbilstošs Komisijas dienestu novērtējumam, arī 2004. gada rudens prognozei, lai arī šķiet, ka SPCI inflācija rēķināta pazemināti.

- Atjauninājumā lēsts, ka kopējā valsts budžeta pārpalikums 2004. gadā būs 0,9 % no IKP, daudz labāks nekā iepriekšējās oficiālajās prognozēs (un par 2 procentu punktiem lielāks par 2003. gada atjauninājumā noteikto deficīta mērķi). Šāda iznākuma pamatā ir nodokļu ieņēmumi, kas bijuši augstāki, nekā plānots, arī vienreizēju faktoru ietekme un jo sevišķi ieņēmumu komisāru veikto īpašo izmeklēšanu sevišķie ieņēmumi (atjauninājumā lēsts, ka tie devuši 0,5 % no IKP), un budžeta izdevumi, kas ir zemāki par paredzētajiem, jo sevišķi valsts ieguldījumu jomā. Laika periodam no 2005. līdz 2007. gadam budžeta stratēģijā paredzēts kopējā valsts budžeta deficīts 0,8 % no IKP 2005. gadā, un 0,6 % no IKP programmas divos noslēguma gados. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu plānotās valsts budžeta deficīta attiecības 2005. un 2006. gadā attiecīgi atrodas par 0,6 un 0,5 procentu punktiem no IKP tuvāk līdzsvaram, salīdzinot ar labvēlīgāku makroekonomikas scenāriju. Izņemot sākotnējo izdevumu likmes palielinājumu 2005. gadā nesenu budžeta pasākumu rezultātā, gan izdevumu, gan ieņēmumu likmēm ir tendence samazināties. Izņemot nelielu deficītu 2005. gadā (0,2% no IKP), cikliski koriģētā bilance visa plānošanas perioda laikā ir ar pārpalikumu, jo cikla lēstā ietekme tiek koriģēta, izmantojot parasto metodiku. Tomēr Īrijas ekonomikas īpašās iezīmes liek domāt, ka rezultātu starpības aplēses, uz kurām pamatojas šie aprēķini, ir pakļautas neparasti lielai nenoteiktības rezervei. Īrijas plānotais budžeta deficīts jāturpina precizēt, jo tiek īstenota svarīga valsts ieguldījumu programma, kuras dēļ programmas perioda laikā vidējā valdības ieguldījumu likme krietni pārsniedz ES pēdējo gadu vidējo likmi.

- Ar budžeta plāniem saistītie riski šķiet kopumā līdzsvaroti. No vienas puses, ieņēmumu prognoze šķiet ticama, un ārkārtas rezervju eksistence varētu būt pazīme, ka rezultāti varētu būt labāki par plānotajiem. Izdevumu ziņā Īrija nesen jau parādījusi iedvesmojošus panākumus, ievērojot izdevumu mērķus, un tas liek domāt, ka nesenie izdevumu kontroles nostiprināšanas pasākumi dod rezultātus. No otras puses, pastāv arī zināms risks, ka valdības kopējā budžeta bilance varētu izrādīties vājāka par atjauninājumā paredzēto. Īpaši izdevumu augšanas temps vēlākos programmas gados šķiet nedaudz ierobežots. Ņemot vērā riska novērtējumu, šķiet, ka programmas budžeta nostādne ir pietiekama, lai visā programmas periodā ievērotu Stabilitātes un izaugsmes pakta prasību par līdzsvaram tuvu bilanci vai bilanci ar pārpalikumu. Turklāt pastāv pietiekama drošības rezerve, lai normālu makroekonomisko svārstību rezultātā netiktu pārkāpts deficīta slieksnis 3 % no IKP.

- Valsts bruto parāds saskaņā ar aplēsēm 2004. gadā ir sarucis līdz 30,5 % no IKP, ievērojami zem Līguma atsauces vērtības 60 % no IKP. Periodā no 2005. gada līdz 2007. gadam programmā plānota parāda attiecības stabilizēšanās tuvu 30 % IKP. Tāpat kā iepriekšējā programmā, plānots, ka parāda attiecību palīdzēs samazināt gan primārā bilance, gan mijiedarbība starp procentu maksājumiem un nominālo IKP izaugsmi, taču kopumā to kompensē ievērojamas kapitāla plūsmas korekcijas. Tās galvenokārt atspoguļo ietekmi, kāda ir tam, ka 2001. gadā nodibinātais Nacionālais pensiju rezervju fonds (NPRF) iegādājās aktīvus, kas nav valsts kopējie aktīvi, ar mērķi priekšfinansēt pensiju saistības nākotnē, ik gadus saņemot 1 % no IKP ekvivalentu no valsts kopējā budžeta resursiem. Neuzkrājot šajā fondā aktīvus, kas nav kopējie valsts aktīvi, kopējā parāda attiecība visa programmas perioda laikā samazinātos.

- Atjauninājumā dots pārskats par valdības strukturālo reformu programmu, kas ir orientēta uz sabiedrisko pakalpojumu kvalitātes uzlabošanu, valsts izdevumu efektivitātes palielināšanu un Īrijas ekonomikas infrastruktūras vajadzību risināšanu. Atjauninājumā aplūkota arī notiekošo veselības aprūpes dienestu reforma kā viena no centienu pēc izdevīguma sastāvdaļām. Kopumā ņemot, atjauninājumā izklāstītā ekonomikas politika visumā saskan ar katras valsts specifikai pieskaņotajām Ekonomikas politikas vispārīgajām pamatnostādnēm valsts finanšu jomā 2003. – 2005. gadam, kas ietvēra ieteikumu Īrijas valdībai vairot valsts izdevumu efektivitāti, uzlabot vidējā termiņa budžeta sistēmu un noteikt Nacionālā attīstības plāna infrastruktūras elementu prioritātes.

- Šķiet, ka, par spīti būtiskajām budžeta izmaksām, ko saskaņā ar aplēsēm rada iedzīvotāju vidējā vecuma palielināšanās, no valsts finanšu ilgtermiņa stabilitātes viedokļa Īrija ir labvēlīgā stāvoklī. Gan Īrijas relatīvi nelielā parāda attiecība, gan jau veiktie pensiju reformas pasākumi un resursu uzkrāšana NPRF sekmē budžeta ilgtspējību un palīdz novērst novecošanās sekas. Programmā iezīmētā stratēģija galvenokārt balstās uz atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam un turpmāku aktīvu uzkrāšanu NPRF. Samērā zemajai Īrijas nodokļu likmei vajadzētu atvieglot jebkādu noturības trūkumu novēršanu, kas rodas ilgtermiņā.

Balstoties uz šo novērtējumu, Komisija ir pieņēmusi pievienoto ieteikumu Padomes atzinumam par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu un nosūta to Padomei.

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktu par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2004.–2007. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu,[5] un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

1. Padome [2005. gada 17. februārī] pārbaudīja atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu laika posmam no 2004. gada līdz 2007. gadam. Programmā ievērotas prasības, kas datiem izvirzītas pārstrādātajā „rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”.

2. Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts 2004. gada faktiskais IKP pieaugums 5,3 % apmērā un tā stabilizēšanās vidēji apmēram 5,2 % apjomā pārējā programmas periodā. Pamatojoties uz šobrīd pieejamo informāciju, šķiet, ka šis scenārijs atspoguļo ticamus pieņēmumus par izaugsmi. Tomēr šķiet, ka programmā ieplānotā SPCI inflācija ir pazemināta.

3. Pēc sākumā neplānota pārpalikuma 2004. gadā, kas atspoguļo lielākus ieņēmumus nekā plānots, ieskaitot tos, kas radušies arī vienreizēju faktoru un budžetā paredzēto izdevumu samazinājuma rezultātā, atjauninājuma stratēģijā, sākot ar 2005. gadu, paredzēts neliels un visumā stabils deficīts. Programmas periodā gan izdevumu, gan ienākumu likmēm ir tendence samazināties, lai arī 2005. gadā izdevumi nesenu budžeta pasākumu rezultātā palielinās. Vienlaicīgi tiek īstenota svarīga valsts investīciju programma, kuras rezultātā vidējā kopējā valdības investīciju likme programmas perioda laikā ir nedaudz zem 4 % no IKP. Izņemot nelielu deficītu 2005. gadā, cikliski koriģētā bilance visa plānošanas perioda laikā ir ar pārpalikumu, jo cikla lēstā ietekme tiek koriģēta, izmantojot parasto metodiku. Tomēr jāievēro, ka Īrijas ekonomikas īpatnību rezultātā budžeta rezultātu starpības un tādēļ arī cikliski koriģēto bilanču aplēsēm piemīt neparasti liela nenoteiktības rezerve. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, pašreizējā atjauninājumā paredzētas spēcīgākas valdības kopējā budžeta bilances labvēlīgāka makroekonomiskā scenārija apstākļos.

4. Ar budžeta plāniem saistītie riski šķiet kopumā līdzsvaroti. No vienas puses, ieņēmumu prognoze šķiet ticama, un ārkārtas rezervju iekļaušana 2006. un 2007. gada plānos varētu norādīt uz iespējamu iznākumu, kas būs labāks par plānoto. Izdevumu ziņā Īrija nesen jau parādījusi iedvesmojošus panākumus, ievērojot izdevumu mērķus, un tas liek domāt, ka nesenie izdevumu kontroles nostiprināšanas pasākumi ir devuši rezultātus. No otras puses, pastāv arī zināms augstāka deficīta risks. Īpaši izdevumu augšanas temps vēlākos programmas gados šķiet nedaudz ierobežots.

5. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, šķiet, ka programmas pozīcija budžeta ziņā ir pietiekama, lai saglabātu Stabilitātes un izaugsmes pakta vidējā termiņa mērķi par līdzsvaram tuvu stāvokli vai pārpalikumu laika periodā līdz 2007. gadam. Turklāt tajā paredzēta pietiekama drošības rezerve, lai normālu makroekonomisku svārstību rezultātā netiktu pārkāpts deficīta slieksnis 3 % no IKP.

6. Valdības kopējais parāds saskaņā ar aplēsēm 2004. gadā ir sarucis līdz 30,5 % IKP, stipri zem Līguma atsauces vērtības 60 % no IKP apjoma. Periodā no 2005. līdz 2007. gadam programmā plānota parāda attiecības stabilizēšanās tuvu 30 % IKP. Ja Nacionālais pensijas rezervju fonds (NPRF) neiegādāsies aktīvus, kas nav valsts kopējie aktīvi, visā programmas periodā parāda attiecība nozīmīgi saruks.

7. Šķiet, ka no valsts finanšu ilgtermiņa stabilitātes viedokļa Īrija ir labvēlīgā stāvoklī. Gan Īrijas relatīvi nelielā parāda attiecība, gan jau veiktie pensiju reformas pasākumi un resursu uzkrāšana NPRF sekmē budžeta ilgtspējību un palīdz novērst novecošanās sekas. Programmā iezīmētā stratēģija galvenokārt balstās uz atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam un turpmāku aktīvu uzkrāšanu NPRF. Īrijas samērā zemajai nodokļu likmei vajadzētu atvieglot jebkādu noturības trūkumu novēršanu, kas rodas ilgtermiņā.

8. Atjauninājums sniedz pārskatu par valdības strukturālo reformu, kas ir vērsta uz valsts pakalpojumu kvalitātes uzlabošanu, valsts izdevumu efektivitātes palielināšanu un Īrijas ekonomikas infrastruktūras vajadzību apmierināšanu. Visumā atjauninājumā aprakstītā ekonomiskā politika kopumā atbilst katras valstu specifikai pieskaņotajām Ekonomikas politikas 2003. – 2005. gada vispārīgajām pamatnostādnēm, kas ietvēra ieteikumu Īrijas valdībai vairot valsts izdevumu efektivitāti, uzlabot vidējā termiņa budžeta sistēmu un noteikt Nacionālā attīstības plāna infrastruktūras elementu prioritātes.

Nozīmīgāko makroekonomikas un budžeta aplēšu salīdzinājums

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Faktiskais IKP (pārmaiņas, %) | SP Decembris, 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 |

KOM2 | 5,2 | 4,8 | 5,0 | n.p. |

SP Decembris, 2003 | 3,3 | 4,7 | 5,2 | n.p. |

SPCI inflācija (%) | SP Decembris, 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 |

KOM Okt. 20042 | 2,3 | 2,4 | 2,4 | n.p. |

SP Decembris, 2003 | 2,3 | 2,0 | 2,0 | n.p. |

Valsts bilance (% no IKP) | SP Decembris, 2004 | 0,9 | –0,8 | –0,6 | –0,6 |

KOM Okt. 20042 | –0,2 | –0,6 | –0,5 | n.p. |

SP Decembris, 2003 | –1,1 | –1,4 | –1,1 | n.p. |

Primārā bilance (% no IKP) | SP Decembris, 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 |

KOM Okt. 20042 | 1,2 | 0,7 | 0,8 | n.p. |

SP Decembris, 2003 | 0,3 | 0,1 | 0,3 | n.p. |

Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | SP Decembris, 20041 | 1,2 | –0,2 | 0,1 | 0,0 |

KOM Okt. 20042 | 0,1 | 0,0 | 0,3 | n.p. |

SP Decembris, 20031 | –0,7 | –0,8 | –0,5 | n.p. |

Valsts bruto parāds (% no IKP) | SP Decembris, 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 |

KOM Okt. 20042 | 30,7 | 30,7 | 30,6 | n.p. |

SP Decembris 2003 | 33,3 | 33,5 | 33,3 | n.a. |

Piezīmes: 1Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. 2 Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognoze. Avoti: Atjauninātā Īrijas stabilitātes programma, 2003. gada decembris un 2004. gada decembris (SP);Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM), Komisijas dienestu aprēķini. |

[1] OV L 209, 2.8.1997. Visi dokumenti, uz kuriem norādīts šajā tekstā, atrodami tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu, apstiprinājusi Ekonomikas un finanšu padome 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu, apstiprinājusi Ekonomikas un finanšu padome 10.7.2001.

[5] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Dokumenti, uz kuriem norādīts šajā tekstā, atrodami šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.