KOMISIJAS ZIŅOJUMS 2011. GADA ZIŅOJUMS PAR KOHĒZIJAS FONDU /* COM/2012/0642 final */





SATURS 1........... 2000.–2006. gada projektu finanšu izpilde 2011. gadā un projektu slēgšana. 1 2........... Ekonomiskā vide un nosacītība. 5 3........... Revīzijas un finanšu korekcijas. 6 4........... Dalībvalstu paziņotie pārkāpumi 8 5........... Novērtēšana. 9 6........... Informācijas un publicitātes pasākumi 10 Šis ziņojums ir iesniegts saskaņā ar 14. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 1164/1994 un aptver 2000.–2006. gada plānošanas periodā pieņemto Kohēzijas fonda projektu īstenošanu 2011. gadā, kā arī bijušos ISPA projektus un tos 1994.–1999. gada plānošanas periodā apstiprinātos vai iesniegtos Kohēzijas fonda projektus, kurus turpināja īstenot 2000.–2006. gadā. Sniegtā informācija attiecas tikai uz 2000.–2006. gadu, jo Regulā (EK) Nr. 1084/2006 par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/1994 atcelšanu nav prasīts iesniegt gada ziņojumu par Kohēzijas fonda darbību 2007.–2013. gada plānošanas periodā. Tādēļ šis ziņojums aptver Kohēzijas fonda darbību piecpadsmit saņēmējās dalībvalstīs —trīspadsmit dalībvalstīs 2006. gada beigās, t. i., Čehijas Republikā, Grieķijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Maltā, Polijā, Portugālē, Slovākijā, Slovēnijā, Spānijā un Ungārijā, kā arī bijušos ISPA projektus, kas 2000.–2006. gadā pieņemti Bulgārijā un Rumānijā, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī. Jāatgādina, ka ekonomikas izaugsmes rezultātā Īrija no 2004. gada 1. janvāra vairs nav tiesīga saņemt fonda atbalstu, tomēr vēl ir jānoslēdz nepabeigtie Kohēzijas fonda projekti. Detalizēta informācija par 2011. gadā īstenotajiem, pārraudzītajiem un revidētajiem projektiem, kuri pieņemti 2000.–2006. gadā katrā saņēmējā dalībvalstī, ir sniegta šim ziņojumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. 1. 2000.–2006. gada projektu finanšu izpilde 2011. gadā un projektu slēgšana Dalībvalstis, kuras tiesīgas saņemt Kohēzijas fonda atbalstu, ir iedalāmas trīs grupās: pirmā grupa ir četras dalībvalstis, kuras ir tiesīgas uz atbalstu no 2000.–2006. gada plānošanas perioda sākuma (ES-4: Grieķija, Īrija, Portugāle un Spānija), otrā grupa ir desmit dalībvalstis, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada maijā (ES-10: Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija, Ungārija), un trešā grupa ir divas dalībvalstis (ES-2: Rumānija un Bulgārija), kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2007. gada janvārī. 1. tabula. Kohēzijas fonda projektu skaits dalībvalstīs un nozarēs Dalībvalsts || Transports || Vide || Jaukti || Tehniskā palīdzība || KOPĀ Grieķija || 30 || 92 || 1 || 1 || 124 Īrija || 6 || 4 || || || 10 Portugāle || 34 || 72 || || 3 || 109 Spānija || 80 || 322 || 2 || 3 || 407 ES-4 || 150 || 490 || 3 || 7 || 650 Kipra || 1 || 1 || || || 2 Čehijas Republika || 13 || 38 || 1 || 6 || 58 Igaunija || 10 || 17 || || 10 || 37 Ungārija || 9 || 25 || || 13 || 47 Latvija || 14 || 22 || || 10 || 46 Lietuva || 17 || 27 || || 7 || 51 Malta || 1 || 1 || || 1 || 3 Polija || 25 || 88 || || 17 || 130 Slovākija || 6 || 25 || || 8 || 39 Slovēnija || 8 || 16 || || 4 || 28 ES-10 || 104 || 260 || 1 || 76 || 441 Bulgārija || 5 || 22 || || 11 || 38 Rumānija || 12 || 36 || || 15 || 63 ES-2 || 17 || 58 || || 26 || 101 KOPĀ || 271 || 808 || 4 || 109 || 1192 Kopā Komisija ir pieņēmusi 1192 Kohēzijas fonda projektus 2000.–2006. gadā 16 dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu. Tostarp ir 52 projekti, kuri ir apstiprināti vai iesniegti 1994.–1999. gadā, bet kuru īstenošana turpinājās 2000.–2006. gadā. No Komisijas pieņemtajiem 1192 projektiem 808 projekti ir vides jomā, 271 projekts ir transporta jomā un 109 projekti ir tehniskās palīdzības projekti; 4 projekti ir jaukti projekti (sk. 1. tabulu). 1.1. Kohēzijas fonda projektu lēmumu grozījumi Komisija 2011. gadā pieņēma 175 grozījumus lēmumos par Kohēzijas fonda projektiem, proti, nedaudz vairāk nekā 2010. gadā (167), mazāk nekā 2009. gadā (196) un vairāk nekā 137 grozījumi 2008. gadā. Šie grozījumi galvenokārt attiecās uz pārmaiņām faktiskajā darbības jomā, projekta saņēmēju maiņu, avansa un starpposma maksājumu maksimālās summas palielināšanu no 80 % uz 90 %, kā arī atbilstības beigu termiņa maiņu saistībā ar ekonomisko krīzi un force majeure. Daudzi grozījumi aptvēra kombinētos priekšlikumus, kas ietvēra vairāk nekā tikai vienu no iepriekš minētajiem aspektiem. Komisija 2010. gada aprīlī kā vienu no pasākumiem Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna īstenošanas atbalstam pieņēma “Kohēzijas fonda un bijušo ISPA projektu (2000.–2006. gads) slēgšanas pamatnostādņu grozījumus”[1]. Komisija uzskatīja, ka projektus, kuri pirmoreiz apstiprināti 2004. gadā un vēlāk, varētu būt īpaši ietekmējušas grūtības nodrošināt vajadzīgo valsts vai privāto līdzfinansējumu vai arī atbalsta saņēmēju spēja ievērot sākotnējo darbu grafiku. Komisija atzina, ka krīzes sākumā šādu projektu īstenošana bija vidējā vai pat tikai sākuma stadijā. Tādēļ pamatnostādņu grozījumos noteica, ka projektiem, kuri ar Komisijas lēmumu pirmoreiz apstiprināti pēc 2004. gada 1. janvāra, Komisija, ņemot vērā pietiekami pamatotu pieprasījumu, var pagarināt atbilstības beigu termiņu līdz 2011. gada 31. decembrim. Turklāt, ja pieprasījums attiecas uz projektu ar Kohēzijas fonda finansējumu vismaz EUR 100 miljonu apmērā, atbilstības beigu termiņu var pagarināt līdz 2012. gada 31. decembrim. Izņēmumu, ar kuru norādīto atbilstības beigu termiņu var pagarināt vēl pēc minētajiem datumiem, varētu piemērot tikai ārkārtas un pietiekami pamatotos apstākļos (t. i., īstenošanu kavē administratīvs process vai tiesvedība, Kohēzijas fonda atbalstītā projekta īstenošanu nopietni ietekmē force majeure apstākļi vai arī Komisija pieļāvusi acīmredzamas kļūdas). Dalībvalstis pamatnostādņu grozījumus novērtēja atzinīgi, jo tās uzskata, ka grozījumi palīdzēs īstenot Kohēzijas fonda 2000.–2006. gada projektus efektīvāk un lietderīgāk. Iespēja pagarināt atbilstības beigu termiņu vēl pēc 2010. gada praksē nozīmē to, ka atsevišķu Kohēzijas fonda projektu īstenošana turpinājās 2011. un 2012. gadā, un tas savukārt ietekmē slēgšanas procesu, kurš attiecīgi ir jāpagarina. Vairāk nekā 500 projektiem atbilstības beigu termiņam būtu bijis jābeidzas 2010. gada beigās. Tā kā dalībvalstis pieprasīja pagarināt atbilstības beigu termiņu, 380 projektiem atbilstības beigu termiņš ir 2010. gadā, 116 projektiem – 2011. gadā un 7 projektiem – 2012. gadā. 1.2. 2011. gadā veiktie maksājumi par 2000.–2006. gada plānošanas periodā pieņemtajiem projektiem Kopumā galīgo maksājumu par 2000.–2006. gada Kohēzijas fonda (un bijušajiem ISPA) projektiem bija mazāk nekā sākotnēji plānots. Attiecībā uz noslēguma maksājumu pieprasījumiem ir jāveic rūpīga slēgšanas dokumentu analīze, un, atkarībā no dokumentu pilnīguma un kvalitātes, šo pārbaužu rezultātā galīgie maksājumi var notikt vēlāk nekā sākotnēji paredzēts. Sākotnējais 2011. gada budžets maksājumiem par 2000.–2006. gada Kohēzijas fonda projektiem bija EUR 1377 miljoni (2010. gadā tas bija EUR 2500 miljoni). Apropriāciju pārnesumu rezultātā budžeta galīgais apjoms bija EUR 945 miljoni, kuru pilnībā izmaksāja līdz 2011. gada beigām. Šis apropriāciju izpildes līmenis ir zemāks nekā 2010. gadā (EUR 2321 miljons) un 2009. gadā (EUR 2777 miljoni) un liecina par to, ka tuvojas pēdējais Kohēzijas fonda projektu īstenošanas posms. Bijušajām ISPA budžeta pozīcijām sākotnēji paredzētais 2011. gada budžets bija EUR 358 miljoni. Veicot budžeta pārnesumus, apropriācijas samazināja par EUR 164 miljoniem. Līdz 2011. gada beigām bija izmaksāti EUR 188 miljoni (skatīt 2. tabulu). 2. tabula. Kohēzijas fonda un bijušo ISPA maksājumu īstenošana 2011. gadā (euro) Maksājumu apropriācijas || Sākotnējās || Pārvietošana || Galīgie resursi || Izpilde Kohēzijas fonds || 1 377 495 593 || - 432 555 482 || 944 940 111 || 944 940 111 Bijušie ISPA projekti || 352 094 460 || - 164 080 494 || 188 013 966 || 188 013 966 KOPĀ || 1 729 590 053 || - 596 635 976 || 1 132 954 077 || 1 132 954 077 3. tabulā norādīts maksājumu līmenis 2011. gadā katrai dalībvalstij un nozarei. Galvenās saņēmējvalstis ir Spānija (ES-4 grupā), Polija (ES-10 grupā) un Rumānija (ES-2 grupā). 3. tabula. Maksājumi 2011. gadā katrai dalībvalstij un nozarei par Kohēzijas fonda un bijušajiem ISPA projektiem Dalībvalsts || Vide || Transports || Tehniskā palīdzība || KOPĀ Summa (EUR) || % no kopējās izpildes || Summa (EUR) || % no kopējās izpildes || Summa (EUR) || Summa (EUR) || % no kopējās izpildes Grieķija || 57 615 863,65 || 5,09 || 44 816 211,78 || 3,96 || || 102 432 075,43 || 9,04 Īrija || 8 933 600,00 || 0,79 || 2 207 521,12 || 0,19 || || 11 141 121,12 || 0,98 Portugāle || 59 890 525,34 || 5,29 || 36 626 302,96 || 3,23 || 272 789,96 || 96 789 618,26 || 8,54 Spānija || 207 017 555,55 || 18,27 || 193 055 630,27 || 17,04 || || 400 073 185,82 || 35,31 ES-4 || 333 457 544,54 || 29,43 || 276 705 666,13 || 24,42 || 272 789,96 || 610 436 000,63 || 53,88 Kipra || 8 926 429,27 || 0,79 || 5 058 456,00 || 0,45 || || 13 984 885,27 || 1,23 Čehijas Republika || 20 394 019,16 || 1,80 || 20 304 261,32 || 1,79 || || 40 698 280,48 || 3,59 Igaunija || 7 885 782,28 || 0,70 || 17 391 904,00 || 1,54 || || 25 277 686,28 || 2,23 Ungārija || 57 450 019,62 || 5,07 || || 0,00 || || 57 450 019,62 || 5,07 Latvija || 12 587 415,80 || 1,11 || 18 353 828,28 || 1,62 || || 30 941 244,08 || 2,73 Lietuva || 16 724 432,00 || 1,48 || 5 143 945,00 || 0,45 || 264 809,42 || 22 133 186,42 || 1,95 Malta || 0 || 0,00 || 0 || 0,00 || || 0 || 0,00 Polija || 94 410 927,60 || 8,33 || 50 776 143,02 || 4,48 || 601 745,21 || 145 788 815,83 || 12,87 Slovākija || 5 504 756,15 || 0,49 || 10 381 316,38 || 0,92 || || 15 886 072,53 || 1,40 Slovēnija || 8 207 958,63 || 0,72 || 2 446 325,42 || 0,22 || || 10 654 284,05 || 0,94 ES-10 || 232 091 740,51 || 20,49 || 129 856 179,42 || 11,46 || 866 554,63 || 362 814 474,56 || 32,02 Bulgārija || 20 080 988,55 || 1,77 || 11 181 332,51 || 0,99 || || 31 262 321,06 || 2,76 Rumānija || 48 053 737,21 || 4,24 || 80 387 543,69 || 7,10 || || 128 441 280,90 || 11,34 ES-2 || 68 134 725,76 || 6,01 || 91 568 876,20 || 8,08 || || 159 703 601,96 || 14,10 KOPĀ || 633 684 010,81 || 55,93 || 498 130 721,75 || 43,97 || 1 139 344,59 || 1 132 954 077,15 || 100,00 1.3. Nesamaksātās saistības par 2000.–2006. gadu 2011. gada beigās visu pašreizējo saņēmēju dalībvalstu vidējais apgūšanas līmenis (maksājumi pret saistībām) gan Kohēzijas fonda, gan bijušajiem ISPA projektiem bija 86,8 %. Apgūšanas līmenis svārstās no 76,4 % (Ungārija) un 80,0 % (Malta) līdz 94,5 % (Īrija) un 100 % (Kipra). 2011. gada beigās nesamaksātās saistības (reste à liquider jeb RAL) par 2000.–2006. gadu bija EUR 4,76 miljardi. 2011. gadā nesamaksātās saistības samazināja par EUR 1,3 miljardiem. 4. tabula. Apgūšanas līmenis un nesamaksātās saistības 2011. gada beigās Dalībvalsts || Saistības (EUR) || Maksājumi (EUR) || Maksājumi (%) || Nesamaksātās saistības (līdz 2011. gada decembrim) || (līdz 2011. gada decembrim) || 2011. gada 31. decembrī Grieķija || 2 715 715 157 || 2 298 554 325 || 84,6 || 644 237 217 Īrija || 570 501 432 || 539 671 256 || 94,5 || 44 183 661 Portugāle || 3 091 383 087 || 2 702 560 755 || 87,4 || 480 151 783 Spānija || 11 678 668 888 || 10 390 253 116 || 88,9 || 1 385 991 734 ES-4 || 18 056 268 566 || 15 931 039 454 || 88,2 || 2 554 564 397 Kipra || 54 014 695 || 54 014 695 || 100,0 || 0 Čehijas Republika || 1 216 164 695 || 1 102 680 977 || 90,6 || 123 537 739 Igaunija || 425 313 806 || 393 964 337 || 92,6 || 31 359 034 Ungārija || 1 481 998 333 || 1 133 287 696 || 76,4 || 348 710 635 Latvija || 679 429 631 || 608 993 278 || 89,6 || 70 541 232 Lietuva || 825 210 750,63 || 713 677 487 || 86,4 || 124 668 359 Malta || 21 966 289 || 17 573 031 || 80,0 || 4 393 258 Polija || 5 622 608 032 || 4 798 548 338 || 85,3 || 826 434 068,96 Slovākija || 764 788 823 || 662 551 600 || 86,6 || 102 246 279,62 Slovēnija || 254 129 012 || 225 399 467 || 88,6 || 28 729 545 ES-10 || 11 345 624 057 || 9 710 690 908 || 85,5 || 1 660 620 153 Bulgārija || 791 062 943 || 645 742 295 || 81,6 || 226 706 678 Rumānija || 2 001 213 853 || 1 678 709 925 || 83,8 || 322 503 927 ES-2 || 2 792 276 796 || 2 324 452 221 || 83,2 || 549 210 606 KOPĀ || 32 201 682 470 || 27 966 182 584 || 86,8 || 4 764 395 156 1.4. Kohēzijas fonda projektu slēgšana No 1192 projektiem, kas līdzfinansēti 2000.–2006. gada plānošanas periodā, 690 projektu īstenošana dalībvalstīs vēl turpinājās 2011. gada beigās (sk. 5. tabulu). Attiecīgi 502 projekti bija slēgti, tostarp 105 projektus slēdza 2011. gadā (salīdzinot ar 102 slēgtajiem projektiem 2010. gadā). Lielākā daļa slēgto projektu bija šādās dalībvalstīs: Spānija (44 slēgti projekti), Grieķija (13), Portugāle (10) un Polija (9). Projektu īstenošana visintensīvāk notika 2010. gadā, un pašlaik uzmanība tiek vairāk pievērsta slēgšanas dokumentu pabeigšanai un iesniegšanai. Vadības iestādēm un Komisijai ir ievērojami pieaudzis darba apjoms saistībā ar projektu slēgšanas dokumentiem. Komisija apzinās, ka slēgšanas process ir pārāk lēns, ņemot vērā nākamajos divos gados slēdzamo projektu apjomu. Taču šo uzdevumu var sarežģīt tādas praktiskas problēmas kā slēgšanas dokumentu novēlota iesniegšana, informācijas neatbilstības (jo īpaši, neatbilstības starp atsevišķiem nobeiguma ziņojumiem un noslēguma deklarācijām) vai atsevišķu projektu neapmierinoša īstenošana salīdzinājumā ar to sākotnējiem mērķiem. Turklāt to projektu gadījumā, kuru īstenošana vēl turpinās, īstenošanas sarežģījumu dēļ dalībvalstis bieži vien iesniedz jaunus grozījumu pieprasījumus. Turklāt pašlaik slēgšanas procesā ir sarežģītāki projekti, un ir nepieciešams vairāk laika, lai veiktu pārbaudes un pieņemtu ar slēgšanu saistītos lēmumus. Komisija ir pieņēmusi konkrētus pasākumus, lai paātrinātu slēgšanas procesu. Reģionālās politikas ģenerāldirektorātā 2011. gada februārī ir izveidota Kohēzijas fonda slēgšanas darba grupa, lai uzraudzītu, vadītu un atvieglotu slēgšanas procesu. Turklāt ir veikti vairāki pasākumi, lai uzlabotu situāciju, piemēram, izstrādāta procedūra to projektu anulēšanai, kuru pabeigšana ir maz ticama, ņemot vērā to ļoti lēno īstenošanu; ir racionalizēta korespondence ar dalībvalstīm, lai saņemtu slēgšanai nepieciešamos skaidrojumus, uzlabojot kopīgu pieeju un vienlīdzīgu attieksmi; un ir izstrādāts jauns uzraudzības instruments, kas ļauj katru dienu sekot slēgšanas procesa norisei. 5. tabula. Līdz 2011. gada beigām noslēgtie Kohēzijas fonda projekti Dalībvalsts || Kopējais Kohēzijas fonda projektu skaits || Situācija 2011. gada beigās || Nenoslēgto projektu skaits 2011. gada beigās Kopējais noslēgto projektu skaits || Noslēgtie projekti % || Kopējie maksājumi par noslēgtajiem projektiem (EUR) || 2011. gadā noslēgto projektu skaits Grieķija || 124 || 71 || 57,3 || 1 645 734 338 || 13 || 53 Īrija || 10 || 6 || 60,0 || 451 776 989 || 2 || 4 Portugāle || 109 || 46 || 42,2 || 1 243 494 296 || 10 || 63 Spānija || 407 || 208 || 51,1 || 6 329 550 889 || 44 || 199 ES-4 || 650 || 331 || 50,9 || 9 670 556 512 || 69 || 319 Kipra || 2 || 1 || 50,0 || 28 722 415 || 1 || 1 Čehijas Republika || 58 || 30 || 51,7 || 658 665 260 || 3 || 28 Igaunija || 37 || 27 || 73,0 || 240 805 280 || 6 || 10 Ungārija || 47 || 13 || 27,7 || 67 714 692 || 1 || 34 Latvija || 46 || 22 || 47,8 || 155 238 464 || 3 || 24 Lietuva || 51 || 17 || 33,3 || 177 056 807 || 1 || 34 Malta || 3 || 0 || 0,0 || 0 || 0 || 3 Polija || 130 || 15 || 11,5 || 384 661 932 || 9 || 115 Slovākija || 39 || 18 || 46,2 || 231 678 461 || 7 || 21 Slovēnija || 28 || 17 || 60,7 || 125 856 727 || 4 || 11 ES-10 || 441 || 160 || 36,3 || 2 070 400 038 || 35 || 281 Bulgārija || 38 || 5 || 13,2 || 67 979 411 || 1 || 33 Rumānija || 63 || 6 || 9,5 || 15 776 582 || 0 || 57 ES-2 || 101 || 11 || 10,9 || 83 755 993 || 1 || 90 KOPĀ || 1192 || 502 || 42,1 || 11 824 712 543 || 105 || 690 2. Ekonomiskā vide un nosacītība Ar 6. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1164/1994, kurā reglamentēts Kohēzijas fonds attiecībā uz projektiem, kas apstiprināti līdz 2006. gada beigām, ir noteikts, ka izmaksas no fonda ir saistītas ar budžeta politikas nosacījumiem. Tajā paredzēts, ka “fonds nefinansē jaunus projektus vai, svarīgu projektu gadījumā, jaunas projektu stadijas dalībvalstī, ja Padome pēc Komisijas ieteikuma, rīkojoties ar kvalificētu balsu vairākumu, atklāj, ka šī dalībvalsts [..] nav izpildījusi [stabilitātes vai konverģences programmu] tā, lai izvairītos no pārmērīga budžeta deficīta”. Tomēr, tā kā 2000.–2006. gada projektu apstiprināšana notika pirms ekonomiskās krīzes, šo pantu nepiemēro attiecībā uz 2000.–2006. gada projektiem. 3. Revīzijas un finanšu korekcijas Komisija ir nodrošinājusi regulāru Kohēzijas fondu projektu revīzijas apjomu lielākajā daļā attiecīgo dalībvalstu un ir pievērsusies konkrētiem ar Kohēzijas fonda īstenošanu saistītiem riskiem. Pēdējo revīzijas pārbaudi atjaunināja 2011. gadā (“Kohēzijas fonds: 2000.–2006. gada noslēguma deklarāciju sagatavošanas struktūras kontrole un projektu revīzija”). Pamatojoties uz šo pārbaudi, Komisijas dienesti varēs konstatēt, vai izveidotās sistēmas un procedūras, kā arī paveiktais darbs ir uzticams avots, lai gūtu pārliecību attiecībā uz slēgtajiem un slēdzamajiem projektiem. Revīzijas darbs sākās 2011. gada maijā un turpināsies 2012. un 2013. gadā. 2011. gadā veica sešus revīzijas apmeklējumus (Bulgārijā, Spānijā, Rumānijā, Ungārijā, Lietuvā un Latvijā). Kopumā par 2000.–2006. gada Kohēzijas fonda projektiem Komisija ir veikusi 162 sistēmas revīzijas un 20 noslēguma revīzijas. Tālāk analīzē ir sniegta detalizēta informācija par darbu, kas paveikts līdz 2011. gada beigām, un tā izkārtota atbilstoši Kohēzijas fonda vēsturiskajai attīstībai. 3.1. ES-4 dalībvalstis Attiecībā uz ES-4 dalībvalstīm kopš 2001. gada ir paveikts ievērojams darbs galveno revīzijas pārbaužu ietvaros: vadības un kontroles sistēmu darbības efektivitātes pārbaude dalībvalstīs, publiskā iepirkuma pārbaude un pārbaude par noslēguma deklarācijas sagatavošanas struktūru darbu dalībvalstīs, gatavojoties 2000.–2006. gada programmu un projektu slēgšanai. Ir izstrādāti rīcības plāni konstatēto trūkumu novēršanai, veiktas finanšu korekcijas un publicēti Revīzijas palātas revīziju rezultāti. 3.2. ES-10 dalībvalstis Ņemot vērā nozīmīgo revīzijas darbu, ko Komisija galveno pārbaužu ietvaros iepriekšējos gados ir veikusi attiecībā uz ES-10 dalībvalstīm, ir panākts labs revīzijas aptvērums (līdz pat 53 %). Šīs dalībvalstu grupas noslēguma deklarācijas sagatavošanas struktūru darba uzticamība ir novērtēta dažādi. Gadījumos, kur tika konstatētas problēmas, Komisija pieprasīja dalībvalstu iestādēm īstenot koriģējošus rīcības plānus, veikt papildu retrospektīvas pārbaudes, uzlabot programmu slēgšanas sagatavošanas darbu pirms noslēguma deklarāciju nosūtīšanas un piemērot attiecīgas finansiālas korekcijas. Svarīgākie atlikušā riska faktori ir publiskā iepirkuma procedūras, šaubas par atsevišķu noslēguma deklarācijas sagatavošanas struktūru spēju atklāt pārkāpumus vai noteikt finanšu korekcijas, kā arī nepilnības noslēguma deklarācijas sagatavošanas struktūras darbībā. Vienā gadījumā (Ungārija) tika ziņots par nopietniem pārkāpumiem un salīdzinoši lielu kļūdu skaitu transporta projektos, kā rezultātā Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts savā 2011. gada darbības pārskatā iekļāva atrunu. Komisija mazina visus konstatētos riskus rūpīgās pārbaudēs, kuras veic, katra projekta noslēgumā analizējot noslēguma deklarācijas. Komisija turpinās uzraudzīt šos riskus arī nenoslēgto projektu izlases veida revīzijās. Četrās dalībvalstīs (Kiprā, Igaunijā, Maltā, Slovēnijā) nav neatrisinātu revīzijas problēmu, un Komisija var atzīt projekta noslēguma deklarāciju uzticamības pakāpi šajās dalībvalstīs par ļoti augstu. 3.3. ES-2 dalībvalstis Ņemot vērā nozīmīgo revīzijas darbu, ko Komisija galveno pārbaužu ietvaros iepriekšējos gados ir veikusi attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju, ir panākts labs revīzijas darba aptvērums (51,35 % Bulgārijai un 36,51 % Rumānijai). Kohēzijas fonda projektu īstenošana šajās divās dalībvalstīs sākās vēlāk nekā citās. Tādēļ Bulgārijā vēl joprojām tiek īstenoti 33 projekti no 38, savukārt Rumānijā tiek īstenoti 57 projekti no 63. Attiecīgi 2012. gadā un, iespējams, arī 2013. gadā tiks veikti nozīmīgi starpposma maksājumi. Kā norādīts Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta 2011. gada darbības pārskatā, veiktajās revīzijās atklātas nepilnības publiskā iepirkuma jomā (atlases un piešķiršanas kritēriji, termiņu ievērošana, sarunu procedūru izmantošana) un trūkumi pārvaldības kontrolē. Tādēļ Komisija ierosināja finansiālas korekcijas 2011. gadā – EUR 0,69 miljoni Bulgārijai un EUR 0,22 miljoni Rumānijai. Komisija atklāja nepilnības Bulgārijas noslēguma deklarācijas sagatavošanas struktūras darbā, sniedza ieteikumus uzlabojumiem un rūpīgi uzrauga situāciju (2011. gada maija revīzijas rezultātā ar mērķi precīzāk novērtēt noslēguma deklarācijas sagatavošanas struktūras darbu). Rumānijā 2009. gadā veiktais revīzijas apmeklējums, kurā pārbaudīja noslēguma deklarācijas sagatavošanas struktūras darbu, ir noslēgts ar atzinumu bez iebildumiem, nodrošinot pietiekamu pārliecību par saņemto noslēguma deklarāciju uzticamību. 3.4. Citas revīzijas 2011. gadā Citas Komisijas dienestu revīzijas attiecībā uz Kohēzijas fondu 2011. gadā ietvēra valstu gada kontroles ziņojumu pārbaudi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1386/2002 12. pantu, gada kopsavilkumu un Komisijai iesniegto dalībvalstu valsts sistēmas revīzijas ziņojumu pārbaudi. Saņemtie ziņojumi tika analizēti un atbildes ar novērojumiem tika nosūtītas dalībvalstīm, vajadzības gadījumā pieprasot papildu informāciju, lai gūtu iespējami lielu pārliecību par valstu revīzijas darba rezultātiem. Katru gadu tiek rīkotas divpusējas Komisijas un valstu revīzijas iestāžu koordinācijas sanāksmes, lai apmainītos ar informāciju par revīzijas darba īstenošanu un apspriestu paveikto izlases veida revīzijās un revīzijas konstatējumu izpildes izvērtēšanā. Sanāksmes par 2010. gadā veiktajām revīzijām notika 2011. gada pirmajā pusgadā. Ikgadējās divpusējās koordinācijas sanāksmes par 2011. gadā veiktajām revīzijām notika 2012. gada pirmajā pusgadā. 3.5. Pārvaldības un kontroles sistēmas Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta 2011. gada darbības pārskatā novērtēta pārvaldības un kontroles sistēmu darbība (2000.–2006. gads), pamatojoties uz dalībvalstu revīzijas iestāžu iesniegtajiem revīzijas atzinumiem un Komisijas revīziju rezultātiem. Par piecpadsmit dalībvalstīm ir sniegts pozitīvs atzinums (viens daļēji pozitīvs). Atzinums bez iebildumiem tika sniegts par Kohēzijas fonda sistēmām piecās dalībvalstīs (Igaunijā, Kiprā, Maltā, Portugālē un Slovēnijā). Par desmit dalībvalstīm tika sniegts atzinums ar iebildumiem, kuriem ir mērena ietekme (Bulgārijā, Čehijas Republikā, Grieķijā, Ungārijā — vides nozarē un tehniskās palīdzības projektos, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Rumānijā un Slovākijā). Attiecībā uz Ungārijas transporta nozari tika iekļauta atruna un sniegts atzinums ar būtiskiem iebildumiem tādu trūkumu dēļ kā liels valsts revīzijas iestādes konstatēto kļūdu skaits, Komisijas revīzijas rezultāti (kuri atklāja vairākas publiskā iepirkuma nepilnības), trūkumi, kas konstatēti noslēguma deklarācijas sagatavošanas struktūras ieteikto finanšu korekciju izpildē, un trūkumi ar publisko iepirkumu saistītu nepilnību atklāšanā un novēršanā valsts līmenī. Turklāt lēnā Kohēzijas fonda projektu slēgšana Spānijā, kas jo īpaši saistīta ar publiskā iepirkuma lielo kļūdu skaitu, kas konstatētas lielākajā daļā projektu, un Spānijas iestāžu lēnā rīcība Komisijas norādīto trūkumu novēršanā arī bija par iemeslu uz reputāciju balstītai atrunai 2011. gada darbības pārskatā attiecībā uz visiem Kohēzijas fonda projektiem Spānijā. 6. tabula. Atrunas un finansiālas korekcijas, par kurām pieņemts lēmums/panākta vienošanās attiecībā uz Kohēzijas fondu 2000.–2006. gadā sadalījumā pa dalībvalstīm Dalībvalsts || Atruna 2010. gada darbības pārskatā || Finansiālas korekcijas, par kurām pieņemts lēmums/panākta vienošanās (EUR) 2011. gadā[2] || Atruna 2011. gada darbības pārskatā Grieķija || NĒ || 1 272 734 || NĒ Īrija || NĒ || || NĒ Portugāle || NĒ || 4 139 400 || NĒ Spānija || NĒ || - 5 413 806[3] || JĀ[4] Kipra || NĒ || || NĒ Čehijas Republika || NĒ || 7 921 142 || NĒ Igaunija || NĒ || 77 353 || NĒ Ungārija || JĀ — transporta nozarē || 2 581 124 || JĀ[5] Latvija || NĒ || || NĒ Lietuva || NĒ || 206 765 || NĒ Malta || NĒ || || NĒ Polija || NĒ || 4 796 351 || NĒ Slovākija || NĒ || 922 150 || NĒ Slovēnija || NĒ || || NĒ Bulgārija || JĀ — 1 projektam || 690 206 || NĒ Rumānija || NĒ || 221 356 || NĒ KOPĀ || || 17 414 784 || 4. Dalībvalstu paziņotie pārkāpumi Tā kā gada ziņojums par Kohēzijas fondu attiecas uz 2000.–2006. gadā pieņemto Kohēzijas fonda projektu īstenošanu 2011. gadā, ir ņemti vērā tikai paziņojumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/1994. Komisijai saistībā ar iepriekš minēto periodu tika iesniegti 64 paziņojumi par pārkāpumiem, kas attiecas uz ES līdzfinansētajiem projektiem kopsummā par EUR 42 168 842. No šīs summas vēl nav atgūti aptuveni EUR 20 315 177. Par pārkāpumiem visvairāk ziņoja Portugāle, Grieķija un Lietuva (attiecīgi 19, 14 un 8). Tomēr par lielākajām pārkāpumu summām ziņoja Polija un Grieķija (attiecīgi EUR 16 miljoni un EUR 11 miljoni); šīs summas veido aptuveni 64 % no kopējās summas (sk. 7. tabulu). Divi galvenie pārkāpumu veidi, par kuriem ziņots, ir publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi un neatbilstīgi izdevumi; tas attiecas uz 54 no 64 paziņotajiem pārkāpumiem (85 %). 7. tabula. Pārkāpumi un ES finansiālā ietekme, par ko 2011. gadā paziņojušas dalībvalstis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/1994 — 2000.–2006. gada plānošanas periods Dalībvalsts || Pārkāpumu skaits || Attiecīgās summas || Atgūstamās summas EUR || % || EUR || % Grieķija || 14 || 11 298 028 || 26,79 || 592 581 || 2,92 Īrija || 3 || 1 552 044 || 3,68 || || Portugāle || 19 || 5 404 973 || 12,82 || || Spānija || 3 || 483 353 || 1,15 || || Kipra || || || || || Čehijas Republika || 6 || 4 684 545 || 11,11 || 1 761 729 || 8,67 Igaunija || || || || || Ungārija || || || || || Latvija || || || || || Lietuva || 8 || 569 966 || 1,35 || 43 548 || 0,21 Malta || || || || || Polija || 5 || 15 998 132 || 37,94 || 15 739 519 || 77,48 Slovākija || 6 || 2 177 800 || 5,16 || 2 177 800 || 10,72 Slovēnija || || || || || Bulgārija || || || || || Rumānija || || || || || KOPĀ || 64 || 42 168 842 || 100,00 || 20 315 177 || 100,00 5. Novērtēšana Komisija un dalībvalstis novērtē visus Kohēzijas fonda līdzfinansētos projektus. Komisija 2011. gadā turpināja Kohēzijas fonda ex-post novērtēšanu, tostarp arī bijušos ISPA projektus, attiecībā uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu. Tika sagatavotas 5 cieši saistītas “darba paketes” ar šādiem mērķiem: a) novērtēt Kohēzijas fonda un ISPA ieguldījumu ES transporta sistēmas attīstībā un ES acquis īstenošanā vides jomā, vienlaikus novērtējot arī ISPA ietekmi struktūrfondu un Kohēzijas fonda programmu sagatavošanā. · Attiecībā uz ES-10 dalībvalstīm tiek uzskatīts, ka minēto divu instrumentu ieguldījums TEN-T tīkla attīstībā 2000.–2006. gadā ir nozīmīgs un ārkārtējs. Tas ir tādēļ, ka ES-10 dalībvalstis pievienojās Eiropas Savienībai 2000.–2006. gada plānošanas perioda vidusposmā un saskārās ar sarežģītu uzdevumu, proti, panākt to, ka to valsts infrastruktūra atbilst pamata standartiem, kas salīdzināmi ar citām dalībvalstīm. · Autotransporta nozarē 99 apstiprinātie ceļu projekti nodrošināja, ka tiek no jauna uzbūvēti vai saremontēti 4214 km ceļa TEN-T tīklā, kas ir apmēram 10 % no tā kopējā garuma. Šis atbalsts bija vislielākais ES-10 dalībvalstīs, kur ar 57 projektiem nodrošināja apmēram 20 % no TEN-T tīkla šajās valstīs. · Dzelzceļa jomā 112 apstiprinātie projekti nodrošināja, ka tiek no jauna uzbūvēti vai saremontēti 8477 km TEN-T tīkla (sliedes/infrastruktūra) jeb aptuveni 21 % no tā kopējā garuma šajās valstīs. Arī šajā gadījumā lielākais ieguldījums bija TEN-T tīklos ES-10 dalībvalstīs, kur ar ISPA projektiem tika uzlaboti gandrīz 40% TEN-T tīkla (vairāk nekā 6000 km). · ES acquis īstenošanas novērtējums attiecās tikai uz ūdens kvalitāti un ūdens resursu apsaimniekošanu (tostarp notekūdeņu apstrādi), kā arī cieto atkritumu savākšanu un apstrādi. Analīze liecina, ka Kohēzijas fonds un ISPA ir devuši būtisku ieguldījumu valstu vajadzībās un to atbilstības nodrošināšanā vides acquis. Tika atbalstītas jaunas infrastruktūras, to paplašināšana vai uzlabojumi ūdens apgādē, kanalizācijas pakalpojumu sniegšanā un cieto atkritumu apsaimniekošanā saskaņā ar dalībvalstu prasībām, lai panāktu atbilstību ES direktīvām. Lai gan valstis saņēma atšķirīgas finansējuma summas katrā nozarē, vidējais ieguldījums nozaru vajadzībās ir diezgan līdzīgs – aptuveni 30 % dzeramā ūdens nozarē un 38 % – notekūdeņu nozarē. Attiecībā uz cietajiem atkritumiem valstu vajadzības atšķīrās vairāk un projekti bija daudzveidīgāki, un ieguldījums bija 25 %; b) veikt ex-post izmaksu un ieguvumu analīzi projektu izlasei transporta un vides jomā, lai apzinātu pieredzi nākamajiem plānošanas periodiem. · Izmaksu un ieguvumu analīze transporta nozarē. Attiecībā uz projektu ietekmi, analīze liecina, ka visi projekti ir bijuši ekonomiski izdevīgi. Kohēzijas fonda ieguldījums bija nepieciešams, lai izmantotu šo projektu radītās ekonomiskās priekšrocības. Šo projektu radītās priekšrocības aptvēra astoņas kategorijas (ceļā pavadītā laika ietaupījums, transportlīdzekļu ekspluatācijas izmaksas, drošības uzlabojumi, oglekļa dioksīda emisijas, gaisa piesārņojuma un trokšņu samazināšana un citi). Kopumā konstatētie izmantošanas rādītāji atbilst mērķim nodrošināt pietiekamu rezerves kapacitāti, lai būtu vieta izaugsmei projekta darbības laikā. Bija grūti konstatēt tiešu cēloņsakarību starp ieguldījumiem transporta infrastruktūrā un plašāku sociālekonomisko ietekmi (īpaši attiecībā uz IKP). · Izmaksu un ieguvumu analīze vides nozarē. Analīze liecina, ka daudzi vides infrastruktūras projekti tika veikti, lai izpildītu juridiskās prasības. Atbilstība tiesību aktiem pati par sevi nenodrošināja pozitīvu ietekmi ekonomiskās labklājības ziņā – vairumā gadījumu tas tika panākts ar izmaksām, kas pārsniedza ieguvumus, ko varētu izteikt naudas izteiksmē. Tādēļ var būt neiespējami pierādīt pozitīvu ekonomisko tīro pašreizējo vērtību projektu līmenī. Divos projektos, kuru mērķis nebija atbilstība tiesību aktiem, tika konstatēts, ka pievēršanās vides aspektiem atbilst reģiona vajadzībām. Kopumā novērtējumos konstatēts, ka projektiem bijusi pozitīva blakusietekme uz vides jautājumu izpratni un institucionālo apmācību. Papildus līguma grozījumiem pirmajā no šīm “darba paketēm” 2011. gadā sāka vēl divus novērtējumus, kuros galvenā uzmanība pievērsta Kohēzijas fonda pārvaldībai un īstenošanai, kā arī ekspertu pārbaudi un sintēzi par vispārējo novērtējumu. 6. Informācijas un publicitātes pasākumi Sākot ar 2007. gada 1. janvāri, visus jautājumus, kas saistīti ar Kohēzijas fondu, risina Fondu koordinācijas komiteja (COCOF, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1083/2006). Komisija 2011. gada 21. septembrī Briselē Fondu koordinācijas komitejas 44. sanāksmē iepazīstināja ar atjauninātu informāciju par 2000.–2006. gada Kohēzijas fonda slēgšanas procesu. Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts 2011. gadā turpināja plaši ziņot par Kohēzijas fondu savā gada darbības pārskatā[6] un publicēt detalizētu informāciju par lielajiem projektiem, tostarp Kohēzijas fonda finansētajiem projektiem gan 2000.–2006. gadā, gan 2007.–2013. gadā. Līdz šim detalizēta informācija par 238 lielajiem projektiem ir publicēta īpašā datu bāzē ar meklēšanas iespējām INFOREGIO tīmekļa vietnē. Informācija par citiem Kohēzijas fonda projektiem ir pieejama arī tīmekļa vietnē kopā ar simtiem citu projektu piemēru. Turklāt īpašā publikācijā ir aplūkoti 150 projektu piemēri, kas līdzfinansēti no Kohēzijas fonda un struktūrfondiem. [1] SEC(2010)0405, 2010. gada 19. aprīlis. [2] Par 1994.–1999. gada plānošanas periodu 2011. gadā nav paziņota neviena summa. [3] Negatīvā summa ir iegūta, koriģējot fondā ieskaitīto summu attiecībā pret nepareizi ziņotajām summām 2010. gada Kohēzijas fondā. Faktiski koriģētā summa ir EUR 34 784 766. [4] Uz reputāciju balstīta atruna Spānijai. [5] Uz reputāciju balstīta atruna Ungārijai. [6] Publicēti: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.