Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Horvātijā /* COM/2013/0903 final - 2013/0437 (NLE) */





2013/0437 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Horvātijā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 6. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Horvātijas izteiktos apsvērumus, tā kā: (1) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valdības budžeta deficīta. (2) Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai. (3) Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā saskaņā ar LESD 126. pantu, ko sīkāk reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[1], kura ir ietverta SIP, paredzēts lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir paredzēti papildu noteikumi saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009[2] paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas par to, kā piemērot minētā protokola noteikumus. (4) Saskaņā ar LESD 126. panta 5. punktu, ja Komisija uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts, tā nosūta attiecīgajai dalībvalstij atzinumu un attiecīgi informē Padomi. Komisija, ņemot vērā savu ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu un balstoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, kas sniegts atbilstoši LESD 126. panta 4. punktam, ir secinājusi, ka Horvātijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija ir adresējusi Horvātijai atbilstošu atzinumu un 2013. gada 10. decembrī informēja par to Padomi[3]. (5) LESD 126. panta 6. punktā noteikts, ka Padomei būtu jāņem vērā apsvērumi, ko sniegusi attiecīgā dalībvalsts, un tad jāpieņem lēmums par to, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu. Horvātijas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir pieņemti turpmāk minētie secinājumi. (6) Saskaņā ar 2013. gada budžeta grozījumiem un 2014. gada budžeta projektu[4], ko valdība pieņēmusi un kas 2013. gada 14. novembrī nosūtīts Parlamentam, Horvātijas iestādes 2013. gadā vispārējās valdības budžeta deficītu plāno 5,5% apmērā no IKP salīdzinājumā ar 5% no IKP 2012. gadā, 2014. gadā plāno deficītu bez izmaiņām un tikai 2015. un 2016. gadā paredz tā pakāpenisku samazināšanu. Komisija 2013. gada rudens prognozē, kas ir pieejama kopš 5. novembra, jau 2013. gadā prognozē vispārējās valdības budžeta deficītu krietni virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, kas 2013.-2015. gadā varētu pieaugt virs 6 % no IKP, ja netiktu veikti situācijas koriģēšanas pasākumi. Kā norādīts Komisijas ziņojumā atbilstoši LESD 126. panta 3. punktam, plānotais un prognozētais deficīts ir krietni virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības. Atsauces vērtības pārsniegšanu SIP izpratnē var uzskatīt par izņēmuma gadījumu. It īpaši tādēļ, ka daļēji tai par iemeslu ir nopietna ekonomikas lejupslīde SIP izpratnē. Ekonomiskā aktivitāte kopš augstākā rādītāja, kas tika sasniegts 2008. gadā, ir samazinājusies par gandrīz 12 %. Prognozējams reālā IKP vēl lielāks sarukums 2013. gadā, neliela atgūšanās gaidāma vien 2014. gadā. Potenciālais izlaides pieaugums, ko Komisija noteica pēc vienotas metodikas, 2009. gadā bija nemainīgs, 2010. gadā kļuva negatīvs un kopš tā laika joprojām ir negatīvs. Gaidāms, ka aprēķinātā potenciālās un faktiskās izlaides starpība, kas bijusi negatīva kopš 2009. gada, prognozes periodā pakāpeniski samazināsies, tomēr 2015. gadā joprojām būs negatīva, tādējādi apstiprinot recesijas nopietnību un ilgumu. Tomēr plānoto atsauces vērtības pārsniegšanu SIP izpratnē nevar uzskatīt par īslaicīgu. Atbilstoši iestāžu aplēsēm un Komisijas 2013. gada rudens prognozei vispārējās valdības deficīts arī 2014. un 2015. gadā saglabāsies līmenī, kas krietni pārsniedz atsauces vērtību. Tādēļ Līguma prasība attiecībā uz deficīta kritēriju nav izpildīta. (7) 2014. gada budžeta projektā valdība paredz parāda un IKP attiecības pieaugumu no 58,1 % 2013. gadā līdz 62 % 2014. gadā un turpmāku pieaugumu līdz 64,1 % 2015. gadā un līdz 64,7 % 2016. gadā. Šie skaitļi nedaudz pārsniedz 2013. gada rudens Ekonomikas un fiskālās politikas vadlīnijās minēto informāciju, kur valdība prognozēja parāda attiecību 56,6 % 2013. gadā un attiecīgi 60,6 %, 63,4 % un 65,3 % 2014., 2015. un 2016. gadā. Komisijas 2013. gada rudens prognozē 2013. gada vispārējās valdības parāda attiecības aplēse ir 59,7 %. Ja politika nemanīsies, gaidāms, ka parāda attiecība 2014. gadā būs vairāk nekā 60 %, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību. Saskaņā ar pašlaik pieejamo informāciju ASV dolāros izteikto obligāciju emisija 2013. gada novembrī palielinās vispārējās valdības parāda attiecību tiktāl, ka tā pārsniegs 60 % slieksni jau 2013. gada beigās. Regulas 1467/97 2. panta 1.a punktā noteikts, ka parāda kritērija prasību uzskata par izpildītu arī tad, ja Komisijas sniegtajās budžeta prognozēs ir norādīts, ka prasītais atšķirības samazinājums notiks trīs gadu ilgā laikposmā, ietverot divus gadus pēc pēdējā gada, par kuru ir pieejami dati. Iestāžu un Komisijas prognozes liecina, ka parāda attiecībai ir tendence palielināties, jo parāda līmenis ir liels un ekonomiskā aktivitāte neliela, un domājams, ka prognozes laikā šis palielinājums saglabāsies. Tāpēc parāda robežvērtība un tādējādi Līguma prasība par parāda kritēriju nav ievērota. (8) Saskaņā ar Līguma noteikumiem Komisija savā ziņojumā arī izvērtēja “būtiskos faktorus” atbilstoši LESD 126. panta 3. punktam. Kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktā, novērtējot atbilstību pēc budžeta deficīta kritērija valstīm, kuru parāda attiecība pret IKP pārsniedz atsauces vērtību, šie faktori lēmuma par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu sagatavošanas posmā jāņem vērā tikai tad, ja vispārējās valdības budžeta deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai un atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai īslaicīgi, bet Horvātijas gadījumā tā nav. Izvērtējot atbilstību parāda kritērijam, ir ņemti vērā būtiskie faktori, it īpaši nopietnā un ilgstošā recesija, ko vēl pastiprina nelabvēlīgi ārēji apstākļi. Tie nemaina secinājumu, ka Līgumā noteiktais parāda kritērijs nav izpildīts, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants No vispārējā novērtējuma izriet, ka Horvātijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. 2. pants Šis lēmums adresēts Horvātijas Republikai. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. [2] OV L 145, 10.6.2009., 1.-9. lpp. [3] Visi ar pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti par Horvātiju pieejami tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/croatia_en.htm. [4] Budžeta projekts nav sagatavots atbilstoši EKS 95 metodikai. Deficīta aplēses 2009. līdz 2012. gadam, pamatojoties uz EKS95, par 1,5 līdz 3,3 procentpunktiem pārsniedz aplēses atbilstoši valsts metodikai. Atšķirību galvenais iemesls ir tas, ka deficīta rādītāji atbilstoši EKS 95 ietver konkrētus garantiju maksājumus, parāda pārņemšanu un pensiju parāda atmaksu.