EIROPAS KOMISIJA Briselē, 24.10.2019 COM(2019) 483 final 2019/0235(NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar zvejas iespēju regulām zivju ieguve no krājumiem jāierobežo līdz apjomam, kas ir saderīgs ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) vispārējiem mērķiem. Šajā sakarībā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (“pamatregula”) ir noteikti mērķi, kuri jāiestrādā ikgadējos priekšlikumos par nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumiem, lai tādējādi nodrošinātu Savienības zvejniecību vidisko, ekonomisko un sociālo ilgtspēju. Atbilstoši pārvaldības cikla ilgumam zvejas iespējas nosaka katru gadu (dziļūdens krājumiem reizi divos gados). Tomēr tas nebūt netraucē pārvaldībā ieviest ilgtermiņa pieeju. Eiropas Parlaments un Padome ir pieņēmuši daudzgadu plānu Ziemeļjūrai un rietumu ūdeņiem, un šie plāni publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šis priekšlikums aptver tādas zvejas iespējas, kuras Savienība nosaka autonomi. Tomēr norādītas arī tās zvejas iespējas, kas ir daudzpusējo vai divpusējo zvejniecības apspriežu iznākums. Šo iznākumu īsteno, kvotas dalībvalstīm iedalot saskaņā ar relatīvās stabilitātes principu. Tātad līdztekus krājumiem, kurus Savienība pārvalda autonomi, šis priekšlikums aptver: ·kopīgus krājumus, t. i., krājumus, kurus pārvalda kopā ar Norvēģiju Ziemeļjūrā un Skagerakā vai kuri ir saistīti ar Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) piekrastes valstu apspriešanos; ·zvejas iespējas, kuru pamatā ir reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) panāktas vienošanās. Virkne zvejas iespēju šajā priekšlikumā norādītas kā “pm” (pro memoria). Tas ir saistīts ar to, ka: –ieteikums par dažiem krājumiem priekšlikuma pieņemšanas laikā vēl nav pieejams vai –attiecīgās RZPO vēl nav darījušas zināmus konkrētus nozvejas ierobežojumus un citus ieteikumus, jo vēl nav notikušas to gadskārtējās sanāksmes, vai –vēl nav pieejami dati par dažiem krājumiem Grenlandes ūdeņos, kā arī par krājumiem, kurus pārvalda kopīgi vai ar kuru kvotām veic apmaiņu ar Norvēģiju un citām trešām valstīm, jo apspriešanās ar minētajām valstīm vēl turpinās un noslēgsies 2019. gada novembrī un decembrī, vai –attiecībā uz dažām KPN ieteikums ir saņemts, taču izvērtēšana vēl nav pabeigta. Zvejas iespēju noteikšanā izmantotā pieeja Stāvokli, kurš jāņem vērā priekšlikumos par zvejas iespējām, Komisija, kā parasti, ir izvērtējusi savā ikgadējā paziņojumā par apspriešanos par zvejas iespējām (COM(2019)274, turpmāk “paziņojums”). Pamatojoties uz pieejamo zinātnisko ieteikumu konstatējumiem, paziņojumā sniegts pārskats par krājumu stāvokli, kā arī paskaidrots zvejas iespēju noteikšanas process. Pēc Komisijas lūguma Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) 2018. gada 29. jūnijā sniedza ikgadējo ieteikumu par lielāko daļu no zivju krājumiem, uz kuriem attiecas šis priekšlikums. ICES zinātniskie ieteikumi ir lielā mērā atkarīgi no datu pieejamības: tikai tādus krājumus, par kuriem pieejamie dati ir pietiekami un ticami, var pilnībā novērtēt, lai aplēstu krājumu apmēru un prognozētu šo krājumu reakciju uz dažādiem izmantošanas scenārijiem (“nozvejas prognožu tabulas”). Ja pieejamie dati ir pietiekami, zinātniskās organizācijas var aplēst zvejas iespēju korekcijas, kas nodrošinās krājuma izmantošanu maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY). Tad ieteikumu sauc par “MSY ieteikumu”. Pārējos gadījumos ieteikumus par vēlamo zvejas iespēju apjomu zinātniskās organizācijas sagatavo, paļaudamās uz piesardzīgu pieeju. Metodika, ko ICES tālab izmanto, atrodama ICES publicētajā materiālā par to, kā īstenojams ieteikums par krājumiem, par kuriem trūkst datu. Attiecībā uz krājumu stāvokli visas ierosinātās zvejas iespējas atbilst Komisijas saņemtajam zinātniskajam ieteikumam, kurš izmantots saskaņā ar paziņojumā izklāstīto pieeju.

Izkraušanas pienākums, kas ieviests ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 KZP pamatregulā noteiktais izkraušanas pienākums ir pakāpeniski ieviests laikposmā no 2015. līdz 2019. gadam. No 2019. gada 1. janvāra izkraušanas pienākums attiecas uz visiem krājumiem, kuriem noteikti nozvejas limiti. Var piemērot dažus izņēmumus no pamatregulā paredzētā izkraušanas pienākuma. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem, Komisija pieņēmusi deleģētās regulas, ar kurām nosaka īpašus izmetumu plānus, kas, balstoties uz de minimis vai augstas izdzīvotības atbrīvojumiem, atļauj ierobežotu daudzumu izmetumu. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā noteikts, ka līdz ar izkraušanas pienākuma ieviešanu, ņemot vērā to, ka izmetumi vairs netiek pieļauti, ierosinātajām zvejas iespējām ir jāatspoguļo pāreja no izkrautā apjoma uz nozvejoto apjomu. Šāda atspoguļošana notiek, pamatojoties uz saņemto zinātnisko ieteikumu par zivju krājumiem, kurus apzvejo KZP pamatregulas 15. panta 1. punktā minētās zvejniecības. Zvejas iespējas būtu jānosaka arī saskaņā ar citiem attiecīgajiem noteikumiem, t. i., 16. panta 1. punktu (kurš norāda uz relatīvās stabilitātes principu) un 16. panta 4. punktu (kurš norāda uz kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un daudzgadu plānos paredzētajiem noteikumiem). Tāpēc un lai ņemtu vērā izkraušanas pienākuma pilnīgu piemērošanu no 2019. gada 1. janvāra, Komisija KPN ierosina, pamatojoties uz ieteikumu par nozveju, nevis ieteikumu par izkrāvumiem, kā tas bijis iepriekš. Ierosinātajās KPN ņemti vērā daži ierobežota apjoma izmetumi, kas tiks veikti, pamatojoties uz noteiktajiem atbrīvojumiem, un kas tādējādi netiks izkrauti un uzskaitīti attiecībā pret kvotām. Tāpēc šie apjomi ir atvilkti no KPN, kas balstīta uz ieteikumu par nozveju. Piezvejas KPN ICES ir sniegusi zinātnisko ieteikumu, kas sešiem krājumiem (mencas un merlanga krājumam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, merlanga krājumam Īrijas jūrā, mencas krājumam Ķeltu jūrā, jūras zeltplekstes krājumam Ķeltu jūras dienvidu daļā, ūdeņos uz dienvidrietumiem no Īrijas un mencas krājumam Kategatā) paredz 2019. gadā noteikt nulles apjoma nozvejas. Mencas krājums Ķeltu jūrā ir viens no rietumu ūdeņu daudzgadu plāna 1. panta 1. punktā uzskaitītajiem mērķkrājumiem. Tāpēc šā krājuma zvejas iespējas jānosaka saskaņā ar Fmsy diapazonu, kā tas paredzēts plāna 4. pantā. Turklāt saskaņā ar plāna 8. pantu jāveic aizsardzības pasākumi, kas vajadzīgi, lai nārsta bara biomasu atjaunotu apjomā, kas ir virs aizsardzības līmeņa. Attiecībā uz pieciem krājumiem, kuriem ar 2019. gada zvejas iespējām noteiktas piezvejas KPN, Ziemeļrietumu ūdeņu grupas dalībvalstis ir uzņēmušās šādā paziņojumā noteiktās saistības: “Paziņojums par piezvejas samazināšanas plāniem un kontroles pasākumiem (Ziemeļrietumu ūdeņu grupa, proti, Apvienotā Karaliste, Beļģija, Francija, Īrija, Nīderlande un Spānija un Komisija) Dalībvalstis, kas sadarbojas Ziemeļrietumu ūdeņos, ciešā sadarbībā ar Ziemeļrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi sagatavos piezvejas samazināšanas plānu, lai nodrošinātu, ka to krājumu piezveja, attiecībā uz kuriem ICES ir sniegusi ieteikumu 2019. gadā noteikt nulles apjoma nozveju, tiek samazināta, izmantojot selektivitātes vai izvairīšanās [piezvejas novēršanas] pasākumus. Šajā nolūkā attiecīgās dalībvalstis, vēlākais, 2019. gada 30. aprīlī iesniegs Komisijai piezvejas samazināšanas plānu. Piezvejas samazināšanas plānos būs ietverti tādi pasākumi kā selektīvāki zvejas rīki, aizlieguma apgabalu noteikšana [zvejas apgabalu slēgšana], reāllaika aizliegumi, izvairīšanās [piezvejas novēršanas] pasākumi un noteikumi par došanos prom [zvejas turpināšanu]. To izstrādē var izmantot jaunākos attiecīgos izmetumu plānus. Piezvejas samazināšanas plāni būtu jāpielāgo attiecīgajām sugām un [to saturs] jāizvēlas no minētā pasākumu kataloga saskaņā ar katras zvejniecības īpašajām iezīmēm. Plānu efektivitāti novērtēs Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Ziemeļrietumu ūdeņu grupas priekšsēdētājs Komisijai katru gadu līdz 1. oktobrim ziņos par progresu, kas panākts ar piezvejas samazināšanas plānu. Saskaņā ar Kontroles regulu dalībvalstis veiks visus atbilstīgos kontroles pasākumus, lai nodrošinātu, ka to krājumu piezvejas, attiecībā uz kuriem ICES ir sniegusi ieteikumu 2019. gadā noteikt nulles apjoma nozveju, notiek tikai tad, ja tās nekādi nevar novērst, un lai izmetumi nenotiktu lielākā apjomā, kā to atļauj izmetumu plāns. Līdz 2019. gada 1. jūlijam attiecīgās dalībvalstis informēs Komisiju par veiktajiem kontroles pasākumiem.” Piezvejas samazināšanas plāns tika iesniegts Komisijai un novērtēts ZZTEK. ZZTEK secinājumi par piezvejas samazināšanas plānu (“plāns”) ir šādi: “ZZTEK secina, ka plāns neizpilda dalībvalstu saistības, jo tajā nav nekādu elementu, kas mazāku piezveju no attiecīgajiem krājumiem nodrošinātu papildus pasākumiem, kuri jau ir iekļauti izmetumu plānā, kopīgajā ieteikumā un jaunajā tehnisko pasākumu regulā, turklāt plānā nav nekādu uzraudzības vai kontroles elementu. Tomēr efektivitātes ziņā ZZTEK secina, ka plānā minētie attiecīgie jaunās tehnisko pasākumu regulas, izmetumu plāna un kopīgā ieteikuma pasākumi, visticamāk, samazinās attiecīgo sugu piezveju, kā tas kvalitātes izteiksmē novērtēts EWG 18-06 un EWG 19-08 sanāksmēs. Šī efektivitāte ir atkarīga no tā, vai būs nodrošināta pienācīga kontrole un noteikumu izpilde. Lai veiktu kvantitatīvu izvērtējumu un novērtētu ietekmi uz krājumiem, vajadzīgi papildu pētījumi, kā tas ierosināts plānā. Vispusības ziņā ZZTEK secina, ka plāns nav visaptverošs, jo tajā nav aplūkoti nekādi pieejamie papildu risinājumi attiecībā uz zvejas rīkiem, nav ietverta zvejas apgabalu slēgšana, reāllaika zvejas aizliegumi, piezvejas novēršanas pasākumi un zvejas turpināšanas noteikumi, nedz arī priekšlikumi par uzraudzību, kontroli un noteikumu izpildes panākšanu. ZZTEK secina, ka virzīt papildu priekšlikumus uz turpmāku novērtēšanu un izvērtēšanu lietderīgi būs tikai tad, ja tie vedīs pie konkrētiem piezveju samazinošiem pasākumiem.” Piezvejas KPN apguve, īpaši gadījumos, kad izteikti liela daļa piezvejas ir mazāka par minimālo saglabāšanas references izmēru (piemēram, merlangam Īrijas jūrā), notiek ļoti gausi, un izkrāvumu apjoms līdzinās tam, kāds bija pirms izkraušanas pienākuma piemērošanas. Tas liek secināt, ka, nepastāvot pienācīgiem kontroles pasākumiem, kurus saskaņā ar Kontroles regulas prasībām dalībvalstīm vajadzēja būt jau ieviesušām, izmešana turpināsies, tādējādi mazinot piezvejas KPN efektivitāti. Tāpēc un lai turpinātu piezveju samazinošu KPN noteikšanas pieeju, ir vajadzīgi pasākumi, kas aizsargātu sliktā bioloģiskā stāvoklī esošos krājumus. Tiem būtu jāizpaužas kā tādu zvejas iespēju noteikšanai šos krājumus apzvejojošajās zvejniecībās, kas palīdzētu atjaunot noplicināto krājumu biomasu, un citiem pasākumiem, kas nesaraujami saistīti ar zvejas iespējām. Šādiem pasākumiem (piemēram, zvejas rīku modificēšanai un zvejas turpināšanas noteikumiem) vajadzētu uzlabot selektivitāti, pagaidu un pastāvīgu zvejas aizliegumu iedarbīgumu un kontroles un pārraudzības pasākumus, kuri spēj atturēt no izmešanas. Ikgadējā elastība Visbeidzot, jāņem vērā saikne starp KZP pamatregulu un Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96. Ar otro minēto regulu ir ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN pārvaldībai, to vidū 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padomei, kad tā nosaka KPN, ir jānolemj, kuriem krājumiem 3. un 4. pantu nepiemēro, un lēmuma pieņemšanā jo īpaši jāpamatojas uz šo krājumu bioloģisko stāvokli. Nesenākā pagātnē ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu ir ieviests vēl viens elastības mehānisms. Lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu un kavētu kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, būtu jāprecizē, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nedrīkst piemērot papildus ikgadējai elastībai, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzētā ikgadējā elastība nav jāpiemēro, ja šāda piemērošana apdraud KZP mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz krājumiem, kuru nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim.

Pasākumi attiecībā uz zuti Pasākumi attiecībā uz zuti tiks noteikti pēc tam, kad būs saņemts un pilnībā izanalizēts ICES zinātniskais ieteikums. Pasākumi attiecībā uz Eiropas labraku Pasākumi attiecībā uz Eiropas labraku tiks noteikti pēc tam, kad būs saņemts un pilnībā izanalizēts ICES zinātniskais ieteikums. KPN, kuru apjoms no 2019. gadā noteiktā apjoma atšķiras par vairāk nekā 20 % Kad tika pieņemts rietumu ūdeņiem izstrādātais daudzgadu plāns, Komisija paziņoja, ka tad, ja tās ierosinātā KPN no iepriekš noteiktā KPN apjoma atšķirsies vairāk nekā par 20 %, šādi gadījumi un, ja vajadzīgs, KPN mainīšanas iemesli tiks uzskaitīti Komisijas priekšlikuma paskaidrojuma rakstā. Šāds uzskaitījums dots turpmākajā tekstā. KPN Jūras apgabals Ierosinātās 2020. gada KPN Atšķirība no 2019. gada KPN Skaidrojums Zilā jūraslīdaka starptautiskajos ūdeņos 12. zonā Starptautiskie ūdeņi uz ziemeļiem no Azoru salām 137 -40 % Krājumu uzskata par noplicinātu, un nav pazīmju, kas liecinātu par tā atjaunošanos. Zinātniskajā ieteikumā rosināts 2020.–2023. gadā gūt nulles apjoma nozveju. Tomēr nulles apjoma nozveja izraisītu citu zvejniecību priekšlaicīgu slēgšanu. Zilā jūraslīdaka Savienības un starptautiskajos ūdeņos 2. un 4. zonā Savienības un starptautiskie ūdeņi Norvēģu jūrā un Ziemeļjūrā 32 -40 % Krājumu uzskata par noplicinātu, un nav pazīmju, kas liecinātu par tā atjaunošanos. Zinātniskajā ieteikumā rosināts 2020.–2023. gadā gūt nulles apjoma nozveju. Tomēr nulles apjoma nozveja izraisītu citu zvejniecību priekšlaicīgu slēgšanu. Zilā jūraslīdaka Savienības un starptautiskajos ūdeņos 3.a zonā Savienības un starptautiskie ūdeņi Skagerakā un Kategatā 5 -40 % Krājumu uzskata par noplicinātu, un nav pazīmju, kas liecinātu par tā atjaunošanos. Zinātniskajā ieteikumā rosināts 2020.–2023. gadā gūt nulles apjoma nozveju. Tomēr nulles apjoma nozveja izraisītu citu zvejniecību priekšlaicīgu slēgšanu. Menca 7.a zonā Īrijas jūra 257 -68 % Biomasas indekss kopš 2017. gada uzrāda būtisku krājuma samazināšanos un pieaugošu ieguves apjomu. KPN noteikta 2018. gada nozvejas, proti, 257 tonnu apjomā. Menca 7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā Ūdeņi uz rietumiem no Īrijas, Porkupīnas sēklis, Lamanša rietumu daļa, Ķeltu jūra, Biskajas līcis, Portugāles ūdeņi, ūdeņi ap Azoru salām; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā 189 -88 % Krājums ir viens no rietumu ūdeņu daudzgadu plāna mērķkrājumiem. Komisijas priekšlikums paredz KPN noteikt zemākajā Fmsy diapazonā, kā prasīts daudzgadu plānā. Parastā jūrasmēle 7.f un 7.g zonā Bristoles līcis un Ķeltu jūras ziemeļu daļa 1559 55 % Krājums ir viens no rietumu ūdeņu daudzgadu plāna mērķkrājumiem. Komisijas priekšlikums paredz KPN noteikt MSY punktvērtības apjomā, kā prasīts daudzgadu plānā. Parastā jūrasmēle 7.h, 7.j un 7.k zonā Ķeltu jūras dienvidu daļa, ūdeņi uz dienvidrietumiem no Īrijas 213 -44,0 % Krājuma ilgtspējīgā biomasa ir mazāka nekā pieņemamās tuvinājuma vērtības, un turpinās virzība uz Blim. Nav skaidrības par krājuma papildināšanos. Saskaņā ar ICES ieteikumu 2020. gadā nozveju apjoms nedrīkstētu pārsniegt 213 tonnas. KPN ierosināta saskaņā ar ICES ieteikumu. Stavrida Savienības ūdeņos 2.a, 4.a zonā; 6., 7.a–c,7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā Savienības ūdeņi Ziemeļjūras ziemeļu daļā, ziemeļrietumu ūdeņos un Biskajas līcī 70 617 -41 % KPN ierosināta MSY punktvērtības apjomā. Stavrida 8.c zonā Biskajas līča dienvidu daļa 11 179 -41 % KPN ierosināta MSY punktvērtības apjomā. Stavrida 9. zonā Portugāles ūdeņi 46 659 -50 % KPN ierosināta, saskaņā ar Pelaģisko krājumu konsultatīvās padomes ilgtermiņa pārvaldības stratēģiju no ICES ieteikumā dotās nozvejas prognožu tabulas izraugoties par MSY punktvērtību mazāku apjomu. Mazmutes plekste un sarkanā plekste Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā Savienības ūdeņi Norvēģu jūrā un Ziemeļjūrā 5580 -30 % Šī KPN aptver divas sugas. Abos gadījumos ievērots zinātniskais ieteikums, un rezultātā kopējais samazinājums ir 29 %. Lielais apjoma kritums ieteikumā par sarkano pleksti izskaidrojams ar to, ka krājums mainījis kategoriju no trešās (piesardzīga pieeja) uz pirmo (novērtēts pēc MSY kritērija). Jūras zeltplekste 7.f un 7.g zonā Bristoles līcis un Ķeltu jūras ziemeļu daļa 2295 38 % Komisija ierosina KPN noteikt saskaņā ar ICES ieteikumu, proti, 2295 tonnu apjomā. Jūras zeltplekste Kategatā Kategats 1141 -33 % Komisija ierosina KPN noteikt saskaņā ar ICES ieteikumu, un tas ir piesardzīgs. Pollaks 6. zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā Ūdeņi uz rietumiem no Skotijas; Rokola; Savienības un starptautiskie ūdeņi ap Fēru salām; starptautiskie ūdeņi uz ziemeļiem no Azoru salām un uz austrumiem no Grenlandes 238 -40% Komisija ierosina KPN samazināt par 40 %, lai gan ICES ieteiktais samazinājums ir vēl lielāks. Pollaks 7. zonā Ķeltu jūra un Īrijas jūra 7298 -40% Komisija ierosina KPN samazināt par 40 %, lai gan ICES ieteiktais samazinājums ir vēl lielāks. Jūrasmēles 8.c, 8.d, 8.e, 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā Biskajas līcis (dienvidu un atkrastes daļa), Biskajas līča rietumu daļa, Portugāles ūdeņi, ūdeņi ap Azoru salām; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā 643 -40% Iepriekšējos gados KPN vienmēr noteikta daudz lielāka par ieteikto un lielāka par izkrāvumiem. Kvotas apguve 2018. gadā bija 261 t (59 %) Spānijai un 454 t (62 %) Portugālei. Vidējā nozveja 2014.–2016. gadā: 628 t. Pieejamā informācija nav pietiekama, lai izvērtētu krājuma attīstības tendences. Piektās kategorijas krājums (nav ziņu par skaitliskumu vai izmantojumu), tāpēc piesardzības labad nozvejas būtu jāsamazina. Brētliņa 7.d un 7.e zonā Lamanša austrumu daļa 1506 -40% Krājuma biomasa sarukusi līdz pusei no vēsturiskā apjoma. Saskaņā ar ICES ieteikumu nozveju apjoms nedrīkstētu pārsniegt 1506 tonnas. KPN noteikta saskaņā ar ICES ieteikumu. Akmeņplekste un gludais rombs Savienības ūdeņos 2. un 4. zonā Savienības ūdeņi Norvēģu jūrā un Ziemeļjūrā 6208 -24 % Ierosinātā KPN aptver divus krājumus, uz kuriem attiecas Ziemeļjūras daudzgadu plāns. Plānā prasīts KPN noteikt saskaņā ar piesardzīgu pieeju, tomēr attiecībā uz gludo rombu Komisija izmantojusi MSY vērtību. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētās rīcībpolitikas jomā Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikas jomām Ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar citām Savienības rīcībpolitikām, jo īpaši ar rīcībpolitiku vides jomā. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts. Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no KZP pamatregulas 2. pantā noteiktajiem pienākumiem. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. •Proporcionalitāte Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ: KZP ir kopēja politika. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.

Ar ierosināto Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā pamatregulas 16. un 17. pantu, dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem šādas iespējas sadalīt reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis, kad tās izmanto tām iedalītās zvejas iespējas, var brīvi operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to izvēlēto sociālekonomisko modeli. Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. •Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Zvejas iespēju regula vairākas reizes gadā tiek pārskatīta, lai ieviestu vajadzīgās izmaiņas, kas atspoguļo jaunākos zinātniskos ieteikumus un citu notikumu attīstību. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām a)Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Pamatodamās uz paziņojumu par zvejas iespējām 2020. gadam, Komisija dažādos zvejas iespēju priekšlikumos ierosināto pieeju ir apspriedusi ar ieinteresētajām personām (jo īpaši ar konsultatīvo padomju starpniecību) un ar dalībvalstīm. Turklāt Komisija ir ievērojusi nostādnes, kas izklāstītas tās paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246 galīgā redakcija), kurā izklāstīti savlaicīgas sagatavošanās (front-loading) procesa principi. b)Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Atbildes uz iepriekšminēto Komisijas paziņojumu par zvejas iespējām atspoguļo ieinteresēto personu viedokļus par Komisijas veikto resursu stāvokļa izvērtējumu un to, kā nodrošināt pareizus pārvaldības lēmumus. Komisija šīs atbildes ir ņēmusi vērā šā priekšlikuma sagatavošanā. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Attiecībā uz izmantoto metodiku Komisija, kā jau minēts, apspriedās ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES). ICES ieteikums ir balstīts uz ieteikumu pamatsistēmu, kuru izstrādājušas ICES ekspertu grupas un lēmējinstitūcijas, un tas izdots saskaņā ar saprašanās memorandu, kas noslēgts ar Komisiju. Galīgais mērķis ir panākt un uzturēt tādu krājumu apmēru, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Šis mērķis ir skaidri noteikts KZP pamatregulā. Konkrētāk, tās 2. panta 2. punktā norādīts, ka šo mērķi “ja iespējams, sasniedz līdz 2015. gadam un (..) līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem”. Tas atspoguļo saistības, kuras Savienība uzņēmusies attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības jautājumiem veltītā 2002. gadā Johannesburgā notikušā pasaules samita secinājumiem un saistīto īstenošanas plānu. Kā norādīts iepriekš, informācija par dažu krājumu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu ir pieejama. To vidū ir nozveju apjoma un komerciālās vērtības ziņā ļoti nozīmīgi krājumi, tādi kā heka, mencas, makšķerniekzivju, jūrasmēles, megrimu, pikšas un Norvēģijas omāra krājumi. Zvejas iespējas specializētajā zvejā apgūstamiem Ziemeļjūras un rietumu ūdeņu krājumiem jānosaka, pamatojoties uz attiecīgajiem DGP, kuros Fmsy definēta zvejas izraisītas mirstības diapazona izteiksmē un tādējādi piedāvāts zināms elastīgums ar īpašiem nosacījumiem. ICES ir lūgta sniegt ieteikumu, kas ļauj novērtēt šā elastīguma izmantošanas vajadzīgumu un iespējamību. Fmsy vērtību augšējo diapazonu KPN ierosināšanā izmanto tikai tad, ja, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem, zvejas iespēju noteikšana saskaņā ar Fmsy diapazoniem ir vajadzīga, lai sasniegtu attiecīgā DGP mērķus attiecībā uz jauktu sugu zvejniecībām vai lai novērstu kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika, vai lai ierobežotu lielas svārstības dažādos gados. Ja krājuma biomasa ir mazāka par attiecīgajā plānā minētajiem references rādītājiem, zvejas iespējas jānosaka tādā apmērā, kas atbilst zvejas izraisītas zivju mirstības līmenim, kurš proporcionāli samazināts, ņemot vērā krājuma biomasas samazinājumu. Lai sasniegtu MSY mērķi, dažos gadījumos varētu būt jāsamazina zvejas izraisītās zivju mirstības rādītāji un/vai nozvejas. Ņemot vērā iepriekšminēto, šajā priekšlikumā ir izmantots MSY ieteikums, ja tāds ir pieejams. Atbilstoši kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, ja KPN tiek ierosināta, pamatojoties uz MSY ieteikumu, KPN atbilst apjomam, kas saskaņā ar minēto ieteikumu nodrošinātu MSY mērķa sasniegšanu 2020. gadā. Šī pieeja ir saskaņā ar principiem, kas izklāstīti paziņojumā par zvejas iespējām 2020. gadam. Attiecībā uz krājumiem, par kuriem datu trūkst, zinātniskās padomdevējas struktūras sniedz ieteikumus par to, vai nozvejas būtu jāsamazina, jāsaglabā nemainīgas vai jāpalielina. Daudzos gadījumos ICES ieteikumā ir kvantitatīvi izteikts norādījums par šādām izmaiņām. Šis norādījums ir izmantots, nosakot ierosinātās KPN. Par dažiem krājumiem (galvenokārt plašā teritorijā sastopamiem krājumiem, haizivīm un rajām) ieteikums tiek sniegts rudenī. Kad minētais ieteikums būs saņemts, šis priekšlikums būs attiecīgi jāatjaunina. Visbeidzot, kā norādīts iepriekš, attiecībā uz dažiem krājumiem ieteikumu izmanto, lai īstenotu pārvaldības plānus.

•Ietekmes novērtējums Zvejas iespēju regulas darbības tvērumu nosaka Līguma 43. panta 3. punkts. Priekšlikuma izstrādātāji ir centušies izvairīties no īstermiņa pieejas, dodot priekšroku lēmumiem, kuri nodrošina ilgtspēju, un tāpēc priekšlikumā ir ņemtas vērā ieinteresēto personu un konsultatīvo padomju iniciatīvas, ja par tām labvēlīgi atsaukusies ICES un/vai ZZTEK. Turklāt Komisija KZP reformas priekšlikumu bija izstrādājusi, pienācīgi pamatojoties uz ietekmes novērtējumu (SEC(2011) 891), kura kontekstā tika analizēts MSY mērķis. Secinājumos šis mērķis ir atzīmēts kā obligāts vidiskas, ekonomiskas un sociālas ilgtspējas priekšnoteikums. Attiecībā uz RZPO zvejas iespējām un krājumiem, kurus izmanto kopīgi ar trešām valstīm, šis priekšlikums galvenokārt īsteno pasākumus, par kuriem panākta starptautiska vienošanās. Visi elementi, kas ir svarīgi, lai novērtētu zvejas iespēju potenciālo ietekmi, tiek izskatīti to starptautisko sarunu sagatavošanas un risināšanas posmā, kurās ar trešām personām vienojas par Savienības zvejas iespējām. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Priekšlikumā paredzēta publiskā sektora (Savienības vai valsts) iestāžu administratīvo procedūru vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz prasībām par zvejas piepūles pārvaldību. •Pamattiesības Nepiemēro. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Ierosinātie pasākumi budžetu neietekmē. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Regulas noteikumi tiks īstenoti un to ievērošana kontrolēta saskaņā ar pašreizējo kopējo zivsaimniecības politiku. 2019/0235 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā: (1)Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. (2)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 prasa saglabāšanas pasākumus pieņemt, ievērojot pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un citas konsultatīvās struktūras, kā arī konsultatīvo padomju ieteikumus. (3)Padomei ir pienākums pieņemt zvejas iespēju noteikšanas un iedalīšanas pasākumus un, attiecīgā gadījumā, arī dažus ar iedalīšanu funkcionāli saistītus nosacījumus. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktā noteiktajiem kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punktu zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tādā veidā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti. (4)Tātad kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, ko ieinteresētās personas izteikušas apspriešanās procesā, jo īpaši konsultatīvo padomju sanāksmēs. (5)Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1380/2013 15. pantu izkraušanas pienākumu pilnā apmērā piemēro no 2019. gada 1. janvāra un būtu jāizkrauj visas to sugu nozvejas, kurām noteikti nozvejas limiti. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu piemēro izkraušanas pienākumu, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozvejas. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu Komisija ir pieņēmusi vairākas deleģētās regulas, ar ko nosaka detalizētus izkraušanas pienākuma īstenošanas noteikumus īpašu izmetumu plānu veidā, kuri piemērojami uz laiku, ilgākais uz trīs gadu laikposmu. (6)Zvejas iespējās, kas noteiktas to sugu krājumiem, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāņem vērā tas, ka izmešana principā vairs nav atļauta. Tāpēc zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumā norādīto kopējās nozvejas apjomu (nevis ieteikumā norādīto vēlamās nozvejas apjomu). Apjomi, kurus izkraušanas pienākuma piemērošanas laikā drīkst izņēmuma kārtā turpināt izmest, būtu jāatvelk no ieteikumā norādītā kopējo nozveju apjoma. (7)Attiecībā uz dažiem krājumiem ICES sniegtais zinātniskais ieteikums paredz nulles apjoma nozveju. Ja šo krājumu KPN tiktu noteiktas zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā, pienākums izkraut visas jauktu sugu zvejniecībās gūtās nozvejas un piezvejas no minētajiem krājumiem izraisītu tā dēvētās kritiskās sugas parādību. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp zvejniecību turpināšanu, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, un vajadzību panākt minēto krājumu labu bioloģisko stāvokli, ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā, ir lietderīgi noteikt īpašas KPN piezvejām, kas gūtas no minētajiem krājumiem. Šīs KPN būtu jānosaka tādā apjomā, kas samazinātu zivju mirstību minētajos krājumos un stimulētu selektivitātes uzlabošanu un piezveju novēršanu. Lai jauktu sugu zvejniecībās cik vien iespējams garantētu zvejas iespēju izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktu, ir lietderīgi izveidot kvotu apmaiņas rezervi tām dalībvalstīm, kurām nav kvotu, ar ko nosegt nenovēršamo piezveju. (8)Lai samazinātu nozveju no krājumiem, kuriem noteikta piezvejas KPN, šos krājumus apzvejojošajās zvejniecībās zvejas iespējas būtu jānosaka apjomā, kas palīdz jutīgo krājumu biomasai atjaunoties līdz ilgtspējīgam līmenim. Lai novērstu nozvejas nelikumīgu izmešanu, būtu jānosaka ar zvejas iespējām nesaraujami saistīti tehniskie un kontroles pasākumi. (9)[Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu Eiropas labraka (Dicentrarchus labrax) krājums Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūras dienvidu daļā (ICES 4.b, 4.c, 7.a un 7.d–7.h rajons) joprojām ir apdraudēts. Kopš 2005. gada nārsta bara biomasa ir aizvien samazinājusies un patlaban ir mazāka par Blim. Zvejas izraisītā zivju mirstība ir laika gaitā palielinājusies, 2013. gadā sasniedzot augstāko rādītāju, bet pēc tam strauji samazinājusies līdz līmenim, kas ir mazāks par zvejas izraisīto zivju mirstību, pēc kuras noteikts maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms (FMSY). Aplēses liecina, ka kopš 2008. gada krājums ir papildinājies slikti, izņemot 2013. un 2014. gadu, kad vecuma grupas aplēses liecināja par vidēji labu krājuma papildināšanos. ICES iesaka – ja tiek īstenota maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma (MSY) pieeja, kopējam ieguves apjomam 2019. gadā nevajadzētu pārsniegt 1789 tonnas, un tas ir vairāk nekā 2018. gada ieteikumā. Tāpēc varētu atļaut palielināt nozvejas, kas gūtas minētās sugas zvejā ar āķiem un āķu rindām. Tāpat ir lietderīgi turpināt pasākumus attiecībā uz nenovēršamām Eiropas labraka piezvejām ar dažiem citiem zvejas rīkiem, vienlaikus nosakot ierobežotu nozvejas piešķīruma palielinājumu. Būtu jāpielāgo Eiropas labraka atpūtas zvejas pārvaldības pasākumi, ņemot vērā minētās zvejas būtisko ietekmi uz attiecīgajiem krājumiem. Nozveju ar atbrīvošanu un dienas individuālo limitu zinātnisko ieteikumu ietvaros būtu jāturpina piemērot, bet uz ilgāku laiku. Jāpārskata pēc ICES ieteikuma saņemšanas.] (10)[Attiecībā uz zuša (Anguilla anguilla L.) krājumu ICES ieteikusi zivju antropogēno mirstību, kā arī zuša atpūtas un komerciālo zveju samazināt līdz nulles līmenim vai uzturēt pēc iespējas tuvāku nulles līmenim. Turklāt Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) pieņēmusi ieteikumu GFCM/42/2018/1, ar ko izveido pārvaldības pasākumus attiecībā uz zuti Vidusjūrā. Ir lietderīgi izveidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā Savienībā un tāpēc attiecībā uz visām zuša zvejniecībām un visiem zuša dzīves posmiem arī ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos, kā arī iesāļūdeņos, piemēram, estuāros, piekrastes lagūnās un pārejas ūdeņos, noteikt trīs secīgus mēnešus ilgu zvejas aizlieguma laiku. Zvejas aizlieguma laikam būtu jāsaskan ar Padomes Regulā (EK) Nr. 1100/2007 noteiktajiem saglabāšanas mērķiem un zušu migrācijas paradumiem, tāpēc ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos ir lietderīgi šādu zveju aizliegt no 2019. gada 1. augusta līdz 2020. gada 29. februārim. Jāpārskata pēc ICES ieteikuma saņemšanas.] (11)Vairākus gadus dažas plātņžaunzivju (rajveidīgo zivju un haizivju) krājumu KPN ir bijušas noteiktas nulles apjomā un saistītas ar pienākumu tūlīt atbrīvot nejauši nozvejotus īpatņus. Šāda īpaša režīma iemesls bija minēto krājumu sliktais saglabāšanās stāvoklis un pieņēmums, ka, tā kā sugas izdzīvotība ir augsta, izmetumu dēļ zvejas izraisītā zivju mirstība nepalielināsies un izmetumi labvēlīgi ietekmēs šo sugu saglabāšanos. Ja vien nepiemēro kādu no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētajām atkāpēm no izkraušanas pienākuma, minēto sugu nozvejas no 2019. gada 1. janvāra tomēr ir jāizkrauj. Šādas atkāpes minētās regulas 15. panta 4. punkta a) apakšpunktā atļautas attiecībā uz sugām, kuru zveja ir aizliegta un kuras kā tādas ir noteiktas Savienības tiesību aktā, kas pieņemts KZP jomā. Tāpēc ir lietderīgi aizliegt minēto sugu zvejošanu attiecīgajos apgabalos. (12)Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar minēto plānu noteikumiem. (13)Daudzgadu plāns Ziemeļjūrai izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/973 un stājies spēkā 2018. gadā. Daudzgadu plāns rietumu ūdeņiem izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/472 un stājies spēkā 2019. gadā. Zvejas iespējas minētā plāna 1. pantā uzskaitītajiem krājumiem būtu jānosaka atbilstoši mērķapjomiem (FMSY diapazoniem) un aizsardzības pasākumiem saskaņā ar minētā plāna nosacījumiem. FMSY diapazoni ir noteikti attiecīgajā ICES ieteikumā. Zvejas iespējas piezvejas sugu krājumiem būtu jānosaka saskaņā ar piesardzīgu pieeju, kā noteikts daudzgadu plānos. Lai ierobežotu zvejas iespēju atšķirības secīgos gados, saskaņā ar Regulas (ES) 2019/472 4. panta 5. punkta c) apakšpunktu FMSY augšējo diapazonu ir lietderīgi izmantot attiecībā uz heka ziemeļu krājumu un heka dienvidu krājumu. (14)Rietumu ūdeņu daudzgadu plāna 8. pants nosaka: kad zinātniskais ieteikums liecina, ka šā plāna 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim, jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu krājuma drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Konkrēti šie korektīvie pasākumi var ietvert to zvejniecību apturēšanu, kas attiecīgo krājumu apzvejo specializētajā zvejā, un atbilstošu zvejas iespēju samazināšanu šim krājumam un/vai citiem krājumiem, ko apzvejo zvejniecības, kurās gūst mencas vai merlanga piezvejas. (15)ICES savā ieteikumā norāda, ka mencas un merlanga krājumu nārsta bara biomasa Ķeltu jūrā ir mazāka par Blim. Tāpēc attiecībā uz šiem krājumiem jāveic turpmāki korektīvie pasākumi. Minētajiem pasākumiem būtu jāveicina attiecīgo krājumu atjaunošanās un jāaizstāj turpmāka zvejas iespēju samazināšana zvejniecībās, kuras šos krājumus apzvejo. Tādēļ tiem būtu jāietver zvejniecību apturēšana nārsta laikā, kā arī tehniskie (zvejas rīku raksturlielumu izmaiņas) un kontroles pasākumi, kas nesaraujami saistīti ar zvejas iespējām zvejniecībās, kurās attiecīgo sugu zivis nozvejotas. (16)Zilās tunzivs KPN attiecībā uz Atlantijas okeāna austrumu daļas un Vidusjūras krājumiem būtu jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1627. (17)Pēc salīdzinoša novērtējuma, kura priekšmets bija siļķes krājums ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, ICES ir sniegusi ieteikumu par apvienotajiem siļķes krājumiem 6.a, 7.b un 7.c rajonā (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas un uz rietumiem no Īrijas). Minētais ieteikums aptver divas atsevišķas KPN (6.aS, 7.b un 7.c rajonā, no vienas puses, un 5.b, 6.b un 6.aN rajonā, no otras puses). ICES uzskata, ka ir jāizstrādā minēto krājumu atjaunošanas plāns. Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu ziemeļu krājuma pārvaldības plānu nevar piemērot apvienotajiem krājumiem un minētajiem diviem krājumiem nevar noteikt arī atsevišķas zvejas iespējas, tāpēc būtu jānosaka KPN, kas ļautu gūt ierobežotas nozvejas, izmantojot komerciāli pārvaldītu zinātnisku paraugošanas programmu. (18)2018. gada 17. decembrī ICES publicēja zinātnisko ieteikumu par starpapgabalu elastību attiecībā uz stavridām (Trachurus spp.) ICES 8.c un 9.a rajonā. Saskaņā ar ICES ieteikumu divu krājumu starpapgabalu elastībai nebūtu jāpārsniedz Fp.05 lielai zvejas izraisītajai mirstībai atbilstoša nozvejas apjoma un noteiktās KPN starpība. Tāpat KPN nedrīkstētu pārvietot uz krājumu, kura nārsta bara biomasa ir mazāka par limita references rādītāju (Blim). Ar šāda zinātniskā ieteikuma nosacījumiem starpapgabalu elastība (īpašs nosacījums) attiecībā uz stavridām ICES 9. apakšapgabalā un ICES 8.c rajonā attiecībā uz 2019. gadu būtu jānosaka 10 % apmērā. (19)Krājumiem, par kuriem nav apjoma novērtēšanai pietiekamu vai uzticamu datu, pārvaldības pasākumi un KPN apjoms būtu jānosaka, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā definēto piesardzīgo pieeju zvejniecības pārvaldībā un vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, konkrēti arī pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zvejniecībām.

(20)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 tika ieviesti ikgadējo KPN pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, to vidū minētās regulas 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro. 2014. gadā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principa piemērošanu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. (21)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzētā ikgadējā elastība nav jāpiemēro, ja šāda piemērošana apdraud KZP mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz krājumiem, kuru nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim. (22)Ja krājuma KPN iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, ar kuriem nodrošina to, ka attiecīgā dalībvalsts, kad tā nosaka minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar KZP principiem un noteikumiem. (23)Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2020. gadam ir jānosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1627 5., 6., 7. un 9. pantu un I pielikumu. (24)Lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir lietderīgi attiecībā uz vienu un to pašu bioloģisko krājumu ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažiem KPN apgabaliem. (25)Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju šo sugu zvejas aizliegumu. (26)2017. gada 23.–28. oktobrī Manilā Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu konferences 12. sanāksmē konvencijas I un II pielikumā iekļautajos aizsargājamo sugu sarakstos tika pievienotas vairākas sugas. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt minēto sugu aizsardzību attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo visos ūdeņos, un kuģiem, kas nav Savienības zvejas kuģi, bet kas zvejo Savienības ūdeņos. (27)Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. (28)Ievērojot ICES ieteikumu, ir lietderīgi uzturēt īpašu sistēmu tūbīšu un ar tām saistīto piezveju pārvaldībai Savienības ūdeņos ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā. Gaidāms, ka attiecīgais ICES zinātniskais ieteikums kļūs pieejams tikai 2020. gada februārī, tāpēc ir lietderīgi līdz ieteikuma saņemšanai KPN un kvotas minētajam krājumam provizoriski noteikt nulles apjomā. (29)Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju un Fēru Salām, Savienība ar minētajiem partneriem ir noturējusi apspriedes par zvejas tiesībām. Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumā un protokolā par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi, Apvienotā komiteja ir noteikusi Savienībai 2020. gadā pieejamo zvejas iespēju apjomu Grenlandes ūdeņos. Tāpēc šīs zvejas iespējas ir jāiekļauj šajā regulā. (30)Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā ir pieņēmusi saglabāšanas pasākumus attiecībā uz abiem sarkanasaru krājumiem Irmingera jūrā. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. [Šis apsvērums un attiecīgais pasākums tiks pārskatīts pēc gadskārtējās sanāksmes.] (31)Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā ir vienojusies, ka 2018. un 2019. gadā Savienība drīkst neiedalīto zilās tunzivs kvotas rezervi sadalīt 2019. un 2020. gadam, jo īpaši ņemot vērā jaunattīstībā esošo piekrastes ICCAT līgumslēdzēju pušu, sadarbīgu pušu, kas nav līgumslēdzējas puses, un sadarbīgu subjektu vai zvejniecības subjektu (CPC) nerūpnieciskās zvejas vajadzības. Par minēto sadalīšanu tika panākta vienošanās ICCAT 2. paneļa starpsesiju sanāksmē (Madridē 2018. gada martā), attiecībā uz Savienībai iedalāmo daļu balstoties uz informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm, proti, no Grieķijas, Spānijas un Portugāles. Tā rezultātā Savienība ir saņēmusi konkrētas zvejas iespējas – 87 tonnu apmērā 2019. gadam un 100 tonnu apmērā 2020. gadam –, kuras Savienības nerūpnieciskās flotes var izmantot dažos Savienības reģionos. Jauno zvejas iespēju iedalīšanu ICCAT ir apstiprinājusi gadskārtējā sanāksmē 2018. gadā, un tāpēc ir svarīgi noteikt šo papildu zvejas iespēju sadalījuma struktūru. [Šis apsvērums un attiecīgais pasākums tiks pārskatīts pēc gadskārtējās sanāksmes.] (32)ICCAT Ieteikums 16-05, ar kuru attiecībā uz zobenzivi Vidusjūrā samazināta 2019. gada KPN, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Tāpat kā tas jau ir attiecībā uz zilās tunzivs krājumu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ir lietderīgi, ka nozvejām, kas atpūtas zvejā gūtas no visiem citiem ICCAT krājumiem, arī tiek piemēroti ICCAT pieņemtie nozvejas limiti. Turklāt uz Savienības zvejas kuģiem, kas ir vismaz 20 metru gari un ICCAT konvencijas apgabalā zvejo lielacu tunzivi, būtu jāattiecina ar ICCAT Ieteikumu 15-01 pieņemtie kapacitātes ierobežojumi. [Šis apsvērums un attiecīgais pasākums tiks pārskatīts pēc gadskārtējās sanāksmes.] (33)Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) puses gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā ir pieņēmušas mērķsugu un piezvejas sugu nozvejas limitus laikposmam no 2019. gada 1. decembra līdz 2020. gada 30. novembrim. Nosakot zvejas iespējas 2020. gadam, būtu jāņem vērā kvotu apguve 2019. gadā. [Šis apsvērums un attiecīgais pasākums tiks pārskatīts pēc gadskārtējās sanāksmes.] (34)Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2018. gadā ir pieņēmusi jaunus dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) nozvejas limitus, kas neietekmē Savienības nozvejas limitus IOTC. Tā arī samazinājusi iespējas izmantot zivju pievilināšanas ierīces (ZPI) un apgādes kuģus. Minētie noteikumi tās gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā netika pārskatīti, un tāpēc tos būtu jāturpina īstenot Savienības tiesību aktos. [Šis apsvērums un attiecīgais pasākums tiks pārskatīts pēc gadskārtējās sanāksmes.] (35)Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) gadskārtējā sanāksme notiks 2020. gada 14.–18. februārī. Līdz tam SPRFMO konvencijas apgabalā būtu provizoriski jāsaglabā pašreizējie pasākumi. (36)Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā ir pieņēmusi dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumu 2018.–2020. gada laikposmam. Gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā tas netika pārskatīts, un tāpēc to būtu jāturpina īstenot Savienības tiesību aktos. [Šis apsvērums un attiecīgais pasākums tiks pārskatīts pēc gadskārtējās sanāksmes.] (37)Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisija (CCSBT) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā ir apstiprinājusi gadskārtējā sanāksmē 2016. gadā pieņemto dienvidu tunzivs KPN 2018.–2020. gada laikposmam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. [Šis apsvērums un attiecīgais pasākums tiks pārskatīts pēc gadskārtējās sanāksmes.] (38)Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā ir pieņēmusi KPN galvenajām tās pārziņā esošajām sugām. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. [Šis apsvērums un attiecīgais pasākums tiks pārskatīts pēc gadskārtējās sanāksmes.] (39)Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā ir pieņēmusi saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. [Šis apsvērums un attiecīgais pasākums tiks pārskatīts pēc gadskārtējās sanāksmes.]

(40)Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 41. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā ir pieņēmusi virkni zvejas iespēju 2020. gadam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (41)Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) sestajā pušu sanāksmē 2019. gadā ir pieņemti saglabāšanas un pārvaldības pasākumi attiecībā uz šā nolīguma aptvertajiem krājumiem. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (42)Dažus no starptautiskajiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) pieņēmušas gada beigās, un tie ir kļuvuši piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2019. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. [Šis apsvērums un attiecīgais pasākums tiks pārskatīts pēc gadskārtējās sanāksmes.] (43)Attiecībā uz sniega krabju zvejas iespējām apgabalā ap Svalbāru Parīzes 1920. gada līgums visām šā līguma pusēm piešķir vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi resursiem, to vidū zvejas resursiem. Savienības viedoklis par minēto piekļuvi, ciktāl tā attiecas uz sniega krabju zvejošanu kontinentālajā šelfā ap Svalbāru, ir izklāstīts divās Norvēģijai adresētās verbālnotās, kas datētas ar 2016. gada 25. oktobri un 2017. gada 24. februāri. Lai nodrošinātu to, ka sniega krabju iegūšana Svalbāras apgabalā notiek saskaņoti ar tādiem nediskriminējošiem pārvaldības noteikumiem, kādus nosaka Norvēģija, kuras suverenitātē un jurisdikcijā minētā līguma robežās atrodas šī joma, ir lietderīgi noteikt to kuģu skaitu, kam ir atļauts darboties šādā zvejniecībā. Šādu zvejas iespēju iedalīšana dalībvalstīm attiecas tikai uz 2020. gadu. Jāatgādina, ka Savienībā galvenā atbildība par piemērojamo tiesību ievērošanu gulstas uz karoga dalībvalstīm. (44)Saskaņā ar Venecuēlas Bolivāra Republikai adresēto Savienības deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas Savienības ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā, ir jānosaka lutjānzivju zvejas iespējas, kas Venecuēlai pieejamas Savienības ūdeņos. (45)Daži noteikumi ir jāpiemēro pastāvīgi, un tāpēc, lai novērstu juridisko nenoteiktību laikposmā no 2020. gada beigām līdz dienai, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2021. gadam, šīs regulas noteikumus par zvejas aizliegumiem un zvejas aizlieguma sezonām būtu jāturpina piemērot arī 2021. gada sākumā līdz laikam, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2021. gadam. (46)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz atļaušanu individuālām dalībvalstīm tām iedalīto zvejas piepūli pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (47)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz jūrā pavadāmo papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu un par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu, kā arī attiecībā uz izklājlapu formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un iesūtīšanai, kas attiecas uz jūrā pavadāmo dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. (48)Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, šī regula būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz atsevišķa piemērošanas diena. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. (49)Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants

Priekšmets 1.Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām. 2.Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver: a)nozvejas limitus 2020. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2021. gadam; b)zvejas piepūles limitus laikposmam no 2020. gada 1. februāra līdz 2021. gada 31. janvārim, izņemot gadījumus, kad zvejas piepūles limitiem 27. un 28. pantā un zvejas piepūles limitiem attiecībā uz zivju pievilināšanas ierīcēm (ZPI) noteikti citi 2020. gadā piemērojami laikposmi; c)dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2019. gada 1. decembra līdz 2020. gada 30. novembrim; d)dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā, kas 30. pantā noteiktas minētā pantā norādītajiem 2019. un 2020. gada laikposmiem.

2. pants

Darbības joma 1.Šo regulu piemēro šādiem kuģiem: a)Savienības zvejas kuģiem; b)trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos. 2.Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to ir konkrēti norādīts. 3. pants

Definīcijas Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā minētās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas: a)“trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī; b)“atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā; c)“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; d)“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir: i)zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma; ii)visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma; e)“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; f)“analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām; g)“linuma acs izmērs” ir Regulas (ES) 2019/1241 6. panta 27) punktā definēta zvejas rīka linuma acs izmērs; h)“Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu; i)“zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā. 4. pants

Zvejas zonas Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

a)“ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā; b)“Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; c)“Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai; d)“ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –53° 30' N 15° 00' W, –53° 30' N 11° 00' W, –51° 30' N 11° 00' W, –51° 30' N 13° 00' W, –51° 00' N 13° 00' W, –51° 00' N 15° 00' W; e)“ICES 8.c rajona 25. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –43° 00' N 9° 00' W, –43° 00' N 10° 00' W, –43° 30' N 10° 00' W, –43° 30' N 9° 00' W, –44° 00' N 9° 00' W, –44° 00' N 8° 00' W, –43° 30' N 8° 00' W; f)“ICES 9.a rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –43° 00' N 8° 00' W,

–43° 00' N 10° 00' W, –42° 00' N 10° 00' W, –42° 00' N 8° 00' W; g)“ICES 9.a rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –42° 00' N 8° 00' W, –42° 00' N 10° 00' W, –38° 30' N 10° 00' W, –38° 30' N 9° 00' W, –40° 00' N 9° 00' W, –40° 00' N 8° 00' W; h)“ICES 9.a rajona 30. funkcionālā vienība” ir Spānijas jurisdikcijā esošais ģeogrāfiskais apgabals, kas aptver Kadisas jūras līci un tam piegulošos 9.a rajona ūdeņus; i)“ICES 8.c rajona 31. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –43° 30' N 6° 00' W, –44° 00' N 6° 00' W, –44° 00' N 2° 00' W, –43° 30' N 2° 00' W; j)“Kadisas jūras līcis” ir ICES 9.a rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7º 23' 48″ rietumu garuma; k)“CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 2. panta a) punktā; l)“CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 II pielikumā; m)“IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju;

n)“ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu; o)“IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi; p)“NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 III pielikumā; q)“SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību; r)“SIOFA nolīguma apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā; s)“SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā; t)“WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā; u)“Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums; v)“IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo: –150º rietumu garuma meridiāns, –130º rietumu garuma meridiāns, –4º dienvidu platuma paralēle, –50º dienvidu platuma paralēle. II SADAĻA

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS I nodaļa

Vispārīgi noteikumi 5. pants

KPN un to sadalījums 1.Savienības zvejas kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādu KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā. 2.Savienības zvejas kuģiem šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru Salu, Grenlandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 16. pantā un III pielikumā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2403 izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus. 6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm 1.Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2.KPN, kas jānosaka dalībvalstij: a)atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un b)nodrošina šādu rezultātu: i)ja ir pieejami analītiski novērtējumi, krājuma izmantošana no 2020. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam, vai ii)ja analītiski novērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā. 3.Līdz 2020. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju: a)pieņemtās KPN; b)attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtās KPN; c)ziņas par to, kā pieņemtās KPN atbilst 2. punktam. 7. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi 1.Nozvejas, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā, tiek paturētas uz kuģa vai tiek izkrautas tikai tad, ja: a)tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai b)tās ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta. 2.Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi, lai tādējādi varētu piemērot minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma uzskaitīt nozvejas attiecībā pret attiecīgajām kvotām. [8. pants

Ar izkraušanas pienākuma ieviešanu saistītais nenovēršamās piezvejas KPN kvotu apmaiņas mehānisms 1.Lai ņemtu vērā izkraušanas pienākuma ieviešanu un dažas piezvejas kvotas darītu pieejamas dalībvalstīm, kurām tādu nav, IA pielikumā norādītajām KPN piemēro šajā pantā noteikto kvotu apmaiņas mehānismu. 2.6 % no katras dalībvalstij iedalītās KPN kvotas mencai Ķeltu jūrā, mencai ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, merlangam Īrijas jūrā un jūras zeltplekstei ICES 7.h, 7.j un 7.k rajonā un 3 % no katras dalībvalstij iedalītās KPN kvotas merlangam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas dara pieejamus kvotu apmaiņas rezervei, kuru atver no 2019. gada 1. janvāra. Dalībvalstīm, kurām attiecīgo kvotu nav, līdz 2019. gada 31. martam ir ekskluzīva pieeja šai kvotu rezervei. 3.No rezerves paņemtās kvotas nevar apmainīt vai pārcelt uz nākamo gadu. Neizmantotos daudzumus pēc 2019. gada 31. marta atdod atpakaļ dalībvalstīm, kuras kvotu apmaiņas rezervi ar tiem papildinājušas. 4.Pretī dodamās kvotas vēlams ņemt no IA pielikuma papildinājuma saraksta, kurā uzskaitītās KPN norādījušas rezervi papildinājušās dalībvalstis. 5.Minētās kvotas ir ar līdzvērtīgu komerciālo vērtību, kas noteikta, izmantojot tirgus maiņas kursu vai citu savstarpēji pieņemamu maiņas kursu. Ja nav citu alternatīvu, izmanto līdzvērtīgu ekonomisko vērtību, kuru pēc vidējām iepriekšējā gada Savienības cenām noteicis Eiropas Zvejas un akvakultūras produktu tirgus novērošanas centrs.

6.Gadījumos, kad iepriekš aprakstītais mehānisms dalībvalstīm neļauj līdzvērtīgā apmērā nosegt nenovēršamo piezveju, tās cenšas par kvotu apmaiņu vienoties, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu un nodrošinot, ka apmaiņas kvotu komerciālā vērtība ir līdzvērtīga. Pants jāpārskata, pamatojoties uz piezvejas KPN novērtējumu.] 9. pants

Zvejas piepūles limiti ICES 7.e rajonā 1.Ar ICES 7.e rajonā īstenoto jūrasmēles krājuma pārvaldību saistīto tiesību un pienākumu tehniskie aspekti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem laikposmiem ir noteikti IIA pielikumā. 2.Pēc dalībvalsts pieprasījuma, ko tā izteikusi saskaņā ar IIA pielikuma 7.4. punktu, Komisija papildus IIA pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām var šai dalībvalstij ar īstenošanas aktu iedalīt vēl citas dienas, kad ar savas karoga dalībvalsts atļauju kuģis, uz kura ir reglamentēti zvejas rīki, drīkst atrasties ICES 7.e rajonā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 50. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 3.Pamatojoties uz IIA pielikuma 8.1. punktā minēto pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, Komisija papildus IIA pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām var pieprasījumu izteikušai dalībvalstij ar īstenošanas aktu iedalīt ne vairāk kā vēl trīs dienas, kad laikā no 2020. gada 1. februāra līdz 2021. gada 31. janvārim kuģis drīkst atrasties ICES 7.e rajonā. Šādu iedalīšanu veic, pamatojoties uz aprakstu, ko dalībvalsts iesniegusi saskaņā ar IIA pielikuma 8.3. punktu, un pēc apspriešanās ar ZZTEK. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 50. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. [10. pants

Pasākumi attiecībā uz Eiropas labraka zveju 1.Savienības zvejas kuģiem, kā arī jebkādām komerciālām zvejniecībām no krasta ir aizliegts zvejot Eiropas labraku ICES 4.b un 4.c rajonā un ICES 7. apakšapgabalā. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā. 2.Atkāpjoties no 1. punkta, 2020. gada janvārī un no 2020. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim Savienības zvejas kuģi ICES 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h rajonā un ICES 7.a un 7.g rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošos ūdeņos līdz 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas drīkst zvejot Eiropas labraku un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut Eiropas labraku, kas minētajā apgabalā nozvejots ar šādiem zvejas rīkiem un ievērojot šādus limitus: a)ja izmanto demersālos traļus, nenovēršamās piezvejas nepārsniedz pm kg divos mēnešos un pm % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā atsevišķā dienā; b)ja izmanto zvejas vadus, nenovēršamās piezvejas nepārsniedz pm kg mēnesī un pm % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā atsevišķā dienā; c)ja izmanto āķus un āķu rindas, nozveja gadā nepārsniedz pm tonnas uz kuģi; d)ja izmanto fiksētos žaunu tīklus, nenovēršamās piezvejas gadā nepārsniedz pm tonnas uz kuģi. Pirmajā daļā paredzētās atkāpes attiecas uz Savienības zvejas kuģiem, kuri laikposmā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. septembrim reģistrējuši Eiropas labraka nozvejas, kas gūtas: izmantojot āķus un āķu rindas (sk. c) apakšpunktu) un izmantojot fiksētos žaunu tīklus (sk. d) apakšpunktu). Ja Savienības zvejas kuģis tiek aizstāts, dalībvalstis var atļaut atkāpi piemērot citam zvejas kuģim ar noteikumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās. 3.Šā panta 2. punktā noteiktie nozvejas limiti nav nododami citam kuģim un – ja piemēro mēneša limitu – nav pārceļami no viena mēneša uz citu. Savienības zvejas kuģiem, kuri vienā kalendārajā mēnesī izmanto vairāk nekā vienu zvejas rīku, piemēro zemāko nozvejas limitu, kas attiecībā uz katru zvejas rīku noteikts 2. punktā. Dalībvalstis ne vēlāk kā 15 dienas pēc katra mēneša beigām paziņo Komisijai visas ar katra tipa zvejas rīkiem gūtās Eiropas labraka nozvejas. 4.Atpūtas zvejā, arī no krasta, ICES 4.b, 4.c, 6.a, 7.a–7.k rajonā: a)no 2020. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 1. novembra līdz 31. decembrim Eiropas labraku zvejot atļauts vienīgi ar makšķeri vai ar rokas āķu rindu, un nozvejotās zivis jāatbrīvo. Minētajā laikposmā aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā; b)no 2020. gada 1. aprīļa līdz 31. oktobrim viens zvejnieks dienā drīkst ar makšķeri vai ar rokas āķu rindu nozvejot un paturēt ne vairāk kā pm Eiropas labraka īpatņus. Paturēta Eiropas labraka minimālais izmērs ir 42 cm. 5.Atpūtas zvejā ICES 8.a un 8.b rajonā viens zvejnieks dienā drīkst ar makšķeri vai ar rokas āķu rindu nozvejot un paturēt ne vairāk kā pm Eiropas labraka īpatņus. Paturēta Eiropas labraka minimālais izmērs ir 42 cm.

Pasākumi tiks pārskatīti, kad būs izdots zinātniskais ieteikums.] [11. pants

Pasākumi attiecībā uz zuša zvejniecībām ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos Jebkāda specializēta vai nejauša zušu zveja un zušu atpūtas zveja ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos un iesāļūdeņos, piemēram, estuāros, piekrastes lagūnās un pārejas ūdeņos, ir aizliegta trīs secīgu mēnešu laikposmā, kuru nosaka katra attiecīgā dalībvalsts un kurš ietilpst laika intervālā no 2020. gada 1. augusta līdz 2021. gada 29. februārim. Noteikto laikposmu dalībvalstis Komisijai paziņo ne vēlāk kā 2020. gada 1. jūnijā. Pasākumi tiks pārskatīti, kad būs izdots zinātniskais ieteikums.] 12. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu 1.Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar: a)zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; b)zvejas iespēju atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; c)zvejas iespēju pārdali, kas veikta, ievērojot Padomes Regulas (ES) 2017/2403 12. un 47. pantu; d)papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; e)daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; f)atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu; g)kvotu nodošanu un apmaiņu, kas veikta, ievērojot šīs regulas 17. pantu. 2.Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētās KPN un kvotu ikgadējās pārvaldības nolūkos šīs regulas I pielikumā ir norādīti krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN. 3.Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN. 4.Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. 13. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu un merlangu Ķeltu jūrā 1. Savienības kuģiem, kuri ar grunts traļiem un zvejas vadiem zvejo ICES 7.f–7.k rajonā un 7.e rajona apgabalā, kas atrodas uz rietumiem no 5° rietumu garuma, piemēro šādus pasākumus: a)minētie kuģi šajā apgabalā nedrīkst zvejot no 2020. gada 1. februāra līdz 2020. gada 15. martam; b)saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 23. panta 5. punktu uz Savienības kuģiem, kuriem iedalītas mencas zvejas iespējas minētajā apgabalā, nodrošina vai nu novērotāju izvietošanu vismaz 20 % gadījumu, kad kuģis ir jūrā, vai darbojošos videonovērošanas (CCTV) sistēmu.

2. Šā panta 1. punkta pasākumus nepiemēro Savienības kuģiem, kuri ietilpst kādā no šādām kategorijām: a)nozvejā vismaz 55 % veido merlangs; b)nozvejā vismaz 55 % kopīgi veido makšķerniekzivis, heks un megrimi; c)āmja linuma acs izmērs ir vismaz 120 mm, un Savienības kuģis to izmanto kopā ar zvejas rīku, kas būvēts tā, lai starp zvejas auklu un zvejas rīka apakšējo daļu būtu vismaz 1 metru liela atstarpe; d)uz Savienības kuģa ir tikai viena veida reglamentēts un ļoti selektīvs zvejas rīks, un saskaņā ar ZZTEK izvērtētu zinātnisku pētījumu tā tehniskie atribūti ir tādi, ka nozvejā menca veido mazāk nekā 1 %. 3. Savienības zvejas kuģi, kuri ar grunts traļiem un zvejas vadiem zvejo ICES 7.f–7.k rajonā un 7.e rajona apgabalā, kas atrodas uz rietumiem no 5° rietumu garuma, un kuru nozvejā vismaz 55 % veido merlangs vai vismaz 55 % kopīgi veido makšķerniekzivis, heks un megrimi, āmī izmanto linumu, kura acs izmērs ir vismaz 100 mm. 4. Šo pantu nepiemēro Savienības kuģiem, kuru nozvejā vismaz 30 % veido Norvēģijas omārs. 14. pants

Aizliegtās sugas 1.Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis: a)ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; b)pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; c)baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; d)melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; e)gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; f)parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; g)lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; h)bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; i)siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos; j)dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; k)cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6. un 10. apakšapgabalā;

l)vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos; m)parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā; n)dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstītās piezveju novēršanas programmas. 2.Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. 15. pants

Datu iesūtīšana Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, iesūta Komisijai datus par apzvejoto krājumu izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus. II nodaļa

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos 16. pants

Zvejas atļaujas 1.Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kuri zvejo kādas trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā. 2.Ja, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts šīs regulas III pielikumā. III nodaļa

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības

pārvaldības organizāciju ūdeņos 1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi 17. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa 1.Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu. 2.Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts sniegta paziņojuma var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās pauž piekrišanu tam, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi ir saistoša. Tad Komisija RZPO sekretariātam paziņo par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, un to dara saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem. 3.Komisija informē dalībvalstis par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās. 4.Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir iedalītas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, tiek uzskatītas no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura panākta attiecīgi ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu. 5.Attiecībā uz RZPO līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to secīgu iedalīšanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2021. gada 31. janvārim. 2. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals 18. pants

Zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1.To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 1. punktā. 2.To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 2. punktā. 3.To Savienības zvejas kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 3. punktā. 4.To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu ar bruto tilpību, kuriem atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 4. punktā. 5.To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 5. punktā. 6.Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 6. punktā. 7.To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuriem saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ir atļauts (ziemeļu apakšgrupas) garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, ierobežo, kā noteikts šīs regulas IV pielikuma 7. punktā. 8.To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuru garums ir vismaz 20 metru un kuri ICCAT konvencijas apgabalā zvejo lielacu tunzivis, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 8. punktā. 19. pants

Atpūtas zveja Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu daļu atpūtas zvejai. 20. pants

Haizivis 1.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas lielacu lapshaizivs (Alopias superciliosus) liemeņa daļas vai visu liemeni. 2.Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju. 3.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut ICCAT konvencijas apgabalā nozvejotu Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni. 4.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni. 5.Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotu zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis). {3. iedaļa jāpārskata pēc attiecīgās RZPO gadskārtējās sanāksmes.} 3. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals 21. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti 1.Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.

2.Izpētes zvejniecībām V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteiktās KPN un piezvejas limitus. 22. pants

Izpētes zveja 1.Dalībvalstis 2019. gadā drīkst piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja dalībvalsts plāno piedalīties šādā zvejā, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu un katrā ziņā ne vēlāk kā 2019. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR sekretariātam. 2.Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām. 3.Lai iegūtu zvejniecības potenciāla noteikšanai vajadzīgo informāciju un nepieļautu pārmērīgu nozvejas un zvejas piepūles koncentrāciju, zvejo pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 metriem. 23. pants

Krila zveja 2019./2020. gada zvejas sezonā 1.Ja kāda dalībvalsts plāno 2019./2020. gada zvejas sezonā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu (Euphausia superba), tā ne vēlāk kā 2019. gada 1. maijā, izmantojot šīs regulas V pielikuma C daļas veidlapu, paziņo Komisijai par saviem plāniem zvejot krilu. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2019. gada 30. maijā paziņojumus iesniedz CCAMLR sekretariātam. 2.Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krila zvejā. 3.Dalībvalsts, kura plāno CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi. 4.Ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ, dalībvalstīm ir tiesības atļaut krila zvejā piedalīties kuģiem, par ko CCAMLR sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis nekavējoties informē CCAMLR sekretariātu un Komisiju un sniedz: a)pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi (kuģiem), arī Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā noteikto informāciju; b)izsmeļošu skaidrojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. 5.Dalībvalstis neatļauj piedalīties krila zvejā kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem. 4. iedaļa

IOTC kompetences apgabals 24. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC kompetences apgabalā 1.Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo tropiskās tunzivis, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā. 2.Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo zobenzivi (Xiphias gladius) un garspuru tunzivi (Thunnus alalunga), un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā. 3.Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj Komisijai pierādīt, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle. 4.Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai nododamie kuģi būtu iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas tunzivju RZPO kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu sarakstā. 5.Dalībvalstis savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma drīkst palielināt tikai tad, ja netiek pārsniegti IOTC iesniegtajos attīstības plānos noteiktie limiti.

25. pants

Dreifējošas ZPI un apgādes kuģi 1.Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 350 aktīvu dreifējošu ZPI. 2.Apgādes kuģu skaits nav lielāks par vienu apgādes kuģi uz ne mazāk kā diviem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un tie visi ir tās pašas dalībvalsts karoga kuģi. Šis noteikums neattiecas uz dalībvalstīm, kas izmanto tikai vienu apgādes kuģi. 3.Uz vienu kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, nekad nav vairāk par vienu tās pašas valsts karoga apgādes kuģi. 4.Savienība IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā nereģistrē jaunus vai papildu apgādes kuģus. 26. pants

Haizivis 1.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni. 2.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuru zvejas darbības notiek tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, un ar noteikumu, ka nozveja paredzēta tikai vietējam patēriņam. 3.Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. 5. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals 27. pants

Pelaģiskā zveja 1.Zvejot no SPRFMO konvencijas apgabala pelaģiskajiem krājumiem IJ pielikumā noteikto KPN robežās drīkst tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā šajā apgabalā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības. 2.Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2019. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, minētajā apgabalā ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai, proti, 36 102 tonnām. 3.Zvejas iespējas, kas noteiktas IJ pielikumā, drīkst izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai Komisijai iesūta pārsūtīšanai uz SPRFMO sekretariātu paredzētu sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostā. 28. pants

Grunts zveja 1.Grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā 2019. gadā dalībvalstis attiecīgi īsteno vai gūst tikai tajās konvencijas apgabala daļās, kurās grunts zveja notikusi laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un nepārsniedzot minētajā laikposmā reģistrēto gada vidējo nozvejas apjomu vai piepūles parametrus. Pārsniegt minēto reģistrēto apjomu vai parametrus dalībvalstis drīkst tikai tādā gadījumā, ja SPRFMO apstiprina plānu zvejot arī tad, ja minētais apjoms un parametri tiktu pārsniegti. 2.Dalībvalstis, kurām SPRFMO konvencijas apgabalā laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nav reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja, drīkst zvejot tikai tad, ja SPRFMO apstiprina plānu zvejot bez iepriekš reģistrētas grunts zvejas piepūles vai nozvejas. 29. pants

Izpētes zveja 1.2020. gadā dalībvalstis SPRFMO konvencijas apgabalā notiekošā ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām drīkst piedalīties tikai tad, ja SPRFMO ir apstiprinājusi šādas zvejniecības pieteikumu, kurš ietver zvejas operāciju plānu un apņemšanos īstenot datu vākšanas plānu. 2.Zveja notiek vienīgi SPRFMO norādītajos pētniecības blokos. Aizliegts zvejot dziļumā, kas mazāks par 750 metriem un lielāks par 2000 metriem.

3.KPN ir tāda, kā norādīts IJ pielikumā. Atļauts viens zvejas reiss, kura maksimālais ilgums ir 21 secīga diena, āķu skaits vienā ievietošanas reizē nepārsniedz 5000 un zvejas rīku ievietošanas reižu skaits vienā pētniecības blokā nav lielāks par 20. Zveju izbeidz līdz ar KPN sasniegšanu vai tad, kad zvejas rīki ir ievietoti un izcelti 100 reižu, atkarībā no tā, kas iestājas drīzāk. 6. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals 30. pants

Zveja ar riņķvadu 1.Kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadu, aizliegts dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares), lielacu tunzivi (Thunnus obesus) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) zvejot: a)no 2019. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2019. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2020. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo: –Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, –150º rietumu garuma meridiāns, –40º ziemeļu platuma paralēle, –40º dienvidu platuma paralēle; b)no 2019. gada 9. oktobra plkst. 00.00 līdz 8. novembra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo: –96º rietumu garuma meridiāns, –110º rietumu garuma meridiāns, –4º ziemeļu platuma paralēle, –3º dienvidu platuma paralēle. 2.Attiecīgās dalībvalstis līdz 2019. gada 1. aprīlim (neieskaitot) Komisijai paziņo, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas aizlieguma laikiem tās izvēlējušās katram no saviem kuģiem. Izvēlētajā laikā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos zveju ar riņķvadu pārtrauc. 3.Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, lielacu tunzivis un svītrainās tunzivis. 4.Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos: a)ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru vai b)ja pēc zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetiena vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis. 31. pants

Dreifējošas ZPI

1.Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, IATTC konvencijas apgabalā nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 450 aktīvu ZPI. ZPI uzskata par aktīvu, kad tā, izvietota jūrā, ir sākusi pārraidīt savas atrašanās vietas koordinātas, kurām līdzseko kuģis, tā īpašnieks vai operators. ZPI tiek aktivēta, tai atrodoties uz riņķvadu kuģa. 2.Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nedrīkst ZPI izvietot 15 dienās, pirms sācies izvēlētais 30. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktais zvejas aizlieguma laiks, un 15 dienu laikā pirms zvejas aizlieguma laika sākuma tas savāc atpakaļ tikpat daudz ZPI, cik sākotnēji ir izvietojis. 3.Saskaņā ar IATTC prasībām dalībvalstis katru mēnesi paziņo Komisijai to, cik ZPI ir bijušas aktīvas katrā atsevišķā dienā. Šos ziņojumus iesniedz ar laika nobīdi, kas nav mazāka par 60 dienām un nav lielāka par 75 dienām. Komisija minēto informāciju tūlīt pārsūta IATTC sekretariātam. 32. pants

Lielacu tunzivs nozvejas limiti zvejā ar āķu jedām Lielacu tunzivs kopējās ikgadējās nozvejas, kuras IATTC konvencijas apgabalā drīkst gūt katras dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, ir noteiktas IL pielikumā. 33. pants

Okeāna baltspuru haizivs zvejas aizliegums 1.Aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut minētajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļas vai visu liemeni. 2.Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Kuģu operatori tos tūlīt atbrīvo. 3.Kuģu operatori: a)reģistrē atbrīvoto īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi); b)paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju savas valstspiederības dalībvalstīm. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis Komisijai iesūta līdz 31. janvārim. 34. pants

Mobulīdraju zvejas aizliegums Savienības zvejas kuģiem IATTC konvencijas apgabalā ir aizliegts zvejot mobulīdrajas (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot to liemeņa daļas vai visu liemeni. Tiklīdz Savienības zvejas kuģi pamana, ka ir nozvejotas mobulīdrajas, tie, kad vien iespējams, tās dzīvas un neskartas tūlīt atbrīvo. 7. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals 35. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja: –spoku kaķhaizivs (Apristurus manis), –dūmakaingludā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi), –īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus), –lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),

–gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus), –raju dzimtas (Rajidae) zivis, –samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus), –Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis, –dzelkņu haizivs (Squalus acanthias). 8. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals 36. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi 1.Dalībvalstis nodrošina, ka to zvejas dienu kopējais skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivi (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniedz 403 dienas. 2.Savienības zvejas kuģi neveic garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma. 37. pants

Zvejas, kurā izmanto ZPI, pārvaldība 1.Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, no 2019. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2019. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts izvietot, izmantot vai uzstādīt ZPI WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20º ziemeļu platuma un 20º dienvidu platuma. 2.Papildus 1. punktā noteiktajam aizliegumam WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20º ziemeļu platuma un 20º dienvidu platuma, ir aizliegts ZPI uzstādīt vēl uz diviem papildu mēnešiem: vai nu no 2019. gada 1. aprīļa plkst. 00.00 līdz 2019. gada 31. maija plkst. 24.00, vai arī no 2019. gada 1. novembra plkst. 00.00 līdz 2019. gada 31. decembra plkst. 24.00. To, kuri papildu divi mēneši izvēlēti, līdz 2019. gada 31. janvārim (neieskaitot) dara zināmu Komisijai. 3.Dalībvalstis nodrošina, ka neviens tās kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 350 ZPI ar aktivizētām ar instrumentiem aprīkotām bojām. Boju aktivizē vienīgi uz kuģa klāja. 4.Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai citā kuģī pārkrauj visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis. 5.Šā panta 4. punktu nepiemēro šādos gadījumos: a)pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja uz kuģa vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas zivis; b)ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru vai c)ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība. 38. pants

To Savienības zvejas kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivi Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā atļauts zobenzivi (Xiphias gladius) zvejot uz dienvidiem no 20º dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā.

39. pants

Zobenzivs nozvejas limiti zvejā ar āķu jedām uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma Dalībvalstis nodrošina, lai zobenzivs (Xiphias gladius) nozvejas, ko kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, guvuši uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, nepārsniegtu IH pielikumā noteikto limitu. Dalībvalstis turklāt nodrošina, ka minētā pasākuma rezultātā nenotiek zobenzivs zvejas piepūles pārvirze uz apgabalu, kas atrodas uz ziemeļiem no 20° dienvidu platuma. 40. pants

Zīdainā haizivs un okeāna baltspuru haizivs 1.WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni: a)zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis); b)okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus). 2.Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. 41. pants

IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals 1.Kad kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejo IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kurš definēts 4. panta u) punktā, tie piemēro šajā iedaļā izklāstītos pasākumus. 2.Kad kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejo IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kurš definēts 4. panta u) punktā, tie piemēro 30. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2., 3. un 4. punktā un 31., 32. un 33. pantā izklāstītos pasākumus. 9. iedaļa

Beringa jūra 42. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta. 10. iedaļa

SIOFA 43. pants

Grunts zvejas pagaidu pasākumi 1.Dalībvalstis, kuru kuģi laikposmā līdz 2016. gadam kādā atsevišķā gadā SIOFA nolīguma apgabalā zvejojuši vairāk nekā 40 dienu, nodrošina, ka to karoga zvejas kuģi savu grunts zvejas gada piepūli un/vai nozveju ierobežo līdz gada vidējam apjomam un ka zvejas darbības tiek veiktas apgabalā, kas novērtēts ietekmes novērtējumā, kuru tās iesniegušas SIOFA. 2.Dalībvalstis, kuru kuģi laikposmā līdz 2016. gadam kādā atsevišķā gadā SIOFA nolīguma apgabalā nav zvejojuši vairāk nekā 40 dienu, nodrošina, ka to karoga zvejas kuģi savu grunts zvejas piepūli un/vai nozveju, un telpisko izvietojumu ierobežo saskaņā ar savu vēsturisko zvejas datu reģistru. III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS 44. pants

Norvēģijas karoga zvejas kuģi un Fēru Salās reģistrēti zvejas kuģi Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru Salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts gūt nozvejas Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētos nosacījumus.

45. pants

Venecuēlas karoga zvejas kuģi Uz Venecuēlas karoga zvejas kuģiem attiecas šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētie nosacījumi. 46. pants

Zvejas atļaujas Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir tāds, kāds norādīts VIII pielikumā. 47. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi Nozvejai un piezvejai, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 46. pantā minētajām atļaujām, piemēro 7. panta nosacījumus. 48. pants

Slēgtās zvejas sezonas Trešo valstu kuģi, kuriem atļauts zvejot tūbītes un gūt ar tām saistīto piezveju Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā, no 2019. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2019. gada 1. augusta līdz 31. decembrim tūbītes minētajā apgabalā nezvejo ar demersālo trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm. 49. pants

Aizliegtās sugas 1.Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis, kad vien tās ir sastopamas Savienības ūdeņos: a)ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; b)parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; c)bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; d)melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4. un 14. apakšapgabalā; e)siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos; f)dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; g)cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6., 9. un 10. apakšapgabalā; h)parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā; i)vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos; j)dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā.