LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 21.9.2005 
COM(2005) 446 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
Tematisk ā stratēģija par gaisa pies ārņojumu 
  
{SEC(2005) 1132} 
 
{SEC(2005) 1133}  
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
Tematisk ā stratēģija par gaisa pies ārņojumu 
 
(Teksts ar EEA noz īmi) 
1. I EVADS  
Gaisa pies ārņojums kait ē cilvēka veselībai un videi. Nepieciešam ība nodrošin āt 
tīrāku gaisu ir atz īta jau vair ākus gadu desmitus, veicot pas ākumus valstu un ES 
līmenī, kā arī aktīvi piedaloties starptautiskaj ās konvencij ās1. ES rīcība koncentr ējas 
uz obligāto kvalitātes standartu minimumu noteikšanu attiec ībā uz apkārtējo gaisu, 
kā arī skābā lietus un piezemes ozona probl ēmu risin āšanu. Ir samazin āta 
piesārņojošo vielu emisija no liel ām sadedzin āšanas iek ārtām un mobilajiem 
piesārņojuma avotiem. Uzlabota degvielas kvalit āte, un vides aizsardz ības prasības ir 
ņemtas vērā transporta un ener ģētikas nozar ēs. 
Neraugoties uz b ūtiskiem pilnveidojumiem, past āv nopietna gaisa pies ārņojuma 
ietekme. Pamatojoties uz to, Sestaj ā Kopienas vides r īcības programm ā (6. EAP ) 
ietverts aicin ājums izveidot tematisko strat ēģiju par gaisa pies ārņojumu ar m ērķi 
sasniegt „tādu gaisa kvalit āti, kas nerada negat īvas sekas un riskus cilv ēku veselībai 
un videi”2. Komisija p ēc sava pazi ņojuma par programmu „T īrs gaiss Eiropai” 
(CAFE )3 pārbaudīja, vai ar sp ēkā esošajiem ties ību aktiem pietiek, lai l īdz 
2020. gadam sasniegtu 6. EAP  mērķus. Šajā analīzē ņemtas vērā turpmākās emisijas 
un ietekme uz vesel ību un vidi un izmantota lab ākā pieejamā zinātnes un vesel ības 
informācija. Anal īzē konstatēts, ka būtiska negat īva ietekme past āvēs pat tad, ja 
efektīvi tiks īstenoti sp ēkā esošie ties ību akti. 
Šajā tematiskaj ā stratēģijā par gaisa pies ārņojumu ( stratēģija) attiecīgi noteikti 
pagaidu m ērķi saistībā ar gaisa pies ārņojumu ES un ierosin āti piemēroti pasākumi to 
sasniegšan ā. Tajā ieteikta sp ēkā esošo ties ību aktu atjaunin āšana, liel āka 
koncentrēšanās uz visnopietn ākajām piesārņojošām vielām un tas, lai vair āk tiktu 
darīts, integrējot vides probl ēmas citās politikas jom ās un programm ās. 
2. P AŠREIZĒJĀS SITUĀCIJAS NOV ĒRTĒJUMS  
Gaisa pies ārņojums ir gan viet ēja, gan p ārrobežu probl ēma, ko rada noteiktu 
piesārņojošo vielu emisijas, kas vai nu pašas, vai ķīmiskas reakcijas rezult ātā rada 
negatīvu ietekmi uz vidi un vesel ību. 
Attiecībā uz vesel ību piezemes ozons un ciet ās daļiņas („smalkie putek ļi”) ir 
bīstamākās piesārņojošās vielas. To iedarb ībai var būt plaša ietekme, s ākot ar nelielu 
                                                 
1 Piem., Konvencija par robežš ķērsojošo gaisa pies ārņošanu lielos att ālumos ( CLRTAP ). 
2 L ēmums 1600/2002/EK, OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp. 
3 KOM(2001) 245. 
 
LV 3   LV ietekmi uz elpošanas sist ēmu un beidzot ar priekšlaic īgu mirst ību (skat īt 
2. pielikumu). Ozona emisija nenotiek tieš i, tas veidojas gaistošu organisku 
savienojumu un sl āpekļa oksīdu (NOx) reakcij ā saules gaism ā. Cietās daļiņas var būt 
emitētas tieši gais ā (tā saucamās primārās daļiņas) vai veidoties atmosf ērā kā 
„sekundārās daļiņas” to tādām gāzēm kā sēra dioksīds (SO 2), slāpekļa oksīdi un 
amonjaks (NH 3). 
Kaitējumu ekosist ēmai nodara ar ī: 1) pask ābinošo vielu – sl āpekļa oksīdu, sēra 
dioksīda un amonjaka, izgulsn ēšanās, kas rada kait ējumu augiem un dz īvniekiem; 2) 
pārmērīgs biogēnā slāpekļa daudzums amonjaka un sl āpekļa oksīdu veidā, kas 
sagrauj augu kopienas, nok ļūst saldūdenī un jebkur ā gadījumā samazina biolo ģisko 
daudzveid ību („eitrofik ācija”); un 3) piezemes ozons, kas nodara fizisku kait ējumu 
un samazina lauksaimniec ības kult ūraugu, mežu un augu augšanu. Gaisa 
piesārņojums kait ē arī materiāliem, veicinot ēku un pieminek ļu bojāšanos. 
Ir panākts jau iev ērojams progress, lai samazin ātu galveno gaisu pies ārņojošo vielu 
daudzumu. 1. att ēlā parādīta emisiju samazin āšanās kopš 1990. gada, kas pan ākta ar 
pašreizējo politiku, attiec ībā uz slāpekļa oksīdiem, sēra dioksīdu, gaistošiem 
organiskiem savienojumiem un amonjaku. 
Šim samazin ājumam ir bijusi pozit īva ietekme, lai gan divas trešda ļas novēroto ezeru 
un upju Skandin āvijā vēl aizvien ir pak ļautas skābes izgulsn ēšanās riskam un 
apmēram 55 % visas ES ekosist ēmas cieš no eitrofik ācijas. Pat piln ībā īstenojot 
spēkā esošos ties ību aktus, vides un vesel ības probl ēmas 2020. gad ā pastāvēs, ja 
netiks veikta turpm āka rīcība. Kamēr, salīdzinot ar b āzes situāciju 2000. gad ā, būs 
apmēram 44 % samazin ājums skābes pārpalikumu izgulsn ējumiem pak ļautajās 
ekosistēmās, pašreiz ējie dati uzr āda tikai 14 % samazin ājumu eitrofik ācijas skartaj ās 
teritorijās nelielās amonjaka emisiju samazin āšanās rezultātā. Tomēr prognoz ēs vēl 
nav iekļauta iesp ējamā amonjaka emisiju samazin āšanās saistībā ar kop ējās 
lauksaimniec ības politikas reformu4 un citiem jaun ākajiem pas ākumiem. To mežu 
platības, ko sk āris pārmērīgs ozona l īmenis, samazin āsies tikai par 14 %. 
Saistībā ar ietekmi uz vesel ību pašlaik ES statistiskais paredzamais m ūža ilgums ir 
samazinājies par vair āk nekā 8 mēnešiem gais ā esošā PM 2,5 ietekmē, kas atbilst ik 
gadu zaud ētiem 3,6 miljoniem dz īves gadu. 2. att ēls parāda, ka pat ar efekt īvu 
pašreizējo politiku īstenošanu šis skaitlis samazin āsies tikai l īdz aptuveni 
5,5 mēnešiem (kas atbilst 2,5 miljoniem zaud ētu dzīves gadu vai 
272 000 priekšlaic īgas nāves gadījumu). Attiec ībā uz ozonu nov ērtēts, ka 2020. gad ā 
būs apmēram 21 000 pa ātrinātas mirstības gadījumu. Tas nopietni ietekm ē dzīves 
kvalitāti. Īpaši apdraud ēti ir bērni, vecāki cilvēki, ka arī personas, kas cieš no astmas 
un sirds-asinsvadu slim ībām. Naudas izteiksm ē kaitējums cilv ēka vesel ībai 
2020. gad ā ir novērtēts no 189 l īdz 609 miljardiem euro gad ā. Ņemot vērā šīs 
izmaksas, turpm āka rīcība ir oblig āta. 
                                                 
4 P ēc iepriekš ējiem nov ērtējumiem KLP 2003. gada reforma, pamatojoties uz gaid āmo ganāmpulku 
samazināšanos, var ētu radīt 5 līdz 6 % amonjaka emisiju samazin āšanos attiec ībā pret stāvokli 
2000. gad ā. Šajā novērtējumā nav ņemta vērā pozitīvā ietekme saist ībā ar miner ālmēslu izmantošanas 
sagaidāmo samazin ājumu. 
 
LV 4   LV 3. „S TRATĒĢIJAS” MĒRĶI 
6. EAP  mērķu sasniegšana ar „tādu gaisa kvalit āti, kas nerada negat īvas sekas un 
riskus cilv ēku veselībai un videi” attiecībā uz dabisko vidi noz īmē nepārsniegt 
kritiskās piesārņojuma slodzes un l īmeņus. Attiec ībā uz cilvēka veselību situācija ir 
daudz sarež ģītāka, jo šeit nav zin āmas droš ās vērtības dažu pies ārņojošo vielu, 
piemēram, cieto da ļiņu un piezemes ozona, iedarb ībai. Tomēr ir pamatoti vesel ības 
dati, ka pas ākumiem šo pies ārņojošo vielu samazin āšanai būs pozitīva ietekme uz ES 
iedzīvotājiem. 
1. attēls. NECD  piesārņotāju emisijas no sauszemes avotiem 25 valstu ES 
0500010000150002000025000
1990 2000 2010 2020kilotonnasSO2
NOx
GOS
NH3
 
 
LV 5   LV 2. attēls. Cieto da ļiņu ietekme uz mirst ību 2000. un 2020. gad ā (pašreizējās politikas)
Pilnveidojumi l īdz 2020. gadam:
- zaudēts 1,1 miljons dz īves gadu
- 76000 priekšlaic īgas mirst ības 
gadījumu
- statistisk ā paredzam ā mūža ilguma 
samazinājums par 2,5 m ēnešiem
   Paliekošās problēmas 2020. gad ā:
 - zaudēti 2,5 miljoni dz īves gadu
- 272000 priekšlaic īgas mirst ības 
gadījumu
-  statistisk ā paredzam ā mūža ilguma 
samazinājums par 5,5 m ēnešiem
 
Ietekmes nov ērtējumā5 ir analizēti dažādi scenāriji šo strat ēģisko mērķu atbilstībai, 
sākot ar turpm ākas rīcības neveikšanu l īdz visu tehniski iesp ējamo pas ākumu 
piemērošanai. Pat tad, ja visi š ādi tehniskie pas ākumi tiktu piem ēroti neatkar īgi no 
izmaksām, nebūtu iespējams sasniegt augstos 6. EAP  mērķus. Tādējādi ir jāveic 
stratēģiskā izvēle, kādu veselības un vides aizsardz ības līmeni varētu sasniegt l īdz 
2020. gadam, ņemot vērā saistītos labumus un izmaksas. Tika veikta plaša anal īze, 
nosakot daž āda līmeņa mērķu izmaksas un labumu, lai atrastu visoptim ālāko līmeni, 
kas atbilst Kopienas  Lisabonas un ilgtsp ējīgas attīstības stratēģijai. Anal īzes un 
dažādie scenāriji ir sīki aprakst īti ietekmes nov ērtējumā, kas pievienots šim 
paziņojumam. 
Izvēlētā stratēģija nosaka m ērķus veselības un vides jom ā (3. pielikums) un emisiju 
samazināšanas mērķus attiecībā uz galvenaj ām piesārņojošām vielām. Šie mērķi tiks 
sasniegti posmos. Nosakot l īdz 2020. gadam sasniedzamos m ērķus, ES pilso ņi būs 
pasargāti no gaisā esošo cieto da ļiņu un ozona iedarb ības, un Eiropas ekosist ēma būs 
labāk pasargāta no skābā lietus, pārmērīga biogēnā slāpekļa daudzuma un ozona. Tas 
nozīmē, ka PM 2,5 koncentrācija samazin ātos par 75 % un piezemes ozona 
koncentrācija – par 60 %, kas ir tehniski realiz ējams līdz 2020. gadam. Turkl āt 
apdraudējums dabiskajai videi gan pask ābināšanas, gan eitrofik ācijas rezult ātā 
samazināsies par 55 % no tehniski iesp ējamā. 
Lai sasniegtu šos m ērķus, SO 2 emisijas ir j āsamazina par 82 %, NOx emisijas – par 
60 %, gaistošie organiskie savienojum i – par 51 %, amonjaks – par 27 % un prim ārās 
daļiņas PM 2,5 – par 59 %, sal īdzinot ar emisij ām 2000. gad ā. Liela da ļa šo emisiju 
samazinājumu tiks pan ākti ar jau pie ņemtajiem un dal ībvalstīs īstenotajiem 
pasākumiem. Ir apr ēķināts, ka šie samazin ājumi ietaup īs apmēram 1,71 miljonu 
dzīves gadu, kas zustu cieto da ļiņu iedarbībā, un samazin ās ozona iedarb ības izrais īto 
                                                 
5 SEK(2005) 1133. 
 
LV 6   LV akūto mirstību skaitu par 2 200, sal īdzinot ar situ āciju 2000. gad ā. Tas arī ievērojami 
samazinās skābo lietu izrais īto kaitējumu mežiem, ezeriem un up ēm un biolo ģiskajai 
daudzveid ībai un lab āk aizsargās Eiropas ekosist ēmas no sl āpekļa uzņemšanas caur 
atmosfēru.  
Daļu stratēģijas īstenos, veicot apk ārtējā gaisa kvalit āti reglament ējošo tiesību aktu 
pārskatīšanu, kas ietver divus galvenos elementus: 
(a) spēkā esošo noteikumu pilnveidošana un piecu juridisko instrumentu 
apvienošana vien ā direktīvā, 
(b) jauno gaisa kvalit ātes standartu ieviešana attiec ībā uz cietaj ām 
daļiņām (PM 2,5) gaisā. 
Valstīm noteikto maksim āli pieļaujamo emisiju direkt īva (NECD )6 arī tiks pārskatīta, 
lai nodrošin ātu samazin ātas slāpekļa oksīdu, sēra dioksīdu, gaistošu organisko 
savienojumu, amonjaka un prim āro daļiņu emisijas, kas atbilst 2020. gadam 
ierosinātajiem pagaidu m ērķiem. 
Šai stratēģijai izvēlēto mērķu līmenis ir t āds, lai vesel ības jomā sniegtu labumu 
vismaz 42 miljardu EUR apm ērā gadā. Šie labumi ietver ret ākus priekšlaic īgas nāves 
gadījumus, maz āku slimības gadījumu skaitu, ret ākas hospitaliz ācijas, uzlabotu darba 
produktivit āti utt. Lai gan nav saska ņota veida, k ā pārvērst naudas izteiksm ē 
kaitējumu ekosist ēmai, labumi vides jom ā saistībā ar samazin ātu gaisa pies ārņojumu 
arī būs ievērojami samazin āta riska zi ņā un saistībā ar samazin ātām ekosist ēmas 
platībām, kurām nodarīts kaitējums pask ābināšanas, eitrofik ācijas un ozona ietekm ē. 
Iepriekš pies ārņojuma skart ās ekosist ēmas arī atveseļosies ātrāk. Turkl āt 
samazināsies arī kaitējums ēkām un materi āliem. Līdzīgi par gandr īz 0,3 miljardiem 
euro gadā samazināsies kaitējums lauksaimniec ības kultūraugiem. 
Aprēķināts, ka šo m ērķu sasniegšana izmaks ās aptuveni 7,1 miljardu euro gad ā 
(sastādot ap 0,05 % no IKP 25 valstu ES 2020. gad ā). Nav gaid āmas neto izmai ņas 
nodarbinātībā. Samazin āsies ražošanas zudumi vesel ības traucējumu dēļ, un grupas 
ar zemiem ien ākumiem, kas parasti pak ļautas augst ākiem gaisa pies ārņojuma 
līmeņiem, varēs iegūt visvairāk. 
Vides standarti var b ūt katalizators uz ņēmējdarbības izaugsmei un jaunin ājumiem. 
ES var gūt konkurences priekšroc ības un izmantot iesp ējas, koncentr ējot pētniecību 
un attīstību uz resursu izmantošanas zi ņā efektīvākām un maz āk piesārņojošām 
tehnoloģijām, ko citām valstīm iespējams nāksies pieņemt. Tādās attīstītajās valstīs 
kā ASV un Jap ānā jau ir līdzīgas gaisa pies ārņojuma strat ēģijas, piem ēram, jaunais 
Clean Air Interstate Rule  ASV. Ir ar ī skaidrs, ka t ādas jaunatt īstības valstis k ā Ķīna 
un Koreja arvien vair āk pievēršas gaisa pies ārņošanas probl ēmai, veic pozit īvus 
pasākumus, lai ierobežotu emisijas, un mekl ē stratēģisko un tehnisko iedvesmu 
Eiropā. 
                                                 
6 Direkt īva 2001/81/EK, OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp. 
 
LV 7   LV 4. R ĪCĪBA UN L ĪDZEKĻI 
Lai sasniegtu šos strat ēģiskos mērķus, pašreiz ējie tiesību akti gaisa kvalit ātes jomā 
tiks vienk āršoti un citi ties ību akti nepieciešam ības gadījumā pārskatīti. Turpm ākas 
iniciatīvas tiks veiktas attiec ībā uz jauniem transportl īdzekļiem un p ēc rūpīga 
ietekmes nov ērtējuma var tikt paredz ēti jauni pas ākumi attiec ībā uz mazo 
sadedzināšanas iek ārtu, kuģu un gaisa ku ģu emisijām. Kopienas strukt ūrfondi, 
starptautisk ā sadarbība, uzlabota īstenošana un atbilstošu instrumentu izv ēle kopā 
veidos da ļu no ierosin ātās politikas kombin ācijas. 
4.1. Ties ību aktu vides jom ā uzlabošana 
Šī stratēģija balstās uz pieņēmumu, ka pašreiz ējie tiesību akti tiek īstenoti efekt īvi. 
Tādējādi un, ņemot vērā „labāka regulējuma” izstr ādi, Komisija ierosina racionaliz ēt 
pašreizējos tiesību aktus attiec ībā uz gaisa kvalit āti, lai atvieglotu administrat īvo 
slogu un dal ībvalstis var ētu pārvarēt grūtības, ar kur ām nākas saskarties, iev ērojot 
pašreizējās normas. Komisija ar ī centīsies panākt gaisa kvalit ātes novērtējuma 
uzlabošanu, izplat īs labāko praksi un pamatosies uz savu konstrukt īvo dialogu ar 
dalībvalstīm. 
4.1.1. Ties ību aktu vienk āršošana gaisa kvalit ātes jomā 
Šai stratēģijai ir pievienots ties ību akta priekšlikums, kur ā apvienota pamatdirekt īva7, 
pirmā8, otrā9 un trešā10 atvasinātā direktīva un inform ācijas apmai ņas lēmums11. 
Nesen pie ņemtā ceturtā atvasinātā direktīva12 tiks iek ļauta vēlāk, izmantojot 
vienkāršotu „kodifik ācijas” procesu. Priekšlikum ā ir precizēti un vienk āršoti, atcelti 
novecojuši noteikumi, moderniz ētas ziņošanas pras ības un ieviesti jauni noteikumi. 
Īstenošanas uzlabošana 
Saskaņā ar pamatdirekt īvu un atvasin ātajām direktīvām gaisa kvalit ātes robežv ērtības 
piemērojamas vis ā dalībvalstu teritorij ā. Pieredze r āda, ka ir zonas, kas cieš no 
akūtām un ārkārtējām problēmām. Tādēļ jaunajā priekšlikum ā ir ierosin āts ļaut 
dalībvalstīm piepras īt pēdējās izpildes termi ņa pagarin ājumu, lai pan āktu atbilst ību 
skartajās zonās, ja ir iev ēroti stingri krit ēriji un darbojas pl āni, ar kuriem pan ākt 
atbilstību, un ja dal ībvalstis var pier ādīt, ka tās ir veikušas visus pie ņemamos 
pasākumus, lai īstenotu šos ties ību aktus. 
Monitoringa un zi ņojumu moderniz ēšana 
Dalībvalstis p ārrauga gaisa kvalit āti apmēram 3 000 viet ās un parasti dara zin āmu šo 
informāciju sabiedr ībai un Komisijai. Komisija sadarb ībā ar Eiropas Vides a ģentūru 
ierosina p āriet uz elektronisk ās ziņošanas sist ēmu, kas pamatojas uz kop īgu 
informācijas sist ēmu, izmantojot INSPIRE  telpisko datu zi ņošanu13. Šī pieeja 
                                                 
7 Direkt īva 96/62/EK, OV L 296, 21.11.1996., 55. lpp. 
8 Direkt īva 1999/30/EK, OV L 163, 29.6.1999., 41. lpp. 
9 Direkt īva 2000/69/EK, OV L 313, 13.12.2000., 12. lpp. 
10 Direkt īva 2002/3/EK, OV L 67, 9.3.2002., 14. lpp. 
11 Lēmums 97/101/EK, OV L 35, 5.2.1997., 14. lpp. 
12 Direkt īva 2004/107/EK, OV L 23, 26.1.2005., 3. lpp. 
13 KOM(2004) 516, 23.7.2004. 
 
LV 8   LV mazinās birokr ātiju, samazin ās atbilst ības ziņojumu apjomu, racionaliz ēs 
informācijas plūsmas un uzlabos sabiedr ības pieeju inform ācijai. 
Kontrole attiec ībā uz apkārtējā gaisā esošo PM 2,5 iedarbību uz cilv ēkiem 
Zinātniskie dati uzr āda, ka smalkie putek ļi (PM 2,5) ir kaitīgāki nekā rupjās daļiņas, lai 
gan nedrīkst neievērot rupjo da ļiņu iedarbību (kuru diametrs ir diapazon ā no 2,5 līdz 
10 µm). T ādēļ papildus esošaj ām PM 10 kontrolēm ir nepieciešams nov ērst pārmērīgi 
augsto PM 2,5 iedarbības risku un visp ārēji samazin āt to iedarb ību uz iedz īvotājiem. Ir 
ierosināta maksim ālā vērtība 25 µg/m3, kas nerad ītu papildu apgr ūtinājumu, izņemot 
vispiesārņotākajās ES teritorij ās. Izvēlētajā maksim ālajā vērtībā ir ņemta vērā 
piemītošā neziņa mūsu pašreiz ējās zināšanās par PM 2,5 risku. Dal ībvalstīm ir arī 
ierosināts veikt visaptveroš āku PM 2,5 koncentrācijas līmeņu monitoringu pils ētas 
teritorijās kā pirmo soli, lai samazin ātu vidējās koncentr ācijas pils ētās visās to 
teritorijās. Visām dalībvalstīm ir ierosin āts vienots pagaidu m ērķis 20 % apjom ā, kas 
jāsasniedz laik ā no 2010. l īdz 2020. gadam. Paredz ēts, ka šo m ērķi pārskatīs, kad būs 
pieejama plaš āka gaisa kvalit ātes monitoringa inform ācija. Šajā pārskatā jo īpaši 
izskatīs jautājumus par diferenc ētu mērķu ieviešanu katrai dal ībvalstij saska ņā ar 
tajās dominējošo gaisa pies ārņojuma situ āciju un vai šiem m ērķiem ir jākļūst 
juridiski saistošiem. 
4.1.2. NECD p ārskatīšana 
Komisija 2006. gad ā pārskatīs valstīm noteikto maksim āli pieļaujamo emisiju 
direktīvu un ierosin ās pārskatītas maksim āli pieļaujamās emisijas, ko pamatos uz 
kārtību, kāda noteikta šaj ā stratēģijā. Priekšlikumam veiks detaliz ētu ietekmes 
novērtējumu, un taj ā ievēros nepieciešam ību attiecībā uz integr ētu pieeju sl āpekļa 
pārvaldībai (skatīt 4.2.3. ieda ļu). Tiks ņemti vērā arī vienkāršoti īstenošanas un 
ziņošanas noteikumi un m ērķi attiecībā uz prim ārajām daļiņām. Attiec ībā uz 
sadedzināšanas iekārtām, kas liel ākas par 50 MW th, nav paredz ēti turpmāki grozījumi 
spēkā esošajā direktīvā attiecībā uz lielām sadedzin āšanas iekārtām14 un direkt īvā par 
piesārņojuma integr ētu novēršanu un kontroli ( IPPC )15. Tomēr tiks pārbaudītas 
iespējas racionaliz ēt spēkā esošos ties ību aktus, kas attiecas uz r ūpnieciskaj ām 
emisijām. 
4.1.3. Saskan ība ar citām vides politikas jom ām 
Šī stratēģija ir saska ņā ar klimata p ārmaiņu politiku un pal īdzēs izpildīt saistības, lai 
apturētu bioloģiskās daudzveid ības zudumu un atbalst ītu tās atjaunošanos ilgtermi ņā. 
Šajā stratēģijā paredzētie pasākumi palīdzēs sasniegt m ērķus, kas noteikti Kopienas 
stratēģijā attiecībā uz dzīvsudrabu16, samazinot ar degšanu saist ītas dzīvsudraba 
emisijas, Ūdens pamatdirekt īvā un gaidāmajā tematiskaj ā stratēģijā par jūras vidi. 
Augsnes, ūdens kvalit ātes un biolo ģiskās daudzveid ības monitorings pal īdzēs 
novērtēt arī gaisa pies ārņojuma politiku, jo pask ābināšana un p ārmērīgs biogēnā 
                                                 
14 Direkt īva 2001/80/EK, OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp. Veikta p ārskatīšana atbilstoši š īs direktīvas 
4. panta 7. punktam. Skat īt http://europa.eu.int/comm/environment/air/future_stationary.htm. 
15 Direkt īva 96/61/EK, OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. 
16 KOM(2005) 20. 
 
LV 9   LV slāpekļa daudzums ietekm ē visu min ēto. Līdzīgi gaisa kvalit ātes monitorings un 
ziņošana papildin ās veselības un vides r īcības plānu.  
4.2. Gaisa kvalit ātes jautājumu iek ļaušana cit ās politikas jom ās 
Šajā stratēģijā noteikto m ērķu sasniegšanai b ūs nepieciešami centieni un saist ības 
citās nozarēs. 
4.2.1. Ener ģētika 
Gan efekt īvāka enerģijas izmantošana, gan lab āka dabas resursu izmantošana var 
palīdzēt samazin āt kaitīgās emisijas. ES sev ir noteikusi orient ējošu mērķi līdz 
2010. gadam no neizs īkstošiem ener ģijas avotiem saražot 12 % ener ģijas un 21 % 
elektrības. Tā ir pieņēmusi arī obligātos mērķus attiecībā uz biodegvielas da ļu un 
ierosinājusi drošības pasākumus kodolener ģijas jomā. Ir veikti vair āki pasākumi, lai 
ierobežotu ener ģijas piepras ījumu, tostarp ener ģijas mar ķēšana, ēku 
energoefektivit āte, koģenerācijas direkt īva un direkt īva par ekodizaina pras ībām 
enerģiju patērējošiem produktiem. Za ļajā grāmatā par energoefektivit āti izskatīti arī 
varianti tālākam progresam šaj ā jomā17. 
4.2.1.1. Maz ās sadedzin āšanas iekārtas 
Šis arvien liel ākais emisiju avots netiek reglament ēts Kopienas l īmenī. Komisija 
pārbaudīs, vai IPPC  direktīvas darbības joma j āpaplašina, lai ietvertu avotus, kas 
mazāki par 50 MW th. Saskaņotie tehniskie standarti ar ī tiks izstr ādāti attiecībā uz 
vietējām sadedzin āšanas iekārtām un to degvielu. Ja iesp ējams, maz ākas dzīvojamās 
un komerci ālās ēkas varētu iekļaut paplašin ātā direktīvā par energoefektivit āti18. 
4.2.1.2. Gaistošo organisko savienojumu emisijas degvielas uzpildes stacij ās 
Ņemot vēra gaistošo organisko savienojumu noz īmi piezemes ozona veidošan ās 
procesā, Komisija p ārbaudīs iespēju turpināt gaistošo organisko savienojumu emisiju 
samazināšanu degvielas uzpildes stacij ās.  
4.2.2. Transports 
Ievērojot saist ības, kas noteiktas Baltaj ā grāmatā par kopējo transporta politiku19, 
Komisija pastiprin āti veicinās virzību uz maz āk piesārņojošiem transporta veidiem, 
alternatīvu degvielu, satiksmes pl ūsmas pārslogotības samazin āšanu un transporta 
ārējo izmaksu internaliz āciju. Attiec ībā uz maksas noteikšanu par infrastrukt ūras 
izmantošanu, Komisija jau ir sniegusi priekšlikumus saist ībā ar maksu par ce ļu 
infrastrukt ūras izmantošanu, kas piem ērojama smagajiem kravas transportl īdzekļiem 
(Eurovignette ), un vienota sist ēma attiec ībā uz visiem transporta veidiem tiks 
izvērtēta pienācīgā laikā. Citi iesp ējamie pas ākumi ir min ēti turpmāk, un tos var ētu 
papildināt citi pasākumi, kad 2005. gad ā būs pārskatīta baltā grāmata. 
                                                 
17 KOM(2005) 265. 
18 Direkt īva 2002/91/EK, OV L 1, 4.1.2003., 65. lpp. 
19 KOM(2001) 370, 12.9.2001. 
 
LV 10   LV 4.2.2.1. Sauszemes transports 
Ir veiktas iniciat īvas, lai atdz īvinātu un integr ētu Eiropas dzelzce ļa sistēmu. To 
atbalsta 2004. gad ā pieņemtās Eiropas transporta t īkla pamatnost ādnes, kas dod 
priekšroku videi draudz īgiem transporta veidiem, tostarp dzelzce ļam. Turkl āt kravas 
vairākveidu p ārvadājumus veicin ās ar Marco Polo  programmu, un transporta 
efektivitāti pilnveidos Eiropas satel ītnavigācijas programma GALILEO .  
Priekšlikumu samazin āt jaunu vieglo automobi ļu un minivenu emisijas pie ņems 
2005. gad ā (EURO V ). Komisija ar ī nāks klajā ar priekšlikumu turpin āt smago kravas 
transportl īdzekļu emisiju ierobežošanu. Ilgtermi ņā Komisija ar ī pārbaudīs 
iespējamību uzlabot tipa apstiprin āšanas procesu, lai p ārbaudes cikla emisijas lab āk 
atspoguļotu faktisk ās braukšanas datus.  
Komisija ņems vērā arī citus pasākumus, piem ēram: 
• praktiskas pamatnost ādnes diferenc ētas maksas noteikšanai saska ņā ar gaisa 
piesārņojuma pak āpi un ietekmi vides jut īgajās zonās; 
• valsts iest āžu pienākumus un ieteikumus izpild īt jaunu, ekolo ģiski nekait īgāku un 
energoefekt īvu transportl īdzekļu minimālās gada iepirkuma kvotas; 
• kopējas sistēmas izveidi zemo emisijas zonu noteikšanai. 
Vecāki autotransporta l īdzekļi rada nesam ērīgus piesārņojuma līmeņus. Tādēļ 
dalībvalstīm, sastādot plānus, lai atbilstu gaisa kvalit ātes mērķiem, jāņem vērā 
mērķtiecīgas shēmas moderniz ēšanai un nodošanai l ūžņos. 
Savā tematiskaj ā stratēģijā par pils ētvidi Komisija p ēta, kā vislabāk palīdzēt 
dalībvalstīm un pašvald ības iestādēm ieplānot un īstenot piem ērotus pils ētas 
transporta pl ānus, kas apvieno sabiedrisk ā transporta pilnveidojumus ar transporta 
pieprasījuma pārvaldību, lai nodrošin ātu, ka darb ības transporta jom ā veicina m ērķu 
sasniegšanu gaisa kvalit ātes, trokšņa un klimata p ārmaiņu jomā. 
4.2.2.2. Avi ācija 
Pasākumi ar iesp ējamu siner ģiju starp klimata p ārmaiņām un gaisa kvalit āti tiks 
apspriesti gaid āmajā paziņojumā par ekonomisko l īdzekļu izmantošanu, lai 
samazinātu gaisa ku ģu ietekmi uz klimata p ārmaiņām. 
4.2.2.3. Ku ģniecība 
SO 2 un NOx gaisu pies ārņojošo vielu emisijas no ku ģiem ir nopietna probl ēma, jo 
gaidāms, ka t ās ES līdz 2020. gadam p ārsniegs visus sauszemes pies ārņojuma 
avotus. T ās reglament ē Starptautisk ās jūrniecības organiz ācijas ( IMO ) Konvencijas 
par jūras piesārņojuma nov ēršanu VI pielikums, un vis ām dalībvalstīm, kas vēl nav 
ratificējušas VI pielikumu, tas j āizdara pēc iespējas drīzāk. 
 
LV 11   LV Komisija ir izstr ādājusi ES strat ēģiju par emisij ām no ku ģiem, un ir saska ņota 
direktīva attiecībā uz sēra saturu flotes degviel ā20. Tomēr ir jāveic vairāk, tāpēc 
Komisija ir paredz ējusi šo: 
• Iesniegt Padomei ieteikumu l ēmumam pilnvarot Komisiju sarun ām saskaņā ar 
IMO , lai nostiprin ātu spēkā esošos standartus emisij ām gaisā; Komisija 
2006. gada beig ās paredzējusi izskat īt priekšlikumu attiec ībā uz stingr ākiem NOx 
standartiem, ja IMO  līdz minētajam laikam neizteiks nek ādus priekšlikumus 
attiecībā uz stingrākiem standartiem. 
• Veicināt krasta elektroener ģijas pieslēguma izmantošanu ku ģiem ostā (priekšroku 
dodot neizs īkstošiem ener ģijas avotiem), izstr ādājot pamatnost ādnes un iev ērojot 
atbrīvojumus no ener ģijas nodok ļiem. 
• Nodrošināt, ka darb ības ar zemu emisijas l īmeni tiek efekt īvi izmantotas k ā 
kritērijs ES finans ējuma programm ās, tostarp Marco Polo  un „Jūras transporta 
maģistrāles”. 
4.2.3. Lauksaimniec ība 
Liellopu audz ēšanas, cūkkopības un m ājputnu audz ēšanas nozares, k ā arī 
minerālmēslu izmantošana rada visliel ākās amonjaka emisijas. Nesen veiktajai 
kopējās lauksaimniec ības politikas reformai b ūtu jārada samazin ājums amonjaka 
emisijās no lauksaimniec ības avotiem š ādi: 1) atcelt sasaisti starp finansi ālo atbalstu 
un pienākumu tur ēt konkrētu skaitu dz īvnieku; 2) atcelt stimulus attiec ībā uz 
intensifik āciju, kā rezultātā samazināsies miner ālmēslu izmantošana, un 3) ieviest 
obligātu savstarp ēju atbilst ību vides direkt īvām kā nosacījumu tiešo maks ājumu 
pilnai pieš ķiršanai. Gaid āmi arī turpmāki uzlabojumi, efekt īvi īstenojot dažas 
direktīvas vides jom ā, piemēram, Nitr ātu direktīvu, IPPC  direktīvu, direkt īvu par 
ietekmes uz vidi nov ērtējumu un Ūdens pamatdirekt īvu. 
Tomēr šie pilnveidojumi var ētu būt nepietiekami, lai atbilstu š īs stratēģijas mērķiem. 
Pieņemot, ka sl āpeklis ir vainojams vair ākās vides probl ēmās, Komisija veiks 
saskaņotu un integr ētu pieeju sl āpekļa pārvaldībai21. Prioritāte būs pasākumiem un 
politikām, lai samazin ātu „pārmērīgu” slāpekļa izmantošanu lauksaimniec ībā, kā 
rezultātā slāpeklis vienlaic īgi nokļūst ūdenī, bet amonjaka un sl āpekļa oksīda 
emisijas – gais ā. Šāda politika var ētu attiekties uz 1) sl āpekļa saturu dz īvnieku 
barībā; 2) pārmērīgu slāpekļa mēslojuma izmantošanu un 3) turpm āku pētījumu 
veicināšanu attiec ībā uz slāpekļa ciklu un t ā saistību ar vidi.  
Lai panāktu atbilst ību spēkā esošiem un jauniem amonjaka emisiju ierobežojumiem, 
kad tiks p ārskatīta NECD , dalībvalstīm būs jāsagatavo pl āni un programmas, lai 
parādītu, kā tās atbildīs šiem jaunajiem ierobežojumiem. Samazin āšanas mērķu 
sasniegšana var pras īt valsts r īcības plānu izstrādi, tostarp saist ības, kas 
piemērojamas saimniec ību līmenī, ļaujot emisijas samazin āt pakāpeniski desmit gadu 
laikā vai tamlīdzīgi pēc pārskatītās NECD  pieņemšanas. 
                                                 
20 KOM(2002) 595. 
21 Savienojama ar 3. Starptautisk ās konferences par sl āpekli deklar āciju, 2004. gada oktobris, Nankina, 
Ķīna. 
 
LV 12   LV Pašreizējā lauku att īstības regula un Komisijas priekšlikumi lauku att īstībai 
laikposmā no 2007. l īdz 2013. gadam nodrošina vair ākas iespējas risināt problēmas 
saistībā ar amonjaka emisiju no lauksaimniec ības avotiem. Min ētās iespējas ietver 
pasākumus saist ībā ar saimniec ību moderniz ēšanu, atbilst ību standartiem un 
agrovidei. Komisija aicina dal ībvalstis piln ībā izmantot šos pas ākumus. Dal ībvalstis 
jo īpaši var izstr ādāt agrovides sh ēmas, kas p ārsniedz vides ties ību aktu saist ības un 
obligātās prasības attiec ībā uz mēslojuma izmantošanu, kas noteiktas lauku att īstības 
programm ās. Tas var ētu arī sekmēt efektīvāku atbilstību CLRTAP  kodeksam par labu 
lauksaimniec ības praksi22. 
4.2.4. Strukt ūrfondi 
No strukt ūrfondiem l īdzfinansē daudzus t ādus pasākumus dal ībvalstīs un reģionos, 
kas veicina gaisa kvalit ātes uzlabošanos. Ko misijas priekšlikum ā kohēzijas politikas 
reformai laikposm ā no 2007. l īdz 2013. gadam23 ir ietverti priekšlikumi, kas pal īdzēs 
atbilst šīs stratēģijas mērķiem. Piem ēram, ilgtsp ējīgas transporta sist ēmas atbalsts, 
ilgtspējīgas un tīrākas enerģijas piegāde, kā arī nolaistu zemju rehabilit ēšana un 
atkārtota izmantošana. Vides aizsardz ība ir iekļauta trīs ierosinātajos konver ģences, 
konkurētspējas, nodarbin ātības un teritori ālās sadarbības mērķos. Attiec ībā uz pirmo, 
kas ir saist īts ar maz āk labvēlīgiem reģioniem un valst īm, gaisa kvalit āte ir minēta 
priekšlikum ā regulai par Eiropas Re ģionālās attīstības fondu ( ERDF )24. Nodrošin āt 
ekojaunin ājumu un tehnolo ģiju pilnīgu izmantošanu un ieviest vides vad ības 
sistēmas mazos un vid ējos uzņēmumos ar ī ir gaidāmās kohēzijas politikas priorit āte. 
4.2.5. Starptautisk ā dimensija 
Tā kā pieaug re ģionālais un glob ālais gaisa pies ārņojums, kas veicina gaisa 
piesārņojumu Eirop ā, Kopienai ir j āizveido starptautiskais  konsenss par puslodes 
piesārņojuma noz īmību. Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm vadīs jauno taktisko 
grupu par puslodes gaisa pies ārņojumu saska ņā ar CLRTAP  kopā ar ASV. T āpat 
Komisija gaisa pies ārņojuma jom ā pastiprina savu sadarb ību ar Ķīnu. ES arī turpinās 
atbalstīt konvencijas zin ātniskos un monitoringa pas ākumus.  
5. N ĀKAMIE PAS ĀKUMI  
5.1. Nov ērtēšana, pārskatīšana un izp ēte 
Šī stratēģija tiks pārskatīta 2010. gad ā, un tā ievadīs 6. EAP  nobeiguma nov ērtējumu. 
Turpināsies uzsāktais politikas nov ērtējums, izmantojot pašreiz ējos rādītājus un 
sniegto inform āciju. Palielin āsies nov ērtēšanas darba apjoms, gatavojoties 
pārskatīšanai. 
Šīs stratēģijas pamat ā esošā analīze pamatojas uz Kopienas p ētījumiem gaisa 
piesārņojuma jom ā, tostarp par cieto da ļiņu ietekmi uz vesel ību, kas notiek saska ņā 
                                                 
22 Nepieciešams atbilstoši CLRTAP  Gēteborgas protokola IX pielikumam. 
23 KOM(2004) 492. 
24 KOM(2004) 495, 4. pants. 
 
LV 13   LV ar dažādām pētniecības un tehnolo ģiju attīstības programm ām25. Tāpat šī stratēģija 
pamatojas uz ekonomikas – vides mode ļiem un rīkiem, kas izstr ādāti, izmantojot 
Kopienas p ētniecības un tehnolo ģiju attīstības fondus26.  
Nākamajos gados b ūs nepieciešams vair āk pētījumu par emisiju avotiem, ķīmiskajām 
izmaiņām atmosf ērā un piesārņojošo vielu izplat īšanos, kā arī par gaisa pies ārņojuma 
ietekmi uz vesel ību un vidi, tostar p Eiropas ilgtermi ņa epidemiolo ģiskie pētījumi. 
Tāpat būs jāuzlabo ietekmes uz ekosist ēmu novērtējums naudas izteiksm ē, kā arī 
izmaksu un faktiski īstenoto pas ākumu efektivit ātes analīze. Tam b ūs nepieciešams 
ES pētniecības un tehnolo ģiju attīstības finans ējums, Eiropas Komisijas Kop īgā 
pētniecības centra darbs un dal ībvalstu atbalsts.  
5.2. Konsultat īvie pasākumi 
CAFE  programmas laik ā notika vair āk nekā simts ieinteres ēto personu san āksmes un 
divus mēnešus ilga strat ēģijas sabiedrisk ā apspriešana, izmantojot t īmekli. No 11578 
saņemtajām atbild ēm vairāk nekā 10000 bija iesniegušas priv ātpersonas. 
Respondenti nor ādīja skaidru lab ākas sabiedr ības inform ēšanas nepieciešam ību, 
vēlmi pēc lielākas aizsardz ības no gaisa pies ārņojuma un gatav ību maksāt par 
samazinātiem riskiem, l īdzīgi kā attiecībā uz dzeramo ūdeni. 
CAFE  vadošā grupa paliks galvenais forums turpm ākajās ieinteres ēto personu 
apspriedēs, bet konsultat īvo grupu gaisa pies ārņojuma jom ā pašreizējā struktūra laikā 
gaitā būs jāmaina. Turkl āt darba grupa tika iz veidota 2005. gada maij ā, lai palīdzētu 
tehniskajā darbā, kas saist īts ar NECD  pārskatīšanu. Iesp ējams, ka pastiprin āti tiks 
izmantota regulat īvā komiteja gaisa pies ārņojuma jom ā attiecībā uz īstenošanas 
jautājumiem un jo īpaši attiec ībā uz monitoringu un zi ņošanu. 
6. S LĒDZIENS  
Gaisa pies ārņojums turpina apdraud ēt ES pilso ņu veselību un dzīves kvalit āti, kā arī 
dabisko vidi. Š īs ietekmes apjoms ir p ārāk liels, lai to ignor ētu, un vien īgi spēkā 
esošo ties ību aktu īstenošana nav sapr ātīga izvēles iespēja. Šī stratēģija nosaka 
ilgtermiņa perspekt īvu tīrākam gaisam Eirop ā. 
                                                 
25 CLEAR  klasteris (http://www.nilu.no/clear/); INTEGAIRE  tematisk ā tīmekļa vietne 
(http://www.integaire.org/). 
26 Vesel ības novērtēšana saist ībā ar ExternE  un NewExt  projektiem, makroekonomisk ā analīzē izmantots 
vispārējā līdzsvara modelis GEM-E3 .