ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

nodrošināt to, ka pušu 9. konferencē tiek panākta vienošanās par to, ka dalībvalstis uzsāk pārrunas par globālu mehānismu kokmateriālu ieguves un tirdzniecības reglamentēšanai, lai apkarotu nelegālu mežu izciršanu un veicinātu meža resursu ilgtspējīgu izmantošanu, un to, ka pušu 9. konferencē dalībvalstis tiek aicinātas pieņemt tiesību aktus, ar kuriem liegtu nelegāli un resursus postoši iegūtu kokmateriālu un to izstrādājumu tirdzniecību,
15.

stingri protestē pret 2008. gada 30. janvārīčetros no rīta pēc vietējā laika izpildīto nāves sodu Ahwazi aktīvistam Zamel Bawi, kurš ir deviņpadsmitais Ahwazi aktīvists pēdējo divpadsmit mēnešu laikā, kuram izpildīts nāves sods, un mudina Irānas valdību atturēties no nāves soda izpildīšanas Nīderlandes pilsonim un cilvēktiesību aktīvistam Faleh Abdulah al-Mansouri un ANO Komisiariātā bēgļu lietās (UNHCR) reģistrētajiem bēgļiem Rasoul Ali Mazrea un Said Saki, kuru pārcelšanās uz Norvēģija ir nodrošināta, kā arī atļaut viņiem atgriezties savā pilsonības vai patvēruma mītnes zemē; aicina atbrīvot uz nāvi notiesātos Kurdu žurnālistus Abdolvahed “Hiwa” Butimar un Adnan Hassanpour;
G.

tā kā ES autobūves nozare 2006. gadā eksportēja aptuveni 20 % no tās saražotajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem un tā kā 2004. gadā mehāniskie transportlīdzekļi un to daļas un aprīkojums veidoja attiecīgi 8,7 % un 2,8 % no ES rūpniecības eksporta, — kas norāda, ka autobūves nozare ir īpaši atkarīga no eksporta noteikumiem, un tā kā 2004. gadā ES transportlīdzekļu aprīkojuma eksports pārsniedza importu par EUR 60,2 miljardiem; tā kā ES nozīme pasaulē ir tik liela, jo īpaši tādēļ, ka tā ir pasaulē lielākā vieglo automobiļu un otra lielākā kravas automašīnu ražotāja, kā arī tās iekšējais tirgus ir viens no lielākajiem pasaulē un šī tirgus konsolidācijas pakāpe ir ļoti augsta, Eiropā ražoto automašīnu zīmolu reputācija un Eiropā sniegto pakalpojumu kvalitāte ir ļoti augsta, un Eiropas ražotāji ir nostiprinājuši eksporta pozīcijas un atrašanos tirgos, uzturot augstu izaugsmes potenciālu,
15.

norāda uz reģionālajām atšķirībām attiecībā uz pieejamību un saikni starp centriem un perifērajiem apgabaliem, kuras rada trūkumi no ģeogrāfiskā un strukturālā viedokļa, nepietiekamie ieguldījumi transporta infrastruktūrā, kā arī potenciālo transporta tīklu diversifikācijas trūkums; it īpaši norāda uz būtiskajiem šķēršļiem kalnu un salu reģionu, kā arī perifēro un attālāko reģionu, kuri atrodas ļoti tālu no kontinentālās Eiropas, pieejamības ziņā; uzsver nepieciešamību izstrādāt pasākumus, lai palielinātu šo reģionu potenciālu un pievilcību, kā arī veicinātu to ilgtspējīgu attīstību;
3.

pauž bažas, ka daudzas no jaunajām dalībvalstīm nespēs sasniegt mērķi — novirzīt 0,17 % no nacionālā kopienākuma OAP līdz 2010. gadam —, bet dažas var piedzīvot to, ka OAP samazinās līdz ar kopējiem budžeta ierobežojumiem, jo ir jāsamazina valdības parādi;
P6_TC1-COD(2006)0195
Eiropas Parlamenta nost āja, pie ņemta pirmaj ālasījumā2007. gada 7. j ūnijā, lai pie ņemtu Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. …/2007, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uztur-
vērtības un vesel īguma nor ādēmu zp ārtikas produktiem
(Tākāstarp Parlamentu un Padomi tika pan ākta vieno šanās, Parlamenta pirm ālasījuma nost āja atbilst gal īgajam
tiesību aktam Regulai (EK) Nr. …/2007.)
P6_TA(2007)0227
Vīzu inform ācijas sist ēma (VIS) ***I
Eiropas Parlamenta 2007. gada 7. j ūnija normat īvārezol ūcija par priek šlikumu Eiropas Parlamenta
un Padomes regulai par V īzu inform ācijas sist ēmu (VIS) un datu apmai ņu starp dal ībvalst īm saist ībā
arīstermi ņavīzām (VIS Regula) (COM(2004)0835 —C6-0004/2005 —2004/0287(COD))
(Koplēmuma proced ūra: pirmais las ījums)
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāKomisijas priek šlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2004)0835) (1),
—ņemot vērāEK līguma 251. panta 2. punktu, 62. panta 2. punkta b) apak špunkta ii) da ļu un 66. pantu,
saskaņāar kuriem Komisija tam iesniedza priek šlikumu (C6-0004/2005),
—ņemot vērāReglamenta 51. pantu,
—ņemot vērāPilsoņub rīvību,tieslietu un iekšlietu komitejas zi ņojumu (A6-0194/2007),
1. apstiprina groz īto Komisijas priek šlikumu;
2. apstiprina pievienotos kop īgos paziņojumus un v ēršuzmanību Padomes pazi ņojumam;
3. prasa Komisijai v ēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja t āir paredzējusi būtiski grozītšo priekšlikumu vai
to aizstāt ar citu tekstu;
4. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nost āju Padomei un Komisijai.
(1)O V vēl nav publicēts.C 125 E/118 LV 22.5.2008. Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2007. gada 7. j ūnijs
Eiropas Parlamenta rezolūcija par augļu un dārzeņu kopējās tirgus organizācijas vienkāršošanu (2004/2193(INI))



Oficiālais Vēstnesis 092 E , 20/04/2006 Lpp. 0284 - 0292



P6_TA(2005)0173 Profesionālo kvalifikāciju atzīšana ***II Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes profesionālo kvalifikāciju atzīšanas direktīvas pieņemšanu (13781/2/2004 — C6-0008/2005 — 2002/0061(COD)) (Koplēmuma procedūra: otrais lasījums) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (13781/2/2004 — C6-0008/2005) [1], - ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā [2] par Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (KOM(2002)0119) [3], - ņemot vērā Komisijas grozīto piedāvājumu (KOM(2004)0317), - ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, - ņemot vērā tā Reglamenta 62. pantu, - ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0119/2005), 1. apstiprina grozīto kopējo nostāju; 2. dod priekšsēdētājam rīkojumu nosūtīt nostāju Padomei un Komisijai. [1] OV C 58 E, 8.3.2005., 1. lpp. [2] OV C 97 E, 22.4.2004., 231. lpp. [3] OV C 181 E, 30.7.2002., 183. lpp. --------------------------------------------------
175.

pauž nožēlu par to, ka no palestīniešu skolu mācību grāmatām joprojām nav izņemts problemātisks, naidu kurinošs materiāls, un pauž satraukumu par to, ka joprojām nenotiek efektīva vēršanās pret naida runu un vardarbīgu saturu skolu mācību grāmatās un jo īpaši nesen izstrādātajās darba lapās; atkārtoti pauž nostāju, ka visām skolās izmantotajām mācību grāmatām un materiāliem, kas atbalstīti no Savienības fondiem, ir jāatbilst UNESCO miera, iecietības, līdzāspastāvēšanas un nevardarbības standartiem; turklāt uzstāj, ka no Savienības fondiem, piemēram, PEGASE, finansētais atalgojums skolotājiem un izglītības nozares ierēdņiem būtu jāizmanto tādu mācību programmu izstrādei un īstenošanai, kurās atspoguļotos UNESCO miera, iecietības, līdzāspastāvēšanas un nevardarbības standarti, kā tika nolemts Savienības izglītības ministru sanāksmē Parīzē 2015. gada 17. martā un Parlamenta lēmumos par Eiropas Savienības 2016., 2018. un 2019. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu; tādēļ prasa Komisijai rūpīgi kontrolēt to, lai Palestīniešu pašpārvalde un attiecīgie eksperti ātri grozītu mācību programmu;
C.

tā kā Francija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2022/001 FR/Air France, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2021. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 1. novembrim galvenokārt 12 Francijas NUTS 2. līmeņa reģionos kontinentālajā Francijā (4) un četros Francijas NUTS 2. līmeņa aizjūras reģionos (5) 282 darba ņēmēji zaudēja darbu saimnieciskās darbības nozarē, kura klasificēta NACE 2. redakcijas 33. nodaļā (“Iekārtu un ierīču remonts un uzstādīšana”) un 51. nodaļā (“Gaisa transports”);
D.

tā kā maksimālais Savienības finansiālais ieguldījums Kopuzņēmumā saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1488 – un ierēķinot EBTA apropriācijas – ir 486 000 000 EUR, kurus veido ne vairāk kā 386 000 000 EUR no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”, tostarp vismaz 10 000 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai, un ne vairāk kā 100 000 000 EUR no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta; tā kā iesaistītajām valstīm ir jāiegulda Kopuzņēmuma administratīvajos izdevumos vismaz 10 000 000 EUR un turklāt jāveic tāds ieguldījums Kopuzņēmuma darbības izmaksās, kas ir samērojams ar Savienības finansiālo ieguldījumu (486 000 000 EUR); tā kā ir plānots, ka iesaistīto valstu ieguldījums Kopuzņēmuma darbības izmaksu segšanā būs vismaz 476 000 000 EUR; tā kā privātā sektora locekļiem Kopuzņēmumā ir jāiegulda vismaz 422 000 000 EUR, tostarp 2 000 000 EUR administratīvo izmaksu segšanai, vai jānodrošina, ka šo ieguldījumu veic to sastāvvienības un saistītie subjekti, tā kā saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam administratīvajām izmaksām paredzētais Savienības ieguldījums ir jādara pieejams agrāk, lai segtu kārtējās izmaksas tikai līdz 2023. gadam; tā kā iesaistītās valstis un privātā sektora locekļi no 2024. gada pilnībā sedz Kopuzņēmuma administratīvās izmaksas,
14.

atzinīgi vērtē to, ka pastāvīgi samazinās pagaidu darba aģentūru darbinieku īpatsvars kopējā darbinieku skaitā; uzsver, ka viens no iemesliem atkarībai no pagaidu darba aģentūru darbiniekiem bija tas, ka aizkavējās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/2303 (2) (“Regula”), ar ko izveido Eiropas Savienības Patvēruma aģentūru, pieņemšana un stāšanās spēkā; atzinīgi vērtē šīs Regulas stāšanos spēkā, kas jaunajai Eiropas Savienības Patvēruma aģentūrai dod iespēju nodarbināt algotus ekspertus; uzsver – lai mazinātu minēto atkarību, Birojs ir īstenojis aktīvu dialogu ar Komisiju; pauž nožēlu par to, ka bija iespējams rast tikai īstermiņa risinājumus un ka Birojam 2020. gadā bija ļauts nodarbināt 58 līgumdarbiniekus tikai uz vienu gadu, līdz Regulas plānotajai pieņemšanai; tomēr atzīmē, ka Regulas novēlotas pieņemšanas dēļ Birojs atradās sarežģītā situācijā, jo attiecīgā vienošanās neļāva tam pagarināt šos līgumus līdz jaunās Regulas spēkā stāšanās dienai; ar nožēlu norāda uz nopietnu Komisijas tālredzības trūkumu, kad tā ieplānoja un piešķīra Birojam šīs amata vietas; uzsver, ka minētā situācija negatīvi ietekmēja Biroja spēju pieņemt darbā personālu un tā darbības;
3.

konstatē, ka Centra uzdevums ir noteikt, izvērtēt un darīt zināmus pastāvošos un jaunos pārnēsājamu slimību radītos draudus cilvēka veselībai un ziņot par tiem; uzsver, ka Covid-19 uzliesmojums 2020. gadā un tam sekojošā pandēmija bija visnopietnākais sabiedrības veselības notikums, uz kuru Centram ir bijis jāreaģē kopš tā darbības sākšanas 2005. gadā; pieņem zināšanai to, ka atbalsta sniegšana saistībā ar Savienības reakciju uz Covid-19 kļuva par Centra galveno darbību; konstatē, ka Centrs 2020. gada 9. janvārī aktivizēja sabiedrības veselības pasākumu pārvaldības plānu, un jo īpaši to, ka grupas, kas strādāja ar ārkārtas situācijām sabiedrības veselības jomā, deva pozitīvu ieguldījumu Savienības un valstu pārvaldības noteikumos Covid-19 pandēmijas kontekstā; turklāt pieņem zināšanai to, ka Centrs 2020. gada 31. janvārī sāka darboties sabiedrības veselības pasākumu (PHE) 2. līmeņa akūtajā fāzē un līdz gada beigām turpināja darboties šajā režīmā;
15.

pieņem zināšanai Revīzijas palātas konstatējumu, ka Iestādei nav nedz ex ante, nedz ex post kontroles sistēmas, lai pārbaudītu, vai to izmaksu summa, kuru valsts iestādēm atlīdzina un kuru tās ir pieprasījušas par norīkotajiem valsts ekspertiem (NVE), saskan ar vienošanos; šajā sakarā pieņem zināšanai to, ka Iestāde 2020. gadā atmaksāja bruto algu diviem NVE no divām dažādām valsts iestādēm par visu norīkojuma laikposmu, attiecīgās summas 71 875 EUR un 74 880 EUR apmērā avansā izmaksājot attiecīgajām valsts iestādēm, bet pienācīgi nepārbaudot atmaksātās summas pareizību, tādējādi pakļaujot Iestādi riskam, ka NVE personāla izmaksu atlīdzināšanu var aprēķināt, pamatojoties uz neprecīzām izmaksām, vai ka turpmākās personāla izmaksu izmaiņas var netikt konstatētas un savlaicīgi ņemtas vērā; atzinīgi vērtē Iestādes atbildi uz Revīzijas palātas konstatējumiem, pastiprinot kontroli attiecībā uz turpmākām vienošanās par NVE;
A.

tā kā Komisijas priekšlikuma mērķis principā ir divējāds, proti, no vienas puses, nodrošināt papildu finansējumu Covid-19 pandēmijas novēršanai, sagatavotībai tai un reaģēšanai uz to, drošai un ilgtspējīgai atkalatvēršanai un ar Covid-19 reakciju saistītu turpmāku Eiropas iniciatīvu iespējamai ietekmei; no otras puses, ieviest tehniskās izmaiņas, kas izriet no politiskajām vienošanām, kuras panāktas par nozaru juridiskajiem pamatiem pēc daudzgadu finanšu shēmas (DFS) pieņemšanas 2020. gada decembrī, kā arī pielāgojumus saistībā ar Ārējās darbības garantijas nodrošināšanu; turklāt tā ierosina pārvietot summu 47 981 598 EUR apmērā no ES Solidaritātes fonda (ESSF) 2020. gada neizmantotā piešķīruma tieši uz ESSF darbības budžeta pozīciju un veikt citus pielāgojumus un tehniskus atjauninājumus;
B.

tā kā Komisija lēš, ka ir vajadzīgi 325 miljoni EUR, lai paplašinātu pamatprogrammas “Ārkārtas sociālās drošības tīkls (ESSN)” darbības jomu — šī programma paredz ikmēneša naudas pārvedumus vairāk nekā 1,8 miljoniem bēgļu laikposmā no 2022. gada marta līdz 2023. gada sākumam, kad to ir plānots pārcelt uz attīstības palīdzību; tā kā Komisija ierosina šo summu finansēt, izmantojot rezervi, kas 2021. gadā ir palikusi 6. izdevumu kategorijā, un pārējos līdzekļus piešķirot no humānās palīdzības finansējuma 2021. un 2022. gadā;
7.

atzinīgi vērtē to, ka pārnesto apropriāciju jomā situācija ir uzlabojusies, proti, no 2019. gada uz 2020. gadu pārnesto apropriāciju summa ir 323 410 EUR, kas ir 2,8 % no 2019. gada budžeta (salīdzinājumā ar 433 866 EUR, kas tika pārnesti no 2018. gada uz 2019. gadu un bija 4 % no 2018. gada budžeta); turklāt pieņem zināšanai to, ka no apropriācijām, kas bija pārnestas no 2018. gada uz 2019. gadu, 90,36 % tika izlietotas (salīdzinājumā ar 82,64 % 2017. gadā);
13.

pauž ļoti lielas bažas par pilnīgu dzimumu līdzsvara trūkumu augstākās vadības līmenī un valdē (43 vīrieši un 13 sievietes); pauž nožēlu par to, ka tikai 26 % no AD 8 vai augstākā pakāpē nodarbinātajiem darbiniekiem ir sievietes, lai gan viņas veido gandrīz pusi no kopējā darbinieku skaita; tomēr ar gandarījumu norāda, ka šis rādītājs ir uzlabojies par 9 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2018. gadu un par 2 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2017. gadu; aicina Aģentūru palielināt centienus, lai panāktu labāku dzimumu līdzsvaru visos līmeņos; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt centienus nodrošināt dzimumu līdzsvaru, izvirzot savus kandidātus Aģentūras valdes locekļu amatam;
2.

mudina Centru pieņemt ilgtspējīgu uzņēmējdarbības modeli saskaņā ar divu gadu pārveides plānu, kas izstrādāts, balstoties uz ārējo pētījumu “Study on the Translation Centre as the Linguistic Shared Service Provider for the EU Agencies and Bodies” (“Tulkošanas centrs – kopējs lingvistisko pakalpojumu sniedzējs ES aģentūrām un struktūrām”); norāda, ka saskaņā ar Centra ziņojumu par turpmāko rīcību attiecībā uz 2018. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu 2019. gadā tika uzraudzīta pārveides plāna un ar to saistīto projektu īstenošana un par to tika ziņots; mudina Centru pilnībā īstenot šos pasākumus, kas palīdzētu pielāgot jauno uzņēmējdarbības modeli tehnoloģiju attīstībai;
3.

norāda, ka Aģentūra gadu noslēdza ar kopējo deficītu 552 000 EUR apmērā; pieņem zināšanai to, ka no uzkrātā pārpalikuma tiek atskaitīts maksu un nodevu deficīts, tādējādi samazinot to no 52,2 miljoniem EUR līdz 51,5 miljoniem EUR; konstatē, ka ienākumi saistībā ar maksām un nodevām palielinājās par 4,3 miljoniem EUR salīdzinājumā ar 2018. gadu un visas EASA personāla izmaksas palielinājās par 1,1 miljonu EUR, administratīvās izmaksas – par 0,65 miljoniem EUR un darbības izmaksas – par 3,4 miljoniem EUR;
18.

ar bažām norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas pārskatu 2018. gadā Iestāde papildus saviem štata darbiniekiem izmantoja 42 pagaidu darbiniekus, no kuriem 27 strādāja ar IT saistītos amatos, un tikai 13 no Iestādes pašas darbiniekiem strādāja IT jomā, tādējādi radot būtisku atkarību no pagaidu darba aģentūras jomā, kas ir būtiska Iestādes darbībai; mudina Iestādi, apspriežot Iestādei piešķiramo darbinieku skaitu, kopā ar Parlamentu un Padomi censties novērst minēto ievērojamo risku darbības nepārtrauktībai;
8.

atzinīgi vērtē to, ka no ieguldījuma 350 000 000 EUR apmērā, kas jāveic nozari pārstāvošajiem locekļiem Kopuzņēmuma pamatdarbības un administratīvo izmaksu segšanai, līdz 2018. gada beigām, t. i., četrus mēnešus pēc tam, kad Kopuzņēmums bija sācis īstenot pirmos pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektus, nozari pārstāvošie locekļi bija ziņojuši par pamatdarbībai paredzētiem 63 700 000 EUR lieliem ieguldījumiem natūrā un 21 700 000 EUR no šīs summas bija apliecināti; norāda arī to, ka no 120 000 000 EUR, kas nozari pārstāvošajiem locekļiem bija jāiegulda Kopuzņēmuma papildu darbībās, šie locekļi bija ziņojuši par naudas ieguldījumiem 6 500 000 EUR apmērā citām darbībām, kas nav ietvertas Kopuzņēmuma darba plānā;
3.

ņem vērā Revīzijas palātas pārskata konstatējumu, ka 2018. gadā Aģentūrai bija finansēšanas nolīgumi ar sadarbības valstīm attiecībā uz operatīvajām darbībām, kas veido 59 % no Aģentūras budžeta; norāda, ka ir sākta jauna, vienkāršota finansēšanas shēma, kuras pamatā galvenokārt ir vienības izmaksas izdevumiem, kas saistīti ar cilvēkresursu izvietošanu, un 2018. gada beigās ir ieviesta jauna ex post kontroles sistēma, kas aptver visus izdevumu veidus, kā arī ir mainīta ex ante pārbaužu sistēma, kas iestrādāta finanšu apritē; uzsver Revīzijas palātas izcelto norādi uz to, ka ar aprīkojumu saistīto izdevumu atlīdzināšana joprojām ir balstīta uz faktiskajām izmaksām un ka projekts, ko īsteno, lai pārietu uz atmaksāšanu, pamatojoties uz vienības izmaksām, joprojām ir neveiksmīgs; turklāt ar bažām norāda uz Revīzijas palātas konstatējumu, ka kopš 2014. gada sadarbības valstu sniegtie pierādījumi par pieprasītajām faktiskajām izmaksām saistībā ar aprīkojuma izmaksām joprojām ir neatbilstīgi un ka Aģentūras veiktās šo izmaksu ex ante pārbaudes ir neefektīvas, ja vien tās nav pamatotas ar apliecinošiem dokumentiem; norāda, ka Aģentūra neveic atmaksājumu ex post pārbaudes, tādējādi vēl vairāk palielinot risku, ka varētu tikt atmaksātas nepamatotas izmaksas; ar bažām norāda, ka Aģentūra ir atļāvusi vairākas izdevumu atmaksas, ko pieprasījušas sadarbības valstis, neraugoties uz to, ka tās nav sniegušas Aģentūras norādītos un pieprasītos pierādījumus; pēc iepazīšanās ar Aģentūras atbildi atzīst, ka attiecīgās sadarbības valstis ir iesniegušas apliecinošus dokumentus, kuros norādītas detalizētas izmaksas; aicina Aģentūru turpmāk skaidri norādīt, kāda veida apliecinošos dokumentus tā pieņem kā nepieciešamos pierādījumus; turklāt aicina Aģentūru atlīdzināt tikai juridiski pamatotus izdevumus; sagaida, ka Aģentūra ātri ieviesīs stingras ex post pārbaudes attiecībā uz atmaksājumiem un līdz 2020. gada jūnijam ziņos budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par šajā jomā panākto progresu;
16.

norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu Aģentūra parakstīja pamatlīgumu par IT konsultāciju pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam, kura cenas tika noteiktas atkarībā no projektu īstenošanai patērētā laika un nebija saistītas ar to īstenošanas termiņu un attiecībā uz kuru Aģentūrai ir ierobežotas uzraudzības iespējas, Aģentūra ir piemērojusi Revīzijas palātas ieteikumus saviem pašreizējiem IKT un konsultāciju pamatlīgumiem, vajadzības gadījumā izmantojot īpašus Quoted Times and Means līgumus;
D.

tā kā izdevumu sadaļā Komisijas neizlietotās maksājumu apropriācijas 2018. gadā sasniedz 322,2 miljonus EUR (no tiem 120 miljoni EUR no rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos) un 68 miljonus EUR apropriācijās, kas pārnestas no 2017. gada, bet pārējo iestāžu neizlietoto līdzekļu summa 2018. gadā bija 75,9 miljoni EUR un 61,6 miljoni EUR apropriācijās, kas pārnestas no 2017. gada,
E.

tā kā ieguldījumi Kopuzņēmumā, kuri plānoti visam pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darbības periodam, ir 1 184 874 000 EUR no Savienības, 1 170 000 000 EUR – no iesaistītajām valstīm un 1 657 500 000 EUR – no privātajiem locekļiem,
9.

atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra saistībā ar otro Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas apsekojumu ir turpinājusi izpēti par minoritāšu stāvokli Savienībā; šajā sakarā īpaši atzinīgi vērtē to, ka ir publicēts jaunākais tematiskais ziņojums par diskrimināciju, ar ko Savienībā saskaras afrikāņu izcelsmes cilvēki; turklāt atzinīgi vērtē to, ka ir publicēts pētījums par romu jauniešu pāreju no izglītības uz nodarbinātību;
6.

norāda, ka aptuveni 75 % no visiem piemērojamiem ex ante nosacījumiem tika izpildīti ESI fondu programmu pieņemšanas laikā, 86 % tika izpildīti 2017. gada sākumā un 99 % – 2018. gada maijā, pierādot, ka ex ante nosacījumu izpilde bija ilgāka nekā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (Kopīgo noteikumu regula) un ka līdz 2016. gada decembra termiņam aptuveni 15 % no ex ante nosacījumiem joprojām nebija izpildīti;
2.

ņem vērā, ka tika atcelti 194 467,98 EUR no apropriācijām, kuras tika pārnestas no 2016. gada uz 2017. gadu, jeb 4,93 % no kopējā pārnesto apropriāciju apmēra, un tas ir par 1,17 % vairāk nekā 2016. gadā; turklāt ņem vērā, ka II sadaļā no 2017. gada uz 2018. gadu tika neplānoti pārnests relatīvi liels apropriāciju apmērs – 200 000 EUR – un tas bija galvenokārt saistīts ar biroja telpu iekšējo reorganizāciju;
2.

pauž dziļu nožēlu par pretrunu starp, no vienas puses, Parlamenta neiesaistīšanu lēmumu pieņemšanā par Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā izveidi un termiņa pagarināšanu un, no otras puses, Parlamenta kā budžeta lēmējinstitūcijas lomu šā mehānisma finansēšanā no Savienības budžeta;
12.

norāda, ka Konstitucionālo jautājumu komiteja ar balsojumu plenārsēdē 2018. gada februārī apstiprināja patstāvīgo ziņojumu par Parlamenta sastāvu un jo īpaši to, ka pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības deputātu skaits tiks samazināts līdz 705 deputātiem; norāda, ka pēc 2018. gada 23. februārī notikušās valstu un valdību vadītāju neformālās sanāksmes priekšsēdētājs D. Tusk informēja par plašu atbalstu šim priekšlikumam; norāda, ka gadījumā, ja Apvienotā Karaliste 2019.–2024. gada sasaukuma sākumā joprojām būs dalībvalsts, deputātu skaits būs 751 līdz brīdim, kad Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības juridiski stāsies spēkā; tomēr norāda, ka šai procedūrai ir nepieciešams vienprātīgs Eiropadomes lēmums pēc tam, kad ir saņemta Parlamenta piekrišana; uzsver, ka Parlamenta tāme šobrīd atspoguļo pašreizējo situāciju Parlamentā, kurā ir 678 deputāti no 27 dalībvalstīm laikā no 2019. gada 30. marta līdz astotā sasaukuma beigām un kurā ir 705 deputāti no 27 dalībvalstīm laikā no devītā sasaukuma sākuma līdz 2019. finanšu gada beigām; ar gandarījumu pieņem zināšanai ģenerālsekretāra ierosinātos pielāgojumus, kurus Prezidijs pieņēma 2018. gada 12. martā;
15.

norāda, ka Savienības delegāciju budžets EUR 413,4 miljonu apmērā bija sadalīts šādi: EUR 109,1 miljons (26,4 %) – štata darbinieku atalgojumam un piemaksām, EUR 64,3 miljoni (15,6 %) – ārštata darbiniekiem un ārpakalpojumiem, EUR 25,2 miljoni (6,1 %) – citiem ar personālu saistītiem izdevumiem, EUR 169 miljoni (40,9 %) – ēkām un ar tām saistītajām izmaksām un EUR 45,7 miljoni (11,1 %) – citiem administratīvajiem izdevumiem; norāda, ka, lai segtu delegācijās strādājošo Komisijas darbinieku administratīvās izmaksas, EĀDD saņēma no Komisijas iemaksu EUR 185,6 miljonu apmērā (atskaitot piešķirtos ieņēmumus), ko veidoja EUR 50,4 miljoni no Komisijas V izdevumu kategorijas, EUR 89,9 miljoni no darbības programmu administratīvajām pozīcijām un EUR 45,4 miljoni no Eiropas Attīstības fonda (EAF); norāda, ka 2016. gadā EAF saistībā ar EAF finansētajiem Komisijas darbiniekiem pirmoreiz maksāja standarta summu par personu attiecībā uz delegāciju pieskaitāmajām izmaksām;
24.

atzīmē, ka nav aprēķināts dotācijas maksājumu atlikušais kļūdu īpatsvars, jo šie maksājumi veido nelielu daļu Kopuzņēmuma budžeta un ir veikts maz ex post revīziju; atzinīgi vērtē to, ka 2016. gadā Pētniecības izpildaģentūra Kopuzņēmuma vārdā sāka viena līdzekļu saņēmēja ex post revīziju; atzinīgi vērtē to, ka Kopuzņēmums ir veicis vajadzīgos pasākumus, lai labotu iepriekšējo gadu revīzijās konstatētās kļūdas;