[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, COM(2008) 450/5 2008/0149 (COD) . Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Ievads Pārtikas cenu paaugstināšanās 2007. un 2008. gadā ir negatīvi ietekmējusi daudzas jaunattīstības valstis un to iedzīvotājus. Simtiem miljonu cilvēku grimst aizvien dziļākā nabadzībā, un nesenais progress Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā ir apdraudēts. Turklāt pārtikas cenu paaugstināšanās ir radījusi kārtības traucējumus, nemierus un nestabilitāti vairākās valstīs, apdraudot politisko, attīstības un miera uzturēšanas daudzu gadu centienu nestos augļus. Tomēr cenu paaugstināšanās varētu arī radīt iespēju veicināt jaunattīstības valstu lauksaimnieku reakciju uz piedāvājumu. Augstākas cenas piedāvā jaunas ienākumu gūšanas iespējas, lai lauku kopienas izkļūtu no nabadzības, un varētu palielināt lauksaimniecības ieguldījumu ekonomiskajā izaugsmē, nodrošinot stimulus ieguldījumiem un produktivitātes uzlabojumus. Eiropas Komisija vēlas sākt īstermiņa pasākumu, sauktu par „mehānismu”, reaģējot uz pārtikas cenu paaugstināšanos pēdējā laikā pasaulē, izmantojot daļu no finanšu shēmas 2. pozīcijas rezerves visvairāk skarto jaunattīstības valstu labā. Šis mehānisms galvenokārt atbalstītu lauksaimniecību jaunattīstības valstīs, tādējādi ļaujot tām palielināt ražošanas apjomus. Tas palīdzēs šīm valstīm arī ātri mazināt augsto pārtikas cenu negatīvo ietekmi uz visnabadzīgākajiem iedzīvotājiem. Tādējādi tas palīdzēs tām samazināt galēju nabadzību un badu. Politiskā rīcība Komisija 2008. gada 20. maijā pieņēma paziņojumu[1] „Pārtikas cenu paaugstināšanās problēmas risināšana – Norādījumi par ES rīcību”. Paziņojumā izklāstīti elementi ES rīcībai attiecībā uz problēmām saistībā ar pārtikas cenām, ierosinot pasākumus ES iekšienē un pasākumus krīzes seku novēršanai starptautiskā līmenī. Eiropas Parlaments 22. maijā pieņēma rezolūciju[2] par pārtikas cenu paaugstināšanos ES un jaunattīstības valstīs, aicinot Padomi nodrošināt saskaņotību starp visām ar pārtiku saistītajām valstu un starptautiskajām stratēģijām, kuru mērķis ir īstenot iedzīvotāju tiesības uz pārtiku. Arī ES ministri vispārējo lietu un ārējo attiecību Padomes secinājumos 27. maijā pauda bažas par augsto pārtikas cenu sekām jaunattīstības valstīs un apņēmās īstenot kopīgu rīcību attiecībā uz pārtikas cenu problēmu, risinot īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa jautājumu kopumu ar partnervalstu pašu politikas virzienu un stratēģiju ietvaros sniegto atbalstu. Eiropadome 19. un 20. jūnijā no jauna apstiprināja, ka pārtikas augstās cenas spēcīgi ietekmē pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju situāciju un apdraud visu TAM sasniegšanā gūto progresu. Padome secināja, ka ir nepieciešama Eiropas Savienības rīcība no attīstības un humānās palīdzības perspektīvas. Eiropadome atzinīgi novērtēja Komisijas nodomu iesniegt priekšlikumu par jaunu fondu, lai atbalstītu lauksaimniecību jaunattīstības valstīs, pašreizējā finanšu plāna ietvaros, un paziņoja, ka ES atbalstīs stingru rīcību attiecībā uz lauksaimniecības piedāvājumu jaunattīstības valstīs, jo īpaši nodrošinot nepieciešamo finansējumu lauksaimniecības izejvielām un palīdzību tirgus riska pārvaldības instrumentu izmantošanā. Padome arī paziņoja, ka rīcības stratēģijā Eiropas Savienība cieši sadarbosies ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un citām starptautiskajām organizācijām, kā arī partnervalstu pašu politikas virzienu un stratēģiju ietvaros. Aplēse par finansējumu, kas ir vajadzīgs, lai reaģētu uz pārtikas cenu paaugstināšanos Komisijas dienesti veica aplēsi par visvairāk skarto jaunattīstības valstu īstermiņa (2008.-09. gads) finansējuma vajadzībām, un tas sasniedz 18 miljardus euro. Šis skaitlis ir balstīts uz valstu jaunāko novērtējumu ekstrapolāciju. Aplēse tika papildus apstiprināta, salīdzinot to ar īstermiņa pasākumu izmaksām citās valstīs. Turklāt šo summu pamato ANO augsta līmeņa darba grupas pasaules pārtikas krīzes jomā[3] provizoriskais izmaksu aprēķins, saskaņā ar kuru papildu donoru finansējums lauksaimniecības attīstībai visās jaunattīstības valstīs 2008. un 2009. gadā tiek lēsts 18,0 – 25,0 miljardu euro apmērā. Līdzšinējā rīcība, pamatojoties uz esošajiem sadarbības instrumentiem Kopienas rīcībā esošie ārējās sadarbības instrumenti ir šādi: - tūlītējai rīcībai krīzes situācijās – humānās palīdzības instruments[4] un stabilitātes instruments[5], un - ilgtermiņa sadarbība attīstības jomā – attīstības sadarbības instruments[6] tematiskām programmām, tostarp nodrošinātībai ar pārtiku, un ģeogrāfiskām programmām jaunattīstības valstīs, tostarp Dienvidāfrikā, bet ne citās ĀKK valstīs, un Eiropas Attīstības fonds (EAF) pārējām ĀKK valstīm[7]. Ilgtermiņa attīstības sadarbības instrumenti pēdējā laikā ir plānoti atbilstīgi partnervalstu attīstības prioritātēm, atstājot nelielas iespējas vai neatstājot nekādas iespējas veikt īstermiņa pielāgojumus. Turklāt visi esošie instrumenti 2008. gadā ir mobilizēti vai pārplānoti pēc iespējas lielākā mērā, lai risinātu pārtikas cenu paaugstināšanās radītās problēmas. Ļoti ierobežotā mērā to pašu varētu veikt 2009. gadā; tomēr īstermiņa resursu piesaistīšana joprojām nebūs pietiekama. Turpmākā pārplānošana būtu pārāk ilga īstermiņa pasākumiem un draud arī ietekmēt esošo sadarbības programmu ar partnervalstīm saskaņotību. Šajā situācijā, kad pārtikas augstās cenas samazina KLP izdevumus, Komisija ierosina novirzīt daļu šo ietaupījumu lauksaimnieciskai ražošanai jaunattīstības valstīs. Mehānisma piedāvātā rīcība Šajā regulā norādītā summa ir balstīta uz Eiropas Kopienas daļu 10 % apmērā, īstermiņā reaģējot uz pārtikas cenu krīzi, ņemot vērā to, ka vidēji Kopiena finansē 10 % no sadarbības attīstības jomā pasaulē. Tas nozīmē, ka 2008. un 2009. gadā Kopiena finansētu aptuveni 1,8 miljardus euro. Tā kā pašlaik pieejamie EK instrumenti varētu dot 800 miljonus euro 2008.-09. gadā (550 miljonus euro 2008. gadā un aplēstus 250 miljonus euro 2009. gadā), mehānisms segtu atlikušo 1 miljardu euro. Regula nodrošinās juridisko pamatu Kopienas īstermiņa palīdzībai jaunattīstības valstīm, reaģējot uz problēmām saistībā ar pārtikas cenām. Mehānisms ir ar noteiktu termiņu un darbosies 2008. un 2009. gadā, izmantojot daļu no finanšu shēmas 2. pozīcijā pieejamajām rezervēm. Tas papildinās esošo instrumentu rīcībai krīzes situācijās un attīstības sadarbības instrumentu, kas abi atbilst tā termiņam (starp ārkārtas un ilgtermiņa sadarbību attīstības jomā) un tā specifikai (tieši saistīti ar pasākumiem, kas novērš pārtikas cenu paaugstināšanās cēloņus un sekas). Mehānisma mērķi Šā mehānisma galvenais mērķis ir veicināt lauksaimnieku pozitīvu reaģēšanu uz piedāvājumu jaunattīstības valstīs īstermiņā un vidējā termiņā to ilgtspējīgas attīstības kontekstā. Mehānisms atbalstīs arī darbības, lai ātri un tieši reaģētu nolūkā mazināt augstu pārtikas cenu negatīvās sekas atbilstīgi pārtikas nodrošinātības mērķiem. Paredzētie palīdzības rezultāti tostarp ir šādi: i) lauksaimnieciskās ražošanas palielināšana un nodrošinātība ar pārtiku atbalstītajās valstīs, ii) samazināti nepietiekama uztura rādītāji, īpaši neaizsargātu iedzīvotāju grupu vidū, un iii) samazināta pārtikas cenu inflācija. Mehānisma finansēto pasākumu mērķi Komisija pieņems pasākumus šīs regulas īstenošanai. Tiem jāfinansē tādas iniciatīvas pasaules mērogā, kas atbalsta šīs regulas nolūku un mērķus un kas tiek īstenotas ar starptautisku organizāciju, tostarp reģionālu organizāciju, starpniecību. Komisija pieņems šos lēmumus uzreiz pēc tam, kad šī regula būs pieņemta Parlamentā un Padomē un publicēta. Lai gan visas jaunattīstības valstis potenciāli ir tiesīgas saņemt atbalstu, palīdzība tiks sniegta tām jaunattīstības valstīm, kuras pārtikas cenu krīze ir smagi skārusi sociāli ekonomiskā un politiskā ziņā, kurām ir jāveic pasākumi un kurām nav līdzekļu vai kuras nespēj rīkoties bez palīdzības. Tādējādi pasākumi būs vērsti uz sarakstā iekļautām mērķa valstīm, kas noteiktas, pamatojoties uz orientējošiem kritērijiem, kuri aprakstīti regulas pielikumā un ir šādi: atkarība no pārtikas importa, pārtikas cenu inflācija, kā arī sociālā un fiskālā neaizsargātība. Vērā tiks ņemts cits finansējums, kas valstij ir pieejams no donoru kopienas, kā arī valsts potenciāls palielināt lauksaimniecisko ražošanu. Mehānisms pieļauj arī reģionālas programmas, kas aptver visas attiecīgā reģiona jaunattīstības valstis. Tāpat var finansēt globālus pasākumus, ja tos īsteno reģionāla vai starptautiska organizācija. Komisijas lēmumi būs balstīti uz informāciju, tostarp faktiskajām valstu vajadzībām, kuru jo īpaši sniegušas tās delegācijas, un uz attiecīgu starptautisku novērtējumu pamata, kurus nodrošinājušas, piemēram, ANO sistēmas organizācijas. Komisijas lēmumiem tiks pievienots sīki izstrādāts skaidrojums par metodēm, kas izmantotas, lai izvēlētos mērķa valstis. Tiks izmantota informācija, ko sniegusi ANO darba grupa un starptautiskās organizācijas (galvenokārt ANO aģentūras – Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, Pasaules pārtikas programma –, Pasaules Banka un SVF), un gadījumos, kad tā nebūs pietiekama, tā tiks papildināta ar konkrētas valsts informāciju, kas saņemta no EK delegācijām. Tieši reaģējot uz pārtikas krīzi un ņemot vērā konkrētas valsts apstākļus, var atbalstīt šādus operatīvus pasākumus, izmantojot mehānismu: i) pasākumi, lai uzlabotu piekļuvi lauksaimniecības izejvielām un pakalpojumiem, tostarp mēslošanas līdzekļiem un sēklām; ii) drošības tīkla pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt vai uzlabot lauksaimnieciskās ražošanas jaudu un nodrošināt neaizsargātāko iedzīvotāju pamata pārtikas vajadzības. Nelielu daļu no mehānisma līdz 1 % izmantos atbalsta pasākumiem, kas ir nepieciešami regulas efektīvai īstenošanai. Veiktie pasākumi jāskata saņēmējas valsts ilgāka termiņa attīstības vajadzību kontekstā, tiem jābūt ilgtspējīgiem (sociālā, vides, ekonomikas ziņā) un jāveicina lauksaimniecības cenu izkropļojumu samazināšana. Attiecībā uz subsidētu izejvielu piegādi tas nozīmē, piemēram, ka pasākumiem jābūt mērķtiecīgiem, vērstiem uz vietējām vajadzībām un apstākļiem un pielāgotiem tiem, tirgu attīstošiem, noteiktā laikā izpildāmiem, finansiāli ilgtspējīgiem un lauksaimnieciskās ražošanas sistēmu ilgtspēju veicinošiem. Vajadzības gadījumā tiks pastiprinātas informācijas sistēmas un pārredzamība, lai uzlabotu tirgus sistēmu efektivitāti, izvairītos no priviliģētiem stāvokļiem un dotu iespēju maziem lauksaimniekiem gūt labumu no veiktajiem pasākumiem. Finansējuma veidi un īstenošanas veidi Palīdzība tiks sniegta valstīm, kuras skārusi pārtikas cenu paaugstināšanās, ar starptautisku vai reģionālu organizāciju starpniecību. Visa palīdzība atbildīs valsts līmeņa vajadzību novērtējumiem un plāniem. Lēmumus par palīdzību ar starptautisko organizāciju, tostarp reģionālo organizāciju, starpniecību pieņems, pamatojoties uz to salīdzinošajām priekšrocībām un ierosinātajiem un novērtētajiem pasākumiem. Tā varētu būt, piemēram, Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, Starptautiskais lauksaimniecības attīstības fonds, ANO bērnu fonds, Pasaules pārtikas programma vai Pasaules Banka. Finansējumu varētu novirzīt arī caur reģionālām organizācijām. Īstermiņa rīcībai attiecībā uz pārtikas cenu paaugstināšanos ir vajadzīga finansējuma ātra piesaistīšana, lai varētu sniegt palīdzību pēc ārkārtas situācijas un atbalstu reaģēšanai uz piedāvājumu nākamajās lauksaimniecības sezonās. Regula nodrošina ātras lēmumu pieņemšanas un izmaksāšanas procedūras, izmantojot ieguldījumu nolīgumus ar starptautiskām organizācijām, tostarp reģionālām organizācijām. Plānošana un īstenošana tiks veikta saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Parīzes Deklarācijā par atbalsta efektivitāti, tostarp koordinējot darbības ar dalībvalstīm un citiem donoriem, lai nodrošinātu, ka nevienai valstij netiek sniegts pārāk liels vai pārāk niecīgs atbalsts. Sagatavošanas darbs sāksies uzreiz pēc ierosinātās regulas pieņemšanas Komisijā un tiks pabeigts laikā, lai 1. panta 2. punktā minētos īstenošanas lēmumus varētu pieņemt uzreiz pēc regulas stāšanās spēkā. Finansēšanas lēmumi (3. pants) tiks pieņemti tajā pašā laikā, ja tas būs iespējams, pretējā gadījumā – pēc iespējas ātrāk pēc stāšanās spēkā un jebkurā gadījumā līdz 2008. gada beigām attiecībā uz tām valstīm, kas izmanto 2008. gada līdzekļus. Mehānisma budžeta avots Augstās lauksaimniecības cenas ir veicinājušas tirgus izdevumu samazināšanos 2008. gada budžetā un mazākas aplēses 2009. gada budžetam finanšu shēmas 2. pozīcijā. Pašreizējās aplēses liecina, ka ievērojama rezerve būs pieejama šajā pozīcijā 2008. gadā un mazākā mērā – 2009. gadā. Lai nodrošinātu, ka Kopiena var izpildīt savas saistības attiecībā uz tirgus izdevumiem un tiešiem maksājumiem lauksaimniekiem, regulā ietverts noteikums (10. panta 4. punkts), kas 2. pozīcijā garantē rezervi vismaz 600 miljonu euro apmērā katram gadam. Ja prognozētā rezerve ir mazāka par šo garantēto līmeni konkrētam gadam, attiecīgi būs jāsamazina maksimālā summa, kas jāpiešķir mehānismam attiecīgajā gadā. Daļēja retrospektīva finansēšana Ņemot vērā to, ka ar šo regulu finansēs pasākumus, kas sniegs atbalstu izvēlētām valstīm ar starptautisku, tostarp reģionālu, organizāciju starpniecību, tostarp pasākumus, kuri jau ir sākti pirms šīs regulas pieņemšanas, regulā ir noteikums (6. panta 2. punkts), kurš pieļauj finansēšanu no 2008. gada 20. jūnija, kas atbilst Eiropadomes secinājumu datumam. Ierosinātais grafiks Pēc priekšlikuma pieņemšanas Komisijā tam piemēros koplēmuma procedūru Parlamentā un Padomē. Ātrākais iespējamais kalendārs parastu procedūru gadījumā, bet tikai ar vienu lasījumu Parlamentā, visticamāk, nozīmēs stāšanos spēkā līdz novembra beigām. Plānots šāds orientējošs grafiks. 2008. gada jūlijs – septembris. Komisijas lēmumu tehniska sagatavošana (izvēlētas starptautiskas, tostarp reģionālas, organizācijas, saņēmējas valstis, orientējošā piešķīrumu daļa, pasākumu noteikšana saskaņā ar šo regulu un citiem instrumentiem, lai nodrošinātu papildināmību). 2008. gada septembris. Budžeta grozījumu provizoriskais projekts 2008. gada budžetam un 2009. gada budžeta grozījumu vēstule, lai ieviestu jaunas budžeta pozīcijas. 2008. gada novembris. Regulas pieņemšana, ko veic abi tiesību aktu pieņēmēji, publicēšana un stāšanās spēkā. 2008. gada decembris. Pirmie Komisijas īstenošanas lēmumi. Provizoriskie novērtējumi tiks veikti šo Komisijas īstenošanas lēmumu tehniskajā sagatavošanā. 2008. gada decembris. Budžeta saistību sākums. 2009. gada sākums. Pirmo pasākumu īstenošanas sākums. Līdz 2012. gada 31. decembrim Komisija sniegs ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par pasākumu īstenošanu, tostarp iespēju robežās par tās palīdzības galvenajiem rezultātiem un ietekmi, kas sniegta saskaņā ar regulu. Tas ietvers retrospektīvu izvērtējumu par piešķirtajiem cilvēkresursiem un finanšu resursiem, un rezultātiem, kas sasniegti saistībā ar regulas mērķiem (9. pants). Tāpēc tiek ierosināts Komisijai pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu. 2008/0149 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 179. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[8], rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[9], tā kā: (1) Nesenā pārtikas cenu paaugstināšanās ir radījusi dramatisku situāciju vairākās jaunattīstības valstīs un to iedzīvotājiem. Tas izraisa risku, ka vēl simtiem miljonu cilvēku nonāks galējā nabadzībā, un rada nepieciešamību pēc lielākas solidaritātes ar šiem iedzīvotājiem. (2) Tāpēc ar šo regulu jāizveido finansēšanas mehānisms ātrai reaģēšanai uz krīzi, ko izraisījušas pārtikas augstās cenas jaunattīstības valstīs. (3) Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, 2005. gada 22. novembrī pieņemtajā Eiropas konsensā par attīstību[10] noteikts, ka Eiropas Kopiena (turpmāk tekstā „Kopiena”) turpinās strādāt, lai uzlabotu nodrošinātību ar pārtiku starptautiskā, reģionālā un valstu līmenī, – mērķis, kura sasniegšana šai regulai jāveicina. (4) Eiropas Parlaments 2008. gada 22. maijā pieņēma rezolūciju par pārtikas cenu paaugstināšanos ES un jaunattīstības valstīs[11], aicinot Padomi nodrošināt saskaņotību starp visiem ar pārtiku saistītajiem valstu un starptautiskajiem politikas virzieniem, kuru mērķis ir īstenot iedzīvotāju tiesības uz pārtiku. (5) Eiropadomes sanāksme 2008. gada 20. jūnijā secināja, ka ir nepieciešama Eiropas Savienības rīcība no attīstības un humānās palīdzības perspektīvas. Turklāt tika paziņots, ka Eiropas Savienība piesaistīs resursus, lai papildus pārtikas atbalstam finansētu drošības tīklus nabadzīgām un neaizsargātām iedzīvotāju grupām, ka ES atbalstīs stabilu lauksaimniecības piedāvājumu jaunattīstības valstīs, jo īpaši nodrošinot nepieciešamo finansējumu lauksaimniecības izejvielām un palīdzību tirgus riska pārvaldības instrumenta izmantošanā, un atzinīgi vērtēja Komisijas nodomu iesniegt priekšlikumu par jaunu fondu pašreizējās finanšu shēmas ietvaros, lai atbalstītu lauksaimniecību jaunattīstības valstīs. (6) Turklāt Eiropadomes secinājumos ir noteikts arī, ka ES veicinās saskaņotāku un ilgāka termiņa starptautisku rīcību pašreizējās pārtikas krīzes situācijā, jo īpaši ANO un starptautiskās finanšu iestādēs; ES atzinīgi vērtē arī ANO ģenerālsekretāra izveidoto augsta līmeņa darba grupu pasaules pārtikas nodrošinājuma krīzes jomā un ir apņēmusies piedalīties tās deklarācijas īstenošanā, kas 2008. gada 5. jūnijā pieņemta Romā augsta līmeņa konferencē par pārtikas nodrošinājumu pasaulē. ANO darba grupa sagatavo visaptverošu rīcības sistēmu ( CAF ), un Pārtikas un lauksaimniecības organizācija ir sākusi iniciatīvu pret pārtikas cenu paaugstināšanos ( ISFP ); citas starptautiskas organizācijas, piemēram, Starptautiskais lauksaimniecības attīstības fonds, Pasaules Banka, un reģionālas organizācijas ir sākušas savas iniciatīvas. (7) Finansiālās vajadzības, lai pilnībā novērstu augsto pārtikas cenu tiešās sekas, ir ļoti lielas. Jāreaģē ir starptautiskajai sabiedrībai kopumā, un Kopiena ir apņēmusies ieguldīt atbilstīgu daļu no savas puses. (8) Tie paši apstākļi, kas rada nepieciešamību pēc pašreizējā finansēšanas mehānisma (pārtikas augstās cenas), arī samazina lauksaimniecības tirgus izdevumus finanšu shēmas 2. pozīcijā. Pašreizējās aplēses liecina arī par ievērojamu nepiešķirtu rezervi 2. pozīcijas robežās 2009. gadā. (9) Kopienas rīcības stratēģijai jābūt vērstai uz to, lai stingri veicinātu pozitīvu īstermiņa un vidēja termiņa piedāvājumu no lauksaimniecības nozares jaunattīstības valstīs, tajā pašā laikā arī ievērojami samazinot pārtikas cenu paaugstināšanās negatīvo ietekmi uz šo valstu nabadzīgākajiem iedzīvotājiem. Reaģēšana uz piedāvājumu ir arī Kopienas interesēs, lai mazinātu pašreizējo spiedienu uz lauksaimniecības cenām. (10) Kopienas rīcībā ir vairāki instrumenti, kas ir vērsti uz palīdzību attīstības jomā ilgtermiņa perspektīvā, un jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā[12], un Eiropas Attīstības fonds, kas sniedz oficiālu palīdzību attīstības jomā ĀKK valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām (turpmāk tekstā „EAF”); šie instrumenti pēdējā laikā ir plānoti atbilstīgi attiecīgo valstu vidēja termiņa un ilgtermiņa attīstības prioritātēm. Liela mēroga pārplānošana šo instrumentu ietvaros, lai reaģētu uz īstermiņa krīzi, apdraudētu esošo sadarbības stratēģiju ar šīm valstīm līdzsvaru un saskaņotību. Kopienas rīcībā ir arī Padomes 1996. gada 20. jūnija Regula (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību[13], lai sniegtu ārkārtas palīdzību, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu[14]. (11) Tomēr minētie instrumenti 2008. gadā jau ir piesaistīti vai pārplānoti pēc iespējas lielākā mērā, lai novērstu augsto pārtikas cenu situācijas negatīvās sekas jaunattīstības valstīs. Ļoti ierobežotā apmērā to pašu varētu veikt 2009. gadā; tomēr tas būtu tālu no pietiekamā apjoma, lai pievērstos citām vajadzībām. (12) Pašreizējā situācijā, kad pārtikas augstās cenas samazina KLP izdevumus, Komisija ierosina daļu no šiem ietaupījumiem novirzīt lauksaimnieciskai ražošanai jaunattīstības valstīs. (13) Tomēr ir jāaizsargā Eiropas lauksaimnieku intereses un jāgarantē, ka šis priekšlikums nekādā gadījumā neiedarbinās finanšu disciplīnas mehānismu, kas paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003[15] un (EK) Nr. 1290/2005[16]. (14) Rezultātā ir jāpieņem īpašs finansēšanas mehānisms, kas papildina esošos attīstības instrumentus un humānās palīdzības instrumentu, lai pieņemtu steidzamus un papildu pasākumus, kas ātri novērš pašreizējās pārtikas cenu paaugstināšanās situācijas sekas jaunattīstības valstīs. (15) Ar šo mehānismu pieņemtajiem pasākumiem jāpalīdz jaunattīstības valstīm palielināt lauksaimniecības ražību nākamajās sezonās, ātri reaģēt uz valstu un to iedzīvotāju neatliekamām vajadzībām un veikt sākotnējos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai pēc iespējas novērstu turpmākas pārtikas nedrošības situācijas, kā arī sekmēt augsto pārtikas cenu seku mazināšanu pasaulē ne tikai nabadzīgāko iedzīvotāju labā, bet arī Eiropas patērētāju un lauksaimnieku labā. (16) Šajā regulā paredzēto pasākumu būtība prasa izveidot efektīvas, elastīgas, pārredzamas un ātras lēmumu pieņemšanas procedūras to finansēšanai, ar stabilu sadarbību starp visām attiecīgajām iestādēm. Šai regulai jo īpaši jānodrošina finansējums jau sāktiem pasākumiem, kurus starptautiskas organizācijas atbalsta vai ir gatavas atbalstīt pirms šīs regulas pieņemšanas, no 2008. gada 20. jūnija, kas atbilst Eiropadomes secinājumu datumam. (17) Jānodrošina Kopienas finanšu interešu aizsardzība atbilstīgi Padomes 1995. gada 18. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2988/95[17] par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulai (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[18], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulai (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[19]. (18) Tā kā šīs regulas mērķus pietiekamā kvalitātē nevar sasniegt dalībvalstis un tādēļ, ka nepieciešamās rīcības mēroga dēļ šos mērķus labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. (19) Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu iedarbīgumu un ņemot vērā to rakstura neatliekamību, šai regulai jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets un darbības joma 1. Kopiena finansē pasākumus, kas vērsti uz atbalstu ātrai un tiešai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs, laikposmā starp ārkārtas palīdzību un vidēja termiņa un ilgtermiņa sadarbību attīstības jomā. 2. Pasākumi paredzēti jaunattīstības valstīm, kā definējusi ESAO/Attīstības palīdzības komiteja, un to iedzīvotājiem saskaņā ar šādiem noteikumiem. Komisija pieņem 1. punktā paredzētos pasākumus. Ar tiem finansē starptautiskus pasākumus, kas paredzēti, lai atbalstītu šīs regulas nolūku un mērķus, un kurus īsteno ar reģionālu un globālu starptautisku organizāciju starpniecību. Tā par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi. 3. Ar šiem pasākumiem precizēs to mērķa valstu sarakstu, kas izveidots, pamatojoties uz pielikumā noteikto objektīvo kritēriju kopumu, balstoties uz informāciju, tostarp faktiskajām valstu vajadzībām, kas darīta pieejama, jo īpaši ar tās delegāciju starpniecību un izmantojot starptautiskas nozīmes izvērtējumus, kurus veikušas organizācijas, piemēram, ANO sistēmas organizācijas. 4. Lai nodrošinātu Kopienas palīdzības saskaņotību un efektivitāti, ja īstenojamā programma ir reģionāla vai pārrobežu rakstura, Komisija var nolemt, ka iedzīvotāji citās jaunattīstības valstīs, kas neietilpst konkrētajā reģionā, var gūt labumu no attiecīgās programmas. 5. Starptautiskas organizācijas, tostarp reģionālas organizācijas, (turpmāk tekstā „starptautiskas organizācijas”) tiks izraudzītas, pamatojoties uz to spēju nodrošināt ātru un kvalitatīvu reaģēšanu uz mērķa jaunattīstības valstu īpašajām vajadzībām saistībā ar šīs regulas mērķiem. 2. pantsMērķi un principi 1. Palīdzības un sadarbības galvenie mērķi šīs regulas ietvaros ir veicināt pozitīvu lauksaimniecības nozares reaģēšanu uz piedāvājumu mērķa valstīs un reģionos to ilgtspējīgas attīstības kontekstā un atbalstīt darbības, lai ātri un tieši reaģētu nolūkā samazināt augstu pārtikas cenu negatīvās sekas atbilstīgi pārtikas nodrošinātības mērķiem. 2. Atkarībā no attīstības kontekstiem un pārtikas cenu paaugstināšanās ietekmes īsteno atšķirīgu pieeju, lai mērķa valstīm vai reģioniem un to iedzīvotājiem sniegtu mērķtiecīgu, piemērotu un labi pielāgotu atbalstu, pamatojoties uz viņu pašu vajadzībām, stratēģijām, prioritātēm un reaģēšanas spējām. 3. Neatkarīgi no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1905/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1717/2006, ja paredzētie papildu pasākumi ir saskaņā ar šīs regulas 1. panta 1. punktu un 3. panta 2. punktu, tie jāfinansē saskaņā ar šo regulu. Dažādos attīstības instrumentus un šo mehānismu piemēro, lai nodrošinātu sadarbības nepārtrauktību, jo īpaši attiecībā uz pāreju no ārkārtas pasākumiem uz vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumiem. 4. Komisija nodrošina, ka saskaņā ar šo regulu pieņemtie pasākumi atbilst Kopienas vispārējam stratēģiskās politikas satvaram attiecīgajai valstij vai valstīm, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu. 3. pantsĪstenošana 1. Kopienas palīdzību un sadarbību īsteno, izmantojot lēmumu kopumu par to atbalsta pasākumu finansēšanu, kas aprakstīti 1. panta 1., 2. un 3. punktā šajā regulā, kuru pieņem Komisija. 2. Ņemot vērā īpašos valsts līmeņa apstākļus, atbalsta pasākumi, kuri ir īstenojami, ir šādi: 1. pasākumi, lai uzlabotu piekļuvi lauksaimniecības izejvielām un pakalpojumiem, tostarp mēslošanas līdzekļiem un sēklām; 2. drošības tīkla pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt vai uzlabot lauksaimnieciskās ražošanas jaudu un pievērsties neaizsargātāko iedzīvotāju pamata pārtikas vajadzībām. 3. Atbalsta pasākumus, kas atbilst šīs regulas mērķiem, var finansēt ne vairāk kā 1 % apmērā no 10. panta 1. punktā minētās summas. 4. pantsTiesības uz atbalstu Struktūras, kurām ir tiesības saņemt finansējumu, ir starptautiskas organizācijas, kas atbilst Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002[20] 43. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. 5. pantsFinanšu un vadības procedūras 1. Saskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus īsteno saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002[21], ņemot vērā attiecīgā gadījumā pieņemamo pasākumu krīzes raksturu. 2. Kopienas palīdzību principā nedrīkst izmantot nodokļu un nodevu maksāšanai, kā arī maksājumu segšanai attiecīgajās valstīs. 3. Piedalīties atbilstīgajās līgumprocedūrās var visas fiziskas un juridiskas personas, kuras ir tiesīgas atbilstīgi ģeogrāfiskās attīstības instrumentam, ko piemēro valstij, kurā notiek pasākums, kā arī visas fiziskas un juridiskas personas, kas ir tiesīgas saskaņā ar īstenojošās starptautiskas organizācijas nolikumu, rūpējoties par to, lai nodrošinātu, ka visiem donoriem tiek piedāvāta vienlīdzīga attieksme. Tie paši noteikumi attiecas uz piegādēm un materiāliem. Ekspertiem var būt jebkāda valstspiederība. 6. pantsBudžeta saistības 1. Budžeta saistības uzņemas, pamatojoties uz Komisijas pieņemtiem lēmumiem. 2. Saskaņā ar šo regulu pieņemtie pasākumi no 2008. gada 20. jūnija var finansēt darbības, kuras 4. pantā minētās organizācijas sākušas mērķa valstīs pirms šīs regulas stāšanās spēkā. 7. pantsKopienas finanšu interešu aizsardzība 1. Ikvienā finanšu līgumā, kas noslēgts, īstenojot šo regulu, iekļauj noteikumus, kas nodrošina Kopienas finanšu interešu aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz pārkāpumiem, krāpšanu, korupciju vai jebkuru citu nelikumīgu darbību, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999. 2. Finanšu nolīgumos paredz noteikumus, kas Komisijai un Revīzijas palātai piešķir tiesības piekļūt informācijai, kura ir nepieciešama to pienākumu pildīšanai, vajadzības gadījumā uz vietas, saskaņā ar pārbaudes nolīgumiem, kas noslēgti ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām. 8. pantsES atpazīstamība Līgumos, kas noslēgti, pamatojoties uz šo regulu, paredz īpašus noteikumus, kas nodrošina Eiropas Savienības atbilstīgu atpazīstamību visās darbībās, kuras veiktas uz šo līgumu pamata. 9. pants Ziņojumu sniegšana Komisija vēlākais līdz 2009. gada 31. decembrim informē Eiropas Parlamentu un Padomi par pasākumiem, kurus tā ir pieņēmusi saskaņā ar šo regulu. Komisija vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim sniedz tiem ziņojumu par pasākumu īstenošanu, tostarp iespēju robežās par šīs regulas ietvaros sniegtās palīdzības galvenajiem rezultātiem un ietekmi. 10. pantsFinanšu noteikumi 1. Kopējā atskaites summa šīs regulas īstenošanai no 2008. gada līdz 2009. gadam ir 1,0 miljards euro. 2. Atskaites summa 2008. gadam ir 750 miljoni euro. 3. Maksimālā atskaites summa 2009. gadam ir 250 miljoni euro. 4. Saistībās iekļautā summa katram gadam finanšu shēmas 2. pozīcijā paredz rezervi vismaz 600 miljonu euro apmērā, pamatojoties uz agrīnās brīdināšanas sistēmas jaunākā ziņojuma prognozi, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1290/2005. Ja tas tā nav konkrētam gadam, maksimālo summu, ko var iekļaut saistībās tam gadam saskaņā ar šo regulu, samazina, lai atjaunotu šo 2. pozīcijas rezervi. 11. pantsStāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro līdz 2009. gada 31. decembrim. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS Orientējošs kritēriju saraksts, lai izraudzītos mērķa valstis Orientējošie kritēriji, lai izraudzītos mērķa valstis: - pārtikas cenu inflācija un tās potenciālā sociāli ekonomiskā un politiskā ietekme: - pārtikas cenu inflācijas līmenis (salīdzinājumā ar vispārējo inflāciju), - atkarība no pārtikas importa, tostarp pārtikas atbalsta importa, - sociālā neaizsargātība un politiskā stabilitāte, - pārtikas ražošana kā procentuāla daļa no saimniecības patēriņa; - valsts, kurai ir potenciālas tiesības saņemt atbalstu, spēja reaģēt un īstenot atbilstīgus atbildes pasākumus: - valdības veiktie pasākumi, tostarp piedāvājuma un tirdzniecības pasākumi, - eksporta ieņēmumi, - fiskālā neaizsargātība. Tiks ņemti vērā arī citi finansējuma avoti, kas no donoru kopienas īstermiņā ir pieejami mērķa valstij, lai reaģētu uz pārtikas krīzi, kā arī valsts potenciāls ilgtermiņā ilgtspējīgi palielināt lauksaimniecisko ražošanu. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Mehānisms ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs 2. ABM / ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības: 21 (Attīstība) 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu Ierosinātās pozīcijas: 21.02.03 (ātra reaģēšana uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs) 21.01.04.40 (administratīvi atbalsta izdevumi) 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Ilgums būs 2008.-2009. budžeta gads; paredzētā summa ir 1,0 miljards euro 3.3. Budžeta informācija Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 21.02.03 | Fakult. | Dif.[22] | JĀ | NĒ | NĒ | Nr. 2 | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[23] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 750,00 | 240,00 | 990,000 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 890,000 | 100,000 | 990,000 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[24] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | 10,000 | 10,000 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | 750,000 | 250,000 | 1,000,000 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 900,000 | 100,000 | 1,000,000 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[25] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas | KOPĀ – SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 750,000 | 250,000 | 1,000,000 | KOPĀ – MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 900,000 | 100,000 | 1,000,000 | Ziņas par līdzfinansējumu N.P. miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | Gads n | N + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | …………………… | f | KOPĀ – SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu ( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma[26] noteikumi (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus. ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: miljonos EUR (1 zīme aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības | Kopā – cilvēkresursi | 12 | 14 | 12 | 10 | 8 | Vajadzības ir noteiktas, pamatojoties uz to, ka tiesīgas būs tikai starptautiskas un reģionālas organizācijas (regulas projekta 4. pants). 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai vidēja termiņa vajadzības Šis mehānisms paredzēts iedzīvotāju vajadzībām jaunattīstības valstīs, kuras ietekmē pārtikas cenu paaugstināšanās, tostarp lauksaimnieku vajadzība nodrošināt piedāvājumu un patērētāju vajadzība pēc pārtikas nodrošinājuma, kas atbilst to pirktspējai. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Ar šo priekšlikumu izveido noteikta termiņa mehānismu īstermiņa palīdzībai, kas paredzēta laikposmam no ārkārtas atbalsta līdz vidēja termiņa un ilgtermiņa sadarbībai attīstības jomā. Šāds mehānisms papildina Kopienas rīcībā esošos ārējās sadarbības instrumentus, īpaši instrumentus tūlītējai reaģēšanai uz krīzi (humānās palīdzības instruments, stabilitātes instruments) un ilgtermiņa sadarbībai attīstības jomā (attīstības sadarbības instruments tematiskām programmām, tostarp nodrošinātībai ar pārtiku, un ģeogrāfiskām programmām jaunattīstības valstīs, tostarp Dienvidāfrikā, bet ne citās ĀKK valstīs, un 10. Eiropas Attīstības fondu (EAF) 2008.-2013. gada laikposmam pārējām ĀKK valstīm). Sinerģiju iegūs, nodrošinot, ka īstenotie pasākumi būs saskaņā ar EK valstu palīdzības stratēģijām. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Mērķi būs veicināt lauksaimnieku pozitīvu reaģēšanu uz piedāvājumu mērķa valstīs un reģionos to ilgtspējīgas attīstības kontekstā un atbalstīt darbības, lai ātri un tieši reaģētu nolūkā samazināt augstu pārtikas cenu negatīvās sekas, lai samazinātu uztura nepietiekamību atbilstīgi pārtikas nodrošinātības mērķiem. Sagaidāmie rezultāti ir šādi: - lauksaimnieciskās ražošanas palielināšana mērķa valstīs (palielināšanās 2009. un 2010. gadā salīdzinājumā ar 2005.-2007. gada vidējo rādītāju); - samazināta pārtikas cenu inflācija (pārtikas cenu inflācijas/vispārējās inflācijas līmeņa attiecības uzlabošana 2010. gadā). Rādītāji , kas izmantojami uzraudzībā un izvērtēšanā, ir šādi: - kopējās lauksaimnieciskās ražošanas palielināšana gadā; - mērķa lauksaimnieku vidējās ražas palielināšana gadā; - uztura nepietiekamības rādītāja samazināšanās atbalstīto iedzīvotāju grupu vidū, īpašu uzmanību pievēršot akūtai uztura nepietiekamībai un <5 to cilvēku proporcijai, kuriem ir nepietiekams svars; - pārtikas cenu inflācijas līmenis salīdzinājumā ar vispārējo inflāciju atbalstītajās valstīs. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) ( Pārvalda centralizēti ( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( izpildaģentūrām ( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē ( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu Pārvalda dalīti vai decentralizēti ( kopā ar dalībvalstīm kopā ar trešām valstīm ( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Piezīmes: Priekšroka tiks dota kopīgai pārvaldībai. Tomēr atsevišķām programmām var būt nepieciešama Komisijas īstenota centralizēta pārvaldība. 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Uzraudzību veiks Komisija, izmantojot informāciju, kas saņemta no EK delegācijām un aģentūrām, kuras iesaistītas ANO visaptverošā rīcības plāna ( CFA ) īstenošanā. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Sīki izstrādāti valsts līmeņa vērtējumi par nepieciešamo finansējumu jaunattīstības valstīs ir sākti 2008. gada aprīlī. Šo darbu koordinē ANO darba grupa pasaules pārtikas krīzes jomā. Vērtēšana turpināsies no 2008. gada jūnija līdz septembrim. Paralēli tam Komisijas dienesti (galvenā pārvalde un delegācijas) ir veikuši sīki izstrādātu kvantitatīvo un kvalitatīvo analīzi par 110 valstīm. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) N.P. 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Mehānisma pasākumu seku ārējs novērtējums tiks veikts 2011. gadā. 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI PIEMēRO PARASTOS KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMUS, KAS IR PIEMēROJAMI ATTīSTīBAS SADARBīBAS PALīDZīBAI. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[29] (XX 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 3 | B*, C*/AST | Personāls, ko finansē[30] atbilstoši XX 01 02. pantam | 7 | 9 | 7 | 5 | 5 | Pārējais personāls[31], ko finansē atbilstoši XX 01 04./05. pantam | KOPĀ | 12 | 14 | 12 | 10 | 8 | Vajadzības ir noteiktas, pamatojoties uz to, ka tiesīgas būs tikai starptautiskas un reģionālas organizācijas (regulas projekta 4. pants). 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi Lēmumu sagatavošana, līgumu sagatavošana, maksājumu sagatavošana, pētījumu, revīziju un novērtēšanas organizēšana, ziņojumu sniegšana. 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04./05. – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2008. gads | 2009. gads | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads un turpmākie gadi | KOPĀ | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - iekšējais (intra muros) | - ārējais (extra muros) | Līdz 10,000 | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | Līdz 10 miljoniem euro būs nepieciešami administratīviem izdevumiem, piemēram, vērtējumiem, pētījumiem un konsultācijām, sanāksmēm un konferencēm, un informācijas sistēmām. 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā – cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | Aprēķins – ierēdņi un pagaidu darbinieki Aprēķins – personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,050 | 0,200 | 0,200 | 0,150 | 0,150 | 0,750 | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 – Komitejas[33] | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā – administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | Aprēķins – citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā [1] COM(2008) 321. [2] P6_TA(2008)0229. [3] 2008. gada 13. jūnija dokumenta projekts. [4] Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96. [5] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006. [6] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006. [7] Iekšējais nolīgums, OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp. [8] OV C […], […], […]. lpp. [9] OV C […], […], […]. lpp. [10] OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp. [11] P6_TA(2008)0229. [12] OV L 378, 27.11.2006., 41. lpp. [13] OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.). [14] OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp. [15] OV L 94, 31.3.2004., 70. lpp. [16] OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. [17] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1233/2007 (OV L 279, 23.10.2007., 10. lpp.) [18] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [19] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [20] KOMISIJAS 2002. gada 23. decembra REGULA (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002 (un grozīta ar Regulu 1261/2005, 1248/2006 un 478/2007), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu (un grozīta ar Regulu 1996/2006, 1525/2007), ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.). [21] Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2007. gada 17. decembra Regulu Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.). [22] Diferencētās apropriācijas. [23] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [24] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā. [25] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [26] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [27] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas. [28] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [29] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [30] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [31] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [32] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [33] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.