Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par kopējo nostāju, kuru pieņēmusi Padome, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par tās vilciena apkalpes sertificēšanu, kas Kopienas dzelzeļu tīklā vada lokomotīves un vilcienus /* COM/2006/0515 galīgā redakcija - COD 2004/0048 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.9.2006 COM(2006) 515 galīgā redakcija 2004/0048 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par kopējo nostāju, kuru pieņēmusi Padome, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par tās vilciena apkalpes sertificēšanu, kas Kopienas dzelzeļu tīklā vada lokomotīves un vilcienus 2004/0048 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par kopējo nostāju, kuru pieņēmusi Padome, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par tās vilciena apkalpes sertificēšanu, kas Kopienas dzelzeļu tīklā vada lokomotīves un vilcienus 1. IZSTRĀDES GAITA Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei(COM(2004)0142 – C6-0002/2004 – 2004/0048(COD) | 2004. gada 4. marts | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums | 2005. gada 9. februāris | Datums, kad Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā sniedzis atzinumu: | 2005. gada 28. septembris | Kopējās nostājas pieņemšanas datums: | 2006. gada 14. septembris | 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Komisija 2004. gada 3. martā ierosināja virkni pasākumu („trešā dzelzceļa pakete”), kurus Padome sāka izskatīt 2004. gada aprīlī un Parlaments - 2004. gada oktobrī. Paketē ir četras likumdošanas iniciatīvas, no kurām viena ir direktīva par vilcienu apkalpju, kas vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzeļu tīklā, sertificēšanu. Izstrādāta apspriežoties ar nozares pārstāvjiem un sociālajiem partneriem, šī direktīva paredz mehānismu, kas ļautu skaidrāk noteikt kompetenci un atbildību attiecībā uz vilcienu vadītāju un pavadošā personāla, kas atbildīgi par drošību, apmācību, viņu kvalifikācijas novērtējumu un atzīšanu. Vilcienu vadītājam ir nepieciešama apliecība, kas apliecinātu viņa vispārējas prasmes; tā ir viņa īpašums un ir derīga visā Kopienas teritorijā. Šai apliecībai jāpievieno attiecīgā dzelzceļa uzņēmuma izsniegts sertifikāts, kas apliecina, ka vadītājs ir izgājis specializētu apmācību par izmantojamo ritošo sastāvu un maršrutu, kurā notiek tā ekspluatācija, kā arī ir iepazinies ar attiecīgā uzņēmuma iekšējās kārtības un darba drošības noteikumiem. 3. PIEZĪMES PAR KOPĒJO NOSTĀJU Padome, ar vienprātīgu lēmumu, pieņēma Komisijas priekšlikuma vispārējus grozījumus, kas ir pieņemami, jo netraucē sasniegt noteiktos mērķus. No Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā pieņemtajiem 45 grozījumiem, 25 Komisija varēja pieņemt pilnībā vai ar redakcionāliem grozījumiem (1., 3., 4., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 18., 19., 27., 28., 29., 30., 31., 33., 34., 36., 42., 44. un 46.). 11 grozījumus tā varēja pieņemt pēc būtības (5., 17., 21., 22., 23., 35., 37., 40., 41., 43. un 47.) un vienu daļēji (2.). Komisija uzskatīja, ka 8 grozījumi nav pieņemami (15., 24., 25., 26., 32., 38., 39. un 45.). Padome konstatēja, ka liela daļa no Eiropas Parlamenta noteiktajiem mērķiem jau ir ņemti vēra tās kopējā nostājā un iekļāva atsevišķus grozījumus nemainot to formulējumu (27., 36., 44.). 4. KOMISIJAS DETALIZĒTAS PIEZĪMES 4.1. Komisijas pieņemtie un kopējā nostājā daļēji iekļautie grozījumi Turpmāk norādītās atsauces attiecas uz kopējās nostājas apsvērumiem un pantiem. - Grozījums Nr. 1 : ierosinātie precizējumi atrodami citās preambulas daļās - Grozījums Nr. 6 : šis grozījums citā redakcijā ir iekļauts kopējās nostājas jaunajā (20.) apsvēruma redakcijā - Grozījums Nr. 8 : šis grozījums ir daļēji iekļauts jaunajā „vilciena vadītāja” definīcijā, kas noteikta kopējās nostājas 3. panta b) punktā - Grozījums Nr. 10 : šajā grozījumā piedāvāta „apmācību centra” definīcija, kas ir daļēji iekļauta kopējā nostājā ( 3. panta k) punkts). - Grozījums Nr. 12 : Komisija var piekrist šādai kategoriju vienkāršošanai, atkarībā no kurām vilciena vadīšana ir atļauta pamatojoties uz saskaņotu papildus sertifikātu, ar noteikumu, ka kopējās nostājas 4. panta 3. punktā paredzēta kodu definīcija, kas ļaus precīzāk noteikt atļautā pakalpojuma veidu. - Grozījums Nr. 13 : Eiropas Parlamenta pieprasītais precizējums ir pilnībā iekļauts jaunajā 11. panta 3. punkta formulējumā. - Grozījumi Nr. 17, 46 un 47: šie grozījumi attiecas uz 16. pantu, kurā noteiktas periodiskas pārbaudes, kas nepieciešamas, lai vadītājs saglabātu savu apliecību un sertifikātu. Eiropas Padomes kopējās nostājas 16. pants ir pārstrādāts, lai sasniegtu līdzsvaru starp noteikumiem, kuri jāiekļauj dokumenta pamatdaļā, un tiem noteikumiem, kuri jāiekļauj pielikumā. Pielikumā ir noteikts minimālais visu veida pārbaužu biežums; ņemot vērā gūto pieredzi, ja nepieciešams, to var mainīt saskaņā ar komitejas procedūru. Tālākizglītības princips ir iekļauts kopējās nostājas 23. panta 8. punktā. - Grozījums Nr. 19 : šis grozījums attiecas uz 17. pantu un gandrīz pilnībā ir iekļauts kopējā nostājā. - Grozījumi Nr. 21 un 22: ieteikumi 18. panta pārformulēšanai pēc būtības ir pieņemami. Tie ir daļēji atspoguļoti kopējā nostājā, kurā ir ticis iestrādāts labāks sadalījums starp darba devēja veikto uzraudzību (18. pants) un kompetentas iestādes veiktajām pārbaudēm (28. pants). - Grozījums Nr. 23 : priekšlikums 19. panta pārformulēšanai pēc būtības ir pieņemams. Tomēr, izrādījās, ka ir nepieciešams izsmeļošs kompetentās iestādes uzdevumu saraksts; kopējās nostājas teksts ir sasniedzis šo mērķi. - Grozījums Nr. 28 : šis grozījums attiecas uz kompetentās iestādes uzdevumu deleģēšanu. Šis aspekts ir izskaidrots un precizēts jaunajā 19. panta formulējumā. - Grozījums Nr. 29 : šis grozījums attiecas uz akreditēto personu saraksta publicēšanu. Šis aspekts ir ticis izskaidrots un precizēts Padomes kopējās nostājas jaunajā 20. panta formulējumā. - Grozījumi Nr. 30 un 33 : šie grozījumi attiecas uz to, ka kompetentai iestādei „jāatzīst” instruktorus un eksaminētājus. Tie gandrīz pilnībā ir iekļauti kopējās nostājas mainītajā 20., un 23. pantā (apmācība) un 24. pantā (pārbaudes). - Grozījums Nr. 41 : šī grozījuma mērkis, t.i., noteikt termiņu pilnīgai pārejai no esošajiem sertifikātiem, ir sasniegts jaunajā 36. panta 2. punkta c) apakšpunktā, kā tas piedāvāts kopējā nostājā. - Grozījums Nr. 42 : šis grozījums gandrīz pilnībā ir iekļauts kopējās nostājas 33. pantā. Grozījumā ir ietverts paskaidrojums, kam drīzāk vajadzētu būt preambulā nevis dokumenta pamatdaļā. 4.2. Grozījumi, kurus Komisija ir pieņēmusi, bet kas nav ietverti kopējā nostājā - Grozījums Nr. 2 : šo grozījumu Komisija varēja atbalstīt tikai daļēji: beigu perifrāze „kā arī vienošanās par apkalpju, kas sniedz pārrobežu pakalpojumus, darba apstākļiem”, nav pieņemama, jo Komisijas priekšlikums neattiecas uz darba un atpūtas laiku. - Grozījumi Nr. 3 un 4 : šie grozījumi precizē sasniedzamos mērķus un Komisijai tie bija pieņemami. - Grozījumi Nr. 5 un 37: attiecībā uz sociālo partneru lomu Komisija norādīja, ka ir jānosaka atšķirība starp SITS (savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas), kas ir Eiropas Dzelzceļa aģentūras izstrādātas tehniskās prasības, atbilstoši spēkā esošajām direktīvām par savstarpēju izmantojamību un regulai par iepriekšminētās agentūras izveidi, un, starp direktīvas pielikumiem, kas iekļauti koplēmuma procedūrā, vai, deleģējot kompetenci, komitejas procedūrā. Tomēr Komisija varēja pieņemt, ka „attiecībā uz noteikumiem, kuriem ir ietekme uz darbinieku veselību, drošību un darba apstākļiem un ir jākonsultējas ar sociālajiem partneriem”. - Grozījumi Nr. 7, 9, 11, 34 un 35: atbalstot Komisijas pieeju, šie grozījumi ierosina skaidrāk definēt vilciena apkalpi, kā arī kārtību, kas attiecībā uz to ir jāievēro. Tāpēc tie pēc būtības ir pieņemami, lai arī ir jāatzīmē, ka jauna pielikuma pievienošana ar Komitejas procedūru, kā to piedāvā EP, rada juridiska rakstura sarežģījumus. Jāatzīmē, ka Padome ne vien nav iekļāvusi šos grozījumus, bet, arī ir ierobežojusi šīs direktīvas piemērošanu tikai attiecībā uz vadītājiem. - Grozījums Nr. 14 : tas loģiski izriet no kategoriju vienkāršošanas. Tomēr, šis nosacījums, kas dalībvalstij ļauj pieprasīt divu gadu darba pieredzi A kategorijā pirms pāriešanas uz B kategoriju, tika svītrots, jo dzelzceļa uzņēmums sertifikātu izsniedz uz savu atbildību, un, lai saņemtu sertifikātu, kandidātam uz vilciena vadītāja vietu ir jāsaņem apmācība, kuras mērķi ir precizēti direktīvas pielikumā, ka arī ir jānokārto noteikts skaits pābaudījumu pie atzītiem vai akreditētiem eksaminētājiem. Tātad ir izpildīti visi nosacījumi, lai sertifikāti tiktu izsniegti pamatoti, vienlaikus uzņēmumiem atstājot pietiekamu rīcības brīvību, lai tie pēc iespējas labāk organizētu savu vadītāju apmācību un sertifikāciju. - Grozījums Nr. 18 : Komisija var pieņemt šo grozījumu, kurā paredzēts, ka vilciena vadītājs nekavējoties informē kompetento iestādi, gadījumā, ja dzelzceļa uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs viņu atlaiž. - Grozījums Nr. 31 : šī prasība ir saderīga ar Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti. - Grozījums Nr. 40, kas attiecas uz 34. panta 1. līdz 4. punktu: Eiropas Parlaments, vienā šī gozījuma daļā, piedāvā atsaukties uz vilcieniem, kuriem ir piekļuves tiesības, kā tas izriet no Direktīvas 91/440. Lai arī vienkāršojot direktīvas piemērošanas grafiku, tomēr šis piedāvājums varētu padarīt neskaidrāku direktīvas piemērošanas jomu. Turklāt, piedāvātie datumi nav reālistiski, ņemot vērā trešās dzelzceļa paketes pieņemšanas grafiku. 34. panta jaunais formulējums, ļauj tajā iestrādāt dažādas prasības: reģistra izveidošana pirms vadītāju sertificēšanas uzsākšanas; esošo vadītāju uzskaite; vadītāju uzskaite apmācībā, laikā, kad direktīva stājas spēkā, utt. - Grozījums Nr. 43 : piedāvātais grozījums par fiziskās piemērotības pārbaudi, kā minēts III pielikuma 3.2. panta pirmajā daļā, var tikt pieņemts pec būtības. 4.3. Grozījumi, pret kuriem Komisija iebilst un kas nav ietverti kopējā nostājā - Grozījums Nr. 15 : Priekšroka tiek dota jēdzienam „periodiskas pārbaudes”, lai skaidri norādītu, ka vilciena vadītājam, lai viņš saglabātu savu apliecību un saskaņoto papildu sertifikātu, drošības apsvērumu dēļ regulāri ir jāiziet noteiktas pārbaudes. - Grozījumi Nr. 24 un 25: Jēdzienus „darba ārsts” un „transporta psihologs” dažādas dalībvalstis interpretē atšķirīgi. Tādēļ Komisija nevar piekrist šiem grozījumiem. - Grozījums Nr. 26 : šī grozījuma mērķis nav skaidrs. Vispārīgo profesionālo iemaņu pārbaudi var veikt kompetentas iestādes akreditēts „institūts” vai „eksaminētajs”. Turklāt, kopējās nostājas teksts ir precīzāks par sākotnējo priekšlikumu (skatīt 20., 23. pantu) un šajā jautājumā Eiropas Parlamentam varētu būt pieņemams. - Grozījums Nr. 32 : Lai arī, pēc būtības, priekšlikums šķietami aizsargā darba devēja ieguldījumu vadītāja apmācībā, šeit tomēr ir vairāki sarežgījumi. Vispirms, citiem transporta veidiem nav līdzīga noteikuma, jo īpaši aviācijas nozarei, kurā apmācība arī izmaksā ļoti dārgi. Šāds noteikums skar darba tiesības un tādejādi īsti neatbilst šai direktīvai. Visbeidzot, iemesli, kādēļ vadītājs atstāj darba devēju, var būt ļoti dažādi. Ja vadītājs aiziet no darba darba devēja vainas dēļ, kādēļ gan lai cits uzņēmums maksātu par apmācību? - Grozījums Nr. 39 : pēc tiesību akta pieņemšanas ir jāparedz, ka dalībvalstīm būs nepieciešams pietiekams laika periods, lai tās transponētu šo direktīvu un atbilstoši grozītu attiecīgās valsts tiesību aktus. Šajā kontekstā, laika periods, kas mazāks par diviem gadiem, tiek uzskatīts par nereālistisku. - Grozījums Nr. 45 : attiecībā uz drošību, ir jāatzīmē, ka, lai saņemtu savu citā valstī saskaņoto papildu sertifikātu, vadītājam būs jāiziet atbilstoša apmācība attiecībā uz infrastruktūras zināšanām, ekspluatācijas noteikumiem un valodas zināšanām, un pēc tam jānokārto pārbaudījums pie tās valsts, kurā vadītājs vēlas strādāt, drošības iestādes akreditēta vai atzīta eksaminētāja. Šis grozījums nevajadzīgi palielinātu dzelzceļu uzņēmumu rīkoto apmācību ekonomisko ietekmi. 4.4. Grozījumi, pret kuriem Komisija iebilst un kas nav ietverti kopējā nostājā - Grozījums Nr. 38 : šis grozījums attiecas uz ziņojumu, kas Aģentūrai jāsagatavo par direktīvas piemērošanu. Kopējās nostājas tekstā šis grozījums ir ņemts vērā un turklāt tas ir pilnīgāks. - Grozījums Nr. 40, kas attiecas uz 35. panta 5. punktu: viena šī gozījuma daļa rada iespēju „vietējiem” vadītājiem saņemt pagaidu atkāpi. Komisija vairāku iemeslu dēļ visās valstīs nevar pieņemt šādas pagaidu atkāpes. Pirmkārt, sociālā ziņā, tas nozīmētu divu vadītāju „grupu” izveidošanu, lai gan praksē šādu kategoriju pastāvēšana nav pamatota. Tas savukārt radītu grūti pamatojamas atšķirības karjeras un algas līmeņos. Otrkārt, drošības ziņā, vienā un tai pašā maršrutā būtu divu kategoriju vadītāji: vadītāji, kas ir apmācīti un sertificēti atbilstoši šai direktīvai, un, vadītāji, kas ir apmācīti un sertificēti atbilstoši valsts ad hoc sistēmai. Līdzīgās situācijās viņu reakcija varētu būt atšķirīga. Treškārt, ekonomiskā ziņā, valstīm būtu jāuztur divi atšķirīgi tiesību akti un divas atšķirīgas apmācītāju/eksaminētāju akreditācijas/atzīšanas sistēmas, uzņēmumiem būtu jānodrošina divas atšķirīgas apmācību sistēmas utt.Šāda dublēšanās ir neefektīva un radītu papildus izdevumus. 5. SECINĀJUMS Komisijas priekšlikums plānoja visu vilciena apkalpes locekļu nodrošināšanu ar drošībai izšķirīgiem pienākumiem un tajā dalībvalstīm nebija paredzēta atkāpes iespēja. Komisija tomēr atzīst, ka Padomes kopēja nostāja nemaina ne tās priekšlikuma pamatmērķi, ne arī tās priekšlikuma būtību.