Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2014/009 EL/Sprider Stores) /* COM/2014/0620 final */





PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1. Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) finansiālā ieguldījuma piemērošanas noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006[1] (“EGF regula”). 2. Grieķijas iestādes iesniedza pieteikumu EGF/2014/009 EL/Sprider Stores par EGF finansiālo ieguldījumu pēc darba ņēmēju atlaišanas uzņēmumā Sprider Stores S.A Grieķijā. 3. Pēc šā pieteikuma pārbaudes Komisija saskaņā ar visiem EGF regulas piemērojamajiem noteikumiem secināja, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF ir izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS EGF pieteikums: || EGF/2014/009 EL/Sprider Stores Dalībvalsts || Grieķija Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS 2. līmenis): || Κεντρική Μακεδονία (Vidusmaķedonija) (EL12) Aττική (Atika) (EL30) Pieteikuma iesniegšanas datums: || 6.6.2014. Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums: || 13.6.2014. Papildu informācijas pieprasījuma datums: || 20.6.2014. Papildu informācijas iesniegšanas termiņš: || 1.8.2014. Izvērtējuma pabeigšanas termiņš: || 24.10.2014. Intervences kritērijs || EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts Galvenais uzņēmums || Sprider Stores S.A. Saimnieciskās darbības nozare(-es) (NACE 2. red. nodaļa)[2]: || 47. nodaļa ("Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus") Meitasuzņēmumu, piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumu skaits: || 0 Pārskata periods (četri mēneši): || 2013. gada 17. novembris – 2014. gada 17. marts Atlaisto darba ņēmēju vai darbības pārtraukšanas gadījumu skaits pārskata periodā (a): || 703 Atlaisto darba ņēmēju vai darbības pārtraukšanas gadījumu skaits pirms vai pēc pārskata perioda (b): || 58 Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits (a + b): || 761 Kopējais aplēstais paredzēto atbalsta saņēmēju skaits: || 761 Jauniešu skaits, kuri nav nodarbināti un nav iesaistīti izglītības vai apmācības procesā (jaunieši, kas nemācās un nestrādā), kuriem paredzēts sniegt atbalstu: || 550 Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR) || 11 941 500 EGF pasākumu īstenošanas budžets[3] (EUR) || 210 000 Kopējais budžets (EUR) || 12 151 500 EGF ieguldījums (60 %) (EUR) || 7 290 900 PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS Procedūra 4. Pieteikumu EGF/2014/009 EL/Sprider Stores Grieķijas iestādes iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti 6. un 8. punktā minētie intervences kritēriji, t. i., 2014. gada 6. jūnijā. Komisija apstiprināja pieteikuma saņemšanu divu nedēļu laikā no pieteikuma iesniegšanas dienas, t. i., 2014. gada 13. jūnijā. Komisija pieprasīja papildu informāciju no Grieķijas iestādēm 2014. gada 20. jūnijā. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, līdz kura beigām Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2014. gada 24. oktobrī. Pieteikuma atbilstība Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji 5. Pieteikums attiecas uz 761 atlaistiem darba ņēmējiem no Sprider Stores S.A. uzņēmuma, kas darbojās ekonomikas nozarē, kura klasificēta NACE 2. red. 47. nodaļā ("Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus"). Attiecīgie uzņēmumi atrodas NUTS 2.[4] līmeņa reģionos — Κεντρική ΜακεδονίαVidusmaķedonijā (EL12) un Atikā (EL30). Intervences kritēriji 6. Grieķijas iestādes iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto intervences kritēriju, kurā paredzēts, ka četru mēnešu pārskata periodā kopā vismaz 500 darba ņēmēji ir atlaisti vai pašnodarbinātu personu darbība ir beigusies kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darba ņēmēju atlaišanu un pašnodarbinātu personu darbības beigšanos uzņēmuma piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos. 7. Četru mēnešu pārskata periods ir no 2013. gada 17. novembra līdz 2014. gada 17. martam. 8. Pieteikums attiecas uz 703 darba ņēmējiem, kurus atlaida no darba[5] uzņēmumā Sprider Stores attiecīgajā četru mēnešu pārskata periodā; Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana 9. Visi darba ņēmēju atlaišanas gadījumi tiek rēķināti no faktiskās līguma pārtraukšanas dienas vai līguma termiņa beigšanās. Atbalsttiesīgie saņēmēji 10. Papildus jau minētajiem darba ņēmējiem atbalsttiesīgi ir arī 58 darba ņēmēji, kas tika atlaisti pirms četru mēnešu pārskata perioda. Šos darba ņēmējus atlaida pēc vispārēja paziņojuma par plānoto atlaišanu 2013. gada 30. septembrī. Var noteikt skaidru cēloņsakarību ar notikumu (uzņēmumam piesakot bakrotu), kurš izraisīja atlaišanu pārskata periodā. 11. Tāpēc kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 761. Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009 12. Lai noteiktu saikni starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009, Grieķija apgalvo, ka Grieķijas ekonomika atrodas dziļā recesijā jau sesto gadu pēc kārtas (2008.‒2013. gads). Saskaņā ar Grieķijas statistikas iestādes ELSTAT sniegto informāciju kopš 2008. gada Grieķijas IKP ir samazinājies par 25,7 procentu punktiem, publiskais patēriņš par 21 procentu punktu un privātais patēriņš par 32,3 procentu punktiem, vienlaikus bezdarbam pieaugot par 20,6 procentu punktiem. 13. Turklāt IKP samazināšanās ir palielinājusi atšķirību starp Grieķijas IKP uz vienu iedzīvotāju un ES IKP uz vienu iedzīvotāju, padarot par nebijušiem Grieķijas sasniegumus ekonomiskās konverģences jomā laikposmā no 1995. līdz 2007. gadam. 14. Turklāt, lai veiktu ārējā parāda maksājumus, 2008. gadā Grieķijas valdība īstenoja tādus nepopulārus pasākumus kā nodokļu ieņēmumu palielināšana, valsts izdevumu racionalizācija un darbinieku algu samazināšana publiskajā sektorā. Arī privātajā sektorā algas ir samazinājušās, mēģinot palielināt Grieķijas ekonomikas konkurētspēju. Kopš 2008. gada tūkstošiem uzņēmumu ir pārtraukuši darbību un slēgti, atlaižot personālu, un tūkstošiem pašnodarbinātu personu ir beigušas darbību, strauji palielinot bezdarba rādītājus. Samazināto ienākumu tūlītējā ietekme bija patēriņa samazināšanās. 15. Mājsaimniecību patēriņa samazināšanās tendences 2009. gadā Grieķijā bija līdzīgas tendencēm ES-27. Mājsaimniecību patēriņa rādītāji 2010. un 2011. gadā ES-27 uzlabojās, bet 2012. gadā tie atkal pazeminājās. Mājsaimniecību patēriņš Grieķijā kopš finanšu un ekonomikas krīzes sākuma ir samazinājies, un rādītāji ir pasliktinājušies katru gadu. Mājsaimniecību patēriņš (% izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 ES-27 || 0,44 || -1,67 || 1,04 || 0,26 || -0,74 Grieķija || 4,67 || -1,91 || -6,39 || -7,91 || -9,07 16. Saskaņā ar ELSTAT ziņojumu par mājsaimniecību ieņēmumiem un dzīves apstākļiem 23 % no Grieķijas iedzīvotājiem 2012. gadā dzīvoja zem nabadzības sliekšņa[6]. 17. Uz mazumtirdzniecības nozari līdz šim attiecas arī trīs citi EGF pieteikumi[7], arī pamatojoties uz globālo finanšu un ekonomikas krīzi. Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu 18. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju trīs galvenie notikumi, kas izraisīja darba ņēmēju atlaišanu, bija: 1) pieejamo mājsaimniecības ieņēmumu samazinājums, kas notika nodokļu sloga palielinājuma, algu samazinājuma (gan privātajā, gan publiskajā sektorā) un augošā bezdarba dēļ un kura rezultātā ievērojami pazeminājās pirktspēja; 2) krasa aizdevumu apjoma samazināšana uzņēmumiem un privātpersonām naudas trūkuma dēļ Grieķijas bankās. Saskaņā ar Grieķijas Bankas sniegto informāciju kopš 2010. gada mājsaimniecībām un uzņēmumiem (izņemot finanšu uzņēmumus) piešķirto aizdevumu gada izaugsmes rādītājs ir bijis negatīvs naudas trūkuma dēļ Grieķijas bankās. 19. Spider Stores tika dibināts 1971. gadā. 1999. gadā 80 % no uzņēmuma iegādājās Hajioannou grupa un sākās Sprider Stores paplašināšanās, līdz brīdim, kad tas kļuva par "lielāko Grieķijas starptautisko “Value Fashion" apģērbu mazumtirdzniecības ķēdi", kā ar lepnumu norādīts uzņēmuma tīmekļa vietnē[8]. 2000. gadā tika izveidots Sprider Bulgaria meitasuzņēmums, lai sekmētu grupas klātbūtni Balkānu reģionā. Septiņus gadus vēlāk, 2007. gadā, uzņēmums paplašināja savu klātbūtni Dienvidaustrumeiropā, atverot piecus veikalus Rumānijā, vienu Limasolā (Kipra) un vēl vienu — Sofijā (Bulgārija). Nākamajā gadā Sprider Stores atvēra 21 jaunu veikalu Grieķijā (10 no tiem Atēnās un Salonikos un 11 — pārējā valsts daļā), kā arī 16 ārvalstīs — Rumānijā, Bulgārijā, Kiprā, Polijā un Serbijā. 2009. gadā uzņēmumam piederēja 114 apģērbu veikalu tīkls ar 1 500 darbiniekiem, un tā apgrozījums bija EUR 150 miljoni. 20. Grieķijas mājsaimniecību pirktspējas pazemināšanās rezultātā pēc Grieķijas ekonomikas lejupslīdes kopš ekonomikas un finanšu krīzes sākuma strauji samazinājās pieprasījums pēc tiem produktiem, kas nav pamatprodukti, un attiecīgi samazinājās Sprider Stores apgrozījums. Sprider Stores apgrozījums (2009–2013) milj. euro 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013[9] 150,01 || 138,03 || 112,15 || 77,70 || 22,36 21. Grieķijas ekonomikas recesijas sekas bija arī skaidras naudas trūkums. Lai risinātu nepietiekamās naudas plūsmas problēmu, Sprider Stores nesekmīgi meklēja finansiālu palīdzību bankās. Saskaņā ar paziņojumiem presē tas ir galvenais arguments, ko sniedza Sprider Stores, kad tika paziņots par tā darbības izbeigšanu[10]. 22. Patēriņa pazeminājuma radītā apgrozījuma samazinājuma, maksājumu kavējumu un nesamaksāto rēķinu, kā arī aizdevumu trūkuma dēļ Sprider Stores mēģinājumi rast risinājumu cieta neveiksmi un noveda pie uzņēmuma paziņojuma par bankrotu un tam sekojošas darba ņēmēju atlaišanas no darba. Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā vai valsts līmenī 23. Tā kā Sprider Stores bija izveidoti visos Grieķijas reģionos, atlaišanas gadījumi arī skar visu Grieķiju. Grieķijas iestādes apgalvo, ka darba ņēmēju atlaišana Sprider Stores vēl vairāk pasliktinās bezdarba situāciju, kuru jau nelabvēlīgi bija ietekmējusi ekonomikas un finanšu krīze un kas šķiet īpaši nestabila. Grieķija ir visaugstākais bezdarba līmenis ES dalībvalstīs. Bezdarba līmenis Avots: Eurostat[11] 24. Lielākā daļa atlaišanas gadījumu (64 %) ir koncentrēti Atikā un Vidusmaķedonijā. 2013. gada pēdējā ceturksnī bezdarba līmenis abās šajās teritorijās bija augstāks par valsts vidējo rādītāju (27,5 %). Atikas reģionā tas sasniedza 28,2 %, savukārt, Vidusmaķedonijā — 30,3 %[12]. Turklāt abos reģionos trūkst darbvietu salīdzinājumā ar lielo darba meklētāju skaitu. Tāpēc vairāk nekā 70 % bezdarbnieku ir bijuši bez darba vairāk nekā 12 mēnešus. Īpaši satraucošs ir jaunu darba meklētāju stāvoklis Vidusmaķedonijā, kur jauniešu bezdarba rādītājs ir 60,4 %. 25. Turklāt 43 % no Grieķijas IKP veido Atikas ieguldījums; tāpēc to uzņēmumu slēgšana, kuri atrodas šajā reģionā, ietekmē visu Grieķijas ekonomiku. Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības Paredzētie atbalsta saņēmēji 26. Aprēķinātais to darba ņēmēju skaits, kuri varētu piedalīties pasākumos, ir 761. Potenciālos dalībniekus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi: Kategorija || Paredzēto atbalsta saņēmēju skaits Dzimums: || Vīrieši: || 112 || (14,7 %) || Sievietes: || 649 || (85,3 %) Pilsonība: || ES pilsoņi: || 761 || (100,00 %) || Nav ES pilsoņi || 0 || (0,00 %) Vecuma grupa: || 15–24 gadi || 37 || (4,9 %) || 25-29 gadi || 171 || (22,5 %) || 30–54 gadi || 549 || (72,1 %) || 55–64 gadi || 4 || (0,5 %) || vairāk nekā 64 gadi || 0 || (0,00 %) 27. Grieķijas iestādes sniegs arī EGF līdzfinansētus individualizētus pakalpojumus līdz pat 550 jauniešiem, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (jaunieši, kas nestrādā un nemācās) un pieteikuma iesniegšanas dienā ir jaunāki par 30 gadiem, ņemot vērā, ka 682 no 7. punktā minētajām darba ņēmēju atlaišanām notikusi NUTS 2. līmeņa reģionos, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu[13]. 28. Tādējādi aplēsts, ka to saņēmēju kopskaits, kas piedalīsies pasākumos, ieskaitot jauniešus, kas nestrādā un nemācās, būs 1311. Ierosināto darbību attiecināmība 29. Individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem un jauniešiem, kuri nestrādā un nemācās, sastāv no šādām darbībām. – Profesionālā orientācija. Šis papildpasākums, kuru piedāvās visiem dalībniekiem, ietver turpmāk minētos posmus. 1. Jauniešiem, kuri nestrādā un nemācās, paredzēta informācija. Atšķirībā no situācijas ar 761 darba ņēmēju mērķgrupu, kuri jau ir identificēti (bijušie Sprider Stores darbinieki), darbā un mācībās nenodarbināto jauniešu mērķgrupa vēl ir jādefinē. Nenodarbināto jauniešu mērķgrupas atlasei Grieķijas iestādes cita starpā izmantos kritērijus, kas atbilst Grieķijas jaunatnes garantijas īstenošanas plānā iekļautajiem kritērijiem (t.i., izstumtības apdraudēti jaunieši, mājsaimniecību ienākumu līmenis, izglītības līmenis, bezdarba ilgums utt.), kā arī pausto ieinteresētību. Šajā nolūkā tās plāno veikt informatīvas kampaņas, kuru mērķauditorija būs tieši jaunieši, kas nestrādā un nemācās. 2. Uzņemšana un reģistrācija. Pirmais visiem dalībniekiem (darba ņēmējiem un nenodarbinātajiem jauniešiem) sniegtais pasākums ietver informāciju par pieejamiem pakalpojumiem un apmācību programmām, kā arī par prasmēm un apmācību prasībām. 3. Prasmju izvērtēšana un personas un profesionālās atbilstības dokuments. Paredzēts palīdzēt darba ņēmējiem un jauniešiem, kuri nestrādā un nemācās, noteikt savas prasmes un iespējas saistībā ar savām interesēm un izveidot reālistisku karjeras plānu. Prasmju izvērtēšana ietver intensīvu un individualizētu konsultēšanu, kura veidota kā programma, kas sastāv no dažādiem posmiem, kuros darba ņēmējs un konsultants izskata konkrētu jautājumu (piem., iespējas, intereses, motivācijas un cerību analīze, šķēršļi u. c.). Pēc izvērtēšanas tiek izveidots personas un profesionālās atbilstības dokuments, kurā ietverts dalībnieka prasmju kopsavilkums, viņa individuālais projekts un rīcības plāns. 4. Atbalsts darba meklēšanā un profesionālā orientācija. Tas ietver: 1) apmācību tādos horizontālos jautājumos kā sociālo prasmju pilnveidošana, pielāgošanās jaunām situācijām, lēmumu pieņemšana; 2) atbalstu darba meklēšanā, tostarp informāciju par pieejamajām darbavietām, aktīvu vietējo un reģionālo nodarbinātības iespēju izpēti, darba meklēšanas paņēmienus, kā arī apmācību, kas saistīta ar CV un pavadvēstules izstrādi un sagatavošanos darba pārrunām; 3) profesionālā orientācija: konsultanti nodrošinās profesionālo orientāciju atlaistajiem darba ņēmējiem, orientējot viņus uz konkrētiem darba piedāvājumiem. 5. Nodarbinātības ievirze. Konsultanti arī palīdzēs darba ņēmējiem un jauniešiem viņu apmācību programmas un individuālā plāna, kas saistīts ar reintegrāciju nodarbinātībā, īstenošanas laikā. Dalībnieki, kas ir ieinteresēti uzņēmuma izveidē, šā profesionālās orientācijas pasākuma ietvaros saņems vispārīgu atbalstu un konsultācijas attiecībā uz uzņēmējdarbību. 6. Pārraudzība. Tā paredzēta, lai apsekotu dalībniekus sešu mēnešu laikposmā pēc pasākumu īstenošanas beigām. – Apmācība, pārkvalifikācija un arodmācība. Šā pasākuma ietvaros tiek nodrošināti arodmācību kursi, kas atbilst darba ņēmēju un nenodarbināto jauniešu vajadzībām, kuras noteiktas profesionālās orientācijas konsultāciju laikā, un tajās jomās un nozarēs, kurās ir labas attīstības perspektīvas un kas atbilst atzītām vajadzībām darba tirgū. Apmācību kursus varētu papildināt arī ar praksi. – Ieguldījums uzņēmējdarbības sākšanai. Darba ņēmēji un darbā un mācībās nenodarbinātie jaunieši, kuri dibinās jaunus uzņēmumus, saņems līdz pat EUR 15 000 kā ieguldījumu, lai segtu dibināšanas izmaksas. Grieķijā viena no lielākajām problēmām, ar kurām uzņēmēji saskaras, sākot uzņēmējdarbību, ir piekļuve finansējumam. Nepietiekamu līdzekļu dēļ bankas noraida lielāko daļu no aizdevuma pieprasījumiem. Šā pasākuma mērķis ir veicināt uzņēmējdarbību, sniedzot finansiālu atbalstu. – Pabalsti darba meklētājiem un mācību pabalsti. Lai segtu izdevumus, kas radušies, piedaloties profesionālās orientācijas pasākumā, atbalsta saņēmēji saņems EUR 50 par katru līdzdalības dienu. Apmeklējot mācības, pabalsts būs EUR 6 stundā. – Mobilitātes pabalsts. Tie darba ņēmēji vai darbā un mācībās nenodarbinātie jaunieši, kuri pieņems darba piedāvājumu, kas ietver dzīves vietas maiņu, saņems vienreizēju maksājumu EUR 2000, lai segtu nepieciešamos izdevumus. 30. Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīva darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus. 31. Grieķijas iestādes ir sniegušas nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Iestādes ir apliecinājušas, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības. Aplēstais budžets 32. Paredzamās kopējās izmaksas ir EUR 12 151 500, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 11 941 500 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kā arī kontroles un ziņojumu sniegšanas pasākumiem EUR 210 000 apmērā. 33. Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 7 290 900 (60 % no kopējām izmaksām). Darbības || Aplēstais dalībnieku skaits || Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku (EUR) (*) || Aplēstās kopējās izmaksas (EUR) (**) Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu) Profesionālā orientācija || 1 311 || 1 250 || 1 638 750 Apmācība, pārkvalifikācija un arodmācība || 1 311 || 2 658 || 3 484 000 Ieguldījums uzņēmējdarbības sākšanai || 200 || 15 000 || 3 000 000 Starpsumma (a): || – || 8 122 750 (68,02 %) Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu) Darba meklēšanas pabalsts || 1 311 || 1 250 || 1 638 750 Mācību pabalsts || 1 100 || 1 800 || 1 980 000 Mobilitātes pabalsti || 100 || 2 000 || 200 000 Starpsumma (b): || – || 3 818 750 (31,98 %) Darbības, ko veic saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu 1. Sagatavošanās pasākumi || – || 40 000 2. Pārvaldība || – || 40 000 3. Informācija un publicitāte || – || 100 000 4. Kontrole un ziņošana || – || 30 000 Starpsumma (c): || – || 210 000 (1,73 %) Kopējās izmaksas (a+b+c): || – || 12 151 500 EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām) || – || 7 290 900 (*) Lai izvairītos no decimālskaitļiem, aplēstās izmaksas par vienu darba ņēmēju ir noapaļotas. Tomēr tas neietekmē katra pasākuma kopējās izmaksas, kuras joprojām ir tādas pašas kā Grieķijas iesniegtajā pieteikumā. (**) Noapaļošanas dēļ kopsummas nesakrīt. 34. To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Grieķijas iestādes apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos. 35. Grieķijas iestādes apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam. Izdevumu atbilstības periods 36. Grieķijas iestādes sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2014. gada 1. septembrī. Tāpēc par izdevumiem par 29. punktā minētajām darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2014. gada 1. septembra līdz 2016. gada 1. septembrim. 37. Grieķijas iestādēm 2014. gada 15. jūlijā sāka rasties administratīvie izdevumi, lai īstenotu EGF. Tāpēc par izdevumiem par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2014. gada 15. jūlija līdz 2017. gada 1. martam. Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valstu vai Savienības fondiem 38. Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Attīstības ministrijas valsts ieguldījuma programma. 39. Grieķijas iestādes ir norādījušas, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālu ieguldījumu no citiem Savienības finanšu instrumentiem. Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm 40. Grieķijas iestādes norādīja, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir izstrādāts, apspriežoties ar paredzēto atbalsta saņēmēju pārstāvjiem un Grieķijas Privāto darba ņēmēju federāciju. Ierosinātais pieteikums 2014. gada maijā tika apspriests divās sanāksmēs ar sociālajiem partneriem, ar kuriem apspriedās par dažādiem jautājumiem, kas saistīti ar integrētā pasākumu kopuma saturu. Pārvaldības un kontroles sistēmas 41. Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti ietverto struktūru pienākumi. Grieķija paziņoja Komisijai, ka finansiālos ieguldījumus pārvaldīs un kontrolēs tās pašas iestādes, kas pārvalda un kontrolē Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansējumu Grieķijā. ESF darbību koordinēšanas un uzraudzības iestāde (EYSEKT) darbosies kā pārvaldes iestāde, EDEL (Fiskālās revīzijas komiteja) — kā kontroles iestāde un Īpašais maksājumu iestādes dienests — kā sertificētājiestāde. Attiecīgās dalībvalsts uzņemtās saistības 42. Grieķijas iestādes nodrošināja nepieciešamo ticamības līmeni attiecībā uz to, ka: – piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi; – ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu; – ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana; – ar ierosinātām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības; – EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu. IETEKME UZ BUDŽETU Budžeta priekšlikums 43. EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam[14]. 44. Izskatot pieteikumu attiecībā uz nosacījumiem, kas izklāstīti EGF regulas 13. panta 1. punktā un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un paredzētās izmaksas, Komisija ierosina mobilizēt EGF līdzekļus EUR 7 290 900 apmērā, kas atbilst 60 % no ierosināto darbību kopējām izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu pieteikumā minēto pasākumu īstenošanā. 45. Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību[15]. Saistītie tiesību akti 46. Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF līdzekļu mobilizēšanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 7 290 900 apmērā. 47. Tajā pašā laikā, kad tā pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2014/009 EL/Sprider Stores) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006[16], un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību[17] un jo īpaši tā 13. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu atbalstu tādiem darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un tādām pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās ilgstoša globālā finanšu un ekonomikas krīze, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009[18], vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. (2) EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 12. pantā. (3) Grieķija iesniedza pieteikumu izmantot EGF attiecībā uz darbinieku atlaišanu[19] uzņēmumā Sprider Stores S. A. Grieķijā, kas notikusi 2014. gada 6. jūnijā, un papildināja to ar papildinformāciju, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktā. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. panta prasībām par EGF finansiālo ieguldījumu noteikšanu. (4) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 6. panta 2. punktu Grieķija nolēma sniegt arī individualizētus pakalpojumus, kurus līdzfinansē EGF, arī jauniešiem, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (jaunieši, kas nestrādā un nemācās). (5) Tādēļ EGF ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 7 290 900 apmērā saistībā ar Grieķijas iesniegto pieteikumu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības vispārējam budžetam 2014. finanšu gadam mobilizē EGF, lai nodrošinātu summu EUR 7 290 900 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās. 2. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). [3] Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu. [4] Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.). [5] EGF regulas 3. panta a) punkta nozīmē. [6] Grieķijā noteiktais nabadzības slieksnis attiecībā uz fiziskām personām ir EUR 5708 gadā vienam cilvēkam un attiecībā uz mājsaimniecībām, kurās ir divi pieaugušie un divi bērni, kas nav vecāki par 14 gadiem, — EUR 11 986. [7] EGF/2010/016 ES Aragonas reģiona mazumtirdzniecības nozare. COM(2010) 615. EGF/2011/004 EL ALDI Hellas. COM(2011) 580. EGF/2014/013 EL Odyssefs Fokas. Komisija pašlaik izvērtē. [8] http://www.spriderstores.ro/values/ [9] Gada pirmajos deviņos mēnešos [10] Apģērbu mazumtirgotājs Sprider Stores pārtrauc savu darbību pēc 32 gadiem. “Šāda notikumu pavērsiena iemesls ir banku ietiepīgā atteikšanās turpināt finansēt uzņēmumu,” sacīja uzņēmuma pārstāvji. Avots: www.ekathimerini.com. [11] Code tsdec450 [12] Avots: ELSTAT. 2013. gada 4. ceturkšņa darbaspēka apsekojums. [13] Visi Grieķijas NUTS 2. līmeņa reģioni ir atbalsttiesīgi saskaņā ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, izņemot Ιόνια Νησιά (Jonijas salas). No kopējā atlaišanas gadījumu skaita 21 notika Jonijas salās, 13 — Korfu, bet 8 —Zakynthos. [14] OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp. [15] OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp. [16] OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp. [17] OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp. [18] OV L 167, 29.6.2009., 26. lpp. [19] EGF regulas 3. panta a) punkta nozīmē.