Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru izveido Eiropas Trešo valstu piederīgo integrācijas fondu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam kā daļu no vispārīgās programmas "Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība" (COM(2005)0123 - C6-0238/2005 - 2005/0048(CNS))



Oficiālais Vēstnesis 317 E , 23/12/2006 Lpp. 0652 - 0678



20061223 P6_TA(2006)0583 Eiropas Trešo valstu piederīgo integrācijas fonds * Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru izveido Eiropas Trešo valstu piederīgo integrācijas fondu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam kā daļu no vispārīgās programmas "Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība" (COM(2005)0123 — C6-0238/2005 — 2005/0048(CNS)) (Apspriežu procedūra) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0123) [1], - ņemot vērā EK līguma 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0238/2005), - ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, - ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A6-0419/2006); 1. apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; 2. aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; 3. aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; 4. prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; 5. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. [1] OV vēl nav publicēts. -------------------------------------------------- 20061223 PIELIKUMS 20061223 Grozītais priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru izveido Eiropas Trešo valstu piederīgo integrācijas fondu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam kā daļu no vispārīgās programmas "Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība" EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2], tā kā: (1) Lai pakāpeniski izveidotu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā paredzēts gan noteikt pasākumus, nodrošinot personu brīvu pārvietošanos — līdz ar papildpasākumiem, kas ir saistīti ar ārējo robežu kontroli, patvērumu un imigrāciju —, gan arī paredzēt pasākumus saistībā ar patvērumu, imigrāciju un trešo valstu piederīgo tiesību aizsardzību. (2) Tamperes Eiropadome īpašajā 1999. gada 15. un 16. oktobra sanāksmē atzina, ka Eiropas Savienībai jānodrošina taisnīga attieksme pret trešo valstu piederīgajiem, kuri legāli uzturas tās dalībvalstu teritorijā. Būtu vajadzīga spēcīgāka integrācijas politika ar mērķi piešķirt viņiem līdzvērtīgas tiesības un pienākumus kā ES pilsoņiem. Tai būtu jāveicina arī nediskriminēšana ekonomikas, sociālajā un kultūras dzīvē un jāattīsta pasākumi pret rasismu un ksenofobiju. (3) Trešo valstu piederīgo integrēšana dalībvalstīs ir svarīgs elements ekonomiskās un sociālās kohēzijas veicināšanā, kas ir viens no Līgumā iekļautajiem Kopienas pamatmērķiem. Tomēr, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, saistībā ar konkrētu integrācijas procesa darbību līdzfinansējumu šis instruments galvenokārt ir paredzēts tiem trešo valstu piederīgajiem, kuri tikko ieradušies. (4) Hāgas programmā, kas pieņemta 2004. gada 4.- 5. novembrī, Eiropadome uzsver, ka, lai sasniegtu dalībvalstu sabiedrību stabilitātes un kohēzijas mērķi, ir būtiski izstrādāt efektīvu politiku. Programmā aicināts panākt lielāku valstu integrācijas politikas koordināciju, pamatojoties uz kopēju programmu, kā arī dalībvalstis, Padome un Komisija aicinātas veicināt strukturētu pieredzes un informācijas apmaiņu integrācijas jomā. (5) Kā tas prasīts Hāgas programmā, Eiropas Savienības Padome un dalībvalstu valdību pārstāvji 2004. gada 19. novembrī formulēja "Kopējos pamatprincipus attiecībā uz imigrantu integrācijas politiku Eiropas Savienībā". Kopējie pamatprincipi ir palīgs dalībvalstīm integrācijas politikas formulēšanā, jo tie sniedz pārdomātas norādes attiecībā uz pamatprincipiem, kurus izmantojot, dalībvalstis var spriest par saviem pasākumiem un tos novērtēt. (6) Kopējie pamatprincipi ir savstarpēji papildinoši un nodrošina pilnīgu sinerģiju ar Kopienas tiesību aktiem par trešo valstu likumīgi uzturošos piederīgo uzņemšanu un uzturēšanos attiecībā uz ģimenes atkalapvienošanos un pastāvīgajiem iedzīvotājiem, kā arī citiem atbilstīgiem spēkā esošajiem tiesību aktiem, ieskaitot aktus par dzimumu līdztiesību, nediskriminēšanu un sociālo integrāciju. (7) Atgādinot Komisijas 2005. gada 1. septembra paziņojumu par kopīgu darbakārtību integrācijai: sistēmu trešo valstu piederīgo integrācijai ES, Padomes 2005. gada 1.- 2. decembra secinājumos par kopīgu darbakārtību integrācijai uzsvērta vajadzība stiprināt dalībvalstu integrācijas politiku un atzīta svarīgā nozīme, kāda piemīt Eiropas mēroga sistēmas izstrādei trešo valstu likumīgi uzturošos piederīgo integrācijai visos sabiedrības aspektos un jo īpaši konkrētiem pasākumiem, lai īstenotu kopējos pamatprincipus. (8) Ja kāda dalībvalsts neizstrādā un neīsteno integrācijas politiku, tas var radīt dažādas negatīvas sekas citās dalībvalstīs un Eiropas Savienībā. (9) Atbalstot šīs plānošanas darbības integrācijas jomā, budžeta lēmējinstitūcija ir iekļāvusi īpašas apropriācijas Eiropas Kopienu vispārīgajā budžetā no 2003. līdz 2006. gadam, lai finansētu izmēģinājuma projektus un sagatavošanas pasākumus integrācijas jomā (INTI). (10) Svītrots (11) Turklāt, ņemot vērā INTI un atsaucoties uz Komisijas paziņojumiem par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību un pirmo gada ziņojumu par migrāciju un integrāciju, tiek uzskatīts, ka Kopienai, sākot no 2007. gada, ir jāpiešķir īpašs instruments ar mērķi atbalstīt dalībvalstu integrācijas politikas izstrādes un īstenošanas centienus, kas dotu iespēju trešo valstu piederīgajiem ar dažādu kultūru, reliģiju, valodu un etnisko izcelsmi izpildīt uzturēšanās noteikumus un atvieglotu viņu integrāciju Eiropas sabiedrībā saskaņā ar kopējiem pamatprincipiem un papildinot ESF. (12) Lai nodrošinātu Kopienas darbību saskaņotību trešo valstu piederīgo integrācijas jomā, darbībām, kas tiek finansētas saskaņā ar šo instrumentu, būtu jābūt konkrētām un jāpapildina ESF un Eiropas Bēgļu fonda finansētās darbības. Šajā sakarā tiks izstrādāti īpaši kopējas plānošanas nosacījumi, lai nodrošinātu Kopienas darbību saskaņotību saistībā ar trešo valstu piederīgo integrāciju, izmantojot ESF un šo instrumentu. (13) Paturot prātā, ka uz šo instrumentu un ESF attiecas dalībvalstu kopīgas pārvaldības pieeja, arī dalībvalstu mērogā būtu jāpieņem nosacījumi nolūkā nodrošināt īstenošanas saskaņotību. Šajā nolūkā dalībvalstu iestādēm, kuras atbildīgas par šā instrumenta īstenošanu, būtu jāuzdod izveidot sadarbības un koordinācijas mehānismus ar dalībvalstu izraudzītajām iestādēm ESF un Eiropas Bēgļu fonda pārvaldības īstenošanai, kā arī nodrošināt, lai darbības, kas tiek finansētas no šā Fonda, būtu konkrētas un papildinātu ESF un Eiropas Bēgļu fonda finansētās darbības. (14) Šis instruments ir iecerēts kā daļa no vienotas sistēmas, kurā ietilpst šis lēmums, Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums, ar kuru izveido Eiropas Bēgļu fondu laika posmam no 2008. līdz 2013. gadam, Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums, ar kuru izveido Eiropas Ārējo robežu fondu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam, un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums, ar kuru izveido Eiropas Atgriešanās fondu laika posmam no 2008. līdz 2013. gadam; šīs sistēmas mērķis ir risināt jautājumu par to, ka dalībvalstīm taisnīgi jāsadala atbildība par finansiālo slogu, ko uzliek integrētas Eiropas Savienības ārējo robežu pārvaldības ieviešana, kā arī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļu izstrādātās vienotās patvēruma un imigrācijas politikas īstenošana. (14.a) Attiecībā uz konkrētu pasākumu līdzfinansēšanu, lai atbalstītu trešo valstu piederīgo integrācijas procesu dalībvalstīs, šo instrumentu pirmkārt vajadzētu vērst uz pasākumiem, kas saistīti ar tiem trešo valstu piederīgiem, kuri tikko ieradušies. Šajā sakarā varētu izdarīt atsauci uz Padomes Direktīvu 2003/109/EK, kurā minēts piecu gadu likumīgas uzturēšanās laiks kā prasība, kas jāievēro trešo valstu piederīgajiem, lai viņi varētu pretendēt uz pastāvīgā iedzīvotāja statusu. (14.b) Ar šo instrumentu būtu arī jāatbalsta dalībvalstis, palīdzot tām palielināt spējas izstrādāt, īstenot, pārraudzīt un vispārīgi izvērtēt visas integrācijas stratēģijas, politikas jomas un pasākumus, kas paredzēti trešo valstu piederīgajiem, kā arī veicinot informācijas, labākās pieredzes apmaiņu un sadarbību dalībvalstīs un starp tām, sniedzot ieguldījumu šo spēju palielināšanā. (15) No Fonda sniegtais atbalsts būs efektīvāks un mērķtiecīgāks, ja atbalstāmo darbību līdzfinansēšana balstīsies uz stratēģiskām daudzgadu programmām, ko sagatavo katra dalībvalsts sadarbībā ar Komisiju. (16) Balstoties uz Komisijas pieņemtām stratēģiskajām pamatnostādnēm, ikvienai dalībvalstij būtu jāsagatavo daudzgadu plānošanas dokuments, kurā ņemta vērā tās konkrētā situācija un vajadzības un izklāstīta tās attīstības stratēģija, kurai būtu jānodrošina pamats gada programmās uzskaitīto pasākumu īstenošanas sagatavošanai. (17) Svītrots (18) Svītrots (19) Sakarā ar kopīgo pārvaldību, kas minēta 53. panta 1. punkta b) apakšpunktā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 ( 2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu Regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], būtu jāprecizē nosacījumi, kas ļauj Komisijai pildīt tās pienākumus, īstenojot Eiropas Kopienu vispārējo budžetu, un būtu jāprecizē dalībvalstu pienākumi attiecībā uz sadarbību. Piemērojot šos nosacījumus, Komisija varēs pārliecināties, vai dalībvalstis Fondu izmanto likumīgi un pareizi un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu Finanšu regulas 27. panta un 48. panta 2. punkta izpratnē. (20) Svītrots (21) Lai sadalītu līdzekļus starp dalībvalstīm, būtu jānosaka objektīvi kritēriji. Šajos kritērijos būtu jāņem vērā kopējais trešo valstu piederīgo skaits, kuri likumīgi uzturas dalībvalstīs, un kopējais nesen uzņemto trešo valstu piederīgo skaits noteiktā atsauces laikposmā […]. (22) Svītrots (23) Dalībvalstīm būtu jāpieņem attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu pārvaldības un kontroles sistēmas darbību. Tādēļ ir jānosaka vispārīgie principi un vajadzīgās funkcijas, kuras ir jāizpilda visu programmu sistēmām. (24) Svītrots (25) Saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu pamatatbildību par pasākumu īstenošanu un kontroli uzņemas dalībvalstis. (26) Lai garantētu daudzgadu un gada programmu efektīvu un pareizu īstenošanu, būtu jākonkretizē dalībvalstu pienākumi attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmām, izdevumu apliecināšanu, kā arī nelikumību un Kopienas tiesību aktu pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un tiesību aktu pareizu piemērošanu. Jo īpaši attiecībā uz pārvaldību un kontroli ir jānosaka kārtība, kādā dalībvalstis nodrošina sistēmu izveidi un pareizu to darbību. (27) Neskarot Komisijas pilnvaras finanšu kontroles jomā, būtu jāveicina dalībvalstu un Komisijas sadarbība šajā jomā. (28) Svītrots (29) Ar šo instrumentu atbalstīto darbību efektivitāte un ietekme ir atkarīga arī no to novērtēšanas. Šajā ziņā būtu oficiāli jānosaka dalībvalstu un Komisijas pienākumi, kā arī mehānismi, lai nodrošinātu izvērtējuma uzticamību. (30) Darbības būtu jāizvērtē, termiņa vidū paredzot pārskatīšanu un efektivitātes ekspertīzi, un izvērtējums būtu jāiekļauj projekta pārraudzības mehānismos. (31) Bāzes finansējums saskaņā ar 38. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību [4]ir iekļauts šajā lēmumā visam programmas īstenošanas laikam, neskarot līgumā noteiktās budžeta iestādes pilnvaras. (31.a) Paturot prātā to, cik svarīgi nodrošināt Kopienas finansējuma pārskatāmību, Komisijai būtu jāsniedz ieteikumi, lai palīdzētu jebkurai iestādei, nevalstiskai organizācijai, starptautiskai organizācijai, vai citai juridiskai personai, kura saņem subsīdiju no šī fonda, pareizi apliecināt saņemto atbalstu, ņemot vērā praksi saistībā ar citiem kopīgi pārvaldītiem instrumentiem, piemēram, struktūrfondiem. (32) Tā kā ierosinātās rīcības mērķi, proti, veicināt trešo valstu piederīgo integrāciju uzņēmēju dalībvalstu sabiedrībā atbilstīgi kopējiem pamatprincipiem, dalībvalstu mērogā nevar pienācīgi sasniegt un rīcības mēroga un seku dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas mērogā, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā ir paredzēts tikai tas, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai. (33) Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK ( 1999. gada 28. jūnijs), kuru groza ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK ( 2006. gada 17. jūlijs) [5], ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību; Īstenošanas pasākumiem piemēros pārvaldības komitejas procedūru, jo, lai paaugstinātu efektivitāti, zināmos gadījumos šis noteikums ir piemērotāks. (33.a) Lai nodrošinātu Fonda savlaicīgu īstenošanu, šo lēmumu būtu jāpiemēro no 2007. gada 1. janvāra. (34) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotajā Protokolā par Dānijas nostāju Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro. (35) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Īrija 2005. gada 6. septembra vēstulē ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. (36) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste 2005. gada 27. oktobra vēstulē ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir sniegusi atzinumu [6]. Reģionu komiteja ir sniegusi atzinumu [7], IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. I NODAĻA PRIEKŠMETS, MĒRĶI UN DARBĪBAS 1. pants Priekšmets un darbības joma 1. Ar šo lēmumu uz laiku no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim izveido Eiropas Trešo valstu piederīgo integrācijas fondu, še turpmāk "Fonds", kā daļu no vienotas sistēmas, kurā ietilpst arī Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums, ar kuru izveido Eiropas Bēgļu fondu laika posmam no 2008. līdz 2013. gadam, Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums, ar kuru izveido Eiropas Ārējo robežu fondu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums, ar kuru izveido Eiropas Atgriešanās fondu laika posmam no 2008. līdz 2013. gadam, kura mērķis ir stiprināt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un piemērot solidaritātes principu starp dalībvalstīm. Šajā lēmumā ir definēti mērķi, ko palīdz sasniegt ar Fonda starpniecību, tā īstenošana, pieejamie finanšu līdzekļi un pieejamo finanšu līdzekļu asignēšanai piemērojamie sadales kritēriji. Lēmumā noteikti Fonda pārvaldības noteikumi, tostarp finanšu noteikumi, kā arī uzraudzības un kontroles mehānismi, balstoties uz pienākumu sadali starp Komisiju un dalībvalstīm. 2. Šo lēmumu piemēro tiem trešo valstu piederīgajiem, kuri atrodas kādas trešās valsts teritorijā un ievēro īpašus valsts tiesību aktos noteiktus pirmsaizbraukšanas pasākumus un/vai noteikumus, tostarp tādus, kas attiecas uz spēju integrēties dalībvalsts sabiedrībā. 3. Šo lēmumu nepiemēro trešo valstu piederīgajiem, kuri iesnieguši pieteikumu par patvērumu, par kuru galīgais lēmums vēl nav pieņemts, kuriem piešķirts bēgļu vai papildu aizsardzības statuss, vai kuri var pretendēt uz bēgļu vai papildu aizsardzības statusu saskaņā ar Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/83/EK. 4. Trešās valsts piederīgais ir ikviena persona, kas nav Savienības pilsonis Līguma 17. panta 1. punkta izpratnē. 2. pants Fonda vispārējais mērķis 1. Fonda vispārējais mērķis ir atbalstīt dalībvalstu centienus palīdzēt trešo valstu piederīgajiem ar dažādu ekonomisko, sociālo, kultūras, reliģijas, valodas un etnisko izcelsmi izpildīt uzturēšanās noteikumus un atvieglot viņu integrāciju Eiropas sabiedrībā. Fonda darbība ir vērsta galvenokārt uz pasākumiem, kas saistīti ar to trešo valstu piederīgo integrāciju, kuri tikko ieradušies. 2. Lai veicinātu 1. punktā minētā mērķa sasniegšanu, Fonds sniegs ieguldījumu trešo valstu piederīgajiem paredzētu valsts integrācijas stratēģiju izstrādē un īstenošanā visos sabiedrības aspektos, jo īpaši ņemot vērā principu, ka integrācija ir divpusējs un dinamisks visu imigrantu un dalībvalsts pastāvīgo iedzīvotāju savstarpējas pielāgošanās process. 3. Pēc dalībvalstu vai Komisijas ierosmes no Fonda finansē tehnisku palīdzību. 3. pants Konkrētie mērķi Fonds sekmē šādu konkrēto mērķu sasniegšanu: a) atvieglot uzņemšanas procedūru izstrādi un īstenošanu saistībā ar un atbalstot trešo valstu piederīgo integrācijas procesu; b) izstrādāt un īstenot integrācijas procesu attiecībā uz tiem trešo valstu piederīgiem, kuri tikko ieradušies dalībvalstīs; c) palielināt dalībvalstu spēju izstrādāt, īstenot, uzraudzīt un izvērtēt politiku un pasākumus trešo valstu piederīgo integrācijai; d) veicināt informācijas un paraugprakses apmaiņu un sadarbību dalībvalstīs un starp dalībvalstīm saistībā ar politikas jomu un pasākumu izstrādi un īstenošanu trešo valstu piederīgo integrācijai, kā arī šo politikas jomu un pasākumu izvērtēšanai. 4. pants Dalībvalstu darbības, kuru īstenošanai var saņemt finansējumu 1. Attiecībā uz 3. panta a) apakšpunktā noteikto mērķi, no Fonda dalībvalstīs atbalsta darbības, ar kurām: a) veicina uzņemšanas procedūru izstrādi un īstenošanu dalībvalstīs, inter alia, atbalstot apspriešanās procesus ar attiecīgajām ieinteresētajām pusēm un ekspertu konsultācijas vai informācijas apmaiņu par pieejām, kas orientētas uz konkrētu trešo valstu piederīgajiem vai konkrētām trešo valstu piederīgo kategorijām; b) sekmē uzņemšanas procedūru īstenošanas efektivitāti un pieejamību trešo valstu piederīgajiem, inter alia, izmantojot lietotājiem ērtas informācijas un komunikāciju tehnoloģijas, tostarp informēšanas kampaņas un atlases procedūras; c) labāk sagatavo trešo valstu piederīgos integrācijai uzņēmējvalsts sabiedrībā, atbalstot pasākumus, kas izcelsmes valstī tiek veikti pirms izceļošanas un kas dod viņiem iespēju apgūt integrācijai vajadzīgās zināšanas un iemaņas, piemēram, profesionālo izglītību, informācijas materiālu izplatīšanu, daudzpusīgus pilsoniskas ievirzes kursus un valodu mācīšanu. 2. Attiecībā uz 3. panta b) apakšpunktā noteikto mērķi no Fonda dalībvalstīs atbalsta darbības, ar kurām: a) izstrādā programmas un pasākumus, kuru mērķis ir ievadīt tikko ieradušos trešo valstu piederīgos uzņēmējvalsts sabiedrībā un palīdzēt viņiem apgūt svarīgākās zināšanas par uzņēmējvalsts sabiedrības valodu, vēsturi, iestādēm, sociālekonomiskajām īpatnībām, kultūras dzīvi, galvenajām normām un vērtībām, kā arī papildina jau ieviestās programmas un pasākumus; b) attīsta un uzlabo šādu programmu un pasākumu kvalitāti vietējā un reģionālā mērogā, īpašu vērību veltot pilsoniskajai ievirzei; c) nostiprina šādu programmu un pasākumu spēju sasniegt konkrētas grupas, piemēram, to personu apgādājamos, kurām piemēro uzņemšanas procedūras, bērnus, sievietes, vecāka gadagājuma cilvēkus, analfabētus vai personas ar īpašām vajadzībām; d) palielina iespēju pielāgot šādas programmas un pasākumus, jo īpaši, izmantojot nepilna laika kursus, intensīvos kursus, tālmācību un e-mācības vai līdzīgus modeļus, dodot iespēju trešo valstu piederīgajiem piedalīties programmās un pasākumos paralēli darbam vai studijām; e) izstrādā un īsteno šādas programmas vai pasākumus ar īpašiem uzdevumiem sociālā un kultūras jomā saistībā ar identitātes jautājumiem un kas vērsti uz jauniešiem — trešo valstu piederīgajiem; f) izstrādā šādas programmas vai pasākumus, veicinot augsti kvalificētu un kvalificētu trešo valstu piederīgo uzņemšanu un atbalstot viņu integrācijas procesu. 3. Attiecībā uz 3. panta c) un d) punktā noteiktajiem mērķiem no Fonda dalībvalstīs atbalsta darbības, ar kurām: a) uzlabo trešo valstu piederīgajiem piekļuvi sabiedriskiem un privātiem pakalpojumiem un precēm,inter alia, sniedzot starpniecības pakalpojumus, mutiskas un rakstiskas tulkošanas pakalpojumus un uzlabojot personāla spējas starpkultūru jomā; b) izveido ilgtspējīgas organizatoriskās struktūras integrācijas un daudzveidības pārzināšanai, veicina ilgstošu un ilgtspējīgu līdzdalību pilsoniskā un kultūras dzīvē un izstrādā modeļus sadarbībai starp dažādām ieinteresētajām pusēm, lai dotu iespēju dažāda ranga ierēdņiem ātri iegūt informāciju par pieredzi un praksi citur un, kur un kad tas iespējams, apvienotu resursus; c) izstrādā un īsteno starpkultūru mācību sistēmu, iespēju palielināšanu un daudzveidības pārzināšanu, personāla apmācību valsts un privātajos pakalpojumu sniedzējos uzņēmumos, tostarp mācību iestādēs; d) stiprina spēju koordinēt, īstenot, uzraudzīt un novērtēt valstu sagatavotās trešo valstu piederīgo integrācijas stratēģijas starp dažādiem valdības līmeņiem un nodaļām; e) veicina uzņemšanas procedūru vai 2. punktā minēto programmu un pasākumu novērtēšanu, atbalstot reprezentatīvas aptaujas starp trešo valstu piederīgajiem, kuri izmantojuši to piedāvātās iespējas, un/vai starp attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, uzņēmumiem, nevalstiskām organizācijām un reģionālām vai vietējām iestādēm; f) ievieš un īsteno instrumentus informācijas vākšanai un analīzei valsts un reģionālā mērogā par trešo valstu piederīgo dažādu kategoriju vajadzībām, organizējot apspriežu forumu ar trešo valstu piederīgajiem un informācijas apmaiņu ieinteresēto pušu starpā, kā arī veicot imigrantu kopienu aptaujas par to, kā labāk apmierināt šīs vajadzības; g) sniedz ieguldījumu divpusējos procesos, kuri ir integrācijas politikas pamatā, organizējot apspriežu forumu ar trešo valstu piederīgajiem un informācijas apmaiņu ieinteresēto pušu starpā, kā arī platformas dialogam starp dažādu kultūru, ticību un reliģiju kopienām un/vai kopienām un iestādēm, kuras veido politiku un pieņem lēmumus; h) izstrādā rādītājus un salīdzinošās novērtēšanas kritērijus attīstības noteikšanai valsts mērogā; i) izstrādā augstas kvalitātes uzraudzības instrumentus un izvērtējuma shēmas integrācijas politikai un pasākumiem; j) veicina labvēlīgu attieksmi pret migrāciju uzņēmējvalsts sabiedrībās, kā arī integrācijas pasākumu pieņemšanu, īstenojot izglītojošas kampaņas, jo īpaši ar plašsaziņas līdzekļu starpniecību. 5. pants Darbības Kopienas interesēs 1. Pēc Komisijas ierosmes līdz 7 % no Fondam pieejamajiem līdzekļiem drīkst izmantot, lai pilnībā finansētu starptautiska mēroga darbības vai tādas darbības, kas ir visas Kopienas interesēs ("Kopienas darbības"), attiecībā uz imigrāciju un integrācijas politiku. 2. Lai varētu saņemt finansējumu, Kopienas darbības: a) veicina Kopienas sadarbību Kopienas tiesību aktu un labas prakses īstenošanā imigrācijas jomā, kā arī labas prakses īstenošanā integrācijas jomā; b) sekmē starptautisku sadarbības tīklu un izmēģinājuma projektu izveidi, balstoties uz starptautiskām partnerībām starp iestādēm, kas atrodas divās vai vairāk dalībvalstīs un kuru mērķis ir veicināt jauninājumus, atvieglot pieredzes un labas prakses apmaiņu un uzlabot integrācijas politikas kvalitāti; c) atbalsta starptautiskas izpratnes veidošanas kampaņas; d) sekmē pētījumus, informācijas izplatīšanu un apmaiņu par labāko praksi un visiem citiem imigrācijas un integrācijas politikas aspektiem, tostarp jaunāko tehnoloģijas sasniegumu izmantošanu; e) atbalsta izmēģinājuma projektus un pētījumus, kuros izvērtē iespēju imigrācijas un integrācijas jomā izvērst jaunas Kopienas sadarbības formas un pieņemt jaunus Kopienas tiesību aktus; f) sekmē dalībvalstu kopīgu statistikas instrumentu, metožu un rādītāju izstrādi un piemērošanu, lai izvērtētu politikas pārmaiņu efektivitāti imigrācijas un integrācijas jomā. 3. Gada darba programmu, kurā nosaka Kopienas darbību prioritātes, pieņem saskaņā ar 51. panta 2. punktā minēto procedūru. 6. pants [Mērķgrupas] Svītrots II NODAĻA ATBALSTA PRINCIPI 7. pants Komplementaritāte, konsekvence un atbilstība 1. Ar Fonda starpniecību sniedz atbalstu, papildinot valstu, reģionu un vietējas darbības, tajās integrējot Kopienas prioritātes. Konkrēti, lai nodrošinātu Kopienas darbību konsekvenci trešo valstu piederīgo integrācijas jomā, darbībām, kas tiek finansētas no šā instrumenta, ir jābūt konkrētām un jāpapildina Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Bēgļu fonda finansētās darbības. 2. Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka ar Fonda starpniecību un no dalībvalstīm saņemtā palīdzība konsekventi atbilst Kopienas darbībām, politikas jomām un prioritātēm. Šo konsekvenci īpaši norāda 18. pantā minētajā daudzgadu programmā. 3. Ar fonda starpniecību finansētas operācijas atbilst Līguma un saskaņā ar to pieņemto tiesību aktu prasībām. 8. pants Programmu sastādīšana 1. Fonda mērķus īsteno saskaņā ar daudzgadu programmu (2007.-2013. gadam), ko termiņa vidū pārskatīs saskaņā ar 21.A pantu. Daudzgadu programmu sastādīšanas sistēmā ietilpst prioritāšu noteikšana un pārvaldības process, lēmumu pieņemšana, revīzijas un atestācija. 2. Komisijas apstiprinātas daudzgadu programmas īsteno, izmantojot gada darba programmas. 9. pants Pasākumu subsidiaritāte un proporcionalitāte 1. Īstenot 19. un 21. pantā minētās daudzgadu un gada programmas ir dalībvalstu pienākums attiecīgā teritoriālā mērogā saskaņā ar katrai dalībvalstij raksturīgo iestāžu sistēmu. Minēto pienākumu īsteno saskaņā ar šo lēmumu. 2. Komisijas un dalībvalstu izmantoto līdzekļu apjoms ir dažāds — atkarībā no Kopienas ieguldījuma apjoma, kas ir saistīts ar revīzijas noteikumiem. Diferencēšanu piemēro arī attiecībā uz izvērtējuma noteikumiem un ziņojumiem par daudzgadu un gada programmām. 10. pants Budžeta izpildes metodes 1. Fondam asignēto Kopienas budžetu izpilda saskaņā ar 53. panta 1. punkta b) apakšpunktu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, izņemot 5. pantā minētās Kopienas darbības un 16. pantā minēto tehnisko palīdzību. Dalībvalstis un Komisija nodrošina pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošanu. 2. Komisija īsteno pienākumu izpildīt Eiropas Kopienu vispārīgo budžetu: a) pārbaudot, vai dalībvalstīs pastāv vadības un kontroles sistēmas un vai tās pareizi darbojas saskaņā ar 30. pantā aprakstītajām procedūrām; b) pārtraucot vai apturot visus maksājumus vai daļu no tiem saskaņā ar 40. un 41. pantu, ja pārvaldības un kontroles sistēmas valstī nedarbojas, un saskaņā ar 44. un 45. pantā aprakstītajām procedūrām piemērojot jebkādas citas finanšu korekcijas. 11. pants [Papildināmība] Svītrots 12. pants Partnerattiecības 1. Katra dalībvalsts saskaņā ar spēkā esošiem valstu likumiem un praksi organizē partnerattiecības ar iestādēm un struktūrām, kas ir iesaistītas daudzgadu programmas īstenošanā vai spēj dot lietišķu ieguldījumu tās izstrādē saskaņā ar attiecīgo dalībvalsti. Šādas iestādes un struktūras var būt kompetentas reģionu, vietējas, pilsētu un citas valsts varas iestādes, starptautiskas organizācijas un struktūras, kas pārstāv pilsonisku sabiedrību, piemēram, nevalstiskās organizācijas, tostarp migrantu organizācijas, vai sociāli partneri. Šajās partnerattiecībās iekļauj vismaz īstenošanas iestādes, ko dalībvalstis izraudzījušās Eiropas Sociālā fonda finansējuma pārvaldībai, kā arī Eiropas Bēgļu fonda atbildīgo iestādi. 2. Partnerattiecības īsteno, pilnībā ievērojot katras attiecīgās kategorijas partneru organizatorisko, juridisko un finanšu kompetenci. III NODAĻA FINANŠU PLĀNS 13. pants Kopējie līdzekļi 1. Bāzes finansējums no šā fonda finansētu darbību īstenošanai laika posmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ir [825] miljoni euro. 1.a. Budžeta lēmējiestāde gada apropriācijas Fonda vajadzībām apstiprina saskaņā ar finanšu shēmu. 2. Komisija provizoriski nosaka gada apropriāciju sadalījumu pa dalībvalstīm saskaņā ar 14. pantā ietvertajiem kritērijiem. 14. pants Gada līdzekļu sadalījums darbībām, kuru īstenošanai dalībvalstīs var saņemt finansējumu 1. Katra dalībvalsts no Fonda gada apropriācijas saņem noteiktu summu, kas ir 500000euro. Valstīm, kuras Eiropas Savienībai pievienosies laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam, šī summa tiek noteikta 500000euro apmērā gadā uz atlikušo laika posmu no 2007. līdz 2013. gadam, sākot no nākamā gada pēc to pievienošanās. 2. Atlikušos gadā pieejamos līdzekļus dalībvalstīm sadala šādi: a) 40 % proporcionāli dalībvalstīs likumīgi uzturošos trešo valstu piederīgo vidējam kopskaitam iepriekšējos trīs gados un b) 60 % proporcionāli to trešo valstu piederīgo skaitam, kuri iepriekšējos trīs gados ir ieguvuši dalībvalsts iestāžu izsniegtu atļauju uzturēties tās teritorijā […]. 3. Tomēr 2. punkta b) apakšpunktā minētajā aprēķinā neiekļauj šādas personu kategorijas: a) sezonas darbiniekus, atbilstīgi definīcijai valsts tiesību aktos; b) trešo valstu piederīgos, kuri uzņemti saistībā ar studijām, skolēnu apmaiņu, praksi vai stažēšanos, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/114/EK ( 2004. gada 13. decembris) [8]; c) trešo valstu piederīgos, kuri uzņemti saistībā ar zinātnisko pētniecību saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/71/EK ( 2005. gada 12. oktobra) [9]; d) trešo valstu piederīgos, kuriem ir atjaunota dalībvalsts iestāžu izsniegtā atļauja vai veikta statusa maiņa, tostarp trešo valstu piederīgos, kuri ieguvuši pastāvīgā iedzīvotāja statusu saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/109/EK ( 2003. gada 25. novembra) [10]. 4. Atsauces dati ir jaunākie statistikas dati, ko saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem ieguvis Eiropas Kopienu Statistikas birojs, balstoties uz dalībvalstu sniegtiem datiem. Ja dalībvalstis Komisijai (Eurostat) nav devušas attiecīgus statistikas datus, tās pēc iespējas drīz nodrošina provizoriskus datus. Pirms tādus datus pieņemt kā atsauces skaitļus, Komisija (Eurostat) saskaņā ar parastajām darba procedūrām izvērtē statistikas informācijas kvalitāti, salīdzināmību un pilnīgumu. Pēc Komisijas (Eurostat) lūguma dalībvalstis tai sniedz visu informāciju, kas vajadzīga, lai to izdarītu. 15. pants Finansēšanas struktūra 1. Maksājumi ar Fonda starpniecību tiek veikti subsīdiju veidā. 2. Ar Fonda starpniecību atbalstītas darbības līdzfinansē no valstu vai privātiem avotiem, tās ir bezpeļņas darbības, un par tām nevar saņemt finansējumu no citiem avotiem, uz ko attiecas Eiropas Kopienu vispārējais budžets. 3. Pasākumiem, uz ko attiecas šis lēmums, Fonda apropriācijas papildina izdevumiem asignētus dalībvalstu vai tiem līdzvērtīgus līdzekļus. 4. Kopienas ieguldījums atbalstītiem projektiem — par darbībām, ko dalībvalstis īsteno saskaņā ar 4. pantu — nevar būt lielāks par 50 % no kopējām izmaksām par konkrētu darbību. To var palielināt līdz 75 % — projektiem, ar ko risina konkrētus prioritārus jautājumus, kas ir apzināti stratēģiskajās pamatnostādnēs, kā paredzēts 18. pantā. Ieguldījumu palielina līdz 75 % tajās dalībvalstīs, uz ko attiecas Kohēzijas fonds. 5. Īstenojot attiecīgu valstu programmas, kā izklāstīts IV nodaļā, dalībvalstis atlasa projektus finansēšanai, pamatojoties uz šādiem obligātiem kritērijiem: a) stāvoklis attiecīgā dalībvalstī un konkrētas vajadzības; b) projekta izmaksu rentabilitāte,inter alia, ņemot vērā to, uz cik daudzām personām attiecas projekts; c) kādu pieredzi, speciālās zināšanas, uzticamību un finanšu ieguldījumu nodrošina organizācija, kas piesakās uz finansējumu, un visas partnerorganizācijas; d) ciktāl projekti papildina citas darbības, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai kā daļu no attiecīgo valstu programmām. 6. Parasti Kopienas finanšu atbalstu darbībām, ko atbalsta ar Fonda starpniecību, piešķir uz laiku līdz trim gadiem, un par tām regulāri sniedz progresa ziņojumus. 16. pants Tehniska palīdzība pēc Komisijas ierosmes 1. Pēc Komisijas ierosmes un/vai Komisijas vārdā, gadā nepārsniedzot maksimālo apjomu 500000 euro no Fonda apropriācijām, Fonds var finansēt sagatavošanas pasākumus, pārraudzības, administratīvas un tehniskas palīdzības pasākumus, kā arī izvērtēšanas, revīzijas un pārbaudes pasākumus, kas jāveic, lai īstenotu šo lēmumu […]. 2. Tādas darbības ir: a) pētījumi, izvērtējumi, ekspertu ziņojumi, statistikas dati — arī vispārēji —, kas attiecas uz Fonda darbību; b) dalībvalstīm, tiešajiem atbalsta saņēmējiem un plašai sabiedrībai paredzēti informācijas pasākumi, arī informācijas kampaņas un kopīga datu bāze par projektiem, ko finansē no Fonda līdzekļiem; c) datorizētu sistēmu uzstādīšana, izmantojums un to savienojumi savā starpā — pārvaldības, pārraudzības, pārbaužu un izvērtējuma vajadzībām; d) vienotas izvērtējuma un pārraudzības sistēmas, kā arī rādītāju sistēmas izstrāde, vajadzības gadījumā ņemot vērā attiecīgo valstu rādītājus; e) izvērtējuma metožu uzlabojumi un informācijas apmaiņa par šajā jomā piekopto praksi; f) saskaņā ar V nodaļu dalībvalstu izraudzītu iestāžu informācijas un mācību pasākumi, kas papildina dalībvalstu centienus dot norādes savām iestādēm saskaņā ar 31. panta 2. punktu. 17. pants Tehniska palīdzība no dalībvalstīm 1. Pēc attiecīgas dalībvalsts ierosmes no Fonda saskaņā ar katra gada programmu drīkst finansēt sagatavošanas, pārvaldības, pārraudzības, izvērtēšanas, informēšanas un kontroles pasākumus, kā arī Fonda īstenošanas administratīvo resursu stiprināšanas pasākumus. 2. Tehniskai palīdzībai atvēlētā summa gadā nevar pārsniegt: a) 7 % no dalībvalstij piešķirtās līdzfinansējuma kopsummas, pieskaitot 30000 euro laikā no 2007. līdz 2010. gadam, un b) 4 % no dalībvalstij gadā piešķirtās līdzfinansējuma kopsummas, pieskaitot 30000 euro laikā no 2011. līdz 2013. gadam. IV NODAĻA PLĀNOŠANA 18. pants Stratēģisku pamatnostādņu pieņemšana 1. […] Komisija pieņem stratēģiskās pamatnostādnes, kurās nosaka Fonda veicamo pasākumu struktūru, ņemot vērā panākumus, kas gūti izstrādājot un īstenojot Kopienas tiesību aktus imigrācijas jomā un citās jomās, kas saistītas ar trešo valstu piederīgo integrāciju, kā arī Fonda finanšu līdzekļu provizorisko sadalījumu attiecīgam laika periodam. 2. Attiecībā uz katru Fonda mērķi šajās pamatnostādnēs jo īpaši ņem vērā Kopienas prioritātes, lai veicinātu kopējo pamatprincipu īstenošanu. 3. Komisija ne vēlāk kā līdz 2007. gada 31. maijam pieņem stratēģiskās pamatnostādnes, kas attiecas uz […] daudzgadu programmu. 4. Stratēģiskās pamatnostādnes pieņem saskaņā ar 51. panta 2. punktā minēto procedūru. 19. pants Valstu daudzgadu programmu sagatavošana un apstiprināšana 1. Katra dalībvalsts, balstoties uz 18. pantā minētajām stratēģiskajām pamatnostādnēm, ierosina daudzgadu programmas projektu, kurā ir šādi elementi: a) dalībvalstī esošās situācijas apraksts attiecībā uz valstu integrācijas stratēģiju īstenošanu, ņemot vērā kopējos pamatprincipus, kā arī attiecībā uz valstu uzņemšanas un ievada programmu izstrādi un īstenošanu, ja tādas ir; b) attiecīgās dalībvalsts vajadzību analīze attiecībā uz valsts integrācijas stratēģiju un, ja tādas pieejamas — uz uzņemšanas un ievada programmām, kā arī norādes par darbības mērķiem, kas izvirzīti šo vajadzību apmierināšanai daudzgadu programmas perioda laikā; c) minēto mērķu sasniegšanai paredzētās atbilstošās stratēģijas izklāsts, precizējot to sasniegšanai definētās prioritātes, kā arī šo prioritāšu īstenošanai paredzēto darbību apraksts; d) norāde, vai šī stratēģija ir saderīga ar citiem attiecīgā reģiona, valsts un Kopienas instrumentiem; e) informācija par prioritātēm un konkrētiem to mērķiem. Šos mērķus izsaka skaitliskā izteiksmē, izmantojot ierobežotu […] rādītāju skaitu, ņemot vērā proporcionalitātes principu. Rādītājiem jābūt tādiem, lai varētu konstatēt panākto attīstību, tos salīdzinot ar sākuma situāciju, kā arī prioritāšu īstenošanai nosprausto mērķu efektivitāti; f) tās pieejas apraksts, kas izvēlēta, lai īstenotu 12. pantā minēto partnerattiecību principu; g) finansēšanas plāna projekts, kurā par katru prioritāti un katru gadu norādīts ierosinātais finanšu ieguldījums no Fonda un valsts vai privātā līdzfinansējuma kopsumma; h) daudzgadu programmas īstenošanas noteikumi, tostarp: - visas 24. pantā paredzētās struktūras, ko norīkojusi dalībvalsts; - īstenošanas, pārraudzības, kontroles un izvērtējuma sistēmu apraksts, iekļaujot aprakstu par pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu darbību papildināmību ar darbībām, kuras finansē no Eiropas Sociālā fonda; - finanšu plūsmas mobilizācijas un apgrozības procedūru definīcijas, lai nodrošinātu pārskatāmību; - noteikumi, kas pieņemti, lai nodrošinātu daudzgadu programmas nodošanu atklātībā. 2. […] Dalībvalstis iesniedz savus daudzgadu programmu projektus ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc tam, kad Komisija ir darījusi zināmas attiecīgā laikposma stratēģiskās pamatnostādnes. 3. Lai apstiprinātu daudzgadu programmas projektu, Komisija pārbauda: a) tās saskaņotību ar Fonda mērķiem un 18. pantā minētajām stratēģiskajām pamatnostādnēm; b) projektā paredzēto darbību atbilstību, ņemot vērā ierosināto stratēģiju; c) to, vai pārvaldības un kontroles mehānismi, ko dalībvalstis izstrādājušas Fonda pasākumu īstenošanai, atbilst šim lēmumam; d) tās atbilsmi Kopienas tiesību aktiem, un jo īpaši tiem Kopienas tiesību aktiem, kuru mērķis ir nodrošināt personu brīvu pārvietošanos, līdz ar papildpasākumiem, kas ir tieši saistīti ar ārējo robežu kontroli, patvērumu un imigrāciju. 4. Ja Komisija uzskata, ka daudzgadu programmas projekts nav konsekvents stratēģisko pamatnostādņu ziņā vai neatbilst šim lēmumam par pārvaldības un kontroles sistēmām, vai Kopienas tiesību aktiem, tā aicina dalībvalsti sniegt visu vajadzīgo papildinformāciju un vajadzības gadījumā attiecīgi pārskatīt ierosināto programmu. 5. Komisija katru daudzgadu programmu apstiprina trijos mēnešos pēc tam, kad tā ir oficiāli iesniegta saskaņā ar 51. panta 2. punktā minēto procedūru. 20. pants Daudzgadu programmu pārskatīšana 1. Daudzgadu programmu pārskata pēc attiecīgās dalībvalsts vai Komisijas ierosmes un vajadzības gadījumā koriģē uz atlikušo programmas periodu, lai vairāk ņemtu vērā Kopienas prioritātes vai to darītu citādi […]. Daudzgadu programmas drīkst pārskatīt arī ņemot vērā izvērtējumu rezultātus un/vai atkarībā no īstenošanas grūtībām. 2. Lēmumu, ar ko apstiprina daudzgadu programmas pārskatīšanu, Komisija pieņem cik iespējams drīz pēc tam, kad attiecīgā dalībvalsts oficiāli iesniegusi lūgumu. Daudzgadu programmu pārskata saskaņā ar 51. panta 2. punktā minēto procedūru. 21. pants Gada programmas 1. Komisijas apstiprinātās daudzgadu programmas īsteno, izmantojot gada […] programmas. 2. Komisija dalībvalstīm katru gadu ne vēlāk kā 1. jūlijā sniedz aplēsi par summām, ko nākamā gadā paredzēts tām piešķirt no kopējām gada budžeta procedūrā piešķirtajām apropriācijām, ko aprēķina, kā paredzēts 14. pantā. 3. Dalībvalstis ik gadu ne vēlāk kā 1. novembrī Komisijai iesniedz saskaņā ar daudzgadu programmu sagatavotu nākamā gada programmas projektu, kurā ir ietverti šādi elementi: a) vispārīgie noteikumi, kā atlasīt projektus, ko finansē saskaņā ar gada programmu; b) to uzdevumu apraksts, kurus paredzēts atbalstīt saskaņā ar gada programmu; c) ierosinātais Fonda finansiālā atbalsta sadalījums starp dažādām programmas darbībām, kā arī norāde par gada programmas īstenošanas nolūkos pieprasīto summu tehniskās palīdzības izdevumu segšanai saskaņā ar 17. pantu. 4. Izskatot kādas dalībvalsts gada programmas projektu, Komisija ņem vērā saskaņā ar budžeta procedūru Fondam piešķirto apropriāciju galīgo summu […]. Pēc tam, kad projekts ir oficiāli iesniegts, Komisija viena mēneša laikā informē dalībvalsti, vai projektu var apstiprināt. Ja gada programmas projekts neatbilst daudzgadu programmai, Komisija aicina dalībvalsti darīt zināmu visu vajadzīgo informāciju un vajadzības gadījumā attiecīgi pārskatīt ierosināto programmu. Komisija ne vēlāk kā attiecīgā gada 1. martā pieņem lēmumu par finansēšanu, apstiprinot gada programmu. Lēmumā norāda dalībvalstij piešķirto summu un termiņu, kādā var saņemt finansējumu par izdevumiem. 21.A pants Daudzgadu programmas pārskatīšana termiņa vidū 1. Komisija pārskata stratēģiskās pamatnostādnes un vajadzības gadījumā vēlākais 2010. gada 31. martā pieņem jaunas stratēģiskas pamatnostādnes laika posmam no 2011. līdz 2013. gadam. 2. Ja šādas stratēģiskas pamatnostādnes pieņem, katra dalībvalsts atkārtoti izskata savu daudzgadu programmu un vajadzības gadījumā to pārstrādā. 3. Noteikumus, kas minēti 19. pantā par valstu daudzgadu programmu gatavošanu un apstiprināšanumutatis mutandispiemēro šo pārskatīto valstu daudzgadu programmu sagatavošanai un apstiprināšanai. 4. Pārskatītas stratēģiskās pamatnostādnes pieņem saskaņā ar 51. panta 2. punktā minēto procedūru. V NODAĻA PĀRVALDĪBAS UN KONTROLES SISTĒMAS 22. pants Īstenošana Komisija atbild par šā lēmuma īstenošanu un vajadzības gadījumā pieņem tā īstenošanas noteikumus. 23. pants Pārvaldības un kontroles sistēmu pamatprincipi Dalībvalstu izstrādātas daudzgadu programmu pārvaldības un kontroles sistēmas nodrošina: a) skaidri noteiktas […] attiecīgo pārvaldības un kontroles struktūru funkcijas, kā arī funkciju sadalījumu katrā struktūrā […]; b) funkciju nošķīruma principa ievērošanu gan pašās struktūrās, gan to sadarbībā; c) katrai struktūrai […] vai nodaļai pietiekamus līdzekļus, lai īstenotu uzticētās funkcijas visā ar Fonda starpniecību finansētu darbību īstenošanas laikā; d) procedūras, kā nodrošināt, lai daudzgadu programmās izvirzītos izdevumus veiktu pareizi un likumīgi; e) uzticamas datorizētas grāmatvedības, pārraudzības un finanšu pārskatu sniegšanas sistēmas; f) pārskatu sniegšanas un pārraudzības sistēmas, ja atbildīgā struktūra uzdevumu izpildi uztic citai struktūrai; g) […] procedūru rokasgrāmatas par veicamām funkcijām; h) […] mehānismus, kā veikt sistēmas darbības revīziju; i) sistēmas un procedūras, kas nodrošina pienācīgas revīzijas liecības; j) […] procedūras, ko izmantot, lai ziņotu par nelikumībām un tās pārraudzītu, kā arī, lai atgūtu nepamatoti izmaksātas summas. 24. pants Iestāžu norīkošana 1. Daudzgadu programmas un gada programmu īstenošanai dalībvalsts norīko: a) atbildīgu iestādi: funkcionālu dalībvalsts struktūru, attiecīgas valsts iestādi vai struktūru, ko norīko dalībvalsts, vai kas ir dalībvalsts privāttiesību subjekts ar uzdevumu veikt sabiedriskus pakalpojumus, kura atbild par Fonda atbalstītu daudzgadu programmu un gada programmu pārvaldi un kuras pārziņā ir visa saziņa ar Komisiju; b) apliecinātāju iestādi: valsts iestādi vai struktūru, vai personu, kas darbojas kā tāda struktūra vai iestāde, ko norīkojusi dalībvalsts, lai tā apliecinātu izdevumu deklarācijas un maksājumu pieteikumus, pirms tos nosūta Komisijai; c) revīzijas iestādi: valsts iestādi vai struktūru, kas ir funkcionāli neatkarīga no […] dalībvalsts norīkotās atbildīgās iestādes un apliecinātājas iestādes un kas atbild par pārvaldības un kontroles sistēmas darbības efektivitātes pārbaudi; d) vajadzības gadījumā — deleģētu iestādi; 2. Dalībvalsts pieņem noteikumus, ar ko regulē tās attiecības ar 1. punktā minētajām iestādēm, kā arī attiecības ar Komisiju. 3. Saskaņā ar 23. panta b) punktu dažas no 1. punktā minētajām iestādēm vai tās visas var atrasties vienā un tajā pašā struktūrā. 4. Noteikumus 25. līdz 29. panta īstenošanai Komisija pieņem saskaņā ar 51. panta 2. punktā minēto procedūru. 25. pants Atbildīgā iestāde 1. Atbildīgā iestāde atbilst šādiem obligātiem nosacījumiem. Tā: a) ir juridiska persona, izņemot gadījumus, ja tā ir funkcionāla dalībvalsts struktūra; b) ir ar infrastruktūru, kas vajadzīga, lai viegli nodrošinātu saziņu ar plašu lietotāju loku, kā arī ar citu dalībvalstu atbildīgām iestādēm un ar Komisiju; c) darbojas administratīvā vidē, kas tai ļauj pareizi veikt uzdevumus un izvairīties no jebkādiem interešu konfliktiem; d) spēj piemērot Kopienas fondu pārvaldības noteikumus; e) ir ar tādiem finanšu un pārvaldības resursiem, kas ir samērojami ar Kopienas fondu apjomu, kas tai būs jāpārvalda; f) ir nodrošināta ar personālu, kam ir administratīvam darbam starptautiskā vidē piemērota profesionāla kvalifikācija un valodu prasme. 2. Dalībvalsts atbildīgajai iestādei nodrošina pietiekamu finansējumu, lai tā varētu turpināt pienācīgi un nepārtraukti veikt savus uzdevumus visā 2007.-2013. gada laikposmā. 2.a. Komisija var palīdzēt dalībvalstīm veikt personāla apmācību, jo īpaši saistībā ar šā lēmuma V-IX nodaļas pareizu piemērošanu. 26. pants Atbildīgās iestādes uzdevumi 1. Atbildīgā iestāde atbild par daudzgadu programmas pārvaldi un īstenošanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu. Konkrēti, tās uzdevumi ir: a) apspriesties ar partneriem saskaņā ar 12. pantu; b) iesniegt Komisijai projektus daudzgadu un gada programmām, kā paredzēts 19. un 21. pantā; c) izveidot mehānismu sadarbībai ar dalībvalstu norīkotajām pārvaldības iestādēm Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Bēgļu fonda darbību īstenošanai; d) organizēt konkursus un publicēt paziņojumus par tiem un, vajadzības gadījumā, uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus; e) organizēt atlases un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras saistībā ar Fonda līdzfinansētām darbībām saskaņā ar 15. panta 5. punktā izklāstītiem principiem; f) saņemt maksājumus no Komisijas un veikt maksājumus tiešajiem atbalsta saņēmējiem; g) nodrošināt Fonda un citu attiecīgu valstu un Kopienas finanšu instrumentu līdzfinansējuma konsekvenci un papildināmību; h) pārraudzīt līdzfinansēto pasākumu un pakalpojumu nodrošināšanu, un to, lai par darbībām deklarētie izdevumi faktiski būtu radušies un atbilstu Kopienas un attiecīgas valsts noteikumiem; i) nodrošināt, lai pastāvētu datorizēta sistēma, kā reģistrēt un glabāt […] grāmatvedības datus par katru saskaņā ar gada programmu veiktu darbību un lai tiktu vākti īstenošanas dati, kas vajadzīgi finanšu pārvaldībai, pārraudzībai, kontrolei un izvērtēšanai; j) nodrošināt, lai tiešie atbalsta saņēmēji un citas struktūras, kas ir iesaistītas ar Fonda starpniecību līdzfinansētu darbību īstenošanā, vai nu uzturētu atsevišķu grāmatvedības sistēmu vai attiecīgu grāmatvedības kodu visiem ar darbību saistītajiem darījumiem — neskarot attiecīgo valstu noteikumus par grāmatvedību; k) nodrošināt, ka 48. pantā minēto daudzgadu programmu izvērtēšanu veic šajā lēmumā noteiktajos termiņos un ka tā atbilst kvalitātes standartiem, par ko vienojušās Komisija un dalībvalsts; l) izstrādāt procedūras, lai nodrošinātu, ka visi dokumenti attiecībā uz izdevumiem un revīzijām, kas vajadzīgi pietiekamu revīzijas liecību nodrošināšanai, tiek glabāti saskaņā ar 42. pantā minētajām prasībām; m) nodrošināt, lai revīzijas iestāde 29. panta 1. punktā noteikto revīziju veikšanai saņemtu visu vajadzīgo informāciju par izmantotajām pārvaldības procedūrām un par Fonda līdzfinansējumu saņēmušajiem projektiem; n) nodrošināt, lai apliecinātāja iestāde saņemtu visu vajadzīgo informāciju par procedūrām un pārbaudēm, kas veiktas, lai apliecinātu izdevumus; o) sastādīt un iesniegt Komisijai progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par gada programmu īstenošanu, apliecinātājas iestādes apliecinātas izdevumu deklarācijas, un maksājumu lūgumus vai, vajadzības gadījumā, atmaksājuma deklarāciju; p) informēt un konsultēt; kā arī izplatīt atbalstīto darbību rezultātus; q) sadarboties ar Komisiju un atbildīgām citu dalībvalstu iestādēm; r) pārbaudīt, kā tiešie saņēmēji īsteno 32. panta 6. punktā minētās pamatnostādnes. 2. Pārvaldīšanas darbības, ko, īstenojot projektus, dalībvalstīs veic atbildīgās iestādes, var finansēt saskaņā ar 17. pantā minētajiem tehniskās palīdzības mehānismiem. 27. pants Atbildīgās iestādes uzdevumu deleģēšana 1. Ja visus atbildīgās iestādes uzdevumus vai to daļu deleģē kādai deleģētai iestādei, atbildīgā iestāde precīzi nosaka deleģēto uzdevumu apjomu un sīki izstrādā procedūras, lai veiktu deleģētos uzdevumus, ievērojot 26. pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Pie šīm procedūrām pieder regulāra atbildīgās iestādes informēšana par to, cik efektīvi tiek pildīti deleģētie uzdevumi, un izmantoto līdzekļu apraksts. 28. pants Apliecinātāja iestāde 1. Apliecinātāja iestāde […]: a) apliecina, ka: - izdevumu deklarācija ir precīza, tā ir sastādīta, izmantojot uzticamas grāmatvedības sistēmas, un tajās ir izmantoti pārbaudāmi apliecinājuma dokumenti; - deklarētie izdevumi atbilst spēkā esošiem Kopienas un attiecīgas valsts noteikumiem, un ir radušies saistībā ar darbībām, kas izraudzītas saskaņā ar programmai piemērojamiem kritērijiem, ievērojot Kopienas un attiecīgas valsts noteikumus; b) lai varētu izdot apliecinājumu, pārliecinās, vai no atbildīgās iestādes tā ir saņēmusi vajadzīgo informāciju par procedūrām un par veiktām izdevumu deklarācijās uzrādītu izdevumu pārbaudēm; c) lai varētu izdot apliecinājumu, ņem vērā visu revīzijas iestādes vai tās uzdevumā veikto revīziju rezultātus; d) datorizēti glabā Komisijai deklarēto izdevumu grāmatvedības datus; e) nodrošina tāda Kopienas finansējuma atgūšanu, kas nelikumību konstatācijā ir atzīts par nepamatoti izmaksātu, un, attiecīgā gadījumā, piedzenot procentus, kā arī uzskaita atgūstamās summas un, ja iespējams, atgūto summu atmaksā Eiropas Kopienu vispārējā budžetā, atskaitot to no nākamiem deklarētiem izdevumiem. 2. Apliecinātājas iestādes darbības saistībā ar dalībvalstīs īstenotiem projektiem var finansēt saskaņā ar 17. pantā minētajiem tehniskās palīdzības mehānismiem, ja ir ievērotas 24. pantā aprakstītās attiecīgās iestādes prerogatīvas. 29. pants Revīzijas iestāde 1. Revīzijas iestāde […]: a) nodrošina revīzijas […], lai pārbaudītu, cik efektīvi funkcionē vadības un kontroles sistēma […]; b) nodrošina, lai darbību revīzija, pārbaudot deklarētos izdevumus, notiktu ar attiecīgu izlasi; izlasē ir jāaptver vismaz 10 % no kopējiem izdevumiem, par ko var saņemt finansējumu katrai gada programmai; c) sešos mēnešos pēc daudzgadu programmas apstiprināšanas Komisijai iesniedz revīzijas stratēģiju, tajā norādot struktūras, kuras veiks a) un b) apakšpunktā minētās revīzijas,nodrošinot, ka ir veikta galveno Fonda līdzfinansējuma saņēmēju revīzija un ka revīzijas ir vienmērīgi sadalītas visa programmas perioda laikā. 2. Ja saskaņā ar šo lēmumu norīkota revīzijas iestāde ir arī norīkota revīzijas iestāde atbilstīgi lēmumiem …, … un … [11] vai ja diviem vai vairākiem fondiem piemēro vienādas sistēmas, var iesniegt vienu, apvienotu 1. punkta c) apakšpunktā minēto revīzijas stratēģiju. 3. Par katru gada programmu revīzijas iestāde sastāda ziņojumu, kurā ir: a) gada revīzijas ziņojums, kurā izklāstīti fakti, kas konstatēti, īstenojot revīziju stratēģiju veiktās gada programmas revīzijās, un ziņots par visiem programmas pārvaldības un kontroles sistēmās konstatētiem trūkumiem; b) atzinums, pamatojoties uz revīzijas iestādes pakļautībā veiktajām pārbaudēm un revīzijām, par to, vai pārvaldības un kontroles sistēma dod pietiekamu pārliecību, ka Komisijai iesniegtās izdevumu deklarācijas ir pareizas un veiktie darījumi ir likumīgi un pareizi; c) deklarācija, kurā izvērtēts pamatojums lūgumam izmaksāt atlikuma maksājumu unattiecīgo izdevumu likumība un pareizums. 4. Revīzijas iestāde nodrošina, ka revīziju veic, ņemot vērā starptautiski atzītus revīzijas standartus. 5. Dalībvalstīs īstenotu projektu revīzijasvar finansēt saskaņā ar 17. pantā minētajiem tehniskās palīdzības mehānismiem, ja ir ievērotas 24. pantā aprakstītās minētās iestādes prerogatīvas. VI NODAĻA PIENĀKUMI UN KONTROLE 30. pants Dalībvalstu pienākumi 1. Dalībvalstis atbild par daudzgadu un gada programmu pareizu finanšu pārvaldību un par notikušo darījumu likumību un pareizību. 2. Tās nodrošina, lai atbildīgās iestādes un visas deleģētās iestādes, apliecinātājas iestādes, revīzijas iestādes un visas citas attiecīgas struktūras saņemtu pareizus norādījumus par 23. līdz 29. pantā minēto pārvaldības un kontroles sistēmu izveidi, lai nodrošinātu efektīvu un pareizu Kopienas finansējuma izmantojumu. 3. Dalībvalstis novērš, atklāj un labo pārkāpumus. Tās ziņo Komisijai par nelikumībām un informē to par administratīvo procedūru un tiesvedības gaitu. Ja nevar atgūt kādam tiešajam atbalsta saņēmējam nepamatoti izmaksātas summas, attiecīgās dalībvalsts pienākums ir atmaksāt zaudētās summas Eiropas Kopienu vispārīgajā budžetā, ja tiek konstatēts, ka zaudējumi ir radušies dalībvalsts vainas vai nolaidības dēļ. 4. Dalībvalstis pirmkārt ir atbildīgas par darbību finanšu kontroli un nodrošina, ka pārvaldības sistēmas tiek izmantotas un revīzijas veiktas tā, lai nodrošinātu Kopienas līdzekļu pareizu un efektīvu izmantojumu. Tās Komisijai iesniedz šo sistēmu aprakstu. 5. Sīki izstrādātus noteikumus 1. līdz 4. punkta piemērošanai pieņem saskaņā ar 51. panta 2. punktā minēto procedūru. 31. pants Pārvaldības un kontroles sistēmas 1. Pirms Komisija saskaņā ar 51. panta 2. punktā minēto procedūru apstiprina daudzgadu programmu, dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar 23. līdz 29. pantu ir izveidotas pārvaldības un kontroles sistēmas. Tās atbild par to, lai sistēmas darbotos efektīvi visu programmas laiku. 2. Līdz ar katru daudzgadu programmas projektu dalībvalstis Komisijai iesniedz atbildīgo iestāžu, deleģēto iestāžu un apliecinātāju iestāžu organizācijas un procedūru aprakstu, kā arī aprakstu par iekšējām revīzijas sistēmām minētajās iestādēs un struktūrās, revīzijas iestādē, kā arī visās citās struktūrās, kas veic revīzijas tās vārdā. 3. Komisija pārskata šā noteikuma piemērojumu, gatavojoties ziņojumam par laiku no 2007. līdz 2013. gadam, kā paredzēts 49. panta 3. punktā. 32. pants Komisijas pienākumi 1. Komisija saskaņā ar 31. pantā paredzēto procedūru pārliecinās, vai dalībvalstis ir izveidojušas pārvaldības un kontroles sistēmas, ievērojot 23. līdz 29. pantu un, balstoties uz revīzijas gada ziņojumiem un pašas Komisijas veiktām revīzijām, ka programmu īstenošanas laikā sistēmas darbojas efektīvi. 2. Neskarot dalībvalstu veiktās revīzijas, Komisijas amatpersonas vai pilnvaroti Komisijas pārstāvji drīkst veikt revīziju uz vietas, lai pārbaudītu pārvaldības un kontroles sistēmas darbības efektivitāti, ieskaitot revīziju par gada programmās iekļautām darbībām, par revīziju paziņojot vismaz trīs darba dienas iepriekš. Tādās revīzijās var piedalīties attiecīgās dalībvalsts amatpersonas vai pilnvaroti pārstāvji. 3. Komisija var pieprasīt dalībvalstij veikt pārbaudi uz vietas, lai pārbaudītu, vai sistēmas darbojas pareizi, vai arī par viena vai vairāku darījumu pareizību. Revīzijās var piedalīties Komisijas amatpersonas vai pilnvaroti Komisijas pārstāvji. 4. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka par Fonda atbalstītajām darbībām sniedz attiecīgu informāciju, tās pietiekami publisko un tām nodrošina turpmākas darbības. 5. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina darbību konsekvenci un papildināmību ar citām attiecīgām Kopienas politikas jomām, instrumentiem un ierosmēm. 6. Komisija izstrādā pamatnostādnes, lai nodrošinātu saskaņā ar šo lēmumu piešķirtā finansējuma pārredzamību. 33. pants Sadarbība ar dalībvalstu kontroles struktūrām 1. Komisija sadarbojas ar revīzijas iestādēm […], koordinējot to attiecīgos kontroles plānus un revīzijas metodes, un uzreiz nodod tām veikto pārvaldības un kontroles sistēmu revīziju rezultātus, lai pēc iespējas efektīvi izmantotu kontroles resursus un izvairītos no darbu nevajadzīgas dublēšanās. Komisija vēlākais trijos mēnešos dara zināmas piebildes par saskaņā ar 29. pantu iesniegto revīzijas stratēģiju […]. 2. Izstrādājot savu revīzijas stratēģiju, Komisija apzina tās gada programmas, ko uzskata par pietiekamām, pamatojoties uz esošām zināšanām par pārvaldības un kontroles sistēmām. Minēto programmu sakarā Komisija var secināt, ka tā var balstīties galvenokārt uz dalībvalstu sniegtiem revīziju datiem, un ka tā uz vietas pati veiks revīzijas tikai tad, ja ir pierādījumi, kas liecina par trūkumiem sistēmās. VII NODAĻA FINANŠU PĀRVALDĪBA 34. pants Tiesības pretendēt uz finansējumu — izdevumu deklarācijas 1. Visos izdevumu pārskatos norāda izdevumu summu, kas radusies atbalsta tiešajiem saņēmējiem saistībā ar darbību īstenošanu, un atbilstošo finansējumu no publiskiem vai privātiem līdzekļiem. 2. Izdevumi atbilst atbalsta saņēmēju veiktiem maksājumiem. Tos pamato ar samaksātiem rēķiniem vai grāmatvedības dokumentiem, kam ir līdzvērtīgs pierādījuma spēks. 3. No Fonda finansējumu par izdevumiem var saņemt vienīgi tad, ja tie faktiski veikti ne agrāk kā tā gada 1. janvārī, kas norādīts Komisijas lēmumā par finansējumu, ar ko apstiprina gada programmu, kā norādīts 21. panta 4. punktā. Līdzfinansētās darbības nedrīkst būt pabeigtas pirms dienas, kad sākas tiesības saņemt finansējumu. Izņēmuma kārtā laikposmu, uz kuru var attiecināt izdevumus, nosaka trīs gadu garumā izdevumiem, ar kuriem īsteno darbības, kuras atbalsta saskaņā ar 2007. gada programmām. 4. Noteikumus par izmaksu atbilstību attiecībā uz dalībvalstīs īstenotajām darbībām, kurām piešķirts Fonda līdzfinansējums saskaņā ar 4. pantu, pieņem saskaņā ar 51. panta 2. punktā noteikto procedūru. 35. pants Atbalsta saņēmēju saņemto maksājumu pilnīgums Dalībvalstis pārliecinās, vai atbildīgā iestāde nodrošina, lai tiešie atbalsta saņēmēji cik iespējams drīz no publiskiem līdzekļiem saņemtu visu atbalsta summu. No tiešiem atbalsta saņēmējiem paredzētās summas neatvelk vai neietur nekādas summas vai konkrētus īpašus maksājumus vai citus līdzvērtīgus maksājumus, kas to samazinātu, ar noteikumu, ka tiešie atbalsta saņēmēji atbilst visām prasībām attiecībā uz tiesībām saņemt finansējumu par darbībām un izdevumiem. 36. pants Euro izmantojums 1. Attiecīgi 19. un 21. pantā minētajos dalībvalstu daudzgadu un gada programmu projektos minētās summas, apliecinātas izdevumu deklarācijas, 26. panta 1. punkta o) apakšpunktā minētos maksājumu lūgumus, un progresa ziņojumā par 38. panta 4. punktā minētās gada programmas īstenošanas izdevumiem, kā arī pārskata ziņojumu par 50. pantā minētās gada programmas īstenošanu izsaka ar euro. 2. Komisijas lēmumi par finansēšanu, ar ko apstiprina 21. panta 4. punktā minētās dalībvalstu gada programmas, saistības un maksājumus izsaka un veic euro izteiksmē. 3. Dalībvalstis, kas maksājuma lūguma dienā nav pieņēmušas euro par savu valūtu, savā valūtā veiktas izdevumu summas konvertē euro izteiksmē. Summu konvertē euro izteiksmē, izmantojot Komisijas mēneša norēķinu maiņas kursu tam mēnesim, kurā izdevumi reģistrēti par attiecīgo programmu atbildīgās iestādes grāmatvedībā. Komisija katru mēnesi elektroniski publicē maiņas kursu. 4. Kad euro kļūst par kādas dalībvalsts valūtu, iepriekšējā punktā izklāstīto konversijas procedūru turpina piemērot visiem izdevumiem, ko apliecinātāja iestāde ir iegrāmatojusi kontos pirms dienas, kad stājies spēkā fiksēts attiecīgās valsts valūtas un euro maiņas kurss. 37. pants Saistības Kopienas budžeta saistības nosaka ik gadu, balstoties uz finansējuma lēmumu, ar ko apstiprina 21. panta 4. punktā minēto gada programmu. 38. pants Maksājumi — priekšfinansējums 1. Komisija maksājumus ar fonda starpniecību veic saskaņā ar budžeta saistību apropriācijām. 2. Maksājumus veic kā priekšfinansējumu un atlikuma maksājumu. Tos pārskaita dalībvalsts norīkotai atbildīgai iestādei. 3. Priekšfinansējuma maksājumu — 50 % no piešķirtās summas, kas atvēlēta Komisijas finansējuma lēmumā, ar ko apstiprina gada programmu, dalībvalstij pārskaita sešdesmit dienās pēc minētā lēmuma pieņemšanas. 4. Otru priekšfinansējuma maksājumu veic ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija divos mēnešos pēc oficiālas iesniegšanas ir apstiprinājusi progresa ziņojumu par gada programmas īstenošanu un apliecinātu, saskaņā ar 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 34. pantu sagatavotu izdevumu deklarāciju, kas aptver vismaz 60 % no pirmā maksājuma summas. Otra Komisijas veiktā priekšfinansējuma maksājuma summa nav lielāka par 50 % no kopsummas, kas piešķirta ar finansējuma lēmumu, ar kuru apstiprina gada programmu, un gadījumā, ja dalībvalsts valsts līmenī ir piešķīrusi mazāku summu, nekā norādīts finansējuma lēmumā, ar kuru apstiprina gada programmu, — no atlikušās Kopienas līdzekļu summas, ko dalībvalsts faktiski piešķir izraudzītajiem projektiem gada programmā, no kuras atskaitīts pirmais priekšfinansējuma maksājums. 5. Visus procentus, ko rada priekšfinansējuma maksājumi, piešķir attiecīgajai programmai un uzskata par dalībvalsts resursu attiecīgas valsts iemaksai, un tos deklarē Komisijai, iesniedzot pēdējo izdevumu deklarāciju par attiecīgu programmu. 6. Summas, ko izmaksā kā priekšfinansējumu, pēc gada programmas noslēgšanas dzēš no kontiem. 39. pants Atlikuma maksājumi 1. Komisija izmaksā atlikuma maksājumu, kad tā, ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc pieļaujamā izdevumu termiņa, kas paredzēts finansējuma lēmumā, ar ko apstiprina gada programmu, saņem šos dokumentus: a) saskaņā ar 28. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 34. pantu pareizi sagatavotu apliecinātu izdevumu deklarāciju un lūgumu izmaksāt atlikuma maksājumu vai atmaksājuma deklarāciju; b) pārskata ziņojumu par gada programmas īstenošanu, kā paredzēts 50. pantā; c) gada revīzijas ziņojumu, atzinumu un deklarāciju, kā paredzēts 29. panta 3. punktā. Atlikuma maksājumu veic pēc tam, kad ir pieņemts pārskata ziņojums par gada programmas īstenošanu un deklarācija par atlikuma maksājuma veikšanas lūguma pamatotību. 2. Ja atbildīgā iestāde 1. punktā prasītos dokumentus neiesniedz paredzētā termiņā un pieņemamā formā, Komisija atceļ attiecīgās gada programmas budžeta saistību daļu, kas nav izmantota priekšfinansējuma maksājumiem. 3. Automātisko atcelšanas procedūru, kas noteikta 2. punktā, aptur par to projektu summu, attiecībā uz kuriem laikā, kad iesniedzami 1. punktā minētie dokumenti, dalībvalsts mērogā notiek tiesvedība vai administratīva pārsūdzība ar maksājumu atliekošu iedarbību. Daļējā pārskata ziņojumā dalībvalsts sīki informē par tādiem projektiem, un reizi pusgadā nosūta progresa ziņojumus par minētajiem projektiem. Trīs mēnešos pēc tiesvedības vai administratīvas pārsūdzības procedūras beigām dalībvalsts iesniedz 1. punktā prasītos dokumentus par attiecīgiem projektiem. 4. Deviņu mēnešu termiņu, kas minēts 1. punktā, pārrauj, ja Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar 41. pantu pārtraukt attiecīgās gada programmas līdzfinansējuma maksājumus. Termiņu atsāk skaitīt no dienas, kad 41. panta 3. punktā minētais Komisijas lēmums ir darīts zināms dalībvalstij. 5. Neskarot 40. pantu, Komisija sešos mēnešos pēc 1. punktā minēto dokumentu saņemšanas informē dalībvalsti par to izdevumu summu, ko Komisija atzīst par tādu, kas atmaksājama no Fonda, un par visām finanšu korekcijām, ko rada deklarēto izdevumu un atzīto izdevumu starpība. Dalībvalstīm ir trīs mēneši laika, lai iesniegtu komentārus. 6. Trijos mēnešos pēc dienas, kad saņemti dalībvalsts komentāri, Komisija pieņem lēmumu, par kādu summu izdevumi ir atzīstami par atmaksājamiem no Fonda, un atgūst par galīgiem atzītu izdevumu un dalībvalstīm jau izmaksātu summu starpību. 7. Atkarībā no finansējuma līdzekļu pieejamības Komisija atlikumu izmaksā ne vēlāk kā sešdesmit dienās pēc dienas, kurā tā pieņem 1. punktā minētos dokumentus. Budžeta saistību atlikumu atceļ sešus mēnešus pēc maksājuma. 40. pants Pārtraukšana 1. Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 izpratnē maksājumu termiņu ilgākais uz sešiem mēnešiem pārtrauc deleģēts kredītrīkotājs, ja […] a) attiecīgas valsts vai Kopienas revīzijas iestādes ziņojumā ir pierādījumi, kas liecina par nopietniem trūkumiem pārvaldības un kontroles sistēmu darbībā […]; b) minētajam ierēdnim jāveic papildu pārbaudes, saņemot informāciju, kas brīdina par to, ka izdevumi kādā apliecinātā izdevumu deklarācijā ir saistīti ar nopietnu nelikumību, kas nav novērsta. 2. Dalībvalsti un apliecinātāju iestādi nekavējoties informē par termiņa pārtraukšanas iemesliem. Termiņa pārtraukšanu atceļ, līdzko dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus. 41. pants Apturēšana 1. Komisija drīkst pilnībā vai daļēji apturēt priekšfinansējuma un atlikuma maksājumus, ja: a) programmas pārvaldības un kontroles sistēmā ir būtiski trūkumi, kas ietekmē maksājumu apliecināšanas procedūras uzticamību un kas nav laboti; vai b) apliecinātā izdevumu deklarācijā iekļautie izdevumi ir saistīti ar nopietnu nelikumību, kas nav labota; vai c) dalībvalsts nav izpildījusi savas saistības saskaņā ar 30. un 31. pantu. 2. Komisija drīkst pieņemt lēmumu apturēt priekšfinansējuma un atlikuma maksājumus, kad tā ir devusi dalībvalstij iespēju trijos mēnešos iesniegt apsvērumus. 3. Komisija atceļ priekšfinansējuma un atlikuma maksājumu apturēšanu, ja uzskata, ka dalībvalsts ir veikusi vajadzīgos pasākumus, kas ļauj apturēšanu atcelt. 4. Ja dalībvalsts neveic vajadzīgos pasākumus, Komisija drīkst pieņemt lēmumu pilnībā vai daļēji […] atcelt Kopienas atbalstu gada programmai saskaņā ar 45. pantu. 42. pants Dokumentu glabāšana […] Neskarot noteikumus, kas regulē valsts palīdzību saskaņā ar Līguma 87. pantu, atbildīgā iestāde nodrošina to, ka visus attiecīgo programmu izdevumu un revīziju apstiprinājuma dokumentus glabā, lai tie būtu pieejami Komisijai un Revīzijas tiesai piecus gadus pēc programmu beigām, kā paredzēts 39. panta 1. punktā. Šo termiņu var pārraut ar tiesvedības procesu vai ar pienācīgi motivētu Komisijas lūgumu […]. Dokumentu oriģinālus vai to kopijas, kas apliecinātas kā atbilstošas oriģinālam, glabā uz vispārpieņemtiem datu nesējiem. VIII NODAĻA FINANŠU KOREKCIJAS 43. pants Dalībvalstu veiktas finanšu korekcijas 1. Dalībvalstis, pirmkārt, ir atbildīgas par nelikumību izmeklēšanu, pamatojoties uz pierādījumiem par jebkurām nopietnām pārmaiņām, kas būtiski ietekmē palīdzības īstenošanas vai kontroles nosacījumus, un veic vajadzīgās finanšu korekcijas. 2. Dalībvalsts veic vajadzīgās finanšu korekcijas saistībā ar vienreizējiem vai regulāriem pārkāpumiem, kas atklāti darbībās vai gada programmās. Dalībvalstu veiktās korekcijas izpaužas kā pilnīga vai daļēja Kopienas ieguldījuma atgūšana. Dalībvalsts ņem vērā nelikumību būtību un smagumu, kā arī Fondam radītos finanšu zaudējumus. 3. Pārskata ziņojumā par 50. pantā minētās gada programmas īstenošanu dalībvalstis iekļauj sarakstu ar atcelšanas procedūrām, kas sāktas attiecīgā gada programmā. Dalībvalsts veiktās korekcijas ir pilnīga vai daļēja Kopienas ieguldījuma atcelšana un, ja summu neatmaksā attiecīgās dalībvalsts noliktā termiņā, automātiski aprēķina procentus atbilstīgi 46. panta 2. punktā noteiktai procentu likmei. 4. Regulāru nelikumību gadījumā dalībvalsts veic izmeklēšanu, aptverot visas darbības, kas varētu būt skartas. 44. pants Komisijas veikta kontu revīzija un finanšu korekcijas 1. Neskarot Revīzijas tiesas pilnvaras vai pārbaudes, ko dalībvalstis veic saskaņā ar saviem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, Komisijas amatpersonas vai pilnvaroti Komisijas pārstāvji drīkst veikt Fonda finansētu darbību un pārvaldības un kontroles sistēmu pārbaudes uz vietas, arī izlases pārbaudes, par tām paziņojot vismaz trīs darba dienas iepriekš. Komisija to dara zināmu attiecīgai dalībvalstij, lai saņemtu no tās visu vajadzīgo palīdzību. Pārbaudēs drīkst piedalīties attiecīgās dalībvalsts amatpersonas vai pilnvaroti pārstāvji. Komisija drīkst prasīt attiecīgajai dalībvalstij veikt pārbaudi uz vietas, lai pārliecinātos par viena vai vairāku darījumu pareizību. Pārbaudēs drīkst piedalīties Komisijas amatpersonas vai pilnvaroti Komisijas pārstāvji. 2. Ja pēc vajadzīgajām pārbaudēm Komisija secina, ka dalībvalsts neievēro ar 30. pantu uzliktās saistības, tā saskaņā ar 41. pantu pārtrauc priekšfinansējumu vai atlikuma maksājumus. 45. pants Korekciju kritēriji 1. Komisija drīkst veikt finanšu korekcijas, pilnīgi vai daļēji anulējot Kopienas līdzfinansējumu gada programmā, ja pēc vajadzīgās pārbaudes tā secina, ka: a) programmas pārvaldības un kontroles sistēmā ir būtiski trūkumi, kas apdraud saskaņā ar programmu jau izmaksāto Kopienas atbalstu; b) apliecinātā izdevumu deklarācijā iekļautie izdevumi nav likumīgi, un līdz šajā punktā minētās labojumu procedūras sākumam dalībvalsts nav sākusi nelikumības novēršanas procedūru, un c) līdz šajā punktā minētās korekcijas procedūras sākumam dalībvalsts nav izpildījusi ar 30. pantu uzliktās saistības. Komisija pieņem lēmumu, ņemot vērā visus dalībvalsts iesniegtos komentārus. 2. Veicot finanšu korekcijas, Komisija balstās uz konkrētām atklātām nelikumībām, ņemot vērā nelikumību regularitāti, lai noteiktu, vai būtu jāpiemēro korekcija ar nemainīgu likmi, vai ekstrapolēta korekcija. Ja pārkāpums attiecas uz izdevumu deklarāciju, par kuru gada ziņojumā iepriekš sniegts pozitīvs atzinums saskaņā ar 29. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tiek pieņemts, ka pastāv sistēmiska problēma, kas ir pamats piemērot korekciju ar noteiktu likmi vai ekstrapolētu korekciju, ja vien dalībvalsts trijos mēnešos neiesniedz pierādījumus, kuri atspēko šo pieņēmumu. 3. Pieņemot lēmumu par korekcijas summu, Komisija ņem vērā nelikumības smagumu, kā arī ar attiecīgo gada programmu saistīto nepilnību apjomu un finanšu sekas. 4. Ja Komisijas nostāja balstās uz faktiem, ko nav konstatējuši Komisijas dienestu revidenti, bet gan citi, tā pati sagatavo secinājumus par finanšu sekām pēc tam, kad tā ir izvērtējusi saskaņā ar 31. pantu attiecīgās dalībvalsts veiktos pasākumus, ziņojumus par atklātām nelikumībām un visas dalībvalsts atbildes. 46. pants Atmaksājumi 1. Ikvienu Eiropas Kopienu vispārīgajam budžetam pienācīgo summu atmaksā līdz termiņam, ko norāda saskaņā ar 72. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 sagatavotā piedziņas rīkojumā [12]. Šis termiņš ir otrā mēneša pēdējā diena pēc rīkojuma izdošanas. 2. Novēlotiem atmaksājumiem piemēro kavējuma procentus, ko aprēķina no termiņa pēdējās dienas, beidzot ar faktiskā maksājuma datumu. Tādu procentu likme ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro galvenajām refinansēšanas operācijām, un kas ir spēkā maksājuma termiņa mēneša pirmajā kalendāra dienā, to palielinot par trīsarpus procentu punktiem. 47. pants Dalībvalstu saistības Komisijas veiktas finanšu korekcijas neskar dalībvalsts pienākumu censties atgūt līdzekļus saskaņā ar 45. pantu. IX NODAĻA PĀRRAUDZĪBA, IZVĒRTĒJUMS UN ZIŅOJUMI 48. pants Pārraudzība un izvērtējums 1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri pārrauga Fondu. 2. Komisija partnerībā ar dalībvalstīm regulāri izvērtē Fondu […], lai novērtētu 2. pantā minēto darbību nozīmību, efektivitāti un rezultātus — ņemot vērā 49. panta 3. punktā paredzēto ziņojuma sagatavošanu. 3. Komisija vērtē arī Fonda īstenoto darbību papildināmību ar darbībām, kas paredzētas citās attiecīgās Kopienas politikas jomās, instrumentos un ierosmēs. 49. pants Ziņošanas pienākumi 1. Atbildīgā iestāde katrā dalībvalstī veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu projektu pārraudzību un izvērtēšanu. Lai to nodrošinātu, nolīgumos un līgumos, ko tā noslēdz ar organizācijām, kas atbild par darbību īstenošanu, ietver klauzulas, kurās paredzēti pienākumi iesniegt regulārus un sīkus ziņojumus par to, kādi panākumi ir gūti, īstenojot un sasniedzot nospraustos mērķus, un tie ir pamats attiecīgi progresa un pārskata ziņojumiem par gada programmas īstenošanu. 2. Dalībvalstis Komisijai iesniedz: a) Fonda līdzfinansēto darbību īstenošanas izvērtējuma ziņojumu — vēlākais 2010. gada 30. jūnijā; b) Fonda līdzfinansēto darbību rezultātu un efektivitātes izvērtējuma ziņojumu — vēlākais 2012. gada 30. jūnijā par laiku no 2007. līdz 2010. gadam un 2015. gada 30. jūnijā par laiku no 2011. līdz 2013. gadam. 3. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: a) ziņojumu un pārskatu par to kritēriju piemērošanu, kuri izklāstīti 14. pantā gada pārskatā par resursu sadalījumu starp dalībvalstīm, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumus grozījumiem — vēlākais 2009. gada 30. jūnijā; b) starpposma ziņojumu par gūtajiem rezultātiem un par Fonda īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem, līdz ar priekšlikumiem par Fonda turpmāko attīstību — vēlākais 2010. gada 31. decembrī; c) ex post izvērtējuma ziņojumu par laiku no 2007. līdz 2010. gadam — vēlākais 2012. gada 31. decembrī un attiecīgi par laiku no 2011. līdz 2013. gadam — vēlākais 2015. gada 31. decembrī. 50. pants Pārskata ziņojums par gada programmas īstenošanu 1. Ziņojumā ir šāda informācija, lai gūtu skaidru pārskatu par programmas īstenošanu: a) gada programmas īstenošana no finanšu un darbību viedokļa; b) panākumi, kas gūti, īstenojot daudzgadu programmu un tās prioritātes no to konkrētu, pārbaudāmu mērķu viedokļa, rādītājus izsakot kvantitatīvā izteiksmē — ja un kad vien tos var izteikt kvantitatīvā izteiksmē; c) atbildīgās iestādes veikti pasākumi, nodrošinot īstenošanas kvalitāti un efektivitāti, konkrēti: - pārraudzības un izvērtēšanas pasākumi, arī datu vākšanas mehānismi; - visu būtiskāko problēmu apkopojums, kuras radušās darbības programmas īstenošanā, un attiecīgi veiktie pasākumi; - tehniskās palīdzības izmantojums. d) pasākumi, kas veikti, lai sniegtu informāciju par gada un daudzgadu programmām, un lai tās publiskotu. 2. Ziņojumus atzīst par pieņemamiem, ja tajos ir iekļauta visa 1. punktā uzskaitītā informācija. Komisija pieņem lēmumu par atbildīgās iestādes iesniegta […] ziņojuma […] saturu divos mēnešos pēc tam, kad tā saņem visu 1. punktā minēto informāciju, ko dara zināmu dalībvalstīm. Ja Komisija noliktajā termiņā neatbild, ziņojumu uzskata par pieņemtu. X NODAĻA PĀREJAS NOTEIKUMI 50.A pants Daudzgadu programmas sagatavošana 1. Atkāpjoties no 19. panta, dalībvalstis: a) cik vien drīz iespējams pēc šā lēmuma spēkā stāšanās, bet ne vēlāk kā 2007. gada 1. martā ieceļ 25. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto valsts atbildīgo iestādi, kā arī, attiecīgā gadījumā — deleģēto iestādi; b) ne vēlāk kā 2007. gada 1. maijā iesniedz 32. panta 2. punktā minēto pārvaldības un kontroles sistēmu aprakstu. 2. Līdz 2007. gada 31. maijam Komisija iesniedz dalībvalstīm: a) to summu novērtējumu, kas tām piešķirtas 2007. finanšu gadam; b) to summu novērtējumu, kas tām piešķirtas 2008.-2013. finanšu gadam, piemērojot ekstrapolāciju 2007. finanšu gada novērtējumam, ņemot vērā ierosinātās gada apropriācijas 2007.-2013. gadam, kas izklāstītas finanšu plānos. 50.B pants 2007. gada programmas sagatavošana 1. Atkāpjoties no 21. panta, īstenošanai 2007. finanšu gadā piemēro šādu grafiku: a) līdz 2007. gada 31. maijam Komisija paziņo dalībvalstīm summas, ko tām paredzēts piešķirt 2007. finanšu gadam; b) līdz 2007. gada 1. septembrim dalībvalstis iesniedz Komisijai gada programmas projektu. 2. No fonda var saņemt atbalstu izdevumiem, kas faktiski izmaksāti kopš 2007. gada 1. janvāra līdz dienai, kurā pieņem lēmumu par finansējumu, apstiprinot attiecīgās dalībvalsts gada programmu. 3. Lai dotu iespēju 2008. gadā pieņemt lēmumus par finansējumu, apstiprinot 2007. gada programmu, Komisija paredz Kopienas budžeta saistības 2007. gadam, pamatojoties uz dalībvalstīm piešķiramo summu tāmi, kas aprēķināta, kā paredzēts 14. pantā. XI NODAĻA FINAL PROVISIONS 51. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz kopēja "Solidaritātes un migrācijas plūsmu pārvaldības" komiteja, kas izveidota ar Lēmumu laikam no 2007.-2013. gadam izveidot Ārējo robežu fondu kā daļu no vispārīgās programmas "Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība" …/… [13] ("Komiteja"). 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. 3. Komiteja pieņem savu reglamentu. 52. pants Pārskatīšana Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, Padome pārskata šo lēmumu ne vēlāk kā līdz 2013. gada 30. jūnijam. 53. pants Stāšanās spēkā Šo lēmumu piemēro no 2007. gada 1. janvāra. 54. pants Adresāti Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. [1] OV C … [2] OV C … [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [4] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [5] OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp. [6] OV C … [7] OV C … [8] OV L 375, 23.12.2004., 12. lpp. [9] OV L 289, 3.11.2005., 15. lpp. [10] OV L 16, 23.1.2004., 44. lpp. [11] Iekļaus norādes par lēmumiem, ar kuriem izveido EBF, Ārējo robežu fondu un Atgriešanās fondu. [12] OV L 248, 16.9.2002. [13] Iekļaus norādes par lēmumiem, ar kuriem izveido EBF, Ārējo robežu fondu un Atgriešanās fondu. --------------------------------------------------