LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 16.11.2005 
COM(2005) 582 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
DELEGĀCIJAS ATKL ĀŠANA BALTKRIEVIJ Ā 
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
DELEGĀCIJAS ATKL ĀŠANA BALTKRIEVIJ Ā 
1. I EVADS UN MOTIV ĀCIJA 
Eiropas Savien ības un Baltkrievijas sarunas par partner ības un sadarb ības līgumu 
(PSL) tik pabeigtas 1995. gad ā. Tomēr kopš 1997. gada PSL un pagaidu nol īguma 
noslēgšana un ratific ēšana ir iesald ēta, tāpēc ka tika ieviesta varas sist ēma bez 
demokrātiskas kontroles un l īdzsvara, ko pavad īja arvien stipr āka neatkar īgo 
plašsaziņas līdzekļu, politisk ās opozīcijas un pilsonisk ās sabiedr ības pamatš ūniņu 
apspiešana. 
Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome (VL ĀAP) 2004. gada 22.–23. novembra 
secinājumos noteica ES div ējādo pieeju Baltkrievijai: 
i) politisk ās saskares ierobežojumi — VL ĀAP uzsvēra, ka divpus ēja ministru 
līmeņa saskare starp ES un Baltkrieviju „ noritēs vienīgi ar prezident ūras, 
ĢS/AP, Komisijas un trijotnes starpniec ību”; 
ii) sakari ar pilsonisko sabiedr ību un Baltkrievijas tautu kopum ā un palīdzība tām: 
„Kopienas un dal ībvalstu pal īdzības programmas atbalst īs iedzīvotāju un 
demokratiz ācijas vajadz ības, it seviš ķi ar hum āno palīdzību, reģionālo un 
pārrobežu sadarb ību un projektiem, kas tieši vai pastarpin āti atbalsta 
demokratiz āciju un demokr ātiskos spēkus Baltkrievij ā”. 
Tālāk VLĀAP uzsvēra, ka „Baltkrievijai, kas ir tieši Eiropas Savien ības kaimi ņos, ir 
iespēja būt par aktīvu ES partneri Eiropas kaimi ņattiecību politik ā. Padome aicina 
prezidentu Lukašenku un vi ņa valdību mainīt savu pašreiz ējo politiku un piev ērsties 
fundament ālām demokr ātiskām un ekonomisk ām reform ām, lai valsti tuvin ātu 
Eiropas kop īgajām vērtībām.” 
Baltkrievija ir ietverta Eiropas kaimi ņattiecību politik ā, taču patlaban nav paredz ēts 
rīcības plāns attiecībā uz šo valsti. ES v ēlas padziļināt attiecības ar Baltkrieviju, kad 
Baltkrievijas varas iest ādes būs skaidri izr ādījušas gribu respekt ēt demokr ātiskās 
vērtības un tiesiskumu.  
Šādos apstākļos dalībvalstis un Eiropas Parlaments ir aicin ājuši Komisiju Minsk ā 
atklāt delegāciju, lai palielin ātu Eiropas Savien ības visp ārējo klātbūtni un 
saskatāmību Baltkrievij ā un „darīt zināmas un nodemonstr ēt Eiropas kaimi ņattiecību 
politikas priekšroc ības visiem Baltkrievijas iedz īvotājiem”, kā pausts VL ĀAP 
2004. gada 22.–23. novembra secin ājumos. 
 
LV 3   LV 2. D ELEGĀCIJAS ATKL ĀŠANA  
2.1. Politiskie krit ēriji 
ES un Baltkrievijas attiec ības attīstījās pēc tam, kad ES atzina Baltkrievijas 
neatkarību 1991. gad ā, taču tās sāka pasliktin āties drīz pēc prezidenta v ēlēšanām 
1994. gad ā. Lukašenka 1996. gad ā reformēja konstit ūciju, koncentr ējot varu 
prezidenta rok ās. Tika iedrag āti demokr ātijas nosac ījumi, it seviš ķi, aizstājot 
demokrātiski ievēlēto parlamentu ar prezidenta ieceltu „radu”, k ā arī apspiežot 
opozīciju un plašsazi ņas līdzekļus un iejaucoties tiesu darb ā.  
Eiropas Droš ības un sadarb ības organiz ācijas Demokr ātisko instit ūtu un cilv ēktiesību 
birojs (EDSO ODIHR ) parlamenta v ēlēšanas 2000. gad ā un prezidenta v ēlēšanas 
2001. gada septembr ī neatzina ne par br īvām, ne taisn īgām .  E S  p i e k r i t a  š ādam 
novērtējumam. Parlamenta v ēlēšanas un l īdztekus norit ējusī tautas nobalsošana par 
pārmaiņām konstit ūcijā 2004. gada oktobr ī neatbilda starptautiskajiem demokr ātisku 
vēlēšanu standartiem. Tautas nobalsošana ļāva prezidentam Lukašenkam atkal 
kandidēt nākamajās (2006. g.) un turpm ākajās prezidenta v ēlēšanās.  
Stāvoklis cilv ēktiesību un demokr ātijas ziņā Baltkrievij ā joprojām rada nopietnas 
bažas un p ēdējā laikā ir kļuvis vēl ļaunāks. Gatavojoties prezidenta v ēlēšanām 
2006. gad ā, Baltkrievijas varas iest ādes ir v ēl ciešāk iegrožojušas pilsonisko 
sabiedrību, it seviš ķi plašsazi ņas līdzekļus, opoz īcijas spēkus un nevalstisk ās 
organizācijas (NVO). Bez tam tiek stipri ie robežota starptautisko donoru pal īdzības 
sniegšana. 
2.2. Pal īdzības sniegšana 
Saskaņā ar ES Padomes 1997. gada secin ājumiem par Baltkrieviju EK tehnisk ā 
palīdzība (tāpat kā dalībvalstu pal īdzība) līdz 2004. gada beig ām aprobežoj ās ar 
„humānās palīdzības un re ģionāliem projektiem vai projektiem, kas tieši atbalsta 
demokratiz ācijas procesu”. Laik ā no 1991. l īdz 2005. gadam vair āk nekā 220 miljoni 
EUR tika dar īti pieejami konkr ēti Baltkrievijai.  
VLĀAP 2004. gada novembra secin ājumi par Baltkrieviju mudin āja ES akt īvāk 
iesaistīties, atbalstot iedz īvotāju vajadz ības un Baltkrievijas demokratiz āciju. Tajos 
bija teikts, ka Komisija turpin ās un vēl vairāk pastiprin ās savu centienus attiec ībā uz 
palīdzību Baltkrievijai, lai p ārvarētu grūtības, ko rada Baltkrievijas pašizol ācija.  
Atbilstīgi VLĀAP 2004. gada novembra secin ājumiem Komisija ir ieviesusi 
divējādas palīdzības politiku, no vienas puses — palielinot pal īdzību pilsoniskajai 
sabiedrībai un NVO, no otras — koncentr ējoties uz darb ībām, kas risina iedz īvotāju 
vajadzības. Šajā procesā ir izveidota pragmatiska un ļoti mērķtiecīga darba dal īšana 
attiecīgo EK instrumentu starp ā.  
Palīdzība demokratiz ācijas un demokr ātisko spēku atbalstam tiek sniegta caur 
Eiropas demokr ātijas un cilv ēktiesību iniciat īvas ( EIDHR ) programmu un 
decentraliz ētās sadarbības instrumentu, kam nav vajadz īga Baltkrievijas varas iest āžu 
piekrišana. 
 
LV 4   LV Palīdzība iedzīvotāju vajadz ību atbalstam un l īdz ar to pastarpin ātam Baltkrievijas 
demokratiz ācijas atbalstam tiek sniegta caur programmu TACIS, kurai ir vajadz īgs 
varas iest āžu akcepts. Programmas TACIS darb ības tiek īstenotas ar piln īgu 
Baltkrievijas pilsonisk ās sabiedrības iesaisti.  
Patlaban pal īdzības programmas Baltkrievijai tiek īstenotas ar Komisijas deleg ācijas 
Kijevā, kura akredit ēta Baltkrievij ā, starpniec ību sadarb ībā ar tās TACIS biroju 
Minskā, kam ir noz īme tehnisk ās palīdzības pārvaldībā. Delegācijai Kijev ā un 
TACIS birojam Minsk ā ir arī zināma loma, izplatot Baltkrievij ā informāciju par ES 
un Eiropas kaimi ņattiecību politiku. 
Delegācijas atkl āšana Minsk ā vēl vairāk sekmēs Kopienas pal īdzības Baltkrievijai 
pārvaldību ar daž ādajiem izmantojamajiem l īdzekļiem, ļaujot Komisijai stingr āk 
pārbaudīt projektu re ģistrāciju un citas attiec īgas proced ūras prasības un izveidot 
efektīvas lietišķās attiecības ar daž ādajiem projektu īstenotājiem konkr ētajās vietās. 
Delegācijas atkl āšana ļaus Komisijai v ēl aktīvāk izplatīt informāciju Baltkrievijas 
iedzīvotāju vidū.  
2.3. Cilv ēku un budžeta resursi 
Delegācija Baltkrievij ā būs reģionalizēta delegācija ar past āvīgu pagaidu lietvedi, 
kam tiks izveidots past āvīgs amats, p ārceļot viņu no citas vietas deleg āciju tīklā. 
Pagaidu lietvedis str ādās Komisijas deleg ācijas Ukrain ā vadītāja pakļautībā. 
Cilvēku un budžeta resursi deleg ācijas atkl āšanai tiks nodrošin āti no pašreiz ējiem 
Ārējam dienestam atv ēlētajiem resursiem, ko p ārcels no cit ām delegācijām. 
Delegācijas strukt ūrā būs Operatīvā nodaļa, kura tiks veidota uz l īdzšinējā TACIS 
Baltkrievijas tehnisk ā biroja, kas atrodas Minsk ā un ir saist īts ar deleg āciju Ukrain ā, 
bāzes, kā arī Administrat īvā nodaļa. Finanšu un l īgumu noda ļa atradīsies Kijev ā, kur 
ir atbildīgā reģionālā delegācija. 
Kopā delegācijā būs viens ier ēdnis (pagaidu lietvedis), divi l īgumdarbinieki un 
septiņi vietējie darbinieki. 
2.4. Secin ājumi 
Delegācijas atklāšana ļautu Komisijai cieš āk sekot politiskajai situ ācijai Baltkrievij ā. 
Tā arī lietderīgāk un mērķtiecīgāk sniegtu pr āvāku ES finansi ālo palīdzību jomās, 
kas sekmēs demokrātijas procesa att īstību. Otrs svar īgs apsvērums ir uzlabot Eiropas 
Komisijas pal īdzības saskat āmību un iedz īvotāju vidū uzlabot inform ācijas plūsmu 
par iespējamajiem ieguvumiem no EKP. 
 
LV 5   LV VIENKĀRŠOTS FINANŠU P ĀRSKATS  
Politikas joma: ĀRĒJĀS ATTIEC ĪBAS 
Darbība(-s): Ārējās darbības dienests  
 
DARBĪBAS NOSAUKUMS : KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM  — 
DELEGĀCIJAS ATKL ĀŠANA BALTKRIEVIJ Ā 
1. BUDŽETA POZ ĪCIJA(-S) 
XX.010102: Izdevumi saist ībā ar Kopienas deleg ācijās nodarbin āto personālu 
XX.010202: Kopienas deleg āciju ārštata darbinieki  
XX.010212: Citi Kopienas deleg āciju pārvaldes izdevumi 
XX.010302: Ēkas un ar t ām saistīti Kopienas deleg āciju izdevumi 
19.010407: Pal īdzība partnervalst īm Austrumeirop ā un Vidus āzijā — 
Administrat īvās pārvaldes izdevumi 
2. KOP ĒJIE  FINANSI ĀLIE  SKAITĻI 
2.1 Darb ības kopējais budžets: 0,562 milj. EUR saist ību apropri ācijās (SA) 2005. g., 
0,525 milj. EUR 2006. g. un p ēc tam ik gadu. 
Tiek uzskat īts, ka no š īm summ ām izdevumi budžeta poz īcijā 19.010407 b ūs 
0,198 milj. EUR saist ību apropri ācijās 2005. gad ā un 0,168 milj. EUR 2006. gad ā un 
pēc tam ik gadu. 
2.2 Piem ērošanas laiks 
Šajā paziņojumā paredzētā delegācijas atklāšana tiks s ākta, līdzko būs iespējams, un 
tiks pabeigta 2005. saimnieciskaj ā gadā. Delegācijā būs viens ier ēdnis (pagaidu 
lietvedis), divi l īgumdarbinieki un septi ņi vietējie darbinieki. Jaunas deleg ācijas 
atklāšanas darb ībai nav paredz ēts beigu datums. 
 
LV 6   LV 2.3 Kop ējā vairākgadu izdevumu t āme 
a) Saistību apropri āciju (SA) un maks ājumu apropri āciju (MA) kopsavilkums — (finansi ālais 
ieguldījums)  
 Milj. EUR ( līdz 3. zīmei aiz komata ) 
 n gads  n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 
un 
turpmāk Kopā 
Saistību apropri ācijas 
(SA) 0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
Maksājumu 
apropriācijas (MA)  0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
 
b) Tehnisk ā un administrat īvā palīdzība un atbalsta izdevumi (NDA) 
 
SA 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 
MA 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 
 
Starpsumma a+b         
SA 0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
MA 0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
2.4 Saska ņa ar finanšu pl ānojumu un finanšu perspekt īvām 
 Priekšlikums ir saska ņā ar pašreiz ējo finanšu pl ānojumu.  
 Priekšlikums liks p ārplānot finanšu perspekt īvas attiecīgo pozīciju.  
 Attiec īgos gadījumos — ieskaitot iest āžu nolīguma noteikumu izmantošanu.  
 Izdevumu veids — te j ānosaka izdevumu ekonomisk ā klasifikācija, nošķirot 
kārtējos izdevumus no kapit ālizdevumiem. Š ī klasifikācija ļauj labāk saskatīt 
atšķirību starp budžeta uzskaiti un visp ārējo uzskaiti.  
 Kārtējie izdevumi — saist īti ar saimniecisk ā gada maks ājumiem.  
 Kapitālizdevumi — saist īti ar ierakstiem bilanc ē. Kāda veida darb ību ar šiem 
izdevumiem ir paredz ēts finansēt?  
 
LV 7   LV 3. BUDŽETA  APRAKSTS 
Izdevumu veids  Jauni  EBTA dal ība Pieteikuma 
iesniedzēju 
valstu dal ība Finanšu pl āna 
pozīcija 
Neobligāti NDA  JĀ NĒ NĒ Nr. 4 (19.010407) 
Nr. 5 ( ex-sadaļa 
A6) 
4. JURIDISKAIS  PAMATS 
Eiropas Kopienu Civild ienesta noteikumi, konkr ēti — 27.–31., 33. pants un 65. panta 
a) punkts, un to III, VII un X pielikums.  
Eiropas Kopienu p ārējo darbinieku nodarbin āšanas kārtība.  
5. APRAKSTS UN PAMATOJUMS  
5.1 Kopienas iejaukšan ās vajadzība1 
5.1.1 M ērķi 
Uzskatāms, ka deleg ācijas atkl āšana Baltkrievij ā ir nepieciešama, lai var ētu labāk 
sekot politiskajai situ ācijai šajā valstī, gādāt par lietder īgāku un m ērķtiecīgāku 
palīdzību demokr ātijas procesam, pilsoniskajai sabiedr ībai un iedz īvotāju 
vajadzībām, uzlabot Eiropas Savien ības un Komisijas kl ātbūtnes saskat āmību 
Baltkrievij ā, iedzīvotāju vidū uzlabot inform ācijas izplat īšanu par potenci ālajiem 
ieguvumiem no Eiropas kaimi ņattiecību politikas. 
5.1.2 Noteikumi, kas saist īti ar iepriekš ēju novērtēšanu 
Par jaunu deleg āciju atklāšanu lemj, pamatojoties uz vajadz ībām sakarā ar Kopienas 
un attiecīgo valstu saimniecis ko un politisko attiec ību attīstību, ciešā sadarbībā ar 
visiem dienestiem un citiem iesaist ītajiem ģenerāldirektorātiem. 
5.1.3 Noteikumi, kas saist īti ar paveikt ā izvērtēšanu 
Konkrētā delegācija ietilps Komisijas deleg āciju „tīklā”, un tādējādi uz to attieksies 
Ārējo sakaru dienesta Deleg āciju inspekcijas p ārbaudes un Iekš ējās kontroles da ļas 
apmeklējumi.  
                                                 
1 S īkākas ziņas sk. atseviš ķi norādījumu dokument ā  
 
LV 8   LV 5.2 Paredz ētās darbības un budžeta intervences metodes 
Attiecas uz administrat īvajiem izdevumiem sakar ā ar jaunas deleg ācijas atklāšanu. 
Papildu izdevumi 2005. un 2006. saimnieciskaj ā gadā tiks finans ēti no esošaj ām 
apropriācijām, ietaupot citus izdevumus. Šo darb ību rezultātā uzlabosies politisk ās 
un saimniecisk ās attiecības ar konkr ēto valsti, un t ās dos Komisijai iesp ēju labāk 
vadīt savas darb ības minētajā valstī. 
5.3 Īstenošanas k ārtība 
Tāpat kā ar visiem deleg āciju administrat īvajiem izdevumiem, p ārvaldība tiks 
īstenota ar Komisijas centraliz ēto tiešo metodi, izmantojot štatu un ārējos (vietējos) 
darbiniekus.