Reaģējot uz Covid-19 pandēmijas sekām, ir izveidotas papildu tiesas, taču problēmas sagādā tas, ka tiesnešu skaits uz vienu iedzīvotāju ir ļoti mazs. 2020. gada 14. martā pasludinātā trauksmes stāvokļa laikā tiesu darbība bija ierobežota trīs mēnešus, un procesuālie termiņi tika apturēti. Lai tiktu galā ar pastāvīgo neizskatīto lietu pieaugumu un paredzamo tiesvedības pieaugumu, kopš 2020. gada decembra ir izveidotas 19 jaunas tiesas un līdz 2021. gada beigām ir paredzēts izveidot vēl 14 tiesas. Jaunās tiesas galvenokārt izskatīs sociālās lietas, komerclietas un administratīvās lietas. Taču kopumā tiesnešu skaits uz vienu iedzīvotāju Spānijā joprojām ir viens no mazākajiem ES, un tas varētu arī ietekmēt Spānijas tiesu sistēmas efektivitāti. Tiesu sistēmas budžets uz vienu iedzīvotāju un šī budžeta īpatsvars no IKP kopš 2017. gada nav mainījies, un abi minētie rādītāji līdzinās ES vidējam rādītājam.

Parlaments pieņēma jaunu likumu, ar kuru tiek nostiprināta juridiskās palīdzības sistēma. Spānija ir viena no dalībvalstīm, kurās ir vislielākais juridiskās palīdzības pieprasījumu skaits uz 100 000 iedzīvotāju, lai gan vienai lietai atvēlēto budžeta līdzekļu apmērs tajā ir viens no vismazākajiem. 2021. gada 9. martā tika pieņemts karaļa dekrēts par bezmaksas juridisko palīdzību, ar kuru tika nostiprināta iepriekš esošā sistēma. Karaļa dekrētā ir pastiprināti nosacījumi attiecībā uz datu aizsardzību, noteikts maksājumu biežums noteiktiem autonomajiem reģioniem, kuri nav pārņēmuši tiesu sistēmas pārvaldības pilnvaras, un ir paredzēta Bezmaksas juridiskās palīdzības valsts padomes izveide nolūkā sekmēt juridiskās palīdzības sniegšanas darbību saskaņošanu to valsts iestāžu starpā, kurām uzticētas tiesu iestāžu pilnvaras. Šķiet, ka šis tiesību akts atbilst Eiropas Padomes pamatnostādnēm par kvalitātes nodrošināšanas mehānismiem, juridiskās palīdzības shēmu darbības organizāciju, juridiskās palīdzības sniedzēju pieejamību un datu vākšanu.

Joprojām pastāv bažas par to, ka nav atjaunota Tiesu padome, lai gan dažu nesenu norišu rezultātā izskanēja aicinājumi nodrošināt, lai tās locekļu statusā esošos tiesnešus varētu ievēlēt to līdzinieki. Tiesu padome veic savas funkcijas ad interim kopš 2018. gada decembra, tādēļ joprojām pastāv bažas, ka to varētu uztvert kā politizējamu, kā tas jau norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu. Parlaments atbild par visu padomes tiesnešu iecelšanu, kas notiek ar kvalificētu trīs piektdaļu balsu vairākumu. Kopš 2018. gada sarunas starp galvenajām politiskajām partijām ir nonākušas strupceļā un nav vērojama nekāda liela virzība uz vienošanās panākšanu, neraugoties uz neskaitāmiem aicinājumiem turpināt tiesnešu iecelšanu. Divas parlamenta grupas 2020. gada 13. oktobrī iesniedza likumprojektu nolūkā mainīt padomes locekļu statusā esošo tiesnešu ievēlēšanas sistēmu, nosakot, ka otrā balsojuma gadījumā ir nepieciešams absolūts balsu vairākums. Pēc ieinteresēto personu paustās kritikas šī tiesību akta pieņemšana tika apturēta, un 2021. gada maijā likumprojektu atbalstošās parlamenta grupas to oficiāli atsauca. Tas tika vērtēts atzinīgi, jo likumprojekts vēl lielākā mērā liktu uztvert padomi kā politizējamu. Parlaments 2021. gada 25. martā pieņēma tiesību aktu, izveidojot Tiesu ģenerālpadomes darbības ad interim režīmu, ar kuru tās funkcijas tiek pielāgotas gadījumā, ja tā darbojas pēc savu pilnvaru termiņa beigām. Šis likums stājās spēkā 2021. gada 30. martā. Ar jauno likumu padomei cita starpā tiek liegts iecelt personas augstākajos tiesu sistēmas amatos. Konstitucionālā tiesa tika aicināta pārliecināties par reformas atbilstību Konstitūcijai. Saistībā ar atsaukto reformu, ar kuru bija paredzēts mainīt tiesnešu ievēlēšanas sistēmu, izskanēja aicinājumi izveidot sistēmu, saskaņā ar kuru locekļu statusā esošos tiesnešus varētu ievēlēt to līdzinieki. Dažas tiesnešu asociācijas aicināja nodrošināt, lai 12 locekļu statusā esošos padomes tiesnešus tiešā veidā ievēlētu to līdzinieki atbilstoši Eiropas Padomes standartiem, un Eiropas Padome atgādināja, ka Eiropas standartos ir noteikts, ka vismaz pusei padomes locekļu ir jābūt tiesnešiem, kurus ievēlējuši līdzinieki no visiem tiesu varas līmeņiem. Ir svarīgi, lai šie Eiropas standarti tiktu ņemti vērā un lai notiktu apspriešanās ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Spānijas tiesu sistēma sastāv no vispārējas jurisdikcijas tiesām un specializētām tiesām, un tā ir strukturēta atbilstoši valsts teritoriālajai organizācijai. Augstākā tiesa ir augstākā tiesu iestāde visās tiesību jomās. Konstitucionālās lietas ir piekritīgas Konstitucionālajai tiesai, kura arī izskata individuālus iesniegumus par pamattiesību pienācīgu ievērošanu. Ar Spānijas Konstitūciju izveidotā Tiesu ģenerālpadome ir tiesu pašpārvaldes iestāde, kas nodrošina tiesu un tiesnešu neatkarību. Padome pati par sevi nav daļa no tiesu varas. Tā veic disciplinārus pasākumus un ir kompetenta iecelt, pārcelt un paaugstināt tiesnešus, kā arī atbild par tiesnešu apmācību un pieņemšanu darbā. Valsts prokuratūra ir integrēta tiesu sistēmā, piešķirot tai funkcionālu autonomiju, un tās uzdevums ir veicināt taisnīgumu, nodrošinot likumu aizsardzību un aizstāvot pilsoņu tiesības un vispārējās intereses. Ģenerālprokuroru ieceļ valsts vadītājs saskaņā ar valdības priekšlikumu pēc apspriešanās ar Tiesu ģenerālpadomi. Spānija ir iesaistīta Eiropas Prokuratūrā. Vietējās advokātu asociācijas ir profesionāļu publisko tiesību organizācijas, kas nav atkarīgas ne no valsts pārvaldes, ne arī no valsts iestāžu budžeta, kā arī to aktīvi nav publiski. Tām ir kompetence profesionālās darbības organizēšanā un profesionālajā deontoloģijā, un tās apstiprina savu ētikas kodeksu.

Spānijas tiesu sistēma joprojām saskaras ar zināmām problēmām. Jo īpaši jānorāda uz to, ka joprojām nav atjaunota Tiesu padome, jo parlamentā nav izdevies panākt vienošanos par vairāku konstitucionālu iestāžu atjaunošanu. Atzinīgi vērtējams notikums bija attiecībā uz locekļu statusā esošo padomes tiesnešu atlases sistēmu ierosinātās reformas atsaukšana, jo tā vēl lielākā mērā liktu uztvert Tiesu padomi kā politizējamu. Šajā saistībā izskanēja aicinājumi izveidot sistēmu, saskaņā ar kuru locekļu statusā esošos Tiesu padomes tiesnešus atbilstoši Eiropas standartiem varētu ievēlēt to līdzinieki. Ir svarīgi, lai tiktu ņemti vērā Eiropas standarti un lai notiktu apspriešanās ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām. Ir izteiktas bažas arī par Augstākās tiesas kompetenci attiecībā uz kriminālatbildību augsta līmeņa amatos, kā arī par tiesnešu un prokuroru neatbilstības režīmu. Ir pieņemti vai arī tiek plānoti vairāki pasākumi tiesu sistēmas darba kvalitātes uzlabošanai, piemēram, juridiskās palīdzības sistēmas un Kriminālprocesa kodeksa pārskatīšana, kā arī trīs likumprojekti par procesuālo, organizatorisko un digitālo efektivitāti. Turpinās tiesu sistēmas digitalizācija. Ir bijuši centieni novērst neizskatīto lietu uzkrāšanos, piemēram, izveidojot jaunas tiesas, taču problēmas sagādā tas, ka tiesnešu skaits uz vienu iedzīvotāju ir ļoti mazs. Atkārtoti ir paustas bažas par prokuratūras neatkarību no valdības.

Ir konstatēti trūkumi saistībā ar iepirkumu līgumiem par institucionālo reklāmu. Tiesību normas reglamentē valsts reklāmas līgumu slēgšanu un institucionālās kampaņas. Nesen veiktā pētījumā, ko veica profesionālas apvienības vārdā, izlases veidā tika analizēti līgumi, kas veido aptuveni 12 % no līgumu kopējā skaita un gandrīz 50 % no līgumu vērtības. Pētījumā ir norādīts uz vairākām nepilnībām, kas pieļautas, izstrādājot darba uzdevuma projektu lielākajai daļai analizēto iepirkumu līgumu par institucionālo reklāmu. Līdzīgi MPM 2021 atspoguļo to, ka bieži tiek saņemtas sūdzības par publisko izdevumu negodīgu sadali atkarībā no digitālo ziņu mediju ideoloģiskās ievirzes.

Diskusijas par likumdošanas lobēšanu turpinās, un pārredzamības reģistra izstrāde ir plānota 2022. gadā. Līdz šim Spānijā lobēšana netiek reglamentēta valsts līmenī. Tomēr termina “lobists” definīcija ir sniegta parlamenta rīcības kodeksā. Saskaņā ar dažādām saistībām, kas ietvertas Ceturtajā atvērtās pārvaldības plānā, lobēšanas regulēšana, tostarp obligāta lobistu reģistra izveide, ir viena no publisko iestāžu profesionālās godprātības veicināšanas prioritātēm. Likumprojekts tika darīts pieejams sabiedriskai apspriešanai no 2021. gada 28. aprīļa līdz 28. maijam; un ir paredzēts, ka tajā cita starpā tiks sniegta interešu grupu definīcija, obligāts interešu pārstāvju un dalībnieku reģistrs, kā arī rīcības kodekss, kas reglamentē dalībnieku un lobistu pienākumus. Turklāt paredzams, ka tiks ieviesta sodu un virpuļdurvju efekta ierobežojumu sistēma augstāko amatpersonu un valsts iestāžu darbinieku vidū. Paredzams, ka Interešu konfliktu birojs būs atbildīgs par pārredzamības reģistra pārvaldību. Plānots, ka projekts tiks pabeigts līdz 2021. gada oktobrim un valdība to apstiprinās 2022. gada pavasarī, pirms tas tiks iesniegts parlamentā.

Nepietiekami resursi joprojām ir šķērslis rezultatīvai augsta līmeņa korupcijas lietu izskatīšanai. Augsta līmeņa politiskā korupcija, krāpšana, kurā iesaistītas valsts amatpersonas, kā arī ekonomiskie noziegumi rada galvenos nopietnas korupcijas riskus Spānijā. Daudzas no šīm lietām jau vairākus gadus atrodas izmeklēšanas stadijā, tādējādi radot bažas, tostarp ieinteresēto personu vidū. Ieinteresētās personas ir atkārtoti uzsvērušas, ka atbilstoša finansējuma trūkums joprojām ir šķērslis rezultatīvai augsta līmeņa korupcijas lietu izskatīšanai. Turklāt, kā ziņoja Pretkorupcijas prokuratūra, specializēta personāla trūkums ir galvenais šķērslis, lai prasmīgi pārvaldītu sarežģītas lietas (tā dēvētās makrolietas), kas bieži vien ir saistītas ar korupciju un citiem ekonomiskajiem noziegumiem. Pretkorupcijas prokuratūras 2019. gada pārskatā tika atzīts par nepieciešamu palielināt tādu prokuroru skaitu, kuri pašlaik ir apstiprināti uz deviņām jaunām darba vietām, kam vajadzētu atvieglot iepriekšējos gados ziņoto situāciju par nepietiekamu darbinieku skaitu. Šobrīd Pretkorupcijas prokuratūrā ir 29 prokurori un 145 darbinieki kopumā. Saskaņā ar Tiesu ģenerālpadomes publicētajiem datiem no visām 2020. gadā izskatītajām korupcijas noziegumu lietām 53 lietas beidzās ar notiesājošu spriedumu, bet 21 — ar attaisnojošu.

CEPEJ (2020), “Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States”.

Valdība ir apstiprinājusi jaunu Ceturto atvērtās pārvaldības plānu (2020.–2024. gads). Plānu 2020. gada oktobrī kopīgi apstiprināja valsts, reģionālās un vietējās pašvaldības pēc tam, kad tika pabeigts konsultāciju process, tostarp semināru un citu līdzdalības pasākumu organizēšana. Tā mērķis ir stiprināt saikni starp pilsoņiem un valsts iestādēm, kā arī palielināt pilsoņu iesaisti valsts politikas veidošanā. Tajā ir noteiktas desmit jaunas saistības attiecībā uz pārredzamību, pārskatatbildību, sabiedrības līdzdalību, publisko iestāžu profesionālo godprātību un izpratni par pilsoņu līdzdalību politikas veidošanā. Šīs saistības ietver apņemšanos transponēt Direktīvu par atvērtajiem datiem un publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu. Plāns ietver 110 iniciatīvas un 529 pasākumus, no kuriem līdz šim 17 % ir pabeigti, 38 % turpinās un 43 % vēl nav izskatīti. “Atvērtās pārvaldības forums”, kurš sastāv no valsts pārvaldes un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, turpināja savu darbību, un 2020. gada 29. oktobrī tas apstiprināja savus iekšējās kārtības noteikumus.

Eiropas Padomes Ministru komiteja (2000), Ministru komitejas Ieteikums dalībvalstīm par tiesībām brīvi strādāt advokāta profesijā (Ieteikums Nr. R(2000)21) ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016804d0fc8 ).

Eiropas Padomes Ministru komiteja (2010), Ministru komitejas Ieteikums dalībvalstīm Nr. CM/Rec(2010)12 par tiesnešu neatkarību, efektivitāti un pienākumiem ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016805afb78 ).

Eiropas Padomes Ministru komiteja (2021), Eiropas Padomes Ministru komitejas pamatnostādnes par juridiskās palīdzības shēmu efektivitāti un lietderību civiltiesību un administratīvo tiesību jomā (CM(2021)36) ( https://search.coe.int/cm/pages/result_details.aspx?objectid=0900001680a1a347 ).

Eiropas Padomes Eiropas tiesnešu konsultatīvā padome (CCJE) (2007), Atzinums Nr. 10 (2007) Eiropas Padomes Ministru komitejai par Tiesu padomi, kura kalpo sabiedrībai ( https://rm.coe.int/168074779b ).

Eiropas Padomes Eiropas tiesnešu konsultatīvā padome (CCJE) (2020), Atzinums Nr. 23 par tiesnešu asociāciju lomu tiesu sistēmas neatkarības atbalstīšanā ( https://www.coe.int/en/web/ccje/opinion-no.-23-on-the-role-of-judicial-associations-2020- ).

Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma (2021), Valstis — Spānija ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/spain ).

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2010), “Report on the role of the opposition in a democratic parliament” (CDL-AD(2010)025) ( https://www.venice.coe.int/webforms/documents/CDL-AD(2010)025.aspx) .

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2018), “Montenegro — Opinion on the draft law on amendments to the law on the Judicial Council and Judges” (CDL-AD(2018)015-f) ( https://www.venice.coe.int/webforms/documents/default.aspx?pdf=CDL-AD(2018)015-f&lang=EN ).

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2019), “Parameters on the Relationship between the Parliamentary Majority and the Opposition in a Democracy: a checklist” (CDL-AD(2019)015-e) ( https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2019)015-e ).

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2021), “Spain — Opinion on the Citizens’ Security Law, adopted by the Venice Commission at its 126th plenary session” (CDL-AD(2021)004-e) ( https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2021)004-e ).

Tiesu padome — Metroskopija (2020), “La justicia vista por los jueces” ( https://www.poderjudicial.es/cgpj/es/Temas/Transparencia/Buen-Gobierno--Codigo-etico-y-Comision-de-Etica-Judicial/Encuestas-de-satisfaccion/Encuesta-realizada-por-Metroscopia-a-la-Carrera-Judicial--Octubre-2020- ).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1024 (2019. gada 20. jūnijs) par atvērtajiem datiem un publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1153 (2019. gada 20. jūnijs), ar ko paredz noteikumus, lai atvieglotu finanšu un citas informācijas izmantošanu noteiktu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai vai kriminālvajāšanai par tiem, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 2000/642/TI.

El Diario (2021), “Atacadas las sedes del colectivo Lambda y de una ONG africana en Valencia”( https://www.eldiario.es/comunitat-valenciana/atacadas-sedes-colectivo-lambda-ong-africana-valencia_1_7801536.html ).

El Mundo (2021a), “La sede de Cogam amanece vandalizada con mensajes tránsfobos”, 2021. gada 3. aprīlis ( https://www.elmundo.es/madrid/2021/04/03/60684e8d21efa01e1a8b45f1.html ).

El Mundo (2021b), “Más de 2.500 jueces se dirigen a la Comisión Europea para alertar del “riesgo grave de violación del Estado de Derecho” en España”, 2021. gada 12. aprīlis ( https://www.elmundo.es/espana/2021/04/12/607420c7fdddff671d8b45fa.html ).

Europapress (2021), “Los jueces achacan el giro de Moncloa de retirar la reforma del CGPJ a la “presión” ejercida y el “toque” de Europa”, 2021. gada 21. aprīlis ( https://www.europapress.es/nacional/noticia-jueces-acogen-satisfaccion-retirada-reforma-cgpj-cambiar-mayorias-urgen-renovar-20210421142512.html ).

Eiropas Nabadzības novēršanas tīkls (EAPN) (2020), “Denuncian la decisión de recortar la financiación a las ONG estatales de Acción Social en plena pandemia” ( https://www.eapn.es/Covid19/noticia/36/denuncian-la-decision-de-recortar-la-financiacion-a-las-ong-estatales-de-accion-social-en-plena-pandemia ).

Eiropas Tiesnešu asociācija (2020), EAJ paziņojums par Spāniju, 2020. gada 13. oktobris ( http://www.iaj-uim.org/news/eaj-statement-about-spain/ ).

Eiropas Komisija (2019), “European Semester: Country Report Spain 2019 - Including an In-Depth Review on the prevention and correction of macroeconomic imbalances” SWD(2019) 1008 final ( https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/file_import/2019-european-semester-country-report-spain_en.pdf ).