par to, kā īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā

Saskaņā ar iepriekš minētajiem tiesību aktiem visām dalībvalstīm, sākot no 2010. gada pirmā ceturkšņa, ir jāsniedz laikrindas par brīvo un aizņemto darbvietu skaitu. Tas jādara ne vēlāk kā 70 dienās pēc ceturkšņa beigām. Turklāt dalībvalstīm, kuru nodarbināto skaits ir lielāks par 3 % no ES kopējā rādītāja, dati jānosūta ne vēlāk kā 45 dienās pēc katra ceturkšņa beigām.

- Komisijas Regulu (EK) Nr. 1062/2008, ar ko nosaka sezonālās koriģēšanas (proti, sezonālās izlīdzināšanas) procedūras, kuras piemērojamas no 2014. gada pirmā ceturkšņa, kā arī ikgadējo kvalitātes ziņojumu, kuri dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai, struktūru un saturu, un nosūtīšanas termiņus;

par to, kā īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā

Izlases lielums un atbildējušo rādītājs ievērojami ietekmē aplēšu precizitāti. Saskaņā ar ziņojumiem par kvalitāti izlases lielums bija no aptuveni 1300 uzņēmumiem Maltā un 3000 uzņēmumu Kiprā līdz aptuveni 75 000 Vācijā (ceturtajā ceturksnī veiktajā apsekojumā) un 100 000 – Polijā. Atbildējušo rādītājs bija no 17 % Vācijā (ceturtajā ceturksnī veiktajā apsekojumā) un 42 % Horvātijā – tās bija vienīgās divas valstis, kurās rādītājs bija zemāks par 50 % (vismaz par vienu ceturksni), – līdz 99 % Rumānijā.

Lai noteiktu precizitāti, dalībvalstis rēķina variācijas koeficientus brīvo darbvietu (sezonāli nekoriģētajā) skaitā, ņemot vērā valsts statistiskās izlases veidošanas struktūru. Variācijas koeficients izsaka standartkļūdu procentos no aplēstā daudzuma. Tas ir brīvo darbvietu aplēstā skaita mainīguma mērs. Saskaņā ar informāciju ziņojumos par kvalitāti 2014. atsauces gadā variācijas koeficienti attiecībā uz brīvo darbvietu kopskaitu bija zemāki par 10 procentiem vairākumā dalībvalstu, izņemot Beļģiju, Bulgāriju, Franciju, Kipru, Latviju, Somiju un Spāniju (vismaz attiecībā uz vienu no četriem veiktajiem ceturkšņa apsekojumiem).

Ceturkšņa datus par brīvajām darbvietām izmanto Komisija (Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts un Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts) un Eiropas Centrālā banka, lai uzraudzītu īstermiņa svārstības darījumdarbības ciklā un darba tirgū. SBD ir viens no galvenajiem Eiropas ekonomiskajiem rādītājiem (PEEI), kas ir primārais informācijas avots, lai analizētu un uzraudzītu ekonomikas īstermiņa cikliskās svārstības Eiropas Savienībā, eurozonā un dalībvalstīs.

Situācija ir uzlabojusies attiecībā uz ierobežojumiem, kas noteikti brīvo darbvietu skaita publicēšanai. Īrija ir ļāvusi šos skaitļus publicēt, sākot no atsauces ceturkšņa (2014. gada 4. ceturksnis). Tomēr Francija un Itālija vēl aizvien nepublicē šos skaitļus, jo tie attiecas tikai uz noteiktu ekonomikas daļu, kas neļauj publicēt Eiropas kopējos rādītājus.

2014. gada jūnijā Eurostat sāka publicēt ceturkšņa informatīvos paziņojumus par brīvo darbvietu rādītājiem. Šī jaunā publikācija vairāk izceļ SBD, un lietotāji to uztver atzinīgi. Tomēr daži no tiem, tostarp Eiropas Centrālā banka, ir izteikusies, ka četrām dalībvalstīm, kas vēl nav aptvērušas ekonomiku kopumā (Dānija, Francija, Itālija un Malta), tas būtu jādara. Tie arī ir pauduši lūgumu, lai brīvo darbvietu skaits un brīvo darbvietu rādītājs tiktu publicēts par visām dalībvalstīm, eurozonu un Eiropas Savienību.

EBTA valstu vidū Islande, Norvēģija un Šveice nav iesniegušas SK datus, turpretim Lihtenšteina ir atbrīvota no SBD regulas izpildes. Eurostat uztur saziņu ar EBTA Statistikas biroju.

Tagad visas dalībvalstis, izņemot Beļģiju, Somiju un Zviedriju, sniedz SK datus gan par brīvajām, gan aizņemtajām darbvietām. Zviedrija sniedz SK datus tikai par brīvajām darbvietām, bet ne aizņemtajām darbvietām. Beļģija un Somija nav sniegusi sezonāli koriģētus datus, jo izmaiņas valsts SBD metodikā ir radījušas pārrāvumu laikrindā. Beļģija varēs sniegt SK datus, sākot no 2016. gada jūnija (atsauces ceturksnis – 2016. gada 1. ceturksnis), un Somija – no 2017. gada jūnija (atsauces ceturksnis – 2017. gada 1. ceturksnis). Zviedrija ir apņēmusies sniegt trūkstošos SK datus 2016. gada jūnijā.

Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1062/2008 1. pantu dalībvalstīm bija jāsāk sniegt sezonāli koriģēti (SK) dati pēc tam, kad atbilstīgi SBD regulai ir nosūtīti dati par 16 periodiem. Tā kā pirmais ceturksnis bija 2010. gada 1. ceturksnis, SK dati bija obligāti jāsniedz, sākot no 2014. gada jūnija, kad tika sniegti dati par atsauces ceturksni (2014. gada 1. ceturksnis). SK dati par brīvajām darbvietām un aizņemtajām darbvietām ir obligāti jāsniedz vismaz par atsevišķām/apvienotām NACE sadaļām B-E, F, G-I, J, K, L, M-N, O-Q, R-S. Dalībvalstis, kas savās laikrindās nebija konstatējušas sezonalitāti, tika lūgtas nosūtīt vienas un tās pašas laikrindas divreiz, un Eurostat pārbaudīja sezonalitātes neesību minētajos gadījumos.

3.3.Savlaicīgums un punktualitāte

Laiks, kurā SBD dati tika sniegti, bija pamatā apmierinošs – 27 dalībvalstis kopumā datus iesniedza laikus, tikai Grieķija datus sniedza ar nelielu kavēšanos (2–3 dienas). Tomēr dažos gadījumos pirmajā sniegtajā datu kopā tika konstatētas kvalitātes problēmas. Tas kavēja Eurostat uzlabot situāciju attiecībā uz SBD datu galīgā varianta savlaicīgu publicēšanu.

3.4.Saskanība un salīdzināmība

Datu par brīvajām darbvietām saskanību nevar pārbaudīt tieši, jo nav cita saskaņota avota, kas tiktu apkopots Eiropas līmenī un ar ko mērītu neapmierināto pieprasījumu darba tirgū. Lai gan daudzās valstīs tiek skaitītas brīvās darbvietas, kas paziņotas valstu nodarbinātības dienestiem, šo skaitļu izmantošana, lai pārbaudītu SBD saskanību, ir problemātiska, jo daudz kas nav aptverts un dati balstās uz valstī izmantotajām definīcijām.

Aizņemto darbvietu skaitu — mainīgo, kas ir daļa no brīvo darbvietu rādītāja saucēja, — var salīdzināt ar informāciju no citiem avotiem, jo īpaši nodarbināto personu skaitu, kas norādīts darbaspēka apsekojumā (LFS). Salīdzinot atšķirības un veicot to turpmāku vērtēšanu, jāņem vērā konceptuālās un ar apsekojumiem saistītās atšķirības starp avotiem.

Atšķirība starp darbinieku skaitu, kas norādīts darbaspēka apsekojumā, un aizņemto darbvietu skaitu, kas norādīts SBD, parasti svārstās aptuveni -20 % un 20 % robežās. Ļoti lielo negatīvo starpību (zem -40 %) Luksemburgai var skaidrot ar ievērojamu pārrobežu nodarbinātības ietekmi, kas rada lielu nesakritību starp darba tirgu iekšzemes izpratnē, ko izmanto darbaspēka apsekojumā, un nacionālajā izpratnē (t. i., kopā ar tām darbvietām, kuras aizpilda nerezidenti), kuru piemēro SBD. Pozitīvu starpību virs 30 % konstatēja Ungārijā un Rumānijā. Saskaņā ar Ungārijas iesniegto 2014. gada ziņojumu par kvalitāti starpību var skaidrot ar to, ka SBD neaptver firmas, kurās ir nodarbināti mazāk nekā 5 darbinieki, turpretim darbaspēka apsekojumā mazie sektori (piemēram, NACE B sadaļa) un publiskais sektors kopumā ir pārvērtēti. Rumānija skaidroja, ka darbaspēka apsekojums aptver bruņotos spēkus un neformālo sektoru, turpretim SBD neattiecas uz cilvēkiem, kuru darba līgums uz laiku ir apturēts (piemēram, grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, bērnu kopšanas atvaļinājuma, slimības vai neapmaksāta atvaļinājuma gadījumā, vai arī citu darba kavējumu dēļ).

Attiecībā uz salīdzināmību svarīgs elements ir atsauces datums, par kuru konkrētajā ceturksnī tiek vākti SBD dati. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 19/2009 2. pantu priekšroka dodama informācijas vākšanai pastāvīgi vai vairākos datumos ceturkšņa laikā. Lielākajā daļā dalībvalstu tā vēl nerīkojas. Tāpēc tām ieteicams pāriet uz informācijas vākšanu vairākos datumos, lai nodrošinātu, ka aplēse ir pilnībā reprezentatīva attiecībā uz ceturksni kopumā.

Visbeidzot, galvenais uzdevums saistībā ar salīdzināmību ir nodrošināt, lai visās dalībvalstīs, veicot apsekojumus par brīvajām darbvietām, tiktu aptverta ekonomika kopumā, t. i., tiek iekļauti mazie uzņēmumi un NACE O līdz S sadaļa. Kā norādīts iepriekš 2.2. un 2.3. iedaļā, četras valstis joprojām nav sasniegušas šo mērķi.

3.5.Pieejamība un skaidrība

Statistika par brīvajām darbvietām tiek izplatīta, izmantojot parastos Eurostat izplatīšanas kanālus, proti, tiešsaistes datubāzi un īpašās “Statistics Explained” lapas Eurostat tīmekļa vietnē. Tīmekļa vietne sniedz savlaicīgu informāciju par brīvo darbvietu rādītāju, nodrošinot gan Eiropas agregātus, gan rādītājus par atsevišķām valstīm, tostarp grafikus par izmaiņām laika gaitā.

Dalībvalstu ik gadus sniegtie ziņojumi par kvalitāti ir ļāvuši Eurostat aktualizēt lietotājiem sniegtos metadatus.

Tādējādi dati par brīvo darbvietu rādītājiem atbilst labiem pieejamības un skaidrības standartiem.

4.Eiropas agregāti

Agregāts par brīvajām darbvietām tiek publicēts, bet brīvo darbvietu summārais skaits netiek publicēts, jo dati par mazajiem uzņēmumiem un publisko sektoru ir tikai daļēji. Tas ir arī iemesls, kura dēļ Francija un Itālija līdz šim nav ļāvušas publicēt brīvo darbvietu skaitu.

Dažās valstīs veiktie kvalitātes pētījumi, kas aptver ekonomiku kopumā, piemēram, kas salīdzina brīvās darbvietas mazajos uzņēmumos ar brīvām darbvietām lielākos uzņēmumos, liecina, ka lielākajos uzņēmumos brīvo darbvietu rādītājs parasti ir zemāks nekā mazajos uzņēmumos. Tas varētu nozīmēt, ka brīvo darbvietu rādītāji Eiropas Savienībā un eurozonā pašlaik ir novērtēti mazliet par zemu. Izņemot šo iebildumu, Eiropas agregātus var uzskatīt par apmierinošiem.

Sezonālajām korekcijām būtu jāsniedz skaidrāks priekšstats par patiesajām izmaiņām ES datos. Eurostat publicēs Eiropas summāro rādītāju sezonāli koriģētos datus 2016. gada otrajā pusē.

Kopumā Eiropas agregāti tika nedaudz pārskatīti, kā minēts 3.2. punktā par precizitāti.

5.Secinājumi

Pēdējos trijos gados ir gūti būtiski panākumi, īstenojot SBD tiesību aktus un vācot uzticamu statistiku par brīvām darbvietām. Jo īpaši lielākā daļa dalībvalstu ir sākušas sniegt sezonāli koriģētus datus, ko Eurostat regulāri publicē. Eurostat plāno publicēt Eiropas agregātu sezonāli koriģētos datus 2016. gada otrajā pusē.

SBD dati ir sniegti laikus, un Eiropas summārie rādītāji ir publicēti saskaņā ar grafiku, kaut arī savlaicīguma ziņā turpmākajos gados vēl aizvien ir iespēja situāciju uzlabot. Kopumā publicētajos Eiropas agregātos — gan ātrajos novērtējumos, gan galīgajās aplēsēs — ir veikta neliela pārskatīšana.