EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.12.2011 
SEC(2011) 1470 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
ar ko izveido finanšu instrumentu sadarb ībai attīstības jomā 
{COM(2011) 840 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1469 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV 1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Nabadzība joproj ām ir būtiska probl ēma jaunatt īstības valst īs. Lai gan ir g ūti ievērojami 
panākumi, tom ēr lielākajā daļā jaunattīstības valstu T ūkstošgades att īstības mērķu (TAM) 
sasniegšana kav ējas, un t ās neizmanto ilgtsp ējīgas attīstības radītās priekšroc ības. Turkl āt 
globālās problēmas joproj ām ir ievērojamas, un jaunatt īstības valstis smagi sk āra nesenās secīgās 
krīzes, rezult ātā radot soci ālās jomas un ekonomikas nestabilit āti, piespiedu migr āciju, pārtikas 
trūkumu un liel āku neaizsarg ātību pret ārējiem satricin ājumiem. Arvien biež āk atzīst, ka vides un 
dabas resursi ir vit āli svarīgi ilgtspējīgai ekonomikas izaugsmei un nabadz ības mazin āšanai. 
Turklāt klimata p ārmaiņas vēl vairāk sarežģī jau tā trauslo situ āciju un palielina riskus, kuru d ēļ 
attīstībā nevarēs gūt panākumus, ja tos atbilst īgi nerisin ās. ES joproj ām ir apņēmības pilna 
palīdzēt jaunattīstības valstīm mazināt nabadzību un galu gal ā to izskaust. 
Lai sasniegtu šo m ērķi, tika izveidots Att īstības sadarb ības instruments (turpm āk — "ASI") 
laikposmam no 2007.-2013. gadam, kura galvenais un visp ārīgais mērķis ir nabadz ības 
izskaušana partnervalst īs un reģionos. Šis ir viens no galvenajiem ES instrumentiem att īstības 
palīdzības sniegšanai valst īm ārpus Eiropas robež ām kopā ar Eiropas Att īstības fondu (EAF) un 
Eiropas Kaimi ņattiecību un partner ības instrumentu (EKPI). Ta s ietver triju kategoriju 
programmas: i) divpus ējas un reģionālas ģeogrāfiskās programmas, kur ās ietverta sadarb ība ar 
Āziju, Latīņameriku, Centr ālo Āziju, Tuv ējiem Austrumiem un Dienvid āfriku; ii) tematisk ās 
programmas, kur ās ietverti š ādi jautājumi: ieguld ījumi cilvēkos, vide un dabas resursu ilgtsp ējīga 
pārvaldība, nevalstiski dal ībnieki un viet ējas iestādes, pārtikas nodrošin ātība, migrācija un 
patvērums; iii) pas ākumi saist ībā ar valstīm, kas ražo cukuru. 
Jaunas probl ēmas līdzās stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktaj ām priorit ātēm ir mudin ājušas 
Komisiju iesniegt priekšlikumus ES att īstības politikas p ārskatīšanai un piel āgošanai, n ākot klajā 
ar paziņojumu “ES att īstības politikas ietekmes palielin āšana — programma p ārmaiņām.” 
Dažādos veiktajos p ārskatos ir atkl ājušies arī vairāki trūkumi ASI darb ībā, vienlaikus apliecinot 
tā kopējo pievienoto v ērtību un ieguld ījumu TAM sasniegšan ā. Pamatojoties uz iepriekš min ēto, 
ir konstat ētas šādas problēmas pašreiz ējā ASI regul ējumā: 
(1) ASI darbībā nav pilnībā ņemti vērā jaunāko ES attīstības politikas tenden ču mērķi; 
(2) kopš 2007. gada pasaule ir main ījusies, un daudzas valstis no ASI pal īdzības saņēmējām 
ir kļuvušas par jaun ām pasaules jaunietekmes valst īm un pašas ir donori; ASI 
nenodrošina pietiekamu pal īdzības saņēmēju diferenci āciju attiec ībā uz ekonomisk ām un 
sociālām atšķirībām starp partnervalst īm un to iekšien ē; 
(3) ASI nevelta pietiekamu v ērību partnervalst īs notiekošajam demokratiz ācijas procesam 
un cilvēka pamatties ību ievērošanai; 
(4) ir izrādījies, ka starpre ģionu vai kontinent āla apjoma iniciat īvu atbalst īšana rada 
grūtības, ņemot vērā ārējās palīdzības instrumentu pašreiz ējo struktūru, īpaši attiec ībā uz 
kopējās Āfrikas un ES strat ēģijas īstenošanu; 
 
LV 2   LV (5) tematiskās programmas nav pietiekami elast īgas un ir p ārāk sadrumstalotas, lai rea ģētu 
uz nesenaj ām pasaules kr īzēm vai visaugst ākajā politikas l īmenī uzņemtajām 
starptautisk ām saistībām;  
(6) pašreizējā ASI nav pietiekami p ārstāvētas valstu vajadz ības krīzes, pēckrīzes un 
nestabilās situācijās, tādējādi ne vienm ēr dodot iesp ēju ES strauji rea ģēt uz kras ām 
situācijas izmai ņām; 
(7) ASI rakstur īgs vispārējs elastības trūkums, jo taj ā nav paredz ēti neplānoti līdzekļi, kas 
izmantojami, rea ģējot uz neparedz ētām vajadzībām; 
(8) pašreizējais ASI pl ānošanas process ir p ārāk sarežģīts un sastindzis; piem ēram, tas 
neļauj pieska ņot ES pl ānošanas ciklu un strat ēģiju partneriem, un ar ī pietiekami 
neveicina pl ānošanu, kas notiek kop ā ar dalībvalstīm, kā to prasa pal īdzības efektivit ātes 
programma; tas nenodrošina pietiekamu tiesisku pamatu t ādu inovat īvu pasākumu 
izmantošanai pal īdzības sniegšan ā, kā, piemēram, meh ānismi uz aizdevumu balst ītas un 
uz piešķīrumu balst ītas palīdzības apvienošanai vai valsts un priv ātā sektora partner ībai. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
ES un dal ībvalstis k ā pasaules liel ākie donori sniedz vair āk nekā pusi (56 %) glob ālās palīdzības 
jaunattīstības valst īm. ES sniedz pal īdzību planētas visnabadz īgākajiem ļaudīm vairāk nekā 
150 valstīs visā pasaulē un ir ap ņēmusies sasniegt TAM jau l īdz 2015. gada beig ām. Tikai 
oficiālā attīstības palīdzība vien, ko vada Eiropas Komis ija, veido aptuveni 20 % no kop ējās ES 
palīdzības līdz šim. ES atrodas unik āli neitrālā un objekt īvā situācijā, lai ārējā darbībā uzstātos 
dalībvalstu v ārdā un kopā ar tām, radot tai liel āku uzticam ību valstīs, kurās tā darbojas. ES 
27 dalībvalstīm rīkojoties saska ņā ar kopēju politiku un strat ēģiju, vienīgi ES ir kritisk ā masa, kas 
vajadzīga, lai rea ģētu uz glob ālām problēmām, sevišķi attiecībā uz TAM sasniegšanu.  
3. ES INICIAT ĪVAI IZVIRZ ĪTIE UZDEVUMI  
ASI pēcteča vispārīgie mērķi joprojām būs pievērsti i) nabadz ības mazin āšanai un ilgtermi ņā — 
tās izskaušanai partnervalst īs un reģionos, kā arī ii) demokr ātijas, tiesiskuma, cilv ēktiesību un 
labas pārvaldības veicin āšanai. Atbilst īgi ierosin ātajai pārskatītajai ES att īstības politikai trešaj ā 
vispārīgajā mērķī tiks ietverts ar ī iii) atbalsts iek ļaujošai un ilgtsp ējīgai, uz izaugsmi v ērstai 
attīstībai.  
Instruments, kas sekos ASI,  pamatosies uz pašreiz ējo instrumentu, kurš ir pier ādījis savu 
atbilstību, ieguldot nabadz ības mazin āšanā un ilgtermi ņā — arī nabadzības izskaušan ā, vienlaikus 
risinot 1. da ļā identificētās problēmas. 
4. POLITIKAS VARIANTI  
Pirmais izskat ītais variants paredz saglab āt ASI bez groz ījumiem (1. variants = bez groz ījumiem). 
Saskaņā ar 2. variantu (groz īt ASI regul ējumu) tika izskat īti divi alternat īvi scenāriji 
salīdzinājumā ar status quo : 
 
LV 3   LV • instrumenta m ērķu pieskaņošana ES att īstības politikas jaunaj ām tendenc ēm, ņemot vērā 
attīstības politikas nostiprin āšanu Lisabonas l īgumā un jaunākās tendences att īstības 
politikā; 
• diferenciācijas būtiska nodrošin āšana, ierobežojot ES sadarb ības valstu skaitu, 
diferencējot piešķirtās summas un mainot pal īdzības veidu saska ņā ar noteiktu krit ēriju 
kopumu; 
• labas pārvaldības, demokr ātijas, cilv ēktiesību un tiesiskuma noteikt āka ietveršana 
finanšu līdzekļu piešķiršanas meh ānismā; 
• Panāfrikas programmas izveide ASI ietvaros; 
• tematisko programmu liel āka elast ība un maz āka sadrumstalot ība to skaita 
samazināšanas rezult ātā; 
• elastīgāka (pār)plānošanas procesa, atseviš ķu ad-hoc  pārskatu un konkr ētu īstenošanas 
procedūru piemērošanas iesp ēja valstīm krīzes, pēckrīzes un nestabil ās situācijās; 
• lielākas elastības ieviešana ASI l īdzekļu piešķiršanā, izmantojot jaunus meh ānismus, 
piemēram, rezervi neparedz ētiem gadījumiem; 
• elastīgāks un vienk āršotāks plānošanas process, lai veicin ātu kopīgu plānošanu un 
pieskaņošanu partnervalstu pl ānošanas ciklam. 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Pirmais variants, kas paredz status quo  turpināšanos, nerisin ātu pagātnes pieredz ē atklātās 
problēmas, kā minēts I iedaļā. 
Otrais variants — ASI turpm āka attīstīšana — dotu š ādas iespējas:  
• pieskaņot pēc ASI n ākamā instrumenta m ērķus jaunaj ām ES att īstības politikas 
tendencēm; 
• ievērot skaidru diferenci āciju starp partnervalst īm, lai efekt īvāk cīnītos pret nabadz ību, 
un dot ES vair āk iedarbības sviru un ietekmes valst īs, kurās tās palīdzība vajadz īga 
visvairāk; 
• turpināt ES palīdzībā ietvert labu p ārvaldību, demokr ātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu, 
lai nodrošin ātu efektīvāku sadarb ību un dialogu ar partnervalst īm saistībā ar šīm 
vērtībām;  
• veicināt iedarbīgāku kopējās Āfrikas un ES strat ēģijas īstenošanu un t āpēc veicināt ES 
politikas m ērķu sasniegšanu Āfrikas kontinent ā; 
• racionaliz ēt tematisk ās programmas ar m ērķi nodrošin āt vajadzīgo elastību, lai ES sp ētu 
atbilstīgi reaģēt uz globālām problēmām; 
 
LV 4   LV • izveidot elast īgus mehānismus, lai veicin ātu efektīvāku ES atbildes reakciju uz strauj ām 
situācijas maiņām valstīs, kurās ir krīze, stāvoklis pēc krīzes vai nestabilit āte; 
• panākt lielāku elastību līdzekļu piešķiršanā, lai ārējās darbības jomā risinātu situācijas, 
kas mainās politisku apst ākļu, krīžu vai jaunu probl ēmu rezult ātā; 
• uzlabot ES pal īdzības efektivit āti, vienkāršojot plānošanas un īstenošanas proced ūras un 
padarot tās elastīgākas, lai rad ītu iespēju kopīgi plānot un pieska ņoties partnervalstu 
plānošanas cikliem, k ā arī veicināt inovatīvu pasākumu izmantošanu pal īdzības 
sniegšanai. 
6. VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
Pirmajā variantā ES nebūtu iespējams panākt 3. punkt ā aprakstītos mērķus. Saskaņā ar 2. variantu 
katrā konkrētā mērķī priekšroka dota alternat īvajam B apakšvariantam sal īdzinājumā ar 
A apakšvariantu, jo taj ā risinātas visas konstat ētās problēmas, un tas lab āk atbilst m ērķiem, kas 
noteikti saska ņā ar 3. ieda ļu. Tas rad ītu iespēju ietvert p ārskatītās ES attīstības politikas ievirzes 
instrument ā, kas sekos ASI, un t ādējādi turpmāk palielin āt jaunatīstības valstīm sniegtās ES 
palīdzības efektivit āti un ietekmi. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
ASI ir pilnvarojuma regula, kur ā izveidoti b ūtiski ES iesaistes elementi un pamats. Konkr ētās 
darbības ir noteiktas daudzgadu pl ānošanas un gada r īcības programm ās, kas detaliz ēti apraksta 
darbības, kuras j āveic Eiropas Savien ībai, tostarp attiec īgo pasākumu izvirz ītos mērķus un 
gaidāmos rezult ātus. Programm ās tiek defin ēti arī konkrēti rādītāji, ņemot vērā attiecīgās darbības 
īpatnības. 
TAM un klimata p ārmaiņu mērķi un rādītāji, kuros pan ākta starptautiska vienošan ās, ir jau 
zināmi. Piem ēram, visp ārējam nabadz ības samazin āšanas un ilgtermi ņā izskaušanas m ērķim 
partnervalst īs un reģionos var lietot TAM 1. m ērķa rādītājus. 
Izdevumi, kas veicina ar klimatu saist ītu darbību vai ener ģijas efektivit āti, kā arī bioloģiskās 
daudzveid ības un ekosist ēmu aizsardz ību un ilgtsp ējīgu apsaimniekošanu, tiks veikti, 
pamatojoties uz Ekonomisk ās sadarbības un att īstības organiz ācijas (ESAO) izstr ādāto metodiku 
(tā sauktajiem “Rio r ādītājiem”).