PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. Priekšlikuma priekšmets

Šajā Komisijas lēmumā ietverts priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, kas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā par grozījumiem Lēmumā Nr. 3/2019 par pārejas posma pasākumu pieņemšanu saskaņā ar 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā Partnerattiecību nolīguma starp ES un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupu 95. panta 4. punktu (“Kotonū partnerattiecību nolīgums” jeb “KPN”) (“lēmums par pārejas posma pasākumiem”). Pēdējo minēto lēmumu pirmo reizi grozīja ar Vēstnieku komitejas 2020. gada 4. decembra Lēmumu Nr. 2/2020, ar ko pagarina Kotonū partnerattiecību nolīguma piemērošanu līdz 2021. gada 30. novembrim. Komisija ierosina vēlreiz pagarināt visu Kotonū partnerattiecību nolīguma noteikumu piemērošanu līdz 2022. gada 30. jūnijam vai līdz dienai, kad stājas spēkā vai tiek provizoriski piemērots jaunais partnerattiecību nolīgums starp Savienību un ĀKK valstīm, atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.Kotonū Partnerattiecību nolīgums

Kopš 2000. gada Kotonū partnerattiecību nolīgums ir bijis satvars ES attiecībām ar 79 ĀKK valstīm. Nolīgums tika noslēgts uz 20 gadiem — no 2000. gada 1. marta līdz 2020. gada 29. februārim. Tas tika pārskatīts 2005. un 2010. gadā.

Ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 2019. gada 17. decembrī Kotonū partnerattiecību nolīguma noteikumu piemērošana tika pagarināta līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz brīdim, kad stājas spēkā jaunais partnerattiecību nolīgums starp Savienību un ĀKK valstīm, atkarībā no tā, kas notiek agrāk. Pēdējo minēto lēmumu pirmo reizi grozīja ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2020. gada 4. decembra Lēmumu Nr. 2/2020, ar ko pagarina Kotonū partnerattiecību nolīguma piemērošanu līdz 2021. gada 30. novembrim.

Sarunas par jaunu ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu tika uzsāktas 2018. gada septembrī. Galvenie sarunu vedēji 2021. gada 15. aprīlī parafēja jaunā partnerattiecību nolīguma tekstu starp Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas (OACPS) locekļiem. Komisija vēlāk Padomei nosūtīja priekšlikumu parakstīšanai. Tomēr sarunas tika atsāktas, un patlaban tiek risinātas par nolīguma juridisko būtību. Ir kļuvis skaidrs, ka sarunu rezultātā netiks noslēgts jauns nolīgums, kas būtu gatavs piemērošanai līdz Kotonū partnerattiecību nolīguma piemērošanas pašreizējam beigu termiņam, proti, 2021. gada 30. novembrim. Šī situācija ES un ĀKK attiecībās radītu vakuumu, kurš ir jāaizpilda.

2.2.ĀKK un ES Ministru padome

ĀKK un ES Ministru padome ir ministru līmeņa struktūra, kas izveidota ar nolīgumu (KPN 15. pants). Tās sastāvā no vienas puses ir Eiropas Savienības Padomes locekļi un Eiropas Komisijas locekļi, no otras puses – pa vienam valdību pārstāvošam loceklim no katras ĀKK valsts. Ministru padomes funkcijas cita starpā ietver lēmumu pieņemšanu, kuri ir nepieciešami, lai varētu īstenot un izpildīt KPN. Ministru padomes lēmumus pieņem, pusēm savstarpēji vienojoties. Lai lēmumi būtu spēkā, klātesošiem jābūt i) pusei no Eiropas Savienības Padomes locekļiem (t. i., 14 ministriem no ES dalībvalstīm), ii) vienam Komisijas loceklim un iii) divām trešdaļām locekļu, kuri pārstāv ĀKK valstu valdības (t. i., valdības locekļiem no 55 dažādām ĀKK valstīm).