KOMISIJAS PAZIŅOJUMS –

Ieteikumi par inovācijas iepirkumu

(2021/C 267/01)

ATRUNA Šā paziņojuma mērķis ir sniegt praktiskus ieteikumus par inovācijas publisko iepirkumu. Tas nav juridiski saistošs. Lai arī paziņojumā dažviet ir pārfrāzēti ES tiesību aktu noteikumi, tas nav darīts ar nodomu papildināt vai mazināt šajos tiesību aktos paredzētās tiesības un pienākumus. Ciktāl šo paziņojumu var uztvert kā ES tiesību aktu interpretāciju, ir jāuzsver, ka tikai Eiropas Savienības Tiesa ir kompetenta juridiski saistoši interpretēt ES tiesības. Kaut arī šajos norādījumos sniegtā informācija ir rūpīgi pārbaudīta, Eiropas Komisija neuzņemas atbildību par atsevišķajiem tajos minētajiem gadījumiem.

SATURA RĀDĪTĀJS

KOPSAVILKUMS 5

1. IEPAZĪŠANĀS AR INOVĀCIJAS IEPIRKUMU 6

1.1. Kas ir inovācijas iepirkums 6

1.2. Kādēļ nepieciešams inovācijas iepirkums 7

1.2.1. Ekonomikas atveseļošanas, zaļās un digitālās pārkārtošanās un ES noturības veicināšana 7

1.2.2. Kvalitatīvāku sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšana ar optimālu budžetu 8

1.2.3. Jaunas vajadzības risināšana 8

1.2.4. Sabiedrisko pakalpojumu modernizēšana 9

1.2.5. Palīdzība jaunuzņēmumiem un inovatīviem MVU sākt darbību un attīstīties 10

1.2.6. Tirgu virzīšana uz inovāciju 10

1.3. Kādēļ vajadzīgi ieteikumi par inovācijas iepirkumu? 11

2. INOVĀCIJAS IEPIRKUMA RĪCĪBPOLITISKĀ SATVARA IZVEIDE 11

2.1. Skaidras politikas pilnvaras 11

2.2. Inovācija kā dažādu politikas mērķu sasniegšanas līdzeklis 14

2.3. Mērķu vērienīguma noteikšana 15

2.4. Mērķiem atbilstoša rīcība un saistības 16

2.5. Spēju veidošana 17

2.5.1. Cilvēku apmācība un palīdzības sniegšana 17

2.5.2. Sadarbīgā iepirkuma apsvēršana 18

2.6. Inovācijas stimulu radīšana ar mērķi pārvarēt nevēlēšanos uzņemties risku 22

3. NOVATORU PIESAISTE 24

3.1. Publiskā iepirkuma atvēršana arī mazākiem novatoriem 24

3.1.1. Tirgus dalībnieku uzrunāšana 24

3.1.2. Administratīvā sloga mazināšana 26

3.1.3. Atlases kritēriju koriģēšana 26

3.1.4. Daļu izmantošana 28

3.1.5. Standartu, atvērto datu, atvērto saskarņu un atvērtā pirmkoda programmatūras izmantošana 29

3.1.6. MVU draudzīgu maksājumu shēmu izstrāde 30

3.2. Ekosistēmas pieejas inovācijai izstrādāšana 30

3.3. Inovācijas starpnieku piesaistīšana 31

4. INOVĀCIJAS PIESAISTĪŠANA 33

4.1. Inovācijai draudzīgi instrumenti visu veidu procedūrām 33

4.1.1. Vajadzību novērtējums 33

4.1.2. Iepriekšēja apspriešanās ar tirgus dalībniekiem 35

4.1.3. Fakultatīvu lauku izmantošana standarta veidlapās 38

4.1.4. Tehniskās specifikācijas 38

4.1.4.1. Aprakstošas prasības 38

4.1.4.2. Funkcionālas prasības 39

4.1.5. Varianti 40

4.1.6. Piešķiršanas kritēriji 41

4.1.6.1. Cena 41

4.1.6.2. Izmaksas 41

4.1.6.3. Kvalitāte 42

4.1.7. Intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) pārvaldība 43

4.1.8. Līguma izpilde 46

4.2. Konkrētas inovācijai draudzīgas iepirkuma procedūras 47

4.2.1. Lietošanai gatavu inovāciju pielāgošana – procedūras ar sarunām 47

4.2.1.1. Konkursa procedūra ar sarunām 48

4.2.1.2. Konkursa dialogs 48

4.2.2. Metu konkursi 48

4.2.3. Inovācijas stimulēšana, iepērkot pētniecības un izstrādes pakalpojumus 49

4.2.3.1. Pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums un intelektuālā īpašuma tiesību un īpašumtiesību sadalījums 49

4.2.3.2. Iepirkums pirmskomercializācijas posmā 50

4.2.3.3. Pētniecības un izstrādes piegāžu iepirkšana 51

4.2.3.4. Inovācijas partnerība 52

5. VALSTS ATBALSTS 56

I PIELIKUMS. INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS (IĪT) 58

I daļa. Vispārīgi aspekti saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām 58

II daļa. Iepirkto nodevumu veids un IĪT 60

II PIELIKUMS. PIEGĀDĀTĀJU UZAICINĀJUMA VEIDNES 65

III PIELIKUMS. APTAUJAS ANKETAS VEIDNE SANĀKSMEI AR PIEGĀDĀTĀJIEM 67

KOPSAVILKUMS

Inovācijas iepirkums var uzlabot ES ekonomikas atveseļošanu pēc Covid-19 krīzes, izmantojot labākus publiskos ieguldījumus. Tas ir svarīgs instruments, kas vajadzīgs, lai veicinātu mūsu ekonomikas pārveidošanu par zaļu un digitālu ekonomiku. Šie ieteikumi, kas pieņemti saistībā ar paziņojumu “Atjaunota Eiropas programma pētniecībai un inovācijai – Eiropas izdevība veidot savu nākotni” un vadītāju neoficiālajām vakariņām Sofijā 2018. gada 16. maijā sagatavoto informāciju, tika atjaunināti pēc Eiropas MVU stratēģijas un industriālās stratēģijas (1), kā arī Atveseļošanas un noturības mehānisma (2) pieņemšanas. To mērķis ir atbalstīt publiskos iepircējus, lai viņi varētu labāk veicināt ekonomikas atveseļošanu, zaļo un digitālo pārkārtošanos un ES noturību.

Šajā ieteikumu dokumentā kodolīgi izskaidroti inovācijas iepirkuma pamataspekti: kādēļ tas ir svarīgs, kas tajā ir ieinteresēts un kā šo procesu var paveikt.

Šis dokuments atspoguļo iepriekš sabiedriskās apspriešanas laikā saņemtās atbildes. Detalizācijas līmenis ir apzināti izvēlēts tā, lai aptaujātu iespējami plašu speciālistu loku (iepircējus, politikas veidotājus un piegādātājus) un raisītu interesi tajos, kuri nekad par to nav domājuši vai nav uzskatījuši, ka šis temats attiecas uz viņiem. Arī viskompetentākajiem lasītājiem noderēs atsauces uz nesenajām iniciatīvām un piemēriem.

Ar 2014. gada publiskā iepirkuma direktīvām publiskā iepirkuma regulējums tika pielāgots publisko iepircēju un ekonomikas dalībnieku vajadzībām, kas izriet no tehnoloģiju attīstības, ekonomikas tendencēm un sabiedrības augošās uzmanības, kura tiek veltīta ilgtspējīgiem publiskajiem izdevumiem.

Inovācijas iepirkums piedāvā neizmantotas iespējas jaunuzņēmumiem un inovatīvu risinājumu izstrādei – to Komisija norādījusi nesen pieņemtajā MVU stratēģijā un Rīcības plānā intelektuālā īpašuma jomā (3).

Publiskā iepirkuma noteikumi vairs neskar tikai to, “kā pirkt”; tie nodrošina stimulu iespējas attiecībā uz to, “ko pirkt”, bet neuzspiež konkrētu stimulu izmantošanu. Mērķis – lietderīgi iztērēt nodokļos samaksātos līdzekļus – iegūst jaunu rakursu un vairs neattiecas tikai uz publiskā sektora struktūru pamatvajadzību apmierināšanu. Sabiedrībai par katru publisko iepirkumu ir pamatota interese zināt ne vien to, vai iepirktais risinājums ir formāli atbilstīgs, bet arī to, vai tas rada labāko pievienoto vērtību no kvalitātes, izmaksu lietderības un vidiskās un sociālās ietekmes viedokļa, kā arī to, vai tas rada iespējas piegādātāju tirgum.

Inovācijas iepirkums risina visas minētās problēmas. Tas paver iespējas kvalitatīvākiem un efektīvākiem risinājumiem, kuru izvēlē piešķirta nozīme vidiskajiem un sociālajiem ieguvumiem, kā arī augstākai izmaksu lietderībai; tas arī nodrošina jaunas uzņēmējdarbības iespējas uzņēmumiem. Turklāt šie ieteikumi jāskata kopā ar Komisijas 2019. gada Norādījumiem par trešo valstu pretendentu un preču iesaisti ES publiskā iepirkuma tirgū, kas attiecas arī uz stratēģisko un inovācijas iepirkumu (4), kā arī sniedz publiskajiem iepircējiem praktiskus padomus, kā rīkoties, ja publiskajos konkursos piedalās dalībnieki no trešām valstīm.

Tādēļ šie ieteikumi ir veidoti šādi:

1. nodaļā ir skaidrots inovācijas iepirkuma jēdziens, tā visaptverošā būtība un pievienotā vērtība;

2. nodaļā ir izklāstīts politikas satvars, kas ir nepieciešams inovācijas iepirkuma stratēģiskai izmantošanai;

3. nodaļā izskaidrots, kā pavērt ceļu uz publisko iepirkumu novatoriem, to vidū jaunuzņēmumiem un inovatīviem MVU;

4. nodaļā aprakstīts, kā publiskā iepirkuma procedūras īstenot, lai modernizētu sabiedriskos pakalpojumus ar inovatīviem risinājumiem un radītu izaugsmi un dotu darbu, īpaši saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldību;

5. nodaļa veltīta noteiktiem kritērijiem, kas noteikti attiecībā uz inovācijas iepirkumu, lai novērstu iespēju piešķirt piegādātājam valsts atbalstu.

Pielikumi sniedz iepircējiem praktisku informāciju par intelektuālā īpašuma tiesībām un rīkus, kas tiem palīdz organizēt tikšanās ar piegādātājiem.

Šie ieteikumi var būt iedvesmas avots visām publiskajā iepirkumā iesaistītajām personām:

— publiskā iepirkuma amatpersonām,

— iepirkto risinājumu galalietotājiem,

— lēmumu pieņēmējiem un politikas veidotājiem, kuru ieguldījums labvēlīgu apstākļu radīšanā ir ļoti svarīgs,

— piegādātājiem, kuri var iemācīties, kā ar inovatīviem risinājumiem labāk konkurēt publiskajā iepirkumā.

1. IEPAZĪŠANĀS AR INOVĀCIJAS IEPIRKUMU

1.1. Kas ir inovācijas iepirkums

Terminam “inovācija” var būt vairākas nozīmes (5). Šajos ieteikumos tiek izmantots plašs skatījums. “Inovācijas iepirkums” ir iepirkums, kas atbilst vienam vai abiem minētajiem aspektiem:

— inovācijas procesa – pētniecības un izstrādes pakalpojumu – un tā (daļēju) rezultātu pirkšana,

— inovācijas rezultātu pirkšana.

Publiskais iepircējs apraksta savas vajadzības, tā mudinot uzņēmumus un pētniekus šo vajadzību apmierināšanai izstrādāt inovatīvus produktus, pakalpojumus vai procesus, kādi vēl nav laisti tirgū.

Otrajā gadījumā publiskais iepircējs nevis pērk gatavu risinājumu, bet rīkojas kā pirmlietotājs un pērk produktu, pakalpojumu vai procesu, kas tirgū ir jauns un ir izteikti novatorisks (6).

Šāda inovācija, kas dažādām ieinteresētajām personām sniedz labākus darbības rezultātus un pievienoto vērtību, dažreiz pastāv ierastajos apstākļos (pakāpeniska inovācija), bet nereti izjauc veco sistēmu, radot jaunus dalībniekus, plūsmas, vērtības (revolucionāra inovācija), vai pat prasa plašāku transformāciju, jo risina neapmierinātas vajadzības un vedina uz strukturālām vai organizatoriskām reformām (transformējoša inovācija). Šie ieteikumi vērš uzmanību uz ieguvumiem no dažādām inovācijas formām un paskaidro, kāda varētu būt pieeja šīm inovācijas formām publiskā iepirkuma procesā.

1.2. Kādēļ nepieciešams inovācijas iepirkums

1.2.1. Ekonomikas atveseļošanas, zaļās un digitālās pārkārtošanās un ES noturības veicināšana

Publiskie ieguldījumi un inovācija ir divi būtiski veidi, kā pārvarēt problēmas, kas saistītas ar ekonomikas atveseļošanu, zaļo un digitālo pārkārtošanos un noturīgākas ekonomikas izveidi ES. Jaunais Atveseļošanas un noturības mehānisms (7) veicinās publiskos ieguldījumus laikā pēc Covid-19 krīzes, un liela daļa šo ieguldījumu tiks virzīta caur publisko iepirkumu. ES salīdzinošā novērtēšana liecina, ka Eiropa ekonomikas atveseļošanas veicināšanai izmanto tikai pusi no potenciālās inovācijas iepirkuma jaudas un ka ir nepietiekami veikti ieguldījumi, it īpaši digitālo risinājumu iepirkumos un pētniecības un izstrādes iepirkumos, kuri abi ir būtiski ES stratēģiskās autonomijas un konkurētspējas stiprināšanai (8). Publiskajiem iepircējiem būs jāveicina inovācijas iepirkumi un jāpalīdz uzņēmumiem izstrādāt inovatīvus risinājumus svarīgākajās rūpniecības ekosistēmās, it īpaši gadījumos, kad publiskie iepircēji ir kritiski svarīgi ieguldītāji. Publiskiem iepircējiem būs arī jāveicina Eiropas ekonomikas noturība, dažādojot būtiski svarīgu preču, piemēram, zāļu sastāvdaļu, piegādes avotus, kā atklājusi Covid-19 pandēmija, un veicinot jaunus risinājumus.

Valsts, reģiona un pašvaldības līmenī īstenojot ES ar kosmosu saistīto lietojumu inovatīvu iepirkumu, publiskā sektora iestādes var dot lielu ieguldījumu zaļā kursa īstenošanā un uzņēmumu/pilsoņu un pārvaldes iestāžu mijdarbības digitalizācijā. Tam ir arī ievērojams pārrobežu sadarbības potenciāls. ES kosmosa programmā sniegtajiem satelītu datiem un pakalpojumiem ir daudz lietojuma jomu, kur inovatīvu risinājumu iepirkšana ir visefektīvākā pieeja, lai stimulētu digitālo un zaļo pārkārtošanos, kas nebūtu iespējama tikai ar tirgus iespējām vien.

PIEMĒRS PAKALPOJUMI KOSMOSA JOMĀ Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Publiskā sektora iestādes ir nozīmīgs kosmisko tehnoloģiju lietotājs, it īpaši šādās jomās: — sabiedrības drošība (avārijas dienesti un palīdzība katastrofu gadījumos, meklēšana un glābšana, ugunsdzēsība, robežu pārvaldība), — kritiskās infrastruktūras aizsardzība, — sabiedriskais transports (sabiedriskā transporta pārvaldība, bezvadītāja maršruti, viedās pilsētas), — jūras flotes, aviācijas un dzelzceļa darbība, kuru vada vai pārrauga publiskā sektora iestādes. Kas tika darīts citādi? Tāpēc inovācijas iepirkums var būt daudzsološs instruments, ar ko veicināt progresīvu kosmosa tehnoloģiju un pakalpojumu izmantošanu – tas stimulē publiskā sektora iestādes iesaistīt inovatīvus uzņēmumus, kļūstot par “pirmajiem klientiem”. 2019. gada oktobrī EK izsludināja izmēģinājuma uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus H2020-SPACE-EGNSS-2020 “EGNSS (EGNOS un Galileo) lietojumu iepirkums pirmskomercializācijas posmā publiskā sektora iestādēm” ar mērķi, izmantojot ES GNSS tehnoloģiju, izstrādāt inovatīvus risinājumus, lai risinātu sabiedrības interešu jautājumus, saistībā ar kuriem tirgū trūkst piedāvājuma (tipiska tirgus nepilnība augsto tehnoloģiju / tirgus riska uztveres un monopsonijas / ierobežota pieprasījuma dēļ). Kāds bija rezultāts? Izvēlētajā BROADGNSS projektā EGNOS un Galileo Signals unikālās un attīstītās iespējas tiks izmantotas lejupējos sabiedriskās drošības lietojumos, lai uzlabotu sabiedriskās drošības un katastrofu seku likvidēšanas organizācijas (PPDR) pakalpojumus Eiropas pilsoņiem. Sīkākai uzziņai: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/opportunities/topic-details/space-egnss-5-2020

1.2.2. Kvalitatīvāku sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšana ar optimālu budžetu

Inovatīvus risinājumus reti iepērk tikai to inovatīvās būtības dēļ. Vairumā gadījumu inovatīvs risinājums ieinteresē publiskos iepircējus, kad tas ļauj panākt līdzvērtīgus vai pat labākus rezultātus, optimalizējot izmaksas.

PIEMĒRS INOVĀCIJA NODROŠINA IEDZĪVOTĀJIEM ZAĻĀKU UN LĒTĀKU ENERĢIJU Koģenerācijas stacija Viļņā Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Gāzes imports vilniešiem radīja augstas apkures izmaksas. Turklāt pilsētas lielā atkarība no gāzes patēriņa negatīvi ietekmēja vidi, radot lielu CO2 izplūdi. Kas tika darīts citādi? 2018. gadā pilsēta nolēma ieguldīt inovatīvā, vietējā iekārtā zaļās enerģijas ražošanai un mazināt atkarību no gāzes importa un CO2 pēdu. Viss iepirkuma projekts tika pabeigts viena gada laikā. Koģenerācijas staciju veido atkritumu incinerācijas stacija un divas biokurināmā sistēmas. Lielākā ieguldījuma daļa tika nodrošināta, izmantojot ES struktūrfondus un aizdevumu no Eiropas Investīciju bankas (EIB). Kāds bija rezultāts? Tiek apmierināts gandrīz 40 % iedzīvotāju enerģijas pieprasījums, un vienlaikus ir samazināta CO2 izplūde. Kad 2020. gada vidū sistēma darbosies ar pilnu jaudu, tiek lēsts, ka izmaksas iedzīvotājiem pazemināsies par 20 %. CO2 var ievērojami samazināt – par aptuveni 436 000 tonnām gadā. Inovācija veicina aprites ekonomiku, atkritumus sekmīgi pārvēršot enerģijā. Sīkākai uzziņai: https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/ https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/ https://ec.europa.eu/regional_policy/en/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf

1.2.3. Jaunas vajadzības risināšana

Dažos gadījumos inovācijas iepirkums ir nepieciešams, lai reaģētu uz neapmierinātām vajadzībām vai jaunām gaidām, kuras tirgū pieejamie esošie risinājumi pienācīgi nerisina.

PIEMĒRS INOVĀCIJA REAĢĒ UZ PĀRMAIŅĀM SABIEDRĪBĀ Izmantojot tehnoloģiju, audzēkņus motivē mācīties Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Mūsdienās daudzi bērni vairāk interesējas par datorspēlēm nekā par matemātiku vai eksaktajām zinātnēm. Palielinās skolas un universitātes pametušo personu skaits, jo krītas entuziasms par šo “grūto” priekšmetu apguvi. Tas ietekmē nākamās eiropiešu paaudzes izredzes atrast labu darbu arvien vairāk uz zināšanām balstītā ekonomikā. Kas tika darīts citādi? Skolas Halmstadē (Zviedrijā), Viladekansā (Spānijā), Magdeburgā (Vācijā) un Konnevesi (Somijā) nolēma kopīgi veikt iepirkumu problēmas risināšanai. Tās septiņiem inovatīviem piegādātājiem pasūtīja pētniecības un izstrādes veikšanu un pēc tam testēja un salīdzināja šo piegādātāju radītos risinājumus. No septiņiem piegādātājiem četri nonāca līdz prototipu izstrādes stadijai, bet divi izstrādāja inovatīvus instrumentus, kurus skolas sāka izmantot. Tie piedāvā personalizētāku, datorspēlei līdzīgu mācību pieredzi pamatskolas un vidusskolas audzēkņiem, ar mākslīgā intelekta palīdzību nepārtraukti analizējot uzvedības tendences. Kāds bija rezultāts? Vairāk nekā 600 audzēkņu un 45 skolotāju piedalīšanās visās četrās valstīs parādīja, ka jauno risinājumu dēļ skolēni ir par 55–75 % vairāk motivēti un sekmīgāk apgūst matemātiku, tehnoloģijas, fiziku un ķīmiju, kā arī biežāk izvēlas veidot karjeru šajās jomās. Kopš tā laika šie risinājumi ir pārdoti dažādām skolām. Piemēram, Kūlammenas skola Somijā apstiprināja, ka inovatīvie risinājumi arī par 30–40 % samazina laiku, ko skolotāji velta, lai sagatavotu stundas uz izliktu atzīmes, kā arī ļauj skolām ietaupīt par mācību materiāliem (1 licence maksā 10 reižu mazāk nekā mācību grāmatas visai skolai). Tikmēr uzņēmums, kas piegādāja risinājumu Somijā, ir piesaistījis arī riska kapitāla ieguldījumus un paplašinājis savu uzņēmējdarbību arī citos tirgus segmentos (darbinieku apmācībai uzņēmumos). Sīkākai uzziņai: www.imaile.eu (No ES Septītās pamatprogrammas līdzfinansēts projekts)

1.2.4. Sabiedrisko pakalpojumu modernizēšana

Inovācijas iepirkums var nodrošināt, ka sabiedriskie pakalpojumi tiek sniegti atbilstīgi tādu iedzīvotāju gaidām, kuri arvien vairāk izmanto tehnoloģijas, ir vides jautājumos atbildīgi un sociāli apzinīgi, turklāt tas var uzlabot publisko pakalpojumu nodrošināto pieredzi.

PIEMĒRS INOVĀCIJA SAMAZINA AUTOMOBIĻU IZMANTOŠANU PUBLISKĀ SEKTORA IESTĀDĒS Portugāles Veselības ministrijas autoparka dalītas pārvaldības platforma Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Portugāles Veselības ministrija vēlējās optimizēt maršrutu pārvaldību, mazināt ietekmi uz vidi un visu ministrijas un Portugāles Valsts veselības dienesta iestāžu paspārnē esošo dienestu autoparka kopējās izmaksas. Kas tika darīts citādi? Veselības ministrija nevis vienkārši iepirka jaunus automobiļus, bet pārdomāja visu autoparka izmantojumu kopumā. Tā izplānoja elektronisku platformu, kurā tiktu centralizēta visa informācija par autoparka izmantošanu. Veselības ministrijas autoparka dalītas pārvaldības platformu (GPFMS) 2017. gadā piegādāja ārējais darbuzņēmējs, ko izraudzījās publiskā iepirkuma procedūrā, kurā vēlamie rezultāti tika formulēti funkcionālu prasību veidā. Kāds bija rezultāts? Platforma ļaus lietotājiem koplietot visus pieejamos resursus (transportlīdzekļus un maršrutus). Šādi tiks samazināts transportlīdzekļu skaits, ar tiem saistītās izmaksas (piemēram, apdrošināšanas, degvielas un apkopes izmaksas utt.), kā arī ietekme uz vidi. Platforma arī nodrošinās atskaites par resursu izlietojumu reāllaikā, sniedzot rādītājus efektīvas, pārredzamas un apzinīgas autoparka plānošanas, pārvaldības, izmantošanas un kontroles veicināšanai. Tas atbilst Komisijas digitālās un zaļās pārkārtošanās mērķiem. Sīkākai uzziņai: http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude

PIEMĒRS INOVĀCIJA KĀ REAKCIJA UZ BAŽĀM PAR VIDI Ūdensapgādes aizsardzība Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Austrijā ķīmisko vielu saturs pēc monētu izgatavošanas palikušajos notekūdeņos pārsniedza likumā noteiktos ierobežojumus. Kas tika darīts citādi? Austrijas Federālā iepirkumu aģentūra sāka trīs posmu publiskā iepirkuma procedūru, lai rastu inovatīvu risinājumu Austrijas kaltuvei (par monētu izgatavošanu atbildīgā struktūra). Iespējamie piegādātāji tika aicināti iesniegt informāciju par līdzšinējo veikumu inovācijas jomā. Līguma noteikumi paredzēja konkrētus ūdens attīrīšanas mērķrādītājus. Kāds bija rezultāts? Izvēlētais viegli uzstādāmais ietvaicēšanas mehānisms filtrē dažādas daļiņas, ieskaitot metāla daļiņas, galvanizēšanas, fotogrāfijas un iespiešanas procesā radušās daļiņas, kā arī zāļu un pārtikas daļiņas, tādēļ tas ir piemērots izmantošanai dažādās nozarēs. Turklāt Austrijas kaltuves vajadzība pēc saldūdens ir samazināta par 97 %, tā ietaupot četrus miljonus litru ūdens gadā. Sīkākai uzziņai: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf

1.2.5. Palīdzība jaunuzņēmumiem un inovatīviem MVU sākt darbību un attīstīties

ES līmenī publisko iepircēju pirktspēja ir aptuveni 14 % no IKP (9). Daudzviet Eiropā tā veido būtisku vietējās ekonomikas daļu. Tas nozīmē, ka publiskie iepircēji var stimulēt inovāciju jau nostabilizējušos tirgus dalībnieku vidū, kā arī pavērt svarīgas iespējas MVU un jauniem inovatīviem uzņēmumiem, kuru rīcībā var būt neapmierinātu vajadzību risinājumi, bet kuri saskaras ar grūtībām to laišanā tirgū.

Darbojoties kā galvenais klients, publiskie iepircēji var sniegt inovatīviem uzņēmumiem iespēju testēt savus jaunos risinājumus reālā situācijā. Turklāt, kļūstot par klientu un tādējādi palielinot to apgrozījumu, līgumslēdzējas iestādes var pamudināt citus publiskos un privātos investorus ieguldīt to darbībā. Visbeidzot, plaši izmantojot digitālās platformas, publiskie iepircēji var atvieglot pārrobežu piekļuvi publiskā iepirkuma tirgiem un dot lielākas iespējas ekonomikas dalībniekiem – MVU, jaunuzņēmumiem – izstrādāt vai ierosināt inovatīvus risinājumus (10).

1.2.6. Tirgu virzīšana uz inovāciju

Ja produkts tirgū nav viegli pieejams vai ja tiek piedāvāti tikai zemas kvalitātes produkti, publisko iepircēju pirktspēja var stimulēt inovāciju tirgū.

PIEMĒRS INOVĀCIJA REAĢĒ UZ SABIEDRĪBAS BAŽĀM Veselīgāka pacientu aprūpe slimnīcās Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Erebrū pilsēta Zviedrijā vēlējās iepirkt katetrus, kas nesatur kaitīgus polivinilhlorīdus (PVH). Lai gan tirgū tie nebija plaši pieejami, pilsēta nolēma tomēr izsludināt uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus. Uz šo uzaicinājumu tolaik atsaucās tikai viens piegādātājs. Kas tika darīts citādi? Neraugoties uz sarežģījumiem, pilsēta sekmīgi iepirka tādus katetrus, kādus vēlējās. Kāds bija rezultāts? Pēc astoņiem gadiem visi piegādātāji piedāvāja produktu, kas nesatur PVH.

1.3. Kādēļ vajadzīgi ieteikumi par inovācijas iepirkumu?

Publisko iepircēju galvenais mērķis ir panākt stabilāko un drošāko iepirkuma iznākumu. Tie parasti cenšas mazināt risku:

i) meklējot atzītus ekonomikas dalībniekus, kuriem ir nevainojama reputācija, nodokļu nomaksas vēsture un ievērojams apgrozījums; un

ii) lūdzot standartizētus risinājumus, kuru uzticamība ir pierādīta.

Šādā vidē var būt grūti pamatot nepieciešamību pēc inovatīviem produktiem un pakalpojumiem, kas ir saistīti ar lielāku risku, neskatoties uz to, ka lēmums pirkt inovāciju sniedz publiskajam iepircējam nepārprotamus ieguvumus. Šiem ieguvumiem – ietaupījumiem, jaunu vajadzību risinājumiem vai labākai iepriekšējo vajadzību apmierināšanai – jābūt skaidri identificētiem, detalizēti un pārredzami aprakstītiem, noteiktiem mērķrādītāju veidā un objektīvi mērītiem. Ir jāparedz un jāmazina juridiskie, budžeta un reputācijas riski. Šo ieteikumu mērķis ir sniegt publiskā iepirkuma politikas veidotājiem sākotnējo impulsu un idejas, lai uzņemtos šo uzdevumu.

Eiropas Komisija kopā ar dažādiem partneriem jau ir publicējusi vairākus ieteikumu materiālus par šo tēmu, un šie dokumenti joprojām ņemami vērā kā spēkā esoši orientieri (11). Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi un atbildot uz atkārtotiem ieinteresēto personu aicinājumiem, šajos ieteikumos sīkāk izklāstīti detalizētāki praktiski apsvērumi; tajos ir pievērsta uzmanība atsevišķiem neizpētītiem ES noteikumos piedāvāto instrumentu aspektiem un tie aplūkoti plašākā perspektīvā, tai skaitā ņemot vērā ES mēroga atbalstu jaunuzņēmumiem un inovatīviem MVU.

Šo ieteikumu mērķi ir šādi:

— sniegt argumentus inovācijas iepirkuma saimnieciskās nepieciešamības pamatošanai,

— ierosināt darbības, kas nodrošina nepieciešamo atbalstu inovatīviem projektiem,

— palīdzēt pārvarēt neskaidrības, izskaidrojot ES publiskā iepirkuma tiesiskā regulējuma piemērošanu inovatīvām procedūrām, kā arī sniedzot piemērus no dzīves.

Šajos ieteikumos minētie piemēri pierāda, ka tajos paustajām idejām jābūt dzīvotspējīgām visās dalībvalstīs, jo galveno publiskā iepirkuma noteikumu avots ir vienas un tās pašas publiskā iepirkuma direktīvas.

2. INOVĀCIJAS IEPIRKUMA RĪCĪBPOLITISKĀ SATVARA IZVEIDE

Inovācijas iepirkums nozīmē jaunu iespēju publiskajiem iepircējiem, pilsoņiem un uzņēmumiem. Lai šo iespēju īstenotu, ir ļoti svarīgi, lai pastāvētu visaptverošs politisks satvars, kas dod skatījumu, stratēģiju un attiecīgus līdzekļus. Turpmākajos punktos izklāstīti galvenie inovācijas iepirkuma politiskā satvara komponenti.

2.1. Skaidras politikas pilnvaras

Skaidram politiskam skatījumam, kuru stratēģiskajā iepirkumā iesaistītajām iestādēm un speciālistiem sniedz politiskā līmenī, ir izšķirīga nozīme, jo tas nodrošina rīcībai nepieciešamo pilnvarojumu. Ja politisko skatījumu pavada skaidra informatīva kampaņa un tas tiek atbalstīts ar ilgtermiņa budžeta saistībām, tam ir lielākas izredzes sekmēties.

PIEMĒRS ZVIEDRIJAS VALSTS INOVĀCIJAS PADOME Zviedrijas Valsts inovācijas padomē tiekas valdības ministri, kuru pārziņā ir inovācijas lietas, un eksperti. Tās priekšsēdētājs ir premjerministrs. Šis forums ļauj apspriest inovāciju visaugstākajā līmenī, un tas palīdz konsolidēt valdības pieeju. Tas ir, piemēram, palīdzējis izskaidrot funkcionālo kritēriju izmantošanu publiskajā iepirkumā. Sīkākai uzziņai: http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council

Inovācijas iepirkumam ir milzīgs stratēģisks potenciāls – galvenais, tas var sniegt atbalstu publiskajā sektorā notiekošajai un tā īstenotajai tehnoloģiju attīstībai. Sabiedrības pieprasījums var nozares, kuras ir atkarīgas no pārdošanas publiskajam sektoram, motivēt inovēt un apgūt jaunas tehnoloģijas. Sabiedriskais sektors, piemēram, veselības aprūpe, ūdens attīrīšana, centralizēta siltumapgāde, ceļi un dzelzceļi, ir gandrīz pilnībā atkarīgs no sabiedrības paustā pieprasījuma. Šajos gadījumos publiskais iepirkums ir acīmredzams līdzeklis šā pieprasījuma izteikšanai un tehnoloģiskās attīstības virzīšanai.

PIEMĒRS INOVĀCIJA PALĪDZ SASNIEGT VIDES MĒRĶRĀDĪTĀJUS PAŠVALDĪBAS LĪMENĪ Kopenhāgena sasniedz vides mērķrādītājus, izmantojot inovatīvas tehnoloģijas Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Kopenhāgena ir noteikusi vērienīgu mērķi – līdz 2025. gadam kļūt oglekļneitrāla, tāpēc patlaban pilsēta pārkārto savu enerģijas pārvaldību. Viena no galvenajām prasībām šā mērķa sasniegšanai ir būtiska ielu apgaismojumam patērētās enerģijas samazināšana. Šim nolūkam bija jānomaina gandrīz 20 000 ielu gaismekļu. Kopenhāgenas pilsētai bija šādi mērķi apgaismojuma jomā: — augstspiediena nātrija lampas Kopenhāgenas dzīvojamo rajonu ielās, galvenajās ielās un uz šosejām aizstāt ar efektīvām, īpaši izstrādātām LED lampām, — panākt ievērojamu enerģija ietaupījumu un CO2 aiztaupījumu, lai palīdzētu pilsētai sasniegt mērķi līdz 2025. gadam kļūt oglekļneitrālai, — uzlabot ielu apgaismojuma kvalitāti, lai palielinātu drošību un komfortu, — apgaismojuma vadību integrēt ar satiksmes intensitātes datiem, lai nākotnē apgaismojumu pielāgotu ceļu izmantojumam, — izveidot centrālu vadības sistēmu efektīvai ielu apgaismošanas pārvaldībai un vadībai. Kas tika darīts citādi? Līgumslēdzēja iestāde izvēlējās izmantot konkursa dialoga procedūru. Vērtēšanas kritēriji bija līdzsvaroti: cena – 25 %, uzdevumu izpilde un organizācija – 25 %, apgaismes risinājums – 20 %, enerģijas un vides īpašības – 30 %. Procedūra līdz līguma parakstīšanai ilga 16 mēnešus. Kāds bija rezultāts? Veicot pāreju uz LED lampām, enerģijas patēriņš ir samazināts par 57 %, tādējādi samazinot gan oglekļa pēdu, gan uzturēšanas izmaksas (katru gadu 1,6 miljoni EUR pēc 26 miljonu EUR ieguldījuma). Sīkākai uzziņai: http://spice-project.eu http://spice-project.eu/wp-content/uploads/sites/14/2017/08/Copenhagen_Street_Light.pdf

Ir svarīgi apzināties, ka inovācijas iepirkumam līdztekus virknei priekšrocību ir arī riski un izmaksas. Tas prasa kultūras pārmaiņas ne tikai pašu publisko iepircēju vidū, bet arī visā sistēmā: ekonomikas dalībnieku starpā, politiskajās iestādēs, revidentu vidū un pat akadēmiskajās aprindās. Šajā sakarā skaidrai politiskai nostājai ir liela nozīme, izvairoties no riska un iespējamajām papildu izmaksām, ko rada šķēršļu likšana inovācijai.

PIEMĒRS VĒLĒTO AMATPERSONU IESAISTE Parīzes pilsētas Publiskā iepirkuma komisija Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Parīzes pilsēta vēlējās stiprināt tās stratēģisko pieeju publiskajam iepirkumam un īstenot to efektīvāk, kā arī vairāk iesaistīt domes (vēlētās) amatpersonas. Kas tika darīts citādi? 2016. gadā Parīzes Dome izveidoja Publiskā iepirkuma komisiju (Commission d’anticipation des achats). To veido 10 locekļi, kas pārstāv visas Parīzes domē esošās politiskās grupas. Komisija apspriež paredzētos publiskā iepirkuma projektus un stratēģiskās pieejas īstenošanu konkrētās procedūrās. Tādējādi vēlētie priekšstāvji var laicīgi saņemt informāciju, apmainīties viedokļiem un sniegt ieguldījumu – labu brīdi pirms procedūru uzsākšanas. Kāds bija rezultāts? Pateicoties visu politisko grupu lielākai laicīgai iesaistei stratēģiskā pieeja publiskajam iepirkumam ir ieguvusi augstāku leģitimitāti. To arī pastāvīgi precizē, ņemot vērā atziņas, kas gūtas komisijas sanāksmēs notiekošajā detalizētajā viedokļu apmaiņā. Konkrētās publiskā iepirkuma procedūrās tiek vairāk ņemti vērā stratēģiskie apsvērumi. Pateicoties šādai iekļaujošai pieejai un lielākai politiķu iesaistei ir arī samazinājies publiskā iepirkuma procedūru ilgums (par 1–3 mēnešiem īsākas nekā pirms komisijas izveidošanas).

Nozīmīgs veids, kā paust skaidru politikas uzdevumu, ir mērķrādītāji, t. i., procentuāls inovācijas iepirkuma īpatsvars visos publiskajos iepirkumos. Lai gan šī pieeja var nederēt visos apstākļos un rada atsevišķas problēmas, it īpaši no definīciju, mērīšanas un pārskatatbildības viedokļa, tā var radīt spēcīgus institucionālus stimulus pārvarēt pārvaldes inerci un nevēlēšanos uzņemties risku.

MĒRĶRĀDĪTĀJI PASAULĒ UN EIROPĀ Daudzviet pasaulē valsts iestādes ir noteikušas mērķrādītājus – novirzīt noteiktu procentuālo daļu no to publisko iepirkumu budžeta pētniecībai, izstrādei un inovācijai. Piemēram, ASV cenšas vismaz 500 miljonus USD (~2,5 % no IKP) tērēt pētniecības un izstrādes iepirkumam, savukārt Dienvidkorejas mērķis ir tērēt 5 % no publiskā iepirkuma līdzekļiem inovatīvu risinājumu izstrādei, bet 20 % – to ieviešanai. Eiropā pastāv valsts un reģionāla līmeņa mērķrādītāji. Parasti inovācijas iepirkumam ir veltīti 2–5 % no publiskā iepirkuma. Dažas vietējās pašvaldības ir noteikušas augstākus mērķrādītājus. Piemēram, Gentes pilsēta 10 % no tās informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iepirkuma budžeta ir rezervējusi pētniecībai, izstrādei un inovācijai. Augošo uzņēmumu Eiropas manifestā ieteikts, ka minimālajam mērķrādītājam attiecībā uz publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā jābūt 3 %, bet attiecībā uz inovatīvu risinājumu publisko iepirkumu – 20 %. Gentes mērķrādītājs: https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf Valsts un reģionālie mērķrādītāji ES: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe Augošo uzņēmumu Eiropas manifests: http://scaleupeuropemanifesto.eu ERAC atzinums: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf Pētījums par valstu politikas satvaru salīdzinošu novērtēšanu un izdevumiem par inovācijas iepirkumiem (kas sniedz pārskatu par visā Eiropā izmantotajiem mērķrādītājiem) ir pieejams vietnē https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy

VALSTU POLITIKAS SATVARA LABVĒLĪGUMS INOVĀCIJAI – PĒTĪJUMS

Salīdzinošās novērtēšanas rezultāti parāda, cik tālu Eiropa jau ir gājusi uz priekšu, ieviešot valsts politikas satvarus inovācijas iepirkumam. Kopējā inovācijas politikas sistēma Eiropā darbojas ar tikai nedaudz vairāk par vienu ceturtdaļu no tās potenciālās jaudas.

Kopumā var novērot, ka daudzās valstīs inovācijas iepirkums vēl nav stratēģiska prioritāte. Arī stimuli un spēju veidošanas struktūras nav pietiekamas, lai atbalstītu publiskos iepircējus inovācijas iepirkumu īstenošanā.

Tomēr ir konstatēts, ka dalībvalstis, kas kopumā atrodas inovācijas priekšgalā, ir arī ieviesušas politikas satvaru inovācijas iepirkumam. Tāpēc ieguldījumu stiprināšana stratēģiskāka politikas satvara izstrādē inovācijas publisko iepirkumu jomā Eiropā varētu veicināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju.

1. diagramma

Eiropas valstu inovācijas iepirkuma politikas satvaru salīdzinošs novērtējums

Avots: iepriekšējā izcēlumā minētais pētījums par valstu politikas satvaru salīdzinošu novērtēšanu un izdevumiem par inovācijas iepirkumiem.

2.2. Inovācija kā dažādu politikas mērķu sasniegšanas līdzeklis

Inovācijas ir gan svarīgs ilgtspējīgas izaugsmes, atveseļošanas un noturības dzinējspēks, ko var būtiski veicināt publiskā sektora pirktspēja, gan svarīgs līdzeklis, ar kuru uzlabot sabiedrisko pakalpojumu saimniecisko izdevīgumu, par ko atbild valdība.

Turklāt politikas redzējumā ir skaidri jānorāda saikne starp inovācijas iepirkumu un citiem politikas mērķiem, piemēram, ekonomikas noturības stiprināšanu, vides pēdas nospieduma samazināšanu, energoefektivitātes uzlabošanu, klimata pārmaiņu risināšanu, novecojošo iedzīvotāju veselības ilgtspējīgu aprūpi, atvieglotu piekļuvi tirgum jaunuzņēmumiem un MVU, aprites cikla izmaksu samazināšanu, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas modernizāciju utt.

PIEMĒRS INOVĀCIJA PALĪDZ ĪSTENOT VIDES UN VESELĪBAS POLITIKU Jauna pieeja telpu temperatūras pazemināšanai Polijas slimnīcā Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Klimata pārmaiņu rezultātā karstuma viļņi Polijā ir kļuvuši biežāki. Suha Beskidzkas slimnīca bija viena no daudzām Polijas slimnīcām, kurās arvien pieauga bažas par telpu augstās temperatūras ietekmi uz personāla un pacientu labsajūtu, kā arī uz medicīniskajām iekārtām. Sabiedrības veselības ministrija uz to reaģēja, nosakot, ka visiem veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem jāaprīko pacientiem domātās telpas, kas pakļautas pārmērīgai saules gaismai, ar “saules aizsardzības aprīkojumu”. Tomēr gaisa kondicionieru izmantošana pacientu istabās vasaras mēnešos noslogoja Suha Beskidzkas slimnīcas budžetu. Kas tika darīts citādi? Atkārtota tāda paša iepirkuma vietā slimnīca vērsās pie tirgus, lai izzinātu pieejamos risinājumus tehniskā dialoga procesā. Pēc tam, izmantojot funkcionālos kritērijus (temperatūras samazināšana par 2 °C), nevis nosakot konkrētus risinājumus atklātā procedūrā, tā iepirka veselībai labvēlīgāku un ilgtspējīgāku risinājumu: ēkas fasāde tika aprīkota ar saules enerģijas paneļiem, kas nodrošina ēnu, neaptumšojot telpas. Slimnīcas pacientiem, personālam un vadībai izdevīga publiskā iepirkuma rezultāta panākšanā svarīga nozīme bija pilna aprites cikla izmaksu modeļa izmantošanai. Kāds bija rezultāts? Temperatūra slimnīcas telpās pazeminājās par 10 %, lai gan āra temperatūra paaugstinājās par 20 %. Saules enerģijas paneļi arī nodrošina 5 % no slimnīcai nepieciešamās elektroenerģijas, tādējādi kompensējot sākotnējo ieguldījumu. Šis piemērs rāda, kāda nozīmīga loma var būt publiskajam iepirkumam un inovācijai atveseļošanas un zaļās pārkārtošanas problēmu pārvarēšanā. Sīkākai uzziņai: http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf

2.3. Mērķu vērienīguma noteikšana

Inovācijas iepirkuma devīze ir “sākt ar maziem mērķiem, bet strauji tos izvērst”. Šāda pieredze var sagādāt grūtības – iespējams, to vislabāk ir ieviest kā pakāpenisku mācību procesu. Citiem vārdiem sakot, daudzās inovācijas iepirkumam nepieciešamās izmaiņas – kā kulturālās, tā procesuālās – nav jāveic visas uzreiz. Sekmīga inovācijas projekta izstrāde var tikt organizēta pat “no apakšas” – sākotnēji pievēršot uzmanību vienkāršām, praktiskām problēmām.

Sākumpunkts varētu būt vairāku tādu jomu noteikšana (piemēram, vide / klimata pārmaiņas, veselības aprūpe utt.), kurām būtu jāpievērš uzmanība un kuras varētu iegūt no inovatīvas pieejas. Sākotnēji varētu orientēties uz nozarēm un projektiem, kuros inovāciju var īstenot vienkāršāk un kur tai var būt vislielākā ietekme. Sākotnēji mazi projekti ļaus veidot uzticību un pārliecību, kas vēlāk piesaistīs lielākus projektus.

ES noteikumi sniedz publiskajiem iepircējiem instrumentu kopumu, kas labi atbilst dažādiem iespējamajiem mērķu vērienīguma līmeņiem. Tie ir aplūkoti 4. nodaļā.

PIEMĒRS RISINĀJUMI DAŽĀDAM MĒRĶU VĒRIENĪGUMAM Zviedrijas Publiskā iepirkuma aģentūras vides paraugkritēriji Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Zviedrijā valsts vides, enerģētikas un transporta politika atbalsta inovācijas iepirkumu kā stratēģisku prioritāti. Tomēr praktiskai īstenošanai atbilstoši šiem politikas mērķiem nepieciešami īpaši norādījumi, paraugkritēriji un dokumentu paraugi. Taču ne vienmēr visiem der viens risinājums. Kas tika darīts citādi? Zviedrijas Publiskā iepirkuma aģentūra publiskā iepirkuma procedūrām paredzētos ar inovāciju saistītos vides kritērijus ir iedalījusi trijos līmeņos: pamata, augstākajā un “avangarda” līmenī (piemēram, ūdeņraža automobiļi šobrīd ir kategorizēti kā avangarda risinājums). Par kritērijiem un līmeņiem vairākās sanāksmēs vienojas visas attiecīgās iesaistītās personas: vietējā, reģionālā un valsts līmeņa publiskie iepircēji, ražotāji, automobiļu tirgotāji, taksometru un kurjera pakalpojumu uzņēmumi utt. Tos regulāri atjaunina atbilstīgi katras jomas tehnoloģiju attīstībai. Kad panākta vienošanās par kritērijiem, aģentūra izstrādā attiecīgu juridiski nevainojamu tekstu, kuru savu iepirkuma procedūru specifikācijās negrozītā veidā var izmantot katrs publiskais iepircējs. Kritēriji ir brīvprātīgi, to izmantošana ir bezmaksas. Kāds bija rezultāts? Energoietilpīgās nozarēs, piemēram, mājturības elektropreču, sabiedriskā transporta un apkures nozarē, šī pieeja ir izraisījusi inovatīvu risinājumu ieviešanu un izplatīšanos tirgū un tādejādi palīdzējusi samazināt Zviedrijas atkarību no kodolenerģijas par 15 %. Sīkākai uzziņai: https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria Konkrētā gadījuma izpēte: http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf

2.4. Mērķiem atbilstoša rīcība un saistības

Lai panāktu mērķiem atbilstošu praktisko rīcību, ir svarīgi veidot stratēģisku politikas satvaru kopā ar inovācijas iepirkuma rīcības plānu. Politikas satvarā parasti izklāsta politikas mērķus un prioritātes, ieskaitot definīcijas, rādītājus, uzdevumus un pienākumus. Ar rīcības plānu tiek pausta apņemšanās īstenot noteiktu skaitu skaidri definētu darbību, un tiek noteikti dalībnieki, instrumenti, resursi, budžets, gaidāmie rezultāti un īstenošanas grafiks. Lai nodrošinātu visu iesaistīto personu apņemšanos izpildīt rīcības plānu, tā veidošanā ir svarīgi iesaistīt ieinteresētās personas.

Eiropā, kā liecina iepriekš minētais salīdzinošās novērtēšanas pētījums, četras dalībvalstis (Austrija, Beļģija, Somija un Nīderlande) ir pieņēmušas īpašu rīcības plānu inovācijas iepirkumam un piecas citas (Dānija, Igaunija, Grieķija, Francija un Zviedrija) ir iekļāvuši konkrētus mērķus un konkrētus pasākumus attiecībā uz inovācijas iepirkumu plašākās valsts stratēģijās vai programmās, bieži vien ar īpašu budžetu un ar galveno dalībnieku skaidru apņemšanos.

PIEMĒRS REDZĒJUMA PĀRVĒRŠANA RĪCĪBĀ Austrijas federālā pētniecības, tehnoloģiju un inovācijas stratēģija Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Kopš 2011. gada Austrijas federālajā pētniecības, tehnoloģiju un inovācijas stratēģijā kā prioritāte ir noteikts “inovāciju veicinošs publiskais iepirkums”. Kas tika darīts citādi? Lai īstenotu stratēģiju praksē un stiprinātu sinerģiju ar citām politikas jomām, ir pieņemts rīcības plāns. Federālā iepirkumu aģentūra darbojas kā centrālais Austrijas inovācijas iepirkuma kompetences centrs, kas Austrijas publiskajiem iepircējiem piedāvā mācības, dokumentāciju, palīdzību un nelielas dotācijas, lai tie sagatavotos iepirkumam pirmskomercializācijas posmā vai inovatīvu risinājumu publiskajam iepirkumam. MVU var iegūt finansiālas garantijas, kas tiem atvieglo piekļuvi iepirkuma procedūrām. 2014. gadā tika izveidota uzraudzības sistēma, lai mērītu Austrijas ikgadējos izdevumus par inovācijas iepirkumu. Sīkākai uzziņai: http://www.ioeb.at https://era.gv.at/object/document/2177

Inovācijas iepirkums nenorit izolēti no citām politikas jomām. To var īstenot pilnvērtīgāk, ja to atbalsta citi nozariskie un horizontālie politikas pasākumi, kas paver ceļu inovācijai. Konkrētus inovācijas iepirkuma pasākumus var paredzēt gan politikas satvaros un rīcības plānos, kas attiecas uz konkrētām nozarēm (piemēram, drošības, veselības aprūpes, klimata pārmaiņu jomā utt.), gan horizontālos atbalsta politikas virzienos (piemēram, pētniecībā un inovācijā, nodokļu politikā utt.).

2.5. Spēju veidošana

Īstenojot inovācijas iepirkumu, jāveic vairākas konkrētas darbības, kurās improvizācija nav iespējama. Neatkarīgi no mērķu vērienīguma tām nepieciešams zināms laiks, līdzekļi un zinātība. Specializētas mācības (2.5.1. iedaļa), sadarbīgais iepirkums (2.5.2. iedaļa) un uz uzņēmējdarbību vispārēji vērstas kultūras veicināšana var palīdzēt par saprātīgiem līdzekļiem izveidot nepieciešamās inovācijas iepirkuma spējas.

12 dalībvalstis ir izveidojušas inovācijas iepirkuma valsts kompetences centrus, kuri darbojas kā vienas pieturas aģentūras un kuru nolūks ir uzlabot informētību, koordinēt spēju veidošanas darbības un sniegt palīdzību publiskajiem iepircējiem inovācijas iepirkumu īstenošanā (12).

KOMPETENCES CENTRI Eiropas Komisija ar Eiropas inovācijas iepirkuma valstu kompetences centru tīkla starpniecību – projektu Procure2Innovate – finansē valstu kompetences centru tīklošanas pasākumus. https://procure2innovate.eu https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

Līdzīgu atbalstu var sniegt profesionālās struktūras un arodapvienības, kas var sagatavot rokasgrāmatas, ieteikumu materiālus, dokumentu veidnes, vērtēšanas kritēriju paraugus vai mērījumu metodiku. Šādu struktūru detalizētās zināšanas par tirgu, kā arī to zinātības nodošana publiskajiem iepircējiem palīdzēs tiem definēt vajadzības un izstrādāt tehniskās specifikācijas jaunākajiem nozares sasniegumiem visatbilstošākajā veidā (13).

2.5.1. Cilvēku apmācība un palīdzības sniegšana

Viens no galvenajiem panākumu faktoriem ir profesionālisms (14). Dažos no sekmīgākajiem inovācijas iepirkuma piemēriem, kā Barselonas, Lombardijas, Austrijas vai Zviedrijas gadījumā, bija gan stingrs politiskais uzdevums, kas vietējās ekonomikas politikas centrā izvirza inovāciju, gan ļoti motivēti un profesionāli darbinieki.

Lai sekmīgi nodarbotos ar inovācijas iepirkumu, publiskajam iepircējam ir jāizmanto zināšanas un prasmes, piemēram, šādās jomās:

— zināšanas: — tirgus un ieinteresēto personu iesaiste, — attiecīgie produkti vai pakalpojumi,

— pamatprasmes: — attiecīgais tiesiskais regulējums, — sarunas, — līgumu pārvaldība,

— inovācijai raksturīgas prasmes: — riska novērtēšana, — intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) pārvaldība, — politisko ideju virzīšana.

Šīs spējas var attīstīt, izmantojot iekšējās mācības, mērķtiecīgu piesaistīšanu, ārējo ekspertu un konsultantu palīdzību, kā arī sakopojot vairāku publisko iepircēju zinātību. Pat tad, ja mērķi nav ļoti augsti, palīdz laba tirgus pārzināšana un spēja izmantot ES noteikumu piedāvātos pamatinstrumentus, piemēram, saimnieciski izdevīgākā piedāvājuma (MEAT) kritērijus vai funkcionālās prasības.

Šis mācīšanās process skar ne tikai publiskos iepircējus. Arī uzņēmumiem, it īpaši jaunuzņēmumiem un inovatīviem MVU, ir pakāpeniski jāiesaistās uz inovāciju orientētos darījumdarbības procesos ar publisko sektoru un jāiepazīstas ar attiecīgo administratīvo praksi.

PIEMĒRS PUBLISKĀ IEPIRKUMA PROFESIONALIZĀCIJA Barselonas Domes personāla mācības Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Inovācijas iepirkumam nepieciešamas prasmes un zināšanas. Kas tiek darīts citādi? Barselonas Dome sadarbībā ar Eiropas Publiskās pārvaldes institūtu (EIPA) organizē mācību programmu inovācijas iepirkuma jautājumos pilsētas vadītājiem, ierēdņiem, konsultantiem, uzņēmumiem un juridiskajiem padomniekiem. Programma “Publiskais iepirkums inovācijai un pilsētu publiskais iepirkums pirmskomercializācijas posmā” piedāvā praktisku informāciju par to, kā kļūt par pirmrindas pilsētu inovācijas veicināšanā no pieprasījuma puses. Sīkākai uzziņai: http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141 http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017

PIEMĒRS STARPTAUTISKA PIEREDZES APMAIŅA Eiropas Komisija ir līdzfinansējusi tādas tiešsaistes platformas izveidi, kurā var dalīties inovācijas iepirkuma pieredzē. Šo platformu uztur ICLEI. Nodrošinot iepirkumu forumu un resursu centru, tā palīdz publiskajiem iepircējiem, politikas veidotājiem, pētniekiem un citām ieinteresētajām personām izmantot inovācijas iepirkuma dotās iespējas. Sīkākai uzziņai: www.innovation-procurement.org

2.5.2. Sadarbīgā iepirkuma apsvēršana

Termins “sadarbīgais iepirkums” aptver dažādas publisko iepircēju sadarbības formas.

Visstrukturētākā sadarbības forma paredz, ka regulāram sadarbīgajam iepirkumam tiek izveidotas vai pilnvarotas īpašas struktūras, piemēram, centralizēto iepirkumu struktūras (CIS), pilsētu apvienības, Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciji (ERIC) (15), kopuzņēmumi (16) vai Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) (17). Centralizēto iepirkumu struktūras ir iestādes, kas pārvalda citu publisko iepircēju publiskā iepirkuma procesu. Valdība var izvēlēties izveidot centralizēto iepirkumu struktūras valsts līmenī, bet pašvaldības to pašu var darīt savā līmenī. Tās var izveidot arī konkrētas nozares publiskie iepircēji.

CENTRALIZĒTO IEPIRKUMU STRUKTŪRAS (CIS) CIS kļūst par svarīgu publiskā iepirkuma organizēšanas elementu ES dalībvalstīs. Eiropā ir izveidotas un dažādos līmeņos (centrālajā (18), reģiona (19) un nozares (20) līmenī) darbojas daudzas CIS. Ir vairāk nekā 50 CIS, kas katru gadu piešķir vairāk nekā 15 līgumu slēgšanas tiesības, un līdz 200 tādu, kuras piešķir 5–15 līgumu slēgšanas tiesības. Plašāka informācija pieejama šādā vietnē: https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_en

Visam sadarbīgajam iepirkumam, bet īpaši – pastāvīgu struktūru izmantošanai tā vajadzībām, ir vairākas īpašības, kas atvieglo inovācijas iepirkumu:

— tas atvieglo tādu profesionālu darbinieku piesaistīšanu, kuriem ir nepieciešamā zinātība, lai varētu formulēt specializētas un sarežģītas vajadzības, strukturēti sadarbotos ar tirgu un izstrādātu procedūras, kas radīs inovāciju,

— tas ļauj panākt apjomradītus ietaupījumus, kas ir nepieciešami, lai radītu sākotnējos tirgus inovatīviem produktiem un pakalpojumiem,

— tas ļauj inovatīviem risinājumiem gūt plašāku ietekmi, jo katru risinājumu var īstenot citādi publiskie iepircēji.

Tomēr ir svarīgi ņemt vērā, ka sadarbīgajā iepirkumā ir jāpārliecinās, vai ar pārmērīgu standartizāciju tas neaizver publiskā iepirkuma tirgu individualizētiem vai pielāgotiem produktiem.

Sadarbīgais iepirkums var izpausties arī mazāk strukturētās formās, piemēram, kā publisko iepircēju tīkli un apvienības, kurās iepircēji apvienojas atsevišķos gadījumos, lai kopīgi īstenotu kādu inovācijas iepirkumu, organizētu labākās prakses apmaiņu un cits no cita mācītos.

PIEMĒRS SPĒKU APVIENOŠANA AUGSTAS VEIKTSPĒJAS DATOŠANAS IEPIRKUMOS No īpašas iepircēju grupas līdz specializētai iepirkumu struktūrai Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Augstas veiktspējas datošanu (HPC) izmanto vairākās publiskā sektora jomās, ieskaitot kiberdrošību, enerģētiku, klimata pārmaiņu jomu un veselības aprūpi, jo tā ļauj izstrādāt, izmēģināt un īstenot īpaši sarežģītus lietojumus. Kas tika darīts citādi? 2017. gadā Francijas, Itālijas, Spānijas un Vācijas vadošie superdatošanas centri izveidoja īpašu iepircēju grupu, lai veiktu inovatīvu risinājumu kopīgu publisko iepirkumu. Publiskie iepircēji koordinēja savus ceļvežus energoefektīvāku augstas veiktspējas datošanas (HPC) resursu nodrošināšanai visā Eiropā. Kāds ir paredzamais iznākums? Kopējais plānotais šā pirmā inovatīvu HPC risinājumu kopīgā iepirkuma budžets ir 73 miljoni EUR. Sākotnējā ieviešana ir ļāvusi ievērojami uzlabot HPC infrastruktūru. Labā sadarbība pavēra ceļu turpmākiem kopīgiem 1 miljarda EUR ieguldījumiem Eiropā caur kopuzņēmumu EuroHPC – īpašu struktūru, kuru ES un dalībvalstis izveidoja, lai nākotnē saskaņoti veiktu HPC iepirkumus visā Eiropā, un par kuru vienošanās tika parakstīta 2018. gada janvārī. Sīkākai uzziņai: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers https://www.ppi4hpc.eu https://eurohpc-ju.europa.eu/

PIEMĒRS “LIELO IEPIRCĒJU” INICIATĪVA Inovatīvu preču un pakalpojumu publiskais iepirkums noteiktās jomās – lielo iepircēju vajadzību apmierināšana Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Šīs izmēģinājuma iniciatīvas galvenais mērķis bija palielināt inovācijas iepirkuma izplatību Eiropā, izmantojot partnerības ar publiskajiem iepircējiem. Šo izmēģinājuma iniciatīvu Eiropas Komisijas Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāta (GROW ĢD) vārdā vadīja ICLEI kopā ar EUROCITIES, kas vadīja arī projekta sekretariātu. Izmēģinājumā lielie iepircēji (galvenokārt lielās pilsētas, bet arī komunālo pakalpojumu sniedzēji vai CIS) identificēja trīs apakšgrupas kā jomas, uz kurām jākoncentrē uzmanība: bezemisijas būvlaukumi, elektriskie lielas noslodzes transportlīdzekļi un “aprites” būvmateriāli. Kas tika darīts citādi? Piemēram, elektrisko lielas noslodzes transportlīdzekļu apakšgrupas dalībnieki (Amsterdama, Budapešta, Helsinki, Lisabona, Malme, Oslo, Parīze, Portu, Roterdama, Beļģijas pasts un Stavangere) ir: (i) apvienojuši spēkus, lai kopīgi sagatavotos sadarbībai ar piegādātājiem, un (ii) kopīgojuši informāciju iepirkumu sagatavošanai (plānošana, iepirkuma procedūras dokumenti, piešķiršanas kritēriji, izmēģinājuma iniciatīvu rezultāti attiecībā uz bezemisijas transportlīdzekļiem utt.). Kāds ir paredzamais iznākums? Mērķis ir sagatavot kopēju pieprasījuma paziņojumu un vienoties par vairākiem jautājumiem un tehniskajiem/juridiskajiem kritērijiem publiskā iepirkuma uzaicinājumam iesniegt piedāvājumus. Šis uzaicinājums attieksies uz tādu lielas noslodzes (atkritumu pārvadāšanai, ielu tīrīšanai, lielgabarītu piegādēm paredzētu) elektrisko transportlīdzekļu izstrādi, kādi pašlaik tirgū nav pieejami. Paredzams, ka sadarbība starp lielajiem iepircējiem palīdzēs stimulēt inovatīvu ražojumu tirgu. Līdzīga pieeja tiek izmantota arī citās apakšgrupās. Sīkākai uzziņai: http://www.bigbuyers.eu/

Turklāt ieguvumus no sadarbīgā iepirkuma var izmantot atsevišķi publiskie iepircēji, kuriem ir pietiekama pirktspēja, piemēram, lielpilsētas vai lieli komunālo pakalpojumu uzņēmumi. Ir dabiski, ka šie publiskie iepircēji spēj iepirkt inovāciju, jo tie jaudā identificēt un izmēģināt inovatīvas preces un pakalpojumus, pirms tos iegādājas vairumā kā vispārlietojamus produktus.

PIEMĒRS EHPPA (EIROPAS VESELĪBAS AIZSARDZĪBAS PUBLISKĀ IEPIRKUMA ALIANSE) Kas ir EHPPA? EHPPA ir tādu bezpeļņas organizāciju alianse, kuras darbojas iepirkumu jomā. Tās mērķis ir apkopot zinātību, uzlabot darbības rezultātus un nodrošināt tās dalībniekiem stratēģisku pozīciju Eiropas veselības jomas iepirkumu tirgū. EHPPA ir 2012. gadā dibināta apvienība, kura reģistrēta saskaņā ar Francijas tiesībām, un tās galvenā ēka atrodas Parīzē. Ko EHPPA veikusi, lai paātrinātu inovācijas iepirkšanu? 2017. gada 28. un 29. septembrīCCI France International un EHPPA Parīzē organizēja pirmās “EHPPA dienas”, proti, Eiropas forumu veselības jomas inovācijas iepirkumam. Šā pasākuma mērķis bija veidot kontaktus starp veselības aprūpes jomas publiskajiem iepircējiem (piemēram, centralizēto iepirkumu struktūrām, slimnīcām utt.) un inovatīviem Francijas un Eiropas piegādātājiem, kā arī iegūt informāciju par katras Eiropas valsts atšķirīgo iepirkšanas praksi. Kas to apmeklēja? Pasākumā piedalījās jaunuzņēmumi, MVU, tirgus vidējā segmenta uzņēmumi, kā arī Francijas un Eiropas piegādātāji, kas piedāvā inovatīvus risinājumus visās veselības aprūpes jomās. Bija pārstāvētas šādas jomas: farmācija, patoloģija, biomedicīniskā inženierija, pacientu pārvaldība, medicīniskās iekārtas, biotehnoloģija, e-veselība un digitālais atbalsts, izmitināšana, infrastruktūra un tehniskie pakalpojumi, enerģētika un ilgtspējīga attīstība, kā arī telesakaru un IT pakalpojumi. Ziņojums par 2017. gada EHPPA dienām: http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf Līdzīgas iniciatīvas: https://beneluxa.org/ https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/

PIEMĒRS SPĒKU APVIENOŠANA STRUKTURĒTAI UZ INOVĀCIJU VĒRSTAI RĪCĪBAI Norvēģijas nacionālā piegādātāju attīstības programma Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Daudzi inovatīvi publiskā iepirkuma procesi, kurus veic atsevišķi publiskie iepircēji, nodrošina labus risinājumus, taču beidzas pēc izmēģinājuma vai prototipa izstrādes posma, jo viens iepircējs nerada pietiekamu pieprasījumu. Kas tika darīts citādi? Norvēģijas valsts piegādātāju attīstības programma sistemātiski strādā, lai panāktu, ka publiskie iepircēji ar līdzīgām interesēm (piemēram, konkrēta klimata vai veselības aprūpes politikas mērķa sasniegšana) un vajadzībām apvieno spēkus jau pašā sākumā un kopā aicina tirgu piedāvāt risinājumu, kas tiem ļautu sasniegt kopīgo mērķi. Kopīgie projekti iespējamajiem piegādātājiem dod paredzamību, skaidrību un – kas īpaši svarīgi – komercializācijai un sērijveida ražošanai nepieciešamo apjomu. Kāds bija rezultāts? Vienā no kopējiem projektiem attīstības programma ir sadarbojusies ar valstī lielākajiem publiskajiem iepircējiem, kas sāk un pārrauga būvniecības projektus, ieskaitot jaunu skolu, bērnudārzu, universitāšu, slimnīcu un valdības ēku būvniecību. To kopīgais uzdevums bija izveidot ilgtspējīgākus būvniecības procesus, tādējādi palīdzot izpildīt Norvēģijas saistības, ko paredz Parīzes nolīgums par klimata pārmaiņām. Ar attīstības programmas atbalstu tie kopīgi aicināja tirgu nodrošināt būvlaukumus, kuros nerodas nekāds piesārņojums no iekārtām. Lai iespējamajiem piegādātājiem dotu ieskatu par iespējamo tirgus lielumu, tie atklāja savu kopējo būvniecības budžetu nākamajiem pieciem gadiem. Šobrīd notiek tehnoloģiju izstrāde, kas nebūtu bijusi iespējama bez šāda tirgus apjoma. Sīkākai uzziņai: http://innovativeanskaffelser.no/about

2.6. Inovācijas stimulu radīšana ar mērķi pārvarēt nevēlēšanos uzņemties risku

Ir svarīgi atzīt, ka inovācijas iepirkšana rada risku, ka, piemēram, produkts vai pakalpojums netiks sekmīgi piegādāts vai sniegts, risinājums neatbildīs gaidītajiem rezultātiem utt. Publiskie iepircēji nereti skeptiski izturas pret papildu risku iepirkuma procedūrās, jo tie pārvalda publiskos līdzekļus. Turklāt, tā kā uz tiem neattiecas tirgus spiediens, kas skar ekonomikas dalībniekus, ir grūtāk attaisnot inovatīvu risinājumu iepirkšanas radīto risku. Tāpēc šīm bažām būtu jāpievērš uzmanība inovācijas iepirkuma projektu izstrādē. Lai pārvarētu nevēlēšanos uzņemties risku, ar finansiāliem un nefinansiāliem stimuliem jāmaina publisko iepircēju motivācija.

Nefinansiāli, uz rīcību vērsti stimuli ir, piemēram, labākās prakses atalgošana (piemēram, ar valsts inovācijas iepirkuma balvām), inovācijas iepirkuma kā mērķa noteikšana iepirkuma nozares amatpersonu vai vadītāju gada karjeras mērķos (piemēram, nosakot galvenos darbības rādītājus) un labāku izaugsmes iespēju nodrošināšana publiskajiem iepircējiem, kuri sekmīgi īsteno tādu inovācijas iepirkumu, kas straujāk modernizē sabiedriskos pakalpojumus. Cita iespēja ir vērst uzmanību uz inovācijas iepirkuma iespējamo ietekmi uz vēlētājiem.

INOVĀCIJAS IEPIRKUMA GODALGAS Vācijas inovācijas iepirkuma kompetences centrs KOINNO katru gadu godina izcilus inovācijas iepirkumus, ko veikuši Vācijas publiskie iepircēji, Vācijas Federālās ekonomikas un enerģētikas lietu ministrijas aizbildnībā piešķirot tiem godalgu “Inovācija rada priekšrocību”. Arī Eiropas ilgtspējīga iepirkuma tīkls Procura+ ik gadu piešķir godalgas par ilgtspējīgu un inovatīvu iepirkumu. Tā tīmekļa vietnē ir pieejami visu atzinību guvušo projektu īsi apraksti, kuros paskaidroti inovatīvās pieejas svarīgākie elementi. Sīkākai uzziņai: https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis http://www.procuraplus.org/awards

Inovācijas iepirkuma uzsākšanā viens no galvenajiem lēmuma pieņemšanas faktoriem nereti ir finansējums, īpaši tad, ja inovācijas mērķi ir vērienīgi. Lai pamatotu lēmumu novirzīt publiskā iepirkuma budžetu inovācijai, ir svarīgi, lai publiskie iepircēji labi pamatotu saimniecisko nepieciešamību, skaidri pierādot, ka gaidāmie ieguvumi no inovatīviem risinājumiem (piemēram, kvalitātes vai efektivitātes uzlabojumi, aprites cikla izmaksu samazināšanās utt.) atsver nepieciešamās ieguldījumu izmaksas. Tādēļ publiskajiem iepircējiem, lai formulētu saimniecisku pamatojumu lēmumam veikt ieguldījumu, ir svarīgi pierādījumi par iespējamajiem ieguvumiem no jaunajām tehnoloģijām. Inovatīvu risinājumu sertificēšana palīdz publiskajiem iepircējiem gūt pārliecību, ka jaunās tehnoloģijas var izpildīt solīto.

Turklāt ir vairāki finansējuma avoti, kas publiskajiem iepircējiem dod finansiālu stimulu īstenot inovācijas iepirkumu. Ar šim mērķim īpaši paredzētu finansējumu var tikt segtas daudzas ar inovācijas iepirkumu saistītas papildu izmaksas, piemēram, par iepirkuma sagatavošanu un pārvaldību, iepriekšēju apspriešanos ar tirgus dalībniekiem, sarunām, pētniecību un izstrādi (piemēram, prototipu izgatavošanu, testēšanu un sertificēšanu), konkrētas tehniskās vai juridiskās zinātības piesaisti, administratīvo procedūru pielāgošanu utt. Ar to var arī kompensēt ar kultūras pārmaiņām un ieradumu maiņu saistītās nemateriālās izmaksas.

VALSTS UN REĢIONĀLĀS INOVĀCIJAS IEPIRKUMA ATBALSTA SHĒMAS 14 ES dalībvalstis ir izveidojušas valsts vai reģionālas inovācijas iepirkuma atbalsta shēmas. Tās parasti nodrošina noteiktu finansējumu publiskajiem iepircējiem, lai tie sagatavotu un/vai īstenotu inovācijas iepirkumu, līdzsvarojot daļu no riska, kas saistīts ar inovatīviem risinājumiem. Piemēram, Somijas inovatīvā iepirkuma programmā jau ir sniegts atbalsts vairāk nekā 70 inovācijas iepirkumiem. Lombardijas reģions Itālijā savos reģionālajos tiesību aktos kā politisku mērķi ir iekļāvis publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā un inovatīvu risinājumu publisko iepirkumu un ir piešķīris finansējumu, par ko regulāri organizē uzaicinājumus reģionā esošo publisko iepircēju inovācijas vajadzību apzināšanai un pēc tam sāk jaunus iepirkumus šo vajadzību apmierināšanai. Sīkākai uzziņai: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali

ES FINANSĒJUMA SHĒMAS ES atbalsta inovācijas iepirkumu, izmantojot dažādas finansēšanas programmas. ES galvenā pētniecības un inovācijas programma “Apvārsnis 2020” regulāri finansē uzaicinājumus par koordinācijas un atbalsta darbībām (kuras finansē koordinācijas un tīklošanas pasākumus turpmāku inovācijas iepirkumu sagatavošanai), uzaicinājumus par iepirkuma pirmskomercializācijas posmā (PCP) darbībām (līdzfinansē arī inovatīvu risinājumu pētniecības, izstrādes un testēšanas iepirkuma izmaksas) un uzaicinājumus par inovatīvu risinājumu publiskā iepirkuma (PPI) darbībām (līdzfinansē arī inovatīvu risinājumu iepirkuma un ieviešanas izmaksas). Visu līdz šim finansēto inovācijas iepirkumu pārskats ir atrodams šādā vietnē: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects Vairāk informācijas par programmas “Apvārsnis 2020” atbalstu inovācijas iepirkumam: http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement ES programma mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstam – COSME (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) finansē inovatīvus projektus, kuros piedalās MVU. ES dalībvalstis un to reģioni inovācijas iepirkumu, ieskaitot iepirkumu pirmskomercializācijas posmā, var līdzfinansēt arī no Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) līdzekļiem pārdomātas specializācijas stratēģiju kontekstā. Īpašās vadlīnijās paskaidrots, kā inovācijas iepirkumu ESI fondu ietvaros var izmantot arī sinerģijā ar programmas “Apvārsnis 2020” finansējumu: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf No ESI fondiem finansēto inovācijas iepirkuma projektu piemērus sk. šādā vietnē: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf

PIEMĒRS LIETUVAS ESI FONDU FINANSĒTĀ INOVĀCIJAS IEPIRKUMA ATBALSTA PROGRAMMA Lietuvā kopš 2016. gada tiek regulāri publicēti valdības PCP atbalsta programmas uzaicinājumi, un 2020. gadā pēc tiem ir sākts 21 iepirkums pirmskomercializācijas posmā (PCP) un plānots sākt vēl 13 iepirkumus. Šo atbalsta programmu līdzfinansē ESI fondi. Regulāros uzaicinājumos Lietuvas publiskie iepircēji tiek aicināti iesniegt jaunas idejas par jauniem pirmskomercializācijas posma iepirkumu projektiem. Sīkākai uzziņai: https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania

Varētu izpētīt arī tādus riska pārvaldības mehānismus kā aizdevumu, apdrošināšanas vai garantiju shēmas. Apdrošināšanas vai garantijas mehānismi, kas paredzēti, lai kompensētu ar inovāciju saistītos riskus publiskiem iepircējiem, jau ir izmēģināti, īpaši, lai segtu iespējamos zaudējumus gadījumā, ja risinājuma ieviešana neizdodas. Šī sistēma palīdz samazināt risku, kas jāuzņemas iepircējam, un tas radīs uzticības gaisotni starp ieinteresētajām personām.

FINANSĒŠANAS INSTRUMENTU IZMANTOŠANA RISKA MAZINĀŠANAI Eiropas Investīciju banka (EIB) un Eiropas Investīciju fonds (EIF) ar “Apvāršņa 2020” darba programmas “Piekļuve riska kapitāla finansējumam” atbalstu nodrošina divu veidu finansēšanas instrumentus, kas samazina inovācijas iepirkuma risku gan publiskiem iepircējiem, gan uzņēmumiem (arī jaunuzņēmumiem un MVU). Izmantojot instrumentu Innovfin lieliem projektiem / zinātnei , EIB piešķir aizdevumus individuāliem publiskajiem iepircējiem vai publisko iepircēju grupām, lai tie sāktu pirmskomercializācijas posma un inovatīvu risinājumu publiskos iepirkumus. Tas ļauj iepircējiem pārvarēt finansiālās grūtības ieguldīt iepriekš kādā inovatīvā risinājumā, kas atmaksāsies tikai vēlāk. Aizdevuma atmaksas periodu var noteikt tā, lai publiskajam iepircējam būtu jāsāk atmaksāt aizdevumu tikai tad, kad inovācija iepircējam sāk nodrošināt faktisku kvalitāti un izmaksu situācijas uzlabošanos. Šāds aizdevums var arī atvieglot finanšu resursu sinhronizācijas grūtības sadarbīga iepirkuma uzsākšanai, jo aizdevums var dot iespēju visiem grupas dalībniekiem nekavējoties sākt iepirkumu kopā, vienlaikus ļaujot katram no viņiem atmaksāt savu daļu dažādos individuāli noteiktos termiņos. Ar instrumentu Innovfin novatoriem EIB un EIF var palīdzēt uzņēmumiem, kas iesaistīti pirmskomercializācijas posma iepirkumos un inovatīvu risinājumu publiskajos iepirkumos, vieglāk piekļūt aizdevumiem, garantijām, pretgalvojumam, hibrīda, mezanīna un kapitāla finansējumam, lai tie varētu attīstīt uzņēmējdarbību inovācijas iepirkuma laikā ar nolūku attiecīgos risinājumus komercializēt plašāk. Sīkākai uzziņai: Innovfin lieliem projektiem / zinātnei: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm Innovfin novatoriem: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm

3. NOVATORU PIESAISTE

Viens no galvenajiem uzdevumiem inovācijas iepirkumā ir piesaistīt novatorus, īpaši – augsto tehnoloģiju jaunuzņēmumus un inovatīvus MVU. Dažās nozarēs šādi uzņēmumi inovatīvo risinājumu (21) realizācijā ļoti paļaujas uz publiskajiem iepircējiem, savukārt publiskajiem iepircējiem var būt nepieciešams to inovācijas potenciāls, lai nodrošinātu vismodernākos sabiedriskos pakalpojumus. Vienlaikus jaunuzņēmumiem un MVU bieži trūkst stabilu spēju un jau sasniegtu rezultātu, kurus parasti pieprasa publiskie iepircēji.

Publiskie iepircēji var apsvērt divus galvenos rīcības variantus: iepirkuma procedūras pielāgošanu šiem novatoriem (3.1. iedaļa) un inovācijas starpnieku piesaisti (3.3. iedaļa).

3.1. Publiskā iepirkuma atvēršana arī mazākiem novatoriem

Saskaņā ar Līguma principiem visiem inovācijas iepirkumiem gan virs, gan zem publiskā iepirkuma sliekšņa jābūt pieejamiem ekonomikas dalībniekiem neatkarīgi no to lieluma. Tomēr inovācijas iepirkumi mazu inovatīvu uzņēmumu interesi piesaista vairāk nekā ierasti gatavu produktu iepirkumi. ES publiskā iepirkuma noteikumi kopš 2014. gada ļauj publiskajiem iepircējiem izstrādāt procedūras, kas ir pielāgotas ne tikai lieliem uzņēmumiem, bet arī mazākiem inovatīviem piegādātājiem.

3.1.1. Tirgus dalībnieku uzrunāšana

Pirmais solis, kas jāveic, lai tiktu saņemts novatora piedāvājums, ir vienkāršs: uzrunāt tos. Šī pārsteidzoši vienkāršā pieeja atrisina divas problēmas: uzņēmumu informētības trūkumu par publiskajiem līgumiem un uzticēšanās trūkumu. Abas šīs problēmas var atrisināt, tieši sarunājoties ar ekonomikas dalībnieku. Tāpat kā gadījumā ar pārdošanas piedāvājumiem, tieša saziņa var pat pārliecināt citādi skeptisku uzņēmumu veikt darījumus ar publiskiem iepircējiem.

Saziņas līdzekļi varētu būt e-pasts vai zvans iepriekš atlasītiem uzņēmumiem. Var noderēt arī tīklošana un informatīvu materiālu izdale tirdzniecības izstādēs. Saziņa var būt minimāla un ar nelielu resursu iesaisti (piemēram, tīmekļa saites uz iepirkuma paziņojumu nosūtīšana dažiem uzņēmumiem vai nozares asociācijām) vai detalizēta (piemēram, iepazīstināšana ar iepirkuma dokumentiem tirdzniecības izstādē, tīmekļseminārā vai sociālo mediju kampaņā). Valstīs ar zemu uzticēšanos publiskajam iepirkumam šādiem kontaktiem ir arī svarīga loma, lai personificētu šo procedūru un palielinātu uzņēmumu pārliecību, ka līgums tiks piešķirts, pamatojoties uz godīgu konkurenci.

Tomēr, lai novērstu diskriminācijas un nevienlīdzīgas attieksmes gadījumus, publiskajiem iepircējiem ir noteikti arī ierobežojumi attiecībā uz līdzekļiem, ar kuru palīdzību tie sniedz informāciju piegādātājiem. Lai nodrošinātu atklātu un efektīvu konkurenci, nevienam potenciālajam piegādātājam nedrīkst piešķirt ekskluzīvu vai preferenciālu piekļuvi dokumentiem vai informācijai. Publiskajiem iepircējiem ir arī pietiekami jādokumentē visa mutiskā saziņa ar uzņēmējiem (22).

PIEMĒRS PROAKTĪVA PIEEJA IEPIRKUMAM Tālmedicīna, kas glābj dzīvību Eiropas slimnīcu intensīvās terapijas nodaļās Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Nīderlandes, Spānijas, Beļģijas un Somijas slimnīcas vēlējās, lai tiktu izstrādāta augsti sadarbspējīga tālmedicīnas platforma to intensīvās terapijas nodaļas pacientu diagnosticēšanai un aprūpei no tālienes, kuri ir pakļauti paaugstinātam sepses izraisītas nāves riskam. Kas tika darīts citādi? Slimnīcas sāka iespējami laicīgi popularizēt gaidāmo iepirkumu, TED publicējot iepriekšēju informatīvu paziņojumu (IIP) un apkopojot informāciju no potenciālajiem pretendentiem, šajā nolūkā rīkojot iepriekšēju apspriešanos ar tirgus dalībniekiem, kura notika kā virkne fizisku sanāksmju, ko papildināja anketas aizpildīšana tiešsaistē. Šī pieeja deva publiskajiem iepircējiem plašu ieskatu esošajā situācijā. Tā apstiprināja, ka iepirkumam paredzētais budžets ir pietiekams, un atklāja, kāda papildu informācija būtu vajadzīga. Iepirkuma popularizēšana tika sākta, izmantojot THALEA (23) vietni un publicējot paziņojumus citās veselības jomas, IT un inovācijas iepirkumu vietnēs, forumos un biļetenos. Iepircēji arī popularizēja IIP un paziņojumu par līgumu veselības aizsardzības un IT nozares tirdzniecības izstādēs. Ar mērķtiecīgiem pasta sūtījumiem tika informētas nozares apvienības, tirdzniecības kameras, programmas “Apvārsnis 2020” nacionālie kontaktpunkti veselības aizsardzības un IT nozarē, kā arī zināmie jomas uzņēmumi. Popularizēšana tika izvērsta arī sociālajos medijos, sevišķi, aptvertu arī MVU, piemēram, izmantojot Start-up Europe, ES MVU instrumenta, ES digitālā vienotā tirgus un ES veselības jomas twitter kontus. Kāds bija rezultāts? Pirmskomercializācijas posma iepirkums piesaistīja piedāvājumus ne tikai no lieliem uzņēmumiem, bet arī no mazākiem novatoriem, ieskaitot jaunuzņēmumus. Iepirkuma rezultāts ir tāds, ka divi jaunuzņēmumi un viens liels tirgus dalībnieks veiksmīgi piegādāja inovatīvus algoritmus un uzlabotus riska noteikšanas risinājumus. Tie nodrošina agrāku diagnostiku un ievērojami uzlabo intensīvās terapijas nodaļas darba efektivitāti. Tā rezultātā par 25 % samazinājās mirstība no sepses. Tāpat par 20–50 % tika saīsināts slimnīcā pavadītais laiks. Nākamajam iepirkumam slimnīcas ir palielinājušas iepircēju grupu, lai šāda veida inovatīvos risinājumus plašāk ieviestu visā Eiropā. Šajā iepirkumā tās ir sākušas jaunas atklātas apspriešanās ar tirgus dalībniekiem, lai popularizētu novatoriem jauno gaidāmo uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus un būtu informētas par jaunāko tehnoloģiju attīstību. Sīkākai uzziņai: http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:EN:HTML

3.1.2. Administratīvā sloga mazināšana

Birokrātiskais slogs nereti attur MVU un jaunuzņēmumus no dalības publiskā iepirkuma procedūrās. Atkarā no dalībvalsts un līgumslēdzējas iestādes tiem kopā ar pieteikumu ir jāiesniedz administratīvi apliecinājumi par to juridisko statusu, saimnieciskajām un finansiālajām spējām, lai līgumslēdzēja iestāde varētu pārbaudīt atbilstību izslēgšanas un atlases kritērijiem.

Atjauninātie ES noteikumi ir vienkāršojuši šīs prasības. Tagad pretendenti var iesniegt pašdeklarāciju, norādot, vai tie atbilst visiem administratīvajiem priekšnoteikumiem. Turklāt apliecinājumi, kas apstiprina pašdeklarāciju, ir jāiesniedz tikai tad, ja to piedāvājums izvērtēšanā tiek atzīts par vislabāko. Saimnieciski pamatotāk ir apkopot apliecinājumus tieši pirms līguma parakstīšanas, nevis procedūras sākumā.

Izmantojot šīs pašdeklarācijas elektronisko versiju – Eiropas vienoto iepirkuma procedūras dokumentu (ESPD) (24) –, šis process ir vēl vienkāršāks. ESPD ļauj atkārtoti izmantot datus, lai pretendenti varētu pieteikties ātrāk. Gan publiskajiem iepircējiem, gan pretendentiem tas nozīmē būtisku atvieglojumu.

ESPD pakalpojumi darbojas lielākajā daļā dalībvalstu (25). ESPD ir iepriekš sagatavots saraksts ar iespējamajiem pašdeklarācijas elementiem, kas var būt nepieciešami dalībai publiskajās procedūrās. Publiskie iepircēji katrā procedūrā izvēlas attiecīgās prasības, uz kurām pretendentiem ir jāsniedz atbilde.

Integrētākās e-iepirkuma un e-pārvaldes sistēmās (26) ir ieteicamas elektroniskas saites starp ESPD un valstij piederošajiem elektroniskajiem reģistriem, kas ģenerē attiecīgos apliecinājumus, lai tiktu īstenots vienreizējas iesniegšanas princips. Saskaņā ar šo principu publiskie iepircēji nepieciešamajiem pierādījumiem var piekļūt tieši. Tas atbrīvo pretendentus no pienākuma iesniegt informāciju, kas dalībvalstīm jau ir pieejama to sistēmās. Izmantojot eCertis (27) pakalpojumu, kas ir visu Eiropas valstu apliecinošo dokumentu pārskata pakalpojums, tas kļūst iespējams pārrobežu kontekstā.

EIROPAS VIENOTĀ IEPIRKUMA PROCEDŪRAS DOKUMENTA (ESPD) PAKALPOJUMI Somija apliecina vienkāršošanas potenciālu ESPD pakalpojumi patlaban tiek sniegti visā Eiropā. Daži no tiem piedāvā pamatfunkcijas, piemēram, pierādījumus par atbilstību izslēgšanas kritērijiem (nodokļu nomaksu un sociālo iemaksu veikšanu utt.). Tomēr arvien vairāk ir tādu pakalpojumu, kas savieno ESPD ar valstu datubāzēm, un citu pakalpojumu ar pievienoto vērtību. To vidū var būt uzņēmumu profilu saglabāšana, lai samazinātu administratīvo slogu iestādēm un piegādātājiem. Somijā ESPD pakalpojuma ieviešanas gaitā centrālais e-iepirkumu pakalpojums tika savienots ar astoņām valsts datubāzēm. Iestādes tagad tieši piekļūst piegādātāju sniegtajai informācijai, kas tiek saglabāta uzņēmuma profilā vienkāršai atkalizmantošanai. Turklāt galvenais piegādātājs var tieši no e-iepirkumu platformas aicināt konsorcija dalībniekus un apakšuzņēmējus aizpildīt ESPD. Šādi MVU tiek ļoti atvieglota dalība lielākos publiskā iepirkuma projektos. Sīkākai uzziņai: https://ec.europa.eu/tools/espd www.hanki-palvelu.fi

3.1.3. Atlases kritēriju koriģēšana

Publiskie iepircēji bieži pieprasa ekonomikas dalībniekiem pierādīt, ka viņiem ir finansiālas un/vai ekonomiskas spējas līguma izpildei. Tas parasti tiek darīts, ievērojot pienācīgas rūpības pieeju, lai mazinātu risku, ka darbuzņēmējs līguma darbības laikā tiek likvidēts un tādējādi ietekmē piegādes valsts pārvaldei. Parasti publiskie iepircēji šim nolūkam meklē informāciju par gada pārskatiem un apgrozījuma līmeni.

Dažreiz ekonomikas dalībniekiem tiek noteiktas svarīgas finanšu prasības, lai parādītu šo spēju. Piemēram, nepieciešamais minimālais apgrozījums bieži vien ir vairākas reizes lielāks nekā attiecīgā līguma vērtība. Šāda prasība ne vienmēr nodrošina pienācīgu līguma izpildi. Tā arī izslēdz visus iespējamos pretendentus ar zemāku apgrozījumu, kuriem tomēr varētu būt nepieciešamās spējas un – kas vēl svarīgāk – labāks risinājums.

Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem publiskie iepircēji vairs nevar pieprasīt, lai apgrozījums vairāk nekā divkārtīgi pārsniegtu paredzamo līguma vērtību, izņemot pienācīgi pamatotos gadījumos (28). Šis noteikums atvieglo dalību jaunuzņēmumiem un inovatīviem MVU, kuri biežāk ir nesen dibināti un kuru apgrozījums ir salīdzinoši mazs.

PIEMĒRS IESPĒJU RADĪŠANA MVU Droni un individuālie aizsardzības līdzekļi meža ugunsgrēku dzēšanā Bulgārijā un Serbijā Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Kulas pilsēta Bulgārijā un Boļevacas pilsēta Serbijā vēlējās iepirkt specializētus transportlīdzekļus, novērošanas dronus un individuālos aizsardzības līdzekļus cīņai ar meža ugunsgrēkiem. Tā kā šajā nozarē kvalitatīvus risinājumus var izstrādāt inovatīvi MVU, publiskie iepircēji vēlējās nodrošināt, ka iepirkums ir tiem pieejams. Kas tika darīts citādi? Abas pilsētas publicēja līdzīgus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus. Ar finansiālo spēju kritēriju noteiktais nepieciešamais minimālais apgrozījums atbilda piedāvājuma vērtībai (ne vairāk). Pretendenta vidējam gada apgrozījumam pēdējo trīs gadu laikā, par kuriem pārskati ir slēgti, bija jāpārsniedz tā piedāvājuma vērtība. Tā kā iepircēji līgumu arī sadalīja, proti, līguma kopējā vērtība tika sadalīta vairākās daļās (transportlīdzekļi, droni, aizsardzības līdzekļi), finansiālo spēju prasības jaudāja izpildīt arī MVU. Kāds bija rezultāts? Šī pieeja ļāva MVU iegūt tiesības slēgt līgumus par inovatīvu aprīkojumu. Sīkākai uzziņai: http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915 https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:LV:HTML&tabId=0 (Kula) http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:LV:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:LV:HTML&src=0 (Boļevaca) (līdzfinansējusi Interreg un IPA Bulgārijas un Serbijas pārrobežu programma)

Lai pierādītu savas tehniskās spējas izpildīt attiecīgo publisko līgumu, ekonomikas dalībniekiem bieži tiek prasīts iesniegt iepriekš veikto darbu, piegādāto preču vai veikto pakalpojumu sarakstu. Šim sarakstam bieži jāpievieno sertifikāti par apmierinošu izpildi vai cita sīkāka informācija. Šī prasība sagādā grūtības tikko dibinātiem jaunuzņēmumiem, kuriem vēl nav bijis laika iegūt atsauces. Šī pieeja tāpēc varētu viņus atturēt no dalības dažās publiskā iepirkuma procedūrās, lai gan jaunuzņēmumam varētu būt nepieciešamās spējas līguma izpildei – varbūt pat ar inovatīvāku tehnisko risinājumu.

Publiskajiem iepircējiem ir iespēja kā apliecinājumu no ekonomikas dalībniekiem pieprasīt citus pierādījumus (29). Atkarā no līguma ekonomikas dalībnieks var iesniegt pakalpojumu sniedzēja vai darbuzņēmēja, vai uzņēmuma vadības personāla izglītības un profesionālās kvalifikācijas pierādījumus vai norādi par piegādes ķēdes vadības un izsekošanas sistēmām, kuras ekonomikas dalībnieks varēs izmantot, pildot līgumu. Arī pierādīšanas veidi, kas neprasa, lai pretendents būtu nodarbojies ar uzņēmējdarbību daudzus gadus, ļauj jaunuzņēmumiem piedalīties sacensībā par līgumu.

3.1.4. Daļu izmantošana

Cits veids, kā piesaistīt novatorus, ir publisko līgumu sadalīšana daļās. Katras daļas lielums var būt atbilstīgs jaunuzņēmumu un inovatīvu MVU darbības resursiem. Daļu izmantošana ir arī veids, kā mazināt piesaisti vienam piegādātājam arī situācijās, kad dominē lieli piegādātāji. Šādos gadījumos publiskais iepircējs var noteikt sadarbspējas un/vai atvērto standartu prasības, lai savstarpēji savienotu dažādus vienas sistēmas blokus, kurus pārdevēji nodrošina dažādās daļās. Šajā saistībā līgumā, ko noslēdz ar piegādātāju, jāparedz noteikumi par to, kā nākotnē tiks izmantotas projekta gaitā radušās jaunās intelektuālā īpašuma tiesības.

Saskaņā ar jaunajiem ES noteikumiem publiskajiem iepircējiem visos publiskajos līgumos būtu jāapsver sadalīšana daļās (30). Praksē tiem ir jāspēj pareizi līdzsvarot divējādus apsvērumus: no vienas puses, daļu izmantošanu, lai atvieglotu mazāku inovatīvu piegādātāju dalību un sekmētu pāreju uz atvērtākiem sadarbspējīgiem risinājumiem; no otras puses, sava administratīvā sloga samazināšanu, slēdzot līgumu ar vienu darbuzņēmēju, kas paveic visus uzdevumus.

PIEMĒRS MVU PIEEJAMĀS IESPĒJAS LIELĀKOS PROJEKTOS Nākotnes vajadzībām atbilstoši satiksmes pārvaldības centri Anglijā un Nīderlandē Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Nīderlandes un Anglijas par autoceļiem atbildīgās iestādes Rijkswaterstaat un Highways England vēlējās pāriet uz atvērtu, modulāru programmatūras platformu to nākamās paaudzes satiksmes pārvaldības centriem. Mērķis bija izbeigt piesaisti vienam piegādātājam un pavērt ceļu mazākiem inovatīviem uzņēmumiem jaunu inovatīvu pakalpojumu sniegšanai. Kas tika darīts citādi? Lai sasniegtu mērķi, publiskie iepircēji sāka divas kopīga iepirkuma procedūras, kas notika paralēli: 1) publisko iepirkumu pēc pasūtījuma izstrādātās programmatūras platformas aizvietošanai ar jaunu, kurai ir atvērta saskarne; 2) iepirkumu pirmskomercializācijas posmā tādu jaunu, inovatīvu satiksmes pārvaldības moduļu izstrādei, kas darbotos jaunajā atvērtajā platformā. Lai nodrošinātu pietiekamu pārdevēju konkurenci un dažādu moduļu sadarbspēju, publiskie iepircēji iepirkumu pirmskomercializācijas posmā sadalīja daļās pa moduļiem. Kāds bija rezultāts? Pirmajā iepirkumā tika radīta veselīga konkurence starp esošajiem lielākajiem pārdevējiem saistībā ar pamatā esošās programmatūras platformas atvēršanu. Otrajā pētniecības un izstrādes iepirkumā tirgū ienāca lielāks skaits MVU, to vidū tādi, kas agrāk nebija bijuši aktīvi satiksmes pārvaldības sfēras dalībnieki. Šādi tika iegūti jauni augstvērtīgi moduļi: i) dalītā tīkla padziļinātas pārvaldības modulis, kas samazina sastrēgumus un CO2 izplūdi; ii) ceļu satiksmes negadījumu paredzēšanas un novēršanas modulis, kas uzlabo ceļu satiksmes drošību; iii) sadarbīgas intelektiskās transporta sistēmas, kas atvieglo automatizēto transportlīdzekļu un citu tehnikas inovāciju ieviešanu. Turklāt tika izmērīts, ka uz šādu atvērtu modulāru arhitektūru balstītā pieeja ļauj par 20 % ietaupīt izmaksas. Sīkākai uzziņai: http://charmprogramme.com

3.1.5. Standartu, atvērto datu, atvērto saskarņu un atvērtā pirmkoda programmatūras izmantošana

Tirgus var atvērt, izmantojot arī standartus, atvērtos datus, atvērtās saskarnes un atvērtā pirmkoda programmatūru. Šie līdzekļi var mazākiem novatoriem dot iespējas piedalīties lielos projektos vai pašiem iegūt līguma slēgšanas tiesības un attīstīt uzņēmējdarbību. Tomēr līgumos ir jāparedz noteikumi par piekļuvi jau esošām intelektuālā īpašuma tiesībām, kas ir nepieciešamas inovācijas procesa pabeigšanai, un piekļuvi inovācijas procesā radītajām jaunajām intelektuālā īpašuma tiesībām.

PIEMĒRS ATVĒRTA INOVĀCIJAS PROCESA IEPIRKŠANA Viedtīkls “Gaismas pilsēta” Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Eindhovenas pilsēta vēlējās uzlabot dzīves kvalitāti pilsētā un stiprināt savu “Gaismas pilsētas” reputāciju. Kas tika darīts citādi? Konkrēta produkta vai risinājuma iepirkuma vietā pašvaldība iepirka atvērtu inovācijas procesu. Jaunā pieeja bija balstīta uz ceļvedi, kurā izklāstīti pilsētas mērķi laikposmā līdz 2030. gadam. To noteica pastāvīga sadarbība starp pakalpojumu sniedzēju, iedzīvotājiem, pētniecības iestādēm un pašvaldību. Tās centrā bija lietotāju mijdarbība ar “dzīvo laboratoriju”, kas konstatēja izmaiņas, kuras iepircējs nebija varējis sākotnēji paredzēt, un reaģēja uz tām. Iepirkuma process sastāvēja no apspriešanās ar tirgus dalībniekiem, konkursa dialoga (trijās secīgās kārtās ar trim iepriekš izraudzītiem konsorcijiem), iepirkuma fāzes un pirmslīguma fāzes uzvarējušā piedāvājuma pārbaudei. Viens no atlases kritērijiem bija “inovācijas spēja”, kas ietver skatījumu, stratēģiju un pieredzi atvērtās inovācijas īstenošanā. Izvēles procesā tika izmantota “labākās vērtības” metodika. Kāds bija rezultāts? Atlasītais piegādātājs izstrādāja saistītu, viedi projektētu “atvērto” sistēmu, kurā apkopoja publisko vietu apgaismes sistēmas. To dažādu pakalpojumu sniegšanai izmanto (vai var izmantot) dažādi citi inovatīvi piegādātāji, tostarp jaunuzņēmumi un inovatīvi MVU, tā turpinot inovāciju. Sīkākai uzziņai: https://www.jouwlichtop040.nl

PIEMĒRS IZAUGSMES IESPĒJU DOŠANA JAUNUZŅĒMUMIEM Kultūras mantojuma saglabāšana inovatīvos atvērtā pirmkoda digitālos arhīvos Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Zviedrijas, Beļģijas, Īrijas, Nīderlandes, Vācijas, Spānijas, Igaunijas un Grieķijas valsts kultūras iestādes, audiovizuālie arhīvi, publiskās bibliotēkas un vietējā mantojuma iestādes vēlējās risināt vienu un to pašu problēmu: uzlabot to digitālo failu kvalitāti, kuros ilgtermiņā glabājas kultūras materiāli, lai novērstu uzglabāto datu kvalitātes pasliktināšanos laika gaitā. Kas tika darīts citādi? Iestādes kopīgi iepirka pētniecības un izstrādes pakalpojumus no vairākiem uzņēmumiem, lai izveidotu jaunus standartizētus atvērtā pirmkoda instrumentus, kas palīdzēs arhīvu darbiniekiem nodrošināt, ka visi faili atbilst prasībām attiecībā uz to piemērotību ilgtermiņa uzglabāšanai. Kāds bija rezultāts? Piegādātāji, ar kuriem tika noslēgts līgums, bija mazi inovatīvi uzņēmumi, galvenokārt jaunuzņēmumi. Trīs no sešiem uzņēmumiem, kas piedalījās iepirkumā, sekmīgi izstrādāja inovatīvus rīkus, kuri: i) samazina izmaksas; ii) uzlabo kultūras materiālu digitalizācijas un ilgtermiņa uzglabāšanas precizitāti un kopējo kvalitāti. Dažus no augstvērtīgākajiem risinājumiem, kurus izstrādājuši sekmīgie jaunuzņēmumi, izmanto mantojuma iestādes citur pasaulē, piemēram, ASV. Sīkākai uzziņai: http://www.preforma-project.eu

3.1.6. MVU draudzīgu maksājumu shēmu izstrāde

Jaunuzņēmumiem un inovatīviem MVU nepieciešami savlaicīgi un regulāri maksājumi, jo tiem nav tādu finansiālo rezervju kā lielākiem uzņēmumiem. Publiskie iepircēji var paredzēt dažādas maksājumu shēmas atkarā no tā, vai MVU ir tiešais darbuzņēmējs vai apakšuzņēmējs.

Attiecībā uz tiešajiem darbuzņēmējiem izšķirīgs faktors, kas ļauj MVU piedalīties konkursā, ir avansa maksājumi.

Apakšuzņēmēja gadījumā dalībvalstis var prasīt, lai publiskie iepircēji veic maksājumus tieši apakšuzņēmējiem. Tāda īsāka maksājumu ķēde nozīmē, ka apakšuzņēmēji, piemēram, jaunuzņēmumi un inovatīvi MVU, ātrāk saņem samaksu. Tie arī izvairās no galvenā darbuzņēmēja kļūmju radīta kavētu maksājumu riska.

Ja tiešie maksājumi nav piemērotākais risinājums, apakšuzņēmējus var atbalstīt citos veidos, piemēram, stimulējot galvenos darbuzņēmējus saīsināt norēķinu termiņus.

JAUNUZŅĒMUMU ATBALSTĪŠANA AR LAICĪGIEM MAKSĀJUMIEM Avansa maksājumi Parīzes pilsēta ievēroja, ka parastās maksājumu shēmas, kuru ietvaros veic mazus starpposma maksājumus un lielu galīgo maksājumu iepirkuma beigās, rada šķērsli MVU dalībai. Lai ļautu jaunuzņēmumiem un inovatīviem MVU piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās, Parīzes pilsēta 2017. gadā palielināja avansa maksājumus no 5 % līdz 20 %. Sīkākai uzziņai: https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1 Maksājumu kavējumu novēršana Saskaņā ar Spānijas Publisko līgumu kodeksu līgumslēdzējas iestādes kā vienu no finansiālo spēju novērtēšanas kritērijiem var noteikt vidējo termiņu, kādā notiek norēķini ar apakšuzņēmējiem. 2016. gadā Madrides pilsēta līgumā par atkritumu savākšanu iekļāva līgumsodu par nenorēķināšanos ar apakšuzņēmējiem, kas var sasniegt 50 % no nenomaksātās summas. Sīkākai uzziņai: https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1

3.2. Ekosistēmas pieejas inovācijai izstrādāšana

Kas ir ekosistēma inovācijā?

Inovācijas ekosistēmu veido uzņēmējdarbības dalībnieki, jaunuzņēmumi, akadēmiskās aprindas, tehniskie un atbalsta dienesti un personas, kas virza inovāciju. Katram no tiem ir nozīmīga loma vērtības radīšanā lielākajā ekosistēmā, pārveidojot jaunas idejas reālās vērtībās, nodrošinot piekļuvi finanšu ieguldījumiem. Inovācijas ekosistēma rada aktīvu informācijas un resursu plūsmu ideju iedzīvināšanai realitātē. Izmantojot šīs ekosistēmas, novatori un uzņēmēji izstrādā un ievieš risinājumus faktisku problēmu risināšanai ātrāk, nekā tas notiktu bez attiecīgās ekosistēmas. Šis process rada zinātību jaunās jomās, palīdz dažādot ekonomiku un ļauj uzņēmumiem tikties ar klientiem tur, kur tie faktiski atrodas.

Kāda ir ekosistēmas pieeja inovācijai?

Ekosistēmas pieejas mērķis ir identificēt un mijiedarboties ar galvenajiem novatoriem – jaunuzņēmumiem, novatoriem un akadēmiskajām aprindām, kā arī iesaistīt tos, lai palīdzētu attīstīt inovācijas spējas.

Ko tas nozīmē publiskajiem iepircējiem?

Inovācijas ekosistēma dod publiskajam iepircējam labāku redzējumu vairākos jautājumos: no kurienes radīsies nākamās paaudzes idejas un koncepcijas? Cik interesanti ir inovatīvie sasniegumi? Kurā inovācijas attīstības posmā ir vērts iesaistīties? Kādu vērtību inovatīvais risinājums varētu radīt salīdzinājumā ar jau esošajiem risinājumiem? Kas ir jaunie ekosistēmas dalībnieki, uz kuriem jāraugās piegādātāju tirgus informācijas saistībā?

Publiskajam iepircējam būtu jāveido saikne ar inovācijas ekosistēmām – puduriem, inkubatoriem, inovācijas aģentūrām vai “dzīvajām laboratorijām” (vietējā, reģionālā, valsts vai pat Eiropas līmenī) – un jāiemācās ar tām sadarboties. Cita paraugprakse tirgus dalībnieku iepazīšanai noteiktā ekosistēmā var būt hakatona izmantošana (31).

Veicot šīs darbības, publiskais iepircējs varēs labāk identificēt novatorus un uzsākt vērtīgu kopīgas jaunrades sadarbību, novērtēt jauna produkta gatavību un noteikt inovatīvo tehnoloģiju izmantošanas izmaksas.

PIEMĒRS DARBSEMINĀRS, KO ORGANIZĒJA FRANCIJAS TRANSPORTA MINISTRIJA AR PUBLISKAJIEM IEPIRCĒJIEM UN INOVĀCIJAS EKOSISTĒMAS DALĪBNIEKIEM MOBILITĀTES NOZARĒ (2020. GADA JANVĀRIS) Francijas Transporta ministrija “dzīvajā laboratorijā” organizēja mācību darbsemināru, kurā pulcējās vairākas dažāda lieluma vietējās pašvaldības (sākot no pilsētām ar vairāk nekā 2 miljoniem iedzīvotāju līdz tādām, kurās ir vairāk nekā 30 000 iedzīvotāju), lieli uzņēmumi, kas pārvalda mobilitātes infrastruktūru (piemēram, sabiedrisko transportu), jaunuzņēmumi un transporta jomas tehniskie speciālisti. Šā darbsemināra organizēšana “dzīvajā laboratorijā” ļāva iepircējiem veidot kontaktus ar inovāciju radītājiem mobilitātes nozarē. Pasākuma mērķis bija organizēt sadarbību starp visiem dalībniekiem, lai vispirms pārskatītu tehniskās specifikācijas automobiļu koplietošanas lietojumprogrammas iepirkumam un pēc tam izstrādātu inovatīvas tehniskās specifikācijas, kas ļautu inovatīviem uzņēmumiem iesniegt piedāvājumu. Šis darbseminārs bija pamācošs gan uzņēmumiem, kuri varēja labāk izprast publiskā iepirkuma tiesisko regulējumu, gan publiskajiem iepircējiem, kuri varēja apsvērt, kā padarīt projektu atvērtāku inovācijai. Piemēram, iepircēji sagatavoja informācijas paneli, lai noteiktu attiecīga inovatīva risinājuma gaidītos rezultātus. Iepircēji arī ieteica specifikācijās iekļaut īsu kopsavilkuma video, kurā izklāstīti pieprasījuma galvenie punkti. Sīkākai uzziņai: https://www.francemobilites.fr/ https://www.liberte.paris/

3.3. Inovācijas starpnieku piesaistīšana

Saikne starp jaunuzņēmumiem, kuri piedāvā inovatīvus risinājumus, un inovatīviem MVU, no vienas puses, un publiskajiem iepircējiem, no otras puses, nereti ir vāja un nerodas spontāni. Inovācijas starpnieki var palīdzēt tās stiprināšanā vai veidošanā.

Inovācijas starpnieks var būt jebkura institūcija, kam ir spējas un mērķis savietot jaunas inovācijas ar pieprasījuma puses vajadzību. Starpnieka darbs var būt daļa no kopējā inovācijas dzīves cikla un inovācijas iepirkuma dzinējspēks. Starpnieks var aktīvi piedalīties iespējamo inovācijas piegādātāju ideju nodošanā iespējamo inovācijas publisko iepircēju tīkliem – pilsētām, slimnīcām, civilās aizsardzības iestādēm vai jebkuram citam attiecīgam publiskajam iepircējam. Tas var arī rīkoties pretēji – paziņot attiecīgajai nozarei publisko iepircēju vajadzības. Inovācijas starpnieki var arī atvieglot inovatīvu ideju sagatavošanu konkrētām publiskā iepirkuma procedūrām.

Viņu uzdevums var būt:

— konsultēt publiskos iepircējus par to, kā definēt vajadzības, kuras, iespējams, varētu apmierināt inovācijas iepirkums,

— apvienot inovācijas iepirkumā ieinteresētos publiskos iepircējus tīklos, lai dalītos zināšanās, apmainītos ar labāko praksi un sazinātos ar tirgus dalībniekiem (piemēram, veiktu apspriešanos ar tirgus dalībniekiem, kopīgi apņemtos nākotnē veikt inovācijas iepirkumu),

— identificēt daudzsološus inovatīvus risinājumus, kas ir piemēroti publisko iepircēju vajadzību apmierināšanai. Parasti šādiem risinājumiem ir potenciāls tikt komercializētiem un izvērstiem kā revolucionārai, nevis pakāpeniskai inovācijai.

Atkarā no to darbības modeļa starpnieki var arī atvieglot piekļuvi finansējumam un palīdzēt pārvaldīt intelektuālā īpašuma tiesības.

Inovācijas starpniekiem nav jānodarbojas ar nelūgtu piedāvājumu pārdošanu publiskajiem iepircējiem vai jāaizstāj publiskie iepircēji. Publiskie iepircēji turpina atbildēt par visas procedūras – kontaktēšanās ar tirgu pirms iepirkuma veikšanas un paša iepirkuma (32) – atvērtu, pārredzamu un nediskriminējošu norisi.

PIEMĒRS INOVĀCIJAS STARPNIECĪBA EIROPĀ TekesMatch, Somija Nesen Somijā radīta inovācija TekesMatch ir “semantiskas savietošanas” programmatūra, kas dažu minūšu laikā savieto investorus ar novatoriem. Pirms šā inovatīvā instrumenta ieviešanas lietošanā šāds uzdevums prasīja trīs nedēļas. TekesMatch izgudrošanā tika izmantots metu konkurss un hakatons. Ieguldījumu veicināšana, izmantojot šāda veida programmatūru, paver plašas iespējas jaunuzņēmumu izaugsmei. Sīkākai uzziņai: http://www.aalto.fi/en/current/news/2017-03-06/ https://www.twobirds.com/en/news/press-releases/2017/finland/tekesmatch Austrijas partneru piemeklēšanas platforma Austrijas Iepirkumu inovācijas kompetences centra (IÖB-Servicestelle) uzdevums ir “veidot saikni starp publiskajiem iepircējiem un piegādātājiem”. Lai atvieglotu šā uzdevuma īstenošanu, IÖB-Servicestelle sekmīgi ieviesa digitālu platformu, kuru publiskie iepircēji arvien biežāk izmanto pastāvīgajā tirgus izpētes darbā. Platforma piedāvā informāciju, arī kontaktinformāciju, attiecībā uz plašu klāstu inovatīvu produktu un pakalpojumu, kurus izvērtē neatkarīgi eksperti un kuri ir gatavi izmantošanai publiskajā sektorā. Turklāt šī platforma sniedz publiskajiem iepircējiem iespēju publiskot savas jaunākās problēmas, lai apspriestos ar tirgu par jaunām idejām un koncepcijām. 2018. gadā platformā bija pieejami vairāk nekā 100 inovatīvi risinājumi tādās produktu kategorijās kā IT, enerģētika, mobilitāte, objektu apsaimniekošana un veselības aprūpe, un piegādātāji var sazināties ar publiskajiem iepircējiem. Kopš tā laika vairāk nekā ducis publisko iepircēju ir publiskojuši problēmsituācijas, ar kurām tie ir saskārušies tādās nozarēs kā automatizācija, tirgvedība un sabiedriskās attiecības, sensoru tehnoloģijas un objektu apsaimniekošana. Šie publiskie iepircēji, izmantojot šo platformu, no tirgus jau ir saņēmuši vairāk nekā 230 dažādu ideju. Sīkākai uzziņai: www.innovationspartnerschaft.at Eiropas inovācijas starpnieku izmēģinājumprojekts (33) Projekta mērķis ir izveidot inovācijas iepirkuma starpniekstruktūras modeli, kas nodrošinās kontaktus līgumslēdzēju iestāžu, inovācijas piegādātāju (īpašu uzmanību pievēršot MVU un jaunuzņēmumiem), investoru un pētnieku starpā, lai atvieglotu inovatīvu preču un pakalpojumu iepirkumu. Lai izpētītu inovācijas iepirkuma starpniekstruktūras izveidi, 2018. gadā tika izsludināts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus. Tika izveidots septiņu dažādu struktūru (divas inovācijas aģentūras, tīkls, viena iepirkumu jomā specializējusies konsultāciju aģentūra un viena līgumslēdzēja iestāde) konsorcijs. Rezultātā piecās dažādās dalībvalstīs (Spānijā, Dānijā, Īrijā, Vācijā un Austrijā) tiek testēti pieci inovācijas iepirkuma starpniekstruktūru tīkli. Tam vajadzētu palīdzēt noteikt, kāda organizācija un metode ir vispiemērotākā inovācijas iepirkuma starpniekstruktūras shēmas izveidei. Divus gadus ilgušais projekts beidzās 2020. gada augustā. Rezultāti ir ne tikai inovācijas iepirkuma starpniekstruktūras darbības modeļa izstrāde un īstenošana, bet arī uzņēmējdarbības iespēju radīšana MVU ar publiskajiem iepircējiem attiecīgajās dalībvalstīs. Kopumā tiks uzsākti astoņi inovatīvi iepirkumu projekti, galvenokārt saistībā ar ilgtspējīgu inovāciju. Sīkākai uzziņai: https://innovation-procurement.org/innobrokers/

4. INOVĀCIJAS PIESAISTĪŠANA

Kad ir nodrošinātas iespējas dažādu iespējamo novatoru dalībai, publiskie iepircēji var koncentrēties uz inovācijas piesaistīšanu katrā publiskā iepirkuma procedūrā.

Ir daudz instrumentu, ko var ietvert jebkurā publiskā iepirkuma procedūrā, arī plaši izmantotajās atklātajās un slēgtajās procedūrās (4.1. iedaļa). Arī citu veidu publiskā iepirkuma procedūras, piemēram, sarunu procedūra ar konkursu, konkursa dialogs, metu konkurss, inovācijas partnerība vai publiskais iepirkums pirmskomercializācijas posmā, var būt īpaši orientētas uz inovāciju (4.2. iedaļa).

Procedūras un tehnisko specifikāciju izvēle ir publisko iepircēju ziņā. Sekmīga inovācija beigu beigās būs atkarīga no to lēmumiem. Turpmāk izklāstītais nav universāls priekšraksts. Tas drīzāk ir elastīgs instrumentu kopums, kas sniedz idejas jaunām pieejām, kuras ļauj īstenot ES noteikumi.

4.1. Inovācijai draudzīgi instrumenti visu veidu procedūrām

Šajā iedaļā ir aprakstīti risinājumi, kurus var izmantot visos publiskā iepirkuma projektos. Lai sāktu saredzēt ieguvumus gan no publisko iepircēju, gan no piegādātāju tirgus viedokļa, pietiek ar salīdzinoši nelielu ieguldījumu inovācijai draudzīgas iepirkuma procedūras sagatavošanā un organizēšanā.

4.1.1. Vajadzību novērtējums

Pirms tehnisko specifikāciju izstrādes publiskajiem iepircējiem būtu jāveic visaptveroša vajadzību novērtēšana, lai definētu risināmo problēmu. Šis solis varētu šķist lieks, jo publiskā iepirkuma procedūras mērķis parasti ir skaidri redzams. Taču tas ir izšķirīgais brīdis, kad var sākties inovācijas apgūšana. Tā vietā, lai vienkārši aizstātu nolietotu aprīkojumu ar tādu pašu vai atjaunotu izbeigušos pakalpojumu līgumus, publiskais iepircējs veic organizācijas un tās partneru vai lietotāju vajadzību funkcionālu analīzi un identificē problēmas vai jomas, kuras būtu jāuzlabo. Analīze ļauj uzzināt, vai līdz šim izmantotais aprīkojums un pakalpojumi (joprojām) ir piemērotākie.

PIEMĒRS SABIEDRISKO PAKALPOJUMU LIETOTĀJU UZKLAUSĪŠANA Tallinas viedā osta Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Lai risinātu arvien pieaugošā satiksmes apjoma pārvaldības problēmu, Tallinas ostas pārvaldes iestāde Igaunijā vēlējās iegādāties jaunu elektronisku reģistrācijas sistēmu pasažieru un kravas transportlīdzekļiem. Kas tika darīts citādi? Lai identificētu vajadzības, publiskais iepircējs veica 40 intervijas ar pasažieriem, sešas intervijas ar transportlīdzekļu vadītājiem, četras intervijas ar prāmju operatoru pārstāvjiem, divas intervijas ar stividoru pakalpojumu sniedzējiem un četras intervijas ar ostas darbiniekiem. Kāds bija rezultāts? Lietotāju vajadzību novērtēšana ļāva publiskajam iepircējam iepirkt inovatīvu risinājumu, kas aptver visu vieglā automobiļa un kravas automobiļa brauciena procesu – no iepriekšējas reģistrācijas tiešsaistē līdz reģistrācijai un pilnīgi automatizētai satiksmes pārvaldībai, kurā transportlīdzekļiem tiek sniegtas norādes, kā uzbraukt uz kuģa. Sīkākai uzziņai: http://www.portoftallinn.com/smart-port

PIEMĒRS FAKTISKO VAJADZĪBU NOVĒRTĒŠANA TĀDA PAŠA IEPIRKUMA ATKĀRTOŠANAS VIETĀ Maltas pāreja uz mākoņdatošanu Kādēļ tika apsvērts inovatīvs risinājums? Beidzoties datu krātuves dzīves ciklam, publiskie iepircēji parasti rīko konkursu, lai piešķirtu jaunu publisku piegādes līgumu par līdzīgu datu serveri. Tas var nebūt labākais veids, kā risināt pašreizējās vajadzības, kuras var atšķirties no agrākajām. Kas tika darīts citādi? Lai optimizētu publiskā sektora datu glabāšanu, Maltas valdība pāriet uz mākonī balstītu infrastruktūru. Publiskie iepircēji novērtē datu glabāšanas vajadzības no ietilpības, drošības, dažādu kategoriju lietotāju (piemēram, klātienē esošu vai tāldarbā strādājošu darbinieku) piekļuves nosacījumu, mobilitātes u. c. viedokļa. Tie var apsvērt arī alternatīvus risinājumus, piemēram, ar citām pārvaldes iestādēm koplietojamu datu centru vai mākoņu risinājumus. Mākonī balstīta datu glabāšana ne tikai ļauj ietaupīt aparatūras un uzturēšanas izmaksas, bet arī uzlabo datu pārvedamību un līdz ar to – darba ņēmēju mobilitāti. Sīkākai uzziņai: https://procurement.mita.gov.mt/open-calls/t04717-on-premise-private-cloud-enabling-infrastructure-and-software (Eiropas struktūrfondu līdzfinansēts projekts)

Vajadzību definēšanai nepieciešama pietiekama distancēšanās no esošā risinājuma, lai to novērtētu iespējami objektīvi. Ir svarīgi būt atvērtiem pret izmaiņu ieviešanu vai esošo risinājumu pilnīgu nomaiņu. Dažos gadījumos var būt nepieciešamas padziļinātas organizatoriskas pārmaiņas, īpaši, ja darba plūsma bijusi automatizēta. Praksē vajadzību novērtējums var novest pie cita veida līguma apsvēršanas esošā vietā, piemēram, piegādes līguma vietā jaunajām tehnoloģijām vai procesiem piemērotāks var būt pakalpojumu līgums vai jaukts (piegādes un pakalpojumu) līgums.

Lai varētu izmantot jaunas tendences vai tehnoloģiskus sasniegumus, par ko publiskie iepircēji vēl nezina, viņi var arī pētīt tirgu (34). Publiskie iepircēji var atklāt jaunus, inovatīvus risinājumus, lai nodrošinātu sabiedriskos pakalpojumus, paaugstinātu pakalpojumu līmeni vai pievienotu papildu funkcijas, izmantojot jaunas tehnoloģijas. Tādējādi publiskie iepircēji var precizēt savas vajadzības, pamatojoties uz rūpīgu tirgus izpratni, kas viņiem arī ļauj iepirkuma procesā iekļaut inovatīvus risinājumus.

Lai palielinātu objektivitāti, vajadzību novērtēšanu, pamatojoties uz publisku pakalpojumu līgumu, var veikt specializētas ārējās struktūras vai potenciālie piegādātāji, kuriem ir nepieciešamā zinātība. Lai novērstu preferenciālu attieksmi, visa informācijas apmaiņa ir jāpublicē vai jāpaziņo citiem iespējamajiem pretendentiem (35). Šāda pakalpojuma izmaksas būtu jāatsver opti