Gan Eiropas Parlamentā, gan Padomē ir sācies likumdošanas process attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Privātuma un elektronisko sakaru regulai (e-privātuma regula). Mērķis ir nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus elektronisko sakaru sniedzējiem un panākt augstu aizsardzības līmeni patērētājiem, vienlaikus ļaujot uzņēmumiem radīt inovācijas. Ar tuvākajā laikā ieceļamu ziņotāju LIBE komiteja uzņemsies vadību Eiropas Parlamentā, savukārt ITRE, JURI un IMCO komitejas būs asociētas. Darbs ir sācies arī Padomes darba grupas līmenī. Tā kā šim dosjē ir prioritāra nozīme visās trīs iestādēs, paredzams, ka progress tiks panākts drīz, kā rezultātā regulu varēs piemērot no 2018. gada 24. maija, proti, no dienas, kad tiks piemērota Vispārīgā datu aizsardzības regula.

Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu paplašināt apmaiņu ar Sodāmības reģistru informācijas sistēmā (ECRIS) ietverto informāciju, attiecinot to uz trešo valstu valstspiederīgajiem, jāatzīmē, ka Komisija izvērtē tehniskos risinājumus centralizētai infrastruktūrai, kas atbalstītu šādas informācijas apmaiņu. 2017. gada jūnijā Komisija iesniegs grozītu tiesību akta priekšlikumu, ņemot vērā ieteikumus, ar kuriem 2017. gada aprīlī jānāk klajā augsta līmeņa ekspertu grupai informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos.

Pēc tam, kad 2016. gada 20. decembrī abi likumdevēji panāca politisku vienošanos par Šaujamieroču direktīvas pārskatīšanu nolūkā pastiprināt visbīstamāko ieroču kontroli un aizliegumus, balsojums Eiropas Parlamenta plenārsēdē ir paredzēts 14. martā. Ar priekšlikumu ievērojami paplašina to ieroču klāstu, uz kuriem attiecas visstingrākais A kategorijas aizliegums, tostarp uz automātiskiem ieročiem, kas pārveidoti par pusautomātiskiem ieročiem, un militāriem pusautomātiskiem ieročiem ar lieljaudas aptverēm un lādējamām ierīcēm. Direktīvas īstenošanas rezultātā vairs nebūs iespējams iegādāties šos ieročus vai ar tiem tirgoties, izņemot ļoti šauri definētu licences turētāju grupu, piemēram, muzejus vai sporta šāvējus, uz kuriem attieksies stingras drošības un uzraudzības prasības. Ar priekšlikumu tiek ievērojami pastiprināta kontrole attiecībā uz izsekojamību, marķēšanu un dezaktivētiem ieročiem. Dezaktivēšanas standartu jomā Komisija vienlaikus ir turpinājusi darbu tehniskajā komitejā ar dalībvalstu ekspertiem. 8. februārī tika panākta vienošanās par pārskatītiem un stingrākiem tehniskajiem kritērijiem, kas tagad – pirms to oficiālās pieņemšanas – tiks pārbaudīti, lai pārliecinātos, ka tie nodrošina dezaktivēšanas reālu neatgriezeniskumu. Vienlaikus Komisija pastiprina pasākumus, lai apkarotu ieroču nelikumīgu tirdzniecību ar nozīmīgākajām trešām valstīm, piemēram, Rietumbalkānu valstīm. Cīņai pret nelegāliem šaujamieročiem vajadzētu būt prioritātei arī nākamajā “politikas ciklā” 2017.–2021. gadā smagas un organizētas noziedzības jomā.

Pagājušajā mēnesī ES spēra būtisku soli cīņā pret terorismu, jo Eiropas Parlaments pieņēma Komisijas priekšlikumu Direktīvai par terorisma apkarošanu. Tagad gaidāms, ka marta sākumā priekšlikumu pieņems Padome. Jauno direktīvu īstenojot, tā sniegs tiesībaizsardzības iestādēm un prokuroriem svarīgus instrumentus, lai apkarotu arvien pieaugošos terorisma draudus, tostarp nosakot kriminālatbildību par darbībām, kas saistītas ar ārvalstu kaujiniekiem teroristiem, teroristu apmācību un terorisma finansēšanu. Direktīva arī uzlabos esošos noteikumus par informācijas apmaiņu par teroristu nodarījumiem un ļaus izņemt tiešsaistē ievietotu, ar terorismu saistītu saturu, tādējādi palīdzot saglabāt ES drošāku, vienlaikus ievērojot pamattiesības. Visbeidzot, direktīva uzlabos terorismā cietušo statusu un tiesības, nodrošinot to, ka tūlīt pēc uzbrukuma un cik vien ilgi nepieciešams pēc tam viņiem būs pieejami atbalsta pakalpojumi. Pēc tam, kad 2016. gada novembrī abi likumdevēji panāca politisku vienošanos, Eiropas Parlaments 16. februāra plenārsēdē nobalsoja par priekšlikumu, un oficiālā pieņemšana Padomē tagad ir plānota marta sākumā. Dalībvalstīm ir 18 mēneši laika, lai direktīvu transponētu valsts tiesību aktos. Komisija atvieglinās ātru un pareizu transponēšanu dalībvalstīs, organizējot virkni semināru, kuri sāksies līdz 2017. gada vasarai. Ar minēto direktīvu ES transponē 2015. gada Papildu protokolu Eiropas Padomes Konvencijai par terorisma novēršanu. Daudzas dalībvalstis jau ir veikušas vajadzīgos pasākumus, lai atjauninātu savus tiesību aktus atbilstoši minētajam protokolam.

2016. gada 13. decembra kopīgajā deklarācijā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāji vienojās par 58 likumdošanas prioritātēm 2017. gadam. To vidū ir vairāki izskatīšanā esoši priekšlikumi, kuriem ir izšķiroša nozīme drošības savienības izveidē, tostarp šādi: Direktīva par terorisma apkarošanu, Šaujamieroču direktīva, ES ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS), Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS), Direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanu, Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēma (ECRIS) un Privātuma un elektronisko sakaru regula (e-privātuma regula). Ir svarīgi raiti vienoties par šiem priekšlikumiem, un šajā ziņojumā tiks aplūkota pašreizējā situācija attiecībā uz katru no tiem.

Priekšnoteikums efektīvas un patiesas drošības savienības izveidei ir nodrošināt to, lai ES tiesību akti tiktu laikus pieņemti un pilnībā un efektīvi īstenoti.

III. CITU LIKUMDOŠANAS INICIATĪVU ĪSTENOŠANA

Papildus izskatīšanā esošajiem priekšlikumiem, kas minēti kopīgajā deklarācijā, ir svarīgi norādīt, ka Eiropas Parlamentā un Padomē turpinās darbs pie Komisijas priekšlikuma pastiprināt Šengenas informācijas sistēmu (SIS), lai uzlabotu robežu pārvaldību un labāk apkarotu terorismu un pārrobežu noziedzību. Dalībvalstu eksperti apspriež šo priekšlikumu Padomes darba grupas līmenī. Eiropas Parlamenta LIBE komiteja pašlaik strādā pie tā, lai ieceltu savu ziņotāju. Ierosinātie pasākumi nodrošinās ļoti nozīmīgus uzlabojumus informācijas apmaiņas un dalībvalstu sadarbības jomā, proti, paredzot pienākumu izdot SIS brīdinājumu lietās, kas saistītas ar teroristiskiem nodarījumiem, ieviešot jaunu brīdinājuma kategoriju “meklēšanā izsludinātas nezināmas personas”, ieviešot sistemātiskas ES pilsoņu pārbaudes pie ārējām robežām (veicot salīdzināšanu ar SIS datubāzi) un piešķirot Eiropolam pilnas tiesības piekļūt informācijai. Ierosinātās izmaiņas arī sekmēs trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas aizliegumu efektīvu izpildi uz ārējās robežas, nosakot to, ka šādi aizliegumi ir obligāti jāievada SIS. Ieviešot jaunu brīdinājuma kategoriju atgriešanas lēmumiem, šīs izmaiņas uzlabos to atgriešanas lēmumu izpildi, kas izdoti trešo valstu valstspiederīgiem, kuri uzturas neatbilstīgi. Komisija aicina abus likumdevējus paātrināt darbu pie šā svarīgā dosjē.

2016. gada 21. decembrī Komisija ierosināja jaunu direktīvu, ar kuru tiktu noteikta kriminālatbildība par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un kura arī sniegtu kompetentajām iestādēm atbilstošas krimināltiesību normas, lai sauktu pie atbildības noziedzniekus un teroristus. Ar ierosinātajiem pasākumiem pēc to pieņemšanas tiktu paredzēti minimālie noteikumi noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanai attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; novērstas esošās atšķirības starp valstu noteikumiem, ko noziedznieki var izmantot; likvidēti šķēršļi tiesu iestāžu un policijas pārrobežu sadarbībai, nosakot kopīgus noteikumus, kuru mērķis ir uzlabot ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju saistīto nodarījumu izmeklēšanu; un ES normas tiktu saskaņotas ar starptautiskajām saistībām šajā jomā, kā izklāstīts Eiropas Padomes Varšavas konvencijā un Finanšu darījumu darba grupas ieteikumos. Kopš tā laika Padomē darba grupas līmenī ir sākušās apspriedes ar mērķi līdz vasarai vienoties par vispārēju pieeju. Paredzams, ka drīzumā sāksies apspriedes Eiropas Parlamentā. Komisija pauž gandarījumu par šo pozitīvo attīstību un mudina abus likumdevējus piešķirt prioritāti šim dosjē.

Aviācijas drošības jomā spēkā esošie ES tiesību akti, ar kuriem nosaka tehniskās specifikācijas un veiktspējas prasības aviācijas drošības pārbaužu iekārtām ES lidostās, neveido tiesiski saistošu ES mēroga atbilstības novērtēšanas sistēmu, kura nodrošinātu prasīto standartu ievērošanu visās ES lidostās. Rezultātā iekārtas, kas sertificētas vienā ES dalībvalstī, nevar laist tirgū citās dalībvalstīs. Tāpēc Komisija 2016. gada septembrī nāca klajā ar priekšlikumu, ar ko izveidotu vienotu ES sertifikācijas sistēmu, kura pamatojas uz kopīgu testēšanas metodiku, un ražotāju izsniegtus atbilstības sertifikātus, kas saskaņā ar savstarpējās atzīšanas principu būtu spēkā visās ES dalībvalstīs. Šādas sistēmas izveide palīdzēs pārvarēt tirgus sadrumstalotību, stiprināt ES drošības nozares konkurētspēju, veicināt nodarbinātību šajā nozarē un galu galā uzlabot aviācijas drošību visā Eiropā. Abi likumdevēji šo priekšlikumu pašlaik apspriež darba līmenī.

Komisija ir turpinājusi darbu, lai nodrošinātu, ka ES noteikumi, kas attiecas uz pašdarinātu spridzekļu nelikumīgu izgatavošanu, tiek pielāgoti jauniem apdraudējumiem. Pievienojot trīs vielas to vielu sarakstam, uz kurām attiecas stingrs pienākums ziņot par visiem aizdomīgiem darījumiem, pazušanas gadījumiem un zādzībām, 2016. gada novembrī tika pastiprināti noteikumi par tādu sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un izmantošanu, kurus var izmantot nelikumīgai pašdarinātu spridzekļu izgatavošanai. Turklāt Komisija 2017. gadā plāno sākt izvērtēšanu par Regulas (ES) Nr. 98/2013 efektivitāti, lai pastiprinātu esošos ierobežojumus un kontroles.

Komisija ir arī veikusi pasākumus pret tām dalībvalstīm, kuras joprojām nav pilnībā īstenojušas visus Regulas (ES) Nr. 98/2013 noteikumus par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu. Pēc pirmā pārkāpuma procedūru posma 2016. gada maijā un septembrī Komisija 15. februārī uzsāka otro posmu, nosūtot Francijai, Kiprai un Rumānijai argumentētus atzinumus. Šīs dalībvalstis vēl nav paredzējušas vajadzīgos noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas tad, ja tiek pārkāpti tādām bīstamām ķīmiskām vielām noteiktie ierobežojumi un kontroles, ko teroristi varētu izmantot pašdarinātu spridzekļu izgatavošanai.

Komisija turpina atbalstīt dalībvalstis ES Pasažieru datu reģistra (PDR) direktīvas straujā īstenošanā un Pasažieru informācijas nodaļu (PIU) izveidē katrā dalībvalstī. 2016. gada decembrī Komisija organizēja trešo sanāksmi ar dalībvalstu ekspertiem, lai dalītos gūtajā pieredzē un apmainītos ar paraugpraksi. Lai uzraudzītu minētās direktīvas īstenošanu, tiek izmantoti indikatīvie starpposma mērķi PIU izveidei, kuri noteikti Komisijas 2016. gada novembra īstenošanas plānā, . Salīdzinājumā ar īstenošanas plānā izklāstīto situāciju sešas dalībvalstis tagad var iekļaut to dalībvalstu kategorijā, kuras ir ieviesušas darbspējīgas vai gandrīz darbspējīgas PDR sistēmas un kurās pastāv īpašs juridiskais pamats PDR datu vākšanai vai apstrādei. Komisija no visām dalībvalstīm regulāri saņem informāciju par īstenošanas procesa virzību. Iekšējās drošības fonda ietvaros 2017. gadā ir ieplānoti 70 miljoni euro PDR direktīvas īstenošanai, un Komisija pašlaik apspriežas ar dalībvalstīm par to, lai pārskatītu saskaņā ar fondu izstrādātās valsts programmas nolūkā piešķirt papildu finansējumu.

Attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm jāatzīmē, ka ar 2008. gada Prīmes lēmumiem tika ieviestas procedūras ātrai un efektīvai datu apmaiņai starp dalībvalstīm, paredzot atbilstošus noteikumus un izveidojot satvaru, kas dalībvalstīm ļauj veikt meklēšanu, izmantojot pārējo dalībvalstu DNS analīzes datnes, pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmas un transportlīdzekļu reģistrācijas datubāzes. Prīme bija viens no instrumentiem, kas palīdzēja Francijas izmeklētājiem pēc teroristu uzbrukumiem Parīzē 2015. gada novembrī. Pēdējos mēnešos ir panākts ievērojams progress Prīmes lēmumu īstenošanā, proti, ir palielinājies datu apmaiņas apmērs. Tomēr gandrīz desmit gadus laikā vairākas dalībvalstis joprojām nav īstenojušas šos lēmumus. Tāpēc Komisija ir izmantojusi izpildes pilnvaras, kuras tā saskaņā ar Lisabonas līgumu ieguva tieslietu un iekšlietu jomā , lai uzsāktu pārkāpuma lietas pret Grieķiju, Horvātiju, Īriju, Itāliju un Portugāli par Prīmes lēmumu nepildīšanu .

Ceturtajā progresa ziņojumā par drošības savienību tika izklāstīti dažādi darbības virzieni, kurus jau īsteno, lai vērstos pret kiberdraudiem, un atgādināts par centrālo lomu, kāda ir Tīklu un informācijas drošības (TID) direktīvai, kas veido pamatu labākai ES mēroga sadarbībai un kiberizturētspējai. Februārī notika ar direktīvu izveidotās TID sadarbības grupas pirmā oficiālā sanāksme, kurā piedalījās dalībvalstis, Komisija un Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA). Grupa pievērsās svarīgākajiem jautājumiem saistībā ar transponēšanu un vienojās turpināt darbu ekspertu grupās par vairākiem aspektiem, tostarp kritērijiem pakalpojuma sniedzēja būtiskuma noteikšanai, apspriešanās procesu pakalpojumu sniedzēja pārrobežu ietekmes gadījumos un procedūru obligātai informācijas apmaiņai starp skartajām dalībvalstīm. Lai atbalstītu acquis īstenošanu kibernoziedzības jomā, Komisija 2016. gada decembrī nosūtīja Beļģijai, Bulgārijai un Īrijai argumentētus atzinumus; šīs valstis nav paziņojušas, ka valsts tiesību aktos pilnībā transponējušas Direktīvu 2013/40/ES par uzbrukumiem informācijas sistēmām. 16. decembrī Komisija pieņēma arī divus ziņojumus par to, kā tiek īstenota Direktīva 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu; viens ziņojums konkrēti pievērsās pasākumiem, ko dalībvalstis veic pret tīmekļa vietnēm, kurās ir bērnu pornogrāfija vai caur kurām to izplata.

IV. NELEĢISLATĪVO PASĀKUMU ĪSTENOŠANA

Komisijai ir būtiska loma darba vadīšanā, atvieglošanā, finansēšanā un koordinēšanā vairākās tādās cīņā pret terorismu un organizēto noziedzību svarīgās neleģislatīvās jomās kā radikalizācija, viegli pieejamu mērķu aizsardzība, transporta drošība, kiberdrošība un hibrīddraudi. Lai reaģētu uz apdraudējumiem, kurus rada ārvalstu kaujinieki teroristi, kas atgriežas, un radikalizācija tiešsaistē, ir vajadzīgi ilgstoši centieni identificēt, atbalstīt un uzraudzīt tos, kuri ir neaizsargāti pret radikalizāciju, vienlaikus strādājot pie tā, lai samazinātu teroristu propagandu tiešsaistē un izstrādātu ticamus atbildes vēstījumus. Berlīnē 2016. gada decembrī notikušais uzbrukums vēlreiz uzsvēra viegli pieejamu mērķu aizsardzības nozīmīgumu.

Komisija un Radikalizācijas izpratnes tīkla (RAN) Izcilības centrs paātrina darbu, lai sniegtu gan praktiķiem, gan politikas veidotājiem konkrētas norādes un ieteikumus par to, kā efektīvāk novērst un apkarot pašreizējās un gaidāmās problēmas, ko rada radikalizācija. 2017. gada februārī Komisija izveidoja jaunu tīklu, kas aptver valsts līmeņa novēršanas politikas veidotājus. Šim jaunajam politikas tīklam ir divi galvenie mērķi: pastiprināt un institucionalizēt zināšanu un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm par pieejām “novēršanas” jomā un novēršanas politiku un nodrošināt dalībvalstu ciešāku iesaisti RAN darbībās. Tādējādi esošais RAN, kurā sapulcināti uz vietas strādājoši praktiķi, tiks papildināts ar vairāk uz politiku orientētu tīklu un palīdzēs nodrošināt to, ka laba prakse tiek iestrādāta jaunās politikas iniciatīvās.

RAN Izcilības centrs ir uzsācis arī darbu pie rokasgrāmatas par reaģēšanas darbībām saistībā ar personām, kuras atgriežas; minētā rokasgrāmata sniegs praktiķiem visā Eiropā vajadzīgās prasmes, zināšanas un uzticēšanos, lai nodrošinātu vispiemērotāko un visefektīvāko reakciju. Tā kā dažas no šīm personām atgriezīsies ar ļoti maziem bērniem, Komisija ir uzdevusi RAN izstrādāt norādījumus par to, kā aizsargāt un atbalstīt bērnus, kuri dzimuši vai audzināti teroristu pārvaldītos apgabalos vai kuri audzināti radikalizētā vidē Eiropas Savienībā.

Turklāt RAN 2017. gadā sagatavos rokasgrāmatu, kurā izklāstītas konkrētas vadlīnijas polarizācijas novēršanai un radikalizācijas apkarošanai. RAN Izcilības centrs izstrādās divus instrumentu kopumus – vienu par apmācību radikalizācijas izpratnei, kas paredzēts uz vietas strādājošiem praktiķiem, un otru par vietējām stratēģijām un pieejām, kuru mērķis ir palīdzēt tiem, kuri vietējā līmenī cīnās pret radikalizāciju.

Attiecībā uz radikalizāciju tiešsaistē jānorāda, ka pašlaik tiek īstenoti pasākumi, par kuriem 2016. gada decembrī notikušajā ES interneta forumā tika panākta vienošanās ar interneta uzņēmumiem. Paredzams, ka šomēnes sāks darboties interneta nozares – ciešā sadarbībā ar Komisiju – izveidotā “atsauces tagu datubāze”, kas ir platforma, kuras mērķis ir marķēt ar terorismu saistītu tiešsaistes saturu, lai nodrošinātu tā neatgriezenisku izņemšanu. 2017. gada 15. martā Komisija arī sāks savu Pilsoniskās sabiedrības iespēju veicināšanas programmu, kurai novirzīts 15 miljonu euro finansējums, lai pastiprinātu efektīvu atbildes vēstījumu izplatību tiešsaistē.

Radikalizācijas nepieļaušana nozīmē arī to, ka jānovērš tās pamatcēloņi, tostarp atsevišķu kopienu stigmatizācija, neiecietība un rasisms. Ar ES finansējuma palīdzību Komisija sekmē izglītību, kultūru dialogu, iekļaušanu un pasākumus diskriminācijas nepieļaušanai. Programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” ietvaros Komisija 2017. gada janvārī saņēma projektu pieteikumus, kuru mērķis cita starpā ir novērst un apkarot antisemītismu un pret musulmaņiem vērsto naidu un neiecietību, kā arī veicināt labāku saprašanos starp dažādām kopienām, tostarp ar starpreliģisku un starpkultūru pasākumu palīdzību. Tiek veikti arī pasākumi, lai izstrādātu instrumentus un praksi nolūkā nepieļaut un apkarot rasistisku un ksenofobisku naida runu tiešsaistē.

Kā ziņots Ceturtajā progresa ziņojumā par drošības savienību, Komisija februārī organizēja pirmo darbsemināru par viegli pieejamu mērķu aizsardzību, kurā pulcējās dalībvalstu eksperti no dažādām jomām (terorisma apkarošana, tiesībaizsardzība, transporta drošība un pētniecība), lai apspriestu veidus, kā uzlabot viegli pieejamu mērķu (transports, sporta pasākumi, tirdzniecības centri, skolas u. tml.) aizsardzību. Darbseminārs ir pirmais posms tādas ES platformas izstrādē, kuras ietvaros dalībvalstis apmainīsies ar pieredzi, kā uzlabotu izturētspēju un aizsardzību pret uzbrukumiem viegli pieejamiem mērķiem nākotnē. Turpmākajai pieredzes apmaiņai tika apzinātas šādas jomas: riska novērtējuma metožu integrācija sabiedrisku pasākumu plānošanā vai cilvēku pārpilnu vietu aizsardzībā; iekšēju apdraudējumu izraisītā riska novēršana, kas ietvertu drošības pārbaudes procedūru atkārtotu izvērtēšanu; ieroču un sprāgstvielu agrīnas atklāšanas stiprināšana, kas ietver modernu detektoriekārtu izmēģināšanu un izmantošanu un apsverot iespējamus kopējus standartus jomās, kas nav saistītas ar aviāciju; sabiedrības informētības palielināšana par uzbrukuma scenārijiem un reaģēšana uz tiem, kā arī ciešāka sadarbība starp valdībām un privātām ieinteresētajām personām. Vēl viena apzinātā prioritārā joma bija kopīgais darbs pie “aizsardzības pilsētplānošanas rezultātā” attiecībā uz jaunu ēku būvniecību un publisku vietu iekārtošanu.

Attiecībā uz hibrīddraudu jomu jāatzīmē, ka Komisija un Augstā pārstāve 2017. gada jūlijā ziņos Padomei par to 22 darbību īstenošanu, kuras paredzētas 2016. gadā pieņemtajā kopīgajā regulējumā hibrīddraudu apkarošanai – šis regulējums galvenokārt attiecas uz kritiskās infrastruktūras (piemēram, enerģētikas un transporta infrastruktūras un sistēmu jomā) aizsardzību. Kopīgais regulējums ir izstrādāts, lai uzlabotu ES, tās dalībvalstu un partnervalstu izturētspēju un pastiprinātu sadarbību ar NATO šādu draudu apkarošanā.

Transporta drošības jomā ES ir izstrādājusi spēcīgu aviācijas drošības sistēmu. Tomēr lidojumi uz ES no trešām valstīm var būt saistīti ar riskiem. Šīs iespējamās problēmas drošības jomā ir jānovērš, starptautiski sadarbojoties Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) ietvaros, kā arī īstenojot divpusējus spēju veidošanas centienus atbilstoši ANO Drošības padomes Rezolūcijai 2309. Komisija kopā ar dalībvalstīm un Eiropas Ārējās darbības dienestu 2017. gada janvārī sāka izstrādāt matricu, kurā riska novērtējums tiks apvienots ar detalizētiem neaizsargātības elementiem, lai tādējādi radītu pamatu ārējo spēju veidošanas centienu prioritizēšanai un koordinēšanai. Vienlaikus Komisija paātrina darbu, lai noteiktu kopēju pieeju jūras un sauszemes transporta drošībai; minētajai pieejai vajadzētu būt balstītai uz risku, samērīgai un ilgtspējīgai.