Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar kuru groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam /* COM/2014/0108 final - 2014/0055 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā to spēkā esošo antidempinga maksājumu daļējā starpposma pārskatīšanas procedūrā, kuri attiecas uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu, piemērot Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Galīgs antidempinga maksājums importētiem konkrētiem sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, kuru izcelsme ir Taizemē un uz kuriem attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00, tika noteikts ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 (OV L 159, 18.7.2007., 14. lpp.), kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 954/2008 (OV L 260, 25.9.2008., 1. lpp.). Maksājums tika saglabāts ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013 (OV L 244, 13.9.2013., 1. lpp.). Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja izmeklēšanas laikā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI River Kwai International Food Industry Co., Ltd (“RKI”), kas ir Taizemes ražotājs eksportētājs, iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu (tikai attiecībā uz dempingu). Komisija sāka pārskatīšanu 2013. gada 14. februārī. Uzņēmumam RKI tiek piemērots individuāls antidempinga maksājums 12,8 % apmērā. Pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka dempinga starpība ir 3,6 %. Tādējādi Padomei ierosina pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, ar ko groza uzņēmumam RKI noteikto maksājumu. Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: pamatregula neparedz alternatīvas. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2014/0055 (NLE) Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar kuru groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 291. panta 2. punktu, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: 1. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi (1) Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007[2] konkrētiem importētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00, noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 3,1 % līdz 12,9 %. (2) Padome ar Regulu (EK) Nr. 954/2008[3] grozīja spēkā esošos pasākumus attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju, un tādējādi “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme pēc tam bija no 3,1 % līdz 14,3 %. (3) Kad atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam bija veikta termiņbeigu pārskatīšana (“termiņbeigu pārskatīšana”), Padome ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr.875/2013[4] saglabāja maksājumu no 3,1 % līdz 14,3 %. 2. Pieprasījums veikt pārskatīšanu (4) Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam. Šo pieprasījumu iesniedza Taizemes ražotājs eksportētājs River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (“pieprasījuma iesniedzējs”). (5) Pieprasījums attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skāra pieprasījuma iesniedzēju. (6) Pieprasījuma iesniedzējs savā pieprasījumā sniedza prima facie pierādījumus tam, ka, ciktāl skarts pieprasījuma iesniedzēja izraisītais dempings, ir mainījušies apstākļi, kuru dēļ noteikti spēkā esošie pasākumi, un šīs izmaiņas ir ilglaicīgas. (7) Proti, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka izmaiņas apstākļos ir saistītas ar tirgū laisto ražojumu klāsta izmaiņām, kuras tieši ietekmē to ražošanas izmaksas. Salīdzinot pieprasījuma iesniedzēja cenas iekšzemes tirgū un tā eksporta cenas uz Savienību, dempinga starpība izrādās mazāka nekā pašreizējais pasākumu līmenis. 3. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana (8) Komisija pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju ir konstatējusi, ka, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, ir pietiekami pierādījumi, lai pamatotu daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas tikai uz dempinga pārbaudi. Pamatojoties uz šo, 2013. gada 14. februārī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī[5] (“paziņojums par procedūras sākšanu”), Komisija informēja, ka atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam tiek sākta daļēja starpposma pārskatīšana. 4. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (9) Dempinga izmeklēšana attiecās uz periodu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). 5. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana (10) Par starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Savienības ražotāju asociācijai (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux “AETMD”). (11) Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. (12) AETMD iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes izskatīja un attiecīgā gadījumā ņēma vērā. (13) Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanā, noteiktajā termiņā tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja anketu un saņēma atbildi. (14) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu. Komisija veica pārbaudes pieprasījuma iesniedzēja telpās Bangkokā un Kančanaburi Taizemē. 2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 1. Attiecīgais ražojums (15) Šajā pārskatīšanas procedūrā attiecīgais ražojums ir tāds pats, kā definēts sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, proti, Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2001 90 30, un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2005 80 00. 2. Līdzīgais ražojums (16) Sākotnējā izmeklēšanā konstatēja un termiņbeigu pārskatīšanā apstiprinājās, ka cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Savienībā, un cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Taizemē, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un ka Taizemē ražotās un eksportam uz Savienību pārdotās cukurkukurūzas pamatlietojumi ir vieni un tie paši. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. 3. DEMPINGS 1. Normālās vērtības noteikšana (17) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punkta pirmo teikumu Komisija vispirms pārbaudīja, vai pieprasījuma iesniedzēja kopējie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū PIP laikā bijuši reprezentatīvi. Pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi, ja kopējā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū PIP laikā ir bijuši vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējiem eksporta pārdošanas apjomiem uz Savienību. (18) Tika konstatēts, ka kopējie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi. (19) Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību. (20) Par katru no minētajiem ražojuma veidiem Komisija pārbaudīja, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši pietiekami reprezentatīvi atbilstīgi pamatregulas 2. panta 2. punktam. Viena ražojuma veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi tad, ja tā kopējie pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem PIP laikā ir bijuši vismaz 5 % no kopējā vienādu vai salīdzināmu ražojuma veidu eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. (21) Komisija noskaidroja, ka attiecībā uz visiem ražojuma veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību, pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi. (22) Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica rentablo pārdošanas apjomu neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū PIP laikā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktiskos pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. (23) Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāda pārdošana ir vai nav bijusi rentabla, ja: – tā ražojuma veida pārdošanas apjomi, kas pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, sasniedz vairāk nekā 80 % no kopējiem šā ražojuma veida pārdošanas apjomiem, un – ja šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām. (24) Komisija, analizējot pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū, noskaidroja, ka vairāk nekā 90 % no pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū bijuši rentabli un vidējā svērtā pārdošanas cena bijusi augstāka par vienības ražošanas izmaksām. Normālo vērtību tādējādi aprēķināja kā vidējo svērto vērtību visu pārdošanas apjomu cenām iekšzemes tirgū PIP laikā. 2. Eksporta cenas noteikšana (25) Visi pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas apjomi eksportam uz Savienību nonāca tieši pie neatkarīgiem klientiem Savienībā vai Taizemē. Tādēļ eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas samaksātas vai maksājamas. 3. Salīdzinājums (26) Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu EXW līmenī. (27) Ja tas bija pamatoti, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. (28) Attiecīgos un pienācīgi pamatotos gadījumos tika izdarītas korekcijas saistībā ar transportēšanas izmaksu, apdrošināšanas izmaksu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksu, iepakošanas izmaksu, komisijas naudas, kredītizmaksu un bankas pakalpojumu izmaksu atšķirībām. (29) Pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja izdarīt korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu, lai ņemtu vērā zīmola vērtības atšķirības, kas rodas, kad ražojumu ar ražotāja zīmolu pārdod iekšzemes tirgū un kad ražojumu ar ražotāja zīmolu pārdod Savienības tirgū. Tika apgalvots, ka pieprasījuma iesniedzēja ražotāja zīmola vērtība Taizemes tirgū ir lielāka nekā Savienības tirgū. Lai šo apgalvojumu pamatotu, pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz korekciju sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā. (30) Tomēr pieprasījuma iesniedzēja situācija šajā starpposma pārskatīšanā atšķiras no to citu ražotāju eksportētāju situācijas, kuriem bija piešķirta korekcija sākotnējā un termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā. Sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā izdarītās korekcijas konkrēti attiecās uz ražotājiem eksportētājiem, kuru ražojumi iekšzemes tirgū pārdoti ar ražotāja zīmolu, bet Savienības tirgū — ar mazumtirgotāju zīmolu. Šajā starpposma pārskatīšanas periodā pieprasījuma iesniedzējs ražojumus ar ražotāja zīmolu pārdeva gan iekšzemes tirgū, gan Savienības tirgū. Sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanā, aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, tika koriģēts arī peļņas procents. Tomēr šajā starpposma pārskatīšanā normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja faktiskajām cenām iekšzemes tirgū. (31) Attiecībā uz apgalvojumu, ka, pārdodot Savienības tirgū, zīmolam nav vērtības, tiek norādīts, ka importētājs, kurš importē attiecīgo ražojumu ar pieprasījuma iesniedzēja zīmolu, ir specializējies zīmolu pārtikas produktu importā, jo īpaši no Āzijas. Pieprasījuma iesniedzējs nepaskaidroja, kāpēc šā konkrētā importētāja pārdoto apjomu vērtība bijusi mazāka par zīmola vērtību pieprasījuma iesniedzēja iekšzemes tirgū. Komisija tādējādi secināja, ka pieprasījuma iesniedzējs nav pierādījis, ka iespējamās zīmola vērtības atšķirības ietekmējušas cenas vai cenu salīdzināmību. (32) Pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu izdarīt tādu pašu korekciju. Tomēr, tā kā pieprasījuma iesniedzējs nav pierādījis, ka iespējamās atšķirības ietekmējušas cenas vai cenu salīdzināmību, korekciju arī saskaņā ar minēto noteikumu nevarēja izdarīt. (33) Prasība izdarīt korekciju saskaņā ar 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu un 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu tādējādi tiek noraidīta. (34) Atsaucoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja korekciju attiecībā uz eksporta nodokļa rabatu atlaidi, ko piešķir valdība. Valdība pieprasījuma iesniedzējam izmaksā naudas summu, ja attiecīgais ražojums pārdots eksportam, tostarp uz Savienības tirgu. (35) Pieprasījuma iesniedzējs varēja pierādīt, ka summa, kas nepārsniedz 0,5 % no rēķina vērtības, viņam tika samaksāta par eksportu uz Savienības tirgu. Tomēr saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, ja panta nosacījumi ir izpildīti, koriģējama ir normālā vērtība, nevis eksporta cena, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka nepastāv tieša saikne starp pieprasījuma iesniedzēja saņemto maksājumu par attiecīgo ražojumu, ko eksportē uz Savienību, un importa maksājumiem par tajā fiziski ietilpstošām izejvielām. (36) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu uzņēmums arī pieprasīja izdarīt tādu pašu korekciju. Tomēr, tā kā pieprasījuma iesniedzējs nevarēja pierādīt saikni starp eksporta nodokļu rabatu atlaidēm un eksportētā attiecīgā ražojuma cenām, šo apgalvojumu pieņemt nevarēja. (37) Prasība izdarīt korekciju attiecībā uz eksporta nodokļu rabatu atlaidi saskaņā ar 2. panta 10. punkta b) un k) apakšpunktu tādējādi tiek noraidīta. 4. Dempings PIP laikā (38) Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, katra uz Savienību eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. (39) Ņemot to vērā, konstatēja, ka vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 3,6 %. 4. APSTĀKĻU IZMAIŅU ILGLAICĪGUMS (40) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu Komisija pārbaudīja, vai apstākļi, kuru dēļ tika noteikta pašreizējā dempinga starpība, ir mainījušies un vai šādas izmaiņas uzskatāmas par ilgstošām. (41) Pieprasījuma iesniedzējs savā pārskatīšanas pieprasījumā norādīja, ka tā tirgū laisto ražojumu klāsta izmaiņas tieši ietekmējot to ražošanas izmaksas. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka sakarā ar uzņēmuma reorganizāciju pieprasījuma iesniedzējs vairs neražo un nepārdod konkrētus ražojumus, ko tas ražoja un pārdeva sākotnējās izmeklēšanas laikā, un ka tas ir ietekmējis attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas. (42) AETMD norādīja, ka pieprasījuma iesniedzēja veiktā reorganizācija varētu nebūt ilgstoša, jo to vienkārši var atcelt. (43) Ja pieteikuma iesniedzēja uzņēmuma vadība vēlas, tā patiešām varētu atcelt reorganizāciju. Tomēr nav pierādījumu, kas liecinātu, ka pieprasījuma iesniedzēja lēmumam grupas uzņēmumu starpā reorganizēt un racionalizēt grupas ražojumu laišanu tirgū nebūtu ilglaicīgs raksturs. Turklāt reorganizācija jau ir notikusi līdz 2009. gadam, kas norāda uz to, ka jaunā uzņēmuma struktūra ir ilglaicīga. (44) AETMD pēc informācijas nodošanas atklātībā vēlreiz uzsvēra, ka izmaiņas, kuru dēļ tika sākta pārskatīšana, nevar uzskatīt par ilgstošām. Konkrētāk tā apšaubīja ietekmi uz ražošanas izmaksām sakarā ar grupas iekšējo reorganizāciju, apgalvojot, ka grupas izmaksas var vienkārši pārdalīt, lai samazinātu normālo vērtību. Tādēļ jaunās ražošanas izmaksas nevar uzskatīt par ilgstošām. AETMD arī atzīmēja, ka meitasuzņēmumam, kas ir atbildīgs par svaigu ražojumu ražošanu un pārdošanu, ir tāda pati adrese kā pieprasījuma iesniedzējam. AETMD apgalvoja, ka tas ir vēl viens aspekts, kas liecina, ka reorganizācija nav būtiska un ilgstoša. (45) Pieprasījuma iesniedzējs atbildē uz iepriekšējā apsvērumā minētajiem AETMD apgalvojumiem uzsvēra, ka reorganizācijā tika uzlabota arī izmaksu uzskaites sistēma, ar kuras palīdzību tika konstatētas un novērstas nepilnības, lai optimizētu ražošanu un samazinātu ražošanas izmaksas. Pieprasījuma iesniedzējs arī uzsvēra, ka šobrīd atcelt 2009. gadā notikušo reorganizāciju būtu ļoti sarežģīti, jo pieprasījuma iesniedzēja mātesuzņēmums Agripure Holding PLC ir iekļauts Taizemes biržas sarakstā. (46) Iepriekš 43. apsvērumā jau tika apsvērta pieprasījuma iesniedzēja iespējamā reorganizācijas atcelšana. (47) Turklāt, lai pārbaudītu šīs pārskatīšanas pieprasījumā izteikto apgalvojumu precizitāti, Komisija salīdzināja ražošanas izmaksas uz Savienību eksportētajiem ražojuma veidiem sākotnējās izmeklēšanas laikā (t. i., pirms pieprasījuma iesniedzēja reorganizācijas 2009. gadā) un PIP laikā. Šis salīdzinājums patiešām apstiprināja, ka vienības ražošanas izmaksas ir būtiski mainījušās. Vienības ražošanas izmaksu izmaiņas, kas tika konstatētas, ir saistītas ne tikai ar vienkāršu izmaksu pārdali, bet arī ar tādu netiešo ražošanas izmaksu reālu samazinājumu kā, piemēram, ražošanas pieskaitāmās un darbaspēka izmaksas. (48) Attiecībā uz to, ka pieprasījuma iesniedzējam un tā meitasuzņēmumam ir kopīga administratīvā adrese, tiek norādīts, ka lielajos uzņēmumos tā ir ieraksta prakse. Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā pieprasījuma iesniedzēja telpās, Komisija novēroja, ka ražošanas iekārtas un telpās uzglabātā gatavā produkcija bija paredzēta cukurkukurūzas ražošanai; nebija redzamu liecību tādu svaigu ražojumu ražošanai un uzglabāšanai, ko pārdod meitasuzņēmums. (49) Ņemot vērā AETMD un pieprasījuma iesniedzēja argumentus un noskaidrojot, ka vienības ražošanas izmaksas laikā no sākotnējās izmeklēšanas līdz PIP de facto ir samazinājušās, AETMD arguments tiek noraidīts. (50) AETMD arī apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzējs plānoja 2013. gadā par aptuveni 40 % palielināt savu ražošanas jaudu. Pēc AETMD teiktā, šis fakts būtu pretrunā pieprasījuma iesniedzēja apgalvotajam, ka jaunās, pārskatītās ražošanas izmaksām (pēc reorganizācijas) būtu ilgstošs raksturs. (51) Izmeklēšanā patiešām apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs palielina savu ražošanas jaudu. Lielākas jaudas ietekme bija viens no faktoriem, uz kuru pamata termiņbeigu pārskatīšanā tika secināts, ka pastāv dempinga turpināšanās risks[6]. (52) Pēc informācijas nodošanas atklātībā AETMD atkārtoti apgalvoja, ka investīcijas jaunā ražošanas jaudā noteikti ietekmēs ražošanas izmaksas, tādēļ dominējošām ražošanas izmaksām, ar kurām šajā pārskatīšanā salīdzinātas cenas iekšzemes tirgū (sk. 24. apsvērumu), nav ilglaicīga rakstura. Proti, balstoties uz pieejamiem avotiem, AETMD aprēķināja un secināja, ka salīdzinājumā ar pašreizējām izmaksām kopējās izmaksas palielinātos par aptuveni 10 %, jo ir palielinājušās amortizācijas izmaksas. (53) Pieprasījuma iesniedzējs neapstrīdēja AETMD apgalvojumu per se saistībā ar lielākām amortizācijas izmaksām, tomēr uzsvēra, ka minētās lielākās izmaksas tiks segtas ar kopumā lielākiem ieņēmumiem (pateicoties lielākam pārdošanas apjomam) un zemākām citām izmaksām lielākas automatizācijas dēļ. (54) Kā minēts 51. apsvērumā, pieprasījuma iesniedzējs patiešām veic investīcijas jaunās ražošanas iekārtās. Šādas investīcijas var paaugstināt amortizācijas izmaksas. Tomēr, kā norādīja pieprasījuma iesniedzējs, jaunas ražošanas iekārtas arī var viest izmaiņas (salīdzinājumā ar pašreizējām ražošanas iekārtām), piemēram, automatizācijas pakāpē. Iespējams, minētās izmaiņas tieši ietekmētu darbaspēka un enerģijas izmaksu samazinājumu un varētu segt amortizācijas izmaksu kāpumu. (55) Kopumā tika secināts, ka vispārējo ietekmi uz ražošanas izmaksām par vienu saražoto vienību nevar izmērīt, kamēr nav uzstādītas jaunās iekārtas un grāmatvedības uzskaitē nav atspoguļotas papildu izmaksas. (56) Neskatoties uz to un ņemot vērā investīciju mērķi (palielināt efektivitāti un konkurētspēju, samazināt vienības ražošanas izmaksas), paredzams, ka vismaz vidējā termiņā un ilgtermiņā ražošanas izmaksas par vienību būtiski nepalielināsies. Šādos apstākļos gaidāms, ka normālā vērtība tiks joprojām balstīta uz cenām iekšzemes cenām, kā tas ir šajā pārskatīšanā. AETMD izvirzītais arguments tādēļ tiek noraidīts. (57) Pēc informācijas nodošanas atklātībā AETMD apšaubīja arī jaunās dempinga starpības ilgstošo raksturu. AETMD apgalvoja, ka eksporta cenu pamats, ko izmantoja dempinga starpības aprēķinam, nav bijis reprezentatīvs. Tas jo īpaši apgalvoja, ka: (a) PIP laikā eksportētais tonnu skaits bija pārāk mazs, lai to uzskatītu par reprezentatīvu, un (b) atsaucoties uz 29. apsvērumu, eksporta darījumi ar ražotāja zīmolu ražojumiem sasniedza gandrīz pusi no visa eksporta apjoma PIP laikā, tādēļ eksporta cenas būtu jāuzskata par nereprezentatīvām. AETMD uzskatīja – ja stātos spēkā ierosinātie ierobežotie pasākumi, lielākajai daļai eksporta uz Savienību, visticamāk, būs mazumtirgotāju zīmols ar zemākām eksporta cenām[7]. (58) Sakarā ar to, ka uz Savienību eksportētie daudzumi bija nenozīmīgi, Komisija pati pārliecinājās, ka pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenas, kas samaksātas vai maksājamas Savienības tirgū, bija reprezentatīvas, salīdzinot tās ar pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenām, kas samaksātas vai maksājamas citu trešo valstu tirgos. Uz šā pamata tika secināts, ka cenas Savienības tirgū atbilda tām cenām, kuras maksā klienti citos eksporta tirgos. (59) Iepriekšējās izmeklēšanās tika atzīts, ka pastāv dažādi tirgus segmenti: ražotāja zīmola un mazumtirgotāju zīmola segments[8]. Definējot dažādus ražojuma veidus attiecīgā ražojuma klāstā, tas ir būtisks aspekts. Uz šā pamata ražotāja zīmola ražojumu eksports tika salīdzināts ar ražotāja zīmola ražojumu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū un mazumtirgotāju zīmola eksporta pārdošanas apjomi tika salīdzināti ar mazumtirgotāju pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū. (60) AETMD apgalvojums par to, ka turpmāk eksports lielākoties būs ar mazumtirgotāju zīmolu, ir spekulatīvs un nav balstīts uz pierādījumiem, un tas kā apgalvojums nav pietiekams, lai apstrīdētu ražotāja zīmolu ražojumu eksportu reprezentativitāti PIP laikā. AETMD prasība tādēļ tiek noraidīta. (61) AETMD arī apgalvoja, ka maksājuma samazinājums līdz zemākam līmenim varētu izraisīt pasākumu apiešanas risku. (62) Jāatgādina, ka spēkā esošie maksājumi Taizemes ražotājiem eksportētājiem jau ir diferencēti. Tādējādi pasākumu apiešanas risks (t. i., ar TARIC papildu kodu, kam noteikti mazāki maksājumi) ir bijis, kopš ir ieviesti sākotnējie pasākumi. Mazākais maksājums vienam no šiem ražotājiem eksportētājiem per se nenozīmē lielāku pasākumu apiešanas risku no Taizemes kopumā. (63) Turklāt, ja kļūs pieejama informācija, kas liecinās, ka maksājumu ietekme tiek vājināta pasākumu apiešanas dēļ, pēc vajadzības var sākt izmeklēšanu, ja būs izpildīti pamatregulas 13. panta nosacījumi. (64) AETMD arī norādīja, ka pieprasījuma iesniedzējs var būt mākslīgi palielinājis eksporta cenas uz Savienību, izmantojot šķērskompensāciju, kas rodas, vienlaikus pārdodot citus ražojumus par mākslīgi pazeminātām cenām. (65) Kā minēts iepriekš 58. apsvērumā, attiecīgā ražojuma eksporta cenas uz Savienību atbilda eksporta cenām uz trešām valstīm. Tādējādi nekas neliecina par to, ka PIP laikā eksporta cenas uz Savienību bijušas mākslīgi paaugstinātas, un tāpēc šis arguments tiek noraidīts. 5. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (66) Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi grozīt antidempinga maksājumu, kas piemērojams attiecīgā ražojumu importam no River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (67) Turklāt pēc pieprasījuma iesniedzēja pieprasījuma tiek grozīta arī viņa Taizemes adrese. 6. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA (68) Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikums grozīt Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 875/2013. (69) Pēc informācijas nodošanas atklātībā Taizemes valdība apgalvoja, ka būtu jāpārskata arī vidējā maksājuma likme eksportētājiem, kas sadarbojās un nav iekļauti izlasē, lai ņemtu vērā šīs daļējās starpposma pārskatīšanas konstatējumus. Būtu jānorāda, ka šis apgalvojums pārsniedz pašreizējās pārskatīšanas jomu, kuras mērķis ir tikai pielāgot spēkā esošās antidempinga maksājumu likmes līmeni attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju. Pieprasījums grozīt antidempinga maksājuma likmju līmeni sakarā ar iespējamām apstākļu izmaiņām būtu jāiesniedz atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 875/2013 1. panta 2. punkta tabulā aizstāj ierakstu par River Kwai International Food Industry Co., Ltd: Uzņēmums || Antidempinga maksājuma likme (%) || TARIC papildu kods River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Taizeme || 3,6 || A791 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [2] Padomes 2007. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp.). [3] Padomes 2008. gada 25. septembra Regula (EK) Nr. 954/2008, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 260, 30.9.2008., 1. lpp.). [4] Padomes 2013. gada 2. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 875/2013, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (OV L 244, 13.9.2013., 1. lpp.). [5] OV C 42, 14.2.2013., 7. lpp. [6] Sk. termiņbeigu pārskatīšanas 49. līdz 75. apsvērumu. [7] Sk. termiņbeigu pārskatīšanas 86. apsvērumu. [8] Sk. termiņbeigu pārskatīšanas 85. apsvērumu.