Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, tās dalībvalstīm un Islandi par Islandes dalību Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola otrajā saistību periodā /* COM/2014/0291 final - 2014/0152 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Šie ir priekšlikumi Padomes lēmumiem, kuri tiktu pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 5. un 6. punktu un ar kuriem tiktu parakstīts un noslēgts Nolīgums starp Savienību, dalībvalstīm un Islandi par Islandes dalību Savienības, dalībvalstu un Islandes saistību kopīgā izpildē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Kioto protokola otrajā saistību periodā. Dohas klimata pārmaiņu konferencē, kas notika 2012. gada decembrī, ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām (UNFCCC) pievienotā Kioto protokola 192 līgumslēdzējas puses pieņēma Kioto protokola grozījumu (Dohas grozījums)[1]. Dohas grozījums nosaka Kioto protokola otro saistību periodu (no 2013. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim) un juridiski saistošas emisiju samazināšanas saistības protokola B pielikumā norādītajām līgumslēdzējām pusēm. Šo līgumslēdzēju pušu vidū ir Savienība, dalībvalstis un Islande. Kioto protokola 4. pants paredz, ka līgumslēdzējas puses savas saistības var pildīt kopīgi. Savienība un piecpadsmit līgumslēdzējas puses, kuras Kioto protokola parakstīšanas laikā, proti, 1997. gadā, bija ES dalībvalstis, izvēlējās šādi rīkoties pirmajā saistību periodā (2008–2012) un, ratificējot protokolu 2002. gadā, vienodamās noteica pirmā saistību perioda saistību kopīgas izpildes nosacījumus[2]. Dohas grozījumā[3] un paziņojumā, ko Savienība, dalībvalstis un Islande izdarīja tā pieņemšanas laikā[4], ir pausts šo līgumslēdzēju pušu nodoms savus otrā saistību perioda emisiju samazinājuma mērķrādītājus sasniegt kopīgi. Komisija 2013. gada novembrī nāca klajā ar priekšlikumu Padomes lēmumam par UNFCCC pievienotā Kioto protokola Dohas grozījuma noslēgšanu un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi[5]. Šo priekšlikumu patlaban apspriež. Nodoms, ka Eiropas Savienība, tās dalībvalstis un Islande savas Kioto protokola otrā saistību perioda saistības varētu pildīt kopīgi, radās jau 2009. gadā. 2009. gada 3. jūnija vēstulē Eiropas Savienības Padomes prezidentvalstij Islande lūdza sākt oficiālas sarunas par paziņošanu, ka tā savas Kioto protokola otrā saistību perioda saistības pildīs kopā ar Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm. Padome 2009. gada 15. decembra sanāksmē šo lūgumu novērtēja atzinīgi un aicināja Komisiju "nākt klajā ar ieteikumu par vajadzīgo sarunu sākšanu ar Islandi, kurš atbilstu tiem principiem un kritērijiem, kas izklāstīti ES Klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumā"[6]. Komisija 2013. gada jūnijā Padomei iesniedza savu ieteikumu par Padomes lēmumu, ar ko pilnvaro uzsākt sarunas ar Islandi. 2013. gada decembrī Padome Komisijai piešķīra pilnvaras Savienības vārdā sākt sarunas ar Islandi par nolīgumu, ar ko noteiktu kopīgās izpildes nosacījumus attiecībā uz Islandes dalību Savienības, dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē. Dalībvalstu pārstāvji Padomē turklāt pilnvaroja Komisiju dalībvalstu vārdā risināt sarunas par tām nolīguma daļām, kas ir dalībvalstu kompetencē. Šīs sarunas ir risinātas saskaņā ar sarunu norādēm atbilstīgi LESD 218. pantam, un tajās ir sagatavots šā lēmuma priekšlikumam pievienotais nolīgums. 2. Nolīgums ar Islandi Šā lēmuma priekšlikumam pievienotajā nolīgumā ar Islandi ir izklāstīti nosacījumi, kas reglamentē Islandes dalību Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē. Tas neparedz nekādus pienākumus Savienībai vai tās dalībvalstīm. Islandes dalība kopīgajā izpildē Islandes dalībai kopīgajā izpildē ir tāds pats pamats kā dalībvalstu dalībai. Islandes emisiju līmenis, kas atbilst tai noteiktajam daudzumam, attiecas uz tādu gāzu emisijām tādos sektoros Islandē, kuri ietverti Kioto protokola otrajā saistību periodā, bet nav ietverti ES siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (Direktīva 2003/87/EK[7]). [Ievietot tekstu par Islandei noteikto daudzumu, kad tas būs noteikts] Nolīguma ar Islandi II pielikums ietvers tos pašus kopīgas izpildes nosacījumus, kas noteikti arī pielikumā Padomes lēmumam par UNFCCC pievienotā Kioto protokola Dohas grozījuma noslēgšanu un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi. Attiecīgo ES tiesību aktu piemērošana Islandei Savienībai un dalībvalstīm kā Kioto protokola līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar Kioto protokolu ir jāievēro dažādas monitoringa, ziņošanas un verifikācijas prasības. Pusēm, kas vienojušās savas saistības pildīt kopīgi, daļa šīs informācijas jāiesniedz kopīgi. Tāpēc Komisijai no Islandes būs jāsaņem informācija, lai Savienība varētu izpildīt savas ziņošanas saistības. Turklāt Islandei būs jāiesaistās Savienības un tās dalībvalstu reģistru sistēmā, jo tiem ir svarīga loma Kioto protokolā noteikto pienākumu izpildē. Tādēļ Islandei jāpiemēro Savienības tiesību akti, kas nav piemērojami trešām valstīm (tostarp Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstīm), jo īpaši tiesību akti par emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju, kā arī akti par reģistra darbību un to darījumu uzskaiti, kuri attiecas uz Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību izpildi Kioto protokola otrajā saistību periodā saskaņā ar kopīgās izpildes nosacījumiem un starptautiskajiem noteikumiem. Nolīguma I pielikumā ir uzskaitīti Islandei saistošie Savienības tiesību akti. Tajā arī paredzēta procedūra šā saraksta grozīšanai, lai nodrošinātu, ka uz Islandes dalību kopīgajā izpildē attiecas tie paši noteikumi un pienākumi, kas jāievēro dalībvalstīm, saskaņā ar starptautiskajām prasībām. Kopīgās izpildes komiteja Nolīgumā ar Islandi paredzēts izveidot Kopīgās izpildes komiteju, kas nodrošinās nolīguma faktisko īstenošanu un darbību. Šajā komitejā ir Savienības, dalībvalstu un Islandes pārstāvji, un lēmumus tā pieņem vienprātīgi. Tā var pieņemt lēmumus par attiecīgo Savienības tiesību aktu piemērošanu Islandei un apmainās ar viedokļiem un informāciju par kopīgās izpildes nosacījumu īstenošanu. Tās sanāksmes iespēju robežās tiek rīkotas līdztekus sanāksmēm, kurās tiekas Klimata pārmaiņu jautājumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 525/2013[8] 26. pantu. Nolīguma ar Islandi darbības laiks un tā izbeigšana Nolīgums ar Islandi tiek noslēgts uz laiku, līdz tiks nokārtoti visi jautājumi, kas saistīti ar otrā saistību perioda saistību izpildi. Tas ir saskaņā ar Kioto protokola 4. pantu, kas paredz, ka ikviens līgumslēdzēju pušu nolīgums to saistības pildīt kopīgi jāpiemēro visu attiecīgā saistību perioda laiku. Ja Islande pārkāps nolīguma noteikumus vai iebildīs pret tā tiesību aktu saraksta grozīšanu, kurā uzskaitīti Islandē saskaņā ar šo nolīgumu piemērojamie tiesību akti, Islande viena pati būs atbildīga par visām savām siltumnīcefekta gāzu emisijām, uz kurām attiecas Kioto protokols, tostarp emisijām, kas ietvertas ES siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas darbības jomā. Nolīgums neietekmē Savienības budžetu. 2014/0152 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, tās dalībvalstīm un Islandi par Islandes dalību Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola otrajā saistību periodā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Komisija Eiropas Savienības vārdā ir risinājusi sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību, tās dalībvalstīm un Islandi par Islandes dalību Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola otrajā saistību periodā ("nolīgums"). (2) 2005. gada 16. februārī stājās spēkā ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotais Kioto protokols ("protokols"), kas ietver juridiski saistošas emisiju samazināšanas saistības, kuras pirmajā saistību periodā no 2008. līdz 2012. gadam bija uzņēmušās B pielikumā uzskaitītās līgumslēdzējas puses. Savienība un tās dalībvalstis 2002. gada 31. maijā protokolu ratificēja un piekrita savas pirmā saistību perioda saistības pildīt kopīgi[9]. Islande protokolu ratificēja 2002. gada 23. maijā. (3) Dohas klimata pārmaiņu konferencē, kas notika 2012. gada decembrī, visas protokola līgumslēdzējas puses vienojās par Dohas grozījumu, kas nosaka protokola otro saistību periodu (no 2013. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim). Ar Dohas grozījumu tiek grozīts Kioto protokola B pielikums, kurā uzskaitītajām līgumslēdzējām pusēm attiecībā uz otro saistību periodu noteiktas juridiski saistošas papildu saistības mazināt klimata pārmaiņas, kā arī grozīti un precizēti noteikumi par līgumslēdzēju pušu saistību izpildi otrajā saistību periodā. (4) Eiropas Savienībai, tās dalībvalstīm un Islandei noteiktie mērķrādītāji ir ierakstīti Dohas grozījumā, un zemsvītras piezīmē ir norādīts, ka minēto mērķrādītāju pamatā ir izpratne, ka tie saskaņā ar Kioto protokola 4. pantu tiks sasniegti kopīgi[10]. Turklāt pēc Dohas grozījuma pieņemšanas Savienība, dalībvalstis un Islande ir nākušas klajā ar kopīgu paziņojumu[11], kurā pausts nodoms otrajā saistību periodā saistības pildīt kopīgi. Par paziņojumu tika panākta vienošanās ES ministru ad hoc sanāksmē Dohā, un 2012. gada 17. decembrī to atbalstīja Padome[12]. (5) Tajā pašā paziņojumā Savienība, dalībvalstis un Islande — saskaņā ar Kioto protokola 4. panta 1. paragrāfu, kas paredz līgumslēdzējām pusēm iespēju savas 3. pantā noteiktās saistības izpildīt kopīgi, — norādīja, ka Eiropas Savienība, tās dalībvalstis, Horvātija un Islande protokola 3. panta 7.b) paragrāfu piemēros kopīgajam noteiktajam daudzumam saskaņā ar nolīgumu par kopīgu izpildi un ka to nepiemēros dalībvalstīm, Horvātijai vai Islandei atsevišķi. (6) Padome 2009. gada 15. decembra sanāksmē atzinīgi novērtēja lūgumu, kurā Islande pauda vēlēšanos savas otrā saistību perioda saistības pildīt kopā ar Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, un aicināja Komisiju nākt klajā ar ieteikumu par vajadzīgo sarunu sākšanu par nolīgumu ar Islandi, kurš atbilstu principiem un kritērijiem, kas izklāstīti ES Klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumā[13]. (7) Protokola 4. panta 1. paragrāfs paredz, ka līgumslēdzējām pusēm, kuras vienojas protokola 3. pantā noteiktās saistības pildīt kopīgi, nolīgumā jānosaka katrai nolīguma pusei piemērojamais emisiju līmenis. Saskaņā ar protokola 4. panta 2. paragrāfu kopīgas izpildes nolīguma pusēm jāpaziņo protokola sekretariātam par minētā nolīguma nosacījumiem savu ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentu deponēšanas dienā. (8) 2013. gada 17. decembrī Padome pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par kopīgas izpildes nolīgumu starp Eiropas Savienību, tās dalībvalstīm un Islandi. (9) Nosacījumi, kas reglamentē Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes nolīgumu par saistību kopīgu izpildi saskaņā ar Kioto protokola 3. pantu, ir noteikti pielikumā Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu UNFCCC pievienotā Kioto protokola Dohas grozījumu, un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi[14]. Šie paši nosacījumi ir izklāstīti arī pielikumā nolīgumam ar Islandi. (10) Lai nodrošinātu, ka Islandes pienākumi kopīgajā saistību izpildē ir noteikti un tiek piemēroti nediskriminējošā veidā, proti, ka Islandei un dalībvalstīm piemēro vienādus noteikumus, Islandes emisiju līmenis tika noteikts tādā veidā, kas atbilst gan (ar Dohas grozījumu grozītā) Kioto protokola B pielikuma trešajā slejā ierakstītajām kvantitatīvajām emisiju samazināšanas saistībām, gan ES tiesību aktiem, tostarp 2009. gada Klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumam un principiem un kritērijiem, kas ir minētajos tiesību aktos izvirzīto mērķu pamatā. (11) Tādēļ Eiropas Savienības vārdā nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts tas, ka Eiropas Savienības vārdā paraksta Nolīgumu starp Eiropas Savienību, tās dalībvalstīm un Islandi par Islandes dalību Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola otrajā saistību periodā, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu. Parakstāmā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu. Padomes Ģenerālsekretariāts sagatavo pilnvaru instrumentu, ar ko Komisijas norādīto personu vai personas pilnvaro parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] Lēmums 1/CMP.8, pieņemts Līgumslēdzēju pušu konferencē, kas vienlaikus bija Kioto protokola līgumslēdzēju pušu sanāksme, FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1. [2] Padomes 2002. gada 25. aprīļa Lēmums 2002/358/EK par ANO vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto Protokola apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi, OV L 130, 15.5.2002., 1. lpp. [3] Sk. 4., 6. un 8. zemsvītras piezīmi pie kvantitatīvajām emisiju ierobežošanas un samazināšanas saistībām, kas Savienībai, dalībvalstīm, Horvātijai un Islandei noteiktas B pielikuma trešajā slejā (Dohas grozījuma 1. pants); tajās norādīts, ka šo saistību "pamatā ir izpratne, ka tās tiks izpildītas kopīgi". [4] Pilns paziņojuma teksts ir sniegts 45. punktā ziņojumā, kas sagatavots Līgumslēdzēju pušu konferencē, kura vienlaikus bija Kioto protokola līgumslēdzēju pušu sanāksmes astotā sesija un notika Dohā no 2012. gada 26. novembra līdz 8. decembrim, FCCC/KP/CMP/2012/13. [5] COM(2013) 768, 2013. gada 6. novembris. [6] Padomes 2009. gada 15. decembra secinājumi par nolīgumu ar Islandi par kopīgu saistību izpildi attiecībā uz jaunu starptautisku klimata nolīgumu. [7] Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK. [8] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu. [9] Padomes 2002. gada 25. aprīļa Lēmums 2002/358/EK par ANO vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto Protokola apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi, OV L 130, 15.5.2002., 1. lpp. [10] Ar Dohas grozījumu grozītā protokola B pielikuma 4. zemsvītras piezīme. [11] Tas ir atspoguļots 45. punktā ziņojumā, kas sagatavots Līgumslēdzēju pušu konferencē, kura vienlaikus bija Kioto protokola līgumslēdzēju pušu sanāksmes astotā sesija un notika Dohā no 2012. gada 26. novembra līdz 8. decembrim, Part One: Proceedings, dokuments FCCC/KP/CMP/2012/13. [12] Padomes 2012. gada 17. decembra secinājumi par atbalstu paziņojumam, ar ko Eiropas Savienība un tās dalībvalstis kopā ar Horvātiju un Islandi nāca klajā Dohas klimata konferencē. [13] Padomes 2009. gada 15. decembra secinājumi par nolīgumu ar Islandi par kopīgu saistību izpildi attiecībā uz jaunu starptautisku klimata nolīgumu. [14] [Pilnīga atsauce]. Nolīgums par Islandes dalību Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē Kioto protokola otrajā saistību periodā Eiropas Savienība, Beļģijas Karaliste, Bulgārijas Republika, Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Vācijas Federatīvā Republika, Igaunijas Republika, Īrija, Grieķijas Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Horvātijas Republika, Itālijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste, Ungārija, Malta, Nīderlandes Karaliste, Austrijas Republika, Polijas Republika, Portugāles Republika, Rumānija, Slovēnijas Republika, Slovākijas Republika, Somijas Republika, Zviedrijas Karaliste, Apvienotā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Karaliste un Islande (turpmāk "Puses"), atgādinot, ka: kopīgajā paziņojumā, kas tika pieņemts 2012. gada 8. decembrī Dohā, ir norādīts, ka Eiropas Savienības, tās dalībvalstu, Horvātijas un Islandes otrā saistību perioda kvantitatīvajām emisiju ierobežošanas un samazināšanas saistībām saskaņā ar Kioto protokolu pamatā ir izpratne, ka tās tiks izpildītas kopīgi atbilstīgi Kioto protokola 4. pantam; 3. panta 7.b) paragrāfs tiks piemērots kopīgajam noteiktajam daudzumam saskaņā ar Eiropas Savienības, tās dalībvalstu, Horvātijas un Islandes nolīgumu par kopīgu izpildi un netiks piemērots dalībvalstīm, Horvātijai vai Islandei atsevišķi; tajā pašā kopīgajā paziņojumā Eiropas Savienība, tās dalībvalstis un Islande paziņoja, ka tās savus apstiprināšanas dokumentus deponēs vienlaikus, kā tika darīts arī Kioto protokola gadījumā, lai nodrošinātu tā vienlaicīgu stāšanos spēkā Eiropas Savienībai, tās 27 dalībvalstīm, Horvātijai un Islandei; Islande līdzdarbojas Eiropas Savienības Klimata pārmaiņu jautājumu komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 525/2013 26. pantu, kā arī Klimata pārmaiņu jautājumu komitejas I darba grupā, ir nolēmušas noslēgt šādu nolīgumu. 1. pants. Nolīguma mērķis Šā nolīguma mērķis ir paredzēt noteikumus, kas reglamentē Islandes dalību Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē Kioto protokola otrajā saistību periodā, un darīt iespējamu šīs dalības faktisko īstenošanu, tostarp Islandes ieguldījumu Savienībai noteikto Kioto protokola otrā saistību perioda ziņošanas prasību izpildē. 2. pants. Definīcijas Šajā nolīgumā: (a) "Kioto protokols" ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām (UNFCCC) pievienotais Kioto protokols, kas grozīts ar minētā protokola Dohas grozījumu, kuru pieņēma 2012. gada 8. decembrī Dohā; (b) "Dohas grozījums" ir UNFCCC pievienotā Kioto protokola Dohas grozījums, par ko tika panākta vienošanās 2012. gada 8. decembrī Dohā un kas nosaka Kioto protokola otro saistību periodu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim; (c) "kopīgās izpildes nosacījumi" ir šā nolīguma 2. pielikumā izklāstītie nosacījumi; (d) "ETS direktīva" ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā, ar grozījumiem. 3. pants. Kopīgā izpilde 1. Puses vienojas savas otrā saistību perioda kvantitatīvās emisiju ierobežošanas un samazināšanas saistības, kas ierakstītas Kioto protokola B pielikuma trešajā slejā, izpildīt kopīgi, ievērojot kopīgās izpildes nosacījumus. 2. Šajā nolūkā Islande veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās kopējais to siltumnīcefekta gāzu antropogēno emisiju daudzums otrajā saistību periodā, kas uzskaitītas Kioto protokola A pielikumā, no avotiem un piesaistītājsistēmām, uz kurām attiecas Kioto protokols un kuras neietilpst ETS direktīvas darbības jomā, izteikts kā oglekļa dioksīda ekvivalents, nepārsniedz tai noteikto daudzumu, kas norādīts kopīgās izpildes nosacījumos. 3. Neskarot šā nolīguma 8. pantu, Islande otrā saistību perioda beigās saskaņā ar Lēmumu 1/CMP.8 un citiem attiecīgiem UNFCCC vai Kioto protokola struktūru lēmumiem, kā arī kopīgās izpildes nosacījumiem, no valsts reģistra noraksta AAU, CER, ERU, RMU, pagaidu CER un ilgtermiņa CER tādā apmērā, kas ir līdzvērtīgs tām siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem un piesaistei piesaistītājsistēmās, kuras aptver tai noteiktais daudzums. 4. pants. Attiecīgo Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošana 1. Tiesību akti, kas uzskaitīti 1. pielikumā, ir Islandei saistoši un Islandē piemērojami. Visas 1. pielikumā norādīto tiesību aktu atsauces uz Eiropas Savienības dalībvalstīm šā nolīguma vajadzībām saprot kā atsauces arī uz Islandi. 2. Šā nolīguma 1. pielikumu var grozīt ar lēmumu, kuru pieņem Kopīgās izpildes komiteja, kas izveidota ar šā nolīguma 6. pantu. 3. Kopīgās izpildes komiteja var lemt par papildu tehnisko kārtību attiecībā uz I pielikumā uzskaitīto tiesību aktu piemērošanu Islandei. 4. Ja I pielikuma grozījumu dēļ jāveic grozījumi Islandes primārajos tiesību aktos, tad, nosakot šādu grozījumu stāšanos spēkā, ņem vērā laiku, kas Islandei vajadzīgs šādu grozījumu pieņemšanai, un nepieciešamību nodrošināt atbilstību Kioto protokola un lēmumu prasībām. 5. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija pirms tādu deleģēto aktu pieņemšanas, kas ir iekļauti vai ko paredzēts iekļaut I pielikumā, ievērotu savu ierasto praksi un apspriestos ar ekspertiem, tostarp ekspertiem no Islandes. 5. pants. Ziņošana 1. Islande līdz 2015. gada 15. aprīlim saskaņā ar šo nolīgumu un Kioto protokola, Dohas grozījuma un tiem atbilstīgi pieņemto lēmumu prasībām iesniedz UNFCCC sekretariātam ziņojumu, lai atvieglotu tai noteiktā daudzumu aprēķināšanu. 2. Eiropas Savienība saskaņā ar šo nolīgumu un Kioto protokola, Dohas grozījuma un tiem atbilstīgi pieņemto lēmumu prasībām sagatavo ziņojumu, kas atvieglo Savienībai noteiktā daudzumu aprēķināšanu, un ziņojumu, kas atvieglo Savienībai, tās dalībvalstīm un Islandei kopīgā noteiktā daudzuma ("kopīgā noteiktā daudzuma") aprēķināšanu. Savienība šo ziņojumu iesniedz UNFCCC sekretariātam līdz 2015. gada 15. aprīlim. 6. pants. Kopīgās izpildes komiteja 1. Ar šo tiek izveidota Kopīgās izpildes komiteja, kurā ir Pušu pārstāvji. 2. Kopīgās izpildes komiteja nodrošina šā nolīguma faktisko īstenošanu un darbību. Tādēļ tā pieņem šā nolīguma 4. pantā paredzētos lēmumus un apmainās ar viedokļiem un informāciju par kopīgās izpildes nosacījumu īstenošanu. Kopīgās izpildes komiteja visus lēmumus pieņem vienprātīgi. 3. Kopīgās izpildes komiteja sanāk pēc attiecīga vienas vai vairāku Pušu lūguma Eiropas Savienībai vai pēc Eiropas Savienības iniciatīvas. 4. Eiropas Savienību un tās dalībvalstis pārstāvošās Kopīgās izpildes komitejas locekļi sākotnēji ir Komisijas un dalībvalstu pārstāvji, kuri darbojas arī Eiropas Savienības Klimata pārmaiņu jautājumu komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 525/2013[1] 26. pantu. Islandes pārstāvi ieceļ tās Vides un dabas resursu ministrija. Kopīgās izpildes komitejas sanāksmes iespēju robežās rīko līdztekus Klimata pārmaiņu jautājumu komitejas sanāksmēm. 5. Kopīgās izpildes komiteja savu reglamentu pieņem vienprātīgi. 7. pants. Atrunas Šim nolīgumam nedrīkst paredzēt nekādas atrunas. 8. pants. Darbības laiks un ievērošana 1. Šis nolīgums ir noslēgts uz laiku, līdz beigsies Kioto protokola otrā saistību perioda saistību izpildes papildu periods vai kad būs atrisināti visi jautājumi par saistību periodu vai kopīgās izpildes īstenošanu, kas Pusēm radīsies Kioto protokola īstenošanas gaitā, — atkarībā no tā, kas iestājas vēlāk. Nolīgumu nevar izbeigt pirms minētā laika. 2. Islande attiecīgā gadījumā paziņo Kopīgās izpildes komitejai par to, ka tā nav izpildījusi šā nolīguma noteikumus vai ka tā tos nespēs izpildīt. 30 dienu laikā pēc šādas neizpildes paziņošanas par to jāsniedz pamatojums, ko komitejas locekļi atzīst par pārliecinošu. Pretējā gadījumā šā nolīguma noteikumu neizpilde uzskatāma par šā nolīguma pārkāpumu. 3. Ja šis nolīgums tiek pārkāpts vai Islande iebilst pret I pielikuma grozīšanu saskaņā ar 4. panta 2. punktu, Islande atbild par tām kopējām ar oglekļa dioksīda ekvivalentu izteiktajām siltumnīcefekta gāzu antropogēnajām emisijām no avotiem un to piesaisti piesaistītājsistēmās Islandē, kuras aptver Kioto protokola otrais saistību periods, tostarp emisijām no avotiem, kas ietverti Eiropas Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, šīs emisijas ņem vērā attiecībā uz tās kvantitatīvo emisiju samazināšanas mērķi, kas norādīts Kioto protokola B pielikuma trešajā slejā, un, beidzoties otrajam saistību periodam, Islande noraksta no sava valsts reģistra AAU, CER, ERU, RMU, pagaidu CER un ilgtermiņa CER tādā apmērā, kas līdzvērtīgs šīm emisijām. 9. pants. Depozitārijs Šā nolīguma oriģinālu, kas ir vienlīdz autentisks visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās un islandiešu valodā, deponē Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram. 10. pants. Ratifikācijas instrumentu deponēšana 1. Puses šo nolīgumu ratificē saskaņā ar savām iekšējām prasībām. Katra Puse savu ratifikācijas instrumentu deponē Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram vai nu pirms sava Dohas grozījuma apstiprināšanas dokumenta deponēšanas ANO ģenerālsekretāram, vai vienlaikus ar apstiprināšanas dokumenta deponēšanu. 2. Islande savu Dohas grozījuma pieņemšanas dokumentu saskaņā ar Kioto protokola 20. panta 4. paragrāfu un 21. panta 7. paragrāfu deponē ANO ģenerālsekretāram vēlākais dienā, kad Eiropas Savienība vai tās dalībvalstis deponē savu pēdējo pieņemšanas dokumentu. 3. Deponējot savu Dohas grozījuma pieņemšanas dokumentu, Islande no savas puses ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām sekretariātam paziņo arī kopīgās izpildes noteikumus saskaņā ar Kioto protokola 4. panta 2. paragrāfu. 11. pants. Stāšanās spēkā Šis nolīgums stājas spēkā [deviņdesmitajā] dienā pēc dienas, kurā visas Puses deponējušas savus ratifikācijas instrumentus. …, … 1. pielikums (4. pantā paredzētais saraksts) 1. Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu ("Regula (ES) Nr. 525/2013"), izņemot tās 4. pantu, 7. panta 1. punkta f) apakšpunktu, 15.–20. pantu un 22. pantu. 21. panta noteikumus piemēro attiecīgos gadījumos. 2. Pašreizējie un turpmākie deleģētie un īstenošanas akti, kuri pieņemti, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 525/2013. 2. pielikums (Kopīgās izpildes nosacījumi, kuri pievienoti ratifikācijas lēmumam, ar ko Eiropas Savienības vārdā noslēdz Dohas grozījumu; norādītas arī tonnas CO2 ekvivalenta, kas atbilst Islandes emisiju līmenim / tai noteiktajam daudzumam pirms KP 3. panta 7.a paragrāfa piemērošanas) [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu.