Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par atbrīvošanu no atbildības par 2006. gada budžeta izpildi (kopsavilkums) - Eiropas Parlamenta rezolūcijas, kas sagatavotas saskaņā ar EK līguma 276. panta 3. punktu un Euratom līguma 80.b pantu, Finanšu regulas 147. pantu, EAF Finanšu regulas 119. panta 5. punktu un ar līdzīgiem iepriekšējās ad hoc EAF Finanšu regulas noteikumiem {SEC(2008)2579} /* COM/2008/0629 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 15.10.2008 COM(2008) 629 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par atbrīvošanu no atbildības par 2006. gada budžeta izpildi (kopsavilkums) - Eiropas Parlamenta rezolūcijas, kas sagatavotas saskaņā ar EK līguma 276. panta 3. punktu un Euratom līguma 80.b pantu, Finanšu regulas 147. pantu, EAF Finanšu regulas 119. panta 5. punktu un ar līdzīgiem iepriekšējās ad hoc EAF Finanšu regulas noteikumiem {SEC(2008)2579} SATURS PREAMBULA 3 I – KOMISIJAS ATBILDES UZ EIROPAS PARLAMENTA IETEIKUMIEM, KAS MINĒTI VISPĀRĒJĀ BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀJUMA REZOLŪCIJĀ 4 a) Horizontālie jautājumi 4 b) Nozaru jautājumi 7 c) Revīzijas palātas izdotie īpašie ziņojumi 10 II – EIROPAS PARLAMENTA APSTIPRINĀJUMS EAF IZPILDEI 10 III – Rezolūciju ieteikumi saistībā ar atsevišķām aģentūrām un Eiropas Kopienu Tiesu 11 PREAMBULA Tulkošanas ierobežojumu un laika trūkuma dēļ Komisijas ziņojumu par paveikto darbu attiecībā uz Eiropas Parlamenta (EP) lēmumiem par budžeta izpildes apstiprinājumu 2006. finanšu gadā[1] publicē visās ES oficiālajās valodās šādā kopsavilkuma formā. Komisijas pilnās atbildes uz katru konkrēto Parlamenta ieteikumu ir pieejamas Komisijas darba dokumentā[2], kas publicēts angļu, franču un vācu valodā. Abi ziņojumi attiecas uz rezolūcijām, ko Eiropas Parlaments pieņēma 2008. gada 22. aprīlī. Katrā šā kopsavilkuma ziņojuma nodaļā[3] ir atsauces uz attiecīgo ieteikumu kārtas numuriem visā iepriekš minētajā Komisijas darba dokumentā. Šīs atsauces palīdzēs lasītājiem atrast darba dokumentā visus ieteikumus (un informāciju par Komisijas plānotajām vai jau veiktajām darbībām), kas ir saistīti ar attiecīgo nodaļu vai kas varētu tos īpaši interesēt. Komisija ir konstatējusi, ka Eiropas Parlamenta lēmumos par vispārējā budžeta, EAF un aģentūru budžetu izpildes apstiprinājumiem ir 208 ieteikumi Komisijai. Komisija uzskata, ka attiecībā uz 100 ieteikumiem vajadzīgās darbības jau ir veiktas, lai gan dažos gadījumos šo darbību rezultāti vēl jāizvērtē. Komisija piekrīt izpildīt Parlamenta ieteiktās darbības attiecībā uz 99 ieteikumiem. Komisija tomēr nevar piekrist 9 ieteikumiem, un tāpēc neveiks šīs prasītās darbības[4]. I – KOMISIJAS ATBILDES UZ EIROPAS PARLAMENTA IETEIKUMIEM, KAS MINĒTI VISPĀRĒJĀ BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀJUMA REZOLŪCIJĀ Kopsavilkumā dotas Komisijas atbildes uz konkrētām prasībām, kas minētas Parlamenta 2006. gada budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijās. Turpmāk attiecīgajos punktos ir risināti jautājumi, kas saistīti ar valstu pārvaldības deklarācijām, struktūrfondiem un ārējām darbībām un kurus izvirzīja Eiropas Parlaments savos galvenajos secinājumos. A) HORIZONTāLIE JAUTāJUMI Ticamības deklarācija (Komisijas darba dokuments, 14.-17 . punkts) Komisija turpināja pilnveidot savu grāmatvedības praksi, īstenojot tādus centienus kā grāmatvedības kvalitātes projekts, īpaši attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanu. Komisija 2008. gada 30. aprīlī sniedza Budžeta kontroles komitejai nepieciešamo ziņojumu par priekšfinansējumu 2007. gada 31. decembrī. Ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai novērstu vairākus trūkumus uzraudzības un kontroles sistēmās, īpaši tos, kas uzsvērti deleģēto kredītrīkotāju atrunās, un saistībā ar tām budžeta jomām, kuras Eiropas Revīzijas palāta uzskatīja par neapmierinošām. Komisija enerģiski rīkosies, lai atrisinātu jautājumus, kuri bija par iemeslu atrunām 2007. gada darbības pārskatos, un stingri uzraudzīs notikumu gaitu. Budžeta pārvaldība (Komisijas darba dokuments, 18.-19. punkts) Veicot par darbības izbeigšanu atbildīgo struktūru revīzijas, informējot par programmu slēgšanas vadlīnijām, kas izdotas 2006. gadā, un pabeidzot iekšējās procedūras, Komisija strādā pie tā, lai nodrošinātu efektīvu noslēgšanas procedūru attiecībā uz struktūrfondu 2000.-2006. gada programmas periodu. Pēc programmu slēgšanas Komisija veiks revīzijas, lai pārbaudītu atlikušo kļūdu līmeni un vajadzības gadījumā piemēros turpmākas finanšu korekcijas. Struktūrfondu maksājumi ES-10 dalībvalstīm 2007. gadā panāca ES-15 valstu līmeni atbilstošajā programmas cikla posmā. Kohēzijas fonda maksājumi 2007. gadā dažās dalībvalstīs joprojām nedaudz atpalika no prognozēm, un 2007. gada beigās kopējās nenokārtotās saistības bija aptuveni trīs gadu maksājumu apjomā. Tomēr lielākajai daļai Kohēzijas fonda projektu izdevumi var būt līdz 2010. gada beigām. Valstu pārvaldības deklarācijas un Iestāžu nolīguma 44. punkts (Komisijas darba dokuments, 1.-3. un 20.-22. punkts) Saskaņā ar 8. darbību Komisijas rīcības plānā integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai Komisija atbalsta dalībvalstis, kuras nolemj brīvprātīgi sniegt valsts deklarāciju, sniedzot savas uzskaites sistēmas finanšu pārskatus un atbildot uz valsts iestāžu informācijas pieprasījumiem, lai gan tām nav juridiska pienākuma to darīt. Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu (44. punkts) trīs iestādes vienojās par to, ka dalībvalstīm jānosaka prasība sagatavot gada kopsavilkumu par pieejamajām revīzijām un deklarācijām. Šo nosacījumu iekļāva pārskatītajā Finanšu regulā, un kopsavilkumi pirmo reizi bija jāsniedz 2008. gada februārī. Komisija pievērš uzmanību „gada kopsavilkumu” nosacījumu enerģiskai īstenošanai. Kopumā gada kopsavilkumu pirmās kārtas rezultāts ir pozitīvs, un Komisija uzskata, ka tas ir pamats, uz kura var veidot turpmāko attīstību. Tas, ka kopsavilkumus iesniedz centralizēta struktūra, pastiprina dalībvalstu atbildību par līdzekļu izlietojumu. Atbildīgie Komisijas dienesti sniegs dalībvalstīm atgriezenisko saiti un norādījumus, kuru mērķis ir uzlabot kopsavilkumu kvalitāti nākamajā kārtā un palielināt to ieguldījumu Kopienas programmu iekšējās kontroles sistēmā. Pārvaldība (Komisijas darba dokuments, 23.-29. punkts) Komisijas pārvaldības modelī[5] ir ievēroti Līguma 211. līdz 219. un 274. panta nosacījumi un Finanšu regulas nosacījumi, kurus dalībvalstis pieņēma vienbalsīgi pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu (EK līguma 279. pants), un saskaņošana, kas noteikta 1975. gada kopīgajā deklarācijā par tiesību aktiem, kuriem ir nopietnas finansiālas sekas. Ģenerāldirektori un dienestu vadītāji ir atbildīgi par resursiem, kurus katram no tiem piešķir budžeta lēmējinstitūcija. Tie sagatavo gada beigu pārskatu un deklarāciju, sniedzot ticamības apliecinājumu par resursu izlietojumu un vajadzības gadījumā atrunas (gada darbības pārskats un deklarācija). Komisija koleģiāli uzņemas „atbildību par budžeta izpildi, kā paredzēts Līgumā” (274. pants), pieņemot Kopsavilkuma ziņojumu par Komisijas sasniegumiem vadības jomā, ņemot vērā arī gada ziņojumu par sasniegumiem politikā (212. pants). Tā īsteno savu politisko atbildību, analizējot dienestu gada darbības pārskatus un deklarācijas un pieņemot nostāju svarīgākajos horizontālajos jautājumos, tostarp atbilstoši rīkojoties jautājumos, kurus nepieciešams atrisināt Komisijas līmenī. Komisija uzskata, ka, pievienojot ģenerālsekretāra vai budžeta ģenerāldirektora formālas papildu deklarācijas, atbildības jomas kļūtu neskaidrākas, jo rezultātā ģenerāldirektoru pienākumi būtu izplūduši un varētu radīt traucējumus starp centralizētajiem dienestiem un darbības dienestiem. Iekšējās revīzijas dienesta hartā, ko Komisija pieņēma 2008. gada 24. janvārī, precizēts, ka ne vēlāk kā sākot no 2009. gada, IRD ir jāsniedz kopējs atzinums par kontroles stāvokli Komisijā. Komisijai ir ieskats par līdzekļiem, kuru pārvaldība notiek kopīgi ar dalībvalstīm. Attiecībā uz pienākumu sadalījumu pārvaldības struktūra ir skaidra - dalībvalstu galvenais pienākums ir veikt visus pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka līdzekļus izlieto saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, tostarp izveidot efektīvus kontroles mehānismus. Komisijai jāpārrauga visa sistēma un jāpārbauda, vai dalībvalstis pareizi pilda tām uzticētos uzdevumus. Ja Komisija secina, ka tā nenotiek, tai jāizmanto pieejamie mehānismi, lai apturētu maksājumus un piemērotu finanšu korekcijas. Komisija veic vajadzīgās pārbaudes un atbilstošos pasākumus, lai tā varētu pilnībā uzņemties atbildību par ES līdzekļu pārvaldīšanu. Tomēr vēl ir jomas, kuras jāuzlabo gan Komisijai, gan dalībvalstīm. Komisija 2008. gada februārī pieņēma rīcības plānu, kura mērķis ir vēl vairāk nostiprināt tās uzraudzības lomu saskaņā ar strukturālo darbību dalītu pārvaldību (COM(2008) 97), skatīt punktu par strukturālajiem pasākumiem. Komisijas iekšējās kontroles sistēma (Komisijas darba dokuments, 30.-33. punkts) Komisija 2008. gada februārī sniedza progresa ziņojumu par Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2008) 110) un secināja, ka lielākā daļa rīcības plānā norādīto trūkumu ir novērsta. Darbu pabeigs 2008. gadā, un pirmais ietekmes novērtējums tiks izdots 2009. gada sākumā. Komisija pabeidz kontroles izmaksu novērtējumu lauksaimniecības, ERAF un tiešās centralizētās pārvaldības jomā. Balstoties uz tā rezultātiem, Komisija 2008. gada rudenī sagatavos paziņojumu, kura mērķis ir atsākt diskusiju starp iestādēm par pieļaujamo risku. Kopsavilkuma ziņojums (Komisijas darba dokuments, 34. – 36. punkts) Kopsavilkuma ziņojumā atspoguļoti visi gadījumi, kad bija iebildumi attiecībā uz pārliecību par Komisijas izdevumu likumību un pareizību; Komisija saviem dienestiem deva rīkojumu aktīvi rīkoties, lai novērstu 2007. gada darbības pārskatos sniegto atrunu cēloņus, un attiecīgie ģenerāldirektorāti ir apņēmušies novērst šos trūkumus ar skaidri definētu rīcības plānu palīdzību. Tā pieprasa, lai visos gadījumos, kad pastāv atšķirības starp Eiropas Revīzijas palātas un ģenerāldirektora atzinumu, ģenerāldirektoram tās būs jāizskaidro savā nākamā gada darbības pārskatā. Pēc tam, kad IRD veica gada darbības pārskatu revīziju, pastāvīgajos norādījumos par gada darbības pārskatu sagatavošanu par 2007. gadu ir ietverta prasība sniegt informāciju par kavējumiem rīcības plānu īstenošanā un paredzēts, ka svarīgākie jautājumi, ko izvirzījis Iekšējās revīzijas dienests, ir uzskatāmi par kvalitātes kritēriju atrunu novērtēšanai. Politiskā atbildība un administratīvā atbildība Komisijā (Komisijas darba dokuments, 37. – 42. punkts) Komisija atzīmē, ka ir panākts vispārīgs progress gada darbības pārskatu sniegšanā. 2007. gadā tika ieviesti iekšējās kontroles šabloni, kas ļauj labāk salīdzināt dienestu gada darbības pārskatus. Pastāvīgajos norādījumos par gada darbības pārskatiem paredzēti arī noteikumi un kritēriji atrunu sniegšanai un prasība Komisijas dienestiem sniegt ziņojumu par Eiropas Revīzijas palātas svarīgākajiem ieteikumiem. Lai sagatavotu 2008. gada darbības pārskatus, Komisija sniegs turpmākus norādījumus par to, kā rīkoties reputācijas riska gadījumā, un par saistību starp kļūdu biežumu, būtiskumu un atrunām. Komisija atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta pozitīvo atbildi uz ierosinājumu apsvērt kopēju pieeju attiecībā uz lobistu reģistrāciju. Tika veikti arī pasākumi, lai uzlabotu informāciju par ES finansējuma saņēmējiem un ekspertu grupu locekļiem. Komisija uzskata, ka Komisijas locekļu pašreizējā rīcības kodeksā jau ir ietverti visaptveroši un atbilstoši noteikumi par atbildību un ētiku. Komisijas darbiniekus pieņem darbā saskaņā ar Civildienesta noteikumiem. Attiecībā uz ētikas noteikumiem neatkarīgā pētījumā[6] tika secināts, ka Eiropas Komisijas sistēma ir efektīva un ka ir izveidoti visi vajadzīgie noteikumi un procedūras. B) NOZARU JAUTāJUMI Ieņēmumi (Komisijas darba dokuments, 43. punkts) Dalībvalstu ikgadējo PVN deklarāciju posteņos ietvertās atrunas Komisija iekļauj savos kontroles ziņojumos. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm turpinās centienus, lai nodrošinātu, ka atrunas atceļ pieņemamos termiņos. Komisija vajadzības gadījumā dosies vadības apmeklējumos, kas ir paredzēti, lai kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm, kurām atrunas ir spēkā ilgstoši, izveidotu piemērotas stratēģijas šo jautājumu atrisināšanai. Gadījumos, kad nebūs vērojams progress atrunu atcelšanā, Komisija apsvērs, vai būtu lietderīgi uzsākt pārkāpumu izmeklēšanas procesu. Kopējā lauksaimniecības politika (Komisijas darba dokuments, 44. – 54. punkts) Tāpat kā Eiropas Parlaments arī Komisija atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta ir konstatējusi vispārīgus uzlabojumus KLP izdevumu pārvaldībā 2006. gadā. Veicot revīzijas, Komisija turpina uzraudzīt pilnīgu un pareizu IAKS piemērošanu. Atklājot trūkumus, Komisija ievieš finanšu korekcijas. Tiek plānoti seši IAKS revīzijas apmeklējumi jaunajās dalībvalstīs 2008. gadā. Uz IAKS stāvokli Grieķijā attiecas atruna, kas izdarīta Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā, un to risina ar Grieķijas iestāžu rīcības plāna palīdzību. Komisija tam rūpīgi seko līdzi. Attiecībā uz agrovides pasākumu piešķiršanas nosacījumiem lauku attīstības jomā dalībvalstu pienākums tagad ir nodrošināt, lai visi lauku attīstības pasākumi, tostarp agrovides pasākumi, būtu pārbaudāmi un kontrolējami un lai kontroles režīms dalībvalstu līmenī sniegtu pietiekamu pārliecību, ka tiek ievēroti atbilstības kritēriji un citas saistības. Šis jautājums tika izvirzīts arī saistībā ar lauku attīstības programmu veidošanu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam. Saistībā ar KLP „veselības pārbaudi” Komisija sniedza juridiskus priekšlikumus, lai novērstu to, ka lauksaimniecības ienākumu atbalstu piešķir sabiedrībām un uzņēmumiem, kuru uzņēmējdarbības mērķis nav saistīts vai ir tikai nelielā mērā saistīts ar lauksaimniecības darbības veikšanu. Saskaņā ar šo regulu, ja to pieņems, dalībvalstis var izlemt nepiešķirt tiem tiešus maksājumus. Strukturāli pasākumi, nodarbinātība un sociālās lietas (Komisijas darba dokuments, 4.—11. un 55. – 79. punkts) Komisija 2008. gada februārī pieņēma rīcības plānu, kura mērķis ir vēl vairāk nostiprināt tās uzraudzības lomu saskaņā ar strukturālo darbību dalītu pārvaldību (COM(2008) 97). Komisija sniedz Eiropas Parlamentam ceturkšņa ziņojumus par rīcības plāna īstenošanu, tostarp informāciju par veiktajām korekcijām un atgūtajām summām, ko noteikusi Komisija. Pirmos divus ceturkšņa ziņojumus Budžeta kontroles komitejai Špidlas kungs un Hībneres kundze sniedza 2008. gada 2. jūnijā un 2008. gada 15. jūlijā. Komisija starpposma progresa ziņojumu par rīcības plānu sniegs 2008. gada oktobrī, bet galīgo ziņojumu – 2009. gada janvārī. Rīcības plānā ir iekļauta kontrole pār Revīzijas palātas konstatēto kļūdu novēršanu. Saskaņā ar vadlīnijām attiecībā uz finanšu korekcijām nelikumību novēršanai publiskā iepirkuma jomā Komisija izdarīs 100 % korekcijas publiskā iepirkuma noteikumu tādu nopietnu pārkāpumu gadījumā kā līgumu nepubliskošana saskaņā ar ES mēroga konkursiem, un, ja tas ir pamatoti, piemēros vienotas likmes ekstrapolētās korekcijas. Komisija veica pasākumus, lai paātrinātu procedūru, kas ļaus pieņemt lēmumus par maksājumu apturēšanu un finanšu korekciju piemērošanu. Tā arī ir izskaidrojusi terminoloģiju, ko izmanto finanšu korekciju jomā, un attiecīgi standartizējusi ziņojumu sniegšanu. Saskaņā ar tiesību aktiem programmu darbības periodiem gan laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam, gan no 2007. līdz 2013. gadam, ievērojot dažus nosacījumus, dalībvalstīm ir atļauts atkārtoti izmantot ES finansējumu, kas atbrīvots no projektiem, no kuriem to izmaksā citiem attiecināmiem izdevumiem. ES finansējuma neto samazinājums programmai vai Kohēzijas fonda projektam tiek veikts vienīgi tad, ja korekciju nosaka ar Komisijas lēmumu vai arī ja nav pieejami aizstājami izdevumi, kurus var aizstāt, piemēram, slēdzot programmu, vai pēc 2007.-2013. gada programmu daļējas slēgšanas. Komisija uzskata, ka pat tādas finanšu korekcijas, kas nav saistītas ar ES finansējuma neto samazinājumu, var kalpot par stimulu, lai uzlabotu kontroli, ņemot vērā to ietekmi uz valsts budžetu. Komisija informēja Parlamentu par 2008. gada 22. februārī iesniegto gada kopsavilkumu sākotnējiem rezultātiem un 25. martā, kā arī Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta un Nodarbinātības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatos sniedza sīku analīzi. Komisija 21. aprīlī sniedza Parlamentam atjauninātu informāciju un Budžeta kontroles komitejas sanāksmē 15. jūlijā informēja Parlamentu par pārkāpumu izmeklēšanas procesa uzsākšanu pret Vāciju. Komisija uzskata, ka gada kopsavilkumu būtiska iezīme, kas veicina dalībvalsts atbildības palielināšanu par ES līdzekļu izmantošanu, ir tas, ka kopsavilkumus iesniedz centralizēta struktūra. Komisija iesniegs pārskatītos norādījumus dalībvalstīm, kuros būs ieteikumi uzlabot 2008. gada kopsavilkumu kvalitāti. Iekšējās politikas jomas, ieskaitot pētniecību (Komisijas darba dokuments, 80.-100. punkts) Galvenais riska faktors saistībā ar pētniecības izdevumu likumību un pareizību ir tāds, ka saņēmēji izmaksu deklarācijās mēdz uzrādīt pārāk augstas izmaksas, bet Komisija pēc tam tās neatklāj un nekoriģē. Daudzas kļūdas, kas ietekmē likumību un pareizību, var atklāt (un tādējādi labot), veicot pārbaudes uz vietas. Lai risinātu šo problēmu, Komisija pārorientējās no kontroles stratēģijas uz kļūdu ex-post atklāšanu un labošanu pēc tam, kad maksājums jau ir veikts. Pētniecības ģenerāldirektorāts ir īstenojis savu Sestās pamatprogrammas revīzijas stratēģiju, kas paredz revīziju skaita palielināšanu, jaunu paraugu ņemšanas stratēģiju un sistēmas kļūdu labošanu, ja tās atkārtojas citos, nepārbaudītos līgumos, kas noslēgti ar to pašu saņēmēju. Revīzijas stratēģiju īsteno četru gadu laikposmā. Tās daudzgadu rakstura dēļ Pētniecības ģenerāldirektorāta kontroles stratēģijas efektivitāti var pilnībā noteikt un novērtēt vienīgi pamatprogrammas cikla pēdējos posmos. Izglītības un kultūras jomā Komisija īsteno pārskatītu uzraudzības stratēģiju, kas ir balstīta uz „integrētas kontroles sistēmas” pieeju. Tā ietver ex-ante ticamības deklarācijas par laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam, ko sniedz valstu iestādes, un ikgadējas ex-post ticamības deklarācijas par līdzekļu izlietojumu iepriekšējā gadā. Valstu iestāžu izdoto ex-ante ticamības deklarāciju par 2007.-2013. gadu novērtēšanas procesā ir iekļautas revīzijas ieteikumu izpildes pārbaudes sistēmas, un process tiek pastāvīgi uzraudzīts. Turklāt ir vienkāršoti noteikumi jaunajām programmām izglītības un kultūras jomā laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, un tiek plaši izmantota vienreizēju maksājumu un vienotas likmes finansējumu kārtība. Komisija turpina veikt atbilstošus pasākumus, lai izpildītu Eiropas Parlamenta ieteikumus un prasību attiecībā uz nokavētiem maksājumiem saņēmējiem, lai tādējādi ievērotu izdevumu operāciju termiņus, kas noteikti Finanšu regulā. Pateicoties šiem pasākumiem, ir procentuāli pieaudzis savlaicīgi veikto maksājumu skaits. Šis aspekts tiek stingri uzraudzīts, un tam tiek pievērsta vislielākā uzmanība, lai panāktu turpmākus uzlabojumus. Komisijas detalizētas atbildes uz Eiropas Parlamenta ieteikumiem iekšējās politikas konkrētās jomās skatīt pievienotajā darba dokumentā. Ārējie darījumi (Komisijas darba dokuments, 12. un 13. punkts, un 101.-118. punkts) Pildot 2006. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras laikā uzņemtās saistības, Komisija katru gadu un pēc Parlamenta pieprasījuma sniegs informāciju par vairāku līdzekļu devēju ieguldījumu fondiem. Komisija periodiski sniedz informāciju par stāvokli Irākā un Afganistānā, un ir pieejamas īpašas tīmekļa vietnes, kuras tiks regulāri atjauninātas. FAFA 5. darba grupas sanāksmē tika apstiprinātas un pieņemtas kopējās pamatnostādnes par atpazīstamību (2008. gada 10. un 11. aprīlī). Tika apstiprināta piekļuve ES pārstāvjiem, lai veiktu pārbaudes apmeklējumus projektiem saskaņā ar kopēju vadību. Attiecībā uz pārbaudēm Komisija un Apvienoto Nāciju Organizācija izstrādā kopēju nostāju, kuras mērķis ir atvieglot šādu pārbaudes apmeklējumu veikšanu. Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot sistēmas, kas paredzētas, lai nodrošinātu ārējo darbību izdevumu likumību un pareizību projektu īstenošanas organizāciju līmenī: standarta pilnvaras izdevumu pārbaudei saistībā ar dotāciju un maksas pakalpojumu līgumiem (obligātas kopš 2006. gada februāra), jaunas standarta pilnvaras finanšu un sistēmu revīzijām (obligātas kopš 2007. gada oktobra), ārējās revīzijas rezultātu ikgadēja konsolidācija kopsavilkuma ziņojumā ar mērķi apzināt konstatējumu tipoloģiju un koriģējošus pasākumus, CRIS revīzijas izstrāde, kas uzlabos ziņojumu sniegšanu par revīzijas rezultātiem. Eiropas Parlamenta 2006. gada budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijā ir ieteikumi tādās jomās kā pirmspievienošanās, humānā palīdzība, attīstības politika un ārējās attiecības. Komisijas atbildes uz šiem ieteikumiem skatīt pievienotajā darba dokumentā punktos, kas attiecas uz ārējām darbībām un Eiropas Attīstības fondiem. Administratīvie izdevumi un ar aģentūrām saistīti jautājumi (Komisijas darba dokuments, 119.-125. punkts un 191.-208. punkts) Eiropas Parlaments vispārējā budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā, kā arī atsevišķu aģentūru budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijās sniedzis Komisijai vairākus ieteikumus par regulatīvajām aģentūrām[7]. Komisija 2008. gada 9. jūlijā pieņēma pārskatīto vispārējo Finanšu regulu[8], kurā ir ietverti nosacījumi, kas vairāk uzsver aģentūru pienākumu kopā ar maksājumu pieprasījumiem iesniegt precīzas prognozes par faktiskajām naudas līdzekļu vajadzībām attiecīgajā gadā, lai izvairītos no nevajadzīgas naudas plūsmas. Tam vajadzētu ļaut Komisijai ciešāk uzraudzīt aģentūru naudas līdzekļu atlikumus un tādējādi nodrošināt precīzāku plānošanu un labāku pārredzamību. Turklāt ir jāuzsāk horizontālā vērtēšana saistībā ar Komisijas 2008. gada marta paziņojumu „Eiropas aģentūras - turpmākā virzība”. Vērtēšanā tiks ņemta vērā arī aģentūru ietekme uz Komisijas iekšējo struktūru un darbību. Starpiestāžu darba grupa, ko Komisija ierosina izveidot kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi, dos ieguldījumu, inter alia , definējot šā horizontālā novērtējuma mērķus un darbības jomu. Komisija ir iecerējusi ziņot par šā novērtējuma rezultātiem līdz 2009.–2010. gadam. Attiecībā uz Kopienas ēku politiku 2007. gadā tika pasūtīts pētījums specializētam uzņēmumam. Pētījums sniedz strukturētu pieeju attiecībā uz laika gaitā veicamajiem darbiem, lai nodrošinātu Komisijas ieguldījumu nekustamajā īpašumā pārdomātu un efektīvu pārvaldību. Otru pētījumu – par ēku lietojuma līgumiem – uzsāks 2008. gada beigās/2009. gada sākumā. Šo pētījumu rezultātus izmantos, lai pamatotu budžeta pieprasījumus šajā jomā, un par tiem tiks informētas kompetentās komitejas. c) Revīzijas palātas izdotie īpašie ziņojumi Budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā Eiropas Parlaments sniedza ieteikumus Komisijai par septiņiem īpašajiem ziņojumiem, ko Revīzijas palāta publicēja 2007. gadā. Komisijas atbildes uz šiem ieteikumiem skatīt Komisijas darba dokumentā (126.-175. punkts). II – EIROPAS PARLAMENTA APSTIPRINĀJUMS EAF IZPILDEI Komisija ir veikusi vai plāno veikt darbības attiecībā uz gandrīz visiem Parlamenta izvirzītajiem jautājumiem, kuri attiecas uz Eiropas Attīstības fondiem (EAF). Finanšu regulu, ko piemēro 10. EAF, pieņēma 2008. gada 18. februārī (OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.). Regulas 156. pantā noteikts, ka lielāko daļu 10. EAF noteikumu piemēro iepriekšējiem EAF. Lai gan formāli iepriekšējās EAF finanšu regulas nav atceltas un aizstātas ar 10 EAF Finanšu regulu, praksē rezultāts būs tāds pats. Tāpēc Finanšu regula, ko piemēro 10. EAF, lielā mērā vienkāršos dažādo EAF pārvaldību, jo vairāk tāpēc, ka tās nosacījumi ir pēc iespējas saskaņoti ar finanšu regulu, ko piemēro vispārējam budžetam, izņemot tos jautājumus, kuru specifiskums saglabājas saskaņā ar pārskatīto Kotonū nolīgumu vai Padomes iekšējo nolīgumu. Sīkāku informāciju par visiem ieteikumiem skatīt Komisijas darba dokumentā (176.-190. punkts). III – REZOLūCIJU IETEIKUMI SAISTīBā AR ATSEVIšķāM AģENTūRāM UN EIROPAS KOPIENU TIESU Eiropas Parlaments vispārējā budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā, kā arī atsevišķu aģentūru budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijās ir sniedzis Komisijai vairākus ieteikumus par regulatīvajām aģentūrām. Kopsavilkums Komisijas sniegtajām atbildēm uz dažiem ar aģentūrām saistītiem horizontālajiem jautājumiem izklāstīts iepriekš sadaļā par vispārējo budžetu. Komisijas atbildes uz ieteikumiem citos horizontālajos jautājumos un uz tai adresētajiem ieteikumiem par atsevišķām aģentūrām atrodamas Komisijas darba dokumentā (119.-125. punkts un 191.-208. punkts). Šajā iedaļā arī ir ietverta atbilde uz ieteikumu, kas dots budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā attiecībā uz Eiropas Kopienu Tiesu. * * * [1] 2006. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprinājums; 2006. gada EAF izpildes apstiprinājums; 2006. gada aģentūru budžeta izpildes apstiprinājums. [2] Komisijas darba dokuments, pielikums Komisijas ziņojumam Eiropas Parlamentam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2006. gada budžeta izpildes apstiprinājumu. [3] Gan šim kopsavilkuma ziņojumam, gan visam darba dokumentam ir Eiropas Parlamenta ieteikumus saturošajām rezolūcijām pēc iespējas līdzīga struktūra. [4] Skatīt 2., 25., 29., 39., 58., 63., 133., 151. un 202. ieteikumu. [5] Eiropas Komisijas paziņojumā par pārvaldību ir aprakstīts, kā darbojas Komisija un tās dienesti, un jo īpaši atbildības un atskaites mehānismi. Skat. http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/doc/governance_statement_en.pdf. [6] To veica Eiropas Publiskās administrācijas institūts sadarbībā ar Utrehtas Pārvaldības skolu, Helsinku Universitāti un Vāsas Universitāti, un to izdeva Komisija 2007. gada 11. decembrī. [7] Vispārējā budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā un atsevišķu aģentūru budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijās ietverti ieteikumi Komisijai horizontālos jautājumos par aģentūrām un ieteikumi par atsevišķu aģentūru konkrētām problēmām. Komisijas atbildes uz šiem ieteikumiem skatīt darba dokumenta 119.-125. punktā un 191.-208. punktā. [8] Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 652/2008, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.