Gadu gaitā programmas mērķis ir pilnveidots, lai labāk risinātu vajadzības un nodrošinātu objekta izņemšanu no ekspluatācijas drošā veidā, proti, sākotnēji un līdz 2013. gadam Eiropas Savienības palīdzība bija paredzēta, lai atbalstītu gan Lietuvas centienus slēgt attiecīgos reaktorus un izņemt tos no ekspluatācijas, gan arī lai risinātu Lietuvas kodolelektrostacijas iekārtas agrīnās slēgšanas sekas; vēlāk, proti, 2014. gadā, programmas darbības joma tika sašaurināta, to attiecinot tikai uz izņemšanas no ekspluatācijas darbībām, t. i., ar drošību saistītiem pasākumiem; savukārt nākamajam posmam ir ierosināts programmu arī turpmāk orientēt uz izņemšanas no ekspluatācijas darbībām, kas saistītas ar radioloģiskās drošības problēmām.

Programmas pirmsākumi meklējami sarunu par Lietuvas pievienošanos Eiropas Savienībai kontekstā. Lietuvas apņemšanās slēgt un pēc tam līdz kopīgi apstiprinātam datumam izņemt no ekspluatācijas abus padomju laikā projektētos kodolreaktorus ir ierakstīta Lietuvas Pievienošanās līgumā(). Solidarizējoties ar Lietuvu un atzīstot, ka Ignalinas kodolelektrostacijas izņemšana no ekspluatācijas notiks ilgtermiņā un būs saistīta ar ārkārtas finanšu slogu, Eiropas Savienība Lietuvas Pievienošanās līguma Protokolā Nr. 4() apņēmās sniegt pienācīgu finansiālo palīdzību Ignalinas kodolelektrostacijas izņemšanai no ekspluatācijas, pamatojoties uz faktiskajām maksājumu vajadzībām un apguves spēju.

Tādējādi Ignalinas programmas (turpmāk — programma) vispārējais mērķis ir palīdzēt Lietuvai pārvaldīt radioloģiskās drošības problēmas, kas rodas, izņemot Ignalinas kodolelektrostaciju no ekspluatācijas. Turklāt programmai piemīt liels potenciāls radīt zināšanas un atbalstīt ES dalībvalstis saistībā ar izņemšanas no ekspluatācijas īstenošanu, kas jo īpaši attiecas uz dalībvalstīm, kurām ir jāizņem no ekspluatācijas kodolreaktori ar grafīta palēninātāju.

Ignalinas kodolelektrostacija, kas atrodas netālu no Visaginas pilsētas, sastāv no diviem lieljaudas kanālveida reaktoriem (RBMK-1500 reaktori), kuri ir tāda paša tipa kā Černobiļā izmantotie. Šīs kodolelektrostacijas izņemšana no ekspluatācijas (dezekspluatācija) palīdz paaugstināt drošības līmeni reģionā un kopumā visā ES.

Turklāt programma var nodrošināt papildu ES pievienoto vērtību, vairāk orientējoties uz zināšanu apmaiņu, kas ir svarīgi, lai risinātu līdzīgus uzdevumus citās dalībvalstīs, kuras īsteno savus izņemšanas no ekspluatācijas plānus. Pašlaik Eiropā ir pilnībā slēgti vairāk nekā 90 kodolreaktori, taču tikai trīs ir pilnībā izņemti no ekspluatācijas. Tādējādi pieredze kodolreaktoru demontāžas jomā Eiropā (kā arī starptautiskā mērogā) ir ierobežota. Programmas ieguldījums Ignalinas reaktoru drošā demontāžā nodrošinās ļoti nozīmīgas pieredzes un zināšanu uzkrāšanu, kas var lieti noderēt citiem izņemšanas no ekspluatācijas projektiem un paaugstinās drošības līmeni ES.

Eiropas Savienības finansiālais atbalsts jau kopš paša sākuma ir īstenots ar netiešu pārvaldību (). Komisija ierosina turpināt uzticēt programmas budžeta izpildi īstenotājstruktūrai (netiešā pārvaldība), kura ir pēc pīlāriem novērtēta, t. i., Lietuvas Valsts aģentūrai (CPMA).

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Programmas vidusposma izvērtējuma vajadzībām Komisija 2017. gada jūnijā uzsāka atvērtu sabiedrisko apspriešanu, kas ilga 14 nedēļas. Apspriešanā nepiedalījās daudz interesentu (20 atbildes). Papildus šai apspriešanai 2017. gada jūlijā publicēja mērķorientētu e-aptauju; uz to tika saņemtas vēl 17 atbildes (1 no Bulgārijas, 4 no Lietuvas un 12 no Slovākijas) no kopā 90 ieinteresētajām personām, kurām to nosūtīja. Saņemtajās atbildēs programma kopumā tika vērtēta pozitīvi, taču netika sniegti nekādi papildu jauni apsvērumi par to. Tomēr šīs divas apspriešanas papildināja mērķtiecīgas apspriešanās, kas ietvēra aptuveni 100 intervijas ar dezekspluatācijas operatoriem un attiecīgajām ieinteresētajām personām.

•Neatkarīgu ekspertu atzinums

Izstrādājot programmu nākamajai daudzgadu finanšu shēmai, ir izmantoti šādi dokumenti:

–“Support to the mid-term evaluation of the Nuclear Decommissioning Assistance Programmes” (Atbalsts kodoliekārtu dezekspluatācijas palīdzības programmu vidusposma izvērtējumam), EY, novērtējums pēc Eiropas Komisijas Enerģētikas ĢD pasūtījuma, 2018. gads;

–“Nuclear Decommissioning Assistance Programme (NDAP) – Assessment of the robustness of the financing plans considering the economic-financial-budgetary situation in each concerned Member State and of the relevance and feasibility of the detailed decommissioning plans” (Kodoliekārtu dezekspluatācijas palīdzības programma (NDAP) — finansēšanas plānu stabilitātes novērtējums, ņemot vērā ekonomisko, finanšu un budžeta situāciju katrā no attiecīgajām dalībvalstīm un sīki izstrādāto izņemšanas no ekspluatācijas plānu atbilstību un iespējamību), Deloitte, NucAdvisor VVA Europe, pētījums sagatavots pēc Eiropas Komisijas Enerģētikas ĢD pasūtījuma, 2016. gads;

–Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 22/2016 “ES kodoliekārtu dezekspluatācijas palīdzības programmas Lietuvā, Bulgārijā un Slovākijā: kopš 2011. gada ir panākts zināms progress, bet priekšā vēl svarīgi uzdevumi”.

•Ietekmes novērtējums

Saskaņā ar Finanšu regulu un Komisijas labāka regulējuma politikas prasībām šai programmai tiek veikts ex ante novērtējums (sagatavojot Komisijas dienestu darba dokumentu).

•Vienkāršošana

Programmu pašlaik īsteno ar netiešu pārvaldību, izmantojot pēc pīlāriem novērtētu īstenotājstruktūru attiecīgajā dalībvalstī (t. i., Lietuvas Valsts aģentūru (CPMA). Programmas vidusposma izvērtējums apliecināja, ka pašreizējā struktūra nodrošina programmas efektīvu un lietderīgu īstenošanu, tādēļ to turpinās izmantot nākamajā daudzgadu finanšu shēmā, ieviešot dažus vienkāršojumus saskaņā ar pieredzi, kas gūta no vidusposma novērtējuma. Piemēram, programmā izmantos daudzgadu plānošanu, kas paredzēta pārskatītajā Finanšu regulā. Tas ļaus plānošanas un uzraudzības pamatā optimāli izmantot sīki izstrādātu daudzgadu izņemšanas no ekspluatācijas plānu un uzlabot plānošanas cikla lietderību un savlaicīgumu. Ciktāl tas attiecas uz plānošanu, dezekspluatācijas programmas daudzgadīgums tiks atspoguļots, pieņemot daudzgadu darba programmu un finansēšanas lēmumu. Programma var tikt pārskatīta, pamatojoties uz izvērtēšanas rezultātiem. Saskaņā ar pašreizējo praksi finansējumu, ko nodrošina saskaņā ar šo regulu, varētu izmantot, lai pabeigtu projektus, kas Ignalinas galīgajā izņemšanas no ekspluatācijas plānā plānoti līdz tā beigu datumam. Tāpat vienkāršojumu nodrošinās skaidrāka līdzfinansēšanas satvara ieviešana, kas samazinās neskaidrības saistībā ar finansējuma avotu, atcels nepieciešamību katru gadu risināt sarunas un vienoties par valsts ieguldījumu un palielinās dalībvalsts līdzdalību programmā. Turklāt tiks izmantots vienotu noteikumu kopums un, cik vien iespējams, — programmu papildu sinerģijas un savstarpēja papildināmība. Visbeidzot, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) un Kohēzijas fonds varētu atbalstīt pasākumus, ar kuriem varētu papildināt saistīto sociālo un ekonomisko pāreju, tostarp arī energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu enerģijas pasākumus, kā arī konkrētas citas darbības, kas nav saistītas ar radioloģiskās drošības procesiem. Tādējādi šie fondi var nodrošināt papildu darbības attiecīgajos reģionos un izmantot vietējā līmenī pieejamās zināšanas, lai ievērojami sekmētu darbvietu radīšanu, ilgtspējīgu izaugsmi un inovācijas. Līdzīgas sinerģijas iespējas varētu izmantot saistībā ar 9. pamatprogrammu un/vai Euratom pētniecības un mācību programmu tādās jomās kā tehnoloģiju izstrāde un testēšana, kā arī apmācība un izglītība.

•Pamattiesības

Programma neskar pamattiesības.

4.IETEKME UZ BUDŽETU