ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ierosinātās regulas 12. pantā noteikts, ka Komisija katru gadu sniegs informāciju par “Perikls IV” programmas rezultātiem. 13. pants paredz starpposma novērtējumu programmas laikā un galīgo novērtējumu pēc programmas beigām. Kaut arī novērtējumu secinājumi kopā ar Komisijas apsvērumiem jāpaziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un ECB, ikgadējā informācija jāpaziņo tikai Eiropas Parlamentam un Padomei. ECB tāpat atzīmē, ka paziņojums par “Perikls 2020” programmas starpposma novērtējumu tika iesniegts vienīgi Eiropas Parlamentam un Padomei ( 6 ) . ECB uzsver nepieciešamību: 1) to regulāri iesaistīt novērtējuma ziņojumu sagatavošanā programmas laikā, lai atspoguļotu tās veiktos pasākumus un tās aktīvo iesaistīšanos cīņā pret viltošanu; 2) novērtējuma ziņojumos un paziņojumos pienācīgi iekļaut atsauksmes no iestādēm, kuras aktīvi piedalās attiecīgajos pasākumos kopā ar Komisiju; un 3) to nākotnē regulāri informēt par programmu. Tāpēc ECB iesaka grozīt ierosinātās regulas 12. panta 3. punktu un 13. panta 3. punktu, lai nodrošinātu, ka ECB tiek sniegta gan ikgadējā informācija par programmas rezultātiem, gan programmas starpposma novērtējumi.
“5. pants Sodi (…) (…) 2. Direktīvas 3. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā paredzētajos gadījumos, kad banknošu un monētu kopējā nominālā vērtība ir mazāka par EUR 5 000, un nodarījumi nav izdarīti īpaši smagos apstākļos, dalībvalstis var paredzēt sodu, kas nav saistīts ar brīvības atņemšanu. 3. Par nodarījumiem, kas minēti 3. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, ja banknošu un monētu kopējā nominālā vērtība ir vismaz EUR 5 000, piemērojamais maksimālais sods ir brīvības atņemšana vismaz uz astoņiem gadiem. 4. Par nodarījumiem, kas minēti 3. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, ja banknošu un monētu kopējā nominālā vērtība ir vismaz EUR 10 000 vai nodarījums izdarīts īpaši smagos apstākļos, piemērojamais a) minimālais sods ir brīvības atņemšana uz vismaz sešiem mēnešiem; b) maksimālais sods ir brīvības atņemšana uz vismaz astoņiem gadiem.” (Nav teksta) (Nav teksta)

“5. pants Sodi (…) (…) 2. Direktīvas 3. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā paredzētajos gadījumos, kad banknošu un monētu kopējā nominālā vai iespējamā nominālā vērtība ir mazāka par EUR 5 000vai ekvivalentu summu attiecīgo viltoto banknošu vai monētu valūtā, un nodarījumi nav izdarīti īpaši smagos apstākļos, dalībvalstis var paredzēt sodu, kas nav saistīts ar brīvības atņemšanu. 3. Par nodarījumiem, kas minēti 3. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, ja banknošu un monētu kopējā nominālā vai iespējamā nominālā vērtība ir vismaz EUR 5 000vai ekvivalentu summu attiecīgo viltoto banknošu vai monētu valūtā, piemērojamais maksimālais sods ir brīvības atņemšana vismaz uz astoņiem gadiem. 4. Par nodarījumiem, kas minēti 3. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, ja banknošu un monētu kopējā nominālā vai iespējamā nominālā vērtība ir vismaz EUR 10 000vai ekvivalentu summu attiecīgo viltoto banknošu vai monētu valūtā, vai nodarījums izdarīts īpaši smagos apstākļos, piemērojamais a) minimālais sods ir brīvības atņemšana uz vismaz sešiem mēnešiem; b) maksimālais sods ir brīvības atņemšana uz vismaz astoņiem gadiem. 5. Šī panta 4. punktā noteiktie sodi attiecas arī uz nodarījumiem, kas minēti 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā un izdarīti īpaši nopietnos apstākļos.”
3.

ECB ir nolēmusi, ka tā ir gatava nodrošināt ESRK sekretariātu un atbalstīt ESRK, un iesaka atsaukties uz to vienā no ierosinātās regulas apsvērumiem. ECB, iesaistot visus ECB Ģenerālpadomes locekļus, ir gatava ESRK dot iespēju izmantot visu ES centrālo banku pieredzi un ekspertu zināšanas makroekonomikas, finanšu un monetāros jautājumos. Šī pienesuma pamatā būs ECB un ECBS darbība finanšu stabilitātes pārraudzības jomā, makroekonomiskās analīzes jomā, statistikas informācijas vākšanas jomā un kopējās sinerģijas, kas rodas saistībā ar centrālo banku darbību Eiropas Savienībā, to pieredzes, resursu un infrastruktūras dēļ.
e) “finanšu instrumenti” ir sabiedrību akcijas un citi vērtspapīri, kas līdzvērtīgi sabiedrību akcijām, kā arī obligācijas un citi parāda instrumenti, kas ir tirgojami kapitāla tirgū, un visi citi vērtspapīri, ko parasti tirgo un kas dod tiesības iegūt šādas akcijas, obligācijas vai citus vērtspapīrus parakstīšanas, iegādes vai apmaiņas ceļā, vai kas dod tiesības saņemt skaidras naudas izmaksu (izņemot maksāšanas instrumentus), tostarp kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu sertifikāti, naudas tirgus instrumenti, kā arī prasījumi, kas attiecas uz kādu no iepriekšminētajiem instrumentiem, un tiesības uz kādu no šiem instrumentiem vai attiecībā uz kādu no tiem;

e) “finanšu instrumenti” ir sabiedrību akcijas un citi vērtspapīri, kas līdzvērtīgi sabiedrību akcijām, kā arī obligācijas un citi parāda instrumenti, kas ir tirgojami kapitāla tirgū, un visi citi vērtspapīri, ko parasti tirgo un kas dod tiesības iegūt šādas akcijas, obligācijas vai citus vērtspapīrus parakstīšanas, iegādes vai apmaiņas ceļā, vai kas dod tiesības saņemt skaidras naudas izmaksu (izņemot maksāšanas instrumentus), tostarp kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu sertifikāti, naudas tirgus instrumenti, kā arī prasījumi, kas attiecas uz kādu no iepriekšminētajiem instrumentiem, un tiesības uz kādu no šiem instrumentiem vai attiecībā uz kādu no tiem, kā arī kredītprasības, ciktāl to paredz šī direktīva;
1.3.

ECB atzinīgi novērtē arī to, ka ierosinātās regulas 20. panta 3. punkts paredz konfidenciālu datu apmaiņu starp ESS un ECBS statistikas nolūkos. Valda vispārpieņemts uzskats, ka uzlabota konfidenciālas informācijas apmaiņa starp ESS un ECBS ir arvien nepieciešamāka, lai nodrošinātu Eiropas Statistikas kvalitāti un konsekvenci, vienlaikus samazinot respondentu pienākumu apjomu. To var īstenot, vienus un tos pašu datus pieprasot tikai vienu reizi un sniedzot šos datus statistikas iestādēm, kurām tie vajadzīgi, tajā pašā laikā nodrošinot konfidencialitātes normu ievērošanu. Tomēr ECB uzskata, ka pretstatā 20. panta 3. punktā noteiktajam šādai datu apmaiņai nav jābūt atkarīgai no turpmāku, nozarēm specifisku normatīvo aktu pieņemšanas, kuriem būtu nepārprotami jāatļauj šādu konfidenciālas statistikas informācijas apmaiņu. Lai nodrošinātu efektīvu vajadzīgās statistikas informācijas apmaiņu, juridiskajam regulējumam jāparedz, ka šāda datu nosūtīšana var notikt ar nosacījumu, ka tā ir nepieciešama Eiropas statistikas efektīvai izstrādei, apkopošanai un izplatīšanai, par piemēru ņemot ierosinātās regulas 20. panta 1. punktu, kas regulē konfidenciālas informācijas apmaiņu ESS ietvaros.
2.3.3.

ECB vēlas uzsvērt, ka saskaņā ar ierosināto regulu darbības, ko veic atbilstoši juridiskajiem instrumentiem, kuri pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības periodā atsaucas uz nacionālo valūtu, jāizpilda vienīgi euro (19). Tas var likt darījuma pusēm atturēties no atsaukšanās uz nacionālo valūtu maksājumu instrumentos, jo šādi maksājuma instrumenti būtu jāizpilda euro, nevis attiecīgajā nacionālajā valūtā. Tomēr, ja tādi maksājumu instrumenti, kā čeki un maksājuma uzdevumi, būs denominēti nacionālajā valūtā, tas radīs neērtības maksājumu operatoriem, jo viņiem būs jāpārliecinās, ka pirms darījuma veikšanas ir notikusi konvertācija no nacionālās valūtas uz euro. Turklāt, tā kā maksājumu instrumenti var nokļūt ārpus dalībvalstu, kuras piemēro pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības periodu, teritorijas, no operacionālā viedokļa ir būtiski izslēgt iespēju, ka nacionālajā valūtā denominēti maksājumu instrumenti tiek izmantoti pāri robežām. To var panākt, ierobežojot noteikumu par pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības periodu piemērošanu tikai attiecībā uz juridiskajiem instrumentiem, kuri jāizpilda attiecīgajā dalībvalstī (t.i., dalībvalstī ar pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības periodu). Šāda pieeja veicinātu elastīgumu saistībā ar noteikumu par pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības periodu piemērošanu un atļautu to tikai iekšzemes līmenī.
8.

ECB pauž gandarījumu par ierosinātās regulas 2. pantā paredzētajiem aizsardzības noteikumiem. Tie attiecas uz situācijām, kurās medaļas vai žetonus to izskata vai izmēra dēļ var kļūdaini uzskatīt par autentiskām eiro monētām. ECB jo īpaši atzīmē, ka 2. panta a) un b) apakšpunktā ir skaidri nošķirtas medaļas un žetoni, uz kuriem ir redzami termini “eiro”, “eiro cents”, vai eiro simbols, no tiem, kas vienkārši ietilpst atsauces diapazonā, neatkarīgi no tā, vai uz tiem ir šādi termini vai simbols. Šajā sakarā aizliegums ražot un pārdot, kā arī ievest un izplatīt pārdošanai vai citiem komerciāliem nolūkiem abas medaļu un žetonu kategorijas šķiet pietiekams, lai novērstu jebkādu pārpratuma risku sabiedrībā. Šie paši apsvērumi par jebkāda pārpratuma riska novēršanu attiecas uz ierosinātās regulas 2. panta c) apakšpunktā noteikto aizliegumu attiecībā uz medaļām un žetoniem, kuru virsmas dizains ir “līdzīgs eiro monētu nacionālā aversa dizainam vai kopējam reversam, vai kas ir identisks vai līdzīgs 2 eiro monētas jostas dizainam”. ECB tomēr atzīmē, ka ierosinātās regulas 2. pantā nav iekļauta atsauce uz “eiro simbolam līdzīgu simbolu kombinācijā ar nominālvērtības norādījumu”, kas paredzēta ieteikuma 2. panta b) apakšpunktā. Tā kā šādu simbolu izmantošana arī varētu radīt pārpratumus sabiedrībā, ECB iesaka šo atsauci ierosinātajā regulā saglabāt. ECB uzskata, ka šī atsauce paplašinātu aizsardzības noteikumu darbības jomu un pastiprinātu to efektivitāti.
II.

Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadība (3) ir atbildīga par “Eiropas Savienības gada pārskatu” sagatavošanu un tajos sniegtās informācijas patiesu izklāstu un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību: a) attiecībā uz “Eiropas Savienības gada pārskatiem” vadības uzdevums ir izstrādāt, ieviest un uzturēt iekšējo kontroli, lai sagatavotu patiesi izklāstītus finanšu pārskatus bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ, izvēlēties un piemērot pienācīgas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (4); un sagatavot konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina “Eiropas Savienības gada pārskatus” pēc tam, kad Komisijas galvenais grāmatvedis tos ir konsolidējis, pamatojoties uz pārējo iestāžu (5) un struktūru (6) iesniegto informāciju, un konsolidētajiem pārskatiem ir pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos skaidri un patiesi atspoguļo Eiropas Savienības finanšu stāvokli; b) veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no budžeta izpildes metodes. Ja budžetam piemēro tiešo centralizēto pārvaldību, budžeta izpildi veic Komisijas dienesti. Ja budžeta pārvaldība ir dalīta, tad budžeta izpildi deleģē dalībvalstīm. Decentralizētās pārvaldības gadījumā budžeta izpildi deleģē trešām valstīm, bet netiešas centralizētas pārvaldības gadījumā – citām struktūrām. Ja pārvaldība ir kopīga, budžeta izpildes uzdevumus sadala Komisijai un starptautiskām organizācijām (Finanšu regulas 53.–57. pants). Īstenošanai jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principam, kurš paredz efektīvas un produktīvas iekšējās kontroles izstrādi, ieviešanu un uzturēšanu, tostarp atbilstošu pārraudzību un pienācīgus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. Neatkarīgi no budžeta izpildes metodes Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants).
VII.

Jāpastiprina centieni efektīvai pārraudzības un kontroles sistēmu ieviešanai un nepilnību novēršanai tajās, lai uzlabotu pastāvošo risku pārvaldību tādās jomās, kur maksājumus joprojām būtiski ietekmē kļūdas: a) KLP izdevumu jomā Palāta atkārtoti konstatēja pierādījumus tam, ka izdevumi, uz kuriem neattiecas IAKS vai kam IAKS nav adekvāti piemērota, rada lielāku risku tādēļ, ka kontroles sistēmas nav tik efektīvas. Pēcmaksājumu pārbaudes, kas veiktas KLP subsīdijām, ko neaptver IAKS, nesniedz pamatotu pārliecību par atbilstību Kopienas tiesību aktiem. Palāta secināja, ka KLP izdevumus kopumā joprojām būtiski ietekmē kļūdas; b) strukturālo pasākumu jomā Palāta atkal konstatēja nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās, kas dažādos apmēros apliecina vajadzību veikt uzlabojumus, lai panāktu pilnīgu atbilstību normatīvajām prasībām par efektīvām ikdienas pārvaldības pārbaudēm un/ vai neatkarīgām pārbaudēm, kas veiktas darījumu paraugiem par plānošanas periodu no 2000. līdz 2006. gadam. Par abiem plānošanas periodiem (1994–1999 un 2000–2006) likumības un pareizības jomā tika konstatētas vairākas kļūdas izdevumos, kas iekļauti deklarācijās, pēc kurām Komisija ir veikusi maksājumus; c) lai gan progress ir panākts vairākās iekšpolitikas jomās, Palātas revīzijas konstatējumi, kas attiecas uz pārraudzības un kontroles sistēmām un pakārtotajiem darījumiem, nesniedz pietiekamu pārliecību par maksājumu likumību un pareizību. Iespējams, ka kļūdu risks turpinās pastāvēt, ja vien tiesiskais regulējums netiks grozīts tā, lai vienkāršotu izmaksu atlīdzināšanas sistēmas un padarītu skaidrākas procedūras un instrukcijas, kas reglamentē dažādās programmas; d) saistībā ar ārējām darbībām uzlabojumi Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmās vēl nav skāruši īstenošanas organizācijas, kur tika konstatēts relatīvi liels skaits kļūdu maksājumu līmenī gan biežuma, gan finansiālo seku ziņā, kas bija saistīts ar to, ka nav visaptverošas pieejas šo organizāciju pārraudzībai, kontrolei un revīzijai.
36.

Lai gan Palāta neuzskata, ka noraidītie pieteikumi bija jāapstiprina, tā norāda uz to, ka divos gadījumos nav skaidrības par to, kā piemēroja kritērijus vai pamatoja noraidījumu konkrētajai dalībvalstij (sk. 3. ievilkumu). Vienā gadījumā atbilstīguma nosacījumi par dabas katastrofas skarto iedzīvotāju skaitu nav piemēroti tāpat kā citos līdzvērtīgos gadījumos. 3. ievilkumsDaži reģionālajām katastrofām piemērotie atbilstīguma kritērijiVienam noraidītam pieteikumam par meža ugunsgrēku 2005. gadā Komisija kā vienu no argumentiem norādīja to, ka meža ugunsgrēks neietekmēja lielu iedzīvotāju daļu (sk. nosacījumus 2. punktā). Tomēr Komisija neizmantoja šo pašu argumentu līdzīgā gadījumā 2003. gadā, bet gan Fonda 2002.–2003. gada pārskatā skaidroja, kādēļ nosacījums nebija piemērojams šim konkrētajam gadījumam, lai gan šis nosacījums nav būtisks nevienam no noraidītajiem pieteikumiem par meža ugunsgrēkiem.Viens no Komisijas sniegtajiem pieteikuma noraidījuma iemesliem plūdu gadījumam 2004. gadā bija tāds, ka nebija aktivizēts Kopienas civilās aizsardzības mehānisms, kas savukārt nozīmēja, ka plūdi bija nelieli. Taču regula nenosaka to, ka šā mehānisma aktivizēšana būtu obligāta prasība. Šo gadījumu salīdzināja ar vēl vienu citu noraidītu pieteikumu plūdu gadījumā 2005. gadā, kad Komisija atkal atsaucās uz civilās aizsardzības mehānismu, taču tad norādīja, ka šis elements nebija būtisks.
97.

a) Tas neizraisa izbrīnu, ka daži novērtējuma rezultāti ir kvalitatīva rakstura, ja novērtējumā izmantoti sekundārie avoti ir apkopoti kā primārie avoti un ir kvalitatīva rakstura (intervijas ar ieinteresētam personām un valstu semināri par novērtējuma rezultātiem). Dažos gadījumos rezultātu apraksts var būt tikai kvalitatīvas dabas. 1994.–1999. gada plānošanas posmā dedveita aprēķins dalībvalstīm nebija obligāta analīzes tēma, tas arī nebija minēts novērtējuma uzdevuma aprakstā. Iepriekš minētā loģisks iznākums ir, ka pašā ex post novērtējumā varēja balstīties uz pieejamiem dedveita aprēķiniem. b) Apvienotās Karalistes vērtējuma ziņojumā liela daļa informācijas sniegta kā nekvantificēts rezultāts. Citu valstu vērtējuma ziņojumi arī atsaucas uz šo jēdzienu. c) Kopsavilkuma ziņojumā un valstu vērtējuma ziņojumos, uz kuriem tas ir balstīts, ir iekļauti vairāki apsvērumi par ESF darbības saturu (finanšu, iedalījumā pa mērķa grupām, pēc pasākuma veida) un sasniegumiem, komentāriem no valstu vērtējumu ziņojumiem, komentāriem no intervijām ar ieinteresētajām personām. Informācija par sasniegumiem ir arī pieejama no gadījumu izpētes. d) Ilgtspējīga attīstība vēl nebija politiska prioritāte struktūrfondiem laikā, kad tika izveidotas programmas 1994.–1999. gadam, un tādēļ tā nebija noteikta kā viena no tēmām uzdevuma aprakstā. Sociālā kohēzija nav minēta uzdevuma aprakstā: par to ir runāts Kohēzijas ziņojumā. e) Katrā no valstu vērtējumu ziņojumiem, kurus Palāta analizēja, ir ievērojams daudzums informācijas par ilglaicīgiem bezdarbniekiem un gados jauniem bezdarbniekiem. Arī Kopsavilkuma ziņojumā ir informācija par divām minētajām “mērķa grupām”. f) Kā jau iepriekš apliecināts, ex post novērtētāji dažos aspektos bija atkarīgi no dalībvalstu sniegtās informācijas. Fakts, ka programmā trūka “īpašu sākotnējo mērķu”, bija vēl viens novērtētājus ierobežojošs apstāklis. g) ESF un ERAF ex post novērtētāji sadarbojās un ESF ex post novērtētāji izmantoja ziņojumus, ko tiem sniedza 1. mērķa reģiona novērtētāji. Ražīguma pieaugums ESF saņēmējiem saistībā ar labumiem, ko guva uzņēmumi, kas nodarbināja šādus saņēmējus 1994.–1999. gada plānošanas posmā nebija obligāta analīzes tēma dalībvalstīm, tas arī nebija minēts novērtējuma uzdevuma aprakstā. Tādēļ arī neizbrīna fakts, ka šī tēma aplūkota tikai retos gadījumos.
16.

Aģentūra pārnesa uz nākamo gadu 1,1 miljonu EUR jeb 48 % (2015. gadā – 0,9 miljonus EUR jeb 52 %) no apropriācijām, par kurām bija uzņemtas saistības III sadaļā (ar Aģentūras pamatdarbībām saistītie izdevumi). Šīs apropriācijas galvenokārt attiecas uz IT pakalpojumiem un pētījumiem, par kuriem bija noslēgti līgumi, bet kuri vēl nebija īstenoti vai pabeigti gada beigās. No tām apropriācijām, kuras bija pārnestas no 2015. uz 2016. gadu, Aģentūra anulēja 0,2 miljonus EUR jeb 17 %, kas liecina par vajadzību vāju plānošanu.
23.

Kopuzņēmums Clean Sky 2 ir ieviesis ex ante kontroles procedūras, kurās pārbauda finanšu un pamatdarbības dokumentus, un dotāciju saņēmēju ex post revīzijas. Šīs pārbaudes ir galvenais līdzeklis, ar kuru var novērtēt, cik pareizi un likumīgi ir pakārtotie darījumi, tostarp Kopuzņēmuma locekļu, kuri nav ES, iemaksas naudā un natūrā. Atlikušo kļūdu īpatsvars ex post revīzijās, par kurām kopuzņēmums Clean Sky ir ziņojis 2015. gada pārskatā, bija 1,52 % (22).
11.

Kopējais to apropriāciju līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības, bija augsts – 95 %. Joprojām saglabājās augsts arī to apropriāciju līmenis, par kurām uzņemtas saistības un kuras pārnestas uz nākamo gadu, proti, 5,6 miljoni EUR jeb 26 % (2013. gadā šis rādītājs bija 5,2 miljoni EUR jeb 28 %), kas īpaši sakāms par III sadaļu “Pamatdarbības budžets”, kur attiecīgā summa bija 4,7 miljoni EUR jeb 66 % (2013. gadā: 3,7 miljoni EUR jeb 85 %). Pārnesumu galvenais iemesls bija gada nogalē parakstītie īpašie līgumi par kopējo vērtību 2,4 miljoni EUR, sevišķi saistībā ar darba turpināšanu pie datubāzes izstrādes un uzturēšanas (1,8 miljoni EUR), kā arī saistībā ar citiem 2015. gadā sniedzamiem IT pakalpojumiem. Daļa no pārnestajām apropriācijām, par kurām uzņemtas saistības, radās budžeta pārvietojumu dēļ 2014. gada novembrī un decembrī, kad Iestāde palielināja pamatdarbības budžetu (III sadaļa) par 1,1 miljonu EUR (19 %), pārvietojot 8 58 828 EUR no I sadaļas “Personāla budžets” un 2 66 360 EUR no II sadaļas “Administratīvais budžets”. Pārvietojumi bija paredzēti tam, lai kompensētu iztrūkumu Iestādes 2015. gada budžetā pēc tam, kad budžeta izpildes apstiprinātājiestādes nolēma ievērojami samazināt budžetu. Ja iztrūkums nebūtu novērsts, Iestāde nespētu īstenot daudzgadu IT stratēģiju, kas ir viena no Iestādes galvenajām pamatdarbībām.
Viens koordinators no katras no trim interešu grupām

Pirmo trīs kategoriju locekļus un to aizstājējus ieceļ no Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļu un to aizstājēju vidus

līgumdarbinieki: 24 (25 – viens no viņiem finansēts no īpaši atvēlētiem līdzekļiem)

Produkti un pakalpojumi 2014. gadā (Informācijas vākšana un analizēšana)
12.

Anulēto pārnesumu summa samazinājās no 6,0 miljoniem EUR (16 %) 2013. gadā līdz 5,1 miljonam EUR (13 %) 2014. gadā. Abos gados tas galvenokārt bija saistīts ar to, ka izmaksas, kas jāatlīdzina saskaņā ar sadarbības līgumiem, kuri parakstīti ar dalībvalstu birojiem, bija zemākas nekā aplēsts (3,2 miljoni EUR 2014. gadā un 3,8 miljoni EUR 2013. gadā). Tas norāda uz to, ka no dalībvalstu birojiem gada beigās ir jāiegūst precīzāka informācija par faktiskajām izmaksām. Dažādās sadaļās to saistību līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības 2014. gadā, svārstījās 94 % līdz 97 % robežās no kopējām apropriācijām, kas liecina, ka juridiskās saistības bija savlaicīgas. Apropriācijām, par kurām uzņemtas saistības un kuras tika pārnestas uz 2015. gadu, pārnesumu līmenis bija augsts III sadaļā, proti, 14,1 miljons EUR jeb 38 % (2013. gadā – 13,3 miljoni EUR jeb 38 %). Galvenie iemesli tam bija ar dalībvalstu birojiem noslēgtie sadarbības līgumi, ar kuriem saistītās izmaksu deklarācijas birojiem jāiesniedz tikai 2015. gadā, kā arī kārtējie tulkošanas pakalpojumu pieprasījumi 2014. gada pēdējos divos mēnešos, par ko maksājumi jāveic 2015. gadā.
Aģentūras kompetence (Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/778/ES)

Mērķi REA palīdz Komisijai sasniegt pētniecības pamatprogrammu mērķus un īstenot ES stratēģijas, kas paredzētas izaugsmes veicināšanai, atbalstot pētniecību un inovāciju. Tas notiek, īstenojot pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un Septītās pamatprogrammas daļas. Aģentūra sniedz lietderīgus un efektīvus pakalpojumus pētnieku aprindām, nodrošinot savas pētniecībai un inovācijai paredzētās ES finansējuma daļas raitu īstenošanu un sniedzot atbalsta pakalpojumus visiem Komisijas pētniecības dienestiem un pamatprogrammu dalībniekiem. Uzturot ciešus sakarus ar labuma guvējiem un nodrošinot augstu Eiropas Savienības publicitāti, REA darbojas kā Eiropas pētniecības telpas un ES pētniecības politikas veicinātāja. Saskaņā ar jaunajām pilnvarām (Komisija tās pieņēma 2013. gada decembrī) REA pārvalda no Septītās pamatprogrammas mantotos projektus, kuri tai bija uzticēti saskaņā ar iepriekšējām pilnvarām (Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības, MVU darbības un kosmosa un drošības pētniecība), kā arī daudzas darbības jaunās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros (Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības, nākotnes un jaunās tehnoloģijas (atklāti pieejamās NJT), kosmosa izpēte, sabiedrības problēmas nr. 2, 6 un 7, izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana un zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to). Attiecībā uz atbalsta pakalpojumiem REA jauno pilnvaru ietvaros sniedz plašu pakalpojumu klāstu un apkalpo papildu klientus. Uzdevumi Projektu pārvaldībai Aģentūra slēdz un pārvalda dotāciju nolīgumus, tostarp: — sagatavo un publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, — izvērtē priekšlikumus, — sagatavo un paraksta dotāciju nolīgumus, — uzrauga projektu īstenošanu, tostarp pieņem ziņojumus un citus iesniedzamos dokumentus, — veic maksājumus un atgūst līdzekļus, kā arī piemēro sankcijas vispārējās Finanšu regulas 114. panta 4. punkta nozīmē, īpaši, ja pēc ex post revīzijām deklarētajās izmaksās ir konstatētas kļūdas galīgo saņēmēju līmenī, — nodrošina ex post publicitāti un rezultātu izplatīšanu. Saistībā ar Septītās pamatprogrammas atbalsta pakalpojumiem Aģentūra veic šādus uzdevumus: — administratīvi atbalsta uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēšanu, apstrādā elektroniski saņemtos priekšlikumus un palīdz veikt attālo novērtēšanu un novērtēšanu uz vietas, — slēdz līgumus ar visiem pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ekspertiem novērtēšanas jomā un veic maksājumus par ekspertu novērtējumiem (izņemot Pētniecības izpildaģentūras ekspertus) un slēdz līgumus ar REA izmantotajiem uzraudzības ekspertiem un maksā par viņu darbu, — pārvalda “Apvāršņa 2020” dalībnieku datubāzi (vienreizējas reģistrācijas sistēma – Unique Registration Facility jeb URF), tostarp palīdz pārbaudīt atlasīto saņēmēju finansiālo spēju, to izmanto arī citās ES programmās (Ogļu un tērauda izpētes fonds, Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma (COSME), Erasmus+, “Radošā Eiropa”, pilsoniskums un programmas veselības aizsardzības un patērētāju jomā), — vada Pētniecības uzziņu dienestu/“Apvāršņa 2020” palīdzības dienestu.