LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 4.4.2011 
SEC(2011) 381 gal īgā redakcija 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
 
 
Pavaddokuments 
 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
  
VIRZĪBĀ UZ EIROPAS SAVIEN ĪBAS KOSMOSA STRAT ĒĢIJU PILSO ŅU INTERES ĒS 
  
SEC(2011) 380 gal īgā redakcija 
COM(2011) 152 gal īgā redakcija 
LV 2   LV 1. IEVADS 
Šis ietekmes nov ērtējums tiks pievienots pazi ņojumam par ES turpm āko dalību kosmosa 
jomā. Šis pazi ņojums nav ofici āls priekšlikums. Jebkuram š ādam priekšlikumam b ūtu 
jāpievieno cits ietekmes nov ērtējums, kur ā detalizētā veidā analizēta finanšu ietekme.  
Kaut arī Galileo  un GMES  paliek galven ās ES priorit ātes kosmosa jom ā, šajā 
ietekmes nov ērtējumā pievērsta uzman ība citām prioritārajām jomām, kas noteiktas 
2008. gada Kosmosa padomes Rezol ūcijā par Eiropas kosmosa politikas virz ību1. 
Šā paziņojuma politiskais konteksts ir noteikts ar LESD 189. pantu, kas ES pieš ķir skaidru 
kompetenci darb ībai kosmosa jom ā. 
2. PROBLĒMAS RAKSTUROJUMS  
2.1. Eiropas b ūtiski svar īgo kosmosa infrastrukt ūru drošība nav nodrošin āta 
Pašlaik ES r īcībā nav pilnīgas un prec īzas inform ācijas par satel ītiem un atliek ām, kas riņķo 
ap Zemi, kosmosa vidi (piem ēram, radiācijas vētras) un iesp ējamiem draudiem, kas n āk no 
kosmosa (b īstamās mazās planētas). Šāds inform ācijas trūkums ir iev ērojams kosmosa 
infrastrukt ūru apdraud ējums.  
2.2. Eiropai nav ilgtermi ņa stratēģijas un kritisk ās masas kosmosa izp ētei 
Valstīm, kas ir iesaist ītas kosmosa izp ētē, ir liela politiska noz īmība starptautisk ā mērogā. 
Turklāt kosmosa izp ēte veicina tehnolo ģisko inov āciju, kuras blakusprodukti ir uzlabojuši 
pilsoņu dzīvi veidā, ko plašāka sabiedr ība bieži vien pat neapjauš. 
Kosmosa izp ētei ir nepieciešami politiski m ērķi, vīzija un strat ēģija, un Eirop ā pašlaik to nav. 
Kosmosa izp ētes darbības ir arī sadrumstalotas un izol ētas no tām nozarēm, kas nav saist ītas 
ar kosmosu. Raugoties no starptautisk ā viedokļa, šis aspekts Eiropai kait ē un neļauj realiz ēt 
kosmosa izp ētes potenci ālu inovācijas un konkur ētspējas jomā, kā arī tam var b ūt negatīva 
ietekme uz zin ātni un izgl ītību2. 
2.3. Lēmumi par kosmosa politiku un ieguld ījumiem kosmosa jom ā tiek pieņemti 
valsts/starpvald ību līmenī 
Kosmosa nozare liel ā mērā darbojas, izmantojot valstu publisko finans ējumu, ko iegulda vai 
nu tiešā veidā, vai veicot iemaksas EKA3. Tā rezultātā: 
– iniciatīvas kosmosa jom ā tikai netieši atbilst plaš ākiem Eiropas politikas m ērķiem; 
                                                 
1 Piekt ās Kosmosa padomes 2008. gada 26. septembra rezol ūcija “Eiropas kosmosa politikas virz ība”. 
2 Secin ājumi semin āros “ Space exploration and innovation, industrial competitiveness and technology 
advance ” un “ Science and education within space exploration ”, 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
3 Kosmosa lielvalstis (FR, DE, IT) iemaks ā EKA aptuveni pusi no savas valsts kosmosa jomai paredz ētā 
budžeta, liel ākā daļa citu valstu uzskata EKA par savu kosmosa a ģentūru un iemaks ā EKA liel āko daļu 
vai pat visu savas valsts kosmosa jomai paredz ēto budžetu. 
LV 3   LV – valsts kosmosa politikas m ērķis ir attiec īgās valsts r ūpniecības attīstība; tas var kait ēt 
Eiropas kosmosa r ūpniecības konkur ētspējīgai attīstībai;  
– pastāv Eiropas kosmosa nozares darb ības pārklāšanās, sadrumstalot ības un nevienm ērīgas 
attīstības risks. 
2.4. Valstu ieguld ījumi, kas paredz ēti īpašām kosmosa programm ām, nav 
pietiekami, lai segtu ES politikas un darb ību vajadz ības 
Ir vispāratzīts, ka turpm ākai kosmosa nozares att īstībai, piem ēram, droš ības un kosmosa 
izpētes un kosmosa infrastrukt ūru izmantošanas un kosmosa tehnolo ģiju lietojumu jom ā, 
nepieciešama saska ņota pieeja finans ējumam. 
Tā kā valstu lēmumu pie ņemšanas kan āli un kosmosa p ārvaldības sistēmas ir sadrumstalotas 
un netiek veikta finans ēšanas meh ānismu koordin ācija, ieguld ījumi būtiskos kosmosa 
pasākumos (piem ēram, SSA4) un kosmosa izp ētē nevar gūt nepieciešamo kritisko masu. 
3. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Šī iniciatīva nav paredz ēta, lai aizst ātu dalībvalstu individu āli vai EKA ietvaros veikto r īcību, 
bet gan dr īzāk, lai papildin ātu šīs darbības un pastiprin ātu koordin āciju, ja tas ir nepieciešams 
kopīgu mērķu sasniegšanai. 
4. MĒRĶI 
Vispārējie mērķi Konkrētie mērķi 
(1) veicināt zinātnisko un tehnisko att īstību; 
(2) veicināt inov āciju un r ūpniecības 
konkurētspēju; 
(3) izmantot lietojumus, kas balst īti uz kosmosa 
tehnoloģijām, lai nodrošin ātu pilso ņu 
labklājību; 
(4) sekmēt ES poz īciju kosmosa jom ā pasaules 
mērogā. 
 (1) nodrošināt Eiropas kosmosa infrastrukt ūru un 
pakalpojumu ilgtermi ņa pieejam ību un 
drošību; 
(2) nodrošināt, lai ES b ūtu gatava veikt kosmosa 
izpētes koordin āciju, kas paredz ēta Līguma 
189. pantā, un izmantot kosmosa izp ētes 
potenciālu, palīdzot sasniegt strat ēģijas ES 
2020  mērķus; 
(3) nodrošināt nosacījumus, kas nepieciešami, lai 
garantētu Eiropas piek ļuvi kosmosa un 
orbitālajām infrastrukt ūrām; 
(4) nodrošināt valstu un ES politikas virzienu un 
ieguldījumu konver ģenci SSA un kosmosa 
izpētes jomā, kā arī konverģenci starp 
darbībām šajās abās jomās un cit ās ES 
politikas jom ās; 
(5) nodrošināt ES vadošu un strat ēģiski nozīmīgu 
                                                 
4 Inform ētība par situ āciju kosmos ā (SSA) ir iedzīvotāju visaptverošas zin āšanas, izpratne un past āvīga 
informēšana par kosmosa objektiem (kosmosa ku ģiem, piem ēram, satel ītiem vai kosmosa atkritumiem), 
kosmosa vidi un kosmosa oper ācijām pastāvošajiem draudiem/risku. SSA sistēmas darbojas, izmantojot 
uz Zemes vai uz kosmosu balst ītus sekošanas un uzraudz ības devējus. 
LV 4   LV pozīciju kosmosa jom ā pasaules m ērogā, jo 
īpaši starptautisk ās sarunās, kas saist ītas ar 
SSA un kosmosa izp ēti. 
 
5. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
5.1. 1. risinājums. Bāzes risinājums 
ES neieguld ītu līdzekļus Eiropas b ūtiski svar īgo kosmosa infrastrukt ūru drošībā, nedz ar ī 
uzsāktu kosmosa izp ētes centienus. Š āda pieeja neskartu citu ES galveno projektu — Galileo  
un GMES  — īstenošanu kosmosa jom ā, taču to ilgtermi ņa drošība un stabilit āte varētu tikt 
ietekmēta. Šādā gadījumā situācija, kas aprakst īta problēmas defin īcijā, iespējams, paliks 
nemainīga. 
5.2. 2. risinājums. Droš ība kosmosa aspekt ā  
Šajā risinājumā ierosināts izstrādāt Eiropas inform ācijas sistēmu par situ āciju kosmos ā, kas 
paredzēta, lai aizsarg ātu Eiropas b ūtiski svarīgās kosmosa infrastrukt ūras no sadursmes riska 
ar kosmosa ku ģiem vai kosmosa atkritumiem, b īstamajām mazajām planētām5 un no kosmosa 
laikapstākļu ietekmes. Risin ājumā ir ietverta esošo resursu apvienošana un to komponentu 
iegāde, kas nepieciešami sist ēmas papildin āšanai, kā arī SSA zemes un kosmosa sist ēmu 
tehniskā apkope un ekspluat ācija. 
Lai īstenotu šo risin ājumu, noz īmīgs elements var ētu būt starptautisk ā sadarbība, jo īpaši ar 
ASV. 
Pilnībā no 2014. gada ieviestas Eiropas sist ēmas izmaksu pirm ās provizorisk ās aplēses ir 
130 miljoni euro apm ērā gadā (izmantojot 2009. gada cenas). 
5.3. 3. risinājums. 2. risin ājums apvienojum ā ar ierobežotu dal ību kosmosa izp ētē  
ES kopā ar dalībvalstīm un EKA paplašin ātu kosmosa izp ētes darbības un to koordin āciju 
Eiropā. Šim scen ārijam ir divi galvenie komponenti. 
– Dalība SKS6 
                                                 
5 B īstamās mazās planētas (NEO ), komētas un astro īdi, kuru orb ītas tos pietuvina Zemei, var rad īt reti 
iespējamas, taču dramatiskas briesmas Zemei. 
6 Starptautisk ā kosmosa stacija (SKS) ir past āvīgi apdzīvota kosmosa stacija, kas ri ņķo ap Zemi 400 km 
augstumā un paredz ēta mierm īlīgiem mērķiem. Tās projekta, izstr ādes, darb ības un izmantošanas 
pamatā ir starpvald ību nolīgums, kas parakst īts 1998. gad ā starp 15 starptautiskajiem partneriem. SKS 
vada EKA (Eiropa), NASA  (ASV), Roscosmos  (Krievija), CSA (Kanāda) un JAXA  (Japāna).  
LV 5   LV Šāda dalība ļautu palielin āt ES klātbūtni SKS, izmantojot ES kosmonautu korpusu, kas 
veidots, balstoties uz pašreiz ējo EKA korpusu, un palielin āt iespēju veikt misijas, pak āpeniski 
tās nododot tieš ā Eiropas kontrol ē un tā rezultātā vēlāk izveidojot Eiropas apkalpes 
transportēšanas sist ēmu. Šā risinājuma īstenošanai j āveic testi, lai p ētītu cilvēku ilgtermi ņa 
atrašanās iespējamību kosmos ā ārpus zem ās Zemes orb ītas (LEO )7. Izmaksu apl ēses veido 
300 miljonus euro gad ā. 
– Palaišanas infrastrukt ūras  
ES varētu sniegt atbalstu, lai piel āgotu palaišanas infrastrukt ūras atkarībā no nesējraķetes 
Ariane-5  izstrādes un lai piel āgotu Eiropas kosmosa centru Kur ū (Gajānas kosmosa centrs) un 
uzturētu tā darbību. Vidējais ES ieguld ījumu apjoms tiek l ēsts 100 miljonu euro apm ērā gadā. 
Abi komponenti tiks īstenoti ar EKA starpniec ību. 
5.4. 4. risinājums. 3. risin ājums apvienojum ā ar būtisku ieguld ījumu kosmosa izp ētē 
Šis risinājums 3. risin ājumam pievieno iesp ēju izveidot cilv ēku piekļuvi kosmosam un Marsa 
izpēti, izmantojot robotus. 
– Cilvēku piekļuve kosmosam 
Saskaņā ar šo risin ājumu tiktu pilnveidots Eiropas kravu p ārvietošanas transportl īdzeklis 
(ATV), lai kravas var ētu drošā veidā nogādāt atpakaļ uz Zemes (proti, uzlabots atgriešan ās 
transportl īdzeklis — ARV), labāk izmantojot SKS un uzlabojot mai ņas jaudu8. Otrajā posmā 
ARV tiktu uzlabots un atjaunin āts, lai transport ētu apkalpes locek ļus turp un atpaka ļ no zemās 
Zemes orb ītas ( ARV-Crew ). ES finansi ālā intervence b ūtu aptuveni 800 miljoni euro gad ā 
laikposmam no 2014. l īdz 2020. gadam. 
– Misija Marsa grunts paraugu ieguvei 
ES atbalst īs pirmo misiju Marsa grunts paraugu nog ādāšanai uz Zemes, kas tiktu s ākta 
nākamās desmitgades vid ū. Nepieciešamais ES ieguld ījums laikposm ā no 2014. l īdz 
2020. gadam b ūtu vidēji aptuveni 100 miljoni euro gad ā. Šis finans ējums varētu segt to 
tehnisko iek ārtu izmaksas, ar kur ām paraugus nog ādās uz Zemes. 
ES kosmosa izp ētes darbību īstenošana tiktu dele ģēta EKA. Starptautisk ā sadarbība būs 
svarīga, īstenojot gan 3. risin ājumu, gan 4. risin ājumu. 
6. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
6.1. 1. risinājums. Bāzes scenārijs 
Saskaņā ar šo scen āriju ES nefinans ētu ne SSA, nedz arī kosmosa izp ēti. Līdz ar to 
saglabāsies probl ēmas, ko rada SSA sistēmas trūkums un ES neiesaist īšanās kosmosa 
izpētē. 
                                                 
7 Parasti par zemo Zemes orb ītu (LEO ) uzskata orb ītu augstum ā no 400 līdz 1000 km. 
8 SKS partner ība balstās uz netirdzniec ības principiem; jebkurš ieguld ījums SKS tiek veikts nat ūrā, 
nodrošinot iesp ēju apmain īties ar lidojuma iesp ējām, aparatūru un pakalpojumiem.  
LV 6   LV 6.2. 2. risinājums 
6.2.1.  Ekonomisk ā ietekme 
Šādas darbības rezult ātā samazināsies ekonomisko zaud ējumu risks sakar ā ar kosmosa ku ģu 
bojājumiem (tostarp piln īgu iznīcināšanu) un tiks uzlabota kosmosa droš ība, tostarp kosmosa 
tehnoloģiju apkalpes un Zemes iedz īvotāju drošība. Darb ības, kas attiecas uz kosmosa 
laikapstākļiem, var sniegt priekšroc ības arī citās nozarēs, piemēram, avi ācijas un 
elektroener ģijas nozar ē. 
Darbības SSA jomā un kosmosa infrastrukt ūru nostiprin āšana aizsardz ībai pret apdraud ējumu 
arī var ietekm ēt Eiropas kosmosa nozares konkur ētspēju. 
6.2.2.  Ietekme uz vidi 
Labāka inform ācija par kosmosa laikapst ākļiem var sniegt piln īgākas zināšanas par klimata 
pārmaiņām un laika apst ākļiem uz Zemes. Prec īzāka inform ācija par meteor ītiem samazin ās 
negatīvo ietekmi, kas rodas, atkritumiem un meteor ītiem krītot uz Zemi. 
6.2.3.  Ietekme uz sabiedr ību 
Kosmosa resursu aizsardz ība nodrošina to, ka svar īgi pakalpojumi b ūs pieejami pat t ādā 
gadījumā, ja būtiski tiks trauc ēta Zemes sist ēmu darbība. 
6.3. 3. risinājums  
6.3.1.  Ekonomisk ā ietekme 
• Darbības, kas paredz ētas saskaņā ar 3. risin ājumu, ietver izdevumus ļoti daudz ās jomās, 
tostarp tehnolo ģiju demonstr ējumu un aparat ūras vai procesu izstr ādes jomā. Šos 
izstrādājumus un pakalpojumus pieg ādā daudzas publisk ā un privātā sektora iest ādes un 
ražotāji Eiropā, kuri šos produktus un pakalpojumus ar ī izmanto. 
Paredzams, ka ES veiktie izdevumi kosmosa izp ētē tiešā veidā palielinās kosmosa r ūpniecības 
apgrozījumu vismaz minim ālā paredzam ā koeficienta 2,3 apm ērā, kas noz īmē, ka ieguldot 
100 miljonus euro kosmosa izp ētē, piegādes nozar ēs un jaunu produktu jom ā radīsies 
apgrozījums 230 miljonu euro apm ērā. Būtiskākais stimul ējošais efekts attiec ībā uz nozar ēm, 
kas nav saist ītas ar kosmosu, ir gaid āms dzīvības atbalsta, vesel ības un labkl ājības jomā 9. 
6.3.2.  Ietekme uz vidi 
• Kosmosa izp ēte veicinās izpratni par m ūsu apkārtējo vidi, kas savuk ārt palīdzēs izstrādāt 
atbilstošāku vides politiku. Tai b ūs pozitīva ietekme t ādās jomās kā gaisa kvalit ātes 
pārvaldība un atjaunošana, ener ģijas ražošana, uzglab āšanas un sadales tehnolo ģijas un 
ūdens resursu apsaimniekošana. 
                                                 
9 “ Space exploration and innovation, industrial competitiveness and technology advance ”, semināra 
secinājumi un ieteikumi , 2010. gada 29.-30. apr īlis, Harwell (UK);  
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
LV 7   LV 6.3.3.  Ietekme uz sabiedr ību 
• Ir gaidāms, ka ES darb ībām kosmosa izp ētē būs sociālā ietekme uz nodarbin ātību, darba 
tirgus strukt ūru un izgl ītību, kā arī veselības jomu. ASV Space Shuttle  programmas 
nodarbinātības palielin āšanas koeficients bija 2,8.  
• Kosmosa vide pied āvā unikālas iespējas, lai pētītu veselības probl ēmas, kas saist ītas ar 
dažādām slimībām, novecošanu vai nesp ēju kustēties. Citi sabiedr ības ieguvumi b ūs saistīti 
ar enerģētikas, vesel ības aprūpes, biotehnolo ģijas, vides un droš ības jomu. 
6.4. 4. risinājums  
6.4.1.  Ekonomisk ā ietekme 
• 3. risinājumā aprakstītais ekonomisk ās ietekmes pamatojums attiecas ar ī uz 4. risin ājumu. 
Iespējamā ekonomisk ā ietekme b ūs samērīga ar lielāku finansējumu.  
Kosmosa izp ētes programmas ir svar īgas, lai saglab ātu Eiropas pašreiz ējās un nākamās 
paaudzes nes ējraķešu konkur ētspēju. 
• Saistībā ar to, ka ir nepieciešamas daž ādas tehnolo ģijas, biotehnolo ģijas un farm ācijas 
nozarē ir paredz ēts izstrādāt daudzus augsto tehnolo ģiju lietojumus, piem ēram, biodroš ības 
laboratorijas ( bio-containment ), tālvadības oper ācijas, tostarp t ālvadības mikroroboti, 
automatiz ētas apstrādes un glab āšanas sistēmas, kā arī mikroanal ītiskās sistēmas10. 
• ES pozīcija pasaules m ērogā kļūs ievērojami lab āka. 
6.4.2.  Ietekme uz vidi 
Risinot tādus jautājumus kā salīdzinošā planētu klimatolo ģija un Zemes nov ērošanas no SKS, 
pētījumi kosmosa izp ētes jomā palīdzēs izprast uz Zemes notiekoš ās klimata p ārmaiņas. 
6.4.3.  Ietekme uz sabiedr ību 
Kosmosa izp ēte palīdzēs Eiropai ieg ūt pasaules m ēroga vadošu poz īciju zinātnes jomā. 
Kosmosa izp ētes darbības veicin ās sabiedrības interesi par kosmosa zin ātni un tehnolo ģijām, 
kā arī mudinās jauniešus uzs ākt zinātnes, tehnolo ģiju, inženierzin ātņu un matem ātikas 
studijas. 
• Būs ievērojama pozit īva ietekme uz jaunu un kvalific ētu darbavietu rad īšanu. EKA11 
uzskata, ka ieguld ījumi tādā apmērā, kā ierosināts saskaņā ar 4. risin ājumu, ļautu izveidot 
3000 tiešu augsti kvalific ētu darbavietu. Ja pie ņem, ka iesp ējamais nodarbin ātības 
pieauguma faktors b ūs 2,812, tad kop ējās nodarbin ātības apjoms š ā risinājuma ietekm ē 
varētu palielin āties līdz vairāk nekā 8000 darba viet ām. 
                                                 
10 “ Space exploration and innovation, industrial competitiveness and technology advance ”, semināra 
secinājumi un ieteikumi , 2010. gada 29.-30. apr īlis, Harwell (UK);  
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
11 Eiropas Kosmosa a ģentūras sniegtie dati. 
12 J erome Schnee, The Economic Impact of the US Space Programme, Rutgers University.   
 
LV 8   LV 7. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Risinājumi Efektivitāte Iedarbīgums  Saskaņotība 
1. risinājums • Izmantojot 1. risin ājumu, šīs darbības 
īpašie m ērķi netiks sasniegti. 
Finansējums būs pieejams cit ām 
iniciatīvām. Nav / nepiem ēro Šis risinājums neatbilst izaugsmes strat ēģijai “ES 2020” , 
kurā galvenā uzmanība vērsta uz inov āciju un rūpniecības 
konkurētspēju un kur ā kosmosa politikas izstr āde minēta 
kā instruments, lai sasniegtu š īs stratēģijas mērķus.  
2. risinājums Izmantojot šo risin ājumu, ir iesp ējams 
sasniegt 1) konkr ēto mērķi attiecībā uz 
Eiropas kosmosa infrastrukt ūru un 
pakalpojumu ilgtermi ņa pieejam ību un 
drošību un da ļēji sasniegt 4) konkr ēto 
mērķi attiecībā uz valstu un ES politikas 
virzienu un ieguld ījumu SSA jomā 
konverģenci un saist ību starp š īm jomām 
un citām ES politikas jom ām. 2. risinājumam nepieciešami izdevumi 130 miljonu euro 
apmērā gadā. Ar SSA  sistēmas palīdzību varētu ietaup īt 
vismaz summu, kas p ārsniedz 240 miljonus euro gad ā. Šis 
risinājums samazina domino efekta risku, kas saist īts ar 
kosmosa ku ģa iznīcināšanu. Tas rada b ūtiskus soci ālos 
ieguvumus, kas rodas, izvairoties no trauc ējumiem ar 
satelītiem saist ītos pakalpojumos, lab āku elektr ības tīkla 
bojājumu profilaksi, k ā arī novērš bīstamo mazo plan ētu 
(NEO)  ietekmi. Pozit īva ietekme uz vidi, jo īpaši iegūstot 
jaunas zin āšanas par kosmosa laikapst ākļiem. Šis risinājums daļēji, taču ne pilnībā atbilst strat ēģijai “ES 
2020”. Kaut ar ī SSA ir zināms potenci āls, lai veicin ātu 
inovāciju un izaugsmi, tom ēr tās galvenais m ērķis ir 
kosmosa infrastrukt ūras aizsardz ība. Šis risin ājums 
neattiecas uz kosmosa izp ētes potenci ālu inovācijas jomā. 
3. risinājums Šis risinājums ļaus sasniegt 1), 2) un 4) 
mērķi, taču tikai da ļēji – 3) un 5) m ērķi. 
Tas piln ībā nenodrošina neatkar īgu 
piekļuvi orbītā esošām infrastrukt ūrām. 
3. risinājums sekm ēs augstāku ES poz īciju 
kosmosa jom ā, bet nenodrošin ās tai vadošu 
un stratēģisku nozīmi, kas min ēta 5) mērķī. 3. risinājumam nepieciešami papildu izdevumi 400 miljonu 
euro apm ērā gadā. Attiecībā uz šo risinājumu kop ējā 
summa ir 530 miljoni euro gad ā. Saskaņā ar piesardz īgām 
aplēsēm kosmosa izp ētes ieguld ījumu atdeves r ādītājs būs 2,3 
un nodarbin ātības koeficients b ūs 2,8. Cita b ūtiska ietekme 
uz Eiropas atpaz īstamību un potenci ālu inovācijas jom ā ir 
augsti kvalific ētu darbavietu rad īšana un labv ēlīgi blakus 
rezultāti. 3. risinājums piln ībā atbilst strat ēģijai “ES 2020” ; tas 
veicinās inovāciju un dos blakus rezult ātus daudz ās 
nozarēs un ES politikas jom ās, tostarp vesel ības un vides 
jomā. 
4. risinājums Šī risinājums ļaus īstenot piecus noteiktos 
mērķus. Pamatojums, kas aprakst īts 3. risin ājumam, attiecas ar ī uz 
4. risinājumu. Šim risin ājumam papildus nepieciešami 
900 miljoni euro gad ā, kas veido kopējo summu 1,43 
miljardi euro gad ā. 4. risinājums rada milz īgu tehnolo ģisku 
izaicinājumu, kas pa ātrinātu tehnolo ģiskā progresa gaitu un 
daudzkāršotu mūsu ekonomikas un pilso ņu priekšroc ības un No saska ņotības viedok ļa šā risinājuma atbilst ība ir tāda 
pati kā 3. risinājumam.  
 
LV 9   LV tiem paredz ētos pozitīvos rezult ātus. 
 
 
LV 10   LV 8. PĀRRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Šis ietekmes nov ērtējums tiks pievienots pazi ņojumam par ES turpm āku iesaisti kosmosa 
jomā, kurš var ētu veicināt izstrādāt priekšlikumu par Eiropas Kosmosa programmu. S īkāki 
pārraudzības un nov ērtēšanas noteikumi tiks apskat īti minētā priekšlikuma ietekmes 
novērtējumā. 
***