I. IEVADS

Šajā paziņojumā ir noteikta Komisijas nostāja Līguma par Eiropas Savienības darbību 265. panta piemērošanas nolūkā pēc Eiropas Parlamenta 2020. gada 22. oktobra rezolūcijas par “Komisijas pienākumiem vīzu savstarpējības jomā atbilstīgi Regulas (ES) 2018/1806 7. pantam”. Tajā arī ziņots par notikumu attīstību vīzu savstarpējības jomā ar Amerikas Savienotajām Valstīm kopš 2020. gada marta un uzsvērti Komisijas pastāvīgie centieni un iesaiste, par spīti Covid-19 pandēmijai cenšoties novērst pašreizējo vīzu savstarpējības trūkumu.

Rezolūcija, ko Eiropas Parlaments pieņēma 2020. gada 22. oktobrī, ir turpinājums mutiskajam jautājumam, kas tika apspriests Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. oktobra plenārsēdē. Atbildot uz šo jautājumu, Komisija atkārtoti pauda, ka tā ir apņēmusies prioritārā kārtā panākt vīzu savstarpējību attiecībā uz visām dalībvalstīm. Komisija arī paskaidroja, ka attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm tā joprojām ir pilnībā iesaistīta uz rezultātu vērstā procesā ciešā sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm un ka sasniegtie rezultāti liecina, ka reālu progresu ceļā uz pilnīgu vīzu režīma atcelšanas savstarpējību var panākt, izmantojot pašreizējo pastāvīga dialoga un kopīgu diplomātisko kontaktu ceļu. Rezolūcijā Eiropas Parlaments pauž, ka Komisijai ir “juridisks pienākums pieņemt deleģētu aktu, uz laiku apturot atbrīvojumu no vīzas prasības to trešo valstu valstspiederīgajiem”, kuras nav atcēlušas vīzas prasību konkrētu dalībvalstu pilsoņiem līdz termiņam – 2016. gada 12. aprīlim. Praksē tas attiecas tikai uz Amerikas Savienotajām Valstīm, jo Bulgārijas, Horvātijas, Kipras un Rumānijas pilsoņiem, ceļojot uz Amerikas Savienotajām Valstīm, joprojām ir vajadzīga vīza. Tajā Komisiju arī aicina, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 265. pantu, pieņemt prasīto deleģēto aktu divu mēnešu laikā no rezolūcijas pieņemšanas dienas.

II. KONTEKSTS

Komisija 2016. gada 12. aprīlī nāca klajā ar paziņojumu par pašreizējo stāvokli un iespējamo turpmāko rīcību situācijā, kad atsevišķas trešās valstis neievēro savstarpējības principu vīzu politikas jomā. Minētajā paziņojumā bija norādīts, ka ar Komisijas aktīvu atbalstu lielākā daļa savstarpējības principa neievērošanas gadījumu, kas paziņoti attiecībā uz trešām valstīm, ir atrisināti. Tomēr tika arī atgādināts, ka gadījumā, ja pārējās trešās valstis, kuras piemēro vīzu režīmu, to neatcels līdz 2016. gada 12. aprīlim, Komisijai saskaņā ar 2001. gada 15. marta Regulu (EK) Nr. 539/2001, kas grozīta ar 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1289/2013, būs jāpieņem deleģētais akts, ar ko uz 12 mēnešiem aptur vīzu režīma atcelšanu šo valstu pilsoņiem. Regulā arī bija noteikts, ka Komisijai jāņem vērā sekas, ko ES un tās dalībvalstu ārējām attiecībām rada vīzu režīma atcelšanas apturēšana.

Komisija 2016. gada aprīļa paziņojumā novērtēja vīzu režīma atcelšanas apturēšanas sekas un ietekmi uz ES pilsoņiem un uzņēmumiem, kā arī uz attiecīgo trešo valstu valstspiederīgajiem, un aicināja Eiropas Parlamentu un Padomi apspriesties par piemērotāko turpmāko rīcību. Komisija pēc tam nāca klajā ar sešiem turpmākiem paziņojumiem – 2016. gada jūlijā un decembrī , 2017. gada maijā un decembrī , 2018. gada decembrī un 2020. gada martā . Pēdējā minētajā paziņojumā Komisija sniedza pārskatu par pašreizējo stāvokli un iespējamo turpmāko rīcību situācijā, kad Amerikas Savienotās Valstis joprojām neievēro savstarpējības principu attiecībā uz Bulgārijas, Horvātijas, Kipras un Rumānijas pilsoņiem; tas ir vienīgais atlikušais vīzu savstarpējības principa neievērošanas gadījums. Tajā arī tika ziņots par sekmēm, ko guvusi Polija, kura 2019. gada novembrī pievienojās Amerikas Savienoto Valstu vīzu režīma atcelšanas programmai.

Paziņojumā, ar ko nāca klajā 2020. gada martā, tika atzīmēta ārkārtas situācija saistībā ar vīzu politikas īstenošanu visā pasaulē, ņemot vērā, ka daudzas valstis veic ar vīzām saistītus pasākumus, lai cīnītos pret Covid-19 pandēmiju. No 2020. gada 13. marta Amerikas Savienotās Valstis noteica pagaidu ierobežojumus attiecībā uz nebūtiskiem ceļojumiem ārvalstniekiem, kuri neatkarīgi no viņu valstspiederības ir fiziski uzturējušies Šengenas zonā vai apmeklējuši to 14 dienas pirms ieceļošanas Amerikas Savienoto Valstu teritorijā . Šie ierobežojumi 16. martā tika attiecināti arī uz Īriju un Apvienoto Karalisti . Tā kā šo ieceļošanas ierobežojumu pamatā ir nevis valstspiederība, bet gan fiziska klātbūtne kādā apgabalā, tos nevar uzskatīt par saistītiem ar vīzu savstarpējību . Eiropas Savienība veica līdzīgus pasākumus, lai ierobežotu nebūtisku ieceļošanu Savienībā.

III. JAUNĀKĀS NORISES

1.Pārskats par ES un Amerikas Savienoto Valstu kontaktiem un tiem sekojušajiem pasākumiem

Lai gan pēc 2020. gada marta nebija iespējams organizēt sanāksmes klātienē, jautājums par savstarpējības principa neievērošanu tika risināts visās attiecīgajās videokonferencēs starp ES un Amerikas Savienotajām Valstīm. Svarīgi atzīmēt, ka tas tika apspriests ES un ASV tieslietu un iekšlietu ministru sanāksmē, kas notika 2020. gada 28. maijā. Tas tika rūpīgi apspriests arī ES un ASV tieslietu un iekšlietu augstāko amatpersonu sanāksmē 2020. gada 15. septembrī un trīspusējās sanāksmēs (kurās piedalījās Komisija, Amerikas Savienotās Valstis un attiecīgās dalībvalstis) 2020. gada 18. un 19. jūnijā un 2020. gada 10. un 11. decembrī.

ES un ASV tieslietu un iekšlietu ministru sanāksme (2020. gada maijā)

ES un ASV tieslietu un iekšlietu ministru sanāksmē, kas notika 2020. gada 28. maijā, gan Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Horvātija, gan Komisija atkārtoti uzsvēra, ka ir svarīgi attiecināt ASV vīzu režīma atcelšanas programmu uz visām ES dalībvalstīm. Atsaucoties uz progresu, kas panākts, Polijai pievienojoties vīzu režīma atcelšanas programmai, un kas liecina, ka kopīgi pragmatiski tehniski un diplomātiski pūliņi nes augļus, tika uzsvērts, ka prioritāte joprojām ir atbrīvojumu nodrošināšana četrām atlikušajām dalībvalstīm. Notika vienošanās, ka, lai panāktu progresu, būtu jāturpina konstruktīvas sarunas, pamatojoties uz pielāgotiem darba plāniem, kurus Amerikas Savienotās Valstis izstrādājušas katrai no četrām attiecīgajām dalībvalstīm un kuri tās virza uz pilnīgu atbilstību ASV vīzu režīma atcelšanas programmas drošības prasībām.

Trīspusējā sanāksme 2020. gada jūnijā

2020. gada 18. un 19. jūnijā notika trīspusēja videokonferences sanāksme, kas bija veltīta vīzu savstarpējības jautājumam. Tajā piedalījās pārstāvji no Amerikas Savienotajām Valstīm, Komisijas un attiecīgajām dalībvalstīm — Bulgārijas, Horvātijas, Kipras un Rumānijas. Neraugoties uz pandēmiju un visu nebūtisko ceļojumu pārtraukšanu starp ES un Amerikas Savienotajām Valstīm, nepārtraukts dialogs pierādīja vīzu savstarpējības jautājuma nozīmīgumu. Sanāksmes dalībnieki izskatīja iespējas turpināt kopīgo darbu Covid-19 situācijā un apsprieda progresu attiecībā uz atlikušajām ASV vīzu režīma atcelšanas programmas drošības prasībām un vīzu atteikumu rādītājiem.

Par spīti Covid-19 sakarā spēkā esošajiem ceļošanas ierobežojumiem un lielākās daļas ASV vīzu pakalpojumu darbību apturēšanai visā pasaulē kopš marta Amerikas Savienoto Valstu pārstāvji neplānoja mainīt metodi, kā tiek aprēķināti vīzu atteikumu rādītāji 2020. fiskālajam gadam. Vīzu atteikumu rādītājs ir svarīga juridiska prasība valstīm, kas vēlas pievienoties ASV vīzu režīma atcelšanas programmai .

Attiecībā uz atlikušajām ASV vīzu režīma atcelšanas programmas drošības prasībām notika otrā diskusiju kārta par pielāgotajiem darba plāniem, ko Amerikas Savienotās Valstis iesniedza četrām attiecīgajām dalībvalstīm 2019. gadā. Diskusiju, kas notika, pamatojoties uz specifiskiem, konkrētām valstīm paredzētiem darba plāniem, attiecīgās dalībvalstis uzskatīja par uzlabojumu salīdzinājumā ar iepriekšējo pieeju, kuras pamatā bija vispārīgāks drošības prasību novērtējums. Tā kā darba plānos ir ietverti katrai dalībvalstij specifiski norādījumi, tie ļauj dalībvalstīm koncentrēt centienus uz atlikušo prasību izpildi. Būtībā plānos ir uzskaitītas ieteicamās darbības, kas jāveic šīm dalībvalstīm, lai panāktu atbilstību, kā pausts 2020. gada marta paziņojumā. Trīspusējās tikšanās laikā darba plāni tika pārskatīti, un tika izvērtēta to īstenošana. Visas četras dalībvalstis bija guvušas sekmes vairākos darba virzienos. Starp tiem ir informācijas apmaiņas nolīgumu īstenošana (respektīvi, Nolīgums par smagas noziedzības novēršanu un apkarošanu), Amerikas Savienoto Valstu sniegtās informācijas izmantošana, lai pastiprinātu pārbaudes un terorisma apkarošanas centienus, kā arī labākas valstu pārbaudes spējas. Amerikas Savienotās Valstis atzina, ka panākumi ir gūti, tomēr vēlreiz uzsvēra, ka veic vērtējumu, kas balstās uz vispusīgu pieeju, un pagaidām neuzskata, ka visi prasītie nolīgumi būtu pilnībā īstenoti .

Sanāksmes rezultātā visas četras dalībvalstis apņēmās turpināt darbu dažādos virzienos, kas izriet no to darba plāniem. Amerikas Savienotās Valstis apņēmās arī turpmāk pārskatīt attiecīgos darba plānus un pastāvīgi sniegt atsauksmes.

Trīspusējā sanāksme 2020. gada decembrī

Vēl viena trīspusējās sanāksmes kārta notika 2020. gada 10. un 11. decembrī ar videokonferences palīdzību. Tā bija izdevība uzsvērt iesaistīšanos, neraugoties uz to, ka joprojām turpinās globālā pandēmija. Vīzu atteikumu rādītāji par 2020. fiskālo gadu vēl nebija publiski pieejami, taču ASV iestādes uzsvēra, ka 2020. gadā novērotais samazinājums izraisīja arī vīzu pieteikumu skaita strauju samazināšanos.