6.

Atzīstot ierosinātās direktīvas ierobežotos mērķus, ECB uzskata, ka Savienības tiesiskajam regulējumam jābūt saskaņotam visās nozarēs, lai novērstu labvēlīgāka regulējuma izvēles iespējas. Piemēram, ECB iesaka veicināt nozaru konverģenci šādos jautājumos. 6.1. Noteikumi attiecībā uz finanšu holdingiem, aprēķinot pašu līdzekļus. Saistībā ar pašu līdzekļu noteikšanu ECB uzskata, ka noteikumu, kas attiecas uz “līdzdalību” gan tajā pašā nozarē, gan vairākās finanšu pakalpojumu nozarēs, saskaņotība jāpalielina, lai novērstu juridisko personu ar labvēlīgāko regulējumu izvēli un/vai uzņēmumu ar labvēlīgāko regulējumu izvēli finanšu konglomerāta ietvaros (15). ECB jo īpaši iesaka saskaņot līdzdalības apdrošināšanas uzņēmumos un kredītiestādēs definīciju Direktīvā 2006/48/EK (16) un Direktīvā 2009/138/EK (17), kā arī metodes, ko grupu līmenī izmanto, lai regulētu savstarpējos ieguldījumus kapitālā, kas rodas no starpnozaru līdzdalības (18). EUI regulās noteiktajai Finanšu konglomerātu apakškomitejai (19) varētu būt nozīmīga loma starpnozaru konverģences veicināšanā. 6.2. Finanšu stabilitāte. Jāturpina vērtēt procikliskuma efekti, kas izriet no Maksātspējas II regulējuma ieviešanas, un, attiecīgos gadījumos, pretciklisko mehānismu ieguldījumu finanšu stabilitātē, t. sk. attiecībā uz ierosinātajā direktīvā minēto nelikviditātes prēmiju. 6.3. Atalgojuma politika un shēmas. Saskaņā ar Komisijas ieteikuma mērķiem (20) ECB visumā atzinīgi vērtē darbu, kas tiek veikts saistībā ar atalgojuma politiku un shēmām Maksātspējas II īstenošanas pasākumu kontekstā (21), un apdrošināšanas nozarei (22) jāpiemēro attiecībā uz bankām izstrādātie un starptautiski pieņemtie augsta līmeņa principi par atalgojuma politiku un atbilstošie īstenošanas standarti (23), attiecīgos gadījumos ņemot vērā arī šīs nozares specifiku. 6.4. Kredītnovērtējumi. Saskaņā ar ierosināto direktīvu EAFPI tiks uzticēti konkrēti uzdevumi saistībā ar i) ārējo kredītnovērtējuma iestāžu (ECAI) atbilstības izvērtēšanu un ii) to kredītnovērtējumu atbilstības noteikšanu objektīvai kredītspējas līmeņu skalai (24), attiecībā uz ko Komisijai būs jāpieņem sīki izstrādāti kritēriji deleģēto aktu veidā (25). Lai gan ECB principā atbalsta šos EAFPI uzticētos jaunos uzdevumus un atzīst katras finanšu pakalpojumu nozares specifiku, ECB tomēr atzīmē, ka ECAI atbilstība jau tiek regulēta Direktīvas 2006/48/EK (26) un Regulas (EK) Nr. 1060/2009 (27) kontekstā. Ņemot vērā iepriekš minēto un šo jautājumu starpnozaru raksturu, ECB iesaka pirms likumdošanas darbību veikšanas veikt novērtējumu, iesaistot visas trīs EUI, lai nodrošinātu konsekvenci un sinerģiju dažādu nozaru Savienības tiesību aktu starpā, iekļaujot arī iespējamos īstenošanas aktus. 6.5. “Ārkārtēja finanšu tirgu krituma” noteikšana. Maksātspējas kapitāla prasību neievērošanas gadījumā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam uzraudzības iestāde prasa veikt vajadzīgos pasākumus ne ilgāk kā deviņu mēnešu laikā (28). Ārkārtēja finanšu tirgu krituma gadījumā uzraudzības iestāde šo periodu var pagarināt uz atbilstīgu laikposmu, “ņemot vērā visus būtiskos faktorus” (29). Saskaņā ar ierosināto direktīvu EAFPI identificēs un paziņos par ārkārtēja finanšu tirgu krituma esamību, par ko Komisija pieņems deleģētos aktus, kuros precizēs procedūras, kas EAFPI jāievēro, nosakot šāda gadījuma esamību, kā arī vērā ņemamos “faktorus”, t. sk. “atbilstīga laikposma” maksimālo ilgumu (30). ECB atbalsta ierosinājumu, uzticēt šo funkciju EAFPI, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju visās dalībvalstīs. Tā paša iemesla dēļ varētu būt piemēroti apspriesties ar ESRK un ieviest kvalitatīvus un kvantitatīvus kritērijus, kā arī metodes un prasības šādu gadījumu noteikšanai. Sīkāk jāprecizē, kā savstarpēji mijiedarbojas EAFPI paziņojumi par ārkārtēju finanšu tirgu kritumu, Padomes paziņojumi par ārkārtas situācijām EUI regulu izpratnē (31) un uzraudzības iestāžu veiktie pasākumi ārkārtas gadījumos, ja attiecīgā uzņēmuma finanšu situācija turpina pasliktināties (32).