Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko nosaka, kāda nostāja Eiropas Savienības vārdā paužama attiecībā uz priekšlikumiem, ko dažādas puses Konvencijā par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību ierosinājušas, lai Pušu konferences vienpadsmitajā sanāksmē veiktu labojumus Konvencijas pielikumos /* COM/2014/0544 final - 2014/0252 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību (zināma arī kā CMS jeb Bonnas konvencija) mērķis ir aizsargāt migrējošās dzīvnieku sugas visā to sauszemes, jūras un gaisa areālā. Šī konvencija ir starpvalstu nolīgums, kurš noslēgts ANO Vides programmas aizgādībā un kura mērķis ir aizsargāt savvaļas dzīvniekus un to dabiskos biotopus pasaules mērogā. Eiropas Savienība ir CMS Puse kopš 1983. gada 1. novembra[1]. 2. Aizsargājamās migrējošās sugas ir uzskaitītas Konvencijas I pielikumā (apdraudētās sugas) un II pielikumā (sugas, kas var būt līgumu subjekts). Konvencijas III pantā ir noteikts, ka apdraudētās migrējošās sugas uzskaita I pielikumā un ka Pusēm, kas ir attiecīgo sugu areāla valstis, jācenšas veikt dažādus aizsardzības pasākumus un jāaizliedz šo sugu dzīvnieku ieguve. Konvencijas IV pantā ir noteikts, ka II pielikumā uzskaita migrējošās sugas, kurām ir nelabvēlīgs aizsardzības statuss un kuru aizsardzībai un pārvaldībai nepieciešamas starptautiskās vienošanās, kā arī tās sugas, kuru aizsardzības statusu varētu ievērojami uzlabot starptautiskā sadarbība, ko varētu sasniegt ar starptautisku vienošanos. 3. Pušu konference ir Konvencijas lēmējinstitūcija, kura ir pilnvarota novērtēt migrējošo sugu aizsardzības statusu un attiecīgi labot Konvencijas I un II pielikumu. 4. Saskaņā ar Konvencijas XI pantu priekšlikumus par labojumiem var iesniegt jebkura Puse. Pielikumu labojumi visām Pusēm stājas spēkā deviņdesmit dienas pēc Pušu konferences sanāksmes, kurā tie tikuši pieņemti, izņemot tās Puses, kuras ieviesušas atrunu. 5. Konvencijas Pušu konferences vienpadsmitā sanāksme notiks Kito (Ekvadora) 2014. gada 4.–9. novembrī. Savienība ir ierosinājusi šajā sanāksmē labot Konvencijas I pielikumu, papildinot to ar Ziphius cavirostris sugas vaļu Vidusjūras subpopulāciju un Coracias garrulus putnu sugu, un labot Konvencijas II pielikumu, papildinot to ar trim lapshaizivju sugām, proti, Alopias superciliosus, Alopias vulpinus un Alopias pelagicus. 6. Citas Puses Konvencijā ir iesniegušas priekšlikumus par Konvencijas I un II pielikuma labojumiem attiecībā uz sugu Ursus maritimus, Panthera leo visām pasugām, Kobus kob, Eudorcas rufifrons, Otis tarda, Calidris pusilla, Calidris tenuirostris, Cardellina canadiensis, Carcharhinus falciformis, Sphyrna lewini, Sphyrna mokarran, Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis, Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei un Mobula munkiana, Manta alfredi un Anguilla Anguilla. 7. Savienībai būtu jāatbalsta visi priekšlikumi, jo tie ir zinātniski pamatoti, atbilst Savienības tiesību aktiem un Savienības saistībām sadarboties starptautiskā līmenī bioloģiskās daudzveidības aizsardzības jomā. Konvencijas I vai II pielikumu papildinot ar šīm sugām, nebūtu jāveic izmaiņas Savienības tiesību aktos. 8. Tāpēc Padomei ir jāpieņem lēmums par to, kāda nostāja attiecībā uz labojumu priekšlikumiem paužama Savienības vārdā, ņemot vērā Pušu konferences vienpadsmito sanāksmi. 2014/0252 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko nosaka, kāda nostāja Eiropas Savienības vārdā paužama attiecībā uz priekšlikumiem, ko dažādas puses Konvencijā par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību ierosinājušas, lai Pušu konferences vienpadsmitajā sanāksmē veiktu labojumus Konvencijas pielikumos EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Saskaņā ar Padomes 1982. gada 24. jūnija Lēmumu 82/461/EEK[2] Savienība ir Puse Konvencijā par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību ("Konvencija"). Pušu konference ir Konvencijas lēmējinstitūcija, un tai piešķirtās pilnvaras ietver tiesības novērtēt migrējošo sugu aizsardzības statusu un attiecīgi labot Konvencijas I un II pielikumu, kuros uzskaitītas aizsargājamās sugas. (2) Saskaņā ar Konvencijas XI pantu pielikumu labojumi visām Pusēm stājas spēkā deviņdesmit dienas pēc Pušu konferences sanāksmes, kurā tie tikuši pieņemti, izņemot tās Puses, kuras ieviesušas atrunu. (3) Pušu konferences vienpadsmitajai sanāksmei jānotiek Kito (Ekvadora) 2014. gada 4.–9. novembrī. (4) Ņemot vērā minēto sanāksmi, Savienība iesniedza Konvencijas sekretariātam priekšlikumu par Konvencijas I pielikuma labošanu, lai iekļautu Coracias garrulus sugu un Ziphius cavirostris sugas Vidusjūras subpopulāciju, un II pielikuma labošanu, lai iekļautu Alopias superciliosus, Alopias vulpinus un Alopias pelagicus sugu[3]. (5) Arī citas Puses Konvencijā ir iesniegušas priekšlikumus par Konvencijas I un II pielikuma labošanu. (6) Savienībai būtu jāatbalsta visi priekšlikumi, jo tie ir zinātniski pamatoti, atbilst Savienības tiesību aktiem un Savienības saistībām sadarboties starptautiskā līmenī bioloģiskās daudzveidības aizsardzības jomā atbilstīgi ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību 5. pantam, un ir saskaņā ar Pušu konferences lēmumiem, jo īpaši ar desmitajā sanāksmē pieņemto globālo mērķi "līdz 2020. gadam novērst zināmo apdraudēto sugu izzušanu un uzlabot un nostiprināt to aizsardzības statusu – jo īpaši attiecībā uz sugām, kuru stāvoklis ir visvairāk pasliktinājies." (7) Ziphius cavirostris vaļu suga ir iekļauta IV pielikumā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvā 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību[4]. Tādējādi, Konvencijas I pielikumu papildinot ar šo sugu, nebūtu jāveic izmaiņas Savienības tiesību aktos. (8) Ursus maritimus zīdītāju suga, visas Panthera leo pasugas, kas nav Panthera leo persica, un Kobus kob suga nav sastopama Eiropas Savienībā. Tādējādi, Konvencijas II pielikumu papildinot ar šīm sugām, nebūtu jāveic izmaiņas Savienības tiesību aktos. (9) Panthera leo persica un Eudorcas rufifrons zīdītāju suga nav sastopama Eiropas Savienībā. Tādējādi, I pielikumu papildinot ar šīm sugām, nebūtu jāveic izmaiņas Savienības tiesību aktos. (10) Otis tarda putnu suga ir iekļauta I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvā 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību[5]. Tādējādi, Konvencijas I pielikumu papildinot ar šo sugu, nebūtu jāveic izmaiņas Savienības tiesību aktos. Otis tarda sugas Viduseiropas populācija jau ir iekļauta Konvencijas I pielikumā, un uz to attiecas Saprašanās memorands par Lielās sīgas (Otis tarda) Viduseiropas populācijas aizsardzību un pārvaldību, kuru parakstījušas 12 dalībvalstis. Turklāt Konvencijas II pielikumā jau ir iekļauta visa populācija pasaules mērogā. (11) Calidris pusilla, Calidris tenuirostris un Cardellina canadiensis putnu suga nav sastopama Eiropas Savienībā, izņemot aizjūras teritorijas, uz kurām neattiecas Direktīvas 2009/147/EK darbības joma. Tādējādi, Konvencijas I un II pielikumu papildinot ar šīm sugām, nebūtu jāveic izmaiņas Savienības tiesību aktos. (12) Coracias garrulus putnu suga ir iekļauta Direktīvas 2009/147/EK I pielikumā. Tādējādi, Konvencijas I pielikumu papildinot ar šo sugu, nebūtu jāveic izmaiņas Savienības tiesību aktos. Vislielākā aizsardzība ir vajadzīga šīs sugas Eiropas populācijai. (13) Uz Alopias superciliosus, Alopias vulpinus, Alopias pelagicus, Carcharhinus falciformis, Sphyrna lewini un Sphyrna mokarran haizivju sugu populācijām attiecas Eiropas Savienības kopējā zivsaimniecības politika (KZP), kas piedāvā piemērotus instrumentus, ar kuriem Savienība var sekmēt šo sugu aizsardzības pārvaldību, ja Konvencijas II pielikums tiek papildināts ar šīm sugām. (14) Uz Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron un Pristis pristis zāģzivju sugu, Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei un Mobula munkiana raju sugu attiecas KZP, kas piedāvā piemērotus instrumentus, ar kuriem ES var sekmēt šo sugu aizsardzības pārvaldību, ja Konvencijas I un II pielikums tiek papildināts ar šīm sugām. (15) Uz Manta alfredi velnraju sugu attiecas KZP, kas piedāvā piemērotus instrumentus, ar kuriem ES var sekmēt šo sugu aizsardzības pārvaldību, ja Konvencijas I un II pielikums tiek papildināts ar šo sugu. Drīz pēc tam, kad 2011. gadā ar Manta birostris sugu tika papildināts Konvencijas I un II pielikums, Manta alfredi tika identificēta kā no Manta birostris sugas atšķirīga suga. (16) Anguilla anguilla zušu suga ir zivju suga, uz ko attiecas KZP, kas piedāvā piemērotus instrumentus, ar kuriem ES var sekmēt šo sugu aizsardzības pārvaldību. Padomes 2007. gada 18. septembra Regulā (EK) Nr. 1100/2007, ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai[6], ir paredzēti pasākumi zušu aizsardzībai, tostarp iespēja dalībvalstīm izstrādāt zušu krājumu pārvaldības plānus kopā ar valstīm, kuras nav Savienībā, bet ar kurām tām ir kopīgas zušu dzīvotnes. Konvencijas IV pants mudina slēgt starptautiskas vienošanās, lai ieviestu aizsardzības pasākumus, un tādējādi arī vienošanās par kopīgiem zušu krājumu pārvaldības plāniem saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1100/2007. Konvencijas IV pants var arī mudināt slēgt papildu starptautiskas vienošanās, kurās noteikts, ka ES dalībvalstīm aizsardzības līmenis nedrīkst būt noteikts zemāks par Padomes Regulā (EK) Nr. 1100/2007 paredzēto. Konvencijas XII panta 3. punkts ļauj Pusēm pieņemt stingrākus valsts mēroga pasākumus I un II pielikumā uzskaitīto migrējošo sugu aizsardzībai. Turklāt Anguilla anguilla sugas iekļaušana Konvencijas II pielikumā būtu saskaņā ar šīs sugas iekļaušanu II pielikumā Konvencijā par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām, ņemot vērā Kopienas 2007. gada priekšlikumu un 2014. gada 25. jūnija lēmumu, kuru komisija, kas izveidota ar 10. panta 1. punktu Konvencijā par jūras vides aizsardzību Atlantijas okeāna Ziemeļaustrumu daļā ("OSPAR konvencija"), pieņēmusi, lai aizsargātu šo sugu, kas tiek uzskatīta par īpaši neaizsargātu Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā[7]. Attiecībā uz šo sugu nav paredzēta jauna starptautiska vienošanās, ko varētu noslēgt saskaņā ar CMS. Aizsardzības pasākumus visticamāk veidos saskaņotas darbības, kas varētu sekmēt šīs sugas aizsardzību. (17) Lai nodrošinātu Savienības vienotu starptautisko pārstāvību un ciktāl Konvencija par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību ir gan Savienības, gan dalībvalstu kompetencē, Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu cieši sadarboties Konvencijas pielikumu labojumu pieņemšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu konferences vienpadsmitajā sanāksmē Komisija pauž šādu Savienības nostāju attiecībā uz priekšlikumiem veikt labojumus Konvencijas I un II pielikumā: (1) ar šo Komisija tiek pilnvarota atbalstīt šādu sugu iekļaušanu I pielikumā: (zīdītāji) (a) Ziphius cavirostris; (b) Panthera leo persica; (c) Eudorcas rufifrons; (putni) (d) Otis tarda; (e) Calidris pusilla; (f) Calidris tenuirostris; (g) Coracias garrulus; (zivis) (h) Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis; (i) Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei, Mobula munkiana; (j) Manta alfredi; (2) ar šo Komisija tiek pilnvarota atbalstīt šādu sugu iekļaušanu II pielikumā: (zīdītāji) (a) Ursus maritimus; (b) Panthera leo (visas pasugas, izņemot Panthera leo persica); (c) Kobus kob leucotis; (putni) (d) Cardellina canadiensis; (zivis) (e) Anguilla anguilla; (f) Alopias superciliosus, Alopias vulpinus, Alopias pelagicus; (g) Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis; (h) Carcharhinus falciformis; (i) Sphyrna lewini un Sphyrna mokarran; (j) Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei, Mobula munkiana; (k) Manta alfredi. 2. pants Šis lēmums ir adresēts Komisijai. Briselē, Padomes vārdā priekšsēdētājs [1] Padomes 1982. gada 24. jūnija Lēmums 82/461/EEK, ar ko noslēdz Konvenciju par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību, OV L 210, 19.7.1982., 10. lpp. [2] Padomes 1982. gada 24. jūnija Lēmums 82/461/EEK, ar ko noslēdz Konvenciju par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību, OV L 210, 19.7.1982., 10. lpp. [3] Padomes 2014. gada 5. jūnija Lēmums, ar ko pilnvaro Eiropas Komisiju Eiropas Savienības vārdā iesniegt priekšlikumu par labojumiem Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību pielikumos, ņemot vērā Konvencijas Pušu konferences vienpadsmito sanāksmi. [4] OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. [5] OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp. [6] OV L 248, 22.9.2007., 17. lpp. [7] Lēmums pieņemts OSPAR komisijas 2014. gada 23.–27. jūnija sanāksmē.