(4)Slovākija savu 2018. gada valsts reformu programmu un 2018. gada stabilitātes programmu iesniedza 2018. gada 25. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

(5)Attiecīgie šai valstij adresētie ieteikumi ir ņemti vērā, plānojot Eiropas strukturālos un investīciju fondus 2014.–2020. gada plānošanas periodam. Kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 23. pantā, Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt tās partnerības nolīgumu un attiecīgās programmas un ierosināt grozījumus, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu īstenot attiecīgos Padomes ieteikumus. Sīkāku informāciju par minētā noteikuma izmantošanu Komisija ir sniegusi Norādēs par to, kā piemērojami pasākumi, kuri saista Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību.

(6)Uz Slovākiju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Savā 2018. gada stabilitātes programmā valdība plāno samazināt nominālo deficītu 2018. gadā līdz 0,8 % no IKP un pakāpeniski vēl līdz 0,0 % no IKP 2021. gadā. Ir paredzēts, ka vidēja termiņa budžeta mērķis — strukturālais deficīts 0,5 % apmērā no IKP — tiks sasniegts 2020. gadā. Saskaņā ar 2018. gada stabilitātes programmu ir gaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP no 49,3 % 2018. gadā pakāpeniski samazināsies līdz 43,3 % 2021. gadā. Minēto budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Tajā pašā laikā tie pasākumi, kas ir vajadzīgi, lai no 2019. gada sekmētu plānoto deficīta mērķu sasniegšanu, nav pilnībā precizēti. Budžetā ir iekļautas neprecizētas izdevumu kategorijas — budžeta rezerves —, kas veido vērā ņemamu daļu (0,7 % no IKP) un ko var izmantot ad hoc operācijām, un tādējādi samazinās budžeta īstenošanas prognozējamība.

(7)Padome 2017. gada 11. jūlijā ieteica Slovākijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma temps 2018. gadā nepārsniedz 2,9 %, kas atbilst ikgadējai strukturālajai korekcijai 0,5 % apmērā no IKP. Tajā pašā laikā tika norādīts, ka 2018. gada budžeta plāna projekta izvērtējumā un turpmākajā 2018. gada budžeta rezultātu izvērtējumā būs pienācīgi jāņem vērā mērķis sasniegt fiskālu nostāju, kura sekmē gan to, ka tiek nostiprināta pašreizējā ekonomikas atlabšana, gan nodrošināta publisko finanšu stabilitāte. Saskaņā ar Komisijas novērtējumu par Slovākijas atlabšanas noturīgumu, kurā pienācīgi ņemtas vērā ar stabilitāti saistītās problēmas, nav vajadzības ņemt vērā citus papildu elementus. Pamatojoties uz Komisijas 2018. gada pavasara prognozi, pastāv risks, ka 2018. gadā būs būtiska novirze no minētā ieteikuma.

(8)Ņemot vērā prognozēto Slovākijas izlaides starpību, proti, 1,2 %, valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma temps 2019. gadā nedrīkstētu pārsniegt 4,1 % atbilstoši strukturālajai korekcijai 0,5 % apmērā no IKP, kas izriet no prasību matricas saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Nemainīgas politikas apstākļos Slovākijā būtu risks, ka 2019. gadā būs būtiska novirze no šīs prasības, ņemot vērā kopējo novirzi 2018. un 2019. gadā kopā. Kopumā Padome uzskata, ka, sākot no 2018. gada, būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumu ievērošanu.

(9)Slovākijas publiskās finanses joprojām saskaras ar riskiem ilgtermiņā. Veselības aprūpes izdevumi joprojām rada risku publisko finanšu stabilitātei ilgtermiņā, jo veselības aprūpes izmaksu lietderības palielināšana Slovākijā joprojām ir problemātisks jautājums. Tiek prognozēts, ka publiskie izdevumi veselības aprūpei ilgtermiņā palielināsies par 1,2 procentpunktiem no IKP, kas pārsniedz vidējo aplēsto palielinājumu ES, proti, 0,9 procentpunktus. Pensiju sistēmā bija vērojami pakāpeniski uzlabojumi attiecībā uz tās ilgtermiņa stabilitāti, un tas notika pensionēšanās vecuma automātiskas palielināšanas dēļ, kas ir samazinājis prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu ilgtermiņā.

(10)Lai gan ir veikti daži pasākumi, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas izmaksu lietderību, jo īpaši pārskatot cenas un vērtības attiecību izdevumos (Value for Money), joprojām ir ievērojams potenciāls racionalizēt resursu izlietojumu. Attiecībā uz plāniem veikt vērienīgu veselības aprūpes reformu, kas ļautu racionalizēt pakalpojumus, labāk pārvaldīt slimnīcu resursus un padarīt aprūpes sistēmu efektīvāku, nav vērojamas progresa pazīmes. Slimnīcu pakalpojumi joprojām tiek plaši izmantoti, ir augsts hospitalizācijas īpatsvars hronisku slimību gadījumā un izrakstīšanas rādītāji, kas pārsniedz ES vidējo rādītāju, apvienojumā ar samērā zemo gultasvietu aizpildījuma rādītāju. Lai gan primārās aprūpes nozares stiprināšana varētu atvieglot lielo slogu slimnīcām, sistēmā trūkst vispārējās prakses ārstu, ko vēl vairāk pasliktina fakts, ka tie nav ģeogrāfiski vienmērīgi izvietoti. Vispārējās prakses ārstu vecuma struktūra arī raisa bažas par to pieejamību nākotnē. Visbeidzot, vairāki noteikumi, kuru mērķis ir uzlabot veselības aprūpes sistēmas izmaksu lietderību, piemēram, diagnostikas grupu sistēmas maksājumiem pilnīga ieviešana un efektīva e-veselības sistēmas darbības uzsākšana, joprojām ir tikai izstrādes posmā. Visticamāk, tie arī turpmāk kavēsies un to īstenošanā būs problēmas.

(11)Ātrās ekonomikas izaugsmes rezultātā palielinās fiskālie ieņēmumi, un tiek īstenoti centieni uzlabot nodokļu saistību izpildi un novērst Slovākijas lielo pievienotās vērtības nodokļa iztrūkumu. Tika palielināti fiskālie stimuli, kas veicina pētniecību un izstrādi, taču īpašuma nodokļi joprojām ir vājš ieņēmumu avots. Pašreiz īstenotā programma izdevumu pārskatīšanai visās publisko izdevumu jomās ir izrādījusies efektīvs un stingrs rīks izmaksu lietderības uzlabošanai valdības izdevumu jomā.

(12)Turpinās pozitīvas tendences darba tirgū, ko raksturo pieaugošā nodarbinātība un vēsturiski zems bezdarba līmenis. Tomēr ilgstoša bezdarba rādītājs joprojām ir viens no augstākajiem ES un ietekmē jo īpaši nelabvēlīgākā situācijā esošas grupas, piemēram, mazkvalificētus darba ņēmējus, jauniešus un atstumtos romus. Uzlabojošos darba tirgus apstākļu rezultātā dažās ekonomikas nozarēs ir radies kvalificēta darbaspēka trūkums. Reģionālās atšķirības darba tirgū ir ļoti izteiktas, un lielāks bezdarbs ir vērojams Slovākijas austrumdaļā, bet darbaspēka trūkums — valsts rietumdaļā. Slovākija ir sākusi īstenot rīcības plānu ilgstošo bezdarbnieku integrācijai darba tirgū, kuru atbalsta arī no Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem. Plāna ietvaros tiek ieviesti individualizēti pakalpojumi, sociālās konsultācijas un jauna pamatprofilēšanas sistēma. Tomēr plāna īstenošana vēl nav vainagojusies ar strukturālām izmaiņām. Sadarbībā ar privātajiem partneriem un nevalstiskām organizācijām nolūkā mazināt valsts nodarbinātības dienestu izskatāmo lietu skaitu joprojām ir trūkumi, bet individualizētas konsultācijas vēl ir tikai sākumposmā. Turklāt ilgstošo bezdarbnieku kategorizācija nav pietiekami diferencēta, lai pilnībā darbotos kā rīks vēlākai iesaistīšanas darba tirgū pasākumu piemērošanai. Apmācību un pārkvalifikācijas programmas ir stiprinātas, taču joprojām nav pietiekamas un tikai ierobežotā mērā vērstas uz ilgstošajiem bezdarbniekiem un nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām. Turklāt pieaugušo līdzdalības izglītībā līmenis joprojām ir ļoti zems, un otrās iespējas izglītība nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām nav pietiekami attīstīta. Atbilstības kritēriji bezdarbnieka pabalsta saņemšanai ir stingri, bet pabalsta saņemšanas ilgums — īss. Tādējādi tikai neliela daļa īstermiņa bezdarbnieku saņem bezdarbnieka pabalstu.

(13)Dzimumu nodarbinātības atšķirība un dzimumu darba samaksas atšķirība ir krietni lielāka par ES vidējo rādītāju. Reproduktīvā vecuma sieviešu zemais nodarbinātības līmenis ir saistīts ar ilgo vecāku atvaļinājumu, kuru vīrieši ņem reti, elastīga darbalaika režīma nelielo izmantošanu un bērnu aprūpes iestāžu ierobežoto pieejamību cenas ziņā un piekļuvi tām. Jo īpaši bērnu aprūpē uzņemto tādu bērnu īpatsvars, kas ir jaunāki par trim gadiem, ir ārkārtīgi mazs.

(14)Izglītības sistēma nepietiekamā mērā veicina Slovākijas sociālekonomisko attīstību, un visos līmeņos finansējums nav pietiekams. Izglītības rezultātu kvalitāte, romu līdzdalība iekļaujošā vispārējā izglītībā un skolēnu no sociāli un ekonomiski nelabvēlīgākas vides integrācija izglītībā un apmācībā ir steidzami risināmas problēmas. Izglītības rezultāti un pamatprasmju līmenis joprojām ir vājš pēc starptautiskajiem standartiem, un lielā mērā tas ir atkarīgs no skolēnu sociālekonomiskās vides. Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas līmenis ir zems, taču tas palielinās, un šis rādītājs dažādos reģionos ir ļoti atšķirīgs. Neraugoties uz plāniem līdz 2020. gadam ik gadu par 6 % palielināt skolotāju algas, skolotāja profesija joprojām nav pievilcīga, daļēji arī tādēļ, ka sākotnējā apmācība un profesionālās attīstības iespējas ir ierobežotas. To pasākumu īstenošana, kuru mērķis ir romu skolēnu līdzdalība iekļaujošā vispārējā izglītībā, ir ļoti vāja, jo finansiālais atbalsts un uzraudzība nav adekvāta un skolotāju apmācība starpkultūru jautājumos nav pietiekama.

(15)Valsts pārvaldi joprojām apgrūtina neefektivitāte un šķēršļi, ko rada vājā sadarbība starp ministrijām un civildienesta vājā politiskā neitralitāte. Civildienesta likuma īstenošana lēnām ir sākusies, bet tā ietekme uz cilvēkresursu pārvaldības uzlabošanu vēl nav jūtama. Attiecībā uz ES fondu pārvaldību administratīvās spējas un efektivitāte joprojām ir ierobežota un kadru mainība ir liela, kas daļēji ir saistīts ar politisko ciklu. Taču tas tiek risināts, stiprinot koordinējošo lomu, kas piešķirta Premjerministra vietnieka birojam, kuram būtu jāstabilizē īstenojošo organizāciju nepārtrauktība un institucionālās zināšanas.

(16)Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem ir būtiska nozīme galveno problēmu risināšanā nolūkā veicināt konkurētspēju, izaugsmi un darbvietas Slovākijā. Slovākija 2017. gadā zaudēja finansējumu pētniecībai un inovācijai 26 miljonu EUR apmērā galvenokārt tādēļ, ka bija problēmas atlases kritēriju piemērošanā un vērtētāju atlasē, kā to apstiprināja veiktās pārbaudes. Ja netiks veikti piemēroti pasākumi, lai paātrinātu īstenošanu, ir liels risks, ka tiks zaudēta arī pārējā finanšu piešķīruma daļa. Projektu atlases rādītājs pašlaik ir pārsniedzis pusi no kopējā piešķīruma pašreizējā plānošanas periodā, taču praktiskās īstenošanas rezultātā saņēmējiem ir veikti maksājumi tikai 11 % apmērā no piešķīruma.

(17)Valsts pārvaldes zemā efektivitāte atspoguļojas arī citās nozarēs, tostarp enerģētikas un vides nozarē. Reciklēšanas rādītāji ir zemi, un arī gaisa kvalitāte joprojām ir samērā zema. Arvien lielāka problēma ir ilgtspējīga meža apsaimniekošana. Enerģētikas nozarei kaitē pārmērīgs regulējums, un enerģētikas politika nav pilnībā atbilstoša ES mērķiem klimata un enerģētikas jomā.

(18)Slovākija ir veikusi svarīgus pasākumus ceļā uz to, lai panāktu labi funkcionējošu publiskā iepirkuma sistēmu. Ir īstenoti centieni, lai ieviestu kvalitātes piešķiršanas kritērijus. 2018. gada oktobrī vajadzētu būt ieviestiem obligātiem elektroniskiem rīkiem publiskā iepirkuma procedūru veikšanai. Ir veiktas visaptverošas iepriekšējas pārbaudes attiecībā uz visiem projektiem, ko finansē no Eiropas sociālajiem un investīciju fondiem, lai arī tās efektivitātes ziņā nebija optimālas. Taču vēl nav panākti apmierinošai rezultāti tādās jomās kā iekšējā kontrole, pārredzamība, digitalizācija, profesionalizācija un stratēģisks publiskais iepirkums. Tas atspoguļojas Slovākijas rādītājos attiecībā uz konkurenci ierobežojošu praksi, kas joprojām ir nedaudz virs ES vidējā rādītāja, neraugoties uz to, ka ir panākti nelieli uzlabojumi. Turklāt pazīmes, ka ir apņemšanās apkarot korupciju, joprojām ir vājas. Vairāk nekā puse uzņēmumu uzskata, ka valsts iestāžu veikto publisko iepirkumu jomā korupcija ir plaši izplatīta.

(19)Korupcija, sarežģītas administratīvās procedūras, pārmērīgais un strauji mainīgais uzņēmējdarbības regulējums un regulatīvo struktūru zemā kvalitāte smagi ietekmē Slovākijas uzņēmējdarbības vides kvalitāti. Lai gan Slovākija starptautiskā reitingā ir pavirzījusies nedaudz uz leju, tā ir noteikusi vairākus pasākumus uzņēmējdarbības vides kvalitātes uzlabošanai un investīciju veicināšanai. Slovākija ir arī stiprinājusi savu regulējuma ietekmes novērtējuma satvaru, pēdējos gados paplašinot tā piemērošanas jomu. Visbeidzot, nesen ir pieņemta jauna stratēģija labāka regulējuma panākšanai. Uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē joprojām ir lieli regulatīvi šķēršļi, un ierobežojumu līmenis arhitektiem, inženieriem, nodokļu konsultantiem, juristiem, patentu aģentiem, nekustamā īpašuma aģentiem un tūristu gidiem ir augstāks nekā vidēji ES. Komisijas 2017. gada janvāra paziņojumā ir sniegti ieteikumi šo regulatīvo šķēršļu novēršanai. Taču Slovākija nav ziņojusi par progresu minēto ierobežojumu novēršanā.

(20)Kopumā nav panākts progress attiecībā uz cīņas pret korupciju pastiprināšanu. Korupcijas uztvere joprojām ir augstā līmenī, un saukšana pie atbildības par šādiem noziedzīgiem nodarījumiem ir vēl vairāk mazinājusies. Korupcijas uztvere vēl vairāk ir pasliktinājusies pēc pētnieciskā žurnālista slepkavības un viņa konstatējumiem par daudzajiem augsta līmeņa korupcijas gadījumiem. To gadījumu īpatsvars, kad pie atbildības ir sauktas personas par augsta līmeņa korupciju, ir ārkārtīgi mazs. Nav atrisināta situācija saistībā ar policijas un prokuroru pārskatatbildības trūkumu, un tas kavē cīņu pret korupciju un sensitīvu korupcijas gadījumu izmeklēšanu.

(21)Tiesu sistēmas efektivitātes, tostarp neatkarības, uzlabošana Slovākijā joprojām ir problēma, neraugoties uz to, ka produktivitāte ir nedaudz uzlabojusies. Joprojām pastāv bažas par tiesu varas neatkarību, tostarp par tiesnešu iecelšanas procesu visos tiesu varas līmeņos.

(22)Lai gan inovāciju veicināšana var izraisīt konkurences uzlabošanos un sekmēt pāreju uz zināšanu ekonomiku, Slovākijas inovācijas spējas joprojām ir mērenas, un pētniecības un izstrādes uzņēmumos intensitāte ir ļoti zema (0,40 % no IKP 2016. gadā). Lai gan valstī ir liela vidējo/augsto tehnoloģiju ražošanas nozare, dominējošie starptautiskie uzņēmumi līdz šim ir izrādījuši tikai nelielu interesi par pētniecības un izstrādes darbību veikšanu, un tādu mazo un vidējo uzņēmumu procentuālā daļa, kas veic iekšēju inovāciju, Slovākijā 2016. gadā bija daudz mazāka (13,9 %) nekā ES kopumā (28,8 %).

(23)Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanas rezultātā no 2009. līdz 2015. gadam strauji palielinājās publiskās investīcijas pētniecībā un inovācijās. Slovākijas pētniecības vides nepilnību dēļ šo investīciju potenciāls nav ticis izmantots pilnībā. Neraugoties uz Premjerministra vietnieka biroja pastiprināto lomu pētniecības, izstrādes un inovāciju koordinēšanā, politikas vispārējā pārvaldība šajā jomā ir vāja. Tādēļ, ka sistēma ir sadrumstalota un satvars tiek vāji pārvaldīts, proti, atbildība ir sadalīta starp vairākām ministrijām un īstenošanas aģentūrām, kuras bieži vien tiek slikti koordinētas, reformas tiek regulāri atliktas. Pasākumi zināšanu pārneses veicināšanai, pētniecības spēju stiprināšanai rūpniecībā un sadarbības starp uzņēmumiem un akadēmisko vidi uzlabošanai, virzās uz priekšu lēnām.