[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 2.3.2011 COM(2011) 110 galīgā redakcija KOMISIJAS STARPPOSMA ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM PAR REFORMĀM HORVĀTIJĀ TIESU SISTĒMAS UN PAMATTIESĪBU JOMĀ (23. SARUNU SADAĻA) KOMISIJAS STARPPOSMA ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM PAR REFORMĀM HORVĀTIJĀ TIESU SISTĒMAS UN PAMATTIESĪBU JOMĀ (23. SARUNU SADAĻA) IEVADS Komisija savā paziņojumā „Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2010.-2011. gadā”, kas pieņemts 2010. gada 9. novembrī[1], norādīja, ka tā „cieši uzraudzīs Horvātijas panākto progresu tiesu iestāžu un pamattiesību jomā, kā arī novērtēs situāciju 2011. gada pirmajā ceturksnī”. Tādēļ Komisija nāk klajā ar šo ziņojumu. Komisija konstatēja, ka pievienošanās sarunu ietvaros šajā sadaļā jāpanāk pārliecinoši un ticami rezultāti, tādēļ, visticamāk, šī sadaļa tiks slēgta pašās beigās. Lai ES paplašināšanās process būtu ticams, ir būtiski panākt konkrētus rezultātus tiesu iestāžu jomā, kā arī cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību. Tas atbilst ES atjaunotajai vienprātībai par paplašināšanos, ko Eiropadome pieņēma 2006. gada decembrī. Pievienošanās sarunas ar Horvātiju tiesu iestāžu un pamattiesību jomā (23. sadaļa) tika sāktas 2010. gada jūnijā, tiklīdz Padome secināja, ka Horvātija ir izpildījusi sarunu sākšanas kritērijus. Sākotnējā ES kopējā nostājā tika apgalvots, ka šo sarunu sadaļu provizoriski varētu slēgt, tiklīdz būs izpildīti vairāki noslēguma kritēriji, kas attiecas uz četrām jomām: 1) tiesu sistēma; 2) cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību; 3) pamattiesības un 4) sadarbība ar Starptautisko kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY ). Lielākā daļa no desmit kritērijiem tika sadalīta apakškritērijos, galveno uzmanību veltot pasākumu īstenošanai un uzskaites datu izveidei. Šis ziņojums ir sagatavots Komisijas pastāvīgās uzraudzības ietvaros attiecībā uz Horvātijas panākumiem tiesu iestāžu un pamattiesību jomā. Tā pamatā ir Komisijas apkopotā un analizētā informācija, jo īpaši Horvātijas iestāžu sniegtais ieguldījums. Komisija ir arī izmantojusi dažus salīdzinošos mērķa komandējumu novērtējumus, kurus, pārskatot situāciju Horvātijā, ir sagatavojuši augsta līmeņa tiesneši, prokurori un policijas virsnieki no ES dalībvalstīm. Tika izmantoti arī citi avoti, ietverot informāciju no dažādām starptautiskajām un nevalstiskajām organizācijām. Turpmākajās iedaļās sniegts pārskats par Horvātijas veiktajiem pasākumiem, lai izpildītu kritērijus tiesu sistēmas un pamattiesību jomā, un uzmanība veltīta galvenajām jomām, kurās ir konstatēti trūkumi, kas ir jānovērš. SITUāCIJA ATSEVIšķāS JOMāS Tiesu iestādes Noslēguma kritērijs 1.: Horvātija atjaunina savu Tiesu iestāžu reformas stratēģiju un rīcības plānu un nodrošina efektīvu īstenošanu. Horvātija ir atjauninājusi pieprasītos dokumentus un attiecībā uz īstenošanu ir uzlabojusi institucionālās spējas tiesu reformu pārvaldībai, tostarp arī kontroli pār pieņemto tiesību aktu īstenošanu. Noslēguma kritērijs 2.: Horvātija nostiprina tiesu iestāžu neatkarību, atbildīgumu, objektivitāti un profesionalitāti. Ir veikti vairāki pasākumi, lai stiprinātu tiesu iestāžu neatkarību, tostarp veicot konstitucionālās izmaiņas, piemēram, noteikumus, kuros izklāsta Valsts Tiesnešu padomei (VTP) un Valsts Prokuroru padomei (VPP) piemērojamo jauno procedūru iecelšanai amatā. Horvātija patlaban veic reformas VTP un VPP un tās nostiprina, lai nodrošinātu to profesionalitāti, objektivitāti un neatkarību no politiskas vai cita veida iejaukšanās, īpaši saistībā ar tiesnešu un prokuroru iecelšanu amatā, karjeras pārvaldību un disciplināru sodīšanu. Sāka efektīvi darboties Valsts Tiesnešu un prokuroru skola. Tomēr Horvātija vēl nav guvusi pārliecinošus panākumus attiecībā uz tiesnešu un valsts prokuroru pieņemšanu darbā, kā pamatā būtu vienotu, pārredzamu, objektīvu un visas valsts mērogā piemērojamu kritēriju piemērošana. Tā kā Valsts Tiesnešu padome un Valsts Prokuroru padome ir izveidotas tikai nesen, tās vēl nevarēja pierādīt atbildīgas pašregulēšanas spējas. Horvātijai būs jānodrošina, ka jaunizveidotās VTP un VPP spēj pareizi piemērot jaunos pārejas noteikumus tiesnešu un prokuroru pieņemšanai darbā, kā arī to, ka veikti uzlabojumi disciplinārlietu izskatīšanā pret advokātiem un tiesnešiem. Noslēguma kritērijs 3.: Horvātija uzlabo tiesu iestāžu efektivitāti. Šajā ziņā svarīgs rādītājs ir neizskatīto lietu skaits. Laikposmā no 2009. gada decembra līdz 2010. gada decembrim Horvātija ir nedaudz (par 1,3 %) samazinājusi kopējo neizskatīto lietu skaitu (no 795,722 līdz 785,561). Neizskatīto veco krimināllietu skaits ir sarucis par 10,6 %. Tiek veikti pasākumi, lai novērstu lietu izskatīšanas nepamatotu kavēšanos tiesās, tostarp pakāpeniski ieviešot jaunas izpildes metodes, pieņemot darbā papildu tiesnešus, juriskonsultus un tiesu darbiniekus visnoslogotākajās tiesās un rosinot tiesnešus nodrošināt vecāku lietu ātrāku izskatīšanu. Ir apkopoti uzskaites dati par jaunā kriminālprocesa īstenošanu. Horvātija ir guvusi panākumus attiecībā uz tiesu fizisko infrastruktūru un datorizāciju, un lielākajā daļā tiesu ir ieviesusi Integrēto lietu pārvaldības sistēmu. Horvātija turpināja īstenot municipālo un vieglāku likumpārkāpumu tiesu racionalizāciju, nodrošinot apvienoto tiesu efektīvu darbību un nosakot plānu apgabaltiesu un komerctiesu racionalizācijas procesa pabeigšanai. Tomēr veco civillietu skaits, kuras bija jāizskata jau pirms 3 vai vairāk gadiem, ir palielinājies par 3,8 %. Vēl nav gūti pārliecinoši rezultāti civilprocesa kodeksa īstenošanā. Ir palielinājies arī veco neizskatīto izpildes lēmumu skaits. Vairākās svarīgās tiesās, tostarp Zagrebā un Splitā, joprojām ir liels neizskatīto lietu skaits. Horvātijai būs jāturpina samazināt vispārējais neizskatīto lietu skaits un jo īpaši jāsamazina neizskatīto veco civillietu un izpildes lēmumu skaits. Jāuzlabo civilprocesa kodeksa īstenošana, lai samazinātu civilprocesa lietu pārmērīgi ilgo izskatīšanas laiku. Noslēguma kritērijs 4.: Horvātija uzlabo kara noziegumu lietu izskatīšanu valsts tiesās. Horvātija ir guvusi konkrētus panākumus attiecībā uz kara noziegumu lietu objektīvu izskatīšanu tiesās, slēdzot daudzas lietas pret apsūdzētajām personām ar atšķirīgu etnisko piederību. 2011. gada februārī tika pieņemta stratēģija nesodāmības jautājuma izskatīšanai. Horvātija ir īstenojusi savu rīcības plānu attiecībā uz in absentia lietu pārskatīšanu. Turpinājās iesaistīšanās divpusējā un reģionālā mērogā. Tomēr nesodāmības jautājums lietās, kuras nav izmeklētas vai izskatītas, nav pilnībā atrisināts, un vēl ir jāīsteno jaunā stratēģija, lai nodrošinātu šādu noziegumu rūpīgu izmeklēšanu un izskatīšanu. Horvātijai būs jāturpina izskatīt iesāktās kara noziegumu lietas valsts tiesās, īpaši īstenojot jauno stratēģiju un sistemātiski izmantojot īpašas kameras, lai gūtu pārliecinošus rezultātus. Cīņa pret korupciju Noslēguma kritērijs 5.: Horvātija gūst konkrētus panākumus, ko raksturo būtiski rezultāti, pamatojoties uz efektīvu un objektīvu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un tiesu spriedumiem organizētās noziedzības un korupcijas lietās visos līmeņos, tostarp attiecībā uz augsta līmeņa korupciju, un riskam pakļautās nozarēs, piemēram, publiskā iepirkuma jomā. Ir pastiprināta Korupcijas un organizētās noziedzības likvidēšanas dienesta ( USKOK ) un īpašā kriminālvajāšanas dienesta korupcijas un organizētās noziedzības lietās operatīvā kapacitāte, un policija strādā efektīvāk. Vairākās augsta līmeņa korupcijas lietās notiek izmeklēšana vai arī ir izvirzītas apsūdzības. Ievērojams skaits lietu organizētās noziedzības jomā ir izskatīts katrā tiesas procesa posmā (izmeklēšana, kriminālvajāšana, tiesas spriedumi). Ir piemērotas preventīvas sankcijas. Tomēr visaugstākā līmeņa korupcijas un publiskā iepirkuma lietās tiesas spriedumi vēl nav paziņoti. Pilnībā jāpārbauda tiesu spējas pienācīgi izskatīt lietas. Valsts policijas Korupcijas un organizētās noziedzības novēršanas birojā ( PNUSKOK ) no 436 pieejamajām amata vietām vēl jāaizpilda aptuveni 20 %. Joprojām nav pilnībā atrisināts jautājums par policijas depolitizāciju un uzlabotu profesionalitāti. Horvātijai būs jāpierāda, ka tā spēj efektīvi izskatīt pietiekamu lietu skaitu visos svarīgajos procesa posmos (izmeklēšana, kriminālvajāšana vai tiesas spriedumi), kas attiecas uz augsta līmeņa korupcijas lietām, vietēja mēroga korupciju, kā arī lietām, kas saistītas ar publisko iepirkumu un tiesu iestādēm. Efektīvi jāpārbauda prokurora sagatavotos ziņojumus par krimināllietu ierosināšanas atteikumiem. Horvātijai turpmāk jāstiprina PNUSKOK un jāpieņem patlaban sagatavošanā esošais jauns policijas akts, kurā īpaši izskatīti jautājumi par depolitizāciju un uz nopelniem balstītu iecelšanu amatā. Horvātijai jāuzlabo iestāžu sadarbība, tostarp informācijas apmaiņa. Noslēguma kritērijs 6.: Horvātija gūst panākumus, stiprinot preventīvos pasākumus cīņā pret korupciju un interešu konfliktu. 2011. gada februārī tika pieņemti uzlaboti tiesību akti par piekļuvi informācijai, politisko partiju finansēšanu un interešu konfliktiem. Ir stiprināta Interešu konflikta komisijas darbība, tai nodrošinot papildu līdzekļus. Tiek īstenoti pretkorupcijas rīcības plāni valstij piederošos uzņēmumos. Tomēr daži noteikumi, kas ietverti nesen pieņemtajos tiesību aktos, vēl jāprecizē un jāpārbauda praksē, tostarp attiecībā uz saskaņotību ar citiem tiesību aktiem. Jāstiprina īstenošanas struktūras. Vēl nav pieņemti visi īstenošanas tiesību akti, kas vajadzīgi, lai pilnībā piemērotu Likumu par vispārējām administratīvajām procedūrām ( GAPA ). Turpmāk jāstiprina pārredzamība un integritāte valsts pārvaldē. Horvātijai būs jāparāda, kā praksē tiek efektīvi īstenoti jaunie tiesību akti par piekļuvi informācijai, jāuzlabo publisko iepirkumu pārredzamība, īpaši publicējot informāciju par līgumu faktisko īstenošanu, un jāpieņem visi nozaru tiesību akti saskaņā ar GAPA . Attiecībā uz likumu par politisko partiju finansēšanu Horvātijai jāprecizē noteikumi par privāto ieguldījumu uzraudzību un jānodrošina administratīvās spējas, kas vajadzīgas tiesību aktu piemērošanai. Pamattiesības Noslēguma kritērijs 7.: Horvātija stiprina mazākumtautību aizsardzību, tostarp efektīvi īstenojot Konstitucionālo likumu par mazākumtautību tiesībām ( CARNM ). Ir uzlabojusies mazākumtautību vispārējā aizsardzība, kā arī pasākumi, kuru mērķis ir panākt samierināšanu un iecietības palielināšanu iedzīvotāju vidū, tostarp mācības policijas darbiniekiem un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem. Ir veikti daži pasākumi, lai uzlabotu CARNM nodarbinātības noteikumu īstenošanas uzraudzību. Horvātija ir veikusi visaptverošu pētījumu par mazākumtautību nepietiekamo pārstāvību plašākā valsts sektorā. Tomēr konkrēts progress attiecībā uz mazākumtautību nodarbinātības līmeni, kā pieprasīts CARNM , nav panākts. Nav pārskatīta skolas izglītības nozīme centienos panākt samierināšanu. Jāpieņem plāns, lai novērstu pētījumā konstatētos trūkumus plašākā valsts sektorā. Horvātijai būs jāizstrādā ilgtermiņa plāni, kuru pamatā ir statistika, lai pilnībā izpildītu CARNM ietvertās saistības attiecībā uz mazākumtautību nodarbinātību, un tai jāpieņem plāns, lai novērstu pētījumā konstatētos trūkumus attiecībā uz mazākumtautību nepietiekamu pārstāvību plašākā valsts sektorā. Noslēguma kritērijs 8.: Horvātija novērš vēl neatrisinātās bēgļu repatriācijas problēmas. Horvātija ir daļēji īstenojusi rīcības plānu par Mājokļu programmu tiem bēgļiem, kas atgriežas/bijušajiem īres tiesību turētājiem. Tā ir izpildījusi 2008. gadam noteiktos mērķus. Horvātija ir uzlabojusi pārsūdzību izskatīšanu par atteikumiem ļaut pārbūvēt mājokļus. Ir gūti panākumi saistībā ar atlikušo ēku pārbūvi. Tomēr nav izpildīts mērķis saskaņā ar rīcības plānu 2009. gadā nodrošināt 2070 dzīvokļus. No 1300 pieejamajiem mājokļiem (62,8 %) ir īpašumā nodoti tikai 1024 (49,5%), bet ir atlikuši 276 mājokļi. Horvātija nav guvusi panākumus attiecībā uz mājokļa nodrošināšanu citiem apstiprināto pieteikumu iesniedzējiem, kuri nebija ietverti 2009. gada mērķos. Nav pietiekamā mērā risināts jautājums par pašreizējām neizskatītajām sūdzībām par mājokļu pārbūvi, kas šobrīd sasniedz 4000 sūdzības. Horvātijai būs pilnībā jāīsteno tās 2009. gadam noteiktie mērķi un jāpanāk būtisks progress, nodrošinot mājokli tiem Mājokļu programmas pieteikumu iesniedzējiem, kuri nebija iekļauti 2009. gada mērķprogrammā. Horvātijai arī jānovērš neizskatīto sūdzību skaits par mājokļu pārbūvi. Noslēguma kritērijs 9.: Horvātija uzlabo cilvēktiesību aizsardzību. Ir uzlabojies vispārējais tiesību aktu satvars cilvēktiesību aizsardzības jomā, īpaši tādēļ, ka 2010. gada jūlijā tika pieņemti stingrāki konstitucionālie noteikumi. Tika vairota policijas darbinieku, prokuroru un tiesu darbinieku izpratne par cilvēktiesībām. Tiek īstenota stratēģija un rīcības plāns attiecībā uz romu integrāciju un aizsardzību. Arī turpmāk jāievēro vārda brīvība. Horvātija ir uzlabojusi piekļuvi tiesu iestādēm, tostarp veicot pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdz pievienošanās dienai Administratīvā tiesa būtu pilnas jurisdikcijas tiesa, un uzlabojot tiesību akta par juridisko palīdzību īstenošanu, īpaši izmantojot vienkāršotas procedūras un nosakot augstāku samaksu juristiem. Horvātija ir sākusi gūt panākumus attiecībā uz diskriminācijas novēršanas likuma un Likuma par naida noziegumiem īstenošanu. Tomēr Ombuda birojā nav pietiekams darbinieku skaits, jo jaunie pienākumi (piemēram, diskriminācijas novēršanas likuma īstenošana) un kompetences (piemēram, spīdzināšanas novēršanas jomā) tika uzticētas birojam, tam nepalielinot līdzekļus. Horvātijai būs turpmāk jāstiprina Ombuda birojs, īpaši nodrošinot plānoto papildu darbinieku darbā pieņemšanu un budžeta palielināšanu, jānodrošina, ka Ombuda ieteikumi tiek pilnībā īstenoti, un jāpanāk progress, īstenojot diskriminācijas novēršanas likumu un Likumu par naida noziegumiem. Sadarbība ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai Noslēguma kritēriji. 10.: Saskaņā ar Padomes 2005. gada 3. oktobrī pieņemto sarunu programmu pilnīga sadarbība ar ICTY ir prasība, lai Horvātija gūtu panākumus pievienošanās procesā, tostarp attiecībā uz šīs sadaļas pagaidu slēgšanu. Saskaņā ar ICTY prokuratūras pieprasījumu Horvātijas valdības iestāžu darba grupa ir sākusi izskatīt jaunas svarīgas iespējas turpināt administratīvo izmeklēšanu, lai atrastu vai konstatētu trūkstošo artilērijas dokumentu likteni. ICTY prokurors iesniegs nākamo ziņojumu ANO Drošības padomei 2011. gada maijā. SECINāJUMS Horvātija ir guvusi ievērojamus panākumus tiesu iestāžu un pamattiesību jomā. Tomēr jāveic turpmāks darbs, īpaši, lai panāktu pārliecinošus rezultātus tiesu iestāžu jomā un cīņā pret korupciju, lai risinātu jautājumu par kara noziegumu nesodāmību un neatrisinātās bēgļu repatriācijas problēmas. Tādēļ Komisija - mudina Horvātiju divkāršot centienus, lai tiktu izpildīti visi noslēguma kritēriji, kuri 23. sadaļai izklāstīti ES 2010. gada jūnija sākotnējā sarunu nostājā, un īpaši lai risinātu šajā ziņojumā norādītos atlikušos jautājumus; - turpinās cieši uzraudzīt Horvātijas progresu un turpmāk atbalstīt Horvātiju, sniedzot tehnisku un finansiālu palīdzību, lai tā varētu izpildīt šīs sadaļas kritērijus. Tiklīdz Komisija būs pārliecinājusies, ka Horvātija ir izpildījusi visus noslēguma kritērijus, tā iesniegs Padomei ziņojumu par noslēguma kritērijiem un ES nostājas projektu par sarunu slēgšanu saskaņā ar noteiktajām procedūrām. [1] (COM(2010) 660 galīgā redakcija.