EIROPAS PARLAMENTA REZOL ŪCIJA  
(2012. gada 10. maijs)  
ar konstat ējumiem, kas ir neat ņemama da ļa no l ēmuma par Eiropas Savien ības 2010. finanšu gada 
visp ārējā budžeta izpildes apstiprin āšanu, I ieda ļa – Eiropas Parlaments  
EIROPAS PARLAMENTS,  
— ņemot v ērā Eiropas Savien ības 2010. finanšu gada visp ārējo budžetu (  1 ), 
— ņemot v ērā Eiropas Savien ības gada p ārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7- 
0257/2011) (  2 ), 
— ņemot v ērā p ārskatu par budžeta un finanšu p ārvald ību, I ieda ļa – Eiropas Parlaments, 2010. finanšu 
gads (  3 ), 
— ņemot v ērā iekš ējā revidenta 2010. finanšu gada p ārskatu,  
— ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas gada p ārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gad ā, ar iest āžu atbil ­
dēm (  4 ), 
— ņemot v ērā deklar āciju par p ārskatu ticam ību, k ā ar ī par pak ārtoto dar ījumu likum ību un pareiz ību (  5 ), 
ko Rev īzijas pal āta iesniegusi par 2010. finanšu gadu saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 
287. pantu,  
— ņemot v ērā L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 314. panta 10. punktu un 318. pantu, k ā ar ī Euratom  
līguma 106.a pantu,  
— ņemot v ērā Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko 
piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam (  6 ), un jo īpaši t ās 145., 146. un 147. pantu,  
— ņemot v ērā 13. pantu Iekš ējos noteikumos par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi (  7 ), 
— ņemot v ērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saska ņā ar kuru visas Savien ības iest ādes atbilstoši 
rīkojas, lai veiktu pas ākumus attiec ībā uz konstat ējumiem, kas ir neat ņemama da ļa no Eiropas 
Parlamenta l ēmuma par budžeta izpildes apstiprin āšanu,  
— ņemot v ērā 2009. gada 10. marta rezol ūciju par 2010. gada budžeta proced ūras pamatnost ādn ēm – I, II, 
IV, V, VI, VII, VIII un IX ieda ļa ( 8 ), 
— ņemot v ērā 2009. gada 5. maija rezol ūciju par Eiropas Parlamenta 2010. finanšu gada ie ņēmumu un 
izdevumu t āmi (  9 ),LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/3  
( 1 ) OV L 64, 12.3.2010.  
( 2 ) OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.  
( 3 ) OV C 167, 7.6.2011., 1. lpp.  
( 4 ) OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.  
( 5 ) OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.  
( 6 ) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.  
( 7 ) PE 349.540/Bur/ann/def.  
( 8 ) OV C 87 E, 1.4.2010., 327. lpp.  
( 9 ) OV C 212 E, 5.8.2010., 244. lpp.
— ņemot v ērā Reglamenta 77. pantu, 80. panta 3. punktu un VI pielikumu,  
— ņemot v ērā Budžeta kontroles komitejas zi ņojumu (A7-0120/2012),  
A. t ā k ā Rev īzijas pal ātas veikt ā rev īzija ir apliecin ājusi, ka attiec ībā uz 2010. gada administrat īvajiem 
izdevumiem visas iest ādes ir apmierinoši īstenojušas Finanšu regul ā paredz ētās p ārraudz ības un 
kontroles sist ēmas un 93 % no 58 p ārbaud ītajiem maks ājumiem b ūtisku k ļūdu nav bijis;  
B. t ā k ā ģener ālsekret ārs 2011. gada 16. j ūnij ā apliecin āja, ka ir guvis pamatotu p ārliec ību par to, ka 
Parlamenta budžets ir izpild īts saska ņā ar pareizas finanšu p ārvald ības principiem un ka ieviest ā 
kontroles sist ēma nodrošina pak ārtoto dar ījumu likum ību un pareiz ību; 
C. t ā k ā daži jaut ājumi, kas Budžeta kontroles komitej ā tika izskat īti diskusij ās par 2010. gada budžeta 
izpildes apstiprin āšanu, nebija tieši saist īti ar 2010. gadu un komiteja tos iek ļāva k ā plaša spektra 
jaut ājumus, šaj ā rezol ūcij ā galven ā uzman ība piev ērsta 2010. finanšu gada budžeta izpildei un t ās 
apstiprin āšanai, vienlaikus atz īstot, ka budžeta jaut ājumu risin āšana ir peln ījusi plaš āku apspriešanu, 
jo īpaši darba grup ā, kas izveidota, lai izv ērtētu Parlamenta izmaksas un iesp ējamos ietaup ījumus un 
saska ņā ar 2012. gada 8. febru ārī pie ņemtaj ām 2013. gada budžeta pamatnost ādn ēm censtos pan ākt 
ilgtermi ņa ietaup ījumus, veicot neatkar īgu Eiropas Parlamenta budžeta izv ērtēšanu, kuras rezult ātā līdz 
2012. gada beig ām tiktu iesniegti priekšlikumi un tie nekav ējoties tiktu īstenoti,  
Sarež ģījumi 2010. gada budžeta izpild ē 
1. nor āda, ka budžeta izpilde 2010. gad ā bija problem ātiska, jo tas bija pirmais pilnais darb ības gads p ēc 
Eiropas Parlamenta v ēlēšan ām 2009. gad ā un šaj ā laik ā Savien ībā turpin ājās finansi ālas probl ēmas;  
2. nor āda, ka Parlamenta budžets (gal īgo apropri āciju kopsumma – EUR 1 616 760 399, 2009. gad ā – 
EUR 1 529 970 930) bija tikai nedaudz maz āks par piekto da ļu (19,99 %; 2009. gad ā – 19,67 %, 
tāpēc maz āk nek ā ierastie 20 %) no V izdevumu kategorijas (administrat īvie izdevumi) Eiropas Savie ­
nības 2010. finanšu gada budžet ā; 
3. nor āda uz Parlamenta ģener ālsekretari āta sniegto atbildi, ka Parlamenta darba vieta Strasb ūrā 2010. 
gad ā izmaks āja prec īzi EUR 51 500 000, no kuriem EUR 33 500 000 bija infrastrukt ūras izmaksas un 
EUR 18 000 000 – darb ības izmaksas saist ībā ar 12 ikm ēneša sesij ām; nor āda, ka šie ofici ālie skait ļi ir 
daudz zem āki nek ā iepriekš iesniegt ās apl ēses, kuru amplit ūda sniedz ās no EUR 169 000 000 l īdz 
EUR 203 000 000; tom ēr nor āda, ka apl ēsēs par 2006. gadu administr ācija apr ēķin āja ikgad ējo ietau ­
pījumu, ko rada viena darba vieta, EUR 204 miljonu apm ērā un par 2010. gadu EUR 180 miljonu 
apm ērā, summai samazinoties Strasb ūrā esošo ēku ieg ādes un tehnolo ģisku uzlabojumu d ēļ, k ā ar ī 
atg ādina, ka apl ēsēs par 2013. gadu Parlaments ar 429 bals īm “par” un 184 “pret” nobalsoja par vienu 
darba vietu, lai ietaup ītu l īdzek ļus; 
4. nor āda, ka Lisabonas l īguma st āšan ās sp ēkā paplašin āja Parlamenta pilnvaras, veicamos pas ākumus un 
likumdošanas darba slodzi un t ā d ēļ bija j āveic noz īm īgas izmai ņas iest ādes strukt ūrā un darba 
metod ēs, lai saglab ātu izcil ību likumdošanas jom ā un turpin ātu gatavoties Savien ības paplašin āšanai, 
uz ņemot Horv ātiju; nor āda ar ī to – atbildot uz jaunajiem izaicin ājumiem, tika veikti izmaksu efekti ­
vit āti veicinoši pas ākumi, proti, palielin āta produktivit āte, p ārcelti darbinieki un uzlabotas darba 
metodes;  
5. nor āda, ka budžeta groz ījums (Nr. 1/2010, pie ņemts 2010. gada 19. maij ā) EUR 9 397 164 apm ērā 
bija nepieciešams, lai finans ētu papildu izdevumus, kuri bija tieši saist īti ar Lisabonas l īguma st āšanos 
sp ēkā; nor āda ar ī to, ka šis budžeta groz ījums jo īpaši papildin āja divus budžeta poste ņus (1 2 0 0. 
posteni “Atalgojums un piemaksas” un 4 2 2 0/01. posteni “Parlament ārā pal īdz ība: viet ējie pal īgi”), lai 
pastiprin ātu atbalstu, ko deput ātiem sniedz vi ņu paplašin āto likumdošanas pien ākumu veikšan ā; tom ēr 
pauž nož ēlu par to, ka šo budžeta pieaugumu iev ērojami nesamazin āja, veicot liel ākus ietaup ījumus;LV L 286/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
6. nor āda, ka šaj ā atskaites gad ā tika veikta konsolid ācija un turpin ājās administr ācijas moderniz ācija, 
liel āku uzman ību piev ēršot pamatdarb ībai, dienestu restrukturiz ācijai, moderno tehnolo ģiju lab ākai 
izmantošanai un cieš ākai iest āžu sadarb ībai; 
7. nor āda, ka 2010. gads bija pirmais gads, kur ā piln ībā tika īstenots jaunais Deput ātu nolikums un 
Deput ātu pal īgu nolikums (abi st ājās sp ēkā 2009. gada 14. j ūlijā), st ājoties sp ēkā nov ērtēšanas pagaidu 
darba grupas ierosin ātaj ām izmai ņām abu nolikumu īstenošanas noteikumos, un tas noz īm ēja 
Parlamenta administr ācijas uzdevumu v ērā ņemamu pieaugumu;  
8. nor āda, ka Prezidijs 2010. gada 24. mart ā pie ņēma vid ēja termi ņa IKT strat ēģiju (jo īpaši zin āšanu 
pārvald ības sist ēmu ( KMS ), kas ir da ļa no t ās) un vid ēja termi ņa nekustam ā īpašuma politiku un ka abi 
šie l ēmumi iev ērojami ietekm ē budžetu;  
Pārskats par budžeta un finanšu p ārvald ību 
9. konstat ē, ka 2010. gad ā Parlamenta ie ņēmumi bija EUR 243 094 204 (2009. gad ā – 
EUR 141 250 059), kas ietv ēra ar ī pieš ķirtos ie ņēmumus EUR 110 298 523 apm ērā; 
Parlamenta p ārskatu izkl āsts 
10. pie ņem zin āšanai, ka Parlamenta 2010. finanšu gada kontu sl ēgšanas br īdī gal īgie skait ļi bija š ādi: 
(EUR)  
a) Pieejam ās apropri ācijas  
2010. gada apropri ācijas  1 616 760 399  
No 2009. finanšu gada neautom ātiski p ārnestas apropri ācijas  10 100 000  
No 2009. finanšu gada autom ātiski p ārnestas apropri ācijas  180 265 823  
2010. gada pieš ķirto ie ņēmumu apropri ācijas  110 298 523  
Pieš ķirto ie ņēmumu apropri ācijas, kas p ārnestas no 2009. gada  20 637 870  
Kop ā 1 938 062 615  
b) Apropri āciju izlietojums 2010. finanšu gad ā 
Saist ības 1 772 219 308  
Veiktie maks ājumi  1 506 555 191  
Uz n ākamo gadu autom ātiski p ārnestas apropri ācijas, tostarp pieš ķirto ie ņēmumu aprop ­
riācijas  341 046 482  
Uz n ākamo gadu neautom ātiski p ārnestas apropri ācijas  9 240 000  
Atcelt ās apropri ācijas  80 650 726  
c) Budžeta ie ņēmumi  
2010. gad ā sa ņemts  243 094 204  
d) Kop ējā bilance 2010. gada 31. decembr ī 1 612 914 353  
11. nor āda, ka 2010. gad ā gal īgās apropri ācijas tika izlietotas 96 % apm ērā (2009. gad ā – 93 %), atcelto 
apropri āciju īpatsvaram sasniedzot 4 % (2009. gad ā – 6,7 %), k ā ar ī to, ka l īdz īgi k ā iepriekš ējos gados 
ir sasniegts ļoti augsts budžeta izpildes l īmenis;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/5
12. tom ēr nor āda uz iev ērojamiem l īdzek ļu p ārnesumiem uz 2010. gadu (EUR 190 365 823 (  1 )), ko 
izrais īja 2009. gada k ā v ēlēšanu gada īpatn ības, un prasa uzlabot izdevumu pl ānošanu un ņemt to 
vērā, gatavojoties turpm ākaj ām Eiropas Parlamenta v ēlēšan ām; 
13. nor āda, ka kopum ā augsto izpildi da ļēji nosaka divu m ērķpārvietojumu veikšana pirms 2010. finanšu 
gada beig ām (EUR 9 240 000 Eiropas nama ieg ādei Sofij ā un EUR 10 923 000 četriem svar īgākajiem 
IT projektiem); atzin īgi v ērtē to, ka jau otro reizi netika veikts visp ārējs p ārvietojums, šoreiz p ārej ā no 
2010. uz 2011. gadu; tom ēr mudina administr āciju turpin āt darbu, lai uzlabotu budžeta pl ānošanu un 
padar ītu to skaidr āku, k ā ar ī lai uzlabotu budžeta discipl īnu, un nor āda, ka ēku, IT un jebk ādu citu 
noz īm īgu izdevumu iek ļaušana budžet ā nodrošin ātu piln īgu finansi ālu skaidr ību; uzskata, ka visi 
noz īm īgie izdevumi b ūtu piln ībā jāiepl āno ikgad ējā budžet ā un tie neb ūtu j āievieš tikai t āpēc, ka ir 
jāpārvieto neizlietoti l īdzek ļi; 
Ģener ālsekret āra ticam ības deklar ācija 
14. atzin īgi v ērtē ģener ālsekret āra 2011. gada 16. j ūnija pazi ņojumu, kur ā vi ņš k ā galvenais dele ģētais 
kred ītrīkot ājs attiec ībā uz kred ītrīkot āju gada darb ības p ārskatiem par 2010. gadu apliecin āja, ka ir 
guvis pamatotu p ārliec ību par to, ka Parlamenta budžets ir izpild īts saska ņā ar pareizas finanšu 
pārvald ības principiem un ka ieviest ā kontroles sist ēma nodrošina pak ārtoto dar ījumu likum ību un 
pareiz ību; 
Gada p ārskats par pieš ķirtajiem l īgumiem  
15. nor āda, ka centr ālie dienesti, pamatojoties uz apstiprin ājumu sniedzošo noda ļu sniegto inform āciju, 
sagatavoja budžeta l ēm ējinstit ūcijai gada p ārskatu (  2 ) par 2010. gad ā pieš ķirtaj ām l īgumsl ēgšanas 
ties ībām un ka visu 2009. un 2010. gad ā pieš ķirto l īgumsl ēgšanas ties ību sadal ījums ir š āds: 
Līguma veids  2010  2009  
Skaits  Īpatsvars  Skaits  Īpatsvars  
Pakalpojumi  143  67 %  157  62 %  
Pieg ādes 40  19 %  56  22 %  
Darbi  27  12 %  34  14 %  
Ēkas 4  2 %  5  2 %  
Kop ā 214  100 %  252  100 %  
Līguma veids  2010  2009  
Vērtība 
(EUR)  Īpatsvars  Vērtība 
(EUR)  Īpatsvars  
Pakalpojumi  149 463 916  63 %  415 344 963  75 %  
Pieg ādes 45 467 211  19 %  34 980 727  6 %  
Darbi  22 128 145  9 %  36 045 314  6 %  
Ēkas 22 269 303  9 %  70 394 138  13 %  
Kop ā 239 328 575  100 %  556 765 142  100 %  
(2010. gada p ārskats par Eiropas Parlamenta pieš ķirtajiem l īgumiem, 5. lpp.)LV L 286/6 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 1 ) Autom ātiski l īdzek ļu p ārnesumi – EUR 180 265 823, neautom ātiski l īdzek ļu p ārnesumi – EUR 10 100 000.  
( 2 ) Pieejams: http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201109/20110 913ATT26546/ 
20110913ATT26546EN.pdf.
16. nor āda, ka 2010. un 2009. gad ā pieš ķirtie l īgumi p ēc izmantot ās proced ūras veida sadal ās š ādi: 
Proced ūras veids  2010  2009  
Skaits  Īpatsvars  Skaits  Īpatsvars  
Atkl ātā 72  34 %  73  29 %  
Ierobežot ā 5  2 %  13  5 %  
Pārrunu  137  64 %  166  66 %  
Kop ā 214  100 %  252  100 %  
Proced ūras veids  2010  2009  
Vērtība (EUR)  Īpatsvars  V ērtība (EUR)  Īpatsvars  
Atkl ātā 143 603 024  60 %  415 996 418  75 %  
Ierobežot ā 2 129 576  1 %  9 458 434  2 %  
Pārrunu  93 595 975  39 %  131 310 290  23 %  
Kop ā 239 328 575  100 %  556 765 142  100 %  
(2010. gada p ārskats par Eiropas Parlamenta pieš ķirtajiem l īgumiem, 6.–7. lpp.)  
Ārk ārtas p ārrunu proced ūra 
17. atzin īgi v ērtē to, ka, s ākot ar 2010. gadu, visi ģener āldirektori savu gada darb ības p ārskatu pielikum ā 
sniedz inform āciju par l īgumsl ēgšanas ties ībām, kas pieš ķirtas, izmantojot ārk ārtas p ārrunu proced ūru, 
nor āda š īs proced ūras izmantošanas iemeslus, k ā ar ī sniedz citu inform āciju, kas pras īta 50. punkt ā 
2010. gada 5. maija rezol ūcij ā ( 1 ) par Eiropas Savien ības 2008. finanšu gada visp ārējā budžeta izpildes 
apstiprin āšanu, I ieda ļa – Eiropas Parlaments;  
18. apstiprina, ka saist ībā ar visiem l īgumiem, kuru v ērtība p ārsniedz EUR 25 000, 2010. gad ā ir pozit īvi 
main ījusies tendence attiec ībā uz ārk ārtas p ārrunu proced ūru skaitu (  2 ) (sal īdzin ājum ā ar 2009. gadu 
un iepriekš ējiem gadiem), un tas redzams tabul ā ietvertaj ā sadal ījum ā: 
Ģener āldirektor āts 2010  2009  
Skaits  % no ĢD l īgumu 
kopskaita  Skaits  % no ĢD l īgumu 
kopskaita  
DG PRES  5  50,00 %  14  53,85 %  
DG IPOL  2  5,56 %  0  0,00 %  
DG EXPO  0  0,00 %  1  50,00 %  
DG COMM  8  14,81 %  29  42,03 %  
DG PERS  0  0,00 %  1  16,67 %  
DG INLO  24  30,00 %  37  38,14 %  
DG INTE  3  27,27 %  3  21,43 %LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/7  
( 1 ) OV L 252, 25.9.2010., 3. lpp.  
( 2 ) 2010. gada p ārskats par Eiropas Parlamenta pieš ķirtajiem l īgumiem, 38. un 39. punkts.
Ģener āldirektor āts 2010  2009  
Skaits  % no ĢD l īgumu 
kopskaita  Skaits  % no ĢD l īgumu 
kopskaita  
DG TRAD  0  0,00 %  0  0,00 %  
DG ITEC  7  53,85 %  4  36,36 %  
DG FINS  0  0,00 %  0  0,00 %  
Juridiskais dienests  0  0,00 %  0  0,00 %  
Parlaments, kop ā 49  22,90 %  89  35,32 %  
(2010. gada p ārskats par Eiropas Parlamenta pieš ķirtajiem l īgumiem, 11. lpp.)  
19. aicina ģener āldirektor ātus, kuru skait ļi joproj ām ir augsti, jo īpaši  DG INLO , v ēl vair āk samazin āt š ādu 
proced ūru skaitu un/vai īpatsvaru; mudina administr āciju turpin āt stingri p ārbaud īt š īs proced ūras, jo 
īpaši ņemot v ērā iesp ējamos interešu konfliktus, un piem ērot pastiprin ātas un prevent īvas sankcijas 
gad ījumos, kad tiek atkl āti p ārk āpumi; prasa, lai ģener ālsekret ārs reizi sešos m ēnešos zi ņotu Budžeta 
kontroles komitejai par sasniegtajiem rezult ātiem;  
20. atzin īgi v ērtē DG PRES  izveidoto iepirkuma apakšnoda ļu Pl ānošanas, budžeta p ārvald ības un l īgumu 
noda ļā, jo tas veicin ās publisk ā iepirkuma proced ūru p ārredzam ību; 
Rev īzijas pal ātas p ārskats par 2010. gadu  
Visp ārīgi konstat ējumi  
21. atzin īgi v ērtē to, ka Rev īzijas pal ātas veiktaj ā rev īzij ā tika konstat ēts, ka maks ājumos kopum ā b ūtisku 
kļūdu nav bijis un ka Rev īzijas pal āta nekonstat ēja b ūtiskus tr ūkumus, nov ērtējot p ārraudz ības un 
kontroles sist ēmu atbilst ību Finanšu regulai;  
Apmekl ētāju grupu uz ņemšanai paredz ētā finansi ālā atbalsta sist ēmas p ārvald ība 
22. nor āda uz Rev īzijas pal ātas konstat ēto, ka saska ņā ar 2010. gad ā sp ēkā esošaj ām proced ūrām netika 
izvirz īta pras ība uzr ādīt apliecin ājumu par faktiskajiem ce ļa izdevumiem un grupu vad ītājiem tika 
izmaks āta skaidra nauda, kas rad īja p ārmaks āšanas risku un ierobežoja iesp ējas veikt š ādu maks ājumu 
iekš ējas p ārbaudes, un pie ņem zin āšanai nesen veikt ās izmai ņas šaj ā sist ēm ā; tom ēr nor āda, ka depu ­
tātiem joproj ām ir iesp ēja piepras īt, lai maks ājumus apmekl ētāju grup ām veiktu skaidr ā naud ā; prasa, 
lai ģener ālsekret ārs aicin ātu Rev īzijas pal ātu sniegt atzinumu par groz ītajiem noteikumiem;  
Līgumdarbinieku nodarbin āšana  
23. ar nož ēlu nor āda uz Rev īzijas pal ātas konstat ēto, proti, ka četros no pieciem, t. i., ne maz āk k ā 80 % 
no revid ētajiem gad ījumiem dokument ācija par pieteikumu izskat īšanu, interviju norisi un l ēmumiem 
attiec ībā uz konkr ēto l īgumdarbinieku izraudz īšanos nebija piln īga, bet tas nek ādi neietekm ēja attie ­
cīgos darbiniekus un l īdz ar to nesekm ēja situ ācijas uzlabošanu; atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumu, ka 
iekš ējās kontroles nol ūkiem turpm āk ir j ānodrošina piln īga dokument ācija;  
Iepirkums  
24. pauž nož ēlu, ka Rev īzijas pal āta atkl āja k ļūdas, nekonsekvenci un citus tr ūkumus revid ētaj ās 
Parlamenta iepirkuma proced ūrās; nor āda, ka nesen ir veikti šo proced ūru uzlabošanas pas ākumi, 
un mudina administr āciju v ēl vair āk uzlabot darbu šaj ā jom ā; atzin īgi v ērtē IT instrumenta  Webcon ­
tracts  izstr ādi, kas tika ieviests 2010. gad ā un ļauj darbu ar l īgumiem veikt tiešsaist ē; 
25. aicina Prezidiju atk ārtoti izskat īt visus publisk ā iepirkuma kontroles meh ānismus, lai garant ētu pied ā­
vāto pakalpojumu un pre ču viskonkur ētsp ējīgākās cenas;LV L 286/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
Politisko grupu strukt ūra un darb ība 
26. nor āda uz Rev īzijas pal ātas konstat ējumiem attiec ībā uz politisko grupu p ārnestaj ām neizlietotaj ām 
apropri ācij ām un Eiropas Parlamenta v ēlēšanu gada sadal īšanu divos pusgados to l īdzek ļu apr ēķin ā­ 
šanai, kurus at ļauts p ārnest uz n ākamo gadu; uzskata – lai turpm āk nov ērstu t ādu gr ūtību atk ārtoša ­
nos, k ādas rad ās 2010. gada s ākum ā, par pamatu p ārnesamo l īdzek ļu apr ēķiniem t ām politiskaj ām 
grup ām, kuras turpina past āvēt p ēc v ēlēšan ām, ir j āņem pilns attiec īgais v ēlēšanu gads;  
27. nor āda – tiek apgalvots, ka atbildes uz sabiedr ības uzdotajiem rakstiskajiem jaut ājumiem tiek sniegtas 
divu ned ēļu laik ā, bet pašlaik nav sist ēmas, kas nodrošin ātu, ka jaut ājumi, kurus deput āti uzdod 
priekšs ēdētājam vai ģener ālsekret āram, tiek atbild ēti t ādā paš ā termi ņā; 
Ģener ālsekret āra veiktie pas ākumi saist ībā ar 2009. gada rezol ūciju par budžeta izpildes apstip ­
rin āšanu  
28. ar gandar ījumu nor āda, ka rakstiskas atbildes saist ībā ar 2009. gada rezol ūciju par budžeta izpildes 
apstiprin āšanu Budžeta kontroles komitejai tika sniegtas ļoti dr īz, proti, 2011. gada 6. oktobr ī, un bija 
izsme ļošas un ka viedok ļu apmai ņa starp ģener ālsekret āru un Budžeta kontroles komiteju 2011. gada 
11. oktobr ī par pas ākumiem, kas veicami saist ībā ar 2009. gada budžeta izpildes apstiprin āšanu, bija 
ļoti augstv ērtīga; 
29. atzin īgi v ērtē daž ādās atbildes uz vair ākām pras ībām, kas izvirz ītas iepriekš min ētaj ā rezol ūcij ā, un 
nepaciet īgi gaida, kad tiks pabeigti pas ākumi saist ībā ar š ādām rezol ūcij ā izvirz ītaj ām pras ībām: 
i) veikt visaptverošu izv ērtējumu par darbinieku sast āva izmai ņām un izdevumu att īstību visos 
dienestos, kurus skar jauno nolikumu (Deput ātu nolikuma un Deput ātu pal īgu nolikuma) īsteno ­ 
šana, un nos ūtīt to atbild īgaj ām komitej ām l īdz ar r īcības pl ānu un nov ērtējumu par tiešu un 
netiešu finansi ālo ietekmi uz Parlamenta budžetu n ākamajos piecos gados, tostarp pas ākumiem, 
kas j āparedz saist ībā ar iesp ējamo vajadz ību p ēc papildu biroja telp ām, p ārcelšanos un telpu 
remonta/piel āgošanas izmaks ām (7. punkts);  
ii) n ākamaj ā darb ības p ārskat ā sniegt inform āciju par datorcentru eksternaliz ācijas izmaks ām sal īdzi ­
nājum ā ar iepriekš ējām izmaks ām (37. punkts);  
iii) pie ņemt ofici ālu l ēmumu par balvas žurn ālistik ā atcelšanu (93. punkts);  
iv) inform ēt par kop ējo ietaup īto summu, tostarp komand ējumu uz Parlamenta trim darba viet ām 
tālākas racionaliz ācijas rezult ātā ietaup īto kop ējo summu (102. punkts);  
v) ierosin āt stingrus visiem deput ātiem piem ērojamus noteikumus, lai nodrošin ātu, ka piemaksas par 
visp ārējiem izdevumiem izmantošana ir vienm ēr p ārredzama un ka š ī piemaksa tiek izlietota tikai 
paredz ētajiem m ērķiem;  
30. prasa, lai ģener ālsekret ārs ne v ēlāk k ā 2012. gada 31. oktobr ī inform ētu Parlamenta atbild īgo komiteju 
par veiktajiem vai veicamajiem pas ākumiem;  
Iekš ējā revidenta gada p ārskats  
31. atzin īgi v ērtē to, ka ārējās rev īzijas uz ņēmums ir apstiprin ājis, ka Iekš ējās rev īzijas dienests visaug ­
stākaj ā m ērā atbilst iekš ējo rev īziju profesion ālās prakses starptautiskajiem standartiem;  
32. nor āda, ka atbild īgās komitejas 2012. gada 24. janv āra san āksm ē iekš ējais revidents iepaz īstin āja ar 
savu 2011. gada 15. j ūlijā parakst īto gada p ārskatu un paskaidroja, ka 2010. gad ā vi ņš ir veicis š ādas 
rev īzijas Parlamenta administr ācij ā: 
— p ēcp ārbaude saist ībā ar darbinieku individu ālo ties ību jom ā veiktaj ām rev īzij ām,LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/9
— apmekl ētāju grupu rev īzija,  
— p ēcp ārbaude saist ībā ar darbinieku komand ējumu izdevumu rev īziju,  
— p ēcp ārbaude saist ībā ar ilgtermi ņa l īgumu iekš ējās kontroles p ārbaudi,  
— p ēcp ārbaude saist ībā ar IT p ārvald ības – pl ānošanas un organiz ācijas – p ārbaudi,  
— algu apr ēķina sist ēmas ieviešanas rev īzija,  
— publisk ā iepirkuma proced ūras un l īgumu izpildes  DG ITEC  rev īzija,  
— p ēcp ārbaude saist ībā ar parlament ārās pal īdz ības piemaksas rev īziju;  
33. pie ņem zin āšanai un atbalsta iekš ējā revidenta viedokli, ka nepieciešams:  
— p ēc iesp ējas dr īzāk pabeigt visus nov ēlotos pas ākumus, un jo īpaši ārk ārtīgi svar īgos, lai uzlabotu 
Person āla ģener āldirektor āta vad ības procesus, kontroles vidi un kontroles pas ākumus darbinieku 
individu ālo ties ību jom ā, k ā ar ī pabeigt četrus atlikušos pas ākumus darbinieku komand ējumu 
izdevumu jom ā, kas noteikti 2011. gada 6. maija iekš ējās rev īzijas zi ņojum ā Nr. 10/04 par 
pas ākumiem, kas veikti saist ībā ar 2008. gada rev īzij ā konstat ēto, 
— izdar īt groz ījumus finanšu noteikumos, kas iek ļauti Iekš ējos noteikumos par apmekl ētāju grupu 
uz ņemšanu, lai vair āk saska ņotu finans ējumu ar apmekl ētāju faktiskaj ām izmaks ām, 
— pabeigt 20 nov ēlotos pas ākumus IT p ārvald ības jom ā; 
Iekš ējās rev īzijas p ārskatu b ūtība un m ērķis 
34. nor āda uz sav ām iepriekš ējās rezol ūcij ās par budžeta izpildes apstiprin āšanu iek ļautaj ām piez īm ēm 
attiec ībā uz iekš ējās rev īzijas p ārskatiem; atz īst, ka iekš ējās rev īzijas p ārskats ir sist ēmu un darb ības 
rezult ātu uzlabošanas instruments un to var pien ācīgi interpret ēt tikai tad, kad, pamatojoties uz tajos 
sniegtajiem ieteikumiem, ir veiktas izmai ņas un sasniegti rezult āti; tom ēr nor āda, ka pašreiz notieko ­ 
šaj ā Finanšu regulas p ārskat īšan ā tiek risin āts jaut ājums par šo zi ņojumu pieejam ību p ēc piepras ījuma, 
ņemot v ērā Eiropas Savien ības Tiesas spriedumu šaj ā jaut ājum ā; 
PĀRVALD ĪBA PARLAMENTA ADMINISTR ĀCIJ Ā 
Ģener āldirektoru darb ības p ārskati  
35. ar gandar ījumu konstat ē, ka visi ģener āldirektori attiec ībā uz vi ņu dienestu 2010. gada budžeta izpildi 
sp ēja sniegt ticam ības deklar āciju bez atrun ām; apzin ās, ka darb ības p ārskati ir iekš ējs p ārvald ības 
instruments, kura galvenais m ērķis ir sniegt ģener ālsekret āram skaidru p ārskatu par administr ācijas 
darbu, un jo īpaši par iesp ējamiem tr ūkumiem;  
Riska p ārvald ītājs 
36. ar gandar ījumu nor āda, ka riska p ārvald ītājs s āka darbu 2010. gada 1. j ūnij ā un ka š ī amatpersona ir 
tieši pak ļauta ģener ālsekret āram; atzin īgi v ērtē 2011. gada 16. decembr ī public ēto riska p ārvald ības 
rokasgr āmatu un atk ārtoti prasa, lai atbild īgā komiteja sa ņemtu riska p ārvald ītāja 2010. gada darb ības 
pārskatu un inform āciju par jaun ās Parlamenta riska p ārvald ības politikas īstenošanas gaitu;  
37. prasa l īdz 2012. gada septembra beig ām inform ēt atbild īgo komiteju par pieeju un pas ākumiem, kas 
veikti sensit īvu štata vietu noteikšanai un p ārvald ībai;LV L 286/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
Prezident ūras ģener āldirektor āts (DG PRES ) 
Droš ība 
38. nor āda, ka droš ībai paredz ētais budžets ir nedaudz samazin āts, proti, 2009. gad ā tas bija 
EUR 45 980 000, bet 2010. gad ā – EUR 45 590 000; atzin īgi v ērtē to, ka 2011. gada budžet ā 
sal īdzin ājum ā ar 2010. gadu izdevumi ir turpin ājuši samazin āties (gal īgās apropri ācijas – 
EUR 42 830 000), k ā ar ī to, ka Prezidijs 2011. gada j ūlijā pie ņēma visp ārējās droš ības koncepciju, 
tādējādi moderniz ējot un efektiviz ējot Parlamenta droš ības sist ēmu;  
39. atk ārtoti prasa, lai ģener ālsekret ārs ieviestu oblig ātu pras ību deput ātiem uzr ādīt caurlaides, ien ākot vai 
izejot no Parlamenta telp ām; ierosina deput ātu caurlaides p ārbaud īt ar ī elektroniski;  
40. uzst āj, ka Parlamenta ēku un to tuv ākās apk ārtnes droš ības pastiprin āšana ir j āuzskata par vissvar īgāko 
priorit āti; šaj ā sakar ā prasa uzlabot droš ību autost āvviet ās un kontrol ēt piek ļuvi t ām Parlamenta ēku 
da ļām, kur ās atrodas deput ātu biroji;  
41. uzsver, ka z ādz ības notika aizsl ēgtos deput ātu birojos, un tas apliecina, ka biroju droš ība ir zem ā 
līmen ī; aicina ģener ālsekret āru nekav ējoties veikt pas ākumus situ ācijas uzlabošanai;  
42. pauž bažas par zemo droš ības l īmeni Parlamenta autost āvviet ās; nor āda, ka autost āvviet ā Brisel ē 
vair ākām automaš īnām ir t īši nodar īti boj ājumi; aicina Prezidiju veikt atbilst īgus pas ākumus, lai uzla ­
botu situ āciju;  
43. atk ārtoti prasa, lai ģener ālsekret ārs l īdz 2012. gada 30. j ūnijam n āktu klaj ā ar priekšlikumiem attiec ībā 
uz efekt īvāku, droš āku un pret kr āpšanu aizsarg ātu parakst īšan ās sist ēmu (izskatot ar ī iesp ēju noteikt 
konkr ētu parakst īšan ās laiku), un jo īpaši par deput ātu elektronisk ā paraksta sist ēmas iesp ējamu 
ieviešanu gan attiec ībā uz dokumentu (piem ēram, groz ījumu) parakst īšanu, gan savas kl ātb ūtnes 
apliecin āšanu ar digit ālu parakstu, lai gan apzin ās, ka izmaksas vai ietaup īšanas iesp ējas tas ietekm ēs 
pavisam nedaudz;  
44. ar gandar ījumu nor āda, ka saska ņā ar Prezidija 2010. gada 5. j ūlija l ēmumu re ģistr ācijas pakalpojumu 
nodošana iekš ējiem darbiniekiem ir ieg ājusi beigu f āzē; sagaida, ka jaun ā re ģistr ācijas sist ēma ļaus šo 
pakalpojumu sniegt lab āk un efekt īvāk; uzskata, ka Parlamenta droš ības sist ēmu ir j āturpina uzlabot 
un moderniz ēt un šaj ā nol ūkā tā ir atbilstoš ā veid ā jāpadara profesion ālāka, galvenok ārt izmantojot 
īpašas atlases un darb ā pie ņemšanas proced ūras, k ā ar ī nodrošinot str ādājošajiem vajadz īgo apm ācību, 
kvalifik ācijas celšanu un profesion ālo prasmju pilnveidi; ar interesi gaida jaun ās visp ārējās droš ības 
koncepcijas izstr ādi, un jo īpaši daž ādu “zonu” noš ķiršanu, jo tas nodrošin ās iev ērojamus uzlabojumus, 
tostarp ar ī saist ībā ar deput ātu biroju droš ības probl ēm ām; 
Restrukturiz ācija 
45. nor āda, ka 2010. gad ā notika  DG PRES  iev ērojama restrukturiz ācija; atzin īgi v ērtē finanšu funkciju, 
iepirkumu pl ānošanas un p ārvald ības un droš ības jaut ājumu centraliz ēšanu Resursu direktor ātā, kuru 
izveidoja 2010. gada mart ā; 
Iekšpolitikas ģener āldirektor āts (DG IPOL ) un Ārpolitikas ģener āldirektor āts (DG EXPO ) 
46. atg ādina deleg āciju politisko noz īm ību Parlamenta darb ā Savien ības robež ās un ārpus t ām; tom ēr 
nor āda uz ac īmredzami lielo atš ķirību viena deput āta vienas dienas izmaks ās (no EUR 1 400 l īdz 
EUR 5 300) daž ādās deleg ācij ās, jo īpaši taj ās, kas darbojas ārpus Savien ības robež ām; aicina Prezidiju 
sadarb ībā ar visiem iesaist ītajiem ģener āldirektor ātiem izstr ādāt ekonomisk ākas un vienot ākas izmaksu 
sist ēmas principus deleg āciju veiktajiem apmekl ējumiem, jo īpaši ņemot v ērā to politisko noz īm ību un 
ilgumu, k ā ar ī optim ālo deput ātu un darbinieku skaita attiec ību; prasa izstr ādāt IT sist ēmu budžeta 
konsolid ēšanai, kas sniegtu s īku inform āciju par katras deleg ācijas budžetu un uzlabotu izdevumu 
pārvald ību; prasa turpm āk deleg āciju komand ējumu gad ījumos iesniegt detaliz ētu izmaksu deklar āciju 
par visiem komand ējuma dal ībniekiem;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/11
Komunik ācijas ģener āldirektor āts (DG COMM ) 
47. pauž bažas par to, ka budžeta 3 2 4 2. poz īcija (Publik ācijas, inform ēšana un dal ība publiskos pas ā­
kumos), iz ņemot vien īgi Likumdošanas observatorijas izmaksas, nav pietiekami p ārredzama; uzskata, 
ka izdevumiem, kas iek ļauti 3 2 4 2/01. apakšposten ī, b ūtu j āizveido atseviš ķs postenis, lai uzlabotu 
pārredzam ību n ākamajos atskaites gados;  
Apmekl ētāju centrs  (Parlamentarium)  
48. nor āda, ka 3 2 4 3. posten ī “Apmekl ētāju centrs” uz ņemto saist ību apjoms iev ērojami palielin ājās 
(+ 227 %) pretstat ā nepiln īgajam apropri āciju izlietojumam 2009. gad ā un sasniedza EUR 12 725 985; 
nor āda, ka liel ākās probl ēmas rad īja dekorat īvo griestu droš ība, tas 2010. gad ā aizkav ēja projektu un 
administr ācijai n ācās atcelt EUR 1 000 000, kas p ēc tam tika autom ātiski p ārnesti no 2009. gada uz 
2010. gadu; nor āda, ka kop ējās aptuven ās izmaksas ir EUR 20 530 000, proti, par 15,3 % vair āk nek ā 
2007. gad ā; aicina sniegt garantijas tam, ka citus daudzus miljonus euro v ērtus pl ānus neskars l īdz īgi 
palielin ājumi;  
49. atzin īgi v ērtē Apmekl ētāju centra atkl āšanu 2011. gada 14. oktobr ī (s ākotn ēji t ā bija pl ānota saist ībā 
ar 2009. gada Eiropas Parlamenta v ēlēšan ām); pauž nož ēlu par š ā projekta iev ērojamo aizkav ēšanos 
un pl ānoto izmaksu p ārsniegšanu; prasa veikt Apmekl ētāju centra p ārbaudi, kad tas b ūs darbojies 
pilnus 12 m ēnešus, lai nov ērtētu sabiedr ības reakciju, t ā stipr ās un v ājās puses, k ā ar ī izmaksu un 
ieguvumu attiec ību, t ādējādi p ārliecinoties, ka visi izdevumi ir lietder īgi; 
Eiropas v ēstures nams  
50. nor āda, ka 2010. gada 5. j ūlijā Prezidijs pie ņēma atjaunin āto Parlamenta komunik ācijas strat ēģiju, kura 
ietv ēra Eiropas v ēstures nama projektu, un ka 2010. gada septembr ī starptautiska ž ūrija izskat īja šo 
projektu; nor āda ar ī to, ka šim projektam netika izmantota budžeta 1 0 6. noda ļa “Rezerve priorit ā­
riem projektiem sagatavošanas posm ā”, jo visas min ētās noda ļas apropri ācijas (EUR 5 000 000) tika 
pārvietotas uz 2 1 0. pantu “Datu elektroniska apstr āde un telekomunik ācijas”; uzst āj, ka b ūtu j ādara 
zin āma projekta kop ējā finansi ālā ietekme, īpaši ņemot v ērā sarež ģījumus, ko rada M ālbekas upes 
pazemes da ļa, kas pl ūst zem ēkas pamatiem; atk ārtoti pauž cer ību, ka tiks stingri iev ērots uz ņēm ēj­
darb ības pl ānā ietvertais izmaksu pl āns; 
51. pauž nož ēlu, ka Prezidija un citu strukt ūru l ēmumu par Eiropas v ēstures namu pamat ā nebija piln ībā 
darbotiessp ējīga projekta izveidei nepieciešam ās kop ējās aptuven ās gal īgās izmaksas; uzskata, ka Prezi ­
dijam un kvestoriem turpm āk nevajadz ētu apstiprin āt nevienu projektu vai iniciat īvu, par kuru nav 
iesniegta kop ējo tiešo un netiešo izmaksu t āme; 
Apmekl ētāju grupas  
52. atz īst apmekl ētāju programmas noz īm ību izpratnes veicin āšan ā par Parlamentu un t ā likumdošanas 
darbu; pie ņem zin āšanai nesen veikt ās izmai ņas 2010. gad ā ieviestaj ā apmekl ētāju grup ām paredz ēto 
maks ājumu sist ēm ā un prasa nov ērtēt jauno maks ājumu sist ēmu un atl īdzin āšanas sist ēmu, nor ādot 
izmaksu dinamiku un to, cik liel ā m ērā maks ājumi atspogu ļo grupu faktisk ās izmaksas; ierosina 
Rev īzijas pal ātai veikt p ārbaudi šaj ā jom ā un nepaciet īgi gaida iekš ējā revidenta piez īmes par jaun ās 
sist ēmas īstenošanu;  
53. mudina Parlamenta administr āciju zi ņot Parlamentam par visp ārējo pieredzi, kas g ūta saist ībā ar 
groz ītajiem noteikumiem par ofici ālo apmekl ētāju grupu lielumu, un jo īpaši par šo noteikumu 
ietekmi uz organizatoriskajiem aspektiem un pieejamo resursu izmantošanu;  
54. ac īmredzamu droš ības apsv ērumu d ēļ un saist ībā ar Parlamenta t ēlu pauž bažas par to, ka iest āde 
grupu vad ītājiem izmaks ā lielas summas skaidr ā naud ā;LV L 286/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
WebTV  
55. pauž nož ēlu par to, ka  EuroparlTV  nav uzskat āms par veiksmes st āstu, ņemot v ērā ļoti nelielo tiešo 
individu ālo lietot āju skaitu (  1 ) (tas neietver skat ītājus, kas piesaist īti, izmantojot partner ības nol īgumus 
ar re ģion ālaj ām telev īzij ām), lai gan 2010. gad ā šis projekts sa ņēma iev ērojamus l īdzek ļus – aptuveni 
EUR 9 000 000 (3 2 4 6. postenis); atzin īgi v ērtē centienus 2011. un turpm ākajos gados samazin āt 
projekta budžetu par 14 % (l īdz EUR 8 000 000); tom ēr ar nož ēlu atz īst, ka nav pamata turpin āt 
maks āt subs īdiju, un aicina ģener ālsekret āru iesniegt atbild īgajai komitejai priekšlikumus par t ā 
darb ības p ārtraukšanu;  
Balvas  
56. nor āda, ka ar  LUX  balvu 2010. gad ā saist ītās izmaksas bija EUR 380 666,18; pauž bažas par to, ka 
pas ākuma izmaksas 2011. gad ā pieauga l īdz EUR 573 722,08 (vair āk nek ā par 50 %), un cer, ka 
2012. gad ā un turpm āk š ī tendence b ūtiski main īsies; īpaši prasa, lai izmaksu mazin āšanas nol ūkā 
tiktu ierobežoti š ādi pas ākumi:  
— d ārgi iekš ēji rekl āmas pas ākumi Parlamenta ēkās, 
— rekl āmas pas ākumi starptautiskos filmu festiv ālos, 
— lielie izdevumi, kas saist īti ar  mini-LUX  pas ākumu r īkošanu dal ībvalst īs; 
57. nor āda, ka izdevumi par balv ām laikposm ā no 2009. l īdz 2011. gadam bija š ādi: 
(EUR)  
2009  2010  2011  
Balva žurn ālistik ā 105 000  118 059  154 205  
Saharova balva  300 000  654 542  652 348  
Eiropas jaunatnes K ārļa Liel ā 
balva  24 000  34 000  35 000  
LUX balva  320 000  380 666  573 722  
Kop ā 749 000  1 187 267  1 415 275  
58. uzskata, ka balvu izdevumu palielin ājums par 89 % laikposm ā no 2009. gada l īdz 2011. gadam 
pras īja l īdzek ļus, kurus b ūtu bijis iesp ējams lab āk izmantot citur; prasa, lai turpm ākie izdevumi par 
balv ām tiktu samazin āti l īdz 2009. gada l īmenim;  
59. nor āda, ka izmaksas, kas saist ītas ar balvu žurn ālistik ā, 2010. gad ā bija EUR 118 059 jeb par 18 % 
liel ākas nek ā 2009. gad ā; pauž bažas par to, ka š ā pas ākuma izmaksas 2011. gad ā pieauga vair āk nek ā 
par ceturtda ļu, un tagad, kad balvas pieš ķiršana ir p ārtraukta, prasa veikt visaptverošu izmaksu un 
ieguvumu anal īzi, pirms tiek izstr ādātas alternat īvas iniciat īvas attiec ībām ar presi vai jebkur ā cit ā 
jom ā; 
60. neuzskata, ka balvu pieš ķiršana b ūtu viens no Parlamenta pamatdarb ības veidiem, un, ņemot v ērā to, 
ka daudz ās dal ībvalst īs joproj ām pasliktin ās finansi ālais un ekonomiskais st āvoklis, prasa pirms jaunu 
balvu iniciat īvu izstr ādes veikt izmaksu un ieguvumu anal īzi; 
Inform ācijas biroji / Eiropas nami  
61. nor āda, ka 2010. gad ā ģener āldirektor ātā ir izveidots Resursu direktor āts, kura darba uzdevumos cita 
starp ā ietilpst publisko iepirkumu centraliz ēta koordin ēšana, un t ādējādi decentraliz ētie inform ācijas 
biroji maz āk ciet īs no t ā, ka tiek p ārcelti vadoši darbinieki sensit īvās amata viet ās;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/13  
( 1 ) No 11 000 l īdz 66 000 (vid ēji – maz āk nek ā 30 000) skat ītāju m ēnes ī 2010. gad ā.
62. nor āda, ka 978 komand ējumi no Parlamenta 32 inform ācijas birojiem uz Briseli un Strasb ūru kopum ā 
izmaks āja EUR 944 330 jeb vid ēji EUR 701 par komand ējumu uz Briseli un EUR 1 064 par koman ­
dējumu uz Strasb ūru; nor āda, ka komand ējums no Luksemburgas uz Briseli izmaks ā vid ēji EUR 250 
un komand ējums no Luksemburgas uz Strasb ūru – vid ēji EUR 630; prasa, lai turpm āk tiktu iesniegta 
inform ācija ar ī par komand ējumu vid ējām izmaks ām (uz anketas jaut ājumiem sniegto atbilžu 68. lpp.);  
Sadarb ības birojs Vašington ā 
63. nor āda, ka 2010. gada apr īlī tika atkl āts EP sadarb ības birojs Vašington ā (EPLO ) un ka 2010. gada 
oktobr ī tika ieviesta sist ēma četru ier ēdņu viena gada komand ējumiem; nor āda – lai gan Vašingtonas 
biroja izveides d ēļ nav veidotas jaunas darba vietas, nenoliedzami ir raduš ās citas izmaksas; v ēlas 
sa ņemt inform āciju par šo izmaksu l īmeni 2011. un 2012. gad ā; prasa p ārskat īt t ā strukt ūru, darb ību 
un izmaksas un iesniegt šo inform āciju Prezidijam, kopijas nos ūtot attiec īgaj ām atbild īgaj ām komite ­
jām; 
Person āla ģener āldirektor āts (DG PERS ) 
64. atzin īgi v ērtē to, ka šis ģener āldirektor āts sp ēja uzlabot darb ības r ādītājus, atseviš ķu funkciju veikšanu 
(piem ēram, sil īšu p ārvald ību) uzticot ārējām strukt ūrām un darbinieku dokumentu p ārvald ībā vair āk 
izmantojot inform ācijas tehnolo ģijas; atzin īgi v ērtē IT lietojumprogrammas  Streamline  ieviešanu;  
65. nor āda uz ietekmi, k ādu rad īja Padomes 2009. gada decembra l ēmums noteikt algu ikgad ējo korekciju 
tikai 1,85 %, nevis 3,7 % apm ērā, k ā bija nor ādījusi un ierosin ājusi Komisija, un kas noveda pie 
saist ību apropri āciju p ārpalikuma (nedaudz maz āk par EUR 6 000 000 jeb 1,4 %) 1 2 0 0. posten ī 
“Atalgojums un piemaksas”;  
66. konstat ē, ka Parlamenta štatu sarakst ā kopum ā tika iek ļautas 6 285 štata vietas: 5 348 (jeb 85,1 %) 
štata vietas Parlamenta Ģener ālsekretari ātā un 937 (jeb 14,9 %) štata vietas politiskaj ām grup ām, kas 
noz īm ē pieaugumu laikposm ā no 2009. gada l īdz 2010. gadam par 3,35 % (papildus 204 štata vietas), 
ko liel ā m ērā izrais īja Parlamenta pien ākumu paplašin āšan ās, jo 2009. gada 1. decembr ī sp ēkā st ājās 
Lisabonas l īgums;  
67. pie ņem zin āšanai Prezidija 2009. gad ā pie ņemt ās Ģener ālsekretari āta strukt ūras izmai ņas, kuras st ājās 
sp ēkā 2010. gada s ākum ā un bija saist ītas ar gatavošanos Parlamenta jaunajam pilnvaru termi ņam, jo 
īpaši ar m ērķi uzlabot deput ātiem sniegtos pakalpojumus; konstat ē, ka tieši šo izmai ņu d ēļ tika 
restruktur ēts DG PRES , DG PERS  un  DG INLO , k ā ar ī izveidots jauns resursu direktor āts četros 
ģener āldirektor ātos, kuriem ir liel ākoties politiskas funkcijas, proti,  DG PRES , DG IPOL , DG EXPO  
un DG COMM ; 
68. nor āda, ka 2010. gada 31. decembr ī Ģener ālsekretari āta darbinieku liel ākā da ļa bija sievietes (58,4 %) 
un tas attiecas ar ī uz administratoru funkcijas grupu (51,7 %); atzin īgi v ērtē to, ka vid ējā un augst ākā 
vad ības l īmen ī ģener āldirektora amatu ie ņemošo sieviešu īpatsvars 2010. gad ā palielin ājās (l īdz 36,4 %, 
t. i., četras no 11), palielin ājās ar ī noda ļu vad ītāju amatus ie ņemošo sieviešu īpatsvars (l īdz 26,2 %);  
69. nor āda uz gr ūtībām pie ņemt darb ā ier ēdņus vai l īgumdarbiniekus no t ādām valst īm k ā V ācija, Apvie ­
not ā Karaliste, Austrija vai N īderlande, kuru Parlamenta Ģener ālsekretari ātā str ādājošo valstspieder īgo 
skaits ir iev ērojami maz āks nek ā šo valstu demogr āfiskais svars Savien ības m ērog ā ( 1 ), un konstat ē, ka 
sal īdzinoši liela ir Be ļģijas valstspieder īgo darbinieku da ļa (13,6 %) vai Luksemburgas valstspieder īgo 
da ļa (2,3 %), kas ir skaidrojams ar Parlamenta darba vietu ģeogr āfisko izvietojumu; prasa Prezidijam 
pārskat īt darb ā pie ņemšanas proced ūras un pras ības, lai p ārliecin ātos par to, cik liel ā m ērā tās var ētu 
rad īt gr ūtības attiec ībā uz darbinieku pie ņemšanu darb ā;LV L 286/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 1 ) Darbinieku īpatsvars / valsts demogr āfiskais svars: V ācija – 6,4 % / 16,3 %, Apvienot ā Karaliste – 4,4 % / 12,4 %, 
Austrija – 1 % / 1,67 %, N īderlande – 2,7 % / 3,3 %. Avoti: EP 2010. gada zi ņojums par soci ālo jomu (2011. gada 
decembris) un  Eurostat .
Komand ējumi uz Parlamenta trim darba viet ām / komand ējumu izmaksas  
70. nor āda, ka 2010. gad ā notika 33 200 komand ējumu (ofici ālie braucieni), kuru kop ējais ilgums bija 
98 629 komand ējuma dienas, no kur ām liel ākā da ļa bija p ārbraucieni starp Parlamenta trim darba 
viet ām; atk ārtoti pauž nepieciešam ību nov ērst nevajadz īgus komand ējumus starp trim darba viet ām un 
to rad ītās izmaksas, regul ārāk pieprasot dokument āri pamatot šo braucienu nepieciešam ību un uzla ­
bojot uzraudz ību; prasa ģener ālsekret āram, īstenojot budžeta izpildes apstiprin ājuma proced ūru, 
inform ēt par visiem papildu racionaliz ācijas rezult ātā pan āktajiem ietaup ījumiem un īstenotaj ām vai 
pl ānotaj ām iniciat īvām, kuru rezult ātā samazin āsies komand ējumu skaits; turkl āt pauž viedokli, ka 
visp ār Strasb ūrā neb ūtu j ānotiek nevienai komitejas san āksmei, iz ņemot to komiteju san āksmes, kuru 
darba k ārtība ir tieši saist īta ar attiec īgās ned ēļas sesijas darba k ārtībā iek ļautajiem zi ņojumiem vai 
apspriešanos; mudina Rev īzijas pal ātu turpin āt analiz ēt pašreiz ējās komand ējumu proced ūras un sniegt 
ieteikumus attiec ībā uz to efektivit ātes uzlabošanu; prasa ģener ālsekret āram īpaši p ārskat īt situ āciju 
saist ībā ar person ālu, kurš tiek nodarbin āts ārpus Briseles, jo īpaši saist ībā ar darbiniekiem, kuri 
atk ārtoti tiek nos ūtīti komand ējumos uz Briseli, lai p ārliecin ātos, vai šie darbinieki nav j āpārce ļ; 
nor āda, ka var ētu vajadz ēt p ārskat īt vienošanos ar Luksemburgas iest ādēm, kur ā noteikts Luksemburg ā 
str ādājošo Parlamenta darbinieku skaits, ne ņemot v ērā Parlamenta main īgās vajadz ības;  
Deput ātu un deput ātu pal īgu nolikums  
71. ar gandar ījumu konstat ē, ka p āreja uz šo jauno nodarbin ātības sist ēmu, kur ā aptuveni 15 darbinieki 
pārzina aptuveni 1 400 pal īgu nodarbin āšanu, tikpat k ā nav ietekm ējusi budžetu, un cer sa ņemt 
ziņojuma kopiju par š īs jaun ās nodarbin ātības sist ēmas īstenošanu, t ās kop ējām netieš ām un tieš ām 
izmaks ām, tostarp Komisijas izmaks ātajiem bezdarbnieka pabalstiem;  
72. nor āda, ka tr ūkumi, ko Rev īzijas pal āta konstat ējusi saist ībā ar pal īgu komand ējumu dokument āciju un 
izmaksu izsekojam ību gad ījumos, kad tiek izmantotas person īgās automaš īnas, v ēl nav nov ērsti; 
mudina Parlamenta administr āciju p ēc iesp ējas dr īzāk rast risin ājumu p ārredzam ības un izsekojam ības 
nodrošin āšanai šaj ā jaut ājum ā; 
Infrastrukt ūras un lo ģistikas ģener āldirektor āts (DG INLO ) 
Ēku/ īpašuma politika  
73. pie ņem zin āšanai vid ēja termi ņa un ilgtermi ņa nekustam ā īpašuma politiku ( ēku strat ēģiju), ko Prezi ­
dijs pie ņēma 2010. gada 24. mart ā, un t ās galvenos principus:  
i) saska ņā ar Rev īzijas pal ātas ieteikumiem ieg ādāties, nevis īrēt nekustamo īpašumu;  
ii) ar īpašuma politiku saist ītu izdevumu ātra segšana (t. i., p ēc iesp ējas ātrāka aiz ņēmumu atmak ­
sāšana);  
iii) ēku ģeogr āfiska koncentr ācija trij ās darba viet ās; 
iv) piev ērst īpašu uzman ību ēku uztur ēšanai un remontam;  
v) cik vien iesp ējams integr ēt Parlamentu pils ētvid ē; 
vi) p ēc iesp ējas vair āk nodrošin āt person ām ar invalidit āti piek ļuvi Parlamentam un īstenot augst ākos 
cilv ēku droš ības, vesel ības un labkl ājības standartus;  
vii) padar īt Parlamentu p ēc iesp ējas draudz īgāku videi;  
74. nor āda, ka Eiropadome, pamatoti prasot Parlamentam īstenot stingrus taup ības pas ākumus, tom ēr 
turpina liegt tam iesp ēju veikt iev ērojamus ietaup ījumus, kas rastos, beidzot r īkot san āksmes Strasb ūrā; 
75. nor āda, ka ēku apkopes, uztur ēšanas, ekspluat ācijas un t īrīšanas izmaksas vis ās trij ās darba viet ās 
pieauga no EUR 33 700 000 kopsummas 2009. gad ā līdz EUR 38 700 000, kas tika izlietoti 2010. 
gad ā, un ka saska ņā ar prognoz ēm 2011.-2013. gad ā ir gaid āms turpm āks izmaksu pieaugums, 
izņemot nelielu izmaksu samazin āšanos Luksemburg ā 2013. gad ā; turkl āt nor āda, ka taj ā paš ā laika 
posm ā past āvīgi, lai ar ī ne tik strauji, pieaugs ener ģijas un komun ālo pakalpojumu pat ēriņš;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/15
76. ņem v ērā, ka 2010. gad ā ir iev ērojami samazin ājuš ās īres maksas (EUR 5 700 000 sal īdzin ājum ā ar 
EUR 58 600 000, kas tika izlietoti 2008. gad ā un kas bija visliel ākā p ēdējos gados izt ērētā summa), 
ņem v ērā, ka īres izmaksu sv ārst ības vairs nav tik krasas (EUR 25 300 000 2010. gad ā sal īdzin ājum ā 
ar maksim ālo l īmeni EUR 31 200 000 apm ērā 2006. gad ā un minim ālo l īmeni EUR 19 900 000 
apm ērā 2007. gad ā), un ņem v ērā ar ī daž ādās summas, kas tika izt ērētas par ēkām, s ākot ar 
EUR 165 900 000 lielo maksim ālo summu 2006. gad ā un beidzot ar nulli 2009. gad ā un 
EUR 20 200 000 2010. gad ā; 
77. ar gandar ījumu konstat ē, ka saska ņā ar atbild ēm uz budžeta izpildes apstiprin āšanas proced ūrā uzdo ­
tajiem jaut ājumiem apl ēses nor āda uz to, ka, iest ādei īrējot visas ēkas, 2010. gada budžet ā b ūtu bijis 
jāparedz papildu EUR 163 000 000, kas ir l īdzv ērtīgi 10 % no t ās kop ējā budžeta; t ādēļ atbalsta š ādu 
ieg ādes, nevis īres, politiku, ko Rev īzijas pal āta stingri ieteikusi vair ākus gadus un p ēdējo reizi Īpašaj ā 
ziņojum ā Nr. 2/2007 attiec ībā uz izdevumiem par ēkām; 
78. ņem v ērā, ka liel āko da ļu no izdevumiem par azbesta likvid āciju trij ās ēkās Strasb ūrā, kas tika veikta 
2010. gad ā un kas izmaks āja EUR 2 464 701, sedza Strasb ūras pils ēta, iemaks ājot EUR 2 015 000;  
79. ņem v ērā, ka 2010. gada 27. janv ārī Be ļģija atmaks āja Parlamentam EUR 85 987 000 saist ībā ar 
izmaksu segšanu par zemi  Willy Brandt  un  József Antall  ēkas b ūvlaukumam un izstr ādes izmaksu 
segšanu par jumtu Luksemburgas stacijai Brisel ē; nor āda, ka saska ņā ar Finanšu regulu šie l īdzek ļi ir 
iegr āmatoti k ā pieš ķirtie ie ņēmumi un izlietoti, lai finans ētu ar nekustamo īpašumu saist ītus projektus;  
80. ņem v ērā, ka 2010. gad ā ir nopirkta  REMARD  ēka Brisel ē (EUR 11 000 000) un pie ņemts l ēmums 
par Eiropas nama ieg ādi Sofij ā (EUR 9 240 000); pauž nož ēlu par to, ka ierobežot ā tirgus d ēļ uztu ­
rēšanas, remonta un ieg ādes izdevumi ir nepamatoti augsti un ir gr ūti nodrošin āt sarunu konfiden ­
cialit āti; uzskata, ka ierosin ājums saist ībā ar Finanšu regulas p ārskat īšanu iek ļaut taj ā pras ību, lai 
iest ādes publiskotu savus turpm ākos pl ānus attiec ībā uz ēkām vair ākus gadus uz priekšu, rad ītu 
iev ērojamas izmaksas gan iest ādēm, gan nodok ļu maks ātājiem;  
81. konstat ē, ka, paredzot p ārskat ītaj ā Finanšu regul ā iesp ēju izmantot tiešu finans ējumu ēkām, tiktu rad īta 
pozit īva ietekme, jo tas ļautu Parlamentam ņemt aizdevumus, nepiesaistot treš ās puses, un t ādējādi 
vienlaikus tiktu mazin ātas izmaksas un palielin āta p ārredzam ība; nor āda, ka š ādi tika finans ēta KAD  
ēkas b ūvniec ība Luksemburg ā, saist ībā ar kuru tika nosl ēgts partner ības l īgums ar Eiropas Invest īciju 
banku, kas nodrošin āja 50 % l īdzek ļu; 
82. šaj ā sakar ā prasa iesniegt detaliz ētu finanšu p ārskatu par jau esošajiem un turpm ākajos 20 gados 
pl ānotajiem izdevumiem saist ībā ar KAD  ēku Luksemburg ā un uzst āj, ka b ūtu j āpublisko detaliz ēta 
inform ācija par gaid āmaj ām kop ējām b ūvniec ības izmaks ām, apl ēstaj ām ekspluat ācijas izmaks ām un 
citiem izdevumiem, kas saist īti ar š īs ēkas b ūvniec ību un ekspluat āciju;  
83. atzin īgi v ērtē ģener ālsekret āra apliecin ājumu, ka lobistiem vai fondiem vairs netiek pieš ķirtas biroju 
telpas, bet nor āda, ka l īdz 2011. gada 31. decembrim fonda  Pegasus  un organiz ācijas  Kangaroo Group  
rīcībā bija biroju telpas Parlamenta ēkās; 
84. pauž nož ēlu par to, ka re ģistr ētām lobistu organiz ācij ām 2010. gad ā tika atv ēlētas biroju telpas, 
tādējādi par ES nodok ļu maks ātāju naudu nodrošinot š īm organiz ācij ām atvieglojumus;  
Sabiedrisk ās ēdin āšanas pakalpojumi  
85. atk ārtoti prasa daž ādot sabiedrisk ās ēdin āšanas iesp ējas Parlamenta ēkās, p ārtraucot pieš ķirt monopolu 
vienam sabiedrisk ās ēdin āšanas pakalpojumu sniedz ējam tad, kad beigsies pašreiz sp ēkā esošo l īgumu 
termi ņi;LV L 286/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
Rakstisk ās tulkošanas ģener āldirektor āts (DG TRAD ) un Mutisk ās tulkošanas un konferen ču 
ģener āldirektor āts (DG INTE ) 
86. nor āda, ka 2010. gad ā kopum ā tika iztulkota 1 721 191 lappuse (no t ām 1 033 176 lappuses jeb 
60 % tika iztulkotas Parlament ā), un atzin īgi v ērtē to, ka  DG TRAD  iev ēroja nodošanas termi ņus 
visiem dokumentiem, par kuriem notika balsošana, un kopum ā termi ņā tika nodoti 90 % tulkojumu, 
lai gan 65 % no visiem tulkojumu piepras ījumiem tika iesniegti ar nov ēlošanos (t. i., neiev ērojot 
desmit darbdienu termi ņu, kas noteikts R īcības kodeks ā attiec ībā uz daudzvalod ību); 
87. ar gandar ījumu konstat ē, ka aizvien pieaug  DG TRAD  produktivit āte un tiek efekt īvāk izmantots t ā 
budžets, vienlaikus nodrošinot daudzvalod ības saglab āšanu; šaj ā sakar ā uzsver, ka iekš ējā tulkošanas 
produktivit āte vienam darbiniekam ir palielin ājusies no 1 500 uz 1 800 lappus ēm gad ā; atzin īgi 
vērtētu to, ka produktivit ātes r ādītāji tiktu publiskoti atseviš ķi par katru valodas noda ļu; 
88. tom ēr nor āda, ka p ēc tam, kad R īcības kodeksa attiec ībā uz daudzvalod ību iev ērošanas īpatsvars laik ā 
no 2008. gada l īdz 2009. gadam (kodeksa pirmaj ā īstenošanas gad ā) bija palielin ājies vair āk nek ā par 
10 %, laik ā no 2009. gada l īdz 2010. gadam šis iev ērošanas īpatsvars samazin ājās ( 1 ); aicina komitejas, 
deleg ācijas un politisk ās grupas stingri iev ērot r īcības kodeks ā noteiktos termi ņus; 
89. atzin īgi v ērtē jauno pakalpojumu – tulkošana  ad personam  –, ko  DG INTE  pied āvā deput ātiem un kas 
tika ieviests p ēc 2010. gad ā s ākt ā izm ēģin ājuma projekta;  
Finanšu ģener āldirektor āts (DG FINS ) 
90. ar gandar ījumu konstat ē, ka 2010. gad ā r ēķinu apmaksas termi ņš samazin ājās vid ēji l īdz 21 dienai;  
Transporta izmaksas  
91. nor āda, ka 2010. gad ā deput ātu un darbinieku ce ļa izdevumi bija aptuveni EUR 107 000 000 (  2 ) (jeb 
6,6 % no visu gal īgo apropri āciju kopsummas) un ka pašlaik ir j āpan āk 5 % samazin ājums; uzskata, ka 
būtu j āapsver iesp ēja v ēl vair āk samazin āt izdevumus, izmantojot par notikušajiem lidojumiem 
uzkr ātās atlaides; prasa 3 0 0. panta anal īzi veikt p ārskatam pievienot ā piez īm ē par ce ļojumu vid ējām 
izmaks ām sešos maršrutos: no Briseles uz Luksemburgu; no Luksemburgas uz Briseli; no Luksem ­
burgas uz Strasb ūru; no Strasb ūras uz Luksemburgu; no Briseles uz Strasb ūru; no Strasb ūras uz Briseli;  
Ce ļojumu a ģent ūra 
92. nor āda, ka ce ļojumu a ģent ūrai 2010. gad ā paredz ētās gal īgās apropri ācijas bija EUR 1 438 000 un to 
izlietojuma l īmenis bija augsts (94 %); nor āda ar ī to, ka ce ļojumu a ģent ūra sarunu ce ļā vienoj ās ar 
lidsabiedr ībām, kas noz īm ēja, ka par m ērenu cenu bija iesp ējams sa ņemt vislab āko pakalpojumu; 
tom ēr uzsver – tas nenoz īm ē, ka bi ļeti konkr ētam datumam vai braucienam nav iesp ējams ieg ādāties 
lētāk, to rezerv ējot tieši no transporta pakalpojumu sniedz ēja; prasa veikt neatkar īgu izmekl ēšanu, lai 
veiktu ce ļojumu a ģent ūras, t ās strukt ūras un darb ības izpild ījuma nov ērtēšanu; aicina ce ļojumu a ģen ­
tūru, ar kuru pašreiz ir nosl ēgts l īgums, pielikt liel ākas p ūles, lai nodrošin ātu, ka deput ātiem un 
darbiniekiem vienm ēr tiek pied āvātas l ētākās ce ļošanas iesp ējas; turkl āt aicina attiec īgo direktor ātu 
uzraudz īt ce ļojumu a ģent ūras sniegto pakalpojumu l īmeni;  
93. pauž nož ēlu par to, ka dažos gad ījumos ce ļojumu a ģent ūra nepied āvā lab ākās cenas sal īdzin ājum ā ar 
cen ām, ko tiešsaist ē un birojos pied āvā citas ce ļojumu a ģent ūras; prasa Finanšu ģener āldirektor ātam 
izstr ādāt atbilst īgu kontroles meh ānismu, kas nodrošin ās vislab āko kvalit ātes un cenas attiec ību; 
94. uzskata, ka ir j āieg ūst sal īdzin āmi dati par aviobi ļešu cen ām, lai noteiktu lab āko cenu jebkuram 
lidojumam;  
95. uzskata, ka Parlamentam, kad vien iesp ējams, b ūtu j āpārtrauc sl ēgt l īgumus par monopola pakalpo ­
jumu sniegšanu un ka, izmantojot vair ākas ce ļojumu a ģent ūras, deput ātiem un darbiniekiem tiktu 
nodrošin ātas maz ākas izmaksas un lab āki pakalpojumi;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/17  
( 1 ) DG TRAD  gada darb ības p ārskats, 8. lpp.  
( 2 ) Gal īgo apropri āciju summa 1 0 0 4. budžeta postenim (Parastie ce ļa izdevumi), 1 0 0 5. budžeta postenim (Citi ce ļa 
izdevumi) un 3 0 0. pantam (Izdevumi par person āla komand ējumiem un dienesta braucieniem starp trim darba 
viet ām) bija EUR 106 718 500.
Visp ārēji p ārvietojumi  
96. atzin īgi v ērtē to, ka 2010. finanšu gada beig ās netika izmantota visp ārēja p ārvietojuma proced ūra, k ā 
to p ēdējos gados bija pras ījusi Budžeta kontroles komiteja, un t ādējādi nerad ās iev ērojama atš ķirība 
starp pl ānoto gada budžetu un t ā izpildi, k ā tas notika iepriekš ējos gados, un uzskata, ka visas 
Savien ības iest ādes var ētu atvieglot p ārbaužu veikšanu un budžeta izpildes apstiprin āšanu turpm ākajos 
gados, p ārredzami pl ānojot ar ēkām saist ītos izdevumus budžeta proced ūras laik ā; 
Pensiju fonds  
97. nor āda – lai gan 2010. gad ā br īvpr ātīgā pensiju fonda akt īvu v ērtība pieauga par 13,3 %, jo ieguld ī­
jumu tirgi turpin āja atg ūties no pasaules finanšu kr īzes 2008. gad ā, 2010. gada 31. decembr ī br īv­
pr ātīgā pensiju fonda defic īts bija EUR 178 960 000, kas rada bažas par fonda izsmelšanu; atg ādina, 
ka Parlaments garant ē pensiju izmaksu visiem bijušajiem un dažiem esošajiem š ā br īvpr ātīgā pensiju 
fonda biedriem gad ījum ā, ja šis fonds nesp ēj pild īt savas saist ības; v ēlas sa ņemt inform āciju par to, k ā 
un ar k ādas budžeta poz īcijas pal īdz ību Parlaments š ādā gad ījum ā pild īs min ētās saist ības;  
98. ņem v ērā, ka divas trešda ļas fonda iemaksu veica Parlaments, nevis atseviš ķi fonda biedri; atg ādina 
fonda biedriem, ka vi ņi savas iemaksas veica br īvpr ātīgi, un uzst āj uz to, ka Parlamentam neb ūtu 
turpm āk j āveic finansi āli ieguld ījumi, lai nodrošin ātu fonda maks ājumu izpildi vai defic īta samazin ā­ 
šanu, ņemot v ērā to, ka fonds jau no t ā izveides br īža nav bijis pien ācīgi struktur ēts; 
99. konstat ē ar ī to, ka, pamatojoties uz Noteikumiem par Eiropas Parlamenta deput ātu izdevumiem un 
piemaks ām (PEAM  noteikumi), apg ādnieka zaud ējuma pensijas un invalidit ātes pensijas (II pielikums) 
ir izmaks ātas EUR 28 950 000 apm ērā; nor āda, ka summas, kas izmaks ātas gad ījumos, kad ir atš ķī­
rušies dal ībvalsts un Eiropas Parlamenta noteikumi par pensij ām (III pielikums) – galvenok ārt saist ībā 
ar It ālijas un Francijas deput ātiem –, sasniedza EUR 195 640 000, un summas, ko izmaks āja nesen 
pie ņemto stat ūtu d ēļ, sasniedza EUR 152 210 000 (š ī p ēdējā summa ar katru gadu palielin āsies); v ērš 
uzman ību uz to, ka š ādu izdevumu segšanai nav l īdzek ļu; 
Jaunin ājumu un tehnolo ģisk ā atbalsta ģener āldirektor āts (DG ITEC ) 
100. pie ņem zin āšanai Prezidija 2009. gada 17. j ūnija l ēmumu un 2010. gada 18. oktobra l ēmumu 
paplašin āt bezvadu t īkla piek ļuves ( WiFi ) zonu Parlament ā, lai t ā ietvertu plen ārsēžu z āli, komiteju 
telpas, deput ātu birojus un sabiedrisk ās telpas gan Brisel ē, gan Strasb ūrā (projekta 1. posms – 
EUR 7 878 000); prasa Jaunin ājumu un tehnolo ģisk ā atbalsta ģener āldirektor ātam rad īt iesp ēju atse ­
viš ķiem deput ātiem iesniegt pieteikumu, lai inform ētu, ka vi ņi turpm āk nev ēlas sa ņemt dokumentus 
pap īra form ātā uz t ām komiteju san āksm ēm, kur ās tiek izmantota e-komitejas programma; uzskata, ka 
tādējādi var ētu ātrāk g ūt pan ākumus š ā projekta īstenošan ā; 
101. atzin īgi v ērtē EP t īmek ļa vietnes grafisk ā dizaina mai ņu, pamatojoties uz Prezidija 2010. gada 
22. novembra l ēmumu par strat ēģiju attiec ībā uz Eiropas Parlamenta darb ības turpm āko atspogu ļo­
jumu tiešsaist ē – EP t īmek ļa vietnes p ārstr ādāšana; prasa uzlabot t īmek ļa vietnes tehnisko atbalstu, jo 
īpaši veicot regul āras p ārbaudes;  
102. atzin īgi v ērtē 2010. gad ā ieviesto  AT4AM  sist ēmu, kas atvieglo deput ātiem darbu, izdarot groz ījumus 
leģislat īvo un nele ģislat īvo aktu priekšlikumos;  
103. ir gandar īts par uzlabojumiem, kas IT jom ā notikuši, s ākot ar 2010. gadu, un devuši š ādus rezult ātus: 
liel āka sp ēja svar īgākās darb ības veikt ar iekš ēju speci ālistu pal īdz ību, pak āpeniska p āreja uz iest ādes 
iekšien ē veiktiem pas ākumiem, svar īgāko korporat īvās vad ības strukt ūru izveide (IKT inov āciju strat ē­ 
ģijas komiteja un IKT inov āciju koordin ācijas komiteja), IT pl ānošanas funkcijas un sist ēmas izveide, lai 
sniegtu zi ņojumus par IT izstr ādes projektu virz ību, k ā ar ī p ārredzamas īstermi ņa pl ānošanas meto ­
dolo ģijas izstr āde; atzin īgi v ērtē to, ka šis ģener āldirektor āts plaši izmanto darb ības r ādītājus; pauž 
nemieru par augošo risku saist ībā ar nelikum īgu piek ļuvi Parlamenta IKT sist ēm ām un nelikum īgu 
darb ību veikšanu taj ā, un uzskata, ka ir ārk ārtīgi steidzami j āizstr ādā efekt īva ilgtermi ņa strat ēģija to 
aizsardz ībai; prasa ģener ālsekret āram regul āri sniegt inform āciju par šaj ā nol ūkā veiktajiem pas āku ­
miem;LV L 286/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
104. sagaida, ka tiks iesniegts piln īgs zi ņojums par to, k ā ir pilnveidoti Parlamenta br īvās programmat ūras 
projekti attiec ībā uz š īs programmat ūras lietošanu un lietot ājiem Parlament ā, pilso ņu savstarp ēju 
sazi ņu un publisk ā iepirkuma darb ībām; ierosina izv ērtēt Reglamenta 103. pant ā paredz ētos 
Parlamenta pien ākumus attiec ībā uz br īvu programmat ūru un atv ērtiem standartiem;  
Publiskais iepirkums  ITEC  ģener āldirektor ātā 
105. mudina  DG ITEC  pielikt vair āk p ūļu, lai lab āk sagatavotu iepirkuma proced ūras, jo īpaši bieži vien 
sarež ģīto pamatl īgumu gad ījum ā, paredzot, ka l īgumos j āiek ļauj noteikumi par sasniedzamajiem rezul ­
tātiem, nevis tikai pieg ādājamo produktu, un lab āk defin ējot Parlamenta vajadz ības un m ērķus; iero ­
sina Parlamentam nevis izmantot l īgumsoda klauzulas, bet gan piepras īt kompens āciju no pre ču vai 
pakalpojumu pieg ādātāja, kas nepilda savus pien ākumus, vai ar ī – pamatl īgumu gad ījumos – br īdin āt, 
ka tiks p ārtraukta pakalpojumu iepirkšana;  
Jaunas balsošanas iek ārtas un mutisk ās tulkošanas invent ārs 
106. nor āda, ka jaun ās balsošanas iek ārtas plen ārsēžu z ālē izmaks āja EUR 2 135 623 un t ās piln ībā finan ­
sēja no 2010. gada apropri ācij ām; nor āda ar ī to, ka balsošanas iek ārtu uztur ēšana un tehnisk ā 
apkalpošana 2010. gad ā ir izmaks ājusi EUR 147 149;  
Politisk ās grupas (budžeta 4 0 0 0. postenis)  
107. nor āda, ka 2010. gad ā budžeta 4 0 0 0. posten ī iek ļauto apropri āciju izlietojums bija š āds: 
Grupa  2010  2009 (**)  
Gada 
apropri ācijas (*)  Pašu resursi un 
pārnest ās 
apropri ācijas  Izdevumi  Gada 
apropri āciju 
izlietojuma 
līmenis  Pārnesumi uz 
nākamo 
periodu  Gada 
apropri ācijas  Pašu resursi 
un p ārnest ās 
apropri ācijas  Izdevumi  Gada 
apropri āciju 
izlietojuma 
līmenis  Uz n ākamo 
periodu 
pārnest ās 
summas 
(2010)  
PPE 
(bijus ī 
PPE-DE ) 19 990  2 392  20 662  103,36 %  1 720  19 715  7 782  25 314  128,40 %  2 182  
S&D  
(bijus ī 
PSE) 14 011  4 629  13 359  95,35 %  5 281  14 235  6 999  16 750  117,67 %  4 483  
ALDE  6 262  2 240  6 160  98,37 %  2 342  6 441  3 065  7 328  113,77 %  2 178  
Verts/ 
ALE  3 896  1 188  3 893  99,92 %  1 191  3 360  1 055  3 235  96,28 %  1 179  
GUE/ 
NGL  2 531  1 065  2 525  99,76 %  1 071  2 673  1 487  3 102  116,05 %  1 057  
UEN  —  1 417  1 452  2 552  180,10 %  0  
IND/ 
DEM  — 775  1 023  1 048  135,23 %  0  
ECR  3 648  398  3 362  92,16 %  684  1 788  3  1 415  79,14 %  376  
EFD  2 201  419  1 799  81,74 %  821  1 113  1  701  62,98 %  413  
Pie pol. 
gr. 
nepiede ­
rošie 
deput āti 1 234  248  828  67,10 %  409  1 169  348  925  79,13 %  248  
Kop ā 53 773  12 579  52 588  97,80 %  13 519  52 686  23 215  62 370  118,38 %  12 116  
(*) Visas summas t ūkstošos EUR. 
(**) 2009. finanšu gads tika sadal īts divos finanšu gados saist ībā ar Eiropas Parlamenta v ēlēšan ām 2009. gada j ūnij ā. Tabul ā nor ādītie 2009. gada skait ļi atspogu ļo kop ējo 
summu par 2009. gada 1. un 2. pusgadu. 
Pēc Eiropas Parlamenta 2009. gada v ēlēšan ām UEN  grupa un  IND/DEM  grupa beidza past āvēt un tika izveidotas divas jaunas grupas –  ECR  un EFD .LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/19
108. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas p ārskat ā min ēto Parlamenta administr ācijas ap ņemšanos p āriet uz pilna 
kalend ārā gada, nevis divu atseviš ķu pusgadu izmantošanu, apr ēķinot l īdzek ļus, kurus politiskaj ām 
grup ām v ēlēšanu gada beig ās ir ties ības p ārnest; atzin īgi v ērtē neapšaub āmos uzlabojumus finanšu 
prognoz ēs, ko apliecina tas, ka politiskaj ām grup ām nebija neizlietotu 2010. gada apropri āciju, kuras 
būtu j āatmaks ā; 
Eiropas l īme ņa politisk ās partijas un Eiropas politiskie fondi  
109. nor āda, ka 2010. gad ā budžeta 4 0 2 0. un 4 0 3 0. posten ī iek ļauto apropri āciju izlietojums bija 
šāds (  1 ): 
Partija  Sa īsin. Pašu resur ­
si (*)  EP subs īdija Kop ējie 
ieņēm. EP subs īdijas, % 
no attaisnotiem 
izdevumiem 
(maks. 85 %)  Ieņēmumu 
pārpalikums 
(p ārvietošana uz 
rezervi) vai 
zaud ējumi  
Eiropas Tautas partija  PPE  1 413  4 959  6 372  85 %  429  
Eiropas Soci ālistu partija  PSE  914  3 395  4 310  80 %  2  
Eiropas Liber āļu, demokr ātu un 
reformistu partija  ELDR  379  1 554  1 933  85 %  77  
Eiropas Za ļo partija  PVE  365  1 055  1 420  85 %  170  
Eiropas Konservat īvo un refor ­
mistu grupa  AECR  58  327  386  85 %  0  
Eiropas Kreiso sp ēku partija  EL  200  708  908  71 %  – 90  
Eiropas Demokr ātu partija  EDP/PDE  95  424  519  85 %  12  
Eiropas Br īvā apvien ība ALE  77  339  416  85 %  17  
ES demokr āti EUD  35  176  211  85 %  – 17  
Eiropas Kristiešu politisk ā 
kust ība ECPM  55  208  264  85 %  3  
Kop ā 3 591  13 145  16 739  83 %  603  
(*) Visas summas t ūkstošos EUR.  
Fonds  Sa īsin ājums  Partija, ar 
kuru saist īts Pašu 
resursi (*)  EP subs īdija Kop ējie 
ieņēmumi  EP subs īdijas, % 
no attaisnotiem 
izdevumiem 
(maks. 85 %)  
Eiropas studiju centrs  CES  PPE  615  2 928  3 543  83 %  
Foundation for European Progres ­
sive Studies  FEPS  PSE  366  2 136  2 502  85 %  
European Liberal Forum  ELF  ELDR  117  658  775  85 %  
Green European Foundation  GEF  PVE  119  674  794  85 %  
Transform Europe  TE  EL  87  475  562  85 %  
Institute of European Democrats  IED  PDE  36  197  233  85 %  
Foundation for EU Democracy  FEUD  EUD  20  122  142  85 %LV L 286/20 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 1 ) Avots: Prezidija 2011. gada 12. septembra san āksmes protokola 12. punkts ( ģener ālsekret āra dienesta v ēstule 
D(2011)32179, PE469.487/BUR).
Fonds  Sa īsin ājums  Partija, ar 
kuru saist īts Pašu 
resursi (*)  EP subs īdija Kop ējie 
ieņēmumi  EP subs īdijas, % 
no attaisnotiem 
izdevumiem 
(maks. 85 %)  
Centre Maurits Coppieters  CMC  ALE  27  156  183  85 %  
New Direction  ND  AECR  92  404  496  84 %  
Kop ā 1 479  7 750  9 230  84 %  
(*) Visas summas t ūkstošos EUR.  
110. nor āda uz 2010. gad ā izdar ītaj ām izmai ņām, tostarp vad ības apmekl ējumiem, kad izlases k ārtā tiek 
veiktas p ārbaudes par budžeta, darb ā pie ņemšanas, konkursu r īkošanas un cit ām sist ēm ām; 
Videi draudz īgs Parlaments  
111. nor āda uz Prezidija 2010. gad ā pie ņemto r īcības pl ānu CO  2 jom ā; atzin īgi v ērtē to, ka Parlamenta 
darba viet ā Strasb ūrā ir iev ērojami samazin ājies ener ģijas pat ēriņš, kas laik ā no 2006. gada l īdz 2010. 
gadam saruka par 74 %; tom ēr pauž nož ēlu, ka Parlamenta darba vietas Strasb ūrā oglek ļa dioks īda 
emisijas ietekme, r ēķinot no 2010. gad ā pat ērētā ener ģijas daudzuma, bija 1 533 tonnas CO  2 ; 
112. uzskata, ka b ūtu j āapsver iesp ēja veikt gan uzlabojumus videi draudz īgas darb ības jom ā, gan ietaup ī­
jumus Parlamenta budžet ā, izmantojot daž ādas darba metodes, kas ir videi draudz īgākas un l ētākas, 
bet nekav ē Parlamenta darbu, tostarp telekonferences;  
113. atzin īgi v ērtē 2010. gada decembr ī ieviesto dot ēšanas sist ēmu NMBS/SNCB  ( 1 ) gada braukšanas kart ēm 
Brisel ē, saska ņā ar kuru Parlaments saviem darbiniekiem sedz 50 % izmaksu par individu ālu gada 
braukšanas karti; mudina administr āciju veikt vajadz īgos pas ākumus, lai kompens ētu izmaksas darbi ­
niekiem, kuriem n ākas izmantot gan dzelzce ļa, gan pils ētas transportu; uzskata, ka tas var ētu v ēl 
vair āk veicin āt sabiedrisk ā transporta izmantošanu un samazin āt Parlamenta oglek ļa dioks īda emisijas 
ietekmi;  
114. atzin īgi v ērtē 2010. gad ā īstenotos izm ēģin ājuma projektus lo ģistikas jom ā (t. i., zemu emisiju trans ­
portl īdzek ļu (EURO 5  standarts) ieg ādi, apm ācības r īkošanu šoferiem un P ārvietošanas dienesta darbi ­
niekiem par videi saudz īgu autovad īšanu, koferu kop īgu izmantošanu darba dokumentu p ārvad āšanai, 
tādējādi samazinot CO  2 emisiju šaj ā jom ā aptuveni par 33 %), kas bija da ļa no  EMAS  rīcības pl āna; 
115. atzin īgi v ērtē Prezidija 2010. gada 10. novembr ī pie ņemto Ēku, transporta un videi draudz īga 
Parlamenta darba grupas priekšlikumu p ārskat īt noteikumus, kuri reglament ē dienesta automaš īnu 
lietošanu deput ātu vajadz ībām, jo tas Parlamentam ir ļāvis moderniz ēt autoparku, izv ēloties automa ­ 
šīnas, kas rada maz āku pies ārņojumu, un organiz ēt grupu transportu ar paaugstin āta komforta 
mikroautobusiem uz lidost ām Brisel ē un Strasb ūrā; 
Atseviš ķas plen ārs ēdes debates par Parlamenta budžeta izpildes apstiprin āšanu  
116. aicina Priekšs ēdētāju konferenci debates par Parlamenta budžeta izpildes apstiprin āšanu iepl ānot cit ā 
laik ā, nevis kop ā ar p ārējiem zi ņojumiem par budžeta izpildes apstiprin āšanu, lai deput āti var ētu t ām 
piev ērst īpašu uzman ību, k ādu ir peln ījusi t ās iest ādes budžeta izpildes apstiprin āšana, kur ā vi ņi str ādā; 
117. ierosina, lai Prezidijs p ēc tam, kad rezol ūcija par budžeta izpildes apstiprin āšanu b ūs pie ņemta 
plen ārsēdē, sav ā darba k ārtībā iek ļautu diskusiju par šo rezol ūciju.LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/21  
( 1 ) Be ļģijas Valsts dzelzce ļš.