LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 26.6.2013  
COM(2013) 445 final 
2013/0211 (NLE) 
  
Priekšlikums 
PADOMES REGULA 
par vienpadsmit ā Eiropas Att īstības fonda īstenošanu 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. PRIEKŠLIKUMA  KONTEKSTS 
Nabadzība joproj ām ir būtiska probl ēma Āfrikas, Kar ību jūras reģiona un Klus ā okeāna 
(ĀKK) valst īs. Daudzās no tām kavējas tūkstošgades att īstības mērķu (TAM) sasniegšana, un 
tās negūst labumu no ilgtsp ējīgas attīstības. ES pal īdz ĀKK valstīm risināt šīs problēmas. Ir 
nepieciešams, lai ES turpin ātu atbalst īt ĀKK valstu centienus attiec ībā uz nabadz ības 
mazināšanu un izskaušanu, vienlaic īgi sasniedzot ilgtsp ējīgas attīstības mērķus un pan ākot šo 
valstu pak āpenisku integr āciju pasaules ekonomik ā.  
ES uztur privile ģētas attiecības ar ĀKK jaunatt īstības valstu grupu saska ņā ar Partnerattiec ību 
nolīgumu starp ĀKK valstu grupas locek ļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un t ās 
dalībvalstīm, no otras puses, kas uz 20 gadiem nosl ēgts 2000. gada 23. j ūnijā Kotonū1 
(turpmāk "Koton ū nolīgums"). Eiropas Att īstības fonds (EAF) ir galvenais instruments ES 
atbalsta sniegšan ā attīstības sadarb ībai atbilst īgi Koton ū nolīgumam ar ĀKK valst īm un 
sadarbībai ar aizj ūras zemēm un teritorij ām (AZT) atbilst īgi Aizjūras asociācijas lēmumam 
(AAL). EAF finans ējumu nodrošina ES dal ībvalstis, izmantojot īpašu iemaksu sadal ījumu — 
ārpus ES budžeta. Katru EAF nosl ēdz uz daudzgadu periodu.  
Daudzgadu finanšu sh ēmai pēc 2013. gada Eiropas Komisija pazi ņojumā "Budžets strat ēģijai 
"Eiropa 2020""2 ierosina kop ējo apjomu (EUR 30 318,7 miljoni 2011. gada cen ās, t. i., 
EUR 34 275,6 miljoni pašreiz ējās cenās) sadarb ībai ar ĀKK valst īm un AZT 11. EAF 
ietvaros. Komisija ir pie ņēmusi arī paziņojumu, kur ā aprakstīti galvenie elementi, ko var ētu 
iekļaut 11. EAF Iekš ējā nolīgumā laikposmam no 2014. gada 1. janv āra līdz 2020. gada 
31. decembrim3. Eiropas Komisija pie ņem, ka Eiropas Savien ība un tās dalībvalstis vienosies 
par finanšu meh ānismu (11. EAF), konkr ētu laika periodu (2014.–2020. gads) un min ētajam 
mehānismam pieš ķiramo līdzekļu apjomu ĀKK un ES partner ības īstenošanai, k ā arī pieņem, 
ka dalībvalstu vald ību pārstāvji vienosies par 11. EAF Iekš ējo nolīgumu. Eiropadome savos 
2013. gada 8. febru āra secinājumos paredz ēja kopējo summu 11. EAF – EUR 30 506 miljoni 
pašreizējās cenās4. 
Jauni uzdevumi l īdz ar strat ēģijā “Eiropa 2020” noteiktaj ām prioritātēm pamudin āja Komisiju 
ierosināt pieņemt 11. EAF Īstenošanas regulu atbilst īgi 2011. gada 13. oktobra pazi ņojumam 
“ES attīstības politikas ietekmes palielin āšana: Pārmaiņu programma”5. Eiropas Konsenss 
attīstības jomā, kas pie ņemts 2005. gada 22. decembr ī, un starptautiski atz īti palīdzības 
efektivitātes principi, tostarp Pusanas foruma nosl ēguma dokuments (2011. gads), ar ī ir daļa 
no kopējā politikas satvara 11. EAF pl ānošanai un īstenošanai.   
                                                 
1 OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. Nol īgums, kas groz īts ar nolīgumu, kurš 2005. gada 25. j ūnijā parakstīts 
Luksemburg ā (OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.), un ar nol īgumu, kurš 2010. gada 22. j ūnijā parakstīts 
Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.).  
2 COM(2011) 500. 
3 COM(2011) 837. 
4 EUCO 37/13 + EUCO 37/13 COR 1.  
5 COM(2011) 637. 
LV 3   LV 2. APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN IETEKMES  
NOVĒRTĒJUMA  REZULT ĀTI 
Sabiedrisk ā apspriešana  
Komisija laikposm ā no 2010. gada 26. novembra l īdz 2011. gada 31. janv ārim rīkoja 
sabiedrisko apspriešanu par ES ārējo darbību turpmāko finans ēšanu. Šā procesa pamat ā bija 
tiešsaistes aptauja, ko papildin āja pamatinform ācijas dokuments “ES ārējās darbības 
finansēšanas instrumenti p ēc 2013. gada”. Kopum ā saņemtās atbildes neliecin āja par 
vajadzību veikt b ūtiskas izmai ņas pašlaik sp ēkā esošajos īstenošanas meh ānismos, lai gan 
ievērojams respondentu vair ākums atbalst īja lielāku īstenošanas elast ību un vienk āršošanu. 
Ietekmes nov ērtējums  
Komisija veica ietekmes nov ērtējumu6, kurā ņēma vērā trīs pamatpolitikas alternat īvas katram 
noteiktajam m ērķim (lielāka diferenci ācija un koncentr ācija, pastiprin āta koordin ācija ar ES 
dalībvalstīm, intens īvāka inovat īvu finanšu instrumentu izmantošana, vair āk elastības): 
status quo  risinājums (bez izmai ņām, salīdzinot ar 10. EAF), un alternat īvs risinājums ar 
diviem apakšrisin ājumiem, kuros paredz ēts grozīt EAF satvaru. Status quo  risinājums netika 
pieņemts, jo tas neb ūtu novērsis konstat ētās problēmas. Izv ēloties apakšrisin ājumus, 
konstatētās problēmas tiek risin ātas dažādā mērā, un katram apakšrisin ājumam ir zin āmas 
sekas. Ietekmes nov ērtējumā secināts, ka katram noteiktajam m ērķim būtu jāizvēlas otrais 
apakšrisin ājums, kas lab āk atbilst jaunajiem, p ārskatītajiem ES ārējās darbības stratēģiskajiem 
virzieniem, jo: 
– konkrētāka ģeogrāfiskā virzība, izmantojot resursus tur, kur tie ir visvair āk 
nepieciešami, rad ītu lielāko iespējamo ietekmi un pievienoto v ērtību, 
– konkrētāka ievirze uz nozar ēm, koncentr ējot resursus noteikt ā skaitā nozaru, 
palielinātu ES palīdzības kritisko masu,  
– labāka darba dal īšana starp l īdzekļu devējiem, kop īga plānošana un ES 
ieguldījumu fondu izmantošana palielin ātu ES pal īdzības efektivit āti un 
politisko ietekmi, 
– inovatīvu finanšu instrumentu izmantošana palielin ātu ES dot āciju resursu 
finansiālo ietekmi, 
– palīdzības piešķīrumus var ētu ātri pielāgot, lai ņemtu vērā mainīgos apstākļus 
vai īpašas situ ācijas (piem ēram, krīzes, nestabilas situ ācijas vai p ārejas 
periodus) vai lai īstenotu pieeju, kas vair āk balstīta uz stimuliem.  
3. PRIEKŠLIKUMA  JURIDISKIE  ASPEKTI 
ES ārējās darbības galvenie politikas m ērķi ir izklāstīti Lisabonas l īgumā (LES 21. pants). 
Turklāt ES attīstības sadarb ības galvenais m ērķis (LESD 208. pants) ir mazin āt un ilgtermi ņā 
izskaust nabadz ību. Šajā sakarā ES izpild īs saistības un ņems vērā mērķus, ko tā ir 
apstiprinājusi saist ībā ar Apvienoto N āciju Organiz āciju un cit ām starptautisk ām 
organizācijām. 
                                                 
6 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexU riServ.do?uri=SEC:2011:1459:FIN:EN:PDF 
LV 4   LV Attiecībā uz sadarb ību ar ĀKK valst īm un reģioniem, šo tiesisko regul ējumu papildina 
Kotonū nolīgums. 
Šo priekšlikumu Komisija iesniedz, pamatojoties uz Iekš ējo nolīgumu par 11. EAF7, kurā 
paredzēts, ka Padomes Regula par EAF īstenošanu saska ņā ar Koton ū nolīgumu būtu 
jāpieņem ar vienpr ātīgu lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma un p ēc apspriešan ās ar Eiropas 
Investīciju banku (EIB).  
4. IETEKME  UZ BUDŽETU 
Neattiecas.  
5. GALVENIE  ELEMENTI 
Sagatavojot 11. EAF Īstenošanas regulu, tika noteikti š ādi mērķi. 
– Saskaņā ar galvenajiem vienk āršošanas un uzlabotas efektivit ātes principiem p ēc 
iespējas saska ņot tekstu ar galvenajiem not eikumiem Komisijas priekšlikum ā 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai , ar ko izveido finanšu instrumentu 
sadarbībai attīstības jomā (ASI)8, – jo īpaši ar noteikumiem par pl ānošanu – un ar 
noteikumiem Komisijas priekšlikum ā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko 
paredz kop īgus noteikumus un proced ūras Savien ības ārējās darbības instrumentu 
īstenošanai (Kop ējā īstenošanas regula)9, – jo īpaši ar noteikumiem par īstenošanu –, 
kurā paredzēti vienkāršoti un saska ņoti īstenošanas noteikumi un proced ūras attiecībā 
uz visiem ārējās darbības instrumentiem (iz ņemot EAF un Grenlandes l ēmumu). 
Šajos centienos saska ņot tekstu ņemti vērā arī rezultāti, kas gūti apspriešan ā Padomē 
(Pastāvīgo pārstāvju komitejas l īmenī) par min ētajiem tekstiem, k ā arī apspriešan ā 
Parlamenta komitej ās, kas notika, sagatavoj ot šo priekšlikumu, izv ēloties Komisijai 
pieņemamus kompromisus. Turkl āt Komisija patur ties ības apspriešanas ar Padomi 
laikā pēc šā priekšlikuma pie ņemšanas piel āgot to, lai turpin ātu nodrošin āt 
saskaņotību ar ASI regulas un Kop ējās īstenošanas regulas tekstiem, par ko sarunas 
notiks vienlaikus. Š āda saskaņošana pal īdzēs sagatavot augsni ce ļā uz iespējamo 
EAF iekļaušanu ES budžet ā un daudzgadu finanšu sh ēmā pēc 2020. gada atbilst īgi 
Komisijas priekšlikumiem, kas ierosin āti iepriekš min ētajā paziņojumā "Budžets 
stratēģijai "Eiropa 2020"", un Eiro padomes 2013. gada 8. febru āra secinājumiem. 
– Nodrošināt teksta atbilst ību Koton ū nolīguma noteikumiem, jo īpaši tā 
IV pielikumam par īstenošanas un p ārvaldības proced ūrām, vienlaikus vienk āršojot 
tekstu salīdzinājumā ar 10. EAF Īstenošanas regulu10. 
I sadaļa: Mērķi un vispārējie principi (1. un 2. pants) 
1. pants (M ērķi un atbilst ības kritēriji) ir pēc iespējas saskaņots ar Komisijas priekšlikuma 
ASI regulai 2. pantu par m ērķiem un atbilst ības kritērijiem, iek ļaujot arī atsauci uz plaš ākiem 
mērķiem, principiem un v ērtībām, kas aprakst ītas Koton ū nolīgumā, kā arī uz attīstības 
mērķiem un sadarb ības stratēģijām, kas noteiktas Savien ības izstrādātajos politikas virzienos, 
                                                 
7 Atsauce uz 11. EAF Iekš ējo nolīgumu. 
8 COM(2011) 840. 
9 COM(2011) 842. 
10 Padomes Regula (EK) Nr. 617/2007, OV L 152, 1. lpp., 13.6.2007. 
LV 5   LV tostarp p ārmaiņu programm ā. Šajā pantā noteikta ar ī prasība pēc iespējas labāk izpildīt 
ESAO/ DAC  noteiktos ofici ālās attīstības palīdzības (OAP) krit ērijus. Taj ā arī paskaidrota 
papildināmība starp hum ānās palīdzības un EAF instrumentiem. 
2. pants (Visp ārīgie principi)  ir saskaņots ar Komisijas priekšli kuma ASI Regulai 3. panta 
5. – 10. punktu. Taj ā paredzēti galvenie regulas īstenošanas principi, kas ir uzlabota ES ārējās 
darbības saska ņotība, uzlabota koordin ācija ar dal ībvalstīm un citiem divpus ējiem vai 
daudzpus ējiem līdzekļu devējiem un partnervalstu un re ģionu vadīts attīstības process ar 
savstarpēju pārskatatbild ību, izmantojot iek ļaujošu un uz l īdzdalību balstītu pieeju att īstībai, 
kā arī efektīvus un inovat īvus sadarb ības noteikumus saska ņā ar ESAO/ DAC  labāko praksi, 
tādējādi uzlabojot pal īdzības ietekmi un samazinot p ārklāšanos un dubl ēšanu. 
II sadaļa: Plānošana un finans ējuma pieš ķiršana (3.–7. pants)  
3. pantā (Vispārējā sistēma finans ējuma pieš ķiršanai)  paredzēta finansējuma pieš ķiršanas 
sistēma EAF ietvaros. Tas ir p ēc iespējas saskaņots ar Komisijas priekšlikuma ASI regulai 
3. panta 2. punktu par diferenc ētas pieejas principiem attiec ībā uz partnervalst īm. 3. pant ā ir 
noteikta pazi ņojumā "ES attīstības politikas ietekmes palielin āšana: Pārmaiņu programma" 
paredzēto principu piem ērošana EAF, taj ā pašā laikā nodrošinot, ka ir izpild ītas Koton ū 
nolīguma pras ības par resursu pieš ķiršanu (krit ēriji, kas noteikti Koton ū nolīguma 
IV pielikuma 3. pant ā). Tādēļ piešķiršanas krit ēriji ir aprakst īti divos punktos: 1. punkt ā ir 
noteiktas Koton ū nolīguma pras ības par vajadz ībām un izpildi, bet 2. punkt ā precīzāk noteikti 
pārmaiņu programm ā paredzētie diferenci ācijas principi attiec ībā uz valstu indikat īvo 
piešķīrumu noteikšanu (vajadz ības, spējas, saistības, izpilde un ietekme). 
4. pants (Visp ārējā plānošanas sist ēma) nosaka visp ārējo sistēmu EAF pl ānošanai saska ņā 
ar šo regulu. Šaj ā pantā ir noteikti Koton ū nolīguma partner ības un saska ņošanas principi, t, i., 
noteikums, ka pl ānošana pēc iespējas būtu jāveic kopā ar attiecīgo partnervalsti vai re ģionu un 
aizvien vair āk saskaņojot ar to nabadz ības mazin āšanas strat ēģijām. Šajā pantā iekļauti arī 
Komisijas priekšlikuma ASI regulai 10. panta 2. punkta elementi: lai nodrošin ātu Savien ības 
un dalībvalstu pas ākumu siner ģiju un papildin āmību, dalībvalstis piln ībā iesaistīs plānošanas 
procesā, izmantojot kop īgu plānošanu. Visu dal ībvalstu iesaist īšanās, tostarp to, kas nav 
vietēji pārstāvētas, ir paredz ēta EAF finans ējuma īpatnību dēļ. Apspriešanas procesos 
iesaistīties arī citi līdzekļu devēji un attīstības dalībnieki, kā arī pilsonisk ā sabiedrība un 
reģionālās un vietējās iestādes.  
Regulas 4. panta 3. punkt ā ir aprakst īti Kotonū nolīgumā paredzētie apstākļi, kuros Komisija 
var paredz ēt īpašus noteikumus par vienpus ēju attīstības palīdzības plānošanu un īstenošanu. 
Regulas 4. panta 4. punkt ā ir atsauce uz ES m ērķi koncentr ēt palīdzību, kas iek ļauts 
paziņojumā "ES attīstības politikas ietekmes palielin āšana: Pārmaiņu programma", divpus ējās 
plānošanas ietvaros attiecinot to s uz trim intervences nozar ēm atbilstoši Komisijas 
priekšlikuma ASI regulai 5. panta 4. punktam.  
5. pants (Pl ānošanas dokumenti)  ir pēc iespējas saskaņots ar Komisijas priekšlikuma ASI 
regulai 11. pantu. Taj ā uzsvērtas prasības un principi attiec ībā uz valstu un re ģionu strat ēģijas 
dokumentu sagatavošanu un uz tiem balst ītu daudzgadu indikat īvo programmu sagatavošanu. 
Šajā pantā uzskaitīti arī gadījumi, kad strat ēģijas dokumenti nav j āsagatavo, lai vienk āršotu un 
racionaliz ētu plānošanas procesu, k ā arī veicinātu kopīgo plānošanu ar dal ībvalstīm un 
saskaņošanu ar jaunatt īstības valstu programm ām. Pantā arī paredzēta iespēja izstrādāt kopīgu 
pamatdokumentu, kur ā definētu vispārēju Savien ības stratēģiju, ietverot ar ī attīstības politiku. 
Atbilstoši Koton ū nolīguma partner ības principam, lai izmantotu alternat īvus plānošanas 
LV 6   LV dokumentus, ir nepieciešama partnervalsts vald ības atļauja; pret ējā gadījumā ir jāsagatavo 
stratēģijas dokuments. 
Regulas 5. panta 5. un 6. punkt ā noteikti EAF pl ānošanas īpašie veidi, k ā paredzēts Kotonū 
nolīgumā, t. i., ĀKK iekšējā sadarbība un īpašas atbalsta programmas.  
6. pants (Pl ānošana valst īm un re ģioniem kr īzes, pēckrīzes vai nestabil ā situācijā) ir 
saskaņots ar Komisijas priekšlikum a ASI regulai 12. pantu. Taj ā uzsvērtas krīzes, pēckrīzes 
vai nestabil ā situācijā esošu valstu īpašās vajadzības un apst ākļi, kas jāņem vērā plānošanas 
dokumentu izstr ādes laikā.  
7. pants (Pl ānošanas dokumentu apstiprin āšana un groz īšana)  ir pēc iespējas saskaņots ar 
Komisijas priekšlikuma ASI regulai 14. pantu par strat ēģijas dokumentu apstiprin āšanu un 
daudzgadu indikat īvo programmu pie ņemšanu. Šaj ā pantā paredzēts, ka pl ānošanas 
dokumentus (t. i., strat ēģijas dokumentus, daudzgadu indikat īvās programmas un īpašas 
atbalsta programmas) Komisija apstiprina saska ņā ar šīs regulas 14. pantu. Taj ā arī 
atspoguļoti Koton ū nolīguma noteikumi par dokumentu nos ūtīšanu Apvienotajai 
parlament ārajai asamblejai un pl ānošanas dokumentu apstiprin āšanu, ko veic ĀKK valsts vai 
reģions pēc tam, kad tos ir pie ņēmusi Komisija. Pant ā paredzēta plānošanas p ārskatīšana un, 
vajadzības gadījumā, attiecīgo dokumentu p ārskatīšana (ja strat ēģija vai pl ānotās prioritātes 
tiek būtiski pilnveidotas). Šaj ā pantā paredzēta elastība un vienk āršošana, defin ējot 
nenozīmīgu izmaiņu gadījumus, par kur ām ir inform ēta EAF komiteja. Taj ā paredzēta arī 
īpaša proced ūra steidzamiem gad ījumiem, lai groz ītu plānošanas dokumentus pien ācīgi 
pamatotos steidzam ības gadījumos, kas ir l īdzvērtīga Regulas Nr. 182/201111 8. pantā 
paredzētajai komitejas proced ūrai, kā tas paredz ēts šīs regulas 14. panta 10. punkt ā. 
III sadaļa: Īstenošana (8.–13. pants)  
8. pantā (Vispārējā īstenošanas sist ēma) noteikta visp ārējā sistēma ES atbalsta īstenošanai 
saistībā ar 11. EAF Finanšu regulu. 
9. pants (R īcības programmu, atseviš ķu pasākumu un īpašu pas ākumu pie ņemšana)  ir 
pēc iespējas saskaņots ar Komisijas priekšlikuma Kop ējās īstenošanas regulai 2. pantu. Taj ā ir 
paredzēts princips, ka Komisijas pie ņemtajiem l ēmumiem par finans ējumu ir j ābūt 
sagatavotiem r īcības programmu veid ā, balstoties uz daudzgadu pl ānošanas dokumentiem. 
Tomēr atbilstīgi daudzgadu pl ānošanas dokumentiem atseviš ķus pasākumus var ar ī pieņemt 
ārpus rīcības programmas ietvariem. Īpašos gad ījumos (ārkārtas apstākļos vai neparedz ētu 
vajadzību gadījumos), kas paredz ēti Kotonū nolīgumā, Komisija var ar ī pieņemt īpašus 
pasākumus, kuri nav paredz ēti daudzgadu pl ānošanas dokumentos. Šaj ā pantā noteiktas 
procedūras iepriekš min ēto lēmumu par finans ējumu pieņemšanai. Taj ā paredzēts arī īpašs 
vides pētījums, tostarp par klimata p ārmaiņām un ietekmi uz biolo ģisko daudzveid ību. 
10. pantā (Dalībvalstu papildu iemaksas)  aprakstīti nosacījumi brīvprātīgu iemaksu 
pārvaldībai, kuras dal ībvalstis saska ņā ar 11. EAF Iekš ējo nolīgumu var veikt Komisijai vai 
EIB. 
11. pantā (Nodokļi, nodevas un maks ājumi)  aprakstīti iespējamie noteikumi par nodok ļiem, 
nodevām un maks ājumiem atbilstoši Komisijas priekšlikuma Kop ējai īstenošanas regulai 
5. pantam, vienlaikus ņemot vērā Kotonū nolīguma IV pielikuma 31. panta noteikumus. 
                                                 
11 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko nosaka normas un visp ārīgus principus par dal ībvalstu 
kontroles meh ānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu. 
LV 7   LV 12. pants (Savien ības finansi ālo interešu aizsardz ība) ir saska ņots ar Komisijas 
priekšlikuma Kop ējai īstenošanas regulai 7. pantu. Taj ā ir izklāstīti pasākumi, kuru m ērķis ir 
aizsargāt Savienības finansi ālās intereses un jo īpaši sniegt tai (galvenok ārt Komisijai, 
Revīzijas palātai un Eiropas Birojam kr āpšanas apkarošanai ( OLAF )) iespēju veikt visas 
vajadzīgās īstenoto pas ākumu kontroles un p ārbaudes. 
13. pants (Noteikumi par valstspieder ību un izcelsmi attiec ībā uz publisk ā iepirkuma, 
dotāciju un cit ām piešķiršanas proced ūrām) nav saska ņots ar Komisijas priekšlikuma 
Kopējai īstenošanas regulai 8. un 9. pantu, jo tas attiecas uz valstspieder ības un izcelsmes 
noteikumu norm ām, kas defin ētas Koton ū nolīguma IV pielikuma 20. pant ā. 
IV sadaļa: Lēmumu pie ņemšanas proced ūras (14.–16. pants)  
14. pantā (EAF komitejas pien ākumi)  aprakstīti EAF komitejas uzdevumi un iesaist īšanās 
šīs regulas īstenošanā. Tajā EAF proced ūras saskaņotas ar Komisijas priekšlikuma Kop ējās 
īstenošanas regulai 15. pantu, kur ā ir atsauces uz regu lu par komitejas proced ūrām. Šīs 
procedūras mutatis mutandis  ir līdzvērtīgas proced ūrām, kas paredz ētas Regulas Nr. 182/2011 
par komitejas proced ūrām 3. pant ā (kopīgi noteikumi), 5. pant ā (pārbaudes proced ūra) un 
8. pantā (steidzam ības proced ūra).  
15. pantā (Āfrikas Miera nodrošin āšanas fonds)  ir noteiktas ad hoc  procedūras Āfrikas 
Miera nodrošin āšanas fonda p ārvaldībai. 
16. pantā (Ieguld ījumu meh ānisma komiteja)  ir aprakst īta Ieguld ījumu meh ānisma 
komitejas, kas š īs regulas īstenošanas ietvaros  izveidota EIB pak ļautībā saskaņā ar Iekšējo 
nolīgumu, strukt ūra un darb ība. Tajā arī aprakstīts darbības veids un nosac ījumi par EIB 
darījumiem. 
V sadaļa: Nobeiguma noteikumi (17. –22. pants) 
17. pants (Treš ās valsts vai re ģiona līdzdalība) balstās uz 10. EAF Īstenošanas regulu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikuma ASI regulai 15. pantu. Taj ā paredzēta iespēja tiesības 
saņemt finans ējumu EAF budžeta ietvaros, kas paredz ēts ĀKK valst īm, attiecin āt arī uz 
jaunattīstības valstīm, kas nav ĀKK valstis, un re ģionālajām integrācijas strukt ūrām ar ĀKK 
līdzdalību. Tajā arī sekmēta programmu pastiprin āšana reģionālajai sadarb ībai starp ĀKK 
valstīm, AZT un Savien ības tālākajiem reģioniem. 
18. pants (EAF pal īdzības uzraudz ība, ziņojumu sniegšana un nov ērtēšana)  ir saskaņots 
ar Komisijas priekšlikuma Kop ējai īstenošanas regulai 12. un 13. pantu. Taj ā noteikts 
Komisijas un EIB pien ākums regul āri novērtēt īstenotās politikas, programmu un projektu 
rezultātus, un Komisijas pien ākums uzraudz īt plānošanas efektivit āti un ik pēc diviem gadiem 
sagatavot zi ņojumu par pan ākumiem un š īs regulas īstenošanu. Taj ā paredzēts arī darbības 
pārskats, lai nov ērtētu saistību un maks ājumu izpildes l īmeni un sniegt ās palīdzības rezult ātus 
un ietekmi, k ā arī ĀKK Ieguld ījumu meh ānisma vid ēja termiņa un nobeiguma nov ērtējumi, 
kā tas paredz ēts Kotonū nolīguma II pielikum ā. 
19. pants (Klimata politika un izdevumi saist ībā ar bioloģisko daudzveid ību) ir saskaņots 
ar Komisijas priekšlikuma Kop ējai īstenošanas regulai 14. pantu. Taj ā ir paredz ēta īpaša 
izsekošanas sist ēma, kas ir balst īta uz ESAO metodiku (“Rio politikas r ādītāji”). 
20. pants (Eiropas Ārējās darbības dienests)  ir horizont āls pants, kas ir iek ļauts visos 
Komisijas priekšlikumos regul ām par ārējo darbību, piemēram, Komisijas priekšlikuma ASI 
regulai 21. pants. Taj ā norādīts, ka šī regula jāpiemēro saskaņā ar Padomes L ēmumu, ar ko 
LV 8   LV nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko strukt ūru un darb ību12, un jo īpaši tā 
9. pantu. 
21. pantā (Pārejas pas ākumi)  paredzēts pagaidu meh ānisms, lai nodrošin ātu līdzekļu 
pieejamību gadījumā, ja 11. EAF st āsies spēkā novēloti, jo īpaši ņemot vērā 11. EAF Iekš ējā 
nolīguma ratifik ācijas procesa iesp ējamos kav ējumus. Tādējādi līdz laikam, kad st āsies spēkā 
11. EAF, r īcības programmas, atseviš ķi pasākumi, īpaši pasākumi un īpašas rīcības 
programmas atbalsta izdevumiem b ūtu jāfinansē, nepārsniedzot atlikumus no iepriekš ējiem 
EAF un izmantojot l īdzekļus, kas p ārcelti no projektiem šo EAF ietvaros. L īdzekļi, kas 
piešķirti13 pagaidu meh ānisma ietvaros, b ūtu jāuzskaita 11. EAF. Pie ņemot šo regulu 
vienprātīgi, Padome pie ņem lēmumu par iepriekš ējo EAF atlikumu izmantošanu, k ā tas 
paredzēts 10. EAF Iekš ējā nolīguma 1. panta 5. punkt ā un Koton ū nolīguma Ib pielikuma 
5. pantā. Šajā pantā arī paredzēts, ka 10. EAF Finanšu regula paliek sp ēkā līdz brīdim, kam ēr 
spēkā stājas 11. EAF Finanšu regula.  
22. pantā (Stāšanās spēkā) paredzēts, ka šo regulu piem ēro no 2014. gada 1. janv āra līdz 
11. EAF Iekš ējā nolīguma piem ērošanas p ēdējai dienai. 
                                                 
12 Padomes L ēmums (ES) 2010/427. 
13 "Apstiprin āti" atbilstoši EIB terminolo ģijai. 
LV 9   LV 2013/0211 (NLE) 
Priekšlikums 
PADOMES REGULA 
par vienpadsmit ā Eiropas Att īstības fonda īstenošanu 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ību un Līgumu par Eiropas Savien ības darbību, 
ņemot vērā Partnerattiec ību nolīgumu starp Āfrikas, Kar ību jūras reģiona un Klus ā okeāna 
valstu grupas locek ļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm, no otras 
puses, kas parakst īts Kotonū, 2000. gada 23. j ūnijā14 (turpmāk "Kotonū Nolīgums"), 
ņemot vērā Padomē sanākušo dalībvalstu vald ību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Eiropas 
Savienības palīdzības finans ēšanu saska ņā ar daudzgadu finanšu sh ēmu laikposmam no 
2014. gada l īdz 2020. gadam atbilst īgi Koton ū nolīgumam un par finansi ālās palīdzības 
piešķiršanu aizj ūras zemēm un teritorij ām, uz ko attiecas L īguma par Eiropas Savien ības 
darbību ceturtā daļa15 (“Iekšējais nolīgums”), un jo īpaši tā 10. panta 1. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Invest īciju bankas ("EIB") atzinumu, 
tā kā: 
(1) Ar ĀKK un EK Ministru padomes L ēmumu Nr. (...)16 ir izveidota daudzgadu finanšu 
shēma sadarb ībai ar ĀKK valstīm laikposmam no 2014. l īdz 2020. gadam, pie ņemot 
jaunu Koton ū nolīguma Ic pielikumu. 
(2) Iekš ējā nolīgumā paredz daž ādus 11. Eiropas Att īstības fonda (turpm āk "11. EAF") 
finansējumus, iemaksu sadal ījumu un iemaksas 11. EAF, ar min ēto nolīgumu izveido 
EAF komiteju un Ieguld ījumu meh ānisma komiteju (turpm āk "IM komiteja") un 
nosaka balsu sadal ījumu un noteikumu par kvalific ētu balsu vair ākumu min ētajās 
komitejās. 
(3) Iekš ējā nolīgumā turklāt paredz kop ējo Savien ības atbalsta apjomu Āfrikas, Kar ību 
jūras reģiona un Klus ā okeāna valstīm (turpm āk "ĀKK valstis") (iz ņemot 
Dienvidāfrikas Republiku) un aizj ūras zemēm un teritorij ām (turpm āk "AZT") septi ņu 
gadu laikposmam no 2014. l īdz 2020. gadam, un šis apjoms ir EUR 30 506 miljoni, ko 
iemaksā dalībvalstis. No š īs summas EUR (...) miljoni ir pieš ķirti ĀKK valst īm, kā 
                                                 
14 OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. Nol īgums, kas groz īts ar nolīgumu, kurš 2005. gada 25. j ūnijā parakstīts 
Luksemburg ā (OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.), un ar nol īgumu, kurš 2010. gada 22. j ūnijā parakstīts 
Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.). 
15 Atsauce uz 11. EAF Iekš ējo nolīgumu: OV (...). 
16 Atsauce uz ĀKK un EK Ministru padomes l ēmumu: OV (...). 
LV 10   LV norādīts daudzgadu finanšu sh ēmā 2014.–2020. gadam, kas min ēta Kotonū nolīguma 
Ic pielikum ā, EUR (...) miljoni ir pieš ķirti AZT un EUR (...) miljoni ir pieš ķirti 
Komisijai atbalsta izdevumiem, kas saist īti ar Komisijas veikto EAF pl ānošanu un 
īstenošanu. 
(4) Pieš ķīrumu AZT no 11. EAF regul ē Padomes (...) L ēmums (...) par AZT asoci āciju ar 
Eiropas Savien ību17 un tā īstenošanas noteikumi, k ā arī visi to vēlākie atjaunin ājumi. 
(5) Pas ākumus, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 
20. jūnijs) par hum āno palīdzību18 un kuri saska ņā ar minēto regulu var pretend ēt uz 
finansējuma saņemšanu, b ūtu jāfinansē no 11. EAF tikai ārkārtas apstākļos, ja šāda 
palīdzība ir vajadz īga, lai nodrošin ātu to, ka, p ārvarot kr īzi un pan ākot stabilus 
attīstības apstākļus, tiek turpin āta sadarb ība, turklāt šo palīdzību nevar finans ēt no 
Eiropas Savien ības vispārējā budžeta. 
(6) Padome 2006. gada 11. apr īlī pieņēma principu finans ēt Āfrikas Miera nodrošin āšanas 
fondu, izmantojot 11. EAF. 
(7) ĀKK valstis var ēs arī saņemt Savien ības palīdzību, kas paredz ēta tematiskaj ās 
programm ās, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regul ā (...) (...), ar ko 
izveido finanšu instrumentu sadarb ībai attīstības jomā, Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regul ā (...) (...), ar ko izveido Partner ības instrumentu sadarb ībai ar treš ām 
valstīm, Eiropas Parlamenta un Padomes Regul ā (...) (...), ar ko izveido Stabilit ātes 
instrumentu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regul ā (...) (...), ar ko izveido finanšu 
instrumentu demokr ātijas un cilv ēktiesību atbalstam vis ā pasaulē. Minētajām 
programm ām būtu jānodrošina pievienot ā vērtība, jābūt saskaņā ar 11. EAF 
finansētajām programm ām un jāpapildina t ās. 
(8) Kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Re gulas [.../...], ar ko izveido Savien ības 
programmu izgl ītībai, apmācībai, jaunatnei un sportam "Erasmus visiem"19, 13. panta 
2. punktā, lai veicin ātu augstākās izglītības starptautisko di mensiju, indikat īvu naudas 
līdzekļu summu EUR 1 812 100 000 apm ērā no dažādiem ārējiem instrumentiem 
(Finanšu instruments sadarb ībai attīstības jomā, Eiropas kaimi ņattiecību politikas 
instruments, Pirmspievienošan ās palīdzības instruments, Partner ības instruments un 
Eiropas Att īstības fonds), pieš ķirs mobilit ātes veicin āšanai mācību nolūkos uz un no 
valstīm, kas nav ES dal ībvalstis, un sadarb ībai un politiskajam di alogam ar šo valstu 
iestādēm/institūcijām/organiz ācijām. Uz min ēto finans ējumu attiecas Regulas (ES) 
Nr. [.../...] ["Erasmus vi siem"] noteikumi. Finans ējums būtu jānodrošina, izmantojot 
divus daudzgadu pieš ķīrumus, kas attiec īgi aptver tikai pirmos četrus gadus un p ārējos 
trīs gadus. Finans ējums būtu jāatspoguļo indikatīvajā daudzgadu pl ānošanā saskaņā ar 
šo regulu atbilst īgi attiecīgo valstu konstat ētajām vajadz ībām un priorit ātēm. 
Piešķīrumi būtu jāpārskata atbilstoši ES ārējām priorit ātēm svarīgu neparedz ētu 
apstākļu vai ievērojamu politisku p ārmaiņu gadījumā. 
(9) Būtu jāturpina sekm ēt reģionālo sadarb ību starp ĀKK valst īm un Savien ības 
tālākajiem reģioniem. 
                                                 
17 Atsauce uz p ārskatīto AAL: OV (...). 
18 OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp. 
19 OV L […]. 
LV 11   LV (10) Lai īstenotu 11. EAF, b ūtu jānosaka atbalsta pl ānošanas, p ārbaudes un apstiprin āšanas 
procedūra, kā arī būtu jāparedz sīki izstrādāti noteikumi par atbalsta izlietojuma 
uzraudzību. Padom ē sanākušo dalībvalstu vald ību pārstāvji (...) pie ņēma Lēmumu (...) 
par Iekšējā nolīguma pagaidu piem ērošanu20, lai pieņemtu Īstenošanas regulu un 
Finanšu regulu un lai cita starp ā izveidotu EAF komiteju un IM komiteju. 
(11) Eiropas Konsensam att īstības jomā, kas pie ņemts 2005. gada 22. decembr ī21, un 
Padomes secin ājumiem par Komisijas pazi ņojumiem "ES att īstības politikas ietekmes 
palielināšana: Pārmaiņu programma"22 un "Turpm āka pieeja saist ībā ar ES budžeta 
atbalstu treš ām valstīm"23 būtu jānosaka kop ējais politikas satvars 11. EAF pl ānošanai 
un īstenošanai, tostarp starptautiski atz ītus palīdzības efektivit ātes principus, 
piemēram, tos, kas noteikti Par īzes deklar ācijā par palīdzības efektivit āti (2005. gads), 
ES Rīcības kodeks ā attiecībā uz darba dal īšanu attīstības politik ā (2007. gads), ES 
pamatnost ādnēs attiecībā uz Akras r īcības programmu (2008. gads), Pusanas foruma 
noslēguma dokument ā (2011. gads) un Apvienoto N āciju Organiz ācijas Konvencij ā 
par personu ar invalidit āti tiesībām, kuras dal ībniece ir Savien ība. 
(12) Savien ības mērķis ir arī nodrošin āt saskaņotību ar cit ām ārējās darbības jomām, 
formulējot Savien ības attīstības sadarb ības politiku un t ās pasākumu strat ēģisko 
plānošanu un īstenošanu. 
(13) Cīņa pret klimata p ārmaiņām un vides aizsardz ība ir to liel āko uzdevumu vid ū, kuri 
jārisina Savien ībai un attiec ībā uz kuriem steidzami vajadz īga starptautiska darb ība. 
Saskaņā ar Komisijas 2011. gada 29. j ūnija paziņojumā “Budžets strat ēģijai “Eiropa 
2020”” pausto nodomu ar šo regulu p ēc iespējas būtu jāveicina m ērķa īstenošana, 
atbilstoši kuram vismaz 20 % no kop ējiem ES l īdzekļiem jānovirza klimata politikas 
mērķu sasniegšanai, taj ā pašā laikā ievērojot Koton ū nolīgumā paredzēto partner ības 
principu attiec ībā uz ĀKK valstīm. Zemas oglek ļa emisijas un pret klimata p ārmaiņām 
noturīgas sabiedr ības veidošanas darb ībām vajadz ētu būt pēc iespējas savstarp ēji 
atbalstošām, lai stiprin ātu to ietekmi. 
(14) Savien ībai un dal ībvalstīm būtu jāuzlabo to attiec īgās attīstības sadarb ības politikas 
saskanība un papildin āmība, īpaši attiec ībā uz atbilst ību partnervalstu un re ģionu 
prioritātēm valsts un re ģionālā līmenī. Lai nodrošin ātu, ka Savien ības un dal ībvalstu 
attīstības sadarb ības politika papildina un pastiprina viena otru, ir lietder īgi paredz ēt 
kopīgas plānošanas proced ūras, kas b ūtu jāīsteno visos iesp ējamos un attiec īgos 
gadījumos. 
(15) ES un Āfrikas samit ā 2007. gada decembr ī tika pieņemta Āfrikas un ES strat ēģiskā 
partnerība24, ko apstiprin āja ES un Āfrikas samit ā 2010. gada novembr ī. Padome 
2012. gada 19. novembr ī pieņēma arī secinājumus par kop īgo Karību jūras valstu un 
ES partner ības stratēģiju25, ar ko aizst āj Padomes 2006. gada 11. apr īļa secinājumus 
par ES un Kar ību jūras valstu partner ību. Attiec ībā uz Klusā okeāna valstīm Padome 
2012. gada 14. maij ā pieņēma secinājumus par atjaunin ātu partner ību attīstības jomā26, 
                                                 
20 Atsauce uz l ēmumu par pagaidu piem ērošanu.  
21 OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp. 
22 Padomes dokuments 9369/12 (2012. gada 14. maijs). 
23 Padomes dokuments 9371/12 (2012. gada 14. maijs). 
24 Padomes dokuments 16344/07. 
25 Padomes dokuments 16455/12. 
26 Padomes dokuments 9877/12. 
LV 12   LV ar ko atjaunina un  papildina 2006. gad ā pieņemto strat ēģiju (Padomes 2006. gada 
17. jūlija secinājumi). 
(16) Eiropas Savien ības finansi ālās intereses b ūtu jāaizsargā visā izdevumu cikl ā, veicot 
samērīgus pasākumus, tostarp pas ākumus p ārkāpumu nov ēršanai, atkl āšanai un 
izmeklēšanai, zaud ēto, nepareizi izmaks āto vai nepareizi izmantoto l īdzekļu atgūšanai 
un, vajadz ības gadījumā, piemērojot arī sodus. Šie pas ākumi būtu jāveic atbilst īgi 
piemērojamiem nol īgumiem, kas nosl ēgti ar starptautiskaj ām organiz ācijām un treš ām 
valstīm.  
(17) Saska ņā ar 10. EAF Iekš ējā nolīguma 1. panta 5. punktu un Koton ū nolīguma 
Ib pielikuma 5. pantu 10. EAF l īdzekļi (izņemot summas, kas pieš ķirtas Ieguld ījumu 
mehānismam, bet ne ar to saist ītās procentu likmju subs īdijas) pēc 2013. gada 
31. decembra vairs neb ūtu jāpiešķir, ja vien Padome p ēc Komisijas priekšlikuma ar 
vienprātīgu lēmumu nenolemj cit ādi. Tādēļ ir lietder īgi paredz ēt, ka min ētie līdzekļi 
būtu jāizmanto, lai nodrošin ātu nepārtrauktību gadījumā, ja 11. EAF st āsies spēkā 
novēloti. Papildus 11. EAF Iekš ējā nolīguma 10. pantam, kur ā paredzēts, ka 10. EAF 
Īstenošanas regulai b ūtu jāpaliek spēkā līdz 11. EAF Īstenošanas regulas pie ņemšanai, 
būtu jāparedz ar ī, ka 10. EAF Finanšu regula paliek sp ēkā līdz 11. EAF Finanšu 
regulas pie ņemšanai. 
(18) Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisk ā struktūra un darb ība ir izkl āstīta 
Padomes L ēmumā 2010/427/ES, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 
I SADAĻA 
MĒRĶI UN VISPARĒJIE  PRINCIPI  
1. pants  
Mērķi un atbilst ības kritēriji 
1. Ģeogrāfiskā sadarbība ar ĀKK valstīm un reģioniem saist ībā ar 11. EAF balst ās uz 
mērķiem, pamatprincipiem un v ērtībām, kas izkl āstītas Koton ū nolīguma visp ārējos 
noteikumos. 
2. Jo īpaši un saska ņā ar Savien ības ārējās darbības principiem un m ērķiem, Eiropas 
Konsensā attīstības jomā un tā vēlākajos groz ījumos un papildin ājumos noteiktajiem 
principiem un m ērķiem:  
(a) galvenais šaj ā regulā aptvertās sadarbības mērķis ir nabadz ības mazin āšana un 
ilgtermiņā — izskaušana; 
(b) sadarbība šīs regulas ietvaros sniegs ieguld ījumu arī 
i) ilgtspējīgas ekonomisk ās, sociālās un vides att īstības sekmēšanā, un 
ii) demokr ātijas, tiesiskuma, labas p ārvaldības, cilv ēktiesību un attiec īgo 
starptautisko ties ību principu stiprin āšanā un atbalst īšanā. 
LV 13   LV Šo mērķu īstenošanu v ērtē, izmantojot attiec īgus rādītājus, tostarp sabiedr ības 
attīstības rādītājus, jo īpaši pirmo t ūkstošgades att īstības mērķi (TAM) attiec ībā uz 
a) apakšpunktu un no pirm ā līdz astotajam TAM attiec ībā uz b) apakšpunktu, un p ēc 
2015. gada – ar ī citus rādītājus, par kuriem starptautisk ā līmenī vienojusies Savien ība 
un tās dalībvalstis. 
3. Pl ānošanu veic t ā, lai pēc iespējas labāk atbilstu ESAO/APK noteiktajiem ofici ālās 
attīstības palīdzības (turpm āk "OAP") krit ērijiem.  
4. Padomes Regul ā (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. j ūnijs) par hum āno palīdzību27 
iekļautās darbības, kas ietver ties ības pretend ēt uz finans ējumu saska ņā ar minēto 
regulu, princip ā nefinans ē saskaņā ar šo regulu, neskarot vajadz ību nodrošin āt 
sadarbības nepārtrauktību, sākoties krīzei, līdz tiek pan ākti stabili, att īstībai piemēroti 
apstākļi. Minētajos gadījumos īpašu uzman ību pievērš tam, lai tiktu nodrošin āts, ka 
humānā palīdzība, rehabilit ācija un att īstības palīdzība ir cieši saist ītas. 
2. pants  
Vispārējie principi 
1. Īstenojot šo regulu, nodrošina saska ņotību ar citām Savien ības ārējās darbības jomām 
un citām attiecīgām Savien ības politikas jom ām, kā arī attīstības politikas 
saskaņotību atbilstoši L īguma par ES darb ību 208. pantam. T āpēc saskaņā ar šo 
regulu finans ētu, tostarp Eiropas Invest īciju bankas (EIB) p ārvaldītu, pasākumu 
pamatā ir sadarb ības politika, kas noteikta t ādos dokumentos k ā vienošan ās, 
deklarācijas un r īcības plāni, par kuriem vienojušies Savien ība un attiec īgās trešās 
valstis un re ģioni, kā arī Savienības lēmumi, konkr ētās intereses, politikas priorit ātes 
un stratēģijas. 
2. Savien ība un dal ībvalstis cenšas regul āri un bieži apmain īties ar inform āciju, tostarp 
ar citiem l īdzekļu devējiem, kā arī veicināt līdzekļu devēju labāku koordin āciju un 
papildināmību, veicot kop īgu daudzgadu pl ānošanu, pamatojoties uz partnervalstu 
nabadzības samazin āšanas vai l īdzīgām attīstības stratēģijām. Tās var veikt kop īgus 
pasākumus, tostarp min ēto stratēģiju kopīgu analīzi un kop īgu rīcību saistībā ar tām, 
nosakot priorit ārās intervences jomas un darba sadal ījumu valst ī, veicot kop īgas 
līdzekļu devēju misijas un sl ēdzot līdzfinansējuma izmantošanas un dele ģētas 
sadarbības nolīgumus. 
3. Savien ība veicina daudzpus ēju pieeju glob āliem uzdevumiem un sadarbojas ar 
dalībvalstīm un partnervalst īm šajā sakarā. Vajadzības gadījumā tā sekmē sadarbību 
ar starptautisk ām organiz ācijām un iest ādēm, kā arī citiem divpus ējiem līdzekļu 
devējiem. 
4. ES, t ās dalībvalstu un partnervalstu attiec ību pamat ā ir kopīgas vērtības – 
cilvēktiesības, demokr ātija un tiesiskums, k ā arī atbildības un savstarp ējas 
pārskatatbild ības princips, un ar t ām šīs vērtības tiks veicin ātas.  
Turklāt attiecībās ar partnervalst īm vērā tiek ņemta to ap ņēmība un rezult āti, 
īstenojot starptautiskos nol īgumus un l īgumattiec ības ar Savien ību. 
                                                 
27 OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp. 
LV 14   LV 5. Savien ība veicina efekt īvu sadarb ību ar partnervalst īm un reģioniem saska ņā ar 
labāko starptautisko praksi. T ā pēc iespējas pielāgo savu atbalstu partnervalstu vai 
reģionu att īstības strat ēģijām, reformu politikai un proced ūrām, atbalsta 
demokrātisko atbild ību un valstu iekš ējo pārskatatbild ību. Tādējādi tā veicina:  
(a) pārredzamu att īstības procesu, kuru vada partnervalsts vai re ģions, tostarp 
vietējās zinātības sekmēšanu; 
(b) partnervalstu iedz īvotāju lomas palielin āšanu, iek ļaujošu un uz l īdzdalību 
balstītu pieeju attiec ībā uz attīstību un plašu visu sabiedr ības segmentu iesaisti 
attīstības proces ā, kā arī valsts un re ģionāla mēroga dialog ā, tostarp politisk ā 
dialogā. Īpaša uzman ība tiek piev ērsta parlamentu, viet ējo iestāžu un 
pilsoniskās sabiedrības attiec īgajai lomai, cita starp ā attiecībā uz līdzdalību, 
pārraudzību un pārskatatbild ību; 
(c) efektīvu sadarb ības kārtību un instrumentus saska ņā ar ESAO/APK lab āko 
praksi, tostarp t ādu inovat īvu instrumentu izmantošanu k ā dotāciju un 
aizdevumu, k ā arī citu riska dal īšanas meh ānismu sapludin āšana atlas ītās 
nozarēs un valstu un priv ātā sektora iesaiste, pien ācīgi ņemot vērā parāda 
atmaksājamības jautājumus un š ādu mehānismu skaitu. Visas programmas, 
intervenci un sadarb ības kārtību pielāgo konkr ētiem katras partnervalsts vai 
reģiona apst ākļiem, galveno uzman ību pievēršot uz pl ānošanu balst ītām 
pieejām, paredzama pal īdzības finans ējuma īstenošanai, priv āto līdzekļu 
piesaistei, tostarp no viet ējā privātā sektora, visp ārējai un nediskrimin ējošai 
piekļuvei pamatpakalpojumiem un valsts sist ēmu izstrādei un izmantošanai;  
(d) iekšzemes ie ņēmumu mobiliz āciju un partnervalstu fisk ālās politikas 
pastiprināšanu, lai mazin ātu nabadz ību un atkar ību no palīdzības; 
(e) politikas un pl ānošanas ietekmes palielin āšanos, izmantojot l īdzekļu devēju 
koordināciju, konsekvenci un saska ņošanu, lai veidotu siner ģiju un nov ērstu 
pārklāšanos un dubl ēšanos, uzlabotu papildin āmību un atbalst ītu līdzekļu 
devēju iniciatīvas; 
(f) koordināciju partnervalst īs un reģionos, izmantojot saska ņotas pamatnost ādnes 
un labākās prakses principus koordin ācijas un pal īdzības efektivit ātes jomā; 
(g) uz rezultātiem balst ītas pieejas att īstības jomā, tostarp izmantojot p ārredzamas 
un valstu vad ītas rezultātu sistēmas, kas vajadz ības gadījumā balstās uz tādiem 
starptautiski saska ņotiem mērķiem un r ādītājiem kā TAM, lai nov ērtētu un 
paziņotu rezult ātus, tostarp att īstības palīdzības tiešos rezult ātus, iznākumu un 
ietekmi. 
6. Savien ība vajadz ības gadījumā atbalsta to, ka tiek īstenota divpus ēja, reģionāla un 
daudzpus ēja sadarbība un dialogs, un partner ības nolīgumu un tr īspusējas sadarb ības 
attīstības dimensiju. Savien ība veicina jaunatt īstības valstu sadarb ību. 
7. Sav ās attīstības sadarb ības darb ībās Savien ība atbilst īgā gadījumā balstās uz 
dalībvalstu reformu un p ārejas pieredzi un g ūtajām atziņām, kā arī tajās dalās. 
8. Savien ība cenšas regul āri veikt inform ācijas apmai ņu ar pilsonisko sabiedr ību. 
LV 15   LV II SADA ĻA 
PLĀNOŠANA  UN FINANSĒJUMA  PIEŠĶIRŠANA  
3. pants  
Vispārējā sistēma finans ējuma pieš ķiršanai 
1. Komisija nosaka daudzgadu indikat īvos piešķīrumus katrai ĀKK valstij un re ģionam 
un ĀKK starpvalstu sadarb ībai, pamatojoties uz krit ērijiem, kas paredz ēti Kotonū 
nolīguma IV pielikuma 3., 9. un 12.c pant ā, ievērojot Iekš ējā nolīguma 2. pant ā 
noteiktos finansi ālos ierobežojumus.  
2. Nosakot valstu indikat īvos piešķīrumus, īsteno diferenc ētu pieeju, lai partnervalstis 
saņemtu konkr ētu, pielāgotu sadarb ību, kuras pamat ā ir: 
(a) to vajadzības; 
(b) to spējas radīt finanšu l īdzekļus un piek ļūt tiem, un to absorbcijas sp ēja;  
(c) to saistības un darb ības rezult āti; un 
(d) potenciālā Savienības palīdzības ietekme.  
Līdzekļu piešķiršanas proces ā priekšroka tiek dota valst īm, kam t ā visvairāk 
vajadzīga, īpaši vismaz āk attīstītajām valstīm, valstīm ar zemiem ien ākumiem un 
valstīm krīzes, pēckrīzes, nestabil ā vai neaizsarg ātā situācijā.  
4. pants  
Vispārējā plānošanas sist ēma 
1. Pal īdzības ĀKK valst īm un re ģioniem pl ānošanas procesu saska ņā ar Koton ū 
nolīgumu veic atbilstoši visp ārējiem principiem, kas noteikti min ētā nolīguma 
IV pielikuma 1.–14. pant ā un šīs regulas 1. un 2. pant ā. 
2. Iz ņemot 3. punkt ā paredzētos apstākļus, plānošanu veiks kop ā ar attiec īgo 
partnervalsti vai re ģionu, aizvien vair āk saskaņojot darb ības ar attiec īgās 
partnervalsts vai re ģiona nabadz ības mazin āšanas vai taml īdzīgām stratēģijām. 
Plānošanas procesa agr īnā posmā Savienība un dalībvalstis savstarp ēji apspriežas, lai 
sekmētu sadarbības pasākumu papildin āmību un saska ņotību.  
Savienība apspriežas ar EIB par jaut ājumiem, kas attiecas uz t ās kompetences jom ām 
un darbībām, un ar citiem l īdzekļu devējiem un att īstības dalībniekiem, tostarp 
pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un re ģionālajām un viet ējām iestādēm.  
Komisija un viet ēji pārstāvētās dalībvalstis tiecas p ēc iespējas un vajadz ības veikt 
kopīgu plānošanu. Visas p ārējās dalībvalstis tiek aicin ātas dot savu ieguld ījumu, lai 
stiprinātu kopīgo Savien ības ārējo darbību. Kopīgā plānošanā izmanto visu 
Savienības līdzekļu devēju salīdzinošās priekšroc ības. 
LV 16   LV 3. T ādos apstākļos, kas paredz ēti Kotonū nolīguma IV pielikuma 3. panta 3. punkt ā un 
4. panta 5. punkt ā, Komisija var paredz ēt īpašus noteikumus par vienpus ēju attīstības 
palīdzības plānošanu un īstenošanu saska ņā ar attiec īgajām Savien ības politikas 
jomām. 
4. Savien ība princip ā piešķirs divpus ēju palīdzību ne vair āk kā trim nozar ēm. 
5. pants  
Plānošanas dokumenti 
1. Strat ēģijas dokumenti ir dokumenti, kurus izstr ādā Savienība un attiec īgā 
partnervalsts vai re ģions, lai nodrošin ātu saskaņotu politisko regul ējumu attīstības 
sadarbībai atbilst īgi Kotonū nolīguma visp ārējam pamatm ērķim un darb ības jomai, 
mērķiem un visp ārējiem principiem un saska ņā ar minētā nolīguma IV pielikuma 2., 
8. un 12.a pant ā paredzētajiem principiem. 
Stratēģijas dokumentu sagatavošanai un īstenošanai j āatbilst pal īdzības efektivit ātes 
principiem: valsts atbild ība, partner ība, koordin ācija, saska ņošana, piel āgošana 
saņēmējai valstij vai re ģionālajām sistēmām, pārredzamība, savstarp ēja 
pārskatatbild ība un orient ēšanās uz rezult ātiem, kā paredzēts šīs regulas 2. pant ā. 
Plānošanas posmam princip ā ir jābūt sinhroniz ētam ar partnervalsts strat ēģiskajiem 
cikliem. 
2. Ja attiec īgā partnervalsts vai re ģions tam piekr īt, stratēģijas dokuments nav vajadz īgs 
(a) valstīm vai reģioniem, kuros ir valsts att īstības stratēģija, kas izstr ādāta kā 
attīstības plāns, vai līdzīgs attīstības dokuments, kuru k ā attiecīgās daudzgadu 
indikatīvās programmas pamatu ir apstiprin ājusi Komisija, pie ņemot min ēto 
dokumentu;  
(b) valstīm vai reģioniem, par kuru kop īgu daudzgadu pl ānošanas dokumentu ir 
vienojusies Savien ība un tās dalībvalstis; 
(c) valstīm vai reģioniem, kuros jau ir kop īgs pamatdokuments, kur ā paredzēta 
vispārēja Savien ības pieeja attiec ībām ar attiec īgo partnervalsti vai re ģionu, 
tostarp Savien ības attīstības politika; 
(d) reģioniem, kam ir ar Savien ību kopīgi saskaņota stratēģija; 
(e) valstīm, kurās Savienība ir iecer ējusi savu strat ēģiju sinhroniz ēt ar jauno valsts 
ciklu, kas s ākas pirms 2017. gada 1. janv āra; šādos gadījumos daudzgadu 
indikatīvajā programm ā, kas paredz ēta starpposmam no 2014. gada l īdz jaunā 
valsts cikla s ākumam, b ūs izklāstīta Savienības rīcība attiecībā uz šo valsti. 
3. Strat ēģijas dokumenti nav vajadz īgi valstīm un reģioniem, kas saska ņā ar šo regulu 
saņem Savien ības finans ējuma sākotnējo piešķīrumu, kurš nep ārsniedz 
EUR 50 miljonus laikposm ā no 2014. l īdz 2020. gadam. Š ādos gadījumos daudzgadu 
indikatīvajās programm ās būs izklāstīta Savienības rīcība attiecībā uz šīm valstīm vai 
reģioniem.  
LV 17   LV Ja 2. un 3. punkt ā minētie varianti partnervalstij vai re ģionam nav pie ņemami, 
sagatavo strat ēģijas dokumentu. 
4. Iz ņemot gad ījumus, kas min ēti 4. panta 3. punkt ā, daudzgadu indikat īvās 
programmas b ūs balstītas uz dialogu ar partnervalsti vai re ģionu un izstr ādātas, 
pamatojoties uz strat ēģijas dokumentiem vai l īdzīgiem šaj ā pantā minētiem 
dokumentiem, un par t ām slēgs nolīgumu ar attiec īgo valsti vai re ģionu.  
Šajā regulā kopīgu daudzgadu pl ānošanas dokumentu, kas paredz ēts 2. punkta 
b) apakšpunkt ā, ja tas atbilst šaj ā punktā noteiktajiem principiem un nosac ījumiem, 
tostarp par indikat īvo līdzekļu piešķīrumiem, saska ņā ar 14. pant ā paredzēto 
procedūru var uzskat īt par daudzgadu indikat īvo programmu, vienojoties ar 
partnervalsti vai re ģionu. 
Daudzgadu indikat īvajās programm ās noteiks priorit ārās jomas, kas izv ēlētas 
Savienības finans ējumam, konkr ētus mērķus, paredzamos rezult ātus, darb ības 
rezultātu rādītājus un indikat īvo finanšu pieš ķīrumu gan kopum ā, gan katrai 
prioritārajai jomai.  
5. Papildus valstu un re ģionu plānošanas dokumentiem Komisija un ĀKK, ko p ārstāv 
ĀKK sekretari āts, saska ņā ar Koton ū nolīguma IV pielikuma 12.–14. pant ā 
paredzētajiem principiem kop īgi sagatavos ĀKK iekšējās stratēģijas dokumentu un 
ar to saist ītu daudzgadu indikat īvo programmu.  
6. Š īs regulas 4. panta 3. punkt ā minētie īpašie noteikumi var b ūt paredzēti īpašas 
atbalsta programmas veid ā, ņemot vērā īpašus apst ākļus, kas min ēti šīs regulas 
6. panta 1. punkt ā.  
6. pants  
Plānošana valst īm un reģioniem kr īzes, pēckrīzes vai nestabil ā situācijā 
1. Izstr ādājot plānošanas dokumentus valst īm un re ģioniem kr īzes, pēckrīzes vai 
nestabilā situācijā, pienācīgi tiks ņemta vērā neaizsarg ātība, konkr ētas vajadz ības un 
attiecīgo valstu un re ģionu apstākļi.  
Pienācīga uzman ība jāpievērš konflikta nov ēršanai, valsts un miera veidošanai, 
pēckonflikta izl īgumam un atjaunošanas pas ākumiem, k ā arī sieviešu lomai šajos 
procesos. 
Ja partnervalstis vai re ģioni ir tieši iesaist īti krīzes, pēckrīzes vai nestabil ā situācijā 
vai tos ietekm ē krīzes, pēckrīzes vai nestabila situ ācija, attiec ībā uz visiem 
attiecīgajiem dal ībniekiem īpašs uzsvars tiek likts uz t ādu jomu koordin ēšanas 
uzsākšanu kā palīdzība, rehabilit ācija un att īstība, lai sekm ētu pāreju no ārkārtas 
situācijas uz att īstības posmu un palielin ātu izturētspēju. Plānošanā valstīm un 
reģioniem nestabil ā situācijā vai valst īm un reģioniem, kur regul āri notiek dabas 
katastrofas, tiks paredz ēta sagatavot ība katastrof ām un to nov ēršana, kā arī šādu 
katastrofu seku p ārvarēšana. 
2. Valst īm un reģioniem kr īzes, pēckrīzes vai nestabil ā situācijā var veikt valsts vai 
reģiona sadarb ības strat ēģijas ad hoc  pārskatu. Š ādos pārskatos var ierosin āt 
konkrētas un piel āgotas strat ēģijas, lai nodrošin ātu pāreju uz ilgtermi ņa sadarbību un 
LV 18   LV attīstību, veicinot lab āku koordin ēšanu un p āreju starp humanit ārās un attīstības 
politikas instrumentiem. 
7. pants  
Plānošanas dokumentu apstiprin āšana un groz īšana 
1. Pl ānošanas dokumentus, tostarp tajos ietvertos indikat īvos piešķīrumus Komisija 
apstiprina saska ņā ar 14. pant ā paredzēto procedūru.  
Vienlaikus ar pl ānošanas dokumentu nos ūtīšanu 14. pant ā minētajai EAF komitejai 
Komisija inform ēšanas nol ūkā nosūta tos ar ī Apvienotajai parlament ārajai 
asamblejai. 
Vēlāk plānošanas dokumentus apstiprina attiec īgā ĀKK valsts vai re ģions. Valstis 
vai reģioni, kas nav parakst ījuši plānošanas dokumentus, ir ties īgi pretend ēt uz 
finansējumu atbilstoši nosac ījumiem, kas paredz ēti šīs regulas 4. panta 3. punkt ā.  
2. Strat ēģijas dokumentus un daudzgadu indikat īvās programmas, tostarp tajos ietvertos 
indikatīvos piešķīrumus, var piel āgot, ņemot vērā Kotonū nolīguma IV pielikuma 5., 
11. un 14. pant ā paredzētos pārskatus.  
3. Proced ūru, kas paredz ēta 14. pant ā, piemēro arī būtiskiem groz ījumiem, kuru 
rezultātā ievērojami tiek main īta stratēģija, tās plānošanas dokumenti un/vai 
plānojamais resursu pieš ķīrums. Attiec īgos gadījumos ĀKK valsts vai re ģions vēlāk 
apstiprina attiec īgos plānošanas dokumentu papildin ājumus. 
4. Proced ūru, kas min ēta 1. punkt ā, nepiemēro nebūtiskiem pl ānošanas dokumentu 
grozījumiem, veicot tehniskas korekcijas, no jauna pieš ķirot finans ējumu indikat īvajā 
piešķīrumā katrai priorit ārajai jomai vai palielinot/samazinot s ākotnējā indikatīvā 
piešķīruma apjomu par maz āk nekā 20 %, ja šie groz ījumi neskar šajos dokumentos 
noteiktās prioritārās jomas un m ērķus. Šādā gadījumā Komisija par groz ījumiem 
paziņo EAF komitejai viena m ēneša laikā. 
5. Pien ācīgi pamatotu, nenov ēršamu un steidzamu iemeslu d ēļ, piemēram, krīzes vai 
demokrātijas, tiesiskuma, cilv ēktiesību vai pamatbr īvību apdraud ējuma gad ījumā, 
tostarp gad ījumos, kas min ēti 6. panta 2. punkt ā, var izmantot 14. panta 10. punkt ā 
minēto proced ūru, lai groz ītu 5. pantā minētos plānošanas dokumentus.  
III SADA ĻA 
ĪSTENOŠANA  
8. pants  
Vispārējā īstenošanas sist ēma 
ĀKK valst īm un reģioniem sniegto pal īdzību, ko saska ņā ar Koton ū nolīgumu pārvalda 
Komisija un EIB, īsteno saska ņā ar Iekšējā nolīguma 10. panta 2. punkt ā minēto Finanšu 
regulu (turpm āk "EAF Finanšu regula"). 
LV 19   LV 9. pants  
Rīcības programmu, atseviš ķu pasākumu un īpašu pasākumu pieņemšana 
1. Komisija attiec īgos gadījumos pie ņem gada r īcības programmas, pamatojoties uz 
indikatīvās plānošanas dokumentiem, kas min ēti 5. pantā. 
Ja darbības ir periodiskas, t ā var pieņemt daudzgadu r īcības programmas laikposmam 
līdz trim gadiem. 
Ja nepieciešams, pirms vai p ēc gada vai daudzgadu r īcības programmu pie ņemšanas 
darbību var pie ņemt kā atsevišķu pasākumu.  
2. Komisija sagatavo r īcības programmas un atseviš ķus pasākumus kop ā ar attiec īgo 
partnervalsti vai re ģionu, iesaistot viet ējās dalībvalstis un vajadz ības gadījumā 
saskaņojot ar citiem l īdzekļu devējiem, īpaši saistībā ar kopējām programm ām, un ar 
EIB.  
Rīcības programm ās katrai darb ībai preciz ē paredzētos mērķus, gaidāmos rezult ātus 
un galven ās darbības, īstenošanas metodes, budžetu un indikat īvo grafiku, visus 
saistītos atbalsta pas ākumus un darb ības rezult ātu uzraudz ības pasākumus.  
Programm ās norāda, kā tiek ņemtas vērā esošās vai plānotās EIB darb ības.  
3. Gad ījumos, kas min ēti 4. panta 3. punkt ā, un neparedz ētu vajadz ību gadījumos 
Komisija var pie ņemt īpašus pas ākumus. 
4. Š ā panta 1. punkt ā noteiktās rīcības programmas un atseviš ķos pasākumus, kam 
Savienības finanšu pal īdzība pārsniedz EUR 10 miljonus, un īpašos pas ākumus, 
kuriem Savien ības palīdzība pārsniedz EUR 30 miljonus, Komisija pie ņem atbilst īgi 
šīs regulas 14. pant ā minētajai pārbaudes proced ūrai.  
Šī procedūra nav jāpiemēro rīcības programm ām un pas ākumiem, kuru finans ējums 
nesasniedz min ētos sliekšņus, un to neb ūtiskiem groz ījumiem. Neb ūtiski groz ījumi ir 
tehniskas korekcijas, piem ēram, pagarinot īstenošanas periodu, no jauna pieš ķirot 
līdzekļus prognoz ētajā budžetā vai palielinot vai sam azinot budžeta apjomu maz āk 
nekā par 20 % no s ākotnējā budžeta apjoma, ja š ādi grozījumi būtiski neietekm ē 
sākotnējos rīcības programmas vai pas ākuma mērķus. Šādā gadījumā Komisija 
pieņem rīcības programmas un pas ākumus, kā arī to nebūtiskus groz ījumus un viena 
mēneša laikā paziņo par tiem EAF komitejai.  
Pienācīgi pamatotu, nenov ēršamu un steidzamu iemeslu d ēļ, piemēram, krīzes vai 
demokrātijas, tiesiskuma, cilv ēktiesību vai pamatbr īvību apdraud ējuma gad ījumā, 
Komisija saska ņā ar 14. panta 10. punkt ā minēto proced ūru var pie ņemt atseviš ķus 
vai īpašus pas ākumus vai esošo r īcības programmu un pas ākumu groz ījumus.  
5. Komisija saska ņā ar 14. pant ā paredzēto proced ūru pieņem īpašas rīcības 
programmas attiec ībā uz atbalsta izdevumiem, kas min ēti Iekšējā nolīguma 6. panta 
2. punktā. Visas izmai ņas rīcības programm ās atbalsta izdevumiem pie ņem saskaņā 
ar minēto procedūru. 
6. Projekta l īmenī veic piem ērotu vides p ētījumu, tostarp par klimata p ārmaiņām un 
ietekmi uz biolo ģisko daudzveid ību, kā arī attiecīgos gadījumos ietekmes uz vidi 
LV 20   LV novērtējumu videi jut īgiem projektiem, jo īpaši svarīgiem jauniem infrastrukt ūras 
objektiem. Ja nepieciešams, sektor ālo programmu īstenošanā izmanto strat ēģisko 
ietekmes uz vidi nov ērtējumu. Nodrošina vides nov ērtējumā ieinteres ēto personu 
iesaistīšanos un sabiedr ībai pieejamus rezult ātus. 
10. pants  
Dalībvalstu papildu iemaksas 
1. Dal ībvalstis p ēc savas ierosmes var sniegt Komisijai vai EIB br īvprātīgas iemaksas 
saskaņā ar Iekšējā nolīguma 1. panta 9. punktu, lai pal īdzētu sasniegt Koton ū 
nolīguma mērķus veidā, kas nav saist īts ar līdzfinansējumu. Šīs iemaksas neietekm ē 
vispārējo fondu sadali saska ņā ar 11. EAF. T ās pielīdzina dal ībvalstu k ārtējām 
iemaksām, kas min ētas Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkt ā, izņemot Iekš ējā 
nolīguma 6. un 7. panta noteikumus, kuriem nosaka īpašus noteikumus divpus ēju 
iemaksu nol īgumā.  
2. Rezerv ēšanu veic vien īgi pienācīgi pamatotos apst ākļos, kā, piemēram, reaģējot uz 
4. panta 3. punkt ā minētajiem izņēmuma apst ākļiem. Tādā gadījumā Komisijai vai 
EIB uztic ētās brīvprātīgās iemaksas uzskata par pieš ķirtajiem ie ņēmumiem saska ņā 
ar EAF Finanšu regulu.  
3. Papildu l īdzekļus iekļauj plānošanas un p ārskatīšanas proces ā un gada r īcības 
programm ās, atsevišķajos pasākumos un īpašajos pas ākumos, kas min ēti šajā regulā, 
un tie atspogu ļo partnervalsts vai re ģiona atbild ību.  
4. Visas t ā rezultātā radušās izmaiņas rīcības programm ās, atsevišķajos pasākumos un 
īpašajos pas ākumos Komisija pie ņem saskaņā ar 9. panta noteikumiem.  
5. Dal ībvalstis, kas uztic Komisijai vai EIB papildu br īvprātīgās iemaksas, lai pal īdzētu 
sasniegt Koton ū nolīguma mērķus, iepriekš inform ē Padomi un EAF/IM komiteju 
par šīm iemaks ām.  
11. pants  
Nodokļi, nodevas un maks ājumi 
Savienības palīdzība nerada īpašus nodok ļus, nodevas vai maks ājumus un neizraisa to 
iekasēšanu. 
Neskarot Koton ū nolīguma IV pielikuma 31. pantu, š ādi nodokļi, nodevas un maks ājumi var 
būt atbilstīgi saskaņā ar noteikumiem, kas paredz ēti Iekšējā nolīguma 10. panta 2. punkt ā 
minētajā EAF Finanšu regul ā. 
12. pants  
Savienības finansi ālo interešu aizsardz ība 
1. Komisija veic atbilstošus pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka, īstenojot saska ņā ar šo 
regulu finans ētas darbības, Savien ības finansi ālās intereses tiek aizsarg ātas, 
piemērojot aizsargpas ākumus pret kr āpšanu, korupciju un jebk ādām citām 
nelikumīgām darbībām, veicot efekt īvas pārbaudes un, ja ir atkl āti pārkāpumi, 
atgūstot vai attiec īgā gadījumā pieprasot kompens ēt nepamatoti izmaks ātās summas 
LV 21   LV un attiec īgā gadījumā piemērojot iedarb īgus, sam ērīgus un prevent īvus 
administrat īvus un finansi ālus sodus. 
2. Komisijai vai t ās pārstāvjiem un Rev īzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus 
un veicot p ārbaudes uz vietas, revid ēt un pārbaudīt visus dot āciju saņēmējus, 
līgumslēdzējus un apakšuz ņēmējus, kuri š īs regulas ietvaros ir sa ņēmuši Savien ības 
līdzekļus.  
3. Eiropas Birojs kr āpšanas apkarošanai ( OLAF ) var veikt izmekl ēšanu, tostarp 
klātienes pārbaudes un inspekcijas, saska ņā ar noteikumiem un proced ūrām, kas 
izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regul ā (EK) Nr. 1073/199928 un 
Padomes Regul ā (Euratom, EK) Nr. 2185/9629, lai noteiktu, vai saist ībā ar dotāciju 
līgumu vai dot āciju lēmumu, vai l īgumu, kas finans ēts šīs regulas ietvaros, ir notikusi 
krāpšana, korupcija vai jebk ādas citas nelikum īgas darbības, kas ietekm ē Savienības 
finansiālās intereses. 
4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarb ības nolīgumos ar treš ām valstīm un 
starptautisk ām organiz ācijām, līgumos, dot āciju nolīgumos un dot āciju lēmumos, kas 
izriet no š īs regulas īstenošanas, ir iek ļauti noteikumi, kas nep ārprotami nosaka 
Komisijas, Rev īzijas palātas un OLAF  pilnvaras veikt š ādas revīzijas, inspekcijas un 
pārbaudes uz vietas saska ņā ar to attiec īgajām kompetenc ēm. 
13. pants  
Noteikumi par valstspieder ību un izcelsmi attiec ībā uz publisk ā iepirkuma, dot āciju un cit ām 
piešķiršanas proced ūrām 
Noteikumi par valstspieder ību un izcelsmi attiec ībā uz publisk ā iepirkuma, dot āciju un cit ām 
piešķiršanas proced ūrām ir noteikti Koton ū nolīguma IV pielikuma 20. pant ā. 
IV SADA ĻA 
LĒMUMU  PIEŅEMŠANAS  PROCED ŪRAS 
14. pants  
EAF komitejas pien ākumi 
1. Eiropas Att īstības fonda komiteja (EAF kom iteja), kas izveidota ar Iekš ējā nolīguma 
8. pantu, sniedz atzinumus saska ņā ar 3.–10. punkt ā paredzēto procedūru.  
EIB novērotājs piedalās EAF komitejas darb ā attiecībā uz jautājumiem, kas saist īti ar 
banku. 
2. EAF komitejas uzdevumi attiecas uz pien ākumiem, kas min ēti šīs regulas II un 
III sadaļā: 
(a) Savienības palīdzības plānošana saist ībā ar 11. EAF un pl ānošanas p ārskats, 
īpaši veltot uzman ību valsts, re ģionālām un ĀKK iekšējām stratēģijām; un 
                                                 
28 OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. 
29 OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. 
LV 22   LV (b) Savienības un tās dalībvalstu pal īdzības īstenošanas p ārraudzība, kas cita starp ā 
ietver pal īdzības ietekmi uz nabadz ības mazin āšanu, nozaru aspektus, 
transversālus jautājumus, izpildes vietas l īmeņa koordin āciju ar dal ībvalstīm un 
citiem līdzekļu devējiem un 2. pant ā minēto palīdzības efektivit ātes principu 
izpildi. 
3. Kad EAF komiteja ir aicin āta sniegt savu atzinumu, Komisijas p ārstāvis EAF 
komitejai iesniedz projektu par veicamajiem pas ākumiem, iev ērojot termi ņu, kas 
paredzēts tās reglament ā. EAF komiteja sniedz atzinumu termi ņā, kuru priekšs ēdētājs 
var noteikt atbilst īgi jautājuma steidzam ībai, bet kas nep ārsniedz 30 dienas.  
Kamēr EAF komiteja nav sniegusi atzinumu, ikviens EAF komitejas loceklis var 
ierosināt grozījumus, un priekšs ēdētājs var iesniegt pas ākuma projekta groz ītas 
redakcijas. 
Priekšsēdētājs cenšas rast t ādus risinājumus, kuriem ir visplaš ākais iesp ējamais 
atbalsts EAF komitej ā. Priekšsēdētājs inform ē EAF komiteju par to, k ādā veidā ir 
ņemtas vērā apspriedes un ierosin ājumi groz ījumu veikšanai, jo īpaši attiec ībā uz 
tiem ierosin ājumiem, kuri sa ņēmuši plašu atbalstu EAF komitej ā. 
4. Atzinuma iesniegšanu ap stiprina ar kvalific ētu balsu vair ākumu, kas paredz ēts 
Iekšējā nolīguma 8. panta 3. punkt ā, pamatojoties uz dal ībvalstu balsu sv ēršanu, kā 
izklāstīts Iekšējā nolīguma 8. panta 2. punkt ā. 
5. Ja EAF komiteja sniedz pozit īvu atzinumu, Komisija pie ņem pasākumus, ko piem ēro 
nekavējoties.  
6. Ja EAF komiteja sniedz negat īvu atzinumu, Komisija pas ākumus nepie ņem. Ja 
pasākumi tiek uzskat īti par nepieciešamiem, priekšs ēdētājs var vai nu divu m ēnešu 
laikā pēc negatīva atzinuma sniegšanas iesniegt EAF komitejai pas ākumu projekta 
grozītu redakciju, vai viena m ēneša laik ā pēc šāda atzinuma sniegšanas iesniegt 
pasākumu projektu 9. punkt ā minētajai pārsūdzības komitejai turpm ākai 
apspriešanai.  
7. Ja atzinums netiek sniegts, Komisija pas ākumu projektu var pie ņemt, izņemot 
turpmāk otrajā daļā paredzēto gadījumu. Ja Komisija pas ākumus nepie ņem, 
priekšsēdētājs var iesniegt EAF komitejai to groz ītas redakcijas. 
Komisija nepie ņem pasākumus, ja vienk āršs EAF komitejas locek ļu vairākums pret 
to iebilst. T ādā gadījumā, ja pas ākumi tiek uzskat īti par nepieciešamiem, 
priekšsēdētājs var divu m ēnešu laik ā pēc balsošanas iesniegt EAF komitejai 
pasākumu projekta groz ītu redakciju, vai viena m ēneša laikā pēc negatīva atzinuma 
sniegšanas iesniegt pas ākumu projektu 9. punkt ā minētajai pārsūdzības komitejai 
turpmākai apspriešanai.  
8. Ja EAF komitejas atzinums ir j āsaņem rakstisk ā procedūrā, šādu proced ūru beidz bez 
rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktaj ā termiņā tā nolemj EAF komitejas 
priekšsēdētājs vai to pieprasa EAF komitejas locek ļi ar vienk āršu balsu vair ākumu. 
9. P ārsūdzības komiteja savu reglamentu pie ņem ar savu locek ļu vienkāršu balsu 
vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma. Ja tiek l ūgts pārsūdzības komitejas atzinums, 
tā sanāk ne agrāk kā 14 dienas, iz ņemot pien ācīgi pamatotus gad ījumus, un ne v ēlāk 
LV 23   LV kā 6 nedēļas pēc jautājuma iesniegšanas komitej ā. Neskarot 3. punkta pirmo da ļu, 
pārsūdzības komiteja sniedz atzinumu divu m ēnešu laikā pēc jautājuma iesniegšanas 
ar kvalific ētu balsu vair ākumu, kas paredz ēts Iekšējā nolīguma 8. panta 3. punkt ā, 
pamatojoties uz dal ībvalstu balsu v ērtējumu, kā izklāstīts Iekšējā nolīguma 8. panta 
2. punktā. Pārsūdzības komiteju vada Komisijas p ārstāvis.  
Priekšsēdētājs nosaka p ārsūdzības komitejas san āksmes datumu, cieši sadarbojoties 
ar komitejas locek ļiem, lai dal ībvalstis, Komisija un EIB attiec ībā uz jautājumiem, 
kas saistīti ar banku, var ētu nodrošin āt pienācīgu pārstāvības līmeni. 
Ja pārsūdzības komiteja sniedz pozit īvu atzinumu, Komisija pie ņem pasākumus. Ja 
pārsūdzības komiteja atzinumu nesn iedz, Komisija var pie ņemt pasākumus. Ja 
pārsūdzības komiteja sniedz negat īvu atzinumu, Komisija pas ākumus nepie ņem. 
10. Ja ir atsauce uz šo punktu, Komisija pie ņem pasākumus, ko bez iepriekš ējas 
iesniegšanas EAF komitejai piem ēro nekavējoties un kas paliek sp ēkā pieņemta vai 
grozīta dokumenta, r īcības programmas vai pas ākuma darb ības laikā.  
Vēlākais 14 dienas p ēc tā pieņemšanas priekšs ēdētājs iesniedz pas ākumus EAF 
komitejai, lai sa ņemtu tās atzinumu. 
Ja EAF komiteja sniedz negat īvu atzinumu saska ņā ar šā panta 3. un 4. punktu, 
Komisija nekav ējoties atce ļ saskaņā ar pirmo da ļu pieņemtos pas ākumus. 
15. pants  
Āfrikas Miera nodrošin āšanas fonds 
ĀKK iekšējās indikatīvajās programm ās rezervē finansējumu Āfrikas Miera nodrošin āšanas 
fondam. Šo finans ējumu var papildin āt reģionālo indikat īvo programmu ietvaros. Piem ēro 
šādu īpašu proced ūru, kas paredz ēta turpmākajos punktos: 
(a) pēc Āfrikas Savien ības piepras ījuma, ko apstiprin ājusi ĀKK Vēstnieku komiteja, 
Komisija sagatavo daudzgadu r īcības programmas, preciz ējot paredz ētos mērķus, 
iespējamo pas ākumu jomu un veidu un īstenošanas noteikumus. Katras r īcības 
programmas pielikum ā apraksta katra iesp ējamā pasākuma veida konkr ētās lēmumu 
pieņemšanas proced ūras atbilst īgi pasākuma veidam, apjomam un steidzam ībai; 
(b) rīcības programmas, tostarp a) punkt ā minēto pielikumu un jebk ādas tā izmaiņas, 
apspriež Padomes attiec īgās sagatavošanas darba grupas un Politikas un droš ības 
komiteja, un to ar kvalific ētu balsu vair ākumu pie ņem Pastāvīgo pārstāvju komiteja, 
kā noteikts Iekš ējā nolīguma 8. panta 3. punkt ā, pirms tās pieņem Komisija; 
(c) rīcības programmas, iz ņemot a) punkt ā minēto pielikumu, ir pamats finans ēšanas 
nolīgumam, ko nosl ēdz starp Komisiju un Āfrikas Savien ību; 
(d) katru iesaist īšanās pasākumu, ko paredz ēts īstenot saska ņā ar finans ēšanas nolīgumu, 
iepriekš apstiprina Politikas un droš ības komiteja; atbilst īgās Padomes darba 
sagatavošanas grupas laikus tiek inform ētas vai ar t ām apspriežas pirms pas ākumu 
nosūtīšanas Politikas un droš ības komitejai saska ņā ar b) punkt ā minētajām 
konkrētām lēmumu pie ņemšanas proced ūrām, lai nodrošin ātu, ka l īdztekus 
LV 24   LV militāriem un droš ības aspektiem ir ņemti vērā arī paredzēto pasākumu attīstības 
aspekti; 
(e) Komisija katru gadu informat īvos nolūkos sagatavo Padomei un EAF komitejai 
darbības pārskatu par l īdzekļu izmantojumu un — p ēc Padomes vai EAF komitejas 
pieprasījuma — preciz ē saistības un izmaksas, kas ir vai nav saist ītas ar OAP. 
Savienība turpina izskat īt iespējas izmantot alternat īvus turpm ākus finans ēšanas avotus, 
tostarp kop ējās ārpolitikas un droš ības politikas finans ēšanas avotus. 
16. pants  
Ieguldījumu meh ānisma komiteja 
1. Ieguld ījumu meh ānisma (IM) komitej ā, kas izveidota EIB pak ļautībā ar Iekšējā 
nolīguma 9. pantu, ir dal ībvalstu p ārstāvji un Komisijas p ārstāvis. Uzaicina 
piedalīties Padomes Ģenerālsekretariāta pārstāvi un E ĀDD pārstāvi. Katra 
dalībvalsts, k ā arī Komisija iece ļ vienu pārstāvi un vienu ieceltu aizst ājēju. Lai 
saglabātu nepārtrauktību, IM komitejas priekšs ēdētāju ievēlē IM komitejas locek ļi no 
sava vidus uz divu gadu laikposmu. EIB nodrošina komitejas sekretari ātu un 
palīgdienestus. Balso tikai  IM komitejas locek ļi, ko iecēlušas dalībvalstis, vai to 
aizstājēji. 
Padome ar vienbals īgu lēmumu pie ņem IM komitejas reglamentu, pamatojoties uz 
priekšlikumu, ko EIB izstr ādā pēc apspriešan ās ar Komisiju. 
IM komiteja pie ņem lēmumu ar kvalific ētu balsu vair ākumu. Balsu sadal ījums ir 
tāds, kā noteikts Iekš ējā nolīguma 8. pant ā. 
IM komitejas san āksmes notiek vismaz četras reizes gad ā. Papildu san āksmes sasauc 
pēc EIB vai komitejas locek ļu piepras ījuma, kā izklāstīts reglament ā. Turklāt IM 
komiteja var sniegt atzinumu, izmantojot rakstisku proced ūru atbilst īgi tās 
reglamentam. 
2. IM komiteja apstiprina: 
(a) darbības pamatnost ādnes par IM īstenošanu; 
(b) IM ieguld ījumu strat ēģijas un uz ņēmējdarbības plānus, pamatojoties uz Koton ū 
nolīguma mērķiem un Savien ības attīstības politikas visp ārējiem principiem; 
(c) IM gada zi ņojumus; 
(d) visus visp ārējās politikas dokumentus, tostarp nov ērtējuma ziņojumus, kuri 
attiecas uz IM. 
3. IM komiteja sniedz atzinumu par: 
(a) priekšlikumiem pieš ķirt procentu subs īdijas saska ņā ar Koton ū nolīguma 
II pielikuma 2. panta 7. punktu un 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Min ētajos 
gadījumos IM komiteja sniedz atzinumu ar ī par šādas procentu subs īdijas 
izmantošanu; 
LV 25   LV (b) priekšlikumiem par IM ieguld ījumu jebkur ā projektā, par ko Komisija sniegusi 
negatīvu atzinumu; 
(c) citiem priekšlikumiem saist ībā ar IM, pamatojoties uz visp ārējiem principiem, 
kuri noteikti IM darb ības pamatnost ādnēs. 
Lai racionaliz ētu apstiprin āšanas gaitu neliel ām darbībām, IM komiteja var sniegt 
labvēlīgu atzinumu par EIB priekšlikumiem attiec ībā uz vispārējiem pieš ķīrumiem 
(procentu subs īdijām, tehnisko pal īdzību) vai visp ārējām atļaujām (aizdevumiem, 
pašu kapit ālu), ko pēc tam bez turpm āka IM komitejas un/vai Komisijas atzinuma 
EIB pieš ķir atseviš ķiem projektiem saska ņā ar visp ārējo piešķīrumu/atļauju 
kritērijiem, iek ļaujot maksim ālo apakšpieš ķīrumu katram projektam. 
Turklāt EIB pārvaldes iest ādes var dažk ārt pieprasīt, lai IM komiteja sniedz atzinumu 
par visiem finans ējuma priekšlikumiem vai daž ām finans ējuma priekšlikumu 
kategorijām. 
4. EIB pien ākums ir laikus iesniegt IM komitejai visus jaut ājumus, kam vajadz īgs IM 
komitejas apstiprin ājums vai atzinums, k ā paredzēts attiecīgi 2. un 3. punkt ā. Jebkuru 
priekšlikumu, ko iesniedz IM komitejai atzinumam, izstr ādā saskaņā ar attiecīgajiem 
kritērijiem un principiem, kuri izkl āstīti IM darb ības pamatnost ādnēs. 
5. EIB cieši sadarbojas ar Komisiju un vajadz ības gadījumā saskaņo savas darb ības ar 
citiem līdzekļu devējiem. Jo īpaši: 
(a) EIB kopīgi ar Komisiju sagatavo vai p ārskata 2. punkta a) apakšpunkt ā minētās 
darbības pamatnost ādnes. EIB ir atbild īga par atbilst ību pamatnost ādnēm un 
nodrošina, ka t ās atbalstītajos projektos iev ēro starptautiskos soci ālos un vides 
standartus un ka šie projekti ir saska ņoti ar Koton ū nolīguma mērķiem, 
Savienības attīstības politikas visp ārējiem principiem, k ā arī attiecīgās valsts 
vai reģionālās sadarbības stratēģijām; 
(b) EIB, izstr ādājot ieguld ījumu strat ēģijas, uzņēmējdarbības plānus un visp ārējās 
politikas dokumentus, l ūdz Komisijas atzinumu;  
(c) EIB inform ē Komisiju par t ās pārvaldītajiem projektiem saska ņā ar 18. panta 
1. punktu. Projekta nov ērtēšanas posm ā tā lūdz Komisijas atzinumu par 
projekta saska ņotību ar attiec īgo valsts sadarb ības stratēģiju vai re ģionālās 
sadarbības stratēģiju, vai, vajadz ības gadījumā, ar IM visp ārējiem mērķiem; 
(d) izņemot procentu subs īdijas, kas iek ļautas visp ārējā piešķīrumā, kā minēts 
3. punkta a) apakšpunkt ā, projekta nov ērtēšanas posm ā EIB lūdz arī Komisijas 
piekrišanu par jebkuru priekšlikumu, kas iesniegts IM komitejai par procentu 
subsīdiju — attiec ībā uz tā atbilstību Koton ū nolīguma II pielikuma 2. panta 
7. punktam un 4. panta 2. punktam un krit ērijiem, kas noteikti IM darb ības 
pamatnost ādnēs. 
Ja Komisija nav sniegusi negat īvu atzinumu par min ēto priekšlikumu tr īs nedēļas pēc 
priekšlikuma iesniegšanas, uzskata, ka t ā ir sniegusi labv ēlīgu atzinumu vai ir 
piekritusi priekšlikumam. Attiec ībā uz atzinumiem par fina nšu vai valsts sektora 
projektiem, k ā arī vienošanos par procentu likmju subs īdijām Komisija var piepras īt, 
LV 26   LV lai tai iesniedz gal īgo projekta priekšlikumu atzinu ma sniegšanai vai apstiprin āšanai 
divas ned ēļas pirms t ā nosūtīšanas IM komitejai. 
6. EIB neveic nevienu 3. punkt ā minēto darbību, ja IM komiteja nav sniegusi labv ēlīgu 
atzinumu. 
Pēc IM komitejas labv ēlīga atzinuma sa ņemšanas EIB lemj par priekšlikumu saska ņā 
ar savām procedūrām. Jo īpaši tā var nolemt nevirz īt priekšlikumu t ālāk. EIB regul āri 
informē IM komiteju un Komisiju par gad ījumiem, kad t ā nolemj nevirz īt 
priekšlikumu t ālāk. 
Par aizdevumiem no saviem l īdzekļiem un par IM ieguld ījumiem, par ko netiek l ūgts 
IM komitejas atzinums, EIB lemj saska ņā ar savām proced ūrām un — Ieguld ījumu 
mehānisma gad ījumā — saska ņā ar Ieguld ījumu meh ānisma darb ības 
pamatnost ādnēm un ieguld ījumu strat ēģijām, ko apstiprin ājusi IM komiteja. 
Neatkarīgi no IM komitejas negat īva atzinuma par priekšlikumu pieš ķirt procentu 
subsīdiju EIB var turpin āt priekšlikumu ar konkr ēto aizdevumu bez procentu 
subsīdijas guvuma. EIB regul āri inform ē IM komiteju un Komisiju par katru 
gadījumu, kad t ā tādējādi nolemj turpin āt virzīt priekšlikumu t ālāk. 
Ievērojot IM darb ības pamatnost ādnēs noteiktos nosac ījumus un ja konkr ētā 
aizdevuma vai IM ieguld ījuma būtiskais mērķis paliek nemain īgs, EIB var pie ņemt 
lēmumu groz īt noteikumus IM aizdevumam vai ieguld ījumam, par ko IM komiteja 
sniegusi labv ēlīgu atzinumu saska ņā ar 3. punktu, vai jebkuram aizdevumam, par ko 
IM komiteja sniegusi labv ēlīgu atzinumu par procentu subs īdijām. Jo īpaši EIB var 
pieņemt lēmumu palielin āt aizdevuma vai IM ieguld ījuma summu l īdz pat 20 %. 
Tāda palielin ājuma rezult ātā attiecībā uz projektiem ar procentu subs īdijām, kas 
minētas Koton ū nolīguma II pielikuma 2. panta 7. punkt ā, var proporcion āli pieaugt 
procentu subs īdijas vērtība. EIB regul āri informē IM komiteju un Komisiju par katru 
gadījumu, kad t ā tādējādi nolemj virz īt priekšlikumu t ālāk. Par projektiem, uz ko 
attiecas Koton ū nolīguma II pielikuma 2. panta 7. punkts, ja tiek piepras īts subsīdijas 
vērtības palielin ājums, tad IM komitejai l ūdz sniegt atzinumu, pirms EIB veic 
turpmākus pasākumus. 
7. EIB p ārvalda IM ieguld ījumus un visus l īdzekļus, kas ir IM kont ā saskaņā ar Koton ū 
nolīguma mērķiem. Tā jo īpaši var piedal īties to juridisko personu p ārvaldības un 
uzraudzības strukt ūrās, kurās veikti ieguld ījumi, izmantojot IM, un t ā saskaņā ar IM 
darbības pamatnost ādnēm var īstenot, nodot citiem un groz īt tiesības, kas saist ītas ar 
IM. 
V SADAĻA 
NOBEIGUMA  NOTEIKUMI 
17. pants  
Trešās valsts vai re ģiona līdzdalība 
Lai nodrošin ātu Savien ības palīdzības saska ņotību un efektivit āti, Komisija var pie ņemt 
lēmumu, ka jaunatt īstības valstis, kas nav ĀKK valstis, un re ģionālās integrācijas strukt ūras ar 
LV 27   LV ĀKK līdzdalību, kuras veicina re ģionālu sadarbību un integr āciju, par ko ir ties ības pretend ēt 
uz Savien ības palīdzību citu Savien ības ārējās darbības finans ēšanas instrumentu ietvaros, ir 
tiesīgas pretend ēt uz līdzekļiem, kas min ēti Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta 
a) apakšpunkta i) da ļā, ja attiec īgais projekts vai programma ir re ģionāla vai pārrobežu un 
atbilst Koton ū nolīguma IV pielikuma 6. pantam. Aizj ūras zemes un teritorijas ("AZT"), kas 
ir tiesīgas pretend ēt uz Savien ības palīdzību saskaņā ar Lēmumu [...], un Savien ības tālākie 
reģioni arī var piedal īties reģionālās sadarbības projektos vai programm ās; finansējums, kas 
paredzēts, lai nodrošin ātu šo teritoriju un t ālāko reģionu līdzdalību, ir papildus tiem 
līdzekļiem, kas min ēti Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) da ļā. Būtu jāņem 
vērā dalībvalstu, to t ālāko reģionu, AZT un ĀKK valstu pastiprin ātas sadarb ības mērķis un, 
vajadzības gadījumā, jāizveido koordin ēšanas meh ānismi. Pas ākumus šāda finans ējuma un 
11. Finanšu regul ā minēto finans ējuma veidu nodrošin āšanai var paredz ēt stratēģijas 
dokumentos un daudzgadu indikat īvajās programm ās, kā arī šīs regulas 9. pant ā minētajās 
rīcības programm ās un pasākumos.  
18. pants  
EAF palīdzības uzraudz ība, ziņojumu sniegšana un nov ērtēšana 
1. Komisija un EIB regul āri uzrauga savas darb ības un pārskata progresu, kas pan ākts 
ceļā uz iecerēto rezultātu sasniegšanu. Komisija veiks ar ī novērtējumus par savas 
nozaru politikas un darb ību ietekmi un efektivit āti, kā arī plānošanas efektivit āti, 
attiecīgos gadījumos veicot neatkar īgu ārēju novērtējumu. Nov ērtējumos būtu 
jāvadās pēc ESAO/ DAC  paraugprakses principiem, lai p ārliecinātos, vai ir sasniegti 
īpašie mērķi, attiecīgā gadījumā ņemot vērā dzimumu l īdztiesību, un lai sagatavotu 
ieteikumus nol ūkā uzlabot turpm ākās darbības.  
EIB regul āri informē Komisiju par to projektu īstenošanu, kas tiek finans ēti no tās 
pārvaldītajiem 11. EAF resursie m, atbilstoši Ieguld ījuma meh ānisma darb ības 
pamatnost ādnēs noteiktaj ām procedūrām. 
2. Komisija ar EAF komitejas un EIB starpniec ību informat īvos nolūkos nosūta savus 
novērtējuma ziņojumus dal ībvalstīm. Rezult ātus izmantos k ā atgriezenisko saiti 
programmas izstr ādē un resursu pieš ķiršanā. 
3. Saska ņā ar šo regulu sniegt ās Savienības palīdzības novērtēšanas posm ā Komisija 
atbilstīgi iesaista visas ieinteres ētās personas, un attiec īgā gadījumā tā var mēģināt 
veikt kop īgus novērtējumus ar ES dal ībvalstīm, citiem l īdzekļu devējiem un att īstības 
partneriem. 
4. Komisija nov ērtē panākumus, kas g ūti, īstenojot 11. EAF, un reizi divos gados, s ākot 
ar 2016. gadu, iesniedz Padomei zi ņojumu par īstenošanu un rezult ātiem un, cikt āl 
iespējams, par Savien ības finanšu pal īdzības galvenajiem rezult ātiem un ietekmi. 
Minēto ziņojumu nos ūta arī Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un soci ālo 
lietu komitejai un Re ģionu komitejai. 
5. Zi ņojumā, ko sagatavo reizi divos gados, ietver inform āciju par iepriekš ējā gadā 
finansētajiem pas ākumiem, uzraudz ības un nov ērtējuma rezult ātiem, attiec īgo 
attīstības partneru iesaist īšanu, kā arī saistību un maks ājumu apropri āciju izpildi, 
norādot sadalījumu pa valst īm, reģioniem un sadarb ības jomām.  
LV 28   LV 6. Zi ņojumā novērtē palīdzības rezult ātus, pēc iespējas vairāk izmantojot īpašus un 
izmērāmus šīs palīdzības nozīmes rādītājus attiec ībā uz Koton ū nolīguma mērķu 
sasniegšanu. Taj ā ietver galven ās gūtās atziņas un turpm ākus pasākumus p ēc 
ieteikumiem iepriekš ējo gadu nov ērtējumos. 
7. Savien ība un tās dalībvalstis veic darb ību izvērtēšanu, nov ērtējot saistību un 
maksājumu izpildes l īmeni un sniegt ās palīdzības nodrošin ātos rezultātus un ietekmi. 
Izvērtēšanu veic, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. 
8. EIB inform ē IM komiteju par pan ākumiem saist ībā ar IM m ērķu sasniegšanu. 
Saskaņā ar Koton ū nolīguma II pielikuma 6.B pantu IM visp ārējos darbības 
rezultātus kopīgi pārskata 11. EAF termi ņa vidusposm ā un nobeigum ā. Vidusposma 
pārskatu veic neatkar īgi ārējie eksperti sadarb ībā ar EIB, un to dara pieejamu IM 
komitejai. 
19. pants  
Klimata politika un izdevumi saist ībā ar bioloģisko daudzveid ību 
Kopējo izdevumu ikgad ēju novērtējumu saist ībā ar klimata politiku un biolo ģisko 
daudzveid ību veic, pamatojoties uz pie ņemtajiem indikat īvās plānošanas dokumentiem. EAF 
kontekstā piešķirtajam finans ējumam piem ēro ikgadēju izsekošanas sist ēmu, kas ir balst īta uz 
ESAO metodiku (“Rio politikas r ādītāji”) (neizsl ēdzot prec īzāku metodiku izmantošanu, kad 
tās ir pieejamas), kura integr ēta esošaj ā Savienības programmu darb ības pārvaldības 
metodikā, lai noteiktu ar klimata politiku, biolo ģisko daudzveid ību un 9. pant ā minētajiem 
īpašajiem pas ākumiem saist īto izdevumu apjomu r īcības programmu l īmenī, un to re ģistrē 
novērtējumos un divgadu zi ņojumos.  
20. pants  
Eiropas Ārējās darbības dienests 
Šo regulu piem ēro saskaņā ar Padomes L ēmumu 2010/427/ES, ar ko nosaka Eiropas Ārējās 
darbības dienesta organizatorisko strukt ūru un darb ību.  
21. pants  
Pārejas pasākumi 
Līdz Iekšējā nolīguma par 11. EAF sp ēkā stāšanās brīdim pārejas pasākumus 9. pant ā minēto 
rīcības programmu, atseviš ķu pasākumu, īpašu pas ākumu un īpašu rīcības programmu 
attiecībā uz atbalsta izdevumiem veid ā finansē no 11. EAF pagaidu meh ānisma, kas sast āv no 
iepriekšējo EAF atlikuma un l īdzekļiem, kas p ārcelti no projektiem min ēto EAF ietvaros. Šo 
pagaidu meh ānismu var ar ī izmantot dot ācijām procentu subs īdiju un ar projektiem saist ītas 
tehniskās palīdzības finans ēšanai, kā minēts Iekšējā nolīguma 2. panta d) punkt ā. Šo pārejas 
pasākumu mērķis ir atvieglot pl ānošanas dokumentu īstenošanu. 
Līdzekļus, kas pieš ķirti šā pagaidu meh ānisma ietvaros, uzskaita 11. EAF. Attiec īgi samazina 
9. un 10. EAF Iekš ējo nolīgumu 1. panta 2. punkta a) apakšpunkt ā noteiktās dalībvalstu 
iemaksu da ļas. 
Šos pārejas pasākumu īstenošanas nol ūkā 10. EAF Finanšu regulu turpina piem ērot, līdz 
stājas spēkā 11. EAF Finanšu regula. 
LV 29   LV 22. pants  
Stāšanās spēkā 
Šī regula st ājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Ofici ālajā 
Vēstnesī. 
To piemēro no 2014. gada 1. janv āra līdz Iekšējā nolīguma piem ērošanas p ēdējai dienai. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs