Priekšlikums Padomes lēmums par īpašo programmu „Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) /* COM/2005/0440 galīgā redakcija - CNS 2005/0185 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 21.9.2005 COM(2005) 440 galīgā redakcija 2005/0185 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par īpašo programmu „Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS (EK LĪGUMS) 1. PRIEKšLIKUMU SATURS Priekšlikumi piecām īpašajām programmām tiek iesniegti pēc Komisijas izvirzītā priekšlikuma Septītajai pamaprogrammai (no 2007.–2013. gadam), kuru pieņēma 2005. gada 6. aprīlī[1]. Izklāstot četras svarīgākās īpašās programmas: „Sadarbība”, „Idejas”, „Cilvēki” un „Iespējas”, tiek iezīmēta struktūra, jo katra no šīm programmām atbilst Eiropas pētniecības politikas galvenajiem mērķiem. Nākotnē gaidāma vēl viena īpašā programma par Kopīgā pētniecības centra tiešajiem pasākumiem. Komisija plāno iesniegt savus priekšlikumus par „Līdzdalības un pētījumu rezultātu zplatīšanas noteikumiem”, ko piemēros Septītajai pamatprogrammai. Politikas konteksts un mērķi atbilst paziņojumam „Uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas Pētniecības telpas veidošana izaugsmei”[2]. Lai šos mērķus īstenotu un īpašās programmas ieviestu pilnīgi, divkārt jāpalielina Komisijas ierosinātais budžets. Pētniecība, tehnoloģijas, izglītība un jauninājumi ir būtisks veids, kā ilgtermiņā ilgtspējīgi iespējams radīt jaunas darba vietas. Tāpat šie faktori ir neaizstājami ekonomikas izaugsmei, konkurētspējai, veselības aprūpei, dzīves kvalitātei un videi. Pētniecības pamatprogramma līdz ar Komisijas programmām izglītības un jauninājumu jomā rada virzību uz zināšanām balstītu ekonomiku un sabiedrību. Līdz ar citiem valsts un privātā sektora centieniem Septītās pamatprogrammas īpašās programmas ir veidotas nolūkā mazināt Eiropas pētniecības līmeņa, kvalitātes un ietekmes lielākos trūkumus. Zināšanu izplatīšana un nodošana ir Eiropas pētniecības darbības galvenā pievienotā vērtība, un jāveic pasākumi iegūto rezultātu izmantošanas paplašināšanā ražošanā, politiku izstrādāšanā un sabiedrībā. Eiropai jāpalielina ieguldījums pētniecībā, un ir jābūt jaunam uzsvaram uz to, ja Eiropas Savienība tiešām vēlas tuvoties mērķim līdz 2010. gadam investēt 3% tās IKP pētniecībā. Septītā pamatprogramma veicinās šā mērķa sasniegšanu, gan pateicoties tiešajam finansējumam, gan arī piesaistot papildu privātās un valsts investīcijas pētniecībā. Eiropai vajadzīgi vairāk pētnieki, lai palielinātu un uzlabotu tās pētniecības darbu. Līdz ar citiem pasākumiem, kā piemēram, Eiropas Harta par pētniekiem un valstu politikas pasākumi, Septītā pamatprogramma ir veidota, lai cilvēkus mudinātu uzsākt unturpināt karjeru pētniecībā un atkal pievērst Eiropai vadošos talantus pētniecības nozarē. Finansiālais atbalsts Eiropas līmenī piedāvā iespējas palielināt pētniecības izcilību un efektivitāti, ko nevar sasniegt valsts līmenī vien. Īpašās programmas Septītās pamatprogrammas ietvaros rāda, ka turpinās Eiropas pētniecības zonas konsolidēšana, sasniedzot kritisko masu, izveidojot struktūras jaunajās pētniecības jomās un izmantojot jaunus līdzekļus, arī turpinot atbalstīt brīvu ideju, zināšanu un pētnieku apriti. Īpašo programmu īstenošanas gaitā potenciāls Eiropas līmeņa rīcībai stiprināt izcilību pētniecībā tiks maksimāli izmantots, jo īpaši rīkojot ES mēroga konkursus, kurus plānots balstīt ar rūpīgu un neatkarīgu priekšlikumu izvērtēšanu. Tas nozīmē, ka tiks konkretizēti un atbalstīti jau esošie izcilības piemēri, vienalga, kur Eiropas Savienībā tie būtu, kā arī tiks radītas iespējas tālākai izcilībai pētniecībā. Īpašo programmu ietekmi stiprinās papildināmība ar citām Kopienas politikām un programmām, jo īpaši ar struktūrfondiem, izglītības programmām, Konkurētspējas un jauninājumu programmu. 2. IEPRIEKšēJA APSPRIEšANāS Īpašās programmas priekšlikumu sagatavošanā ņemti vērā ES iestāžu, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Eiropas Padomes, izteiktie viedokļi, kā arī citu ieinteresēto aprindu, tai skaitā, pētnieku un pētniecības rezultātu lietotāju uzskati. Tajā ietilpst pastāvīgas diskusijas un ieguldījumi attiecībā uz priekšlikumu Septītās pamatprogrammas lēmumiem, plašās apspriedes un ieguldījums, kas apkopots priekšlikuma sagatavošanas gaitā un tālāks darbs, nosakot nākotnes prioritātes pētniecībā, piemēram, Eiropas tehnoloģiju platformas veiktais. Īpašās programmas priekšlikums balstās arī uz padziļinātu ietekmes novērtējumu, kas izstrādāts Septītās pamatprogrammas priekšlikumam[3], ar kuru pierāda ievērojamu un īpašu pievienoto vērtību katrai ierosinātajai īpašajai programmai. Turklāt priekšlikumā ņemts vērā pamatprogrammas piecu gadu novērtējums[4]. 3. TIESISKIE ASPEKTI Īpašās programmas priekšlikums balstīts uz Līguma XVIII sadaļas 163. līdz 173. pantu, jo īpaši uz 166. panta 3. punktu par pamatprogrammas īstenošanu ar īpašajām programmām. 4. BUDžETA īSTENOšANA Katram ierosinātajam lēmumam pievienotajā „Tiesību akta finanšu pārskatā” izklāstīta ietekme uz budžetu, kā arī cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem. Komisija paredzējusi izveidot izpildaģentūru, kurai tiks uzticēti konkrēti uzdevumi, kas nepieciešami programmu „Sadarbība”, „Cilvēki” un „Iespējas” īstenošanai. Šī pieeja tiks izmantota arī programmas „Idejas” īstenošanai (sk. 7.2. iedaļu turpmāk). 5. SASKAņOTA UN ELASTīGA īSTENOšANA 5.1. Pielāgošanās jaunām vajadzībām un iespējām Būtiski, lai jaunu programmu īstenošana būtu pietiekami elastīga, tādējādi ļaujot noturēties zinātniskās un tehnoloģiskās attīstības priekšgalā un reaģēt uz aizvien jaunām zinātniskām, rūpniecības, politikas vai sabiedrības vajadzībām. Šajā ziņā liela nozīme būs darbībām, kurās pētnieki paši var noteikt tēmas. Attiecībā uz citām darbībām to varēs sasniegt pirmkārt ar darba programmām, ko plānots atjaunināt ik gadu. To paveiks ar dalībvalstu pārstāvju komiteju palīdzību, kur plānots, ka komitejas koncentrējas tikai uz darba programmām. Ja būs jaunas prioritātes, kas prasīs tūlītēju reakciju, jo īpaši, saistībā ar neparedzētām politikas vajadzībām, pārskatīšanu varēs veikt ātrāk. Šāda daudzgadēja programmas plānošana izmantos priekšrocības, kas rodas no daudzējādiem ieguldījumiem, kas gādā, lai atbalstītās aktivitātes saglabātu tiešu atbilstību pieaugošajām nozares pētniecības vajadzībām un ES politikām. Tiks meklēti padomdevēji no ārienes, ieskaitot katrai tēmai īpašajā programmā „Sadarbība”, kas efektīvi aptvertu daudzas disciplīnas un radītu līdzsvaru starp akadēmiskiem un rūpniecības uzskatiem. Attiecībā uz programmu „Idejas” izmantos pilnīgi jaunu pieeju, kuras ietvaros ikgadējās darba programmas sagatavošana tiks uzticēta neatkarīgai zinātniskajai padomei, autonomas Eiropas Pētniecības padomes izveides ietvaros (skatīt 7. sadaļas 2. daļu tālāk). Eiropas Tehnoloģiju Platformas , kas izveidotas dažādās nozarēs un kurām būtu jāīsteno spēcīga un dinamiska loma, lai nodrošinātu atbilstību ražošanas vajadzībām, jo īpaši veicinās papildu ārējus ieguldījumus, sevišķi attiecībā uz Sadarbības programmu. Pētniecības prioritātes platformu definētajās Stratēģiskajās pētījumu programmās ir labi atspoguļotas īpašo programmu priekšlikumos un sniegs svarīgu ieguldījumu daudzgadīgā programmu plānošanā. Citi forumi un grupas Komisijai varētu nodrošināt savlaicīgas konsultācijas par jaunām prioritātēm konkrētajās jomās, piemēram, Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas komisija ( ESFRI ) un platformas, kas izveidotas, lai apspriestu stratēģiskās pētījumu programmas sociālās vai vides politikas jomās. Nozīmīga jauna iespēja, ko nodrošinās pamatprogramma, ir novatorisks finansēšanas mehānisms, Riska dalīšanas finanšu mehānisms , kas vērsts uz privātā sektora izdevumu palielināšanu PTA jomā, uzlabojot piekļuvi Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem Eiropas liela apjoma darbībām, kam nepieciešams apvienot līdzekļus no dažādiem finansējuma avotiem, tai skaitā aizdevumiem. Šīs lielās Eiropas darbības ir „Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas” un liela mēroga sadarbības projekti, kurus tieši finansē Pamatprogrammā Sadarbības programmas ietvaros, un jauni pētniecības infrastruktūras projekti programmā „Iespējas”. Saskaņā ar atbilstības kritērijiem var tikt apsvērti arī citi lieli Eiropas sadarbības projekti, piemēram, EUREKA projekti. Paredzamais ieguldījums no īpašajām programmām EIB nozīmīgi uzlabos piekļuvi parādu finansēšanai un līdz ar to – ievērojami veicinās privāto ieguldījumu piesaisti PTA. 5.2. Transversālas tēmas Septītās pamatprogrammas īstenošanā Komisija nodrošinās vispārēju saskaņotību, ņemot vērā programmā „Idejas” garantēto Eiropas pētniecības padomes autonomiju un neatkarību. Darba programmas visās citās īpašajās programmās saskaņotā kārtībā tiks pārskatītas, lai pilnīgi varētu iekļaut transversālas tēmas. Dalībvalstu pārstāvju komitejām arī ir svarīgs pienākums palīdzēt Komisijai efektīvi saskaņot un koordinēt īstenošanas darbu starp īpašajām programmām un to ietvaros. Tas nozīmē nopietnu koordinēšanu dalībvalstīs un atšķirīgu komiteju pārstāvju starpā. Gadījumos, kad atbalstāmie pasākumi būs cieši saistīti ar dažādām daļām īpašajās programmās „Sadarbība”, „Cilvēki” un „Iespējas”, tiks izmantoti kopēji uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, ņemot vērā Sestās pamatprogrammas gaitā gūto pieredzi. Tas būs jo īpaši svarīgi attiecībā uz pētniecības tēmām, kas ir saistītas ar programmu „Sadarbība”, un šādi uzaicinājumi tiks skaidri definēti darba programmā. Šādi jautājumi ietilpst gan programmā „Sadarbība”, gan „Cilvēki”, gan „Iespējas”, tie ir īpaši nozīmīgi, un to saskaņotai risināšanai ir paredzēti īpaši mehānismi: - Starptautiskā sadarbība : visas īpašās programmas ir atvērtas starptautiskai sadarbībai un tajās ir īpaši paredzēti pasākumi šajā ziņā. Pamatprogrammā tiks izmantota stratēģiska pieeja, lai veicinātu Eiropas pētniecības izcilību un attīstītu konkurētspēju, lai risinātu īpašus globālus vai reģionālus jautājumus, kur rodama savstarpēja interese un labums. Tiks nodrošināta saskanīga pieeja starp īpašajām programmām atbilstoši šādai stratēģijai, un programmai „Iespējas” šajā ziņā būs svarīgākā loma. - Pētniecības infrastruktūras: svarīgākā pētniecības infrastruktūra tiks īstenota programmā „Iespējas”, un šī programma nodrošinās saskaņotu pieeju ar atbilstošiem pētniecības pasākumiem citās programmās, jo īpaši programmā „Sadarbība”. - Transversāla politikas pētniecība : Komisijas dienestos tiks radīti nosacījumi efektīvam koordinācijas darbam, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka pasākumi joprojām atbilst ES dažādo politiku attīstības vajadzībām. Šim nolūkam daudzgadu programmu plānošanā var izmantot dažādo ar attiecīgajām politikām saistīto Komisijas dienestu lietotāju grupas, un tādēļ tiks radīta iekšēja struktūra, lai nodrošinātu jūras zinātnes un tehnoloģiju koordinēšanu atbilstošajās tematiskajās jomās. - MVU līdzdalība: MVU līdzdalību īpašajās programmās optimizēs. Līdztekus MVU stiprināšanai, īpašie pasākumi programmā „Iespējas” ir šādi: MVU pētniecības intereses ir iekļautas programmā „Sadarbība”, un tēmas, kas jo īpaši varētu interesēt MVU, tiks tālāk formulētas darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Darbības programmā „Cilvēki” īpaši izceļ MVU iesaisti, un MVU arī varēs piedalīties programmā „Idejas”. Paredzētie vienkāršošanas pasākumi un palielinātais elastīgums, izvēloties piemērotāko finansēšanas shēmu, jo īpaši nāks par labu MVU līdzdalībai. - Izplatīšana un zināšanu nodošana : nepieciešamība pārņemt pētniecības rezultātus ir īpašajām programmām raksturīga priekšrocība, sevišķi izceļot zināšanu nodošanu starp valstīm, disciplīnām un no akadēmiskās sabiedrības – rūpniecībai, tai skaitā, izmantojot pētnieku mobilitāti. Šajā ziņā ir svarīga potenciālo lietotāju palīdzība prioritāšu noteikšanā (izmantojot Eiropas tehnoloģiju platformas). Papildinošās darbības Konkurētspējas un jauninājumu programmā arī pastiprinās pētniecības rezultātu izmantošanu, vēršoties pret šķēršļiem jaunradei un stiprinot jaunrades iespējas. - Zinātne sabiedrībā : šī darbība programmā „Iespējas” arī būs nozīmīga, lai nodrošinātu, ka ar sabiedrību saistīti aspekti tiek atbilstoši ņemti vērā visās īpašajās programmās un ka padziļinās sadarbība starp zinātniekiem un plašāku sabiedrību. 6. VIENKāRšOšANA UN PāRVALDīBAS METODES Īstenojot Septīto pamatprogrammu, plānots ieviest svarīgus vienkāršojumus, pamatojoties uz Komisijas 2005. gada 6. aprīļa darba dokumentā izklāstītajām idejām un ņemot vērā minētā dokumenta izraisīto plašo dialogu ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām. Daudzi ierosinātie pasākumi iekļaujami līdzdalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumos, lai ievērojami mazinātu birokrātiju un vienkāršotu prasības, kas attiecas uz finansēšanas shēmām un ziņojumu sniegšanu. Īpašajās programmās starp ierosinātajiem uzlabojumiem ir šādi. - Uzlabota īstenošanas efektivitāte un saskaņotība, administratīvu uzdevumu izpildei izmantojot ārēju izpildaģentūru. - Racionalizētas finansēšanas shēmas, kuru ietvaros katra īpašā programma varēs izmantot nepieciešamos instrumentus programmas mērķu realizēšanai. - Precīzāks novērtēšanas kritēriju izklāsts, ko iekļaus darba programmās, ievērojot īpašās programmas principus. - Skaidri izklāstītas darba programmas, tā, lai potenciālie dalībnieki būtu labi informēti par esošajām iespējām, kas atbilst tieši viņu vajadzībām un interesēm. Piemēram, darba programmas un uzaicinājumi nepieciešamības gadījumā izcels tos tematus, kas varētu īpaši interesēt MVU vai pavērt izdevīgu sadarbību ar trešām valstīm. - Vienkāršojumi citos aspektos, piemēram, projektu apstiprināšanas struktūras racionalizēšana, jaunas finansējuma un atbalsta shēmas, un tālāka datu bāzu un informācijas instrumentu lietošana, lai uzlabotu saziņu. 7. ĪPAšO PROGRAMMU SATURS 7.1. Sadarbība Īpašā programma „Sadarbība” ir izveidota nolūkā, lai iegūtu vadošo lomu svarīgākajās zinātnes un tehnoloģijas jomās, atbalstot universitāšu, uzņēmumu, pētniecības centru un valsts iestāžu sadarbību visā Eiropas Savienībā, kā arī citur pasaulē. Iepriekšējās pamatprogrammas ir pierādījušas, kāda ir šādu darbību ietekme Eiropas pētniecības pārstrukturēšanā un resursu apvienošanā un mobilizēšanā. Septītā pamatprogramma šādu ietekmi izvērsīs plašāk, deviņas tajā ierosinātās tēmas atbilst svarīgākajām zināšanu un tehnoloģijas attīstības jomām, kurās jāstiprina izcila pētniecība, lai risinātu Eiropas sociālās, ekonomiskās, sabiedrības veselības, vides aizsardzības un rūpniecības problēmas. Programmā ir spēcīgi secīguma elementi saistībā ar iepriekšējām pamatprogrammām, un tā izmanto ar šāda veida Eiropas atbalstu panāktu pierādītu pievienoto vērtību. Turklāt šajā īpašajā programmā ir arī svarīgi jauninājumi, kas prasa īpašus apsvērumus to īstenošanai. - Rīcība, reaģējot uz nepieciešamību pēc drosmīgām, Eiropas mēroga privātām partnerībām, lai paātrinātu nozīmīgāko tehnoloģiju attīstību, uzsākot Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas[5] . Ir noteikts pirmais iniciatīvu kopums ar skaidriem mērķiem un sasniedzamajiem rezultātiem tādās jomās kā jaunās zāles, nanoelektronika, iegultās datorsistēmas, ūdeņradis un kurināmā elementi, aeronautika un gaisa satiksmes vadība un Globālais monitorings par vidi un drošību Par tām iesniegs atsevišķus priekšlikumus (piemēram, saskaņā ar Līguma 171. pantu). Īstenojot Septīto pamatprogrammu, var identificēt turpmākas Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas tādās jomā kā nulles emisijas līmeņa elektroenergijas ražošana un atjaunojamā enerģija. - Uzlabota pieeja valsts pētniecības programmu koordinēšanai. Tiks turpināta veiksmīgās ERA-NET shēmas izmantošana tēmu ietvaros. Sestajā pamatprogrammā izveidotās ERA-NET shēmas varēs iesniegt priekšlikumus darba turpināšanai, lai padziļinātu sadarbību vai paplašinātu konsorcijus, iesaistot jaunus dalībniekus, kā arī jaunu ERA-NET tīklu izveidošana, lai risinātu jaunus tematus. Šī shēma būs pieejama arī valsts iestādēm, kas plāno pētniecības programmu, bet kura vēl nedarbojas. Turklāt tiks ieviesta ERA-NET plus shēma, lai veicinātu kopīgus uzaicinājumus transnacionāliem pētniecības projektiem, kas organizēti ar vairāku valstu piedalīšanos. - Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta Eiropas un jaunattīstības valstu partnerībā klīnisko pētījumu jomā ( EDCTP ), kas ierosināta atbilstoši 169. pantam, ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm ir noteiktas vēl četras 169. panta iniciatīvas . Šādas iniciatīvas automatizētas dzīves vides jomā, Baltijas jūras pētniecības un metroloģijas jomā ir uzskaitītas programmā „Sadarbība”, un 169. panta iniciatīva, lai apkopotu valstu pētniecības rezultātus ar MVU saistītās programmās, ir minēta programmā „Iespējas”. Papildu iniciatīvas var identificēt Septītās pamatprogrammas īstenošanas laikā. - Mērķtiecīgāku pieeju starptautiskajai sadarbībai katras tēmas ietvaros un starp dažādām tēmām īstenos ar īpašiem sadarbības pasākumiem, kurus plānots noteikt darba programmās atbilstoši paredzētajai stratēģiskai pieejai starptautiskās sadarbības jomā, un ar politikas dialogiem un sadarbības tīkliem ar dažādiem partnervalstu reģioniem. - Katras tēmas ietvaros tiks atbalstīts komponents, lai veicinātu elastīgu atbildes reakciju uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām, tā īstenošana tiks pamatota ar pieredzi, kas gūta, realizējot Zinātniskā atbalsta politiku un Jaunas un strauji augošas zinātnes un tehnoloģijas shēmas, kas ieviestas ar Sesto pamatprogrammu, kā arī Nākotnes un jauno tehnoloģiju shēmu IKT jomā. 7.2. Idejas Eiropai īpaši labi nesokas nedz patiesi izcilu pētniecības rezultātu ieguvē, nedz jaunu, strauji augošu zinātnes jomu apgūšanā. Programma „Idejas” gādā par tādu visas Eiropas mēroga mehānismu, ar kuru atbalstīs patiesi radošus zinātniekus, inženierus un pētniekus, kuru zinātkāre un zinību alkas, visticamāk, radīs neparedzamus un spožus atklājumus, kuri spēs mainīt cilvēku izpratni un sniegt jaunu skatījumu tehnoloģiju attīstībā, kā arī ilgstošu sociālu un vides problēmu risinājumā. Pamatpētījumu kvalitātes paaugstināšana ar Eiropas mēroga konkursiem radīs nozīmīgas sociālas un ekonomiskas priekšrocības[6]. Programmā „Idejas” pārņemts jēdziens „ progresīva pētniecība ”, kas iezīmē jaunu pamatpētījumu izpratni. Esot jaunu zināšanu radīšanas priekšgalā, „progresīva pētniecība” būtībā ir riskants uzdevums, kas saistīts ar fundamentālu zinātnes, tehnoloģijas un inženierzinātņu progresu, neievērojot iedibinātās disciplinārās vai valstu robežas. Programma ievēros „uz pētnieku vērstu” pieeju, kas pētniekiem ļauj brīvi ierosināt savus tematus. Plānots piešķirt stipendijas atsevišķām komandām, grupas pašas ziņā atstājot izvēli, kādiem pētniekiem nepieciešams apvienoties projekta veikšanai, un to, vai pētnieki ir no vienas vai vairākām iestādēm, atrodas vienā vai dažādās valstīs. Visos gadījumos šādu komandu veidošanā svarīgākais ir zinātniskā izcilība, nevis administratīvās prasības. Programma atšķirsies no pamatpētījumu finansēšanas valstu līmenī ar tās stratēģiskajiem mērķiem un Eiropas mērogu. Eiropas Pētniecības padomes (EPP) izveide programmas „Idejas” īstenošanai uzskatāma par jaunu sākumu. Tiks radīti divi būtiski EPP struktūras komponenti: neatkarīga zinātniskā padome un īpaši šim nolūkam izveidota īstenošanas struktūra, kas darbosies saskaņā ar uzticības, uzticamības un caurskatāmības principiem, tādējādi jānodrošina atbilstoši finanšu līdzekļi un ļoti efektīvs darbs, augsta līmeņa autonomija un integritāte, vienlaikus konsekventi ievērojot prasības par atbildību. Zinātnisko padomi veidos Eiropas zinātnes aprindu augstākā līmeņa pārstāvji, kas darbosies kā privātpersonas neatkarīgi no politiskajām vai citām interesēm. Tās locekļus iecels Komisija, ievērojot objektīvu izvēles procesu. Zinātniskās padomes pilnvaras ietvers šādus aspektus. 1. Zinātniskā stratēģija. Izveidot vispārēju zinātnisku programmas stratēģiju zinātnisku iespēju un Eiropas vajadzību kontekstā. Pastāvīgi saskaņā ar zinātnisko stratēģiju, izstrādāt darba programmu un nepieciešamos grozījumus, tai skaitā uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un priekšlikumu finansēšanas pamatkritērijus, kā arī vajadzības gadījumā konkrētu tēmu un mērķa grupu definīciju (piemēram, jaunas/strauji augošas komandas). 2. Pārraudzība un kvalitātes kontrole. No zinātniska skatpunkta tiks pausta nostāja īstenošanas un vadības jautājumos attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, attiecībā uz to novērtēšanas kritērijiem un savstarpējo novērtēšanas procesu, ieskaitot ekspertu izvēli un savstarpējas novērtēšanas un priekšlikumu izvērtēšanas metodes, uz kā pamata priekšlikumam piešķir finansējumu; tas pats attiecināms uz visiem jautājumiem, kas skar īpašās programmas sasniegumus, ietekmi un veiktās pētniecības kvalitāti. Darbību kvalitātes pārraudzība un programmas īstenošanas un sasniegumu novērtēšana, kā arī ieteikumi koriģējošiem vai turpmākiem pasākumiem. 3. Saziņa un izplatīšana. Saziņa ar zinātnes aprindām un svarīgākajiem interesentiem par programmas darbībām un sasniegumiem, kā arī EPP apspriedēm. Regulāri ziņojumi Komisijai par tās darbību. Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra atbildēs par programmas izpildi saskaņā ar gada darba programmu. Jo īpaši tā īstenos vērtēšanas procedūras, speciālistu veiktas salīdzinošas pārskatīšanas un atlases procesu atbilstoši zinātniskās padomes noteiktiem principiem, kā arī nodrošinās stipendiju finansiālo un zinātnisko pārvaldību. Šajā ziņā Komisija, pirmkārt, plāno izveidot izpildaģentūru, kurai tā uzticēs izpildes uzdevumus. Īstenošanas struktūrā saglabāsies secīgas, ciešas sadarbības saites ar zinātnisko padomi par visiem programmas izpildes aspektiem. Nākotnē, saņemot neatkarīgu EPP struktūras un mehānismu efektivitātes novērtējumu, varētu izveidot alternatīvu struktūru, piemēram, saskaņā ar Līguma 171. panta noteikumiem. Eiropas Komisija garantēs pilnīgu EPP autonomiju un integritāti. Tas nozīmē, ka Komisijas atbildība par programmas īstenošanu būs nodrošināt, ka pastāv EPP īstenošanas struktūra un ka EPP programmu pilda atbilstoši noteiktajiem mērķiem saskaņā ar zinātniskajām ievirzēm un prasībām par zinātnisku izcilību, kā noteikusi zinātniskā padome, darbojoties neatkarīgi. Komisija atbildēs par darba programmas oficiālu pieņemšanu programmai „Idejas”. Tā šo pienākumu pildīs, izmantojot iepriekš aprakstīto pieeju. Parasti Komisija pieņems darba programmu, ievērojot zinātniskās padomes ierosinājumu. Ja Komisija darba programmu nespēj pieņemt tādu, kāda tā ierosināta, piemēram, tādēļ, ka ierosinājums neatbilst programmas mērķiem vai neatbilst Kopienas tiesību aktiem, Komisijai pamatojums būs jāpublisko. Šī procedūra ir izveidota, lai nodrošinātu, ka EPP darbībā pilnīgi un caurskatāmi tiek ievēroti autonomijas un integritātes principi. 7.3. Cilvēki Īpašā programma „Cilvēki” veido daļu plašas un integrētas stratēģijas, kas paredzēta, lai gan kvalitatīvi, gan kvantitatīvi stiprinātu pētniecības un attīstības cilvēkresursus Eiropā. Ar šo programmu iecerēts mudināt cilvēkus uzsākt un turpināt karjeru pētniecībā, veicināt pētnieku palikšanu Eiropā un piesaistīt talantīgākos prātus darbam Eiropā. Vienoti instrumenti, pastiprināta strukturēšanas iespēja un lielāka efektivitāte nekā dalībvalstu divpusējiem nolīgumiem rīcībai Eiropas līmenī piešķir unikālu pievienoto vērtību. Šīs darbības pamatojas uz Marijas Kirī vārdā nosauktās programmas veiksmīgām ilgtermiņa darbībām, reaģējot uz pētnieku vajadzībām pēc profesionālas sagatavošanas, mobilitātes un karjeras veidošanas iespējām. Piedāvājot ievērojamas secīguma nodrošināšanas iespējas, lielāks uzsvars tiek likts uz šādiem aspektiem. - Pastiprināta strukturēšanas iespēja , piemēram, ieviešot līdzfinansējumu reģionālām, valsts mēroga un starptautiskām programmām pasākumu kopumā „Mūžizglītība un profesionālā izaugsme”. „Līdzfinansējuma” režīms neaizstās režīmu, kurā uz atsevišķām pēcdoktorantūras stipendijām piesakās un tās piešķir Eiropas līmenī, kas pašreiz ir vienīgā izmantotā prakse Sestās pamatprogrammas ietvaros. Tomēr atsevišķas stipendijas Eiropā jau ir sasniegušas savu brieduma fāzi. Tajā pašā laikā valstu piedāvātās iespējas šajā jomā joprojām ir fragmentāras, tieši runājot par mērķiem, novērtēšanas metodēm un darba apstākļiem, un joprojām ir ierobežotas attiecībā uz starptautiskām vai Eiropas mēroga dimensijām. Tādēļ, izmantojot atklātus uzaicinājumus piedalīties konkursā, tiek ierosināts līdzfinansēt izvēlētas programmas, kas atbilst pamatprogrammas mērķiem. Novērtēšanas un atlases kritēriji balstīsies tikai uz sasniegumiem, bez ierobežojumiem attiecībā uz izvēlēto dalībnieku izcelsmi, un piemērojot pieņemamus nodarbinātības un darba apstākļus (piem., alga, sociālā drošība, „šefība”, profesionālā attīstība). - Nozares līdzdalība: Saglabājot Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību ievirzi, kam raksturīga tā dēvētā „pieeja no apakšas uz augšu”, vēl lielāks akcents tiks likts uz mācībām un karjeras attīstību dažādās nozarēs, jo īpaši privātajā sektorā. To plānots panākt, izceļot papildu prasmju un kompetenču attīstīšanu, kas ir būtiskas pētniecības labākai izpratnei uzņēmumos un pētniecības kvalitātei. To veicinās, stimulējot starpnozaru pieredzi, nozarei aktīvi līdzdarbojoties visās darbībās un radot īpaši šim nolūkam paredzētu shēmu zināšanu izplatīšanai ar valsts un privātā sektora, tostarp MVU, partnerības palīdzību. - Tiks stiprināta starptautiskā dimensija. Līdz ar piešķirtajām stipendijām, kam prasīta obligāta atdeve un kas vērstas uz ES pētnieku ieguldījumu mūžizglītībā un karjeras attīstībā, tiks paplašināta starptautiskā sadarbība, iekļaujot pētniekus no trešām valstīm. Turklāt tiek ieviestas jaunas dimensijas sadarbībai ar ES kaimiņvalstīm un valstīm, kas ar ES noslēgušas zinātnes un tehnoloģiju nolīgumus. Bez tam tiks atbalstītas Eiropas pētnieku „zinātniskās diasporas” ārzemēs un ārzemju pētnieku diasporas Eiropā. 7.4. Iespējas Īpašā programma „Iespējas” sekmēs pētniecības un jaunrades iespējas visā Eiropā. Šī programma uzskatāma par iepriekšējo pamatprogrammu darbību turpinājumu un pastiprinājumu, un tā papildināta ar svarīgiem jauninājumiem. Paredzētā stratēģiskā pieeja ir svarīgs jauns elements, lai atbalstītu jaunas pētniecības infrastruktūras izveidi, kas papildinās secīgu atbalstu optimālai esošās pētniecības infrastruktūras izmantošanai. Atbalsts jaunas infrastruktūras veidošanai tiks īstenots, izmantojot divpakāpju pieeju – sagatavošanās posmu un izveides posmu. Pamatojoties uz ESFRI (Eiropas stratēģiskais forums pētniecības infrastruktūrai) darbu, veidojot Eiropas plānu jaunai pētniecības infrastruktūrai, Komisija noteiks prioritāros projektus, kuriem Septītajā pamatprogrammā varētu piešķirt EK atbalstu. Attiecībā uz šiem projektiem Komisija darbosies veicinātāja lomā, jo īpaši sekmējot finansēšanas tehnikas mehānismus izveides posmā, ieskaitot uzlabotu EIB aizdevumu pieejamību, izmantojot Riska dalīšanas mehānismu. I pielikumā sniegts ESFRI „iespēju saraksts”, kurā iekļauti konkrēti piemēri jaunām, plaša mēroga pētniecības infrastruktūrām, kas Eiropas zinātniskajām aprindām būs nepieciešamas nākamajā desmitgadē. Divas shēmas, kas paredzētas, lai atbalstītu pētniecību MVU un MVU apvienību labā, tiks īstenotas ar lielāku budžetu, lai reaģētu uz aizvien augošo MVU nepieciešamību uzticēt pētniecības darbību veikšanu citiem. „Zināšanu reģionu” darbības pamatojas uz veiksmīgu izmēģinājuma darbību. Darbības mērķis ir starpvalstu reģionu sadarbības tīkliem nodrošināt iespēju pilnībā izmantot to pētniecības stiprās puses, uzkrāt jaunas zināšanas, kas iegūtas pētniecības gaitā, un veicināt jaunu, uz „pētniecību vērstu kopu” izveidi, kurās apvieno universitātes, pētniecības centrus, uzņēmumus un reģionālās iestādes. Nozīmīgs jauns elements ir darbība pilna pētniecības potenciāla atklāšanai ES "konverģences" reģionos un attālākajos reģionos. Uz zināšanām balstītas ekonomikas un sabiedrības realizēšana balstīta uz Eiropas pētniecības stiprināšanu, kā arī labāku „neskarta” augsta pētniecības potenciāla izmantošanu, kas pastāv visur ES. Darbības ļaus pieņemt darbā pētniekus no citām ES valstīm, nosūtīt darbā pētniecības un vadības darbiniekus, organizēt novērtēšanas iespējas, kā arī iegūt un attīstīt pētniecības aprīkojumu. Šādas darbības papildinās vajadzības un iespējas stiprināt esošo un jauno izcilības centru pētniecības iespējas šajos reģionos, saņemot arī struktūrfondu finansējumu. „Zinātne sabiedrībā” nozīmē ievērojami paplašināt darbu iepriekšējās pamatprogrammas ietvaros. Tā stimulēs labākas zinības, palīdzēs izveidot labākas ES politikas un veidot ieinteresētāku un informētāku sabiedrību. Svarīgs Septītās pamatprogrammas mērķis ir veidot spēcīgu un saskanīgu starptautisko zinātnes un tehnoloģiju politiku, un programmas „Iespējas” darbības šādu pieeju atbalstīs, jo īpaši palīdzot noteikt sadarbības prioritātes. Saskanīga politiku veidošana vēl vairāk uzsvērs valstu un reģionālo pētniecības politiku koordinēšanu, izmantojot īpašas shēmas, lai atbalstītu dalībvalstu un reģionu ierosinātas iniciatīvas starpvalstu sadarbībai politikas jomā. Tas vēl vairāk stiprinās atklātu koordinēšanas metožu integrēšanu pētniecības politikās un veicinās saskaņotas vai kopīgas iniciatīvas starp valstu un reģionu grupām zonās, kur nepieciešama spēcīga starpvalstu dimensija. 7.5. Kopīgā pētniecības centra darbības Turpinot sniegt zinātnisku un tehnisku atbalstu ES politikas veidošanā, KPC turpinās izmantot savu līdzšinējo pieeju, kas vērsta uz saņēmēju, un spēcīgu sadarbības tīklu veidošanu ar zinātnes aprindām. Tā darbības tiks attīstītas īpašā izaugsmes, ilgtspējīgas attīstības un drošības kontekstā. KPC darbības atsauksies uz jaunajā Lisabonas darba plānā izteikto aicinājumu pēc „labāka regulējuma”. Jaunas problēmas, kas saistītas ar augošo nepieciešamību reaģēt krīzes un avārijas situācijās un saistībā ar politisko prasību spiedienu, tiks risinātas, pamatojoties uz iespējām un resursiem atsevišķās jomās, lai sniegtu piemērotu atbalstu ES kontekstā. Integrēta pieeja, sniedzot zinātnisku un tehnisku atbalstu politikām, arī uzskatāma par nozīmīgāko šīs īpašās programmas iezīmi. 8. UZ ZINāšANāM BALSTīTAS EIROPAS PēTNIECīBAS TELPAS IZMANTOšANA IZAUGSMEI Lai sasniegtu nepieciešamo progresu ceļā uz zināšanām balstītu ekonomiku un sabiedrību, nepieciešama jauna, drosmīga un efektīva Eiropas pētniecība. Visiem dalībniekiem Eiropas Savienībā, proti, valstu valdībām, pētniecības iestādēm, nozarēm, šā uzdevuma izpildē ir sava loma. Īpašās programmas Septītās pamatprogrammas īstenošanai ir veidotas, lai Eiropas līmeņa pētniecības izdevumi plānotā budžeta ietvaros tiktu maksimāli izmantoti, un lai tie būtu efektīvi. Svarīgākās īpašības ir koncentrēšanās uz četriem mērķiem attiecīgajās īpašajās programmās, izmantojot darbības un īstenošanas līdzekļus, kas veidoti šo mērķu sasniegšanai; spēcīgs secīguma elements kopā ar galvenajām jaunajām pieejām; konsekventa uzmanības koncentrēšana uz to, lai atbalstītu jau esošus izcilības piemērus un radītu iespējas nākotnes izcilībai pētniecībā; racionalizēta un vienkāršota pārvaldība, veidojot lietotājiem draudzīgāku pieeju un nodrošinot rentabilitāti, kā arī iekšējs elastīgums, piemēram, lai pamatprogramma varētu reaģēt uz jaunām vajadzībām un iespējām. 1. pielikums ESFRI „IESPĒJU SARAKSTS”[7] - Iespējas antiprotonu un jonu pētniecībai ( FAIR ) - Iespēja intensīvu sekundāri nestabilu izotopu stariem ( SPIRAL II ) - Eiropas dziļjūras neitrīno teleskops (KM3NeT) - Ārkārtīgi liela izmēra teleskops ( ELT ) optiskajai astronomijai - Eiropas pētniecības infrastruktūra nanostruktūrām ( PRINS ) - Eiropas Atomskaldīšanas centrs ( ESS ) – neitronu avots - Eiropas XFEL – cietajiem rentgenstariem - IRUVX FELs tīkls – no infrasarkanajiem stariem līdz mīkstajiem rentgenstariem - ESRF atjaunināšana – sinhrotons - Augstas efektivitātes datori Eiropai ( HPCEUR ) - Jūras kuģi piekrastes pētniecībai - pamatā Baltijas jūrā - Pētniecības ledlauzis Aurora Borealis - Eiropas daudzdisciplinārā observatorija jūras dibena pētniecībai ( EMSO ) - Eiropas infrastruktūras bioloģiskās daudzveidības pētniecībai un aizsardzībai - Augsti attīstīta infrastruktūra smadzeņu un visa ķermeņa vizuālai diagnostikai - Bioinformātikas infrastruktūra Eiropai - Eiropas augsti attīstītu klīniskās pētniecības centru sadarbības tīkls - Eiropas biobanku un genoma pētniecības izejmateriālu krātuvju sadarbības tīkls - Paaugstinātas drošības laboratorijas slimībām, kas strauji attīstās un rada draudus sabiedrības veselībai - Infrastruktūra visa zīdītāju genoma funkcionālai analīzei - Biomedicīnas pētījumu paraugiestādes - Eiropas pētniecības observatorija humanitārajām un sociālajām zinātnēm ( EROHS ) - Eiropas sociālā izpēte ( ESS ) „Globāli projekti” - ITER - Starptautiskā kosmosa stacija ( ISS ) - Starptautiskais lineārais daļiņu paātrinātājs ( ILC ) - Kvadrātkilometru zonas( SKA ) radioteleskops - Starptautiska skaldmateriālu izstarošanas iekārta ( IFMIF ) 2005/0185 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par īpašo programmu „Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 166. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[8], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[9], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[10], tā kā: (1) Saskaņā ar Līguma 166. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. .../EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 20013. gadam) (turpmāk tekstā „pamatprogramma”) jāīsteno ar īpašu programmu palīdzību, kurās paredzēti sīki izstrādāti noteikumi to īstenošanai, noteikts to ilgums un kuras nodrošinātas ar līdzekļiem, ko uzskata par vajadzīgiem. (2) Pamatprogrammā paredzēti četri darbību veidi: starpvalstu sadarbība politiski noteiktās tēmās („Sadarbība”), pētnieku ierosinātie pētījumi, kas pamatojas uz zinātnieku aprindu iniciatīvu („Idejas”), atbalsts pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei („Cilvēki”) un pētniecības iespēju atbalsts („Iespējas”). Netiešos pasākumus sadaļā „Sadarbība” jāīsteno ar šīs īpašās programmas palīdzību. (3) Šai programmai jāpiemēro pamatprogrammas noteikumi par uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalību un pētījumu rezultātu izplatīšanu (turpmāk tekstā „līdzdalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi”). (4) Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju tiesību aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide. (5) Jauninājumiem un ar maziem un vidējiem uzņēmumiem saistītām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo pamatprogrammu, jāpapildina darbības, ko veic Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas ietvaros. (6) Šīs pamatprogrammas īstenošana var rosināt papildprogrammu izstrādāšanu, kurās paredzēta vienīgi konkrētu dalībvalstu līdzdalība, Kopienas līdzdalību programmās, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis, kopuzņēmumu dibināšanu vai cita veida vienošanās Līguma 168., 169. un 171. panta nozīmē. (7) Šai īpašajai programmai jāpalīdz sniegt piešķīrumu Eiropas Investīciju bankai „Riska dalīšanas finanšu mehānisma” izveidei, lai uzlabotu EIB aizdevumu pieejamību. (8) Kā paredzēts Līguma 170. pantā, Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus pētniecības jomā, tādēļ jācenšas stiprināt starptautisko sadarbību zinātniskajā izpētē, lai turpinātu Kopienas integrāciju pasaules zinātnieku aprindās. Tādēļ jāsagādā iespēja šajā īpašajā programmā piedalīties valstīm, kas šajā nolūkā ir noslēgušas nolīgumus, savukārt projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties arī personām no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām. (9) Šīs programmas īstenošanas laikā veiktajos pētījumos jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. (10) Šai pamatprogrammai jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību. (11) Pareiza pamatprogrammas finanšu vadība un tās īstenošana jānodrošina visefektīvākajā un lietotājam draudzīgākajā, kā arī visiem dalībniekiem viegli pieejamā veidā atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai, un tās turpmākiem grozījumiem. (12) Bez tam jāveic atbilstoši pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nelietderīgi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai, un tās turpmākiem grozījumiem, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[11], 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[12], un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[13]. (13) Šā lēmuma izpildei vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[14]. (14) Katrai tematiskajai jomai jābūt savai budžeta pozīcijai Eiropas Kopienu kopbudžetā. (15) Īstenojot šo programmu, vienlīdz liela uzmanība jāpievērš dzimumu vienlīdzības nodrošināšanai, kā arī, cita starpā, darba apstākļiem, darbā pieņemšanas procesa pārredzamībai, to pētnieku profesionālajai izaugsmei, kuri pieņemti darbā projektos un programmās, ko finansē saskaņā ar šīs programmas darbībām, kuras pamatprincipu kopumu veido Komisijas 2005. gada 11. marta Ieteikums par Eiropas Hartu par pētniekiem un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā[15], IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim pieņem īpašu programmu „Sadarbība” Kopienas darbībām pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, ieskaitot demonstrējumu pasākumus, turpmāk tekstā „īpašā programma”. 2. pants Īpašā programma atbalsta „Sadarbības” pasākumus, veicinot plašu pētījumu klāstu, ko veic, valstīm sadarbojoties šādās tematiskās jomās: 4. veselība, 5. pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija, 6. informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, 7. nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas, 8. enerģētika, 9. vide (tostarp klimata pārmaiņas), 10. transports (tostarp aeronautika), 11. sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes, 12. drošība un kosmoss. Šīs īpašās programmas īstenošana var rosināt papildprogrammu izstrādāšanu, kurās paredzēta vienīgi konkrētu dalībvalstu līdzdalība, Kopienas līdzdalību vairāku dalībvalstu uzsāktās programmās, kopuzņēmumu dibināšanu vai cita veida vienošanās Līguma 168., 169. un 171. panta nozīmē. Šo darbību mērķi un vispārīgās nostādnes izklāstītas I pielikumā. 3. pants Saskaņā ar pamatprogrammas II pielikumu summa, kādu uzskata par nepieciešamu īpašās programmas īstenošanai, ir EUR 44432 miljoni, no kuriem mazāk nekā 6% atvēlēti Komisijas administratīvajiem izdevumiem. Šīs summas paredzamais sadalījums izklāstīts II pielikumā. 4. pants 1. Visus pētījumus, ko veic saskaņā ar īpašo programmu, veic atbilstoši ētikas pamatprincipiem. 2. Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādas pētniecības jomas: - pētījumus, kuru mērķis ir klonēt cilvēku reproduktīviem nolūkiem, - pētījumus, kuru mērķis ir pārveidot cilvēka ģenētisko mantojumu un kuru rezultātā šādas izmaiņas varētu kļūt pārmantojamas[16], - pētījumus, kas paredzēti, lai radītu cilvēku embrijus vienīgi zinātniskās izpētes nolūkos vai cilmes šūnu iegūšanai, tostarp veicot somatiskās šūnas kodola pārstādīšanu. 3. Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādus pētījumus: - pētījumus, kas ir aizliegti visās dalībvalstīs, - pētījumus, ko paredzēts veikt dalībvalstī, kurā šādi pētījumi ir aizliegti. 5. pants 1. Īpašo programmu īsteno, izmantojot finansēšanas shēmas, kas noteiktas pamatprogrammas III pielikumā. 2. Šīs īpašās programmas III pielikumā noteikts pirmais kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu kopums, uz kuru attieksies atsevišķi lēmumi, piemēram, atbilstīgi Līguma 171. pantam, kā arī paredzēta kārtība, kādā Eiropas Investīciju banka saņem piešķīrumu Riska dalīšanas finanšu mehānisma izveidošanai. 3. IV pielikumā ir norādītas vairākas iniciatīvas kopīgai valstu pētniecības programmu īstenošanai, un uz tām atbilstīgi Līguma 169. pantam attieksies atsevišķi lēmumi. 4. Šai īpašajai programmai piemēro līdzdalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumus. 6. pants 1. Komisija izstrādā darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīki izklāstot I pielikumā noteiktos mērķus un zinātnes un tehnoloģiju prioritātes, finansēšanas shēmu, kas izmantojama attiecībā uz tematu, par kuru publicēts aicinājums iesniegt priekšlikumus, kā arī īstenošanas grafiku. 2. Darba programmā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis, kā arī Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā to atjaunina. 3. Darba programmā norāda kritērijus, kurus ņem vērā, atbilstoši finansēšanas shēmām izvērtējot netiešo pasākumu priekšlikumus, kā arī izraugoties projektus. Izmanto kritērijus, kas saistīti ar izcilību, ietekmi un īstenošanu, darba programmā tos var precizēt vai papildināt ar citām prasībām, svarīguma kritērijiem un robežlielumiem. 4. Darba programmā var norādīt: 13. organizācijas, kas saņem dalības maksas biedru naudas veidā, 14. atbalsta pasākumus īpašu juridisko personu darbībām. 7. pants 1. Par īpašās programmas īstenošanu atbild Komisija. 2. Procedūru, kas noteikta 8. panta 2. punktā, piemēro, lai pieņemtu: 15. šā lēmuma 6. panta 1. punktā minēto darba programmu; 16. šā lēmuma II pielikumā noteiktā paredzamā summu sadalījuma grozījumus. 3. Šā lēmuma 8. panta 3. punktā izklāstīto procedūru piemēro, lai pieņemtu tās PTA darbības, kurās izmanto cilvēka embrijus un cilvēka embrionālās cilmes šūnas. 8. pants 1. Komisijai palīdz komiteja. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro vadības procedūru, kas noteikta Lēmuma 1999/468/EK 4. pantā saskaņā ar minētā lēmuma 7. panta 3. punktu. 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu. 4. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā un 5. panta 6. punktā paredzētais laikposms ir divi mēneši. 5. Komisija regulāri informē komiteju par īpašās programmas vispārējo norisi, tā sniedz informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu. Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS ZINĀTNES UN TEHNOLOĢIJU MĒRĶI, TĒMU UN DARBĪBU VISPĀRĪGĀS NOSTĀDNES Šajā īpašajā programmā sniegs atbalstu visiem starpvalstu sadarbības veidiem visā Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām vairākās tematiskās jomās, kas atbilst galvenajām zināšanu un tehnoloģiju attīstības sfērām, kurās jāatbalsta un jānostiprina pētniecība, lai risinātu Eiropas sociālās, ekonomikas, sabiedrības veselības, vides un rūpniecības problēmas. Galvenais mērķis ir dot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā, veicinot pētniecību augstākajā izcilības līmenī. Deviņas tēmas ES darbībai ir šādas: (1) veselība, (2) pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija, (3) informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, 17. nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas, 18. enerģētika, 19. vide (tostarp klimata pārmaiņas), 20. transports (tostarp aeronautika), 21. sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes, 22. drošība un kosmoss. Katra tēma raksturota, izklāstot tās mērķi, pieeju īstenošanai, kā arī darbības, tostarp liela mēroga iniciatīvas (kas paredzētas III un IV pielikumā), starptautisko sadarbību, jaunas vajadzības un neparedzētas politikas vajadzības. Pienācīgi tiks ņemts vērā ilgtspējīgas attīstības princips un dzimumu līdztiesība. Bez tam gadījumos, kad tas ir būtiski, saistībā ar darbībām šajā īpašajā programmā tiks ņemti vērā apsvērumi par veicamā pētījuma un tā potenciālā pielietojuma ētiskajiem, sociālajiem, tiesiskajiem un plašākiem kultūras aspektiem, kā arī zinātnes un tehnoloģiju attīstības un tās prognožu sociāli ekonomiskā ietekme. Daudzdisciplīnu un starptematiskā pētniecība, ieskaitot kopējos uzaicinājumus Īpaša uzmanība tiks pievērsta prioritārām zinātnes jomām, kas apvieno vairākus tēmas, piemēram, jūras zinātnēm un tehnoloģijām. Daudzdisciplinaritāti veicinās ar kopēju starptematisku pieeju pētniecības un tehnoloģiju jomām, kas saistītas ar vairāk nekā vienu tēmu. Šādu starptematisku pieeju, cita starpā, īstenos, - izmantojot kopīgus uzaicinājumus vairākām tēmām, ja pētījuma temats noteikti ir būtisks darbībām saistībā ar katru no attiecīgajām tēmām, - starpdisciplīnu pētniecībā īpaši uzsverot darbības, kas saistītas ar „jaunām vajadzībām”, - izmantojot daudzu un dažādu disciplīnu pārstāvju konsultācijas un viņu pieredzi darba programmu izstrādāšanā, - attiecībā uz politiski svarīgiem pētījumiem — nodrošinot saskanību ar ES politikas jomām. Eiropas Komisija nodrošinās šīs īpašās programmas tēmu saskaņošanu ar darbībām, ko veic citās Septītās pamatprogrammas īpašajās programmās, piemēram, tām, kas saistītas ar pētniecības infrastruktūru īpašajā programmā „Iespējas”. Pielāgošanās mainīgajām vajadzībām un iespējām To, ka tēmas nezaudē rūpniecisko nozīmīgumu, nodrošinās, cita starpā izmantojot dažādu „Eiropas tehnoloģiju platformu” darbu. Tādējādi šī īpašā programma palīdzēs īstenot tās Eiropas tehnoloģiju platformu izstrādātās un attīstītās Stratēģiskās pētījumu programmas, kuras veido patiesu Eiropas pievienoto vērtību. Plašās pētījumu vajadzības, kas apzinātas esošajās Stratēģiskajās pētījumu programmās, jau ir pietiekami atspoguļotas turpmāk norādītajās deviņās tēmās. To tehniskās informācijas pilnīgāka iekļaušana atspoguļosies pakāpeniski, izstrādājot detalizētu darba programmu konkrētiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Tāpat tiks nodrošināts, lai tēmas nezaudētu savu nozīmīgumu ES politiku un noteikumu formulēšanā, īstenošanā un novērtēšanā. Tas attiecas uz tādām politikas jomām kā veselība, drošība, patērētāju aizsardzība, enerģija, vide, atbalsts attīstībai, zivsaimniecība, jūrlietas, lauksaimniecība, dzīvnieku veselība un labturība, transports, izglītība un mācības, informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi, nodarbinātība, sociālās lietas, kohēzija, tieslietas un iekšlietas, kā arī uz pirmsnormatīvajiem un normatīvajiem pētījumiem, kas ir būtiski, lai uzlabotu standartu kvalitāti un to ievērošanu. Šajā kontekstā būtiska vieta ir platformām, kurās ieinteresētās personas sastopas ar zinātnieku aprindām, lai apspriestu stratēģiskās pētījumu programmas, kas nozīmīgas sociālās, vides vai citās politikas jomās. Katrā tēmā līdztekus norādītajām darbībām atvērti un elastīgi īstenos arī īpašus pasākumus, lai reaģētu uz „jaunām vajadzībām” un „neparedzētām politikas vajadzībām”. Šādu pasākumu īstenošana nodrošinās vienkāršu, atbilstīgu un saskaņotu pieeju visā īpašajā programmā un to starpdisciplināro pētījumu finansēšanu, kas saistīti ar vairākām tēmām vai atrodas ārpus tām. - Jaunas vajadzības: īpašs atbalsts paredzēts pētījumu priekšlikumiem, kuru mērķis ir noteikt vai sīkāk izpētīt jaunas zinātnes un tehnoloģiju iespējas konkrētā jomā un/vai jomā, kurā saskaras vairākas disciplīnas, jo īpaši saistībā ar potenciāli nozīmīgiem atklājumiem. To īstenos šādi: - veicot atvērtus, „augšupējus” pētījumus pašu pētnieku izvēlētos tematos, lai attīstītu jaunas zinātnes un tehnoloģiju iespējas („ Adventure ” darbības) vai arī lai novērtētu jaunus atklājumus vai jaunatklātas parādības, kas sabiedrībai varētu norādīt riskus vai problēmas („ Insight ” darbības); - atbalstot iniciatīvas, kas vērstas uz īpašiem, grūti sasniedzamiem mērķiem jaunās zinātnes un tehnoloģiju jomās, kas sola būtiskas priekšrocības un lielu potenciālo ietekmi uz ekonomisko un sociālo attīstību, un kurās var būt iesaistītas papildu projektu grupas („ Pathfinder ” darbības). - Neparedzētas politikas vajadzības: lai elastīgi reaģētu uz jaunām politikas vajadzībām, kas rodas pamatprogrammas darbības laikā, tādām kā neparedzēta situācijas attīstība vai notikumi, kuros nepieciešams ātri reaģēt, piemēram, jaunas epidēmijas, jaunas problēmas pārtikas nekaitīguma jomā, dabas katastrofu seku likvidēšana vai solidaritātes pasākumi. To īstenos ciešā saistībā ar nozīmīgākajām Eiropas Savienības politikas jomām. Ikgadējo darba programmu var mainīt gadījumos, ja rodas steidzamas pētījumu vajadzības. - Pētījumu rezultātu izplatīšana, zināšanu nodošana un plašākas sabiedrības iesaistīšana Lai sekmētu ES zinātnes sasniegumu plašāku izplatīšanu un izmantošanu, zināšanu un rezultātu izplatīšana, tostarp to nodošana politikas veidotājiem, tiks atbalstīta visās tematiskajās jomās[17], ieskaitot sakaru tīklu un starpnieku tīklu izveidošanas iniciatīvu, semināru un pasākumu, ārēju ekspertu pieaicināšanas un elektronisko informāciju pakalpojumu finansēšanu. Katrā tematiskajā jomā to īstenos šādi: - integrējot pētījumu rezultātu izplatīšanas un zināšanu nodošanas darbības projektos un konsorcijos, finansēšanas shēmās paredzot atbilstīgus noteikumus un prasības ziņojumu sniegšanai; - piedāvājot mērķtiecīgu atbalstu projektiem un konsorcijiem, lai nodrošinātu to piekļuvi vajadzīgajām prasmēm, tādējādi optimizējot rezultātu izmantošanu; - veicot īpašus pētījumu rezultātu izplatīšanas pasākumus, kuros jūtama pozitīva un aktīva pieeja vairāku projektu rezultātu izplatīšanai, tostarp arī tādu projektu, kas veikti iepriekšējo pamatprogrammu vai citu pētniecības programmu ietvaros, un kuras vērstas uz īpašiem sektoriem vai ieinteresētu personu grupām kā potenciālajiem rezultātu lietotājiem; - izplatot rezultātus politikas veidotāju, tostarp standartizācijas iestāžu vidū, lai veicinātu politikai svarīgu rezultātu izmantošanu attiecīgajās iestādēs starptautiskā, Eiropas, valstu un reģionālā līmenī; - ar CORDIS pakalpojumu palīdzību, lai sekmētu zināšanu izplatīšanu un pētījumu rezultātu izmantošanu; - rosinot iniciatīvas, lai sekmētu dialogu un debates par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus zinātnieku aprindām. Tiks nodrošināta pētījumu rezultātu izplatīšana un zināšanu nodošanas koordinēšana visā pamatprogrammā. Tiks īstenoti papildu pasākumi jauninājumu atbalstam, izmantojot Konkurētspējas un jauninājumu programmu. Tiks izmantotas iespējamās izglītības un pētniecības sinerģijas, kā arī noteikta veiksmīga prakse, īpaši tādēļ, lai veicinātu pētnieku profesionālo izaugsmi. MVU līdzdalība Optimālu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) līdzdalību sekmēs visās tematiskajās jomās, jo īpaši uzlabojot finanšu un pārvaldes procedūras un piedāvājot lielāku elastību piemērotas finansēšanas shēmas izvēlē. Turklāt pētniecības vajadzības un MVU potenciālu pienācīgi ņems vērā, izstrādājot šīs īpašās programmas tematisko jomu saturu un iekļaujot darba programmās jomas, kas īpaši svarīgas MVU. Īpašas darbības, lai atbalstītu pētniecību atsevišķu MVU un to asociāciju vajadzībām, paredzētas īpašajā programmā „Iespējas”, savukārt darbības, lai veicinātu MVU līdzdalību visā pamatprogrammā, tiks finansētas Konkurētspējas un jauninājumu programmā. Ētiskie aspekti Īstenojot šo īpašo programmu un no tās izrietošos pētījumus, jāievēro ētikas pamatprincipi. Tie cita starpā ietver principus, kas minēti ES Pamattiesību hartā, ieskaitot šādus: cilvēka cieņas un cilvēka dzīvības aizsardzība, personas datu un privātās dzīves aizsardzība, kā arī dzīvnieku un vides aizsardzība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un attiecīgo starptautisko konvenciju, pamatnostādņu un rīcības kodeksu jaunākajām versijām, piemēram, Helsinku Deklarāciju, Eiropas Padomes Konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta 1997. gada 4. aprīlī Ovjedo un tās Papildu protokolus, ANO Konvenciju par bērnu tiesībām, UNESCO pieņemto Vispārējo deklarāciju par cilvēka genomu un cilvēktiesībām, ANO Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju ( BTWC ), Starptautisko līgumu par pārtikas un lauksaimniecības augu ģenētiskajiem resursiem un attiecīgās Pasaules veselības organizācijas (PVO) rezolūcijas. Ņems vērā arī atzinumus, ko izteikusi Eiropas Padomdevēju grupa biotehnoloģijas ētikas jautājumos (1991–1997) un Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupa (no 1998. gada). Saskaņā ar subsidiaritātes principu un Eiropā pastāvošo pieeju dažādību pētniecības projektu dalībniekiem jāievēro tiesību akti, noteikumi un ētikas kodeksi, kas ir spēkā valstīs, kurās veic pētījumus. Katrā ziņā piemēro valstu noteikumus un konkrētā dalībvalstī vai citā valstī aizliegtu pētījumu veikšanu neatbalsta ar Kopienas finansējumu ne šajā dalībvalstī, ne citā valstī. Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedalās pētniecības projektos, no attiecīgās valsts vai vietējās ētikas komitejas pirms pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbību uzsākšanas jāsaņem apstiprinājums. Komisija no ētikas viedokļa sistemātiski pārbaudīs priekšlikumus, kuri saistīti ar ētiski delikātiem jautājumiem vai arī priekšlikumus, kuros ētikas aspektiem nav pievērsta pienācīga uzmanība. Īpašos gadījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laikā. Saskaņā ar šā lēmuma 4. panta 3. punktu netiks finansēti pētījumi, kas aizliegti visās dalībvalstīs. Līgumam pievienotais Protokols par dzīvnieku aizsardzību un labturību paredz Kopienai, izstrādājot un īstenojot Kopienas politiku, arī pētniecībā, pilnīgi ievērot dzīvnieku labturības prasības. Padomes Direktīvā 86/609/EEK par to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem, noteikts, ka visi izmēģinājumi japlāno tā, lai izvairītos no stresa, nevajadzīgu ciešanu un sāpju sagādāšanas izmēģinājuma dzīvniekiem; tajos izmanto minimālu dzīvnieku daudzumu; iekļauj dzīvniekus ar zemāko neiropsiholoģisko jutīgumu; tie rada vismazākās iespējamās sāpes, ciešanas, stresu vai ilgstošu kaitējumu. Dzīvnieku ģenētiskā mantojuma izmainīšanu un dzīvnieku klonēšanu var apsvērt vienīgi, ja šādu pasākumu mērķi ir ētiski attaisnojami un apstākļi ir tādi, ka ir nodrošināta dzīvnieku labturība un ievēroti bioloģiskās daudzveidības principi. Šīs programmas īstenošanas laikā Komisija regulāri pārraudzīs zinātnes sasniegumus, kā arī valstu un starptautiskos noteikumus, lai ņemtu vērā jebkādu situācijas attīstību. Ētikas pētījumus saistībā ar zinātnes un tehnoloģijas attīstību veic īpašās programmas „Iespējas” daļā „Zinātne sabiedrībā”. Kopīgi pētījumi ES pētniecības finansējums galvenokārt atvēlēts kopīgiem pētījumiem. Mērķis ir zināšanu attīstības galvenajās jomās izveidot izcilus pētniecības projektus un tīklus, kuri spētu piesaistīt pētniekus un ieguldījumus no Eiropas un visas pasaules, tādējādi stiprinot ES rūpniecības un tehnoloģiju bāzi un atbalstot ES politiku īstenošanu. To panāks, atbalstot kopīgus pētījumus, kuros aktīvi iesaistīsies nozaru pārstāvji, izmantojot virkni finansēšanas shēmu: kopīgi projekti, vadošo pētniecības centru tīkli un koordinēšanas/ atbalsta pasākumi. Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas Nedaudzos gadījumos pētniecības un tehnoloģiju attīstības mērķa darbības jomas un iesaistīto resursu apjoma dēļ ir lietderīga ilgtermiņa partnerību veidošana ar valsts un privātā sektora iesaistīšanu kopīgu tehnoloģiju iniciatīvu veidā. Šajās iniciatīvās, galvenokārt Eiropas tehnoloģiju platformu darba rezultātā, kas aptver vienu vai nedaudzus izvēlētus pētniecības aspektus attiecīgajā jomā, tiks apvienoti privāta sektora ieguldījumi un valsts un Eiropas publiskais finansējums, tostarp dotācijas no Pētniecības pamatprogrammas un Eiropas Investīciju bankas aizdevumi. Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas tiks noteiktas uz atsevišķu priekšlikumu pamata (piemēram, balstoties uz Līguma 171. pantu). Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas nosaka, pamatojoties uz vairākiem kritērijiem, tostarp: - Eiropas mēroga intervences pievienotā vērtība; - izvirzītā mērķa definīcijas pakāpe un skaidrība; - nozares sniegtā finansējuma un atvēlēto resursu apjoms; - ietekme uz nozares konkurētspēju un izaugsmi; - plašāku politikas mērķu veicināšanas pakāpe; - spēja piesaistīt papildu valsts atbalstu un panākt lielāku esošā vai gaidāmā nozares atvēlētā finansējuma efektivitāti; - pašreizējo instrumentu nespēja sasniegt mērķi. Īpaša uzmanība tiks pievērsta vispārējai saskanībai un koordinācijai starp kopīgām tehnoloģiju iniciatīvām un valsts programmām un projektiem vienā un tajā pašā jomā. Tiks veicināta arī MVU iesaistīšana, ja tā būs lietderīga. Pirmais Kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu kopums ir noteikts III pielikumā, un attiecībā uz tām izteiks atsevišķus priekšlikumus (piemēram, saskaņā ar Līguma 171. pantu). Turpmākas kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas var noteikt, pamatojoties uz iepriekšminētajiem kritērijiem un ierosināt tās Septītās pamatprogrammas īstenošanas laikā. Ārpuskopienas pētniecības programmu koordinēšana Šajā jomā veiktajiem pasākumiem izmantos divus galvenos līdzekļus: ERA-NET shēmu un Kopienas līdzdalību kopīgi īstenotās valsts pētniecības programmās (Līguma 169. pants). Darbības izmantos arī, lai veicinātu savstarpēju papildināmību un sinerģiju starp pamatprogrammu un pasākumiem, ko veic saskaņā ar starpvaldību struktūrām, tādām kā EUREKA , EIROforum un COST . Finansiālo atbalstu COST administrēšanas un koordinēšanas darbībām sniegs tā, lai COST arī turpmāk varētu veicināt valstu finansētu pētniecības grupu darba koordinēšanu un pētnieku apmaiņu. Ja pasākumi iekļausies vienā no tēmas darbību jomām, tos atbalstīs kā šīs tēmas darbību neatņemamu daļu. Ja darbībām būs horizontāls raksturs, tās atbalstīs kopīgi visu attiecīgo tēmu ietvaros. Ja pasākumi iekļausies kādas citas īpašās programmas darbības jomā, ar ko īsteno Septīto pamatprogrammu, tos atbalstīs saskaņā ar attiecīgo īpašo programmu. ERA-NET shēmā tiks attīstīta un nostiprināta valsts un reģionālu pētījumu koordinēšana: - sniedzot pamatu dalībniekiem, kas īsteno sabiedriskas pētniecības programmas, lai uzlabotu viņu veikto pasākumu koordinēšanu. Tas ietver atbalstu jaunu ERA-NET tīklu izveidošanai, kā arī pastāvošo ERA-NET tīklu darbības jomas paplašināšanai un padziļināšanai, piemēram, paplašinot to partnerību, kā arī savstarpēji atverot programmas citiem dalībniekiem; - sniedzot papildu ES finansiālo atbalstu tiem dalībniekiem, kas rada kopēju fondu kopīgiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus attiecīgajām valsts un reģionālajām programmām („ ERA-NET PLUS ”). Kopienas līdzdalība valsts pētniecības programmās, kas tiek kopīgi īstenotas saskaņā ar Līguma 169. pantu, ir jo īpaši svarīga Eiropas plaša mēroga sadarbībai dažādos līmeņos starp dalībvalstīm, kurām ir kopīgas vajadzības un/vai intereses. Šādas iniciatīvas atbilstīgi 169. pantam tiks uzsāktas jomās, kas noteiktas ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, ietverot iespējamo sadarbību ar starpvaldību programmām, pamatojoties uz kritērijiem, kas paredzēti lēmumā par Septīto pamatprogrammu. Vairākas iniciatīvas kopīgai valstu pētniecības programmu īstenošanai ir paredzētas aprakstā, kas iekļauts IV pielikumā, un uz tām atbilstīgi Līguma 169. pantam attieksies atsevišķi lēmumi. Turpmākas iniciatīvas var noteikt un ierosināt Septītās pamatprogrammas īstenošanas laikā. Starptautiskā sadarbība Starptautiskās sadarbības pasākumi atbalstīs starptautisko zinātnes un tehnoloģiju politiku, kurai ir divi savstarpēji saistīti mērķi: - atbalstīt un veicināt Eiropas konkurētspēju, veidojot stratēģiskas pētniecības partnerības zinātnē un tehnoloģijās ar trešām valstīm, ieskaitot augsti industrializētas valstis un valstis ar strauji augošu ekonomiku, uzaicinot labākos trešo valstu zinātniekus strādāt Eiropā un iesaistot sadarbībā ar to; - risināt specifiskas trešām valstīm aktuālas vai globāla rakstura problēmas, pamatojoties uz abpusēju interesi un abpusēju izdevīgumu. ES starptautiskās zinātniskās sadarbības politika uzsvērs un attīstīs sadarbību, lai radītu, un izmantotu zināšanas, kā arī dalītos tajās ar vienlīdzīgu pētniecības partnerību palīdzību, ņemot vērā valsts, reģionālo un sociāli ekonomisko kontekstu un partnervalstu zināšanu bāzi. Stratēģiskajai pieejai jāveicina ES konkurētspēja un globāla ilgtspējīga attīstība, sekmējot partnerību starp ES un trešām valstīm divpusējā, reģionālā un globālā līmenī, pamatojoties uz abpusēju interesi un abpusēju izdevīgumu. Šajā nolūkā arī jāveicina ES kā globāla sadarbības partnera nozīme, iesaistoties daudzpusējās starptautiskās pētniecības programmās. Atbalstītie starptautiskās sadarbības pasākumi būs saistīti ar galvenajiem politiku jautājumiem, lai sekmētu ES starptautisko saistību izpildi un vecinātu Eiropas vērtību izplatīšanu, konkurētspēju, sociāli ekonomiskos sasniegumus, vides aizsardzību un labklājību saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības ideju. Šajā īpašajā programmā starptautisko sadarbību katrā tematiskajā jomā un visās jomās kopā īstenos šādi. - Padarot visas tematiskajās jomās veiktās darbības pieejamas zinātniekiem un pētniecības institūcijām no visām starptautiskajā sadarbībā iesaistītajām partnervalstīm un industrializētajām valstīm.[18] Papildus īpaša uzmanība tiks pievērsta trešo valstu līdzdalībai noteiktās jomās, kas atzītas par savstarpēji nozīmīgām. - Veicot īpašus sadarbības pasākumus katrā tematiskajā jomā, kas īpaši paredzēti trešajām valstīm, savstarpējas intereses gadījumos sadarbojoties konkrētu jautājumu risināšanā. Īpašo vajadzību un prioritāšu noteikšana būs cieši saistīta ar attiecīgajiem divpusējiem sadarbības nolīgumiem un ar pašreiz noritošām daudzpusējām un divpusējām reģionālām sarunām starp ES un minētajām valstīm vai valstu grupām. Prioritātes noteiks, pamatojoties uz konkrētām vajadzībām, kā arī reģiona vai valsts ekonomiskās attīstības iespējām un līmeni. Šajā sakarā starptautiskās sadarbības stratēģisko plānu un tās īstenošanas plānu izstrādās, paredzot īpašas mērķtiecīgi vērstas darbības visās tēmās, piemēram, veselība, lauksaimniecība, sanitārā apstrāde, ūdens, pārtikas drošība, sociālā kohēzija, vide, zivsaimniecība, akvakultūra un dabas resursi, ilgtspējīga ekonomiskā politika, kā arī informācijas un komunikācijas tehnoloģijas jomā. Šīs darbības kalpos kā prioritāri līdzekļi, lai īstenotu sadarbību starp ES un minētajām valstīm. Šādas darbības galvenokārt ir pasākumi, kuru mērķis ir veicināt kandidātvalstu, kaimiņvalstu, jaunattīstības un jaunizveidotu valstu pētniecības un sadarbības iespējas. Uz šīm darbībām attieksies atsevišķi mērķtiecīgi uzaicinājumi, un īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai veicinātu darbību pieejamību attiecīgām trešām valstīm, galvenokārt jaunattīstības valstīm. Šos pasākumus veiks, saskaņojot tos ar starptautiskās sadarbības pasākumiem īpašajās programmās „Cilvēki” un „Iespējas”. TĒMAS 1. Veselība Mērķis Uzlabot Eiropas iedzīvotāju veselību un palielināt ar veselību saistītu nozaru un uzņēmumu konkurētspēju Eiropā, risinot globālas veselības problēmas, tostarp jaunās epidēmijas. Uzsvars tiks likts uz pētniecību, kuras mērķis ir tūlītēja zināšanu izmantošana praksē (pamatatklājumu tūlītēja izmantošana klīniskajā praksē), jaunu terapiju izstrādi un apstiprināšanu, veselības veicināšanas un slimību profilakses metodēm, diagnostikas instrumentiem un tehnoloģijām, kā arī ilgtspējīgām un efektīvām veselības aprūpes sistēmām. Metode Šī pētniecība palīdzēs veidot dziļāku izpratni par to, kā efektīvāk veicināt labu veselību, novērst un ārstēt nopietnas slimības, sniegt veselības aprūpes pakalpojumus. Tā palīdzēs integrēt milzīgo genomikas datu apjomu, lai radītu jaunas zināšanas un to lietojumu medicīnā un biotehnoloģijā. Tā sekmēs ar veselību saistītu pētniecību, kuras mērķis ir tūlītēja zināšanu izmantošana praksē, kas ir būtiski, lai gūtu praktisku labumu no biomedicīnas pētījumiem. Tā ļaus Eiropai efektīvāk iesaistīties starptautiskajos centienos, kas saistīti ar globālu slimību apkarošanu; labs piemērs tam ir uzsāktā programma „Eiropas un jaunattīstības valstu partnerībai klīnisko pētījumu jomā” ( EDCTP ), kuras mērķis ir HIV/AIDS, malārijas un tuberkulozes apkarošana (169. pants)[19]. Tā stiprinās veselības politikas rosinātu pētniecību Eiropas līmenī, jo īpaši valstu datu bāzu modeļu, sistēmu un datu salīdzināšanu. Pētījumi šajā nozarē palīdzēs uzlabot Eiropas veselības aprūpes biotehnoloģijas un medicīnas tehnoloģiju nozaru — galvenais ekonomiskais virzītājspēks tajās ir mazie un vidējie uzņēmumi —, kā arī farmaceitiskās rūpniecības konkurētspēju. Īpaši ir paredzēts atbalstīt Eiropas tehnoloģiju platformu jauno zāļu jomā[20], kuras mērķis ir pārvarēt galvenās pētniecības grūtības, kas rodas zāļu izstrādes procesā. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, kā mazināt plaisu starp pētījumiem un to rezultātu izmantošanu, nodrošinot atbalstu koncepcijas pamatojuma demonstrēšanai un klīniskās izmantošanas apstiprināšanai. Šie pētījumi vienlaikus sekmēs normu un standartu izstrādi jaunām, uzlabotām ārstniecības metodēm (piemēram, reģeneratīvai medicīnai), kas vajadzīgas, lai palīdzētu šai ES nozarei sekmīgi konkurēt pasaulē. Kad vien tas būs lietderīgi, projektos aplūkos un integrēs dzimumu aspektus[21]. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai iespējami agri izplatītu pētījumu rezultātus un ar pilsonisko sabiedrību, jo īpaši ar pacientu grupām, uzsāktu dialogu par jaunumiem saistībā ar biomedicīnas un ģenētiskajiem pētījumiem. Tiks nodrošināta plaša rezultātu izplatīšana un izmantošana. Trīs galvenajos darbību kopumos, kas izklāstīti turpmāk, tiks risināti divi stratēģiski jautājumi, proti, bērnu veselība[22] un novecojošas sabiedrības veselība, darba programmās iezīmējot konkrētas prioritātes. Tiks iekļautas arī citas daudzdisciplīnu jomas. Tas nodrošinās pārskatāmu un saskanīgu pieeju šiem jautājumiem visas tēmas ietvaros, novēršot dublēšanos. Darbības - Biotehnoloģija, vispārējie instrumenti un tehnoloģijas cilvēka veselībai Šīs darbības mērķis ir izstrādāt un apstiprināt vajadzīgos instrumentus un tehnoloģijas, kas pavērs iespēju radīt jaunas zināšanas un tās praktiski izmantot veselības un medicīnas jomās. - Augstas iedarbības pētniecība. Attīstīt jaunus pētniecības instrumentus modernajai bioloģijai, kas veicinātu nozīmīgu datu radīšanu un uzlabotu datu un paraugu (biobankas) standartizāciju, ieguvi un analīzi. Uzmanības lokā būs jaunās tehnoloģijas, kas saistītas ar sekvencēšanu, gēnu ekspresiju, genotipiem un fenotipiem, strukturālo genomiku, bioinformātiku un sistēmu bioloģiju, kā arī citām radniecīgām jomām („-omikām”). - Konstatēšana, diagnostika un kontrole. Attīstīt jaunus vizualizācijas, attēlu veidošanas, konstatēšanas un analīzes instrumentus un tehnoloģijas biomedicīniskajai pētniecībai, slimību paredzēšanai, diagnostikai, kontrolei un prognozēšanai, kā arī ārstnieciskās iejaukšanās atbalstam un vadībai. Uzmanības lokā būs daudzdisciplīnu pieeja, kurā integrētas tādas jomas kā molekulārā un šūnu bioloģija, fizioloģija, ģenētika, fizika, ķīmija, nanotehnoloģijas, mikrosistēmas, ierīces un informācijas tehnoloģijas. Tiks uzsvērtas arī neinvazīvās vai minimāli invazīvās un kvantitatīvās metodes, kā arī kvalitātes nodrošināšanas aspekti. - Novatoriskas ārstnieciskās metodes un iejaukšanās. Konsolidēt un nodrošināt turpmāku attīstību progresīvām terapijām un tehnoloģijām ar plašu lietojumu spektru. Uzmanības lokā būs gēnu un šūnu terapija, reģeneratīvā medicīna, transplantācija, imunoterapija un vakcīnas, kā arī citas zāles. Zināma uzmanība tiks pievērsta arī saistītām tehnoloģijām, piemēram, augsti attīstītām sistēmām zāļu padevei mērķorgāniem, uzlabotiem implantiem un protēzēm, kā arī neinvazīvām vai minimāli invazīvām iejaukšanās metodēm, kurās izmanto tehnoloģiju atbalstu. - Terapiju piemērotības, drošuma un efektivitātes prognozēšana. Attīstīt un apstiprināt parametrus, instrumentus, metodes un standartus, kas vajadzīgi, lai līdz pacientam nonāktu droši un efektīvi jauni biomedikamenti (šos jautājumus saistībā ar konvencionālajām zālēm[23] aplūkos ierosinātajā kopīgajā tehnoloģiju iniciatīvā jauno zāļu jomā). Uzmanības lokā būs tādas pieejas kā farmakogenomika, in silico , in vitro (ieskaitot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem) un in vivo metodes un modeļi. - Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai Šīs darbības mērķis ir paplašināt zināšanas par bioloģiskajiem procesiem un mehānismiem, kas saistīti ar normālu veselības stāvokli un īpašām slimībām, lai izmantotu šīs zināšanas klīniskajā praksē un nodrošinātu, ka klīniskiem dati ir pamatā turpmākiem pētījumiem. - Bioloģisku datu un procesu integrēšana: liela mēroga datu vākšana, sistēmu bioloģija. - Liela mēroga datu vākšana. Izmantot augstas iedarbības tehnoloģijas, lai radītu datus, ar kuru palīdzību iespējams izskaidrot gēnu un gēnu produktu funkcijas un to mijiedarbību kompleksos gēnu tīklos. Uzmanības lokā būs genomika, proteomika, populāciju ģenētika, salīdzinošā un funkcionālā genomika. - Sistēmu bioloģija. Uzmanības lokā būs daudzdisciplīnu pētījumi, kuros integrēs plašu bioloģisko datu klāstu un izstrādās un izmantos sistēmu pieeju bioloģisko procesu izprašanai un modelēšanai. - Smadzeņu un ar tām saistīto slimību, cilvēka attīstības un novecošanas pētījumi. - Smadzenes un ar tām saistītās slimības. Labāk izprast smadzeņu dinamiku un integrēto struktūru, izpētīt smadzeņu slimības un meklēt jaunas terapijas. Uzmanības lokā būs smadzeņu funkciju izpēte, no to molekulām līdz pat izziņas procesiem tajās, kā arī neiroloģisko un psihisko slimību un traucējumu pētījumi, tostarp reģeneratīvas un atjaunojošas ārstniecības metodes. - Cilvēka attīstība un novecošana. Labāk izprast cilvēka attīstību mūža garumā un veselīgas novecošanas procesus. Uzmanības lokā būs cilvēka sistēmu un modelētu sistēmu pētījumi, ieskaitot to mijiedarbību ar tādiem faktoriem kā vide, paradumi un dzimums. - Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana nopietnu infekcijas slimību gadījumā, lai stātos pretī nopietniem draudiem sabiedrības veselībai. - Mikrobu rezistence pret zālēm. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai apvienotu molekulāro rezistences mehānismu, mikrobu ekoloģijas un saimniekorganismu un patogēnu mijiedarbības pamatpētījumus ar klīniskiem pētījumiem, kuru mērķis ir atklāt jaunus ārstnieciskās iejaukšanās veidus, lai samazinātu multirezistentu infekciju rašanos un izplatību. - HIV/AIDS, malārija un tuberkuloze. Uzmanības lokā būs jaunu terapiju, diagnostikas instrumentu, profilaktisko vakcīnu un ķīmisko slimību pārnēsāšanas barjeru, piemēram, HIV mikrobicīdu izstrādāšana. Pētījumos centīsies apkarot šīs trīs slimības globālā mērogā, vienlaikus uzsverot arī īpaši Eiropai raksturīgus aspektus. Tiks uzsvērta preklīnisko un agrīno klīnisko pētījumu nozīme, vajadzības gadījumā paredzot sadarbību globālu iniciatīvu ietvaros (piemēram, HIV/AIDS vakcīnu izstrādāšana). - Jaunas epidēmijas. Uzmanības lokā būs tādu jaunu patogēnu apkarošana, kas potenciāli var izraisīt pandēmijas, ieskaitot zoonozes (piemēram, SARS un augsti patogēna gripa). Vajadzības gadījumā tiks nodrošināti līdzekļi, lai ātri uzsāktu kopīgus pētījumus, kuru mērķis ir paātrināt jaunu diagnostikas metožu, zāļu un vakcīnu izstrādi infekcijas slimību profilaksei, ārstēšanai un kontrolei minēto slimību spēcīgu uzliesmojumu gadījumos. - Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana citu nopietnu slimību gadījumā. - Vēzis . Uzmanības lokā būs slimības etioloģija, bioloģisko marķieru un zāļu iedarbības mērķaudu noteikšana un apstiprināšana, kas palīdz slimības profilaksē, agrīnā diagnosticēšanā un ārstēšanā, kā arī prognostiskās, diagnostiskās un ārstnieciskās iejaukšanās metožu efektivitātes novērtēšana. - Kardiovaskulārās slimības. Uzmanības lokā būs sirds un asinsvadu slimību (ieskaitot ar asinsvadiem saistītos triekas cēloņus) diagnostika, profilakse, ārstēšana un uzraudzība, izmantojot plašu daudzdisciplīnu pieeju. - Diabēts un aptaukošanās. Attiecībā uz pirmo minēto slimību īpaša uzmanība tiks pievērsta dažādu diabēta veidu etioloģijai un to atbilstīgai profilaksei un ārstēšanai. Attiecībā uz otru minēto slimību īpaša uzmanība tiks veltīta daudzdisciplīnu pieejai, ieskaitot ģenētikas, dzīvesveida un epidemioloģijas pētījumus. - Retas slimības. Uzmanības lokā būs dabas vēstures, patofizioloģijas, kā arī profilaktiskās, diagnostiskās un ārstnieciskās iejaukšanās metožu attīstības pētījumi visā Eiropā. Šajā jomā ietilpst arī pētījumi par izplatītu slimību retiem Mendeļa fenotipiem. - Citas hroniskas slimības. Uzmanības lokā būs neletālas slimības, kas būtiski ietekmē dzīves kvalitāti lielā vecumā, piemēram, funkcionālie un sensorie traucējumi, kā arī citas hroniskas slimības (piemēram, reimatiskās slimības). - Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana Šīs darbības mērķis ir nodrošināt vajadzīgo bāzi, gan lai pieņemtu informatīvi pamatotus politikas lēmumus veselības sistēmu jomā, gan arī lai izstrādātu efektīvākas veselības veicināšanas, slimību profilakses, diagnostikas un ārstēšanas stratēģijas. - Uzlabota veselības veicināšana un slimību profilakse . Sniegt pierādījumus par labākajiem sabiedrības veselības pasākumiem, tostarp arī dzīvesveidu un citām pārmaiņām, ko iespējams veikt dažādos līmeņos un dažādos apstākļos. Uzmanības lokā būs veselību ietekmējošie faktori plašākā nozīmē un to mijiedarbība indivīda un sabiedrības līmenī (piemēram, uzturs, stress, tabaka un citas vielas, fiziskās aktivitātes, kultūrvide, sociāli ekonomiskie un vides faktori). Īpaša uzmanība tiks veltīta garīgajai veselībai, aplūkojot to mūža garumā. - Klīnisko pētījumu rezultātu izmantošana klīniskajā praksē , ieskaitot zāļu labāku izmantošanu, attiecīgas paradumus ietekmējošas un organizatoriskas pārmaiņas, veselības terapijas un tehnoloģijas. Īpaša uzmanība tiks veltīta pacientu drošībai: noteikta labākā klīniskā prakse, izprasti lēmumu pieņemšanas procesi primārajā un specializētajā klīniskajā aprūpē, kā arī veicināta uz faktiem balstīta medicīna un pacienta tiesību ievērošana. Uzmanība tiks pievērsta stratēģiju salīdzinošai novērtēšanai, dažāda veida ārstnieciskās iejaukšanās, tostarp zāļu lietošanas rezultātu izpētei, ņemot vērā medikamentu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēmas datus, pacienta īpatnības (piemēram, ģenētiski noteikto uzņēmību, vecumu, dzimumu un ārsta norādījumu stingru ievērošanu), kā arī rentabilitāti. - Veselības sistēmu kvalitāte, solidaritāte un ilgtspējība. Nodrošināt pamatu valstīm, lai tās ieviestu savas veselības sistēmas, balstoties uz citu valstu pieredzi un ņemot vērā valsts apstākļu un iedzīvotāju raksturojuma (novecošana, mobilitāte, migrācija, izglītība, sociāli ekonomiskais statuss un mainīgā darba pasaule utt.) nozīmību. Uzmanības lokā būs veselības sistēmu organizatoriskie, finansiālie un regulatīvie aspekti, to ieviešana un rezultāti, ko vērtēs, nosakot sistēmas efektivitāti, lietderību un taisnīgumu. Īpaša uzmanība tiks pievērsta ieguldījumiem un cilvēkresursiem. Starptautiskā sadarbība Starptautiskā sadarbība ir šīs tēmas neatņemama sastāvdaļa, un tā ir īpaši nozīmīga tādās jomās, kas saistītas ar globālām veselības problēmām, piemēram, mikrobu rezistence, HIV/AIDS, malārija, tuberkuloze un jaunas pandēmijas. Var noteikt arī prioritātes saistībā ar starptautiskām iniciatīvām, tādām kā globālā HIV vakcīnas iniciatīva. Lai stiprinātu ilgtermiņa noturīgu partnerību starp Eiropu un jaunattīstības valstīm klīnisko pētījumu jomā, turpmāk īpašs atbalsts tiks atvēlēts[24] Eiropas un jaunattīstības valstu partnerībai klīnisko pētījumu jomā ( EDCTP ), ņemot vērā tās sasniegumus un vajadzības nākotnē. EDCTP programmā arī turpmāk galvenā uzmanība tiks pievērsta augsta līmeņa klīniskajiem testiem, lai izstrādātu jaunas vakcīnas, mikrobicīdus un zāles pret šīm trim slimībām Āfrikas valstīs, kas atrodas uz dienvidiem no Sahāras. Īpašus sadarbības pasākumus īstenos jomās, kuras noteiktas reģionu divpusējo sarunu laikā trešajās valstīs/ reģionos un starptautiskos forumos, kā arī Tūkstošgades attīstības mērķu kontekstā. Šādas prioritāras jomas, kas pielāgotas vietējām vajadzībām, kā arī partnerību rezultātā, var ietvert: veselības politikas pētījumus, veselības sistēmu un veselības aprūpes pakalpojumu izpēti, mātes un bērna veselību, reproduktīvo veselību, līdz šim novārtā atstāto infekcijas slimību kontroli un uzraudzību, kā arī jaunas neparedzētas politikas vajadzības šajos reģionos. Ikgadēju dalības maksu starptautiskajā organizācijā Human Frontier Science Programme Organisation (HFSPO) [25] pārskaitīs kopīgi ar tēmu „Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”. Tas ļaus tām ES dalībvalstīm, kas nav G-8 valstis, pilnībā gūt labumu no Human Frontier Science Programme (HFSP) un nodrošinās labāku pārredzamību Eiropas pētniecībā. Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām Pētniecību saistībā ar jaunām vajadzībām veiks, pamatojoties uz „fokusētām” un „no apakšas uz augšu vērstām” iniciatīvām, saskaņojot tās ar citām tēmām; tā aptvers plašu starpdisciplināru pētījumu kopumu. Atbalsts neparedzētām Eiropas Savienības politikas vajadzībām var tikt izmantots, piemēram, pētījumiem par veselībai nekaitīgām un drošām darba vietām, veselības ietekmējuma novērtējumam, riska novērtējumam, statistikas rādītājiem, pārvaldībai un komunikācijai sabiedrības veselības jomā, kā arī saistību izpildei starptautisko veselības nolīgumu ietvaros, ieskaitot Pamatkonvenciju par tabakas kontroli[26] un Starptautiskos veselības noteikumus[27]. Tas papildinās veselības politikas rosinātos pētījumus, kuriem paredzētais atbalsts minēts iepriekš. 2. Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija Mērķis Izveidot Eiropā uz zināšanām balstītu bioekonomiku[28] , apvienojot zinātnes, šīs nozares un citu jomu ieinteresētās personas, lai izmantotu jaunas pētniecības iespējas, risinot sociālas un ekonomikas problēmas: pieaugošs pieprasījums pēc drošākas, veselīgākas un kvalitatīvākas pārtikas, ņemot vērā dzīvnieku labturības un lauku apstākļus; atjaunojamo bioresursu ilgtspējīga izmantošana un ražošana; pieaugošs epizootijas un zoonozes slimību, kā arī ar pārtiku saistītu traucējumu risks; draudi lauksaimniecības un zivsaimniecības ražošanas ilgtspējībai un drošībai, kas rodas galvenokārt klimata pārmaiņu rezultātā. Metode Šī tēma galvenokārt nostiprinās zināšanu bāzi, ieviesīs praksē jauninājumus un nodrošinās politikas atbalstu, lai izveidotu un attīstītu uz zināšanām balstītu Eiropas bioekonomiku. Pētniecībā īpaša uzmanība tiks pievērsta ilgtspējīgai bioloģisko resursu apsaimniekošanai, ražošanai un izmantošanai, galvenokārt balstoties uz zinātni par dzīvību un biotehnoloģiju, kā arī konverģenci ar citām tehnoloģijām, lai nodrošinātu jaunus, ekoloģiski efektīvus un konkurētspējīgus produktus Eiropas lauksaimniecībā, zivsaimniecībā, akvakultūrā, pārtikas[29], veselības, meža, kā arī citās radniecīgās nozarēs. Pētniecība dos būtisku ieguldījumu ES politiku un noteikumu izstrādāšanā un īstenošanā, tajā īpaši pievērsīsies turpmāk uzskaitītajām jomām vai atbalstīs tās: kopējā lauksaimniecības politika, lauksaimniecības un tirdzniecības jautājumi, pārtikas nekaitīguma noteikumi, Kopienas dzīvnieku veselības politika, slimību kontrole un labklājības standarti, vide un bioloģiskā daudzveidība, ES mežsaimniecības stratēģija, kopējā zivsaimniecības politika ar mērķi nodrošināt zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējīgu attīstību. Veicot pētījumus, centīsies izstrādāt jaunus un pilnveidot esošos indikatorus, kas palīdz analizēt, attīstīt un kontrolēt minētās politikas. Lauksaimniecības pārtikas nozare, kurā 90% uzņēmumu ir MVU, gūs īpašu labumu no daudziem pētījumiem, tostarp mērķtiecīgām pētījumu rezultātu izplatīšanas un tehnoloģiju pārņemšanas darbībām, īpaši saistībā ar augsti attīstītu ekoloģiski efektīvu tehnoloģiju, metodoloģiju un procesu integrēšanu un pārņemšanu praksē, kā arī standartu izstrādi. Uzsākot izmantot augstās tehnoloģijas no tādām sfērām kā biotehnoloģijas, nanotehnoloģijas un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, tiks panākts būtisks ieguldījums tādās jomās kā augu selekcija, uzlabota kultūraugu un augu aizsardzība, progresīvas noteikšanas un uzraudzības tehnoloģijas, ko izmanto pārtikas nekaitīguma un kvalitātes nodrošināšanai, kā arī jauni rūpnieciskie bioprocesi. Vairākas Eiropas tehnoloģiju platformas, kas darbojas tādās jomās kā augu genomika un biotehnoloģija, mežsaimniecība un ar mežu saistītās nozares, dzīvnieku veselība pasaulē, lauksaimniecības dzīvnieku selekcija, pārtika, akvakultūra un rūpnieciskā biotehnoloģija, palīdzēs noteikt šīs tēmas pētījumu prioritātes, norādot uz iespējamām liela mēroga nākotnes iniciatīvām, tādām kā demonstrējumu projekti ķīmisku vielu ražošanai no biomasas (augu šūnapvalki, biodegvielas, biopolimēri), kā arī panākt visu ieinteresēto personu aktīvu līdzdalību un iesaistīšanu. Vajadzības gadījumā tiks veikti pasākumi, lai sekmētu valstu pētniecības programmu koordinēšanu, ciešā sadarbībā ar ERA-NET projektiem, tehnoloģiju platformām un citiem nozīmīgiem dalībniekiem, piemēram, Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgo komiteju ( SCAR ) vai turpmākām Eiropas jūras izpētes koordinēšanas struktūrām. Bez tam attiecīgos gadījumos daļā no darbībām aplūkos zinātnes un tehnoloģiju attīstības sociālos, ētiskos, dzimumu, tiesiskos, vides, ekonomikas un plašākus kultūras aspektus, kā arī iespējamos riskus un ietekmi (prognozes). Darbības - Zemes, meža un ūdens vides bioloģisko resursu ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana[30] - Veicināt pētniecību saistībā ar bioloģisko resursu ilgtspējīgas ražošanas un apsaimniekošanas galvenajiem ilgtermiņa virzītājspēkiem (mikroorganismu, augu un dzīvnieku), tostarp bioloģiskās daudzveidības un jaunu bioaktīvo molekulu izmantojumu šajās bioloģiskajās sistēmās. Pētījumos aplūkos arī tā sauktās „-omiku” tehnoloģijas, piemēram, genomiku, proteomiku, metabolomiku, un konverģējošās tehnoloģijas, to integrēšanu sistēmu bioloģijas metodēs, pamatinstrumentu un tehnoloģiju izstrādāšanu, ieskaitot bioinformātiku un attiecīgās datubāzes, kā arī metodoloģiju šķirņu noteikšanai sugu grupās. - Lauksaimniecības, mežsaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējības un konkurētspējas paaugstināšana, vienlaikus samazinot ietekmi uz vidi, ko panāk, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, iekārtas, uzraudzības sistēmas, jaunas ražotnes un ražošanas sistēmas, uzlabojot zinātnisko un tehnisko bāzi zivsaimniecības pārvaldībai, kā arī veicinot labāku izpratni par mijiedarbību starp dažādām sistēmām (lauksaimniecība un mežsaimniecība, zivsaimniecība un akvakultūra), izmantojot vienotas ekosistēmas pieeju. Attiecībā uz bioloģiskajiem resursiem, kas saistīti ar zemi, īpaša uzmanība tiks veltīta ražošanas sistēmām ar nelielu izejvielu patēriņu un bioloģiskās ražošanas sistēmām, uzlabotai resursu apsaimniekošanai, jauniem lopbarības veidiem, jauniem augiem (kultūraugi un koki) ar uzlabotu sastāvu, stresa rezistenci, barības vielu izmantošanas efektivitāti un struktūru. To atbalstīs, veicot pētījumus par jaunu augu sistēmu un produktu bioloģisko nekaitīgumu, līdzās pastāvēšanu un izsekojamību. Augu veselību uzlabos, veicinot labāku izpratni par ekoloģiju, kaitēkļu bioloģiju, slimībām un citiem apdraudējumiem, kā arī sniedzot atbalstu slimību uzliesmojumu kontrolei un ilgtspējīgas kaitēkļu apkarošanas līdzekļu un metožu uzlabošanai. Attiecībā uz ūdens vides bioloģiskajiem resursiem īpaša uzmanība tiks veltīta būtiskām bioloģiskām funkcijām, drošām un videi draudzīgām audzēšanas sistēmām un kultivēto sugu barībai, zivsaimniecības bioloģijai, jauktu sugu zivsaimniecības dinamikai, zivsaimniecības darbību un jūras ekosistēmas mijiedarbībai, kā arī uz zvejas flotēm balstītām, reģionālām, daudzgadīgām pārvaldības sistēmām. - Optimizēta dzīvnieku audzēšana un labturība visās lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras jomās, cita starpā izmantojot ģenētiskās zināšanas, jaunas selekcijas metodes, uzlabotu izpratni par dzīvnieku fizioloģiju un uzvedību, kā arī labāku izpratni par dzīvnieku infekcijas slimībām, tostarp zoonozēm, un to kontroli. Zoonožu problēmu risinās arī, izstrādājot instrumentus to uzraudzībai, profilaksei un kontrolei, veicot atbalsta izpēti un lietišķus pētījumus par vakcīnām un diagnostiku, pētot jau zināmu un jaunu infekciju izraisītāju ekoloģiju un citus apdraudējuma faktorus, tai skaitā ļaunprātīgas darbības, kā arī dažādu lauksaimniecības sistēmu un klimata ietekmi. Tiks radītas arī jaunas zināšanas dzīvnieku atkritumu drošai apglabāšanai un ražošanas blakusproduktu labākai apsaimniekošanai. - Tiks nodrošināti instrumenti, kas nepieciešami politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem, lai atbalstītu attiecīgo stratēģiju, politiku un tiesību aktu īstenošanu, un jo īpaši, lai atbalstītu uz zināšanām balstītas Eiropas bioekonomikas izveidošanu lauku un piekrastes reģionu attīstības vajadzībām. Kopīgā zivsaimniecības politika tiks atbalstīta, izstrādājot adaptīvas metodes vienotas ekosistēmas pieejai jūras resursu ieguvei. Pētniecība visās politikas jomās ietvers sociāli ekonomiskos pētījumus, dažādu lauksaimniecības sistēmu, rentablu zivsaimniecības pārvaldības sistēmu, nepārtikas dzīvnieku audzēšanas un lauksaimniecības un mežsaimniecības mijiedarbības salīdzinošo izpēti, kā arī pētījumus lauku un piekrastes reģionu iedzīvotāju pārticības uzlabošanai. - Princips „no galda uz saimniecību”: pārtika, veselība un labklājība - Izpratne par patērētāju uzvedību kā noteicošo pārtikas nozares konkurētspējas faktoru, pārtikas ietekmi uz veselību, Eiropas iedzīvotāju labklājību. Uzmanības lokā būs patērētāju uzskati un attieksme pret pārtiku, sabiedrisko tendenču izprašana, galveno pārtikas izvēles faktoru noteikšana un pārtikas pieejamība patērētājiem. - Izpratne par uztura izvēles faktoriem un paradumiem, kas ir galvenais kontrolējamais faktors, kurš nosaka ar uzturu un slimībām saistīto traucējumu rašanās biežumu un attīstību. Šī tēma ietvers uztura genomikas un sistēmu bioloģijas attīstību un izmantošanu, uztura, fizioloģisko un psiholoģisko funkciju mijiedarbības pētījumus. Pētījumu rezultāti var būt par iemeslu, lai pārveidotu pārtikas pārstrādes produktus un izveidotu jaunus produktus, diētiskus pārtikas produktus un pārtikas produktus ar izcilām uzturvērtības un veselīguma īpašībām. Tradicionālās, vietējās un sezonālās pārtikas un uztura pētījumi arī būs nozīmīgi, lai iezīmētu konkrētu pārtikas produktu ietekmi uz veselību un izstrādātu integrētus norādījumus attiecībā uz pārtiku. - Optimizēt jauninājumus Eiropas pārtikas nozarē, integrējot progresīvas tehnoloģijas tradicionālajā pārtikas ražošanā un ražošanas pamattehnoloģijās, lai uzlabotu pārtikas funkcionalitāti; tādu pārstrādes un iepakošanas procesu izstrāde un demonstrējumi, kuros izmanto augstās tehnoloģijas un kas ir ekoloģiski efektīvi; inteliģentas kontroles sistēmas un efektīvāka ražošanas blakusproduktu, atkritumu un enerģijas apsaimniekošana. Jaunos pētījumos arī izstrādās ilgtspējīgas un jaunas tehnoloģijas dzīvnieku barošanai, tostarp drošai barības pārstrādei, un barības kvalitātes kontrolei. - Nodrošināt ķīmisko un mikrobioloģisko nekaitīgumu un uzlabot kvalitāti Eiropas apgādē ar pārtiku. Tas ietvers arī izpratni par saikni starp mikrobu ekoloģiju un pārtikas nekaitīgumu, metožu un modeļu izstrādi saistībā ar pārtikas piegādes ķēžu integritāti; jaunas noteikšanas metodes, kā arī tehnoloģijas un instrumentus riska novērtēšanai, pārvaldībai un paziņošanai, kā arī veicinās riska uztveri. - Aizsargāt gan cilvēka, gan vides veselību, veicinot labāku izpratni par pārtikas/ barības ķēžu un vides savstarpējo ietekmi. Tiks veikti pētījumi par pārtikas piesārņotājiem un veselības stāvokli, pilnveidojot instrumentus un metodes, lai novērtētu pārtikas un barības ķēžu ietekmi uz vidi. Pārtikas ķēžu kvalitātes un integritātes nodrošināšanai nepieciešami jauni preču ķēžu analīzes modeļi un visaptverošas pārtikas ķēdes pārzināšanas koncepcijas, kas ietver arī patērētāju aspektu. - Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un procesiem - Nostiprināt zināšanu bāzi un pilnveidot augsti attīstītās tehnoloģijas sauszemes un jūras biomasas ražošanai, ko iespējams izmantot enerģētikā un rūpniecībā. Šeit iekļauta augu, dzīvnieku un mikrobu genomika un metabolomika, ar mērķi uzlabot izejvielu un biomasas izejvielu sastāvu un produktivitāti, lai optimāli varētu pāriet uz augstas pievienotās vērtības produktu ražošanu, vienlaikus kā jaunus avotus izmantojot dabiskus vai uzlabotus sauszemes un ūdens organismus. Pētniecība pilnībā ietvers bioproduktu dzīves cikla analīzi, kas iekļauj to lauksaimniecisko ražošanu, transportēšanu, uzglabāšanu un ienākšanu tirgū. Attiecīgi tiks aplūkota arī rūpnieciskās biotehnoloģijas izmantošana visā kultūraugu ķēdē, lai pilnībā apzinātos biorafinēšanas iespējas, ieskaitot sociāli ekonomiskos, agronomiskos, ekoloģiskos un patērētāju aspektus. To veicinās, sekmējot zināšanas par augu un mikrobu vielmaiņu šūnu un šūnu komponentu līmenī, kā arī to kontroli, augstvērtīgu preču ražošanā iesaistot bioloģiskos procesus, ieskaitot biokatalīzes procesu, tādējādi panākot pārstrādes produktu augstāku produktivitāti, kvalitāti un tīrību. Turklāt izmantos un pilnveidos biotehnoloģijas, lai izveidotu jaunus un uzlabotus, reģeneratīvus meža nozares produktus un procesus ar augstu kvalitāti un lielu pievienoto vērtību, kas savukārt paaugstinās meža un koksnes ieguves ilgtspējību, ieskaitot kokmateriālu un atjaunojamo bioenerģiju krājumus. Visbeidzot, pētījumos tiks izzināts biotehnoloģijas potenciāls piesārņojuma noteikšanā, monitoringā, novēršanā, pārstrādē un attīrīšanā, īpaši uzsverot atkritumu un ražošanas blakusproduktu tautsaimnieciskās nozīmes palielināšanu, ko panāk, izmantojot jaunus bioprocesus, gan atsevišķi, gan apvienojot tos ar attīrīšanas sistēmām un/vai ķīmiskiem katalizatoriem. Starptautiskā sadarbība Starptautiskā sadarbība ir viens no pārtikas, lauksaimniecības un biotehnoloģiju pētniecības prioritārajiem aspektiem, ko aktīvi veicinās visā jomā. Tiks atbalstīti pētījumi, kas ir īpaši noderīgi jaunattīstības valstīm, ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus un jau uzsāktās darbības. Tiks veikti īpaši pasākumi, lai sekmētu sadarbību starp prioritārām partnervalstīm un reģioniem, jo īpaši tiem, kas iesaistīti divpusējās reģionu sarunās un divpusējos zinātnes un tehnoloģiju nolīgumos, kā arī starp kaimiņvalstīm, jaunatīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku. Turklāt tiks uzsākta daudzpusēja sadarbība, gan lai risinātu problēmas, kam nepieciešami plaši starptautiski centieni, tādas kā augu un mikroorganismu sistēmu bioloģijas mērogi un sarežģītība, gan arī lai pievērstos globālām problēmām un ES starptautiskajām saistībām (pārtikas un dzeramā ūdens drošība un nekaitīgums, dzīvnieku slimību globāla izplatīšanās, bioloģiskās daudzveidības vienlīdzīga izmantošana, pasaules zivsaimniecības resursu atjaunošana, līdz 2015. gadam sasniedzot maksimālo ilgtspējīgo produktivitāti, klimata pārmaiņu ietekme un ietekme uz klimatu). Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām Pētījumos par jaunām vajadzībām var, piemēram, izstrādāt jaunas koncepcijas un tehnoloģijas, kas saistītas ar krīžu pārvarēšanas sistēmām un pārtikas ķēdes integritāti. Elastīgi reaģējot uz neparedzētām politikas vajadzībām, īpaši ņems vērā tās politikas, kas nozīmīgas uz zināšanām balstītas Eiropas bioekonomikas izveidošanai. 3. Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas Mērķis Uzlabot Eiropas rūpniecības konkurētspēju un dot Eiropai iespēju apgūt un pielāgot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nākotnes attīstību, lai izpildītu sabiedrības un tautsaimniecības prasības. Darbības stiprinās Eiropas zinātnes un tehnoloģiju bāzi un nodrošinās tās vadošo pozīciju pasaulē IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt jauninājumus, izmantojot IKT, un nodrošinās, ka IKT attīstība sniedz tūlītējas priekšrocības Eiropas valstu iedzīvotājiem, uzņēmumiem, tautsaimniecības nozarēm un valdībām. Ievads Informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) ir svarīga un pierādīta nozīme jauninājumu un jaunrades, kā arī konkurētspējas veicināšanā visās ražošanas un pakalpojumu nozarēs. Tām ir liela nozīme galveno sabiedrības problēmu risināšanā un sabiedrisko pakalpojumu modernizēšanā, uz tām balstās arī progress visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Tādēļ Eiropai jāapgūst un jāpielāgo IKT turpmāka attīstība un jāpanāk, ka ar IKT saistītie pakalpojumi un produkti tiek ieviesti un izmantoti, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem sagādātu iespējami lielākas priekšrocības. Tie ir Eiropas Savienības informācijas sabiedrības politikas mērķi, kas akcentēti i2010 iniciatīvā, kura uzsākta, lai Eiropā izveidotu konkurētspējīgu, konverģentu informācijas ekonomiku, ievērojami paaugstinātu Eiropas ieguldījumus IKT pētniecībā un jauninājumos, un nodrošinātu IKT augstu pieejamības līmeni informācijas sabiedrībā. Jaunas IKT tehnoloģijas pavērs daudzas jaunas iespējas piedāvāt augstvērtīgākus produktus un pakalpojumus, turklāt tādās jomās, kurās Eiropa jau šobrīd ieņem rūpnieciski un tehnoloģiski vadošo lomu. Partnerība Eiropas līmenī ir visoptimālākais veids ieguldījumiem IKT. Vairāk nekā jebkad agrāk ir vajadzīgi šādi centieni, lai pielāgotos arvien pieaugošām pētniecības izmaksām globālas konkurences laikmetā un arvien sarežģītākām un savstarpēji saistītām tehnoloģijām. IKT tēmā par prioritāriem izvirzīti stratēģiskie pētījumi saistībā ar galvenajiem tehnoloģiju pīlāriem, tajā nodrošināta tehnoloģiju pilnīga integrācija un paredzētas zināšanas un līdzekļi, lai attīstītu plašu novatorisku IKT lietojumu spektru. Šie pasākumi veicinās rūpnieciskos un tehnoloģiskos sasniegumus IKT nozarē un uzlabos to nozaru konkurētspēju, kurās intensīvi izmanto IKT, gan ieviešot novatoriskus, augstvērtīgus uz IKT balstītus produktus un pakalpojumus, gan uzlabojot organizatoriskos procesus uzņēmumos un pārvaldes iestādēs. Šajā tēmā tiks atbalstītas citas Eiropas Savienības politikas, mobilizējot IKT, lai apmierinātu valstiskās un sabiedriskās vajadzības. Darbības aptvers sadarbības un sakaru tīklu veidošanas pasākumus, atbalstīs kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas, ieskaitot izvēlētus pētījumu aspektus nanoelektronikas tehnoloģiju un iegulto datorsistēmu jomās, un valstu programmu koordinēšanas iniciatīvas, tostarp interaktīvas automatizētas vides jomā. Darbību prioritāšu vidū būs tēmas, kas cita starpā pamatojas uz Eiropas tehnoloģiju platformu darbu. Tiks veicināta arī tematiska sinerģija ar darbībām citu īpašo programmu ietvaros. Mazo un vidējo uzņēmumu, kā arī citu mazu organizatorisko un ekonomisko vienību aktīva līdzdalība minētajās darbībās ir ļoti būtiska, ja ņem vērā to lomu jauninājumu veicināšanā. Tiem ir vitāli svarīga nozīme jaunu IKT redzējumu veidošanā un attīstīšanā, kā arī to izmantošanā un pārvēršanā apgrozāmajos līdzekļos. Darbības - IKT tehnoloģiju pīlāri: - Nanoelektronika, fotonika un integrētas mikro/nanosistēmas. Procesu, iekārtu un projektu tehnoloģijas, lai uzlabotu komponentu, vienkristālshēmu, pakotnes sistēmu un integrēto sistēmu apjomu, blīvumu, veiktspēju, energoefektivitāti, ražošanu un rentabilitāti; fotoniskie pamatkomponenti plašam lietojumu klāstam; augstas veiktspējas/lielblīvuma datu uzglabāšanas sistēmas; lielformāta displeja modeļi ar augstu integritātes pakāpi; uztverošās, aktivējošās, redzamības uzlabošanas un attēlu veidošanas ierīces; sistēmas ar ārkārtīgi zemu jaudu, alternatīvie enerģijas avoti/uzglabāšana; heterogēno tehnoloģiju/sistēmu integrēšana; daudzfunkcionālas integrētas mikro-nano-bio-info sistēmas; lielformāta elektronika; integrēšana dažādos materiālos/ priekšmetos; saskarsme ar dzīviem organismiem; molekulu vai atomu apkopošana (apvienošanās) stabilās struktūrās. - Plaši pieejami neierobežotas jaudas sakaru tīkli: rentablas mobilo un platjoslas tīklu tehnoloģijas un sistēmas, tostarp virszemes un satelītu tīkli; dažādu fiksēto, mobilo, bezvadu un apraides tīklu konverģence, kas sniedzas no personālā mēroga līdz reģionālam un globālam mērogam; kabeļu un bezvadu sakaru pakalpojumu un lietojumu savietojamība, tīkla resursu pārvaldība, pakalpojumu konfigurācijas maiņas iespējas; īpaši intelektuālu multimēdiju ierīču, sensoru un mikroshēmu kompleksu tīklu veidošana. - Iegultās sistēmas, skaitļošanas tehnika un kontrole: jaudīgākas, drošākas, izplatītākas, uzticamākas un efektīvākas datortehnikas un programmatūras sistēmas, kuras var uztvert un kontrolēt vidi, un pielāgoties tai, tādējādi optimizējot resursu izmantošanu; metodes un instrumenti sistēmu modelēšanai, projektēšanai un tehniskajiem pētījumiem, lai sekmīgi pārvarētu sarežģītību; atvērtas, saliktas struktūras un neierobežotas platformas, starpprogrammatūra un dalītas operētājsistēmas, lai panāktu patiešām viengabalainu sadarbīgu un visaptverošu augsti attīstītu vidi uztveršanai, aktivizēšanai, saziņai, glabāšanai un pakalpojumu sniegšanai; skaitļošanas tehnikas struktūras, kas ietver heterogēnus, tīklā savienotus un pārkonfigurējamus komponentus, ieskaitot kompilēšanu, programmēšanu un izpildes laika atbalstu; lielformāta, dalītu un nenoteiktu sistēmu kontrole. - Programmatūra, tīkli (Grids), drošība un uzticamība : tehnoloģijas, instrumenti un metodes dinamisku un uzticamu programmatūru, struktūru un starpprogrammatūru sistēmu izveidei, kas veido pamatu uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, tostarp minēto sistēmu piedāvājums komunālo pakalpojumu veidā; uz pakalpojumiem orientētas, savietojamas un neierobežotas infrastruktūras, resursu tīklveida virtualizācija, operētājsistēmas, kuru centrālais elements ir tīkls; atvērtas platformas un kooperatīvas metodes programmatūru, pakalpojumu un sistēmu izstrādāšanai; komponēšanas rīki; risinājumu meklēšana kompleksu sistēmu jaunas uzvedības gadījumos; lielformāta, dalītu un periodiski savienotu sistēmu un pakalpojumu uzticamības un elastīguma uzlabošana; drošas un uzticamas sistēmas un pakalpojumi, ieskaitot privātumu respektējošu piekļuves kontroli un autentificēšanu, dinamiskas drošības un uzticamības politikas, uzticamības un uzticēšanās metamodeļi. - Zināšanas, izziņas un mācību sistēmas: tādas metodes un paņēmieni zināšanu apguvei un interpretēšanai, reprezentēšanai un personalizēšanai, navigācijai (pārlūkošanai) un izguvei, apmaiņai un nodošanai, kuras saturā atpazīst semantiskās attieksmes un kuras var izmantot gan cilvēki, gan tehnika; mākslīgas sistēmas, kas uztver, interpretē un izvērtē informāciju un var sadarboties, darboties autonomi un mācīties; teorijas un eksperimenti, kuros sasniedz vairāk nekā nelielu, pakāpenisku progresu, izmantojot ieskatu dabiskās izziņas procesos, galvenokārt mācīšanās un atmiņā, un kuri var noderēt arī cilvēka mācīšanās sistēmu turpmākai attīstīšanai. - Imitēšana, vizualizācija, mijiedarbība un jauktā realitāte: instrumenti modelēšanai, imitēšanai, vizualizācijai, mijiedarbībai, virtuālajai, paplašinātajai un jauktajai realitātei un to integrēšanai pilnīgā vidē; instrumenti produktu, pakalpojumu un digitālo audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu novatoriskai izveidei un jaunradei; dabiskākas, intuitīvākas un vieglāk lietojamas saskarnes un jauni veidi, kā sadarboties ar tehnoloģijām, aparatūru, iekārtām un citiem artefaktiem; daudzvalodu automātiskas mašīntulkošanas sistēmas. Jaunas perspektīvas IKT jomā, pateicoties citu zinātņu un tehnoloģiju disciplīnu attīstībai (fizika, materiālzinātnes, biotehnoloģija, zinātnes par dzīvību, kognitīvās un sociālās zinātnes utt.) tiks aplūkotas visā IKT tēmā. Tās rosina nozīmīgus atklājumus, kā