Priekšlikums Padomes lēmums par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Korejas Republiku /* COM/2010/0137 galīgā redakcija - NLE 2010/0075 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 9.4.2010 COM(2010)137 galīgā redakcija 2010/0075 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Korejas Republiku PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Lēmuma konteksts Šie priekšlikumi ir juridiskie instrumenti, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku (Koreja), no otras puses: - priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu BTN. Sarunas par ES un Korejas BTN notika, ievērojot mērķus, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā “Globālā Eiropa. Konkurence pasaulē”[1], ar kuru tika pārskatīts ES tirdzniecības politikas ieguldījums Eiropas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā. Ar šo paziņojumu ES apstiprināja, ka tās saistības Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO) ir vienīgais līdzeklis, kā visefektīvāk paplašināt un pārvaldīt tirdzniecību, kas būs ieguvums visiem. Tajā uzsvērts, ka Dohas Attīstības programma joprojām ir galvenā ES prioritāte. Paziņojumā arī apgalvots, ka ES jābalstās uz PTO izveidoto pamatu, lai radītu jaunas izaugsmes iespējas, padarot tirgus atvērtākus tirdzniecībai un ieguldījumiem. Paziņojumā ir izklāstītas vairākas savstarpēji saistītas tirdzniecības politikas iniciatīvas, ar kurām tiek pastiprināti centieni atsākt sarunas PTO. Līdztekus tām paziņojumā ir ierosināts vest sarunas par rūpīgi izraudzītiem, visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem (BTN). Pēc tam, kad Padome 2007. gada 23. aprīlī bija pieņēmusi sarunu norādījumus, Seulā 2007. gada 6. maijā tika sāktas sarunas ar Koreju. Paskaidrojuma rakstā, kas bija pievienots Komisijas ieteikumam Padomei pilnvarot Komisiju Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā vest sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Korejas Republiku, Komisija bija izvirzījusi mērķi pabeigt tās ne vēlāk kā divu gadu laikā pēc sākšanas. ES tirdzniecības komisārs un Korejas tirdzniecības ministrs 2009. gada 15. oktobrī Briselē parafēja BTN, tādējādi pabeidzot tās mazāk nekā pēc divarpus gadus ilgušām sarunām. Padome ar Tirdzniecības politikas komitejas (agrāk – 133. panta komiteja) starpniecību mutiski un rakstiski informēja ES dalībvalstis par to, kā noris sarunas ar Koreju. Savukārt Eiropas Parlamentu par sarunu virzību regulāri informēja tā izveidotā Starptautiskās tirdzniecības komiteja. Gatavojoties sarunām, Komisija sagatavoja ietekmes novērtējumu, kurā analizēta ietekme, ko radītu BTN ar Dienvidkoreju. Vienlaikus ar sarunām tika veikts arī detalizētāks ilgtspējīgas tirdzniecības ietekmes novērtējums, kurā pētīta nolīguma iespējamā ietekme uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi. Papildus tam tika veikti pētījumi, kurā sniegta BTN kvalitatīvo un kvantitatīvo rādītāju analīze. Eiropas Parlaments 2007. gada 13. decembrī pieņēma rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Koreju, kas deva nozīmīgu ieguldījumu sarunās. 2. Nolīguma būtība un darbības joma Sarunas par BTN ar Koreju, kā izklāstīts Padomes pieņemtajos sarunu norādījumos, bija vērstas uz to, lai panāktu visaptverošu un līdzsvarotu nolīgumu, kas pilnībā atbilstu PTO noteikumiem un saistībām. Ar šo nolīgumu bija pakāpeniski jāliberalizē pakalpojumu un preču tirdzniecība starp pusēm, kā arī jāizstrādā noteikumi ar tirdzniecību saistītos jautājumos. ES un Korejas BTN atbilst šiem mērķiem un ir pirmais šāda veida nolīgums, par kuru sarunas ir pabeigtas saskaņā ar globālās Eiropas stratēģiju. Tajā ietverti visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai izveidotu Vispārējās Vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XXIV pantam atbilstošu brīvās tirdzniecības zonu. Abas puses vienojās nekavējoties sākt saistību īstenošanu liberalizācijas jomā, turpmākajos 5 gados atceļot 98,7 % no visiem tirdzniecības apjomiem piemērojamajiem nodokļiem gan rūpniecībā, gan lauksaimniecībā. Pārējie tarifi gandrīz pilnībā tiks atcelti ilgākos pārejas posmos, izņemot tarifus attiecībā uz nedaudziem lauksaimniecības produktiem, piemēram, rīsiem vai ķiplokiem. Turklāt ir panākta vienošanās par nozaru pielikumiem elektronikas, mehānisko transportlīdzekļu un to daļu, farmācijas preču un medicīnas ierīču, kā arī ķīmisko vielu jomā, lai novērstu ar tarifiem nesaistītus ierobežojumus. Brīvās tirdzniecības nolīgumā ir iekļautas atsevišķas nodaļas par tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, tehniskajiem tirdzniecības ierobežojumiem, sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, muitas un tirdzniecības veicināšanu. Nolīgumā ir iekļauta arī nodaļa par pakalpojumu tirdzniecību, nodibinājumiem un elektronisko komerciju un ar to saistīti saistību saraksti, kas aptver ievērojami plašākas saistības, nekā abām pusēm paredzētās saistības, ko nosaka Vispārējā vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) un kas atbilst VVPT V pantam. Turklāt tajā ir nodaļa par maksājumiem un kapitāla apriti. BTN ir paredzētas daudz plašākas saistības attiecībā uz noteikumiem konkurences jomā, tostarp attiecībā uz valsts atbalstu un intelektuālo īpašumu (arī tā piemērošanas noteikumu kontroli), kā arī publisko iepirkumu. Turklāt nolīgumā ir iekļauti detalizēti un saistoši horizontālie noteikumi saistībā ar regulējuma pārredzamību jomās, kas ir būtiskas savstarpējai tirdzniecībai un ieguldījumiem. Nolīgumā ir iekļauti protokoli par izcelsmes noteikumiem un administratīvo palīdzību muitas lietās, kuros izklāstīti noteikumi, kas jāievēro, definējot ražojumu izcelsmi, un kas vajadzīgi, lai noteiktu šo ražojumu tirdzniecībai piemērojamos nodokļus, kā arī noteikumi par izcelsmes apliecinājumiem un par sadarbības režīmu starp muitas dienestiem. Turklāt BTN ir iekļauts atsevišķs protokols par sadarbību kultūras jomā, kurā izklāstīts politikas dialoga un sadarbības regulējums, kas veicinās kultūras pasākumu apmaiņu. Tajā jo īpaši paredzēti īstenošanas institucionālie principi neatkarīgi no BTN paredzētā, izveidojot atsevišķu komiteju un īpašu strīdu izšķiršanas mehānismu. Visbeidzot, ir panākta vienošanās par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības nodaļu, kurā aplūkota sociālā un vides dimensija. Tajā ietverti sadarbības noteikumi un paredzēts jauns uzraudzības mehānisms, kas ar pilsoniskās sabiedrības foruma starpniecību iesaista pilsonisko sabiedrību. Institucionālie noteikumi paredz izveidot Tirdzniecības komiteju, kas uzraudzīs BTN īstenošanu un pētīs iespējas turpmāk uzlabot tirdzniecības attiecības starp pusēm. Ir paredzēts arī efektīvs strīdu izšķiršanas mehānisms. Tirdzniecības komitejā būs Eiropas Savienības un Korejas pārstāvji. Tā par veiktajiem pasākumiem un par pasākumiem, ko būs veikušas tās specializētās komitejas, darba grupas un citas iestādes, ziņos Apvienotajai komitejai, kas izveidota saskaņā ar atjaunināto pamatnolīgumu. Atjauninātais pamatnolīgums un BTN ir apliecinājums tam, ka ES un Korejas attiecības būtiski uzlabojas. Ievērojot Padomes prasības, abi nolīgumi ir juridiski un institucionāli saistīti. Komisija uzskata, ka ES un Korejas BTN iespējami lielā mērā atbilst Padomes apstiprinātajiem sarunu norādījumiem un Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. decembra rezolūcijā paustajiem ieteikumiem. 3. PROCEDūRAS Nolīgumā paredzēts, ka līdz brīdim, kad BTN stāsies spēkā, tas tiks piemērots provizoriski. Komisija ir nospriedusi, ka sarunu rezultāti ir apmierinoši, un lūdz Padomi - Savienības vārdā noslēgt BTN. Eiropas Parlamentu aicinās dot piekrišanu BTN noslēgšanai. Dalībvalstis arī ir šā nolīguma puses, tāpēc tām šis nolīgums jāratificē saskaņā ar savām iekšējām procedūrām. 2010/0075 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Korejas Republiku EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 167. panta 3. punktu un 207. pantu, lasot tos kopā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[3], tā kā: (1) Padome 2007. gada 23. aprīlī pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā vest sarunas ar Korejas Republiku par brīvās tirdzniecības nolīgumu. (2) Šīs sarunas ir pabeigtas, un 2009. gada 15. oktobrī tika parafēts Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Korejas Republiku (turpmāk “nolīgums”). (3) Nolīgumu Eiropas Savienības vārdā parakstīja […] un provizoriski piemēro, ievērojot tā noslēgšanu vēlāk. (4) Nolīgums ir jāapstiprina. (5) Šis nolīgums neietekmē Eiropas Savienības dalībvalstu ieguldītāju tiesības gūt labumu no labvēlīgāka režīma, kas paredzēts ar ieguldījumiem saistītā nolīgumā, kurā kāda no dalībvalstīm un Koreja ir puses. (6) Padomei saskaņā ar Līguma 218. panta 7. punktu jāpilnvaro Komisija apstiprināt konkrētus ierobežotus grozījumus nolīgumā. Komisijai jābūt pilnvarotai pārtraukt tiesības uz kopražojumiem, kā paredzēts Protokola par sadarbību kultūras jomā 5. pantā, ja vien Komisija nenosaka, ka šādas tiesības ir jāsaglabā un ja vien Padome to neapstiprina atbilstoši īpašai procedūrai, kuras izmantošana izriet no šā elementa jutīgā rakstura nolīgumā, kurš jānoslēdz Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm. Turklāt Komisijai jābūt pilnvarotai apstiprināt grozījumus, kurus atbilstīgi nolīguma 10.25. pantam pieņems Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupa. (7) Ir jānosaka procedūras, kas jāievēro, lai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kurām konkrētā aizsardzība noteikta saskaņā ar nolīgumu, (8) Komisija, pildot Līguma par Eiropas Savienību 17. pantā paredzētos pienākumus, apņemas aktivēt procedūras par ierobežojumiem saistībā ar nodokļu atmaksu, aizsardzības pasākumiem un strīdu izšķiršanu visos gadījumos, kad ir ievēroti ar attiecīgajiem noteikumiem izveidotie nosacījumi. Īstenojot 14. pantu “Muitas nodokļu atmaksa vai atbrīvojums no tiem” Protokolā par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm, Komisija balstīsies uz deklarāciju, ko tā ir sagatavojusi un kas tiks ņemta vērā, pieņemot šo lēmumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Eiropas Savienības vārdā noslēdz Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Korejas Republiku. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu, kura ir pilnvarota Eiropas Savienības vārdā sniegt nolīguma 15.10. panta 2. punktā minēto paziņojumu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma saistības. 3. pants 1. Komisija sniedz Korejai paziņojumu par Eiropas Savienības nodomu nepagarināt kopražojuma tiesību izmantošanas periodu atbilstīgi Protokola par sadarbību kultūras jomā 5. pantam, ievērojot minētā protokola 5. panta 8. punktā izklāstīto kārtību, ja vien Padome pēc Komisijas priekšlikuma četrus mēnešus pirms šāda tiesību izmantošanas perioda beigām nepiekrīt to turpināt. Ja Padome piekritīs to turpināt, šis noteikums atkal būs jāpiemēro pagarinātā tiesību izmantošanas perioda beigās. Lemjot konkrēti par tiesību izmantošanas perioda turpināšanu, Padome pieņem lēmumu vienprātīgi. 2. Piemērojot nolīguma 10.25. pantu, Komisija Eiropas Savienības vārdā apstiprina nolīguma grozījumus, ievērojot Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu darba grupas pieņemtos lēmumus. Ja pēc tam, kad saņemtas iebildes par kādu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ieinteresētās personas nevar panākt vienošanos, Komisija pieņem šādu nostāju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 15. panta 2. punktā minēto kārtību. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā minētais periods ir viens mēnesis. 4. pants 1. Nosaukumu, kas aizsargāts saskaņā ar nolīguma 10. nodaļas C apakšiedaļu “Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes”, var izmantot uzņēmēji, kas tirgo attiecīgajai specifikācijai atbilstīgus lauksaimniecības produktus, pārtikas produktus, vīnus, aromatizētos vīnus vai stipros alkoholiskos dzērienus. 2. Eiropas Savienības un dalībvalstu iestādes nolīguma 10.18.–10.23. pantā paredzēto aizsardzību piemēro arī tad, ja kāda ieinteresētā persona to ir pieprasījusi. 5. pants Nostāju, kas attiecībā uz lēmumiem ar juridiskām sekām jāpieņem Par sadarbību kultūras jomā atbildīgajai komitejai, nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Līgumu. Eiropas Savienības pārstāvji Par sadarbību kultūras jomā atbildīgajā komitejā ir gan Komisijas, gan dalībvalstu valsts pārvaldes augstākstāvošās amatpersonas, kurām ir speciālas zināšanas un praktiskā pieredze kultūras jautājumos un kuru uzdevums ir pārstāvēt Eiropas Savienības nostāju saskaņā ar Līgumu. 6. pants Pieņemot īstenošanas noteikumus, kas vajadzīgi, lai piemērotu nolīguma Protokola par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm II.a pielikumā ietvertos noteikumus, ir jāievēro Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2913/92 247.a pants. 7. pants Šo nolīgumu neinterpretē kā tādu, kas piešķir tiesības vai uzliek saistības, uz kurām var tieši atsaukties Eiropas Savienības vai dalībvalstu tiesās. Briselē, [..] Padomes vārdā― priekšsēdētājs […] FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku. 2. BUDŽETA POZĪCIJAS Nodaļa un pants: 12 0 Budžetā īstenošanas perioda beigām paredzētā summa. 3. FINANSIĀLĀ IETEKME ( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, proti, šāda. (miljoni euro līdz vienam ciparam aiz komata) Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[4] | 12 mēnešu periods, kas sākas dd/mm/gggg | [n gads] | … . pants | Ietekme uz pašu resursiem | 801,2 | Pēc darbības | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] | … . pants | … . pants | 4. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Lai aizsargātu Eiropas Savienības pašu resursus, nolīgumā ietverti noteikumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka partnervalsts pareizi piemēro tirdzniecības koncesiju piemērošanas nosacījumus, kas izklāstīti 3. punktā “Finansiālā ietekme”, īpaši 1. protokolā par izcelsmes noteikumiem un 2. protokolā par savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās. Minētie noteikumi papildina visām importētajām precēm piemērojamos ES tiesību aktus muitas jomā, īpaši ES Muitas kodeksu un īstenošanas noteikumus, kā arī noteikumus par dalībvalstu pienākumiem attiecībā uz pašu resursu kontroli, īpaši Padomes Regulu (EK) Nr. 1150/2000. 5. CITAS PIEZĪMES Šīs aplēses ir sagatavotas, pamatojoties uz vidējiem importa apjomiem 2004.–2006. gadā, kam būtu reālāk jāatspoguļo no Korejas veiktā importa dinamika. Taču tajās neņem vērā to ražojumu importa iespējamo pieaugumu, uz kuriem attiecas pakāpeniska muitas nodokļu samazināšana, kas daļēji kompensēs zaudētos ieņēmumus. [1] “Globālā Eiropa. Konkurence pasaulē”, COM(2006) 567, 4.10.2006. [2] OV C , , .. lpp. [3] OV C , , .. lpp. [4] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, kas atbilst bruto summām, no kurām atskaitīti 25 % iekasēšanas izmaksu.