Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi /* COM/2013/0753 final */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Pamatojums un mērķi Ar visām zvejas iespēju regulām zivju ieguve no krājumiem jāierobežo līdz apjomam, kas ir saderīgs ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) vispārējiem mērķiem. Šajā sakarībā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ir noteikti mērķi, kuri jāiestrādā ikgadējos priekšlikumos par nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumiem, proti, nodrošināt Savienības zvejniecības ilgtspēju vides, ekonomiskajā un sociālajā aspektā. Atbilstoši pārvaldības cikla ilgumam zvejas iespējas nosaka katru gadu (dziļūdens krājumiem reizi divos gados). Tomēr tas nebūt netraucē pārvaldībā ieviest ilgtermiņa pieeju. Savienība ir daudz sasniegusi šajā ziņā, un galvenajiem komerciālas nozīmes krājumiem tagad ir izstrādāti daudzgadu pārvaldības plāni. Tie jāievēro, nosakot gada KPN un maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli. Darbības joma Attiecībā uz 2014. gadu Komisija ir ņēmusi vērā dalībvalstu vēlmi atgriezties pie viena vispārējās zvejas iespēju regulas teksta – pretēji pieejai, ko ievēroja 2012. un 2013. gadā. Abos minētajos gados tika ierosināti un pieņemti divi atsevišķi teksti: viens par zvejas iespējām, par kurām ES lemj viena pati, un otrs par zvejas iespējām, kuras nosaka, pamatojoties uz divpusējās vai daudzpusējās sarunās pieņemtiem lēmumiem. Attiecīgi šā priekšlikuma struktūra un sakritīgais teksts pamatojas uz abu 2013. gadā pieņemto atsevišķo regulu (Padomes Regulas (ES) Nr. 39/2013 un (ES) Nr. 40/2013) apvienojumu. Attiecībā uz zvejas iespējām, kas izriet no pasākumiem, par kuriem vienošanās panākta daudzpusēja vai divpusēja zivsaimniecības nolīguma vai procesa satvarā, Savienība rīkojas, pamatojoties uz nostāju, kas pausta zinātniskajos ieteikumos un iestrādāta Savienības politikas mērķos, kurus piemēro arī iekšējiem ES lēmumiem. Šādu sarunu rezultāts nozīmē, ka Savienība piekrīt uzņemties saistības pret trešām personām. Attiecībā uz šādu lēmumu iestrādāšanu Savienības tiesību aktos, Savienībai būtībā nav rīcības brīvības, izņemot kvotu iekšējo sadalīšanu dalībvalstīm. Tās sadalot dalībvalstīm, piemēro relatīvās stabilitātes principu. Šajā sakarībā priekšlikums aptver: · kopīgus krājumus, t. i., krājumus, kurus pārvalda kopā ar Norvēģiju Ziemeļjūrā un Skagerakā vai kuri ir saistīti ar Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) piekrastes valstu nolīgumiem, · zvejas iespējas, kuras izriet no vienošanās, kas panākta reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO). Vairākas zvejas iespējas šajā priekšlikumā ir norādītas kā “pm” (pro memoria). Tas ir saistīts ar to, ka: – ieteikums par dažiem krājumiem nebūs pieejams laikā, kad priekšlikumu paredzēts pieņemt, vai – attiecīgās RZPO vēl nav darījušas zināmus konkrētus nozvejas ierobežojumus un citus ieteikumus, jo vēl nav notikušas to gadskārtējās sanāksmes, vai – vēl nav pieejami dati par krājumiem Grenlandes ūdeņos, kā arī krājumiem, kurus pārvalda kopā vai ar kuru kvotām veic apmaiņu ar Norvēģiju un citām trešām valstīm, jo turpinās apspriešanās, kuras ar minētajām valstīm noslēgsies 2014. gada novembrī un decembrī. Pārskats par krājumiem Stāvokli, kurš jāņem vērā priekšlikumos par zvejas iespējām, Komisija, kā parasti, ir izvērtējusi savā ikgadējā paziņojumā par apspriešanos par zvejas iespējām (COM(2013) 319 final, turpmāk “paziņojums”). Paziņojumā sniegts pārskats par krājumu stāvokli, pamatojoties uz 2012. gada zinātnisko ieteikumu secinājumiem. Pozitīvs aspekts paziņojumā saistīts ar krājumiem, par kuriem pieejama pilna analīze: 2009. gadā nozveja no 86 % šādu krājumu pārsniedza ilgtspējīgu apjomu, bet 2013. gadā šis īpatsvars sarucis līdz 39 %. Tomēr joprojām ir vērojamas dažas tendences, kas liek pamatoti bažīties. Piemēram, ir pieaudzis to krājumu skaits, kuru nozveju ieteikts samazināt līdz mazākajam iespējamajam apjomam. Turklāt saistībā ar datiem norādīts, ka dalībvalstis nav pilnībā izpildījušas ziņošanas prasības, un tas būtiski kavē dažādu krājumu stāvokļa pamatīgu analīzi. Atsaucoties uz Komisijas lūgumu, Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) jūlijā sniedza ikgadējo ieteikumu par vairumu zivju krājumu, uz kuriem attiecas šis priekšlikums. ICES ir ņēmusi vērā Komisijas paziņojumā izklāstītās nostādnes. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) izskatīja šo ieteikumu vasaras plenārsēdē. Zinātniskie ieteikumi, ko sniedz abas minētās organizācijas, ir lielā mērā atkarīgi no datiem: pilnībā var novērtēt tikai krājumus, par kuriem ir pieejami pietiekami un ticami dati, lai pēc tam sagatavotu apmēra novērtējumus, kā arī prognozes par šo krājumu reakciju uz dažādiem izmantošanas scenārijiem (“nozvejas prognožu tabulas”). Ja ir pieejami pietiekami dati, zinātniskās organizācijas var norādīt zvejas iespēju aptuvenās korekcijas, kas nodrošinās krājuma izmantošanu maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY). Tad ieteikumu sauc par “MSY ieteikumu”. Citos gadījumos zinātniskās organizācijas paļaujas uz piesardzīgu pieeju, lai sagatavotu ieteikumus par vēlamo zvejas iespēju apjomu. Metodika, ko ICES izmanto šajā nolūkā, ir atrodama ICES publicētajā materiālā par to, kā īstenojams ieteikums par krājumiem, par kuriem trūkst datu[1]. Lielākā daļa ierosināto KPN ir iekļautas IA pielikumā. Šajā pielikumā noteiktas 152 KPN krājumiem, kuros zvejo Skagerakā, Kategatā, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabalā, ES ūdeņos CECAF apgabalā un Francijas Gviānas ūdeņos. No šīm KPN 23 ir saskaņā ar MSY ieteikumu. Turpinājumā raksturotas pārējās KPN. · 13 KPN ir ierosinātas saskaņā ar ilgtermiņa pārvaldības plāniem, t. i., pārvaldības plāniem, kas iekļauti īpašās spēkā esošās KZP regulās, Komisijas priekšlikumos par pārvaldības plāniem, kas vēl nav pieņemti, vai pārvaldības plāniem, kurus ierosinājušas reģionālās konsultatīvās padomes (RKP) un kurus zinātniskās padomdevējas struktūras ir novērtējušas kā piesardzīgus. · 55 KPN attiecas uz krājumiem, par kuriem trūkst datu un nav pieejams pilns novērtējums. No šīm KPN 21 ir ierosināta tādā pašā apjomā kā 2012. gadā, ievērojot Padomes un Komisijas kopīgu paziņojumu, kurā teikts, ka tiks saglabātas stabilas zvejas iespējas, ja vien netiks izdots zinātniskais ieteikums, kas liecinās par krājuma stāvokļa pasliktināšanos. Šis lēmums pieņemts, pamatojoties uz apsvērumu, ka vairumā gadījumu šajos krājumos tiek gūtas piezvejas jauktā dažādu sugu zvejā un KPN izmaiņas reāli neietekmē to stāvokļa dinamiku, turpretī atkārtoti KPN samazinājumi varētu radīt izmetumus normu izpildes nolūkā. · Pārējās KPN pagaidām ir norādītas kā “pm” (pro memoria), jo ar tām saistītie zinātniskie ieteikumi vēl nav pieejami vai arī tās ir atkarīgas no starptautiskām sarunām vai nolīgumiem, kas jānoslēdz vēlāk šajā gadā. Attiecībā uz šiem krājumiem priekšlikums būs jāatjaunina, kad ieteikumi kļūs pieejami. Attiecībā uz krājumu stāvokli visas ierosinātās zvejas iespējas atbilst Komisijas saņemtajam zinātniskajam ieteikumam, kurš izmantots saskaņā ar paziņojumā izklāstīto. Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām a) Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Pamatojoties uz paziņojumu par zvejas iespējām 2014. gadam, Komisija ir apspriedusies ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar RKP starpniecību, un dalībvalstīm par dažādos zvejas iespēju priekšlikumos ierosināto pieeju. Turklāt Komisija ir ievērojusi nostādnes, kas izklāstītas tās paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246 galīgā redakcija), kurā izklāstīti savlaicīgas sagatavošanās (front-loading) procesa principi. Turklāt Komisija 2013. gada septembrī ieinteresētajām personām organizēja pasākumu, kurā tika izklāstīti un apspriesti zinātniskā ieteikuma rezultāti un tā galvenā ietekme. b) Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Argumenti, kas izteikti Komisijas apspriešanās par zvejas iespējām gaitā, atspoguļo dalībvalstu un ieinteresēto personu viedokļus par Komisijas veikto resursu stāvokļa novērtējumu un to, kā nodrošināt pareizus pārvaldības lēmumus. Dalībvalstis Vienīgā dalībvalsts, kas šā paskaidrojuma raksta sagatavošanas laikā bija atsaukusies uz paziņojumu, ir Apvienotā Karaliste. Savā atbildē Apvienotā Karaliste atzinīgi izteicās par Komisijas centieniem nodrošināt saskanību ar kopējās zivsaimniecības politikas reformas paketi, kā arī Jūras stratēģijas pamatdirektīvu. Tā atbalsta MSY mērķu sasniegšanu līdz 2015. gadam gadījumos, kad tas iespējams, un attiecībā uz piesardzīgu pieeju aicina KPN noteikšanā rīkoties pragmatiski un katru gadījumu izvērtēt atsevišķi. Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome (NWWRAC) NWWRAC piekrīt mērķim, ko ietver politiskā vienošanās par kopējās zivsaimniecības politikas reformu, proti, ka krājumu izmantošana MSY atbilstošā apjomā, kad vien iespējams, jāpanāk līdz 2015. gadam un vēlākais līdz 2020. gadam. NWWRAC atzīst, ka zvejas rīku selektivitātes uzlabojumi ir viena no prioritātēm tās interešu jomā, un pievēršas paziņojumā izvirzītajiem aktuālajiem jautājumiem saistībā ar baltajām zivīm (mencu, pikšu un merlangu) Īrijas jūrā un ūdeņos uz rietumiem no Skotijas. Attiecībā uz zinātnisko ieteikumu NWWRAC atzinīgi vērtē jauno ieteikumu sniegšanas metodiku, ko ICES ieviesusi 2012. gadā, taču vienlaikus tā gaida pilnīgāku risinājumu, kas jāizstrādā saistībā ar krājumiem, par kuriem trūkst datu; šajā nolūkā tā plāno turpināt ciešu sadarbību ar ICES un valstu zinātniekiem datu pieejamības un kvalitātes jomā. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Attiecībā uz izmantoto metodiku Komisija, kā jau minēts, apspriedās ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju (ZZTEK). ICES ieteikums balstās uz ieteikumu pamatsistēmu, kuru izstrādājušas tās ekspertu grupas un lēmējinstitūcijas, un tas izdots saskaņā ar saprašanās memorandu, kas noslēgts ar Komisiju. ZZTEK sniedz savu ieteikumu, pamatojoties uz darba uzdevumu, kuru tā saņem no Komisijas. Savienības galvenais mērķis ir panākt tādu krājumu apmēru, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Šis mērķis ir skaidri noteikts Komisijas priekšlikumā par reformēto kopējo zivsaimniecības politiku[2]. 2013. gada jūnijā likumdevēji panāca politisku vienošanos par minēto priekšlikumu, kurā cita starpā paredzēts, ka MSY mērķi “ja iespējams, sasniedz līdz 2015. gadam, un (..) vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem.” Šā mērķa steidzama iekļaušana KZP pamatregulā atspoguļo saistības, kuras Savienība uzņēmusies attiecībā uz 2002. gadā Johannesburgā notikušās Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību secinājumiem un saistīto īstenošanas plānu. Minētie dokumenti paredz, ka valstis apņemas vēlākais līdz 2015. gadam, ja iespējams, saglabāt vai atjaunot noplicinātos zivju krājumus apmērā, kas atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam. Kā jau norādīts, par dažiem krājumiem šī informācija tiešām ir pieejama. To vidū ir nozvejas apjoma un komerciālās vērtības ziņā ļoti nozīmīgi krājumi, tādi kā heka, mencas, jūrasvelnu, jūrasmēļu, megrimu, pikšas un Norvēģijas omāra krājumi. Lai sasniegtu MSY mērķi, dažos gadījumos varētu būt jāsamazina zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāji un/vai nozveja. Ņemot vērā iepriekšminēto, šajā priekšlikumā izmantots MSY ieteikums, ja tas pieejams. Daži krājumi pēdējos gados jau tiek izmantoti atbilstoši MSY. Šādos gadījumos ierosinātā KPN tiecas nodrošināt to, ka šie apjomi tiek saglabāti vai, ja ieteikums liecina, ka ieguve 2012. gadā ir pārsniegusi MSY, zvejas izraisītā zivju mirstība tiek samazināta, lai krājumu izmantošanas intensitāte atkal būtu ilgtspējīga. Gadījumos, kad MSY krājumu izmantošanā vēl nav sasniegts, ierosinātās KPN ir saskaņā ar mērķi panākt MSY 2015. gadā. Šī pieeja atbilst principiem, kas izklāstīti paziņojumā par zvejas iespējām 2014. gadam. Par krājumiem, par kuriem trūkst datu, zinātniskās padomdevējas struktūras ir izdevušas ieteikumus par to, vai nozvejas jāsamazina, jāsaglabā nemainīgas vai jāpalielina. Daudzos gadījumos ICES ieteikumā ir sniegts kvantitatīvs norādījums par šādām izmaiņām, pamatojoties uz metodiku, saskaņā ar kuru piesardzības apsvērumu dēļ nozveju izmaiņas no gada uz gadu nepārsniedz +/– 20 %. Šis norādījums ir izmantots, nosakot ierosinātās KPN. Ja zinātniskā ieteikuma nav vispār, ir ievērota piesardzīga pieeja, proti, KPN piesardzības apsvērumu dēļ ir samazināta par 20 %. Par dažiem krājumiem (galvenokārt plašā teritorijā sastopamas sugas, haizivis un rajas) ieteikums tiek sniegts rudenī. Kad minētais ieteikums būs saņemts, šis priekšlikums būs attiecīgi jāatjaunina. Visbeidzot, kā jau norādīts iepriekš, attiecībā uz 13 krājumiem ieteikums ir izmantots, lai īstenotu pieņemtos pārvaldības plānus. Runājot par aktuālajām krājumu dinamikas tendencēm, īpašu uzmanību ir pelnījuši šādi gadījumi. Pireneju pussalas ūdeņi Jūrasvelnu un megrimu krājumi ir labā stāvoklī un tiek izmantoti ilgtspējīgi, taču daži Norvēģijas omāra krājumi joprojām ir noplicināti. Heka dienvidu krājuma biomasa turpina palielināties, neraugoties uz to, ka minētajā krājumā joprojām intensīvi zvejo. Tāpēc pozitīvas krājuma stāvokļa pārmaiņas varētu būs izskaidrojamas ar labvēlīgiem vides apstākļiem. Lai gūtu iespējami lielāko labumu no šīs tendences, ir garantēti zvejas piepūles samazinājumi saskaņā ar šim krājumam piemērojamo ilgtermiņa pārvaldības plānu. Biskajas līcis Parastās jūrasmēles krājuma stāvoklis Biskajas līcī joprojām nav optimāls; ICES jau trešo gadu pēc kārtas iesaka samazināt KPN. Tomēr šajā priekšlikumā KPN ir norādīta kā “pm” (pro memoria), jo attiecīgās ieinteresētās personas ir ierosinājušas šā krājuma ilgtermiņa pārvaldības pasākumus un Komisija gaida zinātnisko ieteikumu par šiem ierosinātajiem pasākumiem (gaidāms 2013. gada novembrī). Ķeltu jūra Zvejniecībā ir pieejams mazāks zivju daudzums, un samazinās to krājumu biomasa, kuriem ir liela ekonomiskā nozīme šajā apgabalā. Tāpēc ir ierosināti būtiski KPN samazinājumi, ja tādi paredzēti zinātniskajā ieteikumā, piemēram, attiecībā uz mencu un pikšu. Neatrisināta problēma ne vien balto zivju, bet arī plekstveidīgo zivju zvejā, ir lieli izmetumu apjomi: jūrasmēles un jūras zeltplekstes tiek nozvejotas kopā, tomēr zinātniskajos ieteikumos tiek ieteiktas pretējas pārvaldības darbības, t. i., jūrasmēļu nozvejas samazināšana un jūras zeltplekstu nozvejas palielināšana. Šo problēmu vēl saasina tehniskas grūtības panākt selektivitāti jūrasmēļu zvejā (t. i., nodrošināt iespēju šīs sugas zivīm izkļūt no zvejas rīka, paturot tajā jūras zeltplekstes). Ūdeņi uz rietumiem no Skotijas Šajā apgabalā balto zivju (mencas, merlanga, pikšas) krājumi ir sliktā stāvoklī, jo tiek pieļauti ilgtspējas principam neatbilstoši izmetumu apjomi. Mencas krājums neatjaunojas, un ir ierosināta nulles apjoma KPN, lai gan ar pārvaldību, kurā izmanto tikai KPN, varētu nepietikt, lai apturētu tā samazināšanos. Patiesībā stāvokli vēl vairāk varētu pasliktināt novembrī gaidāmais ieteikums par Norvēģijas omāru. Ja ieteikums atbilstoši prognozēm ļaus palielināt Norvēģijas omāra KPN, zveja šajā krājumā kļūs intensīvāka un pieaugs risks, ka tiks gūtas lielākas nevēlamas piezvejas no balto zivju krājumiem. Tāpēc selektivitātes pasākumi kļūs vēl aktuālāki. ICES vēl nav varējusi noteikt, vai pašreizējie selektivitātes pasākumi, kurus pieņēmušas flotes, kas darbojas šajā apgabalā, ir mainījuši zvejas izraisīto mencas mirstību. Īrijas jūra Mencas un merlanga krājumu stāvoklis šajā apgabalā joprojām rada bažas. Līdzīgi kā ūdeņos uz rietumiem no Skotijas balto zivju izmetumu īpatsvars ir liels un pašreizējie selektivitātes pasākumi šķiet nepietiekami. Jūrasmēles un jūras zeltplekstes krājumu stāvoklis ir līdzīgs to stāvoklim Ķeltu jūrā. ZZTEK ir apstiprinājusi un dažos gadījumos papildinājusi ICES sniegtos ieteikumus. Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Visi ZZTEK ziņojumi ir pieejami MARE ĢD tīmekļa vietnē. Visi ICES ziņojumi ir pieejami ICES tīmekļa vietnē. Ietekmes novērtējums Zvejas iespēju regula nav instruments, kas ļauj Padomei pieņemt sarežģītu pasākumu kopumu, un tās darbības joma jāierobežo saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu. Tāpēc tā ir labi piemērota uz rezultātiem balstītai pārvaldībai. Ja politika kopumā darbosies labāk, labākas būs arī ikgadējās zvejas iespējas. Tas jo īpaši attiecas uz tehniskajiem pasākumiem, flotes pārvaldību, strukturālo atbalstu, kontroli un noteikumu izpildi, tirgu regulējumu un pārvaldības instrumentu integrēšanu visaptverošā jūrlietu politikā. Tomēr zvejas iespēju regula joprojām jāizmanto korekciju veikšanai, lai saglabātu resursu bāzi zivju ieguves un apstrādes nozarei Eiropā un nepieļautu vai novērstu pārāk augstas zvejas izraisītās zivju mirstības negatīvo ietekmi uz jūras vidi. Savienība ir pieņēmusi vairākus daudzgadu pārvaldības plānus attiecībā uz ekonomiski ļoti nozīmīgiem krājumiem, tostarp heka, mencas, plekstveidīgo zivju un citiem krājumiem. Pirms šādu plānu pieņemšanas tiek veikts to ietekmes novērtējums. Kad tie stājušies spēkā, saskaņā ar tiem nosaka KPN apjomus attiecīgajam gadam, lai sasniegtu plānu ilgtermiņa mērķus. Komisijai KPN priekšlikums obligāti jāizstrādā saskaņā ar šiem plāniem, kamēr tie ir atbilstoši un ir spēkā. Tāpēc daudzu svarīgu krājumu KPN šajā priekšlikumā izriet no tā plāna ietekmes novērtējuma, uz kura pamata noteikta attiecīgā KPN. Attiecībā uz pārējo krājumu KPN, neraugoties uz to, ka spēkā esošu daudzgadu plānu var arī nebūt, priekšlikuma izstrādātāji ir centušies izvairīties no īstermiņa pieejas, dodot priekšroku lēmumiem, kuri nodrošina ilgtspēju, ņemot vērā ieinteresēto personu un RKP iniciatīvas, ja tās ir saņēmušas pozitīvu atsauksmi no ICES un/vai ZZTEK. Daudzos gadījumos tas nozīmē zvejas iespēju pakāpeniskāku samazināšanu. KZP reformas gaitā ir sīki analizēta MSY sasniegšanas politika, uz kuras balstās Komisijas ilgtermiņa pārvaldības pieeja, un ir izstrādāts tās ietekmes novērtējums. Reformas procesa rezultātā 2011. gada 13. jūlijā tika iesniegta priekšlikumu pakete, un nu ir sasniegts posms, kad likumdevēji vienojas par to, cik vēlama ir MSY mērķa ierindošana starp mērķiem, pēc kuriem jāvadās, īstenojot KZP nākamajā desmitgadē (sk. 2. iedaļu). Komisija izstrādāja reformas priekšlikumu, pienācīgi pamatojoties uz ietekmes novērtējumu (SEC(2011) 891), kura kontekstā tika analizēts MSY mērķis. Secinājumos šis mērķis ir identificēts kā obligāts priekšnoteikums tam, lai panāktu ilgtspēju vides, ekonomikas un sociālajā aspektā. Likumdevēji ir akceptējuši pamatojumu, uz kura balstījās Komisijas reformas priekšlikums, un pagājušā gada jūnijā panākuši politisku vienošanos, kas paredz, ka MSY mērķi “ja iespējams, sasniedz līdz 2015. gadam, un (..) vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem.” Attiecībā uz RZPO zvejas iespējām un krājumiem, kurus izmanto kopīgi ar trešām valstīm, šajā priekšlikumā transponēti galvenokārt pasākumi, par kuriem panākta starptautiska vienošanās. Visi elementi, kas ir svarīgi, lai novērtētu zvejas iespēju potenciālo ietekmi, tiek izskatīti to starptautisko sarunu sagatavošanas un risināšanas posmā, kurās ar trešām personām vienojas par Savienības zvejas iespējām. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts. Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā noteiktajiem pienākumiem. Priekšlikuma kopsavilkums Lai sasniegtu KZP mērķi, proti, no vides, ekonomiskā un sociālā aspekta ilgtspējīgu zvejniecību, priekšlikumā ir noteikti nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumi, kas piemērojami Savienības zvejniecībām. Piemērošana Noteikumi priekšlikuma jomā ir piemērojami līdz 2014. gada 31. decembrim, izņemot dažus noteikumus par zvejas piepūles ierobežojumiem, kuri ir piemērojami līdz 2015. gada 31. janvārim, un dažas KPN sugām ar specifisku sezonālo ciklu (piemēram, moivas KPN Grenlandes ūdeņos). Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ: KZP ir vienota politika. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. Ar ierosināto Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 3. punktu, dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem šādas iespējas sadalīt reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis var brīvi operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas. Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 5. PAPILDU INFORMĀCIJA Vienkāršošana Priekšlikumā paredzēta publiskā sektora (Savienības vai valsts) iestāžu administratīvo procedūru vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz prasībām par zvejas piepūles pārvaldību. Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikums attiecas uz ikgadējo regulu 2014. gadam, tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā nav ietverta. Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Šis priekšlikums attiecas tikai uz zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un ar šo iespēju izmantošanu funkcionāli saistītiem nosacījumiem. Vairākiem krājumiem, tādiem kā heka, jūrasmēles, jūras zeltplekstes un Norvēģijas omāra krājumi, zvejas iespējas ir noteiktas, pamatojoties uz attiecīgajos daudzgadu plānos paredzētajiem noteikumiem. Attiecībā uz krājumiem, kuriem nozare ir ierosinājusi ilgtermiņa pārvaldības stratēģiju, kuru zinātniskās padomdevējas struktūras ir novērtējušas kā efektīvu un piesardzīgu (piemēram, attiecībā uz siļķi Ķeltu jūrā), priekšlikumā ir ievēroti stratēģijā noteiktie ieguves kontroles noteikumi. Attiecībā uz mencas krājumiem Kategatā ieteikums 2014. gadam ir tāds pats kā ieteikums 2013. gadam, t. i., piesardzības apsvērumu dēļ šajā apgabalā nevajadzētu veikt šīs sugas specializēto zveju, un piezveja un izmetumi būtu jāsamazina līdz minimumam. Tas nozīmē, ka uz šo krājumu, par kuru trūkst datu, attiecas mencu plāna[3] 9. pants; tāpēc ir ierosināts samazināt KPN par 20 %. Tas pats noteikums ir piemērojams mencai Īrijas jūrā, tāpēc arī šajā gadījumā ierosināts samazinājums 20 % apmērā. Runājot par mencu ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, ieteikumā, kas pamatojas uz MSY pieeju, rekomendēts 2014. gadā nepieļaut specializēto zveju un līdz minimumam samazināt piezveju un izmetumus; tāpēc Komisija – tāpat kā 2013. gadā – ierosina 0 apjoma KPN, atļaujot izkraut piezveju, kas nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas. Mencas krājuma stāvoklis ūdeņos uz rietumiem no Skotijas ir ļoti slikts: zvejas piepūle šajā apgabalā faktiski nav samazinājusies, jo alternatīvie pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut mencas nozveju un samazināt mencas izmetumus, praksē nav izrādījušies efektīvi, par ko liecina nemainīgi augsti izmetumu apjoma novērtējumi (patlaban aptuveni 71 %). Šā krājuma reproduktīvā spēja ir būtiski traucēta, biomasa ir maza, un krājums papildinās slikti. Šādos apstākļos pat nulles apjoma KPN – vienīgā ieteicamā iespēja – nevarētu nodrošināt krājuma atjaunošanos. Papildus jāveic vēl citi pasākumi, lai faktiski novērstu nevēlamas nozvejas un būtiski samazinātu izmetumus. Zvejas iespējas, kas šajā regulā noteiktas zvejas piepūles izteiksmē, attiecas uz mencas krājumiem, jūrasmēli Lamanša rietumu daļā, heka dienvidu krājumu un Norvēģijas omāru. Šos krājumus regulē attiecīgais pārvaldības plāns. Attiecībā uz trim iepriekš minētajiem mencas krājumiem (krājumi Kategatā, Īrijas jūrā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas) noteikti vajadzīgs faktisks zvejas piepūles samazinājums, tāpēc saskaņā ar plāna 12. panta 4. punkta b) apakšpunktu ir ierosināti piepūles samazinājumi. Attiecībā uz heka dienvidu krājumu, Norvēģijas omāra krājumu un jūrasmēles krājumu Lamanša rietumu daļā 2014. gadā turpinās piemērot pārvaldības sistēmu, kas balstīta uz jūrā pavadāmām dienām, kuras iedala konkrēta tipa kuģiem, kas jau iepriekš darbojušies attiecīgajā zvejniecībā, taču ierosinātajā regulā dalībvalstīm arī turpmāk būs atļauts izmantot uz kilovatdienām balstītu sistēmu, lai tās varētu efektīvāk izmantot zvejas iespējas un sadarbībā ar zvejniecības nozari veicinātu krājumu saglabāšanas pasākumus. Attiecībā uz jūrasmēles zveju Lamanša rietumu daļā priekšlikuma mērķis ir racionalizēt katrai dalībvalstij piemērojamās maksimāli pieļaujamās zvejas piepūles (papildu dienu) noteikšanu tādā veidā, kas jau kopš 2011. gada ir izrādījies iedarbīgs attiecībā uz heka dienvidu krājuma un Norvēģijas omāra zvejas iespējām. Tātad, sākot no 2014. gada, faktisko skaitli katrai dalībvalstij noteiks zvejas iespēju regulā. Tādējādi izdosies panākt lielāku pārredzamību procesā, kurā tiek pārdalītas jūrā pavadāmas dienas, kas atgūtas no sadalīšanai nodotiem attiecīgās zvejniecības kuģiem, un kura rezultātā katrai dalībvalstij tiek noteikti konkrēti rādītāji. Ceturto reizi ikgadējo zvejas iespēju noteikšanas vēsturē šī regula piešķir dalībvalstīm pilnvaras pašām pieņemt dažas KPN, gan uzņemoties pienākumu rīkoties saskaņā ar KZP mērķiem. Kā norādīts jau iepriekš, priekšlikumā ir iekļauti arī nozvejas ierobežojumi, par kuriem panākta vienošanās dažās RZPO un kuri izriet no sarunām ar trešām valstīm (kopīgi krājumi); kamēr nav noslēgušās attiecīgās starptautiskās sarunas, lielākā daļa no tiem pagaidām norādīti kā “pro memoria”. 2013/0366 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002[4] paredzēts, ka ir jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī jebkuru ieteikumu, kas saņemts no reģionālajām konsultatīvajām padomēm. (2) Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. (3) Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju sanāksmēs. (4) Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc heka un Norvēģijas omāra dienvidu krājumiem, jūrasmēles krājumam Lamanša rietumu daļā, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā, siļķes krājumam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, mencas krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, Īrijas jūrā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumu daļā un zilās tunzivs krājumiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2166/2005[5], Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2007[6], Padomes Regulā (EK) Nr. 676/2007[7], Padomes Regulā (EK) Nr. 1300/2008[8], Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008[9] (“mencu plāns”) un Padomes Regulā (EK) Nr. 302/2009[10]. Tomēr attiecībā uz heka ziemeļu krājumu (Padomes Regula (EK) Nr. 811/2004[11]) un jūrasmēles krājumu Biskajas līcī (Padomes Regula (EK) Nr. 388/2006[12]) atjaunošanas un pārvaldības plānu obligātie mērķi ir sasniegti, un tāpēc ir lietderīgi ievērot izdoto zinātnisko ieteikumu, lai attiecīgā gadījumā sasniegtu vai uzturētu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu KPN. (5) Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kā definēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta i) punktā, vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp jo īpaši pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zveju. (6) Saskaņā ar Padomes 1996. gada 6. maija Regulas (EK) Nr. 847/96[13] 2. pantu būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. (7) Ja krājuma KPN ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem. (8) Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2014. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009[14]. (9) Ņemot vērā ICES jaunāko zinātnisko ieteikumu un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle. (10) Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju šo sugu zvejas aizliegumu. (11) Uz šajā regulā noteikto ES kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Regula (EK) Nr. 1224/2009[15] un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. (12) Attiecībā uz dažām KPN būtu jāatļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, t. i., sistēmu, kurā visas nozvejas būtu jāizkrauj un jāatskaita no kvotām, lai nepieļautu izmetumus un ar tiem saistīto citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanu. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriskā labuma ilgtspēju ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai būtu jāaptver visas darbības jūrā, nevis tikai ostā izkrautā nozveja. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, būtu jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas kameru (CCTV) (kopā “CCTV sistēma”) izmantošanu. Tam būtu jānodrošina iespēja detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas balstās uz novērotāju darbošanos uz kuģa reāllaikā, būtu neefektīvāka, dārgāka un neuzticamāka. Tāpēc patlaban CCTV sistēmu izmantošana ir priekšnoteikums tādu izmetumu samazināšanas shēmu ieviešanai kā pilnībā dokumentētas zvejniecības. Šādas sistēmas izmantošanā būtu jāievēro prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK[16]. (13) Lai nodrošinātu to, ka pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos var reāli novērtēt nozvejas kvotu sistēmas iespējas kontrolēt absolūto zvejas izraisīto zivju mirstību attiecīgajos krājumos, visas zivis, kas nozvejotas šajos izmēģinājumos, tostarp minimālo izkraušanas izmēru nesasnieguši īpatņi, ir jāatskaita no kopējām zvejas iespējām, kas iedalītas kuģim, kurš piedalās izmēģinājumos, un zvejas darbības jāpārtrauc, kad minētais kuģis ir pilnībā izmantojis kopējās iedalītās zvejas iespējas. Turklāt ir lietderīgi atļaut iedalīto zvejas iespēju nodošanu starp kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, un kuģiem, kas tajos nepiedalās, ar noteikumu, ka ir iespējams pierādīt, ka nepalielinās izmetumi no tiem kuģiem, kas izmēģinājumos nepiedalās. (14) Ievērojot Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu, ir lietderīgi saglabāt un pārskatīt tūbīšu krājumu pārvaldības sistēmu ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā. (15) [Jāpapildina pēc apspriešanās ar Norvēģiju] (16) [Jāpapildina pēc Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) gadskārtējās sanāksmes]. (17) Tā kā 2013. gada jūlijā Eiropas Savienībai ir pievienojusies Horvātijas Republika, šajā regulā ir iekļauti noteikumi par Horvātijas zvejas iespējām. (18) [Jāpapildina pēc Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) gadskārtējās sanāksmes]. (19) Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā pieņēma rezolūciju, kura piemērojama zvejas kuģiem, kas iekļauti IOTC zvejottiesīgo kuģu reģistrā, un kuras mērķis ir aizsargāt okeāna baltspuru haizivis, kā pagaidu izmēģinājuma pasākumu nosakot aizliegumu paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut vai uzglabāt okeāna baltspuru haizivs liemeņa daļu vai visu liemeni. Rezolūcijā paredzēts izņēmums attiecībā uz nerūpniecisko zveju, proti, zvejas kuģiem, kas iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ). (20) [Jāpapildina pēc Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) gadskārtējās sanāksmes]. (21) Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) 84. gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā paturēja spēkā dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumus. IATTC paturēja spēkā arī Rezolūciju par okeāna baltspuru haizivju saglabāšanu. Minētajiem pasākumiem būtu jāpaliek iestrādātiem Savienības tiesību aktos. (22) [Jāpapildina pēc Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (SEAFO) gadskārtējās sanāksmes]. (23) [Jāpapildina pēc Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) gadskārtējās sanāksmes]. (24) [Jāpapildina pēc tam, kad būs pieņemti pasākumi saistībā ar Konvenciju par mintaja resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā]. (25) Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 35. gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā pieņēma virkni zvejas iespēju 2014. gadam attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā. Šajā sakarībā NAFO pieņēma procedūru, saskaņā ar kuru palielina 2014. gadam noteikto baltās Amerikas jūrasvēdzeles KPN NAFO 3NO apakšrajonā, ja ir izpildīti konkrēti ar šā krājuma stāvokli saistīti nosacījumi. NAFO līgumslēdzēja puse var paziņot NAFO izpildsekretāram, ka no baltās Amerikas jūrasvēdzeles krājuma NAFO 3NO apakšrajonā ir reģistrētas nozvejas, kas ir lielākas par parasto nozveju uz zvejas piepūles vienību. Ja NAFO balsojumā apstiprina KPN palielinājumu 2014. gada laikā, tas būtu jāievieš Savienības tiesību aktos, un būtu jāpalielina attiecīgo dalībvalstu kvotas. (26) Attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) gada beigās vienojas par konkrētiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim, un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2013. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskars tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. (27) Saskaņā ar Savienības deklarāciju Venecuēlas Bolivāra Republikai (“Venecuēla”) par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (EEZ)[17], ir jānosaka Venecuēlai pieejamās lutjānzivs zvejas iespējas ES ūdeņos. (28) Lai nodrošinātu vienādus īstenošanas nosacījumus attiecībā uz atļaujas piešķiršanu atsevišķām dalībvalstīm izmantot sistēmu, kurā iedalīto zvejas piepūli tās pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. (29) Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz jūrā pavadāmo papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu un zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu, kā arī attiecībā uz izklājlapas formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un nosūtīšanai, kas attiecas uz dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011[18]. (30) Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz īpašs piemērošanas datums. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. (31) Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets 1. Ar šo regulu nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām. 2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver: (a) nozvejas limitus 2014. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2015. gadam; (b) zvejas piepūles limitus laikposmam no 2014. gada 1. februāra līdz 2015. gada 31. janvārim; (c) dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2013. gada 1. decembra līdz 2014. gada 30. novembrim; (d) dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā 32. pantā noteiktajos laikposmos 2014. gadā un, ja tā norādīts šajā regulā, 2015. gadā. 2. pants Darbības joma Šo regulu piemēro šādiem kuģiem: (a) ES kuģiem; (b) trešo valstu kuģiem ES ūdeņos. 3. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (a) “ES kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā; (b) “trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī; (c) “ES ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām aizjūras zemēm un teritorijām piegulošos ūdeņus; (d) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; (e) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut; (f) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij; (g) “analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kas pamatojas uz datiem par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām; (h) “linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008[19]; (i) “ES zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu; (j) “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā. 4. pants Zvejas zonas Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas: (a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009[20] III pielikumā; (b) “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; (c) “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai; (d) “ICES VII apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: – 53° 30' N 15° 00' W, – 53° 30' N 11° 00' W, – 51° 30' N 11° 00' W, – 51° 30' N 13° 00' W, – 51° 00' N 13° 00' W, – 51° 00' N 15° 00' W, – 53° 30' N 15° 00' W; (e) “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma; (f) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009[21] II pielikumā; (g) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 217/2009[22] III pielikumā; (h) “SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību[23]; (i) “ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā[24]; (j) “CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 601/2004[25] 2. panta a) punktā; (k) “IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju[26]; (l) “IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi[27]; (m) “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals uz dienvidiem no 10o ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā[28], un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem; (n) “WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā[29]; (o) “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums; (p) “IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo: – 150º rietumu garuma meridiāns, – 130º rietumu garuma meridiāns, – 4º dienvidu platuma paralēle, – 50º dienvidu platuma paralēle. II SADAĻA ES KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS I nodaļa Vispārīgi noteikumi 5. pants KPN un tās sadalījums 1. ES kuģu KPN ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā. 2. ES kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 14. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008[30] izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus. 3. Lai piemērotu īpašo nosacījumu, kas noteikts IA pielikumā attiecībā uz tūbīšu krājumu ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā, piemēro IID pielikumā definētos pārvaldības apgabalus. 6. pants KPN, kas jānosaka dalībvalstīm 1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā. 2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij: (a) atbilst kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un (b) nodrošina šādu rezultātu: i) ja ir pieejami analītiski novērtējumi, krājuma izmantošana no 2015. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam, ii) ja analītiski novērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā. 3. Līdz 2014. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju: (a) pieņemtā KPN; (b) attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtā KPN; (c) ziņas par to, kā pieņemtā KPN atbilst 2. punktam. 7. pants Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja: (a) nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai (b) nozveja ir daļa no ES kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā ES kvota nav pilnībā apgūta. 8. pants Zvejas piepūles limiti 1. No 2014. gada 1. februāra līdz 2015. gada 31. janvārim piemēro šādus zvejas piepūles pasākumus: (a) IIA pielikumu piemēro konkrētu mencas, jūrasmēles un jūras zeltplekstes krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā, ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV apakšapgabalā, ICES VIa, VIIa un VIId rajonā un ES ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā; (b) IIB pielikumu piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci; (c) IIC pielikumu piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES VIIe rajonā. 9. pants Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai 2. Grenlandes paltusam piemēro Regulas (EK) Nr. 2347/2002[31] 3. panta 1. punktu, kurā noteikta prasība, ka kuģim jābūt dziļūdens zvejas atļaujai. Minētajā pantā izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai. 3. Dalībvalstis nodrošina, lai 2014. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. panta 1. punktā minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniegtu 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas. 10. pants Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu 1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar: a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; b) zvejas iespēju atvilkumus un pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; c) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu; d) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; e) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; f) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu; g) kvotu nodošanu un apmaiņu, ko veic saskaņā ar šīs regulas 20. pantu. 2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi. 11. pants Slēgtā zvejas sezona 1. Porkupīnas sēklī laikā no 2014. gada 1. maija līdz 31. maijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelni, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle, brosme, zilā jūraslīdaka, jūraslīdaka un dzelkņu haizivs. Šā punkta īstenošanas vajadzībām Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: Punkts || Ģeogrāfiskais platums || Ģeogrāfiskais garums 1 || 52° 27' N || 12° 19' W 2 || 52° 40' N || 12° 30' W 3 || 52° 47' N || 12° 39,600' W 4 || 52° 47' N || 12° 56' W 5 || 52° 13,5' N || 13° 53,830' W 6 || 51° 22' N || 14° 24' W 7 || 51° 22' N || 14° 03' W 8 || 52° 10' N || 13° 25' W 9 || 52° 32' N || 13° 07,500' W 10 || 52° 43' N || 12° 55' W 11 || 52° 43' N || 12° 43' W 12 || 52° 38,800' N || 12° 37' W 13 || 52° 27' N || 12° 23' W 14 || 52° 27' N || 12° 19' W Atkāpjoties no pirmās daļas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā daļā norādīto sugu īpatņus. 2. Tūbīšu komerciāla zveja ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā ir aizliegta no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2014. gada 1. augusta līdz 31. decembrim. Iepriekšējā daļā noteikto aizliegumu piemēro trešo valstu kuģiem, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes ES ūdeņos ICES IV apakšapgabalā, ja vien nav norādīts citādi. 12. pants Aizliegumi 1. ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis: (d) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ūdeņos; (e) siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos, izņemot tad, ja IA pielikumā paredzēts citādi; (f) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) ES ūdeņos; (g) parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; (h) cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; (i) ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā; (j) divragainā velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos. 2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. 13. pants Datu nosūtīšana Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par krājumu nozvejas izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus. II nodaļa Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos 14. pants Papildu zvejas iespēju iedalīšana 1. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā. 2. Šā panta 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. 15. pants Papildu zvejas iespēju iedalīšanas nosacījumi 1. Papildu zvejas iespējas, kas minētas 14. pantā, iedala saskaņā ar šādiem nosacījumiem: a) kuģis izmanto ar sensoru sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas kameras (CCTV) (kopā “CCTV sistēma”), kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa; b) papildu zvejas iespējas, kas iedalītas konkrētam kuģim, kurš piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nepārsniedz šādus limitus: i) 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, ko attiecīgā dalībvalsts aprēķinājusi kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ii) 30 % no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam bija pieejamas pirms piedalīšanās izmēģinājumos; c) visas kuģa gūtās nozvejas no krājuma, uz kuru attiecas iedalītās papildu zvejas iespējas, tostarp zivis, kas nav sasniegušas Regulas (EK) Nr. 850/98[32] XII pielikumā noteikto minimālo izkraušanas izmēru, atskaita no konkrētā kuģa zvejas iespējām, kas tam pieejamas kopā ar visām papildu zvejas iespējām, kuras iedalītas saskaņā ar 14. pantu; d) tiklīdz zvejas iespējas, kas konkrētam kuģim iedalītas zvejai no konkrēta krājuma, uz kuru attiecas papildu iedalījums, ir pilnībā izmantotas, attiecīgajam kuģim jāpārtrauc visas zvejas darbības attiecīgajā KPN apgabalā; e) attiecībā uz krājumiem, kuriem var piemērot šo pantu, dalībvalstis var atļaut konkrētam kuģim iedalītās zvejas iespējas vai to daļu no kuģiem, kas nepiedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, nodot kuģiem, kas šādos izmēģinājumos piedalās, ar noteikumu, ka var pierādīt to, ka nepalielinās to kuģu izmetumi, kuri nepiedalās izmēģinājumos. 2. Neatkarīgi no 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta dalībvalsts izņēmuma kārtā tās karoga kuģim drīkst iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras pārsniedz 75 % no attiecīgā krājuma nozvejas izmetumiem, kas aprēķināti kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas, ja: a) attiecīgajam kuģu tipam aprēķināto krājuma nozvejas izmetumu īpatsvars ir mazāks par 10 %; b) attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu CCTV sistēmas potenciālo izmantošanu kontroles vajadzībām; c) attiecībā uz visiem kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos, kopumā nav pārsniegts vispārējais limits 75 % no aprēķinātajiem krājuma nozvejas izmetumiem. 3. Pirms 14. pantā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju: a) saraksts ar tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos; b) uz minētajiem kuģiem uzstādīto attālās elektroniskās novērošanas sistēmu specifikācijas; c) to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi; d) aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos; e) tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2013. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos. 16. pants Personas datu apstrāde Ciktāl saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar 15. panta 1. punktu, tiek veikta personas datu apstrāde Direktīvas 95/46/EK nozīmē, šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu. 17. pants Iedalīto papildu zvejas iespēju atsaukšana Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 15. pantā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2014. gada laikposmā. 18. pants Izmetumu novērtējumu zinātniska izvērtēšana Lai uzraudzītu 15. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkta īstenošanu, Komisija var prasīt ikvienai dalībvalstij, kura izmanto šo nodaļu, iesniegt izvērtēšanai zinātniskā padomdevējā struktūrā novērtējumu par katra tipa kuģu radītajiem izmetumiem. Ja nav novērtējuma, kurš apstiprinātu šādus izmetumus, attiecīgā dalībvalsts veic piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi minētās prasības ievērošanai, un par tiem informē Komisiju. III nodaļa Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos 19. pants Zvejas atļaujas 1. Maksimālais zvejas atļauju skaits ES kuģiem, kuri zvejo trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā. 2. Ja, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts III pielikumā. IV nodaļa Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos 20. pants Kvotu nodošana un apmaiņa 1. Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu. 2. Kad attiecīgā dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai, Komisija var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās attiecīgajai RZPO līgumslēdzēju pusei sniedz un no tās saņem piekrišanu, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ir saistoša. Tad Komisija paziņo RZPO sekretariātam par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem. 3. Komisija informē dalībvalsti par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās. 4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, tiek uzskatītas par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir piešķirtas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura attiecīgi panākta ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, pēc kura zvejas iespējas sadala starp dalībvalstīm saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu. 1. IEDAĻA ICCAT KONVENCIJAS APGABALS 21. pants Zilo tunzivju zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi 1. To ES laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 1. punktu. 2. To ES piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu. 3. To ES kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 3. punktu. 4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 4. punktu. 5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 5. punktu. 6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 6. punktu. 22. pants Zveja atpūtas un sporta nolūkā Dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā. 23. pants Haizivis 1. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni. 2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju. 3. Saistībā ar zveju ICCAT konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni. 4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni. 5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotas zīdainās haizivis (Carcharhinus falciformis). 2. IEDAĻA CCAMLR KONVENCIJAS APGABALS 24. pants Aizliegumi un nozvejas limiti 1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta. 2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus. 25. pants Izpētes zveja 1. Tikai tās dalībvalstis, kas ir CCAMLR komisijas locekles, 2014. gadā var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts plāno piedalīties šādā zvejā, tā katrā ziņā ne vēlāk kā 2014. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu. 2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām. 3. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m. 26. pants Krilu zveja 2014./2015. gada zvejas sezonā 1. Krilu (Euphausia superba) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2014./2015. gada zvejas sezonā drīkst veikt tikai dalībvalstis, kuras ir CCAMLR komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, tā katrā ziņā ne vēlāk kā 2014. gada 1. jūnijā paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a pantu un Komisijai: a) par saviem plāniem zvejot krilus, ziņošanai izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu; b) par zvejas rīku konfigurāciju, ziņošanai izmantojot V pielikuma D daļā paredzēto veidlapu. 2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā. 3. Dalībvalsts, kura plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi. 4. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģiem, par ko CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai nepārvaramas varas dēļ. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz: a) pilnīgas ziņas par plānoto(-ajiem) aizstājējkuģi(-iem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju; b) izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. 5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģiem, kas ir iekļauti kādā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem. 3. IEDAĻA IOTC KONVENCIJAS APGABALS 27. pants Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC konvencijas apgabalā 1. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā. 2. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā. 3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle. 4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu (NNN kuģu) sarakstā. 5. Lai ņemtu vērā IOTC iesniegto attīstības plānu īstenošanu, dalībvalstis drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma, nepārsniedzot minētajos plānos noteiktos limitus. 28. pants Haizivis 1. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju īpatņu liemeņa daļu vai visu liemeni. 2. Nevienā zvejniecībā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuri ir iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar nosacījumu, ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam patēriņam. 3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. 4. IEDAĻA SPRFMO KONVENCIJAS APGABALS 29. pants Pelaģiskās zvejas kapacitātes limits Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2014. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, līdz Savienības kopējai bruto tilpībai 78 600 tonnu apmērā. 30. pants Pelaģiskās zvejas KPN 1. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā norādīts 29. pantā, drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskajiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN. 2. Zvejas iespējas, kas noteiktas IJ pielikumā, var izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai nosūta Komisijai paziņošanai SPRFMO Sekretariātam sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostās. 31. pants Grunts zveja Dalībvalstis, kurām laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja SPRFMO konvencijas apgabalā, zvejas piepūli vai nozveju: a) samazina līdz vidējam nozvejas apjomam vai piepūles parametriem minētajā periodā un b) veic tikai tajās SPRFMO konvencijas apgabala daļās, kurās grunts zveja veikta kādā no iepriekšējām zvejas sezonām. 5. IEDAĻA IATTC konvencijas apgabals 32. pants Zveja ar riņķvadu 1. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadu zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis): a) no 2014. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2014. gada 18. novembra līdz 2015. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo: – Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, – 150º rietumu garuma meridiāns, – 40º ziemeļu platuma paralēle, – 40º dienvidu platuma paralēle; b) no 2014. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo: – 96º rietumu garuma meridiāns, – 110º rietumu garuma meridiāns, – 4º ziemeļu platuma paralēle, – 3º dienvidu platuma paralēle. 2. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2014. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas lieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu. 3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis. 4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos: a) ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ vai b) pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis. 5. Ir aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus longimanus) un minētajā apgabalā paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļu vai visu liemeni. 6. Nejauši nozvejotiem 5. punktā minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž ūdenī kuģu operatori, kuri turklāt: a) reģistrē atlaisto īpatņu skaitu, norādot stāvokli (nedzīvi vai dzīvi); b) paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju dalībvalstīm, kuru valstspiederīgie viņi ir. Dalībvalstis šo informāciju nosūta Komisijai līdz 2014. gada 31. janvārim. 6. IEDAĻA SEAFO konvencijas apgabals 33. pants Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja: – raju dzimtas zivis (Rajidae), – dzelkņu haizivs (Squalus acanthias), – laternhaizivs (Etmopterus bigelowi), – īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus), – lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps), – gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus), – kaķhaizivs (Apristurus manis), – samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus), – Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis. 7. IEDAĻA WCPFC KONVENCIJAS APGABALS 34. pants Lielacu tunzivju, dzeltenspuru tunzivju, svītraino tunzivju un garspuru tunzivju Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi 1. Dalībvalstis nodrošina, ka nepalielinās to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivis (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20º ziemeļu platuma un 20º dienvidu platuma. 2. ES kuģi neveic garspuru tunzivju (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma. 35. pants Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI 1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2014. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2014. gada 31. oktobra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma. Šajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kuri zvejo ar riņķvadu, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā: a) neizmantotu ZPI vai līdzvērtīgu elektronisku ierīci; b) nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI. 2. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis. 3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos: a) zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm; b) ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ vai c) ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība. 36. pants IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals 1. Kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta p) punktā, piemēro 34.–37. pantā izklāstītos pasākumus. 2. Kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta n) punktā, piemēro 32. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2.–6. punktā izklāstītos pasākumus. 37. pants To ES kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā. 8. IEDAĻA BERINGA JŪRA 38. pants Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta. III SADAĻA TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS ES ŪDEŅOS 39. pants KPN Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts gūt nozveju ES ūdeņos, nepārsniedzot šīs regulas I pielikumā noteikto KPN un ievērojot šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā izklāstītos nosacījumus. 40. pants Zvejas atļaujas 1. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo ES ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā. 2. Zivis no krājumiem, kam ir noteikta KPN, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši tādas trešās valsts kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta. 41. pants Aizliegumi 1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis: a) milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) ES ūdeņos; b) eņģeļhaizivs (Squatina squatina) ES ūdeņos; c) parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; d) cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; e) siļķu haizivs (Lamna nasus) ES ūdeņos; f) ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā; g) divragainā velnraja (Manta birostris) ES ūdeņos. 2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. 42. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2014. gada 1. janvāra. Tomēr 8. pantu piemēro no 2014. gada 1. februāra. Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz CCAMLR konvencijas apgabalu izklāstīti 24., 25. un 26. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no tajos norādītajiem datumiem. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs PIELIKUMU SARAKSTS I PIELIKUMS: KPN, kas piemērojama ES kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem IA PIELIKUMS: Skageraks, Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, ES ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi IB PIELIKUMS: Ziemeļaustrumu Atlantija un Grenlande, ICES I, II, V, XII un XIV apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā IC PIELIKUMS: Ziemeļrietumu Atlantija – NAFO konvencijas apgabals ID PIELIKUMS: Tālu migrējošas zivis – visi apgabali IE PIELIKUMS: Antarktika – CCAMLR konvencijas apgabals IF PIELIKUMS: Dienvidaustrumu Atlantija – SEAFO konvencijas apgabals IG PIELIKUMS: Dienvidu tunzivis – visi apgabali IH PIELIKUMS: WCPFC konvencijas apgabals IJ PIELIKUMS: SPRFMO konvencijas apgabals IIA PIELIKUMS: Kuģu zvejas piepūle saistībā ar konkrētu mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId rajonā, ICES IV apakšapgabalā un ES ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā IIB PIELIKUMS: Kuģu zvejas piepūle saistībā ar dažu heka dienvidu krājumu un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanu ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci IIC PIELIKUMS: Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu atjaunošanu ICES VIIe rajonā IID PIELIKUMS: Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES IIa, IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā III PIELIKUMS: Zvejas atļauju maksimālais skaits ES kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos IV PIELIKUMS: ICCAT konvencijas apgabals V PIELIKUMS: CCAMLR konvencijas apgabals VI PIELIKUMS: IOTC konvencijas apgabals VII PIELIKUMS: WCPFC konvencijas apgabals VIII PIELIKUMS: Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo ES ūdeņos [1] Jo īpaši skatīt dokumentu “General Context of ICES Advice”, kas pieejams, sekojot šādai saitei: http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/2013/1.2_General_context_of_ICES_advice_2013_June.pdf. [2] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējo zivsaimniecības politiku, COM(2011) 425 galīgā redakcija. [3] Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (“mencu plāns”). [4] Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.). [5] Padomes 2005. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2166/2005, ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē un groza Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.). [6] Padomes 2007. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 509/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā (OV L 122, 11.5.2007., 7. lpp.). [7] Padomes 2007. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 676/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (OV L 157, 19.6.2007., 1. lpp.). [8] Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1300/2008, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto (OV L 344, 20.12.2008., 6. lpp.). [9] Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004 (OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.). [10] Padomes 2009. gada 6. aprīļa Regula (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 43/2009 un par Regulas (EK) Nr. 1559/2007 atcelšanu (OV L 96, 15.4.2009., 1. lpp.). [11] Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.). [12] Padomes 2006. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 388/2006, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī (OV L 65, 7.3.2006., 1. lpp.). [13] Padomes 1996. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.). [14] Padomes 2009. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas (OV L 214, 19.8.2009., 16.lpp.). [15] Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.). [16] Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.). [17] OV L 6, 10.1.2012., 9. lpp. [18] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.). [19] Komisijas 2008. gada 10. jūnija Regula (EK) Nr. 517/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu (OV L 151, 11.6.2008., 5. lpp.). [20] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.). [21] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 216/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.). [22] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 217/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.). [23] Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2002/738/EK (OV L 234, 31.8.2002., 39. lpp.). [24] Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 86/238/EEK (OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.). [25] Padomes 2004. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 601/2004, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā (OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.). [26] Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2006/539/EK (OV L 224, 16.8.2006., 22. lpp.). [27] Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 95/399/EK (OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.). [28] Noslēgts ar Padomes Lēmumu 2008/780/EK (OV L 268, 9.10.2008., 27. lpp.). [29] Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 2005/75/EK (OV L 32, 4.2.2005., 1. lpp.). [30] Padomes 2009. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem (OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.). [31] Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.). [32] Padomes 1998. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.). I PIELIKUMS KPN, KAS PIEMĒROJAMA ES KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH un IJ pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un vajadzības gadījumā ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi. Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā. Regulatīvām vajadzībām sugu identificēšanā izmanto tikai nosaukumus latīņu valodā; vietējie nosaukumi norādīti tikai ērtības labad. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem. Zinātniskais nosaukums || Trīsburtu kods || Vispārpieņemtais nosaukums Amblyraja radiata || RJR || Ērkšķu raja Ammodytes spp. || SAN || Tūbītes Argentina silus || ARU || Ziemeļatlantijas argentīna Beryx spp. || ALF || Beriksas Brosme brosme || USK || Brosme Caproidae || BOR || Kaproīdas Centrophorus squamosus || GUQ || Pelēkā īsraga haizivs Centroscymnus coelolepis || CYO || Baltacu haizivs Chaceon spp. || GER || Sarkanie dziļūdens krabji Chaenocephalus aceratus || SSI || Melnspuru leduszivs Champsocephalus gunnari || ANI || Antarktikas leduszivs Channichthys rhinoceratus || LIC || Vienraga leduszivs Chionoecetes spp. || PCR || Karaliskie krabji Clupea harengus || HER || Siļķe Coryphaenoides rupestris || RNG || Strupdeguna garaste Dalatias licha || SCK || Melnā haizivs Deania calcea || DCA || Gardeguna spurainā haizivs Dipturus batis || RJB || Parastā raja Dissostichus eleginoides || TOP || Patagonijas ilkņzivs Dissostichus mawsoni || TOA || Antarktikas ilkņzivs Dissostichus spp. || TOP || Ilkņzivis Engraulis encrasicolus || ANE || Eiropas anšovs Etmopterus princeps || ETR || Lielā laternhaizivs Etmopterus pusillus || ETP || Gludā laternhaizivs Euphausia superba || KRI || Krils Gadus morhua || COD || Menca Galeorhinus galeus || GAG || Bara haizivs Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Sarkanā plekste Gobionotothen gibberifrons || NOG || Zaļā nototēnija Hippoglossoides platessoides || PLA || Rietumatlantijas plekste Hippoglossus hippoglossus || HAL || Atlantijas paltuss Hoplostethus atlanticus || ORY || Atlantijas lielgalvis Illex illecebrosus || SQI || Īsspuru kalmārs Lamna nasus || POR || Siļķu haizivs Lepidonotothen squamifrons || NOS || Pelēkā nototēnija Lepidorhombus spp. || LEZ || Megrimi Leucoraja naevus || RJN || Dzegužraja Limanda ferruginea || YEL || Dzeltenastes plekste Limanda limanda || DAB || Limanda Lophiidae || ANF || Jūrasvelni Macrourus spp. || GRV || Makrūrzivis Makaira nigricans || BUM || Atlantijas zilais marlīns Mallotus villosus || CAP || Moiva Manta birostris || RMB || Divragainā velnraja Martialia hyadesi || SQS || Dienvidatlantijas kalmārs Melanogrammus aeglefinus || HAD || Pikša Merlangius merlangus || WHG || Merlangs Merluccius merluccius || HKE || Heks Micromesistius poutassou || WHB || Putasu Microstomus kitt || LEM || Mazmutes plekste Molva dypterygia || BLI || Zilā jūras līdaka Molva molva || LIN || Jūras līdaka Nephrops norvegicus || NEP || Norvēģijas omārs Notothenia rossii || NOR || Marmora nototēnija Pandalus borealis || PRA || Ziemeļu garnele Paralomis spp. || PAI || Krabji Penaeus spp. || PEN || Penaeus garneles Platichthys flesus || FLE || Plekste Pleuronectes platessa || PLE || Jūras zeltplekste Pleuronectiformes || FLX || Plekstveidīgās zivis Pollachius pollachius || POL || Pollaks Pollachius virens || POK || Saida Psetta maxima || TUR || Akmeņplekste Pseudochaenichthys georgianus || SIG || Melnā leduszivs Raja alba || RJA || Baltā raja Raja brachyura || RJH || Blondā raja Raja circularis || RJI || Smilšu raja Raja clavata || RJC || Dzeloņainā raja Raja fullonica || RJF || Šagrēnādas raja Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norvēģijas raja Raja microocellata || RJE || Sīkacu raja Raja montagui || RJM || Plankumainā raja Raja undulata || RJU || Cirtainā raja Rajiformes || SRX || Rajveidīgās zivis Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Grenlandes paltuss Scomber scombrus || MAC || Makrele Scophthalmus rhombus || BLL || Gludais rombs Sebastes spp. || RED || Sarkanasari Solea solea || SOL || Parastā jūrasmēle Solea spp. || SOO || Jūrasmēles Sprattus sprattus || SPR || Brētliņa Squalus acanthias || DGS || Dzelkņu haizivs Tetrapturus albidus || WHM || Baltais marlīns Thunnus maccoyii || SBF || Dienvidu tunzivs Thunnus obesus || BET || Lielacu tunzivs Thunnus thynnus || BFT || Zilā tunzivs Trachurus murphyi || CJM || Stavrida Trachurus spp. || JAX || Stavridas Trisopterus esmarkii || NOP || Esmarka menca Urophycis tenuis || HKW || Baltā Amerikas jūrasvēdzele Xiphias gladius || SWO || Zobenzivs Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos. Beriksas || ALF || Beryx spp. Rietumatlantijas plekste || PLA || Hippoglossoides platessoides Eiropas anšovs || ANE || Engraulis encrasicolus Jūrasvelni || ANF || Lophiidae Antarktikas ilkņzivs || TOA || Dissostichus mawsoni Atlantijas paltuss || HAL || Hippoglossus hippoglossus Lielacu tunzivs || BET || Thunnus obesus Gardeguna spurainā haizivs || DCA || Deania calcea Melnspuru leduszivs || SSI || Chaenocephalus aceratus Blondā raja || RJH || Raja brachyura Zilā jūras līdaka || BLI || Molva dypterygia Atlantijas zilais marlīns || BUM || Makaira nigricans Putasu || WHB || Micromesistius poutassou Zilā tunzivs || BFT || Thunnus thynnus Kaproīdas || BOR || Caproidae Gludais rombs || BLL || Scophthalmus rhombus Moiva || CAP || Mallotus villosus Menca || COD || Gadus morhua Limanda || DAB || Limanda limanda Parastā raja || RJB || Dipturus batis Parastā jūrasmēle || SOL || Solea solea Krabji || PAI || Paralomis spp. Dzegužraja || RJN || Leucoraja naevus Sarkanie dziļūdens krabji || GER || Chaceon spp. Plekste || FLE || Platichthys flesus Plekstveidīgās zivis || FLX || Pleuronectiformes Divragainā velnraja || RMB || Manta birostris Lielā laternhaizivs || ETR || Etmopterus princeps Ziemeļatlantijas argentīna || ARU || Argentina silus Grenlandes paltuss || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Makrūrzivis || GRV || Macrourus spp. Pelēkā nototēnija || NOS || Lepidonotothen squamifrons Pikša || HAD || Melanogrammus aeglefinus Heks || HKE || Merluccius merluccius Siļķe || HER || Clupea harengus Stavridas || JAX || Trachurus spp. Zaļā nototēnija || NOG || Gobionotothen gibberifrons Stavrida || CJM || Trachurus murphyi Melnā haizivs || SCK || Dalatias licha Krils || KRI || Euphausia superba Pelēkā īsraga haizivs || GUQ || Centrophorus squamosus Mazmutes plekste || LEM || Microstomus kitt Jūras līdaka || LIN || Molva molva Makrele || MAC || Scomber scombrus Antarktikas leduszivs || ANI || Champsocephalus gunnari Marmora nototēnija || NOR || Notothenia rossii Megrimi || LEZ || Lepidorhombus spp. Ziemeļu garnele || PRA || Pandalus borealis Norvēģijas omārs || NEP || Nephrops norvegicus Esmarka menca || NOP || Trisopterus esmarkii Norvēģijas raja || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis Atlantijas lielgalvis || ORY || Hoplostethus atlanticus Patagonijas ilkņzivs || TOP || Dissostichus eleginoides Penaeus garneles || PEN || Penaeus spp. Jūras zeltplekste || PLE || Pleuronectes platessa Pollaks || POL || Pollachius pollachius Siļķu haizivs || POR || Lamna nasus Baltacu haizivs || CYO || Centroscymnus coelolepis Sarkanasari || RED || Sebastes spp. Strupdeguna garaste || RNG || Coryphaenoides rupestris Saida || POK || Pollachius virens Tūbītes || SAN || Ammodytes spp. Smilšu raja || RJI || Raja circularis Šagrēnādas raja || RJF || Raja fullonica Īsspuru kalmārs || SQI || Illex illecebrosus Rajveidīgās zivis || SRX || Rajiformes Sīkacu raja || RJE || Raja microocellata Gludā laternhaizivs || ETP || Etmopterus pusillus Karaliskie krabji || PCR || Chionoecetes spp. Jūrasmēles || SOO || Solea spp. Melnā leduszivs || SIG || Pseudochaenichthys georgianus Dienvidu tunzivs || SBF || Thunnus maccoyii Plankumainā raja || RJM || Raja montagui Brētliņa || SPR || Sprattus sprattus Dzelkņu haizivs || DGS || Squalus acanthias Dienvidatlantijas kalmārs || SQS || Martialia hyadesi Ērkšķu raja || RJR || Amblyraja radiata Zobenzivs || SWO || Xiphias gladius Dzeloņainā raja || RJC || Raja clavata Ilkņzivis || TOP || Dissostichus spp. Bara haizivs || GAG || Galeorhinus galeus Akmeņplekste || TUR || Psetta maxima Brosme || USK || Brosme brosme Cirtainā raja || RJU || Raja undulata Vienraga leduszivs || LIC || Channichthys rhinoceratus Baltā Amerikas jūrasvēdzele || HKW || Urophycis tenuis Baltais marlīns || WHM || Tetrapturus albidus Baltā raja || RJA || Raja alba Merlangs || WHG || Merlangius merlangus Sarkanā plekste || WIT || Glyptocephalus cynoglossus Dzeltenastes plekste || YEL || Limanda ferruginea IA PIELIKUMS SKAGERAKS, KATEGATS, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII UN XIV APAKŠAPGABALS, ES ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI || || || || || || || Suga: || Tūbītes || || || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā || || Ammodytes spp. || || || (SAN/04-N.) || || Dānija || || 0 || || Analītiskā KPN || || Apvienotā Karaliste || 0 || || || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Savienība || || 0 || || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || || || || || || || KPN || || Nepiemēro || || || || || || || || || || || || Suga: || Tūbītes || || || Zona: || ES ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā(1) || || Ammodytes spp. || || || || || Dānija || || 0 || (2) || Analītiskā KPN || || Apvienotā Karaliste || 0 || || (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Vācija || || 0 || (2) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Zviedrija || || 0 || (2) || || || || Savienība || || 0 || || || || || Norvēģija || || 0 || || || || || || || || || || || || KPN || || 0 || || || || || (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas. || || (2) Vismaz 98 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no šīs kvotas, ir jābūt tūbītēm. Limandas, makreles un merlanga piezveja ir jāatskaita no atlikušajiem 2 % no kvotas (OT1/*2A3A4). Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IID pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem. || Zona: ES ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos || || || || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7 || (SAN/234_1) || (SAN/234_2) || (SAN/234_3) || (SAN/234_4) || (SAN/234_5) || (SAN/234_6) || (SAN/234_7) Dānija || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Apvienotā Karaliste || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Vācija || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Zviedrija || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Savienība || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Norvēģija || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || Kopā || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Ziemeļatlantijas argentīna || || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā || Argentina silus || || || (ARU/1/2.) || || Vācija || || 24 || || Analītiskā KPN || || Francija || || 8 || || || || || Nīderlande || || 19 || || || || || Apvienotā Karaliste || || 39 || || || || || Savienība || || 90 || || || || || || || || || || || || KPN || || 90 || || || || || || || || || || || || Suga: || Ziemeļatlantijas argentīna || || Zona: || ES ūdeņi III un IV zonā || || Argentina silus || || || (ARU/34-C) || || Dānija || || 911 || || Analītiskā KPN || || Vācija || || 9 || || || || || Francija || || 7 || || || || || Īrija || || 7 || || || || || Nīderlande || || 43 || || || || || Zviedrija || || 35 || || || || || Apvienotā Karaliste || || 16 || || || || || Savienība || || 1 028 || || || || || || || || || || || || KPN || || 1 028 || || || || || || || || || || || || Suga: || Ziemeļatlantijas argentīna || || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā || Argentina silus || || || (ARU/567.) || || Vācija || || 289 || || Analītiskā KPN || || Francija || || 6 || || || || || Īrija || || 268 || || || || || Nīderlande || || 3 023 || || || || || Apvienotā Karaliste || || 212 || || || || || Savienība || || 3 798 || || || || || || || || || || || || KPN || || 3 798 || || || || || || || || || || || || Suga: || Brosme || || || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā || Brosme brosme || || || (USK/1214EI) || || Vācija || || 6 || (1) || Analītiskā KPN || || Francija || || 6 || (1) || || || || Apvienotā Karaliste || || 6 || (1) || || || || Citi || || 3 || (1) || || || || Savienība || || 21 || (1) || || || || || || || || || || || KPN || || 21 || || || || || (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. || || || || || || || || || || Suga: || Brosme || || || Zona: || IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā || Brosme brosme || || || (USK/3A/BCD) || Dānija || || 15 || || Analītiskā KPN || || Zviedrija || || 7 || || || || || Vācija || || 7 || || || || || Savienība || || 29 || || || || || || || || || || || || KPN || || 29 || || || || || || || || || || || || Suga: || Brosme || || || Zona: || ES ūdeņi IV zonā || || Brosme brosme || || || (USK/04-C.) || || Dānija || || 64 || || Analītiskā KPN || || Vācija || || 19 || || || || || Francija || || 44 || || || || || Zviedrija || || 6 || || || || || Apvienotā Karaliste || || 96 || || || || || Citi || || 6 || (1) || || || || Savienība || || 235 || || || || || || || || || || || || KPN || || 235 || || || || || (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. || || || || || || || || || || Suga: || Brosme || || || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā || Brosme brosme || || || (USK/567EI.) || || Vācija || || pm || || Analītiskā KPN || || Spānija || || pm || || Piemēro šīs regulas 11. pantu. || Francija || || pm || || || || || Īrija || || pm || || || || || Apvienotā Karaliste || || pm || || || || || Citi || || pm || (1) || || || || Savienība || || pm || || || || || Norvēģija || || pm || (2)(3)(4)(5) || || || || || || || || || || || KPN || || pm || || || || || (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. || || || (2) Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (USK/*24X7C). || || || (3) Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*5B67-): || || pm || || || || || (4) Ieskaitot jūras līdakas. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā. || || || Jūras līdaka (LIN/*5B67-) || pm || || || || || || Brosme (USK/*5B67-) || pm || || || || || (5) Norvēģijai iedalītās brosmes un jūras līdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: || || || || pm || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Brosme || || || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā || || Brosme brosme || || || (USK/04-N.) || || Beļģija || || pm || || Analītiskā KPN || || Dānija || || pm || || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Vācija || || pm || || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Francija || || pm || || || || || Nīderlande || || pm || || || || || Apvienotā Karaliste || || pm || || || || || Savienība || || pm || || || || || || || || || || || || KPN || || Nepiemēro || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Kaproīdas || || || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā || Caproidae || || || || (BOR/678-) || || Dānija || || 31 291 || || Piesardzības KPN || || Īrija || || 88 115 || || || || || Apvienotā Karaliste || 8 103 || || || || || || Savienība || || 127 509 || || || || || || || || || || || || KPN || || 127 509 || || || || || || || || || || || || Suga: || Siļķe(1) || || || Zona: || IIIa || || || Clupea harengus || || || (HER/03A.) || || Dānija || || pm || || Analītiskā KPN || || Vācija || || pm || || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Zviedrija || || pm || || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Savienība || || pm || || || || || || || || || || || || KPN || || pm || || || || || (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. || || (2) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst zvejot ES ūdeņos IV zonā (HER/*04-C.). || || || || || || || || || || || || || || || || Suga: || Siļķe(1) || || || Zona: || ES un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz