·2021. gadā: a)sākotnējais lidojumderīgums; b)atsauces uz ICAO noteikumiem Regulā (ES) 2018/1139, ·2022. gadā: a)sākotnējais lidojumderīgums; b)ekspluatācija visos laikapstākļos. Šā ziņojuma sagatavošanas dienā Komisija kopš Regulas (ES) 2018/1139 128. panta 2. punkta stāšanās spēkā 2018. gada 11. septembrī bija pieņēmusi 13 deleģētās regulas. 3.2. Pieņemtās deleģētās regulas

a)Komisija 2019. gada 12. martā pieņēma Deleģēto regulu (ES) 2019/945. Regulā ir ietvertas tehniskās prasības attiecībā uz bezpilota gaisa kuģu sistēmu (UAS) klasēm un bezpilota gaisa kuģu sistēmu e-identifikāciju, kā arī trešo valstu bezpilota gaisa kuģu sistēmu ekspluatantiem. Konkrēti, šajā regulā ir definēti jaunie ES tirgus saskaņošanas tiesību akti, kuriem būs jāatbilst UAS, kas tiek ekspluatētas “atvērtajā” kategorijā, un nosacījumi trešo valsts UAS ekspluatantiem. Atbilstību apliecina, UAS uzliekot CE zīmi un UAS klases marķējumu, ja sistēma atbilst tehniskajām pamatprasībām. Šai regulai būtu jāpalīdz risināt iedzīvotāju bažas par drošību, privātumu, datu aizsardzību un vides aizsardzību. Paredzams, ka tā paaugstinās UAS ekspluatācijas drošības līmeni, saskaņos tiesību aktus starp ES dalībvalstīm un izveidos ES tirgu, kas samazinās UAS izmaksas un ļaus veikt pārrobežu ekspluatāciju.

b)Komisija 2019. gada 12. martā pieņēma Deleģēto regulu (ES) 2019/897. Regula attiecas uz riskos balstītas atbilstības pārbaudes iekļaušanu Regulas (ES) Nr. 748/2012 I pielikumā (21. daļa), lai uzlabotu sertifikācijas procesa efektivitāti, pārredzamību un paredzamību. Tajā ietverti noteikti atlases kritēriji, pēc kuriem noteikt, kuri atbilstības pierādījumi EASA būtu jāpārbauda. Turklāt šajā regulā ir paredzēta iespēja ražošanas organizācijām kompetentajā iestādē pieteikties uz atbrīvojumu no vides aizsardzības prasībām, kas attiecas uz konkrētiem dzinējiem vai gaisa kuģiem. Šīs atbrīvojumu iespējas pamatā ir vides aizsardzības prasības, kas ietvertas Čikāgas konvencijas 16. pielikumā. Ar šo regulu arī tiek labotas dažas nesakritības starp Regulu (ES) Nr. 748/2012 un Regulu (ES) 2018/1139 attiecībā uz tipa sertifikācijas bāzes saturu un tās paziņošanu.

c)Komisija 2020. gada 28. janvārī pieņēma Deleģēto regulu (ES) 2020/570. Regula attiecas uz Regulas (ES) Nr. 748/2012 (21. daļa) grozījumiem un labojumiem, kuru mērķis ir gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanas noteikumus saskaņot ar Regulu (ES) Nr. 1321/2014 Konkrētāk, tā kā Regulas (ES) Nr. 748/2012 I pielikuma (21. daļas) noteikumi par lidojumderīguma sertifikātiem, remonta projektu apstiprinājumiem un lidošanas atļaujām attiecas tikai uz Regulas (ES) Nr. 1321/2014 I pielikumu (M daļa), Komisijas Regulas (ES) Nr. 748/2012 I pielikums (21. daļa) tiek grozīts, lai pielāgotu tā noteikumus Regulas (ES) Nr. 1321/2014 pielikumu jaunajai struktūrai.

d)Komisija 2020. gada 4. martā pieņēma Deleģēto regulu (ES) 2020/723. Regula attiecas uz tādu sertifikātu un citas dokumentācijas akceptēšanu, kas apliecina atbilstību civilās aviācijas noteikumiem un kas izdoti saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem un nodrošina drošuma līmeni, kurš ir līdzvērtīgs Regulā (ES) 2018/1139 noteiktajam, un tā ietver nosacījumus un procedūras, saskaņā ar kuriem var panākt un uzturēt vajadzīgo uzticēšanos trešo valstu tiesiskajam regulējumam. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1178/2011, kurā uzskaitīti nosacījumi trešo valstu izdoto apliecību akceptēšanai, patlaban dalībvalstis var akceptēt (ar konkrētiem nosacījumiem) trešās valsts izdotu pilota apliecību vai arī var ieskaitīt attiecīgo prasību izpildi, ja šādas trešā valstī izdotas apliecības turētājs iesniedz pieteikumu apliecības saņemšanai. Šādu prasību izpildes ieskaitīšanu patlaban veic, pamatojoties uz apstiprinātas mācību organizācijas ieteikumu. Ar šo regulu tiek ieviests “deklarētas mācību organizācijas” jēdziens un atjaunināti noteikumi par trešo valstu izdoto licenču akceptēšanu, lai ļautu šādām organizācijām ieskaitīt attiecīgo prasību izpildi trešā valstī izdotas apliecības turētājam, kas iesniedz pieteikumu tādas apliecības saņemšanai, kura izdota saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu.

e)Komisija 2020. gada 27. aprīlī pieņēma Deleģēto regulu (ES) 2020/1058. Ar šo regulu Regulas (ES) 2019/947 pielikuma 1. papildinājumā ievieš divus standarta scenārijus, nosakot nosacījumus, kad UAS ekspluatanti var sākt ekspluatāciju pēc deklarācijas iesniegšanas kompetentajai iestādei. Turklāt ar to ievieš divas jaunas daļas Regulas (ES) 2019/945 pielikumā, ietverot tehniskās prasības, kurām UAS jāatbilst, lai tās varētu izmantot standarta scenārijos, un izveido divas jaunas UAS klases – C5 un C6 klasi. Standarta scenāriju veikšanas nosacījumi ir balstīti uz dažu dalībvalstu ekspluatācijas pieredzi, un tie ir apstiprināti, piemērojot īpašu ekspluatācijas riska novērtējumu (SORA).

f)Komisija 2020. gada 9. jūnijā pieņēma Deleģēto regulu (ES) 2020/1234. Regula nosaka iestādes prasības perona pārvaldības pakalpojumu sniedzēju sertificēšanai un pārraudzībai, to organizācijas prasības, perona darbības prasības, kā arī perona pārvaldības pakalpojumu sniegšanā iesaistītā personāla apmācības prasības. Šīs regulas mērķis ir papildināt prasības attiecībā uz lidlauku ekspluatāciju, integrējot peronu ekspluatāciju, un ļaut perona pārvaldības pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt savus pakalpojumus dažādos lidlaukos un dažādās dalībvalstīs bez nepieciešamības saņemt vairākus sertifikātus.

g)Komisija 2020. gada 6. oktobrī pieņēma Deleģēto regulu (ES) 2020/2034. Regulā ir noteikta Eiropas vienotā riska klasifikācijas shēma (ERCS) atgadījumu drošības riska noteikšanai. Regulā ir paredzēti divi posmi, no kuriem viens (1. posms) ir saistīts ar divu mainīgo lielumu, proti, smaguma un varbūtības, noteikšanu, bet otrs (2. posms) ietver drošības riska novērtēšanu ERCS matricā, pamatojoties uz abām noteiktajām mainīgo lielumu vērtībām. Paredzams, ka ar šo regulu ERCS veicinās integrētu un saskaņotu pieeju riska pārvaldībai visā Eiropas aviācijas sistēmā un tādējādi dalībvalstu kompetentās iestādes un aģentūra varēs saskaņoti pievērsties centieniem uzlabot drošību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1139 6. pantā minētā Eiropas aviācijas drošības plāna satvarā.

h)Komisija 2020. gada 8. oktobrī pieņēma Deleģēto regulu (ES) 2020/2148. Paredzams, ka šī regula mazinās ar skrejceļu drošību saistītos drošības riskus no lidlauka perspektīvas, galveno uzmanību pievēršot tam, ka tiek novērsta nesankcionēta nokļūšana uz skrejceļa, kā arī skrejceļa virsmas stāvokļa novērtēšanai un ziņošanai par to. Tajā aplūkoti tādi jautājumi kā sadursmes uz zemes, skrejceļa konfigurācija, ar svešķermeņiem saistīti atgadījumi, kā arī skrejceļa seguma apkope. Ar šo regulu tiek ieviestas jaunas Regulas (ES) Nr. 139/2014 organizatoriskās un ekspluatācijas prasības, kuru pamatā ir ICAO noteikumi, kas galvenokārt ietverti 14. un 15. pielikumā, kā arī drošības ieteikumi, kurus EASA adresējušas dažas dalībvalstis. Turklāt, lai nodrošinātu skrejceļu drošību, ar šo regulu ierosina grozīt noteikumus par transportlīdzekļu ekspluatāciju lidlaukos, tai skaitā par atļaujām vadītājiem un to transportlīdzekļu atbilstību noteiktiem drošības priekšnoteikumiem, kuri tiek ekspluatēti manevrēšanas teritorijā. Ar to ir saistīts arī priekšlikums par jaunu prasību attiecībā uz sakariem, kā arī priekšlikums par gājēju kontroli lidlaukā. Turklāt šajā regulā ir iekļautas visas nepieciešamās prasības, lai atbalstītu jaunā vispārējā formāta ziņošanai par skrejceļa virsmas stāvokli piemērošanu, tai skaitā izmaiņas METAR un SNOWTAM veidlapu un īpašā ziņojuma no gaisa kuģa saturā. Paredzams, ka regula uzlabos drošību, samazinot ar skrejceļa drošību saistīto atgadījumu skaitu no lidlauka perspektīvas, un uzlabos saskaņošanu, ieviešot jaunas kopīgas prasības, kuras pašlaik nepastāv. Tā nodrošina pašreizējā ES tiesiskā regulējuma par lidlaukiem saskaņošanu ar attiecīgajiem ar lidlauku saistītajiem ICAO 14. un 15. pielikuma, PANS-ATM un PANS-Aerodromes noteikumiem.

i)Komisija 2020. gada 21. decembrī pieņēma Deleģēto regulu (ES) 2021/699. Regula attiecas uz drošības riskiem, kas saistīti ar lielu lidmašīnu konstrukciju novecošanās parādībām. Šie riski ietver pamattipa projekta nogurumu, plašus noguruma bojājumus (WFD), koroziju, izmaiņu un remontu nogurumu, kā arī ekspluatācijas turpināšanu, pastāvot nedrošam noguruma plaisu līmenim. Paredzēts, ka šī regula nodrošinās, ka projekta apstiprinājuma turētāji (DAH) vai tipa sertifikātu (TC), papildu tipa sertifikātu (STC), projekta izmaiņu un remonta apstiprinājumu pieteikumu iesniedzēji sagatavos nepieciešamos datus, procedūras, instrukcijas un rokasgrāmatas, kas saistītas ar novecojošas konstrukcijas defektiem korozijas un noguruma dēļ, un darīs tās pieejamas tiem, kam tās ir jāievēro (ekspluatantiem). Tāpat iecerēts, ka šī regula mazinās riskus, kas saistīti ar nenoteiktību attiecībā uz lidojumderīguma uzturēšanas norādījumu (ICA) statusu, un tādējādi novērsīs noteikumu interpretācijas iespējas, kas radītu atšķirības ICA izmantošanā un izraisītu iespējamus drošības riskus. Lai to panāktu, šajos noteikumos ir precizēts, ka ICA ir daļa no tipa sertifikāta, un dažādās apakšiedaļās iekļautās prasības, kas saistītas ar uzskaiti, rokasgrāmatām un ICA, ir apvienotas vienā prasībā (A apakšiedaļā). Paredzams, ka šī regula uzlabos ICA saskaņošanu starp DAH attiecībā uz ICA identificēšanu, apstiprināšanu, noformēšanu un pieejamību galalietotājiem un nodrošinās, ka šie drošības riski tiek mazināti gan attiecībā uz pašreizējām, gan turpmākajām lielu lidmašīnu flotēm.

j)Komisija 2021. gada 7. aprīlī pieņēma Deleģēto regulu (ES) 2021/1087 un Deleģēto regulu (ES) 2021/1088. Šajās divās regulās ES tiesiskais regulējums ir saskaņots ar ICAO standartiem un ieteicamo praksi (SARP), kas iekļauta Čikāgas konvencijas 16. pielikumā. ICAO Aviācijas vides aizsardzības komiteja (CAEP) 2019. gada februārī ierosināja uzlabot un atjaunināt spēkā esošos trokšņa, gaisa kuģu dzinēju emisijas un lidmašīnu CO2 emisijas SARP, ieskaitot jaunus negaistošo daļiņu emisiju regulatīvos līmeņus gaisa kuģu dzinējiem. Galīgos grozījumus ICAO padome pieņēma 2020. gada 11. martā. Tādējādi ar šīm regulām groza Regulas (ES) 2018/1139 9. pantu “Pamatprasības”, Komisijas Regulas (ES) Nr. 748/2012 9. pantu “Ražošanas organizācijas” un tās I pielikumu (21. daļu). Paredzams, ka šīs regulas nodrošinās augstu un vienotu vides aizsardzības līmeni un vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem aviācijas nozares dalībniekiem.

k)Komisija 2021. gada 10. decembrī pieņēma Deleģēto regulu (ES) 2022/201. Ar šo regulu izveido projektēšanas un ražošanas drošuma pārvaldības sistēmas (SMS) satvaru (21. daļa), kā arī tehniskās apkopes organizācijas (145. daļa), kas ir pēdējās divas jomas, attiecībā uz kurām ICAO 19. pielikums vēl nav pilnībā transponēts ES tiesiskajā regulējumā. Turklāt Regulas (ES) 2018/1139 II pielikumā “Lidojumderīguma pamatprasības” ir skaidri izteikts aicinājums projektēšanas, ražošanas un tehniskās apkopes organizācijām ieviest un uzturēt pārvaldības sistēmu, kas ietver drošuma risku pārvaldību, un tiekties pastāvīgi to uzlabot, izveidojot sistēmu ziņošanai par atgadījumiem. Izveidojot šādu dalībvalsts sistēmu, tiks uzlabots aviācijas drošums, a) nosakot drošības politiku un mērķus, kas saistīti ar pietiekamiem resursiem, b) sistemātiski identificējot apdraudējumu un ieviešot riska pārvaldības sistēmu, c) drošības garantēšanas sistēmas, ņemot vērā organizāciju drošības rādītājus, d) veicinot drošību un saziņu. Šī regula atbilst dalībvalstu regulatīvajai koncepcijai, kas izstrādāta citām jomām, piemēram, gaisa kuģu ekspluatācijai vai lidlaukiem, vai lidojumderīguma uzturēšanas vadības organizācijām (CAMO daļa). Saskaņojot dalībvalstu noteikumus visās aviācijas jomās, tiks nodrošināts, ka organizācijas, kurām ir jāievēro vairāku dalībvalstu prasības dažādās jomās, var īstenot vienas dalībvalsts prasības un ka kompetentās iestādes, kas pārrauga dažādas organizācijas dažādās jomās, var plānot un organizēt savas pārraudzības darbības, pamatojoties uz vieniem un tiem pašiem regulatīvajiem principiem.