LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 6.7.2010 
SEC(2010) 883 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS  
  
par pārmērīga valsts budžeta defic īta situācijas novēršanu Bulg ārijā 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS  
  
par pārmērīga valsts budžeta defic īta situācijas novēršanu Bulg ārijā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu, 
tā kā: 
(1) Saska ņā ar Līguma 126. pantu dal ībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta 
deficīta. 
(2) Stabilit ātes un izaugsmes pakta m ērķis ir sakārtotas valsts finanses k ā līdzeklis, lai 
nostiprinātu nosacījumus stabil ām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina 
nodarbinātības kāpumu. 
(3) Ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika mekl ētas iespējas uzlabot 
efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, k ā arī ilgstoši saglab āt valsts finanšu 
ilgtspējību. Tā mērķis bija jo īpaši nodrošin āt, lai ekonomiskais un budžeta st āvoklis 
būtu pilnībā ņemts vērā visos p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras 
posmos. T ādējādi Stabilit ātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu vald ības politikai, 
lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta st āvokli, ņemot vērā situāciju ekonomik ā. 
(4) Padome [2010. gada 13. j ūlijā] saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu ir pie ņēmusi 
lēmumu, ka Bulg ārijā pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. 
(5) Saska ņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes Regul ā (EK) 
Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūras īstenošanu1, (kas ietilpst Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā), Padomei ir ar ī 
jāsniedz attiec īgajai dalībvalstij ieteikumi par to, k ā novērst pārmērīgu budžeta defic ītu 
noteiktā termiņā. Ieteikum ā jānosaka, ka attiec īgajai dalībvalstij ne v ēlāk kā sešu 
mēnešu laik ā jāveic efekt īvi pasākumi, kā arī jāparedz termi ņš pārmērīgā budžeta 
deficīta novēršanai, kas j āpabeidz gad ā pēc tā konstatēšanas, ja vien nepast āv īpaši 
apstākļi. Izlemjot, vai past āv īpaši apstākļi, jāņem vērā „būtiski faktori”, kas skaidroti 
Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punkt ā. Turklāt ieteikum ā novērst pārmērīgu 
budžeta defic ītu Padomei j āpieprasa, lai struktur ālajā bilancē, t.i., cikliski kori ģētā 
bilance, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus sasniegtu minim ālu gada 
uzlabojumu vismaz 0,5 % apm ērā no IKP. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. 
LV 3   LV (6) Bulg ārijas gadījumā būtiskie faktori, kas s īkāk izskaidroti Regul as (EK) Nr. 1467/97 
2. panta 3. punkt ā un pārbaudīti Komisijas zi ņojumā, kuru tā sniedz saska ņā ar 
124. panta 3. punktu, tiek uzskat īti par labv ēlīgiem. Tom ēr minētie faktori neliecina, 
ka pastāv īpaši apstākļi, kuru dēļ būtu attaisnojama novirze no parast ā termiņa, kas 
noteikts p ārmērīga budžeta defic īta novēršanai. Ņemot vērā gan Komisijas dienestu 
2010. gada pavasara prognozi, gan jaun āko paziņojumu par p ārmērīgu budžeta defic ītu 
(2010. gada j ūnijā), Bulgārijai ieteikts nov ērst pārmērīgo budžeta defic ītu līdz 
2011. gadam.  
(7) Pirmskr īzes period ā un saist ībā ar izaugsmes strukt ūru, kas balst īta uz intens īvu 
nodokļu īpatsvaru, Bulg ārija ir saglab ājusi samērā noturīgu budžeta st āvokli un b ūtiski 
samazinātjusi valsts kop ējā parāda attiecību. Tomēr 2009. gad ā budžeta st āvoklis 
ievērojami pasliktin ājās. Ieņēmumi ļoti samazin ājās, jo IKP samazin ājās par 5 % 
(salīdzinājumā ar plānoto 4,7 % pieaugumu, kas bija budžeta pamat ā) un pieauguma 
struktūrā samazin ājās nodokļu īpatsvars, k ā arī manāmi samazin ājās iekšzemes 
pieprasījums. Vienlaikus izdevumi palielin ājās, jo papildus ekonomikas stabilizatoru 
darbībai, gada otraj ā pusē paredzētas lielas maks ājumu saist ības, kuras pirms gada 
vidū notikušaj ām parlamenta v ēlēšanām bija uzņēmusies iepriekš ējā valdība. Rezult ātā 
budžeta bilance pasliktin ājās no pārpalikuma 1,8 % no IKP 2008. gad ā un sasniedza 
deficītu 3,9 % no IKP 2009. gad ā. Ņemot vērā vajadzību uzturēt makroekonomisko 
stabilitāti atbilst īgi valūtas pārvaldes rež īmam, vald ība nepie ņēma fiskālās 
stimulēšanas pas ākumus, lai rea ģētu uz lejupsl īdi. 2010. gada apr īļa pārmērīga budžeta 
deficīta paziņojumā Bulgārijas iestādes lēsa, ka valsts budžeta defic īts būs mazāks par 
atsauces v ērtību, sasniedzot 2 % no IKP jau 2010. gad ā, ko pamato ar re ālā IKP 
atgūšanos līdz 1 % un papildu konsolid ācijas pasākumu kopumu, kas tika pie ņemts 
2010. gada 31. mart ā un veicin āja IKP uzlabojumu 2¼ % apm ērā. Komisijas dienestu 
2010. gada pavasara prognoz ē, kuru public ēja 5. maij ā, plānoja, ka valsts budžeta 
deficīts 2010. gad ā uzlabosies, sasniedzot 2,8 % no IKP un 2011. gad ā – jau 2% no 
IKP, pamatojoties uz t o, ka politika netiks main īta un ka izaugsmes prognoz ēs 
gaidāms pakāpenisks uzlabojums, k ā arī uz piesardz īgu izvērtējumu par pazi ņoto 
konsolidācijas pas ākumu ietekmi uz budžetu. J ūnijā Bulgārijas iest ādes veica 
2010. gada budžeta gada vidus p ārskatīšanu un palielin āja plānoto valsts budžeta 
deficītu līdz 3,8 % no IKP. P ārskatīšanu uzsāka, lai piel āgotu budžetu iev ērojamajam 
valsts ieņēmumu samazin ājumam, sal īdzinājumā ar prognoz ēto, ko rad īja nodokļu 
ieņēmumu samazin āšanās dažos pirmajos 2010. gada m ēnešos. T ās mērķis ir 
nodrošināt automātisko stabilizatoru pien ācīgu darbību un prec īzāk atspogu ļot 
iekšzemes un starptautisk ās ekonomikas probl ēmas. Pamatojoties uz Komisijas 
dienestu prognozi un budžeta un ekonomikas jaun ākajām tendenc ēm, 2011. gada 
budžeta p ārmērīga deficīta novēršanai min ētajā gadā būs vajadzīgi fiskālie pasākumi 
aptuveni ¾ procentpunktu apm ērā no IKP, pie ņemot, ka b ūs sasniegts 2010. gada 
budžeta defic īta mērķis.  
(8) Papildus ekonomikas lejupsl īdes negat īvajai ietekmei uz budžetu negaid ītais defic īta 
pieaugums 2009. gad ā, šķiet, arī ir saistīts ar procedur ālajām nepilnībām izdevumu 
plānošanā un kontroles ieviešan ā, pamatojoties uz uzkr ājumu principu. Liel ās 
maksājuma saist ības, kas paredz ētas to līgumu pielikumos, kurus parakst ījusi 
iepriekšējā valdība pirms 2009. gada j ūlija vēlēšanām, netika iepl ānotas budžet ā un 
izraisīja papildu budžeta st āvokļa pasliktin āšanos. Negat īvie rezult āti atspogu ļo arī 
faktu, ka nesenais ekonomisk ā uzplaukuma periods netika piln ībā izmantots, lai 
turpinātu konsolid ēt valsts finanses un uzs ākt būtiskas reformas, lai palielin ātu valsts 
izdevumu efektivit āti. Pirmskr īzes period ā Bulgārija ir guvusi labumu no b ūtiskiem 
LV 4   LV neparedzētiem ieņēmumiem, kas tika g ūti no saimniecisk ās darbības strauja 
pieauguma un izaugsmes strukt ūras, kas balst īta uz intens īvu nodok ļu īpatsvaru. 
Tomēr tā vietā, lai daļu no šiem neparedz ētajiem ieņēmumiem piln ībā noguldītu, tie 
tika izmantoti, lai finans ētu samērā augstu ad-hoc  pensiju pieaugumu un b ūtisku algu 
palielinājumu valsts sektor ā, kas iev ērojami pārsniedza raž īguma kāpumu, kā arī 
nodokļu un sociālā nodrošinājuma likmes samazin ājumiem.  
(9) Tā kā trīs gadu budžeta pl ānošanas posm ā vidējā termiņa fiskālai programmai ir 
nesaistošs raksturs, nav efekt īvu izdevumu kontroles meh ānismu un noteikumi par 
izdevumiem ir kav ējuši fiskālās situācijas turpm āku uzlabošanos, tika kav ēta budžeta 
situācijas uzlabšan ās un veicin āta lejupsl īdes negat īvā ietekme uz valsts finans ēm. 
Turklāt spēkā esošā budžeta programma paredz  noteiktas pilnvaras vald ībai veikt 
diskrecion āros izdevumus, kas apdraud fisk ālo pārredzamību un pārskatatbild ību. 
Reformu tr ūkums vesel ības aprūpes nozar ē atkārtoti ir izrais ījis slimnīcām paredz ēto 
nokavēto maksājumu uzkr āšanos un l īdz ar to izdevumu p ārtēriņu. Pakāpenisks 
pensiju iemaksu likmju samazin ājums apvienojum ā ar pensiju palielin ājumu un 
kompensējošu reformas pas ākumu trūkums ir izrais ījis būtisku izdevumu pieaugumu 
pensiju sist ēmā, apdraudot sist ēmas un valsts finanšu ilgtsp ēju. Turpinot reformas 
izglītības sistēmā un valsts p ārvaldē, tiks paaugstin āta administrat īvā spēja, prasmju 
līmenis un valsts izdevumu efektivit āte, tādējādi sasniedzot vajadz īgo budžeta 
konsolidāciju. 
(10) Pēdējos gados valsts par āda attiecībai pret IKP bija  tendence samazin āties, no aptuveni 
38 % 2004. gad ā līdz 14 % 2008. gad ā, vienlaikus vald ība ir akumul ējusi finanšu 
līdzekļus aptuveni 12 % apm ērā no IKP 2008. gad ā. Informācija 2010. gada apr īļa 
pārmērīga budžeta defic īta paziņojumā norāda, ka valsts kop ējais parāds ir krietni zem 
atsauces v ērtības 60 % no IKP un saglab ājās 14,8 % no IKP 2009. gad ā. Komisijas 
dienestu 2010. gada  pavasara prognoz ē plānots, ka par āda attiecība pieaugs 2010. –
2011. gada laikposm ā, bet nep ārsniegs 19 % no IKP. Pazi ņojumā, ko Bulg ārijas 
iestādes iesniedza 2010. gada 22. j ūnijā, plānotais par āds tālāk pārskatīts līdz 15,3 % 
no IKP. 
(11) Lai p ārmērīga budžeta defic īta procedūras ietvaros veiktu pastiprin ātu uzraudz ību, būs 
vajadzīga regulāra un savlaic īga kontrole par paveikto fisk ālās konsolid ācijas 
stratēģijas īstenošanā. Šajā kontekst ā Bulgārijas konver ģences programmas 
atjauninājumos šim jaut ājumam var ētu atvēlēt atsevišķu nodaļu.  
(12) Kopum ā Padome uzskata, ka ar budžeta konsolid ācijas pasākumiem j ānodrošina valsts 
budžeta bilances notur īga uzlabošan ās, kas tiktu virz īta uz valsts finanšu kvalit ātes un 
ekonomikas izaugsmes potenci āla stiprināšanu, 
LV 5   LV IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU. 
(1) Bulg ārijas iest ādēm pašreiz past āvošais pārmērīgais budžeta defic īts jānovērš 
vēlākais līdz 2011. gadam.  
(2) Bulg ārija iestādēm ticamā un ilgtsp ējīgā veidā ir jāsamazina valsts kopbudžeta 
deficīts tā, lai tas b ūtu mazāks nekā 3 % no IKP. Konkr ēti, šajā nolūkā Bulgārijas 
iestādēm jāīsteno:  
(a) vajadz īgie pasākumi, lai nov ērstu 2010. gada budžeta defic īta pasliktin āšanos 
salīdzinājumā ar plānotajiem 3,8 % no IKP; 
(b) fisk ālie pasākumi vismaz ¾ % apm ērā no IKP 2011. gad ā; 
(c) jāprecizē un jāīsteno pas ākumi, kas vajadz īgi, lai pan āktu pārmērīgā budžeta 
deficīta novēršanu līdz 2011. gadam. 
(3) Lai mazin ātu ar korekcij ām saistīto risku, Bulg ārijai jāstiprina fisk ālā pārvaldība un 
pārskatāmība, uzlabojot finanšu ministrijas iesp ējas kontrol ēt izdevumus, vid ējā 
termiņa budžeta programmas saistošais raksturs, k ā arī budžeta izpilde visu gadu.  
(4) Padome Bulg ārijai nosaka termi ņu līdz [2011. gada 13. janv ārim], līdz kuram tai 
efektīvi jārīkojas un j ānorāda vajadz īgie pasākumi budžeta p ārmērīgā deficīta 
samazināšanai. Nov ērtējumā par to, vai r īcība bijusi efekt īva, ņem vērā norises 
ekonomik ā salīdzinājumā ar ekonomisko situ āciju, kas pl ānota Komisijas dienestu 
2010. gada pavasara prognoz ē.  
Par minēto ieteikumu īstenošanā sasniegto Bulg ārijas iestādēm jāziņo atseviš ķā nodaļā 
konverģences programmas atjaunin ājumos, kam ēr pārmērīga budžeta defic īta proced ūra nav 
atcelta. 
Turklāt Padome uzsver to, ka cik svar īgi ir sasniegt vid ēja termiņa mērķi (VTM), lai pareizi 
pārvaldītu budžetu ekon omikas lejupsl īdes laikā. Tāpēc Padome aicina Bulg ārijas iestādes 
nodrošināt to, ka p ēc pārmērīgā deficīta novēršanas tiek turpin āta budžeta konsolid ācija, lai 
tuvinātos budžeta vid ēja termiņa mērķim — valsts budžeta struktur ālā bilance ½ % apm ērā no 
IKP. Valsts izdevumu efektivit āte jāpalielina, piln ībā īstenojot pl ānotās struktur ālās reformas 
valsts pārvaldē, veselības aprūpē, izglītībā un pensiju sist ēmā. 
Šis ieteikums ir adres ēts Bulgārijas Republikai. 
Briselē,   
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs