8.4

EESK vēlas uzsvērt dažu galveno ieinteresēto pušu potenciālo ieguldījumu. — Sociālais dialogs ir nozīmīgs līdzeklis zināšanu sabiedrības veidošanā. Ir svarīgi dialogā iesaistīt MVU. To jautājumu skaitā, kas risināmi ar sociālā dialoga palīdzību, ir arī mūžizglītība, jauninājumi un papildu sociālā aizsardzība. — Sociālie partneri daudzās dalībvalstīs ir devuši ievērojamu ieguldījumu, it īpaši kopēju deklarāciju un kolektīvo līgumu formā mūžizglītības jomā. Taču šādi koplīgumu neaptver visus strādājošos. Lai gan minētie pasākumi atšķiras pēc būtības, tiem tomēr ir kopējas nostādnes, piemēram visu strādājošo tiesības piedalīties pastāvīgā apmācību procesā, karjeras attīstības shēmu izveide un kvalifikācijas novērtēšanas pamatsistēmas. Ir jāizvērtē Eiropas sociālo partneru 2002. gadā noslēgtā ietvarlīguma izpilde valstu līmenī. — Darba koplīgumu slēgšana var novērst nepilnības tajos uzņēmumos, kas neiegulda pietiekami daudz līdzekļu apmācībā (14). Ar nozaru un valsts mēroga darba koplīgumu slēgšanu tiek izveidoti vienlīdzīgi nosacījumi, dodot iespēju uzņēmumiem palielināt investīcijas apmācībā, kas paredzēta arī zemāk kvalificētajiem darbiniekiem. Pateicoties savstarpējiem ieguldījumiem cilvēkresursu attīstībā ir palielinājusies mūžizglītības pieejamība. — Uzņēmēji ir vieni no galvenajiem jaunu un labāku darbavietu radītājiem Kopējā Eiropas zināšanu telpā. Tiem ir jāparedz pārmaiņas un jānodrošina to pārvaldība, veicot stratēģiskas investīcijas zināšanu veidošanā un izmantošanā, un jāsniedz atkāti ziņojumi par viņu veiktajām darbībām mūžizglītības, jauninājumu un pētniecības jomā, kā arī pārstrukturēšanas jomā, kas būtu daļa no viņu korporatīvās sociālās atbildības īstenošanas. — Finanšu un riska kapitāla iestādes var nodrošināt inovatīviem uzņēmumiem, it īpaši MVU, nepieciešamo privāto kapitālu, riska kapitālu un līdzekļus, un kopā ar valsts iestādēm izstrādāt integrētas atbalsta paketes. Tām jāizmanto jaunās iespējas, ko piedāvā Konkurētspējas un jauninājumu programma (CIP) (15) un Eiropas Investīciju fonds (EIF), un jārod jauni finanšu risinājumi. — Sociālās ekonomikas organizācijas, pamatojoties uz solidaritātes principiem, var veicināt gan ekonomiskus, gan sociālus jauninājumus, lai izveidotu jaunas darbavietas un cīnītos pret sociālo atstumtību, integrējot nelabvēlīgās iedzīvotāju grupas. — Neformālās mācību organizācijas, kas neietilpst valsts izglītības sistēmā, piemēram sociālo partneru vai apvienību vadītās mācību organizācijas, ir pierādījušas, ka tās spēj efektīvi darboties, nodrošinot un pielāgojot mūžizglītības struktūras un metodes tā, lai visām sociālajām grupām būtu iespēja kļūt par zināšanu sabiedrības daļu. — Patērētāji var atbalstīt un veicināt uz dzīves kvalitātes uzlabošanu virzītu jauninājumu un tehnoloģiju ieviešanu, ņemot vērā iespējamās sociālās un ētiskās sekas. — Jaunieši būs īpaši ieguvēji, jo viņi ir atvērti jaunām zināšanām un tehnoloģijām. Lisabonas stratēģijas ietvaros viņi savu ieguldījumu var dot Jaunatnes pakta īstenošanas ietvaros (16). Nozīmīgas darbības jomas ir nodarbinātības iespēju radīšana augstskolu studentiem un pasākumi, lai samazinātu no mācībām atskaitīto skolēnu skaitu. — Zināšanu sabiedrībā noteikta loma ir arī dažādu profesiju pārstāvjiem un pašnodarbinātām personām, kas varētu iepazīstināt ar kvalifikācijas kritērijiem un mūžizglītības iespējam viņu pārstāvētajās jomās. — Universitātēm un citām augstskolām ir aktīvi jāpiedalās minētajā procesā, jo tās ir galvenās iestādes, kas var nodrošināt progresu ceļā uz zināšanu sabiedrību. Ir svarīgi veicināt sadarbību starp nozaru un akadēmisko aprindu pārstāvjiem pētniecības darba rezultātu pielietošanas un studentu starptautiskās mobilitātes sekmēšanā.. — Zinātniskās aprindas kopā ar dalībvalstīm var veicināt zinātnes kā profesionālās darbības veida vērtību un iesaistīt zinātniekus pārrobežu mēroga sadarbībā saskaņā ar Eiropas Zinātnieku hartu un rīcības kodeksu zinātnieku atlases procesam, tādējādi padarot karjeru zinātnes jomā pievilcīgāku.