Vairumā gadījumu katra akta piemērošanas sākums un ilgums ir automātiski pielāgots jaunajai izstāšanās dienai, un to teksts nav jāgroza. Dažos aktos ir noteikta to spēkā esamības beigu diena. Komisija apsvērs, vai šiem aktiem ir vajadzīgi tehniski pielāgojumi, lai pirms to spēkā esamības beigām ņemtu vērā jauno termiņu.

ES līmeņa pasākumi ir apkopoti 2019. gada 10. aprīļa ceturtajā paziņojumā par Brexit. Lai sagatavotos Apvienotās Karalistes izstāšanās brīdim, Komisija bija izvirzījusi 19 tiesību aktu priekšlikumus. Eiropas Parlaments un Padome ir pieņēmuši 18 no tiem, un ir panākta politiska vienošanās par atlikušo priekšlikumu, kas skar ES 2019. gada budžetu un ko paredzēts oficiāli pieņemt 2019. gada jūnijā. Šie tiesību akti ir uzskaitīti 1. pielikumā, tie aptver dažādas jomas – no transporta un sociālā nodrošinājuma koordinēšanas līdz Erasmus+ un vīzu režīmam, ko piemērot Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem. Komisija vairākās politikas jomās ir pieņēmusi arī 63 neleģislatīvus aktus.

Ja vien Apvienotā Karaliste līdz 2019. gada 31. oktobrim neratificēs izstāšanās līgumu vai nepieprasīs trešo pagarinājumu, par kuru Eiropadomei (50. pants) būs vienprātīgi jāvienojas, šajā dienā beigsies LES 50. panta 3. punktā paredzētais termiņš. Tad Apvienotā Karaliste no 2019. gada 1. novembra būs trešā valsts, neratificējusi līgumu, kas nodrošinātu sakārtotu izstāšanos. Ņemot vērā pastāvīgo nenoteiktību saistībā ar līguma ratifikāciju Apvienotajā Karalistē un vispārējo šīs valsts iekšējo situāciju un ievērojot pieeju, ko Eiropadome (50. pants) ir uzsvērusi visā procesa gaitā, visiem dalībniekiem jāturpina sagatavoties visiem iespējamiem iznākumiem, no kuriem viens ir izstāšanās bez līguma.

Apvienotā Karaliste ir nolēmusi izstāties no Eiropas Savienības, izmantojot Līguma par Eiropas Savienību (LES) 50. pantā paredzēto procedūru. Pēc Apvienotās Karalistes lūguma Eiropadome (50. pants) 2019. gada 11. aprīlī vienojās pagarināt LES 50. panta 3. punktā paredzēto termiņu līdz 2019. gada 31. oktobrim. Ja Apvienotā Karaliste (AK) izstāšanās līgumu ratificēs jebkurā brīdī līdz 2019. gada 31. oktobrim, izstāšanās notiks pirmajā mēneša dienā pēc ratifikācijas procedūras pabeigšanas. Komisija joprojām uzskata, ka vislabākais iznākums būtu Apvienotās Karalistes sakārtota izstāšanās no Savienības uz izstāšanās līguma pamata.

Dažu nozaru uzņēmumi 2019. gada martā norādīja, ka tiem nav pieticis laika pielāgoties. Komisija stingri mudina ieinteresētās personas izmantot līdz 2019. gada 31. oktobrim atlikušo laiku, lai veiktu visus nepieciešamos pasākumus nolūkā sagatavoties Apvienotās Karalistes izstāšanās brīdim. Tām būtu jāiegūst nepieciešamās regulatīvās atļaujas, jāveic administratīvie pasākumi, kas saistīti ar pārrobežu tirdzniecību, un jāsagatavojas vietas maiņai, uzņēmuma reorganizācijai vai līgumu pielāgošanai. Īpaši jāatzīmē, ka ES tirgū nebūs iespējams laist produktus, kas neatbilst vajadzīgajām prasībām un atļaujām. Kā minēts iepriekš, Komisija neplāno pieņemt jaunus pasākumus saistībā ar varbūtējo bezlīguma izstāšanās scenāriju vai iespēju, ka uzņēmumi nebūs sagatavojušies. Komisija uzskata, ka ar termiņa pagarinājuma rezultātā pieejamo papildu laiku principā pietiks, lai uzņēmumi varētu pielāgoties, līdz ar to atbrīvojumi vai atkāpes nebūs nepieciešami pat tajos gadījumos, kad tie ir pieejami.

Gatavojoties Apvienotās Karalistes izstāšanās brīdim, ļoti liela nozīme bija valsts, reģionu un vietējā līmeņa iestādēm 27 ES dalībvalstīs. Visas 27 ES dalībvalstis ir ieviesušas tiesību aktus un stratēģijas un veikušas praktiskus sagatavošanās darbus. Tāpat kā Komisija ir rīkojusies saistībā ar ES ārkārtas pasākumiem, arī 27 ES dalībvalstīm būtu jāizvērtē, vai to valsts līmeņa ārkārtas pasākumi joprojām atbilst paredzētajam mērķim, ņemot vērā 50. panta 3. punkta termiņa pagarinājumu. Bezlīguma izstāšanās gadījumā galīgie sagatavošanās pasākumi ir jāpiemēro ne vēlāk kā no 2019. gada 1. novembra.

Pilsoņu uzturēšanās tiesības un sociālais nodrošinājums

Attiecībā uz AK valstspiederīgo uzturēšanās tiesībām 27 ES dalībvalstis bija sagatavojušas vai pieņēmušas valsts ārkārtas pasākumus vēl pirms 2019. gada 12. aprīļa, lai nodrošinātu, ka AK valstspiederīgie un viņu ģimenes locekļi, kas nav ES pilsoņi, uzreiz pēc bezlīguma izstāšanās drīkst turpināt likumīgi uzturēties to teritorijā. Komisija ir sadarbojusies ar 27 ES dalībvalstīm, lai nodrošinātu saskaņotu vispārējo pieeju, vienlaikus atzīstot, ka valstīm ir vajadzīga elastība, jo dalībvalstis saskaras ar dažādām problēmām atkarībā no savas juridiskās un administratīvās sistēmas un to teritorijā dzīvojošo AK valstspiederīgo skaita.

Lai viestu lielāku skaidrību, Komisija savā tīmekļa vietnē par sagatavotību Brexit, cieši sadarbodamās ar 27 ES dalībvalstīm, ir sagatavojusi pārskatu par valstu pasākumiem uzturēšanās tiesību jomā . Komisija šo pārskatu arī turpmāk papildinās ar jaunāko informāciju no 27 ES dalībvalstīm. Komisija aicina 27 ES dalībvalstis turpināt informētības uzlabošanas pasākumus, kas domāti to teritorijā dzīvojošiem AK valstspiederīgajiem. Komisija atgādina, ka prioritāte ir aizsargāt to AK valstspiederīgo juridisko statusu, kuri pašlaik dzīvo ES.

Kas attiecas uz Apvienotajā Karalistē dzīvojošiem ES pilsoņiem, tad informācija par AK valdības pieeju ir pieejama AK valdības tīmekļa vietnē.

Kā paskaidrots 2019. gada 10. aprīļa ceturtajā paziņojumā par sagatavotību Brexit, Komisija sadarbībā ar 27 dalībvalstīm ir pilnveidojusi sociālā nodrošinājuma aizsardzības līmeni, kas paredzēts ES ārkārtas rīcības regulā bezlīguma izstāšanās scenārijam. Tas ietver vienpusēju, koordinētu ārkārtas rīcības pieeju, kas jāattiecina uz visām apdrošinātajām personām, kuru tiesības veidojušās Apvienotajā Karalistē pirms izstāšanās dienas. Papildus tam 27 ES dalībvalstis var nolemt pēc izstāšanās vienpusēji piemērot summēšanas principu attiecībā uz darba, apdrošināšanas un uzturēšanās periodiem Apvienotajā Karalistē vai veikt citus vienpusējus pasākumus. Tās arī varētu nodrošināt veselības aprūpes pieejamību tām Apvienotajā Karalistē apdrošinātajām personām, kas dzīvo to teritorijā. Komisija ir sagatavojusi pārskatu par valstu pasākumiem, kas apstiprina, ka koordinētā pieeja nodrošina vienotu aizsardzības pamatlīmeni visās 27 ES dalībvalstīs, lai gan starp dalībvalstīm atkarībā no to īpatnībām pastāv atšķirības veikto pasākumu ziņā. 27 ES dalībvalstīm būtu jāizmanto pagarinājuma periods, lai informētu iedzīvotājus un nodrošinātu viņiem piekļuvi informācijai, kas vajadzīga, lai viņi sagatavotos Apvienotās Karalistes izstāšanās procesam.

Zāles, medicīnas ierīces un ķīmiskās vielas

Apvienotās Karalistes izstāšanās ietekmē divu veidu veterinārās un cilvēku zāles: tās, ko centralizēti apstiprina Eiropas Komisija, un tās, ko dalībvalstis apstiprina valsts līmenī. Līdz 2019. gada 12. aprīlim atbilstība regulējuma prasībām nebija nodrošināta tikai pavisam nedaudzām centralizēti apstiprinātām zālēm (aptuveni 1 %). Lai gan situācija ir kontrolējama, šo jautājumu vajadzētu risināt, jo tas ir gan farmācijas nozares, gan pacientu interesēs. Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) drīzumā būs nodrošinājusi atbilstību regulējumam attiecībā uz zālēm, kas tiek apstiprinātas centralizēti. Vairāk darāmā ir atlicis attiecībā uz zālēm, kas tiek apstiprinātas valsts līmenī. Nozarei tiek stingri ieteikts izmantot pagarinājuma periodu, lai līdz 2019. gada 31. oktobrim nodrošinātu atlikušo zāļu atbilstību regulējumam, cieši sadarbojoties ar EMA un valstu zāļu aģentūrām. Attiecībā uz partiju testēšanas iekārtu pārvietošanu no Apvienotās Karalistes uz 27 ES dalībvalstīm Komisija 2019. gada martā izdeva norādījumus par iespēju uzņēmumiem saņemt pagaidu atbrīvojumu, ievērojot konkrētus nosacījumus. Lai gan pēc 50. panta 3. punktā minētā termiņa pagarinājuma šis jautājums vairs nav tik aktuāls, joprojām ir spēkā norādījumi gan attiecībā uz centralizēti, gan valsts līmenī apstiprinātām zālēm, lai kvalitātes kontroles testēšanas vietu varētu pēc iespējas ātrāk pārcelt uz kādu no 27 ES valstīm.

Turklāt aizvien vēl turpinās process, kurā AK paziņotās struktūras medicīnisko ierīču sertifikātus nodod 27 ES valstu paziņotajām struktūrām. Vairākas AK paziņotās struktūras veido jaunas struktūras 27 ES dalībvalstīs vai sadarbojas ar 27 ES dalībvalstu paziņotajām struktūrām, lai savu klientu sertifikātus nodotu 27 ES dalībvalstīm. Lai gan sertifikātu nodošanā ir gūti labi panākumi vēl pirms 2019. gada 12. aprīļa, būs vēl jāpaveic ievērojams darbs, lai līdz 2019. gada 31. oktobrim panāktu pilnīgu atbilstību. Ja AK paziņotās struktūras nespēs laikus nodot visus savu klientu sertifikātus, ražotājiem cieši iesaka pašiem uzņemties sava sertifikāta nodošanu pilnvarotajām iestādēm 27 ES dalībvalstīs. Dalībvalstīm būtu jāpalīdz uzņēmumiem sagatavotības pasākumos pievērsties kritiski svarīgiem produktiem un atrast 27 ES valstu paziņotās struktūras, lai laikus nodotu savus sertifikātus. Dalībvalstis regulāri apspriež progresu šajā jautājumā, jo īpaši Medicīnisko ierīču kompetento iestāžu tīkla Brexit darba grupā, un regulāri sazinās ar Komisiju. Komisija uzskata, ka 50. panta 3. punkta termiņa pagarināšana līdz 2019. gada 31. oktobrim dod pietiekami daudz laika, lai pabeigtu gan sertifikātu nodošanu, gan ražojumu etiķešu pielāgošanu.

Kas attiecas uz ķīmiskajām vielām, tad līdz 2019. gada aprīļa beigām 463 vielu REACH reģistrācijas tika nodotas 27 ES dalībvalstīm, bet 718 vielas vēl aizvien ir reģistrētas tikai pie Apvienotajā Karalistē iedibinātiem reģistrētājiem. Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA) sistēmā REACH-IT ir izveidojusi t. s. Brexit logu, lai pirms izstāšanās dienas varētu izdarīt visu vajadzīgo savu REACH reģistrāciju nodošanai. Pēc 50. panta 3. punkta termiņa pēdējā pagarinājuma ECHA uzturēs Brexit loga darbību līdz 2019. gada 31. oktobrim. Uzņēmumi ar reģistrētājiem no Apvienotās Karalistes, kas vēl nav nodevuši savas reģistrācijas 27 ES dalībvalstīm, tiek aktīvi aicināti izmantot šo iespēju, sazināties un koordinēt šo darbu ar varbūtējiem līdzreģistrētājiem un pakārtotajiem lietotājiem no 27 ES valstīm. Ja reģistrācijas netiks nodotas, attiecīgās ķīmiskās vielas no izstāšanās dienas nevarēs laist ES tirgū. REACH licenču jomā pieteikuma iesniedzējiem no Apvienotās Karalistes savs pieteikums jānodod kādā no 27 ES valstīm strādājošam uzņēmumam, lai izvairītos no piegādes traucējumiem.

Muita, netiešie nodokļi un robežkontroles punkti

Muitas un netiešo nodokļu jomā Komisija organizēja vairākas tehniskas sanāksmes un vēl pirms iepriekšējās izstāšanās dienas publicēja metodiskos norādījumus par muitu, pievienotās vērtības nodokli (PVN) un akcīzes nodokli. Līdz izstāšanās dienai ir plānotas vairākas papildu starpnozaru diskusijas ar valstu pārvaldes iestādēm, kurās izvērtēs situāciju. Liels darbs ir veltīts tam, lai nodrošinātu īpašas mācības valstu muitas iestāžu amatpersonām, izmantojot darbseminārus, videomateriālus vai animācijas internetā, kā arī organizētu paātrinātas programmas jaunu muitas darbinieku pieņemšanai darbā un esošā personāla pārkvalificēšanai.

Turklāt Komisija turpina daudzvalodu informētības uzlabošanas kampaņu, kas tika sākta 2019. gada 18. februārī, lai palīdzētu ES uzņēmumiem un pārējām ieinteresētajām personām sagatavoties saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos. Starp šiem saziņas rīkiem ir, piemēram, īpaša tīmekļa vietne, bukleti, muitas rokasgrāmata un internetā pieejams skaidrojums par tehniskajiem risinājumiem, kas tiek ieviesti, lai nodrošinātu Savienības Muitas kodeksa īstenošanu attiecībā uz Apvienoto Karalisti bezlīguma izstāšanās gadījumā.

Valstu pārvaldes iestādes ir veikušas ievērojamus ieguldījumus infrastruktūrā un cilvēkresursos, galvenokārt tajās dalībvalstīs, kas Eiropas Savienības tirdzniecībā ar Apvienoto Karalisti ir galvenie ievešanas un izvešanas punkti. Dalībvalstis arī sadarbojas ar Komisiju, tai organizējot mācības un informētības uzlabošanas pasākumus ar uzņēmējiem un ieinteresētajām personām.

Tā kā skarto uzņēmumu ir ļoti daudz, ir grūti noteikt uzņēmumu precīzo sagatavotības līmeni muitas jomā, taču statistikas dati liecina, ka pasākumi tiek veikti.

Pirmkārt, no 2019. gada februāra līdz martam ir ievērojami palielinājies Eiropas Savienības uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas numuru (EORI) skaits, ko piešķir visiem uzņēmējiem, kas muitas dienestos reģistrējušies turpmākām importa/eksporta darbībām. Šajā ziņā Komisija ir precizējusi, ka uzņēmumi var iesniegt pieprasītos datus un veikt vajadzīgos pasākumus, lai reģistrētos pirms izstāšanās datuma. Otrkārt, ir saņemts arī lielāks skaits pieteikumu atzītā uzņēmēja (AEO) statusam, kas ļauj izmantot dažus muitas atvieglojumus un vienkāršojumus . Šīs tendences liecina, ka uzlabojas ieinteresēto personu sagatavotība muitas procedūru kontekstā, bet tas vēl nenozīmē, ka ir veikti visi vajadzīgie sagatavošanās pasākumi. Proti, EORI numura un AEO statusa piešķiršana ir tikai dažas lietas, kas uzņēmumam jāizdara, lai sagatavotos bezlīguma izstāšanās scenārijam, kas, piemēram, var izraisīt arī izmaiņas loģistikā un operatīvajā plānošanā vai, iespējams, likt pieņemt darbā muitas speciālistus. Visbeidzot, pastiprinātiem pūliņiem vajadzētu attiekties ne tikai uz valstīm, kas atrodas tuvu Apvienotajai Karalistei: jebkuram 27 ES dalībvalstu uzņēmumam, kas plāno turpināt tirdzniecību ar Apvienoto Karalisti pēc izstāšanās dienas, būtu jārīkojas un jāsazinās ar valsts muitas dienestu, lai pārliecinātos, vai ir veikti visi vajadzīgie sagatavošanās pasākumi.

Sanitāro un fitosanitāro pārbaužu jomā 27 ES dalībvalstis ir izveidojušas jaunus robežkontroles punktus vai paplašinājušas pašreizējos robežkontroles punktus ievešanas vietās, kur preces no Apvienotās Karalistes tiek importētas uz ES. Kā minēts iepriekš, vēlreiz būs jāpieņem neleģislatīvs akts par šo robežkontroles punktu apstiprināšanu, ņemot vērā pēdējo 50. panta 3. punkta termiņa pagarinājumu. Pa to laiku 27 ES dalībvalstīm būtu jāizmanto termiņa pagarinājums, lai novērtētu, vai šie robežkontroles punkti vēl būtu jāpielāgo, lai tie jau no paša sākuma varētu pilnībā darboties. Turklāt Komisija regulāri sazinās ar visvairāk skartajām dalībvalstīm, lai bezlīguma izstāšanās gadījumā varētu ātri izveidot maršrutu, kas Īriju savienotu ar pārējo Eiropas Savienību caur Apvienotās Karalistes teritoriju, nodrošinot atbalstu no nepieciešamajām IT sistēmām.

Transports

Gaisa transporta jomā ārkārtas rīcības Regulā (ES) 2019/502 ir paredzēts īpašs mehānisms, lai pēc AK izstāšanās nodrošinātu atbilstību prasībai, ka ES aviosabiedrību kontrolpaketei jāpieder īpašniekiem no ES, un kontroles prasībai. Aviosabiedrībām pēc šīs regulas stāšanās spēkā (t. i., no 2019. gada 28. marta) bija atvēlētas 15 dienas, lai katrai valsts licencēšanas iestādei iesniegtu plānu, kurā aprakstīti pasākumi, ko tās veiks, lai panāktu pilnīgu atbilstību prasībām. Kompetentajām licencēšanas iestādēm ir divi mēneši laika, lai novērtētu, vai pasākumi nodrošinās atbilstību, un tām jāinformē Komisija un gaisa pārvadātājs par savu novērtējumu. Saskaņā ar ārkārtas rīcības regulu attiecīgajām aviosabiedrībām pēc tam līdz 2020. gada 30. martam būs jāīsteno šie pasākumi un pilnībā jāizpilda Savienības tiesību akti par īpašumtiesībām un kontroli. Šis process tiek īstenots, un Komisija regulāri sazinās ar valstu iestādēm. Ārkārtas rīcības regula arī ļauj Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem iesniegt pieteikumus darbības atļaujas saņemšanai katrā dalībvalstī, kurā tie vēlas darboties; arī šos noteikumus piemēro no 2019. gada 28. marta.