[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.6.2007 SEC(2007) 774 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Papilddokuments Priekšlikums PADOMES REGULA, AR KO IZVEIDO KOPUZŅĒMUMU „CLEAN SKY” AERONAUTIKAS un GAISA TRANSPORTA jomā uzsāktas kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas (KTI) ietekmes analīze IETEKMES NOVēRTēJUMA KOPSAVILKUMS {COM(2007) 315 galīgā redakcija}{SEC(2007) 773} 1. PRIEKšVēSTURE Šajā dokumentā ir analizēta kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas „Clean Sky” (turpmāk tekstā — „Clean Sky”) ietekme. Septītajā pētniecības pamatprogrammā[1] (2007–2013) ir ieviestas kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas (KTI), šādā veidā reaģējot uz nozares un citu ieinteresēto aprindu vajadzībām. KTI uzskata par publiskā un privātā sektora partnerību. Ar KTI palīdzību Kopiena nodrošinās tiesisku un organizatorisku regulējumu, kas ļauj apvienot visu konkrētas jomas pētniecībā un attīstībā ieinteresēto aprindu resursus — gan publiskā, gan privātā sektora. Iecerēts, ka KTI veiks pasākumus, kas ir visas Eiropas interesēs[2], tādējādi palīdzot sasniegt Lisabonas konkurētspējas mērķi un ar izdevumiem pētniecībai saistītos Barselonas mērķus[3]. Komisija uzskata, ka aeronautika un gaisa transports ir viena no jomām, kurās uzsākamas KTI[4]. Tās galvenais mērķis ir sasniegt ievērojamus panākumus attiecībā uz ACARE noteiktajām augsta līmeņa mērķu koncepcijām, secinot, ka ir pakāpeniski jāmaina tehnoloģija, lai līdz 2020. gadam sasniegtu noteiktos mērķus, proti, CO2 emisijas samazinātu par 50 %, NOX emisijas — par 80 %, ārējo dzirdamo troksni — uz pusi, kā arī reducētu gaisa kuģu un saistīto produktu dzīves cikla ietekmi uz vidi[5]. PROCEDūRAS JAUTāJUMI UN APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM „Clean Sky” ietekmes novērtējuma pamatā ir divi dokumenti, un papildu informācija ir sniegta divās uzklausīšanās, kurās pārskatīta ietekmes novērtējuma dokumentācijas gatavības pakāpe. Pirmo dokumentu, kura nosaukums ir „Ziņojums par novērtējuma veikšanu attiecībā uz „Clean Sky” galīgo priekšlikumu”, ir izstrādājusi neatkarīga ekspertu grupa, ko izvirzījušas nacionālās valstis. Ekspertu ziņojumā galvenā uzmanība ir pievērsta Eiropas aeronautikas stāvoklim tirgū, „Clean Sky” mērķiem, politikas iespējām un sociālekonomiskās ietekmes analīzei. Otru dokumentu, kura nosaukums ir „Kopīga tehnoloģiju iniciatīva aeronautikas un gaisa transporta jomā „Clean Sky” — kopsavilkums”, izstrādāja iniciatīvas veidotāji, kas pārstāv nozari, lai pārliecinātu Komisiju, ka ir izvērtēti galvenie panākumus ietekmējošie faktori (tirgus nepilnības, papildināmība, pārvalde un dalībvalstu iesaistīšanās). Izstrādājot priekšlikumu un jo īpaši pārvaldības aspektus, ir ņemti vērā nacionālo valstu ierosinājumi, kas izteikti vairākos Komisijas organizētos darbsemināros. Ierosināto pārvaldes struktūru atbalsta gan nozares, gan nacionālo valstu ieinteresētās aprindas. 2. TIRGUS NEPILNīBAS ATTAISNO KOPIENAS FINANšU INTERVENCI Aeronautikas nozare 21. gadsimtā saskaras ar nozīmīgām problēmām, proti, nozarei jāsamazina tās veicinošā ietekme attiecībā uz klimata pārmaiņām, emisijām un troksni lidostu apkārtnē . ES aeronautikas nozarei ir izveidojusies spēcīga starptautiska konkurence . ASV valdība 2006. gada 20. decembrī izdeva prezidenta rīkojumu, ar ko izveido ASV pirmo aeronautikas pētniecības un attīstības politiku , ar mērķi veicināt ASV līderību aeronautikas tehnoloģiju jomā. Publisku finanšu intervenci pamato vajadzība novērst dažādas tirgus nepilnības, kas kavē aeronautikas pētniecību degvielas patēriņa, emisiju un gaisa kuģu trokšņa samazināšanā. Attiecībā uz aeronautikas pētniecību, tirgus nepilnības[6] , kas kavē tehnoloģiju optimālu izstrādi, izpaužas dažādos veidos : 1) ir augstāka riska pakāpe , un vajadzīgs ilgāks laiks, līdz projekta rezultāti nes peļņu , nekā tas ir pieņemami nozarei vai projekta finansētājiem; 2) pakāpeniskās izmaiņas, kas vajadzīgas, lai īstenotu ACARE SRA-2 gaisa transporta radītā piesārņojuma mazināšanai, var praktiski ieviest tikai, rīkojoties koordinēti , izmantojot novatorisku, integrētu, starpdisciplināru pieeju ; 3) pastāv būtiski ārēji faktori , kas saistīti gan ar investīcijām aeronautikas pētniecībā un attīstībā, gan ar aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām. Investīcijas pētniecībā un attīstībā aeronautikas nozarē veido labvēlīgu ārējo faktoru . Novatoriskais uzņēmums pētniecībā un attīstībā veikto investīciju priekšrocības neizmanto viens pats, jo notiek netīša zināšanu izplatīšana dažādos kanālos, kā rezultātā sabiedrības ieguvums no investīcijām pētniecībā un attīstībā ir lielāks nekā privātā peļņa. Atšķirība starp sabiedrības ieguvumu un privāto peļņu no investīcijām pētniecībā un attīstībā aeronautikā ir īpaši liela. Nelabvēlīgs ārējais faktors ir saistīts ar civilo aviāciju — uzņēmēji vai ražotāji nekompensē sabiedrībai visus ar vidi saistītos kaitējumus. Tādējādi investīcijas jaunās, videi labvēlīgās tehnoloģijās nav optimālas, un arī to izmantošana nav optimāla. 3. „CLEAN SKY” MēRķI Galvenais mērķis ir paātrināt tīru gaisa transporta tehnoloģiju attīstību ES pēc iespējas drīzākai to izmantošanai[7] , tādējādi veicinot Eiropas stratēģisko vides[8] un sociālo prioritāšu sasniegšanu, vienlaikus nodrošinot ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi. Konkrētāk, mērķis ir īstenot plaša mēroga programmu , kas veicinātu ES aeronautikas pirmskonkurences pētniecību un attīstību , lai būtu iespējami svarīgākie tehnoloģiskie sasniegumi, kas vajadzīgi, lai līdz 2020. gadam būtiski samazinātu CO 2 un NO X emisijas un troksni , kā arī produktu dzīves cikla ietekmi uz vidi. Šādai politikai maksimāli jāpalielina ES aeronautikas jomā veikto pētniecības pasākumu lietderīgums , izmantojot pētniecības un attīstības apjomradītus ietaupījumus un dažādošanas radītus ietaupījumus, un jāpalielina nozares spēja ātri izmantot iespējamās pakāpeniskās pārmaiņas tīrās gaisa transporta tehnoloģijās. 3.1.1. Atbilstība citām ES politikas jomām Aeronautikas pētniecības un attīstības veicināšana papildina tādus pasākumus kā priekšlikumu iekļaut aviāciju ES Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS). Tam par labu liecina arī ETS ietekmes novērtējums[9]. 4. ALTERNATīVAS POLITIKAS IESPēJAS Tika izvērtētas šādas iespējas: - ES mēroga darbības neveic; - EUREKA līdzīga intervence; - tikai pamatprogrammā paredzētā ES darbība (kopīgas pētniecības tradicionālo instrumentu izmantošana); - „Clean Sky” KTI. 4.1.1. ES mēroga darbības neveic (t. i., nenotiek intervence valsts vai ES mērogā) Šī iespēja tika noraidīta, jo nav iespējams vienkārši paļauties uz tirgus mehānismiem, lai ieviestu plašos jauninājumus, kas vajadzīgi gaisa kuģu radītā piesārņojuma mazināšanai. 4.1.2. EUREKA līdzīga pieeja Šī iespēja netika uzskatīta par atbilstošu, jo tā neļaus nodrošināt budžetu, kas vajadzīgs, lai pārvarētu augsto risku, kurš kavē privātās investīcijas videi nekaitīgu gaisa kuģu tehnoloģiju izstrādē. Turklāt EUREKA ir starpvaldību programma, un tāpēc tā nav piemērota, lai paātrinātu videi nekaitīgu gaisa transporta tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu. 4.1.3. Tikai pamatprogrammā paredzētā ES darbība Kaut gan kopīgas pētniecības tradicionālie instrumenti ir visefektīvākie pamatpētniecības un apstiprināšanas veicināšanai (apakš)sistēmu līmenī , tie tika novērtēti kā ne pārāk optimāli , lai paātrinātu tīru gaisa transporta tehnoloģiju attīstību ES pēc iespējas drīzākai to izmantošanai , jo ir vajadzīga visas sistēmas tehnoloģiju demonstrēšana. Pat ja liela apjoma budžets būtu sadalīts starp dažādiem kopīgas pētniecības projektiem vienā un tajā pašā laikposmā, mērķis izstrādāt tehnoloģijas CO2 emisiju, trokšņa un NOX būtiskai samazināšanai līdz 2020. gadam netiktu sasniegts. 4.1.4. „Clean Sky” kopīgā tehnoloģiju iniciatīva (KTI) „Clean Sky” ir KTI, kuras mērķis ir paātrināt galveno tehnoloģiju pārmaiņu attīstību un ieviešanu, lai būtiski uzlabotu nākamās paaudzes gaisa kuģu, rotorplānu un ar tiem saistītā aprīkojuma ietekmi uz vidi. Tā ir saistīta ar 6 integrētu tehnoloģiju demonstratoriem (ITD). Ir trīs transportlīdzekļu ITD (fiksētu spārnu gaisa kuģi, reģionālie gaisa kuģi, rotorplāni) un divi papildu ITD (dzinēji un sistēmas), kas sniedz atbalstu transportlīdzekļu ITD. Ekodizaina ITD atbalsta vēl citus ITD materiālu dzīves cikla videi nodarītā kaitīguma mazināšanas ziņā. Visu ITD faktiskais rezultāts būs pilna mēroga demonstratori. „Clean Sky” korporatīvā struktūra ir kopuzņēmums , kuram ir juridiskas personas statuss un kurš izveidots kā Kopienas struktūra saskaņā ar EK līguma 171. pantu. Paredzams, ka „Clean Sky” līdz 2020. gadam samazinās gaisa kuģu radītās CO2 emisijas par 20 %–40 %, NOX emisijas — par 60 % un troksni — par 10 db–20 db. Tā kopējais budžets ir 1,6 miljardi euro septiņu gadu laikposmam. Šī programma piesaistīs nozares papildu investīcijas pētniecībā un attīstībā 800 miljonu euro apmērā, kas ir 50 % no „Clean Sky” budžeta. 5. „CLEAN SKY” IETEKMES ANALīZE „Clean Sky” būs būtiska ietekme vairākās jomās. Tas samazinās aviācijas ietekmi uz vidi pasaules mērogā. Efektivitātes palielināšanās veicina tirgus attīstību. Darba vietu radīšana labvēlīgi ietekmēs ES ekonomiku. Palielināsies pasažieru apmierinātība, un mobilitāte būs lielāka. Pakāpeniskas pārmaiņas tehnoloģiju un vides jomā radīs iespēju risināt vides jautājumus, vienlaikus saglabājot un palielinot Eiropas nozares konkurētspēju. Lielākā daļa ieguvumu vides jomā panāk, samazinot sadedzinātās degvielas apjomu, tādējādi ieguvumus vides jomā apvienojot ar efektivitāti. Nozares saistības ieguldīto resursu ziņā ir ļoti lielas, un tas garantēs pētniecības rezultātu izmantošanu. Plānots, ka jaunās paaudzes platfizelāžas un šaurfizelāžas gaisa kuģi, reģionālie gaisa kuģi un rotorplāni gūs labumu no „Clean Sky” sasniegumiem tehnoloģijas jomā. Kaut gan „Clean Sky” ir „zaļa” programma, tikai ekonomiskās priekšrocības vien var attaisnot ievērojamās publiskā sektora investīcijas . Gaisa kuģu flotes dzīves cikls ir apmēram 20–25 gadi. Līdz 2010. gadam apmēram vienai trešdaļai gaisa kuģu paredzētais kalpošanas laiks beigsies, tāpēc tos vajadzēs steidzami aizstāt. Šaurfizelāžas gaisa kuģu īpatsvars gaisa kuģu segmentā ir 60 %. Ir ļoti svarīgi, lai flotes atjaunošanai būtu pieejami jauni šaurfizelāžas ražojumi, kuros izmantotas jaunas tehnoloģijas, kas ļauj īstenot pakāpeniskas pārmaiņas vides aizsardzībā. Ekonomiskāku gaisa kuģu ieviešana palīdzēs aviokompānijām samazināt to darbības izmaksas, tādējādi veicinot tirdzniecību un tūrismu. Tiks nostiprinātas jauninājumu un pētniecības iespējas Eiropā , jo tāds projekts kā „Clean Sky” apvienos visus svarīgākos nozares dalībniekus un nodrošinās sekundāro ietekmi uz citām iniciatīvām un arī citās nozarēs. Aplēses par pievienoto vērtību un ekonomisko papildināmību ir iegūtas gan no augsta līmeņa tirgus prognozēm, gan datiem, ko snieguši atsevišķi uzņēmumi un ko vispārēji pārbaudījis uzņēmums Oxford Economic Forecasting ( OEF ). Vispārējie skaitļi ir analizēti 20 gadu laikposmā (2010–2030) attiecībā uz pētniecību un attīstību, kā arī vēl vienā 20 gadu periodā ar 5 gadu nobīdi (2015–2035) saistībā ar ietekmi uz tirgu. Kopējā ES pievienotā vērtība no 2010. līdz 2035. gadam saistībā ar „Clean Sky”, ir nozares tiešās un netiešās pievienotās vērtības summa (350 miljardi euro) un sekundārā ietekme citās nozarēs (450 miljardi euro), kopā 800 miljardi euro. 5.1.1. „Clean Sky” sociālā ietekme Visu veidu labvēlīga ietekme uz vidi labvēlīgi ietekmē sabiedrības veselību . Aviosabiedrību darbības efektivitātes pieaugumam būs ļoti liela sociālā ietekme, jo palielināsies mobilitāte . Labvēlīgā ietekme uz nodarbinātību veicinās arī dzīves līmeņa paaugstināšanos. Investīcijas pētniecībā rada lielus ieguvumus sabiedrībai, nodrošinot sekundāro ietekmi citās nozarēs, un paaugstina Eiropas iedzīvotāju dzīves līmeni. Emisiju sociālo izmaksu samazināšanās rada priekšrocības sabiedrībai. Attiecībā uz CO2 ar „Clean Sky” starpniecību var sasniegt vispārēju uzlabojumu par 30 %. Aplēses liecina, ka „Clean Sky” var samazināt oglekļa daudzumu par 2–3 miljardiem tonnu. Ietaupītās sociālās izmaksas ir vairāki simti miljardi euro[10]. 5.1.2. „Clean Sky” papildināmība Paredzams, ka „Clean Sky” būs būtiska ietekme „papildināmības” ziņā Kopienas mērogā. Eiropas aeronautikas nozare ieguldīs papildu 800 miljonus euro pētniecībā un attīstībā, lai samazinātu aviācijas ietekmi uz vidi. Plaša mēroga ilgtermiņa ES programma, kas nodrošina demonstratorus (t. i., augstu tehnoloģiju gatavības pakāpi), ietekmēs privāto investīciju apjomu pētniecībā un attīstībā produktu izstrādes programmās. Paredzams, ka laikposmā no 2010. līdz 2030. gadam nozares finansēto pētniecības un attīstības pasākumu vērtība jaunu produktu izstrādē, izmantojot „Clean Sky” tehnoloģijas, būs apmēram 100 miljardi euro. „Clean Sky” arī veicinās un saskaņos nacionālas valdību programmas aeronautikas pētniecībā vides problēmu risināšanā. Šā sektora cikliskums nozīmē, ka pamats „Clean Sky” ietekmes novērtēšanai katru gadu būtiski atšķiras, savukārt pētniecības un attīstības programma, kurā galveno uzmanību pievērš jauninājumu tehnoloģijai, būtībā ir daudz stabilāka. Visbeidzot, papildināmības apjomu var noteikt arī kā to netiešo ieguldījumu ES kopējā „pievienotajā vērtībā” , kuru sniedz „Clean Sky” atbalstītu tehnoloģiju izstrāde un izmantošana. Aprēķinātais „Clean Sky” tiešais ieguldījums būs apmēram 160 miljardi euro salīdzinājumā ar programmā ieguldāmajiem publiskā sektora līdzekļiem, t. i., 800 miljoniem euro. 5.1.3. Ar „Clean Sky” saistītie riski Ir izvērtēti dažādi scenāriji. - Atsevišķi ITD pilnībā nesasniedz savus mērķus — lai gan to nevar izslēgt, izvirzītos mērķus iespējams arī pārsniegt, jo saikne starp dažādajiem ITD palielina „Clean Sky” vispārējo noturīgumu. - Mērķu nesasniegšana — ITD savstarpēja saistīšana ir veiksmes garantija. - KTI konsorcija fiasko (piemēram, galvenajiem partneriem izbeidzot darbību konsorcijā) — ņemot vērā to saistību augsto līmeni, kuras jau uzņēmies katrs no ITD vadītājiem, šis scenārijs ir diezgan neiespējams. Visi iesaistītie uzņēmumi centīsies izmantot savas investīcijas ātri un efektīvi. Tomēr pastāv rezerves variants, proti, katru ITD kopīgi vada divi dalībnieki. Kopumā šķiet, ka pārvaldes un iekšējās un ārējās kontroles mehānismi garantēs to, ka vajadzības gadījumā var ātri īstenot darbības līdzekļu atgūšanai. 6. UZRAUDZīBA UN NOVēRTēšANA Iekšējo novērtēšanu veic, izmantojot „Clean Sky” pārvaldības struktūru. ITD vadības komiteja pārvalda, uzrauga un novērtē dalībnieku darbu integrētajās tehnoloģiju demonstrējumu sistēmās. Minētā komiteja ziņo direktorātam par ITD darba novērtējumu. Stratēģisku novērtējumu veic Valde, kuras sastāvā ir Eiropas Komisija un „Clean Sky” galvenie dalībnieki, kas pārstāv nozari. Transporta programmas komiteja un nacionālo valstu pārstāvju grupa ir divas galvenās ārējās pārskatīšanas struktūrvienības . Pēdējās minētās galvenais uzdevums ir uzraudzīt projekta panākumus salīdzinājumā ar sākotnējiem mērķiem. ACARE pievērsīs īpašu uzmanību panākumiem, izvērtējot stratēģisko pētniecības programmu, kura atbilst „Clean Sky” mērķiem. Turklāt ir paredzēts, ka Konsultatīvā padome atbalstīs kopuzņēmumu visos zinātniskajos, tehniskajos, ar pārvaldību saistītajos un administratīvajos jautājumos. Minētajā padomē būs neatkarīgi eksperti, tostarp regulatori. 7. PANāKUMU NOVēRTēšANA Tehnisko sasniegumu novērtēšanā nosaka, cik lielā mērā projekts atbilst tā izvirzītajiem mērķiem. „Clean Sky” faktiskie rezultāti būs pilna mēroga demonstratori. Vissvarīgākais instruments panākumu novērtēšanā ir tehnoloģiju novērtētājs, kas nodrošina tehniskās sadarbības saskaņotību starp ITD. Tas novērtēs visu sešu ITD darbu, salīdzinot to ar tehnisko projekta plānu un ACARE mērķi, nodrošinās atbilstību starp ITD pasākumiem un ļaus sīki izvērtēt ieguvumus vides jomā. Sīki izstrādātus apakšmērķus novērtēs ITD vadības komitejās un KTI direktorātā, kurā darbosies amatpersona, kas atbildīga par katru no sešiem ITD. Panākumu augstākas pakāpes analīzes rezultātus novērtēs Valdē; ar Eiropas Komisijas starpniecību par tiem informēs ārējās novērtēšanas institūcijas. Pārvaldības uzraudzību veic „Clean Sky” vadības struktūrvienības: ITD vadības komitejas, direktorāts un Valde. Šīs struktūrvienības ir arī atbildīgas par projekta administratīvo un pārvaldības uzraudzību, analizējot ziņojumus no zemākiem vadības līmeņiem un novērtējot panākumus attiecībā pret sīki izstrādāto projekta plānu. Direktors būs projekta juridiskais pārstāvis. Viņš kopā ar personālu savāks visu būtisko informāciju no ITD un sagatavos lielāko daļu no ziņojumiem. Viņš tieši ziņos Valdei. Nacionālo valstu pārstāvju grupa un Konsultatīvā padome var pastāvīgi uzraudzīt „Clean Sky” finansiālos un administratīvos mērķus. No Komisijas saņemto finansējumu izlietos atbilstoši sabiedrības interesēm; to stiprinās Komisijas veto tiesības stratēģiskas nozīmes jautājumos. Tiks nodrošināta godīga pārstāvība. Procedūra saistībā ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus būs skaidri saprotama un nodrošinās to, ka faktiskā atlase būs pārredzama un apmierinoša visām ieinteresētajām personām. Tas garantēs to, ka uzņēmumiem, kas vēl nav daļa no piegādes ķēdes, būs vienlīdzīgas iespējas, ja tiem būs projektam noderīgas spējas. Ieguldījums natūrā tiks novērtēts, piemērojot šādus principus: - vispārēja pieeja, kuras pamatā ir Septītās pamatprogrammas modus operandi , novērtējot tos pārskatīšanas procesā; - Finanšu regulas īstenošanas noteikumi kā vadlīnijas; - papildu jautājumi, uz kuriem attiecas starptautiskie grāmatvedības standarti; - ieguldījuma novērtēšana saskaņā ar nozari pārstāvošo dibinātāju parasto praksi; - neatkarīga revidenta apstiprinājums. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18.decembra Lēmums 1982/2006/EK par Septīto pamatprogrammu. [2] SEC(88) 1882. [3] {COM(2005) 488} Ietekmes novērtējums „Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja”. [4] Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par Īpašo programmu „Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.). [5] SRA-2, 17. lpp. [6] Tirgus nepilnību definīciju sk. SEC(2005) 800, 11. lpp. [7] Sk. COM(2007) 2, 2. lpp. [8] Eiropas Parlaments un Eiropadome 2005. gada pavasarī atkārtoti noteica ES mērķi ierobežot temperatūras paaugstināšanos pasaulē līdz ne vairāk kā 2º C (2º C mērķis). [9] http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/aviation/sec_2006_1684_en.pdf, sk. arī 5. iedaļu COM(2005) 35. [10] The Social Costs of Carbon Review – Methodological Approaches for Using SCC Estimates in Policy Assessment , EAA Tehnoloģiskais ziņojums DEFRA (Apvienotās Karalistes valdība), 2005. gada decembris.