LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
 
Briselē, 20.7.2004 
COM(2004) 519 gal īgā versija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
KONSULT ĀCIJA PAR IESP ĒJĀM EIROPAS SKOLU SIST ĒMAS ATT ĪSTĪBĀ 
  
  
 
LV 2   LV 1. EIROPAS SKOLAS 50 GADU LAIK Ā 
Ievads 
Pēdējo 50 gadu laik ā Eiropas skolas ir nodrošin ājušas augstas kvalit ātes multikultur ālu un 
multilingv ālu izglītību ES iest āžu darbinieku b ērniem. Skolu pieejam ība iestādēm ir 
vienkāršojusi pieredz ējušu, augsti kvalific ētu darbinieku pie ņemšanu darb ā. Atzītā un bieži 
slavētā Eiropas bakalaura izgl ītība piedāvā iespēju iestāties universit ātē visā Eiropā. 
Šīs konsultācijas mērķis ir kritiski nov ērtēt Eiropas skolu att īstību un izrais īt debates šaj ā 
svarīgajā Eiropas Savien ības paplašin āšanās un pārmaiņu posmā, mēģinot izveidot vienotu 
pieeju to n ākotnes evol ūcijai un iesp ējām mainīties, neizsakot konkr ētus piedāvājumus. 
Atskaites punkts p ārdomām par skolu n ākotni ir šāds: to pan ākumus izgl ītības jomā nedrīkst 
ne samazin āt, ne pakļaut riskam. Komisija atbalst īs Eiropas skolu sist ēmu un cent īsies to 
optimizēt uz jau esošiem stipriem pamatiem. 
Neapšaub āmie skolu pan ākumi tom ēr nenovērš izvērtēšanas un p ārbaudes nepieciešam ību. 
Vispusīgais Boša zi ņojums par skolu n ākotni, kuru pie ņēma Eiroparlaments 2002.gada 
decembrī, un tam sekojošais dokuments sniedza der īgu un laik ā paveiktu Eiropas skolu 
sistēmas plusu un m īnusu izvērtējumu. Kop ā ar Valdes un Rev īzijas palātas nesenajiem 
ziņojumiem šie dokumenti sagatavoja labu pamatu sist ēmas efektivit ātes kvalitat īvam 
pārskatam. Šie p ārmaiņu stimuli kop ā ar jauniem stimuliem, kuri radušies p ēdējā 
paplašināšanās viļņa rezultātā, rada vajadz ību skolas atk ārtoti izvērtēt. Jāizvērtē, cik efekt īva 
ir skolu sarežg ītā pārvalde, organizatorisk ās struktūras un izdevumu/ ieguvumu attiec ība 
pašreizējā darba nodrošin āšanā. 
Tādēļ Komisijai k ā galvenajam skolu lietot ājam - tās apmeklē darbinieku b ērni - jāuzņemas 
proaktīva loma un j āmēģina, izmantojot plašas konsult ācijas, izveidot pieeju p ārmaiņām, 
kuru pamat ā, cik vien iesp ējams, jābūt vienprātībai. 
1.1. V ēsturiskais konteksts 
Dibinātas pirms 50 gadiem, lai izgl ītotu Eiropas Kopienas darbinieku b ērnus, Eiropas skolas 
veido sabiedriski finans ētu sistēmu ārpus nacion ālās izglītības sistēmām, un tās regulē 
starptautisks l īgums “Konvencija, ar ko nosaka Eiropas skolu stat ūtus”. Eiropas Kopienas k ā 
Konvencijas L īgumslēdzēja pusi vald ē pārstāvēja Komisija, un taj ā lielākoties piedal ījās 
dalībvalstu pārstāvji. Praks ē no ES budžeta tiek segtas liel ākā daļa (gandrīz 60%) no skolu 
izmaksām, lai gan tas Eiropas skolu Kopienas budžet ā ir paredz ēts kā līdzsvarošanas 
subsīdija. (Faktus un skait ļus par Eiropas skol ām skat. 1.pielikum ā.) 
1.2. Augšana, paplašin āšanās un decentraliz ācija  
Institūciju izaugsmes un Eiropas Savien ības paplašin āšanās rezultātā Eiropas skolu sist ēma ir 
ievērojami palielin ājusies no vienas skolas vien ā ģeogrāfiskā vietā līdz 14 Eiropas skol ām 10 
vietās šīs dekādes beigās.1 Tas savuk ārt ir radījis papildus lingvistiskas pras ības (sākotnējais 
valodu skaits ir palielin ājies no četrām līdz vienpadsmit valod ām, un drīz pievienosies v ēl 
trīs jauno dal ībvalstu valodas). Past āv iespēja, ka nākotnē tiks ieviestas v ēl kādas valodas, ja 
tiks izpild īti valdes 2000. gad ā izstrādātie kritēriji valodu sekciju atv ēršanai.2 Izaicinājumu 
rada arī ES darba vietu ģeogrāfiskā paplašin āšanās, jo ES aktivit āšu decentraliz ācijas dēļ 
                                                 
1 Luksemburg ā 2. skola tiks atv ērta 2004.gad ā, un Brisel ē ceturtā - līdz 2008. 
2 “Eiropas skolu atv ēršanas, sl ēgšanas un uztur ēšanas krit ēriji”, Doc 2000-D-7510, pie ņemts valdes 2000.gada 
25.-25.oktobra san āksmē  
 
LV 3   LV ES/Kopienas organiz āciju skaits ES teritorij ā ir palielin ājies. Dažās vietās jau ir ieviesti ad-
hoc izglītības risinājumi. 
Kaut kāda veida internacion ālai, multilingv ālai starptautiskai izgl ītībai vienm ēr vajadzētu būt 
pieejamai ES darbinieku b ērniem vis ās vietās, kur ir ES iest ādes vai organiz ācijas, bet 
jautājums par izgl ītības nodrošin āšanu dzimtaj ā valodā katram ES skol ēnam, kur ā ir 20 
oficiālās valodas, un vietas, kur ir tikai daži skol ēni, prasa r ūpīgu apsvēršanu un konsult āciju. 
Īpaši jautājumi rodas saist ībā ar mazajām Eiropas skol ām. 
2. EIROPAS SKOLU SIST ĒMAS ATT ĪSTĪŠANA: IZV ĒLES IESP ĒJAS UN 
IEROBEŽOJUMI 
Lai nodrošin ātu ilgstošu augstas kvalit ātes Eiropas izgl ītības nodrošin āšanu un, lai st ātos 
pretī jauniem izaicin ājumiem un pras ībām, kuri jau tika min ēti iepriekš, sist ēmas apskat ā 
vajadzētu iekļaut gan ātri, gan vid ēji ātri sasniedzamas izmai ņas, gan ar ī plaša profila 
izmaiņas, iekļaujot jau esoš ās Konvencijas p ārrakstīšanu. 
Komisijas viedoklis ir t āds, ka ar labu gribu b ūtu iespējams uzsākt veselu virkni izmai ņu 
pastāvošajā režīmā un arī tādās sfērās, par kur ām varētu teikt, ka taj ās diezgan ātri var 
sasniegt vienpr ātību. 
Ņemot vērā Eiropas skolu izgl ītības nodrošin ātāja lomu Kopienas instit ūciju un organiz āciju 
darbiniekiem, ilgtermi ņa ieguvumu var sasniegt, cieš āk apvienojot instit ūcijas ar pašu skolu 
administr āciju un finans ēšanu (varb ūt pat ar Komisijas strukt ūrvienības palīdzību). Atbild ība 
par mācību programmu, skolas kontrole un Eiropas bakalaura izgl ītības organiz ācija (par ko 
šobrīd atbild valde un Inspekcijas padome) galvenok ārt varētu palikt dal ībvalstu pārziņā. 
Līd z  a r  t o  n ākamajās nodaļās pārsvarā tiek apl ūkoti Eiropas skolu sist ēmas vadīšanas, 
administrat īvie un budžeta aspekti; p ēc tam tiek apskat īti dažādi ar izgl ītību saistītie 
jautājumi, kuri galvenok ārt iekļauj sevī tādas jomas k ā mācību programma un darba kvalit āte 
skolās. 
2.1. Vad īšana – ilgtermi ņa un īstermiņa varianti 
Pašlaik valdei ir j ānodarbojas ar izgl ītības, finansi ālajām un administrat īvajām lietām saistībā 
ar Eiropas skol ām. Daudzi j ūt, ka operat īvas grūtības, ar ko pašlaik ir sask ārusies un, kuras ir 
atzinusi valde, saasin āsies to locek ļu, valodu un san āksmju skaita palielin āšanās rezultātā, ko 
rada paplašin āšanās. Valdes darba slodzes pieaugums k ā reakcija uz Eiropas skolu sist ēmas 
organizacion ālo pārmaiņu sarežģītību varētu norādīt uz to, ka tagad ir nepieciešams t ās darba 
pārskats. Ar ī pirms paplašin āšanās valdes sp ēks slēpās tās spējā visu strat ēģiski pārskatīt. Ar 
retām sanāksmēm un plašu biedru skaitu t ā nav īpaši labi piem ērota, lai pie ņemtu operat īvus 
lēmumus. To diezin vai atvieglos 10 jaunu dal ībvalstu pārstāvju ierašan ās. 
Pēdējos 50 gados skolu vad īšanas un p ārvaldes prakse daudz ās dalībvalstīs ir ievērojami 
attīstījusies. Iev ēlētu vecāku pārstāvju, pedago ģiskā personāla un, kur iesp ējams, citu skolas 
darbinieku iesaist īšana skolu p ārvaldē ir kļuvusi par normu. 
Tādēļ tiek ierosin āts, ka katras skolas administrat īvajām valdēm ir jāpiešķir plašākas 
pilnvaras pie ņemt operat īvus lēmumus skolu vad īšanā un pārvaldē. Pašreiz ējie 
Konvencijas noteikumi, saska ņā ar kuriem administrat īvajām valdēm jāpilda tādi 
administrat īvie pienākumi, kurus t ām ir uztic ējusi valde, šobr īd šķiet nepiln īgi 
izmantoti, un tie var ētu kalpot par pamatu, lai atseviš ķu skolu l īmenī varētu veikt 
daudzus papilduzdevumus. 
 
LV 4   LV Ilgstošākā laika period ā Konvencij ā vajadzētu veikt t ādus labojumus, lai atseviš ķas 
skolas ieg ūtu vairāk autonomijas, uzticot plaš ākas pilnvaras administrat īvajām 
valdēm, kuru sast āvā ir valdes (vai t ās pilnvaras p ārņemošās struktūras), instit ūciju, 
vecāku, skolot āju un skol ēnu pārstāvji. 
Eiropas instit ūcijas, kuras de facto ir svarīgākās ieinteres ētās personas, arvien akt īvāk 
interesējas par skol ām gan kā galvenie pakalpojumu sa ņēmēji, gan kā galvenie maks ātāji. 
Tomēr saskaņā ar past āvošo Konvenciju sist ēmu, pārvalde liel ā mērā izslēdz viņu 
piedalīšanos, jo Komisijai ir tikai viena balss vald ē līdzās 17 (vai dažos gad ījumos 19) 
balsstiesīgiem locek ļiem. Šis “demokr ātiskais defic īts” padom ē nevar palikt bez izmai ņām. 
Lai gan īsts solis uz priekšu šaj ā sakarā var tikt sperts, tikai izmainot Konvenciju, uzlabot 
pagaidu situ āciju būtu iespējams, ja citas organiz ācijas un padome izmantotu Konvencijas 
28. panta īpašos noteikumus, lai vienotos par vietas un balssties ību piešķiršanu vald ē Eiropas 
Parlamentam, Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai, Re ģionu komitejai, Tiesai un Rev īzijas 
palātai. 
Divi no iepriekšmin ētajiem ierosin ājumiem ir izpild āmi, nemainot skolu juridisko pamatu, 
un tas ir izdar āms relatīvi īsā laika period ā. Izvēle, kas var ētu nodrošin āt ilgstošāka termiņa 
bāzi efektīvai un stabilai sist ēmas vadīšanai, var ētu būt Komisijas biroja vai ES a ģentūras 
izveidošana, kas p ārvaldītu visu skolu finanšu un operat īvos aspektus, kur š ādiem 
sabiedrisk ām izpildiest ādēm būtu pieeja p ārstāvnieciskām struktūrām un iesp ēja sniegt 
ieguldījumu. Jebkuru n ākotnes ierosin ājumu vajadz ēs saskaņot ar visp ārējām vadlīnijām 
šādu organiz āciju izveid ē. 
Tāpat kā gadījumā, kad ierosin āti citi Komisijas biroji vai ES a ģentūras, tas pras īs 
pilnīgu iespējamības izpēti, kura var ētu atklāt potenci ālos ieguvumus, kuri specifisk ā 
izglītojošā un mācību kontekst ā saglabātu pašreiz ējā pārvaldes meh ānisma lab ākās 
tradīcijas, kvalit āti un pieredzes b āzi, tajā pašā laikā esot elast īgāki un efekt īvāki. Ir 
nepieciešams izv ērtēt arī finanšu meh ānismus, iek ļaujot veidus, k ā varētu sabalans ēt 
Eiropas skolu budžetu ar tiešajiem maks ājumiem, kuri sa ņemti no dal ībvalstīm. 
Ja valdītu vienprātība par šādas pieejas dz īvotspēju, Komisijai vajadz ētu plaši konsult ēties 
un ņemt vērā tiešas darb ā pieņemšanas ietekmi uz esošajiem darbiniekiem, un paredz ēt ilgus 
pārejas periodus (piem ēram, attiec ībā uz līgumdarbinieka statusu), lai nodrošin ātu līgumu 
noteikumu nep ārtrauktību esošajiem skolu darbiniekiem. 
2.2. Administrat īvie uzlabojumi 
Līdz ar uzlabojumiem dal ībvalstu izgl ītības sistēmās un lai ietu kopsol ī ar labāko praksi 
administr ācijā, tika ierosin āts, ka Eiropas skolu sist ēma varētu īsā laikā gūt labumu no 
vislabākās prakses un jaun āko sasniegumu izmantošanas administrat īvajā sfērā, tai skait ā 
sagatavojot Labas administrat īvās vadības kodeksu – iniciat īva, kas pastiprin ātu un 
paplašinātu pašreiz ējos pārskatāmības noteikumus, iek ļaujot apel ācijas tiesības attiec ībā uz 
valdes vai atseviš ķu skolu pie ņemtiem lēmumiem. Turkl āt jāprecizē un jāpaplašina nesen 
izveidotās Sūdzību padomes  pilnvaras, lai aptvertu visas juridisk ās sūdzības, kuras ir 
iesnieguši tie, kurus ir ietekm ējuši katras skolas l ēmumi, ieskaitot ar ī individuāli izglītojošos 
jautājumus. 
2.3. Liel āka autonomija ar administr āciju un darbiniekiem saist ītajos lēmumos 
Runājot par budžeta un finanšu jaut ājumiem, person āla vadības, skolu att īstības stratēģijām, 
piedāvātajiem pakalpojumiem, pašu iniciat īvas darbības robež ām, individu ālas skolas pašreiz 
darbojas ierobežotos un neskaidros apst ākļos. Tās ir spiestas darboties uz gadu-no-gada 
 
LV 5   LV bāzes, reaģējot uz tūlītējiem vajadz ību un vad īšanas jaut ājumiem, nesp ējot kopā ar 
partneriem att īstīt ilgtermiņa stratēģijas katras skolas l īmenī. 
Skolu direktoriem vajadz ētu vairāk finansiālas un administrat īvas autonomijas vi ņu skolās, 
kā arī iespējai pieņemt darb ā un vadīt visus m ācībspēkus. Finanšu un izgl ītības jomas 
autonomijas pak āpe, kuru var ētu piešķirt katrai skolai, j āizpēta ne tikai pašreiz ējās 
Konvencijas uzlikto ierobežojumu kontekst ā, bet arī skatoties uz sist ēmu ārpus Konvencijas 
ietvariem. 
Skolotājus skolās pašreiz izv ēlas dalībvalstu izgl ītības iestādes. Īstermiņā jāapsver, k ā 
gala lēmuma pie ņemšanu par skolot āju iecelšanu amat ā varētu nodot pašu skolu rok ās, 
kuras var lab āk spriest par to, k ādas īpašas prasmes ir nepieciešamas, lai sekm īgi 
mācītu multilingv ālā vidē. 
Kopā ar citiem vad īšanas priekšlikumiem ( supra ), kā arī ar budžeta reformu ( infra ) jāparedz 
Eiropas skolu ilgtermi ņa vīzija, kas pieš ķirtu skolām izšķirošu kontroli p ār darbinieku 
ilgtermiņa plānošanu. To vajadz ētu saistīt ar finans ēšanas sist ēmas reformu, kas neparedz ētu 
beztermiņa saistības no ES budžeta l īdz noteiktam finans ējuma apjomam, kas ir saist īts ar ES 
darbinieku b ērniem pied āvātajiem izgl ītības pakalpojumiem un skolu pl āniem. 
3. EIROPAS SKOLU FINANS ĒŠANA 
Eiropas skolu modelis balst ās uz mācīšanu vair ākās valodās, un skolot āji ir no ārvalstīm. 
Mazākizplatītu valodu sekcij ās skolēnu skaits klas ē ir mazāks nekā daudzās nacionāla līmeņa 
skolu sist ēmās, un tādējādi šīs skolas ir d ārgākas nekā parastas valsts skolas. Komisija 
pieņem to un aizst āvēs Eiropas skolu sist ēmu, bet apzin ās nepieciešam ību nodrošin āt 
efektīvu budžeta pl ānošanu un kontroli un pamato tu izdevumu un ieguvumu attiec ību. 
3.1. Budžeta paradokss 
Šobrīd pastāv pamatparadokss budžeta sagatavošan ā, konkrēti tas, ka l īdzsvarojošais 
ieguldījums no ES budžeta ir nodrošin āts ikgadējo budžet āro proced ūru ietvaros bez 
jebkādas atbilstošas budžeta p ārvaldes ietekmes uz Eiropas skolu izmaks ām. Vēl vairāk, tiek 
plaši uzskat īts, ka pa ļaušanās sistēma uz efekt īvu beztermi ņa ES finanas ēšanu, lai 
sabalansētu Eiropas skolu budžetu, nav stimul ējusi labāku resursu p ārvaldi, ien ākumu 
palielināšanos un izmaksu ietaup ījumus, ko var ētu iegūt, nepazeminot darba kvalit āti. 
Tajā pašā laikā budžets ir ar ī strīdīgs jautājums dažām dalībvalstīm, kuras šobr īd nodrošina 
22% no budžeta ien ākumiem tieši ar m ācībspēku pārcelšanu uz citu darba vietu, k ā to paredz 
Konvencija. Lingvistisko pras ību dēļ tomēr dažas dal ībvalstis sedz neproporcion ālu 
izdevumu da ļu un signaliz ē, ka nav gatavas segt turpm āko izdevumu palielin āšanos. Tās ir 
ierosinājušas vai nu taisn īgāku izdevumu sadal īšanu, vai ar ī tiešo ieguld ījumu no 
dalībvalstīm atcelšanu. Ņemot vērā pašreizējos budžeta veidošanas nosac ījumus, daudzas 
dalībvalstis grib ētu redzēt labāku budžeta kontroli un finanšu vad ību visā skolu sist ēmā. 
No iepriekšmin ētā ir skaidrs, ka ir nepieciešama skolu finans ēšanas sist ēmas pārveidošana, 
kura vismaz da ļēji atbilstu un risin ātu šos ierobežojumus un apsv ērumus un 2005.-2013.gada 
finanšu pl ānu vispārējo struktūru. 
Īstermiņā un lai var ētu labāk integrēt Kopienas finansi ālo ieguld ījumu skol ām ES 
budžeta proced ūrās, Komisija iev ēros proced ūru, kas paredz laic īgu maksim ālās 
robežas noteikšanu t ās finansējumam konkr ētā gadā, un gaid īs, ka tas tiks ņemts vērā 
Eiropas skolu budžet ā, veicot atbilstošas korekcijas. (Š ī jaunā pieeja bija jau īstenota 
budžeta projekta priekšlikum ā 2005. gada budžetam, ko valde pie ņēma 2004. gada 
aprīlī). Plānotajiem budžeta pieš ķīrumiem katru gadu ir j ābūt saistītiem inter alia ar 
 
LV 6   LV skolu lielumu un vajadz ībām, pierādījumiem par izmaksu samazin āšanas 
mēģinājumiem un liel āku izmaksu efektivit āti. Izmaksu un resursu sal īdzinājumi ir 
jāveic vienāda lieluma Eiropas skol ās. 
3.2. Piek ļuve un nosac ījumi to darbinieku b ērniem, kuri nestr ādā ES 
Pašlaik bērni Eiropas skol ās dalās trijās “kategorij ās”; vispirms ir 1. kategorija, kuru veido to 
darbinieku b ērni, kuri str ādā Kopienas instit ūcijās, pastāvīgās dalībvalstu pārstāvniecībās un 
citās Kopienas a ģentūrās, kā arī Eiropas skolu darbinieku b ērni. Pie 2. kategorijas pieder 
bērni, kuri tur m ācās saskaņā ar individu ālu vienošanos ar trešo personu (uz ņēmumiem vai 
sabiedrisk ām iestādēm) un kuri maks ā pilnu m ācību maksu. Visi p ārējie skolēni ietilpst 
3. kategorij ā. 
Ņemot vērā Eiropas skolu īpašo mērķi attiecībā uz Eiropas Savien ības darbiniekiem, k ā arī 
izmaksu un laika spiedienu, Darba grupa izskata 3. kategorijas skol ēnu kopējās un robežu 
izmaksas/ieguvumus, k ā arī šo skolēnu piekļuves līmeni un nosac ījumus. Ja tiek uz ņemti 
skolā 3. kategorijas skol ēni, ir nepieciešami detaliz ēti, pārskatāmi un sabiedr ībai 
pieejami uz ņemšanas krit ēriji visās skolās, t.i., ne vien parasti izmantotais vietas 
pieejamības kritērijs konkr ētā valodas noda ļā. 
Tā pati Darba grupa izskata ar ī priekšlikumu par m ācību maksas palielin āšanos 3. kategorijas 
skolēniem, jo past āv lielas atš ķirības starp m ācību maksu un re ālajām izmaks ām. To skol ēnu 
interešu v ārdā, kuri jau m ācās šajās skolās, vajadzētu lietot diferenc ēto pieeju starp esošajiem 
un jaunajiem skol ēniem šajā kategorij ā. Kas attiecas uz atbr īvojumiem no m ācību 
maksas, par tiem vajadz ētu lemt, balstoties uz apsv ērumiem par finansi ālajām 
grūtībām un izmain ītiem apst ākļiem, katr ā gadījumā atsevišķi, ar skaidriem, 
detalizētiem un transparentiem krit ērijiem. 
3.3. Mazu skolu vai valodu noda ļu saglabāšanas krit ēriju īstenošana 
Boša ziņojums izvirz īja jautājumu par to, vai nelielas Eiropas skolu atrašan ās vietas, t ādas kā 
Mola, Karlsr ūe, Bergena un Kalema to pašreiz ējā formā ir nepieciešamas, lai Eiropas 
institūcijas šajās vietās varētu darboties, un ierosin āja šo skolu izgl ītības papildu v ērtību 
izvērtēt sīkāk. Šis ir svar īgs jautājums, ko vajag r ūpīgi izsvērt, ņemot vērā daudzus aspektus, 
tostarp Eiropas instit ūciju un to darbinieku vajadz ības. Valdes 2000. gad ā pieņemtie krit ēriji, 
kas attiecas uz valodu sekciju un skolu3 atvēršanu, saglab āšanu un sl ēgšanu, dod vielu 
pārdomām šajā jomā. 
Eiropas skolu sist ēmai ir jābūt stingrai un god īgai to krit ēriju pielietošan ā, ko tā ir 
pieņēmusi attiec ībā uz valodu noda ļu un skolu atv ēršanu, saglab āšanu un sl ēgšanu. 
Kamēr valde jau ir pie ņēmusi lēmumus, lai pielietotu šos krit ērijus un pak āpeniski 
likvidētu noteiktas mazo valodu noda ļas četrās mazajās skolās, tiek izskat īta plašāks 
jautājums par šo skolu raksturu un organiz āciju, kā arī par veidiem, k ā paaugstin āt to 
izmaksu efektivit āti. Šim nol ūkam Komisija finans ē šīm skolā pieejamo ilgtermi ņa 
iespēju novērtēšanu no ārpuses.  
4. AR IZGL ĪTĪBU UN IZGL ĪTĪBAS PROGRAMMM SAIST ĪTIE JAUT ĀJUMI 
Saskaņā ar EK līgumu ar izgl ītību saistītie jautājumi ir galvenok ārt dalībvalstu kompetenc ē. 
Komisija negrib ētu to ierobežot, ta ču tā ir novērojusi: tā kā Eiropas skolas atrodas ārpus 
nacionālajām izglītības sistēmām, pastāv risks, ka jaunievedumi izgl ītības politik ā un praks ē 
                                                 
3 “Eiropas skolu atv ēršanas, sl ēgšanas un uztur ēšanas krit ēriji”, Doc 2000-D-7510, kas pie ņemti PP 
2000.gada 24.-25.oktobra san āksmē 
 
LV 7   LV nacionālajā līmenī ne vienm ēr tiek ātri ieviesti. Eiropas skolas tom ēr ir svarīgas Komisijai 
tajā ziņā, ka tās pieņem un notur darb ā personālu un ka t ās rūpējas par darbinieku (liel ākoties 
ekspatriētu) un viņu bērnu labklājību. Tādējādi Komisijai ir juridiska interese nodrošin āt to, 
ka skolas turpina pied āvāt plašu, modernu m ācību programmu un eks āmenu sist ēmu kopā ar 
vislabāko praksi dal ībvalstīs. Turklāt Eiropas skol ām cik vien iesp ējams ir jārūpējas par 
visām amatpersonu b ērnu vajadz ībām. 
Kopējā aplūkotās sistēmas kontekst ā ir vairākas jomas, kur Komisija apzin ās, ka past āv 
problēmas un/vai att īstības nepieciešam ība, kas ir r ūpīgi jāapsver. 
4.1. Izgl ītība bērniem ar īpašām vajadzībām 
Lielāku uzman ību pelna ar ī izglītība bērniem ar īpašām vajadz ībām, gan m ācīšanās 
grūtībām, gan fizisk ām nepilnībām. Pašreiz ējie Konvencijas noteikumi skol ās tiek realiz ēti 
dažādos veidos, un programma b ērniem ar īpašām mācīšanās vajadzībām un programma 
mācīšanās atbalstam ir svar īgi līdzekļi, kuri j āattīsta tālāk. Abām programm ām ir 
nepieciešama vad īšana, lai nodrošin ātu labu resursu sadali starp valodu sekcij ām un 
atsevišķiem skolēniem, lai optimiz ētu uz vietas nodrošin ātos pakalpojumus un nov ērtētu to 
ietekmi. 
4.2. Alternat īva bakalaura izgl ītībai 
Tradicion ālā skolu koncentr ēšanās uz augsti akad ēmisko Eiropas bakalaura izgl ītību 
nozīmēja, ka par darbinieku b ērnu mazākuma izgl ītības vajadz ībām un talantiem pietiekami 
nerūpējas, kā tas pienāktos vispārizglītojošā skolā. Rūpīgi jāapsver un j āveic priekšizp ēte par 
skolu iesp ēju izsniegt citu atest ātu, kas nav bakalaurs. 
Mācību programma b ūtu jāskata, ņemot vērā skolēnu vispārējo sagatavošanu vi ņu 
akadēmiskajai un profesion ālajai dzīvei, un šaj ā ziņā būtu pareizi p ārvirzīt dažus 
resursus uz sabiedriskaj ām un praktiskaj ām prasmēm, kuras ir nepieciešamas, lai 
sagatavotu visus b ērnus nākotnei. 
4.3. Klašu lielums 
Lai gan daudzas klases Eiropas skol ās ir mazas daž ādo valodu un ar tam saist ītu apstākļu dēļ, 
maksimālais skolēnu skaits klas ē ir 32, kas ir liel āks nekā daudzās dalībvalstīs. Dažos 
gadījumos šaj ās klasēs mācās arī skolēni, kuriem nav vi ņu dzimtās valodas sekcijas un 
kuriem tādējādi ir nepieciešams papildu atbalsts, lai vi ņi varētu tikpat efekt īvi strādāt 
“svešvalod ā”. Tāpēc būtu jāapsver veidi, lai samazin ātu maksim ālo skolēnu skaitu klas ēs. 
4.4. Bakalaura izgl ītības vērtības saglab āšana 
Neierobežojot alternat īva skolas beigšanas atest āta ieviešanu, ir j āsaglabā augsta v ērtība 
bakalaura izgl ītībai. Jāizskata bakalaura eksamin ācijas sistēmu, lai nodrošin ātu vienotu 
pieeju un augstu akad ēmisko kvalit āti. Vecāki un vec āku asociācijas ir izteikuši bažas par 
Eiropas skolu izgl ītības nodrošin ājuma kvalit ātes vērtējuma trūkumu un par inspekcijas 
sistēmas darbību. 
Pašlaik bakalaura izgl ītību vada Gener ālsekretāra birojs kop ā ar Inspekcijas padomi. Š ī 
vienošanās sākumā bija plānota, lai vad ītu bakalaura izgl ītību ierobežotam skaitam skol ēnu, 
kas apmekl ē Eiropas skolas ierobežot ā valodu skait ā, un šī sistēma nākotnē nevarēs tikt galā 
ar augošo atrašan ās vietu skaita daž ādību, kur pievienojas ar ī jaunas valodas. 
Praktisks un efekt īvs risinājums, lai st ātos pretī jauniem izaicin ājumiem, var ētu būt 
Eiropas skolu Izgl ītības padomes dibin āšana, kas darbotos k ā eksamin ācijas kolēģija 
 
LV 8   LV gan bakalaura izgl ītībai, gan alternat īvajam skolas beigšanas atest ātam. Šī padome 
varētu sastāvēt no dalībvalstu un instit ūciju pārstāvjiem un var ētu pārņemt visas tr īs 
savstarpēji saistītās skolu sist ēmas izglītības jomas – m ācību programmas sast ādīšanu, 
pārraudzīšanu un gala eks āmenus. Tas vienk āršotu pašreiz ējo sistēmu, aizvietojot valdi 
(tostarp m ācību komitejas) un svar īgu Gener ālsekretāra biroja darba da ļu ar 
operacion āli neatkar īgāku sistēmu. Tajā pašā laikā šīs padomes izveidošana var ētu dot 
iespēju pārskatīt un koriģēt skolu m ācību programmu.  
Tādas izmai ņas, protams, b ūtu iespējamas radik ālas skolu konvencijas p ārskatīšanas 
kontekstā. Izglītības padome paliktu starpvald ību līmenī, jo izglītība ir dal ībvalstu 
kompetenc ē, un tādējādi papildin ātu ierosin ājumu nodot skolu vad ības un pl ānošanas 
darbības aspektus uz Komisijas strukt ūrai vai ES a ģentūrai. 
4.5. Eiropas Bakalaura izgl ītības plašāka pieejam ība 
Eiropas bakalaura izgl ītības panākumi ir izrais ījuši lielāku interesi par t ā plašāku pieejam ību 
vairākās dalībvalstīs un tajā pašā laikā ES aktivit āšu decentraliz ācija ir rad ījusi vajadz ību 
piedāvāt Eiropas izgl ītību skolās, kas nav tradicion ālās Eiropas skolas. 
Dalībvalstis p ēta iespēju piedāvāt Eiropas bakalaura izgl ītību ārpus pašreiz ējās 
Eiropas skolu sist ēmas, un valde un Komisija izskata daž ādus piedāvājuma mode ļus 
sadarbībā ar izglītības iestādēm un potenci ālajiem izm ēģinājuma darba veic ējiem. 
5. SECIN ĀJUMI 
Šis ziņojums ieskic ē tos jautājumus un izaicin ājumus, ar kuriem šodien saskaras Eiropas 
skolu sist ēma, kā to identific ē dažādas iesaist ītās interešu grupas. Tas iesaka konkr ētus 
uzlabojumus, par kuriem valde var ētu lemt un tos ieviest pašreiz ējā sistēmā. Komisija 
balstīsies uz idej ām, kas izteiktas šaj ā ziņojumā attiecībā uz tās darbu vald ē. 
Tas arī atklāj debates par iesp ējamām ilgtermi ņa radikālākām pārmaiņām Eiropas skolu 
pārvaldes sist ēmā ārpus pašreiz ējās starptautisk ās Konvencijas kompetences. Komisija r īkos 
plašas konsult ācijas ar un starp interešu grup ām nākamajos m ēnešos pirms jebk ādu nozīmīgu 
priekšlikumu izteikšanas par Eiropas skolu sist ēmas nākotnes att īstību. 
Ir pats par sevi saprotams, ka jebkuras p ārmaiņas skolu sist ēmā un faktiski jebkuras liel ākas 
izmaiņas nevar un nedr īkst pārtraukt vai apdraud ēt bērnu izglītību Eiropas skol ās. Komisija 
uzskata, ka pirms jebkur ām lielākām pārmaiņām ir jābūt atbilstošai pl ānošanai, atbilstošam 
laika sprīdim un pārejas sagatavošanas darbiem, t ā, lai saglab ātu primāro mērķi - nodrošin āt 
labu izglītību mūsu bērniem.  
Pirms tiks ierosin ātas kādas lielākas izmai ņas, notiks visp ārēja apspriešan ās ar visām 
Eiropas instit ūcijām, dalībvalstīm, Komisiju dienestiem, darbinieku apvien ībām, 
vecāku asociācijām un visp ārējām interešu grup ām, un viņu viedokļi tiks ņemti vērā. Šī 
apspriede notiks n ākamajā mācību gadā. 
Turklāt visas ieinteres ētās personas ir laipni aicin ātas sūtīt vēstules ar saviem 
uzskatiem un ierosin ājumiem uz ADMIN-COMMUNICATION-EUROPEAN-
SCHOOLS@cec.eu.int 
 
LV 9  
 LV EIROPAS SKOLAS RAKSTUROJOŠIE FAKTI UN SKAIT ĻI 2003. / 2004.GAD Ā* 
Skola Valodas 
sekciju 
skaits 
 Skolēnu 
kopējais 
skaits Skolēni, 
kas ir ES 
darbinieku 
bērni  ES 
darbinieku 
bērnu 
skaits % Kat. 3 
skolēni Kat. 3 
skolēnu 
skaits % 2004 g. 
budžeta 
kārtējās 
izmaksas 
milj. €  Aprēķinātās Kat. 
3 
skol.māc.maksas 
% 2004.g. 
budžetā ES 
fondēšana 
2004.g. 
milj. €  ES 
fondēšana 
kā budžeta 
% 
ALIKANTE - E 4 884 202 22,9 641 72,5 9,92 14,1 6,65 67,04 
BERGENA - NL 5 696 66 9,5 578 83 11,48 12 6,62 57,67 
BRISELE I - B 6 2 308 1 560 67,6 610 26,4 26,21 7,2 18,12 69,13 
BRISELE II - B 8 2 808 2 280 81,2 280 10 27,07 3,3 17,90 66,12 
BRISELE III - B 6 2 669 2 072 77,6 475 17,8 24,25 6,5 16,62 68,56 
KALEMA - AK 5 884 14 1,6 729 82,4 12,28 16,6 6,62 53,91 
FRANKFURTE - V 4 679 215 31,7 408 60 8,80 11,3 4,99 56,70 
KARLSR ŪE -V (****) 5 1 098 83 7,6 858 78,1 11,75 24,9 4,14 35,23 
LUKSEMBURGA 11 3 802 2 680 70,5 760 20 37,28 7,3 23,36 62,66 
MOLA – B 5 647 85 13,1 506 78,2 10,99 12 6,45 58,69 
MINHENE (****) –V 5 1 457 19 1,3 372 25,5 18,57 5,4 1,11 5,98 
VARESE – IT 5 1 335 466 35 614 46 15,79 10,8 7,80 49,40 
ĢENERĀLSEKRET ĀRA 
BIROJS – B  
-  
-  
-  
-  
-  
-  
7,99  
-  
6,54 (***)  
81,85 
 
LV 10  
 LV KOPĀ 69 19 267 9 742 50,56 6 831 35,45 222,38 8,95 126,99 57,10 
 
(*)Briselē un Luksemburg ā tiks atvērtas vēl 2 skolas 2004.-2008. gad ā (**) Gener ālsekretāra biroja izmaksas ir vien ādi sadalītas starp 12 skol ām (***) iek ļaujot 0,6 rezerv ē (****) Past āv arī īpaši ārējie ienākumu avoti š īm skolām, 
samazinot ES ieguld ījumu. Avots : Rapports de rentree 2003 & Skolu budžeti 2004.g.