ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.8.6.

Tādā gadījumā var būt vēlams nodalīt brīvprātīgā darba atbalsta, kas var izpausties dažādos veidos, būtību un pamatojumu no jaunatnes programmu, kuras var atbalstīt ar Jaunatnes stratēģiju, atbalsta būtības un pamatojuma. To sajaukšanas vai pārklāšanās varētu notikt koncepcijas un principu, nevis to vēstures un pieejamā finansējuma dēļ. Attiecībā uz nākotni šķiet, ka lietderīgāk būtu izveidot atsevišķas programmas jauniešu un brīvprātīgā darba atbalstam, pat ja būtu zināma pārklāšanās. Tā varētu būt pieeja, ja mums būtu jāsāk, piemēram, no “baltas lapas”.
Netaisnīgu tirdzniecības praksi (NTP) definē kā “praksi, kas ievērojami atšķiras no labas komerciālas rīcības, ir pretrunā darījumu labticīgai un godīgai veikšanai un to vienpusēji ir noteicis viens tirdzniecības partneris attiecībā pret otru partneri” ( 1 ) . Pārtikas piegādes ķēde ir īpaši neaizsargāta pret NTP, jo mazo un lielo ķēdes dalībnieku stāvoklis ir izteikti nevienlīdzīgs. NTP var rasties visos piegādes ķēdes posmos, un NTP, kas radusies vienā ķēdes posmā, var ietekmēt pārējos ķēdes posmus atkarībā no iesaistīto dalībnieku ietekmes tirgū ( 2 )
EESK atbalsta lēmumu orientēt ierosināto sistēmu uz darījumiem euro valūtā. Atzinumā par tematu “Rīcības plāns par patēriņa finanšu pakalpojumiem” Komiteja atzinīgi vērtēja to, “ka šajā posmā Eiropas Komisija atturas no regulatīviem pasākumiem” ( 8 ) . Tajā pašā laikā tas ir nozīmīgs solis uz priekšu attiecīgajām dalībvalstīm, kurām jau sen bija iespēja uzņemties šo iniciatīvu, taču tās to nedarīja ( 9 )
2.1.

Ņemot vērā 2017. gada starptautisko kontekstu, kas ir uzskatāms par nestabilu gan ģeopolitiskajā aspektā, gan no dalībvalstu iekšējās drošības viedokļa, Padome ir vairākkārt lūgusi Komisiju nodrošināt iespēju izsekot personas, kuras tiek pieskaitītas pie “riska grupas” un kuras jau ir iekļautas kādā no sarakstiem vienā no dalībvalstīm. Šo personu identificēšana robežas šķērsošanas vietās, viņu ceļojumu un maršrutu apzināšana Eiropā varētu būt izšķiroši svarīga ES drošībai.
2.4.

Neraugoties uz to, faktiskais ikdienas riska līmenis joprojām ir zems (vismaz salīdzinājumā ar citiem dabiskiem vai vispārpieņemtiem apdraudējumiem), un valdību reakcijas ir atšķirīgas atkarībā no to vietējās pieredzes un valstu prakses. Protams, autoritāri režīmi (vēl) var netikt uzskatīti par mērķiem; liberālākām tiesiskajām sistēmām var uzbrukt biežāk, taču tās arī vairāk rūpējas par cilvēktiesību aizsardzību. Joprojām nav vienkāršu atbilžu.
5.11.

No tā izriet, ka ekonomiskais līdzsvars nav to vērtību vidū, kuras noteikti ir piemērojamas pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Turklāt ekonomiskais līdzsvars dažos gadījumos varētu būt grūti savienojams ar pakalpojumu, kam jābūt finansiāli visiem pieejamam. Tirgus var tikai piedāvāt cenu, kas noteikta atkarībā no izmaksām un tādējādi tas nevar nodrošināt vispārēju piekļuvi pakalpojumam par pieņemamu cenu. Tomēr jāatzīmē arī, ka dažām dalībvalstīm ir pilnībā vai daļēji liberalizēts tirgus, kas nodrošina samērā labus rezultātus. Ierosinātais priekšlikums šādos gadījumos riskē nozīmēt soli atpakaļ.
3.3.3.

EESK pilnībā piekrīt viedoklim, ka fiskālā politika ir jāpielāgo katras valsts īpašajiem apstākļiem. Pastāvīgā dilemma starp nepieciešamību nodrošināt deficīta un parāda līmeņa ilgtermiņa kontroli un “izaugsmi veicinošiem” publiskiem izdevumiem vienmēr ir sarežģīta, un līdzsvars var mainīties atkarībā no īpašiem apstākļiem attiecīgajā valstī. EESK atbalsta elastīgu pieeju – it īpaši tad, ja tā dod iespēju ar publiskiem ieguldījumiem aktivizēt arī ilgtermiņā lietderīgas nozares (izglītību, apmācību un veselības aprūpi) vai arī veikt ieguldījumus, kuru mērķis ir radīt apstākļus pārejai uz ilgtspējīgu ekonomiku, kas cenšas ierobežot klimata pārmaiņas, vai to uzņēmumu atbalstīšanai, kuri cieš no tirgus nepilnībām.
1.3.

Lai atrisinātu pārtikas problēmu, EESK uzskata, ka ES sadarbībā ar Āfrikas Savienību ir jāapzina veiksmīgi īstenotie vietējie projekti un politikas un jāveicina to ieviešana pēc iespējas lielākā skaitā Āfrikas reģionu un valstu. Šajā sakarā nevajadzētu aizmirst arī par demogrāfiskā rādītāja ievērojamo dinamiku; tas nozīmē, ka būs nepieciešamas papildu darbvietas, līdz 2035. gadam radot 18 miljonus darbvietu gadā. Eiropas Savienībai jāņem vērā, ka ilgtspējīgu ekonomikas attīstību Āfrikā kavē nopietni šķēršļi, kas ir cieši saistīti ar šādiem aspektiem: — liela atkarība no dabas resursu intensīvas izmantošanas, kas saistīta ar to nelikumīgu tirdzniecību, — nestabilitātes zonas, ko rada kari, cilvēktiesību pārkāpumi, sociālā nevienlīdzība, fundamentālisms un klimata izraisītas katastrofas, — klimata pārmaiņu sekas, — pārtikas un ūdens trūkuma sekas, — kanalizācijas sistēmu trūkums, — epidēmijas un infekcijas slimības, — saskaņotu un vietējiem apstākļiem pielāgotu lauksaimniecības politiku trūkums.
2.3.5.

Pieprasījuma perspektīvā: aizsardzības rūpniecības nozare galvenokārt ir atkarīga no atsevišķu valstu pieprasījuma un no to nacionālajiem budžetiem. Pēdējo desmit gadu laikā aizsardzības budžeti Eiropas Savienībā ir samazinājušies par aptuveni 2 miljardiem EUR gadā, savukārt 27 ES dalībvalstis aizsardzības jomā iegulda vidēji 1,32 % no IKP.
1.7.

EESK pilnībā atbalsta ikgadējo Rūpniecības dienu kā iespēju izcelt ES prioritātes un uzlabot informētību par šo mērķi. EESK vērš uzmanību uz to, ka Rūpniecības dienā ir jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un uz to, ka tie spēj sadarboties šā uzdevuma izpildē. Eiropai ir svarīgi, lai visi iedzīvotāji saprastu, cik liels spēks ir zīmolam Made in Europe (izgatavots Eiropā) un kāda ir katra no viņiem loma šā mērķa sasniegšanā. Eiropas rūpniecībai ir ietekme uz sabiedrību, un Eiropas iedzīvotājiem tas ir jāzina.
2.5.

Tāpēc Komisija ierosina pilnvaru deleģējumu pagarināt uz pieciem gadiem no 2017. gada 27. augusta un pēc tam, automātiski, uz nākamiem piecu gadu termiņiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome pret to neiebildīs. Tātad izskatāmā priekšlikuma vienīgais mērķis ir pagarināt Komisijai piešķirto pilnvaru deleģējumu uz jaunu piecu gadu periodu, kas tiks automātiski pagarināts uz nākamiem piecu gadu termiņiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome pret to neiebildīs, savukārt ITS direktīvas stratēģiskie mērķi un tās piemērošanas joma mainīta netiek.
7.1.

Šajā aspektā uzsvaram vajadzētu būt uz to, lai ES robežas aizsargātu pret draudiem, šim nolūkam veidojot sinerģiju ar kaimiņvalstīm vai kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm un ar to muitas iestādēm nolūkā pārvaldīt riskus, ko rada ar drošību saistītas ārkārtas situācijas (krāpšana un tai radniecīgas nelikumīgas darbības, terorisms, sanitāri, veterināri sanitāri un fitosanitāri incidenti vai ekoloģiskas katastrofas), vienlaicīgi izvērtējot arī iespējas šo pašu iemeslu dēļ uzlabot starptautisko sadarbību, it īpaši ar potenciālajiem un pašreizējiem tirdzniecības partneriem.
2.16.

2016. gada februārī uzsāktajā ES Eirobarometra pētījumā par starptautisko sadarbību un attīstību norādīts, ka Savienībā gandrīz deviņi no desmit pilsoņiem atbalsta attīstību (89 %, t. i., par 4 procentpunktiem vairāk nekā 2014. gadā). Jaunajās dalībvalstīs šie rādītāji ir nedaudz zemāki nekā vecākajās dalībvalstīs reģistrētie rādītāji. Šie skaitļi liecina, ka pieaug to iedzīvotāju skaits, kuri uzskata, ka cīņa pret nabadzību jaunattīstības valstīs būtu jāizvirza par vienu no galvenajām ES prioritātēm (pieci procentpunkti jeb 69 %) un valstu valdību prioritātēm (pieci procentpunkti jeb 50 %). Gandrīz septiņi no desmit respondentiem (68 %) atbalsta ES piešķirtās attīstības palīdzības palielināšanu, un tas ir augstākais rādītājs pēdējos gados. Aptuveni trīs ceturtdaļas respondentu piekrita, ka attīstības palīdzība ir efektīvs līdzeklis cīņai ar neatbilstīgu migrāciju (73 %), un 80 % eiropiešu uzskata, ka attīstība ir arī Eiropas Savienības interesēs; 52 % uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāpilda savs solījums palielināt palīdzību jaunattīstības valstīm.
3.4.1.

Vai nu izskatāmajā tekstā, vai citur būtu jāparedz vispārīgi noteikumi, ko papildinātu noteikumi par ierēdņu un viņu ģimenes locekļu veselības datu reģistru, ierēdņu radīto vai izmantoto datu un viņu ģenētisko datu aizsardzību, elektroniskā pasta ziņojumu (arī to satura, kā arī apmeklēto tīmekļa vietņu) – gan ierēdņu sūtīto ziņojumu, gan to ziņojumu, kurus iedzīvotāji sūta ES struktūrām, – apstrādi un aizsardzību neatkarīgi no tā, vai ziņojumus nosūtījuši šo struktūru ierēdņi, vai tie sūtīti ierēdņu savstarpējās sarakstes vai ārējās sarakstes ietvaros (11).
2.17.

EESK noraida to fondu, kuri pašreiz kalpo ekonomiskiem vai sociāliem mērķiem, atvēršanu aizsardzības nolūkiem, kā arī aizsardzības izdevumu izskatīšanu Stabilitātes un izaugsmes pakta ietvaros. EESK atbalsta Eiropas aizsardzības fonda izveidi, kas aprobežotos ar aizsardzības pētījumiem, kā arī militāro spēju attīstīšanu un ieguvi. Vienlaikus tas būtu skaidri jānodala no Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) un uz to nedrīkstētu attiecināt tādus izņēmuma noteikumus kā “vienreizējie pasākumi” Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē.
1.4.

EESK tomēr pauž nožēlu par to, ka Priekšlikumā nav paredzēts izveidot vienotu ES apstiprinātājiestādi un integrētu tehnisko dienestu, jo tā varētu ievērojami paaugstināt efektivitāti un samazināt izmaksas. EESK pauž nopietnas bažas par to, vai ierosinātais risinājums, proti, tehnisko dienestu un apstiprinātājiestāžu nodalīšana, ir efektīvs no resursu izmantošanas viedokļa.
1.3.

Ja kuģis zvejo no krājuma, kam noteikta kopējā pieļaujamā nozveja (KPN), tas nozīmē, ka tam būtu jāpārtrauc zvejot, tiklīdz kuģim pieejamā šā krājuma kvota ir pilnībā apgūta. Kamēr vēl nebija pieņemta pamatregula (2), pēc kādas sugas kvotas pilnīgas apguves kuģiem zveja nebija jāpārtrauc. Gluži pretēji, tie varēja turpināt zvejot citas mērķsugas un tādējādi turpināt zvejot arī tās zivis, kuru kvotas jau bija apgūtas, pat ja šādu nozveju nevarēja likumīgi izkraut. Šādu kvotu pārsniedzošu nozveju nācās izmest atpakaļ jūrā. Pēc tam, kad minētā krājuma kvota ir pilnībā apgūta, šī situācija bloķē [kuģa] iespējas turpināt zvejot no citiem krājumiem. Tāpēc KPN noteikšanā būtu vēlams ņemt vērā to, ka no dažiem krājumiem nozveju gūst jauktu sugu zvejniecībā. Šādai pieejai vajadzētu nest priekšrocības gan attiecībā uz zivju krājumu saglabāšanu, gan attiecībā uz to izmantošanu. Šajā priekšlikumā ir ievērota iepriekš izklāstītā pieeja.
3.6.

Visaptverošā kiberdrošības stratēģijā vajadzētu būt ietvertiem šādiem elementiem: — spēcīga Eiropas Savienības līderība, lai īstenotu pasākumus, pieņemtu tiesību aktus un izveidotu iestādes, kas visā Savienībā veicina augsta kiberdrošības līmeņa sasniegšanu, — kiberdrošības politikas pasākumi, kas nostiprina katra individuālo un kolektīvo drošību, vienlaikus saglabājot pilsoņu tiesības uz privātumu un citas pamatvērtības un brīvības, — visu iedzīvotāju plaša informētība par interneta lietošanas risku un proaktīvas pieejas veicināšana attiecībā uz savu digitālo ierīču, identitātes, privātuma un tiešsaistes darījumu aizsargāšanu, — visaptveroša pārvaldības struktūra visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu kritiskās informācijas infrastruktūru drošību un izturību pret uzbrukumiem, — visu uzņēmumu laba informētība un atbildīga rīcība, no kuras ir atkarīga to IKT sistēmu drošība un izturība pret uzbrukumiem un spēja aizsargāt uzņēmumu darbību un klientu intereses, — interneta pakalpojumu sniedzēju proaktīva pieeja, rūpējoties par klientu aizsardzību no kiberuzbrukumiem, — visā ES spēcīga valdību, privātā sektora un iedzīvotāju partnerība kiberdrošības jomā un šādas partnerības veidošana gan stratēģiskajā, gan darbības līmenī, — uz izstrādi vērsta pieeja, lai kiberdrošības aspekti tiktu ņemti vērā, kad tiek izstrādātas jaunas interneta tehnoloģijas un pakalpojumi, — pienācīga apjoma ieguldījumi kiberdrošības zināšanu un prasmju attīstīšanā, lai sagatavotu prasmīgus kiberdrošības speciālistus, — labi tehniskie standarti un pietiekami ieguldījumi pētniecībā, izstrādē un inovācijā, lai sekmētu spēcīgas kiberdrošības nozares attīstību un pasaules līmeņa risinājumu izstrādi, — starptautiskā līmenī aktīva sadarbība ar trešām valstīm, lai izveidotu saskaņotu starptautisku politiku un izstrādātu pasākumus reaģēšanai uz kiberdrošības apdraudējumiem.
1.6.

EESK uzskata, ka pārējie nolīgumi enerģētikas jomā būtu jāvērtē, izmantojot līdz šim spēkā esošās juridiskās un administratīvās ex post procedūras. EESK iesaka vienlaikus paredzēt iespēju brīvprātīgi iesniegt šādus nolīgumus ex ante novērtēšanai, ja to pieprasa attiecīgā dalībvalsts.
2.16.

ES konkurētspējas padomes secinājumi (7) liecina, ka “būtu jāpiemēro “inovācijas princips”, kurš nozīmē to, ka tiesību aktu izstrādes un pārskatīšanas procesā visās politikas jomās tiek ņemta vērā ietekme uz pētniecību un inovāciju”. To atspoguļo arī prezidentvalsts Slovākijas pieprasījums, kā arī viens no jaunākajiem Eiropas politikas pētījumu centra pētījumiem (8), kurā norādīts, ka pārāk stingru noteikumu gadījumā varētu apstāties investīcijas un kavēta inovācija. Šāda interpretācija atbilst arī REFIT programmas loģikai.
5.12.

EESK uzsver, ka svarīga ir tirgus aktīva uzraudzība, lai izvairītos no tā, ka ierosinātās direktīvas efektīva un pārredzama piemērošana ir pārāk lielā mērā atkarīga no individuālām sūdzībām. Tāda pieeja tirgus uzraudzībai, kuras pamatā ir individuālas sūdzības, rada būtisku risku, proti, iespējamību, ka direktīva tiks piemērota patvaļīgi un arī nosacījumi uzņēmējiem dalībvalstīs būs atšķirīgi, taču tieši to ar direktīvu paredzēts nevērst.
1.2.

Vislielākais darbs būtu jāiegulda datu pieejamības jomā. Process, ar kura palīdzību galalietotāji pieprasa datus no dalībvalstīm (datu prasījums), ir pārāk apgrūtinošs un resursietilpīgs; piekļuve zvejas darbību datiem dažādās dalībvalstīs ir dažāda, jo atšķiras piekļuves noteikumi, kuru pamatā daļēji ir šādu datu daudzfunkcionālas izmantošanas ierobežojumi; datu vākšanas sistēmas (DVS) dati nav pietiekami izmantoti, jo tiem ir grūti piekļūt, un tāpēc tiek zaudētas lieliskas izmantojumu iespējas un lieki tērēti līdzekļi, vienus un tos pašus datus vācot dažādām vajadzībām (piemēram, jūras telpiskās plānošanas politikā). DVS pārskatīšana ir iespēja, no vienas puses, nodrošināt labāku zivsaimniecības datu pieejamību plašākam ieinteresēto personu lokam un, no otras puses, ar jaunāko tehnikas sasniegumu palīdzību samazināt datu pieprasījumu radīto slogu dalībvalstīm.
2.1.

KLP budžets 408 miljardu euro apmērā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam veido 38 % no ES kopējā budžeta. Pirmais pīlārs 313 miljardu euro apmērā veido 77 % no visiem KLP izdevumiem. Tiešie maksājumi 294 miljardu euro apmērā veido 94 % no pirmā pīlāra.
2.4.

Enerģētikas jomā pēdējā laikā ir radušās jaunas problēmas. Dažās dalībvalstīs valda lielas bažas par energoapgādes drošību. Patērētāji, it īpaši mazāk aizsargātie patērētāji, cieš no enerģijas izmaksu pieauguma, un tas notiek laikā, kad saskaramies ar ekonomikas lejupslīdi. Rūpniecības uzņēmumi velta daudz pūļu, lai nezaudētu spēju konkurēt ar reģioniem, kur enerģijas cenas ir zemākas, un, ja rūpniecības lejupslīde daudzās dalībvalstīs un oglekļa emisiju pārvirze turpināsies, apdraudēta ir ne tikai nodarbinātība un izaugsme, bet arī pati enerģētikas pārkārtošana. Neraugoties uz lielajiem panākumiem atjaunīgu energoresursu jomā, Eiropa var zaudēt savas līdera pozīcijas. Dažās valstīs, arvien pieaugot atjaunīgu energoresursu īpatsvaram, rodas elektroenerģijas sistēmas pārvaldības problēmas un tradicionālā enerģijas ražošana kļūst arvien nerentablāka. Komisija ir aplēsusi (1): lai varētu nodrošināt energoapgādi, no 2020. līdz 2030. gadam būs vajadzīgi 2 000 miljardi euro dažādiem ieguldījumiem, tostarp ieguldījumiem ražošanā un tīklos, un šie līdzekļi būs jāiegulda neatkarīgi no tā, vai galvenokārt tiek izmantoti tradicionālie vai alternatīvie enerģijas avoti.
1.2.

Lai nodrošinātu muitas riska visaptverošu pārvaldību, ir jāsaskaņo arī citas politikas jomas un jānodrošina to izpildes savietojamība. Dalībvalstu rīcībā jau ir oficiāli dati par minētajām jomām, tāpēc šādu informāciju nepieciešams apvienot un savstarpēji apmainīties ar to, it īpaši – nodrošinot tādu oficiālo datu savstarpēju izmantojamību, kas saistīti ar nopietniem riskiem.
4.6.

Ņemot vērā pētījumu par riska novērtēšanu ES jūrlietu jomā nākamajos piecpadsmit gados, EESK uzskata, ka apmaināmās informācijas hierarhijā prioritāte būs jāpiešķir briesmu, apdraudējuma un trūkumu efektīvai apzināšanai katrā sektorā atsevišķi ne vien jūras teritorijās, bet arī plašākā nozīmē. Šajā saistībā skatīt Wise Pens International sagatavoto dokumentu Risk Assessment Study as an Integral Part of the Impact Assessment in Support of a CISE for the EU Maritime Domain (2013. gads, Eiropas Komisijas Vides un jūrlietu ģenerāldirektorāts).
4.2.

Saistībā ar publisko līdzekļu – tātad to finanšu līdzekļu, kurus iegūst no iedzīvotāju un uzņēmumu maksātajiem nodokļiem un kurus virza ar demokrātiskiem procesiem, –izmantošanu komiteja nesen (8) norādīja, ka jebkurš Komisijas sniegts atbalsts (kam, kā zināms, izmanto publiskus līdzekļus) jākoncentrē to uzdevumu veikšanai, kurus, visticamāk, neatbalstīs no privātajiem līdzekļiem. Parasti pamatojums var būt šāds: — izstrāde saistīta ar lielu risku, taču, gūstot panākumus, to atsver lielie ieguvumi, — izmaksas, kas rodas, ir ļoti lielas, un tās var segt tikai no daudziem publiskajiem avotiem kopā, — laika posms, kura beigās var rasties praktisks labums, ir pārāk ilgs, — tiek izmantotas transversālas vai svarīgas pamattehnoloģijas (piemēram, jauni materiāli), — iegūto rezultātu bez papildu pasākumiem nav iespējams ieviest tirgū, taču tas saistīts ir vispārēju sociālu nepieciešamību vai ar vides aizsardzību saistītu nepieciešamību.
1.8.

Pastāv arī bažas par to, vai visās pasaules valstīs būs savlaicīgi pieejami apstiprināti drošības apmācības kursi jūrniekiem, kā tas ir prasīts no 2014. gada 1. janvāra. Atzinīgi tiek vērtēts tas, ka SJO ir paredzējusi pārejas periodu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 1. jūlijam, lai ostas valsts varētu pārbaudīt sertifikātu atbilstību STCW noteikumiem VI/6. Grupas, kas ASV teritorijā vērtē pirātu uzbrukuma atvairīšanas gatavību, ir paraugprakses piemērs, no kura Eiropas Savienībai jāmācās, kā uz kuģa klāja brīvprātīgi pārbaudīt pirātu uzbrukuma atvairīšanas gatavību.
3.1.

Līdztekus ES banku nozares strukturālās reformas priekšlikumam Komisija ir ierosinājusi arī papildu pasākumus ar mērķi palielināt vērtspapīru finansēšanas darījumu (VFD) pārredzamību un novērst to, ka, pārvietojot attiecīgos darījumus uz paralēlo banku nozari, bankas izvairās no konkrētiem noteikumiem. Par to Komisija pauž vislielākās bažas.
4.7.

Ņemot vēra Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ierobežoto budžetu, Komiteja pauž cerību, ka Komisija iekšzemes ūdensceļiem piešķirs vismaz 20 % no pieejamajiem resursiem, kā arī atbalstīs un rosinās dalībvalstis apsaimniekot un paplašināt infrastruktūru. Atšķirībā no autoceļiem un dzelzceļa Eiropas iekšzemes ūdensceļiem vēl ir pietiekama kapacitāte, lai vairākas reizes palielinātu pārvadājumu pašreizējo apjomu; līdz ar to investīcijas iekšējos ūdensceļos nodrošina maksimālu peļņu no ieguldījumiem.
3.6.1.

Direktīvas priekšlikuma 4. pantā noteikts, ka komercnoslēpumu iegūšanu uzskata par likumīgu, ja tie iegūti kādā no šādiem veidiem: — neatkarīgs atklājums vai izgudrojums; — reversā inženierija (reverse engineering): komercnoslēpums vairs nav aizsargāts, ja produkts, kas to satur, var to atklāt; — darba ņēmēju pārstāvju tiesību uz informāciju un konsultāciju izmantošana, tai skaitā darba ņēmēju sniegtā informācija darba ņēmēju pārstāvjiem; — vārda un informācijas brīvība; — brīdināšanas darbība kādā no šādiem gadījumiem: izmantošana vai izpaušana ir nepieciešama sabiedrības interesēs; — atbilstīgi godīgai komercpraksei, nolūkā izpildīt ārpuslīgumiskās saistības un aizsargāt likumīgās intereses.
4.1.2.

Neatkarīgi no iepriekšminētā no patērētāju aizsardzības viedokļa varētu apšaubīt, vai ir lietderīgi aprobežoties tikai ar aizlieguma prasību un zaudējumu atlīdzināšanas prasību. Iespējams, ka būtu vēlams paredzēt arī citus kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus gadījumiem, kad divas vai vairākas personas cietušas no vienas un tās pašas ES tiesību normām neatbilstošas prettiesiskas darbības. Šeit varētu apsvērt prasību par juridiska fakta konstatēšanu; apstrīdēšanas prasību, pamatojoties uz kļūdu; vai prasību, kas izriet no garantijas tiesībām. Tas Komisijai būtu jāņem vērā.
5.11.

EESK piekrīt Eiropas Parlamentam, ka fonda piesaistes robežvērtība 1,5 % apmērā no reģionālā IKP NUTS 2 līmenī ir ļoti augsta un līdz ar to izslēdz no Fonda darbības jomas daudzas smagas katastrofas, radot tādējādi lielu vilšanos iedzīvotāju vidū. Komiteja ierosina pazemināt minēto robežvērtību līdz 1 %, lai tā lielākā mērā attiektos uz valstīm ar zemiem demogrāfiskiem rādītājiem.
4.7

EESK atzinīgi vērtē to, ka rīcības plāns ir paredzēts ne tikai jaunajām, bet arī tradicionālajām nozarēm, piemēram, zivsaimniecībai vai jūras transporta nozarei. Minētās nozares plānots atjaunināt, lai paaugstinātu to konkurētspēju un mazinātu to radītās oglekļa dioksīda pēdas ietekmi. Ja tiks izmantotas inovatīvas tehnoloģijas un procesi, tradicionālās nozares nodrošinās pastāvīgu izaugsmi un nodarbinātību Atlantijas okeāna reģionā.
3.6.2

Tā kā samazinās biržas sarakstā iekļauto uzņēmumu skaits un pieaug no saraksta izslēgto uzņēmumu skaits, EESK atgādina, ka piekļuve finanšu tirgum ir ļoti svarīga uzņēmumiem, īpaši MVU. Finansēšanas problēmas, kas šobrīd radušās daudziem uzņēmumiem, būtiski kavē to attīstību. Lai nodrošinātu atvērtu finanšu tirgu, EESK uzskata, ka ir svarīgi nepastiprināt jau tā stingros noteikumus, kas saistīti ar korporatīvo vadību biržas sarakstā iekļautajiem uzņēmumiem, tostarp MVU, jo tas vēl vairāk apgrūtinātu šo uzņēmumu iekļaušanu biržas sarakstā. EESK arī norāda, ka konkurences aspektā var palielināties asimetrija starp biržas sarakstā iekļautajiem un tajā neiekļautajiem uzņēmumiem, jo neiekļautajiem uzņēmumiem nav saistošas pārredzamības prasības, kas jāievēro sarakstā iekļautajiem uzņēmumiem, turklāt sarakstā neiekļautie uzņēmumi gūst tiešu labumu no informācijas, ko izplata sarakstā iekļautie uzņēmumi.
1.17

EESK uzskata: būtu jānodrošina, ka viena no ES palīdzības programmu prioritātēm ir stiprināt sociālo partneru spējas aktīvi piedalīties sociālajā dialogā. Tiem ir vajadzīga palīdzība, lai attīstītu to spēju efektīvi piedalīties visu ekonomisko, sociālo un juridisko jautājumu risināšanā, tostarp sarunās par pievienošanos Eiropas Savienībai. Būtu jāstiprina to organizatoriskās struktūras, iekšējā saziņa un spēja kalpot savu locekļu interesēm.
2.5

Ierosinātā instrumenta līgumiskais raksturs maz atšķiras no jau pastāvošajiem līgumiskajiem noteikumiem, kas regulē struktūrfondu izmaksu. Vajadzīgi daži konkrēti piemēri, kāda veida projekti, kas rada plašāku blakusietekmi, ir atbalstāmi un kā tie varētu atšķirties no projektiem, ko jau finansē no citiem fondiem. EESK pauž bažas, ka atsevišķu no Konverģences un konkurētspējas instrumenta finansētu projektu neīstenošana varētu ietekmēt ar VRP saistītu projektu finansēšanu. Ir svarīgi, lai šis ierosinātais instruments radītu redzamu pievienoto vērtību, nevis vēl vienu birokrātijas līmeni.