KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2013. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu (Košices un Marseļas-Provansas) novērtējums /* COM/2015/074 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2013. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu (Košices un Marseļas-Provansas) novērtējums 1. Ievads Šis ziņojums tiek iesniegts saskaņā ar 12. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumā Nr. 1622/2006/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas kultūras galvaspilsēta” no 2007. līdz 2019. gadam[1], kas paredz, ka Komisija katru gadu nodrošina ārēju un neatkarīgu novērtējumu par iepriekšējā gada pasākuma "Eiropas kultūras galvaspilsēta" rezultātiem un iesniedz ziņojumu par šo novērtējumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Šajā ziņojumā ir izklāstīta Komisijas nostāja par galvenajiem secinājumiem un ieteikumiem, kas pausti 2013. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu ārējā novērtējumā[2], ar kuru var iepazīties šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc-2013-full-report.pdf. 2. Pasākuma priekšvēsture 2.1. ES rīcība pasākumam “Eiropas kultūras galvaspilsēta” (EKG) Sākotnējais projekts “Eiropas kultūras galvaspilsēta” starpvaldību mērogā tika sākts 1985. gadā[3]. Pamatojoties uz šo pieredzi, ar Lēmumu Nr. 1419/1999/EK[4] noteica Kopienas rīcību pasākumam "Eiropas kultūras galvaspilsēta" no 2005. līdz 2019. gadam. Dalībvalstis tika sarindotas hronoloģiskā secībā, nosakot tiesības rīkot pasākumu attiecīgajā gadā. Lēmumu Nr. 1419/1999/EK aizstāja ar Lēmumu Nr. 1622/2006/EK, kurā saglabāja dalībvalstu hronoloģiskās secības principu, bet vēl sīkāk aprakstīja rīcības mērķus un ieviesa jaunu atlases un uzraudzības kārtību. 2.2. 2013. gada Eiropas kultūras galvaspilsētu atlase un uzraudzība Saskaņā ar Lēmumu Nr. 1622/2006/EK tiesības rīkot pasākumu "Eiropas kultūras galvaspilsēta" 2013. gadā tika piešķirtas Francijai un Slovākijai. 2013. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas ir pirmās, kurām pilnībā piemēroja ar lēmumu ieviesto jauno atlases kārtību. Saskaņā ar šo kārtību konkursu vada attiecīgās dalībvalsts iestādes, parasti Kultūras ministrija. Atlase notiek divos posmos: priekšatlases posms un galīgā atlase pēc deviņiem mēnešiem. Atlases žūrijas sastāvā ir trīspadsmit locekļi, no kuriem sešus ieceļ attiecīgā dalībvalsts un pārējos septiņus — Eiropas iestādes; tā izskata piedāvājumus no kandidātpilsētām, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti minētajā lēmumā. Slovākijā tika iesniegti deviņi piedāvājumi; četri no tiem tika atlasīti 2007. gada decembrī[5]. 2008. gada septembrī žūrija par Eiropas kultūras galvaspilsētu ieteica Košici. Francijā tika saņemti astoņi pieteikumi, un 2008. gada janvārī tika atlasītas četras pilsētas. Visbeidzot, 2008. gada septembrī žūrija ieteica Eiropas kultūras galvaspilsētas nosaukumu piešķirt Marseļai-Provansai. Eiropas Savienības Ministru padome abas pilsētas 2009. gada maijā oficiāli izraudzīja par Eiropas kultūras galvaspilsētām 2013. gadam. Uzraudzības kārtība paredz, ka izraudzīto pilsētu pārstāvjiem attiecīgi 2 gadus un 8 mēnešus pirms pasākuma norises gada jāapmeklē divas oficiālas tikšanās ar uzraudzības komiteju, kas sastāv no septiņiem ekspertiem, kurus izvirzījušas ES iestādes. Uzraudzības process noslēdzas ar komitejas sniegtu ieteikumu Komisijai piešķirt Eiropas kultūras galvaspilsētām Melinas Merkuri vārdā nosaukto naudas balvu EUR 1,5 miljonu apmērā, ja tās atbilst Lēmumā Nr. 1622/2006/EK noteiktajiem kritērijiem un ir īstenojušas atlases žūrijas un uzraudzības komitejas ieteikumus. Divas uzraudzības sanāksmes ar Košices un Marseļas-Provansas pārstāvjiem notika 2010. gada decembrī un 2012. gada aprīlī. Uzraudzības komiteja 2012. gada ziņojumā ieteica piešķirt abām pilsētām Melinas Merkuri balvu. 3. Ārējais novērtējums 3.1. Novērtēšanas noteikumi Novērtēšanā izskata to, kā tika īstenoti abi 2013. gada EKG pasākumi visā to norises laikā, un aplūko pasākuma EKG ietekmi abās pilsētās. Jo īpaši tiek novērtēts pasākumu būtiskums, lietderība, efektivitāte un ilgtspēja, izdarīti secinājumi no abiem EKG pasākumiem un aplūkota EKG rīcības ietekme kopumā. 3.2. Metodika Šis novērtējums un tā metodika atbilst standarta prasībai par juridisko pamatu. Lai gan novērtējuma galvenais uzdevums ir izvērtēt 2013. gada EKG, ņemot vērā mērķus un kritērijus, kas izklāstīti Lēmumā Nr. 1622/2006/EK (juridiskais pamats, kas bija spēkā, oficiāli izraugoties Eiropas kultūras galvaspilsētas), metodikā pēc iespējas ir ņemtas vērā politiskās pārmaiņas attiecībā uz šo ES rīcību un izmaiņas juridiskajā pamatā[6]. Lai rezultāti būtu salīdzināmi ar iepriekšējiem novērtējumiem, metodikas pamatā ir vienota pieeja attiecībā uz pierādījumu vākšanu un analīzi. Abas pilsētas tika novērtētas individuāli, pamatojoties uz primārajiem datiem, kas savākti uz vietas vai kurus sniegusi katra EKG, kā arī ņemot vērā sekundāro datu avotu analīzi. Primāro datu avoti ietver intervijas, kas veiktas katras pilsētas apmeklējuma laikā vai pa telefonu, kā arī izmantojot tiešsaistes aptauju. Interviju mērķis bija iegūt dažādus viedokļus par katru EKG, tostarp uzzināt vadības komandas, vietējā un valsts līmeņa lēmumu pieņēmēju, galveno kultūras organizāciju viedokli, kā arī dažādo EKG pasākuma īstenošanā iesaistīto partneru viedokli, un atlasīt tās organizācijas, kas vada vai piedalās EKG projektos. Sekundāro datu avoti ietver informāciju no sākotnējiem EKG pieteikumiem, pētījumus un ziņojumus, ko sagatavojušas vai pasūtījušas EKG, pasākumu programmas, reklāmas materiālus un tīmekļa vietnes, statistikas datus par kultūru un tūrismu un EKG sniegtos kvantitatīvos datus par finansēm, darbībām, devumu un rezultātiem. 4. Vērtētāja konstatējumi Novērtējumā atzīts, ka daudzi secinājumi no iepriekšējiem ziņojumiem, jo īpaši tie, kas attiecas uz EKG vispārējo lietderību, efektivitāti un rezultativitāti, joprojām ir spēkā. Šie konstatējumi pēc iespējas ir papildināti ar jaunu informāciju, kas apkopota 2013. gada novērtējuma laikā. 4.1. Rīcības “Eiropas kultūras galvaspilsēta” atbilstība 2013. gada pieredze apstiprina iepriekšējo novērtējumu secinājumus, ka šis pasākums joprojām ir īpaši nozīmīgs un atbilstīgs Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantam, jo sekmē dalībvalstu kultūru uzplaukumu, izceļ kopīgo kultūras mantojumu un arī kultūras daudzveidību un vairo sadarbību kultūras jomā starp dalībvalstīm un ārpus tām. 4.2. Divu 2013. gada pasākumu "Eiropas kultūras galvaspilsēta" atbilstība Novērtējumā minēts, ka atlases procedūra, ko ieviesa ar Lēmumu Nr. 1622/2006/EK, nodrošināja, ka abu iespējamo EKG pieteikumos ir noteikti mērķi un pieejas, kas ir saskaņā ar juridisko pamatu. Uzskata, ka abas EKG ir īstenojušas kultūras projektus un darbības, kas atbilst to pieteikumu būtībai, un tādēļ ir saskaņā ar rīcības “Eiropas kultūras galvaspilsēta” stratēģiskajiem un darbības mērķiem. Novērtējumā ir konstatēts, ka EKG koncepcija aizvien atbilst vietējā līmeņa politikas veidotāju un ieinteresēto personu mērķiem. 2013. gadā gūtā pieredze liecina, ka rīcība “Eiropas kultūras galvaspilsēta” ir devusi pozitīvu ieguldījumu, vairojot pilsētu kultūras piedāvājumu daudzumu un dažādību, veicinot sociālo attīstību, uzlabojot pilsētu tēlu starptautiskā mērogā un atbalstot to ekonomikas attīstību (jo īpaši, atbalstot tūrismu un radošo ekonomiku). 4.3. Pārvaldības un vadības efektivitāte un izpildes spēja Vērtētājs izvērtēja pilsētu izpildes spēju un EKG pārvaldības un vadības efektivitāti, tostarp to organizācijas modeļus, kultūras darbību un pasākumu atlases un īstenošanas procesus, paziņojumus un reklāmu, kā arī finansējuma piesaistīšanas procesu. Pasākumu programmas Košice 2013 īstenošanas aģentūra ("Košice – Európske hlavné mesto kultúry 2013, n.o.") tika izveidota salīdzinoši agrīnā izstrādes posmā kā nesaistīta bezpeļņas apvienība, kas ir salīdzinoši neatkarīga no pilsētas domes. Tās galvenais pienākums bija kultūras pasākumu plānošana, savukārt pilsēta bija atbildīga vienīgi par infrastruktūras projektu īstenošanu. Novērtējumā atzīts, ka pozitīvs atbalsts visos pārvaldes līmeņos (valsts, reģionālā un vietējā), kā arī politisko partiju vidū ir bijis svarīgs programmas Košice 2013 panākumu faktors. Novērtējumā norādīts, ka panākumi gūti, pateicoties izpratnei par programmas profilu un labumu, ko tā var sniegt, pamatojoties uz iepriekšējiem EKG pasākumiem, motivējošo nepieciešamību (jo īpaši pilsētas līmenī), kā arī jautājumiem, kas saistīti ar nacionālo lepnumu un Slovākijas vietu Eiropā. Novērtējumā atzīts, ka, neraugoties uz ekonomikas lejupslīdi, EKG pasākuma sekmīga īstenošana tika uzskatīta par valsts politisko prioritāti. Piemēram, tas mudināja valdību ieguldīt EKG pasākumā lielus valsts līdzekļus un izmantot ES struktūrfondus un nodrošināja, ka pilsētas vadība bija aktīvs partneris, ļoti īsā laikā sekmīgi īstenojot infrastruktūras projektus. Tomēr centieni palielināt privāto mecenātismu nebija pilnībā veiksmīgi, kas vismaz daļēji skaidrojams ar korporatīvās atbalstīšanas kultūras vai stimulējoša nodokļu režīma trūkumu Slovākijā. Marseļā pasākumu EKG īstenoja īpaša neatkarīgā aģentūra "Association Marseille-Provence 2013". Pasākumu programma Marseille-Provence 2013 aptvēra vienu no plašākajām teritorijām, kurā pašvaldību skaits bija līdz šim viens no lielākajiem EKG, tādēļ efektīvu vadības un pārvaldības pasākumu īstenošana ikreiz bija grūts uzdevums, jo īpaši laikā, kad noteikti valsts budžeta ierobežojumi. Tomēr saskaņā ar novērtējumu, neraugoties uz partneru skaitu un dažādību un valsts iestāžu dažādo politisko ievirzi, pārvaldības pasākumi bija rezultatīvi. Galvenās ieinteresētās personas bija apņēmības pilnas, apsolītais finansējums tika nodrošināts un mākslinieciskā neatkarība lielākoties tika ievērota. Turklāt programmai Marseille-Provence 2013 bija vajadzīgs galveno korporatīvo sponsoru atbalsts, ko tā arī saņēma. Šis atbalsts tika gūts, īstenojot skaidru un saskaņotu stratēģiju attiecībā uz dažāda lieluma un veida iespējamiem sponsoriem, sākot no starptautiskām korporācijām līdz vietējiem MVU. Šajā stratēģijā tika skaidri izklāstīts finansējuma apjoms, kādu iespējamie sponsori varētu piedāvāt, un ieguvumi, ko tie varētu sagaidīt. Lai gan mērķis bija iegūt EUR 14 miljonus, korporatīvie sponsori sniedza atbalstu aptuveni EUR 16,5 miljonu apmērā. Mārketinga un komunikācijas darbības radīja katrai pilsētai atšķirīgus sarežģījumus, ko vēl vairāk apgrūtināja pilsētu ierobežotais budžets un nepieciešamība komunikācijas pasākumos iesaistīt dažādas tūrisma jomas un publiskās struktūras. Eiropas līmenī rīcība EKG joprojām ir ļoti rentabla izmaksu ziņā, salīdzinot ar citiem ES politikas instrumentiem un mehānismiem, ņemot vērā ļoti mēreno ES finansējumu, kas ir pieejams kā Melinas Merkuri vārdā nosauktā balva. 2013. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas bija pirmās, kurām oficiāli piemēroja ar Lēmumu Nr. 1622/2006/EK ieviesto atlases procesu. Pēc vērtētāja domām pierādījumi liecina, ka, pateicoties jaunajai kārtībai, tika atlasīti divi augstas kvalitātes pieteikumi un izvēlētas divas interesantas, inovatīvas Eiropas kultūras galvaspilsētas. Turklāt ir pierādījumi tam, ka uzraudzības komitejas konkrētie ieteikumi pozitīvi ietekmēja galīgo īstenošanu. Marseļai-Provansai tika ieteikts galīgajā programmā vēl vairāk pilnveidot Eiropas dimensiju, bet Košice ņēma vērā ieteikumus par rīcības mantojuma plānošana un vajadzību piesaistīt jaunu mērķauditoriju. 4.4. Kultūras darbību un kultūras un mākslas satura izstrādes efektivitāte Lai gan trūkst visaptverošu datu par rezultātiem un ietekmi, novērtējumā secināts, ka 2013. gada EKG radīja plašāku kultūras piedāvājumu abās pilsētās EKG titula gada laikā. Marseļa-Provansa īstenoja plašu pasākumu klāstu, un tiek lēsts, ka tā piesaistīja vairāk nekā 11 miljonus apmeklētāju, tādējādi kļūstot, iespējams, par līdz šim labāk apmeklētāko EKG. Marseļa-Provansa ne tikai organizēja vairāk pasākumu nekā parasti, bet arī sekmīgi ieviesa daudz jaunu kultūras pieeju. Jo īpaši jauns izmantojums tika rasts piekrastes zonai, tostarp vecajai ostai Vieux Port (kur notika galvenie brīvdabas pasākumi) un zonai starp Fort Saint-Jean un pašreizējo ostu (kur atradās jaunas pasākumu norises vietas). Turklāt EKG bija pirmā reize, kad plašākā Marseļas-Provansas teritorijā notika šāda mēroga sadarbība kultūras jomā. Šāda sadarbība ir izveidojusi pamatu turpmākajām darbībām un no pieredzes ļāvusi gūt svarīgas atziņas. Košice bija noteikusi daudzus vērienīgus un ilgtermiņa mērķus, taču to efektivitāti bija grūti precīzi izvērtēt pieejamo datu trūkuma dēļ. Lai gan Košices programma bija acīmredzami mazāk apjomīga un paredzēta ilgākam laikposmam, tomēr tās joma un saturs bija ārkārtīgi inovatīvs, ar eksperimentālām mākslas formām un izteikti raksturīgo radošumu. Košices programma deva ieguldījumu daudzu ES līmenī noteikto EKG mērķu sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz kultūras un radošo nozaru spēju stiprināšanu un to savienojamību, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piekļuvi kultūrai un līdzdalību tajā (pateicoties ieguldījumiem SPOTs — programmā, kuras mērķis ir pārveidot vairākas agrākās siltummaiņas stacijas par kultūras pasākumu un vairāku liela mēroga sabiedrisku pasākumu norises vietām Košices apkaimē). 4.5. Eiropas dimensijas veicināšanas efektivitāte Saskaņā ar pasākuma virzošo plašāko tēmu Sharing the South pasākuma Marseille-Provence 2013 Eiropas dimensijas programma īpaši uzsvēra pilsētas atrašanās vietu Vidusjūras krastā. Tādēļ Marseļa-Provansa tika parādīta kā vieta, kur satiekas un sarunājas dažādas Eiropas kultūras un to Vidusjūras kaimiņi. Novērtējumā norādīts, ka aptuveni 80 % projektu zināmā veidā izmantota Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tēma, un tādējādi Marseļas-Provansas programmas neatņemama sastāvdaļa ir Eiropas dimensija. Vērtētājs uzskata, ka Košices galīgajā programmā mazāka uzmanība pievērsta Eiropas dimensijai, kas bija iekļauta vairākos īpašos pasākumos, nevis caurauda visu programmu. Visbūtiskākie aspekti bija Košices programma Artists in Residence un virkne sadarbības tīklu veidošanas pasākumu un labas prakses apmaiņa (jo īpaši saistībā ar radošās ekonomikas un tūrisma attīstību un programmas SPOTs kopienas attīstības aspektiem). Programmas Košice 2013 plašākas stratēģijas neatņemama sastāvdaļa bija palielināt informētību par pilsētu, dažādot tās kultūras piedāvājumu un izveidot ilgtermiņa starptautiskas partnerības ar mērķi atbalstīt radošās nozares. Bija vērojama arī sadarbība starp abām Eiropas kultūras galvaspilsētām, taču tā nebija plaša un atspoguļoja ļoti nelielu saikni, kas tāpat pastāvētu starp šīm divām vietām. 4.6. Pilsoņu iesaistīšanas un informēšanas efektivitāte Košicē uzsvars tika likts uz nozīmīgiem jauniem kultūras pasākumiem (piemēram, sabiedriskās vietās) un infrastruktūru, kas veicinātu to, ka vietējie iedzīvotāji plašāk izmantotu pilsētas iespējas. Projekti, kurus galvenokārt atbalstīja, izmantojot programmu SPOTs, nodrošināja decentralizāciju un plašāku piekļuvi kultūrai ārpus pilsētas centra, vienlaikus atbalstot kopienas attīstību, iedzīvotāju iesaisti un mijiedarbību ar minoritātēm un sociāli atstumtām grupām. Novērtējumā atzīts, ka EKG Marseļa-Provansa galvenokārt bija kultūras pasākums, ko papildināja ar kultūras infrastruktūras plašāku attīstību reģionā, jo īpaši Marseļā. Tāpēc, iespējams, galvenais mērķis nebija radīt būtisku sociālo ietekmi, lai gan bija vērojama zināma sociālā ietekme. EKG ir izdevies veicināt plašāku dalību kultūras pasākumos, izmantojot dažādus sabiedriskās vietās organizētus pasākumus brīvā dabā. Tika organizēti arī īpaši pasākumi jauniešiem un projekti, kas paredzēti, lai aicinātu iesaistīties tos cilvēkus, kuri parasti nepiedalās kultūras pasākumos vai dzīvo nelabvēlīgā situācijā esošajā teritorijas daļā, piemēram, izmantojot Quartiers créatifs (radoša piepilsēta) projektu. Novērtējumā minēts, ka abu EKG pieredze liecina, ka netradicionālas kultūras mērķauditorijas vai nelabvēlīgākā situācijā esošu kopienu iesaistīšanai ir vajadzīgi plaši sagatavošanās darbi un/vai efektīva partnerība ar starpniekorganizācijām. Šīs organizācijas bieži vien ir nelielas, nepieredzējušas vai “amatieru” organizācijas un tām ir mazāk iespēju (sekmīgi) pieteikties uz finansējumu šāda mēroga un nozīmes programmās. Marseļas- Provansas pieredze liecina, ka EKG īstenošanas aģentūrām varētu būt noderīgi paredzēt atsevišķus un racionālus finansēšanas instrumentus “jaunajiem dalībniekiem”, mazākām kultūras jomas organizācijām un sabiedrības grupām, izmantojot ierobežotus vai mērķtiecīgus uzaicinājumus, spēju veidošanu un praktiskāku atbalstu. 4.7. Efektivitāte, panākot ekonomikas un pilsētas attīstību, kā arī ietekmi uz tūrismu Saskaņā ar novērtējumu ekonomiskās ietekmes ziņā abas EKG ir devušas neapšaubāmu ieguldījumu radošās ekonomikas un attiecīgo pilsētu tūrisma piedāvājumu attīstībā. Abās pilsētās bija vērojama pozitīva ietekme uz pilsētu nacionālo un starptautisko profilu, un tās piesaistījušas ievērojamu skaitu papildu apmeklētāju. Uzturēšanās viesnīcās un citzemju tūristu apmeklējumi pagājušajā gadā Marseļā attiecīgi palielinājās par 9 % un 17 %, savukārt nakšņošanu skaits Košicē palielinājās par 10 %, un šī pilsēta bija iekļauta starp 10 populārākajiem 2013. gada galamērķiem slavenā tūrisma ceļvedī. Marseļā-Provansā pasākumi tika plaši atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos, un iedzīvotāji bija labi informēti (97 % iedzīvotāju bija dzirdējuši par EKG). Pierādījumi arī liecina, ka pilsētas un valsts iedzīvotāju negatīvie priekšstati par Marseļu ir grozīti un pirmo reizi Marseļa tiek uzskatīta par kultūras galamērķi. Marseļā-Provansā mērķis bija radīt ietekmi plašākā, apakšreģionu teritorijā. Lai gan šis mērķis tika sasniegts, ietekme lielā mērā un neizbēgami būs jūtama Marseļas pilsētā, jo infrastruktūras attīstība un lielākā daļa kultūras pasākumu norisinājās tieši tur. Pasākumu programma Košice 2013 visvairāk ietekmēja pašu pilsētu; ietekme reģionālajā līmenī nebija tik plaša un galvenokārt uzmanība tika pievērsta reģionālās sadarbības uzlabošanai. Tika uzlabotas pilsētas kultūras struktūras, ko administrē reģionālajā līmenī, kā arī īstenoti kopīgi projekti, kas vērsti galvenokārt uz kultūras un kultūras mantojuma tūrismu. 4.8. Ilgtspēja Saskaņā ar Lēmumu Nr. 1622/2006/EK EKG “ir ilgtspējīga un ir pilsētas kultūras un sociālās ilgtermiņa attīstības neatņemama sastāvdaļa”. Novērtējumā norādīts, ka abās 2013. gada EKG vērojama ilgtspēja attiecībā uz jaunām un atjaunotām kultūras struktūrām, uzlabotu rīcībspēju un lielāku pieredzi kultūras nozarē, kā arī labāku sadarbības tīklu izveidi un sadarbību attiecīgajā jomā un saikni ar citām jomām. Ilgstspējīgi uzlabojumi pilsētu kultūras dzīvē, iespējams, ir izteiktāki Košicē, pateicoties vairākiem arvien īstenotiem projektiem un jaunizveidotajai regulāru pasākumu un festivālu programmai. Tomēr programma Marseille-Provence 2013 ir pozitīvi ietekmējis (starptautisko) sadarbību un sakaru veidošanu starp vietējām kultūras organizācijām. Abās pilsētās ir gūti nozīmīgi kultūras infrastruktūras uzlabojumi, kas ir galvenais cerētais rezultāts. Zināmā mērā tas ir īpaši svarīgi Košicei, ņemot vērā to, ka daudzus gadus ieguldījumi nebija pietiekami. Marseļas pilsēta veica milzīgus ieguldījumus kultūras infrastruktūrā laikposmā līdz 2013. gadam, jo Eiropas kultūras galvaspilsētas titula gads bija stimuls, lai tos savlaicīgi īstenotu, un tādējādi pilsētai tika dota iespēja rīkot EKG pasākumus un gūt labumu no EKG saziņas pasākumiem. Jo īpaši Eiropas un Vidusjūras civilizāciju muzejs (MuCEM), kas tika atklāts 2013. gada jūnijā, kā arī citas jaunas pasākumu norises vietas turpinās piesaistīt apmeklētājus un sekmēs pilsētas attīstību pēc 2013. gada. Lai gan pasākumu programmas Marseille-Provence 2013 galvenais mērķis bija padziļināt sadarbību visā Marseļas-Provansas reģionā, EKG pasākuma oficiālas pārvaldes struktūru un kultūras kompetences trūkuma dēļ Marseļas metropoles aglomerācijā šo sadarbību, visticamāk, varētu neformāli īstenot nākotnē. Tomēr ir skaidrs, ka 2013. gadā ir daudz paveikts, lai uzlabotu vietējo ieinteresēto personu izpratni par kultūras potenciālu sekmēt plašāku attīstību attiecīgajās teritorijās. 2013. gada pieredze liecina, ka rīcības mantojuma plānošanā ar pietiekamiem resursiem un jau agrīnā posmā jāiesaista partnerorganizācijas, lai EKG ilgtermiņā radītu ilgtspējīgu ietekmi. Košices programma bija daļa no pilsētas attīstības ilgtermiņa procesa, un tādēļ (ņemot vērā uzraudzības komitejas ieteikumus) līdz 2013. gada beigām rīcības mantojuma plānošana tika labi izstrādāta. Tika izveidotas trīs struktūras (kultūras politikas, kultūras infrastruktūras pārvaldības un tūrisma attīstības struktūra), pieņemta jauna ilgtermiņa kultūras attīstības stratēģija un atjaunota valsts aģentūru vēlme novērtēt un veikt ieguldījumus kultūras jomā. Košices ieinteresētās personas arī norādīja, ka EKG bija labvēlīga ietekme uz gaisotni piepilsētas rajonos, uzlabojot vietējo iedzīvotāju uzticību un vietējo organizāciju darbspēju. Turklāt EKG bija liela nozīme kultūras prakses veidošanā Košicē, dialoga un partnerības nozīmības un partnerības darba veicināšanā, noturīgāku finansēšanas modeļu izstrādē (ar mazāku atkarību no valsts finansējuma) un mijiedarbības palielināšanā starp kultūras organizācijām, citām nozarēm un vietējiem iedzīvotājiem. 5. Ārējā novērtējuma galvenie ieteikumi un Komisijas secinājumi Komisija uzskata, ka novērtējuma ziņojumā ir sniegts pietiekami stabils pamats, lai varētu izdarīt pamatotus secinājumus par EKG darbību. Pārliecinoši dati par EKG pasākuma ietekmi nav pieejami, lai pamatotu visus secinājumus, bet pieejamos datus apstiprina citi pierādījumi, tostarp tiešsaistes aptaujas un intervijas. No otras puses, lielākā daļa kvalitatīvo pierādījumu tiešsaistes aptauju un interviju rezultātu veidā attiecas tikai uz tieši iesaistītajām pusēm un tiem, kuri gūst labumu no programmas. Turklāt daži mērķi ir plaši un grūti izmērāmi, un ir pāragri šajā novērtējumā vērtēt ilgtermiņa ietekmi. Tādējādi liela daļa pierādījumu ir vērsta uz rezultātiem, nevis uz ietekmi. Lai labāk izprastu šo ietekmi, abām pilsētām būtu ieteicams veikt novērtējumu laikā, lai jo īpaši apstiprinātu pasākumā EKG izlietoto publisko izdevumu lietderību gan no sociālā, gan ekonomiskā viedokļa, turklāt secinājumu pamatošanai izmantojot plašākus novērtējošus datus. Lai gan trūkst pārliecinošu datu un citu neatkarīgu pierādījumu, ar ko pamatot pilnībā pārliecinošus secinājumus par efektivitāti un ietekmi, Komisija uzskata, ka dati un pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu novērtējumu un tā varētu sniegt vispārējo novērtējumu un novērtējuma secinājumus, kas tiek uzskatīti par kopumā pareizu un pilnīgu priekšstatu par abām 2013. gada Eiropas kultūras galvaspilsētām. Ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, Komisija secina, ka EKG titulu joprojām augstu vērtē tie, kas saņem naudu, un tas rosina plašas kultūras programmas ar pozitīvu ietekmi, ko pagaidām vēl nav iespējams pilnībā izvērtēt. Turklāt Komisija secina, ka programmas, ko īstenojušas abas 2013. gada EKG titula īpašnieces, bija inovatīvas un atbilstošas pasākuma mērķiem, tās atspoguļoja EKG rīcības Eiropas dimensiju, iesaistīja daudzus iedzīvotājus, plašākai sabiedrībai deva iespēju ienākt kultūras pasaulē, vairoja citu valstu iedzīvotāju interesi un, visticamāk, atstās kultūras mantojumu. Lai apstiprinātu programmas ietekmi, tomēr būtu lietderīgi veikt padziļinātu novērtējumu par gūto labumu apmēru attiecībā pret izmaksām. Vērtētāju ieteikumi pamatojas uz to apsvērumiem par 2013. gada EKG, taču tie ir saistīti ar EKG rīcības īstenošanu kopumā. Ieteikumos norādīts, ka būtu jāveicina citu finansējuma avotu, piemēram, ES struktūrfondu, izmantošana, apzinot labu praksi un sniedzot atbilstīgas konsultācijas, veidojot politisko dialogu ar dalībvalstīm, lai stimulētu privātā sektora ieguldījumus mākslas un kultūras jomā, veicinot EKG labas prakses izplatīšanu, jo īpaši programmas „Radošā Eiropa” un turpmāko Eiropas kultūras forumu saziņas darbībās, sagatavojot pamatnostādnes un norādes pilsētu pašvērtējumam un publicējot pilsētu novērtējuma ziņojumus. Vērtētāji iesaka atlases žūrijas un uzraudzības komitejas ieteikumus attiecināt uz Lēmuma Nr. 445/2014/ES 14. panta kritērijiem, un dalībvalstis tiek aicinātas norādīt savu finansējumu potenciālajām kandidātpilsētām, tiklīdz tiek publicēts uzaicinājums iesniegt pieteikumus. Komisija piekrīt novērtējuma ieteikumiem un saistībā ar tiem uzsver, ka: – tā savā tīmekļa vietnē ir publicējusi pārskatītas vadlīnijas pilsētām, kuras gatavojas iesniegt piedāvājumu[7], kā arī rokasgrāmatu „ES atbalsta programmu, tostarp struktūrfondu stratēģisku izmantošanu, lai veicinātu kultūras potenciāla izmantošanu vietējai, reģionālajai un valsts attīstībai un tās pastarpināto ietekmi uz citām nozarēm plašākā ekonomikas kontekstā”[8], un abas šīs publikācijas ir cieši saistītas ar EKG. Turklāt, jo īpaši attiecībā uz struktūrfondiem, Lēmumā Nr. 445/2014/ES paredzētajam pienākumam iekļaut EKG pilsētu ilgtermiņa attīstībā būtu jāpalīdz tām stratēģiskāk plānot EKG titula īstenošanas gadu, tādējādi sekmējot šo fondu izmantošanu; – Komisija ir sagatavojusi vadlīnijas, lai pilsētas pašas varētu novērtēt EKG gadu[9], un šīs vadlīnijas galvenokārt pamatojas uz pieredzi, kas gūta ārējos un neatkarīgos EKG novērtējumos kopš 2007. gada, un tās sniedz pilsētām kopīgus rādītājus, kā arī kopīgas vadlīnijas jautājumu veidā, kurus pilsētas var uzdot pašas sev, pirms pieņem lēmumu iesniegt piedāvājumu vai plāno novērtēšanas procedūras. Pamatnostādnes mudina pilsētas veikt novērtējumus laikā; – Komisija turpinās dialogu ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par ieguldījumu vērtību mākslā un kultūrā, lai sekmētu ieguldījumus nozarē; – izmantojot EKG programmas 30. gadadienu, Komisija ir paredzējusi vēl vairāk palielināt ES rīcības redzamību, jo īpaši nākamajā Eiropas kultūras forumā 2015. gada rudenī. Tas palīdzēs izcelt un izplatīt EKG labas prakses piemērus, tostarp saistībā ar ES struktūrfondu vai privātā sektora ieguldījumu izmantošanu. Komisija arī sagatavos iekšēju rīcības plānu, ņemot vērā novērtējuma ziņojumā paustos ieteikumus. Šo rīcības plānu izvērtēs 2016. gadā. Visbeidzot, Komisija ir paredzējusi izstrādāt pieeju EKG vērtēšanai, lai nodrošinātu vairāk kvalitatīvu datu un labāk izvērtētu šīs ES rīcības efektivitāti un ietekmi. [1] OV L 304, 3.11.2006., 1. lpp. [2] Ex-post novērtējums par 2013. gada Eiropas kultūras galvaspilsētām, galīgais ziņojums Eiropas Komisijai, ko Komisija 2013. gadā uzticējusi veikt ECORYS UK Ltd. saskaņā ar Pakalpojumu pamatlīgumu Nr.°EAC/50/2009 par novērtējumu, ar novērtējumu saistītiem pakalpojumiem un atbalstu ietekmes novērtēšanā. [3] Par kultūras jautājumiem atbildīgo ministru 1985. gada 13. jūnija rezolūcija par pasākuma “Eiropas kultūras galvaspilsēta” ikgadēju rīkošanu (85/C 153/02); http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:1985:153:0002:0003:EN:PDF [4] Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Lēmums 1419/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam "Eiropas kultūras galvaspilsēta" no 2005. līdz 2019. gadam (OV L 166, 1.7.1999., 1. lpp.). Šis lēmums tika grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 649/2005/EK (OV L 117, 4.5.2005., 20. lpp.). [5] Visi ziņojumi par abiem 2013. gada konkursiem ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/capitals-culture_en.htm. [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Lēmums Nr. 445/2014/ES, ar ko izveido Savienības rīcību “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam un atceļ Lēmumu Nr. 1622/2006/EK (OV L 132, 3.5.2014., 1. lpp.). [7] http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc-candidates-guide_en.pdf [8] http://ec.europa.eu/culture/policy/strategic-framework/documents/structural-funds-handbook_en.pdf [9] http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc/city-own-guide_en.pdf