Tāpēc ierosinātās regulas mērķis ir paredzēt labākus noteikumus par to, kā gaisa pārvadātāji vāc un nosūta IPI datus nolūkā novērst, atklāt, izmeklēt teroristu nodarījumus un smagus noziegumus un saukt pie atbildības par tiem. Lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajām pamattiesībām, kas nostiprinātas ES Pamattiesību hartā (“Harta”), jo īpaši tiesībām uz privātumu un persondatu aizsardzību, un no tām izrietošajām nepieciešamības un samērīguma prasībām, priekšlikumam, kā paskaidrots tālāk, tiek rūpīgi ierobežota darbības joma, un tas ietver stingrus persondatu aizsardzības ierobežojumus un garantijas.

Tomēr pašreizējais ES tiesiskais regulējums reglamentē tikai PDR datu izmantošanu cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu, taču tas neattiecas konkrēti uz IPI datiem, kurus var pieprasīt tikai par lidojumiem no trešām valstīm; rezultātā rodas nepilnības drošības jomā, jo īpaši attiecībā uz ES iekšējiem lidojumiem, kuru gadījumā dalībvalstis pieprasa gaisa pārvadātājiem nosūtīt PDR datus. Pasažieru informācijas nodaļas gūst visefektīvākos darbības rezultātus attiecībā uz lidojumiem, par kuriem ir vākti gan IPI, gan PDR dati. Tas nozīmē, kompetentās tiesībaizsardzības iestādes nevar gūt labumu no rezultātiem, ko sniegtu IPI datu un PDR datu kopīga apstrāde attiecībā uz ES iekšienē veiktiem lidojumiem, par kuriem tiek nosūtīti tikai PDR dati.

Eiropas Savienībā 2016. gadā tika pieņemta PDR direktīva, lai nodrošinātu to, ka visas dalībvalstis īsteno noteikumus par PDR datu vākšanu no gaisa pārvadātājiem nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus un smagus noziegumus un saukt par tiem pie atbildības, neskarot spēkā esošos ES noteikumus par gaisa pārvadātāju pienākumu vākt IPI direktīvā paredzētos IPI datus. Saskaņā ar PDR direktīvu dalībvalstīm ir jāpieņem vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka gaisa pārvadātāji nosūta PDR datus tādā apmērā, kādā tie šādus datus jau savākuši savas parastās uzņēmējdarbības gaitā. Saskaņā ar PDR direktīvu ir atļauts kopīgi apstrādāt gan IPI datus, gan PDR datus, jo minētajā direktīvā iekļautajā PDR datu definīcijā ir ietverti “visi savāktie iepriekšējās pasažieru informācijas (IPI) dati”. Tomēr PDR direktīva neuzliek gaisa pārvadātājiem pienākumu vākt datus, kuru apmērs pārsniedz to parastajai uzņēmējdarbībai nepieciešamo. Tādējādi PDR direktīvas rezultātā netiek vākts pilns IPI datu kopums, jo gaisa pārvadātājiem nav komerciāla nolūka vākt šādus datus.

Lai nodrošinātu datu apstrādes, ko veic saskaņā ar ierosināto regulu, nepieciešamību un samērību, un, konkrētāk, lai nodrošinātu to attiecībā uz IPI datu vākšanu un nosūtīšanu par ES iekšējiem lidojumiem, dalībvalstis saņems IPI datus tikai par tiem ES iekšējiem lidojumiem, kurus tās izraudzījušās saskaņā ar iepriekš minēto EST judikatūru. Turklāt uz IPI datu turpmāku apstrādi, ko veic PIN, attiektos PDR direktīvā noteiktie ierobežojumi un aizsardzības pasākumi, kā Eiropas Savienības Tiesa, ņemot vērā Hartu, to interpretējusi lietā Ligue des droits humains.

Lai līdz absolūti nepieciešamajam ierobežotu iejaukšanos pasažieru tiesībās, priekšlikumā ir paredzēti vairāki aizsardzības pasākumi. Konkrētāk, IPI datu apstrāde saskaņā ar ierosināto regulu attiecas tikai uz slēgtu un ierobežotu sarakstu ar IPI datiem. Nekādi citi papildu identitātes dati nav jāvāc. Turklāt ierosinātajā regulā ir paredzēti tikai noteikumi par IPI datu vākšanu un nosūtīšanu Pasažieru informācijas nodaļām ar maršrutētāja starpniecību tajos ierobežotajos nolūkos, kas precizēti regulā, un ierosinātā regula nereglamentē IPI datu turpmāku apstrādi Pasažieru informācijas nodaļās, ņemot vērā, ka uz to – kā paskaidrots iepriekš – attiecas citi ES tiesību akti (PDR direktīva, persondatu aizsardzības tiesību akti, Harta). Maršrutētāja funkcijas un jo īpaši tā spēja vākt un sniegt visaptverošu statistikas informāciju palīdz arī uzraudzīt to, kā gaisa pārvadātāji un Pasažieru informācijas nodaļas īsteno šo regulu. Ir paredzēti arī konkrēti specifiski aizsardzības pasākumi, piemēram, noteikumi par reģistrāciju, persondatu aizsardzību un drošību.

Priekšlikuma darbības joma aprobežojas ar to, kas ir absolūti nepieciešams, t. i., tā attiecas tikai uz tiem elementiem, kuriem vajadzīga saskaņota ES pieeja, proti, šādiem: mērķi, kādos Pasažieru informācijas nodaļas var izmantot IPI datus, datu elementi, kas jāvāc, un līdzekļi, kuri nepieciešami, lai vāktu un nosūtītu IPI datus par ceļotājiem. IPI datu nosūtīšana maršrutētājam samazina sarežģītību par labu gaisa pārvadātājiem, kas varēs uzturēt savienojumus ar Pasažieru informācijas nodaļām un panākt apjomradītus ietaupījumus, vienlaikus samazinot kļūdu un ļaunprātīgas izmantošanas iespējamību. Mērķis attiecas tikai uz teroristu nodarījumiem un smagiem noziegumiem, kā definēts priekšlikumā, ņemot vērā to nopietno raksturu un pārrobežu dimensiju.

Rīcība ES līmenī palīdzēs nodrošināt to, ka dalībvalstīs tiek piemēroti saskaņoti noteikumi par pamattiesību aizsardzību, jo īpaši persondatu aizsardzību. To dalībvalstu atšķirīgās sistēmas, kuras jau izveidojušas līdzīgus mehānismus vai kuras to darīs nākotnē, var negatīvi ietekmēt gaisa pārvadātājus, jo tiem var nākties ievērot vairākas atšķirīgas valstu prasības, piemēram, attiecībā uz nosūtāmās informācijas veidiem un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem šī informācija ir jāsniedz dalībvalstīm. Šīs atšķirības traucē efektīvi īstenot sadarbību starp dalībvalstīm nolūkā novērst, atklāt, izmeklēt teroristu nodarījumus un smagus noziegumus un saukt pie atbildības par tiem. Šādus saskaņotus noteikumus var paredzēt tikai ES līmenī.

Tādējādi juridiskais pamats, kas izmantots šim priekšlikumam, ir tāds pats kā PDR direktīvai izmantotais juridiskais pamats, kas ir atbilstoši, ņemot vērā ne tikai to, ka ierosinātajai regulai būtībā ir tāds pats mērķis, bet arī to, ka tās nolūks ir papildināt PDR direktīvu.

Pamatojoties uz ietekmes novērtējuma ziņojuma konstatējumiem, vēlamais risinājums attiecībā uz IPI instrumentu, ko īsteno tiesībaizsardzības nolūkos, ir IPI datu vākšana par visiem lidojumiem uz Eiropas Savienību un no tās, kā arī par atsevišķiem ES iekšējiem lidojumiem, par kuriem tiek nosūtīti PDR dati. Tas būtiski uzlabos vajadzīgo analīzi par attiecīgajiem, ar aviopasažieriem saistītajiem datiem cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu, savukārt Pasažieru informācijas nodaļas gūs labumu no IPI datu, kuri ir pārbaudīti un tādējādi kvalitatīvāki, pieejamības, lai varētu identificēt personas, kas iesaistītas smagos noziegumos vai terorismā. IPI datu vākšana un nosūtīšana tiesībaizsardzības nolūkos tiks veikta, balstoties uz spējām, kas izstrādātas, lai ar maršrutētāja starpniecību nosūtītu IPI datus ārējo robežu pārvaldības nolūkos, kā rezultātā eu-LISA neradīsies papildu izmaksas. Gaisa pārvadātāji nosūta IPI datus tikai maršrutētājam, kurš pēc tam šos datus nosūtītu katras attiecīgās dalībvalsts Pasažieru informācijas nodaļai. Ietekmes novērtējumā tika secināts, ka tas izmaksu ziņā ir labs risinājums gaisa pārvadātājiem, jo tas samazina daļu no datu nosūtīšanas izmaksām, kas rodas gaisa pārvadātājiem, vienlaikus arī samazinot kļūdu un ļaunprātīgas izmantošanas iespējamību. Tomēr – atšķirībā no pašreizējās situācijas – saskaņā ar ierosināto regulu gaisa pārvadātājiem būtu jāvāc un jānosūta IPI dati par visiem regulas aptvertajiem lidojumiem – neatkarīgi no šo pārvadātāju parastajām uzņēmējdarbības vajadzībām un arī par ES iekšējiem lidojumiem. Priekšlikums atbilst klimatneitralitātes mērķim, kas noteikts Eiropas Klimata aktā un Savienības mērķrādītājos 2030. un 2040. gadam.

Ņemot vērā problēmas, kas konstatētas saistībā ar IPI datu vākšanu un nosūtīšanu, ietekmes novērtējumā tika izvērtēti politikas risinājumi attiecībā uz IPI datu vākšanas tvērumu ārējo robežu pārvaldības un tiesībaizsardzības nolūkos, kā arī tika izvērtētas iespējas IPI datu kvalitātes uzlabošanai. Attiecībā uz IPI datu vākšanu un nosūtīšanu, ko veic tiesībaizsardzības nolūkos, ietekmes novērtējumā tika apsvērta iespēja vākt IPI datus par visiem ES ārējiem lidojumiem, no vienas puses, un iespēja vākt IPI datus par visiem ES ārējiem lidojumiem un atsevišķiem ES iekšējiem lidojumiem, no otras puses. Turklāt ietekmes novērtējumā tika apsvērtas arī iespējas, kā uzlabot IPI datu kvalitāti – vai nu vākt IPI datus, izmantojot automatizētus un manuālus līdzekļus, vai arī vākt IPI datus, izmantojot tikai automatizētus līdzekļus.

Atsauksmju sniegšanai laikposmā no 2020. gada 5. jūnija līdz 2020. gada 14. augustam tika publicēts sākotnējais ietekmes novērtējums, un par to kopumā tika saņemti septiņi viedokļi, kuros sniegtas atsauksmes par gaidāmās IPI direktīvas tvēruma paplašināšanu, datu kvalitāti, sankcijām, IPI un PDR datu saistību un persondatu aizsardzību.

2. nodaļā ir izklāstīti noteikumi par to, kā gaisa pārvadātāji vāc IPI datus, nosūta tos maršrutētājam un tos dzēš, un noteikumi par IPI datu nosūtīšanu no maršrutētāja uz Pasažieru informācijas nodaļām.

Tas, ka gaisa pārvadātājiem ir pienākums vākt IPI datus par ES ārējiem lidojumiem un atsevišķiem ES iekšējiem lidojumiem, un IPI maršrutētāja ieviešana ļaus gūt skaidrāku priekšstatu gan par to, kā gaisa pārvadātāji nosūta IPI datus, gan par to, kā dalībvalstis izmanto IPI datus saskaņā ar piemērojamiem valsts un Savienības tiesību aktiem. Tas palīdzēs Komisijai veikt izvērtēšanas un izpildes uzdevumus, jo tai tiks sniegti ticami statistikas dati par nosūtīto datu apjomu un par lidojumiem, par kuriem tiktu pieprasīti IPI dati.

Attiecībā uz dalībvalstīm tiek lēsts, ka tās varētu būt tiesīgas saņemt no Iekšējās drošības fonda 11 miljonus euro (3 miljonus euro saskaņā ar pašreizējo DFS), kas paredzēti tam, lai atjauninātu Pasažieru informācijas nodaļām vajadzīgās valsts mēroga sistēmas un infrastruktūru, savukārt no 2028. gada – pakāpeniski līdz aptuveni 2 miljoniem euro gadā. Šādas tiesības galu galā būs jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē minētos fondus, kā arī saskaņā ar ierosinātajā regulā ietvertajiem noteikumiem par izmaksām.

Attiecībā uz eu-LISA tiek lēsts, ka maršrutētāja ieviešanai būs vajadzīgs papildu budžets aptuveni 45 miljonu euro apmērā (33 miljoni euro saskaņā ar pašreizējo DFS), savukārt maršrutētāja tehniskajai pārvaldībai – 9 miljoni euro gadā, sākot no 2029. gada, un ka būs vajadzīgas aptuveni 27 papildu amata vietas nolūkā nodrošināt to, ka eu-LISA ir nepieciešamie resursi, lai veiktu uzdevumus, kas tai uzticēti saskaņā ar šo ierosināto regulu un saskaņā ar ierosināto regulu par IPI datu vākšanu un nosūtīšanu ārējo robežu kontroles atvieglošanai.

Kaut gan ierosinātā regula nereglamentēs to, kā kompetentās robežu iestādes izmanto IPI datus, kurus tās saņem saskaņā ar regulu, ņemot vērā to, ka – kā paskaidrots iepriekš – uz šādu izmantošanu jau attiecas citi tiesību akti, tomēr papildus noteikumam, ar ko paredzēts nodrošināt atbilstību mērķa ierobežojuma principam, apsvērumos skaidrības labad arī atgādināts, ka šāda izmantošana nedrīkst radīt nekādu diskrimināciju, kura aizliegta saskaņā ar Hartas 21.°pantu.

Saskaņā ar šo regulu IPI datu vākšanu un nosūtīšanu var veikt tikai tādēļ, lai novērstu, atklātu, izmeklētu teroristu nodarījumus un smagus noziegumus un sauktu pie atbildības par tiem, kā noteikts PDR direktīvā. Šā priekšlikuma noteikumos ir paredzēti vienoti kritēriji IPI datu vākšanai un nosūtīšanai par ES ārējiem lidojumiem (ienākošajiem un izejošajiem lidojumiem), no vienas puses, un atsevišķiem ES iekšējiem lidojumiem, no otras puses, pamatojoties uz dalībvalstu veiktu novērtējumu un nodrošinot regulāru pārskatīšanu saskaņā ar prasībām, ko Tiesa noteikusi lietā Ligue des droits humains. Gaisa pārvadātāju pienākums vākt un nosūtīt IPI datus maršrutētājam attiecas uz visiem ES iekšējiem lidojumiem. Ar maršrutētāja starpniecību veiktā datu nosūtīšana Pasažieru informācijas nodaļām ir tehnisks risinājums, kura mērķis ir ierobežot IPI datu, kuri attiecas tikai uz izvēlētajiem lidojumiem, nosūtīšanu Pasažieru informācijas nodaļām, vienlaikus neizpaužot konfidenciālu informāciju par to, kuri ES iekšējie lidojumi ir izvēlēti. Šāda informācija ir jāapstrādā konfidenciāli, ņemot vērā noteikumu apiešanas risku, kas pastāvētu tad, ja minētā informācija kļūtu zināma plašai sabiedrībai vai, konkrētāk, personām, kuras iesaistītas smagos noziegumos vai teroristiskās darbībās.

(7)Ņemot vērā šīs regulas papildinošo raksturu saistībā ar Direktīvu (ES) 2016/681, šajā regulā noteiktie gaisa pārvadātāju pienākumi būtu jāpiemēro visiem lidojumiem, par kuriem dalībvalstīm ir jāpieprasa gaisa pārvadātājiem nosūtīt PDR datus saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/681, proti, lidojumiem – gan regulāriem, gan neregulāriem lidojumiem – starp dalībvalstīm un trešām valstīm (ES ārējie lidojumi), un lidojumiem starp vairākām dalībvalstīm (ES iekšējie lidojumi), ja minētie lidojumi ir izvēlēti saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/681 – neatkarīgi no to gaisa pārvadātāju iedibināšanas vietas, kuri veic minētos lidojumus.

(6)IPI datu vākšana un nosūtīšana ietekmē personu privātumu un ietver persondatu apstrādi. Lai pilnībā ievērotu pamattiesības, jo īpaši tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību un persondatu aizsardzību, saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”) būtu jāparedz pienācīgi ierobežojumi un aizsargpasākumi. Konkrēti – IPI datu un it īpaši IPI datu, kas ir persondati, apstrādei arī turpmāk būtu jāaprobežojas tikai ar to, kas ir vajadzīgs un samērīgs, lai sasniegtu šajā regulā noteiktos mērķus. Turklāt būtu jānodrošina, ka IPI dati, kas savākti un nosūtīti saskaņā ar šo regulu, nerada nekādu diskrimināciju, kura aizliegta saskaņā ar Hartu.

(2)Lai gan ar Padomes Direktīvu 2004/82/EK izveido tiesisko regulējumu tam, kā gaisa pārvadātāji vāc un nosūta IPI datus nolūkā uzlabot robežkontroli un apkarot nelegālo imigrāciju, tomēr tajā arī noteikts, ka dalībvalstis var izmantot IPI datus tiesībaizsardzības nolūkos. Taču tas vien, ka šāda iespēja tiek radīta, ir iemesls vairākiem trūkumiem un nepilnībām. Konkrēti – tas nozīmē, ka, neraugoties uz IPI datu nozīmīgumu tiesībaizsardzības nolūkos, gaisa pārvadātāji ne visos gadījumos vāc un nosūta šos datus minētajos nolūkos. Tas nozīmē arī to, ka gadījumos, kad dalībvalstis rīkojas saskaņā ar iepriekš minēto iespēju, gaisa pārvadātāji saskaras ar atšķirīgām prasībām atbilstīgi valsts tiesību aktiem attiecībā uz to, kad un kā šajā nolūkā vākt un nosūtīt IPI datus. Minētās atšķirības ne tikai rada nevajadzīgas izmaksas un sarežģījumus gaisa pārvadātājiem, bet arī kaitē Savienības iekšējai drošībai un efektīvai sadarbībai starp dalībvalstu kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm. Turklāt, ņemot vērā robežkontroles atvieglināšanas un tiesībaizsardzības nolūku atšķirīgo raksturu, ir lietderīgi izveidot atsevišķu tiesisko regulējumu IPI datu vākšanai un nosūtīšanai attiecībā uz katru no minētajiem nolūkiem.

(9)Ņemot vērā ciešo saikni starp attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, kā arī saskaņotības un konsekvences labad definīcijas, kas noteiktas šajā regulā, būtu pēc iespējas lielākā mērā jāsaskaņo ar Direktīvā (ES) 2016/681 un Regulā (ES) [IPI robežu pārvaldība] noteiktajām definīcijām, un tās būtu jāinterpretē un jāpiemēro, ņemot vērā minētās definīcijas.

(10)Jo īpaši informācijas elementiem, kas kopā veido IPI datus un jāvāc un pēc tam jānosūta saskaņā ar šo regulu, vajadzētu būt tiem, kuri skaidri un izsmeļoši uzskaitīti Regulā (ES) [IPI robežu pārvaldība]; minētajos informācijas elementos tiktu ietverta gan informācija par katru pasažieri, gan informācija par konkrētā ceļotāja lidojumu. Saskaņā ar šo regulu informācija par robežšķērsošanas vietu, kas izmantota ieceļošanai attiecīgās dalībvalsts teritorijā, būtu jāietver šādā lidojumu informācijā tikai attiecīgā gadījumā, t. i., nevis tad, ja IPI dati attiecas uz lidojumiem ES iekšienē.

(11)Lai pēc iespējas lielākā mērā nodrošinātu konsekventu pieeju gaisa pārvadātāju veiktajai IPI datu vākšanai un nosūtīšanai, šajā regulā izklāstītie noteikumi attiecīgā gadījumā būtu jāsaskaņo ar Regulā (ES) [IPI robežu pārvaldība] paredzētajiem noteikumiem. Tas jo īpaši attiecas uz noteikumiem par datu kvalitāti, to automatizēto līdzekļu izmantošanu, kurus gaisa pārvadātāji pielieto šādai datu vākšanai, precīzo veidu, kādā gaisa pārvadātājiem ir jānosūta maršrutētājam savāktie IPI dati, un par IPI datu dzēšanu.

(12)Lai nodrošinātu IPI datu un PDR datu kopīgu apstrādi nolūkā efektīvi apkarot Savienībā terorismu un smagus noziegumus un vienlaikus līdz minimumam samazinātu iejaukšanos pasažieru pamattiesībās, kas aizsargātas saskaņā ar Hartu, Pasažieru informācijas nodaļām vajadzētu būt dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurām uzticēts saņemt un pēc tam turpmāk apstrādāt, un aizsargāt IPI datus, kas savākti un nosūtīti saskaņā ar šo regulu. Efektivitātes labad un lai līdz minimumam samazinātu jebkādus drošības riskus, maršrutētājam, ko Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) projektē, izstrādā, mitina un tehniski uztur saskaņā ar Regulu (ES) [IPI robežu pārvaldība], būtu jānosūta attiecīgajām Pasažieru informācijas nodaļām IPI dati, kurus gaisa pārvadātāji savākuši un tam nosūtījuši saskaņā ar šo regulu. Ņemot vērā IPI datu, kas ir persondati, vajadzīgo aizsardzības līmeni, tostarp nepieciešamību nodrošināt attiecīgās informācijas konfidencialitāti, maršrutētājam būtu automatizēti jānosūta IPI dati uz attiecīgajām Pasažieru informācijas nodaļām.

(13)Attiecībā uz ES ārējiem lidojumiem – tās dalībvalsts Pasažieru informācijas nodaļai, kuras teritorijā lidojumam būs nolaišanās un/vai no kuras teritorijas lidojumam būs izlidošana, būtu jāsaņem no maršrutētāja IPI dati par visiem minētajiem lidojumiem, ņemot vērā to, ka PDR dati par visiem minētajiem lidojumiem tiek vākti saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/681. Maršrutētājam būtu jāidentificē lidojums un atbilstošās Pasažieru informācijas nodaļas, izmantojot informāciju, kas ietverta PDR ieraksta rādītājā – tas ir datu elements, kurš ir kopīgs gan IPI, gan PDR datu kopām un ļauj Pasažieru informācijas nodaļām kopā apstrādāt IPI datus un PDR datus.

(14)Attiecībā uz ES iekšējiem lidojumiem – saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru un lai nepieļautu nepamatotu iejaukšanos attiecīgajās ar Hartu aizsargātajās pamattiesībās un nodrošinātu atbilstību Savienības tiesību aktu prasībām par personu brīvu pārvietošanos un iekšējās robežkontroles atcelšanu, būtu jāparedz selektīva pieeja. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt, ka IPI datus var apstrādāt kopā ar PDR datiem, minētā pieeja būtu jāsaskaņo ar Direktīvā (ES) 2016/681 paredzēto pieeju. Minēto iemeslu dēļ IPI dati par iepriekš minētajiem lidojumiem būtu jānosūta no maršrutētāja uz attiecīgajām PIN tikai tad, ja dalībvalstis ir izvēlējušas attiecīgos lidojumus, piemērojot Direktīvas (ES) 2016/681 2. pantu. Kā atgādinājusi EST, izvēles veikšana nozīmē to, ka dalībvalstis ievēro konkrētos pienākumus tikai, cita starpā, attiecībā uz konkrētiem maršrutiem, ceļošanas ieradumiem vai lidostām, un minētā izvēle ir regulāri jāpārskata.

(15)Lai minēto selektīvo pieeju, kas paredzēta saskaņā ar šo regulu, varētu piemērot ES iekšējiem lidojumiem, dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam sagatavot un iesniegt eu-LISA sarakstus ar lidojumiem, kurus tās izvēlējušas, lai eu-LISA varētu nodrošināt to, ka tikai par minētajiem lidojumiem tiek nosūtīti IPI dati no maršrutētāja uz attiecīgajām PIN un ka nekavējoties un neatgriezeniski dzēš IPI datus par citiem ES iekšējiem lidojumiem.

(16)Lai neapdraudētu tādas sistēmas efektivitāti, kura atkarīga no šajā regulā paredzētās IPI datu vākšanas un nosūtīšanas un no PDR datu vākšanas un nosūtīšanas saskaņā ar sistēmu, kas izveidota ar Direktīvu (ES) 2016/681, nolūkā novērst, atklāt, izmeklēt teroristu nodarījumus un smagus noziegumus un saukt pie atbildības par tiem, jo īpaši, ja tiktu radīts noteikumu apiešanas risks, konfidenciāli būtu jāapstrādā informācija par to, kurus ES iekšējos lidojumus dalībvalstis ir izvēlējušas. Minētā iemesla dēļ šāda informācija nebūtu jādara zināma gaisa pārvadātājiem un tādēļ būtu jāvāc IPI dati par visiem lidojumiem, uz kuriem attiecas šī regula, tostarp par visiem ES iekšējiem lidojumiem, un tad tie jānosūta maršrutētājam, kur būtu jāveic vajadzīgā izvēle. Turklāt, ja IPI datus vāc par visiem ES iekšējiem lidojumiem, pasažieriem nav zināms, par kuriem izvēlētajiem ES iekšējiem lidojumiem IPI datus – un tādējādi arī PDR datus – nosūta Pasažieru informācijas nodaļām saskaņā ar dalībvalstu veikto novērtējumu. Minētā pieeja nodrošina arī to, ka visas ar minēto izvēli saistītās izmaiņas var tikt veiktas ātri un efektīvi, neradot gaisa pārvadātājiem nepamatotu ekonomisku un darbības slogu.

(17)Lai nodrošinātu atbilstību pamattiesībām uz persondatu aizsardzību saskaņā ar Regulu (ES) [IPI robežu pārvaldība], ar šo regulu būtu jānosaka datu pārziņi. Lai panāktu efektīvu uzraudzību, nodrošinātu persondatu pienācīgu aizsardzību un līdz minimumam samazinātu ar drošību saistītos riskus, būtu jāparedz arī noteikumi par reģistrāciju, datu apstrādes drošību un pašuzraudzību. Gadījumos, kad minētie noteikumi attiecas uz persondatu apstrādi, tie būtu jāsaprot kā tādi noteikumi, kas papildina vispārpiemērojamus Savienības tiesību aktus par persondatu aizsardzību, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725. Šai regulai nebūtu jāietekmē minētie tiesību akti, kurus arī piemēro persondatu apstrādei saskaņā ar šo regulu atbilstīgi tur izklāstītajiem noteikumiem.

(18)Ar maršrutētāju, kura izveide un darbība paredzēta saskaņā ar Regulu (ES) [IPI robežu pārvaldība], būtu jāsamazina IPI datu nosūtīšanai vajadzīgo tehnisko savienojumu skaits un tie būtu jāvienkāršo, rezultātā izveidojot ne vairāk kā vienu savienojumu uz vienu gaisa pārvadātāju un vienu PIN. Tāpēc šajā regulā ir noteikts pienākums, saskaņā ar kuru katrai Pasažieru informācijas nodaļai un katram gaisa pārvadātājam jāizveido šāds savienojums ar maršrutētāju un jāpanāk vajadzīgā integrācija ar to, lai nodrošinātu, ka ar šo regulu izveidotā IPI datu nosūtīšanas sistēma var pienācīgi darboties.

(19)Ņemot vērā Savienības attiecīgās intereses, atbilstīgās izmaksas, kas dalībvalstīm radušās saistībā ar dalībvalstu savienojumiem ar maršrutētāju un integrāciju ar to, kā noteikts šajā regulā, būtu jāsedz no Savienības budžeta, ievērojot piemērojamos tiesību aktus un konkrētus izņēmumus. Izmaksas, uz kurām attiecas minētie izņēmumi, būtu jāsedz katrai attiecīgajai dalībvalstij pašai.

(20)Saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1726 dalībvalstis var uzticēt eu-LISA uzdevumu atvieglot savienojamību ar gaisa pārvadātājiem, lai tādējādi palīdzētu dalībvalstīm īstenot Direktīvu (ES) 2016/681, jo īpaši vācot un nosūtot PDR datus ar maršrutētāja starpniecību.

(21)Nevar izslēgt to, ka ārkārtas apstākļu dēļ un, neraugoties uz visiem saprātīgi iespējamiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo regulu un – attiecībā uz maršrutētāju – saskaņā ar Regulu (ES) [IPI robežu pārvaldība], pienācīgi nedarbojas maršrutētājs vai sistēmas, vai infrastruktūra, kura savieno Pasažieru informācijas nodaļas un gaisa pārvadātājus ar maršrutētāju, kā rezultātā tehniski nebūtu iespējams izmantot maršrutētāju IPI datu nosūtīšanai. Ņemot vērā maršrutētāja nepieejamību un to, ka gaisa pārvadātājiem parasti nebūs reālistiski iespējams likumīgā, drošā, efektīvā un ātrā veidā nosūtīt maršrutētāja nepieejamības dēļ skartos IPI datus, izmantojot alternatīvus līdzekļus, gaisa pārvadātāju pienākums nosūtīt šos IPI datus maršrutētājam būtu jāpārtrauc piemērot tik ilgi, kamēr pastāv tehniskā neiespējamība. Lai līdz minimumam samazinātu tehniskās neiespējamības ilgumu un tās rezultātā izraisītās negatīvās sekas, attiecīgajām pusēm šādā gadījumā būtu nekavējoties jāinformē vienai otru un nekavējoties jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai novērstu tehnisko neiespējamību. Šai kārtībai nebūtu jāskar visu iesaistīto pušu pienākumi saskaņā ar šo regulu, proti, nodrošināt to, ka maršrutētājs un attiecīgās sistēmas, un infrastruktūra darbojas pienācīgi, kā arī nebūtu jāskar tas, ka gaisa pārvadātājiem piemēro sodus par minēto pienākumu nepildīšanu, tostarp gadījumos, kad tie cenšas atsaukties uz šo kārtību, ja šādai rīcībai nav pamata. Lai atturētu no šādas ļaunprātīgas rīcības un atvieglotu uzraudzību un – vajadzības gadījumā – sodu piemērošanu, gaisa pārvadātājiem, kuri atsaucas uz šo kārtību tādēļ, ka nedarbojas viņu sistēma un infrastruktūra, par to būtu jāziņo kompetentajai uzraudzības iestādei.

(22)Lai nodrošinātu, ka gaisa pārvadātāji efektīvi piemēro šīs regulas noteikumus, būtu jāparedz noteikumi par to valsts iestāžu noteikšanu un pilnvarošanu, kuras ir atbildīgas par minēto noteikumu uzraudzību. Šīs regulas noteikumiem par šādu uzraudzību, tostarp – vajadzības gadījumā – par sodu piemērošanu, nebūtu jāskar to uzraudzības iestāžu uzdevumi un pilnvaras, kuras izveidotas saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu (ES) 2016/680 – arī attiecībā uz persondatu apstrādi saskaņā ar šo regulu.

(23)Dalībvalstīm būtu jāparedz iedarbīgi, samērīgi un atturoši sodi, tostarp finansiāli sodi, kurus piemēro tiem gaisa pārvadātājiem, kas nepilda savus pienākumus attiecībā uz IPI datu vākšanu un nosūtīšanu saskaņā ar šo regulu.

(24)Lai pieņemtu pasākumus, kas saistīti ar tehniskajām prasībām un ekspluatācijas noteikumiem par automatizētiem līdzekļiem mašīnlasāmu IPI datu vākšanai, kopīgajiem protokoliem un formātiem, kuri gaisa pārvadātājiem jāizmanto IPI datu nosūtīšanai, tehniskajiem un procedūras noteikumiem par IPI datu nosūtīšanu no maršrutētāja uz Pasažieru informācijas nodaļām un Pasažieru informācijas nodaļu un gaisa pārvadātāju savienojumiem ar maršrutētāju un integrāciju ar to, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus attiecīgi attiecībā uz 4., 5., 10. un 11. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

(25)Visām ieinteresētajām personām, it īpaši gaisa pārvadātājiem un Pasažieru informācijas nodaļām, būtu jāsniedz pietiekami ilgs laiks, lai veiktu vajadzīgos sagatavošanās darbus savu attiecīgo pienākumu izpildei saskaņā ar šo regulu, ņemot vērā to, ka dažus no minētajiem sagatavošanās darbiem (piemēram, tos, kuri skar pienākumus attiecībā uz savienojumu ar maršrutētāju un integrāciju ar to) var pabeigt tikai tad, kad ir pabeigti maršrutētāja projektēšanas un izstrādes posmi un maršrutētājs sāk darbību. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro tikai no attiecīga datuma, kas ir pēc dienas, kad maršrutētājs sāk darbību, kā precizējusi Komisija saskaņā ar Regulu (ES) [IPI robežu pārvaldība]. Tomēr Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šo regulu jau agrāk, lai nodrošinātu, ka ar šo regulu izveidotā sistēma sāk darboties pēc iespējas agrāk.

(26)Šīs regulas mērķus, proti, palīdzēt novērst, atklāt, izmeklēt teroristu nodarījumus un smagus noziegumus un saukt pie atbildības par tiem, ņemot vērā attiecīgo nodarījumu starptautisko dimensiju un nepieciešamību sadarboties pārrobežu mērogā, lai efektīvi vērstos pret minētajiem nodarījumiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī. Tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

(27)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

(28)[Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Īrija ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.] VAI [Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.]