Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Demokrātijas rīcības plāns””

(COM(2020) 790 final)

(2021/C 341/09)

Ziņotājs: Carlos Manuel TRINDADE Līdzziņotājs: Andris GOBIŅŠ

Apspriešanās Eiropas Komisija, 24.2.2021. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 26.5.2021. Pieņemšana plenārsesijā 10.6.2021. Plenārsesija Nr. 561 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 231/1/8

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka ir jārīkojas, lai palielinātu Eiropas demokrātijas noturību. Tā kā Eiropas Demokrātijas rīcības plāns ir gan pozitīvi vērtējams, gan vajadzīgs, EESK kopumā atbalsta tajā ierosinātos pasākumus un iesaka lielāku uzmanību veltīt dažām darbības jomām, kurās būtu arī aktīvāk jārīkojas.

1.2. EESK uzskata, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plāns ir ļoti svarīgs, jo vērojamas pazīmes, kas liecina par tiesiskuma mazināšanos tāda demokrātijas apdraudējuma rezultātā, kura cēloņi ir meklējami gan Savienības iekšienē, gan ārpus tās.

1.3. EESK satrauc vairākās dalībvalstīs novērotie mēģinājumi izmantot Covid-19 radīto sarežģīto situāciju, lai vājinātu tiesiskumu. Komiteja uzskata, ka Komisijai šajā saistībā būtu jāveic politiski pasākumi.

1.4. Nākamajos trijos punktos skaidroto iemeslu dēļ EESK iesaka Komisijai savā rīcības plānā izveidot atsevišķu pīlāru, kurā runa ir par pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaisti un ar darbu saistītās demokrātijas veicināšanu. Komiteja uzskata, ka šāda pīlāra pastāvēšana ir svarīga, un konkrētus priekšlikumus par tā veidošanu sniedz šā atzinuma 6. punktā.

1.5. EESK uzskata, ka Eiropas demokrātijas veicināšanas nolūkā līdztekus jomām, kas jau ir iekļautas Eiropas Demokrātijas rīcības plānā, būtu jāietver demokrātiskas līdzdalības veicināšana Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana un demokrātija visās tās izpausmēs un jomās, tostarp ar darbu saistīta demokrātija. EESK uzskata, ka šie demokrātijas īstenošanas aspekti būtu jāiekļauj Eiropas Demokrātijas rīcības plānā, jo katram no tiem piemīt savi pozitīvie aspekti, kas demokrātiju padara dinamiskāku un noturīgāku.

1.6. EESK pauž nožēlu par to, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānā uzmanība nav pievērsta sociālā līguma svarīgajai lomai nevienlīdzības mazināšanā un Eiropas iedzīvotāju mudināšanā sekot demokrātijas ideāliem un ka tajā nav paredzēti pasākumi šīs lomas stiprināšanai. Tāpat plānā netiek atzīts un atbalstīts sociālais dialogs un darba koplīguma slēgšanas sarunas un nekādi netiek atspoguļots šo jomu ieguldījums Eiropas valstu demokrātijas stabilitātē.

1.7. EESK arī uzskata, ka atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 11. pantam lielāks uzsvars ir jāliek uz pilsonisko dialogu, kas visās demokrātijās ir svarīgs priekšnoteikums tam, lai lēmumu pieņemšanas process un līdzdalība tajā sasniegtu iespējami augstāku kvalitatīvi. EESK atkārtoti pauž savu atzinumā SOC/627 ( 1 ) Komisijai adresēto ieteikumu katru gadu rīkot pilsoniskās sabiedrības forumu par pamattiesībām un tiesiskumu.

1.8. EESK uzskata, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānā būtu jāiekļauj plaša mēroga iniciatīva, kuras mērķis būtu veicināt izglītību par demokrātiju un pamattiesībām, jo šāda izglītošana ir ļoti svarīga demokrātisko vērtību un aktīva pilsoniskuma aizsardzībai, it īpaši jauniešu vidū.

1.9. EESK mudina Komisiju rūpēties, lai Eiropas Demokrātijas rīcības plānā tiktu ņemts vērā vērtējums par Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas īstenošanu dalībvalstīs, un aicina dalībvalstis šo direktīvu īstenot bez kavēšanās.

1.10. Runājot par uzraudzību, EESK vēlas, lai tiešsaistes platformām tiktu noteikts pārredzamības un pārskatatbildības pienākums, un atbalsta regulatīva mehānisma izstrādi Digitālo pakalpojumu tiesību akta un Digitālo tirgu akta veidotajā satvarā, lai novērstu dezinformāciju, naida runu un manipulācijas.

1.11. EESK aicina Eiropas iestādes steidzami veikt ierosinātos pasākumus, lai garantētu drošību un darba apstākļus žurnālistiem, kā arī novērstu žurnālistu un to aktīvo sabiedrības interešu aizstāvju vajāšanu, kas cieš no stratēģiskas tiesvedības pret sabiedrības līdzdalību.

2. Konteksts

2.1. Eiropas Savienības dibināšanas pamats ir “cilvēka neaizskaramo un neatsavināmo tiesību, demokrātijas, vienlīdzības, brīvības un tiesiskuma kopējas vērtības” ( 2 ) , un Eiropas Savienība ir telpa, kurā pamattiesības tiek aizsargātas ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu ( 3 )

2.2. EESK nešaubīgi tic Eiropas demokrātijas vērtībām, patiesi atbalsta darbu, ko Komisija iegulda to aizsardzībā un stiprināšanā, un atkārtoti apliecina savos iepriekšējos atzinumos izdarītos secinājumus par demokrātiju un tiesiskumu ( 4 ) . Pilsoņi nevar aizmirst vai noliegt demokrātijas vērtību un tiesiskuma nozīmi mūsu sabiedrībā.

2.3. Ursula von der Leyen norādīja, ka viens no viņas sešiem prioritārajiem mērķiem ir “jauns impulss Eiropas demokrātijai” Vēstures gaita liecina, ka demokrātija ir aktīvi jāveicina un pastāvīgi jāaizsargā pret jauniem uzbrukumiem. Savās politikas pamatnostādnēs Eiropas Savienībai Komisijas priekšsēdētājanorādīja, ka viens no viņas sešiem prioritārajiem mērķiem ir “jauns impulss Eiropas demokrātijai” ( 5 )

2.4. Digitalizācijas izraisītās dziļās politiskās, sociālās un ekonomiskās pārmaiņas, ko Covid-19 pandēmija ir tikai paātrinājusi, rada jaunus riskus un neaizsargātību, tostarp vājina tradicionālos vienlīdzīgu iespēju mehānismus, kas ir vajadzīgi vēlēšanu kampaņās iesaistītajiem kandidātiem, izraisa politisko dalībnieku nekontrolētu finansēšanu, žurnālistu vajāšanu, nepatiesas informācijas izplatīšanu un koordinētas dezinformācijas kampaņas, kiberuzbrukumus un daudzus citus rīcības veidus, kuri apdraud vēlēšanu integritāti. Vērojams arī apdraudējums gan mediju un informācijas plurālismam, gan publiskām debatēm, uzbrukumi mediju neatkarībai un pilsoniskās sabiedrības vājināšana.

2.5. Covid-19 pandēmija ietekmējusi arī Eiropas demokrātijas kvalitāti, jo uz šo ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā bija jāreaģē ar ārkārtas līdzekļiem. Venēcijas komisija analizēja šos pasākumus un secināja, ka Covid-19 krīzi nevajadzētu izmantot kā iespēju stiprināt valdības uz parlamentu rēķina ( 6 ) . Venēcijas komisija arī norādīja, ka būtu nopietni jāpārbauda, vai ir nodrošināts vajadzīgais tiesiskais regulējums, un jānoskaidro, cik lielā mērā daži no šiem pasākumiem varētu tikt saglabāti ilgāk.

3. Eiropas Demokrātijas rīcības plāns

3.1. Eiropas Demokrātijas rīcības plāns, ko EESK uzskata par vajadzīgu un piemērotu šim laikam, kad demokrātija Eiropā saskaras ar nopietnām problēmām, kuras vēl vairāk ir saasinājuši reaģēšanai uz Covid-19 nepieciešamie pasākumi, uzlabo ES politikas satvaru un paredz konkrētus pasākumus, kas organizēti trijos pīlāros: — veicināt brīvas un godīgas vēlēšanas un spēcīgu demokrātisko līdzdalību, — atbalstīt brīvus un neatkarīgus medijus un — apkarot dezinformāciju (7).

3.2. Ierosinātajā Eiropas Demokrātijas rīcības plānā iecerēts arī pilsoņiem un pilsoniskajai sabiedrībai nodrošināt iespēju vērsties pret demokrātijas un tiesiskuma apdraudējumu, jo šis jautājums tiek traktēts kā transversāls un piemērojams visiem trijiem pīlāriem.

4. Vispārīgas piezīmes

4.1. Demokrātijas stāvoklis Eiropā un Eiropas Demokrātijas rīcības plāna nepieciešamība

4.1.1. EESK ar bažām norāda uz nopietnām problēmām, kas pēdējos gados vērojamas tādās jomās kā demokrātija un sabiedrības uzticēšanās pārvaldes iestādēm un par ko cita starpā liecina šādi fakti: vēlētāju aktivitātes mazināšanās; virkne tiesiskuma pārkāpumu vairākās dalībvalstīs; populisma un naida runas uzplaukums un izplatīšanās; spiediens un pat vardarbība pret žurnālistiem; uzbrukumi mediju neatkarībai un plurālismam; mediju īpašumtiesību koncentrācija; nelikumīga iekšēja un ārēja iejaukšanās vēlēšanu norisē ar tādām metodēm kā dezinformācija, neatbilstoša finansēšana un ārēja ietekmēšana; mēģinājumi vājināt organizētu pilsonisko sabiedrību un tās iesaisti lēmumu pieņemšanā un devalvēt vai pat apspiest sociālo dialogu un darba koplīguma slēgšanas sarunas.

4.1.2. EESK uzskata, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plāns ir pozitīvi vērtējams un vajadzīgs instruments, un ļoti atbalsta tajā ierosinātos pasākumus, tomēr ir jāņem vērā šā atzinuma 5. punktā iekļautās īpašās piezīmes un 6. punktā minētie priekšlikumi.

4.1.3. EESK pauž nožēlu par to, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plāna sagatavošanas gaitā dialoga process bija sašaurināts, jo tas būtu varējis paaugstināt plāna efektivitāti.

4.2. Eiropas Demokrātijas rīcības plāna darbības joma un īstenošana

4.2.1. EESK uzskata, ka pasākumos, kas vērsti uz demokrātijas veicināšanu Eiropā ir jābūt ietvertai vēlēšanu integritātes aizsardzībai, mediju brīvības un plurālisma stiprināšanai, kā arī dezinformācijas un iejaukšanās apkarošanai.

4.2.2. EESK uzskata, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plāna darbības joma būtu jāpaplašina un tajā būtu jāiekļauj atsevišķs pīlārs, kas atspoguļotu to, cik nozīmīgs ir aktīvs pilsoniskums, kurš izpaužas kā pilsoniskās sabiedrības līdzdalība (sk. atzinuma 6. punktu).

4.2.3. EESK uzskata, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānā vairāk būtu jāizceļ demokrātija valsts, reģionālā un vietējā līmenī.

4.2.4. Komiteja arī uzskata, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānā būtu jāaptver visi Eiropas demokrātijas aspekti un jomas, tostarp ar darbu saistīta demokrātija un strukturēts dialogs ar pilsonisko sabiedrību.

4.2.5. EESK pauž cerību, ka, īstenojot Eiropas Demokrātijas rīcības plānu, tiks ņemta vērā nepieciešamība panākt, lai Eiropas Savienība, priekšzīmīgi nodrošinādama iekšējās un ārējās darbības saskaņotību, kalpotu par spēcīgu paraugu demokrātijas vērtību un standartu veicināšanas jomā.

4.2.6. EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jārīkojas tā, lai stiprinātu Eiropas demokrātiju noturību, šo demokrātiju sociālo līgumu un ekonomisko konkurētspēju atbilstoši konferencē par Eiropas nākotni izvirzītajiem mērķiem.

4.3. Eiropas Demokrātijas rīcības plāna integrācija ES politikas pasākumos un efektīva uzraudzība

4.3.1. EESK uzskata: lai Eiropas Demokrātijas rīcības plāna īstenošana norisinātos sekmīgi, tas ir cieši jāsaista ar citām pašreizējām ES līmeņa iniciatīvām, kas veicina to pašu mērķu sasniegšanu, un it īpaši ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas īstenošanu, Eiropas tiesiskuma mehānismu, Eiropas sociālo tiesību pīlāra un jauno līdztiesības stratēģiju īstenošanu, un pauž nožēlu par to, ka šīs saiknes nav pietiekami izceltas. EESK iesaka skaidri un efektīvi sasaistīt šos dažādos rīcības plānus.

4.3.2. EESK atgādina Komisijai par atzinumā SOC/627 iekļauto ieteikumu katru gadu rīkot pilsoniskās sabiedrības forumu par pamattiesībām un tiesiskumu. Šajā saistībā tā iesaka rīcības plānu papildināt ar īpašu demokrātijas stāvoklim veltītu sadaļu, kurā būtu ietverts jautājums par Līguma par Eiropas Savienību 11. panta piemērošanu.

4.3.3. EESK pauž nožēlu par to, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānam nav pievienota uzraudzības sistēma un progresa novērtēšanas modelis un ka daudziem pasākumiem nav noteikti datumi, jo tas samazinās iespējas savlaicīgi sākt darbu pie 2023. gadā paredzētā novērtējuma. EESK iesaka ierosināt atbilstošu uzraudzības sistēmu. Šajā saistībā nozīmīga loma var būt ziņojumam par tiesiskumu, kā minēts 6. punktā.

4.3.4. EESK uzsver, ka sociālā nevienlīdzība ir būtiski jāsamazina, lai stiprinātu demokrātiju, un tāpēc pauž nožēlu par to, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānā nav minēta sociālā līguma svarīgā loma nedz demokrātijas stabilizēšanā, nedz Eiropas iedzīvotāju mudināšanā sekot demokrātijas ideāliem un ka tajā nav arī runas par to, ka būtu nepieciešams sociālo līgumu saglabāt un stiprināt. EESK iesaka šo dimensiju iekļaut Eiropas Demokrātijas rīcības plānā.

4.4. Digitalizācijas ietekme uz demokrātiskām sabiedrībām

4.4.1. Pret demokrātisku dzīvi vērsto uzbrukumu ietekmi pastiprina tas, ka trūkst regulējuma attiecībā uz tiešsaistes platformām, kuras koncentrētas pavisam nelielā skaitā vienību, kas tiek plaši izmantotas visā pasaulē, un tas, ka šo platformu algoritmi ir nepārredzami. Mehānismi, kuru uzdevums ir nodrošināt šo platformu pārskatatbildību, ir nepietiekami. Visām demokrātiskajām valstīm ir grūti panākt, lai vēlēšanu procesi mudinātu vēlētājus iesaistīties, garantējot pluralitāti un šo procesu taisnīgumu un pārredzamību, un tāpēc tiem ir jāpievērš uzmanība un ir nepieciešami piemēroti pasākumi.

4.4.2. EESK atkārtoti pauž atzinumā NAT/794 ( 8 ) formulēto nostāju, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīgi politikas pasākumi, kas digitālo ekonomiku vairāk vērstu uz mūsu sabiedrības vērtību respektēšanu.

4.4.3. EESK piekrīt viedoklim, ka vajadzīga stingrāka pieeja tiešsaistes platformu regulējumam un jāpanāk, lai galvenajiem dalībniekiem būtu pienākums sabiedrībai atskaitīties un lai publiskās pārvaldes iestādes būtu pietiekami spēcīgas un spētu panākt noteikumu ievērošanu.

4.4.4. EESK atzinīgi vērtē provizoriskos reglamentējošos pasākumus, kas veikti, lai ar ierosināto Digitālo pakalpojumu tiesību aktu un Digitālo tirgu aktu panāktu tiešsaistes platformu, it īpaši ļoti lielu tiešsaistes platformu pārskatatbildību.

4.4.5. Komiteja arī uzskata, ka ES rīcības kodeksa dezinformācijas jomā izvērtēšana un atjaunināšana ir svarīgs starpposms, lai nodrošinātu dezinformācijas, tostarp ar Covid-19 saistītās dezinformācijas, ietekmes un attiecīgās tiešsaistes platformu reakcijas stingru uzraudzību.

5. Īpašas piezīmes

5.1. Brīvu un godīgu vēlēšanu un aktīvas demokrātiskas līdzdalības veicināšana

5.1.1. EESK piekrīt viedoklim, ka ir jārīkojas, lai garantētu politiskās reklāmas un komunikācijas pārredzamību (Eiropas Demokrātijas rīcības plāna 2.1. punkts), un atbalsta ieceri pieņemt Eiropas tiesību aktus, kuru mērķis būtu nodrošināt, lai visos lēmumu pieņemšanas līmeņos pilsoņiem vienmēr būtu pilnīga pārredzamība pār to, kurš politiska rakstura saturs ir sponsorēts. Valstu iestādēm būtu jāsaņem visa vajadzīgā informācija no sociālo mediju tīkliem un citām platformām, lai tās spētu nodrošināt brīvas un godīgas vēlēšanas ES, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī.

5.1.2. EESK atbalsta papildu ierobežojumu noteikšanu attiecībā uz individualizētu mērķauditorijas atlasi, kas tiek veikta, politiskajā kontekstā izmantojot nepārredzamus algoritmus un psiholoģisko profilēšanu. To Komisija ierosina apsvērt savā tiesību akta priekšlikumā par sponsorēta politiskā satura pārredzamību.

5.1.3. EESK uzskata, ka brīvas un likumīgas vēlēšanas, kas ir daļa no tādas vēlēšanu sistēmas, kurai var uzticēties, ir pastāvīgs izaicinājums visām demokrātiskajām sistēmām, un atzinīgi vērtē Eiropas sadarbības stiprināšanu vēlēšanu jomā Eiropas Savienībā, kā arī aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un dalībvalstis izstrādāt vēl citus ciešākas sadarbības veidus šajā jomā, lai nodrošinātu vēl iekļaujošākas, pārredzamākas un reprezentatīvākas vēlēšanas. Paraugprakses apkopojums varētu palīdzēt šajā darbā.

5.1.4. EESK atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts jauns ES darbības mehānisms vēlēšanu procesa noturības atbalstam. Šā mehānisma organizācija un koordinācija notiks ar Eiropas Parlamenta vēlēšanu sadarbības tīkla starpniecību (Rīcības plāna 2.3. punkts).

5.1.5. EESK pievienojas Eiropas Demokrātijas rīcības plānā paustajām bažām par to, kā novērst un apkarot ārvalstu ietekmi uz Eiropas demokrātiskajiem procesiem, un uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāliek maksāt tiem, kas ir atbildīgi par šādu iejaukšanos, jānosaka kopīgas, skaidras un stingras sankcijas un jāsāk īstenot kopīgu kiberdrošības iniciatīvu.

5.1.6. EESK uzskata, ka vēlēšanu procesi būtu jāierindo kritisko infrastruktūru skaitā un ka to varētu jau ņemt vērā, vērtējot ārvalstu tiešos ieguldījumus ( 9 ) , un ka ES operatīvajam mehānismam, kura mērķis ir atbalstīt noturīgus vēlēšanu procesus, ir vajadzīgi tādi darbības apstākļi un līdzekļi, kas garantētu procedūru drošību, tostarp kiberdrošību visu līmeņu vēlēšanās.

5.1.7. EESK ierosina panākt efektīvu pārredzamību saistībā ar tiešsaistes satura izplatīšanu, konkrēti paredzot algoritmu kontroli, uzlabot pārredzamību tiešsaistes reklāmas ekosistēmā un pārredzamību satura popularizēšanas/izplatīšanas ierobežošanas procesā; panākt, lai pilsoniskai sabiedrībai (akadēmiskajām aprindām, pētniekiem, žurnālistiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām) un neatkarīgiem regulatoriem būtu līdzekļi, kas dod iespēju panākt tiešsaistes dalībnieku pārskatatbildību; paredzēt sankcijas tiem, kas rīkojas ļaunprātīgi, it īpaši tad, ja vērojami atkārtoti mēģinājumi neievērot tādus principus kā pārredzamība un atbildība sabiedrības priekšā.

5.1.8. EESK pauž nožēlu par to, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānā kā atsevišķs pīlārs nav paredzēta demokrātiskās līdzdalības un aktīvas līdzdalības atbalstīšana vēlēšanu starplaikā, netiek atzīta sociālā dialoga nozīme demokrātijas stabilitātes nodrošināšanā un šajā saistībā nav paredzēti nekādi konkrēti pasākumi. EESK iesaka šā atzinuma 6. punktā ierosinātajā jaunajā pīlārā ietvert sociālā dialoga, uzņēmumu un arodbiedrību biedrošanās brīvības, darba koplīguma slēgšanas sarunu un tiesību uz informāciju un konsultācijām veicināšanu.

5.1.9. Runājot par Eiropas Demokrātijas rīcības plānā jau minētajiem priekšlikumiem par demokrātiskas līdzdalības un aktīvas līdzdalības veicināšanu ārpus vēlēšanu konteksta (Rīcības plāna 2.4. punkts), EESK uzskata, ka plānā būtu jāiekļauj plaša mēroga iniciatīva, kuras mērķis būtu veicināt izglītību demokrātijas, tostarp medijpratības un informācijpratības jomā, tomēr tā atzinīgi vērtē to, ka saistībā ar struktūrfondu izmantošanu ir minēta izglītošana par pilsoniskumu.

5.1.10. EESK vēlreiz pauž atzinumā SOC/627 minēto ieteikumu Eiropas Komisijai ierosināt mērķtiecīgu komunikācijas, izglītības un informētības palielināšanas stratēģiju pamattiesību, tiesiskuma un demokrātijas jomā, kurā spēcīgs uzsvars jāliek uz aktīvu pilsoniskumu.

5.1.11. EESK iesaka dalībvalstīm izmantot struktūrfondus un Komisijai izmantot savā rīcībā esošos fondus, lai atbalstītu pilsonisko sabiedrību un stiprinātu tās spējas.

5.1.12. Neatkarīgajiem faktu pārbaudītājiem būtu jāsaņem pienācīgs finansējums, lai tie varētu darboties reāllaikā, kā EESK jau ieteikusi saistībā ar Rīcības plānu dezinformācijas apkarošanai ( 10 ) . Ir svarīgi palielināt Komisijas spējas Eiropas līmenī, lai tā varētu uzlabot savu ietekmi šajā līmenī un sniegt pilnvērtīgāku atbalstu dalībvalstu darbībai valstu līmenī.

5.1.13. EESK iesaka īpašu uzmanību pievērst tam, lai naida runas iekļaušana Eiropas Savienības kriminālpārkāpumu sarakstā (Rīcības plāna 2.4. punkts) nekad nevarētu tikt interpretēta kā vārda brīvības ierobežošana, un uzsver, ka visām iniciatīvām šajā jomā ir jāatbilst subsidiaritātes principam.

5.1.14. EESK ar gandarījumu atzīmē, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plāns aicina veicināt līdztiesību visos līmeņos un rūpēties, lai politiskajā dzīvē līdzdarbotos arī sievietes, LGBTIK personas, nelabvēlīgā situācijā esoši jaunieši, cilvēki, kas pieder rasu grupām vai etniskām minoritātēm, personas ar invaliditāti un personas vai grupas ar zemākām digitālajām prasmēm vai ar zemāku digitālās iesaistes līmeni.

5.2. Atbalsts brīviem un neatkarīgiem medijiem

5.2.1. Runājot par žurnālistu drošību (Rīcības plāna 3.1. punkts), EESK pauž bažas par pazīmēm, kas liecina par žurnālistu brīvības ierobežošanu, tostarp par viņu fiziskās drošības apdraudējumu, un piekrīt viedoklim, ka situācija rada satraukumu. EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikums līdz 2021. gada beigām izstrādāt ieteikumu ir ļoti svarīgs, un aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un dalībvalstis steidzami ierosināt efektīvus mehānismus, kas nodrošinātu žurnālistu aizsardzību, redakcionālo neatkarību, daudzveidību un plurālismu, mediju lietotprasmi, labvēlīgu vidi, kura nodrošinās nozares ilgtspēju, un labus žurnālistu darba apstākļus.

5.2.2. EESK pauž neapmierinātību ar žurnālistu un citu aktīvu sabiedrības interešu aizstāvju vajāšanu, kas izpaužas kā stratēģiska tiesvedība pret sabiedrības līdzdalību. Eiropas Savienībai ir jāseko līdzi, lai to pasākumu darbības jomā, kuriem jānovērš stratēģiska tiesvedība pret sabiedrības līdzdalību, būtu ietverti arī žurnālisti, aktīvisti, arodbiedrību pārstāvji, akadēmisko aprindu pārstāvji, digitālās drošības pētnieki, cilvēktiesību aizstāvji, mediju jomas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

5.2.3. Runājot par pasākumiem mediju plurālisma atbalstam (Rīcības plāna 3.4. punkts), EESK pauž nožēlu par to, ka Eiropas Demokrātijas rīcības plānā nav skaidri formulēts, kā Komisija rīkosies, lai saglabātu šo plurālismu, kas nostiprināts Pamattiesību hartā, un it īpaši saistībā ar ļoti svarīgo mediju īpašumtiesību jautājumu. Eiropas Savienībai būtu jārīkojas proaktīvāk, ņemot vērā 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu minēto secinājumu, ka dažās dalībvalstīs nav izveidota sistēma, kas nodrošinātu mediju īpašumtiesību pārredzamību, vai ka dažas no šīm valstīm saskaras ar šķēršļiem, kuri kavē šādu īpašumtiesību efektīvu publiskošanu. Tāpēc EESK mudina Komisiju padziļināt savas zināšanas par to, kas ir mediju tirgus dalībnieki un kādi aizsardzības pasākumi un apstākļi veicina plurālismu, un uzraudzīt to izplatīšanas tīklu un starpnieku koncentrāciju, kuri arvien vairāk ietekmē vai pasliktina mediju un satura pieejamības apstākļus, kā arī to būtību. Eiropas Demokrātijas rīcības plāna sabiedriskā apspriešana arī ir apliecinājusi plašu atbalstu skaidri noteiktam pienākumam visiem medijiem un mediju uzņēmumiem publicēt detalizētu informāciju par to īpašnieku identitāti.

5.2.4. EESK pauž bažas par vairākās dalībvalstīs notiekošajiem mēģinājumiem izmantot Covid-19 izraisīto sarežģīto situāciju, kas ir vājinājusi mediju nozari, un uzbrukt preses brīvībai, veicot ļaunprātīgas, diskriminējošas un pat represīvas darbības. EESK aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai novērstu ziņojumā par tiesiskumu konstatētās nepilnības saistībā ar noteikumiem par sabiedriskās reklāmas sadali medijiem.

5.2.5. EESK aicina Komisiju analizēt mehānismus, kas tiek izmantoti, lai finansētu mediju plurālismu un atbalstītu inovāciju, neatkarīgos žurnālistus un vietējos plašsaziņas līdzekļus. Varētu apsvērt iespēju izvērtēt, kā tiek īstenotas un cik efektīvas ir Digitālā vienotā tirgus direktīvā noteiktās preses izdevēju blakustiesības attiecībā uz autortiesībām.

5.2.6. Tā kā dalībvalstīm noteiktais termiņš Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas ieviešanai bija 2020. gada 19. septembris, EESK aicina Komisiju gādāt par to, lai Eiropas Demokrātijas rīcības plānā tiktu ņemts vērā šā procesa novērtējums, un aicina dalībvalstis bez kavēšanās piemērot šo direktīvu.

5.2.7. EESK aicina Komisiju apsvērt iespēju atļaut publisko mediju satura bezmaksas straumēšanu visās dalībvalstīs, tostarp izmantojot kabeļu tīklus un šādu pakalpojumu sniedzēju starpniecību. Tas būtu izlēmīgs solis virzībā uz daudzvalodību, labāku savstarpējo izpratni un spēcīgāku sadarbību un, vienojot cilvēkus daudzvalodībā un plurālismā, tuvinātu Eiropas Savienību kopējas publiskās telpas tapšanai.

5.3. Dezinformācijas apkarošana

5.3.1. EESK atbalsta paziņojumā likto uzsvaru uz dezinformācijas apkarošanu (Rīcības plāna 4. punkts) un uzskata, ka ir svarīgi stiprināt dalībvalstu sadarbību, kuras mērķis ir dezinformācijas apkarošana.

5.3.2. EESK uzsver Digitālo pakalpojumu tiesību akta (4.2. punkts) nozīmi centienos nodrošināt tiešsaistes platformu uzraudzību, pārskatatbildību un pārredzamību, un atbalsta ieceri izstrādāt regulējošu mehānismu dezinformācijas novēršanai.

5.3.3. EESK uzskata, ka, ņemot vērā izglītības par demokrātiju nozīmi demokrātiskās dzīves kvalitātes nodrošināšanā (4.3. punkts), Eiropas Demokrātijas rīcības plānam šajā jomā vajadzētu iet tālāk, un tajā būtu jānosaka mērķi un uzdevumi novatorisku projektu atbalstam un pilsoniskās sabiedrības iniciatīvu finansēšanai šajā jomā.

5.3.4. ES mehānismiem būtu jāveicina ciešāka sadarbība starp kompetentajām regulatīvajām iestādēm, lai mazinātu iespēju dezinformāciju izplatīt, izmantojot Eiropas Savienībā reģistrētos propagandas kanālos.

5.3.5. Tiešsaistes reklāmas platformām vajadzētu būt pienākumam katru gadu iesniegt pārredzamības ziņojumus, ideālā gadījumā – šajā nolūkā izraudzītai neatkarīgai revīzijas iestādei. Gada pārredzamības ziņojumos varētu iekļaut sīku informāciju un skaidrojumus par dezinformācijas apkarošanas politiku un iekšējām procedūrām, pozitīva vai negatīva vērtējuma kritērijiem, satura atlases un atspoguļošanas mehānismiem, kā arī reklāmas mērķauditorijas un izplatīšanas politiku, politiku attiecībā uz pareizas informācijas atspoguļošanu (piemēram, par Covid-19 un vēlēšanām) un par to, kādā veidā iespējams iebilst pret nepamatotu satura izņemšanu. ES līmenī varētu izveidot jaunu un neatkarīgu revīzijas struktūru, kuras sastāvā būtu valstu uzraudzības iestādes un kuras uzdevums būtu kontrolēt sociālo mediju platformas.

5.3.6. Tā kā Digitālo pakalpojumu akts sniedz iespēju mazināt spēku un informācijas asimetriju, kuras cēlonis ir tādi digitālie vārtziņi kā Google un Facebook, kas būtiski ietekmē demokrātiju, Eiropas Demokrātijas rīcības plānam būtu jānodrošina, lai šo tiesību aktu pieejas pamatā būtu tiesības.

5.3.7. ES politikas veidotājiem ir jānodrošina vārda brīvības principu aizsardzība un vienlaikus jāpieņem tiesību akti, kas dod iespēju apkarot dezinformāciju. It īpaši krimināltiesību izmantošana plaša mēroga dezinformācijas apkarošanā var radīt bīstamu telpu potenciāliem cilvēktiesību pārkāpumiem, kas varētu izpausties kā valsts atbalstīta iebiedēšana un nepamatota kritisku viedokļu paudēju vajāšana.

6. Priekšlikums Eiropas Demokrātijas rīcības plānā iekļaut ceturto pīlāru: “Demokrātiskās līdzdalības un aktīvas līdzdalības veicināšana vēlēšanu starplaikā”

6.1. Konteksts

6.1.1. EESK uzskata, ka, ņemot vērā nepieciešamību pēc skaidras aktīva pilsoniskuma stratēģijas, Eiropas Demokrātijas rīcības plānā būtu jāparedz īpašs pīlārs. Komiteja uzskata, ka šāds papildinājums ir svarīgs, lai nodrošinātu vienmērīgāku atveseļošanos pēc pašreizējās krīzes un bruģētu ceļu uz ilgtspējīgāku un stabilāku demokrātiju Eiropā.

6.1.2. Šim jaunajam pīlāram būtu jāaptver arī sociālā dialoga, darba koplīguma slēgšanas sarunu un pilsoniskā dialoga veicināšana.

6.1.3. Līguma par Eiropas Savienību 11. pants bija nozīmīgs jauninājums, jo ar to tika nostiprināta pilsoņu līdzdalības koncepcija. Tomēr vairāk nekā 10 gadus pēc līguma stāšanās spēkā pilsoņu iespējas pēc vēlēšanām piedalīties lēmumu pieņemšanā joprojām neatbilst vajadzībām, un bieži vien tas izraisa divkāršu neapmierinātību: gan par politiku kā tādu, gan par tādu līdzekļu neesamību, ar kuriem būtu iespējams ietekmēt lēmumus. Šajā saistībā EESK vēlreiz norāda uz atzinumā SOC/423 ( 11 ) pausto nostāju, ka ir ārkārtīgi svarīgi sagatavot konkrētus pasākumu priekšlikumus, lai katra no Eiropas Savienības iestādēm uzņemtos sev piekrītošo iniciatīvu izstrādāt atbilstošus pasākumus Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 1. un 2. punkta īstenošanai.

6.1.4. Arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 152. pantā ir noteikts, ka Eiropas Savienībai ir jāuzņemas sociālo partneru lomas atzīšana un veicināšana.

6.1.5. Šajā saistībā EESK ierosina Eiropas Demokrātijas rīcības plānā iekļaut ceturto pīlāru: “Demokrātiskās līdzdalības un aktīvas līdzdalības veicināšana vēlēšanu starplaikā”, un šajā atzinumā ir izklāstīts, kādam tam vajadzētu būt.

6.2. Aktīvas līdzdalības kultūras veicināšana

6.2.1. Atvērtas un labvēlīgas vides radīšana pilsoniskajai sabiedrībai Eiropā — Ziņojumā par tiesiskumu vajadzētu būtu pīlāram vai īpašai sadaļai par pilsonisko telpu, un tai būtu jāpievērš vairāk uzmanības, tostarp būtu rūpīgi jāvērtē pilsoniskā telpa katrā no dalībvalstīm, ņemot vērā tās dažādos komponentus, to savstarpējo saistību un ietekmi uz politisko sistēmu un tiesiskumu. — Komisijai, balstoties uz spēkā esošajiem starptautiskajiem tiesību aktiem (12) un citām detalizētākām norādēm (13), kā arī sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību būtu jāizstrādā pamatnostādnes, kuru mērķis būtu aizsargāt un atbalstīt pilsonisko telpu Savienībā un dalībvalstīs un kuras attiektos uz šādām jomām: 1) biedrošanās brīvību; 2) tiesībām darboties bez valsts iejaukšanās; 3) vārda brīvību; 4) sadarbības un saziņas tiesībām; 5) tiesībām uz publisku informāciju; 6) miermīlīgas pulcēšanās brīvību; 7) tiesībām meklēt un saņemt resursus; 8) valsts pienākumu nodrošināt aizsardzību; 9) akadēmisko brīvību un 10) filantropisko darbību. Būtu jāizvērtē gan spēkā esošo, gan jauno tiesību aktu un to īstenošanas iespējamā negatīvā blakusietekme – piemēram, tiesību aktiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un par pārredzamību vajadzētu būt balstītiem uz risku un būt samērīgiem. — Komisijai savā struktūrshēmā vajadzētu paredzēt amatus personām, kas būtu atbildīgas par saziņu ar pilsoniskā dialoga pārstāvjiem, un Komisijai būtu jāmudina dalībvalstis stiprināt šā dialoga struktūras un, ja tādu vēl nav, stimulēt to veidošanu, piesaistot Eiropas līdzekļus. — Programmai “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” vajadzētu būt pieejamai visu dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, neraugoties uz to, vai tās darbojas Eiropas, valstu vai vietējā līmenī, tostarp cilvēktiesību aktīvistiem, kuri ir apņēmušies veicināt un aizsargāt Eiropas Savienības pamatvērtības. Ar finansējumu, kas tiek piešķirts no šīs programmas, būtu jāsedz darbības izmaksas, kā arī tiesvedības, spēju palielināšanas, uzraudzības un sadarbības izmaksas ES līmenī. — Programmā Erasmus+ vajadzētu paredzēt iespējas pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru apmaiņai, kuras mērķis ir savstarpēja mācīšanās un labas prakses apmaiņa.

6.2.2. Izglītībai demokrātiska pilsoniskuma un cilvēktiesību jautājumos vajadzētu būt vienai no Eiropas Savienības prioritātēm. — Svarīgs aktīva pilsoniskuma un pilsoniskās līdzdalības priekšnosacījums ir pilsoniskā audzināšana (tostarp medijpratība) visos līmeņos – gan formālajā, gan neformālajā līmenī, gan izglītības iestādēs, gan ārpus tām – visās dalībvalstīs. Pilsoniskā audzināšana ir svarīgs antidemokrātisku tendenču novēršanas, Eiropas vērtību popularizēšanas un pašreizējo plaisu likvidēšanas instruments. — Tā kā pašreizējā prakse Eiropas Savienībā ievērojami atšķiras, būtu jāizstrādā atsevišķs obligāto standartu vai ieteikumu kopums, balstoties uz Eiropas Padomes Hartu par izglītību demokrātiska pilsoniskuma un cilvēktiesību jomā (CM/Rec(2010) 7). — Aktīvas līdzdalības kultūrai ir jāpievērš īpaša uzmanība, lai nodrošinātu, ka neviens ES dzīvojošs pilsonis netiek atstumts vai ka viņam draud atstumtība vai diskriminācija viņa politisko vai sociālekonomisko tiesību nerespektēšanas dēļ.

6.3. Nodrošināt pilsoņiem un viņu organizācijām iespēju reāli ietekmēt ES lēmumu pieņemšanas procesus

6.3.1. Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jāatbalsta pilsoņu mobilizācija vietējā līmenī un jādod viņiem iespēja izteikties visā viņu daudzveidībā, praksē realizējot viņu “tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē”, kas nostiprinātas LES 10. pantā. Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm būtu jānodrošina pilsoņiem līdzekļi, lai viņi varētu iesaistīties atklātā, pārredzamā un regulārā dialogā ar pārstāvības apvienībām un pilsonisko sabiedrību (LES 11. pants). EESK būtu katru gadu jāsagatavo ziņojums par šo jautājumu.

6.3.2. Pilsoņiem un viņu organizācijām vajadzētu būt visaptveroši iesaistītiem Eiropas Savienības politikas veidošanā; būtu jāpanāk optimāls dažādu ieinteresēto personu ieguldījuma līdzsvars, šajā nolūkā pārskatot konsultēšanās metodoloģiju tā, lai ES un valstu līmenī vairāk tiktu iesaistītas pilsoniskās sabiedrības un sociālas organizācijas, un izmantojot Eiropas pilsoņu iniciatīvas potenciālu, jo šīs iniciatīvas dod pilsoņiem iespēju noteikt, kuras problēmas risināmas prioritāri.

6.3.3. Visās Eiropas Savienības politikas jomās būtu pilnībā jāīsteno LES 11. panta normas par atklātu, pārredzamu un regulāru dialogu ar pārstāvības apvienībām un pilsonisko sabiedrību. Komisijai būtu jārosina noslēgt iestāžu nolīgumu par pilsonisko dialogu ar Eiropas pilsonisko sabiedrību .

6.3.4. Būtu jānodrošina pilsoniskās sabiedrības konstruktīva un iekļaujoša līdzdalība konferencē par Eiropas nākotni, veidojot saikni ar Eiropas Demokrātijas rīcības plānu, jo tas pavērtu iespēju apspriest līdzekļus, ar kuriem būtu iespējams stiprināt demokrātiskos procesus un aktīvu pilsonisko līdzdalību.

6.3.5. Dalībvalstis būtu jāaicina, izmantojot plānus, kuri saistīti ar daudzgadu finanšu shēmu, piešķirt resursus, kas vajadzīgi, lai finansētu pilsonisko dialogu un palielinātu pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos; tas nozīmē, ka Komisijai būtu konkrētām valstīm adresēto ieteikumu horizontālajās prioritātēs jāiekļauj pilsoniskā līdzdalība un demokrātija.

6.3.6. Būtu jārīko gadskārtējs pasākums , kurā piedalītos augstākā līmeņa pārstāvji no ES iestādēm un pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizācijām/apvienībām, kā arī nozaru dialogu un vietējo, reģionālo, valstu un makroreģionālo (starpvalstu un kaimiņattiecību politikas) dialogu pārstāvji, lai apmainītos ar paraugpraksi un izstrādātu gada plānu demokrātijas, līdzdalības un pilsoniskā dialoga stiprināšanai . Komisijai un EESK kā organizatoriem šajā pasākumā būtu jāuzņemas vadošā loma.

6.4. Sociālā dialoga un darba koplīguma slēgšanas sarunu atbalsta struktūru stiprināšana

6.4.1. Jārīkojas, lai veicinātu demokrātiju ar ekonomisko un sociālo kohēziju, tostarp, veicinot demokrātiju darba jomā. Demokrātija ir apdraudēta arī šajā līmenī, un pandēmija ir atklājusi nopietnas problēmas, kas būtu jārisina bez kavēšanās.

6.4.2. Sociālais dialogs un sarunas par darba koplīguma slēgšanu ir labākie demokrātiskas darbības piemēri. Dialogs starp organizācijām, kas pārstāv savas intereses un noteiktas vērtības, veido strukturētu telpu, kurā apspriest un sarunu ceļā risināt visiem svarīgus jautājumus, kaut arī intereses ir atšķirīgas. Partneru savstarpēja atzīšana un cieņa un racionāla situāciju, problēmu un konfliktu risinājumu meklēšana ir demokrātijas kultūras pamatelementi.

6.4.3. Jaunajā pīlārā būtu jāiekļauj pasākumi, kuru mērķis būtu šos principus veicināt, piemēram: — visās dalībvalstīs ievērot SDO konvencijas, īpaši tās konvencijas, kas visvairāk attiecas uz arodbiedrību darbību, — izstrādāt strukturētas informēšanas, apspriešanas un uzklausīšanas procedūru, kā arī sagatavot galīgo ziņojumu par šo procedūru saistībā ar visām likumdošanas iniciatīvām dalībvalstu līmenī, — atbalstīt ekonomikas un sociālo padomju stiprināšanu un vajadzības gadījumā – to izveidi; — pēc Eiropas sociālo partneru piekrišanas Komisijas līmenī iecelt Eiropas vecāko amatpersonu, kas būtu atbildīga par sociālā dialoga īstenošanas veicināšanu un uzraudzību dalībvalstīs un Eiropas Savienībā un kas var uzņemties arī pilsoniskā dialoga atbalstīšanas pienākumus, ja pēc apspriešanās tam piekrīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, — divreiz gadā rīkot augsta līmeņa trīspusēju sociālā dialoga sanāksmi (Eiropas sociālie partneri, Komisija un dalībvalstis), lai veicinātu un uzraudzītu sociālā dialoga īstenošanu Eiropas un dalībvalstu līmenī, — paredzēt pasākumu, kas veicinātu darba koplīguma slēgšanas sarunas publiskā iepirkuma jomā un piekļuvi publiskajiem līdzekļiem, tostarp Eiropas fondiem, un liktu darba devējiem, kuriem ir piešķirtas līgumslēgšanas tiesības, pievienoties koplīgumam vai, ja šāds nolīgums noslēgts, nodrošināt kvalitatīvas darbvietas, pamatojoties uz piemērojamajām tiesību normām un procedūrām, kas bieži ir atrunātas sociālo partneru un valdību sarunās valstu līmenī. Tas novērsīs sociālo dempingu un nodrošinās godīgu konkurenci, — ieviest sociālo partneru pārstāvju apmācības programmas ar mērķi palielināt sociālā dialoga un darba koplīguma slēgšanas sarunu dinamiku.

Briselē, 2021. gada 10. jūnijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) OV C 282, 20.8.2019., 39. lpp.

(2) Līguma par Eiropas Savienību preambula.

(3) OV C 202, 7.6.2016., 389. lpp.

(4) Skatīt it īpaši atzinumus – OV C 228, 5.7.2019., 24. lpp.; OV C 282, 20.8.2019., 39. lpp.; OV C 429, 11.12.2020., 16. lpp.

(5) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/political-guidelines-next-commission_lv.pdf

(6) Venēcijas komisija (2020. gads), “Interim Report on the measures taken in the EU member States as a result of the Covid-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights”, ko Venēcijas komisija pieņēma savā 124. plenārsesijā (tiešsaistē, 2020. gada 8.–9. oktobrī) https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)018-e.

(7) COM(2020) 790 final.

(8) OV C 429, 11.12.2020., 187. lpp.

(9) Kā norādīts paziņojumā un it īpaši 17. zemsvītras piezīmē.

(10) Sk. secinājumu 1.7. punktu atzinumā (OV C 228, 5.7.2019., 89. lpp.)

(11) OV C 11, 15.1.2013., 8. lpp.

(12) Eiropas Cilvēktiesību konvencija, Eiropas Savienības Pamattiesību harta.

(13) EDSO/ODIHR, Pamatnostādnes attiecībā uz biedrošanās brīvību.