LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 241/6

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 241/05)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantu.

VIENOTS DOKUMENTS

DRNIŠKI PRŠUT

ES Nr.: HR-PGI-0005-01212-13-13.3.2014.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1. Nosaukums

Drniški pršut

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Horvātija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts Drniški pršut (“Drnišas šķiņķis”) ir cūkas pakaļējā ciska, kas iesālīta ar rupju jūras sāli, presēta, auksti kūpināta un vītināta, turklāt pagatavošanas procesa kopējais ilgums ir vismaz 12 mēneši. Šķiņķa raksturīgo izskatu veido atdalīts gūžas kauls, papēža kaula paugurs, ādas un taukaudu daļu ciskas iekšējā malā, kā arī pareizi aplīdzinātas malas. Šķiņķim jābūt bez redzamiem virsas bojājumiem, taču uz ārējās virsmas drīkst būt plānas pelējuma kārtiņas atliekas. Griezuma vietā raksturīga viendabīgi spilgti rubīnsarkana krāsa, kas kontrastē ar baltajiem taukaudiem, un jūtama izteikta nogatavinātas, viegli kūpinātas, vītinātas cūkgaļas smarža. Raksturīgā apžāvēšanas pakāpe piešķir šķiņķim tā teicamo struktūru un padara to viegli griežamu un viegli sakošļājamu, līdz ar to kumosus var ātri norīt, jo šķiņķis ir sulīgs un ar izcilām garšas īpašībām. Šķiņķim ir izteikta, saldena garša, un tas ir mēreni sāļš. Pēc kumosa norīšanas saglabājas patīkama, saldensāļa smarža un pēcgarša, kas atgādina šķiņķa aromātu bez skābuma, rūgtuma vai sasmakuma.

Produktu Drniški pršut piedāvājot tirgū, tam jāsver vismaz 6,5 kg, un maksimālajam mitruma saturam gaļā ir jābūt 40 %, turklāt sāls (NaCl) saturs nedrīkst pārsniegt 7,0 % un ūdens aktivitātei (aw) jābūt zemākai par 0,90.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Produktu Drniški pršut gatavo vienīgi no svaigām cūku ciskām, kuras, izņemot atdzesēšanu –1 °C līdz +4 °C temperatūrā, nav tikušas pakļautas nekādam citam konservēšanas procesam, ieskaitot saldēšanu. Atļauts izmantot tikai mikrobioloģiski drošas ciskas, kuras nav zaudējušas svaigumu. Nedrīkst izmantot zemas kvalitātes vai blāvas krāsas gaļu, mīkstu un ūdeņainu gaļu, kā arī izteikti tumšu, sīkstu un sausu gaļu.

Gatavojot Drniški pršut, ciskas aplīdzina, atdalot papēža kaula pauguru, krustukaulu, gūžas kaulu un astes skriemeļus, taču atstājot ciskas kaula galviņu (femur), lecamo locītavu (stilba kaulu (tibia) un mazo lielakaulu (fibula) ar ceļa skriemeli), kā arī sēžas kaula kaudālo galu (sēžas pauguru), un, atkarībā no griezuma augstuma kājas atdalīšanai, tarsālo kaulu atliekas. Sālīšanai aplīdzinātajām ciskām daļēji nav ādas un speķa, kas ciskas iekšējā malā atdalīti līdz ceļa locītavai, un daļēji nav muskuļa, kura daļa atdalīta kopā ar speķi un vienā augstumā ar to, veidojot pusapli tā, lai šķiņķa apakšējā mala būtu 5–8 cm atstatu no ciskas kaula galviņas. Aplīdzinātajām ciskām jābūt bez bojājumiem, asinsizplūdumiem, nelīdzenumiem un izvirzījumiem. Ciskas jāiesāla divu līdz četru dienu laikā pēc cūkas nokaušanas.

Sālīšanai paredzētajām aplīdzinātajām ciskām ir jāsver vismaz 11 kg.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem Drniški pršut ražošanas posmiem jānoris 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Produkta ražošanas posmos ietilpst iesālīšana ar sauso paņēmienu, presēšana, skalošana, dūmošana, vītināšana gaisā un nogatavināšana.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Tirdzniecībā Drniški pršut var piedāvāt veselā gabalā, sagrieztu dažādu formu gabalos vai šķēlēs. Dažādu formu, lielumu un svara šķiņķa gabalus vai šķēles tirdzniecībā laiž vakuumiepakojumā.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ražošanas procesa beigās Drniški pršut, kas atbilst visām produkta specifikācijā norādītajām prasībām, sānu daļā uz ādas tiek iededzināta Drniški pršut preču zīme. Pirms laišanas tirgū produktu marķē arī ar Drniški pršut kopējo zīmolu.

Ja produkts ir atkaulots un sagriezts gabalos vai šķēlēs, uz visiem iepakojumiem, kurus laiž tirgū, ir jābūt Drniški pršut kopējam zīmolam.

Drniški pršut preču zīmes un kopējā zīmola grafiskais atveids sniegts produkta specifikācijā. Visiem šā nosaukuma lietotājiem, kuri laiž tirgū produkta specifikācijai atbilstošu produktu, ir vienlīdzīgas tiesības lietot Drniški pršut preču zīmi un kopējo zīmolu. Drniški pršut preču zīmes un kopējā zīmola grafiskais atveids sniegts 1. un 2. attēlā.

1. attēls Drniški pršut preču zīme 2. attēls Drniški pršut kopējais zīmols

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Drniški pršut ražošanas apgabals atrodas Šibenikas-Kninas (Šibenik-Knin) županijā, un tas ietilpst Drnišas (Drniš) pilsētas administratīvajās robežās un blakus esošajās pašvaldībās jeb opčinās: Promina, Ružić, Unešić un Biskupija.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Drniški pršut ražo ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā valda specifisks mikroklimats. Lai gan apgabals atrodas netālu no jūras piekrastes (20–30 km taisnā līnijā), tajā novērojamas mainīga Vidusjūras klimata pazīmes. Kopumā apgabalā valda subvidusjūras klimats ar karstām vasarām, kurām raksturīga svelme un sausums; ziemas ir maigas, un sniegs uzsnieg reti. No austrumiem, dienvidaustrumiem un ziemeļaustrumiem bieži nākošie vēji ievērojami ietekmē klimatu visā apgabalā, jo tie pūš vidēji 65 % no gada kopējā vējainā laika. Visbiežāk vēji pūš ziemas periodā, kad tie sausina un dzesē gaisu, padarot to labvēlīgu gaļas vītināšanai. Jo sevišķi nozīmīgas šajā ziņā ir pārmaiņas starp valdošo vēju boru – sausu, aukstu ziemeļaustrumu vēju, kas pūš jūras virzienā no Dināru kalnu masīva un apkārtesošajiem kalniem, – un siroko jeb jugo – dienvidaustrumu vēju, kas no jūras puses nes siltumu un mitrumu. Pateicoties pārmaiņus valdošajiem vējiem boru un siroko, kā arī Adrijas jūras tuvumam, gaisa temperatūra ziemā nav ļoti zema, bet biežie kalnu vēji padara gaisu sausu un dzestru, nodrošinot dabisku aizsardzību gaļai no bojāšanās, un tam ir būtiska nozīme it īpaši Drniški pršut ražošanas sākuma posmos, kad šķiņķi tiek sālīti ar sauso paņēmienu un vītināti. Tādējādi gaisa vidējā temperatūra Drnišas apgabalā no decembra līdz februārim ir no 3,7 °C līdz 5 °C, bet relatīvais gaisa mitrums ir no 76 % līdz 78 %, radot vēsos un sausos apstākļus, kas nepieciešami Drniški pršut drošai konservēšanai, sālot ar sauso paņēmienu un vītinot. Šādi temperatūras un mitruma rādītāji apvienojumā ar dzestro un sauso vēju sekmē Drniški pršut gatavošanu, kas sākas tieši šajā gadalaikā.

Drniški pršut specifikas pamatā ir atsevišķas produkta īpašības, piemēram, tā vāji sāļā garša, vieglais dūmu aromāts un apžāvēšanas pakāpe, ko nosaka tradicionālā ražošanas metode, pielāgošanās vietējam klimatam, kā arī produkta senā reputācija un nozīmīgums vietējā tirgū un ārpus tā.

Drniški pršut gatavo vienīgi ar sausās sālīšanas paņēmienu, izmantojot tikai rupju jūras sāli un nelietojot nekādas citas piedevas. Ciskas sāla, izmantojot noteikto sāls daudzumu, bet vēlāk sāls piemaisījumus noņem un ciskas noskalo; līdz ar to Drniški pršut iegūst vāji sāļu un mazliet saldenu garšu (tā, piemēram, NaCl saturs gatavajā produktā nepārsniedz 7 %; ķīmisko analīžu rezultāti, Lauksaimniecības fakultāte, Zagrebas universitāte, 2008). Turklāt Drniški pršut gatavošanā ietilpst arī īpaša dūmošanas metode. Dūmošanā izmanto dižskābarža (Fagus sylvatica) un skābarža (Carpinus betulus L.) malku, sausu kadiķa (Juniperus communis) malku, mandeļkoka (Amygdalus communis) malku un mizu un kaltētas dzeltenās salmenes (Helichrysum arenarium), kas piešķir dūmiem īpašu aromātu. Šis materiāls deg lēni, un šķiņķa dūmošana notiek saudzīgi, ar labu gaisa cirkulāciju. Tādējādi nogatavinātam šķiņķim raksturīgais dūmu aromāts vienmēr ir samērā izteikts, taču tas nekad nenomāc nogatavinātas gaļas aromātu. Drniški pršut ir raksturīga mazliet paaugstināta dehidratācijas pakāpe (mitruma saturs ir līdz 40 % gatavajā produktā; Drniški pršut – osobine sirovine i finalnog proizvoda, Zbornik sažetaka 44. hrvatski i 4. međunarodni simpozij agronoma, Opatija, 2009, 221.–222. lpp.), kas rodas ilgā vītināšanas un nogatavināšanas perioda (12 mēnešus vai ilgāk) rezultātā, šķiņķim pakāpeniski zaudējot ūdeni, tā olbaltumvielās un taukvielās noritot spontānām ķīmiskām un fermentatīvām izmaiņām, kuras pozitīvi ietekmē šķiņķa struktūru. Arī pietiekoši ilgam nogatavināšanas periodam ir izšķiroša nozīme šķiņķa rubīnsarkanās krāsas un tā noturīgās pēcgaršas izveidē.

Zemā gaisa temperatūra ziemā, kas nodrošina gaļai dabisku aizsardzību no bojāšanās, nozīmē, ka Drnišas šķiņķu meistari sālīšanā var izmantot mērenu sāls daudzumu. Iekuru no dižskābarža, skābarža un sausa kadiķa malkas, mandeļkoka mizām un kaltētām dzeltenajām salmenēm mūsdienās joprojām saliek ar rokām, un šķiņķus parasti dūmo siltā, mitrā laikā, ierobežojot gaisa padevi, kad pūš ziemeļaustrumu vējš (bora). Rūpīgai sālīšanai un dūmošanai, kā arī vītināšanai un nogatavināšanai dabiskos apstākļos vismaz viena gada garumā ir izšķiroša nozīme šķiņķa Drniški pršut raksturīgās krāsas, struktūras, smaržas un garšas izveidē. Drnišas šķiņķa ražotāju rūpes, zinātība un pieredze, kā arī vietējo laikapstākļu pārzināšana, vienmēr ir bijis būtisks faktors Drniški pršut tradicionālajā ražošanā un tā raksturīgās kvalitātes nodrošināšanā.

Saikne, kas Drniški pršut saista ar tā ģeogrāfisko apgabalu, ir šā produkta ražošanas senās tradīcijas un Drnišas reģiona šķiņķu labā reputācija, kā arī labvēlīgais klimats un vietējo iedzīvotāju zinātība un lietpratība. Bagātīgās šķiņķa gatavošanas tradīcijas ir izkoptas daudzu paaudžu gaitā, vietējiem iedzīvotājiem prasmīgi izmantojot dabas apstākļu radītās priekšrocības, tādēļ Drnišas pilsētas un tās apkaimes šķiņķi ir slaveni jau no seniem laikiem. Savas augstās kvalitātes dēļ šķiņķi Drniški pršut vienmēr ir guvuši īpašu atzinību vietēji ražoto šķiņķu vidū, kā par to liecina 1978. gadā laikrakstā publicētais raksts “Drnišas šķiņķu veikala unikālie produkti” (Unikati drniške pršutoteke) (Nedjeljna Dalmacija,15.4.1978.), savukārt šo šķiņķu ārkārtīgi augsto starptautisko prestižu apliecina fakts, ka tie tika celti galdā Anglijas karaliskajā galmā 1953. gada 2. jūnijā notikušajās Apvienotās Karalistes karalienes Elizabetes II kronēšanas svinībās, kā arī karalienes kronēšanas 50. gadadienā (Bekingemas pils pateicības vēstule, 2002). Līdz karam 1990. gados Drnišas ražošanas ceha šķiņķis bija komerciāli visnozīmīgākais un visplašāk pazīstamais šķiņķa zīmols vietējā tirgū. Drniški pršut savu labo reputāciju ir saglabājis līdz pat šai dienai, un ir plaši pazīstams ne tikai bijušās Dienvidslāvijas teritorijā, bet arī citās zemēs.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/DRNISKI%20PRSUT/SPECIFIKACIJA%20PROIZVODA%20-%20Drniski%20pršut%20-izmjena.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.