Īpašais ziņojums Neienesīgiem 
ieguldījumiem 
lauksaimniecībā sniegtā 
ES lauku attīstības atbalsta 
izmaksu lietderībaLV 2015  Nr. 20
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
Print ISBN 978-92-872-3239-7 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/92270 QJ-AB-15-017-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-3297-7 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/87915 QJ-AB-15-017-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3280-9 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/971421 QJ-AB-15-017-LV-E
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
Neienesīgiem 
ieguldījumiem 
lauksaimniecībā sniegtā 
ES lauku attīstības atbalsta 
izmaksu lietderība
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2015  Nr. 20
02
 Revidentu grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrē ­
ti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie 
notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Augustyn Kubik  vadītā I apakšpalāta, kura revidē dabas resursu saglabāšanas un 
apsaimniekošanas izdevumu jomas. Revīziju vadīja ERP loceklis Jan Kinšt , un tajā piedalījās locekļa biroja vadītājs Ale-
jandro Ballester Gallardo , biroja atašejs Bernard Moya , nodaļas vadītājs Davide Lingua  un revidentu grupas vadītājs Paulo 
Oliveira . Revidentu grupā strādāja Franco Radicati , Anne Poulsen , Paul Toulet-Morlane  un Zoltan Papp . Sekretariāta pakalpo ­
jumus sniedza Murielle Siffert.
03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I–IX  Kopsavilkums
1–9 Ievads
1–9 ES atbalsts neienesīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā
10–14  Revīzijas tvērums un pieeja
15–71  Apsvērumi
15–34  Lai gan atlases procedūras un uzraudzības instrumenti bija nepilnīgi, Palāta konstatēja pazīmes, 
kas norādīja uz efektīvu atbalstu NI
17–18  Kaut arī vajadzības agrovides politikas jomā bija plaši definētas, dalībvalstis atbalstu novirzīja, ierobežojot 
to NI veidus, kas var pretendēt uz finansējumu
19–23  Visas četras revīzijai izraudzītās dalībvalstis atsaucās uz NI atbalsta papildināmību, bet tikai divas to 
piemēroja darbības līmenī, lai veicinātu sinerģiju ar citām atbalsta shēmām
24 Revidēto dalībvalstu atlases procedūru nepilnību dēļ tika atbalstīti neattiecināmi NI vai tādi NI, kuru 
izraudzīšanās nebija pietiekami pamatota
25–31  Trūka būtiskas informācijas, lai parādītu, kas tika sasniegts ar ES atbalstu neienesīgiem ieguldījumiem ES 
un dalībvalstu līmenī…
32–34  …tomēr Palāta konstatēja, ka 71 % no revīzijā pārbaudītajiem NI palīdzēja sasniegt ar lauksaimniecības 
zemes ilgtspējīgu izmantošanu saistītus mērķus
35–50  Atbalstīto NI izmaksas revidētajās dalībvalstīs bieži vien bija nesamērīgi augstas vai nepietiekami 
pamatotas
39–41  NI piemēro augstas publiskā finansējuma likmes, lai gan dažreiz tie ietver izdevīguma elementus
42–48  Revidētās dalībvalstis finansēja ieguldījumus ar pārmērīgi augstām vai nepietiekami pamatotām izmaksām
49–50  Problēmas ar izmaksu samērīgumu bija lielākajā daļā Palātas revidēto NI
04 Saturs
51–71  Nepilnības, kas 2007.–2013. gada periodā ietekmēja NI atbalsta izmaksu lietderību,  
līdz 2014.–2020. gada perioda sākumam vēl nebija novērstas
60–61  Papildināmība sinerģijas veicināšanai darbības līmenī ne vienmēr ir sasniegta
62–64  Trūkst piemērotu rādītāju un izpildes datu, kas papildinātu resursu un tiešo rezultātu datus
65–66  Nepilnības atlases procedūrās
67–68  Atbalsta likmes nav koriģētas, pamatojoties uz ieguldījumu izdevīguma pazīmēm
69–70  Nesamērīgas vai nepietiekami pamatotas izmaksas
71 Cita attiecināmības problēma
72–81  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.   ELFLA pasākuma “Atbalsts neienesīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā” 
galvenās iezīmes
 II pielikums.  Uz vietas apmeklēto NI kopsavilkums
 III pielikums.  NI vajadzību, mērķu un veidu kopsavilkums pa dalībvalstīm
 Komisijas atbilde
05
 Glosārijs
Dalīta pārvaldība : ES budžeta izpildes metode, saskaņā ar kuru Komisija deleģē izpildes uzdevumus dalībvalstīm, 
vienlaikus saglabājot galīgo atbildību.
Efektivitāte : izvirzīto mērķu sasniegšana. Šajā revīzijā attiecināmus neienesīgos ieguldījumus, kas apmierina 
agrovides vajadzības un/vai palīdz sasniegt agrovides mērķus, ko savās LAP ir noteikušas dalībvalstis, uzskata par 
efektīviem.
ELFLA regula : Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas 
Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).
ELFLA : Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai.
Ex ante  novērtēšana : ikvienas lauku attīstības programmas sagatavošanas daļa, kuras mērķis ir optimizēt budžeta 
līdzekļu piešķiršanu un uzlabot programmu izstrādes kvalitāti.
Izmaksu lietderības analīze : intervences izmaksu un seku salīdzinājums, lai novērtētu, cik lielā mērā to var uzskatīt 
par lietderīgu. Šajā revīzijā neienesīgus ieguldījumus uzskata par izmaksu ziņā lietderīgiem, ja: i) tie ir efektīvi 
(efektivitātes definīciju skatīt turpmāk) un ii) nav pierādījumu, ka tos pašus ieguldījumus varētu veikt ar mazākām 
izmaksām. Ja tos pašus ieguldījumus varētu veikt ar mazākām izmaksām, šādu ieguldījumu lietderība samazinātos, 
jo tos pašus mērķus un/vai rezultātus varētu sasniegt ar mazākām izmaksām.
KUNS : kopīgā uzraudzības un novērtēšanas sistēma. Vienota sistēma 2007.–2013. gada plānošanas perioda lauku 
attīstības intervences pasākumu uzraudzībai un novērtēšanai, lai uzlabotu programmu izpildi, nodrošinātu 
pārskatatbildību un ļautu novērtēt, cik lielā mērā ir sasniegti mērķi.
Lauku attīstības programma (LAP) : dokuments, ko sagatavojusi dalībvalsts vai reģions un apstiprinājusi Komisija, 
lai plānotu un uzraudzītu lauku attīstības politikas īstenošanu.
Lietderība : labākās attiecības panākšana starp efektivitāti un izmaksām.
NI: neienesīgie ieguldījumi, kurus atbalsta saskaņā ar ELFLA 216. pasākumu.
Novērtēšana : periodiska pierādījumu vākšana un analīze, lai izdarītu secinājumus par intervences pasākumu 
efektivitāti un lietderību.
Pasākums : politikas īstenošanas atbalsta shēma. Katrs pasākums paredz īpašus noteikumus, kas jāievēro, īstenojot 
projektus vai darbības, kuras var tikt finansētas. Divi galvenie pasākumu veidi ir ieguldījumu pasākumi un 
platībatkarīgais atbalsts.
Plānošanas periods : daudzgadu sistēma ES politikas, piemēram, lauku attīstības politikas, plānošanai un 
īstenošanai.
Rezultāts : intervences radītās tiešās sekas vai pārmaiņas.
06 Glosārijs
Starpposma novērtējums (SN) : noteikta veida ziņojums par notiekošu novērtējumu. Starpposma novērtējuma 
ziņojumos tiek ierosināti pasākumi lauku attīstības programmu un to īstenošanas kvalitātes uzlabošanai.
Uzraudzība : intervences pasākumu resursu, tiešo rezultātu un koprezultāta regulāra pārbaude.
Vadošā iestāde : valsts vai reģionālā iestāde, ko lauku attīstības programmas pārvaldībai ir izraudzījusies dalībvalsts.
07
 Kopsavilkums
I
Saskaņā ar ES lauku attīstības politiku dalībvalstis var 
izmantot ES budžetu, lai piešķirtu dotācijas neiene ­
sīgo ieguldījumu (NI) izmaksu segšanai. NI ir ieguldī ­
jumi, kas nerada nozīmīgu ienesīgumu, ienākumus 
vai ieņēmumus vai nozīmīgi nepalielina saņēmējas 
saimniecības vērtību, bet tiem ir pozitīva ietekme uz 
vidi. Jo īpaši NI būtu jāuzņemas papildinoša loma, lai 
palīdzētu sasniegt agrovides mērķus vai izpildīt saistī ­
bas, kas var būt noteiktas citās vides shēmās, vai arī, lai 
palielinātu aizsargājamo teritoriju ekoloģisko vērtību.
II
Publisko atbalstu NI veido Eiropas Lauksaimniecības 
fonda lauku attīstībai (ELFLA) un valstu līdzfinansē ­
jums. Neienesīgiem ieguldījumiem piemērotās pub ­
liskā atbalsta likmes ir daudz augstākas par tām, kas 
tiek piešķirtas ienesīgiem ieguldījumiem, un bieži vien 
sasniedz 100 % no ieguldījumu kopējām izmaksām. 
2007.–2013. gada plānošanas periodā neienesīgiem 
ieguldījumiem no publiskajiem līdzekļiem tika iztērēti 
aptuveni 860 miljoni EUR. Šajā revīzijā tika pārbaudīta 
NI izmaksu lietderība, lai izvērtētu to devumu 2007.–
2013. gada plānošanas periodā noteikto vides mērķu 
sasniegšanā.
III
Revīzijas secinājumu pamatā ir to četru dalībvalstu 
pārvaldības un kontroles sistēmu pārbaude, kas 
izmantojušas 80 % no kopējiem ELFLA līdzekļiem neie ­
nesīgiem ieguldījumiem, un 28 visbiežāk finansēto 
NI projektu apmeklējumi. Palāta kopumā secina, ka 
atbalsts NI ir veicinājis ar lauksaimniecības zemes ilgt ­
spējīgu izmantošanu saistīto vides mērķu sasniegšanu, 
taču tas noticis izmaksu ziņā nelietderīgā veidā.IV
Lai gan dalībvalstis ne vienmēr nodrošināja NI papil ­
dinošo lomu, nodrošinot sinerģiju ar citām atbalsta 
shēmām, tās novirzīja NI paredzētos līdzekļus tādiem 
ieguldījumiem, kas varētu efektīvi apmierināt to vaja ­
dzības agrovides politikas jomā. Tomēr revīzijā atklā ­
jās, ka dalībvalstis atlīdzināja ieguldījumu izmaksas, 
kas bija nesamērīgi augstas vai nepietiekami pama ­
totas, tāpēc atbalsts NI nebija izmaksu ziņā lietderīgs. 
Turklāt atlases procedūru nepilnību dēļ dalībvalstis 
finansēja NI projektus, kuri nevarēja pretendēt uz 
ES finansējumu, vai izraudzījās projektu pieteikumus, 
pienācīgi nepārbaudot to atbilstību būtiski svarīgiem 
atlases kritērijiem.
V
Revīzijā tika konstatēts, ka 71 % no apmeklētajiem pro ­
jektiem palīdzēja sasniegt tādus agrovides mērķus kā 
ainavas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība. Lai 
šis ieguldījums būtu izmaksu ziņā lietderīgs, ir svarīgi, 
lai atbalstīto NI izmaksas būtu samērīgas un pamato ­
tas. Attiecībā uz 75 % šo projektu Palāta konstatēja 
skaidras norādes par nesamērīgām izmaksām. Tādējādi 
tikai 5 no 28 pārbaudītajiem projektiem (18 %) izrādī ­
jās izmaksu ziņā lietderīgi.
VI
Problēmas ar NI izmaksu samērīgumu var būt rak ­
sturīgas ne tikai revīzijai izraudzītajiem projektiem, 
jo konkrētie gadījumi ir tieši saistīti ar nepilnībām 
dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmās. Proti, 
dalībvalstis atlīdzināja ieguldījumu izmaksas, pama ­
tojoties uz vienības izmaksām, kas bija daudz augstā ­
kas par faktiskajām tirgus izmaksām, vai pienācīgi 
nepārbaudīja deklarēto izmaksu patiesumu, vai arī 
pieņēma visdārgāko piedāvājumu ieguldījumu veikša ­
nai, nepieprasot pamatojumu no atbalsta saņēmējiem 
vai nesalīdzinot piedāvātās izmaksas ar noteiktiem 
kritērijiem. Turklāt visās revīzijai izraudzītajās dalībval ­
stīs Palāta konstatēja vairākus gadījumus, kad neiene ­
sīgiem ieguldījumiem ar acīmredzamām izdevīguma 
pazīmēm tika piemērotas šāda veida ieguldījumiem 
noteiktās maksimālās atbalsta likmes, kas nozīmēja 
to, ka vairākumā gadījumu tie tika pilnībā finansēti no 
publiskajiem līdzekļiem.
Kopsavilkums 08
VII
Trūka informācijas par izpildi, lai parādītu, kas tika 
sasniegts, ES un dalībvalstu līmenī atbalstot NI. Ar 
pieejamajiem uzraudzības rādītājiem tika mērīti tikai 
resursu un tiešo rezultātu dati, tādi kā publisko izde ­
vumu apjoms, atbalstīto saimniecību skaits un kopē ­
jais ieguldījumu apjoms. Konkrētu rezultātu rādītāju 
trūkuma dēļ dažas dalībvalstis NI darbības novērtē ­
jumu sasaistīja ar citām vides shēmām, cerot, ka tās 
visas darbojas vienādi.
VIII
ELFLA atbalsts NI turpinās arī 2014.–2020. gada plā ­
nošanas periodā, bet Komisija un dalībvalstis vēl nav 
novērsušas lielāko daļu Palātas konstatēto nepilnību. 
Galvenais iemesls ir tas, ka tās nedarīja visu iespējamo, 
lai savlaicīgi atklātu nepilnības un līdz ar to vajadzī ­
gos novēršanas pasākumus varētu veikt pirms jaunā 
perioda sākuma. No vienas puses, dalībvalstis neana ­
lizēja savās pārbaudēs atklāto pārkāpumu cēloņus, lai 
uzlabotu shēmas pārvaldību. No otras puses, Komisija 
savas revīzijas veica pārāk vēlu, lai palīdzētu dalībval ­
stīm apzināt un novērst 2007.–2013. gada īstenošanas 
periodā atklātos trūkumus pārvaldībā.
IX
Pamatojoties uz šiem konstatējumiem, Palāta sniedz 
šādus ieteikumus, lai uzlabotu to NI izmaksu lietde ­
rību, kas tiks finansēti 2014. –2020. gada lauku attīstī ­
bas programmu periodā:
— Komisijai jāuzrauga, kā attiecīgās dalībvalstis īste ­
no NI, un šajā nolūkā jāizmanto savi gada īsteno ­
šanas ziņojumi, sākot ar 2017. gadu, tajos norādot 
arī to NI projektu skaitu un īpatsvaru, kas īstenoti 
kopā ar citiem lauku attīstības pasākumiem vai 
vides shēmām, ieskaitot integrētos projektus;— dalībvalstīm savos novērtējuma plānos jāsniedz 
vērtējums par to, cik lielā mērā NI tiek īstenoti 
sinerģijā ar citiem lauku attīstības pasākumiem vai 
vides shēmām;
— dalībvalstīm jāpublisko visi NI atlasē un prioritā ­
šu noteikšanā izmantotie kritēriji un sistemātiski 
jāpārbauda apliecinošie dokumenti, kas pierāda 
atbilstību šiem kritērijiem; dalībvalstīm arī jāno­
drošina atbilstīga pienākumu sadale starp organi ­
zācijām un personām, kas iesaistītas pieteikumu 
nosūtīšanā un atlasē;
— jaunajā plānošanas periodā Komisijai jāsniedz 
norādījumi dalībvalstīm par atlases kritērijiem, pie ­
nācīgi ņemot vērā to pārredzamību, un jāpārbau ­
da, vai dalībvalstis piemēro atbilstošas procedūras 
projektu atlasē;
— Komisijai jānodrošina, ka NI devums ES agrovides 
mērķu sasniegšanā tiek uzraudzīts vai vismaz īpaši 
novērtēts 2014.–2020. gada plānošanas perioda 
novērtējumu laikā;
— dalībvalstīm, kurās atbalsts NI ir ievērojams, 
jānosaka konkrēti rezultātu rādītāji un savos gada 
īstenošanas ziņojumos un novērtējumos par tiem 
jāziņo;
— dalībvalstīm pēc iespējas ātrāk jāizstrādā atbilstī ­
gi kritēriji to NI izdevīguma pazīmju noteikšanai, 
kuriem tiek piemērotas augstākās atbalsta likmes; 
pamatojoties uz šo novērtējumu, dalībvalstīm 
jāmodulē atbalsta intensitāte;
— Komisijai arī jāsniedz turpmāki norādījumi attiecī ­
bā uz šādu kritēriju noteikšanu;
— dalībvalstīm bez kavēšanās jāievieš procedūras, lai 
nodrošinātu, ka atbalstīto NI izmaksas nepārsniedz 
tirgū piedāvāto līdzīga veida preču, pakalpojumu 
vai būvdarbu izmaksas;
Kopsavilkums 09
— Komisijai saskaņā ar daudzgadu revīzijas plānu 
jāpārbauda, vai dalībvalstis efektīvi veic pār ­
baudes, kas paredzētas izmaksu samērīguma 
nodrošināšanai;
— pirms tiek veiktas pirmās 2014.–2020. gada perioda 
pārbaudes uz vietas, dalībvalstīm jānosaka metode 
šo pārbaužu laikā atklāto kļūdu cēloņu savlaicīgai 
konsolidācijai un analīzei;
— plānojot turpmākas revīzijas, Komisijai pienācīgi 
jāņem vērā Palātas konstatēto nepilnību apmērs 
izdevumu jomā neatkarīgi no tā ierobežotā finan ­
siālā nozīmīguma.
10
 Ievads
ES atbalsts neienesīgiem 
ieguldījumiem 
lauksaimniecībā
01 
Neienesīgi ieguldījumi (NI) ir ieguldīju ­
mi, kas nerada nozīmīgu ienesīgumu, 
ienākumus vai ieņēmumus vai nozīmī ­
gi nepalielina saņēmējas saimniecības 
vērtību, bet tiem ir pozitīva ietekme 
uz vidi. Publiskais atbalsts NI finansiāli 
stimulē lauku saimniecību īpašniekus 
veikt šādus videi labvēlīgus ieguldīju ­
mus. NI saturs ir daudzveidīgs — sākot 
no tādu ainavas iezīmju atjaunošanas 
kā tradicionālās robežas, mitrāji, dzīv ­
žogi un sausā krāvuma akmens sienas 
līdz dzīvotņu vai ainavas elementu iz ­
veidei un/vai atjaunošanai, piemēram, 
atjaunojot virsājus, sugām bagātus 
zālājus vai floristiski uzlabotas zāliena 
joslas (skatīt 1. izcēlumu ).02 
Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam 
Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku 
attīstībai (ELFLA) atbalstu neienesī ­
giem ieguldījumiem sniedza 216. pa ­
sākuma ietvaros. Kā parādīts 1. attē -
lā, šis pasākums ir ietverts ES lauku 
attīstības politikas 2. asī, kas attiecas 
uz lauksaimniecības zemes ilgtspējīgas 
izmantošanas pamatmērķi.
Atbalstīto NI piemēri1. izcēlums
Sausā krāvuma akmens siena Apūlijā (Itālija) Mitrāja laipa Īstdevonā (Apvienotā Karaliste).
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
11 Ievads
03 
ELFLA regulā1 ir noteikts, ka “būtu 
jāsniedz atbalsts neienesīgām investī ­
cijām, kad tās vajadzīgas, lai īstenotu 
saistības saskaņā ar agrovides shēmām 
vai citiem agrovides mērķiem, vai 
gadījumā, ja tās saimniecībās paaug ­
stina Natura 2000  apvidu vai citu īpaši 
vērtīgu dabas apvidu infrastruktūras 
vērtību”.
04 
Jo īpaši NI būtu jāuzņemas papildinoša 
loma, lai palīdzētu sasniegt lauksaim ­
niecības zemes ilgtspējīgas izmantoša ­
nas mērķi, vai nu palielinot aizsargāja ­
mo teritoriju ekoloģisko vērtību, vai arī 
veicinot tādu agrovides saistību izpildi 
kā to, kuras atbalsta 214. lauku attīstī ­
bas pasākums2 “Agrovides maksājumi”. 
Neienesīgus ieguldījumus var veikt arī 
neatkarīgi, lai sasniegtu citus agrovides 
mērķus, kas bieži vien ir kopīgi ar citām 
vides shēmām un/vai pasākumiem.05 
Plānošanas periodā no 2014. līdz 
2020. gadam atbalsts NI ir ietverts 
4.4. apakšpasākumā3 “Atbalsts neie ­
nesīgiem ieguldījumiem, kas saistīti ar 
agrovides un klimata mērķu sasnieg ­
šanu”. Atbalsta pamatojuma, darbības 
jomas, saņēmēju, veida un līmeņa 
ziņā šis pasākums ir būtībā tāds pats 
kā 2007.–2013. gadā. Tas saglabā arī 
papildinošo lomu attiecībā uz citiem 
pasākumiem4 un/vai vides mērķiem. 
Salīdzinājumam I pielikumā  ir sniegts 
šā pasākuma pamatojums un dažas 
iezīmes 2007.–2013. gada un 2014.–
2020. gada plānošanas periodā.1. attēlsES lauku attīstības politikas 2. ass struktūra attiecībā uz lauksaimniecības zemes 
ilgtspējīgu izmantošanu
Avots:  Eiropas lauku attīstības tīkls (ELAT).
2./uni00A0ass. Vides un lauku ainavas uzlabošana
Lauksaimniecības 
zemes ilgtspējīga izmantošanaMaksājumi lauksaimniekiem par nelabvēlīgiem dabas 
apstākļiem kalnu teritorijās
Maksājumi lauksaimniekiem par nelabvēlīgiem dabas 
apstākļiem citās teritorijās
Natura/uni00A02000 maksājumi un maksājumi, kas saistīti ar 
Direktīvu/uni00A02000/60/EK
Agrovides maksājumiDzīvnieku labturības maksājumiNeienesīgie ieguldījumi 216215214213212211
1 Preambulas 37. apsvērums 
Padomes 2005. gada 
20. septembra Regulā (EK) 
Nr. 1698/2005 par atbalstu 
lauku attīstībai no Eiropas 
Lauksaimniecības fonda lauku 
attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 
21.10.2005., 1. lpp.).
2 214. lauku attīstības pasākums 
“Agrovides maksājumi” 
atbalsta lauku apvidu 
ilgtspējīgu attīstību. Saskaņā 
ar šo pasākumu piešķirtie 
maksājumi veido 57 % no 
publiskā finansējuma 
lauksaimniecības zemes 
ilgtspējīgai izmantošanai. Tas 
mudina lauksaimniekus un 
citus zemes apsaimniekotājus 
brīvprātīgi apņemties ieviest 
vai turpināt izmantot 
lauksaimnieciskās ražošanas 
metodes, kas ir savienojamas 
ar vides, ainavas un tās 
elementu, dabas resursu, 
augsnes un ģenētiskās 
daudzveidības aizsardzību un 
uzlabošanu.
3 Kā noteikts Komisijas 
2014. gada 17. jūlija 
Īstenošanas regulā (ES) 
Nr. 808/2014, ar kuru paredz 
noteikumus, kā piemērot 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (ES) 
Nr. 1305/2013 par atbalstu 
lauku attīstībai no Eiropas 
Lauksaimniecības fonda lauku 
attīstībai (ELFLA) (OV L 227, 
31.7.2014., 18. lpp.).
12 Ievads
06 
Komisija un dalībvalstis dala atbildī ­
bu par neienesīgiem ieguldījumiem 
sniegtā ES atbalsta pārvaldību. Da ­
lībvalstīm ir jānosaka konkrēti mērķi 
un jāievieš efektīvas pārvaldības un 
kontroles sistēmas, lai nodrošinātu, ka 
atbalstītie ieguldījumi atbilst piemēro ­
jamajiem noteikumiem un ir izmaksu 
ziņā lietderīgi.
07 
Komisija pieņem īstenošanas noteiku ­
mus un pamatnostādnes un apstiprina 
valstu vai reģionālās lauku attīstības 
programmas (LAP), kurās dalībval­
stis nosaka savus mērķus attiecībā uz 
izraudzītajiem atbalsta pasākumiem. 
Komisija kontrolē un uzrauga program ­
mu īstenošanu un pārbauda, vai dalīb ­
valstu pārvaldes iestādes ir ieviesušas 
efektīvas pārvaldības un kontroles 
sistēmas.08 
Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam 
neienesīgiem ieguldījumiem noteik ­
tās publiskā atbalsta likmes varēja 
sasniegt 100 % no kopējām attiecinā ­
majām izmaksām. To var salīdzināt ar 
atbalsta likmi 40 % apmērā, ko parasti 
piemēro ienesīgiem ieguldījumiem, 
tādiem kā tie, kas saistīti ar lauku 
saimniecību modernizāciju vai pievie ­
notās vērtības radīšanu lauksaimnie ­
cības produktiem. 2014.–2020. gada 
periodā šīs publiskā atbalsta likmes ir 
saglabātas.
09 
Plānošanas periodā no 2007. līdz 
2013. gadam neienesīgiem ieguldīju ­
miem tika plānoti aptuveni 1,014 mil ­
jardi EUR, t. i., 1,5 % no publiskā 
finansējuma (ELFLA un valstu līdzfi ­
nansējuma) lauksaimniecības zemes 
ilgtspējīgai izmantošanai (skatīt 
1. tabulu ). Tā kā lielākā daļa LAP līdz 
šo apsvērumu sagatavošanas laikam 
(2015. gada maija beigām5) vēl nebija 
apstiprinātas, 2014.–2020. gada perio ­
dam plānoto ELFLA izdevumu summas 
norādīt nav iespējams.1. tabulaKopējie ELFLA un publiskie (ELFLA un valstu līdzfinansējums) izdevumi neienesīgiem 
ieguldījumiem 2007 .–2013. gadā (EUR)
Pasākums AprakstsFaktiskie Plānotie
ELFLA Publiskie ELFLA Publiskie
216 Neienesīgie ieguldījumi 549 900 632 859 331 286 610 843 250 1 013 996 313
Avots:  Eiropas Komisijas sistēma SFC2007  (2015. gada maijs).4 “Agrovide un klimats” attiecas 
uz jauno lauku attīstības 
pasākumu nr. 10 laikposmam 
no 2014. līdz 2020. gadam. 
Saskaņā ar šo pasākumu 
veikto maksājumu mērķis ir 
saglabāt un veicināt 
vajadzīgās izmaiņas 
lauksaimniecības praksē, lai 
sniegtu pozitīvu ieguldījumu 
vides un klimata politikā.
5 Saskaņā ar Komisijas sistēmu 
SFC2014  līdz 2015. gada 
29. maijam Komisija bija 
apstiprinājusi 51 plānošanas 
dokumentu un vēl 
67 plānošanas dokumentu 
apstiprināšana turpinājās.
13
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
10 
Palāta veica revīziju par to, vai NI 
izmaksu ziņā lietderīgi veicināja ELFLA 
lauksaimniecības zemes ilgtspējīgas 
izmantošanas mērķa sasniegšanu 
2007.–2013. gadā, lai sniegtu ieteiku ­
mus attiecībā uz jauno plānošanas 
periodu. Tas tika darīts, lai dalībval­
stis šos ieteikumus varētu ņemt vērā, 
izstrādājot savu programmu īstenoša ­
nas noteikumus un procedūras, un tos 
varētu izmantot arī Komisija, jo īpaši, 
lai uzlabotu dalībvalstu pārvaldības un 
kontroles sistēmu uzraudzību.
11 
Revīzija tika veikta ar mērķi atbildēt uz 
šādu jautājumu:
Vai neienesīgie ieguldījumi izmaksu 
ziņā lietderīgi veicināja lauksaimnie -
cības zemes ilgtspējīgu izmantošanu?
12 
Šim nolūkam Palātas ziņojumā 
ir sniegtas atbildes uz šādiem 
apakšjautājumiem:
— vai NI efektīvi veicināja ar lauk ­
saimniecības zemes ilgtspējīgu 
izmantošanu saistīto agrovides 
mērķu sasniegšanu?— Vai atbalstīto NI izmaksas bija pa ­
matotas un samērīgas?
— Vai Komisija un dalībvalstis apzi ­
nāja un novērsa nepilnības, kas 
2007.–2013. gada periodā bija 
ietekmējušas NI izmaksu lietderī ­
bu, lai tādējādi veiktu uzlabojumus 
2014.–2020. gada periodā?
13 
Revīzija tika veikta no 2014. gada jūlija 
līdz 2015. gada aprīlim. Tā attiecās uz 
2007.–2013. gada plānošanas perio ­
du un aptvēra ar NI atbalstu saistītās 
dalībvalstu pārvaldības un kontroles 
sistēmas un 28 projektu izlasi, kas 
atspoguļoja svarīgākos neienesīgos 
ieguldījumus četrās dalībvalstīs6 — 
Portugālē (tās kontinentālajā daļā), 
Dānijā, Apvienotajā Karalistē (Anglijā) 
un Itālijā (Apūlijā), kuras revīzijas sāku ­
mā bija izmantojušas 80 % no ELFLA 
izdevumiem un kurās atradās 60 % no 
216. pasākuma atbalsta saņēmējiem 
(skatīt 2. attēlu ).6 Šajā ziņojumā “dalībvalsts” var 
nozīmēt valsti vai tās reģionu.
14 Revīzijas tvērums un pieeja 
14 
Revīzijas pierādījumi tika vākti, pār ­
baudot dokumentus un apmeklējot 
vadošās iestādes un atbalsta saņēmē ­
jus revīzijai izraudzītajās dalībvalstīs. 
Palāta novērtēja visu 28 pārbaudīto NI 
projektu attiecināmību un papildinā ­
mību ar citiem agrovides pasākumiem 
vai mērķiem, kā arī to, vai tie faktiski 
palīdzēja par samērīgām izmaksām 
apmierināt noteiktās vajadzības agro ­
vides politikas jomā. Šā novērtējuma 
rezultāti ir sniegti II pielikumā .2. attēlsNeienesīgiem ieguldījumiem izmantotie ELFLA izdevumi 2007 .–2013. gada 
plānošanas periodā
Avots:  Eiropas Komisijas sistēma SFC2007  (2014. gada marts).020406080100120140160180200
UK IT PT DK SE NL ES DE FR HU EE LT GR FI BELauku attīstība 2007.–2013. g. — atbalsts NI
Izmantotais ELFLA ﬁnansējums (miljonos EUR)
15
 Apsvērumi
Lai gan atlases 
procedūras un 
uzraudzības instrumenti 
bija nepilnīgi, Palāta 
konstatēja pazīmes, kas 
norādīja uz efektīvu 
atbalstu NI
15 
Palāta pārbaudīja revīzijai izraudzīto 
dalībvalstu pārvaldības un kontroles 
sistēmas un piemēroja šādus kritērijus, 
lai novērtētu, vai atbalsts NI efektīvi 
veicināja lauksaimniecības zemes ilgt ­
spējīgu izmantošanu:
— dalībvalstīm skaidri jānosaka savas 
konkrētās vajadzības agrovides 
politikas jomā attiecībā uz lauk ­
saimniecības zemes ilgtspējīgu 
izmantošanu, kā arī to NI veidi, kas 
palīdzētu šīs vajadzības apmie ­
rināt. Ņemot vērā, ka NI būtu 
jāpapildina citi svarīgi agrovides 
pasākumi un/vai mērķi, dalībval ­
stīm jānodrošina šī papildināmība, 
atbalstu NI skaidri sasaistot ar šiem 
pasākumiem un/vai mērķiem;— dalībvalstīm efektīvi jāpiemē ­
ro projektu atlases kritēriji, lai 
pieejamo finansējumu novirzītu 
noteiktajiem NI veidiem, vienlai ­
kus nodrošinot pārredzamību un 
atbilstību piemērojamajiem tiesību 
aktiem;
— dalībvalstīm jāuzrauga projektu 
īstenošana un jānovērtē, vai atbals ­
tītie NI palīdzēja sasniegt noteiktos 
vides mērķus.
Intervences loģika, kas ilustrē šos kritēri ­
jus, ir sniegta 3. attēlā .
16 
Papildus šim pārvaldības sistēmu 
novērtējumam Palāta pārbaudīja 28 NI 
projektu izlasi (skatīt 13. punktu), da ­
lībvalstu LAP un attiecīgos uzraudzības 
datus un novērtējuma ziņojumus.3. attēlsNI intervences loģika 2007 .–2013. gada plānošanas periodā
Vajadzību apzināšana un 
mērķu noteikšanaAr vajadzībām un 
mērķiem saskaņotu un 
saistītu ieguldījumu 
veidu noteikšanaNovērtējums par NI lomu 
un sinerģisko nozīmi citu 
pasākumu un mērķu 
papildināšanā
16 Apsvērumi
Kaut arī vajadzības agrovides 
politikas jomā bija plaši 
definētas, dalībvalstis 
atbalstu novirzīja, 
ierobežojot to NI veidus, 
kas var pretendēt uz 
finansējumu
17 
Lai atbalsts NI būtu efektīvs, tas jāno ­
virza ar lauksaimniecības zemes ilgt ­
spējīgu izmantošanu saistītu konkrētu 
agrovides vajadzību apmierināšanai. 
Palāta konstatēja, ka, lai gan visas 
dalībvalstis bija plaši definējušas savas 
vajadzības agrovides politikas jomā, 
tās samazināja bezmērķīga atbalsta 
risku, ierobežojot to NI veidus, kas var 
pretendēt uz finansējumu. Kopsavil ­
kums par agrovides vajadzībām un 
mērķiem, kā arī NI veidiem katrā revī ­
zijai izraudzītajā dalībvalstī ir sniegts 
III pielikumā . Tas rāda, ka patiešām 
pastāv vispārēja atbilstība starp dalīb ­
valstu izraudzīto NI veidiem un to LAP 
aprakstītajām vajadzībām agrovides 
politikas jomā.
18 
Apsverot publiskā atbalsta finan ­
šu sadalījumu, divas dalībvalstis to 
novirzīja tālāk, galvenokārt ar ainavas 
saglabāšanu un aizsardzību saistītiem 
projektiem. Portugālē 89 % no atbal ­
sta NI attiecās uz tradicionālo sausā 
krāvuma akmens sienu atjaunošanu 
ap terasveida vīna dārziem Doru upes 
ielejā. Itālijā (Apūlijā) 97 % no publiskā 
atbalsta NI attiecās uz tradicionālo sau ­
sā krāvuma akmens sienu — raksturīga 
reģionālo lauksaimniecības sistēmu un 
ainavas elementa — atjaunošanu. Tie 
ir piemēri, kas raksturo skaidru izvēli 
par to, kur koncentrēt atbalstu NI, lai 
apmierinātu kādu vajadzību agrovides 
politikas jomā.Visas četras revīzijai 
izraudzītās dalībvalstis 
atsaucās uz NI atbalsta 
papildināmību, bet tikai 
divas to piemēroja darbības 
līmenī, lai veicinātu sinerģiju 
ar citām atbalsta shēmām
19 
ELFLA regulā neienesīgiem ieguldīju ­
miem ir paredzēta papildinoša loma 
(skatīt 3. un 4. punktu), bet dalībval ­
stīm dota rīcības brīvība izvēlēties 
papildināmības līmeni. Atsauces uz 
papildināmību Palāta konstatēja visās 
revīzijai izraudzītajās dalībvalstīs, bet 
tikai divās — Portugālē (tās kontinen ­
tālajā daļā) un Apvienotajā Karalistē 
(Anglijā) — šī papildināmība bija no ­
teikta darbības līmenī, lai faktiski vei ­
cinātu sinerģiju starp dažādām vides 
atbalsta shēmām. Proti, šīs divas dalīb ­
valstis integrēja atbalstu neienesīgiem 
ieguldījumiem ELFLA 214. pasākumā 
“Agrovides maksājumi” tādā mērā, ka, 
lai piekļūtu šim atbalstam, bija vaja ­
dzīgas agrovides saistības atbilstoši 
214. lauku attīstības pasākumam.
20 
Savukārt Dānija un Itālija (Apūlija) 
papildināmību definēja mazāk praktis ­
ki un plašāk, jo atbalsts NI bija saistīts 
ar vispārējiem agrovides mērķiem, kas 
noteikti šo valstu LAP (piemēram, aina ­
vas saglabāšana un dabas resursu aiz ­
sardzība) un bija kopīgi ar citiem ELFLA 
2. ass pasākumiem (skatīt 1. attēlu ). 
Tomēr pasākumu savstarpējā papildi ­
nāmība netika nodrošināta. 2. izcēlu -
mā ir sniegti NI atbalsta sinerģijas un 
nekonkrētas papildināmības piemēri.
17 Apsvērumi
21 
Palāta uzskata, ka izvēle NI atbalstu 
integrēt citos lauku attīstības pasā ­
kumos, piemēram, 214. pasākumā, 
paredzēja potenciāli ciešāku saikni 
ar jau esošajām agrovides saistībām, 
tāpēc mudina panākt spēcīgāku siner ­
ģisko ietekmi, lai sasniegtu agrovides 
mērķus.22 
Tomēr šāda pasākumu integrācija 
rada arī atbalsta pārklāšanās risku, ja 
nav skaidri nošķirtas no katra pasāku ­
ma finansējamās darbības. Tā notika 
Portugālē (tās kontinentālajā daļā), kur 
atbalsts no 214. pasākuma “Agrovides 
maksājumi” ietvēra summas to sausā 
krāvuma akmens sienu daļu saglabā ­
šanai/atjaunošanai, kuras vajadzēja 
atjaunot (tās bija sliktā stāvoklī). 
Tādējādi maksājumi no 214. pasākuma, 
kas attiecās uz saglabāšanas saistī ­
bām, varēja ietvert gan sienas, kas bija 
jāsaglabā, gan arī tās, kuras vajadzēja 
atjaunot. Tajā pašā laikā varēja piepra ­
sīt, lai atjaunošanas darbu izmaksas 
tiktu atlīdzinātas arī kā atbalsts NI, t.i., 
100 % apmērā. Tas nozīmē, ka atbal ­
sta intensitāte dažu sausā krāvuma 
akmens sienu rekonstrukcijai objektīvi 
varēja pārsniegt 100 %. Sešos Portu ­
gālē apmeklētajos projektos Palāta 
konstatēja četrus šādus gadījumus.Piemēri papildināmībai ar citiem pasākumiem/mērķiem
Portugālē (tās kontinentālajā daļā) saskaņā ar NI shēmām, kas atbalsta sausā krāvuma akmens sienu atjaunoša ­
nu Doru upes ielejā, pieteikumu iesniedzējiem ir jābūt 214. pasākuma “Agrovides maksājumi” atbalsta saņē ­
mējiem. Šā pasākuma finansiālā atbalsta saņēmēji uzņemas vairākas saistības agrovides jomā. Viena no šīm 
saistībām ir vismaz piecus gadus labā stāvoklī saglabāt savā lauku saimniecībā esošās sausā krāvuma akmens 
sienas. Šādā gadījumā NI atbalsts sausā krāvuma akmens sienu atjaunošanai papildina to saglabāšanas saistī ­
bas, un abi pasākumi kopā palīdz sasniegt mērķi — labā stāvoklī uzturēt svarīgu reģiona ainavas elementu.
Apvienotajā Karalistē (Anglijā) darbojas brīvprātīga vides pārvaldības shēma, kas piedāvā maksājumus (tos 
finansē no 214. lauku attīstības pasākuma) zemes apsaimniekotājiem, kuri apņemas apsaimniekot savu zemi, 
ņemot vērā agrovides mērķus. Šai shēmai ir dažādas pakāpes ar aizvien augstākām prasībām. Viena no šīm 
pakāpēm — augsta līmeņa pārvaldība — paredz iespēju finansēt noteikta veida kapitālos darbus (piemēram, 
ainavu, objektu vai tradicionālo robežu atjaunošanu), kurus veiks atbalsta saņēmēji. Atbalsts NI nodrošina 
šādu kapitālo darbu finansējumu.
Itālijā (Apūlijā) un Dānijā atbalsts NI bija saistīts ar vispārējiem agrovides mērķiem, kas noteikti visai 2. asij, 
piemēram, lauku ainavas aizsardzība un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, un tas neattiecās tikai uz kon ­
krētām platībām ar īpašu ekoloģisko vērtību. Itālijā (Apūlijā) vienīgā prasība atbalsta saņēmējiem ir lauksaim ­
nieciskā darbība, savukārt Dānijā par atbalsta saņēmēju var kļūt jebkura privāta vai publiska juridiska persona, 
tostarp lauksaimniecības zemes īpašnieki vai nomnieki, izņemot apakšpasākumu, kas attiecas uz zemes iegādi 
mitrāju izveidei un kura atbalsta saņēmējs ir Dānijas valsts.2. izcēlums
18 Apsvērumi
23 
Kopumā dalībvalstu izvēle izman ­
tot atbalstu NI atspoguļojās Palātas 
apmeklēto projektu izlasē — 16 no 
28 apmeklētajiem projektiem tika īste ­
noti sinerģijā ar citiem lauku attīstības 
pasākumiem, un lielākā daļa projektu 
(21 no 28) tika uzskatīti par tādiem, kas 
papildina citus agrovides mērķus. Sīkā ­
ku informāciju skatīt II pielikumā .Revidēto dalībvalstu atlases 
procedūru nepilnību dēļ tika 
atbalstīti neattiecināmi NI vai 
tādi NI, kuru izraudzīšanās 
nebija pietiekami pamatota
24 
Ierobežotie publiskie līdzekļi dalīb ­
valstīm jānovirza to projektu priekšli ­
kumiem, kas vislabāk atbilst valsts vai 
reģionālajām vajadzībām, vienlaikus 
ievērojot piemērojamās regulas un 
vienlīdzīgas piekļuves un pārredzamī ­
bas principus. Palāta pārbaudīja revī ­
zijai izraudzītajās dalībvalstīs ieviestās 
atlases procedūras un visās, izņemot 
vienu, konstatēja nepilnības šajos as ­
pektos. Piemēri ir sniegti 3. izcēlumā .
NI projektu atlasē konstatētās nepilnības
a) Neattiecināmu ieguldījumu atlase
Dānija
Provizoriskie pētījumi (t. i., priekšizpēte) par mitrāju projektiem tiek uzskatīti par atsevišķiem NI, tiem piemēro 
atsevišķas apstiprināšanas procedūras, un tie ir ekonomiski neatkarīgi no jebkādiem ieguldījumiem, kas varētu 
tikt veikti vēlāk. Tomēr Regulas Nr. 1974/20067 55. pantā ir noteikts, ka tādas ieguldījumu darbības vispārīgās 
izmaksas, kas var pretendēt uz līdzfinansējumu, par tādām var uzskatīt tikai tādā gadījumā, ja ieguldījumu dar ­
bība tiek faktiski veikta. Palāta uzskata, ka šī prasība aizsargā līdzekļu lietderīgas izmantošanas principus, jo tā 
neļauj ES līdzekļus izlietot darbībām, kas nepalīdz sasniegt atbalsta shēmas mērķus. Iepriekšminētajā gadīju ­
mā šādas priekšizpētes rezultātā netiek veikti konkrēti ieguldījumi. Šajā dalībvalstī mazāk nekā pusei finansēto 
provizorisko pētījumu vēlāk sekoja atsevišķi pieteikumi par faktiskiem ieguldījumiem mitrājos. Turklāt vairākos 
gadījumos pēc priekšizpētes ar pozitīvu secinājumu konkrēti projekti tā arī netika īstenoti.
Itālija (Apūlija)
Valsts iestādes ir noteikušas, ka piekļuve NI atbalstam var būt tikai tiem lauksaimniekiem, kas ir reģistrējušies 
Tirdzniecības palātas saimniecību reģistrā. Palāta konstatēja, ka trīs no sešiem atbalsta saņēmējiem, kurus tā 
apmeklēja uz vietas, šai prasībai neatbilda, tāpēc piekļuve NI atbalstam tiem būtu bijusi jāliedz.
7 Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) 
Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 368, 23.12.2006., 15. lpp.).3. izcēlums
19 Apsvērumi
b) Nepietiekami pārredzama projektu atlase
Apvienotā Karaliste (Anglija)
Valsts iestādes apzina saimniecības, kas varētu tikt atbalstītas. Šim nolūkam tās izmanto iepriekš sagatavotus 
sarakstus, kuros saimniecības ir iekļautas prioritārā secībā atbilstoši to iespējām nodrošināt rezultātus vides 
jomā, un tam seko sarunu procedūra starp valsts iestādēm un potenciālajiem atbalsta saņēmējiem. Tomēr 
informācija par to, uz kāda pamata ir noteiktas prioritātes un novērtēta pieteikumu kvalitāte, nebija pieejama. 
Turklāt shēmas dokumentos ir ierosināts, ka papildu zemes apsaimniekošanas priekšlikumu iekļaušana ir valsts 
ierēdņu ziņā.
Dānija
Atbalsta pieteikumus neienesīgiem ieguldījumiem kolektīvo stādījumu izveidē gandrīz vienmēr vadošajām 
iestādēm iesniedz valsts zemes īpašnieku un nomnieku asociācija. Pamatojoties uz saviem kritērijiem, šī valsts 
asociācija lemj, kuras vietējās asociācijas piedalīsies iesniegtajos projektos un, visbeidzot, kuri projekti tiks 
atbalstīti. Valsts asociācija piedalās arī konsultatīvajā komitejā, kas nosaka iesniegto pieteikumu relatīvo priori ­
tāti. Palāta uzskata, ka tas rada iespējamu interešu konfliktu.
c) Būtiski svarīgu atlases kritēriju nepienācīga pārbaude
Itālija (Apūlija)
2009. gada uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus par atbalstu neienesīgiem ieguldījumiem sausā krāvuma 
akmens sienu atjaunošanā tika apstiprināti 602 no 3887 iesniegtajiem pieteikumiem, un to kopējie publiskie 
izdevumi sasniedza 42,7 miljonus EUR. Pamatojoties uz prioritātes noteikšanas kritērijiem, varēja saņemt mak ­
simāli septiņus punktus. Pieteikumi, kas saņēma mazāk nekā sešus punktus, tika izslēgti.
Viens no izšķirošajiem prioritātes noteikšanas kritērijiem bija saimniecības kā vietas ar augstu ekoloģisko un 
ainavisko vērtību klasifikācija, ja tajā ir olīvu birzis. Pieteikumu iesniedzējiem, kas atbilda šim kritērijam, būtu 
jāsaņem divi punkti, kas bija izšķiroši, lai viņu pieteikumi netiktu izslēgti.
Valsts iestādes pašas nepārbaudīja atbilstību šim konkrētajam kritērijam. Šis uzdevums tika uzticēts ražotāju 
asociācijām, kurām bija jāapliecina, ka to dalībnieki atbilda šim kritērijam. 
20 Apsvērumi
Trūka būtiskas informācijas, 
lai parādītu, kas tika 
sasniegts ar ES atbalstu 
neienesīgiem ieguldījumiem 
ES un dalībvalstu līmenī…
25 
Lai nodrošinātu, ka ELFLA atbalsts 
NI tiek labi izmantots, liela nozīme ir 
uzraudzībai un novērtēšanai. Laikpos ­
mam no 2007. līdz 2013. gadam ar Lau ­
ku attīstības regulu tika ieviesta kopīgā 
uzraudzības un novērtēšanas sistēma 
(KUNS). Tā izmantoja kopīgus rādītājus, 
kas paredzēti, lai virzību uz lauku attīs ­
tības mērķu sasniegšanu parādītu tādā 
veidā, kas ļautu salīdzināt visas LAP 
un apkopot datus. Tā kā kopīgi rādītāji 
nevar pilnībā atspoguļot visu ietekmi, 
ko rada atsevišķas atbalsta shēmas, 
dalībvalstis var noteikt arī ierobežotu 
skaitu papildu rādītāju.26 
Palāta atklāja vairākas nepilnības 
uzraudzībā un novērtēšanā, kuras 
radīja vispārēju būtiskas informācijas 
trūkumu attiecībā uz NI sasniegtajiem 
rezultātiem, jo īpaši to, cik lielā mērā NI 
ir palīdzējuši sasniegt ar lauksaimnie ­
cības zemes ilgtspējīgu izmantošanu 
saistītos agrovides mērķus.
27 
Pirmkārt, dalībvalstis plānošanas pos ­
mā nenoteica papildu bāzes rādītājus 
saistībā ar atbalstu NI. Izmantojot pa ­
pildu bāzes rādītājus, varētu izveidot 
kontekstu, kurā resursu piešķiršana NI 
atbalstam kļūtu skaidrāka un perio ­
da beigās ļautu salīdzināt NI atbalsta 
lomu. 4. izcēlumā  ir sniegts piemērs 
tam, kā bāzes rādītāji varētu atvieg ­
lot NI atbalsta sasniegto rezultātu 
novērtēšanu.
Iespējamo bāzes rādītāju piemēri
Itālija (Apūlija) un Portugāle (tās kontinentālā daļa)
Sausā krāvuma akmens sienu atjaunošana bija vienīgais svarīgākais NI veids, kas noteikts LAP (97 % no kopējā 
publiskā atbalsta Apūlijā, 89 % Portugālē). Tomēr valstu iestādes nedefinēja bāzes situāciju, nosakot to sausā 
krāvuma akmens sienu kopējo daudzumu attiecīgajās teritorijās, uz kurām attiecas šis NI atbalsta veids, to sau ­
sā krāvuma akmens sienu daudzumu, par kurām plānošanas perioda sākumā bija zināms, ka tām būs vajadzīga 
saglabāšana, vai to sausā krāvuma akmens sienu plānoto daudzumu, kas būs jāatjauno plānošanas perioda 
beigās. Tas sniegtu skaidrāku priekšstatu par šāda veida neienesīgiem ieguldījumiem piešķirto resursu nozīmi 
un efektivitāti.4. izcēlums
21 Apsvērumi
28 
Otrkārt, ar KUNS kopīgajiem rādītājiem 
mēra tādus resursu un tiešo rezultātu 
datus kā publisko izdevumu apjoms, 
atbalstīto saimniecību skaits un 
kopējais ieguldījumu apjoms, bet tie 
nepavisam nav piemēroti, lai novērtētu 
tādu ieguldījumu pasākumu ietekmi kā 
atbalsts NI. Tāpat kopīgais rezultātu rā ­
dītājs, kas attiecas uz atbalstu NI, ņem 
vērā veiksmīgās zemes apsaimnieko ­
šanas shēmās iekļauto zemes platību 
(hektāros) un tāpēc nav izmantojams, 
lai norādītu uz ieguldījumu pasākuma 
saistību vai nozīmi.
29 
Lai gan kopīgo rezultātu rādītāju 
nepiemērotība Portugāles (tās konti ­
nentālās daļas) un Apvienotās Kara ­
listes (Anglijas) LAP bija skaidri atzīta, 
revīzijai izraudzītās dalībvalstis nav 
noteikušas papildu rādītājus, lai atspo ­
guļotu šo svarīgo informāciju attiecībā 
uz atbalstu NI.30 
Cits avots, kas var sniegt būtisku infor ­
māciju par rezultātiem, ir novērtēšana. 
Atšķirībā no regulārajām pārbaudēm, 
kas tiek veiktas uzraudzības laikā, 
novērtēšana ir pierādījumu, tostarp 
uzraudzībai sagatavotās informācijas, 
periodiska vākšana un analīze. Revīzi ­
jas laikā bija pieejami tikai starpposma 
novērtējumi (SN), kas tika veikti ap 
perioda vidu. Izskatot šos novērtējuma 
ziņojumus, Palāta konstatēja, ka tie 
nesniedza būtisku informāciju par NI 
atbalsta sasniegtajiem rezultātiem. 
Tas bija galvenokārt saistīts gan ar 
novēlotu īstenošanu, gan būtiskas 
uzraudzības informācijas trūkumu. 
Komisijas pārskatā par atsevišķiem 
SN ziņojumiem bija faktiski pieminēta 
uzraudzības datu vāja pieejamība un 
nepilnīgums. 5. izcēlumā  ir sniegti 
piemēri par ļoti ierobežoto informāciju 
attiecībā uz NI atbalsta rezultātiem.
Atsauces uz atbalstu NI starpposma novērtējuma ziņojumos
Portugāles (tās kontinentālās daļas) SN ziņojumā pasākuma novēlotas īstenošanas dēļ nekādas atsauces uz NI 
nav sniegtas.
Itālijas (Apūlijas) SN ziņojumā ir sniegta informācija par NI atbalsta iznākumu un tā savstarpējo saistību ar 
ieguvumiem videi. Tomēr SN laikā nekādi maksājumi netika veikti, kas norāda uz to, ka ziņojumā ir atkārtoti 
nosaukti plānotie ieguvumi videi, kuri bija norādīti LAP un ex ante  novērtēšanas ziņojumā.
Dānijas SN ziņojumā ir minēts, ka valsts pasākumiem, ar kuriem īsteno atbalstu NI, nebija noteikti darbības 
mērķi.
Apvienotās Karalistes (Anglijas) SN ziņojumā ir sniegts konkrēts ieteikums attiecībā uz vajadzību noteikt jau ­
nus rādītājus, lai varētu novērtēt NI atbalsta efektivitāti un svarīgumu.5. izcēlums
22 Apsvērumi
31 
Iepriekš aprakstīto problēmu dēļ valstu 
iestādes nevarēja izdarīt vērā ņema ­
mus secinājumus par to, cik veiksmīgi 
vai efektīvi atbalsts NI ir palīdzējis īste ­
not citus vides pasākumus vai mērķus. 
Tāpēc, piemēram, dalībvalstis, kuras at ­
balstu NI sniedza tikai citu lauku attīstī ­
bas pasākumu (piemēram, agrovides maksājumu) atbalsta saņēmējiem, 
abu pasākumu novērtējumus varēja 
apvienot, cerot, ka attiecīgā pasāku ­
ma rezultāti noteiktā virzienā varētu 
norādīt uz to, ka NI rezultātiem ir jābūt 
tādiem pašiem, lai gan objektīvu datu 
par NI atbalsta iznākumu nebija (skatīt 
6. izcēlumu ).
…tomēr Palāta konstatēja, 
ka 71 % no revīzijā 
pārbaudītajiem NI palīdzēja 
sasniegt ar lauksaimniecības 
zemes ilgtspējīgu 
izmantošanu saistītos 
mērķus
32 
Kā norādīts 13. punktā, Palāta pār ­
baudīja 28 NI projektus. Lai noteik ­
tu, vai šie projekti efektīvi veicināja 
lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu 
izmantošanu, Palāta novērtēja,
— vai projekti varēja pretendēt uz 
ELFLA atbalstu;
— vai ar tiem tika apmierinātas dalīb ­
valstu LAP atzītās vides vajadzības 
un sasniegti ar lauksaimniecības 
zemes ilgtspējīgu izmantošanu 
saistītie mērķi;— vai attiecīgie ieguldījumi tika 
veikti saskaņā ar plānu un uzturēti 
revīzijas apmeklējumu laikā. II pie -
likumā  ir sniegti šā novērtējuma 
rezultāti par katru projektu, kā arī 
to izmaksu samērīguma analīze, 
kas sīkāk aplūkota nākamajā iedaļā.Apvienota novērtējuma piemērs
Apvienotās Karalistes (Anglijas) valsts iestādes norādīja, ka, novērtējot NI atbalsta rezultātus, tās ņēma vērā 
divu pasākumu (214. pasākuma “Agrovides maksājumi” un 216. pasākuma “Neienesīgie ieguldījumi”) darbības 
rezultātus kopā. Tomēr parādīt to, kā atbalsts NI palīdzēja ilgākā termiņā gūt labumu no agrovides saistībām, 
traucēja konkrētu NI mērķu un rādītāju trūkums.6. izcēlums
23 Apsvērumi
33 
Saistībā ar attiecināmību Palāta kon ­
statēja, ka četri projekti nebija attie ­
cināmi pat pieteikumu iesniegšanas 
laikā (skatīt 3. izcēlumu ). Turklāt Palāta 
atklāja trīs projektus, kas nebija attie ­
cināmi to īstenošanas laikā radušos 
problēmu dēļ (skatīt 44. punktu). Tā 
kā šie septiņi projekti (25 %) ar ELFLA 
finansējumu nebūtu bijuši jāatbalsta, 
Palāta uzskata, ka tie nepalīdzēja sa­
sniegt pasākuma mērķus.
34 
Palāta atrada pierādījumus tam, ka 
20 no atlikušajiem projektiem (kuru 
bija 21) atbilda noteiktajām vajadzī ­
bām agrovides politikas jomā. Visbie ­
žāk minētās vajadzības bija ainavas un 
bioloģiskās daudzveidības aizsardzība. 
Turklāt šie projekti tika īstenoti saskaņā 
ar plānu un uzturēti revīzijas apmeklē ­
jumu laikā. Kopumā Palāta konstatēja, 
ka 20 no 28 pārbaudītajiem projektiem 
(71 %) palīdzēja sasniegt ar lauksaim ­
niecības zemes ilgtspējīgu izmantoša ­
nu saistītos agrovides mērķus.Atbalstīto NI izmaksas 
revidētajās dalībvalstīs 
bieži vien bija nesamērīgi 
augstas vai nepietiekami 
pamatotas
35 
Lai izmaksu ziņā lietderīgi veicinātu 
lauksaimniecības zemes ilgtspējīgu 
izmantošanu, neienesīgiem ieguldīju ­
miem ne tikai jāapmierina attiecīgās 
vajadzības vides jomā, bet tas arī jāda ­
ra par samērīgu cenu. Turklāt, ņemot 
vērā, ka no publiskajiem līdzekļiem 
finansētā ieguldījumu izmaksu daļa 
ir lielāka (līdz pat 100 %) nekā citiem 
ELFLA ieguldījumu pasākumiem, NI 
atbalsta saņēmēji var būt mazāk moti ­
vēti izmaksas ierobežot. Tāpēc dalīb ­
valstīm īpaša uzmanība jāpievērš tam, 
lai nodrošinātu tikai tādu ieguldījumu 
izmaksu atlīdzināšanu, kas ir samērīgas 
un pienācīgi pamatotas.
36 
Kā norādīts 3. punktā, pamatojums 
publiskā atbalsta piešķiršanai NI ir 
finansiāli stimulēt atbalsta saņēmē ­
jus veikt ieguldījumus, kas nerada 
nozīmīgu ienesīgumu, bet kuriem ir 
pozitīva ietekme uz vidi. Šādā gadīju ­
mā atbalsta likme var sasniegt 100 % 
no NI attiecināmajiem izdevumiem. Tā 
kā gandrīz jebkura veida ieguldījums 
var potenciāli sniegt tiešu vai netiešu 
ekonomisko labumu, piemērojamās 
regulas paredz, ka neienesīgiem iegul ­
dījumiem nebūtu jānodrošina nozī ­
mīgs ekonomisks ienesīgums atbalsta 
saņēmējiem. Tomēr Komisija nesniedza 
norādījumus par to, kas ir nozīmīgs 
ekonomisks ienesīgums un kā dalībval ­
stīm tas būtu jānovērtē.
24 Apsvērumi
37 
Palāta uzskata, ka, lai garantētu saim ­
nieciskuma principu, dalībvalstīm, no ­
sakot, cik liels publiskais atbalsts būtu 
jāsaņem par darbībām, kurām pienā ­
kas NI atbalsts, būtu jāņem vērā to 
izdevīguma vai ienesīguma pazīmes8. 
Proti, šī atbalsta likme būtu jānosaka, 
ņemot vērā izdevīguma aspektu nozī ­
mi vai no NI sagaidāmos agronomiskos 
ieguvumus, robežās starp finansējuma 
likmi, kas paredzēta ienesīgiem iegul ­
dījumiem (parasti 40 %), un maksimālo 
likmi, kas atļauta NI (100 %).
38 
Palāta pārbaudīja publiskā atbalsta 
likmes, ko neienesīgiem ieguldījumiem 
bija piemērojušas visas četras revīzijai 
izraudzītās dalībvalstis, un novērtēja, 
vai šīs likmes tika modulētas, ņemot 
vērā jebkādas ienesīguma pazīmes 
28 NI projektos. Turklāt Palāta novēr ­
tēja arī šo NI izmaksu samērīgumu. 
Kopumā Palāta konstatēja, ka atseviš ­
ķas ienesīguma pazīmes bija faktiski 
lielākajai daļai NI, bet dalībvalstis tās 
neņēma vērā, lai samazinātu izmantotā 
publiskā finansējuma augstās likmes. 
Palāta arī atklāja sistemātiskas problē ­
mas ar izmaksu samērīguma nodroši ­
nāšanu visās dalībvalstīs.NI piemēro augstas publiskā 
finansējuma likmes, lai gan 
dažreiz tie ietver izdevīguma 
elementus
39 
Visas revīzijai izraudzītās dalībvalstis 
ir noteikušas konkrētas NI atbalsta lik ­
mes. Portugāle (tās kontinentālā daļa) 
un Itālija (Apūlija) ir noteikušas atbalsta 
likmi 100 % apmērā no attiecināma ­
jiem izdevumiem, savukārt Dānija un 
Apvienotā Karaliste (Anglija) ir noteiku ­
šas konkrētas likmes katram NI veidam, 
sākot no 50 % neienesīgiem ieguldī ­
jumiem ar izdevīguma pazīmēm līdz 
100 %, ja šādu pazīmju nav. Modulā ­
cijas piemēri ietver žogu uzstādīšanas 
projektus, kas Apvienotajā Karalistē 
(Anglijā) tiek līdzfinansēti 50 % apmē ­
rā, dzīvžogu atjaunošanas projektus, 
kas gan Dānijā, gan arī Apvienotajā Ka ­
ralistē tiek finansēti 60 % apmērā, un 
projektus, kurus finansē 100 % apmērā, 
piemēram, tos, kas saistīti ar virsāju 
atjaunošanu (Apvienotajā Karalistē) 
un valsts veikto zemes iegādi mitrāju 
izveidei (Dānijā).
40 
Palāta uzskata, ka Apvienotās Kara ­
listes (Anglijas) LAP ir vienīgā lauku 
attīstības programma, kurā, katram 
NI atsevišķi nosakot atbalsta likmi, ir 
ņemti vērā tādi aspekti kā paredzētie 
vides un agronomiskie ieguvumi vai 
tirgus krīze.8 Ieguldījuma ienesīguma vai 
izdevīguma pazīmes ir tās, 
kuru rezultātā vai ar kuru 
palīdzību palielinās lauku 
saimniecības vērtība vai 
ienesīgums. Tās var izpausties 
kā ekonomiski vai agronomiski 
ieguvumi, piemēram, 
ieguldījuma strukturālā loma 
saimniecības lauksaimniecības 
sistēmās, ar ieguldījumu 
saistīto darbību izmaksu 
samazināšanās vai 
saimniecības produkcijas 
pieaugums.
25 Apsvērumi
41 
Tomēr visās apmeklētajās dalībvalstīs 
Palāta atklāja NI, kuru izdevīguma 
pazīmes nebija ņemtas vērā, nosakot 
piešķirtās atbalsta likmes, kas faktis ­
ki bija maksimāli iespējamās. Palāta 
uzskata, ka tas grauj saimnieciskuma 
principu, jo par noteikta veida precēm 
tiek pārmaksāts, kaut arī tās būtu ie ­
spējams iegūt par zemāku cenu, ņemot 
vērā to labumu daļu, ko gūst atbalsta 
saņēmējs un/vai saistītie dalībnieki.
— Portugālē (tās kontinentālajā daļā) 
vairākumu atbalstīto NI (89 % no 
pasākuma kopējiem izdevumiem) 
veidoja sausā krāvuma akmens 
sienu atjaunošana terasveida 
lauksaimniecības sistēmas atbal­
stam Doru upes ielejā. Atbalsta 
likme bija 100 % no attiecināma ­
jiem izdevumiem, nepārsniedzot 
70 000 EUR vienai saimniecībai. 
Palāta uzskata, ka šāda veida NI 
ietver ienesīguma elementu, jo šīm 
sienām ir strukturāla loma terasvei ­
da lauksaimniecības sistēmā, kas 
tiek izmantota apgabalā, kurā 
veikti ieguldījumi, tāpēc ainavas 
elements nav attiecīgo lauksaim ­
niecības sistēmu vienīgais stimuls. 
Ļoti augsto atbalsta likmi Portu ­
gālē (tās kontinentālajā daļā) var 
skatīt salīdzinājumā ar Apvienoto 
Karalisti (Angliju), kur atbalsta lik ­
me akmens sienu projektiem bija 
60 %.
 Palāta arī konstatēja, ka vienā no 
sešiem apmeklētajiem NI projek ­
tiem plānotais atbalsts tradicionālo 
saimniecības struktūru saglabāša ­
nai kļuva par atbalstu netradicio ­
nālai struktūrai, kas tika izmantota 
lauksaimniecības darbībām.— Itālijā (Apūlijā) lauksaimniecības 
zemes gabalus norobežojošo sausā 
krāvuma akmens sienu atjauno ­
šana veidoja lielāko daļu (97 % no 
pasākuma kopējiem izdevumiem) 
no Itālijā (Apūlijā) atbalstītajiem 
NI. Atbalsta likme bija 100 % no 
attiecināmajiem izdevumiem, un 
pirmajā pieteikumu iesniegšanas 
periodā summa netika ierobežota. 
Nākamajos periodos tika noteikts 
izdevumu maksimālais apjoms — 
100 000 EUR. Palāta uzskata, ka 
šāda veida NI ietver ienesīguma 
elementu, jo akmens sienas tiek 
izmantotas kā robežas, lai lauk ­
saimniecības dzīvniekus noturētu 
noteiktās ganībās vai pasargātu 
stādījumus no postījumiem, ko 
tiem varētu nodarīt apkārtnes 
savvaļas dzīvnieki vai mājlopi. 
Ļoti augstā atbalsta likme Itālijā 
(Apūlijā) kontrastē ar situāciju 
Apvienotajā Karalistē (Anglijā), 
kur līdzfinansējuma likme akmens 
sienu projektiem bija 60 %.
— Lai gan Apvienotajā Karalistē 
(Anglijā) bija izstrādāta metodika, 
kas atbalsta likmes noteikšanā ļāva 
ņemt vērā atbalstīto NI ekonomis ­
kās ietekmes līmeni, Palāta konsta ­
tēja, ka četri no desmit uz vietas 
apmeklētajiem projektiem, no ku ­
riem visi tika finansēti 100 % apmē ­
rā, ietvēra būtiskus ekonomiskos 
labumus atbalsta saņēmējiem un/
vai saistītajiem dalībniekiem. Divos 
degradētu kūdrāju9 atjaunošanas 
gadījumos atbalsta saņēmēji pro ­
jektus vadīja partnerībā ar diviem 
ūdenssaimniecības uzņēmumiem. 
Abi projekti atrodas šo uzņēmumu 
apsaimniekoto divu ūdenskrātuvju 
ūdensguves baseinos. Šo uzņē ­
mumu ekonomiskās intereses bija 
saistītas ar ūdens attīrīšanas izmak ­
su samazināšanu, īstenojot šos NI. 
Lai gan NI atbalsts šiem projektiem 
ir piemērojams, atbalsta likmes 
noteikšanā jāņem vērā ūdenssaim ­
niecības uzņēmumu likumīgās 
ekonomiskās intereses.9 Kūdrāji ir mitrāji ar biezu, mitru 
organiskās augsnes slāni 
(kūdru), ko veido nedzīvu un 
trūdošu augu materiāls. 
Kūdrāji ietver purvājus, 
muklājus, dumbrājus, kūdras 
purvus un tundru mūžīgā 
sasaluma joslā.
26 Apsvērumi
 Citā gadījumā saņēmējs atbalstu 
izmantoja, lai iegādātos aprīkoju ­
mu, kas galvenokārt tika izmantots 
saistībā ar viņa kā meža īpašnieka 
saimniecisko darbību. Ceturtais ga ­
dījums attiecas uz vēsturisku ēku 
atjaunošanu īpašumā, kur atbalsta 
saņēmējs vada viesnīcu. Abiem 
šiem projektiem tika piemērota 
atbalsta likme, kas bija ievērojami 
augstāka par to, ko tie būtu saņē ­
muši kā ienesīgi ieguldījumi citos 
lauku attīstības pasākumos, kas 
paredzēti līdzīgiem projektiem.
— Lai gan Dānijas valsts iestādes 
bija noteikušas, ka ar komercdar ­
bību saistītu NI atbalsta likmei ir 
jābūt mazākai par 75 %, Palāta 
konstatēja, ka divi no sešiem 
apmeklētajiem projektiem bija 
ar komercdarbību saistīti ganību 
projekti, kuriem piemēroja stan ­
darta atbalsta likmi 75 % apmērā. 
Šie projekti cita starpā ietvēra žogu 
uzstādīšanu un ganību izveidi/
paplašināšanu liellopiem, kuri 
iepriekš tika turēti kūtīs, tādējādi 
palielinājās audzēto liellopu skaits 
vai daļa no papildu ganībām tika 
iznomātas.Revidētās dalībvalstis 
finansēja ieguldījumus 
ar pārmērīgi augstām vai 
nepietiekami pamatotām 
izmaksām
42 
Palāta pārbaudīja procedūras, kuras 
bija ieviesušas revīzijai izraudzītās 
dalībvalstis, lai nodrošinātu atbalstīto 
NI izmaksu samērīgumu. Revidenti 
konstatēja nepilnības visās apmeklēta ­
jās dalībvalstīs.
43 
Portugālē attiecībā uz sausā krāvuma 
akmens sienām terasveida lauksaim ­
niecības sistēmas atbalstam Doru upes 
ielejā (89 % no kopējā atbalsta NI) 
valsts iestādes bija noteikušas maksi ­
mālās attiecināmās vienības izmaksas, 
kas bija pārmērīgi augstas salīdzinā ­
jumā ar neatkarīgiem kritērijiem10 vai 
līdzīga veida NI citās dalībvalstīs (skatīt 
7. izcēlumu ).
44 
Turklāt Portugālē Palāta konstatēja, 
ka trijos no sešiem uz vietas apmek ­
lētajiem projektiem nebija ievērots 
atbilstības nosacījums attiecībā uz NI, 
par kuriem jāslēdz publisks būvdarbu 
līgums, saskaņā ar kuru darbuzņēmē ­
jam, kurš veic būvdarbus, ir vajadzīga 
darbības atļauja. Turpmākā pārbaude 
atklāja, ka tā pati atbilstības problēma 
attiecās uz 12 no 20 papildus pārbau ­
dītajām atbalsta saņēmēju lietām. 
Pēcpārbaude, ko ierobežotā apmērā 
veica valsts iestādes, uzrādīja, ka darb ­
uzņēmēji, kuru pakalpojumus izmanto ­
ja pieci no šiem atbalsta saņēmējiem, 
bija kopumā iesaistīti 79 līdzīgos 
gadījumos.10 Kritēriji, kas iegūti no Valsts 
būvniecības uzņēmumu 
asociācijas ( AICCOPN ) 
publiskās datubāzes.
27 Apsvērumi
45 
Saskaņā ar Dānijā ieviestajām veikto 
izmaksu pārbaudes procedūrām visu 
apliecinošo dokumentu pārbaude 
nebija obligāta. Faktiski pietika ar 
atbalsta saņēmēja revidenta deklarā ­
ciju par atbilstību vides noteikumiem 
un tiesību normām, tostarp iepirkuma 
procedūrai. Tāpat arī līdz 2013. gada 
beigām Dānijas iestādes nepārbaudīja, 
vai atbalsta saņēmējs pirms maksā ­
juma pieprasījuma iesniegšanas bija 
faktiski samaksājis iesniegtos rēķinus. 
Palāta arī konstatēja, ka valsts iestādes 
nepārbaudīja, vai atbalsta saņēmēju 
maksājuma pieprasījumos nav iekļauts 
atskaitāmais PVN, kas nav attiecinā ­
mās izmaksas. Tādējādi attiecībā uz 
vienu no sešiem Palātas pārbaudīta ­
jiem NI Dānijā vēlāk tika atmaksāts 
atskaitāmais PVN, kas veidoja 20 % no 
kopējām deklarētajām ieguldījuma 
izmaksām. Kopš 2013. gada beigām ir 
ieviesta jauna izmaksu pārbaudes pro ­
cedūra, tomēr Palāta neatrada nekādus 
pierādījumus, tādus kā pakalpojuma 
pasūtījums vai oficiāls paziņojums dar ­
biniekiem, kas dokumentāri apliecinā ­
tu jaunās procedūras īstenošanu.46 
Apvienotajā Karalistē (Anglijā) Palāta 
attiecīgā gadījumā pārbaudīja iepir ­
kuma procedūras dokumentus un 
pakalpojumu līgumus starp atbalsta 
saņēmējiem un trešām personām 
par 10 ieguldījumu projektu pārval ­
dību. Palāta konstatēja gadījumus, 
kad faktiskās izmaksas bija augstākas 
par piedāvāto alternatīvo risinājumu 
izmaksām. Citos gadījumos, analizējot 
piedāvājumus, tie netika salīdzināti 
ar kritērijiem, lai mazinātu risku, ka 
līguma slēgšanas tiesības tiek piešķir ­
tas piedāvājumam ar pārspīlētu cenu 
(skatīt 8. izcēlumu ). Trūkums ir arī tas, 
ka valsts iestādes pašas neapmeklēja 
projektu izpildes vietas, lai nodrošinā ­
tu atbalstīto NI patiesumu un lietde ­
rību, jo īpaši, ņemot vērā augstās atbal ­
sta likmes un tāda preventīva faktora 
kā atbalsta saņēmēju būtiska finansiālā 
līdzdalība trūkumu.Nesamērīgi augstu izmaksu piemēri Portugālē (tās kontinentālajā daļā)
Sausā krāvuma akmens sienu būvniecībai terasveida lauksaimniecības sistēmas atbalstam valsts iestādes no ­
teica maksimālās attiecināmās vienības izmaksas — 250 EUR/m3. Saskaņā ar valsts iestāžu sniegtajiem datiem 
vidējās izmaksas, kas tika segtas atbalsta saņēmējiem, bija 198 EUR/m3. Pamatojoties uz neatkarīgiem profesio ­
nālajiem kritērijiem, tādiem kā Valsts būvniecības uzņēmumu asociācijas norādītās atsauces izmaksas, līdzīga 
veida būvdarbu vienības izmaksām vajadzētu būt 75 EUR/m3.
Ja sausā krāvuma akmens sienas tiek izmantotas tikai kā robežas, kas ir cita veida NI, valsts iestāžu noteiktās 
maksimālās attiecināmās vienības izmaksas — 150 EUR/m3 — var salīdzināt ar līdzīgiem NI Itālijā (Apūlijā), kur 
maksimālās attiecināmās vienības izmaksas pirmajā uzaicinājumā iesniegt pieteikumus bija 74 EUR/m3, bet 
vēlāk otrajā uzaicinājumā iesniegt pieteikumus tās tika samazinātas līdz 61 EUR/m3. Maksimālās attiecināmās 
vienības izmaksas Apvienotajā Karalistē (Anglijā) bija 75  EUR par garummetru.7. izcēlums
28 Apsvērumi
47 
Itālijā (Apūlijā) revīzija uzrādīja, ka NI 
izmaksas attiecībā uz sausā krāvuma 
akmens sienām sistemātiski līdzinājās 
maksimālajām attiecināmajām vienī ­
bas izmaksām. Lai gan Palāta konsta ­
tēja tikai to, ka maksimālās attiecinā ­
mās vienības izmaksas bija noteiktas 
augstā līmenī, ir skaidrs, ka NI projektu 
īstenošana dažādos apstākļos atkarībā 
no atrašanās vietas (kalnaina zeme 
vai līdzenums), pieejamības vai zemes 
stāvokļa paredz vismaz dažu ieguldī ­
juma izmaksu diferencēšanu (skatīt 
9. izcēlumu ).48 
Turklāt rēķinos, kurus uzrādīja četru 
(no sešiem) Itālijā (Apūlijā) apmeklēto 
NI projektu atbalsta saņēmēji, nebija 
sniegta pietiekama informācija, lai 
noskaidrotu atjaunoto sausā krāvuma 
akmens sienu lielumu un būvdarbu 
izpildes vietu. Tas nozīmē, ka valsts 
iestādes nevarēja nodrošināt atbalstī ­
to darbību izmaksu samērīgumu vai 
atbilstību realitātei.Nesamērīgi augstu izmaksu piemēri Apvienotajā Karalistē (Anglijā)
Trijos no desmit uz vietas apmeklētajiem projektiem iepirkuma procedūras dokumenti uzrādīja, ka NI izmak ­
sas bija lielākas nekā vajadzīgs, jo bija pieejamas arī citas — lētākas alternatīvas. Piemēram, aviopārvadājumu 
pakalpojumu izmantošanas, kokmateriālu izvešanas un zemes sagatavošanas darbu, kā arī vēsturiskas bū ­
ves atjaunošanas projektu gadījumā izraudzīto piedāvājumu izmaksas bija par attiecīgi 65 %, 139 % un 31 % 
augstākas nekā konkurentiem.
Citos trijos uz vietas apmeklētajos projektos tika izraudzīti piedāvājumi ar zemākajām izmaksām. Tomēr, tā kā 
nekādas kritēriju sistēmas piedāvājumu izmaksu samērīguma novērtēšanai nav, ar izmaksu samērīgumu saistī ­
tais risks nav mazinājies, piemēram, gadījumos, kad visiem NI piedāvājumiem ir noteikta pārspīlēta cena.
Nesamērīgi augstu izmaksu piemēri Itālijā (Apūlijā)
Sausā krāvuma akmens sienu projektu atbalsta nosacījumi ļāva saņēmējiem izmantot savu saimniecību 
darbaspēku, lai attaisnotu daļu būvdarbu izmaksu. Pārējie būvdarbi bija jāveic ārējiem darbuzņēmējiem, un 
izdevumi bija jāpamato ar rēķiniem. Līdztekus NI izmaksu sistemātiskai pielīdzināšanai maksimālajām attieci ­
nāmajām izmaksām ārējo darbuzņēmēju atlasē nebija jāizmanto iepirkuma procedūra.
Par to, ka sausā krāvuma akmens sienām noteiktās maksimālās attiecināmās vienības izmaksas bija noteiktas 
augstā līmenī, liecina fakts, ka maksimālās attiecināmās vienības izmaksas 2011. gada uzaicinājumā iesniegt 
pieteikumus bija par 23 % zemākas nekā 2009. gada uzaicinājumā iesniegt pieteikumus. Lai gan bija panākts 
šis samazinājums, NI atbalsta pieprasījums joprojām pārsniedza pieejamo finansējumu.
Iepirkuma procedūras trūkums kopā ar izmaksu sistemātisku pielīdzināšanu augstā līmenī noteiktajām maksi ­
mālajām attiecināmajām vienības izmaksām apdraud atbalsta izmaksu lietderību.8. izcēlums 9. izcēlums
29 Apsvērumi
Problēmas ar izmaksu 
samērīgumu bija lielākajā 
daļā Palātas revidēto NI
49 
II pielikumā  ir sniegta sīka informā ­
cija par visiem 28 projektiem, kas tika 
apmeklēti uz vietas, kā arī individuāli 
novērtējumi par to, vai šie projekti 
ietvēra ienesīguma elementus un vai 
to izmaksas bija samērīgas. Tajā ir 
ietverts arī Palātas vispārējais novērtē ­
jums par projektu izmaksu lietderību.
50 
Kā norādīts 34. punktā, 71 % revīzijā 
pārbaudīto projektu bija efektīvi tādā 
ziņā, ka tie palīdzēja sasniegt ar lauk ­
saimniecības zemes ilgtspējīgu izman ­
tošanu saistītus mērķus. Tomēr 75 % 
no šiem projektiem Palāta konstatēja 
nesamērīgu izmaksu pazīmes. Kopējā 
izmaksu efektivitātes un samērīguma 
analīze rāda, ka kopumā tikai pieci no 
28 revīzijā pārbaudītajiem NI (t. i., 
18 %) izmaksu ziņā lietderīgi veicināja 
agrovides mērķu sasniegšanu. Problē ­
mas ar ieguldījumu izmaksu samērīgu ­
mu var būt raksturīgas ne tikai revīzijai 
izraudzītajiem projektiem, jo konkrētie 
gadījumi ir tieši saistīti ar nepilnībām 
dalībvalstu kontroles sistēmās, kā ap ­
rakstīts 41.–48. punktā.Nepilnības, kas  
2007 .–2013. gada periodā 
ietekmēja NI atbalsta 
izmaksu lietderību, līdz 
2014.–2020. gada perioda 
sākumam vēl nebija 
novērstas
51 
Kopš stājusies spēkā jaunā daudzgadu 
finanšu shēma 2004.–2020. gadam, 
dalībvalstīm vai reģioniem, kas vēlas 
saņemt ELFLA finansējumu, ir jāie ­
sniedz Komisijai apstiprināšanai savas 
jaunās LAP . Tā ir vienreizēja iespēja Ko ­
misijai un dalībvalstīm novērst iepriek ­
šējā perioda nepilnības NI atbalsta 
plānošanā, pārvaldībā, uzraudzībā un 
novērtēšanā. Jo svarīgāk tas ir saistībā 
ar to, kā revīzijai izraudzītās dalībvalstis 
saglabās vai paplašinās to ieguldījumu 
klāstu, kuri var pretendēt uz atbalstu11.
52 
Palāta novērtēja, cik lielā mērā Ko ­
misija un apmeklētās dalībvalstis ir 
apzinājušas un novērsušas šā ziņojuma 
abās iepriekšējās sadaļās uzsvērtās 
nepilnības, lai jaunajā plānošanas 
periodā uzlabotu NI izmaksu lietderī ­
bu. Šā novērtējuma pamatā bija četrās 
revidētajās LAP12 ietvertā informācija, 
īstenošanas noteikumi, pamatnostād ­
nes un revīzijas laikā pieejamās pārval ­
dības un kontroles procedūras. Turklāt 
Palāta pārbaudīja saziņu starp Komisiju 
un četrām dalībvalstīm pēc tam, kad 
Komisija bija pārskatījusi LAP projek ­
tus. Kopumā Palātas gūtie pierādījumi 
liecina par to, ka koriģējoši pasākumi 
vēl nav veikti saistībā ar lielāko daļu 
Palātas konstatēto nepilnību (skatīt  
60. līdz 71. punktu).11 Apvienotajā Karalistē (Anglijā) 
atbalsts NI joprojām tiks 
integrēts jaunajā 10. pasākumā 
“Agrovide un klimats”, kas 
aizstāj iepriekšējo 
214. pasākumu “Agrovides 
maksājumi”, kā tas ir Portugālē 
(tās kontinentālajā daļā). 
Dānijā saglabājas iepriekšējā 
plānošanas perioda noteikumi 
attiecībā uz atbalstu NI, un 
Itālijā (Apūlijā) atbalsta joma ir 
paplašināta, kā potenciālos 
atbalsta saņēmējus ietverot 
valsts sektora iestādes un 
ieviešot jaunus NI veidus, 
tādus kā nedzīvojamās 
akmens būves vai 
tradicionālās ganību takas 
(tratturi ).
12 Dānijai, Portugālei (tās 
kontinentālajai daļai) un 
Apvienotajai Karalistei 
(Anglijai) tās bija apstiprinātās 
LAP , bet Itālijai (Apūlijai) – 
jaunākais pieejamais projekts.
30 Apsvērumi
53 
Viens no iemesliem, kas izskaidro līdz 
šim novērotos ierobežotos uzlaboju ­
mus, ir tas, ka Komisija un dalībvalstis 
nedarīja visu iespējamo, lai savlaicīgi 
atklātu iespējamās nepilnības. Jo īpaši 
valstu iestādes pietiekami neanalizēja 
pārbaudēs atklāto pārkāpumu cēloņus, 
lai uzlabotu shēmas pārvaldību.
54 
Valstu iestāžu veiktās pārbaudes uz 
vietas13 pārkāpumus uzrādīja ļoti bieži. 
Portugālē (tās kontinentālajā daļā) 
50 % no valsts iestāžu pārbaudītajiem 
projektiem tika konstatēti pārkāpumi 
vai NI galīgā izmantošana bija augstā ­
kā mērā produktīva (piemēram, radīja 
ienesīgumu). Itālijā (Apūlijā) pārkāpumi 
tika konstatēti 27 % no valsts iestāžu 
pārbaudītajiem NI, savukārt Apvie ­
notajā Karalistē (Anglijā) NI atbalsta 
noteikumu pārkāpumi tika atklāti aptu ­
veni 10 % gadījumu. Palāta nesaņēma 
informāciju par Dānijas iestāžu veikta ­
jām pārbaudēm14.
55 
Tomēr, izņemot Dāniju, atklātos pār ­
kāpumus valstu iestādes izmantoja 
tikai ierobežotā apmērā. Tās galve ­
nokārt tos izmantoja, lai samazinātu 
attiecīgajiem atbalsta saņēmējiem 
izmaksājamās summas, bet neanali ­
zēja pārkāpumu cēloņus, lai noteiktu 
tos shēmas pārvaldības aspektus, kuri 
būtu jāuzlabo.56 
Komisija ir atbildīga par NI shēmu 
pareizas īstenošanas uzraudzību da ­
lībvalstīs. Šajā saistībā būtiska nozīme 
ir revīzijas apmeklējumiem, lai konsta ­
tētu nepilnības, kas skar pārvaldības 
procedūru izpildi (piemēram, projektu 
atlasi, izmaksu samērīguma pārbaudes, 
ticamu uzraudzības datu sagatavošanu 
u. c.) un kuras nevar atklāt dokumentu 
pārbaudēs. Tomēr Palāta konstatēja, 
ka Komisija savas revīzijas veica pārāk 
vēlu, lai palīdzētu dalībvalstīm apzināt 
un novērst 2007.–2013. gada īstenoša ­
nas periodā atklātos trūkumus. Tur ­
klāt laikā, kad Komisija pārbaudīja un 
apstiprināja LAP 2014.–2020. gadam, 
šo revīziju rezultāti nebija pieejami 
nevienā no revīzijai izraudzītajām 
dalībvalstīm, izņemot Itāliju (Apūliju)15. 
Tas nozīmē to, ka Komisija nevarēja 
izmantot šo revīziju galīgos rezultātus, 
lai pirms jauno LAP apstiprināšanas 
pieprasītu dalībvalstīm tajās atspogu ­
ļot vajadzīgos novēršanas pasākumus. 
Līdzko Komisija apstiprina LAP un 
ES līdzekļi kļūst pieejami dalībval­
stij, Komisijai ir grūtāk nodrošināt, ka 
dalībvalstis savlaicīgi veic vajadzīgos 
novēršanas pasākumus16.
57 
Kā redzams 2. tabulā , pirms jauno 
2014.–2020. gada LAP apstiprināšanas 
revīzijas rezultāti nebija pieejami par 
trim no četrām revīzijai izraudzītajām 
dalībvalstīm.13 25. pants Komisijas 2011. gada 
27. janvāra Regulā (ES) 
Nr. 65/2011, ar ko nosaka sīki 
izstrādātus noteikumus, lai 
īstenotu Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1698/2005 attiecībā uz 
pārbaudes kārtību, kā arī 
savstarpējo atbilstību saistībā 
ar lauku attīstības atbalsta 
pasākumiem (OV L 25, 
28.1.2011., 8. lpp.).
14 Papildu dati par kļūdu veidiem 
un pārkāpumu finansiālo 
nozīmi nebija pieejami, 
izņemot Itāliju (Apūliju), kur 
biežākais pārkāpumu iemesls 
bija atjaunotās sienas 
kubikmetru aprēķināšana.
15 Itālijas gadījumā Komisijas 
dienesti neveica NI 
īstenošanas revīziju Apūlijā. Tā 
vietā Komisijas veiktā revīzija 
attiecās uz atbalstu NI Sicīlijā. 
Līdz 2015. gada jūnijam 
Apūlijas LAP Komisija vēl 
nebija apstiprinājusi.
16 Apvienotajā Karalistē (Anglijā), 
Portugālē (tās kontinentālajā 
daļā) un Itālijā (Sicīlijā) veikto 
Komisijas revīziju rezultātus 
attiecībā uz 2007.–2013. gada 
periodu Komisija 2015. gada 
maijā joprojām izskatīja 
lēmumu pieņemšanas procesa 
ietvaros, un uz to pamata 
attiecīgajām dalībvalstīm var 
tikt piemērotas finanšu 
korekcijas.
31 Apsvērumi
58 
Uzraudzības un novērtēšanas rezultātā 
Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu 
spēt apzināt problēmas, gūt atziņas un 
šo informāciju izmantot, sagatavojot 
un pārskatot LAP projektus. Tomēr, kā 
norādīts 25.–31. punktā, uzraudzība 
sniedza informāciju tikai par faktiska ­
jiem izdevumiem, atbalsta saņēmēju 
skaitu un kopējiem ieguldījumiem. 
Starpposma novērtējumi nesniedza 
būtisku informāciju par īstenošanu 
un izpildi. Tas vēl vairāk apgrūtināja 
to nepilnību savlaicīgu apzināšanu un 
novēršanu, kas ietekmē NI atbalsta 
izmaksu lietderību.
59 
Nākamajos punktos ir sniegta Palāta 
analīze par to, cik lielā mērā Komisija 
un apmeklētās dalībvalstis ir novēr ­
sušas šā ziņojuma abās iepriekšējās 
sadaļās norādītās nepilnības.Papildināmība sinerģijas 
veicināšanai darbības līmenī 
ne vienmēr ir sasniegta
60 
Palāta konstatēja, ka divas no četrām 
revīzijai izraudzītajām dalībvalstīm 
(Dānija un Itālija (Apūlija)) atbalstu NI 
neīstenoja kā papildinājumu citām 
atbalsta shēmām (skatīt 20. punktu). 
Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam 
Dānija, tāpat kā Apvienotā Karaliste un 
Portugāle, neienesīgus ieguldījumus 
plāno īstenot sinerģijā ar citiem lauku 
attīstības pasākumiem un/vai vides 
shēmām. Jaunā ELFLA regula paredz 
iespēju īstenot integrētus projektus 
attiecībā uz ieguldījumiem materiālos 
līdzekļos, kur viens un tas pats atbalsta 
saņēmējs iesniedz vienu pieteikumu 
par vismaz divos dažādos pasākumos 
vai apakšpasākumos ietverto darbību 
īstenošanu. Tikai Dānijas LAP ir skaidri 
norādīta iespēja saņemt atbalstu integ ­
rētiem projektiem, kuros triju veidu NI 
(mitrāju izveide, zemieņu ekstensifikā ­
cija un dabiskā ūdens līmeņa apstākļu 
atjaunošana Natura 2000  teritorijās) ir 
apvienoti ar jauno 10. pasākumu “Ag ­
rovide un klimats”. Jaunākajā Itālijas 
(Apūlijas) LAP projektā nav paredzēta 
NI īstenošana sinerģijā ar citiem ELFLA 
pasākumiem vai citām vides shēmām.2. tabulaKomisijas veikto NI revīziju laiks attiecībā pret 2014.–2020. gada LAP apstiprināšanas 
laiku
Dalībvalsts Komisijas veiktās revīzijas laiks Revīzijas statuss 2014.–2020. g. LAP apstiprināšanas laiks
Portugāle (tās kontinentālā daļa) 2014. g. februāris Tiek veikta 2014. g. decembris
Apvienotā Karaliste (Anglija) 2014. g. jūnijs Tiek veikta 2015. g. februāris
Dānija 2014. g. oktobris Tiek veikta 2014. g. decembris
32 Apsvērumi
61 
Palāta norāda, ka atbalsts jaunajā 
10. pasākumā “Agrovide un klimats” 
paredzētajai sausā krāvuma akmens 
sienu saglabāšanai Portugālē (tās 
kontinentālajā daļā) ir būtībā tāds pats 
kā iepriekšējā plānošanas perioda 
214. pasākumā “Agrovides maksājumi” 
paredzētais. Palāta neatrada nekādus 
pierādījumus tam, ka valsts iestādes 
būtu risinājušas problēmu saistībā ar 
sausā krāvuma akmens sienu saglabā ­
šanai un atjaunošanai paredzētā atbal ­
sta pārklāšanos (skatīt 22. punktu).
Trūkst piemērotu rādītāju 
un izpildes datu, kas 
papildinātu resursu un tiešo 
rezultātu datus
62 
Palāta konstatēja, ka nav uzraudzības 
rādītāju, lai novērtētu NI atbalsta rezul ­
tātus 2007.–2013. gada plānošanas pe ­
riodā. Tādējādi informācija par izpildi 
attiecās tikai uz atbalstīto saimniecību 
skaitu un izdotajām summām, jo rezul ­
tātu rādītāji ieguldījumu pasākumam 
bija nepiemēroti (skatīt 26.–29. pun ­
ktu). Turklāt Palāta norādīja, ka neviena 
no apmeklētajām dalībvalstīm kopīgo 
rādītāju kopumu nebija papildinājusi 
ar NI specifiskiem rezultātu rādītājiem. 
Komisija pārskatīja izpildes sistēmu, ko 
savās LAP bija ierosinājušas revīzijai iz ­
raudzītās dalībvalstis. Pārskats ietvēra 
dalībvalstu atbilstību 2014.–2020. gada 
uzraudzības un novērtēšanas sistēmas 
prasībām17. Jo īpaši Komisija pārbaudī ­
ja, vai LAP ir ietverti kopīgi konteksta, 
rezultātu un iznākuma rādītāji un 
norādīti sasniedzami mērķi un atskai ­
tes punkti saistībā ar ierosinātajiem 
budžeta piešķīrumiem.63 
Tomēr jaunais kopīgo rādītāju kopums 
ietver rezultātu rādītājus tikai priori ­
tārajās jomās, kuras atbalsta vairāki 
pasākumi. Tas nozīmē, ka — tāpat 
kā iepriekšējā periodā — nav kopīgu 
rādītāju, kas novērtētu atsevišķu pasā ­
kumu vai apakšpasākumu sasniegtos 
rezultātus. Tā kā budžeta piešķīrumi 
tiek veikti pasākumu/apakšpasākumu 
līmenī, Palāta uzskata, ka, lai noteiktu 
problēmu cēloni un efektīvi plāno ­
tu novēršanas darbības, ir jānovērtē 
atsevišķu pasākumu/apakšpasākumu 
rezultāti. Tas būs grūti, ja rezultāti tiek 
novērtēti tikai prioritāro jomu līmenī. 
Piemēram, ja noteiktas prioritārās 
jomas mērķi netiek sasniegti, būs grūti 
noteikt, kura pasākuma vai apakšpa ­
sākuma īstenošana kavējas vai kuri no 
tiem visvairāk palīdz sasniegt noteik ­
tos mērķus. 10. izcēlumā  ir aprakstīta 
4.4. apakšpasākumam “Neienesīgie 
ieguldījumi” piemērojamā uzraudzības 
sistēma. Tajā ir norādīts, ka nekāda 
izpildes informācija attiecībā uz NI 
rezultātiem netiks sagatavota.
64 
Jaunajās 2014.–2020. gada LAP , ko 
sagatavojušas revīzijai izraudzītās 
dalībvalstis, neviens papildu rādītājs 
saistībā ar atbalstu NI nav paredzēts.17 Kopīgā uzraudzības un 
novērtēšanas sistēma ir 
minēta 67. pantā Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2013. gada 17. decembra 
Regulā (ES) Nr. 1305/2013 par 
atbalstu lauku attīstībai no 
Eiropas Lauksaimniecības 
fonda lauku attīstībai (ELFLA) 
un ar ko atceļ Padomes Regulu 
(EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 
20.12.2013., 487. lpp.), un 
plašāk izstrādāta Komisijas 
Īstenošanas regulā (ES) 
Nr. 808/2014.
33 Apsvērumi
Uzraudzības sistēma, kas piemērojama 4.4. apakšpasākumam “Neienesīgie 
ieguldījumi”
NI var potenciāli atbalstīt vismaz trīs prioritārās jomas, kas saistītas ar lauku attīstības prioritāti “Atjaunot, 
saglabāt un uzlabot ekosistēmas”:
 ο4A) atjaunot, saglabāt un uzlabot bioloģisko daudzveidību (tostarp Natura 2000  teritorijās un apgaba ­
los, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi) un augstas dabas vērtības zemes, kā arī Eiropas ainavu 
stāvokli;
 ο4B) uzlabot ūdens resursu apsaimniekošanu, tostarp mēslošanas līdzekļu un pesticīdu lietošanu, un
 ο4C) novērst augsnes eroziju un uzlabot augsnes apsaimniekošanu.
Papildus neienesīgiem ieguldījumiem šīs prioritārās jomas var atbalstīt arī šādi pasākumi: 1. pasākums “Zinā ­
šanu pārnese un informācija”, 2. pasākums “Konsultāciju pakalpojumi”, 10. pasākums “Agrovide un klimats”, 
11. pasākums “Bioloģiskā lauksaimniecība”, 12. pasākums “ Natura 2000  un Ūdens pamatdirektīvas maksājumi” 
un 13. pasākums “Maksājumi apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi”.
Tomēr kopīgie rezultātu rādītāji ir piemērojami tikai prioritāro jomu līmenī:
 οrezultātu rādītāji prioritārajai jomai 4A: R6 — procentuālais daudzums meža vai citas kokaugiem klātās pla -
tības, kurā piemēro bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgus pārvaldības līgumus , un R7 — procentuālais dau -
dzums lauksaimniecības zemes, kurā piemēro bioloģiskajai daudzveidībai un/vai ainavām labvēlīgus pārvaldī -
bas līgumus ;
 οrezultātu rādītāji prioritārajai jomai 4B: R8 — procentuālais daudzums lauksaimniecības zemes, kurā piemēro 
uz ūdenssaimniecības uzlabošanu orientētus pārvaldības līgumus , un R9 — procentuālais daudzums meža 
zemes, kurā piemēro uz ūdenssaimniecības uzlabošanu orientētus pārvaldības līgumus ;
 οrezultātu rādītāji prioritārajai jomai 4C: R10 — procentuālais daudzums lauksaimniecības zemes, kurā piemē -
ro uz augsnes apsaimniekošanas uzlabošanu un/vai augsnes erozijas novēršanu orientētus pārvaldības līgu -
mus , un R11 — procentuālais daudzums mežsaimniecības zemes, kurā piemēro uz augsnes apsaimniekošanas 
uzlabošanu un/vai augsnes erozijas novēršanu orientētus pārvaldības līgumus .
NI specifiskie kopīgie rezultātu rādītāji ir tiešo rezultātu rādītāji, ar kuriem mēra atbalstīto projek ­
tu skaitu, jo kopējie izdevumi un kopējie publiskie izdevumi tiek piemēroti pasākumu līmenī (arī 
4.1.–4.4. apakšpasākumam).
Tāpēc informācija par NI izpildi būs ļoti ierobežota.10. izcēlums
34 Apsvērumi
Nepilnības atlases 
procedūrās
65 
Palāta konstatēja nepilnības, kas 
ietekmē pārredzamību NI projektu 
pieteikumu atlases procesā un to, kā 
tiek pārbaudīta pieteikumu iesnie ­
dzēju atbilstība galvenajiem atlases 
kritērijiem (skatīt 24. punktu). Komisijas 
iespējas novērst šīs problēmas LAP 
apstiprināšanas procesā ir ierobežotas, 
jo parasti uzreiz pēc LAP apstiprināša ­
nas sīki izstrādātas atlases procedūras 
tiek noteiktas valsts tiesību aktos, 
kas reglamentē shēmas īstenošanu. 
Taču Komisija pieprasīja dalībvalstīm 
savās LAP paust apņemšanos izmantot 
būtiskus atlases kritērijus un projektu 
pieteikumu atlasē piemērot minimā ­
lās robežvērtības. Šādu praksi Palāta 
ir vairākkārt ieteikusi iepriekšējos 
īpašajos ziņojumos. Jebkurā gadījumā 
dalībvalstu izmantoto atlases proce ­
dūru pareizu īstenošanu Komisija var 
uzraudzīt, veicot revīzijas.
66 
No revīzijai izraudzītajām dalībvalstīm 
tikai Apvienotā Karaliste (Anglija) savā 
LAP bija skaidri norādījusi projektu 
atlases principus. Sniegtā informācija 
liecina par to, ka varētu tikt aplūkoti 
3. izcēlumā  minētie jautājumi, pie ­
mēram, iekļaušanas un izslēgšanas 
kritēriju skaidra noteikšana, pienāku ­
mu sadale un punktu sistēmas izman ­
tošana, ietverot minimālo robežvēr ­
tību, kuras pārsniegšanas gadījumā 
pieteikumiem tiek piešķirta prioritāte. 
Pārējās revīzijai izraudzītās dalībvalstis 
atsaucās uz atlases kritērijiem, kas tiks 
noteikti vēlāk. Tomēr revīzijas laikā šie 
kritēriji nebija izstrādāti.Atbalsta likmes nav 
koriģētas, pamatojoties uz 
ieguldījumu izdevīguma 
pazīmēm
67 
Visās apmeklētajās dalībvalstīs Palāta 
atklāja NI, kuru izdevīguma pazīmes 
nebija ņemtas vērā, lai samazinātu 
tiem piešķirtās augstās atbalsta likmes 
(skatīt 35.–41. punktu). Jaunā ELFLA 
regula neienesīgiem ieguldījumiem 
paredz maksimālo atbalsta likmi 100 % 
apmērā. Pārskatot LAP projektus, 
Komisija pārbaudīja, vai dalībvalstu 
ierosinātās atbalsta likmes atbilst 
maksimālajām atbalsta likmēm, kas no ­
teiktas regulā. Tomēr Palāta neatrada 
nekādus pierādījumus tam, ka Komisija 
būtu pieprasījusi dalībvalstīm samazi ­
nāt NI atbalsta likmes, pamatojoties uz 
projektu izdevīguma elementiem.
68 
Revīzijai izraudzīto dalībvalstu (izņe ­
mot Dāniju) jaunās LAP uzrāda lielu NI 
atbalsta likmju daudzveidību, kas pa ­
lielina valstu iestāžu iespējas atbalstu 
modulēt atbilstoši ieguldījumu izdevī ­
guma pazīmēm. Kopumā ņemot, tas ir 
neliels uzlabojums, jo tikai Apvienotā 
Karaliste (Anglija) piemēros konkrētas 
atbalsta likmes noteikšanas labo praksi 
katram NI veidam, pamatojoties uz 
tā izdevīguma pazīmēm. Apvienotā 
Karaliste (Anglija) uztur visaptverošu 
kapitālo darbu iespēju sarakstu, kurā 
atbilstoši attiecīgās kapitālo darbu ie ­
spējas izdevīguma pazīmēm ir noteikta 
atbalsta likme robežās no 10 % līdz 
100 %. Tomēr jāatzīmē, ka Palāta atklā ­
ja problēmas saistībā ar šīs modulāci ­
jas procedūras pareizu piemērošanu 
2007.–2013. gada periodā.
35 Apsvērumi
Nesamērīgas vai 
nepietiekami pamatotas 
izmaksas
69 
Neņemot vērā vispārīgus apgalvoju ­
mus attiecībā uz dalībvalstu plāniem 
izmantot atsauces izmaksas un salīdzi ­
nāt atšķirīgus piedāvājumus, konkrētu 
uzlabojumu piemērus Palāta konsta ­
tēja divu dalībvalstu — Apvienotās 
Karalistes (Anglijas) un Portugāles (tās 
kontinentālās daļas) — izmaksu samē ­
rīguma pārbaudes procedūrās.
70 
Apvienotajā Karalistē (Anglijā) atbal ­
sta saņēmējiem būs jāsniedz skaidra 
iepirkuma priekšmeta specifikācija, 
uzaicinājums iesniegt piedāvājumus, 
vismaz trīs rakstiski izcenojumi, visu 
piedāvājumu novērtējums un vēla ­
mā piegādātāja atlases pamatojums, 
atsaucoties uz iepriekš noteiktiem un 
fiksētiem lietderības kritērijiem. Portu ­
gālē (tās kontinentālajā daļā) atsauces 
izmaksas tiks apstiprinātas, izmantojot 
neatkarīgus profesionālos kritērijus. 
Arī Dānija norādīja, ka mitrāju izveides 
projektu dažādiem posmiem tā plāno 
izmantot atsauces izmaksas. Tomēr, tā 
kā šīs izmaksas revīzijas laikā vēl nebija 
noteiktas, Palāta nevarēja novērtēt, cik 
piemēroti ir kritēriji, uz kuru pamata 
tiks noteiktas šīs atsauces izmaksas.Cita attiecināmības problēma
71 
Palāta konstatēja, ka Dānijā prasībām 
atbilstošiem NI saistībā ar visiem 
intervences veidiem valsts līmenī tiek 
plānota priekšizpēte (skatīt 3. izcēlu -
mu). Jaunajā ELFLA regulā ir skaidri 
noteikts, ka priekšizpētes pasākumi 
ietilpst attiecināmajos izdevumos pat 
tad, ja, balstoties uz to rezultātiem, 
nav veikti ieguldījumu izdevumi18. 
Tomēr Palāta uzskata, ka NI atbalsta 
beznosacījumu piešķiršana priekšizpē ­
tei grauj saimnieciskuma principu, jo 
īpaši, ņemot vērā pieredzi iepriekšējā 
periodā, kad daudzos gadījumos pēc 
priekšizpētes ar pozitīvu iznākumu 
nekādi ieguldījumi tā arī netika veikti. 
Turklāt Palāta uzskata, ka priekšizpētes 
plašā izmantošana var ietvert risku, ka 
citas vispārējās izmaksas, piemēram, 
maksa par konsultācijām vai profe ­
sionālo palīdzību, var būt norādītas 
kā priekšizpētes izmaksas, tādējādi 
izvairoties no attiecināmības prasības, 
ka šādām vispārējām izmaksām ir jābūt 
saistītām ar faktiskajiem ieguldījumu 
izdevumiem.18 Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulas (ES) 
Nr. 1305/2013 45. pants.
36
 Secinājumi un ieteikumi
72 
Saskaņā ar ES lauku attīstības politiku 
dalībvalstis var izmantot ES budžetu, 
lai piešķirtu dotācijas neienesīgo iegul ­
dījumu (NI) izmaksu segšanai. NI ir ie ­
guldījumi, kuriem nav jārada nozīmīga 
ekonomiskā atdeve uzņēmējiem, bet 
gan jāveicina lauksaimniecības zemes 
ilgtspējīga izmantošana. NI ir papildi ­
noša loma, palīdzot sasniegt agrovides 
mērķus vai izpildīt saistības, kas var 
būt noteiktas citās vides shēmās, vai 
arī palielinot aizsargājamo teritoriju 
ekoloģisko vērtību. Tā kā šie iegul ­
dījumi nav ienesīgi, dalībvalstis tiem 
piemēro publiskā atbalsta likmes, kas ir 
augstākas par tām, kuras tiek piešķirtas 
ienesīgiem ieguldījumiem, un bieži 
vien sasniedz 100 % no ieguldījumu 
kopējām izmaksām.
73 
Revīzijā tika izvirzīts jautājums: “Vai 
neienesīgie ieguldījumi izmaksu ziņā 
lietderīgi veicināja lauksaimniecības 
zemes ilgtspējīgu izmantošanu?” 
Palāta kopumā secina, ka atbalsts NI ir 
veicinājis ar lauksaimniecības zemes 
ilgtspējīgu izmantošanu saistītu mērķu 
sasniegšanu, taču tas noticis izmaksu 
ziņā nelietderīgā veidā.
74 
Palāta konstatēja, ka NI atbalstu 
dalībvalstis novirzīja tādiem ieguldīju ­
miem, kas varētu efektīvi apmierināt to 
vajadzības agrovides politikas jomā. To 
apstiprināja Palātas atlasītie un apmek ­
lētie projekti, no kuriem 71 % atbilda 
dalībvalstu noteiktajām agrovides va ­
jadzībām un mērķiem, jo īpaši saistībā ar ainavas un bioloģiskās daudzveidī ­
bas aizsardzību. Tomēr NI papildinošā 
loma, palīdzot sasniegt citu agrovides 
shēmu īpašos mērķus, ne vienmēr tika 
īstenota. Bieži vien NI netika īstenoti 
sinerģijā ar citām shēmām, un atbalsts 
tika piešķirts saņēmējiem, kas nebija 
uzņēmušies nekādas papildu saistības 
agrovides jomā vai bija guvuši labumu 
no citām vides atbalsta programmām. 
Palāta uzskata, ka tas samazināja NI ie ­
spējamo ietekmi uz vidi (19.–23. punkts 
un 32.–34. punkts).
1. ieteikums  
Papildināmība un sinerģija 
ar citām atbalsta shēmām
a) Lai veicinātu spēcīgāku sinerģisko 
ietekmi nolūkā sasniegt agrovi ­
des mērķus, NI papildinošā loma 
jāpalielina līdz maksimumam. Šim 
nolūkam Komisijai jāmudina dalīb ­
valstis īstenot NI lielākā sinerģijā ar 
citiem lauku attīstības pasākumiem 
un/vai vides shēmām. Konkrētāk, 
Komisijai jāuzrauga, kā attiecīgās 
dalībvalstis īsteno NI, un šajā nolū ­
kā jāizmanto savi gada īstenošanas 
ziņojumi, sākot ar 2017. gadu, tajos 
norādot arī to NI projektu skaitu un 
īpatsvaru, kas īstenoti sinerģijā ar 
citiem lauku attīstības pasākumiem 
vai vides atbalsta shēmām, ieskai ­
tot integrētos projektus.
b) Dalībvalstīm savos novērtējuma 
plānos jāsniedz vērtējums par 
to, cik lielā mērā NI tiek īstenoti 
sinerģijā ar citiem lauku attīstības 
pasākumiem vai vides shēmām.
37 Secinājumi un ieteikumi
75 
Atbalsta kopējo efektivitāti mazināja 
nepilnības dalībvalstu izmantotajās 
atlases procedūrās. Šo nepilnību dēļ 
dalībvalstis finansēja ieguldījumus, kas 
nevarēja pretendēt uz ES finansējumu 
un tādējādi neveicināja atbalsta shē ­
mas mērķu sasniegšanu, vai izraudzījās 
projektu pieteikumus, pienācīgi ne ­
pārbaudot to atbilstību būtiski svarī ­
giem atlases kritērijiem. Turklāt dažas 
dalībvalstis izmantoja atlases proce ­
dūras, kas nebija pilnībā pārredzamas 
(24. punkts).
2. ieteikums  
NI projektu pieteikumu 
atlase
a) Dalībvalstīm jānodrošina atlases 
procedūru pārredzamība un efek ­
tīva īstenošana. Proti, dalībvalstīm 
jāpublisko visi NI atlasē un priori ­
tāšu noteikšanā izmantotie kritēriji 
un efektīvi jāpārbauda atbilstība 
šiem kritērijiem. Dalībvalstīm arī 
jānodrošina atbilstīga pienākumu 
sadale starp organizācijām un per ­
sonām, kas iesaistītas pieteikumu 
nosūtīšanā un atlasē.
b) Jaunajā plānošanas periodā Komi ­
sijai jāsniedz norādījumi dalībval ­
stīm par atlases kritērijiem, pienā ­
cīgi ņemot vērā to pārredzamību 
un svarīgumu, un jāpārbauda, vai 
dalībvalstis piemēro atbilstošas 
procedūras projektu atlasē.76 
Revīzijā atklājās, ka ne Komisijai, ne arī 
dalībvalstīm nebija būtiskas informā ­
cijas par NI atbalsta tiešajiem rezultā ­
tiem. Trūka tādu izpildes pamatdatu 
kā atjaunoto tradicionālo struktūru vai 
ainavas elementu skaita pieaugums 
vai arī datu par to, cik lielā mērā NI ir 
veicinājuši bioloģiskās daudzveidības 
aizsardzību. Tam varētu būt vairāki 
iemesli. Pirmkārt, dalībvalstis plānoša ­
nas posmā nenoteica bāzes rādītājus, 
uz kuru pamata varētu racionāli sadalīt 
resursus un pēc tam salīdzināt gūtos 
panākumus. Otrkārt, ar kopīgajiem uz ­
raudzības rādītājiem, kurus izmantoja 
izpildes datu apkopošanai dalībvalstu 
un ES līmenī, tika mērīti tikai resursu 
un rezultātu dati, tādi kā izdevumu 
apjoms, atbalstīto saimniecību skaits 
un kopējais ieguldījumu apjoms.
77 
Konkrētu rezultātu rādītāju trūkuma 
dēļ dažas dalībvalstis NI novērtējumu 
sasaistīja ar citu vides shēmu novēr ­
tējumu, cerot, ka šo shēmu rezultātu 
tendence varētu norādīt uz to, ka NI 
rezultāti ir līdzīgi, lai gan objektīvu 
datu par NI atbalsta iznākumu nebija 
(skatīt 25.–31. punktu).
38 Secinājumi un ieteikumi
3. ieteikums  
Uzraudzība un novērtēšana
a) Komisijai jānodrošina, ka NI de ­
vums ES agrovides mērķu sasnieg ­
šanā tiek uzraudzīts vai vismaz 
īpaši novērtēts 2014.–2020. gada 
plānošanas perioda novērtējumu 
laikā. Šim nolūkam Komisijai jāie ­
saka, lai dalībvalstis, kurās atbalsts 
NI ir ievērojams, nosaka konkrētus 
rezultātu rādītājus visbiežāk finan ­
sētajiem NI veidiem.
b) Par šiem rādītājiem dalībvalstīm 
jāziņo savos gada īstenošanas ziņo ­
jumos, sākot ar 2016. gada jūniju. 
Šīm dalībvalstīm savos novērtē ­
juma plānos jāiekļauj NI rezultātu 
novērtējums.
78 
Lielākā daļa Palātas apmeklēto pro ­
jektu sniedza pozitīvu ieguldījumu 
dalībvalstu agrovides vajadzību apmie ­
rināšanā un mērķu sasniegšanā, tomēr, 
lai šis ieguldījums būtu izmaksu ziņā 
lietderīgs, ir svarīgi, lai atbalstīto NI iz ­
maksas būtu samērīgas un pamatotas. 
Vēl jo vairāk tas attiecas uz augstajām 
publiskā finansējuma likmēm (līdz pat 
100 %), kuru dēļ atbalsta saņēmēji var 
būt mazāk motivēti ierobežot izmak ­
sas. Tomēr 75 % no šiem projektiem 
Palāta konstatēja skaidras norādes par 
nesamērīgām izmaksām. Tādējādi tikai 
pieci no 28 pārbaudītajiem projektiem 
(18 %) izrādījās izmaksu ziņā lietderīgi.79 
Konstatētās nepilnības attiecībā uz NI 
izmaksu samērīgumu ir raksturīgas ne 
tikai revīzijai izraudzītajiem projektiem, 
jo konkrētie gadījumi ir tieši saistīti ar 
nepilnībām dalībvalstu pārvaldības un 
kontroles sistēmās. Proti, dalībvalstis 
atlīdzināja ieguldījumu izmaksas, pa ­
matojoties uz vienības izmaksām, kas 
bija daudz augstākas par faktiskajām 
tirgus izmaksām, vai pienācīgi nepār ­
baudīja deklarēto izmaksu patiesumu, 
vai arī pieņēma visdārgāko piedāvāju ­
mu ieguldījumu veikšanai, nepieprasot 
pamatojumu no atbalsta saņēmējiem 
vai nesalīdzinot piedāvātās izmaksas ar 
noteiktiem kritērijiem.
80 
Turklāt visās revīzijai izraudzītajās 
dalībvalstīs Palāta atklāja vairākus 
gadījumus, kad neienesīgiem ieguldī ­
jumiem ar acīmredzamām izdevīguma 
pazīmēm tika piemērotas šāda veida 
ieguldījumiem noteiktās maksimā ­
lās atbalsta likmes, kas nozīmēja to, 
ka vairumā gadījumu tie tika pilnībā 
finansēti no publiskajiem līdzekļiem. 
Pēc Palātas domām, tas, ka dalībvalstis 
šīs augstās atbalsta likmes nesamazi ­
nāja, ņemot vērā izdevīguma aspektus, 
nozīmēja to, ka saistītās ieguldījumu 
izmaksas tika pārmaksātas. Patiešām, 
tās atskaitot no ieguvumiem, ko iegul ­
dījumi nodrošināja atbalsta saņēmē ­
jiem, šīs izmaksas patiesībā varētu būt 
mazākas par piešķirto atbalstu (skatīt 
35.–50. punktu).
39 Secinājumi un ieteikumi
4. ieteikums  
Atbalsta likmju intensitāte 
un izmaksu samērīgums
a) Dalībvalstīm pēc iespējas ātrāk 
jāizstrādā atbilstīgi kritēriji to NI 
izdevīguma pazīmju noteikšanai, 
kuriem tiek piemērotas augstākās 
atbalsta likmes. Šajos kritērijos 
jāņem vērā, piemēram, ekono ­
miskais ieguvums, agronomiskais 
ieguvums, finansiālās palīdzības 
līmenis, kas vajadzīgs, lai veici ­
nātu NI izmantošanu, un atbalsta 
pamatlikme, kas piemērojama ie ­
nesīgiem ieguldījumiem tajā pašā 
ģeogrāfiskajā apgabalā. Pamato ­
joties uz šo novērtējumu, dalībval ­
stīm jāmodulē atbalsta intensitāte.
b) Komisijai arī jāsniedz turpmāki no ­
rādījumi attiecībā uz šādu kritēriju 
izveidi un ar Uzraudzības komitejas 
palīdzību jāveicina to ieviešana.
c) Dalībvalstīm bez kavēšanās jāievieš 
procedūras, lai nodrošinātu, ka 
atbalstīto NI izmaksas nepārsniedz 
tirgū piedāvāto līdzīga veida 
preču, pakalpojumu vai būvdarbu 
izmaksas. Konkrētāk, dalībvalstīm 
jānosaka atbilstoši kritēriji un/vai 
atsauces izmaksas, pamatojoties uz 
kurām dalībvalstu veikto adminis ­
tratīvo pārbaužu laikā tiek sistemā ­
tiski pārbaudītas NI izmaksas. Šajā 
procesā ir jāpārbauda pierādījumi, 
ka deklarētās izmaksas atbalsta 
saņēmējiem ir faktiski radušās.d) Apstiprinot dalībvalstu LAP 
2014.–2020. gadam, Komisijai būtu 
jāņem vērā dalībvalstu sniegtā 
informācija attiecībā uz pasākumu 
kontrolējamību un pārbaudāmību, 
lai nodrošinātu, ka dalībvalstis no ­
saka un ievieš piemērotas izmaksu 
samērīguma procedūras.
e) Komisijai saskaņā ar daudzgadu 
revīzijas plānu jāpārbauda, vai da ­
lībvalstis efektīvi veic pārbaudes, 
kas paredzētas izmaksu samērīgu ­
ma nodrošināšanai.
81 
ELFLA atbalsts NI turpinās arī 2014.–
2020. gada plānošanas periodā, bet 
Komisija un dalībvalstis vēl nav novēr ­
sušas lielāko daļu Palātas konstatēto 
nepilnību. Galvenais iemesls ir tas, 
ka tās nedarīja pietiekami daudz, lai 
savlaicīgi atklātu nepilnības un līdz 
ar to vajadzīgos koriģējošos pasāku ­
mus varētu veikt pirms jaunā perioda 
sākuma. No vienas puses, dalībvalstis 
neanalizēja savās pārbaudēs atklā ­
to pārkāpumu cēloņus, lai uzlabotu 
shēmas pārvaldību. No otras puses, Ko ­
misija savas revīzijas veica pārāk vēlu, 
lai palīdzētu dalībvalstīm apzināt un 
novērst 2007.–2013. gada īstenošanas 
periodā atklātos trūkumus pārvaldībā 
(skatīt 51.–71. punktu).
40 Secinājumi un ieteikumi
5. ieteikums  
Pārvaldības trūkumu 
apzināšana
a) Pirms tiek veiktas pirmās 2014.–
2020. gada perioda pārbaudes uz 
vietas, dalībvalstīm jānosaka meto ­
de šo pārbaužu laikā atklāto kļūdu 
cēloņu savlaicīgai konsolidācijai un 
analīzei. Šīs analīzes rezultātiem at ­
tiecīgā gadījumā būtu jānodrošina 
uzlabojumi NI shēmas pārvaldības 
un kontroles sistēmās. Par šiem 
uzlabojumiem dalībvalstīm jāziņo 
savos gada īstenošanas ziņojumos, 
sākot ar 2016. gada jūniju.b) Plānojot turpmākas revīzijas, Komi ­
sijai pienācīgi jāņem vērā Palātas 
konstatēto nepilnību apmērs šajā 
izdevumu jomā neatkarīgi no tā 
ierobežotā finansiālā nozīmīguma.
Šo ziņojumu 2015. gada 11. novembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Augustyn KUBIK .
 Revīzijas palātas vārdā
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

41
 Pielikumi
ELFLA pasākuma “Atbalsts neienesīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā” galvenās 
iezīmes
2007 .–2013.  gada plānošanas periods 2014.–2020.  gada plānošanas periods
Nosaukums/  
apraksts216.  pasākums  — “Atbalsts neienesīgiem ieguldījumiem”.
Ieguldījumi, kas nerada būtisku lauku saimniecības vērtības vai 
ienesīguma pieaugumu.4.4. pasākums “Atbalsts neienesīgiem ieguldījumiem, kas 
saistīti ar agrovides un klimata mērķu sasniegšanu”.  
Ieguldījumi, kas nerada būtisku lauku saimniecības vērtības vai 
ienesīguma pieaugumu.
Pamatojums Neienesīgie ieguldījumi ir jāatbalsta, ja tie ir vajadzīgi, lai:
—  izpildītu agrovides shēmās noteiktās saistības;
—  sasniegtu citus agrovides mērķus;
—  saimniecībās paaugstinātu Natura 2000  teritorijas vai citu 
augstas dabas vērtības teritoriju estētisko vērtību.Ir jāatbalsta NI, kas saistīti ar agrovides un klimata mērķu 
sasniegšanu, tostarp:
—  bioloģiskās daudzveidības aizsardzības statusu sugām un 
dzīvotnēm;
—  Natura 2000  teritorijas vai citas augstas dabas vērtības 
sistēmas estētiskās vērtības paaugstināšanu dalībvalstīs.
Atbalsta saņēmēji —  Lauksaimnieki un/vai zemes apsaimniekotāji —  Lauksaimnieki un/vai zemes apsaimniekotāji
Darbību veidi —  Zemes izmantošanas maiņa;
—  mitrāju atjaunošana;
—  lauksaimniecības zemes pārveidošana par purvaini;
—  biotopu/dzīvotņu izveide/pārvaldība;
—  daudzgadīgo augu ar augstu vērtību apsaimniekošana.—  Kapitālie darbi saskaņā ar saistībām agrovides un klimata 
jomā;
—  žogu uzstādīšana un citi darbi, kas vajadzīgi, lai veicinātu 
aizsardzību un pārvaldību;
—  mitrāju un tīreļu atjaunošana;
—  ainavu un objektu atjaunošana;
—  sausā krāvuma akmens sienas.I pielikums
42 Pielikumi
Dalībvalsts AprakstsELFLA 
apstiprinātais 
finansējums  
(EUR)Papildināmība1
NI2Atbalsta 
likme  
(%)Vides mērķis3
Atbilstība4Izmaksu 
samērī -
gums5Kopējā 
izmaksu 
lietderība6 Sinerģija Vispārējā Ierosinātais Ņemts vērā
Dānija7Stādījumi 107 786 Jā Daļēji 60Ainavas un biotopu 
uzlabošanaJā Jā Nē Nē
Dānija Ganības 29 132 Jā Daļēji 75Ainavas un biotopu 
uzlabošanaJā Daļēji Nē Nē
Dānija Mitrājs 2 089 870 Jā Jā 100Ūdens vides 
aizsardzība/uzlabošanaNē Daļēji Nē Nē
DānijaMitrāja  
priekšizpēte48 523 Jā Nē 100Ūdens vides 
aizsardzība/uzlabošanaNē Nē Nē Nē
Dānija Dzīvžogi 6926 Jā Daļēji 60Ainavas un biotopu 
uzlabošanaJā Jā Nē Nē
Dānija Ganības 43 529 Jā Daļēji 75Ainavas un biotopu 
uzlabošanaJā Jā Nē Nē
ItālijaSausā krāvuma 
akmens sienas251 245 Jā Daļēji 100 Ainava Nē Nē Nē Nē
ItālijaSausā krāvuma 
akmens sienas975 328 Jā Daļēji 100 Ainava Jā Jā Nē Nē
ItālijaSausā krāvuma 
akmens sienas208 760 Jā Daļēji 100 Ainava Jā Jā Nē Nē
ItālijaSausā krāvuma 
akmens sienas200 397 Jā Daļēji 100 Ainava Jā Daļēji Nē Nē
Itālija Mitrāji 35 759 Jā Nē 100Bioloģiskā daudzveidī -
ba, ainavaNē Nē Nē Nē
Itālija Mitrāji 492 196 Jā Jā 100Bioloģiskā daudzveidī -
ba, ainavaNē Nē Jā Nē
Apvienotā 
Karaliste8 Piekartilts 407 4089Jā Jā 99 Ainava Jā Daļēji Nē Nē
Apvienotā KaralistePiekļuves 
objekti — mitrāji264 576 Jā Jā 99Publiskā piekļuve un 
dzīvās dabas aizsardzībaJā Jā Jā Jā
Apvienotā Karaliste Stiebru zālājs 294 845 Jā Daļēji 95Bioloģiskā daudzvei -
dība, dzīvās dabas 
aizsardzībaNē Nē Nē Nē
Apvienotā KaralisteAkmens siena,  
koku stādīšana166 883 Jā Daļēji 65Bioloģiskā daudzveidī -
ba, ainavaJā Jā Jā Jā
Apvienotā KaralisteAugstie zemienes 
purvi1 027 307 Jā Jā 100Bioloģiskā daudzvei -
dība, dzīvās dabas 
aizsardzībaJā Daļēji Nē NēII pielikumsUz vietas apmeklēto NI kopsavilkums
43 Pielikumi
Dalībvalsts AprakstsELFLA 
apstiprinātais 
finansējums  
(EUR)Papildināmība1
NI2Atbalsta 
likme  
(%)Vides mērķis3
Atbilstība4Izmaksu 
samērī -
gums5Kopējā 
izmaksu 
lietderība6 Sinerģija Vispārējā Ierosinātais Ņemts vērā
Apvienotā Karaliste Kūdrājs 1 710 408 Jā Daļēji 100Bioloģiskā daudzveidība 
un resursu aizsardzībaJā Jā Nē Nē
Apvienotā Karaliste Kūdrājs 1 153 002 Jā Jā 100Bioloģiskā daudzveidība 
un resursu aizsardzībaJā Jā Jā Jā
Apvienotā Karaliste Akmens siena 159 183 Jā Daļēji 68 Ainava Jā Jā Jā Jā
Apvienotā Karaliste Kūdrājs 622 402 Jā Daļēji 89Bioloģiskā daudzveidība 
un resursu aizsardzībaJā Jā Jā Jā
Apvienotā Karaliste Vēsturiskas ēkas 284 775 Jā Nē 93 Ainava Nē Nē Nē Nē
PortugāleTradicionālās 
struktūras21 721 Jā Nē 100 Ainava Nē Nē Nē Nē
PortugāleSausā krāvuma 
akmens sienas59 500 Jā Daļēji 100 Ainava Jā Jā Nē Nē
PortugāleSausā krāvuma 
akmens sienas59 500 Jā Daļēji 100 Ainava Jā Daļēji Nē Nē
PortugāleSausā krāvuma 
akmens sienas59 500 Jā Daļēji 100 Ainava Jā Daļēji Nē Nē
PortugāleSausā krāvuma 
akmens sienas59 479 Jā Daļēji 100 Ainava Jā Daļēji Nē Nē
PortugāleTradicionālās 
struktūras25 876 Jā Jā 100 Ainava Jā Daļēji Nē Nē
1 Papildināmība: tika uzskatīts, ka NI projekti ir īstenoti sinerģijā, ja NI līdzekļi papildināja maksājumus no citiem ELFLA pasākumiem un/vai citām vides shēmām. Vispārējā 
papildināmība attiecas uz projektiem, kas netika īstenoti sinerģijā ar citām shēmām, bet kuriem bija kopīgi vispārējie mērķi.
2 NI projektu izdevīguma elementu nozīmes novērtējums: ja nebija pazīmju, ka ieguldījums nodrošina un/vai ietver būtiskus izdevīguma elementus, to uzskatīja par neiene -
sīgu . Ja konstatētie izdevīguma elementi netika atzīti par būtiskiem, bet tā kā, ņemot vērā ļoti augstās piešķirtā atbalsta likmes, Palāta uzskatīja, ka šie elementi būtu jāņem 
vērā, lai šīs atbalsta likmes samazinātu, ieguldījums tika uzskatīts par daļēji ienesīgu . Ieguldījumi, kas skaidri ietekmēja atbalsta saņēmēja galveno komerciālo vai ražošanas 
darbību, tika uzskatīti par tādiem, kas nodrošina “būtisku” izdevīguma elementu.
3 Novērtējums par to, vai NI projekts palīdzēja sasniegt ierosināto vides mērķi vai mērķus (jā/nē). Ja NI tika novērtēti kā prasībām neatbilstoši, Palāta uzskata, ka attiecīgais NI 
projekts nepalīdz sasniegt pasākuma mērķus.
4 NI projekta atbilstības novērtējums saistībā ar tā veidu un izmaksām (jā/nē/daļēji). “Daļēji” nozīmē to, ka ir konstatētas neattiecināmas izmaksas, kas visu NI projektu 
neietekmē.
5 NI projektu izmaksu samērīguma novērtējums (jā/nē). Tajā ir ņemts vērā, vai tika izmantotas atbilstošas iepirkuma procedūras un/vai samērīgas atsauces cenas un vai atbal ­
sta augstā intensitāte atbilda projekta izdevīguma pazīmēm.
6 Izmaksu lietderība (jā/nē): neienesīgus ieguldījumus uzskata par izmaksu ziņā lietderīgiem, ja tie atbilst šādiem diviem kritērijiem: i) tie ir efektīvi, t. i., prasībām atbilstoši, 
apmierina agrovides vajadzības un/vai palīdz sasniegt agrovides mērķus, ko savās LAP ir noteikušas dalībvalstis, un ii) nav pierādījumu, ka tos pašus ieguldījumus varētu 
veikt ar mazākām izmaksām (t. i., ieguldījumu izmaksas ir samērīgas). Ja efektīvus ieguldījumus varētu veikt ar mazākām izmaksām, šādu ieguldījumu lietderība samazinā ­
tos, jo tos pašus mērķus un/vai rezultātus varētu sasniegt ar mazākām izmaksām.
7 Dānijas projektu summas, kas izteiktas DKK, ir konvertētas EUR pēc kursa 0,13 EUR/DKK.
8 Apvienotās Karalistes projektu summas, kas izteiktas GBP, ir konvertētas EUR pēc kursa 1,18 EUR/GBP.
9 Izskatītajos dotāciju dokumentos nebija sniegta informācija par ELFLA ieguldījumu katrā atsevišķā projektā, kas tika finansēts Apvienotajā Karalistē. Tāpēc 216. pasākuma 
projektiem Palāta izmantoja Apvienotajā Karalistē no 2007. gada līdz 2015. gada maijam piemēroto vidējo ELFLA līdzfinansējuma likmi, kas bija 74 %. Šī likme tika izmantota, 
lai aprēķinātu šiem projektiem apstiprinātās ELFLA summas.
44 Pielikumi
NI vajadzību, mērķu un veidu kopsavilkums pa dalībvalstīm
Dalībvalsts Apzinātās vajadzības un mērķi NI veidu apraksts
Apvienotā Karaliste 
(Anglija)—  Dzīvās dabas aizsardzība;
—  dabas resursu aizsardzība;
—  lauksaimniecības metožu pielāgošana;
—  ainavas kvalitātes un iezīmju saglabāšana;
—  publiskās piekļuves un izpratnes veicināšana.—  Tradicionālās robežas;
—  žogu uzstādīšana kopā ar dabas aizsardzības darbiem;
—  ar koku stādīšanu un apsaimniekošanu saistītie pasākumi;
—  tīreļu un mitrāju atjaunošana;
—  krūmāju un ērgļpaparžu augšanas ierobežošana;
—  virsāju un sugām bagātu zālāju atjaunošana;
—  ainavu un objektu atjaunošana;
—  būves konkrētām sugām;
—  saimniecību piekļuves ceļu un vārtu pārbūve.
Portugāle (tās konti -
nentālā daļa)—  Ainavas kvalitātes un iezīmju saglabāšana;
—  lauksaimniecības sistēmu ekoloģiskās struktūras saglabāša -
na, lai aizsargātu teritorijas ar augstu dabas vērtību;
—  konkrētu dzīvotņu saglabāšana.—  Sausā krāvuma akmens sienas;
—  tradicionālās struktūras;
—  piekrastes zonu aizsardzība;
—  žogu uzstādīšana (lai nodrošinātu aizsardzību no savvaļas 
dzīvniekiem);
—  tradicionālās robežas;
—  ūdenssaimniecības struktūras.
Dānija—  Dzīvās dabas aizsardzība;
—  dabas resursu aizsardzība;
—  lauksaimniecības metožu pielāgošana;
—  ainavas kvalitātes un iezīmju saglabāšana;
—  publiskās piekļuves un izpratnes veicināšana.—  Ainavas un kultūras elementu saglabāšana;
—  ainavu un biotopus uzlabojošas veģetācijas izveide;
—  dambju atjaunošana;
—  darbības, kas veicina lauku dabas mantojuma ilgtspējīgu 
izmantošanu un publisku piekļuvi tam;
—  pastāvīgo mitrāju izveide;
—  periodiska un atkārtota lauksaimniecības zemes 
applūdināšana;
—  krūmāju izciršana un žogu uzstādīšana;
—  hidroloģisko apstākļu atjaunošana;
—  lauksaimniecības zemes pārveidošana par ilggadīgu zālāju.
Itālija (Apūlija)—  Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība;
—  augstas dabas vērtības agromežsaimniecības sistēmu 
aizsardzība un izplatīšana;
—  ainavas aizsardzība.—  Sausā krāvuma akmens sienas;
—  mazie, mākslīgi izveidotie mitrāji;
—  intervences mitrājos, piemēram, dzīvās dabas novērošanas 
torņi, celiņi;
—  intervences dzīvžogos.III pielikums
45
Dalībvalstīm arī jāpārliecinās, vai projekti atbilst 
atlases kritērijiem, kas noteikti, apspriežoties ar 
Uzraudzības komiteju, un jāsarindo tie atbilstoši 
kvalitātei. Komisija ir izstrādājusi norādījumus par 
atbilstību un atlasi, lai palīdzētu dalībvalstīm un 
reģioniem plānot un īstenot 2014.–2020. gada LAP .
V
Ja atbalsta apmēru nosaka, pamatojoties uz stan ­
darta izmaksām un standarta pieņēmumiem par 
negūtajiem ienākumiem, dalībvalstīm jānodrošina, 
ka aprēķinos iekļauj tikai pārbaudāmus elementus, 
to pamatā ir skaitļi, kas iegūti, ņemot vērā atbilsto ­
šas zināšanas, un vajadzības gadījumā tie ir reģio ­
nāli vai lokāli diferencēti.
Ja atbalsta apmēru nosaka, pamatojoties uz vienkār ­
šotiem izmaksu risinājumiem, jāveic rūpīgs aprēķi ­
nāšanas metodes ex-ante  novērtējums, ko attiecina 
uz jebkurām atlasītās kategorijas izmaksām.
Šīm metodēm būtu jāgarantē, ka radītās un dek ­
larētās izmaksas ir samērīgas, un jāpalīdz pamatot 
dalībvalstu piedāvātos maksājumus.
VI
Komisija veic atbilstības revīzijas dalībvalstīs, lai pār ­
liecinātos, vai samaksātie izdevumi atbilst noteiku ­
miem. Tā kā šajās revīzijās ir arī atklātas nepilnības 
saistībā ar izmaksu samērīgumu, jau ir piemērotas 
būtiskas finanšu korekcijas un pašlaik tiek piemē ­
rotas vairākas atbilstības noskaidrošanas proce ­
dūras, pēc kurām būtu jāpiemēro papildu finanšu 
korekcijas.Kopsavilkums
I
NI nebūtu jārada būtiska ekonomiskā atdeve to vei ­
cējiem. Tas nenozīmē, ka nevar plānot un pieņemt 
nekādu ekonomisko atdevi. Lielākajā daļā ieguldī ­
jumu vienmēr ir atdeves elements, lai gan ieguldī ­
jumi pēc būtības ir absolūti neienesīgi, piemēram, 
ja uzstāda koku vai krūmu žogus, tos apcērpot vai 
nocērtot, var iegūt biomasu, kas ir elektroenerģi ­
jas avots. Tāpēc ir grūti radīt absolūti neienesīgus 
ieguldījumus.
Vadošās iestādes var samazināt atbalsta intensitāti, 
lai gan, ja ir jāsasniedz vides mērķi, ir jāizvērtē šādas 
samazināšanas ietekme uz pasākuma īstenošanu, 
lai pārliecinātos, vai tiks sasniegti attiecīgie vides 
mērķi.
II
Ienesīgiem un neienesīgiem ieguldījumiem pie ­
mērotās maksimālā atbalsta likmes atšķiras, jo 
atbilstoši definīcijai neienesīgie ieguldījumi nav 
paredzēti būtisku ekonomisko labumu gūšanai. 
Tāpēc, ja netiktu piemērota augstāka atbalsta likme, 
agrovides un klimata mērķus varētu nesasniegt.
IV
Komisijas Regulas (ES) Nr. 65/2011 24. panta 2. pun ­
kta d) apakšpunktā ir noteikts, ka dalībvalstīm 
administratīvajās pārbaudēs jānovērtē izmaksu 
pamatotība, izmantojot piemērotu novērtēšanas sis ­
tēmu, piemēram, standarta izmaksas, piedāvājumu 
salīdzināšanu vai novērtēšanas komitejas iesaistī ­
šanu. Šis noteikums ir saglabāts 2014.–2020. gada 
plānošanas periodā.Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 46
IX otrais ievilkums
Šī ieteikuma daļa paredzēta dalībvalstīm.
IX trešais ievilkums
Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.
IX ceturtais ievilkums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Atlases kritērijus nosaka dalībvalstis, apspriežoties 
ar Uzraudzības komiteju, kur Komisija piedalās kā 
konsultants.
Komisija ir izstrādājusi norādījumus par atbilstības 
un atlases kritērijiem, lai palīdzētu dalībvalstīm un 
reģioniem plānot un īstenot 2014.–2020. gada LAP .
Komisija turpinās veikt atbilstības revīzijas dalīb ­
valstīs saskaņā ar savu revīziju plānu, lai pārliecinā ­
tos, vai samaksātie izdevumi atbilst noteikumiem, 
tostarp attiecīgai projektu atlases un vērtēšanas 
procedūrai. Revidējamos pasākumus un maksājumu 
aģentūras nosaka, pamatojoties uz riska analīzi, kur 
svarīgākais elements ir izdevumu apmērs.
IX piektais ievilkums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Ar 2014.–2020. gada CMES  uzraudzīs pasākuma īste ­
nošanu, savukārt izvērtējumā izskatīs tā darbības 
rezultātus saskaņā ar attiecīgajiem LA mērķiem.
IX sestais ievilkums
Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.VII
CMES  ir sniegta uzraudzības informācija par to, kas 
ir atbalstīts. Vērienīgāku visu pasākumu efektivi ­
tātes novērtēšanu salīdzinājumā ar programmas 
mērķiem veiks ex-post  izvērtēšanas laikā. Tomēr ir 
jāatrod līdzsvars starp to, ko var izdarīt ar uzrau ­
dzību un izvērtēšanu, ņemot vērā pārmērīga admi ­
nistratīvā sloga risku un finansiālos ierobežojumus. 
Konkrētu NI rezultātu rādītāju apkopošana var būt 
apgrūtinoša.
VIII
2014.–2020. gada plānošanas periodā Komisija ir 
pastiprinājusi noteikumus un norādījumus par 
izmaksu samērīgumu.
Revīziju darba programmu izstrādā, pamatojoties uz 
riska analīzi, kur svarīgākais elements ir izdevumu 
apmērs. Tā kā NI finansējums ir salīdzinoši mazs, 
prioritāte ir noteikta finansiāli svarīgākiem pasā ­
kumiem, kur nepilnībām pārvaldības un kontroles 
sistēmā varētu būt lielāka finansiāla ietekme uz ES 
budžetu.
IX pirmais ievilkums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisija uzskata, ka jaunais 2014.–2020. gada plāno ­
šanas periods sniedz iespēju pastiprināt lauku attīs ­
tības pasākumu sinerģijas ar politikas mērķiem. Lai 
gan ne visiem NI ir tieši jāpapildina citi LA pasākumi 
un shēmas, gadījumos, kad ir šāda papildināmība, 
Komisija mudinās attiecīgās dalībvalstis norādīt 
savos gada īstenošanas ziņojumos to NI projektu 
skaitu un īpatsvaru, kas ir saistīti ar agrovides un 
klimata saistību izpildi.
Komisijas atbilde 47
Tomēr daudzgadu revīziju plānu izstrādā, pama ­
tojoties uz riska analīzi, kur svarīgs elements ir 
izdevumu apmērs. Tā kā neienesīgo ieguldījumu 
finansējums ir salīdzinoši mazs, prioritāte ir noteikta 
finansiāli svarīgākiem pasākumiem, kur nepilnībām 
pārvaldības un kontroles sistēmā varētu būt lielāka 
finansiāla ietekme uz ES budžetu.
Ievads
08
Ienesīgiem un neienesīgiem ieguldījumiem pie ­
mērotās maksimālā atbalsta likmes atšķiras, jo 
atbilstoši definīcijai neienesīgie ieguldījumi nav 
paredzēti būtisku ekonomisko labumu gūšanai. 
Tāpēc, ja netiktu piemērota augstāka atbalsta likme, 
agrovides un klimata mērķus varētu nesasniegt.
Apsvērumi
19
NI ir paredzēti, lai palīdzētu sasniegt lauku attīstī ­
bas vispārīgos mērķus un prioritātes. Šajā saistībā 
NI papildina citus lauku attīstības pasākumus, 
lai sasniegtu agrovides (un 2014.–2020. gadā arī 
klimata) mērķus. Lai gan NI un citu lauku attīstības 
pasākumu sinerģiju var nodrošināt, izveidojot saikni 
to īstenošanas posmā (proti, sasaistot NI projektus 
ar konkrētu agrovides un klimata saistību izpildi), 
NI kā neatkarīgs pasākums var arī palīdzēt sasniegt 
agrovides un klimata mērķus, veicināt “ Natura  2000” 
un augstas dabas vērtības sistēmas.IX septītais ievilkums
Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.
IX astotais ievilkums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Tomēr vadošās iestādes var samazināt pasākuma 
atbalsta intensitāti, lai gan, ja ir jāsasniedz vides 
mērķi, ir jāizvērtē šādas samazināšanas ietekme 
uz pasākuma īstenošanu, lai pārliecinātos, vai tiks 
sasniegti attiecīgie vides mērķi.
IX devītais ievilkums
Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.
IX desmitais ievilkums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisija turpinās veikt atbilstības revīzijas dalīb ­
valstīs saskaņā ar savu daudzgadu revīziju plānu, 
lai pārliecinātos, vai samaksātie izdevumi atbilst 
noteikumiem, tostarp par izmaksu samērīgumu. 
Revidējamos pasākumus un maksājumu aģentūras 
nosaka, pamatojoties uz riska analīzi.
IX vienpadsmitais ievilkums
Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.
IX divpadsmitais ievilkums
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.
Komisija, gatavojot savu revīziju plānu, ņem vērā 
Revīzijas palātas konstatējumus.
Komisijas atbilde 48
27
Komisija iesaka dalībvalstīm noteikt papildu rādītā ­
jus saskaņā ar rūpīgu izmaksu un ieguvumu analīzi. 
Tomēr ne vienmēr ir iespējams noteikt papildu 
bāzes rādītājus visiem apakšpasākumiem, un tas 
palielinātu administratīvo slogu.
4. izcēlums
Reti ir pieejama vispusīga statistika par konkrētiem 
vides elementiem, piemēram, akmens sienām, un 
tās iegūšana būtu dārga.
28
KUNS ir viens no rīkiem, ar ko var novērtēt ieguldī ­
jumu ietekmi.
Tādi rezultātu rādītāji kā veiksmīgi apsaimniekotas 
zemes hektāri ir svarīgi, jo tos izmanto novērtēšanā, 
lai noteiktu konkrētas pasākumu grupas devumu.
Skatīt arī Komisijas atbildi par 27. punktu.
30
2007.–2013. gada plānošanas perioda starpposma 
novērtēšanu veica pārāk agri, lai varētu izmērīt 
rezultātus. 2014.–2020. gada plānošanas periodā 
uzlabotie īstenošanas ziņojumi 2017. un 2019. gadā 
aizstās starpposma novērtēšanu.
31
Konkrētu NI rezultātu rādītāju apkopošana var būt 
apgrūtinoša. Vērienīgāku visu pasākumu efektivi ­
tātes novērtēšanu salīdzinājumā ar programmas 
mērķiem veiks ex-post  izvērtēšanas laikā.21
Skatīt kopīgo atbildi par 19. punktu.
22
Komisija uzskata, ka principā nedrīkst pieļaut 
saistību pārklāšanos, kas ir iemesls dubultai 
finansēšanai.
214. un 216. pasākuma mērķi atšķiras un ir skaidri 
noteikti LAP . 214. pasākuma atbalsts paredz saistī ­
bas uzturēt (cita starpā) pašreizējās sausā krāvuma 
akmens sienas, savukārt NI var atbalstīt sausā 
krāvuma akmens sienu rekonstrukciju/atjaunošanu. 
Tomēr dažos gadījumos var būt grūti veikt skaidru 
nodalīšanu, un tas var palielināt administratīvo 
slogu.
23
Skatīt Komisijas kopīgo atbildi par 19. punktu.
24
2014.–2020. gada plānošanas periodā NI atbalstam 
ir obligāti jāpiemēro atlases kritēriji.
Skatīt arī Komisijas atbildi par 19. punktu.
3. izcēlums a) 
Ņemot vērā neienesīgo ieguldījumu paredzamo 
devumu vides mērķu sasniegšanā, priekšizpētes 
izslēgšana no attiecināmajām izmaksām varētu 
būtiski samazināt iespēju, ka tā tiktu veikta.
Priekšizpētei būtu jāpalīdz izlemt, veikt vai neveikt 
ieguldījumus. Priekšizpētē var secināt, ka ieguldī ­
jumi nepalīdzēs sasniegt atbalsta shēmas mērķus. Ir 
atsevišķi jāanalizē katrs gadījums, kad priekšizpētē 
tika izdarīts pozitīvs secinājums par ieguldījumiem, 
kas vēlāk netika veikti. Budžeta ierobežojumi var 
būt viens no iemesls, kāpēc netika īstenots projekts, 
par ko tika veikta priekšizpēte.
Komisijas atbilde 49
41
Skatīt Komisijas kopīgo atbildi par 37. un 38. punktu.
41 trešais ievilkums
Ja darbības radītais vides ieguvums ir būtisks, ūdens 
aģentūras pašas vai kopā ar lauksaimniekiem var 
būt pasākuma atbalsta saņēmējas neatkarīgi no 
iespējamās atlikušās ekonomiskās priekšrocības.
42
Komisija veic atbilstības revīzijas dalībvalstīs, lai 
pārliecinātos, vai izdevumi atbilst noteikumiem. Tā 
kā šajās revīzijās ir arī atklātas nepilnības saistībā 
ar izmaksu samērīgumu, jau ir piemērotas būtis ­
kas finanšu korekcijas un pašlaik tiek piemērotas 
vairākas atbilstības noskaidrošanas procedūras, pēc 
kurām būtu jāpiemēro papildu finanšu korekcijas.
50
Skatīt Komisijas atbildi par 33. punktu.
51
2014.–2020. gada plānošanas periodā ir veiktas 
šādas darbības, lai novērstu nepilnības NI atbalsta 
plānošanā, pārvaldībā, uzraudzībā un novērtēšanā:
— ir izdoti norādījumi par konkrētiem pasākumiem 
un horizontāli norādījumi, sniedzot informāciju 
par attiecināmības nosacījumiem un atlases 
kritērijiem, kā arī norādījumi par ieguldījumiem, 
tostarp NI;
— kā obligāts ir noteikts vadošās iestādes un mak ­
sājumu aģentūras kopīgs ex-ante  novērtējums, 
lai noteiktu, cik pārbaudāmi un kontrolējami ir 
visi LAP iekļautie pasākumi;33
Kaut arī ne vienmēr projektos ir izpildīti attiecinā ­
mības nosacījumi, tie var būt palīdzējuši sasniegt 
pasākuma mērķus.
34
Skatīt Komisijas atbildi par 33. punktu.
36
Kaut arī pēc būtības NI nav paredzēti būtiskas 
ekonomiskās atdeves radīšanai, tomēr nevar izslēgt 
kaut kādus ierobežotus ekonomiskus ieguvumus. 
Ja ekonomiskie ieguvumi pārsniedz vides ieguvu ­
mus, attiecīgie ieguldījumi būtu jāfinansē atbilstoši 
121. pasākumam. Apstiprinot programmas, tiek 
novērtēta abu pasākumu nošķiršana.
Komisijas kopīgā atbilde par 37 . un 
38. punktu
Kaut arī NI nebūtu jābūt ienesīguma elemen ­
tiem, ikvienā ieguldījumu veidā ir kaut vai neliels 
“ienesīguma” elements. Tomēr lielākoties šiem 
ieguldījumiem būtu jāpaliek neienesīgiem, un to 
“ienesīguma” vai izdevīguma pazīmēm būtu jābūt 
ierobežotām.
Vadošās iestādes var samazināt atbalsta intensitāti, 
lai gan, ja ir jāsasniedz vides mērķi, ir jāizvērtē šādas 
samazināšanas ietekme uz pasākuma īstenošanu, 
lai pārliecinātos, vai tiks sasniegti attiecīgie vides 
mērķi.
Ienesīgiem un neienesīgiem ieguldījumiem pie ­
mērotās maksimālā atbalsta likmes atšķiras, jo 
atbilstoši definīcijai neienesīgie ieguldījumi nav 
paredzēti būtisku ekonomisko labumu gūšanai. 
Tāpēc, ja netiktu piemērota augstāka atbalsta likme, 
agrovides un klimata mērķus varētu nesasniegt.
39
Skatīt Komisijas kopīgo atbildi par 37. un 38. punktu.
Komisijas atbilde 50
Veicot revīzijas attiecībā uz 2007.–2013. gada 
periodu, pirmajos gados, kad visvairāk uzmanības 
pievērsa agrovides pasākumiem, kas veido vairāk 
nekā 50 % 2. prioritārajā virzienā deklarēto izde ­
vumu, 216. pasākums netika iekļauts atbilstības revī ­
zijās. 216. pasākums tika revidēts 2014.–2015. gadā.
57
Tas, ka revīzija joprojām turpinās, nenozīmē, ka 
dalībvalsts nav informēta par provizoriskajiem 
rezultātiem. Portugālei 2014. gada aprīlī tika nosū ­
tīta vēstule par konstatējumiem, un 2014. gada 
septembrī notika dalībvalsts un Komisijas tikšanās. 
Anglijai 2014. gada jūlijā tika nosūtīta vēstule par 
konstatējumiem, un 2014. gada decembrī notika 
divpusēja tikšanās.
58
Uzraudzības komitejas, kurās iekļauti LA pārvald ­
nieki, vairāk LA ieinteresēto personu un Komisijas 
dienesti kā konsultanti, ir veidotas tā, lai varētu 
labāk risināt problēmas un ņemt vērā gūtās atziņas.
Galvenais iemesls nepietiekamai informācijai par 
darbības rezultātiem starpposma novērtēšanā ir 
laiks. Pirmkārt, lai sāktu un turpinātu īstenošanu, 
ir vajadzīgs minimāls laiks, un, otrkārt, paies laiks, 
līdz varēs izmērīt visu darbību, taču jo īpaši darbību 
vides jomā, rezultātu.
60
Skatīt atbildi par 19. punktu.
61
Skatīt atbildi par 22. punktu.
62
Skatīt kopīgo atbildi par 27. un 28. punktu.— ir uzlabota uz rezultātu vērstā pieeja, nosakot 
precīzus programmu un ziņošanas mērķus 
visam plānošanas periodam, pamatojoties uz 
racionalizētu kopīgu uzraudzības un novērtēša ­
nas sistēmu;
— LAP mērķu SVID analīze ir paredzēta, lai noteik ­
tu bāzes rādītājus programmas uzraudzībai un 
novērtēšanai.
52
Iespējamo nepilnību novēršanai paredzētās korektī ­
vās darbības var īstenot arī pēc programmu apstip ­
rināšanas, veicot tajās grozījumus.
Skatīt arī Komisijas atbildi par 51. punktu.
55
Dažās dalībvalstīs NI kontrolējamība un pār ­
baudāmība, kā arī attiecīgie uzturēšanas līgumi 
ir apspriesti sarunās par 2014.–2020. gada 
programmu.
56
Komisija veic atbilstības revīzijas dalībvalstīs, lai 
pārliecinātos, vai izdevumi atbilst noteikumiem. Ja 
šajās revīzijās konstatē nepilnības, tiek piemērotas 
finanšu korekcijas.
Revidējamos pasākumus un maksājumu aģentūras 
nosaka, pamatojoties uz riska analīzi. Tiek ņemti 
vērā tādi riska faktori kā finanšu noteikumi, kontro ­
les sistēmu kvalitāte, maksājumu aģentūras pazī ­
mes, pasākumu veids (sarežģītība) un citu iestāžu 
sniegta cita informācija un to konstatējumi. Nosa ­
kot risku, finansiālajai ietekmei ir liela nozīme. Tas 
nozīmē, ka ir lielāka varbūtība, ka lielus izdevumus 
novērtēs augstu un revidēs.
Komisijas atbilde 51
65
2007.–2013. gada plānošanas periodā Komisija atgā ­
dināja vairākām dalībvalstīm par pienākumu noteikt 
īstus atlases kritērijus, lai varētu sarindot projek ­
tus, kad no budžeta piešķīruma nebija iespējams 
finansēt visus atbilstošos projektu pieteikumus. 
Lai palīdzētu dalībvalstīm nepieļaut nepilnības, 
piemērojot atlases kritērijus, un ņemot vērā Eiropas 
Revīzijas palātas iepriekšējos ieteikumus, Komi ­
sija izstrādāja norādījumus par atbilstību un atlasi 
2014.–2020. gada plānošanas periodā.
Komisija savās revīzijās var pārbaudīt atlases kri ­
tēriju izmantošanu. Veicot ieguldījumu pasākumu 
revīzijas, patiešām sistemātiski tiek pārbaudīta 
atlases kritēriju izmantošana. Komisija ir piemērojusi 
finanšu korekcijas vairākām dalībvalstīm par atlases 
kritēriju izmantošanā konstatētajiem trūkumiem.
66
Dānijas projektus atlasīs, ņemot vērā to izmaksu 
lietderību salīdzinājumā ar pasākuma mērķiem 
(piemēram, izveidotā biotopu teritorija/ projekta 
izmaksas utt.).
67
Skatīt Komisijas kopīgo atbildi par 37. un 38. punktu.
68
Dānija ir vienkāršojusi LAP , samazinot iespējamo 
atbalstāmo NI apmēru. Ar to varētu daļēji izskaidrot, 
kāpēc ir samazinājusies atbalsta likmju daudzvei ­
dība salīdzinājumā ar iepriekšējo LAP .
71
Ņemot vērā šī apakšpasākuma paredzamo devumu 
vides mērķu sasniegšanā, priekšizpētes izslēgšana 
no attiecināmajām izmaksām varētu būtiski samazi ­
nāt iespēju, ka tā tiktu veikta.63
Pasākumu vai apakšpasākumu ietekmes novērtē ­
jumu veiks atbilstīgi programmas mērķiem, kurus 
tie palīdz sasniegt. Mērķi ir noteikti prioritārajās 
jomās, kur uzdevumi ir noteikti ex-ante . Programmu 
progress atbilstīgi šiem uzdevumiem tiek regulāri 
uzraudzīts. Šāda pieeja liecina par to, ka politika 
ir vērsta uz rezultātu, un ļauj labāk novērtēt pasā ­
kumu kopējo ietekmi atbilstīgi mērķiem.
Dalībvalstis var noteikt papildu rādītājus konkrētām 
programmām attiecībā uz svarīgāko pasākumu 
kopumu. Tomēr to nedrīkstētu pieprasīt sistemātiski 
attiecībā uz visiem pasākumiem un apakšpasāku ­
miem, lai uzturētu samērīgas uzraudzības/novērtē ­
šanas izmaksas un izvairītos no pārmērīga adminis ­
tratīvā sloga.
Ja programmu darbības rezultāti ir sliktāki nekā to 
mērķi, vadošās iestādes var papildus pievērsties 
atsevišķu pasākumu/apakšpasākumu līmenim, 
lai noteiktu problēmu iemeslus un efektīvi veiktu 
korektīvas darbības.
Ex-post  novērtētāji papildus izskatīs atsevišķu pasā ­
kumu/apakšpasākumu darbības rezultātus.
Turklāt rādītāji, kas noteikti tiesību aktos vai ko 
noteikušas dalībvalstis, ir tikai novērtēšanas sākum ­
punkts. Novērtētāji var vākt papildu informāciju, 
piemēram, veicot gadījumu izpēti.
10. izcēlums
2014.–2020. gada perioda uzraudzībā būs iekļauti 
arī visu apakšpasākumu kopējie izdevumi, tostarp 
neienesīgie ieguldījumi (4.4.). Rādītāji ir uzraudzības 
un novērtēšanas sistēmas viena sastāvdaļa.
Skatīt arī Komisijas atbildi par 63. punktu.
Komisijas atbilde 52
1. ieteikums a) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisija uzskata, ka jaunais 2014.–2020. gada plāno ­
šanas periods sniedz iespēju pastiprināt lauku attīs ­
tības pasākumu sinerģijas ar politikas mērķiem. Lai 
gan ne visiem NI ir tieši jāpapildina citi LA pasākumi 
un shēmas, gadījumos, kad ir šāda papildināmība, 
Komisija mudinās attiecīgās dalībvalstis norādīt 
savos gada īstenošanas ziņojumos to NI projektu 
skaitu un īpatsvaru, kas ir saistīti ar agrovides un 
klimata saistību izpildi.
1. ieteikums b) 
Šī ieteikuma daļa paredzēta dalībvalstīm.
75
Komisija uzskata, ka tikai tādi projekti, kas atbilst 
atlases kritērijiem, var saņemt atbalstu un ka atlases 
procedūrām būtu jābūt skaidrām un pārredzamām.
Darbību atlase ir labāk izskaidrota 2014.–2020. gada 
plānošanas perioda tiesiskajā regulējumā, un 
dalībvalstīm/reģioniem ir sniegti plaši ieteikumi, lai 
nodrošinātu, ka tiek atlasītas tikai labākās darbības 
un ieguldījumi, kas palīdz sasniegt programmu 
mērķus un prioritātes.
2. ieteikums a) 
Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.Komisija uzskata, ka Dānijas iecere atbalstīt neie ­
nesīgo ieguldījumu priekšizpēti atbilst tiesību 
aktiem: priekšizpētē, kam piešķirts atbalsts, būtu 
jāvar izdarīt negatīvus secinājumus attiecībā uz 
ieguldījumiem.
Secinājumi un ieteikumi
72
NI nebūtu jārada būtiska ekonomiskā atdeve to vei ­
cējiem. Tas nenozīmē, ka nevar plānot un pieņemt 
nekādu ekonomisko atdevi. Lielākajā daļā ieguldī ­
jumu vienmēr ir atdeves elements, lai gan ieguldī ­
jumi pēc būtības ir absolūti neienesīgi, piemēram, 
ja uzstāda koku vai krūmu žogus, tos apcērpot vai 
nocērtot, var iegūt biomasu, kas ir elektroenerģi ­
jas avots. Tāpēc ir grūti radīt absolūti neienesīgus 
ieguldījumus.
Vadošās iestādes var samazināt atbalsta intensitāti, 
lai gan, ja ir jāsasniedz vides mērķi, ir jāizvērtē šādas 
samazināšanas ietekme uz pasākuma īstenošanu, 
lai pārliecinātos, vai tiks sasniegti attiecīgie vides 
mērķi.
74
Ne vienmēr agrovides mērķiem, kurus palīdz 
sasniegt NI, ir jāpapildina citi LA pasākumi. Lielāko ­
ties NI atbalsts bija saistīts ar agrovides un klimata 
saistībām. Tomēr ir iespējams sasniegt NI mērķus arī 
bez saistības ar kādu citu LA pasākumu. Piemēram, 
atbalstot žogu iegādi, lai izvairītos no lielu plēsēju 
nodarītiem kaitējumiem mājlopiem, tiek sasniegts 
agrovides mērķis per se , pat bez saiknes ar citiem 
LA pasākumiem. NI atbalsts var būt arī neatkarīgs 
apakšpasākums, kas palīdz sasniegt agrovides un 
klimata mērķus.
Komisijas atbilde 53
3. ieteikums a) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Ar 2014.–2020. gada CMES  uzraudzīs pasākuma īste ­
nošanu, savukārt izvērtējumā izskatīs tā darbības 
rezultātus saskaņā ar attiecīgajiem LA mērķiem.
3. ieteikums b) 
Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.
78
Komisija veic atbilstības revīzijas dalībvalstīs, lai 
pārliecinātos, vai izdevumi atbilst noteikumiem. 
Tā kā šajās revīzijās arī atklāja nepilnības saistībā 
ar izmaksu samērīgumu, jau ir piemērotas būtis ­
kas finanšu korekcijas un pašlaik tiek piemērotas 
vairākas atbilstības noskaidrošanas procedūras, pēc 
kurām būtu jāpiemēro papildu finanšu korekcijas.
79
Lai pārliecinātos, vai ir atlasīti pamatoti un izmaksu 
ziņā samērīgi piedāvājumi, pietiek, ja ir nodrošināta 
atbilstība vismaz vienai no piedāvājumu atlases 
metodēm (proti, dažādu piedāvājumu salīdzinā ­
šana, novērtēšanas komitejas novērtējums vai stan ­
darta izmaksu salīdzināšana ar citu līdzīgu projektu 
izmaksām). Vairākkārtīgas saistības var radīt lieku 
administratīvo slogu.
80
Kaut arī NI nebūtu jābūt ienesīguma elementiem, ir 
grūti veikt ieguldījumus, kur nebūtu “ienesīguma” 
elementa. Citiem vārdiem sakot, ir grūti iedomāties 
absolūti neienesīgus NI.
Tomēr lielākoties šiem ieguldījumiem būtu jāpaliek 
neienesīgiem, un tāpēc to “ienesīguma” vai izdevī ­
guma pazīmēm būtu jābūt pietiekami ierobežotām. 
Nedrīkst nepietiekami novērtēt administratīvo 
slogu, ko rada ekonomiskā ieguvuma izslēgšana 
no attiecināmajiem izdevumiem, un arī to, cik tas ir 
sarežģīti izdarāms.2. ieteikums b) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Atlases kritērijus nosaka dalībvalstis, apspriežoties 
ar Uzraudzības komiteju, kur Komisija piedalās kā 
konsultants.
Komisija ir izstrādājusi norādījumus par atbilstības 
un atlases kritērijiem, lai palīdzētu dalībvalstīm un 
reģioniem plānot un īstenot 2014.–2020. gada LAP .
Komisija turpinās veikt atbilstības revīzijas dalīb ­
valstīs saskaņā ar savu revīziju plānu, lai pārliecinā ­
tos, vai samaksātie izdevumi atbilst noteikumiem, 
tostarp attiecīgajām projektu atlases un vērtēšanas 
procedūrām. Revidējamos pasākumus un maksā ­
jumu aģentūras nosaka, pamatojoties uz riska ana ­
līzi, kur svarīgākais elements ir izdevumu apmērs.
76
CMES  ir sniegta uzraudzības informācija par to, kas 
ir atbalstīts. Vērienīgāku visu pasākumu efektivi ­
tātes novērtēšanu salīdzinājumā ar programmas 
mērķiem veiks ex-post  izvērtēšanas laikā. Tomēr ir 
jāatrod līdzsvars starp to, ko var izdarīt ar uzrau ­
dzību un izvērtēšanu, ņemot vērā pārmērīga admi ­
nistratīvā sloga risku un finansiālos ierobežojumus. 
Konkrētu NI rezultātu rādītāju apkopošana var būt 
apgrūtinoša.
77
Vērienīgāku visu pasākumu efektivitātes novērtē ­
šanu salīdzinājumā ar programmas mērķiem veiks 
ex-post  izvērtēšanas laikā.
Komisijas atbilde 54
81
2014.–2020. gada plānošanas periodā Komisija ir 
uzlabojusi noteikumus un norādījumus par izmaksu 
samērīgumu, kam būtu jāpalīdz novērst dažas Palā ­
tas konstatētās nepilnības.
Revīziju darba programmu izstrādā, pamatojoties uz 
riska analīzi, kur svarīgākais elements ir izdevumu 
apmērs. Tā kā NI finansējums ir salīdzinoši mazs, 
prioritāte ir noteikta finansiāli svarīgākiem pasā ­
kumiem, kur nepilnībām pārvaldības un kontroles 
sistēmā varētu būt lielāka finansiāla ietekme uz ES 
budžetu.
5. ieteikums a) 
Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.
5. ieteikums b) 
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.
Komisija, gatavojot savu revīziju plānu, ņem vērā 
Revīzijas palātas konstatējumus.
Tomēr daudzgadu revīziju plānu izstrādā, pama ­
tojoties uz riska analīzi, kur svarīgs elements ir 
izdevumu apmērs. Tā kā neienesīgo ieguldījumu 
finansējums ir salīdzinoši mazs, prioritāte ir noteikta 
finansiāli svarīgākiem pasākumiem, kur nepilnībām 
pārvaldības un kontroles sistēmā varētu būt lielāka 
finansiāla ietekme uz ES budžetu.Turklāt dotāciju aprēķināšanā un maksāšanā 
dalībvalstis var izmantot vienkāršotos izmaksu 
risinājumus. Šādā gadījumā iepriekš ir jāveic godīgs, 
taisnīgs un pārbaudāms aprēķins.
4. ieteikums a) 
Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.
4. ieteikums b) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
4. ieteikums c) 
Šis ieteikums paredzēts dalībvalstīm.
4. ieteikums d) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam un jau ir sākusi to 
īstenot.
Pārbaudot 2014.–2020. gada plānošanas perioda 
lauku attīstības programmas, Komisija pievērsa 
uzmanību tam, lai pārbaudītu pasākumu kontrolēja ­
mību un pārbaudāmību. Ja šī paskaidrojuma nebija 
vai tas nebija pietiekami sīki izklāstīts, dalībvalstij 
bija jāsniedz papildu informācija.
4. ieteikums e) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisija turpinās veikt atbilstības revīzijas dalīb ­
valstīs saskaņā ar savu daudzgadu revīziju plānu, 
lai pārliecinātos, vai samaksātie izdevumi atbilst 
noteikumiem, tostarp par izmaksu samērīgumu. 
Revidējamos pasākumus un maksājumu aģentūras 
nosaka, pamatojoties uz riska analīzi.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
Neienesīgi ieguldījumi (NI) ir ieguldījumi, kas nerada 
nozīmīgu ienesīgumu, ienākumus vai ieņēmumus vai 
nozīmīgi nepalielina saņēmējas saimniecības vērtību, bet 
tiem ir pozitīva ietekme uz vidi. Publisko atbalstu šāda 
veida ieguldījumiem veido Eiropas Lauksaimniecības 
fonda lauku attīstībai un valstu līdzfinansējums. Publiskais 
atbalsts bieži vien sasniedz 100 % no ieguldījumu kopējām 
izmaksām. Palāta secina, ka atbalsts neienesīgajiem 
ieguldījumiem ir veicinājis ar lauksaimniecības zemes 
ilgtspējīgu izmantošanu saistīto mērķu sasniegšanu, taču 
tas noticis izmaksu ziņā nelietderīgā veidā. To ļauj secināt 
fakts, ka 75 % apmeklēto projektu izmaksas bija 
nesamērīgi augstas. Turklāt, kaut arī daudziem no šiem 
projektiem bija acīmredzamas izdevīguma pazīmes, tos 
pilnībā finansēja no publiskajiem līdzekļiem. Palāta sniedz 
piecus ieteikumus, lai uzlabotu 2014.–2020. gada 
plānošanas periodā finansēto neienesīgo ieguldījumu 
izmaksu lietderību.