P7_TA(2014)0382

Aizsardzības pasākumi pret augiem kaitīgajiem organismiem ***I

Eiropas Parlamenta 2014. gada 15. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem (COM(2013)0267 – C7-0122/2013 – 2013/0141(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 443/61)

Eiropas Parlaments,

(1) OV C 170, 5.6.2014., 104. lpp.

P7_TC1-COD(2013)0141

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2014. gada 15. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. …/2014 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

(1) Padomes Direktīvā 2000/29/EK (3) ir paredzēts fitosanitārais režīms.

(2) Padome 2008. gada 21. novembrī aicināja Komisiju sākt fitosanitārā režīma izvērtēšanu (4).

(3) Ņemot vērā šīs izvērtēšanas rezultātus un pieredzi, kas gūta, piemērojot Direktīvu 2000/29/EK, minētā direktīva būtu jāizstāj. Lai nodrošinātu jauno noteikumu vienotu piemērošanu, šī direktīva būtu jāaizstāj ar regulu.

(4) Augu veselība Savienības mērogā ietekmē tādas jomas kā augkopība, publiskās un privātās apzaļumotās teritorijas, dabīgās ekosistēmas, ekosistēmu pakalpojumi un bioloģiskā daudzveidība. Augu veselību apdraud sugas, kuras kaitē augiem un augu produktiem (turpmāk “kaitīgie organismi”) un kuru ieviešanas risks Savienības teritorijā ir palielinājies globalizētas tirdzniecības un klimata pārmaiņu dēļ . Lai novērstu šo apdraudējumu, ir jāpieņem pasākumi saistībā ar šo kaitīgo organismu radīto fitosanitāro risku noteikšanu un samazināšanu līdz pieņemamam līmenim. [Gr. 1]

(5) Šādu pasākumu nepieciešamība jau sen ir atzīta. Tie ir bijuši pamatā dažādiem starptautiskiem nolīgumiem un starptautiskām konvencijām, tostarp Starptautiskajai augu aizsardzības konvencijai (SAAK), ko 1951. gada 6. decembrī noslēdza Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO), un tās pārskatītajam tekstam, kas tika apstiprināts Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas konferences 29. sesijā 1997. gada novembrī , kā arī 1993. gada 29. decembra Starptautiskajai Konvencijai par bioloģisko daudzveidību (KBD) . Savienība ir gan SAAK , gan KBD līgumslēdzēja puse. [Gr. 2]

(6) Ir skaidrs, ka, nosakot šīs regulas darbības jomu, ir svarīgi ņemt vērā bioģeogrāfiskos faktorus, lai izvairītos no tādu kaitīgo organismu izplatīšanās Savienības Eiropas teritorijā, kas tajā nav sastopami. Attiecīgi LESD 355. panta 1. punktā minētās dalībvalstu teritorijas, kas neatrodas Eiropā (tālākie reģioni), nebūtu jāizslēdz no šīs regulas teritoriālās piemērošanas jomas. Būtu jāizveido šo teritoriju saraksts. Ja šādas teritorijas vai Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 355. panta 2. punktā minētas teritorijas statuss tiek mainīts atbilstīgi LESD 355. panta 6. punktam, šo sarakstu groza, lai nodrošinātu, ka šīs regulas teritoriālajā tvērumā ir vienīgi Savienības Eiropas daļa. Atsauces uz trešām valstīm ir uzskatāmas par atsaucēm arī uz šajā sarakstā iekļautajām teritorijām.

(7) Direktīvā 2000/29/EK ir paredzēti noteikumi par kompetento iestāžu veiktajām oficiālajām kontrolēm saistībā ar aizsardzības pasākumiem pret augiem vai augu produktiem kaitīgu organismu ievešanu un izplatīšanos kopienā. Patlaban šie noteikumi ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. …/… (5) [Oficiālo kontroļu regulas numurs un zemsvītras piezīmē – atsauce uz Oficiālo Vēstnesi] un tāpēc tos nevajadzētu iekļaut šajā regulā.

(8) Būtu jānosaka kritēriji, pēc kuriem identificēt kaitīgos organismus, kuru apkarošanai jāpieņem pasākumi, kas piemērojami visā Savienības teritorijā. Šādus kaitīgos organismus sauc par “Savienības karantīnas organismiem”.Tāpat būtu jānosaka kritēriji, pēc kuriem identificēt kaitīgos organismus, kuru apkarošanai jāpieņem pasākumi, kas piemērojami tikai vienā vai vairākās Savienības teritorijas daļās. Šādus kaitīgos organismus sauc par “aizsargājamās zonas karantīnas organismiem”.

(9) Lai centienus apkarot Savienības karantīnas organismus varētu koncentrēt uz kaitīgajiem organismiem, kuru ekonomiskā, sociālā vai ar vidi saistītā ietekme visbūtiskāk izpaužas Savienības teritorijā kopumā, būtu jāizveido šādu kaitīgo organismu (turpmāk “prioritārie kaitīgie organismi”) ierobežots saraksts.

(10) Savienības karantīnas organismiem, kas paredzēti zinātniskiem nolūkiem, izmēģinājumiem, šķirņu veidošanai, selekcijai un izstādēm, ir lietderīgi paredzēt atbrīvojumu no aizlieguma tos ievest un pārvietot Savienības teritorijā.

(11) Lai nodrošinātu efektīvu un savlaicīgu rīcību Savienības karantīnas organisma klātbūtnes gadījumā, uz sabiedrību, profesionālajiem operatoriem un dalībvalstīm būtu jāattiecina paziņošanas pienākums. Ir svarīgi palielināt teritoriju apzaļumošanas darbinieku, vietējo iestāžu pārstāvju, dārznieku, stādu audzētāju, importētāju, apzaļumotāju, mežkopju, pasniedzēju, zinātnieku, ražotāju, valsts dienestu pārstāvju, ievēlēto amatpersonu un privātpersonu informētību par augu kaitīgajiem organismiem un mācīt viņiem, kā cīnīties ar šādiem organismiem. [Gr. 3]

(12) Ja paziņošanas pienākums paredz fizisko un juridisko personu datu atklāšanu kompetentajām iestādēm, var rasties Pamattiesību hartas 8. panta (Personas datu aizsardzība) ierobežojums. Tomēr šis ierobežojums būtu nepieciešams un samērīgs, lai sasniegtu šīs regulas sabiedrības interešu mērķi.

(13) Uz profesionālo operatoru, kurš konstatē Savienības karantīnas organisma klātbūtni augā, augu produktā vai citā objektā, kas atrodas tā kontrolē, būtu jāattiecina pienākums veikt visus attiecīgos pasākumus, lai izskaustu šo kaitīgo organismu, izņemtu no apgrozības vai atsauktu attiecīgos augus, augu produktus vai citus objektus un informētu kompetento iestādi, citas tirdzniecības ķēdē iesaistītās personas un sabiedrību.

(14) Dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai izskaustu Savienības karantīnas organismus, kas konstatēti to teritorijā. Ir lietderīgi paredzēt pasākumus, ko dalībvalstis šādā gadījumā drīkst veikt, un principus, kas tām jāievēro, lemjot, kurus pasākumus piemērot. Šiem pasākumiem būtu jāietver tādu ierobežotu teritoriju izveide, kas sastāv no invadētās zonas un buferzonas.

(15) Atsevišķos gadījumos dalībvalstīm pasākumi karantīnas organismu izskaušanai uz augiem būtu jāveic privātās telpās, jo kaitīgo organismu izskaušana var būt sekmīga tikai tad, ja ir iznīcināti visi invāzijas avoti. Šim nolūkam dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu nepieciešama likumīga pieeja šīm telpām. Tas var radīt Pamattiesību hartas 7. panta (Privātās un ģimenes dzīves neaizskaramība) un 17. panta (Tiesības uz īpašumu) ierobežojumu. Šis ierobežojums ir nepieciešams un samērīgs, lai sasniegtu šā režīma sabiedrības interešu mērķi, ciktāl dalībvalsts laicīgi nodrošina taisnīgu kompensāciju par zaudēto privāto īpašumu.

(16) Lai kaitīgo organismu izskaušana būtu laicīga savlaicīga un iedarbīga, to klātbūtni ir ļoti svarīgi to klātbūtni konstatēt pēc iespējas agrāk un nodrošināt profilaksi, un veikt aizsardzības pasākumus . Tāpēc dalībvalstīm būtu jāveic apsekojumi, lai konstatētu Savienības karantīnas organismu klātbūtni teritorijās, kurās tā iepriekš nav konstatēta. Ņemot vērā Savienības karantīnas organismu skaitu un to, cik daudz laika un resursu nepieciešams šo apsekojumu veikšanai, dalībvalstīm būtu jāizstrādā daudzgadu apsekojuma programmas. [Gr. 4]

(16a) Preventīviem agronomijas pasākumiem un integrētai augu aizsardzībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK (6) nevajadzētu ietvert sistemātisku profilaksi ar pesticīdiem, tas ir, biocīdu izmantošanu pirms kaitīga organisma atklāšanas. [Gr. 5]

(17) Komisijai vajadzētu būt pilnvarām pieņemt pasākumus, kas veicami apstiprinātas vai iespējamas konkrēta Savienības karantīnas organisma klātbūtnes gadījumā un kas jo īpaši saistīti ar to izskaušanu un izplatības ierobežošanu, kā arī ierobežotu teritoriju veidošanu, apsekojumu veikšanu, modelējošu mācību organizēšanu un izplatības ierobežošanas un izskaušanas plānu izstrādāšanu saistībā ar šiem kaitīgajiem organismiem. Komisija iepriekš apspriežas ar dalībvalstīm par pasākumiem, ko tā apstiprina. [Gr. 6]

(18) Lai nodrošinātu ātru un iedarbīgu rīcību, kas vērsta pret kaitīgajiem organismiem, kuri nav Savienības karantīnas organismi, bet kuri pēc dalībvalstu uzskatiem varētu atbilst nosacījumiem, kas jāizpilda, lai tos iekļautu Savienības karantīnas organismu sarakstā, būtu jāparedz noteikums par pasākumiem, kuri dalībvalstīm jāveic, ja to rīcībā nonāk informācija par šāda kaitīgā organisma klātbūtni. Tādi paši noteikumi būtu jāparedz arī attiecībā uz Komisiju.

(19) Noteiktos apstākļos dalībvalstīm būtu jāļauj pieņemt izskaušanas pasākumus, kas ir stingrāki par Savienības tiesību aktos paredzētajiem , ja vien tos piemēro ilgtspējīgi . [Gr. 7]

(20) Prioritārajiem kaitīgajiem organismiem būtu jāpiemēro īpaši noteikumi par sabiedrības informēšanu, apsekojumiem, izplatības ierobežošanas un izskaušanas plāniem un pasākumu līdzfinansēšanu no Savienības līdzekļiem.

(21) Karantīnas organismi, kuri ir sastopami Savienības teritorijā, bet nav konstatēti īpašās šīs teritorijas daļās, kas noteiktas par “aizsargājamām zonām”, un kuru klātbūtnes nepieņemamā ekonomiskā, sociālā vai ar vidi saistītā ietekme izpaustos tikai šajās aizsargājamās zonās, būtu īpaši jāidentificē un jānorāda sarakstā kā “aizsargājamās zonas karantīnas organismi”. Aizsargājamās zonas karantīnas organismu ievešana, pārvietošana un laišana apgrozībā attiecīgajā aizsargājamā zonā būtu jāaizliedz.

(22) Būtu jāparedz noteikumi par aizsargājamo zonu atzīšanu, mainīšanu vai aizsargājamās zonas statusa atsaukšanu, pienākumu apsekot aizsargājamās zonas un darbībām, kas veicamas, ja aizsargājamās zonas karantīnas organismi ir sastopami attiecīgajās aizsargājamās zonās. Ja aizsargājamā zonā tiek konstatēta attiecīgās aizsargājamās zonas karantīnas organisma klātbūtne, būtu jāpiemēro stingri noteikumi attiecībā uz šo zonu mainīšanu vai aizsargājamās zonas statusa atsaukšanu.

(23) Kaitīgais organisms, kas nav Savienības karantīnas organisms, būtu jāuzskata par “Savienībā reglamentētu kvalitāti ietekmējošu kaitīgo organismu”, ja šis kaitīgais organisms galvenokārt izplatās ar konkrētu stādāmu augu starpniecību, ja tā klātbūtnei uz šiem stādāmiem augiem ir nepieņemama ekonomiska ietekme saistībā ar šo augu paredzēto izmantojumu un ja tas ir norādīts sarakstā kā Savienības reglamentēts kvalitāti ietekmējošs kaitīgais organisms. Lai ierobežotu šādu kaitīgo organismu klātbūtni, to ievešana vai pārvietošana Savienības teritorijā uz attiecīgajiem stādāmajiem augiem būtu jāaizliedz, ja vien minētajā sarakstā nav paredzēts citādi.

(24) Konkrēti augi, augu produkti un citi objekti rada nepieņemamu fitosanitāru risku, jo pastāv iespējamība, ka tajos mitinās Savienības karantīnas organisms. Attiecībā uz dažiem no šiem augiem, augu produktiem un citiem objektiem ir pieejami pieņemami pasākumi to radīto risku mazināšanai, taču attiecībā uz citiem tādu nav. Atkarībā no tā, vai ir pieejami pieņemami risku mazinoši pasākumi, to ievešana un pārvietošana Savienības teritorijā būtu vai nu jāaizliedz, vai jāpakļauj īpašām prasībām. Būtu jāizveido šo augu, augu produktu un citu objektu saraksts.

(25) Būtu jāparedz atkāpes no aizliegumiem vai īpašām prasībām attiecībā uz augu, augu produktu un citu objektu ievešanu Savienības teritorijā. Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai atzīt konkrētus trešo valstu pasākumus par līdzvērtīgiem prasībām, kas jāievēro, lai attiecīgos augus, augu produktus un citus objektus pārvietotu Savienības teritorijā.

(26) Šos aizliegumus vai prasības nevajadzētu piemērot nelielam tādu augu, augu produktu un citu objektu daudzumam, kas nav stādāmie augi un nav paredzēti komerciāliem un profesionāliem nolūkiem, kā arī augu, augu produktu un citu objektu ievešanai un pārvietošanai pierobežas zonās. Tāpat tos nevajadzētu attiecināt uz tādu augu, augu produktu un citu objektu ievešanu un pārvietošanu Savienības teritorijā, kas paredzēti zinātniskiem nolūkiem, izmēģinājumiem, šķirņu veidošanai, selekcijai un izstādēm. Būtu jānosaka piemēroti drošības pasākumi un jāinformē iesaistītās personas.

(27) Atkāpe no Savienības noteikumiem attiecībā uz augu, augu produktu un citu objektu ievešanu un pārvietošanu Savienības teritorijā būtu jāpiemēro tranzītā esošiem augiem, augu produktiem un citiem objektiem.

(28) Tā kā fitosanitārā pieredze stādāmo augu starptautiskās tirdzniecības jomā ir neliela, tā var ietvert tādu karantīnas organismu ieviešanās risku, attiecībā uz kuriem nav pieņemti pasākumi saskaņā ar šo regulu. Lai nodrošinātu drīzu un efektīvu rīcību, kas vērsta pret iepriekš neidentificētiem riskiem saistībā ar stādāmiem augiem, uz kuriem neattiecas pastāvīgas prasības vai aizliegumi, bet kuri var kvalificēties šādiem pastāvīgiem pasākumiem, Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt pagaidu pasākumus saskaņā ar piesardzības principu.

(29) Ja pastāv iespējamība, ka augos, augu produktos un citos objektos mitinās aizsargājamās zonas karantīnas organisms, tādējādi radot nepieņemama līmeņa fitosanitāro risku, attiecībā uz to ievešanu un pārvietošanu attiecīgajās aizsargājamās zonās jānosaka aizliegumi un īpašas prasības, kas līdzvērtīgas Savienības teritorijai noteiktajiem aizliegumiem un prasībām.

(30) Būtu jāpieņem vispārīgas prasības attiecībā uz augu, augu produktu un citu objektu pārvadāšanā izmantotiem transportlīdzekļiem un iepakojamo materiālu, lai nodrošinātu, ka tie ir brīvi no karantīnas organismiem.

(31) Dalībvalstīm būtu jānozīmē karantīnas stacijas. Būtu jānosaka prasības attiecībā uz šo karantīnas staciju nozīmēšanu, darbību un uzraudzību, kā arī uz augu, augu produktu vai citu objektu izlaišanu no šīm stacijām. Ja šīs prasības ietver pienākumu uzturēt staciju darbinieku un apmeklētāju sarakstu, var rasties Pamattiesību hartas 8. panta (Personas datu aizsardzība) ierobežojums. Tomēr šis ierobežojums būtu nepieciešams un samērīgs, lai sasniegtu šīs regulas mērķi aizsargāt sabiedrības intereses.

(32) Ja tā noteikts divpusējā nolīgumā, ko Savienība noslēgusi ar trešo valsti, vai trešās valsts tiesību aktos, augiem, augu produktiem un citiem objektiem, kurus no Savienības teritorijas izved uz attiecīgo trešo valsti, būtu jāatbilst noteikumiem, kas paredzēti attiecīgajā nolīgumā vai tiesību aktos.

(33) Ja uz konkrētiem augiem, augu produktiem vai citiem objektiem, kas no Savienības izvesti uz trešo valsti, neattiecas starp Savienību un attiecīgo trešo valsti noslēgts divpusējs fitosanitārais nolīgums vai attiecīgās trešās valsts tiesību akti fitosanitārijas jomā, šīm trešām valstīm būtu jāpiedāvā aizsardzība pret Savienības karantīnas organismiem, kuru kaitīgums ir atzīts, izņemot gadījumus, kad ir pieejama oficiāla informācija par to, ka attiecīgais Savienības karantīnas organisms attiecīgajā trešajā valstī ir sastopams un neatrodas oficiālā kontrolē, vai kad ir pamats uzskatīt, ka šis Savienības karantīnas organisms neatbilst kritērijiem, pēc kuriem nosaka kaitīgos organismus, kas attiecīgajā trešā valstī kvalificējami par karantīnas organismiem.

(33a) Attālināta augu pārdošana var radīt augstu fitosanitāro risku gadījumā, ja preces ir invadētas ar ārējas izcelsmes kaitīgiem organismiem, tostarp karantīnas organismiem. Konkrēti, no trešām valstīm ievestas un attālināti pirktas augu partijas daudzos gadījumos neatbilst Savienības fitosanitārajām ievešanas prasībām. Lai novērstu šīs nepilnības, ir svarīgi informēt patērētājus un augu tirgotājus un nodrošināt attālinātas tirdzniecības izsekojamību Savienībā, kā arī trešās valstīs. [Gr. 9]

(33b) Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu izpratni par augiem kaitīgo organismu iespējamo saimniecisko, ar vidi saistīto un sociālo ietekmi, galvenajiem profilakses principiem un šo organismu izplatīšanos, kā arī par visas sabiedrības atbildību attiecībā uz augu veselības nodrošināšanu Savienībā. Turklāt Komisijai būtu jānodrošina publiski pieejams, atjaunināts saraksts, kurā norādīti trešās valstīs jaunradušies augiem kaitīgie organismi, kas var apdraudēt augu veselību Savienības teritorijā. [Gr. 10]

(34) Lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu, profesionālajiem operatoriem, uz kuriem attiecas šajā regulā noteiktās saistības, vajadzētu būt reģistrētiem dalībvalstu izveidotos reģistros. Lai samazinātu administratīvo slogu, šajos reģistros būtu jāiekļauj arī profesionālie operatori, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. …/…. (7) [Augu reproduktīvā materiāla regulas numurs, nosaukums un zemsvītras piezīmē – atsauce uz Oficiālo Vēstnesi].

(35) Profesionālajiem operatoriem, kas darbojas vairākās telpās, būtu jānodrošina iespēja par katru telpu veikt atsevišķu reģistrāciju.

(36) Lai atvieglotu karantīnas organisma invāzijas avota noteikšanu, ir lietderīgi prasīt, lai profesionālie operatori saglabātu dokumentāciju saistībā ar augiem, augu produktiem un citiem objektiem, ko tiem piegādājuši profesionālie operatori un ko tie piegādājuši citiem profesionālajiem operatoriem. Ņemot vērā atsevišķu karantīnas organismu latento fāzi un invāzijas avota noteikšanai nepieciešamo laiku, dokumentācija būtu jāglabā trīs gadus.

(37) Profesionālo operatoru rīcībā vajadzētu būt sistēmām un procedūrām, ar kuru palīdzību var sekot tam, kā notiek augu, augu produktu un citu objektu pārvietošana to telpās.

(38) Lai no trešām valstīm Savienības teritorijā un aizsargājamās zonās ievestu konkrētus augus, augu produktus un citus objektus, būtu nepieciešams fitosanitārais sertifikāts. Skaidrības labad būtu jāizveido šo augu, augu produktu un citu objektu saraksts.

(39) Šiem fitosanitārajiem sertifikātiem būtu jāatbilst SAAK prasībām un jāapliecina atbilstība prasībām un pasākumiem, kas noteikti saskaņā ar šo regulu. Lai nodrošinātu fitosanitāro sertifikātu ticamību, būtu jāparedz noteikumi par to derīguma nosacījumiem un anulēšanu.

(40) Atsevišķu augu, augu produktu un citu objektu ievešana Savienības teritorijā un ievešana un pārvietošana aizsargājamās zonās būtu jāatļauj tikai tad, ja tiem ir pievienota augu pase, kas apliecina atbilstību prasībām un pasākumiem, kuri noteikti saskaņā ar šīs regulas noteikumiem. Skaidrības labad būtu jāizveido šo augu, augu produktu un citu objektu saraksts.

(41) Augu pases nevajadzētu pieprasīt augiem, augu produktiem un citiem objektiem, kas paredzēti galalietotājiem , tostarp piemājas dārzniekiem . [Gr. 11]

(42) Lai nodrošinātu augu pasu ticamību, būtu jāparedz noteikumi attiecība uz to saturu.

(43) Augu pasu izsniegšana parasti būtu jāveic profesionālajiem operatoriem. Ja profesionālajiem operatoriem nav resursu augu pasu izsniegšanai, būtu jānodrošina iespēja, ka pēc to pieprasījuma augu pases izsniedz dalībvalstu kompetentās iestādes. [Gr. 12]

(44) Būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz augu pasu izsniegšanu, ar izsniegšanu saistītajām pārbaudēm, kārtību, kādā profesionālajiem operatoriem piešķir atļauju augu pasu izsniegšanai, atļauju saņēmušo profesionālo operatoru uzraudzību un pienākumiem un šīs atļaujas atsaukšanu.

(45) Lai samazinātu atļauju saņēmušajiem operatoriem radīto administratīvo slogu, ar augu pasu izsniegšanu saistītās pārbaudes attiecīgā gadījumā būtu jāapvieno ar Regulā (ES) Nr. …/…. [Augu reproduktīvā materiāla regulas numurs] paredzētajām pārbaudēm.

(46) Atļauju saņēmušajiem operatoriem vajadzētu būt nepieciešamajām zināšanām par kaitīgajiem organismiem.

(47) Atsevišķi pilnvaroti operatori varētu vēlēties izstrādāt fitosanitāro risku pārvaldības plānu, kas garantētu un apliecinātu augstu kompetences un informētības līmeni attiecība uz fitosanitārajiem riskiem saistībā ar kritiskajiem punktiem to profesionālajā darbībā un attaisnotu īpašu sadarbību kontroles jomā ar kompetentajām iestādēm. Attiecībā uz šo plānu saturu būtu jāparedz Savienības noteikumi. [Gr. 13]

(48) Ir lietderīgi paredzēt noteikumus par augu pasu un fitosanitāro sertifikātu aizstāšanu.

(49) Gadījumos, kad tiek konstatēta neatbilstība Savienības noteikumiem, augu pases būtu jānoņem, jāanulē un izsekošanas nolūkos jāsaglabā.

(50) Saskaņā ar FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartu Nr. 15 koksnes iepakojamo materiālu marķē ar īpašu marķējumu, ko uzliek profesionālie operatori, kas saņēmuši attiecīgu atļauju un tiek uzraudzīti. Šajā regulā būtu jāietver šā marķējuma paraugs un saturs un jānosaka, kā piešķiramas atļaujas profesionālajiem operatoriem, kas izmanto šo marķējumu, un kā veicama atļauju saņēmušo operatoru uzraudzība Savienības teritorijā.

(51) Ja tā pieprasa trešā valsts, attiecīgie augi, augu produkti vai citi objekti no Savienības šajā trešajā valstī būtu jāieved tikai kopā ar eksporta vai reeksporta fitosanitāro sertifikātu. Atbilstīgi attiecīgiem SAAK noteikumiem šo sertifikātu izsniegšana būtu jāveic kompetentajām iestādēm, ņemot vērā SAAK paredzēto eksporta un reeksporta sertifikātu paraugu saturu.

(52) Ja augu, augu produktu vai citu objektu pirms eksportēšanas uz trešo valsti pārvieto cauri vairākām dalībvalstīm, ir svarīgi, lai dalībvalsts, kurā attiecīgie augi, augu produkti vai citi objekti ir ražoti vai pārstrādāti, apmainītos ar informāciju ar dalībvalsti, kas izsniedz eksporta fitosanitāro sertifikātu. Šī informācijas apmaiņa ir būtiska, lai varētu apliecināt atbilstību attiecīgās trešās valsts prasībām. Tāpēc, lai nodrošinātu vienotu informācijas apmaiņas kārtību, būtu jāizveido saskaņots “pirmseksporta sertifikāts”.

(53) Komisijai būtu jāizveido saskaņā ar šo regulu prasītā elektroniskā paziņošanas sistēma.

(53a) Lai ņemtu vērā tehnisko attīstību, zinātnes sasniegumus un izmaiņas augu veselības apstākļos, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz noteikumiem, ar ko groza vai papildina sarakstus, kuros norādīti Savienības karantīnas organismi, prioritārie kaitīgie organismi, Savienībā kvalitāti ietekmējoši kaitīgie organismi un attiecīgie stādāmie augi. Saistībā ar nopietnu fitosanitāru risku būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar steidzamības procedūru, lai Savienības karantīnas organismus iekļautu prioritāro kaitīgo organismu sarakstā. [Gr. 14]

(54) Lai nodrošinātu, ka izņēmumi attiecībā uz Savienības karantīnas organismiem, ko izmanto zinātniskiem nolūkiem, izmēģinājumiem, šķirņu veidošanai, selekcijai vai izstādēm, tiek īstenoti tā, lai neradītu nekādu fitosanitāro risku Savienības teritorijai vai tās daļām, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem par informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju saistībā ar attiecīgo kaitīgo organismu ievešanu un pārvietošanu Savienības teritorijā, attiecīgiem novērtējumiem un atļaujām, kā arī atbilstības uzraudzību, rīcību neatbilstības gadījumā un tās paziņošanu.

(55) Lai nodrošinātu efektīvu paziņošanas sistēmu, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem par paziņošanas pienākumu gadījumos, kad radušās aizdomas par konkrētu Savienības karantīnas organismu klātbūtni, kas vēl nav oficiāli apstiprināta.

(56) Lai tiktu ņemti vērā sasniegumi zinātnes un tehnoloģiju jomā, kas ietekmē kaitīgo organismu klātbūtnes apsekojumus, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem maina vai papildina daudzgadu apsekojuma programmās ietveramos elementus.

(57) Lai nodrošinātu modelējošo mācību efektivitāti, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem, ar kuriem nosaka modelējošo mācību biežumu, saturu, formātu un citus aspektus.

(58) Lai nodrošinātu, ka tiek izveidotas aizsargājamās zonas, kuru darbība ir uzticama, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem par apsekojumiem, kas veicami, lai varētu atzīt aizsargājamās zonas un novērtēt šo zonu atbilstību attiecīgajām prasībām.

(59) Lai nodrošinātu tādu izņēmumu samērīgu un ierobežotu piemērošanu, kas saistīti ar augu, augu produktu vai citu objektu ievešanu vai pārvietošanu pierobežas teritorijās, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem par dalībvalstu pierobežas teritoriju maksimālo platumu, maksimālo attālumu, kādā attiecīgos augus, augu produktus un citus objektus atļauts pārvietot trešās valsts pierobežas teritorijās un dalībvalstu pierobežas teritorijās, un procedūras saistībā ar atļauju izsniegšanu augu, augu produktu un citu objektu ievešanai un pārvietošanai dalībvalsts pierobežas teritorijās.

(60) Lai augi, augu produkti vai citi objekti netiktu pakļauti fitosanitārajiem riskiem tranzīta laikā, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem nosaka tādas deklarācijas saturu, kas attiecas uz augu, augu produktu vai citu objektu vešanu cauri Savienības teritorijai, lai nogādātu tos trešā valstī.

(61) Lai nodrošinātu, ka profesionālo operatoru reģistrācija ir samērīga mērķim ierobežot fitosanitāro risku, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem nosaka to profesionālo operatoru kategorijas, kas atbrīvojami no pienākuma reģistrēties reģistrā, un nosacījumus šā atbrīvojuma piemērošanai.

(62) Lai nodrošinātu tādu trešo valstu fitosanitāro sertifikātu ticamību, kas nav SAAK dalībvalstis, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem papildina to nosacījumu kopumu, kas jāizpilda, lai šo trešo valstu fitosanitārie sertifikāti tiktu pieņemti.

(63) Lai iespēju robežās samazinātu riskus, kam pakļauti Savienības teritorijā pārvietojamie augi, augu produkti vai citi objekti, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem nosaka konkrētu augu, augu produktu vai citu objektu maksimālo skaitu, kas uzskatāms par nelielu daudzumu, kuram nav nepieciešama augu pase.

(64) Lai nodrošinātu, ka augu, augu produktu un citu objektu pārbaudes, ko veic, lai varētu izsniegt augu pases, ir uzticamas, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem par vizuālajām pārbaudēm, paraugu ņemšanu un testēšanu un sertifikācijas shēmu izmantošanu.

(65) Lai uzlabotu augu pasu ticamību, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem nosaka kvalifikācijas prasības, kas jāizpilda profesionālajiem operatoriem, lai tiem tiktu piešķirta atļauja izsniegt augu pases.

(66) Lai uzlabotu fitosanitārā riska pārvaldības plāna darbības jomu un lietderību, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem, ar kuriem papildina vai maina šādā plānā ietvertos elementus.

(67) Lai tiktu ņemtas vērā izmaiņas starptautiskajos standartos, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem par apliecinājumiem, kurus izsniedz specifiskām precēm, kas nav koksnes iepakojamais materiāls un kam nepieciešams īpašs apliecinājums par atbilstību šīs regulas noteikumiem.

(68) Lai nodrošinātu oficiālo apliecinājumu un pirmseksporta sertifikātu lietderību un uzticamību, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem par oficiālo apliecinājumu saturu, par kārtību, kādā profesionālajiem operatoriem piešķir atļaujas šo apliecinājumu izsniegšanai, par atļauju saņēmušo operatoru uzraudzību un pirmseksporta sertifikātu saturu.

(69) Lai pielāgotos sasniegumiem zinātnes un tehnoloģiju jomā un pieskaņotos Eiropadomes lēmumam, kas pieņemts saskaņā ar LESD 355. panta 6. punktu, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem groza šīs regulas pielikumus.

(70) Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Gatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai būtu jānodrošina, lai attiecīgie dokumenti vienlaicīgi, laikus un pienācīgā kārtībā tiktu nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei.

(71) Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras attiecībā uz Savienības karantīnas organismu saraksta veidošanu, prioritāro kaitīgo organismu saraksta veidošanu, pret Savienības karantīnas organismiem vērstu pasākumu noteikšanu, tādu pasākumu pieņemšanu, kas noteiktā laikposmā piemērojami attiecībā uz fitosanitārajiem riskiem, kurus rada kaitīgie organismi, kas pagaidām kvalificējami par Savienības karantīnas organismiem, tādu aizsargājamo zonu atzīšanu, kuras atzītas saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 2. panta 1. punkta h) apakšpunkta pirmo daļu, un attiecīgās aizsargājamās zonas karantīnas organismu saraksta veidošanu, aizsargājamo zonu mainīšanu un aizsargājamās zonas statusa atsaukšanu, aizsargājamo zonu saraksta grozīšanu, Savienības karantīnas organismu un attiecīgo stādāmo augu saraksta veidošanu, tāda saraksta veidošanu, kurā iekļauti augi, augu produkti un citi objekti, ko aizliegts ievest un pārvietot Savienības teritorijā, un attiecīgās trešās valstis, tāda saraksta veidošanu, kurā iekļauti augi, augu produkti un citi objekti, ko atļauts ievest un pārvietot Savienības teritorijā, un prasības, kurām tiem jāatbilst, tādu prasību noteikšanu trešām valstīm, kas ir līdzvērtīgas prasībām, kuras attiecas uz augu, augu produktu vai citu objektu pārvietošanu Savienības teritorijā, īpašu nosacījumu vai pasākumu paredzēšanu attiecībā uz konkrētu augu, augu produktu vai citu objektu ievešanu dalībvalstu pierobežas zonās, pagaidu pasākumu pieņemšanu attiecībā uz stādāmo augu no trešām valstīm ievešanu un pārvietošanu Savienības teritorijā, tādu augu, augu produktu un citu objektu saraksta veidošanu, kuru izvešana un pārvietošana konkrētās aizsargājamās zonās ir jāaizliedz, tāda saraksta veidošanu, kurā iekļautas prasības, kas jāizpilda, lai augus, augu produktus un citus objektus varētu ievest un pārvietot aizsargājamās zonās, tāda saraksta veidošanu, kurā iekļauti augi, augu produkti un citi objekti, kuru ievešanai Savienības teritorijā nepieciešams fitosanitārais sertifikāts, un attiecīgās trešās valstis, kuras ir attiecīgo augu, augu produktu vai citu objektu izcelsmes valstis vai no kurām tie nosūtīti, tāda saraksta veidošanu, kurā iekļauti augi, augu produkti un citi objekti, kuru ievešanai konkrētās aizsargājamās zonās no konkrētām trešām valstīm nepieciešams fitosanitārais sertifikāts, un šīs trešās valstis, kuras ir konkrētu augu, augu produktu vai citu objektu izcelsmes valstis vai no kurām tie nosūtīti, tāda saraksta veidošanu, kurā iekļauti augi, augu produkti un citi objekti, kuru pārvietošanai Savienības teritorijā nepieciešama augu pase, tāda saraksta veidošanu, kurā iekļauti augi, augu produkti un citi objekti, kuru ievešanai atsevišķās aizsargājamās zonās nepieciešama augu pase, un augu pasu formāta noteikšanu būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (8).

(72) Lai pieņemtu Savienības karantīnas organismu sākotnējo sarakstu, ņemot vērā to, ka šajā sākotnējā sarakstā bez jebkādām izmaiņām iekļauj tikai Direktīvas 2000/29/EK I pielikuma A daļā un II pielikuma A daļas I iedaļā uzskaitītos kaitīgos organismus, mainītu kaitīgā organisma zinātnisko nosaukumu, ja šādu izmaiņu pamatā ir zinātnes attīstība, pieņemtu aizsargājamo zonu un attiecīgo aizsargājamo zonu karantīnas organismu sākotnējo sarakstu, ņemot vērā to, ka šajā sākotnējā sarakstā bez jebkādām izmaiņām iekļauj tikai saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 2. panta 1. punkta h) apakšpunktu apstiprinātās aizsargājamās zonas un Direktīvas 2000/29/EK I pielikuma B daļā un II pielikuma B daļā uzskaitītos aizsargājamo zonu karantīnas organismus, mainītu aizsargājamās zonas un atsauktu aizsargājamās zonas statusu, pieņemtu Savienībā reglamentētu kvalitāti ietekmējošu kaitīgo organismu sākotnējo sarakstu, ņemot vērā to, ka šajā sākotnējā sarakstā bez jebkādām izmaiņām iekļauj tikai kaitīgos organismus, kas uzskaitīti atsevišķās direktīvās par sēklu un pavairojamā materiāla audzēšanu un tirdzniecību, pieņemtu tādu augu, augu produktu un citu objektu sākotnējo sarakstu, kurus aizliegts ievest un pārvietot Savienības teritorijā, ņemot vērā to, ka šajā sākotnējā sarakstā bez jebkādām izmaiņām iekļauj tikai Direktīvas 2000/29/EK III pielikuma A daļā uzskaitītos augus, augu produktus un citus objektus kopā ar to Kombinētās nomenklatūras kodiem, attiecīgos aizliegumus un trešās valstis, pieņemtu tādu augu, augu produktu un citu objektu sākotnējo sarakstu, uz kuru ievešanu un pārvietošanu Savienības teritorijā ir attiecināmas īpašas prasības, ņemot vērā to, ka šajā sākotnējā sarakstā bez jebkādām izmaiņām iekļauj tikai Direktīvas 2000/29/EK IV pielikuma A daļā uzskaitītos augus, augu produktus un citus objektus kopā ar to Kombinētās nomenklatūras kodiem, attiecīgās prasības un trešās valstis, pieņemtu tādu augu, augu produktu un citu objektu sākotnējo sarakstu, kurus aizliegts ievest atsevišķās aizsargājamās zonās, ņemot vērā to, ka šajā sākotnējā sarakstā bez jebkādām izmaiņām iekļauj tikai Direktīvas 2000/29/EK III pielikuma B daļā uzskaitītos augus, augu produktus un citus objektus kopā ar to Kombinētās nomenklatūras kodiem, attiecīgos aizliegumus un trešās valstis, pieņemtu tādu augu, augu produktu un citu objektu sākotnējo sarakstu, uz kuru ievešanu un pārvietošanu atsevišķās aizsargājamās zonās ir attiecināmas īpašas prasības, ņemot vērā to, ka šajā sākotnējā sarakstā bez jebkādām izmaiņām iekļauj tikai Direktīvas 2000/29/EK IV pielikuma B daļā uzskaitītos augus, augu produktus un citus objektus kopā ar to Kombinētās nomenklatūras kodiem un attiecīgās prasības, pieņemtu sākotnējo sarakstu, kurā iekļauti augi, augu produkti un citu objekti, kā ievešanai Savienības teritorijā ir nepieciešams fitosanitārais sertifikāts, kā arī attiecīgās trešās valstis, kuras ir to izcelsmes valstis vai no kurām tie nosūtīti, ņemot vērā to, ka šajā sākotnējā sarakstā bez jebkādām izmaiņām iekļauj tikai Direktīvas 2000/29/EK V pielikuma B daļas I punktā uzskaitītos augus, augu produktus un citus objektus, pieņemtu sākotnējo sarakstu, kurā iekļauti augi, augu produkti un citu objekti, kā ievešanai konkrētās aizsargājamās zonās ir nepieciešams fitosanitārais sertifikāts, kā arī attiecīgās trešās valstis, kuras ir to izcelsmes valstis vai no kurām tie nosūtīti, ņemot vērā to, ka šajā sākotnējā sarakstā bez jebkādām izmaiņām iekļauj tikai Direktīvas 2000/29/EK V pielikuma B daļas II punktā uzskaitītos augus, augu produktus un citus objektus, pieņemtu sākotnējo sarakstu, kurā iekļauti augi, augu produkti un citu objekti, kā pārvietošanai Savienības teritorijā ir nepieciešama augu pase, ņemot vērā to, ka šajā sākotnējā sarakstā bez jebkādām izmaiņām iekļauj tikai Direktīvas 2000/29/EK V pielikuma A daļas I punktā uzskaitītos augus, augu produktus un citus objektus, un pieņemtu sākotnējo sarakstu, kurā iekļauti augi, augu produkti un citu objekti, kā ievešanai atsevišķās aizsargājamās zonās ir nepieciešama augu pase, ņemot vērā to, ka šajā sākotnējā sarakstā bez jebkādām izmaiņām iekļauj tikai Direktīvas 2000/29/EK V pielikuma A daļas II punktā uzskaitītos augus, augu produktus un citus objektus, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra.

(73) Padomes Direktīvā 74/647/EEK (9) un Padomes Direktīvā 69/466/EEK (10) ir paredzēti attiecīgo kaitīgo organismu izplatības ierobežošanas pasākumi. Kopš šo direktīvu stāšanās spēkā attiecīgie kaitīgie organismi ir plaši izplatījušies visā Savienības teritorijā, un to izplatību vairs nav iespējams ierobežot. Tāpēc šīs direktīvas būtu jāatceļ.

(74) Padomes Direktīva 69/464/EEK (11), Padomes Direktīva 93/85/EEK (12), Padomes Direktīva 98/57/EK (13) un Padomes Direktīva 2007/33/EK (14) būtu jāatceļ, jo būtu jāpieņem jauni attiecīgo kaitīgo organismu apkarošanas pasākumi saskaņā ar šīs regulas noteikumiem. Ņemot vērā laiku un resursus, kas nepieciešami šo jauno pasākumu pieņemšanai, šie akti būtu jāatceļ līdz 2021. gadam gada 1. janvārim . [Gr. 15]

(75) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 652/2014 (15) ir noteikts, ka pret kaitīgajiem organismiem vērsto pasākumu dotācijas attiecas uz atsevišķiem Direktīvas 2000/29/EK pielikumos norādītajiem kaitīgajiem organismiem un atsevišķiem kaitīgajiem organismiem, kuri šajos pielikumos nav norādīti, taču uz kuriem attiecas Savienības pagaidu pasākumi. Ar šo regulu tiek izveidota prioritāro kaitīgo organismu kategorija. Ir lietderīgi īpaši svarīgi nodrošināt, lai dalībvalstis īpaši atsevišķu ar prioritārajiem kaitīgajiem organismiem saistītu pasākumu veikšanai varētu saņemt dotācijas, tostarp kompensāciju, ko profesionāliem operatoriem izmaksā tādu augu, augu produktu un citu objektu vērtībā, kuri iznīcināti saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem izskaušanas pasākumiem , kā arī par plašāku tādu bioloģiskās drošības pasākumu īstenošanu, kuri ir būtiski prioritāro kaitīgo organismu profilaksei, atklāšanai un kontrolei saimniecībās . Turklāt arī par pasākumiem, kurus dalībvalstis īsteno saskaņā ar 15. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. …/2014 (16) [Regulas par invazīvu svešzemju sugu ievešanas un izplatīšanās novēršanu un pārvaldību numurs un zemsvītras piezīmē – nosaukums] nolūkā agrīnā invāzijas posmā izskaust potenciāli kaitīgas svešzemju sugas, būtu jāpiešķir Savienības dotācijas. Tostarp būtu jāiekļauj arī kompensācija, ko profesionāliem operatoriem izmaksā tādu augu, augu produktu un citu objektu vērtībā, kurus iznīcina saskaņā ar 15. pantu Regulā (ES) Nr. …/2014 [Regulas par invazīvu svešzemju sugu ievešanas un izplatīšanās novēršanu un pārvaldību numurs]. Tāpēc Regula (ES) Nr. 652/2014 būtu jāgroza. [Gr. 16]

(75a) Kopējā lauksaimniecības politikā ir ietverti noteikumi, kas saista Savienības finansējumu/atbalstu lauksaimniekiem ar viņu atbilstību konkrētiem standartiem attiecībā uz vidi, sabiedrības veselību, dzīvnieku un augu veselību un dzīvnieku labturību. [Gr. 17]

(76) Tā kā šīs direktīvas mērķi, proti, nodrošināt saskaņotu pieeju attiecībā uz aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstu līmenī, un, ņemot vērā tā ietekmi, sarežģītību un pārrobežu un starptautisko būtību, to labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tādus pasākumus, kas ir nepieciešami šā mērķa sasniegšanai.

(77) Šī regula nerada nesamērīgu administratīvu slogu vai ekonomisku ietekmi maziem un vidējiem uzņēmumiem. Šajā regulā, pamatojoties uz apspriešanos ar ieinteresētajām personām, iespēju robežās ir ņemta vērā mazo un vidējo uzņēmumu īpašā situācija. Ņemot vērā sabiedriskās politikas mērķi — aizsargāt augu veselību — iespēja noteikt vispārēju izņēmumu mikrouzņēmumiem, kas ir izplatītākais uzņēmumu veids, nav apsvērta.

(78) Šajā regulā ir ievērota SAAK, Līgums par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu un tajos izklāstītās vadlīnijas.

(78a) Ievērojot lietpratīga regulējuma principu, šī regula ir saskaņojama ar Regulu (ES) Nr. …/2014 [Regulas par invazīvu svešzemju sugu ievešanas un izplatīšanās novēršanu un pārvaldību numurs] , lai nodrošinātu tiesību aktu pilnīgu īstenošanu attiecībā uz augu veselību. [Gr. 18]

(79) Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un it sevišķi privātās un ģimenes dzīves neaizskaramība, tiesības uz īpašumu, personas datu aizsardzība, brīvība veikt uzņēmējdarbību un humanitāro un eksakto zinātņu brīvība. Dalībvalstīm šī regula būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I nodaļa

Priekšmets, darbības joma un definīcijas

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1. Šajā regulā paredzēti noteikumi, kas piemērojami attiecībā uz fitosanitārām kontrolēm un citiem oficiāliem pasākumiem, ko dalībvalstu iestādes veic , lai noteiktu fitosanitāros riskus, kurus rada jebkuras sugas, celma vai biotipa patogēns, dzīvnieks vai parazītaugs augs , kas ir kaitīgs augiem vai augu produktiem (turpmāk “kaitīgie organismi”), tostarp invazīvi svešzemju augi, kuri ir kaitīgi augiem, un fitosanitāros pasākumus, šādu risku samazināšanai līdz pieņemamam līmenim kuri nepieciešami, lai novērstu kaitīgo organismu ievešanu no citām dalībvalstīm vai trešām valstīm . [Gr. 19]

2. Šajā regulā atsauces uz trešām valstīm ir uzskatāmas par atsaucēm uz I pielikumā uzskaitītajām trešām valstīm un teritorijām.

Šajā regulā atsauces uz Savienības teritoriju ir uzskatāmas par atsaucēm uz Savienības teritoriju bez I pielikumā uzskaitītajām teritorijām.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 98. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza I pielikumu, lai nodrošinātu, ka šī regula attiecas tikai uz Savienības teritorijas Eiropas daļu. Minētie grozījumi var būt šādi:

a) vienas vai vairāku Līguma 355. panta 1. punktā minēto teritoriju pievienošana I pielikumam;

b) vienas vai vairāku Līguma 355. panta 2. punktā minēto teritoriju svītrošana no I pielikuma.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā ir spēkā šādas definīcijas:

1) “augi” ir dzīvi augi un šādas dzīvas augu daļas: a) sēklas botāniskajā nozīmē, izņemot sēklas, kas nav paredzētas sēšanai; b) augļi botāniskajā nozīmē; c) dārzeņi; d) bumbuļi, bumbuļsīpoli, sīpoli, sakneņi, saknes, potcelmi, stoloni; e) dzinumi, stumbri un stublāji, stīgas; f) griezti ziedi; g) zari ar lapām; h) nozāģēti koki ar lapotni; i) lapas, lapotne; j) augu audu kultūras, tostarp šūnu kultūras, ģenētiskais materiāls, meristēmas, himēriski kloni, ar mikropavairošanas metodi pavairots materiāls; k) dzīvi ziedputekšņi; l) pumpuri, potzaru pumpuri, spraudeņi, potzari, potējumi;

2) “augu produkti” ir augu izcelsmes produkti, kuri vai nu nav apstrādāti, vai kuriem veikta vienkārša sagatavošana, ciktāl tie nav augi. Izņemot gadījumus, kad noteikts citādi, koksni par “augu produktu” uzskata tikai tad, ja tai nav veikta fitosanitāros riskus mazinoša apstrāde un tā atbilst vismaz vienam no šiem punktiem: a) tā ir pilnīgi vai daļēji saglabājusi savu dabisko apaļo virsmu, ar mizu vai bez tās; b) tā nav saglabājusi savu dabisko apaļo virsmu, jo ir zāģēta, cirsta vai šķelta; c) tā ir šķeldas, skaidu, zāģskaidu, koksnes atlikumu, ēveļskaidu vai atgriezumu veidā, un tai nav veikta apstrāde ar līmi, karstumu vai spiedienu vai to kombināciju, lai izgatavotu koksnes granulas, briketes, saplāksni vai kokskaidu plātnes; d) to izmanto vai to ir paredzēts izmantot par iepakojamo materiālu vai kravas nostiprināšanas materiālu neatkarīgi no tā, vai to faktiski izmanto preču pārvadāšanā vai ne;

3) “stādāmi augi” ir: — jau iestādīti augi, no kuriem var rasties pilnapjoma augi un kuri šim nolūkam ir domāti, un kuri netiks pārstādīti vai kurus ir paredzēts paredzēts stādīt, pārstādīt pēc ievešanas, vai atstāt iestādītus; — augi, kuri ievešanas brīdī nav iestādīti, bet kurus ir paredzēts iestādīt vēlāk ; [Gr. 20]

4) “cits objekts” ir jebkurš tāds pie augiem un augu produktiem nepiederošs materiāls vai priekšmets, tostarp augsne vai augsnes substrāts, kurā var mitināties vai no kura var izplatīties kaitīgie organismi;

5) “kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde, kā noteikts Regulas (ES) Nr. …/…. [Oficiālo kontroļu regulas numurs] 2. panta 5. punktā;

6) “partija” ir sūtījumā ietilpstošas vairākas vienas un tās pašas preces vienības, ko fitosanitāros nolūkos iespējams identificēt pēc sastāva un izcelsmes viendabīguma;

7) “profesionāls operators” ir jebkura persona, uz kuru attiecas publiskās vai privātās tiesības un kura attiecībā uz augiem, augu produktiem vai citiem objektiem profesionāli veic vismaz vienu no šādām darbībām: a) stāda; b) audzē; c) ražo; d) ieved Savienības teritorijā, pārvieto tajā vai izved no tās; e) dara pieejamu nodrošināšanai tirgū; ea) selekcionē; [Gr. 21] eb) pavairo; [Gr. 22] ec) uztur; [Gr. 23] ed) sniedz pakalpojumus; [Gr. 24] ee) saglabā, tostarp uzglabā; [Gr. 25]

8) “galalietotājs” ir jebkura persona, kas, darbojoties nesaistīti ar tās tirdzniecisko darbību, uzņēmējdarbību vai profesiju, savai lietošanai saņem augus vai augu produktus;

9) “tests” ir oficiāla nevizuāla pārbaude, ko veic, lai noteiktu kaitīgo organismu klātbūtni vai tos identificētu;

10) “apstrāde” ir procedūra, kurā kaitīgos organismus nonāvē, inaktivē vai no tiem atbrīvojas vai padara šos kaitīgos organismus neauglīgus vai novājina.

10a) “operators” ir operators, kā noteikts Regulas (ES) Nr. …/2014 [Oficiālo kontroļu regulas numurs] 2. panta 26. punktā; [Gr. 26]

10b) “fitosanitārā kontrole” ir oficiālā kontrole attiecībā uz: a) augiem vai precēm; b) pasākumiem, kas ietilpst 1. panta 1. punktā minēto noteikumu jomā, kā arī šajā nolūkā izmantoto aprīkojumu un transporta līdzekļiem; c) vietām vai teritorijām, kur veic šādus pasākumus; [Gr. 27]

10c) “fitosanitārie pasākumi” ir visi pasākumi, kas paredzēti tādu risku likvidēšanai, kuri attiecas uz kaitīgo organismu ievešanu Savienības teritorijā no citām dalībvalstīm vai trešām valstīm, vai šādas ievešanas novēršanai; [Gr. 28]

10d) “karantīnas vienības” ir kompetento iestāžu noteiktās teritorijas, kurās augus no trešām valstīm uzglabā tik ilgi, līdz uzskatāms, ka risks ievest kaitīgos organismus no trešām valstīm ir novērsts; [Gr. 29]

II nodaļa

Karantīnas organismi

1. iedaļa

karantīnas organismi

3. pants

Karantīnas organismu definīcija

Kaitīgo organismu uzskata par “karantīnas organismu” attiecībā uz noteiktu teritoriju, ja tas atbilst visiem šiem nosacījumiem:

a) ir noteikta tā identitāte II pielikuma 1. iedaļas 1. punkta nozīmē;

b) tā klātbūtne attiecīgajā teritorijā nav konstatēta, kā noteikts II pielikuma 1. iedaļas 2. punkta a) apakšpunktā, vai, ja klātbūtne attiecīgajā teritorijā ir konstatēta, tad tā ir neliela, kā noteikts II pielikuma 1. iedaļas 2. punkta b) un c) apakšpunktā;

c) tas var iekļūt attiecīgajā teritorijā, paredzamā nākotnē pēc iekļūšanas tajā saglabāties (turpmāk “ieviesties”) un izplatīties šajā teritorijā vai — jau esošas klātbūtnes gadījumā — tās daļās, kurās tā izplatība ir neliela, kā noteikts II pielikuma 1. iedaļas 3. punktā;

d) tā iekļūšana, ieviešanās un izplatīšanās, kā noteikts II pielikuma 1. iedaļas 4. punktā, rada nepieņemamu ekonomisku, sociālu vai ar vidi saistītu ietekmi attiecīgajā teritorijā vai — jau esošas klātbūtnes gadījumā — tās daļās, kurās tā izplatība ir neliela, un

e) ir pieejami izpildāmi un iedarbīgi pasākumi, kuri veicami, lai novērstu šā kaitīgā organisma iekļūšanu, ieviešanos un izplatīšanos attiecīgajā teritorijā un mazinātu tā fitosanitāros riskus un ietekmi.

2. iedaļa

Savienības karantīnas organismi

4. pants

Savienības karantīnas organismu definīcija

Karantīnas organismu uzskata par Savienības karantīnas organismu, ja 3. panta ievadvārdos minētā teritorija ir Savienības teritorija un ja attiecīgais organisms ir iekļauts 5. panta 2. punktā minētajā sarakstā.

5. pants

Savienības karantīnas organismu ievešanas un pārvietošanas aizliegums

1. Savienības karantīnas organismu Savienības teritorijā neieved un nepārvieto.

Apzināti netiek veiktas nekādas darbības, kas var veicināt Savienības karantīnas organisma iekļūšanu, ieviešanos un izplatīšanos Savienības teritorijā.

2. Komisija ar īstenošanas aktiem izveido Ia pielikumā nosaka tādu kaitīgo organismu sarakstu, kas atbilst 3. panta b), c) un d) punktā minētajiem nosacījumiem attiecībā uz Savienības teritoriju un to (turpmāk dēvē par “Savienības karantīnas organismu saraksts sarakstu ”). [Gr. 30]

Šajā sarakstā iekļauj kaitīgos organismus, kas norādīti Direktīvas 2000/29/EK I pielikuma A daļā un II pielikuma A daļas I iedaļā. [Gr. 31]

Kaitīgos organismus, kas ir raksturīgi kādai Savienības teritorijas daļai neatkarīgi no tā, vai tie Savienības teritorijā iekļuvuši dabiskā ceļā vai ievesti, minētajā sarakstā atzīmē kā Savienības teritorijā sastopamus kaitīgos organismus.

Kaitīgos organismus, kas nav raksturīgi nevienai Savienības teritorijas daļai, sarakstā atzīmē kā kaitīgos organismus, kas nav sastopami Savienības teritorijā.

Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 99. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. [Gr. 32]

3. Ja novērtējums liecina, ka kāds no kaitīgajiem organismiem, kas nav norādīts 2. punktā minētajā īstenošanas aktā sarakstā , atbilst 3. panta b), c) un d) punktā minētajiem nosacījumiem attiecībā uz Savienības teritoriju vai ka kāds no kaitīgajiem organismiem, kas šajā aktā ir norādīts, vairs neatbilst vismaz vienam no šiem nosacījumiem, Komisija šo aktu groza ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 98. pantu attiecībā uz šā saraksta grozījumiem . Pirmajā gadījumā tā attiecīgo kaitīgo organismu pievieno 2. punktā minētajā sarakstā, otrajā gadījumā tā attiecīgo kaitīgo organismu no šā saraksta svītro. [Gr. 33]

Komisija nodrošina, lai minētais novērtējums būtu pieejams dalībvalstīm.

Īstenošanas aktus, ar kuriem groza 2. punktā minēto īstenošanas aktu, pieņem saskaņā ar 99. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Šo pašu procedūru piemēro, lai atceltu vai aizstātu Saskaņā ar 98. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz 2. punktā minēto īstenošanas aktu minētā saraksta atcelšanu vai aizstāšanu . [Gr. 34]

4. Komisija groza ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 98. pantu attiecībā uz 2. punktā minēto īstenošanas aktu, grozot minētajā sarakstā iekļauta kaitīgā organisma zinātnisko nosaukumu, ja šāds grozījums ir pamatots ar sasniegumiem zinātnes jomā. [Gr. 35]

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 99. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. [Gr. 36]

6. pants

Prioritāri kaitīgie organismi

1. Savienības karantīnas organismu sauc par “prioritāru kaitīgo organismu”, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:

a) tas atbilst II pielikuma 1. iedaļas 2. punkta a) vai b) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam attiecībā uz Savienības teritoriju;

b) tā iespējamā ekonomiskā, sociālā vai ar vidi saistītā ietekme visnopietnāk izpaužas Savienības teritorijā, kā noteikts II pielikuma 2. iedaļā;

c) tas ir norādīts sarakstā atbilstīgi 2. punktam.

2. Komisija ar īstenošanas aktu izveido un groza ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 98. pantu, grozot sarakstu, kurā norādīti Ib pielikumā noteiktie prioritārie kaitīgie organismi (turpmāk “prioritāro kaitīgo organismu saraksts”). [Gr. 37]

Ja novērtējuma rezultāti liecina, ka kāds Savienības karantīnas organisms atbilst 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem vai ka kāds kaitīgais organisms vairs neatbilst vismaz vienam no šiem nosacījumiem, Komisija saskaņā ar 98. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza šā punkta pirmajā daļā minēto īstenošanas aktu sarakstu , attiecīgi pievienojot šo kaitīgo organismu sarakstam vai svītrojot šo organismu no tā. [Gr. 38]

Komisija nodrošina, lai minētais novērtējums nekavējoties būtu pieejams dalībvalstīm. [Gr. 39]

Prioritāro kaitīgo organismu skaits nepārsniedz 10 % no to Savienības karantīnas organismu skaita, kas iekļauti sarakstā atbilstīgi 5. panta 2. un 3. punktam. Ja prioritāro kaitīgo organismu skaits ir pārsniedzis 10 % no to Savienības karantīnas organismu skaita, kas iekļauti sarakstā atbilstīgi 5. panta 2. un 3. punktam, Komisija groza šā punkta pirmajā daļā minēto īstenošanas aktu, attiecīgi pielāgojot šajā sarakstā iekļauto kaitīgo organismu skaitu, pamatojoties uz to iespējamo ekonomisko, sociālo vai ar vidi saistīto ietekmi, kā noteikts II pielikuma 2. iedaļā. [Gr. 40]

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 99. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 41]

Ja steidzamība ir pienācīgi pamatota ar neatliekamiem iemesliem, kas saistīti ar nopietnu fitosanitāru risku, Komisija saskaņā ar 99. panta 4. punktā Ja nopietna fitosanitārā riska gadījumā rodas pamatots neatliekams iemesls, 98.a pantā minēto minēto procedūru pieņem nekavējoties piemērojamus īstenošanas aktus, ar kuriem Savienības karantīnas organismus norāda sarakstā kā prioritāros kaitīgos organismus piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu . [Gr. 42]

7. pants

II pielikuma 1. un 2. iedaļas grozīšana

1. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 98. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza II pielikuma 1. iedaļu (Kritēriji, pēc kuriem identificē kaitīgos organismus, kas kvalificējami par karantīnas organismiem) attiecībā uz šo organismu identitāti, klātbūtni, spēju iekļūt, ieviesties un izplatīties, kā arī ekonomisko, sociālo un ar vidi saistīto ietekmi, ko tie varētu radīt, ņemot sasniegumus zinātnes un tehnoloģiju jomā un starptautisko normu attīstību . [Gr. 43]

2. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 98. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza II pielikuma 2. iedaļu (Kritēriji, pēc kuriem identificē Savienības karantīnas organismus, kas kvalificējami par prioritārajiem kaitīgajiem organismiem) attiecībā uz to iespējamo ekonomisko, sociālo un ar vidi saistīto ietekmi, ņemot vērā sasniegumus zinātnes un tehnoloģiju jomā.

8. pants

Savienības karantīnas organismi, ko izmanto zinātniskos nolūkos, izmēģinājumos, šķirņu veidošanā, selekcijā vai izstādēs

1. Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta, dalībvalstis pēc pieprasījuma var atļaut savā teritorijā ievest un pārvietot Savienības karantīnas organismus, kas paredzēti izmantošanai zinātniskos nolūkos, izmēģinājumos, šķirņu veidošanā, selekcijā vai izstādēs, ja ir izpildītas šādas prasības:

a) attiecīgā kaitīgā organisma ievešana un pārvietošana nerada šā kaitīgā organisma ieviešanos vai izplatīšanos Savienības teritorijā, ja ir noteikti pienācīgi ierobežojumi;

b) noliktavas, kurās attiecīgo kaitīgo organismu paredzēts uzglabāt, un 56. pantā minētās karantīnas stacijas, kurās attiecīgo kaitīgo organismu paredzēts izmantot, ir tam piemērotas;

c) darbiniekiem, kuri veic ar attiecīgo kaitīgo organismu saistītās darbības, ir nepieciešamā zinātniskā un tehniskā kvalifikācija.

2. Kompetentā iestāde novērtē 1. punkta a) apakšpunktā minēto attiecīgā kaitīgā organisma ieviešanās un izplatīšanās risku, ņemot vērā šā kaitīgā organisma identitāti, bioloģiskās īpašības un izplatīšanās veidus, paredzēto darbību, mijiedarbību ar vidi un citus būtiskus faktorus, kas saistīti ar šā kaitīgā organisma radīto risku.

Tā novērtē 1. punkta b) apakšpunktā minētās noliktavas, kurās šo kaitīgo organismu paredzēts uzglabāt, un to 1. punkta c) apakšpunktā minēto darbinieku zinātnisko un tehnisko kvalifikāciju, kuriem uzticēta ar šo kaitīgo organismu saistīto darbību veikšana.

Pamatojoties uz šiem novērtējumiem, kompetentā iestāde atļauj kaitīgo organismu ievest vai pārvietot Savienības teritorijā, ja ir izpildītas 1. punktā noteiktās prasības.

3. Ja tiek piešķirta atļauja, tajā ir iekļauti visi šie nosacījumi:

a) kaitīgais organisms ir jāglabā noliktavās, ko kompetentās iestādes atzinušas par piemērotām un kas minētas atļaujā;

b) ar kaitīgo organismu saistītās darbības jāveic karantīnas stacijā, ko saskaņā ar 56. pantu nozīmējusi kompetentā iestāde un kas minēta atļaujā;

c) ar kaitīgo organismu saistītās darbības jāveic darbiniekiem ar tādu zinātnisko un tehnisko kvalifikāciju, ko kompetentā iestāde atzinusi par piemērotu un kas minēta atļaujā;

d) kaitīgajam organismam, ko ieved vai pārvieto Savienības teritorijā, jāpievieno atļauja.

4. Atļauja attiecas tikai uz apjomu, kas nepieciešams attiecīgās darbības veikšanai un nepārsniedz nozīmētās karantīnas stacijas veiktspēju.

Tajā iekļauti ierobežojumi, kas nepieciešami, lai pienācīgi mazinātu attiecīgā Savienības karantīnas organisma ieviešanās un izplatīšanās risku.

5. Kompetentā iestāde pārrauga atbilstību 3. punktā minētajiem nosacījumiem un 4. punktā minētajiem ierobežojumiem un veic nepieciešamo darbību, ja šie nosacījumi vai ierobežojumi netiek ievēroti. Šī darbība attiecīgā gadījumā ir 1. punktā minētās atļaujas atsaukšana.

6. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 98. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus par:

a) tādas informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju, kas saistīta ar attiecīgo kaitīgo organismu ievešanu un pārvietošanu Savienības teritorijā;

b) šā panta 2. punktā minētajiem novērtējumiem un atļauju un

c) šā panta 5. punktā minēto atbilstības pārraudzību, rīcību neatbilstības gadījumā un tās paziņošanu.

9. pants

Savienības karantīnas organismu klātbūtnes paziņošana kompetentajām iestādēm

1. Ja kāda persona konstatē Savienības karantīnas organisma klātbūtni vai tai ir pamatotas aizdomas par šādu klātbūtni, tā nekavējoties ziņo par to kompetentajai iestādei un desmit kalendāro dienu laikā par to šo paziņojumu rakstiski paziņo apstiprina kompetentajai iestādei. [Gr. 44]

2. Ja kompetentā iestāde to pieprasa, 1. punktā minētā persona šai iestādei sniedz tās rīcībā esošo informāciju par attiecīgā karantīnas organisma klātbūtni.

10. pants

Pasākumi, kas veicami, ja ir radušās aizdomas par Savienības karantīnas organisma klātbūtni

Ja kompetentajai iestādei ir radušās aizdomas par Savienības karantīnas organisma klātbūtni attiecīgās dalībvalsts teritorijas daļā, kurā šis kaitīgais organisma iepriekš nav konstatēts, tā nekavējoties veic jebkādus pasākumus, kas nepieciešami, lai oficiāli apstiprinātu, vai attiecīgais kaitīgais organisms tur ir sastopams vai ne.

11. pants

Savienības karantīnas organismu klātbūtnes paziņošana Komisijai un pārējām dalībvalstīm

1. Dalībvalsts izmanto 97. pantā minēto elektronisko paziņošanas sistēmu, lai informētu Komisiju un pārējās dalībvalstis, ja ir izpildījies viens no šādiem nosacījumiem:

a) tās kompetentā iestāde ir saņēmusi Regulas (ES) Nr. …/…. [Oficiālo kontroļu regulas numurs] 36. pantā minētās oficiālas laboratorijas diagnozi, kura apstiprina (turpmāk “oficiāli apstiprina”), ka šīs dalībvalsts teritorijā ir sastopams tur iepriekš nekonstatēts Savienības karantīnas organisms;

b) tās kompetentā iestāde ir oficiāli apstiprinājusi, ka šīs dalībvalsts teritorijā ir sastopams Savienības karantīnas organisms, ja ir konstatēts, ka šis kaitīgais organisms atrodas tādā tās teritorijas daļā, kur tas agrāk nebija sastopams;

c) tās kompetentā iestāde ir oficiāli apstiprinājusi, ka attiecīgās dalībvalsts teritorijā esošā augu, augu produktu vai citu objektu sūtījumā, kas ievests vai ko paredzēts ievest vai pārvietot Savienības teritorijā, ir sastopams Savienības karantīnas organisms.

2. Šā panta 1. punktā minētos paziņojumus iesniedz triju darbadienu laikā no dienas, kad kompetentā iestāde ir oficiāli apstiprinājusi attiecīgā Eiropas karantīnas organisma klātbūtni.

3. Komisijai ir pilnvarota saskaņā ar 98. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka, ka 1. pantā minētais paziņošanas pienākums attiecas arī uz gadījumiem, kad ir aizdomas par konkrētu Savienības karantīnas organismu klātbūtni, kas vēl nav oficiāli apstiprināta. Šajos deleģētajos aktos var arī noteikt termiņu, kādā šie paziņojumi jāiesniedz.

12. pants

Ar Savienības karantīnas organismiem saistītā informācija, ko kompetentās iestādes sniedz profesionālajiem operatoriem

Ja ir izpildījies viens no 11. panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem, attiecīgā kompetentā iestāde nodrošina, lai profesionālie operatori, kuru augi, augu produkti vai citi objekti var būt skarti, nekavējoties tiktu informēti par attiecīgā Savienības karantīnas organisma klātbūtni.

13. pants

Ar prioritārajiem kaitīgajiem organismiem saistītā informācija, ko kompetentās iestādes sniedz sabiedrībai

Ja ir izpildījies viens no 11. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, kompetentā iestāde informē sabiedrību par pasākumiem, ko tā veikusi un ir paredzējusi veikt, un attiecīgā gadījumā par pasākumiem, kas jāveic konkrētiem profesionālajiem operatoriem vai citām personām.

Dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrībai ir pieejama informācija par augiem kaitīgo organismu iespējamo saimniecisko, ar vidi saistīto un sociālo ietekmi, galvenajiem profilakses principiem un šo organismu izplatīšanos, kā arī par sabiedrības atbildību kopumā attiecībā uz augu veselības nodrošināšanu Savienības teritorijā.

Komisija izveido un atjaunina publiski pieejamu sarakstu, kurā norādīti trešās valstīs jaunradušies augiem kaitīgie organismi, kas var apdraudēt augu veselību Savienības teritorijā. [Gr. 45]

14. pants

Ziņošana par būtiskiem draudiem

1. Ja dalībvalsts rīcībā ir pierādījumi par būtiskiem draudiem, ka Savienības karantīnas organisms varētu iekļūt Savienības teritorijā vai teritorijas daļā, kur tas vēl nav sastopams, attiecīgā dalībvalsts par šiem pierādījumiem nekavējoties rakstiski informē Komisiju un citas dalībvalstis.

2. Profesionālie operatori nekavējoties informē kompetentās iestādes par to rīcībā esošiem pierādījumiem saistībā ar 1. punktā minētajiem būtiskajiem draudiem saistībā ar Savienības karantīnas organismiem.

2.a Ja rodas būtiski draudi, kā minēts šā panta 1. un 2. punktā, dalībvalstis un profesionālie operatori veic visus nepieciešamos pasākumus, ņemot vērā saistīto risku, lai novērstu šādu kaitīgo organismu ievešanu Savienības teritorijā. [Gr. 46]

15. pants

Pasākumi, kas nekavējoties jāveic profesionālajiem operatoriem

1. Ja profesionāls operators konstatē Savienības karantīnas organisma klātbūtni augos, augu produktos vai citos objektos, kas atrodas tā kontrolē, tas informē attiecīgo kompetento iestādi, konsultējas ar to un pēc tam nekavējoties veic fitosanitāros pasākumus, kas nepieciešami, lai izskaustu šo kaitīgo organismu no augiem, augu produktiem vai citiem objektiem un attiecīgā gadījumā no tā telpām un novērstu šā kaitīgā organisma izplatīšanos.

Šis profesionālais operators informē attiecīgo kompetento iestādi, konsultējas ar to un pēc tam nekavējoties informē tirdzniecības ķēdē iesaistītās personas, no kurām attiecīgie augi, augu produkti vai citi objekti iegūti.

Attiecīgā kompetentā iestāde vajadzības gadījumā nodrošina, lai attiecīgais profesionālais operators izņemtu no tirgus augus, augu produktus un citus objektus, kuros ir iespējama šā kaitīgā organisma klātbūtne.

2. Ja 1. punktā minētie augi, augu produkti vai citi objekti vairs nav attiecīgā profesionālā operatora kontrolē, tas par kaitīgo organismu klātbūtni informē attiecīgo kompetento iestādi, konsultējas ar to un pēc tam nekavējoties informē tirdzniecības ķēdē iesaistītās personas, no kurām attiecīgie augi, augu produkti vai citi objekti iegūti un kurām šie augi, augu produkti vai citi objekti ir piegādāti.

3. Kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā nodrošina, lai attiecīgais profesionālais operators atsauktu no tirgus augus, augu produktus un citus objektus, kuros ir iespējama attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtne, un, ja šie augi, augu produkti un citi objekti ir sasnieguši galalietotājus, atgūtu tos no attiecīgajiem galalietotājiem.

4. Ja tiek piemērots 1. vai 2. punkts, attiecīgais profesionālais operators sniedz attiecīgajai kompetentajai iestādei visu informāciju, kas ir būtiska sabiedrībai. Šī kompetentā iestāde informē sabiedrību, ja ir jāveic kādas darbības attiecībā uz augiem, augu produktiem vai citiem objektiem, kuros ir iespējama attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtne.

16. pants

Savienības karantīnas organismu izskaušana

1. Ja Savienības karantīnas organisma klātbūtne ir oficiāli apstiprināta, kompetentā iestāde nekavējoties veic visus nepieciešamos pasākumus, lai apkarotu šo kaitīgo organismu un (turpmāk “izskaušana”), ja tas ir iespējams, vai gadījumā, ja izskaušana nav iespējama, novērstu tā izplatīšanos attiecīgajā teritorijā (turpmāk “izskaušana izplatības ierobežošana ”). Šos pasākumus pieņem saskaņā ar VI pielikumu (Kaitīgo organismu radīto risku pārvaldības pasākumi un principi). [Gr. 47]

1.a Ja dalībvalstis profesionālajiem operatoriem izmaksā kompensāciju atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 652/2014 19. panta 1. punkta ca) apakšpunktam to augu, augu produktu vai citu objektu vērtībā, kas ir iznīcināti 1. punktā minēto un pārrobežu reģionā īstenotu pasākumu ietvaros, tās nodrošina pienācīgas kompensācijas saskaņošanu starp attiecīgajām dalībvalstīm, lai, kad vien iespējams, novērstu nevajadzīgu tirgus traucējumu. [Gr. 48]

2. Ja Savienības karantīnas organisma klātbūtne var būt saistīta ar augu, augu produktu vai citu objektu pārvietošanu, kompetentā iestāde pārbauda šīs klātbūtnes avotu un iespējamību, ka attiecīgais kaitīgais organisms pārvietošanas rezultātā ir izplatījies uz citiem augiem, augu produktiem vai objektiem.

3. Ja 1. punktā minētie pasākumi attiecas uz augu, augu produktu un citu objektu ievešanu vai pārvietošanu Savienības teritorijā, attiecīgā dalībvalsts par šiem pasākumiem nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

4. Šā panta 1. punktā minētie pasākumi un 2. punktā minētās pārbaudes attiecas arī uz fizisku personu privātām telpām.

17. pants

Ierobežotu teritoriju izveide

1. Saņēmusi 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto oficiālo apstiprinājumu, kompetentā iestāde nekavējoties izveido teritoriju, kurā veicami minētajā pantā izklāstītie pasākumi (turpmāk “ierobežota teritorija”).

Šī ierobežotā teritorija sastāv no 2. punktā paredzētās invadētās teritorijas un 3. punktā paredzētās buferzonas.

2. Invadētajā teritorijā atrodas:

a) visi augi, par kuriem ir zināms, ka tos invadējis attiecīgais kaitīgais organisms;

b) visi augi ar pazīmēm vai simptomiem, kas liecina par iespējamu kaitīgā organisma invāziju;

c) visi citi augi, kurus attiecīgais kaitīgais organisms varētu invadēt, ņemot vērā to, ka šie augi ir uzņēmīgi pret attiecīgo kaitīgo organismu un atrodas invadēto augu tiešā tuvumā vai tiem ir kopīgs ražošanas avots (ja tas ir zināms) ar invadētajiem augiem vai augiem, kas no šādiem invadētiem augiem audzēti.

3. Buferzonas atrodas blakus invadētajai zonai un ap to.

Tās lielums ir pietiekams, lai tiktu ņemts vērā risks, ka attiecīgais kaitīgais organisms varētu izplatīties ārpus invadētās zonas dabiskā ceļā vai tādu darbību rezultātā, ko invadētajā zonā un tās apkaimē veicis cilvēks, un lēmumu par šīs zonas lielumu pieņem saskaņā ar principiem, kas noteikti IV pielikuma (Kaitīgo organismu radīto risku pārvaldības pasākumi un principi) 2. iedaļā.

Tomēr, ja risks, ka kaitīgais organisms varētu izplatīties ārpus invadētās zonas, ir pietiekami samazināts ar dabiskām vai mākslīgām barjerām, buferzonu var neveidot.

4. Atkāpjoties no 1. punkta, ja kompetentā iestāde uzreiz secina, ka, ņemot vērā attiecīgā kaitīgā organisma veidu un vietu, kur tas konstatēts, tā izskaušanu var veikt nekavējoties, kompetentā iestāde var nolemt neveidot ierobežotu teritoriju.

Šādā gadījumā tā veic apsekojumu, lai noteiktu, vai ir notikusi citu augu vai augu produktu invadēšanās. Pamatojoties uz minēto apsekojumu, kompetentā iestāde nosaka, vai ir nepieciešams izveidot ierobežotu teritoriju. Attiecīgā kompetentā iestāde šā apsekojuma secinājumus paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

5. Ja saskaņā ar 2. un 3. punktu ierobežotā teritorija ir jāpaplašina citas dalībvalsts teritorijā, dalībvalsts, kurā konstatēta attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtne, nekavējoties sazinās ar dalībvalsti, kuras teritorijā šī ierobežotā teritorija iestiepsies, lai šī dalībvalstis varētu veikt visas attiecīgās darbības, kas minētas 1. līdz 4. punktā.

6. Dalībvalstis katru gadu līdz 31. martam Komisijai un pārējām dalībvalstīm dara zināmu izveidoto ierobežoto teritoriju skaitu un atrašanās vietu, attiecīgos kaitīgos organismus un iepriekšējā gada laikā veiktos attiecīgos pasākumus.

18. pants

Ierobežoto teritoriju apsekošana un pārveidošana un ierobežojumu atcelšana

1. Kompetentās iestādes, ik gadu pamatojoties uz risku un pietiekami bieži, apseko katru ierobežoto teritoriju, lai novērtētu, kā mainījusies attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtne. [Gr. 49]

Šos apsekojumus veic saskaņā ar 21. panta 1. un 2. punktā paredzētajiem noteikumiem par apsekojumiem.

2. Ja ikgadējā apsekojuma laikā kompetentā iestāde konstatē attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtni buferzonā, attiecīgā dalībvalsts par to nekavējoties paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, norādot, ka šā kaitīgā organisma klātbūtne konstatēta buferzonā. [Gr. 50]

3. Kompetentās iestādes attiecīgā gadījumā maina invadēto teritoriju, buferzonu un ierobežoto teritoriju robežas, ņemot vērā 1. punktā minēto apsekojumu rezultātus.

4. Ja 1. punktā minēto apsekojumu laikā attiecīgajā ierobežotajā teritorijā pietiekami ilgā periodā nav konstatēta attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtne , lai apstiprinātu kaitīgo organismu neesamību , kompetentās iestādes var nolemt likvidēt šo ierobežoto teritoriju atcelt šai teritorijai ierobežojošo statusu un izbeigt attiecīgos izskaušanas pasākumus. [Gr. 51]

5. Pieņemot lēmumu par 3. punktā minēto izmaiņu veikšanu vai 4. punktā minēto ierobežotās teritorijas likvidēšanu, attiecīgā kompetentā iestāde ņem vērā vismaz tādus faktorus kā attiecīgā kaitīgā organisma un vektora bioloģiskās īpašības, saimniekaugu klātbūtne, ekoloģiski klimatiskie apstākļi un iespējamība, ka izskaušanas pasākumi bijuši veiksmīgi.

19. pants

Ziņojumi par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 16., 17. un 18. pantu

Dalībvalstis sagatavo ziņojumu par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 16., 17. un 18. pantu.

Ja dalībvalsts šos pasākumus ir veikusi citas dalībvalsts robežai piegulošā teritorijā, šo ziņojumu iesniedz šai citai dalībvalstij.

Šo ziņojumu pēc pieprasījuma iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

20. pants

IV pielikuma grozīšana

Komisija saskaņā ar 98. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza IV pielikuma 1. iedaļu (Karantīnas organismu radīto risku pārvaldības pasākumi) attiecībā uz pasākumiem, kas vērsti uz kultūraugu un savvaļas augu invadēšanās novēršanu un apkarošanu, pasākumiem, kas vērsti uz augu, augu produktu un citu objektu sūtījumiem, un pasākumiem, kas vērsti uz citiem karantīnas organismu izplatīšanās ceļiem, un groza minētā pielikuma 2. iedaļu (Kaitīgo organismu radīto risku pārvaldības principi) attiecībā uz karantīnas organismu radīto risku pārvaldības principiem, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību un zinātnes sasniegumus , kā arī Starptautiskajā augu aizsardzības konvencijā (SAAK) noteiktos starptautiskos fitosanitāro pasākumu standartus (ISPM) . [Gr. 52]

21. pants

Apsekojumi par Savienības karantīnas organismiem un kaitīgajiem organismiem, kas pagaidām kvalificējami par Savienības karantīnas organismiem

1. Dalībvalstis , pamatojoties uz acīmredzamiem riskiem, noteiktos laikposmos veic apsekojumus, kuru laikā pārbauda Savienības karantīnas organismu klātbūtni un pazīmes vai simptomus, kas liecina par tāda kaitīgā organisma klātbūtni, kurš saskaņā ar II pielikuma 3. iedaļu pagaidām kvalificējams par Savienības karantīnas organismu, visās teritorijās, kur šis kaitīgais organisms iepriekš nav konstatēts. [Gr. 53]

2. Šajos apsekojumos ietvertas vismaz kompetentās iestādes vizuālās pārbaudes un attiecīgā gadījumā paraugu vākšana un testu veikšana. Apsekojumu pamatā ir atzīti zinātniskie un tehniskie principi, un tos veic laikā, kad pastāv iespējamība konstatēt attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtni.

Šajos apsekojumus ņem vērā ar attiecīgo kaitīgo organismu klātbūtni saistītos zinātniskos un tehniskos pierādījumus un citu piemērotu informāciju.

3. Dalībvalstis katru gadu līdz 30. aprīlim paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm to 1. punktā minēto apsekojumu rezultātus, kas veikti aizvadītajā gadā.

22. pants

Daudzgadu apsekošanas programmas un informācijas vākšana

1. Dalībvalstis izstrādā daudzgadu programmas, kurās izklāstīts saskaņā ar 21. pantu veicamo apsekojumu saturs. Šajās programmās paredz 21. panta 2. punkta otrajā daļā minēto zinātnisko un tehnisko pierādījumu un citas informācijas vākšanu un reģistrēšanu.

Šajās programmās nosaka šādus elementus: katra apsekojumu konkrēto mērķi, teritoriālo tvērumu un darbības laiku, kaitīgos organismus, augus un preces, uz kuriem tas vērsts, apsekojuma metodoloģiju un kvalitātes pārvaldību, tostarp vizuālo pārbaužu, paraugu ņemšanas un testēšanas procedūru aprakstu un tehnisko pamatojumu, plānoto vizuālo pārbaužu veikšanas laiku, biežumu un skaitu un savāktās informācijas dokumentēšanas un ziņošanas metodes.

Daudzgadu programmas izstrādā laikposmam no pieciem līdz septiņiem gadiem.

2. Pabeigušas daudzgadu apsekojumu programmas izstrādi, dalībvalstis tās dara zināmas Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

3. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 98. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem maina prasa dalībvalstīm grozīt vai papildina papildināt elementus, kas jāietver 1. punktā minētajās daudzgadu apsekojumu programmās. [Gr. 54]

23. pants

Prioritāro kaitīgo organismu apsekojumi

1. Attiecībā uz katru prioritāro kaitīgo organismu dalībvalstis ik gadu veic atsevišķu apsekojumu, kā minēts 21. panta 1. punktā. Šajos apsekojumos iekļauj pietiekamu vizuālo pārbaužu, paraugu ņemšanas un testēšanas reižu skaitu, lai nodrošinātu augstu iespējamību, ka attiecīgos kaitīgos organismus būs iespējams laicīgi konstatēt.

2. Dalībvalstis katru gadu līdz 30. aprīlim paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm to 1. punktā minēto apsekojumu rezultātus, kas veikti aizvadītajā gadā.

24. pants

Ārkārtas situāciju plāni attiecībā uz prioritārajiem kaitīgajiem organismiem

1. Katra dalībvalsts par katru prioritāro kaitīgo organismu, kas var iekļūt un ieviesties šīs valsts teritorijā vai tās daļā, izstrādā un regulāri atjaunina atsevišķu plānu, kurā iekļauta informācija par lēmumu pieņemšanas procesiem, procedūrām un protokoliem, kas jāievēro, un resursiem, kas jādara pieejami, ja ir apstiprināta attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtne vai radušās aizdomas par to (turpmāk “ārkārtas situāciju plāns”). Dalībvalstis iesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas ārkārtas situāciju plāna izstrādāšanas un atjaunināšanas agrīnā posmā. [Gr. 55]

2. Ārkārtas situāciju plānā iekļauj šādus elementus:

a) plāna īstenošanā iesaistīto struktūru pienākumi un atbildība gadījumā, kad ir apstiprināta attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtne vai radušās aizdomas par to, iestāžu hierarhija un rīcības koordinācijas darbības, ko veic kompetentās iestādes, citas publiskās iestādes, kuras minētas Regulas (ES) Nr. …/…. [Oficiālo kontroļu regulas numurs] 3. panta 2. punktā, deleģētās struktūras vai iesaistītās fiziskās personas, kuras minētas Regulas (ES) Nr. …/…. [Oficiālo kontroļu regulas numurs] 25. panta 1. punktā, laboratorijas un profesionālie operatori un kas ietver koordināciju ar kaimiņos esošām dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar kaimiņos esošām trešām valstīm;

b) kompetentās iestādes pieeja telpām, ko izmanto profesionālie operatori un attiecīgā gadījumā fiziskās personas, kā arī laboratorijām, iekārtām, darbiniekiem, neatkarīgo ekspertu atzinumiem un resursiem, kas nepieciešami, lai ātri un efektīvi izskaustu vai attiecīgā gadījumā norobežotu attiecīgo prioritāro kaitīgo organismu;

c) pasākumi, kas jāveic saistībā ar Komisijas, pārējo dalībvalstu, attiecīgo profesionālo operatoru un sabiedrības informēšanu par attiecīgā prioritārā kaitīgā organisma klātbūtni un izskaušanas pasākumiem, kas veikti, ja ir apstiprināta attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtne vai radušās aizdomas par to;

d) kārtība, kādā dokumentē konstatējumus saistībā ar attiecīgā prioritārā kaitīgā organisma klātbūtni;

e) pieejamie novērtējumi, kas minēti 6. panta 2. punktā, un jebkādi dalībvalstu novērtējumi par risku, ko attiecīgais prioritārais kaitīgais organisms rada tās teritorijai;

f) īstenojamiem riska pārvaldības pasākumiem saistībā ar attiecīgo prioritāro kaitīgo organismu saskaņā ar IV pielikuma 1. iedaļu un piemērojamām procedūrām;

g) ierobežoto teritoriju ģeogrāfiskās norobežošanas principi;

h) protokoli, kuros aprakstītas vizuālo pārbaužu, paraugu ņemšanas un testēšanas metodes, un

i) kompetento iestāžu darbinieku apmācības principi.

Attiecīgā gadījumā a) līdz i) apakšpunktā ietvertos elementus izklāsta rokasgrāmatā.

3. Gada laikā pēc attiecīgā kaitīgā organisma iekļaušanas prioritāro kaitīgo organismu sarakstā dalībvalstis izstrādā ārkārtas situāciju plānu attiecībā uz šo prioritāro kaitīgo organismu.

Dalībvalstis regulāri pārskata un attiecīgā gadījumā atjaunina savus ārkārtas situāciju plānus.

4. Dalībvalstis savus ārkārtas situāciju plānus pēc pieprasījuma dara zināmus Komisijai un pārējām dalībvalstīm un informē visus attiecīgos operatorus . [Gr. 56]

25. pants

Modelējošās mācības

1. Dalībvalstis organizē ar ārkārtas situāciju plānu īstenošanu saistītas modelējošas mācības intervālos, kas noteikti atbilstīgi attiecīgā prioritārā kaitīgā organisma bioloģiskajām īpašībām un tā radītajam fitosanitārajam riskam.

Šīs mācības pieņemamā termiņā tiek organizētas saistībā ar visiem attiecīgajiem prioritārajiem kaitīgajiem organismiem , piedaloties visām attiecīgajām ieinteresētajām personām . [Gr. 57]

2. Attiecībā uz prioritārajiem kaitīgajiem organismiem, kuru klātbūtne vienā dalībvalstī var ietekmēt kaimiņos esošās dalībvalstis, attiecīgās dalībvalstis modelējošās mācības organizē var organizēt kopā, pamatojoties uz saviem attiecīgajiem ārkārtas situāciju plāniem. [Gr. 58]

Attiecīgā gadījumā dalībvalstis šādas modelējošās mācības organizē kopā ar kaimiņos esošām trešām valstīm.

3. Dalībvalstis pēc pieprasījuma Komisijai un citām dalībvalstīm dara pieejamu ziņojumu par katra modelējošo mācību cikla rezultātiem.

4. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 98. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem paredz:

a) to, cik bieži notiek modelējošās mācības, to saturu un veidu;

b) modelējošās mācības, kas attiecas uz vairākiem prioritārajiem kaitīgajiem organismiem;

c) sadarbību starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm;

d) šā panta 3. punktā minēto modelējošo mācību ziņojumu saturu. [Gr. 59]

26. pants

Prioritāro kaitīgo organismu izskaušanas plāni

1. Ja dalībvalsts teritorijā saskaņā ar 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu ir oficiāli apstiprināta prioritārā kaitīgā organisma viena vai vairāku prioritāro kaitīgo organismu klātbūtne, kompetentā iestāde pēc apspriešanās ar attiecīgajiem operatoriem nekavējoties pieņem plānu, kurā noteikti 16., 17. un 18. pantā paredzētie attiecīgā kaitīgā organisma attiecīgā(-o) kaitīgā(-o) organisma(-u) izskaušanas pasākumi un šo pasākumu piemērošanas grafiks. Šo plānu sauc par “izskaušanas plānu”. [Gr. 60]

Izskaušanas plānā ietver veicamo apsekojumu plāna un organizācijas aprakstu un paredz vizuālo pārbaužu, ņemamo paraugu un veicamo laboratorijas testu skaitu.

2. Dalībvalstis pēc pieprasījuma Komisijai un citām dalībvalstīm dara zināmus savus izskaušanas plānus un ikgadējos ziņojumus par pasākumiem, kas saskaņā ar 16., 17. un 18. pantu veikti attiecīgo izskaušanas plānu ietvaros.

27. pants

Savienības pasākumi pret konkrētiem Savienības karantīnas organismiem

1. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt ir pilnvarota saskaņā ar 98. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka pasākumus pret konkrētiem Savienības karantīnas organismiem. Ar šiem pasākumiem attiecībā uz katru kaitīgo organismu īsteno vismaz vienu no šiem noteikumiem: [Gr. 61]

a) regulas 10. pants, kas attiecas uz pasākumiem, kuri jāveic, ja ir radušās aizdomas par Savienības karantīnas organisma klātbūtni;

b) regulas 15. pants, ka attiecas uz pasākumiem, kuri nekavējoties jāveic profesionāliem operatoriem;

c) regulas 16. pants, kas attiecas uz Savienības karantīnas organismu izskaušanu;

d) regulas 17. pants, kas attiecas uz ierobežotu teritoriju izveidi;

e) regulas 18. pants, kas attiecas uz apsekojumiem, ierobežotu teritoriju pārveidošanu un ierobežojumu atcelšanu;

f) regulas 21. pants, kas attiecas uz Savienības karantīnas organismu un tādu kaitīgo organismu apsekošanu, kuri pagaidām kvalificēti par Savienības karantīnas organismiem;

g) regulas 23. pants, kas attiecas uz prioritāro kaitīgo organismu apsekošanu attiecībā uz konkrētu prioritāro kaitīgo organismu vizuālo pārbaužu, paraugu un testu skaitu;

h) regulas 24. pants, kas attiecas uz ārkārtas situāciju plāniem saistībā ar prioritārajiem kaitīgajiem organismiem;

i) regulas 25. pants, kas attiecas uz modelējošām mācībām;

j) regulas 26. pants, kas attiecas uz prioritāro kaitīgo organismu izskaušanas plāniem.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 99. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 62]

2. Ja Komisija, pamatojoties uz 18. pantā minētajiem apsekojumiem vai citiem pierādījumiem, secina, ka Savienības karantīnas organisma izskaušana kādā ierobežotā teritorijā nav iespējama, tā var saskaņā ar 98. pantu ir pilnvarota pieņemt 1. punktā minētos īstenošanas deleģētos aktus, ar ko paredz pasākumus, kuru vienīgais mērķis ir nepieļaut šo kaitīgo organismu izplatīšanos ārpus attiecīgajām teritorijām. Šādus profilakses pasākumus sauc par “izplatības ierobežošanu”. [Gr. 63]

3. Ja Komisija secina, ka ir radusies nepieciešamība veikt profilakses pasākumus ārpus ierobežotām teritorijām, lai aizsargātu Savienības teritorijas daļu, kurā attiecīgais Savienības karantīnas organisms nav sastopams, tā var tā saskaņā ar 98. pantu ir pilnvarota pieņemt 1. punktā minētos īstenošanas deleģētos aktus, ar ko paredz šādus pasākumus. [Gr. 64]

4. Šā panta 1., 2. un 3. punktā minētos pasākumus veic saskaņā ar IV pielikumu (Kaitīgo organismu radīto risku pārvaldības pasākumi un principi), ņemot vērā konkrētos riskus, ko rada attiecīgie Savienības karantīnas organismi, un nepieciešamību saskaņoti īstenot nepieciešamos riska mazināšanas pasākumus Savienības līmenī.

5. Ar 1. punktā minētajiem īstenošanas deleģētajiem aktiem var noteikt, ka ir jāatceļ vai jāgroza dalībvalstu veiktie 1. punkta a) līdz j) apakšpunktā minētie pasākumi. Kamēr Komisija nav pieņēmusi attiecīgu pasākumu, dalībvalsts var turpināt piemērot izraudzītos pasākumus. [Gr. 65]

6. Ja steidzamība ir pienācīgi pamatota ar neatliekamiem iemesliem, kas saistīti ar nopietna fitosanitārā riska novēršanu, Komisija saskaņā ar 99. panta 4. punktā gadījumā rodas pamatots neatliekams iemesls, 98.a pantā minēto procedūru pieņem nekavējoties piemērojamus īstenošanas aktus piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu . [Gr. 66]

7. Dalībvalsts izmanto 97. pantā minēto elektronisko paziņošanas sistēmu, lai informētu Komisiju un pārējās dalībvalstis par gadījumiem, kad profesionālie operatori nav izpildījuši saskaņā ar šo pantu pieņemtos pasākumus.

28. pants

Dalībvalstu pasākumi attiecībā uz kaitīgajiem organismiem, kas nav norādīti sarakstā kā Savienības karantīnas organismi

1. Ja dalībvalsts teritorijā oficiāli tiek apstiprināta tāda kaitīgā organisma klātbūtne, kas nav iekļauts Savienības karantīnas organismu sarakstā, un ja kompetentā iestāde uzskata, ka šis kaitīgais organisms varētu atbilst nosacījumiem iekļaušanai Savienības karantīnas organismu sarakstā, tā nekavējoties novērtē attiecīgā kaitīgā organisma atbilstību II pielikuma 3. iedaļas 1. apakšiedaļas kritērijiem. Ja kompetentā iestāde secina, ka šie kritēriji ir izpildīti, tā nekavējoties veic izskaušanas pasākumus saskaņā ar IV pielikumu (Kaitīgo organismu radīto risku pārvaldības pasākumi un principi). Piemēro 16. līdz 19. pantu.

Ja kompetentajai iestādei ir radušās aizdomas par tāda kaitīgā organisma klātbūtni tās teritorijā, kas atbilst šā punkta pirmajā daļā minētajiem kritērijiem, attiecīgi piemēro 10. pantu.

2. Pēc 1. punktā minēto darbību veikšanas dalībvalstis novērtē, vai attiecīgais kaitīgais organisms atbilst II pielikuma 1. iedaļā paredzētajiem kritērijiem, pēc kuriem nosaka, vai attiecībā uz Savienības teritoriju tas uzskatāms par karantīnas organismu.

3. Attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par kaitīgā organisma klātbūtni, 1. punktā minēto novērtējumu, veiktajiem pasākumiem un to pamatā esošajiem pierādījumiem.

Tā 24 mēnešu laikā no dienas, kad oficiāli apstiprināta attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtne, Komisijai paziņo 2. punktā minētā novērtējuma rezultātus.

Paziņojumus par attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtni iesniedz, izmantojot 97. pantā minēto elektronisko paziņošanas sistēmu.

29. pants

Savienības pasākumi attiecībā uz kaitīgajiem organismiem, kas nav norādīti sarakstā kā Savienības karantīnas organismi

1. Ja Komisija saņem 28. panta 3. punkta pirmajā daļā minēto paziņojumu vai tās rīcībā ir citi pierādījumi par Savienības karantīnas organismu sarakstā neiekļauta kaitīgā organisma klātbūtni vai būtiskiem draudiem par tā iekļūšanu Savienības teritorijā, un tā uzskata, ka šis kaitīgais organisms varētu atbilst nosacījumiem, kas ir priekšnoteikumi iekļaušanai šajā sarakstā, tā nekavējoties novērtē, vai attiecībā uz Savienības teritoriju šis kaitīgais organisms atbilst II pielikuma 3. iedaļas 2. apakšiedaļā noteiktajiem kritērijiem.

Ja Komisija secina, ka šie kritēriji ir izpildīti, tā izmanto īstenošanas aktus, lai nekavējoties pieņemtu noteiktā laikposmā veicamus pasākumus saistībā ar attiecīgā kaitīgā organisma radītajiem fitosanitārajiem riskiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 99. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Ar šiem pasākumiem attiecībā uz katru kaitīgo organismu īsteno vismaz vienu no 27. panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā minētajiem noteikumiem.

2. Ja Komisija, pamatojoties uz 18. un 21. pantā minētajiem apsekojumiem vai citiem pierādījumiem, secina, ka attiecīgā kaitīgā organisma izskaušana konkrētās ierobežotās teritorijās nav iespējama, ar 1. punkta otrajā daļā minētajiem īstenošanas aktiem var noteikt pasākumus, kuru vienīgais mērķis ir ierobežot šā kaitīgā organisma izplatību.

3. Ja Komisija secina, ka ir radusies nepieciešamība veikt profilakses pasākumus vietās, kas atrodas ārpus ierobežotām teritorijām, lai aizsargātu Savienības teritorijas daļu, kurā attiecīgais kaitīgais organisms nav sastopams, šādus pasākumus var noteikt ar 1. punktā minētajiem īstenošanas aktiem.

4. Šā panta 1., 2. un 3. punktā minētos pasākumus veic saskaņā ar IV pielikuma 1. iedaļu (Karantīnas organismu radīto risku pārvaldības pasākumi) un 2. iedaļu (Kaitīgo organismu radīto risku pārvaldības principi), ņemot vērā konkrētos riskus, ko rada attiecīgie kaitīgie organismi, un nepieciešamību saskaņoti īstenot nepieciešamos riska mazināšanas pasākumus Savienības līmenī.

5. Ar 1. punktā minētajiem īstenošanas aktiem var noteikt, ka ir jāatceļ vai jāgroza saskaņā ar 28. pantu veiktie dalībvalstu pasākumi. Kamēr Komisija nav pieņēmusi attiecīgu pasākumu, dalībvalsts var turpināt piemērot izraudzītos pasākumus.

6. Ja steidzamība ir pienācīgi pamatota ar neatliekamiem iemesliem, kas saistīti ar nopietna fitosanitārā riska novēršanu, Komisija saskaņā ar 99. panta 4. punktā minēto procedūru pieņem nekavējoties piemērojamus īstenošanas aktus.

7. Dalībvalsts izmanto 97. pantā minēto elektronisko paziņošanas sistēmu, lai informētu Komisiju un pārējās dalībvalstis par gadījumiem, kad profesionālie operatori nav izpildījuši saskaņā ar šo pantu pieņemtos pasākumus.

30. pants

II pielikuma 3. iedaļas grozīšana

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 98. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza II pielikuma 3. iedaļu par kaitīgo organismu atbilstību 28. un 29. pantā noteiktajiem kritērijiem, attiecībā uz kritērijiem, kas saistīti ar šo organismu identitāti, klātbūtni, iespējamību, ka tas varētu iekļūt, ieviesties un izplatīties, kā arī to iespējamo ekonomisko, sociālo un ar vidi saistīto ietekmi, ņemot vērā sasniegumus zinātnes un tehnoloģiju jomā un starptautisko normu attīstību . [Gr. 67]

31. pants

Dalībvalstu pieņemtās stingrākās prasības

1. Dalībvalstis savā teritorijā var piemērot stingrākus pasākumus par tiem, kas pieņemti saskaņā ar 27. panta 1., 2. un 3. punktu un 29. panta 1., 2. un 3. punktu, ja šie pasākumi tiek veikti ar mērķi nodrošināt fitosanitāro aizsardzību un ja tie ir saskaņā ar IV pielikuma 2. iedaļu (Kaitīgo organismu radīto risku pārvaldības pasākumi un principi).

Ar šiem pasākumiem nenosaka un tie nerada aizliegumus vai ierobežojumus attiecībā uz augu, augu produktu vai citu objektu ievešanu vai pārvietošanu Savienības teritorijā papildus aizliegumiem un ierobežojumiem, kas paredzēti ar 40. līdz 54. panta un 67. līdz 96. panta noteikumiem.

2. Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm pasākumus, ko tās pieņēmušas un kas ietilpst 1. punkta darbības jomā.

Dalībvalstis pēc pieprasījuma iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm ikgadējo ziņojumu par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 1. punktu. [Gr. 68]

3. iedaļa

Aizsargājamo zonu karantīnas organismi

32. pants

Aizsargājamo zonu atzīšana

1. Ja karantīnas organisms ir sastopams Savienības teritorijā, bet nav konstatēts attiecīgajā dalībvalstī, un ja tas nav Savienības karantīnas organisms, Komisija, saņēmusi attiecīgās dalībvalsts pieteikumu atbilstīgi 4. punktam, var atzīt attiecīgās dalībvalsts teritoriju par aizsargājamo zonu saskaņā ar 3. punktu.

Ja aizsargājamās zonas karantīnas organisms nav sastopams dalībvalsts teritorijas daļā, uz šo daļu attiecas tādi paši noteikumi.

Šādu karantīnas organismu sauc par “aizsargājamās zonas karantīnas organismu”.

2. Aizsargājamās zonas karantīnas organismu attiecīgajā aizsargājamā zonā neieved un nepārvieto.

Neviens apzināti neveic darbības, kas veicina attiecīgā aizsargājamās zonas karantīnas organisma ievešanu, ieviešanos un izplatīšanos aizsargājamā zonā.

3. Komisija ar īstenošanas aktiem izveido aizsargājamo zonu un attiecīgo aizsargājamās zonas karantīnas organismu sarakstu. Šajā sarakstā iekļauj aizsargājamās zonas, kas atzītas saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 2. panta 1. punkta h) apakšpunkta pirmo daļu, un attiecīgos kaitīgos organismus, kas norādīti Direktīvas 2000/29/EK I pielikuma B daļā un II pielikuma B daļā. Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 99. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

Ja ir izpildīti 1. punktā paredzētie nosacījumi, Komisija, grozot pirmajā daļā minēto īstenošanas aktu, var atzīt papildu aizsargājamās zonas. Šādu grozījumu pieņem saskaņā ar 99. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Šo pašu procedūru piemēro, lai atceltu vai aizstātu pirmajā daļā minēto īstenošanas aktu.

Ja piemēro 35. pantu, īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 99. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

4. Kopā ar 1. punktā minēto pieteikumu attiecīgā dalībvalsts iesniedz:

a) attiecīgās aizsargājamās zonas robežu aprakstu, tostarp kartes, un

b) tādu apsekojumu rezultātus, kas apliecina, ka pēdējo trīs gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas attiecīgais kaitīgais organisms attiecīgajā teritorijā nav bijis sastopams.

Šos apsekojumus veic tādā laikā un tik intensīvi, lai varētu konstatēt attiecīgā karantīnas organisma klātbūtni. To pamatā ir vispāratzīti zinātniskie un tehniskie principi.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 98. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus par apsekojumiem, kas veicami aizsargājamo zonu atzīšanas nolūkos.

33. pants

Vispārīgie pienākumi attiecībā uz aizsargājamām zonām

1. Attiecībā uz aizsargājamo zonu turpmākajos regulas pantos noteiktie pienākumi attiecas arī uz attiecīgās aizsargājamās zonas karantīnas organismiem:

a) regulas 9. un 12. pants attiecībā uz Savienības karantīnas organismu klātbūtnes apstiprināšanu, paziņošanu un attiecīgas informācijas sniegšanu;

b) regulas 15. pants attiecībā uz pasākumiem, kas nekavējoties jāveic profesionāliem operatoriem;

c) regulas 16., 17. un 18. pants attiecībā uz Savienības karantīnas organismu izskaušanu, ierobežotu teritoriju veidošanu un pārveidošanu un šajās ierobežotajās teritorijās veiktajiem apsekojumiem.

2. Augu, augu produktu vai citu objektu, kura izcelsme ir ierobežotā teritorijā, kas saskaņā ar 17. pantu izveidota aizsargājamā zonā, kura paredzēta attiecīgajam aizsargājamās zonas karantīnas organismam, nedrīkst ievest vai pārvietot nevienā aizsargājamā zonā, kas izveidota šim aizsargājamās zonas karantīnas organismam. Ja augu, augu produktu vai citu objektu izved no aizsargājamās zonas, to iesaiņo un pārvieto tādā veidā, lai neradītu risku, ka attiecīgais aizsargājamās zonas karantīnas organisms varētu izplatīties šajā aizsargājamā zonā.

3. Aizsargājamā zonā izveidotās ierobežotās teritorijas un izskaušanas pasākumus, kas šajās teritorijās veikti saskaņā ar 16., 17. un 18. pantu, nekavējoties paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

34. pants

Aizsargājamās zonas karantīnas organismu apsekošana

1. Kompetentā iestāde veic katras aizsargājamās zonas ikgadēju apsekojumu saistībā ar attiecīgā aizsargājamās zonas karantīnas organisma klātbūtni. Šos apsekojumus veic tādā laikā un tik intensīvi, lai būtu iespējams konstatēt attiecīgā aizsargājamās zonas karantīnas organisma klātbūtni. To pamatā ir vispāratzīti zinātniskie un tehniskie principi.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 98. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz apsekojumiem, kas veicami, lai apstiprinātu, ka attiecīgās aizsargājamās zonas joprojām atbilst 32. panta 1. punkta nosacījumiem.

2. Dalībvalstis katru gadu līdz 30. aprīlim paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm aizvadītajā gadā veikto 1. punktā minēto apsekojumu rezultātus.

35. pants

Aizsargājamo zonu grozīšana un atzīšanas atsaukšana

1. Komisija var grozīt aizsargājamās zonas lielumu, pamatojoties uz tādas dalībvalsts pieteikumu, kuras teritorija ir skarta.

Ja Komisija groza aizsargājamās zonas teritoriju, attiecīgā dalībvalsts šīs izmaiņas, tostarp kartes, paziņo Komisijai, pārējām dalībvalstīm un — ar interneta starpniecību — profesionālajiem lietotājiem.

Ja grozījumi attiecas uz aizsargājamās zonas paplašināšanu, piemēro 32., 33. un 34. pantu.

2. Komisija, pamatojoties uz 1. punktā minēto dalībvalsts pieteikumu, atceļ aizsargājamās zonas atzīšanu vai samazina šīs zonas lielumu.

3. Komisija atceļ aizsargājamās zonas atzīšanu, ja 34. pantā minētie apsekojumi nav veikti saskaņā ar minēto pantu.

4. Komisija atceļ aizsargājamās zonas atzīšanu, ja šajā zonā ir konstatēta attiecīgā aizsargājamās zonas karantīnas organisma klātbūtne un izpildās kāds no šiem nosacījumiem:

a) trīs mēnešu laikā pēc attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtnes apstiprināšanas nav noteikta ierobežota teritorija saskaņā ar 33. panta 1. punktu;

b) izskaušanas pasākumi, kas atbilstīgi 33. panta 1. punktam veikti ierobežotajā teritorijā 24 stundu laikā pēc attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtnes apstiprināšanas, nav bijuši veiksmīgi;

c) Komisijas rīcībā esošā informācija liecina, ka attiecībā uz pasākumiem, kas, piemērojot 33. panta 1. punkta c) apakšpunktu, veicami saskaņā ar 16., 17. un 18. pantu, rīcība pēc attiecīgā kaitīgā organisma klātbūtnes konstatēšanas attiecīgajā aizsargājamā zona bijusi nolaidīga.

III nodaļa

Savienībā reglamentēti kvalitāti ietekmējoši kaitīgie organismi

36. pants

Savienībā reglamentētu kvalitāti ietekmējošu kaitīgo organismu definīcija

Kaitīgo organismu sauc par “Savienībā reglamentētu kvalitāti ietekmējošu kaitīgo organismu”, ja tas ir iekļauts 37. pantā minētajā sarakstā un atbilst visiem šādiem nosacījumiem: [Gr. 69]

a) tā identitāte ir noteikta saskaņā ar II pielikuma 4. iedaļas 1. punktu;

b) tas ir sastopams Savienības teritorijā;

c) tas nav Savienības karantīnas organisms;

d) to pārnēsā galvenokārt ar konkrētiem stādāmiem augiem saskaņā ar II pielikuma 4. iedaļas 2. punktu;

e) to klātbūtnei uz šiem stādāmajiem augiem ir nepieņemama ekonomiska ietekme uz šo stādāmo augu paredzēto lietojumu saskaņā ar II pielikuma 4. iedaļas 3. punktu;

f) ir pieejami izpildāmi un iedarbīgi pasākumi, ar kuriem var novērst šā kaitīgā organisma klātbūtni uz stādāmajiem augiem. [Gr. 70]

37. pants

Aizliegums ievest un pārvietot Savienībā reglamentētus kvalitāti ietekmējošus kaitīgos organismus, kas atrodas uz stādāmajiem augiem

1. Savienības teritorijā neieved un nepārvieto 2. punktā minētajā sarakstā iekļautu Savienībā reglamentētu kvalitāti ietekmējošu kaitīgo organismu, kas atrodas uz stādāmajiem augiem, ar kuru starpniecību tas izplatās.

2. Komisija ar īstenošanas aktu izveido Ic pielikumā nosaka sarakstu, kurā iekļauti Savienībā reglamentēti kvalitāti ietekmējoši kaitīgie organismi un konkrēti 36. panta d) punktā minētie stādāmie augi un attiecīgā gadījumā norādītas 4. punktā minētās kategorijas un 5. punktā minētie sliekšņi. [Gr. 71]

Šajā sarakstā iekļauj kaitīgos organismus un attiecīgos stādāmos augus, kas norādīti šādos tiesību aktos:

a) Direktīvas 2000/29/EK II pielikuma A daļas II iedaļa;

b) Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvas 66/402/EEK par graudaugu sēklu tirdzniecību (17) I pielikuma 3. un 6. punkts un II pielikuma 3. punkts;

c) Komisijas 1993. gada 23. jūnija Direktīvas 93/48/EEK, kas nosaka grafiku, kurā norādīti izpildāmie nosacījumi attiecībā uz augļaugu pavairojamo materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļkopībai, ievērojot Padomes Direktīvu 92/34/EEK (18) pielikums;

d) Komisijas 1993. gada 23. jūnija Direktīvas 93/49/EEK, ar ko nosaka sarakstu ar nosacījumiem, kas jāievēro attiecībā uz dekoratīvo augu pavairošanas materiālu un dekoratīvajiem augiem saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/682/EEK (19) pielikums;

e) Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvas 2002/55/EK par dārzeņu sēklu tirdzniecību (20) II pielikuma b) punkts;

f) Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvas 2002/56/EK par sēklas kartupeļu tirdzniecību (21) I pielikuma 6. punkts un II pielikuma B. punkts;

g) Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvas 2002/57/EK par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību (22) I pielikuma 4. punkts un II pielikuma 5. punkts; [Gr. 72]

Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 99. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. [Gr. 73]

3. Ja novērtējums liecina, ka kaitīgais organisms, kas nav norādīts 2. punktā minētā īstenošanas akta sarakstā minētajā pielikumā , atbilst 36. pantā minētajiem nosacījumiem, ka kaitīgais organisms, kas ir norādīts minētā īstenošanas akta sarakstā minētajā pielikumā , vairs neatbilst vismaz vienam no šiem nosacījumiem, vai ka minētajā sarakstā nepieciešami grozījumi attiecībā uz 4. punktā minētajām kategorijām vai 5. punktā minētajiem sliekšņiem, Komisija šo īstenošanas aktu groza ir pilnvarota saskaņā ar 98. pantu pieņemt deleģētos aktus par attiecīgo Ic pielikuma grozījumu . Pirms šādu deleģēto aktu pieņemšanas Komisija apspriežas ar ieinteresētajām personām. [Gr. 74]

Komisija nodrošina, lai minētais novērtējums nekavējoties būtu pieejams dalībvalstīm. [Gr. 75]

4. Ja 36. panta e) punkts izpildās tikai attiecībā uz vismaz vienu no Regulas (ES) Nr. …/…. [Augu reproduktīvā materiāla regulas numurs] 12. panta 1. punktā minētajām kategorijām, šīs kategorijas iekļauj 1. punktā minētajā sarakstā, nosakot, ka 1. punktā paredzēto ievešanas vai pārvietošanas aizliegumu piemēro tikai šīm kategorijām.

5. Ja 36. panta e) punktu piemēro tikai tad, ja attiecīgais kaitīgais organisms ir sastopams virs noteikta sliekšņa, šo slieksni iekļauj 1. punktā minētajā sarakstā, nosakot, ka 1. punktā paredzēto ievešanas vai pārvietošanas aizliegumu piemēro tikai virs šā sliekšņa.

Slieksni var noteikt tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a) profesionālais operators var veikt pasākumus, ar kuriem ir iespējams nodrošināt, lai Savienībā reglamentēta kvalitāti ietekmējoša kaitīgā organisma klātbūtne stādāmos augos nepārsniegtu šo slieksni, un

b) ir iespējams pārliecināties, vai šis slieksnis nav pārsniegts daudzos no šiem stādāmajiem augiem.

Piemēro IV pielikuma 2. iedaļā noteiktos kaitīgo organismu radīto risku pārvaldības principus.

6. Lai 2. punktā minētajā īstenošanas aktā izdarītu grozījumus, kas nepieciešami, lai pielāgotu šo īstenošanas aktu, ņemot vērā kaitīgā organisma zinātniskā nosaukuma maiņu, piemēro 99. panta 2. punktā mi