Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti, kas nosaka pasākumus, kuri ir līdzvērtīgi pasākumiem, ko paredz Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, un pievienotā saprašanās memoranda apstiprinājumu un parakstīšanu /* COM/2004/0569 galīgā redakcija */





Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti, kas nosaka pasākumus, kuri ir līdzvērtīgi pasākumiem, ko paredz Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, un pievienotā saprašanās memoranda apstiprinājumu un parakstīšanu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Padome ar 2001. gada 16. oktobra lēmumu pilnvaroja Komisiju slēgt atbilstosus nolīgumus ar Šveici, Amerikas Savienotajām Valstīm, Andoru, Lihtensteinu, Monako un Sanmarīno, lai nodrosinātu, ka sīs valstis pieņem pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem, kuri tiek piemēroti Kopienā, lai noteiktu to, kā efektīvi aplikt ar nodokļiem uzkrājumu ienākumus procentu maksājumu formā. Komisijai tika uzdots vest sīs sarunas kopā ar Padomes prezidentūru un detalizētās un regulārās apspriedēs ar augsta līmeņa darba grupu, kas ar Pastāvīgo pārstāvju komitejas lēmumu tika izveidota 2001. gada 13. jūnijā [1], un kuru Padome nozīmēja kā īpasu komiteju, lai tā palīdzētu Komisijai sajā uzdevumā. [1] OJ C 183, 29.06.2001., 1. lpp. Sekojot 2001. gada 16. oktobra lēmumam, Komisija nosūtīja ieprieksminētām ārpus-ES valstīm lūgumu uzsākt sarunas, lai arī tās patiesi varēja sākties tikai pēc Ekonomikas un finansu padomes direktīvas projekta teksta apstiprinājuma 2001. gada 13. decembrī. Kops tā laika notikusas daudzas politiska un tehniska līmeņa apspriedes. Saskaņā ar 2001. gada 16. oktobra Padomes lēmumu Komisija vadīja sarunas kopā ar sekojosām Padomes prezidentūrām. Tā regulāri mutiski ziņoja par virzību Padomei un Parlamentam, kā arī 2002. gada 3. decembrī iesniedza Ekonomikas un finansu padomei paziņojumu par sarunām ar tresām valstīm par uzkrājumu ienākumu apliksanu ar nodokli [2]. [2] SEC (2002) 1287 galīgā redakcija, 27.11.2002. Padome 2003. gada 3. jūnijā paziņoja, ka nolīguma projekts ar Šveici, kuru Komisija iesniedza 2003. gada 28. maijā, ir radījis galīgo piedāvājumu nolīgumam starp ES un Šveici. Padomes protokolā ir teikts: ,Šī nolīguma četras daļas, kas saistītas ar uzkrājumu apliksanu ar nodokli, arī izveido pamatu nolīgumiem starp Eiropas Savienību un Lihtensteinu, Andoru, Monako un Sanmarīno ...". Komisija 2003. gada 21. janvārī noteica sīs četras daļas kā: ,- Ieturēsana un neizpausana: Šveice piemēro tādas pasas ieturēsanas un neizpausanas likmes kā Beļģija, Luksemburga un Austrija ... - Ienākumu sadale: Šveice sadala ieturēsanas nodokļa ienākumus un pieņem sadalījumu 75/25, kāds tiek piemērots Kopienā ... - Brīvprātīga informācijas izpausana Iztirzājuma pants, kas nosaka, ka "Līgumslēdzējas puses apspriezas viena ar otru vismaz katru treso gadu vai arī pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma ar nolūku pārbaudīt un - ja Līgumslēdzējas puses to uzskata par vajadzīgu - uzlabot nolīguma tehnisko funkcionēsanu. Jebkurā gadījumā, kad Beļģija, Luksemburga un Austrija ieturējuma nodokli nomaina ar automātisku informācijas apmaiņu, saskaņā ar direktīvu Līgumslēdzējas puses apspriezas viena ar otru, lai pārbaudītu, vai izmaiņas nolīgumā ir nepieciesamas, ievērojot starptautiskus notikumus. Šveice piekrīt informācijas apmaiņai krimināllietās un civillietās, kas saistītas ar krāpsanu vai līdzīgu noziedzīgu uzvedību no nodokļu maksātāju puses ...''. Nolīgums ar Lihtensteinu, kurā ietilpst sīs četras daļas, pasreiz tiek iesniegts Padomei parakstīsanai un noslēgsanai. Tam pievienots saprasanās memorands starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Lihtensteinas Firstisti no otras puses. Saskaņā ar Ekonomikas un finansu padomes 2003. gada 21. janvāra secinājumiem saprasanās memorands apliecina, ka pārejas perioda laikā, kuru noteikusi Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK [3], Eiropas Kopiena uzsāks pārrunas ar citiem nozīmīgiem finansu centriem ar nolūku rosināt sajās pakļautībās pieņemt pasākumus, kas līdzvērtīgi Kopienā piemērotajiem. Saprasanās memorands arī nosaka, ka vienotie pasākumi tiks labticīgi īstenoti un Puses vienpusēji nedarbosies, lai bez pienācīga iemesla vājinātu so nolīgumu. Ja tiks atklātas jebkādas nozīmīgas atsķirības starp Padomes Direktīvas 2003/48/EC un nolīguma jomu, jo īpasi attiecībā uz nolīguma 6. pantu, Līgumslēdzējas puses nekavējoties uzsāks pārrunas, lai nodrosinātu, ka tiek saglabāts līdzvērtīgs raksturs tiem pasākumiem, kurus nosaka nolīgums. Attiecībā uz informācijas apmaiņu saprasanās memorands nosaka, ka Lihtensteinas Firstiste ciesi apņemas bez kavēsanās noteikt likumīgi pamatotas prasības pieņemamību saskaņā ar tās procesuālajiem likumiem. Saprasanās memorands tālāk nosaka, ka Eiropas Savienība un tās dalībvalstis savā sadarbībā ar Lihtensteinu iekļaujot sadarbību fiskālos jautājumos, ņems vērā Lihtensteinas lēmumu noteikt direktīvai līdzvērtīgus pasākumus. Nolīguma parakstītāji piekrīt, ka informācijas apmaiņai paredzēto sarunu kontekstā, kā tas noteikts nolīguma 10. panta 4. punktā, viena vai otra puse var paralēli izvirzīt citus jautājumus par apliksanu ar nodokli, ieskaitot jautājumus par to, kā novērst divkārsu apliksanu ar ienākuma nodokli. [3] OJ L 157, 26.6.2003., 38. lpp. Komisija uzskata, ka nolīguma teksts ir saskaņā ar tām sarunu direktīvām, kuras Padome pieņēmusi 2001. gada 16. oktobrī. Padome deva tekstam politisko apstiprinājumu sī gada 2. jūnijā un ieprieksminētā Padomes augsta līmeņa darba grupa 9. jūnijā apliecināja tās vienprātību par nolīguma detaļām un pavadoso saprasanās memorandu. Komisija ierosina, lai Padome apstiprinātu pievienotos priekslikumus: - par lēmumu parakstīt nolīgumu, kas nosaka pasākumus, kuri ir līdzvērtīgi pasākumiem, ko paredz Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu apliksanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, un pievienotā saprasanās memoranda apstiprinājumu un parakstu, un - par lēmumu noslēgt ieprieksminēto nolīgumu saskaņā ar Eiropas Kopienas Dibināsanas līguma 300. pantā noteiktajām procedūrām. Eiropas Kopienas Dibināsanas līguma 300. panta 2. punkts izvirza noteikumu, ka Padomei jārīkojas vienbalsīgi, ja nolīgumā ietilpst joma, kuras ieksējo noteikumu pieņemsanai tiek pieprasīta vienprātība. Tā kā ieksējie noteikumi jomā, kura ietilpst sajā nolīgumā, tiek pieņemti uz līguma 94. panta pamata, Komisija uzskata, ka Padomei jārīkojas vienbalsīgi, lai apstiprinātu priekslikumu par lēmumu. Saskaņā ar Ekonomikas un finansu padomes 2003. gada 21. janvāra secinājumiem Padome piekrīt, ka nolīgums ar Lihtensteinas Firstisti arī jāpieņem uz vienprātības pamata. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti, kas nosaka pasākumus, kuri ir līdzvērtīgi pasākumiem, ko paredz Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, un pievienotā saprašanās memoranda apstiprināšanu un parakstu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu un jo īpasi tā 94. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekslikumu [4], [4] OJ C [...] [...], [...] lpp. tā kā: (1) Padome 2001. gada 16. oktobrī pilnvaroja Komisiju vest sarunas ar Lihtensteinas Firstisti par atbilstosu nolīgumu, kas noteiktu tādu pasākumu ieviesanu Firstistē, kuri ir līdzvērtīgi tiem, kas tiek piemēroti Kopienā, lai nodrosinātu to, ka uzkrājumu ienākumi procentu maksājumu formā efektīvi tiek aplikti ar nodokļiem. (2) Nolīguma teksts, kas izstrādāts sarunu rezultātā, pienācīgi atspoguļo Padomes izdotās sarunu direktīvas. Tam pievienots saprasanās memorands starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Lihtensteinas Firstisti no otras puses. (3) Ņemot vērā lēmumu par nolīguma noslēgsanu, ko noslēgs vēlākā datumā, ir vēlams parakstīt abus dokumentus, ko parafēja 2004. gada 30. jūlijā un kas apliecina Padomes sniegto saprasanās memoranda apstiprinājumam. IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. Vienīgais pants Ņemot vērā lēmumu par nolīguma noslēgsanu, ko noslēgs vēlākā datumā, Padomes priekssēdētāju ar so pilnvaro iecelt personas, kuras Eiropas Kopienas vārdā ir tiesīgas parakstīt nolīgumu, pievienoto saprasanās memorandu un nolīguma 21. panta 2. punktā un saprasanās memoranda pēdējā punktā minētās vēstules. Padome ir apstiprinājusi ieprieksminētā saprasanās memoranda tekstu, kas pievienots sim lēmumam. Briselē, Padomes vārdā - Priekssēdētājs Pielikums Saprasanās memorands starp Eiropas Kopienu, Beļģijas Karalisti, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Īriju, Itālijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku, Zviedrijas Karalisti, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti un Lihtensteinas Firstisti Eiropas Kopiena, Beļģijas Karaliste, Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Vācijas Federatīvā Republika, Igaunijas Republika, Grieķijas Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Īrija, Itālijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste, Ungārijas Republika, Maltas Republika, Nīderlandes Karaliste, Austrijas Republika, Polijas Republika, Portugāles Republika, Slovēnijas Republika, Slovākijas Republika, Somijas Republika, Zviedrijas Karaliste, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste un Lihtensteinas Firstiste, turpmāk minēta kā ,Lihtensteina", ir vienojusās par turpmāko. 1. Ievads Lihtensteina un Eiropas Kopiena noslēdz līgumu, kas nosaka pasākumus, kuri ir līdzvērtīgi pasākumiem, ko paredz Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu apliksanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (turpmāk Direktīva). Šis saprasanās memorands papildina so nolīgumu. 2. Pārrunas ar citām tresām valstīm par līdzvērtīgu pasākumu noteiksanu. Direktīvā paredzētajā pārejas periodā Eiropas Kopiena uzsāk pārrunas ar citiem svarīgiem finansu centriem ar nolūku veicināt sajās jurisdikcijās tādu pasākumu pieņemsanu, kuri ir līdzvērtīgi Kopienas pieņemtajiem. 3. Nodoma paziņosana Šī saprasanās memoranda parakstītāji paziņo, ka viņi ņem vērā 1. punktā minēto nolīgumu un so memorandu, lai nodrosinātu vēlamu un saskaņotu nolīgumu, ko var uzskatīt par pusu interesu garantētāju. Tādēļ viņi godprātīgi ieviesīs norunātos pasākumus un nedarbosies vienpusēji, pārkāpjot so nolīgumu bez pienācīga iemesla. Ja tiek atklāta jebkāda svarīga atsķirība starp 2003. gada 3. jūnijā pieņemtās direktīvas un nolīguma piemērosanas jomu, it īpasi attiecībā uz nolīguma 6. pantu, Līgumslēdzējas puses nekavējoties apspriezas saskaņā ar nolīguma 13. pantu, lai nodrosinātu, ka tiek saglabāts nolīgumā noteiktais pasākumu līdzvērtīgais raksturs. Lihtensteina apņemas pielikt vislielākās pūles, lai bez kavēsanās noteiktu, vai tiesiski pamatota prasība par informācijas apmaiņu saskaņā ar 10. pantu ir pieņemama saskaņā ar tās procesuālajiem tiesību aktiem. Eiropas Savienība un tās dalībvalstis sadarbībā ar Lihtensteinu ņems vērā Lihtensteinas lēmumu nodrosināt pasākumus, kas ir līdzvērtīgi direktīvā noteiktajiem, tai skaitā sadarbību fiskālajos jautājumos. Parakstītāji sajā kontekstā piekrīt, ka katra nolīguma 10. panta 4. punktā paredzētā sarunu puse paralēli sīm sarunām var izvirzīt citus nodokļu jautājumus, to skaitā jautājumus, kas saistīti ar ienākumu dubultas apliksanas ar nodokli novērsanu vai samazināsanu. Parakstīts ............................ divos eksemplāros dāņu, holandiesu, angļu, somu, franču, vācu, grieķu, itāļu, portugāļu, spāņu un zviedru valodā ar vienādi autentiskiem tekstiem katrā no sīm valodām. Čehu, igauņu, ungāru, latviesu, lietuviesu, maltiesu, poļu, slovaku un slovēņu valodas redakciju autentiskumu Līgumslēdzējas puses ir apstiprinājusas, pamatojoties uz vēstuļu apmaiņu. Tās arī ir autentiskas, kā ieprieksējā punktā minēto valodu redakcijas. Paraksti