ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.6.

EESK aicina Eiropas Komisiju labāk un skaidrāk nošķirt klimata aizsardzību un vietējā gaisa kvalitātes uzlabošanu. Tas ir svarīgi, lai panāktu, ka iedzīvotāji akceptē publiskās un privātās investīcijas. Daži degvielas veidi var palīdzēt uzlabot gaisa kvalitāti pilsētās, bet tie nav labvēlīgi klimatam, piemēram, ja elektrību vai ūdeņradi elektriskajiem transportlīdzekļiem ražo ogļu elektrostacijās. No otras puses, mazemisiju transportlīdzekļi, ko darbina ar dabasgāzi (galvenokārt metānu no jebkādiem avotiem – no pazemes, no organiskiem materiāliem vai sintētiskiem ķīmiskiem procesiem vai to kombinācijas), kuru iegūst no biometāna, ir klimatam labvēlīgi, taču tie var palielināt apkārtējā gaisa piesārņojumu.
1.9.

Ar direktīvas priekšlikumu nav atrisināti vairāki jautājumi, piemēram, kā to paredzēts piemērot nodokļa maksātājiem digitālajā ekonomikā, ņemot vērā to, cik sarežģīti ir noteikt viņu kā nodokļu maksātāju fizisko klātbūtni konkrētu dalībvalstu jurisdikcijās. Problemātiska ir arī to kritēriju skaidrība, kas priekšlikumā noteikti ar mērķi nodrošināt vienotu pieeju dalībvalstu noteikumos, ar kuriem paredz sodus par ziņošanas pienākuma neievērošanu.
3.7.

Driving Clean Mobility: Europe that defends its industry and workers . Tajā Komisija norāda, ka laikposmā no 2007. līdz 2015. gadam akumulatoru pētniecībā ir ieguldīti 375 miljoni euro, bet 2018.–2020. gadā vēl 200 miljonus euro paredzēts atvēlēt no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”. Šajā laikposmā paredzēts īpaši atbalstīt jaunākās paaudzes akumulatoru izstrādi, un 2018. gada sākumā ir jāiesniedz ceļvedis EU Battery Alliance izveidei. Mērķis ir visu akumulatoru ražošanas vērtību radīšanas ķēdi izvietot Eiropā Papildus regulas projektam tiek minētas daudzas papildu darbības, iniciatīvas un programmu prioritātes. Šajā saistībā īpaši jāmin faktu lapa. Tajā Komisija norāda, ka laikposmā no 2007. līdz 2015. gadam akumulatoru pētniecībā ir ieguldīti 375 miljoni euro, bet 2018.–2020. gadā vēl 200 miljonus euro paredzēts atvēlēt no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”. Šajā laikposmā paredzēts īpaši atbalstīt jaunākās paaudzes akumulatoru izstrādi, un 2018. gada sākumā ir jāiesniedz ceļvedisizveidei. Mērķis ir visu akumulatoru ražošanas vērtību radīšanas ķēdi izvietot Eiropā ( 9 )
8.

Turklāt EESK vēlreiz vērš uzmanību uz aizvien nevienlīdzīgāko attieksmi pret Eiropas politiskajām partijām un fondiem, no vienas puses, un Eiropas apvienībām un fondiem ar vispārīgākiem mērķiem (piemēram, ekonomiskām, sociālām, humanitārām, kultūras, vides, sporta apvienībām u. c.), no otras puses.
4.2.

Lai arī katrs no rīcības plāna 15 pasākumiem var sekmēt spēkā esošo dabas aizsardzības tiesību aktu labāku īstenošanu, EESK pauž bažas par to, ka Komisija jau atkal ir iesniegusi jaunu plānu. EESK uzskata, ka mērķtiecīgāk būtu bijis novērtēt esošo bioloģiskās daudzveidības stratēģiju, tās 6 mērķus un 20 konkrētos pasākumus, veikt precīzu nepilnību analīzi un to publicēt, lai, ņemot to vērā, vajadzības gadījumā esošajā stratēģijā iekļautu papildinošus pasākumus. Patlaban iesniegtais rīcības plāns rada neskaidru situāciju, jo pilnīgi nav skaidrs, kā tas ir saistīts ar esošo bioloģiskās daudzveidības stratēģiju, jo daži rīcības plāna pasākumi (piemēram, B un C prioritāte) jau gadiem ilgi ir iekļauti ES bioloģiskās daudzveidības programmās un politikas programmā un joprojām nav īstenoti.
1.4.

Stabilitāte lielā mērā ir atkarīga no neviendabīgo tautsaimniecību augšupējas konverģences. Tāpēc valstu politiķiem un sociālajiem partneriem, lemjot par ekonomikas un fiskālo politiku, ir jāņem vērā Eiropas dimensija. EESK uzskata, ka vajadzīga spēcīgāka eurozonas “parlamentarizācija”, proti, plaša Eiropas Parlamenta komiteja, kurā darbotos deputāti no visas eurozonas, kā arī no valstīm, kas vēlas tai pievienoties, un jāuzlabo eurozonas parlamentāriešu koordinācija ekonomiskās un monetārās savienības jautājumu risināšanā.
1.1.

EESK pauž dziļu nožēlu, ka tiesību aktu par datu aizsardzību pārklāšanās, to apjoms un sarežģītība, nepieciešamība pāriet no viena teksta uz otru un atpakaļ, lai tos būtu iespējams saprast, ir cēlonis tam, ka tos lasīt un īstenot var tikai to personu loks, kurām ir īpašas zināšanas, un ka to pievienotā vērtība – šis jēdziens netiek ietverts nevienā regulas priekšlikumā – pilsoņiem nav izprotama. Iesaka publicēt tiešsaistē apkopojošu brošūru, kurā šie tiesību akti būtu aprakstīti sabiedrībai un kas nodrošinātu to pieejamību visiem.
3.2.

EESK ņem vērā, ka Komisija apspriedās ar stipro alkoholisko dzērienu ražotāju apvienībām. ES stipro alkoholisko dzērienu nozare, kuras tirdzniecības apjoms ārvalstīs 2015. gadā pārsniedza 10 miljardus EUR, ir daļa no lauksaimniecības pārtikas nozares, kas ir lielākā ES eksporta nozare. Nozare nodrošina miljonu ar ražošanu un tirdzniecību saistītu darbvietu Eiropā un tai ir cieša ekonomiska un sociāla saikne ar lauksaimniecības nozari. Akcīzes nodokļa un PVN ieņēmumi no stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem sasniedz aptuveni 23 miljardus EUR gadā. Tomēr stipro alkoholisko dzērienu patēriņš laikā no 1980. gada līdz 2014. gadam samazinājās par 32 %. Tas atspoguļojas tādās tendencēs kā pievēršanās pirmšķirībai (premiumisation) un alkohola lietošanā pievēršanās “vairāk kvalitātei nekā kvantitātei”. Piemēram, laikā no 2000. gada līdz 2015. gadam pārdošanas apjoms patēriņam uz vietas (viesnīcās, restorānos, kafejnīcās) samazinājās par 8 % līdz 23,5 miljoniem hektolitru spirta, bet vērtība pieauga par 30 %.
3.6.

EESK uzsver, ka viens no galvenajiem uzdevumiem, kas jārisina, lai aizsargātu darba ņēmējus no kancerogēnām, mutagēnām un reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām darbvietā, ir stingrāk uzraudzīt Kancerogēnu un mutagēnu direktīvas īstenošanu un piemērošanu. Dalībvalstīm būtu jāgādā par to, ka savu pienākumu veikšanai darba inspekciju rīcībā ir pietiekami finanšu resursi un cilvēkresursi, un vienlaikus jāpalīdz uzņēmumiem, jo īpaši MVU, ievērot šos jaunos noteikumus. Dalībvalstīm vajadzētu stiprināt sadarbību ar Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru, kas ir izstrādājusi dažādus instrumentus, kuri varētu darbvietā uzlabot profilakses pasākumu kvalitāti. Viens no šādiem instrumentiem ir tiešsaistes interaktīvais riska novērtējums (OIRA) – tīmekļa platforma, kas vienkāršā un standartizētā veidā ļauj izveidot nozaru riska novērtēšanas rīkus jebkurā valodā.
2.2.

Tīras enerģijas pakete sākotnēji bija paredzēta nevis kā pakete, bet kā virkne priekšlikumu. Tomēr, ņemot vērā saikni starp šiem priekšlikumiem, EESK, no vienas puses, atzinīgi vērtē to, ka ir nolemts tos apvienot vienā dokumentu paketē, taču, no otras puses, kritiski vērtē to, ka paketē ir tūkstoš lappušu, kas sarežģī iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību priekšlikuma analizēšanā un rūpīgā apspriešanā.
1.2.

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka tās priekšlikums, kas vairākkārt atkārtots iepriekšējos atzinumos, ir beidzot organiski iekļauts Eiropas Savienības digitalizācijas procesos (1). Šis priekšlikums izriet no pārliecības par to, ka piekļuve internetam ir ikviena iedzīvotāja pamattiesību sastāvdaļa un sociālās integrācijas un ekonomiskās izaugsmes neatsverams instruments.
4.6.

EESK atbalsta plānus izstrādāt biodegvielas, ko neražo no lauksaimniecības produktiem vai kuru ražošanā netiek izmantota zeme, kas vajadzīga pārtikas ražošanai, bet kuru ražo no citiem avotiem, piemēram, no produktu atliekām, blakusproduktiem un atkritumiem, tostarp no mežistrādes atlikumiem, kā EESK norādījusi iepriekš paustajos viedokļos (23).
2.5.

Vienlaikus ir vajadzīga ciešāka sadarbība, lai Eiropas darba tirgum piesaistītu augsti kvalificētus speciālistus. Atšķirībā no zemu kvalificētiem darbiniekiem šīm personām ir iespējas doties arī uz citām valstīm, it īpaši anglosakšu valstīm, kur tās tiek augstu vērtētas, tādēļ šajā saistībā Eiropai ir jākonkurē. Tikai 31 % augsti kvalificēto migrantu no trešām valstīm, kas ir ESAO dalībvalstis, izvēlas doties uz kādu no ES dalībvalstīm. Viens no lielākajiem šķēršļiem augsti kvalificētu speciālistu ieceļošanai ES ir nepietiekamas attiecīgo valstu valodu zināšanas. Vēl viens šķērslis ir tas, ka jo īpaši mazākās dalībvalstis ir maz zināmas ārpus Eiropas, tādēļ tās bieži tiek nepamatoti uzskatītas par mazāk pievilcīgām.
2.4.

Šīs organizācijas no 2012. līdz 2015. gadam saņēma darbības dotācijas no Eiropas Komisijas. Finance Watch no 2012.līdz 2014. gadam saņēma EUR 3,04 miljonus un Better Finance trīs gadu laikā EUR 0,90 miljonus. Šīs dotācijas veido 60 % no šo organizāciju attiecināmajām izmaksām.
2.2.

Kolektīvajā atmiņā – it īpaši tiem, kas interesējas par kuģniecību, – vēl joprojām ir traģiskie notikumi ar dziļjūras pārvadājumu prāmjiem Herald of Free Enterprise un Estonia attiecīgi 1987. gadā un 1994. gadā naktī no 27. uz 28. septembri; pirmais minētais prāmis devās ceļā no Zēbriges Beļģijā, otrais bija ceļā no Tallinas uz Stokholmu un nogrima netālu no Somijas krastiem. Herald of Free Enterprise uzskrēja uz smilšu sēkļa; bojā gāja 193 cilvēki. Estonia katastrofā dzīvību zaudēja 852 cilvēki. Iemesls: prāmja priekšējā atvere, pa kuru uz kuģa uzkāpj cilvēki un pa kuru iebrauc un izbrauc transportlīdzekļi (roll-on-roll-off, tāpēc arī šis apzīmējums – ro-ro kuģi), nebija kārtīgi aizvērta un spēcīgajā vētrā tika atrauta vaļā. Rezultātā kuģī ieplūda ūdens, kuģis strauji sasvērās uz sāniem un pusstundas laikā apgāzās.
3.3.1.

EESK atzinīgi vērtē to, ka uzsvars ir likts uz neiekasētā PVN problēmas atrisināšanu un to, lai novērstu, ka PVN sistēma neizslēdz krāpšanas iespējamību, jo īpaši tādēļ, ka iestādes zaudē EUR 170 miljardus gadā, proti, tas ir pielīdzināms 15,2 % no kopējiem PVN ieņēmumiem. Pārrobežu krāpšanas apjoms vien ir EUR 50 miljardi gadā.
2.7.

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm jaunais frekvenču sadalījums saistās ar izmaksām televīzijas operatoriem, kuras rada pāreja no ciparu televīzijas apraides standarta MPEG-2 uz MPEG-4 (no 600 līdz 890 miljoniem euro) un/vai uz HEVC (no 450 līdz 660 miljoniem euro), kā arī patērētājiem (papildus no 40 līdz 100 euro uz vienu mājsaimniecību) sakarā ar jaunu dekoderu vai adapteru iegādi.
3.4.1.

Lai likumu par publiskajiem iepirkumiem arī turpmāk atbalstītu gan uzņēmēji, gan arodbiedrības un pārējā pilsoniskā sabiedrība, ir būtiski, lai neviena no pusēm – neatkarīgi no tā, vai tā ir publiskā iestāde vai piegādātājs,– nepamatoti neizmantotu noteikumu elastīgumu. Tādēļ ir ļoti svarīgi, lai jau procedūras laikā būtu paredzēta iespēja veikt pārbaudes. Lai nodrošinātu pienācīgu īstenošanu, būtu jāapsver ex post novērtējuma procedūra.
1.6.

Lai stimulētu vērtspapīrošanas darījumus, jaunajai regulai jābūt pietiekami tālejošai. VPS kritērijiem jābūt reālistiskiem, lai tos varētu īstenot visas kredītu finansēšanas jomā aktīvās bankas neatkarīgi no tā, vai tās ir lielas vai mazas vietējā līmeņa bankas. Jāpanāk arī, lai vērtspapīrošanas darījumi piesaistītu ieguldītājus. Ja to veiksmīgi īstenotu, jaunā regula varētu sniegt būtisku ieguldījumu ekonomikas finansēšanas uzlabošanā, ieguldījumu apjoma palielināšanā un izaugsmes atjaunošanā. Vienlaikus ir skaidri jānosaka ar to saistītie riski un jānorāda, kuri dalībnieki būs par tiem atbildīgi, ņemot vērā visu ķēdi no emitenta līdz ieguldītājam. Šobrīd ir svarīgi neatkārtot agrāk pieļautās kļūdas.
3.7.3.

ES aviācijas stratēģija būtu jāveido, ievērojot šos standartus, un sarunās ar trešām valstīm būtu koncentrēti un koordinēti jācenšas panākt, lai tās akceptētu šos standartus. ES jau ir izveidojusi funkcionālu ES un ASV aviācijas nolīgumu, kurā ietverti noteikumi, kas dod iespēju abām pusēm tālāk attīstīt kopīgo izpratni par to, kā padziļināt, kopīgi īstenot šos standartus un pat tos attiecināt uz trešām valstīm. Visaptverošā un integrētā aviācijas politikā tāpēc būtu jācenšas izmantot tādus pastāvošos instrumentus kā ES un ASV apvienotā komiteja – ar to palīdzību ir iespējams panākt kopīgu izpratni ar citādu viedokli pārstāvošām valstīm visā pasaulē par to, ka ilgtspējīga aviācija ir atkarīga no pamatvērtību ievērošanas. ES un ASV varētu uzņemties vadošo lomu pasaules standartu izveidē (ietverot SESAR un NextGen).
2.2.

Eiropas patvēruma sistēma saskaras ar ievērojamām grūtībām, kas izriet no vairākkārtējām krīzēm. Dažas no tām izraisījusi 21. gadsimta starptautiskā politika, bet citas ir ekonomikas un finanšu krīzes negatīvās sekas. Nesenākās no tām – “Arābu pavasaris”, politiskā nestabilitāte Lībijā un pilsoņu karš Sīrijā – ir tieši izraisījušas bēgļu skaita ievērojamo pieaugumu.
1.2.

EESK uzskata, ka pārliecība veikt investīcijas ir atkarīga arī no ierosinātā grafika saprotamības un vienkāršības, kā arī no galveno partneru iesaistīšanās. Lai panāktu uzticamību, procesā jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas kopumā. EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, ka Komisija līdz GIP publicēšanai apspriežas ar Eiropas Parlamentu un sociālajiem partneriem, kā arī citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām Eiropas līmenī. EESK atzīst Komisijas īstenotos centienus pilsoniskās sabiedrības aktīvākas dalības veicināšanai, sadarbojoties arī ar dalībvalstu parlamentiem, taču arī brīdina: lai panāktu efektivitāti, faktisku iesaistīšanos un labus rezultātus, ir jāīsteno jaunais “pilsoniskās sabiedrības kalendārs” (2). Visiem partneriem un iestādēm jāpieliek ievērojamas pūles, lai no labiem nodomiem virzītos uz rezultātiem, un EESK aicina sociālos partnerus uzņemties proaktīvu lomu šajā procesā.
7.1.

Lai pārvarētu zemā sieviešu īpatsvara problēmu un efektīvāk un plašāk izmantotu sieviešu talanta rezervi transporta darba tirgū, EESK iesaka vairākus līdzekļus, ko varētu izmantot sieviešu spēju stiprināšanai visos līmeņos. To var panākt, izstrādājot ES projektus Transporta ģenerāldirektorātā vai veidojot partnerības sadarbībā ar citiem jau pastāvošiem ES projektiem: — īstenot koordinētu pieeju starp iestādēm, nozares apvienībām, arodbiedrībām, nozarē strādājošām ieinteresētām personām ar mērķi izveidot kampaņu sieviešu iesaistei transporta nozarē un izcelt to pievienoto vērtību, ko ES ekonomikai un sociālajai struktūrai nodrošinātu uzlabota sieviešu iekļautība šajā nozarē. Šādu iniciatīvu, kura priekšplānā izcēla 100 transporta jomā strādājošas sievietes, nesen īstenoja Apvienotajā Karalistē (“Transport for London”). Šo sieviešu panākumu atspoguļojums apliecināja viņu nozīmīgo lomu transporta nozarē, kā arī motivēja un iedvesmoja pašreizējās un nākamās transporta nozares darbinieču paaudzes, — vienlīdzība transporta nozarē: šis elements ir aktuāls ne tikai transporta nozarei, taču pētījumi liecina, ka nevienlīdzība šajā jomā ir viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ sievietes neizvēlas aktīvāk tajā iesaistīties. Prioritāri risināmi būtu šādi jautājumi: — vienāds atalgojums par vienādu darbu, — pārredzams darbā pieņemšanas process, — elastīga darba prakse, tostarp darba dalīšanas un nepilnas slodzes iespējas, — talantu piesaiste: jāapsver gan nobriedušu, gan jaunu sieviešu – gan augsti kvalificētu, gan nekvalificētu – pieņemšana darbā, — lēmumu pieņemšana: vairāk sieviešu jāiesaista uzņēmumu valdēs, vadības struktūrās, arodbiedrībās – un ne tikai biedru līmenī –, kā arī politikas veidošanā.
1.6.3.

EESK atbalsta digitālā vienotā tirgus paketes (6) pilnveidošanu un pārliecinošu virzību uz stratēģijas “Eiropa 2020” digitālās pamatiniciatīvas īstenošanu. Eiropas Savienības digitālās nākotnes nodrošināšana ir viens no svarīgākajiem Eiropas ekonomikas konkurētspējas balstiem, no kā ir atkarīga ilgtspējīga un vidi saudzējoša Eiropas sabiedrības attīstība. EESK aicina īstenot pasākumus, lai nodrošinātu, ka tas apstāklis, ka palielinās to digitālo tehnoloģiju lietojumu tirgus, ko izmanto cilvēki Eiropā, pozitīvi ietekmē arī darbu. EESK vēlreiz pauž atbalstu līdzekļu piešķiršanai, lai novērstu finansējuma nepietiekamību – lēmumu par to pieņēma Eiropadome – platjoslas un digitālo tīklu izvēršanai daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam (7).
4.1.

EESK atbalsta to mehānismu un līdzekļu izvēršanu un izmantošanu, kas ir noteikti programmā “Apvārsnis 2020”, un jo īpaši tos, kuri ļaus piekļūt tādiem pakalpojumu platformu risinājumiem kā PaaS (Platform as a Service – platforma kā pakalpojums), SaaS (Software as a Service – programmatūra kā pakalpojums), IaaS (Infrastructure as a Service – tehniska infrastruktūra kā pakalpojums) un arī citām platformām, kuru pamatā ir publiski, privāti un hibrīdi mākoņdatošanas risinājumi.
4.1.3.

Komisijas priekšlikums arī neatbilst Līgumā par Eiropas Savienību nostiprinātajam subsidiaritātes principam, jo šajā priekšlikumā atšķirībā no priekšlikumiem par Eiropas uzņēmumu un Eiropas kooperatīvo sabiedrību netiek izvirzīti pārrobežu nosacījumi un tāpēc tas ir izstrādāts tā, ka tas regulē ne tikai pārrobežu, bet arī tīri valstiskas norises. Tas nozīmē, ka pat tie, kas iecerējuši uzņēmuma darbību izvērst tikai valsts tirgū, var ex nihilo nodibināt SUP . Paredzēts, ka direktīva arī pavērs iespēju valstī noteikto sabiedrības juridisko formu pārvērst par SUP, kas nav saistīta ar pārrobežu darbību. Līdz ar to Kopienas tiesību akti rada valstīs jaunu sabiedrības juridisko formu, kas tieši konkurē ar valstīs pastāvošajām juridiskajām formām. Neatkarīgi no tā, ka priekšlikums ir pretrunā subsidiaritātes principam, jau LESD 50. panta 2. punkta f) apakšpunktā paredzēts, ka atrašanās vietām jābūt dažādās dalībvalstīs. Šā iemesla dēļ EESK aicina nodrošināt, ka iespēja izmantot SUP juridisko formu ir tikai uzņēmumiem, kam ir pārrobežu darbība un kas reģistrācijas brīdī darbojas vismaz divās dažādās dalībvalstīs vai ticami var pierādīt, ka vēlākais kādā noteiktā laika posmā (piemēram, divu gadu laikā) pēc to reģistrācijas darbosies vismaz divās dalībvalstīs. Šeit kā paraugu var izmantot priekšlikumu regulai par Eiropas nodibinājuma statūtiem (FE) (7) vai Eiropas Parlamenta starpposma ziņojumu.
3.1.

Eiropas ekonomikai un iedzīvotājiem nepieciešama ilgtspējīga enerģija par pieņemamām cenām, kā arī droša un stabila energoapgāde. Lielā atkarība no importa un nepietiekamā energoresursu dažādība ir daži no faktoriem, kas noteikuši cenu pieaugumu Eiropas Savienībā, it īpaši salīdzinājumā ar vairāku nozīmīgāko sāncenšu stāvokli.
2.1.

Komisija norāda, ka šis priekšlikums ir būtiska daļa no Savienības atbildes uz to, kā risināt dilemmu “pārāk lielas, lai būtu pieļaujams to bankrots”. Priekšlikuma mērķis ir nepieļaut Savienības banku sistēmā tādu risku, kas netiktu kontrolēts un pārvaldīts. Ar šo priekšlikumu tiks ierobežota izteikti spekulatīvu darījumu izplatīšanās.
3.2.

Neraugoties uz to, ierosinātie dokumenti izraisa zināmas iebildes, kas izklāstītas turpmāk. Tās, no vienas puses, ir vispārēja rakstura un, no otras puses, tehniskākas un vairāk juridiskas bažas. Šīs iebildes nemazina Komitejas atbalstu izskatāmo priekšlikumu pamatdomai un mērķiem, bet gan tiecas tos nostiprināt.
3.3.2.

Otrais pīlārs: reģiona savienošana Šis reģions atrodas ļoti svarīgā no ģeogrāfiskā skatījuma stratēģiskā vietā uz Eiropas ziemeļu, dienvidu, austrumu un rietumu asīm. Adrijas un Jonijas jūras reģions ir būtiskas preču, pasažieru un enerģijas plūsmu krustceles. Vairāku Eiropas valstu imports un eksports lielā mērā ir atkarīgs no šīm teritorijām. Adrijas jūras maģistrāles nodrošina dzīvotspējīgus, uzticamus un konkurētspējīgus preču un pasažieru transporta pakalpojumus. Pasažieru kuģu reisi, naftas un gāzes transporta pārvadājumi palielinās gadu no gada. Diemžēl līdztekus tirdzniecības kravu pārvadājumiem Adrijas un Jonijas jūras ceļus izmanto arī krimināli tīkli, kas nodarbojas ar nelikumīgu tirdzniecību.
5.4.

Īstenojot ekonomikas un sociālo pārvaldību ar vienotu uzraudzības procedūru, varētu ieviest stimulējošu mehānismu valsts reformu atbalstam, lai veicinātu konverģenci un konkurētspēju. Gada izaugsmes pētījumā par 2014. gadu iekļauta atsauce uz saturīgām debatēm par jaunu konverģences un konkurētspējas instrumentu ar “līgumtiesiskiem noteikumiem” vai “konkurētspējas līgumiem”, kas ietver dalībvalstu saistības veikt reformas apmaiņā pret finanšu atbalstu to īstenošanai. Komiteja uzskata, ka debates jāturpina bez steigas, lai precizētu finansēšanas veidu (pievienotā vērtība salīdzinājumā ar pašreizējiem struktūrfondiem; kādas reformas jāatbalsta; finanšu instrumenta apjoms; finansēšanas avots) un līgumtiesisko noteikumu orientāciju. Līgumtiesiskā pieeja attiecībā uz konverģences un konkurētspējas instrumentu varētu nodrošināt rīcības brīvību valsts līmenī, lai plašāk iesaistītu pilsonisko sabiedrību. Turklāt tas varētu būt vidusceļš starp brīvprātīgu koordināciju un obligātajām prasībām tajās jomās, kurās Savienībai pašlaik ir ierobežota kompetence. Dalībvalstis to no jauna apspriedīs Padomes sanāksmē 2014. gada oktobrī.
5.2

Komisijas priekšlikums attiecībā uz iemesliem atbrīvojumam no maksām var neatbilst vairumam ES nozares operatoru, līdz ar to ir vēlams to vairāk precizēt vai pat noteikt dažādas maksu samazināšanas kategorijas, lai nepieļautu nepamatotas viena uzņēmuma priekšrocības salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem atkarībā no to lieluma, jo tas varētu radīt traucējumus vienotā tirgus darbībā.
3.

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētu aktu saskaņā ar 142. pantu, lai paredzētu Eiropas rīcības kodeksu, atbalstot un sekmējot dalībvalstu darbību partnerību organizēšanā saskaņā ar 1. un 2. punktu. Rīcības kodekss nosaka sistēmu, atbilstoši kurai dalībvalstis saskaņā ar savu iestāžu un tiesisko sistēmu, kā arī savām valsts un reģionālajām kompetencēm īsteno partnerību. Rīcības kodeksā, pilnībā ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, paredz šādus noteikumus: a) tādu pārredzamu procedūru galvenos principus, kas jāievēro, lai noteiktu attiecīgos partnerus, tostarp vajadzības gadījumā to jumta organizācijas, lai sekmētu, ka dalībvalstis ieceļ atbilstošākos reprezentatīvos partnerus saskaņā ar savu iestāžu un tiesisko sistēmu; b) galvenos principus un labāko praksi attiecībā uz dažādu attiecīgo partneru grupu iesaistīšanos, kā norādīts 1. punktā, sagatavojot partnerības nolīgumu un programmas, informāciju, kas jāsniedz par to iesaistīšanos, kā arī dažādiem īstenošanas posmiem; c) labāko praksi attiecībā uz noteikumu paredzēšanu saistībā ar dalību uzraudzības komitejās un to iekšējo procedūru, par ko attiecīgā gadījumā izlemj dalībvalstis vai programmu uzraudzības komitejas saskaņā ar šīs regulas attiecīgajiem noteikumiem un īpašajiem fondu noteikumiem; d) galvenos mērķus un labāko praksi gadījumos, ja vadošā iestāde iesaista attiecīgos partnerus uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus sagatavošanā, un jo īpaši labāko praksi, lai novērstu iespējamus interešu konfliktu gadījumus, ja attiecīgie partneri var būt potenciālie atbalsta saņēmēji, un iesaistot attiecīgos partnerus progresa ziņojumu sagatavošanā un attiecībā uz programmu uzraudzību un novērtēšanu saskaņā ar šīs regulas attiecīgajiem noteikumiem un īpašajiem fondu noteikumiem; e) paredzamās jomas, tematus un labāko praksi, lai dalībvalstu kompetentās iestādes var izmantot Eiropas strukturālos un investīciju fondus, tostarp tehnisko palīdzību, stiprinot attiecīgo partneru iestāžu spējas saskaņā ar šīs regulas attiecīgajiem noteikumiem un īpašajiem fondu noteikumiem; f) Komisijas nozīmi informācijas izplatīšanā par labu praksi; g) galvenos principus un labāko praksi, kas veicinās dalībvalstu darbu, novērtējot partnerības īstenošanu un tās pievienoto vērtību. Rīcības kodeksa noteikumi nav jebkādā pretrunā attiecīgajiem šīs regulas vai īpašo fondu noteikumiem.
1.14.

EESK, vadoties no Komisijas priekšlikumiem, aicina Padomi rīkoties drosmīgāk un skaidrāk attiecībā uz panākto vienošanos ievērošanu un priekšlikumiem, kas jāpieņem un jāīsteno, un ar mērķi grozīt Līgumu it īpaši atbalstīt vairākuma balsošanas paplašināšanu, attiecinot to uz visiem jautājumiem, sākot ar ekonomikas un nodarbinātības politiku.