Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 203/05)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Achterhoek — Winterswijk”

PDO-NL-02402-AM01

Paziņojuma datums: 22.2.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Šķirņu sarakstā ir iekļautas divas šķirnes — “Chardonnay (B)” un “Cabaret Noir (N)”

Ražotāji izmanto šķirnes “Chardonnay (B)” (Vitis vinifera) un “Cabaret Noir (N)” (Vitis vinifera un citu Vitis ģints sugu krustojums), kā tas ir atļauts saskaņā ar nesen atjaunoto CMO. Abas minētās šķirnes tagad ir iekļautas vīnogu šķirņu sarakstā.

Nolūkā atspoguļot faktisko praksi un saistībā ar nesen atjaunoto CMO, kas ļauj izmantot vīnogu šķirnes, kuras iegūtas, krustojot Vitis vinifera un citas Vitis ģints sugas, vīnogu šķirņu sarakstā ir iekļauta šķirne “Chardonnay (B)” un “Cabaret Noir (N)”.

Šķirne “Cabaret Noir (N)” un “Chardonnay (B)” ir iekļauta arī dažādu vīna kategoriju/veidu aprakstā.

Šķirne “Cabaret Noir (N)” ir pievienota šādiem vīniem:

1. vīna kategorija — VĪNS: sauss, augļains vai salds sarkanvīns

1. vīna kategorija — VĪNS: mucā izturēts sarkanvīns

1. vīna kategorija — VĪNS: ļoti augļains sārtvīns

3. vīna kategorija — DESERTVĪNS: sarkanvīns

9. vīna kategorija — GĀZĒTS PUSDZIRKSTOŠAIS VĪNS: sārtvīns

Šķirne “Chardonnay (N)” ir pievienota šādiem vīniem:

1. vīna kategorija — VĪNS: sauss, augļains vai salds baltvīns

1. vīna kategorija — VĪNS: mucā izturēts baltvīns

1. vīna kategorija — VĪNS: ļoti augļains sārtvīns

5. vīna kategorija — KVALITATĪVS DZIRKSTOŠAIS VĪNS: baltvīns

9. vīna kategorija — GĀZĒTS PUSDZIRKSTOŠAIS VĪNS: sārtvīns

15. vīna kategorija — VĪNS NO VĒLU NOVĀKTĀM, IZŽUVUŠĀM VĪNOGĀM: baltvīns

16. vīna kategorija — PĀRGATAVU VĪNOGU VĪNS: baltvīns

2. Grozījums ar mērķi atspoguļot pašreizējo praksi

Apraksts

Ir pievienots šāds teikums attiecībā uz 5. vīna kategoriju “Kvalitatīvs dzirkstošais vīns: baltvīns, ļoti augļains”, kas papildina vīndarības procesu:

“Blanc de noir gatavošana no sarkanajām vīnogām”.

Pamatojums

Ņemot vērā pašreizējo praksi ļoti augļaina kvalitatīva dzirkstošā baltvīna ražošanā, procesā ir iekļauta “Pinotin (N)” izmantošana blanc de noir gatavošanā no sarkanajām vīnogām.

Iepriekšējā redakcija:

5. vīna kategorija — kvalitatīvs dzirkstošais vīns: baltvīns, ļoti augļains

Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

Otrējā raudzēšana pudelēs, izmantojot tradicionālo metodi”.

Jaunā redakcija:

5. vīna kategorija — kvalitatīvs dzirkstošais vīns: baltvīns, ļoti augļains

Blanc de noir gatavošana no sarkanajām vīnogām

Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

Otrējā raudzēšana pudelēs, izmantojot tradicionālo metodi”.

3. Grozījums ar mērķi atspoguļot pašreizējo praksi

Apraksts

Produkta specifikācijas 3.1. iedaļā “Pārbaudes dati” minētie pārbaudes dati ir pielāgoti pašreizējai praksei.

Attiecībā uz organoleptisko testēšanu — ir panākta vienošanās ar Vācijas vīnkopības biroju par to, ka tas veiks testēšanu, ievērojot noteiktās kvalitatīvā vīna testēšanas prasības.

Pamatojums

Katram ar ACVN apzīmētajam vīnam organoleptiskajā testēšanā jāsasniedz attiecībā uz to noteiktais minimālais rezultāts. Lai gan sākumā par šādas testēšanas uzraudzības iestādi bija izraudzīta tikai Nīderlandes Pārtikas un patēriņa produktu nekaitīguma iestāde (Nederlandse Voedsel- en Warenautoriteit, NVWA), tagad ir veikti pasākumi, lai testēšanu veiktu Vācijas vīnkopības birojs, kurš īsteno visas kvalitatīvu vīnu kontrolētas testēšanas procedūras. NVWA aizvien — tāpat kā iepriekš — ir atbildīga par vīnu, kas apzīmēti ar ACVN, uzraudzību.

Iepriekšējā redakcija:

“Vismaz viena ar ACVN “Achterhoek — Winterswijk” apzīmētā produkta pārbaude (viens uzņēmums) gadā, kas iespēju robežās jāapvieno ar regulāriem vīna pārbaudes apmeklējumiem (vai citām regulārām NVWA pārbaudēm).

Administratīva pārbaude attiecībā uz atbilstību produkta specifikācijas noteikumiem (un citām juridiskajām prasībām).

Ar ACVN “Achterhoek — Winterswijk” apzīmētais produkts ir obligāti jātestē. Uzņēmumos jābūt katra tāda vīna paraugiem, ko pārbaudījusi sertificēta laboratorija (Nīderlandē vai ārpus tās; NVWA nodrošina un apstiprina sarakstu ar ierobežotu skaitu laboratoriju). NVWA to uzrauga (veicot administratīvas pārbaudes) un pēc nejaušības principa ņem kontrolparaugus, kuriem veic analīzes NVWA laboratorijā.

Katram ar ACVN apzīmētam vīnam jābūt veiktai organoleptiskajai testēšanai. Uzņēmumi, kas iesaistīti ar ACVN apzīmētā produkta ražošanā, paši organizē organoleptiskās pārbaudes dažādos pašu noteiktos laikos, izmantojot sarakstu ar (20–30) kvalificētām personām (kas jānodrošina uzņēmumiem) un metodes, kuras jāapstiprina NVWA. Uzņēmumi paziņo NVWA organoleptiskās testēšanas datumus. NVWA piedalīsies paraugu testēšanā un uzraudzīs tās progresu.”

Jaunā redakcija:

“Lai nodrošinātu “Achterhoek — Winterswijk” izcelsmes apgabalā iegūto vīnu kvalitāti, visiem ar ACVN “Achterhoek — Winterswijk” marķētajiem vīniem jāatbilst produkta specifikācijas prasībām un tādējādi:

1) analītisko īpašību prasībām (2.4.2.1. iedaļa).

Katram vīndārzam ir jāņem katra vīna paraugs un jāveic tā analīze ES sertificētā laboratorijā (Nīderlandē vai ārpus tās);

2) organoleptiskās testēšanas prasībām.

Visiem vīniem jāveic organoleptiskā testēšana, kurā tiem jāatbilst obligātajām prasībām, lai tos varētu marķēt ar ACVN.

ACVN dokumentācijas īpašnieks organoleptiskajā testēšanā izmanto ar ACVN apzīmētajiem Nīderlandes vīniem piemērojamo metodi (sk. Nīderlandes Uzņēmumu aģentūras tīmekļa vietni), nosaka ar ACVN apzīmētā vīna minimālo rezultātu un informē NVWA (eus@nvwa.nl);

3) pārējiem specifikācijas nosacījumiem, piemēram, vīndarības metodēm, maksimālajam ražas iznākumam utt.

NVWA pārbaude

Lai nodrošinātu un pārbaudītu minēto kvalitāti, NVWA darbosies kā uzraudzības iestāde. Tas nozīmē, ka tiek ievērotas šādas procedūras:

1) vīndārzos, kuros ražo ar ACVN apzīmēto produktu, glabā dokumentāciju, kurā iekļauti to vīnu analītiskās un organoleptiskās testēšanas rezultāti, par ko iesniegts ACVN pieteikums vai kam piešķirts ACVN, un kurā norādītas attiecīgo vīnu īpašības (vīnogu šķirnes, vīndārzs u. c.). NVWA minēto dokumentāciju var izmantot vīnu pārbaudei;

2) NVWA veic ar ACVN “Achterhoek — Winterswijk” apzīmētā produkta pārbaudes. Šīs NVWA pārbaudes iespēju robežās apvieno ar regulāriem vīna pārbaudes apmeklējumiem (vai citām regulārām NVWA pārbaudēm). Šādu apmeklējumu laikā tiks veiktas pārbaudes, lai noteiktu, vai vīni atbilst: a) analītiskajām īpašībām. Vīnu analītiskajām vērtībām jāatbilst produkta specifikācijā noteiktajām vērtībām. NVWA pēc nejaušības principa ņem kontrolparaugus, kuriem veic analīzes NVWA laboratorijā; b) citiem produkta specifikācijas noteikumiem, piemēram, to gatavošanā izmantotajām attiecīgajām vīndarības metodēm (2.4.2.2. iedaļa), un citiem nosacījumiem; c) minimālajam vajadzīgajam organoleptiskās testēšanas rezultātam.

4. Grozījums ar mērķi atspoguļot praksi

Apraksts

No vienotā dokumenta 1.5.2. iedaļas svītro šķirnes “Johanniter (B)” vēlu novāktu, izžuvušu vīnogu maksimālo ražas iznākumu (20 hektolitri no hektāra) un pārgatavu vīnogu maksimālo ražas iznākumu (40 hektolitri no hektāra).

Pamatojums

Šķirnes “Johanniter (B)” vīnogas neizmanto vīnam no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām un/vai pārgatavu vīnogu vīnam.

Tāpēc no vienotā dokumenta 1.5.2. iedaļas ir svītrots teksts par šķirnes “Johanniter (B)” maksimālo ražu attiecībā uz vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām un pārgatavām vīnogām.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums vai nosaukumi

Achterhoek — Winterswijk

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

3. Desertvīns

5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

9. Gāzēts pusdzirkstošais vīns

15. Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām

16. Pārgatavu vīnogu vīns

4. Vīna(-u) apraksts

1. 1. vīna kategorija — VĪNS: sauss, augļains vai salds sarkanvīns

ĪSS APRAKSTS

Vīnogu šķirnes: “Regent (N)”, “Pinotin (N)”, “Acolon (N)”, “Cabertin (N)”, “Cabernet Cortis (N)”, “Monarch (N)”, “Cabaret Noir (N)” vai to kupāža. Organoleptiskās īpašības: krāsa: tumši sarkana, atkarīga no šķirņu kombinācijas. Smarža: atgādina tumšsarkanos augļus, piemēram, meža augļus, kazenes un ķiršus. Īpašā smarža ir atkarīga no šķirņu kombinācijas. Garša: iegūstamajam vīnam ir izsmalcināti augļu aromāti, tas satur tanīnus. Analītiskās īpašības: sausā, augļainā vīna cukuru saturs ir 0,5–6 grami uz litru. Saldo sarkanvīnu cukuru saturs ir 15–30 grami uz litru. Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) 63,84 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. 1. vīna kategorija — VĪNS: mucā izturēts sarkanvīns

ĪSS APRAKSTS

Vīnogu šķirnes: “Regent (N)”, “Pinotin (N)”, “Acolon (N)”, “Cabertin (N)”, “Cabernet Cortis (N)”, “Monarch (N)”, “Cabaret Noir (N)” vai to kupāža. Organoleptiskās īpašības: krāsa: intensīvi sarkana, atkarīga no šķirņu kombinācijas. Smarža: atgādina tumšsarkanos augļus, piemēram, meža augļus, kazenes un ķiršus. Īpašā smarža ir atkarīga no šķirņu kombinācijas. Garša: piesātināti vīni ar vaniļas niansēm, kuru pamatā ir nogatavojušos tanīnu struktūra. Analītiskās īpašības Vīna cukuru saturs ir 0,5–6 grami uz litru. Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 11,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) 63,84 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3. 1. vīna kategorija — VĪNS: sauss, augļains vai salds baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Vīnogu šķirnes: “Johanniter (B)”, “Souvignier Gris (Rs)”, “Solaris (B)”, “Merzling (B)”, “Chardonnay (B)” vai šo šķirņu kupāža. Organoleptiskās īpašības: krāsa: no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai atkarībā no šķirņu kombinācijas. Smarža: šķirņu “Solaris” un “Merzling” vīniem atgādina tropu augļus; šķirņu “Johanniter” un “Souvignier Gris” vīniem piemīt nogatavojušos augļu smarža, savukārt šķirnes “Chardonnay (B)” vīniem piemīt augļu (medus melones, aprikožu un nogatavojušos ananasu) un vaniļas nianses, ja tie izturēti koka mucās. Garša: augļaina un svaiga; šķirnes “Johanniter” vīniem jūtamas “Riesling” nianses, daļēji — to skābuma dēļ, savukārt šķirnes “Souvignier Gris” vīni ir piesātinātāki. Šķirnes “Solaris” vīniem piemīt atsvaidzinošs skābums, bet “Merzling” vīni apvieno saldenumu un skābenu augļainumu. No šķirnes “Chardonnay (B)” iegūst piesātinātus vīnus. Analītiskās īpašības: sausa vīna cukuru saturs: no 1 līdz 8 g/l; salda vīna cukuru saturs: no 15 līdz 30 g/l. Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) 77,14 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4. 1. vīna kategorija — VĪNS: mucā izturēts baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Vīnogu šķirnes: “Solaris (B)”, “Chardonnay (B)”. Organoleptiskās īpašības: krāsa: zeltaini dzeltena. Smarža: vietējo un tropisko augļu, piemēram, mango vai nogatavojušos ananāsu, buķete. Garša: skābens svaigums. Mucas piešķir vīnam koksnes nianses un krēmīgu garšu. Analītiskās īpašības Vīna cukuru saturs ir 15–30 grami uz litru. Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) 77,14 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. 1. vīna kategorija — VĪNS: ļoti augļains sārtvīns

ĪSS APRAKSTS

Vīnogu šķirnes: “Regent (N)”, “Pinotin (N)”, “Acolon (N)”, “Cabertin (N)”, “Cabernet Cortis (N)”, “Monarch (N)”, “Cabaret Noir (N)” vai to kupāža, iespējama arī ar “Solaris (B)” / “Johanniter” / “Chardonnay (B)”. Organoleptiskās īpašības: krāsa: lašsārta. Smarža: saldenu sarkano augļu aromāts. Garša: augļaina, nedaudz salda, bagātīga. Analītiskās īpašības Vīna cukuru saturs ir 3–10 grami uz litru. Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) 63,84 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6. 3. vīna kategorija — DESERTVĪNS: sarkanvīns

ĪSS APRAKSTS

Vīnogu šķirnes: “Regent (N)”, “Pinotin (N)”, “Acolon (N)”, “Cabertin (N)”, “Cabaret Noir (N)” vai to kupāža. Organoleptiskās īpašības: krāsa: sarkana. Smarža: salda, atgādina kazenes, nedaudz pikanta. Garša: pikanta, ar labu saldenuma un augļaina skābenuma līdzsvaru. Analītiskās īpašības Vīna cukuru saturs ir 50–100 grami uz litru. Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 18 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) 63,84 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

7. 5. vīna kategorija — KVALITATĪVS DZIRKSTOŠAIS VĪNS: baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Vīnogu šķirnes: “Johanniter (B)”, “Souvignier Gris (Rs)”, “Solaris (B)”, ‘“Chardonnay (B)”, “Pinotin (N)”blanc de noir vai šo šķirņu kupāža. Organoleptiskās īpašības: krāsa: balta. Smarža: atgādina ābolus, citrusaugļus. Garša: augļaina, svaiga, sīku burbulīšu ietekmēta, diezgan piesātināta. Analītiskās īpašības Vīna cukuru saturs ir 5–16 grami uz litru. Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) 79,8 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

8. 9. vīna kategorija — GĀZĒTS PUSDZIRKSTOŠAIS VĪNS: sārtvīns

ĪSS APRAKSTS

Vīnogu šķirnes: “Regent (N)”, “Pinotin (N)”, “Acolon (N)”, “Cabertin (N)”, “Cabernet Cortis (N)”, “Monarch (N)”, “Cabaret Noir (N)” vai to kupāža, iespējama arī ar “Solaris (B)” / “Johanniter” / “Chardonnay (B)”. Organoleptiskās īpašības: krāsa: lašsārta. Smarža: viegls sarkano augļu aromāts. Garša: augļaina, rada kņudināšanas izjūtu. Analītiskās īpašības Vīna cukuru saturs ir 5–16 grami uz litru. Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) 63,84 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

9. 15. vīna kategorija — VĪNS NO VĒLU NOVĀKTĀM, IZŽUVUŠĀM VĪNOGĀM: baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Vīnogu šķirnes: “Solaris (B)”, “Chardonnay (B)”. Organoleptiskās īpašības: krāsa: zeltaini dzeltena. Smarža: atgādina nogatavojušos tropu augļus, medu. Garša: piesātināta, krēmīga, salda, ar piesātinātu svaigumu. Analītiskās īpašības Vīna cukuru saturs ir 120–240 grami uz litru. Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) 66,5 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

10. 16. vīna kategorija — PĀRGATAVU VĪNOGU VĪNS: baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Vīnogu šķirnes: “Solaris (B)”, “Chardonnay (B)”. Organoleptiskās īpašības: krāsa: zeltaini dzeltena. Smarža: atgādina nogatavojušos tropu augļus, medu. Garša: piesātināta, krēmīga, salda, ar piesātinātu svaigumu. Analītiskās īpašības Vīna cukuru saturs ir 50–120 grami uz litru. Tālāk norādītās īpašības, kurām vērtības nav noteiktas, atbilst ES regulās noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) 73,15 miliekvivalenti uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

Vīna ražošanas noteikumi

1. īpašā vīndarības metode

Visām tālāk uzskaitītajām vīnu kategorijām piemēro šādus vīna ražošanas noteikumus:

— attiecībā uz maksimālo vīna stiprināšanu piemēro ES regulā paredzētos noteikumus; ir iespējams papildus palielināt dabisko spirta tilpumkoncentrāciju par 0,5 %, ja to attiecīgajā gadā atļauj valsts iestādes (šajā gadījumā — Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrija),

— uz atskābināšanu attiecas ES regulā noteiktie ierobežojumi,

— attiecībā uz paskābināšanu attiecīgajā gadā ir jāiesniedz pieteikums valsts iestādēm (šajā gadījumā — Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijai) un par katru gadu ir jāsaņem no tām apstiprinājums; pēc tam piemēro ES regulā noteiktos ierobežojumus.

2. 1. vīna kategorija — VĪNS: sauss, augļains vai salds sarkanvīns

Īpašā vīndarības metode

Miziņu fermentācija vismaz 4 dienas

3. 1. vīna kategorija — VĪNS: mucā izturēts sarkanvīns

Īpašā vīndarības metode

Miziņu fermentācija vismaz 4 dienas

Izturēšana koka mucās vismaz 8 mēnešus

4. 1. vīna kategorija — VĪNS: sauss, augļains vai salds baltvīns

Īpašā vīndarības metode

Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

5. 1. vīna kategorija — VĪNS: mucā izturēts baltvīns

Īpašā vīndarības metode

Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

Vīna — vismaz 50 % tilpuma — izturēšana koka mucās ne mazāk kā 3 mēnešus

6. 1. vīna kategorija — VĪNS: ļoti augļains sārtvīns

Īpašā vīndarības metode

Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

7. 3. vīna kategorija — DESERTVĪNS: sarkanvīns

Īpašā vīndarības metode

Miziņu fermentācija vismaz 4 dienas

Izturēšana koka mucās vismaz 1 gadu

Vīna spirta pievienošana

8. 5. vīna kategorija — KVALITATĪVS DZIRKSTOŠAIS VĪNS: baltvīns

Īpašā vīndarības metode

Blanc de noir gatavošana no sarkanajām vīnogām

Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

Otrējā raudzēšana pudelēs, izmantojot tradicionālo metodi

9. 9. vīna kategorija — GĀZĒTS PUSDZIRKSTOŠAIS VĪNS: sārtvīns

Īpašā vīndarības metode

Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

Oglekļa dioksīda pievienošana, pildot pudelēs (maksimālais spiediens: 2,5 bar)

10. 15. vīna kategorija — VĪNS NO VĒLU NOVĀKTĀM, IZŽUVUŠĀM VĪNOGĀM: baltvīns

Īpašā vīndarības metode

Vēlīna raža, vīnogas novāktas ar rokām

Žāvēšana dabiskā veidā, pēc tam žāvēšana uz salmiem vismaz 2 nedēļas

Vinifikācija, izmantojot auksto fermentēšanu temperatūrā, kas zemāka par 18 °C

11. 16. vīna kategorija — PĀRGATAVU VĪNOGU VĪNS: baltvīns

Īpašā vīndarības metode

Vēlīni novākta tādu vīnogu raža, kuru cukuru saturs ir vismaz 120 grādi pēc Eksles [Oechsle] skalas

Aukstā fermentēšana temperatūrā, kas zemāka par 18 °C (izņēmums — vīniem, kas raudzēšanai nepadodas viegli, rūgšanas sākumā temperatūru paaugstina)

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. Sarkanvīns, “Regent (N)”

50 hl no hektāra

2. Sarkanvīns, “Pinotin (N)”

50 hl no hektāra

3. Sarkanvīns, “Monarch (N)”

50 hl no hektāra

4. Sarkanvīns, “Acolon (N)”

50 hl no hektāra

5. Sarkanvīns, “Cabertin (N)”

50 hl no hektāra

6. Sarkanvīns, “Cabernet Cortis (N)”

50 hl no hektāra

7. Baltvīns, “Souvignier Gris (Rs)”

60 hl no hektāra

8. Baltvīns, “Souvignier Gris (Rs)”, vēlu novāktas, izžuvušas vīnogas

20 hl no hektāra

9. Baltvīns, “Souvignier Gris (Rs)”, pārgatavas vīnogas

40 hl no hektāra

10. Baltvīns, “Johanniter (B)”

60 hl no hektāra

11. Baltvīns, “Solaris (B)”

50 hl no hektāra

12. Baltvīns, “Solaris (B)”, vēlu novāktas, izžuvušas vīnogas

20 hl no hektāra

13. Baltvīns, “Solaris (B)”, pārgatavas vīnogas

40 hl no hektāra

14. Baltvīns, “Merzling (B)”

60 hl no hektāra

15. Sarkanvīns, “Cabaret Noir (N)”

50 hl no hektāra

16. Baltvīns, ““Chardonnay” (B)”

60 hl no hektāra

17. Baltvīns, ““Chardonnay” (B)”, vēlu novāktas, izžuvušas vīnogas

20 hl no hektāra

18. Baltvīns, ““Chardonnay” (B)”, pārgatavas vīnogas

40 hl no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals ir Achterhoek reģiona austrumdaļā, sniedzas līdz Vācijas robežai un ietilpst Vintersveikas [Winterswijk] pašvaldības teritorijā.

Achterhoek reģiona Vintersveikas apgabals, kurā atrodas vīndārzi, uz ko attiecas šis aizsargātais cilmes vietas nosaukums, ietver teritorijas, kurās ir augsnes, kas klasificētas kā HN21, KX un eZE23. Tajās ietilpst arī HN23, ZG23 un ZG21 augsnes, kuras satur humusu un smilšmālu, kas vīnogu audzēšanai ir svarīgi. Kopumā lielākajā daļā noteiktā apgabala ir minēto veidu augsnes.

Pašvaldībai ir liels skaits nomaļu teritoriju, ko veido deviņi ciemati, kuri ir Vintersveikas pašvaldības teritorijas daļa. Minētie ciemati (kartē virzoties pulksteņrādītāja virzienā) ir: Meddo (1 448 iedzīvotāji), Huppel (414 iedzīvotāji), Henxel (268 iedzīvotāji), Ratum (354 iedzīvotāji), Brinkheurne (272 iedzīvotāji), Kotten (798 iedzīvotāji), Woold (861 iedzīvotājs), Miste (675 iedzīvotāji) un Corle (281 iedzīvotājs). Meddo ir vienīgais ciemats ar centru, kurā pieejami dažādi sabiedriskie pakalpojumi.

7. Vīna vīnogu šķirne(-es)

“Acolon”

“Cabaret Noir (N)” (“VB-91-26-4”)

“Cabernet Cortis”

“Cabertin (N)” (“VB-91-26-17”)

“Chardonnay (B)”

“Johanniter (B)”

“Merzling (B)”

“Monarch”

“Pinotin (N)”

“Regent (N)”

“Solaris”

“Souvignier Gris”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

8.1. Noteiktais apgabals

Noteiktā ģeogrāfiskā apgabala lielākā daļa atrodas uz Austrumnīderlandes plato, kur augsnes sastāvs (ko veido smilšmāls un kaļķakmens) atšķiras no tā, kāds ir Achterhoek reģionā uz rietumiem no Vintersveikas (kur augsne sastāv no upju sanesta māla un virskārtas smilts nogulumiem).

Vintersveikas apgabals ir pazīstams ar savu mežaino ainavu un karjeru ar fosilijām. Daudzu upju gultņu virsmā Vintersveikā ir atrodami juras perioda lesa slāņi. Attiecīgi 2005. gadā Nīderlandes valdība Vintersveikas apgabalu noteica par Vintersveikas Nacionālās ainavas teritoriju, kas kopumā aptver gandrīz 22 000 hektārus.

Augsne

Vintersveikas apkārtnē ir Austrumnīderlandes plato augsne, kas veidota no smilšmāla un kaļķakmens. Pārējās Achterhoek reģiona daļās augsni veido upju sanests māls un virskārtas smilts nogulumi.

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir sastopami dažādi augsnes veidi, kas mijas un saplūst viens ar otru.

Minētajiem augsnes veidiem ir šādas īpašības:

— labs humusa slānis;

— augsne satur smilšmālu, kas vīnam palīdz iegūt tā garšas pilnību un neļauj augsnei izžūt;

— smilšmāla (lutum) slānis mazina vīnogulāju kalšanas straujumu;

— smilšainā augsnes virskārta nodrošina labi līdzsvarotu ūdensrežīmu;

— gruntsūdens uzsūc minerālus no augsnes apakškārtas (piem., no tajā esošā kaļķakmens), labi nodrošinot vīnogulājus ar barības vielām.

Klimats un vide

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals atrodas netālu no Nīderlandes Karaliskā Meteoroloģijas institūta stacijas Hupsel, kur statistiski vidējie klimatisko apstākļu rādītāji (2010–2015) vīnogulāju audzēšanas periodā no maija līdz septembrim ir šādi:

— vidējā temperatūra: 15,58 °C;

— vidējā minimālā temperatūra: 9,93 °C;

— vidējā maksimālā temperatūra: 20,83 °C;

— vidējais relatīvais gaisa mitrums: 78,36 %;

— vidējais nokrišņu daudzums: 78,54 mm mēnesī;

— vidējais saules spīdēšanas ilgums: 192,93 stundas mēnesī.

Temperatūra, kas naktī ir nedaudz zemāka par vidējo temperatūru valstī, dara izteiktāku vīnu svaigumu un augļainumu, savukārt nedaudz augstāka maksimālā temperatūra un lielāks saules gaismas stundu skaits nozīmē, ka vīnogas ir gatavākas.

8.2. Cēloniskā saikne

Vīna kvalitāti nosaka klimats, augsne, audzēšanas un vīndarības metodes.

Augsnes kārtu struktūra nodrošina labi līdzsvarotu ūdensrežīmu. Gruntsūdens piegādā kaļķi un minerālās barības vielas no augsnes apakškārtas, savukārt augsnes virskārtā esošais smilšmāls un humuss nodrošina nepieciešamos apstākļus vīnogu augšanai.

Humusu un smilšmālu saturoša augsne ir ideāli piemērota vīnkopībai. Tā labi saglabā mitrumu un barības vielas, ļaujot vīnogu aromātam pilnīgi attīstīties un nodrošināt piesātinātu, pilnestīgu vīnu pat diezgan sausos periodos.

Klimats (vairāk kontinentāls) palīdz vīnogām sasniegt vajadzīgo gatavības pakāpi, bet vīnam piedot svaigu un augļainu garšu un smaržu (temperatūras dēļ, kas naktīs pazeminās).

Cilvēku ieguldījums, piemēram, šķirņu atlase, izmantotā audzēšanas metode (maksimāla saules gaismas izmantošana, ķekaru retināšana), ražas pārvaldība (cukuru un skābju satura un aromātu uzraudzība) un vīndarības metodes (aukstā fermentācija, izturēšana koka mucās), ir vēl viens aspekts, kas apvienojumā ar augsnes un klimata faktoriem ļauj ražot augstas kvalitātes vīnus. Iegūtie vīni ir atpazīstami šķirnes un kupāžas vīni (piesātināti un augļaini), svaigi baltvīni (ar nobriedušu augļu/citrusaugu aromātu) / sārtvīni un sarkanvīni ar mīkstiem tanīniem.

Apkopojot minēto, klimata (svaigums un nogatavošanās) un augsnes (smilšmāls/humuss ar kaļķi labi līdzsvarotam ūdensrežīmam un barības vielām) faktoru, audzēšanas (šķirņu atlase, vīnogulāju biezība, lapotnes pārvaldība, ražas novākšanas laika izvēle) un vīndarības metožu (piem., aukstā fermentācija, izturēšana mucās) apvienojums nodrošina:

— baltvīna un sārtvīna svaigumu un pilnestīgo, augļaino garšu un smaržu;

— sarkanvīna mīkstos tanīnus un pilnestīgo garšu un smaržu.

Minētais apvienojums attiecas ne vien uz kategoriju “Vīns”, bet arī uz citu kategoriju vīniem (“Desertvīns”, “Kvalitatīvs dzirkstošais vīns”, “Pusdzirkstošais vīns”), kas ražoti tādā pašā veidā un no tām pašām vīnogām kā 1. kategorijas vīns (“bāzes vīns”), bet kuriem piešķirtas konkrētās kategorijas īpašības, vīndarīšanas procesā veicot papildu darbības.

Arī vīnam no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām un pārgatavu vīnogu vīnam ir svarīgs klimata, augsnes, audzēšanas un vīndarības metožu apvienojums. Taču šos kvalitatīvos desertvīnus ražo, vīnogas ilgāk nogatavinot (augstāks cukuru saturs) / žāvējot (augstāks cukuru saturs / aromātu koncentrācija).

Informācija par citām vīnkopības produktu kategorijām (kas neietilpst kategorijā “Vīns”)

— Desertvīns

Desertvīns sastāv no bāzes vīna, kam ir tādas pašas organoleptiskās īpašības kā kategorijas “Vīns” vīnam (tās izriet no augsnes, klimata faktoru un cilvēka darbības apvienojuma), bet ar atlikumcukuriem desertvīnam vēlamā daudzumā. Turklāt to iztur mucās vismaz vienu gadu (tas nodrošina, ka vīnā attīstās maigāki tanīni, un piedod tam koksnei piemītošas nianses), un spirta saturu šādā desertvīnā paaugstina, pievienojot vīna spirtu. Desertvīna minimālā faktiskā spirta koncentrācija ir 18 %.

— Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

Bāzes vīnam, ko izmanto kvalitatīva dzirkstošā vīna ražošanā, ir tādas pašas organoleptiskās īpašības kā kategorijas “Vīns” vīnam (tam ir tāda pati svaiga un augļaina garša, ko rada augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums). Turklāt tam ir īpašības, kas iegūtas, bāzes vīnu pārstrādājot dzirkstošajā vīnā; šāda pārstrāde ietver raudzēšanu pudelē (tradicionālā metode), un tās laikā vīns iegūst elegantus burbulīšus. Vīnam ir vismaz 3,5 bar pārspiediens. Kvalitatīva dzirkstošā vīna ražošanai izmantotās kupāžas minimālā faktiskā spirta koncentrācija ir 10,5 tilp. %.

— Gāzēts pusdzirkstošais vīns

Bāzes vīnam, ko izmanto pusdzirkstošajam vīnam, ir tādas pašas organoleptiskās īpašības kā kategorijas “Vīns” vīnam (tāds pats svaigums un augļaina garša, ko nodrošina augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums). Tam piemīt arī īpašības, kas rodas, pievienojot CO2, lai iegūtu burbuļus. Gāzētā pusdzirkstošā vīna minimālā faktiskā spirta koncentrācija ir 10 % un pārspiediens nepārsniedz 2,5 bar. Svaigs un ļoti augļains vasaras vīns.

— Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām (desertvīns)

Svarīgākais posms, kurā vīnogas ilgāk nogatavina pirms to žāvēšanas vismaz 2 nedēļu garumā, nodrošina vīnam no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām tā cukuru un aromātu koncentrāciju. Izmantojot auksto fermentāciju, iegūst vīnu, kura minimālā faktiskā spirta koncentrācija ir 9,4 %.

Aromātu koncentrāciju šajā augļainajā vīnā nodrošina augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums. Šim desertvīnam tā pilnestīgo garšu piešķir galvenokārt cilvēku rūpīgais darbs.

— Pārgatavu vīnogu vīns (desertvīns)

Pateicoties būtiskākajam posmam — vīnogu ilgākai nogatavināšanai —, cukuru saturs pārgatavu vīnogu vīnam ir vismaz 110 Eksles grādi. Šajā procesā, kas ietver auksto fermentāciju bez bagātināšanas, iegūst vīnu, kura minimālā faktiskā spirta koncentrācija ir 12 % un kura augļainumu rada augsnes, klimata un ar cilvēka darbību saistīto faktoru apvienojums. Šim desertvīnam tā pilnestīgo garšu piešķir galvenokārt cilvēku rūpīgais darbs.

Šīs pieejas rezultātā šie vīni vēl aizvien katru gadu gūst medaļas dažādos konkursos gan Nīderlandē, gan ārvalstīs (piem., Vīnē).

8.3. Cilvēkfaktori (vīnogu audzēšana un vīndarība)

Audzēšanas procesu raksturo tālāk uzskaitītās metodes, kas īpaši izvēlētas, lai ražotu kvalitatīvu vīnu.

— Šķirņu atlase: atlasīto šķirņu vīnogas spēj labi nogatavoties vietējā vidē un nodrošināt vajadzīgos aromātus. Tās izvēlas arī to izturības dēļ, mēģinot audzēšanu padarīt ilgtspējīgāku.

— Stādījumu biezība: rindstarpu platums ir 2,00–2,20 m (lai nodrošinātu, ka stādījumi saņem pietiekami daudz saules gaismas), attālums starp vīnogulājiem ir 1,00–1,25 m. Tāpēc katra vīnogulāja augšanas platība ir aptuveni 2,2 m2, nodrošinot, ka katrs vīnkoks saņem pietiekami daudz barības vielu (lai vīnogas nogatavotos un lai attīstītos to aromātu nianses).

— Vīnkoku rindstarpas atstāj tukšas, lai tiktu uztverts naktī izdalītais siltums, paātrinot nogatavošanos. Tas arī palīdz cīnīties ar nakts salnām. Alternatīvi rindstarpas var apzaļumot ar zemu augošu veģetāciju.

— Vīnogulāju dzinumus augšanas laikā apgriež, lai nodrošinātu, ka barības vielas nokļūst ķekaros.

— Audzēšana ir ierobežota (maksimālā raža norādīta vīnu aprakstā). Ķekarus retina, ja nepieciešams.

— Vīnkoku stādījumu veidošana: tika nolemts izmantot “Guyot” metodi (vīnogulājus katru gadu piestiprina pie stieples), veidojot vertikālu vainagu, kura augstums ir aptuveni 2,20 m (lai tas uzņemtu saules gaismu fotosintēzei), un atlapotu telpu starp vīnogām (straujāka žūšana, saules gaisma).

— Viens no galvenajiem lēmumiem, kas jāpieņem audzēšanas procesā, attiecas uz laiku, kad ir jānovāc vīnogu raža. To nosaka, pamatojoties uz ļoti precīzu vīnogu nogatavošanās — cukuru satura, skābuma (pH) un aromāta nianšu — uzraudzību, lai nodrošinātu augstas kvalitātes vīnu.

— Ražoto vīnu īpašību veidošanā īpaši svarīga loma ir izmantotajiem procesiem, kas minēti turpmāk.

— Vīnus ražo, pamatojoties uz specifikācijām, kas pielāgotas ražas kvalitātei (atlikumcukuru saturs, skābums, minimālais spirta saturs, izturēšana saskarē ar koksni). Katru gadu profesionālu degustētāju grupa nosaka precīzu katras kupāžas sastāvu un to, vai tai vajadzētu būt izturētai mucās.

— Auksto fermentāciju izmanto, lai baltvīnus un sārtvīnus padarītu svaigus un augļainus.

— Sarkanvīnus iztur koka mucās, lai tiem piešķirtu pilnestīgu garšu ar mīkstiem tanīniem, baltvīnus daļēji iztur saskarē ar koksni, lai iegūtais vīns būtu pilnestīgāks.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

—

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2017/06/Productdossier-BOB-Achterhoek-Winterswijk.pdf

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.