LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 2.7.2008 
SEC(2008) 2194 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ATZINUMS 
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Apvienotaj ā Karalistē 
 (iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV KOMISIJAS ATZINUMS 
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Apvienotaj ā Karalistē 
VISPĀRĪGI APSV ĒRUMI 
1. L īguma 104. pants paredz p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru, lai 
dalībvalstis nov ērstu pārmērīgu budžeta defic ītu vai nodrošin ātu stāvokļa labošanu, 
kolīdz šāds deficīts radies. P ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūra ir sīkāk 
aprakstīta Padomes Regul ā (EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanu1, kas ietilpst 
Stabilitātes un izaugsmes pakt ā. Kaut arī vairums noteikumu attiecas uz Apvienoto 
Karalisti tieši t āpat kā uz pārējām valstīm, kas nav euro zonas dal ībnieces, 5. punkts 
Protokolā par dažiem noteikumiem attiec ībā uz Apvienoto Karalisti tom ēr nosaka, ka 
Līguma 104. panta 1. punkt ā paredzētais pien ākums nov ērst pārmērīgu valsts 
budžeta defic ītu uz Apvienoto Karalisti neattiecas, iz ņemot gad ījumu, ja š ī valsts 
pāriet Ekonomikas un monet ārās savienības trešaj ā līmenī2. Savukārt otrajā 
Ekonomikas un monet ārās savienības līmenī Apvienotajai Karalistei saska ņā ar 
Līguma 116. panta 4. punktu ir j ācenšas „izvair īties no p ārmērīga valsts budžeta 
deficīta”. Pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru Apvienotajai Karalistei 
piemēro pēc finanšu gada principa (no apr īļa līdz martam). 
2. Saska ņā ar Līguma 104. panta 2. punktu Komisijai j āuzrauga budžeta discipl īnas 
ievērošana, pamatojoties uz š ādiem diviem krit ērijiem, proti: a) vai pl ānotā vai reālā 
valsts budžeta defic īta attiecība pret iekšzemes kopproduktu (IKP) p ārsniedz atsauces 
vērtību 3 % (iz ņemot gadījumus, kad š ī attiecība būtiski un past āvīgi pazemin ājusies 
un sasniegusi atsauces v ērtībai tuvu l īmeni, vai ar ī atsauces v ērtība ir pārsniegta tikai 
izņēmuma kārtā un uz laiku, un š ī attiecība joprojām ir tuva atsauces v ērtībai); un 
b) vai valsts par āda attiecība pret IKP p ārsniedz atsauces v ērtību 60 % (ja vien š ī 
attiecība pietiekami strauji nesamazin ās un netuvin ās atsauces v ērtībai). 
3. L īguma 104. panta 3. punkts paredz, ka tad, ja k āda dalībvalsts neatbilst viena vai 
abu šo krit ēriju prasībām, Komisija sagatavo zi ņojumu. Šaj ā ziņojumā „ņem vērā arī 
to, vai valsts budžeta defic īts pārsniedz vald ības invest īciju izdevumus, k ā arī ņem 
vērā visus citus b ūtiskus faktorus, tostarp dal ībvalsts ekonomikas un budžeta st āvokli 
vidēji ilgā laikā”, kas sīkāk izskaidrots iepriekšmin ētās regulas 2. panta 3. punkt ā. 
Regulā arī noteikts, ka zi ņojumā jāņem vērā „jebkuri citi faktori, kas, p ēc dalībvalsts 
domām, ir būtiski, lai piln īgi un kvalitat īvi novērtētu, kādā mērā pārsniegta atsauces 
vērtība, un ko dal ībvalsts pazi ņojusi Komisijai un Padomei”. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 5. lpp.). J āņem vērā arī Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par „Specifik ācijām, kā 
īstenot Stabilit ātes un izaugsmes paktu, un pamatnost ādnēm par stabilit ātes un konver ģences 
programmu formu un saturu”, kas apstiprin āts minētās komitejas padom ē 2005. gada 11. oktobr ī. 
2 http://eur-lex.europa.eu/Lex UriServ/LexUriServ.do?uri= CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML   
 
LV 3   LV 4. Pamatojoties uz p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūrā sniegtajiem 
datiem, ko Apvienot ās Karalistes iest ādes paziņojušas 2008. gada mart ā, kā arī uz 
Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoz ēm, Komisija 2008. gada 11. j ūnijā 
saskaņā ar 104. panta 3. punktu pie ņēma ziņojumu par Apvienoto Karalisti3. 
5. P ēc tam saska ņā ar 104. panta 4. punktu Ekonomikas un finanšu komiteja 2008. gada 
25. jūnijā sagatavoja atzinumu par Komisijas zi ņojumu.  
6. L īguma 104. panta 5. punkt ā noteikts, ka Komisija iesn iedz Padomei atzinumu, ja t ā 
uzskata, ka dal ībvalstī pastāv vai var rasties p ārmērīgs budžeta defic īts. Lai secin ātu, 
vai pastāv vai var rasties p ārmērīgs budžeta defic īts, Komisija uzskata, ka j āņem 
vērā: i) secinājumi no tās ziņojuma, ko sagatavo saska ņā ar 104. panta 3. punktu, un 
ii) Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par šo zi ņojumu. Pamatojoties uz 
minētajiem faktoriem, Komisija ir sagatavojusi vair ākus apsvērumus attiec ībā uz 
Apvienoto Karalisti.  
APSVĒRUMI PAR APVIENOTO KARALISTI 
7. Pateicoties Apvienot ās Karalistes intens īvajiem fisk ālās konsolid ācijas centieniem 
1990. gadu beig ās, tika pan ākts valsts budžeta bilances uzlabojums no budžeta 
deficīta 3,8 % apm ērā no IKP 1996./1997. gad ā līdz pārpalikumam 1,3 % apm ērā 
1999./2000. gad ā. Valsts kop ējais parāds arī samazinājās no vair āk nekā 50 % no 
IKP 1996./1997. gad ā līdz 36,8 % 2002./2003. gad ā. Pēc tam vald ība pieņēma mazāk 
striktu fisk ālās politikas kursu, galvenok ārt tāpēc, ka bija izvirz īts viennoz īmīgs 
politikas m ērķi paaugstin āt izdevumus par sabiedriskajiem pakalpojumiem. Rezult ātā 
Apvienotās Karalistes valsts budžeta bilance main ījās no pārpalikuma poz īcijas 
1990. gadu beig ās līdz deficītam 3,2 % no IKP 2003./2004. gad ā un 3,5 % 
2004./2005. gad ā. Tā kā visā minētajā periodā ražošanas apjoma starp ība bija 
pozitīva, tas atspogu ļo struktur ālās bilance pasliktin āšanos par 4¾ procentu punktiem 
no IKP4 laikposm ā no 1999./2000. gada l īdz 2004./2005. gadam. Šajos gados valsts 
izdevumu attiec ība pret IKP palielin ājās par aptuveni 4½ procentu punktiem, 
sasniedzot 43,2 %, un valsts bruto ieguld ījumi pamatkapit ālā palielinājās no 1,3 % no 
IKP līdz 1,8 %. Komisija 2005. gada 21. septembr ī uzsāka pārmērīga budžeta 
deficīta proced ūru attiecībā uz Apvienoto Karalisti, pie ņemot ziņojumu saska ņā ar 
Līguma 104. panta 3. punktu, un 2006. gada 24. janv ārī Padome nol ēma, ka 
Apvienotaj ā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. Budžeta st āvoklis uzlaboj ās 
2005./2006. gad ā un 2006./2007. gad ā, pēdējā budžeta gad ā pamatdefic ītam 
samazinoties l īdz 2,6 % no IKP. Ņemot vērā 2006./2007. gada defic īta rezultātu un 
2007. gada pavasara prognozes, Komisija 2007. gada 12. septembr ī pieņēma 
ieteikumu Padomes l ēmumam atcelt p ārmērīga budžeta defic īta proced ūru attiecībā 
pret Apvienoto Karalisti. ECOFIN  padome 2007. gada 9. oktobr ī nolēma atcelt 
pārmērīga budžeta defic īta procedūru atbilstoši L īguma 104. panta 12. punktam. 
                                                 
3 Visi ar p ārmērīgā budžeta defic īta procedūru saistītie dokumenti par Apvienoto Karalisti atrodami šaj ā 
tīmekļa vietnē: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/netsta rtsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2  
4 Prognozi sagatavojuši Komisijas dienesti, izmantojot kop īgo metodolo ģiju potenci ālā un faktisk ā 
ražošanas apjoma starp ības prognoz ēšanai. 
 
LV 4   LV 8. Apvienot ās Karalistes budžeta st āvokļa pasliktin āšanos izrais īja niecīgais ieņēmumu 
pieaugums 2007./2008. gad ā, (jo īpaši tāpēc, ka palielin ājās iepriekš ējos gados 
pārmaksātā uzņēmuma ien ākuma nodok ļa atmaks ājumi) un maz āki ieņēmumi no 
naftas un g āzes ieguves. Gan Komisijas dien estu 2008. gada pavasara prognoz ēs, gan 
Apvienotās Karalistes 2008. gada mart ā paziņotajos datos5, tika l ēsts, ka 
2007./2008. gad ā deficīts ir palielin ājies līdz 2,9 % no IKP. Tika apl ēsts, ka fisk ālā 
politika atkal b ūs procikliska 2007./2008. gad ā, un struktur ālais defic īts 
pasliktināsies par ¼% no IKP, lai gan ekonomisk ā situācija joproj ām ir labvēlīga6. 
9. Saska ņā ar pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras datiem, ko Apvienot ā 
Karaliste pazi ņoja 2008. gada mart ā7, bija pl ānots, ka valsts budžeta defic īts 
2008./2009. gad ā sasniegs 3,2 % no IKP, t ādējādi pārsniedzot atsauces v ērtību 3 % 
no IKP. Š ī attiecība atbilst tai, kas public ēta Apvienot ās Karalistes 2008. gada marta 
budžetā, kur arī iesniegtie budžeta pl āni uzrādīja valsts budžeta defic ītu 2,8 % no 
IKP 2009./2010. gad ā. Tomēr vēlākā politiskā paziņojumā 13. maij ā pausts, ka 
2008./2009. gad ā samazinās iedzīvotāju ienākuma nodokli par 0,2% no IKP, ko segs 
ar papildu aiz ņēmumiem. Ņemot vērā, ka citi r ādītāji netiek groz īti, šī plānotā 
budžeta defic īta attiecība un par āda attiecība ir lielāka nekā minēts paziņojumā, kā 
arī paredzēts struktur ālā deficīta pieaugums par 0,2 % no IKP8. Paziņojumā minētais 
2008./2009. gada budžeta defic īta apjoms ir prima facie  pierādījums tam, ka 
Apvienotaj ā Karalistē tiek plānots pārmērīgs budžeta defic īts Līguma un Stabilit ātes 
un izaugsmes pakta izpratn ē, un nesenais politiskais pazi ņojums ir papildu 
pierādījums. Tāpēc Komisija 2008. gada 11. j ūnijā pieņēma ziņojumu saska ņā ar 
Līguma 104. panta 3. punktu, nov ērtējot, vai ir izpild ītas Līguma pras ības par 
deficīta un parāda kritērijiem.  
                                                 
5 Apvienot ās Karalistes 2008. gada mart ā paziņotie dati nor āda, ka valsts budžeta defic īts 
2007./2008. gad ā ir 2,8 % no IKP. Tom ēr Apvienot ās Karalistes iest āžu paziņotos datus par valsts neto 
aizņēmumiem gad ā Komisijas dienesti ir palielin ājuši par £ 1,0 miljardu, lai nodrošin ātu UMTS  licences 
ieņēmumu re ģistrācijas konsekvenci. T ā rezultātā deficīta attiecība sasniedz 2,9 % no IKP 
2007./2008. gad ā. 
6 Provizoriskie dati par valsts finans ēm 2008. gada maij ā, kas public ēti 2008. gada 19. j ūnijā, un 
nacionālo kontu dati, kas public ēti 2008. gada 27. j ūnijā, norāda, ka, ņemot vērā pārmērīga budžeta 
deficīta proced ūru, 2007./2008. gada valsts budžeta pamatdefic īts ir 2,8 % no IKP, kas ir par 
0,1 procentu punktiem maz āks nekā tika lēsts 2008. gada budžet ā un 2008. gada pavasara prognoz ēs. 
Nedaudz lab āku nekā prognozēts budžeta rezult ātu galvenok ārt noteica samazin āšanas nol ūkā veiktās 
korekcijas attiec ībā pret iepriekš public ētajiem skait ļiem par valsts pašreiz ējiem izdevumiem, kas, 
ceteris paribus, paredz ar ī strukturālā deficīta samazin ājumu par 0,1 % no IKP 2007./2008. gad ā. 
Pieņemot, ka politika nemain īsies, 2008. gada pavasara prognoz ēs paredzēts, ka vald ība stingri sekos 
neciklisko prim āro izdevumu pl āniem, par ko tika pazi ņots 2008. gada budžet ā, un kas praktiski 
neatšķiras no pl āniem, kas pausti 2007. gada Visp ārējo izdevumu zi ņojumā. Ministriju naudas 
izlietojuma samazin ājums 2007./2008. gad ā netiks iek ļauts 2008./2009. gada un 2009./2010. gada 
plānotajos izdevumos, jo ministriju naudas izlietojuma limiti min ētajiem gadiem tika noteikti 
2007. gada Visp ārējo izdevumu zi ņojumā. Patiesi, saska ņā ar gada beigu elast ības sistēmu ( EYF) 
ministrijas dr īkst tām piešķirtos, bet neizt ērētos līdzekļus pārcelt uz nākamo gadu.  
7 Atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 3605/93 dal ībvalstīm divreiz gad ā jāziņo Komisijai par pl ānoto un 
faktisko valsts budžeta defic īta un par āda līmeni. Jaun ākie Apvienot ās Karalistes pazi ņotie dati ir 
pieejami: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . 
8 Apvienot ās Karalistes 2008. gada 13. maij ā publicētajā paziņojumā par iedzīvotāju ienākumu nodokli 
aprēķinātās izmaksas saist ībā ar iedzīvotāju ienākuma nodok ļa samazin ājumu 2008./2009. gad ā bija 
£2,7 miljardi, kas p ēc Komisijas iest āžu aplēsēm atbilst 0,2 % no IKP. 
 
LV 5   LV 10. Zi ņojumā tika pausts uzskats, ka pl ānotais 2008./2009. gada budžeta defic īts, kā 
ziņots 2008. gada mart ā, gan pārsniedz L īgumā minēto atsauces v ērtību, kas ir 3 % 
no IKP, tom ēr joprojām ir tai tuvs. Tom ēr budžeta defic īts, kas pārsniedz atsauces 
vērtību 3 % no IKP, nebija iz ņēmuma gad ījums. Tas neizriet no ārkārtas apstākļiem, 
ko nevar ēja ietekm ēt Apvienot ās Karalistes iest ādes, un to neizrais īja nopietna 
ekonomikas lejupsl īde. Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoz ēs lēsts, ka 
Apvienotās Karalistes izaugsme 2008. un 2009. gad ā palēnināsies un pieaugums b ūs 
mazāks par potenci āli iespējamo. Tom ēr plāno, ka ceturkš ņa IKP pieaugums paliks 
pozitīvs un gada IKP pieaugums sasniegs 1,7 % 2008. gad ā un 1,6 % 2009. gad ā. 
Runājot par defic īta pagaidu raksturu, Komisijas dienesti pl āno, ka defic īta attiecība 
2009./2010. gad ā saglabāsies virs 3 %, un neizteikt ā ekonomisk ā situācija noteiks 
lēno ieņēmumu pieaugumu. Vald ības 2008. gada 13. maija pazi ņojums neuzliek 
valdībai saistības attiecin āt arī uz 2009./2010. gadu to pašu kompens āciju, ko 
piedāvāja 2008./2009. gad ā9. Tajā tomēr slēpjas nozīmīgs risks, ka 2009./2010. gad ā 
var rasties budžeta defic īta pārsniegums, sal īdzinot ar 2008. gada marta budžeta 
plāniem, ar l īdzīgu ietekmi ceteris paribus  uz pavasara prognožu pl āniem.  
11. Valsts par āda attiecība saglab ājas zem 60 % atsauces v ērtības (mart ā datos par 
pārmērīga budžeta defic īta proced ūru bija zi ņas, ka šī attiecība 2007./2008. finanšu 
gadā būs 43 % no IKP10), lai gan prognoz ēta pieaugoša tendence 2009./2010. gad ā. 
Līgumā minētais parāda kritērijs ir izpild īts. 
12. Saska ņā ar Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes pakta noteikumiem Komisija sav ā 
ziņojumā analizēja arī „citus būtiskos faktorus”. Atbilstoši Stabilit ātes un izaugsmes 
paktam šos atbilst īgos faktorus dr īkst ņemt vērā sagatavošanas posm ā pirms lēmuma 
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu, ja vienlaikus ir piln īgi izpildīti divi 
nosacījumi, proti, ka budžeta defic īts joprojām saglabājas tuvs atsauces v ērtībai un ka 
atsauces v ērtība tiek p ārsniegta uz laiku. Apvienot ās Karalistes gad ījumā šie abi 
nosacījumi nav izpild īti.  
13. Ekonomikas un finanšu komiteja 2008. gada 25. j ūnijā izdeva savu atzinumu saska ņā 
ar Līguma 104. panta 4. punktu. Min ētais atzinums saskan ar Komisijas zi ņojumā 
sniegto nov ērtējumu, un apstiprina to, ka atsauces v ērtība nav pārsniegta iz ņēmuma 
kārtā un uz laiku.  
SECINĀJUMS 
14. Apvienot ās Karalistes budžeta dinamikas uzraudz ības un jo īpaši Līguma 104. panta 
2. punktā noteikto krit ēriju izpildes nov ērtējuma rezult ātā Komisija ir sagatavojusi 
ziņojumu saska ņā ar Līguma 104. panta 3. punktu. Komisija, ņēmusi vērā savu 
ziņojumu un Ekonomikas un finanšu komiteja s atzinumu, uzskata, ka Apvienotaj ā 
Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. 
                                                 
9 Turpm āki politiski pazi ņojumi ir paredzami 2008. gada rudens pirmsbudžeta zi ņojumā.  
10 Izmantojot IKP, kas kori ģēts saistībā ar netieši m ērāmo finanšu starpniec ības pakalpojumiem ( FISIM ).