Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam /* COM/2011/0868 galīgā redakcija - 2011/0423 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS · Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā par Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importu piemēro Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”)[1]. · Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un pamatojoties uz izmeklēšanu, kas veikta saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. Šobrīd spēkā esošais pasākums ir galīgais antidempinga maksājums, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1292/2007 (OV L 288, 6.11.2007., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 469/2011 (OV L 129, 17.5.2011., 1. lpp.), ir noteikts Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam. · Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI · Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām izmeklēšanas laikā tika dota iespēja aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. · Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. · Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI · Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2010. gada 29. oktobrī sāka daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, un tajā pārbaudīja dempingu tikai saistībā ar Ester Industries Ltd. (“pieteikuma iesniedzējs”). Pārskatīšanu sāka, jo pieteikuma iesniedzējs, ražotājs eksportētājs Indijā, iesniedza prima facie pierādījumus tam, ka ir mainījušies apstākļi attiecībā uz dempingu, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir noturīgas. Salīdzinot pieteikuma iesniedzēja normālvērtību un tā cenu eksportam uz ES, pārskatīšanas izmeklēšanas periodam noteica dempinga starpību 8,3 % apmērā, kas ir ievērojami mazāka par antidempinga maksājumu, kuru šobrīd piemēro uzņēmumam. Tāpat izmeklēšana liecināja, ka apstākļu pārmaiņas, pamatojoties uz kurām sāka pārskatīšanu, pamatoti var uzskatīt par noturīgām. Tāpēc Padomei ierosina pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, ar kuru groza uzņēmumam Ester Industries Ltd. piemērojamo maksājuma likmi, to nosakot 8,3% apmērā, un kura ne vēlāk kā 2012. gada 28. janvārī būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. · Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un jo īpaši tās 11. panta 3. punkts. · Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. · Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ: rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus; netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. · Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2011/0423 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[2] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie antidempinga pasākumi (1) Padome 2001. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001[3] piemēroja galīgo antidempinga maksājumu polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, kuras izcelsme inter alia ir Indijā. Noteiktais pasākums bija ad valorem antidempinga maksājums 0 %−62,6 % apmērā, ko piemēroja atsevišķi minēto ražotāju eksportētāju veiktajam importam, un atlikusī maksājuma likme 53,3 % apmērā, ko piemēroja visu pārējo uzņēmumu veiktajam importam. (2) Komisija 2001. gada augustā ar Lēmumu 2001/645/EK[4] pieņēma piecu Indijas ražotāju piedāvātās cenu saistības. Attiecīgās cenu saistības atcēla[5] attiecīgi 2006. gada martā. (3) Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 366/2006[6] grozīja pasākumus, kas bija noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001. Noteiktais antidempinga maksājums bija 0 %−18 % apmērā, ņemot vērā galīgo kompensācijas maksājumu termiņa beigu pārskatīšanas konstatējumus, kas sīkāk izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 367/2006[7]. (4) Pēc jauna ražotāja eksportētāja lūguma Padome 2006. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1424/2006[8] grozīja Regulu (EK) Nr. 1676/2001 attiecībā uz vienu Indijas eksportētāju. Ar grozīto regulu uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, noteica dempinga starpību 15,5 % apmērā, savukārt attiecīgajam uzņēmumam — antidempinga maksājuma likmi 3,5 % apmērā, ņemot vērā uzņēmuma eksporta subsīdiju starpību, kas noskaidrota antisubsidēšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā pieņēma iepriekš minēto Regulu (EK) Nr. 367/2006. Uzņēmumam nebija noteikts individuāls kompensācijas maksājums, tāpēc tam piemēroja visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi. (5) Padome 2007. gada novembrī pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007[9] noteica galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes PET plēves importam. Ar to pašu regulu izbeidza daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās tikai uz viena Indijas ražotāja eksportētāja dempinga pārbaudi, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. (6) Ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 šie pasākumi tika attiecināti arī uz Brazīliju un Izraēlu, tomēr uz dažiem uzņēmumiem tie neattiecās. Saistībā ar šo jaunākie grozījumi Regulā (EK) Nr. 1292/2007 tika izdarīti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 806/2010[10]. (7) Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru Komisija pēc savas iniciatīvas sāka attiecībā uz piecu Indijas PET plēves ražotāju subsidēšanu, Padome 2009. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 15/2009[11] grozīja šiem uzņēmumiem ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 noteiktos galīgos antidempinga maksājumus un ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteiktos galīgos kompensācijas maksājumus. (8) Ņemot vērā to, ka ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteiktā kompensācijas maksājuma piemērošanas termiņš bija 2011. gada 9. marts[12], Padome 2011. gada maijā ar Regulu (ES) Nr. 469/2011[13] grozīja Regulu (EK) Nr. 1292/2007, tādējādi koriģējot antidempinga maksājuma likmes. (9) Pieteikuma iesniedzējam, kurš pieprasīja šo starpposma pārskatīšanu – Ester Industries Limited, šobrīd piemēro galīgo antidempinga maksājumu 29,3 % apmērā. 2. Daļējas starpposma pārskatīšanas pieteikums (10) Komisija 2010. gada jūlijā saņēma pieteikumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam. Pieteikums attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, un to iesniedza Ester Industries Limited, ražotājs eksportētājs Indijā (“Ester” jeb “pieteikuma iesniedzējs”). Pieteikumā tā iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir noturīgas. Pieteikuma iesniedzējs sniedza prima facie pierādījumus tam, ka turpmāka pasākuma piemērošana noteiktajā apmērā, lai neitralizētu kaitējumu radošu dempingu, vairs nebija vajadzīga. 3. Pārskatīšanas sākšana (11) Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija, 2010. gada 29. oktobrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī[14] (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”), saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu tikai attiecībā uz pieteikuma iesniedzēja dempinga pārbaudi. (12) Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu norādīja, ka atkarībā no pārskatīšanas konstatējumiem daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā arī novērtēs, vai ir jāgroza maksājuma likme, kuru šobrīd piemēro attiecīgā ražojuma importam, ko veic attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, kuri nav atsevišķi minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1292/2007 2. panta 2. punktā, t. i., tajā noteiktais maksājums, kas jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” Indijā. 4. Izmeklēšana (13) Izmeklēšana attiecībā uz dempinga apjomu aptvēra periodu no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). (14) Par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieteikuma iesniedzējam, eksportētājvalsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa. (15) Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanā, tā pieteikuma iesniedzējam nosūtīja anketu un saņēma atbildi noteiktajā termiņā. (16) Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Tika veikts pārbaudes apmeklējums pieteikuma iesniedzēja telpās. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 1. Attiecīgais ražojums (17) Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir definēts Regulā (EK) Nr. 1292/2007 (ar jaunākajiem grozījumiem), ar ko nosaka spēkā esošos pasākumus; proti, attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēve, kuru patlaban klasificē ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90. 2. Līdzīgais ražojums (18) Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanas arī šī izmeklēšana liecināja, ka Indijā ražotajai PET plēvei, kas tiek eksportēta uz Savienību un PET plēvei, kas tiek ražota un pārdota Indijas iekšzemes tirgū, kā arī PET plēvei, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds pamatlietojums. (19) Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem. C. DEMPINGS a) Normālvērtība (20) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma apjoms, ko pieteikuma iesniedzējs pārdevis neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, bija reprezentatīvs, t. i., vai šādu pārdevumu kopējais apjoms bija vismaz 5 % no kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. (21) Pēc tam Komisija noteica tos līdzīgā ražojuma veidus, kurus uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, ko pārdeva eksportam uz Savienību. (22) Pēc tam tika pārbaudīts, vai pieteikuma iesniedzēja pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi attiecībā uz katru ražojuma veidu, t. i., vai katra iekšzemes tirgū pārdotā ražojuma veida apjoms bija vismaz 5 % no tā paša ražojuma veida apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Pēc tam attiecībā uz ražojuma veidiem, kas pārdoti reprezentatīvos daudzumos, tika pārbaudīts, vai šādi pārdevumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. (23) Nosakot ar nesaistītiem pircējiem veikto attiecīgā veida rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru, pārbaudīja, vai katra ražojuma veida reprezentatīvo pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas pārdots parastā tirdzniecības apritē. Visos gadījumos, kad konkrētais ražojuma veids iekšzemes tirgū tika pārdots pietiekamā daudzumā un parastā tirdzniecības apritē, normālvērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā visu iekšzemes tirgū pārdoto attiecīgā ražojuma veidu vidējo svērto cenu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. (24) Attiecībā uz pārējiem ražojuma veidiem, kuru pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvi vai kuri nebija veikti parastajā tirdzniecības apritē, normālvērtību noteica atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. punktam. Normālvērtību noteica, eksportēto veidu ražošanas izdevumiem, kurus vajadzības gadījumā koriģēja, pieskaitot samērīgus procentus par pārdošanas, vispārīgajiem un administratīvajiem izdevumiem un samērīgu peļņas normu, izmantojot faktiskos datus par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastajā tirdzniecības apritē, ko veicis ražotājs eksportētājs, uz kuru attiecas izmeklēšana, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu. b) Eksporta cena (25) Iepriekšējā starpposma pārskatīšanā, kuras rezultātā pieņēma Regulu (EK) Nr. 366/2006, noteica, ka cenu saistības ietekmēja līdzšinējās eksporta cenas un ka tās nav uzticamas turpmākas eksporta politikas noteikšanai. Ņemot vērā to, ka Ester attiecīgo ražojumu pasaules tirgū pārdeva ievērojamos apjomos, minētajā starpposma pārskatīšanā tika nolemts noteikt eksporta cenu, kura pamatojas uz visām trešām valstīm faktiski samaksātajām vai maksājamām cenām. (26) Jāatgādina, ka cenu saistības tika atceltas 2006. gada martā, t. i., vairāk nekā trīs gadus pirms šīs pārskatīšanas izmeklēšanas perioda. Tādējādi cenu saistības neietekmēja Ester cenas eksportam uz Savienību šajā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Attiecīgi var secināt, ka tās ir uzskatāmas par uzticamām turpmākas eksporta politikas noteikšanai. (27) Tā kā pieteikuma iesniedzējs visus pārdevumus eksportam uz Savienību bija veicis tieši neatkarīgiem pircējiem, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām cenām par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. c) Salīdzinājums (28) Vidējās svērtās normālvērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenām un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam ņēma vērā atšķirības faktoros, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. Šajā nolūkā pēc vajadzības un pamatotos gadījumos veica atbilstošas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirīgās transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksas un papildu izmaksas, komisijas maksas, finanšu izmaksas un iesaiņojuma izmaksas, ko bija samaksājis pieteikuma iesniedzējs. (29) Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu šobrīd tas pircējiem piedāvā plašāku izvēli attiecībā uz ķīmisko pārklājumu un ka šis aspekts būtu jāņem vērā, klasificējot attiecīgo ražojumu dažādos ražojuma veidos. Tomēr uzņēmums nepierādīja to, ka atšķirīgie ķīmiskā pārklājuma veidi būtu ietekmējuši cenu salīdzināmību un jo īpaši to, ka klienti vietējā tirgū un ES eksporta tirgū pastāvīgi maksāja dažādas cenas atkarībā no ķīmiskā pārklājuma veida. Tāpēc būtu jāturpina ražojumam piemērot klasifikāciju, kuru piemēroja iepriekšējās izmeklēšanās, un apgalvojums ir jānoraida. (30) Pieteikuma iesniedzējs arī pieprasīja eksporta cenas korekciju, pamatojoties uz atvieglojumiem, ko pēc eksportēšanas piešķir saskaņā ar Piešķīruma shēmu ievedmuitas maksājumiem (“DEPB shēma”). Šajā saistībā konstatēja, ka saskaņā ar šo shēmu par attiecīgā ražojuma eksportēšanu saņemtos kredītus var izmatot, lai kompensētu muitas nodokļus par jebkuru preču importu, vai tos var brīvi pārdot citiem uzņēmumiem. Turklāt nepastāv ierobežojumi, kas nosaka, ka ievestās preces būtu jāizmanto vienīgi eksportētā attiecīgā ražojuma ražošanai. Ester nepierādīja, ka saskaņā ar DEPB shēmu piešķirtie atvieglojumi būtu ietekmējuši cenas salīdzināmību un jo īpaši to, ka klienti dažādas cenas iekšzemes tirgū maksāja saskaņā ar DEPB shēmu piešķirto atvieglojumu dēļ. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja. (31) Turklāt pieteikuma iesniedzējs pieprasīja eksporta cenas korekciju, pamatojoties uz atvieglojumiem, ko piešķir saskaņā ar Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēmu (“EPCG shēma”) un Eksporta kredītu shēmu. Šajā saistībā jāpiemin, ka līdzīgi kā iepriekš minētajās shēmās arī attiecībā uz precēm, kas importētās saskaņā ar EPCG shēmu, nav ierobežojumu, kas nosaka, ka ievestās preces būtu jāizmanto vienīgi eksportētā attiecīgā ražojuma ražošanai. Otrkārt, pieteikuma iesniedzējs neiesniedza pierādījumus, kas apliecina tiešu sakaru starp eksportēto preču cenām un saskaņā ar EPCG un Eksporta kredītu shēmām piešķirtajiem atvieglojumiem. Visbeidzot pieteikuma iesniedzējs nepierādīja, ka saskaņā ar šīm divām shēmām piešķirtie atvieglojumi būtu ietekmējuši cenas salīdzināmību un jo īpaši to, ka klienti iekšzemes tirgū dažādas cenas maksāja saskaņā ar EPCG un Eksporta kredītu shēmām piešķirto atvieglojumu dēļ. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida. d) Dempinga starpība (32) Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējo svērto normālvērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Pamatojoties uz 44. un 45. apsvērumā minētajām piezīmēm, dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 8,3 % apmērā. D. APSTĀKĻU MAIŅAS NOTURĪGUMS (33) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu pārbaudīja arī, vai ir pamatoti apstākļu pārmaiņas uzskatīt par noturīgām. (34) Šajā saistībā izmeklēšana liecināja, ka Ester patiešām ir veicis vairākus cenu pazemināšanas un efektivitātes uzlabošanas pasākumus. Uzņēmums ir modernizējis un izveidojis jaunu ražošanas līniju. Turklāt, ievērojami palielinoties ražošanas apjomam, būtiski samazinājās pieskaitāmās izmaksas. Tāpat uzņēmums sāka efektīvāk izvēlēties izejvielas (no tuvākas vietas), tādējādi ievērojami samazinot pārvadāšanas izmaksas. Šī izmaksu samazināšana tiešā veidā ietekmē dempinga starpību. Tāpēc šīs apstākļu pārmaiņas var uzskatīt par noturīgām. (35) Attiecībā uz eksporta cenu izmeklēšana liecināja, ka Ester cenu politika ilgu laiku, proti, no 2006. gada (gads, kurā tika atceltas cenu saistības) līdz 2010. gadam (gandrīz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigas) ir bijusi stabila. Ņemot vērā izmaiņas Ester eksporta cenas aprēķina metodē, kā aprakstīts 24 un 25 apsvērumā, un iepriekš minēto cenu stabilitāti, no jauna aprēķinātā dempinga starpība ir uzskatāma par noturīgu. (36) Tāpēc uzskatīja, ka visticamāk apstākļi, pamatojoties uz kuriem sāka šo starpposma pārskatīšanu, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, ka tie ietekmētu starpposma pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi secināja, ka apstākļu pārmaiņas uzskatāmas par noturīgām un pasākums pašreizējā apmērā vairs nav jāpiemēro. E. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (37) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka būtu jāpārrēķina izlasē iekļauto uzņēmumu vidējā svērtā dempinga starpība, ja šajā starpposma pārskatīšanā uzņēmumam Ester, kas bija viens no atlasē iekļautajiem uzņēmumiem, noteiktu zemāku dempinga starpību. Jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu šī daļējā starpposma pārskatīšana attiecas tikai uz pieteikuma iesniedzēja, individuāla eksportētāja, proti, uzņēmuma Ester, dempinga starpības pārbaudi. Tāpēc izmeklēšanu veica tikai attiecībā uz īpašiem pieteikuma iesniedzēja apstākļiem, ņemot vērā visus būtiskos un atbilstoši dokumentētos pierādījumus[15]. Secinājumi, kas izdarīti, pamatojoties uz šiem faktiem, nav attiecināmi uz citiem uzņēmumiem, kuri bija iekļauti izlasē, vai citiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem. (38) Uzskata, ka jaunas dempinga starpības noteikšana izlases kārtībā saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu šādos apstākļos turpmāk uzskaitīto iemeslu dēļ nav likumiski iespējama, ne arī ekonomiski piemērota. Vēl jo vairāk būtu jāatgādina, ka uz izlases kārtībā noteiktu vidējo dempinga starpību var atsaukties tikai tad, ja kādā izmeklēšanā noskaidrojas, ka eksportētāju skaits ir tik liels, ka, veicot izmeklēšanu attiecībā uz katru eksportētāju atsevišķi, iestādes tiktu pārmērīgi noslogotas un pastāvētu risks, ka izmeklēšanu nevar pabeigt pamatregulā noteiktajā termiņā. Šādā gadījumā pieņem, ka svērtās dempinga starpības aprēķināšana, pamatojoties uz vidējo izlasē iekļauto eksportētāju dempinga starpību, ir reprezentatīva attiecībā uz tādu izlasē neiekļauto eksportētāju dempinga starpību, kas sadarbojās. Tas iespējams tikai tādos gadījumos, kad šāds aprēķins tiek veikts, pamatojoties uz dempinga starpībām, kas attiecas uz to pašu periodu. Neviens no iepriekš minētajiem apstākļiem nav konstatēts saistībā ar daļēju starpposma izmeklēšanu attiecībā tikai uz vienu sākotnēji izlasē iekļautu uzņēmumu, kāda ir arī šī izmeklēšana. Attiecīgi secina, ka šīs daļējās starpposma pārskatīšanas faktiskie apstākļi ir tādi, kam nepiemēro 9. panta 6. punktu. (39) Tāpat jāatgādina, ka paziņojuma par pārskatīšanas sākšanu teksts: “Konstatējot, ka pasākumi attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju ir jāatceļ vai jāgroza, var rasties vajadzība grozīt maksājuma likmi, kas šobrīd piemērojama attiecīgā ražojuma ievedumiem no citiem uzņēmumiem Indijā” nozīmē, ka, lai novērstu apiešanu, pārskatīšanas rezultātā varētu paaugstināt atlikušo maksājuma likmi[16]. Tā kā pieteikuma iesniedzēja antidempinga starpība ir samazināta, iepriekš citētais paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu minētais nosacījums nav būtisks. (40) Ņemot vērā 37. un 39. apsvērumā minēto pamatojumu, jānoraida apgalvojums par to, ka jāpārrēķina izlasē iekļauto uzņēmumu vidējā svērtā dempinga starpību. (41) Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots ierosināt grozīt pieteikuma iesniedzējam piemērojamo maksājuma likmi, un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes. (42) Pieteikuma iesniedzējs atkārtoja savus apgalvojumus par produkta klasifikāciju, kas minēti 29. apsvērumā, kā arī apgalvojumus par nodokļu atmaksas apmēra korekciju atbilstoši eksporta cenai, pamatojoties uz saskaņā ar DEPG, EPCG un Eksporta kredīta shēmām piešķirtajiem atvieglojumiem, kas aprakstīti 30. un 31. apsvērumā. Tomēr, tā kā netika iesniegti jauni dati, pamatojoties uz kuriem varētu mainīt Komisijas konstatējumus, šos apgalvojumus noraidīja. (43) Tāpat pieteikuma iesniedzējs iebilda pret šādu darījumu CIF vērtības aprēķinu, ko veica pamatojoties uz FOB. Nosakot CIF vērtību katrai vienībai, Komisija uzņēmuma kopējās pārvadāšanas izmaksas attiecināja uz visiem eksporta darījumiem, ieskaitot FOB darījumus. Uzņēmums apgalvoja, ka kopējās pārvadāšanas izmaksas bija jāattiecina tikai uz CIF darījumiem. Šo apgalvojumu pieņēma. (44) Visbeidzot pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka no dempinga starpības aprēķina nav izņemti visi paraugu pārdevumi. Arī šo apgalvojumu pieņēma. (45) Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas ierosinātā labotā dempinga starpība un antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Ester Industries Limited ražota attiecīgā ražojuma eksportam, ir 8,3 %. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Padomes Regulas (EK) Nr. 1292/2007 2. panta 2. punkta tabulā ierakstu attiecībā uz Ester Industries Limited aizstāj ar šādu: Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indija || 8,3 || A026 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [2] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [3] OV L 227, 23.8.2001., 1. lpp. [4] OV L 227, 23.8.2001., 56. lpp. [5] OV L 68, 8.3.2006., 37. lpp. [6] OV L 68, 8.3.2006., 6. lpp. [7] OV L 68, 8.3.2006., 15. lpp. [8] OV L 270, 29.9.2006., 1. lpp. [9] OV L 288, 6.11.2007., 1. lpp. [10] OV L 242, 15.9.2010. [11] OV L 6, 10.1.2009., 1. lpp. [12] Paziņojums par termiņa beigām (OV C 68, 3.3.2011., 6. lpp.) [13] OV L 129, 17.5.20011., 1. lpp. [14] OV C 294, 29.10.2010., 10. lpp. [15] Vispārējās tiesas 2010. gada 17. decembra spriedums, EWRIA un citi/Komisija, Lieta Nr. T-369/08, 7. un 79. punkts un tajos citētā tiesu prakse. [16] Padomes 2010. gada 29. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 270/2010 (OV L 84, 31.3.2010., 13. lpp), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 452/2007 (OV L 109, 26.4.2007., 12. lpp) par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu, inter alia, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam.