Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 325/05)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Brouilly”

PDO-FR-A0935-AM02

Paziņojuma datums: 2021. gada 4. jūnijā.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Ģeogrāfiskais apgabals

I nodaļas IV iedaļas 1. punktā pēc vārda “Rona” ir pievienots teksts “pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2019. gada oficiālo klasifikatoru”.

Šis redakcionālais grozījums ļauj noteikt ģeogrāfisko apgabalu, atsaucoties uz administratīvi teritoriālo vienību oficiālā klasifikatora 2019. gada redakciju, ko izdevis Valsts statistikas un ekonomisko pētījumu institūts (INSEE), un nodrošina ģeogrāfiskā apgabala definīcijas juridisko noteiktību.

Ģeogrāfiskā apgabala robežas paliek nemainīgas.

Frāze “tiek veikti” ir aizstāta ar “notiek”.

Ir grozīts vienotā dokumenta 6. punkts.

Ir pievienots arī teikums, ar ko uzņēmējus informē par to, ka Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta (INAO) vietnē pieejami kartogrāfijas dokumenti, kas saistīti ar ģeogrāfisko apgabalu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

2. Tiešās apkaimes apgabals

I nodaļas IV daļas 3. punktā pēc teksta “šādu pašvaldību teritorija” pievieno tekstu “pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2019. gada oficiālo klasifikatoru”.

Šis redakcionālais grozījums ļauj noteikt tiešās apkaimes apgabalu atsaucoties uz administratīvi teritoriālo vienību oficiālā klasifikatora 2019. gada redakciju, ko izdevis INSEE.

Šā apgabala robežas paliek nemainīgas.

Šīs atsauces pievienošana ļauj juridiski saistošā veidā definēt tiešās apkaimes apgabalu tā, lai vēlāk to neietekmētu pašvaldību teritoriju vai to daļu apvienošana vai sadalīšana, kā arī to nosaukumu izmaiņas.

To pašvaldību saraksts, kas veido tiešās apkaimes apgabalu, atjaunināts, nemainot apgabala ārējo robežu, bet ņemot vērā administratīvās izmaiņas, kas veiktas pirms 2019. gada.

Ir grozīta vienotā dokumenta iedaļa “Papildu nosacījumi”.

3. Ar vīnu kopšanu saistītie noteikumi

I nodaļas IX iedaļas 2. punktā frāze “1. marts” ir aizstāta ar frāzi “15. janvāris”.

Minimālā vīnu kopšanas perioda beigu datums ir pārcelts no tā gada 1. marta uz 15. janvāri, kas seko ražas novākšanas gadam. Tas ir saistīts ar to, ka klimata pārmaiņu dēļ ražas ienākas arvien agrāk, tādējādi ļaujot agrāk pabeigt vīna darīšanas procesu.

Minimālā vīnu kopšanas perioda beigu datuma pārcelšana neietekmē vīnu kvalitāti. Apgabala klimatiskie un augsnes apstākļi nosaka to, ka šķirnes “Gamay N” vīnogas attīstās agri, tādējādi ļaujot izbaudīt jaunvīnus.

Ir grozīts vienotā dokumenta 5. punkts “Vīndarības metodes”.

4. Laišana tirgū tiešam patēriņam

I nodaļas IX iedaļas 5. punktā frāze “15. marts” ir aizstāta ar frāzi “1. februāris”.

Tā kā ir pārcelts minimālā kopšanas perioda beigu datums, tad arī datums, kad vīnus laiž tirgū tiešam patēriņam, ir pārcelts, proti, no 15. marta uz 1. februāri.

Šis grozījums nerada izmaiņas vienotajā dokumentā.

5. Aprite starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem

Ir svītrots I nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz datumu, no kura atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Ir samazināts minimālais vīnu kopšanas periods un pārcelts datums, kurā vīni tiek laisti tirgū. Tāpēc vīnus apritē starp uzņēmējiem jāļauj laist pēc iespējas drīzāk. Nav nepieciešams noteikt agrāku datumu, līdz kuram vīnus nevar laist apritē.

Tāpēc I nodaļas IX iedaļas 5. punkta virsraksts ir grozīts, svītrojot vārdus “produktu pārvadāšana un”.

Šie specifikācijas grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

6. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu. Saikni veidojošo dabas faktoru apraksts

I nodaļas X iedaļas 1. punkta a) apakšpunktā vārds “Villefranche” ir aizstāts ar “Villefranche-sur-Saône”, kas ir pilsētas oficiālais nosaukums.

Ir grozīts vienotā dokumenta 8. punkts.

7. Pārejas pasākumi

I nodaļas XI iedaļas 1. punkta a) apakšpunktā pirms vārdiem “līdz 2034. gada ražai (ieskaitot)” ir pievienots vārds “vēlākais”, lai konkretizētu šā pasākuma nosacījumus.

Ir svītrots 3. punkts. Tas attiecās uz īpašu pasākumu saistībā ar vīnu kopšanas laika samazināšanu un tādējādi uz datumu pārnešanu, lai produkts būtu pieejams patērētājiem tirgū. Periods, kurā ražotāji varēja izmantot šo pasākumu, ir beidzies.

Šie specifikācijas grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

8. Jautājumi par specifikācijas uzraudzību

— Operatoru uzraudzību tagad veic sertifikācijas struktūra. Specifikācijas II nodaļas attiecīgajos punktos apzīmējumu “pārbaudes plāns” aizstāj ar apzīmējumu “uzraudzības plāns”.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

— Atsauces uz kontroles struktūru

III nodaļas II iedaļā noteikumi par šīs sadaļas formulējumu ir grozīti kopš specifikācijas apstiprināšanas 2011. gada decembrī. Mērķis bija svītrot pilnās atsauces uz kontroles iestādi, ja pārbaudi veic sertifikācijas struktūra.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums vai nosaukumi

Brouilly

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Īss apraksts

Šie vīni ir nedzirkstoši sausie sarkanvīni. Vīnu dabiskais minimālais spirta saturs ir 10,5 tilp. %.

Pēc bagātināšanas vīnu kopējais spirta saturs nepārsniedz 13 tilp. %.

Fasēšanas posmā vīnu ābolskābes saturs nepārsniedz 0,4 gramus uz litru.

Gatavie vīni, ko var nodot patēriņam, atbilst šādiem analītiskiem standartiem:

maksimālais fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs: 3 grami uz litru.

Attiecībā uz maksimālo kopējo spirta saturu, minimālo faktisko spirta saturu, minimālo kopējo skābumu un maksimālo kopējo sēra dioksīda saturu piemēro Eiropas Savienības (ES) tiesību aktos noteiktos standartus.

“Brouilly” ir nedzirkstošs sarkanvīns. Parasti šis vīns ir rubīnsarkanā krāsā, kas kļūst violetāka vīniem, kuri iegūti no vīnogulājiem, kas iestādīti uz granīta formācijām, un tumšāka vīniem, kas nāk no vīndārziem, kuri atrodas ar vīnogulājiem apstādīto apgabalu austrumos. Pēc smaržas tam piemīt augļu aromāti, kuros dominē sarkanie augļi. Pēc garšas tajā apvienojas valkanums, miesīgums un smalkums. Tas ir slavens ar to, ka ir pats maigākais no visiem saimes “crus du Beaujolais” vīniem.

Vispārīgās analītiskās īpašības

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 14,17 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Īpašā vīndarības metode

— Koksnes gabalu izmantošana ir aizliegta.

— Pēc bagātināšanas kopējais spirta saturs vīnos nepārsniedz 13 tilp. %.

— Bagātināšanā ir atļauti iztvaicēšanas paņēmieni, nepārsniedzot 10 % koncentrāciju.

— Šie vīni jākopj vismaz līdz tā gada 15. janvārim, kas seko ražas novākšanas gadam.

Papildus iepriekš minētajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā šiem vīniem jāatbilst prasībām, kas noteiktas ES līmenī un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

2. Audzēšanas metode

— Stādījumu biezība

Vīndārzā vīnogulāju stādījumu biezība ir vismaz 6 000 vīnkoku uz hektāru.

Atstatums starp rindām ir 2,10 metri vai mazāks. Atstatums starp vienas rindas vīnkokiem ir vismaz 0,80 metri.

Ar nosacījumu, ka tiek ievērota stādījumu minimālā biezība, proti, 6 000 vīnkoku uz hektāru, mehanizācijas vajadzībām atstatums starp vīnkoku rindām nedrīkst pārsniegt 3 metrus.

— Apgriešanas noteikumi — Apgriešanu pabeidz līdz 15. maijam. — Vīnkokus apgriež, izmantojot īso apgriešanas paņēmienu (kausveidā, vēdekļveidā vai vienkāršā vai dubultā Ruajā [Royat] kordona, vai “charmet” formā) un uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk kā 10 vīnstīgu pumpuru. — Uz katra vīnkoka atstāj trīs līdz piecus augļzarus ar ne vairāk kā diviem vīnstīgu pumpuriem. Atjaunošanas nolūkā katram vīnkokam var uzpotēt arī augļzaru ar ne vairāk kā diviem vīnstīgu pumpuriem, kas nogriezts no ūdenszara, kurš izaudzis no pamatkoka. — Veicot sākotnējo apgriešanu vai pārveidojot vīnkokus citā apgriešanas formā, tos apgriež līdz ne vairāk kā 12 vīnstīgu pumpuriem uz viena vīnkoka.

Apūdeņošana ir aizliegta.

Noteikumi attiecībā uz ražas mehānisku novākšanu

Novākto vīnogu krāvuma augstums konteineros, kuros veic pārvešanu no zemesgabala uz vīna darītavu, nepārsniedz 0,50 metrus.

Konteineri ir izgatavoti no inerta un pārtikai piemērota materiāla.

Ražas novākšanas un transportēšanas aprīkojumam ir atbilstīga ūdens novadīšanas vai aizsardzības sistēma.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. 61 hl no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšanu un vinifikāciju un vīnu gatavošanu un kopšanu veic šādu Ronas [Rhône] departamenta pašvaldību teritorijā (pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2019. gada oficiālo klasifikatoru): Cercié, Charentay, Odenas, Quincié-en-Beaujolais, Saint-Etienne-la-Varenne un Saint-Lager.

7. Galvenā vīna vīnogu šķirne

“Gamay N”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

8.1. Saikni veidojošo dabas faktoru apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas Beaujolais vīndārzu centrā, 40 kilometrus uz ziemeļiem no Lionas, starp Villefranche-sur-Saône un Mâcon pilsētu. Tas robežojas ar Mont Brouilly — nelielu kalnu, kas atrodas nomaļus no Beaujolais pakalnu austrumu puses. Šajā apgabalā ietilpst arī sešas Ronas departamenta pašvaldības.

Augsnes apakškārtu galvenokārt veido skābi paleozoja iežu kompleksi:

— Mont Brouilly rietumos pakalni, ko veido granīts ar liesām un smilšainām augsnēm,

— Mont Brouilly dienvidos masīvi porfīra metamorfie ieži, kurus sedz akmeņainākas un mālainākas augsnes.

Austrumos un ziemeļos pamatslāni sedz jaunāki slāņi. Vietās, kas zināmas kā Briante plato un Pisse Vieille nogāze, no kalnu sanesu iežiem, piemēram, porfīra un granīta smilšu fragmentiem, ir izveidojusies silīcija un māla matrice. Ģeogrāfiskā apgabala austrumu malā vietām sastopamas māla un kaļķakmens augsnes.

Apgabalā ir mērens piejūras klimats ar skaidri izteiktu kontinentālo ietekmi, piemēram, vasaras vētrām un stindzinošu ziemas miglu. Dominē dienvidu ietekme ar karstām vasarām un rudens un pavasara lietavām. Lai pilnībā izmantotu saules gaismu, visi vīnogulāji, ko no rietumu vējiem aizsargā Beaujolais pakalni, ir vērsti uz austrumiem. Iestājoties rītausmai, jau pirmie saules stari kalna nogāzē nodrošina siltumu un gaismu. Vīnogulāji, kas iestādīti nogāzēs 250–400 metru augstumā, parasti tiek pasargāti no pavasara salnām un 175 metru augstumā esošā līdzenuma Saône rīta miglām. Vīnogulājiem nāk par labu lielais saules gaismas daudzums un tas, ka jebkādi liekie nokrišņi ātri aizplūst prom.

8.2. Saikni veidojošo cilvēkfaktoru apraksts

Nosaukums Brouilly, visticamāk, nāk no romiešu armijas virsnieka Bruliusa, kurš, kā runā, 4. gadsimtā apmeties uz dzīvi kalna nogāzēs. Bez šaubām, viņš tur iestādīja kādus vīnogulājus. Pakalns, kas 485 metru augstumā dominē ainavā, joprojām ir saglabājis šo vārdu, taču nav neviena ciemata ar nosaukumu Brouilly.

Vairāki dokumenti apliecina, ka vīnogulāji šajā pakalnā ir auguši dažādos laikmetos. Nav šaubu, ka 4. un 5. gadsimtā Brouilly kalna dienvidu piekājē tikuši iekopti nelieli vīndārzi.

Kad Beaujeu dižkungi nodibināja Belleville abatiju, viņi tai 1179. gadā dāvināja vīndārzu, kas iestādīts norobežotā teritorijā, kura zināma kā Clos de Brouilly.

Līdz 17. gadsimtam “Brouilly” vīnus lietoja tā pazinēji šajā reģionā un pat Lionā, kur dzīvoja daudzi vīndārzu īpašnieki.

Šeit, tāpat kā citur Beaujolais reģionā, vīndārzi bija ģimenes saimniecības — proti, 6–8 hektāru — lielumā. Tie bieži piederēja lielām muižām vai pilīm [châteaux], kurās daļa no šo vīndārzu ražas tika pārvērsta vīnā.

No visas pieejamās dokumentācijas var secināt, ka līdz 20. gadsimta desmitajiem gadiem nosaukums “Brouilly” attiecās vienīgi uz vīniem, kas gatavoti no kalna nogāzēs novāktajām vīnogām. Pamazām uz šo nosaukumu sāka pretendēt arī apkārtējie kvalitatīvākie vīndārzi. Jo īpaši Pirmā pasaules kara laikā atsevišķi ražotāji šo nosaukumu pieprasīja, lai izvairītos no varas iestāžu (intendantūras) veiktās rekvizīcijas. Tolaik “Brouilly” vīndārzi aizņēma aptuveni 400 hektārus. Šo nosaukuma lietojuma paplašināšanu 1919. gadā atbalstīja apvienotā vīndārzu īpašnieku un Burgundijas vīna tirdzniecības pārstāvju komiteja.

1934. gadā ražotāji izveidoja paši savu apvienību. 1938. gadā “Brouilly” tika atzīts par aizsargātu cilmes vietas nosaukumu.

Aizsargātais cilmes vietas nosaukums “Brouilly” nozīmē raksturīgo reģionālo tradīciju apvienojumu ar modernām metodēm. Vīndārzos pilnīgi viss ir paredzēts vienīgi sarkanvīnu ražošanai. Galvenā vīnogu šķirne ir “Gamay N”. Šī šķirne ir jutīga pret vēlām salnām un neaizsargāta pret spožu saules gaismu. Vienmēr tiecoties pēc kvalitatīviem vīniem, ražotāji ir iemācījušies kontrolēt šīs šķirnes augšanu un jebkurā laikā apmierināt visas tās vajadzības. Lai to izdarītu, ražotāji jo īpaši var veidot blīvus stādījumus un izmantot īso apgriešanas paņēmienu, vīnogulāju vainagu galvenokārt veidojot kausa formā.

Lai pēc iespējas saglabātu ogu īpašības, ražotāji ir pieraduši izmantot Beaujolais raksturīgo vīndarības metodi, kuras pamatā ir daļēja macerācija oglekļa dioksīda vidē.

Lai nodrošinātu vīnogu aromātisko un polifenola komponentu optimālu ekstrakciju, daudzi ražotāji izmanto metodes, saskaņā ar kurām fermentācijas laikā vīnogas tiek iegremdētas sulā. Šo metožu vidū minama biezumu sajaukšana ar misu, pārsūknēšana un vietējā metode, kas zināma kā grillage. Macerācijas laiks bieži vien pārsniedz 10 dienas. Pildīšana pudelēs notiek pēc vairākus mēnešus ilgas vīna kopšanas.

Lai panāktu vīnogu pilnīgu nogatavošanos, ražotāji nodrošina vīnogulājiem pietiekami atvērtu vainagu. Tādējādi vīnogulāju formu var veidot, izmantojot nostiprinātas špaleras, kas pieļauj arī mehanizāciju.

“Brouilly” vīndārzu platība 2010. gadā bija 1 260 hektāri, bet vidējais ražošanas apjoms –– aptuveni 70 000 hektolitru gadā.

8.3. Cēloniskā saikne

Beaujolais pakalni veido barjeru, kas beidzas apmēram 1 000 metrus uz rietumiem no ģeogrāfiskā apgabala. Tas ļauj vīnogulājiem izmantot labvēlīgā mezoklimata sniegtās priekšrocības, kā arī būt pasargātiem no rietumu puses vējiem un lietus. 250–400 metru augstumā esošās nogāzes pasargā no pavasara salnām un no 175 metru augstumā esošā Saône līdzenuma rīta miglām. Tiek nodrošināts maksimālais saules gaismas daudzums un tas, ka jebkādi liekie nokrišņi ātri aizplūst prom.

Pārskatāmais un plašais Saône līdzenums garantē saules gaismu, kas nepieciešama, lai vīnogulājos aktivizētos hlorofils. Šie apstākļi, ko pastiprina konkrētais augstums un vērsums galvenokārt dienvidu un austrumu virzienā, ļauj nodrošināt vīnogu nevainojamu un regulāru nobriešanu.

Vīnogu audzēšanai īpaši iezīmētie zemesgabali atrodas kalna nogāzē 250–400 metru augstumā uz dažāda veida augsnēm, kuras parasti ir skābas un ar labu dabīgo noteci. Vīnogu šķirni “Gamay N”, kas labi pielāgojusies konkrētajai vietai, vietējie ražotāji ir selekcionējuši un pielāgojuši gadsimtiem ilgi. Šī vīnogu šķirne, kas ir auglīga, bet ne īpaši izturīga, šajā vidē jūtas labi. Pagātnes mācības ir likušas ražotājiem šo šķirni “pieradināt” un, piemēram, dot priekšroku īsajam apgriešanas paņēmienam, lai nenogurdinātu augus un iegūtu no tiem kvalitatīvu ražu.

Klimats un augsnes apstākļi ļauj šķirnes “Gamay N” vīnogām nogatavoties agri, un tas nozīmē, ka vīnus var baudīt jau nākamajā pavasarī pēc ražas novākšanas. Tas izskaidro teicienu “les crus du Beaujolais ont fait leurs Pâques” (crus du Beaujolais vīni ir daļa no Lieldienu rituāliem). Lai gan šie vīni ir salīdzinoši dažādi, tiem piemīt dažas kopīgas īpašības, arī labs ogu un struktūras līdzsvars. Vīnos, kas nāk no vīnogu audzēšanai iezīmētajiem zemesgabaliem, kuri atrodas uz granīta pamatieža, ir vairāk jūtamas ogu notis, un tos var baudīt diezgan jaunus. Tiem vīniem, kas nāk no apgabala centrālās daļas zemes gabaliem, kuros augsnes ir bagātas ar slānekli, piemīt noturīgāka krāsa un izcilas uzglabāšanas īpašības.

Mont Brouilly ir ievērojams orientieris reģiona ainavā. Kalna nogāzes ir noklātas ar vīnogulājiem, un tā mežaino virsotni, kas paceļas 484 metru augstumā, vainago neliela kapela. Šī vieta būtiski papildina vietējo iedzīvotāju identitāti, pat piešķirot nosaukumu viņu slavenākajiem produktiem. “Côte de Brouilly” vīni, kuriem vīnogas izaudzētas tieši uz kalna, un “Brouilly”, kas ir no tā tiešās apkaimes, ir pieejami Cuvage des Brouilly — vīnu degustācijai un pārdošanai paredzētajā ražotāju centrā, kas izvietots Saint-Lager jeb “starptautiskajā vīnogulāju un vīnu ciematā”, kas atrodas ģeogrāfiskā apgabala centrā.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas, paredzot atkāpi, noteikts vīnogu vinifikācijai, vīna gatavošanai un kopšanai, pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību 2019. gada oficiālo klasifikatoru, veido šādu pašvaldību teritorija:

— Kotdoras [Côte-d’Or] departamentā:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée un Vougeot,

— Ronas [Rhône] departamentā:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Chambost-Allières, Chamelet, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (tikai daļa kādreizējās Avenas pašvaldības teritorijas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon and Vindry-sur-Turdine (tikai daļa kādreizējās Dareizé, Les Olmes un Saint-Loup pašvaldības teritorijas),

— Sonas un Luāras [Saône-et-Loire] departamentā:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (tikai daļa kādreizējās La Loyères pašvaldības teritorijas), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (tikai daļa kādreizējās Donzy-le-National, Massy un La Vineuse pašvaldības teritorijas), Vinzelles un Viré,

— Jonas [Yonne] departamentā:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (tikai daļa kādreizējās Champvallon, Villiers sur Tholon un Volgré pašvaldības teritorijas), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers un Yrouerre.

Marķējums

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu

Nosacījuma apraksts

a) Ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ja: — tā ir kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta, — šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Zemes kadastrā reģistrētas apdzīvotas vietas nosaukumu iekļauj uzreiz pēc aizsargātā cilmes vietas nosaukuma un izmanto rakstzīmes, kas ne augstumā, ne platumā nav lielākas par tām, kādas izmantotas, atveidojot aizsargāto cilmes vietas nosaukumu.

b) Ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt lielāko ģeogrāfisko vienību “Vin du Beaujolais”, “Grand Vin du Beaujolais” vai “Cru du Beaujolais”.

Šīs lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotās rakstzīmes ne augstumā, ne platumā nav lielākas par divām trešdaļām no tām rakstzīmēm, ar kādām atveidots aizsargātais cilmes vietas nosaukums.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d08650f7-ab29-460e-88d7-75f31fda7253

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.