[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 4.11.2010 COM(2010) 622 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS 2009. GADA ZIŅOJUMS PAR PIRMSPIEVIENOŠANĀS STRUKTŪRPOLITIKAS INSTRUMENTU ( ISPA ) SEC(2010 1304 final SATURS 1. Ievads 3 2. ISPA projekts 2005HR16PPE001 — Karlovac ūdens apgādes un notekūdeņu attīrīšanas programma 4 3. ISPA projekts 2005HR16PPT001 — Dzelzceļa līnijas atjaunošana no Vinkovci līdz pierobežas pilsētai Tovarnik 5 4. ISPA budžets 6 5. Jauni ISPA projekti 7 6. Jaunas saistības 7 7. Projekti, kas finansēti no 2005. līdz 2009. gadam 7 8. Maksājumi 8 9. Kopsavilkuma tabulas 9 10. Tehniskās palīdzības sniegšanas veidi un metodes 10 11. Tehniskās palīdzības sniegšana pēc saņēmējvalsts iniciatīvas 10 12. Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas 11 13. Īstenošana 12 14. Projektu uzraudzība 13 15. Finanšu vadība un kontrole, ieskaitot EDIS 14 16. Riska novērtējums 15 17. Eiropas Revīzijas palātas atzinumi 15 18. Līdzfinansēšanas partneri – EIB un ERAB 15 19. Publiskie iepirkumi 16 20. Konkurences politika 16 21. Vides politika 16 22. Transporta politika 17 23. Reklāmas pasākumi 18 IEVADS Pēc 2004. gada jūnijā notikušās Eiropadomes sanāksmes Briselē, kurā Horvātijai piešķīra kandidātvalsts statusu , šī valsts kopš 2005. gada 1. janvāra ir saņēmusi ISPA atbalstu. Tādējādi Horvātija ir sekojusi iepriekšējām ISPA atbalsta saņēmējvalstīm, kuras saņēma ISPA atbalstu kopš šā instrumenta izveides 2000. gadā. Bulgārija un Rumānija 2007. gada 1. janvārī kļuva par Eiropas Savienības dalībvalstīm un pārtrauca saņemt pirmspievienošanās palīdzību, tostarp ISPA atbalstu. Pēc abu minēto valstu pievienošanās Horvātija palika vienīgā valsts, kas saņem ISPA atbalstu. Tādēļ šajā ziņojumā iekļautas vienīgi Horvātijā veiktās ISPA darbības. Horvātijā 2009. gadā bija vērojams ievērojams progress projektu īstenošanas jomā, taču diemžēl ISPA maksājumi netika attiecīgi palielināti. Galvenais iemesls bija tas, ka vairāki nozīmīgi konkursi, kas bija uzsākti gada laikā, līdz gada beigām nebija pabeigti konkursa procesā radušos sarežģījumu dēļ. Tomēr ir jāatzīmē, ka attiecīgajā gadā pastāvīgi tika saņemti vairāki starpposma maksājumu pieprasījumi, kas liecina par nepārtrauktu praktisku īstenošanu. Neraugoties uz to, ka praktiski redzami īstenošanas sasniegumi neatspoguļojas maksājumos un noslēgtos līgumos, ir jāatzīmē, ka 2009. gads Horvātijai bija samērā veiksmīgs gads ISPA jomā. Pēc tam, kad tika atrisināta virkne būtisku sarežģītu tehnisku un juridisku jautājumu, beidzot tika uzsākti vairāki nozīmīgi konkursi. Turklāt gan īstenošanas aģentūra, gan gala saņēmēji pielika lielus pūliņus, lai nodrošinātu termiņu ievērošanu un tehniskās dokumentācijas atbilstību noteiktajiem standartiem. Pateicoties šiem centieniem, Horvātijā līdz 2010. gada sākumam tiks uzsākta visu sešu ISPA projektu praktiskā īstenošana. 2009. gadā sekmīgi tika praktiski pabeigts pirmais no sešiem ISPA projektiem. Turklāt, tā kā līgumcenas bija zemākas nekā paredzēts, bija iespējams grozīt divu projektu finansēšanas memorandu, palielinot no ISPA līdzekļiem finansētā darba apjomu, kā arī līdzfinansējuma likmi. Šādā pašā nolūkā 2010. gadā ir paredzēts veikt papildu grozījumus pārējos četros finansēšanas memorandos. Pateicoties visu to personu smagajam darbam un apņēmībai, kuras bija iesaistītas ISPA projektu īstenošanā 2009. gadā, visi sešu ISPA projektu nozīmīgākie līgumi tiks parakstīti jau 2010. gada sākumā. Tādējādi darbs, kas jāveic 2010. gadā, būs vērsts uz faktisko praktisko īstenošanu, projektu vadību, uzraudzību un maksājumiem, nevis uz konkursu uzsākšanu. Pateicoties uzkrātajai pieredzei un darbinieku skaita palielinājumam, Horvātijas ISPA īstenošanas aģentūra, Centrālā finanšu un līgumu aģentūra (CFLA), 2009. gadā strādāja daudz labāk. Problēmas joprojām rada darbinieku saglabāšana, kā arī atbilstoši pieredzējušu inženieru piesaiste. Gada laikā turpinājās intensīva personāla apmācība, un ir skaidrs, ka aģentūras darbība ir uzlabojusies. Runājot par ISPA projektu īstenošanā sastaptajām grūtībām, ir jāņem vērā vēl viens elements. Ir neapšaubāmi, ka 2009. gadā tika gūti patiesi panākumi, neraugoties uz to, ka paralēli sāka īstenot ar Pirmspievienošanās instrumentu ( IPA ) finansētos projektus. Šo IPA darbību uzsākšana prasīja ievērojamu ieguldījumu no dažādām iestādēm, kas nodarbojas ar ISPA , un jo īpaši divām kompetentajām ministrijām — Finanšu ministrijas un CFLA. ISPA PROJEKTS 2005HR16PPE001 — KARLOVAC ūDENS APGāDES UN NOTEKūDEņU ATTīRīšANAS PROGRAMMA Īstenošanas gaita 2009. gada ziemā [pic] [pic] Pamatu likšana Betona pamatu liešana [pic] [pic] Rakšanas un pāļu dzīšanas darbi Ieeja būvlaukumā ISPA PROJEKTS 2005HR16PPT001 — DZELZCEļA LīNIJAS ATJAUNOšANA NO VINKOVCI LīDZ PIEROBEžAS PILSēTAI TOVARNIK Īstenošanas gaita 2009. gada ziemā [pic] [pic] Đeletovci stacija – rietumu puse Đeletovci stacija – austrumu puse [pic] [pic] Atjaunotā dzelzceļa posms Projekta informatīvais plakāts ISPA BUDžETS Saskaņā ar Komisijas grāmatvedības sistēmu, kas sadalīta pēc darbības jomām, ISPA budžetu nodrošināja divās budžeta pozīcijās: funkcionālā budžeta pozīcijā B13.01.04.02 un darbības budžeta pozīcijā B13.05.01.01. Pirmajā pozīcijā paredzēti līdzekļi, lai segtu tehniskās palīdzības (TP) administratīvās izmaksas, kas galvenokārt paredzētas, lai stiprinātu Eiropas Savienības delegācijas darbību Horvātijas Republikā. Tā beidzās 2006. gadā. Otrajā budžeta pozīcijā ietvertas maksājumu apropriācijas, kas Horvātijai bija pieejamas, lai nodrošinātu efektīvu ISPA īstenošanu un darbību. Budžeta pozīcijā B13.05.01.01 ietverti visi izdevumi par infrastruktūras projektu (pasākumu) līdzfinansēšanu. No šīs budžeta pozīcijas 2009. gadā tika izmaksāta kopējā summa EUR 6 762 276,41 apmērā. 1. tabula. ISPA budžets 2009. gadā (EUR) Budžeta pozīcija | Īstenotie maksājumi | Funkcionālā budžeta pozīcija B 13.01.04.02 (slēgta 2006. gadā) | 0 | Darbības budžeta pozīcija B 13.05.01.01 | 6 762 276,41 | Kopā | 6 762 276,41 | Projektu finansēšana JAUNI ISPA PROJEKTI 2009. gadā netika pieņemti jauni ISPA projekti. JAUNAS SAISTīBAS 2009. gadā netika pieņemtas jaunas saistības projektiem vides vai transporta nozarē, jo ISPA 2006. gadā beidzās. PROJEKTI, KAS FINANSēTI NO 2005. LīDZ 2009. GADAM Pamatojoties uz Horvātijas iesniegtajiem priekšlikumiem, Komisija no 2005. līdz 2006. gadam kopumā apstiprināja sešus projektus. Trīs no šiem projektiem attiecas uz vides nozari, divi — uz transporta nozari un viens ir horizontāls TP pasākums (obligāto ISPA uzraudzības komiteju organizēšana un atbalsts ISPA īstenošanas aģentūrām). Kopējās attiecināmās ieguldījumu izmaksas šajos projektos ir EUR 107 474 736, no kuriem EUR 59 000 000 jeb 54,8 % ir ISPA piešķīrumi. Komisija līdz 2006. gada beigām bija uzņēmusies saistības 100 % apmērā no Horvātijai paredzētajiem ISPA līdzekļiem laikposmam no 2005. līdz 2006. gadam, vienmērīgi sadalot šīs saistības starp vides un transporta nozari. 2. tabula. Horvātijā apstiprinātie projekti 2005. un 2006. gadā [1] (EUR) Transports | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 56,5 | 29 271 310 | Horizontāla TP | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 | Vide | 5 486 527,00 | 2 390 822,62 | 7 877 349,62 | Transports | 8 387 352,30 | 4 371 453,79 | 12 758 806,09 | TP | 209 868,00 | 0 | 209 868,00 | Kopā | 14 083 747,30 | 6 762 276,41 | 20 846 023,71 | KOPSAVILKUMA TABULAS Turpmāk 4. tabulā sniegts pārskats par ISPA intervences pasākumiem gan 2009. gadā, gan laikposmā no 2005. līdz 2009. gadam. 4. tabula. Horvātijā apstiprinātie projekti no 2005. līdz 2009. gadam (EUR) Apakšnozare | Projektu skaits | Attiecināmās izmaksas | ISPA ieguldījums | 2009. g. | 2005. g. – 2009. g. | Ūdens | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Ūdens un notekūdeņi, iesk. to apstrādi | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 2 217 698,68 | 22 500 000 | 6 717 698,68 | Notekūdeņu attīrīšana iekārtas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Cietie atkritumi | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 0 | 6 000 049 | 600 005,00 | Gaisa kvalitāte | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Horizontāli | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 173 123,94 | 966 306 | 559 645,94 | Nozarē kopā | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 0 | 2 390 822,62 | 29 466 355 | 7 877 349,62 | Transports | Sauszemes transports | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Dzelzceļa transports | 1 | 60 182 962 | 28 789 180 | 0 | 4 275 027,79 | 28 789 180 | 12 565 954,09 | Sauszemes un dzelzceļa transports | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Iekšējo ūdensceļu transports | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Lidostas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Horizontāli | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 96 426 | 482 130 | 192 852,00 | Nozarē kopā | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 0 | 4 371 453,79 | 29 271 310 | 12 758 806,09 | Horizontāli | TP | 1 | 262,335 | 262,335 | 0 | 0 | 262,335 | 209,868 | Nozarē kopā | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 173 123,94 | 966 306 | 559 654,94 | Transports | Nozarē kopā | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 96 426,00 | 482 130 | 192 852,00 | Horizontāla TP | Nozarē kopā | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868,00 | KOPĀ |3 | 2 468 173 |1 710 771 |0 |269 549,94 |1 710 771 |962 374,94 | | TEHNISKā PALīDZīBA PēC KOMISIJAS INICIATīVAS Kopš ISPA sākuma tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas vai Komisijas vārdā bija vērsta uz to, lai ļautu ES delegācijai veikt iepriekšējas kontroles procedūras (tostarp projektu novērtējumus) atbilstoši ES līdzekļu pārvaldības standartiem. Kopš 2006. gada ISPA nav finansējusi šādus tehniskās palīdzības pasākumus. Kopš tā laika visi šādi pasākumi tika finansēti no IPA . Vadība un īstenošana ĪSTENOšANA Pirmos divus projektus Horvātijā apstiprināja 2005. gada decembrī, un četrus pārējos projektus apstiprināja 2006. gada jūlijā un septembrī. Līdz 2009. gada beigām sāka praktiski īstenot piecus no sešiem ISPA projektiem, tostarp divus no trim infrastruktūras projektiem. Pēdējais infrastruktūras projekts arī bija līgumu piešķiršanas procesā konkursa kārtībā, kurus bija paredzēts noslēgt 2010. gada sākumā. Trīs ISPA līgumi tagad ir pilnīgi pabeigti, un vairāku citu projektu īstenošana tuvojas noslēgumam. Turklāt vienā no trim infrastruktūras projektiem noslēgti ir pilnīgi visi līgumi, un tā īstenošanā jau ir daudz paveikts — aptuveni 65 % no darbiem ir pabeigti (projekta fotogrāfijas 6. lpp.). Līdz 2009. gada beigām konkursa kārtībā vēl bija jāpiešķir kopumā seši līgumi, no kuriem četri bija piegādes līgumi. Vēl divi konkursi bija novērtēšanas procesā, un attiecībā uz vienu citu līgumu bija jāorganizē jauns konkurss, jo līguma termiņš bija beidzies. 2009. gadā attiecībā uz trim nozīmīgiem konkursiem (diviem būvdarbu konkursiem un vienu pakalpojumu konkursu) turpinājās ievērojamas problēmas konkursu organizēšanas un līgumu slēgšanas ziņā; šos konkursus bija jāizsludina vēlreiz, līdz ar to aizkavējot un padarot sarežģītāku attiecīgo projektu īstenošanu. Turklāt viens izraudzītais līgumdarba izpildītājs izbeidza līgumu pēc vairāku mēnešu īstenošanas, kā rezultātā par attiecīgo līgumu ir jāizsludina jauns konkurss. Pašlaik lielākā daļa ISPA projektu tuvojas noslēdzošajam līgumu slēgšanas posmam. Līdz ar to lielāka uzmanība tiek vērsta, lai ISPA katram projektam piešķirtā summa tiktu pilnībā izmaksāta. Tādēļ 2010. gadā var veikt projektu pielāgojumus, grozot attiecīgo finansēšanas memorandu. Pēc grozījumiem Kohēzijas fonda un bijušo ISPA projektu (2000.–2006. g.) slēgšanas pamatnostādnēs[2], kuri pieņemti, lai līdz 2011. gada 31. decembrim pagarinātu izdevumu atbilstības beigu termiņu tiem bijušajiem ISPA (tagad Kohēzijas fonda) projektiem, kuri pirmoreiz apstiprināti, sākot no 2004. gada 1. janvāra, un lai līdz 2012. gada 31. decembrim šo termiņu pagarinātu tiem projektiem, kuri pirmoreiz pieņemti, sākot no 2004. gada 1. janvāra, piešķirot atbalstu 100 miljonu euro apmērā vai vairāk, līdzīgi priekšlikumi tiks sagatavoti attiecībā uz infrastruktūras projektiem, kurus pašlaik īsteno Horvātijā. Atbilstības beigu termiņa pagarināšana bija Komisijas iniciatīva, lai palīdzētu bijušajām ISPA (tagad Kohēzijas fonds) atbalsta saņēmējvalstīm ekonomiskās krīzes laikā. Attiecībā uz Horvātiju šāds termiņa pagarinājums par vienu gadu ļaus sekmīgi sadalīt visus saņēmējvalstij piešķirtos ISPA līdzekļus. 2009. gadā Horvātijas ISPA īstenošanas aģentūras darbība vēl joprojām bija nevienmērīga, lai gan varēja konstatēt vispārējus uzlabojumus. Kā vienu no šādas ilgstoši neapmierinošas darbības iemesliem var minēt pieaugošo vajadzību pēc darbiniekiem, kuri tagad arī nodarbojas ar IPA projektu īstenošanu. Kā papildu cēloni neapmierinošai īstenošanas gaitai var minēt Horvātijas administrācijas iestāžu lēnās un dažkārt ļoti birokrātiskās iekšējās procedūras. Noslēdzot uz pozitīvas nots, jāatzīmē, ka līdz 2009. gada beigām gandrīz visi seši ISPA projekti bija īstenošanas procesā. Pašreiz visi nozīmīgie līgumi tiek īstenoti vai tos ir paredzēts noslēgt tuvākajā laikā. Turklāt par dažiem līgumiem, kuri vēl ir jāpiešķir, jau ir izsludināts konkurss vai attiecīgu konkursu uzsākšana ir plānota. Tomēr neviens no tiem nav ļoti steidzams. Tādēļ tiešām var apgalvot, ka 2009. gads Horvātijai bija nozīmīgs gads ISPA panākumu ziņā. Tomēr, neraugoties uz nopietnajām grūtībām un pateicoties visu iesaistīto personu nozīmīgajiem centieniem, iestādes beidzot varēja sasniegt vērā ņemamus rezultātus. PROJEKTU UZRAUDZīBA ISPA īstenošanas progresa un efektivitātes vispārējo uzraudzību un novērtēšanu nodrošina regulāras sanāksmes ES delegāciju birojos, īstenošanas iestāžu iesniegtie uzraudzības ziņojumi, Komisijas darbinieku veiktie apmeklējumi uz vietas un oficiāla uzraudzība, ko veic divreiz gadā ISPA uzraudzības komitejas sanāksmēs Horvātijā, kā arī no īstenošanas iestādes saņemtie ikgadējie ziņojumi par katru ISPA projektu. Horvātijā 2009. gadā notika divas ISPA uzraudzības komitejas sanāksmes: viena — jūnijā un otra — novembrī. Abu sanāksmju laikā liela uzmanība tika vērsta uz to, kā risināt problēmas saistībā ar diviem nozīmīgiem būvdarbu konkursiem, kuri pēc neveiksmīgiem mēģinājumiem noslēgt darbu līgumus bija jāizsludina atkārtoti. Neraugoties uz neizdošanos, pēc atbilstīgas konkursa dokumentu pielāgošanas abi konkursi tika izsludināti vēlreiz, un gada beigās abu konkursu procedūras tuvojās noslēgumam. Citi jautājumi, kuri tika apspriesti uzraudzības komitejas sanāksmēs, bija šādi: lielāka projektu īstenošanas sarežģītība, kas ir saistīta ar maksājuma atbilstības beigu termiņa tuvošanos (2010. gada decembris); vajadzība samazināt laiku, kas nepieciešams Horvātijas administrācijas iestādēm dokumentu apstiprināšanai; vajadzība vēl stingrāk novērot konkursa procedūras (tas bija iemesls, kādēļ neizdevās viens no iepriekšminētajiem galvenajiem būvdarbu līgumiem); nepieciešamība izdarīt grozījumus divu projektu finansēšanas memorandos, lai maksimāli pagarinātu maksājumu atbilstības beigu termiņu, pielāgojot līdzfinansējuma likmi un darbu apjomu, kas nepieciešams pēc visu konkursu pabeigšanas; prasības gala ziņojumu sagatavošanai; diskusijas par neapmierinošiem līgumslēdzēju darbības rezultātiem un viena konkrēta līguma izbeigšanas sekām; individuālajos ISPA kontos gūto procentu piešķiršana un izmantošana; ISPA līdzekļu “pārpalikuma” izmantošana pēc katra atsevišķa ISPA projekta līgumslēgšanas procesa pabeigšanas; nepieciešamību palielināt amata vietu skaitu attiecīgajās Horvātijas iestādēs, kas iesaistītas projektu īstenošanā; nepieciešamie grozījumi, kas jāizdara pārējos finansēšanas memorandos, kā arī vajadzība lūgt īpašu atļauju pagarināt atbilstības beigu termiņu visiem trim infrastruktūras projektiem līdz 2011. gada decembrim (šāds pagarinājums jau ir piešķirts dažām Kohēzijas fonda bijušajiem ISPA projektiem, kas apstiprināti 2005. un 2006. gadā), lai nodrošinātu ISPA līdzekļu pilnīgu izmantošanu. FINANšU VADīBA UN KONTROLE, IESKAITOT EDIS Galvenās prasības gan attiecībā uz finanšu vadību un kontroli, gan uz pārkāpumu novēršanas procedūru, reglamentē ISPA regulas[3] un finansēšanas memoranda III pielikuma noteikumi, kas ir piemērojami saskaņā ar Komisijas veiktās iepriekšējās kontroles kārtību. Šīs prasības ir ļoti līdzīgas Kohēzijas fondam un struktūrfondiem piemērojamajām prasībām. Galvenie elementi attiecas uz iekšējo finanšu kontroles sistēmu un procedūru izveidi, kas var nodrošināt pārredzamas un nediskriminējošas iepirkuma procedūras, deklarēto izdevumu precizitāti, piemērotas iekšējās revīzijas iespējas, pietiekamu revīzijas dokumentāciju un atbilstīgu pārkāpumu novēršanas procedūru. REGIO ģenerāldirektorāta revīzijas nodaļa sākotnēji plānoja veikt ISPA projektu revīziju Horvātijā 2009. gadā. Tās nolūks bija nodrošināt, ka informācija saistībā ar ISPA projektu izpildi un finanšu plūsmām sniedz pārliecību par: 1) Komisijai iesniegto izdevumu deklarāciju likumību un pareizību; 2) atbilstību ES politikai, jo īpaši attiecībā uz publicitātes prasībām; 3) atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principiem. Tomēr dažādu iemeslu dēļ revīzija bija jāatliek līdz 2010. gada sākumam. 2009. gadā revīzijas nodaļas galvenā uzmanība bija vērsta uz darbībām, kas saistītas ar IPA uzsākšanu[4]. Lai gan 2009. gadā netika veikti pārbaudes apmeklējumi Horvātijā, revīzijas nodaļa (un ES delegācija) turpināja izdarīt spiedienu uz Horvātijas iestādēm, lai tās uzlabotu institucionālo spēju, turpinot darbinieku pieņemšanu darbā un apmācību. ES delegācija Zagrebā kā galvenais mehānisms turpināja nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un kontroli. Liels skaits ISPA dokumentu joprojām tiek noraidīti, kas skaidri apliecina, ka Horvātijas iestādēm ir jādara vēl vairāk, lai panāktu uzticēšanos to spējai pareizi un neatkarīgi pārvaldīt ISPA līdzekļus. Šajā saistībā ir jāatzīmē, ka ES delegācijā pēc neveiksmīgiem darbā pieņemšanas mēģinājumiem vēl joprojām nav pietiekams darbinieku skaits, un tas delegācijas darbiniekiem kopā ar ievērojami lielāku darba apjomu, kas ir saistīts ar IPA darbībām, ir radījis milzīgu spriedzi un slodzi. DIS Īstenošanas aģentūras Horvātijā, CFLA , prasība par DIS (decentralizēta īstenošanas sistēma) akreditāciju atbilst Finanšu regulas 164. panta noteikumiem[5]. Komisija 2006. gada 13. februārī piešķīra DIS akreditāciju. EDIS Tā kā 2006. gadā ISPA beidzās ar Pirmspievienošanās instrumenta ( IPA ) ieviešanu, ISPA pāreja uz EDIS (izmantojot paplašināto decentralizētās īstenošanas sistēmu – EDIS tikai ar Komisijas veikto pēckontroli) vairs nav vajadzīga. Tādēļ Horvātijas iestādes pašlaik nodarbojas ar IPA struktūru sagatavošanu pārejai uz EDIS , jo šīs struktūras darbosies tuvākajā laikā līdz pat pievienošanās brīdim. Šajā laikā ES delegācijas Horvātijā turpina veikt nozīmīgu uzdevumu, pārraugot ISPA pasākumu ikdienas pārvaldību, īstenošanu un uzraudzību. RISKA NOVēRTēJUMS 2009. gadam paredzētā revīzijas stratēģija balstījās uz ISPA īstenošanas situācijas analīzes rezultātiem un ar ISPA īstenošanu saistītajiem Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta Revīzijas direktorāta mērķiem. Revīzijas stratēģijā noteikti mērķi, kurus izvirzījusi Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta augstākā vadība. Šie mērķi ir noteikti, pamatojoties uz detalizētām diskusijām ar darbībā iesaistītajiem direktorātiem, šajās diskusijās apmainoties ar informāciju par varbūtējo risku. Revīzijas stratēģijā ir paredzētas arī darbības šo mērķu sasniegšanai, ņemot vērā konstatētos riskus. Kopumā, īstenojot šo stratēģiju, risks ir samazināts līdz minimumam. Pretēji sākotnējiem plāniem veikt ISPA revīziju Horvātijā 2009. gadā, tā tomēr netika veikta. Plānotās revīzijas termiņš tika pārcelts uz 2010. gada sākumu. Saskaņā ar iepriekšējas apstiprināšanas sistēmu prioritāte ir nodrošināt, lai tiktu izveidotas pietiekamas kontroles procedūras saistībā ar projektu īstenošanu un maksājumiem. Tomēr pirmspievienošanās līdzekļu pārvaldība ir saistīta ar tai raksturīgu risku, jo līdzekļus piešķir dažādas organizācijas un sistēmas. Izdevumu atbilstību nosaka ES un valstu līmenī pieņemto noteikumu un nosacījumu izpilde, tādējādi, iespējams, radot sarežģītību un nepareizas interpretācijas risku. EIROPAS REVīZIJAS PALāTAS ATZINUMI Horvātijā 2009. gadā netika veikti ne apmeklējumi, ne revīzijas. LīDZFINANSēšANAS PARTNERI – EIB UN ERAB Ņemot vērā šo aizdevējiestāžu pieredzi projektu sagatavošanā un īstenošanā, Komisija regulāri sazinājās ar šīm iestādēm gan horizontālā līmenī, lai koordinētu politiskus un metodiskus jautājumus saistībā ar plānošanu un īstenošanu, gan valsts līmenī. Šo banku speciālistu prasmes strukturēt finansējuma piešķīrumu/aizdevumu kombinācijas, ieskaitot valsts un privātā sektora partnerību pasākumus, ir ārkārtīgi noderīgas, lai uzlabotu ISPA finansēto projektu kvalitāti. Tomēr Eiropas Investīciju banka nav iesaistīta nevienā ISPA projektā Horvātijā. Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka ir vienīgā starptautiskā finanšu iestāde, kura Horvātijā ir aktīvi iesaistīta ISPA projektā, sniedzot 10 miljonu euro aizdevumu 2005. gadā apstiprinātam projektam vides jomā — “ Karlovac ūdens apgādes un notekūdeņu attīrīšanas programma.” Tāpēc ERAB pārstāvji piedalījās abās ISPA uzraudzības komitejās, kas 2009. gadā tika organizētas Horvātijā. Ieguldījums Eiropas Savienības politikā PUBLISKIE IEPIRKUMI Eiropas Komisijas Praktisko vadlīniju noteikumos ( PRAG ) paredzēto likumisko prasību izpilde, nodrošinot pareizus, taisnīgus un pārredzamus publiskos iepirkumus, ir kļuvusi par lielāko problēmu ISPA projektu īstenošanā. Grūtības nodrošināt atbilstību ES iepirkuma principiem ir izraisījusi ISPA projektu īstenošanas kavēšanos, un vairākos gadījumos konkursi bija jāizsludina atkārtoti. Tādēļ, lai nodrošinātu, ka procedūras tiek pareizi piemērotas un kļūdas labotas, vēl joprojām ir bijusi nepieciešama Komisijas dienestu, jo īpaši ES delegācijas Zagrebā, iesaistīšanās. Turklāt dažos gadījumos tai pat ir bijis jāpalīdz īstenošanas aģentūrai saziņā ar neapmierinātiem pretendentiem. Kopumā konkursa dokumentu kvalitāte ir uzlabojusies, bet tā vēl joprojām ir diezgan nevienmērīga. Tāpēc iepriekšēja apstiprināšana, ko veic Komisija, kas vada ISPA projektu konkursu organizēšanu un līgumu slēgšanu, arvien ir pilnībā pamatota, jo plānotā pāreja uz EDIS tagad ir atcelta (skatīt iepriekš). Saskaņā ar pašreizējo iepriekšējas apstiprināšanas sistēmu un DIS lēmumu par vadības piešķiršanu tikai CFLA pilda līgumslēdzējas iestādes funkcijas un atbild par projekta īstenošanu, turpretī Komisija apstiprina katru iepirkuma procesa posmu. Tātad, lai gan Komisija nav līgumslēdzēja partnere, tai ir dalīta atbildība par iepirkuma procedūru pareizību (bez Komisijas apstiprinājuma līgumi, kas noslēgti starp saņēmējiem un līgumslēdzējiem, nav spēkā). KONKURENCES POLITIKA Tā kā ISPA palīdzība pirmkārt ir paredzēta, lai segtu publiskos izdevumus (vai tiem līdzvērtīgus izdevumus) saistībā ar publisko pakalpojumu projektiem, tas parasti nerada problēmas attiecībā uz neatbilstību ES noteikumiem konkurences jomā. Ja nav pārkāpti noteikumi par publisko iepirkumu un ja visiem dalībniekiem, kuri atbilst vajadzīgajiem tehniskajiem un juridiskajiem nosacījumiem, ir nodrošināta brīva pieeja šādai infrastruktūrai, šāda palīdzība nesniedz īpašas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem. VIDES POLITIKA Sniedzot tiešu palīdzību prioritāriem projektiem vides jomā, ISPA sekmē arī vides politikas īstenošanu un atbilstību ES standartiem Horvātijā. Pieredze, kas gūta, izstrādājot projektus un tos īstenojot, attīsta administratīvo spēju un paātrina nozaru reformu vides jomā. Administratīvā spēja tiek īpaši stiprināta attiecībā uz vides ieguldījumu plānošanu un prioritāšu noteikšanu. Ir panākts arī nepārtraukts progress vides ietekmes novērtējuma direktīvas ( EIA direktīva)[6] pareizā īstenošanā, jo īpaši aspektos, kas saistīti ar sabiedrisko apspriešanu. Jācer, ka ISPA tādējādi palīdzēs panākt labvēlīgu attīstību vides aizsardzības jomā Horvātijā. Ir būtiski uzsvērt, ka attiecībā uz Horvātiju, ieviešot IPA , kam raksturīgs liels iestāžu skaits un papildu projektu plūsma, ir jānodrošina pietiekami finanšu un cilvēku resursi īstenošanas pasākumu veikšanai (tostarp uzraudzībai, pārbaudei, atļauju izsniegšanai un ziņojumu sagatavošanai). TRANSPORTA POLITIKA Transporta tīkli Horvātijā, kas atbilst TINA (Transporta infrastruktūras vajadzību novērtējums) un REBIS (pētījums par Balkānu reģionālo infrastruktūru), tika izveidoti Eiropas transporta koridora ietvaros. Vairāki no tiem šķērso Horvātijas teritoriju, ieskaitot VII koridoru (Donava), X koridoru (Zalcburga–Ļubļana–Zagreba–Belgrada–Nica–Skopje– Veles –Saloniki, ieskaitot Xa atzaru) un V koridoru, kuram Horvātijā ir divi atzari (Vb: Budapešta, Zagreba Rijeka un Vc: Budapešta, Sarājeva, Ploče). Šos tīklus izmantoja par pamatu, plānojot valsts transporta stratēģijas saistībā ar ISPA . Tāpēc vienīgais ISPA projekts transporta (dzelzceļa) jomā ir TINA un REBIS tīkla daļa, t.i., tas attiecas uz posma vai centrālā punkta izveidošanu vai atjaunošanu, vai pieeju šiem tīkliem. TEN-T tīkli Horvātijā ir balstīti uz SEETO (Dienvidaustrumu Eiropas reģionālais transporta novērošanas centrs) ieteikumiem. Pirmspievienošanās instrumentu savstarpējā koordinēšana Koordinēšana ar ES delegācijām Komisijas dienesti (Paplašināšanās ģenerāldirektorāts, Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts un Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts) periodiski rīkoja sanāksmes ar ekspertiem delegācijās, kuri atbild par PHARE un ISPA , lai apspriestu plānošanas un īstenošanas jautājumus, īpaši saistībā ar konkursu organizēšanu un līgumu slēgšanu. Koordinēšana ar IPA instrumentu Lai nodrošinātu pasākumu efektīvu koordinēšanu un novērstu dublēšanu, Horvātijā 2009. gadā organizētajās divās ISPA uzraudzības komitejas sanāksmēs tika ņemti vērā jautājumi saistībā ar IPA reģionālās attīstības elementu. Divi tehniskās palīdzības pasākumi, kurus finansē, izmantojot ISPA , ir saistīti ar projektu iestrāžu sagatavošanu to īstenošanai, izmantojot IPA līdzfinansējumu. REKLāMAS PASāKUMI 2009. gadā nav noticis neviens nozīmīgs reklāmas pasākums saistībā ar ISPA projektiem. [1] Kopš 2006. gada jauni projekti nav apstiprināti, jo minētajā gadā ISPA programma beidzās. [2] SEC(2008) 415, 28.3.2008. [3] Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1267/1999, ar ko paredz Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmu [OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.). [4] 2009. gadā revīzijas nodaļas galvenais mērķis bija iegūt pamatotu pārliecību, ka IPA projektu vadības un kontroles sistēmas vēl joprojām atbilst piemērojamo regulu prasībām un darbojas efektīvi. [5] Noteikums, kas tomēr ir svītrots no 2007. gada 1. maija ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1995/2006 [OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.]. [6] Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīva 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu [OV L 175, 5.7.1985, 40. lpp.].