Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (KOM(2005)0141 - C6-0111/2005 - 2005/0057(CNS))



Oficiālais Vēstnesis 117 E , 18/05/2006 Lpp. 0222 - 0230



P6_TA(2005)0203 Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes * Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (KOM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS)) (Apspriežu procedūra) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0141) [1], - ņemot vērā EK līguma 128. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0111/2005), - ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, - ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0149/2005), 1. apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; 2. aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; 3. aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; 4. prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; 5. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMi | Grozījums Nr. 1 1.a apsvērums (jauns) | (1a) tā kā integrētajās pamatnostādnēs ir jāparedz lielāka Lisabonas stratēģijas efektivitāte, pienācīgi ņemot vērā ekonomikas, sociālo un vides politiku. | Grozījums Nr. 2 2. apsvērums 2. Lisabonas Eiropadomē 2000. gadā tika uzsākta stratēģija ar mērķi panākt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi ar vairāk un labākām darbavietām un lielāku sociālo kohēziju, nosakot ilgtermiņa nodarbinātības mērķus, tomēr pēc pieciem gadiem sasniegtais nav viennozīmīgs. | 2. Lisabonas Eiropadomē 2000. gadā tika uzsākta stratēģija ar mērķi panākt ilgspējīgu ekonomikas izaugsmi ar vairāk un labākas kvalitātes darbvietām un lielāku sociālo kohēziju un sociālo integrāciju, nosakot ilgtermiņa mērķi panākt pilnīgu nodarbinātību, tomēr pēc pieciem gadiem šo mērķu sasniegšanā vēl ir daudz darāmā un ir skaidrs, ka līdz 2010. gadam sasniedzamo mērķu nolūkā ir jāveic daudz efektīvāki pasākumi. | Grozījums Nr. 3 3. apsvērums 3. Nodarbinātības pamatnostādņu un ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu integrēts izklāsts vienā dokumentā sekmē Lisabonas stratēģijas pārorientēšanu uz izaugsmi un nodarbinātību. Eiropas Nodarbinātības stratēģijai ir vadošā loma Lisabonas stratēģijas nodarbinātības mērķu īstenošanā. | 3. Nodarbinātības pamatnostādņu un ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu integrēts izklāsts vienā dokumentā sekmē Lisabonas stratēģijas pārorientēšanu uz ilgspējīgu attīstību un nodarbinātību, paredzot jaunas iniciatīvas vides jomā, tādējādi sekmējot noteikto mērķu sasniegšanu. Lisabonas stratēģijā noteiktie nodarbinātības mērķi, kas papildināti ar kohēzijas un sociālās integrācijas mērķiem un vispārējās dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas principiem, veido Eiropas nodarbinātības stratēģijas pamatu. | Grozījums Nr. 4 4. apsvērums 4. Saskaņā ar 2005. gada 22. un 23. marta pavasara Eiropadomes secinājumiem pilnīgas nodarbinātības, darba kvalitātes, darbaspēka produktivitātes un sociālās kohēzijas mērķi jāatspoguļo skaidrās prioritātēs: vairāk cilvēku iesaiste darbā, to saglabāšana nodarbināto statusā un sociālās aizsardzības sistēmu modernizēšana; darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spējas un darba tirgu elastības uzlabošana; uzlabot ieguldījumu cilvēku kapitālā ar labākas izglītības un prasmju nodrošināšanu. | 4. Saskaņā ar 2005. gada 22. un 23. marta pavasara Eiropadomes secinājumiem pilnīgas nodarbinātības, darba kvalitātes, darbaspēka drošības un produktivitātes, kā arī sociālās kohēzijas un integrācijas mērķi jāatspoguļo skaidrās prioritātēs: iesaistīt darba tirgū vairāk cilvēku, veicinot tādu lēmumu pieņemšanu, kas ļauj apvienot ģimenes dzīvi un darbu un sekmē vienlīdzīgas iespējas; uzlabot darba ņēmēju nodarbinātības iespējas un uzņēmumu organizatoriskās pielāgošanās spējas, tādējādi uzlabojot darba tirgu elastību un drošību; veicināt sociālo integrāciju, īstenojot mazaizsargātu darbinieku, sieviešu, jauniešu un vecāku cilvēku integrāciju darba tirgū, uzlabot ieguldījumus cilvēku kapitālā ar labākas izglītības un prasmju nodrošināšanu, īpašu uzmanību pievēršot jauninājumiem un tehnoloģiskai attīstībai, un radīt darba vietas jaunās jomās. Tas viss veidos stabilu pamatu sociālās aizsardzības sistēmu modernizēšanai, saskaņotībai un ilgspējībai; | Grozījums Nr. 5 5. apsvērums 5. Nodarbinātības pamatnostādnes pilnīgi jāpārskata tikai reizi trijos gados, bet laika posmā līdz 2008. gadam to atjaunināšanas iespējām jābūt stingi ierobežotām. | 5. nodarbinātības pamatnostādnes pilnībā jāpārskata tikai reizi trijos gados; izņēmuma kārtā tās var atjaunot starpposmā līdz 2008. gadam. | Grozījums Nr. 6 6. apsvērums 6. Ieteikumi par nodarbinātību, ko Padome pieņēma 2004. gada 14. oktobrī, paliek spēkā kā atsauces materiāls. | 6. Ieteikumi par nodarbinātību, ko Padome pieņēma 2004. gada 14. oktobrī, paliek spēkā kā atsauces materiāls un tos papildina ar šo dokumentu. | Grozījums Nr. 7 2. pants Visus pamatnostādņu aspektus ņem vērā dalībvalstu nodarbinātības politikā un par tiem ziņo ik gadu iesniedzamajās Lisabonas valsts programmās. | Visus pamatnostādņu aspektus, kas būtu jāinterpretē plašāk, lai ietvertu būtiskākos sociālās un nodarbinātības politikas aspektus, ņem vērā dalībvalstu nodarbinātības politikā un dalībvalstis iesniedz ziņojumu par šo politiku īstenošanu un to rezultātiem attiecībā uz nodarbinātības līmeni kopumā un atsevišķi sieviešu un vecāku cilvēku nodarbinātības līmeni. | Grozījums Nr. 8 Pielikuma 1. iedaļas daļa pirms 16. pamatnostādnes Pilnīga nodarbinātība un bezdarba samazināšana, palielinot pieprasījumu pēc darbaspēka un tā pieejamību, ir būtiski svarīga. Tas jādara vienlaicīgi ar darbavietu pievilcības, darba kvalitātes un darbaspēka produktivitātes uzlabošanu, kā arī nabadzīgo darba ņēmēju skaita samazināšanu. Pilnīgi jāizmanto sinerģijas starp darba kvalitāti, produktivitāti un nodarbinātību. Nepieciešama mērķtiecīga rīcība, lai stiprinātu sociālo integrāciju, novērstu izstumšanu no darba tirgus un atbalstītu tādu cilvēku iesaistīšanu darbā, kuri atrodas nelabvēlīgākā situācijā, kā arī lai samazinātu atšķirības starp reģioniem attiecībā uz nodarbinātību, bezdarbu un darbaspēka produktivitāti, īpaši atpalikušos reģionos. Panākumu atslēga ir līdztiesīgas iespējas, diskriminācijas apkarošana un integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai. | Pilnīga nodarbinātība un bezdarba samazināšana, palielinot pieprasījumu pēc darbaspēka un tā pieejamību, ir būtiski svarīga. Tas jādara vienlaicīgi ar darbvietu pievilcības, darba kvalitātes un darbaspēka produktivitātes uzlabošanu, šādi veicinot Eiropas ekonomikas konkurētspēju. Pilnībā jāizmanto darba kvalitātes, produktivitātes un nodarbinātības savstarpējā papildināmība. Nepieciešama mērķtiecīga rīcība un atbilstošu lēmumu pieņemšana, lai stiprinātu sociālo integrāciju, novērstu izstumšanu no darba tirgus un atbalstītu tādu cilvēku iesaistīšanu darbā, kuri atrodas nelabvēlīgākā situācijā, un sieviešu, jauniešu un vecāku cilvēku iesaistīšanu darbā, kā arī lai samazinātu atšķirības starp reģioniem attiecībā uz nodarbinātību, bezdarbu un darbaspēka produktivitāti, īpaši atpalikušos reģionos. Panākumu atslēga šajās jomās ir līdztiesīgas iespējas, tostarp legālo imigrantu un iedzīvotāju, kas nav imigranti, līdztiesība, visu veidu diskriminācijas apkarošana un integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai. | Grozījums Nr. 9 Pielikuma 1. iedaļas daļa pirms 17. pamatnostādnes Nodarbinātības līmeņa paaugstināšana ir visefektīvākais līdzeklis ekonomikas izaugsmes radīšanai un sociāli integrējošas ekonomikas veicināšanai, vienlaikus sniedzot drošību tiem, kuri nespēj strādāt. Jaunas "ves cikla" pieejas darbam veicināšana un sociālās aizsardzības sistēmu modernizēšana, lai nodrošinātu to piemērotību, finansiālo ilgtspējību un atbilstību sabiedrības mainīgajām vajadzībām, ir vēl svarīgāka, ņemot vērā darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita paredzamo samazināšanos. Jaunajā starppaaudžu pieejā īpaša uzmanība jāpievērš pastāvīgās sieviešu un vīriešu bezdarba līmeņa atšķirības problēmas risināšanai, kā arī gados vecāku darba ņēmēju un jauniešu zemajai nodarbinātībai. Nepieciešama arī rīcība, lai risinātu problēmu ar jauniešu bezdarbu, kas vidēji ir divas reizes lielāks nekā kopējais bezdarba līmenis. Jāveido pareizie apstākļi, lai sekmētu nodarbinātības palielināšanos, neatkarīgi no tā, vai tas saistīts ar pirmo ienākšanu darba tirgū, atgriešanos tajā pēc pārtraukuma vai vēlmi pagarināt darba mūžu. Ļoti svarīga ir darbavietu kvalitāte, ietverot atalgojumu un pabalstus, darba apstākļi, drošība, pieeja mūžizglītībai un karjeras iespējas, kā arī atbalsts un stimuls no sociālās aizsardzības sistēmām. Eiropas Jaunatnes pakta īstenošanai jādod ieguldījums "dzīves cikla" pieejai darbam. | Ekonomiskā izaugsme ļauj paaugstināt nodarbinātības līmeni un ir visefektīvākais sociāli orientētas ekonomikas pamats, kas sekmē sociālo integrāciju, vienlaikus sniedzot drošību tiem, kuri nespēj strādāt. Jaunas "zīves cikla" pieejas darbam veicināšana, nodrošinot mūžizglītības iespējas, un sociālās aizsardzības sistēmu modernizēšana, lai nodrošinātu to piemērotību, finansiālo ilgspējību un atbilstību sabiedrības mainīgajām vajadzībām, ir vēl svarīgāka, ņemot vērā sabiedrības jaunās un mainīgās vajadzības, jaunus sociālās atstumtības veidus, jo īpaši vardarbību ģimenē, un darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita paredzamo samazināšanos. Jaunajā starppaaudžu pieejā īpaša uzmanība jāpievērš un jāveic atbilstoši pasākumi pastāvīgās sieviešu un vīriešu nodarbinātības un atalgojuma līmeņa atšķirību problēmas risināšanai, kā arī gados vecāku darba ņēmēju un jauniešu zemajai nodarbinātībai. Jāveido pareizie apstākļi, lai sekmētu nodarbinātības palielināšanos, neatkarīgi no tā, vai tas saistīts ar pirmo ienākšanu darba tirgū, atgriešanos tajā pēc pārtraukuma vai vēlmi pagarināt darba mūžu. Ļoti svarīga ir darbavietu kvalitāte, ieskaitot atalgojumu un pabalstus, darba apstākļi, veselības aizsardzība un darba drošība, darbavietu stabilitāte, pieeja mūžizglītībai un karjeras iespējas, kā arī atbalsts un veicināšanas pasākumi, kas paredzēti nodokļu un sociālās aizsardzības sistēmās. Eiropas Jaunatnes pakta īstenošanai un tajā paredzēto iniciatīvu koordinēšanai jāsniedz efektīvs ieguldījums jauniešu iesaistīšanā darba dzīvē un sabiedrībā, paaudžu saskaņā un tādas Eiropas ekonomikas konkurētspējas veicināšanā, kuras pamatā ir prasmes, zināšanas un "zīves cikla" pieejas ievērošana. | Grozījums Nr. 10 Pielikuma 1. iedaļas 17. pamatnostādne Pamatnostādne. Veicināt "dzīves cikla" pieeju darbam, no jauna meklējot ceļus, kā veidot nodarbinātības iespējas jauniešiem un samazināt jauniešu bezdarbu; mērķtiecīgi samazinot dzimumu atšķirības nodarbinātības, bezdarba un atalgojuma līmenī; labāk saskaņojot darba un ģimenes dzīvi, ietverot arī izmaksu ziņā pieejamas bērnu aprūpes un citu apgādājamo aprūpes iespējas; veidojot modernas pensiju un veselības aprūpes sistēmas, nodrošinot to piemērotību, finansiālo ilgspējību un atbilstību mainīgajām vajadzībām, lai atbalstītu līdzdalību nodarbinātībā un ilgāku darba mūžu, ietverot attiecīgu motivāciju turpināt strādāt, nevis agrāk doties pensijā; atbalstot darba apstākļus, kas nodrošina aktīvas vecumdienas (Integrētā pamatnostādne Nr. 17). Sk. arī integrēto pamatnostādni "Nodrošināt ekonomikas ilgtspējību" (Nr. 2). | Pamatnostādne. Pielāgot darbu dažādiem cilvēka dzīves posmiem, no jauna meklējot ceļus, kā veidot nodarbinātības iespējas jauniešiem un samazināt jauniešu bezdarbu, nodrošinot viņiem augstas kvalitātes un individuālām vajadzībām piemērotu izglītību un profesionālo apmācību; mērķtiecīgi apkarojot diskrimināciju darba vietā, samazinot dzimumu atšķirības nodarbinātības, bezdarba, atalgojuma un profesionālās izaugsmes jomā; veicināt to sieviešu nodarbinātību, kas bijušas vardarbības ģimenē upuri; labāk saskaņojot darba un ģimenes dzīvi, sekmējot ģimenes pienākumu vienlīdzīgu sadali, atbalstot vientuļo vecāku ģimenes un gan sieviešu, gan vīriešu elastīgāku darba apstākļu un bērna kopšanas atvaļinājumu izmantošanu un jo īpaši arī izmaksu ziņā pieejamas bērnu aprūpes un citu apgādājamo aprūpes iespējas saskaņā ar mērķiem, kas noteikti 2002. gada Barselonas Eiropadomē; veidojot modernas un labākas pensiju un veselības aprūpes sistēmas, nodrošinot to piemērotību, finansiālo ilgspējību un atbilstību mainīgajām vajadzībām, lai atbalstītu līdzdalību nodarbinātībā un, brīvprātīgi izvēloties, ilgāku darba mūžu, ietverot attiecīgu motivāciju turpināt strādāt, nevis agrāk doties pensijā; atbalstot darba apstākļus, kas nodrošina aktīvas vecumdienas, jo īpaši pakāpenisku un elastīgu pensionēšanos (Integrētā pamatnostādne Nr. 17). Sk. arī integrēto pamatnostādni "Nodrošināt ekonomikas ilgspējību" (Nr. 2). | Grozījums Nr. 11 Pielikuma 1. iedaļas daļa pirms 18. pamatnostādnes Lai palielinātu līdzdalību un cīnītos ar sociālo atstumtību, ļoti svarīgi ir sekmēt darba meklētāju piekļuvi nodarbinātībai, novērst bezdarbu un nodrošināt, lai tie, kas kļūst bezdarbnieki, paliktu cieši saistīti ar darba tirgu un palielinātu savas darba iegūšanas iespējas. Tam nepieciešams likvidēt šķēršļus ceļā uz darba tirgu, efektīvi palīdzot darba meklēšanā, atvieglinot piekļuvi mācībām un citiem aktīviem darba tirgus pasākumiem, un nodrošinot, ka strādāt patiešām atmaksājas, kā arī novēršot bezdarba un nabadzības iespējamību. Īpaša uzmanība jāpievērš pasākumiem, lai veicinātu nelabvēlīgākā situācijā esošu cilvēku iekļaušanu darba tirgū, tostarp ar sociālo dienestu un sociālās ekonomikas paplašināšanu. Atšķirība to cilvēku, kas atrodas nelabvēlīgākā situācijā, bezdarba līmenī, kā arī bezdarba līmeņa atšķirība starp ES valstu piederīgajiem un personām, kas tādi nav, saglabājas pārāk augsta, un tā ievērojami jāsamazina atbilstīgi valstu noteiktajiem mērķiem. Īpaši svarīgi ir apkarot diskrimināciju, veicināt invalīdu piekļuvi nodarbinātībai un integrēt migrantus un mazākumtautības. | Lai palielinātu sabiedrības līdzdalību darba tirgū un cīnītos ar sociālo atstumtību, ļoti svarīgi ir sekmēt darba meklētāju piekļuvi nodarbinātībai, novērst bezdarbu un nodrošināt, lai tie, kas kļūst bezdarbnieki, paliktu cieši saistīti ar darba tirgu un palielinātu savas darba iegūšanas iespējas. Tam nepieciešams likvidēt šķēršļus ceļā uz darba tirgu, efektīvi palīdzot darba meklēšanā, atvieglinot piekļuvi mācībām un citiem aktīviem darba tirgus pasākumiem, un nodrošinot, ka strādāt patiešām atmaksājas, kā arī novēršot bezdarba un nabadzības iespējamību. Īpaša uzmanība jāpievērš pasākumiem, lai veicinātu nelabvēlīgākā situācijā esošu cilvēku iekļaušanu darba tirgū, tostarp ar sociālo dienestu un sociālās ekonomikas paplašināšanu. Bezdarba līmenis mazaizsargātu personu sieviešu, jauniešu un vecāku cilvēku vidū, kā arī bezdarba līmenis to ES pilsoņu un trešo valstu pilsoņu vidū, saglabājas pārāk augsts, un tas ievērojami jāsamazina atbilstīgi valstu noteiktajiem mērķiem. Īpaši svarīgi ir apkarot diskrimināciju darba dzīvē, jo īpaši attiecībā uz darba iespējām, profesionālo izglītību un izaugsmi, kā arī darba apstākļiem, veicināt invalīdu piekļuvi nodarbinātībai un integrēt migrantus un mazākumtautības. | Grozījums Nr. 12 Pielikuma 1. iedaļas 18. pamatnostādne Pamatnostādne. Nodrošināt atvērtus darba tirgus darba meklētājiem un nelabvēlīgākā situācijā esošiem iedzīvotājiem, veicot aktīvus un profilaktiskus darba tirgus pasākumus, tostarp vajadzību laicīgu apzināšanu, atbalsta, vadlīniju un mācību nodrošināšanu darba meklēšanā ar īpaši izstrādātu rīcības plānu palīdzību, sniedzot vajadzīgos sociālos pakalpojumus, kas nepieciešami, lai atbalstītu nelabvēlīgākā situācijā esošu iedzīvotāju iekļaušanu darba tirgū un veicinātu sociālo un teritoriālo kohēziju un nabadzības izskaušanu; kā arī pastāvīgi pārskatot nodokļu un pabalstu sistēmas, tostarp pabalstu pārvaldību un to saņemšanas nosacījumus, un augstu faktisko nodokļu robežlikmju samazināšanu, lai strādāt patiešām atmaksātos un tiktu nodrošināts pienācīgs sociālās aizsardzības līmenis (Integrētā pamatnostādne Nr. 18). | Pamatnostādne. Nodrošināt, lai darba tirgi būtu atvērti darba meklētājiem un mazaizsargātiem iedzīvotājiem, sievietēm, jauniešiem un vecākiem cilvēkiem, veicot aktīvus nodarbinātības pasākumus un profilaktiskus bezdarba novēršanas pasākumus, tostarp vajadzību laicīgu apzināšanu, jaunu darba vietu radīšanu tādās jomās kā sociālie pakalpojumi un veselības aprūpe, vide vai jaunās tehnoloģijas, atbalsta, vadlīniju, mācību un pārkvalificēšanās nodrošināšanu darba meklēšanā ar īpaši izstrādātu rīcības plānu palīdzību, sniedzot vajadzīgos sociālos pakalpojumus, kas nepieciešami, lai atbalstītu mazaizsargātu iedzīvotāju iekļaušanu darba tirgū un veicinātu sociālo un teritoriālo kohēziju un nabadzības izskaušanu; veicinot sadarbības un brīvprātīgā sektora attīstību, kā arī pastāvīgi pārskatot nodokļu un pabalstu sistēmas, tostarp attiecīgo kritēriju noteikšanu un to pārvaldību, un augstu faktisko nodokļu robežlikmju samazināšanu, lai strādāt patiešām atmaksātos un tiktu nodrošināts un saglabāts pienācīgs sociālās aizsardzības līmenis. Īpaša vērība jāvelta personām ar visa veida spēju traucējumiem, izstrādājot politikas virzienus, kas veicinātu šo personu nodarbinātību un radītu tām pieejamu vidi. Jāveic arī pasākumi, lai veicinātu pilnīgu imigrantu integrēšanu sabiedrībā un darba vietā, kā arī jāizskauž rasisms, visa veida diskriminācija un uzmākšanās darba vietā un sabiedrībā. (Integrētā pamatnostādne Nr. 18). | Grozījums Nr. 13 Pielikuma 1. iedaļas 19. pamatnostādne Pamatnostādne. Uzlabot atbilstību darba tirgus vajadzībām, modernizējot un stiprinot darba tirgus institūcijas, īpaši nodarbinātības dienestus; nodrošinot lielāku nodarbinātības un mācību iespēju pārredzamību valsts un Eiropas līmenī, lai sekmētu mobilitāti visā Eiropā; labāk prognozējot pieprasījumu pēc konkrētas kvalifikācijas un pieprasījuma un piedāvājuma trūkumu darba tirgū; kā arī pienācīgi vadot ekonomisko migrāciju (Integrētā pamatnostādne Nr. 19). | Pamatnostādne. Uzlabot nodarbinātības vadību, modernizējot un stiprinot darba tirgus institūcijas, īpaši nodarbinātības dienestus; nodrošinot lielāku nodarbinātības un mācību, kā arī pārkvalificēšanās iespēju pārredzamību un pieejamību valsts un Eiropas līmenī, lai samazinātu laika patēriņu, pārejot no viena darba uz citu; attīstot valodu mācīšanu, lai sekmētu mobilitāti un zināšanu apmaiņu visā Eiropā; labāk prognozējot pieprasījumu pēc konkrētas kvalifikācijas un pieprasījuma un piedāvājuma trūkumu darba tirgū; kā arī pienācīgi vadot migrācijas kustību atbilstīgi Tamperes programmai (Integrētā pamatnostādne Nr. 19). | Grozījums Nr. 14 Pielikuma 1. iedaļas 19.a pamatnostādne (jauna) | Pamatnostādne. Novērst slimību izplatību, lai samazinātu darbaspēka izmaksas un deficītu valsts veselības aizsardzības dienestos, samazinot pirmstermiņa pensionēšanās gadījumus vispārējas invaliditātes dēļ, un to pensiju skaitu, ko izmaksā sakarā ar nelaimes gadījumiem darbā un arodslimību gadījumos. (Integrētā pamatnostādne Nr. 19.a.) | Grozījums Nr. 15 Pielikuma 2. iedaļas virsraksts Darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas un darba tirgu elastības uzlabošana | Darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas un darba tirgu elastības un drošības uzlabošana | Grozījums Nr. 16 Pielikuma 2. iedaļas pirmā daļa Eiropai jāuzlabo spēja prognozēt, uzsākt un amortizēt ekonomiskas un sociālas pārmaiņas. Tam nepieciešamas nodarbinātībai labvēlīgas darbaspēka izmaksas, moderna darba organizācija un darba tirgi, kas darbojas pareizi, nodrošinot lielāku elastību kopā ar nodarbinātības drošību, lai apmierinātu uzņēmumu un darba ņēmēju vajadzības. Minētajiem elementiem arī jāveicina tas, ka tiek novērsta sadalītu darba tirgu veidošanās iespēja un samazināts nedeklarēts darbs. | Eiropai jāuzlabo spēja prognozēt, uzsākt un amortizēt ekonomiskas un sociālas pārmaiņas. Tam nepieciešamas nodarbinātībai labvēlīgas darbaspēka izmaksas, moderna darba organizācija, labāk attīstīta mūžizglītība un darba tirgi, kas darbojas pareizi, nodrošinot lielāku elastību kopā ar nodarbinātības drošību, savienojot darbu ar privāto dzīvi, lai apmierinātu uzņēmumu un darba ņēmēju vajadzības. Minētajam arī jāveicina tas, ka tiek novērsta darba tirgu segmentācijas veidošanās iespēja un samazināts aizliegtais darbs. | Grozījums Nr. 17 Pielikuma 2. iedaļas otrā daļa Mūsdienu aizvien vairāk globalizētajā ekonomikā ar tirgu atvēršanu un jaunu tehnoloģiju nepārtrauktu ieviešanu gan uzņēmumi, gan darba ņēmēji saskaras ar nepieciešamību un patiesībā arī ar iespēju pielāgoties. Lai gan šis strukturālo pārmaiņu process kopumā ir labvēlīgs izaugsmei un nodarbinātībai, tas arī izraisa pārvērtības, kas atstāj graujošu ietekmi uz dažiem darba ņēmējiem un uzņēmumiem. Uzņēmumiem jākļūst elastīgākiem, lai reaģētu uz pēkšņām izmaiņām pieprasījumā pēc to nodrošinātajām precēm vai pakalpojumiem, pielāgotos jaunām tehnoloģijām un spētu pastāvīgi ieviest jauninājumus, lai saglabātu savu konkurētspēju. Tiem arī jāreaģē uz pieaugošu prasību pēc darbavietu kvalitātes, kas saistīts ar darba ņēmēju personīgo izvēli un izmaiņām ģimenē, un nākotnē būs jāsadzīvo ar novecojošos darbaspēku un mazāk jauniem darbiniekiem, kas ir jauniešu vecumā. Darba ņēmējiem darba dzīve kļūst sarežģītāka, jo darba organizācijas veidi kļūst aizvien dažādāki un nevienādāki, un dzīves laikā nākas sekmīgi pārlaist aizvien vairāk pārmaiņu. Strauji mainīgā ekonomikā un ar to saistītā pārstrukturēšanā viņiem jāpielāgojas jauniem darba veidiem, tostarp informācijas un komunikāciju tehnoloģiju plašākai izmantošanai, un pārmaiņām savā darba statusā, kā arī jābūt gataviem mūžizglītībai. Lai paplašinātu piekļuvi darba iespējām arī visā ES, nepieciešams nodrošināt ģeogrāfisko mobilitāti. | Mūsdienu aizvien vairāk globalizētajā ekonomikā ar tirgu atvēršanu un jaunu tehnoloģiju nepārtrauktu ieviešanu gan uzņēmumi, gan darba ņēmēji saskaras ar nepieciešamību un patiesībā arī ar iespēju pielāgoties. Lai gan šis strukturālo pārmaiņu process kopumā ir labvēlīgs izaugsmei un nodarbinātībai, tas arī izraisa pārvērtības, kas atstāj graujošu ietekmi uz dažiem darba ņēmējiem un uzņēmumiem. Uzņēmumiem jānodrošina vide, kurā tie varētu elastīgāk reaģēt uz izmaiņām pieprasījumā pēc to nodrošinātajām precēm vai pakalpojumiem, pielāgotos jaunām tehnoloģijām un pierādītu, ka tie spēj ieviest jauninājumus, lai saglabātu savu konkurētspēju. Tiem arī jākļūst spējīgiem apmierināt pieaugošo prasību pēc augstākas darbavietu kvalitātes, kas saistīta ar darba ņēmēju personīgo izvēli un izmaiņām ģimenē, un nākotnē būs jāsadzīvo ar novecojošu darbaspēku un mazāku skaitu jauno darbinieku. Darba ņēmējiem darba dzīve kļūst sarežģītāka, un tiem izvirza prasības veikt dažāda veida darbus. Strauji mainīgā ekonomikā un ar to saistītā pārstrukturēšanā viņiem jābūt tehniski nodrošinātiem, pielāgojoties jauniem darba veidiem, tostarp informācijas un komunikāciju tehnoloģiju plašākai izmantošanai, un pārmaiņām savā darba statusā, kā arī jābūt gataviem mūžizglītībai. Lai paplašinātu piekļuvi darba iespējām arī visā ES, nepieciešams nodrošināt ģeogrāfisko mobilitāti. | Grozījums Nr. 18 Pielikuma 2. iedaļas 20. pamatnostādne Pamatnostādne. Veicināt elastību kopā ar nodarbinātības drošību un samazināt darba tirgus segmentāciju, pielāgojot nodarbinātības tiesību aktus, ja vajadzīgs, pārskatot elastības līmeni, ko nodrošina pastāvīgi un pagaidu līgumi; labāk prognozējot un konstruktīvi risinot pārmaiņas, tostarp ekonomikas pārstrukturēšanu, jo īpaši pārmaiņas, kas saistītas ar tirdzniecības atvēršanu, lai samazinātu to sociālās izmaksas un sekmētu pielāgošanos; atbalstot pārmaiņas nodarbinātības statusā, ietverot mācības, pašnodarbinātību, uzņēmumu veidošanu un ģeogrāfisko mobilitāti; veicinot un izplatot novatoriskus un pielāgojamus darba organizācijas veidus, tostarp sekmējot veselību un drošību un līgumu noteikumu un darba laika dažādību, lai uzlabotu kvalitāti un darba ražīgumu; pielāgojoties jaunām tehnoloģijām darbavietā un mērķtiecīgi pārvēršot nedeklarētu darbu likumīgā nodarbinātībā (Integrētā pamatnostādne Nr. 20) Sk. arī integrēto pamatnostādni "Sekmēt lielāku saskaņotību starp makroekonomikas politiku un struktūrpolitiku" (Nr. 4). | Pamatnostādne. Veicināt un palielināt elastību kopā ar nodarbinātības drošību un samazināt darba tirgus segmentāciju, veicinot labas nozaru attiecības, kuru pamatā ir neatkarīgas un reprezentatīvas arodbiedrības, kā arī labāk informēti un konsultēti darba ņēmēji, pielāgojot un vienkāršojot nodarbinātības tiesību aktus, ja vajadzīgs, pārskatot elastības un drošības līmeni, ko nodrošina pastāvīgi un pagaidu līgumi; labāk prognozējot un konstruktīvi risinot pārmaiņas, tostarp ekonomikas pārstrukturēšanu, jo īpaši pārmaiņas, kas saistītas ar tirdzniecības atvēršanu, lai samazinātu to sociālās izmaksas un sekmētu pielāgošanos jaunām situācijām; atbalstot pārmaiņas nodarbinātības statusā, ietverot mācības, pašnodarbinātību, uzņēmumu veidošanu un ģeogrāfisko mobilitāti; veicinot un izplatot novatoriskus un pielāgojamus darba organizācijas veidus; efektīvus pasākumus, lai samazinātu negadījumus darba vietā, uzlabojot darba negadījumu risku novēršanu, jo īpaši, ieviešot pasākumus Eiropas līmenī, un līgumu noteikumu dažādību un elastīgāku darba laiku, lai uzlabotu darba kvalitāti un darba ražīgumu un saskaņotu ģimenes dzīvi ar darbu; pielāgojoties jaunām tehnoloģijām darbavietā un mērķtiecīgi pārvēršot aizliegtu darbu likumīgā nodarbinātībā un, apkarojot ēnu ekonomiku (Integrētā pamatnostādne Nr. 20). Sk. arī integrēto pamatnostādni "Sekmēt lielāku saskaņotību starp makroekonomikas politiku un struktūrpolitiku"(Nr. 4) | Grozījums Nr. 19 Pielikuma 2. iedaļas daļa pirms 21. pamatnostādnes Lai maksimizētu darbavietu radīšanu, saglabātu konkurētspēju un dotu ieguldījumu ekonomikā kopumā, vispārējai atalgojuma attīstībai jābūt atbilstīgai ražīguma pieaugumam ekonomiskā cikla laikā un tai jāatspoguļo situācija darba tirgū. Lai sekmētu darbavietu radīšanu, un tas īpaši attiecas uz zemāk atalgotu darbu, var būt nepieciešami arī pasākumi, lai samazinātu ar algām nesaistītas darbaspēka izmaksas un pārskatītu darba devēja un darba ņēmēja maksātos nodokļus un sociālos maksājumus. | Lai maksimizētu darbvietu radīšanu, saglabātu konkurētspēju un dotu ieguldījumu ekonomikā kopumā, vispārējai atalgojuma attīstībai jābūt atbilstīgai ražīguma pieaugumam ekonomiskā cikla laikā un tai jāatspoguļo situācija darba tirgū. Lai sekmētu darbavietu radīšanu, ir ieteicami arī pasākumi, lai samazinātu ar algām nesaistītas darbaspēka izmaksas un pārskatītu darba devēja un darba ņēmēja maksātos nodokļus un sociālos maksājumus. | Grozījums Nr. 20 Pielikuma 2. iedaļas 21. pamatnostādne Pamatnostādne. Nodrošināt tādu algu un citu darbaspēka izmaksu attīstību, kas veicina nodarbinātību, sekmējot piemērotus apstākļus, lai sistēmas algu noteikšanai sarunu ceļā, vienlaikus pilnīgi ņemot vērā sociālo partneru lomu, atspoguļotu produktivitātes un darba tirgus tendenču atšķirības nozaru un reģionālā līmenī; kā arī pārraugot un, ja vajadzīgs, pārskatot ar algām nesaistītu darbaspēku izmaksu struktūru un līmeni un to ietekmi uz nodarbinātību, īpaši attiecībā uz zemāk atalgotiem darbiniekiem un tiem, kas darba tirgū ienāk pirmoreiz (Integrētā pamatnostādne Nr. 21). Sk. arī integrēto pamatnostādni "Nodrošināt, lai algu attīstība veicinātu makroekonomikas stabilitāti un izaugsmi" (Nr. 5). | Pamatnostādne. Nodrošināt tādu algu un citu darbaspēka izmaksu attīstību, kas veicina nodarbinātību, izveidojot un sekmējot piemērotus apstākļus, lai sistēmas algu noteikšanai sarunu ceļā, konkrēti darba koplīguma noslēgšanas sarunu ceļā, vienlaikus pilnīgi ņemot vērā sociālo partneru lomu, atspoguļotu produktivitātes un darba tirgus tendenču atšķirības valsts, nozaru un reģionālā līmenī, respektējot sociālo partneru autonomiju; kā arī pārraugot un, ja vajadzīgs, sadarbībā ar sociālo dienestu pārstāvjiem pārskatot ar algām nesaistītu darbaspēku izmaksu struktūru un līmeni, jo īpaši sociālās nodrošināšanas iemaksas, pārraugot to ietekmi uz nodarbinātību, īpaši attiecībā uz mazkvalificētiem jauniešiem, kuri darba tirgū ienāk pirmoreiz, vecākiem cilvēkiem, kuri vēlas strādāt un personām ar spēju traucējumiem; veikt īpašus pasākumus, lai novērstu atalgojuma atšķirību starp dzimumiem, tostarp efektīvāk ieviest tiesību aktus par vienādu atalgojumu starp dzimumiem, izstrādāt nepārprotamus un atjauninātus statistikas datus un kontrolēt vienlīdzības plānu īstenošanu. (Integrētā pamatnostādne Nr. 21). Sk. arī integrēto pamatnostādni "Nodrošināt, lai algu attīstība veicinātu makroekonomikas stabilitāti un izaugsmi" (Nr 5). | Grozījums Nr. 21 Pielikuma 3. iedaļas 22. pamatnostādne Pamatnostādne. Paplašināt un uzlabot ieguldījumus cilvēku kapitālā izstrādājot efektīvas mūžizglītības stratēģijas atbilstīgi Eiropas saistībām, tostarp attiecīgus stimulus un izmaksu dalīšanas mehānismus uzņēmumiem, valsts iestādēm un personām, jo īpaši, lai ievērojami samazinātu to skolnieku skaitu, kas pamet skolas, tās nepabeidzot; palielinot piekļuvi pamata profesionālajai, vidējai un augstākajai izglītībai, tostarp praksēm apmācībām un uzņēmējdarbībā; kā arī stiprinot līdzdalību pastāvīgā apmācībā darba vietā visa mūža garumā, īpaši zemas kvalifikācijas un gados vecākiem darba ņēmējiem (Integrētā pamatnostādne Nr. 22). Sk. arī integrēto pamatnostādni "Palielināt un uzlabot ieguldījumu pētniecībā un attīstībā" (Nr. 12). | Pamatnostādne. Paplašināt un uzlabot ieguldījumus cilvēku kapitālā sadarbībā ar sociālajiem partneriem izstrādājot efektīvas mūžizglītības stratēģijas atbilstīgi Eiropas saistībām, tostarp attiecīgus stimulus un izmaksu dalīšanas mehānismus uzņēmumiem, valsts sektoram un personām, apzinot nepieciešamos pasākumus un sastādot programmu to īstenošanai, lai ievērojami samazinātu to skolnieku skaitu, kas pamet skolas, tās nepabeidzot; palielinot piekļuvi pamata profesionālajai, vidējai un augstākajai izglītībai, arodizglītībai ārpus universitātes, veicinot uzņēmējdarbības iesaistīšanu visos izglītības līmeņos, kā arī informācijas sabiedrības attīstīšanu un jaunu tehnoloģiju izmantošanu; kā arī stiprinot līdzdalību pastāvīgā apmācībā darba vietā visa mūža garumā, īpaši zemas kvalifikācijas, gados vecākiem darba ņēmējiem un sievietēm, jo īpaši sievietēm, kuras atgriežas darbā, un mazo un vidējo uzņēmumu darbiniekiem, kā arī rosinot veidot pasniedzēju un studentu apmaiņas programmas starp uzņēmumiem valsts līmenī un dalībvalstu starpā (Integrētā pamatnostādne Nr. 22). Sk. arī integrēto pamatnostādni "Palielināt un uzlabot ieguldījumu pētniecībā un attīstībā" (Nr. 12). | Grozījums Nr. 22 Pielikuma 3. iedaļas 23. pamatnostādne Pamatnostādne. Pielāgot izglītības un apmācības sistēmas jaunajām prasībām pēc zināšanām, labāk nosakot darbam nepieciešamo un galvenās zināšanas, un prognozējot kvalifikāciju prasības nākotnē; paplašinot izglītības un apmācības instrumentu pieejamību; attīstot nepieciešamos pamatapstākļus, lai atbalstītu kvalifikāciju pārredzamību, to netraucētu atzīšanu un neoficiālu mācību legalizēšanu; nodrošinot izglītības un apmācības sistēmu pievilcību, atvērtību un augstus kvalitātes standartus (Integrētā pamatnostādne Nr. 23). | Pamatnostādne. Pielāgot izglītības un apmācības sistēmas jaunajām prasībām pēc zināšanām, labāk nosakot darbam nepieciešamo un galvenās zināšanas, un prognozējot kvalifikāciju prasības nākotnē; atbalstot ciešu sadarbību starp nozari, izglītību un pētniecības centriem, lai sekmētu vislabvēlīgāko situāciju novatorisma attīstībai Eiropas uzņēmumos; paplašinot izglītības un apmācības instrumentu pieejamību; attīstot nepieciešamos pamatapstākļus, lai atbalstītu līdzvērtīgu kvalifikāciju pārredzamību, to efektīvu atzīšanu un neformālu un neoficiālu mācību izvērtēšanu; nodrošinot izglītības un apmācības sistēmu pievilcību, atvērtību un augstus kvalitātes standartus, tostarp tādu sistēmu, kas atbilst mazaizsargātu personu īpašām vajadzībām darba tirgū, konkrēti sieviešu, jauniešu un vecāku cilvēku vajadzībām; īpaši cenšoties piesaistīt studentus un zinātniekus no trešajām valstīm (Integrētā pamatnostādne Nr. 23). | Grozījums Nr. 23 Pielikuma 3. iedaļas daļa pēc 23. pamatnostādnes Veicot pasākumus, dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai nodrošinātu labu nodarbinātības politikas pārvaldību. Tām jāveido plaša partnerība pārmaiņām, iesaistot parlamentārās struktūras un ieinteresētās puses, tostarp reģionālā un vietējā līmenī. Nozīmīga loma jāpiešķir Eiropas un valstu sociālajiem partneriem. Dalībvalstīm jādefinē apņemšanās un mērķi saskaņā ar ES pamatnostādnēm un ieteikumiem. Labai pārvaldībai vajadzīga arī pārredzamība, piešķirot administratīvos un finanšu resursus. Ar Komisijas piekrišanu dalībvalstīm Eiropas Nodarbinātības stratēģijas īstenošanai mērķtiecīgi jāizmanto struktūrfondu, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda, resursi un jāziņo par veiktajiem pasākumiem. Īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai stiprinātu institucionālo un administratīvo spēju dalībvalstīs. | Veicot pasākumus, dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai nodrošinātu labu nodarbinātības politikas pārvaldību. Tām jāveido plaša partnerība pārmaiņām, iesaistot parlamentārās struktūras un visas ieinteresētās puses, Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām struktūrām jādefinē apņemšanās un pārbaudāmi mērķi saskaņā ar ES pamatnostādnēm un ieteikumiem, kā arī īpašām reģionālajām un vietējām vajadzībām. Labai pārvaldībai vajadzīga arī pārredzamība, piešķirot administratīvos un finanšu resursus. Ar Komisijas piekrišanu dalībvalstīm un reģioniem Eiropas Nodarbinātības stratēģijas īstenošanai mērķtiecīgi jāizmanto struktūrfondu, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda, resursi un jāziņo par veiktajiem pasākumiem. Īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai stiprinātu institucionālo un administratīvo spēju dalībvalstīs un reģionos. | [1] OV vēl nav publicēts. --------------------------------------------------