LV    LV 
 
 
 EIROPAS  
KOMISIJA   
Briselē, 13.5.2015.  
COM(2015) 270 final  
  
Ieteikums  
PADOMES IETEIKUMS  
par Polijas 2015.  gada valsts reformu programmu  
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2015.  gada konverģences programmu  
  
 
LV 2   LV  
 
Ieteikums  
PADOMES IETEIKUMS  
par Polijas 2015.  gada valsts reformu programmu  
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2015.  gada konverģences programmu  
 
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,  
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121.  panta 2.  punktu un 
148. panta 4.  punktu,  
ņemot vērā Padomes Regulu  (EK) Nr.  1466/97 (1997.  gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu1 un jo īpaši 
tās 9.  panta 2.  punktu,  
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas3, 
ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,  
ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,  
ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,  
ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,  
ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,  
tā kā:  
(1) Eiropadome 2010.  gada 26.  martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu 
izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka 
ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība 
galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiro pas ilgtspējīgas izaugsmes 
potenciālu un konkurētspēju.  
(2) Padome 2010.  gada 13.  jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma 
ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām 
pamatnostādnēm (2010. –2014.  g.), un 2010.  gada 2 1. oktobrī tā pieņēma lēmumu par 
dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Kopā tie veido “integrētās 
pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un 
nodarbinātības politikā.  
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1.  lpp. 
2 COM(2015)  270. 
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
LV 3   LV (3) Padome 2014.  gada 8.  jūlijā pieņēma ietei kumu par Polijas 2014.  gada valsts reformu 
programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Polijas 2014.  gada konverģences 
programmu.  
(4) Komisija 2014.  gada 28.  novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu4, iezīmējot 
2015.  gada Eiropas ekonomikas politikas koordin ēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā 
dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu  (ES) Nr.  1176/2011, pieņēma brīdināšanas 
mehānisma ziņojumu5, kurā Polija netika noteikta kā viena no dalībvalstīm, par 
kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.  
(5) Eiropadome 2014.  gada 18.  decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu 
investīcijas, paātrinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi 
veicinošu fiskālo konsolidāciju.  
(6) Komisija 2015.  gada 26.  februārī publicēja 2015.  gada ziņojumu par Poliju6. Tajā 
tika izvērtēti Polijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014.  gada 8.  jūlijā 
pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi.  
(7) Polija 2015.  gada 29.  aprīlī iesniedza savu 2015.  gada valsts reformu programmu un 
2015.  gada 30.  aprīlī – savu 2015.  gada ko nverģences programmu. Abas programmas 
tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.  
(8) [Pēc tam, kad 2015.  gada jūnijā tika atcelta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas 
procedūra,] uz Poliju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pa kta preventīvā daļa. 
Savā 2015.  gada konverģences programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt 
nominālo deficītu no 3,2  % no IKP līdz 2,7  % no IKP 2015.  gadā un līdz 1,2  % no 
IKP 2018.  gadā. Pamatojoties uz Komisijas 2015.  gada pavasara prognozi, var 
uzskatīt, ka pārmērīgs deficīts jau ir novērsts 2014.  gadā, kas ir gadu pirms termiņa, 
ņemot vērā to, ka sistēmiskās pensiju reformas neto budžeta izmaksas izskaidro, 
kāpēc ir pārsniegta atsauces vērtība, proti, 3  % no IKP. Saskaņā ar konverģences 
programmu va ldība plāno līdz 2019.  gadam sasniegt vidēja termiņa mērķi, proti, 
strukturālo deficītu 1  % apmērā no IKP. Pēc tam, kad 2015.  gadā valdības parāda 
attiecība pret IKP sasniedza maksimumu (51,7  %), valdība plānot to samazināt līdz 
49,1 % 2018.  gadā. Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir 
ticams attiecībā uz 2015.  gadu un labvēlīgs attiecībā uz 2016.  gadu. Pamatojoties uz 
vispārējo novērtējumu, tiek prognozēts, ka Polija izpildīs nepieciešamās korekcijas 
vidēja termiņa mērķa sasniegšanai 2015.  gadā, jo neto izdevumu pieaugums ir zem 
robežvērtības. Pasākumi plānotā deficīta mērķa sasniegšanai, sākot no 2016.  gada, 
nav pietiekami konkretizēti. Ņemot vērā Komisijas 2015.  gada pavasara prognozi, 
pastāv risks, ka 2016.  gadā radīsies neliela nov irze no nepieciešamajām korekcijām, 
jo strukturālā korekcija neatbilst prasībām. Tādēļ 2016.  gadā būs nepieciešami 
turpmāki pasākumi. Pamatojoties uz savu konverģences programmas novērtējumu un 
ņemot vērā Komisijas 2015.  gada pavasara prognozi, Padome uzsk ata — sagaidāms, 
ka Polija kopumā ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Nodokļu 
ieņēmumus varētu palielināt, mazāk izmantojot pašreiz plaši piemērotās samazinātās 
PVN likmes un uzlabojot nodokļu administrēšanas efektivitāti.  
(9) Polijas fiskālaja m regulējumam nāktu par labu, ja tiktu izveidota neatkarīga 
struktūra, kas būtu atbildīga par fiskālo noteikumu ievērošanas ex ante un ex post 
                                                 
4 COM(2014)  902. 
5 COM(2014)  904. 
6 SWD(2015)  40 final. 
 
LV 4   LV pārbaudēm, makroekonomisko un budžeta prognožu novērtējumu un publisko 
finanšu ilgtermiņa ilgtspējas analīzi.  
(10) Polija 2013.  gada beigās apturēja 1999.  gada sistēmisko pensiju reformu. Lai gan tas 
īstermiņā atviegloja budžetu, 1999.  gada sistēmiskās pensiju reformas apturēšana 
neuzlabo publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, jo īslaicīgo atvieglojumu, ko rada 
augstākas sociālās iemaksas un zemāki procentu maksājumi, atsvērs lielāki pensiju 
maksājumi no valsts pensiju pīlāra nākotnē. Kopumā 1999.  gada sistēmiskās pensiju 
reformas apturēšana rada riskus Polijas publiskajām finansēm ilgtermiņā.  
(11) Lauksaimniekiem un kalnračie m piešķirtās sociālā nodrošinājuma priekšrocības 
joprojām apgrūtina profesionālo mobilitāti un rada ievērojamas izmaksas 
publiskajām finansēm. Šīs preferenču sistēmas attur cilvēkus no pāriešanas uz 
produktīvākām nozarēm, rada slēpto bezdarbu, un zemo iema ksu dēļ tās lielākoties 
subsidē nodokļu maksātāji. Polijas lauksaimniecības nozarē ir nodarbināti 11,4  % 
darbaspēka, kas vairāk nekā divas reizes pārsniedz vidējo rādītāju ES, bet tajā tiek 
radīti tikai 3,3  % no valsts bruto pievienotās vērtības. Valsts su bsīdijas sociālā 
nodrošinājuma sistēmās lauksaimniekiem sasniedz gandrīz 1  % no IKP un kalnraču 
pensijās  — 0,5 % no IKP. Saikne starp iemaksām un pabalstiem ir vāja, un iemaksas 
parasti balstās uz vienotu likmi. Lauksaimniekus ar lieliem ienākumiem nevar 
sistemātiski izslēgt no sistēmas, un tādēļ sistēma var tikt izmantota ļaunprātīgi. 
Sistēmas ieviešana lauksaimnieku ienākumu reģistrēšanai un novērtēšanai būtu 
neaizstājams pirmais solis ceļā uz lauksaimnieku sociālā nodrošinājuma sistēmas 
reformu.  
(12) Polijā j oprojām pastāv darba tirgus segmentācija. Pagaidu darba līgumu īpatsvars ir 
visaugstākais ES, bet pārejas no pagaidu nodarbinātības uz nodarbinātību uz 
nenoteiktu laiku īpatsvars ir zems, un darba samaksas atšķirība ir visaugstākā ES. 
Neelastīgā atlaišanas  kārtība, ilgā tiesvedība un citi šķēršļi darba devējiem veicina 
darba līgumu uz noteiktu laiku un nestandarta darba līgumu slēgšanu. Turklāt tā 
rezultātā, ka izmaksas saistībā ar līgumiem, uz kuriem attiecas darba tiesības, tiek 
uzskatītas par augstām, pā rmērīgi tiek izmantoti civiltiesību līgumi ( umowy cywilno -
prawne ), kas darba devējiem ir izdevīgi mazāku sociālā nodrošinājuma iemaksu dēļ. 
Taču lielais tāda veida līgumu īpatsvars, kas saistīti ar mazākām iemaksām, var 
samazināt pieejamās nodarbinātības k valitāti, jo īpaši gados jauniem darba 
ņēmējiem. Jauniešu bezdarba līmenis ir augsts, kas daļēji ir tādēļ, ka potenciālo darba 
ņēmēju kvalifikācija un prasmes neatbilst darba tirgus vajadzībām. Tādēļ ir 
nepieciešami turpmāki centieni reformēt profesionālās  izglītības un apmācības 
sistēmu un palielināt līdzdalību mūžizglītībā, kuras līmenis pašlaik ir zems. Sieviešu 
līdzdalība darba tirgū joprojām ir zema. Lai risinātu šo problēmu, Polija ir uzlabojusi 
pirmsskolas izglītības pieejamību, taču tā joprojām ir t o ES valstu vidū, kurās ir 
vissliktākie rādītāji attiecībā uz bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību.  
(13) Dzelzceļa nozari negatīvi ietekmē augstā sliežu ceļu piekļuves maksa un 
nepietiekamais valsts finansējums. Regulatīvās un administratīvās vides dēļ projektu  
izstrādāšanas un īstenošanas procedūras parasti ir ilgas un sarežģītas. Lai gan nesen 
veiktās izmaiņas tiesību aktos var pozitīvi ietekmēt dzelzceļa pārvadājumus, tās, 
visticamāk, neietekmēs 2007. –2013.  gada plānošanas periodā sāktos investīciju 
projektus . Tomēr paredzams, ka 2014. –2020.  gadā ES finansējums dzelzceļa nozarei 
tiks ievērojami palielināts.  
(14) Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Polijas ekonomikas politikas 
visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015.  gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī  
 
LV 5   LV izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī 
pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Polijai adresētiem ieteikumiem. 
Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un 
sociālekonomisk ās politikas izveidē Polijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un 
norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomikas 
pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. 
Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropa s pusgadu ir atspoguļoti 1.  līdz 4.  ieteikumā.  
(15) Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Polijas konverģences programmu, 
un tās atzinums7 ir atspoguļots jo īpaši 1.  ieteikumā,  
AR ŠO IESAKA Polijai 2015.  un 2016.  gadā rīkoties šādi.  
1. Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas gan 2015., gan 2016.  gadā nodrošināt 
fiskālo korekciju 0,5  % apmērā no IKP virzībā uz vidēja termiņa mērķi. Izveidot 
neatkarīgu fiskālo padomi. Ierobežot samazinātās PVN likmes piemērošanu.  
2. Sākt procesu lauksaimniekiem un kal nračiem piemērojamās pensiju sistēmas 
saskaņošanai ar citiem darbiniekiem piemērojamo pensiju sistēmu un pieņemt laika 
grafiku pakāpeniskai pilnīgai saskaņošanai; ieviest lauksaimnieku ienākumu 
novērtēšanas un reģistrēšanas sistēmu.  
3. Veikt pasākumus, lai  samazinātu pagaidu darba un civiltiesisko līgumu pārmērīgo 
izmantošanu darba tirgū.  
4. Novērst šķēršļus investīcijām dzelzceļa projektos.  
Briselē,  
 Padomes vārdā  — 
 priekšsēdētājs  
                                                 
7 Saskaņā ar Padomes Regulas  (EK) Nr. 1466/97 9.  panta 2.  punktu.