Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā izdarāma Savienības grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu

(2021/C 83/09)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJĀ IZDARĀMA SAVIENĪBAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“RECAȘ”

PDO-RO-A0027-AM01

Pieteikuma iesniegšanas diena: 9.4.2019.

1. Pieteikuma iesniedzējs un tā likumīgās intereses

Vie Vin Recaș Timiș Professional Association (AVV Recaș)

2. Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums

☐ Produkta nosaukums

☒ Vīnkopības produkta kategorija

☒ Saikne

☐ Tirdzniecības ierobežojumi

3. Grozījuma apraksts un pamatojums

3.1. Jaunas kvalitatīvu dzirkstošo vīnu produktu kategorijas iekļaušana

Apraksts un pamatojums

Ir ieviesta jauna kvalitatīvu dzirkstošo vīnu produktu kategorija.

Attiecīgi ir grozīta produkta specifikācijas I iedaļa un vienotā dokumenta 1.3. iedaļa.

Pēdējos gados, lai iegūtu kvalitatīvus dzirkstošos vīnus no Rekašas apgabalā audzētām vīnogām, ir pārraudzīta dzirkstošo vīnu ražošana no bāzes vīniem. Kvalitātes sertifikācijas komitejas ir vairākkārt novērtējušas vīnus ar cilmes vietas nosaukumu, ņemot vērā, ka šajā apgabalā iegūto bāzes vīnu ražošanai piemīt īpatnības, kuras atbilst to nedzirkstošo vīnu ražošanas īpatnībām, kas šajā apgabalā ražoti no vīnogām, kuru izcelšanās vieta ir Rekašai raksturīgie vīndārzi un kurām piemīt apgabalam raksturīgās kvalitātes īpašības.

Kad valstī tika ieviesta tradicionālā kvalitatīvo dzirkstošo vīnu ražošanas metode, Rekašas apgabalā tos ražoja tikai atsevišķos gadījumos. Tā kā vīnogu šķirnes, no kurām tiek ražoti kvalitatīvi dzirkstošie vīni, Rekašā iepriekš nebija audzētas, to stādīšana sākās tikai tajā laikā, un, lai sertificētu bāzes vīnu kvalitatīvu dzirkstošo vīnu ražošanai, pirmo reizi tika novērtēta tikai 2011. gada raža.

Pēc tam sekoja periods, kad vīna darītavas tehnoloģiski pārkārtojās, ieviešot modernu aprīkojumu, lai ražotu šāda veida produktus, un tagad, reaģējot uz tirgus pieprasījumu pēc tiem, kvalitatīvo dzirkstošo vīnu tradicionālā ražošanas metode ir kļuvusi par realitāti.

Pārraudzības periodā dzirkstošie vīni, kas Rekašā – t. i., cilmes vietas nosaukuma (“Recaș”) apgabalā – ražoti no bāzes vīniem, kas iegūti no tur audzētām vīnogām, ir saņēmuši apbalvojumus valsts un starptautiskos konkursos (Concours Mondial Bruxelles 2012, 2013 un 2014, sudraba medaļa par “Bendis Brut Rose 2011”, “Bendis 2012” un “Bendis Brut Rose 2013”; Effervescens du Monde 2013, Francija, sudraba medaļa (Medaille d’Argent) par “Bendis Brut 2012”; vīna degustācijas konkurss “Starptautiskie vasaras vīni 2012”, Mainca, Vācija, trīs zvaigznes par “Bendis 2011”), kuros tika apstiprināta šo vīnu kvalitāte un uzsvērts ieteikums iekļaut tos specifikācijā.

Lai ieviestu jaunu kategoriju ar ACVN “Recaș” apzīmētiem kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem, kuriem raksturīgs augļainums, jo īpaši optimāls skābums un spilgti izteikts svaigums, pilnā mērā tiek izmantots Rekašas apgabala augsnes un klimatiskais potenciāls un piesaistīta patērētāju uzmanība šo vīnu īpašībām, ko nosaka izejvielas, kuras nāk no Rekašas ģeogrāfiskā apgabala ar tā īpašo klimatisko pēdu, kas to atšķir no citiem Rumānijas vīnkopības reģioniem.

Vīndarībā izmanto tādas šķirnes kā ‘Fetească Regală’, ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Chardonnay’. Kvalitatīvu dzirkstošo vīnu ražošanai izmanto ‘Pinot Gris’, ‘Traminer Roz’, ‘Pinot Noir’, ‘Burgund Mare’, ‘Cadarcă’, ‘Syrah’ un ‘Fetească Neagră’.

3.2. Jaunās vīnu kategorijas (kvalitatīvs dzirkstošais vīns) analītisko īpašību iekļaušana

Apraksts un pamatojums

Specifikācija ir papildināta, lai iekļautu kvalitatīvu dzirkstošo vīnu analītiskās īpašības un aprakstītu šos jaunieviestās kategorijas parametrus.

Tāpēc ir grozīts specifikācijas XI iedaļas a) punkts un vienotā dokumenta 1.4. iedaļa.

3.3. Norāde par jaunās vīnu kategorijas (kvalitatīvs dzirkstošais vīns) organoleptiskajām īpašībām

Apraksts un pamatojums

Ņemot vērā kvalitatīvu dzirkstošo vīnu ieviešanu, ir pievienotas šo vīnu organoleptiskās īpašības (no izskata, smaržas un garšas viedokļa), kuras jāapraksta, kad pievieno jaunu vīna kategoriju.

Tāpēc ir grozīts specifikācijas XI iedaļas b) punkts un vienotā dokumenta 1.4. iedaļa.

3.4. Vīna iznākuma grozīšana, palielinot maksimālo ražas iznākumu

Apraksts un pamatojums

Lai pielāgotos ražošanas praksei, kas ļauj iegūt īpaši kvalitatīvus dzirkstošos vīnus, ir palielināta vīnkopības produktivitāte atļautajām šķirnēm, kuras audzē apgabalā, kur iegūst nedzirkstošos vīnus un kvalitatīvus dzirkstošos vīnus.

Tāpēc ir grozīta specifikācijas V un VI iedaļa un vienotā dokumenta 1.5.2. iedaļa.

Grozījumu nosaka apgabala vīndārzos veiktās izmaiņas stādījumu biezībā, kura pārstādīšanas un pārstrukturēšanas programmu īstenošanas dēļ laika gaitā mainīta no mazākas uz lielāku, kā arī ar minēto procesu saistītie darbi pilnīgas mehanizācijas ieviešanai.

Noteiktajā apgabalā ar ACVN “Recaș” apzīmēto vīnu ražošanai tika izmantoti vīndārzi ar mazu stādījumu biezību uz hektāru, jo dārzos pastāvēja lielāki stādīšanas attālumi – proti, uz vienu hektāru tika stādīti 2 222–2 778 augi – un auga veci vīnogulāju kloni ar zemu vīnogu ražas un kvalitātes potenciālu, taču kopš 2007. gada daudzi apgabala vīndārzi ir apstādīti, ievērojot mainītu stādījumu biezību, lai nodrošinātu pilnīgu mehanizāciju, un vienlaikus izmantojot šķirnes ar pietiekamu dzīvotspēju, lai nodrošinātu lielāku augļu ražu un saglabātu kvalitātes līmeni, kas atbilst šim aizsargātajam cilmes vietas nosaukumam.

Lai veicinātu ražas pieaugumu, visā Rekašas apgabalā dažādos periodos, proti, piecus gadus pēc kārtas un trīs gadus pēc kārtas, atkarībā no audzēšanai atļauto šķirņu īpašajām iezīmēm tika pārraudzīta vidējā raža, lai precīzi noteiktu, kāds varētu būt piemērotākais maksimālais produktivitātes līmenis, kas nodrošinātu ar ACVN (aizsargātu cilmes vietas nosaukumu) “Recaș” apzīmētu vīnu kvalitāti.

Stādītas parasti tiek vietējās šķirnes, taču ir arī kloni, kuri ir daudz vērtīgāki nekā standarta šķirnes un kuru potenciāls izpaužas vīnos, kas ražoti, izmantojot modernizētas tehnoloģijas.

Jo īpaši šķirnēm ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ un ‘Alicante Bouschet’ ir augstāka raža, ko nodrošina ķekaru lielums un vīnogu vakuolu sulas saturs.

3.5. Papildinājumi īpašajām metodēm, ko izmanto, lai iegūtu jaunu vīna kategoriju (kvalitatīvs dzirkstošais vīns)

Apraksts un pamatojums

Šīs jaunās produktu kategorijas pievienošanas rezultātā specifikācija ir papildināta, iekļaujot īpašas metodes, ko izmanto jaunas kvalitatīvu dzirkstošo vīnu kategorijas iegūšanai.

Ir grozīta specifikācijas IX iedaļa un vienotā dokumenta 1.5.1. iedaļa.

3.6. Tādu atsevišķu izvēles norāžu iekļaušana marķējumā, kas attiecas uz īpašo tehnoloģiju, kuru izmanto jaunieviestās vīna kategorijas (kvalitatīvs dzirkstošais vīns) iegūšanai

Apraksts un pamatojums

Specifikācija (marķēšanas nosacījumi) ir papildināta saistībā ar jauno vīna kategoriju (kvalitatīvs dzirkstošais vīns), pēc izvēles norādot īpašās tehnoloģijas, kas izmantotas šīs kategorijas vīna iegūšanai, jo tās, paaugstinot aizsargātā cilmes vietas nosaukuma (ACVN) reputāciju, ietekmē to, kā ar “Recaș” apzīmēto dzirkstošo vīnu uztver patērētāji.

Attiecīgi ir grozīta specifikācijas XII iedaļa un vienotā dokumenta 1.9. iedaļa.

3.7. Tādu jaunu vīna vīnogu šķirņu iekļaušana, kas apstiprinātas nedzirkstošiem vīniem

Apraksts un pamatojums

Galveno šķirņu sarakstā ir pievienotas jaunas vīnogu šķirnes, kas apstiprinātas nedzirkstošiem vīniem.

Tāpēc ir grozīta specifikācijas IV iedaļa un vienotā dokumenta 1.7. iedaļa.

Šis grozījums ir nepieciešams, lai izmantotu šķirņu aromātiskuma potenciālu, saglabātu ACVN “Recaș” reputāciju un dažādotu šķirņu klāstu gan nedzirkstošiem, gan iegūtiem kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem. Šīs šķirnes ir sastopamas vīndārzos, uz kuriem attiecas vīndārzu pārveidošanas/pārstrukturēšanas programma.

Jaunieviestās šķirnes tika izraudzītas pēc rūpīgas Rumānijas tirgus izpētes, kurā ir sākta vietējo un to šķirņu nišas attīstība un paplašināšana, kurām ir mazāks tanīna saturs un lielāks augļainums. Šķirņu dažādošana rada daudz plašākas iespējas izpaust ar “Recaș” apzīmēto kvalitatīvo nedzirkstošo un dzirkstošo vīnu aromātu buķeti, izteiksmīgumu un oriģinalitāti, kā tas norādīts par nedzirkstošiem vīniem, kas šajā vīnkopības reģionā ir ražoti vismaz kopš 1318. gada.

Tāpēc, ja tādas Rumānijas šķirnes kā ‘Fetească Albă’, ‘Tămâioasă Românească’ un ‘Negru de Drăgășani’ izceļ Rekašas vīndārziem raksturīgos apstākļus, tad šķirnes ‘Viognier’ un ‘Traminer roz’ akcentē primāro aromātu – ziedu, zaļo augļu un kauleņu (aprikožu un balto persiku) – buķeti, kas raksturīga ar “Recaș” apzīmētiem vīniem, bet šķirne ‘Alikantes Bouschet’ pozitīvi ietekmē augstākās kvalitātes sarkanvīnu krāsas intensitāti. Šķirnes ‘Cabernet Franc’ ieviešana to vīnogu salikumā, kas dod izsmalcinātus un sarežģītus vīnus, ir turpinājums centieniem izcelt labāko no Rumānijas rietumu vīnkopības reģiona īpatnībām.

3.8. Norāde par tehnoloģisko praksi, kas izmantota jaunas vīna kategorijas (kvalitatīvs dzirkstošais vīns) iegūšanai

Apraksts un pamatojums

Šīs jaunās produktu kategorijas pievienošanas rezultātā specifikācija ir papildināta, iekļaujot informāciju par īpašām tehnoloģijām, kas izmantotas jaunas kvalitatīvu dzirkstošo vīnu kategorijas iegūšanai.

Ir grozīta produkta specifikācijas IX nodaļa, bet vienotais dokuments nav grozīts.

3.9. Norāde par jaunās vīna kategorijas (kvalitatīvs dzirkstošais vīns) saikni ar ģeogrāfisko apgabalu

Apraksts un pamatojums

Lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem par jaunas vīna kategorijas (kvalitatīvs dzirkstošais vīns) ieviešanu, specifikācija ir papildināta tā, lai tiesību aktos paredzētā saikne ar ģeogrāfisko apgabalu būtu pietiekami detalizēti aprakstīta arī kvalitatīva dzirkstošā vīna kategorijai.

Tāpēc ir grozīta specifikācijas II iedaļa un vienotā dokumenta 1.8. iedaļa.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“RECAȘ”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Analītiskās un organoleptiskās īpašības (baltvīni)

“Muscat Ottonel”: salmu dzeltena, zaļgandzeltena krāsa, tipiska muskata garša ar noapaļotām un nedaudz samtainām niansēm.

“Sauvignon”: zaļgandzeltena krāsa, smalks vīnkoka un plūškoka ziedu aromāts, patīkama augļu garša ar ilgu pēcgaršu.

“Pinot gris”: citrondzeltena krāsa, lauku ziedu smarža, pilnīga un intensīva garša ar raksturu un neuzkrītošām garšvielu niansēm.

“Feteasca regala”: citrondzeltena krāsa, maigs un svaigs lauku ziedu aromāts, augļaina un labi noapaļota garša.

“Riesling” veidi (“Riesling de Rhin”, “Riesling Italian”): gaiši dzeltena krāsa ar zaļganu zaigojumu, tikko jaušams, patīkams nogatavojušos vīnogu aromāts, dzīvīga, augļaina garša ar savu individualitāti, līdzsvarota un patīkama pēcgarša.

“Mustoasă de Măderat”: zaļgandzeltena, caurspīdīga krāsa, izsmalcināta, augļaina smarža ar īpašu un neuzkrītošu zaļo ābolu aromātu, pietiekami skāba, līdzsvarota garša.

“Chardonnay”: zeltaini dzeltena krāsa, raksturīgs akācijas aromāts, nedaudz izturētam vīnam piemīt svaiga sviesta un medus smarža, krēmīga, noapaļota, samtaina garša.

“Fetească albă”: salmu dzeltena, zaļgana krāsa, ar daļēji izplaukušu vīnkoku ziedu smaržu, harmoniska, dabiski izsmalcināta garša ar tipisku skābumu, kurš raksturīgs zemākās ielejas apvidum, kurā audzē attiecīgās vīnogas.

“Tămâioasă românească”: zeltaini dzeltena, zaļgana krāsa, specifiska mirres un vīraka smarža ar akācijas un liepu medus kāres notīm, kas sajūtamas arī pēcgaršā.

“Traminer roz”: īpašs Damaskas rožu ziedlapu un izplaukušu liepziedu aromāts, krēmīga garša.

“Viognier”: zaļgandzeltena krāsa, ko īpaši ietekmē augsnē esošās minerālvielas, smarža ar jasmīna ziedu un ienākošos aprikožu notīm, smalki pikanta, augļaina garša.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) 15 Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 250

Analītiskās un organoleptiskās īpašības (sarkanvīni)

“Cabernet Sauvignon”: izturēta vīna krāsa ir no purpursarkanas līdz ķieģeļsarkanai krāsai, sarkano piparu, eikalipta, melno rozīņu un melleņu aromāts, mucās izturētam vīnam ir nedaudz savelkoša augu garša ar tikko jaušamām vaniļas niansēm.

“Merlot”: rubīnsarkana krāsa, plūmju, upeņu un aveņu aromāts, viegli savelkoša un samtaina garša, vīna izturēšanas gaitā parādās pievilcīga buķete ar piparmētras un kafijas notīm.

“Pinot noir”: brūngansarkana krāsa, ķiršu, aveņu un zemeņu aromāts, vīna izturēšanas gaitā iegūst rozīņu, siena un melno piparu aromātu.

“Fetească neagră”: granātsarkana krāsa, smarža ar zaļo piparu notīm, vīna izturēšanas gaitā parādās upeņu un žāvētu plūmju aromāts, izturēšana līdzsvaro vīnu un piešķir tam spilgti izteiktu buķeti.

“Burgund mare”: tumši sarkana krāsa, gatavu meža ogu – sarkano jāņogu, kazeņu, melleņu – aromāts, līdzsvarota, ilgnoturīga garša, kurā jūtamas līdzsvarotas un savelkošas tanīnu nianses.

“Cadarcă”: gatavu meža ogu – jāņogu, dzērveņu, kazeņu – aromāts, samtaina garša, sausākos apstākļos iegūst vīnu ar krustnagliņu garšu.

“Syrah”: spilgti sarkana krāsa, piparu aromāts ar skābo ķiršu notīm, nedaudz pikanta garša ar pēcgaršu, kurā jūtamas saldas, pikantas notis.

“Novac”: spilgti rubīnsarkana krāsa, kas izturēšanas laikā kļūst ķieģeļsarkana, aromātā jaušama melleņu un pikantu krustnagliņu buķete, garša ar izsmalcinātu skābumu, kurā labi iekļaujas tanīns.

“Negru de Drăgăşani”: tumši sarkana krāsa, skābo ķiršu un nogatavojušos melleņu aromāts, izturētam vīnam samtaina garša ar labi iederīgu skābumu un ilgstošu pēcgaršu.

“Alicante Bouschet”: gatavo no šķirnes ‘Teinturier’, kas bagāta ar antocianīniem, neitrāls vīns ar ļoti spilgtu krāsu.

“Cabernet Franc”: rubīnsarkana krāsa, specifisks un spēcīgs pārgatavojušos meža ogu, dārzeņu un augu aromāts, kas īpaši raksturīgs ACVN “Recaș” reģionam.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) 15 Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 200

Analītiskās un organoleptiskās īpašības (kvalitatīvi dzirkstošie vīni)

Kvalitatīvi dzirkstošie vīni izceļas ar izsmalcinātību, svaigumu, dabiskumu, fermentācijai raksturīgiem aromātiem, kurā jūtamas ziedu, medus, viegli žāvēta siena un autolīzes notis, kas liek iedomāties par siltu maizi.

— Izskats: krāsa ir no zaļgandzeltenas līdz gaiši dzeltenai, no zaļgandzeltenas līdz salmu dzeltenai, dažādas intensitātes dzirkstošie baltvīni un sarkanvīni ir dzidri ar noturīgām putām, dzirkstošais sārtvīns ir dzidrs ar smalkām un ilgnoturīgām putām.

— Smarža: svaiga, izsmalcināta, vairumam baltvīnu – ar ziedu notīm.

— Garša: skāba, izsmalcināta, eleganta, ar ziedu notīm; gan smaržā, gan garšā jūtamas autolīzes notis (cepumi, grauzdēta maize).

Vīna vīnogu šķirnes, ko izmanto ar ACVN “Recaș” apzīmēto kvalitatīvo dzirkstošo vīnu ražošanai (‘Fetească regală’, ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Chardonnay’, ‘Pinot gris’, ‘Traminer roz’, ‘Pinot noir’, ‘Burgund mare’, ‘Cadarcă’, ‘Syrah’, ‘Fetească neagră’), tiek raksturotas kā pilnmiesīgas, īpaši izsmalcinātas šķirnes, kuras vīniem piešķir stiprumu un miesīgumu, proti, tās nodrošina gan šo īpašo izsmalcinātību, augļainumu un samtainumu, ko jo sevišķi piedod ‘Chardonnay’, gan dzirkstošajiem vīniem vajadzīgo skābumu un svaigumu (jo sevišķi ‘Mustoasă de Măderat’).

Kvalitatīva dzirkstošā vīna pārspiediens 20 °C temperatūrā ir vismaz 3,5 bāri.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) 12,5 Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 15 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 150

5. Vīndarības metodes

a) Īpašās vīndarības metodes

Īpašās kvalitatīva dzirkstošā vīna darīšanas metodes

Īpašā vīndarības metode

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns jāiegūst, atkarībā no izmantotā tehniskā paņēmiena veicot sekundāro fermentāciju autoklāvos vai pudelēs.

Ar “Recaș” apzīmēto kvalitatīvo dzirkstošo vīnu ražošanā gan bāzes vīns, ko izmanto kvalitatīva dzirkstošā vīna iegūšanai, gan galaprodukts ir jāražo noteiktajā apgabalā.

Ar ACVN “Recaș” apzīmētos kvalitatīvos dzirkstošos sārtvīnus var iegūt tikai no melnogu vai sarkanogu šķirnēm, veicot ogu macerāciju. Šajā dokumentā par sārtvīniem var uzskatīt arī tos, kas ražoti no šķirnēm ‘Pinot Gris’ un ‘Traminer Roz’, ja ogas macerē tik ilgi, cik nepieciešams krāsas ekstrahēšanai no šīm divām viegli iekrāsotajām šķirnēm. Darot vīnu no melnajām vai sarkanajām vīnogām, var iegūt arī baltvīnu.

b) Maksimālais ražas iznākums

‘Cabernet Sauvignon’, ‘Cabernet Franc’, ‘Fetească neagră’, ‘Pinot noir’:

13 000 kg vīnogu no hektāra.

‘Chardonnay’, ‘Muscat Ottonel’, ‘Pinot gris’, ‘Riesling italian’, ‘Tămâioasă românească’, ‘Traminer roz’:

13 000 kg vīnogu no hektāra.

‘Cadarcă’, ‘Merlot’, ‘Riesling de Rhin’, ‘Sauvignon’, ‘Viognier’, ‘Negru de Drăgășani’:

14 000 kg vīnogu no hektāra.

‘Burgund mare’, ‘Fetească regală’, ‘Fetească albă’, ‘Novac’:

15 000 kg vīnogu no hektāra.

— Ar ražu, ko nodrošina šķirņu ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ un ‘Alicante Bouschet’ ķekaru lielums un vīnogu vakuolu sulas saturs:

16 000 kg vīnogu no hektāra.

‘Cabernet Sauvignon’, ‘Cabernet Franc’, ‘Fetească neagră’, ‘Pinot noir’:

97,5 hl no hektāra.

‘Chardonnay’, ‘Muscat Ottonel’, ‘Pinot gris’, ‘Riesling italian’, ‘Tămâioasă românească’, ‘Traminer roz’:

97,5 hl no hektāra.

‘Cadarcă’, ‘Merlot’, ‘Riesling de Rhin’, ‘Sauvignon’, ‘Viognier’, ‘Negru de Drăgășani’:

105 hl no hektāra.

‘Burgund mare’, ‘Fetească regală’, ‘Fetească albă’, ‘Novac’:

112,5 hl no hektāra.

— Ar ražu, ko nodrošina šķirņu ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ un ‘Alicante Bouschet’ ķekaru lielums un vīnogu vakuolu sulas saturs:

120 hl no hektāra.

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Apgabals, kas noteikts ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Recaș” apzīmētu vīnu ražošanai, atrodas šādās Timišas žudeca teritorijās:

— Rekašas pilsēta un ciemati Izvin, Herneacova un Petrovaselo.

7. Vīna vīnogu šķirnes

‘Alicante Bouschet N’ – ‘Alicante Henri Bouschet’

‘Burgund Mare R’ – ‘Grosser burgunder’, ‘Grossburgunder’, ‘Blaufrankisch’, ‘Kekfrankos’, ‘Frankovka’, ‘Limberger’

‘Cabernet Franc N’

‘Cabernet Sauvignon N’ – ‘Petit Vidure’, ‘Bourdeos tinto’

‘Cadarcă R’ – ‘Schwarzer Kadarka’, ‘Rubinroter Kadarka’, ‘Lugojană’, ‘Gâmză’, ‘Fekete budai’

‘Chardonnay W’ – ‘Gentil blanc’, ‘Pinot blanc Chardonnay’

‘Fetească albă B’ – ‘Păsărească albă’, ‘Poama fetei’, ‘Mädchentraube’, ‘Leanyka’, ‘Leanka’

‘Fetească neagră N’ – ‘Schwarze Mädchentraube’, ‘Poama fetei neagră’, ‘Păsărească neagră’, ‘Coada rândunicii’

‘Fetească regală B’ – ‘Königliche Mädchentraube’, ‘Königsast’, ‘Kiralyleanka’, ‘Dănășană’, ‘Galbenă de Ardeal’

‘Merlot N’ – ‘Bigney rouge’

‘Muscat Ottonel B’ – ‘Muscat Ottonel blanc’

‘Mustoasă de Măderat B’ – ‘Lampau’, ‘Lampor’, ‘Mustafer’, ‘Mustos Feher’, ‘Straftraube’

‘Negru de Drăgăşani N’

‘Novac N’

‘Pinot Gris G’ – ‘Affumé’, ‘Grau Burgunder’, ‘Grauburgunder’, ‘Grauer Mönch’, ‘Pinot cendré’, ‘Pinot Grigio’, ‘Ruländer’

‘Pinot noir N’ – ‘Blauer Spätburgunder’, ‘Burgund mic’, ‘Burgunder roter’, ‘Klăvner Morillon Noir’

‘Pinot noir N’ – ‘Spätburgunder’, ‘Pinot nero’

‘Riesling de Rhin B’ – ‘Weisser Riesling’, ‘White Riesling’

‘Riesling Italian B’ – ‘Olasz Riesling’, ‘Olaszriesling’, ‘Welschriesling’

‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon verde’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’, ‘Petit Syrah’

‘Traminer Rose Rs’ – ‘Rosetraminer’, ‘Savagnin Rose’, ‘Gewürztraminer’

‘Tămâioasă românească W’ – ‘Busuioacă de Moldova’, ‘Muscat blanc à petit grains’

‘Tămâioasă românească B’ – ‘Rumänische Weihrauchtraube’, ‘Tamianka’

‘Viognier B’ – ‘Bergeron’, ‘Barbin’, ‘Rebolot’, ‘Greffou’, ‘Picotin Blanc’, ‘Vionnier’

‘Viognier B’ – ‘Petit Vionnier’, ‘Viogne’, ‘Galopine’, ‘Vugava bijela’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Sīkāka informācija par ģeogrāfisko apgabalu

Dabas faktori

Banato-Crișană līdzenums ir Zarand kalnu pakājes rietumu turpinājums līdz pat lielā Panonijas līdzenuma malai. Līdzenuma bioloģisko un pedoklimatisko īpašību atšķirību dēļ ir izdalāmas divas apakšvienības: augstākais līdzenums (pauguri) un zemākais līdzenums.

Apgabals, kas noteikts ACVN “Recaş” vajadzībām, galvenokārt atrodas augstākajā līdzenumā, proti, paugurainajā apvidū, un aptuveni 18 % no apgabala, kas noteikts šā aizsargātā cilmes vietas nosaukuma vajadzībām, atrodas augstākajās kalnu pakājēs, ko sadala ieleju tīkls, kuras izmanto kā pārejas starp kalnu pakājēm un zemāko līdzenumu.

Kopējās Saules enerģijas (ietver tiešo un izkliedēto starojumu) vidējā vērtība ir 118 kcal/cm2, no kurām 100 kcal/cm2 tiek saņemtas siltajos mēnešos (aprīlī–septembrī), dodot vīnogulājiem to, kas nepieciešams fotosintētiskajiem vielmaiņas procesiem.

Gadā ir 292 saulainas dienas, un, tā kā lielākajai daļai melnogu šķirņu vajag daudz saules, šā apgabala labvēlīgie apstākļi ļauj ražot vīnus ar labi izteiktām īpašībām.

Saskaņā ar Rekašas meteoroloģiskās stacijas mērījumiem laikposmā no 1949. gada līdz 1995. gadam nokrišņu daudzums ir klasificēts 608 mm izohiētā.

Ir gadi, kad tikai karstā gaisa un zemā gaisa mitruma kombinācijas dēļ ‘Syrah’/‘Shiraz’ var sasniegt kvalitātes līmeni, kas līdzīgs Barosas ielejas vīniem Austrālijā.

Rekašas–Petrovaselo kalnu pakāju augstums ir no 135 līdz 180 metriem, un tās sadala Lipovas kalnu (Dealurile Lipovei) – cita vīnkopības apgabala – upju tīkls. Šā hidrogrāfiskā tīkla radītās reljefa formas ietver starpfluviālus līdzenumus ar mikroieplakām, kas robežojas ar stāvām nogāzēm, un dažāda dziļuma ielejas, kas ir purvainas vai periodiski applūst.

Nogāžu profils parasti ir gluds, ļoti reti sastopamas jauktas reljefa formas, kas ir ļoti senu un tagad stabilizētu zemes nogruvumu rezultāts. Terasveidīgie Rekašas–Izvin kalni balstās uz Begas upes krasta atzarojumu gar Timišas upes zemāko līdzenumu. Tādējādi veidojas lēzena, terasveidīga plakankalne, kuras robežas nenosaka reljefa iezīmes.

Izmantojot šķirni ‘Negru de Drăgășani’, vērtīgas var kļūt teritorijas ar skeletainu augsni, jo šeit sastopamie augsnes apstākļi ir līdzīgi Piekarpatu kalnos valdošajiem apstākļiem, kuros šo šķirni radīja Rumānijas vīnkopības pētnieki.

Cilvēkfaktori

Agrotehniskā prakse, vīnogulāju kopšana un to vīnogu tehniskās gatavības noteikšana pirms novākšanas, kas paredzētas, lai ražotu bāzes vīnus ar ACVN “Recaș” apzīmētajiem kvalitatīvajiem dzirkstošajiem vīniem, kā arī vīnogu raksturīgās īpašības, kas izveidotas vīndārzā un pārstrādes laikā, padara šo ievērojamo vīnu par tādu, kam piemīt sava individualitāte un kas tirgū ir viegli identificējams ne tikai pēc etiķetes, bet arī pēc garšas un smaržas.

Lai noteiktu vīnogu tehnisko gatavību pirms novākšanas, pēc masas tiek mērīti vidēji 1 000 vīnogu paraugi, pārbaudīta sēklu gatavības pakāpe un noteikts uzkrāto cukuru līmenis attiecībā pret skābumu. Šī attiecība ietekmē un nodrošina skābuma līdzsvaru, jo īpaši vīnos, kam raksturīgs svaigums un ziedu notis.

Ražas novākšanas / pirmapstrādes posmā ražotāji rūpīgi atlasa kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem vajadzīgās šķirnes, lai veicinātu šo šķirņu aromātu izpausmi, saglabātu aromātu līdzsvaru un iegūtu smalkas putas. Ir šķirnes (piemēram, ‘Chardonnay’), kurām kvalitatīva dzirkstošā vīna veidā ir liels aromātu attīstības potenciāls, jo tās parasti novāc agri, lai aromāti būtu smalki veidoti, maigi un mazāk spēcīgi un lai tiktu saglabāts šo kvalitatīvo dzirkstošo vīnu vidējais skābums un jo īpaši svaigie aromāti un līdzsvarotā pēcgarša.

Saikne ar noteikto apgabalu

Sīkāka informācija par produktu

Sarkanvīniem, kas iegūti no vīnogām, kuras augušas augsnēs ar augstu dzelzs saturu, ir spilgti sarkana krāsa, tie ir ārkārtīgi izsmalcināti un ar izcilu individualitāti.

Šie vīni ir viendabīgi un savas īpašības atklāj pakāpeniski. Garša ne tikai apstiprina vīna aromātus, bet arī pastiprina tos, radot sajūtu, ka tiek dzerts miesīgs, stingrs, zināmā mērā sātīgs vīns.

Vīns, kurā sākumā dominē augļu aromāti, laika gaitā atveras, pārejot no mazajām meža ogām (meža zemenēm un avenēm), kas jūtamas sarkanvīnos, uz liepu, akāciju un plūškoka ziedu notīm, kas jūtamas baltvīnos, aptverot dažādas starpnotis, kas apvienojumā ar patīkamu skābumu mijas ar notīm, kuras rada auksta bazalta minerāla iespaidu, un kopumā radot pilnīgu harmoniju bez tādu aromātu klāsta, kas sadalās atsevišķos komponentos. Pēcgarša ir unikāla, ļoti ilgnoturīga un sarežģīta. To ir grūti salīdzināt ar kāda cita vīna pēcgaršu.

Nedzirkstošajiem baltvīniem piemīt dzīvīgums un krēmīgums, tikko jaušamas vīnkoka un plūškoka ziedu notis, augļu smarža, īpašs zaļo ābolu aromāts, turklāt pēc neilgas vīnu izturēšanas parādās svaiga sviesta un medus aromāts, kā arī tiem ir tipiska dabiski izsmalcināta garša, ko pastiprina skābums, kurš raksturīgs zemajā ielejā esošajiem vīndārziem, kuros audzē attiecīgās vīnogas, un pēcgarša ar akācijas medus kāru un liepu notīm.

Sarkanvīniem piemīt plūmju, upeņu, aveņu aromāts un viegli savelkoša garša, kurā vīna izturēšanas gaitā pakāpeniski parādās pievilcīga buķete ar piparmētras un kafijas notīm, savelkošas un līdzsvarotas tanīnu nianses un tikko jaušamas vaniļas notis, kas tiek iegūtas līdz ar vīna izturēšanu mucās.

Ja tādas Rumānijas šķirnes kā ‘Fetească Albă’, ‘Tămâioasă Românească’ un ‘Negru de Drăgășani’ izceļ Rekašas vīndārziem raksturīgos apstākļus, tad šķirnes ‘Viognier’ un ‘Traminer roz’ akcentē primāro aromātu buķeti, kas raksturīga ar “Recaș” apzīmētiem vīniem, bet šķirne ‘Alikantes Bouschet’ pozitīvi ietekmē augstākās kvalitātes sarkanvīnu krāsas intensitāti. Šķirne ‘Cabernet Franc’, no kuras ražo izsmalcinātus, elegantus un sarežģītus vīnus, dabiski turpina demonstrēt rietumu Rekašas vīnkopības apgabalam raksturīgos vīndarības elementus.

Ar “Recaș” apzīmētie kvalitatīvie dzirkstošie vīni no kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem, kas iegūti no tām pašām šķirnēm citos ģeogrāfiskajos apgabalos, atšķiras tieši tāpēc, ka šo dzirkstošo vīnu bāzes vīnu iegūst no vīnogām, kas audzētas un vīnogu tehniskās gatavības brīdī novāktas Rekašas apgabalā. Visas Rekašas ģeogrāfiskā apgabala vīnogu raksturīgās īpašības ietekmē tajā pastāvošais vīndarībai piemērotais klimats un cilvēkfaktori. Agrotehniskā prakse, vīnogulāju kopšana un to vīnogu tehniskās gatavības noteikšana pirms novākšanas, kas paredzētas, lai ražotu bāzes vīnus ar ACVN “Recaș” apzīmētajiem kvalitatīvajiem dzirkstošajiem vīniem, kā arī vīnogu raksturīgās īpašības, kas izveidotas vīndārzā un pārstrādes laikā, padara šo ievērojamo vīnu par tādu, kam piemīt sava individualitāte un kas tirgū ir viegli identificējams ne tikai pēc etiķetes, bet arī pēc garšas un smaržas.

Cēloniskā mijiedarbība

Apgabalam ir raksturīga mitru dienvidrietumu un ziemeļrietumu vēju un pretvēju advekcija, kas ir nedaudz augstāka nekā pārējā valstī; tas izraisa strauju mākoņainības pieaugumu, kad atmosfēras frontes, kas rada nokrišņus, nāk no Eiropas centrālās daļas. Garie un siltie rudeņi veicina antocianīnu uzkrāšanos šķirņu ‘Syrah’/‘Shiraz’, ‘Negru de Drăgășani’ un ‘Cabernet Franc’ vīnogu mizā.

Rekašas apgabala reljefu veido plašas ielejas, kur jūlijā lielā temperatūras diapazona dēļ parasti ir miglaini rīti. Zemāko nogāžu augsnes dziļumam un struktūrai ir īpaša ietekme uz ražas daudzumu. Vīnogulājiem ir tendence attīstīt savu sakņu sistēmu, pagarinot aktīvās sakņu augšanas periodu un tādējādi kaitējot cukuru uzkrāšanai vīnogās. Augstas dienas un zemas nakts temperatūras (temperatūras diapazona) maiņa ietekmē vīnogu šūnu šķidrumu sastāvu, pazeminot pH un tādējādi palielinot skābumu.

Augstā temperatūra un nokrišņu daudzums nogatavošanās posma pirmajā daļā (jūlija pēdējās desmit dienās) ir noteicošie faktori, lai sasniegtu skābuma, pH, aromātu un cukuru attiecību, kas nepieciešama kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem piemērotai ražai.

Māla–kaļķakmens augsnēm ir daudz labāka ūdensietilpība un drenāža nekā smilšainām augsnēm. Rekašas dziļās augsnes vīnogām atvieglo to gaistošo vielu uzkrāšanu, kas radīs ACVN kvalitātes dzirkstošo vīnu ražošanai izmantoto bāzes vīnu aromātu buķeti. Turklāt šāda veida augsnes sasilšana prasa ilgāku laiku un vīnogas nogatavojas daudz lēnāk, tāpēc periods, kad tās var novākt kvalitatīvu dzirkstošo vīnu ražošanai, ir ilgāks nekā citos vīndārzos.

Šķirnes, kas paredzētas lielām ražām, tiek rūpīgi apgrieztas augļu un lapotnes kopšanas darbu laikā, kas tiek veikti, lai vīnogulājiem veidotu formu un iegūtu ražas, kas atbilst kvalitatīva dzirkstošā vīna ražošanai vajadzīgajiem parametriem.

Vīnkopības apgabals, kurā audzē vīnogas, ko izmanto par izejvielu ar ACVN “Recaș” apzīmēto kvalitatīvo dzirkstošo vīnu ražošanai, ir paugurains un sadalīts ar ielejām. Starp pakalniem esošo ieleju platums ir no desmit metriem līdz 450 metriem, un vairumā gadījumu šīs ielejas ir vērstas ziemeļaustrumu vai dienvidrietumu virzienā, nedaudz slīpajās nogāzēs nodrošinot pietiekamu saules apgaismojumu. Laika gaitā šīs ielejas ir izveidojušās par sistēmu, caur kuru lietusgāžu vai sniega kušanas laikā tiek novadīts nokrišņu ūdens. Šo dabisko kanālu, savienoto vai nesavienoto gravu daudzums kopā ar metamorfo iežu daudzveidību palielina mikroreljefa ainavas sarežģītību, kas raksturīga apgabalam, kurš noteikts “Recaș” aizsargātā cilmes vietas nosaukuma vajadzībām.

Ņemot vērā minētos apstākļos, vīnogu augšana un nogatavošanās notiek gaisa un ūdens režīmā, kas ir labvēlīgs vidēja (un dažviet pat augsta) skābuma līmeņa attīstībai, kurš vajadzīgs, lai ražotu kvalitatīvu dzirkstošo vīnu darīšanai nepieciešamo bāzes vīnu. Baltogu šķirnes ‘Tămâioasa Românească’, ‘Traminer Roz’ un ‘Viognier’ ļoti labi reaģē uz šo ieleju nogāžu pakājēs valdošajiem vēsajiem rītiem un miglu, kas veicina izcilu līdzsvaru starp skābumu, cukuriem un aromātiskajiem savienojumiem.

Lai iegūtu kvalitatīvus dzirkstošos vīnus, daudzi ACVN “Recaș” apgabala vīnkopji vīnogas novāc naktī, lai samazinātu tehnoloģiskās apstrādes ilgumu, tādējādi novēršot novākto vīnogu masas atdzišanu. Pēc tam, lai nesamazinātu fermentācijai nepieciešamās barības vielas, tiek ātri un saudzīgi apstrādāts izspaidu un misas maisījums. Atsevišķi ražotāji glabāšanai izmanto arī īpašus pagrabus. Šos pagrabus uzcēla pirms daudziem gadiem, taču tie ir uzturēti un saglabāti optimālā darbības stāvoklī. Tie ne tikai garantē optimālu klimatu vīnu uzglabāšanai, lai vīni ilgāk saglabātu svaigumu (kas īpaši raksturīgs dzirkstošajiem baltvīniem), bet arī palīdz tos pareizi kopt (pagrabos ir īpaši pudeļu grozīšanai paredzēti galdi, ko izmanto kvalitatīvu dzirkstošo vīnu iegūšanai).

Zaļo operāciju/darbu laikā tiek praktizēta arī vīnogulāju kopšana (apgriežot to vainagus pēc Guyot metodes vienkāršā vai dubultā formā vai pēc Guyot Poussard metodes atkarībā no zemes gabala novietojuma nogāzē un šķirnes īpašās augļražības, audzējot tos vidējā augstumā, izraugoties daļēji vai pilnībā mehanizētu vīnogulāju formēšanas metodi, nolaužot dzinumus no stumbra, pļaujot rindstarpās nezāles, apstrādājot augsni ar noteikta veida kultivatoru, izlaužot neauglīgos dzinumus, lai veicinātu ražas augšanu/nobriešanu (piemēram, ‘Chardonnay’ gadījumā), un izkniebjot dzinumus pirms ziedēšanas, lai procentuāli daudz vairāk veicinātu augļu aizmešanos, palielinātu ķekaru vidējo masu un platības vienībā paaugstinātu ražību tādām šķirnēm kā ‘Fetească Regală’, ‘Pinot Noir’ vai ‘Muscat Ottonel’).

9. Īpašās papildu prasības (iepakošana, marķēšana, citas prasības)

Tirdzniecības nosacījumi

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

specifikācija (marķēšanas nosacījumi) ir papildināta saistībā ar jaunieviesto vīna kategoriju (kvalitatīvs dzirkstošais vīns), pēc izvēles norādot īpašās tehnoloģijas, kas izmantotas šīs kategorijas vīna iegūšanai, jo tās, paaugstinot aizsargātā cilmes vietas nosaukuma (ACVN) reputāciju, ietekmē to, kā ar “Recaș” apzīmēto dzirkstošo vīnu uztver patērētāji.

Saite uz produkta specifikāciju

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_recas_cf_notific_2068_17.09.2019_la_cererea_1351_16.06.2017_cf_notific_798_21.04.2020_no_track_changes.pdf

(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.