LV 
 
 
EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2006. gada 3. apr īlis) 
pēc Latvijas Bankas l ūguma par likumprojektu, ar ko groza likumu „Par Latvijas Banku” 
(CON/2006/19) 
 
Ievads un tiesiskais pamatojums  
Eiropas Centr ālā banka (ECB) 2006. gada 21. febru ārī saņēma Latvijas Bankas l ūgumu sniegt atzinumu 
par likumprojektu, ar ko groza likumu „Par Latvijas Banku” (t ālāk tekstā – „likumprojekts”). 
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 105. panta 
4. punktu un Padomes 1998. gada 29. j ūnija Lēmuma 98/415/EK par valstu iest āžu apspriešanos ar 
Eiropas Centr ālo banku par ties ību aktu projektiem1 2. panta 1. punkta trešo ievilkumu, jo likumprojekts 
attiecas uz valsts centr ālo banku (VCB). ECB Padome šo atzinumu ir pie ņēmusi saska ņā ar Eiropas 
Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu. 
 1.  Likumprojekta m ērķis 
Likumprojekta galvenais m ērķis ir veicin āt likuma „Par Latvijas Banku” atbilst ību Līgumam un Eiropas 
Centrālo banku sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas Stat ūtiem (tālāk tekstā – „Statūti”). Tas nosaka, ka 
Latvijas Banka ir ECBS dal ībniece un r īkojas saska ņā ar ECB pamatnost ādnēm un norādījumiem. Turkl āt 
tas atzīst ECB ties ības apstiprin āt Latvijas Bankas dal ību starptautiskaj ās monetārajās iestādēs. 
Likumprojekts preciz ē arī dažas citas likuma „Par Latvijas Banku” normas un saska ņo tajās lietotos 
terminus ar citiem Latvijas likumiem. 
 2. Visp ārīgi apsv
ērumi 
Saskaņā ar apspriešan ās vēstuli likumprojekts st āsies spēkā tūlīt pēc tā pieņemšanas Latvijas parlament ā. 
Tāpat no apspriešan ās vēstules ECB saprot, ka tiek gatavoti turpm āki likuma „Par Latvijas Banku” 
grozījumi. Tāpēc šajā atzinumā netiks vērtēti pašlaik sp ēkā esošā likuma „Par Latvijas Banku” noteikumi, 
kas būs jāpielāgo, lai Latvija ieviestu euro un Latvijas Banku integr ētu Eurosist ēmā. Taču ECB atz īmē, ka 
atbilstoši L īguma 109. pantam bija j āpielāgo Latvijas nacion ālie tiesību akti, lai l īdz 2004. gada 1. maijam 
nodrošinātu to atbilst ību Līgumam un Stat ūtiem. Tiek sagaid īts, ka šis process tiks pabeigts l īdz 
2006. gada konver ģences ziņojuma sagatavošanai. Tom ēr nacionālajiem ties ību aktiem, ar ko valsts 
                                                 
1  OV L 189, 3.7.1998., 42. lpp. 
2 centrālo banku integr ē Eurosistēmā, jāstājas spēkā tikai tad, kad st ājas spēkā iepriekš min ētā integrācija, 
t.i., dienā, kurā dalībvalsts ar iz ņēmuma statusu ievieš euro. 
 3. Īpaši apsv ērumi 
3.1. ECB atzin īgi novērtē likuma „Par Latvijas Banku” 2. panta jauno formul ējumu, saska ņā ar kuru 
Latvijas Banka ir ECBS dal ībniece un ir pak ļauta ECBS normat īvajam regul ējumam (lai gan, 
protams, atsauce uz pamatnost ādnēm un nor ādījumiem saska ņā ar Statūtu 14.3. pantu ir b ūtiska 
tikai Latvijas Bankai piln ībā integrējoties Eurosist ēmā). 
3.2. ECB t āpat atzinīgi novērtē ierosināto jauno da
ļu likuma „Par Latvijas Banku” 7. pant ā, kas atzīst 
ECB ties ības apstiprin āt Latvijas Bankas dal ību starptautiskaj ās monetārajās iestādēs, jo šī daļa 
likumu „Par Latvijas Banku” saska ņo ar Statūtu 6.2. pantu. Tom ēr ECB atz īmē, ka saska ņā ar 
Statūtu 43.1. pantu šo normu piem ēro no dienas, kur ā Latvijas Banka tiek integr ēta Eurosist ēmā. 
Tāpēc ierosinātajam groz ījumam būtu jāstājas spēkā dienā, kurā Latvija ievieš euro. 
3.3. ECB atz īmē, ka likumprojekt ā nav ietverts Latvijas Bankas padomes (t ālāk tekstā – „padome”) 
locekļu personisk ās neatkarības jautājums. Likuma „Par Latvijas Banku” 22. pant ā pašlaik noteiktie 
prezidenta, prezidenta vietnieka un citu padomes locek ļu atbrīvošanas no amata pamatojumi ir š ādi: 
1) viņu iesniegums par atk āpšanos no amata, 2) sp ēkā stājies tiesas spriedums, ar kuru Latvijas 
Bankas prezidents, vi ņa vietnieks vai padomes loceklis noties āts par tīša nozieguma izdar īšanu, 
3) Latvijas Bankas prezidents, vi ņa vietnieks vai cits padomes loceklis nep ārtraukti vair āk nekā 
sešus mēnešus pēc kārtas slimības dēļ nevar pild īt savus amata pien ākumus. ECB 2004. gada 
konverģences ziņojumā, kā arī ECB Atzinum ā CON/2005/20 secin āts, ka likuma „Par Latvijas 
Banku” 22. pant ā pašlaik noteiktajiem Latvijas Bankas prezidenta atbr īvošanas no amata 
pamatojumiem nepieciešama turpm āka pielāgošana, lai tie piln ībā atbilstu Stat ūtu 14.2. pantam. 
Tāpēc ECB iesaka šo nekav ējoties risin āmo jautājumu ietvert jau šaj ā likumprojekt ā. 
3.4. Likumprojekts groza likuma „Par Latvij as Banku” 35. pantu, lai Latvijas Banka var ētu darboties 
Latvijas, Eiropas Savien ības dalībvalstu un ārvalstu finanšu tirgos, veicot dar ījumus ar finanšu 
instrumentiem un d ārgmetāliem. Finanšu instrumentu tirgus likum ā finanšu instrumenti defin ēti kā 
“vienošan ās, kas vienlaikus vienai personai rada finanšu akt īvus, bet citai personai – finanšu 
saistības vai kapit āla vērtspapīrus”. Šī definīcija ir sam ērā plaša un š ķiet aptveram ar ī prasījumu, 
piemēram, banku aizdevumu, aizdošanu un aiz ņemšanos. Attiec īgi, ierosin ātais 35. panta 
formulējums šķiet pietiekami plašs, lai aptvertu visus Stat ūtu 18.1. pant ā minētos darījumus. 
3.5. Visbeidzot, ECB atz īmē grozījumus likuma „Par Latvijas Banku” 38. pant ā, kas nosaka oblig āto 
rezervju pras ības. Tom ēr jānorāda, ka šie pas ākumi neveicina Latvijas rezervju pras ību tālāku 
3 saskaņošanu ar rež īmu, kas noteikts atbilstoši Stat ūtu 19. pantam un attiec īgajiem Kopienas ties ību 
aktiem2. Tāpēc šo pantu pirms Latvijas Bankas integr ācijas Eurosist ēmā būs jāgroza vēlreiz. 
 
Šo atzinumu public ēs ECB interneta lap ā.  
  Frankfurt ē pie Mainas 2006. gada 3. apr īlī 
 
[parakstīts] 
 
ECB priekšs ēdētājs 
Jean-Claude TRICHET 
                                                 
2  Padomes 1998. gada 23. novembr a Regula (EK) Nr. 2531/98 par oblig āto rezervju piem ērošanu, ko veic Eiropas Centr ālā 
banka, OV L 318, 27.11.1998., 1. lpp., un 2003. ga da 12. septembra Regulu ECB/2003/9 par oblig āto rezervju 
piemērošanu, OV L 250, 2.10.2003., 10. lpp.