/* COM/2010/0774 galīgā redakcija - COD 2010/0374 */ Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 20.12.2010 COM(2010) 774 galīgā redakcija 2010/0374 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (Dokuments attiecas uz EEZ) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Projekta galvenais mērķis ir pārskatīt EKS 95, lai pielāgotu Eiropas Savienības nacionālos kontus jaunajai ekonomiskajai videi, jaunākajām metodoloģiskajām atziņām un lietotāju vajadzībām. Tāpēc ir būtiski pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par 2010. gada Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (EKS 2010). Pārskatītajai EKS jābūt atbilstošam metodoloģiskajam atsauces materiālam, lai sagatavotu augstas kvalitātes nacionālo kontu datus, kas vajadzīgi, lai atbalstītu pasākumu īstenošanu nozīmīgākajās ES politikas jomās. Pārskatīšana ir arī laba iespēja uzlabot EKS 95 standartus un vairāk pielāgot tos vajadzībām, ņemot vērā dažādos izmantošanas veidus ES. EKS ir būtisks Eiropas līmeņa instruments, ko izmanto nozīmīgiem administratīviem mērķiem (piemēram, pašu resursi, pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, struktūrfondi) un analizējot dalībvalstu ekonomikas politikas koordināciju un konverģenci. Lai sasniegtu Līguma par Eiropas Savienību, Līguma par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši Ekonomikas un monetārās savienības mērķus, EKS nodrošina ES iestādēm, valdībām un ekonomiskās un sociālās jomas dalībniekiem saskaņotu un uzticamu statistikas kopu, ko tie izmanto par pamatu lēmumu pieņemšanā. EKS pārskatīšana seko Starptautiskās nacionālo kontu sistēmas pārskatīšanai (NKS 93). Jauno NKS (NKS 2008) 2009. gadā publicēja piecas starptautiskas organizācijas (SVF, ESAO, ANO Statistikas nodaļa, Pasaules Banka un Eurostat ), kuras strādāja pie jaunās rokasgrāmatas. Attiecībā uz definīcijām, uzskaites noteikumiem un klasifikācijām EKS lielā mērā atbilst NKS. Tomēr tajā ir arī dažas atšķirības, īpaši attiecībā uz izklāsta veidu, kas vairāk atbilst lietojumam Eiropas Savienībā. Šis konkrētais lietojums nosaka vajadzību pēc lielākas definīciju, klasifikāciju un uzskaites noteikumu precizitātes. Pretēji NKS Eiropas Kontu sistēma pamatojas uz regulu, kurā, lai nodrošinātu salīdzināmību ES līmenī, ir iekļauti saistoši noteikumi un obligāta datu nosūtīšanas programma. 2. APSPRIEŠANĀS REZULTĀTI AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS EKS pārskatīšana tika apspriesta vairākās grupās. Lai atbalstītu Nacionālo kontu grupas direktorus, tika izveidota Nacionālo kontu direktoru koordinācijas komiteja, un tai bija šādi uzdevumi: - vajadzīgo stratēģisko norādījumu sniegšana, lai varētu veiksmīgi īstenot projektu; - konsultāciju sniegšana dažādos projekta posmos; - lēmumu pieņemšana par svarīgiem metodoloģijas jautājumiem. Nacionālo kontu darba grupas (NKDG) ieguldījums kopumā un Finanšu kontu darba grupas (FKDG) ieguldījums konkrētos aspektos bija būtisks faktors, lai EKS 95 pārskatīšanas projekts noritētu veiksmīgi. Lai nodrošinātu projekta tehnisko kvalitāti, bija vajadzīgas intensīvas apspriedes sanāksmēs un rakstiskas konsultācijas. Līdzās NKDG tika izveidota EKS 95 pārskatīšanas grupa, kurā, izmantojot kopīgas NKDG un FKDG sanāksmes, tika apspriesti šīs abas darba grupas interesējošie jautājumi. Tehniska ECB un Eurostat grupa saskanības jautājumos strādāja pie sistēmas finanšu un nefinanšu daļu saskaņošanas. Eiropas Statistikas sistēmas komitejai (ESSK) tika iesniegti regulāri ziņojumi par katru pārskatīšanas posmu. Regulāri tika informēta Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteja (MFMBK). Regulāra sadarbība notika ar citiem ģenerāldirektorātiem, īpaši ar Ekonomikas un finanšu lietu ĢD un Budžeta ĢD. Eurostat 2009. gada septembrī Briselē noorganizēja konferenci par nacionālajiem kontiem, kurā piedalījās lietotāji un ieinteresētās personas. IETEKMES NOVĒRTĒJUMS Ja EKS netiktu pārskatīta, tiktu negatīvi ietekmēta nacionālo kontu un agregātu salīdzināmība, pirmkārt, starp dalībvalstīm, jo pārskatīšana ir iespēja precizēt jaunus metodoloģiskus noteikumus par jautājumiem, kuri radušies pēdējos 15 gados, otrkārt, starptautiskā līmenī, jo nesen tika pārskatīta NKS. EKS arī turpmāk jābūt dalībvalstu ekonomikas struktūrām pielāgotai NKS versijai, un tajā iespējami jāizmanto NKS formāts, lai Eiropas Savienības datus var salīdzināt ar tās galveno starptautisko partneru apkopotajiem datiem. Lai sagatavotos 2010. gada novembrī plānotajai ECOFIN padomes orientējošajai diskusijai, Ekonomikas un finanšu komitejas Statistikas apakškomitejā ir apspriesta analīze par to, kā pārskatītās EKS ieviešana ietekmēs galvenos nacionālo kontu agregātus. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Regulas mērķis ir pārskatīt EKS gan attiecībā uz kopējo standartu, definīciju, klasifikāciju un uzskaites noteikumu metodoloģiju, gan attiecībā uz tādu kontu un tabulu nosūtīšanas programmu, kas saskaņā ar metodoloģiju apkopotas Savienības vajadzībām. Eiropas statistikas juridisko pamatu nodrošina 338. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņem statistikas sagatavošanas pasākumus, ja tie vajadzīgi Eiropas Savienības darbību veikšanai. Tajā izklāstītas prasības attiecībā uz Eiropas statistikas sagatavošanu un prasīta atbilstība taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistiskās konfidencialitātes standartam. Priekšlikums atbilst gan subsidiaritātes, gan proporcionalitātes principam. Attiecībā uz subsidiaritātes principu priekšlikuma mērķi nav Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē un vienlaikus dalībvalstis nevar tos sasniegt pietiekami labi. Dalībvalstis nevar nodrošināt galveno kvalitātes prasību ievērošanu vajadzīgajā apjomā bez skaidra Eiropas regulējuma, t.i., Eiropas tiesību aktiem, kuros noteikta kopīga nacionālo kontu metodoloģija un nosūtīšanas programma. Tas ir jo īpaši svarīgi nacionālo kontu jomā, jo agregāti tiek izmantoti daudziem mērķiem reģionālā un valstu līmenī, kā arī Eiropas līmenī (piemēram, pašu resursi, pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, struktūrfondi). Priekšlikuma mērķi ir labāk sasniedzami Eiropas Savienības līmenī, pamatojoties uz Eiropas tiesību aktu, jo tikai Komisija var koordinēt vajadzīgo nacionālo kontu metodoloģijas un statistikas informācijas saskaņošanu Eiropas Savienības līmenī; no otras puses, dalībvalstis var vākt datus un apkopot salīdzināmu statistiku par nacionālajiem kontiem. Tādēļ Eiropas Savienība var veikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu. Attiecībā uz proporcionalitātes principu regulā noteiktas minimuma prasības, kas ir vajadzīgas, lai sasniegtu mērķi. Tajā nav norādīts nacionālo kontu datu vākšanas mehānisms katrā dalībvalstī, bet tikai definēti sniedzamie dati, lai nodrošinātu saskaņotu struktūru un laika grafiku. EKS 2010 vajadzībām ierosinātais juridiskais instruments ir Eiropas Parlamenta un Padomes regula. Prioritāte dodama regulai, jo tajā paredz vienus un tos pašus noteikumus visā Eiropas Savienībā, neļaujot dalībvalstīm piemērot tos nepilnīgi vai izlases veidā. Tā ir tieši piemērojama, proti, tas nozīmē, ka tā nav jātransponē valstu tiesību aktos. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē ES budžetu. 5. papildu informācija Ierosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ jautājumu, tāpēc tas jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu. 2010/0374 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[2], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[3], tā kā: (1) Lai uzraudzītu dalībvalstu un Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) ekonomiku, ir vajadzīga salīdzināma, jaunākā un uzticama informācija par ekonomikas struktūru un attīstību katrā dalībvalstī vai reģionā. (2) Komisijai jāpiedalās dalībvalstu ekonomikas un EMS uzraudzībā un jo īpaši regulāri jāinformē Padome par dalībvalstu panākumiem, pildot saistības EMS. (3) Savienības pilsoņiem ir nepieciešami ekonomiskie konti kā galvenais instruments, lai analizētu dalībvalsts vai reģiona ekonomiku. Salīdzināmības labad šādi konti jāsagatavo, pamatojoties uz vienotiem principiem, kuri nepieļauj dažādas interpretācijas. (4) Komisijai jāizmanto nacionālo kontu agregāti Savienības administratīvajām vajadzībām un jo īpaši budžeta aprēķinos. (5) Jomā, kuru reglamentē šī regula, 1970. gadā tika publicēts administratīvs dokuments ar nosaukumu “Integrētu ekonomisko kontu Eiropas sistēma” (EKS), kuru, uzņemoties visu atbildību, bija sagatavojis Eiropas Kopienu Statistikas birojs. Minētais dokuments bija Eiropas Kopienu Statistikas biroja vairāku gadu darba rezultāts, kurā piedalījās arī dalībvalstu statistikas iestādes, lai izstrādātu tādu nacionālo kontu sistēmu, kura atbilstu Eiropas Kopienu ekonomikas un sociālās politikas prasībām. Tā bija Kopienas versija par Apvienoto Nāciju Organizācijas nacionālo kontu sistēmu, ko Kopiena bija izmantojusi līdz minētajam laikam. Lai atjauninātu oriģinālo tekstu, 1979. gadā publicēja dokumenta otro izdevumu[4]. (6) Nacionālo kontu sistēma tika izveidota ar Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulu (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā[5], un šī sistēma atbilda Savienības ekonomikas, sociālās un reģionālās politikas prasībām. Minētā sistēma lielā mērā atbilda starptautiskajai nacionālo kontu sistēmai (NKS 1993), ko 1993. gada februārī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas komisija, lai rezultāti visās Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstīs būtu starptautiski salīdzināmi. (7) NKS 1993 tika atjaunināta jaunas nacionālo kontu sistēmas veidā (NKS 2008), ko Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas komisija pieņēma 2009. gada februārī, lai vairāk pielāgotu nacionālos kontus jaunajai ekonomikas videi, jaunākajām metodoloģijas atziņām un lietotāju vajadzībām. (8) Ar Regulu (EK) Nr. 2223/96 izveidotā Eiropas kontu sistēma (EKS 95) ir jāpārskata, lai ņemtu vērā šīs jaunās pārmaiņas un lai minētā sistēma būtu dalībvalstu ekonomikas struktūrām pielāgota NKS 2008 versija, un lai Savienības datus varētu salīdzināt ar tās galveno starptautisko partneru apkopotajiem datiem. (9) Saistībā ar vides un sociālajiem kontiem jāpievērš uzmanība Komisijas 2009. gada 20. augusta paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei ar nosaukumu “IKP un ne tikai: progresa novērtējums mainīgā pasaulē”[6]. Tāpēc var būt vajadzīgi turpmāki metodoloģijas pētījumi un datu testi. (10) Ar šo regulu izveidotajā pārskatītajā Eiropas kontu sistēmā (EKS 2010) ir iekļauta metodoloģija un nosūtīšanas programma (kurā definēti konti un tabulas, ko visas dalībvalstis iesniedz saskaņā ar noteiktajiem termiņiem). Jo īpaši lai uzraudzītu ekonomisko konverģenci un panāktu dalībvalstu ekonomikas politikas ciešu koordināciju, Komisijai minētie konti un tabulas noteiktos datumos jānodod lietotāju rīcībā. (11) Visas citas sistēmas pakāpeniski tiks aizstātas ar EKS 2010, kuru izmantos kā kopēju standartu, definīciju, klasifikāciju un uzskaites noteikumu atsauces sistēmu, lai, ievērojot Savienības prasības, sagatavotu dalībvalstu kontus ar nolūku iegūt starp dalībvalstīm salīdzināmus rezultātus. (12) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi[7] visā statistikā, ko dalībvalstis nosūta Komisijai un kas sadalīta pa teritoriālajām vienībām, izmanto NUTS klasifikāciju. Tādēļ, lai sagatavotu salīdzināmu reģionālo statistiku, teritoriālās vienības jādefinē saskaņā ar NUTS klasifikāciju. (13) Tika izveidota darba grupa, lai sīkāk izpētītu, kā nacionālajos kontos atspoguļot netieši novērtētos finanšu starpniecības pakalpojumus ( FISIM ). Ņemot vērā darba grupas konstatējumus, varbūt, izmantojot deleģētu tiesību aktu, līdz 2012. gada beigām būs jāgroza FISIM aprēķina un dalījuma metodoloģija, lai nodrošinātu uzticamākus rezultātus. (14) Pētniecības un izstrādes izdevumi būtībā ir ieguldījums, tāpēc tie jāieraksta kā pamatkapitāla veidošana. Tomēr, izmantojot deleģētu tiesību aktu, ir jānorāda to datu formāts, kurus ieraksta kā pamatkapitāla veidošanu, ja ar testa palīdzību, pamatojoties uz papildu tabulu izstrādi, ir panākts pietiekams datu ticamības līmenis. (15) Lai izstrādātu visaptverošāku pieeju par to, kā mērīt labklājību un progresu, ar nolūku atbalstīt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomiku, jāturpina pētījumi un darbs, īpaši saistībā ar paziņojumu “IKP un ne tikai” un stratēģiju “Eiropa 2020”. Šie pētījumi un darbs palīdzēs vēl vairāk uzlabot datu pieejamību, nosūtīšanu un kvalitāti, lai nostiprinātu metodoloģiju un sagatavotos turpmākai attīstībai. (16) Lai varētu grozīt šīs regulas pielikumus, Komisijai jābūt pilnvarotai pieņemt deleģētos tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir jo īpaši svarīgi, lai sagatavošanas darba gaitā Komisija veiktu pienācīgu apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī. (17) Šīs regulas īstenošanai var būt vajadzīga lielāka valstu statistikas sistēmu pielāgošana, tāpēc Komisija var piešķirt dalībvalstīm atkāpes. (18) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[8]. (19) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, pārskatītas Eiropas kontu sistēmas (EKS 2010) sagatavošanu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. (20) Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju, ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulu Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[9]. (21) Ir notikusi apspriešanās ar Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju, ko izveidoja ar Padomes 2006. gada 13. novembra Lēmumu 2006/856/EK[10], un Nacionālā kopienākuma komiteju (NKI komiteja), ko izveidoja ar Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulu (EK, Euratom) 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula)[11], IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets 1. Ar šo regulu izveido 2010. gada Eiropas kontu sistēmu (EKS 2010). 2. EKS 2010 noteikta a) metodoloģija (A pielikums) attiecībā uz kopējiem standartiem, definīcijām, klasifikācijām un uzskaites noteikumiem, ko izmanto, apkopojot salīdzināmus kontus un tabulas Savienības vajadzībām, kā arī apkopojot rezultātus, kas tiek prasīti saskaņā ar 3. pantu; b) programma (B pielikums), kurā noteikti termiņi, kādos dalībvalstis nosūta Komisijai ( Eurostat ) saskaņā ar a) punktā minēto metodoloģiju apkopojamos kontus un tabulas. 3. Ņemot vērā 5. un 12. pantu, šī regula attiecas uz visiem Savienības tiesību aktiem, kuros ir atsauces uz EKS vai tās definīcijām. 4. Šī regula neuzliek dalībvalstīm par pienākumu izmantot EKS 2010, apkopojot kontus savām vajadzībām. 2. pants Metodoloģija 1. EKS 2010 metodoloģija, kas minēta 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ir izklāstīta A pielikumā. 2. EKS 2010 metodoloģijas grozījumus, ar ko paredzēts precizēt un pilnveidot tās saturu, Komisija var pieņemt, izmantojot deleģētos tiesību aktus saskaņā ar 7., 8. un 9. pantu un ar noteikumu, ka grozījumi nemaina metodoloģijas pamatjēdzienus, neprasa papildlīdzekļus to ieviešanai un nepalielina pašu resursus. 3. Ja rodas šaubas par EKS 2010 uzskaites noteikumu īstenošanas pareizību, attiecīgā dalībvalsts lūdz skaidrojumu Komisijai ( Eurostat ). Komisija ( Eurostat ) nekavējoties izskata jautājumu un paziņo attiecīgajai dalībvalstij lēmumu par pieprasīto paskaidrojumu. 4. Dalībvalstis veic netieši novērtēto finanšu starpniecības pakalpojumu ( FISIM ) aprēķinu un dalījumu nacionālajos kontos saskaņā ar šīs regulas A pielikumā aprakstīto metodoloģiju. Komisija, izmantojot deleģētos tiesību aktus saskaņā ar 7., 8. un 9. pantu, var līdz 2012. gada beigām noteikt FISIM aprēķina un dalījuma metodoloģiju. 5. Pētniecības un izstrādes izdevumus dalībvalstis ieraksta kā pamatkapitāla veidošanu. Lai nodrošinātu to datu ticamību, kuri jāieraksta kā pamatkapitāla veidošana, Komisija saskaņā ar 7., 8. un 9. pantu var pieņemt deleģētos tiesību aktus. Šajos deleģētajos tiesību aktos norāda minēto datu formātu. 3. pants Datu nosūtīšana Komisijai 1. Dalībvalstis nosūta Komisijai ( Eurostat ) B pielikumā norādītos kontus un tabulas, ievērojot katrai tabulai norādītos termiņus. Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju ne vēlāk kā līdz 2018. gada 1. jūlijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, kā tiek piemērotas saskaņā ar 6. pantu piešķirtās atkāpes, lai pārbaudītu, vai tās joprojām ir pamatotas. 2. Dalībvalstis nosūta Komisijai ( Eurostat ) saskaņā ar šo regulu vajadzīgos datus un metadatus atbilstīgi Komisijas ( Eurostat ) norādītajam datu apmaiņas standartam. Datus elektroniski nosūta vai augšupielādē vienotajā Komisijas ( Eurostat ) datu ievades punktā. 3. Komisija saskaņā ar 7., 8. un 9. pantu pieņem deleģētos tiesību aktus, lai grozītu vai papildinātu tabulas un termiņus B pielikumā un ņemtu vērā metodoloģijas, ekonomiskas un tehniskas pārmaiņas. Minētie tiesību akti pamatojas jo īpaši uz tādu Komisijas rezultātu novērtējumu, kuri gūti, izmantojot dalībvalstu brīvprātīgus pētījumus vai datu sūtījumus. Izdarot minēto novērtējumu, Komisija pienācīgi ņem vērā ieguvumus, ko sniedz datu pieejamība salīdzinājumā ar datu vākšanas izmaksām un informācijas sniegšanas slogu. 4. pants Kvalitātes novērtējums 1. Šīs regulas vajadzībām nosūtāmajiem datiem piemēro Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā minētos kvalitātes kritērijus. 2. Dalībvalstis nosūta Komisijai ( Eurostat ) ziņojumu par to datu kvalitāti, kuri nosūtīti saskaņā ar 3. pantu. 3. Piemērojot 1. punktā minētos kvalitātes kritērijus datiem, uz kuriem attiecas šī regula, kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību, struktūru un periodiskumu nosaka saskaņā ar 10. pantā minēto procedūru. 4. Komisija ( Eurostat ) novērtē nosūtīto datu kvalitāti. 5. pants Piemērošanas termiņš un pirmā datu nosūtīšana 1. EKS 2010 pirmo reizi piemēro datiem, kas sagatavoti saskaņā ar B pielikumu un iesniedzami 2014. gada septembrī. 2. Datus Komisijai ( Eurostat ) nosūta, ievērojot B pielikumā noteiktos termiņus. 3. Saskaņā ar 1. punktu līdz pirmajai iesniegšanai, kurā izmanto EKS 2010, dalībvalstis turpina nosūtīt Komisijai ( Eurostat ) kontus un tabulas, ko sagatavo, piemērojot EKS 95. 4. Neskarot 19. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000[12], Komisija un attiecīgā dalībvalsts pārliecinās, ka šī regula tiek piemērota, un šo pārbaužu rezultātus iesniedz šīs regulas 10. panta 1. punktā minētajai komitejai. 6. pants Atkāpes 1. Ja valstu statistikas sistēmās jāveic lieli pielāgojumi, lai piemērotu šo regulu, Komisija saskaņā ar 10. pantā minēto procedūru var piešķirt dalībvalstīm regulas piemērošanas atkāpes līdz 2020. gada 1. janvārim. 2. Tālab attiecīgā dalībvalsts ne vēlāk kā triju mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu pieprasījumu. 7. pants Deleģēšanas izmantošana 1. Uz pieciem gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisiju pilnvaro pieņemt 2. panta 2., 4. un 5. punktā un 3. panta 3. punktā minētos deleģētos tiesību aktus. Komisija sniedz ziņojumu par deleģētajām pilnvarām, vēlākais, sešus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, izņemot, ja Eiropas Parlaments vai Padome to atsauc saskaņā ar 8. pantu. 2. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto tiesību aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 3. Pilnvaras pieņemt deleģētos tiesību aktus Komisijai tiek piešķirtas, ievērojot 8. un 9. panta nosacījumus. 8. pants Deleģēšanas atsaukšana 1. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 2., 4. un 5. punktā un 3. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. 2. Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, savlaicīgi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informē otro iestādi un Komisiju, norādot deleģētās pilnvaras, kuras būtu jāatsauc, un iespējamo atsaukšanas pamatojumu. 3. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai tajā norādītajā vēlākā datumā. Tas neietekmē jau spēkā esošo deleģēto tiesību aktu derīgumu. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 9. pants Iebildumi pret deleģētajiem tiesību aktiem 1. Eiropas Parlaments un Padome divu mēnešu laikā pēc paziņošanas datuma var iebilst pret deleģēto tiesību aktu. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu var pagarināt par diviem mēnešiem. 2. Ja, beidzoties 1. punktā minētajam periodam, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav iebildusi pret deleģēto tiesību aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā tajā paredzētajā datumā. Deleģēto tiesību aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā perioda beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju, ka neplāno celt iebildumus. 3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret deleģēto tiesību aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura iebilst, pamato savus iebildumus pret deleģēto tiesību aktu. 10. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši. 11. pants Sadarbība ar citām komitejām 1. Visos jautājumos, kas ietilpst Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas kompetencē, Komisija saskaņā ar Lēmuma 2006/856/EK 2. pantu lūdz minētās komitejas atzinumu. 2. Komisija ziņo ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 izveidotajai Nacionālā kopienākuma komitejai (NKI komiteja) visu informāciju, kas attiecas uz šīs regulas īstenošanu un kas vajadzīga minētās komitejas pienākumu veikšanai. 12. pants Pārejas noteikumi 1. Budžeta un pašu resursu vajadzībām un atkāpjoties no 1. panta 3. punkta un 5. panta, Eiropas kontu sistēma, kas ir spēkā Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 1. panta 1. punkta un ar to saistīto tiesību aktu nozīmē, jo īpaši Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 un Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89[13] nozīmē, ir EKS 95, kamēr saglabājas spēkā Padomes Lēmums 2007/436/EK, Euratom[14]. 2. Lai noteiktu pašu resursus, kuru pamatā ir PVN, dalībvalstis, atkāpjoties no 1. punkta, var izmantot datus, kuri pamatojas uz EKS 2010, kamēr saglabājas spēkā Lēmums 2007/436/EK, Euratom, ja nav pieejami vajadzīgie detalizētie EKS 95 dati. 13. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C […], […], […]. lpp. [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV C […], […], […]. lpp. [4] Eurostat : “Integrētu ekonomisko kontu Eiropas sistēma (EKS)”, otrais izdevums, Eiropas Kopienu Statistikas birojs, Luksemburga, 1979. [5] OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp. [6] COM(2009) 433 galīgā redakcija. [7] OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp. [8] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [9] OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp. [10] OV L 332, 30.11.2006., 21. lpp. [11] OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp. [12] OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp. [13] OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp. [14] OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.