PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Pēc finanšu krīzes ES izveidoja Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu (EFUS), kas balstīta uz sistēmu ar diviem pīlāriem – makroprudenciālo uzraudzību un mikroprudenciālo uzraudzību.

Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK), kas izveidota 2010. gada decembrī, ir EFUS makroprudenciālās uzraudzības pīlārs. ESRK ir atbildīga par ES finanšu sistēmas makroprudenciālo uzraudzību. Tās pienākumi ir šādi: i) palīdzēt novērst vai mazināt sistēmiskos riskus, kuri skar Savienības finanšu stabilitāti un kuri rodas finanšu sistēmas ietvaros, ņemot vērā makroekonomikas norises, lai novērstu laikposmus, kuros plaši izplatītas finansiālas grūtības; ii) veicināt iekšējā tirgus raitu darbību un nodrošināt, ka finanšu sektors ilglaicīgi veicina ekonomikas izaugsmi.

ESRK ir plašs dalībnieku loks: tajā ietilpst dalībvalstu centrālās bankas un uzraudzības iestādes un ES iestādes. Tās rīcībā ir speciāli rīki, piemēram, ieteikumi un brīdinājumi, ar kuriem tā var veidot makroprudenciālās uzraudzības politiku Eiropas Savienībā. ESRK pilnvaras, kas aptver visu sistēmu, nozīmīgas ir pirmām kārtām starpnozaru un pārrobežu risku un negatīvās ietekmes uzraudzīšanai un novērtēšanai, un tās koordinējošā loma ierobežo kaitīgās ietekmes izplatīšanās risku. ESRK, veicinot valstu makroprudenciālo pasākumu atzīšanu, nodrošina arī to, ka tiek ierobežota pārrobežu informācijas noplūde un regulējuma arbitrāža. Līdz ar to ESRK ir tieša iedarbība uz ES dalībvalstu makroprudenciālajiem pasākumiem un līdz ar to uz ES finanšu stabilitātes pakāpi. Ir sagaidāms, ka šajā kontekstā ESRK darbības uzlabošana palielinās makroprudenciālās politikas iedarbīgumu.

Kopš ESRK izveides tā ir:

·sniegusi ieteikumus un brīdinājumus daudziem adresātiem;

·veicinājusi makroprudenciālā regulējuma pastāvīgu attīstību Eiropas Savienībā;

·sekmīgi izmantojusi resursus un speciālās zināšanas, ko sniedz tās daudzpusīgais institucionālais sastāvs, un neatkarīgo akadēmisko atbalstu no Konsultatīvās zinātniskās komitejas;

·tai ir bijusi svarīga loma paziņojumu par makroprudenciālajiem pasākumiem Eiropas Savienībā koordinēšanā un novērtēšanā.

ESRK svarīgā loma izriet no tās darbības koordinācijas platformas un informatīvā centra statusā, no darba risku uzraudzīšanas jomā (no ES mēroga skatpunkta) un no vadlīniju noteikšanas attiecībā uz makroprudenciālo instrumentu izmantošanu. Tomēr nesenās institucionālās izmaiņas saistībā ar banku savienību un centieni izveidot kapitāla tirgu savienību atšķir kontekstu, kurā tika izveidota ESRK, no konteksta, kurā tā pašlaik darbojas. Tas galvenokārt ietekmē ESRK sastāvu un organizāciju. Ir nepieciešami uzlabojumi attiecībā uz ESRK sastāvu un tās sadarbību ar Eiropas iestādēm, kuros būtu ņemtas vērā notikušās papildu izmaiņas makroprudenciālajā regulējumā un pakāpjveida attīstība regulēšanas jomā. Turklāt ir nepieciešamas pārmaiņas, kas nodrošinātu to, ka ESRK spēj veikt makroprudenciālo pārraudzību pār finanšu sistēmu kopumā, jo uz tirgu balstīts finansējums kļūst arvien svarīgāks, it īpaši līdz ar kapitāla tirgu savienības izveidi. ESRK efektivitātes un iedarbīguma palielināšana uzlabos makroprudenciālās politikas koordinēšanu ES ietvaros un dos ESRK iespēju labāk īstenot savas funkcijas. Papildu skaidrojums par šo priekšlikumu ir sniegts ietekmes izvērtējumā.

•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Šis priekšlikums ir izskatāms pašlaik notiekošās Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) pārskatīšanas kontekstā. ESRK un EUI ir attiecīgi EFUS makroprudenciālās uzraudzības un mikroprudenciālās uzraudzības pīlāri.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām