LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis CE 8/26

Otrdiena, 2008. gada 23. septembris

Riska ieguldījumu fondi un privātā kapitāla fondi

P6_TA(2008)0425

Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem (2007/2238(INI))

2010/C 8 E/06

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes 1976. gada 13. decembra Otro direktīvu 77/91/EEK par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (1),

ņemot vērā Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturto direktīvu 78/660/EEK, kas attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (2),

ņemot vērā Padomes 1983. gada 13. jūnija Septīto direktīvu 83/349/EEK, kas attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (3),

ņemot vērā Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvu 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (4),

ņemot vērā Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/23/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā (5),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/65/EK, ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (6),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 21. janvāra Direktīvu 2001/107/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), lai paredzētu noteikumus attiecībā uz pārvaldības sabiedrībām un vienkāršotiem prospektiem (7),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 21. janvāra Direktīvu 2001/108/EK, ar ko attiecībā uz PVKIU ieguldījumiem groza Padomes Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (8),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/65/EK par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu (9),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (10) (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvu 2003/41/EK par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (11) (Pensiju fondu direktīva),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 18. jūnija Direktīvu 2003/51/EK, ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (12),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību (13),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem (14),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem (15),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīvu 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (16) (Finanšu instrumentu tirgu direktīvas īstenošanas direktīva),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (17),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (18),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (19),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) (20) (Direktīva par prasībām attiecībā uz sākumkapitālu),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāta versija) (21) (Kapitāla pietiekamības direktīva),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Direktīvu 2007/36/EK par biržu sarakstos iekļautu sabiedrību akcionāru konkrētu tiesību izmantošanu (22),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 21. aprīļa priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (COM(2008)0119) (Maksātspēja II priekšlikums),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra paziņojumu par šķēršļu novēršanu, kas kavē riska kapitāla fondu pārrobežu ieguldījumus (COM(2007)0853),

ņemot vērā tā 2004. gada 15. janvāra rezolūciju par drošības fondiem un atvasinātajiem vērtspapīriem (23),

ņemot vērā tā 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par aktīvu pārvaldīšanu (24) un 2007. gada 13. decembra otro rezolūciju par aktīvu pārvaldīšanu (25),

ņemot vērā tā 2007. gada 11. jūlija rezolūciju — Baltā grāmata par finanšu pakalpojumu politiku 2005.—2010. gadam (26), jo īpaši tās 19. pantu,

ņemot vērā tā 2008. gada 20. februāra rezolūciju par Integrētām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai (daļa: dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes) — jaunā cikla uzsākšana (2008.—2010. g.) (27),

ņemot vērā Starptautiskās Vērtspapīru komisijas organizācijas (IOSCO) 2003. gada maijā pieņemto dokumentu “Vērtspapīru regulējuma mērķi un principi”, kurā cita starpā ietverti kolektīvo ieguldījumu shēmu, tostarp riska ieguldījumu fondu, tirdzniecības principi,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Ekonomikas un zinātnes politikas nodaļas 2007. gada decembra pētījumu par riska ieguldījumu fondiem “Pārredzamība un interešu konflikts”,

ņemot vērā paraugprakses standartus, ko Riska ieguldījumu fondu darba grupa publicēja 2008. gada 22. janvārī, un tiem sekojošo Riska ieguldījumu fondu standartu padomes izveidi, kas darbosies kā šo standartu ievērošanas uzraudzības struktūra,

ņemot vērā EK līguma 192. panta otro punktu,

ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0338/2008),

A. tā kā pašlaik pastāv valstu un ES regulējums finanšu tirgiem, kas tieši vai netieši attiecas arī uz riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem;

B. tā kā dalībvalstīm un Komisijai jānodrošina šī regulējuma konsekventa īstenošana un piemērošana; tā kā pirms jebkādas turpmākas spēkā esošo tiesību aktu pielāgošanas ir jāveic pienācīga izmaksu un ieguvumu analīze un šie pielāgojumi nedrīkst būt diskriminējoši;

C. tā kā Komisija nav pozitīvi atbildējusi uz visām Parlamenta iepriekšējām prasībām, tostarp, prasībām, kas iekļautas minētajās 2004. gada 15. janvāra, 2006. gada 27. aprīļa, 2007. gada 11. jūlija, 2007. gada 13. decembra rezolūcijās;

D. tā kā riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla fondu darbība ir ļoti atšķirīga un ne viens, ne otrs no tiem nav nepārprotami definēts, bet abu veidu fondi ir ieguldījumu instrumenti, kurus izmanto augsti kvalificēti patērētāji nevis plaša patēriņa pakalpojumu izmantotāji; tā kā pret tiem nevar pienācīgi izturēties kā pret vienotu produktu kategoriju, uz ko attiecas vienots regulējums;

E. tā kā riska ieguldījumu fondi un privātā kapitāla fondi kļūst par arvien svarīgākiem alternatīviem ieguldījumu instrumentiem, kuri ne tikai veido ievērojamu un pieaugošu globālā aktīvu pārvaldīšanas tirgus daļu, bet arī palielina finanšu tirgu efektivitāti, radot jaunas ieguldījumu iespējas;

F. F tā kā vairākas pasaules, ES un dalībvalstu iestādes jau ilgu laiku pirms pašreizējās finanšu krīzes analizēja iespējamās bažas par riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla fondu finansiālo stabilitāti, riska vadības standartiem, pārmērīgām parādsaistībām (fondu līdzekļu izmantojums) un nelikvīdu un sarežģītu finanšu instrumentu vērtēšanu;

G. tā kā analīzē, ko 2007. gadā veica Finansiālās stabilitātes forums, tika secināts, ka bažas par finansiālo stabilitāti vislabāk var risināt, pastiprinot visu dalībnieku pārraudzību;

H. tā kā Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) 2008. gada aprīļa ziņojumā par finanšu stabilitāti pasaulē secināja, ka “ir pieļauta kopīga kļūda, aprēķinot visdažādāko iestāžu — banku, specializēto apdrošinātāju, valsts atbalstītu iestāžu, riska ieguldījumu fondu — kredītsaistības un ar tām saistīto haotiska sabrukuma risku”;

I. tā kā, lai īstenotu Lisabonas līgumā noteiktos mērķus, ir nepieciešami ilgtermiņa ieguldījumi izaugsmes un nodarbinātības jomā;

J. tā kā šādu ilgtermiņa ieguldījumu veikšanai ir nepieciešami efektīvi funkcionējoši un stabili Eiropas Savienības un pasaules finanšu tirgi, kas dod ieguldījumu reālās ekonomikas attīstībā, un to var sasniegt, tikai nodrošinot to, ka Eiropas Savienībā pastāv konkurētspējīga un novatoriska finanšu nozare;

K. tā kā riska ieguldījumu fondi un privātā kapitāla fondi daudzos gadījumos nodrošina likviditāti un veicina tirgus diversifikāciju un efektivitāti, radot pieprasījumu pēc novatoriskiem produktiem, kā arī palīdz noteikt cenas;

L. tā kā, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, ir nepieciešama arī efektīvāka sadarbība uzraudzības jomā, tostarp, pasaules mērogā, kuras nodrošināšanai ir nepieciešams pilnveidot pašlaik Eiropas Savienībā īstenotos uzraudzības pasākumus, tai skaitā regulāru informācijas apmaiņu un institucionālo ieguldītāju labāku pārredzamību;

M. tā kā Komisijai būtu jāizskata iespējas panākt globālu regulējumu ārzonu tirgus dalībniekiem;

N. tā kā atbilstoša līmeņa pārredzamība attiecībā uz sabiedrību, ieguldītājiem un uzraudzības iestādēm ir ārkārtīgi būtiska, lai nodrošinātu labi funkcionējošus un stabilus finanšu tirgus, kā arī lai veicinātu konkurenci starp tirgus dalībniekiem un produktiem;

O. tā kā Komisijai vajadzētu uzraudzīt un analizēt riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla fondu darbības ietekmi un apsvērt iespēju ierosināt direktīvu par minimālajiem pārredzamības noteikumiem, kas aptvertu ieguldījumu finansēšanu nākotnē, riska pārvaldību, novērtēšanas metodes, pārvaldnieku kvalifikāciju un iespējamos interešu konfliktus, kā arī informācijas atklāšanu par riska ieguldījumu fondu īpašnieku struktūrām un reģistrāciju;

P. tā kā, lai apmierinātu vajadzību uzraudzības nolūkā novērot tirgus darbības, informācijai par ieguldījumiem riska ieguldījumu fondos un aizdevumiem no tiem bez pārmērīgiem apgrūtinājumiem ir jābūt pieejamai kompetentām uzraudzības iestādēm;

Q. tā kā ir sagaidāms, ka fondu nozare, tiecoties panākt lielāku pārredzamību, turpinās saistošu pasākumu izveidi korporatīvās vadības jomā, informējot par šiem pasākumiem arī plašu sabiedrību; aicina uzlabot kontroles mehānismus;

R. tā kā dalībvalstīm vajadzētu izmantot paraugprakses piemērus, lai nodrošinātu, ka darbinieku iegūtās darba devēju pensijas tiek nodrošinātas arī uzņēmuma bankrota gadījumā;

S. tā kā Komisijai gadījumos, kad piesardzības princips ir noteikts spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos, vajadzētu apsvērt iespēju tā definīcijā iekļaut prasību ieguldītājiem pārbaudīt, vai alternatīvie ieguldījumu fondi, kuros viņi iegulda, ievēro attiecīgos tiesību aktus un nozares paraugprakses standartus;

T. tā kā pastāvošā privātās izvietošanas definīciju dažādība dalībvalstīs traucē iekšējā tirgus darbību un rada stimulu riska produktu noplūdei mazumtirdzniecības tirgū;

U. tā kā vajadzētu izveidot vienotu tīmekļa vietni rīcības kodeksiem, tostarp reģistru par tiem, kuri ievēro vai neievēro rīcības kodeksus un to paskaidrojumus par neievērošanas iemesliem; norāda, ka arī neievērošanas iemesli var būt mācīšanās līdzeklis; tā kā šādu tīmekļa vietni vajadzētu izveidot ES mērogā un informēt par to starptautiskā līmenī;

V. tā kā 2008. gada aprīļa ziņojumā par finanšu stabilitāti pasaulē SVF brīdināja, ka “korporatīvo parādu tirgus ir viegli ievainojams, jo gan makroekonomisku, gan strukturālu iemeslu dēļ noteikti pieaugs saistību nepildīšanas gadījumu skaits”;

W. tā kā nesenais privātā kapitāla fondu darījumu skaita pieaugums ir ievērojami palielinājis to darbinieku skaitu, kuru nodarbinātību regulē akciju fondi, un tāpēc pienācīgi jāņem vērā spēkā esošie dalībvalstu un Kopienas nodarbinātības tiesību akti (jo īpaši Direktīva 2001/23/EK), kurus izstrādāja laikā, kad situācija vēl nebija šāda; tā kā dalībvalstu un Kopienas nodarbinātības tiesību aktus vajadzētu piemērot, nevienu nediskriminējot, tai skaitā izturoties taisnīgi un atbilstoši pret visiem ekonomikas dalībniekiem, kam ir līdzīgi pienākumi pret darbiniekiem;

X. tā kā daudzās tiesību sistēmās riska ieguldījumu fondi un privātā kapitāla fondi, kuru īpašumā un kontrolē atrodas uzņēmumi, netiek uzskatīti par darba devējiem un tādējādi ir atbrīvoti no darba devējiem noteiktajām juridiskajām saistībām;

Y. tā kā, veidojoties pārmērīgām parādsaistībām, kompānijām palielinās risks;

Z. tā kā līdzīgi citiem uzņēmumiem var rasties interešu konflikti, kas ir saistīti ar privātā kapitāla fondu vai riska ieguldījumu fondu darbības veidiem vai ar attiecībām starp šiem uzņēmumiem un citiem finanšu tirgu dalībniekiem; centieniem stiprināt esošos Kopienas tiesību aktus nevajadzētu aprobežoties ar riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem, un šos centienus vajadzētu saskaņot ar tādiem pasaules līmeņa standartiem kā Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) kolektīvo ieguldījumu shēmu un tirgus starpnieku interešu konfliktu pārvaldības principiem;

AA. tā kā riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla pārvaldītāju atalgojuma sistēmas var radīt neatbilstīgus stimulus, kas noved pie bezatbildīgas riska uzņemšanās;

AB. tā kā arī riska ieguldījumu fondi ieguldīja līdzekļus sarežģītos produktos, kurus skāra kredītu krīze, un tādējādi cieta zaudējumus tāpat kā citi ieguldītāji;

AC. tā kā, lai mazinātu iespējamo finanšu krīžu risku nākotnē, un, ņemot vērā spēcīgo tirgu un tirgu dalībnieku mijiedarbību, kā arī mērķi nodrošināt līdzvērtīgus spēles noteikumus pāri robežām un starp regulētu un neregulētu tirgu dalībniekiem, tiek īstenotas vairākas iniciatīvas gan ES, gan pasaules līmenī, tai skaitā Direktīvas par prasībām attiecībā uz sākumkapitālu un Kapitāla pietiekamības direktīvas pārskatīšana un priekšlikuma izstrāde direktīvai par kredītvērtējuma aģentūrām, lai nodrošinātu konsekventāku un saskaņotāku vispārējo regulējumu;

AD. tā kā uz principiem pamatots regulējums ir piemērota pieeja finanšu tirgus regulēšanai, jo tādējādi iespējams labāk izsekot tirgus attīstībai;

AE. tā kā ES līmenī ir nepieciešama rīcība, pamatojoties uz šādiem septiņiem finanšu iestāžu un tirgu principiem: — regulējuma aptvērums — spēkā esošos Kopienas tiesību aktus būtu jāpārskata, lai noteiktu jebkādus regulējuma trūkumus; būtu jāpārskata dalībvalstu tiesiskā regulējuma atšķirības un jāveicina saskaņošana, piemēram, izmantojot uzraudzītāju kolēģijas vai kādā citā veidā; jācenšas panākt starptautisku līdzvērtību un sadarbību; — kapitāls — kapitāla prasībām jābūt obligātām visām finanšu iestādēm, un tās vajadzētu noteikt, ņemot vērā uzņēmējdarbības veida risku, riska darījumus un riska kontroli; būtu jāapsver arī ilgāku likviditātes termiņu noteikšana; — aizdevumu izsniegšana un izplatīšana — lai efektīvāk saskaņotu ieguldītāju un aizdevumu izsniedzēju intereses, aizdevumu izsniedzējiem kopumā vajadzētu mazināt ar vērtspapīriem nodrošinātu produktu risku, paturot savā īpašumā reprezentatīvu produkta daļu; vajadzētu publiskot informāciju par to, cik liela daļa no aizdevumu produktiem atrodas aizdevumu izsniedzēju īpašumā; papildus uzkrāšanai jāizpēta alternatīvi pasākumi, lai saskaņotu ieguldītāju un aizdevumu izsniedzēju intereses; — uzskaite — jāapsver izlīdzināšanas metodes izmantošana, lai novērstu cikliskumu, ko radītu patiesu vērtību aprēķināšana; — vērtēšana — lai uzlabotu pārredzamību un izpratni vērtējumu tirgū, kredītvērtējuma aģentūrām jāpieņem rīcības kodeksi attiecībā uz saistību uzņemšanās pārskatāmību, produktu sarežģītību un uzņēmējdarbības praksi; interešu konflikti ir jāpārvalda; nepasūtīti vērtējumi jāuzskaita atsevišķi, un tos nedrīkst izmantot kā līdzekli pasūtījumu iegūšanai; — atvasinātu instrumentu tirdzniecība — jāveicina atklāta un pārredzama atvasinātu instrumentu tirdzniecība atklātā biržā vai citā veidā; — ilgtermiņa rezultāti — kopējais atalgojums jāsaskaņo ar ilgtermiņa rezultātiem, atspoguļojot gan zaudējumus, gan peļņu,

AF. tā kā šādas rīcības rezultātā tiktu izveidots vispārējs un vispusīgs tiesiskais pamats, kurš attiektos uz visām finanšu iestādēm, kuras pārsniedz noteiktu lielumu, un ņemtu vērā arī starptautisku uzraudzības iestāžu un regulatoru praksi,

1. prasa Komisijai, pamatojoties uz EK līguma 44. pantu, 47. panta otro punktu vai 95. pantu, līdz 2008. gada beigām tam iesniegt likumdošanas priekšlikumu vai priekšlikumus par visiem atbilstošiem darbību veicējiem vai finanšu tirgus dalībniekiem, tai skaitā riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem, ievērojot AE apsvērumā minētos septiņus principus un pievienojot pielikumā sīki izklāstītus ieteikumus;

2. apstiprina, ka šajos ieteikumos ir ievērots subsidiaritātes princips un pilsoņu pamattiesības;

3. uzskata, ka prasītā priekšlikuma vai priekšlikumu finansiālās sekas jāsedz no Eiropas Savienības budžeta piešķīruma;

4. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju, kā arī pievienotos detalizētos ieteikumus Komisijai un Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

(1) OV L 26, 31.1.1977., 1. lpp.

(2) OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.

(3) OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.

(4) OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.

(5) OV L 82, 22.3.2001., 16. lpp.

(6) OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.

(7) OV L 41, 13.2.2002., 20. lpp.

(8) OV L 41, 13.2.2002., 35. lpp.

(9) OV L 271, 9.10.2002., 16. lpp.

(10) OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.

(11) OV L 235, 23.9.2003., 10. lpp.

(12) OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.

(13) OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.

(14) OV L 142, 30.4.2004., 12. lpp.

(15) OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

(16) OV L 241, 2.9.2006., 26. lpp.

(17) OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

(18) OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.

(19) OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

(20) OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

(21) OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.

(22) OV L 184, 14.7.2007., 17. lpp.

(23) OV C 92 E, 16.4.2004., 407. lpp.

(24) OV C 296 E, 6.12.2006., 257. lpp.

(25) Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0627.

(26) OV C 175 E, 10.7.2008., 392. lpp.

(27) Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0058.