LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 2009. gada 22. j ūlijā 
SEC(2009) 1053 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments   
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS  
 
Nākamie reglament ējošie noteikumi konkurences ties ību jomā, kas piem ērojami 
mehānisko transportl īdzekļu nozarē 
  
IETEKMES  NOVĒRTĒJUMA  KOPSAVILKUMS  
 
 
{COM(2009) 388 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 1052} 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS  
1. PAMATINFORM ĀCIJA 
1. Mehānisko transportl īdzekļu ražotāji savus ražojumus parast i izplata un nodrošina to 
remontu un tehnisko apkopi, iz mantojot pilnvarotu tirgot āju un remont ētāju tīklus un 
pamatojoties uz lielu skaitu l īdzīgu vertikālo vienošanos, kuras b ūtu jāizvērtē saskaņā 
ar Līguma 81. pantu. Grupu atbr īvojuma regulas nodrošina droš ās zonas nol īgumu 
kategorijām, uz kur ām attiecas 81. panta 1. punkta aizliegums, t ādējādi 
līgumslēdzējas puses atbr īvojot no nepieciešam ības atseviš ķi izvērtēt to, vai t ās var 
izmantot 81. panta 3. punkt ā paredzētos izņēmumus. Turkl āt šīs regulas pal īdz 
saskaņoti piemērot ES noteikumus konkurences jom ā. 
2. „KĀPĒC” — RISINĀMĀ PROBLĒMA 
2. Uz meh ānisko transportl īdzekļu izplatīšanas un p ēcpārdošanas pakalpojumu 
nolīgumiem attiecas nozarei piel āgota Grupu atbr īvojuma regula (EK) 
Nr. 1400/2002, kuras darb ības termi ņš beigsies 2010. gada 31. maij ā. Komisijai 
šobrīd ir jāpieņem lēmums par tiesisko regul ējumu, kas p ēc minētā termiņa beigām 
regulēs vertikālās vienošan ās šajā nozarē. 
3. Gandrīz visas ieinteres ētās personas piekr īt tam, ka ir nepieciešams piem ērot vai nu 
vispārēju, vai ar ī nozarei piel āgotu grupu atbr īvojuma regulu, jo tas ļautu nosl ēgt 
nolīgumus, ko var uzskat īt par atbilstošiem ES konkurences ties ību aktiem.  
4. Ietekmes nov ērtējuma ziņojumā ir ņemta vērā situācijas attīstība tirgū kopš 
pašreizējās regulas sp ēkā stāšanās, jo īpaši pašreiz ējā ekonomisk ā krīze. Tajā ir 
secināts, ka apst ākļi transportl īdzekļu pārdošanas tirgos atš ķiras no apst ākļiem 
tehniskās apkopes tirgos. Transportl īdzekļu pārdošanas tirgos valda sp ēcīga 
konkurence, bet tehnisk ās apkopes tirgos past āv šķēršļi efektīvai konkurencei, kas 
var būt pretrunā patērētāju interes ēm. Lai uzlabotu pieg ādes ķēdes efektivit āti, 
nozares uz ņēmumiem vajadz ētu piemērot grupu atbr īvojumu, kur ā ir atspogu ļoti 
atšķirīgie apstākļi šajos divos tirgos. 
3. „KAS” — KONKURENCES POLITIKAS M ĒRĶI ŠAJĀ NOZAR Ē 
5. Komisijas politikas galvenais m ērķis vertikālo vienošanos jom ā ir saskaņā ar Līguma 
83. panta 2. punkta b) apakšpunktu nodrošin āt tirgu efekt īvu pārraudzību, vienlaikus 
vienkāršojot pārvaldi un uz ņēmumiem samazinot atbilst ības nodrošin āšanas 
izmaksas.  
6. Attiecībā uz tirgu efekt īvu pārraudzību ietekmes nov ērtējuma ziņojumā ir 
apstiprināts, ka joproj ām ir spēkā Regulā (EK) Nr. 1400/2002 paredz ētie īpašie 
mērķi. Tos var apkopot š ādi: 
• novērst konkur ējošu transportl īdzekļu ražotāju izslēgšanu no tirgus un nodrošin āt 
to piekļuvi tirgum; 
LV 3   LV • nodrošināt konkurenci viena un t ā paša zīmola preču tirgotāju vidū;  
• ļaut neatkar īgajiem remont ētājiem efekt īvi konkur ēt ar pilnvaroto remont ētāju 
atbalstītajiem ražot āju tīkliem, visiem tehnisk ās apkopes uz ņēmumiem nodrošinot 
netraucētu piekļuvi tehniskajai inform ācijai par transportl īdzekļu remontu, k ā arī 
oriģinālajām un atbilstošas kvalit ātes rezerves da ļām;  
• aizsargāt konkurenci pilnvaroto remont ētāju vidū un nodrošin āt piekļuvi ražotāju 
tīkliem, pamatojoties uz kvalit ātes standartiem;  
• aizsargāt konkurenci rezerves da ļu tirgos, nov ēršot ierobežojumus, kas kav ē 
rezerves da ļu ražotāju piekļuvi tehnisk ās apkopes tirgum;  
• saglabāt 81. panta prevent īvo ietekmi, lai nov ērstu to, ka ražot āji izmanto grupu 
atbrīvojumu ar m ērķi kavēt pilnvaroto izplat ītāju un remont ētāju neatkar īgus 
konkurenci veicinošus pas ākumus.  
7. Visos politikas risin ājumos grupu atbr īvojums b ūtu jāattiecina tikai uz t ādiem 
nolīgumiem, kuri atbilst četriem 81. panta 3. punkt ā noteiktajiem nosac ījumiem, 
vienlaicīgi ņemot vērā iepriekš min ētos īpašos mērķus. Tajā pašā laikā būtu jānovērš 
atbrīvojuma darb ības jomas sašaurin āšana tādā mērā, kas nepamatoti palielin ātu 
izpildītāju administrat īvās izmaksas un uz ņēmumu atbilst ības nodrošin āšanas 
izmaksas, ko izrais ītu nepieciešam ība atseviš ķi izvērtēt nolīgumus, kuriem nav pret 
konkurenci v ērstas ietekmes. 
4. „KĀ” — POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
8. Ietekmes nov ērtējuma ziņojumā nav izskat īti risinājumi, kas vai nu palielin ātu 
pašreizējās sistēmas trūkumus, vai ar ī būtu pretrun ā ar 83. panta 2. punkta 
b) apakšpunkta noteikumiem. T āpēc tajā nav izvērtēts, kāda iespējamā ietekme b ūtu 
sīkāk izstrādātam grupu atbr īvojumam, kas mazin ātu atšķirības mazumtirdzniec ības 
veidos, palielin ātu atšķirību no visp ārējās politikas vertik ālo ierobežojumu jom ā, 
nepamatoti ierobežotu autoražot ājus un uz ņēmumiem palielin ātu atbilst ības 
nodrošināšanas izmaksas. Taj ā nav arī paredzēts, ka grupu atbr īvojuma regula 
mehānisko transportl īdzekļu nozarē netiks izstr ādāta. Šis risin ājums prima facie  šķiet 
nevēlams, ņemot vērā to, ka past āv vairāk nekā 120 000 vertik ālo vienošanos 
mehānisko transportl īdzekļu izplatīšanas un tehnisk ās apkopes pakalpojumu jom ā, 
kuras pret ējā gadījumā pusēm būtu jāizvērtē atsevišķi. 
9. Tā vietā Komisija ir koncentr ējusies uz četriem politikas virzieniem, kas paredz t ādas 
grupu atbr īvojuma regulas pie ņemšanu, kas attiektos uz  visa veida vertik ālajiem 
nolīgumiem meh ānisko transportl īdzekļu izplatīšanas un tehnisk ās apkopes 
pakalpojumu jom ā un saska ņā ar kuru atbr īvojuma pieš ķiršana būtu atkarīga no 
tirgus daļas sliekšņa (-iem), kas atspogu ļo pušu ietekmi tirg ū.  
10. Visu četru risin ājumu gad ījumā atbrīvojums neattiektos uz nol īgumiem, kuros ir 
noteikti atseviš ķi skaidri defin ēti ierobežojumi (piem ēram, tālākpārdošanas cenu 
uzturēšana, pasīvās tirdzniec ības ierobežojumi attiec ībā uz teritorij ām vai pat ērētāju 
grupām, kas pieš ķirtas citiem tirgot ājiem, akt īvās un/vai pas īvās tirdzniec ības 
ierobežojumi attiec ībā uz gala pat ērētājiem tirgos, kur tiek izmantota selekt īvā 
izplatīšana, ierobežojumi ori ģināliekārtu piegādātājiem pārdot rezerves da ļas 
LV 4   LV neatkarīgajiem remont ētājiem). Līdzīgi arī visos četros risin ājumos būtu ietverti īpaši 
nosacījumi, saska ņā ar kuriem grupu atbr īvojums neattiektos uz nekonkur ēšanas 
pienākumiem, kuru ilgums p ārsniedz piecus gadus, pien ākumiem, kas pilnvarotos 
tirgotājus attur no konkr ētu piegādātāju preču pārdošanas, k ā arī uz atseviš ķiem 
nekonkur ēšanas pien ākumiem p ēc nolīguma termi ņa beigām.  
11. Tomēr šiem četriem risin ājumiem ir vair ākas atšķirības. 
12. 1. risinājums  paredz saglab āt pašreizējo stāvokli ( status quo ); šis risin ājums ir jo 
īpaši stingrs attiec ībā uz primāro tirgu. Tas ietvertu nozarei piel āgotas klauzulas, ar 
kurām no atbr īvojuma darb ības jomas tiktu izsl ēgti pienākumi, kas ierobežo tirgot āju 
spēju noslēgt apakšl īgumus par remonta pakalpojumiem, viena z īmola pre ču 
veicināšanas saist ības (neatkar īgi no to ilguma), ar kur ām tirgotājiem aizliedz p ārdot 
vairāk nekā trīs konkurējošu zīmolu preces vien ā tirdzniec ības zālē, pienākumi, kas 
ierobežo tirgot āju spēju izveidot papildu tirdzniec ības vietas vai to tirdzniec ības 
aktivitātes nodot citiem tirgot ājiem tajā pašā tīklā, dažu līgumu minim ālo darbības 
termiņu un/vai minim ālo paziņošanas termi ņu neievērošana un pien ākumi paredz ēt 
arbitrāžas proced ūru.  
13. 1. risinājums sniegtu ļoti plašu atbr īvojumu attiec ībā uz tehnisk ās apkopes tirgu, 
aptverot kvalitat īvas selekt īvās izplatīšanas sist ēmas neatkar īgi no pušu tirgus da ļas. 
Visi šādi nolīgumi, kas ietekm ē konkurenci tehnisk ās apkopes tirg ū, tiktu uzskat īti 
par likum īgiem, izņemot gad ījumus, kad tajos b ūtu paredz ēti ierobežojumi, kas 
iekļauti „melnaj ā sarakstā” (t.i., darb ības, kas ierobežo neatkar īgu remont ētāju 
piekļuvi tehniskajai inform ācijai, ierobežojums OES pārdot rezerves da ļas 
pilnvarotajiem remont ētājiem, ierobežojums pilnvarotajiem remont ētajiem pārdot 
rezerves da ļas neatkar īgajiem remont ētajiem, pilnvaroto remont ētāju pienākums 
pārdot arī jaunus transportl īdzekļus). 
14. 2. risinājums  paredz atcelt nozarei piel āgoto režīmu un piem ērot uz vertik ālajiem 
ierobežojumiem attiecin āmos vispārējos noteikumus, kas pašlaik ir ietverti Regul ā 
2790/1999. Lai gan pašreiz ējā jaunās regulas projekt ā1 ir saglab āta lielākā daļa 
Regulas (EK) Nr. 2790/1999 noteikumu, tostarp pieci ierobežojumi p ēc būtības, ar to 
tiek ieviesti vair āki uzlabojumi (tostarp 30 % slieksnis, ko piem ēro arī pircēja tirgus 
daļai, un īpašas nor ādes par e-tirdzniec ību), kas b ūtiski neizmain ītu 2. risin ājuma 
analīzi. 
15. 2. risinājums atspogu ļotu pieņēmumu, ka vertik ālie ierobežojumi var kait ēt 
patērētājiem tikai noteiktos apst ākļos, jo īpaši gad ījumos, kad pre ču zīmolu 
savstarpējā konkurence attiec īgajā tirgū ir nenozīmīga, pastāv lieli šķēršļi ienākšanai 
tirgū un līgumslēdzējām pusēm ir ievērojama ietekme tirg ū. Tādējādi šis risin ājums 
ietvertu elast īgāku pieeju attiec ībā uz prim āro tirgu, kur ā ir liela konkurence. 
Piemēram, nekonkur ēšanas pien ākumi tiktu izsl ēgti vienīgi tad, ja to darb ības 
termiņš pārsniegtu piecus gadus un ja tie kav ētu tirgotājus pārdot cita z īmola preces. 
Visas probl ēmas saist ībā ar izslēgšanu no tirgus var ētu risināt, atceļot grupu 
atbrīvojumu.  
16. Atbrīvojums attiektos uz atrašan ās vietas klauzul ām, savukārt jautājumi par l īgumu 
„godīgumu” netiktu pak ļauti papildu nosac ījumiem. 
                                                 
1 Provizoriskais projekts, ko Komisija pie ņēma 2009. gada 8. j ūlijā.  
LV 5   LV 17. Remonta un rezerves da ļu izplatīšanas tirgos ražot āju tīklu tirgus da ļas parasti 
pārsniedz vienoto 30 % tirgus  slieksni, kas paredz ēts 2. risin ājumā. Tas noz īmē, ka 
konkurences iest ādes varētu pārbaudīt lielāku skaitu darb ību, kas, iesp ējams, vērstas 
pret konkurenci, (tostarp darb ības, ar kur ām ierobežo neatkar īgo uzņēmumu piek ļuvi 
tehniskajai inform ācijai vai ori ģinālajām un/vai atbilstošas kvalit ātes rezerves 
daļām). Šī nebūtu pieeja „p ēc būtības” (t.i., pieeja, kuras pamat ā ir skaidri defin ētu 
ierobežojumu saraksts), bet gan pieeja „p ēc ietekmes” (t.i., pieeja, kur ā nepieciešami 
empīriski pierādījumi par faktisko un iesp ējamo kait ējumu patērētajiem).  
18. 3. risinājuma  pamatā ir 2. risin ājums, bet taj ā ir paredz ēts izveidot ar ī nozarei 
pielāgotas pamatnost ādnes par visp ārējo noteikumu piem ērošanu šaj ā nozarē. Tajās 
tiktu skat īti ierobežojumi, kas ietekm ē konkurenci remonta un rezerves da ļu 
izplatīšanas tirgos (piem ēram, ierobežojumi saist ībā ar neatkar īgu uzņēmumu 
piekļuvi tehniskajai inform ācijai par transportl īdzekļu remontu, piek ļuvi pilnvaroto 
remontētāju tīkliem un piek ļuvi konkur ējošu zīmolu rezerves da ļām), kā arī sniegti 
konkrēti paskaidrojumi par prim āro tirgu.  
19. Arī 4. risinājuma  pamatā ir 2. risin ājums, bet taj ā ir paredz ēts pieņemt 
specializētāku nozarei piel āgotu grupu atbr īvojumu, kur ā būtu ietverti visi skaidri 
definētie noteikumi konkurences nodrošin āšanai tehnisk ās apkopes tirg ū, kas 
izklāstīti pašreizējā Regulā 1400/2002.  
20. Kopumā 2.–4. risin ājums atšķiras no 1. risin ājuma ar to, ka tajos ir ņemti vērā 
atšķirīgie konkurences apst ākļi primārajā un tehnisk ās apkopes tirg ū. Tādējādi šie 
risinājumi nodrošina a) elast īgāku pieeju attiec ībā uz nolīgumiem piem ērojamo 
atbrīvojumu prim ārajā tirgū, kur valda liela konkurence, un b) šaur ākas jomas 
atbrīvojumu tehnisk ās apkopes tirgos, nosakot  vienotu tirgus da ļas slieksni 
30 % apm ērā. 
5. IETEKMES ANAL ĪZE 
21. Katrs risin ājums tika izv ērtēts, pamatojoties uz četrām kritēriju grup ām. Pirmā 
kritēriju grupa attiecas uz īpašiem politikas m ērķiem, kas min ēti 3. iedaļā, un šīs 
grupas krit ēriji ir paredz ēti, lai izv ērtētu risinājumu spēju nodrošin āt efektīvu 
konkurences aizsardz ību.  
22. Otrā grupa ir ekonomiskie krit ēriji, kas paredz ēta, lai izv ērtētu katra risin ājuma 
ietekmi uz i) paredz ētajām uzņēmuma atbilst ības nodrošin āšanas izmaks ām, vi) 
MVU ieguld ījumu līmeņiem un piek ļuvi finans ējumam, iii) Eiropas autoražot āju 
konkurētspēju un iv) pat ērētāju un mājsaimniec ību ieguvumiem.  
23. Trešā kritēriju grupa ir paredz ēta, lai izv ērtētu risinājumus, kas var ētu iespaidot 
publisko p ārvaldi saist ībā ar i) izpildes resursu izmantošanu un ii) ietekmi uz ES 
budžetu.  
24. Pēdējā kritēriju grupa atspogu ļo katra risin ājuma iesp ējamo ietekmi uz i) 
nodarbinātību un darba vietu kvalit āti, ii) sabiedr ības drošību un iii) vesel ību un vidi.  
25. Paredzētā ietekme ir nov ērtēta galvenok ārt kvalit ātes ziņā; 2.-4. risin ājuma 
novērtējums atbilstoši katram krit ērijam ir robež ās no mīnus trīs līdz plus tr īs, kur 
LV 6   LV atsauces punkts ir pamata scen ārijs (1. risin ājums). Lai atspogu ļotu katra krit ērija 
nozīmīgumu, tika izmantoti ar ī korekcijas koeficienti. 
6. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
26. Ietekmes nov ērtējuma ziņojuma galvenos rezult ātus var apkopot š ādi. 
6.1. Ekonomisk ā ietekme: krit ēriji saistībā ar efektīvas konkurences aizsardz ību 
27. Attiecībā uz konkurences probl ēmu risināšanu 3. un 4. risin ājums būtu piemērotāks 
nekā 1. risinājums, savuk ārt 2. risinājums situāciju pasliktin ātu. 
28. Attiecībā uz mērķi aizsarg āt konkurenci jaunu meh ānisko transportl īdzekļu 
pārdošanas prim ārajā tirgū 1. un 3. risin ājums ir nov ērtēts līdzīgi, 1. risin ājumam ir 
nelielas priekšroc ības, jo tas pied āvā īpašus pas ākumus attiec ībā uz viena z īmola 
preču veicināšanas saist ībām, tomēr tas nav pietiekami izstr ādāts attiecībā uz 
inovācijām un izplat īšanas veidu daž ādību. 2. un 4. risin ājums ir maz āk piemērots, jo 
nenodrošina pietiekamu tiesisko noteikt ību jautājumā par to, kā tiktu skat īti atsevišķi 
paralēlās tirdzniec ības ierobežojumi. 
29. Gan 3. risin ājums, gan 4. risin ājums uzlabotu pašreiz ējo konkurences aizsardz ības 
līmeni tehnisk ās apkopes tirgos, ļaujot piem ērot mērķtiecīgākus izpildes pas ākumus 
attiecībā uz konkr ētām darbībām, kas neatkar īgus remont ētājus varētu izslēgt no 
tirgus (piem ēram, autoražot āju sniegto garantiju ļaunprātīga izmantošana), taj ā pašā 
laikā nodrošinot ilgtsp ējīgu aizsardz ību pret darb ībām, kas ierobežo neatkar īgu 
uzņēmumu piek ļuvi tehniskajai inform ācijai. Attiec ībā uz konkurences aizsardz ību 
rezerves da ļu tirgos 4. risin ājums ir vair āk piemērots nekā 3. risinājums. Turpretim 
2. risinājums sniedz maz āku tiesisko noteikt ību par to, k ā konkurences noteikumi tiks 
piemēroti pret pilnvaroto remont ētāju tīklu piekļuves un konkur ējošu zīmolu rezerves 
daļu piegādes ierobežojumiem. 
6.2. Citi ekonomisk ās ietekmes elementi 
30. Attiecībā uz citiem ekonomisk ās ietekmes elementiem 2.–4. risin ājums ir 
piemērotāks nekā pamata risin ājums, un 2. risin ājums ir nov ērtēts zemāk nekā 3.–
4. risinājums.  
31. Attiecībā uz ietekmi uz MVU un uz ņēmumu atbilst ības nodrošin āšanas izmaks ām 
visaugstāk ir novērtēts 3. risinājums. Piem ērojot visp ārējos noteikumus, kas ir daudz 
vienkāršāki nekā Regulas (EK) Nr. 1400/2002 noteikumi, ar 2. risin ājumu tiktu 
samazināts risks, ka uz ņēmumiem rastos nevajadz īgas izmaksas saist ībā ar 
nepietiekamu vai p ārmērīgu pielāgošanos noteikumiem. 3. risin ājums būtu 
piemērotāks nekā 2. risinājumu, jo l īdz ar to uz ņēmumiem tiktu sniegtas nor ādes par 
drošības zonu piem ērošanas robež ām, kas ļautu samazin āt izmaksas saist ībā ar 
kļūdām un tiesved ību. 4. risin ājums būtu vidusce ļš starp 2. un 3. risin ājumu, jo, lai 
gan tajā netiktu iek ļauti pārlieku sarež ģītie noteikumi par prim āro tirgu, tiesisk ā 
noteiktība nebūtu nodrošin āta pietiekam ā mērā. Arī izmaksas saist ībā ar kļūdām un 
tiesvedību tiktu samazin ātas līdz līmenim, kas atbilst 3. risin ājumam.  
32. Neviens no risin ājumiem b ūtiski neietekm ētu MVU st āvokli vai uz ņēmējdarbības 
stimulēšanu. 3. un 4. risin ājums veicin ātu piekļuvi svarīgiem pamatl īdzekļiem, 
LV 7   LV piemēram, rezerves da ļām un tehniskajai inform ācijai. 3. risin ājums piev ērstos 
jaunām problēmām, kas var ietekm ēt neatkarīgos remont ētājus (MVU), piem ēram 
jautājumam par autoražot āju sniegto garantiju ļaunprātīgu izmantošanu, savuk ārt 
4. risinājums ir piem ērotāks, jo nodrošina uzlabotu piek ļuvi rezerves da ļām. 
33. Nodrošinot elast īgāku režīmu, 2.–4. risin ājums ļautu grupu atbr īvojumu piem ērot 
lielākam skaitam daž ādu izplat īšanas nol īgumu, tādējādi ļaujot ražot ājiem labāk 
pielāgoties main īgajiem ekonomiskajiem apst ākļiem un veicinot ES autoražot āju 
vispārējo konkur ētspēju. 
34. Maz ticams, ka ar 2.–4. risin ājumu tiktu rad īti šķēršļi konkur ējošu ražot āju 
ienākšanai tirg ū. Arī vairāku zīmolu pre ču pārdošana vien ā tirdzniec ības vietā 
nenoliedzami sniegtu ieguvumu pat ērētājiem. Ar 2.–4. risin ājumu patērētājiem tiktu 
nodrošināta lielāka remont ētāju izvēle, jo Komisijai b ūtu vieglāk pārbaudīt darbības, 
kas varētu ierobežot neatkar īgu remont ētāju piekļuvi tirgum. 4. risin ājums būtu 
piemērotāks nekā 2. un 3. risin ājums, jo taj ā būtu iekļauti skaidri defin ēti noteikumi, 
lai pilnvarotie remont ētāji varētu patērētājiem piedāvāt rezerves da ļu plašu izv ēli.  
6.3. Ietekme uz publisko p ārvaldi 
35. Attiecībā uz publisko p ārvaldi 2.–4. risin ājums ir piem ērotāks nekā pamata 
risinājums, jo atbilstoši šiem risin ājumiem resursus var ētu efektīvāk novirzīt ES 
konkurences ties ību aktu nopietn āko pārkāpumu nov ēršanai.  
36. 3. risinājums ir vispiem ērotākais, jo pamatnost ādnes ļautu preciz ēt to, kā saskaņā ar 
vispārējiem noteikumiem tiktu risin āti atsevišķi transportl īdzekļu nozarei rakstur īgi 
īpaši jautājumi. Arī 4. risinājumam būtu labvēlīgāka ietekme nek ā pamata scen ārijā, 
jo tas Komisijai ļautu efekt īvāk veikt izpildes darb ības problem ātiskāku jautājumu 
risināšanai tehnisk ās apkopes tirg ū.  
37. 2.-4. risin ājums neietekm ētu Kopienas budžetu, jo efekt īvāku izpildes pas ākumu 
rezultātā gūtie ieņēmumi par naudas sodiem tikai samazin ātu dalībvalstu 
ieguldījumus. 
6.4. Sociālā ietekme un ietekme uz vidi 
38. Attiecībā uz sociālo un ekonomisko ietekmi 3. un 4. risin ājums ir nov ērtēts augstāk 
nekā pamata scen ārijs. Visiem risin ājumiem b ūtu tikai neliela ietekme uz 
nodarbinātību, jo konkurences ties ību normu izmai ņas un meh ānisko 
transportl īdzekļu pārdošanas un p ēcpārdošanas pakalpojumu nozar ē nodarbin āto 
strādnieku skaita iesp ējamās izmaiņas nav cieši saist ītas. 
39. Atvieglojot piek ļuvi tehniskajai inform ācijai, 3. un 4. risin ājums var ētu uzlabot 
sabiedrības drošību un samazin āt piesārņojumu. 
7. VISPIEMĒROTĀKAIS RISIN ĀJUMS  
40. Ietekmes nov ērtējums liecina, ka 3. risin ājums ir vispiem ērotākais, lai sasniegtu 
noteiktos m ērķus un īstenotu visp ārējo mērķi — līdzsvarot tirgu efekt īvu pārraudzību 
un vajadz ību vienk āršot pārvaldi, k ā arī uzņēmumiem samazin āt atbilstības 
nodrošināšanas izmaksas. Tas ar ī vislabāk atbilst nozarei piel āgotajiem m ērķiem un 
LV 8   LV sniedz vislabv ēlīgāko ietekmi attiec ībā uz citiem ietekmes krit ērijiem. Tom ēr 4. un 
3. risinājums kopum ā ir novērtēti diezgan l īdzīgi, tāpēc nav iesp ējams strikti noteikt, 
ka 3. risin ājumam būtu labvēlīgāka ietekme nek ā 4. risinājumam. Abi šie risin ājumi 
pozitīvi ietekmētu konkurenci un pat ērētājus. 
8. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
41. Pēc tam, kad tiks pie ņemts pazi ņojums, kur ā būs noteiktas galven ās ievirzes saist ībā 
ar nākamo konkurences ties ību režīmu mehānisko transportl īdzekļu nozarē, Komisija 
turpinās konsult ācijas ar ieinteres ētajām privātpersonām un iest ādēm, kā arī ar 
nozares ekspertiem un p ēc tam sagatavos tiesisk ā regulējuma projektu.