[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 4.2.2008

COM(2008) 62 galīgā redakcija

KOMISIJAS STARPPOSMA ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu

KOMISIJAS STARPPOSMA ZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu

IEVADS

Rumānijai, iestājoties ES 2007. gada 1. janvārī, tika izveidots sadarbības un pārbaudes mehānisms (SPM)[1], lai palīdzētu Rumānijai novērst trūkumus tiesu sistēmas reformas un korupcijas apkarošanas jomā un uzraudzītu šajās jomās gūtos panākumus.

Šis ir Komisijas otrais ziņojums saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu[2]. Seši mēneši, kas ir pagājuši kopš Komisijas pirmā ziņojuma iesniegšanas, ir uzskatāmi par pārāk īsu laika sprīdi, lai Rumānija varētu novērst trūkumus un Komisija no jauna varētu izskatīt pagājušā gada jūnijā sniegto novērtējumu. Tādējādi šis ziņojums ir atjaunināta informācija par paveikto, nevērtējot rezultātus, kas sasniegti saistībā ar katru no kritērijiem. Turklāt šis starpposma ziņojums ietver pārskatu par Rumānijai sniegto palīdzību ar kritērijiem saistītās jomās. Tas darīts ar nolūku noteikt jomas, kurās palīdzība ir nepietiekama, un nodrošināt, ka Rumānijai tiek sniegts pilna apjoma atbalsts.

TIESU SISTēMAS REFORMA UN KORUPCIJAS APKAROšANA – SITUāCIJAS RAKSTUROJUMS

2007. gada jūnijā veiktās pārbaudes novērtējums – rīcības plāns

Kopš Komisijas pēdējā ziņojuma 2007. gada jūnijā ciešs un pastāvīgs dialogs ir izveidots ar Rumānijas iestādēm Briselē un Bukarestē. Rumānija regulāri sniedz Komisijai sīku informāciju par situācijas attīstību.

Rumānijas iestādes ir pieņēmušas Komisijas ierosinājumu izstrādāt rīcības plānu, kā Rumānija paredz izpildīt noteiktos kritērijus. Komisija ir sniegusi Rumānijai atbalstu, metodiski novērtējot rīcības plānu. Tā rezultātā 2007. gada oktobrī, pēc apspriedēm ar ieinteresētajām pusēm, Rumānijas valdība pieņēma sīki izstrādātu rīcības plānu un iesniedza to Komisijai. Rīcības plāna savlaicīga izstrādāšana un pieņemšana, kam bija vajadzīga saskaņota rīcība un ievērojamu līdzekļu piesaistīšana īsā laika posmā, norāda uz Rumānijas iestāžu nopietno apņemšanos[3].

Atjaunināta informācija par paveikto

1. kritērijs - jānodrošina pārredzamāks un efektīvāks tiesas process, jo īpaši palielinot Tiesnešu augstākās padomes resursus un atbildību. Jāziņo par jaunā Civilprocesa kodeksa un Kriminālprocesa kodeksa ietekmi, un jāuzrauga tā.

- Pēc atbilstošām apspriedēm ar praktizējošiem tiesnešiem, prokuroriem un juristiem, īstenot vajadzīgos pasākumus, tostarp pasākumus, kas paredzēti Tiesnešu augstākās padomes rīcības plānā, kas pieņemts 2006. gada jūnijā, lai nodrošinātu tiesību aktu konsekventu interpretāciju un piemērošanu visos tiesas līmeņos visā valstī; uzraudzīt nesen pieņemto tiesisko un administratīvo pasākumu ietekmi.

- Plānot un īstenot racionālu un reālu tieslietu sistēmas personāla modeli, pamatojoties uz esošo vajadzību novērtējumu.

- Izstrādāt un īstenot plānu ministrijas pārstrukturēšanai, kurā uzmanība pievērsta ar pārvaldību saistītajiem trūkumiem un cilvēkresursu jautājumam.

- Uzraudzīt nesen pieņemto Civilprocesa kodeksa un Kriminālprocesa kodeksa grozījumu ietekmi uz tiesu sistēmu, lai vajadzīgos labojumus varētu iestrādāt plānotajos jaunajos kodeksos.

- Uzraudzīt un ziņot par paveikto attiecībā uz jauno kodeksu pieņemšanu, tostarp attiecīgajām apspriedēm un to, kā jaunie kodeksi ietekmē tiesu sistēmu.

- Palielināt Tiesnešu augstākās padomes resursus savu galveno uzdevumu pildīšanā, kā arī palielināt viņu atbildību. Jo īpaši izvērtēt padomes locekļu iespējamos interešu konfliktus un neētisku rīcību. Saskaņā ar nesen pieņemtajiem mērķu kritērijiem pieņemt darbā tiesas inspektorus, kuriem ir jābūt plašāk pārstāvētiem reģionu līmenī.

Ir notikuši vairāki apmācības semināri un regulāras tikšanās, kurās piedalījās tiesneši un prokurori no apelācijas tiesām un Augstākās kasācijas tiesas, kā arī reģionālo tiesu vai zemāko instanču tiesu tiesneši, lai veicinātu tiesu prakses vienādošanu. Līdzīgi pasākumi ir paredzēti 2008. gadā.

Līdz 2008. gada janvārim bija ievēlēta jauna Tiesnešu augstākās padomes (TAP) vadība, SCM budžets bija palielināts un jaunie pārvaldības plāni bija publicēti. Lai veicinātu tieslietu sistēmas caurskatāmību, 2007. gada decembrī apstiprināja TAP un Rumānijas tiesu varas iestāžu saziņas stratēģiju[4]. TAP sastāvs palielinājās, un tagad ir aizpildītas 240 no 275 amata vietām. Prokuratūras dienestos ir 572 vakances. Pieņemot darbā tiesu iestādēs, aptuveni pusē gadījumu tika izmantota ad hoc procedūra, lai ātri aizpildītu esošās vakances[5]. Šajos gadījumos vakances tika aizpildītas, pamatojoties uz interviju rezultātiem un ņemot vērā iepriekšējo darba pieredzi, nepārbaudot jaunā tiesneša kvalifikāciju vai apmācību[6]. Cilvēkresursu stratēģijas izstrāde tieslietu sistēmai ir paredzēta 2009. gada janvārī[7]. Valsts Korupcijas apkarošanas direktorāts (VKD) 2007. gada novembrī uzsāka izmeklēšanas pret vairākiem prokuroriem par konkursu uz vadošo prokuroru amatiem rezultātu viltošanu.

Jaunā Kriminālprocesa kodeksa vispārīgā daļa ir izstrādāta, un pēc publiskām debatēm 2007. gada decembrī to iesniedza attiecīgajām Parlamenta komisijām un TAP[8]. Tā vēl nav pieņemta.

2008. gada beigās ir paredzēts, ka tiesām būs pienākums internetā publicēt (un atjaunināt) tiesu praksi[9].

2. kritērijs – kā paredzēts, jāizveido integritātes aģentūra, kuras pienākums ir pārbaudīt īpašumus, neatbilstības un iespējamos interešu konfliktus, un pieņemt saistošus lēmumus, uz kuru pamata var piemērot preventīvas sankcijas.

- Pieņemt tiesību aktus, ar kuriem izveido efektīvu un neatkarīgu integritātes aģentūru, kuras pienākums ir pārbaudīt īpašumus, iespējamās neatbilstības un interešu konfliktus, un pieņemt saistošus lēmumus, uz kuru pamata var piemērot preventīvas sankcijas.

- Izveidot šādu Valsts Integritātes aģentūru un nodrošināt tai nepieciešamos cilvēku un finanšu resursus, lai tā varētu pildīt savus pienākumus.

Valsts Integritātes aģentūras (VIA) tiesisko regulējumu apstiprināja 2007. gada maijā[10]. Tomēr VIA vēl nav uzsākusi darbību. Ievēlēts ir vienīgi priekšsēdētāja vietnieks. Ir sākti sagatavošanās darbi – pieņemšana darbā, infrastruktūras iegāde un finanšu līdzekļu piešķiršana telpām, kā arī budžeta piešķiršana un darbi pie organizācijas shēmas izstrādes[11].

3. kritērijs – pamatojoties uz gūtajiem panākumiem, jāturpina profesionālas, bezpartejiskas izmeklēšanas apsūdzībās par augsta līmeņa korupciju.

- Turpināt sniegt darbības pārskatu pār profesionālām un bezpartejiskām izmeklēšanām apsūdzībās par augsta līmeņa korupciju. Nodrošināt korupcijas apkarošanas regulējuma tiesisko un institucionālo stabilitāti, jo īpaši paturot spēkā pašreizējo Rumānijas Ģenerālprokurora, Valsts korupcijas apkarošanas direktorāta galvenā prokurora un citu Ģenerālprokuratūras vadošo amatpersonu amatā iecelšanas un atcelšanas procedūru.

Valsts Korupcijas apkarošanas direktorāta (VKD) darbības pārskats pēdējos sešos mēnešos ir bijis pozitīvs[12]. Līdz 2007. gada oktobrim VKD bija lūdzis atļauju uzsākt kriminālizmeklēšanu pret astoņiem pašreizējiem vai kādreizējiem ministriem. Janvārī Rumānijas prezidents šādu atļauju piešķīra[13]. Lēmumu par imunitātes atcelšanu pieņēma pēc intensīvām juridiskām un politiskām debatēm. Pēdējos sešos mēnešos vairākas no šīm lietām, kurās iesaistīti pašreizējie vai kādreizējie valdības locekļi, tiesas nosūtīja atpakaļ prokuratūrai, pamatojoties uz procedūras pārkāpumiem. Tas papildus imunitātes jautājumam izraisīja ievērojamas debates un strīdus[14]. Nav skaidrs, vai tiesas argumenti nozīmē, ka pierādījumi nav pieļaujami, un tādēļ nepieciešams uzsākt jaunu izmeklēšanu, vai prokuratūra var labot situāciju, neuzsākot jaunu izmeklēšanu[15].

Rumānijas Parlaments 2007. gada oktobrī pieņēma vairākus grozījumus Kriminālprocesa kodeksā un Kriminālkodeksā. Valsts prezidents vēl nav izsludinājis likumu par grozījumiem Kriminālprocesa kodeksā un ir to nosūtījis Parlamentam atkārtotai izskatīšanai[16]. Grozījumi paredz būtiskas izmaiņas attiecībā uz krimināllietu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas tiesisko regulējumu. Grozījumi, cita starpā, paredz, ka kriminālizmeklēšanas procesa maksimālais termiņš it seši mēneši, ka bez iepriekšējas aizdomās turamā[17] informēšanas nav atļauta pārmeklēšana vai telefona sarunu pārtveršana/noklausīšanās, un krāpnieciski darījumi, kas nepārsniedz 9 miljoni euro apmēru, tiks uzskatīti par mazāk smagu noziegumu, par kuru maksimālais sods ir 5 gadi. Ja šos grozījumus izsludinās, tiem būs ļoti negatīva ietekme uz vispārējo kriminālizmeklēšanas efektivitāti Rumānijā. Bez tam tie ietekmētu ar dalībvalstīm kopīgi veiktās izmeklēšanas, cīņu pret terorismu un pārrobežu noziegumu kriminālvajāšanu.

Kriminālvajāšanas mērķiem vairs nav iespējams izmantot nodokļu administrācijas tehniskos novērtējumus par radīto zaudējumu apmēru[18].

4. kritērijs – jāveic turpmāki pasākumi, lai novērstu un apkarotu korupciju, īpaši vietējās pašvaldībās.

- Novērtēt nesen paveikto informētības veicināšanas kampaņu rezultātus un, ja nepieciešams, ierosināt turpmākas darbības, kas vērstas uz nozarēm, kurās korupcijas risks ir visaugstākais.

- Ziņot par pasākumiem, kas vērsti uz korupcijas iespēju samazināšanu un vietējo pašvaldību darbības caurskatāmības nodrošināšanu, kā arī par sankcijām, kas piemērotas valsts ierēdņiem, jo īpaši vietējās pašvaldībās.

Pēc būtiskas projekta īstenošanas aizkavēšanās iekšlietu ministrs novembrī parakstīja jaunu protokolu ar NVO par Valsts integritātes centru[19].Zaļā palīdzības līnija, kas sākumā bija paredzēta kā korupcijas novēršanas tālruņa līnija, ir paplašināta, lai atbildētu uz iedzīvotāju vispārējiem jautājumiem saistībā ar Iekšlietu ministrijas darbu[20].

Lai gan ar nokavēšanos, tomēr ir sācies valsts korupcijas apkarošanas stratēģijas sagatavošanas darbs, kurā galvenā uzmanība būs pievērsta neaizsargātām nozarēm, un vietējai pārvaldei.[21]. Valdība šo stratēģiju ir paredzējusi pieņemt 2008. gada martā.

ATBALSTS SAISTīBā AR SADARBīBAS UN PāRBAUDES MEHāNISMU

Būtisku atbalstu Rumānijai tieslietu un iekšlietu jomā ir sniegusi gan ES, izmantojot tādas ES programmas kā Phare un pārejas programmu, gan dalībvalstis[22]. Šai jomai ES pievērš galveno uzmanību, sniedzot atbalstu pēcpievienošanās periodā – gandrīz puse no Rumānijai paredzētā pārejas programmas budžeta ir paredzēta šai nozarei, tostarp īpašs finansējums projektiem, kuri tieši veicina panākumu gūšanu saistībā ar SPM kritērijiem.

Tieslietu un iekšlietu jomā īstenotie projekti aptver visus kritērijus. Rūpīgāka to projektu analīze, kuri īstenoti kopš 2004. gada[23], rāda, ka dažas jomas, piemēram, tiesu sistēmas reforma (1. kritērijs) ir saņēmusi ievērojamu atbalstu un var tuvoties piesātinājuma punktam. Ievērojami līdzekļi ir arī piešķirti kapacitātes stiprināšanai cīņā pret augsta līmeņa korupciju (3. kritērijs) un vietēja līmeņa korupciju (4. kritērijs). Tomēr dažas neaizsargātas nozares, piemēram, izglītības nozare, pagaidām nav saņēmušas atbalstu korupcijas apkarošanai. Jaunā Valsts integritātes aģentūra (2. kritērijs), kura paredz uzsākt darbību tikai šā gada pirmajā pusē, līdz šim ir saņēmusi nelielu atbalstu.

Piešķirtais atbalsts ir ietekmējis Rumānijas progresu. Tiesu sistēmas reforma ir saņēmusi ilgstošu starptautisko atbalstu un ir joma, kurā notiek samērā stabila izaugsme. Valsts Korupcijas apkarošanas direktorāts, kas arī ir saņēmis ievērojamus līdzekļus, ir varējis palielināt kapacitāti saistībā ar augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu samērā īsā laikā.

Atbalsts nākotnē galvenokārt jāpiešķir Valsts integritātes aģentūrai un korupcijas apkarošanai. Tam jābūt tieši vērstam uz prioritātēm un vajadzībām, kas ir noteiktas Rumānijas izstrādātajā rīcības plānā. Kopumā priekšroka jādod mazākiem, mērķtiecīgiem palīdzības uzdevumiem, kas ņem vērā Rumānijas iestāžu līdzekļu apgūšanas spēju un ļauj pašām pilnībā apkopot rezultātus. Jāmeklē starpnozaru pieeja, piemēram, cīņā pret augsta līmeņa korupciju pievēršot galveno uzmanību gan tiesnešiem, gan prokuroriem. Pārsātinātās jomās piemērota šķiet palīdzības pakāpeniska atcelšana.

Atbalsts jāturpina sniegt, apmainoties ar paraugpraksi, nodrošinot apmācību un piešķirot stipendijas. Lielāki projekti saistībā ar vietēja līmeņa korupcijas apkarošanu jāpapildina ar elastīgiem un mērķtiecīgiem īstermiņa un vidēja termiņa projektiem, kuros galvenā uzmanība tiek pievērsta konkrētiem aspektiem vai īpaši neaizsargātām jomām un nozarēm.

Rumānija tiek iedrošināta pilnībā izmantot ievērojamo ES palīdzības budžetu, kas joprojām ir pieejams pārejas programmas un TAIEX ietvaros. Šie līdzekļi paredzēti gan īstermiņa uzdevumiem ar īsu paziņošanas terminu, gan vidēja termiņa palīdzības projektiem, kuru maksimālais ilgums ir seši mēneši (neliela apjoma mērķsadarbības projekti).

Komisija dalībvalstīm ieteiktu apsvērt tiešākas un praktiskākas palīdzības sniegšanu Rumānijai, apmainoties ar paraugpraksi, nodrošinot apmācību un piešķirot stipendijas, kā arī starptautiskā līmenī sadarbojoties ar galvenajiem departamentiem, piemēram, Valsts integritātes aģentūru un Valsts korupcijas apkarošanas direktorātu.

SECINāJUMI

Pirmajā gadā, kopš Rumānija ir ES sastāvā, tā turpina mazināt nepilnības, kas savādāk kavētu ES tiesību aktu, politikas jomu un programmu efektīvu piemērošanu. Tomēr galvenajās jomās, piemēram, cīņā pret augsta līmeņa korupciju, vēl nav redzami pārliecinoši rezultāti.

Tehniskā atjaunināšana, kas ir paredzēta šajā ziņojumā, nav padziļināts progresa novērtējums saskaņā ar kritērijiem, bet faktiskā situācija rada bažas, kurām jāpievērš uzmanība, pirms Komisija jūnijā veic pilnīgu novērtējumu. Ir notikusi aizkavēšanās saistībā ar saskaņotas tiesnešu darbā pieņemšanas stratēģijas īstenošanu (1. kritērijs), Valsts integritātes aģentūras izveidi (2. kritērijs), kopīgās stratēģijas izstrādi un galveno projektu īstenošanu, lai apkarotu vietēja līmeņa korupciju[24] (4. kritērijs). Rumānijai jo īpaši jāpalielina pūles augsta līmeņa korupcijas apkarošanas jomā (3. kritērijs) un jāstiprina pasākumi saistībā ar Rumānijas korupcijas novēršanas regulējuma tiesiskās un institucionālās stabilitātes uzturēšanu.

Komisija atzīst ievērojamās pūles, kas ir pieliktas, lai izstrādātu ticamu rīcības plānu, kurā aprakstītas darbības, termiņi un iestādes, kuras ir atbildīgas par minēto kritēriju sasniegšanu. Tomēr dažās rīcība plāna daļās ir vajadzīga lielāka saskaņotība un jānovērš daži trūkumi[25]. Komisija ierosina Rumānijai veikt labojumus šajos rīcības plāna punktos.

ANNEX

Overview of EU Assistance provided to Romania in the area of Judicial Reform and the Fight against Corruption [26]

Benchmark 1: Judicial Reform

EU projects have provided institutional capacity building to the Senior Council of Magistracy and the Romanian judiciary training institutions. A substantial budget was reserved for the IT equipment of courts and prosecutors offices. Several larger bilateral projects and a number of smaller initiatives complemented this institution-building effort. Future projects continue to focus on capacity building, on the transparency of the judicial process and address particular areas such as judiciary statistics, probation system or witness protection. Judicial Reform has been a strong focus of assistance.

Phare 2004-2006:

- Institutional Capacity Building and IT and office equipment for the Superior Council of Magistracy (several projects, ongoing: 2.4 MEUR)

- IT and Office Equipment for the Superior Council of Magistracy (Until Nov06: 600,000 EUR)

- Strengthening the institutional and legislative framework in the field of international judicial cooperation (Nov06-May08: 1,2 Mio EUR)

- Institution Building and Equipment for the National Institute of Magistracy and to the National School of Clerks (several projects, ongoing: total 5.24 Mio EUR)

- IT equipment, training and development of case management and documentation software at courts and prosecutors' offices (several projects, ongoing: total 28,72 Mio EUR)

- Assistance to set up an efficient legal aid system (Until Nov06: 1,25 Mio EUR)

- Mediation as an alternative dispute resolution (275.000 EUR until June 2007)

- Increasing the Transparency of Courts' and prosecutors' offices (Nov07-Dec08: 1 Mio EUR)

- Assistance to the High Court of Cassation and Justice: Training and Capacity Building (Nov07-Dec08: 700,000 EUR)

- Further consolidation of the institutional and administrative capacity of the Ministry of Justice (Phare 2006: 0.4 MEUR)

Transition Facility 2007:

- Unification of the Jurisprudence of Courts and Prosecutor Offices in Romania (600,000 EUR)

- Strengthening the Public Ministry’s institutional capacity (170,000 EUR)

- Improving the System of Romanian Judicial Statistics (560,000 EUR)

- Strengthening the Romanian Probation System and the Inter-Institutional Cooperation on Victim Protection (570,000 EUR)

- Assistance for Enhancing the Respect of Human Rights in Prisons and Improving the Efficiency of the Romanian Penitentiary System (660,000 EUR)

- Improving the Witness Protection Capacity (250.000 EUR)

Main Bilateral Projects:

Consulting Services for Revision of the Penal Procedure Code (Jan-Nov07: 299,500 EUR) Strengthening the functioning of the Romanian Judiciary and its representative body – Superior Council of Magistracy (750,000 EUR) |

Development of Judiciary Training Capacities (Mar-Nov07: 40,000 EUR) |

Several Projects on: Management and media training for magistrates, Increasing Integrity within the Judicial System, Strengthening the Probation Service, Assistance to the Anti-Money Laundering Office, Court Management (635,000 EUR ) |

The implementation of basic procedural rules for protecting the financial interests of the EU (May-Oct07: 82,000 EUR) Support for improving the capacity of the Ministry of Justice (36,000 EUR) Assistance to the National Institute for Magistracy of Romania Improving the Human Rights Situation in Prisons (07-08: 50,000 EUR ) |

Several smaller training projects, internships, organisational audits, study visits, seminars |

- Main Projects with a total budget of at least 45.41 MEUR

Benchmark 2: Integrity Agency

A single large project includes support to the creation of the National Integrity Agency. Two bilateral projects complement the institution-building effort through support in related areas. Given that the National Integrity Agency will become operational only in the course of 2008, follow-up support should be considered.

Phare 2004-2006:

- Improving the fight against corruption – assistance to the National Integrity Agency and the DNA (Aug06-Jan08: 0.6 Mio EUR concerning ANI)

Main Bilateral Projects:

Enhancing the Monitoring Role of Civil Society (88,000 EUR) |

Protection of whistleblower program |

- Main Projects with a total budget of at least 1.6 MEU

Benchmark 3: High-Level Corruption

Several projects supported building-up capacity at the Romanian National Anti-Corruption Prosecution Services (DNA). This support continues through smaller projects.

Phare 2004-2006:

- Improving the fight against corruption – assistance to the National Integrity Agency and the DNA (Aug06-Jan08: 1 Mio EUR concerning DNA)

- Strengthening the institutional capacity of DNA (Sept05-Feb07: 1,2 Mio EUR)

- IT equipment and software for the DNA (Until Nov06: 1,75 Mio EUR)

Transition Facility 2007:

- Enhancement of National Anticorruption Directorate Investigative Capacities (560,000 EUR)

Bilateral Projects:

Several individual advisory missions, seminars and study visits |

- Main Projects with a total budget of at least 6.5 MEUR

Benchmark 4: Local Corruption

Several large EU projects are being implemented or in preparation. Bilateral support shows a particular emphasis on the area of local corruption. Several projects have been implemented with central and local administration.

Phare 2004-2006:

- Improving the fight against corruption: Corruption Awareness among central and local public administration (since Nov06: 1,6 Mio EUR)

- Supply of IT equipment for the General Directorate for Anticorruption / Ministry of the Interior (Phare 2006: 0.3 MEUR)

- Strengthening administrative mechanisms and legislation to better foster and protect the public integrity system in public administration. (Phare 2006: 1.3 MEUR)

- Strengthening the fight against corruption on the preventive side (Phare 2006: 1 MEUR)

- Corruption in the Public Administration (Sept07-: 1,2 Mio EUR)

- Development of the Anti-corruption General Directorate of the Ministry of Interior and Administrative Reform (MIRA) (Jun07-Jul08: 1,1 Mio EUR)

Transition Facility 2007:

- Building Civil Society Support against Corruption (2,5 Mio EUR)

- Bringing Anti-Corruption Capacities in the Ministry of Internal Affairs up to EU Standards (250,000 EUR)

- Strengthening the Capacity to Fight Economic and Financial Crime (200.000 EUR)

Bilateral Projects

Resident adviser on corruption with MoI (until Jun08) |

Improving Transparency and Accountability of Local Government (ended Aug07: 135,000 EUR) Tackling corruption within the Customs Administration (ended Jul07: 52,500 EUR) Reducing corruption within the Health Sector (until Mar08: 58,500 EUR) National Integrity Centre (ended Aug07: 115,000 EUR) |

Romanian Youth Versus Corruption; Together against corruption; Anti-corruption educational campaign (Integrity Centres) Improving Romanian local government integrity (MPP) (04-06: 320,000 EUR) Regional Transparency Councils |

- Main Projects with a total budget of at least 9.9 MEUR

[1] Komisijas 2006. gada 13. decembra Lēmums Nr. 2006/928/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Rumānijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju (OV L 354, 14.12.2006, 56. lpp.).

[2] Pirmo ziņojumu Komisija sniedza 2007. gada 27. jūnijā, COM(2007)378 galīgā redakcija.

[3] Rīcības plāns ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://www.just.ro/Portals/0/Right_Panel/Plan%20de%20actiune/plan_actiune_en_21122007[1].pdf

[4] Šī stratēģija būs spēkā līdz 2012. gadam, un tā ir atspoguļota rīcības plānā. Stratēģiju īstenos TAP iecelta darba grupa.

[5] Ar grozījumiem likumā Nr. 304 tika atcelta prasība Valsts Tiesnešu institūta (VTI) padomei vienoties par VTI augstākās vadības iecelšanu amatā un atbrīvošanu no amata.

[6] Ar valdības ārkārtas rīkojumu Nr. 100/2007 intervijas procedūra tagad ir atcelta, un rīkojums stāsies spēkā 2008. gada 1. jūnijā.

[7] Rīcības plāna V daļas 1.4. darbība. Papildus tika apstiprināta jauna ministrijas organizācijas struktūra (Rīkojums Nr. 2477/C/1.10.07).

[8] Nepastāv prakse, ka Tieslietu ministrija par galvenajiem tiesību aktiem tieslietu jomā .regulāri iepriekš konsultētos ar TAP. Šādas regulāras konsultācijas ļautu TAP labāk pildīt savu uzdevumu – Rumānijas tiesu varas sargāšanu.

[9] Rīcības plāna II daļas 2.1. punkts.

[10] 2007. gada 25. maijā pieņemtais likums Nr. 144/2007.

[11] Lai paātrinātu aģentūras izveidi, 2007. gada 6. decembrī tika pieņemts valdības ārkārtas rīkojums Nr. 138.

[12] Laika posmā no 2007. gada 1. jūnija līdz 2007. gada 31. oktobrim 64 lietās VKD norādīja 148 apsūdzētos. Šajā pašā laikā tiesas pieņēma 31 pārsūdzamu notiesājošu spriedumu attiecībā uz 53 apsūdzētajiem VKD lietās. Attiecībā uz 31 apsūdzēto tiesas pieņēma 22 galīgos spriedumus. Šajā pašā laikā attiecībā uz 10 apsūdzētajiem tika pieņemti galīgi attaisnojoši spriedumi.

[13] Ar 2007. gada 4. oktobra Valdības rīkojumu Nr. 95, ko ierosināja kādreizējais tieslietu ministrs, procedūru par ministru procesuālās imunitātes atcelšanu grozīja tādējādi, ka pastāvošo padomdevēju komiteju aizstāja ar jaunu komiteju, kuras sastāvā ir tiesneši. Rumānijas Konstitucionālā tiesa šo likumu pasludināja par neatbilstīgu konstitūcijai. Pēc tieslietu ministra atkāpšanās no amata, kurš pats ir iesaistīts vienā no astoņām lietām, un pagaidu ministra iecelšanas janvārī, Prezidents janvārī atcēla imunitāti visiem apsūdzētajiem.

[14] Galvenais pamatojums ir tas, ka prokuratūra (VKD) nav ņēmusi vērā Konstitucionālās tiesas jauno lēmumu par imunitātes atcelšanu apsūdzētajiem, saskaņā ar kuru imunitātes atcelšana nepieciešama arī kādreizējiem valdības locekļiem. Tomēr šo lēmumu pieņēma pēc tam, kad VKD bija uzsākusi attiecīgās procedūras.

[15] Ierobežota pieļaujamība, ja procesuālie pārkāpumi nav nodarījuši būtisku kaitējumu pamattiesībām un tos var vērst par labu. Pilnīgas nepieļaujamības gadījumā, kad ir pārkāptas, piemēram, apsūdzētā pamattiesības, pārkāpuma novēršana nav iespējama, un lieta tiek nosūtīta atpakaļ prokuratūrai, lai veiktu jaunu lietas izmeklēšanu.

[16] Gadījumā, ja likumu par grozījumiem pieņemts arī otrajā balsošanas reizē, saskaņā ar Rumānijas Konstitūcijas 77. pantu prezidentam šo likumu ir jāizsludina.

[17] Šo nosacījumu neizpildīšana nozīmēs izmeklēšanas anulēšanu.

[18] 2007. gada 28. augusta Valdības rīkojums Nr. 47

[19] Sabiedrības informēšanas kampaņa, lai uzlabotu korupcijas apkarošanu, notika laika posmā no 2007. gada oktobra līdz 2008. gada janvārim.

[20] Nebija iespējams noteikt, kādā mērā šīs izmaiņas vēl aizvien ļaus sadarboties ar pilsonisko sabiedrību un turpināt uzraudzīt signālus par korupciju.

[21] Šī iniciatīva ietver galveno pasākumu, kas minēts rīcības plāna 4. kritērijā, skatīt darbību Nr. 5.

[22] No PHARE līdzekļiem tieslietu un iekšlietu jomai Rumānijā kopš 2004. gada ir piešķirti vairāk nekā 187 miljoni euro. Pārejas programmu īstenos līdz 2010. gadam. Struktūrfondu ietvaros īpaša uzmanība tiek pievērsta un atbalsts tiek piešķirts ES līdzekļu stabilas un pārredzamas finanšu pārvaldības izveidei, kas ir ar korupcijas apkarošanu saistīts process. Tehnisko palīdzību sniegs projektu uzraudzīšanai, novērtēšanai un kontrolei, kā arī vienotas pārvaldes informācijas sistēmas izveidei, kas arī varētu sniegt pārredzamu informāciju par līdzekļu intervenci un apgūšanu. TAIEX ir organizējusi būtisku darbību skaitu tieslietu un iekšlietu jomā Rumānijā, un vēl aizvien ir pieejams budžets darbībām nākotnē.

[23] Lai noteiktu iespējamās jomas, kurās netiek sniegts pietiekams atbalsts un nodrošinātu atbalstu pilnā apjomā, šim ziņojumam pievienotajā sarakstā ir apkopota informācija par attiecīgo ES un divpusējo atbalstu, kas Rumānijai sniegts kopš 2004. gada. Minētais saraksts ir izveidots, balstoties uz Komisijā pieejamo informāciju un dalībvalstu sniegto informāciju. Ne visu informāciju par atsevišķiem projektiem varēja uzskaitīt, un priekšroku deva apkopotiem datiem, lai uzlabotu lasāmību. Tomēr pilnīgs pieejamās informācijas klāsts ir paziņots Rumānijai, un šajā nodaļā minētie priekšlikumi ir apspriesti ar Rumānijas iestādēm, kuras tos atbalsta.

[24] Rīcības plāns – 4. kritērijs, 5. darbība.

[25] Dažas faktiski veiktās tiesiskās un politiskās iniciatīvas ir pretrunā rīcības plānā noteiktajiem mērķiem. Turklāt rīcības plānā nav iekļauts galvenais jautājums par korupcijas apkarošanas regulējuma tiesisko un institucionālo stabilitāti. (3. kritērijs). Tāpat rīcības plānā nav norāde par to, kad un vai tiks izstrādātas nozaru stratēģijas, kas aizstās tiesu sistēmas reformas un korupcijas apkarošanas stratēģijas, kuru termiņš nesen ir beidzies. Attiecībā uz vietēja līmeņa korupciju (4. kritērijs) rīcības plānā nav sniegta pietiekami detalizēta informācija. Rīcības plāns arī ievieš dažas darbības un rādītājus, kas nešķiet pietiekami piemēroti paredzēto rezultātu sasniegšanai. Tas jo īpaši attiecas uz tādiem rādītājiem kā konfidenciālas informācijas noplūde plašsaziņas līdzekļiem (BM 3; I nodaļas 1.2. punkts). Pētījums par sodu individualizāciju saistībā ar korupcijas noziedzīgiem nodarījumiem (BM 3; II nodaļas 1. punkts) var būt tikai pirmais solis, risinot problēmu saistībā ar iespējamo iecietību, pieņemot spriedumus augsta līmeņa korupcijas lietās, kā minēts Komisijas 2007. gada 27. jūnija SPM ziņojumā. Rīcības plāns ir nepārtraukti jāatjauno un, izmantojot spēcīgu galveno darbību koordinēšanas mehānismu, ir cieši jāuzrauga atbilstība minētajiem radītājiem.

[26] PHARE: Budgetary figures include Romanian national co-financing.

Bilateral Projects: Only larger bilateral projects are taken up in this list. In addition, various assistance missions, study visits and smaller activities have taken place.