Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of the Czech Republicand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of the Czech Republic, 2011-2014





Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Čehijas Republikas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu 2011.–2014. gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu[2], ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu, apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, tā kā: (1) Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju — „Eiropa 2020” —, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. (2) Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī — lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm[3], kas kopā veido „integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas savā ekonomikas un nodarbinātības politikā ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes. (3) Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju „Eiropa 2020”. (4) Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Eiropadome uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai ar darbaspēka tirgus reformu palīdzību un jauniem centieniem stiprināt izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. (5) Čehijas Republika 2011. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2011. gada valsts reformu programmu un 5. maijā — 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2014. gadu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. (6) Pasaules finanšu krīze caur Čehijas ekonomikas plaši atvērtajiem tirgiem spēcīgi ietekmēja IKP pieaugumu un bezdarbu Čehijas Republikā. Reālais IKP 2009. gadā samazinājās par 4,1 %, jo kritās eksporta apjoms un iekšzemes investīcijas. Ievērojami palielinājās bezdarba līmenis, proti, no 4,4 % 2008. gadā līdz 7,3 % 2010. gadā, un nodarbinātības līmenis laikposmā starp 2008. un 2010. gadu samazinājās par 2 procentpunktiem. Tomēr lielā saistība ar starptautisko tirdzniecību un Čehijas Republikas galveno tirdzniecības partneru ātrāka atgūšanās no krīzes, nekā tika prognozēts, ir veicinājusi arī strauju reālā IKP pieauguma rādītāju atjaunošanos, tam sasniedzot 2,3 % 2010. gadā, un arī turpmāk veicinās vidēji strauju atveseļošanos. (7) Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas novērtējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomiskie pieņēmumi, uz kuriem programma pamatojas, ir ticami programmas pirmajos divos gados un labvēlīgi pēc tam. Programma pamatojas uz prognozēm par mazāku izaugsmi 2012. gadā salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozi. Mazākas izaugsmes prognozes galvenokārt saistītas ar turpmāku ilgstošu valdības reālo patēriņa izdevumu samazinājumu, kas nav ietverts Komisijas dienestu nemainīgas politikas prognozē 2012. gadam. Programmā plānots 2013. gadā samazināt vispārējās valdības deficītu zem 3 % no IKP un 2014. gadā — līdz 1,9 % no IKP. Plānotā konsolidācija galvenokārt pamatojas uz izdevumu ierobežošanu. Ierosinātie pasākumi kopumā ir pietiekami, lai līdz 2013. gadam sasniegtu mērķi saskaņā ar Padomes ieteikumiem, tomēr, ņemot vērā programmā iekļautos pasākumus, pastāv risks, ka faktiski budžeta rezultāts var palikt nesasniegts. Turklāt, šķiet, ka programmas pēdējo gadu mērķu sasniegšana pamatojas galvenokārt uz labvēlīgiem cikliskajiem nosacījumiem un turpmāku publiskā sektora administrācijas efektivitātes uzlabošanu, kas var kļūt par aizvien grūtāk izpildāmu uzdevumu. Paredzēts, ka vidēja termiņa budžeta mērķi tiks sasniegti pēc programmas perioda beigām. Vidējie ikgadējie fiskālie pasākumi laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam ir mazāki par 1 % no IKP, ko Padome saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ieteica 2009. gada 2. decembrī. (8) Programmā ir skaidri nosprausts mērķis līdz 2013. gadam samazināt publiskā sektora finanšu deficītu zem 3 % no IKP. Būs jāpārvar grūtības, kas saistītas ar to, lai nodrošinātu, ka pasākumi, uz kuriem pamatojas budžeta deficīta samazināšana 2011.–13. gadā, kā arī turpmākajos gados, neapdraud ilgtermiņa izaugsmi, jo īpaši saglabājot tēriņus izglītībai un pētniecībai un izstrādei, kā arī, lai tie sniegtu atbilstošu amortizāciju pieaugumam, ko radīs demogrāfiskās situācijas attīstība. (9) Budžeta konsolidācijas stratēģijā ietilpst pasākumi, kas ietekmē PVN ieņēmumus: plānots, ka zemākā PVN likme 2012. un 2013. gadā tiks palielināta, bet augstākā likme 2013. gadā tiks pazemināta. Valdība ir arī paredzējusi, sākot ar 2013. gadu, palielināt to uzņēmumu skaitu, kas ir PVN maksātāji. Saskaņā ar programmu, veicot šādas izmaiņas, nodokļu ieņēmumiem 2012. gadā būtu jāpalielinās par 0,7 % no IKP un vēl par 0,1 % no IKP 2013. gadā. Turklāt, šķiet, ka netiešo nodokļu ieņēmumus, kas 2010. gadā bija 11,8 % no IKP (ES vidējais rādītājs — 13,4 %), ir iespējams palielināt vēl vairāk un tādējādi, iespējams, samazināt nodokļus darbaspēkam. Turklāt aplēsts, ka atšķirība starp faktiskajiem PVN ieņēmumiem un teorētiski aprēķinātajiem PVN ieņēmumiem ir ievērojami lielāka nekā vidēji ES. Tas nozīmē, ka nepieciešami pasākumi nodokļu iekasēšanas uzlabošanai. (10) Ņemot vērā prognozi, ka sabiedrības novecošanas ietekme uz budžetu būs ievērojami lielāka nekā vidēji ES, svarīgs jautājums ir pensiju sistēmas reforma. Valdība ir nākusi klajā ar divām priekšlikumu paketēm. Paredzams, ka Čehijas parlaments pirmo paketi, kas attiecas uz paaudžu solidaritātes shēmu un kurā kopš 2009. gada vērojams deficīts, apstiprinās līdz 2011. gada septembrim. Tajā iekļauta arī likumā noteiktā pensionēšanas vecuma paaugstināšana, kas, sākot ar 2041. gadu, būs 67 gadi gan vīriešiem, gan sievietēm. Šī parametrisko reformu pakete daļēji risina fiskālās ilgtspējības problēmu. Tomēr ar to var nepietikt, lai risinātu sabiedrības novecošanas radītās problēmas. Otrā pasākumu pakete, kuru valdība oficiāli vēl nav apstiprinājusi, sastāvētu no brīvprātīga privāta otrā pīlāra ieviešanas 2013. gadā ar mērķi palielināt pensijas ienākumu diversifikāciju un atbalstīt to turpmāku piemērotību, šajā nolūkā veicinot privāto uzkrājumu attīstību. Tomēr veids, kādā pīlāru iecerēts īstenot, rada maz stimulu šai shēmai pievienoties un var pat palielināt iepriekš minētos ilgtermiņa spiedienus. Rūpīgi jāanalizē arī šādu pensijas fondu pārvaldīšanas izmaksas, un, lai sistēma darbotos efektīvi, tām jābūt pēc iespējas zemākām. (11) Darba tirgus uzskatāms par vidēji elastīgu, un pirms pasaules finanšu krīzes tajā nebija vērojami lieli funkcionāli traucējumi. Tomēr dažas strukturālās nepilnības ir skaidri redzamas. Viena no svarīgākajām ir ļoti lielās grūtības, ar kurām saskaras sievietes ar bērniem, atgriežoties darba tirgū pēc maternitātes atvaļinājuma. Šī problēma ir būtiska arī tāpēc, ka tai ir plašāka ietekme uz ekonomiku: ilgāki periodi bez darba, lielas atšķirības starp vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeni un visaugstākā vīriešu un sieviešu atalgojuma atšķirība visā ES. Drīza atgriešanās darbā joprojām ir sarežģīta, neraugoties uz valdības centieniem dot vecākiem plašākas iespējas izvēlēties bērna kopšanas atvaļinājuma ilgumu. Problēma daļēji ir saistāma ar uzņēmumu nevēlēšanos slēgt daļēja darbalaika darba līgumus, ko citās dalībvalstīs bieži izmanto darba ņēmēji ar maziem bērniem, un daļēji — ar izmaksu ziņā pieejamu bērnu aprūpes iestāžu trūkumu, jo īpaši par trim gadiem jaunākiem bērniem. (12) Lai gan vispārējais bezdarba līmenis joprojām ir ievērojami zemāks nekā ES vidējais rādītājs, pieaug ilgtermiņa bezdarba līmenis, jo īpaši 20–29 gadu vecu personu vidū. Personām ar sliktu izglītību, kā arī citiem slikti apmaksātiem darbiniekiem ir ievērojamas grūtības atrast darbu. Augsts ilgtermiņa bezdarba līmenis ir saistīts ar nepietiekami finansēto un samērā šaurā aktīvā darba tirgus politiku, un nelielo dalībnieku īpatsvaru regulāros aktivācijas pasākumos. (13) Valsts administrācijas neefektivitāti, kas rada slogu uzņēmējdarbības videi, varētu risināt, visaptveroši īstenojot pašreizējās stratēģijas. Valdība 2007. gadā aizsāka "labāka regulējuma" programmu un pretkorupcijas stratēģiju 2011.–2012. gadam. Tajās paziņots par pasākumiem, kas ir svarīgi, lai uzlabotu Čehijas tiesiskās un regulatīvās sistēmas kvalitāti, kura saskaņā ar starptautiskiem apsekojumiem ir zemāka par ES vidējo rādītāju, kā arī nostiprinātu uzņēmumu uzticēšanos tai. Sarežģīts jautājums ir valsts pārvaldes stabilizēšana, jo bieži un tālejoši reorganizācijas pasākumi mazina tās efektivitāti. Lai paveiktu iepriekšminēto, būtu svarīgi pieņemt t. s. Likumu par ierēdņiem, kas vairākkārt ir atlikts. Valdība nesen ir pieņēmusi pasākumus, lai uzlabotu publiskā iepirkuma pārredzamību. Tomēr viens regulatīvās sistēmas elements, proti, konkrēts uzņēmuma akciju veids, kas ļauj pilnīgi anonīmi pārvietot līdzekļus, joprojām ir pakļauts riskiem, tāpēc tam jāpievērš uzmanība. (14) Sagaidāms, ka krīze būs negatīvi ietekmējusi izaugsmes potenciālu. Ir svarīgi uzlabot cilvēkkapitālu, neraugoties uz universitātēs iestājušos jauniešu lielo īpatsvaru. To kavē apmācību nepietiekamā kvalitāte, kas izriet no Čehijas augstākās izglītības iestāžu zemā reitinga starptautiskajos apsekojumos. Turklāt izdevumi par studentu salīdzināmās cenās ir vieni no zemākajiem ES dalībvalstīs, un tie ir īpaši mazi pamatizglītībai. Valsts reformu programmā ir izklāstīti pasākumi visiem izglītības posmiem. Vairākus gadus tiek gatavota kompleksa augstākās izglītības reforma. Lai nodrošinātu konkurētspēju un inovācijas spēju, ir svarīgi rūpēties par augstākās izglītības kvalitāti un efektivitāti. (15) Komisija ir izvērtējusi Čehijas Republikas konverģences programmu un valsts reformu programmu[4]. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Čehijas Republikā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka jāsaglabā pieeja, kuras centrā ir fiskālā konsolidācija, vienlaikus aizsargājot izaugsmi veicinošus tēriņus. Publiskā sektora finanšu ilgtermiņa ilgtspējība lielā mērā ir atkarīga no spējas īstenot nepieciešamo pensiju reformu. Ir būtiski, lai pieaugtu, jo īpaši sieviešu, iesaistīšanās darba tirgū un rastos labākas darba iespējas ilgtermiņa bezdarbniekiem. Konkurētspējas stiprināšanai ir ļoti svarīgi īstenot papildu pasākumus, lai uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu un regulatīvās sistēmas kvalitāti, kā arī augstākās izglītības kvalitāti. (16) Ņemot vērā šo novērtējumu, kā arī ņemot vērā Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Čehijas Republikas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums[5] jo īpaši ir pausts ieteikuma 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Čehijas Republikas valsts reformu programmu, IESAKA Čehijas Republikai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi. (1) Īstenot plānoto konsolidāciju 2011. gadā un veikt pastāvīgus kompensācijas pasākumus, ja ieņēmumi ir mazāki, nekā paredzēts, vai ja tiek pārsniegti tēriņu ierobežojumi. Pieņemt fiskālos pasākumus 2012. gadam, kā programmā plānots, un apstiprināt 2013. gada mērķi ar konkrētākiem pasākumiem. Nepieļaut izdevumu samazināšanu izaugsmi veicinošām pozīcijām un izmantot pieejamās iespējas, lai palielinātu netiešo nodokļu ieņēmumus, uzlabotu nodokļu atbilstību un samazinātu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. (2) Ieviest visaptverošu pensiju reformu, lai uzlabotu publiskā sektora finanšu ilgtermiņa ilgtspējību un nodrošinātu pensiju pietiekamību nākotnē. Rīcībai vajadzētu būt vērstai, pirmkārt, uz turpmākām izmaiņām publiskajā pīlārā, tostarp ātrāku likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielināšanu, nekā plānots, stiprinot to ar pasākumiem, kas veicina vecāka gadagājuma darbinieku nodarbinātību; un, otrkārt, uz privāto uzkrājumu attīstību. Šajā kontekstā nodrošināt, lai paredzētā finansētā shēma piesaistītu daudz dalībnieku un būtu veidota tā, lai tās administratīvās izmaksas būtu pārredzamas un zemas. (3) Uzlabot dalību darba tirgū, šajā nolūkā samazinot šķēršļus vecākiem ar maziem bērniem atgriezties darba tirgū, to panākot ar izmaksu ziņā pieejamu bērnu aprūpes iestāžu skaita un to pieejamības palielināšanu. Palielināt elastīgāku darba kārtību, piemēram, nepilnas darba slodzes, pievilcību un pieejamību. (4) Stiprināt valsts nodarbinātības dienesta spējas, lai uzlabotu apmācību kvalitāti un efektivitāti, darba meklēšanas atbalstu un individualizētus pakalpojumus, sasaistot programmu finansējumu ar rezultātiem. Konsultējoties ar ieinteresētajām personām, ieviest īpaši pielāgotas apmācību programmas vecākiem darbiniekiem, jauniem cilvēkiem, zemas kvalifikācijas un citām neaizsargātam darba ņēmēju grupām. (5) Veikt nepieciešamos pasākumus, lai uzlabtu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti jomās, kas ir svarīgas uzņēmējdarbības videi. Šajā sakarā paātrināt pretkorupcijas stratēģijas īstenošanu atbilstoši nospraustajiem mērķiem, pieņemt Likumu par ierēdņiem, lai veicinātu valsts pārvaldes stabilitāti un efektivitāti, un pārskatīt tirdzniecības kodeksu, lai atceltu akciju anonīmu turēšanu. (6) Izveidot pārredzamu kvalitātes izvērtēšanas sistēmu akadēmiskajām iestādēm un sasaistīt to ar finansējumu, lai uzlabotu augstākās izglītības līmeni. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. [2] OV C , , …lpp. [3] Saglabātas 2011. gadam ar Padomes 2011. gada 19. maija Lēmumu 2011/308/ES. [4] SEC(2011) 712. [5] Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktā.