KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Jauniešu pāreja uz nodarbinātību /* COM/2012/0727 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Jauniešu pāreja uz nodarbinātību I. Ievads Krīze, kas Eiropu skar kopš 2008. gada, ārkārtīgi būtiski un aizvien vairāk ietekmē jauniešus: jauniešu bezdarba līmenis 2012. gada trešajā ceturksnī bija 22,7 %, kas ir divreiz lielāks par bezdarba līmeni pieaugušo vidū[1], un nav paredzama situācijas uzlabošanās. Līdztekus tūlītējai krīzes ietekmei, izglītības sistēmas un darba tirgus strukturālo problēmu dēļ pāreja no skolas uz darbu ir kļuvusi ilgstoša un sarežģīta. Pārāk ilgi jauniešu situācija bijusi sarežģītāka nekā pieaugušajiem. Bezdarbs jaunībā var atstāt ilgstošu negatīvu ietekmi (tā sauktais “rētu efekts”). Papildus lielākam bezdarba riskam nākotnē jaunieši arī ir pakļauti augstākam nabadzības un atstumtības riskam un biežāk saskaras ar veselības problēmām[2]. Steidzami ir vajadzīgi efektīvi risinājumi. Pirms gada Komisija pieņēma Jaunatnes iespēju iniciatīvu[3] (JII), mudinot ES un dalībvalstis rīkoties, lai uzlabotu jauniešu nodarbinātības apstākļus. ES Struktūrfondi tika mobilizēti, lai palielinātu atbalstu jauniešiem, un patlaban tiek sniegti finanšu resursi politikas pasākumiem un ieguldījumu projektiem. Eiropadome[4] un Eiropas Parlaments[5] kopš tā laika ir atkārtoti norādījuši, cik svarīgi ir steidzami risināt jauniešu bezdarba jautājumu, uzsverot iespējas sagatavot iniciatīvas par garantiju jauniešiem un izveidot stažēšanās kvalitātes sistēmu. Turklāt Komisija nesen pieņēma dokumentu kopumu par izglītības pārvērtēšanu[6]. Šajā paziņojumā un tam pievienotajā dienestu darba dokumentā[7] ir izklāstīti pasākumi, kas veikti gan ES, gan valstu līmenī, lai īstenotu JII (tostarp izmantojot 28 valstu faktu lapas). Turklāt paziņojumā iekļautas konkrētas papildu iniciatīvas, kuras ierosinājusi Komisija, bet kuras jāīsteno dalībvalstīm un sociālajiem partneriem, lai risinātu īstermiņa un strukturālas problēmas, kuras izraisījušas krīzi jauniešu nodarbinātības jomā. Pārejot no izglītības iegūšanas uz darba dzīvi, jaunieši saskaras ar daudzām problēmām. Daudzās valstīs neatbilstoša darba tirgus regulējuma vai iestāžu nepareizas darbības dēļ jauniešiem ir grūti atrast pastāvīgu darbu. Ļoti daudzi jaunieši nesaņem palīdzību, ja viņi pamet skolu vai sastopas ar grūtībām atrast darbu. Labvēlīgākus darba tirgus rezultātus var novērot valstīs, kurās lielāka daļu studentu izmanto kvalitatīvu stažēšanos vai norīkojumus darbā kā daļu no sākotnējās izglītības un apmācības, vai valstīs ar iedibinātām mācekļa prakses sistēmām[8]. Ģeogrāfiskā mobilitāte var arī palīdzēt novērst vietēju neatbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu pēc gados jauniem darbiniekiem. 1. tabulā sniegts vienkāršots pārskats par pasākumu veidiem, kas var palīdzēt risināt šīs problēmas. Komisijas sagatavotās iniciatīvas ir sīki izklāstītas turpmākajās iedaļās. 1. tabula. Problēmas, kas ietekmē jauniešu nodarbinātību un aplūkotas šajā pasākumu kopumā, un iespējamie ES līmeņa pasākumi Problēma || Iespējamais risinājums || ES līmeņa instrumenti/darbības Jauniešiem ir grūtības atrast stabilu pozīciju darba tirgū || Veikt pasākumus, kas atbalsta jauniešu integrāciju darba tirgū, piemēram, atvieglot pāreju no mācībām uz darba dzīvi, reformēt darba tirgus regulējumu/iestādes, lai tās veicinātu nodarbinātību, un novērst darba tirgus segmentāciju. || Pieņemt un īstenot attiecīgus ieteikumus konkrētām valstīm saistībā ar Eiropas pusgadu. (dienestu darba dokumenta III iedaļa un II pielikums) Jauni cilvēki, it īpaši no neaizsargātām un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, pamet izglītību vai darbu; pieaug ilgtermiņa bezdarbs un ekonomiskās aktivitātes trūkums || Izveidot jaunatnes garantijas shēmas; efektīvi izmantot ESF finansējumu to īstenošanai. || Atbalstīt jaunatnes garantijas shēmas (arī apmainoties ar paraugpraksi; izmantojot ESF finansējumu) à Komisija ierosina Padomes ieteikumu par jaunatnes garantijas izveidi (IV iedaļa) Grūtības pāriet no mācībām uz darba dzīvi || Palielināt kvalitatīvas stažēšanās un mācekļa prakses piedāvājumus || Veikt izšķirošus pasākumus, popularizējot kvalitatīvu stažēšanos un mācekļa praksi: à Komisija sāk otrā posma apspriešanos ar sociālajiem partneriem par stažēšanās kvalitātes sistēmu (V.1. iedaļa) à Komisija izveidos Eiropas Mācekļu darba apvienību (V.2. iedaļa) Ievērojams brīvo darba vietu skaits līdzās augstam bezdarba līmenim, neatbilstošām prasmēm un ģeogrāfiskās atrašanās vietām. || Mazināt šķēršļus mobilitātei, lai ļautu uzņēmumiem pieņemt darbā darbiniekus, mācekļus un stažierus no citām ES valstīm || Stiprināt ES finanšu instrumentus ES iekšējai mobilitātei à 2013. gada pirmajā pusē Komisija sāks apspriedes ar ieinteresētajām personām par gaidāmo programmu "EURES darbavietas jauniešiem" (V.3. iedaļa) II. Jauniešu nodarbinātības perspektīvas pasliktināšanās Jauniešu bezdarba līmenis[9] ir vairāk nekā divas reizes augstāks par bezdarba līmeni pieaugušo vidū (22,7% salīdzinājumā ar 9,2% 2012. gada trešajā ceturksnī), un tas būtiski pieaudzis pēdējo četru gadu laikā. Līdzīga tendence vērojama saistībā ar bezdarba rādītājiem[10]. Jaunieši parasti ir pēdējie, ko pieņem darbā, un pirmie, kurus atlaiž. Ilgtermiņa bezdarba līmenis[11] ir daudz augstāks jauniešiem, un tas strauji pieaudzis krīzes laikā: laikposmā no 2008. gada līdz 2012. gadam līmenis palielinājās par 3,7 procentpunktiem (līdz 7,3 % jauniešu darbaspēka) salīdzinājumā ar 1,8 procentpunktu pieaugumu pieaugušo vidū (līdz 4,3 %). Vispārējais nodarbinātības līmenis[12] jauniešu vidū samazinājās par gandrīz 5 procentpunktiem pēdējos četros gados (no 37,3 % līdz 32,8 %) — trīs reizes vairāk nekā pieaugušajiem. Jauna bezdarbnieka izredzes atrast darbu ir zemas. Tikai 29,7 % personu vecumā no 15 līdz 24 gadiem, kuri bija bezdarbnieki 2010. gadā, atrada darbu 2011. gadā – samazinājums par gandrīz 10 % trīs gadu laikā[13]. Ja jaunieši atrod darbu, darbavieta parasti nav tik stabila. Visbiežāk jaunieši strādā pagaidu un nepilnas slodzes darbu[14]: 2012. gadā 42,0 % jauno darba ņēmēju strādāja ar pagaidu līgumu (četras reizes vairāk nekā pieaugušie) un 32,0 % nepilnas slodzes darbu (gandrīz divreiz vairāk nekā pieaugušie)[15]. Pastāv lielāka iespējamība, ka jaunietes, uzsākot darbu, atradīsies nestabilā situācijā, un nokļūs vēl nestabilākā situācijā, apvienojot pagaidu darbu ar nepilna laika nodarbinātību[16]. Pagaidu darbavietas var palīdzēt iegūt pastāvīgu darbu, bet to izplatību tik augstā līmenī rada ekonomikas un sociālās problēmas un liecina par darba tirgus nepareizu darbību. Pāreja no pagaidu uz pastāvīgu līgumu var būt vēl sarežģītāka valstīs, kurās pastāv stingri nodarbinātības aizsardzību reglamentējoši tiesību akti un augsta darba tirgus segmentācija[17]. Priekšlaicīgi mācības pārtraukuši jaunieši ir augsta riska grupa: 54,2 % no jauniešiem, kas priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību ES, ir bez darba, un apmēram 70 % šajā grupā vēlas strādāt. Visbiežāk priekšlaicīgi mācības pārtrauc vīrieši un tie, kuri dzimuši ārvalstīs. Jaunākās tendences attiecībā uz abām šīm grupām liecina, ka šī plaisa palielinās, kas savukārt ietekmēs viņu izredzes darba tirgū. Atkāpšanās jauniešu vidū rada arvien lielākas bažas: 12,4 % no ekonomiski neaktīviem jauniešiem vēlējās strādāt, bet nemeklēja darbu 2012. gada otrajā ceturksnī[18]. Turklāt pieaug to jauniešu procentuālā daļa, kuri ne strādā, ne izglītojas vai piedalās apmācībās (tā sauktie NEET). 2011. gadā 12,9 % jauniešu bija šajā grupā (NEET), kas ir par 2 procentpunktiem vairāk nekā pirms četriem gadiem[19]. Eiropas darba tirgū pastāv ievērojama prasmju neatbilstība. Daudzu jauniešu oficiālā kvalifikācija ir daudz augstāka par to, kas nepieciešama darbam, ko viņi varētu dabūt (nepietiekama nodarbinātība), taču tai pašā laikā viņu prasmes visticamāk nav atbilstošas (atbilstības līmenis) salīdzinājumā ar gados vecākiem darba ņēmējiem[20]. Lai gan zemu kvalificētie kopumā joprojām ir visvairāk pakļauti bezdarba riskam[21], augsti kvalificēti jaunieši ir saskārušies ar vērienīgāko nodarbinātības kritumu (9,5 procentpunkti, kas ir gandrīz divas reizes vairāk attiecībā pret zemu kvalificētajiem). Pat augsti kvalificētus jauniešus patlaban aizvien biežāk skar ilgtermiņa bezdarbs. Šī prasmju neatbilstība rada aizvien lielākas bažas par Eiropas ražošanas nozares konkurētspēju un ES spēju risināt sociālās problēmas[22]. Neraugoties uz krīzi, ES ir vairāk nekā divi miljoni brīvu darbavietu, nereti tāpēc, ka vietējā darba tirgū nav darbinieku ar nepieciešamajām prasmēm. Turklāt nākamajos gados lielāks skaits kvalificētu strādājošo būs vajadzīgs jomās ar būtisku darba vietu radīšanas potenciālu, piemēram, “zaļā” ekonomika, veselības aprūpe un IKT. 2011. gada provizoriskā plūsmas analīze apstiprina, ka ir palielinājusies mobilitāte no Dienvideiropas valstīm uz ziemeļiem, lai gan plūsmas vēl joprojām ir nelielas. Mobilitāti kavē tādi faktori kā izmaksu ziņā pieejamu mājokļu trūkums vai pieredzes trūkums darbā ārzemēs, nepietiekamas svešvalodu zināšanas, vāja izpratne par vietējiem tiesību aktiem un darba ņēmēju tiesībām un grūtības kvalifikāciju atzīšanā. Lai gan jauniešu izredzes atrast darbu kopumā ES ir neapmierinošas, ES dalībvalstu starpā pastāv būtiskas atšķirības problēmas nopietnībā. Valstīs ar sliktākajiem rādītājiem bezdarba līmenis[23] ir vairāk nekā piecas reizes augstāks nekā līmenis valstīs ar labākajiem rādītājiem. Pagājušajā gadā jauniešu bezdarba līmenis daudzās valstīs ir pieaudzis līdz vairāk nekā 30 % un līdz vairāk nekā 50 % Grieķijā un Spānijā. Tikai četrās valstīs jauniešu bezdarba līmenis bija zemāks par 15 %. III. Jaunatnes iespēju iniciatīva pēc gada Kamēr tiek īstenotas ES līmeņa darbības... Jaunatnes iespēju iniciatīvā (JII) paredzēto 18 ES līmeņa pasākumu īstenošanā ir gūti labi panākumi[24]. Komisija sniedz Eiropas Sociālā fonda tehnisko palīdzību, lai palīdzētu izveidot mācekļa prakses shēmas, pārrobežu mācību mobilitāti un sociālo inovāciju projektus, kas paredzēti jauniešiem. Turklāt tā palielina brīvprātīgā darba iespējas un finansē pārrobežu stažēšanos un uzņēmēju apmaiņu. Tā atbalsta darba tirgus mobilitāti, jo īpaši, izmantojot tādas iniciatīvas kā “Tava pirmā EURES darbavieta”, un analizē visā Eiropā veiktos pasākumus, lai novērstu jauniešu bezdarbu un uzlabotu izglītību un apmācību. 1. attēls. Jauniešu (15–24 gadi) bezdarba līmenis un ikgadējās izmaiņas, 2012. gada septembris …arī dalībvalstis veic pasākumus … Daudzas dalībvalstis ir veikušas pasākumus, lai veicinātu jauniešu nodarbinātību, izstrādājušas jaunatnes nodarbinātības plānus un pastiprinājušas izglītības un apmācības programmas, arī atsaucoties uz rīcības grupas[25] apmeklējumiem un divpusējām sanāksmēm, kas organizētas pēc JII sākšanas. Jaunieši bezdarbnieki parasti ir viena no galvenajām mērķa grupām, kuras iekļauj plaša mēroga nodarbinātības pasākumos. Pievienotajā dienestu darba dokumentā[26] ir valstu faktu lapas par pasākumiem, ko veikušas visas 27 dalībvalstis un Horvātija. Atbalsta pasākumi parasti ietver subsīdijas algām, palīdzību darba meklējumos, stažēšanos un talākizglītību, dažkārt arī reformas, lai samazinātu darba tirgus segmentāciju. Attiecībā uz māceklību tendences nav tik vienādas: lai gan dažās dalībvalstīs sekmīgi darbojas divkāršas māceklības sistēmas, citās valstīs tikai tagad sāk to pakāpenisku ieviešanu. Lielākajā daļā dalībvalstu aizvien populārāki kļūst pasākumi, kas sekmē jauniešu uzņēmējdarbību un uzņēmumu izveidošanu[27]. Piemēri, kā tiek izmantoti ESF līdzekļi dalībvalstīs, kuras piedalās rīcības grupā[28]: · Spānija: EUR 294,2 milj. novirzīti pasākumiem, lai atbalstītu jauniešu nodarbināmību, atbalstītu valsts nodarbinātības dienestus (VND), izstrādājot aktīvu darba tirgus politiku, kas vērsta arī uz jauniešiem, un pastiprinātu pasākumus, apkarojot mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un veicinot arodmācības. · Itālija: EUR 1 mljrd. paredzēts izglītības un nodarbinātības veicināšanai dienvidu reģionos, tostarp mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas problēmas risināšanai. · Īrija: EUR 25 milj. novirzīti, lai saglabātu 3700 mācību vietas tiem, kas priekšlaicīgi pārtraukuši mācības līdz 2013. gada beigām. · Lietuva: EUR 18,3 milj. paredzēti, lai nākamajos divos gados divkāršotu to jauniešu bezdarbnieku skaitu, kuri saņem ES atbalstu, sasniedzot 21 000. · Portugāle: lēmums piešķirt EUR 143,3 milj., lai atbalstītu 89 510 jauniešus un īstenotu programmā "Impulso Jovem" ietvertos pasākumus, piemēram, stažēšanos. · Slovākija: piešķirti EUR 70 milj. 13 000 darbavietu radīšanai Slovākijas reģionos, kurus visvairāk skāris bezdarbs; lielākā daļa šo darbavietu ir paredzētas jauniešiem, izmantojot daļēju darbaspēka izmaksu atmaksāšanu. · Grieķija: piešķirti EUR 250 milj.; tiek sagatavots rīcības plāns, lai nodrošinātu apmācību, darba pieredzes, nodarbinātības un uzņēmējdarbības iespējas 333 000 jauniešu. · Latvija: EUR 26,3 milj. no valsts budžeta piešķirti, lai īstenotu ESF darbības par jauniešu konkurētspēju un nodarbinātību. …izmantojot piešķirtos līdzekļus… Eiropas Sociālais fonds (ESF) ir galvenais instruments, kas atbalsta plaša mēroga jaunatnes nodarbinātības pasākumus ES līmenī; savukārt virkni jauniešiem paredzētu programmu atbalsta ar citiem ES fondiem, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA). Kopumā vismaz EUR 10 miljardi ir paredzēti atkārtotai pārdalei vai paātrinātai piešķiršanai astoņās rīcības grupas valstīs pēdējos 12 mēnešos saskaņā ar JII, kas ietver, piemēram, subsīdijas nodarbinātībai, profesionālo apmācību un priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršanu. Vismaz 56 000 MVU un vēl 658 000 jauniešu varētu gūt labumu no šīm pēdējām korekcijām finansējuma programmās. 21 dalībvalsts savās ESF, ERAF un/vai ELFLA darbības programmās vai starp tām jau ir novirzījušas ievērojamus resursus pasākumiem, lai palielinātu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas un apkarotu un novērstu jauniešu bezdarbu. Šībrīža prioritāte ir pilnībā īstenot grozītās finansēšanas programmas dalībvalstu līmenī. ..un apkopojot strukturālās problēmas, kuras risina, izmantojot Eiropas pusgadu Eiropas pusgadi un konkrētām valstīm paredzēti ieteikumi ir politikas koordinēšanas līdzeklis, lai stiprinātu pārvaldību un pastiprinātu ekonomikas politikas koordināciju ES līmenī. Tie veido pamatu daudzpusējai nodarbinātības politikas un strukturālo reformu uzraudzībai un novērtē ES panākumus to mērķu izpildē, ko tā bija izvirzījusi stratēģijā “Eiropa 2020”. 2012. gadā gandrīz visām dalībvalstīm tika sagatavoti īpaši konkrētām valstīm paredzēti ieteikumi, kuru mērķis ir uzlabot jauniešu situāciju darba tirgū. Pievienotajā dienestu darba dokumentā[29] ir sīki izstrādāts pārskats par jauniešiem paredzētajiem ieteikumiem[30]. 2013. gada izaugsmes pētījumā[31], ar ko sāka 2013. gada Eiropas pusgadu, uzsvērts, ka dalībvalstīm jāveic vairāk, lai cīnītos pret bezdarbu, uzlabotu nodarbināmību un atbalstītu darbavietu pieejamību vai jauniešu atgriešanos darba dzīvē. IV. Nodrošinot visu jauniešu pāreju: garantija jauniešiem Garantija jauniešiem… Ir nepieciešams ieguldīt jauno eiropiešu cilvēkkapitālā, lai novērstu mūsdienu jaunatnes nodarbinātības dziļo krīzi un gūtu labumu no ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes vidējā un ilgtermiņā. Ņemot vērā grūtības, ar kurām saskaras jauni cilvēki, pārejot no mācībām uz darba dzīvi, Komisija aicina visas dalībvalstis steidzami īstenot garantiju jauniešiem un iesniedz priekšlikumu Padomes ieteikumam, atsaucoties vairākiem Eiropadomes aicinājumiem[32]. Garantiju jauniešiem īstenos, izmantojot visaptverošu un vienotu shēmu, kas nodrošinās, ka jauniešiem ir labas kvalitātes darba piedāvājumi, pastāvīga izglītošanās, mācekļa prakse vai stažēšanās četru mēnešu laikā pēc mācību pabeigšanas vai bezdarbnieka statusa iegūšanas. Sīkāku informāciju par to, kas veido garantiju jauniešiem, tās izmaksām un ieguvumiem un kā veiksmīgi īstenot garantiju jauniešiem, rodama dienestu darba dokumentā, kas pievienots Padomes ieteikuma priekšlikumam[33]. Šā dienestu darba dokumenta pielikumi īsi raksturo jauniešu nodarbinātības veicināšanas pasākumus, kas jau ir sākti dalībvalstīs, kā arī ietver to pasākumu un rīcību piemērus, ko var atbalstīt ESF. Jaunatnes garantijas shēmai ir jābūt balstītai uz atbalsta pasākumiem saskaņā ar sešām prioritātēm: veidot partnerības pieeju, agrīni intervences un aktivizēšanas pasākumi, pasākumi darba tirgus integrācijai, ES struktūrfondu līdzekļu izmantošana, novērtēšana un pastāvīga sistēmas uzlabošana un ātra īstenošana. Komisija dalībvalstīm ļauj noteikt institucionālo satvaru, kurā sniegs šo garantiju. …ilgtermiņa ieguvumi… Jaunatnes garantijas shēmai ir fiskālās izmaksas. Izmaksas ir atkarīgas no valstu apstākļiem un no tā, kādā veidā shēma ir izveidota un īstenota. Tās būs lielākas valstīs, kurās ir lielāks NEET skaits vai augstāks jauniešu bezdarba līmenis. Šīs izmaksas ietekmēs arī jauniešu bezdarba ilgums, kā arī dažādie sākumpunkti saistībā ar pašreizējiem atbalsta pasākumiem (piemēram, labi apmācīts VND personāls, kas risinātu jauniešu vajadzības). Tomēr šīs izmaksas kompensēs, novēršot bezdarba, ekonomiskās neaktivitātes un zaudētā ražīguma ilgtermiņa izmaksas[34]. Tas nozīmē, ka ieguldījumam garantijā jauniešiem būs pozitīvs devums[35]. Bezdarbs jaunībā var ilglaicīgi negatīvi ietekmēt (tā sauktais “rētu efekts”) gan ienākumu līmeni nākotnē, gan nākotnes bezdarba risku. Jaunatnes garantiju shēma, nodrošinot jauniešiem reālas, labi saskatāmas iespējas, ļaus tiem izvairīties no ilgstošas un nelabvēlīgas prombūtnes no darba tirgus, saglabāt un uzlabot viņu cilvēkkapitālu, saglabāt savas nodarbinātības un karjeras iespējas turpmāk un palielināt algas potenciālu, kas attiecas uz kopējo pieprasījumu un kopējo ekonomikas rādītāju turpmākajos gados. Komisija 2013. gada izaugsmes pētījumā uzskata, ka ieguldījumiem izglītībā jābūt prioritāriem un tie jāpalielina, cik vien tas iespējams, vienlaikus nodrošinot šo izdevumu lietderību. Turklāt īpaša uzmanība jāveltī tam, lai saglabātu vai pastiprinātu nodarbinātības dienestu un aktīvas darba tirgus politikas tvērumu un efektivitāti, piemēram, apmācības bezdarbniekiem un jaunatnes garantijas shēmas. Ieguldījumi atbilstošā kvalifikācijā tagad dos iespēju jauniešiem būt nodarbināmiem, lai aizpildītu brīvās darbavietas un radītu ekonomisko vērtību. Ņemot vērā atstumtības un atkāpšanās risku, jauniešiem jānodrošina arī perspektīvas, lai saglabātu viņu uzticēšanos publiskajām iestādēm, valdības struktūrai un sabiedrībai. ..ar ES finansiālu atbalstu Dalībvalstis, kas cieš no augstākā bezdarba līmeņa, ir arī visbiežāk tās, kuras saskaras ar vislielākajām grūtībām, kas saistītas ar valsts finanšu ilgtspēju. ES jau tagad var finansiāli atbalstīt dalībvalstis, lai īstenotu jaunatnes garantijas shēmu, izmantojot kohēzijas politikas finansēšanas instrumentus, jo īpaši ESF. Komisija aicinās dalībvalstis optimāli izmantot šos un jebkādus turpmākus instrumentus. Komisijas priekšlikumos par daudzgadu finanšu shēmu 2014. – 2020. gadam uzsvērta ESF kā ES galvenā instrumenta nozīme ieguldījumiem cilvēkresursos. Tā ir ierosinājusi, ka vismaz 25 % no turpmākā kohēzijas finansējuma tiek piešķirti ESF un vismaz 20 % no tā ir paredzēti sociālās iekļaušanas politikai. Jauniešu nodarbinātības jautājumus var risināt, izmantojot vairākas ESF ieguldījumu prioritātes, un tiek ierosināts pievērst īpašu uzmanību NEET grupas ilgtspējīgai integrācijai darba tirgū. V. Mērķtiecīgas ES iniciatīvas Papildus iniciatīvai par garantiju jauniešiem šī nodaļa iepazīstina ar trim mērķtiecīgām Komisijas iniciatīvām par stažēšanās kvalitāti, par mācekļa prakses veicināšanu visā ES un par jauniešu mobilitātes sekmēšanu. 1. Stažēšanās kvalitātes sistēma Stažēšanās var palīdzēt uzlabot jauniešu nodarbinātības iespējas … Stažēšanās, kas paredzēta kā prakse ierobežotu laikposmu, ko pavada darba vietā mācību laikā vai pēc tām, arvien biežāk kļūst par daļu jauniešu karjeras gaitā. Stažēšanās bieži vien palielina jauniešu nodarbinātības iespējas, vienlaikus piedāvājot dažādas priekšrocības arī uzņēmējorganizācijām, lai risinātu prasmju neatbilstības jautājumu, izmantotu jaunākās zināšanas un atvieglotu pieņemšanu darbā nākotnē. Komisija, izmantojot ESF, turpinās sniegt finansiālu atbalstu tām dalībvalstīm, kas vēlas uzlabot jauniešu nodarbinātības situāciju ar stažēšanās shēmām. …ja tā ir kvalitatīva … Ir svarīgi nodrošināt, lai pārejas periodi, piemēram, tie, kas pavadīti stažējoties, dotu ieguldījumu jauniešu attīstībā un ļautu tiem pēc iespējas ātrāk nostiprināties darba tirgū. Tomēr stažēšanās posmam jābūt pietiekami kvalitatīvam gan attiecībā uz mācību saturu, gan piemērotiem darba apstākļiem. Pastāv risks, ka stažēšanos varētu izmantot kā lētu vai bezmaksas darbaspēka iespēju un, ņemot vērā arvien lielāku tās nozīmi nomāktajā darba tirgū, stažēšanās var radīt nestabilas nodarbinātības apburto loku vai pirmkārt atturēt jauniešus no stažēšanās sākšanas. Vairumam stažēšanās programmu trūkst augstas kvalitātes mācību satura un/vai pienācīgas sociālās aizsardzības un kompensācijas/atlīdzības, jo īpaši atvērtā tirgus stažēšanās programmās[36]. Sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirības novērojamas arī stažēšanās praksē: liela daļa sieviešu stažējas bez atalgojuma vai atalgojums ir neliels. Bažas par stažēšanos kvalitāti ir vairākkārt paustas politiskā līmenī: 2010. gadā Eiropas Parlaments aicināja Komisiju ierosināt Eiropas prakses kvalitātes hartu[37], savukārt Padome aicināja Komisiju sniegt norādes par nosacījumiem attiecībā uz augstas kvalitātes stažēšanos[38]. ... turklāt tiks atbalstīta starptautiska stažēšanās Starptautiska stažēšanās piedāvā daudzas priekšrocības, taču aizvien nav plaši izplatīta. Strukturētas kvalitātes sistēmas trūkums un noteikumi varētu kavēt starptautiskās stažēšanās pilnveidošanos. Starptautiskās stažēšanās šķēršļi ietver pārredzamības un viegli pieejamas informācijas trūkumu par juridiskiem un administratīviem nosacījumiem un grūtības atrast un izvēlēties uzņēmējorganizācijas. Turklāt, ņemot vērā ieguldījumu, kas nepieciešams, dodoties uz ārvalstīm, nesekmīgas stažēšanās izmaksas ir augstākas ārvalstu stažieriem un tiem ir grūtāk mainīt uzņēmējorganizācijas. Komisijas priekšlikums par profesionālās kvalifikācijas atzīšanas direktīvas modernizēšanu[39] paplašina direktīvas darbības jomu, lai ietvertu stažēšanos, ko veic citās dalībvalstīs. Tomēr šī direktīva attiecas vienīgi uz stažēšanos, kas ir nosacījums darbības sākšanai reglamentētā profesijā, nevis uz atvērtā tirgus stažēšanos, kur problēmas sastopamas visbiežāk. Sociālie partneri ir vajadzīgi, lai nodrošinātu kvalitatīvu stažēšanos Komisija 2012. gada aprīlī sāka sabiedrisko apspriešanos[40] par stažēšanās kvalitātes sistēmu. Pēc šīs apspriešanā 2012. gada septembrī notika pirmā posma apspriešanās ar sociālajiem partneriem. Abās apspriedēs parādījās plaša vienprātība par stažēšanās nozīmi, bet tika norādīts uz kvalitātes trūkumu un stažiera darba plašu ļaunprātīgu izmantošanu visā Eiropā, uzsverot, ka jārīkojas, lai risinātu šos jautājumus. Tomēr atšķīrās viedokļi par darbības tvērumu un iespējamo formu. Komisija patlaban vēlas uzzināt sociālo partneru viedokli saskaņā ar LESD 154. pantu par ES līmenī paredzētās rīcības saturu, lai pieņemtu kvalitātes sistēmu[41]. Ja sociālie partneri nevēlas sākt sarunas, Komisija iesniegs priekšlikumu 2013. gadā. 2. Eiropas Mācekļu darba apvienība Labi izstrādātas mācekļa prakses shēmas atvieglo pāreju no mācībām uz darba dzīvi … Uzņēmumā veiktas mācekļa prakses shēmas (pazīstama arī kā "dubulta" vai "divējāda" māceklība) dod iespēju jaunietim gan iegūt darba pieredzi, gan praktiskās iemaņas, izmantojot darba līgumu uzņēmumā, kā arī iegūt teorētiskas zināšanas, bieži vien izmantojot izglītības iestādi. Dažās dalībvalstīs ir labi piemēri, kā optimāli izmantot mācekļa prakses shēmas, lai atvieglotu pāreju no izglītības iegūšanas uz darba dzīvi. Nepieciešamība uzlabot mācekļa prakses nodrošināšanu un kvalitāti ir plaši atzīta: Padome 2012. gadā sagatavoja konkrētus ieteikumus par mācekļa praksi septiņām dalībvalstīm un par arodizglītību trijām dalībvalstīm. Tāpat arī citās dalībvalstīs vēl daudz kas būtu jādara, lai uzlabotu mācekļa prakses sistēmas darbību un labāk izmantotu ESF finansējumu šim nolūkam. Mācekļa prakses shēmu veiksmes faktorus var iedalīt trijās galvenajās grupās. Pirmkārt, efektīva partnerība starp profesionālās izglītības un apmācības (PIA) skolām/iestādēm un uzņēmumiem ir noteicošais veiksmīgas mācekļa prakses faktors. PIA skolām ir jāsadarbojas ar vietējiem uzņēmumiem. Runājot vispārīgāk, cieši jāiesaista sociālie partneri, lai nodrošinātu, ka mācekļa prakse ir pielāgota laikam, lai apgūtās prasmes iet kopsolī ar vajadzībām. Regulāri jāpārskata un jāatjaunina apmācību/profesiju standarti, un sociālie partneri var dot savu ieguldījumu. Otrkārt, gan iegūtajai kvalifikācijai, gan mācīšanās procesam jābūt īpaši kvalitatīvam, lai pilnībā izmantotu mācekļa prakses iespējas un nodrošinātu, ka šis modelis tiek atzīts par vērtīgu mācību sistēmu, kas nododama citām valstīm, un sekmē ceļu uz augsti kvalificētām darbavietām. Treškārt, mācekļa prakse pienācīgi jāiekļauj valsts vai reģionālajās izglītības un apmācības sistēmās un jāpamato ar skaidru tiesisko regulējumu. Tiesiskajā regulējumā jāprecizē katras iesaistītās puses uzdevumi, tiesības un pienākumi un jāveicina dažādu ieinteresēto personu sadarbība un devums. Visbeidzot arī jāuzsver, ka jo īpaši jāatbalsta jaunieši, kas pametuši mācības vai varētu to darīt, lai viņi sāktu mācekļu praksi. …iesaistoties darba devējiem... Uz darbu balstītu mācību laba pārvaldība nozīmē, ka izmaksu un ieguvumu attiecība mudina iesaistīties darba devējus. Uz darbu balstītas mācības valstī var pastāvēt tikai tad, ja uzņēmumi iesaistās šajā koncepcijā un piedāvā mācekļu vietas, studentu prakses vietas vai sadarbojas ar skolām. Tiesiskajam regulējumam jānodrošina atbilstoši stimuli darba devējiem, lai tie piedāvātu pietiekamu skaitu mācekļu vietu. Jāņem vērā MVU konkrētās vajadzības, jo MVU saskaras ar īpašām problēmām un tiem ir ierobežoti resursi. Stimuli var būt finansiāli, piemēram, nodokļu samazināšana, subsidēšana vai citi, kā arī tādi nefinanšu stimuli kā piekļuve dažiem atbalsta pakalpojumiem, piemēram, palīdzība uzņēmumiem uzņemt mācekļus. Šajā gadījumā ERAF atbalstam MVU var būt labvēlīga ietekme. Atbalsts mācekļa praksei, kas ir ne tikai priviliģēta jaunu darbinieku kandidātu pārbaudes iespēja, dod lielāku ekonomisku labumu ilgtermiņā un vienlaikus ir sociālās atbildības apliecinājums. …un saņemot ES līmeņa atbalstu Ņemot vērā nepieciešamību uzlabot mācekļa prakses kvalitāti un piedāvājumu atbalstīt dalībvalstu sadarbību PIA jomā, Komisija izveidos Eiropas Mācekļu darba apvienību. Komisija jau ir atzinusi, ka vajadzīga laba visu ieinteresēto personu sadarbība, lai sekmīgi īstenotu šādas iniciatīvas[42]. Šajā apvienībā piedalīsies ieinteresētās personas no iestādēm, uzņēmumiem un sociālajiem partneriem, PIA pētnieki un speciālisti, kā arī jaunatnes pārstāvji. Tā apvienotu vienkopus dažādas pašreizējo darbību plūsmas un veicinātu sekmīgu mācekļa prakses shēmu ieguvumus un to veidus, kā arī to pilnveidošanas iespējas. Apvienība arī palīdzētu izstrādāt kopējas divējādas mācību programmas dažādām profesijām, sekmētu ārvalstīs veiktās mācekļa prakses atzīšanu un veicinātu atbilstošu tiesisko regulējumu. Saistībā ar šo apvienību Komisija veicinās arī valstu partnerības, izstrādājot duālās izglītības sistēmu. Šajās partnerībās būtu jāapvieno uzņēmēju pārstāvji, iestādes, kas atbild par izglītību un nodarbinātību, ESF pārvaldības iestādes un sociālie partneri, lai noskaidrotu, kā varētu pastiprināt mācekļa prakses nozīmi dalībvalsts darba tirgū un izglītības sistēmā un kā valstij piešķirtos ESF līdzekļus var izmantot, plānojot un īstenojot duālās izglītības sistēmas. Nozaru līmenī jau ir sāktas darbības, kas līdzinās šai mācekļu prakses apvienībai. ES līmeņa apvienība ir izveidota IKT jomā[43]. 3. Jauniešu mobilitāte Lielāka mobilitāte uzlabotu nodarbinātības iespējas … Ievērojamās jauniešu bezdarba līmeņa atšķirības un brīvo darba vietu skaita pieaugums dažās dalībvalstīs, skaidri norāda, ka mobilitāte ES iekšienē var sniegt jauniešiem plašākas nodarbinātības iespējas. Starptautiskā stažēšanās un mācekļa prakse šajā sakarā piedāvā daudzas priekšrocības, kā arī iespējas izmēģināt darbu citā valstī, tūlīt neiesaistoties ilgtermiņa nodarbinātībā. Tomēr tās vēl nav plaši izplatītas. Šī situācija ir pretrunā jauniešu ierastajai atvērtībai pret mobilitāti un panākumiem, ko guvušas programmas studijām ārvalstīs, piemēram Erasmus un Leonardo programmas. …ko atbalsta ES instrumenti … Nesenais EURES lēmums[44], ar ko pārveido Eiropas darbavietu tīklu par uz rezultātu orientētu rīku, pilnveidojot tā darba piemeklēšanas un darbā iekārtošanas spējas, skar tieši jauniešus, jo to noteikti paplašinās, lai aptvertu arī ar darbu saistītu mācekļa praksi un stažēšanos. Turklāt Komisija plāno pilnveidot "Tava pirmā EURES darbavieta" iniciatīvu, lai palīdzētu ES pilsoņiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem atrast darbu citā dalībvalstī. Shēma apvieno individuālus darba piemeklēšanas un darbā iekārtošanas pakalpojumus ar ES finanšu stimuliem (iemaksas ceļa izdevumiem, kas radušies dodoties uz darba pārrunām, mācībām pirms darba un integrācijas darbībām). Komisija pamatosies uz šiem pasākumiem, 2013. gadā sākot iniciatīvu par valsts nodarbinātības dienestiem, lai uzlabotu Eiropas darba tirgus darbību. Šiem pakalpojumiem būs lielāka nozīme, izmantojot visas darba iespējas, ko var radīt darbaspēka mobilitāte ES iekšienē un nodrošinot ES pilsoņu nodarbinātības izredzes, jo īpaši jaunatnes vidū. Tas padarīs Eiropas darba tirgu efektīvāku, samazinot lielākas neatbilstības iespēju, un palīdzēs risināt turpmāko darbaspēka un prasmju trūkumu. …taču jāvelta lielākas pūles Tomēr, ņemot vērā to, ka steidzami jārisina jaunatnes bezdarba problēma, nepieciešami turpmāki centieni. Komisija aicina ES budžeta lēmējinstitūciju nodrošināt, ka 2013. gadā un turpmāk ir pieejami atbilstoši līdzekļi, lai turpinātu atbalstīt mērķtiecīgas mobilitātes shēmas, piemēram, "Tava pirmā EURES darbavieta", un mudina dalībvalstu NVD turpināt pilnveidot ar EURES saistītās programmas un iekļaut tās viņu parastajās darbībās. Mērķtiecīgāku un individualizētu pasākumu izstrādāšanai visiem darba meklētājiem, tostarp jauniešiem, ir jābūt prioritātei tuvākajā nākotnē. Komisija 2013. gadā saistībā ar sociālo pārmaiņu un inovācijas programmas turpmāko EURES sadaļu apsvērs šim nolūkam paredzētās plašākas programmas par EURES darbavietām jauniešiem dzīvotspēju, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta ar iniciatīvu "Tava pirmā EURES darbavieta” un izglītībā (Erasmus, Leonardo da Vinci programma). Tādējādi varētu palīdzēt jauniešiem atrast un sākt darbu, gūt darba pieredzi, mācekļa praksi un stažēšanos citā dalībvalstī[45]. VI. Turpmākā virzība Neraugoties uz daudzajiem centieniem ES un valstu mērogā, Eiropas jauniešu nodarbinātības iespējas vēl vairāk pasliktinājās pagājušajā gadā. Steidzami nepieciešami stingrāki pasākumi. Šajā paziņojumā izklāstīta Komisijas situācijas analīze un sniegts pārskats par to, ko var panākt, izmantojot nodarbinātības politikas instrumentus gan ES, gan dalībvalstu līmenī, lai uzlabotu situāciju. Ir jārīkojas kopā, veidojot spēcīgas uzticamas partnerības ar visām ieinteresētajām personām, gan ar nodarbinātības dienestiem, izglītības sniedzējiem, sociālajiem partneriem, darba devējiem vai jaunatnes organizācijām. Eiropas ekonomikas un sociālā nākotne ir aktuāls jautājums. Komisija: · mudina dalībvalstis ātri pieņemt priekšlikumu Padomes ieteikumam par garantijas jauniešiem izveidi, kas ir daļa no šī pasākumu kopuma, un ieviest jaunatnes garantijas shēmu 2013. gada laikā; · aicina sociālos partnerus turpināt darbu stažēšanās kvalitātes sistēmas izveidē, lai nodrošinātu, ka stažēšanās jauniešiem nodrošina kvalitatīvu darba pieredzi drošos apstākļos; · izveidos Eiropas Mācekļu darba apvienību, lai uzlabotu kvalitāti un mācekļu prakses vietu nodrošināšanu un veicinātu valstu partnerības attiecībā uz duālās profesionālās apmācības sistēmām, kā arī · 2013. gada pirmajā pusgadā sāks apspriedes ar ieinteresētajām personām par to, kā izstrādāt programmu par EURES darbavietām jauniešiem, un iesniegs iniciatīvu, lai nodrošinātu strukturētākus nosacījumus attiecībā uz ES mobilitātes instrumentiem, finansēšanu un pārvaldību atbilstoši to nozīmībai. [1] Eurostat darbaspēka galvenie rādītāji, sezonāli koriģēti ceturkšņa dati; jaunieši – jaunāki par 25 gadiem, pieaugušie – vecāki par 25 gadiem. [2] Jauniešu situācija (pievienots ES ziņojumam par jauniešiem) SWD(2012) 257, 2012. gada 10. septembris. [3] COM (2011) 933, 2012. gada 20. decembris. [4] Eiropadomes secinājumi, EUCO76/12, 2012. gada 29. jūnijs, un EUCO 156/12, 2012. gada 19. oktobris.. [5] Eiropas Parlamenta 2012. gada 24. maija rezolūcija par jauniešu iespēju iniciatīvu (2012/2617 (RSD)). [6] COM(2012) 669, 2012. gada 20. novembris. Padomes secinājumi par Eiropas sadarbību izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (2009/C 119/02, 2009. gada 28. maijs) un ES jaunatnes stratēģiju (COM (2009) 200, 2009. gada 27. aprīlis) arī nodrošina atbilstīgu satvaru saskaņotiem Eiropas centieniem izglītības, apmācības un jauniešu nodarbinātības jomā. [7] SWD (2012) 406, 2012. gada 5. decembris. [8] Pētījums par stažēšanās nosacījumu visaptverošu pārskatu dalībvalstīs, Eiropas Komisija, 2012. g., Stažēšanās nodrošināšana Eiropas Savienības dalībvalstīs, Eiropas Komisija, 2012. g. [9] Eurostat darbaspēka galvenie rādītāji, sezonāli koriģēti ceturkšņa dati; jaunieši – jaunāki par 25 gadiem, pieaugušie – vecāki par 25 gadiem. [10] Bezdarba attiecība (definēta kā jauniešu bezdarbnieku daļa jauniešu vidū) ietver plašu ekonomiski neaktīvo grupu galvenokārt izglītībā attiecīgajā vecuma grupā un tādējādi var sniegt pilnīgāku priekšstatu par bezdarba problēmas apmēru. Tas ir svarīgi, salīdzinot valstis ar lielām atšķirībām jauniešu bezdarba rādītājos (sīkākai informācijai skatīt Eiropas Komisijas ziņojuma “Nodarbinātība Eiropā 2007. gadā”, 1. nodaļu). [11] Eurostat darbaspēka statistika, ceturkšņa dati, kas nav sezonāli koriģēti (lfsq_pganws) un (lfsq_upgal) otrajā ceturksnī. Jaunieši vecumā no 15 līdz 24 gadiem, pieaugušie 25 – 64 gadi. [12] Eurostat darbaspēka statistika, ceturkšņa dati, kas nav sezonāli koriģēti (lfsq_eppqa) un (lfsq_etpga) otrajā ceturksnī. Jaunieši vecumā no 15 līdz 24 gadiem, pieaugušie 25 – 64 gadi. [13] Dati par 13 Eiropas valstīm. Eiropas Komisija, Nodarbinātība un sociālā attīstība Eiropā (ESDE), 2012. g., sagatavošanā. [14] Sk. 12. zemsvītras piezīmi. [15] Sk. 12. zemsvītras piezīmi. [16] Aprēķini no Eiropas ekspertu tīkla dzimumu līdztiesības jomā, pamatojoties uz 2009. gada darbaspēka statistikas ad hoc moduli par pāreju no mācībām uz darbu. [17] Duālos darba tirgos lielu daļu pagaidu darba līgumu, nodarbinot galvenokārt gados jaunus darba ņēmējus, pastāv līdzās beztermiņa darba līgumiem ar daudz lielāku nodarbinātības drošību. Atšķirības darba aizsardzības tiesībās attiecībā uz pastāvīgiem līgumiem un līgumiem uz noteiktu laiku ir atzītas par galveno segmentācijas iemeslu. [18] Eurostat darbaspēka statistika, ceturkšņa dati, kas nav sezonāli koriģēti [lfsq_igaww] otrajā ceturksnī. Jaunieši vecumā no 15 līdz 24 gadiem, izņemot atbildi "atbildes nav". [19] Eurostat, darbaspēka statistika, [edat_lfse_20]. [20] ESDE, 2012.g., sagatavošanā. [21] Zemu kvalificētie joprojām saskaras ar lielāku bezdarba risku, un to iespējas varētu pasliktināties. Saskaņā ar CEDEFOP jaunākajām prasmju prognozēm (http://www.cedefop.europa.eu/EN/about-cedefop/projects/forecasting-skill-demand-and-supply/skills-forecasts.aspx) pieejamo darbavietu skaits visā ES personām labākajā gadījumā ar pamatizglītību —, kas laikposmā no 2000. līdz 2010. gadam jau ir samazinājies par 20,4 %, — samazināsies vēl par 18,9 % laikposmā no 2010. līdz 2020. gadam. [22] Atjaunināts paziņojums par rūpniecības politiku — COM (2012) 582, 2012. gada 10. oktobris. Piemēram, līdz 2015. gadam būs līdz 700 000 IKT speciālistu brīvas darbavietas ES (skatīt ziņojumu Eiropas Komisijai "Prognozējot e-prasmju piedāvājuma un pieprasījuma pārmaiņas Eiropā (2010.–2015. gadā)", Empirica un IDC Europe, 2009. Atjauninātā prognoze, ar kuru iepazīstināja Eiropas e-prasmju konferencē Briselē, 2011. gada 13. decembrī.) Jautājums par prasmju neatbilstību ir ļoti svarīgs arī veselības un sociālās aprūpes jomās, kā arī zaļās ekonomikas jomā. [23] Eurostat darbaspēka galvenie rādītāji, sezonāli koriģēti dati, otrais ceturksnis; jaunieši – jaunāki par 25 gadiem. [24] Informāciju par pasākumiem, kas jau ir veikti, un par nākamiem soļiem var atrast pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā, SWD(2012) 406, 2012. gada 5. decembris. [25] Eiropadomes neformālajā sanāksmē 2012. gada 30. janvārī Komisijas priekšsēdētājs Barrozu ierosināja, izmēģinājuma rīcību, kas palīdzētu tām astoņām dalībvalstīm, kurās ir visaugstākais jauniešu bezdarba līmenis, pārdalīt daļu no ES struktūrfondu piešķīrumiem cīņai pret jauniešu bezdarbu. [26] SWD (2012) 406, 2012. gada 5. decembris. [27] Pašnodarbinātība ir aizvien vairāk atzīta par iespējamu karjeras iespēju jauniešiem, skatīt arī "Uzņēmējdarbības izglītība skolā Eiropā", Eiropas Komisija, 2012. g. [28] Skaitļi šajā tabulā ir provizoriski un atspoguļo situāciju 2012. gada novembrī. [29] SWD (2012) 406, 2012. gada 5. decembris. [30] Turklāt Kopīgais nodarbinātības ziņojums (pielikums COM(2012) 750, 2012. gada 28. novembris) ir daļa no Komisijas pasākumu kopuma, ar ko sāk 2013. gada Eiropas pusgadu, nostiprinot un paplašinot gada izaugsmes pētījumu. Tas pamatojas uz nodarbinātību un sociālo situāciju Eiropā, nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanu, kā arī valsts reformu programmu novērtējuma rezultātiem, un to rezultātā tika sagatavoti 2012. gada konkrētām valstīm paredzēti ieteikumi, kā arī uz novērtējumu par to pašreizējo īstenošanu. [31] COM (2012) 750, 2012. gada 28. novembris. [32] Priekšlikums Padomes ieteikumam par garantijas jauniešiem izveidi, COM(2012) 729, 2012. gada 5. decembris. [33] SWD (2012) 409, 2012. gada 5. decembris. [34] Gada izmaksas Eiropā saistībā ar jauniešiem, kuri nav nodarbināti, neizglītojas un nepiedalās apmācībā, pašreiz ir 1,2 % no IKP jeb EUR 153 miljardi, skatīt: Eurofound (2012. g.), NEET – jaunieši, kas nepiedalās ne nodarbinātībā, ne izglītībā vai apmācībā: īpatnības, izmaksas un politikas risinājumi Eiropā, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga. [35] Ieguldījumus jaunatnes garantijā neklasificē nacionālo kontu bruto pamatkapitāla kategorijā. [36] Pētījums par stažēšanās nosacījumu visaptverošu pārskatu ES dalībvalstīs, Eiropas Komisija (2012. g.). [37] "Jauniešu piekļuves darba tirgum veicināšana un praktikanta, stažiera un mācekļa statusa nostiprināšana" EP 2009/2221 (INI), 14.6.2010. [38] Padomes secinājumi 17.6.2011. [39] Priekšlikums direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un regulu par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, COM (2011)883, galīgā redakcija, 2011. gada 19. decembris. [40] SWD(2012) 99, 18.4.2012. [41] COM(2012) 728, 5.12.2012. [42] COM (2012) 669, 2012. gada 20. novembris. [43] Stabilas koalīcijas, kas palīdzētu aizpildīt darbavietas IKT jomā, mērķis ir apvienot ieinteresētās personas, lai risinātu jautājumus par prasmju trūkumu un neatbilstību, kas raksturīga IKT speciālistu darba tirgum. [44] C(2012) 8548, 2012. gada 26. novembris. [45] Turklāt Komisija plāno izstrādāt iniciatīvu par “Jaunatne kustībā” karti, lai atbalstītu jauniešu mobilitāti.