LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 24.6.2015. 
COM(2015) 309 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
par Eiropas statistikas progammas 2013.-2017.gadam īstenošanu 
 
 
 
1 
 1. I EVADS  
Regulu (ES) Nr. 99/20131 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam 
pieņēma 2013. gada 15. janv ārī. 
Šīs regulas 15. pant ā noteikts, ka Komisija l īdz 2015. gada 30. j ūnijam iesniedz 
Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma progresa zi ņojumu par programmas 
īstenošanu. Pirms š ā ziņojuma iesniegšanas Komisija apspriežas ar Eiropas 
Statistikas sist ēmas komiteju. 
Starpposma progresa zi ņojums tiek uzskat īts par programmas aktu ālo novērtējumu 
atbilstīgi Komisijas standartiem. T ādēļ ziņojumā jāiekļauj pieci v ērtēšanas krit ēriji, 
proti, efektivit āte, nozīmīgums, lietder ība, Eiropas Savien ības pievienot ā vērtība un 
saskaņotība. 
Ziņojumā ir apskat īta Eiropas statis tikas programmas īstenošana tikai 2013. un 
2014. gad ā. Atsevišķos gadījumos uzsv ērti arī nozīmīgi panākumi 2015. gad ā. 
Ziņojumā ir piecas noda ļas, kuras atbilst pieciem v ērtētajiem krit ērijiem, un v ēl viena 
nodaļa, kurā sniegti daži b ūtiski ieteikumi. 
Eiropas statistikas programmai ir četri galvenie m ērķi. Programma sadal īta trīs daļās, 
un katra no t ām vērsta uz īpašu priorit āro jomu. M ērķi Nr. 1 un Nr. 4 attiecas uz 
darbībām I priorit ārajā jomā; mērķis Nr. 2 atbilst II priorit ārajai jomai, savuk ārt 
mērķis Nr. 3 atbilst III priorit ārajai jomai. Katr ā no trijām prioritārajām jomām ir 
viens vai divi apakšl īmeņi. 
Visās trijās prioritārajās jomās ir pavisam 23 s īki izstrādāti sekund ārie mērķi. 
Attiecībā uz katru no šiem m ērķiem noteikti vair āki izpildes r ādītāji. Lai izm ērītu 
progresu virz ībā uz 23 mērķiem, noteikti pavisam 114 izpildes r ādītāji. 
Tā kā efektivitāte ir būtiskākais kritērijs šāda veida zi ņojumā, nodaļa par efektivit āti 
ietver kopsavilkumu, k ā arī informāciju par l īdzšinējiem rezult ātiem, kas sniegta, 
precīzi ievērojot programmas strukt ūru, proti, tr īs prioritārās jomas un apakšl īmeņus, 
kā arī to 23 sīki izstrādātos mērķus. 
Pārējās nodaļās iekļauta inform ācija, kas attiecas tikai uz programmu kopum ā. 
Eiropas Statistikas p ārvaldības konsultat īvā padome sav ā salīdzinošās izvērtēšanas 
ziņojumā par Eurostat apstiprināja, ka birojs Eurostat ir efektīvi vadīta iestāde un ka 
tas pēdējos gados pilnveidojies. Zi ņojuma autori uzskata, ka Eurostat  ir labi 
sagatavojies, lai virz ītu Eiropas Statistikas sist ēmu cauri struktur āli atbilstīgam un 
ilgtspējīgam Eiropas statistikas moderniz ācijas procesam nol ūkā risināt arvien 
pieaugošās problēmas, ar kur ām nāksies saskarties n ākotnē. 
2. E FEKTIVIT ĀTE 
Kopsavilkums 
Tiek uzskat īts, ka Komisija “g ūst labus pan ākumus” virz ībā uz mērķi, ja sasniegti 
75 % vai vair āk rādītāju. Ņemot to v ērā, patlaban tiek g ūti labi pan ākumi saist ībā ar 
17 no 23 s īki izstrādātajiem mērķiem, — pavisam nelielas probl ēmas raduš ās saistībā 
ar pārējiem sešiem m ērķiem, un tie ir ekonomikas p ārvaldība (1.2.2.), tautu Eiropa 
                                                            
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janv āra Regula (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas 
programmu 2013.–2017. gadam (OV L 39, 9.2.2013., 12. lpp.). 
 
2 
 (3.2.1.), ģeotelpiskā, vides, lauksaimniec ības un citu nozaru statistika (3.3.1. un 
3.3.4.), priorit āšu noteikšana un vienk āršošana (2.1.), k ā arī partnerība Eiropas 
Statistikas sist ēmā un ārpus tās (1.1.). 
Jo īpaši visi Eurostat projekti, kuri klasific ēti kā ļoti svarīgi, ņemot vērā to 
stratēģisko nozīmi, iesaist īto darbinieku skaitu vai ieguld ītos finanšu l īdzekļus, tika 
veiksmīgi pabeigti vai tiek īstenoti. 
Labi panākumi gūti arī, īstenojot ar moderniz āciju saistītos projektus. Labi rezult āti 
gūti, īstenojot projektus, kas ietver Eiropas Statistikas sist ēmas dalībnieku 
sadarbību, — īpaši labs progress pan ākts saistībā ar Eiropas Statistikas sist ēmas 
sadarbības tīklu un Eiropas Statistikas sist ēmas redzējuma īstenošanas projektiem. 
Eiropas Statistikas sist ēmas komiteja 2015. gada s ākumā piekrita realiz ēt Eiropas 
Statistikas sist ēmas redz ējumu 2020. gadam2, sākotnēji īstenojot asto ņus Eiropas 
Statistikas sist ēmas redz ējuma īstenošanas projektus. Moderniz ācijas projektu 
turpmākā attīstība gan to apm ēra, gan ar ī tvēruma ziņā būs atkarīga no Eiropas 
Statistikas sist ēmai atvēlēto resursu past āvīgas pieejam ības. 
I prioritārā joma: statistikas rezult āti 
1. Rādītāji3 
1.1. Stratēģija “Eiropa 2020 ” 
Ekonomikas p ārvaldības stiprin āšana ir strat ēģijas “Eiropa 2020” b ūtisks aspekts. 
Eiropas statistikas programma bija noz īmīgs Komisijas br īdināšanas meh ānisma 
ziņojuma datu avots un nodrošin āja saistīto statistikas inform āciju Eiropas 
semestriem 2014. un 2015. gad ā. Pirmo reizi Eurostat  bija atbild īgs par brīdināšanas 
mehānisma ziņojuma statistisk ā pielikuma sagatavošanu, kas ir makroekonomikas 
nelīdzsvarotības novēršanas proced ūras izejas punkts. 
Tika gūti ievērojami pan ākumi saist ībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciat īvu 
attiecībā uz resursefektivit āti — resursefektivit ātes rezult ātu pārskatu public ēja 
2013. gada decembr ī un pilnveidoja 2014. gad ā. 
Sociālās statistikas jom ā tika turpin āts darbs saist ībā ar augstas kvalit ātes rādītāju 
izstrādi un pilnveidi attiec ībā uz stratēģiju “Eiropa 2020” un sist ēmu “Izglītība un 
apmācība 2020”. Jau s ākotnējie rezultāti nodrošin āja aktuālākus datus par nabadz ību 
un nevienl īdzību un nodrošin āja reģionālo datu par nabadz ību pieejam ību. 
Uzņēmējdarbības statistikas jom ā mērķu rādītājus pētniecības un att īstības 
intensitātei, kas ir viena no jom ām stratēģijā “Eiropa 2020”, pirmo reizi noteica, 
īstenojot jaun ās Eiropas kontu sist ēmas (EKS 2010)4 noteikumus. Dati par 
transnacion āli koordin ētu pētniecību, kas izteikti dal ībvalstu pētniecības un att īstības 
budžeta izteiksm ē, tika sagatavoti ātrāk. Šos datus izmanto, lai uzraudz ītu Eiropas 
pētniecības telpu, ko īsteno Inov ācijas savien ības pamatiniciat īvas ietvaros. 
Nozīmīgu publik āciju5 par stratēģijas “Eiropa 2020” m ērķiem pirmo reizi public ēja 
2013. gad ā. 
 
                                                            
2 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/756730/ESS-Vision-2020.pdf/8d97506b-b802-439e-9ea4-
303e905f4255.  
3 Statistikas r ādītāju definīcija sniegta Eiropas statistikas programmas 2013.–2017. gadam 19.–20. lpp. 
4 http://ec.europa.eu/eurostat/web/esa-2010.  
5  http://ec.europa.eu/eurosta t/product?code=KS-02-13-238. 
 
3 
 1.2. Ekonomikas p ārvaldība 
Tika panākta pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūrai nepieciešamo datu 
validācija divas reizes gad ā — tas bija b ūtisks sasniegums 2014. gad ā. Eurostat  
2014. gada apr īļa paziņojumā izteica vienu iebildumu par dal ībvalstu pazi ņoto datu 
kvalitāti; šo iebildumu atsauca 2014. gada oktobr ī. Eurostat  2014. gada oktobr ī 
neizteica nevienu iebildumu par pazi ņotajiem datiem, neskatoties uz to, ka pirmo 
reizi tika īstenots jaun ās Eiropas kontu sist ēmas metodiskais satvars EKS 2010. 
EKS 2010 datiem par valsts par ādu un budžeta defic ītu tika pievienotas valstu gada 
un ceturkš ņa pārskatu tabulas par visp ārējās valdības sektoru. 
Regulu (EK) Nr. 479/20096, kurā noteikta k ārtība, kādā dalībvalstis iesniedz 
statistikas datus saist ībā ar pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru, grozīja, 
atsauci uz “EKS 95” aizst ājot ar atsauci uz “EKS 2010”. Rokasgr āmatu par vald ības 
budžeta defic ītu un parādu pielāgoja EKS 2010. 
1.3. Ekonomikas globaliz ācija 
Ir jāatzīmē trīs būtiski notikumi, kas attiecas uz darbu saist ībā ar globālās vērtības 
veidošanas ķēdi, proti, ir public ēts Eurostat  pasūtītais Stērdžena zi ņojums par 
globālās vērtības veidošanas ķēdes novērtēšanas sist ēmu, ir pabeigts Eiropas 
Statistikas sist ēmas sadarb ības tīkls globālās vērtības veidošanas ķēdes jomā, kā arī 
panākts, ka dal ībvalstis patlaban akt īvi piedalās Apvienoto N āciju Organiz ācijas 
ģenerālsekretāra draugu grup ā, kas izstr ādā globālās vērtības veidošanas ķēdes 
globālo satvaru. 
2. Uzskaites ietvari 
Eurostat  patiešām aktīvi strādāja, lai īstenotu savu r īcības plānu “IKP un ne tikai ”. 
Plāns aptver laikposmu no 2012. l īdz 2014. gadam, un taj ā uzsvars likts uz tr īs 
prioritārajām jomām: 
a)  statistikas p ārskatu sagatavošanas pilnveide m ājsaimniec ību līmenī, kā arī tādu 
statistikas p ārskatu sagatavošana, kas attiecas uz ien ākumu sadali, pat ēriņu un 
turību; 
b)  dzīves kvalit ātes daudzaspektu nov ērtēšana; 
c)  vides ilgtsp ējas novērtēšana. 
2.1. Ekonomikas un soci ālie rezultāti 
Eurostat  sagatavoja un izplat īja augstas kvalit ātes ekonomikas statistikas datus par 
nacionālajiem kontiem, maks ājumu bilanci, cen ām un pirktsp ējas paritāti. Eurostat  
cita starp ā sagatavoja statistikas datus noz īmīgām rādītāju kopām, piemēram, 
stratēģijai “Eiropa 2020”, makroekonomikas nel īdzsvarotības novēršanas proced ūras 
rezultātu pārskatam, ilgtsp ējīgas attīstības rādītājiem, kā arī būtiskākajiem Eiropas 
ekonomikas r ādītājiem. Eurostat  sagatavoja statistikas datus ar ī administrat īviem 
mērķiem, piem ēram, reģionālā IKP aprēķināšanai strukt ūrfondu vajadz ībām, kā arī 
nacionālā kopienākuma (NKI) apr ēķināšanai, lai var ētu noteikt pašu resursus 
budžetā, kā arī personāla atalgojuma un pensiju apr ēķināšanai. 
Citu sasniegumu starp ā minams ar ī ātro aplēšu par infl āciju eurozon ā sīkāk izstrādāts 
sadalījums, kā arī mājokļu cenu indeksu pirmreiz ējās sistemātiskās izplatīšanas 
                                                            
6  Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 479/2009 par to, k ā piemērot Eiropas Kopienas dibin āšanas 
līgumam pievienoto Protokolu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru (OV L 145, 10.6.2009., 
1. lpp.). 
 
4 
 pārvaldība. Dalībvalstis pirmo reizi iesniedza ar ī ceturkšņa cenu indeksus attiec ībā uz 
īpašnieku apdz īvotiem m ājokļiem, un Komisija pie ņēma priekšlikumu jaunai 
pamatregulai par saska ņotajiem pat ēriņa cenu indeksiem7. 
Dalībvalstis var ēja iesniegt savus datus par nacion ālajiem kontiem un maks ājumu 
bilanci atbilst īgi jaunajam metodiskajam satvaram un jaun ākajai Eiropas kontu 
sistēmai (EKS 2010), k ā arī atbilstīgi Rokasgr āmatas par maks ājumu bilanci un 
starptautisko ieguld ījumu poz īciju sestajam izdevumam ( BPM6 ). Jauno satvaru 
ieviešana ietv ēra jaunu statistikas datu un metadatu apmai ņas standartu, un tas 
nozīmē, ka bija j āveic darbs saist ībā ar metodiskaj ām rokasgr āmatām un 
pamatnost ādnēm. 
Darba grupa jaut ājumos par Eiropas publisk ā sektora gr āmatvedības standartiem, ko 
izveidoja 2014. gad ā, sagatavoja ietekmes nov ērtējumu. Projekta m ērķis ir uzlabot 
publiskā sektora finanšu p ārskatu sal īdzināmību un pārredzamību, nosakot pamata 
noteikumus, lai ieviestu saska ņotus Eiropas publisk ā sektora gr āmatvedības un 
vispārēja rakstura finanšu p ārskatu sagatavošanas standartus atbilst īgi uzkrāšanas 
principam. 
Eurostat  sagatavoja vair ākas publik ācijas, cita starp ā par tādām tēmām kā ceturkšņa 
budžeta defic īta un parāda pārskati, valsts par āda struktūra, kā arī tendences nodok ļu 
uzlikšanas jom ā. Eurostat  arī turpināja regulāri publicēt paziņojumus presei par 
valsts par ādu ceturksn ī, kā arī sāka publicēt jaunu pazi ņojumu presei saist ībā ar euro 
valūtas rādītāju par sezon āli koriģētu valdības budžeta defic ītu ceturksn ī. Eurostat  
2013. gada beig ās publicēja arī savu vienu reizi divos gados sagatavoto uzraudz ības 
ziņojumu par ilgtsp ējīgu attīstību Eiropas Savien ībā8. 
Attiecībā uz sīki izstrādāto 2.1.2. m ērķi par galvenajiem r ādītājiem Eurostat  
publicēja divas rokasgr āmatas — “ Vēstījumu sniegšana, izmantojot r ādītājus” un 
“Virzība uz saska ņotu metožu izmantošanu statistikas r ādītāju jomā”. 
2.2. Vides ilgtsp ēja 
Padome un Eiropas Parlaments pie ņēma jaunu ties ību aktu par Eiropas vides 
ekonomiskajiem kontiem (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 538/2014
9). Ar šo regulu ieviesti t ādi moduļi kā vides aizsardz ības 
izdevumu konti, vides pre ču un pakalpojumu nozares konti un energoresursu 
plūsmas konti. Eiropas Statistikas sist ēmas komiteja pie ņēma pārskatītu Eiropas 
stratēģiju attiec ībā uz vides aizsardz ības kontiem laikposmam no 2014. l īdz 
2018. gadam. 
 
   
                                                            
7  http://eur-lex.europa.eu/resource.html ?uri=cellar:61b14699-7f95-11e4-9e6e-
01aa75ed71a1.0015.03/DOC_1&format=PDF  un http://eur-
lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:61b14699-7f95-11e4-9e6e-
01aa75ed71a1.0015.03/DOC_2&format=PDF.  
8  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5760249/KS-02-13-237-EN.PDF/f652a97e-e646-456a-82fc-
34949bbff956. 
9  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. apr īļa Regula (ES) Nr. 538/2014, ar ko groza 
Regulu (ES) Nr. 691/2011 par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem (OV L 158, 27.5.2014., 113. lpp.). 
 
5 
 3. Dati 
3.1. Uzņēmējdarbība 
Eurostat  noslēdza diskusijas ar Eiropas Statistikas sist ēmas partneriem par vair ākiem 
atsevišķiem noteikumu kopumiem gaid āmajā Pamatregul ā, ar ko integr ē 
uzņēmējdarbības statistiku. 
Eurostat  turpināja testēt un ieviest Eiropas profil ēšanas sist ēmu, proti, uz ņēmumu 
struktūras analīzes metodi. Eurostat  apkopoja p ētījuma rezult ātus par mobil ās 
pozicionēšanas datu izmantošanas lietder ību saistībā ar statistikas datu ieguvi t ūrisma 
nozarē. Turpinājās izmēģinājuma pētījumi par mikrodatu sasaistes izmantošanu, lai 
izpētītu saikni starp uz ņēmējdarbības struktur ālo statistiku un statistiku par 
pakalpojumu tirdzniec ību uzņēmumu raksturlielumu dal ījumā. Tika uzs ākti arī 
pētījumi par uz ņēmējdarbības struktur ālās statistikas un starptautisk ās tirdzniec ības 
statistikas mikrodatu sasaist īšanas iesp ējām. Eurostat  ieguva datus, kas tam bija 
nepieciešami, lai izstr ādātu jaunu inov ācijas rādītāju, ko paredz ēts izmantot attiec ībā 
uz inovat īviem uzņēmumiem ar augstu izaugsmes potenci ālu. Šos datus br īvprātīgi 
sniedza dal ībvalstis. 
Eurostat  publicēja datus un metadatus par īstermiņa statistiku, t ūrisma statistiku, 
uzņēmējdarbības struktur ālo statistiku, uz ņēmējdarbības demogr āfiju, saist ītu 
ārvalstu uz ņēmumu statistiku, ārvalstu tiešajiem ieguld ījumiem un pre ču un 
pakalpojumu starptautisko tirdzniec ību. Eurostat  publicēja arī Kopienas jaunin ājumu 
apsekojuma rezult ātus, datus par zin ātni un tehnolo ģijām, kas vajadz īgas, lai ieg ūtu 
jaunu jaunin ājumu rādītāju, kā arī apsekojuma par inform ācijas un komunik ācijas 
tehnoloģijām rezultātus. 
Tika atjaunin ātas prasības attiec ībā uz Eiropas izlases sh ēmu — metodi, ko izmanto 
īstermiņa statistikas sagatavošanai. 
Ievērojot jaun ās Eiropas kontu sist ēmas — EKS 2010 — noteikumus, pirmo reizi 
tika public ēti statistikas dati par p ētniecību un attīstību, tostarp, kas ir īpaši būtiski, 
mērķu rādītāji par p ētniecības un att īstības intensit āti saistībā ar strat ēģijas 
“Eiropa 2020” īstenošanu. 
3.2. Tautu Eiropa 
Eurostat  turpināja darbu saist ībā ar rādītāju izstrādi un pilnveidi galvenajiem ES 
politikas dokumentiem, tostarp strat ēģijai “Eiropa 2020” un “Izgl ītība un 
apmācība 2020” un to pamat ā esošajai kop īgā novērtējuma sist ēmai, kā arī 
iedzīvotāju un migr ācijas jom ā. Tika publiskoti rezult āti, kas ieg ūti piecu gadu 
apsekojumos par m ūžizglītību. 
Pirmo reizi saska ņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 328/201110 un 2014. gad ā 
pieņemto Regulu par Eiropas vesel ības apsekojumu11 tika publiskota statistika par 
nāves cēloņiem. 
                                                            
10 Komisijas 2011. gada 5. apr īļa Regula (ES) Nr. 328/2011, ar ko attiec ībā uz statistiku par n āves cēloņiem 
īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1338/2008 attiec ībā uz Kopienas statistiku par 
sabiedrības veselību un vesel ības aizsardz ību un droš ību darbā (OV L 90, 6.4.2011., 22.–24. lpp.). 
11 Komisijas 2014. gada 27. janv āra Regula (ES) Nr. 68/2014, ar kuru saist ībā ar Horv ātijas pievienošanos 
Eiropas Savien ībai groza Regulu (ES) Nr. 141/2013, ar ko attiec ībā uz statistiku, kas balst īta uz Eiropas 
veselības apsekojuma ( EHIS ), īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1338/2008 attiec ībā 
uz Kopienas statistiku par sabiedr ības vesel ību un vesel ības aizsardz ību un droš ību darbā (OV L 23, 
28.1.2014., 9.–11. lpp.). 
 
6 
 Eurostat  pārskata materi ālās nenodrošin ātības rādītāju, un datiem, kas nepieciešami 
pārskatītajam rādītājam, jābūt pieejamiem 2015. gad ā. Ir pan ākts ievērojams 
progress, izstr ādājot metodes vair ākās jomās, tostarp metodes darbasp ēka 
apsekojuma veikšanai un statistikas par ien ākumiem un dz īves apstākļiem ieguvei. 
Rādītāju pirmo kopumu progresa, labkl ājības un ilgtsp ējīgas attīstības izvērtēšanai 
publiskoja 2013. gad ā, savukārt 2014. gad ā tika izdotas vair ākas publik ācijas un 
publicēti jauni rādītāji12. 
Eurostat  pēc Regulas (ES) Nr. 1260/201313 par Eiropas demogr āfijas statistiku 
pieņemšanas 2013. gad ā ir sācis īstenot tajā paredzētos pasākumus.  
Ievērojams progress pan ākts saistībā ar darbasp ēka apsekojuma p ārskatīšanu — tās 
mērķis ir iegūt jaunus un s īkāk izstrādātus datus par darba tirgu. 2014. gad ā tika 
pieņemts jauns tiesiskais regul ējums par darbasp ēka apsekojumu (Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 545/201414) un par ad hoc  moduļu 
programmu 2016.–2018. gadam (Komisijas Dele ģētā regula (ES) Nr. 1397/201415). 
Eurostat  publicēja pārskatītus rādītājus attiecībā uz stratēģiju “Eiropa 2020”, k ā arī 
citus rādītājus par izgl ītību un mūžizglītību, kas izstr ādāti, izmantojot darbasp ēka 
apsekojuma datus un jaunus  datus par invalidit āti. Tika pie ņemtas īstenošanas 
regulas attiec ībā uz statistikas datiem par izgl ītību un mūžizglītību16, kā arī statistikas 
datiem par ien ākumiem un dz īves apstākļiem17. 
3.3. Ģeotelpiskā, vides, lauksaimniec ības un citu nozaru statistika 
Tika paplašin āta dalībvalstu iesniegto datu atbilst ības uzraudz ība, lai ņemtu vērā datu 
kvalitātes aspektus. Tika īstenoti centieni, lai pan āktu uzlabojumus saist ībā ar 
pabeigtību un saīsinātu laiku, kas nepieciešams, lai sagatavotu lauksaimniec ības un 
zivsaimniec ības statistiku, k ā arī statistiku par vides un en ergoresursu kontiem. Šos 
statistikas datus tagad public ē agrāk. 
Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 715/201418 tika ieviests jauns raksturlielumu saraksts 
2016. gada lauku saimniec ību struktūras apsekojumam. 
Eurostat  veica pirmo īpašo lietot āju apsekojumu, lai ieg ūtu statistikas datus 
enerģētikas jom ā. Enerģētikas statistikas jomu pozit īvi ietekm ēja arī tas, ka tika 
ieviesta datu par kodolener ģijas jomu ikgad ējā izplatīšana tiešsaist ē. 2013. gada 
                                                            
12  http://ec.europa.eu/eurostat/web/sdi/indicators 
13  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Regula (ES) Nr. 1260/2013 par Eiropas 
demogrāfijas statistiku (OV L 330, 10.12.2013., 39. lpp.). 
14  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 545/2014, ar ko groza Padomes 
Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbasp ēka izlases veida apsekojuma organiz ēšanu Kopien ā (OV L 163, 
29.5.2014., 10. lpp.). 
15  Komisijas 2014. gada 22. oktobra Dele ģētā regula (ES) Nr. 1397/2014, ar kuru groza Regulu (ES) 
Nr. 318/2013, ar ko pie ņem 2016. l īdz 2018. gada ad hoc  moduļu programmu darbasp ēka izlases veida 
apsekojumam, kas paredz ēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (OV L 370, 30.12.2014., 42. lpp.). 
16  Komisijas 2014. gada 30. oktobra Regula (ES) Nr. 1175/2014, ar ko attiec ībā uz statistiku par pieaugušo 
piedalīšanos mūžizglītībā īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 452/2008 par izgl ītības un 
mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (OV L 316, 4.11.2014., 4. lpp.). 
17 Komisijas 2013. gada 7. febru āra Regula (ES) Nr. 112/2013, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiec ībā uz ienākumiem un dz īves apstākļiem ( EU-SILC ) 
(OV L 37, 8.2.2013., 2. lpp.). 
18  Komisijas 2014. gada 26. j ūnija Regula (ES) Nr. 715/2014, ar ko attiec ībā uz tādu raksturlielumu sarakstu, 
kas vācami 2016. gada lauku saimniec ību struktūras apsekojum ā, groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regul ā (EK) Nr. 1166/2008 par lauku saimniec ību struktūras apsekojumiem un lauksaimniecisk ās 
ražošanas metožu apsekojumu (OV L 190, 28.6.2014., 8. lpp.). 
 
7 
 beigās tika public ēta rokasgr āmata attiec ībā uz statistiku par ener ģijas patēriņu 
mājsaimniec ībās. Regulu par statistikas īstenošanu attiec ībā uz enerģijas patēriņu19 
grozīja, lai ņemtu vērā enerģijas galapat ēriņu mājsaimniec ībās pa kurin āmā un 
patēriņa veidiem. 
Sākotnējās aplēses par oglek ļa dioksīda emisijām no ener ģijas izmantošanas patlaban 
publicē aptuveni piecus m ēnešus pēc pārskata gada beig ām. Patlaban tiek 
pilnveidotas ar ī metodes, ko izmanto, lai apr ēķinātu dažādu transporta veidu rad īto 
siltumnīcefektu izraisošo g āzu emisiju t ā sauktās augšupējās aplēses.  
Ir panākts progress, pilnveidojot r ādītājus, ko izmanto, lai uzraudz ītu 2011. gada 
Baltajā grāmatā par transportu noteiktos m ērķus. 
Ir pieņemts kopējas statistiski teritori ālo vienību klasifik ācijas groz ījums20. 
Eurostat  strādāja ciešā sadarbībā ar Reģionālās politikas un pils ētpolitikas 
ģenerāldirektorātu, kā arī Reģionu komiteju, lai izstr ādātu Reģionālo gadagr āmatu un 
tās elektronisko versiju — statistikas atlantu. 
Tika paplašin āta dalībvalstu iniciat īvu koordin ācija statistikas datu par zemes 
virsmas apaugumu un zemes izmantošanu uzraudz ībai. Šā pasākuma mērķis ir 
nodrošināt iespēju izstrādāt ilgtermi ņa stratēģiju zemes izmantošanas apsekojuma 
veikšanai un zemes virsmas ap auguma statistikas ieguvei. 
II priorit ārā joma: Eiropas statistikas sagatavošanas metodes 
1. Eiropas Statistikas sist ēmas kvalit ātes pārvaldība 
2013. gad ā tika uzs ākta salīdzinošās izvērtēšanas nākamā kārta. Šajā pasākumā 
piedalījās pavisam 32 valstis (Eiropas Savien ības dalībvalstis un četras citas valstis, 
kas ir Eiropas Br īvās tirdzniec ības asoci ācijā un Eiropas Ekonomikas zon ā), kā arī 
Eurostat . Visu valstu un Eurostat  pārstāvji aizpild īja pašnov ērtējuma aptaujas lapas, 
un 2014. gad ā tika veikta 12 valstu un Eurostat  salīdzinošā izvērtēšana. Eurostat  
salīdzinošā izvērtēšana, ko veica Eiropas Statistikas p ārvaldības konsultat īvā 
padome, tika pabeigta, k ā arī tika public ēts ziņojums. 
Veiktais darbs, lai saska ņotu Eiropas Statistikas sist ēmas un Eiropas Centr ālo banku 
sistēmas kvalit ātes nodrošin āšanas regul ējumu, bija v ērsts uz īstenošanas un 
uzraudzības pasākumiem, jo īpaši uz sal īdzinošās izvērtēšanas kārtu un attiec īgajās 
sistēmās veiktajām statistiskaj ām revīzijām. 
Kvalitātes veicin āšanas grupas darba, k ā arī tās ieteikumu par kvalitat īvu pārskatu 
sagatavošanu īstenošanas rezult ātā tika izstr ādāta vienota integr ēta metadatu 
struktūra, kā arī tika public ēts Eiropas Statistikas sist ēmas Rokasgr āmatas kvalitat īvu 
pārskatu sagatavošanai  2014. gada izdevums. Eurostat  2014. gad ā sadarbībā ar 
Eiropas Statistikas sist ēmas dalībniekiem s āka plānot Eiropas Statistikas sist ēmas 
redzējuma 2020. gadam priorit ārās jomas “kvalit āte” īstenošanu. V īnē notika vienu 
reizi divos gados r īkotā Eiropas konference par ofici ālās statistikas kvalit āti. Eurostat  
2014. gad ā izstrādāja un apstiprin āja izmantošanai jaunu proced ūru public ētajos 
statistikas p ārskatos konstat ēto kļūdu novēršanai un pazi ņošanai. 
                                                            
19  Komisijas 2014. gada 24. apr īļa Regula (ES) Nr. 431/2014, ar ko attiec ībā uz ikgadējās statistikas īstenošanu 
par enerģijas patēriņu mājsaimniec ībās groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 
par enerģētikas statistiku (OV L 131, 1.5.2014., 1. lpp.). 
20  Komisijas 2014. gada 8. augusta Regula (ES) Nr. 868/2014, ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulai (EK) Nr. 1059/2003 par kop ējas statistiski teritori ālo vienību klasifik ācijas ( NUTS ) izveidi 
(OV L 241, 13.8.2014., 1. lpp.). 
 
8 
 2. Prioritāšu noteikšana un vienk āršošana 
Saskaņā ar Eiropas statistikas programmas noteikumiem ir j ānosaka priorit ātes 
Eiropas Statistikas sist ēmā, lai nodrošin ātu, ka, izmantojot pieejamos resursus gan 
valstu, gan ar ī Eiropas l īmenī, iespējams sasniegt piecu gadu m ērķus. Tādēļ Eurostat , 
apspriežoties ar statistikas lietot ājiem un sagatavot ājiem, veic ikgad ēju priorit āšu 
noteikšanu. Priorit ātes nosaka, pamatojoties uz pašreiz ējo statistikas pras ību 
pārskatīšanu, kuras laik ā identificē tiesību aktus, kurus paredz ēts atcelt, br īvprātīgos 
datu vākšanas pas ākumus (balst īti uz neform ālu vienošanos), kuri netiks turpin āti, kā 
arī jomas, kur ās veicama ierobežošana vai vienk āršošana. T ā sauktā produktu 
saraksta ieviešana Eiropas Statistikas sist ēmas vajadz ībām ir uzlabojusi priorit āšu 
noteikšanas sist ēmu. Šis pas ākums ir īpaši būtisks laikā, kad samazin ās gan Eurostat , 
gan arī dalībvalstu resursi, un statistikas iest ādēm jāpieliek lielas p ūles, lai ar 
sarūkošiem resursiem nodrošin ātu arvien pieaugošo piepras ījumu pēc statistikas. 
Ir sākts darbs saist ībā ar statistikas par ūdeņiem un mežiem racionaliz ēšanu un 
moderniz āciju. Likumdev ējam ir iesniegts Dzelzce ļa transporta regulas groz ījums, 
kas paredz, ka dal ībvalstīm turpmāk nebūs jāpaziņo vairāku veidu dati. Tika īstenoti 
pasākumi zivsaimniec ības statistikas vienk āršošanai, izmantojot  datus par nozveju, 
kas paziņoti saska ņā ar kopējo zivsaimniec ības politiku. Tiek veiktas vair ākas 
izmaiņas, lai vienk āršotu lauksaimniec ības statistiku, tostarp izstr ādājot 
pielāgojamāku apsekojumu par lauku saimniec ību struktūru, kas tiks izmantots p ēc 
2020. gada, k ā arī veicinot lauksaimniec ības statistikas daž ādo jomu liel āku 
sinerģiju. Izmantojot saska ņotas metodes, tika sav ākti dati par zemes cen ām un 
nomas maksu. Tika turpin āta pilsētu revīzijā iegūto statistikas datu par pils ētām 
racionaliz ācija. 
Darba tirgus politikas statis tikas sagatavošanas un izplat īšanas funkcija tika nodota 
Nodarbin ātības, sociālo lietu un iek ļautības ģenerāldirektorātam. Tika p ārtraukta 
brīvprātīgā datu vākšana saist ībā ar gada bruto izpe ļņu un darbasp ēka izmaks ām. Ir 
vienkāršota datu v ākšana statistikas par arodslim ībām sagatavošanai, — finansi ālu 
atbalstu šo izmai ņu veikšanai četru gadu laikposm ā nodrošin āja Nodarbin ātības, 
sociālo lietu un iek ļautības ģenerāldirektorāts. 
Tika uzsākts projekts “Vienot ā tirgus statistika” ( SIMSTAT ), kā arī pārstrādāta 
starptautisk ās tirdzniec ības statistika. Šo izmai ņu mērķis bija mazin āt datu vākšanas 
radīto slogu un uzlabot datu kvalit āti. 
Tika izstr ādātas un public ētas vairākas jaunas pamatnost ādnes un paskaidrojumi, lai 
racionaliz ētu sniegto atbalstu saist ībā ar Eiropas Statistikas sist ēmas klasifik āciju un 
standartiz ētajiem struktur ālajiem metadatiem. 
Komisija neturpin āja sadarbību ar treš ām valstīm, izņemot paplašin āšanās procesā 
iesaistītās valstis un valstis, uz kur ām attiecas Eiropas kaimi ņattiecību politika. 
3. Statistika, kas apmie rina daudzas vajadz ības, un efektivit ātes ieguvumi 
statistikas sagatavošan ā 
Turpinājās Eiropas statistikas moderniz ācijas process — Eiropas Statistikas sist ēmas 
komitejas 2014. gada maija san āksmē tika pie ņemts Eiropas Statistikas sist ēmas 
redzējums 2020. gadam k ā galvenā Eiropas Statistikas sist ēmas attīstības stratēģija 
laikposmam l īdz 2020. gadam. Šaj ā satvarā noteiktas piecas priorit ārās jomas, proti, 
lietotāji, kvalitāte, jauni datu avoti, sa gatavošanas procesi, k ā arī izplatīšana un 
komunikācija. Ievērojams sasniegums bija galveno moderniz ācijas projektu (Eiropas 
 
9 
 Statistikas sist ēmas redz ējuma īstenošanas projekti) izstr āde sadarb ībā ar 
dalībvalstīm. Projektu īstenošanas jomas cita starp ā bija datu apmai ņas tīkls, 
statistiskā validācija, jaunu datu avotu izmantošana (administrat īvajiem un t ā 
sauktajiem lielajiem datiem), izš ķiroši uzņēmējdarbības projekti (tirdzniec ības 
statistikas moderniz ācija, kā arī sadarbsp ējīgu uzņēmumu re ģistru izveide Eiropas 
Statistikas sist ēmā) un atbalsta sist ēmas (inform ācijas mode ļi un standarti, kvalit āte, 
uzņēmuma arhitekt ūra). 
Eiropas Statistikas sist ēmas redz ējuma īstenošanas projekts saist ībā ar statistiku 
vienotajā tirgū, kas bija v ērsts uz Eiropas Savien ībā notiekoš ās tirdzniec ības 
mikrodatu apmai ņu, tika īstenots saska ņā ar grafiku. Tika pabeigta priekšizp ēte un 
uzsākts centraliz ētā datu centra izveides darbs. 
2013. gad ā tika pabeigts Eiropas Statistikas sist ēmas redzējuma īstenošanas projekta 
par sadarbsp ējīgu statistisko uz ņēmumu re ģistru Eiropas sist ēmu sagatavošanas 
posms, un 2014. gad ā tika uzs ākts Eiropas Statistikas sist ēmas sadarb ības tīkla 
projekts par sadarbsp ējīgu statistisko uz ņēmumu reģistru Eiropas sist ēmu. 
Eiropas Statistikas sist ēmas redz ējuma īstenošanas projekta par valid āciju 
būtiskākais sasniegums bija valid ācijas sintakses izstr āde, kas ļaus Eurostat  un 
dalībvalstīm apmain īties ar valid ācijas noteikumiem, k ā arī izstrādāt funkcion ālās 
specifikācijas labāku validācijas rīku izstrādei. 
Eiropas Statistikas sist ēmas komiteja pie ņēma memorandu par lielajiem datiem un 
pēc tam pie ņēma Eiropas Statistikas sist ēmas Rīcības plānu un ceļvedi 1.021. Tika 
uzsākts darbs saist ībā ar tādu lietojumprogrammu prototipu izstr ādi, kas ļautu 
izmantot lielos datus ofici ālajā statistikā veselības aprūpes, bezdarba un demogr āfijas 
jomā. 
Patlaban tiek īstenotas vair ākas moderniz ācijas iniciat īvas, kas saist ītas ar soci ālās un 
iedzīvotāju statistikas sagatavošanu turpm ākajos gados, piem ēram, iniciat īva par 
Eiropas soci ālo apsekojumu integr āciju. 2014. gad ā tika atvērts tautskaites centrs, kas 
ļauj public ēt salīdzināmus un detaliz ētus datus par iedz īvotājiem un m ājokļiem. 
Eurostat  pabeidza nacion ālo kontu sagatavošanas sist ēmas projekta otro posmu, kura 
mērķis bija moderniz ēt statistikas sagatavošanas ķēdi galvenaj ās statistikas jom ās, 
kas saistītas ar nacion ālajiem kontiem un maks ājumu bilanci. 
Tika nosl ēgts starptautisks nol īgums, ar ko notei ca standarta form ātu, kas 
izmantojams, apmainoties ar nacion ālo kontu un maks ājumu bilances statistiku. Šo 
nolīgumu Eiropas Savien ības līmenī īstenoja, ieviešot ja unu Eiropas kontu sist ēmu 
EKS 2010, k ā arī izdodot Rokasgr āmatas par maks ājumu bilanci un starptautisko 
ieguldījumu poz īciju sesto izdevumu ( BPM6 ). Labs progress tika pan ākts standartu 
īstenošanas jom ā, tostarp īstenojot standartus, kas attie cas uz atsauces metadatiem, 
kvalitātes ziņojumiem, kodu sarakstiem, statis tikas datu un metadatu apmai ņu 
(SDMX ), kā arī citus standartus, ko izmant o Eiropas Statistikas sist ēmā. 
Eiropas Statistikas sist ēmas komiteja apstiprin āja Eiropas Statistikas sist ēmas 
pamatnost ādņu par sezon ālajām korekcij ām pārskatīto redakciju, k ā arī tika izlaista 
oficiālā versija jaunajai programmat ūrai sezonālo korekciju veikšanai. 
 
                                                            
21  http://www.cros-portal.eu/content/pap ers-big-data-context-official-statistics.  
 
10 
 4. Izplatīšana un komunik ācija 
Pirmo reizi tika pied āvāti vairāki jauni pakalpojumi (t īmekļa pakalpojumi, 
lietojumprogrammas un logr īki). Būtiskākais sasniegums bija jaun ās Eurostat  
tīmekļa vietnes darb ības uzsākšana 2014. gada decembr ī. Īpaša vērība tika piev ērsta 
publikāciju sagatavošanai par transvers ālām tēmām, piemēram, tādām nozīmīgām 
publikācijām kā “Stratēģijas “Eiropa 2020 ” rādītāji”22 un “ Jaunatne Eiropas 
Savienībā”. Tika paplašin āta tīmekļa vietne Statistics Explained, kā arī tika izveidots 
jauns Eiropas statisti kas datu atbalsta t īkls, kas ietver 33 atbalsta centrus un pied āvā 
informāciju 31 Eiropas valod ā. 
Eurostat  nodrošin āja iespēju pētniekiem piek ļūt vēl četrām mikrodatu kop ām. Notika 
diskusijas par att ālinātas piekļuves infrastrukt ūras izveides tehniskaj ām iespējām, lai 
nodrošinātu piekļuvi droši izmantojam ām datnēm ar augstu konfidencialit ātes līmeni. 
Eurostat  publicēja divas rokasgr āmatas par r ādītājiem — “ Vēstījumu sniegšana, 
izmantojot r ādītājus” un “ Virzība uz saska ņotu metožu izmantošanu statistikas 
rādītāju jomā”. 
Eiropas Statistikas padomdev ējai komitejai bija b ūtiska noz īme, sazinoties ar 
akadēmiskajām aprind ām, iesaistot lietot ājus, kā arī nodrošinot mikrodatu 
pieejamību pētniecībai. 
5. Apmācība, inovācija un pētniecība 
Eurostat  turpināja atbalst īt un veicin āt Eiropas Statistikas sist ēmas dalībnieku 
sadarbību. Dalībnieki tiek aicin āti apmain īties ar zin āšanām, kā arī idejām par lab āko 
praksi un inovat īvu pieeju statistikas sagatavošana i, sadarboties jaunu metožu 
izstrādē un ieviešan ā, kā arī veicināt oficiālās statistikas izp ēti. Šajā jomā īpaši 
būtiska noz īme ir bijusi gan izcil ības centriem, gan ar ī dažādām starptautisk ām 
iniciatīvām, tostarp svar īgākajām konferenc ēm, piemēram, “ Kvalitāte 2014 ”, kā arī 
darbsemin āram par lielajiem datiem ofici ālajā statistikā. Pirmā Eiropas statistikas 
ieinteresēto personu konference , kas notika 2014. gad ā, bija lielisks piem ērs 
akadēmiskajām aprindām un ieinteres ētajām personām būtisko saik ņu stiprināšanai. 
Ievērojams progress tika pan ākts saistībā ar projektu “Eiropas ma ģistra grāds 
oficiālajā statistikā”. Tika veikta priekšizp ētes plānošana, un patlaban to īsteno. 
Eiropas Statistikas sist ēmas komiteja piekrita Eiropas ma ģistra grāda oficiālajā 
statistikā koncepcijai, ierosin ātajam programmas p ārvaldības satvaram, k ā arī 
Padomes jaut ājumos par Eiropas ma ģistra grādu oficiālajā statistikā izveidei. 
III priorit ārā joma: partner ība 
1. Partner ība Eiropas Statistikas sist ēmā un ārpus tās 
2014. gada decembr ī tika pan ākta politiska vienošan ās par priekšlikumu groz īt 
Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku. Groz īto regulu23 2015. gada 
19. maijā publicēja Oficiālajā Vēstnesī. 
Tika veikti vair āki uzlabojumi Eiropa s Statistikas sist ēmas pārvaldības strukt ūrā — 
būtiskākie no tiem bija Eiropas Statistikas sist ēmas komitejas atz īšana par galveno 
                                                            
22  http://ec.europa.eu/eurostat/produ ct?code=KS-EZ-14-001&mode=view.  
23 Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. apr īļa Regula (ES) Nr. 2015/759, ar ko groza Regulu (EK) 
Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (OV L 123, 19.5.2015., 90. lpp.). 
 
11 
 komiteju, k ā arī Eiropas Statistikas foruma izveid e, lai uzlabotu Eiropas Statistikas 
sistēmas un Eiropas Centr ālo banku sist ēmas sadarb ību. 
Tika izmantoti kandid ātvalstu, iesp ējamo kandid ātvalstu, k ā arī austrumu valstu, uz 
kurām attiecas Eiropas kaimi ņattiecību politika, statistikas sist ēmu vispārējie 
novērtējumi, lai sagatavotu sadarb ības stratēģijas 2014.–2020. gadam. Strat ēģija 
sadarbībai statistikas jom ā, kā arī Stratēģija sadarb ībai statistikas jom ā, īstenojot 
Eiropas kaimi ņattiecību instrumentus (EKI) austrumu valst īs, 2014.–2020. gadam, ir 
satvari ilgtsp ējīgu un uzticamu statistikas sist ēmu izveidei. Saist ībā ar paplašin āšanās 
sarunām mērķis ir acquis  īstenošana un integr ācija Eiropas Statistikas sist ēmā. 
Īstenojot Eiropas kaimi ņattiecību politiku austrumu valst īm, sadarb ības mērķis ir 
spēju veidošana, k ā arī aktuālu un uzticamu datu sniegšana saist ībā ar asociācijas 
nolīgumiem un padzi ļinātiem un visaptverošiem br īvās tirdzniec ības nolīgumiem. 
Sadarbība ar Eiropas kaimi ņattiecību politikas dienvidu valst īm bija v ērsta uz 
statistikas prakses kodeksa izstr ādi šīm valstīm, pamatojoties uz Eiropas statistikas 
prakses kodeksu. Eurostat  izstrādāja programmu sadarb ībai ar Āfrikas valst īm 
statistikas jom ā, savukārt sadarbība ar valst īm, kuras atz ītas par valst īm ar augstu 
ienākumu līmeni, turpin ājās, veicot inform ācijas un zin āšanu apmai ņu. 
3. N OZĪMĪGUMS  
Eiropas statistikas programma joproj ām ir nozīmīga, jo tās mērķi joprojām atbilst 
Eiropas Savien ības vajadz ībām. 
Kā liecina vair āki rādītāji, programma atbilst vair āku dažādu lietotāju kategoriju 
vajadzībām: 
• 2013. un 2014. gad ā palielinājās tīmekļa vietnes lietot āju skaits; 
• 2013. un 2014. gad ā palielinājās Eurostat  publicēto datu skat ījumu skaits 
tiešsaistē, kā arī lejupielādēto publikāciju skaits; 
• pastāvīgi palielin ās Eurostat  pieminējumu skaits internet ā; 
• kā rāda lietotāju apmierin ātības apsekojumi, lietot āju apmierin ātības līmenis 
saglabājās augsts; 
• Eiropas Statistikas padomdev ēja komiteja savos 2013. un 2014. gada darba 
programmu nov ērtējumos kopum ā sniedza pozit īvus atzinumus, nor ādot uz 
dažiem aspektiem, kuri b ūtu jāņem vērā nākotnē; 
• jauna Komisijas regula ļāva apmierin āt lielāku skaitu p ētnieku piepras ījumu 
par piekļuvi mikrodatu kop ām; 
• palielinājās Eurostat  adresēto lietotāju piepras ījumu skaits par atbalstu saist ībā 
ar datiem un metod ēm; kā arī 
• tika ieviestas jaunas datu public ēšanas metodes, lai padar ītu Eurostat  tīmekļa 
vietni efekt īvāku un lietot ājiem draudz īgāku. 
Eiropas statistikas programma pal īdz izstrādāt politiku priorit ārajās jomās. Eurostat  
regulāri sazinājās ar Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem, lai past āvīgi gūtu 
informāciju par to vajadz ībām, kā arī lai palīdzētu izstrādāt politiku priorit ārajās 
jomās. Saistībā ar šīm politikas jom ām sniegt ā informācija tika dar īta zināma 
sabiedrībai, kā arī galvenajām institūcijām — Eiropas Parlamentam un Padomei. 
 
12 
 Eurostat  sāka gatavot publik āciju par strat ēģijas “Eiropa 2020” politikas 
virzieniem — pirmo no jaun ās ikgadējās publikāciju sērijas, kas sniedz statistisko 
analīzi par Eiropas Komisijas galvenajiem politikas satvariem vai citiem soci āli 
būtiskiem jaut ājumiem. 
Pastāvīgi augstā līmenī saglabājās Parlamenta deput ātu jautājums skaits par Eurostat  
statistiku — īpaši liels skaits jaut ājumu attiec ās uz statistiku par finanšu kr īzi. 
Eurostat  sniedza b ūtisku devumu Eiropas semestra īstenošanā, nodrošinot datus un 
vairākus rādītājus. 
Visbeidzot, Eiropas statisti kas programma sniedz ieguld ījumu arī statistikas 
prioritāšu pārskatīšanā, izmantojot ties ību aktus vai nosakot negat īvās prioritātes. 
Tika pieņemti vai ierosin āti trīs tiesību akti, kas ietv ēra prioritāšu noteikšanu, viens 
priekšlikums tika atsaukts, k ā arī tika veikti vai uzs ākti divi jaunu ties ību aktu 
ietekmes nov ērtējumi. Tika sagatavots aptuveni 40 negat īvo priorit āšu saraksts un 
sākta tā izmantošana, nodrošinot, ka  Eiropas statistika saglab ā nozīmīgumu. 
Ievērojams skaits Eurostat  darbinieku 2013. un 2014. gad ā tika pārcelti citā darbā, lai 
ņemtu vērā jaunās prioritātes. 
4. LIETDER ĪBA 
Eurostat  ir lietderīgi izmantojis savus finanšu resursus un cilv ēkresursus. 
Budžeta izpilde 2013. un 2014. gad ā pārsniedz vad ības plānos noteiktos m ērķus, arī 
līdzdalības līmenis Eiropas Savien ības atbalst ītos projektos v ērtējams kā labs — 
ikviena dal ībvalsts izmantoja vismaz vienu Eurostat  dotāciju. 
Laikā, kad tiek samazin āti cilvēkresursi, ir uzlabojusies produktivit āte. Ievērojami ir 
palielinājies Eurostat  publicēto datu apjoms, lai gan nedaudz samazin ājās kopējais 
darbinieku skaits. 
5. E IROPAS SAVIENĪBAS PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA 
Eiropas statistikas programma atbalsta strat ēģijas “Eiropa 2020” rezult ātu pārskata 
sagatavošan ā izmantot ās statistikas kvalit ātes pastāvīgu uzlabošanu, pamatiniciat īvu 
izstrādi un nov ērtēšanu, kā arī Eiropas Savien ības veikto dal ībvalstu politikas 
uzraudzību (jo īpaši izmantojot Stabilit ātes un izaugsmes paktu, makroekonomikas 
nelīdzsvarotības novēršanas proced ūru un Eiropas semestri). T ās mērķis jo īpaši ir 
palielināt statistikas noz īmīgumu un uzlabot sal īdzināmību, kā arī saīsināt laikposmu 
starp pārskata periodu un statistikas public ēšanu. Eiropas statistikas programma ir 
galvenais kan āls, pa kuru Eiropas Savien ība novirza finanšu atbalstu valstu statistikas 
iestādēm, statistikas sagatavošanai, jaunas statistikas izstr ādei un jaunu metožu, 
klasifikācijas un standartu ieviešanai. Par Eurostat  sagatavot ās statistikas kvalit ātes 
uzlabojumu liecina lietot āju apmierin ātības līmeņa paaugstin āšanās attiecībā uz 
publicēto datu visp ārējo kvalitāti un salīdzināmību, kā arī statistikas sagatavošanas 
un publiskošanas ātrums. Programma atbalsta ar ī jaunu statistikas sagatavošanas 
metožu izstr ādi, kas var palielin āt efektivit āti un samazin āt administrat īvo slogu 
uzņēmumiem un priv ātpersonām. Tādējādi Eiropas statistikas programma noteikti ir 
radījusi un turpina rad īt “Eiropas Savien ības pievienoto v ērtību”. Tas attiecas uz 
visiem Eiropas statistikas  programmas galvenajiem m ērķiem un ir īpaši paman āms 
dažās statistikas jom ās un projektos, kas min ēti turpmākajās iedaļās. 
 
13 
 Attiecībā uz mērķiem Nr. 1 un Nr. 4  Eiropas statistikai noteikti ir starptautisks 
raksturs. Eiropas statistikas izstr ādi, sagatavošanu un izplat īšanu, kā tas tiek dar īts 
saskaņā ar Eiropas statistikas programmu, dal ībvalstis nevar pietiekami sekm īgi 
veikt, un š īs darbības ir veiksm īgāk īstenojamas Eiropas Savien ības līmenī. Tādēļ 
Komisija p ārvalda šo procesu Savien ības līmenī, pamatojoties uz Eiropas Savien ības 
tiesību aktu. Tikai Komisija var koordin ēt statistisk ās informācijas nepieciešamo 
standartiz āciju Eiropas l īmenī visās statistikas jom ās, uz kur ām attiecas Eiropas 
statistikas programma, savuk ārt datu vākšanu var veikt dal ībvalstis. 
Eiropas Savien ības līdzdalības pievienot ā vērtība joproj ām ir iesp ēja darbības 
statistikas jom ā koncentr ēt uz Eiropas Savien ības politikas virzieniem un aspektiem, 
kas ir būtiski Eiropas Statistikas sist ēmai kopum ā. Turklāt Eiropas Savien ības 
līdzdalības pievienot ā vērtība veicina resursu efekt īvu izmantošanu un pal īdz 
dalībvalstu iest ādēm veiksm īgāk veikt savas funkcijas, kur ām tām citkārt nepietiktu 
spēju, piemēram, priorit āšu noteikšanas, standartiz ācijas un metožu izstr ādes jomā. 
Saistībā ar šo cita starp ā minami š ādi spilgti piem ēri no pirmajiem diviem Eiropas 
statistikas programmas īstenošanas gadiem: statistika par vald ību finansēm, statistika 
par autop ārvadājumiem, Eiropas Statistikas sist ēmas sadarb ības tīkli, ģeogrāfiskā 
statistika, Eiropas publisk ā sektora gr āmatvedības uzskaites standarti, apsekojums 
par zemes izmantošanu un zemes virsmas apaugumu, statistika par vienoto tirgu, 
reģistrs EuroGroups, tautskaites centrs, k ā arī Eiropas Savien ības politikas virzienu 
sociālie rādītāji. 
Attiecībā uz mērķiem Nr. 2 un Nr. 3  jānorāda, ka Eurostat  plāna par Eiropas 
statistikas sagatavošanas metožu reform ām īstenošana, k ā arī jaunās stratēģijas 
noteikšana Eiropas Statistikas sist ēmas redz ējumā 2020. gadam ietekm ē pieejas, 
kuras tiek izmantotas Eiropas Statistikas sist ēmā. Šis moderniz ācijas process 
attālinās no tradicion ālās statistikas sagatavošanas metodes, kas balst īta uz vair ākiem 
vienlaicīgiem procesiem un atseviš ķu valstu un nozaru datu v ākšanu, — š ī metode 
vairs nav piem ērota Eurostat  vai valstu statistikas iest ādēm, kuras str ādā Eiropas 
Statistikas sist ēmā. Eiropas Statistikas sist ēmas stratēģija paredz s ākt veidot Eiropas 
oficiālās statistikas sist ēmu, kurā uzlabota visp ārējā produktivit āte, labāk koordin ējot 
statistikas iest āžu veikto darbu, lai izvair ītos no dubl ēšanās un piln ībā izmantotu 
iespējamo siner ģiju. 
6. S ASKAŅOTĪBA 
Eiropas statistikas programma 2013. un 2014. gad ā tika veiksm īgi koordin ēta ar 
citām Savien ības iniciat īvām šajā jomā — gan p ārējām Eurostat  programm ām, 
piemēram, Eiropas uz ņēmējdarbības un tirdzniec ības statistikas moderniz ācijas 
programmu24, gan arī citu Komisijas ģenerāldirektorātu sagatavoto statistiku. 
Eiropas uz ņēmējdarbības un tirdzniec ības statistikas moderniz ācija — finans ējuma 
programma uz ņēmumu statistikas jom ā — tika īstenota līdz 2013. gada beig ām. 
Tomēr Eiropas statistikas programmas 3. pant ā noteikts, ka taj ā nav iek ļauti 
pasākumi, kuri paredz ēti Eiropas uz ņēmējdarbības un tirdzniec ības statistikas 
moderniz ācijas programm ā. Šīs programmas b ūtiskākie rezult āti bija metodiskie 
ieteikumi attiec ībā uz daudziem un daž ādiem aspektiem, kuri saist īti ar 
                                                            
24  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra L ēmums Nr. 1297/2008/EK par Eiropas 
uzņēmējdarbības un tirdzniec ības statistikas moderniz ācijas (EUTSM) programmu (OV L 340, 19.12.2008., 
76. lpp.). 
 
14 
 uzņēmējdarbības un tirdzniec ības statistiku. K ā šīs programmas tiešu turpin ājumu un 
kā daļu no Eiropas statistikas programmas Eurostat  uzsāka vērienīgu pārskatīšanu un 
ar uzņēmējdarbību saistītās statistikas integr āciju, izmantojot kop īgu tiesisko satvaru, 
proti, Pamatregulu, ar ko integr ē uzņēmējdarbības statistiku. 
Saistība starp Eiropas statis tikas programmu un cit ām Komisijas programm ām, kas 
attiecas uz statistikas sagatavošanu, noteikta Komisijas L ēmumā par Eurostat25, ar ko 
nošķir Eiropas un citu statistiku. L ēmumā noteikti ar ī Eurostat  pienākumi un ties ības 
piekļūt administrat īvajiem ierakstiem. 
7. I ETEIKUMI  
Pievērst īpašu vērību mērķiem, saist ībā ar kuriem raduš ās problēmas. 
Neskatoties uz to, ka Eir opas statistikas programmas īstenošana noris veiksm īgi, 
ieteicams piev ērsties jom ām, kurās konstat ētas zināmas probl ēmas, lai saglab ātu 
virzību uz visu m ērķu sasniegšanu. Š ādas centienu koncentr ēšanas rezult āti kļūs 
redzami, veicot darb ību ikgadējo uzraudz ību. 
Nodrošin āt pietiekamus resursus nepieciešam ā ieguldījumu līmeņa saglab āšanai 
Eiropas statistikas sagatavošanas moderniz ācijai. 
Lai dalībvalstu statistikas iest ādes varētu aktīvi piedalīties projektos, kuri izstr ādāti, 
lai moderniz ētu Eiropas statistikas sagatavošanu, k ā arī izmantot š ādu projektu 
rezultātus, laikā, kad tiek samazin āti resursi un vienlaikus nodrošin āta regulāra 
statistikas sagatavošana, j āveic lielāki ieguld ījumi Eiropas Statistikas sist ēmā. 
Statistikas sagatavošanas moderniz ācijas process nodrošina iesp ēju risināt problēmu, 
kas saist īta ar resursu iero bežošanu vai samazin āšanu, taču tam nepieciešami 
sākotnējie ieguld ījumi, lai pan āktu virzību nepieciešamaj ā ātrumā, kā arī lai 
garantētu sistēmas ilgtsp ējību ilgtermi ņā. 
Noteikt un īstenot projektus Eiropas Savien ības līmenī, kas var p ēc iespējas palielin āt 
Eiropas Savien ības pievienoto v ērtību. 
Reģistrs EuroGroups, projekts “Vienot ā tirgus statistika”  (SIMSTAT ), kā arī 
tautskaites centrs ir tikai daži t ādu projektu piem ēri, kuriem pozit īvu devumu 
sniegusi cieš āka Eurostat  un dalībvalstu statistikas iest āžu sadarb ība, kas bijusi 
iespējama, pateicoties uz sadarb ību vērstām pieejām, piemēram, Eiropas Statistikas 
sistēmas sadarb ības tīkliem, un kas īstenota Eiropas Statistikas sist ēmas redzējuma 
īstenošanas projektu ietvar os. Eiropas Statistikas sist ēmas redz ējuma 2020. gadam 
īstenošanas darbam ir bijusi zin āma nozīme arī Eiropas Savien ības pievienot ās 
vērtības palielin āšanā iespējami lielā apmērā. 
                                                            
25  Komisijas 2012. gada 17. septembra L ēmums 2012/504/ES par Eurostat  (OV L 251, 18.9.2012., 49. lpp.).