Piemēram, attiecībā uz priekšlikumu Lēmumam par Eiropas platformas izveidi sadarbības uzlabošanai nedeklarēta darba novēršanā un atturēšanā no tā Ietekmes novērtējumu padome uzskatīja, ka ietekmes novērtējumā būtu jāsniedz papildu pierādījumi, kas pamato iemeslus, kāpēc uz pieprasījumu balstīta sadarbība starp dalībvalstīm neļautu atrisināt attiecīgās problēmas. Turklāt tika ieteikts skaidrāk aprakstīt iniciatīvas juridisko pamatu. Tika pieprasīts arī precizēt informāciju par izvēlētā varianta proporcionalitāti, lai pierādītu, kāpēc būtu vajadzīgi ciešākas sadarbības veidi starp visām 28 dalībvalstīm, ņemot vērā to, ka darba devēji un dalībvalstis deva priekšroku citiem variantiem. Galīgais ziņojums tika pārveidots saskaņā ar minētās padomes ieteikumiem. Piemēram, tika daudz skaidrāk aprakstīts juridiskais pamats un tika labāk izskaidroti proporcionalitātes aspekti (43. lpp.).

Komisija 2014. gadā saņēma 21 pamatotu atzinumu no valstu parlamentiem par subsidiaritātes principu, kas ir par 76 % mazāk, salīdzinot ar iepriekšējā gadā saņemto pamatoto atzinumu skaitu (88 pamatoti atzinumi 2013. gadā). Pamatotie atzinumi, ko Komisija saņēma 2014. gadā, veidoja ievērojami mazāku daļu (4 %) no visiem atzinumiem, ko Komisija tajā pašā gadā saņēma saistībā ar politisko dialogu (506). 2013. gadā pamatoti atzinumi veidoja 14 % no atzinumu kopskaita, savukārt 2012. un 2011. gadā pamatoti atzinumi veidoja nedaudz vairāk par 10 % no visiem atzinumiem.

Lai gan 2014. gadā netika sākta neviena “dzeltenās kartes” procedūra, 2013. gadā ierosinātā “dzeltenās kartes” procedūra attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Padomes Regulai par Eiropas Prokuratūras izveidi (COM(2013) 534 final) turpināja rosināt diskusijas politiskā dialoga ietvaros. Plašāku informāciju skatiet ziņojumā par attiecībām ar valstu parlamentiem.

Ievērojami mazāks pamatotu atzinumu skaits būtu jāskata kontekstā ar Komisijas sagatavoto priekšlikumu kopējā skaita samazināšanos, tuvojoties tās pilnvaru termiņa beigām. Jāatzīmē, ka 2014. gadā samazinājās arī to atzinumu kopskaits, kurus valstu parlamenti iesniedza politiskā dialoga ietvaros, taču mazākā mērā nekā samazinājās pamatoto atzinumu skaits.

Pamatoto atzinumu forma vēl aizvien ir dažāda, un atšķiras arī valstu parlamentu sniegtie argumenti, pamatojot savus secinājumus par potenciālo subsidiaritātes principa pārkāpumu. Tāpat kā iepriekšējos gados valstu parlamenti sagatavoja pamatotus atzinumus par dažādiem 2014. gadā pieņemtiem priekšlikumiem. 21 pamatots atzinums, kas tika sagatavots 2014. gadā, attiecās uz 15 Komisijas priekšlikumiem. Taču attiecībā uz priekšlikumiem, par kuriem tika sagatavoti vislabāk pamatoti atzinumi, tika iesniegti vien trīs pamatoti atzinumi, proti, par priekšlikumu Direktīvai par Savienības tiesisko regulējumu attiecībā uz muitas noteikumu pārkāpumiem un sankcijām un par priekšlikumu par atkritumu politikas un saistīto tiesību aktu pārskatīšanu. Divi pamatoti atzinumi tika iesniegti saistībā ar priekšlikumu Regulai par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu, priekšlikumu Regulai par jauno pārtiku un priekšlikumu Direktīvai par viena dalībnieka sabiedrībām ar ierobežotu atbildību. Plašāka informācija atrodama šā ziņojuma pielikumā.

2014. gadā iesniegto pamatoto atzinumu kopskaita ievērojamais samazinājums nozīmē arī to, ka krasi samazinājās iesniegto pamatoto atzinumu skaits, rēķinot uz katru no valstu parlamentu palātām. 2014. gadā pamatotus atzinumus iesniedza tikai 15 no 41 palātām (salīdzinot ar 34 palātām 2013. gadā). Austrijas Bundesrat un Apvienotās Karalistes Pārstāvju palāta katra iesniedza trīs pamatotus atzinumus (salīdzinot ar attiecīgi sešiem un pieciem pamatotiem atzinumiem 2013. gadā). Zviedrijas Riksdag un Francijas Sénat katra iesniedza divus pamatotus atzinumus (ja salīdzina, 2013. gadā Riksdag iesniedza deviņus pamatotus atzinumus, bet Sénat — četrus). Lielākā daļa palātu iesniedza vienu pamatotu atzinumu vai neiesniedza šādu atzinumu vispār.

Lai gan attiecībā uz pamatotu atzinumu iesniegšanu valstu parlamenti 2014. gadā bija mazāk aktīvi, vairākas palātas aicināja stiprināt subsidiaritātes kontroles procedūru. Laikposmā no 2014. gada janvāra līdz maijam Dānijas Folketing, Nīderlandes Tweede Kamer un Apvienotās Karalistes Lordu palāta iesniedza ziņojumus ar detalizētiem priekšlikumiem par to, kā stiprināt valstu parlamentu lomu lēmumu pieņemšanas procesā. Šajos ziņojumos cita starpā bija ietvertas idejas par to, kā paplašināt subsidiaritātes kontroles piemērošanas jomu. Minētās palātas ierosināja, ka pamatoti atzinumi ir jāsniedz ne vien par subsidiaritātes principa ievērošanu, bet arī par atbilstību proporcionalitātes principam vai priekšlikuma juridiskajam pamatam. Šajos ziņojumos arī tika aicināts pagarināt pamatotu atzinumu iesniegšanas termiņu un tika ierosināts, ka gadījumā, ja ir uzsākta “dzeltenās kartes” procedūra, Komisijai vajadzētu uzlikt par pienākumu atsaukt vai grozīt savu priekšlikumu. Valstu parlamentu diskusijas par šiem tematiem turpinās citos forumos.

2.3.Eiropas Parlaments un Padome

a) Eiropas Parlaments

Kopš Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) stāšanās spēkā un saskaņā ar 2. protokolu Eiropas Parlaments ir veicis nopietnus pasākumus, lai izpildītu savas juridiskās saistības šajā jomā. Īpaši atsaucoties uz pamatotajiem atzinumiem, ko iesniedz valstu parlamenti, pašlaik ir ieviesta turpmāk aprakstītā procedūra.

Valstu parlamentu atzinumi tiek nodoti par attiecīgo tematu atbildīgajai parlamentārajai komitejai un Juridiskajai komitejai, lai tie tiktu izsniegti visiem komitejas locekļiem un iekļauti sanāksmes lietā. Valstu parlamentu atzinumi tiek sistemātiski tulkoti visās ES oficiālajās valodās un minēti normatīvo rezolūciju preambulā.

Principā par attiecīgo tematu atbildīgās parlamentārās komitejas pienākums ir neveikt galīgo balsojumu, kamēr nav beidzies noteiktais astoņu nedēļu termiņš.

Eiropas Parlaments 2014. gadā no valstu parlamentiem oficiāli saņēma 287 iesniegtus dokumentus — 18 no tiem bija pamatoti atzinumi, bet pārējie 269 — skaidrojumi (t. i., šajos dokumentos nebija iekļauti jautājumi saistībā ar atbilstību subsidiaritātes principam). Savukārt 2013. gadā Eiropas Parlamentam oficiāli tika iesniegti 86 pamatoti atzinumi un 206 skaidrojumi.

Juridiskā komiteja ir parlamentārā komiteja, kas ir vispārīgi atbildīga par subsidiaritātes principa ievērošanu. Viens komitejas loceklis uz sešu mēnešu periodu tiek iecelts par pastāvīgo referentu subsidiaritātes jautājumos saskaņā ar politisko grupu rotācijas principu. Referents pārrauga saņemtos pamatotos atzinumus un var tajos norādītās problēmas izvirzīt debatēm komitejā un iespējamu ieteikumu sagatavošanai citās attiecīgajās komitejās. Juridiskā komiteja arī regulāri sagatavo pārskatu par Komisijas ikgadējo ziņojumu par subsidiaritāti un proporcionalitāti. Pamatojoties uz Sajjad Karim (ECR / Apvienotā Karaliste) sagatavoto pārskatu, Eiropas Parlaments 2014. gada 4. februārī pieņēma rezolūciju par Komisijas 19. ziņojumu par subsidiaritāti un proporcionalitāti.

Neraugoties uz parlamentārās aktivitātes pārtraukumu 2014. gadā, kas bija vēlēšanu gads, Eiropas Parlaments 2014. gadā sagatavoja 32 sākotnējos novērtējumus un divus detalizētus novērtējumus par Komisijas ietekmes novērtējumiem, trīs papildu ietekmes novērtējumus, vienu ietekmes novērtējumu par būtiskiem parlamentāriem grozījumiem un vienu ex-post ietekmes novērtējumu. Turklāt tika pabeigti pieci ziņojumi par Eiropas integrācijas trūkuma radītajām izmaksām.

Eiropas Parlaments ir arī sācis ievērot jaunu, vispārīgāku pieeju attiecībā uz tās pievienotās vērtības novērtēšanu, ko ir radījusi ES mērogā īstenota rīcība, sagatavojot ziņojumu par Eiropas integrācijas trūkuma radītajām izmaksām, nosakot ieguvumus, kas būtu iegūstami Eiropas Parlamenta ierosināto rīcību rezultātā, kā arī sagatavojot ziņojumu par ekonomikas izaugsmes potenciālu saistībā ar 10 prioritātēm, kas noteiktas priekšsēdētāja Ž. K. Junkera paustajās politiskajās pamatnostādnēs.

b) Padome

Padomes saistības attiecībā uz valstu parlamentu tiesībām uzraudzīt subsidiaritātes ievērošanu ir noteiktas 1. un 2. protokolā. Padomes pienākumos galvenokārt ietilpst to tiesību aktu projektu nosūtīšana valstu parlamentiem, kurus nav sagatavojusi Komisija.

Saskaņā ar 2. protokola 4. pantu Padome nosūta valstu parlamentiem visu tiesību aktu projektus, ko ir sagatavojusi dalībvalstu grupa, Tiesa, Eiropas Centrālā banka un Eiropas Investīciju banka. Taču 2014. gadā Padome nesaņēma nevienu šādu tiesību aktu, un tādējādi arī valstu parlamentiem netika nosūtīts neviens šāds dokuments.

Izpildot šo pienākumu, saskaņā ar 2. protokola 6. pantu Padomei ierosinātajām dalībvalstīm ir jānosūta visi valstu parlamentu atzinumi par tiesību akta priekšlikumu, ko ir sagatavojusi dalībvalstu grupa. Tāpat Padome attiecīgajām iestādēm nosūtīs arī valstu parlamentu atzinumus par tiesību aktu priekšlikumiem, ko sagatavojusi Tiesa, Eiropas Centrālā banka un Eiropas Investīciju banka. Taču 2014. gadā Padome nesaņēma nevienu šādu tiesību aktu.