Līdz 2021. gada beigām dalībvalstis jau bija saņēmušas vairāk nekā 64 % no kohēzijas politikas fondu līdzekļiem. Absolūtos skaitļos 2021. gadā izmaksātie 66 miljardi EUR ir augstākais Komisijas veikto ikgadējo maksājumu līmenis visā 2014.–2020. gada finansēšanas ciklā. Saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem finansiālajiem datiem Komisija 2022. gada oktobra beigās kohēzijas politikas programmām 2014.–2020. gadam ir izmaksājusi 297 miljardus EUR, kas ir aptuveni 74 % no plānotajiem līdzekļiem, un vēl ir jāizmaksā 104 miljardi EUR.

To projektu kopējās izmaksas, kurus dalībvalstis atlasījušas atbalsta saņemšanai no ESI fondiem līdz 2021. gada beigām, ir 746 miljardi EUR, kas atbilst 102 % no kopējā piešķīruma. Tālāk redzamajā grafikā ir attēlota projektu atlases un projektu maksājumu tendence īstenošanas ciklā relatīvā izteiksmē.

No piecu ESI fondu līdzekļiem 2014.–2020. gada budžeta plānošanas periodā tika piešķirts finansējums 535 miljardu EUR apmērā. Šie fondi, kurus papildināja valsts līdzfinansējums, īstenoja kopējās 731 miljarda EUR investīcijas (ieskaitot REACT-EU resursus, kā arī kopējās lauksaimniecības politikas otrā pīlāra paplašinājumu). Par izmaksām, kas rodas projektu atbalsta saņēmējiem, līdzfinansējumu no ESI fondiem var saņemt līdz 2023. gada beigām.

Krievijas iebrukums Ukrainā ir ne vien izraisījis nepieredzētu pārvietoto personu pieplūdumu, bet arī paātrinājis preču cenu, tostarp enerģijas un pārtikas cenu, pieaugumu, radījis jaunus piegādes ķēdes šķēršļus un izraisījis traucējumus darba tirgū. Kohēzijas fondi turpināja atbalstīt dalībvalstis šo problēmu risināšanā, nodrošinot kohēzijas politikas investīciju īstenošanai maksimālu elastību ar iniciatīvas papildinājumu Flexible Assistance to Territories (FAST-CARE), ko Komisija ierosināja 2022. gada jūnijā un pieņēma 2022. gada oktobrī. FAST-CARE ietver šādas izmaiņas abos plānošanas periodos (2014.–2020. gadam un 2021.–2027. gadam): i) administratīvie vienkāršojumi, ii) lielāka elastība, lai savstarpēji aizstātu trīs kohēzijas politikas fondus un finansētu jau pabeigtus projektus, un iii) papildu likviditāte, palielinot REACT-EU sniegto priekšfinansējumu un sniedzot iespēju pieprasīt, lai izmaksas 100 % apmērā segtu no ES budžeta bez valsts budžeta līdzfinansējuma.

·64 % no kopējā lauku iedzīvotāju skaita (184,8 miljoniem) gūst labumu no vairāk nekā 3650 LEADER vietējo rīcības grupu darbības; šīs grupas īsteno vietējas attīstības stratēģijas, ko atbalsta ELFLA.

Attiecībā uz kohēzijas politiku 2022. gada septembra finanšu dati apliecina, ka izdevumi joprojām ir lieli. Desmit mēnešos ziņots par papildu tēriņiem 45 miljardu EUR apmērā, palielinot maksājumus līdz 74 % no plānotā apjoma. Ņemot vērā to, ka, tuvojoties finanšu gada beigām, valstu pārvaldes iestādes mēdz Komisijai iesniegt atmaksas pieprasījumus, šis skaitlis 2022. gada atlikušajos mēnešos vēl palielināsies.

Grieķijā ar ESF atbalstu pieņēma darbā veselības aprūpes speciālistus, tostarp ārstus, medicīnas māsas un citus darbiniekus, kas sniedz veselības aprūpes pakalpojumus un kuriem ir izšķirīga nozīme veselības aprūpes iestāžu struktūrā, sagatavotībā un noturībā. Lai novērstu personāla trūkumu, kas skar Grieķijas veselības aprūpes pakalpojumus, projekts koncentrējās uz to darbinieku skaita palielināšanu, kas iesaistīti potenciālo Covid-19 gadījumu skrīningā, agrīnā atklāšanā un pārvaldībā, kā arī to cilvēku aprūpē, kuri slimo ar hroniskām vai akūtām slimībām, kas nav saistītas ar Covid-19.

EJZF ieviesa ārkārtas atbalstu, ar ko kompensē zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu un ražošanas un apstrādes apturēšanu vai samazināšanu pandēmijas kontekstā. Covid-19 pandēmijas ietekmes mazināšanai no EJZF finansējuma tika piešķirti 189 miljoni EUR, no kuriem puse tika piešķirta zvejas darbību pagaidu pārtraukšanai. Tas atbilst 3,8 % no kopējā EJZF finansējuma, kas piešķirts 2021. gada beigās.

Saskaņā ar ELFLA izveidotais pasākums, ar ko sniedz pagaidu likviditātes atbalstu lauksaimniekiem un lauku uzņēmumiem, kurus īpaši skārusi Covid-19 krīze, tika īstenots vairāk nekā 40 valstu vai reģionālajās lauku attīstības programmās 14 dalībvalstīs par plānoto kopējo publisko izdevumu summu 1 miljarda EUR apmērā (ieskaitot valsts līdzfinansējumu). Līdz 2021. gada beigām bija īstenoti 90 % no pasākumam piešķirtajiem 700 miljoniem EUR (par plānoto kopējo publisko izdevumu summu 1 miljarda EUR apmērā, ieskaitot valsts līdzfinansējumu), tādējādi atbalstu saņēma vairāk nekā 560 000 saimniecību un 6500 MVU. 92 % no šiem izdevumiem tika lauksaimniekiem.

Finansējumu saņēma medicīnas iestādes, pētnieki, uzņēmumu īpašnieki, darbinieki un neaizsargātas personas. No 2022. gada oktobra 7,1 miljards EUR ir piešķirts zaļajām investīcijām (no tiem 6,1 miljards EUR — klimatrīcībai), 3,1 miljards EUR — digitālajai ekonomikai, 8 miljardi EUR — uzņēmumiem un uzņēmējdarbības atbalstam, 7,1 miljards EUR — veselības nozarei un 10 miljardi EUR — darba tirgus pasākumiem.

3.1.Gudra izaugsme

212 miljardi EUR gudrai izaugsmei

Investīcijas gudrai izaugsmei veido aptuveni 29 % no kopējā ESI finansējuma. Vairāk nekā 212 miljardi EUR ir piešķirti 3 gudras izaugsmes mērķiem: pētniecībai un inovācijai (70 miljardi EUR), informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (18 miljardi EUR) un MVU konkurētspējai (124 miljardi EUR).

Līdz 2021. gada beigām dalībvalstis bija piešķīrušas 225 miljardus EUR jeb 110 % no kopējā pieejamā finansējuma projektiem, kas paredzēti šiem 3 mērķiem (tālāk diagrammā “piešķirts projektiem”), un 131 miljards EUR, kas atbilst 62 % no piešķīruma, jau bija izmaksāti projektu atbalsta saņēmējiem (“iztērēts projektos”). Tas nozīmē pieaugumu par astoņiem procentpunktiem salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu un liecina, ka ESI fondi tiek tērēti labā tempā. Nākamajā grafiskajā attēlā ir sniegts sīkāks izpildes rādītāju sadalījums katram no trim mērķiem, kā arī gudras izaugsmes grupai atbilstīgs vidējais rādītājs.

Ir svarīgi izmantot ESI fondus pētniecības un inovācijas veicināšanai, lai palīdzētu dalībvalstīm un reģioniem radīt apstākļus, kas nepieciešami inovācijai, pētniecībai un attīstībai. Inovācijas atbalstīšana ar pārdomātām specializācijas stratēģijām ir ārkārtīgi būtiska daudzās Savienības prioritātēs, jo īpaši Eiropas zaļajā kursā, tādas ekonomikas radīšanā, kas darbojas cilvēku labā, un digitālajam laikmetam gatavas Eiropas veidošanā.

Līdz 2021. gada beigām tika reģistrēti būtiski sasniegumi pētniecības un inovācijas jomā. Piemēram, pateicoties ES atbalstam, vairāk nekā 60 000 uzņēmumu sadarbojās ar pētniecības iestādēm (94 % no mērķa) un aptuveni 30 000 uzņēmumu ieviesa tirgū jaunus produktus (95 % no mērķa).

ESI fondi sniedz ievērojamu ieguldījumu Eiropas ekonomikas digitālajā pārveidē, uzlabojot gan IT infrastruktūru, gan iedzīvotāju, uzņēmumu un publiskā sektora iestāžu iespējas, nodrošinot tiem jaunās paaudzes tehnoloģijas un prasmes. Pateicoties atlasītajiem ERAF projektiem, vairāk nekā 6,3 miljoni mājsaimniecību gūst labumu no uzlabotas piekļuves platjoslai. Paredzams, ka līdz 2023. gada beigām labumu no uzlabotas platjoslas piekļuves gūs gandrīz 12 miljoni mājsaimniecību. Lauku apvidos vairāk nekā 1900 investīciju darbību saņēma ELFLA atbalstu kopumā vairāk nekā 1,1 miljarda EUR apmērā, kas tika piešķirts, lai uzlabotu IKT pieejamību, izmantošanu un kvalitāti. Vairāk nekā 5,1 miljons iedzīvotāju lauku apvidos ir guvuši labumu no uzlabotas IT infrastruktūras vai pakalpojumiem.

ESI fondi sniedz uzņēmumiem būtisku atbalstu izaugsmei un produktivitātes un konkurētspējas uzlabošanai, kā arī inovatīvu risinājumu ieviešanai. Kopumā Eiropas MVU konkurētspējas uzlabošanai ir plānots tērēt 124 miljardus EUR (17 % no kopējā budžeta), kas ir vienīgais lielākais budžeta mērķis. Līdz šim projektiem jau ir atvēlēti 99 % no plānotās summas un 61 % jau izlietots.

Piemēram, to MVU skaits, kas saņēma ES atbalstu, 2021. gadā palielinājās līdz 2 miljoniem (salīdzinājumā ar 1,4 miljoniem iepriekšējā gadā), kas apliecina ES fondu mīkstinošo efektu, aizsargājot uzņēmumus pret Covid-19 pandēmijas radītajiem triecieniem un tās finansiālajām sekām.

Piemēri: projekti, kas finansēti no ESI fondu līdzekļiem un sniedz ieguldījumu gudrā izaugsmē Ar ERAF palīdzību jaunuzņēmums MakeGrowLab Polijas Ļubļinas vaivadijas pilsētā Pulavi izstrādāja materiālu, kas ražots no biomasas, izmantojot mikroorganismus. Scoby Packaging Materials® ir augstas veiktspējas nanošķiedra, kas iegūta no mikrobiem, pārstrādājot vietējos pārtikas/dzērienu atkritumus. To var izmantot kā alternatīvu plastmasas iepakojumam un pārtikas, ķīmisko vielu, kosmētikas un tekstilizstrādājumu uzglabāšanai. Šis ir zaļš un globālā mērogā inovatīvs produkts. Spānijas tālākajā Kanāriju salu reģionā īstenoja jaunuzņēmumu akseleratora programmu “ Olympo Boxes 2020 ”, kas veicināja uzņēmējdarbību un piedāvāja pakalpojumus tehnoloģiju uzņēmējiem. Ar ERAF finansējuma palīdzību šis projekts sniedza konsultāciju pakalpojumus 73 uzņēmējiem, palīdzot 32 jaunuzņēmumiem pilnveidot uzņēmējdarbības modeli ar inovatīvām idejām. Somijas Ūsimā reģionā ERAF līdzfinansēja projektu “ Digi-Flash ”, lai paātrinātu digitālās nozares 4.0 tehnoloģiju izmantošanu mazajos un vidējos uzņēmumos. Projektā piedalījās 53 uzņēmumi un uzsāka pētniecības un izstrādes darbības. Piecpadsmit no šiem uzņēmumiem radīja jaunus uzņēmumus, kuru pamatā ir atjaunīgās enerģijas risinājumi vai atbalsts mazoglekļa risinājumiem. Vēl 17 uzņēmumi izstrādāja jaunus vai būtiski uzlabotus produktus. Unikālā un inovatīvā alus darītava Mad Scientist , kas atrodas Budapeštā, Ungārijā, saņēma ERAF atbalstu, lai mazinātu Covid-19 ekonomisko ietekmi un uzlabotu tās tehnoloģijas. Ar jaunajām tehnoloģijām Mad Scientist var pielāgoties straujajām inovācijām IPA alus darītavu sektorā un uzlabot savu konkurētspēju starptautiskajos tirgos. Uzņēmums KUNKEL + Partner, kas atrodas Ziemeļreinā-Vestfālenē, Vācijā, ar ERAF atbalstu varēja turpināt izstrādāt uzlādējamus cinka-gaisa akumulatorus . Šī tehnoloģija nodrošina augstu enerģijas blīvumu, ir viegli pārstrādājama un, galvenais, ir ļoti lēta. Optimizētais akumulatora elements pašlaik tiek rūpnieciski ražots nelielā sērijā, un tiek gatavots demonstrējams modelis ar 72 elementiem, kura kopējā jauda būs 7,2 kWh. Tas darbosies Ziemeļreinas-Vestfālenes Šteinfurtes pilsētas komunālajos uzņēmumos, lai īslaicīgi uzglabātu lieko elektroenerģiju, ko saražo fotoelektriskā sistēma ar maksimālo jaudu 100 kW.

3.2.Ilgtspējīga izaugsme

279 miljardi EUR ilgtspējīgai izaugsmei

Atbalstot investīcijas klimatneitrālā, tīrā aprites ekonomikā, kā arī investīcijas saistībā ar vidi un pielāgošanos klimata pārmaiņām, ESI fondi sniedz būtisku ieguldījumu Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā. Tā kā ar REACT-EU tika iepludināti papildu resursi, kopējais piešķīrums palielinājās līdz 279 miljardiem EUR (salīdzinājumā ar 251 miljardu EUR 2020. gada beigās). Tas atbilst aptuveni 38 % no kopējā budžeta piešķīruma. Līdz 2021. gada beigām projektiem tika piešķirti 292 miljardi EUR (105 % no paredzētā finansējuma) un izdevumi sasniedza 174 miljardus EUR (63 % no plānotā kopējā finansējuma). Nākamajā grafiskajā attēlā ir sniegts sīkāks īstenošanas līmeņa sadalījums katram no četriem mērķiem, kā arī ilgtspējīgas izaugsmes grupai atbilstīgs vidējais rādītājs.

Finanšu progress dažādās tematiskajās jomās būtiski atšķiras. Pēdējā gada laikā ir ievērojami pieaugušas investīcijas transporta un enerģētikas tīklu infrastruktūrās. Līdz šim ir izlietots 71 % no kopējās plānotās summas. Pielāgošanās klimata pārmaiņām un riska novēršana ir viens no visstraujāk progresējošajiem tematiskajiem mērķiem atbalsta saņēmēju jau iztērēto summu ziņā (63 %), ieņemot otro vietu. Nākamais tēriņu ziņā ir vides aizsardzība un resursu efektivitāte, jo 59 % no kopējā budžeta jau ir izmantoti, kas ir nedaudz mazāk par ilgtspējīgas izaugsmes mērķa vidējo rādītāju.