KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM VIENPADSMITAIS ZIŅOJUMS PĀRSKATS PAR TREŠO VALSTU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS PASĀKUMIEM PRET EIROPAS SAVIENĪBU 2013. GADĀ /* COM/2014/0294 final - 2014/ () */





1. Ievads Tirdzniecības aizsardzības instrumenti (TAI), proti, antidempinga pasākumi, kompensācijas pasākumi un aizsargpasākumi, ir nozīmīgi instrumenti, kuri saskaņā ar PTO noteikumiem ir atļauti, lai novērstu kaitējumu ekonomikai, ko izraisa negodīga tirdzniecības prakse, vai – kompensācijas pasākumu gadījumā – lai sniegtu pagaidu atvieglojumu, ja neparedzēti un ievērojami pieaug importa apjoms. Tomēr, ja šos instrumentus nepiemēro stingrā atbilstībā PTO noteikumiem, tie var kļūt par protekcionisma politikas instrumentiem, kas kavē pasaules tirdzniecību un ekonomikas attīstību. Tādēļ, atzīstot trešo valstu tiesības izmantot TAI, Komisija ir noteikusi, ka attiecīgu standartu veicināšana un rīcība, lai novērstu, ka šie instrumenti tiek ļaunprātīgi izmantoti pret ES eksportētājiem trešās valstīs, ir tirdzniecības politikas mērķi, kas palīdzēs uzlabot tirgus pieejamību ES eksportētājiem. Ja tiek nopietni pārkāpti PTO noteikumi un problēmas nevar atrisināt citādi, atliek iespēja iesniegt lietu strīda izšķiršanai PTO, taču Komisija dod priekšroku sasniegt minētos mērķus ar trešo valstu TAI visaptverošu uzraudzību un ar rīcību notiekošās izmeklēšanās, ja netiek ievēroti PTO noteikumi. Attiecīgu standartu veicināšana ietver ne tikai trešo valstu TAI uzraudzību, bet tiek arī pastāvīgi pārskatīts un uzlabots tas, kā pati Komisija veic tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas un piemēro pasākumus. ES jau ir ļoti piesardzīga TAI izmantotāja – to apliecina fakts, ka šādi pasākumi skar tikai ļoti mazu daļu ES importa. Turklāt, tā kā ES tiesību aktos ir noteikti standarti, kas ir pat stingrāki par PTO noteikumiem, proti, t. s. “PTO plus”, pēc tās veiktajām izmeklēšanām ne vienmēr tiek piemēroti pasākumi un, ja tie tiek piemēroti, tie ir saudzīgāki nekā citu valstu noteiktajiem pasākumiem līdzīgos gadījumos. Pēdējos gados Komisija ir sākusi savu tirdzniecības aizsardzības instrumentu modernizāciju, veicot izmaiņas tiesību aktos un saistītos dokumentos, kuras paredzēts pieņemt 2014. gadā. Komisija mudina arī trešās valstis pastāvīgi analizēt to TAI tiesību aktus un praksi ar mērķi tos uzlabot un nodrošināt to pilnīgu atbilstību PTO noteikumiem. 2013. gadā ievērojami palielinājās trešās valstīs sākto izmeklēšanu un pret ES eksportu noteikto pasākumu skaits, tādēļ Komisijai bija jāpastiprina darbība šajā nozarē. Papildu spiedienu uz resursiem šajā nozarē izraisīja tas, ka lietas kļuva aizvien sarežģītākas, tirdzniecības aizsardzības instrumentus, kas skar ES eksportu, sāka izmantot jaunas valstis un bija nepieciešams aktīvi piedalīties trešo valstu kompensācijas maksājumu izmeklēšanās attiecībā uz iespējamām ES subsīdiju shēmām, piemēram, Ķīnas izmeklēšanā saistībā ar vīnu, kura attiecās uz apmēram 5000 ES vīna eksportētāju. Šajā ziņojumā aprakstītas vispārējās tendences 2013. gadā saistībā ar TAI izmantošanu pret ES eksportu trešās valstīs un Komisijas veiktie pasākumi, lai novērstu tās konstatētās problēmas. Pielikumā ir detalizētāka analīze pa valstīm, sniedzot pārskatu par tirdzniecības aizsardzības darbībām tajās valstīs, kuras ir šo instrumentu visaktīvākās izmantotājas, sistēmiskām problēmām un atsevišķām lietām. 2. Vispārējās tendences 2013. gada beigās kopumā spēkā bija 152 pasākumi pret ES vai ES dalībvalstīm, proti, par 14 pasākumiem vairāk nekā 2012. gada beigās, kad spēkā bija 138 pasākumi. Turpmākajā grafikā parādīts, ka spēkā esošo pasākumu skaita samazinājums 2012. gadā bija izņēmums un ka vispārējā tendence ir vērsta uz tirdzniecības aizsardzības darbību skaita ievērojamu pieaugumu. Pēc pasaules finanšu un ekonomikas krīzes iestāšanās 2008. gada beigās daudzas valstis sāka jaunas tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas. Piemēram, 2008.–2010. gadā ik gadu tika sāktas vidēji 40 izmeklēšanas salīdzinājumā ar vien 19 šādām izmeklēšanām 2007 gadā. Lielākajā daļā gadījumu izmeklēšanas beidzās ar pasākumu noteikšanu, tādējādi no 2010. gada spēkā esošo pasākumu kopējais skaits ievērojami pieauga. Jānorāda, ka 2010.–2011. gadā spēkā esošo pasākumu skaita pieaugums bija galvenokārt sakarā ar jauniem aizsardzības pasākumiem (16 no 23 jaunajiem pasākumiem), taču 2013. gadā šis pieaugums ir galvenokārt sakarā ar jauniem antidempinga pasākumiem (10 no 14 jaunajiem pasākumiem). Šeit jāatgādina, ka aizsardzības pasākumi attiecas uz visām izcelsmes valstīm un parādās statistikā pat tad, ja to tiešais mērķis nav ES. Tas ir pretēji antidempinga pasākumiem, kurus piemēro konkrētai valstij un kuri tādējādi tieši ietekmē ES eksportu. Tādēļ spēkā esošo pasākumu skaita nesenais pieaugums tieši ietekmē ES eksportu. Sadalot šos pasākumus pa veidiem, redzama iepriekšējiem gadiem līdzīga situācija – absolūti lielākā daļa pasākumu ir antidempinga pasākumi (104), taču aizsardzības pasākumi joprojām ir apmēram viena trešdaļa. Tomēr attiecībā uz aizsardzības pasākumiem jāatgādina, ka statistikā ir iekļauti visi aizsardzības pasākumi, jo tos piemēro visu izcelsmes valstu importam, tomēr dažiem no tiem var būt neliela ekonomiskā ietekme uz ES, jo ES attiecīgo ražojumu eksportē nelielā apjomā vai neeksportē nemaz. 2013. gadā spēkā esošo pasākumu skaits ir pieaudzis, jo ir beigušies vai ir izbeigti 13 pasākumi, taču noteikti 27 jauni pasākumi. Šis pēdējais skaitlis atbilst vidējam jauno pasākumu daudzumam, kas tiek noteikti pēdējos gados, un arī to sadalījums pa veidiem (divas trešdaļas antidempinga un viena trešdaļa aizsardzības pasākumu) atbilst kopējām tendencēm. Raugoties pa atsevišķām valstīm, Ķīna ir noteikusi vairāk jaunu pasākumu nekā jebkura cita valsts. Citas trešās valstis, kas ir noteikušas vismaz 2 jaunus pasākumus, ir Brazīlija, Dienvidāfrika, Eirāzijas Muitas savienība (kurā ietilpst Krievija, Baltkrievija un Kazahstāna), Indija, Kolumbija un Turcija. Sakarā ar tirdzniecības plūsmu ievērojamo apjomu Ķīnas un Eirāzijas Muitas savienības noteiktajiem pasākumiem varētu būt visnegatīvākā ietekme uz ES eksportu. Analizējot pēc spēkā esošo pasākumu skaita, Indija joprojām ir visaktīvākā TAI izmantotāja pret ES vai ES dalībvalstīm (21 pasākums), bet tai cieši seko Ķīna (19 pasākumi). Pasākumu, ko pret ES vai ES dalībvalstīm noteikusi Ķīna, pārliecinošais un straujais pieaugums ir patiesi ievērojams, jo nupat, 2008. gadā, šādu pasākumu skaits bija vien 9. ASV, kas šajā trešo valstu klasifikācijā vēsturiski ir bijusi vadībā, ir ierindojusies trešajā vietā ar 17 pasākumiem. Starp pirmajām piecām valstīm atrodas arī Turcija un Indonēzija, kuras ļoti plaši izmanto aizsardzības pasākumus. 2013. gadā tika sāktas 43 jaunas izmeklēšanas; salīdzinājumam – 2012. gadā to bija 37, proti, noticis ievērojams pieaugums. Indija ir pārliecinoši bijusi visaktīvākā valsts, kurai seko Ķīna, Kolumbija, Austrālija, Brazīlija, Kanāda un Dienvidāfrika. Salīdzinot ar iepriekšējo gadu, ievērojami palielinājusies Indijas (4 jaunas antidempinga izmeklēšanas un 3 jaunas izmeklēšanas aizsardzības pasākumu noteikšanai) un Kolumbijas (4 jaunas izmeklēšanas aizsardzības pasākumu noteikšanai) aktivitāte. Kā minēts iepriekš, lai gan nesenā pagātnē absolūti lielākā daļa jauno izmeklēšanu bija saistītas ar aizsardzības pasākumiem, 2013. gadā populārāks kļuva antidempinga instruments. 3. Pašreizējās problēmas Ir vairākas aizvien pastāvošas problēmas saistībā ar to, kā trešās valstis izmanto TAI, un Komisija šīs problēmas jau ir noteikusi un aprakstījusi iepriekšējos ziņojumos. Lai gan Komisijas rīcība ir palīdzējusi atrisināt problēmas virknē atsevišķu lietu, kopumā daudzas problēmas paliek tās pašas. Turpmāk aprakstītas galvenās, kuras atklātas nesen. 3.1. Instrumentu nepareiza izmantošana Vissvarīgākā problēma joprojām ir instrumentu nepareiza izmantošana. Arī šogad ir pārliecinošas norādes, ka izmeklēšanas pret ES sāktas, reaģējot uz ES veiktiem tirdzniecības aizsardzības pasākumiem. Ķīna 2012. gadā sāka apvienotu antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanu saistībā ar polisilīcija importu no ES pēc tam, kad ES bija sākusi izmeklēšanu saistībā ar Ķīnas saules paneļu importu. Izskanēja baumas, ka, reaģējot uz ES izmeklēšanu attiecībā uz saules paneļiem, Ķīna varētu ar izmeklēšanu vērsties arī pret ES izcelsmes vīna importu. Šīs baumas apstiprinājās 2013. gadā, kad Ķīna patiešām sāka antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanu saistībā ar ES izcelsmes vīna importu. Komisija atzīst trešo valstu tiesības sākt izmeklēšanas, pamatojoties uz pašmāju ražošanas nozares iesniegtām sūdzībām, taču tā stingri nosoda rīcību, kad lietas tiek iesāktas citu iemeslu dēļ. Komisija uzskata šo jautājumu par prioritāru, jo tas ir sistēmisks un tam ir ievērojama negatīva ietekme. Iepriekš Komisija jau ir sekmīgi apstrīdējusi līdzīgu lietu PTO (sk. turpmāk) un turpinās aizstāvēt Eiropas Savienības intereses. 3.2. Aizsardzības pasākumu izmantošana Lai gan šogad noteikto jauno aizsardzības pasākumu skaits ir ievērojami mazāks nekā 2011. gadā, no jauna sākto izmeklēšanu aizsardzības pasākumu noteikšanai joprojām ir pārāk daudz. 2013. gadā tika noteikti 10 jauni aizsardzības pasākumi, kas ir ievērojami mazāk nekā notiekošo izmeklēšanu skaits pēdējos gados (vidēji ap 20). No pozitīvā viedokļa raugoties, tas nozīmē, ka atsevišķās izmeklēšanās, kurās aktīvi iesaistījās Komisija un ES dalībvalstis, bija iespējams izvairīties no aizsardzības pasākumiem. Tomēr no negatīvā viedokļa tas atkal apliecina, ka vairākas trešās valstis diemžēl sāk nepietiekami pamatotas izmeklēšanas aizsardzības pasākumu noteikšanai. Pat ja galu galā pasākumi netiek noteikti, pats izmeklēšanas fakts rada apgrūtinājumu importētājiem izmeklēšanas laikā un tādējādi negatīvi ietekmē tirdzniecības plūsmas. Tāpat Komisija joprojām ir nobažījusies, ka dažas valstis turpina sākt paralēlas antidempinga izmeklēšanas un izmeklēšanas aizsardzības pasākumu noteikšanai attiecībā uz vienu un to pašu ražojumu. Turklāt jo īpaši viena valsts turpina gandrīz automātiski pagarināt tās aizsardzības pasākumu piemērošanu līdz maksimālajam periodam, kas atļauts PTO nolīgumā par aizsardzības pasākumiem. Komisija turpina ļoti uzmanīgi sekot šim jautājumam un aizstāvēt augstākus standartus izmeklēšanās aizsardzības pasākumu noteikšanai un pasākumu piemērošanai. 3.3. Jaunietekmes valstu tirdzniecības aizsardzības darbības Piemērojot tirdzniecības aizsardzības pasākumus, valstis bieži tos izmanto pirmkārt pret tiem tirdzniecības partneriem, ar kuriem tām ir vislielākās un/vai visātrāk augošās divpusējās tirdzniecības plūsmas. Tādēļ nav neparasti, ka ES eksportētāji aizvien biežāk saskaras ar tirdzniecības aizsardzības pasākumiem jaunietekmes valstīs, ar kurām ES tirdzniecības attiecības strauji attīstās. Tomēr ir ļoti svarīgi, lai izmeklēšanas tiktu sāktas un pasākumi tiktu noteikti vienīgi patiešām pamatotos gadījumos, un tā notiek ne vienmēr. Komisija ir nobažījusies, ka vairākas tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas ir sāktas situācijās, kad imports ir ļoti maza iekšzemes tirgus daļa. Piemēram, 2013. gadā Dienvidāfrika sāka 3 tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas attiecībā uz vienu un to pašu ražojumu, tostarp izmeklēšanu aizsardzības pasākumu noteikšanai un antidempinga izmeklēšanu. Šajos gadījumos pašmāju ražošanas nozare sūdzējās galvenokārt par samazinātu tirgus daļu, kas pirms dažiem gadiem bija 98 % (sic). Tāpat Maroka apsver iespēju noteikt aizsardzības pasākumus lietā, kur attiecīgā ražojuma importa tirgus daļa ir pieaugusi no 2,5 % līdz tikai 5 %. Tāpat Komisijai rada bažas virkne pasākumu, kurus pieņēmusi jaunizveidotā Eirāzijas Muitas savienība un kuriem sakarā ar tirgus apjomu, tuvumu un vēsturiskām tirdzniecības plūsmām ir ievērojama negatīva ietekme uz ES. Saskaņā ar mūsu veikto analīzi šo pasākumu pamatojums nav pietiekams. 4. Galvenie sasniegumi Pēdējos gados ES ir atrisinājusi dažas nozīmīgas lietas, izmantojot PTO strīdu izšķiršanas mehānismu, piemēram, strīdu ar Ķīnu par nepieņemamo praksi veikt atbildes rīcību (sk. turpmāk). Dažkārt strīdu izšķiršana PTO ir vienīgā alternatīva. Tomēr tā ir pēdējā iespēja, jo PTO strīdu izšķiršanas procedūras ir ilgas un pa to laiku nepamatotie pasākumi paliek spēkā. Šo iemeslu dēļ Komisija, cik vien iespējams, rīkojas jau izmeklēšanas laikā, lai pārliecinātu izmeklētājas iestādes trešajās valstīs vai nu uzlabot veikto analīzi, vai nenoteikt pasākumus. Virknē atsevišķu lietu Komisijas centieni ir bijuši sekmīgi vai vismaz daļēji sekmīgi, novēršot pasākumu piemērošanu vai ierobežojot to negatīvo ietekmi. Komisija 2013. gadā ir palīdzējusi daudziem ES eksportētājiem, kuri vēlējās sadarboties trešo valstu veiktajās izmeklēšanās. ES ražošanas nozares un dalībvalstis ir pozitīvi novērtējušas šos padomus un atbalstu, pat ja nav bijis iespējams izvairīties no pasākumu noteikšanas. Visbeidzot jānorāda, ka Komisija 2013. gadā ir rūpīgi strādājusi virknē ļoti svarīgu izmeklēšanu, kuras tomēr vēl nevar uzskaitīt pie sasniegumiem, jo 2014. gada sākumā tās joprojām turpinās un to iznākums vēl nav zināms. Turpmāk norādīti atsevišķi pozitīvi rezultāti, kas sasniegti 2013. gadā. 4.1. Ķīna – PTO speciālistu grupas ziņojuma par pasākumiem pret rentgena skeneriem īstenošana Ķīna 2011. gada 23. janvārī nolēma noteikt antidempinga maksājumus par ES izcelsmes rentgena drošības pārbaudes aprīkojuma importu (pasākumu apjoms bija 33,5–71,8 %). Komisija nolēma apstrīdēt šos antidempinga maksājumus, jo tā uzskatīja, ka šie pasākumi nav saskaņā ar PTO noteikumiem un ka tie ir noteikti, atbildot uz ES ierosinātu lietu attiecībā uz kravas skeneriem no Ķīnas. PTO 2013. gada 24. aprīlī publicēja speciālistu grupas ziņojumu, kurā apliecināja, ka Ķīna nav rīkojusies saskaņā ar vairākiem PTO Antidempinga nolīguma noteikumiem. Tā rezultātā Ķīna 2014. gada 19. februārī paziņoja par pasākumu izbeigšanu. 4.2. Krievija, Baltkrievija, Kazahstāna – izmeklēšanas izbeigšana bez pasākumu noteikšanas Eirāzijas Ekonomikas komisija (EEK) 2012. gada 1. oktobrī sāka izmeklēšanu aizsardzības pasākumu noteikšanai saistībā ar audumiem. Šī lieta bija ekonomiski svarīga, jo ES eksporta vērtība gadā bija 65 miljoni euro. Izmeklēšanas laikā Komisija atklāja virkni neatbilstību PTO noteikumiem, sevišķi saistībā ar ražojumu klāsta, kaitējuma un cēloņsakarības aspektiem. Komisija šajā sakarā rīkojās, un izmeklēšana tika beigta 2013. gada 2. oktobrī bez pasākumu noteikšanas. Pēc tam, kad EEK vairākus gadus bija aktīvi izmantojusi TAI, īpaši aizsardzības pasākumus, tā 2013. gadā nesāka nevienu jaunu izmeklēšanu un pārskatīja divus esošus pasākumus (attiecībā uz karamelēm un nerūsējošā tērauda caurulēm), kā rezultātā pasākumu piemērošana kļuva liberālāka vai samazinājās skarto ražojumu klāsts. Kā norādīts iepriekš, Komisija tomēr ir nobažījusies par to, ka EEK piemēro tirdzniecības aizsardzības pasākumus. 4.3. Ukraina – tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantošana ierobežotā apjomā Ukraina 2009. –2011. gadā sāka ļoti daudz izmeklēšanu aizsardzības pasākumu noteikšanai. Minētajā laikposmā Komisija rīkojās katrā no šīm lietām, kā arī kritizēja Ukrainu par aizsardzības pasākumu pārliecīgu izmantošanu kopumā. Salīdzinājumā ar 2012. gadu, kad netika sākta neviena lieta, 2013. gadā Ukraina sāka tikai vienu izmeklēšanu aizsardzības pasākumu noteikšanai – tā attiecās uz porcelāna galda piederumiem un virtuves piederumiem. Tomēr pārliecīgam optimismam par vērojamo aizsardzības instrumentu izmantošanu ierobežotā apjomā nav pamata, jo, neraugoties uz Komisijas bažām un virkni darbību, 2013. gada 14. aprīlī Ukraina noteica aizsardzības pasākumus saistībā ar automašīnu importu, kas skar ļoti nozīmīgas ES ekonomiskās intereses. Komisija ir ļoti aktīvi darbojusies šajā lietā un kā trešā persona ir pievienojusies apspriešanai PTO, kuru pieprasīja Japāna. 4.4. Peru pasākumu atcelšana Kopš Peru iestādes sāka antisubsidēšanas procedūru un noteica pasākumus 2010. gada decembrī attiecībā uz olīveļļas importu no Spānijas un Itālijas, Komisija un ES dalībvalstis aktīvi aizstāvēja ES intereses šajā lietā. Virknē pierādīšanas līdzekļu, uzklausīšanu un darbību gan tehniskā, gan politiskā līmenī tika norādīts uz procedūras un pasākumu neatbilstību PTO noteikumiem, kā arī tika sākta administratīva pārsūdzības procedūra. Visbeidzot, 2013. gada martā tika sasniegts rezultāts – šo pasākumu atcelšana. 4.5. Marokas pasākumu negatīvās ietekmes samazināšana Komisija aktīvi iesaistījās Marokas izmeklēšanā aizsardzības pasākumu noteikšanai attiecībā uz tērauda ražojumu importu. Komisija gan iesniedza rakstisku informāciju, gan piedalījās lietas atklātajā izskatīšanā, tāpat notika virkne ad-hoc tikšanos, lai nodrošinātu vislabāko iznākumu ES eksportētājiem. Šīs darbības rezultātā tika pieņemti elastīgāki pasākumi, jo pēc Komisijas veiktajām darbībām ierosinātā kvota vienam ražojumam tika dubultota. Pat ja tas vērtējams pozitīvi, žēl, ka pasākumi vispār tika noteikti, ņemot vērā acīmredzamos trūkumus šajā lietā. Komisija turpina uzmanīgi sekot Marokas veiktajām izmeklēšanām, jo līdz šim ir konstatēti sistēmiski trūkumi. 4.6. Dienvidāfrikas aizsardzības pasākumu atlikšana Dienvidāfrika ar ļoti vāju pamatojumu noteica aizliedzošu aizsardzības pagaidu pasākumu 60 % apmērā saldētu frī kartupeļu importam, un Komisija ievērojami iesaistījās arī šajā lietā. Notika vairākas ad-hoc tikšanās dažādos līmeņos, lai pārliecinātu Dienvidāfrikas iestādes nenoteikt galīgos pasākumus. Tā rezultātā lēmums par galīgo pasākumu noteikšanu līdz šim ir ticis atcelts, bet pa to laiku pagaidu pasākumu termiņš ir beidzies. ES eksportam Dienvidāfrikas tirgū vairs nepiemēro 60 % maksājumu. Tomēr jānorāda, ka Dienvidāfrika ir sākusi antidempinga lietu (pret Beļģiju un Nīderlandi) un noteikusi pagaidu pasākumus šim pašam ražojumam, neraugoties uz nepietiekami pamatotu kaitējuma analīzi. Izmeklēšana joprojām norisinās, un pagaidu maksājumu apjoms ir no 0 % līdz 30 % eksportētājiem, kas nesadarbojas. 4.7. Turcijas pasākumu negatīvās ietekmes samazināšana Turcija 2013. gadā beidza divas notiekošas antidempinga izmeklēšanas (pludinātais stikls un elektriskie ūdenssildītāji). Abos gadījumos Turcija nolēma noteikt pasākumus. Tomēr, pateicoties Komisijas un ES ražošanas nozares aktīvai kopīgai darbībai, galīgā maksājuma likmes bija ievērojami zemākas nekā izmeklēšanas sākotnējā posmā ierosinātās. Pludinātā stikla lietā pagaidu maksājums bija 41 %, taču galīgais maksājums uzņēmumam, kas sadarbojās, tika samazināts līdz 16 %. Elektrisko ūdenssildītāju lietā Turcijas iestādes piekrita mainīt aprēķina metodi, lai precīzāk atspoguļotu viena eksportētāja faktisko stāvokli. Ar jauno metodi maksājums samazinājās no sākotnēji ierosinātajiem 19,82 % līdz 9 %. 4.8. Ēģipte – izmeklēšanas izbeigšana bez pasākumu noteikšanas Pēc Komisijas intensīvajiem centieniem, norādot uz lietas trūkumiem PTO Aizsardzības pasākumu komitejā un divpusējās apspriešanās PTO, Ēģipte nenoteica galīgos pasākumus un apņēmās atmaksāt iepriekš iemaksātos pagaidu maksājumus jēlcukura un baltā cukura lietā. 2013. gada novembrī Ēģipte beidza arī izmeklēšanu attiecībā uz tērauda stieņiem, nenosakot galīgos pasākumus. 4.9. Austrālija – izmeklēšanu aizsardzības pasākumu noteikšanai beigšana, nenosakot pasākumus Austrālija 2013. gada decembrī nolēma beigt divas izmeklēšanas aizsardzības pasākumu noteikšanai (saistībā ar pārstrādātu tomātu produktu un pārstrādātu augļu produktu importu), nenosakot pasākumus. Tas notika pēc Komisijas, ES dalībvalstu un ES ražošanas nozares aktīvām darbībām, iesniedzot rakstisku informāciju un piedaloties mutiskās uzklausīšanās. 5. Secinājums Tirdzniecības aizsardzības darbības pret ES vai tās dalībvalstīm 2013. gadā atkal ir pastiprinājušās. 2013. gadā salīdzinājumā ar 2012. gadu ne tikai ievērojami pieauga spēkā esošo pasākumu skaits, bet arī attiecīgo jautājumu nozīmīgums un sarežģītība. Lai nodrošinātu noteikumu pareizu piemērošanu un iespējami labāko iznākumu ES eksportētājiem, tiek pieliktas lielas pūles un iesaistīti ievērojami resursi. Tādējādi ir izdevies panākt virkni sasniegumu, no kuriem daži minēti iepriekš. Diemžēl joprojām pastāv vairākas problēmas, un to risināšanai Komisija turpinās rūpīgi uzraudzīt trešo valstu tirdzniecības aizsardzības darbības un nepieciešamības gadījumā aktīvi iesaistīties. Tāpat Komisija turpinās divpusējos kontaktus ar trešo valstu izmeklēšanas iestādēm un turpinās tās atbalstīt ar padomu/mācībām, lai novērstu nevajadzīgu lietu sākšanu un noteikumu nepareizu piemērošanu. ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantošanas noteikumus piemēro ļoti stingri un pārredzami un sagaida, ka arī citas valstis rīkosies tāpat. Šajā sakarā viens no Komisijas galvenajiem mērķiem tirdzniecības jomā ir nodrošināt pilnīgu un godīgu piekļuvi tirgum trešajās valstīs. Cīņa pret nepamatotiem tirdzniecības aizsardzības pasākumiem nepārprotami ir daļa no darbībām šā mērķa sasniegšanai.