Pētījumā izmantotā pieeja nodrošināja informācijas iegūšanu no plaša ieinteresēto personu loka, tostarp no CEPOL, citām ES aģentūrām, dalībvalstīm un trešām valstīm, tādējādi stiprinot viedokļu līdzsvaru un daudzpusību.

Šim novērtējumam ir divi galvenie mērķi: 1) izvērtēt CEPOL un tās darba prakses lietderīgumu, efektivitāti, piemērotību, saskanību un ES pievienoto vērtību kopš 2015. gada un 2) aprakstīt gūtās atziņas un izstrādāt ieteikumus, kā labāk reaģēt uz problēmām, ko rada pastāvīgi mainīgā vide, ņemot vērā finanšu resursus un cilvēkresursus, kas patlaban apstiprināti CEPOL vajadzībām. Novērtējums aptver CEPOL darbību laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam attiecībās ar visām ES dalībvalstīm (izņemot Dāniju), trešām valstīm, ar kurām CEPOL ir noslēgti darba, sadarbības un tamlīdzīgi nolīgumi, starptautiskām organizācijām un ES aģentūrām.

Šis ziņojums tiks iesniegts Eiropas Parlamentam un Padomei, kā arī aģentūras valdei. Komisijas ziņojumam pievienotajā dienestu darba dokumentā ir sniegta ārējā novērtējuma rezultātu sīka analīze.

2.NOVĒRTĒJUMA GALVENIE KONSTATĒJUMI

Attiecībā uz lietderību novērtējumā tika konstatēts, ka CEPOL galvenajos programmdokumentos ņemti vērā un atspoguļoti tās juridiskā pamata mērķi un 2015. gada ES Drošības programmas prioritātes. To apstiprina ieinteresētās personas — pārliecinošs vairākums uzskata, ka CEPOL darbības un pasākumi laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam pienācīgi atspoguļo tās pilnvarās paredzētos mērķus. CEPOL ar atzīstamiem panākumiem īsteno savas pilnvaras pārrobežu un Eiropas līmeņa tiesībaizsardzības jomā un atbilstoši iegulda savus resursus.

Turklāt ieviestā ES stratēģisko apmācības vajadzību novērtējuma metodika, kas tika izstrādāta, lai apzinātu nepietiekamās zināšanas, prasmes un kompetences, kā arī apmācības vajadzības, ir ļoti atvieglojusi prioritāro apmācības vajadzību noteikšanu. Šī metodika identificē apmācības prioritātes, un tās uzdevums ir koordinēt pieejamos apmācības pasākumus, lai novērstu to pārklāšanos un dublēšanos, vienlaikus norādot jaunas tendences tiesībaizsardzības jomā. Tomēr novērtējumā tika uzsvērts, ka CEPOL piedāvātā “mācībspēku apmācība”, proti, pasākums, kas palīdz mācībspēkiem īstenot modernas pasniegšanas metodes un jaukta tipa mācīšanās paņēmienus, lai nodrošinātu kvalitatīvu policijas apmācību multikulturālā vidē, ir salīdzinoši šaurāka par citu ES tieslietu un iekšlietu aģentūru piedāvājumu, tāpēc būtu jāapsver tās paplašināšana.

Novērtējumā tika secināts, ka CEPOL kā iestāde ar samērā nelielu personālu (96 darbinieki 2020. gadā) un gada budžetu (10,6 miljoni EUR 2020. gadā) nespēj tieši aptvert ievērojamu daļu savas mērķauditorijas ar klātienes apmācības pasākumiem. CEPOL regulā ietvertā ideja paredz, ka aģentūras aptvertā mērķauditorija paplašināsies pēc kaskādes principa un tās vēršanos plašumā nodrošinās mācībspēku apmācība un zināšanu pārnese starp līdzbiedriem. Pagaidām kaskādes efekts ir lielā mērā atkarīgs no dalībvalstu darbībām, un CEPOL neveic tā pastāvīgu pārraudzību. Arī pieeju, kas paredz mācībspēku apmācību, CEPOL izmanto ierobežotā apmērā, jo 2019. gadā notika tikai piecas sesijas un 2020. gadā līdz pandēmijas sākumam — divas. CEPOL ieguldījumi tiešsaistes apmācību piedāvājuma modernizēšanā un paplašināšanā ir pozitīva stratēģija plašākas auditorijas aptverei, un īpaši aktuāla tā kļuva saistībā ar Covid-19 pandēmiju.

CEPOL klātienes apmācībai atlasīto dalībnieku profili ne vienmēr ir piemēroti apmācībām zināšanu līmeņa un dienesta pakāpes ziņā. CEPOL pasākumu vadītājiem ir tiesības pārbaudīt un noraidīt dalībnieku pieteikumus, taču novērtējumā tika konstatēts, ka šīs tiesības gandrīz netiek izmantotas, jo ierasta prakse ir pieņemt pirmo dalībvalsts pieteikto kandidātu neatkarīgi no tā profila. Šī ir labi zināma problēma, ko CEPOL valsts vienības bieži apspriež kārtējās sanāksmēs. Tomēr ieinteresētās personas ziņoja, ka tagad CEPOL pasākumu vadītāji izskatot dalībnieku pieteikumus daudz rūpīgāk.

Attiecībā uz efektivitāti novērtējumā tika konstatēts, ka dalībvalstu ieguvumi no dalības CEPOL pasākumos atsver izmaksas dalībvalstīm un ka CEPOL resursi tiek labi pārvaldīti. Novērtējumā arī tika konstatēti daži trūkumi saistībā ar valdes lēmumu pieņemšanas procesu, CEPOL plānošanas procesiem un pārraudzības procedūrām. Šķiet, ka CEPOL iekšējā struktūra darbojas efektīvi, lai arī kadru mainība aģentūrā var būt ietekmējusi tās vispārējo sniegumu laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam. Patlaban CEPOL darbība notiek pēc hibrīda modeļa, kas apvieno tradicionālo pieeju, kura paredz dotāciju piešķiršanu atbilstīgiem pamatnolīgumu partneriem konkrētām tēmām veltītos konkursos, un “jauno” CEPOL zināšanu centra metodi, kas ietver ekspertu grupu ar specializētām zināšanām attiecīgajā jomā. Šīs jauktā tipa metodes mērķis ir racionalizēt un vienkāršot dotāciju pārvaldību, un tā tika ieviesta pēc tam, kad valde noraidīja ideju par pilnīgu atteikšanos no dotāciju sistēmas. Kopumā CEPOL spēja apgūt tai piešķirto ES finansējumu.

Taču tiek uzskatīts, ka CEPOL apmācības pasākumu izstrādes cikls viena gada garumā ir pārāk īss un apdraud kvalitāti. Lai CEPOL varētu sākt apmācības izstrādi, vispirms valdei ir jāpieņem lēmumi par tēmām, jāsagatavo nostādnes un pamatnolīgumu partneriem jāpiedalās atlases procedūrā. Dažas ieinteresētās personas uzskata, ka pēc šo procesu pabeigšanas atliek pārāk maz laika kvalitatīva satura izstrādei, jo gada cikls ir beidzies. Tas attur no pieteikšanās kursu organizēšanai tādus pamatnolīgumu partnerus, kuriem nav jau gatavu apmācības risinājumu, ko varētu piedāvāt šajā ierobežotajā termiņā. Iznākumā pamatnolīgumu partneru iesniegto dotācijas pieteikumu skaits pastāvīgi samazinās.

Apmācības pasākumus, kuru izstrādi un īstenošanu CEPOL pamatnolīgumu partneri nodrošina kā ārpakalpojumu, CEPOL kvalitātes nodrošināšanas mehānisms ietekmē mazāk. Līdz ar to apmācības pasākumu kvalitāte mēdz svārstīties. CEPOL ir ieviesusi kvalitātes nodrošināšanas mehānismu savu apmācības pasākumu kontrolei no izstrādes līdz īstenošanai, un tas tika atzīts par iedarbīgu, lai garantētu augstas kvalitātes saturu un mācībspēkus gadījumos, kad apmācību gan izstrādā, gan īsteno pati CEPOL. Lai gan to apmācību dalībnieki, kuras pamatnolīgumu partneri nodrošina kā ārpakalpojumu, joprojām tās vērtē atzinīgi, apmācību kvalitāte reizēm ir svārstīga, jo CEPOL kvalitātes nodrošināšanas mehānisms ne vienmēr pārbauda tās sistemātiski.

CEPOL Kibernoziegumu apkarošanas akadēmija tiek uzskatīta par nozīmīgu soli, ko aģentūra spērusi, lai risinātu jaunas vajadzības, tomēr tā vēl ir jāpilnveido. CEPOL Kibernoziegumu apkarošanas akadēmijas izveidi ieinteresētās personas vērtē dažādi. Tēma ir ļoti aktuāla, un pieprasījums ir augsts, taču ir radušies jautājumi par šīs akadēmijas faktisko uzdevumu, ierobežoto mērogu un spēju piesaistīt apmācības sniegšanai speciālistus ar atbilstošām zināšanām un prasmēm. Covid-19 pandēmijas negatīvā ietekme ir skārusi arī Kibernoziegumu apkarošanas akadēmijas īstenotos pasākumus, jo klātienes nodarbības akadēmijas telpās, izmantojot specializēto aprīkojumu, nevarēja rīkot. Vispārīgāk ņemot, dažas dalībvalstu un ES līmeņa ieinteresētās personas kritizēja CEPOL piedāvāto kibernoziegumu apkarošanas apmācību, apšaubot sniegtās apmācības kvalitāti, konsekvenci un plašumu.

Novērtējumā tika konstatēts, ka CEPOL izpilddirektora un valdes attiecības ir labas, taču valdes sanāksmes apgrūtina dažu locekļu zemais iesaistes līmenis un nesamērīgais uzsvars uz administratīvajiem jautājumiem. Turklāt saistībā ar CEPOL valdi ir radušās dažas problēmas ar pārstāvību (t. i., vairāku dalībvalstu zemais iesaistes līmenis; dzimumu līdzsvara trūkums; muitnieku un robežsargu neiesaistīšana; pārstāvju atšķirīgās dienesta pakāpes). Valdes sanāksmēs piedalās daudz delegātu no katras dalībvalsts, taču ne vienmēr ir pienācīgi pārstāvētas viss tiesībaizsardzības iestāžu spektrs un to ieguldījums. Vairākas ieinteresētās personas norādījušas, ka vairums valdes lēmumu gan ir saistīti ar saturu un stratēģiju, taču valdes darba kārtība ir pārblīvēta ar administratīviem jautājumiem, tāpēc atliek samērā maz laika stratēģijas apspriešanai.

Laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam CEPOL darbinieku skaits vienmērīgi pieauga (no 45 līdz 96). Tomēr no novērtējuma izriet, ka CEPOL pārvietošana no Apvienotās Karalistes uz Ungāriju un attiecīgi Budapeštai piemērojamais atalgojuma korekcijas koeficients varētu būt galvenais faktors, kāpēc CEPOL ir grūtības piesaistīt un noturēt personālu. Taču šādas sūdzības ir saņemtas no vairākām decentralizētajām aģentūrām. Kadru mainība ir izraisījusi aģentūras darba kultūras pārmaiņas un apgrūtina atbilstoši kvalificēta personāla piesaisti.

Izvērtējums apstiprināja CEPOL mērķu piemērotību ES vajadzībām un galvenajos stratēģijas dokumentos norādītajām problēmām un CEPOL apmācības piedāvājuma piemērotību ES dalībvalstu vajadzībām. Novērtējums parādīja, ka CEPOL mērķi atbilst Stokholmas programmas, Eiropas Drošības programmas un Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības shēmas galvenajiem elementiem vai ir saskaņoti ar tiem. Dalībnieku apmācība visās 27 ES dalībvalstīs arī liecināja, ka laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam CEPOL apmācības piedāvājums atbilda šo valstu vajadzībām un gaidītajam. CEPOL mērķu un apmācības pasākumu piemērotību nodrošina: 1) CEPOL gada darba programmas saskaņošana ar Eiropas Drošības programmu (kā minēts iepriekš); 2) ES stratēģisko apmācības vajadzību novērtējuma ieviešana, kas ļāva CEPOL sasaistīt apmācības prioritātes ar mērķa grupu vajadzībām; 3) Eiropas daudzdisciplīnu platformā pret noziedzības draudiem norādīto prioritāšu iekļaušana CEPOL klātienes un tiešsaistes apmācības pasākumos. Turklāt CEPOL pasākumi gūst plašu atzinību par savstarpējās uzticēšanās vairošanu un sadarbības atvieglošanu starp tiesībaizsardzības iestādēm. ES stratēģisko apmācības vajadzību novērtējuma un operatīvo apmācības vajadzību novērtējumu ieviešana tiešām bija nozīmīgs solis uz apmācības tēmu un pasākumu sekmīgāku saskaņošanu ar ieinteresēto personu vajadzībām. Taču konstatējumi par CEPOL spēju pielāgot savu apmācības piedāvājumu zinātnes un tehnoloģiju attīstībai un sociālpolitiskajām norisēm bija dažādi.

CEPOL darbības joma un pasākumi šķiet ES līmenī saskanīgi ar citu attiecīgo rīcībspēku darbībām un papildina tās. Ieinteresētās personas no tieslietu un iekšlietu aģentūrām attiecības ar CEPOL kopumā vērtēja pozitīvi. Tomēr koordinācijas līmenis katrā atsevišķā gadījumā ir atšķirīgs un atkarīgs no konkrētās aģentūras un CEPOL iesaistes darbā ar TI aģentūrām un ES iestādēm. Tas nozīmē, ka šajā jomā ir iespējami uzlabojumi. Tāpēc CEPOL varētu pielāgot pieeju darbam, lai maksimāli pastiprinātu iespējamo sinerģiju. TI apmācības matrica, proti, izklājlapa, kas aģentūrām bija jāaizpilda manuāli, lai nodrošinātu strukturētu sadarbību, 2019. gadā tika likvidēta, un galvenie iemesli bija TI aģentūru neinformētība par šo rīku un tā neizmantošana. Tomēr pagaidām TI apmācības matrica nav nomainīta pret strukturētu metodiku; tā vietā CEPOL īsteno koordināciju ar līdzbiedru starpniecību, jo īpaši izmantojot savstarpējos sakarus tieslietu un iekšlietu aģentūru tīkla sanāksmēs un/vai piedaloties konkrētos projektos, taču tas nenodrošina pilnvērtīgu sinerģiju.

Novērtējumā tika secināts, ka attiecībā uz ES pievienoto vērtību visas aptaujātās ieinteresēto personu grupas bija vienisprātis, ka salīdzinājumā ar valsts līmenī piedāvāto apmācību CEPOL tiešām sniedz pievienoto vērtību attiecībā uz apmācību par konkrētām noziedzības jomām . CEPOL mērķi un uzdevumi palīdzēja uzlabot dalībvalstu spējas apmācīt savas tiesībaizsardzības amatpersonas salīdzinājumā ar apmācību, ko tās varētu nodrošināt valsts līmenī. Dažas no aptaujātajām amatpersonām norādīja, ka CEPOL piedāvā lietderīgu apmācību par ES līmeņa instrumentiem un rīkiem un sniedz izpratni par ES dimensiju, kas piemīt tādiem valsts rīkotā apmācībā reti aplūkotajiem pārrobežu rīkiem kā elektronisko pierādījumu pārrobežu apmaiņai un starptautiskajai sadarbībai tiesībaizsardzības jomā. Šādas apmācības blakusefekts ir plašā atzinība, ko CEPOL pasākumi saņem par tiesībaizsardzības iestāžu savstarpējās uzticēšanās vairošanu un sadarbības atvieglošanu. Vairums aptaujāto ieinteresēto personu bija vienisprātis, ka CEPOL darbība kopumā veicina savstarpējo uzticēšanos starp tiesībaizsardzības organizācijām. Turklāt ieinteresētās personas apstiprināja, ka CEPOL pasākumi sekmējuši plašākas sadarbības iespējas un kvalitatīvāku sadarbību starp valstu tiesībaizsardzības iestādēm ES līmenī un, lai gan mazākā mērā, arī divpusējo un reģionālo sadarbību. Vairākums apmācības dalībnieku uzskata, ka CEPOL apmācības pasākumi sniedz konkrētas iespējas tīkloties ar Eiropas kolēģiem un ka CEPOL nodrošina unikālu pievienoto vērtību tādas sadarbības veidošanā, ko nebūtu iespējams sasniegt ar valstu līdzekļiem. Par šādu rezultātu jo īpaši tiek slavēta CEPOL apmaiņas programma un klātienes nodarbības. Novērtējumā tika konstatēts, ka informētas ieinteresētās personas augstu vērtē CEPOL darbu trešās valstīs, lai gan dažas personas CEPOL pārvaldībā par šiem pasākumiem nebija informētas. Īstenojot savas pilnvaras, CEPOL pastiprināja atbalstu ES ārpolitikai, attīstot tiesībaizsardzības spējas partnervalstīs ES kaimiņreģionos. CEPOL spēju veidošanas projekti trešās valstīs reāli veicina stabilitātes uzlabošanos ES kaimiņreģionos un vairo savstarpējo uzticēšanos attiecībās ar kaimiņvalstīm. Neskatoties uz konkurenci apmācības sniegšanā trešām valstīm, CEPOL apņemšanās nodrošināt apmācību, kas atbilst partneru trešo valstu vajadzībām, tiek vērtēta atzinīgi. Atbilstoši savām pilnvarām CEPOL pārvalda ārējai palīdzībai piešķirto Savienības finansējumu, lai īstenotu savus mērķus trešās valstīs.

3.GŪTĀS ATZIŅAS UN IETEIKUMI

Novērtējumā uzsvērts, ka CEPOL ir svarīgi koncentrēt darbību uz galvenajām prioritātēm, kas izvirzītas Eiropas daudzdisciplīnu platformā pret noziedzības draudiem, Drošības savienības stratēģijā un jaunākajās iekšējās drošības stratēģijās, vienlaikus turpinot izvērtēt un izpildīt dalībvalstu pieprasījumus par konkrētas apmācības nodrošināšanu minētajā satvarā. Saistībā ar to CEPOL būtu jāpastiprina sadarbība ar pārējām aģentūrām kopumā, un jo īpaši ar Eiropolu, lai panāktu pēc iespējas plašu sinerģiju. Šajā kontekstā CEPOL ir piekritusi kļūt par galveno koordinatori attiecībā uz vienoto horizontālo stratēģisko mērķi — “spēju veidošana caur apmācību, tīklošanos un inovāciju” — Eiropas daudzdisciplīnu platformas pret noziedzības draudiem nākamajā ciklā no 2022. līdz 2025. gadam. Tāpat CEPOL būtu jāuzņemas lielāka atbildība par koordinēšanu arī tad, kad tā palīdz īstenot visas iekšējās drošības stratēģijas, tostarp 2020. gada decembrī pieņemto Terorisma apkarošanas programmu un abas 2021. gada sākumā pieņemtās ES stratēģijas organizētās noziedzības novēršanai un cilvēku tirdzniecības apkarošanai.

Saistībā ar minēto ir ārkārtīgi svarīgi, lai CEPOL uzņemtos galveno lomu tiesībaizsardzības apmācības koordinēšanā starp visām dažādajām ieinteresētajām personām, un jo īpaši TI aģentūrām. CEPOL būtu jācenšas nevis konkurēt ar citām apmācībā iesaistītajām ES ieinteresētajām personām, bet gan kļūt par ES tiesībaizsardzības apmācības centru. Lai gan aģentūra nespēj nodrošināt visas vajadzības pēc apmācības pati, tās unikālais uzdevums ir plānot un pārraudzīt katalogu, kurā apkopoti visu TI aģentūru un citu ieinteresēto personu piedāvājumi, kas saistīti ar tiesībaizsardzības apmācību, un kalpot par portālu tiesībaizsardzības jomas praktiķiem, kuri meklē piemērotas apmācības iespējas ES līmenī.

Vienlaikus tādā pašā mērā svarīgi ir panākt, lai dalībvalstu pārstāvji pastiprinātu koordināciju savās valstīs, lai uzzinātu viedokļus un risinātu visas tiesībaizsardzības nozares vajadzības. Konkrētāk, novērtējumā ir uzsvērts, cik nozīmīgs uzdevums ir jāuzņemas CEPOL valdei kā struktūrai, kurai būtu jāuztver un jānodod tālāk ietveršanai valdes stratēģiskajos lēmumos visi ierosinājumi un vajadzības, ko formulējusi nevis akadēmiskā sabiedrība, bet gan jo īpaši praktiķi dalībvalstīs. Saistībā ar to būtu jāpievērš uzmanība arī dzimumu pārstāvībai valdē, ko 2019. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā uzsvēra arī Eiropas Parlaments, mudinot CEPOL nodrošināt dzimumu līdzsvaru kandidātu izvirzīšanā.