Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2019/C 409/11)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar pieteikumu, kurā lūgts apstiprināt šo maznozīmīgo grozījumu, var iepazīties Komisijas DOOR datubāzē.

VIENOTS DOKUMENTS

“ANONA DA MADEIRA”

ES Nr.: PDO-PT-0082-AM01 – 5.4.2019.

ACVN (X) AĢIN ( )

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Anona da Madeira”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Portugāle

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Ar nosaukumu “Anona da Madeira” apzīmē svaigus augļus, kas pieder pie Annona cherimola Mill. sugas dažādām Madeiras autonomajā apgabalā iegūtām šķirnēm un kas audzēti, iepakoti un marķēti saskaņā ar attiecīgo specifikāciju.

Produktam “Anona da Madeira” ir raksturīga sirdsveida forma, un pie katras augļlapas saauguma virsma augļa pamatnē ir nelīdzenāka nekā tā ir pie augļa virsotnes. Epiderma ir vai nu samērā gluda, vai tai ir nelieli konusveida izcilnīši. Miza ir plāna un vārīga. Atkarībā no šķirnes krāsa var būt gaišzaļa, zaļgandzeltena vai brūnganzaļa. Sēklu skaits svārstās no 6 līdz 9 uz 100 g mīkstuma, ja Briksa grādos (°Bx) izteiktais cukuru saturs tajā ir no 17,5 līdz 21. Augļu lielums kalibrējot (pēc augļu svara) var būt diapazonā no 100 g līdz 2 kg.

“Anona da Madeira” mīkstums ir balts, krēmīgs un sulīgs. Tas ir skābens, izsmalcināts un ļoti smaržīgs.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Augļu ražošana, iepakošana.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ņemot vērā īpatnības, kas raksturīgas čerimolai (augļi strauji bojājas, to glabāšanas laiks ir īss) un ģeogrāfiskajam apgabalam (sala, kas atrodas Atlantijas okeānā samērā tālu no krastiem), iepakošana jāveic ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā.

Ar nosaukumu “Anona da Madeira” apzīmētajiem augļiem jābūt veseliem, veselīgiem (bez kaitēkļu vai slimību radītiem bojājumiem), bez redzamiem svešķermeņiem, bez neraksturīgas smaržas un/vai iebojājumiem, kas radušies sliktos aukstumuzglabāšanas apstākļos; ziedneša garums šiem augļiem tiek ierobežots – šo kātiņu nogriež tā, lai tas garumā nesniegtos pāri līnijai, ko virs tā iedobītes veido augļa pārējā virsma, turklāt nogriešana nedrīkst iebojāt tā savienojumvietu ar augli. Saules staru ietekmē radušies plankumi nedrīkst aizņemt vairāk par 10 % augļa virsmas laukuma, bet pašam auglim jābūt pienācīgā gatavības pakāpē.

“Anona da Madeira” klasifikācijas un noformējuma prasībām jāatbilst kvalitātes un lieluma kategorijām (un to attiecīgajām pielaidēm), kādas norādītas tehniskajos ieteikumos Recomendação Técnica relativa à Qualidade Comercial da Anona da Madeira, kas apstiprināti ar 24. augusta Dekrētu Nr. 287/2018 (“Recomendação Técnica”).

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Marķējums atbilst Recomendação Técnica noteikumiem. Konkrētāk, vienā redzamības laukā uz katra iepakojuma ārējās daļas ir ar skaidri saskatāmiem un neizdzēšamiem burtiem noformēta etiķete, kas papildus tiesībaktos prasītajām norādēm ietver kādu no šādām norādēm: ““Anona da Madeira” – Denominação de Origem Protegida” jeb ““Anona da Madeira” – DOP” (““Anona da Madeira” – aizsargāts cilmes vietas nosaukums” jeb ““Anona da Madeira” – ACVN”).

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Anona da Madeira” ražošanas un iepakošanas ģeogrāfiskais apgabals ir Madeiras sala.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Čerimolu Madeirā tās iedzīvotāji esot ieveduši ap 1600. gadu, atgriežoties no Peru, kur ir šā auga izcelsmes vieta. Daudzi dokumenti apliecina to, ka sugas Annona cherimola Mill. augi bijuši sastopami Madeirā. 1897. gadā autors Grabham preses izdevumā Journal of the Jamaica Agricultural Society rakstīja šādi: “(..) daudzas zemes īpašumu platības uz salas dienviddaļas saulainajām nogāzēm, kuras iepriekš bija apstādītas ar vīndārziem, tagad sistemātiski tiek pārstādītas ar čerimolu. Šie augļi sver no trim līdz astoņām mārciņām vai retumis pat 16 mārciņas un vairāk (..).” Par Madeiras čerimolas izcilajām īpašībām autors Sarmento 1945. gadā rakstījis šādas rindas: “Es esmu izšķirstījis un izskatījis visus četrus botāniķa un dārznieka George Dom vērienīgā darba General History of the Dichlamydeous Plants sējumus. Neviena no 47 autora aprakstītajām Anona ģints sugām un dažām tās varietātēm nav līdzīga tām, kas, saņemdamas mūsu neatkārtojamā klimata sniegtās dāsnās priekšrocības, ir tik labi iedzīvojušās, ka pārspēj visas pārējās.” un “Tiešām, nekur citur kā vien Madeiras salā šis koks nav varējis atrast vienkopus savai augšanai vispiemērotākos apstākļus: fantastiskas, sapņa vērtas gaismas pielieta vide, siltums, augsnes un mitrums (..).”

Madeiras atrašanās vieta galvenajos kuģošanas maršrutos ir izskaidrojums tam, ka Funšalas (Funchal) ostā vērojamā aktīvā darbība nekad nav rimusi. Tieši tur neskaitāmi kuģi piestājuši, lai sagādātu produktus Flandrijas tirgiem un dažādām Vidusjūras ostām. Šā gadsimta sākuma dokumentos minēts čerimolu eksports uz Lisabonu un Londonu.

Čerimola labi aug smilšainās smilšmāla augsnēs, kuru pH ir no 5,5 līdz 6,5 un kuras ir nedaudz kaļķainas un salīdzinoši bagātīgas. Tā kā šim augam nepatīk nosprostojumi, tam vajadzīga aerēta un labi drenēta zeme. Tam nav dziļu sakņu, tāpēc seklas augsnes tam ir pietiekami labas. Lielākā daļa čerimolu koku plantāciju sastādītas platībās, kuru augsnes pieder pie atliku karbonātisko brūnzemes augšņu grupas Cambisols (CM), galvenokārt Humic Cambisols (CMu) un Chromic Cambisols (Cmx), un – mazākā mērā – pie velēnu karbonātiskajām Phaeozems (PH) augsnēm.

Madeirā ir lielākoties mērens okeāna tipa klimats, kas atkarībā no vietas augstuma virs jūras līmeņa ir dažāds – no sausa līdz mitram un no vidēji lietaina līdz ļoti lietainam. Salas ziemeļdaļu raksturo lielāks nokrišņu daudzums un zemākas temperatūras. Vietējam klimatam raksturīga iezīme ir arī apvidus, kurā veidojas noturīgas miglas (ziemā – sākot no 500 metru augstuma virs jūras līmeņa, bet vasarā nedaudz augstāk).

Gaisa vidējā temperatūra gadā ir dažāda – no 17,5 °C piekrastē (dienviddaļā šī temperatūra ir augstāka nekā ziemeļdaļā), bet augstieņu plato apvidos un kalnu virsotnēs salas vidienē tā noslīd pat līdz 9 °C. Gada vidējais gaisa mitrums ir robežās no 55 % salas lejasdaļā līdz 90 % miglas zonās; taču, jo augstāk apvidus atrodas, jo gaisa mitrums tajā ir mazāks, līdz sasniedz apmēram 75 %. Līdz ar attiecīgā apvidus augstumu virs jūras līmeņa palielinās arī gada nokrišņu daudzums: dienvidu piekrastē gadā vidēji izkrīt ap 500 mm, ziemeļu piekrastē – ap 1 000 mm, savukārt salas vidienes augstākajos apvidos nokrišņu daudzums pat nedaudz pārsniedz 3 200 mm.

Madeiras salas savdabīgie augsnes, klimata un reljefa apstākļi apvienojumā ar agrotehnisko praksi un iedzīvotāju zinātību piešķir šiem čerimolas augļiem sevišķas īpašības, kas saistītas ar šā auga ģeogrāfisko izcelsmes vidi.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/frescos/docs/CE_AnonaMadeiraDOP2019.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.