[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 25.11.2010 COM(2010) 692 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā tiek piemērota Padomes Regula (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicinā ša nas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iek š ējā tirgū un tre š ās valstīs {SEC(2010) 1434 galīgā redakcija} SATURS KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā tiek piemērota Padomes Regulas (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs 1 I. Ievads 3 II. Veicināšanas politikas īstenošana 2006.–2010. gadā 3 II.A Līdzfinansētās veicināšanas programmas 3 II.A.1. Pēc 2006. gada ziņojuma ieviestās izmaiņas 3 II.A.2. Budžeta aspekti — resursi un pieejamo līdzekļu izlietošana 4 II.A.3. Veicināšanas programmu analīze 5 II.B Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tieši pārvaldītie veicināšanas pasākumi 9 II.B.1. Augsta līmeņa vizītes 9 II.B.2. Bioloģiskās pārtikas un lauksaimniecības veicināšanas kampaņa 10 II.B.3. Citi tiešās pārvaldības izdevumi 10 III. Novērtējums 10 III.A Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta iekšējās revīzijas un Revīzijas palātas ziņojumi 10 III.B Revīzijas palātas ziņotie veicināšanas sistēmas pozitīvie un negatīvie aspekti 10 III.C Novērtējums valstu/apgabalu vai produktu nozaru līmenī 11 III.D Novērtējums līdzfinansējuma programmu līmenī 12 III.D.1. Pēc 2006. gada ieviestie vērtēšanas elementi 12 III.D.2. Programmu sākotnējās ietekmes novērtējums 13 III.E Komisijas tiešās pārvaldības darbību novērtējums 13 III.E.1. Augsta līmeņa vizītes — to ietekmes novērtējums 13 III.E.2. Bioloģiskās lauksaimniecības veicināšanas kampaņas 2006.–2009. gadā novērtējums 14 IV. Vispārīgi secinājumi 14 I . IEVADS Veicināšanas sistēma, kas izveidota pēc 2000. gada, kopš tās uzsākšanas tikusi regulāri uzraudzīta, izmantojot Komisijas ziņojumus Padomei un Eiropas Parlamentam. Divi ziņojumi jau ir iesniegti 2004. un 2006. gadā. Padomes Regulas (EK) Nr. 3/2008 18. pantā noteikts, ka trešais ziņojums Komisijai jāiesniedz līdz 2010. gada beigām[1]. Šajā ziņojumā aprakstīta veicināšanas sistēmas darbība no 2006. gada[2] līdz 2010. gada pirmajai pusei. Tajā galvenokārt apskatīti uzlabojumi pārvaldības un ietekmes novērtēšanā, kā arī vienkāršošanas aspekti (divas atsevišķas regulas, ar kurām paredz noteikumus trešām valstīm un iekšējiem tirgiem, tika apvienotas vienā). Tajā galvenā uzmanība pievērsta visiem Komisijas lēmumiem, kas pieņemti pēc pēdējā ziņojuma, un analizēti pieejamie dati par lauksaimniecības produktu veicināšanu. II . VEICINāšANAS POLITIKAS īSTENOšANA 2006.–2010. GADā ES veicināšanas sistēma ir horizontāla politika, kas aptver gandrīz visas lauksaimniecības nozares un atspoguļo kopējās lauksaimniecības politikas galvenās iezīmes un pievienoto vērtību: kvalitāti, drošību, veselību, marķējumu, īpašas ražošanas metodes, saudzīgumu pret vidi, dzīvnieku labturības standartus utt. Tā papildina valstu iniciatīvas, kas atbalsta vai stimulē dalībvalstu līmenī īstenotos privātos un valsts veicināšanas centienus. II.A Līdzfinansētās veicināšanas programmas II.A.1 . Pēc 2006. gada ziņojuma ieviestās izmaiņas Veicināšanas sistēma ir uzlabota, ņemot vērā ieteikumus jaunākajā ziņojumā — pieprasītā reglamentējošu noteikumu konsolidācija tika panākta, apvienojot divas Padomes regulas vienā (Padomes Regula (EK) Nr. 3/2008) un divas Komisijas regulas vienā (Komisijas Regula (EK) Nr. 501/2008)[3]. Ir uzlaboti arī noteikumi, ko dalībvalstis ievēro, deklarējot izdevumus, lai regulāri varētu veikt budžeta izpildes uzraudzību. Ieteikums attiecībā uz īstenotāju iestādi ir ievērots, un, visbeidzot, svarīgi atzīmēt arī to, ka ir izstrādātas un apstiprinātas skaidras un stabilas pamatnostādnes veicināšanas programmu izveidošanai. Komisijas struktūrvienību ziņojumā aptvertajā laikposmā ierosināja daudzus citus uzlabojumus saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikumiem, kā parādīts turpmāk III.B punktā. Visi šie pielāgojumi ietverti Komisijas dienestu darba dokumenta 1. pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam. II.A.2 . Bud že ta aspekti — resursi un pieejamo līdzekļu izlieto ša na 1. tabula. Budžeta apropriācijas lauksaimniecības produktu veicinā ša nai euro | Budžeta pozīcija | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Veicināšanas pasākumi: | 05 02 10 01 Dalīta pārvaldība | 42 000 000 | 38 000 000 | 45 000 000 | 56 000 000 | 56 000 000 | Veicināšanas pasākumi: | 05 02 10 02 Tieša pārvaldība | 10 000 000 | 7 295 000 | 5 371 000 | 2 119 000 | 1 210 000 | Veicināšanas pasākumi kopā | 52 000 000 | 45 295 000 | 50 371 000 | 58 119 000 | 57 210 000 | Kopš 2007. gada vērojams nozīmīgs budžeta lēmējiestādes piešķirto apropriāciju pieaugums informācijas un veicināšanas programmām attiecībā uz lauksaimniecības produktiem. Īpaši liela budžeta apropriācija tika piešķirta 2009. gadā, ņemot vērā lielākus uzkrājušos izdevumus 2007. un 2008. gadā pieņemtajās daudzgadu veicināšanas programmās (smagāks „pagātnes iespaids”, ņemot vērā lielāko šajos gados apstiprināto programmu budžetu). Tas pats attiecas uz 2010. gadu. Iepriekšminētais budžeta palielinājums kontrastē ar tiešās pārvaldības budžeta līdzekļu samazinājumu. Galvenie šā samazinājuma iemesli ir brīvprātīgu iemaksu trūkums IOC [4], Eiropas Autentisko garšu programmas (EAT) beigas (tā atbalstīja ES kvalitātes marķējumus Ziemeļamerikā un Ķīnā) un bioloģiskās lauksaimniecības veicināšanas kampaņas beigas. 2. tabula. Bud že ta izdevumi lauksaimniecības produktu veicinā ša nai euro | Budžeta pozīcija | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Veicināšanas pasākumi: | 05 02 10 01 Dalīta pārvaldība | 34 163 896 | 47 873 132 | 49 431 246 | 46 514 165 | nav | Veicināšanas pasākumi: | 05 02 10 02 Tieša pārvaldība | 4 733 973 | 2 723 506 | 3 753 884 | 911 554 | nav | Veicināšanas pasākumi kopā | 38 897 869 | 50 596 638 | 53 185 130 | 47 425 719 | nav | Īstenošanas līmenis (izdevumi procentos no apropriācijām)[5] | 75 % | 112 % | 106 % | 82 % | nav | Jāatzīmē šāda īstenošanas līmeņa tendence — pareiza veicināšanas nozares pārvaldība palīdzēja novērst nepietiekamu patēriņu, kas bija viena no galvenajām nozares iezīmēm līdz 2006. gadam. Tomēr 2009. budžeta gadu ietekmēja ārkārtēji un neparedzēti notikumi — trīs veicināšanas programmas, ko Komisija jau bija apstiprinājusi 2008. gadā, netika apstiprinātas, un starpnozaru asociācijai, kas bija iesaistīta vairāku tobrīd spēkā esošo veicināšanas programmu līdzfinansēšanā, bija jābeidz darbība savā valstī 2009. gadā saskaņā ar Valsts Augstākās tiesas lēmumu. Šie notikumi radīja neparedzētu izdevumu samazināšanos tajā gadā un arī īstenošanas līmeņa pazemināšanos. II.A.3. Veicinā ša nas programmu analīze - Pieņemtās un noraidītās veicināšanas programmas Šajā ziņojumā aptvertajā laikposmā visas dalībvalstis deva savu ieguldījumu veicināšanā, izrādot lielu interesi par šo sistēmu. Kopā Komisijas departamenti pēc valstu iestāžu pirmās izvēles saņēma 430 programmu priekšlikumus ar kopējo budžetu EUR 505,6 miljoni. No tiem 183 priekšlikumiem tika apstiprināts Kopienas līdzfinansējums par kopējo summu — EUR 248,6 miljoni. No tiem 134 priekšlikumi bija saistīti ar iekšējo tirgu un 49 priekšlikumi attiecās uz trešo valstu tirgiem. 3. tabula. No 2006. gada jūlija līdz 2010. gada jūlijam pieņemtās un noraidītās programmas [pic] Attiecībā uz pieņemto programmu ilgumu jāmin, ka 150 (82 %) no tām ilgst 3 gadus (sk. 1. grafiku). Kā redzams 2. grafikā, 20 % programmu budžets ir mazāks nekā EUR 1 miljons, 25 % — no EUR 1 miljona līdz EUR 2 miljoniem, 36 % — no EUR 2 miljoniem līdz EUR 4 miljoniem un 19 % — lielāks par EUR 4 miljoniem. [pic] | [pic] | Kā redzams turpmāk 4. tabulā, gandrīz visi Regulas (EK) Nr. 501/2008 1. pielikumā minētie produkti saņēma šo veicināšanas programmu līdzekļus. Piena produkti saņēma visvairāk līdzekļu pēc pieņemto programmu skaita (36), tiem seko kvalitātes produkti (ACVN (aizsargāti cilmes vietas nosaukumi), AĢIN (aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes), bioloģiskie produkti un attālākie reģioni) (32), svaigi un pārstrādāti augļi un dārzeņi (30), gaļas produkti, tai skaitā putnu gaļas produkti (23), vīni un alkoholiskie dzērieni (20), olīveļļa (8) utt. 4. tabula. Pieņemtās programmas (iek š ējā tirgū un tre š ās valstīs), iedalītas pēc nozarēm un bud že ta Produkti | Kopējais budžets (miljoni EUR) | ES līdzfinansējums (miljoni EUR) | % | Pieņemto programmu skaits | Liellopu un cūkas gaļa (pārstrādāta vai nepārstrādāta) | 9,3 | 4,6 | 1,86 % | 5 | Šķiedras lini | 3,3 | 1,7 | 0,67 % | 1 | Svaigi augļi un dārzeņi | 89,0 | 44,6 | 17,93 % | 24 | Medus un biškopības produkti | 4,3 | 2,1 | 0,86 % | 8 | Olu marķēšana | 1,0 | 0,5 | 0,20 % | 1 | Piens un piena produkti | 116,4 | 56,6 | 22,76 % | 36 | Dažādi produkti | 34,3 | 17,2 | 6,90 % | 14 | Olīveļļa un galda olīvas | 34,2 | 15,5 | 6,22 % | 8 | Bioloģiskā lauksaimniecība un tās produkti | 35,7 | 17,9 | 7,18 % | 15 | Dekoratīvā dārzkopība | 14,9 | 7,4 | 2,99 % | 9 | Attālākie reģioni | 16,1 | 7,5 | 3,03 % | 2 | ACVN, AĢIN un GTĪ | 39,4 | 19,7 | 7,93 % | 15 | Putnu gaļa | 13,3 | 6,6 | 2,67 % | 6 | Pārstrādāti augļi un dārzeņi | 16,9 | 8,4 | 3,39 % | 6 | Augstas kvalitātes gaļa | 30,2 | 15,1 | 6,08 % | 11 | Augstas kvalitātes putnu gaļa | 1,7 | 0,8 | 0,34 % | 1 | Sēklu eļļas | 1,3 | 0,6 | 0,26 % | 1 | Alkoholiskie dzērieni | 4,2 | 2,1 | 0,84 % | 2 | Vīni | 39,1 | 19,6 | 7,87 % | 18 | Kopā | 504,6 | 248,6 | 100,00 % | 183 | Galvenie programmu noraidīšanas iemesli attiecīgajā laikposmā bija šādi: darbības nebija pietiekami detalizēti aprakstītas, lai Komisijas struktūrvienībām būtu skaidrs priekšstats par programmu; budžets nebija pietiekami detalizēts, lai novērtētu programmas vērtību naudā, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 3/2008 7. panta 2. punktā; nebija izvirzīti programmas priekšlikuma mērķi; nebija elementu, kas apstiprinātu, ka ir pienācīgi izvēlēta īstenotāja iestāde. Pēdējos gados citi ievērojami programmu noraidīšanas iemesli bija SMART[6], mērķu vai programmas novērtēšanas un ietekmes novērtēšanas metožu trūkums. - Programmas tre š ās valstīs Neskatoties uz Komisijas apņemšanos atbalstīt veicināšanu trešās valstīs, atsauces laikposmā šīs programmas bija tikai 27 % no visām programmām (49/183). Tās saņēma 23 % no Kopienas līdzekļiem, kas tika piešķirti pieņemtajām veicināšanas programmām (EUR 57,6 miljoni / EUR 250,5 miljoni). Visvairāk saņēma svaigu un pārstrādātu augļu un dārzeņu, vīna, kvalitātes un piena produktu nozares. Ziemeļamerika (21), Krievija (20), Ķīna (13) un Japāna (11) bija galvenās valstis pieņemto programmu skaita ziņā. [pic] - Veicināšanas programmas iek š ējā tirgū No 2006. līdz 2010. gadam katru gadu ievērojami samazinājās pieņemto programmu skaits attiecībā uz iekšējo tirgu (izņemot 2009. gadā pieņemtās piena krīzes programmas) (sk. 3. tabulu). Tā notika tāpēc, ka Komisijas struktūrvienības piemēroja stingrākus kritērijus, izdarot izvēli. Tomēr, kā parādīts 3. tabulā, Kopienas ieguldījums ievērojami palielinājās no 2006. līdz 2009. gadam — par 50,1 % jeb no EUR 30,4 miljoniem līdz EUR 45,8 miljoniem. Šie rādītāji ietver programmas, kas veicina konkrēti putnu gaļas (1 programma) un piena produktu (13 programmas) nozari un kas apstiprinātas ar diviem īpašiem Komisijas lēmumiem, lai mazinātu krīzes ietekmi šajās nozarēs. Šī tendence galvenokārt vērojama, pateicoties tam, ka tika pieņemtas plašākas programmas, kas atbalsta vairāk nekā vienu produktu, vai vairāk nekā viena organizācija no vienas vai vairākām dalībvalstīm kopā iesniedza vienu programmu. [pic]Galvenie pieņemto programmu saņēmēji bija Itālija (17), Francija (11), Nīderlande (10) un Vācija (9). Attiecībā uz produktiem galvenie saņēmēji bija piena produkti (EUR 48,3 miljoni), svaigi un pārstrādāti augļi un dārzeņi (EUR 45 miljoni), kvalitātes produkti, tai skaitā bioloģiskie produkti un zīmoli no attālākajiem reģioniem (EUR 35,8 miljoni). II.B Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tieši pārvaldītie veicināšanas pasākumi II.B.1 . Augsta līmeņa vizītes Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 3/2008 2. panta 3. punktā minēto sistēmu no 2007. gada līdz 2010. gadam tika veiktas šādas augsta līmeņa vizītes un veicināšanas pasākumi: - augsta līmeņa tirdzniecības vizīte Indijā (2007. gada 6.–10. martā); - veicināšanas pasākums Ķīnā (2008. gada 14.–16. maijā); - veicināšanas pasākums Keiptaunā, Dienvidāfrikā (2008. gada 8.–10. septembrī); - augsta līmeņa tirdzniecības vizīte Ķīnā (2009. gada 18.–22. maijā); - veicināšanas pasākums Honkongā (2009. gada 4.–6. maijā). Šajās vizītēs bija iespēja īstenot ļoti piepildītu darba kārtību, un tajās notika tādi pasākumi kā semināri, tikšanās ar presi, piedalīšanās tirdzniecības izstādēs, tikšanās uzņēmēju starpā un pasākumi vietējās tirdzniecības kamerās. Vizītes vienmēr atbalstīja sistemātiski sabiedrisko attiecību pārstāvju centieni gan misijas laikā, gan pēc tās. Ziņojumā aptvertajā laikposmā augsta līmeņa misiju budžeta apropriācija bija EUR 1 miljons gadā. Augsta līmeņa veicināšanas pasākums 2010. gadā ir plānots Maskavā Pasaules pārtikas izstādē (2010. gada 14.–17. septembrī). II.B.2 . Bioloģiskās pārtikas un lauksaimniecības veicināšanas kampaņa Darbs pie šīs kampaņas sākās 2006. gadā saskaņā ar sistēmu, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2826/2000 (vēlāk aizstāta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3/2008), lai turpinātu ar 1. darbību Eiropas rīcības plānā attiecībā uz bioloģisko pārtiku un lauksaimniecību. Ar maksimālo budžetu 3 miljoni 3 gados, aptverot visas 27 dalībvalstis, kampaņa bija paredzēta kā papildinājums valstu veicināšanas pasākumiem. Tā tika uzsākta 2008. gada 25. jūlijā. II.B.3 . Citi tie š ās pārvaldības izdevumi - Ārējie eksperti veicināšanas programmu atlasei - Pētījumi attiecībā uz novērtēšanu Detalizēts visu Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tiešā pārvaldībā esošo darbību apraksts iekļauts Komisijas dienestu darba dokumenta 2. pielikumā, kas pievienots šim ziņojumam. III . NOVēRTēJUMS III.A Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta iekšējās revīzijas un Revīzijas palātas ziņojumi Veicināšanas sistēma attiecībā uz lauksaimniecības produktiem 2009. gadā bija galvenā tēma divos revīziju ziņojumos — Revīzijas palātas un Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta iekšējās revīzijas nodaļas ziņojumos. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta iekšējās revīzijas 2009. gada 13. maija ziņojumā cita starpā teikts, ka pastāvošās sistēmas apmierinošā veidā atbilst piemērojamajiem noteikumiem un procedūrām un kopš 2005. gadā novērota pastāvīga atlases procedūras kvalitātes uzlabošanās. Revīzijas palāta savā īpašajā ziņojumā Nr. 10/09, kas publicēts 2009. gada 8. jūlijā, novērtēja dažādu programmu ietekmi un secināja, ka lielākajā daļā gadījumu izveidotie darba kopsavilkumi ir pietiekami detalizēti un iztērētā nauda un veiktie pasākumi atbilst veicināšanas mērķiem. Turklāt attiecībā uz izdevumu uzraudzību, Revīzijas palāta atklāja, ka Komisija iepriekšējos divos gados ieviesusi vai stiprinājusi dalībvalstu programmu un maksājumu pieprasījumu uzraudzības procedūras un instrumentus. Tomēr abos ziņojumos atzīmēts, ka efektivitāti, lietderību un ietekmi uz vidi varētu uzlabot vēl vairāk. Uzsvērts arī, ka Komisijai jāturpina uzlabot vairāki veicināšanas sistēmas aspekti. Revīzijas palāta aicina arī dalībvalstis uzlabot atlases procedūru, pārbaudot piedāvājumu atbilstību, un paaugstināt atlases kritērijus. Tā mudina dalībvalstis arī ziņot Komisijai par esošajiem valstu un reģionālajiem veicināšanas pasākumiem. Turklāt tā aicina dalībvalstis uzlabot publiskā iepirkuma procedūras, ko izmanto, izvēloties īstenotājas iestādes, īpaši izvairoties no īsiem termiņiem un sistemātiskāk piemērojot oficiālās procedūras, kā arī nodrošināt, lai piedāvātājas organizācijas atbilstu atlases kritērijiem. III.B Revīzijas palātas ziņotie veicināšanas sistēmas pozitīvie un negatīvie aspekti Savā ziņojumā Revīzijas palāta izdarījusi šādus secinājumus un izvirzījusi šādus ieteikumus, kuros uzsvērtas galvenās veicināšanas sistēmas stiprās un vājās puses vismaz ziņojumā aptvertajā laikposmā: - Komisija vairākus gadus ir veikusi uzlabojumus tajos izdevumu pārvaldības un kontroles pasākumos, kas saistīti ar informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem. Šie uzlabojumi jāturpina konsolidēt un izvērst; - esošā sistēma neļauj novērtēt šīs politikas efektivitāti. Lai arī iespējams, ka politikas ietekme ir pozitīva, pašlaik ir grūti to pārbaudīt. Jākonkretizē politikas mērķi un jāizveido atbilstoši darbības rādītāji, vienlaicīgi nodrošinot, ka apstiprinātie mērķi un budžeti ir savstarpēji saskaņoti; - jāievieš formāla konsultācijas procedūra visām ieinteresētajām personām, lai palīdzētu izveidot vispārīgu stratēģiju un nodrošinātu saskaņotību ar dažādiem jau esošajiem veicināšanas pasākumiem. Ņemot vērā šo ieteikumu, 2009. gada 28. septembrī Veicināšanas padomdevējas komitejā tika izveidota īpaša grupa; - Komisija rūpīgāk atlasīs programmas līdzfinansēšanai. Šie uzlabojumi jāturpina, īpaši attiecībā uz informācijas prasībām par gaidāmo programmas ietekmi un to, kā tā tiks novērtēta. Arī dalībvalstīm jāturpina uzlabot atlases kritērijus; - attiecībā uz programmu ieviešanu un izdevumu pareizību galvenā uzmanība jāpievērš joprojām ierobežotajām pārbaudēm, atlasot īstenotājas iestādes, jo to loma ir ļoti nozīmīga. Komisijas turpmākā izdevumu uzraudzība ir uzlabota, bet konkrētās dalībvalstīs saglabājas nozīmīgs kontroles trūkums. Šie trūkumi jānovērš, lai nodrošinātu ātru šo nepilnību uzlabojumu. III.C Novērtējums valstu/apgabalu vai produktu nozaru līmenī ES līdzfinansēto informācijas un veicināšanas programmu novērtējumi, kas minēti II.B.3. punktā, no 2006. līdz 2008. gadam veica ārējie konsultanti uz konkrētu līgumu pamata. Četri no tiem bija saistīti ar iek š ējo tirgu : - bioloģiskās lauksaimniecības nozare (2006. gada novembrī); - vīna nozare (2007. gada aprīlī); - augļi un dārzeņi (2007. gada novembrī); - piena produkti (2008. gada septembrī). Pārējie četri attiecās uz dažādu produktu nozarēm tre š ās valstīs/apgabalos : - Amerikas Savienotājās Valstīs un Kanādā (2006. gada novembrī); - Šveicē un Norvēģijā (2007. gada maijā); - Krievijā un Japānā (2007. gada novembrī); - Indijā, Ķīnā un Dienvidaustrumāzijā (2008. gada decembrī). Katrā novērtējumā tika ņemta vērā kopš 2002. gada ieviesto ES līdzfinansēto informācijas un veicināšanas programmu atbilstība, efektivitāte, lietderība, ietekme un saskaņotība. Turklāt katra novērtējuma pamatā ir programmu paraugi no dažādām ES dalībvalstīm un vienmēr tika izvērtēta vairāk nekā puse no līdzekļiem, kas piešķirti attiecīgajai nozarei. Informācija tika iegūta no dažādiem avotiem, galvenokārt no pieejamajiem dokumentiem un statistikas, intervijām un semināriem ar ieinteresētajām personām un apjomīgiem darba grupas izveidotiem pārskatiem. Galvenie ieteikumi attiecībā uz iekšējo tirgu: - programmas jābalsta uz vispārējo un mērķa tirgu analīzi, ņemot vērā to apjomu un ietverot skaidru daudzo mērķu hierarhijas definīciju piedāvātajai informācijas un/vai veicināšanas kampaņai; - paredzētā ietekme uz pieprasījumu jānovērtē gan globāli, gan attiecīgajai patērētāju grupai atbilstīgi konkrētā tirgus iezīmēm un pieejamajiem resursiem, un vērtēšanas metodikai programmas ieviešanas laikā un pēc pabeigšanas saskaņā ar jaunākajām pamatnostādnēm; - skaidrāk jānosaka attiecīgās Komisijas un dalībvalstu lomas. Programmu galīgās apstiprināšanas vai noraidīšanas Komisijas procedūras sīkāk jāizskaidro dalībvalstu kompetentajām iestādēm un potenciālajām piedāvātājām organizācijām; - jāturpina piedāvājumu konkursu prakse, ievērojot optimālo izdevumu izmantošanas līmeni, kas balstīts uz valstu tirgu standartiem; - iepriekšēji un vidēja termiņa vai kārtējie novērtējumi obligāti jāveic lielām programmām un kampaņām un vērtēšanas pasākumi jāietver šo programmu budžetā; - vairāk jāatbalsta sinerģija un saskaņotība — starp dažādu dalībvalstu līdzfinansētām programmām un starp ES līdzfinansētām un privātā sektora programmām. Galvenie ieteikumi attiecībā uz programmām trešās valstīs: - ES veicināšanas pasākumu globālie mērķi jāfokusē uz Eiropas ražotāju un tirdzniecības organizāciju eksporta veicināšanu uz trešām valstīm; - ES pasākumam labāk jāveicina sinerģija starp ražotājiem un programmām; - daži konkrēti noteikumi jāizveido, lai atbalstītu jaunpienācējus; - programmas izstrādāšanas un veicināšanas pasākumos vairāk jāņem vērā jaunu un/vai attālu tirgu specifika; - jāuzlabo kopējais ES pasākumu ietvars, lai novērstu neskaidrības attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes un zīmolu pieminēšanu; - administratīvās prasības jāpieskaņo programmu ierobežojumiem. III.D Novērtējums līdzfinansējuma programmu līmenī III.D.1 . Pēc 2006. gada ieviestie vērtē ša nas elementi Pirmajos šīs sistēmas ieviešanas gados līdzfinansētās veicināšanas programmas tika uzskatītas par veiksmīgām, ja tās tika ieviestas atbilstoši sākotnējam priekšlikumam — netika prasīts formāls novērtējums un attiecīgi netika piemērotas vērtēšanas izmaksas (ja novērtējums tika veikts). Šīs situācijas uzlabošanas nolūkā ir veikti vairāki pasākumi. - Valstu iestādēm 2007. gada oktobrī tika nosūtīts dokuments, kurā bija izklāstītas programmu vērtēšanas pamatnostādnes, kas jāievēro piedāvātājām organizācijām. Šajā dokumentā bija ņemti vērā nozares revidentu un konsultantu ieteikumi. Vēlāk tas tika pārstrādāts, un tā daļa, kas attiecas uz vērtēšanas noteikumiem, tagad ir iekļauta „Paskaidrojuma rakstā par veicināšanas programmām, ko daļēji finansē ES”, kurš pievienots pieteikuma veidlapai. Otrā daļa, kas attiecas uz pašu vērtēšanu, ir pievienota dokumentam „Iesniegto lauksaimniecības produktu veicināšanas programmu pārbaudes un pieņemšanas procedūru rokasgrāmata”. - Valstu iestādēm izsniegtais līguma paraugs ir mainīts, lai programmu rezultātus varētu novērtēt ar ārējas iestādes palīdzību. Turklāt programmas novērtējumam piešķirtais budžets ir palielināts no 3 līdz 5 % (galīgajam novērtējumam) un visus neizlietotos budžeta pārpalikumus var izmantot kā papildu līdzekļus šim novērtējumam. III.D.2 . Programmu sākotnējās ietekmes novērtējums No 2008. gada programmu ietekmes vērtēšanu veic programmu īstenošanas beigās un to iekļauj galaziņojumos, ko pārbauda programmu vadītāji. Šajā vērtēšanā izmanto tādus rādītājus kā budžeta izpildes līmenis vai ieviestās programmas atbilstība iesniegtajai programmai. Programmās ietvertie pasākumi kļūst arvien veiksmīgāki. Līdz šim ziņojumu priekšlikumus bieži pārskatīja pašas piedāvātājas organizācijas. Sākot no 2010. gada, vērtēšanu veiks neatkarīgas vērtēšanas iestādes. Labs veicināšanas instrumentu un to pozitīvās ietekmes kvalitātes rādītājs veicināšanas programmu ieviešanas laikā ir tas, ka pēc daudzu programmu ieviešanas piedāvātāja organizācija lūdz atļauju par saviem līdzekļiem papildus izveidot šādus instrumentus turpmākai izmantošanai. III.E Komisijas tie š ās pārvaldības darbību novērtējums III.E.1 . Augsta līmeņa vizītes — to ietekmes novērtējums Augsta līmeņa tirdzniecības vizīte Indijā (2007. gada martā) Vizīte izpildīja savu „celmlauža” lomu, atverot durvis Eiropas eksportētājiem relatīvi jaunajā Indijas tirgū, reklamējot Eiropas produktu kvalitāti un dažādību. Vizīti ļoti labi atspoguļoja Indijas plašsaziņas līdzekļi (tas novērtēts par EUR 1,25 miljoniem). Īpaši tika uzsvērta Eiropas dimensija. Vizītei bija nozīmīga loma pārmērīgi lielo alkohola ievešanas nodokļu samazināšanā Indijā. Veicinā ša nas kampaņa Ķīnā (2008. gada maijā) Vizītes atspoguļojums plašsaziņas līdzekļos tika novērtēts par EUR 450 000, un tas aptvēra 25 000 000 iedzīvotājus. Vairāki tūkstoši cilvēku apmeklēja ES stendu, kas bija novietots citu Eiropas paviljonu vidū — 967 apmeklētāji atstāja savas vīzītkartes, un tika aizpildītas 1127 aptaujas anketas. Veicinā ša nas pasākums Keiptaunā, Dienvidāfrikā (2008. gada septembrī) Pasākums galvenokārt tika veidots kā sabiedrisko attiecību veicināšana starp Dienvidāfrikas amatpersonām un Eiropas eksportētājiem, lai pierādītu ES atbalstu viņu centieniem iekarot jaunus pasaules tirgus. Augsta līmeņa tirdzniecības vizīte Ķīnā (2009. gada maijā) Eiropas delegācijas apmeklējumu labi uzņēma plašsaziņas līdzekļi, un plašsaziņas līdzekļos tas tika novērtēts par EUR 1 500 000, kas aptvēra 49 600 000 iedzīvotājus. Vairāki tūkstoši cilvēku apmeklēja ES stendu, kas tāpat kā iepriekšējā gadā bija novietots citu Eiropas paviljonu vidū. Veicinā ša nas pasākums Honkongā (2009. gada maijā) Seminārā piedalījās 50 dalībnieki un festivālā — 200 dalībnieki. Aptuveni 8000 cilvēku apmeklēja stendu. Par pasākumu tika publicēti 7 raksti presē, kas tika novērtēti par EUR 6656 ar tirāžu 260 000 eksemplāri. III.E.2 . Bioloģiskās lauksaimniecības veicinā ša nas kampaņas 2006.–2009. gadā novērtējums Bioloģiskās pārtikas un lauksaimniecības veicināšanas kampaņa ir bijusi ļoti veiksmīga. Ar ierobežotu budžetu, īpaši salīdzinājumā ar dažām lielākām valstu un privātām kampaņām, vairākām dažādām mērķgrupām tika piedāvāti vienkārši un efektīvi tirgvedības un informācijas instrumenti. Tika izstrādātas un iztulkotas arī vairāk nekā 150 lappuses teksta ar informāciju par šo nozari dažādām mērķgrupām. Novērtējumā atzīmēts, ka mērķgrupas ir apstiprinājušas un izmantojušas instrumentus, īpaši valstīs, kurās šī nozare ir mazāk attīstīta un valstu līmenī ir mazāk iniciatīvu. Līdzfinansētajās programmās bioloģisko produktu veicināšanai izmanto šos kampaņā izveidotos jaunos materiālus. Tas ļauj šīm programmām darboties ar mazāku budžetu nekā tas būtu citādi iespējams, jo tām nav jāfinansē jaunu veicināšanas materiālu izveide, kuriem līdzvērtīgi materiāli jau pastāv. Arī statistikas dati par mājas lapas apmeklējumu ir ļoti pozitīvi. Šī mājas lapa jau tagad ir visvairāk apmeklētā no visām Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta nodaļu mājas lapām portālā Europa ar vidēji 70–80 000 apmeklējumiem un 15 000–30 000 lejupielādētiem materiāliem mēnesī. Pirmajos piecos mēnešos 2008. gadā pēc kampaņas uzsākšanas mājas lapā tika reģistrēts 186 991 apmeklējums, un to uzskatīja par lielu sasniegumu. Visā 2009. gadā mājas lapa tika apmeklēta 1 070 000 reizes (tas ir 63 % no visiem Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta mājaslapas apmeklējumiem kopumā). Līdz ar ievietošanu lielākajās meklētājprogrammās šī mājas lapa ir kļuvusi par atsauces punktu visiem, kas meklē informāciju par bioloģisko pārtiku un lauksaimniecību. IV . VISPāRīGI SECINāJUMI No 2006. gada līdz 2010. gadam lauksaimniecības programmu veicināšanas ES līdzfinansēto programmu sistēmā tika izdarīti vairāki grozījumi. - Vienkāršošana — divas Padomes regulas tika apvienotas vienā un divas Komisijas regulas tika apvienotas vienā. - Šī jaunu programmu atlases procedūra Komisijas līmenī tika uzlabota, pieņemot pamatnostādnes un ieviešot kvantitatīvas vērtēšanas metodes (novērtējuma saraksts) un atsauces izmaksas dažādām programmās iekļautajām darbībām. - Tika uzlabots programmu ietekmes novērtējums to ieviešanas laikā un beigās. - Pareiza pārvaldība — attiecīgi tika uzlabota programmu pārvaldība. Ievērojami palielinājās nozares īstenošanas līmenis (izdevumi/apropriācijas) — gandrīz līdz 100 %. - Visbeidzot svarīgi atzīmēt arī to, ka ziņojumā aptvertajā laikposmā veicināšanas sistēma tika izmantota arī, lai mazinātu krīzes ietekmi divos gadījumos — putnu gripa (2007. gadā) un krīze piena nozarē (2008. gadā). Šie uzlabojumi ir apstiprināti jaunākajās Revīzijas palātas un Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta iekšējās revīzijas nodaļas revīzijās. Tomēr vēl jāveic citi uzlabojumi: - Jāturpina uzlabot Komisijas struktūrvienībām nosūtīto programmu kvalitāti. To izdarīt noteikti palīdzēs jau apstiprinātās un atjauninātās pamatnostādnes. - Jāturpina uzlabot arī dalībvalstu kompetento iestāžu veikto programmu atlase, uzraudzība un revīzija. Lielāka uzmanība jāpievērš to konkursu procedūrām, ko pēc izvēles piemēro īstenotājas iestādes. Šajā kontekstā 9. panta 2. punkta e) apakšpunktā un 12. panta 2. punktā uzsvērtas tehniskās un finansiālās spējas, kādām jābūt šīm iestādēm, lai nodrošinātu pēc iespējas efektīvāku veicināšanas pasākumu piemērošanu. - Pašreizējā līdzfinansēto programmu apstiprināšanas procedūra ir diezgan sarežģīta. Programmas tiek vērtētas divreiz — dalībvalsts līmenī un ES līmenī. Visa atlases procedūra ilgst septiņus mēnešus. Tomēr, kā redzams šā ziņojuma 3. tabulā (6. lpp.), vairāk nekā 50 % no iesniegtajām programmām tiek noraidītas. Pašreizējā informācijas un veicināšanas politika tiks pārskatīta vienlaikus ar Kopējās lauksaimniecības politikas reformu pēc 2013. gada. Veicināšanas instrumentiem jābūt efektīvam ES ražotāju rīkam, vienlaicīgi mēģinot mazināt administratīvo slogu. [1] Padomes 2007. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 3/2008, OV L 3, 5.1.2008., 1. lpp. [2] Dati par visu 2006. gadu ir ietverti šajā ziņojumā. [3] Komisijas 2008. gada 5. jūnija Regula (EK) Nr. 501/2008, OV L 147, 6.6.2008., 3. lpp. [4] Starptautiskā Olīvu padome. [5] Veicot pārvedumus, tika segts izdevumu pārsniegums 2007 un 2008.gadā. [6] SMART — Konkrētas, izmērāmas, atbilstīgas, reālistiskas, saplānota laika programmas (Specific, Measurable, Appropriate, Realistic, Time scheduled)