KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

ES pamatnostādnes par darbību drošu atsākšanu kultūras un radošajās nozarēs – Covid-19

(2021/C 262/01)

I. ES KULTŪRAS NOZARES UN COVID-19 PANDĒMIJA

Covid-19 pandēmijas izraisītajos nepieredzētajos apstākļos kultūras un radošajām nozarēm un industrijām (KRNI), ko dēvē arī par industriālo ekosistēmu, ir bijusi izšķiroša nozīme. Krīze ir izgaismojusi to, cik kultūra ir svarīga cilvēku labklājībai (1) un garīgajai veselībai. Pateicoties KRNI iesaistei un radošumam, uzrunājot auditoriju inovatīvā virtuālā vidē, kultūra ir palīdzējusi cilvēkiem sadzīvot ar pārvietošanās ierobežojumu un sociālās distancēšanās ietekmi. Īpaši smagi KRNI ir skāruši plašie ierobežojumi, kas ieviesti kopš pandēmijas uzliesmojuma: daudzas aktivitātes ir apstājušās, jo slēgtas norises vietas un telpas, atcelti pasākumi, festivāli un turnejas, kā arī būtiski samazinājusies kultūras jomas profesionāļu mobilitāte un kultūras darbu aprite.

2021. gada ziņojums par vienoto tirgu (2) ir apstiprinājis, ka minētā ekosistēma bijusi viena no vissmagāk skartajām industriālajām ekosistēmām ES. Ziņojumā paskaidrots, ka “tas jo īpaši attiecas uz pasākumiem, kuru norise saistīta ar norises vietām un apmeklētājiem: izpildītājmākslas un kultūras mantojuma nozarēs (piemēram, dzīvā mūzika, teātri, cirks, festivāli, kino, muzeji un kultūras mantojuma vietas). Piemēram, ES kinoteātru operatori ziņo, ka kinoteātru ieņēmumi 2020. gadā samazinājušies par 70 %, mūzikas pasākumu norises vietas ziņo, ka apmeklētāju skaits ir samazinājies par 76 % (ieņēmumi – par 64 %), un muzeji zaudējuši līdz 75-80 % ieņēmumu (populārajos tūrisma reģionos). Šo ietekmi apliecina arī tas, ka par aptuveni 35 % samazinājušās autoriem un izpildītājiem paredzētās autoratlīdzības, ko iekasē kolektīvā pārvaldījuma organizācijas, un paredzams, ka autoru un izpildītāju ieņēmumi 2021. un 2022. gadā turpinās samazināties (3).

Apkopotākā nozaru līmenī Eurostat dati par pievienoto vērtību liecina, ka 2020. gadā vislielākais procentuālais samazinājums salīdzinājumā ar 2019. gadu bija vērojams mākslas, izklaides un atpūtas pasākumu jomā (sk. 1. attēlu). Īpaši spēcīga ietekme bija vērojama 2. un 4. ceturksnī, kad piedzīvoti ievērojamākie pandēmijas viļņi (4). Liela daļa šo aktivitāšu ir daļa no ekosistēmas.

Procentuālās izmaiņas salīdzinājumā ar to pašu periodu iepriekšējā gadā.

Avots: Eurostat.

Kultūra un KRNI, ņemot vērā to stabilās vērtības, ir svarīgas ES ilgtspējīgai atveseļošanai, sabiedrības lielākai noturībai un mūsu Eiropas dzīvesziņai kopumā. Visās dalībvalstīs ir vajadzīgi koordinētāki un pielāgotāki centieni, lai nozare varētu droši un pakāpeniski atsākt savu darbību un kļūt noturīgāka un sagatavotāka nākotnē iespējamām krīzēm. Tajā pašā laikā KRNI ir vajadzīga skaidra perspektīva.

Lai novērstu pandēmijas sekas nozarē, Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, kas papildina un atbalsta dalībvalstu rīcību. KRNI ir guvušas labumu no transversāliem tūlītējiem ES reaģēšanas pasākumiem un mērķtiecīga atbalsta no ES finansēšanas instrumentiem. Tās arī saņems atbalstu iekļaujošai un ilgtspējīgai atveseļošanai un noturībai saskaņā ar jauno (2021.–2027. gada) daudzgadu finanšu shēmu un NextGeneration EU (5) , (6).

Pieaugot vakcinācijas apjomiem un optimismam, ka vakcinācija palīdzēs ievērojami samazināt Covid-19 izplatīšanos, dalībvalstis ir pakāpeniski sākušas apsvērt un īstenot ierobežojumu atcelšanu, arī kultūras jomā, ļaujot no jauna atvērt kultūras pasākumu norises vietas, rīkot aktivitātes un pasākumus. Ņemot vērā pandēmijas dinamisko attīstību, šo ierobežojumu atcelšanas pasākumu pamatā ir grūta izvēle. Turklāt dažādie valstu līmenī veiktie pasākumi ievērojami atšķiras.

Lai palīdzētu dalībvalstīm lēmumu pieņemšanā, paziņojumā “Koronavīruss: kopīgs ceļš uz drošu atkalatvēršanu Eiropā” (7) tika izziņotas ES pamatnostādnes par kultūras nozares drošu atkalatvēršanu – mūzikas, audiovizuālās un izpildītājmākslas jomas, izstāžu telpu, piemēram, muzeju vai galeriju, bibliotēku un kultūras mantojuma vietu atkalatvēršanu. Šo pamatnostādņu mērķis ir atvieglot dalībvalstu izvēli un veicināt to pasākumu koordināciju ES līmenī. Pamatnostādnes aptver divus galvenos virzienus: kultūras nozares droša atkalatvēršana un tās ilgtspējīga atveseļošana.

Pamatnostādnes tika sagatavotas saistībā ar sabiedrības veselības situācijas pakāpenisku uzlabošanos ES (8), ko veicinājis nesenais vakcīnu piegāžu un vakcinācijas tempa pieaugums, kā arī mazāks jaunu saslimšanas gadījumu un nāves gadījumu skaits, lielāks no slimības pasargāto iedzīvotāju grupu skaits un vīrusa izplatības ierobežošanas pasākumu pieņemšana visās dalībvalstīs (9). Lai gan noteikti vērojams zināms optimisms, SARS-CoV-2 pārnese lielā daļā ES/EEZ valstu joprojām ir plaši izplatīta, un turklāt pastāv bažas raisošo variantu izplatīšanās risks, tāpēc ir nepieciešama pastāvīga uzraudzība, modrība un riska rūpīga novērtēšana.

II. ES PAMATNOSTĀDNES PAR KULTŪRAS UN RADOŠO NOZARU DROŠU ATKALATVĒRŠANU

Svarīgi ir tas, ka izmēģinājuma pasākumi, kas tika organizēti dažādās KRNI vidēs visā ES, ir pierādījuši, ka ar vīrusa pārnesi kultūras pasākumos vai to tuvumā ir saistīti tikai daži Covid-19 gadījumi. Lai garantētu pasākumu drošu organizēšanu, izšķiroša nozīme bija īpašām prasībām attiecībā uz līdzdalību un datu pārraudzību pēc šiem izmēģinājuma pasākumiem.

Šajās ES pamatnostādnēs ir izklāstīta vienota ES mēroga pieeja saskaņotai un drošai KRNI darbības atsākšanai. To mērķis ir nodrošināt nepieciešamo elastību, lai ņemtu vērā dažādās epidemioloģiskās situācijas dalībvalstīs, pielāgotos progresam pandēmijas mazināšanā un nodrošinātu sadarbspēju ar citiem ES un starptautiskiem instrumentiem un standartiem. To pamatā ir Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) sniegtā informācija un viedokļu apmaiņa ar Veselības drošības komiteju (HSC) 2021. gada maijā.

ES pamatnostādnes ir izklāstītas še turpmāk kā:

— vispārīgie principi un rādītāji un

— ieteikumi.

Dalībvalstis tiek mudinātas izmantot šīs pamatnostādnes, kas, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu, joprojām ir brīvprātīgas.

1. Vispārīgie principi un rādītāji kultūras nozares drošai atkalatvēršanai

a) Vakcinācijas tvērums

Plašai sabiedrības, arī kultūras iestāžu, drošai atkalatvēršanai svarīgs nosacījums ir pietiekams iedzīvotāju vakcinācijas tvērums. Mēs pakāpeniski tuvojamies mērķim – līdz vasarai vakcinēt vismaz 70 % pieaugušo iedzīvotāju (10), taču ievērojams skaits cilvēku vēl nav vakcinēti. Tāpēc ir būtiski plānot sociālo aktivitāšu atjaunošanu, izmantojot pakāpenisku pieeju, proti, katrā posmā vadīties no gūtās pieredzes, kā efektīvi samazināt inficēšanās risku, un no pamatā esošās epidemioloģiskās situācijas.

b) Vide un konteksts

Kultūras iestādes aptver daudzveidīgu vidi (piemēram, pasākumi iekštelpās un ārpus telpām, apmeklētāju brīva pārvietošanās un ierādītas vai brīvizvēlētas sēdvietas), kurā cilvēki pulcējas dažādā skaitā. Ir svarīgi apzināties kustības plūsmu iespējamās kontroles apmēru un iespējamos mijiedarbības līmeņus. Piemēram, vīrusa izplatības ierobežošanas pasākumi mazina pārneses risku, bet to pilnībā novērst nevar. Tāpēc lēmums atļaut konkrēta veida pasākumus būtu jāpieņem, pamatojoties uz rūpīgu riska novērtējumu (11). Atsākot iepriekš atceltas kultūras norises, dalībvalstīm būtu jāņem vērā rādītāji, kas norādīti 1. tabulā (iedzīvotāju līmenī) (12), 2. tabulā (individuālajā līmenī) un 3. tabulā (kultūras iestādes līmenī) (13).

1. tabula.

Rādītāji iedzīvotāju līmenī

Rādītājs Detalizēta informācija Epidemioloģiskā situācija Vīrusa aprite kopienā tieši ietekmē iespējamas pārneses risku jebkurā vidē, arī kultūras iestādēs. Vakcinācijas tvērums iedzīvotāju līmenī Plaša vakcinācijas tvēruma nodrošināšana iedzīvotāju līmenī, sākot ar tiem, kuriem ir lielāks risks saslimt ar Covid-19 smagā formā, tiek uzskatīta par vienīgo ilgtspējīgo pieeju ierobežojošo pasākumu atcelšanai un sabiedrības, tostarp kultūras iestāžu atkalatvēršanai. “Imunitāti apejošo” bažas raisošo vīrusa variantu aprite Risks, ka vīrusu var pārnest vakcinēti vai iepriekš inficēti cilvēki, var būt augstāks apgabalos, kuros vērojama “imunitāti apejošo” vīrusa variantu pārnese sabiedrībā.





2. tabula.

Rādītāji individuālajā līmenī

Rādītājs Detalizēta informācija Cilvēka vecums un veselības problēmas Cilvēkiem, kuri ir vecāki par 60 gadiem un kuriem ir veselības problēmas, ir augsts risks saslimt ar Covid-19 smagā formā. Minētās veselības problēmas ir hipertensija, diabēts, sirds un asinsvadu slimības, hroniskas elpceļu slimības, hroniskas nieru slimības, vāja imunitāte, vēzis un aptaukošanās. Testēšana, vakcinācijas statuss un iepriekš inficētas personas Ātrais antigēna noteikšanas tests (RADT) ar negatīvu rezultātu, ko veic ierodoties pasākuma vietā, var samazināt risku, ka pasākumā ierodas inficēti cilvēki. Vakcinētie cilvēki rada nelielu Covid-19 vīrusa pārnešanas risku citiem apmeklētājiem un dalībniekiem. Cilvēki, kuriem ir apliecinājums par infekcijas pārslimošanu, arī rada mazāku pārneses risku. Precīzi nav zināms, cik ilga ir aizsardzība no inficēšanās brīža. Pozitīvi antivielu testi netiek uzskatīti par pietiekamiem pierādījumiem par neinfekciozitāti, un tāpēc tos nevajadzētu izmantot par kritēriju, kas ļauj ierasties un piedalīties kultūras pasākumos (14). Vīrusa izplatības ierobežošanas pasākumu īstenošana Izvairīšanās no fiziskas saskares un 1-2 m fiziska distancēšanās tiek uzskatīta par galveno preventīvo pasākumu. Sociālā distancēšanās tiek plaši popularizēta Eiropā un visā pasaulē. Tiek uzskatīts, ka sejas masku izmantošana palīdz nedaudz vai mēreni samazināt vīrusa pārnesi, un sejas masku lietošana var būt kā papildu pasākums, kas samazina vīrusa pārnesi iekštelpās un blīvi apmeklētās norises vietās ārā. Visā pandēmijas laikā stingri ieteicams ievērot elpceļu higiēnu, un tā ir laba prakse, lai novērstu slimības, ko ar elpceļu sekrētu var pārnest tieša kontakta ceļā. Visā pandēmijas laikā stingri ieteicams ievērot pienācīgu roku higiēnu, un tā ir laba prakse to slimību profilaksei, kuras ar elpceļu sekrētu, fēcēm vai perorāli var pārnest tieša kontakta ceļā.





3. tabula.

Rādītāji kultūras iestāžu līmenī

Rādītājs Detalizēta informācija Pasākuma veids Priekšroka būtu jādod ārpustelpu pasākumiem, jo tie ir saistīti ar mazāku risku nekā pasākumi iekštelpās. Iekštelpās būtu jānodrošina optimāla ventilācija saskaņā ar piemērojamiem būvniecības noteikumiem, ņemot vērā norises vietas lielumu un apmeklētāju/dalībnieku skaitu. Cilvēku sadalījums SARS-CoV-2 ir īpaši transmisīvs blīvi apmeklētās vietās. Turklāt situācijās, kad dalībnieki pārvietojas (salīdzinājumā ar pasākumiem, kuros cilvēkiem ierādīta sēdvieta), ir grūtāk nodrošināt pienācīgu sociālo distancēšanos. Konkrētas sēdvietas ierādīšana ir īpaši noderīga kontaktu izsekošanas gadījumā. Pasākuma lielums Pasākuma lielums ir tieši saistīts ar to, cik sarežģīti ir veikt iespējamo kontaktu izsekošanu, kas varētu būt nepieciešama, ja vēlāk tiek atklāti pozitīvi gadījumi. Kontaktu izsekošanu pēc lieliem pasākumiem ar dalībnieku klātbūtni var būt grūtāk īstenot.

c) Koordinēšanas un saziņas pasākumi

Ir svarīgi izveidot mehānismus, kas nodrošinātu koordināciju un saziņu starp iestādēm un kultūras nozares dalībniekiem, kā arī starp pašvaldībām un valstu/reģionālajām valdībām. Turklāt riska paziņošana, arī ar digitāliem līdzekļiem, ir būtiska, lai nodrošinātu, ka sabiedrība ir labi informēta par vietējo kontekstu, pasākumiem, kas jāveic gadījumā, ja ir aizdomas par saslimšanu ar Covid-19, to, kā piekļūt veselības aprūpei utt., jo īpaši attiecībā uz lielākiem pasākumiem vai iestādēm, kuru auditorija varētu būt no citiem reģioniem vai citām valstīm. Nozares atbalstam ļoti svarīgas ir skaidras pamatnostādnes un skaidrība par to, kad ierobežojošie pasākumi stājas spēkā vai tiek atviegloti.

d) Stingra uzraudzība un pastāvīga pārraudzība

Ņemot vērā visā ES organizētos pasākumus, prasības par dalībnieku līdzdalību un atgriezeniskās informācijas saņemšanu no dalībniekiem kontaktu izsekošanas nolūkā tika testētas, lai izpētītu, vai šādus pasākumus var noorganizēt drošā veidā (15). Šie izmēģinājumi liecina, ka dalībvalstīm, veicot iepriekš minēto risku novērtējumu, būtu jāturpina apsvērt iespēju ar konkrētiem nosacījumiem ļaut cilvēkiem piedalīties kultūras pasākumos un apmeklēt pasākumu norises vietas. Stingrai uzraudzībai un pārraudzībai arī turpmāk vajadzētu būt daļai no masu pasākumu organizēšanas, lai novērstu iespēju, ka šādi pasākumi kļūst par vīrusa masveida izplatības avotu.

2. Ieteikumi par kultūras iestāžu veselības protokoliem

Papildus ECDC riska novērtējumiem un ieteikumiem, ko sniegušas attiecīgās veselības aizsardzības iestādes, jo īpaši Pasaules Veselības organizācija, turpmāk izklāstītie ieteikumi būtu jāievēro, dalībvalstīs izstrādājot un īstenojot pasākumus un protokolus kultūras pakalpojumu un pasākumu atsākšanai. Tie tiecas atbalstīt koordinētu pieeju saskaņā ar īpašiem valsts/reģionālajiem/vietējiem nosacījumiem un, izmantojot veselības protokolus kultūras un radošajās nozarēs un industrijās, nodrošināt drošākus apstākļus auditorijai, kultūras jomas profesionāļiem un darbiniekiem.

Izstrādājot pasākumus un protokolus kultūras iestādēm, dalībvalstis tiek mudinātas:

— cieši sadarboties ar ieinteresētajām personām un nodrošināt, ka pasākumi ir pielāgoti un samērīgi ar pakalpojuma apjomu un būtību. Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja atbalstīt to īstenošanu;

— regulāri pārskatīt un pielāgot pasākumus, lai aizsargātu auditorijas un darbinieku veselību, ņemot vērā visas attiecīgās speciālās zināšanas un apsvērumus un pašreizējās vajadzības sabiedrības veselības jomā;

— gādāt par ciešu starpnozaru koordināciju starp vietējām un/vai valsts sabiedrības veselības aizsardzības iestādēm un kultūras iestādēm, lai nodrošinātu, ka attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā tiek kopīgi piemēroti jaunākie noteikumi un prasības, un to īstenošana tiek uzraudzīta; un

— vienādi piemērot ierosinātos pasākumus un protokolus kultūras norises vietām/kultūras iestādēm neatkarīgi no tā, vai tās ir valsts, privātas, pašpārvaldes vai cita veida kultūras iestādes.

Tiek ieteikti šādi pasākumi (16):

1) Dalībvalstīm būtu jāturpina īstenot stratēģisku, secīgu pieeju, sākot ar pakāpenisku atvēršanu un ierobežotu dalībnieku skaitu. Ja epidemioloģiskā situācija nepasliktinās (ieskaitot bažas raisošu variantu izplatības pieaugumu) un vakcinācijas aptvere pietiekamā mērā pieaug, skaitļus var palielināt.

2) Kultūras iestādēm vajadzētu būt sagatavotības plānam, kurā izklāstītas darbības, kas jāveic, lai novērstu SARS-CoV-2 pārnesi pasākuma laikā/ kultūras objektā. Visu darbinieku rīcībā vienmēr vajadzētu būt pieejamam īpašam rīcības plānam, kurā sīki izklāstītas darbinieku funkcijas un pienākumi. Plānā būtu jāietver darbības protokoli situācijai, kad tiek atklāti Covid-19 gadījumi.

3) Darba devējiem kultūras iestādēs būtu arī jānodrošina, ka darbinieki ievēro iespējami vairāk ieteikumu par vīrusa ierobežošanas pasākumiem, cik vien tas ir praktiski izdarāms. Tas var ietvert pienācīgu aizsardzības līdzekļu nodrošinājumu pietiekamā skaitā, uz vietas esošo darbinieku skaita samazināšanu, ar citiem cilvēkiem iespējamo fizisko kontaktu skaita un ilguma samazināšanu, tāldarba atļaušanu, maiņu ieviešanu attiecībā uz pārtraukumiem, elektronisko sakaru maksimālu izmantošanu un pienācīgas apmācības nodrošināšanu visiem darbiniekiem (17).

4) Tā kā kultūras iestāžu darbinieki kontaktējas ar sabiedrību un citiem darbiniekiem, darba devējiem būtu jāatvieglo un jāveicina darbinieku piekļuve vakcinācijai pret Covid-19 saskaņā ar valsts plāniem.

5) Pirms ierašanās uz pasākumu un norises vietā sabiedrībai piekļūstamā veidā, arī ar digitāliem līdzekļiem, būtu jāsaņem visa nepieciešamā informācija par visiem pašreizējiem vietējo sabiedrības veselības aizsardzības iestāžu norādījumiem un konkrētiem pasākumiem norises vietā.

6) Piekļuvi kultūras iestādēm varētu atļaut ar nosacījumu, ka ir pierādījums par negatīvu Covid-19 testa rezultātu (RT-PĶR tests vai ātrais antigēna tests) un/vai vakcināciju, un/vai pierādījums par Covid-19 diagnozi noteiktā laikposmā, proti, ar līdzīgiem nosacījumiem kā ES digitālajā Covid sertifikātā. Kultūras iestādes var arī apsvērt iespēju nodrošināt ātros antigēna testus pie ieejas, ja tas ir izdarāms. Atkarībā no vietējās epidemioloģiskās situācijas (piemēram, “imunitāti apejošo” vīrusa variantu izplatības) šo prasību varētu attiecināt arī uz pilnībā vakcinētām personām.

7) Kultūras iestādēm būtu jānodrošina, ka gadījumiem, kad nepieciešama kontaktu izsekošana, ir pieejama apmeklētāju kontaktinformācija. Kontaktu izsekošanas pasākumi būtu stingri jāattiecina tikai uz vajadzību novērst Covid-19 uzliesmojumu. Iestādēm būtu jāinformē dalībnieki par iespēju izmantot mobilās kontaktu izsekošanas lietotnes, jo tās ir noderīgas, lai paziņotu par ciešu kontaktu ar personu, kura pēc pasākuma ir saslimusi. Daudzas dalībvalstis nodrošina šādas lietotnes, kas saskaņā ar e-veselības tīkla kopīgo ES rīkkopu mobilajām lietotnēm ir izveidotas ar mērķi atbalstīt kontaktu izsekošanu ES cīņā pret Covid-19, un dažās dalībvalstīs norit šādu lietotņu pilnveidošana, izstrādājot papildfunkcijas, piemēram, nodrošinot digitālu kontaktu izsekošanu attiecībā uz klātesošajiem un sūtot pūļa paziņojumus gadījumos, kad konstatēta masveida inficēšanās ar Covid-19.

8) Lai uzlabotu izpratni par pieejām kultūras pasākumu drošas atsākšanas organizēšanai, lielu pasākumu dalībnieki būtu jāuzrauga, un slimības uzliesmojuma gadījumi būtu jāapzina un jāizmeklē.

9) Kultūras iestādēm būtu jāievieš mērķorientēti pasākumi ar mērķi nodrošināt, ka koplietošanas zonās, kur cilvēki mēdz pulcēties ilgāku laiku (t. i., ilgāk par 15 minūtēm), tiek saglabāta sociālas distancēšanās prasība, piemēram, ierobežojot katrā kopējā ēkā atļauto viesu skaitu (t. i., restorānos, kafejnīcās, bāros, uzgaidāmajās telpās, iekštelpu un āra rindās). Ja sociālo distancēšanos nevar pilnībā ievērot, būtu nopietni jāapsver prasība apmeklētājiem lietot sejas maskas, pat ja norises vieta atrodas ārā.

10) Papildus sociālās distancēšanās prasībai būtu jāievieš īpaši individuālās aizsardzības pasākumi (piemēram, roku un elpceļu higiēna) un tīrīšanas un dezinfekcijas protokoli (18).

11) Roku higiēna ir svarīgs vīrusa izplatības ierobežošanas pasākums, un par tās nozīmīgumu ir skaidri jāinformē. Kultūras iestādēm būtu jānodrošina ērta piekļuve roku mazgāšanas ierīcēm, kur pieejamas šķidrās ziepes, vienreizlietojami papīra dvieļi vai automātiskie roku žāvētāji, kā arī roku dezinfekcijas līdzekļi uz spirta bāzes.

12) Sejas masku izmantošana gan personālam, gan sabiedrībai būtu jāuzskata par papildu pasākumu (ja nav iespējams garantēt 1–2 m attālumu), nevis par galveno preventīvo pasākumu. Pienācīga sejas masku lietošana ir svarīga, un tā būtu jāizskaidro operatoriem un auditorijai, īpaši gadījumos, ja/kad sociālo distancēšanos nodrošināt nevar (19).

13) Slēgtās telpās ir ieteicams palielināt gaisa apmaiņas intensitāti un piegādāt iespējami vairāk āra gaisa, izmantojot vai nu dabisku, vai mehānisku ventilāciju, atkarībā no konkrētās kultūras iestādes apstākļiem (20).

14) Ir ļoti svarīgi (21) iespējami biežāk (vismaz reizi dienā un, ja iespējams, biežāk) tīrīt virsmas, kurām bieži pieskaras.

15) Būtu rūpīgi jāatbalsta prasību izpildes kontrole un uzraudzība.

III. DARBĪBAS KULTŪRAS NOZARU ILGTSPĒJĪGAS ATVESEĻOŠANAS ATBALSTAM

Kultūras vides atkalatvēršana būtu jāpapildina ar virkni darbību, kuras nodrošinātu visas nozares ilgtspējīgu atgūšanos un noturību saskaņā ar nesen atjaunināto ES Industriālo stratēģiju (22) un atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem. Lai atbalstītu kultūras nozaru un apakšnozaru atgūšanos un uzlabotu to noturību, dalībvalstis varētu izmantot šīs darbības ciešā sadarbībā ar kultūras nozarēm un apakšnozarēm.

a) ES instrumenti, ar kuriem atvieglot atkalatvēršanu

Pēc Komisijas lūguma Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) ir nākusi klajā ar veselības un drošības protokoliem Covid-19 izplatības novēršanai tūrisma ekosistēmā; tie īpaši attiecas uz konkrētām kultūras nozarēm. Šī iniciatīva ietver arī īpašu marķējumu – Eiropas tūrisma Covid-19 drošības zīmogu –, ko dalībvalstis var darīt pieejamu. Dalībvalstis var arī palīdzēt kultūras organizācijām, kas vēlas gūt labumu no drošības zīmoga sniegtajām priekšrocībām, izmantot dažādās tūrisma un kultūras nozarei pieejamās ES finansējuma iespējas ar mērķi segt iespējamās izmaksas, kas saistītas ar zīmoga īstenošanu (23).

Dalībvalstis kā daļu no saviem valsts risinājumiem drošai piekļuvei kultūras pasākumiem un līdzdalībai tajos (24) var nolemt un tiek mudinātas izmantot ES digitālo Covid sertifikātu (25). ES digitālā Covid sertifikāta izmantošana vienkāršos formalitātes, kas pilsoņiem jāievēro, ceļojot uz citām dalībvalstīm un apmeklējot kultūras pasākumus.

Dalībvalstīm būtu jāizmanto iespējas, ko piedāvā platforma “Re-open EU” (26), kas sniedz būtisku informāciju, arī par kultūras objektu atvēršanu, un tādējādi eiropiešiem ļauj ar pārliecību plānot savu ceļojumu. Dalībvalstīm būtu jāturpina sniegt šai platformai savlaicīgu un apstiprinātu informāciju par kultūras pasākumu norisi.

Lai apmeklētājiem sniegtu informāciju par kultūru lielpilsētās un mazākās pilsētās un tādējādi atbalstītu kultūras tūrismu, dalībvalstu vietējās pārvaldes iestādes tiek mudinātas izmantot atvērtu Eiropas kultūras un radošo vietu kartēšanas platformu “Kultūras dārgumi” (27). Vietējās pārvaldes iestādes kartēšanas procesā varētu iesaistīt vietējos iedzīvotājus.

b) Uzticības atjaunošana, piesaistot zudušu auditoriju

Dalībvalstīm būtu jāpalīdz izstrādāt un veicināt jaunus darījumdarbības modeļus un inovatīvas shēmas, kas vērstas uz vajadzību palielināt nozaru spēju pārvarēt krīzi.

Nozares arī ir izmēģinājušas jaunus veidus, kā mijiedarboties ar auditoriju, izmantojot digitālās tehnoloģijas, piemēram, audiovizuālajā jomā, kur kino nozare ir sadarbojusies ar tiešsaistes platformām, vai izpildītājmākslas un mūzikas sektorā. Dažādās nozarēs festivāli arī ir uzsākuši inovatīvus tiešsaistes modeļus, kas palīdz sasniegt auditoriju.

Programmas “Radošā Eiropa” ietvaros ir ieviests jauns rīks “Perform Europe”, kura nolūks ir atbalstīt inovatīvu, iekļaujošu un ilgtspējīgu izplatīšanu un turneju modeļus izpildītājmākslas nozarē (28). 2021. gadā būs pieejama arī inovatīva shēma Eiropas mūzikas nozares ilgtspējīgas atveseļošanās atbalstam (29).

c) Izmēģināt jaunus veidus, kā popularizēt kultūras saturu un reaģēt uz izmaiņām auditorijas paradumos

Dalībvalstīm būtu jāpalīdz nozarei pielāgoties jaunām sabiedrības vajadzībām pēc pandēmijas, kombinējot darbības, kas vērstas uz digitālo un fizisko vidi. Būtu jāveicina pasākumi, kuri atvieglo digitālās auditorijas piesaisti un izpratni par to.

Lai koncentrētos uz pieredzi, kas gūta ar Covid-19 saistītajā praksē un inovācijā, nolūkā saglabāt auditoriju un piesaistīt jaunu auditoriju tiešsaistē, 2021. gada otrajā pusē Komisija izveidos ekspertu grupu digitālās auditorijas izpratnei. Dalībvalstis tiek mudinātas sniegt šai grupai speciālās zināšanas un īstenot attiecīgo paraugpraksi, kas tiks apzināta grupas darbā.

d) Pielāgot kultūras piedāvājumu konkrētiem mērķiem un dažādiem apstākļiem un stiprināt saikni starp kultūru un labklājību

Dalībvalstis tiek aicinātas veicināt ciešāku saikni starp kultūru, izglītību un labklājību. Tām būtu jāatbalsta nozares centieni risināt to grupu vajadzības, kuras pandēmija skārusi īpaši smagi, un jānodrošina, ka neaizsargātu grupu piekļuve kultūrai joprojām ir prioritāte. Lai atbalstītu augšupēju politikas izstrādi kultūras un labklājības jomā, Komisija ir izsludinājusi uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus (30).

e) Veicināt investīcijas stratēģijās, kas sekmē nozares ilgtspēju un noturību

Ir būtiski, lai dalībvalstis pilnībā izmantotu Atveseļošanas un noturības mehānismu (31), kas ļautu atgūties no pandēmijas negatīvās ietekmes un padarītu kultūras un radošo nozaru industriju (KRNI) noturīgāku pret nākotnē iespējamām krīzēm, risinot strukturālās problēmas, ar kurām tā saskaras.

Lai 2021.–2027. gada plānošanas periodā maksimāli labi izmantotu kultūrai kohēzijas politikas ietvaros (32) pieejamās iespējas, dalībvalstīm būtu arī cieši jāsadarbojas ar reģioniem un vietējām pašvaldībām.

Dalībvalstīm būtu jāturpina pētīt iespējas kultūras mantojumam piesaistīt papildu finansējumu. Ņemot vērā Komisijas nesen norādīto (33), tām kopā ar kultūras iestādēm būtu jāapsver veidi, kā popularizēt un īstenot paraugprakses rezultātus visā ES.

Dalībvalstīm būtu arī jāizpēta pasākumi, kā izmantot jauktus avotus, lai palīdzētu mazināt papildu finansiālo slogu, kas saistīts ar atkalatvēršanu (piemēram, izmaksas, kas saistītas ar veselības protokolu piemērošanu un tādu pasākumu īstenošanu kā personāla apmācība un saziņa ar auditoriju).

f) Ieguldīt prasmēs, digitālajā apmācībā un digitālo spēju veidošanā

Dalībvalstis un KRNI tiek mudinātas veicināt jaunus apmācības modeļus, mācīšanos no līdzbiedriem un kvalifikācijas celšanu, lai kultūras darbiniekiem un profesionāļiem sniegtu jaunas prasmes, kas nepieciešamas digitālajai atveseļošanai.

ES līmenī Prasmju pilnveides pakts (34) atvieglos ieinteresēto personu piekļuvi informācijai. Lai celtu pašreizējā MVU darbaspēka kvalifikāciju digitālajās jomās, Prasmju programma Eiropai (35) atbalsta digitālās prasmes, arī digitālās apmācības kursus MVU, un “digitālo brīvprātīgo” programmu.

Programma “Radošā Eiropa” turpinās palīdzēt profesionāļiem iegūt prasmes, kas vajadzīgas, lai pilnībā izmantotu digitālo tehnoloģiju sniegtās iespējas gan radošiem, gan darījumdarbības mērķiem. 2021. gadā sadaļā “Kultūra” atbalsts digitālo rīku izstrādei ar mērķi veicināt pārveidi un uzlabot konkurētspēju tika atzīmēts kā iespējama prioritāte visām nozarēm un kā daļa no attiecīgo spēju veidošanas īpaši mūzikas un kultūras mantojuma speciālistu vajadzībām. Programmas “Radošā Eiropa” apakšprogramma “Media”, kas ir prasmju un talantu pilnveides darbība, audiovizuālās jomas profesionāļus atbalstīs arī turpmāk.

Jaunā programma “Digitālā Eiropa” (36) būs svarīgs resurss, kas palīdzēs dalībvalstīm un KRNI radīt sinerģiju starp digitālajiem vadītājiem un stiprināt digitālo spēju veidošanu.

Dalībvalstis tiek mudinātas uzraudzīt norises un konstatējumus saistībā ar projektu “CHARTER” – pašreizējo “Erasmus+” nozares prasmju aliansi kultūras mantojuma jomā (37).

g) Datu izplatīšana un izmēģinājuma pasākumu analīze

Lai atbalstītu informācijas apmaiņu kultūras un radošo nozaru industrijā un attiecīgā gadījumā ar zinātnes aprindām, dalībvalstis tiek mudinātas vākt un izplatīt datus par izmēģinājuma kultūras pasākumu rezultātiem un drošību.

h) Lielāki resursi jauno ES programmu satvarā

Dalībvalstīm būtu KRNI jāinformē par jaunām finansējuma iespējām jaunās paaudzes ES programmu satvarā (2021.–2027. gadam). Kultūras iestādes un organizācijas būtu jāmudina vairot potenciālu, ko sniedz tādas programmas kā “Radošā Eiropa” un “Apvārsnis Eiropa”, kurās ir ievērojami palielināts KRNI pieejamais budžets. Lai apmierinātu nozaru visneatliekamākās vajadzības, programmas “Radošā Eiropa” papildu finansējums tiks sniegts sākumposmā, 2021. un 2022. gadā darot pieejamus 728 miljonus EUR.

2021. gada rudenī un pamatojoties uz tiešsaistes interaktīvo rīku, kas 2021. gada pavasarī tika izstrādāts audiovizuālās un plašsaziņas līdzekļu nozares vajadzībām, Komisija publicēs īpašu tiešsaistes rokasgrāmatu par ES finansējumu kultūrai, kas aptvers vairāk nekā 15 ES fondus un ko dalībvalstis un ieinteresētās personas tiek aicinātas izmantot.

i) PVN likmes un citi pasākumi

Dalībvalstis tiek mudinātas ņemt vērā kultūras nozaru darbinieku specifiku, īpaši attiecībā uz māksliniekiem, kā arī to profesiju pārstāvjiem, kurās darbs ir ārkārtīgi nestabils. Lai veicinātu pāreju uz digitālāku un ilgtspējīgāku kultūras ekosistēmu, dalībvalstis var vēlēties izmantot dažādus pasākumus – no investīcijām līdz subsīdijām – saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, lai palīdzētu saglabāt darbvietas un darba ņēmēju tiesības kultūras un radošo nozaru industrijā. Dalībvalstīm jau ir pieejama piekļuve zemākām PVN likmēm par pakalpojumiem, ko sniedz kultūras nozare, un tas ļauj tām piemērot tādas PVN likmes, kuras tās uzskata par vispiemērotākajām.

Attiecībā uz valsts atbalstu – pagaidu regulējums ekonomikas atbalstam, reaģējot uz Covid krīzi (38), attiecas uz visām nozarēm, arī KRNI. Lielākā daļa paziņoto shēmu aptver vairākas nozares, tāpēc nav iespējams precīzi norādīt atbalsta summu, kas KRNI piešķirta saskaņā ar šo regulējumu. Tomēr līdz 2021. gada maija beigām paziņotās īpašās valsts atbalsta shēmas KRNI atbalstam kopapjomā sasniedza aptuveni 268 miljonus EUR (39).

j) Mākslinieku darba apstākļi

Mākslinieku statuss un darba apstākļi būs svarīgs temats ES sadarbībā, kas tiks īstenota kultūras jomā. 2021. gada aprīlī Komisija sasauca dialogu “Kultūras balsis” ar 47 kultūras un radošās nozares organizācijām (40), un 2021. gada rudenī darbu sāks jauna dalībvalstu ekspertu grupa. Komisija ar Dzīvā izpildījuma komitejas starpniecību (41) turpina risināt nozares sociālo dialogu ar izpildītājmākslas organizācijām. Komisija uzsākusi arī ES mēroga pētījumu par mūzikas radītāju veselību un labklājību (42).

IV. TURPMĀKIE PASĀKUMI

Komisija aicina dalībvalstis izmantot šajā paziņojumā sniegtos norādījumus. Tas atvieglos savlaicīgu informācijas apmaiņu starp ECDC un dalībvalstu pārstāvjiem par tādu pasākumu īstenošanu, kas saistīti ar kultūras nozaru drošu atkalatvēršanu Eiropā. ES līmenī tiks organizēta mērķtiecīga diskusija ar KRNI par šo ieteikumu izmantošanu un par eksperimentu rezultātiem un to nozīmi drošai un noturīgai attiecīgo nozaru atkalatvēršanai. Šo diskusiju rezultāti būtu jāņem vērā arī turpmākajā ES rīcībpolitikas sadarbībā, kas tiks īstenota kultūras jomā.

(1) Covid-19 pandēmijas garīgās veselības dimensija tika apspriesta konferencē 2021. gada 10. maijā; https://ec.europa.eu/health/non_communicable_diseases/events/ev_20210510_en

(2) Komisijas dienestu darba dokuments “2021. gada ziņojums par vienoto tirgu”, kas pievienots paziņojumam “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (SWD(2021) 351, 2021. gada 5. maijs).

(3) Rebuilding Europe – the cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis, EY (2021. gada janvāris).

(4) 2021. gada ikgadējais ziņojums par vienoto tirgu.

(5) https://ec.europa.eu/culture/resources/coronavirus-response

https://ec.europa.eu/info/strategy/recovery-plan-europe_en

(6) Lai pastiprinātu labas prakses apmaiņu nozarēs un ES dalībvalstu starpā, Komisija 2020. gada pavasarī izveidoja divas jaunas platformas: kultūras un radošo nozaru un industriju izveidotu šīm nozarēm paredzētu platformu Creatives Unite un platformu ES dalībvalstīm, kurā kultūras ministriju pārstāvji var apmainīties ar labu praksi.

(7) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/communication-safe-sustained-reopening_en.pdf

(8) ECDC, valstu nedēļas pārskata lapa par Covid-19 situāciju: https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/country-overviews.

(9) ECDC Rapid Risk Assessment: Assessing SARS-CoV-2 circulation, variants of concern, non-pharmaceutical interventions and vaccine rollout in the EU/EEA 15th Update, 2021. gada 10. jūnijs, https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-circulation-variants-concern.

(10) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:52021DC0035

(11) Masu pasākumu plānotājiem ir izstrādāts riska novērtēšanas instruments: https://www.who.int/publications/i/item/10665-333185; Eiropas Covid-19 prognožu centrs, sniedzot prognozes par uzliesmojumiem, arī var palīdzēt lielāku pasākumu plānošanā.

(12) Dati par epidemioloģisko situāciju ir atrodami ECDC valstu nedēļas pārskatā par Covid-19; dati par vakcinācijas tvērumu ir atrodami ECDC pārskata par Covid-19 vakcīnām infopanelī, un informācija par vīrusa variantu izplatību – ECDC SARS-CoV-2 variantu infopanelī.

(13) Cita informācija un rādītāji, kas var palīdzēt novērtēt risku, ir šādi: a) apkopotā informācija par SARS-CoV-2 pārnesi izmēģinājuma kultūras pasākumos; b) dati par SARS-CoV-2 pārneses risku pilnībā vakcinētām personām pasākumos, kuros pucējas vidējs vai liels skaits cilvēku, kuru vakcinācijas statuss ir dažāds vai nav zināms, pilnībā ievērojot ES privātuma un datu aizsardzības noteikumus; un c) dati par SARS-CoV-2 inficēšanās risku nevakcinētiem un iepriekš inficētiem cilvēkiem pasākumos, kuros pucējas vidējs vai liels skaits cilvēku, kuru vakcinācijas statuss ir dažāds vai nav zināms, pilnībā ievērojot ES privātuma un datu aizsardzības noteikumus.

(14) https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/use-antibody-tests-sars-cov-2-context-digital-green-certificates

(15) Pētījumu rezultāti, piemēram, Berlīnes Tehniskās universitātes pētījums par inficēšanos ar aerosoldaļiņām kultūras pasākumu norises vietās (GCF 2/2021 – oficiālā saite: http://dx.doi.org/10.14279/depositonce-11401), ir zinātnisks pamatojums, kas iedrošina atsākt kultūras pasākumus. Pētījumā, ko 2020. gada decembrī publicēja Pastēra institūts, tika uzsvērts, ka kultūras pasākumiem ir minimāla nozīme vīrusa izplatībā, jo tikai 2,2 % pozitīvo gadījumu varētu saistīt ar kultūras pasākumiem (nav pierādīts). Skatīt citātu minētā dokumenta 7. lpp. priekšpēdējā rindkopā (pieejams tikai franču valodā). Divi galvenie drošu kultūras pasākumu izmēģinājuma piemēri: izmēģinājuma pasākums Barselonā 27. martā: https://www.thelancet.com/journals/laninf/article/PIIS1473-3099(21)00268-1/fulltext; koncerts Accor Arena, Parīzē 29. maijā (https://www.culturematin.com/publics/securite-accueil/live-le-concert-test-de-l-accor-hotel-arena-s-est-il-bien-passe.html?nl=103306&utm_source=email&utm_id=219248&utm_campaign=newsletter-2021-06-03).

Vēl citi piemēri ir atrodami šeit: https://creativesunite.eu

(16) Jaunākais ECDC ātrais riska novērtējums, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju (2021. gada 10. jūnijs): https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-circulation-variants-concern.

(17) https://osha.europa.eu/en/themes/covid-19-resources-workplace

(18) Vadlīnijas par to, kā īstenot ar farmāciju nesaistītus pasākumus pret Covid-19: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-guidelines-non-pharmaceutical-interventions.

(19) Sejas masku lietošana sabiedrībā: pirmais atjauninājums – iedarbīgs līdzeklis Covid-19 pārneses samazināšanā, ECDC: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/using-face-masks-community-reducing-covid-19-transmission

(20) Apkures, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas sistēmas Covid-19 kontekstā: pirmais atjauninājums, ECDC: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/heating-ventilation-air-conditioning-systems-covid-19.

(21) https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/disinfection-environments-covid-19

(22) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/europe-fit-digital-age/european-industrial-strategy_lv ES Industriālajā stratēģijā kultūras nozare ir noteikta kā viena no 14 rūpniecības ekosistēmām iekļaujošai un ilgtspējīgai atveseļošanai un ES ekonomikas divējādajai (zaļajai un digitālajai) pārkārtošanai.

(23) https://ec.europa.eu/growth/content/new-european-tourism-covid-19-safety-seal-available_en Jaunajā CEN darbsemināra nolīgumā tūrisma nozarei arī ir izklāstīti protokoli muzejiem, kultūras mantojuma vietām, naktsklubiem, izpildītājmākslas sektoram un izstādēm.

(24) Valsts tiesību aktos paredzot nepieciešamo juridisko pamatu persondatu apstrādei, kam ir jāatbilst Savienības datu aizsardzības tiesību aktiem.

(25) ES digitālais Covid sertifikāts – Consilium (europa.eu).

(26) Re-open EU (europa.eu)

(27) https://culturalgems.jrc.ec.europa.eu

(28) Perform Europe.

(29) 2020. gada sagatavošanās darbība “Eiropu pāršalc mūzika”: inovatīva atbalsta shēma ilgtspējīgai mūzikas ekosistēmai.

(30) Sagatavošanas darbība – augšupēja politikas izstrāde kultūras un labklājības jomā Eiropas Savienībā; Kultūra un radošums (europa.eu).

(31) Atveseļošanas un noturības mehānisms: Eiropas Komisija (europa.eu).

(32) Kohēzijas politika 2021.–2027. gadam. Reģionālā politika, Eiropas Komisija (europa.eu).

(33) 2021. gada janvāra darbseminārā par papildu finansējumu kultūras mantojumam Komisija palīdzēja apzināt veidus, kā papildus publiskajām subsīdijām palielināt finansējumu kultūrai un kultūras mantojumam. Tika apzināti un publicēti vairāk nekā 100 labas prakses piemēri. Padziļinātu ieskatu sniedz divi ES finansēti projekti: Aprites modeļi investīciju piesaistei kultūras mantojuma adaptīvajai atkalizmantošanai (CLIC), ko finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”, un Kultūras mantojuma vērtības celšanas finansēšana nolūkā ietekmēt reģionālo attīstību (FINCH), ko finansē Interreg Europe. Plašākai informācijai skatīt https://ec.europa.eu/culture/cultural-heritage/funding-opportunities-cultural-heritage.

(34) Prasmju pilnveides pakts – nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība, Eiropas Komisija (europa.eu).

(35) EUR-Lex - 52016DC0381 - LV - EUR-Lex (europa.eu).

(36) DIGITĀLĀ EIROPA – Eiropas digitāli pārveidojošās nozares.

(37) Sākums – “CHARTER” (charter-alliance.eu).

(38) EUR-Lex - 52020XC0320(03) - LV - EUR-Lex (europa.eu).

(39) Saskaņā ar pagaidu regulējumu pieņemto lēmumu saraksts ir pieejams šādā vietnē: Konkurence – Valsts atbalsts – Valsts atbalsta noteikumi un koronavīruss – Eiropas Komisija (europa.eu).

(40) Mākslinieku un kultūras un radošo profesiju pārstāvju statuss un darba apstākļi – kultūras balsis.

(41) Sociālais dialogs nozarē – nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība, Eiropas Komisija (europa.eu).

(42) https://ec.europa.eu/culture/sectors/music/music-moves-europe