Attiecīgi, pamatojoties uz revīzijas ziņojumiem un to, ka 2012. gadā vienā no skolu pārskatiem tika konstatēta krāpšana, Cilvēkresursu ĢD savos pēdējos četros gada darbības pārskatos (2013.–2016. gads) iekļāva ar reputāciju saistītu atrunu par ESk finanšu pārvaldību. Turklāt Komisija balsoja pret pēdējo četru budžeta izpildes apstiprināšanu attiecībā uz 2012., 2013., 2014. un 2015. gada ESk budžeta izpildi (kaut gan visi pārējie Padomes locekļi balsoja par).

Revīzijas palātas 2015. un 2016. gada ziņojumi liecina par progresu, jo tie 2015. gada finanšu pārskatos būtiskas kļūdas neatklāja. RP secinājumi, kas salīdzinājumā ar iepriekšējiem ziņojumiem ir pozitīvāki, liecina par to, ka daudzi no pieprasītajiem pasākumiem, ko ESk iepriekšējos gados ir veikusi, sāk dot rezultātus.

Līdztekus ESk administrācijas galveno funkciju centralizēšanai iekšējās kontroles sistēmas restrukturizēšanas nolūkā nepieciešams, lai ESk pievērstu īpašu uzmanību šādiem jautājumiem.

3.2.1Maksājumu sistēma

Kā minēts 2. punktā, gan IRD, gan RP konstatēja, ka krāpšanas risks saistībā ar nepilnībām ir pietiekamā mērā samazināts. Tomēr RP savu ieteikumu atkārtoja savā ziņojumā par 2016. gada finanšu gadu, jo grāmatvedības programmatūras integrēšana elektroniskajā maksājumu sistēmā joprojām atduras pret citām neatrisinātām iekšējās kontroles nepilnībām. Tāpēc, neraugoties uz to, ka krāpšanas risks ir pietiekamā mēra samazināts, ir jāturpina darbs, lai samazinātu pārējos atlikušos riskus.

Komisija atbalstīja maksājumu izpildes centralizēšanu, kā Padome to nolēma jaunās finanšu pārvaldības 2017.–2019. gada īstenošanas plāna kontekstā 2017. gada septembrī.

3.2.2Pienākumu un finanšu plūsmu nošķiršana

Ir jānošķir kredītrīkotāju un grāmatvedības funkcijas. Tas, no vienas puses, atspoguļosies deleģētā kredītrīkotāja funkcijās, kuras pilda skolas direktors, kas savas pilnvaras saņem tieši no ģenerālsekretāra. No otras puses, katrā skolā un centrālajā birojā būs grāmatvedības korespondents, kas atbildēs par kontu pārvaldību ikdienā un centrālā grāmatveža noteikto noteikumu piemērošanu. Turklāt visos darījumos tiks ieviests četru acu princips.

Nesen tika pārskatīta norīkotā personāla nodarbināšanas kārtība, lai labāk atspoguļotu nozīmi un riskus, kas saistīti ar ekonomistu/administratoru funkcijām pašreizējā ESk pārvaldības kontekstā. Jaunā nodarbināšanas kārtība, kas stājās spēkā 2018. gada 1. janvārī, jo īpaši ietver mobilitātes noteikumus, kas piemērojami attiecībā uz norīkotajiem ekonomistiem, uzdevumu labāku definējumu un atalgojuma skalām.

Lai nodrošinātu skaidrību un precizitāti, Eiropas skolu ģenerālsekretāra birojam būtu pienācīgi no jauna jāpārformulē ekonomistiem uzticēto turpmāko uzdevumu precīzs apraksts.

3.2.3Iekšējās kontroles vide

Komisija uzskata, ka iekšējās kontroles sistēmas vēl vairāk jāpastiprina. Tā atbalsta rīcības plānu, ko šajā nolūkā Padome pieņēma saistībā ar jauno FR, kā arī saistībā ar mazināšanas pasākumiem, lai īstenotu revīzijas ieteikumus. Šā plāna mērķis cita starpā ir atjaunināt iekšējās kontroles standartus, izstrādāt riska novērtējumu, kā arī metodoloģiju ex post kontrolēm attiecībā uz visa veida darījumiem.

Šādi pasākumi palielina skolu sniegtās informācijas ticamību un dod skaidru signālu par pastāvošajām vai iespējamajām problēmām.

3.3 Resursu pārdale centralizācijas īstenošanas nolūkā

Saistībā ar 2017. gada septembrī pieņemto pārskatīto FR 2017. un 2018. gada budžetos tika izveidoti posteņi, kas nepieciešami centralizācijas procesa īstenošanai.

Komisija pieprasīja, lai 2019. gada budžeta projekta procesa satvarā sāktos jaunas sarunas personāla pārdalīšanas jautājumā. Komisija uzskata, ka ESk būtu jāizstrādā daudzgadu plāns attiecībā uz cilvēkresursiem, kas atvieglotu personāla pārdalīšanu atbilstīgi prioritātēm un vajadzībām. Līdzsvarotas situācijas panākšanai, no vienas puses, būtu jāņem vērā nepieciešamība skolās pastiprināt pareizu pārvaldību un iekšējās kontroles sistēmas un, no otras puses, nepieciešamība izveidot prasītās centralizētās struktūras centrālo funkciju atbalstam.

3.4. Taisnīga un uzticama izmaksu sadales sistēma

Norīkoto skolotāju skaits, kuri tradicionāli ir veidojuši ESkS mugurkaulu, samazinās, un līdztekus ir novērojama dalībvalstu iemaksu samazināšanās, kas norisinās šīs kategorijas personāla atalgojuma maksājumu veidā. Tajā pašā laikā strauji pieaug skolēnu skaits.

Dalībvalstu loma ir jo īpaši nozīmīga attiecīgo skolotāju norīkošanā, jo īpaši, attiecībā uz angļu, franču un vācu valodas skolotājiem. To norīkoto skolotāju skaita samazināšanās, kas māca minētajās valodās, divējādi ietekmē Eiropas skolas. No vienas puses, tas liek skolām pieņemt darbā vietējos skolotājus, taču negatīvi ietekmē ES budžeta izlīdzinošās iemaksas ESkS, jo vietējo skolotāju algas tiek segtas no ES budžeta, bet ESkS pamatelements saskaņā ar Konvenciju ir dalībvalstu norīkotie skolotāji. No otras puses, norīkoto skolotāju skaita samazināšanās var sekmēt to kursu skaita palielināšanos, kurus vada skolotāji, kam attiecīgā valoda nav dzimtā, gadījumos, ja ir problēmas nolīgt skolotājus, kuriem attiecīgā valoda ir dzimtā valoda.

Tā kā līdzsvarota izmaksu sadales sistēma ir būtiska ESK sistēmas finansiālajai stabilitātei, Komisija iesaka sākt sarunas par pašreizējās sistēmas pārskatīšanu, lai, sākot no 2020./2021. mācību gada un turpmāk, rastu dzīvotspējīgu risinājumu. Pārskatītajā izmaksu sadales mehānismā skolotāju norīkošanai vai nosūtīšanai no dalībvalstīm arī turpmāk vajadzētu būt ESkS mugurkaulam. Būtu arī pienācīgi jāņem vērā skolu faktiskās vajadzības un iespējamās Brexit sekas, vienlaikus nodrošinot izmaksu taisnīgu sadalījumu starp dalībvalstīm.

Turklāt Komisija uzskata, ka izmaksu sadalījuma modelis būtu pienācīgi jāievieš arī citās ES iestādēs, aģentūrās un struktūrās, kuras pilnībā vai daļēji netiek finansētas no ES budžeta un kuru darbinieku bērni ir uzņemti Eiropas skolās. Šajā saistībā Komisija noslēdza iemaksu nolīgumus ar EIB grupu un ESM, kā arī ar EUIPO (bijušais ITSB) un citām aģentūrām un struktūrām (Vienotā regulējuma valdi un dažādiem kopuzņēmumiem), lai prasītu, ka tie sedz savu darbinieku bērnu izglītības izmaksas. Bez tam 2017. gada beigās, pamatojoties uz Konvencijas 28. pantu, starp ESk un Eiropas Centrālo banku tika noslēgts līdzdalības nolīgums. Turklāt notiek sarunas ar vēl dažām aģentūrām, lai nodrošinātu to finansiālo ieguldījumu ES budžetā.

4Secinājumi