LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.6.2011 
SEC(2011) 802 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Beļģijas 2011. gada valsts reformu programmu 
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Beļģijas stabilit ātes programmu 2011.–2014. gadam 
{SEC(2011) 710 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Beļģijas 2011. gada valsts reformu programmu 
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Beļģijas stabilit ātes programmu 2011.–2014. gadam 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 
148. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu1 un jo īpaši 
tās 5. panta 3. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2, 
ņemot vērā Eiropadomes secin ājumus, 
ņemot vērā Nodarbin ātības komitejas atzinumu, 
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 
tā kā: 
(1) Eiropadome 2010. gada 26. mart ā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizs ākt 
jaunu izaugsmes un nodarbin ātības stratēģiju — „Eiropa 2020” —, kam pamat ā būtu 
ciešāka ekonomikas politikas koordin ācija, lielākoties piev ēršot uzman ību galvenaj ām 
jomām, kurās jārīkojas, lai palielin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas izaugsmes potenci ālu un 
konkurētspēju.  
(2) Padome 2010. gada 13. j ūlijā pieņēma ieteikumu par dal ībvalstu un Savien ības 
vispārējām ekonomikas politikas pamatnost ādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 
21. oktobr ī — lēmumu par dal ībvalstu nodarbin ātības politikas pamatnost ādnēm3, kas 
kopā veido „integr ētās pamatnost ādnes”. Dal ībvalstis tika aicin ātas savā ekonomikas 
un nodarbin ātības politik ā ņemt vērā šīs integrētās pamatnost ādnes. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 
2 OV C , , …lpp.  
3 2011. gadam saglab ātas ar Padomes 2011. gada 19. maija L ēmumu 2011/308/ES. 
 
LV 3   LV (3) Komisija 2011. gada 12. janv ārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes p ētījumu, tādējādi 
uzsākot jaunu ekonomisk ās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante  un 
integrētas politikas koordin ēšanas pusgadu, kas balst ās uz stratēģiju „Eiropa 2020”.  
(4) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā apstiprin āja fiskālās konsolid ācijas un struktur ālu 
reformu priorit ātes (saska ņā ar Padomes 2011. gada 15. febru āra un 7. marta 
secinājumiem un atbilst īgi Komisijas Gada izaugsmes p ētījumam). Eiropadome 
uzsvēra, ka priorit āte jāpiešķir stabilam budžetam un fisk ālās stabilitātes atjaunošanai, 
bezdarba samazin āšanai ar darbasp ēka tirgus reformu pal īdzību un jauniem centieniem 
stiprināt izaugsmi. T ā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, 
ko paredz ēts iekļaut to stabilit ātes vai konver ģences programm ās un valstu reformu 
programm ās. 
(5) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā arī aicināja tās dalībvalstis, kas iesaist ījušās paktā 
"Euro plus", par sav ām saistībām paziņot laikus, lai t ās varētu iekļaut stabilit ātes vai 
konverģences programm ās un valsts reformu programm ās. 
(6) Beļģija 2011. gada 15. apr īlī iesniedza savu 2011. gada stabilit ātes programmas 
atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2014. gadu, un 2011. gada valsts reformu 
programmu. Abas programmas izv ērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarp ējo 
saistību.  
(7) Iepriekšējos desmit gados pirms 2008. gada Be ļģijas IKP pieauga stabili, vid ēji par 
2,3 % gad ā. 2009. gad ā valsti sp ēcīgi skāra pasaules ekonomikas lejupsl īde, un IKP 
samazinājās par 2,8 %. Recesijas ietekme uz nodarbin ātību bija sam ērā ierobežota. 
Amortizējošu ietekmi nodrošin āja darba stundu skaita īslaicīga samazin āšanās un 
darba raž īguma darba stund ā kritums. 2009. gad ā nodarbin ātība samazin ājās par 
0,4 %, bet 2010. gad ā tā atkal pieauga. Tom ēr bezdarba l īmenis pieauga no 7 % pirms 
recesijas l īdz 8,3 % 2010. gad ā. Tā kā atsāka pieaugt pasaules tirdzniec ības apjoms, 
atveseļošanās 2010. gad ā ir bijusi sp ēcīgāka, nekā gaidīts, un IKP ir palielin ājies par 
2,2 %. T ā kā darbojas autom ātiskie stabilizatori un, rea ģējot uz kr īzi, ir veikti 
diskrecion ārie pasākumi, visp ārējās valdības budžeta defic īts ir palielin ājies no 1,3 % 
no IKP 2008. gad ā līdz 5,9 % no IKP 2009. gad ā.  
(8) Pamatojoties uz atjaunin ātās stabilitātes programmas nov ērtējumu saska ņā ar Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uz skata, ka makroekonomikas scen ārijs, uz kuru 
pamatojas budžeta prognozes, ir ticams. Lai gan tas pamatojas uz nedaudz maz āk 
labvēlīgiem izaugsmes pie ņēmumiem 2011. gadam, kopum ā tas atbilst jaun ākajai 
Komisijas 2011. gada pavasara prognozei. 2010. gad ā budžeta defic īts bija maz āks, 
nekā gaidīts, proti, 4,1 %, un programm ā izklāstītās budžeta strat ēģijas mērķis ir 
samazināt to līdz 3,6 % 2011. gad ā un zem 3 % atsauces v ērtības līdz 2012. gadam, 
kas ir Padomes noteiktais termi ņš pārmērīga budžeta defic īta novēršanai. Ņemot vērā 
diezgan piesardz īgās ekonomisk ās prognozes, 2011. gadam pl ānotais defic īta 
samazinājums šķiet realiz ējams. Tom ēr fiskālo pasākumu apm ērs visticam āk būs 
mazāks nekā Padomes ieteiktie  0,75 % no IKP vid ēji gadā, jo īpaši 2011. un 
2012. gad ā, kad tie b ūtu attiecīgi tikai 0,4 un 0,3 % no IKP (struktur ālā izteiksm ē). 
Turklāt budžeta defic īta mērķi 2012. un turpm ākajiem gadiem nav papildin āti ar 
konkrētiem korekcijas pas ākumiem. Visbeidzot, programmas period ā (2011.–
2014. gads) nav paredz ēts sasniegt vid ējā termiņa mērķi, kas ir struktur ālais 
pārpalikums 0,5 % apm ērā no IKP. 
 
LV 4   LV (9) Ņemot vērā to, ka 2010. gada rezult āts bija lab āks, nekā paredzēts, 2011. gad ā 
vajadzētu censties defic ītu samazin āt vērienīgāk, kā arī straujāk virzīties uz 3 % no 
IKP robežv ērtības sasniegšanu. Turkl āt, neīstenojot papildu konsolid ācijas pasākumus, 
līdz 2012. gadam neb ūs iespējams nov ērst pārmērīgo budžeta defic ītu un turpin āt 
virzību uz vid ējā termiņa mērķa sasniegšanu. T ā kā Beļģijā nodokļu slogs, jo īpaši 
attiecībā uz nodarbin āto ienākumiem, jau ir ļoti liels, š ādiem konsolid ācijas 
pasākumiem galvenok ārt vajadzētu būt balstītiem uz izdevumu samazin āšanu. 
(10) Ekonomikas un finanšu kr īze pārtrauca pirms tam valdošo vald ības parāda ilgtermi ņa 
samazināšanās tendenci. Par āda attiecība, kas kopš 1993. gada ir samazin ājusies 
(minētajā gadā tā sasniedza maksimum u — 134 % no IKP, p ēc tam samazinoties l īdz 
84 % no IKP 2007. gad ā), kopš 2008. gada ir ats ākusi pieaugt, un 2010. gada beig ās tā 
sasniedza 96,8 % no IKP. Augstais publisk ā sektora par āds joproj ām ir nopietna 
problēma, jo īpaši tāpēc, ka sabiedr ības novecošanas ietekme uz budžetu ilgtermi ņā ir 
lielāka nekā vidēji ES. Galvenok ārt to rada sam ērā liels pensiju izdevumu pieaugums, 
kas radīs vēl lielāku spriedzi publisk ā sektora finans ēs. Publisk ā sektora finanšu 
ilgtermiņa ilgtsp ējību vajadz ētu uzlabot pietiekamai prim ārā pārpalikuma 
nodrošināšanai vid ējā termiņā un Beļģijas sociālā nodrošin ājuma sist ēmas, jo īpaši 
pensiju sist ēmas, turpm ākai reform ēšanai, lai ierobežotu prognoz ētos ievērojamos, ar 
sabiedrības novecošanu saist ītos izdevumus. 
(11) Viens no Be ļģijai svarīgiem uzdevumiem ir r ūpēties par to, lai finanšu sektors b ūtu 
stabils, labi funkcion ējošs un sp ētu apmierin āt reālās ekonomikas finanšu starpniec ības 
vajadzības. Pēdējo divu gadu laik ā Beļģijas finanšu sektoram smagu triecienu ir devusi 
finanšu kr īze, kas pasliktin ājusi bilances, rad ījusi nepieciešam ību pēc ievērojama 
valsts atbalsta un izmai ņām banku sektora uzraudz ības sistēmā. Banku sektora finanšu 
sistēma joproj ām ir nestabila. Turkl āt Beļģijā banku sektors ir ļoti koncentr ēts un 
samērā liels salīdzinājumā ar ekonomikas apjomu. 
(12) 1996. gada "Likum ā par nodarbin ātības veicin āšanu un konkur ētspējas piesardz īgu 
aizsargāšanu" noteikts, ka atalgojuma att īstībai Beļģijā vajadzētu atbilst atalgojuma 
tendencēm tās trijās kaimiņvalstīs (Francij ā, Vācijā un Nīderlandē), tādējādi saglabājot 
kontroli p ār darbaspēka izmaks ām. Tomēr minētais likums nav sp ējis novērst situāciju, 
ka laikposm ā no 2005. l īdz 2010. gadam atalgojums Be ļģijā ir pieaudzis strauj āk nekā 
tās trijās kaimiņvalstīs, lai gan produktivit ātes pieaugums ir bijis l ēnāks. Tāpēc 
salīdzinājumā ar kaimi ņvalstīm un eurozonas vid ējo rādītāju darbasp ēka vienības 
izmaksas Be ļģijā ir kāpušas strauj āk. Tas ir īpaši problem ātiski tāpēc, ka Beļģija ir 
specializējusies tādu preču ražošan ā, kam ir sal īdzinoši zems tehnolo ģiju izmantošanas 
līmenis, un saskaras ar s īvu konkurenci no to valstu puses, kur ās izmaksas ir zem ākas. 
Lai gan atalgojuma noteikumi pal īdz risināt sarunas par atalgojumu, to var ētu uzlabot, 
ņemot vērā produktivit ātes pieauguma atš ķirības, kā arī nodrošinot efekt īvāku sistēmu, 
lai īstenotu korekcijas ex post , ja mērķi netiek sasniegti. 
(13) Beļģijas darba tirgu raksturo vair āki iesīkstējuši faktori, kas iev ērojami mazina 
stimulus s ākt strādāt, proti, neierobežots bezdarba pabalsta sa ņemšanas ilgums; 
augstas faktisk ās nodokļu robežlikmes un nodok ļu slogs (jo īpaši slikti apmaks ātiem 
darba ņēmējiem); kā arī sociālo pabalstu izmaksu p ārtraukšana apvienojum ā ar augstu 
nodokļu līmeni, stājoties darb ā. Turklāt vairāki pension ēšanās varianti vec āka 
gadagājuma darbiniekiem rada stimulu atst āt darba tirgu pirms ofici ālā pensionēšanās 
vecuma, kas ir 65 gadi. Turpm āka aktīvā darba tirgus politikas reform ēšana un t ās 
paplašināšana, ietverot taj ā personas, kuru vecums p ārsniedz 50 gadus, pal īdzētu 
 
LV 5   LV paaugstin āt vispārējo nodarbin ātības līmeni un uzlabot stimulus darba mekl ēšanai. 
Turklāt bezdarba pabalstu l īmeņa pakāpeniska samazin āšana atkar ībā no izmaksu 
ilguma un izmaksu ilguma sa īsināšana vairāk stimulētu gados jaun ākus darba ņēmējus 
iesaistīties darba tirg ū. Ja agrīnas pension ēšanās kritēriji tiktu padar īti stingrāki, tas 
veicinātu to, ka vec āka gadagājuma darbinieki turpin ātu būt aktīvs darbasp ēks un to, 
ka vecāka gadagājuma darbinieki, kas k ādu laiku nav str ādājuši, atgrieztos darba tirg ū. 
Visbeidzot, to iedz īvotāju, kuri nav ES pilso ņi, nodarbin ātības līmenis (40,9 %) ir 
daudz zem āks nekā vidēji ES.  
(14) Kopējais nodok ļu slogs str ādājošajiem Be ļģijā ir viens no smag ākajiem ES. Ja tas tiktu 
samazināts, tas pal īdzētu padarīt darbu pievilc īgāku. Tomēr, ņemot vērā gaidāmos 
ievērojamos konsolid ācijas pas ākumus, tas j ākompensē ar maz āk izkrop ļojošu 
nodokļu ekvivalentu palielin ājumu (piem ēram, patēriņa nodoklis vai izmantojot 
pārorientēšanos uz nodok ļiem, kas saist īti ar draudz īgumu videi). Be ļģijā ir daudz 
zemākas netiešo nodok ļu likmes ener ģijai nekā kaimiņvalstīs. Apvienojum ā ar augsto 
nodokļu slogu darbasp ēkam tas noz īmē, ka Beļģijā ir visā ES viszem ākā vides 
nodokļu attiecība pret darbasp ēka nodok ļiem. Tas ir veicin ājis situāciju, ka augsts 
bezdarba l īmenis sadz īvo ar sam ērā lielu energopat ēriņu, tādējādi apgrūtinot 
nodarbinātības un energoefektivit ātes mērķu sasniegšanu.  
(15) Daudzu pre ču un pakalpojumu cenas Be ļģijā kopumā ir augst ākas nekā citās 
dalībvalstīs, liecinot par v āju konkurences spiedienu, jo īpaši mazumtirdzniec ības 
nozarē un tīklu nozar ēs, kā arī vāju uzraudz ības sistēmu. Mazumtirdzniec ības nozar ē 
Beļģijā ir lieli šķēršļi ienākšanai tirg ū un darbības ierobežojumi. Jo īpaši konkurenci 
ierobežojoši noteikumi joproj ām ierobežo darba laikus, aizsarg ā vēsturiskos 
uzņēmumus pret jaunpien ācējiem un kav ē jaunu uz ņēmējdarbības mode ļu un 
tehnoloģiju izplat īšanos. Visp ārēja konkurences probl ēma tīklu nozar ēs Beļģijā ir 
vēsturisko uz ņēmumu sp ēcīgā pozīcija un lielie š ķēršļi ienākšanai tirg ū salīdzinājumā 
ar citām dalībvalstīm. Tas noz īmē, ka bijušie monopolisti šaj ās nozarēs, nosakot 
augstākas cenas, joproj ām var g ūt lielākus ienākumus, nek ā būtu iespējams uz 
konkurenci balst ītā tirgū.  
(16) Beļģijas iestādes saistībā ar paktu "Euro plus" ir uz ņēmušās vairākas saistības4. Tās 
attiecas uz četrām pakta jom ām. Tās vērstas uz pas ākumiem, lai samazin ātu deficītu, 
stabilizētu enerģijas cenas un veicin ātu konkurenci, regul ētu reālā atalgojuma 
pieaugumu, ieviestu uzraudz ības sistēmu finanšu sektora uzraudz ībai un ieviestu 
pasākumus faktisk ā pensionēšanās vecuma palielin āšanai. Tom ēr trūkst inform ācijas 
par pasākumiem, kas veicami, lai sasniegtu nepieciešamo fisk ālo mērķi. Nav ar ī 
informācijas par to, k ā varētu tikt regul ēts reālā atalgojuma pieaugums vai ener ģijas 
cenas. Attiec ībā uz priekšlaic īgas pension ēšanas shēmām nav skaidrs, vai un kad tiks 
veikta "Paaudžu pakta" p ārskatīšana un k āda varētu būt šādas pārskatīšanas ietekme 
konkrētu pasākumu izteiksm ē. Šīs saistības ir izv ērtētas un ņemtas vērā, sagatavojot 
ieteikumu. 
(17) Komisija ir izv ērtējusi stabilit ātes programmu un valsts reformu programmu, tostarp 
paktu "Euro plus"5. Vērtējumā Komisija ņēma vērā to lietder ību ilgtspējīgas fiskālās 
un sociālekonomisk ās politikas izveid ē Beļģijā un atbilst ību ES noteikumiem un 
                                                 
4 S īkāka inform ācija par pakta "Euro plus" saist ībām ir pieejama dokument ā SEC(2011) 710. 
5 SEC(2011) 710. 
 
LV 6   LV norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savien ības vispārējā ekonomisk ā 
pārvaldība, kas pan ākams, turpm ākajos valstu l ēmumos iev ērojot ES l īmeņa norādes. 
Šajā sakarā Komisija uzskata, ka vajadz ētu būt iespējamam 2011. gad ā vērienīgāk 
samazināt deficītu un ka vajadz ētu konkretiz ēt turpmākus konsolid ācijas pasākumus 
2012. gadam un p ēc tam. Lai uzlabotu publisk ā sektora finanšu ilgtermi ņa ilgtspējību, 
ir jāturpina reform ēt pensiju sist ēma. Būtu jāīsteno arī turpmāki pasākumi, lai 
nostiprinātu konkur ētspēju, palīdzētu cilvēkiem stāties darbā un pārceltu nodok ļu 
slogu no darbasp ēka uz pat ēriņu un ener ģiju, kā arī radītu vairāk investīciju un 
izaugsmes iesp ēju pakalpojumu nozar ē un tīklu nozarēs.  
(18) Ņemot vērā šo novērtējumu, kā arī ņemot vērā Padomes 2009. gada 2. decembra 
ieteikumu saska ņā ar Līguma par Eiropas Savien ības darbību 126. panta 7. punktu, 
Padome ir izskat ījusi Beļģijas stabilit ātes programmas 2011. gada atjaunin ājumu, un 
tās atzinums6 jo īpaši ir pausts ieteikuma 1. un 2. punkt ā, 
IESAKA Be ļģijai laikposm ā no 2011. l īdz 2012. gadam r īkoties šādi. 
(1) Izmantot notiekošo ekonomikas atvese ļošanos, lai pa ātrinātu pārmērīgā budžeta 
deficīta novēršanu. Šaj ā nolūkā veikt nepieciešamos pas ākumus, galvenok ārt 
izdevumu samazin āšanu, lai l īdz 2012. gada budžeta pie ņemšanai vid ējie struktur ālie 
pasākumi sasniegtu vismaz 0,75 % no IKP. Tam v ēlākais līdz 2012. gadam vajadz ētu 
pazemināt valdības budžeta defic ītu ievērojami zem 3 % no IKP atsauces v ērtības. 
Nodrošināt virzību uz vid ējā termiņa mērķa sasniegšanu vismaz par 0,5 % no IKP 
gadā.  
(2) Veikt pas ākumus, lai uzlabotu publisk ā sektora finanšu ilgtermi ņa ilgtspējību. 
Galvenā uzmanība būtu jāpievērš tam, lai ieviestu strat ēģiju, kas v ērsta uz to, lai 
ierobežotu ar sabiedr ības novecošanu saist ītus izdevumus, tostarp, lai nepie ļautu 
darba tirgus agr īnu atstāšanu un tādējādi palielin ātu faktisko pension ēšanās vecumu, 
kā arī lai piesaist ītu likumā noteikto pension ēšanās vecumu paredzamajam dz īves 
ilgumam. 
(3) Novērst struktur ālās nepilnības finanšu sektor ā, jo īpaši pabeidzo t to banku 
restruktur ēšanu, kur ām nepieciešams atbilstoši finans ēts un dz īvotspējīgs 
uzņēmējdarbības modelis. 
(4) Apspriežoties ar soci ālajiem partneriem un saska ņā ar valst ī pastāvošo praksi, 
reformēt algu noteikšanas un algu indeks ēšanas sist ēmu, lai nodrošin ātu, ka algu 
pieaugums lab āk atspogu ļo darbasp ēka produktivit ātes un konkur ētspējas 
pieaugumu.  
(5) Uzlabot dal ību darba tirg ū, samazinot augsto nodok ļu un soci ālā nodrošin ājuma 
slogu zemu atalgotiem darbiniekiem veid ā, kas neietekm ē budžetu, un ieviešot 
sistēmu, saska ņā ar kuru bezdarba pabalsti pak āpeniski samazin ās, pieaugot bezdarba 
ilgumam. Veikt pas ākumus, lai p ārceltu nodok ļu slogu no darbasp ēka uz patēriņu un 
padarītu nodok ļu sistēmu videi draudz īgāku. Uzlabot akt īvā darbaspēka politikas 
efektivitāti, īstenojot pas ākumus attiec ībā uz vecāka gadag ājuma darbiniekiem un 
mazāk aizsargātajām grupām. 
                                                 
6 K ā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punkt ā. 
 
LV 7   LV (6) Ieviest pas ākumus konkurences veicin āšanai mazumtirdzniec ības nozar ē, šajā nolūkā 
samazinot š ķēršļus ienākšanai tirg ū un darb ības ierobežojumus; un ieviest 
pasākumus, lai stiprin ātu konkurenci elektroener ģijas un gāzes tirgos, šaj ā nolūkā vēl 
vairāk uzlabojot nozaru regulatoru un konkurences iest āžu efektivit āti. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs