ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kopiena īsteno arodmācību politiku, kas atbalsta un papildina dalībvalstu rīcību, pilnīgi respektējot dalībvalstu atbildību par arodmācību saturu un organizāciju. Rīcības mērķis ir: — palīdzēt pielāgoties pārmaiņām rūpniecībā, jo īpaši – izmantojot arodmācības un pārkvalificēšanu, — uzlabot arodmācību pamatus un padziļinātas arodmācības, lai veicinātu integrāciju un reintegrāciju darba tirgū, — padarīt pieejamākas arodmācības un veicināt mācībspēku un mācāmo, un jo īpaši jaunatnes, mobilitāti, — veicināt izglītības vai arodmācību iestāžu un uzņēmumu sadarbību apmācības jautājumos, — attīstīt informācijas un pieredzes apmaiņu par jautājumiem, kas ir kopīgi dalībvalstu mācību sistēmām. (Līguma 150. pants)

Centra mandāts Kā Eiropas Savienības izziņas centrs profesionālās izglītības un mācību jautājumos Centrs sniedz informāciju politisko lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem un profesionāļiem, lai radītu labāku izpratni par pašreizējām tendencēm un dotu viņiem iespēju pieņemt pamatotākus lēmumus turpmākai rīcībai. Centrs palīdz Eiropas Komisijai sekmēt un attīstīt profesionālo izglītību un mācības Kopienas līmenī.

Uzdevumi — Kārtot attiecīgu dokumentāciju un analizēt datus. — Dot ieguldījumu izpētes attīstībā un koordinācijā. — Izmantot un izplatīt noderīgu informāciju. — Veicināt un atbalstīt saskaņotu pieeju profesionālās izglītības attīstībai. — Nodrošināt forumu visām ieinteresētajām personām.

1. Valde Sastāvs No katras dalībvalsts: — viens valdības pārstāvis, — viens darba devēju organizāciju pārstāvis, — viens darba ņēmēju organizāciju pārstāvis un trīs locekļi, kas pārstāv Komisiju 2. Birojs Sastāvs Valdes priekšsēdētājs un trīs priekšsēdētāja vietnieki (viens no katras grupas), viens koordinators no katras grupas un viens Komisijas pārstāvis 3. Direktors Ieceļ Komisija no kandidātu saraksta, ko iesniegusi valde. Atbild par Centra ikdienas vadību un valdes un Biroja lēmumu izpildi 4. Iekšējā kontrole Komisijas iekšējās revīzijas dienests 5. Ārējā revīzija Revīzijas palāta 6. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Budžets 18,38 miljoni EUR (17,40 miljoni EUR) Kopienas ieguldījums: 93 % (96 %) Darbinieku skaits 2008. gada 31. decembrī Štatu sarakstā: 99 (97) Aizņemtās amata vietas: 97 (89) Citi darbinieki: līgumdarbinieki un valstu eksperti norīkojumā Kopējais darbinieku skaits: 128 (128), norīkoti šādu pienākumu izpildei: pamatdarbībām: 87, administrācijā: 41 (2007. gadā pamatdarbībām: 89, administrācijā: 39)
Tiesību aktu tuvināšana Līgums par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 30. panta 1. punkts un 34. panta 2. punkts

Mērķi Akadēmijas mērķis ir palīdzēt sagatavot dalībvalstu vecākos policijas virsniekus, optimizējot sadarbību starp dažādiem Akadēmijas elementiem. Tā atbalsta un veido Eiropas pieeju to galveno problēmu risināšanā, ar kurām dalībvalstis saskaras, cīnoties pret noziedzību, novēršot noziedzību un uzturot kārtību, likumību un sabiedrības drošību, jo īpaši risinot šo problēmu pārrobežu izpausmes.

Uzdevumi — Palielināt informētību par citu dalībvalstu policijas sistēmām un struktūrām un par policijas pārrobežu sadarbību Eiropas Savienībā. — Uzlabot informētību par starptautiskajiem un Eiropas Savienības instrumentiem, jo īpaši par: a) Eiropas Savienības iestādēm, to darbību un lomu, kā arī par Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas metodēm un juridiskiem instrumentiem, jo īpaši saistībā ar tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību; b) Eiropola mērķiem, uzbūvi un darbību, kā arī par veidiem, kā paplašināt Eiropola un attiecīgo dalībvalstu tiesībaizsardzības dienestu sadarbību organizētās noziedzības apkarošanā; c) Eurojust mērķiem, struktūru un darbību. — Nodrošināt pienācīgu apmācību attiecībā uz demokrātiskiem aizsargmehānismiem, īpaši tiesībām uz aizstāvību.

1. Valde Sastāvs — Viena delegācija no katras dalībvalsts Katrai delegācijai ir viena balss. Eiropas Savienības Komisijas, Padomes ģenerālsekretariāta un Eiropola pārstāvjus aicina piedalīties sanāksmēs kā novērotājus bez balsstiesībām. 2. Direktors Pārvalda Akadēmiju. Direktoru ieceļ un atceļ valde. 3. Ārējā revīzija Revīzijas palāta 4. Iekšējā revīzija Komisijas iekšējās revīzijas dienests 5. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Cilvēkresursi 2008. gada sākumā Akadēmijā strādāja 22 darbinieki, kā arī divi valstu eksperti norīkojumā. Budžets Akadēmijas darbam pieejamais budžets bija šāds: kopējais budžets: EUR 8 700 000, kas budžeta sadaļās iedalījās šādi: 1. SADAĻA. Izdevumi, kas saistīti ar Akadēmijas iekšējiem darbiniekiem: EUR 3 237 500 2. SADAĻA. Ēkas, iekārtas un dažādi izdevumi: EUR 439 500 3. SADAĻA. Pamatdarbības izdevumi: EUR 4 969 000
“Kopiena un dalībvalstis, apzinoties sociālās pamattiesības, (…) par saviem mērķiem izvirza (…) dzīves un darba apstākļu uzlabošanu (…). (…) Kopiena atbalsta un papildina dalībvalstu darbību šādās jomās: (…) b) darba apstākļi; c) darba ņēmēju sociālais nodrošinājums un sociālā aizsardzība; d) darba ņēmēju aizsardzība darba līgumu izbeigšanas gadījumos; e) darba ņēmēju informēšana un apspriešanās ar tiem; f) darba ņēmēju un darba devēju pārstāvība un kolektīva interešu aizsardzība, tostarp kopīgu lēmumu pieņemšana (…); g) nodarbinātības nosacījumi trešo valstu pilsoņiem (…); h) no darba tirgus atstumtu personu integrācija (…); i) vīriešu un sieviešu vienlīdzība (…).” (Līguma 136. un 137. pants)

Mērķi Fonda mērķis ir veicināt labāku dzīves un darba apstākļu nodrošināšanu, vairojot un izplatot zināšanas par šo tēmu. Fonds jo īpaši nodarbojas ar šādiem jautājumiem: — cilvēku darba apstākļi, — darba organizācija un jo īpaši darba vietu izveide, — jautājumi, kas īpaši raksturīgi noteiktām darba ņēmēju kategorijām, — vides uzlabošanas ilgtermiņa aspekti, — cilvēka darbības sadalījums telpā un laikā.

Uzdevumi — Veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu minētajās jomās, — veicināt kontaktus starp universitātēm, pētnieciskiem institūtiem, ekonomiskām un sociālām pārvaldēm un organizācijām, — veikt pētījumus vai slēgt līgumus par pētījumiem, kā arī sniegt palīdzību eksperimentālos projektos, — iespējami cieši sadarboties ar specializētiem institūtiem dalībvalstīs un starptautiskā līmenī.

1. Valde — No katras dalībvalsts: 1 valdības pārstāvis, 1 pārstāvis no darba devēju organizācijām un 1 darba ņēmēju pārstāvis, — 3 Komisijas pārstāvji. 2. Valdes Birojs — Birojā ir 11 locekļi: 3 locekļi pārstāv katru no sociālajiem partneriem un valdībām, 2 locekļi ir no Komisijas, — Birojs pārrauga Valdes lēmumu īstenošanu un veic pasākumus Fonda atbilstīgai pārvaldībai Valdes sanāksmju starplaikā. 3. Direktors Direktoru ieceļ Komisija no kandidātu saraksta, ko iesniegusi Valde. Direktors īsteno Valdes un tās Biroja lēmumus un pārvalda Fondu. 4. Padomdevējas komitejas sastāv lielākais no 3 pārstāvjiem: no Komisijas, valdībām un sociālajiem partneriem. Komiteju mērķis ir sniegt padomu par lielu projektu īstenošanu un rezultātu izvērtēšanu. 5. Ārējā revīzija Revīzijas palāta. 6. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Galīgais 2006. gada budžets 19,8 milj. EUR (19,3), no kā 98,9 % (98,8 %) ir Kopienas subsīdija Darbinieku skaits 2006. gada decembrī Štatu sarakstā: 94 (94) Aizņemtās štata vietas: 89 (82) Pārējie darbinieki: norīkotie valsts eksperti un nodarbinātības aģentūras darbinieki: 1 (12), līgumdarbinieki: 9 (3) Kopējais darbinieku skaits: 99 (94) Norīkoti šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbībām: 58 (54), — administrācijā: 32 (32), — dažādi: 4 (5)
Kopiena saskaņā ar savu kompetenci īsteno pasākumus, kas saistīti ar ekonomisku, finansiālu un tehnisku sadarbību ar trešām valstīm. Minētie pasākumi papildina dalībvalstu īstenotos pasākumus un ir saderīgi ar Kopienas attīstības politiku. (181.a pants)

Mērķi: sniegt ES palīdzību i) rekonstrukcijai, bēgļu un pārvietoto personu atgriešanās iespējas nodrošināšanā; ii) veicināt racionālu administrēšanu, stiprāku iestāžu darbību un tiesiskumu; iii) atbalstīt tirgus ekonomikas attīstību un ieguldījumus būtiskā fiziskā infrastruktūrā un vides pasākumus; iv) atbalstīt sociālo attīstību un stiprināt pilsonisko sabiedrību.

Piemērošana: Aģentūra pārvalda galvenās palīdzības programmas Serbijā un Melnkalnē (Serbijas Republikā, Kosovā un Melnkalnes Republikā) un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (BDMR). Palīdzības saņēmēji var būt valstis, ANO pārvaldītās struktūras, federatīvas, reģionālas un vietējas struktūras, valstiskas un daļēji valstiskas struktūras, darba tirgus puses, uzņēmējdarbības atbalsta organizācijas, kooperatīvi, savstarpējās sabiedrības, labdarības iestādes, fondi un NVO.

Uzdevumi: — konsultēt Komisiju par prioritārajām vajadzībām, — izstrādāt programmas rekonstrukcijai un bēgļu un pārvietoto personu atgriešanās iespējām, — veikt visus iespējamos pasākumus, lai īstenotu ES palīdzību.

1. Valde Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, divi Komisijas pārstāvji un novērotājs no Eiropas Investīciju bankas. 2. Direktors Ieceļ Valde pēc Komisijas priekšlikuma Biroji Belgradā, Prištinā, Podgoricā un Skopjē ar plašu pārvaldības autonomiju. 3. Ārējā kontrole Eiropas Revīzijas palāta. 4. Budžeta izpildes apstiprinātāja institūcija Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Galīgais budžets: 307,5 miljoni EUR (374,6 miljoni EUR) Darbinieku skaits 2005. gada 31. decembrī: Pagaidu darbinieki štatu sarakstā: 114 (114) Aizņemtās pagaidu darbinieku štata vietas: 88 (88) Pārējās darba vietas: Vietējie darbinieki: 170 (195) štata vietas, no kurām aizņemtas bija 162 (173) Līgumdarbinieki: 28 (0) štata vietas, no kurām aizņemtas bija 26 (0) Kopējais darbinieku skaits: 276 (261) Atbildīgi par pamatdarbībām: 169 (184) administratīviem uzdevumiem: 107* (77) * Ieskaitot visus darbiniekus administrācijas, finanšu un informācijas tehnoloģiju nodaļās.
Kopiena saskaņā ar savu kompetenci īsteno pasākumus, kas saistīti ar ekonomisku, finansiālu un tehnisku sadarbību ar trešām valstīm. Minētie pasākumi papildina dalībvalstu īstenotus pasākumus un ir saderīgi ar Kopienas attīstības politiku. (181. a pants)

Mērķi — Dot ieguldījumu profesionālās izglītības sistēmu attīstībā Centrālās un Austrumeiropas valstīs un Mongolijā, dažās Balkānu reģiona valstīs un valstīs un teritorijās, uz kurām attiecas Meda programmas. — Veicināt palīdzības koordinēšanu valstīs, kurām ir tiesības saņemt palīdzību.

Uzdevumi — Nodrošināt palīdzību izglītības vajadzību un prioritāšu noteikšanā — Sniegt informāciju par esošajām ierosmēm un tālākām vajadzībām — Finansēt pilotprojektus — Īstenot Komisijas programmas valstīs, kurām ir tiesības saņemt atbalstu.

Valde — viens pārstāvis no katras dalībvalsts; — divi pārstāvji no Komisijas. Direktors — Ieceļ Valde pēc Komisijas priekšlikuma Padomdevējs forums: — ieceļ Valde, — divi eksperti no katras dalībvalsts, — divi eksperti no katras valsts, kurai ir tiesības saņemt palīdzību, — divi eksperti no sociālajiem partneriem Eiropas līmenī. Ārējā finanšu kontrole Eiropas Revīzijas palāta Budžeta izpildes apstiprinātāja institūcija Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Budžets 18,4 milj. EUR (17,2 milj. EUR), ko pilnībā finansē Komisija. Darbinieku skaits 2004. gada 31. decembrī: — plānotais štata vietu skaits: 104 (104), no kurām aizņemtās štata vietas 99 (99) — 31 (31) pārējie darbinieki (palīgdarbinieku līgumi, darbā norīkotie valstu eksperti, pagaidu darbinieki) Kopējais darbinieku skaits: 130 (130), kas norīkoti šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbībām: 82 (80) — administratīviem uzdevumiem: 35 (35) — dažādiem uzdevumiem:13 (15).
Nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Kopienas rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu iedzīvotāju veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku veselībai. (…) (Līguma 152. panta izraksts)

Mērķi — Koordinēt esošos zinātniskos resursus, ko tās rīcībā nodevušas dalībvalstu iestādes, lai veiktu cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu novērtēšanu un uzraudzību; — Sniegt dalībvalstīm un Kopienas iestādēm zinātniskus atzinumus par cilvēkiem paredzētām un veterinārajām zālēm.

Uzdevumi — Koordinēt zinātnisku novērtēšanu attiecībā uz zālēm, kam piemēro Kopienas tirdzniecības atļauju izsniegšanas kārtību; — Koordinēt Kopienā atļauto zāļu uzraudzību (farmakoloģiskā uzraudzība); — Sniegt atzinumu par maksimālo daudzumu attiecībā uz veterināro zāļu paliekām, kas ir pieļaujamas dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos; — Koordinēt uzraudzību attiecībā uz to, kā tiek ievērota laba ražošanas prakse, laba laboratorijas prakse un laba klīniskā prakse; — Reģistrēt izsniegto zāļu tirdzniecības atļauju statusu.

1. Patentēto zāļu komiteja, kurā ir divi locekļi no katras dalībvalsts, sniedz atzinumus par visiem jautājumiem, kas attiecas uz cilvēkiem paredzēto zāļu novērtēšanu. 2. Veterināro zāļu komiteja, kurā ir divi locekļi no katras dalībvalsts, sniedz atzinumus par visiem jautājumiem, kas attiecas uz veterināro zāļu novērtēšanu. 3. Valdē ietilpst divi pārstāvji no katras dalībvalsts, divi Komisijas pārstāvji un divi Eiropas Parlamenta iecelti pārstāvji. Valde pieņem darba programmu un gada pārskatu. 4. Izpilddirektoru ieceļ Valde pēc Komisijas priekšlikuma. 5. Ārējais revidents: Revīzijas palāta 6. Budžeta izpildes apstiprinātāja institūcija: Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Galīgais budžets: 99,1 milj. EUR (84,2 milj. EUR) no kuriem Kopienas subsīdijas (izņemot subsīdijas zālēm ar nemainīgu sastāvu): 24,7 % (22,9 %) Darbinieku skaits 2004. gada 31. decembrī: Plānotais štata vietu skaits iestādē 314 (287), Aizņemtās štata vietas: 290 (256) + 50 (48) pārējie darbinieki (palīgdarbinieku līgumi, darbā norīkotie valstu eksperti, vietējie darba ņēmēji un pagaidu darbinieki) Kopējais darbinieku skaits: 340 (304) Norīkoti šādu pienākumu izpildei: pamatdarbībām: 271 (242) administrācijā: 69 (62)
—

kā daļa no instrumenta Next Generation EU paketes ir ierosināts grozīt KNR 2014.–2020. gada plānošanas periodam, paredzot papildu 58 miljardus EUR 2020.–2022. gadā (2). Šim priekšlikumam ir dots saīsinājums REACT-EU (Recovery Assistance for Cohesion and the Territories of Europe), kas nozīmē Atveseļošanas palīdzība kohēzijai un Eiropas teritorijām,
15.

Ar 26. pantu noteikts, ka netiešas centralizētas pārvaldības gadījumā Komisija var atzīt, ka struktūrām, kurām Komisija uztic īstenošanu, to revīzijas, uzskaites, iepirkuma un dotāciju piešķiršanas sistēmas “ir līdzvērtīgas tās pašas sistēmām, pamatojoties uz starptautiski atzītiem standartiem” (kad tā iepriekš ieguvusi pierādījumus par to, ka šādas sistēmas pastāv un pareizi darbojas). Kā Palāta minēja Atzinumā Nr. 4/2006 (9. punkts), struktūrām, kurām Komisija uztic izpildi, šādos gadījumos nav saistoši Finanšu regulas noteikumi. Turklāt nav starptautiski atzītu standartu ne attiecībā uz iepirkuma sistēmām, ne atbilstības revīziju, līdz ar to prasībai pienācīgi ievērot starptautiskos standartus nav jēgas. Tas pats attiecas uz dotāciju piešķiršanas sistēmām.
17.

Taču ierosinātās izmaiņas ietekmē: — budžeta vienotības principu (5.a pants: procenti no priekšfinansējuma), — gada pārskata principu (149. pants: ELGF (9) nediferencēto apropriāciju pārnešana; 160.a pants: atkārtota pieejamo apropriāciju izmantošana pētniecībai; 12. un 150. pants: avansa izdevumu saistības humānajai palīdzībai un ELGF), — universāluma principu (18. pants: līdzekļu paredzēšana no dalībvalstu iemaksām ārējā atbalsta programmām un no iekārtu pārdošanas), — specifikācijas principu (23. pants: pārnesumi no “uzkrājumu” sadaļām; administratīvo apropriāciju pārnešana; paziņošanas kārtība; 26., 45. un 46. pants: pielāgojumi saistībā ar to rezervju atcelšanu, kas attiecas uz aizdevumiem un aizdevumu garantijām trešām valstīm), — pārredzamības principu (29. pants): budžeta publicēšanas termiņa pagarināšana.
4.2.

COSAC informē Eiropas Komisiju, ka lielākā daļa parlamentu, kuru viedokļi ir apkopoti 24. pusgada ziņojumā, uzskata, ka periods no decembra vidus līdz Jaunajam gadam būtu jāizslēdz no astoņu nedēļu termiņa, kas Līgumos paredzēts subsidiaritātes principa ievērošanas pārbaudei, un lielākā daļa norāda, ka no šā termiņa būtu izslēdzami arī periodi, kad iestādēs nenotiek aktīvs darbs. Eiropas Komisijai katru gadu būtu šie periodi jāizsludina.
6.2.

COSAC uzsver to, ka Eiropas 2014. gada vēlēšanas būs pirmās pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās, kas paredz, ka Eiropadomei jāņem vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanas un pēc atbilstīgas apspriešanās jāierosina Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāts, kas jāievēl no jauna sasauktajam Eiropas Parlamentam. COSAC uzskata, ka šādas saikne starp Eiropadomi, ko veido valstu un valdību vadītāji, kurus pilnvarojuši valstu parlamenti vai tie ievēlēti tiešās vēlēšanās, un vēlēšanas Eiropas Parlamentā, kas ir iestāde, kuru tieši ievēl pilsoņi, no vienas puses, un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja izvēle, no otras puses, būs nozīmīgs solis, lai mazinātu demokrātijas deficītu ES.
5.b

Pievieno šādu pantu: "7.a pants Deleģējuma īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir saskaņā ar šā panta nosacījumiem. 2. Pilnvaru deleģējumu, kas minēts 7. pantā, Komisijai piešķir līdz 2015. gada 31. decembrim. Komisija sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām vēlākais deviņus mēnešus pirms šā laikposma beigām. 3. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā brīdī atsaukt 7. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošu deleģēto aktu likumīgumu. 4. Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto tiesību aktu, tā vienlaikus par to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 7. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc Eiropas Parlamenta un Padomes informēšanas par šo aktu nav saņemti iebildumi no Eiropas Parlamenta vai Padomes vai ja līdz minētā termiņa beigām Komisija ir saņēmusi informāciju gan no Eiropas Parlamenta, gan no Padomes par to, ka iebildumi netiks celti. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu pagarina par diviem mēnešiem.”
(7)

Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu vidēja termiņa budžeta mērķa korekcija un ievērošana būtu jānodrošina ar pienākumu iemaksāt procentus nesošu depozītu, ko uz laiku nosaka dalībvalstij, kuras naudas vienība ir euro un kura nav nodrošinājusi pietiekamu budžeta konsolidāciju. Tā būtu jārīkojas, ▐ ja dalībvalsts, pat ja tās deficīts nepārsniedz 3 % no IKP atsauces vērtības, ievērojami novirzās no vidēja termiņa budžeta mērķa vai no atbilstīgajām korekcijām šā mērķa sasniegšanai un nav šo novirzīšanos novērsusi .
B.

tā kā Regulas (ES) 2017/625 51. panta 1. punkta b) un d) apakšpunkts pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus par noteikumiem, ar kuriem nosaka termiņus un kārtību dokumentu kontrolpārbaužu un vajadzības gadījumā identitātes kontrolpārbaužu un fizisko kontrolpārbaužu veikšanai attiecībā uz tām dzīvnieku un preču kategorijām, kurām piemēro oficiālās kontroles, kas paredzētas minētās regulas 47. panta 1. punktā, un kuras tiek ievestas Savienībā pa jūru vai ar gaisa transportu no trešām valstīm, ja minētie dzīvnieki vai preces tiek pārvietotas no kuģa vai gaisa kuģa un muitas uzraudzībā pārvestas uz citu kuģi vai gaisa kuģi tajā pašā ostā vai lidostā, gatavojoties tālākai pārvietošanai (“pārkrauti sūtījumi”), kā arī par noteikumiem, kuros paredzēts, kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem drīkst atļaut to dzīvnieku un preču kategoriju sūtījumu tranzītu, kuras noteiktas minētās regulas 47. panta 1. punktā, un šādiem sūtījumiem piemērot konkrētas oficiālās kontrolpārbaudes, tostarp kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem preces drīkst glabāt īpaši apstiprinātās muitas noliktavās vai brīvajās zonās;
2.

nolemj izveidot īpašo komiteju, kuras kompetence ir šāda: a) analizēt un pētīt, kā tiek piemērots Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 1. punkts saistībā ar nodokļu nolēmumiem un rakstura vai ietekmes ziņā tiem līdzīgiem pasākumiem, ko dalībvalstis pieņēmušas kopš 1991. gada 1. janvāra; b) analizēt un novērtēt, kā Komisija atbilstīgi LESD 108. pantam pastāvīgi uzrauga visas dalībvalstīs esošās atbalsta sistēmas, ierosinot dalībvalstīm piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi sakarā ar iekšējā tirgus pakāpenisku attīstību vai darbību, pārbaudot, vai valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu un netiek izmantots ļaunprātīgi, lemjot par to, vai attiecīgajai valstij noteiktā laika periodā ir jāatceļ vai jāmaina sniegtais atbalsts, un nododot lietu Eiropas Savienības Tiesai, ja attiecīgā valsts nepilda rīkojumus, kā tas, iespējams, ir saistībā ar lielu skaitu nodokļu nolēmumu, kas neatbilst ES noteikumiem par valsts atbalstu; c) analizēt un pētīt, kā dalībvalstis pēc 1991. gada 1. janvāra ir ievērojušas noteikumus attiecībā uz pienākumu sadarboties un darīt pieejamus visus nepieciešamos dokumentus, kas iekļauti Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (1); d) analizēt un pētīt, kā dalībvalstis saistībā ar nodokļu nolēmumiem un spontānu informācijas apmaiņu par tiem ar citām dalībvalstīm kopš 1991. gada 1. janvāra ir ievērojušas noteikumus, kas iekļauti Padomes 1977. gada 19. decembra Direktīvā 77/799/EEK par dalībvalstu kompetentu iestāžu savstarpēju palīdzību tiešo nodokļu un apdrošināšanas prēmiju aplikšanu ar nodokļiem (2) un Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (3); e) analizēt un vērtēt, kāda ir Komisijas prakse attiecībā uz pareizu Direktīvas 77/799/EEK un Direktīvas 2011/16/ES piemērošanu jautājumos, kas skar informācijas par nodokļu nolēmumiem spontānu paziņošanu citām dalībvalstīm; f) analizēt un novērtēt, kā dalībvalstis ievēro tādus Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā nostiprinātos lojālas sadarbības principus kā pienākumu sekmēt Savienības uzdevumu izpildi un atturēties no jebkādiem pasākumiem, kas var apdraudēt Savienības mērķu sasniegšanu, ņemot vērā, ka dažas dalībvalstis, iespējams, ir sekmējušas agresīvu nodokļu pārnešanas plānošanu lielos apmēros, kam varētu būt bijusi būtiska ietekme uz ES un tās valstu publiskā sektora finansēm; g) analizēt un novērtēt, kāda ir bijusi trešo valstu dimensija agresīvajai nodokļu pārnešanas plānošanai, ko veica dalībvalstīs dibināti vai darbojošies uzņēmumi, un apmainīties ar šo informāciju ar trešām valstīm; h) sniegt jebkādus ieteikumus šajā jomā, ko tā uzskata par vajadzīgiem;
3. Pirms iesaistīšanās skolu programmā dalībvalstis izpilda piedalīšanās priekšnosacījumu, proti, izstrādā valsts vai reģionāla līmeņa stratēģiju šīs programmas īstenošanai, un pēc tam reizi 6 gados to izstrādā no jauna. Dalībvalsts var grozīt šo stratēģiju, jo īpaši ņemot vērā uzraudzības un izvērtēšanas rezultātus. Stratēģijā norāda vismaz to, kādas vajadzības jāapmierina, sarindo šīs vajadzības prioritārā secībā, norāda mērķa populāciju, gaidāmos rezultātus un skaitliski apraksta sasniedzamos mērķus salīdzinājumā ar sākuma situāciju, un nosaka minēto mērķu sasniegšanai vispiemērotākos instrumentus un pasākumus.

3. Pirms iesaistīšanās skolu programmā dalībvalstis izpilda piedalīšanās priekšnosacījumu, proti, izstrādā valsts vai reģionāla līmeņa stratēģiju šīs programmas īstenošanai, un pēc tam reizi 6 gados to izstrādā no jauna. Dalībvalsts vai reģionālā iestāde var grozīt šo stratēģiju, jo īpaši ņemot vērā uzraudzības un izvērtēšanas rezultātus un rezultātus, kas sasniegti, pareizi izmantojot Savienības līdzekļus . Stratēģijā norāda vismaz to, kādas vajadzības jāapmierina, sarindo šīs vajadzības prioritārā secībā, norāda mērķa populāciju, gaidāmos rezultātus un skaitliski apraksta sasniedzamos mērķus salīdzinājumā ar sākuma situāciju, un nosaka minēto mērķu sasniegšanai vispiemērotākos instrumentus un pasākumus.