Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES tirdzniecības politikas saderība ar Eiropas zaļo kursu”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2020/C 429/10)

Ziņotājs: John BRYAN

Pilnsapulces lēmums 20.2.2020. Juridiskais pamats Reglamenta 32. panta 2. punkts Pašiniciatīvas atzinums Atbildīgā specializētā nodaļa Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 8.7.2020. Pieņemts plenārsesijā 18.9.2020. Plenārsesija Nr. 554 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 216/1/3

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK atzinīgi vērtē Eiropas zaļo kursu, it īpaši stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģiju, kurās izvirzīti augsti mērķi. Tās būtiski ietekmēs ES lauksaimniecību un lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozari, un tām būs izšķiroša nozīme turpmākajos tirdzniecības nolīgumos.

1.2. EESK uzskata: ņemot vērā ar veselību un vidi saistītos riskus, Eiropas Savienībai ir jāreaģē uz Covid-19 krīzi un tāpēc ir steidzami jāīsteno Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns, lai ES ekonomika pēc iespējas drīzāk atgūtos un atsāktu pilnvērtīgu darbību. Zaļajam kursam jābūt neatņemamai atveseļošanas sastāvdaļai.

1.3. Pasaules ekonomikai saskaroties ar iepriekš nepieredzētu lejupslīdi Covid-19 krīzes dēļ, taisnīga un uz noteikumiem balstīta tirdzniecība vienlīdzīgos konkurences apstākļos ir jo īpaši svarīga, lai virzītu ekonomikas atlabšanu. Labi funkcionējošs un atvērts ES vienotais tirgus un starptautiskā tirdzniecība ir īpaši svarīgi. EESK uzskata, ka ES nedrīkst pieļaut savas tirdzniecības politikas nonākšanu aizsargpozīcijā.

1.4. Daži no galvenajiem jautājumiem, kas ES ir jārisina Covid-19 krīzes kontekstā: 1) Eiropai izšķiroši svarīga ir koncepcija “Viena veselība”, pārtikas nodrošinājums un uztursuverenitāte; 2) ir nepieciešama spēcīga KLP un ilgtspējīga un izturētspējīga piegādes ķēde pārtikai un ar veselību saistītām pamatprecēm; 3) Eiropas Savienībai krīzes pārvarēšanai ir vajadzīgs spēcīgs un labi finansēts pašu resursu budžets; 4) ir svarīgi aizsargāt tirdzniecību un ES vienoto tirgu, lai novērstu renacionalizāciju un Brexit līdzīgu situāciju atkārtošanos.

1.5. EESK prasa ar detalizētu ietekmes novērtējumu pilnībā izvērtēt zaļā kursa stratēģijas “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijas ietekmi uz Eiropas Savienības brīvās tirdzniecības nolīgumiem, lauksaimniecību un lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozari.

1.6. Ir plaši atzīts, ka lauksaimniecības jomā tirdzniecībai ir būtiska nozīme, lai varētu sasniegt lielāko daļu, ja ne visus, ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), un ka PTO ir nozīmīga loma IAM sasniegšanā, ko bez efektīva daudzpusējas tirdzniecības mehānisma būtu daudz grūtāk paveikt.

1.7. EESK ierosina visos turpmākajos ES tirdzniecības nolīgumos iekļaut zaļā kursa stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģiju kā kopējus ilgtspējas standartus, un atzīst, ka ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) un augstāku standartu iekļaušana un īstenošana daudzpusējos tirdzniecības nolīgumos ir liels izaicinājums. Lielāks progress IAM un galveno vides un sociālo standartu jomā divpusējos tirdzniecības nolīgumos šķiet iespējams īsākā termiņā.

1.8. Eiropas Savienībai ir jāpanāk, lai tirdzniecības nolīgumu dēļ nenotiktu problēmas eksternalizācija un nepalielinātos atmežošana citās valstīs.

1.9. EESK uzskata, ka ļoti svarīgi ir nevājināt ES lauksaimniecības un lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozares dzīvotspēju un konkurētspēju, ar zaļā kursa stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģiju uzspiežot augstākas izmaksas un standartus, kurus konkurenti nav gatavi pieņemt un īstenot.

1.10. EESK uzskata, ka ir vajadzīga lielāka saskaņa un koordinācija starp ES politikas jomām, piemēram, zaļā kursa stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģiju, KLP, tirdzniecības politiku un sociālo politiku, kā arī to ietvaros.

1.11. Lauksaimniecībai saskaņā ar ES ģimenes lauku saimniecības modeli ir nozīmīga loma zaļā kursa stratēģijas “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijas īstenošanā, un ir būtiski svarīgi, lai būtu pietiekams KLP budžets, kas ļauj segt papildu prasības lauksaimniekiem.

1.12. Saistībā ar zemes platību pārveidošanu bioloģiskajai ražošanai ir jāizvērtē ietekme, ko izraisīs produkcijas apjoma samazināšanās. Ir jāpastiprina pētniecība, lai precīzāk definētu apzīmējumu “bioloģisks” un izvērtētu bioloģiskās lauksaimniecības reālo tīro devumu globālajai ilgtspējai, tostarp bioloģiskajai daudzveidībai.

1.13. Visos Eiropas Savienības tirdzniecības nolīgumos ir jānodrošina atbilstība ES sanitārajiem un fitosanitārajiem noteikumiem un jāapņemas ievērot piesardzības principu.

2. Konteksts

Eiropas zaļais kurss

2.1. Eiropas Zaļais kurss ( 1 ) ir tālejošs paziņojums, kas ietver apņemšanos risināt klimata un vides problēmas.

2.2. Eiropas zaļais kurss ir jauna izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir pārveidot ES par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas līdz 2050. gadam samazinātos līdz nullei un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa.

2.3. Zaļā kursa mērķis ir aizsargāt, saglabāt un stiprināt ES dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labjutību pret apdraudējumiem un ietekmi, kas saistīta ar vidi. Pārejai ir jābūt taisnīgai un iekļaujošai. Cilvēkiem tajā jābūt pirmajā vietā, un uzmanība ir jāvelta reģioniem, nozarēm un darba ņēmējiem.

2.4. Eiropas Savienības Komisija ir norādījusi, ka zaļais kurss ir neatņemama daļa no Komisijas tirdzniecības politikas stratēģijas, kuras mērķis ir īstenot ANO 2030. gada programmu un ilgtspējīgas attīstības mērķus ( 2 )

2.5. Galvenie Eiropas zaļajā kursā noteiktie mērķi ir skaitliski izvērsti ( 3 ) šādi:

Stratēģija “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģija

2.6. Zaļā kursa ietvaros stratēģijas “No lauka līdz galdam” ( 4 ) mērķis ir padarīt ES pārtikas sistēmu par globālu ilgtspējas standartu.

2.7. ES Biodaudzveidības stratēģijas ( 5 ) mērķis ir apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu un atjaunot dabu.

2.8. Daži no stratēģijas “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijas galvenajiem mērķiem ir šādi: — līdz 2030. gadam par 50 % samazināt ķīmisko pesticīdu izmantošanu, — līdz 2030. gadam par 50 % samazināt uzturvielu zudumu un par 20 % – mēslošanas līdzekļu izmantošanu, — līdz 2030. gadam par 50 % samazināt lauksaimniecības dzīvniekiem paredzētu antimikrobiālo līdzekļu tirdzniecību, — pamatojoties uz zinātniskiem faktiem, pārskatīt un uzlabot tiesību aktus dzīvnieku labturības jomā, — līdz 2030. gadam palielināt bioloģisko lauksaimniecību līdz 25 % no ES zemes platības, — precizēt konkurences noteikumus kolektīvām iniciatīvām, lai stiprinātu lauksaimnieku pozīciju piegādes ķēdē, — ar KLP vai tirgus starpniecību izstrādāt zaļu modeli lauksaimnieku atalgošanai par oglekļa dioksīda piesaisti, — līdz 2030. gadam iestādīt 3 miljardus koku, — apturēt apputeksnētāju skaita samazināšanos un atjaunot tā pieaugumu, — atjaunot brīvas plūsmas stāvokli 25 000 km ES upju, — aizsargāt 30 % no ES zemes un jūras platībām, — stimulēt ilgtspējīgu pārtikas patēriņu un veicināt veselīgu pārtiku par pieņemamu cenu visiem.

2.9. Īsumā – šīs stratēģijas tiecas nodrošināt Eiropas iedzīvotājiem ilgtspējīgu pārtiku par pieņemamu cenu, ierobežot klimata pārmaiņas, aizsargāt vidi un saglabāt bioloģisko daudzveidību.

2.10. EESK atzinīgi vērtē zaļā kursa stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģiju, kā arī tajās noteiktos mērķus ( 6 )

ES tirdzniecības politika

2.11. Phil Hogan galvenais vēstījums jautājumā par ES tirdzniecības politiku un Eiropas vietu uz noteikumiem balstītas daudzpusējas sistēmas centrā ir vienlīdzīgi konkurences apstākļi visiem Komisijas priekšsēdētājas 2019. gada decembra pilnvarojuma vēstulē tirdzniecības komisāramgalvenais vēstījums jautājumā par ES tirdzniecības politiku un Eiropas vietu uz noteikumiem balstītas daudzpusējas sistēmas centrā ir vienlīdzīgi konkurences apstākļi visiem ( 7 ) . Priekšsēdētāja norāda, ka tirdzniecības komisāram būs jānodrošina ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana un tāpēc visos jaunajos tirdzniecības nolīgumos būs jāietver ilgtspējīgai attīstībai veltīta nodaļa.

2.12. Stratēģijā “No lauka līdz galdam” ES norāda, ka tā atbalstīs globālo pāreju uz ilgtspējīgām lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmām saskaņā ar stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķiem un ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Savā ārējā politikā, tostarp tirdzniecības politikā, ES ar visiem saviem partneriem divpusējos, reģionālos un daudzpusējos forumos tieksies veidot “zaļās alianses” attiecībā uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām. Tas nodrošinās tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības noteikumu pilnīgu īstenošanu un izpildi visos tirdzniecības nolīgumos, tostarp ar ES galvenā tirdzniecības nolīgumu izpildes uzrauga starpniecību.

3. Galvenās diskusiju jomas

Tirdzniecības nozīmīgums un vērtība

3.1. ES ir pasaulē lielākā ekonomika, tās IKP uz iedzīvotāju ir 25 000 EUR un kopējais patērētāju skaits ir 450 miljoni ( 8 ) . Tā ir lielākais tirdzniecības bloks pasaulē. ES ir galvenā tirdzniecības partnere 80 valstīm.

3.2. Tirdzniecība un ieguldījumi Eiropas Savienībai ir ļoti svarīgi. Paziņojumā “Tirdzniecība visiem” uzsvars likts uz to, ka eksports no ES nodrošina vairāk nekā 36 miljonus – septīto daļu – darbvietu un ka nākamajos 15 gados 90 % pasaules ekonomikas izaugsmes varētu notikt ārpus Eiropas.

3.3. Iekšējā un ārējā tirdzniecība ES vienotajā tirgū saskaņā ar brīvu, godīgu un uz noteikumiem balstītu politiku pasaules tirgū Eiropas Savienībai un tās 450 miljoniem iedzīvotāju ir būtiski svarīga ( 9 ) . ES preču tirdzniecības ar pārējo pasauli vērtība 2018. gadā bija 3936 miljardi EUR.

3.4. ES lauksaimniecības pārtikas tirdzniecības statistika ( 10 ) liecina, ka 2019. gads ir bijis rekordu gads. Lauksaimniecības pārtikas produktu eksporta vērtība kopumā sasniedza 151,2 miljardus EUR, savukārt imports veidoja 119,3 miljardus EUR, kā rezultātā tirdzniecības kopējā vērtība gadā bija 270,5 miljardi EUR. Tirdzniecības pārpalikums no 2018. gada palielinājās par 10,9 miljardiem EUR, sasniedzot visu laiku augstāko vērtību 31,9 miljardu EUR apmērā. Pārtikas pārstrādes rūpniecībai ir liela nozīme tirdzniecības un importa jomā.

3.5. EESK iepriekš ir uzsvērusi lauksaimniecības produktu tirdzniecības nozīmi lauksaimniecības turpmākās attīstības ziņā un ES lauksaimniecību pasaules pārtikas nodrošinājuma kontekstā ( 11 )

3.6. EESK ir pieņēmusi atzinumu “Lauksaimniecības nozīme daudzpusējās, divpusējās un reģionālās tirdzniecības sarunās saistībā ar PTO ministru sanāksmi Nairobi” ( 12 ) . Atzinumā apgalvots, ka PTO joprojām ir dzīvotspējīgs un efektīvs forums tirdzniecības sarunām, jo īpaši lauksaimniecības jomā.

3.7. PTO nespēja virzīt daudzpusējo tirdzniecību un krīze strīdu izšķiršanas mehānismā rada ievērojamu apdraudējumu multilaterālismam un uz noteikumiem balstītai tirdzniecībai.

3.8. Taču tam nevajadzētu mazināt pienācīgi funkcionējošas PTO nozīmi globālās tirdzniecības kontekstā un ES veicinātas, uz noteikumiem balstītas daudzpusējas sistēmas svarīgumu.

3.9. Atzinumā par PTO reformēšanu EESK ir pārliecināta ne tikai par to, ka pēc iespējas drīzāk ir jāīsteno steidzamas reformas, sevišķi attiecībā uz Strīdu izšķiršanas padomes Apelācijas institūcijas darbību, bet arī par to, ka PTO dalībvalstīm ir jāapņemas veikt apņēmīgākas sistēmiskas izmaiņas. Šie EESK atbalstītie priekšlikumi aptver galvenokārt trīs jomas: darba standartus un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, mērķus klimata pārmaiņu jomā un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu līdz 2030. gadam ( 13 )

3.10. EESK uzskata, ka ES nevar pieļaut savas tirdzniecības politikas nonākšanu aizsargpozīcijā. Ņemot vērā Covid-19 krīzi un virzību uz ekonomikas atlabšanu visā ES un pasaulē, tirdzniecības nozīmīgums un vērtība nekad nav bijuši svarīgāki.

3.11. EESK uzskata, ka ES ir jāizvēlas stingra pieeja ekonomikas atlabšanas virzīšanai un veicināšanai, izmantojot zaļo kursu un Eiropas atveseļošanas plānu.

3.12. Zaļajam kursam ir jānodrošina optimāls līdzsvars starp spēcīgas tirdzniecības saglabāšanu un darbvietu un vides aizsardzību, vienlaikus saglabājot arī Eiropas konkurētspēju. Tāpat arī stratēģija nevar radīt konkurences priekšrocības ārpussavienības importam ES tirgū, tostarp trešās valstīs ražotiem un uz ES importētiem bioloģiskiem produktiem, kam vajadzētu būt ražotiem, ievērojot tādus pašus noteikumus, kuri tiek piemēroti ES ražotājiem ( 14 ) . Būtu jāievieš ES izsekojamības un bioloģiskās kvalitātes sertifikācijas sistēma un atsevišķi un labi salasāmā veidā jāmarķē Eiropas Savienībā ražotie produkti kā “ES bioloģiskie produkti” un citur pasaulē ražotie produkti kā “trešo valstu bioloģiskie produkti”. Neatkarīga un dinamiska akreditācijas sistēma, ko pašlaik pārvalda viena valsts akreditācijas struktūra, kura darbojas publiskā pakļautībā, būtu vajadzīga arī ES līmenī, lai konkrēti risinātu tādus jautājumus kā kontroles struktūru akreditācija un ar bioloģiskajiem produktiem saistītas un bioloģiskās ražošanas nozarē un bioloģisko produktu tirdzniecības nozarē notiekošas krāpšanas novēršana.

3.13. Izcili svarīga ir ES vienotā tirgus efektīva un pienācīga darbība. EESK ir stabili pārliecināta, ka nav jānotiek ES tirgu renacionalizācijai.

3.14. EESK atzīst tādas uz noteikumiem balstītas tirdzniecības svarīgumu un vērtību, kas darbojas vienlīdzīgos konkurences apstākļos, kā arī būtisko ieguldījumu, ko tā sniegs ekonomikas atlabšanā pēc Covid-19.

Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība

3.15. Ilgtspējīga attīstība nozīmē, ka ir jāapmierina pašreizējās vajadzības un vienlaikus jānodrošina, lai nākamās paaudzes varētu apmierināt savas vajadzības. ANO programmā 2030. gadam ir noteikti 17 galvenie ilgtspējīgas attīstības mērķi un 169 mērķrādītāji.

3.16. Stratēģija “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģija aptver daudz vairāk par ilgtspējīgas attīstības mērķiem un nosaka pavisam jaunu kritēriju kopumu ar mērķi radīt “jaunu globālu ilgtspējas standartu”.

3.17. Saskaņā ar ES tiesību aktiem visās attiecīgajās ES politikas jomās, tostarp tirdzniecības politikā un konkurences politikā, ir jāveicina ilgtspējīga attīstība. ES tirdzniecības politikas mērķis ir nodrošināt, lai ekonomiskā attīstība notiktu ievērojot: sociālo taisnīgumu; cilvēktiesības; augstus nodarbinātības standartus; augstus vides standartus. Vienlaikus ir jāaizsargā arī Eiropas Savienības fitosanitārie noteikumi un jāpiemēro piesardzības princips.

3.18. Gadu laikā EESK ir sagatavojusi vairākus atzinumus par dažādiem tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības aspektiem, tostarp atzinumu par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām ES brīvās tirdzniecības nolīgumos ( 15 ) un par tirdzniecības un ieguldījumu svarīgo nozīmi ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanā un īstenošanā ( 16 )

3.19. Pirmajā minētajā atzinumā EESK mudina Komisiju izvirzīt augstākus mērķus attiecībā uz tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās noteikto saistību faktiskas izpildāmības stiprināšanu un uzsver šauro pieeju tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai saistībā ar patērētāju interesēm. Tā arī uzsver finansēšanas un resursu jautājumus saistībā ar vietējo konsultantu grupu (VKG) darbību un sankciju izmantošanu.

3.20. Beidzamajā atzinumā Komiteja pauž uzskatu, ka IAM un Parīzes nolīguma īstenošana būtiski mainīs globālo tirdzniecības programmu, jo īpaši attiecībā uz rūpniecības preču un lauksaimniecības produktu tirdzniecību. Taču EESK norāda, ka IAM nav juridiski saistoši un nepastāv strīdu izšķiršanas mehānisms. Atzinumā uzsvērta atbildīgas uzņēmējdarbības prakses nozīme, lai palīdzētu sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus, un uzsvērts, ka izšķiroši svarīga būs privātā sektora ietekme. Turklāt ir pausts aicinājums veikt pilnīgu ietekmes novērtējumu par iespējamajām sekām, ko ilgtspējīgas attīstības mērķu un Parīzes nolīguma īstenošana radīs ES tirdzniecības un konkurences politikā, tostarp lauksaimniecībā.

3.21. Ir plaši atzīts, ka no tirdzniecības lauksaimniecības jomā ir lielā mērā atkarīga daudzu, ja ne visu, ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana, un ka PTO ir nozīmīga loma to sasniegšanā, ko bez efektīva daudzpusējas tirdzniecības mehānisma būtu daudz grūtāk paveikt ( 17 )

3.22. Galvenie jautājumi rodas saistībā ar zaļā kursa stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģiju, ES tirdzniecības politiku un ilgtspējīgu attīstību, tie cita starpā ir šādi: cik reālistiski ir tas, ka ES var noteikt un īstenot jaunu augstāku standartu kopumu, kas pārsniedz IAM līmeņus? Vai ES var pārliecināt savus tirdzniecības partnerus piedalīties tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā? Vai ES var iet soli tālāk un pārliecināt tirdzniecības partnerus vai pat ES dalībvalstis piedalīties vēl vienā augstākā ilgtspējīgas attīstības līmenī, izmantojot zaļo kursu? Cik ļoti ES uzstās uz IAM un/vai stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģiju turpmākās tirdzniecības sarunās? Kādas izmaksas zaļais kurss radīs Eiropas lauksaimniekiem un lauksaimniecības nozarei? Kā tas ietekmēs ES tirdzniecības konkurētspēju?

3.23. EESK skatījumā Eiropas Savienībai būtu jāīsteno tiesību akti, kas uzņēmumiem savās piegādes ķēdē uzliktu pienācīgas rūpības pienākumu atklāt, novērst un mazināt vides un sociālos riskus, kā arī cilvēktiesību pārkāpumus.

Izpilde

3.24. JRC ) pieejamās Eiropas Savienībai ir vairāk jāvērš uzmanība uz IAM un standartu izpildi un īstenošanu brīvās tirdzniecības nolīgumos. Tirdzniecības nolīgumiem kļūstot detalizētākiem un iekļaujošākiem, ir ļoti svarīgi pienācīgi un stingri uzraudzīt, īstenot un izpildīt visus to aspektus, jo īpaši kad tie skar ekonomikas nemateriālās ilgtspējīgas attīstības jomas, piemēram, vidi un klimata pārmaiņas. Jaunākās tehnoloģijas, piemēram, Kopīgajam pētniecības centram () pieejamās ( 18 ) , būtu jāizmanto galveno jautājumu, piemēram, atmežošanas, uzraudzībai.

3.25. Uzraudzības un izpildes procedūrām jābūt skaidrām, ātrām, efektīvām un finansiāli pārredzamām; izmaksas ir jādala taisnīgi, ņemot vērā mazo lauksaimnieku iespējas.

Transports un enerģētika

3.26. 2 emisiju daudzuma (prognozes liecina, ka līdz 2030. gadam tās sasniegs 40 % no kopējā emisiju daudzuma Zaļajā kursā daudz lielāka uzmanība jāvelta transporta un enerģētikas politikai. Transports rada 24 % no globālā COemisiju daudzuma (prognozes liecina, ka līdz 2030. gadam tās sasniegs 40 % no kopējā emisiju daudzuma ( 19 ) ). Enerģijas patēriņš plašākā nozīmē arī tiks uzraudzīts stingrāk, un ir nepieciešami spēcīgāki stimuli atjaunojamo energoresursu enerģijai.

Zaļā kursa stratēģija “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģija

3.27. Zaļā kursa stratēģijai “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijai ir stingri jāatbalsta Eiropas lauksaimnieku un lauksaimniecības nozares ekonomiskā ilgtspēja, kā arī jāuzlabo tirgu darbība, vienlaikus sekmējot ekonomikas, vides un sociālajā ziņā ilgtspējīgāku lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozari. Tas atbilst EESK skatījumam par to, kāda ir “mums vajadzīgā ilgtspējīgā ekonomika” ( 20 )

3.28. Atzinumā par visaptverošas pārtikas politikas veidošanu Eiropas Savienībā ( 21 ) EESK aicina izstrādāt ilgtspējīgāku pārtikas politiku, kuras mērķis būtu nodrošināt veselīgu uzturu no ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, sasaistīt lauksaimniecību ar uzturu un ekosistēmu pakalpojumiem un nodrošināt piegādes ķēdes, kas aizsargā visu Eiropas sabiedrības grupu veselību.

3.29. Stratēģijā “No lauka līdz galdam” atspoguļojas daudzas šo atzinumu idejas – EESK ir veidojusi to stimulējošus apstākļus.

3.30. Attiecībā uz konkrēto priekšlikumu samazināt pesticīdu izmantošanu lauksaimniekiem ir jāvar šādus produktus aizstāt ar drošām un ilgtspējīgām alternatīvām, kas aizsargā ražu un novērš jebkādu apdraudējumu pārtikas nodrošinājumam. Uz pamatotiem zinātniskajiem datiem balstīta pētniecība un inovācija ir īpaši svarīgas, lai būtu iespējams īstenot alternatīvus ilgtspējīgas augu aizsardzības risinājumus.

3.31. Mēslošanas līdzekļu izmantošanas samazināšanas pamatā jābūt pārliecinošiem zinātniskajiem datiem par barības vielu pārvaldības plāniem, augsnes pārbaudēm, kultūraugu nodrošināšanu ar nepieciešamajām uzturvielām, precīzās lauksaimniecības izmantošanu un barības vielu līdzsvara saglabāšanu augsnē.

3.32. Antimikrobiālo līdzekļu izmantošanas samazināšana ir būtiski svarīga cilvēku veselībai un drošībai (“vienas veselības” ( 22 ) pieeja).

3.33. Dzīvnieku veselības un labturības uzlabošana ir svarīgs un vēlams mērķis, taču tirgū tas diemžēl ne vienmēr ir novērtēts un saistītās izmaksas bieži netiek atgūtas. KLP ietver ļoti spēcīgas nostādnes, kas garantē, ka Eiropas dzīvnieki tiek audzēti saskaņā ar augstākajiem izsekojamības, dzīvnieku veselības un labturības, kā arī vides standartiem pasaulē. Runājot par starptautisko tirdzniecību, dzīvnieku labturības standartu savstarpībai vajadzētu būt vienai no galvenajām prasībām tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm.

3.34. Stratēģijā “No lauka līdz galdam” noteikto antimikrobiālo līdzekļu, pesticīdu un mēslojuma samazināšanas mērķu kontekstā ir jāņem vērā daudzās dalībvalstīs beidzamo gadu laikā jau gūtie panākumi, un šajā nolūkā jāizmanto salīdzinoša novērtēšana.

3.35. Saistībā ar lielāku zemes platību pārveidošanu bioloģiskajai ražošanai ir jāizvērtē ietekme, ko radīs attiecīga ražošanas apjoma samazināšanās. Ir jāpastiprina pētniecība, lai labāk definētu apzīmējumu “bioloģisks” un izvērtētu “bioloģiskās” ražošanas reālo neto devumu globālajai ilgtspējai. Turklāt bioloģiskajā lauksaimniecībā ražošanas izmaksas var būt augstākas, kas arī ne vienmēr atspoguļojas mazumtirdzniecības līmenī. Tas var padarīt bioloģisko lauksaimniecību, kurā izmaksas ir augstākas, neilgtspējīgu. ES ir arī jāgūst ietekme tirgū attiecībā uz cenas piemaksu/ilgtspēju, ko rada četrkāršs bioloģiskās ražošanas pieaugums.

KLP un zaļā kursa stratēģija “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģija

3.36. Pašreizējās KLP reformas process tika sākts 2018. gadā ar 2018. gada jūnija tiesību aktu priekšlikumiem ( 23 ) . Jaunajā KLP ir noteikti augstāki mērķi, jo īpaši attiecībā uz vidi un klimata pārmaiņām.

3.37. Jaunās KLP priekšlikumos ir noteikti šādi konkrēti mērķi: — atbalstīt lauku saimniecību ienākumu pietiekamību un saimniecību izturētspēju visā ES teritorijā, lai stiprinātu uzturdrošību, — pastiprināt orientēšanos uz tirgu un palielināt konkurētspēju, tostarp vairāk akcentējot pētniecību, tehnoloģijas un digitalizāciju, — uzlabot lauksaimnieku pozīcijas vērtības veidošanas ķēdē, — sekmēt klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, kā arī attīstīt ilgtspējīgu enerģētiku, — veicināt ilgtspējīgu attīstību un dabas resursu – piemēram, ūdens, augsnes un gaisa – efektīvu pārvaldību, — veicināt bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanu, uzlabot ekosistēmas pakalpojumus un saglabāt dzīvotnes un ainavas, — piesaistīt gados jaunus lauksaimniekus un veicināt uzņēmējdarbības attīstību lauku apvidos, — veicināt nodarbinātību, izaugsmi, sociālo iekļautību un vietējo attīstību lauku apvidos, kā arī veicināt bioekonomiku un ilgtspējīgu mežsaimniecību, — uzlabot ES lauksaimniecības spēju reaģēt uz sabiedrības prasībām pārtikas un veselības jomā, tostarp uz prasībām par nekaitīgu, uzturvielām bagātu un ilgtspējīgi ražotu pārtiku, kā arī par dzīvnieku labturību.

3.38. Jaunajā KLP ir noteikta īpaša prasība – tiešiem maksājumiem būs jābūt atkarīgiem no uzlabotām prasībām vides un klimata pārmaiņu jomā. Dalībvalstīm būs jāpiedāvā ekoshēmas to lauksaimnieku atbalstam, kuri pārsniegs obligātās prasības.

3.39. Jaunajos KLP priekšlikumos ir noteikts, ka vismaz 30 % no katra valsts piešķīruma lauku attīstībai tiks veltīti vides un klimata pasākumiem. Gaidāms, ka 40 % no KLP kopējā budžeta sekmēs klimatrīcību ( 24 )

3.40. KLP ir noteikta prasība, ka dalībvalstīm ir jāsagatavo stratēģiskie plāni par to, kā tās sasniegs konkrētus KLP mērķus. Dalībvalstis, izmantojot kopīgi noteiktos rezultātu rādītājus, noteiks mērķrādītājus, ko tās vēlas sasniegt plānošanas periodā.

3.41. Pēdējo divu gadu laikā ES iestādes jau ir guvušas ievērojamu progresu KLP priekšlikumu virzīšanā, un ir ļoti svarīgi, lai zaļā kursa priekšlikumi šo progresu neapturētu. Saskaņot KLP stratēģiskos plānus ar ES zaļo kursu būs sarežģīti, taču tas ir nepieciešams.

ES tirgus virziens un taisnīga cena

3.42. Zaļā kursa stratēģijā “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijā ir ļoti skaidri noteikts, ka vidējais ES lauksaimnieks pašlaik nopelna aptuveni pusi no tā, ko nopelna vidējais strādājošais ekonomikā kopumā.

3.43. Ilgtspējīgus ienākumu nodrošināšanas ziņā ir svarīgi, lai Eiropas lauksaimnieki tirgū par pārtiku saņemtu taisnīgu cenu, kas pārsniegtu ražošanas izmaksas. Ar stratēģiju “No lauka līdz galdam” ir jārada tirgū skaidrība, ka Eiropas lauksaimniekiem noteiktie augstie pārtikas ražošanas standarti ir svarīgi un ka tas maksā naudu. Stratēģijai “No lauka līdz galdam” tas ir jāpanāk ar negodīgas tirdzniecības prakses aizliegšanas iniciatīvām ( 25 ) , ar to jānovērš pārdošana zem pašizmaksas un jānodrošina tirgus cenas taisnīgs sadalījums visā piegādes ķēdē.

Budžets

3.44. Priekšlikumi par daudzgadu finanšu shēmu (DFS), tostarp KLP budžeta samazināšana par 9 % reālā izteiksmē, nav saderīgi ar zaļā kursa stratēģijas “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijas mērķiem.

3.45. Lai sasniegtu minēto stratēģiju mērķus, KLP budžetu nedrīkst samazināt. Budžets ir jāpalielina, lai ņemtu vērā papildu prasības lauksaimniekiem un inflāciju, aizsargātu lauksaimnieku pamata maksājumus un lauku saimniecību shēmas lauku attīstības programmas ietvaros.

3.46. Jebkāds izlaides un lauksaimnieku ienākumu samazinājums, ko izraisa stratēģijas īstenošana, ir jākompensē.

3.47. EESK atkārtoti pauž atbalstu tam, ka ES budžets būtu jāpalielina, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu KLP un jauno politikas mērķu sasniegšanai un konstatēto problēmu risināšanai ( 26 )

Zinātniskais pamatojums

3.48. Klimatrīcībai jābūt balstītai uz precīziem darbības mērījumiem lauku saimniecību līmenī. Pašreizējais metāna uzskaites veids neatbilst mūsdienu zinātnes līmenim ( 27 ) , un lauksaimnieki negūst atzinību par savās ganībās un dzīvžogos piesaistīto oglekļa dioksīdu. Šie jautājumi ir jārisina stratēģijā “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijā un jānodrošina, lai visas šajā nozarē radītās un piesaistītās emisijas tiktu taisnīgi un precīzi ņemtas vērā.

Taisnīga pārkārtošanās

3.49. Jaunajā zaļajā politikā ir ārkārtīgi svarīgi, lai pārkārtošanās būtu taisnīga. Jaunas politikas īstenošanas izmaksas ir jāsedz visiem – no lauksaimniekiem un apstrādātājiem līdz mazumtirgotājiem un patērētājiem. Ir jāizveido koncepcija “nevienu neatstāt novārtā” ( 28 ) un jāaizsargā tie, kurus negaidītas jaunās politikas sekas var ietekmēt visvairāk.

Līdzvērtīgu standartu nodrošināšana

3.50. PTO 1995. gada Nolīgums par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu attiecas uz pārtikas nekaitīguma noteikumu, kā arī uz dzīvnieku un augu veselības noteikumu piemērošanu. Tā 5. panta 7. punktā ir noteikts piesardzības princips, kas ir paredzēts arī Lisabonas līgumā. Jebkādi mēģinājumi to grozīt līmenī, kas nav daudzpusējs, varētu dziļi ietekmēt pasaules tirdzniecības kārtību un paša nolīguma turpmāko ticamību ( 29 )

3.51. ES ir jāuzstāj uz daudz spēcīgākiem ekvivalentiem sociāliem, vides, dzīvnieku labturības un fitosanitārajiem standartiem trešās valstīs, kuras eksportē uz ES, lai tie būtu līdzīgi Eiropas lauksaimniekiem piemērotajiem standartiem. Standartiem neatbilstošu importu uz Eiropas Savienību nevar izmantot, lai aizstātu augstas kvalitātes Eiropas preces, kas ražotas saskaņā ar stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģiju. Tāpat arī Eiropa nevar, izmantojot oglekļa emisiju pārvirzi, eksternalizēt darbu, kas tai jāiegulda klimata pārmaiņu mērķrādītāju sasniegšanā.

3.52. ES jāvairās arī palielināt piekāpību lauksaimniecībā, jo tas apdraudētu vietējo ražošanu. ES ir arī jānovērš dubultu lauksaimniecības standartu piemērošana partnervalstīs, jo īpaši saistībā ar Līgumu par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu un Nolīgumu par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā.

Darbaspēks

3.53. Pētījumi liecina, ka brīvās tirdzniecības nolīgumi ir piemērots instruments, lai uzlabotu darbaspēka situāciju partnervalstīs ( 30 ) . SDO pētījumā par darbaspēka noteikumiem 76 no vairāk nekā 260 brīvās tirdzniecības nolīgumu 2016. gadā secināja, ka tehniskās sadarbības, pārbaudes mehānismu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalības apvienojums ir palīdzējis uzlabot darba tiesību situāciju dažādās nozarēs.

Ietekmes novērtējums

3.54. Labi tiesību akti ir tādi tiesību akti, kas pirms to ieviešanas ir rūpīgi un pienācīgi pārbaudīti. Visos pasākumos, kas ierosināti zaļā kursa stratēģijas “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijas ietvaros, jāietver detalizēts regulējuma ietekmes novērtējums, tostarp salīdzinošs novērtējums, pirms jebkādu politisku vai reglamentējošu lēmumu pieņemšanas.

Mežsaimniecība un atmežošana

3.55. Mežsaimniecības platību paplašināšana Eiropas Savienībā ir pozitīvs solis, kas ļoti labvēlīgi ietekmēs klimata pārmaiņu mazināšanu. Tam nepieciešams spēcīgs finansējums, lai lauksaimnieki nezaudētu ienākumus ilgstošu investīciju dēļ.

3.56. ES tirdzniecības politikai jābūt ļoti pārdomātai un atbilstošai zaļajā kursā un stratēģijā “No lauka līdz galdam” noteikto mērķrādītāju sasniegšanai, lai ES imports nepalielinātu atmežošanu tirdzniecības partnervalstīs ārpus ES. Daži šīs problēmas piemēri ir liellopu gaļas un sojas imports no Mercosur valstīm (Brazīlija), liellopu gaļas un aitas gaļas imports no Austrālijas un palmu eļļas imports no Indonēzijas.

3.57. EESK aicina Komisiju labāk informēt Eiropas patērētājus un vairot viņu izpratni par atmežošanas problēmām, uzlabojot produktu vides marķējumus, kā arī izveidojot Eiropas atmežošanas novērošanas centru un agrīnas brīdināšanas mehānismu.

3.58. EESK prasa Komisijai kopīgi ar vietējiem iedzīvotājiem atbalstīt mežu atjaunošanu atmežotajās platībās un apmežošanu, jo īpaši Latīņamerikā, Subsahāras Āfrikā un jaunietekmes valstīs. Komisija ir arī izveidojusi finansiālo atbalstu un tehnisko palīdzību trešām valstīm (tostarp valstiskiem un nevalstiskiem dalībniekiem), jo īpaši nolūkā saglabāt “senās” mežu ekosistēmas.

3.59. EESK mudina Komisiju, veicinot instrumentu konverģenci un paplašinot pastāvošo sertifikāciju, uzlabot marķējuma “brīvs no atmežošanas ārvalstīs” kvalitāti un drošticamību un šajā nolūkā ar tālizpētes palīdzību izmantot zemes lietojuma kartēšanu, palīdzēt ražotājiem īstenošanā un stiprināt kontroli piegādes ķēdēs.

4. Covid-19 ietekme

4.1. Koronavīrusa krīze ir atklājusi mūsu globalizēto un pēc principa “tieši laikā” strādājošo ražošanas ķēžu neaizsargātību, jo satricinājuma gadījumā mēs nevaram saņemt svarīgus produktus: maskas, neaizstājamas zāles u. c. Šādas krīzes atkārtosies. Atgriežot atpakaļ rūpniecisko un lauksaimniecisko darbību, kā arī pakalpojumus, būtu jārodas iespējai panākt lielāku neatkarību no starptautiskajiem tirgiem, atgūt kontroli pār ražošanas metodēm un uzsākt darbības ekoloģisku un sociālu pārkārtošanu.

4.2. Pandēmija ir atgādinājusi par mūsu ciešajām attiecībām ar dabu un nepieciešamību aizsargāt bioloģisko daudzveidību un novērst atmežošanu.

4.3. Pašreizējās Covid-19 krīzes ietekme uz pasaules ekonomiku ir tik spēcīga, ka Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) ir brīdinājis, ka pasauli pašlaik skar vislielākā ekonomikas recesija kopš Lielās depresijas 20. gs. trīsdesmitajos gados.

4.4. Saskaņā ar SVF prognozēm pasaules IKP 2020. gadā saruks par 3 %, savukārt citi lēš, ka globālās lejupslīdes apjoms būs no 2,3 līdz 4,8 % un izmaksās 2–4 triljonus USD. SVF prognozē, ka ASV ekonomika 2020. gadā saruks par 5,9 %, savukārt eurozonas ekonomika – par 7,5 % ( 31 ) . Eiropas Savienības IKP 2020. gada otrajā ceturksnī nokritās par 15 %, un ir paredzams, ka 2020. gadā ekonomika kopumā saruks par 7 % ( 32 )

4.5. Starp nozīmīgākajām Lielās depresijas sekām trīsdesmitajos gados bija pārtikas nodrošinājuma un uztursuverenitātes trūkums, kas dažās ES valstīs un ASV štatos izraisīja pārtikas nepietiekamību un badu, kas kļuva par cēloni pilsoņu nemieriem un ekstrēmistu politisko grupējumu attīstībai.

4.6. Viena no galvenajām mācībām Covid-19 ārkārtas situācijā ir pārtikas nodrošinājuma un uztursuverenitātes svarīgums ES, vēlreiz uzsverot, ka ES ļoti svarīga ir labi finansēta KLP.

4.7. Covid-19 ārkārtas situācijai būtu jāpastiprina KLP nozīmīgums ES ( 33 ) un jāstiprina KLP sākotnējie politikas mērķi, kas noteikti LESD 39. pantā, jo īpaši šādi: — panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, jo īpaši palielinot lauksaimniecībā nodarbināto personu individuālos ienākumus, — panākt, lai patērētāji piegādātos produktus saņemtu par samērīgām cenām.

4.8. Spēcīgai ES ekonomiskai reakcijai uz Covid-19 ārkārtas situāciju ir īpaši liela nozīme. Komisijas atbilde lauksaimniecības ziņā līdz šim ir sagādājusi vilšanos, jo ārkārtas tirgus pasākumiem paredzēts finansējums tikai 78 miljonu EUR apmērā.

4.9. Lai Eiropas ekonomiku atveseļotu pēc Covid-19 krīzes, ES ir sākusi īstenot atveseļošanas plānu Next Generation , kas ietver papildu 750 EUR miljardus. Kopā ar Eiropas Savienības budžetu 2021.–2027. gadam finansējums sasniegs 1,85 triljonus.

4.10. Spēcīgai ES ekonomiskai reakcijai uz Covid-19 ārkārtas situāciju ir īpaši liela nozīme. ES Komisijas atbildei ir jāpalīdz atjaunot un stiprināt ekonomiku, pārtikas nodrošinājumu, ilgtspējīgas piegādes ķēdes, medicīnisko ierīču nodrošinājumu un ar koncepciju “viena veselība” saistītu pieejamību, lauksaimniecību un lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozari un vides aizsardzību.

Briselē, 2020. gada 18. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) COM(2019) 640 final.

(2) Ilgtspējīgas attīstības mērķi.

(3) COM(2019) 640 final – 1. attēls.

(4) Stratēģija “No lauka līdz galdam”.

(5) Biodaudzveidības stratēģija.

(6) Sk. EESK atzinumu ““No lauka līdz galdam” – ilgtspējīgas pārtikas ražošanas stratēģija” un atzinumu “Bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2030. gadam” par stratēģiju “No lauka līdz galdam” un bioloģisko daudzveidību (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 51. un 259. lpp.).

(7) Skatīt vēstuli.

(8) https://ec.europa.eu/trade/policy/eu-position-in-world-trade/

(9) Eurostat.

(10) https://ec.europa.eu/info/news/2019-record-year-eu-agri-food-trade-2020-mar-27_en#moreinfo

(11) EESK atzinums “Lauksaimniecības produktu tirdzniecības nozīme no lauksaimniecības attīstības viedokļa un ES lauksaimniecība pasaules pārtikas nodrošinājuma kontekstā” (OV C 13, 15.1.2016., 97. lpp.).

(12) EESK atzinums “Lauksaimniecības nozīme daudzpusējās, divpusējās un reģionālās tirdzniecības sarunās saistībā ar PTO ministru konferenci Nairobi” (OV C 173, 31.5.2017., 20. lpp.).

(13) https://www.eesc.europa.eu/lv/node/63550

(14) Skatīt Eiropas Savienības Bioloģiskās ražošanas nozares regulējumu: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/legislation_lv.

(15) EESK atzinums “Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas ES brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN)” (OV C 227, 28.6.2018., 27. lpp.).

(16) EESK atzinums “Tirdzniecības un ieguldījumu svarīgā nozīme ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanā un īstenošanā” (OV C 129, 11.4.2018., 27. lpp.).

(17) Turpat, 12. zemsvītras piezīme.

(18) https://ec.europa.eu/info/departments/joint-research-centre_en

(19) EESK atzinums “ES tirdzniecības un ieguldījumu politikas loma ES ekonomikas rezultātu uzlabošanā” (OV C 47, 11.2.2020., 38. lpp.) – īpaši 5. nodaļa, kura attiecas uz tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību konkrēti saistībā ar IAM un Parīzes nolīgumu.

(20) EESK atzinums “Mums vajadzīgā ilgtspējīgā ekonomika” (OV C 106, 31.3.2020., 1. lpp.).

(21) EESK atzinums “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums visaptverošas pārtikas politikas veidošanā Eiropas Savienībā” (OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp.).

(22) https://onehealthejp.eu/about/

(23) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/budget-may2018-modernising-cap_lv.pdf

(24) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/IP_18_3985

(25) EESK atzinums “Pārtikas piegādes ķēdes uzlabošana” (OV C 440, 6.12.2018., 165. lpp.).

(26) https://www.eesc.europa.eu/lv/our-work/opinions-information-reports/opinions/cap-legislative-proposals

(27) Allen, M.R., Shine, K.P., Fuglestvedt, J.S., Millar, R.J., Cain, M., Frame, D.J. un Macey, A.H., (2018) “A solution to the misrepresentations of CO2-equivalent emissions of short-lived climate pollutants under ambitious mitigation”, npj Climate and Atmospheric Science, 1(1), 16. lpp.

(28) EESK atzinums “Nevienu neatstāt novārtā” (OV C 47, 11.2.2020., 30. lpp.).

(29) Turpat, 12. zemsvītras piezīme.

(30) Innovation in the social pillars of sustainable development (Inovācija ilgtspējīgas attīstības sociālajos pīlāros), Dr. Evita Schmieg (Vācijas Starptautisko un drošības lietu institūts (SWP))

(31) https://blogs.imf.org/2020/04/14/the-great-lockdown-worst-economic-downturn-since-the-great-depression/

(32) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:52020DC0456.

(33) EESK atzinums par KLP – tiesību aktu priekšlikumi (OV C 62, 15.2.2019., 214. lpp.).