Ceturtajā direktīvā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu ir noteikti uzticamības pārbaudes pienākumi attiecībā uz personām, kas tirgojas ar precēm, ciktāl tās veic vai saņem maksājumus skaidrā naudā, kuru apmērs ir 10 000 EUR vai vairāk, neatkarīgi no tā, vai darījumu veic kā vienu operāciju vai kā vairākas operācijas, kuras, iespējams, ir saistītas.

Skaidras naudas kontroles regulā ir paredzēta kontroles sistēma, kas ir piemērojama fiziskām personām, kuras ieceļo Savienībā vai izceļo no tās un kurām līdzi ir valūta vai apgrozāmi uzrādītāja instrumenti 10 000 EUR vērtībā vai vairāk. Komisija 2016. gada 21. decembrī iesniedza jaunu tiesību akta priekšlikumu, kura mērķis ir nostiprināt šādas kontroles. Pašlaik minēto priekšlikumu apspriež līdztiesīgie likumdevēji.

Novērtējot iespējamu skaidras naudas maksājumu ierobežojumu, Komisija pievērsās galvenokārt lielas vērtības maksājumiem, kas veido tikai nelielu daļu no visiem skaidras naudas maksājumiem. Skaidras naudas vispārīga izmantošana netika mērķtiecīgi aplūkota.

Pētījumā ir sniegta sīka informācija par skaidras naudas izmantošanu valstīs. Eiropas Centrālās bankas speciālajā pētījumā “Skaidras naudas izmantošana eurozonas mājsaimniecībās” (The use of cash by households in the euro area) arī sniegta vērtīga informācija par skaidras naudas lietošanu tirdzniecības vietās, pamatojoties uz 2016. gadā veiktu apsekojumu. Kā norādīts minētajā Eiropas Centrālās bankas ziņojumā, skaidra nauda joprojām ir galvenais norēķinu līdzeklis eurozonā un vēl aizvien veido nozīmīgu vērtības uzkrājumu.

Komisija uzdeva ārējam līgumslēdzējam veikt ietekmes pētījumu, un laikposmā no 2017. gada marta līdz maijam notika sabiedriskā apspriešana.

Ievērojot rīcības plānu un ar Ekonomikas un finanšu padomes atbalstu Komisijas dienesti sāka neoficiālu saziņu ar dalībvalstīm, lai apkopotu informāciju par dalībvalstu praksi šajā jomā, noskaidrotu, kāda ir to pieredze ierobežojumu piemērošanā skaidras naudas maksājumiem, kā arī uzzinātu to viedokli par iespējamu iniciatīvu šajā jomā.

Saistībā ar Komisijas rīcību, lai paplašinātu darbības jomu Regulai par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Eiropas Savienības teritorijā vai izved no tās, tika iekļauta atsauce uz to, ka ir lietderīgi izpētīt, vai skaidras naudas maksājumiem nozīmīgas būtu eventuālas maksimālās robežvērtības. Rīcības plānā arī tika norādīts, ka “vairākas dalībvalstis ir ieviesušas aizliegumu veikt maksājumus skaidrā naudā, kuri pārsniedz noteikto robežvērtību”. Tomēr šādu aizliegumu ieviešana ES līmenī nav apsvērta.

2.2.2.Valstu līmenī

Lielākajā daļā ES dalībvalstu ir noteikti skaidras naudas maksājumu ierobežojumi. Minēto ierobežojumu robežvērtība ir dažāda — no 500 EUR līdz 15 000 EUR. Šie pasākumi ir diezgan neviendabīgi, un atšķiras gan pasākumu veids, gan robežvērtības, gan tvērums. Jāņem vērā arī tas, ka pēdējos gados ir strauji palielinājies to ES dalībvalstu skaits, kurās ir skaidras naudas maksājumu ierobežojumi, proti, no četrām dalībvalstīm 2008. gadā līdz 17 dalībvalstīm 2017. gada septembrī.

3.Veiktie pasākumi pēc Ekonomikas un finanšu padomes sanāksmes 2016. gada 17. jūnijā

Lai efektīvi mobilizētu resursus, tika pasūtīts pētījums, ko veica privāts līgumslēdzējs — konsorcijs, kuru izveidoja Ecorys un Eiropas Politikas pētījumu centrs (CEPS). Pētījuma galvenais mērķis bija novērtēt skaidras naudas maksājumu ierobežojumu iespējamo ietekmi uz nelikumīgām darbībām un iekšējo tirgu.

Atbilstoši Labāka regulējuma pamatnostādnēm laikposmā no 2017. gada 1. marta līdz 31. maijam notika sabiedriskā apspriešana. Apspriešanas rezultāti ir izklāstīti 4. iedaļā, un tie liecina, ka liela daļa respondentu nepārprotami iebilst pret jebkādiem skaidras naudas maksājumu ierobežojumiem.

Līgumslēdzējs pabeidza pētījumu 2018. gada februārī. Tā galvenie secinājumi bija tādi, ka skaidras naudas maksājumu ierobežojumiem nebūtu ievērojamas labvēlīgas ietekmes uz terorisma finansēšanas apkarošanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Tomēr pētījumā arī bija secināts, ka skaidras naudas maksājumu ierobežojumi ir noderīgi, lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, un ka ierobežojumu atšķirīgums valstu līmenī būtiski nelabvēlīgi ietekmē iekšējo tirgu, jo tiek izkropļota konkurence un radīti nevienlīdzīgi konkurences apstākļi dažiem uzņēmumiem.

4.Sabiedriskā apspriešana

Laikposmā no 2017. gada 1. marta līdz 31. maijam tika rīkota sabiedriskā apspriešana tiešsaistes apsekojuma veidā, aicinot respondentus atbildēt uz dažādiem jautājumiem par skaidras naudas darījumu ierobežojumiem.

Tika noteikti trīs dažādi mērķi apspriešanai ar ieinteresētajām personām.

Pirmkārt, tika atzīts, ka skaidra nauda joprojām ir vispieejamākais norēķinu līdzeklis un dažās dalībvalstīs tā sabiedrībai izteikti asociējas ar personisko brīvību. Tāpēc jebkādas iespējamas izmaiņas politikā būtu sensitīvas un ietekmētu visus iedzīvotājus. Ņemot to vērā, apspriešanas pirmais un galvenais mērķis bija apkopot visas sabiedrības viedokli par skaidras naudas maksājumu ierobežojumu iespējamu ieviešanu.

Otrkārt, ņemot vērā to, ka skaidru naudu joprojām plaši izmanto pat lielākiem maksājumiem, jo īpaši konkrētos ekonomikas sektoros un mazos un vidējos uzņēmumos, tika atzīts, ka skaidras naudas maksājumu ierobežojumu ieviešana varētu būtiski ietekmēt šādus sektorus un ekonomikas dalībniekus. Šā iemesla dēļ apspriešanas otrais mērķis bija apkopot to ieinteresēto personu viedokli, kas aktīvi iesaistās sektoros vai pasākumos, kuros ievērojamā apjomā izmanto skaidru naudu, un jo īpaši uzzināt to vērtējumu par ietekmi, kāda jebkuriem šādiem ierobežojumiem būtu uz to darbību.

Visbeidzot, ņemot vērā terorisma finansēšanas un citu nelikumīgu darbību apkarošanas mērķi, tika arī prasīts krimināllietu un tiesībaizsardzības ekspertu viedoklis par skaidras naudas maksājumu ierobežojumu piemērotību attiecībā uz šo konkrēto mērķi.

Lai gan bija trīs respondentu kategorijas, būtu jāuzsver, ka pirmā respondentu kategorija, proti, sabiedrība kopumā, bija galvenā mērķauditorija šajā elektroniskajā apsekojumā, kas tika rīkots, izmantojot elektronisku rīku, kurš ļauj apkopot ievērojamu atbilžu apjomu. Jautājumi tika formulēti, ņemot vērā šo kategoriju. Citas kategorijas, piemēram, ekonomikas sektora un tiesībaizsardzības jomas speciālisti, netika izslēgtas no apsekojuma, un arī tām tika dota iespēja sniegt atbildes. Tomēr apspriešana ar šīm ieinteresētajām personām notika, arī rīkojot kvalitatīvāku aptauju ārējā pētījuma procesā. Sabiedriskais apsekojums netika veidots tā, lai īpaši pielāgotos šo ieinteresēto personu specifikai.

Sabiedriskajā apspriešanā bija ietverti vairāki jautājumi. Visa informācija par šiem jautājumiem un atbildēm uz tiem ir publicēta.

Galvenais apsekojumā gūtais secinājums bija tāds, ka ievērojams pārsvars respondentu (94,94 %) atbildēja noraidoši uz jautājumu: “Vai jūs piekristu skaidras naudas maksājumu ierobežojumu ieviešanai ES līmenī?” Šāds viedoklis attiecīgajiem respondentiem bija neatkarīgi no tā, vai to dzīvesvietas valstī ir ieviesti ierobežojumi.

Šādas noraidošas nostājas iemesls varētu būt fakts, ka jautājums attiecās uz tāda vispārēja ierobežojuma ieviešanu, kas varētu būt piemērojams ikvienam iedzīvotājam (atšķirībā, piemēram, no aizlieguma ražot konkrētas ķīmiskas vielas, kas parasti ir piemērojams vienīgi potenciālajiem rūpnieciskajiem ražotājiem). Turklāt ir skaidrs, ka sabiedriskā apspriešana atspoguļo tikai to respondentu viedokli, kuri spontāni un brīvprātīgi atbild uz apsekojuma jautājumiem, atšķirībā no sabiedriskās domas aptaujām, kurās aktīvi un sistemātiski sazinās ar respondentiem.

Šajā saistībā būtu jāprecizē, ka lielākā daļa respondentu bija no trim dalībvalstīm — Austrijas, Vācijas un Francijas. Iemesls tam bija plašā apspriešanas publicitāte vietējos plašsaziņas līdzekļos šajās valstīs. Komisija neīstenoja mērķtiecīgu saziņu. Tomēr no citām valstīm saņemtie rezultāti būtiski neatšķīrās no vispārējās tendences, kas novērota minētajās trīs valstīs.

5.Pētījuma konstatējumi

5.1.Pētījuma konstatējumi par terorisma finansēšanu

Skaidru naudu plaši izmanto teroristi un noziedznieki, jo tā palīdz viņiem samazināt viņu notveršanas iespējamību. Skaidra nauda nodrošina anonimitāti un atvieglo iespējas slēpt ne tikai nelikumīgas darbības, bet arī ar tām saistītus juridiskus darījumus, ko tiesībaizsardzības iestādes citos gadījumos varētu izsekot. Daudzās teroristu darbībās skaidrai naudai ir būtiska nozīme.