KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par vispārējā budžeta garantijām Stāvoklis 2011. gada 30. jūnijā /* COM/2012/066 final */





SATURS 1........... Ievads............................................................................................................................ 3 2........... No budžeta garantēto operāciju veidi.............................................................................. 3 3........... Notikumi pēc pēdējā ziņojuma 2010. gada 31. decembrī................................................. 4 3.1........ Maksājumu bilances atbalsts dalībvalstīm, kuras nav eurozonā......................................... 4 3.2........ Makrofinansiālā palīdzība................................................................................................ 4 3.3........ Euratom......................................................................................................................... 4 3.4........ Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms........................................................................... 4 3.5........ Budžeta garantija EIB ārējam finansējumam..................................................................... 5 4........... Informācija par Budžeta segtajiem riskiem....................................................................... 5 4.1........ Riska definīcija............................................................................................................... 5 4.2........ Riska struktūra............................................................................................................... 6 4.3........ Budžeta gada riska kopsumma........................................................................................ 8 4.3.1..... Ar dalībvalstīm saistītais risks.......................................................................................... 9 4.3.2..... Ar trešām valstīm saistītais risks..................................................................................... 10 4.4........ Riska attīstība............................................................................................................... 11 5........... Neizpildītās maksājumu saistības, budžeta garantiju aktivizēšana un nokavētie maksājumi 13 5.1........ Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem...................................................................... 13 5.2........ Maksājumi no Budžeta................................................................................................. 13 5.3........ Garantiju fonda aktivizēšana ārējai darbībai................................................................... 13 6........... Garantiju fonds ārējai darbībai....................................................................................... 14 6.1........ Piedziņa........................................................................................................................ 14 6.2........ Aktīvi........................................................................................................................... 14 6.3........ Paredzētais apjoms....................................................................................................... 14 7........... Risku novērtējums. Visvairāk riskam pakļauto trešo valstu ekonomikas un finanšu stāvoklis 14 7.1........ Mērķi........................................................................................................................... 14 7.2........ Riska novērtēšanas metodes......................................................................................... 14 1. Ievads Šā ziņojuma mērķis ir uzraudzīt Eiropas Savienības budžeta kredītrisku, kas veidojas no sniegtajām garantijām un aizdevumu operācijām, ko Eiropas Savienība īsteno vai nu tieši, vai netieši ar EIB ārējo darbību pilnvarām. Šis ziņojums iesniegts saskaņā ar Finanšu regulas 130. pantu, kas nosaka, ka Komisija divreiz gadā sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par budžeta garantijām un ar tām saistītajiem riskiem[1]. Ziņojumam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments ar detalizētām tabulām un paskaidrojumiem (turpmāk ''KDDD''). 2. No budžeta garantēto operāciju veidi No Eiropas Savienības budžeta (turpmāk ''Budžets'') sedz riskus, kas saistīti ar dažādām aizdevumu un garantēšanas operācijām, kuras var iedalīt divās kategorijās: – Eiropas Savienības piešķirtie aizdevumi makroekonomiskiem mērķiem, t. i., makrofinansiālās palīdzības[2] (MFP) aizdevumi trešām valstīm un sadarbībā ar Bretonvudas iestādēm, aizdevumi maksājumu bilances[3] (MB) atbalstam dalībvalstīm, kas nav eurozonā un sastapušās ar maksājumu bilances problēmām, un aizdevumi saskaņā ar Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM)[4], kas paredzēti eurozonas valstīm, kas saskārušās ar grūtībām, ko tās nespēj ietekmēt; kā arī – aizdevumi mikroekonomiskiem mērķiem, t. i., Euratom aizdevumi un, īpaši svarīgi, Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansējums operācijām trešās valstīs (''EIB ārējās finansēšanas darījumi'')[5], uz kurām attiecas ES garantijas[6]. Garantēto EIB ārējo finansējumu, Euratom aizdevumus un MFP aizdevumus kopš 1994. gada nodrošina no Garantiju fonda ārējai darbībai (turpmāk ''Fonds'')[7], bet MB atbalsta un EFSM aizdevumus sedz tieši no Budžeta. No Fonda tiek segti aizdevumi saistību neizpildes gadījumā, kā arī nodrošinātas aizdevumu garantijas valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, vai aizdevumu garantijas projektu īstenošanai valstīs, kuras nav ES dalībvalstis. Fonds tika izveidots, lai: – sniegtu likviditātes nodrošinājumu tādējādi, lai katru reizi nebūtu jāizmanto Budžeta līdzekļi saistību neizpildes vai nokavēta maksājuma par garantēto aizdevumu gadījumā; kā arī – izveidotu budžeta disciplīnas instrumentu, nosakot finanšu shēmu ES politikas izstrādei par Komisijas un EIB piešķirto aizdevumu garantijām valstīm, kuras nav ES dalībvalstis[8]. Ja trešās valstis kļūst par dalībvalstīm, Fonds vairs nesedz aizdevumus šīm valstīm un risku sedz tiešā veidā no Budžeta. Fondu nodrošina no Budžeta, un tajā vienmēr jāparedz noteikta procentuālā daļa no Fonda segto aizdevumu un aizdevumu garantiju kopējās neatmaksātās summas. Pašlaik šī procentuālā daļa, ko dēvē par paredzēto apjomu, ir 9 %. Ja Fondā nepietiek līdzekļu, vajadzīgos līdzekļus nodrošina no Budžeta. 3. Notikumi pēc pēdējā ziņojuma 2010. gada 31. decembrī 3.1. Maksājumu bilances atbalsts dalībvalstīm, kuras nav eurozonā 2011. gada pirmajā pusgadā notika divi finansēšanas darījumi, kuru kopējais apjoms bija EUR 1,35 miljardi. Rumānijai piešķirtā maksājumu bilances aizdevuma ceturto maksājumu EUR 1,2 miljarda apmērā izmaksāja 2011. gada 24. martā. Rumānijai piešķirtā aizdevuma piekto maksājumu EUR 0,15 miljardu apmērā izmaksāja 2011. gada 22. jūnijā. Turklāt Padome 2011. gada 12. maijā nolēma piešķirt Rumānijai ES vidēja termiņa finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā ne vairāk kā EUR 1,4 miljardu apmērā[9]. 3.2. Makrofinansiālā palīdzība 2011. gada pirmajā pusgadā aizdevumu izmaksa nenotika. 3.3. Euratom Pārskata periodā aizdevumu izmaksas nav notikušas. 3.4. Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms · Priekšvēsture Ar Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010 izveidots Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (turpmāk "EFSM"), pamatojoties uz 122. panta 2. punktu[10] Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD). Maksimālais pieejamais apjoms mehānisma ietvaros ir EUR 60 miljardi, ko pilnībā sedz no Budžeta, kas garantē aizņēmumu atmaksu gadījumā, ja dalībvalsts nespēj pildīt savas saistības. No EFSM sniegtais Savienības finansiālais atbalsts var būt attiecīgajai dalībvalstij piešķirta aizdevuma vai kredītlīnijas veidā. Šiem mērķiem Komisija ir pilnvarota Eiropas Savienības vārdā aizņemties līdzekļus kapitāla tirgos. · Jauna darbība no 31.12.2010. 2011. gada 30. maijā Padome nolēma piešķirt Portugālei Savienības finansiālo atbalstu ne vairāk kā EUR 26 miljardu apmērā no EFSM saistībā ar apvienoto ES/ SVF trīs gadu programmu ar līdzekļu apjomu EUR 78 miljardi. Šis lēmums tika pieņemts papildus Padomes 2010. gada decembra lēmumam sniegt Savienības finansiālo atbalstu Īrijai ne vairāk kā EUR 22,5 miljardu apmērā no EFSM. Kopumā no EFSM programmas tikuši piešķirti EUR 48,5 miljardi (sīkāku informāciju par šīm darbībām skatīt 4.4. punktā "Riska attīstība"). Reaģējot uz krīzi, ir izveidoti arī divi citi mehānismi, kuri tomēr nerada nekādu risku Budžetam. – Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSI[11]), ko proporcionāli garantē dalībvalstis, kas tajā piedalās, un – Grieķijai paredzēto aizdevumu mehānisms[12], ko finansē pārējo eurozonas dalībvalstu divpusēju aizdevumu veidā, ko centrāli pārvalda Komisija. 3.5. Budžeta garantija EIB ārējam finansējumam 2007.–2013. gada ārējo pilnvaru laikā aizdevuma piešķiršana 2011. gada pirmajā pusgadā palielinājusies par 7 % un sasniegusi EUR 1090 miljonus. Pārskata periodā izmaksāto aizdevumu summa bija EUR 1050 miljoni. Kopējais ārējo pilnvaru laikā izmaksāto aizdevumu apjoms 2011. gada 30. jūnijā sasniedza EUR 7028 miljonus, kas ir par 17 % vairāk nekā 2010. gada 31. decembrī. 4. Informācija par Budžeta segtajiem riskiem 4.1. Riska definīcija Budžeta risks rodas no neatmaksātā kapitāla un procentiem saistībā ar garantētām operācijām. Šajā ziņojumā izmantotas divas metodes, lai novērtētu Budžeta riskus (tieši vai netieši ar Fonda starpniecību). – "Kopējais segtais risks" pamatojas uz attiecīgo operāciju neatmaksātā kapitāla kopsummu noteiktā dienā, ieskaitot uzkrātos procentus[13]. – Budžeta pieeja, ko sauc par ''Budžeta gada risku'', pamatojas uz tādas ikgadējo maksājumu maksimālās summas aprēķinu, kura ES būtu jāizmaksā finanšu gadā, ja netiktu atmaksāti visi garantētie aizdevumi[14]. 4.2. Riska struktūra Līdz 2010. gadam maksimālais risks attiecībā uz segto neatmaksātā kapitāla kopsummu bija lielākoties saistīts ar trešām valstīm piešķirtajiem pārskaitījumiem. 2011. gadā finanšu krīze smagi ietekmēja dalībvalstu publiskās finanses un izraisīja ES kreditēšanas darbību palielinājumu nolūkā vairāk atbalstīt valdību finansiālās vajadzības. Tāpēc no 2011. gada 30. jūnija mainījās riska struktūra. · 64 % no kopējā garantētā neatmaksātā apjoma attiecās uz aizņēmumu operācijām saistībā ar aizdevumiem dalībvalstīm, kurus sedz tieši no Budžeta. · 36 % no kopējā garantētā neatmaksātā apjoma bija saistīti ar aizņēmumiem un trešām valstīm piešķirtiem aizdevumiem, kurus sedz no Garantiju fonda ārējiem darījumiem ("Fonds"). Dati par kopējo budžeta risku 2011. gada 30. jūnijā ir iekļauti 1. tabulā. 1. tabula: Kopējās neatmaksātās summas ar budžeta garantiju 2011. gada 30. jūnijā (miljonos EUR) || Neatmaksātais kapitāls || Uzkrātie procenti || Kopā || % Dalībvalstis* || || || || MFP || 38 || 0 || 38 || <1% Euratom || 410 || 2 || 412 || 1% MB || 13,400 || 177 || 13,577 || 25% EIB*** || 3,061 || 28 || 3,088 || 6% EFSM || 17,900 || 113 || 18,013 || 33% Dalībvalstis (starpsumma) || 34,808 || 320 || 35,129 || 64% Trešās valstis** || || || || MFP || 460 || 3 || 462 || 1% Euratom || 45 || 0 || 45 || <1% EIB*** || 19,191 || 151 || 19,342 || 35% Trešās valstis (starpsumma) || 19,695 || 154 || 19,849 || 36% Kopā || 54,503 || 474 || 54,978 || 100% * Šis risks attiecas tieši uz Budžetu. Tajā ietverti arī MFP, Euratom un EIB aizdevumi, kas piešķirti pirms iestāšanās ES. ** Šis risks attiecas uz Fondu. *** Uz aptuveni 83 % no EIB aizdevumu darbībām (aizdevumiem valstīm, reģioniem vai pašvaldībām) attiecas visaptveroša garantija, bet uz pārējām EIB darbībām attiecas tikai garantija pret politisko risku (no 2010. gada 31. decembra). Sīkāka informācija par šīm neatmaksātajām summām, jo īpaši attiecībā uz maksimālo apjomu, faktiski izmaksātajām summām vai garantiju likmēm, ir sniegta Komisijas dienestu darba dokumenta A1., A2., A3. un A4. tabulā. Salīdzinājumā ar stāvokli 31.12.2010. no budžeta garantētā kapitāla un procentu neatmaksātā kopsumma ir ievērojami palielinājusies par 55 %, sasniedzot EUR 54,98 miljardus. Šāds palielinājums ir izskaidrojams ar EUR 17,9 miljardiem, kas izmaksāti saistībā ar EFSM (EUR 11,4 miljardi Īrijai un EUR 6,5 miljardi Portugālei). Turklāt EUR 1,35 miljardi izmaksāti saistībā ar MB atbalsta mehānismu Rumānijai kā pēdējās daļas saskaņā ar Padomes 2009. gada 6. maija Lēmumu 2009/459/EK. EIB izmaksātās neto summas trešām valstīm 2011. gada pirmajā pusgadā palielinājušās par EUR 486 miljoniem. 4.3. Budžeta gada riska kopsumma 2011. gada otrajā pusgadā no Budžeta (tieši un ar Fonda starpniecību) tiks segti EUR 3,6 miljardi[15], ko veido summas, kas jāatmaksā šajā periodā no kopējās neatmaksātās summas 2011. gada 30. jūnijā. No tiem EUR 2,6 miljardi — aptuveni 73 % — jāatmaksā dalībvalstīm, bet pārējā summa — trešām valstīm. 4.3.1. Ar dalībvalstīm saistītais risks Ar dalībvalstīm saistītais risks attiecas uz a) EIB, MFP un Euratom aizdevumiem, kuri valstīm piešķirti pirms iestāšanās ES, b) aizdevumiem, kas piešķirti saskaņā ar MB atbalsta mehānismu, un c) aizdevumiem, kas piešķirti saskaņā ar EFSM shēmu. 2. tabula: Dalībvalstu secība atbilstoši Budžeta maksimālajam riskam, kas ar tām saistīts 2011. gada otrajā pusgadā (miljonos EUR). Vieta || Valsts || Maksimālais risks || % no kopējā maksimālā riska 1 || Ungārija || 2,145.6 || 81.9% 2 || Rumānija || 197.0 || 7.5% 3 || Īrija || 111.7 || 4.3% 4 || Polija || 40.1 || 1.5% 5 || Bulgārija || 37.5 || 1.4% 6 || Čehija || 36.7 || 1.4% 7 || Slovākija || 26.7 || 1.0% 8 || Latvija || 9.1 || 0.3% 9 || Slovēnija || 5.9 || 0.2% 10 || Kipra || 4.6 || 0.2% 11 || Lietuva || 2.7 || 0.1% 12 || Igaunija || 0.5 || 0.0% 13 || Malta || 0.3 || 0.0% || Kopā || 2,618.4 || 100.0% 2. tabulā ir redzams, ka dalībvalstu starpā pēc 2011. gada otrajā pusgadā atmaksājamo summu lieluma Ungārija un Rumānija ierindojas pirmajā un otrajā vietā. 4.3.2. Ar trešām valstīm saistītais risks Fonds ir garantējis aizdevumus trešām valstīm, un šo aizdevumu galīgās atmaksas termiņi sniedzas līdz pat 2040. gadam. Konkrētāk, Fonda ar trešām valstīm saistītais maksimālais risks 2011. gada otrajā pusgadā būs EUR 961 miljons[16] (27 % no kopējā gada riska). Desmit valstis (no četrdesmit četrām), kuru kopējās neatmaksātās summas ir vislielākās, ir norādītas tabulā. Tās kopā veido EUR 754,2 miljonus jeb 78 % no Fonda kopējā gada riska saistībā ar trešām valstīm. Ekonomiskā situācija šajās valstīs ir analizēta un raksturota Komisijas dienestu darba dokumentā. 3. tabula: 10 svarīgāko trešo valstu secība atbilstoši Fonda maksimālajam riskam, kas ar šīm valstīm saistīts 2011. gada otrajā pusgadā (miljonos EUR) Vieta || Valsts || Maksimālais risks || % no kopējā maksimālā riska || Vieta Euromoney kredītriska reitingā[17] 09/2010 || 03/2011 1 || Turcija || 220.7 || 29.3% || 50/185 || 54/100 2 || Ēģipte || 91.7 || 12.2% || 64/185 || 88/100 3 || Maroka || 87.8 || 11.6% || 62/185 || 67/100 4 || Tunisija || 86.6 || 11.5% || 69/185 || 81/100 5 || Serbija || 75.8 || 10.1% || 70/185 || 86/100 6 || Libāna || 54.0 || 7.2% || 76/185 || 91/100 7 || Dienvidāfrika || 47.9 || 6.4% || 44/185 || 48/100 8 || Sīrija || 39.3 || 5.2% || 128/185 || Nav norādīts 9 || Bosnija un Hercegovina || 27.0 || 3.6% || 113/185 || Nav norādīts 10 || Brazīlija || 23.2 || 3.1% || 41/185 || 42/100 10 valstis kopā || || 754.2 || 100.0% || || 4.4. Riska attīstība Joprojām saglabājas augsts nedrošības līmenis, jo pasaules ekonomikas un finanšu krīze turpina ietekmēt ekonomikas atlabšanu ES un globālo izaugsmi. Ģeopolitiskā spriedze, kas skar dažas Vidusjūras reģiona dienvidu valstis, palielina arī nedrošību attiecībā uz ekonomikas atlabšanu dažās trešās valstīs. · Maksājumu bilances atbalsta mehānisms ES vidēja termiņa finansiālais atbalsts saskaņā ar maksājumu bilances atbalsta mehānismu tika no jauna aktivizēts 2008. gada novembrī, lai palīdzētu Ungārijai, un pēc tam 2009. gada janvārī un maijā, lai palīdzētu Latvijai un Rumānijai atjaunot tirgus uzticamību. Pirmā aizdevuma atmaksa EUR 2 miljardu apmērā tiks veikta 2011. gada decembrī no Ungārijas. MB atbalsta mehānisma maksimālais apjoms ir EUR 50 miljardi, bet, ja nepieciešams, vēl ir pieejami atlikušie MB atbalsta mehānisma līdzekļi EUR 35 miljardu apmērā. · Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) Valsts obligāciju tirgos 2011. gada pirmajā pusgadā saglabājās liela spriedze. Valsts obligāciju emisijas nosacījumi ārpus eurozonas joprojām bija sarežģīti, lai gan papildus divpusējiem aizdevumiem tika aktivizēti EFSM un EFSI. Dalībvalstu valdību pieaugošās vajadzības pēc pārfinansēšanas nākamajos mēnešos un gados joprojām rada bažas. Ecofin Padomes secinājumos noteikts maksimālais mehānisma līdzekļu apjoms EUR 60 miljardu apmērā[18], savukārt juridiskais ierobežojums ir noteikts Padomes regulas 2. panta 2. punktā, kas ierobežo neatmaksāto summu līdz tai, kas pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apjomu[19]. Finanšu tirgi 2011. gada sākumā izraisīja arvien lielāku spiedienu uz Portugāli valsts parāda un tā apkalpošanas izdevumu dēļ. 2011. gada 7. aprīlī Portugāle oficiāli lūdza Eiropas Savienības un Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) finansiālo palīdzību[20]. Pēc šā pieprasījuma Eurogrupa un Padome 2011. gada 17. maijā saskaņoja trīs gadu finansiālās palīdzības paketes noteikumus un nosacījumus. Finansiālās palīdzības pakete aptvers Portugāles finansiālās vajadzības līdz pat 78 miljardu euro apmērā un tiks vienādā mērā sadalīta starp: – EFSM par kopējo summu līdz EUR 26 miljardiem[21] (ko maksā tieši no Budžeta); – EFSI par kopējo summu līdz 26 miljardiem euro, – SVF par kopējo summu līdz 26 miljardiem euro. Lēmums par atbalstu Portugālei saskaņā ar EFSM papildina 2010. gada decembrī pieņemto lēmumu par atbalstu Īrijai[22] līdz EUR 22,5 miljardu apmērā. No maksimālā līdzekļu apmēra EUR 60 miljardi EFSM nepieciešamības gadījumā vēl ir iespējams piešķirt EUR 11,5 miljardus turpmākajam atbalstam[23]. Eurozonas augstākā līmeņa sanāksmē 2011. gada 21. jūlijā lēma par vairākiem pasākumiem, tostarp maksājumu termiņu pagarināšanu un procentu likmju samazināšanu nākamajiem EFSF aizdevumiem Grieķijai nolūkā atvieglot Grieķijas parādu krīzi un nodrošināt finanšu stabilitāti visā eurozonā. Atbilstoši sanāksmes secinājumiem EFSM ietekme ir divkārša: a) EFSM marža pakāpeniski tiks samazināta attiecībā uz aizdevumu operācijām Portugālei un Īrijai un b) turpmāko aizdevumu atmaksāšanas termiņi tiks pagarināti. · Makrofinansiālās palīdzības aizdevumi Līdz šim katram MFP aizdevumam trešām valstīm bija nepieciešams atsevišķs Padomes lēmums, bet, kopš spēkā ir stājies Lisabonas līgums, — atsevišķs Padomes un Parlamenta lēmums. MFP regulējumam tika izstrādāts jauns tiesību akta priekšlikums, lai uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesu saskaņā ar Lisabonas līgumu[24]. Saskaņā ar ierosināto pamatregulu MFP piešķiršanas procedūru vajadzētu padarīt līdzīgu ārējo finansēšanas instrumentu piešķiršanas procedūrai, lai Komisija būtu kompetenta pieņemt lēmumus par MFP piešķiršanu dalībvalstu pārstāvju komitejas uzraudzībā atbilstoši pārbaudes procedūrai, kas ieviesta ar jaunajiem komitoloģijas noteikumiem, kuri stājušies spēkā 2011. gada 1. martā[25]. 2011. gada pirmajā pusē netika īstenota neviena MFP aizdevumu darbība. Divas MFP aizdevumu darbības par kopējo summu EUR 126 miljoniem[26] tika veiktas 2011. gada jūlijā. · Euratom aizdevumi Maksimālais Euratom aizdevumu apjoms dalībvalstīm vai dažām trešām valstīm, kas ir tiesīgas tos saņemt (Krievijas Federācija, Armēnija, Ukraina), ir EUR 4 miljardi, no kuriem aptuveni 85 % jau ir izlietoti. Atlikusī summa ir aptuveni EUR 600 miljoni, un to vajadzētu izmantot jaunu projektu finansēšanai. · EIB aizdevumi Saskaņā ar EIB vispārējām pilnvarām attiecībā uz 2007.-2013. gada laikposmu 2011. gada 30. jūnijā tika apstiprināts finansējums EUR 17 691 miljona apmērā, no kuriem EUR 7180 miljoni tika izmaksāti šajā dienā (sk. A6. tabulu KDDD). Saskaņā ar EIB ārējo pilnvaru starpposma pārskatu Eiropas Parlaments un Padome 2011. gada 13. oktobrī pieņēma jaunu Lēmumu (2011. gada 25. oktobrī Nr. 1080/2011/ES) ar ko EIB piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Savienības un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 633/2009/EK. Jaunais Lēmums stājās spēkā 2011. gada 30. oktobrī. Attiecīgi to kredītu un garantiju kopsummas, kas izsniegti saistībā ar EIB finansēšanas operācijām, mīnus atmaksātās summas un plus visas saistītās summas, tiks palielinātas no EUR 25 800 miljoniem līdz maksimālajam apmēram EUR 29 484 miljoniem[27]. ES garantiju var piešķirt ne vairāk kā 65 % no EIB finansēšanas darbībās izmaksāto kredītu un garantiju kopsummas. Saistībā ar pašreizējo ģeopolitisko spriedzi, kas skar dažas Vidusjūras reģiona dienvidu valstis, nevar izslēgt, ka Fonds tiks aicināts segt aizdevumus iespējamās saistību neizpildes gadījumā, kā arī nodrošināt aizdevumu garantijas no ES garantijas šajā ģeogrāfiskajā apgabalā (vairāk informācijas par valstīm, uz kurām attiecas ES garantija, sk. KDDD A1. un A2. tabulā). 5. Neizpildītās maksājumu saistības, budžeta garantiju aktivizēšana un nokavētie maksājumi 5.1. Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem Ja kāds parādnieks novēlo maksājumu ES, Komisija izmanto savus skaidras naudas resursus, lai novērstu kavējumus un no tiem izrietošās izmaksas par savu aizdevuma operāciju apkalpošanu[28]. 5.2. Maksājumi no Budžeta Tā kā 2011. gada pirmajā pusē nav konstatēts neviens saistību nepildīšanas gadījums, p.m. pozīcijā Budžeta postenī 01 04 01 "Eiropas Savienības garantijas Savienības un Euratom aizņēmumu operācijām un EIB aizdevumu operācijām" apropriācijas nav pieprasītas. 5.3. Garantiju fonda aktivizēšana ārējai darbībai[29] Ja kāds ES piešķirta vai garantēta aizdevuma saņēmējs (trešās valstīs) novēlo maksājumu, tad vēršas Garantiju fondā, lai tas nosegtu neizpildītās maksājumu saistības trīs mēnešu laikā no dienas, kad maksājums bija jāveic[30]. 2011. gada pirmajā pusē no Fonda nav prasīti neizpildīto saistību maksājumi. 6. Garantiju fonds ārējai darbībai 6.1. Piedziņa[31] 2011. gada 30. jūnijā Fondam nebija jāatgūst nokavētie maksājumi. 6.2. Aktīvi Fonda neto aktīvi[32] 2011. gada 30. jūnijā bija EUR 1 487 416 919. 6.3. Paredzētais apjoms Fonda līdzekļiem jābūt atbilstīgā apjomā (paredzētais apjoms), kas noteikts 9 % apmērā no neatmaksātā kapitāla saistību kopsummas, kurai pieskaitīti uzkrātie procenti. Attiecība starp Fonda resursiem (EUR 1 487 416 919) un neatmaksātā kapitāla saistībām[33] (EUR 19 848 481 968) Fonda regulas nozīmē pieauga no 7,7 % 2010. gada 31. decembrī līdz 8,8 % 2011. gada 30. jūnijā. Fonda līdzekļi 2010. gada beigās bija mazāki par paredzēto apjomu. Provizoriskajā 2012. gada Budžetā atbilstoši Fonda regulas noteikumiem tika iekļauts nodrošinājums EUR 260 170 000 apmērā. 2012. gada februārī šī summa tiks no Budžeta iemaksāta Fondā. 7. Risku novērtējums. Visvairāk riskam pakļauto trešo valstu ekonomikas un finanšu stāvoklis 7.1. Mērķi Šā ziņojuma iepriekšējās sadaļās sniegta informācija par budžeta riska kvantitatīvajiem aspektiem saistībā ar trešām valstīm. Šajā sadaļā, ko papildina KDDD 3. sadaļa, sniegta to trešo valstu makroekonomiska analīze, kurām ir lielākā ietekme uz Budžetu vai kuras izmanto ES kreditēšanas iespējas (MFP un Euratom aizdevumi). 7.2. Riska novērtēšanas metodes Riska novērtējums KDDD balstās uz informāciju par ekonomikas un finanšu stāvokli, reitingiem un citiem zināmiem faktiem par valstīm, kuras saņēmušas garantētos aizdevumus. Šajā novērtējumā nav iekļautas aplēses par plānotajiem zaudējumiem un atgūtajiem līdzekļiem, kas neizbēgami ir neskaidras. Valstu riska rādītāji, kas ir iekļauti KDDD tabulās, atklāj, ka saistību neizpildes risks pieaug. KDDD 3. iedaļā ir analizētas tās valstis, kurām 2011. gada 30. jūnijā ir lielākais kredītrisks un ietekme uz budžetu (ņemot vērā arī MFP un Euratom aizdevumus). [1] COM(2011)528 un SEC(2011)1011 kopā veido iepriekšējo ziņojumu par budžeta garantijām 2010. gada 31. decembrī. [2] MFP var arī būt trešām valstīm sniegtu piešķīrumu veidā. Sīkākai informācijai par MFP sk. Komisijas ziņojumu COM(2011)408 un SEC(2011)874. [3] Padomes 2002. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 53, 23.2.2002, 1. lpp.). [4] EFSM tika izveidots 2010. gada 11. maijā, pamatojoties uz Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010 (OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.). Tā funkcijas ir līdzīgas kā maksājumu bilances mehānismam, bet tas ir pieejams visām valstīm, t. i., arī tām, kuras ir eurozonā. [5] Informācija par EIB pilnvarām sniegta Komisijas dienestu darba dokumenta A1. tabulā, un atsauces uz juridisko pamatu uzskaitītas A4. tabulā. [6] Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Lēmumu Nr. 633/2009/EK (OV L 190, 22.7.2009., 1. lpp.) 2011. gada 30. jūnijā tika noteiktas garantijas attiecībā uz laika periodu no 2007. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. oktobrim (Lēmums par ārējo darbību pilnvarām), un ar šo lēmumu aizstāj Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmumu 2006/1016/EK. Starplaikā šis periods tika pagarināts līdz 2013. gada 31. decembrim ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Lēmumu 1080/2011/ES (OV L 280, 27.10.2011, 1. lpp.). [7] Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009, ar ko izveido garantiju fondu ārējai darbībai (kodificētā versija), "Garantiju fonda regula" (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.). [8] Lai gan ārējie riski tiek nodrošināti ar ES budžeta garantiju, Garantiju fonds darbojas kā instruments, lai aizsargātu ES budžetu pret maksājuma saistību neizpildes risku. Visaptverošu ziņojumu par Fonda darbību sk. COM(2010)418 un tam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (SEC(2010)968). [9] Padomes 2011. gada 12. maija Lēmums (2011/288/ES) par ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā (OV L 132, 19.5.2011, 15. lpp.). [10] LESD 122. panta 2. punktā paredzēts sniegt finansiālu atbalstu dalībvalstīm, kuras nonākušas grūtībās, ko izraisījuši ārkārtēji apstākļi, kurus dalībvalstis nespēj ietekmēt. [11] Par EFSI: http://www.efsf.europa.eu/about/index.htm [12] The Greek Loan Facility - ECFIN - European Commission: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm. [13] Skatīt ziņojuma 1. tabulu. [14] Šā aprēķina nolūkā pieņem, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa, t. i., ņem vērā tikai tos maksājumus, kuru termiņš ir noteiktajā laikposmā (sk. arī ziņojuma 2. un 3. tabulu un KDDD A2. tabulu). [15] Tas atspoguļo summas, kuru atmaksas termiņš ir 2011. gada otrajā pusgadā (no kopējās neatmaksātās summas 2011. gada 30. jūnijā), pieņemot, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa. Sīkāka informācija atrodama KDDD A2. tabulā. [16] Tas atspoguļo summas, kuru atmaksas termiņš ir 2011. gada otrajā pusgadā (no kopējās neatmaksātās summas 2011. gada 30. jūnijā), pieņemot, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa. Sīkāka informācija atrodama KDDD A2. tabulā. [17] Augstāka vieta reitingā norāda uz zemāku valsts kredītspēju. Valstu vērtējuma skala ir no nulles līdz 185 vai līdz 100 (no 2011. gada janvāra valstu skaits tika samazināts no 185 līdz 100 valstīm). 185 respektīvi 100 norāda uz lielāko saistību nepildīšanas risku. Valsts var uzlabot savu kredītvērtējumu, bet iegūt zemāku vietu reitingā, ja uzlabojas visu vērtēto valstu vidējais vērtējums. [18] Sk. Paziņojumu presei par Ecofin Padomes ārkārtas sanāksmi 2010. gada 9. un 10. maijā (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf). [19] Padomes 2010. gada 11. maija Regula (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (OV L 118, 12.5.2010, 1. lpp.). [20] Padomes 2011. gada 30. maija Īstenošanas lēmums 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei (OV L 159, 17.6.2011, 88. lpp.). [21] 2011. gada 31. maijā Portugālei izmaksāta pirmā finansējuma daļa EUR 1,75 miljardu apmērā. Līdz 2011. gada jūnijam izmaksāti 6,5 miljardi euro. [22] http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/ireland/index_en.htm. [23] Papildu informācijai par EFSM skatīt arī Komisijas ziņojumu par Eiropas Savienības aizņēmumu un aizdevumu darbībām 2010. gadā, COM(2011)485. [24] Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, lēmumus par MFA piešķiršanu pieņem ne tikai Padome. Tos pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (koplēmuma procedūra). [25] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011, 13. lpp.), un kas aizstāj Padomes lēmumu Nr. 1999/468/EK. [26] EUR 26 miljoni Armēnijai un EUR 100 miljoni Serbijai. [27] Palielinājums par EUR 3684 miljoniem ir sadalīts starp papildu pilnvaru attiecībā uz EUR 2000 miljoniem klimata pārmaiņu darbību finansēšanai un EUR 1684 miljoniem EIB riska darījumu pastiprināšanai. [28] Sk. 12. pantu Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1.–12. lpp.). [29] Kopš tā izveidošanas 1994. gadā no Fonda ir pieprasīti EUR 478 miljoni. [30] Papildinformāciju sk. KDDD 1. nodaļas 4. punkta 3. apakšpunktā. [31] Kopš Fonda izveidošanas 1994. gadā tas ir atguvis kopumā EUR 576 miljonus (šis skaitlis ietver gan atmaksāto pamatsummu, gan procentus, gan soda procentus par nokavētiem maksājumiem, gan arī ieguvumus un zaudējumus no valūtas likmju svārstībām). [32] Fonda kopējie aktīvi, atņemot uzkrātos izdevumus (EIB un revīzijas maksas). [33] Ieskaitot uzkrātos procentus.