Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2021/C 288/05)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Vänerlöjrom”

ES Nr.: PDO-SE-02412 – 2018. gada 6. martā

(X) ACVN ( ) AĢIN

1. Nosaukums

“Vänerlöjrom”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Zviedrija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1 Produkta veids

1.7. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2 Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Vänerlöjrom” ir dabīgs produkts, ko ražo tikai no repša (Coregonus albula) ikriem un sāls (NaCl). Produktu “Vänerlöjrom” pārdod svaigā, saldētā vai atkausētā veidā. Produkta “Vänerlöjrom” īpašības ir vienādas neatkarīgi no veida, kādā to pārdod.

Produktam “Vänerlöjrom” piemīt šādas īpašības:

izskats: dabisks spīdums, oļu mirdzēšanai līdzīga dzirkstīšana. Jābūt redzamiem veseliem ikru graudiņiem;

konsistence: produktam “Vänerlöjrom” raksturīgi veseli graudiņi, kas, ēšanas laikā piespiesti pie aukslējām, rada izteiktu “paukšķi”;

izmērs: graudiņu izmērs ir no 0,8 līdz 2,0 mm atkarībā no tā, kad zvejas sezonā un kurā Vänern ezera daļā repsis ir nozvejots;

krāsa: dzidra un spilgta, zvejas sezonas laikā mainās no gaiši oranžas līdz nedaudz tumšākai oranžai krāsai (no Nr. S1060-Y30R līdz Nr. 080-Y40R Dabisko krāsu sistēmā);

sāls saturs: 4,0–4,5 procenti NaCl;

mitruma saturs: nedrīkst būt tik augsts, lai “Vänerlöjrom” izkristu no otrādi apgrieztas karotes. Ikru formai jāsaglabājas arī tad, kad tie novietoti uz plakanas virsmas;

garša: maiga un tīra laša garša un “umami” garša ar līdzsvarotu sāļumu. Tā kļūst intensīvāka, kad mazie graudiņi mutē tiek saspiesti.

3.3 Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Repsis barojas tikai ar planktonu (Bythothrepes cederstroemi, Daphnia (sp.), Bosmina (sp.), Eurytemora (sp.), Heterocope (sp.) un Diaptomus (sp.)), kas dabiski sastopams Vänern ezera saldūdenī.

Izejvielas

Produkta “Vänerlöjrom” izejviela ir Vänern ezerā nozvejota repša (Coregonus albula) ikri.

Citas sastāvdaļas: nejodēts sāls (NaCl).

3.4 Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Produktu “Vänerlöjrom” ražo no Vänern ezerā nozvejota repša (Coregonus albula) ikriem. Visiem ražošanas procesa posmiem no zvejošanas līdz “Vänerlöjrom” sagatavošanai (izspiešanai, maisīšanai, skalošanai, notecināšanai, rūpīgai tīrīšanai, žāvēšanai un sālīšanai) jānotiek 4. punktā aprakstītajā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5 Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6 Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Papildus vispārīgo marķēšanas noteikumu ievērošanai visiem “Vänerlöjrom” ražotājiem produkts jāmarķē ar turpmāk redzamo logotipu.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Produkta “Vänerlöjrom” ražošanas apgabalu veido Vänern ezers un apkārtējie pagasti:

Väse rajonā — Väse un Östra Fågelvik;

Ölme rajonā — Ölme un Varnum;

Visnum rajonā — Visnum un Visnums Kil;

Karlstad lauku un pilsētu pagasti un Hammarö, kas atrodas Karlstad rajonā;

Grums rajonā — Segerstad, Grums un Ed;

Näs rajonā — Millesvik, Eskilsäter, Ölserud, Botilsäter, By, Bro, Södra Ny un Tveta

(visi — Vermlandes (Värmland) lēnē);

Vadsbro rajonā — Leksberg, Björsäter, Torsö, Hassle, Berga, Lyrestad, Amnehärad un Mariestad pilsēta;

Kinnefjärding rajonā — Källby, Skeby, Husaby un Sävare;

Kinne rajonā — Medelplana, Västerplana, Österplana un Forshem;

Tådene, Norra Kedum, Örslösa, Söne, Rackeby, Skalunda, Sunnersberg, Gösslunda, Strö, Otterstad un Lidköping pilsēta Kålland rajonā;

Åse rajonā — Flo, Ås, Sal, Västernäs, Tun, Karaby un Frie;

Väne rajonā — Västra Tunhem, Vassända-Naglum un Vänersborg pilsēta;

Sundal rajonā — Bolstad, Grinstad, Gestad un Frändefors;

Nordal rajonā — Skållerud, Holm un Järn;

Åmål lauku un pilsētu pagasti Tössö, Tydie un Danisco, kas atrodas Tössbo rajonā

(visi — Vesterjētlandes (Västra Götaland) lēnē).

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Vänern ezers ir lielākais ezers Zviedrijā un trešais lielākais ezers Eiropā. Tas atrodas Zviedrijas dienvidrietumos, un tā platība ir aptuveni 5 650 km2. Ezera vidējais dziļums ir 27 metri, bet maksimālais dziļums — 106 metri. Lieluma dēļ Vänern ezeru var pielīdzināt iekšzemes jūrai ar plašu arhipelāgu, kurā ir vairāk nekā 12 000 salu. Neraugoties uz šo plašo arhipelāgu, ezers ir lielākoties pelaģisks.

Vänern ezera vidū esošais Lurö arhipelāgs ziemeļos sniedzas līdz Kålland arhipelāgam dienvidos. Abi arhipelāgi vairāk vai mazāk sadala ezeru divos lielos baseinos — baseinu, kas atrodas dienvidrietumos, dēvē par Dalbo ezeru, bet baseinu ziemeļaustrumos — par Värmland ezeru. Dalbo ezers ir seklāks, un tajā ir mazāk ūdens nekā Värmland ezerā. Tāpēc abos baseinos ir nedaudz atšķirīgi gada temperatūras cikli.

Vänern ezers izveidojās pirms aptuveni 10 000 gadu, kad tas pakāpeniski atdalījās no ūdenstilpes, kas pēc pacelšanās, kura notika pēc pēdējā ledus laikmeta, kļuva par Baltijas jūru. Mūsdienās vidējais ūdens līmenis ezerā ir 44,3 metri virs jūras līmeņa. Tā kā Vänern ezers ir izolēts no Baltijas jūras, tajā dzīvo daži kopš ledus laikmeta palikušie vēžveidīgie.

Tam ir plašs sateces baseins, kas iesniedzas Norvēģijā. Galveno pieteku veido Klarälven upe, kuras baseina platība ir 11 847,6 km2 un vidējā plūsma — 162,5 m3/s (liela ūdens plūsma ir 690 m3/s).

Gada vidējais nokrišņu daudzums pie Vänern ezera ir aptuveni 600 mm un apgabalā gar Norvēģijas robežu rietumu un ziemeļrietumu virzienā — aptuveni 1 000 mm. Ziemā nokrišņi galvenokārt ir sniega veidā. Sniega sega var būt diezgan bieza (60–65 cm), galvenokārt sateces baseina ziemeļrietumu daļās. Sniegs te parasti saglabājas vēl aprīlī un izraisa lielos pavasara plūdus daudzās upēs, kas ietek Vänern ezerā.

Sateces baseina Zviedrijas daļa veido aptuveni 10 procentus valsts teritorijas un sastāv galvenokārt no mežiem, tāpēc ezerā nonāk nedaudz organiskā materiāla (kopējais organiskais materiāls (kopējais organiskais ogleklis) Vänern ezerā ir aptuveni 5–6 mg/l). Ūdens virsmas temperatūra no decembra līdz februārim ir aptuveni -5–0 °C, bet no maija līdz septembrim — aptuveni 10–16 °C. Vänern ezera veidošanās laikā Vänern repsis tika nodalīts no tā Baltijas jūrā mītošajiem radiniekiem, tāpēc mūsdienās tas ģenētiski atšķiras no citiem repšiem un ir pielāgojies Vänern ezera dabas apstākļiem.

Vänern repsis ir pelaģiska zivs, kas dzīvo lielos baros, kuri pārvietojas starp Dalbo ezeru un Värmland ezeru atkarībā no dažādiem faktoriem, piemēram, ūdens temperatūras un zemūdens straumes. Tas galvenokārt uzturas vēsākā ūdenī zem termoklīna.

Vänern repsis ir bieži sastopams un atklātajos ūdeņos veido aptuveni 30 procentus biomasas. Tas sasniedz briedumu aptuveni viena gada vecumā. Tā reproduktīvo ciklu ietekmē klimats. Bagātīgs nokrišņu daudzums ziemā, lieli plūdi pavasarī un apjomīgs organiskā materiāla pieplūdums palīdz nodrošināt vairāk planktona, kas ir repša galvenais pārtikas avots.

Cilvēkfaktoru apraksts

Produktu “Vänerlöjrom” ražo no Vänern ezerā nozvejota repša (Coregonus albula) ikriem.

“Vänerlöjrom” īpašības ir to cilvēku prasmju un zinātības rezultāts, kuri ir iesaistīti nobriedušu Vänern repšu ar ikriem zvejošanā un turpmākajā sagatavošanas procesā.

Visbeidzot, “Vänerlöjrom” kvalitāte ir būtiski atkarīga no repša nārsta perioda posma, kurā tas tiek nozvejots. Vänern repsis nārsto no oktobra līdz decembrim. Precīzu nārsta periodu ietekmē ūdens temperatūra, tāpēc nārsta laiks dažādās Vänern ezera daļās atšķiras. Nārsta periodā repsis dod priekšroku apgabaliem, kuros straumju un ezera gultnes topogrāfijas ietekmē gruntsūdeņi tiek virzīti uz virsmu. Nārsta laikā bari sastopami galvenokārt 10–20 metru dziļumā. Neraugoties uz mūsdienīgiem palīglīdzekļiem, zvejnieku zināšanas par repša uzvedību saistībā ar straumēm, gultnes topogrāfiju, laikapstākļiem un vēja virzienu ir galvenais faktors, kas palīdz nozvejot zivis ar ikriem tajā nārsta perioda posmā, kurā izejvielai — ikriem — ir augstākā iespējamā kvalitāte.

Repsi zvejo tikai ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs nav mazāks par 16,5 mm. Katrs zvejnieks vienā zvejas darbībā drīkst izmantot ne vairāk kā 1 400 metrus tīkla. Repša zvejošana tiek regulēta un notiek repšu nārsta sezonā rudens beigās. Zvejas sezonu nosaka Zviedrijas Jūras un ūdens apsaimniekošanas aģentūra (HaV).

Pēc tam sagatavošanas procesā jāsaglabā izejvielas kvalitāte, lai nodrošinātu, ka “Vänerlöjrom” piemīt tam raksturīgās īpašības. Sagatavošanu veic ar rokām, un darbs jādara ātri. “Vänerlöjrom” sagatavošanu sāk uzreiz pēc nozvejas izkraušanas. Tā kā, lai saglabātu ikru kvalitāti, sagatavošanas procesam jānorit ātri, produktu gatavo ezera tiešā tuvumā (ne tālāk kā 5 km no ūdenslīnijas normāla ūdens līmeņa gadījumā).

Lai pagatavotu “Vänerlöjrom”, ikrus no zivīm izspiež ar rokām un pēc tam maisot attīra no asinīm, membrānām un nederīgiem ikru graudiņiem. Nobriedušas repša mātītes ikru svars var sasniegt 5–10 % ķermeņa svara (aptuveni 30 gramu). Ikrus no zivīm izspiež darbinieki, kam ir ilga pieredze un veikli pirksti. Procesa laikā izejvielas tīrību un kvalitāti pārbauda vizuāli.

Pēc maisīšanas ikrus nekavējoties trīs–piecas reizes skalo ar tīru, aukstu ūdeni. Visus atlikušos piemaisījumus izņem, un ikrus savāc sietos, kurus pakar, lai varētu notecēt ūdens. Lai ikri nezaudētu krāsu vai neuzbriestu līdz plīšanai, laikposmam starp sākotnējo skalošanu un notecināšanu jābūt pēc iespējas neilgam (aptuveni 10 minūtēm).

Pēc notecināšanas ikrus aptuveni 48 stundas žāvē aukstā uzglabāšanas telpā 3–6 °C temperatūrā. Žāvēšanas procesā svars samazinās par aptuveni 8–10 %. Izžāvētos ikrus sāla ar nejodētu sāli (NaCl).

Gatavā produkta īpašības novērtē, ņemot paraugus un veicot “aklo” testēšanu zvejas sezonā. Šos novērtējumus veic neatkarīgi vērtētāji. Tikai specifikācijām atbilstošus ikrus iepako un tirgo kā produktu “Vänerlöjrom”.

Produktam “Vänerlöjrom” ir cieša saikne ar vietējo apgabalu. Katru gadu lielu apmeklētāju skaitu piesaista dažādi ar Vänern ezeru un ikru ieguvi saistīti pasākumi, tostarp Repša ikru diena.

Produkta specifika

Produktu “Vänerlöjrom” ražo no ikriem, kuri iegūti no Vänern repša — saldūdens zivs, kas 8 000–9 000 gadu bijusi ģenētiski nodalīta no repša Botnijas jūras līcī.

“Vänerlöjrom” ir dabīgs produkts, kura vienīgā piedeva ir vārāmais sāls (NaCl). Ar to šis produkts atšķiras no vairuma citu tirgū pieejamo zivju ikru produktu.

Savas raksturīgās īpašības “Vänerlöjrom” iegūst no Vänern ezera ūdeņos esošajiem minerāliem un barības vielām. Ikru graudiņi ir nedaudz mazāki nekā Botnijas jūras līcī mītošajam repsim. Ikri ir gaišākā krāsā ar dzidru oranžu nokrāsu.

Produktam “Vänerlöjrom” piemīt līdzsvarots sāļums, kas ļauj izcelties vieglajai, noapaļotajai ikru garšai.

Nelielo ikru graudiņu dēļ “Vänerlöjrom” tiek uztverts kā mazāk “graudains”, un apvienojumā ar līdzsvarotu sāļumu un dabiski elegantu garšu tas palīdz radīt patīkamu garšas baudījumu.

“Vänerlöjrom” ir labi notecināts (žāvēts) produkts, no kura izdalās mazāk ūdens nekā no citiem līdzīgiem tirgū sastopamiem produktiem.

Cēloniskā saikne

Vänern ezers ir ļoti īpaša vide. Šis ezers tika atdalīts no Baltijas jūras pirms aptuveni 10 000 gadu. Kopš tā laika ezera ekosistēma ir attīstījusies bez saskares ar Baltijas jūru, tāpēc tajā mītošais repsis mūsdienās ģenētiski atšķiras no repša, kas mīt Baltijas jūrā. Vänern ezerā ir sastopama arī kopš ledus laikmeta palikusī zooplanktona populācija.

Ūdens Vänern ezerā satek no vairākām lielām un mazām ūdenstecēm, kuras galvenokārt plūst cauri mežainai morēnas zemei un trūdvielām bagātiem purviem un ezeriem. Ezerā ir salīdzinoši maz barības vielu, tāpēc ar barības vielām piesātināta ūdens pieplūšana pēc spēcīgiem nokrišņiem stimulē planktona augšanu, kas savukārt nodrošina barību ezera unikālajai repšu — kas zināmi kā Vänern repši — populācijai.

Vänern repša ikru īpašo raksturu veicina Vänern ezera ūdens kvalitāte un tas, ka pārtikas avoti satur tikai saldūdens organismus. Ikru graudiņi ir nedaudz mazāki nekā repšiem no Botnijas jūras līča, un tie ir arī izteikti oranžā krāsā.

Lai nodrošinātu izejvielas augstāko kvalitāti, “Vänerlöjrom” ražošanas nolūkā repsis ir jānozvejo pareizajā nārsta perioda posmā. Vänern ezera lieluma dēļ apstākļus ezerā viegli ietekmē laikapstākļi un vējš. Repšu nārsta sezonā rudenī apstākļi var kļūt ļoti sarežģīti, un tas zvejniekiem ir jāņem vērā. Vänern repšu uzvedību nārsta laikā ietekmē ūdens temperatūra, straumes un ezera gultnes topogrāfija. Lai nozvejotu mātītes ar ikriem pareizajā ikru attīstības posmā, zvejniekam jāpārzina repša uzvedība un, pamatojoties uz pieredzi, jāparedz, kur repsis nārstos valdošajos laikapstākļos.

Kad repsis ar ikriem ir nozvejots, sagatavošanas procesā ir jāsaglabā ikru kvalitāte, lai iegūtu “Vänerlöjrom” īpašo raksturu. Sagatavošanu veic ar rokām, un to dara cilvēki, kuriem ir ilga pieredze un izkopta meistarība, kas vajadzīga augstas kvalitātes repša ikru ražošanā, un kuri apguvuši īpašo tehniku, kas jāizmanto, lai ar rokām no zivīm izspiestu ikrus.

Produkta “Vänerlöjrom” specifika ir pilnīgi saistīta ar dabas apstākļiem ģeogrāfiskajā apgabalā un cilvēku spēju izmantot un apsaimniekot dabas apstākļu radīto izejvielu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/produktion-handel-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/produktspecifikation-vanerlojrom_2020_05_11-002.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.