Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante pakeitimų patvirtinimo, kad būtų galima nustatyti ginčų sprendimo procedūras, išplėsti Konvencijos taikymo sritį ir peržiūrėti Konvencijos tikslus /* COM/2008/0512 galīgā redakcija - CNS 2008/0166 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.8.2008 COM(2008) 512 galīgā redakcija 2008/0166 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par tādu grozījumu apstiprināšanu Konvencijā par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā, ar kuriem ļauj noteikt strīdu izšķiršanas procedūras, paplašināt Konvencijas darbības jomu un pārskatīt Konvencijas mērķus (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma mērķi Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā (turpmāk tekstā — „Konvencija”) Līgumslēdzējas puses 23. gadskārtējā sanāksmē 2004. gada novembrī pieņēma Konvencijas grozījumu, pilnvarojot Ziemeļaustrumatlantijas Zvejniecības komisiju ( NEAFC ) pieņemt ieteikumus, ar kuriem paredz Konvencijas satvarā izraisījušos strīdu izšķiršanas procedūras. Balsojot pa pastu, 2006. gada 11. augustā Līgumslēdzējas puses pieņēma Konvencijas grozījumu, ar kuru Konvencijas darbības jomā iekļauj arī nometnieku sugas un pārskata Konvencijas mērķus. Šā priekšlikuma mērķis ir iestrādāt iepriekš minētos Konvencijas grozījumus Kopienas tiesību aktos. Vispārīgais konteksts Konvencijas ievaddaļā iekļautas atsauces uz citos starptautiskajos zivsaimniecības pārvaldības forumos skatītiem jautājumiem, kas ietekmē zvejniecību NEAFC Konvencijas darbības zonā. Skaidrības labad pievienotas vairākas jaunas definīcijas. Zvejā iegūst vai ietekmē arī nometnieku sugas, tāpēc nu tās ir iekļautas Konvencijas darbības jomā. Konvencijā paredzēts, ka NEAFC veic savus pienākumus tā, lai saglabātu un optimāli izmantotu zvejas resursus. Papildus šiem mērķiem nu noteikts, ka NEAFC darbojas, ievērojot to, ka ar zvejas resursu ilglaicīgu pārvaldību jāpanāk ilgtspējīgs labums ekonomikā, vides un sociālajā jomā. Saskaņā ar Konvenciju NEAFC , veicot savus pienākumus, ņem vērā vislabākos pieejamos zinātniskos datus. Tagad papildus noteikts, ka izvirzīto mērķu sasniegšanā Līgumslēdzējām pusēm jāievēro arī piesardzības pieeja, ekosistēmas pieeja un vajadzība saglabāt jūras bioloģisko daudzveidību. Paredzēta iespēja noteikt Konvencijas satvarā izraisījušos strīdu izšķiršanas procedūru. Tas ļauj Līgumslēdzējām pusēm paredzēt strīdu izšķiršanas procedūru, lai ātri izšķirtu izraisījušos strīdus, kā arī lai dotu iespēju strīdus risināt saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju[1] un 1995. gada 4. augusta Nolīgumu par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību[2]. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā tika parakstīta Londonā 1980. gada 18. novembrī un stājās spēkā 1982. gada 17. martā. Kopiena Konvencijai pievienojās 1981. gada 13. jūlijā[3]. Konvencija izveidoja reģionālu zivsaimniecības pārvaldības organizāciju (RZPO), kuras mērķis ir sekmēt Ziemeļaustrumatlantijas zvejas resursu saglabāšanu un optimālu izmantošanu atbilstoši piekrastes valstu paplašinātajai jurisdikcijai zvejniecības jomā un attiecīgi veicināt starptautisku sadarbību un konsultēšanos par šiem resursiem. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti, lai nodrošinātu saskanību ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, un atbilst Kopienas ilgtspējīgas attīstības politikai. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Ir notikusi apspriešanās ar dalībvalstīm un Konvencijas Līgumslēdzēju pušu juristiem. Ietekmes novērtējums Nepiemēro 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Juridiskais pamats EK līguma 37. pants saistībā ar 300. panta 2. punktu un 3. punkta pirmo daļu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. 2008/0166 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par tādu grozījumu apstiprināšanu Konvencijā par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā, ar kuriem ļauj noteikt strīdu izšķiršanas procedūras, paplašināt Konvencijas darbības jomu un pārskatīt Konvencijas mērķus EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5], tā kā: (1) Londonā 1980. gada 18. novembrī tika parakstīta un 1982. gada 17. martā stājās spēkā Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā (turpmāk tekstā — „Konvencija”). (2) Eiropas Kopiena Konvencijai pievienojās 1981. gada 13. jūlijā[6]. (3) Saskaņā ar Konvencijas 19. panta 2. punktu Konvenciju var grozīt, ja ierosināto grozījumu pieņem trīs ceturtdaļas Līgumslēdzēju pušu. Saskaņā ar Konvencijas 19. panta 3. punktu grozījums stājas spēkā 120 dienas pēc tam, kad depozitārs apstiprinājis rakstiska paziņojuma saņemšanu par to, ka trīs ceturtdaļas Līgumslēdzēju pušu grozījumu apstiprina. (4) Konvencijas Līgumslēdzējas puses Ziemeļaustrumatlantijas Zvejniecības komisijas ( NEAFC ) 23. gadskārtējā sanāksmē 2004. gada novembrī pieņēma Konvencijas grozījumu, pilnvarojot NEAFC pieņemt ieteikumus, ar kuriem paredz Konvencijas satvarā izraisījušos strīdu izšķiršanas procedūras. (5) Balsojot pa pastu, Konvencijas Līgumslēdzējas puses 2006. gada 11. augustā pieņēma Konvencijas grozījumu, ar kuru Konvencijas darbības jomā iekļauj arī nometnieku sugas un paplašina Konvencijas mērķus. Konvencijas grozījumā turklāt ir minēti citos starptautiskajos zivsaimniecības pārvaldības forumos skatītie jautājumi, kas ietekmē zvejniecību NEAFC Konvencijas darbības zonā, un pievienotas dažas jaunas definīcijas. (6) Zvejā iegūst vai ietekmē nometnieku sugas, tāpēc ir lietderīgi šīs sugas iekļaut Konvencijas darbības jomā. (7) Konvencijā paredzēts, ka NEAFC savus pienākumus veic tā, lai saglabātu un optimāli izmantotu zvejas resursus. Papildus šiem mērķiem ir svarīgi uzsvērt ilglaicīgas pārvaldības nozīmi un to, ka ar zvejas resursu pārvaldību jāpanāk ilgtspējīgs labums ekonomikā, vides un sociālajā jomā. Tāpēc ir lietderīgi iekļaut šos elementus kā Konvencijas mērķus. (8) Saskaņā ar Konvenciju NEAFC , veicot tās pienākumus, ņem vērā vislabākos pieejamos zinātniskos datus. Lai sasniegtu izvirzītos mērķus, ir svarīgi ievērot arī piesardzības pieeju, ekosistēmas pieeju un vajadzību saglabāt jūras bioloģisko daudzveidību. Tāpēc ir lietderīgi, lai NEAFC , veicot tās pienākumus, ņemtu vērā arī iepriekš minētos elementus. (9) Konvencijas satvarā izveidota strīdu izšķiršanas procedūra ļautu ātri izšķirt izraisījušos strīdus, un tas atbilst Kopienas interesēm. (10) Turklāt šāda procedūra palīdzētu nostiprināt un modernizēt reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas, konkrēti NEAFC , un tādā veidā nodrošinātu ilgtspējību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā. (11) Ierosinātie Konvencijas grozījumi palīdzētu Kopienai sasniegt EK līguma mērķus. (12) Ņemot vērā zvejas iespējas, kuras Kopienai radušās saskaņā ar Konvenciju, Kopienas interesēs ir apstiprināt ierosinātos grozījumus, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Ar šo Kopienas vārdā apstiprina šā lēmuma pielikumā pievienotos grozījumus Konvencijā par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā. 2. pants Padomes priekšsēdētāju pilnvaro izraudzīties personu, kura ir tiesīga paziņot depozitāra valsts valdībai par Kopienas apstiprinātajiem grozījumiem, kā paredzēts 19. panta 3. punktā Konvencijā par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS Konvenciju par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā groza šādi. 1. Preambulā pievieno šādu jaunu otro daļu: „ Atzīstot attiecīgos noteikumus, kas paredzēti Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā, 1995. gada Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību un 1993. gada Nolīgumā, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ievērošanu uz tāljūrā esošiem zvejas kuģiem, kā arī ņemot vērā Atbildīgas zivsaimniecības vadības kodeksu, ko pieņēma ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas konferences 28. sesijā 1995. gada oktobrī,”. 2. Preambulas trešo daļu aizstāj ar šādu daļu: „ Vēloties veicināt Ziemeļaustrumatlantijas zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un optimālu izmantošanu, tā sargājot jūras ekosistēmas, kurās minētie resursi ir sastopami, un attiecīgi veicināt starptautisku sadarbību un konsultēšanos par šiem resursiem,”. 3. Konvencijas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu: „1. pants Šajā konvencijā piemēro šādas definīcijas. 1. „Konvencijas darbības zona” ir teritorija 2. tajās Atlantijas un Ziemeļu Ledus okeāna un ar tiem saistīto jūru daļās, kuras atrodas uz ziemeļiem no 36° ziemeļu platuma un starp 42° rietumu garuma un 51° austrumu garuma, izņemot: 3. Baltijas jūru un Beltus, kas atrodas uz dienvidiem un austrumiem no līnijām, kuras savieno Hāzenēres ragu ar Gnībena ragu, Korshāgi ar Spodsbjergu un Gilbjerga ragu ar Killenu, 4. Vidusjūru un ar to saistītās jūras līdz 36° ziemeļu platuma paralēles un 5°36' rietumu garuma meridiāna krustošanās punktam; 5. Atlantijas okeāna daļā uz ziemeļiem no 59° ziemeļu platuma un starp 44° rietumu garuma un 42° rietumu garuma. 6. „Zvejas resursi” ir zivju, gliemju, vēžveidīgo (arī nometnieku sugu) resursi, izņemot tālu migrējošās sugas, kas minētas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas I pielikumā, un anadromās sugas, ciktāl uz tām abām attiecas citi starptautiski nolīgumi. 7. „Dzīvie jūras resursi” ir visi jūras ekosistēmu dzīvie komponenti. 8. „Jūras bioloģiskā daudzveidība” ir dzīvo jūras organismu un to veidoto ekoloģisko kompleksu dažādība, arī sugas, starpsugu un ekosistēmas ietvaros sastopamā daudzveidība.” 4. Konvencijas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu: „2. pants Šīs konvencijas mērķis ir nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un optimālu izmantošanu konvencijas darbības zonā, tā panākot ilgtspējīgu labumu ekonomikā, vides un sociālajā jomā.” 5. Konvencijas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu: „4. pants 9. Komisija veic savus pienākumus tā, lai sasniegtu 2. pantā izvirzīto mērķi. 10. Sniedzot ieteikumus saskaņā ar šīs konvencijas 5. vai 6. pantu, Komisija: 11. nodrošina, ka šādu ieteikumu pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie dati; 12. piemēro piesardzības pieeju; 13. pienācīgi ievēro zvejas ietekmi uz citām sugām un jūras ekosistēmām, vajadzības gadījumā pieņemot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kuru mērķis ir mazināt kaitīgo ietekmi uz dzīvajiem jūras resursiem un jūras ekosistēmām; 14. pienācīgi ievēro vajadzību saglabāt jūras bioloģisko daudzveidību. 15. Komisija nodrošina forumu konsultācijām un apmaiņai ar informāciju par zvejas resursu stāvokli konvencijas darbības zonā un par pārvaldības politiku, tostarp apskatu par šādas politikas vispārējo iedarbību uz zvejas resursiem.” 6. Vārdkopu „zvejas jurisdikcija” 5., 6., 8., 9., 12., 13., 15., 18. un 20. pantā aizstāj ar vārdu „jurisdikcija” (attiecīgā locījumā). 7. Pēc 18. panta iekļauj šādu jaunu 18.a pantu: „18.a pants Komisija sniedz ieteikumus, ar kuriem paredz šīs konvencijas satvarā izraisījušos strīdu izšķiršanas procedūras.” [1] OV L 179, 23.6.1998., 1. lpp. [2] OV L 189, 3.7.1998., 14. lpp. [3] OV L 227, 12.8.1981., 21. lpp. [4] OV C […], […], […]. lpp. [5] OV C […], […], […]. lpp. [6] OV L 227, 12.8.1981., 21. lpp.