LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 12.8.2011 
SEC(2011) 986 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, 
ar ko izveido daudzgadu pl ānu Balti jas laša kr ājumam un zve jniecībām, kas šo kr ājumu 
izmanto 
 
Šis ziņojums ir saistošs tikai Komisija s departamentiem, kas iesaist īti tā sagatavošan ā, 
un neskar Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo redakciju 
{COM(2011) 470 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 987 gal īgā redakcija}  
 
LV    LV IEVADS 
Ietekmes nov ērtējums attiecas uz priekšlikuma projektu, kur ā noteikti Baltijas laša ( Salmo 
salar , L.) krājumu ilgtermi ņa pārvaldības mērķi un īstenošanas metodes. Lasis ir anadroma 
zivju suga. Tas noz īmē, ka jaunās un pieauguš ās zivis dz īvo jūrā, bet nārsts un laša mazu ļu 
attīstība notiek up ēs. Baltijas j ūras basein ā šobrīd ir ap 30 upju, kur ās mīt dabiskas 
pašatražojoš ās populācijas. 
Kopš 1997. gada Baltijas re ģionā ir bijis sp ēkā Lašu rīcības plāns (Salmon Action Plan — 
SAP) , kuru izstr ādājusi Starptautisk ā Baltijas j ūras zvejniec ības komisija (IBSFC)  un kura 
mērķis ir uzlabot Baltijas lašupju savva ļas krājumu stāvokli, saglab āt krājumu ģenētisko 
daudzveid ību, atjaunot lašu popul ācijas potenci ālajās lašupēs un uztur ēt pēc iespējas lielāku 
zvejas intensit āti, veicinot m ākslīgi audzētu lašu nozveju1. No 2005. gada, kad IBSFC  
pārtrauca darboties un SAP teorētiski kļuva novecojis, Eiropas Kopiena p ārvaldīja lašu zveju 
jūrā, nosakot gada KPN un tehniskus pas ākumus, piem ēram, zvejas aizlieguma laikus vai 
minimālo zivju izm ēru izkrāvumos. Tom ēr zinātnisko ieteikumu pamat ā joprojām ir SAP 
noteiktie m ērķapjomi, un dažas dal ībvalstis v ēl aizvien īsteno pas ākumus, lai izpild ītu SAP 
mērķus, kā arī mērķus, kas noteikti saska ņā ar Biotopu direkt īvu2 un Ūdens pamatdirekt īvu3. 
Par dažiem m ērķiem attiec ībā uz Baltijas lasi ir pan ākta vienošan ās arī Baltijas j ūras vides 
aizsardzības komisij ā (HELCOM ), un uz tiem attiecas HELCOM  Baltijas j ūras rīcības plāns4. 
Šī iniciatīva skar aptuveni 400 komerci ālo zvejnieku, kuri akt īvi zvejo lašus, un vismaz 
40 000 atp ūtas zvejas veic ēju, kuri zvejo lasi Baltijas re ģiona upēs un Baltijas j ūrā. 
PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Lai varētu sekmīgi pārvaldīt Baltijas laša kr ājumus, ir j āatrisina dažas b ūtiskākās problēmas. 
Dažas savva ļas lašu popul ācijas joproj ām ir ārpus droš ām bioloģiskām robežām (sk. 
“Krājuma stāvoklis”). Da ļēji tas radies t ādu dabisku iemeslu vai up ēs valdošu nelabv ēlīgu 
apstākļu dēļ, kurus šīs iniciatīvas darbības joma nevar piln ībā aptvert. Tom ēr jūras zveja da ļēji 
vēl arvien ir nov ājinātu krājumu cēlonis, un, ja jauna p ārvaldības sistēma netiks ieviesta, 
ikgadējo zvejas iesp ēju noteikšan ā trūks ilgtermi ņa mērķu, kas ļautu izvair īties no ad hoc  
lēmumu pie ņemšanas. 
Baltijas laša audz ēšana un kr ājumu papildin āšana reģionā ir plaši izplat īta, tāpēc katru gadu 
no Baltijas re ģiona upēm izceļo divreiz vair āk mākslīgi audzētu lašu nek ā savvaļas lašu 
mazuļu. Pastāv risks, ka m ākslīgi audzētie laši var ētu nelabv ēlīgi ietekm ēt savvaļas lašu 
krājuma ģenētisko daudzveid ību. Priorit ārs uzdevums ir aizsarg āt ģenētisko daudzveid ību, kas 
nodrošinātu noturību pret daž ādiem ārējiem krājuma apdraud ējumiem. 
Savvaļa s  l a š u  i r  p ārāk maz, lai tos zvejotu, un kr ājuma produkcijas kapacit āte netiek 
pietiekami izmantota. 
Laša krājumu Baltijas j ūrā veido daudzi daž ādi upju kr ājumi, kuri migr ē uz galveno baseinu 
un ir sastopami visu to dal ībvalstu ūdeņos, kuras atrodas pie j ūras. Tāpēc darbības, ko 
dalībvalstis veiktu atseviš ķi, nebūtu pietiekamas, lai garant ētu krājuma ilgtsp ējīgu 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/co nsultations/baltic_salmon/action_plan_en.pdf. 
2 Padomes 1992. gada 21. maija Direkt īva 92/43/EEK par dabisko dz īvotņu, savvaļas faunas un floras 
aizsardzību. 
3 Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direkt īva 2000/60/EK, ar ko izveido sist ēmu 
Kopienas r īcībai ūdens resursu politikas jom ā. 
4 Pie ņemts 2007. gada 15. novembr ī Krakovā, Polijā HELCOM  ministru ārkārtas sanāksmē: 
http://www.helcom.fi/BSAP/en_GB/intro/ . 
 
LV    LV izmantošanu, un ir nepieciešama Kopienas r īcība saskaņā ar pamatregulu5, kurā paredzēts 
izveidot p ārvaldības plānus zvejniec ībām, kas izmanto kr ājumus, kuri atrodas ārpus droš ām 
bioloģiskām robež ām. Priekšlikums b ūtu Kopienas ekskluz īvā kompetenc ē, tāpēc 
subsidiarit ātes princips k ā vispārējs princips neb ūtu piemērojams. 
MĒRĶI 
Priekšlikuma nol ūks ir noteikt m ērķus un proced ūras, bet īstenošanas darbu p ēc iespējas atstāt 
dalībvalstu zi ņā. Plāna vispārējais mērķis ir nodrošin āt to, lai visa Baltijas j ūras krājuma, t. i., 
visu popul āciju, saglab āšanās stāvoklis būtu labvēlīgs un tas b ūtu drošās bioloģiskās robežās, 
tādējādi gādājot par kr ājuma ilgtsp ējīgu izmantošanu. Pl ānam būtu jāveicina ar ī īstenošanas 
plāna izpilde, par kuru pan ākta vienošan ās Johannesburg ā 2002. gad ā notikušaj ā Pasaules 
augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtsp ējīgu attīstību6, un tādēļ tam jābalstās uz ekosist ēmas 
pieeju zvejniec ību pārvaldībā7, un tas j āizstrādā tā, lai attiec īgie krājumi tiktu izmantoti, 
nepārsniedzot maksim ālo ilgtspējīgas ieguves apjomu8, 9. Lai var ētu sasniegt m ērķus, 
dalībvalstīm ir jāievēro arī attiecīgie Kopienas vides ties ību aktu (Biotopu direkt īvas, Ūdens 
pamatdirekt īvas un Jūras vides strat ēģijas direkt īvas) noteikumi. 
Iniciatīvas konkr ētie mērķi ir šādi: 
(a) veicināt Baltijas lašu kr ājuma labv ēlīgu saglab āšanās stāvokli un nodrošin āt to, 
ka savva ļas lašupju kr ājumu izmantošana j ūrā notiek droš ās bioloģiskās 
robežās un saska ņā ar maksim ālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; 
(b) veicināt Baltijas laša kr ājuma ģenētiskās daudzveid ības aizsardz ību; 
(c) nodrošināt to, lai gan komerci ālie zvejnieki, gan atp ūtas zvejas veic ēji Baltijas 
jūrā un tās upēs varētu ilgtspējīgā veidā izmantot Baltijas laša kr ājumu. 
POLITIKAS RISIN ĀJUMI 
1.1. Pamatrisin ājumu apraksts un izv ērtējums 
Lai sasniegtu min ētos mērķus, saistībā ar Baltijas laša p ārvaldību ir apsv ērti 3 politikas 
risinājumi. 
Risinājums Nr. 1 – nav ES p ārvaldības plāna 
                                                 
5 Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniec ības resursu saglab āšanu 
un ilgtspējīgu izmantošanu saska ņā ar kopējo zivsaimniec ības politiku. 
6 Johannesburgas īstenošanas pl āns: 
www.un.org/esa/sustdev/documents /WSSD_POI_PD/English/POIToc.htm. 
7 SEC(2001) 1696: Komisijas dienestu darba dokuments “Ekosist ēmas pieeja zivsaimniec ībā: 
starptautisk ās sadarbības iespējas un priorit ātes”. 
8 COM(2006) 360: Komisijas pazi ņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Par ilgtsp ējības īstenošanu 
ES zivsaimniec ības nozar ē, izmantojot maksim āli iespējamo ilgtsp ējīgo daudzumu”. 
9 SEC(2006) 868: Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienots Komisijas pazi ņojumam Padomei 
un Eiropas Parlamentam “Par ilgtsp ējības īstenošanu ES zivsaimniec ības nozar ē, izmantojot maksim āli 
iespējamo ilgtsp ējīgo daudzumu”; Tehniskais pamatojums Komisija pazi ņojumam “Par ilgtsp ējības 
īstenošanu ES zivsaimniec ības nozar ē, izmantojot maksim āli iespējamo ilgtsp ējīgo daudzumu: 
stratēģija izaugsmei un nodarbin ātībai”. 
 
LV    LV Pirmais risin ājums noz īmē, ka tiek saglab āta pašreiz ējā pārvaldības sistēma, kuru veido 
Baltijas jūras reģionā jau spēkā esošie elementi, tostarp š ādi: 
gada kopējā pieļaujamā nozveja 2 j ūras apgabaliem; 
tehniskie pas ākumi jūrā, ieskaitot aizliegumu zvejot aiz piekrastes ūdeņiem vasar ā un 
minimālo zivju izm ēru izkrāvumos; 
brīvprātīgi dalībvalstu pas ākumi un sp ēkā esošo vides ties ību aktu īstenošana, kuri var ētu 
ietekmēt Baltijas laša kr ājumu (zvejas aizlieguma laiki un ap gabali, tauku spuras nogriešanas 
programmas, dz īvotnes un ūdens kvalit ātes uzlabošana, kr ājumu atjaunošanas darb ības utt.). 
1.1.1.  Risinājums Nr. 2 – j ūras zvejas p ārvaldības plāns 
Otrais risin ājums atbilst parastam daudzgadu p ārvaldības plānam, kā noteikts pamatregul ā5. 
Šis risinājums noz īmē, ka dalībvalstis veiktu pas ākumus, kuri min ēti risinājumā Nr. 1, ta ču 
tiktu ieviesti ar ī vēl citi lašu zvejas p ārvaldības pasākumi Baltijas j ūrā, piemēram: 
daudzgadu ieguves kontroles sist ēma, kura ietvertu saglab āšanās atskaites punktus un ieguves 
kontroles noteikumus KPN noteikšanai; tehniski pas ākumi (pašreiz ējie un/vai jauni); 
pētniecība. 
1.1.2.  Risinājums Nr. 3 – integr ēts pārvaldības plāns 
Risinājums Nr. 3 daudzos aspektos ir SAP turpinājums, un t āpēc tajā paredzēti pasākumi lašu 
pārvaldībai gan jūrā, gan arī saldūdeņos. Tas aptvertu risin ājum
ā Nr. 2 min ētos pārvaldības 
pasākumus un ar ī iespējamus papildu pas ākumus, piem ēram: 
sugas saglab āšanās atskaites punkta noteikšana, ņemot vērā visu sugas dz īves ciklu; 
ieguves kontroles sist ēma, kurā ņemti vērā mākslīgi audzēto lašu kompens ācijas ielaidumi; 
krājumu atjaunošanas programma up ēm, kurās lašu popul ācijas ir izzudušas, k ā krājuma 
saglabāšanas pasākums; 
laša krājumu papildin āšanas pamatnost ādnes. 
1. tabulā ir apkopots tr īs ierosināto risinājumu provizorisks izv ērtējums attiec ībā uz to 
ekonomisko un soci ālo ietekmi un ietekmi uz vidi. Taj ā apkopots ar ī trīs dažādo risinājumu 
iespējamais devums konkr ēto mērķu izpildē un izdarītie secinājumi. 
 Risin ājums Nr. 1 – 
nav ES daudzgadu plāna
 Risinājums Nr. 2 –
jūras zvejas 
daudzgadu pl āns Risinājums Nr. 3 – integr ēts 
daudzgadu pl āns 
Ekonomisk ā ietekme  * Kopum ā zema 
saimniecisk ās 
darbības peļņa, jo 
produkcijas 
potenciāls, 
iespējams, netiek 
pilnībā sasniegts 
 * Ieguves kontroles 
noteikumi nodrošina 
paredzam ību un 
palielina pe ļņu 
* Kopum ā zema 
saimniecisk ās 
darbības peļņa, jo 
produkcijas potenciāls, 
iespējams, netiek 
pilnībā sasniegts
 * Ieguves kontroles 
noteikumi nodrošina 
paredzam ību un palielina 
peļņu 
* Tiek piln ībā sasniegts 
savvaļas upju kr ājumu 
potenciāls, un tas nodrošina 
lielāku komerci ālās un 
atpūtas zvejas ienes īgumu  
Sociālā ietekme  * Risks, ka turpin ās 
pastāvēt daž ādu 
lietotāju grupu  * Zvejas un vides politikas 
īstenošanas cieš āka 
koordinācija 
 
LV    LV savstarpēja 
neuzticēšanās * Stingra dal ībvalstu un 
ieinteresēto aprindu 
apņemšanās, turpinot darbu, 
kas iesākts saskaņā ar SAP 
Ietekme uz vidi  * Krājums pak ļauts 
ģenētiskam riskam, 
jo nav regul ējuma 
attiecībā uz mākslīgi 
audzētiem lašiem un 
krājumu 
papildināšanu 
* Netiek piev ērsta 
uzmanība dažiem 
ietekmi veicinošiem 
faktoriem, 
piemēram, slim ībām 
 
 * Krājums pak ļauts 
ģenētiskam riskam, 
jo nav regul ējuma 
attiecībā uz mākslīgi 
audzētiem lašiem un 
krājumu 
papildināšanu 
 * Kopēji mērķi, par kuriem 
panākta vienošan ās, un 
saglabāšanās atskaites punkti 
visā lašu dzīves ciklā 
* Kopā ar vides tiesisko 
regulējumu iesp ējams 
pievērst uzman ību visiem 
ietekmi veicinošajiem 
faktoriem un laša apdraudējumiem, t ādējādi 
panākot spēcīgākus upju 
krājumus un saglab ājot 
ģenētisko daudzveid ību
 
Veicināt Baltijas laša kr ājuma 
labvēlīgu saglab āšanās 
stāvokli un nodrošin āt to, ka 
savvaļas upju kr ājumu 
izmantošana j ūrā notiek 
drošās bioloģiskās robežās un 
saskaņā ar maksim ālo 
ilgtspējīgas ieguves apjomu 
 +/- + + 
Veicināt Baltijas laša kr ājuma 
ģenētiskās daudzveid ības 
aizsardzību +/- +/- + 
Dot iespēju gan komerci āliem 
zvejniekiem, gan atp ūtas 
zvejas veic ējiem Baltijas j ūrā 
un tās upēs ilgtsp ējīgi 
izmantot Baltijas laša 
krājumu  +/-  
+ + 
Secinājums Noraidīts Noraidīts Izvēlēts 
1. tabula. Tr īs dažādo politikas risin ājumu soci ālā un ekonomisk ā ietekme un ietekme uz vidi, tr īs 
risinājumu iesp ējamais devums konkr ēto mērķu izpildē un izdar ītie secinājumi. 
+/- = nav izmai ņu vai lēnas izmai ņas; + = var ētu sasniegt; - = nevar ētu sasniegt 
Pamatojoties uz ietekmes un m ērķu izpildes iesp ējamības izvērtējumu, risin ājums Nr. 1 un 
Nr. 2 tika noraid īts. 
 
LV    LV 1.2. Pakārtoto risin ājumu apraksts 
Risinājuma Nr. 3 “Integr ēts pārvaldības plāns” gadījumā būtībā jāizdara izv ēle trīs svarīgos 
jautājumos, lai noteiktu piem ērotus pak ārtotos risin ājumus, kuri ļauj pievērsties visiem 
ietekmi veicinošajiem faktoriem un kr ājuma apdraud ējumiem (sk. 1. att ēlu). 
(1) Pirmā izvēle jāizdara jaut ājumā par lašu kompens ācijas ielaidumiem un to 
pakāpenisku izsl ēgšanu no sist ēmas. 
(2) Otrā izvēle jāizdara jaut ājumā par to, kuru ieguves kontroles sist ēmu un jo īpaši kuru 
KPN noteikšanas sist ēmu izmantot: 
– kopēja KPN, kas aptvertu visas noz vejas, ieskaitot upju nozvejas, 
– jūras zvejas KPN, 
– KPN komerci ālām nozvej ām, kas gūtas aiz piekrastes ūdeņiem, proti, t ālāk par 4 
vai 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas. 
(3) Trešā izvēle attiecas uz visiem p ārējiem politikas pas ākumiem, kas var ētu veidot da ļu 
no integrētā pārvaldības plāna. 
Baltijas laša p ārvaldības plāns
Maks. daudzums m ākslīgi
audzētu un savva ļas lašuMaks. daudzums
savvaļas lašu
Kopēja KPNKPN jūrāKPN aiz piekrastes
ūdeņiem
Politikas papildu pas ākumiPirmāizvēle
Otrāizvēle
Trešāizvēle
 
1. attēls. Shēma, kurā attēloti trīs jautājumi, kuros izdar āma izvēle, lai noteiktu pak ārtoto risin ājumu, kas 
visdrīzāk palīdzēs sasniegt pl āna mērķus. 
IETEKMES ANAL ĪZE 
 
LV    LV 1.2.1.  Dažādo risinājumu iesp ējamās ietekmes anal īze ir veikta 3 posmos, apl ūkojot 
dažādos jautājumus, kuros izdar āma izvēle. 
1.3. Posms Nr. 1 – m ākslīgi audzēti laši pret savva ļas lašiem 
Turpmāk ir apkopoti galvenie argumenti par un pret sist ēmu, kurā tiktu pak āpeniski pārtraukti 
lašu kompens ācijas ielaidumi, novirzot resursus savva ļas lašu dz īvotnes uzlabošanai, pan ākot 
situāciju, kurā dominē savvaļas laši.  
 Negat īva ietekme  Pozitīva ietekme  
Vide   *Maz āks ģenētiskā piesārņojuma risks un 
mākslīgi audzētu lašu konkurence 
*Pieejami finanšu resursi, lai uzlabotu lašu 
dabiskās atražošan ās kapacitāti upēs 
*Vairāk savvaļas lašu un sp ēcīgāki upju 
krājumi 
*Iespējama citu migr ējošo sugu st āvokļa 
uzlabošan ās 
Ekonomika  *Risks, ka zvejniec ības, kuras 
galvenokārt zvejo m ākslīgi 
audzētus lašus, zaud ēs zvejas 
iespējas 
*Risks, ka samazin āsies 
kopējais zvejojamo zivju 
(mākslīgi audzētu un savva ļas) 
skaits *Vairāk zvejojamu savva ļas lašu gan j ūrā, 
gan upēs 
*Potenciāla tūrisma iesp ēju palielin āšanās 
upju tuvum ā 
Sociālā vide  *Risks, ka tiks zaud ētas 
darbavietas un zin ātība 
zivaudzētavās  
2. tabula. Galvenie argumenti par un pret sist ēmu, kurā tiktu pak āpeniski p ārtraukti lašu kompens ācijas 
ielaidumi, pan ākot situāciju, kurā dominē savvaļas laši. 
1.4. Posms Nr. 2 – ieguves kontroles sist ēmas izvēle 
Turpmāk ir apkopota galven ā ietekme uz vidi un p ārvaldību un soci ālā un ekonomisk ā 
ietekme, ko rada daž ādas KPN ieguves kontroles sist ēmas.  
 Kopēja KPN  Jūras zvejas KPN  KPN zvejai aiz piekrastes 
ūdeņiem 
Ietekme uz 
pārvaldību * Dalībvalstīm ir 
grūti kontrolēt 
* ES ir sarež ģīti 
panākt izpildi 
 * Dal ībvalstīm ir 
iespējams kontrol ēt 
* ES ir iesp ējams panākt 
izpildi 
 * Ar KPN dal ībvalstīm tiek 
iedalītas tikai jauktu 
krājumu zvejas iesp ējas aiz 
piekrastes ūdeņiem 
* Dal ībvalstīm nav 
kontroles iesp ēju, ja netiek 
 
LV    LV  ieviestas dažas izmai ņas 
kontroles sist ēmā 
Ietekme uz 
vidi * KPN ir lietder īga, 
lai regulētu kopējo 
laša zvejas izrais īto 
mirstību * KPN ir lietder īga, lai 
regulētu zvejas izrais ītu 
zivju mirst ību jūrā 
* Dal ībvalstis ir 
atbildīgas par savva ļas 
lašupju kr ājumu 
aizsardzības 
nodrošināšanu 
* Dalībvalstīm ir stimuls 
atjaunot upju kr ājumus 
un reintroduc ēt lašus 
upju un piekrastes zvejai * KPN ir lietder īga, lai 
limitētu jauktu kr ājumu 
zveju aiz piekrastes ūdeņiem, bet ne tam, lai 
regulētu kopējo zvejas 
izraisīto zivju mirst ību 
* Dalībvalstis ir atbild īgas 
par savva ļas lašupju 
krājumu aizsardz ības 
nodrošināšanu 
* Dalī
bvalstīm ir stimuls 
atjaunot upju kr ājumus un 
reintroduc ēt lašus upju un 
piekrastes zvejai 
Ekonomisk ā 
ietekme  * Kopējo zvejas 
iespēju 
samazināšanās 
dalībvalstīs, kurās ir 
liels upju un/vai atpūtas zvejas 
īpatsvars * ES nenosaka upju 
nozvejas limitu, un tas nāk par labu 
dalībvalstīm, kurās ir 
produktīvas upes * Palielin ās zvejas iesp ējas 
dalībvalstīm, kur ās ir 
produktīvas upes un liels 
piekrastes, upju un atp ūtas 
zvejas īpatsvars 
Sociālā 
ietekme  * KPN ir lietder īga, 
lai sadal ītu visas 
zvejas iesp ējas 
starp dalībvalstīm 
* Uzlabo daž ādu 
lietotāju grupu 
savstarpējo 
uzticēšanos 
 * KPN ir lietder īga, lai 
regulētu jūras zvejas 
iespēju sadali starp 
dalībvalstīm 
* Dalībvalstis ir liel ā 
mērā atbild īgas par 
zvejas iesp ēju taisnīgu 
sadali 
 * Dalībvalstis ir liel ā mērā 
atbildīgas par zvejas 
iespēju taisnīgu sadali 
 
3. tabula. 3 daž ādo KPN ieguves kontroles sist ēmu ietekmes apkopojums. 
1.5. Posms Nr. 3 – politikas pas ākumu izv ēle 
Visu analiz ēto politikas pas ākumu iesp ējamās ietekmes aprakstu šeit iek ļaut nebija iesp ējams, 
bet apkopojumu par pas ākumu iesp ējamo ietekmi uz dažiem b ūtiskākajiem jaut ājumiem 
lūdzam skat īt turpmāk 4. tabul ā. 
 
LV    LV 2. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
4. tabulā ir apkopota un sal īdzināta 1., 2. un 3. posm ā analizēto politikas pas ākumu un 
izdarītās izvēles iespējamā turpmākā ietekme uz dažiem b ūtiskākajiem jaut ājumiem. Iek ļauti 
ir arī secinājumi par sal īdzinājumu. 
 
Būtiskākie jautājumi 
     Politikas pas ākumi un 
alternatīvi risinājumi 
Ekonomisk ā un sociālā ietekme uz komerci ālo 
jūras zveju  
Ekonomisk ā un sociālā ietekme uz atp ūtas un 
upju zveju  
Vides ietekme uz kr ājumiem  
Administrat īvā ietekme uz dal ībvalstīm 
Ieinteresēto aprindu un BJRKP atbalsts  
ZZTEK/Zin ātniskais atbalsts  
Lēmumu pie ņemšanas l īmenis  
Secinājumi 
1. posms — zvejojamo zivju izv ēle 
Krājums, kuru veido 
galvenokārt mākslīgi audzēti 
laši +/- +/- - +/- +/- - ES/
DV Noraidīts 
Krājums, kuru veido 
galvenokārt savvaļas laši  +/- + + + +/- + ES/
DV Izvēlēts 
2. posms — ieguves kontroles sist ēmas izvēle 
Kopēja KPN  + - + - +/- - ES  Noraidīts 
Jūras zvejas KPN  +/- +/- +/- +/- + + ES  Izvēlēts 
KPN zvejai aiz piekrastes 
ūdeņiem +/- + - - +/- +/- ES  Noraidīts 
3. posms — papildu politikas pas ākumu izv ēle 
Saglabāt 
zvejas 
aizlieguma 
sezonu aiz piekrastes 
ūdeņiem
 +/- +/- + +/- + + ES  Izvēlēts  
 
 
Tehniskie 
pasākumi Noteikt zvejas 
aizlieguma sezonu 
piekrastē un 
upēs
 +/- +/- + - + + ES/
DV Izvēlēts 
 
LV    LV Saglabāt 
minimālo zivju 
izmēru 
izkrāvumos  +/- +/- + +/- + + ES  Izvēlēts 
Noteikt 
minimālo āķa 
izmēru - +/- + - - +/- ES  Noraidīts 
Noteikt zvejas 
aizlieguma 
apgabalus 
piekrastē un 
upēs +/- +/- + - + + ES/
DV Izvēlēts 
2 KPN 
apgabali, kuros 
nosaka nozveju j ūrā 
vai kop ējo 
nozveju
  
+/-  
+/-  
+  
+/-  
+/-  
+/-  
ES Izvēlēts 
1 KPN 
apgabals, kur ā 
nosaka 
nozveju j ūrā 
vai kop ējo 
nozveju  +/- +/- +/- - +/- +/- ES  Noraidīts 
Ieguves 
kontroles 
noteikumi  + + + + + + ES  Izvēlēts  
 
  
Papildu 
ieguves 
kontroles 
pasākumi 
 
Piepūles 
režīms zvejai 
ar āķu jedām
 - +/- + - - +/- ES  Noraidīts 
Diferencēti 
smoltu 
produkcijas mērķapjomi
 +/- +/- + + + + ES  Izvēlēts 
Viens smoltu 
produkcijas 
mērķapjoms  +/- +/- - +/- +/- - ES  Noraidīts  
 
Saglabāšanās 
atsauces 
mērķapjomi  
Atkārtoti 
nārstojošu 
zivju 
mērķapjoms  - + + +/- +/- + DV  Brīvprātīgi 
Ieteikumi par 
krājumu 
papildināšanas 
darbībām +/- +/- - + +/- + ES  Izvēlēts  
 
Savvaļas lašu 
ģenētiskā 
fonda Tauku spuras 
nogriešanas + +/- +/- - +/- - DV  Brīvprātīgi 
 
LV    LV programmas  aizsardzība 
 Terminālās 
zvejas 
apgabalu noteikšana
 + +/- +/- - +/- - DV  Brīvprātīgi 
Krājumu 
atjaunošanas 
programma  Ar Eiropas 
Zivsaimniec īb
as fonda līdzekļiem
 + + + +/- + + ES/
DV Izvēlēts 
Īstenošanas 
plāni Kā daļa no 
Ūdens 
pamatdirekt īva
s  +/- +/- + + +/- + DV  Brīvprātīgi 
Produkcija  +/- +/- + +/- +/- + ES  Izvēlēts Kontrole  
Nozveja  +/- +/- + +/- +/- + ES  Izvēlēts 
Pētniecība  +/- +/- + +/- + + DV  Brīvprātīgi 
4. tabula. Daž ādu 1., 2. un 3. posm ā analizēto politikas pas ākumu un alternat īvo risinājumu iesp ējamā 
ietekme uz dažiem b ūtiskākajiem jaut ājumiem un izdar ītie secinājumi. 
 +/- = nav ietekmes/nav izmai ņu/daļējs atbalsts; + = pozit īva ietekme/atbalsts; - = negat īva ietekme/nav 
atbalsta 
Vēlamajā risinājumā ir iekļauti 4. tabul ā izvēlētie politikas pas ākumi, un tas pal īdzēs uzlabot 
sugas pārvaldību salīdzinājumā ar pašreiz ējo pārvaldību, jo piev ērsīsies visiem apzin ātajiem 
jautājumiem, kuri ietilpst iniciat īvas darbības jomā. Tomēr ir svarīgi apzināties, ka sekm īgu 
sugas pārvaldību nevar pan ākt ar šo iniciat īvu vien, bet t ā ir atkarīga arī no tā, cik sekm īgi tiek 
īstenotas vides direkt īvas un citi ties ību akti, kuri skar šo sugu. 
UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA 
Ikvienā daudzgadu pl ānā jāparedz līdzekļi, lai nodrošin ātu tā obligāto aspektu īstenošanu un 
mērķu izpildi. Galvenie r ādītāji Baltijas lašu p ārvaldības daudzgadu pl āna mērķu izpildes 
novērtēšanai ir: 
(a) valsts zvejniec ības attīstība; 
(b) laša mazu ļu un smoltu produkcija un nov ērtētā smoltu produkcijas kapacit āte; 
(c) krājumu ģenētiskais sast āvs; 
(d) īstenotie zvejniec ību pasākumi; 
(e) noteiktie m ērķi; 
(f) laša krājumu papildin āšanas un atjaunošanas pas ākumi; 
(g) valstu kontroles r īcības plāni. 
Dalībvalstīm ar sešu gadu interv ālu jāuzrauga r ādītāji, lai konstat ētu trūkumus rīcības plāna 
darbībā. Dalībvalstu zi ņojumus nov ērtēs ZZTEK, un, ja ZZTEK un ICES  ieteikums liecin ās, 
ka plāns nesasniedz m ērķus, MARE ĢD varēs ierosināt tā pārskatīšanu.