LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 25.3.2009 
SEC(2009) 356 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments  
priekšlikumam 
 
PADOMES PAMATL ĒMUMAM 
 
par seksu ālās vardarb ības pret b ērniem, bērnu seksu ālās izmantošanas un b ērnu 
pornogrāfijas apkarošanu, ar ko atce ļ Pamatlēmumu 2004/68/TI  
  
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
 
 
{COM(2009) 135} 
{SEC(2009) 355}  
LV 2   LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
1. KĀDA IR PROBL ĒMA? 
Seksuālā vardarbība pret bērniem un b ērnu seksu ālā izmantošana ir seviš ķi smagi noziegumi, 
jo tie ir vērsti pret b ērniem, kuriem ir ties ības uz īpašu aizsardz ību un apr ūpi. Tie rada ilgstošu 
fizisko, psiholo ģisko un soci ālo kaitējumu cietušajiem un grauj m ūsdienu sabiedr ības 
pamatvērtības, kas saist ītas ar bērnu īpašu aizsardz ību un uztic ību attiec īgajām valsts 
iestādēm. Lai gan tr ūkst precīzu un uzticamu statistikas datu, p ētījumi liecina, ka iev ērojams 
mazākums bērnu Eirop ā, iespējams, ir pak ļauti seksu ālajai vardarb ībai un ka šis fenomens 
laika gait ā nemazin ās, bet gan atseviš ķi seksuālās vardarb ības veidi ir nov ērojami aizvien 
biežāk. 
Attiecībā uz cietušajiem b ērniem galvenais š ā fenomena iemesls ir neaizsarg ātība, ko rada 
vairāki faktori. Ties ībaizsardz ības mehānismu trūkumi veicina š ā fenomena izplat īšanos, un š ī 
problēma saasin ās, jo atseviš ķi nodarījumu veidi p ārsniedz valsts robežas. Cietušie nelabpr āt 
ziņo par vardarb ības gadījumiem, jo izj ūt kaunu vai baid ās no sek ām; atšķirības valstu 
krimināllikumos un proced ūrās var būt pamatā atšķirībām izmekl ēšanā un krimin ālvajāšanā 
dažādās valstīs; notiesātie likump ārkāpēji pēc soda izciešanas var joproj ām būt bīstami. 
Informācijas tehnolo ģiju attīstības rezult ātā šīs problēmas ir kļuvušas vēl nopietn ākas, jo 
bērnu seksu ālās izmantošanas att ēlus ir viegl āk izgatavot un izplat īt un likump ārkāpēji var 
saglabāt anonimit āti. Tajā pašā laikā valstu ties ību sistēmas saskaras ar lielu skaitu iesaist īto 
dalībnieku, kam ir daž ādu pakāpju atbild ība un kuri darbojas daž ādās jurisdikcij ās. Atvieglota 
ceļošana un ien ākumu atš ķirības veicina t ā saukto b ērnu seksa t ūrismu, un t ā rezultātā 
dzimumnoziedznieki bieži vien izdara noziedz īgus nodar ījumus ārzemēs, paliekot nesod īti. 
Papildus krimin ālvajāšanas grūtībām organiz ētā noziedzība var rad īt ievērojamus ien ākumus 
bez liela riska. 
2. KĀDS IR PAMATOJUMS ES RĪCĪBAI? 
Valstu ties ību akti daž ādā mērā aptver dažas no š īm problēmām. Tomēr tie nav pietiekami 
stingri un konsekvent i, lai sniegtu sp ēcīgu sabiedr ības atbildi uz šo satraucošo par ādību. ES 
līmenī ar Padomes Pamatl ēmumu 2004/68/TI tiek nodrošin āts dalībvalstu ties ību aktu 
tuvināšanas minimums, lai par krimin ālsodāmiem atz ītu vissmag ākos pret b ērniem vērstas 
vardarbības un b ērnu seksu ālās izmantošanas veidus, paplašin ātu valstu jurisdikciju un 
sniegtu minim ālo atbalstu cietušajiem. Lai gan pras ības kopum ā ir īstenotas, šim 
pamatlēmumam ir vair āki trūkumi. Tas tuvina ties ību aktus vien īgi attiecībā uz ierobežotu 
skaitu nodar ījumu. Šis pamatl ēmums neaptver jaunus vardarb ības un izmantošanas veidus, 
kuros izmanto inform ācijas tehnolo ģijas, nenov ērš šķēršļus, lai krimin āli vajātu 
likumpārkāpējus par nodar ījumiem ārpus valsts teritorijas, tas neatbilst vis ām cietušo b ērnu 
īpašajām vajadzībām un neparedz piem ērotus pasākumus nodar ījumu nov ēršanai. 
Uzsāktās iniciatīvas policijas un tiesu iest āžu sadarb ības jomā var zināmā mērā ietekmēt cīņu 
pret šādiem noziegumiem. Turkl āt 2007. gad ā tika pieņemta Eiropas Padomes Konvencija 
CETS  Nr. 201 par b ērnu aizsardz ību pret seksu ālo izmantošanu un seksu ālo vardarb ību, un 
līdz šim tā neapšaub āmi nodrošina visaugst ākos starptautiskos standartus b ērnu aizsardz ībai 
pret seksu ālo vardarb ību un izmantošanu. Ja visas dal ībvalstis īstenotu Konvenciju CETS  
Nr. 201, tas rad ītu ievērojamus uzlabojumus. Tom ēr nav iesp ējams garant ēt, ka visas 
dalībvalstis ratific ēs šo konvenciju tuv ākajā laikā, jo to proced ūras ir laikietilp īgas un nav 
LV 3   LV izstrādāts ratifik ācijas grafiks. Konvencija nevar ar ī nodrošin āt spēcīgu uzraudz ības 
mehānismu, lai pan āktu piemērotu īstenošanu. 
Šo iemeslu d ēļ ieinteres ētās personas neatlaid īgi pieprasa efekt īvākus un konkr ētākus 
pasākumus. 
3. KĀDI IR MĒRĶI? 
Eiropas Savien ības vispārējais politiskais m ērķis šajā jomā atbilstoši 29. pantam L īgumā par 
Eiropas Savien ību ir nov ērst un apkarot nodar ījumus pret b ērniem, kas ietver seksu ālo 
vardarbību pret bērniem un b ērnu seksu ālo izmantošanu. 
Šo vispārējo mērķi varētu sasniegt, veicot pas ākumus šādu īpašo mērķu un darb ības mērķu 
īstenošanai. 
A. Īpašais mērķis — veikt efekt īvu krimin ālvajāšanu  
Darbības mērķi. 
A.1. Piemērot efekt īvus, sam ērīgus un prevent īvus krimin ālsodus  likumpārkāpējiem, 
kuri pielietojuši seksu ālo vardarb ību pret bērniem vai tos seksu āli izmantojuši. 
A.2. Atvieglot nodar ījumu izmekl ēšanu un krimin ālprocesa uzs ākšanu.  
A.3. Veikt efekt īvu kriminālvajāšanu par vardarb ību vai izmantošanu, kas notikusi 
ārvalstīs. 
A.4. Novērst šķēršļus starptautiskajai sadarb ībai un veicin āt tādu izmekl ēšanas līdzekļu 
izmantošanu, kas ir efekt īvi organiz ētās noziedzības un starptautisk ās lietās. 
B. Īpašais mērķis — aizsarg āt cietušo personu ties ības 
Darbības mērķi. 
B.1 Atvieglot cietušajiem piek ļuvi tiesiskās aizsardz ības līdzekļiem un piem ērotiem 
specializētiem aizsardz ības pasākumiem. 
B.2. Nodrošin āt, ka piedal īšanās krimin ālizmeklēšanā un krimin ālprocesā nekaitē 
bērniem, kuri cietuši no seksuālās vardarbības un izmantošanas. 
C. Īpašais m ērķis — novērst bērnu seksu ālo izmantošanu un vardarb ību pret 
bērniem  
Darbības mērķi. 
C.1. Veicin āt piekļuvi intervences programm ām un pas ākumiem , lai novērstu atkārtotus 
un pirmo reizi veiktus nodar ījumus pret b ērniem. 
C.2. Nodrošin āt, ka tiek veikti piem ēroti drošības pas ākumi  attiecībā uz 
dzimumnoziedzniekiem, kuri p ēc atbrīvošanas joproj ām ir bīstami, un ka tos efektīvi īsteno  
visā ES. 
LV 4   LV C.3. Tehniski novērst vai padar īt sarežģītāku piekļuvi bērnu pornogr āfijai un t ās 
izplatīšanu, īpaši internet ā. 
D. Īpašais mērķis — izveidot efekt īvas uzraudz ības sistēmas 
Darbības mērķis. 
D.1. Rad īt saskaņotus valstu meh ānismus, lai noteiktu š ādu noziegumu apm ēru un 
uzraudzītu tās politikas efektivit āti, kas paredz ēta seksuālās vardarb ības pret b ērniem un 
bērnu seksu ālās izmantošanas apkarošanai. 
4. KĀDI IR POLITIKAS RISIN ĀJUMI ? 
Lai sasniegtu m ērķi, ir izskat īti vairāki politikas risin ājumi. 
• 1. politikas risin ājums. ES l īmenī netiek veikti jauni pas ākumi  
ES neveiktu nek ādus jaunus pas ākumus (ties ību akti, instrumenti, kas nav politikas 
instrumenti, finansi āls atbalsts), lai apkarotu seksu ālo vardarb ību pret b ērniem un b ērnu 
seksuālo izmantošanu, bet dal ībvalstis var turpin āt Eiropas Padomes Konvencijas CETS  
Nr. 201 parakst īšanas un ratifik ācijas procesu. 
• 2. politikas risin ājums. Esošo ties ību aktu papildin āšana ar nele ģislatīviem pasākumiem  
Esošajos ES ties ību aktos, īpaši Pamatl ēmumā 2004/68/TI, groz ījumi netiktu veikti. T ā vietā 
varētu ieviest nele ģislatīvus pasākumus, lai sekm ētu valstu ties ību aktu saska ņotu īstenošanu. 
Tie varētu ietvert inform ācijas un pieredzes apmai ņu kriminālvajāšanas, aizsardz ības vai 
novēršanas jom ā, pasākumus izpratnes veicin āšanai, sadarb ību ar priv āto sektoru, k ā arī 
pašregulācijas pamudin ājumu vai datu v ākšanas meh ānismu izveidi.  
• 3. politikas risin ājums. Jauni ties ību akti likump ārkāpēju krimin ālvajāšanas, cietušo 
personu aizsardz ības un nodar ījumu nov ēršanas jom ā 
Tiktu pie ņemts jauns pamatl ēmums, ietverot esošo pamatl ēmumu, atseviš ķus Konvencijas 
CETS  Nr. 201 noteikumus un papildu elementus, kas nav iek ļauti šajos dokumentos. Tas 
aptvertu, piem ēram, krimin ālsodāmības piem ērošanu par smagiem pret b ērniem vērstas 
vardarbības un bērnu seksu ālās izmantošanas veidiem, ko ES ties ību akti pašlaik neaptver, 
piemēram, par jauniem noziedz īgiem nodar ījumiem IT vid ē. Tiktu ieviesti noteikumi, lai 
palīdzētu izmekl ēt nodarījumu gad ījumus un izvirz īt apsūdzības, kā arī noteikumi, lai 
paplašinātu valstu jurisdikciju, noteikumi cietušo aizsardz ībai un atbalstam krimin ālprocesā 
un pasākumi, lai nov ērstu recidīvismu un blo ķētu piekļuvi bērnu pornogr āfijai. 
• 4. politikas risin ājums. Jauni visaptveroši ties ību akti, lai uzlabotu likump ārkāpēju 
kriminālvajāšanu, cietušo personu aizsardz ību un nodar ījumu nov ēršanu (kā 3. risinājumā), 
kopā ar neleģislatīviem pasākumiem (k ā 2. risinājumā) 
Esošos Pamatal ēmuma 2004/68/TI noteikumus papildin āt u  a r  E S  p a s ākumiem, lai veiktu 
grozījumus materi ālajās krimināltiesībās un proced ūrās, aizsarg ātu cietušās personas un 
novērstu nodar ījumus, k ā tas noteikts 3. risin ājumā, kā arī ar 2. risin ājumā minētajiem 
neleģislatīvajiem pas ākumiem, lai groz ījumu rezult ātā uzlabotu valstu ties ību aktu īstenošanu 
LV 5   LV krimināllietās un nodrošin ātu instrumentus izmekl ēšanas, krimin ālvajāšanas, aizsardz ības un 
novēršanas jom ā, kas sniedzas t ālāk par krimin āltiesībās noteikto. 
5. KĀ SALĪDZINĀMI POLITIKAS RISIN ĀJUMI ? 
1. risinājums ( status quo ) var nest b ūtiskus uzlabojumus, ja dal ībvalstis paraksta, ratific ē˙ un 
īsteno Konvenciju CETS  Nr. 201. Š ķiet, ka dal ībvalstis v ēlas to dar īt. Tomēr ilgās valstu 
ratificēšanas proced ūras, nepast āvot juridiski saistošam satvaram ES m ērogā, un spēcīga 
uzraudzības mehānisma trūkums vieš neskaidr ību par to, kad un k ādā apmērā konvencijas 
radītie ieguvumi tiks īstenoti praks ē. 2. risinājums uzlabotu esoš ā tiesiskā regulējuma 
īstenošanas efektivit āti, taču tas neb ūtu pietiekams, lai uzlabotu krimin ālvajāšanu vair ākās 
jomās, kurās nepieciešams īpašs juridiskais pamats. 
3. risinājums rad ītu uzlabojumu sal īdzinājumā ar esošo situ āciju. Tas stiprin ātu tiesisko 
regulējumu jom ās, ko aptver pašreiz ējie ES noteikumi par likump ārkāpēju krimin ālvajāšanu 
un cietušo b ērnu aizsardz ību. Ar to piev ērstos arī novēršanas pas ākumiem, t ādējādi uzlabojot 
bērnu vispārējo aizsardz ību. Domājams, ka soci ālie un ekonomiskie ieguvumi, k ādus dotu 
efektīvāka rīcība pret šo noziedz ības veidu, atsv ērtu finanšu izmaksas. Uzlabojumi 
pamatties ību jomā arī atsvērtu risku saist ībā ar ierobežojumiem, ko rada atseviš ķi pasākumi. 
4. risinājums palielin ātu 2. un 3. risin ājuma pasākumu efektivit āti, tos apvienojot un rosinot 
dalībvalstis sadarboties, lai izveidotu in strumentus un uzlabotu visaptveroš āka tiesisk ā 
regulējuma īstenošanu. 
Saskaņā ar analīzi par ekonomisko un soci ālo ietekmi un ietekmi uz pamatties ībām 3. un 
4. risinājums ir vispiem ērotākā pieeja, lai risin ātu šīs problēmas un sasniegtu priekšlikuma 
mērķus. Vēlamais risin ājums būtu 4. risin ājums un p ēc tam — 3. risin ājums.