Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Atjaunota Eiropas programma pētniecībai un inovācijai – Eiropas izdevība veidot savu nākotni””

(Eiropas Komisijas ieguldījums neformālajā ES vadītāju sanāksmē par inovāciju Sofijā 2018. gada 16. maijā)

(COM(2018) 306 final)

(2018/C 440/11)

Ziņotājs: Ulrich SAMM Līdzziņotājs: Stefano PALMIERI

Apspriešanās Eiropas Komisija, 18.6.2018. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 4.9.2018. Pieņemts plenārsesijā 19.9.2018. Plenārsesija Nr. 537 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 196/1/2

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK atzinīgi vērtē to, ka arī saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam Komisija ir skaidri norādījusi, ka pētniecībai un inovācijai arī turpmāk ir jābūt nozīmīgai ES prioritātei .

1.2. EESK atzinīgi vērtē to, ka lielāks uzsvars likts uz inovācijas nozīmi, un atgādina savu aicinājumu nodrošināt, ka turpmākās finansēšanas politikas vajadzības ir labi līdzsvarotas visā pētniecības un inovācijas ķēdē – no fundamentālās pētniecības līdz pētniecībai, kuras mērķis ir produktu izstrāde. Inovācija ir ļoti svarīga ekonomikas izaugsmei, un jaunie instrumenti īpaši labvēlīgi būs MVU . EESK vēlreiz uzsver, cik svarīgi ir publiskie ieguldījumi pētniecībā un izstrādē, kas ir galvenais virzītājspēks, kurš rada plašāku ietekmi uz dalībvalstu tautsaimniecību un nodrošina šīs ietekmes ilgtspēju.

1.3. EESK arī atzinīgi vērtē to, ka ir paredzēts vēl vairāk vienkāršot valsts atbalsta noteikumus, lai būtu vieglāk kombinēt dažādus līdzekļus , ko var izmantot, lai starp dalībvalstīm un reģioniem pārvarētu lielās atšķirības veiksmīgu pētniecības un inovācijas projektu skaita ziņā.

1.4. Izmantojot programmu “Apvārsnis Eiropa”, ir jāiegulda jomās, kurās ir īpaša Eiropas pievienotā vērtība. Ir jāpiešķir prioritāte kopdarbīgiem pētniecības projektiem, jo tie šai prasībai atbilst tik lielā mērā kā gandrīz neviena cita programma.

1.5. EESK ir pārliecināta, ka daudzas nopietnas sabiedriskās problēmas var atrisināt tikai Eiropas līmenī un ka ir vajadzīgi saskaņoti vairāku dalībnieku centieni, kas ir tālejošāki par atsevišķu kopdarbīgu pētniecības projektu darbības jomu. Tāpēc Komiteja atbalsta ideju par mērķuzdevumiem .

1.6. Pētnieku mobilitātes atbalstīšana, kas notiek, izmantojot Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības, ir vēl viens nozīmīgs veids, kā vēl vairāk stiprināt Eiropas pētniecības telpu, savukārt ar ES un valstu politikas pasākumiem ir jācenšas radīt atbilstošus un pievilcīgus darba apstākļus speciālistiem, lai nepieļautu intelektuālā darbaspēka emigrāciju, kura neveicina ES saskaņotības panākšanu.

1.7. EESK uzskata, ka ir jāpalielina ES ieguldījumi, lai atbalstītu Eiropas darba ņēmēju pūliņus neatpalikt no digitālo profesiju attīstības tendencēm un iegūt šajās profesijās vajadzīgo kvalifikāciju.

1.8. EESK uzskata, ka iniciatīvas, kas palīdz MVU savām vajadzībām izmantot pētniecības un inovācijas rezultātus un gūt no tiem labumu, būtu jāatbalsta efektīvāk.

2. Ievads

2.1. Neformālajā ES vadītāju sanāksmē par inovāciju (sanāksme notika 2018. gada 16. maijā Sofijā) Eiropas Komisija aicināja klātesošos apspriest un sniegt stratēģiskus norādījumus attiecībā uz nākamo daudzgadu finanšu shēmu kopumā un prioritātēm, kas jāpiešķir konkrēti pētniecībai un inovācijai. Šajā saistībā Eiropas Komisija savā paziņojumā ( 1 ) ierosināja prioritātes un jaunas iniciatīvas.

2.2. Šis priekšlikums ir arī pirmais solis virzībā uz nākamās pamatprogrammas (9. pamatprogrammas jeb “Apvārsnis Eiropa”) izveidi nolūkā turpināt un uzlabot veiksmīgo programmu “Apvārsnis 2020” ( 2 )

2.3. Komiteja ir ierosinājusi arī darbības, kuru mērķis ir saskaņā ar atjaunoto ES rūpniecības politikas stratēģiju ( 3 ) atbalstīt inovāciju un stiprināt rūpniecības vadošo lomu.

3. Priekšlikuma kopsavilkums

3.1. Eiropas Komisijas priekšlikuma nolūks ir nodrošināt, ka pētniecība un inovācija arī turpmāk ir viena no galvenajām ES politikas un finansējuma prioritātēm dažādos budžeta instrumentos. Ir likts lielāks uzsvars uz inovāciju, lai Eiropa ieņemtu vadošu pozīciju tirgu veidojošas inovācijas jomā.

3.2. 100 miljardu EUR topošajai programmai “Apvārsnis Eiropa” un Euratom pētniecības un mācību programmai Komisija ierosina palielināt ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, piešķirot aptuvenitopošajai programmai “Apvārsnis Eiropa” unpētniecības un mācību programmai ( 4 )

3.3. Tāpat Komisija ierosināja piesaistīt aptuveni 11 miljardus EUR uz tirgu balstītiem instrumentiem , to skaitā finanšu instrumentiem un budžeta garantijām īpašā finansējumā InvestEU fonda ietvaros, kas savukārt mobilizētu 200 miljardus EUR privāto ieguldījumu pētniecības un inovācijas atbalstam.

3.4. Dalībvalstis tiek mudinātas veikt vajadzīgos pasākumus, lai palielinātu to izdevumus pētniecībā un inovācijā nolūkā sasniegt mērķi – 3 % no IKP.

3.5. Uzsākt ES līmeņa pētniecības un inovācijas mērķuzdevumu pirmo kopumu ar drosmīgiem un vērienīgiem mērķiem un spēcīgu Eiropas pievienoto vērtību. Šie mērķuzdevumi rosinās ieguldījumus un līdzdalību dažādās nozarēs visās vērtību ķēdēs, politikas jomās (piem., enerģētika un klimats, transports, progresīvā ražošana, veselība un uzturs, digitalizācija) un zinātnes disciplīnās (tostarp sociālajās zinātnēs un humanitārajās zinātnēs).

3.6. Tiek ierosināts, ka, pārskatot ES politiku un tiesību aktus vai valstu tiesisko regulējumu, vienmēr ir jāpiemēro inovācijas princips , nodrošinot, ka pilnībā tiek izvērtēta inovācijas ietekme.

3.7. Tiks izveidota Eiropas Inovācijas padome (EIP) ar mērķi apzināt un izvērst revolucionāru un kardinālu inovāciju, koncentrējoties uz straujas attīstības un augsta riska jauninājumiem, kam ir spēcīgs potenciāls radīt pilnīgi jaunus tirgus.

3.8. Pasākumi privāto ieguldījumu palielināšanai pētniecībā un inovācijā un darbības izvēršanas iniciatīvās: — Eiropas mēroga riska kapitāla “fondu fondu” programmas ( VentureEU ) īstenošana, — Direktīvas par preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, otro iespēju un pārstrukturēšanas, maksātnespējas un saistību dzēšanas procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem (5) transponēšana.

3.9. Turpmāka valsts atbalsta noteikumu vienkāršošana, lai atvieglotu dažādu līdzekļu kombinēšanu un labāk izmantotu kopīgos novērtēšanas standartus attiecībā uz pētniecības un inovācijas projektiem.

3.10. nodokļu sistēmu Komisija iestājas par ( 6 ) , kas atbalsta inovāciju, ļaujot izmaksām, ko rada ieguldījumi pētniecībā un inovācijā, piemērot nodokļu atskaitījumus ar papildu atlaidēm jauniem uzņēmumiem.

3.11. Open Science (atvērtā zinātne) apzīmējuma ieviešana universitātēm un publiskajām pētniecības organizācijām, lai tās vairāk orientētos uz uzņēmējdarbību un kļūtu starpdisciplinārākas.

4. Vispārīgas piezīmes

4.1. EESK atzinīgi vērtē to, ka arī daudzgadu finanšu shēmas laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam kontekstā Komisija ir skaidri paudusi, ka pētniecībai un inovācijai arī turpmāk ir jābūt nozīmīgai ES prioritātei. Spēcīga un veiksmīga programma, kas apvieno izcilību, kopīgu pētniecības infrastruktūru, sadarbību pāri robežām, kā arī sinerģijas starp akadēmisko jomu, rūpniecību, MVU un pētniecības organizācijām, ir nozīmīgs politikas instruments, lai sasniegtu ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju un risinātu galvenās problēmas, ar ko saskaras Eiropas sabiedrība.

4.2. EESK atzinīgi vērtē to, ka lielāks uzsvars likts uz inovācijas nozīmi, un atgādina savu aicinājumu nodrošināt, ka turpmākās finansēšanas politikas vajadzības ir labi līdzsvarotas visā pētniecības un inovācijas ķēdē no fundamentāliem pētījumiem līdz pētījumiem, kas vērsti uz produktiem ( 7 ) . Inovācija ir būtiski svarīga ekonomikas izaugsmei, un jaunie instrumenti jo īpaši būs labvēlīgi MVU. EESK vēlreiz uzsver, cik svarīgi ir publiskie ieguldījumi pētniecībā un izstrādē, kas ir galvenais virzītājspēks, kurš rada plašāku ietekmi uz dalībvalstu tautsaimniecību un nodrošina šīs ietekmes ilgtspēju.

4.3. Attiecībā uz lielajām cerībām, kas saistītas ar programmas “Apvārsnis Eiropa” ietekmi un tās lomu Eiropas konkurētspējas nodrošināšanā, EESK iesaka finansējumu 120 miljardu EUR apmērā, kā ierosina arī Eiropas Parlaments. ES iestādēm ir jāapliecina, ka tās ir aptvērušas pētniecības un inovācijas ārkārtīgi lielo nozīmi centienos nodrošināt ES turpmāko konkurētspēju.

4.4. EESK uzskata, ka ir jāpalielina ES ieguldījumi, lai atbalstītu Eiropas darba ņēmēju pūliņus neatpalikt no digitālo profesiju attīstības tendencēm un iegūt šajās profesijās vajadzīgo kvalifikāciju. EESK arī uzskata, ka efektīvāk būtu jāatbalsta iniciatīvas, kas palīdz MVU savām vajadzībām izmantot pētniecības un inovācijas rezultātus un gūt no tiem labumu.

5. Īpašas piezīmes

5.1. Pētniecība visā vērtības ķēdē

5.1.1. Eiropas strukturālie un investīciju fondi būtu jāizmanto, lai reģionus iekļautu inovācijas ekonomikā. Būtu jārada sinerģijas ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, InvestEU fondu, Eiropas Sociālo fondu, programmu Erasmus+ , Digitālās Eiropas programmu, kopējo lauksaimniecības politiku un citām programmām.

5.1.2. kopdarbīgiem pētniecības ES ir pētniecībai un inovācijai visvairāk atvērtā telpa pasaulē. Tā savos projektos ne tikai ļauj iesaistīties pētniecības organizācijām no visas pasaules, bet arī plaši sadarbojas ar starptautiskiem partneriem kopīgās programmās. Izmantojot programmu “Apvārsnis Eiropa”, ir jāiegulda jomās, kurās ir īpaša Eiropas pievienotā vērtība. Ir jāpiešķir prioritāte ( 8 ) projektiem, jo tie šai prasībai atbilst tik lielā mērā kā gandrīz neviena cita programma; lai gūtu progresu saistībā ar sabiedrības problēmām, ko nevar atrisināt valstu līmenī, minētie projekti ļauj vienkopus pulcēt labākos zinātniekus, kā arī novatoriskākos MVU un Eiropas rūpniecības dalībniekus. Dažādās jomās dodot iespēju dalīties ar prasmēm un kompetencēm, kopdarbīgie pētniecības projekti rada vērtīgus ieguvumus Eiropas iedzīvotājiem.

5.1.3. EESK ir pārliecināta, ka daudzas nopietnas sabiedriskās problēmas var atrisināt tikai Eiropas līmenī un ka ir vajadzīgi saskaņoti vairāku dalībnieku centieni, kas ir tālejošāki par atsevišķu kopdarbīgu pētniecības projektu darbības jomu. Tāpēc Komiteja atbalsta ideju par mērķuzdevumiem . EESK atzīst, ka kopējiem vērienīgiem mērķiem ir potenciāls iedvesmot un radīt impulsu, proti, izraisīt dažādu ieinteresēto personu, tostarp sabiedrības, vēlmi rīkoties. Mērķuzdevumiem būtu jāsniedz ilgtermiņa finansējuma perspektīva visā “Apvārsnis Eiropa” finansēšanas periodā. Ir ārkārtīgi svarīgi gādāt par to, lai mērķuzdevumi pirmām kārtām un galvenokārt tiktu uztverti kā plaša mēroga pētniecības mērķuzdevumi, pat ja to apakšprojektos tiek integrētas dažādas ieinteresētās personas. Lai sasniegtu mērķuzdevumu vērienīgos mērķus, tiem ir jāaptver visa inovācijas ķēde un jāiekļauj visi pētniecības darbību tehniskās gatavības līmeņi. EESK mudina nepārspīlēt ar pašu mērķuzdevumu ideju, bet nodrošināt tiem atbilstošu finansējumu, kas vajadzīgs to mērķu sasniegšanai. Šādiem mērķiem būtu jābūt gan sasniedzamiem, gan konkrētiem.

5.1.4. Viena no Eiropas pētniecības pamatprogrammu priekšrocībām ir to konkrētā apņemšanās ES mērogā veidot visām dalībvalstīm pieejamu Eiropas pētniecības telpu. Šādu pieejamību varētu veicināt spēcīgākas sinerģijas starp nākamo pamatprogrammu un struktūrfondiem. Efektīvāka reģionālo atšķirību pārvarēšana ir viens no galvenajiem politiskajiem izaicinājumiem turpmākajos gados, un efektīvas partnerības starp pētniecības iestādēm var būt viens no risinājumiem.

5.1.5. Nozīmīgs instruments šajā saistībā ir pamatiniciatīvas nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā (NJT) . Tām raksturīgs spēcīgs uzsvars uz novatorisku tehnoloģiju izstrādi. Tā ir unikāla priekšrocība. Eiropai ir jābūt atvērtai plaša mēroga un ilgtermiņa projektiem, kas zināmā mērā varētu būt saistīti ar nenoteiktību, taču ir gan novatoriski, gan vērsti uz nākotni. Tāpēc NJT pamatiniciatīvas būtu skaidri jānošķir no mērķuzdevumiem. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai turpmākās NJT pamatiniciatīvas sāktos, kā plānots, un arī turpmāk saņemtu prioritāru finansējumu.

5.1.6. Pētniecības infrastruktūras pieejamības nodrošināšana visā ES un ārpus tās ir viens no pamatprogrammu veiksmes stāstiem. Labākā pētniecības infrastruktūra bez šaubām piesaista labākos zinātniekus, un ļoti bieži tikai piekļuve pētniecības infrastruktūrai padara iespējamus revolucionārus rezultātus. Tāpēc par prioritāti būtu jāizvirza tas, ka pētniecības infrastruktūrai ir steidzami vajadzīgs lielāks finansējums Eiropas līmenī, nevis tās budžeta daļas samazināšana, ko Eiropas Komisija ir paredzējusi savā priekšlikumā par piekļuves nodrošināšanu lietotājiem no 13 ES dalībvalstīm.

5.1.7. Pētnieku mobilitātes atbalstīšana, kas notiek, izmantojot Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības, ir vēl viens nozīmīgs veids, kā vēl vairāk stiprināt Eiropas pētniecības telpu un radīt ietekmi, kuru nevar nodrošināt valstu līmenī. EESK atzinīgi vērtē visas iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumos strādājošo pētnieku mobilitāti. EESK tomēr pauž bažas par intelektuālā darbaspēka emigrāciju, ko mobilitātei atvēlētais finansējums varētu pat veicināt, un tāpēc aicina ar ES un valstu politikas pasākumiem radīt atbilstošus un pievilcīgus darba apstākļus speciālistiem, lai nepieļautu šādu emigrāciju, kura neveicina ES saskaņotības panākšanu.

5.1.8. Būtu jāņem vērā, ka akadēmiskajām ieinteresētajām personām no publiski finansētām iestādēm daudzās dalībvalstīs nav atļauts ņemt aizdevumus . Tāpēc programmai “Apvārsnis Eiropa” galvenokārt būtu jāpaliek vērstai uz līdzfinansējumu, nevis uz aizdevumiem.

5.1.9. EESK pievienojas lūgumam, ka dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai maksimāli palielinātu to investīcijas pētniecībā un inovācijā nolūkā sasniegt mērķi – 3 % no IKP.

5.2. Pētniecība un inovācija jauniem tirgiem un kohēzijai Eiropā

5.2.1. Kā uzsvērts Septītajā ziņojumā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju , pētniecība un inovācija Eiropas Savienībā joprojām ir izteikti koncentrēta atsevišķos reģionos. Ziemeļrietumos esošajām dalībvalstīm labi savienojumi starp reģioniem, augsti kvalificēts darbaspēks un uzņēmējdarbību veicinoša vide ir ļāvuši izmantot pētniecību un inovāciju kā nozīmīgus virzītājspēkus ekonomikas konkurētspējas un sociālās kohēzijas atbalstam. ES dienvidu un austrumu dalībvalstīs inovācijas rezultāti ir vājāki, un inovācijas centriem tuvie reģioni – lielākoties galvaspilsētas – negūst priekšrocības no to tuvuma. Tas rada vajadzību pēc politikas, kas savieno reģionu uzņēmumus, pētniecības centrus un specializētu uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzējus. EESK uzskata, ka šī mērķa sasniegšanai būtiska var būt turpmāka valsts atbalsta noteikumu vienkāršošana, lai sekmētu netraucētu dažādu līdzekļu kombinēšanu .

5.2.2. Pētniecības un inovācijas programmās laikposmam pēc 2020. gada jāņem vērā ekonomiskie, sociālie un teritoriālie aspekti, kas raksturīgi ES reģioniem, cenšoties nepieļaut “universālu” stratēģiju īstenošanu. Šādu pieeju var atbalstīt, īstenojot stratēģijas, kuru pamatā ir atvērtā inovācija. Saistībā ar pētniecības un inovācijas politikas teritoriālo aspektu jānorāda, ka ir svarīgi veidot jaunas programmas un prioritātes, ņemot vērā ekonomiskos un sociālos aspektus, kas raksturīgi teritorijām, kurās rīcība tiks īstenota.

5.2.3. Politikas pasākumiem un programmām laikposmam pēc 2020. gada vajadzētu būt saskanīgiem ar kopējā labuma ekonomikas ( Economy for the Common Good ) – ilgtspējīga ekonomikas modeļa, kas vērsts uz sociālu kohēziju, – mērķiem. Kopējā labuma ekonomika ir “sociālās inovācijas” un pozitīvas uzņēmējdarbības process, kas izmantojams, lai veicinātu un atbalstītu jaunas idejas, kuras vienlaikus nodrošina sociālās vajadzības, rada jaunas sociālās attiecības un stiprina ekonomikas vērtību radīšanu.

5.2.4. Neskatoties uz plašo apņemšanos, kas pausta, īstenojot 2014.–2020. gada programmas, MVU piekļuve uz inovāciju balstītām izaugsmes iespējām maz ietekmēja konkurētspēju un darbvietu radīšanu. Pētniecības un inovācijas atbalsta sistēma dažos reģionos joprojām ir pārāk sarežģīta, un tas attur mazos uzņēmumus un mikrouzņēmumus no piedalīšanās it īpaši ES projektos. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē Eiropas Inovācijas padomes (EIP) izveidi, kurai būtu jāpaātrina “Apvārsnis Eiropa” projektos jaunuzņēmumu radīto jauninājumu komercializācija un izvēršana. EIP varētu kļūt par mehānismu, kas dotu iespēju ātrāk veikt galīgos pasākumus inovācijas trūkuma mazināšanai.

5.2.5. sadarbību starp MVU un pētniecības, izstrādes un inovācijas iestādēm, jaunuzņēmumiem, kuru darbības pamatā ir pētniecības un inovācijas pārnese, un mācību un līdzekļu piesaistes darbībām. EESK uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt “pieckāršās spirāles” Lai pārveidotu pētniecības un inovācijas iespējas konkurētspējas un ekonomikas attīstības faktoros, ir būtiski atbalstītstarp MVU un pētniecības, izstrādes un inovācijas iestādēm, jaunuzņēmumiem, kuru darbības pamatā ir pētniecības un inovācijas pārnese, un mācību un līdzekļu piesaistes darbībām. EESK uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt “pieckāršās spirāles” ( 9 ) modeļa pārņemšanu un kapitalizāciju, lai sekmētu publiskā un privātā sektora partnerības.

5.2.6. MVU varētu būt vadībā sociālo atvērto inovāciju ziņā, kurās cilvēku īpašās zināšanas par tīklu veidošanu un spējas kopīgi radīt, kopīgi izstrādāt un kopīgi veikt inovācijas ir būtiski svarīgas, lai pilnībā sasniegtu sociālo inovāciju visā Eiropā. Mācoties no Eureka iniciatīvas veikuma, ir jāveicina piemērota inovācijas politika MVU. Šo uzdevumu īpaši varētu veikt iestādes, kas var tieši atbalstīt MVU, iesaistoties uzņēmējdarbības attīstībā un inovācijā, piemēram, tirdzniecības palātas.

5.2.7. Tomēr, lai ievērotu subsidiaritātes principu un ņemtu vērā reģionu un dalībvalstu ievērojamās prasmes attiecībā uz atbalsta sniegšanu MVU, Komiteja mudina koncentrēties uz Eiropas pievienoto vērtību. To var sniegt vairāk nekā divu Eiropas inovācijas dalībnieku sadarbības atbalstīšana vai kapitāla nodrošināšana novatoriem, kuru idejas ir pārāk riskantas, lai tās atbalstītu valsts līmenī. Turklāt minēto instrumentu optimizācijai būtu jāuzlabo efektivitāte finansējuma jautājumos. Tāpēc būtu gaidāms, ka EIP vajadzētu mazāku “Apvārsnis Eiropa” budžeta daļu nekā “Apvārsnis 2020” finanšu instrumentiem, nevis ievērojamu pieaugumu, kā paredzēts Eiropas Komisijas priekšlikumā. Pētniecības un inovācijas programmās laikposmam pēc 2020. gada lielāks atbalsts būtu jāsniedz mērķu kvalitatīvajiem aspektiem.

5.2.8. Sociālekonomiskās sistēmas “gudrību” nevar izmērīt tikai ar kvantitatīviem rādītājiem, piemēram, pētniecības un inovācijas izdevumiem; ir jāizmanto arī kvalitatīvi rādītāji, piemēram, radīto inovāciju veids, priekšrocības pilsoniskajai sabiedrībai un radīto jauno darbvietu skaits. Tāpēc EESK to vērtē atzinīgi.

5.2.9. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija jaunajā daudzgadu finanšu shēmā ir paredzējusi, ka pieejamība ir “veicinošs nosacījums”. Visam ES un valstu finansējumam, kas tiek atvēlēts pētniecībai un inovācijai, ir pilnībā jāatbilst pieejamības kritērijiem, lai rezultāti sniegtu labumu visām sociālajām grupām, tostarp cilvēkiem ar invaliditāti, kuri veido 15 % no ES iedzīvotāju kopskaita.

Briselē, 2018. gada 19. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) COM(2018) 306 final.

(2) Skatīt OV C 34, 2.2.2017., 66. lpp., un “Apvārsnis 2020” (novērtējums) (informatīvais ziņojums).

(3) OV C 197, 8.6.2018., 10. lpp.

(4) Ierosinātais budžeta piešķīrums 100 miljardu EUR apmērā 2021.–2027. gadam ietver 97,6 miljardus EUR programmai “Apvārsnis Eiropa” (no tiem 3,5 miljardus EUR piešķirs no InvestEU fonda) un 2,4 miljardus EUR Euratom pētniecības un mācību programmai.

(5) COM(2016) 723 final.

(6) Paredzēts ieviest kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB).

(7) OV C 34, 2.2.2017., 66. lpp.

(8) Kopdarbīga pētniecība, kurā iesaistīti vismaz trīs partneri no dažādām dalībvalstīm, paver iespēju apvienot spēkus, lai risinātu problēmas, ko viena valsts nevar paveikt viena pati, un rada sinerģiju ES pētniecības vidē, tādējādi radot būtisku ES pievienoto vērtību, kā tas ir, piemēram, projektiem, kas izstrādāti un īstenoti iniciatīvas Eureka ietvaros.

(9) Quintuple Helix and how do knowledge, innovation and the environment relate to each other? A proposed framework for a trans-disciplinary analysis of sustainable development and social ecology, International Journal of Social Ecology and Sustainable Development, 1. sēj., Nr. 1, 41.–69. lpp.