Īpašais ziņojums Jāpastiprina centieni 
risināt publiskā iepirkuma 
problēmas saistībā 
ar ES kohēzijas politikas 
izdevumiemLV 2015  Nr. 10
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
Print ISBN 978-92-872-2830-7 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/845899 QJ-AB-15-012-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-2850-5 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/236830 QJ-AB-15-012-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-2861-1 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/661393 QJ-AB-15-012-LV-E
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Attiecībā uz jebkādu 20. lappusē publicētā fotoattēla izmantošanu vai reproducēšanu atļauja ir jāprasa tieši autortiesību 
īpašniekam.
Printed in Luxembourg
Jāpastiprina centieni 
risināt publiskā iepirkuma 
problēmas saistībā 
ar ES kohēzijas politikas 
izdevumiem
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2015  Nr. 10
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrē -
ti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie 
notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Henri Grethen  vadītā II apakšpalāta, kura revidē struktūrpolitikas, transporta un 
enerģētikas izdevumu jomas. Revīziju vadīja ERP loceklis Phil Wynn Owen , un viņam palīdzēja biroja vadītājs Gareth  
Roberts , biroja atašejs Katharina Bryan , nodaļas vadītājs Niels‑Erik Brokopp , revidentu grupas vadītājs Milan Smid , reviden -
ti Remus Blidar, Anastassios Karydas  un Laura Zanarini , kā arī Grethen  kunga biroja atašejs Ildikó Preiss  un juriste Johanne 
Vermer .
No kreisās uz labo:  J. Vermer, G. Roberts, I. Preiss, A. Karydas, R. Blidar, 
K. Bryan, M. Smid, L. Zanarini, N.-E. Brokopp, P . Wynn Owen.

03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
 Saīsinājumi
I–VIII  Kopsavilkums
1–13  Ievads
4–8 ES publiskā iepirkuma sistēma
9 –11  Kohēzijas politika un publiskais iepirkums
12–13  Kā notiek publiskā iepirkuma procedūras
14 –17  Revīzijas tvērums un pieeja
18–94  Apsvērumi
19–48  Komisija un dalībvalstis publiskā iepirkuma kļūdu sistemātisku analīzi veic ierobežotā apmērā
19–24  Publiskā iepirkuma noteikumu neievērošana joprojām ir būtisks kļūdu avots kohēzijas politikas jomā
25–34  Publiskā iepirkuma kļūdām ir dažādi cēloņi
35–40  Visaptverošu kļūdu analīzi dalībvalstīs kavē saskaņotu datu trūkums…
41 …taču apmeklētajās dalībvalstīs ir vērojamas pazīmes, ka datu vākšana sāk kļūt sistemātiskāka
42–48  Komisija vēl neveic publiskā iepirkuma kļūdu visaptverošu un sistemātisku analīzi
49–94  Komisija un dalībvalstis ir sākušas īstenot pasākumus, lai risinātu problēmu, tomēr šajā jomā 
joprojām ir daudz darāmā
51–60  Komisijas kopš 2010. gada veiktie pasākumi ir vērsti uz vispārējo problēmu risināšanu
61–74  Ja jaunie tiesību akti tiks piemēroti pareizi, tie varētu palīdzēt risināt publiskā iepirkuma kļūdu problēmu
75–82  Dalībvalstu uzmanības centrā ir pirmā līmeņa pārbaudes, un tās tikai nesen sāka veikt preventīvus 
pasākumus
83–94  IT rīki varētu palīdzēt risināt publiskā iepirkuma problēmas, bet tie ir pilnībā jāievieš
04 Saturs
95–105  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.   Komisijas un dalībvalstu uzdevumi publiskajā iepirkumā un kohēzijas politikā
 II pielikums.  Palātas atklāto kļūdu analīze sadalījumā pa fondiem, 2009.–2013. gads
 III pielikums.  Kļūdu apraksts un analīze dažādos iepirkuma procedūras posmos
 IV pielikums.  Komisijas uzsāktās publiskā iepirkuma pārkāpuma procedūras, 2009.–2013. gads
 Komisijas atbilde
05
 Glosārijs
Apliecinātājiestādes  veic vadošo iestāžu deklarēto izdevumu pirmā līmeņa pārbaudes un apliecina šo izdevumu 
likumību un pareizību. Parasti tās ir struktūrvienības finanšu ministrijās vai ministriju pārvaldībā esošās iekšējās 
kontroles iestādēs.
Augstākās revīzijas iestādes  ir valsts iestādes, kas atbild par valsts ieņēmumu un izdevumu revīziju.
Darbības programmā  ir izklāstītas dalībvalsts prioritātes, īpašie mērķi un plāns, kā noteiktā periodā, parasti 
septiņos gados, tiks izmantoti līdzekļi, lai finansētu projektus. Šiem projektiem ir jāpalīdz sasniegt vienu vai vairākus 
no darbības programmas prioritārā virziena līmenī noteiktajiem mērķiem. Programmas jāizstrādā katram fondam, 
kas darbojas kohēzijas politikas jomā, t. i., Eiropas Reģionālās attīstības fondam, Kohēzijas fondam un Eiropas 
Sociālajam fondam. Darbības programmas sagatavo dalībvalstis, un pirms jebkādu maksājumu veikšanas no ES 
budžeta tās apstiprina Komisija. Attiecīgajā periodā tās var grozīt tikai tad, ja abas puses tam piekrīt.
Eiropas Reģionālās attīstības fonda  mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, 
izlīdzinot galvenās reģionālās atšķirības, ar finansiālu atbalstu infrastruktūras izveidei un produktīviem 
ieguldījumiem darbvietu radīšanā, galvenokārt uzņēmumiem.
Eiropas Sociālā fonda  mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, uzlabojot 
nodarbinātību un darba iespējas, galvenokārt ar apmācības pasākumiem, un veicinot nodarbinātību un jaunu un 
labāku darbvietu radīšanu.
Ex ante  nosacījumi  ir nosacījumi, kas balstās uz partnerattiecību nolīgumos iepriekš noteiktiem kritērijiem. 
Sagatavojot ERAF, KF un ESF darbības programmas plānošanas periodam no 2014. līdz 2020. gadam, dalībvalstīm 
ir jānovērtē, vai šie nosacījumi ir izpildīti. Ja tie nav izpildīti, ir jāsagatavo rīcības plāni, lai nodrošinātu nosacījumu 
izpildi līdz 2016. gada 31. decembrim.
Finanšu korekciju  mērķis ir pasargāt ES budžetu no kļūdaini vai nepareizi veiktu izdevumu sloga. Attiecībā uz 
izdevumiem, kuriem piemēro dalītu pārvaldību, nepareizi veikto maksājumu atgūšana ir galvenokārt dalībvalstu 
pienākums. Finanšu korekcijas var veikt, atņemot nepareizi veikto izdevumu summu no dalībvalstu izdevumu 
deklarācijām vai atgūstot līdzekļus no saņēmējiem. Finanšu korekcijas var noteikt arī Komisija.
Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts , bijušais Iekšējā tirgus un 
pakalpojumu ĢD, ir Eiropas Komisijas departaments, kas atbild par iekšējā preču un pakalpojumu tirgus izveides 
pabeigšanu, Eiropas Savienības ekonomikas veicināšanu, izmantojot rūpniecības un mazo un vidējo uzņēmumu 
atbalsta pasākumus, un par Eiropas Savienības kosmosa politikas īstenošanu. Tas ietver arī tiesību aktu izstrādi 
ES publiskā iepirkuma jomā un uzraudzību pār to, kā dalībvalstis īsteno šos tiesību aktus.
Kohēzijas fonda  mērķis ir uzlabot ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, finansējot vides un transporta 
projektus dalībvalstīs, kuru NKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no ES vidējā līmeņa.
06 Glosārijs
Korupcija  ir varas ļaunprātīga izmantošana, lai gūtu personisku labumu. Pasīvā korupcija ir apzināta rīcība, ar 
kuru jebkura amatpersona tieši vai pastarpināti pieprasa vai saņem labumus sev vai trešai personai vai pieņem 
šādu labumu piedāvājumu par to, lai šī amatpersona veiktu savus pienākumus vai atturētos no pienākumu 
veikšanas. Aktīvā korupcija ir apzināta rīcība, ar kuru jebkura persona sola vai dod amatpersonai šādus labumus.
Krāpšana  ir apzināta krāpnieciska rīcība, kuras mērķis ir gūt personisku labumu vai radīt zaudējumus citai 
personai.
Līgumslēdzējas iestādes  ir valsts, reģionālās vai vietējās iestādes vai publisko tiesību subjekti, kuru funkcijas 
ietver publiskā iepirkuma direktīvu piemērošanu publiskā iepirkuma līgumiem un metu konkursiem.
Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts  ir Eiropas Komisijas departaments, 
kas atbild par nodarbinātības un sociālajiem jautājumiem Eiropas Savienībā. Partnerībā ar valstu 
iestādēm, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un citām ieinteresētām personām 
ģenerāldirektorāts risina ar globalizāciju, Eiropas Savienības iedzīvotāju novecošanu un sociālās realitātes 
pārmaiņām saistītas problēmas. Šis ĢD pārvalda Eiropas Sociālā fonda (ESF) portfeli.
Partnerattiecību nolīgumi  tiek noslēgti starp Eiropas Komisiju un atsevišķām dalībvalstīm. Tajos izklāstīti 
valstu iestāžu plāni par to, kā laikā no 2014. līdz 2020. gadam tiks izmantoti no Eiropas strukturālajiem un 
investīciju fondiem saņemtie līdzekļi. Cita starpā tajos ir aprakstīti arī ex ante  nosacījumi un sniegta informācija 
par izpildes vadības sistēmām.
Pārkāpums  ir rīcība, kas neatbilst ES noteikumiem un var negatīvi ietekmēt ES finansiālās intereses. Tā cēlonis 
var būt reālas kļūdas, ko pieļāvuši gan saņēmēji, pieprasot līdzekļus, gan arī par maksājumu veikšanu atbildīgās 
iestādes. Ja pārkāpums ir izdarīts tīši, to klasificē kā krāpšanu.
Publiskais iepirkums  ir process, ar kuru valsts, reģionālās un vietējās valsts sektora iestādes vai publisko 
tiesību subjekti iegādājas produktus, pakalpojumus un tādus publiskos būvdarbus kā ceļu un ēku būvniecība. 
Noteikumus un/vai principus publiskā iepirkuma jomā piemēro arī privātiem uzņēmumiem, ja tie veic 
iepirkumus, kas galvenokārt finansēti no publiskiem līdzekļiem, vai ja šādas prasības ir iekļautas dotācijas 
nolīgumā.
Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts  ir Eiropas Komisijas departaments, kas atbild par 
mazāk labvēlīgo Eiropas Savienības reģionu ekonomiskās un sociālās attīstības veicināšanu. Šis ĢD pārvalda 
Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Kohēzijas fonda (KF) portfeli.
Revīzijas iestāde  sniedz Komisijai pārliecību par darbības programmas (DP) pārvaldības sistēmu un iekšējās 
kontroles efektīvu darbību (un tādēļ par apliecināto izdevumu likumību un pareizību). Revīzijas iestādes 
parasti ir departamenti valstu kancelejās, finanšu ministrijās (vai ministriju pārvaldībā esošās iekšējās kontroles 
iestādēs), citās ministrijās vai augstākajās revīzijas iestādēs. Tām jābūt funkcionāli neatkarīgām no iestādēm, 
kuras pārvalda fondus. Par sistēmu revīziju un darbību revīziju rezultātiem revīzijas iestāde ziņo attiecīgās 
DP vadošajai iestādei un apliecinātājiestādei. Ziņojumi par sistēmu revīzijām un gada kontroles ziņojums 
tiek iesniegti arī Komisijai. Ja revīzijas iestāde uzskata, ka vadošā iestāde nav veikusi vajadzīgos korektīvos 
pasākumus, tai jāvērš šim jautājumam Komisijas uzmanība.
Vadošā iestāde  ir valsts, reģionālā vai vietējā valsts sektora iestāde vai jebkura cita valsts vai privāta struktūra, 
ko darbības programmas pārvaldībai ir izraudzījusies dalībvalsts. Tās uzdevumi ietver finansējamo projektu 
atlasi, projektu īstenošanas uzraudzību un ziņošanu Komisijai par finanšu aspektiem un sasniegtajiem 
rezultātiem.
07
 Saīsinājumi
ARI : augstākā revīzijas iestāde
DP: darbības programma
ERAF : Eiropas Reģionālās attīstības fonds
ESF : Eiropas Sociālais fonds
ĢD GROW : Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts
KF: Kohēzijas fonds
LESD : Līgums par Eiropas Savienības darbību
OLAF : Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai
PI: publiskais iepirkums
08
 Kopsavilkums
I
ES publiskā iepirkuma politika ir svarīgs instruments 
vienotā tirgus izveidē un publisko līdzekļu efektīvas 
izmantošanas nodrošināšanā. Publisko iepirkumu Eiro -
pas Savienībā regulē ES publiskā iepirkuma direktīvas, 
ar kurām paredz kopīgus noteikumus un procedūras, 
kas jāievēro valsts sektora iestādēm, kuras noslēdz 
būvdarbu vai pakalpojumu līgumus.
II
Plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam kohē -
zijas politikas jomā no Eiropas Reģionālās attīstības 
fonda (ERAF), Kohēzijas fonda un Eiropas Sociālā fonda 
tika piešķirti 349 miljardi EUR. Būtiska šo līdzekļu daļa, 
jo īpaši no ERAF un Kohēzijas fonda, tika izmantota 
publiskajam iepirkumam. Gandrīz puse no visiem pro -
jektiem, kuri saistīti ar šiem trim fondiem un kuriem 
laikā no 2009. līdz 2013. gadam Palāta veica revīziju, 
ietvēra vienu vai vairākus iepirkumus.
III
Publiskā iepirkuma noteikumu neievērošana ir būtisks 
kļūdu iemesls, kas gadu no gada atkārtojas. Nopietnu 
kļūdu rezultāts ir pilnīgs vai daļējs godīgas konkuren -
ces trūkums un/vai līguma slēgšanas tiesību piešķir -
šana pretendentiem, kuru piedāvājumi nav labākie.
IV
Šajā ziņojumā ir novērtēts, vai Komisija un dalībvalstis 
veic pienācīgus un efektīvus pasākumus, lai risinātu 
publiskā iepirkuma kļūdu problēmu kohēzijas politikas 
jomā.V
Revīzijā tika konstatēts, ka Komisija un dalībvalstis ir 
sākušas šo problēmu risināt, taču problēmas analīzē 
un pasākumu īstenošanā joprojām ir daudz darāmā.
VI
Komisija un dalībvalstis reti veic publiskā iepirkuma 
kļūdu sistemātisku analīzi. Pietiekami sīku, pamatotu 
un saskaņotu datu trūkums par publiskā iepirkuma 
kļūdu veidu un apjomu kavē to pamatcēloņu visaptve -
rošu analīzi. Tomēr ir vērojamas pazīmes, ka dažas no 
revīzijā apmeklētajām dalībvalstīm ir sākušas sistemā -
tiski vākt datus.
VII
Komisija ir sākusi īstenot dažādus pasākumus kopš 
2010. gada. Likumdošanas pasākumi ietvēra publiskā 
iepirkuma direktīvu pārskatīšanu un ar publiskā iepir -
kuma sistēmām saistītu īpašu nosacījumu iekļaušanu 
partnerattiecību nolīgumos, kas dalībvalstīm jāizpilda, 
vēlākais, līdz 2016. gada beigām. Komisija 2013. gadā 
izveidoja arī iekšējo tehnisko darba grupu un izstrā -
dāja iekšējo rīcības plānu. Tomēr vairākums plānā 
paredzēto pasākumu vēl nav pilnībā īstenoti. Dalīb -
valstis tikai nesen sāka veikt visaptverošus pasākumus, 
lai novērstu kļūdu rašanos.
Kopsavilkums 09
VIII
Palāta iesaka
a) i)  Komisijai izveidot pārkāpumu datubāzi, kura 
dotu jēgpilnu pamatu kļūdu analīzei publiska -
jā iepirkumā. Komisijai būtu vispusīgi jāanalizē 
kohēzijas politikas jomā pieļauto publiskā ie -
pirkuma kļūdu biežums, nopietnība un cēloņi, 
pamatojoties uz attiecīgiem datiem, kas iegūti 
gan no savām datubāzēm, gan arī no dalībval -
stīm. Šī analīze Komisijai būtu jāiekļauj ziņoju -
mā par publisko iepirkumu, kura sagatavošana 
ir paredzēta jaunajās direktīvās;
 ii)  attiecīgajām dalībvalstu iestādēm jāizveido 
pašām savas datubāzes par pārkāpumiem 
kohēzijas politikas jomā, ietverot tos, kas 
saistīti ar publisko iepirkumu, un jāveic šo 
pārkāpumu analīze; iestādēm ir jāsadarbojas 
ar Komisiju un jāsniedz šie dati tādā formā un 
laikā, kas atvieglotu Komisijas darbu;
b) ja ex ante  nosacījumi attiecībā uz publisko ie -
pirkumu līdz 2016. gada beigām nebūs izpildīti, 
Komisijai konsekventi jāizmanto savas pilnvaras, lai 
apturētu maksājumus attiecīgajām dalībvalstīm, 
kamēr tās nebūs novērsušas trūkumus;
c) Komisijai jāaktualizē un jāpublicē savs iekšējais 
rīcības plāns par publisko iepirkumu. Katru gadu 
jāiesniedz progresa ziņojums. Šim nolūkam Komi -
sijai jāuzlabo darba koordinācija departamentos, 
kuri nodarbojas ar saistītajiem publiskā iepirkuma 
jautājumiem;d) Komisijai jāizveido augsta līmeņa grupa, lai nodro -
šinātu vadību publiskā iepirkuma kļūdu problēmas 
risināšanā un lai izvairītos no riska, ka pasākumi 
netiek konsekventi īstenoti visos Komisijas dienes -
tos. Grupai būtu jāatbalsta uzlabojumi publiskā 
iepirkuma norisē, tostarp, ja nepieciešams, vien -
kāršošana šajā jomā;
e) Komisijai jāpiemēro finanšu korekcijas, ja tā kon -
statē, ka dalībvalstu pirmā līmeņa pārbaudes nav 
pietiekami efektīvas un vajadzības gadījumā jāsāk 
pārkāpumu procedūras par pastāvīgiem publiskā 
iepirkuma direktīvu pārkāpumiem;
f) Komisijai plašāk jāizmanto informācijas tehnolo -
ģiju attīstības sniegtās iespējas, tostarp jāveicina 
e-iepirkuma un datizraces rīki, kā arī laba prakse;
g) Dalībvalstīm plašāk jāizmanto e -iepirkuma un 
datizraces rīku sniegtās iespējas.
10
 Ievads
01 
ES publiskā iepirkuma politika ir 
svarīgs instruments vienotā tirgus 
izveidē un gudras, ilgtspējīgas un 
integrējošas izaugsmes sasniegšanā 
atbilstoši stratēģijai “Eiropa 2020”, 
vienlaikus nodrošinot publisko līdzek -
ļu efektīvāko izmantošanu1. Publisko 
izdevumu efektivitātes uzlabošana 
un līdzekļu lietderīga izmantošana ir 
valdības galvenie mērķi. Noteikumi ir 
paredzēti dažādiem valdības līmeņiem, 
lai nodrošinātu publisko līdzekļu pēc 
iespējas labāku izmantošanu publiskā 
iepirkuma gadījumā. Daži būtiskākie 
skaitļi ir sniegti 1. attēlā .1. attēlsDaži būtiskākie skaitļi attiecībā uz publiskā iepirkuma izmantošanu ES
Kopējie izdevumi par publiskajiem būvdarbu, 
piegāžu un pakalpojumu līgumiem 2011. gadā
(t. i., aptuveni 20 % no dalībvalstu IKP)2406/uni00A0miljardi EUR
Ikgadējie aplēstie ietaupījumi, īstenojot ES tiesību 
aktus publiskā iepirkuma jomā
(2014. gadā cenās)6,4–35,5/uni00A0miljardi EUR
Ikgadējie aplēstie papildu ietaupījumi,
kurus varētu gūt, pabeidzot vienotā tirgus izveidi 
publiskā iepirkuma jomā36,5–66,5/uni00A0miljardi EUR
Avots:  Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija2.1 “Eiropa 2020 — stratēģija 
gudrai, ilgtspējīgai un 
integrējošai izaugsmei”, 
COM(2010) 2020 galīgā 
redakcija, 3.3.2010.
2 Sk. publiskā iepirkuma 
īstenošanas 2013. gada 
pārskatu, ko 2014. gada 
1. augustā publicēja Iekšējā 
tirgus un pakalpojumu ĢD, 
pētījumu “MVU piekļuve 
publiskā iepirkuma tirgiem un 
pieprasījuma apkopošana ES” 
(“SMEs’ access to public 
procurement markets and 
aggregation of demand in the 
EU”), ko 2014. gada februārī 
Eiropas Komisijai sagatavoja 
PwC , ICF GHK  un Ecorys , un 
pētījumu “Eiropas integrācijas 
trūkuma radītās izmaksas 
vienotajā tirgū. IV nodaļa. 
Publiskais iepirkums un 
koncesijas” ( “The Cost of 
Non ‑ Europe in the Single 
Market, IV ‑ Public Procurement 
and Concessions” ), ko 
2014. gada septembrī publicēja 
Eiropas Parlamenta Izpētes 
dienests ( EPRS ) — PE 536.355.
11 Ievads
02 
ES publiskā iepirkuma noteikumu 
mērķis cita starpā ir nodrošināt Līgumā 
par Eiropas Savienības darbību (LESD) 
paredzēto principu un pamatbrīvību 
ievērošanu (sk. 2. attēlu )3. Tā savukārt 
palielinās konkurenci un pārrobežu 
tirdzniecību, kā rezultātā tiks lietde -
rīgāk izmantoti valsts sektora iestāžu 
līdzekļi, vienlaikus palielinot produk -
tivitāti piegādes nozarēs un uzlabojot 
MVU dalību šajos tirgos un piekļuvi 
tiem. Proti, šie noteikumi ir spēkā, lai 
atbalstītu vienoto tirgu un veicinā -
tu konkurenci un līdzekļu lietderīgu 
izmantošanu.03 
Šajā ziņojumā tiek analizēts nemainī -
gi augstais publiskā iepirkuma kļūdu 
līmenis saistībā ar ES izdevumiem 
kohēzijas politikas jomā, proti, gadīju -
mi, kad nav pienācīgi ievēroti noteiku -
mi. Konkrēti, ziņojumā tiek pētīts, vai 
Komisija un dalībvalstis veic pienācīgus 
un efektīvus pasākumus, lai risinātu šo 
problēmu5.2. attēlsPubliskā iepirkuma principi
Publiskā iepirkuma
principi
Vienlīdzīga attieksme un nediskriminācija
Attieksmei pret potenciālajiem piegādātājiem ir jābūt vienlīdzīgai. Savstarpēja atzīšana
Citu dalībvalstu kvaliﬁkācijām un standartiem vajadzētu būt ar vienādu juridisko spēku.Proporcionalitāte
Iepirkuma procedūrām un lēmumiem ir jābūt proporcionāliem.Pārredzamība
Līguma slēgšanas procedūrām ir jābūt pārredzamām, un 
līguma slēgšanas iespējām parasti būtu jābūt publiskotām.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Eiropas Komisijas dokumentu4.3 Brīva preču (LESD 28. pants) un 
pakalpojumu (56. pants) 
aprite, brīvība veikt 
uzņēmējdarbību (49. pants) un 
sniegt pakalpojumus, 
nediskriminācija un 
vienlīdzīga attieksme, 
proporcionalitāte, 
pārredzamība un savstarpēja 
atzīšana (18. un 53. pants).
4 Komisijas skaidrojošais 
paziņojums par Kopienas 
tiesību aktiem, ko piemēro 
līguma slēgšanas tiesību 
piešķiršanā, uz ko neattiecas 
vai tikai daļēji attiecas publiskā 
iepirkuma direktīvu noteikumi 
(OV C 179, 1.8.2006., 2. lpp.).
5 Sk. arī Palātas 2014. gada 
vispārējā stāvokļa apskatu “ES 
naudas optimāla izlietošana: 
vispārējā stāvokļa apskats par 
risku, kādam pakļauta ES 
budžeta finansiālā pārvaldība” 
(http://eca.europa.eu ).
12 Ievads
ES publiskā iepirkuma 
sistēma
04 
ES publiskā iepirkuma sistēmas pamatā 
ir Nolīgums par valsts iepirkumu ( GPA ), 
daudzpusējs nolīgums starp vairākām 
Pasaules Tirdzniecības organizācijas 
dalībvalstīm6, kas regulē preču un 
pakalpojumu iepirkumu, ko veic valsts 
sektora iestādes, un balstās uz atklātī -
bas, pārredzamības un nediskrimināci -
jas principu. Publiskā iepirkuma pārval -
dības struktūra ir norādīta 3. attēlā .05 
Publisko iepirkumu Eiropas Savienībā 
regulē ES publiskā iepirkuma direktī -
vas, ar kurām paredz kopīgus noteiku -
mus un procedūras, kas jāievēro valsts 
sektora iestādēm, veicot iepirkumus ar 
augstu vērtību7. Šo noteikumu mērķis 
ir nodrošināt, ka uzņēmumiem visā 
vienotajā tirgū ir iespēja sacensties 
par tiesībām slēgt publiskā iepirkuma 
līgumus. Šie ES mēroga noteikumi ir 
piemērojami neatkarīgi no tā, vai ir 
iesaistīti tikai valsts līdzekļi vai arī ES 
fondi. ES direktīvas ir piemērojamas arī 
Eiropas Ekonomikas zonā.3. attēlsPubliskā iepirkuma pārvaldība
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta. Dalībvalstu īpašie noteikumi:
     -   valsts līmenī;
     -   reģionālā līmenī;     -   īpašie fondu noteikumi  Eiropas Savienība  Pasaules Tirdzniecības organizācija
Publiskā iepirkuma tiesību
akti un noteikumiPubliskā iepirkuma 
direktīvasNolīgums par
valsts iepirkumu6 2015. gada sākumā GPA  ir 
15 dalībnieki, kas pārstāv 
43 PTO dalībvalstis. Vēl 28 PTO 
dalībvalstis darbojas GPA  
komitejā kā novērotāji. Desmit 
no šīm dalībvalstīm gatavojas 
pievienoties GPA .
7 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2004. gada 31. marta 
Direktīva 2004/18/EK par to, kā 
koordinēt būvdarbu valsts 
līgumu, piegādes valsts 
līgumu un pakalpojumu valsts 
līgumu slēgšanas tiesību 
piešķiršanas procedūru 
(OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.), 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2004. gada 31. marta 
Direktīva 2004/17/EK, ar ko 
koordinē iepirkuma 
procedūras, kuras piemēro 
subjekti, kas darbojas 
ūdensapgādes, enerģētikas, 
transporta un pasta 
pakalpojumu nozarēs 
(OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.). 
Tās tiks aizstātas ar 
pārskatītajām direktīvām un 
jaunu direktīvu par koncesijas 
līgumu slēgšanas tiesību 
piešķiršanu, kas tika publicētas 
2014. gada 17. aprīlī un ir 
jāievieš līdz 2017. gada 
18. aprīlim (0. punkts). Uz 
aizsardzības un vispārējas 
nozīmes pakalpojumu 
līgumiem attiecas citi 
noteikumi.
13 Ievads
06 
Tāpat kā visas direktīvas, arī ES publis -
kā iepirkuma direktīvas dalībvalstīm 
jātransponē, t. i., jāiestrādā valsts tie -
sību aktos. Šajās direktīvās ir noteikti 
obligātie standarti, un tās palīdz radīt 
vienlīdzīgus konkurences apstākļus, 
vienlaikus arī sniedzot dalībvalstīm 
iespēju pielāgoties un reaģēt uz valsts 
īpatnībām un vajadzībām. Dalībvalstis 
var pieņemt tiesību aktus, kas attiecībā 
uz dažiem jautājumiem izvirza konkrē -
tākas vai stingrākas prasības. Dalībval -
stīm ir arī liela rīcības brīvība attiecībā 
uz administratīvajiem pasākumiem, kas 
ieviesti, lai nodrošinātu ES noteikumu 
ievērošanu.
07 
ES publiskā iepirkuma direktīvas nav 
piemērojamas visiem iepirkumiem. 
Tajās ir noteiktas minimālās robežvēr -
tības8, nepārsniedzot kuras līgumiem 
ir piemērojami tikai valsts noteikumi. 
Tomēr jebkurā gadījumā iepirkumos ir 
jāievēro Līguma principi (sk. 2. attēlu ).08 
Paziņojumi par iepirkumiem, kam pie -
mērojamas ES direktīvas, ir jāpublicē 
tiešsaistes datubāzē “ Tender Electronic 
Daily ” (TED ). TED  publicēto iepirkumu 
vērtības attiecību pret iekšzemes kop -
produktu (IKP) var izmantot kā rādī -
tāju tam, cik plaši publisko iepirkumu 
izmanto visā ES. TED  publicēto iepirku -
mu kopējā vērtība 2012. gadā sasnie -
dza 3,1 % no ES IKP9. Dažās dalībvalstīs 
iepirkumus, kas pārsniedz robežvēr -
tību, izmanto mazāk par šo vidējo 
līmeni, un to procentuālā daļa ir krietni 
zemāka par 3,1 %, piemēram, Vācijā 
(1,1 %), Austrijā (1,5 %), Īrijā (1,5 %) un 
Luksemburgā (1,6 %). Lai noskaidrotu 
iemeslus šādam rezultātam, Komisija 
uztur kontaktus ar Vāciju10.
Kohēzijas politika un 
publiskais iepirkums
09 
Plānošanas periodā no 2007. līdz 
2013. gadam kohēzijas politikas jomā 
no Eiropas Reģionālās attīstības 
fonda (ERAF), Kohēzijas fonda (KF) 
un Eiropas Sociālā fonda (ESF) tika 
piešķirti 349 miljardi EUR; no 2014. līdz 
2020. gadam — 367 miljardi EUR11.
8 Plašāk izmantotās 
robežvērtības no 2014. gada 
1. janvāra līdz 2015. gada 
31. decembrim ir šādas: 
5 186 000 EUR būvdarbu 
līgumiem un 134 000 EUR 
sabiedrisko pakalpojumu un 
piegādes līgumiem. Pārējās 
robežvērtības piemēro 
sabiedrisko pakalpojumu un 
centrālās pārvaldes iestāžu 
padotībā esošām 
līgumslēdzējām iestādēm.
9 Sk. publiskā iepirkuma 
rādītājus 2012. gadam, ko 
publicējis ĢD  Markt  
(Ekonomiskā analīze un 
e-iepirkums, 2014. gada 
12. novembris).
10 Padomes 2014. gada 8. jūlija 
ieteikums par Vācijas 
2014. gada valsts reformu 
programmu un ar ko sniedz 
Padomes atzinumu par Vācijas 
2014. gada stabilitātes 
programmu (OV C 247, 
29.7.2014., 20. lpp.).
11 Saistību apropriācijas 
faktiskajās cenās ekonomikas, 
sociālajai un teritoriālajai 
kohēzijai. Avots:  Daudzgadu 
finanšu shēma 2004.–
2020. gadam un ES 2014. gada 
budžets, ES Komisija.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
14 Ievads 4. attēlsStruktūras, kas iesaistītas kohēzijas politikā un publiskā iepirkuma procedūrās
EIROPAS
KOMISIJA
DALĪBVALSTIS
PROJEKTU
LĪMENISReģionālās
politikas ĢDIekšējā tirgus ĢDKohēzijas politikas satvarsTiesiskais regulējums
publiskā iepirkuma
(PI) jomā
ERAF un
Kohēzijas fonds
ĪstenošanaNodarbinātības ĢD
ESFES PI
direktīvas
xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxBūvdarbu,
piegāžu un pakalpojumu iepirkumiĪstenošanasuzraudzība
PiemērošanaInformācijapar PIkļūdāmInformācija
par PI
kļūdāmPI atbilstības uzraudzība un revīzija
PI atbilstības uzraudzība un revīzijaPI 
atbilstības 
uzraudzība 
un revīzija
PI 
atbilstības 
uzraudzība 
un revīzijaVadošās iestādes, revīzijas iestādes
un apliecinātājiestādesValsts pārvaldības 
un kontroles 
iestādes
Saņēmējs, piemēram, 
ministrija, valsts uzņēmumiĪpašie valsts/ 
reģionālā līmeņa 
un fonda PI 
noteikumi
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
15 Ievads
10 
Atbildību par ES kohēzijas politikas 
izdevumiem dala Komisija un dalībval -
stis (sk. 4. attēlu  un I pielikumu ). Būtis -
ka šo līdzekļu daļa, jo īpaši no ERAF un 
KF, tiek izlietota publiskajam iepirku -
mam. Gandrīz puse no visiem darīju -
miem, kuri saistīti ar šiem trim fondiem 
un kuriem Palāta veica revīziju, ietvēra 
vienu vai vairākus iepirkumus.
11 
Attiecībā uz valsts un ES publiskajiem 
izdevumiem dalībvalstīm ir savas valsts 
pārvaldības un kontroles sistēmas, 
kurās iesaistītas dažādas valsts sektora 
iestādes, tostarp augstākās revīzijas 
iestādes (ARI).Kā notiek publiskā 
iepirkuma procedūras
12 
Pēc projekta sākotnējās sagatavošanas 
un vajadzību novērtēšanas publiskā 
iepirkuma procedūrām ir trīs galvenie 
posmi, un katrs no tiem ietver konkrē -
tas darbības (sk. 5. attēlu ).5. attēlsPubliskā iepirkuma procedūru galvenie posmi
SagatavošanāsGalīgais nodošanas
ziņojums
Problēmu 
risināšanaLīguma grozījumi 
u. c.Maksājumi līgumslēdzējam
Līguma
pārvaldībaLīguma parakstīšana un paziņošana par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu
Piedāvājumu atvēršana un 
novērtēšanaIepirkuma paziņojuma publicēšana
Atlases/līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju noteikšanaIepirkuma procedūras 
dokumentu sagatavošana
Procedūras veida izvēleVajadzību noteikšana Projekta sagatavošanaIepirkuma procedūraPosms pirms 
iepirkuma procedūras
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
16 Ievads
13 
Katra posma konkrētās darbības ir 
atkarīgas no piemērotās publiskā 
iepirkuma procedūras ( 1. izcēlumā  ir 
aprakstīti galvenie procedūras veidi). 
Līguma slēgšanas tiesības var piešķirt, 
vai nu pamatojoties tikai uz cenu, vai 
arī pretendentam, kurš iesniedzis saim -
nieciski visizdevīgāko piedāvājumu. 
Vairākumā gadījumu (70 %) šīs tiesības 
tiek piešķirtas, pamatojoties uz otro 
minēto apsvērumu12.
Seši galvenie publiskā iepirkuma procedūras veidi saskaņā ar 2014. gada 
direktīvām
Atklātās procedūras.  Izmantotas visbiežāk — 51 % gadījumu no visiem līgumiem, par kuriem piešķirtas līgu -
ma slēgšanas tiesības. Piedāvājumi jāiesniedz līdz konkrētam termiņam, un visi pieņemamie piedāvājumi tiek 
novērtēti13.
Slēgtā procedūra.  Ieinteresētajiem piegādātājiem vispirms jāiesniedz kvalifikāciju apliecinoši dokumenti, tad 
tiek sagatavots pretendentu saraksts, un tikai tajā iekļautie piegādātāji tiek uzaicināti iesniegt piedāvājumus.
Konkursa dialogs.  To izmanto sarežģītāku iepirkumu gadījumos. Procedūra ietver dialogu starp līgumslēdzē -
ju iestādi un potenciālajiem piegādātājiem ar mērķi apzināt un noteikt labākos juridiskos un/vai finansiālos 
projekta parametrus, kas apmierinātu līgumslēdzējas iestādes vajadzības vai mērķus.
Konkursa procedūra ar sarunām.  Pēc konkursa uzaicinājuma un sākotnēja novērtējuma līgumslēdzēja iestāde 
aicina izvēlētos uzņēmējus iesniegt sākotnējos piedāvājumus. Pēc tam iestāde rīko sarunas par sākotnējiem un 
visiem turpmākajiem iesniegtajiem konkursa piedāvājumiem, izņemot galīgo piedāvājumu. Šīs rīcības mērķis 
ir uzlabot piedāvājumu saturu.
Sarunu procedūras  bez publikācijām var izmantot tikai retos un iepriekš noteiktos gadījumos. Līgumslēdzēja 
iestāde uzsāk līguma sarunas ar vienu vai vairākiem piegādātājiem.
Inovācijas partnerība.  Līgumslēdzēja iestāde atlasa piegādātājus pēc sludinājuma un izmanto sarunu pieeju, 
lai uzaicinātu tos iesniegt idejas inovatīvu būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu izstrādei nolūkā apmierināt 
vajadzību, kuras apmierināšanai pašlaik tirgū nav atbilstoša produkta. Līgumslēdzēja iestāde var piešķirt šādas 
partnerības vairāk nekā vienam piegādātājam.
13 Sk. publiskā iepirkuma īstenošanas 2013. gada pārskatu, ko 2014. gada 1. augustā publicēja Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD.1. izcēlums12 “Publiskais iepirkums 
Eiropā — izmaksas un 
efektivitāte” ( “Public 
Procurement in Europe, Cost 
and effectiveness” ), pētījums 
par iepirkuma regulēšanu, ko 
Eiropas Komisijai sagatavoja 
PwC , London Economics  un 
Ecorys , 2011. gada marts, 5. lpp.
17
 Revīzijas tvērums un pieeja
14 
Palāta pārbaudīja, vai Komisija un 
dalībvalstis veic pienācīgus un efek -
tīvus pasākumus, lai risinātu publiskā 
iepirkuma kļūdu problēmu kohēzijas 
politikas jomā, un meklēja atbildes uz 
šādiem jautājumiem.
a) Vai Komisija un dalībvalstis ir ana -
lizējušas publiskā iepirkuma kļūdu 
problēmu kohēzijas politikas jomā?
b) Vai Komisija un dalībvalstis ir 
veikušas pienācīgus pasākumus, 
lai risinātu šo problēmu, un vai šie 
pasākumi bija efektīvi?
15 
Revīzija aptvēra no 2009. līdz 2013. ga -
dam veikto Palātas ticamības deklarā -
ciju revīziju rezultātus un ņēma vērā 
pasākumus, ko no 2009. līdz 2014. ga -
dam veikusi Komisija un dalībvalstis, lai 
risinātu problēmu saistībā ar noteiku -
mu neievērošanu publiskā iepirkuma 
jomā.16 
Revīzijas rezultātu pamatā ir:
a) attiecīgo Komisijas dokumentu 
analīze;
b) intervijas ar Komisijas 
amatpersonām;
c) to 115 revīzijas iestāžu aptauja 
27 dalībvalstīs (izņemot Horvātiju), 
kas ir atbildīgas par ERAF, ESF un 
KF darbības programmām. 69 no 
tām atbildēja. Aptaujas galve -
nais mērķis bija iegūt informāciju 
par publiskā iepirkuma sistēmu, 
atklātajām publiskā iepirkuma 
kļūdām un valsts līmenī veiktajiem 
preventīvajiem un korektīvajiem 
pasākumiem;
d) četru dalībvalstu (Čehijas Republi -
kas, Spānijas, Itālijas un Apvienotās 
Karalistes) apmeklējumi, jo saskaņā 
ar 2009. līdz 2013. gadā veikta -
jām Palātas ticamības deklarāciju 
revīzijām šajās valstīs tika atklātas 
daudzas kļūdas publiskā iepirkuma 
jomā;
e) Kipras apmeklējums, galveno 
uzmanību pievērošot e -iepirkuma 
izmantošanai, un
f) īsa aptauja, kas tika nosūtīta  
28 Eiropas Savienības ARI, no ku -
rām atbildēja 18.
17 
Revīzijas mērķis bija apzināt labu 
praksi, ja tas ir iespējams, lai to varētu 
izmantot visas dalībvalstis.
18
 Apsvērumi
18 
Apsvērumi ir izklāstīti divās nodaļās:
a) pirmajā nodaļā ir sniegts ar 
iepirkumu saistīto Palātas revīzi -
jas konstatējumu kopsavilkums 
attiecībā uz ERAF, KF un ESF no 
2009. līdz 2013. gadam un pētīts, 
vai Komisijai un dalībvalstīm ir sta-
bils analītiskais pamats , lai gūtu 
izpratni par publiskā iepirkuma 
kļūdu problēmu, un
b) otrajā nodaļā ir aprakstīti pasāku -
mi, ko Komisija un dalībvalstis vei -
kušas pēdējos gados, un, ja iespē -
jams, ir novērtēta to efektivitāte.Komisija un dalībvalstis 
publiskā iepirkuma kļūdu 
sistemātisku analīzi veic 
ierobežotā apmērā
Publiskā iepirkuma 
noteikumu neievērošana 
joprojām ir būtisks kļūdu 
avots kohēzijas politikas 
jomā
Kas ir kļūda?
19 
Kļūda ir ES un/vai valsts publiskā iepir -
kuma noteikumu neievērošana. Šajā 
ziņojumā izšķir trīs kļūdu veidus, kas 
norādīti 1. tabulā .1. tabulaZiņojumā izmantotā kļūdu tipoloģija ar piemēriem1
Kļūdas veids Apraksts Piemēri
NopietnaNopietns noteikumu pārkāpums, kā rezultātā 
ir traucēta konkurence un/vai tiek uzskatīts, ka 
līguma slēgšanas tiesības nav piešķirtas preten ‑
dentam ar labāko piedāvājumua.  tiešā piešķiršana — līguma slēgšanas tiesības ir piešķirtas, neizmantojot 
publiskā iepirkuma procedūru, ja tā bija jāizmanto;
b.  būtisku un/vai paredzamu papildu būvdarbu vai pakalpojumu iepirkums, 
neizmantojot publiskā iepirkuma procedūru, ja tā bija jāizmanto;
c.  nelikumīgi atlases/līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji vai to 
nepareiza piemērošana, kas maina iepirkuma procedūras iznākumu
NozīmīgaBūtisks noteikumu pārkāpums, tomēr tiek uz ‑
skatīts, ka līguma slēgšanas tiesības ir piešķirtas 
pretendentam ar labāko piedāvājumua.  nelikumīgi atlases/līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji vai to 
nepareiza piemērošana, kas nemaina iepirkuma procedūras iznākumu;
b.  iepirkuma specifikācijās nav publicēti visi atlases/līguma slēgšanas 
tiesību piešķiršanas kritēriji;
c. nepamatotas steidzamības dēļ ierobežota konkurence
NelielaNe tik nopietna, bieži vien formāla kļūda, kurai 
nav negatīvas ietekmes uz konkurences līmenia.  paziņojuma par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu novēlota publicēša ‑
na vai nepublicēšana;
b. šāda paziņojuma nepublicēšana ES Oficiālajā Vēstnesī
1  Šajā ziņojumā izklāstītās nopietnās kļūdas Palātas ticamības deklarācijā ir minētas kā “skaitliski izsakāmas” kļūdas. Šīs kļūdas veido daļu no 
Palātas aplēstā kļūdu īpatsvara. Sk. Palātas 2013. gada pārskatu, 1.1. pielikumu (OV C 398, 12.11.2014.).
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
19 Apsvērumi
No 2009. līdz 2013. gadam 
veiktajās Palātas ticamības 
deklarācijas revīzijās atklātās 
kļūdas
20 
Laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam, 
veicot ikgadējo ticamības deklarācijas 
revīziju, Palāta pārbaudīja vairāk nekā 
1400 darījumu14, kas līdzfinansēti no ES 
budžeta, izmantojot ERAF, KF un ESF, 
tostarp pārbaudot publiskā iepirkuma 
procedūras saistībā ar gandrīz 700 pro -
jektiem. Ar publisko iepirkumu saistī -
tas kļūdas tika atklātas aptuveni 40 % 
no visiem šiem projektiem. Kopā tika 
atklātas gandrīz 590 kļūdas. 6. attēlā  
ir norādīts šo kļūdu sadalījums pēc 
nopietnības.21 
Laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam 
nopietnās kļūdas veidoja 48 % no 
Palātas aplēstā kļūdu īpatsvara ERAF 
un Kohēzijas fondam un 16 % Eiropas 
Sociālajam fondam. Lielākais nopietno  
kļūdu īpatsvars (70 %) tika atklāts ERAF. 
Tas ir daļēji saistīts ar to, ka ERAF un 
KF programmas parasti ietver lielā -
kus infrastruktūras projektus, kuros 
līgumiem bieži vien piemēro publiskā 
iepirkuma procedūras15. II pielikumā  
ir sniegts kopsavilkums par kļūdu sa -
dalījumu starp visiem trim fon   diem — 
ERAF, KF un ESF.6. attēlsNo 2009. līdz 2013. gadam veiktajās Palātas ticamības deklarācijas revīzijās 
kohēzijas politikas jomā atklāto kļūdu sadalījums pēc nopietnības
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.14 Parasti viens darījums attiecas 
uz vienu projektu. Bet 
atsevišķos gadījumos uz vienu 
projektu var attiekties vairāki 
darījumi.
15 ESF līdzfinansētie projekti 
bieži vien ietver tādus 
pakalpojumus kā profesionālā 
izglītība un apmācība, uz 
kuriem direktīva pilnībā 
neattiecas (II B pielikums 
Direktīvā 2004/18/EK, ko groza 
ar VII pielikumu Komisijas 
2007. gada 28. novembra 
Regulā (EK) Nr. 213/2008, ar ko 
groza Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) 
Nr. 2195/2002 par kopēju 
publiskā iepirkuma vārdnīcu 
(CPV ) un Eiropas Parlamenta 
un Padomes 
Direktīvu 2004/17/EK un 
Direktīvu 2004/18/EK par 
publiskā iepirkuma 
procedūrām saistībā ar CPV 
pārskatīšanu (OV L 74, 
15.3.2008., 1. lpp.)).
Nelielas kļūdas (22 %)
Nozīmīgas kļūdas (49 %)Nopietnas kļūdas (29 %)
20 Apsvērumi
22 
Kļūdas tika atklātas visos iepirkuma 
posmos, taču visvairāk nopietnu kļūdu 
tika atklāts posmā pirms iepirkuma 
procedūras.
a) Posmā pirms iepirkuma 
procedūras vairākums atklāto kļū -
du — 71 kļūda (82 %) no 87 — bija 
nopietnas kļūdas . Līgumslēdzējas 
iestādes no iepirkuma procedūrām 
pilnībā izvairījās, līguma slēgšanas 
tiesības piešķirot tieši, lai gan bija 
jāizmanto iepirkuma procedūra, 
vai sadalīja līgumu mazākos iepir -
kumos, tādējādi izvairoties no ro -
bežvērtības pārsniegšanas, vai arī izmantoja nepiemērotu procedūru. 
Daudzi līgumi, kuru slēgšanas 
tiesības šādā veidā tika piešķirtas 
tieši, ietvēra pakalpojumu sniegša -
nu, nevis būvdarbus (piemēru sk. 
2. izcēlumā ).
b) Iepirkuma procedūras posmā  
vairākums nopietno  kļūdu tika 
atklātas saistībā ar atlases/līguma 
slēgšanas tiesību piešķiršanas kri -
tēriju noteikšanu un piemērošanu. 
Visvairāk bija ar publicēšanas un 
pārredzamības prasībām saistītu 
kļūdu (186 no 587 kļūdām), no 
kurām trešā daļa bija nozīmīgas  
kļūdas (piemēru sk. 3. izcēlumā ).
Nopietnas kļūdas piemērs, kur vispār netika izmantota publiskā iepirkuma 
procedūra
Kādā ERAF projektā Polijā , kura mērķis bija izbūvēt apvedceļu lielai pilsētai, līgumslēdzēja iestāde, izmantojot 
sarunu procedūru ar vienu uzņēmēju, nolēma piešķirt līguma slēgšanas tiesības par autoruzraudzību, ko veic 
arhitekts16. Bija jāizmanto atklāta vai slēgta procedūra, kas ļautu konkurēt vairāk nekā vienam pretendentam. 
Līguma vērtība bija aptuveni 300 000 EUR.
16 “Autoruzraudzība” garantē projekta precīzu izpildi, arhitektonisku, tehnoloģisku, stilistisku un būvniecības noteikumu un nosacījumu ievērošanu 
un projekta dokumentu sagatavošanu, lai sāktu projekta īstenošanu.
Nozīmīgas kļūdas piemērs, kur netika ievērotas publicēšanas un pārredzamības 
prasības
Kādā Čehijas Republikas  autoceļa būvniecības projektā, kuram 
no Kohēzijas fonda tika piešķirti aptuveni 87 miljoni EUR, līgum -
slēdzēja iestāde paziņojumā par iepirkumu nenorādīja obligātās 
prasības attiecībā uz tehnisko kompetenci. Tādējādi netika ievē -
rotas pārredzamības un publicēšanas prasības.
© Čehijas Republikas Ceļu un autoceļu departaments2. izcēlums 3. izcēlums

21 Apsvērumi
c) Līguma pārvaldības posmā  31 
(42 %) no 74 atklātajām kļūdām 
bija nopietna kļūda  un attiecās 
uz izmaiņām līguma darbības jomā 
vai uz tās paplašināšanu, neizman -
tojot iepirkuma procedūru, ja tāda 
bija vajadzīga (piemēru  
sk. 4. izcēlumā ).
23 
III pielikumā  ir sniegta papildu infor -
mācija par kļūdu sadalījumu dažādos 
pirmsiepirkuma, iepirkuma un līguma 
pārvaldības posmos.
24 
Līdzīga situācija ir aprakstīta Palātas 
īpašajā ziņojumā par kļūdu cēloņiem 
lauku attīstības jomā. Daudzas pub -
liskā iepirkuma kļūdas bija saistītas ar 
nepamatotu tiešu līguma slēgšanas 
tiesību piešķiršanas, atlases un kritēriju 
nepareizu piemērošanu un nevienlīdzī -
gu attieksmi pret pretendentiem17.
Nopietnas kļūdas piemērs saistībā ar izmaiņām līguma darbības jomā
Spānijā  kādam notekūdeņu attīrīšanas iekārtu būvniecības līgumam, kas no ERAF saņēma aptuveni 33 miljo -
nus EUR, iepirkuma procedūra un līguma slēgšanas tiesību piešķiršana sākotnēji tika veikta pareizi. Pēc tam 
vairāk nekā puse līgumā paredzēto būvdarbu tika aizstāti ar citiem būvdarbiem, ietverot citas tehnoloģijas, 
materiālus un apjomus. Lai gan projekta mērķis un kopējā cena nemainījās, faktiski veiktie būvdarbi būtiski 
atšķīrās no tiem, kuriem sākumā tika piemērota iepirkuma procedūra. Tādējādi vairāk nekā puse faktisko būv -
darbu tika veikti, neizmantojot iepirkuma procedūru.4. izcēlums17 Īpašais ziņojums Nr. 23/2014 
“Kļūdas lauku attīstības 
izdevumos: kādi ir to cēloņi un 
kā tie tiek novērsti”  
(http://eca.europa.eu ).
22 Apsvērumi
Publiskā iepirkuma kļūdām ir 
dažādi cēloņi
Sarežģītība, administratīvās 
spējas trūkums un 
nepietiekama plānošana
25 
Zināms sarežģītības līmenis piemīt 
jebkurai publiskā iepirkuma sistēmai. 
Tomēr pašreizējā tiesiskā un adminis -
tratīvā regulējuma sarežģītība  tiek uz -
skatīta par problēmu. Attiecīgi 90 % no 
69 revīzijas iestādēm, kuras piedalījās 
šīs revīzijas vajadzībām rīkotajā aptaujā (sk. 16. punktu), norādīja, ka publiskā 
iepirkuma tiesiskais regulējums viņu 
valstī ir sarežģītāks nekā vajadzētu. Ap -
taujas respondenti norādīja, ka kļūdu 
galvenie cēloņi ir lielais tiesību aktu 
un/vai pamatnostādņu apjoms, grūtī -
bas tos praktiski piemērot un zināšanu 
trūkums par to, kā veicama publiskā 
iepirkuma procedūra. Gandrīz puse 
respondentu norādīja, ka galvenais 
publiskā iepirkuma prakses uzlaboša -
nas pasākums varētu būt procedūru 
vienkāršošana. Viedokli par šo situāciju 
vienā no revīzijas vajadzībām apmeklē -
tajām dalībvalstīm sk. 5. izcēlumā .
Tiesību aktu sarežģītības un lielā apjoma problēma — dalībvalsts piemērs
Šīs revīzijas vajadzībām intervētās iestādes Itālijā  uzskatīja, ka tiesiskais regulējums publiskā iepirkuma jomā 
ir sarežģīts tiesību aktu plašuma un dziļuma, kā arī attiecīgajām līgumslēdzējām iestādēm un uzņēmumiem, 
kuri iesniedz piedāvājumus, noteikto procedūru sarežģītības dēļ. Turklāt Itālijas galvenajā likumā par publisko 
iepirkumu ir bieži veikti grozījumi, kas sarežģī tā piemērošanu. Itālijas korupcijas apkarošanas iestāde norādīja, 
ka būtiskākās izmaiņas galvenajos tiesību aktos par publisko iepirkumu, kas veiktas kopš 2009. gada, ir ietver -
tas 22 tiesību aktos. Tiesību aktu lielo apjomu vēl vairāk palielina īpašie fondu noteikumi par publisko iepir -
kumu, piemēram, Nodarbinātības ministrijas lēmums, ar ko paredz papildu noteikumus attiecībā uz publisko 
iepirkumu par līgumiem, kas nesasniedz ESF līdzfinansētajiem projektiem noteiktās robežvērtības. 2014. gada 
jūnijā Itālijas un Komisijas pārstāvji izveidoja darba grupu, kas palīdzētu vienkāršot 2014. gada ES direktīvu 
transponēšanu valsts tiesību aktos.5. izcēlums
26 
Administratīvās spējas  trūkums 
ir saistīts ar to, ka trūkst zināšanu 
par noteikumiem, kā arī tehniskās 
kompetences attiecībā uz konkrētu 
būvdarbu vai pakalpojumu iepirku -
mu. Šī problēma attiecas ne tikai uz 
līgumslēdzējām iestādēm, bet arī uz 
iestādēm, kas atbild par šo procedūru uzraudzību. Palātas pieredze publiskā 
iepirkuma kļūdu revīzijā apliecina, ka 
noteikumu neievērošanas problēmas 
ir saistītas ar trūkumiem spēkā esošo 
noteikumu īstenošanā18. Iespējamas arī 
tehniskas kļūdas. Piemēru par vienu 
no revīzijā apmeklētajām dalībvalstīm 
sk. 6. izcēlumā .18 Sk. Palātas atzinumu Nr. 4/2011 
par Komisijas Zaļo grāmatu 
par ES publiskā iepirkuma 
politikas modernizāciju 
(OV C 195, 2.7.2011., 1. lpp.) un 
tās neseno vispārējā stāvokļa 
apskatu “ES naudas optimāla 
izlietošana: vispārējā stāvokļa 
apskats par risku, kādam 
pakļauta ES budžeta finansiālā 
pārvaldība”, 30. punktu un tajā 
iekļauto atsevišķo informatīvo 
apkopojumu par iepirkumu, 
16. punkts ( http://eca.europa.
eu).
23 Apsvērumi
27 
Kļūdu cēlonis ir arī projektu un ie -
pirkuma procedūru nepietiekama 
plānošana , jo īpaši to kļūdu gadījumā, 
kas tiek pieļautas līguma pārvaldības 
posmā saistībā ar izmaiņām līguma 
darbības jomā vai ar tā paplašināšanu.
Dalībvalstis ne vienmēr 
pareizi veic ES direktīvu 
transponēšanu
28 
Ikvienai dalībvalstij ir jātransponē ES 
publiskā iepirkuma direktīvas valsts 
tiesību aktos. Ja Komisija uzskata, ka transponēšana nenotiek saskaņā ar 
direktīvām vai netiek ievēroti galve -
nie principi, tā var uzsākt pārkāpuma 
procedūru19 un, visbeidzot, nodot lietu 
izskatīšanai Eiropas Savienības Tiesā. 
Laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam 
Komisija uzsāka 74 šādas procedūras, 
no kurām astoņas līdz 2014. gada bei -
gām tika nodotas Eiropas Savienības 
Tiesā (šo procedūru analīzi pa gadiem 
un dalībvalstīm sk. IV pielikumā ). Arī 
šāda nepareiza piemērošana/transpo -
nēšana var radīt kļūdas (piemēru sk. 
7. izcēlumā ).
Problēmas saistībā ar administratīvo spēju — dalībvalsts piemērs
Risku, ka daudzām līgumslēdzējām iestādēm trūkst kompetences, Itālijā  ir palielinājis šādu iestāžu ļoti lielais 
skaits. Tajā ir 40 000 līgumslēdzēju iestāžu, bet, ja ņem vērā visus izmaksu centrus, — 70 000. Attiecībā uz kon -
krētām preču un pakalpojumu kategorijām nesen pieņemtajos Itālijas tiesību aktos ir paredzēts līgumslēdzēju 
iestāžu skaitu būtiski samazināt, lai kompetence publiskā iepirkuma jomā būtu mazākam skaitam līgumslēdzē -
ju iestāžu.
Kļūdu piemērs saistībā ar direktīvu nepareizu transponēšanu valsts tiesību aktos
Spānijā  2004. gada direktīvu neatbilstoša transponēšana Spānijas tiesību aktos radīja daudzas kļūdas saistībā 
ar līgumu grozījumiem. Tāpēc Spānijas iestādes nolēma, ka līgumu grozījumu izmaksas uz ES līdzfinansējumu 
vairs nav attiecināmas. Tikai 2012. gadā pēc izmaiņām tiesību aktos noteiktus līgumu grozījumus atsevišķos 
gadījumos Spānijas iestādes atkal uzskatīja par attiecināmiem.6. izcēlums 7. izcēlums19 Saskaņā ar LESD 258. pantu 
pārkāpums ir noteikts kā 
situācija, kad dalībvalsts nav 
izpildījusi kādu Līgumos 
paredzētu pienākumu.
24 Apsvērumi
Tiesību aktu interpretācija ne 
vienmēr ir konsekventa
29 
Kļūdas var rasties arī saistībā ar at -
šķirībām tiesību aktu interpretācijā. 
Piemēram,
a) Čehijas Republikas iestādes ziņoja, 
ka viena jautājuma atšķirīga inter -
pretācija dažādās iestādēs, piemē -
ram, vadošajās iestādēs, revīzijas 
iestādēs, ARI, publiskā iepirkuma 
birojos un Eiropas Komisijā, radīja 
atšķirīgus revīzijas rezultātus un 
juridisku nenoteiktību;
b) Itālijā līgumslēdzējām iestādēm 
ir atšķirīga izpratne par to, ko 
uzskata par neparedzamu notiku -
mu, kas varētu attaisnot līguma 
grozīšanu, neizmantojot publiskā 
iepirkuma procedūru. Tādējādi 
dažas valsts iestādes uzskata, ka 
konkrēti līguma grozījumi atbilst 
valsts noteikumiem, savukārt 
revīzijas iestādes un Komisija šos pašus grozījumus uzskata par 
nelikumīgiem. Ar šādiem gadīju -
miem saistītās kļūdas ir ļoti svarīgs 
iemesls finanšu korekciju veikšanai 
Itālijā — laikposmā no 2010. līdz 
2012. gadam šādu korekciju vērtība 
sasniedza aptuveni 8 miljonus EUR. 
Revīzijas laikā Itālija centās šo 
problēmu risināt saskaņā ar valsts 
rīcības plānu publiskā iepirkuma 
jomā (sk. 65. punktu).
Dalībvalstis reizēm sarežģī 
regulējumu, pieņemot papildu 
noteikumus
30 
Dažas dalībvalstis valsts līmenī pie -
ņem noteikumus, kas pārsniedz ES 
direktīvu prasības attiecībā uz konkrē -
tiem publiskā iepirkuma aspektiem 
(sk. 8. izcēlumu ).
Piemērs valsts iepirkuma noteikumiem, kas pārsniedz ES direktīvu prasības
Čehijas Republikas  tiesību aktos ir noteikts 20 % ierobežojums līguma vērtības palielināšanai neparedzamu 
apstākļu dēļ, lai gan ES direktīvā noteiktais ierobežojums ir 50 %. Kaut arī Čehijas Republikas mērķis ir palieli -
nāt pārredzamību, daži uzņēmēji un līgumslēdzējas iestādes šo prasību uzskata par nevajadzīgu sarežģījumu.8. izcēlums
25 Apsvērumi
Krāpšana var būt cēlonis 
kļūdām publiskā iepirkuma 
jomā
31 
Saskaņā ar ESAO publiskais iepirkums 
ir valdības pasākums, kas savas sarež -
ģītības, radīto finanšu plūsmu lieluma 
un valsts un privātā sektora ciešās 
mijiedarbības dēļ ir visvairāk pakļauts 
līdzekļu izšķiešanas, krāpšanas un 
korupcijas riskam20.
32 
Dalībvalstu juridisks pienākums ir 
reizi ceturksnī ziņot Komisijai par 
visiem pārkāpumiem, kas pārsniedz 
10 000 EUR, norādot uz gadījumiem, 
kuros ir aizdomas par krāpšanu21. 
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai 
(OLAF ) Komisijas vārdā apkopo šo 
informāciju savā Pārkāpumu pārvaldī -
bas sistēma ( IMS). Dalībvalstu paziņotā 
informācija ietver visu veidu pārkā -
pumus, tostarp publiskā iepirkuma jomā. Pamatojoties uz šo informāciju, 
Komisija sagatavo savu gada ziņojumu 
par ES finansiālo interešu aizsardzību 
un cīņu pret krāpšanu22.
33 
Attiecībā uz kohēzijas politiku laik -
posmā no 2007. līdz 2013. gadam 38 % 
no aptuveni 12 000 pārkāpumiem, 
par kuriem dalībvalstis ziņoja OLAF , 
bija saistīti ar publisko iepirkumu. 
No visiem pārkāpumiem saistībā ar 
publisko iepirkumu par 2 % tika ziņots, 
ka tie ietver krāpšanu (sk. 7. attēlu ). 
Dažas dalībvalstis OLAF  ziņoja par 
pavisam nedaudziem pārkāpumiem, 
kas, viņuprāt, bija saistīti ar krāpša -
nu. Piemēram, Spānija un Francija no 
2007. līdz 2013. gadam neziņoja ne par 
vienu pārkāpumu publiskā iepirkuma 
jomā saistībā ar krāpšanu.7 . attēlsPārkāpumi, par kuriem dalībvalstis ziņoja OLAF , kas Komisijas vārdā IMS  sistēmā 
apkopoja informāciju par 2007.–2013. gada plānošanas periodu
Avots:  OLAF .
Ar publiskajiem iepirkumiem
saistītie pārkāpumi 38 %
no tiem saistīti ar krāpšanu Citi pārkāpumi 62 %
no tiem saistīti ar krāpšanu 20 ESAO “Korupcijas apkarošana 
valsts sektorā: iepirkuma 
integritāte” ( OECD Fighting 
corruption in the public sector: 
integrity in procurement ) 
(www.oecd.org/gov/ethics/
integrityinpublicprocurement.
htm ).
21 Komisijas 2006. gada 
8. decembra Regula (EK) 
Nr. 1828/2006, kas paredz 
noteikumus par to, kā īstenot 
Padomes Regulu (EK) Nr. 
1083/2006, ar ko paredz 
vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu 
un Kohēzijas fondu, un Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, 28. pants.
22 Sk. “To pārkāpumu statistiskais 
novērtējums, par kuriem 
2013. gadā ziņots pašu resursu, 
dabas resursu, kohēzijas 
politikas, pirmspievienošanās 
un tiešo izdevumu 
jomā”( “Statistical evaluation of 
irregularities reported for 2013 
Own Resources, Natural 
Resources, Cohesion Policy, 
Pre‑accession and Direct 
expenditure” ), 
SWD(2014) 244  final , 17.7. 2014.,  
67. lpp., kas pievienots 
ziņojumam “Eiropas 
Savienības finansiālo interešu 
aizsardzība — Cīņa pret 
krāpšanu. 2013. gada 
ziņojums”, COM(2014) 474 
final , 17.7. 2014.,.
26 Apsvērumi
34 
Palāta nodod OLAF  izskatīšanai visus 
projektus, attiecībā uz kuriem tai ir 
aizdomas, ka tie varētu ietvert krāp -
šanu. Beidzot darbu pie ticamības 
deklarācijas kohēzijas politikas jomā 
attiecībā uz laikposmu no 2009. līdz 
2013. gadam, Palāta nodeva OLAF  
izskatīšanai 17 šādus projektus, no 
kuriem seši bija saistīti ar publisko 
iepirkumu. OLAF  sāka izmeklēšanu par 
10 no 17 projektiem, no kuriem pieci 
attiecās uz publisko iepirkumu.
Visaptverošu kļūdu analīzi 
dalībvalstīs kavē saskaņotu 
datu trūkums…
35 
Palāta arī vēlējās noskaidrot, vai 
Komisija un dalībvalstis ir padziļināti 
analizējušas kohēzijas politikas jomā 
pieļauto publiskā iepirkuma kļūdu 
veidu, nopietnību un cēloņus. Publis -
kā iepirkuma kļūdu cēloņu regulāra 
analīze ir vajadzīga, lai Komisija un 
dalībvalstis varētu efektīvi izstrādāt un 
īstenot pasākumus šādu kļūdu koriģē -
šanai un novēršanai.36 
Ar publiskā iepirkuma kļūdām saistītie 
dati dalībvalstīs bieži vien ir sadalīti 
pa vairākām iestādēm. Tie arī netiek 
sistemātiski nodoti citu tās pašas 
dalībvalsts iestāžu rīcībā, kas, lai gan 
nav tieši iesaistītas ERAF, ESF un KF 
pārvaldībā, tomēr ir vajadzīgas to 
īstenošanai, piemēram, iestādes, kas 
iesaistītas publiskā iepirkuma tiesību 
aktu izstrādē. Tas palielina risku, ka 
atsevišķās dalībvalstīs nav pieejams 
pilnīgs pārskats par tendencēm un 
problēmām, kas varētu palīdzēt sniegt 
informāciju par preventīvu pasākumu 
izstrādi. Lai novērstu šo risku, Itālijā, 
Čehijas Republikā un Apvienotajā Ka -
ralistē ir izveidotas starpresoru darba 
grupas (sk. 82. punktu).
37 
Attiecībā uz publiskā iepirkuma kļūdu 
veidiem un nopietnību revīzijas iestāžu 
respondenti saskatīja līdzīgas prob -
lēmas tām, kas izriet no pašas Palātas 
datu analīzes (sk. 20. punktu). Tomēr 
dalībvalstis ierobežotā apmērā veica 
publiskā iepirkuma kļūdu sistemātisku 
un visaptverošu analīzi, lai smeltos 
pamatojumu savam viedoklim. Lai 
gan 60 no 69 revīzijas iestādēm, kas 
piedalījās aptaujā, norādīja, ka tās 
analizē publiskā iepirkuma kļūdas, tikai 
14 spēja sniegt strukturētus datus par 
pēdējos gados atklātajām publiskā 
iepirkuma kļūdām. Puse no tām bija 
Itālijas iestādes, bet pārējās — Beļģijas, 
Spānijas, Latvijas, Lietuvas un Nīder -
landes iestādes.
27 Apsvērumi
38 
Visās četrās apmeklētajās dalībvalstīs 
Palāta konstatēja, ka:
a) dalībvalstu iestādes, kas īsteno 
kohēzijas politiku, reti pēta kļūdu 
pamatcēloņus;
b) tikai Itālijā ir veikta analīze, īpašu 
uzmanību pievēršot publiskā ie -
pirkuma kļūdām. Revīzijas iestāžu 
valsts koordinācijas organizācija 
Itālijā analizēja kļūdu galveno 
avotu, proti, līgumu grozījumus un 
papildu būvdarbus.
39 
Pietiekami sīki izstrādātu un saskaņotu 
datu trūkums par publiskā iepirkuma 
kļūdu veidu un apjomu dalībvalstīs 
kavēja to pamatcēloņu visaptverošu un 
padziļinātu analīzi valsts un ES līmenī.
40 
No 28 dalībvalstu ARI 18 iestādes 
sniedza atbildi uz Palātas aptaujas 
(sk. 16. punktu) jautājumu par to, vai 
publiskā iepirkuma procedūrās, kas 
finansētas tikai no valsts līdzekļiem, 
ir, viņuprāt, lielāka vai mazāka iespēja 
pieļaut kļūdas salīdzinājumā ar ES fon -
du līdzfinansētajām procedūrām vai arī 
nekādu būtisku atšķirību tās nesaskata. 
No šīm iestādēm:
a) 13 norādīja, ka salīdzinājumā ar 
ES fondu līdzfinansētajām proce -
dūrām “nekādu būtisku atšķirību 
nav”;b) divas norādīja, ka publiskā iepir -
kuma procedūrās, kas finansētas 
tikai no valsts līdzekļiem, ir lielāka 
iespēja pieļaut kļūdas nekā pro -
cedūrās, kas finansētas arī no ES 
līdzekļiem;
c) trīs norādīja, ka uz šo jautājumu 
nevar atbildēt, jo nav veikta kļūdu 
datu salīdzināšana vai nav nekādu 
ticamu norāžu par kļūdu iespē -
jamību, tā kā to veiktās revīzijas 
galvenokārt attiecas uz līgumu 
finansēšanu no valsts līdzekļiem.
…taču apmeklētajās 
dalībvalstīs ir vērojamas 
pazīmes, ka datu vākšana 
sāk kļūt sistemātiskāka
41 
No visām četrām revīzijā apmeklētajām 
dalībvalstīm:
a) trīs dalībvalstis — Čehijas Repub -
lika, Spānija un Itālija — pēdējos 
gados ir izveidojušas datubāzes 
(sk. 9. izcēlumu ). Šādas datubāzes 
varētu veicināt vispusīgāku un re -
gulārāku analīžu veikšanu, tādējādi 
uzlabojot izpratni par publiskā 
iepirkuma kļūdām, pamatojoties 
uz kuru tiktu izstrādāti atbilstoši 
pasākumi, lai risinātu problēmas 
(sk. 89. punktu);
b) Apvienotājā Karalistē šāda datubā -
ze vēl nav izveidota. ERAF vadošā 
iestāde Anglijai ir paredzējusi sīku 
informāciju par publiskā iepirkuma 
kļūdām iekļaut savā vadības infor -
mācijas sistēmā plānošanas perio -
dam no 2014. līdz 2020. gadam.
28 Apsvērumi
Strukturētu publiskā iepirkuma kļūdu datubāzu izmantošana dalībvalstīs
Itālijā  ERAF un ESF revīzijas iestāžu koordinācijas organizācija savu vispārējo revīzijas datubāzi papildināja ar 
informāciju par visu publiskā iepirkuma kļūdu veidiem. Datubāzē ir iekļautas visas šādas kļūdas, kas atklātas 
kopš 2010. gada. Datubāzē ir norādīts atklāto kļūdu skaits pēc kļūdu veida un sadalījumā pa revīzijas iestādēm, 
kā arī visas saistītās finanšu korekcijas. Itālijas augstākā revīzijas iestāde savu pārkāpumu datubāzi izmanto arī, 
lai novērtētu risku publiskā iepirkuma jomā.
Čehijas Republikā  revīzijas iestāde kopš 2013. gada savus iegūtos datus publiskā iepirkuma jomā iekļauj struk -
turētā datubāzē, ko izmanto, lai veiktu analīzi, un ar rezultātiem iepazīstina citas iestādes.
Spānijā , sākot ar 2007.–2013. gada plānošanas perioda pirmajiem gadiem, revīzijas iestādes datubāzē tiek 
iekļauta informācija par tās atklātajām publiskā iepirkuma kļūdām. Tomēr revīzijas laikā šī datubāze vēl nebija 
tikusi izmantota, lai padziļināti analizētu šādu kļūdu veidu.9. izcēlums
Komisija vēl neveic 
publiskā iepirkuma kļūdu 
visaptverošu un sistemātisku 
analīzi
42 
Palāta pārbaudīja, vai Komisija vāc da -
tus un veido datubāzes, lai atvieglotu 
publiskā iepirkuma kļūdu analīzi.
43 
Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmēj -
darbības un MVU ģenerāldirektorāts 
(ĢD  GROW ), izmantojot TED  datubāzi, 
uzrauga galvenos rādītājus par publis -
kā iepirkuma izmantošanu dalībvalstīs, 
piemēram, IKP daļa, kurai piemērojama 
iepirkuma procedūra, vai valsts pub -
liskā sektora izdevumi, kas saskaņā ar 
ES noteikumiem izlietoti publiskajam 
iepirkumam (sk. 8. punktu).44 
Reģionālās politikas un pilsētpoliti -
kas ĢD un Nodarbinātības, sociālo lietu 
un iekļautības ĢD saņem informāciju 
par publiskā iepirkuma kļūdām saistībā 
ar kohēzijas politikas izdevumiem no 
šādiem četriem galvenajiem avotiem:
a) gada kontroles ziņojumiem, kurus 
Komisijai iesniedz dalībvalstu 
revīzijas iestādes23. Tomēr informā -
cija par publiskā iepirkuma kļūdām 
netiek sniegta tādā veidā, kas ļautu 
Komisijai veikt šo kļūdu visaptvero -
šu analīzi;
b) Komisijas veiktajām revīzijām, 
kurās tiek analizēts ERAF, KF un ESF 
līdzfinansētajos projektos pieļauto 
publiskā iepirkuma kļūdu veids, 
nopietnība un iemesli;
c) divpusējām sanāksmēm ar dalīb -
valstu iestādēm, jo īpaši revīzijas 
iestādēm, un
d) Palātas veiktajām ikgadējām 
revīzijām saistībā ar ticamības 
deklarāciju.23 Sk. īpašo ziņojumu Nr. 16/2013 
“Vienotās revīzijas ( single 
audit ) novērtējums un 
Komisijas paļaušanās uz 
dalībvalstu revīzijas iestāžu 
darbu kohēzijas jomā”  
(http://eca.europa.eu ).
29 Apsvērumi
45 
Līdz šim Komisija ir veikusi vienu 
publiskā iepirkuma kļūdu horizontā -
lo analīzi — 2011. gada maijā24. Šajā 
analīzē, ko veica Reģionālās politikas 
un pilsētpolitikas ĢD, tika izmantotas 
Komisijas un Palātas veiktās revīzijas, 
un tā norādīja uz vispārējām tenden -
cēm saistībā ar kļūdām, kas laikposmā 
no 2007. līdz 2010. gadam tika atklātas 
ERAF un KF — ESF šajā analīzē nebija 
ietverts. Ne Reģionālās politikas un pil -
sētpolitikas ĢD, ne arī Nodarbinātības, 
sociālo lietu un iekļautības ĢD kopš tā 
laika šādu analīzi nav veicis.
46 
Lai gan Komisijai ir pieejams konkrēts 
daudzums datu par publiskā iepirkuma 
kļūdām visā kohēzijas politikas jomā, 
tā vēl nav izveidojusi drošu un visap -
tverošu datubāzi par visām publiskā 
iepirkuma kļūdām. Reģionālās politikas 
un pilsētpolitikas ĢD bija izveidojis 
datubāzi, kurā tika iekļauta informācija 
par galvenajiem revīzijas konstatēju -
miem saistībā ar ERAF un KF, tostarp 
attiecībā uz publisko iepirkumu. Taču 
tie bija tikai 2010. un 2011. gada dati.
47 
Nodarbinātības, sociālo lietu un ie -
kļautības ĢD uzskata, ka neatmaksājas 
veidot īpašu ESF publiskā iepirkuma 
kļūdu datubāzi, jo ar ESF saistīto kļūdu 
ietekme ir mazāka nekā kļūdām, kas 
saistītas ar ERAF un KF (sk. arī 21. pun -
ktu). Tāpēc tas nav veicis nevienu ho -
rizontālu analīzi un neplāno veidot ar 
ESF saistīto publiskā iepirkuma kļūdu 
datubāzi.48 
Pārkāpumu datubāze, tostarp saistībā 
ar publisko iepirkumu, būtu vērtīgs 
resurss Komisijai, sniedzot ieskatu par 
kļūdu veidu, apjomu un cēloņiem, 
lai tās veiktos pasākumus varētu pēc 
vajadzības plānot vai pielāgot. Kopš 
2008. gada OLAF  rīcībā ir bijusi datu -
bāze, ko sauc par Pārkāpumu pārval -
dības sistēmu ( IMS). Dalībvalstis ar šīs 
sistēmas starpniecību paziņo OLAF  par 
pārkāpumiem (sk. 33. punktu). Tomēr 
IMS apkopotā informācija saistībā ar 
publiskā iepirkuma kļūdām neļauj veikt 
jēgpilnu analīzi par kļūdu iedabu, ap -
mēru un pakārtotajiem cēloņiem. Sa -
gatavojot savus 2011. gada ziņojumus, 
Komisija neizmantoja IMS sistēmu, lai 
analizētu publiskā iepirkuma kļūdas 
dalībvalstīs. Kopš tā laika publiskā ie -
pirkuma kļūdu analīzei Komisija nekad 
nav izmantojusi datus, ko dalībvalstis 
paziņo ar IMS starpniecību.24 “Reģionālās politikas ĢD 
sagatavotais darba 
dokuments par galvenajiem 
revīzijas konstatējumiem 
attiecībā uz publiskā 
iepirkuma noteikumu 
piemērošanu dalībvalstīs, 
īstenojot projektus, ko saskaņā 
ar kohēzijas politiku 
līdzfinansē ERAF un Kohēzijas 
fonds ( “Working Document 
prepared by DG Regional Policy 
on the main audit findings 
regarding application of public 
procurement rules in Member 
States found in projects 
co‑financed by ERDF and the 
Cohesion Fund under cohesion 
policy” ) “ (CC/2011/08 EN), 
publiski nav pieejams. Šīs 
analīzes rezultāti atkal tika 
izmantoti Komisijas darba 
dokumentā “Kohēzijas 
politikas kļūdu analīze par 
2006.–2009. gadu — Komisijas 
veiktie pasākumi un turpmākā 
virzība” (SEC(2011) 1179), ko 
publicēja 2011. gada 5. oktobrī.
30 Apsvērumi
Komisija un dalībvalstis ir 
sākušas īstenot 
pasākumus, lai risinātu 
problēmu, tomēr šajā 
jomā joprojām ir daudz 
darāmā
49 
Palāta vēlējās noskaidrot, vai Komisija 
un dalībvalstis ir veikušas pienācī -
gus pasākumus, lai risinātu publiskā 
iepirkuma kļūdu problēmu kohēzijas 
politikas jomā. Šādi pasākumi varē -
tu būt vai nu pēc būtības kopumā 
preventīvi — pasākumi, kuru mērķis ir 
nepieļaut kļūdu rašanos, — vai korektī -
vi — veikti ar mērķi ierobežot jebkuru 
atklāto kļūdu ietekmi uz ES budžetu. 
Attiecīgie preventīvie pasākumi šajā 
kontekstā varētu būt likumdošanas 
pasākumi, t. i., darbības, kas attiecas 
uz tiesību aktu izstrādi un īstenošanu, 
vai ar vadības un kontroles sistēmu 
saistītas darbības, piemēram, adminis -
tratīvās spējas uzlabošanas pasākumi, 
kas nav saistīti ar likumdošanu.
50 
Šajā ziņojuma daļā ir apzināti un, ja 
iespējams, novērtēti Komisijas un visu 
četru revīzijā apmeklēto dalībvalstu 
veiktie pasākumi.Komisijas kopš 2010. gada 
veiktie pasākumi ir vērsti 
uz vispārējo problēmu 
risināšanu
51 
Savos ziņojumos un atzinumos Palāta 
jau 2006. gadā konstatēja konkrētas 
problēmas ar ES un dalībvalstu pub -
liskā iepirkuma noteikumu ievērošanu 
kohēzijas politikas jomā25. Komisija ap -
zinājās savu iepriekšējo gadu darbu26, 
taču īpašus pasākumus šīs vispārējās 
problēmas risināšanai sāka izstrādāt 
2010. un 2011. gadā.
52 
8. attēlā  ir norādīti galvenie Komisijas 
pasākumi kopš 2010. gada.25 Sk., piemēram, Palātas gada 
pārskatu par budžeta izpildi 
2006. finanšu gadā (OV C 273, 
15.11.2007.), Palātas gada 
pārskatu par budžeta izpildi 
2009. finanšu gadā (OV C 303, 
9.11.2010.), atzinumu 
Nr. 1/2010 “Eiropas Savienības 
budžeta finanšu pārvaldības 
uzlabošana: risks un 
izaicinājumi”, 6. punkts  
(http://eca.europa.eu ).
26 Komisijas darbs pie publiskā 
iepirkuma kļūdu problēmas 
kohēzijas jomā līdz 
2010. gadam ietvēra ad hoc  
koriģējošus pasākumus, 
tostarp finanšu korekcijas; 
pasākumi bija adresēti 
konkrētām dalībvalstīm, un 
tām tika sniegti norādījumi par 
to, kā piemērot finanšu 
korekcijas attiecībā uz publiskā 
iepirkuma kļūdām.
31 Apsvērumi 8. attēls
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.2014. gads2012.–2013. gads
 Stājas spēkā ESIF regula 2014.–2020. gadam ar ex ante nosacījumiem attiecībā uz publisko iepirkumu, 
termiņš — līdz 2016. gada beigām
 Pie/uni0146emtas jaunas publiskā iepirkuma direktīvas, kas līdz 2016. gada 18. aprīlim ir jātransponē 
dalībvalstu tiesību aktos
 Reģionālās politikas un pilsētpolitikas /uni0122D direktori apstiprina iekšējās darba grupas izstrādāto iekšējo
rīcības plānu
 Komisija publicē norādījumus, kā izvairīties no publiskā iepirkuma kļūdām
 Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD koncentrē resursus nelielam skaitam dalībvals-
tu, lai palīdzētu tām uzlabot publiskā iepirkuma pārvaldību
 Turpinās Komisijas veiktās ﬁnanšu korekcijas un maksājumu apturēšana kohēzijas politikas jomā
 Tiek ieviests Arachne — Komisijas izstrādātais datizraces rīks Ex ante nosacījumi attiecībā uz publisko iepirkumu ir ietverti pieņemtajā ESIF regulā 2014.–2020. gadam
 Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD izveido iekšējo darba grupu, lai sniegtu atbalstu dalībvalstīm 
administratīvās spējas uzlabošanā
 Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD ievieš uz rīcību vērstu pieeju attiecībā uz dalībvalstu publiskā iepirkuma 
sistēmām, lai papildinātu pārkāpumu procedūras
 Komisijas iekšējā darba grupa izstrādā 12 punktu plānu, kas ietver dažādus pasākumus Turpinās Komisijas veiktās /f_inanšu korekcijas un maksājumu apturēšana kohēzijas politikas jomā Komisijas lēmums par pamatnostādnēm par tādu ﬁnanšu korekciju noteikšanu, kuras publiskā iepirkuma 
noteikumu neievērošanas gadījumā Komisija attiecina uz izdevumiem, ko ﬁnansē Savienība saskaņā ar dalīto pārvaldību2010.–2011. gads
 Komisija sāk izstrādāt pārskatītās publiskā iepirkuma direktīvas Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD sagatavo darba dokumentu, kurā analizētas publiskā 
iepirkuma kļūdas dalībvalstīs saistībā ar ERAF un Kohēzijas fondu
 Turpinās Komisijas veiktās /f_inanšu korekcijas un maksājumu apturēšana kohēzijas politikas jomā Komisijas priekšlikumā regulai par laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam ir ietverti ex ante nosacījumi 
attiecībā uz publisko iepirkumuKomisijas pasākumi — galvenie notikumi pēdējos gados
32 Apsvērumi
53 
Gatavojoties iesniegt priekšlikumus 
jaunām publiskā iepirkuma direktīvām, 
Komisija 2010. gadā veica ES publiskā 
iepirkuma ietekmes un efektivitātes 
visaptverošu novērtēšanu27 un sabied -
risko apspriešanu28. Kā ieguldījumu 
debatēs par direktīvu pārskatīšanu 
Palāta publicēja atzinumu29 (sk. arī 
67. punktu).
54 
Konkrēti kohēzijas politikas jomā Komi -
sija 2011. gadā:
a) iesniedza priekšlikumu regulai par 
Eiropas strukturālajiem un investī -
ciju fondiem (ESIF) 2014.–2020. ga -
dam, kur cita starpā tika ietverti 
ex ante  nosacījumi attiecībā uz 
dalībvalstu publiskā iepirkuma 
sistēmām (sk. 62. punktu)30;
b) pabeidza darba dokumentu, kurā 
analizētas publiskā iepirkuma 
kļūdas un norādīti daži pasākumi, 
kurus varētu veikt (sk. 45. punktu). 
Šajā dokumentā netika ietverts 
rīcības plāns;
c) plašāk izmantoja finanšu korekcijas 
un maksājumu apturēšanu un
d) organizēja apmācības semināru 
četrās dalībvalstīs.Publiskā iepirkuma rīcības 
plāns, ko Komisija izstrādāja 
2013. gadā
55 
Reģionālās politikas un pilsētpolitikas 
ĢD 2013. gada sākumā izveidoja īpašu 
iekšēju nodaļu— kompetences centru 
“Administratīvā spēja” —, kuras mērķis 
bija paaugstināt līdzekļu absorbciju no 
ES struktūrfondiem, uzlabojot dalībval -
stu administratīvo spēju. Viens no šīs 
nodaļas uzdevumiem bija risināt prob -
lēmas saistībā ar spēju efektīvi vadīt 
publiskā iepirkuma procedūras.
56 
Apmēram vienlaikus Komisija izveidoja 
iekšējo tehnisko darba grupu “Ar ESI 
(Eiropas strukturālie un investīciju fon -
di) fondu pārvaldību saistītā publiskā 
iepirkuma uzlabošana”, kuras pirmā sa -
nāksme notika 2013. gada septembrī31. 
Vienā no Reģionālās politikas un pilsēt -
politikas ĢD augstākās vadības regu -
lārajām sanāksmēm 2014. gada janvārī 
tika apstiprināts darba grupas izstrā -
dātais rīcības plāns, ietverot sarakstu 
ar 12 neleģislatīviem pasākumiem, kas 
jāīsteno Komisijai, lai uzlabotu admi -
nistratīvo spēju dalībvalstīs. Plānā tika 
ietverti pasākumi, kurus Komisija jau 
īsteno, kā arī idejas jauniem pasāku -
miem, kurus Komisija varētu uzsākt. 
Šie pasākumi ir uzskaitīti 2. tabulā , kur 
ir norādīts arī katra pasākuma izpildes 
stāvoklis 2014. gada beigās.27 Aptverot galvenokārt 
iepirkuma procedūru izmaksas 
un efektivitāti, pārrobežu 
iepirkuma jautājumus, MVU 
piekļuvi publiskā iepirkuma 
tirgiem un publiskā iepirkuma 
stratēģisko izmantošanu 
Eiropā.
28 Pamatojoties uz Komisijas 
dokumentu “Zaļā grāmata par 
ES publiskā iepirkuma 
politikas modernizāciju. 
Virzība uz efektīvāku Eiropas 
iepirkuma tirgu”, 
COM(2011) 15 galīgā redakcija, 
27.1.2011.
29 Atzinums Nr. 4/2011.
30 “Priekšlikums Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
regulai, ar ko paredz kopīgus 
noteikumus par Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu, 
Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu, Eiropas 
Lauksaimniecības fondu lauku 
attīstībai un Eiropas Jūrlietu un 
zivsaimniecības fondu, uz 
kuriem attiecas vienotais 
stratēģiskais satvars, un 
vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu 
un Kohēzijas fondu un atceļ 
Regulu (EK) Nr. 1083/2006”, 
COM(2011) 615 galīgā 
redakcija, 6.10.2011. Uz šo 
priekšlikumu balstītu regulu 
Parlaments un Padome 
pieņēma 2013. gadā (Regula 
(ES) Nr. 1303/2013).
31 Tehniskajā darba grupā 
piedalījās amatpersonas no 
trim galvenajiem 
ģenerāldirektorātiem 
(Reģionālās politikas un 
pilsētpolitikas ĢD, 
Nodarbinātības, sociālo lietu 
un iekļautības ĢD un Iekšējā 
tirgus un pakalpojumu ĢD), kā 
arī EIB, Lauksaimniecības un 
lauku attīstības ĢD un Jūrlietu 
un zivsaimniecības ĢD, un to 
vadīja Reģionālās politikas un 
pilsētpolitikas ĢD 
amatpersona, parasti par 
kompetences centru 
atbildīgās nodaļas vadītājs. 
Darba grupa turpina tikties, un 
šā ziņojuma sagatavošanas 
laikā ir bijušas jau 
10 sanāksmes.
33 Apsvērumi 2. tabulaKomisijas iekšējais publiskā iepirkuma rīcības plāns, ko 2014. gada janvārī 
apstiprināja Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD direktori
Pasākumi Apraksts Situācija 2014.  gada beigāsĪstermiņa1.Novērtējums/analīze par dalībvalstu pašreizējo situāciju spēju veidošanas jomā, 
tostarp gūtie panākumi, labi piemēriUzsākts eksperta pakalpojumu iepirkums
2.Ar publiskā iepirkuma jomā gūtajiem rezultātiem saistītu pierādījumu un rādītā ‑
ju vākšana un analīze kā ieguldījums sarunās par ex ante nosacījumiemSarunu laikā par ex ante  nosacījumiem savākta infor ‑
mācija, sagatavota novērtējuma tabula par ex ante  
nosacījumu ievērošanu dalībvalstīs
3.Praktiskas rokasgrāmatas “Kā izvairīties no bieži sastopamām kļūdām” sagata ‑
vošana un izplatīšanaSagatavots rokasgrāmatas uzmetums
4. Konkrētām dalībvalstīm paredzēti rīcības plāni ar konstatētajām nepilnībāmĢD GROW
sadarbībā ar četrām dalībvalstīm
5. Apmācība/norādījumi par to, kā sagatavot rīcības plānus un uzraudzīt to izpildi Tiks veikts saistībā ar 1. pasākumuVidēja termiņa6.Jauno publiskā iepirkuma direktīvu sagatavošana, nodrošinot apmācību vadoša ‑
jām iestādēm, tostarp 10 seminārus par korupcijas apkarošanu Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD ad hoc  prezentācijas 
dalībvalstīs
7. Pārredzamības iniciatīva pret korupciju Tiek parakstīts līgums par pirmo izmēģinājuma posmu
8.Pašreizējās prakses un fondu pārvaldniekiem vajadzīgās profesionālās apmācī ‑
bas un kvalifikāciju novērtējums publiskā iepirkuma jomāNotiek iekšējā sagatavošanās
9.Mērķtiecīgs atbalsts konkrētām dalībvalstīm, lai palīdzētu gūt pieredzi praktiskā 
darbā, mērķsadarbība vai cita veida ekspertu atbalstsTiek uzsākts izmēģinājuma posms
10.Pētījums par to, kā publisko iepirkumu var izmantot kā stratēģisku līdzekli, 
piemēram, e‑iepirkumsVēl nav uzsāktsIlgtermiņa11.Publiskā iepirkuma kvalitātes vadības sistēmas (pieredzes pārskats un 
ES mēroga ESIF standartu izstrādes iespēju novērtējums)Vēl nav uzsākts
12.Norādījumu rokasgrāmata (novērtējums par to, kāpēc daži norādījumi nepalīdz 
uzlabot rezultātus)Vēl nav uzsākts
Avots:  Eiropas Komisija, Eiropas Revīzijas palāta.
34 Apsvērumi
57 
Rīcības plāns bija pirmais mēģinājums 
saskaņotā veidā apkopot neleģisla -
tīvus pasākumus. Tomēr astoņi no 
12 plānā ietvertajiem pasākumiem 
līdz 2014. gada beigām vēl nebija 
pilnībā īstenoti — tie vai nu atradās 
sagatavošanās posmā, vai arī vispār vēl 
nebija uzsākti. Pilnībā īstenoti bija trīs 
pasākumi:
a) ar publiskā iepirkuma jomā gūta -
jiem rezultātiem saistītu pierādīju -
mu un rādītāju vākšana un analīze 
kā ieguldījums sarunās par ex ante  
nosacījumiem (2. pasākums);
b) norādījumi par to, kā izvairīties no 
bieži sastopamām kļūdām ESI fon -
du finansētos projektos (3. pasā -
kums), sniedzot vispusīgu materiā -
lu praktizējošiem speciālistiem, un
c) 10 dalībvalstu pārvaldības iestāžu 
apmācība par korupcijas apkaro -
šanu, sagatavojot jaunās publiskā 
iepirkuma direktīvas (6. pasākums).58 
Darba grupas izveide un rīcības plāna 
sagatavošana norāda uz to, ka darba 
koordinācija Komisijā ir uzlabojusies. 
Tomēr:
a) rīcības plānu ir apstiprinājis tikai 
viens Komisijas departaments (Re -
ģionālās politikas un pilsētpolitikas 
ĢD), bet citi darba grupā iesaistītie 
ģenerāldirektorāti to nav izdarī -
juši. Komisija to nav publicējusi, 
tāpēc pārredzamība, līdzdalība un 
pārskatatbildība saistībā ar plānu ir 
ierobežota;
b) darba grupa tika izveidota Ko -
misijas tehniskā personāla darba 
grupas līmenī.
59 
Tā kā lielākā daļa pasākumu vēl nav 
pilnībā īstenoti, rīcības plāna ietekmi 
šajā posmā nevar novērtēt.
60 
Iepriekš minētais norāda uz to, ka ir 
apzināti daži ar likumdošanu nesais -
tīti jautājumi un kā varētu virzīties to 
risināšana. Taču tas nozīmē arī to, ka 
Komisija vēl nav uzņēmusies vadību, 
lai šos jautājumus saskaņoti risinātu 
augstākajā līmenī.
35 Apsvērumi
Ja jaunie tiesību akti tiks 
piemēroti pareizi, tie varētu 
palīdzēt risināt publiskā 
iepirkuma kļūdu problēmu
ESIF regula 2014.–2020. gadam 
un ex ante  nosacījumi
61 
Ar jauno tiesisko regulējumu Eiropas 
strukturālajiem un investīciju fondiem 
2014.–2020. gadam ir ieviesti ex ante  
nosacījumi. Tie ir nosacījumi, kuri 
balstās uz iepriekš noteiktiem kritēri -
jiem un kurus uzskata par obligātiem 
priekšnoteikumiem partnerattiecību nolīgumos paredzētā Savienības at -
balsta efektīvai un lietderīgai izmanto -
šanai. Dalībvalsts publiskā iepirkuma 
sistēma ir viena joma, kurai ir paredzēti 
šādi nosacījumi (sk. 9. attēlu ). Dalīb -
valstīm bija jāveic pašnovērtējums par 
to, vai un kā tās izpilda nosacījumus32, 
un tā kopsavilkums jāiekļauj partnerat -
tiecību nolīgumos, kurus tās iesniedza 
2014. gadā. Ja Komisija uzskatīs, ka 
kāda dalībvalsts līdz 2016. gada 31. de -
cembrim izvirzītos nosacījumus nav 
izpildījusi, tā var apturēt maksājumus 
šai dalībvalstij33.9. attēlsEx ante  nosacījumu izpildes kritēriji attiecībā uz publisko iepirkumu
Kārtība, kuras mērķis ir nodrošināt adminis-
tratīvo spēju īstenot un piemērot Savienības 
noteikumus publiskā iepirkuma jomā Kārtība ESI fondu īstenošanā iesaistītā 
personāla apmācībai un informācijas 
izplatīšanai minētajam personālam Kārtība, kas nodrošina pārredzamas 
līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas 
procedūras 
Ex ante nosacījumi: ir jābūt izstrādātai 
kārtībai, kā saistībā ar ESI fondiem 
nodrošināt Savienības publiskā iepirkuma 
tiesību aktu efektīvu piemērošanu/uni00A0Kārtība, kuras mērķis ir ar atbilstīgiem 
mehānismiem efektīvi piemērot Savienības 
noteikumus publiskā iepirkuma jomā 
Avots:  Regula (ES) Nr. 1303/2013, XI pielikums.32 2. panta 33. punkts, 19. pants 
un XI pielikums Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2013. gada 17. decembra 
Regulā (ES) Nr. 1303/2013, ar ko 
paredz kopīgus noteikumus 
par Eiropas Reģionālās 
attīstības fondu, Eiropas 
Sociālo fondu, Kohēzijas 
fondu, Eiropas 
Lauksaimniecības fondu lauku 
attīstībai un Eiropas Jūrlietu un 
zivsaimniecības fondu un 
vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu un Eiropas 
Jūrlietu un zivsaimniecības 
fondu un atceļ Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1083/2006 
(OV L 347, 20.12.2013., 
320. lpp.).
33 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
19. pants.
36 Apsvērumi
62 
Komisija uzskata, ka, ieviešot ex ante  
nosacījumus, ir iespēja samazināt 
kļūdas un uzlabot publisko iepirkumu, 
jo tie dod stimulu dalībvalstīm izvei -
dot stabilu tiesisko un administratīvo 
regulējumu publiskā iepirkuma jomā. 
Tomēr šā potenciāli ietekmīgā instru -
menta efektivitāte ir atkarīga no tā, vai 
dalībvalstis līdz 2016. gada beigām būs 
izpildījušas nosacījumus un, ja tas tā 
nebūs, vai Komisija būs konstatējusi un 
novērtējusi neievērošanas gadījumus 
un attiecīgi apturējusi maksājumus.
63 
Apsverot, vai apturēt maksājumus 
dalībvalstīm, Komisija var saskarties ar 
saspīlējumu, kas dalībvalstīs izveidojies 
starp diviem mērķiem: no vienas pu -
ses, publiskā iepirkuma sistēmu uzla -
bošana un, no otras puses, ES līdzekļu 
absorbcijas veicināšana dalībvalstīs34.
64 
Līdz 2015. gada sākumam 1235 no 
28 dalībvalstīm vēl nebija izpildījušas 
nosacījumus publiskā iepirkuma jomā. 
To vidū ir divas no četrām šajā revīzijā 
apmeklētajām dalībvalstīm — Itālija un 
Čehijas Republika —, kuras ir sagatavo -
jušas rīcības plānus.65 
Ar publisko iepirkumu saistītu ex ante  
nosacījumu ieviešana veicināja 
ĢD  GROW  centienus kopā ar dalīb -
valstīm risināt konkrētas problēmas 
publiskā iepirkuma jomā. Tas ir tāpēc, 
ka dalībvalstis saprot, ka tām ir jāizpil -
da ex ante  nosacījumi, un tās ir gatavas 
pieņemt ĢD  GROW  atbalstu. Revīzijas 
laikā ĢD  GROW  bija izraudzījies četras 
dalībvalstis36, izmantojot uz risku 
balstītu, mērķtiecīgu pieeju, kuras 
pamatā ir vairāki kritēriji, un ņemot 
vērā Komisijas personāla resursus (sk. 
10. izcēlumu ). Komisija ir norādījusi, 
ka dalībvalstīm, kas nav izpildījušas 
ex ante  nosacījumus, līdz 2016. gada 
beigām prioritāte ir efektīvi īstenot 
saskaņotos rīcības plānus, nevis izman -
tot koriģējošus pasākumus un iespējas 
ierosināt pārkāpumu procedūras.
66 
Šādā gadījumā ĢD  GROW  sniedz 
atbalstu, īstenojot dažādus pasāku -
mus, piemēram, izveido darba grupas, 
lai izstrādātu visaptverošu stratēģiju 
publiskā iepirkuma jomā. Ņemot vērā 
iepriekš minēto iespējamo saspīlējumu 
(63. punkts), šāda dažādo Komisijas 
departamentu īstenoto pasākumu 
koordinācija ir svarīga.34 Uz šādu saspīlējumu Palāta ir 
norādījusi jau agrāk. Sk. 
Palātas 2011. gada pārskatu, 
5.23. punktu 
(OV C 344,12.11.2012.), un 
apskatu “ES naudas optimāla 
izlietošana: vispārējā stāvokļa 
apskats par risku, kādam 
pakļauta ES budžeta finansiālā 
pārvaldība”, 54. lpp., 5. punkta 
a) apakšpunktu, publicēts 
2014. gada 25. novembrī 
(http://eca.europa.eu ).
35 Bulgārija, Čehijas Republika, 
Grieķija, Horvātija, Itālija, 
Latvija, Ungārija, Malta, Polija, 
Rumānija, Slovēnija un 
Slovākija.
36 Bulgārija, Grieķija, Itālija un 
Rumānija.
37 Apsvērumi
Jaunās publiskā iepirkuma 
direktīvas ir jāīsteno līdz 
2016. gada aprīlim
67 
Jaunais tiesību aktu kopums tika 
publicēts 2014. gada 28. martā, un tas 
ietver trīs direktīvas: 2014/24/ES37 un 
2014/25/ES38, ar ko atceļ vai groza ie -
priekšējās direktīvas, un 2014/23/ES39, 
ar ko ievieš visaptverošus noteikumus 
par koncesijām. Direktīvu īstenošanas 
termiņš dalībvalstīs ar dažiem izņēmu -
miem ir 2016. gada 18. aprīlis. Tomēr 
šīm direktīvām jau pašreiz ir nozīme 
noteikumu interpretācijā.68 
Jauno publiskā iepirkuma direktīvu 
mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus 
efektīvu darbību, paaugstināt publisko 
izdevumu efektivitāti, veicināt mazo 
un vidējo uzņēmumu līdzdalību un dot 
iespēju labāk atbalstīt kopīgu sabied -
rības mērķu sasniegšanu, izmantojot 
publisko iepirkumu.ĢD GROW  dalībvalstu atlases kritēriji
 οAugsts publiskā iepirkuma kļūdu īpatsvars ES fondu izdevumos;
 οnav izpildīti ex ante  nosacījumi attiecībā uz publisko iepirkumu;
 οsistēmiska neefektivitāte publiskā iepirkuma jomā;
 οKomisija saņēmusi sūdzības par iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem;
 οpārkāpumu procedūras vai pirmspārkāpuma procesi;
 οtiesvedības rādītājs un
 οdalībvalstu gatavība veidot partnerību ar Komisiju.10. izcēlums
37 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2014. gada 
26. februāra Direktīva 2014/24/
ES par publisko iepirkumu un 
ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/
EK (OV L 94, 28.3.2014., 
65. lpp.).
38 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2014. gada 
26. februāra Direktīva 2014/25/
ES par iepirkumu, ko īsteno 
subjekti, kuri darbojas 
ūdensapgādes, enerģētikas, 
transporta un pasta 
pakalpojumu nozarēs, un ar ko 
atceļ Direktīvu 2004/17/EK 
(OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).
39 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2014. gada 
26. februāra Direktīva   
2014/23/ES par koncesijas 
līgumu slēgšanas tiesību 
piešķiršanu (OV L 94, 
28.3.2014., 1. lpp.).
38 Apsvērumi
69 
Komisija ir norādījusi, ka jo īpaši 
jaunajām ziņošanas un pārraudzības 
prasībām, kas noteiktas dalībvalstīm 
attiecībā pret Komisiju, būtu jāpalīdz 
samazināt kļūdas, kas radušās publiskā 
iepirkuma noteikumu nepareizas pie -
mērošanas dēļ40. Kodificējot pašreizējo 
judikatūru, jaunās publiskā iepirkuma 
direktīvas nodrošina lielāku juridisko 
noteiktību un dara publisko iepirkumu 
pieejamāku praktizējošiem speciālis -
tiem. Tādējādi tās var palīdzēt novērst konkrētas kļūdas, piemēram, attiecībā 
uz pieredzes un personāla kvalifikāci -
jas izmantošanu par līguma slēgšanas 
tiesību piešķiršanas kritērijiem, kā arī 
attiecībā uz interešu konflikta definī -
ciju. Izmaiņas tiesiskajā regulējumā 
dažkārt var radīt arī jauna veida kļūdas. 
Atsevišķu izmaiņu analīze attiecībā uz 
publiskiem būvdarbu un pakalpojumu 
līgumiem un iespēja risināt publiskā ie -
pirkuma kļūdu problēmu kohēzijas po -
litikas jomā ir izklāstīta 11. izcēlumā41.
Atsevišķu izmaiņu analīze jaunajās publiskā iepirkuma direktīvās attiecībā 
uz publiskiem būvdarbu un pakalpojumu līgumiem
Jaunās procedūras — inovācijas partnerības — ieviešana , papildus esošajai konkursa procedūrai, kurā iz -
manto sarunas (sk.  1. izcēlumu ). Jaunā pieeja, kas paredz lielāku elastīgumu līgumslēdzējām iestādēm, varētu 
samazināt procedūras kļūdu skaitu gadījumos, kur atklātās un slēgtās procedūras nav piemērotas. Tomēr 
pārredzamības, nediskriminācijas un vienlīdzīgas attieksmes principu piemērošana un pārbaude var kļūt 
sarežģītāka.
Iespēja, ka līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus izmanto kā sociālos un vides aspektus . Šajā 
revīzijā apmeklēto dalībvalstu iestādes pauda bažas par risku, ka, pieņemot jaunos tiesību aktus, tiks ieviesti 
jauni sarežģītības elementi, jo tajos ir paredzēta iespēja pieņemt ar sociālajiem un vides jautājumiem saistītus 
līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus un līguma izpildes nosacījumus. Iepirkums, kas balstās uz šiem 
aspektiem, var radīt problēmas līgumslēdzējām iestādēm saistībā ar pārredzama un nediskriminējoša procesa 
nodrošināšanu. Var būt vajadzīgs zināms laiks, lai uzkrātu pieredzi, kā dalībvalstu sistēmās atrast likumīgus un 
atbilstošus līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus un līguma izpildes nosacījumus.
Jauns juridisku instrumentu kopums, kas paredzēts līgumu grozīšanai . Ir paredzēts lielāks elastīgums, kas 
īpašos apstākļos ļauj grozīt līgumus, neizmantojot jaunu iepirkuma procedūru. Tādējādi ar līgumu grozīšanu 
saistīto kļūdu skaits varētu samazināties. Tomēr šīs izmaiņas neattieksies uz kļūdām, kas radušās slikti sagata -
votu projektu dēļ, kā rezultātā turpmāk ir vajadzīgi grozījumi.
Maksimālās vērtības precīza noteikšana atsauces būvdarbiem . Nosakot, ka minimālais gada apgrozījums 
drīkst ne vairāk kā divas reizes pārsniegt līguma paredzamo vērtību, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, 
līgumslēdzējas iestādes var pieļaut mazāk kļūdu nelikumīgi noteiktu atlases kritēriju veidā.
Jauna režīma ieviešana konkrētiem pakalpojumiem, piemēram, veselības, izglītības un sociālajiem pa -
kalpojumiem , ja līguma vērtība pārsniedz 750 000 EUR. Saskaņā ar šo režīmu dalībvalstis varēs brīvi pieņemt 
valsts noteikumus, ja vien tās ievēros ES Līguma vispārējos principus un direktīvas noteikumus, it īpaši attie -
cībā uz pārredzamību. Atkarībā no dalībvalstu pieņemtajiem noteikumiem un to sarežģītības varētu pieaugt 
kļūdu skaits attiecībā uz ESF finansētajiem izglītības un apmācības pasākumiem.11. izcēlums40 Eiropas Komisijas paziņojums 
presei ( http://europa.eu/rapid/
press -release_MEMO-14-
20_fr.htm?locale=fr ).
41 Palātas atzinums Nr. 4/2011.
39 Apsvērumi
70 
Tikai 40 % revīzijas iestāžu, kas pieda -
lījās aptaujā, pauda viedokli, ka jaunās 
direktīvas varētu palīdzēt samazināt 
kļūdas, jo īpaši attiecībā uz publiskā 
iepirkuma procedūras izvēli, uzaici -
nājumu iesniegt piedāvājumus pub -
licēšanu, atlases kritēriju noteikšanu 
vai piedāvājumu novērtēšanu (kļūdu 
analīzi sk. 22. punktā).
71 
ĢD  GROW  jau ir sniedzis ieteikumus, kā 
jaunās direktīvas transponēt dalībval -
stu tiesību aktos. Parasti tas tika darīts, 
piedaloties sanāksmēs, kā arī orga -
nizējot īpašas tematiskās sanāksmes 
dalībvalstu ekspertiem.
72 
Šo jaunā tiesību aktu kopuma ele -
mentu ietekme pārkāpumu biežuma 
samazināšanās ziņā būs galvenokārt 
atkarīga no to īstenošanas dalībvalstīs.
Jauni ziņošanas pienākumi
73 
Ar jaunajām direktīvām ir ieviestas jau -
nas prasības attiecībā uz uzraudzību 
un ziņošanu. Jaunie pienākumi ir šādi42:a) Katrai dalībvalstij pirmo reizi 
2017. gada aprīlī un pēc tam ik pēc 
trim gadiem43 jāiesniedz Komisijai 
uzraudzības ziņojums, kurā iekļau -
ta informācija:
i)  par biežākajiem nepareizas 
piemērošanas vai juridiskās 
nenoteiktības avotiem un
ii)  par krāpšanas, korupcijas, 
interešu konfliktu un citu 
nopietnu iepirkuma pārkāpu -
mu novēršanu, atklāšanu un 
pienācīgu ziņošanu par tiem;
b) pamatojoties uz dalībvalstu ziņo -
jumiem, Komisija sniedz regulāru 
ziņojumu par valsts iepirkuma po -
litikas īstenošanu un labāko praksi 
iekšējā tirgū.
74 
Ja šīs jaunās ziņošanas un pārraudzības 
prasības dalībvalstīm tiks pareizi īste -
notas, Komisija varētu saņemt daudz 
labāku informāciju par ES publiskā ie -
pirkuma noteikumu īstenošanu praksē.42 Direktīva 2014/24/ES, 
83.–85. pants.
43 Pirmais no šiem ziņojumiem ir 
jāiesniedz līdz 2017. gada 
aprīlim.
40 Apsvērumi
Dalībvalstu uzmanības 
centrā ir pirmā līmeņa 
pārbaudes, un tās tikai 
nesen sāka veikt preventīvus 
pasākumus
Dalībvalstu un/vai Komisijas 
veiktie korektīvie pasākumi
75 
Pirms maksājumu pieprasījumu 
iesniegšanas Komisijai dalībvalstu ies -
tādes varētu atklāt un izlabot publiskā 
iepirkuma kļūdas, kas rodas saņēmēja 
līmenī, un šīm iestādēm tas būtu arī 
jādara. Tās ir tā dēvētās “pirmā līmeņa 
pārbaudes”, kas ietver:
a) saņēmēju maksājumu pieprasīju -
mu pārbaudes, ko veic dalībvalstu 
vadošās iestādes, un
b) pārbaudes, ko veic dalībvalstu 
apliecinātājiestādes, tostarp attie -
cībā uz vadošo iestāžu paziņoto 
informāciju.
76 
Kā iepriekš norādījusi Palāta44 un 
savās revīzijās arī Komisija, dalībvalstu 
pirmā līmeņa pārbaudes joprojām nav 
pietiekami efektīvas. Tādējādi publiskā 
iepirkuma kļūdu skartajos projektos ro -
das izdevumi, ko dalībvalstis iesniedz 
Komisijai, lai tie tiktu atlīdzināti no ES 
budžeta.77 
Ja pēc maksājuma pieprasījuma 
saņemšanas Komisija atklāj publiskā 
iepirkuma kļūdas, tā var:
a) piemērot finanšu korekcijas attiecī -
bā uz konkrētiem projektiem vai,
b) ja Komisija uzskata, ka visus attiecī -
gos līgumus pārbaudīt nav iespē -
jams, piemērot vienotas likmes 
korekciju DP (vai viena vai vairāku 
prioritāro virzienu) līmenī.
78 
Lai attiecībā uz šādām finanšu ko -
rekcijām nodrošinātu konsekventu 
pieeju, Komisija izstrādāja vadlīnijas, 
kas nosaka publiskā iepirkuma notei -
kumu neievērošanas gadījumā pie -
mērojamo finanšu korekciju apjomu45. 
Kopš 2013. gada tās ir kodificētas kā 
Komisijas lēmums un tādējādi saistošas 
visiem par dalīto pārvaldību atbildīga -
jiem Komisijas dienestiem.
79 
Ja Komisija uzskata, ka dalībvalstu 
vadības un kontroles sistēmas ir vājas, 
un lai nodrošinātu, ka dalībvalstis veic 
vajadzīgos koriģējošos pasākumus, Ko -
misija aptur maksājumu termiņus. Tajā 
laikā nekādi maksājumi no ES budžeta 
darbības programmai netiek veikti. Tas 
var attiekties arī uz vadības un kontro -
les sistēmām publiskā iepirkuma jomā 
(piemērus sk. 12. un 13. izcēlumā ).44 Palātas gada pārskats par 
budžeta izpildi 2012. un 
2013. finanšu gadā.
45 Vadlīnijas finanšu korekciju 
noteikšanai, ko publiskā 
iepirkuma noteikumu 
pārkāpumu gadījumos 
piemēro izdevumiem, kurus 
līdzfinansē no 
struktūrfondiem vai no 
Kohēzijas fonda, COCOF 
07/0037/03, 29.11.2007.; 
Komisijas Lēmums, ar ko 
izstrādā un apstiprina 
pamatnostādnes par tādu 
finanšu korekciju noteikšanu, 
kuras publiskā iepirkuma 
noteikumu neievērošanas 
gadījumā Komisija veic 
attiecībā uz izdevumiem, ko 
finansē Savienība saskaņā ar 
dalīto pārvaldību, 
C(2013) 9527  final , 19.12.2013.
41 Apsvērumi
80 
Finanšu korekcijām, ja vien tās nav no -
teiktas ar Komisijas lēmumu, laikpos -
mā līdz 2007.–2013. gada plānošanas 
perioda slēgšanai 2017. gadā var būt 
ierobežota preventīvā ietekme. Tas ir 
tāpēc, ka saskaņā ar regulām dalībval -
stīm ir tiesības izdevumus, attiecībā uz 
kuriem ir noteiktas korekcijas, aizstāt 
ar citiem attiecināmiem izdevumiem. 
Tādējādi kopējais finansējums, ko sa -
ņēma dalībvalstis, patiesībā tika sama -
zināts tikai retos gadījumos. Noteikumi 
laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam 
ir mainījušies — dalībvalstis var zaudēt 
finansējumu, ja izdevumos, kurus 
vadošā iestāde, apliecinātājiestāde un 
revīzijas iestāde ir atzinusi par likumī -
giem un pareiziem, vēlāk tiek konstatē -
tas kļūdas46.Dalībvalstis ir sākušas veikt 
preventīvus pasākumus, bet 
tikai nesen
81 
Visās četrās šajā revīzijā apmeklēta -
jās dalībvalstīs vairākumu preventīvo 
pasākumu sāka īstenot tikai 2007.–
2013. gada plānošanas perioda beigās, 
galvenokārt 2013. un 2014. gadā.Maksājumu apturēšanas piemērs
Revīzijā, ko 2011. gadā veica revīzijas iestāde Spānijā , tika atklāts, ka lidostu un helikopteru lidlauku eksplua -
tanta līgumslēgšanas procedūras netika veiktas saskaņā ar publiskā iepirkuma noteikumiem. Tāpēc Komisija 
apturēja maksājumus šīs organizācijas vadītajiem projektiem. Revīzijas iestāde Spānijā 2014. gadā pēc revī -
zijas, kurā pārbaudīja, cik efektīvi ir īstenotas uzlabotās procedūras, apliecināja, ka publiskā iepirkuma pro -
cedūras organizācijā ir uzlabojušās un ir piemērotas efektīvi. Komisija vairs neapturēja maksājumus. Visiem 
šīs organizācijas izdevumiem, kurus laika gaitā varētu būt ietekmējušas problēmas, tika piemērota vienotas 
likmes finanšu korekcija.
Rīcības plāna piemērs
Čehijas Republikā , ņemot vērā nopietnus trūkumus vadības un kontroles sistēmās, tika sagatavots Komisijas 
prasītais rīcības plāns un veikti uzlabojumi. Piemēram, tika atjauninātas sistēmas, lai par izdevumiem, kurus 
revīzijas iestāde, Komisija vai Palāta publiskā iepirkuma kļūdu dēļ atzīst par nepareiziem, Komisijai automātiski 
netiktu iesniegts maksājuma pieprasījums.12. izcēlums 13. izcēlums
46 Sk. Regulas (ES) Nr. 1303/2013 
143. pantu.
42 Apsvērumi
82 
Trijās dalībvalstīs — Apvienotajā Kara -
listē, Itālijā un Čehijas Republikā — ne -
sen tika izveidotas starpresoru darba 
grupas publiskā iepirkuma jautājumos 
kohēzijas politikas jomā. Šajās darba 
grupās piedalās vadošās iestādes, 
revīzijas iestādes, īstenošanas iestādes, juridiskie dienesti vai citi ar publisko 
iepirkumu saistīti departamenti, un tās 
ir lietderīgas pieredzes apmaiņai, pub -
liskā iepirkuma jautājumu konsekven -
tai risināšanai un atbilstošu pasākumu 
noteikšanai. 14. izcēlumā  ir sniegta 
informācija par tīklu, kas izveidots 
Apvienotajā Karalistē.
Piemērs par kādā dalībvalstī izveidotu starpresoru darba grupu publiskā iepirkuma 
jautājumos
Apvienotajā Karalistē  2013. gadā ERAF vadošā iestāde Anglijai izveidoja iekšējo tīklu, kas izskata konstatētos 
pārkāpumus publiskā iepirkuma jomā un risina ar publisko iepirkumu saistītus jautājumus. Šajā tīklā darbojas 
vadošās iestādes juristi, par programmu īstenošanu atbildīgās amatpersonas, starpniekorganizācija un — pa -
domdevēja statusā — revīzijas iestāde.
Tīkls nodrošina:
 οvalsts iepirkuma prasību pārskatīšanu un atkārtotu izdošanu, kā arī ar to saistīto norādījumu sniegšanu;
 οregulāras videokonferences, lai pārrunātu gadījumu pētījumus, sniegtu norādījumus u. c.;
 οsistēmu un projektu revīziju pārbaudes un citas ar publisko iepirkumu saistītas pārbaudes.14. izcēlums
IT rīki varētu palīdzēt 
risināt publiskā iepirkuma 
problēmas, bet tie ir pilnībā 
jāievieš
83 
Informācijas tehnoloģiju transformā -
cijas potenciāls var palīdzēt novērst 
un atklāt kļūdas publiskā iepirkuma 
jomā. Gan Komisija, gan arī dalībvalstis 
izstrādā tādus IT risinājumus kā:a) e-iepirkums,
b) datu vākšana un datubāzu veido -
šana, lai atvieglotu kļūdu analīzi, 
un
c) datizraces rīki krāpšanas modeļu 
un pārkāpumu atklāšanai.
43 Apsvērumi
E‑iepirkums
84 
E-iepirkums šajā kontekstā attiecas uz 
elektronisko sakaru izmantošanu un 
darījumu apstrādi, ko veic valsts sek -
tora organizācijas, noslēdzot piegāžu, 
pakalpojumu un būvdarbu publiskā 
iepirkuma līgumus47. E-iepirkums ietver 
elektronisko procesu ieviešanu, lai 
atbalstītu dažādus iepirkuma procesa 
posmus — paziņojumu par iepirkumu 
publicēšanu, iepirkuma procedūras 
dokumentu nodrošināšanu, piedāvāju -
mu iesniegšanu, novērtēšanu, līguma 
slēgšanas tiesību piešķiršanu48, pasū -
tījumu veikšanu, rēķinu sagatavošanu 
un samaksu49. Komisija 2014. gadā 
aprēķināja, ka vidēji apmēram 20 % no 
visām ES publiskā iepirkuma procedū -
rām tiek veiktas elektroniski50.
85 
Izmantojot e -iepirkumu, var:
a) veicināt konkurenci un līdzekļu 
lietderīgu izmantošanu, paplašinot 
piekļuvi iepirkumiem vienotajā 
tirgū, tostarp maziem un vidējiem 
uzņēmumiem;b) uzlabot publiskā iepirkuma pār -
valdības efektivitāti, paplašinot 
piekļuvi iepirkumiem un automa -
tizējot galvenās procedūras, kas 
varētu radīt izmaksu ietaupījumus 
gan pretendentiem, gan līgumslē -
dzējām iestādēm, un
c) palīdzēt atklāt un novērst pārkāpu -
mus, korupciju un krāpšanu51.
86 
15. izcēlumā  ir sniegta informācija par 
e-iepirkuma ieviešanu revīzijā apmek -
lētajās dalībvalstīs.
87 
Komisija, atbalstot vairākus pilotpro -
jektus e -iepirkuma jomā, 2013. gada 
rīcības plānā paredzēja pasākumus 
plašākai e -iepirkuma izmantošanai 
(sk. 2. tabulu ). Tomēr revīzijas laikā tie 
vēl nebija uzsākti.
E‑iepirkuma ieviešanas piemēri
 οItālijā  sistēma ietver virtuālu katalogu ar reģistrētu uzņēmumu piedāvātajiem produktiem;
 οČehijas Republikā  tiek veidota vienības izmaksu datubāze kā standarts pretendentiem, lai veicinātu pārre -
dzamību un godīgu cenu noteikšanu, un
 οSpānijā  noteiktos apstākļos piedāvājumus var iesniegt elektroniski.15. izcēlums47 “Zaļā grāmata par e -iepirkumu 
izmantojuma paplašināšanu 
ES”, COM(2010) 571 galīgā 
redakcija, 18.10.2010.
48 Saskaņā ar jaunajām publiskā 
iepirkuma direktīvām 
“pienākumam izmantot 
elektroniskos saziņas līdzekļus 
nevajadzētu attiekties nedz uz 
kādiem publiskā iepirkuma 
procesa elementiem pēc 
līguma slēgšanas tiesību 
piešķiršanas, nedz arī uz 
līgumslēdzējas iestādes 
iekšējo saziņu”.
49 Saskaņā ar Direktīvu 2014/24/
ES un Direktīvu 2014/25/ES 
dalībvalstīm ir jānodrošina, ka 
visa saziņa un informācijas 
apmaiņa, uz kuru attiecas šīs 
direktīvas, tiek veikta, 
izmantojot elektroniskos 
saziņas līdzekļus. Tas ietver 
paziņojumu publicēšanu, 
iepirkuma procedūras 
dokumentu pieejamību un 
elektronisku iesniegšanu. Šīs 
prasības stāsies spēkā 
laikposmā starp 2016. un 
2018. gadu.
50 “Publiskā iepirkuma 
īstenošanas 2013. gada 
pārskats”, SWD(2014) 262  final , 
1.8.2014.
51 Sk., piemēram, pētījumu 
“Korupcijas atklāšana un 
samazināšana publiskā 
iepirkuma jomā ES” ( Identifying 
and reducing corruption in 
public procurement in the EU ), 
ko Eiropas Komisijai ( OLAF ) ar 
Utrehtas universitātes atbalstu 
sagatavoja PwC  un Ecorys , 
2013. gada 30. jūnijs ( http://
ec.europa.eu/anti_fraud/
documents/anti- fraud -policy/
research -and-studies/
identifying_reducing_
corruption_in_public_
procurement_en.pdf ).
44 Apsvērumi
88 
Revīzijas laikā tika apmeklēta arī Kipra, 
lai iepazītos ar tajā ieviesto e -iepirku -
ma sistēmu (sk. 16. izcēlumu ).
E‑iepirkums Kiprā
E-iepirkums Kiprā , kas tika uzsākts 2010. gadā, ir tīmekļa rīks, kuru aizvien vairāk izmanto valsts pārvaldes 
iestādes. Līdz 2014. gada beigām e -iepirkuma izmantošanai bija reģistrējusies 501 no aptuveni 700 līgumslē -
dzējām iestādēm. Dažas no iespējām līgumslēdzējas iestādes un uzņēmēji joprojām var izmantot pēc izvēles. 
Vairums līgumslēdzēju iestāžu sistēmu izmanto paziņojumu par iepirkumu publicēšanai. Ārvalstu uzņēmumi 
ir 21 % no uzņēmumiem, kas bija reģistrējušies līdz 2014. gada beigām. Visiem sistēmas lietotājiem 2014. gadā 
tika izveidots divvalodu palīdzības dienests. Saskaņā ar Kipras iestāžu e -iepirkuma stratēģiju sistēma tiks pilnī -
bā ieviesta līdz 2016. gada 30. jūnijam, bet no 2015. gada marta tiks nodrošināta apmācība.16. izcēlums
IT tikai nesen sāka izmantot 
publiskā iepirkuma kļūdu 
datubāzēs
89 
Kā minēts iepriekš, lai pilnībā izpras -
tu ar publiskā iepirkuma problēmām 
saistītās tendences, visaptveroši 
dati jāsniedz tādā veidā, lai tos būtu 
iespējams analizēt. Publiskā iepirkuma 
kļūdu analīzei dalībvalstis tikai nesen 
sāka izmantot pašreizējās vai jaunās 
datubāzes (sk. 41. punktu), un Komisijai 
vēl ir jāizveido datubāze, kurā reģistrēt 
pārkāpumus, tostarp tos, kas saistīti ar 
publisko iepirkumu.Datizraces rīki, piemēram, 
ARACHNE  — sistēma 
brīdināšanai par krāpšanas 
gadījumiem
90 
Komisija 2009. gadā sāka izstrādāt 
IT rīku — sistēmu brīdināšanai par 
krāpšanas gadījumiem, ko tā dēvē par 
ARACHNE . To izmanto kopš 2013. gada. 
Tas pieder Komisijai, kas to uztur.
91 
Rīks tika izstrādāts ar mērķi glabāt 
galvenos datus par ERAF, KF un ESF 
finansētajiem projektiem, piemēram, 
par uzņēmumiem un projektiem, lai 
varētu analizēt attiecības un saistības 
starp dažādiem uzņēmējiem, kuri pie -
dalās šādos projektos. Šis tīmekļa rīks 
arī nodrošina saites uz citām ārējām 
publiskām datubāzēm. Rīka lietotājiem 
tiek sniegtas norādes uz iespējamu 
krāpšanas risku attiecībā uz konkrē -
tiem uzņēmumiem.
45 Apsvērumi
92 
Komisija aicina vadošās un revīzijas 
ie stādes visās 28 dalībvalstīs ievadīt 
datus un izmantot rīku bez maksas.
93 
2015. gada februārī 17 no 28 dalīb -
valstīm vai nu jau izmantoja šo rīku, 
vai arī pauda nodomu to darīt (sk. arī 
10. attēlu ).94 
Tomēr šāda sistēma var pienācīgi dar -
boties tikai tādā gadījumā, ja pietieka -
mi daudz dalībvalstu iestāžu tajā ieko -
dē visaptverošus un kvalitatīvus datus. 
Līdz 2014. gada beigām 14 dalībvalstis 
vismaz par vienu darbības programmu 
šādus datus bija nodrošinājušas. Lai šis 
rīks būtu efektīva ES mēroga sistēma 
brīdināšanai par krāpšanas gadīju -
miem, dati būtu jāsniedz arī pārējām 
dalībvalstīm.10. attēlsARACHNE : ieviešana dalībvalstīs, 2015. gada februāris
Reģionālā politika un 
nodarbinātības politika1 DV neizmanto Arachne (DE)(EE, IE, LT, LU, FI, UK)(NL, AT, SI, SE)(ES, FR, CY, MT)*4 DV veido/pabeidz veidot savu datni3 DV drīz sāks izmantot Arachne (DK, HU, SK)
  6 DV vēl nav apmeklētas 4 DV ir pārdomu posmā   * vismaz vienu programmu (BE, BG, CZ, GR, IT, LV, HR, PL, PT, RO)*10 DV izmanto Arachne  17 DV pašlaik ir iesaistītas Arachne sistēmā: ARACHNE  — stāvoklis dalībvalstīs (DV) 
Avots:  Eiropas Komisija.
46
 Secinājumi  
un ieteikumi
95 
ES publiskā iepirkuma politika ir sva -
rīgs instruments vienotā tirgus izveidē 
un gudras, ilgtspējīgas un integrējo -
šas izaugsmes sasniegšanā atbilstoši 
stratēģijai “Eiropa 2020”, vienlaikus 
nodrošinot publisko līdzekļu vislietde -
rīgāko izmantošanu.
96 
Laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam 
ar publisko iepirkumu saistītās kļūdas 
veidoja ievērojamu daļu no Palātas 
kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara šajā 
politikas jomā, galvenokārt saistībā 
ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu 
un Kohēzijas fondu. Nopietnu kļūdu 
rezultāts bija pilnīgs vai daļējs godīgas 
konkurences trūkums un/vai līguma 
slēgšanas tiesību piešķiršana preten -
dentiem, kuru piedāvājumi nebija 
labākie.
97 
Kļūdām ir dažādi cēloņi. Par problēmu 
tiek uzskatīta tiesiskā un administratīvā 
regulējuma sarežģītība, tostarp lielais 
tiesību aktu un/vai pamatnostādņu ap -
joms un grūtības tos praktiski piemē -
rot. Kļūdas rada administratīvās spējas 
trūkums saistībā gan ar noteikumu 
zināšanu, gan arī tehnisko kompetenci 
attiecībā uz konkrētu būvdarbu vai 
pakalpojumu iepirkumu. Problēmas 
rada arī nepietiekama projekta plāno -
šana, ko veic līgumslēdzējas iestādes, 
un pārrakstīšanās kļūdas.98 
Šajā ziņojumā ir novērtēts, vai Komisija 
un dalībvalstis veic pienācīgus un efek -
tīvus pasākumus, lai risinātu publiskā 
iepirkuma kļūdu problēmu kohēzijas 
politikas jomā. Revīzijā tika konstatēts, 
ka Komisija un dalībvalstis ir sākušas šo 
problēmu risināt, taču pie problēmas 
analīzes un pasākumu īstenošanas 
joprojām ir daudz darāmā.
Komisija un dalībvalstis 
publiskā iepirkuma kļūdu 
sistemātisku analīzi veic 
ierobežotā apmērā
99 
Visaptverošu analīzi gan dalībvalstu, 
gan arī Komisijas līmenī kavē saskaņo -
tu datu trūkums. Tomēr ir vērojamas 
pazīmes, ka visas četras šajā revīzijā 
apmeklētās dalībvalstis ir sākušas vai 
plāno sākt sistemātiski vākt datus par 
kļūdām publiskā iepirkuma jomā (sk. 
41. punktu). Taču kļūdu analīze jopro -
jām ir ierobežota (sk. 35.–39. punktu). 
Komisija vēl nav izveidojusi drošu, 
visaptverošu datubāzi, kurā reģistrēt 
visus pārkāpumus, tostarp tos, kas sais -
tīti ar publisko iepirkumu. Tā ir veikusi 
vienu ERAF un KF publiskā iepirkuma 
kļūdu analīzi, proti, 2011. gadā (sk. 
45. punktu).
47 Secinājumi un ieteikumi 
1. ieteikums
a) Komisijai ir jāizveido pārkāpumu 
datubāze, kura dotu jēgpilnu 
pamatu kļūdu analīzei publiskajā 
iepirkumā. Tai vispusīgi jāanalizē 
kohēzijas politikas jomā pieļauto 
publiskā iepirkuma kļūdu biežums, 
nopietnība un cēloņi, pamatojoties 
uz attiecīgiem datiem, kas iegūti 
gan no savām datubāzēm, gan arī 
no dalībvalstīm. Šī analīze Komisi -
jai jāiekļauj ziņojumā par publisko 
iepirkumu, kura sagatavošanu 
paredz jaunās direktīvas.
b) Dalībvalstu attiecīgajām iestādēm 
jāveido un jāanalizē savas datu -
bāzes pārkāpumu reģistrēšanai 
kohēzijas politikas jomā, tostarp 
saistībā ar publisko iepirkumu, un 
jāsadarbojas ar Komisiju, lai šādus 
datus sniegtu tādā veidā un laikā, 
kas vajadzīgs, lai atvieglotu Komisi -
jas darbu.
Komisija un dalībvalstis ir 
sākušas īstenot pasākumus, lai 
risinātu problēmu, tomēr šajā 
jomā joprojām ir daudz darāmā
100  
Kaut arī nav visaptverošas šīs problē -
mas analīzes, Komisija un dalībvalstis ir 
sākušas īstenot pasākumus, lai to risi -
nātu. Gan ar likumdošanu saistītie, gan 
nesaistītie pasākumi, kurus Komisija 
veic kopš 2010. gada, ir sākuši risināt šo 
vispārējo problēmu. Jauns tiesību aktu 
kopums publiskā iepirkuma jomā tika pieņemts 2014. gadā, un tas dalībval -
stīm jāievieš līdz 2016. gada aprīlim 
(sk. 67.–74. punktu). To pieņemot, tiek 
noteiktas arī jaunas ziņošanas prasības 
Komisijai un dalībvalstīm. Jaunā tiesību 
aktu kopuma ietekme pārkāpumu bie -
žuma samazināšanās ziņā būs galveno -
kārt atkarīga no tā īstenošanas dalīb -
valstīs. Ar jauno tiesisko regulējumu 
Eiropas strukturālajiem un investīciju 
fondiem 2014.–2020. gadam ir ieviesti 
ex ante  nosacījumi attiecībā uz dalīb -
valstu publiskā iepirkuma sistēmām. 
Šādi priekšnosacījumi var palīdzēt 
risināt problēmas (sk. 61.–65. punktu). 
Dalībvalstīm bija jāveic pašnovērtē -
jums par to, vai un kā tās izpilda nosa -
cījumus, un tā kopsavilkums jāiekļauj 
partnerattiecību nolīgumos, kurus tās 
iesniedza 2014. gadā. Līdz 2015. gada 
sākumam daudzas dalībvalstis šos 
nosacījumus vēl nebija izpildījušas (sk. 
61.–65. punktu).
2. ieteikums
Ja ex ante  nosacījumi attiecībā uz pub -
lisko iepirkumu līdz 2016. gada beigām 
nebūs izpildīti, Komisijai konsekventi 
jāizmanto savas pilnvaras, lai apturētu 
maksājumus attiecīgajām dalībvalstīm, 
kamēr tās nebūs novērsušas trūkumus.
48 Secinājumi un ieteikumi 
101  
Komisija 2013. gadā izveidoja iekšējo 
tehnisko darba grupu un sagatavoja 
iekšējo rīcības plānu. Tas norāda uz to, 
ka darba koordinācija Komisijā uzla -
bojas. Vairākums pasākumu vēl nav 
pilnībā īstenoti. Turklāt rīcības plānu 
ir apstiprinājuši tikai daži Komisijas 
dienesti, un tas vēl nav publicēts (sk. 
56.–60. punktu).
3. ieteikums
Komisijai jāaktualizē un jāpublicē 
iekšējais rīcības plāns attiecībā uz 
publisko iepirkumu. Katru gadu tai 
būtu jāizstrādā progresa ziņojums. 
Šim nolūkam Komisijai jāuzlabo darba 
koordinācija visos departamentos, kas 
risina attiecīgos publiskā iepirkuma 
jautājumus.
102  
Publiskā iepirkuma kļūdas joprojām ir 
ievērojams kļūdu avots, un pie problē -
mas analīzes un pasākumu īstenošanas 
vēl aizvien ir daudz darāmā. Pašreiz ir 
vajadzīga pasākumu efektīva īsteno -
šana. Tomēr, lai gan iekšējās tehniskās 
darba grupas izveide ir pozitīvs risinā -
jums, tā darbojas vienā no Komisijas 
dienestu zemākajiem līmeņiem, un 
Komisija nav uzņēmusies vadību, lai 
jautājumus saskaņoti risinātu augstākā 
līmenī (sk. 55.–60. punktu).4. ieteikums
Komisijai jāizveido augsta līmeņa 
grupa, lai nodrošinātu vadību publiskā 
iepirkuma kļūdu problēmas risinā -
šanā, tādējādi izvairoties no riska, ka 
pasākumi netiek konsekventi īstenoti 
visos Komisijas dienestos. Grupai būtu 
jāatbalsta uzlabojumi publiskā iepir -
kuma norisē, tostarp, ja nepieciešams, 
vienkāršošana šajā jomā.
103  
Pirms maksājumu pieprasījumu 
iesniegšanas Komisijai dalībvalstu ie -
stādes varētu atklāt un izlabot publiskā 
iepirkuma kļūdas, kas rodas saņēmēja 
līmenī, un šīm iestādēm tas būtu arī 
jādara. Kā iepriekš norādījusi Palāta un 
savās revīzijās arī Komisija, dalībvalstu 
pirmā līmeņa pārbaudes joprojām 
nav pietiekami efektīvas. Tādēļ pro -
jektos rodas publiskā iepirkuma kļūdu 
skarti izdevumi, ko dalībvalstis iesniedz 
Komisijai, lai tie tiktu atlīdzināti no ES 
budžeta (sk. 76. punktu).
104  
Plānošanas periodā no 2007. līdz 
2013. gadam Komisija izmantoja fi -
nanšu korekcijas plašāk nekā iepriekš. 
Tomēr finanšu korekcijām, ja vien tās 
nav noteiktas ar Komisijas lēmumu, 
laikposmā līdz 2007.–2013. gada plā -
nošanas perioda slēgšanai 2017. gadā 
var būt ierobežota preventīvā ietekme. 
Tas ir tāpēc, ka saskaņā ar regulām 
49 Secinājumi un ieteikumi 
dalībvalstīm ir tiesības izdevumus, 
attiecībā uz kuriem ir noteiktas korek -
cijas, aizstāt ar citiem attiecināmiem iz -
devumiem. Tādējādi kopējais finansē -
jums, ko saņēma dalībvalstis, patiesībā 
tika samazināts tikai retos gadījumos. 
Noteikumi izdevumu periodam no 
2014. līdz 2020. gadam ir mainījušies — 
dalībvalstīm var tikt piemērotas neto 
korekcijas, ja izdevumos, kurus vadošā 
iestāde, apliecinātājiestāde un revīzi -
jas iestāde ir atzinusi par likumīgiem 
un pareiziem, vēlāk tiek konstatētas 
kļūdas (sk. 75.–80. punktu).
5. ieteikums
Ja Komisija konstatē, ka dalībvalstu 
pirmā līmeņa pārbaudes nav pietie -
kami efektīvas, tai jānosaka finanšu 
korekcijas un vajadzības gadījumā 
jāsāk pārkāpumu procedūras par re -
gulāriem publiskā iepirkuma direktīvu 
pārkāpumiem.105  
Papildus tam, ka ir vajadzīga Komisijas 
datubāze, lai atvieglotu publiskā iepir -
kuma kļūdu analīzi (sk. 1. ieteikumu), 
tādi IT rīki kā e -iepirkums un datizrace 
varētu uzlabot publiskā iepirkuma 
sniegtās priekšrocības un palīdzēt risi -
nāt problēmas. Revīzijas laikā šādu rīku 
īstenošana dalībvalstīs atšķīrās, tādējā -
di neļaujot pilnībā izmantot to iespēja -
mās priekšrocības (sk. 83.–94. punktu).
6. ieteikums
a) Komisijai jāturpina izmantot 
informācijas tehnoloģiju attīstības 
sniegtās iespējas, tostarp popula -
rizējot e -iepirkuma un datizraces 
rīkus un labu praksi.
b) Dalībvalstīm ir plašāk jāizmanto 
e-iepirkuma un datizraces rīku 
sniegtās iespējas.
Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2015. gada 16. jūlija sēdē Luksemburgā.
 Revīzijas palātas vārdā —
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

50
 Pielikumi I pielikumsKomisijas un dalībvalstu uzdevumi publiskajā iepirkumā 
un kohēzijas politikā
Eiropas Komisijā:
a) Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD  pārrauga ERAF un KF īsteno -
šanu, tostarp apspriežot un apstiprinot darbības programmas (DP). Tas 
uzrauga un pārbauda DP īstenošanu, tostarp to atbilstību publiskā iepirku -
ma noteikumiem. Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD un Nodarbi -
nātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD sniedz arī norādījumus, no kuriem 
daži tiek izstrādāti kopā ar dalībvalstīm. Piemēram, tie sniedz norādījumus 
attiecībā uz finanšu korekcijām, ko piemēro publiskā iepirkuma noteiku -
mu pārkāpumu gadījumos1;
b) Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD  pārrauga ESF īstenošanu, 
līdzīgi kā attiecībā uz ERAF un KF to dara Reģionālās politikas un pilsētpo -
litikas ĢD (sk. iepriekš);
c) Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD  (agrākais 
Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD) atbild par tiesību aktu izstrādi publiskā 
iepirkuma jomā un par to īstenošanas pārraudzību. Tas uzrauga šo tiesību 
aktu īstenošanu dalībvalstīs un palīdz tām šajā procesā, vajadzības gadīju -
mā veicot piespiedu izpildes pasākumus;
d) Budžeta ĢD  atbild par budžeta tiesiskā regulējuma pārvaldību, iesniedz 
priekšlikumus un īsteno tiesisko regulējumu attiecībā uz ES budžeta izvei -
di, īstenošanu un kontroli.
Dalībvalstīs:
a) vadošās iestādes  atbild par darbības programmu pārvaldību un īstenoša -
nu. Programmu īstenošanu tās var deleģēt īstenošanas iestādēm. Vadošā 
iestāde vai tās īstenošanas iestādes, veicot pārvaldības pārbaudes, pār -
bauda arī publiskā iepirkuma procedūras;
b) apliecinātājiestādes  veic maksājumu pieprasījumu galīgās pārbaudes 
pirms to iesniegšanas Komisijai un
c) revīzijas iestādes  veic sistēmu un atsevišķu projektu ex post  revīzijas 
pirms ziņojumu iesniegšanas Komisijai. Šīs revīzijas ietver jautājumus, kas 
attiecas uz publiskā iepirkuma pārvaldības sistēmām, un atsevišķu projek -
tu atbilstības pārbaudes.1 COCOF  (Fondu koordinācijas 
komitejas) vadlīnijas (COCOF 
07/0037/03, vadlīnijas finanšu 
korekciju noteikšanai, ko 
publiskā iepirkuma noteikumu 
pārkāpumu gadījumos 
piemēro izdevumiem, kurus 
līdzfinansē no 
struktūrfondiem vai no 
Kohēzijas fonda, 29.11.2007.). 
Komisijas Lēmums 
C(2013) 9527 final, 19.12.2013., 
ar ko izstrādā un apstiprina 
pamatnostādnes par tādu 
finanšu korekciju noteikšanu, 
kuras publiskā iepirkuma 
noteikumu neievērošanas 
gadījumā Komisija veic 
attiecībā uz izdevumiem, ko 
finansē Savienība saskaņā ar 
dalīto pārvaldību.
51 Pielikumi II pielikumsPalātas atklāto kļūdu analīze sadalījumā pa fondiem, 2009.–2013. gads
Pārbau -
dītie 
darījumiProjekti, kuros 
pārbaudītas 
publiskā 
iepirkuma 
procedūrasProjekti ar 
vismaz vienu 
publiskā iepir -
kuma kļūduKļūdas kopāNopietnas Nozīmīgas Nelielas
Skaits %
ERAF 657 378 170 382 60 117 185 80
Kohēzijas 
fonds156 145 68 125 21 26 74 25
ESF 607 171 42 80 19 25 29 26
Kopā 1420 694 280 587 100  % 168 288 131
52 Pielikumi III pielikumsKļūdu apraksts un analīze dažādos iepirkuma procedūras posmos
Kļūdu aprakstsPalātas atklāto
kļūdu skaits, 2009.–2013.  gads
Nopietnas Nozīmīgas Nelielas Kopā
Pirms iepirkuma 
procedūrasBūvdarbu vai pakalpojumu mākslīga sadalīšana mazākos iepirku ‑
mos, lai izvairītos no robežvērtības pārsniegšanas23 3 0 26
Tieša līguma slēgšanas tiesību piešķiršana bez pamatojuma 21 2 0 23
Nepiemērotas iepirkuma procedūras izmantošana 27 10 1 38
Posms pirms iepirkuma procedūras: kopā 71 15 1 87
Iepirkuma 
procedūraProblēmas saistībā ar publicēšanas un pārredzamības prasībām 
un iepirkuma specifikācijām11 64 111 186
Nelikumīgu atlases un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas 
kritēriju noteikšana un nepareiza piemērošana 33 128 6 167
Procedūras nepilnības, tostarp atbilstošas dokumentācijas 
trūkums22 39 12 73
Iepirkuma procedūras posms: kopā 66 230 130 426
Līguma pārvaldībaLīguma darbības jomas grozīšana vai paplašināšana, neizmanto ‑
jot iepirkuma procedūru31 42 1 74
KOPĀ 168 288 131 587
29 % 49 % 22 % 100  %
53 Pielikumi IV pielikumsKomisijas uzsāktās publiskā iepirkuma pārkāpuma procedūras, 2009.–2013. gads
2009. g. 2010. g. 2011. g. 2012. g. 2013. g. KopāIesniegtas 
Eiropas 
Savienības Tiesā1
Beļģija 1 1  
Bulgārija 2     2  
Čehijas Republika    
Dānija        
Vācija 4 1 1 1 7 1
Igaunija        
Īrija    
Grieķija 8 6 4   18 3
Spānija 2 1 3  
Francija        
Itālija 1 1 5 2 9  
Kipra 1     1  
Latvija  1 1 2  
Lietuva        
Luksemburga    
Ungārija 2 2   1 5 2
Malta 2 1 3  
Nīderlande 1 3    4 1
Austrija  1 1 2  
Polija   2 1  3 1
Portugāle 1 1 2  
Rumānija 2 1  1  4  
Slovēnija  1 1  
Slovākija 1     1  
Somija    
Zviedrija 1    1 2  
Apvienotā Karaliste 3 1    4  
Kopā 32 18 14 7 3 74 8
1  Spriedumi Vācijas un Nīderlandes lietās tika pieņemti 2012. gadā. Divas lietas no Ungārijas un divas no Spānijas tika atsauktas no izskatīšanas 
Tiesā. Viena no Grieķijas lietām un Polijas lieta vēl nav izskatīta.
54
Komisijas publiskā iepirkuma kļūdu analīze ir minēta 
arī Komisijas 2013. gada 19. decembra lēmumā 
(C(2013) 9527 final ) par pamatnostādnēm tādu 
finanšu korekciju noteikšanai, kuras veic publiskā 
iepirkuma noteikumu neievērošanas gadījumā. Ar 
šīm pamatnostādnēm ir atjaunināti norādījumi, kas 
bija spēkā kopš 2007. gada novembra3.
Komisija 2014.–2020. gada plānošanas periodā 
atbalsta dalībvalstis proaktīvā veidā, sniedzot 
norādījumus, uzraugot un atbalstot (piemēram, 
ar tehnisko palīdzību) valstu rīcības plānu ievie -
šanu ex ante  nosacījumu nepildīšanas gadījumā 
līdz 2016. gada beigām. Ar šādu preventīvu pieeju 
Komisija vēlas samazināt risku, ka pēc 2016. gada 
darbības programmās (DP) apturēs maksājumus, 
taču tā neatturēsies izmantot šo rīku, ja būs skaidrs, 
ka rīcības plāna mērķi un starpposma mērķi nav 
sasniegti.
VIII a) i) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisija izskatīs iespēju uzlabot savas pārkāpumu 
pārvaldības sistēmas (PPS) funkcijas, lai izpildītu 
Revīzijas palātas funkcionālos pieprasījumus. Pašlaik 
tiek izskatīta PPS un CED/ABAC , kā arī citu Komisijas 
datubāzu savstarpējās izmantojamības iespēja.
Turklāt attiecībā uz pašas Komisijas revīzijās atklāta -
jām kļūdām Komisijas dienesti sāk izmantot kopēju 
IT revīzijas rīku Eiropas Reģionālās attīstības fondam 
(ERAF), Kohēzijas fondam (KF) un Eiropas Sociālajam 
fondam (ESF), dēvētu par “MAPAR”  (Management of 
Audit Processes, Activities and Resources  — revīzijas 
procesu, darbību un resursu pārvaldība).
3 Ref. COCOF 07/0037/03-EN, 29.11.2007., piemērojamas Eiropas 
Reģionālās attīstības fondam, Kohēzijas fondam un Eiropas 
Sociālajam fondam; Ref. EFFC/24/2008, 1.4.2008., piemērojamas 
Eiropas Zivsaimniecības fondam; un “SOLID/2011/31 REV”, 
11.01.2012., t. i., Pamatnostādnes par finanšu korekcijām, 
kuras Savienības publiskā iepirkuma noteikumu neatbilstošas 
piemērošanas gadījumā attiecina uz līgumiem, ko līdzfinansē 
četri Vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu 
pārvaldība” fondi 2007.–2013. gada plānošanas periodā.Kopsavilkums
V
Komisija jau ilgu laiku ir pievērsusi uzmanību 
publiskā iepirkuma kļūdu problēmai kohēzijas 
politikas jomā, taču tagad to dara saskaņotākā veidā 
atbilstoši publiskā iepirkuma rīcības plānam (skatīt 
Revīzijas palātas apsvērumu 56. punktā).
Publiskā iepirkuma kļūdām uzmanība pievērsta 
kopš iepriekšējiem plānošanas periodiem. Revīzijas 
konstatējumi palīdzēja izstrādāt pirmās pamatnos -
tādnes par finanšu korekcijām, ko izdeva 2007. gadā. 
Komisija jau arī visaptverošā veidā analizē publiskā 
iepirkuma kļūdas kohēzijas politikas jomā. Šo analīzi 
veic katru gadu, rūpīgi izvērtējot gada kontroles 
ziņojumus, ko iesniedz valstu revīzijas iestādes, un 
pašas Komisijas revīzijas konstatējumus (revīzijas 
izziņas darbā “Pārliecības trūkuma novēršana” puse 
revīzijas konstatējumu ir saistīti ar publisko iepir -
kumu). Par šo izvērtējumu ir ziņots attiecīgo ĢD 
gada darbības pārskatos.
Kopējā atbilde uz VI un VII apsvērumu
Komisija veica pasākumus publiskā iepirkuma 
problēmu novēršanai līdz 2010. gadam. Jau kopš 
2006. gada dažādās dalībvalstīs ievieš rīcības 
plānus, lai veiktu pēckontroli attiecībā uz Komisijas 
revīziju konstatējumiem publiskā iepirkuma jomā. 
Papildus veiktajai publiskā iepirkuma kļūdu hori -
zontālajai analīzei, ko iesniedza Publiskā iepirkuma 
padomdevēja komitejai 2011. gada maijā1, Komisija 
2011. gada oktobrī publicēja arī dienestu darba 
dokumentu “Kļūdu analīze Kohēzijas politikā laik -
posmā no 2006. līdz 2009. gadam, Komisijas veiktās 
darbības un turpmākā rīcība”2.
1 Reģionālās politikas ĢD sagatavotais darba dokuments 
par galvenajiem revīzijas konstatējumiem saistībā ar publiskā 
iepirkuma noteikumu piemērošanu dalībvalstīs, īstenojot 
projektus, ko saskaņā ar kohēzijas politiku līdzfinansē ERAF un 
Kohēzijas fonds (CC/2011/08 EN).
2 Komisijas dienestu darba dokuments “Kļūdu analīze kohēzijas 
politikā laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam, Komisijas veiktās 
darbības un turpmākā rīcība” (SEC(2011) 1179, 2011. gada 
5. oktobris).Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 55
VIII c) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam un to ievieš jau 
kopš 2014. gada vasaras ar uzlabotu saskaņošanu 
departamentu starpā direktoru līmenī.
Komisija sagaida, ka publiskā iepirkuma rīcības 
plānu apstiprinās plašākā mērogā Komisijas dienes -
tos. Plānots to apstiprināt arī augstākā līmenī.
VIII d) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam, kas jau ir daļēji 
īstenots, un atbalsta iniciatīvas, kas uzlabo publisko 
iepirkumu.
Plānots regulāri sazināties ar attiecīgajiem komi -
sāriem, kas atbild par Eiropas strukturālajiem un 
investīciju fondiem (ESIF) un iekšējo tirgu, tādā for -
mātā, par kādu vienosies. Kad vien tas tiek uzskatīts 
par lietderīgu, šī grupa var uzaicināt pieredzējušas 
ārējas ieinteresētās personas. Komisija arī atbalsta 
ideju nodrošināt vadību augstā līmenī un norāda, 
ka Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģene -
rāldirektorāta ( REGIO  ĢD) un GROW  ĢD direktori 
tiekas regulāri kopš 2014. gada jūlija. Šajā līmenī 
jau ir uzaicinātas pieredzējušas ārējas ieinteresētās 
personas.
VIII e) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam un uzskata, ka 
tā jau veic ieteiktās darbības. Skatīt arī Komisijas 
atbildi uz VII. apsvēruma b) punktu.
Komisija turpinās noteikt finanšu korekcijas ikreiz, 
kad tā atklās, ka dalībvalstu pirmā līmeņa pārbaudes 
nav pietiekami efektīvas. Ja atklāj nopietnas nepil -
nības, veic preventīvus un korektīvus pasākumus, 
piemēram, īsteno rīcības plānus, aptur maksājumus 
un veic finanšu korekcijas, nodrošinot iepriekšējo 
un turpmāko Komisijai deklarēto izdevumu liku -
mību un pareizību. Maksājumus neatjauno, kamēr 
sistēmas nav uzlabotas, un pēc korektīvo pasākumu 
īstenošanas veic ciešu uzraudzību, lai nodrošinātu, 
ka programmu vadības un kontroles sistēmas atkal 
nepasliktinās.Visbeidzot, Komisija plāno veikt turpmākas darbī -
bas, lai uzlabotu iepirkuma datu analīzi, jo īpaši, 
veicinot tādu datu vākšanu un datu analīzes rīka 
iz strādi, kas nepieciešams, lai agrīni noteiktu fak -
tiskās un iespējamās iepirkuma neatbilstības un 
veicinātu labāku izpratni par to cēloņiem (kas nav 
saistīti ar kohēziju).
VIII a) ii) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam un norāda, ka tas ir 
adresēts dalībvalstīm.
PPS jau nodrošina dalībvalstīm datubāzi, ko var 
izmantot ne tikai, lai izpildītu dažādās nozares 
regulās noteiktos ziņošanas pienākumus, bet arī lai 
veiktu analīzi valsts vajadzībām.
VIII b) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Eiropas struktu -
rālo un investīciju fondu četru ģenerāldirektorātu 
(ESIF ĢD) ģenerāldirektori jau tiekas regulāri tā 
dēvētajā “ Ex‑ante  nosacījumu atcelšanas komi -
tejā”, kurā ir iesaistīts Iekšējā tirgus, rūpniecības, 
uzņēmējdarbības un MVU ĢD ( GROW ĢD )4. Gan 
preventīvo (ieviešot valstu rīcības plānus ex ante  
nosacījumu nepildīšanas gadījumā), gan korektīvo 
(maksājumu apturēšana) pieeju turpinās piemērot 
stingri un konsekventi.
4 Komiteja saskaņo un gatavo ieteikumus lēmumiem par 
nosacījumu atcelšanu, tostarp lēmumu projektu par nosacījumu 
atcelšanu gatavošanu, īstenojot 19.5. pantu un 142.1. panta 
e) punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) 
Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, 
Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu 
un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu 
un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, kā arī 41. pantu 
Regulā 1306/2013 (KLP “horizontālā regula”), un četru ESIF 
ģenerāldirektorātu direktoriem sniedz padomus par saistītajiem 
jautājumiem.
Komisijas atbilde 56
Apsvērumi
24
Komisija atsaucas uz savām atbildēm Revīzijas palā -
tas pieminētajā īpašajā ziņojumā.
25
Noteikts sarežģītības līmenis ir nepieciešams 
ikvienā publiskā iepirkuma sistēmā, lai samazinātu 
līgumslēdzēju iestāžu patvaļīgu rīcību un veicinātu 
vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminācijas un pārre -
dzamības principu.
Komisija arī norāda uz gadījumiem, kad valstu tie -
sību aktiem ir priekšroka salīdzinājumā ar direktīvās 
noteiktajiem pienākumiem.
Kopējā atbilde uz 26. un 27 . punktu
Komisija ir sagatavojusi vairākas darbības, lai risi -
nātu administratīvās spējas trūkuma problēmu. Divi 
publiskā iepirkuma rīcības plāna darbību piemēri 
(minēti ziņojuma 56. punktā) risina tieši šo prob -
lēmu. Komisija 2015. gadā pabeidza norādījumus 
par to, kā izvairīties no visbiežāk sastopamām kļū -
dām publiskajā iepirkumā, kurā ir uzsvērta labākas 
plānošanas nepieciešamība. Tā 2015. gadā veica arī 
administratīvās spējas, sistēmu un prakses novērtē -
jumu visā ES, lai nodrošinātu tā publiskā iepirkuma 
atbilstību un kvalitāti, kurā iesaistīti ESI fondi. Šajā 
novērtējumā sniegti konkrēti ieteikumi administratī -
vās spējas uzlabošanai katrā dalībvalstī.
29 a) 
Komisija norāda, ka Čehijas Republikā ir valsts 
līmeņa darba grupa, kurā piedalās Publiskā iepir -
kuma birojs, Reģionālās attīstības ministrija (kā 
koordinatori), kā arī citas saistītās iestādes, lai saska -
ņotu publiskā iepirkuma noteikumu interpretāciju.Nepieciešamības gadījumā, ja publiskā iepirkuma 
direktīvu juridiskie pārkāpumi būs pastāvīgi, Komi -
sija turpinās izmantot pārkāpumu procedūras.
VIII f) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Tā kā e -iepirkums jo īpaši uzlabo pārredzamību, 
veicina pārrobežu iepirkumus un MVU piekļuvi, kā 
arī vienkāršo administratīvās procedūras, 2014. gada 
direktīvās ir noteikti vairāki ar e -iepirkumu saistīti 
pienākumi. Pareiza un ātra šo noteikumu transponē -
šana ir Komisijas prioritāte.
Attiecībā uz datizraces rīkiem Komisija veic ieteik -
tās darbības. Tā aktīvi veicina Arachne —  Komisijas 
izstrādāta preventīva riska novērtēšanas rīka — 
izmantošanu atbildīgajās valstu iestādēs. Šis rīks 
var būtiski uzlabot dažādu tādu risku novēršanu un 
atklāšanu, kas saistīti, piemēram, ar publiskā iepir -
kuma procedūrām, interešu konfliktiem, dotāciju 
koncentrēšanu pie noteiktiem operatoriem. Tas var 
arī palīdzēt noteikt krāpšanas brīdinājuma zīmes. 
Komisija ir informēta par citiem līdzvērtīgiem datiz -
races rīkiem un atbalsta to izmantošanu.
VIII g) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam un norāda, ka tas ir 
adresēts dalībvalstīm.
Ievads
10
Komisija uzsver, ka, piemērojot dalīto pārvaldību, 
ar publisko iepirkumu saistītā tiesiskā regulējuma 
īstenošana ir dalībvalstu kompetencē. Tās ir atbildī -
gas arī par to, kā publiskā iepirkuma direktīvas tiek 
transponētas valsts tiesību sistēmā.
Komisijas atbilde 57
38 b) 
Publiskā iepirkuma jautājumiem patiešām ir augsta 
prioritāte darba kārtībā Itālijā, jo tas ir dominējošais 
finanšu korekciju avots ERAF.
Nepieciešamais sākumpunkts saistīto nepilnību 
novēršanai ir publiskā iepirkuma kļūdu saraksts un 
analīze.
39
Pamatojoties uz savu 2011. gada analīzi5, Komisija ir 
veikusi konkrētas darbības, lai mazinātu šos riskus 
un palīdzētu dalībvalstīm; konkrēti, papildu norādī -
jumi un apmācības vadošajām iestādēm par atklāta -
jiem riskiem, pasākumi saistībā ar savlaicīgu finanšu 
korekciju veikšanu, maksājumu pārtraukšanas un 
apturēšanas procedūrām, kā arī tika turpinātas 
revīzijas riskantākajās jomās. Šīs darbības apkopoja 
publiskā iepirkuma plānā, ko 2013. gadā sagata -
voja visi ESIF ĢD, GROW  ĢD un Eiropas Investīciju 
banka, lai uzlabotu publiskā iepirkuma noteikumu 
īstenošanu.
44 a) 
Gada kontroles ziņojumos sniegtā informācija ir 
paredzēta izmantošanai pārliecības nodrošināšanas 
procesā katrā DP , nevis publiskā iepirkuma kļūdu 
analīzei.
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 39. ieteikumu.
44 c) 
Publiskā iepirkuma jautājumus apspriež divpusējās 
sanāksmēs ar revīzijas iestādēm, kad tie ir svarīgi 
attiecīgajai dalībvalstij/programmām.
5 Komisijas dienestu darba dokuments “Kļūdu analīze Kohēzijas 
politikā laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam, Komisijas veiktās 
darbības un turpmākā rīcība” (SEC(2011) 1179, 2011. gada 
5. oktobris) un Reģionālās politikas ĢD sagatavotais darba 
dokuments par galvenajiem revīzijas konstatējumiem saistībā ar 
publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu dalībvalstīs, īstenojot 
projektus, ko saskaņā ar kohēzijas politiku līdzfinansē ERAF un 
Kohēzijas fonds (CC/2011/08 EN).32
Pārkāpumus, par kuriem dalībvalstis ir ziņojušas 
Komisijai, izmantojot pārkāpumu pārvaldības sis -
tēmu (PPS), izmanto, ne tikai gatavojot gada ziņo -
jumu par ES finanšu tiesību aizsardzību un krāpša -
nas apkarošanu, bet arī analizēja 2000.–2006. gada 
plānošanas perioda beigās un gada koordinācijas 
sanāksmēs ar revīzijas iestādēm.
Ziņotos datus izmanto arī riska analīzes vajadzībām, 
proti, Komisijas revidenti, lai sagatavotu misijas, 
un Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ). 
Tos arī iesniedz Revīzijas palātas revidentiem pēc 
pieprasījuma.
33
OLAF  Komisijas vārdā saņem no dalībvalstīm 
ziņojumus par pārkāpumiem PPS. Komisija uzsver, 
ka ziņotā pārkāpuma klasifikācija nav statisks un 
noteikts uzdevums. Laiks, kad dalībvalstis klasi -
ficē lietas, ir atkarīgs no valsts tiesību aktiem un 
prakses, kā arī valsts politikas. Dažos gadījumos ir 
atklāta zināma nevēlēšanās pārāk āri klasificēt lietu 
kā “krāpšanu”, jo valsts tiesību aktos ir paredzētas 
iespējamas juridiskas sekas.
Tāpēc var būt tā, ka konkrētam pārkāpumam, kas 
sākotnēji nav klasificēts kā “aizdomas par krāpšanu”, 
mainās statuss pēc jaunākajām izmaiņām lietā un 
notikumiem attiecīgajā tiesvedībā. Līdzīgi lietu, kas 
sākotnēji klasificēta kā “aizdomas par krāpšanu”, var 
klasificēt kā vienkāršu “pārkāpumu”, piemēram, pēc 
tiesu vai izmeklēšanas struktūru un iestāžu lēmuma.
35
Skatīt Komisijas kopējo atbildi uz 26. un 27. punktu.
Komisijas atbilde 58
Sistēmu neizstrādāja, lai pilnībā strukturētos laukos 
sniegtu informāciju, uz ko atsaucas Revīzijas palāta.
Skatīt Komisijas atbildi uz 32. un 46. punktu.
49
Komisija jau ilgu laiku pievērš uzmanību šai problē -
mai, taču tagad to dara saskaņotākā veidā atbilstoši 
publiskā iepirkuma rīcības plānam.
Komisija atgādina par 39. punktā minētajiem 
dokumentiem (norādījumi par to, kā izvairīties no 
kļūdām, un administratīvās spējas novērtējums).
51
Komisijas publiskā iepirkuma kļūdu analīze ir 
sniegta Komisijas 2013. gada 19. decembra lēmumā 
(C(2013) 9527 final ) par pamatnostādnēm tādu 
finanšu korekciju noteikšanai un apstiprināšanai, 
kuras publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanas 
gadījumā Komisija veic attiecībā uz izdevumiem, ko 
finansē Savienība saskaņā ar dalīto pārvaldību. Ar 
šīm pamatnostādnēm ir atjaunināti norādījumi, kas 
bija spēkā kopš 2007. gada.
57
Līdz 2015. gada jūnija beigām ticis panākts vēl 
lielāks progress publiskā iepirkuma rīcības plāna 
īstenošanā. No 12 darbībām trīs ir pabeigtas (kā 
Revīzijas palāta ir norādījusi turpmāk tekstā a) līdz 
c) apakšpunktā), septiņas darbības tiek veiktas, bet 
divas bija plānotas ilgtermiņā un to īstenošana vēl 
nav sākta.
Tās, kas vēl nav sāktas, ir 11. ilgtermiņa darbība 
(Publiskā iepirkuma kvalitātes vadības sistēmas) un 
12. ilgtermiņa darbība (Norādījumu rokasgrāmata) 
2. tabulā .46
Komisijas dienesti ir izstrādājuši IT rīku “MAPAR”  
(Management of Audit Processes, Activities and Resou ‑
rces  — revīzijas procesu, darbību un resursu pārval -
dība), kas tagad tiek izmantots. Viena no šā ERAF, 
KF un ESF kopīgā rīka funkcijām ir konstatējumu 
ievadīšana un klasificēšana pēc kļūdas tipa un vienā 
kategorijā (piemēram, publiskais iepirkums), nosa -
kot apakškategorijas (nav stimulējošas ietekmes, par 
shēmu nav paziņots u. c.).
Gan REGIO ĢD, gan EMPL  ĢD izmantos MAPAR , lai 
horizontāli uzraudzītu visus revīzijas konstatējumus 
un regulāri atjauninātu riska novērtējuma tabulu, 
lai uzlabotu fondu pareizu pārvaldību. Tas vienādā 
mērā attiecas uz visām publiskā iepirkuma revīzijas 
problēmām, ko atklājusi Komisija.
Turklāt PPS datubāze ir dalībvalstīm pieejams rīks 
ziņošanai par atklātajiem pārkāpumiem, tostarp 
saistībā ar publisko iepirkumu. Šī datubāze ir pie -
ejama visiem attiecīgajiem Komisijas dienestiem.
47
Saistībā ar vadības pārbaužu tematisko revīziju 
2012. gadā EMPL  atklāja konkrētus publiskā iepir -
kuma noteikumu pārkāpumu gadījumus, kas nebija 
atklāti valstu kontroles pasākumos. Ziņojumu un 
tā secinājumus vairākas reizes apsprieda ar valstu 
iestādēm.
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 46. punktu.
48
PPS izstrādāja, lai dalībvalstis varētu ziņot Komisijai 
par pārkāpumiem (krāpnieciskiem un nekrāpnie -
ciskiem, tostarp ar publisko iepirkumu saistītiem 
pārkāpumiem).
Attiecībā uz publiskā iepirkuma pārkāpumiem, 
papildus strukturētajiem laukiem, papildu informā -
cija ir pieejama PPS sistēmas laukos teksta ievadei 
brīvā formā. Tomēr datu izmantojamība ir atkarīga 
no valstu iestāžu iesniegtās informācijas kvalitātes 
un detalizētības.
Komisijas atbilde 59
61
Saistībā ar ex ante  nosacījumiem un partnerat -
tiecību nolīgumiem, ko apstiprināja 2014. gadā, 
2014.–2020. gada plānošanas periodam ir apstipri -
nāti 12 rīcības plāni6, kas jānovērtē līdz 2016. gadam.
Komisija atbalsta dalībvalstis proaktīvā veidā, 
sniedzot norādījumus, uzraugot un atbalstot (pie -
mēram, ar tehnisko palīdzību) valstu rīcības plānu 
ieviešanu ex ante  nosacījumu nepildīšanas gadījumā 
līdz 2016. gada beigām. Ar šādu preventīvu pieeju 
Komisija vēlas samazināt risku, ka pēc 2016. gada DP 
apturēs maksājumus, taču tā neatturēsies izmantot 
šo rīku, ja būs skaidrs, ka rīcības plāna mērķi un 
starpposma mērķi nav sasniegti.
63
Komisija atsaucas uz atbildi uz 60. un 61. punktu 
un uzsver, ka pareiza attiecīgo kopējo un/vai īpašo 
tiesību aktu un plānošanas sistēmas īstenošana ir 
augstāka prioritāte par absorbciju.
71
Arī GROW ĢD ir atbildējis uz īpašiem valstu ies -
tāžu jautājumiem un izstrādājis IT rīku WIKI , kur ir 
augšup  ielādēti jautājumi un atbildes, un tas ir pie -
ejams valstu iestādēm.
74
Komisija plāno sniegt dalībvalstīm norādījumus par 
uzraudzības ziņojuma gatavošanu atbilstoši Komisi -
jas informācijas vajadzībām.
76
Nepietiekami efektīva vadības pārbaude pirmajā 
pārbaužu līmenī raisa nopietnas Komisijas bažas 
(skatīt REGIO  ĢD 2014. gada GDP , 50. lpp.).
6 BG, CZ, EL, IT, MT, LV, PL, HU, HR, SI, SK un RO.58 a) 
Komisija plāno apstiprināt publiskā iepirkuma rīcī -
bas plānu plašākā un, iespējams, augstākā ieintere -
sēto pušu līmenī nekā iepriekš.
58 b) 
Izveidoja darba grupu kā ģenerāldirektoru līmenī 
izveidotās dienesta iekšējās grupas vājāko dalībval -
stu fondu apguves spēju stiprināšanai apakšgrupu. 
Šī dienesta iekšējā grupa ziņo Ģenerālsekretariātam.
Komisija uzskata, ka tehniskam jautājumam ir 
nepieciešama tehniska pēckontrole vadības uzrau -
dzībā, kurā atbilstošos gadījumos ir aktīvi iesaistīta 
Publisko iepirkumu darba grupa.
REGIO  ĢD un GROW  ĢD direktori tiekas regulāri 
kopš 2014. gada jūlija un ir apsprieduši regulāru 
tikšanos iespēju ļoti augstā līmenī (ģenerāldirektoru 
un komisāru līmenī).
60
Pēdējos gados katrs komisārs pievēršas publiskā 
iepirkuma jautājumiem un aicina dalībvalstis uzla -
bot savas sistēmas. Pēdējos sešos gados budžeta 
izpildes apstiprināšanas sēdēs to varēja dzirdēt 
no komisāriem, kas ir atbildīgi par reģionālo poli -
tiku. Arī katrs ģenerāldirektorāts savos attiecīgajos 
gada darbības pārskatos ziņoja par darbībām, kas 
veiktas, lai risinātu ar publisko iepirkumu saistītās 
problēmas, un aicina arī dalībvalstis uzlabot savas 
sistēmas.
Komisija uzskata, ka visas publiskā iepirkuma dar -
bības ierosina un cieši uzrauga iesaistīto Komisijas 
dienestu augstākā vadība (ESIF ĢD un GROW ĢD).
Komisijas atbilde 60
 — Komisija atbalsta eSens  e-konkursu izmēģināju -
ma projektu, kas ļauj īstenot pārrobežu savstar -
pējo izmantojamību. Uzņēmējs varēs izmantot 
vienu programmatūru, lai pieslēgtos vairākiem 
e-konkursu risinājumiem visā Eiropā. Turklāt 
Komisija sāka izmantot Eiropas infrastruktūras 
savienošanas instrumentu (EISI), lai aptvertu ci -
tus publiskā iepirkuma digitalizācijas aspektus, 
tostarp e -rēķinus un vienkāršošanu.
 — ES finansējumu piešķir no ERAF/KF vai ESF, lai 
palīdzētu DV attīstīt administratīvās spējas un 
infrastruktūru (tostarp attīstīt e -iepirkuma plat -
formu), kas nepieciešama, lai pilnībā pārietu uz 
e-iepirkumu.
89
Skatīt Komisijas atbildes uz 26., 27. un 46. punktu.
91
ARACHNE  ir izstrādāta, lai palīdzētu dalībvalstīm 
vadības pārbaudēs un kā rīks brīdināšanai par krāp -
šanas gadījumiem. Tā ietver vairākus riska rādītājus, 
kas saistīti ar publisko iepirkumu, piemēram, laiks 
no līguma paziņojuma publicēšanas līdz līguma 
parakstīšanai; diskvalificēto/saņemto pieteikumu 
skaits; derīgo pieteikumu skaits; sarunu procedūrā, 
slēgtā procedūrā vai tieši piešķirot noslēgto līgumu 
skaits / kopējās projekta izmaksas; līguma papil -
dinājumu skaits salīdzinājumā ar vidējo rādītāju 
nozarē; iepriekš attiecībā uz finansējuma saņēmēju 
veiktās finanšu korekcijas iepirkuma procedūrā.
Turklāt ar ARACHNE  nosaka, cik lielā mērā finansē -
juma saņēmēji, līgumslēdzēji un apakšuzņēmēji ir 
iesaistīti dažādos projektos un programmās, kā arī 
nosaka, kāda ir saikne starp projekta īstenošanā 
iesaistītajām struktūrām.Dokumentu “Norādījumi par vadības pārbaudēm” 
apsprieda ar dalībvalstīm 2014. un 2015. gadā, un to 
publicēs 2015. gada jūlijā. Tajā ir sadaļa par publiskā 
iepirkuma pārbaudēm. Tas nav publiskā iepirkuma 
rīcības plāna daļa, jo ietver visu veidu vadības 
pārbaudes.
80
Saskaņā ar 2007.–2013. gada plānošanas perioda 
tiesību aktu noteikumiem regulējums ļauj aizstāt 
nepareizi deklarētus izdevumus ar attiecināmiem 
izdevumiem, ja jaunos izdevumus ir pārbaudījušas 
vadības un revīzijas iestādes. Tomēr šādu finanšu 
korekciju dēļ dalībvalsts var zaudēt finansējumu 
perioda beigās, kad izdevumus vairs nevar aizstāt, 
jo vairs nav cita maksājuma pieprasījuma.
2014.–2020. gada plānošanas periodā un saskaņā 
ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 145. pantu finanšu 
korekcija paredzēs palīdzības neto samazinājumu 
arī tad, ja revīzijas iestāde nebūs atklājusi nopietnu 
trūkumu sistēmu efektīvā darbībā un ziņojusi par to, 
pirms to atklāj Komisija vai Revīzijas palāta.
87
Pēc sava paziņojuma “Pilnīgs e -iepirkums valsts 
pārvaldes modernizēšanai” (COM(2013) 453) Komi -
sija ir ierosinājusi vairākus turpmākus pasākumus, 
lai atbalstītu e -iepirkuma apgūšanu:
 — politiskā līmenī visaptverošā politiskā tiesību 
aktu kopumā, kas paredzēts, lai pabeigtu digi -
tālo vienoto tirgu (COM(2015) 192), ir noteikti 
konkrēti mērķi e -iepirkuma apgūšanai;
 — Komisija ir sākusi Ieinteresēto pušu foruma par 
e-iepirkumu (EXEP)  darbu saistībā ar dalīšanos 
paraugpraksē, tās izplatīšanu un skaidrošanu 
pārvaldības, reglamentēšanas un savstarpējās 
izmantojamības jomā;
Komisijas atbilde 61
Attiecībā uz drošas, visaptverošas visu pārkāpumu 
datubāzes izveidi Komisija atsaucas uz atbildi uz 
32., 46. un 48. punktu, kā arī sagatavotajiem doku -
mentiem un Komisijas kopējo atbildi uz 26. un 
27. punktu.
1. ieteikums a) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisija izskatīs iespēju uzlabot savas pārkāpumu 
pārvaldības sistēmas (PPS) funkcijas, lai izpildītu 
Revīzijas palātas funkcionālos pieprasījumus. Pašlaik 
tiek izskatīta PPS un CED/ABAC , kā arī citu Komisijas 
datubāzu savstarpējās izmantojamības iespēja.
Turklāt attiecībā uz pašas Komisijas revīzijās atklāta -
jām kļūdām Komisijas dienesti sāk izmantot kopēju 
IT revīzijas rīku Eiropas Reģionālās attīstības fondam 
(ERAF), Kohēzijas fondam (KF) un Eiropas Sociālajam 
fondam (ESF) dēvētu par “MAPAR”  (Management of 
Audit Processes, Activities and Resources  — revīzijas 
procesu, darbību un resursu pārvaldība).
Visbeidzot, Komisija plāno veikt turpmākas darbī -
bas, lai uzlabotu iepirkuma datu analīzi, jo īpaši, 
veicinot tādu datu vākšanu un datu analīzes rīka 
iz strādi, kas nepieciešami, lai agrīni noteiktu fak -
tiskās un iespējamās iepirkuma neatbilstības un 
veicinātu labāku izpratni par to cēloņiem (kas nav 
saistīti ar kohēziju).
1. ieteikums b) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam un norāda, ka tas ir 
adresēts dalībvalstīm.
PPS jau nodrošina dalībvalstīm datubāzi, ko var 
izmantot ne tikai, lai izpildītu dažādos nozaru regu -
lās paredzētos ziņošanas pienākumus, bet arī lai 
veiktu analīzi valsts vajadzībām.94
Jānorāda, ka 2007.–2013. gada regulējumā nebija 
nekāda pienākuma dalībvalstīm īstenot, piemēram, 
krāpšanas apkarošanas stratēģijas. 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā lietotāji lielākoties piekrita 
izmantot ARACHNE , lai pārbaudītu sistēmu. Tomēr 
daudzas dalībvalstis nolēma sūtīt datus tikai par 
daļu darbības programmu, kas ir to atbildības jomā. 
Līdz 2015. gada vidum vēl četras dalībvalstis nosū -
tīja datus par vismaz vienu DP .
Komisija pieņem, ka lietotāju skaits pieaugs 2014.–
2020. gada periodā. Šajā periodā ARACHNE  var būt 
efektīvs elements krāpšanas riska samazināšanā.
Secinājumi un ieteikumi
97
Skatīt Komisijas kopējo atbildi uz 26. un 27. punktu.
98
Komisija pievērš uzmanību publiskā iepirkuma 
kļūdām kopš iepriekšējiem plānošanas periodiem. 
Revīzijas konstatējumi palīdzēja izstrādāt pirmās 
pamatnostādnes par finanšu korekcijām, ko izdeva 
2007. gadā.
Tagad Komisija risina šo jautājumu saskaņotākā 
un vispusīgākā veidā atbilstoši publiskā iepirkuma 
rīcības plānam.
99
Komisija ir veikusi atbilstošus pasākumus un īsteno -
jusi korektīvus rīcības plānus atsevišķās dalībvalstīs, 
kad revīzijās atklāja problēmas. Tās analīze palīdzēja 
atjaunināt 2013. gada pamatnostādnes par tādu 
finanšu korekciju noteikšanu, kuras veic publiskā 
iepirkuma noteikumu neievērošanas gadījumā.
Komisijas atbilde 62
101
Publiskā iepirkuma darbības ir plaši apspriestas, 
tajās ir veikti grozījumi un tās ir apstiprinājuši visu 
ESIF ĢD, GROW  ĢD un EIB pārstāvji. Tās izstrādāja 
kopīgi publiskā iepirkuma uzlabošanas darba grupā. 
Šo darba grupu izveidoja kā ģenerāldirektoru līmenī 
izveidotās dienesta iekšējās grupas vājāko dalībval -
stu fondu apguves spēju stiprināšanai apakšgrupu. 
Šī dienesta iekšējā grupa ziņo Ģenerālsekretariātam.
Publiskā iepirkuma rīcības plāna īstenošanā ir noti -
cis progress (skatīt Komisijas atbildi uz 57. punktu). 
Komisija plāno arī apstiprināt publiskā iepirkuma 
rīcības plānu plašākā un, iespējams, augstākā līmenī 
nekā iepriekš.
3. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam un to ievieš jau 
kopš 2014. gada vasaras ar uzlabotu saskaņošanu 
departamentu starpā direktoru līmenī.
Komisija arī sagaida, ka publiskā iepirkuma rīcības 
plānu apstiprinās plašākā mērogā Komisijas dienes -
tos. Iecerēts arī to apstiprināt augstākā līmenī, kā 
minēts Komisijas atbildē uz 2. ieteikumu.
102
Skatīt Komisijas atbildes uz 100. un 101. punktu.
7 Komiteja saskaņo un gatavo ieteikumus lēmumiem par 
nosacījumu atcelšanu, tostarp gatavo lēmumu projektu par 
nosacījumu atcelšanu, īstenojot 19.5. pantu un 142.1. panta 
e) punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) 
Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, 
Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu 
un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu 
un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, kā arī 41. pantu 
Regulā 1306/2013 (KLP “horizontālā regula”), un četru ESIF 
ģenerāldirektorātu direktoriem sniedz padomus par saistītajiem 
jautājumiem.100
Komisija veica pasākumus publiskā iepirkuma 
problēmu novēršanai pirms 2010. gada. Jau kopš 
2006. gada dažādās dalībvalstīs ievieš rīcības 
plānus, lai veiktu pēckontroli attiecībā uz konstatē -
jumiem publiskā iepirkuma jomā. Papildus veiktajai 
publiskā iepirkuma kļūdu horizontālajai analīzei, ko 
iesniedza Publiskā iepirkuma padomdevēja komi -
tejai 2011. gada maijā, Komisija 2011. gada oktobrī 
publicēja arī dienestu darba dokumentu “Kļūdu 
analīze kohēzijas politikā laikposmā no 2006. līdz 
2009. gadam, Komisijas veiktās darbības un turp -
mākā rīcība”.
Komisijas publiskā iepirkuma kļūdu analīze ir minēta 
arī Komisijas 2013. gada 19. decembra lēmumā 
(C(2013) 9527 final ) par pamatnostādnēm par tādu 
finanšu korekciju noteikšanu, kuras veic publiskā 
iepirkuma noteikumu neievērošanas gadījumā. Ar 
šīm pamatnostādnēm atjaunināja norādījumus, kas 
bija spēkā kopš 2007. gada novembra.
Komisija 2014.–2020. gada plānošanas periodā 
atbalsta dalībvalstis proaktīvā veidā, sniedzot 
norādījumus, uzraugot un atbalstot (piemēram, 
ar tehnisko palīdzību) valstu rīcības plānu ievie -
šanu ex ante  nosacījumu nepildīšanas gadījumā 
līdz 2016. gada beigām. Ar šādu preventīvu pieeju 
Komisija vēlas samazināt risku, ka pēc 2016. gada DP 
apturēs maksājumus, taču tā neatturēsies izmantot 
šo rīku, ja būs skaidrs, ka rīcības plāna mērķi un 
starpposma mērķi nav sasniegti.
2. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Eiropas strukturālo 
un investīciju fondu četru ģenerāldirektorātu ģene -
rāldirektori jau tiekas regulāri ex‑ante  nosacījumu 
atcelšanas komitejā, kurā ir iesaistīts GROW ĢD7. Gan 
preventīvo (ieviešot valstu rīcības plānus ex ante  
nosacījumu nepildīšanas gadījumā), gan korektīvo 
(maksājumu apturēšana) pieeju turpinās piemērot 
stingri un konsekventi.
Komisijas atbilde 63
104
Saskaņā ar 2007.–2013. gada plānošanas perioda 
tiesību aktu noteikumiem regulējums ļauj aizstāt 
nepareizi deklarētus izdevumus ar attiecināmiem 
izdevumiem, ja jaunos izdevumus ir pārbaudījušas 
vadības un revīzijas iestādes. Tomēr šādu finanšu 
korekciju dēļ dalībvalsts var zaudēt finansējumu 
perioda beigās, kad izdevumus vairs nevar aizstāt, 
jo vairs nav cita maksājuma pieprasījuma.
2014.–2020. gada plānošanas periodā un saskaņā 
ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 145. pantu finanšu 
korekcija paredzēs palīdzības neto samazinājumu 
arī tad, ja revīzijas iestāde nebūs atklājusi nopietnu 
trūkumu sistēmu efektīvā darbībā un ziņojusi par to, 
pirms to atklāj Komisija vai Eiropas Revīzijas palāta.
5. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam un uzskata, ka 
tā jau veic ieteiktās darbības. Skatīt arī Komisijas 
atbildi uz 2. ieteikumu.
Komisija turpinās noteikt finanšu korekcijas ikreiz, 
kad tā atklās, ka dalībvalstu pirmā līmeņa pārbaudes 
nav pietiekami efektīvas. Ja atklāj nopietnas nepil -
nības, veic preventīvus un korektīvus pasākumus, 
piemēram, īsteno rīcības plānus, aptur maksājumus 
un veic finanšu korekcijas, nodrošinot iepriekšējo 
un turpmāko Komisijai deklarēto izdevumu liku -
mību un pareizību. Maksājumus neatjauno, kamēr 
sistēmas nav uzlabotas, un pēc korektīvo pasākumu 
īstenošanas veic ciešu uzraudzību, lai nodrošinātu, 
ka programmu vadības un kontroles sistēmas atkal 
nepasliktinās.
Nepieciešamības gadījumā, ja publiskā iepirkuma 
direktīvu juridiskie pārkāpumi būs pastāvīgi, Komi -
sija turpinās izmantot pārkāpumu procedūras.4. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam, kas jau ir daļēji 
īstenots, un atbalsta iniciatīvas, kas uzlabo publisko 
iepirkumu.
Plānots regulāri sazināties ar attiecīgajiem komisā -
riem, kas atbild par Eiropas strukturālajiem un inves -
tīciju fondiem (ESIF) un iekšējo tirgu, tādā formātā, 
par kādu vienosies. Kad vien tas tiks uzskatīts par 
lietderīgu, šī grupa var uzaicināt ārējas ieinteresē -
tās personas. Komisija arī atbalsta ideju nodrošināt 
vadību augstā līmenī un norāda, ka REGIO  ĢD un 
GROW  ĢD direktori tiekas regulāri kopš 2014. gada 
jūlija. Šajā līmenī jau ir uzaicinātas pieredzējušas 
ārējas ieinteresētās personas.
103
Nepietiekami efektīvas vadības pārbaudes pirmajā 
pārbaužu līmenī raisa nopietnas Komisijas bažas. 
Pildot savu uzraudzības uzdevumu, Komisija kopš 
2010. gada veic augsta riska programmu vadību 
pārbaužu mērķtiecīgas revīzijas, ja tā ir atklājusi, ka 
programmas revīzijas iestāde varētu neatklāt vai 
neatklāt savlaicīgi vērā ņemamu daudzumu kļūdu, 
kas radušās šādu risku dēļ. Vajadzības gadījumā 
pēc šādām revīzijām tiek sagatavoti rīcības plāni, lai 
novērstu atklātās nepilnības. Šīs revīzijas veicina to 
programmu vadības un kontroles sistēmu uzlaboša -
nos, par kurām ir iebildumi, nodrošinot, ka iepriekš 
un turpmāk Komisijai deklarētie izdevumi ir likumīgi 
un pareizi.
Dokumentu “Norādījumi par vadības pārbaudēm” 
apsprieda ar dalībvalstīm 2014. un 2015. gadā un to 
publicēs 2015. gada jūlijā. Tajā ir sadaļa par publiskā 
iepirkuma pārbaudēm. Tas nav publiskā iepirkuma 
rīcības plāna daļa, jo ietver visu veidu vadības 
pārbaudes.
Komisijas atbilde 64
105
Komisija atbalsta e -iepirkumu, piemēram, eSens  
e-konkursu izmēģinājuma projektu par pārrobežu 
savstarpējo izmantojamību.
Dalībvalstīm 2007.–2013. gada plānošanas periodā 
nebija pienākuma īstenot krāpšanas apkarošanas 
stratēģijas, izmantojot datizraces rīkus, piemēram, 
ARACHNE  (skatīt Komisijas atbildi uz 94. punktu). 
Komisija pieņem, ka lietotāju skaits vēl vairāk 
pieaugs 2014.–2020. gada periodā. Šajā periodā 
ARACHNE  var būt efektīvs elements krāpšanas riska 
samazināšanā.
6. ieteikums a) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Tā kā e -iepirkums 
jo īpaši uzlabo pārredzamību, veicina pārrobežu 
iepirkumus un MVU piekļuvi, kā arī vienkāršo 
administratīvās procedūras, 2014. gada direktīvās 
ir noteikti vairāki ar e -iepirkumu saistīti pienākumi, 
un to pareiza un ātra transponēšana ir Komisijas 
prioritāte.
Attiecībā uz datizraces rīkiem Komisija veic ieteiktās 
darbības. Tā aktīvi veicina ARACHNE —  Komisijas 
izstrādāta preventīva riska novērtēšanas rīka — 
izmantošanu atbildīgajās valstu iestādēs. Šis rīks var 
būtiski uzlabot vadības pārbaudes, kā arī dažādu 
tādu risku novēršanu un atklāšanu, kas saistīti, pie -
mēram, ar publiskā iepirkuma procedūrām, interešu 
konfliktiem, dotāciju koncentrēšanu pie noteiktiem 
operatoriem. Tas var arī palīdzēt noteikt krāpša -
nas brīdinājuma zīmes. Komisija ir informēta par 
citiem līdzvērtīgiem datizraces rīkiem un atbalsta to 
izmantošanu.
6. ieteikums b) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam un norāda, ka tas ir 
adresēts dalībvalstīm.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Publiskā iepirkuma noteikumu neievērošana ir pastāvīgs un 
būtisks kļūdu avots ES kohēzijas politikas izdevumos. 
Nopietnu kļūdu rezultāts ir pilnīgs vai daļējs godīgas 
konkurences trūkums un/vai līgumslēgšanas tiesību 
piešķiršana pretendentiem, kuru piedāvājumi nav labākie. 
Palāta konstatēja, ka Komisija un dalībvalstis ir sākušas šo 
problēmu risināt, taču joprojām ir daudz darāmā, un centieni 
ir jāpastiprina.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA