Terorisma finansēšanas atklāšanas un novēršanas jomā ES Padome un Eiropas Parlaments 2017. gada 13. decembrī panāca politisku vienošanos par ES Komisijas priekšlikumu grozīt Ceturto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (tā dēvēto piekto AMLD) . Galīgo kompromisa formulējumu abas iestādes vēl nav apstiprinājušas. Grozītā direktīva varētu tikt publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 2018. gada vidū un stātos spēkā 18 mēnešus pēc tās publicēšanas, t. i., līdz 2019. gada beigām. Direktīvā iekļauti vairāki jauni pasākumi, lai palīdzētu valstu iestādēm labāk izsekot nelikumīgas finanšu plūsmas. Šīs direktīvas pamatelements ir pārredzamības uzlabošana attiecībā uz to, kas ir patiesie uzņēmumu un trastu īpašnieki, un citu tiesisko regulējumu, palielinot prasības saistībā ar faktisko īpašnieku reģistriem. Uzņēmumu faktisko īpašnieku reģistrs būs pilnībā publisks, savukārt trastu reģistrs un cits tiesiskais regulējums būs pilnībā pieejams kompetentajām iestādēm un atbildīgajiem subjektiem (piemēram, bankām), kā arī iedzīvotājiem, kas var pierādīt likumīgās intereses attiecībā uz piekļuvi šādai informācijai. Direktīva arī uzlabos finanšu izlūkošanas vienību (FIU) piekļuvi attiecīgajai informācijai, tostarp zemes reģistriem un nesen izveidotajiem centralizētajiem banku kontu reģistriem. Tā arī uzlabos sadarbību un atvieglos informācijas apmaiņu starp finanšu uzraudzības iestādēm Eiropas Savienībā. Vel viens svarīgs direktīvas elements ir būtiska anonimitātes samazināšana ap tādiem produktiem kā, piemēram, priekšapmaksas kartes un virtuālās valūtas. Visbeidzot, direktīva ievieš papildu kritērijus, tostarp pārredzamību attiecībā uz augsta riska trešo valstu iekļaušanu sarakstā, lai tādējādi nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību attiecībā uz finanšu plūsmām no augsta riska trešām valstīm.

Attiecībā uz pastāvošo informācijas sistēmu priekšrocību izmantošanas optimizēšanu norisinās trialogi starp likumdevējiem par trim likumdošanas priekšlikumiem stiprināt Šengenas Informācijas sistēmu (SIS) . Komisija mudina abus likumdevējus drīzumā panākt vienošanos par minētajiem priekšlikumiem, jo tas ir svarīgs solis virzībā uz spēcīgākām un viedākām robežu un drošības informācijas sistēmām un to sadarbspēju. Attiecībā uz Komisijas papildu priekšlikumu nolūkā atvieglot apmaiņu ar ziņām par trešo valstu valstspiederīgo sodāmību Eiropas Savienībā ar Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) starpniecību Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja (LIBE) 2018. gada 25. janvārī balsos par savām sarunu pilnvarām. Komisija aicina abus likumdevējus bez kavēšanās panākt vienošanos par priekšlikumiem veikt reformu Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā. Līdztekus šim likumdošanas darbam rezultātus jau dod praktiskie centieni izvērst apmaiņu ar informāciju. Piemēram, Eiropols ziņo, ka 2017. gada laikā Eiropols, dalībvalstis un trešās personas ir apmainījušās ar vairāk nekā vienu miljonu SIENA ziņojumiem. Komisija turpina darbu ar visām dalībvalstīm, lai pilnībā īstenotu un piemērotu pastāvošās informācijas sistēmas, it īpaši ar tām dalībvalstīm, kas joprojām nav sasniegušas pietiekami augstu ES Pasažieru datu reģistra (PDR) direktīvas īstenošanas posmu, kura pilnībā jāīsteno līdz 2018. gada 25. maijam.

Viena no ekspertu grupas noteiktajām prioritārajām jomām ir radikalizācija cietumos, kas joprojām rada lielas bažas. Komisija stiprinās apmaiņu ar paraugpraksi un mērķorientētus pētījumus un kopīgi ar dalībvalstīm pētīs iespēju organizēt deradikalizācijas programmu salīdzinošo izvērtēšanu, izmantojot Radikalizācijas izpratnes tīklu. Komisija 2018. gada 27. februārī sadarbībā ar prezidentvalsti Bulgāriju, Eiropas Cietumu un labošanas dienestu organizāciju (EUROPRIS) un Eiropas Probācijas konfederāciju organizēs konferenci, lai tiesneši, prokurori un cietumu un probācijas dienestu darbinieki apmainītos ar paraugpraksi saistībā ar radikalizāciju cietumos. Komisija arī turpinās savas programmas “Tiesiskums” satvarā piešķirt dotācijas darbībām, lai atbalstītu projektus šajā jomā, tostarp projektus, kas saistīti ar tiesnešu, prokuroru, cietumu un probācijas dienestu darbinieku apmācību. Balstoties uz informācijas apmaiņu starp praktiķiem, dalībvalstu rīcībpolitikas veidotājiem un publiskā sektora dalībniekiem, Radikalizācijas izpratnes tīkla izcilības centrs izstrādā jaunu redakciju savai rokasgrāmatai par radikalizācijas apkarošanu cietumos un probācijas praksi, tajā izklāstot jauno praksi.

Nepieciešams arī stiprināt darbu, lai apkarotu teroristu propagandu. Līdztekus darbam, kas tiek veikts, lai apkarotu radikalizāciju tiešsaistē (skatīt nākamo sadaļu), Eiropas Stratēģiskās komunikācijas tīkls un Radikalizācijas izpratnes tīkla izcilības centrs sniedz atbalstu dalībvalstīm, daloties ar paraugpraksi saistībā ar alternatīviem un atbildes vēstījumiem un palielinot to spējas sniegt stratēģiskās saziņas atbildes uz teroristu vēstījumiem.

Lai palielinātu atbalstu darbībām vietējā līmenī, Komisija pārskatīs pašreizējās atbalsta struktūras un vairākaģentūru pieejas, lai apzinātu labu praksi vietēja mēroga sadarbībai tādās jomās kā, piemēram, informācijas apmaiņas protokoli vai pilsoniskās sabiedrības partneru pārbaude. Šīs pārskatīšanas gaitā tiks ņemta vērā Radikalizācijas izpratnes tīkla vietējās darba grupas pieredze, kas gūta ES finansētos projektos, izpētes vizītēs un speciālos darbsemināros. Radikalizācijas izpratnes tīkls ir gatavs piedāvāt mērķorientētus konsultāciju pakalpojumus, lai atbalstītu centienus apkarot radikalizāciju vietējā un valsts līmenī.

Vēl viena prioritārā joma ir ārvalstu teroristi kaujinieki, kas atgriežas no konfliktu zonām. Pēc tam, kad Da’esh zaudēja teritorijas Sīrijā un Irākā, eksperti un plaša sabiedrība intensīvi diskutē par to, kā atrisināt radušās problēmas, piemēram, tādas, kas saistītas ar bērniem un ģimenēm, kuri atgriežas no konfliktu zonām vai kuri audzināti radikalizētā vidē. Komisija kopīgi ar prezidentvalsti Bulgāriju 2018. gada aprīlī Sofijā organizēs konferenci, kas būs veltīta apmaiņai ar paraugpraksi un pieredzi, kas gūta dalībvalstīs, strādājot ar pārnācējiem, tostarp sievietēm un bērniem. Turklāt, ņemot vērā to, ka ir vajadzīgas īpaši pielāgotas atbildes, lai atrisinātu bērnu stāvokli pārnācēju kontekstā, Komisija veiks salīdzinošu analīzi par pastāvošajām pieejām attiecībā uz riskiem un vajadzību novērtējumu, kā arī agrīnu atklāšanu. Vienlaikus ir būtiski sadarboties ar trešām valstīm, it īpaši Turciju, un starptautiskām organizācijām, tostarp ANO un Globālo terorisma apkarošanas forumu.

Atzīstot saikni starp iekšējo un ārējo drošību, Komisija sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu palielinās savu atbalstu preventīvajām stratēģijām un sadarbības mehānismiem partnervalstīs ārpus ES. Tā izveidos izvietošanai trešās valstīs piemērotu ES ekspertu un partneru rezervi un atbalstīs Pilsoniskās sabiedrības organizāciju platformas izveidi, kas koordinēs radikalizācijas novēršanas darbu ārpus ES. 2018. gadā Komisija nāks klajā ar vairākiem uzaicinājumiem nolūkā atbalstīt vietēja mēroga pētījumus par vardarbīga ekstrēmisma dzinuļiem prioritārajos reģionos.

2.Ar terorismu saistīta satura apkarošana tiešsaistē

Saskaņā ar Komisijas 2018. gada darba programmu un iepriekšējiem drošības savienības ziņojumiem Komisija sekmēs sadarbību ar platformām, lai atklātu un dzēstu ar terorismu saistītu un citu nelikumīgu tiešsaistes saturu, un vajadzības gadījumā ierosinās likumdošanas pasākumus, lai dzēstu ar terorismu saistītu saturu. 2018. gada 9. janvārī Komisija rīkoja apaļā galda diskusiju ar augsta līmeņa pārstāvjiem no tiešsaistes platformām, lai apspriestu progresu, kas gūts cīņā ar nelikumīga satura izplatīšanu tiešsaistē. Komisija mudināja platformas paplašināt un paātrināt progresu, kas gūts līdz šim, un ieguldīt vairāk līdzekļu, lai labāk aizsargātu ES iedzīvotājus. Komisija cer, ka tiešsaistes platformas izvērsīs un paātrinās savu darbu un cita starpā ciešāk sadarbosies ar valstu un starptautiskajām tiesībaizsardzības iestādēm, vairāk apmainīsies ar zinātību tiešsaistes dalībnieku starpā, veiks turpmākus pasākumus, lai nepieļautu dzēstā nelikumīgā satura atkārtotu nonākšanu tiešsaistē, uzlabotu izņemšanas ātrumu un vairāk ieguldītu automatizētos atklāšanas rīkos saskaņā ar Komisijas 2017. gada septembra paziņojumu. Komisija meklē jaunus veidus, kā apzināt panākumus, izmantojot īpašus rādītājus, un kā labāk koncentrēt un konkretizēt pašreizējos dialogus. ES interneta forums izstrādā īpašu ziņošanas mehānismu, kas būtu balstīts uz rādītājiem par dzēsto, ar terorismu saistīto saturu un uz kura pamata platformas tika lūgtas sniegt informāciju, gatavojoties nākamajai foruma augstāko amatpersonu sanāksmei 2018. gada februārī.

Komisija arī izskata konkrētākus pasākumus, kurus būtu iespējams ātri īstenot, lai labāk reaģētu uz teroristiska rakstura saturu tiešsaistē, līdz Komisija pieņems lēmumu par to, vai būtu nepieciešami tiesību akti.

IV. CITU PRIORITĀRO DROŠĪBAS JOMAS DOKUMENTU ĪSTENOŠANA

1. Kiberdrošība

Komisija sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu turpinās īstenot pasākumus, kas izklāstīti 2017. gada septembra kopīgajā paziņojumā “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību”. Komisija apspriežas ar ieinteresētajām personām un strādā, lai sagatavotu ietekmes novērtējumu tiesību akta priekšlikumam nolūkā izveidot Kiberdrošības zināšanu centru tīklu un tam piederošu Eiropas kiberdrošības pētniecības un zināšanu centru. Tas atbilst Padomes 2017. gada novembra secinājumiem par kopīgo paziņojumu, kurā Komisija tiek aicināta līdz 2018. gada vidum iesniegt tiesību akta priekšlikumu. Komisija arī sāka informācijas par kompetencēm apkopošanas pasākumus visā ES. Komisijas pētījumus papildinās rezultāti, kas tiks gūti 2018. gada 10. janvārī sāktajā pašreģistrācijas aptaujā. Komisija aicina visus ieinteresētos kiberdrošības centrus Eiropas Savienībā dalīties ar informāciju par savām kompetencēm un darbību. Visbeidzot, Komisija rīkojās saistībā ar savu apņemšanos uzsākt pilotprojektu EUR 50 miljonu vērtībā saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, lai atbalstītu kompetenču centru tīkla izveidi. Komisija iesniedza dalībvalstīm priekšlikumu grozīt 2018.–2020. gada darba programmu un plāno 2018. gada pirmajā ceturksnī publicēt uzaicinājumu iesniegt pieteikumus.

Komisija 2017. gada septembrī ierosināja pastiprināt atturēšanu no kibernozieguma ar jauniem pasākumiem, kuru mērķis ir apkarot krāpšanu un bezskaidras naudas instrumentu viltošanu. Ierosinātā direktīva nostiprinās tiesībaizsardzības iestāžu spēju apkarot šāda veida noziegumus un ieviesīs arī kopējus noteikumus attiecība uz sankciju līmeni, un precizēs dalībvalstu jurisdikcijas tvērumu šādu nodarījumu gadījumos. Komisija aicina likumdevējus apstiprināt savas sarunu pilnvaras, kas ļautu sākt starpiestāžu diskusijas par šo priekšlikumu un līdz gada beigām panākt vienošanos.

Komisija 2017. gada oktobrī nāca klajā ar pasākumu kopumu nolūkā sniegt atbalstu tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm gadījumos, kad tās konstatē, ka noziedznieki izmanto šifrēšanu. Saskaņā ar minēto Komisija divpadsmitajā progresa ziņojumā par drošības savienību apņēmās informēt par līdzekļiem, kas darīti pieejami tiesībaizsardzības iestādēm, kad kriminālizmeklēšanas ietvaros tās saskaras ar šifrēšanas tehnoloģiju izmantošanu. Izskatot lūgumu par lielāku atbalstu, ko dalībvalstis 2017. gada decembrī iesniedza Tieslietu un iekšlietu padomē, Komisija grozīs 2018. gada Eiropola budžetu, to papildinot ar EUR 5 miljoniem, lai pastiprinātu Eiropola spēju atšifrēt informāciju, kas likumīgi iegūta kriminālizmeklēšanas laikā. Kā paziņots 2017. gada oktobrī, pastāvīgi jānovērtē šifrēšanas lomas tehniskie un juridiskie aspekti kriminālizmeklēšanā, ņemot vērā šifrēšanas metožu nepārtraukto attīstību, to, ka noziedznieki aizvien biežāk izmanto šifrēšanas metodes, kā arī ietekmi uz kriminālizmeklēšanu. Komisija turpinās šo svarīgo darbu.

Pagājušajā rudenī Eiropas Ārējās darbības dienests sadarbībā ar Komisiju rīkoja dialogus pat kiberjautājumiem ar Ķīnu, Indiju, ASV un Brazīliju, kuru laikā tika apspriesti jautājumi, kas ir saistīti ar kiberjomas normu īstenošanu, uzticības veicināšanas pasākumiem kiberdrošības jomā, spēkā esošo starptautisko tiesību aktu piemērošanu kibertelpā un ES un tās partneru kiberdrošības iekšējo politiku. Turklāt ir gūts progress, veidojot kiberspējas trešās valstīs. Kiberaizsardzības jomā Politikas un drošības komiteja pieņēma ziņojumu par kiberaizsardzības politikas satvara īstenošanu. 2017. gada 8. decembrī notika ikgadējā ES un NATO augsta līmeņa dienestu savstarpējās konsultācijas kiberjautājumos, kur galvenā uzmanība tika pievērsta kiberpasākumu īstenošanai saskaņā ar kopīgo paziņojumu. 2017. gada decembrī Eiropas Ārējās darbības dienests arī rīkoja pasākumu ar dalībvalstīm, lai valsts un nevalstiskie dalībnieki sāktu īstenot ES vienotās diplomātiskās reakcijas uz kiberuzbrukumiem regulējuma īstenošanas vadlīnijas.

2. Sabiedrisku vietu aizsardzība

Komisija prioritārā kārtā īsteno rīcības plānu sabiedrisku vietu aizsardzības atbalstam saskaņā ar Komisijas 2018. gada darba programmu. 2017. gada 20. decembrī Komisija organizēja pirmo ES operatoru forumu, sapulcējot vienkopus publisko iestāžu un dažādu sabiedrisko vietu, piemēram, transporta jomas, izstāžu centru, stadionu, slimnīcu, iepirkšanās centru un izklaides nozares privātos dalībniekus. Foruma mērķis ir veicināt publisko un privāto partnerību sabiedrisko vietu aizsardzībā un dalīties ar gūto pieredzi un paraugpraksi, apmainīties ar informāciju, sekmēt pārnozaru mācīšanos un izstrādāt vadlīnijas. Tas ietver tādus pasākumus kā, piemēram, atklāšana, jaunu tehnoloģiju un drošības risinājumu testēšana, standartu izstrāde un riska un neaizsargātības novērtējumi. Visi dalībnieki uzsvēra, ka ir svarīgi izveidot noturīgu privātā un publiskā sektora partnerību gan ES, gan valstu līmenī, un to, ka arī turpmāk ir jāorganizē īpašas tikšanās, kurās jārisina jautājumi saistībā ar konkrētām nozarēm, piemēram, transporta, masu pasākumu, izklaides, viesmīlības un tirdzniecības nozari. Ņemot vērā to, ka vairākos teroristu uzbrukumos tika izmantoti nomāti transportlīdzekļi, Komisija papildus pirmajam ES operatoru forumam 2017. gada 21. decembrī rīkoja arī tikšanos ar automašīnu nomas nozares pārstāvjiem. Operatori bija vienisprātis ar dalībvalstīm, ka ir svarīgi arī turpmāk palielināt zinātību terorisma apkarošanas jomā, lai darbiniekiem būtu nepieciešamie rīki un prasmes aizdomīgu nomas darījumu atpazīšanai. Komisija izveidos portālu, lai atvieglotu paraugprakses apmaiņu šajā nozarē.

Rīcības plānā tiek aicināts izveidot ciešu dialogu ar reģionālajām un vietējām iestādēm. Šajā nolūkā Komisija un Reģionu komiteja 8. martā Briselē organizē konferenci, lai sapulcētu daudzu Eiropas pilsētu, tostarp to, kuras ir cietušas no teroristu uzbrukumiem, mērus nolūkā atvieglot informācijas apmaiņu saistībā ar sabiedrisko vietu aizsardzību. Konferencē tiks izmantota pieredze, kas gūta pēc nesenajiem uzbrukumiem, un tiks apzināta Savienības pilsētu paraugprakse. Tajā tiks pievērsta uzmanība arī pašreizējiem vai plānotajiem pilotprojektiem un centīsies apzināt, kā labāk izmantot ES finansējumu šādu pasākumu atbalstam.

Finansējums ir patiešām svarīgs aspekts sabiedrisko vietu aizsardzības atbalstam. Vienlaikus ar Rīcības plānu tika izsludināts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, izmantojot Iekšējās drošības fonda sadaļu “Policija”, kopumā par summu EUR 18,5 miljoni, kā arī tika paziņots par papildu finansējumu ilgtermiņā līdz EUR 100 miljoniem, kas Eiropas Reģionālās attīstības fondā paredzēti iniciatīvai „Inovatīvas pilsētvides darbības” (UIA). Beidzoties 2017. gada 15. septembrī uzsāktajai sabiedriskajai apspriešanai, Komisija 2018. gada 18. janvārī Briselē organizēja darbsemināru ieinteresētajām personām par sabiedrisko vietu drošības pilsētvides perspektīvu. Dalībnieki kopīgi ar valstu valdību un vietējo valdību, Eiropas tīklu, akadēmiķu un pētnieku, NVO un citu starptautisku iestāžu pārstāvjiem apsprieda galvenās drošības problēmas pilsētās un reakcijas, kas jānodrošina vietējā līmenī. Šā darbsemināra rezultāti palīdzēs noteikt pasākumu tvērumu saistībā ar inovatīvām pilsētvides darbībām un ES pilsētprogrammu.

Komisija turklāt veic pasākumus, lai novērstu drošības riskus komerciālā autotransporta nozarē. 2018. gada janvārī tiek publicēts drošības instrumentu kopums ar praktiskiem norādījumiem, lai palīdzētu Eiropas kravas automašīnu vadītājiem, autopārvadājumu uzņēmumiem un citām svarīgām ieinteresētajām personām novērst kravu zādzības, slepenu ielaušanos kravas automašīnās un iespējamus terorisma draudus. Komisija arī atjaunina un uzlabo mūsdienīgu labas drošības praksi, kas ātri noveco, jo draudi pastāvīgi mainās, parādās jaunas tehnoloģijas un mainās regulējums.

3. Drošības pētniecība