LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 17.3.2009 
SEC(2009) 301 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
par priekšlikumu izveidot ilgtermi ņa plānu heka zieme ļu krājumam un zvejniec ībām, kas šo 
krājumu izmanto 
 
 
COM(2009) 122 final 
SEC(2009) 300 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
par priekšlikumu izveidot ilgtermi ņa plānu heka zieme ļu krājumam un zvejniec ībām, kas šo 
krājumu izmanto 
Ietekmes nov ērtējums attiecas uz priekšlikuma projektu regulai, ar kuru aizst ātu pašreiz ējo 
krājuma atjaunošanas pl ānu un noteiktu ilgtermi ņa mērķus un īstenošanas metodes attiec ībā 
uz ziemeļu heka zvejošanu. 
Priekšlikums attiecas uz heka zieme ļu krājumu, kas atrodas galvenok ārt uz rietumiem un 
dienvidiem no Īrijas, Lamanša rietumda ļā un Biskajas l īcī, un uz zvejniec ībām, kas šo 
krājumu izmanto. 
2004. gad ā pēc ārkārtas situācijas plāna (Regula (EK) Nr. 1162/2001, Regula (EK) 
Nr. 2602/2001 un Regula (EK) Nr. 494/2002) tika pie ņemts heka zieme ļu krājuma 
atjaunošanas pl āns (Regula (EK) Nr. 811/2004). T ā mērķis bija saglab āt heka zieme ļu 
krājuma nārsta biomasu ( SSB) 140 000 t apjom ā (biomasas piesardz īgais apjoms, B pa), 
samazinot no kr ājuma izzvejoto heku pie ļaujamo proporcion ālo daļu (zvejas izrais īta mirstība, 
F) līdz 0,25 un nosakot, ka KPN izmai ņas attiecībā pret iepriekš ējo gadu nedr īkst pārsniegt 
15 %. Kr ājuma atjaunošanas pl āna mērķis bija atbilstoši piesardz ības principam pan ākt, lai 
zivju daudzums heka kr ājumā, kas bija tuvu piln īgam izsīkumam, palielin ātos līdz drošam 
minimālajam daudzumam. 
Saskaņā ar patlaban sp ēkā esošo regulu kr ājuma atjaunošanas pl āns ir jāaizstāj ar pārvaldības 
plānu, kad divus gadus p ēc kārtas ir sasniegts paredz ētais krājuma lielums. ICES  ar ZZTEK 
piekrišanu j āpaziņo, kad ir sasniegti kr ājuma atjaunošanas pl ānā noteiktie m ērķi. 
ICES  un ZZTEK nesen veikto zin ātnisko nov ērtējumu rezult āti liecina, ka kr ājuma 
atjaunošanas pl āna mērķis ir sasniegts. T āpēc atjaunošanas pl āns jāaizstāj ar pārvaldības 
plānu, lai nodrošin ātu lielus ieguves apjomus un kr ājuma ilgtsp ējīgu izmantošanu. 
Šajā ziņojumā ir izvērtēti risinājumi, kādus Kopiena var izv ēlēties heka zieme ļu krājuma 
efektīvai pārvaldībai. Ir analiz ēti turpmāk minētie risinājumi.  
1. risinājums — politikas nemain īšana  
Pārvaldība tiek turpin āta, pamatojoties uz pašreiz ējā atjaunošanas pl ānā paredzēto zvejas 
izraisītās mirstības rādītāju. Tas noz īmē, ka uz zvejošanu attiecin āmais zvejas izrais ītās 
mirstības piesardz ības līmenis (F pa) arī turpmāk ir 0,25. 
Izvērtējot šo risin ājumu, tika secin āts, ka tam b ūtu negatīva ietekme uz heka zieme ļu krājumu, 
jo saglabātos tāda zvejas intensit āte, kas ir p ārāk liela šim kr ājumam un k ā rezultāts ir lieli 
izmetumu apjomi, jo īpaši attiec ībā uz zivju mazu ļiem. Tas noz īmētu arī, ka ES nepilda savas 
saskaņā ar kopējo zivsaimniec ības politiku noteikt ās saistības ierobežot zvejošanu l īdz 
ilgtspējīgiem apjomiem, lai atjaunotu un saglab ātu krājumus tādos apjomos, kuri ļautu 
sasniegt maksim ālo ilgtsp ējīgas ieguves apjomu, kas savuk ārt radītu labumu gan 
zvejniecībām, gan zivsaimniec ības nozarei kopum ā.  
 
LV 3   LV 2. risinājums — p ārvaldības plāns 
Šā risinājuma pamat ā ir pieeja, kas balst īta uz maksim ālajiem ilgtsp ējīgas ieguves apjomiem. 
Saskaņā a r  t o  p a k āpeniski tiktu piel āgots zvejas izrais ītās mirstības līmenis, lai ļautu 
krājumam atjaunoties l īdz maksim ālajiem ilgtsp ējīgas ieguves apjomiem. Tika izskat ītas 
vairākas šā plāna īstenošanas scen ārija alternat īvas. 
Šā risinājuma izskat īšanas rezult āti liecina, ka īstermiņā tā īstenošanai b ūtu negatīva 
ekonomisk ā un sociālā ietekme uz zieme ļu heka zvejas floti, bet ilgtermi ņā nozare g ūtu 
labumu. Š ā risinājuma izvēlēšanās parādītu arī ciešu ES ap ņemšanos nodrošin āt ilgtspējīgus 
zvejas resursus. Tom ēr šā risinājuma gad ījumā paietu p ārāk ilgs laiks, kam ēr būtu veikti 
nepieciešamie flotes zvejas jaudas piel āgojumi un palielin āta tās ekonomisk ā efektivitāte.  
3. risinājums — ku ģu ekspluat ācijas pārtraukšana  
Arī šis risin ājums ir balst īts uz maksim ālo ilgtspējīgas ieguves apjomu koncepciju, tikai 
ieteiktie zvejas izrais ītas mirstības līmeņi ir jāsasniedz īsākā laikā. Piemērojot šo risin ājumu, 
tiktu samazin āta zvejas izrais īta mirstība un nov ērsts flotes zvejas jaudas p ārpalikums, 
brīvprātīgi pārtraucot ku ģu ekspluat āciju.  
Izvērtējot šo risin ājumu, tika secin āts, ka, to piem ērojot, tiktu par ādīta ES apņemšanās panākt 
līdzsvaru starp zvejošanu un kr ājuma produktivit āti. Turklāt šis risin ājums ļautu panākt arī 
heka zvejas izrais ītas mirstības samazin ājumu īstermiņā, vienlaikus ļaujot attīstīties mazākai, 
bet efektīvākai un rentabl ākai zvejniec ības nozarei. Rezult ātā šī sistēma tiktu orient ēta uz to, 
lai mazin ātu ekonomisko ietekmi, k āda varētu būt vērojama zvejniec ības nozar ē pārejas 
sākuma posm ā, un nodrošin ātu ilgtspējīgus zvejas resursus. 
Secinājumi 
Ziņojumā izdarīts secinājums, ka b ūtu jāizvēlas 3. risin ājums. Ar zieme ļu heka zvejošanu 
saistītās problēmas vislab āk būtu risināmas, ja zvejas izrais ītās mirstības līmeņi tiktu piel āgoti 
maksimālajiem ilgtsp ējīgas ieguves apjomiem, īstermiņā brīvprātīgi pārtraucot ku ģu 
ekspluatāciju un pēc tam zvejojot stabilus apjomus.  
Līdz šim Komisija vair āk koncentr ējās uz zvejas izrais ītās mirstības līmeņu pakāpenisku 
pielāgošanu, piem ērojot ilgtermi ņa pārvaldības plānus, lai izvair ītos no pēkšņām sociāla 
rakstura probl ēmām. Ņemot vērā pašreizējo situāciju, kad ir b ūtiski pieaugušas darb ības 
izmaksas nozar ē un tā rezultātā radusies nepieciešam ība pielāgot flotes zvejas jaudu, 
ieinteresētās personas pieprasa iesp ējas paātrināt ES flotes piel āgošanu. T āpēc kuģu 
ekspluatācijas pārtraukšana ir risin ājums, ko atbalsta gan J ūrlietu un zivsaimniec ības 
ģenerāldirektorāts, gan ieinteres ētās personas, ar kur ām šā politiskā pasākuma izstr ādes laikā 
ir notikušas plašas apspriedes.