[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 27.3.2006 COM(2006) 144 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko groza Regulu (EK) Nr. 51/2006 attiecībā uz putasu un siļķēm (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 51/2006 [1] attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām ir noteiktas zvejas iespējas 2006. gadam un ar tām saistītie nosacījumi, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem - ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi. Saskaņā ar 23. februārī notikušajām apspriedēm starp Kopienu un Farēru salām ir panākta vienošanās par savstarpēju piekļuvi putasu krājumam un siļķu krājumam abu pušu zvejas zonās. Šī vienošanās jāīsteno. Padome tiek aicināta pēc iespējas drīzāk pieņemt šo priekšlikumu, lai zvejnieki varētu plānot savu darbu zvejas sezonai. Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko groza Regulu (EK) Nr. 51/2006 attiecībā uz putasu un siļķēm EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[2] un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3], tā kā: (1) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 51/2006[4] attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām ir noteiktas zvejas iespējas 2006. gadam un ar tām saistītie nosacījumi, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem - ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi. (2) Saskaņā ar 23. februārī notikušajām apspriedēm starp Kopienu un Farēru salām ir panākta vienošanās par savstarpēju piekļuvi putasu krājumam un siļķu krājumam abu pušu zvejas zonās. Šī vienošanās ir jāīsteno. (3) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 51/2006, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulas (EK) Nr. 51/2006 IA, IB un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS Regulas (EK) Nr. 51/2006 pielikumus groza šādi. 1) Regulas IA pielikums Ierakstu par putasu zonās I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII a,b,d,e, XII un XIV (EK un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šo: „Suga: | Putasu | Zona: | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII a,b,d,e, XII un XIV (EK un starptautiskie ūdeņi) | Micromesistius poutassou | WHB/1 X 14 | Dānija | 52 529 | (5) (6) | Vācija | 20 424 | (5) (6) | Analītiska KPN Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu | Spānija | 44 533 | (5) (6) | Francija | 36 556 | (5) (6) | Īrija | 40 677 | (5) (6) | Nīderlande | 64 053 | (5) (6) | Portugāle | 4137 | (5) (6) | Zviedrija | 12 994 | (5) (6) | Apvienotā Karaliste | 68 161 | (5) (6) | EK | 344 063 | (5) (6) | Norvēģija | 152 442 | (1) (2) | Farēru salas | 45 000 | (3) (4) | KPN | 2 000 000 | __________ | 1 Drīkst zvejot EK ūdeņos II, IVa, VIa apgabalā uz ziemeļiem no 56°30'Z; VIb, VII apgabalā uz rietumiem no 12°R. 2 No tām 500 tonnas drīkst būt argentīnas (Argentina spp.). 3 Putasu nozveja var ietvert argentīnu (Argentina spp.) nenovēršamu nozveju. 4 Drīkst zvejot EK ūdeņos VIa apgabalā uz ziemeļiem no 56°30'Z, VIb, VII apgabalā uz rietumiem no 12°R. 5 Līdz pat 61% no tām drīkst zvejot Norvēģijas ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu. 6 Līdz pat 1,66% no tām drīkst zvejot Farēru salu ūdeņos, Vb zonā. | „ | 2) Regulas IA pielikums Iekļauj šādu ierakstu par putasu EK ūdeņu II, IVa, VIa, VIb un VII zonā: „Suga: | Putasu | Zona: | EK ūdeņi - II, IVa2, VIa3,VIb, VII4 | Micromesistius poutassou | WHB/24A567 | Farēru salas | 10 000 | (1) | KPN | 2 000 000 | 1 Jāatskaita no Farēru salu nozvejas ierobežojumiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. 2 Nozveja IVa zonā nepārsniedz 2500 tonnas. 3 Uz ziemeļiem no 56°30'Z. 4 Uz rietumiem no 12°R.” | 3) Regulas IB pielikums Iekļauj šādu ierakstu par siļķēm I un II zonā (EK un starptautiskie ūdeņi): „Suga: | Siļķe | Zona: | EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi - I un II | Clupea harengus | HER/1/2. | Beļģija | 22 | Dānija | 21 243 | Vācija | 3720 | Spānija | 70 | Francija | 917 | Īrija | 5499 | Nīderlande | 7602 | Polija | 1075 | Portugāle | 70 | Somija | 329 | Zviedrija | 7872 | Apvienotā Karaliste | 13 581 | EK | 62 000 | Farēru salas | 6196 | (1) | KPN | Nepiemēro | Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu, bet piemēro minētās regulas 5. panta 2. punktu | __________ | 1 Drīkst zvejot EK ūdeņos. | Īpaši nosacījumi | Ievērojot iepriekšminētās kvotas, še turpmāk noteiktajās zonās nedrīkst zvejot vairāk par šādiem daudzumiem: | II, Vb uz ziemeļiem no 62°Z (Farēru ūdeņi) (HER/2A5B-F) | Beļģija | 2 | Dānija | 2117 | Vācija | 371 | Spānija | 7 | Francija | 91 | Īrija | 548 | Nīderlande | 758 | Polija | 107 | Portugāle | 7 | Somija | 32 | Zviedrija | 784 | Apvienotā Karaliste | 1354 | „ | 4) Regulas IV pielikums Pielikuma I daļu groza šādi. „I DAĻA Licenču un zvejas atļauju kvantitatīvie ierobežojumi Kopienas kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos Zvejas apgabals | Zvejas veids | Licenču skaits | Licenču sadalījums starp dalībvalstīm | Maksimālais apgabalā esošo kuģu skaits jebkurā laikā | Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu | Siļķes, uz ziemeļiem no 62°00'Z | Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62°00'Z | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 | Makreles, uz dienvidiem no 62°00'Z, zveja ar riņķvadu | 11 | DE: 1 [5], DK: 26 1, FR: 2 1, NL: 1 1 | nepiemēro | Makreles, uz dienvidiem no 62°00'Z, zveja ar trali | 19 | nepiemēro | Makreles, uz ziemeļiem no 62°00'Z, zveja ar riņķvadu | 11 [6] | DK: 11 | nepiemēro | Rūpnieciskās sugas, uz dienvidiem no 62°00'Z | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 | Farēru salu ūdeņi | Visu veidu zveja ar traļa kuģiem, kas nav garāki par 180 pēdām, zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 | Specializētā mencu un pikšu zveja ar tīklu, kura minimālais linuma acu izmērs ir 135 mm, atļauta tikai apgabalā uz dienvidiem no 62°28'Z un uz austrumiem no 6°30'R | 8 [7] | 4 | Zveja ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Farēru salu bāzes līnijas. No 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim attiecīgie kuģi drīkst zvejot apgabalā starp 61°20'Z un 62°00'Z un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 | Zilo jūras līdaku zveja ar trali, minimālais linuma acu izmērs 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61°30'Z un uz rietumiem no 9°00'R un apgabalā starp 7°00'R un 9°00'R dienvidos no 60°30'Z, un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas 60°30'Z, 7°00'R un 60°00'Z, 6°00'R | 70 | DE: 8 4, FR: 12 4, UK: 0 4 | 20 5 | Specializētā saidu zveja ar trali, minimālais linuma acu izmērs 120 mm, ar iespēju izmantot ap āmi apliktas aizžņaugstropes | 70 | 22 5 | Putasu zveja. Licenču kopskaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, Farēru salu iestādēm ieviešot speciālus pieejas noteikumus apgabalam, ko sauc par „galveno putasu zvejas apgabalu” | 36 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 | Zveja ar āķu jedām | 10 | UK: 10 | 6 | Makreļu zveja | 12 | DK: 12 | 12 | Siļķu zveja uz ziemeļiem no 62°00'Z | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 | Krievijas Federācijas ūdeņi | Visu veidu zveja | pm | pm | Mencu zveja | 7 6 | pm | Brētliņu zveja | pm | pm” | 5) Regulas IV pielikums Pielikuma II daļu groza šādi. „II DAĻA Licenču un zvejas atļauju kvantitatīvie ierobežojumi trešo valstu zvejas kuģiem, kas zvejo Kopienas ūdeņos Kuģa karoga valsts | Zvejas veids | Licenču skaits | Maksimālais apgabalā esošo kuģu skaits jebkurā laikā | Norvēģija | Siļķes, uz ziemeļiem no 62°00'Z | 18 | 18 | Farēru salas | Makreles, VIa (uz ziemeļiem no 56°30'Z), VII e,f,h; stavridas, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30'Z), VII e,f,h; siļķes, VIa (uz ziemeļiem no 56°30'Z) | 14 | 14 | Siļķes, uz ziemeļiem no 62°00'Z | 21 | 21 | Siļķes, IIIa | 4 | 4 | Esmarka mencu un brētliņu rūpnieciskā zveja, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56°30'Z); tūbīšu dzimtas zivis, IV (ietverot nenovēršamo putasu piezveju) | 15 | 15 | Jūras līdakas un brosmes | 20 | 10 | Putasu, II, IVa, VIa (uz ziemeļiem no 56°30'Z), VIb, VII (uz rietumiem no 12°00'R) | 20 | 20 | Zilās jūras līdakas | 16 | 16 | Krievijas Federācija | Siļķes, IIId (Zviedrijas ūdeņi) | pm | pm | Siļķes, IIId (Zviedrijas ūdeņi, nezvejojoši bāzes kuģi) | pm | pm | Brētliņas | 4 1 | pm | Barbadosa | Tīģergarneles2 (Franču Gviānas ūdeņi) | 5 | pm 3 | Lutjānzivis4 (Franču Gviānas ūdeņi) | 5 | pm | Gviāna | Tīģergarneles5 (Franču Gviānas ūdeņi) | pm | pm 6 | Surinama | Tīģergarneles5 (Franču Gviānas ūdeņi) | 5 | pm 7 | Trinidada un Tobago | Tīģergarneles5 (Franču Gviānas ūdeņi) | 8 | pm 8 | Japāna | Tunzivis9 (Franču Gviānas ūdeņi) | pm | Koreja | Tunzivis10 (Franču Gviānas ūdeņi) | pm | pm 5 | Venecuēla | Lutjānzivis5 (Franču Gviānas ūdeņi) | 41 | pm | Haizivis5 (Franču Gviānas ūdeņi) | 4 | pm | _________________ 1 Attiecas tikai uz EK ūdeņu Latvijas zonu. 2 Licences garneļu zvejai Francijas Gviānas departamenta ūdeņos izdod, pamatojoties uz Komisijas apstiprinātu nozvejas plānu, ko iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādes. Nevienas šādas licences derīguma termiņš nepārsniedz zvejas laiku, kas paredzēts nozvejas plānā, kurš ir licences izdošanas pamatā. 3 Dienu skaits jūrā ierobežots līdz 200 dienām gadā. 4 Jāzvejo tikai ar āķu jedām vai zivju krātiņiem (lutjānzivis) vai ar āķu jedām vai tīkliem, kuriem minimālais linuma acu izmērs ir 100 mm, un dziļāk par 30 m (haizivis). Lai izsniegtu šādas licences, jāpierāda, ka kuģa īpašnieks, kas iesniedzis licences pieteikumu, un pārstrādes uzņēmums, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir noslēguši likumīgu līgumu, kas ietver saistības vismaz 75% no visas lutjānzivju nozvejas vai 50% no visas haizivju nozvejas no attiecīgā kuģa izkraut krastā minētajā departamentā, lai tās varētu pārstrādāt šā uzņēmuma ražotnē. Iepriekšminētajam līgumam jābūt vizētam Francijas iestādēs, tā nodrošinot līguma atbilstību gan līgumu noslēgušā pārstrādes uzņēmuma faktiskajai jaudai, gan Gviānas ekonomikas attīstības mērķiem. Pienācīgi vizētā līguma kopiju pievieno licences pieteikumam. Ja iepriekšminēto vizēšanu atsaka, tad Francijas iestādes paziņo attiecīgajai pusei un Komisijai par šo atteikumu un norāda tā iemeslus. 5 Piemēro no 2006. gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim. 6 Uz laiku, līdz noslēdzas apspriedes ar Norvēģiju par zvejniecību 2006. gadā. 7 Dienu skaits jūrā ir ierobežots līdz pm gadā. 8 Dienu skaits jūrā ir ierobežots līdz 350 dienām gadā. 9 Jāzvejo tikai ar āķu jedām. 10 No tiem jebkurā laikā mencu zvejā ar žaunu tīkliem drīkst piedalīties ne vairāk kā 10 kuģi.” [1] OV L 16, 20.1.2006., 1. lpp. [2] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [3] OV C […], […], […]. lpp. [4] OV L 16, 20.1.2006., 1. lpp. [5] Šis piešķīrums ir spēkā zvejai ar riņķvadu un trali. [6] Jāizvēlas no 11 licencēm makreļu zvejai ar riņķvadu uz dienvidiem no 62°00'Z. [7] Atbilstīgi 1999. gada Vienošanās protokolam skaitliskie rādītāji specializētajai mencu un pikšu zvejai ir iekļauti skaitliskajos rādītājos „Visu veidu zveja ar traļiem, ko zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām”. 4 Šie skaitļi attiecas uz maksimālo apgabalā esošo kuģu skaitu jebkurā laikā. 5 Šie skaitļi ir iekļauti rādītājos par „Zveju ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Farēru salu bāzes līnijām”. 6 Attiecas tikai uz kuģiem, kas kuģo ar Latvijas karogu.