Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam atbilstīgi EK Līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) pieņemšanu /* COM/2006/0548 galīgā redakcija - COD 2005/0043 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.9.2006 COM(2006) 548 galīgā redakcija 2005/0043 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK Līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) pieņemšanu 2005/0043 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAMatbilstīgi EK Līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļaipar Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) pieņemšanu 1. Priekšvēsture Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2005) 119, galīgā redakcija - 2005/0043(COD) un 2005/0044(CNS)): | 2005. gada 13. aprīlis | Reģionu komitejas atzinuma datums: | 2005. gada 16. novembris | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: | 2005. gada 14. decembris | Eiropas Parlamenta atzinuma datums (pirmais lasījums): | 2006. gada 15. jūnijs | Datums, kad grozītais priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei: | 2006. gada 28. jūnijs | Kopējās nostājas pieņemšanas datums: | 2006. gada 25. septembris | 2. Komisijas nostāja par Padomes kopējo nostāju Saskaņā ar EK Līguma 251. pantu šajā paziņojumā izklāstīta Komisijas nostāja par Padomes kopējo nostāju, kura pēc 2006. gada 24. jūlijā panāktās politiskās vienošanās attiecībā uz Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai pieņemta ar kvalificētu balsu vairākumu 2006. gada 25 . septembrī. Politisku vienošanos 2006. gada 24. jūlijā panāca arī attiecībā uz Euratom pamatprogrammu. Kopējā nostājā būtībā ir saglabāta Komisijas ierosinātās pamatprogrammas struktūra un saturs, un kopumā tā ir lielā mērā saskanīga ar Eiropas Parlamenta atzinumu. Padome ir iestrādājusi lielāko daļu grozījumu, kurus Eiropas Parlamenta atzinumā pieņēma pirmajā lasījumā (2006. gada 15. jūnijā) un kurus Komisija iekļāva grozītajā priekšlikumā[1]. 3. Komentāri par kopējo nostāju Komisija uzskata, ka kopējā nostāja ir labs pamats turpmākām sarunām par pamatprogrammu ar mērķi panākt vienošanos otrajā lasījumā. Attiecībā uz budžetu Padome (un Eiropas Parlaments) ir apstiprinājusi tā kopējo summu 50,521 miljona euro apmērā, ko Komisija grozītajā priekšlikumā[2] paredzēja pēc tam, kad Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2006. gada 17. maijā noslēdza Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību [3]. Attiecībā uz budžeta sadalījumu kopējā nostāja kopumā ir saskanīga ar Komisijas grozīto priekšlikumu un Parlamenta atzinumu, izņemot turpmāk minētos aspektus. - Programmā „Sadarbība” - lielāka summa atvēlēta piecām tēmām : „Veselība”, „Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”, „Enerģētika”, „Vide”, kā arī nedaudz palielināta tēmai „Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes” paredzētā summa; - samazināta tēmai „Drošība un kosmoss” atvēlētā summa. - Programmā „Iespējas” - ievērojami samazināta summa „Pētniecības infrastruktūrām”, mazāka summa atvēlēta arī „Zinātnei sabiedrībā”; - lielākas summas paredzētas „Pētniecībai MVU vajadzībām” un „Pētniecības potenciālam”, kā arī nedaudz palielināta „Starptautiskās sadarbības pasākumiem” atvēlētā summa. Lai gan ierosinātie pasākumi un paredzētais budžets ir cieši saistīti, visus kopējā nostājā ierosinātos pasākumus, iespējams, nevarēs pilnībā īstenot pētniecības infrastruktūrām un tēmai „Drošība un kosmoss” samazinātā budžeta dēļ. Attiecībā uz programmas struktūru kopējā nostājā saglabāti Komisijas ierosinātie daudzveidīgie programmas komponenti, tostarp uz tematiska pieeja un programmas elastīgums, ņemot vērā tās septiņu gadu darbības laiku. Komisija piekrīt, ka saskaņotai politikas izstrādei jāparedz atsevišķa daļa programmā „Iespējas”. Tomēr Padome, tāpat kā Parlaments, ir sadalījusi tēmu „Drošība un kosmoss” divās tēmās, tādējādi paredzot desmit tēmas. Komisija uzskata, ka, nenošķirot abas jomas, varētu panākt ievērojamu elastīgumu un sinerģiju. Attiecībā uz pētījumu saturu liela daļa no Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem, kurus Komisija iekļāva grozītajā priekšlikumā, ir iestrādāta arī kopējā nostājā. Komisija grozītajā priekšlikumā skaidri norādīja, ka budžeta samazinājuma dēļ Komisija nav iekļāvusi grozījumus, kuri paplašinātu tēmu jomu, kā dēļ būtu vajadzīgi lielāki resursi. Komisija uzskata, ka tas kopējā nostājā principā ir ņemts vērā. Tomēr „Izpētes piešķīrumu shēmas” izveidošana MVU vajadzībām programmā „Iespējas” nav savienojama ar šo principu. Komisija uzskata, ka budžeta līdzekļi jāizmanto tikai projektu finansēšanai. Komisija atbalsta to, ka tekstā vairāk jāpievēršas MVU, tēmās ierosinot konkrētus pasākumus, tostarp kvantitatīvu un kvalitatīvu analīzi, kas no Komisijas viedokļa ir efektīvāka pieeja nekā mākslīgi izvirzīti mērķi, kurus Komisija neiekļāva grozītajā priekšlikumā. Parlaments par svarīgākajiem jautājumiem uzskatīja kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas, kā arī programmas „Idejas” un „Cilvēki”. - Attiecībā uz kopīgām tehnoloģiju iniciatīvām kopējā nostājā mainīti kritēriji kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu noteikšanai. - Attiecībā uz programmu „Idejas” iekļauti svarīgi precizējumi par Zinātniskās padomes pilnvaru termiņu, atjaunošanu un nozīmi, tās vadību un personālu; paredzēta arī Eiropas Pētniecības padomes struktūru un mehānismu neatkarīga pārskatīšana 2010. gadā un pārskata iesniegšana Parlamentam un Padomei. - Attiecībā uz programmu „Cilvēki” virkne izmaiņu ietver atsauces uz šīs programmas saistību ar citām pamatprogrammas daļām un citām Kopienas programmām, papildinājumus, kuros nepārprotami uzsvērts šīs programmas daļas starptautiskais mērogs, norādes uz atbilstīgu darba apstākļu izveidi pētniekiem un līdzfinansējuma metodi. Visbeidzot, ir sīkāk aprakstīti kritēriji jaunu pētniecības infrastruktūru atbalstam, un ir atzīta reģionālu aspektu nozīme infrastruktūru izveidē. Attiecībā uz pētniecību, kas saistīta ar cilmes šūnām , Komisija atbilstīgi Parlamenta grozījumam iekļāva grozītajā priekšlikumā pantu par to, kādām pētniecības jomām nepiešķir finansējumu saskaņā ar šo pamatprogrammu. Arī Padome kopējā nostājā iekļāva minēto pantu, un Komisija sniedza paziņojumu, kurā atkārtoti apstiprināja kārtību, kas jāievēro (sk. pielikumu). 4. SECINāJUMI Komisija uzskata, ka kopējā nostājā, kas ar kvalificētu balsu vairākumu pieņemta 2006. gada 25 . septembrī, panākta Eiropas Parlamenta un Komisijas nostājas konverģence. Tajā ņemta vērā lielākā daļa grozījumu, kurus Eiropas Parlaments izdarījis pirmajā lasījumā un Komisija iekļāvusi grozītajā priekšlikumā. Tāpēc Komisija atbalsta kopējo nostāju. PIELIKUMS Eiropas Komisija ierosina attiecībā uz Septīto pamatprogrammu arī turpmāk ievērot tās pašas ētikas normas, kuras bija pamatā lēmumiem par ES finansējumu cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecībai Sestajā pamatprogrammā. Eiropas Komisija ierosina arī turpmāk ievērot šīs ētikas normas, jo tā, pamatojoties uz pieredzi, ir izstrādājusi atbildīgu pieeju zinātnes jomai, kura ir ļoti daudzsološa un ir pierādījusi spēju sekmīgi darboties pētniecības programmā, kurā piedalās pētnieki no daudzām valstīm ar atšķirīgu tiesisko regulējumu. 1. Lēmumā par Septīto pamatprogrammu skaidri noteikts, ka Kopienas finansējumu nepiešķir trim pētniecības jomām: 2. pētniecības pasākumiem, kuru mērķis ir cilvēka klonēšana reproduktīviem nolūkiem; 3. pētniecības pasākumiem, kuru mērķis ir pārveidot cilvēku ģenētisko mantojumu un kuru rezultātā šādas izmaiņas varētu kļūt pārmantojamas; 4. pētniecības pasākumiem ar mērķi radīt cilvēka embrijus, kuri paredzēti tikai zinātniskai pētniecībai vai cilmes šūnu iegūšanai, tostarp izmantojot somatisko šūnu kodola pārstādīšanu. 5. Netiks finansēti pasākumi, kas ir aizliegti visās dalībvalstīs. Netiks finansēti pasākumi konkrētā dalībvalstī, ja šādi pasākumi tajā ir aizliegti. 6. Lēmumā par Septīto pamatprogrammu un noteikumos par ētikas normām, ar ko reglamentē Kopienas finansējumu cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecībai, nekādā veidā nav ietverts vērtējums par tiesisko regulējumu vai ētikas normām, ar ko šādu pētniecību reglamentē dalībvalstīs. 7. Uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus Eiropas Komisija skaidri nepieprasa izmantot cilvēka embriju cilmes šūnas. Tas, vai pētījumos vispār tiek izmantotas pieaugušu cilvēku vai cilvēka embriju cilmes šūnas, ir atkarīgs no zinātnieku lēmuma, ko pieņem atkarībā no izvirzītajiem mērķiem. Praktiski lielākā daļa no Kopienas finansējuma cilmes šūnu pētniecībai ir atvēlēta pētījumiem, kuros izmanto pieaugušu cilvēku cilmes šūnas. Nav iemesla to ievērojami mainīt Septītajā pamatprogrammā. 8. Katram projektam, kurā paredzēts izmantot cilvēka embriju cilmes šūnas, sekmīgi jāiztur zinātniska izvērtēšana, kuras laikā neatkarīgi zinātniski eksperti vērtē to, cik šādu cilmes šūnu izmantošana ir nepieciešama zinātnisko mērķu sasniegšanai. 9. Pēc tam Eiropas Komisija organizēs stingru ētikas pārbaudi priekšlikumiem, kuri sekmīgi izturējuši zinātnisko izvērtēšanu. Šajā ētikas pārbaudē ņems vērā principus, kas atspoguļoti ES Pamattiesību hartā un attiecīgās starptautiskās konvencijās, piemēram, Eiropas Padomes Konvencijā par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta 1997. gada 4. aprīlī Ovjedo, un tās Papildu protokolos, UNESCO pieņemtajā Vispārējā deklarācijā par cilvēka genomu un cilvēktiesībām. Ētikas pārbaudes mērķis ir arī pārliecināties, ka priekšlikumos ievēroti to valstu noteikumi, kurās veiks pētījumus. 10. Atsevišķos gadījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laikā. 11. Katrs projekts, kurā paredzēta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana, jāiesniedz apstiprināšanai attiecīgajā valsts vai vietējā ētikas komitejā, pirms sākta šā projekta īstenošana. Jāievēro visi valsts noteikumi un procedūras, tostarp saistībā ar tādiem jautājumiem kā vecāku piekrišana, finansiālas stimulēšanas nepieļaušana u.c. Pārbaudīs arī to, vai projektā iekļautas atsauces uz licencēšanas un kontroles pasākumiem, kas jāveic tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā veiks pētniecību. 12. Katru priekšlikumu, kurš ir sekmīgi izturējis zinātnisko izvērtēšanu, ētikas pārbaudi valsts vai vietējā līmenī un ētikas pārbaudi Eiropas līmenī, atsevišķi iesniegs apstiprināšanai dalībvalstīm regulatīvās komitejas sanāksmē. Netiks finansēts neviens priekšlikums, kurā iekļauta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana, ja tas neiegūs dalībvalstu apstiprinājumu. 13. Eiropas Komisija turpinās darbu, lai visiem pētniekiem būtu plaši pieejami rezultāti, kas iegūti Kopienas finansētos cilmes šūnu pētījumos, tādējādi nodrošinot maksimālu labumu pacientiem visās valstīs. 14. Eiropas Komisija atbalstīs darbības un iniciatīvas, kas palīdz koordinēt un racionalizēt cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecību saskaņā ar ētisku pieeju. Komisija jo īpaši atbalstīs cilvēka embriju cilmes šūnu līniju Eiropas reģistra izveidi. Atbalsts šādam reģistram nodrošinās iespēju pārraudzīt jau iegūtās cilvēka embriju cilmes šūnas Eiropā, palīdzēs zinātniekiem tās maksimāli izmantot un, iespējams, palīdzēs novērst jaunu cilmes šūnu līniju nevajadzīgu iegūšanu. 15. Eiropas Komisija turpinās pašreizējo praksi un neiesniegs regulatīvajai komitejai priekšlikumus projektiem, kas ietvers pētniecības pasākumus, kuros iznīcina cilvēka embrijus, tostarp cilmes šūnu iegūšanai. Izslēdzot šā pētniecības posma finansēšanu, Kopienas finansējums netiks liegts turpmākiem posmiem, kuros paredzēta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana. [1] COM(2006) 364, galīgā redakcija, 28.6.2006. [2] COM(2005) 119, galīgā redakcija/2, 24.5.2006. [3] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.