2013/0141 (COD)

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM,



ko izstrādā atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam,



par

Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem

1.Vispārīga informācija

Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei

(dokuments COM(2013) 267 galīgā redakcija — 2013/0141 COD) 2013. gada 6. maijs Datums, kad atzinumu sniegusi Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja: 2013. gada 10. decembris Datums, kad nostāju paudis Eiropas Parlaments (pirmais lasījums): 2014. gada 15. aprīlis Grozītā priekšlikuma nosūtīšanas datums: * Padomes nostājas pieņemšanas datums: 2016. gada 18. jūlijs

*Ņemot vērā Padomes un Eiropas Parlamenta neoficiālo sarunu rezultātus pēc pirmā lasījuma Eiropas Parlamentā, Komisija nesagatavoja priekšlikuma grozījumu, bet gan pauda savu viedokli par Parlamenta grozījumiem Paziņojumā “Communication de la Commission sur les suites données aux avis et résolutions adoptés par le Parlement eropéen lors de la session d'avril 2014” (dokuments SP (2014)471), kas Eiropas Parlamentam tika nosūtīts 2014. gada 7. jūlijā.

2.Komisijas priekšlikuma mērķis

Šis priekšlikums atceļ un aizstāj augu aizsardzībai no kaitīgajiem organismiem veltītos Savienības tiesību aktus — tie ir Direktīva 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā un vēl sešas direktīvas par augu veselības pasākumiem un kaitīgajiem organismiem. Pašreizējais tiesiskais regulējums ir bijis spēkā kopš 1977. gada un bija jāatjaunina, ņemot vērā jaunos uzdevumus, ko rada tirdzniecības palielināšanās un klimata pārmaiņas. Priekšlikums ietilpa paketē ar pārskatītiem tiesību aktiem, kas saistās ar augu veselību, dzīvnieku veselību, oficiālajām kontrolēm attiecībā uz augiem, dzīvniekiem, pārtiku un barību, kā arī ar šīm rīcībpolitikām paredzētajiem Savienības izdevumiem.

Priekšlikums aptver tādu risku novērtēšanu un pārvaldīšanu, kas saistās ar augiem kaitīgajiem organismiem. Šie kaitīgie organismi ir saskaņā ar starptautisko standartu prasībām klasificēti kā karantīnas organismi un reglamentēti organismi, kas nav karantīnas organismi. Karantīnas organismus tālāk iedala Savienības karantīnas organismos (attiecas uz visu Savienības teritoriju) un aizsargājamās zonas karantīnas organismos (attiecas tikai uz konkrētām aizsargājamām zonām). Visi šie kaitīgie organismi sarakstos jāiekļauj būtu tikai uz starptautiskiem standartiem atbilstoša riska novērtējuma pamata. Priekšlikumā bija arī ierosināts 10 procentus Savienības karantīnas organismu, kas ekonomiku, sabiedrību un vidi ietekmē visvairāk, klasificēt par prioritāriem kaitīgajiem organismiem, uz kuru apsekojumiem un izskaušanas rīcībplāniem attiektos stingrākas prasības.

Priekšlikums visām pusēm (kompetentajām iestādēm, profesionālajiem operatoriem un privātpersonām) ievieš jaunus un specifiskākus pienākumus attiecībā uz kaitīgo organismu paziņošanu. Turklāt tas nosaka jaunus specifiskākus noteikumus attiecībā uz kaitīgo organismu izskaušanu, apsekojumiem; daudzgadu uzraudzības programmām; ārkārtas situāciju plāniem un modelējošām mācībām, kas skar prioritāros kaitīgos organismus; pagaidu pasākumiem, kas skar kaitīgos organismus, kuri vēl nav iekļauti sarakstos kā Savienības karantīnas organismi; stingrākiem valsts līmeņa izskaušanas pasākumiem; un uz izņēmumiem, ko attiecina uz zinātnes, izmēģinājumu, šķirņu veidošanas un selekcijas vai izstāžu vajadzībām.

Priekšlikumā tālāk izklāstīta proaktīvāka sistēma, kā Savienībā ievest un pa to pārvietot augus, augu produktus un citus objektus, uz kuriem var mitināties šādi kaitīgie organismi un kuri var radīt nepieņemamu fitosanitāru risku. Tas vienkāršo sertifikācijas noteikumus, prasot, lai visiem stādāmajiem augiem būtu vienota parauga augu pases. Turklāt ar to tiek iedibināts pirmseksporta sertifikāts, kas gadījumos, kur augi, augu produkti vai citi objekti pirms eksportēšanas uz ārpussavienības valsti tiek pārvietoti no dalībvalsts uz dalībvalsti, nodrošina labāku sadarbību starp tām.

Priekšlikums atbilst labāka regulējuma mērķiem, jo vienkāršo noteikumus, pēc kādiem vienotā tiesiskā regulējumā sarakstos iekļauj visus kaitīgos organismus (karantīnas organismus un reglamentētos nekarantīnas organismus), nosaka skaidrākus un detalizētākus noteikumus, kā reaģēt uz kaitīgo organismu uzliesmojumiem, un saskaņo un precizē prasības, saskaņā ar kurām reglamentētas preces sertificē ievešanai un pārvietošanai Savienības teritorijā. Ar to turklāt tiek iedibināti caurredzamāki fitosanitārā riska novērtēšanas un pārvaldīšanas noteikumi.

3.Komentāri par Padomes nostāju

3.1.Vispārīgas piezīmes

Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamentam un Padomei tika nosūtīts 2013. gada 6. maijā. Eiropas Parlaments savu nostāju pieņēma 2014. gada 15. aprīlī pirmajā lasījumā un atbalstīja Komisijas priekšlikuma galvenos mērķus. Konkrētāk, Eiropas Parlaments piekrita kaitīgo organismu klasifikācijai, pasākumiem attiecībā uz paziņošanu, izskaušanu, apsekojumiem, ārkārtas situāciju plāniem, modelējošām mācībām, tam, ka vajadzīga proaktīvāka importa sistēma, un jaunajai pieejai attiecībā uz augu, augu produktu vai citu objektu sertificēšanu. Eiropas Parlaments ierosināja atcelt slieksni 10 procenti attiecībā uz prioritāriem kaitīgajiem organismiem, ieviesa vairākus grozījumus, kas noteica stingrākas prasības attiecībā uz augu, augu produktu vai citu objektu importēšanu un pārvietošanu tranzītā, un arī ieviesa pienākumu ziņot par augu pasu sistēmas paplašināšanu un importa pasākumu efektivitāti. Eiropas Parlaments arī ierosināja visus reglamentētos kaitīgos organismus iekļaut Regulas pielikumos.

Eiropas Parlamenta nostāja ietvēra 136 Komisijas sākotnējā priekšlikuma grozījumus.

Grozīts Komisijas priekšlikums netika iesniegts. Paziņojumā “Communication de la Commission sur les suites données aux avis et résolutions adoptés par le Parlement européen lors de la session d'avril 2014” (dokuments SP (2014) 471), kas Eiropas Parlamentam tika nosūtīts 2016. gada 7. jūlijā, Komisija norādīja, ka 50 no 136 grozījumiem tā varētu pilnībā, daļēji vai principā pieņemt vai piekrist to pārstrādāšanai, jo uzskatīja, ka šie grozījumi Komisijas priekšlikumu varētu precizēt vai uzlabot un ka tie atbilst tā vispārīgajiem mērķiem.

Pēc Eiropas Parlamenta nostājas pieņemšanas pirmajā lasījumā starp Eiropas Parlamenta, Padomes prezidentūras un Komisijas delegācijām turpinājās neoficiālas sarunas, lai panāktu vienošanos kopējās nostājas stadijā (“agrīna otrā lasījuma vienošanās”).

Šīs sarunas izrādījās veiksmīgas un ir atspoguļotas Padomes kopējā nostājā, ko pieņēma ar kvalificētu balsu vairākumu. Komisija uzskata, ka Padomes kopējā nostāja atspoguļo Komisijas priekšlikuma sākotnējos mērķus un ņem vērā daudzas Eiropas Parlamenta norādītās problēmas. Lai gan attiecībā uz dažiem elementiem kopējā nostāja atšķiras no Komisijas sākotnējā priekšlikuma, Komisija to uzskata par rūpīgi līdzsvarotu kompromisu un ir apmierināta, ka tas aptver visus jautājumus, kurus Komisija, pieņemot šo priekšlikumu, uzskatīja par būtiskiem.