1.Eiropas dabas mantojuma aizsardzība un potenciāla realizēšana

Lai gan Eiropā atrodas dažas no pasaules visblīvāk apdzīvotajām teritorijām pasaulē, tajā ir arī ļoti bagāts un daudzveidīgs dabas mantojums. Dabas aizsardzības direktīvu mērķis ir Eiropas Savienībā dabas veselīgumu nodrošināt, paredzot satvaru saglabājamo sugu un dabīgo dzīvotņu aizsardzībai. Ar direktīvām ir izveidots pasaulē lielākais koordinētais to aizsargāto teritoriju tīkls, kurās ir lielu bioloģiskā daudzveidība; to sauc par Natura 2000 un tas aptver 18 % ES sauszemes teritorijas un 6 % jūras teritorijas. Direktīvas aizsargā aptuveni 1500 dzīvnieku un augu sugas, kā arī apmēram 200 retu dzīvotņu veidus gan aizsargātajās, gan neaizsargātajās teritorijās, un apvieno dabas aizsardzību ar ilgtspējīgu zemes izmantošanu un saimniecisko darbību.

Apņēmusies veicināt labāku regulējumu, Komisija 2014. gadā sāka visaptverošu dabas aizsardzības direktīvu novērtēšanu jeb atbilstības pārbaudi. Kad par Eiropas Savienības vides, jūrlietu un zivsaimniecības komisāru kļuva Karmenu Vella, priekšsēdētājs Jean-Claude Juncker uzdeva viņam šo izvērtējumu pabeigt. Šī procesa gaitā Komisija uzklausīja bažas, ko pauda iedzīvotāji un uzņēmumi, kuriem dažkārt liekas, ka Eiropas noteikumi ir grūti izprotami, piemērojami un izpildāmi.

Atbilstības pārbaudē konstatēja, ka dabas aizsardzības direktīvas ir daļa no plašākas ES bioloģiskās daudzveidības politikas un kā tādas atbilst paredzētajam nolūkam, bet to mērķu sasniegšana un pilnīga potenciāla izmantošana ir atkarīga no būtiskas šo direktīvu īstenošanas uzlabošanas. Ir jāuzlabo gan direktīvu lietderība, gan efektivitāte, kā arī sadarbība ar dažādām ieinteresēto personu kopienām dalībvalstīs un visā ES teritorijā, lai vietējā mērogā nodrošinātu praktiskus rezultātus.

Tikai apmēram puse putnu un mazāka daļa citu aizsargāto sugu un dzīvotņu ES ir labā aizsargātības stāvoklī. Pašlaik lielā mērā ir izveidots Natura 2000 sauszemes tīkls, bet joprojām pastāv nozīmīgi trūkumi jūras vidē. Tikai 50 % Natura 2000 teritoriju ir pārvaldības plāni ar dabas saglabāšanas mērķiem un pasākumiem. Galvenie nepilnīgās īstenošanas iemesli ir ierobežotie resursi, neatbilstoša izpilde, neapmierinoša dabas aizsardzības mērķu integrācija citās politikas jomās, nepietiekamas zināšanas un piekļuve datiem, kā arī slikta saziņu un ieinteresēto pušu iesaiste. Turklāt direktīvu īstenotāji, it īpaši reģionālā un vietējā līmenī, dažkārt nav pietiekami informēti par to prasībām vai tajās paredzēto elastību un iespējām. Tas var raisīt spriedzi starp dabas aizsardzības un saimnieciskās darbības interesēm.

Tomēr atbilstības pārbaude liecina, ka gadījumos, kad mērķtiecīga rīcība tiek īstenota pietiekamā mērogā, sugu un dzīvotņu stāvoklis uzlabojas un dažkārt tiek panākta ievērojama atveseļošanās. Turklāt aizvien plašāk tiek atzīts, ka dabas vide ir dažādu ekonomikas nozaru, piemēram, tūrisma, pamatā. Mūsdienās vides saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana ir nozīmīgāka nekā jebkad agrāk. Šāda pieeja nodrošina plašas iespējas piesaistīt un veicināt ieguldījumus dabas aizsardzībā.

Komisija 2016. gada 7. decembrī organizēja orientējošas debates par atbilstības pārbaudes konstatējumiem un turpmāku rīcību. Komisija attiecīgi izlēma izstrādāt konkrētu rīcības plānu, lai uzlabotu direktīvu īstenošanu un saskaņotību ar sociālekonomiskajiem mērķiem, kā arī valstu, reģionālo un vietējo iestāžu, ieinteresēto personu un iedzīvotāju iesaisti. Ņemot vērā direktīvu izteikto teritoriālo dimensiju un būtisko nozīmi, kas to īstenošanā ir reģionālajām un vietējām iestādēm, šī rīcības plāna izstrādē cieši iesaistījās Reģionu komiteja (RK), kurai būs nozīmīga loma reģionālo un vietējo iestāžu iesaistīšanā un informēšanā.

Šis visaptverošais rīcības plāns ir paredzēts dabas aizsardzības direktīvu praktiskās īstenošanas straujai uzlabošanai un ES 2020. gada mērķu — apturēt bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu izzušanu un tos atjaunot — izpildes paātrināšanai, tostarp attiecībā uz noturību pret klimata pārmaiņām un to mazināšanu. Tas arī dos labumu Eiropas iedzīvotājiem un ekonomikai. Darbības īstenos ES līmenī, jo īpaši Komisija un Reģionu komiteja, bet būs jārīkojas arī dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, izmantojot lielāku ES atbalstu un palīdzību. Rīcības plānā ir piedāvātas patiesas iespējas iesaistīt ieinteresētās personas un sabiedrību un izveidot partnerības dažādās politikas jomās. Tas radīs stabilu pamatu dabas, cilvēku un ekonomikas tuvināšanai un saikņu veidošanai.

2.Rīcības plāna saturs

Rīcības plānā ir iekļautas četras prioritārās jomas, kuras veido 15 konkrētas darbības. Vairums darbību tiks uzsāktas 2017. gadā, lai Komisija varētu ziņot par to izpildi līdz pašreizējā pilnvaru termiņa beigām 2019. gadā. Šajā paziņojumā iekļautajā tabulā ir sniegts šo darbību pārskats. Paziņojumu papildina detalizētas faktu lapas ar plašāku informāciju.

A prioritāte. Pilnveidot norādes un zināšanas, uzlabot saskaņotību ar plašākiem sociālekonomiskiem mērķiem

Dalībvalstu atšķirīgā pieeja direktīvu īstenošanai var izraisīt nevajadzīgus konfliktus un problēmas. Neelastīga sugu aizsardzības noteikumu piemērošana, kavējumi un nepamatoti apgrūtinošas teritoriālo atļauju piešķiršanas procedūras, kā arī nepietiekama ieinteresēto personu izpratne var raisīt nevajadzīgu spriedzi starp dabas aizsardzību un sociālekonomiskām darbībām. Rīcības plānā ir piedāvāti praktiski šo problēmu risinājumi un atbalstīta pārdomātāka, līdzdalīgāka pieeja, lai nodrošinātu pilnīgu zemes īpašnieku un izmantotāju iesaisti. Komisija pilnveidos savas norādes un veicinās labāku tiesību aktu izpratni uz vietas, lai palīdzētu publiskajām iestādēm labāk izpildīt šo tiesību aktu prasības. Dalībvalstīm būs jāuzlabo zināšanas un piekļuve direktīvu īstenošanai nepieciešamajiem datiem. Komisija atbalstīs darbības izpratnes uzlabošanai par to, kā veselīgas ekosistēmas veicina labklājību un ekonomisko attīstību (1.–3. darbība).

Arī Komisijas gatavotie pasākumi, kas veltīti monitoringa un ziņošanas vienkāršošanai ES vides tiesību jomā, palīdzēs uzlabot dabas aizsardzības direktīvu lietderību un efektivitāti.

B prioritāte. Vairot politisko atbildību un stiprināt noteikumu ievērošanu

Lai gan uz dalībvalstīm gulstas galīgā atbildība par dabas aizsardzības direktīvu īstenošanu vietējā mērogā, Komisija ar tām sadarbosies ciešāk, lai veicinātu un atvieglotu dabas saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu. Mums kopā ir jānodrošina, ka tiek izveidots pilnībā saskanīgs un funkcionāls Natura 2000 tīkls un ka sugas tiek aizsargātas un, ja nepieciešams, izmantotas ilgtspējīgi.