PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu (APF) izveidoja 2003. gadā Kotonū nolīguma ietvaros Kotonū nolīguma piemērošanas periodam un finansē no Eiropas Attīstības fonda (EAF), t. i., ārpus Savienības vispārējā budžeta. APF ir kļuvis par vienu no svarīgākajiem instrumentiem Āfrikas un ES sadarbības īstenošanai miera un drošības jomā.

Saskaņā ar pašreizējo 11. EAF sākotnēji APF tika piešķirti 750 miljoni EUR laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam. Šajā summā, kas pamatojās uz 10. EAF APF saistībām, nav pietiekami ņemts vērā straujais APF finanšu apjoma pieaugums pēc 2012. gada, kas turpinājās līdz pat 2015. gadam, kad Komisija ierobežoja savu finansējumu miera atbalsta operācijām līdz 80 % no ANO likmes, ko tobrīd piemēroja to kareivju un policijas spēku algām, kurus izvietoja saskaņā ar Āfrikas vadītām miera atbalsta operācijām. Šī maksimālā apjoma ieviešanas rezultātā stabilizējās APF izmaksas, bet tās nesamazinājās, jo iegūto ietaupījumu, ieviešot APF iemaksu maksimālo apjomu algu finansējumam, kompensēja finansēto miera atbalsta operāciju kopējā skaita palielinājums. Pieprasījuma pieaugums bija īpaši saistīts ar esošo operāciju (Āfrikas Savienības misijas Somālijā (AMISOM)) finansējuma turpināšanu, kā arī jaunu miera atbalsta operāciju ieviešanu (Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas misija Gvinejā-Bisavā (ECOMIB), Daudznacionālā apvienotā taktiskā grupa, lai cīnītos pret Boko Haram (MNJTF), Sāhelas G5 apvienotie spēki).

Tāpēc APF līdz šim ir papildināts četras reizes par kopējo summu 1635 miljonu EUR apmērā: divi papildinājumi — katrs par 150 miljoniem EUR (par kuriem lēmumu pieņēma attiecīgi 2015. gada 24. septembrī un 2016. gada 2. augustā) rīcības programmai 2014.–2016. gadam, trešais papildinājums 535 miljonu EUR apmērā (arī šo lēmumu pieņēma 2016. gada 2. augustā), lai finansētu rīcības programmu 2017. un 2018. gadam, un ceturtais papildinājums 800 miljonu EUR apmērā (šo lēmumu pieņēma 2019. gada 11. aprīlī), lai finansētu rīcības programmu 2019. un 2020. gadam. Šie fondi ļauj īstenot darbības APF ietvaros līdz 2020. gada beigām.

Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un Augstā pārstāvja priekšlikumu par Eiropas Miera mehānismu (EPF) paredzams, ka darbības, ko pašlaik finansē no APF, no 2021. gada 1. janvāra pārņems Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments (NDICI) un EPF. Lai nodrošinātu nepārtrauktu un uzticamu ES atbalstu Āfrikas vadītām miera un drošības darbībām, raita pāreja starp APF un šiem jaunajiem instrumentiem būtu jāatvieglo no 2021. gada janvāra līdz jūnijam vai līdz Kotonū nolīguma termiņa beigām, atkarībā no tā, kas notiek vispirms.

Šā Padomes lēmuma priekšlikuma projekta mērķis ir iegūt Padomes atļauju izmantot 10. EAF atbrīvotos līdzekļus, lai papildinātu APF ar papildu summu līdz 129 miljoniem EUR. Šie līdzekļi tiks izmantoti, piemērojot 10. EAF dalībvalstu iemaksu skalu.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

ES globālajā stratēģijā miers un drošība ir definēta kā viena no būtiskajām ES interesēm, turklāt norādot, ka drošība Eiropā ir cieši saistīta ar mieru kaimiņvalstīs un apkārtējos reģionos. Atjauninātajā Eiropas Konsensā par attīstību, kuru pieņēma 2017. gadā, “miers” ir noteikts par vienu no piecām prioritārajām jomām, kā arī atkārtoti apliecināta ES apņemšanās ievērot uz noteikumiem balstītu pasaules kārtību, pamatojoties uz multilaterālismu. APF ir viens no svarīgākajiem instrumentiem Āfrikas un ES sadarbības īstenošanai miera un drošības jomā atbilstīgi Āfrikas un ES kopējai stratēģijai, kas pieņemta 2007. gadā Lisabonā. Āfrikas un ES 4. samitā, kas notika 2014. gadā, tika atkārtoti apstiprināts, ka miers un drošība ir viena no piecām prioritārajām jomām kopējās stratēģijas īstenošanai. ĀS un ES 5. samitā, kas notika 2017. gada novembrī, vadītāji vienojās par četrām kopējām stratēģiskajām prioritātēm laikposmam līdz nākamajam samitam, un viena no tām ir “Stiprināt noturību, mieru, drošību un pārvaldību”. Pamatojoties uz jauno Eiropas Konsensu par attīstību un atsaucoties uz saikni starp drošību un attīstību un uz ES globālo stratēģiju, kurā uzsvērta vajadzība pēc integrētas pieejas konfliktiem, sadarbība miera un drošības jomā joprojām ir Āfrikas un ES partnerības pamats. Šajā sakarā Eiropas Komisija un Āfrikas Savienības Komisija 2018. gada 23. maijā parakstīja saprašanās memorandu par mieru, drošību un pārvaldību, kas ir pamats ĀS un ES pastiprinātai sadarbībai, lai risinātu ar mieru un drošību saistītas problēmas. Pēdējā laikā šis uzsvars uz pastāvīgu ciešu sadarbību ar Āfrikas partneriem miera un drošības jomā ir nostiprināts Komisijas un EĀDD 2020. gada marta kopīgajā paziņojumā “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku”. Ļaujot turpināt APF darbību līdz 2021. gada vidum vai līdz Kotonū nolīguma termiņa beigām, atkarībā no tā, kas notiek vispirms, šis priekšlikums sekmēs ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM), jo īpaši 16. ilgtspējīgas attīstības mērķa “Veicināt miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības izveidi ilgtspējīgai attīstībai, nodrošināt ikvienas personas piekļuvi tiesiskumam un veidot efektīvas, pārskatatbildīgas un iekļaujošas iestādes visos līmeņos” sasniegšanu. APF parasti tiek finansēts, izmantojot ĀKK iekšējos un reģionālos EAF līdzekļus. Darbības, ko finansē ar papildu līdzekļiem, kuri APF piešķirti no snieguma rezerves (“neizmantojamā rezerve”), arī turpmāk atbildīs vispārējiem un APF jomas konkrētajiem mērķiem, kas noteikti ĀKK iekšējā stratēģijā. Papildu līdzekļi tiks izmantoti saskaņā ar 11. EAF piemērojamiem noteikumiem un procedūrām. Šo līdzekļu plānošanu noteiks ar grozījumu APF rīcības programmā 2019. un 2020. gadam, pievienojot darbību īstenošanu no 2021. gada janvāra vai līdz Kotonū nolīguma termiņa beigām, atkarībā no tā, kas notiek vispirms. Lai veiktu šo grozījumu APF rīcības programmā 2019. un 2020. gadam, nepieciešams COREPER apstiprinājums, pirms šo grozījumu pieņem Komisija, kā tas paredzēts 11. EAF īstenošanas regulas 15. panta b) punktā.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Neattiecas

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats