ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
A.

tā kā 2010. gada 11. novembrīDow AgroSciences Europe saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu Nīderlandes kompetentajai iestādei, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur DAS-40278-9 kukurūzu, sastāv vai ir ražoti no tās; tā kā šis pieteikums ietvēra arī tādu produktu laišanu tirgū, kas sastāv no ģenētiski modificētas kukurūzas DAS-40278-9 vai to satur, lai šos produktus izmantotu ar pārtiku un barību nesaistītā lietošanā, izņemot kultivēšanas nolūkos;
11.

kaut gan zemes politika principā ir dalībvalstu kompetencē, atzīst, ka to var ietekmēt KLP vai citas būtiskas politikas jomas, kas būtiski iespaido lauku saimniecību konkurētspēju iekšējā tirgū; uzskata, ka zemes politikai ir jāpalīdz nodrošināt plašu, taisnīgu un vienlīdzīgu zemes lietošanas tiesību izkliedētību un zemes pieejamību, kā arī atbilstīgi reglamentētu nomas saimniecību statusu, jo šie faktori tieši ietekmē dzīves un darba apstākļus un dzīves kvalitāti lauku apvidos; pievērš uzmanību zemes lietošanas tiesību un apsaimniekošanas svarīgo sociālo funkciju no paaudzes paaudzē, ņemot vērā to, ka saimniecību izzušana un darbvietu zudums izraisīs Eiropas mazo lauku saimniecību un lauku apvidu panīkumu un līdz ar to — sabiedrībai kopumā nevēlamas strukturālas pārmaiņas;
4.

uzsver, ka iedzīvotāju nepietiekamās zināšanas par lielo datu būtību ļauj izmantot personas datus neparedzētiem mērķiem; norāda, ka ES primārā kārtā jānodrošina izglītošana un informētības uzlabošana pamattiesību jomā; mudina ES iestādes un dalībvalstis veikt ieguldījumus iedzīvotāju, tostarp bērnu, digitālajās prasmēs un viņu informētības par digitālajām tiesībām, privātumu un datu aizsardzību uzlabošanā; uzsver, ka šāda veida izglītībai jābūt vērstai uz to, lai uzlabotu izpratni par algoritmu un automatizētu lēmumu pieņemšanas procesu principiem/sistēmu un par to, kā tos jēgpilni interpretēt; norāda arī, ka jāuzlabo zināšanas un jāveicina izpratne par to, kur un kā tiek vāktas datu plūsmas (proti, rasmošana, straumēšanas datu apvienošana ar sociālo tīklu un pievienoto ierīču datiem un šīs informācijas uzkrāšanu jaunā datu plūsmā);
L.

tā kā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE) 2016. gada maijā pieņēma vadlīnijas par zirgu dzimtas darba dzīvniekiem (14) attiecībā uz dzīvnieku piecu pamatbrīvību ievērošanu, proti, brīvību neciest no bada, slāpēm un nepietiekama uztura, no bailēm un distresa, no fiziska diskomforta, karstuma un sāpēm, kā arī brīvību lielā mērā piekopt savai sugai raksturīgu uzvedību;
—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta (B departamenta — Struktūrpolitika un kohēzijas politika) 2016. gada jūnija pētījumu “Maximisation of synergies between European Structural and Investment Funds and other EU instruments to attain the Europe 2020 goals” (“Maksimāla Eiropas strukturālo un investīciju fondu un citu ES instrumentu sinerģijas izmantošana, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus”),
5.

uzskata, ka ir svarīgi noguldītāju, ieguldītāju un uzraudzītāju interesēs novērst to riska svaru pārmērīgo mainīgumu, kurus institūcijās piemēro vienas kategorijas riska svērtajiem aktīviem; atgādina, ka pašreizējie noteikumi, kas reglamentē iekšējo modeļu izmantošanu, bankām paredz būtisku elastīguma līmeni un papildu riska modelēšanas kārtu no uzraudzības perspektīvas; šajā sakarā atzinīgi vērtē EBI uzsākto darbu pie pamatpieņēmumu un pamatparametru saskaņošanas, kuru diverģence tika identificēta kā viens no galvenajiem mainīguma iemesliem, kā arī darbu, ko ECB paveikusi banku uzraudzības jomā saistībā ar savu projektu “Iekšējo modeļu mērķtiecīga pārskatīšana”, lai izvērtētu un apstiprinātu iekšējo modeļu atbilstību un piemērotību; mudina panākt turpmāku progresu šajos darbības virzienos; gaida iznākumu darbam, kas tiek veikts starptautiskā līmenī, lai racionalizētu iekšēju modeļu izmantošanu operacionālā riska un aizdošanas uzņēmumiem, citām finanšu institūcijām un specializētām finanšu un pašu kapitāla bankām gadījumā, nolūkā atjaunot iekšējo modeļu uzticamību un nodrošināt to, ka tie koncentrējas uz jomām, kurās tie sniedz pievienoto vērtību; atzinīgi vērtē arī sviras rādītāja kā stabila atbalsta mehānisma, it īpaši globālām sistēmiski nozīmīgām finanšu institūcijām, ieviešanu; uzsver, ka ir nepieciešama uz risku labāk reaģējoša standartpieeja, lai nodrošinātu principa “vienādi riski, vienādi noteikumi” ievērošanu; aicina finanšu uzraudzības iestādes jaunu iekšējo modeļu izmantošanu atļaut tikai tad, ja tie nepamatoti būtiski nesamazina riska svarus; atkārtoti uzsver 2016. gada 23. novembra rezolūcijā par “Bāzele III” vienošanās finalizāciju paustos secinājumus; īpaši atgādina, ka plānotajām regulatīvajām izmaiņām nevajadzētu izraisīt kapitāla prasību vispārēju pastiprināšanos, nedz arī apdraudēt banku spēju finansēt reālo ekonomiku, it īpaši MVU; uzsver, ka, strādājot starptautiskā līmenī, būtu jāievēro proporcionalitātes princips; atgādina, ka ir svarīgi nepamatoti bargi nesodīt ES banku darbības modeli un nepieļaut diskrimināciju starp ES un starptautiskām bankām; aicina Komisiju nodrošināt, ka jaunu starptautisku standartu izstrādē šajā jomā tiek ņemtas vērā Eiropas līmeņa īpatnības, un to turpmāko tiesību aktu ietekmes izvērtēšanā, ar kuriem tiek īstenoti starptautiskā līmenī pieņemti standarti, pienācīgi ņemt vērā proporcionalitātes principu un dažādu banku darbības modeļu pastāvēšanu;
40.

uzsver, ka tādas mūsdienu parādības kā kapitāla ziņā intensīva ražošana un svarīgais nemateriālo aktīvu ieguldījums pievienotās vērtības radīšanā, no vienas puses, un augsts nevienlīdzības līmenis, bezdarbs, nestandarta darba noturīgs pieaugums un darbaspēka daļas samazināšanās kopējos ienākumos, no otras puses, rada vajadzību paplašināt labklājības sistēmu finansiālo bāzi ar fiskālo neitralitāti, lai visiem nodrošinātu pienācīgu sociālo aizsardzību un kvalitatīvus pakalpojumus; uzskata, ka to vajadzētu darīt, galvenokārt virzoties uz citiem nodokļu ieņēmumu avotiem; mudina dalībvalstis šajā sakarībā izvērtēt savas vajadzības; atgādina, ka tiesību uz sociālo apdrošināšanu uzkrāšana darbā ir svarīgs pienācīga darba aspekts un ka tas dod būtisku ieguldījumu ekonomiskajā un sociālajā stabilitātē; taču norāda, ka pašreizējo darba nodokļu likmi var samazināt, vienlaikus nodrošinot ilgtspēju un valsts sociālās apdrošināšanas shēmu pietiekamību; uzsver arī to, ka atbilstīga publisko ieguldījumu līmeņa un labklājības sistēmu ilgtspējas nodrošināšanai izšķirīgi svarīgi ir apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu;
H.

tā kā gandrīz deviņi no 10 cilvēkiem, kam ir garīgās veselības problēmas, ziņo, ka ir cietuši no stigmatizācijas un diskriminācijas, un vairāk nekā septiņi no 10 ziņo, ka stigmatizācija un diskriminācija ir pasliktinājusi viņu dzīves kvalitāti;
uzsver to, ka 2015. gada janvārī divi EP deputāti tika iecelti par Lūgumrakstu komitejas pārstāvjiem ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesību īstenošanu piemērošanas struktūrās un piedalījās Eiropas Savienības un ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas sākotnējā ziņojuma izskatīšanā Ženēvā (Šveice) 2015. gada 27.–28. augustā; uzsver svarīgo darbu, ko Lūgumrakstu komiteja pastāvīgi veica saistībā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu; pienācīgi ņem vērā to, ka 2015. gads bija ļoti nozīmīgs gads, kurā pirmo reizi ANO aģentūras pārskatīja to, kā ES tiek ievērotas saistības cilvēktiesību jomā; pauž gandarījumu par to, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas komitejai bija iespēja uzklausīt sīku skaidrojumu par Lūgumrakstu komitejas aizsardzības pienākumiem; uzsver, ka komiteja lūgumrakstu izskatīšanas procesā ir sākusi ņemt vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas noslēdzošos apsvērumus ( 2 ) ; pauž gandarījumu par to, ka Lūgumrakstu komitejas 2015. gada 15. oktobrī rīkotā publiskā uzklausīšana “Personu ar invaliditāti aizsardzība no saņemto lūgumrakstu viedokļa” atbilda augstiem pieejamības standartiem; vērš uzmanību uz to, cik svarīgi secinājumi ir izteikti pētījumā, kuru pasūtījis Politikas departaments C un kura nosaukums ir “Lūgumrakstu komitejas aizsargājošā loma saistībā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu”; uzskata, ka ir svarīgi, lai Lūgumrakstu komiteja turpinātu rīkot pasākumus, kas vērsti uz lūgumrakstiem invaliditātes jomā; prasa pastiprināt Lūgumrakstu komitejas un tās sekretariāta spējas, lai tā varētu pienācīgi pildīt savus aizsardzības pienākumus; aicina norīkot īpašu speciālistu, kura pienākums būtu ar invaliditāti saistītu jautājumu risināšana; norāda, cik nozīmīgi bijuši Komitejas 2015. gadā veiktie turpmākie pasākumi attiecībā uz konkrētiem invaliditātes jautājumiem, tostarp, Marrākešas līguma ratificēšana, diskriminācijas novēršanas direktīvas atbloķēšana, dažu tādu preču atbrīvošana no muitas nodokļa, kuras paredzētas personu ar invaliditāti vai ģimenes aprūpētāju izglītošanai un informēšanai zinātnes vai kultūras jomā;
20.

atzinīgi vērtē Ombuda izmeklēšanas saistībā ar t. s. virpuļdurvju efekta gadījumiem Komisijā; pieņem zināšanai to, ka Komisija minēto izmeklēšanu rezultātā ir sniegusi vairāk informācijas par to augsto amatpersonu vārdiem, kuras ir atstājušas savu amatu Komisijā un devušās strādāt privātajā sektorā; mudina biežāk publicēt šādu personu vārdus un citus datus par tām; pauž cerību, ka šim piemēram sekos citas Eiropas iestādes un aģentūras; atzinīgi vērtē Komisijas gatavību publiskot informāciju par bijušo komisāru nodarbošanos pēc pilnvaru termiņa beigām; pauž lielas bažas par to, ka bijušais Komisijas priekšsēdētājs J. M. Barroso ir ticis izraudzīts par Goldman Sachs International konsultantu un vadītāju bez izpildpilnvarām; aicina Ombudu uzsākt stratēģisko izmeklēšanu par to, kā Komisija izskatījusi lietu par J. M. Barroso “virpuļdurvju efekta” gadījumu, tostarp to, kā formulēti ieteikumi attiecībā uz Rīcības kodeksa reformēšanu atbilstīgi labas pārvaldības principiem un LESD 245. pantā paredzētajām prasībām;
14.

atzinīgi vērtē ceļvedi par KDAP, ar kuru iepazīstināja PV/AP un kurā ir iekļauts konkrēts grafiks un pasākumi; atzinīgi vērtē to, ka šis ceļvedis papildina gaidāmo Eiropas Aizsardzības rīcības plānu; uzsver to, ka ir jāpastiprina KDAP militārais aspekts; stingri atbalsta to, ka dalībvalstis koordinē ieguldījumus drošībā un aizsardzībā, kā arī to, ka ES līmenī ir jāpalielina finansiālais atbalsts pētniecībai aizsardzības jomā;
52.

norāda, ka daudzu dalībvalstu īstenotās politikas dēļ cilvēki vecumā no 55 līdz 64 gadiem veido arvien lielāku daļu no darba ņēmēju skaita visās ES dalībvalstīs; tomēr pauž nožēlu, ka šīs grupas nodarbinātības rādītājs ir palielinājies pārāk lēni un ka 28 ES dalībvalstīs tas joprojām nesasniedz 50 %; tādēļ uzsver, ka digitalizācija būtiski ietekmē darba tirgu, radot jaunas darba iespējas un elastīgākus darba apstākļus, piemēram, attālināta darba vai teledarba iespējas, kas var būt efektīvs līdzeklis, lai novērstu cilvēku vecumā virs 50 gadiem un nekvalificētu vidēja vecuma personu izslēgšanu no darba tirgus; šajā kontekstā uzsver, ka nepārtraukta digitālo prasmju uzlabošana, visas karjeras laikā piedāvājot darbiniekiem apmācības, tālākmācības un pārkvalificēšanās iespējas, ir priekšnosacījums digitalizācijas radīto ieguvumu izmantošanai; turklāt uzskata — lai digitālajā tirgū izveidotu jaunas darbvietas, dalībvalstīm būs jāveic turpmāki pasākumi prasmju neatbilstības problēmas risināšanā, jo īpaši attiecībā uz cilvēkiem vecumā virs 50 gadiem;
18.

aicina ES un dalībvalstis noteikt skaidrus noteikumus par to, ka to teritorijā vai jurisdikcijā reģistrētiem uzņēmumiem ir jāievēro cilvēktiesības gan visās to darbībās ikvienā valstī un darbības kontekstā, gan saistībā ar to darījumu attiecībām, tostarp ārpus ES; uzskata, ka uzņēmumiem atkarībā no to lieluma un iespējām, kā arī bankām un citām finanšu vai kredītiestādēm, kas darbojas trešās valstīs, būtu jānodrošina tādu sistēmu ieviešana, ar kurām novērtē riskus un mazina iespējamo negatīvo ietekmi, kas saistīta ar cilvēktiesību, darba, vides aizsardzības un ar katastrofām saistītiem aspektiem to darbībās un vērtību ķēdēs; aicina dalībvalstis periodiski izvērtēt šādu tiesību aktu atbilstību un novērst jebkādus trūkumus;
atzinīgi vērtē Sociālā dialoga komitejas būtisko darbu pasta pakalpojumu nozarē un uzsver Eiropas sociālo partneru projekta “ Managing demographic challenges and finding sustainable Solutions by the social partners in the postal sector ” (“Demogrāfisko problēmu risināšana un noturīgu risinājumu atrašana, ko veic sociālie partneri pasta nozarē”) nozīmi;
5.

pauž nožēlu par to, ka ESTF apiet budžeta lēmējinstitūciju un apdraud budžeta vienotību; atzīmē, ka ar minētā ad hoc instrumenta izveidi tiek atzīta 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) nepietiekamība; atgādina, ka 85 % no Savienības budžeta veido dalībvalstu iemaksas; uzskata, ka līdz ar ESTF izveidi būtu jāpārskata pašreizējās DFS maksimālie apjomi, palielinot dalībvalstu iemaksas; tādēļ uzsver, ka finansēšanas instrumentu izveidei ārpus ES budžeta arī turpmāk jābūt ārkārtas pasākumam; pauž nožēlu par to, ka Parlaments nav pārstāvēts stratēģijas padomē, neraugoties uz to, ka no Savienības budžeta tiek piešķirti ievērojami līdzekļi; prasa stratēģijas padomē aicināt piedalīties budžeta lēmējinstitūciju;
10.

uzsver, ka pašreizējās problēmas liek pārdomāt ES nākotni – ir nepieciešams reformēt Savienību un to padarīt labāku un demokrātiskāku; atzīmē – lai arī dažas dalībvalstis var izvēlēties lēnāku vai mazāka apjoma integrāciju, ir jāpastiprina ES kodols un būtu jāizvairās no à la carte risinājumiem; uzskata, ka ir jāveicina mūsu kopīgās vērtības, jānodrošina stabilitāte, sociālais taisnīgums, ilgtspējība, izaugsme un nodarbinātība, jāpārvar pastāvīga ekonomiskā un sociālā nedrošība, jāaizsargā iedzīvotāji un jārisina migrācijas problēma, un šajā nolūkā ir jāattīsta un jādemokratizē, jo īpaši ekonomiskā un monetārā savienība un brīvības, drošības un tiesiskuma telpa, kā arī jāstiprina kopējā ārpolitika un drošības politika; tādēļ uzskata, ka reformu rezultātā ir jāveido Savienība, kas nodrošina to, ko tās iedzīvotāji vēlas;
12.

atzīst Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda izšķirošo ieguldījumu, attīstot ANO, ES un ĀS partnerības trijotni; uzskata, ka minētais fonds nodrošina gan sākuma punktu, gan arī potenciālu mehānismu, lai izveidotu stiprāku ES un ĀS partnerību, un tas ir pierādījis savu neaizvietojamību, ļaujot ĀS un caur to astoņām reģionālām kopienām (REC) plānot un īstenot savas darbības; uzskata, ka ES iestādēm un dalībvalstīm vajadzētu arī turpmāk būt cieši iesaistītām, lai fonds tiktu pilnībā izmantots, kā arī to, lai ĀS parāda augstāku efektivitātes un pārredzamības līmeni fondu izmantošanā; uzskata, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fondam ir jākoncentrējas uz strukturālo atbalstu, nevis uz Āfrikas bruņoto spēku algu finansēšanu; atzīst, ka tiek izmantoti arī citi finansēšanas mehānismi, taču uzskata, ka, ņemot vērā fonda pievēršanos tikai Āfrikai, kā arī tā skaidros mērķus, tas ir īpaši svarīgs attiecībā uz MAO Āfrikā; uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO), kas veido mieru Āfrikā, ir jādod iespēja paust savu viedokli, īstenojot stratēģiskāku sadarbību ar PSO miera un drošības veidošanā; joprojām saglabā bažas par Āfrikas valstu nepārtrauktajām finansēšanas un politiskās gribas problēmām; atzīmē Padomes 2012. gada 24. septembra secinājumus, kuros teikts, ka būs jāapsver alternatīvas iespējas finansējumam no EAF;
H.

tā kā Dianthus ģints sugu klāsts ir ļoti daudzveidīgs, gan ar savvaļas, gan cilvēku audzētām sugām, jo to izcelsmes areāls ir no Dienvidkrievijas līdz Grieķijas kalnu reģioniem un līdz Overņas kalniem Francijā; tā kā Dianthus spp. ir pielāgojusies vēsākiem Eiropas un Āzijas kalnu reģioniem un arī sastopama Vidusjūras piekrastes reģionos; tā kā D. caryophyllus ir Eiropā plaši audzēts dekoratīvs augs, un to audzē gan siltumnīcās, gan ārā (piemēram, Itālijā un Spānijā), un dažkārt tās ir naturalizētas dažās Vidusjūras valstīs, tomēr naturalizācija ir ierobežota Grieķijas, Itālijas, Sicīlijas, Korsikas un Sardīnijas Vidusjūras reģionā (5);
1.

uzsver, ka VV un DLT var veicināt iedzīvotāju labklājību un ekonomikas attīstību, tostarp arī finanšu nozarē, nodrošinot: a) ka samazinās ar maksājumiem saistītās darījuma un pamatdarbības izmaksas, jo īpaši līdzekļu pārrobežu pārvedumiem, pilnīgi iespējams pat tiktāl, ka tās vairs nepārsniedz 1 % (salīdzinājumā ar ierastajiem 2–4 % tiešsaistes maksājumu sistēmām (21)), un par vairāk nekā vidēji 7 % pārrobežu naudas pārvedumiem (22), tātad, optimistiski raugoties, visu ar naudas pārvedumiem saistīto izmaksu kopsumma galarezultātā varētu samazināties pat par EUR 20 miljardiem; b) plašākā nozīmē — ka samazinās ar finansējuma pieejamību saistītās izmaksas pat tad, ja nav ierastā bankas konta, un tas savukārt varētu veicināt finansiālo integrāciju un palīdzēt sasniegt G20 un G8 noteikto “5x5 mērķi” [piecos gados samazināt naudas pārvedumu izmaksas par pieciem procentpunktiem] (23); c) ka palielinās ne vien maksājumu sistēmu, bet arī preču un pakalpojumu tirdzniecības noturība un (atkarībā no attiecīgās sistēmas uzbūves) arī ātrums, pateicoties decentralizētajai arhitektūrai, kas raksturīga DLT, jo sistēma varētu turpināt uzticami darboties pat tad, ja kāda no tīkla daļām darbotos nepareizi vai būtu uzlauzta; d) ka ir pieejamas viegli lietojamas sistēmas ar zemām darījuma un pamatdarbības izmaksām un augstu privātuma pakāpi, kas tomēr nepieļauj pilnīgu anonimitāti un tādējādi noziedzīga darījuma gadījumā ļauj tam līdz zināmai robežai izsekot un kopumā sniedz iespēju nodrošināt tirgus dalībniekiem lielāku pārredzamību; e) ka šādas sistēmas var izmantot, lai izstrādātu drošus risinājumus, kas ļauj veikt mikromaksājumus tiešsaistē, respektējot personas privātumu, un kas, iespējams, varētu aizstāt dažus no esošajiem tiešsaistes darījumdarbības modeļiem, kuri būtiski apgrūtina privātuma nodrošināšanas iespējas; f) ka dažādus ierastos un novatoriskos maksājumu mehānismus (sākot no kredītkartēm līdz pat mobilo sakaru tehnoloģiju risinājumiem), būtu iespējams apvienot, radot vienu drošu un lietotājam draudzīgu lietojumprogrammu, kas varētu veicināt dažus e-komercijas aspektus Eiropā un pamatīgāk saliedēt vienoto tirgu;
E.

tā kā tikai 42,61 % no ES iedzīvotājiem un tikai 27,8 % no jauniešiem vecumā no 18 līdz 24 gadiem balsoja pēdējās Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kas ir zemākā vēlētāju aktivitāte kopš 1979. gada (13);
18.

uzsver, ka ir steidzami nepieciešams konsultēties ar rūpniecības un pakalpojumu nozari gan privātajā, gan publiskajā sektorā, tostarp ražošanas nozarē (īpaši ar MVU un mikrouzņēmumiem) un/vai iesaistīt to kvalitatīvu PIA mobilitātes programmu izstrādē, plānošanā, īstenošanā un atbalstīšanā; uzskata, ka, izraugoties programmas, būtu jāņem vērā nodarbinātības iespējas uzņemošajos uzņēmumos un organizācijās; uzskata, ka visu ieinteresēto personu elastīga un konstruktīva partnerība, kuras pamatā ir dialogs, sadarbība un paraugprakse, nodrošinās PIA izdošanos un pievienoto vērtību; uzskata, ka ir nepieciešama arī zināšanu un paraugprakses apmaiņa starp mācību centriem un uzņēmumiem; aicina Komisiju sekot piedāvājumam un pieprasījumam ES darba tirgū, kā arī ģeogrāfiskajai un profesionālajai mobilitātei, lai apmierinātu darba tirgus vajadzības; uzskata, ka tādējādi būtu iespējams samazināt atšķirību starp, no vienas puses, apmācības piedāvājumu un to, kas patiesībā sagaida jauniešus uzņēmējdarbības vidē, un, no otras puses, tirgus vajadzībām sektoros ar pievienoto vērtību (piemēram, digitālajā un zaļajā ekonomikā, enerģētikā, aizsardzībā, aprūpes sektorā un mājokļu rekonstrukcijā);
20.

norāda, ka ar izdevumiem saistīto ziņoto krāpniecisko pārkāpumu skaits 2014. gadā salīdzinājumā ar 2013. gadu ir samazinājies par 5 % (ziņots par 306 gadījumiem); pauž nopietnas bažas par to, ka 2014. gadā salīdzinājumā ar 2013. gadu par EUR 115 miljoniem (76 %) ir palielinājies krāpnieciskajos pārkāpumos skarto līdzekļu apmērs, kas ir galvenokārt tādēļ, ka ir strauji pieaudzis (par 660 %) ar Kohēzijas fondu saistīto līdzekļu apmērs; norāda, ka no 74 krāpšanas gadījumiem kohēzijas politikas jomā, kas konstatēti laikā no 2008. gada līdz 2014. gadam, 61 gadījums (82 %) tika konstatēts trijās dalībvalstīs — Vācijā (42 gadījumi), Polijā (11 gadījumi) un Slovēnijā (8 gadījumi); pauž bažas, ka 14 dalībvalstīm šajā laika posmā krāpšanas rādītājs bija 0 %, kas var radīt jautājumus par to kontroles sistēmu efektivitāti;
T.

tā kā zvejniecībai, gan atsevišķi, gan kopā ar klimata pārmaiņām, jūras piesārņojumu vai citām cilvēka jūrniecības darbībām, ir liela ietekme uz jūras biomasu un bioloģisko daudzveidību, un tādējādi zvejniecības ietekme uz jūras bioloģisko daudzveidību apgabalos, no kuriem daudzi nav valstu jurisdikcijā, būtu visaptveroši jārisina, izmantojot visus jūras saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, lai izvairītos no šādas ietekmes vai mazinātu to; tā kā turklāt zvejniecība nav vienīgais cilvēka darbības izraisītas okeānu resursu bojāejas faktors un tai nevajadzētu būt par vienīgo iemeslu starptautiskiem pasākumiem;
6.

pieņem zināšanai Konstitucionālās tiesas lēmumu par Serbu Pašvaldību asociācijas īstenošanu; aicina pilnā apmērā un apņēmīgi īstenot panāktās vienošanās; prasa ievērot tiesiskumu, pauž nožēlu par to, ka opozīcijas spēki neizmantoja šo apturēšanu, lai atsāktu parlamentāro dialogu, un mudina visus politiskos spēkus rīkoties konstruktīvi savas valsts un tās demokrātisko iestāžu un pilsoņu interesēs; uzskata, ka noteikumu par demokrātiju, politisko dialogu un netraucētu parlamenta darbu pilnīga ievērošana ir būtiska, lai nodrošinātu visu Kosovas reformu programmas aspektu īstenošanu; stingri nosoda vardarbīgo Asamblejas darba paralizēšanu, prasa nepieļaut turpmākus vardarbīgus protestus Asamblejā un uzsver, ka Asamblejā ievēlētajiem deputātiem būtu jāsanāk un jāapspriež aktuāli jautājumi, pilnībā ievērojot cieņu pret iestādi; uzsver, ka valdībai vajadzētu ņemt vērā parlamenta rezolūcijas un lēmumus un ziņot, kā to prasa likumdevēja iestāde, pirms tiek pieņemti lēmumi par nolīgumu noslēgšanu ar citām valstīm; šajā sakarībā atzinīgi vērtē divu Kosovas parlamenta deputātu attiecīgi no valdošās koalīcijas un opozīcijas veiksmīgi sagatavoto 2015. gada 20. novembra priekšlikumu; aicina visus iesaistītos politiskos dalībniekus atsākt politisko dialogu, lai rastu izeju no strupceļa un panāktu ilgtspējīgu risinājumu, kas atjaunotu Kosovas Asamblejas normālu darbību; aicina visus Kosovas vadītājus attiekties pret šo situāciju īpaši nopietni un rīkoties atbildīgi, paturot prātā, ka Asambleju ir ievēlējusi Kosovas tauta, lai tā strādātu Kosovas tautas labā; pauž bažas par to, ka atkārtojas vardarbības akti, un aicina tiesībaizsardzības iestādes pildīt savus pienākumus, pilnībā ievērojot juridiskās procedūras; ar bažām norāda uz notikumiem, kas noveduši pie dažu parlamenta deputātu apcietināšanas, un aicina veikt izmeklēšanu par iespējamu ļaunprātīgu varas izmantošanu, kas saistīta ar šiem apcietināšanas gadījumiem; prasa Kosovas Asamblejai precizēt noteikumus par imunitātes atcelšanu tās deputātiem; ņem vērā ombuda pieprasījumu Valsts prokuratūrai Prištinā, lai sāktu izmeklēšanu par policijas iejaukšanos 2015. gada 28. novembrī;
3.

vēlreiz pauž savu nostāju, ka UNHRC locekles būtu jāievēl no to valstu vidus, kuras ievēro cilvēktiesības, tiesiskumu un demokrātiju, un mudina ANO dalībvalstis cita starpā sekmēt to, lai jebkuras valsts ievēlēšana par UNHRC locekli būtu atkarīga no kritērijiem, kuru pamatā ir sniegums cilvēktiesību jomā; pauž bažas par cilvēktiesību pārkāpumiem dažās valstīs, kuras nesen ievēlētas par UNHRC loceklēm; uzskata, ka dalībvalstīm nevajadzētu atbalstīt tādu valstu ievēlēšanu UNHRC, kuras neievēro cilvēktiesības;