LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 17.10.2005 
COM(2005) 497 gal īgā redakcija 
  
Priekšlikums 
PADOMES REGULA, 
ar ko nosaka gal īgo antidempinga maks ājumu un gal īgi iekasē pagaidu maks ājumu, kas 
noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas, Indon ēzijas, Taiv ānas, Taizemes un Vjetnamas 
izcelsmes ner ūsējošā tērauda skr ūvju un stiprin ājumu veidu un to da ļu ievedumiem, un 
pārtrauc proced ūru attiecībā uz dažu Malaizijas un Filip īnu izcelsmes ner ūsējošā 
tērauda skr ūvju un stiprin ājumu veidu un to da ļu ievedumiem  
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1) PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS  
 • Priekšlikuma pamatojums un m ērķi 
Šis priekšlikums attiecas uz to, k ā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu 
(EK) Nr. 384/96 par aizsardz ību pret importu par dempinga cen ām no valst īm, kas nav 
Eiropas Kopienas dal ībvalstis, kur ā jaunākie grozījumi proced ūrā attiecībā uz dažu 
Ķīnas Tautas Republikas, Indon ēzijas, Filip īnu, Malaizijas, Taiv ānas, Taizemes un 
Vjetnamas izcelsmes ner ūsējošā tērauda skr ūvju un stiprin ājumu veidu un to da ļu 
ievedumiem izdar īti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004 
(„pamatregula”). 
 • Vispārējais konteksts  
Šis priekšlikums tiek izvirz īts pamatregulas īstenošanas kontekst ā un ir radies 
izmeklēšanā, kas tika veikta saska ņā ar pamatregul ā noteikto b ūtību un proced ūras 
prasībām. 
 • Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darb ības jomā 
Priekšlikuma darb ības jomā nav spēkā esošu noteikumu. 
 • Saskanība ar citām Eiropas Savien ības politikas jom ām un mērķiem 
Nepiemēro. 
2) APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
 • Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām 
 Proced ūrā iesaistītajām ieinteres ētajām person ām jau bija iesp ēja aizstāvēt savas 
intereses izmekl ēšanas laik ā saskaņā ar pamatregul ā paredzētajiem noteikumiem. 
 • Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana  
 Speci ālas zināšanas nebija nepieciešamas. 
 • Ietekmes nov ērtējums  
Šis priekšlikums ir tapis pamatregulas īstenošanas rezult ātā. Pamatregul ā nav paredz ēts 
vispārējs ietekmes nov ērtējums, bet taj ā ietverts piln īgs novērtējamo nosac ījumu 
saraksts. 
3) PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI  
 • Ierosinātās rīcības kopsavilkums  
Komisija 2004. gada august ā uzsāka antidempinga proced ūru attiecībā uz tādu 
nerūsējošā tērauda skr ūvju un stiprin ājumu veidu un to da ļu ievedumiem, kuru 
 
LV 3   LV izcelsmes valsts ir Ķīnas Tautas Republika, Indon ēzija, Malaizija, Filip īnas, Taivānas, 
Taizemes un Vjetnama. Proced ūru sāka pēc tam, kad Eiropas R ūpniecisko 
savienotājelementu instit ūts Kopienas ražot āju vārdā, kuri veido vair āk nekā 50% no 
kopējā Kopienas ner ūsējošā tērauda savienot ājelementu un to da ļu ražošanas apjoma, 
iesniedza s ūdzību. 
2005. gada 21. maij ā dažu Ķīnas Tautas Republikas, Indon ēzijas, Taiv ānas, Taizemes 
un Vjetnamas izcelsmes ner ūsējošā tērauda skr ūvju un stiprin ājumu veidu un to da ļu 
ievedumiem piem ēroja pagaidu antidempinga maks ājumu no 7,7% l īdz 27,4% apm ērā. 
Pagaidām izmekl ēšanā attiecīgā ražojuma defin īcijā neiekļāva uzgriež ņus, jo vajadz īga 
sīkāka pārbaude, lai noteiktu, vai uzgriež ņus var uzskat īt par vienu ražojumu kop ā ar 
citiem ner ūsējošā tērauda savienot ājelementiem un vai Kopienas ražot āji var tos 
piegādāt. 
Tā kā no Filipīnām ieved tikai uzgriež ņus, attiecīgā ražojuma ievedumiem no š īs valsts 
pagaidu pas ākumus nepiem ēroja.  
Pagaidām attiecībā uz Malaiziju nenoteica dempinga starp ību, kā arī nepiemēroja 
pagaidu pas ākumus. 
Ne Ķīnas Tautas Republikas, ne Vjetnamas p ārbaudītajiem uz ņēmumiem pagaid ām 
nepiešķīra tirgus ekon omikas rež īmu. Tom ēr abiem Ķīnas Tautas Republikas 
ražotājiem eksport ētājiem, kas sadarboj ās, piešķīra atseviš ķu režīmu. 
Ierosinātais galīgais antidempinga maks ājums svārstījās no 7,7% l īdz 27,4%. 
Provizoriskie konstat ējumi saist ībā ar uzgriež ņiem, Malaiziju, Filip īnām un tirgus 
ekonomikas rež īmu Ķīnas Tautas Republikas un Vjetnamas ražot ājiem eksport ētājiem 
palika nemain īgi. 
Tādēļ a r  š o  p r o c e d ūru ierosina uzgriež ņus izslēgt no ražojuma darb ības jomas un 
pārtraukt proced ūru attiecībā uz Malaiziju un Filip īnām.  
Padomei ierosina pie ņemt šeit pievienoto priekšlikumu regulai, kas v ēlākais 2005. gada 
19. novembr ī ir jāpublicē Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī.  
 • Juridiskais pamats  
Padomes 1995. gada 22. decembra Re gula (EK) Nr. 384/96 par aizsardz ību pret 
importu par dempinga cen ām no valst īm, kas nav Eiropas Kopienas dal ībvalstis, kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. 
 • Subsidiarit ātes princips  
Priekšlikums ir Kopienas ekskluz īvā kompetenc ē. Tāpēc subsidiarit ātes principu 
nepiemēro. 
 • Proporcionalit ātes princips  
Priekšlikums ir saska ņā ar proporcionalit ātes principu š ādu iemeslu d ēļ. 
 
LV 4   LV  Lēmuma forma ir aprakst īta iepriekš min ētajā pamatregul ā un neparedz valstu 
lēmumus. 
 Nav piem ērojama nor āde par to, k ā priekšlikuma m ērķim tiek l īdz minimumam 
samazināts un proporcion āli sadalīts Kopienas, valstu vald ību, reģionālo un viet ējo 
varas iest āžu, ekonomisk ā procesa dal ībnieku un pilso ņu finansi ālais un 
administrat īvais slogs. 
 • Instrumentu izv ēle 
 Ierosin ātais instruments: regula. 
 Citi l īdzekļi nebūs piemēroti, jo pamatregula neparedz alternat īvas iespējas. 
4) IETEKME UZ BUDŽETU  
 Šis priekšlikums neietekm ē Kopienas budžetu. 
 
 
LV 5   LV Priekšlikums 
PADOMES REGULA, 
ar ko nosaka gal īgo antidempinga maks ājumu un gal īgi iekasē pagaidu maks ājumu, kas 
noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas, Indon ēzijas, Taiv ānas, Taizemes un Vjetnamas 
izcelsmes ner ūsējošā tērauda skr ūvju un stiprin ājumu veidu un to da ļu ievedumiem, un 
pārtrauc proced ūru attiecībā uz dažu Malaizijas un Filip īnu izcelsmes ner ūsējošā 
tērauda skr ūvju un stiprin ājumu veidu un to da ļu ievedumiem  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, 
ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Re gulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardz ību pret 
importu par dempinga cen ām no valst īm, kas nav Eiropas Kopienas dal ībvalstis(1) 
(„pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu, 
ņemot vērā priekšlikumu, ko p ēc apspriešan ās ar Padomdev ēju komiteju iesniedza Komisija, 
tā kā: 
A. PAGAIDU PAS ĀKUMI 
(1) Komisija ar Re gulu (EK) Nr. 771/20052 („pagaidu regula”) noteica pagaidu 
antidempinga maks ājumu dažu to Ķīnas Tautas Republikas („ ĶTR”), Indon ēzijas, 
Taivānas, Taizemes un Vjetnamas izcelsmes ner ūsējošā tērauda skr ūvju un 
stiprinājumu un to da ļu ievedumiem, uz kur ām attiecas KN kodi 7318 12 10, 
7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70. 
(2) Jāatgādina, ka dempinga un kait ējuma izmekl ēšana aptv ēra laikposmu no 2003. gada 
1. jūlija līdz 2004. gada 30. j ūnijam („IP”). Tenden ču pārbaude saist ībā ar kaitējuma 
novērtējumu aptv ēra laikposmu no 2001. gada 1. janv āra līdz 2004. gada 30. j ūnijam 
(„attiecīgais laikposms”). 
B. TURPM ĀKĀ PROCED ŪRA 
(3) Pēc pagaidu antidempinga pas ākumu piem ērošanas dažas ieinteres ētās personas 
iesniedza rakstiskus koment ārus. 
(4) Komisija uzklaus īja visas ieinteres ētās personas, kuras v ēlējās, lai tās uzklausītu. 
                                                 
1 OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 
13.3.2004., 12. lpp.).  
2 OV L 128, 21.5.2005., 19. lpp. 
 
LV 6   LV (5) Komisija turpin āja vākt un pārbaudīt visu inform āciju, ko t ā uzskatīja par vajadz īgu 
galīgo konstat ējumu veikšanai. 
(6) Visas ieinteres ētās personas tika inform ētas par būtiskajiem faktiem un apsv ērumiem, 
pamatojoties uz kuriem bija paredz ēts izvirzīt ieteikumu noteikt gal īgu antidempinga 
maksājumu un gal īgi iekasēt summas, kas bija nodrošin ātas, iemaks ājot pagaidu 
maksājumu. Tika atv ēlēts arī laiks, lai t ās varētu formul ēt savus apsv ērumus pēc šā 
paziņojuma izdar īšanas. 
(7) Izskat īja mutiskos un rakstiskos apsv ērumus un vajadz ības gadījumā tos ņēma vērā, 
izdarot gal īgos konstat ējumus.  
(8) Pēc pagaidu pas ākumu noteikšanas viens import ētājs un viņa asociācija apšaub īja 
Kopienas ražošanas nozares reprezentativit āti, kā tas nor ādīts pagaidu regulas 
113. apsv ērumā, pamatregulas 5. panta 4. punkta noz īmē. Tomēr šī sūdzība netika 
pamatota ar pier ādījumiem. Izmekl ēšanā apstiprin ājās, ka uz Kopienas ražošanas 
nozari attiecin āmi aptuveni 54% Kopienas produkcijas izmekl ēšanas period ā, un tas 
atbilst pamatregulas 5. panta 4. punkta noz īmei. 
(9) Pēc informācijas atklāšanas Taizemes ražot āji eksport ētāji, kas sadarboj ās, apgalvoja, 
ka atklātās Kopienas ražot āju atbildes uz anketas jaut ājumiem nebija pietiekoši 
detalizētas un nebija aizpild ītas saska ņā ar pamatregulas 19. pantu. Izskan ēja 
apgalvojums, ka neizsme ļošās atbildes uz anketas jaut ājumiem eksport ētājiem, kas 
sadarbojās, liedza iesp ēju aizstāvēt savas intereses un šaj ā procedūrā nostādīja 
neizdevīgā stāvoklī salīdzinājumā ar citām ieinteres ētajām person ām, proti, Kopienas 
ražošanas nozari. Tom ēr informācija par kait ējumu, kā norādīts pagaidu regulas 
E iedaļā, visām ieinteres ētajām pusēm apkopot ā veidā sniedz p ārbaudītus datus. 
Tādējādi tām ir pietiekami prec īzs faktu atspogu ļojums attiec ībā uz kaitējumu un 
cēloņsakarību, lai var ētu aizstāvēt savas intereses. Pret vis ām ieinteres ētajām 
personām izturas l īdzīgi, un nav nek ādu atšķirību inform ācijas sniegšan ā dažādām 
ieinteresētajām person ām. Turkl āt ar nekonfidenci ālām atbild ēm uz anketas 
jautājumiem un pagaidu regul ā ietverto inform āciju tika aizsarg ātas visu ieinteres ēto 
personu aizst āvības tiesības. Tālab šo argumentu noraid īja. 
C. ATTIEC ĪGAIS RAŽOJUMS UN L ĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 
(10) Jāatgādina, ka pagaidu izmekl ēšanā radās šaubas par to, vai uzgriež ņus var uzskat īt par 
vienu ražojumu kop ā ar citiem ner ūsējošā tērauda skrūvju un stiprin ājumu veidiem un 
to daļām („NTSS”). Šaj ā sakarā bija jāizpēta sīkāk vairāki aspekti, piem ēram, vai un 
kādā mērā bultskrūves un uzgriež ņus realizē kā vienas sist ēmas divas sast āvdaļas, 
kādā mērā šos veidus kop īgi izstrādā utt. Sīkāk bija jāizpēta arī tas, kādā mērā 
Kopienas ražot āji var pied āvāt šīs sistēmas. Tālab nolūkā izdarīt sākotnējos 
konstatējumus pagaid ām nolēma neiek ļaut produktu defin īcijā uzgriežņus, ko parasti 
deklarē ar KN kodu 7318 16 30.  
(11) Pēc pagaidu pas ākumu noteikšanas Kopienas ražot āji un import ētāji sniedza 
pierādījumus par to, ka uzgriež ņus un bultskr ūves kopā neizstrādā un nerealiz ē. Lai 
gan uzgriež ņus parasti izmanto kop ā ar bultskr ūvēm, parasti tos nep ārdod komplekt ā. 
Bez tam bultskr ūves var izmantot ier īču savienošanai, neiz mantojot uzgriež ņus, kas 
nozīmē, ka bultskr ūvēm un uzgriež ņiem var b ūt dažāds izmantojums. To apstiprina 
imports, ko veic daži ražot āji attiecīgajās valstīs, kuri ražo un p ārdod vai nu 
 
LV 7   LV uzgriežņus, vai bultskr ūves, kā arī tas, ka izraudz ītie Kopienas ražot āji izgatavo 
skrūves un bultskr ūves, taču ne uzgriež ņus. Īpaši skaidrs tas ir Filip īnu gadījumā, no 
kurienes faktiski ir import ēti tikai uzgriež ņi, un nav ievestas bultskr ūves. Turkl āt, kā 
minēts iepriekš, bultskr ūves ne vienm ēr savieno ar uzgriež ņiem un papl āksnēm. Tas 
arī izriet no HS koda 7318 15 apraksta: „cit ādas skrūves un bultskr ūves ar saviem 
uzgriežņiem un papl āksnēm vai bez tiem”. Bez tam j ānorāda, ka Kopienas ražošanas 
nozarei nav vajadz īgās iekārtas uzgriež ņu izgatavošanai un ka t ā nākotnē neplāno ražot 
uzgriežņus. 
(12) Tādēļ apstiprina pagaidu regulas 13. apsv ērumā noteiktos konstat ējumus neiek ļaut 
uzgriežņus, kas import ēti kā komplekta sast āvdaļa kopā ar skrūvēm un bultskr ūvēm, 
ražojuma j ēdzieniskaj ā saturā. Tādēļ saskaņā ar pagaidu regulas 14. un 
105. apsv ērumā izdarītajiem secin ājumiem proced ūra jāpārtrauc attiec ībā uz 
Filipīnām.  
(13) Pēc pagaidu pas ākumu piem ērošanas Taizemes ražot āji eksport ētāji, kas sadarboj ās, 
apgalvoja, ka parasti uzgriež ņus un bultskr ūves realiz ē un izstrādā kopā un tādēļ, ja 
uzgriežņus neiekļautu ražojuma j ēdzieniskaj ā saturā, no proced ūras darbības jomas 
būtu jāizņem arī bultskrūves. Tom ēr viņi nepamatoja šo apgalvojumu. T ādēļ, ņemot 
vērā iepriekš 11. un 12. apsv ērumā izklāstītos konstat ējumus, ka uzgriež ņus nerealiz ē 
un neizstr ādā kopā ar bultskr ūvēm, sūdzību noraid īja, un no proced ūras darbības 
jomas izņēma tikai uzgriež ņus.  
(14) Turkl āt vairāki import ētāji un viņu asociācijas atkārtoti iesniedza s ūdzību par 
izmeklēšanas ierobežošanu l īdz diviem KN kodiem, proti, 7318 15 61 (sešst ūrainas 
gremdgalvas skr ūves no ner ūsējošā tērauda) un 7318 15 70 (skr ūves ar sešst ūrainām 
galvām no ner ūsējošā tērauda). Šim nol ūkam viņi atsaucās uz iespējamu visu p ārējo 
Kopienas ražošanas nozares izgatavoto skr ūvju un stiprin ājumu veidu tr ūkumu, uz 
kuriem attiecas š ī izmeklēšana, proti, ner ūsējošā tērauda skrūvju un stiprin ājumu veidi, 
ko parasti deklar ē ar KN kodiem 7318 12 10 (cit ādas kokskr ūves no ner ūsējošā 
tērauda), 7318 14 10 (pašv ītņgriezes skr ūves no ner ūsējošā tērauda), 7318 15 30 
(skrūves un bultskr ūves bez ner ūsējošā tērauda galvi ņām) un 7318 15 51 (skr ūves ar 
rievām un krusti ņu no nerūsējošā tērauda). Šaj ā sakarā viņi par pierādījumu iesniedza 
atsevišķus pasūtījumus, kurus Kopienas ražot āji nevarēja izpildīt. Bez tam tika 
apgalvots, ka bultskr ūves un skr ūves izgatavo uz atš ķirīgām iekārtām.  
(15) Kā minēts pagaidu regulas 15. apsv ērumā, jāatgādina, ka izmekl ēšanā apstiprin ājās, ka 
Kopienā ražo ner ūsējošā tērauda savienot ājelementus ar KN kodiem 7318 12 10, 
7318 14 10, 7318 15 30 un 7318 15 51. T ādēļ izraudzītajiem Kopienas ražot ājiem i) ir 
iekārtas šādu pārējo nerūsējošā tērauda savienot ājelementu veidu ražošanai, un ii) 
attiecībā uz šiem veidiem tie konkur ē ar attiec īgo ražojumu par dempinga cen ām. 
Informācija par dažiem pas ūtījumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare nevar ēja 
izpildīt, attiecas uz laikposmu ārpus izmekl ēšanas perioda, ko parasti ne ņem vērā 
atbilstoši pamatregulas 6. panta 1. punktam. Katr ā ziņā tas neliecina par to, ka 
Kopienas ražošanas nozare šos ražojumus neražo. Turkl āt izmeklēšanā noskaidroj ās, 
ka nepast āvot negod īgai attiec īgo valstu izcelsmes dempinga importa konkurencei, 
Kopienas ražošanas nozare sp ēj palielināt ražošanu, lai apmierin ātu piepras ījumu pēc 
šādām precēm. Šajā sakarā jāņem vērā, ka Kopienas ražošanas nozarei ir iev ērojama 
neizmantota jauda (skat īt pagaidu regulas 127. apsv ērumā ievietoto tabulu). T ādēļ 
importētāju sūdzību nevarēja pieņemt. 
 
LV 8   LV (16) Taizemes ražot āji eksport ētāji, kas sadarboj ās, prasīja ierobežot ražojuma saturu l īdz 
KN kodam 7318 12 10 (cit ādas kokskr ūves no ner ūsējošā tērauda), 7318 15 30 
(bezgalvas skr ūves no ner ūsējošā tērauda) un 7318 15 61 (sešst ūrainas gremdgalvas 
skrūves no ner ūsējošā tērauda). T ālab tie apgalvoja, ka ne bultskr ūves 
(KN kods 7318 15 70), ne pašv ītņgriezes skr ūves no ner ūsējošā tērauda, skr ūves ar 
rievām un krusti ņu no ner ūsējošā tērauda (KN kodi 7318 14 10 un 7318 15 51) 
izmeklēšanā nav jāuzskata par vienas kategorijas ražojumu kop ā ar pārējām skrūvēm 
un stiprin ājumiem to iesp ējamo i) atš ķirīgo fizisko īpašību, būtības un kvalit ātes, 
ii) atšķirīgā izlietojuma, iii) atš ķirīgās patērētāju gaumes un ieradumu, k ā arī 
iv) atšķirīgo KN kodu d ēļ, kas, viņuprāt, nozīmētu to, ka bultskr ūves un skr ūves nav 
vienas kategorijas ražojums.  
(17) Šaj ā gadījumā izmeklēšanā ir noskaidrojies, ka visiem apskat āmajiem skr ūvju un 
stiprinājumu veidiem no lietot āju viedok ļa ir līdzīgas pamata fizisk ās un tehnisk ās 
īpašības un lietojums, t.i., t ās ir vītņotas nerūsējošā tērauda met āla tapskrūves, ko, 
griežot aizdares, izmanto priekšmetu savienošanai. T ādējādi uz šiem skr ūvju un 
stiprinājumu veidiem attiecas t ās pašas kombin ētās nomenklat ūras četrciparu 
pozīcijas. Tādēļ sūdzība par ražojuma j ēdzieniskā satura turpm āku sašaurin āšanu ir 
noraidāma.  
(18) Tā kā nav saņemtas citas atsauksmes, ar šo apstiprina konstat ējumus par attiec īgo 
ražojumu un l īdzīgu ražojumu, kas izkl āstīti pagaidu regulas 10. l īdz 18. apsv ērumā.  
D. PĀRBAUDE IZLASES VEID Ā 
(19) Pēc pagaidu pas ākumu noteikšanas Taiv ānas ražot āji eksport ētāji, kā arī Kopienas 
ražotāji un import ētāji neiesniedza atsauksmes par p ārbaudi izlases veid ā . Ar šo 
apstiprina konstat ējumus, kas izkl āstīti pagaidu regulas 19. l īdz 32. apsv ērumā. 
E. DEMPINGS 
1. Tirgus ekonomikas rež īms („TER”) 
(20) Netika iesniegtas jaunas atsauksmes par TER p ēc pagaidu pas ākumu noteikšanas. Ar 
šo apstiprina konstat ējumus, kas izkl āstīti pagaidu regulas 33. l īdz 54. apsv ērumā. 
2. Atseviš ķs režīms („AR”) 
(21) Viens Vjetnamas ražot ājs eksport ētājs, kas sadarboj ās, pauda nož ēlu par piepras ījuma 
piešķirt atseviš ķu režīmu noraid īšanu, lai gan vi ņš izmeklēšanā sadarbojās. Tāpat tas 
norādīja, ka viņa un divu citu Vjetnamas eksport ētāju piepras ījuma pieš ķirt atseviš ķu 
režīmu noraid īšanas dēļ visu Vjetnamas ražot āju eksport ētāju importam piem ēroja 
vienu un to pašu pagaidu antidempinga maks ājumu.  
 Kā noteikts pagaidu regulas 60. apsv ērumā, attiecīgais uzņēmums nevar ēja apliecin āt, 
ka tas atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta AR pieš ķiršanas nosac ījumiem. Turkl āt 
nebija iesniegti ne iebildumi, ne pier ādījumi, kas main ītu šo konstat ējumu, tādēļ 
attiecībā uz Vjetnamu bija piln ībā jāpiemēro pamatregulas 2. panta 7. punkta 
a) apakšpunkts. Tas noz īmē, ka viens un tas pats pas ākums attiecas uz visiem 
Vjetnamas ražot ājiem eksport ētājiem.  
 
LV 9   LV (22) Ņemot vērā, ka nav sa ņemtas citas atsauksmes, ar šo  apstiprina pagaidu regulas 
55. līdz 61. apsv ērumā izklāstītos konstat ējumus par atseviš ķu režīmu. 
3. Normālā vērtība 
3.1. Analog ā valsts 
(23) Provizoriski Taiv āna ir izraudz īta kā analogā trešā tirgus ekonomikas valsts, lai 
noteiktu norm ālo vērtību tiem ražot ājiem eksport ētājiem, kam nepieš ķīra TER. P ēc 
pagaidu pas ākumu noteikšanas neviena ieinteres ētā persona neizteica iebildumus par 
normālās vērtības noteikšanu analogaj ā valstī. Tālab ar šo apstiprina konstat ējumus, 
kas izklāstīti pagaidu regulas 62. l īdz 64. apsv ērumā. 
3.2. Norm ālās vērtības noteikšan ā izmantotā metodika 
(24) Četri Taiv ānas ražot āji eksport ētāji iebilda, ka p ārdošanas, visp ārējās un 
administrat īvās („PVA”) izmaksas un g ūto peļņu no pārdošanas apjomiem citas valsts 
vietējā tirgū, šajā gadījumā Taivānā, nevar izmantot vi ņu normālās vērtības 
aprēķināšanai. Tom ēr, kā noteikts pagaidu regulas 80. apsv ērumā, šie ražot āji 
eksportētāji neveica l īdzīgā ražojuma vai citu t ās pašas visp ārējās kategorijas ražojumu 
reprezentat īvu tirdzniec ību parast ā tirdzniec ības apritē. Tādēļ bija jāpaļaujas uz citu 
pamatotu metodiku, lai apr ēķinātu PVA izmaksas un pe ļņu, kā tas noteikts 
pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunkt ā. Šajā sakarā uzskatīja, ka Taiv ānas 
PVA izmaksu un pe ļņas izmantošana ir sam ērīgāka metode i) reprezentat īvā vietējā 
tirgus dēļ apjoma un cenu konkurences zi ņā attiecībā uz Taivānas līdzīgo ražojumu; un 
ii) Taivānas nerūsējošā tērauda skr ūvju un stiprin ājumu veidu ražošanas nozare 
kontrolē lielāko daļu minēto ražojumu ražot āju visās valstīs, uz kur ām attiecas 
izmeklēšana, ieskaitot dažus Taizemes ražot ājus (skat īt pagaidu regulas 
71. apsvērumu). Netika sniegta inform ācija, lai par ādītu, ka šādi izmantota pe ļņa 
pārsniegtu pe ļņu, ko parasti g ūst citi eksport ētāji vai ražot āji, pārdodot taj ā pašā 
vispārīgajā kategorij ā ietilpstošos ražojumus Taizem ē. 
(25) Nav izteiktas nek ādas citas atsauksmes attiec ībā uz metodiku, k āda izmantota 
normālās vērtības noteikšanai, t āpēc ar šo apstiprina met odiku, kas noteikta pagaidu 
regulas 65. l īdz 72. apsv ērumā. 
3.3. Norm ālās vērtības noteikšana  
a) Ķīnas Tautas Republika 
(26) Ņemot vērā, ka nav sa ņemti citi apsv ērumi, ar šo apstiprina konstat ējumus, kas 
noteikti pagaidu regulas 73. apsv ērumā. 
b) Indonēzija 
(27) Ņemot vērā, ka nav sa ņemti citi apsv ērumi, ar šo apstiprina konstat ējumus, kas 
noteikti pagaidu regulas 74. apsv ērumā. 
c) Malaizija 
(28) Ņemot vērā, ka nav sa ņemti citi apsv ērumi, ar šo apstiprina konstat ējumus, kas 
noteikti pagaidu regulas 76. apsv ērumā. 
 
LV 10   LV d) Taivāna 
(29) Viens Taiv ānas ražot ājs eksport ētājs iebilda pret izmantoto metodiku norm ālās 
vērtības noteikšanai, k ā noteikts pagaidu regulas 79. apsv ērumā. Uzņēmums 
apgalvoja, ka tas neklasific ēja atšķirīgos attiec īgā ražojuma veidus atbilst īgi Komisijas 
sniegtajām specifik ācijām, jo daži no šiem skr ūvju un stiprin ājumu veidiem bija 
speciālie skrūvju un stiprin ājumu veidi. Tas turkl āt apgalvoja, ka p ārbaudē uz vietas 
uzņēmums, izmantojot ras ējumus, pre ču paraugus un p ārdošanas dokumentus, 
demonstrēja uz Kopienu eksport ēto speciālo skrūvju un stiprin ājumu veidu unik ālās 
ražojuma īpašības.  
(30) Paties ībā pārbaudes apmekl ējumā savāktie pierādījumi norāda uz to, ka uz šiem 
ražojumiem neattiecas KN kodi, par kuriem notiek izmekl ēšana. Šādos apstākļos 
uzskatīja par piem ērotu šīs izmeklēšanas nol ūkā neņemt vērā šo ražojumu eksportu. 
Par pamatu konstat ējumiem attiec ībā u z  š o  u z ņēmumu, ieskaitot konstat ējumus par 
normālo vērtību, kā tas noteikts pagaidu regulas 79. apsv ērumā, ir pārējais eksports, 
kas atbilda attiec īgā ražojuma aprakstam.  
(31) Par p ārējā eksporta norm ālo vērtību uzņēmums ierosin āja pielāgot dažas ražošanas 
izmaksas, kas izmantotas t ās provizoriskai norm ālās vērtības noteikšanai (skat īt 
pagaidu regulas 79. apsv ērumu).  
(32) Tom ēr šīs korekcijas pamat ā ir dati, kurus neiesniedza ne kop ā ar atbildēm uz anketas 
jautājumiem, ne ar ī pārbaudes apmekl ējumos, tādēļ tie nebija p ārbaudāmi. Turkl āt 
pieejamā informācija nesniedza pier ādījumus šīs korekcijas pamatot ībai. Tādēļ šī 
sūdzība attiecībā uz ražošanas izmaks ām jānoraida.  
(33) Cits Taiv ānas ražotājs eksport ētājs apgalvoja, ka daži norm ālās vērtības noteikšanai 
piemērotie ražošanas izmaksu un PVA izmaksu poste ņi tika skait īti divkārši. Ražot ājs 
apgalvoja, ka ražot āja aizpild ītajā anketā peļņas un ieņēmumu tabul ā norādītā PVA 
izmaksu attiec ība nebija pareiza un ka t ā vietā jāizmanto PVA izmaksu attiec ība, kas 
sniegta pārbaudes apmekl ējuma laikā.  
(34) Šaj ā sakarā jānorāda, ka uzņēmums nekori ģēja savu pe ļņas un zaud ējumu tabulu pirms 
pārbaudes apmekl ējuma. Uzņēmums iesniedza iev ērojami labotu PVA izmaksu tabulu 
pārbaudes paš ās beigās, kad bija par v ēlu, lai to p ārbaudītu. Tādēļ un tā kā pārbaudītās 
PVA izmaksas nebija saist ītas ar citu pieejamo p ārbaudīto inform āciju, sūdzību 
noraidīja un no pe ļņas un zaud ējumu tabulas, kas sniegta atbild ē uz anketas 
jautājumiem, g ūtos datus saglab āja dempinga apr ēķinā atbilstoši pamatregulas 6. panta 
8. punktam. 
(35) Tie paši Taiv ānas ražotāji eksport ētāji apgalvoja, ka no izejvielu izmaks ām jāatskaita 
metāllūžņu izmaksas. Uz ņēmums apgalvoja, ka, t ā kā metāllūžņus iegūst pārstrādes 
procesā, ieņēmumus no p ārdošanas j āļauj izlīdzināt ar ražošanas izmaks ām. Tomēr tas 
nav ziņojis par visu š āda veida ie ņēmumu apm ēru. Katrā ziņā visi ieņēmumi no citiem 
ražojumiem vai blakusproduktiem nav svar īgi līdzīga produkta ražošanas izmaksu 
aprēķinam, jo l īdz šim uz ņēmums to nav ņēmis vērā, sadalot izmaksas. T ādēļ 
uzņēmuma sūdzība jānoraida un j āapstiprina pagaidu konstat ējumi.  
(36) Nav iesniegtas nek ādas citas atsauksmes, t ālab ar šo apstiprina konstat ējumus, kas 
noteikti pagaidu regulas 77. l īdz 79. apsv ērumā. 
 
LV 11   LV e) Taizeme 
(37) Viens Taizemes ražot ājs eksport ētājs, kuram ir p ārdošanas apjomi viet ējā tirgū, 
izvirzīja vairākas sūdzības saistībā ar ražošanas un PVA izmaksu apr ēķinu, kas 
izmantots norm ālās vērtības noteikšanai. Turkl āt tas apgalvoja, ka gad ījumā, ja 
sūdzības pieņemtu, tā pārdošanas apjomi viet ējā tirgū parastā tirdzniec ības apritē būtu 
reprezentat īvi un tos var ētu izmantot, lai noteiktu norm ālo vērtību Taizem ē. 
(38) Jānorāda, ka šis uz ņēmums iesniedza vair ākas labotas atbildes  uz anketas jaut ājumiem 
pārbaudes apmekl ējuma laik ā, tādēļ izmeklēšana tika b ūtiski aizkav ēta, jo nebija 
iespējams rast atbilst ību starp k ādu no daž ādajām versijām un uzņēmuma rēķiniem. 
Tomēr šo visu inform āciju pārbaudīja, cik vien iesp ējams ievērojot pamatregulas 
6. panta 8. punkta noteikumus. Ir nor ādīts, ka ražošanas izmaksas virknei ražojuma 
veidu, jo īpaši izejvielu ražo šanas izmaksas, k ā ziņoja uzņēmums, bija nepietiekami 
novērtētas, tādējādi ražošanas izmaksas kori ģēja dempinga pagaidu apr ēķinu nolūkā 
laboja. T ā kā uzņēmums nesniedza nek ādu pamatotu inform āciju par ražošanas 
izmaksām, kādēļ būtu jāmaina dempinga apr ēķins, tā sūdzība par ražošanas izmaksu 
aprēķinu jānoraida.  
(39) Šis ražot ājs eksport ētājs apgalvoja, ka ie ņēmumi no met āllūžņu realizācijas jāatskaita 
no izejvielu izmaks ām līdzīga ražojuma ražošanas izmaksu gad ījumā. Tomēr 
uzņēmuma pe ļņas un zaud ējuma tabul ā nav nor ādīti ieņēmumi no met āllūžņu 
realizācijas. Katr ā ziņā visi ieņēmumi no citiem ražojumiem vai blakusproduktiem nav 
svarīgi līdzīga produkta ražošanas izmaksu apr ēķināšanā, jo līdz šim uz ņēmums tos 
nav ņēmis vērā, sadalot izmaksas.  
(40) Attiec ībā uz ražot āja eksport ētāja sūdzību izmantot atš ķirīgu PVA izmaksu l īmeni 
konstatēja, ka, pat ja s ūdzību pieņemtu, tas rad ītu situāciju, kur ā uzņēmuma 
pārdošanas apjomus viet ējā tirgū nevarētu izmantot par pamatu norm ālās vērtības 
noteikšanai, jo tie neb ūtu iegūti parastā tirdzniecības apritē. 
(41) Tādēļ šīs sūdzības par met āllūžņiem un PVA izmaks ām jānoraida, un ar šo pagaidu 
regulas 80. apsv ērumā noteiktie konstat ējumi ir apstiprin āti. 
f) Vjetnama 
(42) Ņemot vērā, ka nav sa ņemtas citas atsauksmes, ar šo apstiprina konstat ējumus, kas 
noteikti pagaidu regulas 81. apsv ērumā. 
4. Eksporta cena 
(43) Tā kā atsauksmes netika sa ņemtas, ar šo apstipri na pagaidu regulas 82. l īdz 
91. apsvērumā minētos konstat ējumus par eksporta cenas noteikšanu vis ām 
attiecīgajām valstīm atbilstoši pamatregulas 2. panta 8. punktam. 
5. Salīdzinājums 
(44) Tā kā atsauksmes netika sa ņemtas, ar šo apstiprina metodiku un konstat ējumus, kas 
noteikti pagaidu regulas 92. un 93. apsv ērumā, saistībā ar norm ālās vērtības un 
eksporta cenas sal īdzinājumu. 
 
LV 12   LV 6. Dempinga starp ība 
6.1. Visp ārīgā metodika 
(45) Tā kā netika sa ņemtas atsauksmes par dempinga starp ības noteikšanu, ar šo apstiprina 
metodiku, kas noteikta pagaidu regulas 94. l īdz 100. apsv ērumā.  
6.2. Dempinga starp ība 
a) Ķīnas Tautas Republika 
(46) Tā kā nav nekādu atsauksmju, gal īgās dempinga starp ības, kas izteiktas procentos no 
CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodok ļu nomaksas, ir š ādas. 
– Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City 21,5% 
– Tong Ming Enterprise (Jiaxi ng) Co. Ltd., Zhejiang 12,2% 
– Visi pārējie uzņēmumi 27,4%. 
b) Indonēzija 
(47) Tā kā atsauksmes netika sa ņemtas, gal īgās dempinga starp ības, kas izteiktas procentos 
no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodok ļu nomaksas, ir š ādas. 
– PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam 9,8 % 
– Visi pārējie uzņēmumi 24,6%. 
c) Malaizija 
(48) Tā kā netika sa ņemtas atsauksmes par pagaidu dempinga starp ības aprēķinu diviem 
Malaizijas ražotajiem eksport ētajiem, kas sadarboj ās, ar šo apstiprina konstat ējumus, 
kas noteikti pagaidu regulas 104. apsv ērumā. Tādēļ, tā kā nevienam Malaizijas 
ražotajam eksport ētajam nekonstat ēja dempingu, proced ūra attiecībā uz attiec īgā 
ražojuma importu no Malaizijas ir j āpārtrauc. 
d) Filipīnas 
(49) Tā kā netika sa ņemtas atsauksmes par Filip īnas gadījumu, dempinga starp ību 
nenoteica. T ādēļ, kā minēts 12. apsv ērumā, procedūra attiecībā uz attiec īgā ražojuma 
importu no Filip īnām ir jāpārtrauc. 
e) Taivāna 
(50) Tā kā netika sa ņemtas atsauksmes par pagaidu dempinga starp ību aprēķināšanu 
Taivānai, kā noteikts pagaidu regulas 106. l īdz 108. apsv ērumā, galīgās dempinga 
starpības, kas izteiktas procentos no CIF im porta cenas uz Kopienas robežas pirms 
nodokļu nomaksas, ir š ādas. 
– Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei 15,2% 
– Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan 18,8% 
 
LV 13   LV – Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung 16,1% 
– Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung 16,1% 
– Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4% 
– Ražotāji eksportētāji, kas sadarboj ās un kas nav iek ļauti izlasē 15,8% 
– Visi pārējie uzņēmumi 23,6%. 
f) Taizeme 
(51) Viens Taizemes ražot ājs eksport ētājs apstrīdēja atseviš ķās dempinga starp ības 
aprēķinu savam uz ņēmumam attiec ībā uz ražojuma veidu klasifik āciju, produkcijas 
apjomu un daž ādas kvalit ātes nerūsējošo tēraudu. 
(52) Sūdzības pārbaudīja, pamatojoties uz p ārbaudītu inform āciju, un veica dažas 
atbilstošas korekcijas, k ā rezultātā šim ražot ājam eksport ētājam noteica labotu 
individuālu dempinga starp ību. Tā kā dempinga starp ības noteikšanas pamat ā visiem 
Taizemes eksport ētajiem, kas nesadarboj ās, izmantoja liel ākās dempinga starp ības 
līmeni, kas konstat ēts Taizemes eksport ētājam, kas sadarboj ās, atlikušo dempinga 
starpību attiecīgi laboja. 
(53) Tādējādi dempinga starp ības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz 
Kopienas robežas pirms nodok ļu nomaksas, ir š ādas: 
– A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya 11,1 % 
– Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn 10,8 % 
– Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn 14,6 % 
– Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn 11,0 % 
– Visi pārējie uzņēmumi 14,6 %. 
g) Vjetnama 
(54) Tā kā netika sa ņemti sīkāki koment āri par pagaidu dempinga starp ības aprēķināšanu 
Vjetnamai, k ā noteikts pagaidu regulas 110. apsv ērumā, galīgās dempinga starp ības 
visiem Vjetnamas uz ņēmumiem, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz 
Kopienas robežas pirms nodok ļu nomaksas, ir 7,7 %.  
F. KAITĒJUMS 
1. Kopienas produkcija un Kopienas ražošanas nozare 
(55) Taizemes ražot āji eksport ētāji, kas sadarboj ās, apstrīdēja pagaidu regulas 
114. apsv ērumā noteikto anal īzes metodiku, t.i., ka daži dati tika noteikti tikai par 
izraudzītajiem Kopienas ražot ājiem (dar ījumu cenas, ieguld ījums un ien ākums no 
ieguldījumiem, algas, rentabilit āte, naudas pl ūsma un sp ēja piesaist īt kapitālu), 
turpretim attiec ībā uz citiem r ādītājiem (tirgus da ļa, produkcija, jauda un jaudas 
 
LV 14   LV izmantojums, p ārdevumi, pieaugums, kr ājumi, nodarbin ātība un produktivit āte) ņēma 
vērā papildu datus par citiem Kopienas ražot ājiem, kuri kop ā ar izraudz ītajiem 
ražotājiem veido Kopienas ražošanas nozari. Vi ņi apgalvoja, ka š āda pieeja i) nav 
objektīva pamatregulas 3. panta 2. punkta noz īmē un ka ii) pamatregulas 17. panta 
4. punkts, iesp ējams, nepie ļauj šādu pieeju.  
(56) Antidempinga proced ūrās parasti analiz ē ar kaitējumu saist ītos faktorus visai Kopienas 
ražošanas nozarei. Tom ēr gadījumos, kad ražošanas nozari veido liels skaits ražot āju, 
tiek veikta atk ārtota izlase. T ās mērķis ir nodrošin āt, lai atvēlētajā laikā var savākt un 
pārbaudīt detalizētus datus no ierobežota skaita ražot āju. Šie dati attiecas uz t ādiem 
faktoriem k ā cenas, algas, ieguld ījumi, pel ņa, ienākums no ieguld ījumiem, naudas 
plūsma un sp ēja piesaist īt kapitālu, gadījumos, kad atv ēlētajā laikā nav iesp ējams 
pārbaudīt datus par visu ražošanas nozari.  Dati par citiem faktoriem, t ādiem kā tirgus 
daļa, pārdošanas apjoms un produkcija, parasti ir viegli pieejami par visu ražošanas 
nozari. Pamatojot zaud ējumu anal īzi tikai ar datiem no atlas ītajiem ražot ājiem, tiktu 
ignorēti izmantojamie dati no citiem ražot ājiem, tādējādi novērtējums nebūtu pilnīgs. 
Tādēļ, lai šajā gadījumā atvēlētajā laikā gūtu cik iesp ējams pilnīgu novērtējumu, datus 
par tendenc ēm, kas attiecas uz visiem ar kait ējumu saist ītajiem faktoriem, ko sa ņēma 
no izraudz ītajiem ražot ājiem un p ārbaudīja, papildin āja ar inform āciju, kas attiec ās uz 
visu ražošanas nozari. 
(57) Nav iesniegtas nek ādas citas atsauksmes saist ībā ar Kopienas produkciju un Kopienas 
ražošanas nozares defin īciju, tādēļ ar šo aps tiprina konstat ētos faktus, kas noteikti 
pagaidu regulas 111. l īdz 114. apsv ērumā. 
2. Kopienas pat ēriņš, ievedumi un to nov ērtējums kopum ā 
(58) Taizemes ražot āji eksport ētāji, kas sadarboj ās, apgalvoja, ka Taizemes izcelsmes 
ievedumi un ner ūsējošā tērauda skr ūvju un stiprin ājumu veidu dempinga ievedumi ar 
izcelsmi ĶTR, Indon ēzijā, Taivānā un Vjetnam ā nebija jānovērtē kopumā, jo apjoma, 
vidējo cenu un tirgus da ļas ziņā tie, iesp ējams, nekonkur ē ar ievedumiem no 
iepriekšmin ētajām valstīm Viņi norādīja, ka 2002. gad ā Taizemes ievedumu apjoms 
un tirgus da ļa samazin ājās attiecīgi par 29 % un 35 %, turpretim jau 2002. gad ā varēja 
konstatēt pieaugumu attiec ībā uz pārējām attiecīgajām valstīm. Turkl āt ražotāji 
norādīja, ka kopš 2003.gada vid ējās Taizemes importa cenas palielin ājās par 2 %.  
(59) Jāatgādina, ka dempinga starp ība, kas noteikta attiec ībā uz ievedumiem no katras 
attiecīgās valsts, ir liel āka par de minimus , kā tas noteikts pamatregulas 9. panta 
3. punktā, proti, 2 %, un ievedumi no katras attiec īgās valsts p ārsniedz pamatregulas 
5. panta 7. punkt ā noteikto tirgus da ļas 1 % robežu. Bez tam j ānorāda, ka jāanalizē ne 
tikai 2002. gads atseviš ķi, bet gan st āvoklis kopum ā attiecīgajā laikposm ā, proti, no 
2001. gada l īdz izmekl ēšanas periodam. Taizemes ievedumu apjoms un tirgus da ļa 
kopumā patiešām ir iev ērojami palielin ājusies, turpretim cenas ir iev ērojami 
samazinājušās. Tādēļ kopumā Taizemes ievedumu modelis atbilst tendenc ēm, kas 
noteiktas vis ām attiecīgajām valstīm. Turklāt jāatgādina, ka no attiec īgajām valstīm 
importētie nerūsējošā tērauda skr ūvju un stiprin ājumu veidi visos aspektos ir l īdzīgi, 
tie ir savstarp ēji aizvietojami, tos realiz ē Kopienā pa salīdzināmiem pārdošanas 
kanāliem un ar l īdzīgiem tirdzniec ības noteikumiem, un tie konkur ē ar Kopien ā 
ražotajiem ner ūsējošā tērauda skr ūvju un stiprin ājumu veidiem. T ādēļ saskaņā ar 
pamatregulas 3. panta 4. punktu tiek apstiprin āts, ka attiec īgā ražojuma dempinga 
importa ietekmes nov ērtējums kopum ā ir lietderīgs. 
 
LV 15   LV (60) Nav iesniegtas citas atsauksmes saist ībā ar stāvokļa analīzi Kopienas tirg ū, tādēļ ar šo 
apstiprina konstat ētos faktus, kas noteikti pagaidu regulas 115. l īdz 126. apsv ērumā. 
3. Kopienas ražošanas no zares ekonomiskais st āvoklis 
(61) Pēc pagaidu pas ākumu noteikšanas netika iesnie gtas atsauksmes par produkciju, 
jaudu, jaudas izmantojumu, p ārdošanas apjomu, p ārdošanas cenu, tirgus da ļu, tirgus 
daļas pieaugumu, kr ājumiem, nodarbin ātību, produktivit āti, dempinga apm ēru un 
Kopienas ražošanas nozares atg ūšanos no iepriekš ējā dempinga. T āpēc ar šo apstiprina 
127. līdz 133., 137., 142., 143., 145. un 146. apsv ērumā izklāstītos konstat ējumus.  
3.1 Rentabilit āte 
(62) Taizemes ražot āji eksport ētāji, kas sadarboj ās, apšaub īja, ka izraudz īto Kopienas 
ražotāju rentabilit āte ir uzlabojusies un neatspogu ļo nekādu kaitējumu. Bez tam vi ņi 
apgalvoja, ka Kopienas ražoša nas nozare nav sasniegusi minim ālo 5 % pe ļņas normu, 
ko uzskata par atbilstošu un sasniedzamu, ja nav dempinga, pateicoties izraudz īto 
Kopienas ražot āju veiktajiem ieguld ījumiem 2002. un 2003. gad ā. Viņi arī iebilda tam, 
ka neņem vērā faktu par to, ka Kopienas ražo šanas nozare ir guvusi labumu no 
nerūsējošā tērauda par zem ām cenām izmantošanas, jo tas j āuzskata par parastu tirgus 
stāvokli, kas ir bijis labv ēlīgs visiem tirgus dal ībniekiem.  
(63) Kā noteikts pagaidu regulas 149. un 150. apsv ērumā, jāatgādina, ka rentabilit āte nebija 
nedz vien īgais, nedz galvenais faktors, kas šai gad ījumā norāda uz kait ējumu. Saska ņā 
ar pamatregulas 3. panta 5. punktu nedz viens, nedz vair āki kaitējuma faktori, kas 
noteikti šaj ā pantā, nepavisam nav izš ķiroši attiec ībā uz Kopienas ražošanas nozares 
stāvokli. Konkur ētspējai bija vajadz īgi ieguldījumi, kā tas noteikts pagaidu regulas 
138. apsv ērumā; tādējādi nevar apgalvot, ka š āds ieguld ījums negat īvi ietekm ējis 
rentabilitāti. Bez tam, k ā norādīts pagaidu regulas 136. apsv ērumā, pieaugošajai 
nerūsējošā tērauda cenu pozit īvajai ietekmei uz izraudz īto Kopienas ražot āju 
rentabilitāti izmeklēšanas period ā bija tikai pagaidu raksturs , un tas bija faktors, kuru 
īslaicīgi varēja izmantot citi tirgus dal ībnieki.  
(64) Tādējādi jānoraida apgalvojums, ka rentabilit āte neatspogu ļo kaitējumu, un 
jāapstiprina konstat ējumi, kas noteikti pagaidu regulas 134. l īdz 136. apsv ērumam. 
3.2. Ieguld ījumi, ienākumi no ieguld ījumiem, naudas pl ūsma un sp ēja piesaist īt kapitālu 
(65) Taizemes ražot āji eksport ētāji norādīja, ka pieaugošais ieguld ījumu apjoms, ien ākumi 
no ieguld ījumiem, naudas pl ūsma, kā arī spēja piesaist īt kapitālu neliecina par 
kaitējumu. 
(66) Kā minēts pagaidu regulas 147. apsv ērumā, jāatgādina, ka „ieguld ījumu” faktors un 
„spējas piesaist īt kapitālu” faktors netika uzskat īts par tādu, kas liecin ātu par 
kaitējumu attiec īgajā laikposm ā.  
(67) Tom ēr, ņemot vērā ienākumus no ieguld ījumiem, visp ārējā stāvokļa uzlabošan ās 
attiecīgajā laikposm ā jāskata saist ībā ar i) izmekl ēšanas period ā izraudzīto Kopienas 
ražotāju rentabilit āti, kas bija p ārejoša un izveidoj ās izņēmuma kārtā, kā tas minēts 
pagaidu regulas 136. un 139. apsv ērumā, un ar ii) aizvien biež āku nomātu iekārtu 
izmantošanu, kas netika uzskat ītas par ieguld ījumiem.  Nomātas kapitālieguldījumu 
 
LV 16   LV preces neuzskat īja par ieguld ījumiem, tom ēr to pieaugoš ā izmantošana veicin āja gūto 
peļņu. Šie divi iemesli izskaidro m ākslīgi augsto ieguvumu pieaugumu no 
ieguldījumiem izmekl ēšanas period ā.  
(68) Attiec ībā uz naudas pl ūsmu attiec īgajā laikposm ā tās attīstība neapšaub āmi 
samazinājās par 36 %, un tas skaidri nor āda uz kait ējumu min ētajā periodā. Tādēļ ar šo 
jāapstiprina konstat ējumi, kas izkl āstīti pagaidu regulas 138. l īdz 141. apsv ērumā. 
3.3. Algas 
(69) Taizemes ražot āji eksport ētāji, kas sadarboj ās, turklāt uzskatīja, ka 10 % darbasp ēka 
izmaksu pieaugums uz vienu darbinieki attiec īgajā laikposm ā šajā gadījumā neliecina 
par kaitējumu.  
(70) Jāatgādina, ka pagaidu secin ājumos par kait ējumu attiec ībā uz algām tika apstiprin āts, 
ka algu pieaugums radies, pateicoties lab ākai rentabilit ātei un infl ācijas 
kompensācijām. Tomēr nemainīgs ir fakts, ka attiec īgajā laikposm ā nodarbin ātība ir 
samazinājusies par 5 %, kas tiek uzskat īts par kait ējuma paz īmi. Tādēļ jāapstiprina 
konstatējumi, kas izkl āstīti pagaidu regulas 144. apsv ērumā. 
3.4. Secin ājums par kait ējumu 
(71) Kopum ā pagaidu regulas 147. l īdz 150. apsv ērumā noteiktie secin ājumi ir apstiprin āti. 
Būtībā negatīvas attīstības rādītāji (ievērojami tirgus da ļas zaudējumi, pieaugums, 
nodarbinātības samazin āšanās, neapmierinoša rentabilit ātes un ien ākumu no 
ieguldījumiem uzlabošan ās un naudas pl ūsma) ievērojami nom āc pozitīvo attīstību 
(neliels produktivit ātes un pārdošanas apjoma pieaugums, kr ājumu samazin āšanās, 
nepārtraukti ieguld ījumi, darbasp ēka izmaksu samazin āšanās absolūtā izteiksm ē un 
spēja piesaist īt kapitālu). 
G. CĒLOŅSAKARĪBA 
(72) Taizemes ražot āji eksport ētāji un import ētāju asociācija iesniedza atsauksmes par 
pagaidu c ēloņsakarības analīzi attiecībā uz dažiem faktoriem, kas min ēti turpmāk. Tā 
kā nav nekādu citu atsauksmju, ar šo apstiprina konstat ējumus, kas noteikti pagaidu 
regulā saistībā ar dempinga importa ietekmi (152. apsv ērums), trešo valstu izcelsmes 
ievedumu ietekmi (153. l īdz 159. apsv ērums) un saist ībā ar Kopienas tirgus pat ēriņa 
attīstību (160. apsv ērums). 
1. Valūtas maiņas kursu ietekme 
(73) Taizemes ražot āji eksport ētāji un kāds import ētājs un viņa asociācija koncentr ējās uz 
Amerikas Savienoto Valstu dol āra vērtības samazin āšanos pret euro īpaši 2003. gad ā, 
kas, iespējams, labv ēlīgi ietekm ēja Ķīnas un Taizemes eksportu uz Kopienu. T ādējādi 
viņi apgalvoja, ka cenas samazin āšanās un no t ā izrietošais kait ējums Kopienas 
ražošanas nozarei vismaz da ļēji nav skaidrojams ar ĶTR un Taizemes eksport ētāju 
dempinga darb ībām, bet gan ar š ādu valūtas maiņas likmes att īstību (ĶTR gadījumā jo 
īpaši ar jua ņa piesaistīšanu ASV dol āram). 
(74) Pirmk ārt, ir norādīts, ka nav zin āma faktūrrēķinu valūta visiem eksporta dar ījumiem 
no attiecīgajām valstīm. Tādēļ nevar apr ēķināt visu val ūtas kursu sv ārstību ietekmi. 
Turklāt attiecībā uz kaitējumu neatkar īgi no tā, vai zemās importa cenas zin āmā mērā 
 
LV 17   LV ir skaidrojamas ar ī ar valūtas kursa sv ārstībām, faktisk ās importa cenas IP tika 
izmantotas, lai noteiktu dempinga l īmeni un turpm āko ietekmi uz Kopienas ražošanas 
nozari. Konstat ēja, ka cenu pazemin ājuma starp ības ir iev ērojamas (skat īt pagaidu 
regulas 125. un 126. apsv ērumu). 
(75) Ņemot vērā iepriekš min ēto, arguments par iesp ējamām valūtas maiņas kursa 
svārstībām ir jānoraida.  
2. Kopienas ražošanas nozares konkur ētspēja 
(76) Taizemes ražot āji eksport ētāji turklāt apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei 
nodarītais kaitējums liecina par konkur ētspējas trūkumu sakar ā ar, iesp ējams, 
novecojušaj ām ražošanas iek ārtām.  
(77) Tom ēr jāatgādina, ka Kopienas ražošanas nozare nep ārtraukti ir veikusi ieguld ījumus, 
aizstājot novecojuš ās iekārtas un saglab ājot „jaun āko laiku” ražošanas iek ārtas. 
Tādējādi nav novecojušas, konkur ētnespējīgas ražošanas tehnikas, kuras d ēļ būtu 
pārrauta cēloņsakarība starp dempinga ievedumiem no attiec īgajām valstīm un kait īgo 
ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari. T ādēļ šis apgalvojums j ānoraida; un pagaidu 
regulas 161. apsv ērumā noteiktie konstat ējumi saist ībā ar Kopienas ražošanas nozares 
konkurētspēju ir apstiprin āti.  
3. Kopienas tirgus nosac ījumi 
(78) Taizemes ražot āji eksport ētāji, kas sadarboj ās, arī apšaubīja, ka kait ējumu var ēja 
izraisīt nestabilie tirgus nosac ījumi. Šai sakar ā viņi atsaucās uz pagaidu t ērauda cenas 
pieaugumu un lielo klientu v ērā ņemamajām sarunu vad īšanas spējām. 
(79) Nor ādīts, ka tom ēr pagaidu t ērauda cenu pieaugums nav nodar ījis nekādu kaitējumu 
izraudzītajiem Kopienas ražot ājiem. Tieši otr ādi –– tas bija tiem labv ēlīgs, jo uz laiku 
palielinājās rentabilit āte. Attiec ībā uz lielo klientu ietekmi j ānorāda, ka negod īga 
konkurence dempinga ievedumu veid ā būtiski uzlabo vi ņu sarunu vad īšanas spējas. 
Tādēļ var konstat ēt tiešu saikni starp attiec īgo valstu ievedumiem un 
importētāju/izplatītāju darbībām. Tādēļ kopumā Kopienas tirgus nosac ījumi nav 
pārrāvuši cēloņsakarību starp dempinga ievedumiem un Kopienas ražošanas nozarei 
nodarīto kaitējumu. 
4. Secin ājums par c ēloņsakarību 
(80) Kopum ā, novērtējot iepriekšmin ētos viedok ļus par c ēloņsakarību, kā arī pagaidu 
regulas 151. l īdz 162. apsv ērumā noteikto iemeslu d ēļ, ir apstiprin āts, ka nav neviena 
cita faktora, kura d ēļ būtu pārtraukta c ēloņsakarība starp ievedumiem no piec ām 
attiecīgajām valstīm kopum ā un Kopienas ražošanas nozarei nodar īto kaitējumu. 
H. KOPIENAS INTERESES 
(81) Vair āki importētāji/izplatītāji un Taizemes ražot āji eksportētāji apgalvoja, ka pas ākumi 
var nebūt Kopienas interes ēs.  
 
LV 18   LV 1. Pas ākumu ietekme uz import ētājiem un lietot ājiem 
(82) Import ētāji/izplatītāji norādīja, ka pas ākumi tieši ietekm ētu viņu peļņas normu, jo tie 
nevarētu segt pas ākumu izmaksas, nosakot pirc ējiem augst ākas cenas.  
(83) Pirmk ārt, ieinteres ētās personas nepamatoja šos pie ņēmumus. Bez tam, k ā jau minēts 
pagaidu regul ā, nav nor ādes, ka antidempinga pas ākumi apdraud ētu 
importētāju/izplatītāju ekonomisko dz īvotspēju. Turklāt to peļņas norma attiec īgajā 
laikposmā būtu krietni virs Kopienas ražošanas nozares rentabilit ātes līmeņa. Tādēļ ir 
apstiprināts, ka visas import ētāju/izplatītāju priekšroc ības, kas var rasties, 
nepiemērojot antidempinga pas ākumus, atsver Kopienas ra žošanas nozares intereses 
novērst negod īgas un kait ējošas attiec īgo valstu tirdzniec ības darb ības. Tāpēc 
jāapstiprina konstat ējumi, kas noteikti pagaidu regulas 164. l īdz 170. apsv ērumā. 
(84) Taizemes ražot āji eksport ētāji pauda viedokli, ka pas ākumu noteikšana palielin ātu 
izmaksas Eiropas autor ūpniecības nozar ē, un tas būtu pret Kopienas interes ēm. Tomēr 
viņi nepamatoja šo pie ņēmumu par ietekmi uz lietot ājiem. Uz pieejam ās informācijas 
pamata, t.i., viena lietot āja atbilžu pamata, kurš ražo ritoš ā sastāva transportl īdzekļus, 
pasākumu ietekme uz pak ārtotajiem lietot ājiem būtu niecīga. Tādēļ jāapstiprina 
konstatējumi, kas noteikti pagaidu regulas 173. un 174. apsv ērumā, saistībā ar lietotāju 
un patērētāju interesēm. 
2. Secin ājums 
(85) Pārbaudot daž ādās iesaistītās intereses, ir apstiprin āts, ka, ņemot vērā Kopienas 
intereses kopum ā, pagaidu regulas 163. l īdz 175. apsv ērumā minēto iemeslu d ēļ 
nekādas intereses neatsver Kopienas ražoša nas nozares intereses par antidempinga 
pasākumu noteikšanu, lai nov ērstu dempinga ievedumu tirdzniec ību izkrop ļojošo 
ietekmi.  
I. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PAS ĀKUMI 
(86) Ņemot vērā secinājumus, kas izdar īti attiecībā uz dempingu, kait ējumu, cēloņsakarību 
un Kopienas interes ēm, uzskata, ka j āpiemēro galīgie antidempinga pas ākumi, lai 
nepieļautu to, ka dempinga ievedumi nodara turpm āku kaitējumu Kopienas ražošanas 
nozarei. Lai noteiktu š ādu pasākumu līmeni, ņēma vērā izmeklēšanas period ā 
konstatēto dempinga starp ību un tādu maksājuma summu, kas vajadz īga, lai nov ērstu 
Kopienas ražošanas nozarei nodar īto kaitējumu. 
1. Kait ējuma likvid ēšanas līmenis 
(87) Lai nov ērstu kaitējumu, nepieciešamo cenas paaugstin ājumu noteica par katru 
uzņēmumu, sal īdzinot vid ējo svērto attiec īgā ražojuma importa cenu ar l īdzīga 
ražojuma cenu, kas nerada kait ējumu, kuru Kopienas ražošanas nozare p ārdod 
Kopienas tirg ū. Šo starp ību izsaka procentos no CIF importa v ērtības. 
(88) Cena, kas nerada kait ējumu, apr ēķināta, summ ējot Kopienas produkcijas sv ērtās 
izmaksas un pe ļņas normu 5%. T ā kā nav atsauksmju, apstiprina, ka š ī peļņas norma ir 
norma, ko Kopienas ražošanas nozare var ēja sasniegt, ja neb ūtu dempinga ievedumu. 
Tas atspogu ļo iespējamo peļņas normu l īdzīgām Kopienas ražošana s nozares ražojumu 
 
LV 19   LV grupām, kurās nav negod īgas konkurences, piem ēram, skrūvju un stiprin ājumu 
veidiem, uz kuriem neattiecas pašreiz ējā izmeklēšanā esošo ražojumu KN kodi.  
2. Maks ājuma veids un l īmenis 
(89) Ņemot vērā iepriekš izkl āstīto, uzskata, ka saska ņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu 
galīgais antidempinga maks ājums jānosaka ner ūsējošā tērauda skrūvju un stiprin ājumu 
veidu ievedumiem no Ķīnas Tautas Republikas, Indon ēzijas, Taiv ānas, Taizemes un 
Vjetnamas. 
(90) Attiec ībā uz maks ājuma līmeni diviem (viens Taiv ānas un viens ĶTR) ražot ājiem 
eksportētājiem, kas sadarboj ās, konstat ēja, ka kait ējuma nov ēršanas pak āpe ir zem āka 
par dempinga starp ību. Šādos gadījumos maks ājuma līmenis jāierobežo l īdz kaitējuma 
novēršanas pak āpei. Visos p ārējos gadījumos maks ājums jānosaka konstat ētās 
dempinga starp ības apmērā atbilstoši pamatregulas 9. panta 4. punktam.  
(91) Pamatojoties uz iepriekšmin ēto, galīgā maksājuma likmes ir š ādas. 
Valsts Ražot ājs eksport ētājs Antidempinga maks ājuma 
likme 
Tengzhou Tengda Stainless Steel 
Product Co., Ltd, Tengzhou City 11,4% 
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. 
Ltd., Zhejiang 12,2% ĶTR 
Visi pārējie uzņēmumi 27,4% 
PT. Shye Chang Batam Indonesia, 
Batam  9,8% Indonēzija 
Visi pārējie uzņēmumi 24,6% 
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei 15,2% 
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, 
Tao Yuan 8,8% 
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, 
Pingtung 16,1% 
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., 
Kaohsiung 16,1% 
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4% 
Ražotāji eksportētāji, kas 
sadarbojās un kas nav iek ļauti 
izlasē 15,8% Taivāna 
Visi pārējie uzņēmumi 23,6% 
 
LV 20   LV A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., 
Ayutthaya 11,1% 
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, 
Samutsakorn  10,8% 
Dura Fasteners Company Ltd., 
Samutprakarn 14,6% 
Siam Screws (1994) Co. Ltd., 
Samutsakorn 11,0% Taizeme 
Visi pārējie uzņēmumi 14,6% 
Vjetnama Visi uz ņēmumi 7,7% 
(92) Taizemes ražot āji eksport ētāji vērsa uzman ību uz PTO Antidempinga nol īguma 
15. pantu, kas paredz īpašu vērību pievērst jaunatt īstības valstu īpašajam st āvoklim, 
apsverot antidempinga pas ākumu noteikšanu. Tom ēr netika pier ādīts, ka šī lieta 
ietekmē svarīgas Taizemes intereses, k ā noteikts ar šo noteikumu. Š ādos apstākļos par 
atbilstošu j āuzskata antidempinga maks ājuma piem ērošana ievedumiem no Taizemes 
saskaņā ar iepriekšmin ētajām likmēm. 
(93) Šaj ā regulā minētās antidempinga maks ājumu likmes atseviš ķiem uzņēmumiem 
noteica, pamatojoties uz notiekoš ās izmeklēšanas konstat ējumiem. T ādēļ tās atspogu ļo 
šajā izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiec ībā uz šiem uz ņēmumiem. Š īs maksājumu 
likmes (pret ēji valsts m ēroga maks ājumam, kas piem ērojams „visiem p ārējiem 
uzņēmumiem”) piem ērojamas vien īgi to attiec īgo valstu izcelsmes ražojumu 
importam, kurus ražo min ētie uzņēmumi un t ādējādi konkrētas minētās juridisk ās 
personas. Ievestie ražojumi , ko ražo jebkurš cits uz ņēmums, kurš nav konkr ēti minēts 
šīs regulas rezolut īvajā daļā ar tā nosaukumu, ieskaitot uz ņēmumus, kas saist īti ar šiem 
konkrēti minētajiem, nevar g ūt labumu no š īm likmēm, un uz tiem attiecina 
maksājuma likmi, kas piem ērojama „visiem p ārējiem uzņēmumiem”. 
(94) Jebkura pras ība piemērot šīs atseviš ķiem uzņēmumiem noteikt ās antidempinga 
maksājumu likmes (piem ēram, pēc uzņēmuma nosaukuma mai ņas vai pēc jaunu 
ražošanas vai tirdzniec ības uzņēmumu izveides) nekav ējoties jānosūta Komisijai3, 
pievienojot visu attiec īgo inform āciju, jo īpaši par vis ām izmaiņām uzņēmuma darb ībā 
saistībā ar ražošanu, pašm āju un eksporta p ārdošanu, kas saist īta, piemēram, ar šo 
nosaukuma mai ņu vai ražošanas un p ārdošanas uz ņēmumu izmai ņām. Attiec īgā 
gadījumā regulā tiks izdar īti attiecīgie grozījumi, preciz ējot to uzņēmumu sarakstu, kas 
gūst labumu no individu āli noteiktām maksājumu likm ēm. 
                                                 
3 Eiropas Komisija, Tirdzniec ības ģenerāldirektorāts, B direktor āts, J-79 5/17,  
Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brisele.  
 
LV 21   LV 3. Pagaidu maks ājuma iekas ēšana 
(95) Ņemot vērā konstatēto dempinga starp ību lielumu, k ā arī Kopienas ražošanas nozarei 
nodarītā kaitējuma apjomu, uzskata, ka summas, kas nodrošin ātas ar pagaidu regulas, 
t.i., Komisijas Regulas (EK) Nr. 771/ 2005 noteikto pagaidu antidempinga maks ājumu, 
galīgi jāiekasē ar šo regulu noteikt ā galīgā maksājuma apm ērā. Ražotājiem 
eksportētājiem, kuriem gal īgā maksājuma likme ir zem āka par pagaidu maks ājuma 
likmi, pagaid ām nodrošin āto summu, kas p ārsniedz gal īgo maksājumu, atbr īvo, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 
1. pants 
1. Gal īgo antidempinga maks ājumu nosaka dažu to ner ūsējošā tērauda skr ūvju un to 
stiprinājumu un to da ļu ievedumiem, uz kur ām attiecas KN kodi 7318 12 10, 
7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70 un kuru izcelsmes valstis ir Ķīnas Tautas Republika, Indon ēzija, Taiv āna, Taizeme un Vjetnama. 
2. Ražojumiem, ko ražojuši pielikum ā uzskaitītie Taivānas ražotāji eksport ētāji, galīgā 
antidempinga maks ājuma likme, ko piem ēro Kopienas br īvas robežpieg ādes neto 
cenai pirms nodok ļu nomaksas, ir 15,8% ( Taric papildu kods A649). 
3. Ražojumiem, ko ražojuši turpm āk minētie uzņēmumi, gal īgā antidempinga 
maksājuma likme, ko piem ēro Kopienas br īvas robežpieg ādes neto cenai pirms 
nodokļu nomaksas, ir š āda: 
Valsts Ražot ājs eksport ētājs Antidempinga 
maksājuma 
likme (%) TARIC  papildu 
kods 
Tengzhou Tengda Stainless Steel 
Product Co., Ltd, Tengzhou City 11,4 A650 
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. 
Ltd., Zhejiang 12,2 A651 Ķīnas Tautas 
Republika 
Visi pārējie uzņēmumi 27,4 A999 
PT. Shye Chang Batam Indonesia, 
Batam  9,8 A652 Indonēzija 
Visi pārējie uzņēmumi 24,6 A999 
 
LV 22   LV Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei  15,2 A653 
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, 
Tao Yuan 8,8 A654 
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, 
Pingtung 16,1 A655 
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., 
Kaohsiung 16,1 A656 
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4 A657 Taivāna 
Visi uzņēmumi, izņemot, tos kuri 
minēti iepriekš un iek ļauti 
pielikumā 23,6 A999 
A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., 
Ayutthaya 11,1 A658 
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, 
Samutsakorn  10,8 A659 
Dura Fasteners Company Ltd., 
Samutprakarn 14,6 A660 
Siam Screws (1994) Co. Ltd., 
Samutsakorn 11,0 A661 Taizeme 
Visi pārējie uzņēmumi 14,6 A999 
Vjetnama Visi uz ņēmumi 7,7 - 
4. Ja nav noteikts cit ādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodok ļiem. 
2. pants 
Summas, kas nodrošin ātas ar pagaidu antidempinga maks ājumu atbilstoši Komisijas Regulai 
(EK) Nr. 771/2005, ar kuru nosaka antidempinga maks ājumu dažu to Ķīnas Tautas 
Republikas, Indon ēzijas, Taiv ānas, Taizemes un Vjetnamas izcelsmes ner ūsējošā tērauda 
skrūvju un stiprin ājumu veidu un to da ļu ievedumiem, uz kuriem attiecas KN kodi 
7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70, gal īgi iekasē 
saskaņā ar turpm āk izklāstītajiem noteikumiem. Nodrošin ātās summas, kas p ārsniedz gal īgās 
antidempinga maks ājuma likmes, atbr īvo.  
3. pants 
Procedūra attiecībā uz dažu to ner ūsējošā tērauda skr ūvju un stiprin ājumu veidu un to da ļu 
ievedumiem, kuru izcelsmes valstis ir Malaizija un Filip īnas, ir pārtraukta. 
 
LV 23   LV 4. pants 
Šī regula st ājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Ofici ālajā 
Vēstnesī. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
 
LV 24   LV PIELIKUMS  
(TARIC  papildu kods A649)  
A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD , Taipei  
BOLTUN CORPORATION, Tainan  
CHAEN WEI CORPORATION, Taipei  
CHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li City  
CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan  
DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei  
DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung  
EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu  
FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang  
FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan  
HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City  
HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan  
J C GRAND CORPORATION, Taipei  
JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan 
JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei  
KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao  
KWANTEX RESEARCH INC, Taipei  
LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei  
LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan  
LU CHU SHIN YEE WO RKS CO LTD, Kaohsiung 
M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung  
MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan  
NATIONAL AEROSPACE FASTEN ERS CORP., Ping Jen City  
 
LV 25   LV QST INTERNATIONAL CORP., Tainan  
SEN CHANG INDUSTRIAL  CO LTD, Ta-Yuan  
SPEC PRODUCTS CORP., Tainan  
SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung  
TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO LTD, Kaohsiung  
VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung  
YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung  
ZONBIX ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung  
ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung