Figure 12: Breakdown of expenditure supporting policies for the next generation per policy area (pillar 6) 45

Figure 11: Number of measures supporting health and resilience per policy area (pillar 5) 38

Figure 10: Breakdown of expenditure supporting health and resilience per policy area (pillar 5) 37

Figure 9: Breakdown of expenditure supporting social and territorial cohesion per policy area (pillar 4) 33

Figure 8: Breakdown of expenditure supporting smart, sustainable and inclusive growth (pillar 3) 29

Figure 7: Breakdown of expenditure supporting the digital transformation (pillar 2) 23

Figure 6: Contribution to digital objectives as share of RRP 22

Figure 5: Breakdown of expenditure supporting the green transition (pillar 1) 15

Figure 4: Climate and additional environmental tag by Member State 14

Figure 3: Share of RRF funds contributing to each policy pillar 13

Figure 2: Estimated timeline for completion of milestones and targets 12

Figure 1: Key steps in RRP assessment and pre-financing 7

Table 1: State of play on RRF implementation 6

Šis ziņojums ir pirmais no vairākiem ikgadējiem ziņojumiem par mehānisma īstenošanu. Tajā sniegts pārskats par pašreizējo mehānisma īstenošanas stāvokli un pieņemtajiem plāniem, kā arī detalizēti izklāstīts mehānisma ieguldījums klimata un digitālo mērķrādītāju sasniegšanā, kā noteikts regulas 31. pantā. Patlaban, kad mehānisms vēl ir īstenošanas sākumposmā, šajā ziņojumā ir aprakstīts paredzamais mehānisma ieguldījums sešos pīlāros saskaņā ar plānos noteiktajiem pasākumiem, kas pakāpeniski tiks īstenoti mehānisma darbības laikā. Tālāk ziņojumā aplūkota mehānisma darbība, ņemot vērā šajā unikālajā instrumentā ietvertās investīciju un reformu saistības, kā arī apspriesta visu attiecīgo ieinteresēto personu iesaistīšanās. Tajā aprakstīti arī mehānismi, kas ieviesti Savienības finanšu interešu aizsardzībai, un mehānisma un citu ES līdzekļu avotu sasaiste, lai izvairītos no finansējuma dublēšanās. Šajā ziņojumā sniegtās informācijas pamatā ir pieņemto un Komisijas novērtēto plānu saturs, dati, ko dalībvalstis iesniegušas līdz 2021. gada novembra beigām, pildot savu pusgada ziņošanas pienākumu, un ziņas par mehānisma īstenošanas pasākumiem, kas veikti līdz 2022. gada janvāra beigām. Ņemot vērā, ka mehānisma īstenošana joprojām ir agrīnā posmā, šajā ziņojumā nav plaši aplūkots ne atsevišķu plānu īstenošanas stāvoklis, ne arī kopējie rādītāji. Minētie piemēri, jo īpaši izcēlumi 3. iedaļā, ir iekļauti ilustratīvos nolūkos, bet nav uzskatāmi par izsmeļošiem.

Pēc mēnešiem ilgas un intensīvas nepieredzēta mēroga un tvēruma sagatavošanās dalībvalstis 2021. gada aprīlī sāka iesniegt savus atveseļošanas un noturības plānus. Komisija ātri veica novērtēšanas posmu, un Padome 2021. gada jūlijā pieņēma pirmos Padomes īstenošanas lēmumus. Līdz šim gandrīz visas dalībvalstis ir iesniegušas savus atveseļošanas un noturības plānus, no kuriem Komisija sākotnēji pozitīvi novērtēja 22 plānus, ko pēc tam pieņēma Padome. Komisija arī uzsāka diskusijas ar dalībvalstīm, lai vienotos par darbības kārtību plānu īstenošanas uzraudzības sistēmu noteikšanai. Komisija piesaistīja līdzekļus kapitāla tirgos un emitēja savas pirmās zaļās obligācijas, un līdz šim brīdim ir izmaksāti 66,6 miljardi EUR, no kuriem 56,6 miljardi EUR bija priekšfinansējums, atbalstot dalībvalstis un Savienību laikā, kad koronavīrusa pandēmija turpina ietekmēt to ekonomiku.

Atveseļošanas un noturības mehānisms, kas 2021. gada 19. februārī tika izveidots ar Regulu (ES) 2021/241, ir ES atbildes reakcijas, lai ES no koronavīrusa pandēmijas izkļūtu spēcīgāka, — Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta jeb Next Generation EU galvenais elements. Gadu pēc mehānisma izveides šā ziņojuma mērķis ir izvērtēt šīs ārkārtējās reformu un investīciju programmas īstenošanu. Gada laikā ir veikti nozīmīgi pasākumi, un ir apņēmīgi uzsākta programmas īstenošana.

Table 3: Green multi-country projects in the adopted RRPs 55

Figure 15: Shares of CSRs covered by the RRPs, by policy areas (as defined in CeSaR) 50

Figure 13: Number of reforms per pillar 49

Līdz šim Komisija pirmo maksājumu ir izmaksājusi Spānijai. Spānija bija pirmā dalībvalsts, kas 2021. gada 11. novembrī iesniedza maksājuma pieprasījumu pēc darbības kārtības dokumenta parakstīšanas. Spānijas pirmais maksājuma pieprasījums attiecas uz 52 atskaites punktu apmierinošu izpildi, galvenokārt saistībā ar reformām, kas jau bija īstenotas līdz 2021. gada otrajam ceturksnim. Ņemot vērā, ka lielākā daļa atskaites punktu ir retrospektīvi, un to, ka Spānija bija sniegusi Komisijai lielāko daļu informācijas, kas bija nepieciešama novērtējuma veikšanai pirms oficiālās maksājuma pieprasījuma iesniegšanas, Komisija varēja ātri apstrādāt maksājuma pieprasījuma novērtējumu un 2021. gada 27. decembrī izmaksāja Spānijai 10 miljardus EUR no finansiālā ieguldījuma (bez priekšfinansējuma).

Tiklīdz dalībvalsts ir sasniegusi visus attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, lai varētu saņemt maksājumu, kā izklāstīts attiecīgajā Padomes īstenošanas lēmumā, un iesniegusi pienācīgi pamatotu maksājuma pieprasījumu, Komisija divu mēnešu laikā novērtē to, vai attiecīgā dalībvalsts ir apmierinoši sasniegusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kā arī informāciju, kas pamato to izpildi. Noslēdzot šo novērtējumu, Komisija iesniedz Ekonomikas un finanšu komitejai pozitīvu sākotnējo novērtējumu. Ekonomikas un finanšu komitejai četru nedēļu laikā būtu jāsniedz atzinums par šiem konstatējumiem, un pēc tam saskaņā ar Komiteju procedūras regulā aprakstīto pārbaudes procedūru tiek pieņemts Komisijas īstenošanas lēmums, ar ko atļauj izmaksu. Šajā nolūkā saskaņā ar ANM regulas 35. pantu tika izveidota ANM komiteja, lai apspriestu Komisijas īstenošanas lēmumu projektus attiecībā uz dalībvalstu maksājumu pieprasījumiem. ANM komitejas sastāvā ir visu dalībvalstu pārstāvji. Komiteju procedūras beigās Komisija pieņem Komisijas īstenošanas lēmumu, ņemot vērā komitejas locekļu paustos viedokļus.

Pēc finansēšanas nolīguma un attiecīgā gadījumā — aizdevuma līguma parakstīšanas Komisija 21 dalībvalstij, kas to pieprasīja, veica priekšfinansējuma maksājumu līdz 13 % apmērā no finansiālā ieguldījuma un aizdevuma. Saskaņā ar 13. panta 1. punktu priekšfinansējuma maksājums attiecas tikai uz tām dalībvalstīm, kuru atveseļošanas un noturības plānus Padome apstiprināja 2021. gadā.

Sistēma, saskaņā ar kuru dalībvalstis ziņo par atveseļošanas un noturības plānu īstenošanu

Pašlaik ir uzsākts ANM īstenošanas posms, un dalībvalstis ir sākušas ziņot par savu atveseļošanas un noturības plānu īstenošanu. 2021. gada 2. decembrī stājās spēkā deleģētie akti, ar kuriem papildina dažas dalībvalstu ziņošanas prasības. Pirmajā deleģētajā aktā (ES) 2021/2106 ir noteikti kopēji ziņošanas rādītāji un sīkāka informācija par atveseļošanas un noturības rezultātu pārskatu. Tajā noteikts, ka dalībvalstis katru gadu līdz aprīlim un oktobra vidum ziņo par to, kādi panākumi ir gūti to atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā. Šajā pusgada ziņojumā kopsavilkuma veidā sniegta informācija par to atskaites punktu un mērķrādītāju izpildi, kas bija jāsasniedz līdz ceturksnim pirms ziņojuma sniegšanas, kā arī par to atskaites punktu un mērķrādītāju izpildes statusu, kas bija jāsasniedz četros ceturkšņos pēc pārskata perioda. No dalībvalstīm tiek sagaidīts, ka tās sniegs informāciju par to, vai attiecīgie atskaites punkti un mērķrādītāji ir izpildīti, tiek īstenoti vai kavējas. Turklāt dalībvalstīm divas reizes gadā (līdz februārim un augustam) jāziņo par noteiktajiem kopējiem rādītājiem. Pirmais ziņojums jāiesniedz 2022. gada februārī. Otrajā deleģētajā aktā 2021/2105 ir noteikta metodika ziņošanai par sociālajiem izdevumiem dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānos. Šis deleģētais akts ir svarīgs, lai noteiktu vienotu metodiku informācijas sniegšanai par sociālajiem izdevumiem, tai skaitā par izdevumiem, kas vērsti uz bērniem un jauniešiem, un dzimumu līdztiesību, ko finansē ar šo mehānismu. Metodes pamatā ir apstiprinātajos atveseļošanas un noturības plānos norādītie aplēstie izdevumi. Katra reforma un investīcija ar primāro sociālo dimensiju ir saistīta ar vienu no deviņām īpašām deleģētajā aktā noteiktām sociālās politikas jomām, un katra no tām ir saistīta ar četrām plašākām sociālajām kategorijām (nodarbinātība un prasmes, izglītība un bērnu aprūpe, veselība un ilgtermiņa aprūpe un sociālā politika). Turklāt katrs sociāla rakstura pasākums, kas attiecas uz bērniem un jauniešiem vai dzimumu līdztiesību, ir īpaši atzīmēts.

Komisija ir izveidojusi IT sistēmu FENIX, lai dalībvalstis varētu ziņot attiecīgo informāciju par plānu īstenošanu. Pusgada ziņošanas pienākuma ietvaros dalībvalstis pirmo reizi iesniedza prasīto informāciju FENIX sistēmā līdz 2021. gada novembra beigām (tā kā dalībvalstīm šī bija pirmā pusgada ziņošanas procedūra, termiņš izņēmuma kārtā tika pagarināts par vienu mēnesi). Šajā sistēmā dalībvalstis var jebkurā brīdī atjaunināt informāciju par atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu un izvairīties no vairākkārtējas līdzīgas informācijas sniegšanas, sagatavojot pusgada ziņojumu vai iesniedzot maksājuma pieprasījumu. ANM paredzētā ziņošanas sistēma tagad darbojas pilnvērtīgi.

Pārskatot pusgada ziņojumos sniegto informāciju, jau atklājas pozitīva aina attiecībā uz atskaites punktu un mērķrādītāju īstenošanu. Šis ziņošanas pienākums attiecās uz visiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem, kas bija jāsasniedz no 2020. gada 1. ceturkšņa līdz 2022. gada 3. ceturksnim. Kopumā no retrospektīvajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem, kas bija jāsasniedz līdz 2021. gada 3. ceturksnim (nesenākajam pārskata ceturksnim), par 91 % (266) tika ziņots, ka tie ir izpildīti, un par 9 % (25) tika ziņots, ka tie nav izpildīti. No atskaites punktiem un mērķrādītājiem, kuri vērsti uz nākotni un kuru izpildes termiņš bija no 2021. gada 4. ceturkšņa līdz 2022. gada 3. ceturksnim, par 4,4 % (41) tika ziņots, ka tie ir aizkavēti, par 79,7 % (741) — ka tie tiek īstenoti saskaņā ar plānu, un par 14,9 % (139) — ka tie jau ir pabeigti. Nākamais pusgada ziņojums būs jāiesniedz 2022. gada aprīlī. Datus, kas saistīti ar pusgada ziņojumiem, dalībvalstis sniedz pašas, un tie neietekmē Komisijas novērtējumu saistībā ar maksājumu pieprasījumiem par atskaites punktu un mērķrādītāju apmierinošu izpildi.

Komisija ir izveidojusi Atveseļošanas un noturības rezultātu pārskatu — publiskas tiešsaistes platformas formā izveidotu rīku, ar kuru ziņo par ANM darbības rezultātiem un kurā pārredzami atspoguļota pieejamā informācija par tā īstenošanu. Ikviens iedzīvotājs var viegli piekļūstamā veidā sekot līdzi ANM īstenošanai un detalizēti skatīt Komisijas tīmekļa vietnē pieejamo informāciju par katra atveseļošanas un noturības plāna īstenošanas gaitu. Rezultātu pārskats atspoguļo mehānisma ietekmi sešos politikas pīlāros. Tajā iekļauti arī dati par kopējiem rādītājiem un informācija par sociālajiem izdevumiem. Pirmā rezultātu pārskata versija tika publicēta 2021. gada 15. decembrī, un tajā bija iekļauti dati par 22 atveseļošanas un noturības plāniem, ko līdz minētajam datumam bija apstiprinājusi Padome.

2.2.Pašreizējais mehānisma finansēšanas stāvoklis

Pašreizējā situācija saistībā ar Next Generation EU finansējumu

Būtisks atskaites punkts ANM īstenošanā ir Komisijas jaunā loma kā aktīvam emitentam kapitāla tirgū. Lēmums par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu stājās spēkā 2021. gada 1. jūnijā, ļaujot Komisijai sākt aizņemties līdzekļus pagaidu atveseļošanas instrumentam Next Generation EU (NGEU) (pirmais darījums notika 2021. gada jūnijā). Komisija ir pilnvarota laikposmā no 2021. līdz 2026. gadam aizņemties līdz 806,9 miljardiem EUR (pašreizējās cenās). Šī summa ietver ikgadēju obligāciju emisiju vidēji līdz aptuveni 150 miljardiem EUR gadā laikposmā no 2021. gada vidus līdz 2026. gadam, padarot ES par vienu no lielākajiem euro denominēto obligāciju emitentiem. No minētās summas līdz 250 miljardi EUR tiks emitēti zaļo obligāciju veidā (sk. tālāk).

Līdz šim Komisija ir piesaistījusi ilgtermiņa finansējumu 78,5 miljardu EUR apmērā obligāciju veidā un īstermiņa finansējumu 33 miljardu EUR apmērā 3 un 6 mēnešu ES vekseļu veidā (no kuriem termiņš jau ir beidzies 12 miljardu EUR apmērā). Pamatojoties uz ES augsto kredītreitingu, Komisija var aizņemties ar izdevīgiem nosacījumiem un tādējādi līdz minimumam samazināt ar Atveseļošanas fondu saistīto parādu izmaksas. NGEU finansējuma apjomi ir labi apgūti, un pieprasījums pēc jaunajām emisijām ir bijis liels.

Komisija ir spējusi finansēt visus plānotos maksājumus / ienākošos pieprasījumus, turklāt ļoti operatīvi. Līdz šim ANM ietvaros 21 dalībvalstij ir izmaksāti 66,6 miljardi EUR. Priekšfinansējuma maksājumi tika veikti dažu dienu laikā pēc attiecīgo finansēšanas un/vai aizdevuma līgumu parakstīšanas, kas bija krietni pirms ANM regulā paredzētajiem termiņiem. Arī pirmais maksājums Spānijai tika veikts ātri (3 darba dienu laikā pēc ANM komitejas pozitīvā atzinuma saņemšanas).

Zaļo obligāciju sistēma

Komisija ir izstrādājusi visaptverošu un mūsdienīgu zaļo obligāciju sistēmu, kas paredzēta Next Generation EU veiktajai emisijai, un plāno līdz 30 % no tā finansējuma emitēt kā zaļās obligācijas, tādējādi apliecinot ES apņemšanos nodrošināt ilgtspējīgu finansējumu. Sistēma atbilst tirgus standartiem un nodrošina ieguldītājiem uzticamas zaļās obligācijas. Visos atjaunošanas un noturības plānos iekļautajos pasākumos ir jāievēro princips “nenodarīt būtisku kaitējumu” (DNSH) attiecībā uz citiem vidiskajiem mērķiem. Lai sasniegtu šādu rezultātu, dalībvalstis ANM īstenošanas ietvaros parakstītajos finansēšanas un aizdevumu nolīgumos vienojās regulāri ziņot par saviem izdevumiem, kas saistīti ar investīcijām, ar kurām veicina ar klimata pārmaiņām saistīto mērķu sasniegšanu. Komisija savā vēsturē pirmajā zaļo obligāciju emisijā, kas notika 2021. gada 12. oktobrī, piesaistīja 14,5 miljardus EUR.





3.Ko patiesībā ietver atveseļošanas un noturības plāni?

3.1.Iesniegto atveseļošanas un noturības plānu pārskats — ievads

Vispārīgs pārskats

Līdz šim Padomes apstiprināto 22 atveseļošanas un noturības plānu kopējais piešķīrums neatmaksājama finansējuma veidā ir 291 miljards EUR un aizdevumu veidā — 154 miljardi EUR. Sešām dalībvalstīm ir pieņemts plāns, kas ietver aizdevumu (Grieķijai, Itālijai, Kiprai, Portugālei, Rumānijai un Slovēnijai).

Šos 22 atveseļošanas un noturības plānus veido aptuveni viena trešdaļa reformu un divas trešdaļas investīciju, kā arī tajos kopā noteikti 5155 atskaites punkti un mērķrādītāji, kas jāīsteno līdz 2026. gadam.

2. attēls. Paredzamais atskaites punktu un mērķrādītāju izpildes grafiks