EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 15.12.2011 
SEC(2011) 1566 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
Enerģētikas ceļvedis 2050 
{COM(2011) 885 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1565 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1569 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
Mūsu iedzīvotāju, rūpniecības un ekonomikas labkl ājība ir atkar īga no drošas, nekait īgas, 
ilgtspējīgas enerģijas pieejam ības par sam ērīgām cenām. Mūsdienu pasaul ē enerģija ir 
ikdienas vajadz ība, un Eirop ā tā pārsvarā tiek uzskat īta par pašsaprotamu. Energosist ēma un 
tās organiz ācija ir att īstījusies gadsimtiem vai pat gadu t ūkstošiem ilgi, izmantojot daž ādus 
kurināmā veidus un sadales sist ēmas. Mūsu pašreiz ējā energosist ēma un ener ģijas ražošanas, 
pārveidošanas un pat ēriņa veidi nav ilgtsp ējīgi nākotnes vajadz ībām šādu iemeslu d ēļ: augstas 
SEG emisijas, apg ādes drošības riski un konkur ētspējas riski, kas saist īti ar augst ām enerģijas 
izmaksām un nepietiekamiem ieguld ījumiem.  
Būs vajadzīgi gadu desmiti, lai paaugstin ātu mūsu energosist ēmu drošību un ilgtsp ējību. Nav 
viena univers āla risinājuma situ ācijas main īšanai. Nav t āda enerģijas avota, ar ko m ēs būtu 
pārbagāti un kam neb ūtu trūkumu no ilgtsp ējības, apgādes drošības un konkur ētspējas (cenas) 
viedokļa. Tāpēc situācijas atrisin āšanai būs nepieciešami kompromisi, un tirgus viens pats 
pašreizējā regulatīvajā vidē var nesasniegt v ēlamos rezult ātus. Tomēr tuvākajā nākotnē būs 
vajadzīgi ievērojami ieguld ījumi, lai aizst ātu enerģijas aktīvus nolūkā nodrošin āt 
iedzīvotājiem līdzīgu komforta l īmeni par sam ērīgām cenām, garant ētu drošu un 
konkurētspējīgu enerģijas piegādi uzņēmumiem un aizsarg ātu vidi.  
Paļaušanās uz zem āku oglekļa dioksīda emisiju l īmeni radošiem, viet ējiem (t. i., Eiropas 
iekšējiem) vai daudzveid īgākiem ener ģijas avotiem, ener ģiju ražojot un pat ērējot efektīvi, var 
radīt būtiskus ieguvumus ne vien videi, konkur ētspējai un energoapg ādes drošībai, bet ar ī 
ieguvumus ekonomikas izaugsmes, nodarbin ātības, reģionālās attīstības un inov ācijas ziņā. 
Kādi ir šķēršļi? Kāpēc pāreja uz energosist ēmu, kas izmanto ener ģijas avotus, kuri rada zemu 
oglekļa dioksīda emisiju l īmeni, ir konkur ētspējīgāki un daudzveid īgāki, nenotiek vai notiek 
pārāk lēni? 
Ir vairāki faktori, kas kav ē pāreju.  
1) Enerģijas tirgus cenas piln ībā neatspogu ļo visas izmaksas, kas rodas sabiedr ībai no 
piesārņojuma, SEG emisiju, resursu noplicin ājuma, atkritumu, zemes izmantošanas, gaisa 
kvalitātes un ģeopolitisk ās atkarības viedok ļa.  
2) Fiziskās sistēmas kūtrums   
Lielākā daļa ieguldījumu energosist ēmā ir ilgtermi ņa aktīvi, kas rada b ūtisku “lock-in" jeb 
iestrēgšanas efektu, un jebk ādas izmai ņas sistēmā īstenojas tikai pak āpeniski.  
3) Sabiedr ības attieksme un lietot āju domāšanas veids   
Plašas sabiedr ības attieksme pret riskiem, kas saist īti ar jaunu sp ēkstaciju un infrastrukt ūras 
būvniecību, var būt negatīvāka nekā ekspertu spriedumi. T āpat var būt arī nepieciešams ilgs 
laiks un atbilstoši stimuli vai regul ējums, lai p ārliecinātu cilvēkus mainīt to, kā viņi apsilda 
savus mājokļus, pārvietojas ar transportl īdzekļiem utt.  
4) Neskaidr ība saistībā ar tehnolo ģiju, piepras ījuma, cenu un tirgus strukt ūras attīstību  
Energosist ēmai ir rakstur īgs liels t ādu nemain īgo ilgtermi ņa izmaksu īpatsvars, kuras ir 
jāatgūst vairāku desmitgažu laik ā. Neskaidr ība var būtiski palielin āt ieguldītāju riskus un 
izmaksas, un t ās dēļ patērētāji un uzņēmumi iegulda negrib īgi.  
5) Nepiln īgi tirgi  
Dažās dalībvalstīs, kuru tirgos joproj ām dominē vēsturiskie uz ņēmumi, ir v āja konkurence. 
Vēl viens faktors ir tirgus “tuvredz ība”, proti, tirgus dal ībnieki ne vienm ēr veic ilgtermi ņa 
ieguldījumus, jo tie p ārsvarā ir koncentr ējušies uz ie ņēmumu gūšanu īsākā termiņā. 
 
LV 3   LV Energoefektivit ātes pakalpojumu un decentraliz ētu atjaunojamu energoresursu tirgos, kas 
attīstās, ir maz dal ībnieku un tr ūkst atbalstoša tiesisk ā regulējuma. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES UN ES PIEVIENOT Ā VĒRTĪBAS ANAL ĪZE  
ES kompetence ener ģētikas jom ā ir noteikta L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 
194. pantā1. ES kompetence saist ībā ar klimata p ārmaiņu apkarošanu, tostarp SEG emisiju 
samazināšanu ener ģētikā un citās nozarēs, ir paredz ēta 191.–193. pant ā. No ekonomikas 
viedokļa daudzus energosist ēmas panākumus var sasniegt ES m ērogā, apvienojot ES un 
dalībvalstu pas ākumus un vienlaikus iev ērojot to attiec īgās kompetences jomas.  
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Vispārējais mērķis ir izstrādāt redzējumu un strat ēģiju attiecībā uz to, kā varētu dekarboniz ēt 
ES energosist ēmu līdz 2050. gadam, vienlaikus ņemot vērā energoapg ādes drošības un 
konkurētspējas mērķus. 
Lai sasniegtu visp ārējo mērķi, tiek ierosin āti šādi konkrētāki mērķi: 
i) radīt lielāku skaidr ību ieguld ītājiem par iesp ējamiem n ākotnes politikas virzieniem ES 
līmenī, atspogu ļojot dažādas pieejas virz ībā uz dekarboniz āciju līdz 2050. gadam, k ā arī to 
būtiskāko ietekmi uz ekonomiku, sabiedr ību un vidi; 
ii) atspogu ļot kompromisu starp politikas m ērķiem, kā arī starp daž ādām pieejām virzībā uz 
dekarboniz āciju, un identific ēt elementus, kas ir kop īgi visām dekarboniz ācijas pieej ām; 
iii) izvirz īt starpmērķus laikposmam p ēc 2020. gada, lai mobiliz ētu ieinteres ētās personas un 
radītu lielāku skaidrību par laikposmu p ēc 2020. gada. 
Ceļvedis 2050. gadam b ūtu jāizstrādā, pamatojoties uz pašreiz ējiem ES ener ģētikas politikas 
mērķiem — tie ir ilgtsp ējība, energoapg ādes drošība un konkur ētspēja.  
4. POLITIKAS IESP ĒJAS 
Šis ietekmes nov ērtējums nav tradicion āls ietekmes nov ērtējums, kur ā uzskatītas politikas 
iespējas konkr ētu politikas m ērķu sasniegšanai un p ēc tam nov ērtēta šādu politikas iesp ēju 
ietekme, lai noskaidrotu v ēlamo iesp ēju. Šajā ietekmes nov ērtējumā ir izvērtēts iespējamu 
nākotnes norišu kopums, lai ieg ūtu konkrētāku inform āciju par to, k ā energosist ēma varētu 
par 85 % samazin āt ar enerģiju saistītās CO 2 emisijas sal īdzinājumā ar 1990. gadu (tas atbilst 
SEG emisiju samazin ājumam par 80 % l īdz 2050. gadam) un uzlabot energoapg ādes drošību 
un konkur ētspēju, neizvēloties kādu vienu konkr ētu iespēju.  
Energosist ēmas dekarboniz ācijas anal īzei var ierosin āt vairākus noder īgus scen ārijus. 
Scenāriju strukt ūra tika plaši apspriesta ar daž ādām ieinteres ētajām person ām. Ieinteres ētās 
personas un Eiropas Komisija identific ēja enerģētikas nozarei četrus galvenos 
dekarboniz ācijas virzienus — energoefektivit āte, kas ietekm ē galvenok ārt piepras ījumu, un 
atjaunojamie energoresursi, un kodolener ģija un oglek ļa dioksīda uztveršana un uzglab āšana 
                                                 
1 L īguma 194. pants: 
1. Saistībā ar iekšējā tirgus izveidi un darb ību un attiec ībā uz vajadz ību saglab āt un uzlabot vidi, 
Savienības enerģētikas politika, dal ībvalstīm savstarp ēji solidariz ējoties, tiecas: 
a) nodrošin āt enerģijas tirgus darb ību; 
b) nodrošin āt energoapg ādes drošību Savien ībā; 
c) veicināt energoefektivit āti un taup ību, kā arī jaunu un neizs īkstošu ener ģijas veidu att īstību; un 
d) veicināt enerģijas tīklu savstarp ēju savienojam ību. 
 
LV 4   LV (CCS) pied āvājuma līmenī (samazinot pied āvājuma oglek ļa dioksīda intensit āti). Ierosin ātajās 
politikas iesp ējās (scenārijos) ir izv ērtētas piecas daž ādas minēto četru dekarboniz ācijas 
virzienu kombin ācijas. Dekarboniz ācijas iespējas nekad netiek izv ērtētas atseviš ķi, jo jebkur ā 
scenārijā, kurā novērtē visu energosist ēmu kopum ā, būs noteikti j āiekļauj dažādu elementu 
mijiedarb ība. Visi dekarboniz ācijas scen āriji paredz par 85 % samazin āt ar enerģiju saistītās 
CO 2 emisijas l īdz 2050. gadam, un tiks r ūpīgi novērtēts, vai katra politikas iesp ēja arī uzlabo 
energoapg ādes drošību un ener ģētikas nozares konkur ētspēju, kā arī nodrošina elektroener ģiju 
par pieņemamām cenām. 
 
 Politikas iesp ējas 
1 Ierast ās darbības scenārijs (kopējais atsauces scen ārijs2) 
1a Pašreiz ējo politikas iniciat īvu (PPI) scen ārijs (papildin āts atsauces scen ārijs) 
2 Augstas energoefektivit ātes scenārijs 
3 Daž ādotu energoapg ādes tehnolo ģiju3 scenārijs 
4 Augsta atjaunojamo energoresursu īpatsvara scen ārijs 
5 Aizkav ētas CCS scen ārijs 
6 Zema kodolener ģijas īpatsvara scen ārijs 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS UN IESP ĒJU SALĪDZINĀJUMS  
Ietekme uz vidi 
Ietekmes uz vidi zi ņā visas politikas iesp ējas ievērojami samazina ener ģijas patēriņu, bet 
vislielāko samazin ājumu pied āvā augstas energoefektivit ātes scenārijs. Arī energoavotu 
struktūra dekarboniz ētā sistēmā ievērojami atš ķirsies, bet visos scen ārijos paredz ēts 
atjaunojamu energoresursu īpatsvara b ūtisks pieaugums. Kodolener ģijas attīstība ir atkar īga 
no izdar ītajiem politiskajiem pie ņēmumiem, un paredzamais kodolener ģijas īpatsvars 
primārās enerģijas patēriņā svārstās no 2 % l īdz 18 %. Visliel āko gāzes īpatsvaru paredz zema 
kodolener ģijas īpatsvara scen ārijs, kas prognoz ē ievērojamu CCS izplat ību. Naftas un ciet ā 
kurināmā īpatsvars samazin ās. Elektroener ģijas īpatsvars ener ģijas galapat ēriņā divkāršojas 
salīdzinājumā ar pašreiz ējo līmeni, un par vissvar īgāko avotu ener ģijas galapat ēriņā kļūst 
elektroener ģija. Visi dekarboniz ācijas scen āriji paredz l īdz 2050. gadam samazin āt SEG 
emisijas par 80 % un ar ener ģiju saistītās CO 2 emisijas par 85 % sal īdzinājumā ar 1990. gadu, 
kā arī līdzvērtīgu kopējo emisiju samazin ājumu vis ā prognožu period ā. Paredzams, ka 
2030. gad ā ar enerģiju saistītās CO 2 emisijas b ūs samazin ātas par 38–41 %, un kop ējās SEG 
emisijas — par 40–41 %.  
Ietekme uz ekonomiku 
Dažādu veidu anal īze par oglek ļa dioksīda un ener ģētikas politikas ietekmi uz IKP liecina, ka 
ietekme ir diezgan ierobežota. Atkar ībā no dekarboniz ācijas scen ārija energosist ēmas vidējās 
papildu izmaksas gad ā ir nulle, jo š ī visaptveroš ā dekarboniz ācija tiek īstenota kā daļa no 
globāliem centieniem sal īdzinājumā ar atsauces scen āriju un PPI scen āriju, vai ar ī tās ir 
nelielas. No elektroener ģijas cenu viedok ļa dažas politikas iesp ējas norāda uz elektroener ģijas 
cenu nelielu pazemin ājumu sal īdzinājumā ar atsauces scen āriju un PPI scen āriju 
(energoefektivit ātes un daž ādotu energoapg ādes tehnolo ģiju scenāriji), savuk ārt citi scen āriji 
                                                 
2 Izmantots ar ī Ceļvedī virzībai uz konkur ētspējīgu ekonomiku ar zemu oglek ļa dioksīda emisiju l īmeni 
un Transporta baltaj ā grāmatā.  
3 Trešais scen ārijs reproduc ē Efektīvu un visp ārpieņemtu tehnolo ģiju scenāriju, kas izmantots Ce ļvedī 
virzībai uz konkur ētspējīgu ekonomiku ar zemu oglek ļa dioksīda emisiju l īmeni un Transporta baltaj ā 
grāmatā, pamatojoties uz 1bis scen āriju.  
 
LV 5   LV liecina par cenu paaugstin āšanos (augsta atjaunojamo energoresursu īpatsvara scen ārijs un — 
nedaudz maz āk — zema kodolener ģijas īpatsvara scen ārijs). ETS oglek ļa dioksīda cenas ir 
ievērojami augst ākas nekā atsauces scen ārijā un PPI scen ārijā, savukārt kurināmā cenas ir 
zemākas. Vis ām politikas iesp ējām ir vajadz īgas arvien sarež ģītākas ener ģētikas 
infrastrukt ūras (elektrol īnijas, viedt īkli un uzglab āšana), un visaugst ākās prasības paredz 
augsta atjaunojamo energoresursu īpatsvara scen ārijs.  
Ietekme uz sabiedr ību 
Dekarboniz ācijas ceļvežu soci ālajai dimensijai ir izš ķiroša nozīme, jo pārejai uz ekonomiku ar 
zemu oglek ļa dioksīda emisiju l īmeni būs vajadzīgas krasas izmai ņas vairākās nozarēs, 
ietekmējot uzņēmumus, nodarbin ātību un darba apst ākļus. Izglītībai un apm ācībai ir 
jāpievēršas jau agr īnā posmā, lai novērstu bezdarbu daž ās nozarēs un darbasp ēka trūkumu 
citās.  
Kā liecina vair āki pētījumi, līdz 2020. gadam dekarboniz ācijas politikas ietekme uz 
nodarbinātību nebūs ievērojama, bet ieguld ījumi jaun ās tehnolo ģijās varētu palielin āt 
pieprasījumu pēc augstākas kvalifik ācijas darbasp ēka. Energoapg ādes drošības uzlabošanos, 
ko izsaka k ā atkarību no importa, l īdz 2050. gadam paredz visas politikas iesp ējas, bet 
vislielākos uzlabojumus pied āvā augsta atjaunojamo energoresursu īpatsvara scen ārijs. 
Attiecībā uz enerģijas cenas pieejam ību mājsaimniec ībām visas politikas iesp ējas rāda būtisku 
kurināmā ietaupījumu, bet vienlaikus ar ī augstākas kapit āla un energoefektivit ātes 
ieguldījumu izmaksas. M ājsaimniec ību kopējo enerģijas izdevumu palielin ājumu paredz visas 
politikas iesp ējas, bet visliel āko palielin ājumu paredz t ās iespējas, kuras atspogu ļo spēcīgu 
energoefektivit ātes politiku un atjaunojamo energoresursu izplat ību.  
Iespējas tika sal īdzinātas, pamatojoties uz to efektivitāti, lietder ību un saskan ību.  
Attiecībā uz efektivit āti tika nov ērtēti visi trīs enerģētikas politikas m ērķi, proti, ilgtsp ējība, 
energoapg ādes drošība un konkur ētspēja. Visas politikas iesp ējas tika struktur ētas tā, lai 
nodrošinātu ar ener ģiju saistīto CO 2 emisiju samazin ājumu par 85 % l īdz 2050. gadam, un 
tāpēc tās visas ir efekt īvas. Jāņem vērā, ka dažas iesp ējas ir ļoti atkarīgas no jaunu, v ēl 
komerciāli nepierādītu tehnolo ģiju panākumiem. Attiec ībā uz energoapg ādes drošību visas 
politikas iesp ējas mazina atkar ību no importa. Tom ēr elektrific ētākā pasaulē daudz svar īgāka 
nozīme varētu būt energotīkla stabilit ātei. Attiec ībā uz konkur ētspēju dažas politikas iesp ējas 
paredz nelielu elektroener ģijas cenu samazin ājumu salīdzinājumā ar atsauces scen āriju un PPI 
scenāriju, savuk ārt citas nor āda uz cenu paaugstin āšanos. ETS cenas ir iev ērojami augst ākas 
nekā atsauces scen ārijā un PPI scen ārijā, savukārt kurināmā cenas ir zem ākas. Šim modelim ir 
vajadzīgi atbilstoši ieguld ījumi, ko sekm ē konkrētas rīcībpolitikas vai oglek ļa dioksīda cenas, 
un ieguldījumu lēmumi tiek pie ņemti, pamatojoties uz piln īgas prognoz ējamības pieņēmumu. 
No lietder ības viedok ļa analīze apliecina, ka energosist ēmas dekarboniz ācijas izmaksas ir 
līdzīgas visos scen ārijos un ka liel ākā daļa dekarboniz ācijas scen āriju pat paredz izmaksu 
ietaupījumus sal īdzinājumā ar atsauces scen āriju. Scen āriji, kas paredz viszem ākās izmaksas, 
ir aizkav ētas CCS scen ārijs un daž ādotu energoapg ādes tehnolo ģiju scenārijs, ar 
kodolener ģijas ievērojamu izplat ību.  
Visi politikas scen āriji ir saska ņā ar citiem ES ilgtermi ņa mērķiem (klimata, transporta u. c. 
jomās). Nevienu no politikas iesp ējām nevar uzskat īt par acīmredzamu “uzvar ētāju”, kas 
nodrošina vislab ākos rezult ātus pēc visiem krit ērijiem, un b ūs jāņem vērā vairāki kompromisi.  
6. SECINĀJUMI  
Pašreizējo tenden ču prognozes liecina, ka tiks sasniegta tikai puse no vajadz īgā SEG emisiju 
samazinājuma, ka palielin āsies atkar ība no importa, jo īpaši attiec ībā uz gāzi, un ka 
 
LV 6   LV paaugstin āsies elektroener ģijas cenas un ener ģijas izmaksas. Mode ļa analīze ir pierādījusi, ka 
enerģētikas nozares dekarboniz ācija ir ekonomiski pamatota, ka t ā ir sasniedzama, izmantojot 
dažādas energoefektivit ātes, atjaunojamo energoresursu, kodolener ģijas un oglek ļa dioksīda 
uztveršanas un uzglab āšanas priekšroc ību kombin ācijas, un ka izmaksas ir sam ērīgas.  
Scenāriju analīzes kopējie elementi  
– Ir vajadzīga integrēta pieeja.  
– Elektroener ģijai dekarboniz ācijas scen ārijos ir b ūtiska noz īme, tās īpatsvaram 
2050. gad ā sasniedzot 36–39 %. 
– Visos dekarboniz ācijas scen ārijos notiek b ūtiski energoefektivit ātes uzlabojumi.  
– Atjaunojamo energoresursu īpatsvars b ūtiski palielin ās visos scen ārijos, 2050. gad ā 
sasniedzot vismaz 55 % ener ģijas bruto galapat ēriņā. 
– Lai palielin ātu atjaunojamo energoresursu izma ntošanu un uzlabotu energoefektivit āti, 
ir vajadzīga mūsdienīga, uzticama un vieda infrastrukt ūra, tostarp elektroener ģijas 
uzglabāšana.  
– Kodolener ģijai ir būtiska nozīme dekarboniz ācijā un visplaš ākā izplatība aizkav ētas 
CCS scen ārija gadījumā.  
– CCS sniedz b ūtisku ieguld ījumu virz ībā uz dekarboniz āciju vairum ā scenāriju, un tai 
ir vislielākā izplatība kodolener ģijas ierobežojumu gad ījumā.  
– Visi scen āriji paredz p āreju no augstiem kurin āmā/ekspluatācijas izdevumiem uz 
augstiem kapit ālizdevumiem.  
– Būtiskām pārmaiņām laikposm ā līdz 2030. gadam b ūs izšķiroša noz īme rentabl ā 
ilgtermiņa pārejā uz dekarboniz ētu pasauli; ekonomisk ās izmaksas ir p ārvaldāmas, ja 
rīcība tiek uzs ākta agrīni, tā, lai energosist ēmas pārstrukturiz ācija notiktu vienlaic īgi 
ar ieguldījumu cikliem. 
– Šādas visaptverošas dekarboniz ācijas izmaksas ir zemas visos scen ārijos, ņemot vērā 
pazeminātās kurināmā iepirkuma izmaksas, un izmaksu ietaup ījumus paredz 
galvenokārt scenāriji, kas pa ļaujas uz vis ām četrām galvenaj ām dekarboniz ācijas 
iespējām. 
– Izmaksas ir nevienl īdzīgi sadalītas starp nozar ēm, mājsaimniec ībām uzņemoties 
vislielāko izmaksu palielin ājumu, ko rada tiešie ier īču, transportl īdzekļu un 
siltumizol ācijas energoefektivit ātes palielin āšanas izdevumi.  
– ES ārējais rēķins par import ēto naftu, g āzi un akme ņoglēm dekarboniz ācijas apstākļos 
būs ievērojami maz āks, jo būtiski samazin āsies importa apjomi un cenas. 
Pamatojoties gan uz scen āriju analīzes rezult ātiem, gan sal īdzinājumu starp idealiz ētajiem 
tirgus un tehnolo ģiskajiem nosac ījumiem, kas vajadz īgi model ēšanas mērķiem, kā arī uz 
realitāti, kas ir daudz sarež ģītāka, var izdar īt dažus secin ājumus saist ībā ar politiku.  
Norādes nākotnes politikas veidošanai  
– Veiksmīga dekarboniz ācija, vienlaikus saglab ājot ES ekonomikas konkur ētspēju, ir 
iespējama. Ja netiktu īstenota glob āla klimata politika, oglek ļa emisiju p ārvirze 
varētu būt aktuāls jautājums, un, iesp ējams, būs vajadzīgi atbilstoši instrumenti, lai 
saglabātu energointens īvu rūpniecības nozaru konkur ētspēju.  
 
LV 7   LV – Politiskā un tiesisk ā regulējuma prognoz ējamība un stabilit āte rada labv ēlīgu vidi 
ieguldījumiem zema oglek ļa dioksīda emisiju l īmeņa jomās. Satvars laikposmam l īdz 
2020. gadam galvenok ārt jau ir noteikts, bet p ārrunas par politikas virzieniem 
laikposmam no 2020. l īdz 2030. gadam b ūtu jāsāk tagad. Starpm ērķi un galīgie 
mērķi var palīdzēt izvairīties no balasta (neatg ūstamām) izmaks ām. Neskaidr ība var 
izraisīt neoptim ālu situāciju, kad tiek īstenoti tikai ieguld ījumi ar zem ām sākotnējām 
kapitāla izmaks ām.  
– Iekšējā tirgus darb ība ir oblig āts priekšnosac ījums, lai veicin ātu ieguldījumus jom ās, 
kurās tie ir visrentabl ākie.  
– Energoefektivit ātei ir tendence uzr ādīt labākus rezult ātus model ētā pasaulē nekā 
realitātē. Energoefektivit ātes uzlabojumus bieži vien kav ē pretrunīgas intereses, 
kādas klientu grupas probl ēmas ar naudu, nepiln īgas zināšanas un prognoz ējamība, 
kā rezultātā notiek “iestr ēgšana” daž ās novecojuš ās tehnoloģijās u.tml. T āpēc ir ļoti 
nepieciešama m ērķtiecīga atbalsta politika, piem ēram, klientu izv ēlei par labu 
energoefektivit ātei.  
– Būtu īpaši jāatbalsta p ētniecība un izstr āde, kā arī demonstr ējumi, lai samazin ātu zema 
oglekļa dioksīda emisiju l īmeņa tehnoloģiju izmaksas.  
– Pienācīga uzman ība būtu jāpievērš visu zema oglek ļa dioksīda emisiju l īmeņa 
tehnoloģiju un infrastrukt ūru atzīšanai sabiedr ībā, kā arī patērētāju vēlmei uzņemties 
attiecīgo izmaiņu veikšanu un segt augst ākas izmaksas.  
– Varētu būt nepieciešams agr īnā procesa posm ā apsvērt sociālo atbalsta politiku, ņemot 
vērā, ka mājsaimniec ības sedz lielu da ļu no izmaks ām. Lai gan š īs izmaksas var ētu 
būt tādas, ko vidusm ēra mājsaimniec ība var atļauties, mazaizsarg ātiem patērētājiem 
varētu būt nepieciešams īpašs atbalsts, lai tie var ētu segt izdevumu palielin ājumu.  
– Elastīgums. Nākotne ir neskaidra, un neviens to nevar paredz ēt. Tāpēc rentablai 
pieejai svar īgi ir saglab āt elastīgumu, bet atseviš ķi lēmumi ir j āpieņem jau šaj ā 
posmā, lai sāktu procesu, kur ā vajadzīga inovācija un ieguld ījumi, bet, lai tas b ūtu 
iespējams, ieguld ītājiem ir vajadz īga zināma noteikt ība par to, ka tiks samazin āts 
politiskais un regul ējuma risks.  
– Būtu proaktīvi un agr īnā posmā jāpievēršas ārējai dimensijai, jo īpaši attiec ībām ar 
enerģijas piegādātājiem, ņemot vērā globālās dekarboniz ācijas ietekmi uz fosil ā 
kurināmā eksporta ie ņēmumiem un vajadz īgajiem ražošanas un ener ģijas 
transportēšanas ieguld ījumiem posm ā, kad notiek p āreja uz dekarboniz āciju. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Šis ceļvedis nav vienreiz ējs dokuments, un tas tiks regul āri atjaunin āts, ņemot vērā jaunākās 
norises. Turkl āt Komisija nep ārtraukti uzraudz īs vairāku pamatr ādītāju kopumu, kuri ir jau 
pieejami un kuri tiek pašlaik izmantoti.