LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 431/10

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2017/C 431/07)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“Lough Neagh Pollan”

ES Nr.: PDO-GB-2159 – 28.7.2016.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Lough Neagh Pollan”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Apvienotā Karaliste

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Ar nosaukumu “Lough Neagh Pollan” apzīmē pie Coregonus pollan sugas piederīgas lašu dzimtas ezera zivis, ko iegūst kā savvaļas zivis. Konstatēts, ka Īrijas sīgas “Lough Neagh Pollan” ir ģenētiski unikālas, Neja ezeram piederīgas zivis. Līdz ar to tās iespējams iegūt vienīgi noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā – Neja ezerā.

“Lough Neagh Pollan” ir spoži sudrabainas zivis ar tumšu muguras krāsojumu un bālām spurām. No citām sīgām Britu salās tās fiziski atšķiras ar šādām pazīmēm:

— uz leju vērsts apakšžoklis,

— 41–48 žaunu bārkstis,

— 74–92 sānu līnijas zvīņas.

Lai zivis būtu piemērotas tirdzniecībai, to minimālajam izmēram jābūt 205 mm garumā. Šāda lieluma zivis parasti ir vecumā no 3 līdz 4 gadiem, un to svars sasniedz 76–210 g. “Lough Neagh Pollan” pārdošanā laiž kā svaigus vai saldētus produktus: zivis ir nesadalītas, izķidātas vai fileju veidā.

Jēlām “Lough Neagh Pollan” zivīm ir maigs, smalks zivju aromāts. Gaļa spīdīga, balta, ar gaiši sārtu krāsojumu; no zvīņām attīrītā āda ir spoži sudrabaina.

Pēc termiskas apstrādes gaļa ir balta un spīdīga. Zivij ir izsmalcināta smarža un garša, ar patīkamu zemes niansi un maigu zivs aromātu. Tās konsistence ir gluda un vidēji mīksta, un bieži to uzskata par samērā gaļīgu salīdzinājumā ar citām šāda lieluma zivīm.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

“Lough Neagh Pollan” nozvejo un pārstrādā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, izmantojot tradicionālos velkamos tīklus un žaunu tīklus (ko vietējie dēvē par vairāksienu tīkliem). Apstrāde notiek divējādi atkarībā no klientu vēlmēm – veselā, izķidātā veidā vai fileju veidā.

“Lough Neagh Pollan” veselā, izķidātā veidā

— Veselu, izķidātu “Lough Neagh Pollan” zivju apstrāde ietver attīrīšanu no zvīņām, ķidāšanu un tīrīšanu.

“Lough Neagh Pollan” fileju veidā

— Noteiktas procedūras nav: filejas var gatavot ar rokām vai – lielākos pārstrādes uzņēmumos –, izmantojot rūpnieciskās iekārtas.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals ir Neja ezers Ziemeļīrijā (ģeogr. plat. 54,6302, ģeogr. gar. 6,4380), un tas ietver piekrastes apgabalu divu jūdžu (3 km) attālumā gar ezera krasta līnijas perimetru. Šajā apgabalā norit visi “Lough Neagh Pollan” zivju apstrādes darbi.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

No Eiropas mugurkaulniekiem Īrijas sīga ir vienīgais mugurkaulnieks, kas sastopams vienīgi Īrijā, kur visa to populācija ir izplatīta tikai piecos ezeros:

— Elena ezerā,

— Rī ezerā,

— Derga ezerā,

— Louerērna ezerā,

— Neja ezerā (Lough Neagh).

Neja ezers, kura platība ir 151 kvadrātjūdze (392 km2) un vidējais dziļums 8,9 m, ir lielākais ezers Britu salās un viens no lielākajiem Eiropas ziemeļrietumos. Nejā ieplūst astoņas upes, un tā ūdeņi nonāk jūrā pa Banas upes lejteci, kas iztek ezera ziemeļu krastā. Īrijas sīga “Lough Neagh Pollan” ir saldūdens zivs, kas dzīvo tikai ezeros un nav sastopama nevienā no apkārtējām pietekām.

“Lough Neagh Pollan” raksturīgās īpašības ir saistītas ar vidi, kurā zivs aug, un tas, savukārt, veicinājis šo zivju tradicionālo zvejas metožu attīstību, proti, zvejā izmanto velkamos tīklus un žaunu tīklus (ko vietējie dēvē par vairāksienu tīkliem).

“Lough Neagh Pollan” raksturīgo īpašību rašanos ir noteikusi aptuveni pirms 200 000 gadiem notikusī ģenētiskā diverģence no šīs zivs tuvākā dzīvā radinieka, Baikāla omuļa, kā arī evolūcija ierobežotajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Jūras temperatūrai un sāļumam pieaugot, Īrijas sīga zaudēja savus migrācijas ieradumus un pārstāja migrēt ārpus saldūdens biotopiem, kāds ir arī Neja ezers. Atšķirībā no citām pie sīgu apakšdzimtas piederošām zivīm, kas izplatītas arktiskajos klimata apstākļos, Īrijas sīga evolūcijas gaitā kļuva par mērenās joslas ūdeņu zivi. DNS analīzes liecina, ka Īrijas sīga apdzīvoja Neja ezeru pēc Zāles ledus laikmeta beigām, proti, pirms aptuveni 200 000 gadu, savukārt citas zivju populācijas Īrijas teritorijā apmetās pēdējā ledus laikmeta periodā pirms aptuveni 40 000 gadu (Ensing, personisks paziņojums). No Eiropas mugurkaulniekiem Īrijas sīga ir vienīgais mugurkaulnieks, kas nav sastopams ārpus Īrijas, un tikai Neja ezerā ir pasaulē vienīgā dzīvotspējīgā komerciāli izmantojamo Īrijas sīgu populācija.

Ģenētiskā pētījumā par Īrijas sīgu (Coregonus pollan) krājumiem Rī ezerā, Elena ezerā, Neja ezerā un Louerērna ezerā, izmantojot 10 mikrosatelīta marķieru komplektu, atklāts, ka trīs galveno ģenētisko kopu vidū (Neja, Louerērna un Elena/Rī ezerā) pie marķieriem pastāv relatīvi lielas ģenētiskas atšķirības. Šie rezultāti pierāda, ka “Lough Neagh Pollan” ģenētiski atšķiras no visām citām Īrijas sīgu populācijām.

Tā kā Nejā ieplūst daudz upju, ezerā veidojas lieli nogulsnējumu slāņi. Šie nogulsnējumi ir ļoti tumšā krāsā un sastāv no sanešiem un māliem, organiskām vielām un kramaļģu apvalkiem. Sanešu un mālu avots galvenokārt ir upju ienestās suspendētās vielas, savukārt organiskās vielas daļēji nāk no sateces avotiem un daļēji veidojas Neja ezerā. Līdz ar to Neja ezers ir bagāts ar barības vielām (hipereitrofs), un to pastāvīgi aerē cirkulējošie vēji, kas nodrošina, ka siltākajos mēnešos ezera barības vielu pārpilnības dēļ krasi nesamazinās skābekļa daudzums ūdenī.

Barības vielu pieejamība apvienojumā ar stabilo skābekļa daudzumu nozīmē, ka Nejs ir labvēlīga dzīvesvieta bezmugurkaulnieku populācijai, kas savukārt veicina pasaulē vienīgo komerciāli izmantojamo Īrijas sīgu populācijas augšanu. Specifisko īpašību dēļ nogulsnējumi ir piemērota dzīvesvieta dažādiem bezmugurkaulniekiem Nejā. “Lough Neagh Pollan” pārtiek no planktona, kukaiņu kāpuriem (galvenokārt hironomīdo mušu kāpuriem) un kopš ledus laikmeta palikušajiem vēžveidīgajiem Mysis salemaai, kas ir šo zivju barības pamatā. Bezmugurkaulnieku uztura plašā pieejamība, ezera hipereitrofija un biotopa daudzveidība veicina “Lough Neagh Pollan” raksturīgo straujo pieauguma tempu. “Lough Neagh Pollan” ir plaši izplatīts visā ezerā, taču atkarībā no dzīves cikla posma, topogrāfijas, substrāta, ūdens dziļuma un gadalaika dod priekšroku atsevišķiem biotopiem.

Lai gan Nejā nav Īrijas sīgai līdzīgu zivju sugu, tomēr cits šā ezera iemītnieks – lašu dzimtai piederošā strauta forele (Salmo trutta L.) – sasniedz 99 mm garumu pirmā dzīves gada beigās un 162 mm garumu otrā dzīves gada beigās. Strauta forele dzimumgatavību sasniedz trīs gadu vecumā (šī zivs dzīvo līdz astoņu gadu vecumam), kad rudeņos tā Neju pamet, lai nārstotu apkārtējās pietekās. Salīdzinājumā ar minēto zivi “Lough Neagh Pollan” ir strauji augoša zivs ar īsu mūžu, kura laikā tā caurmērā sasniedz 140 mm pirmā dzīves gada beigās un 170 mm otrā dzīves gada beigās. “Lough Neagh Pollan” dzimumgatavību sasniedz divu gadu vecumā (dzīvo vidēji 3–4 gadus) un nārsto decembrī Nejas ezera seklākajās vietās, ierokot ikrus substrāta grantī vai oļos.

Vienīgi Nejā ir pietiekami zivju krājumi komerciālās zvejas uzturēšanai, jo citos Īrijas ezeros atlikušas vairs tikai mazas populācijas.

Līdz 1900. gadam “Lough Neagh Pollan” ieguve bija dominējošā zvejas darbība šajā ezerā. Tā joprojām tiek uzskatīta par ekonomiski nozīmīgu sugu, un, atkarībā no gadalaika, “Lough Neagh Pollan” ir būtiska nozvejas daļa.

Dažādi vēsturiskie dati liecina, ka “Lough Neagh Pollan” jau simtiem gadu ir svarīga šā reģiona kulinārā mantojuma sastāvdaļa, un arī 21. gadsimtā pat visizvēlīgāko klientu lokā šī zivs savas īpašās pievilcības dēļ joprojām tiek augstu vērtēta.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/495437/20160126-lough-neagh-pollan-pdo.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.