Kopsavilkuma lapa

Ietekmes novērtējums par priekšlikumu pārskatīt Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvu

A. Rīcības nepieciešamība

Kādēļ? Risināmā problēma

Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīva paredz, ka noteiktiem lieliem uzņēmumiem ir pienākums sniegt informāciju saistībā ar sociālajiem, darba un vides jautājumiem, cilvēktiesībām, kukuļošanu un korupciju. Uzņēmumu ziņotā informācija šobrīd neatbilst tās lietotāju (ieguldītāju, pilsoniskās sabiedrības un citu) vajadzībām. Daži uzņēmumi, no kuriem lietotājiem vajadzīga informācija, ziņojumus nesniedz. Pat tad, ja uzņēmumi ziņojumus sniedz, informācija parasti nav pietiekami būtiska, salīdzināma, uzticama vai viegli pieejama un izmantojama. Paredzams, ka ievērojami pieaugs lietotāju pieprasījums pēc nefinanšu informācijas, tādējādi šīs problēmas saasināsies. Adekvātas nefinanšu informācijas trūkums ieguldītājiem un pilsoniskajai sabiedrībai rada ieguldījumu riskus, kavē finanšu plūsmas ilgtspējas krīzes risināšanas darbībām un rada pārskatatbildības plaisu starp uzņēmumiem un iedzīvotājiem. Informācijas sagatavotājiem (uzņēmumiem, kuri sniedz ziņojumus) rodas nevajadzīgas izmaksas, jo nav skaidrības par to, kas jāziņo un kādas ir ieinteresēto personu vajadzības pēc informācijas papildus tai, kuru uzņēmumi jau publisko. Viens no iemesliem ir tas, ka Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīva nav pietiekami elastīga un specifiska. Turklāt pastāv daudzi ziņošanas standarti un sistēmas, kas savstarpēji pārklājas, un līdz ar to nav vienprātības par to, kas uzņēmumiem būtu jāziņo.

Paredzamie šīs iniciatīvas mērķi

Šīs iniciatīvas mērķis ir nodrošināt, ka uzņēmumi, no kuriem lietotājiem ir vajadzīga nefinanšu informācija, atklāj šādu informāciju un ka paziņotā informācija ir būtiska, salīdzināma, uzticama un viegli pieejama un izmantojama. Tās mērķis ir arī samazināt nevajadzīgas izmaksas ziņojumu sagatavotājiem. Dodot ieguldītājiem labāku iespēju ņemt vērā ieguldījumu ilgtspējas riskus un ietekmi, tā mobilizēs privāto finansējumu Eiropas zaļā kursa atbalstam. Tā palīdz pabeigt kapitāla tirgu savienības izveidi, ļaujot ieguldītājiem piekļūt salīdzināmai nefinanšu informācijai no ieguldījumu saņēmējiem uzņēmumiem visā ES. Tā arī stiprinās sociālo līgumu starp uzņēmumiem un sabiedrību, padarot uzņēmumus atbildīgākus attiecībā uz to ietekmi uz sabiedrību un vidi.

ES līmeņa rīcības pievienotā vērtība

Tikai ES līmeņa rīcība var nodrošināt paziņotās nefinanšu informācijas salīdzināmību visā vienotajā tirgū un ziņošanas prasību saskaņotību starp Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvu un citiem ilgtspējīga finansējuma tiesību aktiem (tostarp Ar ilgtspēju saistītās finanšu informācijas sniegšanas regulu un Taksonomijas regulu). Ir vajadzīgi visai ES kopīgi noteikumi, lai mazinātu riskus, ka dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgas ziņošanas prasības, – tas radītu papildu izmaksas uzņēmumiem, kuri darbojas pāri robežām, un apdraudētu vienoto tirgu. Turklāt šajā nolūkā veikta ES rīcība var piešķirt Eiropas Savienībai lielāku nozīmīgumu globālajās politikas norisēs saistībā ar nefinanšu informācijas sniegšanu.

B. Risinājumi

Apsvērtie leģislatīvie un neleģislatīvie politikas risinājumi. Vai ir kāds visvēlamākais risinājums? Kādēļ?

Ietekmes novērtējumā galvenā uzmanība tika pievērsta šiem trim jautājumiem: 1) standartizācijai, jo īpaši tam, vai izstrādāt ES nefinanšu informācijas sniegšanas standartus un vai noteikt uzņēmumiem par pienākumu tos izmantot; 2) ticamībai, jo īpaši jautājumam par to, vai būtu jānodrošina paziņotās nefinanšu informācijas ticamība un, ja jā, tad ar kādu pārliecības līmeni; un 3) tvērumam, konkrētāk, tam, uz kurām uzņēmumu kategorijām būtu jāattiecina ziņošanas prasības. Vēlamais politikas risinājums ir: 1) pieprasīt, lai visi uzņēmumi, uz kuriem attiecas Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvas darbības joma, sniegtu informāciju saskaņā ar ES standartiem; 2) pieprasīt visiem šiem uzņēmumiem nodrošināt ziņotās nefinanšu informācijas ticamību ar ierobežotas pārliecības līmeni, iekļaujot pārskatīšanas klauzulu par to, lai tiktu izskatīta nepieciešamība vidējā termiņā pāriet uz pamatotas pārliecības līmeni (augstāks ticamības līmenis, kas saistīts ar lielākām prasībām); un 3) paplašināt Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvas darbības jomu, attiecinot to uz visām lielajām uzņēmējsabiedrībām un lielāko daļu biržā kotēto uzņēmumu. Galvenais panākamais kompromiss ir izvēle starp stingrām ziņošanas un ticamības nodrošināšanas prasībām ar plašu tvērumu, kuras ir ļoti efektīvas lietotāju vajadzību apmierināšanai, bet nozīmē lielākas izmaksas informācijas sagatavotājiem, un mazāk stingrām ziņošanas un ticamības nodrošināšanas prasībām ar šaurāku tvērumu, kuras ir mazāk efektīvas lietotāju vajadzību apmierināšanai, bet īstermiņā mazāk izmaksā sagatavotājiem. Vēlamais risinājums sasniegtu iniciatīvas mērķus ar viszemākajām iespējamām izmaksām.

Atbalsts konkrētiem risinājumiem

Informācijas lietotāji (investori, pilsoniskā sabiedrība un citi) kopumā atbalsta stingrākas ziņošanas un ticamības nodrošināšanas prasības un plašāku tvērumu, savukārt informācijas sagatavotāji kopumā atbalsta mazāk stingras prasības un šaurāku tvērumu. Neraugoties uz šīm atšķirībām, prasībai izmantot ES nefinanšu informācijas sniegšanas standartus pastāv plašs atbalsts, tostarp no daudzu informācijas sagatavotāju puses. Finanšu iestādes, kas ir gan informācijas lietotājas, gan sagatavotājas, vairāk nekā lielākā daļa nefinanšu nozares uzņēmumu atbalsta stingrākas ziņošanas un ticamības nodrošināšanas prasības un plašāku tvērumu.

C. Vēlamā risinājuma ietekme

Kādus ieguvumus nodrošinās vēlamais risinājums (ja tāds ir, pretējā gadījumā – galvenie risinājumi)?

Lietotāji gūs labumu no labākas piekļuves salīdzināmai, atbilstīgai un uzticamai nefinanšu informācijai no lielāka skaita uzņēmumu. Tas samazinās riskus, kas saistīti ar ieguldījumiem finanšu sistēmā, palielinās finanšu plūsmas uz uzņēmumiem ar pozitīvu ietekmi sociālajā un vides jomā un palīdzēs uzņēmumiem būt atbildīgākiem. Ierosinātais risinājums nodrošinātu, ka šādu informāciju sniedz aptuveni 49 000 uzņēmumu (75 % no visu uzņēmējsabiedrību apgrozījuma), salīdzinot ar pašreizējiem 11 600 uzņēmumu (47 % no visu uzņēmējsabiedrību apgrozījuma). Visiem lielajiem uzņēmumiem un vairumam biržā kotēto uzņēmumu būtu jāpiemēro nefinanšu informācijas sniegšanas standarti un jānodrošina ziņotās informācijas ticamības apliecinājums. Salīdzinājumam – pašlaik standartus piemēro tikai aptuveni 20 % lielo uzņēmumu, un tikai 30 % uzņēmumu nodrošina zināmu ticamības līmeni. Ierosinātajam risinājumam būs netieša pozitīva ietekme uz pamattiesībām, vidi un sabiedrību, ņemot vērā, ka stingrākas ziņošanas prasības var ietekmēt uzņēmumu rīcību pozitīvā virzienā. Piemēram, aptuveni 45 % uzņēmumu, uz kuriem pašlaik attiecas Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīva, tās esošo prasību rezultātā ir pieņēmuši dažus jaunus pienācīgas rūpības procesus vides vai cilvēktiesību jautājumos.

Vēlamā risinājuma izmaksas (ja tāds ir, pretējā gadījumā – galveno risinājumu izmaksas)

Vēlamā risinājuma kopējās izmaksas informācijas sagatavotājiem tiek lēstas 1200 miljonos EUR vienreizējās izmaksās un 3600 miljonos EUR ikgadējās regulārās izmaksās. Paredzams, ka arī tad, ja ES nerīkosies, informācijas sagatavotāju izmaksas tik un tā ievērojami palielināsies, jo pieaugs nesaskaņotu informācijas pieprasījumu skaits no lietotājiem, joprojām trūks vienprātības par to, kāda informācija uzņēmumiem būtu jāziņo, lai apmierinātu lietotāju vajadzības, un informācijas sagatavotājiem joprojām būs grūti iegūt tiem nepieciešamo nefinanšu informāciju no piegādātājiem, klientiem un ieguldījumu saņēmējiem uzņēmumiem. Tā kā nav pieejami pietiekami detalizēti dati, kamēr nav jaunu noteikumu, nav iespējams aprēķināt informācijas sagatavotāju izmaksas. Tomēr tiek lēsts, ka standartu piemērošana varētu radīt ikgadēju izmaksu ietaupījumu 24 200-41 700 EUR apmērā vienam uzņēmumam (aptuveni 280-490 miljoni EUR gadā uzņēmumiem, uz kuriem pašreiz attiecas Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīva, un 1200-2000 miljoni EUR gadā vēlamajam risinājumam), ja standartu piemērošanas rezultātā vairs nepastāvētu vajadzība pēc papildu informācijas pieprasījumiem. Vēlamajam risinājumam nav būtiskas negatīvas ietekmes uz sabiedrību, vidi vai pamattiesībām.

Ietekme uz uzņēmumiem, MVU un mikrouzņēmumiem

Skartajiem uzņēmumiem izmaksas kopumā pieaugs (sk. iepriekšējo iedaļu). Tomēr vēlamajam risinājumam būtu jāuzlabo arī uzņēmumu izturētspēja, jo labāka ziņošana palielina uzņēmumu informētību par riskiem, kas saistīti ar ilgtspēju, un uzlabo riska pārvaldību. Tam būtu arī jārada priekšrocības ilgtspējīgākiem uzņēmumiem, jo ilgtspējas līderi būs vieglāk identificējami. Ziņošanas prasības netiktu attiecinātas uz MVU, izņemot biržā kotētos MVU. Tomēr mazajiem un vidējiem uzņēmumiem tiks izstrādāti vienkāršoti ziņošanas standarti brīvprātīgai piemērošanai. Tiem vajadzētu dot iespēju MVU apmierināt lielo uzņēmumu klientu un banku informācijas pieprasījumus un veicināt to ieguldījumu pārejā uz ilgtspējīgu ekonomiku un līdzdalību tajā.

Būtiska ietekme uz valstu budžetu un pārvaldes iestādēm

Īstenošanas izmaksas tiek lēstas 35,5 miljonu EUR apmērā, pieskaitot papildu gada izmaksas 5 miljonu EUR apmērā, lai izstrādātu digitālos ad hoc procesus un uzturētu digitālos reģistrus, kas šīs iniciatīvas ietvaros izriet no prasībām digitāli marķēt nefinanšu informāciju. Dalībvalstīm dažas papildu izmaksas var rasties arī saistībā ar izpildes nodrošināšanas prioritāšu pielāgošanu nefinanšu informācijas sniegšanai.

Cita paredzama būtiska ietekme

Vēlamais risinājums ir saistīts ar risku, ka ES uzņēmumiem būs augstākas ziņošanas izmaksas nekā trešo valstu uzņēmumiem un tādējādi tiks negatīvi ietekmēta to starptautiskā konkurētspēja. Tomēr daži globāli uzņēmumi, visticamāk, brīvprātīgi nolems nodrošināt atbilstību obligātajiem ES standartiem, un citas jurisdikcijas jau ievieš prasības vai politikas iniciatīvas ar ilgtspēju saistītas informācijas atklāšanas jomā. Turklāt, ja ES standarti veicinās globālu saskaņošanu un ietekmēs iespējamos turpmākos globālos standartus, ilgtermiņā ES uzņēmumu konkurētspēja, visticamāk, uzlabosies.

D. Turpmākā rīcība

Politikas pārskatīšanas termiņš