Ieguldīt pētniecībā un inovācijā nozīmē ieguldīt Eiropas nākotnē. Ieguldījumi mums palīdz konkurēt pasaules mērogā un saglabāt mūsu unikālo sociālo modeli. Tie uzlabo ikdienas dzīvi miljoniem iedzīvotāju šeit – Eiropā – un visā pasaulē, palīdzot atrisināt dažas no lielākajām sabiedrības un paaudžu problēmām. Pētniecība un inovācija ir mums visapkārt – tās rezultātā ir darīti pieejami 1,6 miljoni Ebolas vīrusa vakcīnas devu, radīta baterija, kas ir simts reizes jaudīgāka par parastajām baterijām, izstrādāti ar ūdeņraža elementu darbināmi autobusi mūsu pilsētām.

Tas atspoguļo faktu, ka sabiedrība var virzīties uz priekšu tikai tik ātri, cik ātra ir tās novatoriskā darbība. Tā var nodrošināt ilgstošu labklājību tikai tad, ja pēc iespējas labāk izmanto savu iedzīvotāju zināšanas, darījumdarbības garu un produktivitāti. Tas parāda, ka jebkura ekonomika var apsteigt konkurentus tikai tad, ja tā saglabā pozīciju progresīvu pētījumu un inovācijas avangardā.

Tas ir uzdevums, ar kuru mūsu Savienība saskaras patlaban, mums tiecoties saglabāt un uzlabot Eiropas dzīvesveidu. Ir laiks ieguldīt nākotnē. Tehnoloģiju virzītas inovācijas, visu nozaru arvien lielāka digitalizācija un globālas megatendences maina veidu, kā dzīvojam, piedāvājot milzīgas iespējas, kā arī radot jaunas problēmas. Šai tendencei pastiprinoties, vajadzība radīt inovāciju kļūs arvien aktuālāka. Valstis visā pasaulē veic milzīgus ieguldījumus pētniecībā un inovācijā visās ekonomikas jomās. Tas globālo konkurenci padara intensīvāku un apdraud Eiropas vadošo konkurences pozīciju nozīmīgās rūpniecības nozarēs. Tāpēc mūsu turpmākās labklājības nodrošināšanai ir nepieciešama Eiropas inovācijas spējas padziļināšana, vajadzīgo investīciju nodrošināšana un inovācijas izplatīšanas paātrināšana visā Eiropā.

Likmes ir augstas, bet tāds ir arī Eiropas potenciāls. Nākamais inovācijas vilnis, kas apvieno fiziskās un digitālās inovācijas, būs balstīts zinātnes, tehnoloģijas un inženierzinātņu jomās, kurās Eiropai jau ir un turpmāk jāsaglabā konkurences priekšrocības. Eiropa, kurā dzīvo 7 % pasaules iedzīvotāju, veic 20 % pētniecības un izstrādes jomas investīciju pasaulē un rada aptuveni vienu trešo daļu no visām augstas kvalitātes zinātniskajām publikācijām. Eiropā arī atrodas spēcīga rūpnieciskā bāze.

Eiropai šie aktīvi un savas vērtības ir jāizmanto kā pamats, lai attīstītu savu, atšķirīgu inovācijas modeli. Tai būtu pēc iespējas labāk jāizmanto uz sadarbību un partnerību balstītā kultūra, kas palīdz sekmēt inovāciju visā Savienībā. To darot, Eiropai ir jānodrošina, ka Eiropas iedzīvotāju datu un privātuma augstā līmeņa aizsardzība, kas tagad ir pasaules mēroga etalons, kļūst par konkurences priekšrocību attiecībā uz jaunām tehnoloģijām, piemēram, mākslīgo intelektu vai lielajiem datiem.

ES ir pētniecībai un inovācijai visvairāk atvērtā telpa pasaulē. Tā savos projektos ne tikai uzņem pētniecības organizācijas no visas pasaules, bet arī plaši sadarbojas ar starptautiskiem partneriem kopīgās programmās. Lai sekmētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, tai būtu jāveicina jaunas tirgus iespējas novatoriskām precēm un pakalpojumiem. Tai arī būtu jāstimulē sinerģija un pārrobežu ieguldījumi pētniecībā un inovācijā, kas dod savstarpēju labumu gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem, vienlaikus nodrošinot, ka ES var aizstāvēt savas intereses stratēģiskās nozarēs.

Tomēr citās jomās Eiropa saskaras ar inovāciju deficītu. Tam pamatā nav ideju vai sākotnējo jaunuzņēmumu trūkums: problēmu drīzāk rada tas, ka nenotiek darbības izvēršana un izplatīšana, jo inovācijas ne vienmēr pārtop jaunās tirgus un izaugsmes iespējās. Ir jāpalielina rūpniecības ieguldījumi pētniecībā un inovācijā. Investīciju līmeņa ziņā tehnoloģijās, kas nākotnē dominēs, Eiropas Savienību apsteidz Ķīna un Amerikas Savienotās Valstis.

Lai pēc iespējas labāk izmantotu savu potenciālu un pārvarētu šķēršļus, Eiropai ir jākoncentrē sava pieeja trīs līmeņos. Pirmkārt, zinātniskajā un tehnoloģiskajā izpētē ir jāiegulda ievērojamas investīcijas, uzsvaru liekot uz būtiskām sabiedrības un rūpniecības problēmām, piemēram, drošību, klimata pārmaiņām, kā arī iedzīvotāju novecošanas radīto ietekmi. Otrkārt, darījumdarbības vide ir jāpadara inovācijām labvēlīgāka un jāsamazina bailes riskēt. Treškārt, Eiropas iedzīvotājiem jāsniedz atbalsts laikā, kad notiek straujš (un dažiem – nemierīgs) pārejas process.

Eiropas iespēja būt nākamā inovācijas viļņa vadībā būs atkarīga no mūsu spējas izveidot pareizo politikas un instrumentu kombināciju. Eiropai ir svarīgi atbalstīt nākotnes stratēģisko vērtību ķēžu konkurētspējīgu attīstību. Digitālais vienotais tirgus, enerģētikas savienība, rūpniecības stratēģijas un mūsu konkurences politika nodrošina mums stabilu satvaru. Tādi instrumenti kā Investīciju plāns, pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” un Eiropas strukturālie un investīciju fondi ir apliecinājuši savu efektivitāti. Šis pamats ir palīdzējis izvirzīt Eiropu priekšplānā daudzās pasaules zinātnes un tehnoloģiju jomās un radījis labākus nosacījumus uzņēmumiem ieviest inovācijas un konkurēt.

Tagad ir laiks pāriet jaunā līmenī. Mēs to varam panākt tikai tad, ja izmantosim patiesi eiropeisku pieeju, sadarbojoties pāri robežām un rīkojoties visas Savienības mērogā. Sekmes būs atkarīgas no mūsu spējas efektīvi apvienot un izmantot privāto kapitālu un publiskās investīcijas. Tās būs atkarīgas no Eiropas un valstu tiesiskajiem regulējumiem, kas ir atbilstoši nākotnes prasībām un labvēlīgi inovācijai. Tās būs atkarīgas no vienotā tirgus, kurā efektīva un taisnīga konkurence atalgo un stimulē privātās investīcijas inovācijā. Tās būs atkarīgas no spējas mudināt Eiropas universitātes vairāk pievērsties darījumdarbībai. Tās būs atkarīgas no nodrošinājuma, ka katra dalībvalsts un ikviens reģions Eiropā var dot ieguldījumu pieaugošajā izcilības līmenī zinātnē un inovācijā. Visi šie faktori ir Savienības kopīgā kontrolē, un tagad ir laiks savu nākotni veidot pašu rokām.

2. Atjaunota programma spēcīgākai Eiropas pētniecības un inovācijas ekosistēmai

Pētniecība un inovācija skar visu mūsu sabiedrību, un tajā vietējā, valsts un Eiropas līmenī ir iesaistīti dažādi dalībnieki, instrumenti un politika. Eiropai šie dažādie virzītājspēki un pārvaldības līmeņi ir jāsasaista ciešāk, lai radītu pētniecībai un inovācijai labvēlīgu vidi. Tas ietver dažādu vietējo un reģionālo pētniecības un inovācijas ekosistēmu savienošanu, lai sekmētu inovāciju visās ES vērtību ķēdēs.

Eiropas līmenī regulējums, pārrobežu sadarbība un ES budžets var būt efektīvas politikas sviras. Politika tādās jomās kā enerģētika, transports un rūpniecība sekmē ilgtspējīgu, mazoglekļa ekonomiku. Ekonomikas attīstība ar inovācijas palīdzību ir iestrādāta kohēzijas un lauksaimniecības politikas pamatstruktūrā. Lai palīdzētu veicināt digitālo revolūciju ES, ir izveidotas īpašas programmas. Pētniecība un inovācija ir vesela izglītības un apmācības programmu kopuma centrā. Iekšējā tirgus un konkurences politika ir izstrādāta tā, lai atbalstītu un dotu iespējas novatoriskiem uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, un palīdzētu tiem palielināt darbību un attīstīt jaunus tirgus.

Tomēr pastāv trūkumi un jaunas problēmas, ko Eiropa var novērst un tas tai būtu jādara. Šajā paziņojumā uzsvērts panāktais progress un ierosinātas jaunas darbības, ar kurām Eiropas Savienība var panākt pārmaiņas.

2.1. Būtisku publisko investīciju nodrošināšana un privāto investīciju stimulēšana

Pierādījumi liecina, ka privāto un publisko investīciju apmēram pētniecībā un inovācijā ir tieša ietekme uz ražīguma uzlabošanu un globālās konkurētspējas palielināšanu. Taču ES krietni atpaliek no vispārējā pētniecības un izstrādes investīciju mērķa – 3 % no IKP.

Pētniecības un izstrādes intensitāte 2016. gadā

Publiskās investīcijas

Vairums publisko investīciju pētniecībā un inovācijā ES – aptuveni 85 % – nāk no valstu finansējuma. Kaut arī publiskās finanses pētniecībai un izstrādei ES un tās dalībvalstīs kopumā ir pielīdzināmas ASV tēriņiem, dalībvalstu starpā pastāv lielas atšķirības.Lai maksimāli palielinātu ES inovācijas potenciālu, ir būtiski palielināt publiskās investīcijas pētniecības un inovācijas jomā dalībvalstīs, kuras tam tērē maz.