1.Eiropas stiprināšana, strādājot kopā



“[Es] domāju, ka tieši pārbaudījumos atmirdz cilvēka gars – cilvēka dvēsele” – Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena, runa par stāvokli Savienībā, 2021. gada 15. septembris.

Mūsu Savienība atgūstas no nepieredzētas krīzes perioda. Saskaroties ar virkni postošu, globālu notikumu, mēs esam parādījuši, ka, rīkojoties vienoti un izvirzot vērienīgus mērķus, mēs varam risināt vissarežģītākās problēmas un sniegt rezultātus Eiropas iedzīvotājiem.

Eiropas Komisija ir ātri reaģējusi uz problēmām, sākot ar Covid-19 pandēmijas un beidzot ar klimata pārmaiņu un dabas izraisītu krīžu seku novēršanu, nodrošinājusi, ka arvien digitālāka pasaule strādā cilvēku labā, un saskārusies ar jaunu globālu ģeopolitisko realitāti. To darot, esam ieviesuši nepieciešamos elementus labākai nākotnei. Tas viss tika darīts saskaņā ar mūsu drosmīgo pārveides programmu visos sešos pamatuzstādījumos.

Šā gada darba programma ļaus mums saglabāt impulsu un spert nākamos soļus šajā procesā, īpašu uzmanību pievēršot jaunajai paaudzei: 2022. gadu ierosināts pasludināt par Eiropas Jaunatnes gadu.

Pagājušajā gadā Komisija iepazīstināja ar inovatīvo paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, kuras mērķis ir ekonomiski ilgtspējīgi un sociāli taisnīgi sasniegt mērķus, par ko panākta vienošanās uz nākotni vērstajā Klimata aktā. Nesenais ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojums par globālo sasilšanu sniedz papildu pierādījumus tam, ka mēs vairs nedrīkstam zaudēt laiku: gaidāmā COP 26 Glāzgovā un COP 15 Kuņminā būs izšķirošs brīdis šajos centienos un atspoguļos ciešo saikni starp klimata un bioloģiskās daudzveidības krīzēm. Arī nesen pieredzētais enerģijas cenu kāpums apstiprina nepieciešamību īstenot pāreju uz tīru enerģiju un samazināt ES atkarību no fosilā kurināmā.

Mēs izklāstījām arī mūsu drosmīgo redzējumu, kā virzīties uz cilvēkiem orientētu, digitālā jomā spēcīgu Eiropu līdz 2030. gadam, un izstrādājām “Digitālo kompasu”, lai šo mērķi pārvērstu realitātē. Tas ietver priekšlikumu par noteikumiem par drošu internetu un kopīgu digitālo identitāti Eiropā. Mēs pieņēmām Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu un ierosinājām sociālo mērķu kopumu 2030. gadam, ko ES vadītāji apstiprināja Portu sociālajā samitā. Lai vēl vairāk stiprinātu līdztiesību Eiropas Savienībā, mēs ierosinājām pasākumus, kuru mērķis ir pastiprināt cīņu pret rasismu un diskrimināciju dzimuma un seksuālās orientācijas dēļ, vienlaikus pastiprinot mūsu centienus, lai iedzīvotāji ar invaliditāti varētu pilnvērtīgi piedalīties sabiedrības dzīvē. Mēs arī izlēmīgi rīkojāmies, lai uzturētu un stiprinātu tiesiskumu un aizsargātu mūsu Savienības pamatvērtības un stiprinātu demokrātisko noturību, kā izklāstīts Eiropas demokrātijas rīcības plānā.

Tas viss tika darīts pandēmijas laikā, kad bija jārīkojas vēl nepieredzētā apmērā, lai aizsargātu iedzīvotāju veselību un mazinātu plašāku sociālekonomisko ietekmi. Kopumā Komisija pieņēma vairāk nekā 2326 tūlītējas reaģēšanas pasākumus. Mūsu sekmīgā vakcinācijas stratēģija palīdzēja Savienībai nodrošināt 4,6 miljardus Covid-19 vakcīnu devu un sasniegt mērķi līdz vasaras beigām pilnībā vakcinēt 70 % pieaugušo ES iedzīvotāju. ES ir bijusi arī globālās reakcijas uz Covid-19 virzītājspēks un galvenā ieguldītāja COVAX mehānismā.

Lai nodrošinātu labāku sagatavotību iespējamām pandēmijām nākotnē, esam paātrinājuši centienus izveidot patiesu Eiropas veselības savienību. Mēs veicām pasākumus, lai atbalstītu drošu Eiropas atvēršanu, tostarp ES digitālo Covid-19 sertifikātu, par ko vienojāmies rekordīsā laikā un ko tagad izmanto miljoniem cilvēku.

Kopā ar dalībvalstīm mēs risinājām pandēmijas sociālo un ekonomisko ietekmi, izmantojot virkni vērienīgu un tālejošu programmu un instrumentu. Ar Savienības ilgtermiņa budžetu un NextGenerationEU tiks nodrošināti 2,018 triljoni EUR, lai stimulētu mūsu ekonomiku un atjaunotu zaļāku, taisnīgāku, digitālāku un noturīgāku Eiropu pēc Covid-19. Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas un valsts atbalsta pagaidu regulējuma aktivizēšana ļāva dalībvalstīm sniegt atbalstu ekonomikai 6,6 % apmērā no IKP 2020. gadā un 7,1 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tas palīdzēja nodrošināt stabilitāti un spēcīgu ekonomikas atveseļošanos. Mēs nodrošināsim, ka ES budžets tiek izlietots saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un pilnībā aizsargā ES finanšu intereses. Turklāt līdz šim esam mobilizējuši 21 miljardu EUR kohēzijas politikas līdzekļu, lai sniegtu ārkārtas atbalstu veselības aprūpes nozarei un aizsargātu darbvietas, savukārt 50 miljardi EUR REACT-EU ietvaros ir darbojušies kā tilts uz atveseļošanas instrumentiem.

Mūsu darbs pie Eiropas atveseļošanas jau atmaksājas. NextGenerationEU instrumentā (kura vērtība pārsniedz 800 miljardus EUR) iekļautais Atveseļošanas un noturības mehānisms tagad sniedz mums iespēju pavērt ceļu noturīgai un iekļaujošai atveseļošanai. Mehānisma pārveidojošā ietekme turpmākajos gados turpināsies un palielināsies, jo reformas un investīcijas tiks īstenotas, pilnībā ievērojot ES pamattiesības un vērtības.

Pagājušais pusotrs gads mums ir daudz iemācījis, tostarp to, ka ar vienkāršu atveseļošanos no šāda mēroga krīzes nepietiek. Mums ir jākļūst stiprākiem un noturīgākiem un jāvirza mūsu ekonomika uz noturīgas izaugsmes ceļa. Mums ir jāīsteno pasākumi, par kuriem esam vienojušies pagājušajā gadā. Un mums ir jāveicina papildu publiskās un privātās investīcijas visā Savienībā un reformas turpmākajos gados, lai sekmīgi īstenotu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Komisija ir izpildījusi savu apņemšanos stiprināt Savienības vadošo lomu pasaulē tādās jomās kā reaģēšana uz pandēmiju, klimata politika un bioloģiskā daudzveidība, veicinot spēcīgu, atvērtu un taisnīgu tirdzniecības programmu un uzturot uz noteikumiem balstītu globālo kārtību. Izmantojot vērienīgus ekonomikas un investīciju plānus, esam uzlabojuši ES sadarbību ar Rietumbalkāniem un stiprinājuši partnerības ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm, kā arī ar Āfriku.

Esam izstrādājuši arī jaunu ES un ASV globālo pārmaiņu programmu, turpinājuši īstenot niansētu, stingru politiku attiecībā uz Ķīnu, nostiprinājuši mūsu pieeju Krievijai, izstrādājuši konstruktīvu un reālistisku programmu sadarbībai ar Turciju un nākuši klajā ar stratēģijām nolūkā padarīt daudzpusēju sadarbību un humānās palīdzības pasākumus vēl efektīvākus.

Paturot to prātā, mēs šodien nākam klajā ar darba programmu 2022. gadam. Tā apliecina mūsu apņēmību atkopties no pandēmijas, esot spēcīgākiem nekā iepriekš, paātrināt zaļo un digitālo pārkārtošanos un veidot taisnīgāku, noturīgāku un saliedētāku sabiedrību saskaņā ar ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un Parīzes nolīgumu. Mēs aicinām Eiropas Parlamentu un Padomi ātri panākt vienošanos par galvenajiem tiesību aktu priekšlikumiem. Kopā mēs varam nodrošināt, ka iedzīvotāji, uzņēmumi un ieinteresētās personas var gūt labumu no mūsu apvienotajiem centieniem. Vienlaikus mēs iesniegsim priekšlikumus saskaņā ar mūsu saistībām, kas izklāstītas turpmākajos šīs darba programmas punktos un pielikumos.

2.Sešu pamatieceru īstenošana

2.1.Eiropas zaļais kurss