Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par starppaaudžu dimensijas veicināšanu jaunatnes jomā nolūkā sekmēt dialogu un sociālo kohēziju

(2022/C 495/03)

PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠO DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATZĪSTOT, KA:

1. ES jaunatnes stratēģijas Eiropas Jaunatnes mērķis Nr. 3 “Iekļaujošas sabiedrības” paredz “nodrošināt vairāk telpu, iespēju, resursu un programmu, ar ko veicināt dialogu (1) un sociālo kohēziju un cīnīties pret diskrimināciju un segregāciju”, un Eiropas Jaunatnes mērķa Nr. 4 “Informācija un konstruktīvs dialogs” nolūks ir nodrošināt, ka jaunieši iesaistās līdzdalīgā un konstruktīvā dialogā.

2. Pamatojoties uz esošajām iespējām Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, Eiropas Jaunatnes gadā (2022) ir atzīts, ka ir jāstiprina, jāgodina, jāatbalsta un jāiesaista jaunieši, lai nodrošinātu, ka viņu intereses un vajadzības tiek pienācīgi ņemtas vērā politiskajās darbībās dažādās politikas jomās (2). Jaunatnes politikas starppaaudžu dimensija ir ļoti svarīga, lai sasniegtu Eiropas gada mērķus un nodrošinātu tā mantojumu sociāli saskaņotā veidā.

3. Darbam ar jaunatni cita starpā ir potenciāls palīdzēt iesaistīt jauniešus ar dažādu izcelsmi un dzīves apstākļiem, tostarp tos, kuriem ir mazāk iespēju, dažādu veidu starppaaudžu projektos un aktivitātēs, un tas var būt vērtīgs instruments, lai veicinātu paaudžu dialogu, paaudžu solidaritāti un paaudžu vienlīdzību, kā arī veidotu pozitīvas attiecības starp dažādu paaudžu cilvēkiem.

4. Jaunatnes padomēm, jaunatnes organizācijām, darba ar jaunatni struktūrām, jaunatnes tīkliem un neformālām jauniešu grupām var būt svarīga nozīme paaudžu dialoga, vienlīdzības un solidaritātes veicināšanā. Pateicoties jauniešu praktiskajām zināšanām (3) un zinātībai par jaunatni, tie rada iespēju eksperimentēt un var palīdzēt atklāt inovatīvus risinājumus un paaudžu sadarbības veidus.

5. Covid-19 pandēmija un Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, kas 2022. gadā izraisīja nepieredzētu Ukrainas bēgļu pieplūdumu Eiropā, ir apliecinājuši, ka sabiedrībai, lai veicinātu sabiedrības noturību krīzes situācijās, ir svarīgi visu vecumu brīvprātīgie. Jaunieši, kas pandēmijas un bēgļu pieplūduma laikā veic brīvprātīgo darbu dalībvalstīs, ir apliecinājuši savu potenciālu veicināt paaudžu solidaritāti un veidot saiknes starp jauniešiem un citām vecuma grupām (4).

6. Starppaaudžu brīvprātīgais darbs apvieno jauniešus un vecāka gadagājuma cilvēkus mērķtiecīgās un savstarpēji izdevīgās aktivitātēs, programmās un projektos, kas veicina solidaritāti, dziļāku izpratni un cieņu starp paaudzēm, un palīdz veidot saliedētākas kopienas.

7. Digitālā plaisa liecina par ilgstošu nevienlīdzību prasmju attīstīšanā un piekļuves nodrošināšanā jaunām tehnoloģijām. Komisijas Zaļajā grāmatā par novecošanu ir atzīts, ka “ieguldījumi digitālajās prasmēs, kopienu attīstīšana un kohēzija starp paaudzēm var novērst garīgās veselības un labbūtības pasliktināšanos un mazināt nevienlīdzību” (5). Digitālo prasmju un zināšanu apmaiņa ir joma, kurā jaunieši var uzņemties vadošo lomu un palīdzēt veidot spēcīgāku starppaaudžu saikni ar cilvēkiem, kas ir vecāki par viņiem (6).

8. ES programmām un iniciatīvām, piemēram, Erasmus+, Eiropas Solidaritātes korpusam, ES jaunatnes dialogam, Eiropas Jaunatnes gadam 2022, konferencei par Eiropas nākotni, jaunajam Eiropas “Bauhaus”, kā arī Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem), tostarp iniciatīvai ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – tiecies, mācies, apgūsti, sasniedz) Eiropas Sociālā fonda+ ietvaros un Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentam (NextGenerationEU), ir potenciāls būt vērtīgiem instrumentiem paaudžu dialoga veicināšanai un paaudžu solidaritātes sekmēšanai jaunatnes jomā vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī. Projekti, kuru pamatā ir brīvprātīgais darbs un solidaritātes aktivitātes, ir uzskatāms pierādījums tam, ka jaunieši ir apņēmušies aktīvi iesaistīties cita starpā paaudžu dialogā un solidaritātē.

9. Paaudžu vienlīdzības veicināšana, izmantojot ar jaunatni saistītu politiku (7) visos līmeņos, ir ļoti svarīga, jo īpaši lauku, attālos, nomaļos, mazāk attīstītos un tālākajos reģionos. Jaunākās paaudzes īpatsvara samazināšanās dažādās dalībvalstīs (8) un intelektuālā darbaspēka emigrācija ir nopietna problēma daudzām no šīm kopienām, un ir ļoti svarīgi piešķirt lielāku prioritāti paaudžu vienlīdzībai, formulējot atbalstošu jauniešiem saistošu politiku (9) kohēzijas nodrošināšanai.

10. Veicinot starppaaudžu dimensiju ar jaunatni saistītās politikas jomās un nodrošinot darbu ar jaunatni, ir jānodrošina dzimumu līdztiesība (10). Tam ir vajadzīgi ne tikai valdību, bet arī pilsoniskās sabiedrības, tostarp jaunatnes organizāciju, jauniešu līderu, jaunatnes darbinieku, mediju un privātā sektora centieni.

11. ES jaunatnes dialogs kā lielākais jauniešu līdzdalības mehānisms ES un Eiropas Padomes kopīgas pārvaldības sistēmā nodrošina iespējas paaudžu dialogu konceptualizēt kā procesu, kurā dažādu vecumu cilvēkiem ir telpa kopīgām pārdomām un kopīgai jaunradei. ES jaunatnes konferencē, kas 2022. gada 11.–13. jūlijā notika Prāgā, jaunieši pauda viedokli, ka paaudžu dialogam nevajadzētu aizstāt tiešu jaunatnes dialogu ar politikas veidotājiem, bet tam būtu jānotiek līdztekus tam.

UZSKATA, KA:

12. Ir svarīgi veicināt dialogu gan starp jauniešiem, gan starp jauniešiem un vecākām paaudzēm. Ieguvumi, ko sniedz dažādu paaudžu pieredzes un kompetenču apvienošana, ir nozīmīgi un palīdz veidot miermīlīgas un saliedētas sabiedrības, kuru pamatā ir savstarpēja cieņa, empātija, solidaritāte un izpratne par visu vecumu grupu vajadzībām.

13. Jauniešu iesaistīšanās paaudžu dialogā un paaudžu solidaritātes projektos, tostarp brīvprātīgajā darbā, ļauj jauniešiem apgūt transversālas kompetences un sociālās prasmes, ko viņi var izmantot citās dzīves jomās. Dažādu paaudžu aktīva iesaistīšanās paaudžu dialogā veicina savstarpējo attiecību veidošanas prasmju un savstarpējas pielāgošanās spēju attīstību un palīdz veidot sabiedrības noturību un labbūtību, izmantojot sociālo iesaisti, sociālo sakaru veidošanu un sociālās izolācijas novēršanu.

14. Paaudžu vienlīdzības veicināšana, izmantojot holistisku un tālredzīgu pieeju ar jaunatni saistītas politikas izstrādei, veicina sociālo kohēziju. Politikas veidotājiem, kurus atbalsta pētnieki, jaunatnes darbinieki, jaunatnes organizācijas, citi speciālisti (11) un citas attiecīgās ieinteresētās personas, būtu jārāda stingra politiskā apņemšanās reaģēt uz nevienlīdzību gan dažādās paaudzēs, gan starp tām un pievērsties izaicinājumiem starp dažādām paaudzēm. Viņiem vajadzētu būt piekļuvei esošajiem valstu vai Eiropas datiem un pierādījumiem, kas sadalīti pēc vecuma un ar ko uzrauga nevienlīdzību starp jauniešiem ar dažādu izcelsmi un dzīves apstākļiem un dažādās vecuma grupās.

15. Politikas veidotājiem, jaunatnes organizācijām, tostarp vietējām jaunatnes padomēm, jauniešiem, jaunatnes darbiniekiem, jauniešu līderiem, pētniekiem, pedagogiem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām attiecīgā gadījumā būtu jāapsver papildu pasākumi un inovatīvas pieejas, kas lēmumu pieņemšanas procesos var apvienot jauniešus ar citām vecumu grupām.

16. Paaudžu neviendabīgums, kas izriet no dažādām individuālām un grupu iezīmēm, tostarp garīgajām un fiziskajām spējām, sociālekonomiskajiem apstākļiem, un ar to saistītās identitātes ir jāciena, lai visām paaudzēm būtu vienlīdzīgas iespējas pilnībā un efektīvi piedalīties paaudžu dialogā visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, kas ietekmē viņu personīgo, profesionālo un sociālo dzīvi.

17. Ir svarīgi atbalstīt algotus un brīvprātīgos jaunatnes darbiniekus, lai viņi savā darbā veicinātu un īstenotu starppaaudžu dimensiju. Apmaksātu un brīvprātīgu jaunatnes darbinieku izglītība un apmācība par starppaaudžu dimensiju attiecīgā gadījumā būtu jāpielāgo, lai veicinātu paaudžu solidaritāti un vienlīdzību darba ar jaunatni un brīvprātīgā darba nodrošināšanā.

18. Būtu jāizpēta pētnieku iesaistīšana tādu ilgtermiņa strukturālu pasākumu izstrādē, ar ko veicina paaudžu solidaritāti un taisnīgumu, piemēram, viņi varētu nodrošināt rādītājus par paaudžu vienlīdzību vai periodiski publicēt pētījumus, kuros analizēta paaudžu vienlīdzība.

19. Inovatīvas paaudžu dialoga iniciatīvas digitālo prasmju attīstīšanai var mudināt Eiropas jauniešus atvieglot savu vienaudžu un vecāka gadagājuma cilvēku iesaistīšanos digitālajā pārejā. Šādas iniciatīvas, kuru mērķis ir dot kopienām iespēju stiprināt savas digitālās pratības prasmes, var samazināt kopienas locekļu vientulību, veicināt viņu labbūtību un palielināt viņu sociālo iekļaušanu, tādējādi palīdzot veidot saliedētas kopienas.

20. Ilgtspējīgas attīstības koncepcija, kas minēta Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķos, un nepieciešamība stiprināt tās sociālo dimensiju ietver visu vecumu iedzīvotāju aktīvu iesaistīšanos drošu, iekļaujošu un saliedētu kopienu veidošanā. Dažādu vecuma grupu dažādo vajadzību un pienākumu atzīšanu sabiedrībā var pastiprināt ar pasākumiem un brīvprātīgo darbu, kas pulcē dažādu vecumu grupu pārstāvjus, lai dotu iespēju jaunākajai un vecākajai paaudzei mijiedarboties un apmainīties viedokļiem par jautājumiem, kas saistīti ar ilgtspējīgu Eiropu.

21. Izpratne par paaudžu daudzveidību no spēju veidošanas viedokļa būtiski ietekmē to, kā attīstās veselīgas paaudžu attiecības un sociālā kohēzija. Lai veicinātu dialogu starp jaunākajām un vecākajām paaudzēm, iespēja iesaistīties paaudžu dialogā būtu jānodrošina arī bērniem, lai radītu kopīgu pieredzi konstruktīvā dialogā, vienlaikus jau no agrīna vecuma attīstot savstarpēju cieņu un empātiju.

AICINA DALĪBVALSTIS ATTIECĪGAJOS LĪMEŅOS:

22. Palielināt politikas veidotāju izpratni par paaudžu vienlīdzības apsvērumiem un sniegt viņiem pierādījumus, informāciju, datus un citus attiecīgus resursus, kas vajadzīgi, lai politikas veidošanā nostiprinātu līdztiesību vecuma ziņā.

23. Izpētīt iespējas vajadzības gadījumā jaunatnes stratēģijās un politikā iekļaut mērķus un pasākumus, kas atspoguļo starppaaudžu dimensiju. Šie mērķi un pasākumi būtu jāizstrādā, pamatojoties uz zināšanām, pierādījumiem un labu praksi un apspriežoties ar dažādām jauniešu grupām, viņus pārstāvošajām organizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai sasniegtu reaģētspējīgākus un iekļaujošākus rezultātus politikas jomās.

24. Ciešā sadarbībā ar jaunatnes organizācijām, jaunatnes padomēm un vietējām, reģionālām un valsts iestādēm un kopienām veicināt un atvieglot konsultācijas ar jauniešiem un viņu aktīvu un jēgpilnu līdzdalību starppaaudžu dimensijas izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā visos ar jaunatni saistītajos politikas virzienos.

25. Ar tādu mērķtiecīgu pasākumu īstenošanu, kuri jo īpaši ļauj iesaistīt jauniešus, kam ir mazāk iespēju, un nepietiekami pārstāvētas jauniešu grupas, veicināt iespēju un pieejamu telpu radīšanu jauniešiem, lai viņi varētu iesaistīties jēgpilnā paaudžu dialogā publisko lēmumu pieņemšanas procesos visās politikas jomās, kas ietekmē viņu dzīvi un labbūtību.

26. Izpētīt veidus, kā nodrošināt telpu, kur pulcināt politikas veidotājus, pētniekus, jaunatnes darbiniekus un jauniešus, lai viņi varētu izstrādāt paaudžu dialoga instrumentus, piemēram, paaudžu dialoga rīkkopas, un veicināt vienlīdzīgu piekļuvi informācijai par to, kā var uzklausīt jauniešu viedokli, izmantojot paaudžu dialoga iespējas.

27. Izmantot Eiropas Solidaritātes korpusa un Erasmus+ programmu sniegtās iespējas, lai atbalstītu tādu jaunatnes organizāciju un jauniešu spēju veidošanas stratēģiju izstrādi un īstenošanu, kuras palīdz attīstīt kopienas brīvprātīgo darbu, veidojot partnerības, kas atspoguļo visas kopienas daudzveidību un dažādu paaudžu vajadzības.

28. Izpētīt iespējas, kā esošās uz kompetencēm balstītās sistēmas (12) formālai un neformālai darba ar jaunatni izglītībai, mācībām un apmācībai var palīdzēt atspoguļot starppaaudžu dimensiju darbā ar jaunatni.

AICINA DALĪBVALSTIS UN EIROPAS KOMISIJU SAVĀS ATTIECĪGAJĀS KOMPETENCES JOMĀS UN ATBILSTOŠĀ LĪMENĪ, IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

29. Izpētīt iespēju izmantot esošās pamatnostādnes, rīkkopas (13) un mehānismus, piemēram, pilsoņu paneļdiskusijas (14), lai atbalstītu jaunatnes dimensijas integrēšanu nozaru politikā un tādējādi uzlabotu politikas saskaņotību ar mērķi nodrošināt tādu politiku un pakalpojumus, kas labāk atbilst jauniešu vajadzībām.

30. Turpināt izmantot esošos līdzdalības mehānismus un platformas, piemēram, jauniešu parlamenta simulācijas sesijas un politikas dialogu ar politikas veidotājiem vietējā, valsts, reģionālā un Eiropas līmenī, lai veicinātu paaudžu dialogu starp jauniešiem un ieinteresētajām personām ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām visos līmeņos.

31. Izmantot esošos tīklus un rīkus, tostarp Eurodesk un Eiropas Jaunatnes portālu, lai veicinātu lietotājdraudzīgu informāciju par dažādām ES iespējām izstrādāt un īstenot projektus un iniciatīvas, kas atbalsta paaudžu dialogu, paaudžu solidaritāti un paaudžu vienlīdzību.

32. Veicināt labas prakses apmaiņu, kas aptver gados jaunāku un vecāku iedzīvotāju kopīgu iesaistīšanos solidaritātes aktivitātēs, kā arī kopienas plānošanā, kā tā izstrādāta tādās programmās kā Erasmus+ un Eiropas Solidaritātes korpuss, un mūžizglītībā, izmantojot esošos ES rīkus un platformas, lai palielinātu sociālo kohēziju vietējās kopienās.

33. Organizēt savstarpējas mācīšanās pasākumus, piemēram, seminārus, mācīšanos no līdzbiedriem vai citus attiecīgus sadarbības veidus starp dažādu politikas jomu ieinteresētajām personām, jauniešiem un jaunatnes organizācijām, lai veicinātu paaudžu dialogu, paaudžu solidaritāti un paaudžu vienlīdzību.

34. Esošās finanšu shēmas un programmu ietvaros atbalstīt un, ja iespējams, izpētīt iespēju izveidot jauniešiem paredzētas telpas un iniciatīvas. Lai stiprinātu sociālo kohēziju, dot viņiem iespēju attīstīties un piedalīties darbībās, kas veicina paaudžu dialogu.

AICINA EIROPAS KOMISIJU SASKAŅĀ AR SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

35. Veicināt sinerģiju starp jaunatnes politiku un citām ar jaunatni saistītām politikas jomām un programmām, lai sasniegtu ES jaunatnes stratēģijas mērķus, tostarp Eiropas Jaunatnes mērķi Nr. 3 “Iekļaujošas sabiedrības” un Nr. 4 “Informācija un konstruktīvs dialogs”, kuru uzdevumi iekļauj dialogu un sociālo kohēziju, kā arī iesaistīšanos cieņpilnā un nevardarbīgā dialogā.

36. Uzsvērt ES jaunatnes koordinatora lomu izpratnes veidošanā par nepieciešamību pievērsties paaudžu apsvērumiem visās attiecīgajās politikas jomās.

37. Veicināt labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm par paaudžu dialoga un paaudžu solidaritātes veicināšanu, izmantojot Eiropas Jaunatnes portālu, jaunatnes vikivietni un tādas ES programmas un iniciatīvas kā Erasmus+, Eiropas Solidaritātes korpuss, programma “Radošā Eiropa” un jaunais Eiropas “Bauhaus”.

AICINA VISUS DALĪBNIEKUS, KAS IESAISTĪTI EIROPAS SADARBĪBAS PASĀKUMOS JAUNATNES JOMĀ:

38. Popularizēt Eiropas paaudžu solidaritātes dienu, kas kopš 2009. gada katru gadu tiek atzīmēta 29. aprīlī un sniedz Savienībai lielisku iespēju atjaunot savu apņemšanos stiprināt paaudžu solidaritāti un sadarbību, lai veicinātu taisnīgu un ilgtspējīgu sabiedrību (15).

39. Stimulēt paaudžu dialogu, lai cīnītos pret diskrimināciju un aizspriedumiem vecuma dēļ, pulcējot dažādas vecuma grupas un ļaujot tām labāk iepazīt citai citu, mācīties citai no citas un sadarboties ikdienas dzīvē.

40. Veikt kopīgus centienus, lai īstenotu Eiropas Jaunatnes mērķi Nr. 4, iesaistot dažādas paaudzes ar kopīgu aktivitāšu palīdzību, kuru mērķis ir vietējās kopienas iesaistīt mērķtiecīgu dezinformācijas un propagandas kampaņu apkarošanā. Attiecīgā gadījumā būtu jāizvērtē medijpratības programmas, kuru mērķis ir veidot sabiedrības noturību saskarē ar mērķtiecīgām dezinformācijas un maldinošas informācijas kampaņām, un jāapsver to paplašināšana gan formālās izglītības, gan neformālās mācīšanās vidē. Tas ir īpaši svarīgi saistībā ar dezinformācijas un maldinošas informācijas kampaņām krīzes situācijā, piemēram, saistībā ar Covid-19 pandēmiju un Krievijas agresijas karu pret Ukrainu 2022. gadā.

(1) Šajos Padomes secinājumos ar “dialogu” saprot “paaudžu dialogu”.

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2021/2316 (2021. gada 22. decembris) par Eiropas Jaunatnes gadu (2022), OV L 462, 28.12.2021, 1. lpp..

(3) Ar jauniešu praktiskajām zināšanām saprot jauniešu izpratni par to, kas, pamatojoties uz viņu pieredzi, labi darbojas.

(4) Dalībvalstu atbildes periodiski atjauninātās anketās par pasākumiem, ko dalībvalstis pieņēmušas izglītības un jaunatnes jomā Covid-19 pandēmijas laikā HR, DE, PT un SI prezidentūru laikā.

(5) Komisijas Zaļā grāmata par novecošanu: Paaudžu solidaritātes un savstarpējās atbildības veicināšana, COM(2021) 50 final, OV C 50, 27.1.2021., 21. lpp.

(6) EURACTIV īpašais ziņojums Golden years: Opportunities for Europe’s ageing population (Zelta gadi: iespējas Eiropas novecojošajai sabiedrībai), 2022. gada 22. jūnijs, ar atsauci uz Edwards Lifesciences pētījumu Unifying Generations: Building the Pathway to Intergenerational Solidarity (Paaudžu apvienošana: virzība uz paaudžu solidaritāti), 2022. gada 21. jūnijs.

(7) Ar jaunatni saistīta politika ir politika, kura ietekmē jauniešu dzīvi un kuras neatņemama sastāvdaļa ir jauniešu dzīves apstākļu un iespēju uzlabošana, kā arī atbalsts vienlīdzīgām iespējām piedalīties ekonomiskajā, sociālajā un politiskajā dzīvē.

(8) UNECE politikas pārskats par novecošanu Nr. 18, 2017. gada marts.

(9) Ar jaunatni saistītas atbalstošas politikas pamatā ir jauniešu vajadzību novērtējums, un tā pievēršas dažādiem publiskās politikas aspektiem, kas nav ietverti vispārīgākos politikas dokumentos, piemēram, labbūtībai, garīgajai veselībai, mājokļiem, piekļuvei infrastruktūrai vai pakalpojumiem utt.

(10) Dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam nodrošina satvaru Eiropas Komisijas darbam dzimumu līdztiesības jomā un nosaka politikas mērķus un galvenās darbības laikposmam no 2020.–2025. gadam. Komisijas paziņojums COM(2020) 152 final.

(11) Šajos Padomes secinājumos ar “citu speciālistu” saprot personu, kuru atkarībā no valsts konteksta parasti uzskata par mentoru, pedagogu, akadēmisko aprindu pārstāvi, instruktoru vai pasniedzēju, kas sniedz apmācību vai kursus politikas veidotājiem, jaunatnes darbiniekiem un brīvprātīgajiem, kuri strādā jaunatnes jomā, lai viņi varētu apgūt prasmes, kas vajadzīgas darbam vai aktivitātēm.

(12) Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikums CM/Rec(2017)4 dalībvalstīm par darbu ar jaunatni.

(13) ESAO (2020), Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for All Generations? (Pārvaldība jauniešiem, uzticēšanās vairošanai un paaudžu taisnīgumam: vai tas ir piemēroti visām paaudzēm?) ESAO publiskās pārvaldības pārskati, OECD Publishing, Paris or United Nations Youth Strategy, youth marker methodology, Youth 2030 Working with and for young people (Parīzes jeb Apvienoto Nāciju Organizācijas Jaunatnes stratēģija, jaunatnes marķiera metodika, “Jaunatne 2030 – darbs ar jauniešiem un jauniešu labā”).

(14) COM(2022) 404 final: Pilsoņu paneļdiskusijas ļauj pilsoņiem kopīgi padomāt par tematiem, kas viņiem ir svarīgi. Piemēram, Eiropas pilsoņu paneļdiskusijas bija būtisks konferences par Eiropas nākotni elements. Tāpat kā šajā konferencē, dalībnieki būtu jāizraugās izlases veidā. Taču tiem būtu jāatspoguļo arī Eiropas daudzveidība un demogrāfija. Trešdaļai dalībnieku vajadzētu būt jauniešiem. Attiecīgā gadījumā ietekmes novērtējumā tiks iekļauts pilsoņu ziņojums, kurā apkopoti šo līdzdalības un apspriešanās procesu rezultāti. Ja visi dalībnieki būs jaunieši, tā būtu “jauniešu aptauja”. Pirmā no šīm jaunās paaudzes pilsoņu paneļdiskusijām tiks uzsākta saistībā ar 2022. gada runu par stāvokli Savienībā.

(15) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 940/2011/ES (2011. gada 14. septembris) par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (2012), OV L 246/5, 23.9.2011.