2007/0286 (COD) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju pirmajā lasījumā attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (pārstrādāta versija) /* COM/2010/0067 galīgā redakcija - COD 2007/0286 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 23.2.2010 COM(2010)67 galīgā redakcija 2007/0286 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju pirmajā lasījumā attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (pārstrādāta versija) 2007/0286 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju pirmajā lasījumā attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (pārstrādāta versija) VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA Datums, kad priekšlikumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2007) 844, galīgā redakcija — 2007/0286 COD): | 2007. gada 21. decembris | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: | 2009. gada 14. janvāris | Reģionu komitejas atzinuma datums: | 2008. gada 9. oktobris | Eiropas Parlamenta atzinuma datums (pirmais lasījums): | 2009. gada 10. marts | Datums, kad pieņemta Padomes nostāja pirmajā lasījumā (vienbalsība): | 2010. gada 15. februāris | KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Priekšlikuma mērķis ir uzlabot spēkā esošo tiesību aktu efektivitāti un lietderību rūpniecisko emisiju novēršanas un kontroles jomā, sasniedzot augstu vides aizsardzības līmeni, samazinot nevajadzīgo administratīvo slogu un līdz minimumam ierobežojot konkurences kropļojumus ES. PIEZĪMES PAR PADOMES NOSTĀJU PIRMAJĀ LASĪJUMĀ Vispārīgas piezīmes Eiropas Parlaments atzinumu pirmajā lasījumā sniedza 2009. gada 10. martā. Komisija pilnībā, daļēji vai principā akceptēja 47 no 85 grozījumiem, kurus Eiropas Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā. 32 no šiem 47 grozījumiem ir vismaz daļēji atspoguļoti Padomes nostājā pirmajā lasījumā. Komisija pilnībā, daļēji vai principā akceptēja grozījumus, kas uzlabotu priekšlikuma teksta skaidrību un atbilst priekšlikuma vispārējam mērķim. Tie ietver grozījumus pasākumos, kas saistīti ar sabiedrības informēšanu, atbilstīgi Komisijas priekšlikumā pieņemtajai pieejai, lai palielinātu pārredzamību atļauju izsniegšanas, noteikumu izpildes un atbilstības jomā. Komisija noraidīja grozījumus, kuri mainītu priekšlikuma būtību, piemēram, grozījumi, kas ierobežotu to noteikumu piemērošanas jomu, ar kuriem nosaka minimālās prasības lielām sadedzināšanas iekārtām. Turklāt Komisija noraidīja grozījumus, kas radītu juridisku neskaidrību, izraisītu sarežģījumus īstenošanā vai neatbilstu priekšlikuma pamatelementiem. Sīkākas piezīmes Komisijas pieņemtie Parlamenta grozījumi, kuri pilnībā, daļēji vai principā iekļauti Padomes nostājā pirmajā lasījumā Dažādā apjomā Padomes nostājā pirmajā lasījumā tika iekļauti trīsdesmit divi grozījumi ( 7 ., 12 ., 13 ., 14 ., 16 ., 18 ., 19 ., 21 ., 27 ., 34 ., 35 ., 36 ., 37 ., 40 ., 44 ., 49 ., 50 ., 51 ., 52 ., 53 ., 54 ., 55 ., 59 ., 64 ., 65 ., 66 ., 68 ., 71 ., 72 ., 73 ., 75 . un 79 . grozījums). Ar 7 . grozījumu direktīvu papildina ar lietderīgu atsauci uz Orhūsas konvenciju. 12 . grozījums ir pieņemams principā, jo ar to precizē frāzes „emisiju līmeņi, kas saistīti ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem” nozīmi. 13 . grozījums ir iekļauts, jo ar to precizē termina „attiecīgā sabiedrības daļa” definīciju. 14 . grozījums ir pieņemams daļēji, ciktāl ar to precizē termina „jauns paņēmiens” definīciju. 16 . grozījums attiecas uz termina „vides inspekcija” definīcijas iekļaušanu. Ar 18 . un 19 . grozījumu precizē noteikumus par atļaujas izsniegšanu vairākām iekārtām vai operatoriem. 21 . grozījums ir pieņemams principā, jo ar to precizē noteikumus par atļaujas nosacījumu neievērošanu. 27 . un 55 . grozījums ir pieņemams daļēji un principā, ciktāl ar šiem grozījumiem precizē ar LPTP saistītās informācijas apmaiņas organizēšanu. Ar 34 . un 35 . grozījumu vienkāršo noteikumus attiecībā uz vispārīgo saistošo noteikumu izmantošanu. Ar 36 . grozījumu tiek veicināta sabiedrības informēšana par izmaiņām LPTP. Ar 37 . grozījumu precizē noteikumus par atļaujas izsniegšanas nosacījumu pārskatīšanu. 40 . grozījums ir pieņemams daļēji, ciktāl ar to nodrošina saikni ar citiem attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem. 44 . grozījums ir pieņemams daļēji attiecībā uz principu par minimālā inspekciju biežuma noteikšanu, taču ierosinātais biežums tika noraidīts. Ar 49 . un 50 . grozījumu nodrošina atbilstību Orhūsas konvencijā noteiktajiem pienākumiem. Ar 51 ., 52 ., 53 . un 54 . grozījumu precizē informāciju, kurai jābūt pieejamai sabiedrībai. 59 . grozījums attiecas uz dalībvalstu ziņošanu Komisijai par emisiju robežvērtību noteikšanu. 64 . grozījums ir pieņemams principā, ciktāl ar to precizē piemērošanas jomu attiecībā uz krāsainā metāla lietuvēm. Ar 65 . grozījumu piemērošanas jomā iekļauj lietderīgu atsauci uz līdzsadedzināšanu (I pielikums). 66 . un 68 . grozījums ir pieņemams principā, ciktāl ar šiem grozījumiem nodrošina lielāku juridisko skaidrību par priekšlikuma piemērošanas jomu attiecībā uz atsevišķiem atkritumu apsaimniekošanas pasākumiem. 71 ., 72 ., 73 . un 75 . grozījums ir pieņemams daļēji un principā, ciktāl šie grozījumi palīdz uzlabot konsekvenci saistībā ar atkāpēm, kas piešķirtas sadedzināšanas iekārtām, kuras darbojas ierobežotu stundu skaitu vai kuras izmanto ārkārtas situācijā, nevājinot spēkā esošo tiesību aktu prasības. 79 . grozījums ir pieņemams daļēji, jo ar to spēkā esošajos tiesību aktos no jauna ievieš noteikumus par dioksīnu monitoringu. Komisijas noraidītie Parlamenta grozījumi, kuri pilnībā, daļēji vai principā iekļauti Padomes nostājā pirmajā lasījumā Komisija noraidīja divpadsmit grozījumus ( 15 ., 22 ., 23 ., 29 ., 31 ., 32 ., 33 ., 41 ., 47 ., 93 . (identisks 115 . grozījumam), 97 . un 117 . grozījums), taču tie tika pilnībā, daļēji vai principā iekļauti Padomes nostājā pirmajā lasījumā. Komisija noraidīja 15 . grozījumu, jo ar to netika uzlabota priekšlikuma teksta skaidrība. Šis grozījums ir daļēji iekļauts Padomes nostājā pirmajā lasījumā attiecībā uz termina „pamatziņojums” definīciju, un šo iekļaušanu var akceptēt kā definīcijas precizējumu. Komisija noraidīja 22 ., 23 ., 29 . un 41 . grozījumu par augsnes aizsardzību, jo tie neatbilda Komisijas priekšlikumam vai neuzlaboja teksta skaidrību. Šie grozījumi ir daļēji un principā iekļauti Padomes nostājā pirmajā lasījumā, ciktāl ar tiem precizē priekšlikumā paredzētos augsnes aizsardzības pasākumus, un tāpēc tie ir pieņemami. Komisija noraidīja 33 . grozījumu par augsnes un gruntsūdens monitoringu, jo tas paredz zemāku vides aizsardzības līmeni, taču grozījums pilnībā ir iekļauts Padomes nostājā pirmajā lasījumā. Komisija noraidīja 31 . grozījumu par emisiju robežvērtību noteikšanu, jo tas neatbilst vienam no Komisijas priekšlikuma pamatprincipiem un līdz ar to būtiski mazina vides aizsardzības līmeni. Šis grozījums ir daļēji un principā iekļauts attiecībā uz prasībām nodrošināt ar LPTP saistīto emisiju līmeņu nepārsniegšanu, tāpēc grozījums ir pieņemams. Komisija noraidīja 32 . grozījumu, jo ierosinātās izmaiņas neatbilda priekšlikuma pārējai teksta daļai. Tomēr grozījums principā ir iekļauts Padomes nostājā pirmajā lasījumā attiecībā uz sabiedrības informēšanu par atkāpēm no emisiju līmeņiem, kas saistīti ar LPTP, un līdz ar to grozījums ir pieņemams. Ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā svītro prasības attiecībā uz sabiedrības piedalīšanos vispārējo saistošo noteikumu pieņemšanā atbilstīgi ierosinātajam 47 . grozījumā. Komisija noraidīja 93 . grozījumu (identisks 115 . grozījumam) par mājputnu intensīvo audzēšanu, jo tas varētu pazemināt priekšlikumā paredzēto vides aizsardzības līmeni, taču grozījums pilnībā ir iekļauts Padomes nostājā pirmajā lasījumā. Komisija noraidīja 117 . grozījumu par piemērošanas jomu attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar keramiku, jo salīdzinājumā ar status quo tas ierobežotu tiesību akta piemērošanas jomu, taču grozījums ir daļēji iekļauts Padomes nostājā pirmajā lasījumā, un ir pieņemams Komisijai. Komisija noraidīja 97 . grozījumu attiecībā uz NOx emisiju robežvērtību paaugstināšanu atsevišķām lielajām sadedzināšanas iekārtām, jo tas pazeminātu priekšlikuma tālejošos mērķus vides jomā, taču grozījums ir principā iekļauts Padomes nostājā pirmajā lasījumā, un ir pieņemams. Komisijas pilnībā, daļēji vai principā akceptētie Parlamenta grozījumi, kuri tomēr nav iekļauti Padomes nostājā pirmajā lasījumā Komisija pilnībā, daļēji vai principā pieņēma piecpadsmit grozījumus ( 1 ., 5 ., 6 ., 8 ., 20 ., 42 ., 43 ., 46 ., 48 ., 56 ., 58 ., 60 ., 61 ., 62 . un 69 .), kuri tomēr nav iekļauti Padomes nostājā pirmajā lasījumā. Šie grozījumi attiecas uz valodu apsvērumos, ziņošanu par atbilstību, kompetentās iestādes informēšanu pēc darbības izbeigšanas, ziņošanu par inspekcijām, termina „attiecīgā sabiedrības daļa” definīciju, jauniem paņēmieniem, monitoringu, sabiedrības informēšanu, grozījumiem pielikumos, jaunu papildu minimālo prasību noteikšanu regulatīvajā komitejas procedūrā un pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz mājputnu intensīvo audzēšanu. Komisijas un Padomes noraidītie Parlamenta grozījumi, kuri nav iekļauti Padomes nostājā pirmajā lasījumā Abas institūcijas noraidīja divdesmit sešus grozījumus ( 2., 3., 4., 9., 10., 11., 17., 24., 25., 26., 28., 30., 38., 39., 45., 57., 63., 67., 70., 76., 77., 78., 80., 114., 129. un 133. grozījums). Abas institūcijas noraidīja 2 ., 3 ., 4 ., 9 . 10 . un 11 . grozījumu, jo tie neatbilda apsvērumu mērķim. Abas institūcijas noraidīja 17 . grozījumu par termina „vispārīgi saistošie noteikumi” definīciju, jo tas nesniedz lielāku skaidrību vai pievienoto vērtību. Abas institūcijas noraidīja 24 ., 25 . un 26 . grozījumu attiecībā uz atļaujas saņemšanai iesniegto pieteikumu saturu, 28 . grozījumu par atļaujas nosacījumiem saistībā ar augsnes aizsardzību, 30 . grozījumu par LPTP noteikšanu un 38 . un 39 . grozījumu par atļaujas izsniegšanas nosacījumu pārskatīšanu, jo tie ir lieki vai radītu juridiskas neskaidrības īstenošanā. 114 . grozījums par kūtsmēslu izkliedēšanu neatbilst Padomes nostājai pirmajā lasījumā, un tāpēc abas institūcijas to noraidīja. 45 . grozījums par ārkārtas inspekcijām ir neskaidrs un radītu sarežģījumus īstenošanā, tāpēc abas institūcijas to noraidīja. Abas institūcijas noraidīja 57 . grozījumu, jo ar to tiktu ierobežota sadedzināšanas iekārtas jaudas palielināšanas noteikuma piemērojamība. Attiecībā uz priekšlikuma (I pielikums) II nodaļas piemērošanas jomu abas institūcijas noraidīja 63 ., 67 ., 70 . un 129 . grozījumu, jo tie neatbilst Padomes nostājai pirmajā lasījumā. Abas institūcijas noraidīja 133 . grozījumu, jo ar to no spēkā esošo tiesību aktu piemērošanas jomas tiktu izslēgtas vairākas sadedzināšanas iekārtas. Abas institūcijas noraidīja 76 . grozījumu, jo ar to CO emisiju monitoringa piemērošanas joma tiktu paplašināta uz sadedzināšanas iekārtām, attiecībā uz kurām emisiju robežvērtības nav noteiktas. Abas institūcijas noraidīja 77 . grozījumu, jo ar to tiktu grozīts sadedzināšanas iekārtu atbilstības režīms. Abas institūcijas noraidīja 78 . un 80 . grozījumu attiecībā uz atkāpēm, kas saistītas ar atkritumu sadedzināšanas iekārtu emisiju monitoringu, jo tie neatbilst Komisijas priekšlikumam un Padomes nostājai pirmajā lasījumā. Padomes izdarītās izmaiņas priekšlikumā Padome ierosināja ieviest šādas galvenās izmaiņas Komisijas priekšlikumā. Informācijas apmaiņa par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP). Padomes nostājā pirmajā lasījumā saglabāts Komisijas ierosinātais informācijas apmaiņas princips un saturs, taču papildināts ar noteikumiem par foruma nozīmi, sniedzot sīkāku informāciju par LPTP atsauces dokumentu izstrādāšanas procesu un saturu. Komisija piekrīt iekļaut šos papildu noteikumus, jo tie atbilst pašreizējo LPTP atsauces dokumentu izstrādāšanas procesam. Tomēr Komisija pauž nožēlu, ka ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā paredz pieņemt nesaistošas pamatnostādnes attiecībā uz 13. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu regulatīvajā komitejas procedūrā, jo Komisijai atbilstīgi Līgumam ir savas autonomās tiesības tās pieņemt. Padomes nostājā pirmajā lasījumā minētais noteikums nevar ietekmēt šīs tiesības (skatīt deklarāciju šā paziņojuma pielikumā). Procedūra LPTP secinājumu pieņemšanai. Atbilstīgi 13. panta 5. punktam Padomes nostāja pirmajā lasījumā paredz LPTP secinājumu (LPTP atsauces dokumentu daļas, ar ko jo īpaši nosaka ar LPTP saistītos emisijas līmeņus) pieņemšanu regulatīvajā procedūrā (LESD 291. pants). Tomēr ar Padomes politisko vienošanos ir ierosināta regulatīvā kontroles procedūra. Komisija nepiekrīt Padomes viedoklim, ka LESD 291. pants ir atbilstošākais juridiskais pamats 13. panta 5. punktā paredzēto pasākumu pieņemšanai. Minētie pasākumi ir vispārēji piemērojami, un tie pamataktu papildina ar dažiem jauniem nebūtiskiem elementiem. Tāpēc to pieņemšanā jāievēro deleģēto aktu procedūra (LESD 290. pants) (skatīt deklarāciju šā paziņojuma pielikumā). Turklāt Komisija uzskata, ka Padomes ieviesto izmaiņu dēļ Komisijai būs jāveic papildu uzdevumi, palielinot resursus, kas Komisijai jāpiešķir saistībā ar LPTP atsauces dokumentu izstrādāšanas un pieņemšanas procedūru. Emisiju robežvērtības un ar LPTP saistītais emisiju līmenis. Padomes nostājas 15. panta 3. punkts pirmajā lasījumā paredz lielāku elastību kompetentajām iestādēm emisiju robežvērtību noteikšanā un nodrošina, ka emisijas nepārsniedz ar LPTP saistīto emisiju līmeni atbilstīgi aprakstītajam LPTP secinājumos. Komisija pauž nožēlu par šiem grozījumiem, taču var akceptēt šo pieeju, jo ar monitoringa un ziņošanas prasībām ir ieviesti vajadzīgie aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību paredzētajiem mērķiem vides jomā. Īpašos gadījumos atkāpe no 15. panta 3. punkta piemērošanas, balstoties uz atsevišķiem kritērijiem, ir saglabāta, taču Komisija pauž nožēlu, ka iespēja precizēt šos kritērijus regulatīvajā komitejas procedūrā ir aizstāta ar pamatnostādņu izstrādāšanu. Tomēr, lai panāktu vienošanos, Komisija var akceptēt šo pieeju. Novērtējums par pilnvarām, ko Komisijai piešķir saistībā ar 41. pantu (sadedzināšanas iekārtām piemērojamie noteikumi) un 48. panta 5. punktu (atkritumu sadedzināšanas iekārtu emisiju monitorings ). Komisija nepiekrīt Padomes viedoklim, ka LESD 291. pants ir atbilstošākais juridiskais pamats 41. pantā un 48. panta 5. punktā paredzēto pasākumu pieņemšanai. Minētie pasākumi ir vispārēji piemērojami, un tie pamataktu papildina ar dažiem jauniem nebūtiskiem elementiem. Tāpēc to pieņemšanā jāievēro deleģēto aktu procedūra (LESD 290. pants) (skatīt deklarāciju šā paziņojuma pielikumā). Atļauju pārskatīšana. Pirmajā lasījumā pieņemtajā Padomes nostājā saglabāts ierosinātais pienākums kompetentajām iestādēm pārskatīt un vajadzības gadījumā atjaunināt atļaujas piešķiršanas nosacījumus pēc tam, kad ir publicēts lēmums par LPTP secinājumiem. Tomēr ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā četru gadu periods ir pagarināts uz pieciem gadiem pēc šādas publicēšanas. Komisija pauž nožēlu par šo grozījumu, taču var to akceptēt, jo perioda pagarinājums ir ierobežots un faktiskais atļauju pārskatīšanas biežums saglabāsies nemainīgs. Augsnes aizsardzība. Padomes nostājā pirmajā lasījumā ir norādītas papildu prasības par augsnes un gruntsūdeņu piesārņojuma rašanās novēršanu, kas jāiekļauj atļaujas nosacījumos. Šī pieeja attiecībā uz minimālo augsnes un gruntsūdens monitoringa biežuma noteikšanu ir saglabāta, taču kompetentās iestādes, balstoties uz piesārņojuma riska sistemātiska novērtējuma rezultātiem, var noteikt retāku monitoringu. Padomes nostājā pirmajā lasījumā saglabāti noteikumi attiecībā uz pamatziņojumu sagatavošanu un prasības par darbības izbeigšanu, vienlaikus ieviešot zināmu elastību noteikumu īstenošanai. Lai gan Komisija saglabātu sākotnējo priekšlikumu, izmaiņas tiek uzskatītas par pieņemamām, jo tās neapdraud priekšlikuma galvenos principus. Inspekcijas. Padomes nostājā pirmajā lasījumā saglabāta priekšlikuma pieeja ar šādām galvenajām izmaiņām. Intervāls starp divām iekārtas apmeklējuma reizēm jānosaka, pamatojoties uz sistemātiska vides riska novērtējuma rezultātiem (priekšlikumā riska novērtējums bija paredzēts tikai tāpēc, lai atkāptos no pienākuma ik gadu apmeklēt iekārtas atrašanās vietu). Šis intervāls nedrīkst pārsniegt vienu vai trīs gadus iestādēm, kas attiecīgi rada visaugstāko un viszemāko risku. Komisija uzskata, ka šī prasība ir lietderīga, jo sniedz garantiju attiecībā uz vietas apmeklējuma biežuma noteikšanu. Lai gan Komisija pauž nožēlu par regulatīvās komitejas procedūras atcelšanu saistībā ar riska novērtēšanas kritēriju noteikšanu, tā uzskata, ka Padomes nostājā pirmajā lasījumā minētie kritēriji ir piemēroti. Piemērošanas datums jaunām lielajām sadedzināšanas iekārtām. Padomes nostājā pirmajā lasījumā jaunām lielajām sadedzināšanas iekārtām paredzēto standartu piemērošanas datumu ierosināts pārcelt no 2016. gada uz diviem gadiem pēc direktīvas spēkā stāšanās datuma. Komisija atbalsta šo datumu, jo kopš 2006. gada jaunie standarti tiek uzskatīti par LPTP attiecībā uz jaunām iekārtām un šīs iekārtas tehniskā un ekonomiskā ziņā spēj atbilst šiem jaunajiem ierobežojumiem. Pagaidu nosacījumi attiecībā uz esošām lielajām sadedzināšanas iekārtām. Ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā ievieš šādus pagaidu nosacījumus. - Lai gan pārskatīto emisiju robežvērtību spēkā stāšanās datums joprojām ir 2016. gada 1. janvāris, dalībvalstis līdz 2020. gada beigām drīkst īstenot pagaidu valsts plānu ar nosacījumu, ka kopējās to iekārtu emisijas, kas ir iekļautas plānā, nepārsniedz pieļaujamo gada maksimumu, kas lineāri samazinās starp 2016. un 2019. gadu. No 2019. gada maksimāli pieļaujamais daudzums saglabājas nemainīgs līdz 2020. gada beigām. - Atbrīvojums no atbilstības pārskatītajām emisiju robežvērtībām ir iespējams šāda veida iekārtām — līdz 2023. gada beigām iekārtām ar ierobežotu ekspluatācijas laiku (ne vairāk par 20 000 darbības stundām); līdz 2019. gada beigām iekārtām, kuras ir mazu izolētu sistēmu daļa; līdz 2023. gada beigām centralizētām siltumapgādes iekārtām, kuras atbilst atsevišķiem specifiskiem nosacījumiem. Lai gan Komisija izvēlētos šīs atkāpes neiekļaut, tā var akceptēt šos ieviestos noteikumus, lai panāktu vienošanos, jo atkāpes ir uz pagaidu laiku un priekšlikuma vides integritāte ir saglabāta, vienlaikus palīdzot dalībvalstīm panākt, lai lielās sadedzināšanas iekārtas pēc iespējas ātrāk atbilstu LPTP. Īpašas prasības atsevišķām lielām sadedzināšanas iekārtām. Izmantotā vietējā cietā kurināmā specifisko īpašību dēļ ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā paredz atšķirīgas emisiju robežvērtības iekārtām, kas darbojas ierobežotu stundu skaitu (ne vairāk kā 1500 stundas gadā), un ievieš minimālos desulfurizācijas rādītājus iekārtām, kas nespēj sasniegt emisiju robežvērtības attiecībā uz SO2 pat tad, ja piemēro LPTP. Komisija uzskata, ka šie noteikumi ir lietderīgi un pamatoti, lai risinātu specifiskus tehniskos jautājumus, vienlaikus saglabājot priekšlikuma vides integritāti. Sadedzināšanas iekārtām piemērojamie apvienošanas noteikumi. Apvienošanas noteikumu piemērošanas nolūkā ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā ievieš de minimis slieksni 15 MW. Līdz ar to mazas atsevišķas vienības netiks ņemtas vērā tādas sadedzināšanas iekārtas kopējās jaudas noteikšanā, kas sastāv no vairākām vienībām, no kurām atgāzes aizvada pa vienu kopīgu skursteni. Komisija pauž nožēlu, ka Padome šādā veidā vājina apvienošanas noteikumu piemērošanu, taču var akceptēt de minimis slieksni 15 MW, jo tas attiektos uz mazām iekārtām ar ierobežotu vides ietekmi. Pārskatīšanas klauzula atsevišķām lielām sadedzināšanas iekārtām. Ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā ievieš klauzulu, kas paredz, ka Komisijai jāpārskata vajadzība grozīt un noteikt robežvērtības atsevišķām sadedzināšanas iekārtām, kurām nepiemēro minimālos standartus vai attiecībā uz kurām pašreizējo tiesību aktu minimālās prasības nav iespējams pārskatīt, jo nav pieejama atjaunināta informācija par LPTP, un vajadzības gadījumā līdz 2013. gada beigām sagatavot tiesību akta priekšlikumu. Komisija atbalsta šo pārskatīšanas klauzulu, jo attiecīgo LPTP atsauces dokumentu pārskatīšanas rezultāts varētu tikt ņemts vērā kā minētā pārskatīšanas procesa elements. Piemērošanas joma. Komisija ierosināja paplašināt spēkā esošo tiesību aktu piemērošanas jomu attiecībā uz konkrētām darbībām. Padomes nostājā pirmajā lasījumā nav iekļauts ierosinātais paplašinājums attiecībā uz kurināmā sadedzināšanu iekārtās, kuru kopējā nominālā ievadītā siltumjauda ir starp 20 MW un 50 MW, un intensīvo lopkopību. Turklāt ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā ir grozīta ierosinātā piemērošanas joma attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanas darbībām un keramikas izstrādājumu ražošanu. Padomes nostājā pirmajā lasījumā arī atcelta ierosinātā prasība kūtsmēslu izkliedēšanu veikt saskaņā ar LPTP. Lai gan Komisija būtu vēlējusies saglabāt sākotnējo priekšlikumu attiecībā uz piemērošanas jomas paplašināšanu un ierosināto noteikumu par kūtsmēslu apsaimniekošanu, izmaiņas ir akceptējamas, ņemot vērā pārskatīšanas klauzulas ieviešanu saistībā ar šiem specifiskajiem jautājumiem. NOx un SO2 emisiju kvotu tirdzniecība. Ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā ievieš apsvērumu par iespēju izpēti attiecībā uz tirgus instrumentiem, piemēram, NOx un SO2 emisiju kvotu tirdzniecība. Tas atspoguļo Komisijas uzsākto novērtējumu, neietekmējot tā iznākumu. Deleģēšanas īstenošana un iebildumi attiecībā uz deleģētajiem aktiem (76. un 78. pants). Atbilstīgi Paziņojumam par Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta īstenošanu[1] un balstoties uz Padomes nostājā paredzēto konkrēto pasākumu analīzi, un ņemot vērā prezidentvalsts tekstā paredzētās atsaukšanas tiesības, Komisija dod priekšroku pilnvaru piešķiršanai uz nenoteiktu periodu, taču tā var pieņemt Padomes ierosināto pieeju (5 gadu periods ar automātisku pagarināšanu). Turklāt Komisija pauž nožēlu, ka ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā ievieš trīs mēnešu periodu, kura laikā Padome un Eiropas Parlaments var izteikt iebildumus par deleģēto aktu. Komisija dod priekšroku divu mēnešu periodam, kuru pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosinājuma var pagarināt uz vienu mēnesi. Tas palīdzētu uzlabot procedūru efektivitāti, nepārkāpjot principu par kopējo trīs mēnešu periodu. Apspriešanās ar ekspertiem, veicot sagatavošanās darbus deleģēto aktu pieņemšanai (39. apsvērums). Komisija neatbalsta apsvērumu par apspriešanos ar ekspertiem, sagatavojot deleģētos aktus. Komisija uzskata, ka ekspertu grupām nevar būt oficiāla institucionāla funkcija. Tāpēc noteikumus attiecībā uz ekspertu iesaistīšanu, sagatavojot deleģētos aktus, nevar iekļaut pamataktos. Šajā sakarā Komisija atsaucas uz 2009. gada 9. decembra paziņojumu. 4. SECINĀJUMI Padomes ieviestās izmaiņas ir pieņemamas, jo tās ir saskaņotas un balstītas uz Komisijas priekšlikumu, izņemot atsevišķus Padomes novērtējumus par pilnvaru piešķiršanu Komisijai, atbilstīgi 290. un 291. pantam (LESD). Tāpēc Komisija iebilst pret Padomes nostāju pirmajā lasījumā, kas tika vienbalsīgi pieņemta 2010. gada 15. februārī. PIELIKUMS Komisijas deklarācija attiecībā uz atbilstības tabulām Komisija atgādina, kāda ir tās nostāja attiecībā uz atbilstības tabulām, kuras sagatavo dalībvalstis, ar konkrēto direktīvu saistīdamas transponēšanas pasākumus, ko tās veikušas iedzīvotāju interesēs, tiesiskā regulējuma pilnveidošanai, pārskatāmības nodrošināšanai, kā arī lai atvieglotu pārbaudes par valstu noteikumu atbilstību Kopienas noteikumiem. Ņemot vērā horizontālās diskusijas, kas šajā jautājumā risinātas starp iestādēm, Komisija šajā gadījumā neiebilst pret Padomē panākto vienošanos, lai sekmīgi noslēgtu starpiestāžu procedūru par šo dokumentu. Komisijas deklarācija par 13. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu Komisija uzskata, ka nesaistošo pamatnostādņu pieņemšanai nebūtu jāpiemēro komitoloģijas procedūra, jo Komisijai saskaņā ar Līgumu ir pašai savas autonomas tiesības tās pieņemt. Līdz ar to Komisija uzskata, ka noteikumi 13. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktā attiecībā uz pamatnostādnēm, kas jāpieņem, izmantojot regulatīvo procedūru, nevar ietekmēt šīs tiesības. Komisijas deklarācija par tiesībām, ko Komisijai piešķir attiecībā uz 13. panta 5. punktu, 41. pantu un 48. panta 5. punktu Komisija nepiekrīt Padomes viedoklim, ka LESD 291. pants ir atbilstošākais juridiskais pamats 13. panta 5. punktā, 41. pantā un 48. panta 5. punktā paredzēto pasākumu pieņemšanai. Minētie pasākumi ir vispārēji piemērojami, un tie pamataktu papildina ar dažiem jauniem nebūtiskiem elementiem. Tāpēc to pieņemšanā jāievēro deleģēto aktu procedūra (LESD 290. pants). [1] COM(2009)673 galīgā redakcija