Komisijas ziņojums - Dalībvalstu atbildes uz Revīzijas palātas 2006. gada pārskatu {SEC(2008) 269} /* COM/2008/0112 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.2.2008 COM(2008) 112 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS Dalībvalstu atbildes uz Revīzijas palātas 2006. gada pārskatu {SEC(2008) 269} SATURS 1. Ziņojuma darbības joma 3 2. Eiropas Revīzijas palātas 2006. gada DAS konstatējumi saistībā ar dalīto pārvaldību 3 3. Dalībvalstu atbildes uz visbiežāk sastopamajām kļūdām saistībā ar struktūrpasākumiem 7 4. Dalībvalstu nostājas ņemšana vērā ERP gada pārskatā 9 5. Dalībvalstu turpmākie pasākumi saistībā ar kļūdām lauksaimniecības politikas un struktūrpasākumu jomā 10 6. Secinājums 11 1. ZIņOJUMA DARBīBAS JOMA Eiropas Revīzijas palāta (ERP) katru gadu sniedz deklarāciju par pārskatu ticamību un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību ( DAS )[1]. DAS pamatā galvenokārt ir rezultāti, kas iegūti ERP revīziju laikā, ko lielā mērā veic dalībvalstīs, jo tās veic vairāk nekā trīs ceturtdaļas kopējo maksājumu no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta (EK budžets). Pēc ERP 2006. gada pārskata publicēšanas[2] Komisija – kā prasīts saskaņā ar Finanšu regulu[3] – nekavējoties nosūtīja dalībvalstīm sarakstu ar ERP apsvērumiem un konstatētajām kļūdām saistībā ar konkrēto dalībvalsti. Dalībvalstis tika aicinātas aizpildīt anketu par to, kā tās ir pārbaudījušas ERP apsvērumus / konstatējumus. Dalībvalstīm lūdza arī norādīt, kas pēc to domām ir galvenie iemesli visbiežāk sastopamajām kļūdām struktūrpasākumu jomā. Šajā ziņojumā ir sniegts to atbilžu kopsavilkums, ko dalībvalstis nosūtīja Komisijai. Ziņojumā ir aptvertas tikai tās jomas, kuras pārvalda gan Komisija, gan dalībvalstis, t.i., ieņēmumu un izdevumu iekasēšana kopējai lauksaimniecības politikai un struktūrpasākumiem. Komisijai šis kopsavilkums jāiesniedz Padomei, ERP un Eiropas Parlamentam līdz 2008. gada 28. februārim[4]. Šajā termiņā Komisija nevar pārbaudīt dalībvalstu sniegto atbilžu saturu, ko tādēļ jāuzskata vienīgi par dalībvalstu viedokli. Ziņojumam ir pievienots Komisijas dienestu darba dokuments[5], kurā sniegta papildu informācija par dalībvalstu sniegtajām atbildēm. 2. EIROPAS REVīZIJAS PALāTAS 2006. GADA DAS KONSTATēJUMI SAISTīBā AR DALīTO PāRVALDīBU Jomās, kurās ir dalītā pārvaldība, dalībvalstīm ir galvenā loma ikdienas pārvaldības un kontroles uzdevumu veikšanā, savukārt Komisija pārrauga dalībvalstu darbu. Tādējādi laba pārvaldība un labas kontroles struktūras dalībvalstīs ir priekšnosacījums tam, lai izvairītos no kļūdām maksājumos un ieņēmumu iekasēšanā. ERP 2006. gada pārskatā sniedza novērtējumu par pārraudzības un kontroles sistēmām un aplēses par iespējamo finansiālo ietekmi, ko rada kļūdas katrā no EK budžeta nozarēm. To pamatā bija rezultāti, kas iegūti no sistēmu revīzijas un to maksājumu paraugu finanšu revīzijas, ko ERP veica dalībvalstīs un Komisijā. ERP konstatēja, ka 2006. gadā pārraudzības un kontroles sistēmas attiecībā uz ieņēmumiem un gandrīz 70 % no kopējās lauksaimniecības politikas izdevumiem, kuru kontrolē izmanto integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS), bija apmierinošas, sal. 1. tabulu . Attiecībā uz pārējiem lauksaimniecības izdevumiem pārraudzības un kontroles sistēmas uzskatīja tikai par daļēji apmierinošām. ERP uzskatīja, ka kontroles sistēmas attiecībā uz struktūrpasākumiem dalībvalstīs kopumā ir neefektīvas vai tikai daļēji efektīvas. ERP arī uzskatīja, ka Komisijas īstenotā pārraudzība tikai daļēji efektīvi mazina risku, ka dalībvalstu kontroles sistēmām varētu neizdoties novērst pārāk lielā apmērā deklarētus vai neatbilstīgus izdevumus.[6] 1. tabula. ERP novērtējums attiecībā uz jomām, kurās galvenokārt ir dalīta pārvaldība, 2005. un 2006. gads Pārraudzības un kontroles sistēmas | Jomas, kurās galvenokārt ir dalīta pārvaldība | Kļūdu līmenis | 2005. gads | 2006. gads | 2005. gads | 2006. gads | Apmierinoši | Apmierinoši | Pašu resursi | Mazāk par 2 % | Mazāk par 2 % | Kopējā lauksaimniecības politika, tostarp: | ERP nav norādījusi | No 2 līdz 5 % | Apmierinoši | Apmierinoši | IAKS | Mazāk par 2 % | Mazāk par 2 % | Daļēji apmierinoši | Daļēji apmierinoši | Nav piemērota IAKS | Pārsniedz 5 % | Pārsniedz 5 % | Neapmierinoši | Neapmierinoši | Struktūrpasākumi | Pārsniedz 5 % | Pārsniedz 5 % | Avots: ERP locekļa Bronnici kunga prezentācija par Revīzijas palātas DAS Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejai ( COCOBU ) 2006. gada 20. decembrī. 1.2. tabula ERP 2006. gada pārskatā. Būtisko kļūdu (t.i., kļūdas, kurām ir finansiāla ietekme), ko ERP konstatēja saistībā ar pašu resursiem, bija tik maz, un tās bija tik nelielas, ka kopējais kļūdu līmenis šajā jomā tika lēsts mazāks par ERP noteikto 2 %būtiskuma slieksni. Būtiskās kļūdas, ko konstatēja attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku un struktūrpasākumiem 2006. gadā, bija atšķirīgas, sal. 2. tabulu. 2. tabula. Tipiskās būtiskās kļūdas kopējā lauksaimniecības politikā un struktūrpasākumos Kopējā lauksaimniecības politika | Struktūrpasākumi | IAKS | ERP konstatēja, ka lauka platība bija mazāka par to, par kādu attiecīgais lauksaimnieks bija iesniedzis pieprasījumu | ERP pieprasīja uzrādīt dokumentus, kas varētu pamatot projekta vadītāja norādītos izdevumus, taču projekta vadītājs nevarēja iesniegt šādus dokumentus noteiktajā laikā. ERP konstatēja, ka projekta vadītājs bija pieprasījis kompensāciju par izdevumiem, kas nebija atbilstīgi (piemēram, ja algu izmaksas nav bijušas pareizi aprēķinātas vai izmaksas radušās pēc termiņa beigām). ERP konstatēja, ka nav tikušas ievērotas valsts iepirkuma procedūras (piemēram, nav rīkots konkurss, lai arī tas bija jādara). ERP konstatēja, ka projekta rezultātā ir gūti ieņēmumi, kas nav tikuši ņemti vērā, aprēķinot līdzfinansējuma likmi. ERP konstatēja, ka izdevumi, par kuriem pieprasīta kompensācija, bija lielāki par faktiskajām izmaksām (piemēram, tāpēc, ka projekta vadītājs bija pieprasījis kompensāciju par budžetā paredzētajiem izdevumiem, nevis faktiskajiem izdevumiem). | Nav piemērota IAKS | ERP konstatēja, ka attiecīgais lauksaimnieks nebija pilnībā ievērojis vienu vai vairākus no agrovides shēmā paredzētajiem pasākumiem. | ERP aprēķināja, ka lauksaimniecības jomā tirgus pasākumi un tiešais atbalsts, kas kopā veido 85 % no ELVGF Garantijas nodaļas izdevumiem (tostarp IAKS), bija zem 2 %sliekšņa. Attiecībā uz maksājumiem lauku attīstības shēmām ERP uzsvēra, ka agrovides pasākumiem ir raksturīgas biežas kļūdas, jo lauksaimnieki neizpilda (bieži vien sarežģītos) atbilstīguma nosacījumus[7]. Tomēr kopējais kļūdu līmenis saistībā ar lauksaimniecības maksājumiem tika aprēķināts tikai nedaudz lielāks par 2 %. Kļūdām, kas bija saistītas ar struktūrpasākumiem, bieži vien bija ievērojami lielāka finansiālā ietekme nekā kļūdām lauksaimniecības politikā. ERP norādīja, ka tai ir pamatota pārliecība par to, ka 2006. budžeta gadā vismaz 12 % no kopējās atlīdzinātās summas struktūrpolitikas projektiem nebūtu bijis jāatlīdzina[8]. ERP konstatējumi bija balstīti uz to 177 projektu paraugu revīziju, kuri no Komisijas 2006. gadā bija saņēmuši starpposma maksājumus[9]. Gan Komisija, gan ERP ir norādījušas, ka struktūrpasākumi ir tā EK budžeta nozare, kur vienmēr ir daudz kļūdu[10] un kur finansiālā ietekme ir lielāka nekā citās EK budžeta nozarēs. Viena un tā paša veida kļūdas tiek atkārtotas no gada uz gadu – lai arī to relatīvais būtiskums var būt dažāds – kas norāda, ka kontroles sistēmas pienācīgi nedarbojas. Dalībvalstij ir jāizveido četri kontroles līmeņi, un Komisijai ir jāpārrauga, vai kontroles sistēmas ir pareizi izveidotas un darbojas efektīvi, sal. 3. tabulu . Komisija veic aptverošu revīziju dalībvalstīs un, konstatējot trūkumus dalībvalstu sistēmās, kuru rezultātā var rasties kļūdas, kas netiek atklātas, liek dalībvalstīm veikt pasākumus situācijas uzlabošanai un var apturēt starpposma maksājumus vai ieviest finanšu korekcijas. 3. tabula. Kontroles struktūra struktūrpasākumu jomā Dalībvalsts | Vadošā iestāde | Projekta darbību ikdienas pārbaude (tostarp tā dēvētās 4. panta pārbaudes) | Maksājumu iestāde | Projekta izdevumu apliecināšana | Revīzijas struktūra | Sistēmu revīzija un projekta darbību parauga ex post pārbaudes | Par slēgšanu atbildīgā struktūra | Projekta galīgās izdevumu deklarācijas apstiprināšana | Komisija | Pārraudzība, izmantojot revīziju, rīcības plānus, maksājumu apturēšanu un finanšu korekcijas | ERP 2006. gada pārskatā[11] ir sniegusi novērtējumu par 19 kontroles sistēmās deviņās dalībvalstīs. Katrā atsevišķā gadījumā ERP novērtēja, vai konkrētais līmenis kontroles struktūrā bija apmierinošs, daļēji apmierinošs vai neapmierinošs, sal. 4. tabulu. 4. tabula. ERP novērtējums par 19 kontroles sistēmām dalībvalstīs, 2006. gada pārskats Neapmierinoši | Daļēji apmierinoši | Apmierinoši | Kopā | Vadošās iestādes Maksājumu iestādes Revīzijas struktūras Par slēgšanu atbildīgās struktūras | 11 10 4 0 | 7 6 7 8 | 1 3 8 11 | 19 19 19 19 | ERP konstatēja, ka galvenās problēmas ir dalībvalstu kontroles pirmajos līmeņos (nedaudz vairāk par pusi no vadošām un maksājumu iestādēm, kurās tika veiktas pārbaudes, uzskatīja par neapmierinošām), savukārt pēdējais kontroles līmenis darbojās samērā labi (neviena par slēgšanu atbildīgā struktūra netika uzskatīta par neapmierinošu). 3. DALīBVALSTU ATBILDES UZ VISBIEžāK SASTOPAMAJāM KļūDāM SAISTīBā AR STRUKTūRPASāKUMIEM Ņemot vērā ERP konstatējumus, Komisija lūdza dalībvalstis sniegt sīkāku informāciju par visbiežāk sastopamo kļūdu saistībā ar struktūrpasākumiem iemesliem un informāciju par to, kādus pasākumus dalībvalstis ir veikušas, lai izvairītos no šādām kļūdām. Gandrīz visas dalībvalstis sniedza atbildi. Galvenie iemesli, kurus dalībvalstis min visbiežāk, ir saistīti ar: - tiesību aktiem. ES līdzfinansējuma nosacījumi ir noteikti pamata tiesību aktos par struktūrpasākumiem[12]. Tiesību aktus ierosina Komisija un pieņem Padome, dažos gadījumos pēc tam, kad Eiropas Parlaments ir devis piekrišanu. Dalībvalstis bieži vien uzskata, ka ES tiesību akti ir pārāk sarežģīti. Citos gadījumos atšķirības starp valstu un ES tiesību aktiem ir radījušas apjukumu (piemēram, atšķirības starp dalībvalstu un ES noteikumiem par to, cik ilgi dokumenti ir jāuzglabā). Dažas dalībvalstis arī minēja, ka dažos gadījumos tas, kā tās ir interpretējušas ES tiesību aktus, atšķiras no ERP interpretācijas; - personālu. Vairākas dalībvalstis ir minējušas, ka galvenais kļūdu rašanās iemesls ir tas, ka darbiniekiem, kas strādā īstenotājās organizācijās, trūkst speciālo zināšanu. Tika minēta arī personāla nolaidība un aiz nevērības izdarītās kļūdas; - dokumentiem. Vairākas dalībvalstis par galvenajiem iemesliem minēja to, ka dokumenti netiek arhivēti, tos arhivē neatbilstīgi vai tie ir pazaudēti (dažos gadījumos tas noticis projekta vadības nodaļas pārstrukturēšanas vai likvidācijas dēļ). Komisija jautāja dalībvalstīm, vai tās ir veikušas pasākumus, lai novērstu visbiežāk sastopamo kļūdu atkārtošanos. Visas dalībvalstis, kas atbildēja uz šo anketas daļu, minēja, ka tās ir veikušas viena vai otra veida pasākumus. Visbiežāk veiktie pasākumi bija saistīti ar: - informāciju. Daudzas dalībvalstis atbildēja, ka tās ir veikušas viena vai otra veida pasākumus, lai uzlabotu to darbinieku zināšanu līmeni par noteikumiem un procedūrām, kas ir iesaistīti projektu ikdienas vadībā; - kontroli. Dažas dalībvalstis bija veikušas izmaiņas savās kontroles procedūrās vai bija mēģinājušas uzlabot šo procedūru darbību, piemēram, ieviešot jaunas pārbaudes lapas, lai tās izmantotu kontroles laikā; - tiesību aktiem. Dažas dalībvalstis bija ieviesušas jaunus valsts tiesību aktus, lai konkretizētu vai vienkāršotu procedūras. Dalībvalstis nevarēja ziņot par konkrētiem veikto pasākumu rezultātiem, bet parasti tās turpmāk paredzēja mazāku skaitu (un mazāk nozīmīgu) kļūdu. Komisija lūdza dalībvalstīm norādīt galvenos iemeslus, kas pēc to domām bija pamatā kļūdām, kas saistītas ar valsts iepirkumu, ieņēmumiem un trūkstošajiem dokumentiem. Attiecībā uz kļūdām, kas saistītas ar noteikumiem par valsts iepirkumu, dalībvalstis bija vienisprātis, ka „zināšanu trūkums par noteikumiem” un „neskaidrība attiecībā uz noteikumu interpretāciju” ir divi visbūtiskākie iemesli. Attiecībā uz kļūdām, kas saistītas ar ieņēmumiem, dalībvalstis norādīja, ka „īstenotāju iestāžu zināšanu trūkums” un „piemērojamo noteikumu neskaidrība” ir divi visbūtiskākie iemesli, pēc kuriem kā nākamais iemesls tiek minēts tas, ka „saņēmēji ieņēmumus novērtē par zemu”. Attiecībā uz kļūdām, kas saistītas ar trūkstošajiem dokumentiem, dalībvalstu starpā bija mazāk vienotības par visbūtiskākajiem iemesliem. Divas visbiežāk sniegtās atbildes bija, ka „dokumenti vēl aizvien eksistē, bet revidējamajam nebija skaidrs, kuri dokumenti ERP bija vajadzīgi” un „revidējamais nevarēja atrast dokumentus, jo tā arhivēšanas sistēma nebija pareizi organizēta. Vēlāk dokumenti tika atrasti”. Pēc šiem diviem iemesliem kā nākamais iemesls tika minēts tas, ka „kļūdas dēļ revidējamais saglabāja dokumentus vienīgi saskaņā ar valstu, nevis ES noteikumiem” un „revidējamais nevarēja atrast dokumentus, jo tā arhivēšanas sistēma nebija pareizi organizēta. Dokumenti vēl aizvien nav atrasti”. Spānija un Apvienotā Karaliste Atbildes, ko sniedza Spānija un Apvienotā Karaliste, bija īpaši svarīgas, jo šajās divās dalībvalstīs tika konstatēta aptuveni puse no kopējām skaitļos izsakāmajām kļūdām, ko 2006. gadā ERP konstatēja saistībā ar struktūrpasākumiem[13]. Spānijas atbilde skāra tikai jautājumus saistībā ar ESF, lai arī lielākā daļa kļūdu, ko ERP 2006. gadā konstatēja Spānijā, bija saistītas ar ERAF. Spānija norādīja, ka galvenie visbiežāk sastopamo kļūdu iemesli pēc tās domām bija „ problēmas saistībā ar Kopienas tiesību aktu prasību izpratni, jo īpaši attiecībā uz atšķirībām starp Kopienas un valsts tiesību aktu prasībām ". Spānija 2008. gadā UAFSE (Spānijas ESF administratīvā nodaļa) tīmekļa vietnē publicēs saņemto jautājumu un sniegto atbilžu kopsavilkumu. Tā arī plāno izstrādāt rokasgrāmatu ESF atbalsta saņēmējiem, lai kliedētu šaubas, kā dēļ lielākā daļa kļūdu tika pieļautas. Sagaidāms, ka pasākumi, ko paredzēts veikt 2008. gadā, samazinās kļūdu skaitu, jo lielākā daļa kļūdu tika izdarītas tāpēc, ka nebija pietiekamu zināšanu par Kopienas tiesību aktiem vai arī tie tika nepareizi interpretēti. Apvienotā Karaliste par galvenajiem kļūdu iemesliem norādīja 1) pietiekamu revīzijas izsekojamības trūkumu[14], 2) nepietiekamu noteikumu un valsts likumu izpratni un 3) sarežģītus noteikumus. Tā norādīja, ka vadošās iestādes 2007. gadā veica vairākus pasākumus, tostarp panta 4. pantā paredzētās kontroles, ko veica vadošā iestāde, stiprināšanu. Tika izstrādāti norādījumi, lai atgādinātu projektu vadītājiem par nepieciešamību saglabāt dokumentus un par dokumentu veidiem, kas ir vajadzīgi saistībā ar revīziju. Tika paredzēts, ka no sākuma kļūdu skaits palielināsies, jo tika konstatēts vairāk problēmu, un samazināsies pēc tam, kad problēmas būs atrisinātas. Tika paredzēts, ka kļūdu līmenis, ko konstatēja ex post kontrolēs (kontroles saskaņā ar 10. pantu) līdz laikam, kad tiks pabeigts slēgšanas process, būs samazinājies. 4. DALīBVALSTU NOSTāJAS ņEMšANA VēRā ERP GADA PāRSKATā ERP, veicot revīzijas Komisijā un dalībvalstīs, ievāc pierādījumus, uz kuriem balstīt savu gada pārskatu. Tā pārbauda darījumu paraugu un to, vai ir izveidotas pārraudzības un kontroles sistēmas un vai tās pienācīgi darbojas. ERP ņem arī vērā Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatus un deklarācijas (un to kopsavilkumu), kā arī citu revidentu darbu[15]. ERP gada pārskats, tostarp DAS par „n gadu”, jāiesniedz vēlākais līdz „n+1 gada” 15. novembrim. Tas ir ļoti īss termiņš, ņemot vērā to, ka ERP jāveic revīzijas Komisijā / dalībvalstīs, jāanalizē revīziju laikā izdarītie konstatējumi, jāsagatavo vēstule (paziņojums par sākotnējiem konstatējumiem vai SPF ) attiecīgajam komisāram / attiecīgajai valsts augstākajai revīzijas iestādei, jāsagaida atbilde no Komisijas / dalībvalsts (parasti atbildes iesniegšanas termiņš ir divi mēneši), jāanalizē atbilde un dažreiz jāsagatavo otra vēstule attiecīgajam komisāram / attiecīgajai valsts augstākajai revīzijas iestādei, kurā minēta ERP galīgā nostāja saistībā ar konstatējumiem. Katrā posmā var būt vajadzīgs laiks, lai dokumentus pārtulkotu. ERP pabeidza 2006. gada pārskata projektu 2007. gada maija beigās / jūnija sākumā, sal. 5. tabulu . Ar to sākās pretrunu procedūra starp ERP un Komisijas dienestiem. 5. tabula. SPF , atbildes un analīzes saistībā ar dalīto pārvaldību, 2006. gada pārskats 2006. gads | 2007. gads | Piezīme. Tabulā ietvertas vēstules, kas sūtītas dalībvalstīm un saņemtas no dalībvalstīm saistībā ar pašu resursu, kopējās lauksaimniecības politikas un struktūrpasākumu revīziju saistībā ar 2006. gada pārskatu. Gaišā krāsa nozīmē, ka tika nosūtītas 1-3 vēstules. Vidējā krāsa nozīmē, ka tika nosūtītas 4-6 vēstules. Tumšā krāsa nozīmē, ka tika nosūtītas vairāk nekā 6 vēstules. Pretrunu procedūrā ERP un Komisijas dienesti satikās, lai pārrunātu ERP konstatējumus un Komisijas atbildes, ņemot vērā jebkāda veida jaunu pieejamo informāciju, tostarp dalībvalstu atbildes[16]. Lielākā daļa sanāksmju notika 2007. gada jūlijā un dažas sanāksmes – 2007. gada septembra pirmajā pusē. ERP 2007. gada 27. septembrī pieņēma DAS par 2006. gadu. Diemžēl 2007. gada 1. jūlijā gandrīz no vienas trešdaļas dalībvalstu vēl aizvien nebija saņemtas atbildes uz SPF vēstulēm. Šādos gadījumos Komisijai bieži vien nebija informācijas, lai noteiktu, vai Revīzijas palātas konstatējumi vēl aizvien ir pamatoti. Uz to norādīja arī Francija, kas izteica vispārīgu piezīmi, ka „(..) [ERP] veiktā revīzija, kuru tā ir izmantojusi par pamatu 2006. gada pārskata izstrādei, vēl aizvien ir pretrunīgā posmā un [ERP] vēl aizvien ir jāsniedz galīgie secinājumi”. 5. DALīBVALSTU TURPMāKIE PASāKUMI SAISTīBā AR KļūDāM LAUKSAIMNIECīBAS POLITIKAS UN STRUKTūRPASāKUMU JOMā Komisija katrai dalībvalstij lūdza norādīt, kādus pasākumus konkrētā dalībvalsts ir veikusi, lai pārbaudītu ikvienu kļūdu, kādu tai bija konstatējusi ERP, kā arī veiktā pasākuma laiku, saturu un paredzamo rezultātu. Ja pasākumi nebija veikti un nebija arī paredzēts tos veikt, dalībvalstīm lūdza minēt iemeslus, kādēļ pasākumi netiek veikti. Dalībvalstis atbildēja uz aptuveni 60 % no DAS minētajām kļūdām lauksaimniecības politikas jomā un aptuveni trīs ceturtdaļām kļūdu struktūrpasākumu jomā. Nedaudz vairāk nekā puse no kļūdām, par kurām netika saņemta atbilde, attiecās uz Spāniju, aptuveni viena ceturtdaļa attiecās uz Itāliju un Portugāli, savukārt pārējās attiecās uz piecām pārējām dalībvalstīm. Šīm dalībvalstīm nosūtīja atgādinājumu, tādējādi atbildes vēl aizvien var tikt iesūtītas. Dažos gadījumos dalībvalstis minēja, ka tās nebija veikušas pasākumu saistībā ar ERP konstatēto kļūdu, jo tās neatzina to par kļūdu. Domstarpību apjoms dažādās kļūdu kategorijās bija atšķirīgs. Vislielākās domstarpības (5 no 10) bija attiecībā uz būtiskām kļūdām struktūrpasākumos, kad jo īpaši Apvienotā Karaliste bieži vien nepiekrita ERP konstatējumiem. Lauksaimniecības politikā domstarpības attiecībā uz būtiskām kļūdām bija daudz mazākas (2 no 10). Attiecībā uz formālām kļūdām bija lielas domstarpības (4 no 10 kļūdām) lauksaimniecības politikas jomā, jo īpaši saistībā ar lietām, kas skar Grieķiju. Domstarpības attiecībā uz struktūrpasākumiem bija nedaudz mazākas (mazāk nekā 3 no 10 kļūdām) un vienlīdzīgāk sadalītas starp vairākām dalībvalstīm. Gadījumā, kad dalībvalstis atzina ERP konstatēto kļūdu, tās gandrīz vienmēr varēja norādīt, kādi pasākumi jau ir veikti vai tiks veikti. Attiecībā uz formālām kļūdām tika veikti daudz dažādi pasākumi. Lauksaimniecības politikas jomā pasākumi, ko parasti veica, bija to maksājumu veikšana, kas bija novēloti, labāka dažādu datu reģistrācija vai pārbaužu veikšana gadījumos, kad ERP bija konstatējusi, ka kontroles procedūras nav tikušas pilnībā ievērotas. Attiecībā uz struktūrpasākumiem veiktie pasākumi ietvēra arī to maksājumu veikšanu, kas bija novēloti, pārliecināšanos, ka informācija par ES finansējumu tika publicēta saskaņā ar noteikumiem, vai izmaiņu veikšanu procedūrā saistībā ar konkursu un laika reģistrēšanu. Attiecībā uz būtiskām kļūdām saistībā ar lauksaimniecības politiku dalībvalstis parasti apgalvoja, ka tās ir atguvušas maksājumus vai pašlaik tos atgūst. Dažos gadījumos attiecīgajā lauku saimniecībā tika veiktas papildu kontroles uz vietas. Attiecībā uz struktūrpasākumiem dalībvalstis apgalvoja, ka tās ir izslēgušas neatbilstīgos izdevumus no prasībām vai saistībā ar aptuveni pusi no lietām ir uzsākušas izdevumu atgūšanu. Citi pasākumi ietvēra revīzijas izsekojamības uzlabošanu, atkārtotas pārbaudes vai labāku informācijas sniegšanu saņēmējiem par noteikumiem. 6. SECINāJUMS Gandrīz visas dalībvalstis atbildēja uz Komisijas anketu par Eiropas Revīzijas palātas 2006. gada pārskatu, lai gan dažas dalībvalstis iesniedza daļējas atbildes. Dažām dalībvalstīm ir nosūtīts atgādinājums, tādējādi atbildes vēl aizvien var tikt saņemtas. Atbildēs norādīts, ka: - attiecībā uz struktūrpasākumiem dalībvalstis uzskata, ka ES tiesību akti ir sarežģīti un darbiniekiem, kas ir saistīti ar projektu ikdienas vadību, nav pietiekamu zināšanu par noteikumiem. Arhīvi dažreiz nav pareizi organizēti vai dokumenti netiek pietiekami ilgi uzglabāti. Šo problēmu dēļ vienas un tās pašas kļūdas tika atkārtotas. Dalībvalstīm šīs galvenās problēmas ir jārisina efektīvā veidā – jau likumdošanas procesā – ja tās vēlas, lai kļūdu skaits attiecībā uz struktūrpasākumiem samazinātos; - ERP darba grafiks ir ļoti saspringts, kā dēļ dalībvalstīm noteiktajā termiņā, pirms ERP pieņem DAS, ir grūti sniegt atbildes uz būtisko kļūdu skaitu, ko ir konstatējusi ERP. Tā jau ir palielinājusi savu ieguldījumu, lai nodrošinātu dalībvalstu ātrāku informēšanu par konstatētajām kļūdām. Pašlaik ERP informē dalībvalstis par saviem konstatējumiem, nosūtot vēstuli attiecīgajai valsts augstākajai revīzijas iestādei, kas pēc tam ievāc informāciju no revidējamā. Dalībvalstis varētu atbildēt ātrāk, ja ERP nosūtītu vēstuli arī tieši revidējamai iestādei / struktūrai un lielākā mērā izmantotu elektroniskos saziņas līdzekļus. ERP jau tagad iesniedz visus konstatējumus standartizētā formātā ( DAS kļūdu veidlapa). Varētu apsvērt arī šīs veidlapas tālāku izstrādi, lai tā iekļautu arī standartizētu atbilžu nodaļu, kas jāaizpilda revidējamam, ja dalībvalstis uzskata, ka tas varētu tām palīdzēt ERP (un Komisijai) ātrāk iesniegt pareizo informāciju; - Komisijai jāpilnveido ERP konstatējumu pēcpārbaude dalībvalstīs, lai palīdzētu nodrošināt, ka dalībvalstis iesniedz atbildes laikā, kā arī, ka tiek sniegtas labas kvalitātes atbildes. Tādēļ Komisija paredz pastiprināt uzraudzību saistībā ar dalībvalstu atbildēm uz ERP konstatējumiem, piemēram, sniedzot dalībvalstīm regulārus pārskatus par konstatējumiem, kur dalībvalstu ieguldījums būs svarīgs Komisijai pretrunu procedūras laikā. Komisija arī turpinās diskusijas ar dalībvalstīm un ERP par iemesliem, kas ir visbiežāk sastopamo kļūdu pamatā, un praktiskajiem pasākumiem, kas jāveic, lai šādas kļūdas novērstu; - kad dalībvalstis atzīst ERP konstatētās kļūdas, tās veic atbilstošus pasākumus – bieži, atgūstot iesaistītos līdzekļus vai izslēdzot neatbilstīgos izdevumus, ja kļūdām ir finansiāla ietekme; - dalībvalstis ne vienmēr piekrīt ERP konstatētajām kļūdām. Tā jo īpaši ir problēma saistībā ar kļūdām, kam ir finansiāla ietekme struktūrpasākumos. Komisija un ERP pašlaik pārrunā, kā turpmāk samazināt domstarpības par noteikumu interpretāciju. Komisija augsti novērtē daudzās ātrās atbildes, ko sniegušas dalībvalstis. Atbildes ir būtisks ieguldījums, lai Komisija varētu pārbaudīt ERP izdarītos konstatējumus. Kad dalībvalstis piekrīt ERP konstatējumiem, tās veic piemērotus pēcpārbaužu pasākumus, tostarp līdzekļu atgūšanu. Tomēr kļūdu novēršana ir jāuzlabo, pārliecinoties, ka personas, kas ir saistītas ar projektu ikdienas vadību, pārzina noteikumus un procedūras, kas jāievēro, un ka viņām ir vajadzīgie resursi. [1] Sal.Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 248. pantu. [2] Revīzijas palātas 2006. finanšu gada pārskats par budžeta izpildi, ar iestāžu atbildēm, OV C 273, 15.11.2007. [3] Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1995/2006. [4] Sal. Finanšu regulas 143. panta 6. punktu. [5] SEC(2008) 269. [6] Sal. ERP atzinumu par ticamības deklarācijas pakārtoto darījumu likumību un pareizību, 2006. gada pārskata 1. nodaļa. [7] Sal. 2006. gada pārskata 5.72. apakšpunktu. [8] Sal. 2006. gada pārskata 6.39. apakšpunktu. [9] Struktūrpasākumos katra dalībvalsts pieņem operatīvās programmas konkrētu veidu projektu finansēšanai. Programmas periodā valsts iestādes izvēlas projektus, kuriem piešķirt finansējumu, un projekta vadītāji deklarē tām izdevumus, lai saņemtu izdevumu kompensāciju. Valsts iestādes pēc tam savus izdevumus vairākas reizes gadā deklarē Komisijai un saņem starpposma maksājumus, lai kompensētu tām ES ieguldījumu izmaksu segšanā. Programmas perioda beigās valsts iestādes Komisijai iesniedz galīgo izdevumu deklarāciju kopā ar neatkarīgas revīzijas iestādes deklarāciju par atbalsta izbeigšanu, un atlikusī summa, kura tām pienākas, tiek maksāta no ES līdzfinansējuma. Dažādos programmas cikla posmos tiek veiktas kontroles, lai novērstu vai labotu kļūdas. Kļūdas labo, atgūstot maksājumus no saņēmēja, samazinot citus maksājumus vai aizstājot neatbilstīgus izdevumus ar citiem atbilstīgiem izdevumiem. [10] Izņemot ELVGF Virzības nodaļu. [11] Sal. 2006. gada pārskata 6.1. pielikumu. Deviņas minētās dalībvalstis bija Vācija, Polija, Spānija, Francija, Slovēnija, Apvienotā Karaliste (Skotija), Itālija, Grieķija un Austrija / Ungārija. [12] Lai gūtu pārskatu par pamata tiesību aktiem saistībā ar struktūrpasākumiem, skatiet Komisijas tīmekļa vietni: http://ec.europa.eu/regional _policy/sources/docoffic/working/sf2000_en.htm. [13] Abās šajās dalībvalstīs Komisija bija konstatējusi sistēmas nepilnības valstu pašu veiktajā revīzijas darbā, un tika īstenoti koriģējoši rīcības plāni vai procedūras, lai apturētu maksājumus. [14] Apvienotā Karaliste minēja, ka „dokumentu uzglabāšana mazām trešā sektora organizācijām var būt sarežģīta gadījumos, kad apgrūtinošie noteikumi var paredzēt dokumentu saglabāšanu 13 vai vairāk gadus.” [15] Sal. 2006. gada pārskata 1.38. un 1.39. apakšpunktu. [16] Ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumā izklāstīto pienākumu sadali, netiek veikta līdzīga pretrunu procedūra starp Revīzijas palātu un dalībvalstīm.