I.Ievads

ES muitas savienībā ES dalībvalstu muitas dienesti ir atbildīgi par dažādu kontroļu veikšanu pirms preču nonākšanas brīvā apritē ES muitas teritorijā, un šo kontroļu mērķis ir aizsargāt gan ES ieņēmumus, gan arī ES iedzīvotāju drošību un drošumu, veselību un labklājību un ES uzņēmumus.

Pēdējos gados ir kļuvis skaidrs, ka dalībvalstu muitas dienesti saskaras ar grūtībām, veicot savus dažādos uzdevumus. Lai gan 2016. gadā tika veikta ievērojama ES muitas tiesību aktu modernizācija, ir pierādījumi, ka pastāv tādas problēmas kā preču vērtības pazemināšana, lai izvairītos no muitas nodokļiem un PVN, un neatļautu vai nedrošu preču kontrabanda. Tāpat pastāv bažas par nelīdzsvarotību starp dalībvalstīm muitas kontroles ziņā un par preču novirzīšanu uz vājākajiem ievešanas un izvešanas punktiem ES muitas teritorijā, lai izvairītos no pārkāpumu atklāšanas. Strauji mainīgā pasaule ar digitālās pārveides paātrināšanos un tādiem jauniem uzņēmējdarbības modeļiem kā e-komercija ir vairojusi problēmas, ar ko muita saskaras, īstenojot un izpildot ES importa un eksporta tiesību aktus. Tajā pašā laikā muitai ir vienmēr jācenšas nodrošināt, ka likumīga tirdzniecība var gūt labumu no atvieglojumiem, jo starptautiskā tirdzniecība ir ļoti svarīga nozare ES veiksmes kontekstā. Turklāt intensīvā sagatavošanās, kas bija vajadzīga saistībā ar Apvienotās Karalistes aiziešanu no ES muitas savienības pārejas perioda beigās, ir ievērojami palielinājusi ES muitas dienestu darba slodzi. Šajos apstākļos pastāv ievērojami riski saistībā ar zaudētiem ieņēmumiem ES budžetā, apdraudējumu ES iedzīvotāju drošībai un aizsardzībai un pārmērīgu apgrūtinājumu likumīgai tirdzniecībai, ja nekas netiks darīts, lai stiprinātu valstu muitas dienestu darbību visā ES.

To apzinoties, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena savās politikas pamatnostādnēs nākamajai Eiropas Komisijai, kas tika publicētas 2019. gada 16. jūlijā, norādīja, ka “[i]r pienācis laiks muitas savienību virzīt uz nākamo līmeni, to apgādājot ar stingrāku satvaru, kas ļaus labāk aizsargāt pilsoņus un vienoto tirgu”. Viņa minēja, ka Komisija piedāvās “pasākumu paketi integrētai Eiropas pieejai, kas nepieciešama, lai stiprinātu muitas riska pārvaldību un atbalstītu efektīvu kontroli, ko veic dalībvalstis”.

Šajā paziņojumā ir izklāstīts rīcības plāns, lai priekšsēdētājas fon der Leienas politikas pamatnostādnes pārvērstu jūtamos ieguvumos Eiropas iedzīvotājiem, uzņēmumiem un sabiedrībai.

Covid-19 pandēmijas ievērojamās ietekmes rezultātā svarīgāk nekā jebkad agrāk ir nodrošināt viedu ES muitas savienības pārvaldību. Komisijas muitas dienesti ātri reaģēja uz krīzi, pieņemot tiesību aktus, izdodot vadlīnijas un aktīvi atbalstot dalībvalstis un uzņēmumus, jo īpaši tāpēc, lai nodrošinātu elastību attiecībā uz muitas parādsaistībām, veicinātu ātru medicīniskā aprīkojuma / aizsargaprīkojuma muitošanu un novērstu viltota vai nedroša aprīkojuma nonākšanu ES. Šo dienestu paveiktajam būtu jāatvieglo muitas darbība, ja sekos atkārtots Covid-19 gadījumu uzliesmojums. Tomēr krīze ir skaidri parādījusi, ka pašlaik ir svarīgi izpētīt visus veidus, kā nodrošināt to, ka muitas savienība un dalībvalstu muitas dienesti darbojas maksimāli efektīvi, saglabā elastīgumu un noturību krīzes laikā un spēj labāk paredzēt problēmas. Tas jo īpaši uzsver jauno nepieciešamību nodrošināt datu un datu analīzes plašāku pieejamību un izmantošanu muitas vajadzībām, kā arī attīstīt atbilstošu prognozēšanas un kopējas krīzes pārvaldības instrumentu kopumu.

Lai īstenotu dažas no piedāvātajām darbībām, dalībvalstīm būs jāpiešķir atbilstoši resursi valsts līmenī, kā arī būs jāatbalsta ES līmeņa finansējums, kas paredzēts jau ierosinātajai jaunajai ES muitas programmai un jaunajam finanšu instrumentam attiecībā uz muitas iekārtām. ES finansējuma gadījumā attiecīgās summas ir pieticīgas, bet potenciāls ir ievērojams, jo muitas nodokļi vien veido 14 % no kopējiem ES budžeta ieņēmumiem (neņemot vērā domino efektu uz dalībvalstu PVN ieņēmumiem). Aptuveni 85 % no jaunajai ES muitas programmai ierosinātā finansējuma tiks izmantoti muitas elektronisko sistēmu darbībai, uzturēšanai un tālākai izstrādei; šīs sistēmas nodrošina vienotu un saskaņotu struktūru muitas savienības netraucētai darbībai un vienotā tirgus un ES iedzīvotāju aizsardzībai.

II.Konteksts

ES muitas savienība nozīmē to, ka ES dalībvalstis piemēro kopēju muitas nodokļu sistēmu preču importam no valstīm ārpus ES muitas teritorijas un ka uz robežām starp ES dalībvalstīm nepiemēro muitas nodokļus un neveic muitas kontroli. ES ir Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībniece, tai ir kopēja tirdzniecības politika un tā rīkojas kā viens tirdzniecības bloks, izstrādājot starptautiskus tirdzniecības nolīgumus. Dalībvalstu muitas dienesti uzrauga visas preces, ko ieved ES muitas teritorijā vai izved no tās, neatkarīgi no izmantotā ievešanas/izvešanas veida.

Modernizēts muitas noteikumu un procedūru tiesiskais regulējums pastāv kopš 2016. gada, savukārt tādu elektronisko sistēmu jaunināšana un izstrāde, kuru mērķis ir padarīt muitas savienību par modernu, starpsavienotu un pilnībā bezpapīru vidi, visā ES būtu jāpabeidz, vēlākais, līdz 2025. gada beigām.

Muitas dienestiem mūsdienās ir ļoti daudz dažādu uzraudzības un kontroles pienākumu attiecībā uz precēm, kas importētas ES muitas teritorijā. Tie ne vien iekasē muitas nodokļus un PVN, un (attiecīgā gadījumā) akcīzes nodokļus par importētajām precēm, bet arī pārbauda šīs preces daudzos nefinansiālos nolūkos, lai pārliecinātos, ka tās atbilst ES produktu atbilstības prasībām, pārtikas, veselības un vides standartiem un noteikumiem, kā arī daudziem citiem noteikumiem.

Muitas dienesti pārbauda arī importēto preču atbilstību intelektuālā īpašumu tiesību aizsardzības noteikumiem, kontrolē narkotisko vielu prekursoru importu, lai novērstu to nelikumīgu novirzīšanu narkotiku ražošanai, kontrolē kultūras priekšmetu tirdzniecību, savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecību un atkritumu sūtījumus, lai novērstu to nelikumīgu importu un eksportu, kā arī nodrošina, lai tiktu izpildīti noteikumi par nelikumīgām naudas plūsmām, kas ienāk ES vai pamet to, ES nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas tiesību aktu ietvaros. Muitas dienesti sadarbojas ar tiesībaizsardzības iestādēm un par robežu un iekšējo drošību atbildīgajām iestādēm un aģentūrām cīņā pret krāpšanu, terorismu un organizēto noziedzību. Turklāt tie ir atbildīgi par to, lai tiktu pārvaldīti un izpildīti preferenciālas tirdzniecības nolīgumi starp ES un citām valstīm, kuru skaits arvien palielinās.

Tā kā ES iekšējais tirgus izveidoja zonu bez iekšējām robežām preču kustībai, tagad svarīgāk nekā jebkad agrāk ir nodrošināt arī noteikumu vienotu piemērošanu uz ārējām robežām attiecībā uz precēm, kas pēc robežu šķērsošanas var nonākt brīvā apritē muitas teritorijā. Muitai šīs kontroles ir jālīdzsvaro ar starptautiskās tirdzniecības atvieglojumiem un globālo piegādes ķēžu veicināšanu: eksports uz pārējām pasaules valstīm pēdējās desmitgadēs ir kļuvis par arvien nozīmīgāku darījumdarbības avotu Eiropas uzņēmumiem un darbavietu avotu Eiropas iedzīvotājiem, savukārt 80 % ES importa nodrošina izejvielas ES ražošanas aktivitātēm. Jauni tiesību akti par ES mēroga darbību jomās, kas nav muitas politika, nereti rada jaunus pienākumus muitai, un tā tas droši vien turpināsies. Piemēram, muita jau saskaras ar lūgumiem vākt datus un dalīties ar tiem ar citām iestādēm. Katru reizi, kad muitai tiek uzlikti jauni pienākumi, ir jāizstrādā un jāpārvalda jauna elektroniskā sistēma, un tas ir saistīts ar papildu cilvēkresursiem un finansiālajām izmaksām Komisijai un dalībvalstu muitas dienestiem.

Ņemot to vērā, Komisija 2018. gadā sāka projektu ar mērķi palīdzēt politikas veidotājiem nodrošināt, ka ES muita saglabā savu efektivitāti ilgtermiņā. Šis novatoriskais nākotnes plānošanas projekts “Muitas nākotne ES 2040. gadā” (The Future of Customs in the EU 2040) darbojās, lai galvenajām ieinteresētajām personām radītu kopīgu un stratēģisku izpratni par veidiem, kā risināt muitas pašreizējās un nākotnes problēmas, un lai radītu redzējumu, kādai ir jābūt ES muitai 2040. gadā.

Šā nākotnes plānošanas uzdevuma rezultātā tika radīta ES muitas savienības nākotnes aina, kurā muitas dienesti sadarbojas pilnīgi integrētā veidā, lai:

·aizsargātu sabiedrību, vidi un ES ekonomiku, efektīvi atbalstot likumīgu tirdzniecību un veicot piegādes ķēžu viedu, uz risku balstītu uzraudzību;

·rīkotos proaktīvi, bez sarežģījumiem sadarbotos ar ieinteresētajām personām, uzņemtos inovāciju un ilgtspējas saistības un būtu paraugs muitas darbībai visā pasaulē;

·tiktu uzskatīts, ka tie darbojas vienoti.