LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 228/81

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem”

COM(2008) 779 galīgā redakcija – 2008/0221 (COD)

2009/C 228/15

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2008. gada 17. decembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 12. martā. Ziņotājs — RANOCCHIARI kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 452. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 24. un 25. martā (25. marta sēdē), ar 130 balsīm par un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi.

1.1. Komiteja atbalsta Eiropas Komisijas lēmumu pēc priekšlikuma izstrādes regulai par mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību (šobrīd pieņemšanas procesā) paredzēt sistēmu to vērtību apstiprināšanai, kuras ar minēto regulu ieviesīs attiecībā uz trim galvenajiem riepu parametriem — degvielas patēriņa efektivitāti, drošību un ārējo rites troksni.

1.2. Komiteja atzinīgi vērtē arī to, ka marķēšanas sistēma ir paredzēta tiešas informācijas sniegšanai patērētājiem, lai palīdzētu viņiem pieņemt apzinātu lēmumu, pērkot nomaiņas riepas, kas ražotas pēc šā priekšlikuma pieņemšanas un kuras veido 78 % no Eiropas riepu tirgus.

1.3. Tomēr attiecībā uz sākotnēji uzstādītajām riepām, t.i., riepām, ko uzstādījuši automobiļu ražotāji, Komiteja uzskata, ka iniciatīva ir lieka, jo spēkā esošajos tiesību aktos jau noteikts, ka ražotājiem ir jāsniedz attiecīgie dati transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas brīdī un pēc tam arī transportlīdzekļa tehniskajā reklāmas dokumentācijā un lietotāja rokasgrāmatās.

1.4. Attiecībā uz Komisijas ierosināto līdzekli patērētāju informēšanai, t.i., riepai pielīmējamu uzlīmi, Komiteja ierosina paredzēt arī alternatīvu nereti sastopamajos gadījumos, kad uzlīme ir pazudusi vai bojāta.

1.5. Visbeidzot, Komiteja izsaka cerību, ka izskatāmais priekšlikums tāpat kā regula par mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību tiks pieņemts regulas, nevis direktīvas formā, lai visās dalībvalstīs nodrošinātu vienotus termiņus un kontroles sistēmas.

2. Ievads.

2.1. Kā zināms, energoefektivitātes rīcības plānā ierosināts līdz 2020. gadam samazināt enerģijas patēriņu par 20 %, īstenojot virkni pasākumu, kas, mazinot energointensitāti, sekmēs patēriņa un tādējādi arī vides piesārņojuma samazināšanos.

2.2. Tādēļ īpaša un pastāvīga uzmanība pievērsta autotransportam, kas rada vairāk nekā 20 % CO2 emisiju.

2.3. Papildus daudzajiem jau veiktajiem vai tikai apstiprināmajiem pasākumiem transportlīdzekļu jomā ES tiesību aktos tagad nolemts pievērsties riepu darbībai. Tā kā riepas ir transportlīdzekļa vienīgā detaļa, kas saskaras ar ceļu, tām pirmām kārtām ir jāveicina pasažieru drošība, kā arī degvielas patēriņa samazināšana.

2.4. Tāpēc priekšlikuma Eiropas Komisijas regulai par mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību, ko šobrīd apspriež Eiropas Parlamentā (1), mērķis cita starpā ir ieviest jaunus, stingrākus parametrus riepu tipa apstiprināšanai attiecībā uz degvielas patēriņu, drošību un troksni.

2.5. Saistībā ar energotaupību jāatgādina, ka riepas var ietekmēt līdz 20 % no transportlīdzekļa degvielas patēriņa, pārvarot rites pretestību — tie ir enerģijas zudumi kustības pretestības dēļ, ko izraisa riteņu sakaršana un deformācija rites laikā. Jāpiebilst, ka rites pretestību tāpat kā riepu troksni būtiski ietekmē ceļa virsmas stāvoklis, kura dēļ dažos gadījumos riepu tehnoloģiskie jauninājumi nedod gaidīto rezultātu.

3. Eiropas Komisijas priekšlikums.

3.1. Direktīvas projekta mērķis ir nodrošināt lietotājiem standartizētas informācijas sniegšanu par samazinātas rites pretestības radītā degvielas patēriņa efektivitāti, kā arī par saķeri ar slapju ceļu un rites troksni — trim parametriem, kas iekļauti regulas priekšlikumā COM(2008) 316.

3.2. Komisija vēlas, lai patērētāji varētu ne tikai uzzināt turpmākās minimālās prasības rites pretestībai, bet it īpaši izvēlēties riepas ar vēl mazāku rites pretestību, kas samazina degvielas patēriņu. Piemēram, pasažieru automobiļiem riepu komplekts ar atšķirīgu rites pretestību, pateicoties jaunai tehnoloģijai, var samazināt degvielas patēriņu līdz 10 %.

3.3. Tas ir īpaši svarīgi nomaiņas riepu tirgū, kas veido 78 % no visa riepu tirgus. Riepām, ko ražotāji uzstādījuši jaunam transportlīdzeklim (22 % no tirgus), informācija par degvielas patēriņu tiek norādīta mazumtirdzniecības vietā un ir iekļauta lietošanas rokasgrāmatā. Nomaiņas riepu tirgū patērētājiem tomēr nav pieejama informācija, kas ļautu salīdzināt riepu cenas ar riepu ietekmi uz degvielas patēriņu.

3.4. Tā kā riepu darbība ir gan savstarpēji saistīta, gan pretrunīga (rites pretestība salīdzinājumā ar saķeri ar slapju ceļu un saķere ar slapju ceļu salīdzinājumā ar rites troksni), informācijā var norādīt labāko iespējamo kompromisu starp trim galvenajiem parametriem, ļaujot patērētājam izdarīt apzinātu izvēli.

3.5. Tādēļ ar Komisijas priekšlikumu paredzēts riepām piestiprināt “enerģijas uzlīmi” ar skalu no A līdz G rites pretestībai un saķerei ar slapju ceļu analoģiski jau izveidotajai mājsaimniecības ierīču marķēšanai, papildinot to ar trokšņa līmeņa norādi decibelos.

3.6. Saskaņā ar priekšlikumu dalībvalstis ir atbildīgas par marķēšanas noteikumu uzraudzību un sankciju noteikšanu tiesību aktu normu pārkāpšanas gadījumā.

4. Vispārīgas piezīmes.

4.1. Komiteja atbalsta Komisijas iniciatīvu, kas paredzēta gan ilgtspējīgāka patēriņa modeļa nodrošināšanai, gan plašākas informācijas sniegšanai, kura ļaus patērētājam izdarīt apzinātu izvēli, nomainot riepas. Minētā informācija attiecas ne tikai uz degvielas patēriņu, bet arī uz citiem parametriem, piemēram, saķeri ar slapju ceļu un ārējo rites troksni. Patērētāji tādējādi varēs vērtēt, vai konkrēta riepu veida augstākas izmaksas ir samērīgas ar to darbības rādītājiem. Labāk informēts patērētājs palīdzēs veicināt ražotāju konkurenci, mudinot viņus uzlabot savus produktus.

4.2. Komisija sākotnēji bija paredzējusi pieprasīt informāciju tikai par degvielas patēriņu; abus pārējos parametrus pievienoja, ņemot vērā minētā jautājuma sabiedriskās apspriešanas rezultātus. Kaut arī Komiteja atbalsta galīgo lēmumu, tā tomēr izsaka bažas, ka tas apgrūtinās datu pārvaldi un attiecīgās kontroles.

4.3. Komiteja šaubās arī par ierosinātajiem līdzekļiem patērētāju informēšanai. Izmantojot tikai un vienīgi uzlīmes, ne vienmēr varēs sasniegt vēlamo rezultātu.

4.3.1. Pircējs parasti neredz nomaiņas riepas, pirms tās paņemtas no tirdzniecības vietas noliktavas un uzstādītas transportlīdzeklim. Turklāt noliktavās un tirdzniecības vietās etiķete var atlīmēties uz pazust, vai arī to kļūdas dēļ atkārtoti uzlīmē citam riepu tipam. Vēl lielāka ir iespēja, ka etiķetes var pazust transportēšanas vai uzglabāšanas laikā, jo īpaši ar silikonu pārklātām riepām, kurām ir grūtāk piestiprināt uzlīmi. Pieredze liecina, ka ievērojama daļa ražotāju etiķešu, kuras šobrīd piestiprina riepām, to pārvadāšanas vai tirdzniecības laikā vai nu pazūd vai tiek nopietni bojātas, — ir jāuzsver, ka riepas acīmredzamu, ar izmaksām saistītu iemeslu dēļ nav atsevišķi iesaiņotas. (2)

4.3.2. Komiteja uzskata, ka būtu jāparedz arī alternatīvs risinājums gadījumos, kad nav uzlīmju. Minētajos gadījumos pārdevējam būtu jāļauj kopā ar rēķinu izsniegt etiķeti/dokumentu, kurā precīzi atkārtoti uz etiķetes norādītie dati, kurus pārdevējs vienmēr ir saņēmis no ražotāja.

4.4. Attiecībā uz riepām, kas uzstādītas jauniem transportlīdzekļiem, marķēšana radītu nevajadzīgas izmaksas. Spēkā esošajos tiesību aktos jau ir noteikts, kā automobiļu ražotājiem pēc transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas jāinformē pircēji par degvielas patēriņu un CO2 emisiju. Tas attiecas arī uz saķeri ar slapju ceļu un ārējo rites troksni, ko arī reglamentē, apstiprinot transportlīdzekļa tipu, un pati Komisija to ir atzinusi priekšlikumam pievienotajā ziņojumā.

Turklāt pašu ražotāju interesēs ir vienmēr izmantot atbilstoši visprogresīvākajai tehnoloģijai ražotas riepas, lai samazinātu CO2 emisiju no mērķa līmeņa 130 g/km līdz iespējamajam līmenim 120 g/km, ko var panākt, izmantojot ar dzinēju nesaistītas tehnoloģijas, tostarp riepu ražošanas tehnoloģijas.

4.4.1. Šajā nolūkā preču izplatītājam, kurš bieži ir arī riepu pārdevējs, varētu prasīt izsniegt automobiļa pircējam papildu dokumentu, norādot tiesību aktos noteiktos parametrus, kuriem atbilst automobiļa riepas, un, ja iespējams, ieteikt alternatīvu izvēli. Šāda iniciatīva varētu būt arī papildinājums informatīvām un izpratnes veicināšanas kampaņām, kuras dalībvalstīm būs jārīko par minēto jautājumu.

4.5. Komiteja ir informēta arī par rūpniecības nozares pārstāvju (3) izteikto lūgumu pārveidot priekšlikumu no direktīvas par regulu. Tā atbalsta lūgumā minētos iemeslus, t.i., ka regula visās dalībvalstīs nodrošinātu vienotus īstenošanas termiņus un kontroles standartus tāpat kā iepriekš minētā regula par mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību, kas pieņemta pirms šobrīd izskatāmā priekšlikuma.

4.5.1. Tādēļ Komiteja izsaka cerību, ka Komisijas, Eiropas Parlamenta un Padomes diskusijās varēs panākt vienošanos tāpat kā iepriekšējos gadījumos saistībā ar tādiem jutīgiem jautājumiem kā drošība un vide.

4.5.2. Komiteja uzskata, ka ir svarīgi sniegt dalībvalstīm skaidrus, saskaņotus noteikumus par stingru kontroli attiecībā uz riepu atbilstību noteiktajām prasībām. Šādas kontroles ir īpaši svarīgas tirgū, kurā nozīmīga produktu daļa ir ražota ārpus ES.

5. Īpašas piezīmes.

5.1. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izslēgusi atjaunotas riepas un profesionālās riepas apvidus transportlīdzekļiem no ierosinātā tiesību akta piemērošanas jomas, kā Komiteja pati jau ieteikusi iepriekš minētajā atzinumā par mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošību, vienlaikus apstiprinot, ka joprojām jāievēro paredzētās drošības prasības.

5.2. Noslēgumā Komiteja atbilstīgi minētajam atzinumam iesaka a) nepiemērot izskatāmo tiesību aktu riepām, kas ražotas pirms tā stāšanās spēkā. Eiropas tirgus izplatīšanas tīklā pastāvīgā apritē atrodas vidēji 80 miljoni riepu. Būtu praktiski neiespējami uzlīmēt etiķetes visām izplatīšanā esošajām riepām; b) ražotājiem piešķirt vismaz 18 mēnešus ilgu sagatavošanās laiku apstiprināto pasākumu īstenošanai.

Briselē, 2009. gada 25. martā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Mario SEPI

(1) COM(2008) 316, par ko Komiteja jau pieņēmusi atzinumu 2009. gada 14. janvāra plenārsesijā (sk. CESE 1741/2008).

(2) Saskaņā ar nozares Eiropas apvienības ETRMA (European Tyre and Rubber Manufacturer Association — Eiropas Riepu un gumijas ražotāju apvienība) sniegto informāciju riepu pārvadāšanas un tirdzniecības laikā pazūd 10 %–15 % etiķešu.

(3) ETRMA: (European Tyre and Rubber Manufacturer Association).