Priekslikums Padomes regulai ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kuru piemēro saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1676/2001 par Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importu, paplasina, piemērojot to arī par polietilēntereftalāta (PET) plēvi, kas nosūtīta no Brazīlijas un Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai Brazīlija vai Izraēla ir vai nav deklarēta kā preces izcelsmes valsts /* COM/2004/0703 galīgā redakcija */





Priekslikums PADOMES REGULAI ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kuru piemēro saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1676/2001 par Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importu, paplasina, piemērojot to arī par polietilēntereftalāta (PET) plēvi, kas nosūtīta no Brazīlijas un Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai Brazīlija vai Izraēla ir vai nav deklarēta kā preces izcelsmes valsts (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 Padome 2001. gadā piemēroja antidepinga maksājumu par polietilēntereftalāta (,PET") plēves importu, tostarp par tādas plēves importu, kuras izcelsme ir Indija. Par Indijas izcelsmes PET plēves importu ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2597/1999 kops 1999. gada ir noteikti arī kompensācijas maksājumi. 2. Pēc vairāku Kopienas lielo PET plēves razotāju iesniegtā lūguma 2004. gada februārī Komisija uzsāka izmeklēsanu par iespējamu Indijas izcelsmes PET plēves importam piemērojamo antidempinga maksājumu apiesanu, ievedot no Brazīlijas un Izraēlas nosūtītu PET plēvi. 3. Izmeklēsana atklāja ievērojamu PET plēves importa pieaugumu Kopienā no Brazīlijas un Izraēlas. Importa pieaugums no sīm valstīm sakrīt ar laiku, kad tika ieviests maksājums par Indijas izcelsmes PET plēves importu. Šādai praksei nav cita ekonomiska pamatojuma vai attaisnojosa iemesla kā vienīgi sādu pasākumu ieviesana, izņemot divus uzņēmumus (Terphane Ltd. Brazīlijā un Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. Izraēlā). Maksājuma korektīvo ietekmi mazina gan ievesto preču cenas, gan daudzumi, un ir pierādījumi par dempingu. 4. Šajā sakarā ir izteikts priekslikums 53,3 % antidempinga maksājumu, ko atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1676/2001 piemēro Indijas izcelsmes PET plēvei, piemērot arī par PET plēvi, kas nosūtīta no Brazīlijas un Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai Brazīlija vai Izraēla ir vai nav deklarēta kā preces izcelsmes valsts, izņemot PET plēvi, kuru nosūtījusi divi ieprieks minētie uzņēmumi. 5. PTO kontekstā pieļautā likuma apiesana pilnībā tika paskaidrota, kad tika ierosināti jaunākie pamatregulas grozījumi. [1] [1] KOM(2003) 799 galīgais variants, 5. punkts. Priekslikums PADOMES REGULAI ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kuru piemēro saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1676/2001 par Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importu, paplasina, piemērojot to arī par polietilēntereftalāta (PET) plēvi, kas nosūtīta no Brazīlijas un Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai Brazīlija vai Izraēla ir vai nav deklarēta kā preces izcelsmes valsts EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [2] (,pamatregula"), un jo īpasi tās 13. pantu, [2] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp. ņemot vērā priekslikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriesanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esosie pasākumi (1) Ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 [3] (turpmāk tekstā ,sākotnējā regula") Padome piemēroja antidempinga maksājumu par polietilēntereftalāta (PET) plēves (PET plēves) importu, tostarp tādas plēves importu, kuras izcelsmes valsts ir Indija. Antidempinga maksājuma apjoms tika noteikts robezās no 0% līdz 62,6%. Ar Komisijas Lēmumu 2001/645/EK [4], Komisija pieņēma piecu razotāju eksportētāju piedāvātās saistības. [3] OV L 227, 23.8.2001., 1. lpp. [4] OV L 227, 23.8.2001., 56. lpp. (2) Par Indijas izcelsmes PET plēves importu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2597/1999 [5] ir noteikti arī kompensācijas maksājumi robezās no 3,8 % līdz 19,1%. [5] OV L 316, 10.12.1999., 1. lpp. 2. Notiekosā izmeklēsana (3) 2002. gada 28. jūnijā, publicējot paziņojumu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī [6], Komisija darīja zināmu, ka ir sākta daļēja starpposma pārskatīsana saskaņā ar Padomes Regulas 2026/97 [7] 19. pantu. Pieprasījums attiecās tikai uz pasākuma formas pārbaudi un, konkrētāk, uz iesniedzēja piedāvāto saistību pieļaujamības pārbaudi. Šī pārskatīsana joprojām turpinās. [6] OV C 154, 28.06.2002., 2. lpp. [7] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.) (4) 2003. gada 22. novembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [8] Komisija darīja zināmu, ka ir sākta daļēja starpposma pārskatīsana saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu, attiecinot to tikai uz antidempinga pasākumu veidu. Šī pārskatīsana joprojām turpinās. [8] OV C 281, 22.11.2003., 4. lpp. (5) 2004. gada 19. februārī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [9], Komisija darīja zināmu, ka ir sākta daļēja starpposma pārskatīsana saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu par dempingu, attiecinot to tikai uz Indijas razotāju eksportētāju Jindal Polyester Limited. Šī pārskatīsana joprojām turpinās. [9] OV C 43, 19.02.2004., 14. lpp. 3. Prasība (6) 2004. gada 6. janvārī Komisija saņēma prasību ("prasība"), kas attiecināma uz pamatregulas 13. panta 3. punktu, no Kopienas valstu razotājiem DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH un Nuroll SpA (,prasības iesniedzēji") veikt izmeklēsanu, lai noskaidrotu iespējamu izvairīsanos no antidempinga pasākumiem, kas attiecas uz Indijā razotās PET plēves importu. Prasības iesniedzēji pārstāv lielāko daļu PET plēves razotāju Kopienas valstīs. (7) Prasības iesniedzēji apstiprināja un iesniedza pietiekamus pierādījumus tam, ka pēc pasākumu ieviesanas attiecībā uz PET plēvi, arī to importu, kuru izcelsmes valsts ir Indija, tirdzniecībā notikusas nozīmīgas pārmaiņas, kas attiecas uz PET plēves eksportu no Indijas, Brazīlijas un Izraēlas uz Kopienas valstīm. Šīs izmaiņas bija saistītas ar to, ka Indijā razotā PET plēve tiek importēta caur Brazīliju un Izraēlu. Šādai rīcībai nav nekāda ekonomiska pamatojuma vai iemesla, izņemot to, ka tika ieviests nodoklis PET plēves importam no Indijas. (8) Turklāt prasības iesniedzēji apstiprināja un iesniedza prima facie pierādījumus tam, ka noteikuma par nodokli neievērosana ietekmējusi importēto preču cenas un apjomu. Tika norādīts, ka PET plēve, kuras izcelsmes valsts ir Indija, importu aizstāj nozīmīga apjoma PET plēves imports no Brazīlijas un Izraēlas. Turklāt prasības iesniedzēji sniedza prima facie pierādījumus faktam, ka no Izraēlas un Brazīlijas eksportētās PET plēves cenas tika pakļautas dempingam salīdzinājumā ar ieprieks noteikto Indijas izcelsmes PET plēvi. 4. Izmeklēsanas sāksana (9) Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 284/2004 [10] (,sākotnējā regula") Komisija sāka izmeklēsanu, lai noskaidrotu iespējamu izvairīsanos no antidempinga pasākumiem attiecībā uz Indijā razoto plēvi, importējot PET plēvi caur Brazīliju un Izraēlu, neatkarīgi no tā, vai produkta izcelsmes valsts ir vai nav deklarēta kā Brazīlija vai Izraēla, un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu no 2004. gada 20. februāra deva norādījumu muitas amatpersonām reģistrēt PET plēves importu no Brazīlijas un Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai produkta izcelsmes valsts ir vai nav deklarēta kā Brazīlija vai Izraēla. Komisija paziņoja Indijas, Brazīlijas un Izraēlas amatpersonām par izmeklēsanas sāksanu. Tajā pasā laikā saskaņā ar Regulu (EK) Nr.283/2004 [11] Komisija ierosināja sākt izmeklēsanu, lai arī noskaidrotu faktu par iespējamu izvairīsanos no nolīdzinosās muitas, kas attiecas uz Indijā razoto PET plēvi, importējot PET plēvi caur Brazīliju un Izraēlu, neatkarīgi no tā, vai produkta izcelsmes valsts ir vai nav deklarēta kā Brazīlija vai Izraēla. Izmeklēsanas rezultāti ir iekļauti Padomes Regulā (EK) Nr. ---/2004. [10] OJ L 49, 19.2.2004., 28. lpp. [11] OJ L 49, 19.02.2004., 25. lpp (10) Indijas iestādes norādīja, ka tās uzskatījusas, ka likuma apiesanas izmeklēsana nav pieļaujama ne saskaņā ar vienosanos īstenot VI pantu 1994. gada Vispārējā vienosanās par tarifiem un tirdzniecību, ne arī Vienosanos par subsīdījām un kompensācijas pasākumiem. Prasība tika noraidīta, jo pamatregulas nosacījumi par pasākumiem pret likuma apiesanu, nav pretrunā ar 1994. gada Vispārējās vienosanās par tarifiem un tirdzniecību VI pantu un ar Vienosanos par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem. Patiesām - Urugvajas daudzpusējo tirdzniecības sarunu Nobeiguma aktā ir iekļauts Lēmums par pasākumiem pret likumu apiesanu [12], kas klasificē so lietu kā antidempinga pasākumu situācijā, kad nav vienosanās par konkrētu dokumentu. Tā kā sis lēmums tika pieņemts, zinot, ka vairākām PTO dalībvalstīm jau bija likumdosana attiecībā uz pasākumiem pret likuma apiesanu, Eiropas Kopiena to uzskata kā ļausanu atsevisķām dalībvalstīm pieņemt vai saglabāt attiecīgos noteikumus, līdz ir pieņemti noteikumi uz daudzpusējās vienosanās pamata. Šādi principi, protams, ir jāpiemēro antisubsidēsanas izmeklēsanā. [12] Lēmumu par pasākumiem pret likuma apiesanu 1993.gada 15. decembrī pieņēmusi Tirdzniecības sarunu komiteja. 5. Izmeklēsana (11) Ekportētājiem razotājiem Indijā, Brazīlijā un Izraēlā, kas piedalījās izmeklēsanā un bija minēti iesniegtajā prasībā vai Komisijai kļuva zināmi vēlāk, tika nosūtītas aptaujas anketas. Tās saņēma arī Kopienas importētāji, kuru bija nosaukti prasībā, kā arī tie, kas piedalījās izmeklēsanā. Visi tika informēti, ka gadījumā, ja nevēlēsies sadarboties, var tikt piemērots pamatregulas 18. pants, kā arī izmeklēsanas rezultātā atklāto faktu sekas tiem, kas nevēlas sadarboties, var būt nelabvēlīgākas nekā tiem, kuri palīdzēs izmeklēsanā. (12) Atbildes uz anketām tika saņemtas no pieciem eksportētājiem un razotājiem Indijā, viena eksportētāja-razotāja Brazīlijā un viena apstrādes uzņēmuma, kas nodarbojas ar PET plēves griesanu, sagatavosanu un konvertēsanu Izraēlā un to eksportēsanu uz Kopienas valstīm. Kāds cits uzņēmums Izraēlā paziņoja, ka apstrādā PET plēvi, bet gala produkts netiek eksportēts ar KN kodiem, kas klasificē preci kā PET plēvi. Pamatojoties uz so apgalvojumu, uzņēmums neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. (13) Aptaujas anketas iesniedza pieci Kopienas valstu importētāji: trīs paziņoja, ka nekad nav importējusi PET plēvi ne no Brazīlijas, ne Izraēlas. Pārējie divi importētāji apgalvoja, ka nav importējusi Indijas PET plēvi no Brazīlijas vai Izraēlas izmeklēsanas laika posmā. Tādējādi neviens no siem uzņēmumiem nesniedza atbildes uz aptaujas jautājumiem. (14) Komisija veica pārbaudes apmeklējumus sādos uzņēmumos: Brazīlijas eksportētājs razotājs: - Terphane Ltda. BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazil ('Terphane'). Plēves apstrādes uzņēmums Izraēlā: - Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504. POB 8380, Izraēla ("Jolybar"). Indijas razotāji eksportētāji: - Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind Soiuth Extension Part I, New Delhi - 110 003, Indija; - Flex Industries Limited, A-1, Secotr 60, Noida 201 301 (U.P.), Indija; - Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist, Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indija; 6. Izmeklēsanas laika posms (15) Izmeklēsanas laika posms ilga no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31 decembrim ("IP"). Lai iegūtu pierādījumus un izpētītu tirdzniecības modeļa izmaiņas, tika savākti dati par laiku no 2000. gada līdz IP beigām. B. IZMEKLĒŠANAS REULTĀTI 1. Sadarbības apjoms (16) Kā ieprieks minēts 12. apsvērumā, pieci PET plēves razotāji eksportētāji no Indijas palīdzēja izmeklēsanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Informācija tika saņemta arī no viena PET plēves razotāja un eksportētāja Brazīlijā un no viena uzņēmuma Izraēlā, kas nodarbojas ar plēves sagriesanu, sagatavosanu un konvertēsanu. Saskaņā ar Statistikas biroja datiem sie Brazīlijas un Izraēlas uzņēmumi pārstāvēja mazāko daļu (mazāk nekā 1 % un attiecīgi apmēram 5 %) no kopējā PET plēves importa no minētajām valstīm uz Kopienas valstīm IP gan apjoma, gan vērtības ziņā. (17) Sākoties izmeklēsanai, Indijas iestādes iesniedza statistikas informāciju par PET plēves eksportu no Indijas uz Kopienas valstīm. Statistikas dati par PET plēves eksportu uz Kopienu tika iegūti arī no Brazīlijas valsts datu bāzes. 2. Attiecīgais produkts, vienādi produkti (18) Kā tas tika noteikts sākotnējā izmeklēsanā, attiecīgais produkts ir polietilēntereftalāta (PET) plēve, kuras izcelsmes valsts ir Indija un kas parasti tiek deklarēta ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90 ("attiecīgais produkts"). (19) PET plēvei, kas tiek eksportēta uz Kopienu no Indijas, un PET plēvei, kas Kopienā tiek ievesta no Brazīlijas un Izraēlas, ir vienādas īpasības un to var vienādi lietot. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu tā tiek uzskatīta par līdzīgu produktu. 3. Tirdzniecības modeļa izmaiņas Indija (20) Laikposmā no 1999. līdz 2003. gadam attiecīgā produkta imports sasniedza 96,5 % kopējā Indijas importa ar attiecīgajiem KN kodiem. Tādēļ tirgus analīze tika īstenota, izmantojot Statistikas biroja datus KN kodu līmenī. Jāatzīmē, ka 1999. gadā PET plēves, kuras izcelsmes valsts ir Indija, importam Kopienā tika noteikti kompensācijas maksājumi, kā rezultātā sīs plēves imports samazinājās. Tam sekoja antidempinga pasākumi 2001. gadā, līdz ar to bija vērojama vēl izteiktāka importa samazināsanās. Antidempinga pasākumi, kas attiecas uz Indiju, ir vienosanās par cenām starp pieciem atsevisķiem razotājiem eksportētājiem un vienu uzņēmumu ar 0 % antidempinga maksājumu. Rezultātā lielākajai daļai Indijas razotāju importam nav jāmaksā antidempinga maksājums. 53,3 % antidempinga maksājums tiek piemērots visu citu razotāju eksportētāju importam. 2000. gadā Indijas izcelsmes PET plēves imports Kopienas valstīs veidoja 11.600 tonnas. 2001. gadā imports sākotnēji samazinājās līdz 6.100 tonnām, bet 2002. gadā atkal pieauga līdz 7.700 tonnām un IP laikā turpināja pieaugt līdz pat 11.500 tonnām. Dati, kurus iesniedza Indijas razotāji eksportētāji, uzrādīja līdzīgas tendences - pieaugumu par apmēram 1.300 tonnām laikā no 2001. līdz 2002. gadam un turpmāku pieaugumu par apmēram 3.400 tonnām laikā no 2002. līdz 2003. gadam. Tomēr jāņem vērā, ka izmeklēsanas vajadzībām informāciju nesniedza visi Indijas razotāji. Vēl vairāk - izmaiņas apjomos laikā no 2000. līdz 2003. gadam jāapskata kontekstā ar lielu importa pieaugumu no eksportētājiem, kurus īstenotie pasākumi ietekmēja mazāk. (21) Šajā sakarā jāpiemin, ka vienam uzņēmumam bija jāmaksā ievērojami zemāka uzkrātā maksājuma likme [13] nekā citiem razotājiem. Šī uzņēmuma komercdarbībā bija vērojama tendence, kas bija atsķirīga no citiem razotājiem - ievērojams attiecīgā produkta tirgus daļas pieaugums attiecībā uz Kopienas valstīm laikā starp 2000. un 2003. gadu (IP). Savukārt citu razotāju eksports uz Kopienu ievērojami samazinājās. Neēnmot vērā so nevienmērīgo tendenci, produkta importa apjoms Kopienas valstīs bija krietni mazāks nekā pirms antidempinga pasākumu ieviesanas. [13] Šim uzņēmumam bija jāmaksā 7 % kompensācijas nodoklis. (22) Indijas iestādes iesniedza statistikas datus par eksportu, tajā skaitā arī uz Kopienas valstīm, norādot, ka oficiāla statistika attiecībā uz Indiju neliecina par to, ka PET plēves razotāji būtu apgājusi noteiktos antidempinga pasākumus. Tomēr sī informācija nesaskan ar eksporta datiem, kurus iesniegusi Indijas razotāji eksportētāji, vismaz attiecībā uz eksportu uz Izraēlu: sie dati parāda skaidri redzamu eksporta pieaugumu uz Izraēlu tūlīt pēc antidempinga pasākumu ieviesanas (no apmēram 40 tonnām 2000. gadā līdz apmēram 800 tonnām IP). Attiecībā uz tieso eksportu uz Brazīliju saskaņā ar Indijas oficiālo informāciju sajā laika periodā vērojams neliels pieaugums, tomēr tajā nav iekļauta informācija par netieso tirdzniecību caur starpniekvalstīm. Vienīgais zināmais PET plēves razotājs Brazīlijā sadarbojās izmeklēsanas gaitā, un viņa eksports uz Kopienas valstīm ir niecīga (0,5 %) daļa no visa tirdzniecības apjoma no Brazīlijas uz Kopienu. Brazīlija (23) Saskaņā ar Statistikas biroja datiem KN līmenī PET plēves imports no Brazīlijas uz Kopienu palielinājies no apmēram 650 tonnām (0,6 % no kopējā importa) 2000. gadā līdz 1 200 tonnām (1,4 %) 2001. gadā un vairāk nekā 2 500 tonnām (3,2 %) 2002. gadā pēc antidempinga pasākumu ieviesanas, saglabājot mazliet vairāk nekā 2 000 tonnas IP (2,4 % no kopējā PET plēves importa). (24) Kā minēts ieprieks (skatīt 22. apsvērumu), Terphane ir vienīgais Brazīlijas uzņēmums, kas sadarbojās izmeklēsanā, un ir arī vienīgais zināmais PET plēves razotājs sajā valstī. Šī uzņēmuma eksports uz Kopienas valstīm IP bija tikai viens 10,6 tonnu liels PET plēves sūtījums. Neskaitot paraugus, kas tika pārdoti 2002. gadā, sis bija pirmais sī uzņēmuma PET plēves eksports uz Kopienu. Tādējādi uzņēmuma darbību nevar saistīt ar PET plēves eksporta apjomiem no Brazīlijas uz Kopienas valstīm laikā no 2000. līdz 2003. gadam (skatīt 23. apsvērumu). Plēve, kas tika eksportēta uz Kopienu no sī uzņēmuma, razotas telpās, kas izveidotas, pirms tika ieviesti noteiktie pasākumi attiecībā uz Indijas PET plēvi. Tādējādi sī uzņēmuma uzņēmējdarbībā nebija vērojamas nekādas izmaiņas. Izraēla (25) Saskaņā ar Statistikas biroja datiem KN līmenī PET plēves imports no Izraēlas uz Kopienas valstīm palielinājies no apmēram 3 000 tonnām ( 3,7 % no kopējā PET plēves importa) 2000. gadā līdz 3 400 tonnām (4,1 %) 2001. gadā. Apjomi turpināja pieaugt līdz vairāk nekā 4 200 tonnām (5,1 % no importa) 2002. gadā un vairāk nekā 4 400 tonnām 2003. gadā (5,5 % no importa). Izraēlā darbojas ļoti mazs skaits PET plēves razotāju, un termiņā iegūtā informācija liecināja, ka viņu mazais produkta apjoms nevarēja ietekmēt to PET plēves daudzumu, kas Kopienas valstīs importēts no Izraēlas laika periodā no 2000. līdz 2003. gadam. (26) Oficiālā informācija par Indijas eksportu liecina par pastāvīgu eksporta pieaugumu no Indijas uz Izraēlu. 2000. gadā tika eksportēta 81 tonna, 2001. gadā - 395 tonnas, 2002. gadā - 1 032 tonnas un 2 453 tonnas IP. (27) Vienīgais Izraēlas uzņēmums, kas sadarbojās izmeklēsanā, ir uzņēmums Jolybar, kas sagriez, sagatavo un pārstrādā iepirktās PET plēve un pārdod tās kā produktu, kas tiek klasificētas ar tādiem pasiem KN kodiem kā attiecīgais produkts, bet, tā kā sī uzņēmuma produkts nav Indijas izcelsmes, to nevar uzskatīt par attiecīgo produktu. Uzņēmums Kopienā piegādājis PET plēvi kops 1990. gadiem. Jolybar PET plēves eksporta apjoms uz Kopienas valstīm laika periodā no 1999. līdz 2003. gadam (IP) dubultojās. Plēve, kas tika eksportēta uz Kopienas valstīm no sī uzņēmuma, razota telpās, kas izveidotas, pirms tika ieviesti noteiktie pasākumi attiecība uz Indijas PET plēvi. Neatkarīgi no tā, vai eksporta pieaugums norāda uz izmaiņām sī uzņēmuma uzņēmējdarbībā, sī problēma vairs netika risināta, jo sajā gadījumā bija skaidri redzams ekonomisks pamatojums, kas minēts turpmāk 31. apsvērumā. (28) Ņemot vērā ieprieks minēto, un, īpasi pievērsot uzmanību sakritībai starp izmaiņām eksporta apjomā no Brazīlijas un Izraēlas un antidempinga pasākumu ieviesanu 2001. gadā pret Indijas izcelsmes PET plēvei, varam konstatēt izmaiņas uzņēmējdarbībā attiecībā uz PET plēves eksportu no Indijas, Izraēlas un Brazīlijas. 4. Nepietiekams iemesls un ekonomisks pamatojums Brazīlija (29) Ņemot vērā to, ka izmeklēsanas laikā nebija citas sadarbības un, tā kā ieprieks minētās pārmaiņas uzņēmējdarbībā attiecībā uz Brazīliju notika vienlaicīgi ar antidempinga nodokļu ieviesanu, kā arī, pamatojoties uz pieejamo informāciju un trūkstot jebkādiem citiem pierādījumiem, konstatēts, ka tirdzniecības modeļa izmaiņas visdrīzāk attiecināmas uz maksajumu noteiksanu, nevis kādu citu ekonomisko pamatojumu pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Izraēla Razotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, veicot izmeklēsanu (30) Ņemot vērā to, ka izmeklēsanas laikā nebija sadarbības un, ka ieprieks minētās tirdzniecības modeļa izmaiņas notika uzreiz pēc antidempinga maksājuma noteiksanas, pamatojoties uz pieejamo informāciju un neesot citam skaidrojumam, jāsecina, ka tirdzniecības modeļa izmaiņas visdrīzāk notikusas maksājuma noteiksanas dēļ, nevis kada cita ekonomiska pamatojuma sakarā pamataregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Razotāji eksportētāji, kas sadarbojās, veicot izmeklēsanu (31) Izmeklēsanas gaitā secināts, ka Jolybar eksports uz Kopienas valstīm sākts jau sen, un plēves, kas piegādātas Kopienas valstīm, ir razotas telpās, kas izveidotas, pirms tika piemēroti pasākumi attiecībā uz Indijas PET plēvi. Uzņēmums paskaidroja, ka parasti uz Kopienu tas nepiegādā Indijas plēvi, jo Kopienas klienti dod prieksroku Eiropas plēves īpasībām kā izejvielai apstrādei Jolybar. Izņēmuma kārtā IP apmēram viena tonna Indijas plēves tika piegādāta vienam Kopienas klientam, un tā bija tikai daļa no liela steidzami pieprasīta sūtījuma. Tādējādi var secināt, ka irv pietiekoss ekonomisks pamatojums Jolybar eksporta pieaugumam, kas sasaucas ar uzņēmuma darbību Kopienas tirgū attiecībā uz tās razoto PET plēvi. 5. Maksājuma labojosās ietekmes novērsana attiecībā uz līdzīga produkta cenām un/ vai produkta apjomu Razotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, veicot izmeklēsanu (32) Skaitļi, kas ieprieks minēti no 20. līdz 28. apsvērumam, skaidri parāda, ka notikusas kvantitatīvas importa pārmaiņas Kopienas valstīs pēc antidempinga pasākumu ieviesanas 2001. gadā. Šajā laikā Indijas imports Kopienas valstīs būtiski samazinājās par 5 500 tonnām, bet attiecīgi pieauga produkta imports no Brazīlijas un Izraēlas. Saskaņā ar Statistikas biroja datiem no 2000. gada līdz IP beigām imports Kopienā sasniedza 1 376 tonnas no Brazīlijas un 1 392 tonnas no Izraēlas. Savukārt eksports no Indijas samazinājies par 5 653 tonnām. Tādēļ tiek uzskatīts, ka daļa no Indijas eksporta aizstāta ar eksportu caur Brazīliju un Izraēlu, tādējādi samazinot pieņemto antidempinga pasākumu ietekmi uz produkta daudzumu, kas tiek eksportēts Kopienas tirgū. (33) Par produkta, kas tiek sūtīts no Brazīlijas un Izraēlas, cenām. Tā kā sajā gadījumā izmeklēsanā tika saņemta minimāla palīdzība, bija jāizmanto Statistikas biroja dati, kas arī bija vislabākais pieejamais informācijas avots. (34) Antidempinga izmeklēsanā konstatēts, ka vidējā PET plēves cena, kas importētas no Brazīlijas IP, pēc importa nodokļu nomaksas veidoja aptuveni 50 % zaudējumu novērsanas pakāpes, kā rezultātā tika ieviesti pasreizējie antidempinga pasākumi. Pamatojoties uz ieprieks minēto, var konstatēt, ka PET plēves, kas tika ievesta no Brazīlijas, samazināja antidempinga pasākumu ietekmi arī uz cenām. (35) Antidempinga izmeklēsanā konstatēts, ka vidējā PET plēves cena, kas importētas no Izraēlas IP, pēc importa nodokļu nomaksas veidoja aptuveni 55 % zaudējumu novērsanas pakāpes, kā rezultātā tika ieviesti antidempinga pasākumi. Pamatojoties uz ieprieks minēto, var konstatēt, ka PET plēve, kas tika ievesta arī no Izraēlas, samazināja antidempinga nodokļa ietekmi arī uz cenām. (36) Ieprieks minētais pierāda, ka PET plēve, kas tika ievesta gan no Brazīlijas, gan Izraēlas, samazināja antidempinga nodokļa ietekmi uz cenām un eksportētā produkta apjomu. 6. Dempinga pierādījumi salīdzinosi ar ieprieks noteiktajām sī produkta vai identiska produkta cenām un apjomu Razotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, veicot izmeklēsanu (37) Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika meklēti pierādījumi dempingam salīdzinosi ar ieprieks noteiktajām sī produkta vai identiska produkta cenām un apjomu. Saistībā ar ierobezoto atbalstu izmeklēsanas procesā (skatīt 16. apsvērumu), lai noskaidrotu iespējamu dempinga faktu attiecībā uz attiecīgā produkta eksportu no Brazīlijas un Izraēlas uz Kopienas valstīm IP, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu informācijai par eksporta cenām uz Kopienas valstīm tika izmantoti Statistikas biroja dati. Lai salīdzinātu eksporta cenu un preces parasto vērtību, tika pieņemts, ka produkti, kas ievesti no Brazīlijas un Izraēlas IP, ir identiski tiem, kas tika eksportēti no Indijas. (38) Lai pareizi salīdzinātu preces normālo vērtību un eksporta cenu, tika izmantota atsķirīgo faktoru, kas ietekmē cenas un cenu konkurētspēju, izlīdzināsana saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. (39) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu un 2. panta 12. punktu vidējā normālā produkta cena, kas tika iegūta pirmreizējās izmeklēsanas laikā, tika salīdzināta ar vidējām eksporta cenām IP, kā norādīts 34. un 35. apsvērumā. Šis salīdzinājums atklāja aptuvenas dempinga robezas, kas izteiktas % no CIF cenas pirms nodokļa nomaksas pie Kopienas valstu robezas un veidoja 17,5 % Brazīlijai un 14,5 % Izraēlai. C. PIEPRASĪJUMS PAR ATBRĪVOŠANU NO REĢISTRĀCIJAS VAI NODOKĻA (40) Komisija no Terphane un Jolybar saņēma lūgumu atbrīvot uzņēmumus no reģistrācijas un pieņemtajiem pasākumiem. Kā minēts 24. un 27. apsvērumā, sie uzņēmumi sadarbojās izmeklēsanā - sniedza atbildes uz nosūtītajiem jautājumiem un deva atļauju pārbaudes apmeklējumam. Ar Regulu (EK) Nr. xxx/2004 [14] Komisija veica izmaiņas sākotnējā regulā ar nolūku pārtraukt reģistrāciju PET plēves importam no Terphane un Jolybar, kas neapgāja antidempinga maksājumus. [14] xxx (41) Saskaņā ar ieprieks minētajiem konstatējumiem, ka Terphane un Jolybar nav apgājusi spēkā esosos antidempinga pasākumus; arī sie uzņēmumi jāatbrīvo no paredzētās pasākumu paplasināsanas. D. PASĀKUMI (42) Ņemot vērā ieprieks minētos konstatējumus, ka notikusi antidempinga pasākumu apiesana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu spēkā esosie antidempinga pasākumi attiecībā uz attiecīgā produkta (t.i., PET plēvi, kuras izcelsmes valsts ir Indija) importu jāattiecina arī uz PET plēves ievesanu no Brazīlijas vai Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai to izcelsmes valsts ir vai nav deklarēta kā Brazīlija vai Izraēla, izņemot tos produktus, kuru razotāji ir Terphane un Jolybar. (43) Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, kurā noteikts, ka antidempinga pasākumi attiecībā uz reģistrētajiem importiem jāpiemēro, sākot no importa reģistrācijas datuma, ar antidempinga maksājumu jāapliek PET plēves imports no Brazīlijas un Izraēlas, kas bija reģstrēts saskaņā ar sākotnējo regulu, kurā kā izņēmums minēts PET plēves imports no Brazīlijas, razotājs Terphane un PET plēves imports no Izraēlas, razotājs Jolybar. (44) Atbrīvojumi no maksājuma, kas attiecas uz Terphane un Jolybar razoto plēvi, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, ir spēkā ar noteikumu, ka atbrīvojums nav piesķirts uz nepatiesas vai maldinosas informācijas pamata, kuru sniegusi attiecīgie uzņēmumi. Ja ir prima facie pierādījumi, kas liecinātu par pretējo, Komisija var ierosināt izmeklēsanu, lai izlemtu jautājumu par to, vai atbrīvojums paliek spēkā. (45) Maksājumu neattiecināsana uz Terphane un Jolybar PET plēves importu tiek pamata ar izmeklēsanas rezultātiem. Tādējādi sāda neattiecināsana attiecas vienīgi uz PET plēves importu no Brazīlijas, siem konkrētajiem razotājiem (juridiskajam personām). PET plēves imports, kuru razo vai nosūta jebkurs cits uzņēmums, kas nav īpasi minēts sīs regulas rezolutīvajā daļā, uzrādot tā nosaukumu, nevar gūt labumu no atbrīvojuma un to jāatiecina atlikusī maksājuma likme, kas noteikta saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr.1676/2001. E. PROCEDŪRA (46) Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskakajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata Padome plānoja pagarināt spēkā esoso galīgo antidempinga maksājumu un tām bija dota iespēja to komentēt un tikt uzklausītām. Izraēlas iestādes minēja tādus pasus apsvērumus kādus sniegusi Indijas valdība, kas norādīti 10. apsvērumā. Puses arī iesniedza Izraēlas PET plēves pārstrādātāju sarakstu, kuri bija eksportējusi Eiropas Kopienā laikposmā no 2003. līdz 2004. gadam. Tomēr sie uzņēmumi nesadarbojās noteiktajos termiņos, un nebija iespējams noteikt, vai sie uzņēmumi bija apgājusi pasākumus. Tālab sos uzņēmumus nevarēja atbrīvot no pasākumu piemērosanas Izraēlai. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Antidempinga nodoklis, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 polietilēntereftalāta Indijas izcelsmes plēvi ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90, tiek attiecināts arī uz tādu pasu polietilēntereftalāta plēvi, kas tiek ievesta no Brazīlijas un Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai sīs plēves izcelsmes valsts ir vai nav deklarēta kā Brazīlija vai Izraēla (TARIC kodi 3920 62 19 01, 3920 62 19 04, 3920 62 19 07, 3920 62 19 11, 3920 62 19 14, 3920 62 19 17, 3920 62 19 21, 3920 62 19 24, 3920 62 19 27, 3920 62 19 31, 3920 62 19 34, 3920 62 19 37, 3920 62 19 41, 3920 62 19 44, 3920 62 19 47, 3920 62 19 51, 3920 62 19 54, 3920 62 19 57, 3920 62 19 61, 3920 62 19 67, 3920 62 19 74, 3920 62 19 92, 3920 62 90 31, 3920 62 90 92), izņemot PET plēvi, kuru razojusi Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazīlija (TARIC papildu kods A569) un Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izraēla (TARIC papildu kods A570). 2. Nodoklis, kuru nosaka sī panta 1. punkts, piemērojams importam, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 284/2004 2. pantu un Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 13. panta 3. punktu un 14, panta 5. punktu, izņemot PET plēvi, kuru razojusi Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazīlija un Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izraēla. 3. Noteiktie muitas maksājumi paliek spēkā. 2. pants Regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēsanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā- priekssēdētājs