Komisijai ir unikāla un būtiska loma ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzībā. Tajā pašā laikā ES tiesību akti ir neatņemama valsts tiesību sistēmas sastāvdaļa dalībvalstīs, un dalībvalstīm ir primārā atbildība par to pareizu piemērošanu. To valsts pārvaldes un tiesu iestādēm ir jānodrošina, ka tiesību akti un pienākumi tiek pareizi piemēroti un izpildīti. Pirms oficiālo pārkāpumu procedūru sākšanas Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm, lai problēmas tiktu risinātas efektīvi un saskaņā ar Savienības tiesībām — strukturēta dialoga veidā un ar skaidriem termiņiem, kas noteikti šajā nolūkā. Šis process tiek dēvēts par „EU Pilot”.

Šajā nolūkā Komisija regulāri pārbauda no dalībvalstīm saņemtos valstu transponēšanas aktu tekstus un pēc savas iniciatīvas sāk izmeklēšanu. Komisija arī vērtē no sabiedrības pārstāvjiem, uzņēmumiem, NVO un citām ieinteresētajām personām saņemtās sūdzības un Eiropas Parlamenta lūgumrakstus, kuros atklāti iespējami tiesību pārkāpumi, un reaģē uz tiem.

2014. gadā tika izskatītas 1 336 „EU Pilot” lietas. No 2014. gadā izskatītajām 1336 „EU Pilot” lietām 996 lietas Komisija slēdza, jo dalībvalsts atbilde bija apmierinoša. Tas ir 75 % atrisināšanas koeficients dalībvalstīm, kas pieaudzis salīdzinājumā ar 70 % 2013. gadā. Vienu lietu šajā posmā noraidīja dalībvalsts, un Komisija akceptēja šādu noraidījumu. Kopumā pēc tam, kad Komisija noraidīja dalībvalstu sniegtās atbildes, tika slēgtas 339 „EU Pilot” lietas. No tām 325 gadījumos sekoja oficiālas pārkāpuma procedūras (2013. gadā bija 396 šādas lietas). Šādu lietu starpā bija 91 lieta mobilitātes un transporta jomā, 43 lietas vides jomā; 39 lietas nodokļu un muitas savienības jomā un 37 lietas nodarbinātības un sociālo jautājumu jomā. Vislielākais „EU Pilot” lietu skaits, kam sekoja pārkāpuma procedūras, bija Itālijai, Spānijai, Vācijai un Francijai (ar attiecīgi 31, 28 un 22 lietām katrai).

Kopējo pārkāpumu procedūru skaita samazinājumu varētu saistīt ar to, ka būtiski palielinājās saskaņā ar LESD 267. pantu pieņemtu prejudiciālo nolēmumu skaits kopš 2010. gada. Tiesa valstu tiesību atbilstības jautājumus saistībā ar ES tiesību aktiem ir skatījusi apmēram pusē no visiem tās kopš 2010. gada pieņemtajiem spriedumiem saskaņā ar LESD 267. pantu, un vairākos gadījumos tā ir konstatējusi neatbilstību. Lai arī prejudiciālie nolēmumi atšķiras no pārkāpumu spriedumiem, tie Komisijai dod papildu iespēju nodrošināt, ka no valstu tiesību aktiem un to piemērošanas izrietoši Savienības tiesību aktu pārkāpumi tiek novērsti sistemātiskāk.

2014. gadā Tiesa pieņēma 38 spriedumus saskaņā ar LESD 258. pantu, no kuriem 35 (92 %) bija par labu Komisijai. Lielāko daļu spriedumu Tiesa pieņēma pret Spāniju (5, visus par labu Komisijai), Beļģiju (4, visus par labu Komisijai), Vāciju (4, no kuriem viens bija par labu Vācijai), Itāliju (4, visus par labu Komisijai), Poliju (4, visus par labu Komisijai) un Apvienoto Karalisti (4, visus par labu Komisijai). Lielākās daļas 2014. gadā pieņemto Tiesas spriedumu priekšmets bija vide (10), nodokļi (8) un uzņēmējdarbība un rūpniecība (5).

Komisija 2014. gadā turpināja centienus informēt iedzīvotājus par viņu ES tiesību aktos noteiktajām tiesībām un nodrošināt to, lai gadījumā, ja tie uzskata, ka viņu tiesības ir pārkāptas, tie varētu atrast piemērotus risinājumu mehānismus. Šie centieni bija vērsti uz labākas piekļuves nodrošināšanu informācijai par ES tiesību aktu piemērošanu, ES iedzīvotājiem un uzņēmumiem paredzētajiem problēmu risināšanas instrumentiem dalībvalstīs un no ES iedzīvotājiem un uzņēmumiem saņemto sūdzību par ES tiesību aktu pārkāpumiem izskatīšanas kārtības uzlabošanu.

Komisija 2014. gadā turpināja Tiesā ierosināt vairākas lietas par novēlotu transponēšanu, pieprasot maksāt kavējuma naudas par dienu saskaņā ar LESD 260. panta 3. punktu. 2014. gadā Tiesā tiesvedība tika vērsta pret trīs dalībvalstīm: Beļģiju, Somiju un Īrija (divas lietas). Komisija atsauca savu pieteikumu Tiesā vienā lietā par Atjaunojamās enerģijas direktīvas novēlotu transponēšanu Īrijā. Visi pieteikumi Tiesā saistībā ar novēlotu transponēšanu, prasot piemērot kavējuma naudu par dienu, bija saistīti ar enerģētikas politikas direktīvām. Lēmumi par vēršanos Tiesā tika pieņemti arī citās nozarēs, ne tikai enerģētikā, bet šajos gadījumos dalībvalstis pirms pieteikumu nosūtīšanas Tiesai bija veikušas nepieciešamos transponēšanas pasākumus, tādējādi izvairoties no tiesvedības. Komisija pagaidām vēl nav Tiesai ierosinājusi piemērot sodanaudas maksājumus. Patiesi, laikā, kad Komisija pieņēma savu politiku LESD 260. panta 3. punkta īstenošanas jomā, tā cerēja, ka kavējuma naudas maksājumi izrādīsies pietiekami, lai sasniegtu mērķi — nodrošināt spēcīgāku dalībvalstu motivāciju laicīgi transponēt direktīvas. Lai arī lielākā daļa no Tiesā saskaņā ar LESD 258. pantu un 260. panta 3. punktu ierosinātajām lietām šobrīd ir atsauktas no Tiesas to pilnīgas transponēšanas dēļ, jānorāda, ka šāda pilnīga transponēšana tiek sasniegta ļoti vēlā tiesvedības posmā, tādējādi dažas dalībvalstis likumdevēja visām dalībvalstīm vienādi noteikto transponēšanas termiņu izmanto savā labā.

Nākamajā diagrammā dalījumā pa dalībvalstīm redzams tādu NTL skaits, kas 2014. gada 31. decembrī vēl nebija slēgtas, neatkarīgi no to sākšanas gada.

Komisija 2014. gadā pieņēma 4 direktīvas (3 direktīvas par iekšējo tirgu un 1 direktīvu par vidi) ar īstenošanas plānu. Plānos uzskaitīti galvenie dalībvalstu izaicinājumi un sasniedzamie rezultāti direktīvu transponēšanas jomā. Tajos ietvertas ieteicamās darbības (tādas kā mērķu sasniegšana noteiktajā termiņā, no iepriekšējiem procesiem gūtās pieredzes izmantošana, uzraudzības un kvalitātes pārskati, īstenošanas darba semināri un divpusējās sanāksmes un ekspertu grupas). Norādīti arī „kontaktpunkti” (atbildīgie departamenti) Komisijā.

Komisija uzskata, ka šie plāni veicinās direktīvu efektīvu transponēšanu un īstenošanu. Komisija pārraudzīs īstenošanas plānu izmantojumu.

3.2 Skaidrojošie dokumenti

Lai gan dalībvalstis ir atbildīgas par direktīvu pareizu un laicīgu transponēšanu, Komisijas kā atbildīgās par Līgumu noteikumu izpildes nodrošināšanu uzdevums ir pārliecināties, vai tas ir izdarīts. Šajā nolūkā Komisijai sniegtajai dalībvalstu informācijai ir jābūt skaidrai un precīzai. 2011. gadā ES iestādes un dalībvalstis vienojās par jaunu satvaru, saskaņā ar kuru dalībvalstis sniedz papildinformāciju par to, kā direktīvas ir transponētas to tiesību aktos. Tika noteikts, ka šāda papildinformācija („skaidrojošie dokumenti”) tiks iesniegta pamatotos gadījumos līdz ar ziņojumu par direktīvu transponēšanas pasākumiem.

2014. gadā Komisija skaidrojošos dokumentus pieprasīja attiecībā uz 8 no 12 Padomei un Parlamentam iesniegtajiem direktīvu priekšlikumiem. Šajā periodā Padome un Parlaments pieņēma 23 direktīvas (no 65), par kurām Komisija pieprasīja skaidrojošos dokumentus un kurās tika saglabāta atsauce uz šādiem dokumentiem, par kuru bija panākta vienošanās

2014. gadā dalībvalstīm bija jātransponē 67 direktīvas, attiecībā uz 8 no tām dalībvalstis bija apņēmušās sniegt skaidrojošos dokumentus. Dažas no dalībvalstīm nebija iesūtījušas nekādus skaidrojošos dokumentus. Attiecībā uz tieslietu jomas direktīvām (2 no 8) Komisija saņēma 16 skaidrojošos dokumentus par pirmo direktīvu (9 no tiem atbilstības tabulu veidā) un 16 skaidrojošos dokumentus par otro (10 no tiem atbilstības tabulu veidā). Attiecībā uz vides jomas direktīvām (3 no 8) Komisija saņēma 7 skaidrojošos dokumentus par pirmo direktīvu (4 no tiem atbilstības tabulu veidā), 8 par otro (5 atbilstības tabulu veidā) un 16 par trešo (10 no tiem atbilstības tabulu veidā). Attiecībā uz enerģētikas jomas direktīvām Komisija saņēma 28 atbilstības tabulas (ne no visām dalībvalstīm, bet no dažām dalībvalstīm vairākas tabulas) un 14 skaidrojošos dokumentus. Attiecībā uz finanšu tirgus jomas direktīvām (2 no 8) Komisija saņēma 9 skaidrojošos dokumentus par pirmo direktīvu (8 no tiem atbilstības tabulu veidā) un tikai 1 skaidrojošo dokumentu par otro (atbilstības tabulas veidā).

Saņemto dokumentu forma un saturs bija atšķirīgi — no vienkāršas atsauces uz direktīvu transponējošajiem valsts tiesību aktiem līdz detalizētām atbilstības tabulām. Tie ietver vēstules un memorandus, arī tabulas, kur Komisijai tiek paskaidrots, kā dalībvalsts ir transponējusi direktīvu. Dažos sniegta sīkāka informācija par to, kā jaunā direktīva jau ir atspoguļota esošajos valsts tiesību aktos.

No pirmā novērtējuma izriet, ka dažas no dalībvalstīm skaidri norāda, kā direktīva ir transponēta to valstu tiesību aktos. Tomēr citas pilnībā neievēro savas agrāk uzņemtās saistības, jo tās ne vienmēr sniedz skaidru un precīzu iedibinātajā judikatūrā pieprasīto informāciju.

Plašāks novērtējums būs iespējams pēc tam, kad Komisija būs saņēmusi skaidrojošos dokumentus par reprezentatīvāku direktīvu skaitu. Komisija turpinās par šo jautājumu ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei savos gada pārskatos par ES tiesību aktu piemērošanu.

4.Labāka regulējuma programma

Komisijas 2015. gada darba programmā apstiprināts, ka Komisija arī turpmāk aktīvi strādās pie tā, lai nodrošinātu ES tiesību aktu pareizu piemērošanu, īstenošanu un izpildi, lai iedzīvotāji no tā gūtu faktisku labumu. Ar to saistīts arī fakts, ka Ž. K. Junkera vadītajā Komisijā tika izveidots jauns amats: priekšsēdētāja pirmais vietnieks labāka regulējuma, iestāžu attiecību, tiesiskuma un Pamattiesību hartas jautājumos.

2014. gadā Labāka regulējuma programmā tika veikti vairāki nozīmīgi uzlabojumi.

Par izvērtēšanas, ietekmes novērtējuma un apspriešanās ar ieinteresētajām personām pamatnostādnēm notika sabiedriskā apspriešana, tās rezultātus izmantojot Labāka regulējuma pamatnostādņu sagatavošanai.

5.ES tiesību aktu normatīvā atbilstība

Ar savu Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT) Komisija ir pieņēmusi ambiciozu programmu ar gandrīz 200 atsevišķām darbībām regulatīvā sloga vienkāršošanai un samazināšanai, esošo normatīvo aktu atcelšanai un jaunu tiesību aktu priekšlikumu atsaukšanai. Turklāt tā nodrošināja atbilstības pārbaudes un vērtējumus nolūkā izvērtēt ES tiesību aktu efektivitāti un lietderību un sagatavot gaidāmā sloga mazināšanas iniciatīvas.

2014. gada jūnijā Komisija pieņēma paziņojumu, ietverot tajā vairākas jaunas REFIT iniciatīvas, un publicēja pirmo gada rezultātu pārskata izdevumu īstenošanas pārraudzības un ieinteresēto personu dialoga veicināšanai. Jaunajā Komisijas darba programmā ir apstiprinātas 2015. gadā ieviešamās REFIT iniciatīvas.

VIII.Secinājumi

ES tiesību aktu efektīvā piemērošanā 2014. gadā aizvien bija nozīmīgi izaicinājumi.

Iespējamo ES tiesību aktu pārkāpumu lielais skaits liek dalībvalstīm strādāt intensīvāk, lai tiesību aktus īstenotu pareizi un laicīgi – lai iedzīvotāji un uzņēmumi gūtu labumu. Vispārējais oficiālo pārkāpumu procedūru skaita samazinājums pēdējo piecu gadu laikā (no gandrīz 2 900 līdz 1 347) atspoguļo strukturētā dialoga „EU Pilot” ietvaros efektivitāti, ātri risinot iespējamos pārkāpumus iedzīvotāju un uzņēmumu labā. Nākamajā gadā Komisija plāno pilnībā īstenot savu Līgumu sargātājas lomu un pastiprināt sadarbību ar dalībvalstīm nolūkā novērst pārkāpumus, kas izriet no ES tiesību aktu pārkāpumiem, un nepieciešamības gadījumā paātrināt to novēršanu. Tajā pašā laikā Komisija turpina sniegt noderīgu informāciju par ES tiesībām iedzīvotājiem un uzņēmumiem un palīdzēt tiem risināt problēmas, turpinot darbu pie attiecīgajiem rīkiem, tādiem kā SOLVIT, un īstenojot iniciatīvas, kuru mērķis ir palielināt ES tiesību aktu radītos ieguvumus. Ar novēlotu transponēšanu saistīto pārkāpumu skaita pieaugums liecina par to, ka nekavējoša transponēšana joprojām ir problēma vairākās dalībvalstīs un tai nepieciešama efektīva Komisijas reakcija.

Labāka regulējuma programmas ietvaros Komisija vērsīs uzmanību uz ES tiesību aktu skaidrības, darbības un izpildāmības nodrošināšanu. Šo mērķi nevar sasniegt bez aktīva visu ES likumdošanas procesā iesaistīto pušu ieguldījuma. Lielāka uzmanība tiks pievērsta īstenošanas, pārvaldības un izpildes aspektiem gan Komisijas priekšlikumu sagatavošanas posmā, gan visā likumdošanas procesā.