LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 16.7.2009 
SEC(2009) 972 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
Priekšlikums Padomes Regulai par to, k ā Komisijai pazi ņo par ener ģētikas 
infrastrukt ūras invest īciju projektiem Eiropas Kopien ā, un Padomes Regulas 
(EK) Nr. 736/96 atcelšanu 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
{COM(2009) 361} 
{SEC(2009) 971}  
 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
1.1. Kāda ir probl ēma? 
 J āatrisina konsekventu datu un inform ācijas trūkums  par invest īciju 
projektiem (daž ādās to stadij ās) un ar šo tr ūkumu saist ītās problēmas. Lai cik 
uzticams ar ī nebūtu datu avots, ne vienm ēr tie ir piln īgi, precīzi vai piem ēroti 
konkrētajai anal īzei; piem ēram, EUROSTAT sniedz datus par iepriekš ējiem 
periodiem, bet invest īciju projektiem vajadz īgi dati/ inform ācija par turpm āko 
attīstību. Princip ā investīciju projektu uzraudz ību ES līmenī paredz Padomes 
Regula (EK) Nr. 736/96. Reizi gad ā Komisijai j āsaņem inform ācija par 
lielākajiem invest īciju projektiem vai noz īmīgākajiem lēmumiem, kas ietekm ē 
investīciju projektus, naftas, dabasg āzes un elektroener ģijas nozar ē. Taču šī 
regula vairs netiek konsekventi īstenota, turkl āt tā nav arī pielāgota pašreiz ējai 
situācijai enerģētikā. ES līmenī nav pieņemti citi horizont āli instrumenti. 
 Bez atbilstošiem datiem Komisija nesp ēj 
– analizēt iespējamo ES ener ģētikas infrastrukt ūras attīstību, noteikt 
potenciālos trūkumus un prognoz ēt turpmākās enerģijas piegādes,  
– vērtēt ES ener ģētikas politiku un politikas izstr ādē balstīties uz ofici āliem 
datiem, 
– veicināt informētību par ES ener ģētikas sistēmas iespējamo attīstību. 
 Svar īgi, jo īpaši šobr īd, ir uzraudz īt investīciju projektus un ES ener ģētikas 
sistēmas attīstību (t.i., analiz ēt) un pazi ņot datus (t.i., sniegt informat īvus 
paziņojumus) par tiem. Vajadz ība pēc ievērojamām investīcijām ES ener ģētikas 
infrastrukt ūrā ir ļoti aktuāla, taču par invest īciju projektu realiz āciju trūkst 
skaidrības, turkl āt situāciju vēl vairāk sarežģī pašreizējā ekonomikas un finanšu 
krīze. Kā minēts Otrajā stratēģiskajā enerģētikas pārskatā, ko Komisija pie ņēma 
2008. gad ā, šīs investīcijas ir nepieciešamas, lai apmierin ātu piepras ījumu pēc 
enerģijas nākamajos periodos, veicin ātu pāreju uz zemu oglek ļa emisiju 
tautsaimniec ību, labāk sagatavotos iesp ējamām enerģētikas krīzēm un pan āktu 
efektīvu iekšējā tirgus darb ību. 
1.2. Ko šī problēma visvair āk skar un k āpēc vajadz īga publisk ā sektora 
iejaukšan ās? 
 ES iest ādēm trūkst atbilstošu/ konsekventu datu par ener ģētikas infrastrukt ūras 
attīstību ES, kas ļautu novērtēt piedāvājuma/ piepras ījuma strat ēģisko līdzsvaru. 
Nozari var ietekm ēt nepietiekama inform ētība par ES ener ģētikas sist ēmas 
iespējamām turpmākajām tendenc ēm. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
 ES iest ādes ir izstr ādājušas jaunas r īcībpolitikas un iedibin ājušas regulat īvo 
struktūru, veidojot vidi, kur ā ekonomikas operatori pie ņem lēmumus par 
 
LV 3   LV investīcijām. Ir nepieciešams iesniegt datus par invest īciju projektu gaitu un tos 
uzraudzīt (t.i., analiz ēt). Tā kā arvien vair āk dominē ES/ reģionālais mērogs un 
ES līmeņa politika un t ā kā enerģētikas sektori arvien izteikt āk kļūst savstarp ēji 
saistīti un integr ēti, ar valsts vai sektora l īmeņa informāciju var nepietikt. 
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
 Padomes Regulas (EK) Nr. 736/96 p ārskatīšanai ir š ādi vispārējie mērķi: 
izveidot efekt īvu un praktisku zi ņošanas un uzraudz ības sistēmu, t.i., v ākt 
atbilstošus datus par invest īcijām ES ener ģētikas infrastrukt ūrā un ieviest 
mehānismu, kas ļautu inform ēt par anal īzes rezult ātiem dalībvalstis un nozares 
interesentus.  
4. POLITIKAS VARIANTI  
 Tika izskat īti četri varianti: 
– 0. variants – Status quo – Ener ģētikas infrastrukt ūras attīstības 
uzraudzība, izmantojot pašreiz ējās ziņošanas pras ības. Šajā variantā 
datus un inform āciju par invest īciju projektiem ES ener ģētikas infrastrukt ūrā 
iegūtu ar pašreiz ējiem ES zi ņošanas meh ānismiem un/ vai Komisija tos 
iegādātos. 
– 1. variants – Padomes Regulas Nr. 736/96 atcelšana. Atšķirībā no status 
quo šajā variantā Padomes Regulu Nr. 736/96 atce ļ, tāpēc ka trūkst 
panākumu regulas īstenošanā un tā vairs nesp ēj aptvert jauno ES ener ģētikas 
sistēmu. Pieņemot, ka ilgtermi ņā tirgus l īdzsvaros pied āvājumu un 
pieprasījumu, regul āru ziņošanu aizst ātu ar pētījumiem p ēc vajadzības ― ja 
konkrētu politikas l ēmumu pie ņemšanai vajadz īga analīze par ener ģētikas 
investīciju projektiem.   
– 2. variants – Ener ģētikas infrastrukt ūras attīstības uzraudz ība, 
izmantojot papildu zi ņošanas pras ības. Ziņošanas meh ānisms tiek 
pilnveidots un aktualiz ēts – piepras ītie dati atspogu ļo ES ener ģētikas sistēmas 
tendences, k ā arī tiek paaugstin ātas datu kvalit ātes prasības. Ziņošanas 
saistības pielāgo jaunākajiem noteikumiem ES ties ību aktos (piem ēram, datu 
iesniegšana ik p ēc diviem gadiem, uzraudz ība, ko paredz treš ā tiesību aktu 
paka par iekš ējo tirgu) un vienk āršo ― dalībvalstis var nesniegt šaj ā regulā 
paredzēto ziņojumu, ja attiec īgie dati ir pazi ņoti citā veidā (piemēram, 
ievērojot pašreiz ējos nozaru ties ību aktus), k ā arī uzņēmumus var atbr īvot no 
informācijas sniegšanas pien ākuma, ja dal ībvalstis tā nolemj un ja vajadz īgā 
informācija tiek nodrošin āta citā veidā. Papildus zi ņošanai noteikumos 
paredz, ka Komisija datus analiz ē un ka datus var publiskot, iz ņemot, ja tie ir 
komerciāli sensitīvi. 
– 3. variants – Ener ģētikas infrastrukt ūras attīstības uzraudz ība, 
izmantojot jaunas, noš ķirtas un piln īgas ziņošanas pras ības. Atšķirībā no 
2. varianta šaj ā gadījumā paredzēta atseviš ķa integrēta ziņošanas un 
uzraudzības sistēma. Dalībvalstīm jāpaziņo un jāvalidē visa Komisijas pras ītā 
 
LV 4   LV informācija neatkar īgi no citiem ES l īmeņa ziņošanas vai uzraudz ības 
mehānismiem.  
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Pilnīgāka un stingr āka ziņošanas sist ēma īstermiņā palielinās datu pieejam ību un uzlabos 
Komisijai pazi ņoto datu un inform ācijas kvalit āti. Kļūs iespējams regul āri analizēt 
situāciju, kā arī palielināsies pārredzamība. Vidējā termiņā un ilgtermi ņā investori 
novērtētu konsekventas ES pieejas izstr ādi un pārskatu par ES ener ģētikas sistēmas 
paredzamo att īstību, analīzi pamatojot uz prec īzu un atbilstošu inform āciju, jo seviš ķi, ja 
šī informācija atklāj investīciju projektus kav ējošus šķēršļus, piemēram, nepamatotas 
atļauju izsniegšanas proced ūras vai kred ītu nepieejam ību. Ja Komisijas r īcībā būtu labāka 
informācija, tā varētu veicināt paraugprakses izplat īšanu. 
Par atbilstoš ākiem var uzskat īt 2. un 3. variantu. Tie pied āvā vērtīgu materi ālu diskusij ām 
starp publisko p ārvaldi un iesaist ītajām aprind ām, analiz ējot turpm ākās attīstības 
tendences, invest īciju projektus un konstat ētos invest īcijas kavējošos šķēršļus. 
Maksimālās administrat īvās izmaksas (tostarp uz ņēmumiem, 27 dal ībvalstīm un 
Komisijai), ko rad ītu pilna zi ņošanas sist ēma, kuru ieviestu ar p ārskatīto Padomes 
Regulu Nr. 736/96, tiek l ēsta ap pusmiljonu euro. Ta ču praktiski maksim ālās izmaksas 
neradīsies, jo dažu datu v ākšanu dal ībvalstīm paredz ar ī citu tiesību aktu pras ības. 
6. VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
Pēc efektivit ātes, rezultativit ātes un konsekvences krit ērijiem lab ākie rādītāji ir 
2. variantam, kas vissekm īgāk realizētu izvirzītos Padomes Regulas 736/96 p ārskatīšanas 
mērķus. Šajā variantā tiktu izveidota integr ēta un situ ācijai atbilstoša strukt ūra, kas 
apvieno zi ņošanu un uzraudz ību ES līmenī. Minētajā scenārijā var izmantot valid ētus 
datus, tādējādi paaugstinot datu uzticam ību un ļaujot tos sal īdzināt. Tiek ņemtas vērā 
pašreizējās ziņošanas saist ības, kas var b ūt noderīgi, jo ļauj izvair īties no dubulta darba 
un samazin āt nozares un dal ībvalstu administrat īvo slogu. Šis variants ir proporcion āls. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Jaunā ziņošanas un uzraudz ības mehānisma ietekme tiks nov ērota šādos aspektos ― to 
dalībvalstu skaits, kas iev ēro ziņošanas saist ības, un sav ākto datu kvalit āte, pilnīgums un 
atbilstība. Paredz ēts uzraudz īt arī ieinteresēto aprindu l īdzdalību uzraudz ības mehānismā 
(interese par anal ītiskajiem zi ņojumiem, dal ība sanāksmēs utt.) un to, k ā ES iestādes un 
citi interesenti izmanto š ī mehānisma rezult ātus.