Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Luksemburgas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam /* COM/2012/0315 final - 2012/ () */





Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Luksemburgas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas[3], ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu, apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, tā kā: (1) Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju „Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. (2) Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm[4], kas kopā veido ,,integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. (3) Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu par Luksemburgas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam. (4) Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju „Eiropa 2020”. Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu[5], kurā tā neidentificēja Luksemburgu kā vienu no dalībvalstīm, par kurām būtu jāizstrādā padziļināts pārskats. (5) Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes finanšu stabilitātes un fiskālās konsolidācijas nodrošināšanai un rīcību izaugsmes palielināšanai. Tā uzsvēra nepieciešamību turpināt diferencētu un uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālu ekonomikas kreditēšanu, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt problēmas, kas saistītas ar bezdarbu un krīzes sociālajām sekām, kā arī modernizēt publisko pārvaldi. (6) Eiropadome 2012. gada 2. martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā "Euro plus", laikus nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. (7) Luksemburga 2012. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2012. gada stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. (8) Balstoties uz 2012. gada stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kas ir programmā iekļauto budžeta prognožu pamatā, ir ticams. Programmas scenārijs 2012. un 2013. gadam ir jo īpaši tuvs Komisijas 2012. gada pavasara prognozei. Vidēja termiņa deficīta prognozes drīzāk atbilst optimistiskam izaugsmes scenārijam, kas paredz augstāku rādītāju nekā potenciālā izaugsme, tomēr joprojām ir ievērojami zemākas par vēsturiskajiem vidējiem rādītājiem. Programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir samazināt deficītu no 1,5% 2012. gadā līdz 0,9% 2014. gadā, piemērojot konsolidācijas pasākumus aptuveni 1,2% apmērā no IKP, un atstāt lielākas manevru iespējas negatīvu satricinājumu gadījumā. Programmā ir apstiprināts iepriekšējais vidēja termiņa mērķis (VTM) – strukturāls pārpalikums 0,5 % apmērā. Tomēr šo VTM nevar uzskatīt par atbilstošu Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, jo, pamatojoties uz pašreizējo politiku un prognozēm, šajā VTM pietiekami nav ņemtas vērā novecošanas radītās netiešās saistības, lai gan parāda apjoms ir zem Līgumā minētās atsauces vērtības. Turklāt, pamatojoties gan uz Komisijas 2012. gada pavasara prognozi, gan programmā iekļauto (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci, Luksemburga no 2012. gada ievērojami novirzītos no sava VTM. Sagaidāms, ka valdības izdevumu pieauguma rādītājs, neierēķinot diskrecionāro ieņēmumu pasākumus, ievērojami pārsniegs Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto izdevumu kritēriju. Valdības bruto parāds 20 % IKP apmērā ir zem Līgumā minētās atsauces vērtības. (9) Luksemburgas valdība 2012. gada 20. janvārī pieņēma likumprojektu par pensiju sistēmas reformu gan privātajā, gan publiskajā sektorā. Ar reformu ieviestu dažus koriģējošus mehānismus, kurus piemērotu gadījumā, ja shēmas finansiālā situācija attīstītos nelabvēlīgi, un reformā ir paredzēti ļoti dāsnās pabalstu aprēķina metodes pielāgojumi. Tomēr jaunā aprēķināšanas metode tiks ieviesta ļoti ilgā laikposmā, proti, 40 gadu laikā. Turklāt priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas pamatā paliek neskartas, un nav ierosināti jauni pasākumi, lai likumā noteikto pensijas vecumu piesaistītu paredzamajam mūža ilgumam. Kopumā Luksemburga sper soļus pareizā virzienā, tomēr ierosinātā reforma, šķiet, nesniedz pietiekamas garantijas publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspējai. (10) Valsts parlaments 2012. gada janvārī pieņēma likumu par algu automātiskās indeksācijas piemērojuma ierobežošanu 2012.–2015. gadā, lai kāpinātu Luksemburgas ekonomikas konkurētspēju. Tomēr papildus iespējamām atsauces indeksa izmaiņām valdība nav paziņojusi nekādus plānus par algu noteikšanas sistēmas pastāvīgu pārskatīšanu. Lai arī Luksemburgas ražīgums pašlaik ir ļoti augsts, rīcības brīvība attiecībā uz ražīguma pieaugumu kļūst mazāka. Lai saglabātu Luksemburgas ekonomikas konkurētspēju ilgākā laika posmā, būs pastāvīgi jāpārskata algu noteikšanas sistēma, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un ievērojot valstī pieņemto praksi. (11) Luksemburga ir veikusi dažus būtiskus un ticamus pasākumus, lai samazinātu savu samērā augsto bezdarba līmeni jauniešu vidū. Tomēr, lai atvieglinātu jauniešu integrāciju darba tirgū, ir vajadzīga saskaņota stratēģija, kuras mērķis cita starpā ir pastiprināt sadarbību starp pašvaldībām un uzlabot nodarbinātības dienestu efektivitāti. Turklāt gados jauni darba meklētāji (jo īpaši tādi, kuriem ir zemāks izglītības līmenis) gūtu labumu no lielākiem ieguldījumiem apmācībā un izglītībā. (12) Paredzams, ka Luksemburgai būs grūti sasniegt savu 2020. gada mērķi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma jomā. Saskaņā uz jaunākajām 2020. gada prognozēm, kuru pamatā ir pašreizējie pasākumi, ir paredzams, ka nozarēs, uz kurām neattiecas emisiju kvotu tirdzniecības sistēma (ETS), Luksemburga 2005.–2020. gadā palielinās savas emisijas par 9 % salīdzinājumā ar samazinājuma mērķi (20 %). Autotransporta nozare ir būtiskākais emisiju avots, un tai ir liels emisiju samazināšanas potenciāls. Transporta degvielas cena joprojām ir viena no zemākajām Eiropas Savienībā, kas sekmē ,,degvielas tūrismu” un rada negatīvu ārējo ietekmi piesārņojuma un satiksmes pārslogotības ziņā. Ir vajadzīgi papildu politiski pasākumi, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo citādi būs jāizmanto dārgi elastības mehānismi. (13) Luksemburga ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu "Euro plus". Saistības un 2011. gadā iesniegto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas uzlabošanu, nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu un finansiālās stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi to saistību īstenošanu, ko Luksemburga uzņēmās saskaņā ar paktu ,,Euro plus”. Ieteikumos ir ņemti vērā šā izvērtējuma rezultāti. (14) Komisija Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi visaptverošu Luksemburgas ekonomikas politikas analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Luksemburgā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi Eiropas pusgada ietvaros ir atspoguļoti 1.–5. ieteikumā turpmāk. (15) Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Luksemburgas 2012. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums[6] ir īpaši atspoguļots turpmāk izklāstītā ieteikuma 1. punktā. IESAKA Luksemburgai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi. 1. Saglabāt stabilu fiskālo stāvokli, koriģējot jebkādas novirzes no vidēja termiņa budžeta mērķa, lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, jo īpaši ņemot vērā novecošanas radītās netiešās saistības. Tālab nostiprināt un stingri īstenot ar pietiekami precizētiem pasākumiem papildinātu budžeta stratēģiju 2013. gadam un turpmākam laikam, tostarp izpildīt izdevumu kritēriju. 2. Palielināt ierosinātās pensiju reformas ietekmi, paātrinot to pasākumu īstenošanu, kuri samazina ar novecošanu saistītos izdevumus, veikt papildu pasākumus, lai paaugstinātu vecāka gadagājuma darba ņēmēju līdzdalību darba tirgū (jo īpaši samazinot priekšlaicīgas pensionēšanās apmēru), un īstenot pasākumus ar mērķi piesaistīt likumā noteikto pensijas vecumu paredzamajam mūža ilgumam, lai nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēju. 3. Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un ievērojot valstī pieņemto praksi, veikt turpmākus pasākumus, lai reformētu algu noteikšanas un algu indeksēšanas sistēmu, lai saglabātu Luksemburgas ekonomikas konkurētspēju ilgākā laika posmā, pirmkārt, saglabājot pašreizējo viena gada indeksēšanas intervālu pēc 2014. gada, un samazinot enerģētikas un citu nenoturīgu faktoru ietekmi uz indeksu. 4. Turpināt centienus, lai samazinātu bezdarba līmeni jauniešu vidū, pastiprinot ieinteresēto personu iesaisti un pastiprinot apmācības un izglītības pasākumus (jo īpaši attiecībā uz jauniešiem ar zemāku izglītības līmeni) ar mērķi panākt, ka jauniešu prasmes labāk atbilst pieprasījumam darba tirgū. 5. Nodrošināt, ka tiks sasniegti mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas nozarēs, uz kurām neattiecas ETS (emisiju kvotu tirdzniecības sistēma), jo īpaši padarot nodokļu sistēmu videi draudzīgāku. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. [2] COM(2012) 315 final. [3] P7_TA(2012)0048 un P7_TA(2012)0047. [4] Padomes 2012. gada 26. aprīļa Lēmums 2012/238/EK [5] COM(2012) 68 final. [6] Saskaņā ar 5. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97.