EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 14.12.2011 
SEC(2011) 1563 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT 
Pavaddokuments dokumentam  
Proposal for a REGULATION OF THE CO UNCIL establishing for the period 2014-
2020 the programme "Europe for Citizens " to promote Euro pean citizenship 
{COM(2011) 884 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1562 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. KOPSAVILKUMS  
1.1. Problēmas defin ēšana 
Ļoti nozīmīgi un svar īgi ir veicin āt un atbalst īt pilsoņu plašāku iesaist īšanos Eiropas 
Savienībā un tās vērtībās. Tas ietver gan nepieciešam ību palielin āt pilsoņu līdzdalību 
aktuālajos notikumos, gan nepieciešam ību veicin āt plašāku izpratni par Eiropas Savien ības 
vēsturi un t ās aizsākumiem divu briesm īgu pasaules karu atska ņā. Iepriekš ējās pilsoņiem 
paredzētās programmas veiksm īgi risināja šīs problēmas, tom ēr ir ļoti būtiski turpin āt šo 
darbu ES l īmenī, lai pievērstos šiem jaut ājumiem. 
Šajā programm ā īpaša uzman ība ir piev ērsta tam, ka sabiedriskaj ām organiz ācijām — 
vispārējas nozīmes organiz ācijām, dažāda veida NVO, ieinteres ēto pušu organiz ācijām, 
dažādām starpnieku grup ām — nav iesp ēju ES viet ējā, reģionālā un valstu l īmenī uzsākt 
un/vai ietekm ēt atklātas debates par ES jaut ājumiem, kas var tikt interpret ētas visas Eiropas 
mērogā. Kamēr pastāv šis šķērslis, pilso ņi netiek mudin āti saistīt un paplašin āt savas saist ības 
un iesaist īšanos attiec ībā uz demokr ātijas principiem Eiropas l īmenī. Lielāka izpratne par ES, 
zināšanas par Eiropas Savien ības vēsturiskajiem pamatiem un v ērtībām, kā arī zināšanas par 
to, kā ES politikas ietekm ē cilvēku ikdienas dz īvi, ļauj pilsoņiem pilnībā izmantot ES 
pilsonības sniegt ās priekšroc ības, kā arī saistīt sevi ar ES īstenotajiem m ērķiem. 
Programmas m ērķis ir, izmantojot starpniekus, v ērsties pie plaš ākām pilsoņu grupām, kas 
parasti nem ēģina ietekm ēt vai iesaist īties ES jaut ājumu risin āšanā, un atvieglot to 
iesaistīšanos diskusij ās par tematiem, kas saist īti ar ES p āri valstu robež ām, vai ar Eiropas 
dimensiju. T ādēļ ir vajadz īga horizont āla pieeja, kuras nol ūks nebūtu aizstāt specifiskus 
dialogus vai konsult āciju procesus ES l īmenī, bet gan rosin āt pilsoņus vietējā līmenī debatēt 
par konkr ētiem Eiropas noz īmes jautājumiem. 
Pašreizējā programma “Eiropa pilso ņiem” laikposmam no 2007. l īdz 2013. gadam ir svar īgs 
instruments, kas nodro šina ietvaru pilso ņu plašākai līdzdalībai ES liet ās. Tomēr tā ir jābalsta 
uz turpmāku intervenci, lai sniegtu stimulu pilso ņu līdzdalību ES liet ās, un reālu katalizatoru 
ES pilsoņu apvienībām, lai tās šajās lietās tiktu vair āk iesaistītas.  
Ambiciozais uzdevums, ko jaun ā programma “Eiropa pilso ņiem” pied āvā risināt, sastāv no 
šādām trim da ļām: 
(1) veicināt pilsonisk ās sabiedrības iespējas piedal īties ES politikas veidošanas procesos; 
(2) izveidot atbalstoš ās struktūras, lai politikas veidot ājus attiecīgajos līmeņos inform ētu 
par šādu debašu rezult ātiem, un; 
(3) piedāvāt pilsoņiem iespēju piedalīties debat ēs un diskusij ās par jaut ājumiem, kas 
attiecas uz ES, tostarp ar ī no vēsturiska skata punkta. 
Šīs programmas m ērķis ir vietējā, reģionālā un dalībvalstu līmenī veidot atkl ātākas debates 
par ES jaut ājumiem, kas var tikt interpret ētas visas Eiropas m ērogā. Programmas m ērķis ir 
aptvert pēc iespējas plašākas pilsoņu grupas — tos pilso ņus, kas parasti nem ēģina ietekm ēt 
vai iesaist īties ES jaut ājumu risin āšanā —, izmantojot plašu organiz āciju tīklu, lai spertu 
pirmos so ļus virzien ā uz iesaist īšanos, neatkar īgi no tā, kāds ir šis (ar ES saist ītais) temats vai 
formāts, ja vien š īs darbības notiek starpvalstu l īmenī, vai arī tām ir Eiropas dimensija. 
 
LV 3   LV Pateicoties min ētās programma horizont ālajai pieejai, t ās nolūks nav aizst āt citas iniciat īvas, 
vai dublēt konsultācijas ES l īmenī, bet pamatl īmenī rosināt pilsoņus debatēt par konkr ētiem 
Eiropas noz īmes jautājumiem un veicin āt to lielāku līdzdalību ES liet ās. 
Programma tiks veidota, ņemot vērā pašreizējās programmas “Eiropa pilso ņiem” (2007.–
2013.) anal īzi, attiecībā uz nākamās programmas noform ējumu, ievirzi, ietekmi un redzam ību 
sociālā un ģeogrāfiskā nozīmē, ietekmes anal īzi un novērtēšanas/izplat īšanas meh ānismiem. 
1.1.1.  Finanšu sh ēma 
Ierosinātais finanšu ietvars tika izveidots 2011. gada 29. j ūnijā, kad Eiropas Komisija 
iepazīstināja ar savu daudzgadu finanšu sh ēmu (DFS) laikposmam no 2014. –2020. gadam. 
Paredzamais budžets, kas tika pie ņemts turpm ākai programmai “Eiropa pilso ņiem”, bija 
EUR 203 miljoni, ar pl ānoto sadal ījumu EUR 29 miljoni gad ā.  
1.2. Subsidiarit āte 
Līguma par Eiropas Savien ību (LES) 11. pant ā ir noteikts, ka ES iest āžu uzdevums ir 
nodrošināt pilsoņiem un apvien ībām, kas tos p ārstāv, iespēju izteikt savus viedok ļus visās 
Savienības darbības jomās un publiski apmain īties ar tiem. Min ētajā pantā ir noteikts min ēto 
iestāžu pienākums uztur ēt atklātu, pārredzamu un past āvīgu dialogu ar min ētajām apvienībām 
un pilsonisko sabiedr ību, Komisijas pien ākums organiz ēt plašas konsult ācijas ar 
ieinteresētajām pusēm, un ar šo pantu tiek ar ī ieviesta Pilso ņu iniciatīva. Turklāt Līguma par 
Eiropas Savien ības darbību (LESD) 20. pant ā ir aprakst ītas tiesības, kas izriet no ES 
pilsonības. Lai pilso ņi pilnībā varētu izmantot š īs tiesības, svarīgs priekšnosac ījums ir lab āka 
izpratne par ES. 
Lai nodrošin ātu minēto Līguma noteikumu izpildi, ir j ānodrošina atbilstoši l īdzekļi. 
Programma “Eiropa pilso ņiem” ir viens no š ādiem līdzekļiem, gluži t āpat kā Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regula Nr. 211/2011 par pilso ņu iniciatīvu ir cits l īdzeklis. 
Līgumi aicina Eiropas Savien ību “dot pilso ņiem un apvien ībām, kas tos p ārstāv, iespēju 
izteikt savus viedok ļus visās Savienības darbības jomās”, un “uztur ēt atklātu, pārredzamu un 
pastāvīgu dialogu ar min ētajām apvien ībām un pilsonisko sabiedr ību”. Tajā laikā, kad liels 
programmu un ES prakšu skaits nodr ošina dialogus nozaru politikas jom ās, programma 
“Eiropa pilso ņiem” šo iesp ēju piedāvā horizont ālā griezum ā. Tādējādi programm ā tiek 
ievērots subsidiarit ātes princips. Šos uzdevumus iesp ējams realiz ēt vienīgi ES, bet ne 
atsevišķu dalībvalstu līmenī. 
Minētā programma ar ī ievēro proporcionalit ātes principu. Programma (pret ēji ieteikumam) 
nodrošina elast īgu instrumentu, uz l īdzvērtīgiem nosac ījumiem ir atv ērta visiem dal ībniekiem, 
piedāvā iespēju palielin āšanu un piem ērojas main īgajai politiskajai situ ācijai. 
1.3. Iniciatīvas mērķi 
Vispārīgais programmas m ērķis ir šāds: “stiprin āt piemiņu un palielin āt sabiedrisk ās 
līdzdalības iespējas ES”. Tas nodrošin ās, lai viet ējā, reģionālā un dalībvalstu līmenī veidotu 
atklātākas debates par ES jaut ājumiem, kas var tikt interpret ētas visas Eiropas m ērogā, un ar 
to saistītai nepieciešam ībai izveidot atbalstošas strukt ūras, lai šo debašu rezult ātus darītu 
zināmus politikas veidot ājiem attiec īgajos līmeņos. Šajā ziņā programma veicin ātu pilsoņu 
organizāciju iesp ēju palielin āšanos, lai to biedrus un plaš āku sabiedr ību iesaist ītu ES 
demokrātiskajā dzīvē. Īpašie mērķi ir šādi: 
 
LV 4   LV (1) veicināt debates, p ārdomas un sadarb ību attiecībā uz vēsturisko atmi ņu, ES 
integrāciju un vēsturi; 
(2) veicināt iedzīvotāju izpratni un iesp ējas piedal īties ES politikas veidošanas 
procesos, un veicin āt solidarit ātes, sabiedrisk ās iesaistīšanās un brīvprātīgā 
darba iesp ējas ES līmenī. 
1.3.1.  Darbības mērķi 
Pēc konkrētu mērķu uzskait īšanas, kas ierosin āti jaunajai (iepriekšmin ētai) programmai, ir 
jāpiemēro jauna operat īvo mērķu kopa. Šo m ērķu īstenošana palielin ās Komisijas iesp ējas 
noteikt stingr ākus rādītājus, un pēc tam spēt objektīvi un sīkāk konstatēt progresu un ietekmi. 
(1) Atbalstīt organiz ācijas, lai veicin ātu debates un pas ākumus attiec ībā uz 
vēsturisko atmi ņu, Eiropas v ērtībām un vēsturi. 
(2) Atbalstīt vispārējas nozīmes Eiropas organiz ācijas, starpvalstu partner ību un 
tīklus, lai veicin ātu iedzīvotāju sadarbību ES jaut ājumos. 
(3) Horizontālais griezums: anal īze, projekta rezult ātu izplatīšana un izmantošana, 
izmantojot iekš ējās un ārējās darbības.  
1.4. Politikas varianti 
(4) Pēc pirmās ieinteres ēto pušu apspriedes, kas notika 2010. gada 22. j ūnijā, un 
laikposmā pirms Ietekmes nov ērtējuma ziņojuma tika analiz ēts liels skaits daž ādu 
atbilžu uz 1. sada ļā formulēto problēmu. Tika izv ēlēti un virz īti tālākai izskat īšanai 
trīs galvenie politikas varianti un to attiec īgie pakārtotie varianti: 
(1) turpināt programmu “Eiropa pilso ņiem” tās pašreizējā formā; 
(2) turpināt programmu “Eiropa pilso ņiem” main ītā, “pārstrādātā” formā. Tika 
izskatītas četras papildiesp ējas: 
– jaukta pieeja; 
– atbalsts tikai liel ākajām dotācijām; 
– plašāks ģeogrāfiskais pārklājums; 
– konsultāciju instruments; 
(3) decentraliz ēt programmu “Eiropa pilso ņiem” gad ījumā, ja pēc 2013. gada 
31. decembra, kad beigsies pašreiz ējā programma, nesekos neviena cita ES 
mēroga programma. Tika apsv ērtas šādas četras alternat īvas, decentraliz ētas 
pieejas: 
– uz dalībvalstīm balstīta pieeja; 
– vienīgi uz komunik āciju balstīta pieeja; 
– nozaru pieeja; 
 
LV 5   LV – apvienošana ar citu programmu.  
1.5. Variantu sal īdzinājums 
Tika veikts tr īs variantu, tostarp to attiec īgo pakārtoto variantu, sal īdzinošs nov ērtējums. 
Turpmāk ir aprakst īti rezultāti. 
1.5.1.  Programmas turpin āšana tās pašreizējā formā 
Šis variants, iesp ējams, var ētu tikt uzskat īts par nepietiekamu, ņemot vērā Komisijas 
apņemšanos izvirz īt pilsoņus Eiropas procesa centr ā, jaunos demokr ātiskos principus, kas tika 
ieviesti līdz ar Lisabonas l īguma stāšanos spēkā, un ņemot vērā kritiku par pašreiz ējās 
programmas p ārāk ierobežotajiem l īdzekļiem. Lai turpin ātu programmu, taj ā ir jāveic 
strukturālas izmai ņas, kas veicina produktivit ātes, efektivit ātes unilgtsp ējīguma 
palielināšanos, pret ējā gadījumā nebūs iespējams pārvarēt pašreiz ējo situāciju, kurai 
raksturīgas neizpild ītas prasības un nerealiz ēta kopdarb ība. 
1.5.2.  Pārstrādātas programmas pie ņemšana 
2. variant ā tiek ieteikts main īt programmu. T ā tiktu īstenota, piem ērojot efekt īvāku 
programmas arhitekt ūru, un rezult ātu pastiprin ātu izmantošanu. Š ī jaunā arhitektūra būs 
veidota no div ām sadaļām — “Vēsturiskā atmiņa un Eiropas pilson ība”, un “Demokr ātiskā 
iesaistīšanās un sabiedrisk ā līdzdalība” —, kas nodrošin ās labāku kopdarb ību starp daudz ām 
dažādām iesaist ītajām organiz ācijām, lielāku elastību pretendentiem attiec ībā uz viņu 
priekšlikumu izstr ādi projektam vai iniciat īvai (atsakoties no š īs programmas 4 darb ību 
pieejas). Jaunais starpn ozaru elements “Valoriz ācija” atsauksies uz visaptverošaj ām bažām 
attiecībā uz rezultātu optimiz ēšanu. Tika izskat ītas četras papildiesp ējas: 
1. papildiesp ēja “Jauktā pieeja” visp ārējo prioritāti piešķirtu rezult ātiem: 
(1) samazinot vienreiz ējus pilsētu sadraudz ības projektus l īdz minimumam un 
pārveidojot tos vair āku partneru projektos, kur iem ir skaidra tematiska 
orientācija, zināma politiska ietekme un ilgtermi ņa derīgums;  
(2) iekļaujot inovat īvus pilso ņu projektus un atbalsta pas ākumus programmas 
kopējā vairāku partneru projekta da ļā; 
(3) panākot atbilstošu l īdzsvaru starp darb ības dotācijām, kas tiek pieš ķirtas ideju 
laboratorij ām un ES pilsonisk ās sabiedr ības organiz ācijām, un pieš ķirto 
subsīdiju skaitu un l īmeni; 
(4) palielinot pilsonisk ās sabiedrības projektu strat ēģisko fokusu, atlasot liel ākus 
un ilgtermi ņa projektus, kuri paredz konkr ētu ieguld ījumu un nodrošina
 konkrētu ideju iek ļaušanu lēmumu pie ņemšanas proces ā; 
(5) palielinot pieejamos l īdzekļus tiem projektiem, kas saist īti ar vēsturisko atmi ņu 
(un paplašinot darb ību lauku, kas tiek veiktas šaj ā jomā), un nodrošinot 
iespējas tiem projektiem, kas saist īti ar ES vērtībām un ES integr ācijas vēsturi; 
(6) attīstot redzam ības/valoriz ācijas darb ības kā starpnozaru programmas 
elementu. 
 
LV 6   LV 2. papildiesp ēja “Atbalsts tikai liel ākajām dotācijām” (EUR 300 000–500 000/vienam 
projektam) noz īmētu apjomrad īto ietaupījumu un iesp ēju izmantot vair āk struktur ētas darba 
programmas, bet tai ir b ūtisks trūkums – ir ļoti maz tādu organiz āciju, kurām ir vajadz īgās 
tehniskās un organizatorisk ās iespējas vadīt liela apjoma projektus. 
3. papildiesp ēja “Plašāks ģeogrāfiskais pārklājums” paplašin ātu šīs diskusijas robežas l īdz 
“universālām vērtībām/cilvēktiesībām”, un taj ā piedalīties tiktu ar ī uzaicinātas kaimiņvalstis. 
Šai papildiesp ējai ir divi tr ūkumi – tai b ūtu vajadz īgs ievērojami liel āks budžets. Turkl āt 
diskusijas par “univers ālām vērtībām/cilvēktiesībām” varētu aptvert tik plašu m ērogu, ka 
īpašos mērķus vairs neb ūtu iespējams formul ēt. 
4. papildiesp ēja “Konsult āciju instruments” izmantotu šo programmu k ā izmēģinājuma vietu 
galvenajiem ES politikas virzieniem un/vai uzdevumiem, piem ēram, izveidojot un finans ējot 
iedzīvotāju grupas, kas koment ētu noteiktus jaut ājumus. Izmantojot š ādu pieeju, ES iest ādes 
varētu gūt labāku izpratni par svar īgākajiem jaut ājumiem, un k ā savus nodomus efekt īvāk 
paziņot iedzīvotājiem. Tā nodrošin ātu arī konkrētu saikni starp programmu un politikas 
veidošanu. Š īs papildiesp ējas trūkums – tai b ūtu vajadz īgs ievērojami liel āks budžets, vai 
līdzekļi būtu jāatņem citiem l īdzdalības avotiem. 
1.5.3.  3. variants: programmas decentraliz ācija 
Salīdzinot ar 1., 2. un 3. variantu, “programmas decentraliz ēšanai” būtu vājākā ietekme uz 
vajadzībām, kas tika noteiktas 1. sada ļā. Tika analiz ētas vairākas papildiesp ējas, taču tās visas 
tika atmestas. 
1. papildiesp ēja “Uz dal ībvalstīm balstīta pieeja” politisk ās līdzdalības un sabiedrisk ās 
iesaistīšanās attīstību saistībā ar kopējām ES vērtībām atstātu dalībvalstu zi ņā. ES pārvaldības 
ziņā tas nozīmētu pilnīgu decentraliz āciju un vienk āršošanu. Tas noz īmētu arī iespēju ES 
debates piln ībā piemērot dalībvalstu jaut ājumiem un perspekt īvām. Taču tas noz īmētu arī 
nopietnu risku ierobežot jaut ājumu loku ar tiem jaut ājumiem, kas aktu āli tikai atseviš ķām 
dalībvalstīm. ES m ēroga jumta organiz ācijas un ES l īmenī organizētās ideju laboratorijas 
nesniegs nek ādu politisko ieguld ījumu ES iest ādēm. Tāpat arī nebūs iespējams stimul ēt ES 
mēroga debates. 
2. papildiesp ēja “Vienīgi uz komunik āciju balstīta pieeja” noz īmētu ierobežot visp ārējo mērķi 
tikai ar komunik āciju, lai sniegtu inform āciju par ES misiju  un politiku, un atst āt līdzdalības 
dimensiju viet ējiem līmeņiem. Šī pieeja ierobežotu ietekmi uz ES budžetu. Taj ā pašā laikā 
pastāvētu risks, ka t ā varētu novest pie politisko jaut ājumu “nacionaliz ācijas”, un t ā varētu 
neatbilst vajadz ībai nodrošin āt vairāk uz līdzdalību vērstu pieeju ar augšup ēju ieguldījumu, lai 
labāk reaģētu uz iedz īvotāju vajadzībām. 
3. papildiesp ēja “Nozaru pieeja” noz īmētu, ka inform ācijas un konsult āciju mērķus arī 
turpmāk varētu sasniegt vien īgi ar nozaru dialogu starpniec ību: atseviš ķi ĢD konsult ē savas 
attiecīgās ieinteres ētās puses. Debates b ūtu jākoncentrē uz nozares jaut ājumiem katr ā politikas 
jomā. Horizont ālā instrumenta tr ūkuma gad ījumā šī iespēja ierobežotu politisko ieguld ījumu 
no ES m ēroga jumta organiz ācijām un ideju laboratorij ām, kas organiz ētas ES līmenī. 
Iespējas atbalst īt sabiedrisk ās līdzdalības iespēju palielin āšanu būtu ierobežotas, bet iesp ēju 
atbalstīt ES mēroga debates par atskaites punktiem Eiropas v ēsturē nebūtu vispār. 
Jāatzīmē, ka programma “Eiropa pilso ņiem” ir horizont āls instruments, kura nol ūks nav 
aizstāt esošās dialogu vai konsult āciju formas, bet gan papildin āt tās. 
 
LV 7   LV 4. papildiesp ēja “Apvienošana ar citu programmu”. Tika apsv ērta apvienošanas iesp ēja ar 
iecerēto Tieslietu ĢD programmu, kas aptver tiesiskumu un pilson ību, taču pēc šo divu ĢD 
rūpīgas pārbaudes š ī iecere tika atmesta, apšaubot to iesp ējamo kopdarb ību, ņemot vērā 
dažādos uzdevumus un m ērķa grupas. 
Lai gan iecere par programmas decentraliz āciju autom ātiski netika atmesta, j āuzsver, ka t ā 
maksātu dārgi, un b ūtu pretrun ā ar Komisijas l ēmumu par DFS laikposmam no 2014.–
2020. gadam, sastopoties ne tikai ar sp ēcīgu opozīciju no daž ādām nozarēm, bet arī atstājot 
tukšumu sabiedrisk ās līdzdalības un līdzdalības pilson ības atbalst īšanā Eiropas l īmenī. Tā 
nozīmētu svarīga instrumenta zaud ēšanu sabiedrisk ās līdzdalības veicin āšanai situ ācijā, kad 
neviens no l īdzīgiem, esošiem horizont ālajiem instrumentiem š īs vajadzības nevar apmierin āt. 
Vairāku citu instrumentu nol ūks ir sekm ēt dialogu starp ES iest ādēm un pilso ņiem, taču 
vienīgi to attiec īgo nozaru politikas virzienu robež ās. 
Nobeigum ā, labākais risin ājums ir 2. varianta “P ārstrādātā programma” 1. papildiesp ēja 
“Jauktā pieeja”.  
1.6. Ietekmes nov ērtējums 
1.6.1.  Programmas ietekme uz izmaks ām 
Eiropas Komisija 2011. gada 29. j ūnijā pieņēma priekšlikumu daudzgadu finanšu sh ēmai 
(DFS) 2014.–2020. gadam1. Paredzamais budžets, kas tika pie ņemts turpm ākai programmai 
“Eiropa pilso ņiem”, bija EUR 203 miljoni, ar pl ānoto sadal ījumu EUR 29 miljoni gad ā. 
Salīdzinot ar pašreiz ējo programmu (EUR 215 miljoni ), tas ir neliels samazin ājums. Šaj ās 
summās nav ņemtas vērā turpmākās korekcijas, veicot indeks āciju. 
1.6.2.  Rezultāti, kas saist īti ar izdevumiem 
Programmas rezult ātos būs ietverti projektu dot ācijas (aptuveni 600 gad ā, ar aprēķinātajām 
izmaksām EUR 15 miljoni/gad ā), darbību dotācijas (aptuveni 90 gad ā, ar aprēķinātajām 
izmaksām EUR 10 miljoni/gad ā), un pakalpojumu l īgumi (aptuveni 5 gad ā, ar aprēķinātajām 
izmaksām EUR 1 miljons/gad ā). Galvenais iemesls, k āpēc tika ierosin āta “vienm ērīga” 
rezultātu sadale programmas period ā (2014.–2020. g.) ir tas, ka programma “Eiropa 
pilsoņiem” tiek uzskat īta par “nobriedušu” programmu — nav apzin āti un prognoz ējami 
kulminācijas punkti. Vajadz ība turpmāk iesaistīt pilsoņus ES liet ās ir pastāvīga. 
Aprēķinātajā summā EUR 29 miljoni/gad ā būs iekļautas arī izpildaģentūras administrat īvās 
izmaksas (aptuveni EUR 3 miljoni/gad ā) programmas vad īšanai. 
1.6.3.  Ietekme uz darbiniekiem 
Balstoties uz pašreiz ējās programmas “Eiropa pilso ņiem” vadīšanas pieredzi, tiek pl ānots, ka 
jaunajam instrumentam b ūs nepieciešami: 
– 9 ierēdņi vai pagaidu darbinieki; 
                                                 
1 COM(2011)500 I A “Budžets strat ēģijai “Eiropa 2020”” – I da ļa - Komisijas pazi ņojums Eiropas 
Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai; 
COM(2011)500 II A “Budžets strat ēģijai “Eiropa 2020”” - II da ļa - Politikas dokumenti - Komisijas 
paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionu 
komitejai. 
 
LV 8   LV – 1 norīkotais valsts eksperts. 
Pavisam darb ību vadīšanai tiks noz īmētas 10 personas. 
1.6.4.  Administrat īvā sloga vienk āršošana un mazin āšana 
Tas, ka vienk āršošanai ir galven ā nozīme, tiek uzsv ērts jau pašreiz ējā programm ā, un šī ideja 
tiks tālāk attīstīta arī jaunajā programm ā. Izpildaģentūras izmantošana pilna programmas cikla 
izpildei jau nodrošina iev ērojamu ietaup ījumu pārvaldes un cilv ēkresursu zi ņā. Turklāt tiek 
ietaupīti līdzekļi uz vienreiz ējām izmaks ām, vienot ām likmēm un vien ību izmaks ām, e-
pieteikumiem, un efekt īvām pārbaudēm uz viet ām, veicot grupu apmekl ējumus tā paša 
reģiona organiz ācijās, papildus samazinot administrat īvo slogu, k ā arī ļaujot iev ērojami 
samazināt izmaksas. ECORYS  starpposma v ērtējums rāda (39. lpp.), ka “sa ņēmēju un 
ieinteresēto pušu intervijas sniedz zin āmu priekšstatu, ka izpilda ģentūra efektīvi vada 
programmu, veicot noz īmīgus proced ūras uzlabojumus finanšu, atbilst ības kritēriju, procesu 
saskaņošanas un pieteikumu e-veidlapu izstr ādes jomās”. Tajā ir arī uzsvērti kopdarb ības 
efekti ar cit ām programm ām, kuras vada izpilda ģentūra.  
1.7. Uzraudzība un nov ērtējums 
Vispārējais mērķis “stiprin āt piemiņu un palielin āt sabiedrisk ās līdzdalības iespējas ES 
līmenī” tiks vērtēts, kā kritēriju izmantojot pilso ņu organiz āciju virzīto projektu skaitu un 
kvalitāti, kuru nol ūks ir: 1) ietekm ēt ES politikas veidošanas  procesus; 2) stiprin āt sabiedrības 
saliedētību; un 3) vairot izpratni par Savien ības lomu. Ilgtermi ņa mērķis būs palielin āt 
pilsoniskās sabiedrības iespējas ietekm ēt Eiropas projektu. Pagrieziena punkti b ūs ieguldījumi 
Eiropas gados intelektu ālā ieguldījuma form ā, vai pas ākumi Eiropas gadu saist īšanai ar 
vietējo un reģionālo realitāti, kā arī ieguldījumi politiskaj ās platform ās 2014.–2019. gada 
Eiropas Parlamenta v ēlēšanu sagatavošan ās posmā. Jauna iez īme ir, ka programmai atskaites 
punkts būs jānosaka kā vispārējs mērķis.  
Programmai ir divi īpašie mērķi: 1) “Veicin āt debates, p ārdomas un sadarb ību attiecībā uz 
piemiņu, ES integr āciju un vēsturi” un 2) “Veicin āt iedzīvotāju izpratni un iesp ējas piedal īties 
ES politikas veidošanas procesos, un att īstīt solidarit ātes, sabiedrisk ās iesaistīšanās un 
brīvprātīgā darba iesp ējas ES līmenī”. Pirmais m ērķis tiks vērtēts, ņemot vērā projektu skaitu, 
rezultātu kvalitāti, un pirmreiz ējo saņēmēju skaitu. Otrais m ērķis tiks vērtēts, ņemot vērā tieši 
iesaistīto dalībnieku skaitu, iesaist īto organiz āciju skaitu, un starpvalstu partner ību un tīklu 
skaitu, pas ākumu ģeogrāfisko pārklājumu, un pirmreiz ējo saņēmēju skaitu procentos. Jaunajai 
programmai b ūs jānosaka atskaite s punkti vair ākiem no šiem rezult ātu rādītājiem. 
Pirmais zi ņojums tiks sagatavots tr īs gadus p ēc programmas uzs ākšanas (v ēlākais 2016. gada 
31. decembr ī). Ziņojuma mērķis būs sniegt s ākotnējo novērtējumu rezult ātiem, kas ieg ūti 
vidusposm ā, lai visas izmai ņas vai korekcijas, kas tiek uzskat ītas par vajadz īgām, varētu veikt 
programmas otraj ā daļā (vēlākais 2017. gada 31. decembr ī). 
Ex-post  ziņojums par attiec īgo darbību ietekmi tiks sagatavots 7 gadu programmas beig ās 
(2023. gada 1. j ūlijā). Šī ziņojuma m ērķis būs novērtēt atbalsta meh ānismu sal īdzinošos 
rezultātus, ņemot vērā programmas m ērķus.  
Novērtēšanas pas ākumi tiks veikti, izmantojot ārējus un iekš ējus pētījumus un aptaujas, 
komandējumus un apspriedes. Ar šiem pas ākumiem saist ītās izmaksas ir standarta izdevumi 
ES programmas ietvaros, un t ās tiks segtas no turpm ākās programmas administrat īvā budžeta.