KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regulas (EK) Nr. 1161/2005 par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem īstenošanu /* COM/2010/0535 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 30.9.2010 COM(2010) 535 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regulas (EK) Nr. 1161/2005 par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem īstenošanu KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regulas (EK) Nr. 1161/2005 par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem īstenošanu SATURS KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regulas (EK) Nr. 1161/2005 par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem īstenošanu 1 KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regulas (EK) Nr. 1161/2005 par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem īstenošanu 2 1. Ievads 3 2. Ziņošanas pienākumu izpilde 3 2.1. Ziņošanas pienākumi 3 2.2. Ziņošanas pienākumu izpilde 4 2.3. Saderība ar saistītajiem datu kopumiem 5 3. Sagatavotās statistikas kvalitāte 5 3.1. Atbilstība 5 3.2. Precizitāte 7 3.3. Savlaicīgums un punktualitāte 8 3.4. Pieejamība un skaidrība 9 3.5. Saskaņotība un salīdzināmība 9 4. Ieguvumi un iespējamie uzlabojumi 12 4.1. Ieguvumi attiecībā pret izmaksām 12 4.2. Iespējamie uzlabojumi 14 Savlaicīgums 14 Ticamība 14 Aptvērums 14 1. Ievads Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1161/2005 (turpmāk — „ QSA regula”) ir noteikts tiesiskais regulējums ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanai pa institucionālajiem sektoriem („institucionālo sektoru ceturkšņa konti”). Ceturkšņa kontu apkopošana pa sektoriem attiecībā uz eurozonu ir noteikta kā prioritāte 2000. gada septembrī Ekonomikas un finanšu ( ECOFIN ) padomes apstiprinātā Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) statistikas prasību rīcības plānā. Bija steidzami vajadzīgi institucionālo sektoru ceturkšņa konti attiecībā uz eurozonu, un tie bija jādara pieejami 90 dienu laikā pēc attiecīgā ceturkšņa beigām. Tik tiešām, kā norādīts QSA regulas trešajā apsvērumā, Eiropas Savienības ekonomikas ciklisko kustību un EMS monetārās politikas īstenošanas analīzei ir nepieciešama makroekonomiskā statistika par atsevišķu institucionālo sektoru ekonomisko uzvedību un savstarpējo mijiedarbību, ko nevar noteikt pēc datiem, kas apkopoti par visu ekonomiku kopumā. Šajā ziņojumā atspoguļota QSA regulas īstenošanas gaita, kā tas prasīts tās 9. pantā: „ Piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par tās īstenošanu . Šajā ziņojumā jo īpaši a) sniedz informāciju par sagatavotās statistikas kvalitāti; b) novērtē ieguvumus, ko sagatavotā statistika sniedz Kopienai, dalībvalstīm, kā arī statistikas informācijas sniedzējiem un izmantotājiem saistībā ar viņu izmaksām; c) norāda jomas iespējamiem uzlabojumiem un grozījumiem, ko uzskata par vajadzīgiem, ņemot vērā iegūtos rezultātus.” Šajā ziņojumā sniegta informācija par šiem jautājumiem atbilstoši šādai struktūrai: 2. sadaļa — dalībvalstu juridisko saistību izpilde; 3. sadaļa — par konkrētām valstīm un Eiropu sagatavotās statistikas kvalitāte un 4. sadaļa — ieguvumi lietotājiem salīdzinājumā ar vākšanas/apkopošanas izmaksām, kā arī plāni turpmākai darba uzlabošanai. 2. ZIņOšANAS PIENāKUMU IZPILDE 2.1. Ziņošanas pienākumi QSA regulā ir noteikts, ka jāiesniedz dati par ierobežotu darījumu kopumu, kas tomēr aptver visus nefinanšu kontus to secībā. Valstīm, kuru IKP pārsniedz 1 % no Eiropas kopapjoma, jāievēro šāds sadalījums pa sektoriem: nefinanšu sabiedrības (S11)/finanšu sabiedrības (S12)/valsts pārvalde (S13)/mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (MABPI) (S1M)/pārējā pasaule (S2). Tām valstīm, kuras ir zem šā sliekšņa, ziņošanas pienākumi attiecas tikai uz valsts pārvaldes un pārējās pasaules sektoru. Institucionālo sektoru ceturkšņa kontu dati līdz 2008. gada augustam bija jāiesniedz ne vēlāk kā 95 dienas pēc attiecīgā ceturkšņa beigām un pēc minētā datuma — ne vēlāk kā 90 dienas pēc ceturkšņa beigām. Iesniegtajos datos iekļauj retrospektīvos datus par laiku no 1999. gada pirmā ceturkšņa. Kaut arī laikā, kad tika pieņemta QSA regula, un ik reizi, paplašinoties ES, dažām dalībvalstīm tika piešķirtas atkāpes, tām visām tagad ir beidzies termiņš, un QSA regula ir piemērojama visās ES dalībvalstīs un saskaņā ar EEZ līgumu — Norvēģijā un Īslandē. 2.2. Ziņošanas pienākumu izpilde Valstis, uz kurām ziņošanas pienākumi attiecas pilnībā Lai noteiktu to, vai valstij ir jāiesniedz pilns institucionālo sektoru ceturkšņa kontu datu kopums, Komisija nosaka šīs valsts IKP kā procentos izteiktu visas Eiropas IKP, pamatojoties uz pēdējo triju gadu datu vidējo aritmētisko vērtību (sk. QSA regulas 3. panta 2. punktu). Septiņpadsmit valstis, uz kurām 2009. gada decembrī ziņošanas pienākumi attiecās pilnībā, bija šādas: Apvienotā Karaliste (UK), Austrija (AT), Beļģija (BE), Čehijas Republika (CZ), Dānija (DK), Francija (FR), Grieķija (EL), Itālija (IT), Īrija (IE), Nīderlande (NL), Norvēģija (NO), Polija (PL), Portugāle (PT), Somija (FI), Spānija (ES), Vācija (DE) un Zviedrija (SE). Pēdējoreiz, kad dati tika nosūtīti par 2009. gadu (dati par laiku līdz 2009. gada 3. ceturksnim), dalībvalstis pamatā ievēroja termiņu t + 90 dienas (29. decembris). Lielākā daļa valstu nosūtīja pilnus datu kopumus, tomēr NO, SE un PL nosūtīja tikai daļējus datu kopumus, pie kam NO nosūtīja datus tikai par mājsaimniecības sektoru. Tomēr attiecībā uz jaunākajiem sūtījumiem stāvoklis ir uzlabojies, un Norvēģija ir darījusi zināmu, ka līdz 2010. gada septembrim nosūtīs ceturkšņu kontu datus par visiem sektoriem. Retrospektīvo datu nav par EL un ES (1999. gada dati), un IE (1999.–2001. gada dati). Tā iemesls galvenokārt ir tas, ka nav saņemti institucionālo sektoru gada konti, kuri tiek apkopoti un kuri jānosūta Eurostat kopā ar ceturkšņa kontiem līdz 2010. gada septembrim. Valstis, uz kurām ziņošanas pienākumi attiecas daļēji Divpadsmit valstis, uz kurām 2009. gada decembrī ziņošanas pienākumi attiecās daļēji, bija šādas: Bulgārija (BG), Igaunija (EE), Īslande (IC), Kipra (CY), Latvija (LV), Lietuva (LT), Luksemburga (LU), Malta (MT), Rumānija (RO), Slovākija (SK), Slovēnija (SI), Ungārija (HU). No tām dalībvalstīm, uz kurām ziņošanas pienākumi attiecas daļēji, datus nav nosūtījusi tikai LU, bet tā ir apņēmusies to izdarīt līdz 2010. gada decembrim. RO ir brīvprātīgi nosūtījusi pilnu institucionālo sektoru ceturkšņa kontu datu kopumu, tādējādi sagatavojoties laikam, kad valsts pārsniegs 1 % slieksni un kļūs par valsti, kas paziņo institucionālo sektoru ceturkšņa kontu datus pilnā apmērā. Prasības par savlaicīgumu tika pamatā izpildītas, kaut arī dažas valstis nenosūtīja datus par zināmu darījumu skaitu. 2.3. Saderība ar saistītajiem datu kopumiem QSA regulā ir prasība par saderību starp dažādām makroekonomiskās statistikas sfērām. Kā norādīts QSA regulas ceturtajā apsvērumā: „Šo kontu sagatavošana ir daļa no vispārīgā mērķa — apkopot gada un ceturkšņa kontu sistēmu Eiropas Savienībai un eurozonai. Sistēma aptver svarīgākos makroekonomiskos rādītājus, kā arī finanšu un nefinanšu kontus pa institucionālajiem sektoriem. Mērķis ir panākt konsekvenci visos šajos kontos un, ņemot vērā pārējās pasaules kontus, konsekvenci starp maksājumu bilances un nacionālo kontu datiem.” Turklāt QSA regulas 5. pantā ir prasīts, lai dati, ko dalībvalstis iesniedz saskaņā ar šo regulu, būtu saderīgi ar vispārējās valsts pārvaldes ceturkšņa nefinanšu kontiem, svarīgākajām ceturkšņa kopsummām attiecībā uz ekonomiku kopumā un attiecīgajiem gada datiem, kas tiek iesniegti Komisijai saskaņā ar ESA regulas datu iesniegšanas programmu[1]. Kopumā nesaderības ir nenozīmīgas, izņemot attiecībā uz datiem par maksājumu bilanci, kur tās var būt ievērojamas (sīkāku informāciju sk. 3.5. sadaļā). Iepriekš dažos gadījumos tika novērotas neatbilstības galvenajiem ceturkšņa summārajiem rādītājiem ( QNA ) un institucionālo sektoru gada kontiem ( ASA ), bet jaunākajos nosūtītajos datos šīs neatbilstības ir kļuvušas maznozīmīgas. Uz turpmākiem uzlabojumiem var cerēt pēc ESA datu pārsūtīšanas programmas pārskatīšanas, kurā būtu jāsaskaņo datu iesniegšanas un pārskatīšanas grafiks attiecībā uz visām nacionālo kontu tabulām un iespējams arī maksājuma bilances datiem. 3. SAGATAVOTāS STATISTIKAS KVALITāTE Viens no pirmajiem veidiem, kā novērtēt sagatavotās statistikas kvalitāti, ir dokumentēt dalībvalstu un Eiropas iestāžu izmantotos avotus un metodes nacionālo un Eiropas kontu apkopošanai. Šī saraksta sastādīšana tika pabeigta 2010. gada martā, un tas tika izplatīts sastādītājiem, lai apmainītos ar paraugpraksi un to veicinātu. Saraksts jāpublicē Eurostat tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts) 2010. gada beigās. Sagatavotā statistikas materiāla kvalitāte ir novērtēta, pamatojoties uz šādiem kritērijiem, kas noteikti 2009. gada 11. marta Regulā 223/2009 par Eiropas statistiku[2] atbilstība, precizitāte, savlaicīgums un punktualitāte, pieejamība un skaidrība, saskaņotība un salīdzināmība. 3.1. Atbilstība Atbilstība ir kvalitātes aspekts, kas raksturo to, cik lielā mērā statistikas produkts atbilst lietotāju vajadzībām. Tas nozīmē, ka jāveic lietotāju identifikācija un jāzina, kādas ir viņu vajadzības un ko viņi gaida. QSA regulas trešajā apsvērumā ir norādīti šādi institucionālo sektoru ceturkšņa kontu sagatavošanas galvenie mērķi: „Eiropas Savienības ekonomikas ciklisko kustību un EMS monetārās politikas īstenošanas analīzei ir nepieciešama makroekonomiskā statistika par atsevišķu institucionālo sektoru ekonomisko uzvedību un savstarpējām attiecībām, ko nevar noteikt pēc datiem, kas apkopoti par visu ekonomiku kopumā. Tādēļ ir nepieciešams sagatavot ceturkšņa kontus pa institucionālajiem sektoriem gan Eiropas Savienībai kopumā, gan eurozonai.” Tātad institucionālo sektoru ceturkšņa kontu dati galvenokārt interesē tādus institucionālos lietotājus kā ECB un Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, kā arī tiek izmantoti ekonomiskās pārvaldības vajadzībām. Eiropas konti Eurostat un ECB publicē pilnu institucionālo sektoru ceturkšņa kontu kopumu par eurozonu, kurā ir iekļauti kā nefinanšu konti, tā finanšu konti un bilances. Eurostat publicē arī nefinanšu sektoru ceturkšņa kontus attiecībā uz Eiropas Savienību. Eurostat reizi ceturksnī publicē ziņas, kurās galvenokārt tiek atspoguļoti sezonāli koriģētie pamatrādītāji attiecībā uz eurozonu un ES. Šie nefinanšu rādītāji, kas tiek publicēti, lai parādītu tendences nefinanšu sabiedrībās un mājsaimniecībās, ir šādi: - nefinanšu sabiedrību peļņas daļa , ko nosaka kā bruto darbības rezultātu, kas dalīts ar bruto pievienoto vērtību. Šis peļņas rādītājs parāda to ražošanas procesā radīto pievienotās vērtības daļu, no kuras tiek apmaksāts kapitāls; - nefinanšu sabiedrību bruto investīciju līmenis , ko nosaka kā bruto ieguldījumus pamatkapitālā, kas dalīti ar bruto pievienoto vērtību. Šī attiecība parāda saistību starp nefinanšu uzņēmumu investīcijām pamatlīdzekļos (ēkās, iekārtās, programmatūrā, nozīmīgos pamatlīdzekļu uzlabojumos utt.) un ražošanas procesā radīto pievienoto vērtību; - mājsaimniecību bruto ietaupījumu līmenis , ko aprēķina, dalot bruto ietaupījumus ar bruto izmantojamo ienākumu[3]; - mājsaimniecību bruto investīciju līmenis , ko aprēķina, dalot bruto ieguldījumus mājsaimniecību pamatkapitālā ar bruto izmantojamo ienākumu[4]. ECB publicē paziņojumu presei, kurā ir aptverti gan eurozonas finanšu sektoru, gan nefinanšu sektoru ceturkšņa konti. ECB presei sniegtajā paziņojumā tiek analizētas gada procentos izteiktās izmaiņas attiecībā uz galvenajiem darījumiem, kuras pamato dažādajos ekonomikas sektoros pieņemtos lēmumus. Papildus Eiropas Centrālā banka regulāri gatavo sīkāku informatīvu materiālu tās valdei un padomei. Šis materiāls tiek izmantots kā pamats vispusīgai analīzei attiecībā uz izmaiņām eurozonā pa ceturkšņiem, kas tiek publicēta ECB ikmēneša biļetenā. Sadalījums pa valstīm Neinstitucionālo lietotāju (banku analītiķu, konsultantu, žurnālistu utt.) sniegtā informācija apstiprina viņu lielo interesi par īstermiņa datiem, kas apkopoti pa institucionāliem sektoriem. Tomēr papildus summārajiem rādītājiem par Eiropu lietotājiem ir vajadzīga plašāka informācija par katru atsevišķo valsti. Pēdējos gados ir palielinājies to valstu skaits, kuras publicē ceturkšņa kontu datus arī attiecībā uz tiem sektoriem, kas nav „valsts pārvalde” un „pārējā pasaule”. Institucionālo sektoru ceturkšņa kontu datus 2010. gadā publicē astoņas no septiņpadsmit valstīm, uz kurām ziņošanas pienākumi attiecas pilnībā, — vai nu sezonāli koriģētā (FR, UK) vai nekoriģētā (CZ, DK, ES, NL, PT un SE) veidā. Vēl četras valstis (AT, DE, IT un NO) dara zināmus atklātībai atsevišķus rādītājus attiecībā uz mājsaimniecībām vai IT gadījumā — attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām. Piecu pārējo valstu vidū viena (BE) apsver iespēju publicēt šos datus tuvākajā nākotnē. Attiecīgās valstis parasti iesniedz institucionālo sektoru kontu datus t + 90 dienu termiņā vai īsi pēc šī termiņa beigām (CZ — ne vēlāk kā t + 93 dienu laikā, NL — t + 97 dienu laikā, IT — t + 98 dienu laikā un ES — 90 līdz 100 dienu laikā). Eiropas līmenī Eurostat ir sācis izplatīt datus par konkrētām valstīm attiecībā uz katru no iepriekš minētajiem pamatrādītājiem un to veidojošajiem elementiem. Tā kā lielākā daļa dalībvalstu vēl neapkopo institucionālo sektoru ceturkšņa kontus sezonāli koriģētā veidā, šie rādītāji tiek publicēti kā četru ceturkšņu kumulatīvās summas. 3.2. Precizitāte Kā minēts Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku, statistikai ir precīzi un ticami jāatspoguļo realitāte. Statistikas precizitāte un ticamība ir atkarīga no daudziem mainīgajiem lielumiem. Šajā ziņā svarīgs faktors ir tas, cik lielā mērā tiek izmantoti tieši datu ieguves avoti salīdzinājumā ar netiešajām metodēm, kas pamatotas uz pagātnes tendencēm un modelēšanu. Nacionālo institucionālo sektoru ceturkšņa kontu sagatavošanas pamatā lielā mērā ir trīs statistikas datu ieguves avoti, proti, ceturkšņa galvenie summārie rādītāji attiecībā uz ekonomiku kopumā, vispārējās valsts pārvaldes sektora ceturkšņa konti un ceturkšņa maksājumu bilance. Tos papildina administratīvo datu avoti (piemēram, nodokļu iegrāmatošanas dati, cita informācija no iestādēm, kas pārrauga nozares), kuros parasti ir tieši iegūti dati, kurus var izmantot kā rādītājus par īstermiņa tendencēm konkrētā sektorā/darījumos. Diezgan laba statistikas informācija par periodiem, kas īsāki par gadu, ir pieejama attiecībā uz finanšu sabiedrību darbību (peļņas un zaudējumu pārskati, sīka informācija par bilances datiem ar detalizāciju, procentu likmju statistika, ceturkšņa finanšu konti), ko daudzās valstīs izmanto institucionālo sektoru ceturkšņa kontu apkopošanas procesā. Šie avoti galvenokārt aptver monetārās finanšu iestādes, investīciju fondus un — mazākā mērā — apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus. Daudzos gadījumos tiek izmantoti arī oficiālo uzraudzības iestāžu, uzņēmējdarbības nozaru asociāciju un biržas dati. Tomēr tikai dažas no tām valstīm (piemēram, CZ un UK, NL attiecībā uz nefinanšu sabiedrību sektoru), kuras ziņo par pilnu ceturkšņa kontu datu kopumu sadalījumā pa sektoriem, izmanto tiešo avotu datus konkrētu aplēšu apkopošanai par mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību sektoru, jo īpaši attiecībā uz ienākumu kontu sagatavošanu. Lielākā daļa pārējo valstu plaši izmanto netiešās metodes, par izejas punktu ņemot gada datus un īstermiņa kustību, tostarp sezonālā komponenta, atspoguļošanai izmantojot ceturkšņa rādītājus. Šajos gadījumos institucionālo sektoru ceturkšņa kontu kvalitāte ir tieši atkarīga no gada kontu kvalitātes. Kaut arī gada kontu sagatavošanā avotu izvēle ir plašāka, ienākumu plūsmas starp sabiedrībām un mājsaimniecībām ne vienmēr tiek pienācīgi atspoguļotas, tā rezultātā, piemēram, iegūstot maz ticamus rādītājus attiecībā uz mājsaimniecību ietaupījuma līmeni vai peļņas daļu uzņēmējdarbībā. Eurostat publicētie gada pamatrādītāji ir efektīvs līdzeklis, lai atklātu šādus maz ticamus datus/kustības, kuras pēc tam tiek pētītas kopā ar attiecīgo valsti (sk. 3.5. sadaļu turpmāk — „salīdzināmība”). Visbeidzot, dažos gadījumos valstis izmanto tikai uz modelēšanu balstītas aplēses, kuras neapstiprina tieša vai netieša informācija par ceturkšņiem. Tomēr šīs (uz modelēšanu balstītās) metodes parasti piemēro tikai tiem darījumiem, kuru nozīme kontu apkopošanā ir neievērojama. 3.3. Savlaicīgums un punktualitāte Eiropas statistika ir jāizplata savlaicīgi, jo īpaši tad, ja to izmanto ekonomiskās politikas vajadzībām. Tas attiecas uz Eiropas institucionālo sektoru ceturkšņa kontiem, kuros ir būtiska informācija monetārās politikas īstenošanai eurozonā un budžeta politikas koordinēšanai Eiropas Savienībā. Kopš 2007. gada vidus Eiropas institucionālo sektoru ceturkšņa konti ir publicēti laicīgi — 120 dienu laikā pēc attiecīgā ceturkšņa beigām. Periodiskumā, ar kuru tiek sagatavota Eiropas statistika, pēc iespējas ir jāievēro lietotāju vajadzības. Institucionālie lietotāji īpaši pieprasa paātrināt institucionālo sektoru ceturkšņa kontu datu sagatavošanu un izplatīšanu, lai tos laicīgi varētu izmantot lēmumu pieņemšanai. Pašreizējais izplatīšanas termiņš — t + 120 dienas — vēl aizvien ir garāks par ECOFIN padomes 2000. gada septembrī noteikto mērķa termiņu t + 90 dienas. Jo īpaši savlaicīguma uzlabošana ir vajadzīga ECB Padomei, kas pieņem lēmumus par eurozonas monetāro politiku. Tomēr savlaicīgāka datu sniegšana par eurozonas kontiem ir galvenokārt atkarīga no agrākas ievaddatu, piemēram, valsts pārvaldes ceturkšņa statistikas, maksājumu bilances un ceturkšņa finanšu kontu (Monetārās savienības finanšu pārskati ( MUFA )), pieejamības. Izvērtēšana un apkopošana kā starpposms pēc nacionālo institucionālo sektoru ceturkšņa kontu iesniegšanas ir saīsināta līdz 10 (kalendārajām) dienām, sākotnējās aplēses attiecībā uz eurozonu un ES nefinanšu sektoru kontiem darot iekšēji pieejamas ne vēlāk kā 100 dienas pēc attiecīgā ceturkšņa. 3.4. Pieejamība un skaidrība Eiropas statistika jāizplata ērtā veidā, un tā jāsniedz skaidri un saprotami. Ir jānodrošina, lai statistika, kā arī metadati, kuri to pamato, un norādījumi būtu vienlīdz pieejami un sasniedzami visiem. - Eurozonas/Eiropas summārie rādītāji Eurostat publicētie dati aptver visu institucionālo ceturkšņa datu sēriju, sākot no 1999. gada 1. ceturkšņa (bez sezonālām korekcijām), attiecībā uz eurozonu un ES, kā arī pamatrādītājus, kas galvenokārt attiecas uz nefinanšu korporāciju un mājsaimniecību sektoru uzvedību (gan bez korekcijām, gan ar sezonālām korekcijām), kā jau aprakstīts iepriekš 3.1. sadaļā. Dati tiek izplatīti pa vairākiem kanāliem — paziņojumos presei, statistikas datubāzē un tajā Eurostat tīmekļa vietnes sadaļā, kas veltīta sektoru kontiem[5]. Šajā īpaši šim nolūkam paredzētajā sadaļā ir norādīti integrētie nefinanšu un finanšu sektoru ceturkšņa konti attiecībā uz eurozonu un nefinanšu sektoru ceturkšņa konti attiecībā uz ES tajā kontu secībā, ko nosaka ESA 95. Šis formāts palīdz lietotājiem saprast un analizēt saistību starp dažādiem sektoriem un darījumiem. Līdztekus datiem tiek sniegta metodoloģiskā informācija attiecībā uz Eiropas institucionālo sektoru ceturkšņa kontu apkopošanu un ESA 95 kontu secību. Turklāt tiek nodrošināts Eurostat publicēto institucionālo sektoru ceturkšņa kontu apkopojums kopā ar excel datni, kurā ir pamata dati. Visbeidzot, katru ceturksni tiek atjaunināti aptuveni 30 analītiskie grafiki un tabulas, tā lai lietotājiem būtu viegli atklāt kopsakarības starp izmaiņām ekonomikā kopumā un izmaiņām katrā institucionālajā sektorā. ECB vēl arī publicē sīku paziņojumu presei par integrētajiem eurozonas kontiem ( EAA ), dara eurozonas kontu datus pieejamus savā Statistisko datu noliktavā ( SDW )[6]un publicē galvenos rādītājus ikmēneša biļetenā un statistikas rokasgrāmatā. Metodoloģiskā informācija ir pieejama arī tās tīmekļa vietnē. - Sadalījums pa valstīm Eurostat publicē institucionālo sektoru gada kontus par katru valsti, norādot tos blakus eurozonas un ES institucionālo sektoru ceturkšņa kontiem un ievērojot to pašu ESA 95 formātu. Turklāt pilnībā vai daļēji ir publicēti 3.1. sadaļā uzskaitītie ceturkšņa pamatrādītāji attiecībā uz visām tām dalībvalstīm, kuras pilnībā paziņo institucionālo sektoru ceturkšņa kontu datus, izņemot BE, EL, IE un FI, kuras ir plānots iekļaut tuvākajā nākotnē. 3.5. Saskaņotība un salīdzināmība Saskaņotība Saderība starp saistītām statistikas sfērām ir noteikta kā viens no būtiskajiem statistikas produkcijas kvalitātes aspektiem (sk. dokumenta 2.3. sadaļu). Institucionālo sektoru ceturkšņa kontu gadījumā tas attiecas uz institucionālo sektoru gada kontiem ( ASA ), galvenajiem summārajiem rādītājiem ( QNA ), valsts pārvaldes sektora ceturkšņa nefinanšu kontiem ( STPFS ), ceturkšņa finanšu kontiem ( MUFA ) un maksājumu bilances statistiku. Kopumā ir panākts, ka institucionālo sektoru ceturkšņa konti ir saderīgi ar citiem saistītajiem statistikas datiem, īpaši valsts pārvaldes sektora ceturkšņa nefinanšu kontiem (izņemot attiecībā uz UK) un ceturkšņa galvenajiem summārajiem rādītājiem. Attiecībā uz saderību starp institucionālo sektoru ceturkšņa kontiem un maksājuma bilanci dažu valstu datos vēl ir ievērojamas neatbilstības abās jomās izmantoto jēdzienu dažādības dēļ. Piemēram, nacionālo kontu sistēmā vairākas dalībvalstis izmanto nacionālo jēdzienu par preču tirdzniecību, jo īpaši izslēdzot daļēja tranzīta tirdzniecību, kaut arī attiecībā uz maksājumu bilanci tās izmanto ES pieņemto jēdzienu. Citas neatbilstības starp institucionālo sektoru ceturkšņa kontiem un maksājuma bilanci rodas no atšķirībām attiecīgajās rokasgrāmatās (attiecīgi Maksājumu bilances rokasgrāmatas piektais izdevums ( BPM 5) un Eiropas kontu sistēma ( ESA 95)). Tās attiecas uz korekcijām netieši novērtētajos finanšu starpniecības pakalpojumos ( FISIM ) attiecībā uz importa, eksporta un procentu likmju plūsmām nacionālajos kontos, kā arī atšķirībām attiecībā uz būvniecību un valsts pārvaldes sniegtajiem pakalpojumiem un ienākumiem no kopieguldījumu fondiem. Paredzams, ka šīs konceptuālās atšķirības izzudīs tad, kad tiks publicētas jaunās rokasgrāmatu versijas ( BPM 6 un ESA 2008). Galvenie datu nesaderību iemesli ir šādi: - dažādas prasības attiecībā uz datiem, - dažāda politika attiecībā uz saistītās statistikas iesniegšanas laiku un/vai pārskatīšanu (tā sauktās atšķirības, kas attiecas uz noteiktu periodu), - institucionālā organizācija (dažādi datu avoti, ko izmanto dažādas datu apkopošanas vienības; jo īpaši tas attiecas uz maksājumu bilanci un finanšu kontiem), - asimetrijas ierakstos par pārrobežu plūsmu. Cēlonis nesaderībām, kas izriet no dažādām prasībām attiecībā uz datiem, var būt atšķirīga pieeja statistiskajai neatbilstībai starp bruto iekšzemes kopprodukta aprēķiniem, kas veikti pēc izlaides un izdevumu metodes. Atšķirībā no ceturkšņa summārajiem rādītājiem, kuru iesniegšanā par statistisko neatbilstību var ziņot atsevišķi, institucionālo sektoru ceturkšņa kontus iesniedz līdzsvarotā veidā par visu izlietojumu un resursiem. Tāpēc to neatbilstību, kura attiecas uz kopprodukta aprēķinu pēc izlaides metodes parasti attiecina uz bruto pievienoto vērtību (B.1G), turpretim to neatbilstību, kura attiecas uz aprēķinu pēc izdevumu metodes, parasti attiecina uz izmaiņām uzkrājumos/vērtspapīros (P.5N). Atšķirības datos par noteiktu gada periodu dažreiz var rasties gada datu pārskatīšanai pieņemtās atšķirīgās politikas rezultātā. It īpaši gada summāros rādītājus parasti atjaunina, pamatojoties uz ceturkšņa summārajiem rādītājiem, un tie kļūst pieejami t + 3 mēnešu laikā, turpretim institucionālo sektoru gada kontus pārskata no t + 6 līdz t + 9 mēnešu laikā. Tāpēc institucionālo sektoru ceturkšņa konti, kurus parasti salīdzina ar institucionālo sektoru gada kontiem, var atšķirties no ceturkšņa summārajiem rādītājiem. Turklāt valsts finanšu gada statistikai ( APFS ) jābūt saderīgai ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanai sniegtajiem paziņojumiem ( EDP ), kas tiek iesniegti t + 3 un t + 9 mēnešu termiņā. Ja institucionālo sektoru gada konti netiek apkopoti/pārskatīti tieši šajos konkrētajos laika sprīžos, var rasties neatbilstības starp institucionālo sektoru ceturkšņa kontiem, kuri tiek salīdzināti ar institucionālo sektoru gada kontiem, un STPFS / APFS datiem, it īpaši martā un septembrī. Atšķirības datos par noteiktu periodu var arī atkārtoties katru ceturksni atšķirīgo prasību dēļ attiecībā uz iesniegšanas laiku un/vai atšķirīgās pārskatīšanas politikas dēļ dažādās statistikas sfērās. Piemēram, ceturkšņa summārie rādītāji ir pieejami pēc t + 70 dienām, turpretim valsts pārvaldes sektora ceturkšņa nefinanšu konti un institucionālo sektoru ceturkšņa konti tiek iesniegti t + 90 dienu laikā, un tajos tiek izmantota papildu informācija, kas pieejama laikā starp t + 70 un t + 90 dienām. Tā kā lielāka prioritāte tiek piešķirta institucionālo sektoru ceturkšņa datu saderības nodrošināšanai ar valsts pārvaldes sektora ceturkšņa nefinanšu kontiem, tā rezultātā konkrētos periodos rodas atšķirības ar agrāk sagatavotajiem ceturkšņa summārajiem rādītājiem. Turklāt atšķirības institucionālajā organizācijā starp valstīm bieži ir cēlonis tam, ka dažādās statistikas sfērās tiek izmantoti dažādi datu avoti un metodoloģiskas pieejas, kā arī tiek piekoptas dažādas pārskatīšanas politikas. Tas, pirmkārt, attiecas uz neatbilstībām ar maksājuma bilances un MUFA datiem (papildus jau iepriekš aprakstītajām konceptuālajām atšķirībām un tādām atšķirībām, kuras attiecas uz konkrētu periodu). Vairumā valstu nefinanšu kontu, tostarp „pārējās pasaules” sektora konta, vērtēšanu veic valsts statistikas iestādes ( NSI ), turpretim valsts centrālās bankas ( NCB ) parasti ir atbildīgas par maksājuma bilanci un finanšu kontiem. No statistiskas saskaņotības viedokļa ir ārkārtīgi svarīgi saskaņot dažādu iestāžu izmantotos datu avotus, abpusēji vienoties par ievaddatu vajadzīgo detalizācijas pakāpi, un nodrošināt regulāru saziņu par metodoloģijas jautājumiem starp NSI un NCB . Eiropas līmenī neatbilstību cēlonis ir ne vien valstu iesūtītie dati, bet arī asimetrijas ierakstos par pārrobežu plūsmu starp dalībvalstīm. Teorētiski iekšējām plūsmām būtu jābūt vienādām attiecībā uz izlietojumu un resursiem (piemēram, preču eksportam no visām Kopienas dalībvalstīm jābūt vienādam ar kopējo importu). Tomēr tā saukto „asimetriju” dēļ praksē tā nav. Šādu asimetriju korekcijai Eiropas konti ir jālīdzsvaro, kas galarezultātā rada atšķirības ar citviet publicētajiem nacionālajiem kontiem, no kuriem pārrobežu plūsmas attiecīgajā jomā vēl nav atskaitītas. Salīdzināmība Salīdzināmību var analizēt gan konceptuālajā, gan empīriskajā aspektā. Kā norādīts QSA regulas 4. pantā, salīdzināmību konceptuālajā aspektā nodrošina kopīgi standarti, definīcijas, klasifikācijas un grāmatvedības noteikumi, kas noteikti ESA regulā. ESA regulā jo īpaši ir noteiktas konkrētās struktūrvienības, sektori un katra atsevišķā kontu secībai piederošā darījuma saturs. Lai veicinātu šo standartu pienācīgu piemērošanu, institucionālo sektoru ceturkšņa kontu (un institucionālo sektoru gada kontu) aptaujas ir izstrādātas tā, lai tās ļautu iesniegt tikai vajadzīgās sektoru/darījumu kombinācijas. Turklāt Eurostat sistemātiski pārbauda ESA kodus un grāmatvedības noteikumus, kad tiek saņemti institucionālo sektoru ceturkšņa konti. Empīriskajā aspektā salīdzināmību laikā pārbauda, pārraugot secīgos sūtījumos veiktās izmaiņas un iztaujājot dalībvalstis par jebkurām pēkšņām novirzēm galvenajos mainīgajos lielumos. ESA regulā ir arī noteikumi par laiku, kad izdarāms ieraksts par darījumu. Šie noteikumi, ar kuriem īsteno uzkrājumu pārskatu koncepciju, ir īpaši svarīgi saistībā ar institucionālo sektoru ceturkšņa kontu, kad ierakstus par visiem attiecīgajiem darījumiem ir jāveic vienlaicīgi visām iesaistītajām pusēm. Lai pārbaudītu salīdzināmību laikā un to, vai valstis vienveidīgi ievēro noteikumus par ierakstu veikšanu un laiku, katru ceturksni tiek atjaunināts un iesniegts salīdzinošai pārskatīšanai institucionālo sektoru ceturkšņa kontu sagatavotājiem ekonomiski nozīmīgu grafiku saraksts. Tas ļauj noteikt netipiskas ceturkšņa datu struktūras, kuras var norādīt uz nesaderībām ierakstos par attiecīgajām plūsmām. Salīdzināmību telpā pārrauga, salīdzinot dažādu valstu institucionālo sektoru gada kontu pamatrādītājus, tādus kā mājsaimniecību ietaupījuma līmeņa attiecību pret mājsaimniecību izmantojamo ienākumu. 4. Ieguvumi un iespējamie uzlabojumi 4.1. Ieguvumi attiecībā pret izmaksām Izmaksas Institucionālo sektoru ceturkšņa kontu datu sagatavošanā tiek izmantoti jau esošie institucionālo sektoru gada konti un ceturkšņa dati par valsts pārvaldes un pārējās pasaules (maksājuma bilance) sektoriem. Šos datus parasti papildina, izmantojot esošos administratīvo datu apsekojumus. Dažos gadījumos ir ieviesti papildu apsekojumi, lai izpildītu ar institucionālo sektoru ceturkšņa kontiem saistītās prasības. Tā notiek NL, kur tiek apsekoti 300 lielākie nefinanšu sabiedrību sektora uzņēmumi, kas veido aptuveni 50 % no kopējās bilances, un ievērojama daļa no finanšu sabiedrību sektoram piederošajām struktūrvienībām[7]. PT un FI arī ir ieviesušas papildu apsekojumus nefinanšu sabiedrību sektorā. UK gadījums ir ļoti specifisks, jo šī valsts vispirms sagatavo institucionālo sektoru ceturkšņa kontus, kurus pēc tam izmanto institucionālo sektoru gada kontu sagatavošanai. Institucionālo sektoru ceturkšņa kontu sagatavošanai veic vairākus ceturkšņa apsekojumus, konkrēti mājsaimniecībām — „algu” apsekojumu, nefinanšu sabiedrībām — „ceturkšņa pelņas apsekojumu” un finanšu sabiedrībām — vairākus apsekojumus, kurus veic Anglijas banka, un attiecībā uz pensiju fondiem, apdrošināšanas sabiedrībām un trestiem — Valsts statistikas pārvalde ( ONS ). Institucionālo sektoru ceturkšņa kontu datu apkopošanai mājsaimniecību un sabiedrību sektorā bija vajadzīgs arī papildu personāls. Papildu darba slodze[8] pilnslodzes ekvivalentā ir aplēsta šādi: Eurostat (5), ECB (2,5), BE (0,6), CZ (1,5), DK (1), DE (1,5), IE (2), EL (0,3), ES (2), FR (1), IT (1,5), NL (3), AT (2), PL (1.5), PT (2), RO(2), FI (1), SE (2), NO (1). Ieguvumi QSA regula ir veicinājusi ceturkšņa sēriju sagatavošanu dalībvalstīs par nacionālo kontu ienākumu daļu. Apkopojot šos datus, tiek pabeigta ceturkšņa sēriju veidošana par izlaidi un izdevumiem, papildinot datus, kuri jau bija savākti ar ESA datu iesniegšanas programmas starpniecību. Eiropas līmenī institucionālo sektoru ceturkšņa kontu sagatavošana ir veicinājusi metodoloģiskus uzlabojumus, radot lielu skaitu jaunu statistikas produktu. Metodoloģiskā ziņā bija no jauna jāpievērš uzmanība Eiropas summāro rādītāju sagatavošanai, tā lai tie aptvertu eurozonu (EZ)/ES kopumā. Pirmkārt, dalībvalstu institucionālo sektoru ceturkšņa kontus ir papildinājuši ES iestāžu un ECB konti. Otrkārt, pēc maksājuma bilances datiem par valstīm, kas nav eurozonā/Eiropas Savienībā, ir novērtēts „pārējās pasaules” sektora konts, jo tajā jābūt uzskaitītām tikai tām plūsmām, kas attiecas uz trešām valstīm. Treškārt, konti ir no jauna līdzsvaroti tā, ka iekšzemes sektori ir saderīgi ar atkārtoti novērtēto „pārējās pasaules” kontu. Sagatavotāji un lietotāji uzskata, ka pilna integrētā (nefinanšu un finanšu) institucionālo sektoru kontu kopuma publicēšana attiecībā uz eurozonu un nefinanšu sektoru kontu publicēšana attiecībā uz ES ir ievērojams panākums[9]. Kā norādīts projekta specifikācijā, tagad nefinanšu sektoru ceturkšņa konti ļauj analizēt ekonomikas subjektu uzvedību un mijiedarbību reālajā ekonomikā. Kopā ar ceturkšņa finanšu kontiem aina ir pilnīgāka. 4.2. Iespējamie uzlabojumi Kaut arī institucionālo sektoru ceturkšņa kontu sagatavošanas rezultātā ir apmierinātas pamata vajadzības, kas izteiktas 2000. gada septembrī ECOFIN padomes apstiprinātajā Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) statistikas prasību rīcības plānā, tomēr var ieteikt vairākus uzlabojumus, kas vēl vairāk paplašinās to izmantošanas iespējas. Savlaicīgums Dalībvalstis un Eurostat /ECB kā galveno prioritāti izvirza savlaicīgāku eurozonas/ES kontu sagatavošanu. Tomēr, kā jau tika norādīts 3.3. sadaļā, lielāks savlaicīgums attiecībā uz eurozonu ir atkarīgs no ievaddatu agrākas pieejamības. Tāpēc, vēlreiz pārskatot jau pārskatīto ESA datu iesniegšanas programmu, tiek plānota institucionālo sektoru ceturkšņa kontu nosūtīšanas termiņu saīsināšana, lai ļautu apkopot/publicēt eurozonas/ES kontus t + 90 dienu, nevis t + 120 dienu laikā. Ticamība Vēl viena joma, kurā iespējams veikt uzlabojumus, ir labākas kvalitātes datu avoti attiecībā uz mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību sektoriem. Dažos gadījumos valstis izmanto tikai uz modelēšanu balstītas aplēses, kuras neapstiprina tieša vai netieša informācija par ceturkšņiem. Ir svarīgi, lai šī (uz modelēšanu pamatotā metode) tiktu piemērota tikai tiem darījumiem, kuriem kontos ir neliela nozīme. No otras puses, dažas valstis jau ir sākušas vākt tiešus datus, piemēram, no uzņēmumu pārskatiem. Ideālā gadījumā statistikai būtu jābūt uzņēmumu vai vismaz biržu sarakstos iekļauto sabiedrību, parasto atskaišu un administratīvo datu/algu sarakstu (mājsaimniecību gadījumā) blakusproduktam. Eurostat turpinās pārraudzīt un uzlabot institucionālo sektoru ceturkšņa kontu kvalitāti, veicot sistemātiskas datu pārbaudes, tostarp salīdzinot valstu datus. Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas institucionālo sektoru ceturkšņa kontu darba grupas vadībā Eurostat arī veicinās paraugprakses izplatīšanu datu vākšanas jomā. Aptvērums Kā jau norādīts dokumenta 2.1. sadaļā, institucionālo sektoru ceturkšņa kontu datu lietotāji regulāri pauž interesi par nacionālo kontu pieejamību. Tāpēc saskaņota nacionālo datu kopuma, tostarp sezonāli koriģēto skaitļu publicēšana ir viena no prioritātēm, pilnveidojot institucionālo sektoru ceturkšņa kontu sagatavošanu. Tāpat būtu ļoti noderīgi paplašināt to pamatrādītāju kopumu, kuri tiek aprēķināti reālos skaitļos. Tādi apjomu raksturojoši dati attiecībā uz mājsaimniecību un uzņēmumu investīcijām papildinātu jau pašreiz publicētos datus par mājsaimniecību reālajiem ienākumiem un patēriņu. Sadalījumu pa valstīm vajadzētu publicēt pēc iespējas vienlaicīgi ar attiecīgajiem Eiropas rādītājiem. Saistībā ar ESA datu iesniegšanas programmas pārskatīšanu tiek apspriesta sezonāli koriģētu datu nodrošināšana reālos skaitļos par ierobežotu rādītāju kopumu. [1] Regula (EK) Nr. 2223/96. [2] Publicēta OV L 87, 31.3.2009. [3] Pēc korekcijas, ko veic, lai ņemtu vērā izmaiņas pensiju fonda rezervēs esošajā mājsaimniecību neto pašu kapitālā. [4] Tas pats. [5] Sk. http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts [6] Sk. http://sdw.ecb.europa.eu [7] Apsekotās struktūrvienības veido 90 % no kopējās bilances summas, kas attiecināma uz monetārajām un finanšu iestādēm (35 % no kopējā S12), 100 % no summas, kas attiecināma uz investīciju fondiem (1 % no S12), un 85 % no summas, kas attiecināma uz apdrošināšanas un pensiju fondiem (15 % no S12). [8] Tā kā UK apkopo institucionālo sektoru gada kontus ( ASA ) kā institucionālo sektoru ceturkšņa kontu ( QSA ) summu, nevar aplēst konkrēto ar institucionālo sektoru ceturkšņa kontu sagatavošanu saistīto darba slodzi. [9] Sk. Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas 34. sanāksmes protokola 6. punkta 1.4. apakšpunktu vietnē http://www.cmfb.org/reports/meetings.htm un 2007. gada 1. jūnija preses konferences arhīva materiālus vietnē http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/sector_accounts/introduction.