KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības shēmas izveide /* COM/2013/0172 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības shēmas izveide 1. Ievads Starptautiskai noziedzībai var stāties pretī vienīgi ar pārrobežu sadarbību, policijai, muitai, robežsardzei un citām iestādēm strādājot kopā. Ja šīs iestādes nebūs pienācīgi apmācītas un ja nebūs pietiekamas uzticēšanās starp tām, šāda sadarbība nebūs efektīva. Jau ir gūti ievērojami panākumi apmācības īstenošanā ES pārrobežu jautājumos. Piemēram, jau ir izstrādātas un vairākus gadus tiek īstenotas tiesībaizsardzības amatpersonu kopīgas mācību programmas un apmaiņas programmas. Šajā kopīgajā pasākumā dalībvalstis ir iesaistītas kopā ar ES aģentūrām, piemēram, Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL), Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) un Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex). 2012. gadā visā ES tika sarīkotas vairāk nekā 300 apmaiņas programmas tiesībaizsardzības amatpersonām. Vairāk nekā 3000 dalībnieku 2012. gadā izmantoja jaunas mācību metodes, piemēram CEPOL tīmekļa seminārus. ES apmācības dalībnieku skaits aug – pagājušajā gadā CEPOL bija reģistrēti vairāk nekā 5000 mācību pasākumu dalībnieku, bet Frontex – 3000. Tomēr nepieciešami turpmāki pasākumi, piemēram, lai palielinātu ES policijas sadarbības instrumentu nozīmi un to ES aģentūru lomu, kas izveidotas, lai sniegtu atbalstu tiesībaizsardzības dienestiem cīņā pret noziedzību. Pieejamie resursi būtu jāizmanto vairāk amatpersonām, lai pilnībā īstenotu to potenciālu. Apmācībai būtu jāatbilst apmācības vajadzībām un stingrāk jāatbalsta prioritātes, piemēram, cīņu ar kibernoziedzību[1] un narkotiku un cilvēku tirdzniecību, par ko operatīvās sadarbības jomā panākta vienošanās ES līmenī. Lai panāktu saskanīgu pieeju apmācībai, kas atbilstu augstākajiem kvalitātes standartiem ES līmenī, nepieciešama efektīva sadarbība starp dalībvalstīm un ES aģentūrām, ņemot vērā starptautisko organizāciju, piemēram, Interpola un ANO, darbību. Tādēļ šajā paziņojumā tiek ierosināta Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības shēma (turpmāk – LETS vai Apmācības shēma), lai sniegtu tiesībaizsardzības amatpersonām zināšanas un prasmes, kas tām nepieciešamas pārrobežu noziedzības efektīvai novēršanai un apkarošanai, šajā nolūkā efektīvi sadarbojoties ar saviem kolēģiem ES. Apmācības shēmas mērķis ir panākt efektīvāku ES rīcību, reaģējot uz kopīgiem uzdevumiem drošības jomā, uzlabot policijas darbības standartus visā ES un veicināt kopīgas tiesībaizsardzības kultūras attīstību, tādējādi stiprinot savstarpēju uzticēšanos un sadarbību. Tās nolūks ir apzināt un risināt trūkumus pašreizējā tiesībaizsardzības apmācībā par pārrobežu jautājumiem, atbalstot un vajadzības gadījumā koordinējot apmācības sniegšanu Eiropas un valstu izcilības centros. Apmācības shēma ir atbilde uz Stokholmas programmā[2] ietverto Eiropadomes aicinājumu pastiprināt apmācību par jautājumiem attiecībā uz Savienību un padarīt to sistemātiski pieejamu visu attiecīgo tiesībaizsardzības profesiju pārstāvjiem, un uz Eiropas Parlamenta aicinājumiem izveidot spēcīgāku ES sistēmu tiesu iestāžu un policijas apmācībai[3]. Tās mērķis ir panākt, lai · tiesībaizsardzības sadarbības instrumenti, ko ES ir laika gaitā izstrādājusi, piemēram, Prīmes informācijas apmaiņa[4] un Eiropola kriminālizlūkdatu bāzes, būtu labāk zināmas un tiktu izmantotas gan divpusējos, gan daudzpusējos dalībvalstu kontaktos; · ES tiesībaizsardzības amatpersonām būtu zināšanas un prasmes, kas nepieciešamas, lai stātos pretī starptautiskiem noziegumiem, kas rada vislielāko kaitējumu cietušajām personām un sabiedrībai kopumā; · tiktu pienācīgi apmācītas tiesībaizsardzības amatpersonas, kas sadarbojas ar trešām valstīm vai piedalās ES civilajās misijās trešās valstīs. Šajā paziņojumā ierosinātā Apmācības shēma attiecas uz visu pakāpju tiesībaizsardzības amatpersonām, sākot no policijas amatpersonām līdz robežsargiem un muitas amatpersonām, kā arī attiecīgā gadījumā citām valsts amatpersonām, piemēram, prokuroriem[5]. Apmācības shēmas veicinātajām vai tās ietvaros sniegtajām mācībām būtu jāpilnveido esošā apmācība valstu un ES līmenī, un tās būtu jābalsta uz apmācības vajadzību regulāriem novērtējumiem. Apmācība būtu jāsniedz, izmantojot modernus, efektīvus mācību līdzekļus, piemēram, specializētus kursus, kopīgas mācību programmas, tīmeklī balstītus mācību materiālus un apmaiņas programmas. Lai īstenotu šajā paziņojumā paredzētos apmācības pasākumus, ir nepieciešama ES aģentūra, kurai ir attiecīgas juridiskas pilnvaras un nepieciešamie resursi. Tādēļ Komisija līdztekus šim paziņojumam ierosina jaunu Eiropola tiesisko regulējumu, piešķirot tam pilnvaras apmācības jomā, kas ir plašākas nekā tās ir CEPOL – pašlaik vienīgajai ES aģentūrai, kas ir ekskluzīvi atbildīga par tiesībaizsardzības apmācību. Vienlaikus slēdzot CEPOL, tiks radīta sinerģija, jo apmācība tiks pietuvināta operatīvajam darbam un iekļauta plašākā struktūrā, un samazināsies administratīvās izmaksas, atbrīvojot līdzekļus, lai gūtu vairāk rezultātu Apmācības shēmas ietvaros. Tādēļ paredzams, ka Apmācības shēmu īstenos jauns Eiropola apmācības direktorāts – Eiropola akadēmija, īpašu uzmanību pievēršot kvalitātes standartiem. Līdz brīdim, kad Padome un Eiropas Parlaments pieņems ierosināto apvienošanos un tā stāsies spēkā, šo lomu iespēju robežās uzņemsies CEPOL. Shēmas īstenošanai būs nepieciešama valstu augstāko mācību iestāžu, valstu robežsardzes un muitas augstāko mācību iestāžu tīkla (turpmāk – valstu augstāko mācību iestāžu tīkls), Eiropola akadēmijas un citu TI aģentūru, īpaši Frontex, kopīga darbība. Komisija galvenokārt uzraudzīs, kā notiek īstenošana. Šajā paziņojumā izmantotas atziņas no CEPOL veiktās pašreizējās situācijas apzināšanas apmācības vajadzību un snieguma jomā[6], apspriešanās ar dalībvalstu ekspertiem un TI aģentūrām četrās ekspertu sanāksmēs un trīs konferencēm, kurās piedalījās Eiropas Parlamenta locekļi, 2011. un 2012. gadā. Eiropola akadēmija būs koordinējošā ES vienība tiesībaizsardzības apmācības jomā. Tomēr Frontex joprojām būs atbildīga par robežsargu apmācību saskaņā ar tās tiesisko regulējumu. 2. ES stratēģiskās prioritātes noziedzības un drošības jomā un apmācību trūkums 2.1. Pašreizējā situācija ES apmācību jomā Visās dalībvalstīs pastāv struktūras tiesībaizsardzības amatpersonu apmācībai, kā arī sistemātiskai sadarbībai ar ES aģentūrām TI jomā. ES līmenī tiesībaizsardzības amatpersonu apmācības jomā darbojas šādas aģentūras. CEPOL cieši sadarbojas ar valstu augstāko mācību iestāžu tīklu. 2012. gadā tā sarīkoja 86 klātienes kursus 2059 dalībniekiem par dažādām tēmām, tostarp par īpašām tiesībaizsardzības metodēm, piemēram, policijas nopratināšanām un slepkavību izmeklēšanas metodēm, apmācību par ekonomiskajiem noziegumiem, piemēram, par līdzekļu atgūšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, un par krīzes pārvaldību. CEPOL ir arī pilnveidojusi zinātību „mācībspēku apmācības” jomā, īstenojusi Erasmus programmai līdzīgu apmaiņas programmu policijas darbiniekiem[7] un izveidojusi tiešsaistes mācību moduļus par tādām tēmām kā kibernoziedzība, kopējās izmeklēšanas grupas un mobilās organizētās noziedzības grupas. Tomēr šāda apmācība CEPOL juridisko pilnvaru ierobežojumu dēļ ir pieejama vienīgi augstākajām policijas amatpersonām, un ierobežoto budžeta līdzekļu dēļ kursu skaits ir ierobežots. Eiropols cieši sadarbojas ar CEPOL, rīkojot kursus CEPOL ietvaros, un ir izstrādājis vairākas kursu programmas saistībā ar noziedzības analīzi un konkrētiem noziedzības veidiem, piemēram, kibernoziedzību. Frontex ir īpašas pilnvaras apmācīt robežsargus[8], un tā ir izstrādājusi kopīgu mācību programmu, ko īsteno dalībvalstis, tostarp robežsardzes kvalitātes sistēmu[9]. Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir divas īpašas programmas apmācībai par cīņu pret euro viltošanu un par ES finansiālo interešu aizsardzību. Pamattiesību aģentūra (FRA) piedāvā policijas mācībspēkiem mācību līdzekļus pamattiesību jomā. Atbilstīgi savām pilnvarām apmācībā par īpašām tēmām ir iesaistīti Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA) un Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO). Valstu līmenī, kurā joprojām notiek lielākā daļa tiesībaizsardzības amatpersonu apmācības, parasti tiek aptverti specializēti jautājumi, piemēram, narkotiku tirdzniecība, kibernoziedzība, finanšu noziegumi un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, pārrobežu organizēto noziegumu izmeklēšana, ES tiesību jautājumi, un apmācība bieži tiek īstenota dalībvalstu divpusējās sadarbības ietvaros. Tomēr apspriešanās ar ekspertiem nepārprotami liecināja, ka šajās jomās ar ES atbalstu nepieciešama plašāka apmācība. Starptautiskā līmenī tādas organizācijas kā Interpols un Apvienoto Nāciju Organizācija (ANO) piedāvā apmācību tiesībaizsardzības, pretterorisma un krīzes pārvaldības jomā. Interpols rīko e-mācības par dažādām tēmām, piemēram, narkotiku izmeklēšana, nopratināšana un ar terorismu saistītas tēmas. ANO piedāvā dažādus kursus krīzes pārvaldības jomā. Kaut arī šie kursi ir vērtīgi ES tiesībaizsardzības aģentūrām kā citas apmācības papildinājums, tie reti aptver īpašos ES instrumentus un parasti netiek izstrādāti, īpaši ņemot vērā ES policijas darbības standartus. 2.2. Apmācības nepieciešamība ES iekšējās un ārējās prioritārajās jomās Efektīvas pārrobežu tiesībaizsardzības sadarbības pamatā ir pamatzināšanu sniegšana amatpersonām par ES policijas darbības kontekstu un pieejamajiem līdzekļiem, piemēram, Eiropolu un Eurojust vai apmaiņas instrumentiem, piemēram, Prīmes lēmumiem[10]. Zināšanas un izpratne par pārrobežu policijas darbību nepārprotami ir pamats amatpersonām, kam jāiesaistās pārrobežu sadarbībā gan divpusējā, gan daudzpusējā līmenī, un savstarpējas uzticēšanās veidošanai. ES ir izvirzījusi prioritātes rīcībai pret kopīgiem draudiem smagās un organizētās noziedzības, terorisma, kibernoziedzības, robežu drošības un krīzes pārvaldības jomās. Šīs prioritātes tiks regulāri pārskatītas, pamatojoties uz Smagās un organizētās noziedzības draudu izvērtējumu (SOCTA), ko Eiropols veic ik pēc četriem gadiem (sākot no 2013. gada). Lai mazinātu šo draudu nodarīto kaitējumu un sniegtu atbalstu operatīvajām prioritātēm cīņā pret tiem, par kurām panākta vienošanās ES līmenī, vajadzības gadījumā būtu jāsniedz specializēta apmācība. ES uzņemas atbildību par atbalsta sniegšanu spēju veidošanai trešās valstīs ar padomdevēju un konsultāciju palīdzību un palīdzot veidot ilgtspējīgas civilās policijas struktūras, kas darbojas saskaņā ar starptautiskajiem standartiem. Civilās misijas trešās valstīs koordinē Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD). Katru gadu misijās uz tādām vietām kā Dienvidsudānu, Kosovu, Nigēru un Irāku (2012. gadā) tiek nosūtīts vairāk nekā 1000 ES tiesībaizsardzības amatpersonu. Šajās misijās tiesībaizsardzības galvenā uzmanība tiek pievērsta policijas darbībai, tiesiskumam, civilai pārvaldei un civilai aizsardzībai. Dalībvalstis ar trešām valstīm sadarbojas arī divpusēji, lai sniegtu palīdzību tiesībaizsardzības spēju veidošanā tur, kur ir iesaistīta ES, piemēram Ziemeļāfrikas jaunajās demokrātijās. 2.3. Apmācības trūkumi Neraugoties uz valsts, ES un starptautisko procesa dalībnieku pūliņiem un to sadarbību, joprojām pastāv būtiska neatbilstība starp apmācības vajadzībām un pašlaik ES pieejamo apmācību[11]. Dalībvalstu apmācības programmas parasti aptver pamatzināšanas par ES instrumentiem un ES dimensiju policijas ikdienas darbībā, tomēr to standarti ne vienmēr ir saskanīgi. Tiesībaizsardzības iestādes un ES aģentūras ir norādījušas, ka trūkst kvalificētu mācībspēku un saskaņotu mācību materiālu par pārrobežu izmeklēšanām. Ļoti pieprasīta ir apmācība, ko rīko ES aģentūras par konkrētām policijas darbības tēmām, piemēram, finanšu noziegumiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, cilvēku tirdzniecību un narkotiku tirdzniecību. Ja šādu apmācību koordinētu un sniegtu Eiropola akadēmija, samazinātos izmaksas, jo mazinātos vajadzība katrai dalībvalstij ieguldīt līdzekļus līdzīgās programmās. Apmaiņas programmas policijas, robežsardzes un muitas amatpersonām, kurām ir izmeklēšanas pilnvaras, jau tagad palīdz izplatīt labo praksi un stiprināt uzticēšanos. Ja ir pieejami līdzekļi, šādas programmas būtu jādara plašāk pieejamas, principā visu pakāpju amatpersonām un starp visām aģentūrām, kas ietilpst Apmācības shēmas darbības jomā. Vispārīgākā kontekstā visām tiesībaizsardzības amatpersonām, kas ir iesaistītas pārrobežu sadarbībā, ir būtiski nepieciešamas valodu prasmes, tostarp angļu valodas, kuru arvien vairāk lieto pārrobežu sadarbībā. Tomēr joprojām daudzās dalībvalstīs ir pārāk maz amatpersonu, kuru valodu prasmes ir pietiekami augstā līmenī. Apmācībai pirms nosūtīšanas civilās misijās bieži trūkst koordinācijas un standartizācijas, kā rezultātā nosūtīto darbinieku sagatavotībā vērojamas nepieļaujamas atšķirības. Turklāt trešām valstīm, kuras lūdz palīdzību tiesībaizsardzības spēju veidošanā, ir iespējams sniegt saskanīgāku un efektīvāku palīdzību, piedāvājot apmācību vai zināšanu un labās prakses apmaiņu. Kopumā ES trūkst pārredzamas ES līmenī darbojošos mācībspēku kvalitātes sistēmas un sistemātiska veida, kā apzināt un risināt stratēģiskās apmācības vajadzības, kuras arvien mainās. 3. Četras ES apmācības daļas Lai veicinātu to apmācības un mācību iespēju izstrādi, sniegšanu un izvērtējumu, kuras nepieciešamas ES pārrobežu tiesībaizsardzības uzdevumu risināšanai, Apmācības shēmā galvenā uzmanība būtu jāpievērš zināšanu, prasmju un kompetenču[12] uzlabošanai četrās daļās. Tās ietver gan vispārējas zināšanas, gan ļoti specializētas kompetences, un visas balstās uz esošo apmācību valsts, ES un starptautiskā līmenī. 3.1. 1. daļa. Pamatzināšanas par tiesībaizsardzības ES dimensiju Ikvienai no ES 1,9 miljoniem tiesībaizsardzības amatpersonu[13] kādā karjeras posmā var nākties strādāt ar pārrobežu noziedzību. Zināšanas par ES un policijas darbības pārrobežu aspektiem ir pamatkompetence saistībā ar operatīvo efektivitāti un karjeras attīstību. Šajās zināšanās būtu jāietver efektīvas tiesībaizsardzības sadarbības principi, pamattiesības, Eiropola, Frontex un Eurojust loma un ES informācijas pārvaldības līdzekļu un kanālu, piemēram, Zviedrijas iniciatīvas[14] un Šengenas Informācijas sistēmas[15] izmantošana. Bez tām pastāv risks, ka pārrobežu policijas darbībā būs vērojama būtiska neefektivitāte. Tādēļ visu pakāpju tiesībaizsardzības amatpersonām būtu jāizstrādā tiesībaizsardzības ES konteksta zināšanu un prasmju standarta minimuma līmenis. Tam vajadzētu veicināt kopīgas tiesībaizsardzības kultūras attīstību. Komisija rosinās dalībvalstis ieviest šo kompetenci savā amatpersonu sākotnējā un profesionālajā apmācībā un mācību dienās amatpersonām, kas jau strādā. Eiropola akadēmija uzraudzīs un izvērtēs pēcpasākumus, un rezultāti ik pēc trim gadiem tiks ietverti Komisijas ziņojumā (skatīt 5.4. punktu). CEPOL sadarbībā ar dalībvalstīm un Frontex 2014. gada pirmajā pusgadā ierosinās ES standartlīmeni attiecībā uz visu tiesībaizsardzības amatpersonu zināšanām un prasmēm par tiesībaizsardzības ES dimensiju. 3.2. 2. daļa. Efektīva divpusējā un reģionālā sadarbība Policijas pārrobežu darbību sekmes ir daļēji atkarīgas no tiesībaizsardzības amatpersonu spējām piemērot ES un starptautiskos instrumentus, piemēram, Eiropas Apcietināšanas orderi[16], tiesiskās palīdzības lūgumus[17] un atpakaļuzņemšanas procedūras[18]. Tiesībaizsardzības amatpersonām arī vajadzētu būt specifiskākām zināšanām par divpusējiem nolīgumiem starp dalībvalstīm un spējām sazināties attiecīgajās valodās, apzinoties kultūras atšķirības un delikātos jautājumus. Dalībvalstis tiks rosinātas sniegt atbilstīgu valsts līmeņa apmācību padziļinātā līmenī salīdzinājumā ar 1. daļas standarta kompetenci, turpinot izstrādāt divpusējos un reģionālos apmācības projektus pārrobežu sadarbības jomā. Eiropola akadēmija vajadzības gadījumā sniegs dalībvalstīm atbalstu, sniedzot mācību līdzekļus un apkopojot un izplatot labāko praksi. Līdz 2013. gada beigām CEPOL būtu jāiesniedz Pastāvīgajai komitejai operatīvai sadarbībai iekšējās drošības jautājumos (COSI) darba plāns divpusējās un reģionālās apmācības atbalstam. CEPOL 2014. gadā būtu jāiesniedz atjaunināts pārskats par divpusējiem apmācības pasākumiem un apmācības vajadzībām dalībvalstīs un attiecīgi jāpiedāvā pieejamā labākā prakse šo vajadzību risināšanai. Pēc dalībvalstu lūguma CEPOL varētu sniegt atbilstīgus mācību līdzekļus. 3.3. 3. daļa. ES policijas darbības tematiskā specializācija ES prioritātes pārrobežu tiesībaizsardzības sadarbības jomā ir noteiktas Iekšējās drošības stratēģijā[19] un ES politikas ciklā organizētās un smagās noziedzības apkarošanai[20], kas balstās uz Eiropola Organizētās noziedzības draudu novērtējumu (OCTA) un, sākot no 2013. gada, uz Smagās un organizētās noziedzības draudu izvērtējumu (SOCTA). Katra prioritāte liecina, ka nepieciešama efektīva, mērķtiecīga pieeja nelielas amatpersonu grupas apmācībai specializētā, tematiskā līmenī. Apmācība konkrētās jomās, piemēram, narkotiku, cilvēku un šaujamieroču tirdzniecība, kibernoziedzība, korupcija, noziedzīgi iegūtu aktīvu konfiskācija un finanšu izmeklēšana, pulcēs vienkop dalībvalstu ekspertus, kas papildus pašu mācībām arī apmainīsies ar labāko praksi un veidos kontaktus, tādējādi stiprinot savstarpējo uzticēšanos. Šāda apmācība gadījumos, kad tā ir īpaši būtiska saistībā ar konkrētu prioritāti, varētu aptvert arī sadarbību valsts vai Eiropas līmenī starp dažādām tiesībaizsardzības aģentūrām, piemēram, policiju, robežsardzi un muitu. Cieši sadarbojoties ar valstu augstāko mācību iestāžu tīklu, Eiropola akadēmijai būtu jāveic apmācības vajadzību analīze, lai konstatētu neatbilstības starp esošo speciālistu apmācību dalībvalstu līmenī un starptautisko apmācību un šajās jomās nepieciešamās prasmes un zināšanas. Apmācība būtu jāveic, izmantojot valstu augstāko mācību iestāžu tīklu vai attiecīgā gadījumā tieši Eiropola akadēmiju. Parasti tai būtu jānotiek klātienē, nodarbības papildinot ar e-mācību līdzekļiem. Šajā daļā būs nepieciešams veikt specializētās apmācības sertifikāciju, balstoties uz kvalitātes standartiem, par kuriem vienosies un kurus atzīs visas dalībvalstis (skatīt 4.2. punktu). Eiropola akadēmijas gada budžets, kas ir daļa no Eiropola vispārējā budžeta, būtu pirmām kārtām jāparedz šīs daļas īstenošanai. Pēc ES politikas cikla organizētās un smagās noziedzības apkarošanai prioritāšu noteikšanas laikposmam no 2013. līdz 2017. gadam CEPOL būtu jāveic neatbilstību analīze un līdz 2013. gada beigām tā jāiesniedz COSI. Pamatojoties uz to, sākot no 2014. gada, CEPOL un valstu policijas akadēmiju tīkls var izstrādāt apmācību 3. daļas ietvaros. 3.4. 4. daļa. Civilās misijas un spēju veidošana trešās valstīs Priekšnoteikumam nosūtīšanai ES civilajās misijās būtu jābūt tādam, ka visas tiesībaizsardzības amatpersonas, kas piedalās ES civilajās misijās trešās valstīs, pirms nosūtīšanas būtu jāapmāca. Dalībvalstīm un Eiropola akadēmijai būtu jāatzīst, jāatbalsta un jāpilnveido esošās apmācības iniciatīvas, piemēram, Eiropas jaunā mācību iniciatīva krīžu civilās pārvarēšanas jomā[21] – ES finansēta programma, kas apvieno ES mēroga, ANO un citu starptautisko struktūru zinātību, kas nepieciešama, lai sagatavotu personālu dalībai civilās misijās. Dalībvalstu mācību iestādēm krīzes pārvaldības jomā, kuras veic apmācību pirms nosūtīšanas civilā misijā, būtu jādarbojas kā izcilības centriem 4. daļas īstenošanai un jāapmāca amatpersonas no dalībvalstīm, kurās šādu centru nav, Eiropola akadēmijai veicot koordināciju. Lai ES pieeja būtu saskaņota, Eiropola akadēmijai būtu arī jāsniedz vadlīnijas un zinātība ES finansētām palīdzības programmām, kas attiecas uz tiesībaizsardzību. Visbeidzot, Eiropola akadēmijai būtu jāsadarbojas ar dalībvalstīm un Frontex saistībā ar trešo valstu lūgumiem sniegt palīdzību tiesībaizsardzības spēju veidošanā. Tai būtu jānodrošina, ka uz lūgumiem dalīties apmācībā un zināšanās tiek reaģēts, cik iespējams, efektīvi un tiek novērsta iesaistīto pušu darbības pārklāšanās. Eiropola akadēmijai (kā koordinatoram) un EĀDD sadarbībā ar Frontex būtu jāizstrādā kopīga mācību programma apmācībai pirms nosūtīšanas misijā un citai uz misiju attiecīgai apmācībai, kura būtu jāīsteno 2015. gadā. Balstoties uz CEPOL 2012. gadā veikto pašreizējās situācijas apzināšanu, CEPOL un Eiropola akadēmijai turpmākajā (stratēģiskajā) apmācības vajadzību analīzē būtu jāiekļauj apmācība par 4. daļas jautājumiem. 4. Efektīva pieeja apmācībai saskaņā ar ES prioritātēm Attiecībā uz katru no četrām minētajām daļām Apmācības shēma būtu jāīsteno saskaņā ar četriem pamatprincipiem. 4.1. Vajadzību apzināšana Visa ES līmeņa apmācība tiesībaizsardzības jomā būtu jāpielāgo mainīgajām vajadzībām. Ik pēc četriem gadiem Eiropola akadēmijai būtu jāveic koordinēta ES tiesībaizsardzības apmācības vajadzību stratēģiska analīze, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, Frontex, Eurojust, EĀDD, EASO, FRA un Komisiju. Tajā būtu jāpievēršas ilgtermiņa kompetenču attīstībai tiesībaizsardzības jomā, mācību kvalitātes uzlabojumiem (skatīt 4.2. punktu) un nepilnībām apmācībā, kas saistīta ar TI stratēģijām un politikas jomām. Šajā sakarā katru gadu būtu jādara pieejami statistikas dati, lai sniegtu pārskatu, īpaši attiecībā uz apmācīto policijas amatpersonu skaitu un saņemtās apmācības veidu. Šī informācija tiks izmantota, lai Komisija, dalībvalstis un EĀDD noteiktu, kā sadalīt resursus un kurām amatpersonām būtu nepieciešama specializēta apmācība. Šajā stratēģiskajā satvarā Eiropola akadēmijai un Frontex katru gadu būtu jāveic regulāra apmācības vajadzību analīze, lai noteiktu, kādu apmācību piedāvāt savu attiecīgo pilnvaru ietvaros. Gada analīze būtu jāsaskaņo ar ES politikas cikla organizētās un smagās noziedzības apkarošanai prioritātēm, kad tas tiks noteikts 2013. gadā. Jebkurā analīzē būtu jānosaka 1. jauni mācību rezultāti, kas jāattīsta; 2. nepilnības sniegumā un kā tās var novērst, izmantojot augsti kvalitatīvu apmācību, kas papildina esošās ES vai valstu programmas; un 3. nepieciešamie resursi. Pirmā koordinētā stratēģiskā ES tiesībaizsardzības apmācības vajadzību analīze būtu jāiesniedz 2014. gadā. Tā būtu jāiesniedz COSI un jāapstiprina Padomē. 4.2. Augsti kvalitatīvs sniegums Ir nepieciešama ar tiesībaizsardzību saistīto prasmju un zināšanu savstarpēja atzīšana. Dalībvalstis jau tagad gūst labumu no esošajām vispārējām akadēmiskajām iniciatīvām, piemēram, Boloņas un Kopenhāgenas procesiem[22], kuros izstrādā salīdzināmus un līdzvērtīgus grādu un citu kvalifikāciju standartus dažādos līmeņos (pamatojoties uz Eiropas kvalifikāciju sistēmu mūžizglītībai[23]) un profesionālās izglītības un apmācības jomā, pamatojoties uz Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu (ECTS)[24]. Apmācības shēmai būtu jābalstās uz šīm kvalitātes atzīšanas iniciatīvām, uzsvaru liekot uz mūžizglītības principiem. Komisija uzskata, ka līdz 2020. gadam būtu jāizveido un jāīsteno ES līmenī salīdzināmas kvalifikācijas tiesībaizsardzības apmācības jomā (proti, nozaru kvalifikācijas sistēma). Tas attiektos uz 3. un 4. daļu. Vispirms Eiropola akadēmijai būtu jānodrošina, ka ES līmeņa apmācības moduļi un kursi tiek izstrādāti saskaņā ar ECTS punktu sistēmu un skaidri nosakot mācību rezultātus. Dalībvalstis tiek arī mudinātas veikt pasākumus, lai ECTS punktu sistēmu piemērotu saviem valsts apmācības moduļiem. Turklāt Apmācības shēmas ietvaros būtu nepieciešams īpašs ES līmenī darbojošos mācībspēku profils. Tajā būtu jāietver mācīšanas prasmju, speciālistu zināšanu un valodu prasmes definīcijas. Vajadzības gadījumā mācībspēkiem būtu jāpiedāvā apmācība, lai uzlabotu šīs prasmes. Eiropola akadēmijai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un Frontex būtu jāizstrādā šāds profils un līdz 2014. gada pirmajam pusgadam jāievieš mehānisms galīgajai atlasei, uzraudzīšanai un izvērtēšanai. Lai stiprinātu shēmas ietvaros veiktās apmācības kvalitāti, CEPOL un citi iesaistītie dalībnieki tiks mudināti izmantot zinātību un attīstīt partnerības ar privātām pusēm, piemēram, finanšu iestādēm un IT uzņēmumiem. CEPOL, apspriežoties ar dalībvalstīm un TI aģentūrām, 2014. gadā būtu jāiesniedz rīcības plāns par tiesībaizsardzības apmācības kopīgas kvalitātes sistēmas izstrādi, kura būtu jāīsteno līdz 2020. gadam, un tas būtu jāiesniedz COSI. 4.3. Tiesībaizsardzības amatpersonu karjeras attīstības veicināšana Saistībā ar 4.2. punktā aprakstīto kvalitātes sistēmu izstrādi dalībvalstīm būtu jāatzīst Apmācības shēmas ietvaros iegūto ES prasmju, zināšanu un kompetenču kopums kā daļa no kopuma, ko amatpersonas pilnveido valsts līmenī. Shēmas ietvaros piedāvātajai apmācībai būtu dabiski jāiekļaujas tiesībaizsardzības amatpersonas apmācības kopumā saskaņā ar mūžizglītības principiem. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto tādi apmācības līdzekļi kā e-mācības, kopīgas mācību programmas un apmaiņas programmas vai mācībspēku apmācības koncepcija. Shēmas 3. daļas apmācība īpaši palīdzēs novērst neatbilstības starp apmācības vajadzībām un apmācību, kas pašlaik pieejama valsts un starptautiskā līmenī. 4.4. Resursu lietderīga izmantošana Apmācības shēmas mērķis ir panākt efektivitāti, izmantojot lielāku specializēšanos, efektīvāku koordināciju, sinerģijas izmantošanu un pārklāšanās novēršanu un ciešāk saskaņojot apmācības vajadzības ar piedāvājumu. Eiropola akadēmijai un valstu policijas akadēmijām būtu jāizmanto visefektīvākās apmācības metodes, lai sasniegtu mācību rezultātus, piemēram, izmantojot e-mācību līdzekļus. Kā liecina Komisijas uzdevumā veikts neatkarīgs pētījums, Apmācības shēmas ieviešanas un pārvaldības vispārējās tiešās izmaksas laikposmam no 2013. līdz 2020. gadam tiek lēstas 3,4 miljonu euro apmērā (rēķinot pēc pašreizējām cenām). Tas ietvertu jaunās Zinātniskās komitejas izmaksas (90 000 euro gadā), kas tiktu izveidota kā izpilddirektora un valdes padomdevēja struktūra. Saskaņā ar minēto pētījumu, palielinoties policijas darbības efektivitātei ES, kopējie paredzētie ikgadējie ietaupījumi sasniegtu 23 miljonus euro[25], salīdzinot ar situāciju, ja tiktu saglabāts status quo. Komisijas priekšlikums Iekšējās drošības fondam[26] (IDF) 2014.-2020. gadam ietver mērķi īstenot apmācības shēmas par ES apmācības politiku. Dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai, cik tiesībaizsardzības amatpersonu ar fonda palīdzību ir apmācīts par tēmām, kas saistītas ar pārrobežu jautājumiem. Konkrētos apstākļos būtu jāizmanto arī iespējas sniegt atbalstu tiesībaizsardzības darbinieku apmācībai no Eiropas Sociālā fonda[27]. 5. Apmācības shēmas īstenošana – lomas un pienākumi Apmācības shēmu kopīgi īstenos Komisija, Eiropols, TI aģentūras un dalībvalstis. 5.1. Eiropas akadēmija Eiropolā Eiropola akadēmija būs Apmācības shēmas īstenošanas virzītājspēks un koordinators, cieši sadarbojoties ar citām ES aģentūrām un valstu augstāko mācību iestāžu tīklu. Tiek ierosināti seši pamatuzdevumi. 1. Eiropola akadēmijai pašai būtu jācenšas kļūt par tiesībaizsardzības (pārrobežu) mācību ES izcilības centru. Tai būtu jācenšas iegūt autoritāti nozares profesionāļu vidū un darboties kā labākās prakses apmaiņas starpniekam. Eiropola akadēmijai būtu jācenšas darboties kā koordinatoram ES stratēģiskajos tiesībaizsardzības mācību jautājumos un vajadzības gadījumā sniegt atbalstu citām ES aģentūrām, tostarp koordinējot stratēģisko tiesībaizsardzības apmācības vajadzību analīzi ES līmenī. 2. Apspriežoties ar ieinteresētajām personām, Eiropola akadēmijai būtu jānosaka pamatzināšanu kopums, ietverot 1. daļas mācību rezultātus. CEPOL būtu 2014. gada pirmajā pusgadā jāiesniedz minētā dokumenta pirmā redakcija. 3. Eiropola akadēmijai būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm 2. daļas īstenošanā, izplatot labāko praksi pārrobežu sadarbības jomā un vajadzības gadījumā nodrošinot mācību līdzekļus. 4. Eiropola akadēmijai kopā ar citiem valstu augstāko mācību iestāžu tīkla izcilības centriem būtu jāveic amatpersonu, kā arī pašu mācībspēku apmācība ES līmenī. Sadarbojoties ar valstu augstāko mācību iestāžu tīklu, Eiropola akadēmijai 3. un 4. daļas ietvaros būtu jānosaka katra kursa līmenis, izmantojot Eiropas kvalifikācijas sistēmu. Eiropola akadēmijai būtu jānodrošina, ka kursi ir labi izplānoti un mācībspēkiem tiek sniegts atbalsts, viņi tiek izvērtēti un atbilstīgi atalgoti. 5. Eiropola akadēmijai būtu jāizstrādā procedūras un vadlīnijas apmācības prioritāšu, lomu un atbildības noteikšanai, lai koordinētu un atbalstītu visu Apmācības shēmas daļu izpildi. 6. Kopā ar ieinteresētajām personām Eiropola akadēmijai būtu jāveic pēcpasākumi rīcības plānam, lai īstenotu ierosināto kvalitātes nodrošinājuma sistēmu, ko 2014. gadā ierosinās CEPOL, kā aprakstīts 4.2. punktā. 5.2. Valstu augstākās mācību iestādes kā izcilības centri Specializētā apmācība shēmas ietvaros būtu jāsniedz viskvalificētākajai struktūrai valstu augstāko mācību iestāžu tīkla ietvaros vai, vajadzības gadījumā, Eiropola akadēmijai. Valstu augstākajām mācību iestādēm, kuras specializējušās konkrētā prioritārā policijas darbības jomā, kas ietilpst 3. un 4. daļā, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas jautājumos, apmācībā pirms nosūtīšanas civilās misijās vai konkrētos robežapsardzības jautājumos, varētu piešķirt “izcilības centra” statusu uz laiku, par ko vienojas, un tās varētu sniegt apmācību visas ES mērogā Eiropola akadēmijas uzdevumā. Izcilības centriem būtu jādarbojas saskaņā ar kopīgo kvalitātes nodrošināšanu, ko izstrādā Apmācības shēmas ietvaros un kas aprakstīta 4.2. punktā. Valstu augstākajām mācību iestādēm tāpēc vajadzētu spēt norīkot ekspertus vai mācībspēkus uz Eiropola akadēmiju. 5.3. Dalībvalstis Dalībvalstis būs atbildīgas par 1. un 2. daļas īstenošanu sākotnējās un turpmākās apmācības mācību programmās, un tās tiek aicinātas šai nolūkā izmantot ES finansējumu[28]. Attiecībā uz 2. daļu dalībvalstis tiek mudinātas sākt ar apmācību saistītus divpusējus projektus pārrobežu sadarbības uzlabošanai plašā aspektu lokā, piemēram, uzraudzība, pakaļdzīšanās un informācijas apmaiņa ar policijas un muitas sadarbības centru starpniecību. Dalībvalstis būs atbildīgas arī par to amatpersonu atlasi, kuras ir kvalificētas piedalīties civilās misijās, un to amatpersonu izraudzīšanos, kuras ir kvalificētas būt par mācībspēkiem 3. un 4. daļas kursos ES līmenī. 5.4. Eiropas Komisija Komisija regulāri izvērtēs, ar kādiem panākumiem tiek īstenota Apmācības shēma, tostarp šajā paziņojumā noteiktās darbības. Tā īpaši izvērtēs pasākumus, kas izstrādāti kvalitātes un Eiropola akadēmijas koordinācijas efektivitātes nodrošināšanai. Ik pēc trim gadiem tā sniegs ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam, pirmais ziņojums tiks sniegts 2016. gadā. 5.5. ES aģentūras Arī Frontex, EMCDDA, FRA un EASO būs svarīga loma, ar savu unikālo zinātību veicinot tiesībaizsardzības amatpersonu augsti kvalitatīvu apmācību un mācību rezultātus. Visām aģentūrām būtu regulāri jāsadarbojas un jāstrādā pie tā, lai palielinātu efektivitāti un noteiktu sinerģiju savstarpēji saistītās jomās. Piemēram, policijas amatpersonām, robežsargiem un muitas amatpersonām būtu jāstrādā kopā, lai apkarotu cilvēktirdzniecību. Eiropola akadēmijai būs vispārēja koordinējoša loma, kā aprakstīts 5.1. punktā. 5.6. Eiropas Ārējās darbības dienests EĀDD, Eiropas Komisija un ES aģentūras kopīgi strādā pie tā, lai stiprinātu sadarbību, īpašu uzmanību pievēršot spējām un apmācībai[29]. Kad plānotajās ES civilajās misijās paredzēts piedalīties tiesībaizsardzības amatpersonām, Eiropola akadēmijai agrīnā posmā būtu jādod ieguldījums apmācības aspektos un vajadzētu būt gatavai veicināt papildu specifisku apmācību, lai nodrošinātu, ka šo misiju dalībniekiem ir kopīgs zinātības līmenis. Šajā procesā būtu aktīvi jāiesaista EĀDD, un būtu jāņem vērā esošās iniciatīvas, kuras ierosinājušas tādas struktūras kā Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komiteja (CivCom). 6. Secinājumi Dalībvalstu, TI aģentūru un citu ES ieinteresēto personu pilnīga un konstruktīva dalība veicinātu ES rīcības efektivitāti attiecībā uz kopīgām drošības problēmām, visefektīvāk izmantojot ierobežotos budžeta līdzekļus. Tas vairotu informētību par policijas darbības ES un pārrobežu jautājumiem, nodrošinātu, ka tiek atzīta specializētā apmācība prioritārajās jomās, celtu kopējos policijas darbības standartus visā ES, veicinātu uzticēšanos tiesībaizsardzības aģentūru starpā un rosinātu kopīgas tiesībaizsardzības kultūras rašanos. Tas stiprinātu ES tiesībaizsardzības operatīvās spējas apkarot organizēto un smago pārrobežu noziedzību un terorismu. Komisija veiks pēcpasākumus šim paziņojumam, cieši sadarbojoties īpaši ar Eiropas Parlamentu, dalībvalstīm un TI aģentūrām. [1] Ņemot vērā ES kiberdrošības stratēģiju; Kopīgais paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija – atvērta un droša kibertelpa. 7.2.2013. JOIN(2013) 1final. [2] Stokholmas programma – atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā, OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp. [3] Skatīt, piemēram, Eiropas Parlamenta 2011. gada 14. decembra rezolūciju par ES Pretterorisma politiku: galvenie sasniegumi un nākotnes uzdevumi (INI(2010)2311). [4] Padomes Lēmums 2008/615/TI un Padomes Lēmums 2008/616/TI, OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp. un 12. lpp. [5] Tādējādi tā papildina ES politiku tiesiskās apmācības jomā, skat. „Uzticēšanās veidošana tiesiskumam ES mērogā – Eiropas tiesiskās apmācības jauna dimensija", COM (2011) 551 galīgā redakcija. [6] European Training Scheme — Mapping of Law Enforcement Training in the EU, CEPOL 2012. [7] 8309/1/10 REV 1 ENFOPOL 93. [8] 5. pants Regulā Nr. 1168/2011 (2011. gada 25. oktobris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, OV L 304, 22.11.2011. 1. lpp. [9] Sectoral Qualifications Framework for Border Guards. www.frontex.europa.eu/training [10] Padomes Lēmums 2008/615/TI un Padomes Lēmums 2008/616/TI, OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp. un 12. lpp. [11] Avots: CEPOL pētījums, kas minēts 6. zemsvītras piezīmē. [12] Saskaņā ar Eiropas kvalifikāciju sistēmu mūžizglītībai (EKI) mācību rezultāti ietver zināšanas, prasmes un kompetences. [13] Eirostata aplēse ir 1,9 miljoni. [14] Padomes Pamatlēmums 2006/960/TI, OV L 386, 29.12.2009., 89. lpp. [15] Konvencija, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu, OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp. [16] Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm, OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp. [17] Tiesiskās palīdzības lūgums ir vienas valsts tiesas oficiāls lūgums citas valsts attiecīgām tiesu iestādēm, kurā lūdz iegūt liecību, dokumentārus vai citus pierādījumus vai veikt piegādi procesa ietvaros. [18] Ar atpakaļuzņemšanas nolīgumu regulē personu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu starp divām vai vairāk valstīm starptautiska līguma ietvaros. [19] Komisijas 2010. gada 22. novembra paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei ,,ES iekšējās drošības stratēģija darbībā – pieci soļi pretim drošākai Eiropai”, COM(2010) 673 galīgā redakcija. [20] Padomes secinājumi par ES prioritāšu noteikšanu cīņai pret organizēto noziedzību laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam; 11050/11, 2011. gada 6. jūnijs. [21] http://www.entriforccm.eu. [22] Boloņas 1999. gada 19. jūnija deklarācija; Kopenhāgenas deklarācija, 2002. gada 29. un 30. novembrī. [23] EKI sniedz kopīgu atsauces sistēmu, kas palīdz salīdzināt valstu kvalifikācijas sistēmas, satvarus un to līmeni, uzlabojot kvalifikāciju saprotamību dažādās Eiropas valstīs un sistēmās. [24] Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēma (ECTS) sniedz vispārēji spēkā esošas un pieņemtas procedūras to mācību kvalifikāciju atzīšanai, kuras studenti ieguvuši kursos ārpus savas valsts. [25] Pētījums par grozījumu izdarīšanu Padomes Lēmumā 2005/681/TI, ar ko izveido CEPOL, GHK, 2012. gada 10. aprīlis. Šajā izmaksu aplēsē ir iekļauta jauna zinātniskā komiteja (90 000 euro gadā), kura sniegtu padomus Eiropola izpilddirektoram un valdei, skat. priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai un apmācībai (Eiropolu). [26] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Iekšējās drošības fonda ietvaros izveido finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai [27] www.ec.europa.eu/esf [28] Skat. iepriekš 26. zemsvītras piezīmi par priekšlikumu Iekšējās drošības fondam. [29] 2011. gada 30. novembrī COSI izdeva atzinumu par saikņu stiprināšanu starp KDAP un BDT jomas procesu dalībniekiem, Dok. 17884/11 JAI 906 COSI 112.