EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 20.7.2011 
SEC(2011) 950 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Regulas priekšlikums 
par kred ītiestāžu un ieguld ījumu sabiedr ību konsultat īvas uzraudz ības prasībām 
{COM(2011) 452 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 949 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV 1. KONTEKSTS  
Plašā finanšu kr īze liecināja par to, ka finanšu iest āžu pašreiz ējais regul ējums saist ās ar 
nepieļaujamu risku. Saska ņā ar SVF apl ēsēm ar krīzi saistītie zaudējumi Eiropas bank ām 
2007.−2010. gad ā tuvojas 1 triljonam euro jeb 8 % no ES IKP. 
Lai atjaunotu stabilit āti banku nozar ē un nodrošin ātu, ka reālajā ekonomik ā turpina iepl ūst 
kredīti, ES un t ās dalībvalstis veikušas plašu kl āstu bezprecedenta pas ākumu, kuru izmaksas 
galu galā sedz nodok ļu maksātāji. Eiropas Komisija (Komisija) l īdz 2010. gada oktobrim 
apstiprinājusi valsts atbalstus finanšu iest ādēm 4,6 triljonu euro apm ērā, un no tiem vair āk 
nekā 2 triljoni euro faktis ki izlietoti 2008. un 2009. gad ā.  
Bankām sniegtais finanšu atbalsts j āsamēro ar stingru reformu, kas v ērsta uz kr īzes laikā 
atklātajām regulējuma nepiln ībām. Šajā ziņā Komisija jau ierosin ājusi vairākus grozījumus 
banku regul ējumā — KPD1 II 2008. gada oktobr ī un KPD III 2009. gada j ūlijā. Šis ziņojums 
pievienots ties ību aktu kopumam, kur ā ietverti starptautisk ā mērogā izstrādāti un atzīti banku 
kapitāla un likvidit ātes standarti, t ā sauktā "Bāzeles III" vienošan ās. Komisijas dienesti visu 
ES dalībvalstu vārdā aktīvi piedalījās šo standartu izstr ādes proces ā. Tiesību aktu kopums ir 
paplašināts, ietverot priekšlikumu par citu KPD noteikumu saska ņošanu nol ūkā padziļināt 
vienoto tirgu un pastiprin āt uzraudz ības efektivit āti. Šajā ziņojumā izklāstīts tikai turpm āk 
raksturoto pas ākumu ietekmes nov ērtējums. 
2. APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Visā projekta gait ā Komisijas dienesti l īdzdarbojās starptautiskos forumos, it seviš ķi Bāzeles 
Banku uzraudz ības komitej ā (BCBS ), kurai bija uztic ēts izstrādāt jaunus politikas pas ākumus 
likviditātes un dar ījuma partnera kred ītriska pārvaldības, statūtkapitāla noteikšanas un 
procikliskuma jom ā. Eiropas Banku komiteja un Eiropas Banku uzraudz ītāju komiteja 
(CEBS ) plaši iesaist ījās šajā darbā, un ar tām notika apspriešan ās visā projekta gait ā.  
Lai palīdzētu analizēt šā tiesību aktu kopuma ietekmi uz ES banku nozari, CEBS  veica 
kvantitatīvu ietekmes p ētījumu. Taj ā piedalījās 246 bankas no 21 CEBS  dalībvalsts, tostarp 50 
1. grupas2 bankas un 196 2. grupas bankas, kop ā pārstāvot aptuveni 70 % kop ējās ES banku 
nozares kapit āla izteiksm ē. CEBS  arī sniedza Komisijai tehniskas konsult ācijas valstu izv ēles 
iespēju un rīcības brīvību saskaņošanas jom ā. 
Komisijas dienesti 2010. gada apr īlī sarīkoja atklātu izskatīšanu un 2009.-2011. gad ā četras 
reizes veica sabiedrisko apspriešanos par ties ību aktu kopum ā ietvertajiem politikas 
pasākumiem3. Apspriešan ās gaitā paustie viedok ļi ir nozīmīgs inform ācijas avots un ļauj 
uzzināt ieinteres ēto personu domas par iesp ējamo pasākumu ietekmi un iedarb īgumu. Turkl āt 
Komisijas dienesti atseviš ķi plašā mērogā apspriedās ar nozares p ārstāvjiem, tostarp no Banku 
lietu speci ālistu grupas, daž ādām ES banku nozares apvien ībām un atseviš ķām bankām. 
                                                 
1 Kapit āla prasību direktīva. 
2 1. grupas bankas ir t ās, kuru 1. l īmeņa kapitāls pārsniedz 3 miljardus euro un kuras veic daudzveid īgu 
darbību starptautisk ā mērogā. Visas citas bankas uzskata par 2. grupas bank ām. 
3 Sk. http://ec.europa.eu/internal_market/bank/regcapital/index_en.htm   
 
LV 2   LV 3. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
3.1. Likviditātes riska p ārvaldība 
Pasaules finanšu kr īze ir izgaismojusi iest āžu pašreiz ējās likvidit ātes riska p ārvaldības 
trūkumus, tostarp nepiln ības stresa testu veikšan ā un aktīvu un pas īvu termiņu nesakrit ību. 
Konkrētāk runājot, pašreiz ējā likviditātes riska p ārvaldības prakse izr ādījusies nepiem ērota, 
lai pilnībā izprastu riskus, kas saist īti ar vērtspapīrošanu saska ņā ar "radi un izdali" modeli, 
kompleksu finanšu instru mentu izmantošanu un pa ļaušanos uz sindic ētajiem aizdevumiem ar 
īstermiņa parāda instrumentiem. Pie ņēmumi par akt īvu likvidit āti tirgū un par tirgus 
likviditātes un finans ējuma likvidit ātes mijiedarb ību izrādījās kļūdaini, savuk ārt finanšu 
iestāžu rīcības īpatnībām arī bija milz īga ietekme uz kr īzes gaitu. Šie faktori veicin āja dažu 
finanšu iest āžu4 sabrukumu un sp ēcīgi iedragāja daudzu citu poz īcijas, apdraudot finanšu 
stabilitāti un prasot nepieredz ēti apjomīgu likvidit ātes atbalstu no publisk ā sektora un 
centrālajām bankām. No 2008. gada septembra l īdz decembrim ECB aizdevumi eurozonas 
kredītiestādēm palielin ājās aptuveni par 70 %, p ārsniedzot 800 miljardus euro. 
Lai gan vair ākās dalībvalstīs šobrīd ir noteikts k āds kvantitat īvs regulat īvs likvidit ātes 
standarts, ES m ērogā nav saska ņota, pietiekami skaidra regulat īvā režīma, kas noteiktu 
īstermiņa un ilgtermi ņa likvidit ātes atbilst īgu līmeni. Pašreiz ējo valstu standartu daž ādība 
kavē saziņu starp uzraudz ības iestādēm, un iest ādēm, kas darbojas p ārrobežu m ērogā, rodas 
papildu izmaksas par p ārskatu iesniegšanu 
3.2. Kapitāla noteikšana 
ES banku sist ēma iekļuva krīzē ar nepietiekami kvalitat īvu kapitālu nepietiekam ā daudzum ā. 
Konkrētāk, daži kapit āla instrumenti, un it seviš ķi hibrīdkapitāla instrumenti5 (hibrīdi), 
neīstenoja tirgu un regulator u prognozes par to sp ēju absorbēt zaudējumus6, pastāvīgumu7 un 
maksājumu elast īguma8 spēju nepārtrauktā darbībā. Prasību par hibr īdu atbilst ību trīs 
iepriekšmin ētajiem krit ērijiem ES faktiski ieviesa ar Ko misijas "sloga sadales" politiku, 
novērtējot valstu banku rekapitaliz ācijas pasākumus.  
Statūtkapitāla korekciju saraksts ar ī izrādījās nepietiekami aptverošs, jo vair ākus bilances 
posteņus, piemēram, maz ākuma līdzdalību un atlikt ā nodokļa aktīvus, kuru sp ēja absorb ēt 
zaudējumus nep ārtrauktā darbībā spriedzes apst ākļos ir mazāk droša, tirgus dal ībnieki faktiski 
izslēdza no iest āžu paziņotajiem kapit āla koeficientiem. Atš ķirības starp dal ībvalstīm 
regulatīvo korekciju piem ērošanā nepārtrauktā darbībā vēl vairāk traucēja 1. līmeņa kapitāla 
pasākumu salīdzināmībai un uzticam ībai. Paziņotie 1. līmeņa kapitāla koeficienti t ā rezultātā 
neatspogu ļoja iestāžu spēju absorb ēt aizvien liel ākos zaudējumus. Tā radās nepieciešam ība 
valdībām sniegt atbalstu banku nozarei daudz ās valstīs un lielā apmērā. 
                                                 
4 Bear Sterns, Lehman Brothers, Northern Rock, HBOS, Bradford and  Bingley . 
5 Hibr īdi ir vērtspapīri, kas apvieno pašu kapit āla un parāda vērtspapīru iezīmes. 
6 Instrumentam j ābūt pieejamam, lai absorb ētu zaudējumus gan parast ā darbībā, gan likvid ācijas 
gadījumā, un, ja nepieciešams, j āsniedz atbalsts noguld ītāju finanšu l īdzekļiem. 
7 Instrumentam j ābūt pastāvīgi pieejamam, lai neb ūtu šaubu, ka tas sp ēj sniegt atbalstu noguld ītājiem un 
citiem kreditoriem spriedzes apst ākļos. 
8 Instrumentam j ābūt iezīmēm, kas ļauj nekumulat īvi atlikt vai atcelt kuponu vai dividenžu maks ājumus 
spriedzes apst ākļos. 
 
LV 3   LV 3.3. Darījuma partnera kred ītrisks 
Krīze atklāja vairākus trūkumus pašreiz ējā regulatīvajā režīmā, kurš attiecas uz dar ījuma 
partnera kred ītrisku9, kas rodas atvasin āto finanšu instrumentu, repo dar ījumu10 un vērtspapīru 
finansēšanas11 darījumu dēļ. Tas liecin āja, ka spēkā esošie noteikumi nenodrošina š āda veida 
riska atbilst īgu pārvaldību un pietiekamu kapitaliz āciju. Spēkā esošie noteikumi ar ī pietiekami 
nerosināja ārpusbiržas atvasin āto līgumu divpus ējas tīrvērtes vietā veikt daudzpus ēju tīrvērti 
ar centrālo darījumu partneru12 palīdzību. 
3.4. Aizdevumu procikliskums 
Procikliskuma ietekm ē notiek virz ība līdzi ekonomiskajam ciklam un paplašin ās ekonomisk ā 
cikla svārstības. Banku aizdevumu cikliskajam raksturam ir vair āki savstarp ēji saistīti cēloņi, 
tostarp tirgus un regulat īvās kļūmes.  
Viena no pašreiz ējo uz risku pamatoto minim ālā kapitāla prasību iezīmēm ir tāda, ka tās 
mainās ekonomisk ā cikla laik ā. Ja kredītiestādes un ieguld ījumu sabiedr ības spēj šīs prasības 
izpildīt, nav nek ādu skaidri noteiktu regulat īvu ierobežojumu riska apjomam, ko t ās var 
uzņemties, un t ādējādi arī to aizņemtajiem l īdzekļiem. Šādu ierobežojumu tr ūkums un tas, ka 
kapitāla prasības nepietiekami rea ģēja uz riska pieaugumu makrosist ēmas līmenī, noveda pie 
finanšu nel īdzsvarotības uzkrāšanās, pirms krasi palielin ājās ar kredītiem saist ītie zaudējumi, 
un, mainoties ekonomisk ā cikla fāzei, izrais īja postošu kritienu, kad notika centieni atbr īvoties 
no aizņemtajiem l īdzekļiem. 
3.5. Izvēles iespējas, rīcības brīvības un minim āla saskaņošana 
Septiņas banku pakalpojumu nozares direkt īvas 2000. gad ā aizstāja Konsolid ētā banku 
direktīva. Šo direkt īvu 2006. gad ā pārstrādāja kopā ar KPD, kad ES tika ieviests "B āzeles II" 
regulējums. Tā rezultātā KPD noteikumos ietvertas daudzas izv ēles iespējas13 un rīcības 
brīvības14. KPD ir ar ī "minimālas saska ņošanas" direkt īva, jo dal ībvalstis var pievienot 
stingrākus konsultat īvās uzraudz ības noteikumus, un tas dod iesp ēju pārsniegt ES ties ību aktu 
prasības, kad notiek to īstenošana valstu ties ību aktos (š ī prakse paz īstama kā t.s. 
"apzeltīšana" jeb "gold-plating").  
Rezultātā rodas iev ērojamas atš ķirības tajā, kā dalībvalstis īsteno noteikumus un k ā tos pēc 
tam piem ēro valstu uzraudz ības iestādes, un š āda situācija īpaši sarež ģī uzņēmējdarbību 
sabiedrībām, kuras str ādā pārrobežu m ērogā. Tas arī rada juridiskas skaidr ības trūkumu un 
nevienādus konkurences apst ākļus.  
                                                 
9 Risks, ka dar ījuma partneris var neizpild īt saistības pirms dar ījuma naudas pl ūsmas galīgā norēķina.  
10 Repo (vienošan ās par atpirkumu) l īgumā aizņēmējs piekrīt pārdot vērtspapīru aizdev ējam un v ēlāk 
nopirkt to pašu v ērtspapīru no tā paša aizdev ēja par noteiktu cenu. 
11 Repo l īguma slēgšanas nol ūks ir aizņemties vai aizdot naudu, bet v ērtspapīru finansēšanas dar ījuma 
mērķis ir uz laiku ieg ūt vērtspapīru citām vajadzībām, piemēram, īso pozīciju segšanai. 
12 Strukt ūra, kas ir starpnieks starp dar ījuma partneriem l īgumos, ko tirgo vien ā vai daudzos finanšu 
tirgos, kļūstot par pirc ēju katram p ārdevējam un par p ārdevēju katram pirc ējam.  
13 Kompetentaj ām iestādēm vai dal ībvalstīm tiek dota iesp ēja no alternat īvu pieeju kl āsta izvēlēties, kā 
nodrošināt atbilstību konkrētam noteikumam. 
14 Kompetentaj ām iestādēm vai dal ībvalstīm tiek dota iesp ēja izvēlēties, vai t ās piemēros konkr ētu 
noteikumu. 
 
LV 4   LV 4. MĒRĶI 
Šīs iniciatīvas kopīgais mērķis ir nostiprin āt banku kapit āla un likvidit ātes regul ējuma 
efektivitāti ES, ierobežot negat īvo ietekmi uz banku uzticam ību un kav ēt finanšu sist ēmas 
procikliskumu, vienlaikus saglab ājot ES banku nozares konkur ētspēju. Tas ietver š ādus četrus 
vispārīgus politikas m ērķus:  
- uzlabot finanšu stabilit āti, 
- uzlabot noguld ītāju interešu aizsardz ību, 
- nodrošin āt ES banku nozares konkur ētspēju starptautisk ā mērogā, 
- mazināt finanšu sist ēmas procikliskumu. 
5. POLITISKO RISIN ĀJUMU ANAL ĪZE UN SAL ĪDZINĀJUMS  
Kopumā tika nov ērtēti un sal īdzināti 27 politiskie risin ājumi daž ādām konstat ētajām 
problēmām. Šajā iedaļā izklāstīta politikas pas ākumu paredzam ā ietekme katr ā jomā un visa 
priekšlikuma kop ējā ietekme.  
5.1. Likviditātes risks 
Lai uzlabotu finanšu iest āžu likvidit ātes riska profila elast īgumu īstermiņā, no 2015. gada tiks 
ieviests likvidit ātes seguma koeficients (LSK), pirms tam atv ēlot laiku t ā novērošanai un 
pārskatīšanai nolūkā veikt tā sastāva un svēruma nepieciešamos uzlabojumus un p ārbaudīt, 
vai tam nav nev ēlamas ietekmes uz nozari, finanšu tirgiem un ekonomiku. Pamatojoties uz 
"Bāzele III" ietverto LSK defin īciju, šīs prasības izpilde ES t ālākā nākotnē ik gadus dotu t īro 
IKP ieguvumu 0,1 % l īdz 0,5 % apm ērā, jo samazin ātos sistēmisku kr īžu prognoz ētais 
biežums.  
Lai risinātu finansējuma probl ēmas, ko rada akt īvu un pas īvu termiņu nesakrit ība, Komisija 
plāno ieviest neto finans ējuma stabilit ātes rādītāja (NFSR). Pirms pie ņemt lēmumu par NFSR 
galīgo svērumu un noteikt to par minim ālo standartu no 2018. gada, notiks visaptveroša 
NFSR un t ā ietekmes nov ērošana.  
5.2. Kapitāla noteikšana 
Priekšlikumi paredz stingr ākus kapit āla instrumentu atbilst ības kritērijus daž ādām 
statūtkapitāla daļām, un tajos tiek plaši p ārskatīta regulat īvo korekciju piem ērošana. 
Pārskatītās regulat īvās korekcijas 1. grupas bank ām samazina atbilst īgo 1. līmeņa 
pamatkapit ālu (CET1 ) par 42 %, bet 2. grupas bank ām — par 33 %. Šo samazin ājumu rada 
korekcijas saist ībā ar nemateri ālo vērtību, materi ālajiem ieguld ījumiem cit ās finanšu iest ādēs 
un atliktā nodokļa aktīviem.  
Jaunās CET1  un 1. līmeņa kapitāla minimālās prasības ievies īs pakāpeniski no 2013. gada, un 
līdz 2015. gadam t ās sasniegs attiec īgi 4,5 % un 6 %. P ārskatītās regulatīvās korekcijas 
ieviesīs 2014.–2019. gad ā. Paredzēti arī noteikumi par priekšg ājēja tiesībām kapitāla 
instrumentiem, kuri vairs neatbilst jaunaj ām atbilstības prasībām. 
 
LV 5   LV 5.3. Darījuma partnera kred ītrisks 
Tiks pastiprin ātas prasības par dar ījuma partnera kred ītriska pārvaldību un kapitaliz āciju. 
Priekšlikumi ar ī uzlabos motiv āciju veikt ārpusbiržas instrumentu t īrvērti ar centr ālo darījumu 
partneru pal īdzību. Gaidāms, ka šie priekšlikumi galvenok ārt skars liel ākās ES bankas. 
Darījuma partnera kred ītriska rež īma pārskatīšana, un jo īpaši prasību ieviešana par liel āku 
pašu finans ējumu divpus ējos atvasin ājuma līgumos, lai atspogu ļotu to, ka š ādi līgumi rada 
lielāku apdraud ējumu finanšu sist ēmai, ir neat ņemama da ļa Komisijas centienos g ādāt par 
atvasināto finanšu instrumentu tirgu efektivit āti, drošumu un stabilit āti. Šī iniciatīva papildina 
citas Komisijas likumdošanas iniciat īvas šajā jomā, it sevišķi tās, kas ierosin ātas regulā par 
ārpusbiržas atvasin ātajiem finanšu instrumentiem, centr ālajiem dar ījumu partneriem un 
darījumu reģistriem, kuru Komisija pie ņēma 2010. gada 15. septembr ī. 
5.4. Pretcikliski politikas pas ākumi 
Priekšlikumos par kapit āla rezerv ēm paredz ētas kapit āla saglab āšanas rezerves un 
pretcikliskas kapit āla rezerves.  Veidojot ( CET1 ) kapitāla saglabāšanas rezerves 2,5 % apm ērā 
no riska sv ērtajiem akt īviem, mērķis ir nodrošin āt banku sp ēju absorbēt zaudējumus spriedzes 
laikā, kas var ilgt vair ākus gadus. Bank ām šāds kapitāls būtu jāveido laik ā, kad ekonomikas 
situācija ir labv ēlīga. Bankām, kas nesp ēs izpildīt rezerves veidošanas m ērķi, tiks noteikti 
ierobežojumi pe ļņas diskrecion ārai sadalei (t.i., dividenžu maks ājumiem), kam ēr mērķis 
netiks sasniegts.  
Pretciklisku kapit āla rezervju veidošanas nol ūks ir īstenot plaš āku makrouzraudz ības mērķi 
aizsargāt banku nozari un re ālo ekonomiku no sist ēmas mēroga riskiem, kas rodas, ja kop ējā 
kredīta pieauguma situ ācija attīstītās uzplaukuma un krituma cikla veid ā. To piem ēros, ar 
kapitāla saglabāšanas rezerv ēm izveidoto rezervju l īmeni palielinot v ēl par 2,5 %. 
Lai ierobežotu aiz ņemto līdzekļu pārmērīgu uzkrāšanos kred ītiestāžu un ieguld ījumu 
sabiedrību bilanc ēs un tādējādi palīdzētu mazin āt aizdevumu cikliskumu, Komisija ar ī 
ierosina k ā uzraudzības pārskatīšanas elementu ieviest aiz ņemto līdzekļu koeficientu, kas nav 
pamatots ar risku. Tiks nov ērota šā koeficienta ietekme, pirms tas, iesp ējams, kļūs par 
vispārēju saistošu pras ību no 2018. gada 1. janv āra. 
5.5. Vienots noteikumu kopums 
Priekšlikumi, atce ļot izvēles iespējas un rīcības brīvības, saska ņo atšķirīgas valstu pieejas 
uzraudzības jomā. Uz dažiem konkr ētiem aspektiem, kad t.s. "apzelt īšanas" jeb "gold-plating" 
praksi rosina riska nov ērtējuma apsv ērumi, tirgus vai produkta īpatnības un dal ībvalstu 
tiesiskā sistēma, joproj ām attieksies iz ņēmums.  
5.6. Tiesību aktu kopuma apvienot ā ietekme 
Lai papildin ātu "Bāzele III" ietekmes nov ērtējumu, Komisija p ārskatīja vairākus pētījumus, 
kas sagatavoti publiskaj ā un privātajā sektorā.  
Paredzams, ka šis ties ību aktu kopums apvienojum ā ar KPD III palielin ās riska sv ērtos 
aktīvus 1. grupas bank ām par 24,5 %, bet 2. grupas bank ām tikai par 4,1 %. Pamatojoties uz 
ES banku kapit āla līmeni 2009. gad ā, tiek lēsts, ka CET1  nepietiekam ība jauno minim ālo 
prasību izpildei un kapit āla saglab āšanas rezervju veidošanai 2013. gad ā būs nebūtiska, 
 
LV 6   LV 2015. gad ā tā būs 84 miljardi euro un 2019. gad ā — 460 miljardi euro15, kas ir līdzvērtīgi 
2,9 % no banku nozares riska sv ērtajiem akt īviem. 
Lai bankām dotu laiku saglab āt vairāk peļņas, uzlabot darb ības efektivit āti, emitēt jaunus pašu 
kapitāla instrumentus un veikt citus nepieciešamos piel āgošanās pasākumus, jaunaj ās kapitāla 
prasībās iestrādāts astoņu gadu p ārejas posms. B āzeles Komitejas, ECB un Komisijas 
dienestu veikt ā analīze liecina, ka p ārejai uz stingr ākiem kapit āla un likvidit ātes standartiem 
būs ierobežota ietekme uz kop ējiem nozares darb ības rezult ātiem. 
Izskatot ietekmi uz ekonomiku ilg ākā laikposm ā, Bāzeles Komitejas veikt ā analīze konstat ēja, 
ka tālākā nākotnē ekonomiskie ieguvumi no "B āzele III" īstenošanas ir nep ārprotami. Šaj ā 
analīzē prognozēti tīrie ekonomiskie ieguvumi, kas izpaud īsies kā ES IKP ikgad ējs pieaugums 
0,3 % līdz 2 % apm ērā. Ieguvumi rodas, jo samazin ās turpmāku sistēmisku krīžu prognoz ētais 
biežums, un tie ir optim āli, kad CET1  svērums ir 6 % l īdz 9 % apm ērā. 
Cits Komisijas un zin ātnes aprindu izstr ādātais modelis liecin āja, ka priekšlikumi samazin ātu 
sistēmisku banku nozares kr īžu iespējamību septiņās dalībvalstīs par 29 % l īdz 89 %, ja 
bankas rekapitaliz ē līdz kopējā kapitāla koeficientam vismaz 10,5 % apm ērā.  
Turklāt Bāzeles Komitejas veikt ā analīze pierādīja, ka stingr ākām kapitāla prasībām, tostarp 
par pretciklisk ām kapitāla rezervēm, un stingr ākām likvidit ātes prasībām vajadzētu samazin āt 
parasto uz ņēmējdarbības ciklu amplit ūdu. Tas it seviš ķi attiecas uz MVU, kas ir atkar īgi no 
banku finans ējuma visā ekonomikas cikla laik ā.  
6. UZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Gaidāms, ka ierosin ātie grozījumi stāsies spēkā 2013. gad ā. Bāzeles Komitejas un Eiropas 
Banku iest ādes (EBI) darba grupas, kuras uzrauga banku kapit āla pozīciju dinamiku attiec īgi 
pasaules un ES m ērogā, palīdzēs izvērtēt panākumus konkr ētu politikas m ērķu sasniegšan ā. 
EBI ievies īs īpašus pas ākumus, ar kuriem nodrošina, ka tiek v ākta aizņemto līdzekļu 
koeficienta un jauno likvidit ātes prasību novērošanai vajadz īgā informācija, tādējādi ļaujot 
savlaicīgi pabeigt šo politikas pas ākumu pilnveidošanu. 
                                                 
15 37 miljardi euro (izteikti k ā 1. līmeņa kapitāls) no šā skaitļa attiecināmi uz KPD III priekšlikumu.