LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 10.9.2010 
SEC(2010) 1010 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ATBILDES UZ REV ĪZIJAS PAL ĀTAS 2009. GADA P ĀRSKATU 
2. NODA ĻA ,,IEŅĒMUMI” 
LV 2   LV KOMISIJAS ATBILDES UZ REV ĪZIJAS PAL ĀTAS 2009. GADA P ĀRSKATU 
2. NODA ĻA ,,IEŅĒMUMI” 
IEVADS  
DARĪJUMU PAREIZ ĪBA 
2.17. Tikl īdz Komisija paman īja šīs novirzes, par t ām tika zi ņots dalībvalstīm un Pal ātai. 
Visas dal ībvalstis piekrita, ka vajadz īgie koriģējošie pas ākumi ir veicami k ā daļa no 
ierastajām pārskatīšanas un atjaunin āšanas proced ūrām. 
SISTĒMU EFEKTIVIT ĀTE 
2.20. Komisija piepras īs attiecīgajām dalībvalstīm veikt kori ģējošus pas ākumus atkl āto 
trūkumu nov ēršanai, un vajadz ības gadījumā tiks piepras īti nesamaks ātie tradicion ālie pašu 
resursi, kā arī procenti par visiem nov ēlotiem maks ājumiem.  
2.21. Attiec īgās dalībvalstis tiks aicin ātas pamatot p ārskatos iegr āmatotās summas, atmaks āt 
visus nesamaks ātos tradicion ālos pašu resursus un – nov ēlotas nodošanas gad ījumā – 
samaksāt procentus nov ēlotiem maks ājumiem. 
2.22. Komisijas nost āja balstās uz 867. panta a) punktu Regul ā 2454/93, ar ko īsteno Muitas 
kodeksu, saska ņā a r  k u r u  j āuzskata, ka aiztur ētās un konfisc ētās preces ir nodotas muitas 
noliktavas proced ūrai. Precēm, kas nodotas šai proced ūrai, muitas par āds nav noteikts un nav 
iegrāmatots. Kopienu tiesas 2009. gada spriedum ā nebija aptverta 867. panta a) punkta 
nozīmība attiecībā uz muitas par āda noteikšanu aiztur ētām precēm, un tādēļ Komisija gaid īja 
spriedumu cit ā līdzīgā lietā (C-230/08). Komisija nov ērtē šajā lietā nesen pie ņemtā sprieduma 
sekas un turpm āk veicamos pas ākumus. Katr ā ziņā pēc Moderniz ētā muitas kodeksa st āšanās 
spēkā muitas par āds aizturētām precēm vienmēr tiks dzēsts – neatkar īgi no preču aizturēšanas 
vietas. 
2.23. Dal ībvalstu zi ņā ir ieviest muitas kontroles sist ēmas, kuru pamat ā ir piemērotas riska 
novērtējuma metodes. Pal ātas minētie trūkumi attiecas uz tr īs dalībvalstīm. Palātai veicot 
vienkāršoto proced ūru revīziju vienā no šīm dalībvalstīm, tika izdar īti identiski secin ājumi, un 
Komisija uzrauga šobr īd īstenotos pas ākumus. P ārējās divās dalībvalstīs secinājumi attiecas 
uz nejauš ības principa tr ūkumu deklar āciju/tirgot āju atlases sist ēmā. Vienā dalībvalstī valsts 
iestādes ir īstenojušas kori ģējošus pas ākumus. Otr ā dalībvalstī nejaušības princips tika 
izmantots, ta ču to neiek ļāva pārbaudāmo importa deklar āciju/tirgot āju automatiz ētajā atlases 
sistēmā.  
2.24. Komisija piekr īt Palātai, ka muitas kontroli var ētu uzlabot un t ā ir jāpilnveido, ņemot 
vērā pieredzi un paraugpraksi.  
Komisija ir r īkojusies, lai pal īdzētu dalībvalstīm pilnveidot proced ūras. Ir sniegtas s īki 
izstrādātas vadlīnijas, kā arī organizētas mācības par šo vadl īniju vislab āko piemērošanu. 
Rezultāti tiks p ārbaudīti uzraudz ības apmekl ējumu gait ā 2010. un 2011. gad ā. Turklāt 
2009. un 2010. gad ā Komisija ir veikusi īpašas inspekcijas katr ā dalībvalstī, pārbaudot to 
muitas kontroles strat ēģijas. Balstoties uz š īm inspekcij ām un Pal ātas veikto rev īziju 
LV 3   LV secinājumiem, Komisija ir jau piepras ījusi īstenot kori ģējošus pas ākumus. Komisija 
2010. gada gait ā izstrādās tematisku zi ņojumu par muitas kontroles strat ēģiju dalībvalstīs, 
iekļaujot tajā gan Palātas, gan Komisijas secin ājumus. Zi ņojumu apspried īs ACOR  ietvaros ar 
dalībvalstīm, lai mekl ētu uzlabojumu iesp ējas šajā jomā.  
2.25. Kā atzīst Palāta, sākumpunkts, lai apr ēķinātu ikgadējo PVN b āzi, uz kuras pamata 
savukārt nosaka no PVN ieg ūto pašu resursu summu, ir PVN ie ņēmumi, kas faktiski iekas ēti 
attiecīgā gada laik ā. Kaut gan nesamaks ātā PVN samazin āšanās rezultātā teorētiski varētu 
pieaugt no PVN ieg ūtie pašu resursi, likumdev ējs izvēlējās metodi, saska ņā ar kuru neviens 
no PVN ieg ūto pašu resursu palielin ājums neietekm ētu budžetu, jo atbilstoši samazin ātos no 
NKI resursiem ieg ūtā summa. 
2.26. Turpin ās aktīvi pasākumi, lai atceltu ilgi sp ēkā esošas atrunas. 2008. gad ā Komisija 
atbilstīgi riska pak āpei iedalīja pa kategorij ām visas ilgi sp ēkā esošās atrunas un kop ā ar 
attiecīgajām dalībvalstīm uzsāka tās atcelt, ņemot vērā šo atrunu relat īvās prioritātes. 
Stratēģija sāka dot rezult ātus 2009. gad ā, un tā turpinās – 2010. gad ā ir atceltas v ēl septiņas no 
vecākajām atrunām .  K o m i s i j a  u z s k a t a ,  k a  i r  g ūti labi pan ākumi. Turpm ākās vadības 
sanāksmes ir paredz ētas 2010. un 2011. gad ā. 
2.27. Min ētajā ziņojumā ir apskat īta valdības deficīta un par āda statistika Grie ķijā. Rūpīgi 
izvērtējot to jaut ājumu iesp ējamo ietekmi, kuri rad ās deficīta un parāda pārbaudes rezult ātā, 
netika konstat ēta būtiska ietekme uz IKP/NKI l īmeni. 
Grieķija ir uzs ākusi risin āt Komisijas 2010. gada 8. janv āra ziņojumā minētos jautājumus, 
proti, tā ir pieņēmusi jaunu likumu par Grie ķijas statistikas sist ēmu, tostarp izveidojot jaunu 
statistikas iest ādi (ELSTAT ), lai nodrošin ātu statistikas neatkar ību un integrit āti. 
2.28. Komisija uzskata, ka nacion ālo kontu ticam ība galvenok ārt ir atkar īga no izmantotajiem 
konkrētajiem statistikas avotiem un metod ēm, un savu pieeju NKI apstiprin āšanai Komisija ir 
balstījusi uz šo avotu un metožu p ārbaudi un uzlabošanu. Labi izstr ādātas pārraudzības un 
kontroles sist ēmas ( SCS) dalībvalstu statistikas iest ādēs var pal īdzēt apzināt un samazin āt 
kļūdu risku. Komisija ir jau ņēmusi vērā Palātas piezīmes par SCS, kā tas minēts Komisijas 
atbildēs uz 2008. gada p ārskata 4.24. punktu. Turkl āt NKI pārbaužu gait ā Komisija iev āca 
informāciju par dal ībvalstu praksi, jo īpaši tā semināra nolūkos, kuru Komisija organiz ēja 
2009. gada decembr ī. Atbilstoši š ā semināra mērķiem Komisija apzin ās un izstr ādās 
paraugpraksi izmantošanai dal ībvalstīs, kā arī novērtējuma proced ūras šajā jomā. 
2.30. Komisija turpina sadarb ību ar tām divām valstīm, kurās joprojām ir spēkā NKI atrunas 
par 1995.–2001. gadu (Grie ķijā viena un Apvienotaj ā Karalistē trīs), lai tādējādi šīs atrunas 
varētu atcelt. 
2.31. Papildus valstu NKI uzskait ījumu pārbaudei, kuras pamat ā ir NKI uzskait ījumu 
novērtējuma anketa ( GIAQ ), Komisija piem ēro tiešas p ārbaudes metodi. Komisija uzskata, ka 
tiešas pārbaudes nol ūkos Komisijas izv ēlēto komponentu skaits bija pietiekams atbilstoši NKI 
komitejas apstiprin ātajām ,,Tiešas p ārbaudes vadl īnijām”. 
KOMISIJAS VAD ĪBAS APLIECIN ĀJUMU TICAM ĪBA 
2.32. Komisija, p ārbaudot vienk āršotās proced ūras un dal ībvalstīs īstenoto kontroles 
stratēģiju, ir arī atklājusi trūkumus kontroles proced ūrās dalībvalstīs un turpin ās uzraudz īt 
Palātas un savu konstat ējumu izpildi. P ēc to izpildes Komisijas r īcībā būs aptveroš āks pamats 
novērtējuma veikšanai.  
LV 4   LV SECINĀJUMI UN IETEIKUMI  
2.35. Komisija turpin ās regulāri pārbaudīt B kontus, lai apzin ātu visus tr ūkumus, kas var ētu 
ietekmēt tradicion ālo pašu resursu savlaic īgu noteikšanu un nodošanu. 
2.36. Komisija uzraudz īs šo nepiln ību novēršanu saist ībā ar Komisijas veikto p ārbaužu 
konstatējumiem. 
2.37. Līdz šim 2010. gad ā ir atceltas v ēl septiņas no vec ākajām atrunām. Turpmākās vadības 
sanāksmes ir paredz ētas 2010. un 2011. gad ā. 
2.38. Komisija 2010. gada beig ās / 2011. gada s ākumā pabeigs dal ībvalstu NKI uzskait ījumu 
pārbaudi un izstr ādās novērtējuma ziņojumus. Komisija uzskata, ka t ās piemērotā pieeja (NKI 
anketu dokument ārās pārbaudes, NKI uzskait ījumu pārbaude, izmantojot GIAQ , kā arī tieša 
pārbaude) ir atbilstoša, lai veiktu gal īgo novērtējumu par dal ībvalstu NKI. Šaj ā saistībā ir 
minams, ka p ārraudzības un kontroles sist ēmām ir organizatorisks raksturs un t ās nesniedz 
īpašas nor ādes par kontu ticam ību, kas galvenok ārt ir atkar īga no izmantotajiem statistikas 
avotiem un metod ēm, kaut ar ī SCS varētu palīdzēt samazin āt kļūdu risku nacion ālajos kontos.