LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 6.8.2010 
SEC(2010) 983 gal īgā redakcija 
Komisijas atbilde uz īpašo ziņojumu 
„Vai Leonardo da Vinci  programmas mobilit ātes shēmas strukt ūra un pārvaldība ļaus 
sasniegt efekt īvus rezult ātus?”
LV 2   LV Komisijas atbilde uz īpašo ziņojumu 
„Vai Leonardo da Vinci  programmas mobilit ātes shēmas strukt ūra un pārvaldība ļaus 
sasniegt efekt īvus rezult ātus?” 
KOPSAVILKUMS 
I-III. Komisija atzin īgi vērtē Revīzijas palātas ziņojuma visp ārējo atzinumu, ka Leonardo da 
Vinci  programmas mobilit ātes shēmas strukt ūra un pārvaldība var nodrošin āt efektīvus 
rezultātus.  
Patiešām, piepras ījums pēc programmas palielin ās, un šobr īd to ir iesp ējams apmierin āt tikai 
daļēji (pieejam ā budžeta ietvaros var atbalst īt mazāk nekā 50 % pieteikumu). 2009. gad ā tika 
finansētas vairāk nekā 80 000 personas (67 % personu s ākotnējā apmācībā, 20 % darba tirg ū, 
13 % – skolot āji/pasniedz ēji). Absol ūtais vairākums dal ībnieku (gandr īz 90 %) savos gala 
ziņojumos pauda lielu apmierin ātību ar ārvalstīs pavadīto laiku.  
Pozitīvo ietekmi uz dal ībniekiem iepriekš ējā programm ā ir apstiprin ājis 2007. gad ā 
publicētais ietekmes nov ērtējums. Mobilit ātes pieredze uzlaboja  jauniešu prasmes un 
kompetenci un pozit īvi ietekm ēja viņu nodarbin ātības iespējas un person īgo izaugsmi. Dr īz 
tiks pabeigts p ētījums par Leonardo  mobilitātes shēmas ietekmi uz skolot ājiem un 
pasniedzējiem profesion ālajā izglītībā (VETPRO ), un sākotnējie rezultāti apstiprina pozit īvo 
ietekmi ne tikai uz dal ībnieku person īgo izaugsmi, bet ar ī uz profesion ālās izglītības iestādēm 
un arodskol ām, mācību nodrošin ātājiem un sist ēmām.  
Komisija atzin īgi vērtē Revīzijas palātas atzinumu, ka ir izveid ota projekta norises cikla 
pārvaldības sistēma un ka programmas darb ības aspekti kopum ā ir labi pārvaldīti. Komisija 
vērš uzman ību uz to, ka daudzi no p ārvaldības ieteikumiem attiecas uz visu M ūžiglītības 
programmu ( LLP), jo Leonardo  programma ir neat ņemama LLP daļa. 
IV. Komisija uzsver, ka rev īzijā galvenok ārt tika apl ūkots 2007. un 2008. gads, kas bija 
jaunās integrētās programmas pirmie divi darb ības gadi. Turkl āt plānošanas un zi ņošanas 
cikls sadarb ībā ar valsts a ģentūrām aptver divus gadus - no br īža, kad valsts a ģentūra sagatavo 
darba programmas projektu, l īdz brīdim, kad Komisija pabeidz gada zi ņojuma nov ērtēšanu. 
Tāpēc Revīzijas palāta nav ņēmusi vērā visus vēlāk, jo īpaši 2010. gad ā, veiktos uzlabojumus. 
Turklāt ir jāatzīmē, ka 2007. un 2008. gad ā līdzfinansēto darbību rezultāti bieži nav redzami 
tūlīt pēc darbību īstenošanas, jo mobilit ātes un m ācību ietekme parasti par ādās tikai pēc 
vairākiem gadiem.  
IV. Pirmais ievilkums Lai ņemtu vērā iepriekšējo pieredzi, pašreiz ējās Leonardo da Vinci  programmas strukt ūras 
izstrādei Komisija uzs āka konsult āciju procesu ar valstu a ģentūrām, valstu iest ādēm un 
ieinteresētajām person ām. Komisija ņēma vērā ne tikai oblig āto novērtējumu konstat ējumus 
un ieteikumus, bet ar ī izmantoja citus neatkar īgus pētījumus kā avotu idej ām un papildu 
izpratnei.  
IV. Sestais ievilkums 
LV 3   LV Komisija apzin ās, ka valsts iest āžu veikto valsts a ģentūru sekund āro pārbaužu kvalit āte 
atšķiras, kā tas norādīts arī Revīzijas palātas ticamības deklar ācijā par 2008. finanšu gadu. 
Ņemot vērā šo agrāk izteikto Rev īzijas palātas apsvērumu, Komisija ir r īkojusies un 
izstrādājusi sīkas vadlīnijas valstu iest ādēm, lai nodrošin ātu gan metodisko atbalstu, gan 
praktiskus r īkus sekund ārajām pārbaudēm, ko veic valstu iest ādes. Šīs vadlīnijas tika nos ūtītas 
dalībvalstīm 2009. gada decembr ī, un tās bija galven ā tēma semin ārā, kas 2010. gada mart ā 
tika organiz ēts valsts iest ādēm, lai nov ērstu konstat ētos trūkumus. 
IV. Septītais ievilkums 
Komisija piekr īt, ka ir jāpabeidz darbs pie rezultat īvajiem rādītājiem.  
Tomēr tā uzsver, ka darbs ar pr ogrammas komiteju pie r ādītāju izstrādes sākās jau 2007. gad ā. 
Tāpat, pamatojoties uz iepriekš ējās Leonardo  programmas ietekmes p ētījumiem un 
novērtējumiem, k ā arī pieejamajiem kvantitat īvajiem datiem un kvalitat īvo atgriezenisk ās 
saites inform āciju no pašreiz ējās programmas dal ībniekiem, Komisija ir p ārliecināta, ka 
Leonardo da Vinci  mobilitātes programma nodrošina efekt īvus rezult ātus.  
V. Komisija piekr īt Revīzijas palātas ieteikumiem un tos jau ir da ļēji vai piln īgi īstenojusi, 
tostarp sniegusi kvalitat īvo atgriezenisk ās saites inform āciju valstu iest ādēm par valsts 
aģentūru gada zi ņojumiem, gada darb ības pārskatu integr ēšanu uzraudz ības apmekl ējumos, 
gada darb ības pārskatu strukt ūras saskaņošanu ar darba programm ām, uz rezult ātiem orient ētu 
rādītāju iekļaušanu valsts a ģentūru darba programm ās, kā arī LLPLink  pabeigšanu. 
Komisija v ēlas uzsvērt, ka: 
– tā 2009. gad ā jau ir būtiski uzlabojusi programmas p ārvaldības atbalsta IT sist ēmu un 
2010. gad ā turpina uzlabot t ās ziņošanas iesp ējas; 
– tā jau sniedz kvalitat īvu atgriezenisk ās saites inform āciju par valsts a ģentūru gada darb ības 
programm ām, bet efektivit ātes apsvērumu dēļ tā ir ierobežojusi atgriezenisko saiti, 
sniedzot inform āciju tikai tajos gad ījumos, kad ir vajadz īgi labojumi sakar ā ar to, ka netiek 
nodrošināta atbilstība paredz ētajiem kvalit ātes standartiem; 
– tā piekrīt Revīzijas palātas viedoklim, ka atbalsts partneru mekl ēšanā ir svarīgs, un tā pēta 
citas iesp ējas, jo partneru mekl ēšanas tradicion ālā datubāze nenodrošin āja gaidīto 
pakalpojuma kvalit āti; 
– tā jau ir izstr ādājusi sīkas vadlīnijas projektu pieteikumu izv ērtēšanai; Komisija uzskata, ka 
pieteikumu kvalit ātes izvērtēšanas uzraudz ība ir daļa no valstu iest āžu veikto valsts 
aģentūru sekund āro pārbaužu funkcijas; tom ēr Komisija p ārbauda, vai t ā var cieš āk 
uzraudzīt šīs procedūras, pienācīgi ņemot vērā izmaksu efektivit āti; 
– tā iekļāva rezultat īvos rādītājus 2011. gada valsts a ģentūru darba programmu pl ānošanā, ko 
atzinīgi novērtēja valsts a ģentūru vadītāji sanāksmē, kura notika 2010. gada 20. maij ā, un 
tāpēc tos izmantos, s ākot ar 2011. gada pl ānošanas un zi ņošanas periodu; 
– Komisija piekr īt, ka darbs pie rezultat īvajiem rādītājiem ir jāpabeidz. Tom ēr tā uzsver, ka 
darbs ar programmas komiteju pie r ādītāju izstrādes sākās jau 2007. gad ā. Komiteja 
2010. gada 17. j ūnija sanāksmē apstiprin āja Komisijas priekšlikumu. Uz t ā pamata 
attiecīgos datus saska ņos ar tagad izveidotajiem r ādītājiem; pirmie š ā pasākuma rezult āti ir 
gaidāmi līdz 2011. gada vidum. T āpat, pamatojoties uz iepriekš ējās Leonardo  programmas 
LV 4   LV ietekmes p ētījumiem un nov ērtējumiem, k ā arī pieejamajiem kvantitat īvajiem datiem un 
kvalitatīvo atgriezenisk ās saites inform āciju no pašreiz ējās programmas dal ībniekiem, 
Komisija ir p ārliecināta, ka Leonardo da Vinci  mobilitātes programma nodrošina efekt īvus 
rezultātus.  
REVĪZIJAS APJOMS UN PIEEJA 
13. Komisija v ērš uzman ību uz faktu, ka 2007. un 2008. gads bija divi pirmie gadi 
Mūžiglītības programmai, kas pirmoreiz vien ā programm ā apvienoja Leonardo da Vinci  un 
bijušo Socrates  programmu. T ā rezultātā bija jāizveido jaunas kop īgas proced ūras. Turkl āt 
programmu sagatavošanas un zi ņošanas cikls sadarb ībā ar valstu a ģentūrām ietver divus 
gadus no br īža, kad valsts a ģentūra sagatavo darba programmas projektu, l īdz brīdim, kad tiek 
pabeigta gada zi ņojuma nov ērtēšana. Tāpēc Revīzijas palāta nav ņēmusi vērā visus vēlāk, jo 
īpaši 2010. gad ā, veiktos uzlabojumus.  
APSVĒRUMI 
16. Komisija uzsver, ka 2007. un 2008. gad ā atbalstīto darbību rezultāti bieži nav redzami 
tūlīt pēc darbību īstenošanas, jo mobilit ātes un m ācību ietekme parasti par ādās tikai pēc 
vairākiem gadiem.  
18. Komisija atzin īgi vērtē Revīzijas palātas konstat ējumu, ka jaun ās Leonardo  programmas 
izstrādē ar struktur ētu darbības plānu starpniec ību ir tikuši ņemti vērā iepriekš ējās 
programmas vidusposma un gal īgās novērtēšanas rezult āti.  
Sākot ar 2007. gadu, Komisija ir plaš i apspriedusi ar programmas vad ības komiteju virkni 
programmas ietekmes r ādītāju, kuri attiecas uz LLP kopumā. Komiteja attur ējās no viedok ļa 
paušanas par diviem Komisijas iesniegtajiem priekšlikumiem un l ūdza veikt papildu anal īzi 
par izmaksu efektivit āti. Komiteja 2010. gada 17. j ūnija sanāksmē apstiprin āja jauno 
priekšlikumu. Uz t ā pamata attiec īgos datus saska ņos ar tagad izveidotajiem r ādītājiem; 
pirmie šā pasākuma rezult āti ir gaidāmi līdz 2011. gada vidum. 
19-20. Komisija paliek pie viedok ļa, ka tās pienākums nav sekot, vai valstu iest ādes ir 
ievērojušas valsts l īmenī noteiktos ieteikumus. Tom ēr Komisija var ētu aicināt valstu iest ādes 
veikt šādas pēcpārbaudes valsts l īmenī.  
Komisija uzsver, ka tie gala zi ņojumi, ko valstu iest ādes sniedza savlaic īgi, tika iesniegti 
analizēšanai neatkar īgam līgumdarbu veic ējam, un Komisija ir apstiprin ājusi rezult ātus. 
Transvers ālie jautājumi ir iek ļauti Komisijas izveidotaj ā galīgajā rīcības plānā. 
22. Komisija uzskata, ka nav nepieciešams izstr ādāt rīcības plānus ārējiem pētījumiem, kuri 
nav oficiāla programmas izv ērtēšana.  
Tādu ārēju pētījumu saturu k ā „Pētījums par š ķēršļiem starpvalstu mobilit ātei „MoVE-iT”” un 
„Leonardo da Vinci  mobilitātes ietekmes uz jauniem stažieriem un darbiniekiem anal īze”, uz 
ko atsauc ās Revīzijas palāta, izmanto k ā pamatinform āciju un ideju avotu programmas un t ās 
noteikumu turpm ākai izstrādei un piel āgošanai. T āpat tie sniedz lab āku ieskatu dažos 
programmas darb ību aspektos. 
1. aile 
Pirmais ievilkums 
LV 5   LV Komisija piekr īt, ka vēl būtu jāuzlabo programmas īstenošana uz ņēmējvalstīs un dalībnieku 
sagatavošana, k ā norādīts minētā ietekmes p ētījuma ieteikum ā. Tomēr pētījumā arī secināts, 
ka nav nepieciešams un ar ī nav vēlams main īt programmas pamatprincipus un meh ānismus. 
Pētījuma rezult ātā tika izdar īti šādi secinājumi: „ Leonardo da Vinci  mobilitātes programmu 
var raksturot k ā īpaši produkt īvu, efektīvu un izmaksu zi ņā ekonomisku.” 
27. Komisija atzin īgi vērtē Revīzijas palātas kopum ā pozitīvo vērtējumu attiec ībā uz 
programmas projektu norises cikla p ārvaldību. 
Kā norādījusi Revīzijas palāta, IT atbalsta sist ēmu būtu iespējams uzlabot. Komisija atz īmē, 
ka jaunās LLP vajadzībām bija jāievieš piln īgi jauna IT sist ēma, kas aptver lielu skaitu 
apakšprogrammu un darb ību, un Leonardo da Vinci  ir tikai da ļa no jaunās LLP. Kopš tā laika 
īstenošanas zi ņošanas kvalit āte ir uzlabojusies, un tagad zi ņošanas sist ēma darbojas sekm īgi. 
Turklāt 2010. gad ā uzaicinājumā iesniegt pieteikumus tika pied āvātas 8 elektronisko 
pieteikumu veidlapas, tiek izmantotas divas, un 2010. gad ā ir paredz ēts sākt izmantot v ēl trīs 
citas ziņojumu veidlapas. T ādējādi absolūti lielāko daļu Leonardo da Vinci  pieteikumu 
2010. gad ā apstrādāja elektroniski, t ā uzlabojot efektivit āti un samazinot k ļūdu apjomu, kuras 
rodas, ievadot datus manu āli. 
28. Komisija atk ārtoti norāda, ka saist ībā ar IT sist ēmām 2009. gad ā notika būtiska attīstība, 
kas turpin ājās 2010. gad ā. Revīzijas palāta nav ņēmusi vērā uzlabojumus, kas veikti p ēc tās 
veiktās pārbaudes, jo īpaši 2010. gad ā veiktos uzlabojumus. 
29. Kopš LLP uzsākšanas Komisija turpin āja vākt kvantitat īvus datus un kvalitat īvu 
atgriezenisk ās saites inform āciju no Leonardo da Vinci  mobilitātes shēmas dalībniekiem, 
izmantojot Rap4Leo1, kas programmas vajadz ībām nodrošin āja nepārtrauktu un ticamu datu 
plūsmu.  
Tāpat Komisija uzsver, ka kopš 2008. gada beig ām LLPLink  izmanto, lai sagatavotu vienotus 
un standartiz ētus finanšu p ārskatus un p ārvaldības statistikas datus. Apvienojot Rap4Leo  un 
LLPLink  statistikas datus, tiek nodrošin āta Leonardo da Vinci  mobilitātes shēmas datu 
kvalitāte un saska ņotība.  
Sākot ar 2007. gadu, Komisija ir plaš i apspriedusi ar programmas vad ības komiteju virkni 
programmas ietekmes r ādītāju, kuri attiecas uz LLP kopumā. Komiteja attur ējās no viedok ļa 
paušanas par diviem Komisijas iesniegtajiem priekšlikumiem un l ūdza veikt papildu anal īzi 
par izmaksu efektivit āti. Komiteja 2010. gada 17. j ūnija sanāksmē apstiprin āja jauno 
priekšlikumu. Uz t ā pamata attiec īgos datus saska ņos ar tagad izveidotajiem r ādītājiem; 
pirmie šī pasākuma rezult āti ir gaidāmi līdz 2011. gada vidum. 
31. Komisija atzin īgi vērtē Revīzijas palātas konstat ējumu, ka pas ākumi valsts a ģentūru gada 
darba programmu apstiprin āšanai atbilst pras ībām. 
Izmaksu efektivit ātes apsv ērumu dēļ Komisija ir ierobežojusi atgriezenisk ās saites 
informāciju, ko tā sniedz valsts a ģentūrām par gada darba programmu  projektiem, un sniedz 
informāciju tikai tajos gad ījumos, kad ir nepieciešami labojumi, lai nodrošin ātu atbilstību 
paredzētajiem kvalit ātes standartiem. 
                                                 
1 Rap4Leo  i r  I T  rīks, kas cita starp ā ļauj vākt kvantitat īvus datus un Leonardo da Vinci  mobilitātes 
pasākumu dalībnieku viedok ļus.  
LV 6   LV Tomēr Komisija uzsver, ka t ā sniedz sīku kvalitat īvu atgriezenisk ās saites inform āciju valstu 
iestādēm un valsts a ģentūrām par programmas p ārvaldību un īstenošanu valsts a ģentūru 
ikgadējā ziņojuma nov ērtēšanas secin ājumos, kuros Komisija vajadz ības gadījumā norāda 
pasākumus situ ācijas uzlabošanai. Lai nodrošin ātu, ka programmas īstenošana tiek past āvīgu 
pilnveidota, Komisija ar ī pārbauda, vai n ākamajā valsts aģentūras darba programm ā ir iekļauti 
pasākumi situācijas uzlabošanai. 
32. Komisija atzin īgi vērtē Revīzijas palātas viedokli, ka dal ībvalstis un Komisija apmierinoši 
reklamē un populariz ē programmu. 
33-35. Komisijai ir inform ēta par dažu dal ībnieku gr ūtībām atrast uz ņemošos partnerus cit ās 
valstīs un ņem vērā ieteikumu š ā procesa atvieglošanai. Iepriekš ējā partneru mekl ēšanas 
datubāze, kas past āvēja Leonardo da Vinci II  programmas ietvaros, tika sl ēgta, jo tā nespēja 
nodrošināt sistēmā ievadīto datu pietiekamu kvalit āti. Kā piemērotas alternat īvas ir jāizskata 
citas iesp ējas. Daudzsološs piem ērs ir EuroApprenticeship  Eiropas staž ēšanās tīkls un 
platforma, ko izveidojušas kompetent ās iestādes, tostarp amatnieku apvien ības vai 
tirdzniecības palātas un profesion ālās izglītības un arodizgl ītības sniedz ēji; šo tīklu un 
platformu uzs āka 2010. gad ā pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, un tie var b ūt labāk 
piemēroti, lai atrisin ātu problēmas, kas saist ītas ar kvalitat īvu uzņēmumu atrašanu, kuri 
uzņem stažierus. Komisija uzskata, ka š ādas alternat īvas ir jāizpēta nākamajai programmas 
paaudzei. 
36. Komisija ir gandar īta, ka proced ūras pieteikumu izv ērtēšanai un projektu atlasei 
dalībvalstīs ir atzītas par p ārredzamām, labi organiz ētām un atbilstoš ām Komisijas 
norādījumiem. 
Komisija uzsver, ka proced ūras noteikumi valsts a ģentūrām paredz ētajā rokasgrāmatā ir 
izstrādāti tā, lai sniegtu pietiekamu p ārliecību par atbalstam atlas īto grantu kvalit āti. 
37. Kā noteikts atjaunin ātajās vadlīnijās, ko Komisija izdeva 2009. gad ā, kvalitātes 
nodrošināšanas pārbaudei par grantu pieteikumu izv ērtēšanu ir j āietilpst valsts a ģentūru 
sekundārajās pārbaudēs, ko veic valstu iest ādes. Grantu pieš ķiršanas proced ūra, kuras svar īgs 
elements ir grantu pieteikumu izv ērtēšana, ir da ļa no „pamata p ārbaudēm”, par kur ām valsts 
iestādēm ir jāizsaka savs viedoklis sav ā ikgadējā ticamības deklar ācijā.  
41. 2011. gadam ir izstr ādāts pārskatīts valsts a ģentūru darba programmu pl ānojums, kur ā 
iekļauti mērķi un rezultat īvie rādītāji, kas papildus atvieglos faktisko rezult ātu salīdzināšanu 
ar plānotajiem. Valsts a ģentūru vadītāji sanāksmē, kura notika 2010. gada 20. maij ā, atzinīgi 
novērtēja jauno pieeju, un t āpēc, sākot ar 2011. gadu, to īstenos plānošanai un zi ņošanai. 
43. Lai nov ērstu konsekvences tr ūkumu valsts a ģentūru pieejā ikgadējiem darb ības 
pārskatiem, Komisija ir nodrošin ājusi vienotu tiešsaistes zi ņojuma veidlapu, kas j āizmanto 
visām valsts a ģentūrām. Papildus tam, pamatojoties uz iepriekš ējos gados g ūto pieredzi, 
Komisija 2009. gad ā nodrošin āja sīkas instrukcijas ikgad ējo ziņojumu sagatavošanai. 
2. aile 
Komisija uzsver, ka nepiln ības, ko Rev īzijas palāta konstat ēja valsts a ģentūru 2007. gada 
darba programmu īstenošanas rezult ātu paziņošanā, attiecas uz trim no seš ām pārbaudītajām 
valsts aģentūrām, un nevien ā no šīm trim aģentūrām tās nebija sistem ātiskas.  
LV 7   LV 44. Sākot ar 2008. gada darb ības pārskatiem, Komisija jau ir nos ūtījusi valstu iest ādēm un 
valsts aģentūrām plašus nov ērtēšanas secin ājumus. Šie nov ērtēšanas secin ājumi sniedz 
detalizētu atgriezenisk ās saites inform āciju par programmas īstenošanas un p ārvaldības 
kvalitāti attiecīgajā valstī ar mērķi dot valsts a ģentūrām norādījumus, kas ļautu tām uzlabot 
darbības rezult ātus. Tādējādi tiek izveidota tieša saikne starp valsts a ģentūras darba 
programmu un gada darb ības pārskatu. 
46. Kā atzīmēja Revīzijas palāta, papildus atbalsta sa ņēmēju pārbaudēm, kas galvenok ārt 
vērstas uz to, lai nodrošin ātu ES līdzekļu pareizu izmantošanu, valstu iest ādēm ir jāveic 
uzraudzības pasākumi, lai atbalst ītu programmu atbalsta sa ņēmējus. Ņemot vērā valsts 
aģentūru ierobežotos l īdzekļus, kā arī ievērojamās kontroles pras ības, Komisija neuzskat īja 
par piemērotu noteikt pras ību minimumu valsts a ģentūrām atbalsta sa ņēmēju uzraudz ības 
apmeklējumu veikšanai. Tas ļauj valsts a ģentūrām organiz ēt atbalsta sa ņēmēju uzraudz ību 
visefektīvākajā un piem ērotākajā veidā, ņemot vērā konkrētās valsts situ āciju un 
ierobežojumus, piem ēram, aizst ājot atseviš ķu atbalsta sa ņēmēju uzraudz ības apmekl ējumus ar 
uzraudzības sanāksmēm, kurās piedalās atbalsta sa ņēmēju grupas. 
47. Jēdziens „kvalit ātes un ietekmes uzraudz ības apmekl ējumi” 2008. gad ā bija 
jaunievedums, un kopš t ā laika tas ir pak āpeniski uzlabots, lai g ūtu drošu p ārliecību par 
programmas rezult ātiem, par pamatu ņemot konkr ētu projektu piem ērus. Kopš 2008. gada 
augusta valsts a ģentūrām tiek regul āri sūtīta atgriezenisk ās saites inform ācija. Otraj ā 
Leonardo da Vinci  kvalitātes un ietekmes uzraudz ības pārbaužu kārtā, kas sāksies 2010. gad ā, 
apmeklējumi vairāk būs koncentr ēti uz reģioniem. 
48. Leonardo  programmas m ērķi ir norādīti Mūžiglītības programmas tiesiskaj ā pamatojum ā, 
ko ir apstiprin ājis Eiropas Parlaments un Pa dome. Komisija pašlaik izstr ādā piemērotus 
rādītājus šiem m ērķiem LLP kopumā. Tas ir īpaši sarež ģīts uzdevums, ņemot vērā, ka 
tiesiskajā pamatojum ā ir noteikti 58 m ērķi. Komisija atz īst, ka visp ārējā sistēma ziņošanai par 
rezultātiem, sek ām un ietekmi, balstoties uz rezultat īvajiem rādītājiem, pagaid ām vēl nav 
pabeigta. Tom ēr LLP komiteja san āksmē, kura notika 2010. gada 17. j ūnijā, apstiprin āja 
Komisijas ierosin āto pieeju.  
Tomēr Komisija uzsver, ka ārējie pētījumi par Leonardo  mobilitātes shēmas ietekmi uz 
jauniem stažieriem un absolventiem2 un VETPRO  mobilitātes shēmas ietekmi uz person ām un 
sistēmām3 parāda, ka Leonardo  mobilitātes shēma lielā mērā atbilst programmas m ērķiem. 
Tāpat Komisija nor āda, ka Rap4Leo  un LLPLink  datubāzēs ir pieejams liels apjoms 
kvantitatīvu datu. Turkl āt Rap4Leo  ietver arī kvalitatīvu atgriezenisk ās saites inform āciju no 
dalībniekiem, kas par āda ļoti lielu apmierin ātību ar Leonardo  programmas ietvaros g ūto 
pieredzi.  
49. Lai uzlabotu valsts a ģentūru gada zi ņojumu kvalit āti un saska ņotību, Komisija 2009. gad ā 
tām nodrošin āja plašas vadl īnijas par gada zi ņojumiem. 
50. Saistībā ar ietekmes r ādītāju izstrādi Mūžiglītības programmai LLP komiteja 2010. gada 
17. jūnija sanāksmē apstiprin āja Komisijas ierosin āto pārskatīto pieeju.  
                                                 
2 http://ec.europa.eu/edu cation/pdf/doc218_en.pdf 
3 Gala zi ņojumu drīz publicēs.  
LV 8   LV 51.-52. Kopš LLP uzsākšanas Komisija turpin āja vākt kvantitat īvus datus un kvalitat īvu 
atgriezenisk ās saites inform āciju no Leonardo da Vinci  mobilitātes shēmas dalībniekiem, 
izmantojot Rap4Leo , kas programmas vajadz ībām nodrošin āja nepārtrauktu un ticamu datu 
plūsmu.  
Tāpat Komisija uzsver, ka kopš 2008. gada beig ām LLPLink  izmanto, lai sagatavotu vienotus 
un standartiz ētus finanšu p ārskatus un vad ības statistikas datus. Apvienojot Rap4Leo  un 
LLPLink  statistikas datus, tiek nodrošin āta Leonardo da Vinci  mobilitātes shēmas datu 
kvalitāte un saska ņotība.  
Sākot ar 2007. gadu, Komisija ir plaš i apspriedusi ar programmas vad ības komiteju virkni 
programmas ietekmes r ādītāju, kas attiecas uz LLP kopumā. Komiteja attur ējās no viedok ļa 
paušanas par diviem Komisijas iesniegtajiem priekšlikumiem un l ūdza veikt papildu anal īzi 
par izmaksu efektivit āti. Komiteja 2010. gada 17. j ūnija sanāksmē apstiprin āja jauno 
priekšlikumu. Uz t ā pamata attiec īgos datus saska ņos ar tagad izveidotajiem r ādītājiem; 
pirmie šā pasākuma rezult āti ir gaidāmi līdz 2011. gada vidum. 
56. Komisija ir inform ēta par to, ka ir nepiln ības daudzu valsts a ģentūru primāro pārbaužu 
pārvaldībā. Tas ir ofici āli norādīts valstu iest ādēm un valsts a ģentūrām izteiktajos apsv ērumos 
un ieteikumos, kas tika sniegti p ēc ikgadējo valsts a ģentūru ziņojumu anal īzes, kā arī pēc 
uzraudzības un rev īzijas apmekl ējumiem uz vietas. Prim ārās pārbaudes ir svar īgs elements, 
kas palīdz gūt pietiekamu p ārliecību par ES l īdzekļu izlietojumu, t āpēc Komisija ļoti cieši 
uzrauga nepiln ības šajā jomā un rūpējas, lai valstu l īmenī tiktu veikti atbilstoši pas ākumi 
situācijas uzlabošanai. 
56. Pirmais ievilkums.  Komisija ir inform ēta par to, ka vien ā valsts aģentūrā, ko Rev īzijas palāta apmekl ēja šīs 
revīzijas kontekst ā, netiek iev ērots 45 dienu termi ņš gala zi ņojumu nov ērtēšanai un 
apstiprināšanai. Komisija pati izteica apsv ērumus un ieteikumus par šo probl ēmu pēc tam, kad 
tā 2008. gad ā veica sist ēmu uzraudz ības apmekl ējumu šajā valst
ī. 
56. Otrais ievilkums  
Revīzijas palātas konstat ētais piemērs, kur gal īgie maksājumi atbalsta sa ņēmējiem tika veikti, 
nesniedzot vajadz īgo atgriezenisk ās saites inform āciju no visiem mobilit ātes shēmas 
dalībniekiem, attiecas tikai uz vienu valsts a ģentūru.  
58. Komisija kopš 2008. gada ir sniegusi nor ādījumus valstu iest ādēm par nepieciešamaj ām 
sekundārajām pārbaudēm. Pamatojoties uz pieredzi, kas tika ieg ūta programmas pirmajos 
divos darb ības gados, un uz pašas Komisijas veiktaj ām uzraudz ības pārbaudēm, kā arī papildu 
pasākumiem, kas tika veikti p ēc Revīzijas palātas ieteikuma saist ībā ar 2008. gada DAS, 
Komisija 2009. gad ā papildin āja šīs vadlīnijas ar īpašām proced ūrām, kas paredz ētas 
sekundārajām pārbaudēm. 
SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 
59. Komisija atzin īgi vērtē Revīzijas palātas secinājumu, ka t ā ir izveidojusi atbilstošu 
projekta norises cikla p ārvaldības sistēmu Mūžiglītības programmai.  
Komisija ņēma vērā ne tikai oblig āto novērtējumu, bet ar ī ārēju pētījumu konstat ējumus un 
ieteikumus. Ārējo pētījumu un zi ņojumu galvenais m ērķis ir sniegt Komisijai 
LV 9   LV pamatinform āciju un anal īzi, tomēr to statuss b ūtiski atšķiras no tiesiskaj ā pamatojum ā 
pieprasītajiem oblig ātajiem nov ērtējumiem. T āpēc Komisijai nav pien ākuma tos iev ērot tādā 
pašā oficiālā veidā kā obligāto novērtējumu konstat ējumus. 
Kaut arī Komisijas IT sist ēma LLPLInk  Revīzijas palātas veiktās revīzijas laikā vēl nebija 
pabeigta, jo t ās izstrāde sākās 2008. gad ā, sistēma pašlaik ir stab ila un darbojas sekm īgi, un 
pēc elektronisko veidlapu ieviešanas ir b ūtiski uzlabojusies datu kvalit āte. Tajā pašā laikā 
īpaša rīka paralēla izmantošana Leonardo  mobilitātes shēmas vajadz ībām ir nov ērsusi 
jebkādus datu zaud ējumus, un kopš iepriekš ējās programmas Komisija turpin āja vākt visus 
nepieciešamos datus par darb ību bez jebk ādiem pārtraukumiem. 
60. Komisija atzin īgi vērtē Revīzijas palātas pozitīvo novērtējumu par t ādiem darb ības 
elementiem k ā valsts a ģentūru ikgadējā darba programma, inform ācija, publicit āte un 
programmas populariz ēšana. 
Komisija beidza izmantot partneru mekl ēšanas iepriekš ējo datubāzi kvalitātes nodrošin āšanas 
problēmu dēļ. Kaut ar ī pašlaik tiek analiz ēti partneru mekl ēšanas meh ānismu alternat īvi 
risinājumi, Komisija uzsv ēra, ka partneru datub āzes trūkums netrauc ē sekmīgi īstenot 
programmu, jo piepras ījums būtiski pārsniedz finans ējumu, kas pieejams Leonardo  
mobilitātes projektu atbalstam. 
Kā noteikts atjaunin ātajās vadlīnijās, ko Komisija izdeva 2009. gad ā, kvalitātes 
nodrošināšanas pārbaudei par grantu pieteikumu izv ērtēšanu ir j āietilpst valsts a ģentūru 
sekundārajās pārbaudēs, ko veic valstu iest ādes. 
1. ieteikums  
(a) Komisija piekr īt 1(a) ieteikumam, kas jau tiek īstenots: kopš 2008. gada zi ņojuma 
Komisija ir sniegusi valsts a ģentūrām kvalitat īvu atgriezenisk ās saites inform āciju. Turkl āt, kā 
atzina Rev īzijas palāta, tā arī ir sniegusi atgriezenisk ās saites inform āciju par gada darba 
programm ām gadījumos, kad bija vajadz īgi labojumi, lai sasniegtu vajadz īgos kvalit ātes 
standartus. 
(b) Komisija da ļēji piekrīt 1(b) ieteikumam. Komisija beidza izmantot partneru mekl ēšanas 
iepriekšējo datubāzi kvalitātes nodrošin āšanas probl ēmu dēļ. Kaut ar ī pašlaik tiek analiz ēti 
partneru mekl ēšanas meh ānismu alternat īvi risinājumi, Komisija uzsver, ka partneru 
datubāzes trūkums netrauc ē sekmīgi īstenot programmu, jo piepras ījums būtiski pārsniedz 
finansējumu, kas pieejams Leonardo  mobilitātes projektu atbalstam. 
(c) Komisija uzskata, ka valsts a ģentūrām nav jāuztic ofici āla funkcija sekm ēt citu valstu 
dalībnieku iek ārtošanu darb ā, jo tas rad ītu būtiskas izmai ņas pienākumos un ietekm ētu 
tiesiskās attiecības starp organiz ācijām no cit ām valstīm. Tas neliedz t ām neofici āli 
apmainīties ar piem ērotiem starpniekiem. 
(d) Komisija piekr īt 1(d) ieteikumam. Komisija turpina izstr ādāt novērtēšanas rokasgr āmatu 
vērtētājiem saist ībā ar jauno tiešsaistes pieteikumu un p ārskatīto novērtēšanas veidlapu. 
(e) Saistībā ar 1(e) ieteikumu Komisija atz īmē, ka tā pašlaik p ārskata savu pieeju kvalit ātes un 
ietekmes nov ērtēšanas apmekl ējumiem, integr ējot nelielu izlases p ārbaudi valsts a ģentūru 
pieteikumu kvalit ātes novērtējumiem. P ēc tam Komisija analiz ēs šādu pārbaužu rad īto 
pievienoto v ērtību un to ietekmi uz resursiem no izmaksu efektivit ātes viedok ļa. 
LV 10   LV (f) Komisija piekr īt 1(f) ieteikumam.  
61. Komisija atzin īgi vērtē Revīzijas palātas novērtējumu par Komisij ā un valstu l īmenī 
izmantotaj ām kontroles sist ēmām. Šo kontroles sist ēmu pamatuzdevums ir katru gadu 
nodrošināt pārliecību par ES l īdzekļu izlietojuma atbilst ību. 
Komisija tiek regul āri inform ēta par programmas rezult ātiem, izmantojot ikgad ējos valsts 
aģentūru ziņojumus par programmas p ārvaldību un īstenošanu, k ā arī kvalitātes un ietekmes 
uzraudzības apmekl ējumus. 
Komisija uzsver, ka t ā turpināja vākt kvantitat īvus datus un kvalitat īvu atgriezenisk ās saites 
informāciju no Leonardo da Vinci  mobilitātes shēmas dalībniekiem, izmantojot Rap4Leo , kas 
nodrošināja nepārtrauktu un ticamu datu pl ūsmu par šiem aspektiem kopš programmas 
uzsākšanas. Kam ēr nav saņemts programmas komitejas l ēmums par ietekmes r ādītājiem, vēl 
nav skaidrs, k ādā mērā dati apmierin ās šo rādītāju vajadzības. 
Komisija uzsver, ka ietekmi var nov ērtēt tikai ilgākā laikposm ā. Tiek plānots, ka dal ībvalstis 
ziņos par pirmo programmas da ļu to starpposma nov ērtējumā, kas jāsniedz 2010. gad ā. Šī 
informācija tiks sa ņemta laikus, lai uzlabotu Leonardo  darbību gan pašreiz ējās programmas 
ietvaros, gan gatavojoties ja unajai programmas paaudzei. 
Tāpat Komisija uzsver, ka kopš 2008. gada beig ām LLPLink  izmanto, lai sagatavotu vienotus 
un standartiz ētus finanšu p ārskatus un vad ības statistikas datus. Apvienojot Rap4Leo  un 
LLPLink  statistikas datus, tiek nodrošin āta Leonardo da Vinci  mobilitātes shēmas datu 
kvalitāte un saska ņotība.  
Sākot ar 2007. gadu, Komisija ir plaš i apspriedusi ar programmas vad ības komiteju virkni 
programmas ietekmes r ādītāju, kas attiecas uz LLP kopumā. Komiteja attur ējās no viedok ļa 
paušanas par diviem Komisijas iesniegtajiem priekšlikumiem un l ūdza veikt papildu anal īzi 
par izmaksu efektivit āti. Komiteja 2010. gada 17. j ūnija sanāksmē apstiprin āja jauno 
priekšlikumu. Uz t ā pamata attiec īgos datus saska ņos ar tagad izveidotajiem r ādītājiem; 
pirmie šā pasākuma rezult āti ir gaidāmi līdz 2011. gada vidum. 
Pamatojoties uz iepriekšmin ētajiem elementiem, k ā arī uz ietekmes p ētījumiem, Komisija ir 
ieguvusi pietiekamu p ārliecību par programmas efektivit āti.  
2. ieteikums  
(a) Komisija piekr īt 2(a) ieteikumam un uzsver, ka valsts a ģentūru gada darb ības pārskata 
novērtēšanas secin ājumi ir atbilstoši iek ļauti Komisijas uzraudz ības apmekl ējumos valsts 
aģentūrās. 
(b) Komisija piekr īt 2(b) ieteikumam un saska ņos gada darb ības pārskata strukt ūru ar valsts 
aģentūru darba programmu strukt ūru pēc tam, kad b ūs veikta 2011. gad ā paredzētā darba 
programmu strukt ūras pārskatīšana. 
(c) Komisija piekr īt 2(c) ieteikumam. LLP komiteja 2010. gada 17. j ūnija sanāksmē 
apstiprināja Komisijas p ārskatīto priekšlikumu. Uz t ā pamata attiec īgos datus saska ņos ar 
tagad izveidotajiem r ādītājiem; pirmie š ā pasākuma rezult āti ir gaid āmi līdz 2011. gada 
vidum. 
LV 11   LV (d) Komisija piekr īt 2(d) ieteikumam un cent īsies savlaic īgi izveidot sist ēmu, lai nov ērtētu 
nākamās programmas ietekmi. 
Komisija uzsver, ka ietekmi nevar nov ērtēt no sākuma, bet tikai p ēc tam, kad ir pag ājis 
noteikts programmas īstenošanas periods. To parasti dara, par pamatu izmantojot p ētījumus 
un novērtējumus. Fakts, ka pašreiz ējais LLP tiesiskais pamatojums ietver 58 m ērķus, bija 
īpašs komplic ējošs faktors, kas sarež ģīja piemērotu rādītāju noteikšanu.  
62. Komisija atzin īgi vērtē Revīzijas palātas ziņojuma visp ārējo atzinumu, ka Leonardo da 
Vinci  programmas mobilit ātes shēmas strukt ūra un pārvaldība palīdz sasniegt efekt īvus 
rezultātus.  
Komisija jau ir s ākusi darbu un guvusi pan ākumus saist ībā ar vairākiem punktiem, uz kuriem 
norādīja Revīzijas palāta, piemēram, saist ībā ar kvalitat īvu atgriezenisk ās saites inform āciju 
par ikgadējo darba pl ānošanu, pieteikumu izv ērtēšanu un IT r īka uzlabošanu. 
Komisija piekr īt, ka ir jāpabeidz darbs pie rezultat īvajiem rādītājiem. 
Tomēr tā uzsver, ka darbs ar pr ogrammas komiteju pie r ādītāju izstrādes sākās jau 2007. gad ā. 
Tāpat, pamatojoties uz iepriekš ējās Leonardo  programmas ietekmes p ētījumiem un 
novērtējumiem, k ā arī pieejamajiem kvantitat īvajiem datiem un kvalitat īvo atgriezenisk ās 
saites inform āciju no pašreiz ējās programmas dal ībniekiem, Komisija ir p ārliecināta, ka 
Leonardo da Vinci  mobilitātes programma nodrošina efekt īvus rezult ātus.