(1)Nolīgumu Eiropas Savienības (“Savienība”) vārdā noslēdza ar Lēmumu 2009/152/EK un provizoriski piemēro no 2014. gada 4. augusta.

ņemot vērā Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”),

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz mediācijas reglamenta, šķīrējtiesas reglamenta un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu

Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemama lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no mērķa un satura, kāds ir plānotajam aktam, par kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja plānotajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

Akts, kuru EPN komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. No nolīguma 80. un 88. panta izriet, ka plānotais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

EPN komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses.

Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kuru juridiskās sekas izriet no starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.

Nolīguma Puses ir piekritušas šim lēmuma projektam un ir to parafējušas EPN komitejas ceturtajā sanāksmē 2019. gada 18. un 19. februārī; ņemot vērā Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procedūras, lēmums tām būtu jāpieņem nākamajā EPN komitejas sanāksmē, kurai būtu jānotiek 2019. gada beigās.

Šis Padomes lēmuma priekšlikums nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz mediācijas reglamenta, šķīrējtiesas reglamenta un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu.

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības (“Savienība”) vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”), attiecībā uz paredzēto mediācijas reglamenta, šķīrējtiesas reglamenta un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu.

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz mediācijas reglamenta, šķīrējtiesas reglamenta un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 25.7.2019 COM(2019) 347 final PIELIKUMS Priekšlikums Padomes Lēmumam par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz mediācijas reglamenta, šķīrējtiesas reglamenta un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu



PIELIKUMS Ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, izveidotās EPN KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2019 (xx/2019.) par mediācijas reglamentu, šķīrējtiesas reglamentu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu EPN KOMITEJA, ņemot vērā Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”), kas parakstīts Briselē 2009. gada 15. janvārī un ko provizoriski piemēro no 2014. gada 4. augusta, un jo īpaši tā 80. panta 1. punktu un 88. pantu, tā kā: 1)Saskaņā ar nolīguma un šā lēmuma noteikumiem Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse ir Kamerūnas Republika. 2)Nolīguma 80. panta 1. punktā ir noteikts, ka VI sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) 3. nodaļā (Domstarpību izšķiršanas procedūra) paredzētās domstarpību izšķiršanas procedūras un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu pieņem EPN komiteja. 3)Nolīguma 88. pantā ir noteikts, ka EPN komiteja var lemt par VI sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) un tās pielikumu grozīšanu, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Mediācijas reglaments ir noteikts nolīguma IV pielikumā un izklāstīts šā lēmuma I pielikumā. Šķīrējtiesas reglaments ir noteikts nolīguma V pielikumā un izklāstīts šā lēmuma II pielikumā. Šķīrējtiesnešu rīcības kodekss ir noteikts nolīguma VI pielikumā un izklāstīts šā lēmuma III pielikumā. Minētie reglamenti un rīcības kodekss neskar īpašos noteikumus, kuri paredzēti nolīgumā vai par kuriem lēmumu var pieņemt EPN komiteja. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā. xxx, xxx

Kamerūnas Republikas vārdā – Eiropas Savienības vārdā – Alamine Ousmane MEY Cecilia MALMSTRÖM I PIELIKUMS MEDIĀCIJAS REGLAMENTS 1. pants Darbības joma 1.Šā reglamenta noteikumi papildina un precizē Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, jo īpaši tā 69. pantu par mediāciju. 2.Turpmāk izklāstīto noteikumu mērķis ir dot Līgumslēdzējām pusēm iespēju izšķirt domstarpības, kas starp tām var rasties, izmantojot visaptverošu un paātrinātu mediācijas procedūru, kuras gaitā cenšas panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu. 3.Šā reglamenta nozīmē mediācija ir process (neatkarīgi no tā, kā šis process saucas), kurā Līgumslēdzējas puses lūdz mediatoru palīdzēt tām izšķirt domstarpības izlīguma ceļā. 2. pants Procedūras sākšana 1.Līgumslēdzēja puse jebkurā laikā var rakstiski pieprasīt, lai Līgumslēdzējas puses sāktu mediācijas procedūru. Pieprasījumam jābūt pietiekami detalizētam, ar skaidru izklāstu par pieprasījuma iesniedzējas Līgumslēdzējas puses bažām. Turklāt pieprasījumā: a)jānorāda konkrētais izskatāmais pasākums; b)jāizklāsta iespējamā negatīvā ietekme uz tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm, ja pieprasījuma iesniedzēja Līgumslēdzēja puse uzskata, ka pasākumam tāda ir vai būs; c)jāizskaidro, kādā veidā pieprasījuma iesniedzējas Līgumslēdzējas puses ieskatā šī ietekme ir saistīta ar pasākumu. 2.Mediācijas procedūru var sākt vienīgi tad, ja Līgumslēdzējas puses par to savstarpēji vienojas. Kad viena Līgumslēdzēja puse pieprasa mediāciju saskaņā ar 1. punktu, otra Līgumslēdzēja puse pieprasījumu izskata un uz to rakstiski atbild 5 dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas. Pretējā gadījumā pieprasījumu uzskata par noraidītu. 3. pants Mediatora izvēle 1.Pēc mediācijas procedūras sākšanas Līgumslēdzējas puses par mediatoru savstarpēji vienojas ne vēlāk kā 15 dienu laikā no dienas, kad saņemta atbilde uz mediācijas pieprasījumu. 2.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, mediators nav nevienas Līgumslēdzējas puses pilsonis. 3.Mediators rakstiski apstiprina savu neatkarību un objektivitāti, kā arī pieejamību mediācijas procedūras īstenošanai.

4.Mediators rīkojas saskaņā ar šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu ar nepieciešamajiem pielāgojumiem. 4. pants Mediācijas procedūras norise 1.Mediators objektīvi un pārredzami palīdz Līgumslēdzējām pusēm viest skaidrību par pasākumu un tā iespējamo ietekmi uz tirdzniecību un panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu. 2.Mediators var lemt par atbilstošāko veidu, kā viest skaidrību par attiecīgo pasākumu un tā iespējamo ietekmi uz tirdzniecību. Konkrētāk, mediators var rīkot Līgumslēdzēju pušu sanāksmes, apspriesties ar abām Līgumslēdzējām pusēm kopā vai ar katru atsevišķi, vērsties pēc palīdzības pie kompetentiem ekspertiem un ieinteresētajām personām vai apspriesties ar tiem, kā arī sniegt papildu atbalstu, ko lūdz Līgumslēdzējas puses. Tomēr, pirms mediators vēršas pēc palīdzības pie kompetentajiem ekspertiem un ieinteresētajām personām vai ar tiem apspriežas, viņš apspriežas ar Līgumslēdzējām pusēm. Kad mediators vēlas tikties vai apspriesties atsevišķi ar vienu no Līgumslēdzējām pusēm un/vai tās konsultantu, viņš par to iepriekš vai iespējami drīz informē otru Līgumslēdzēju pusi, darot to pēc tikšanās ar otru Līgumslēdzēju pusi vai nosūtot tai vienpusēju paziņojumu. 3.Mediators Līgumslēdzējām pusēm apsvēršanai var sniegt padomus un ierosināt risinājumu, un Līgumslēdzējas puses var pieņemt vai noraidīt ierosināto risinājumu vai vienoties par citu risinājumu. Tomēr mediators nevar sniegt nekādus padomus vai izteikt piezīmes par izskatāmā pasākuma saderību ar nolīgumu. 4.Procedūra notiek tās Līgumslēdzējas puses teritorijā, kurai adresēts pieprasījums, vai, Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties, citā vietā vai ar citiem līdzekļiem. 5.Līgumslēdzējas puses cenšas panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu 60 dienu laikā no mediatora iecelšanas dienas. Pirms ir panākta galīgā vienošanās, Līgumslēdzējas puses var apsvērt iespējamos pagaidu risinājumus, jo īpaši, ja pasākumus attiecas uz ātrbojīgām precēm. 6.Risinājumu var pieņemt ar EPN komitejas lēmumu. Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, savstarpēji saskaņotos risinājumus publisko. Tomēr publiskotajā versijā nedrīkst iekļaut informāciju, kuru kāda no Līgumslēdzējām pusēm ir kvalificējusi par konfidenciālu. 7.Pēc Līgumslēdzēju pušu pieprasījuma mediators tām sniedz rakstisku faktu izklāsta projektu, kurā īsi apraksta procedūrā izskatīto pasākumu un visus savstarpēji saskaņotos risinājumus, arī iespējamos pagaidu risinājumus, kas panākti procedūras galarezultātā. Mediators ļauj Līgumslēdzējām pusēm 15 dienu laikā sniegt piezīmes par faktu izklāsta projektu. Pēc tam, kad ir izskatītas termiņā iesniegtās Līgumslēdzēju pušu piezīmes, mediators 15 dienu laikā Līgumslēdzējām pusēm rakstiski iesniedz galīgo faktu izklāstu. Faktu izklāstā nedrīkst iekļaut nekādu šā nolīguma interpretāciju. 5. pants Mediācijas procedūras izbeigšana Atkarībā no konkrēta gadījuma procedūru izbeidz: a)Līgumslēdzējām pusēm pieņemot savstarpēji saskaņotu risinājumu, – tā pieņemšanas dienā; b)ar rakstisku paziņojumu, ko mediators sagatavo pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm, ka turpmāka mediācija ir veltīga, – šā paziņojuma dienā; c)ar rakstisku paziņojumu, ko Līgumslēdzēja puse sagatavo pēc tam, kad ir izpētījusi mediācijas procedūrā piedāvātos savstarpēji saskaņotos risinājumus un izskatījusi visus mediatora piedāvātos padomus un ierosinātos risinājumus, – šā paziņojuma dienā. Šādu paziņojumu nedrīkst iesniegt pirms šā reglamenta 4. panta 5. punktā noteiktā termiņa beigām; d)jebkurā procedūras posmā, Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties, – vienošanās dienā. 6. pants Savstarpēji saskaņota risinājuma īstenošana 1.Kad Līgumslēdzējas puses ir vienojušās par risinājumu, katra Līgumslēdzēja puse termiņā, par ko panākta vienošanās, veic pasākumus, kuri vajadzīgi, lai īstenotu šo risinājumu.

2.Termiņā, par ko panākta vienošanās, Līgumslēdzēja puse, kas īsteno risinājumu, rakstiski informē otru Līgumslēdzēju pusi, kādu rīcību vai pasākumus tā veikusi, lai īstenotu savstarpēji saskaņoto risinājumu. 7. pants Konfidencialitāte un saistība ar domstarpību izšķiršanas procedūru 1.Visai informācijai, kura attiecas uz mediācijas procedūru, jāpaliek konfidenciālai, ja vien tās izpaušana nav noteikta likumā vai ir vajadzīga, lai īstenotu vai izpildītu mediācijas rezultātā panākto vienošanos. 2.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi un neskarot šā reglamenta 4. panta 6. punktu, visi procedūras posmi, ieskaitot padomus un ierosinātos risinājumus, ir konfidenciāli. Tomēr Līgumslēdzēja puse var darīt zināmu atklātībai to, ka norisinās mediācijas procedūra. Konfidencialitātes ievērošanas pienākums neattiecas uz faktu informāciju, kas jau ir publiski pieejama. 3.Mediācijas procedūra neskar Līgumslēdzēju pušu tiesības un pienākumus, kas izriet no nolīguma noteikumiem par domstarpību izšķiršanu vai no cita nolīguma. 4.Pirms mediācijas procedūras ierosināšanas apspriešanās nav obligāta. Tomēr Līgumslēdzējai pusei pirms mediācijas procedūras sākšanas parasti vajadzētu izmantot pārējos attiecīgos šā nolīguma noteikumus par sadarbību vai apspriešanos. 5.Līgumslēdzēja puse citās domstarpību izšķiršanas procedūrās, kas norisinās saistībā ar šo vai citu nolīgumu, neizmanto par pamatojumu vai pierādījumu, un šķīrējtiesas kolēģija neņem vērā: a)otras Līgumslēdzējas puses nostājas, kas pieņemtas mediācijas procedūrā, vai informāciju, kas savākta saskaņā ar šā reglamenta 4. panta 1. punktu un 4. panta 2. punktu; b)to, ka otra Līgumslēdzēja puse ir paudusi gatavību pieņemt risinājumu attiecībā uz pasākumu, uz kuru attiecas mediācija; c)mediatora sniegtos padomus vai ierosinājumus. 6.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, mediators nevar būt šķīrējtiesas kolēģijas loceklis domstarpību izšķiršanas procedūrā, uz kuru attiecas šis nolīgums vai PTO līgums un kura attiecas uz to pašu jautājumu, par ko šī persona ir bijusi mediators. 8. pants Šķīrējtiesas reglamenta piemērošana Šķīrējtiesas reglamenta 3. pantu (Paziņojumi, neskarot 4. panta 2. punktu), 15. pantu (Izmaksas), 16. pantu (Procedūras darba valoda, rakstiskā un mutiskā tulkošana) un 17. pantu (Termiņu aprēķināšana) piemēro mutatis mutandis. 9. pants Pārskatīšana Pēc pieciem gadiem no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas par to, vai mediācijas mehānisms būtu jāmaina, ņemot vērā gūto pieredzi un jebkāda attiecīga mehānisma attīstību PTO. II PIELIKUMS

ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS 1. pants Definīcijas Šajā reglamentā piemēro šādas definīcijas: konsultants ir fiziska persona, kuru Līgumslēdzēja puse ir piesaistījusi konsultācijām vai palīdzībai saistībā ar šķīrējtiesas procedūru; šķīrējtiesas kolēģija ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotā kolēģija; šķīrējtiesnesis ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotās šķīrējtiesas kolēģijas loceklis; palīgs ir fiziska persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša pilnvarām veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim; diena ir kalendāra diena, ja vien nav noteikts citādi; Līgumslēdzējas puses pārstāvis ir Līgumslēdzējas puses ministrijas vai valdības pakļautībā esošas struktūras, vai cita publisko tiesību subjekta nodarbināta vai iecelta fizika persona, kas Līgumslēdzēju pusi pārstāv domstarpībās sakarā ar nolīgumu; atbildētāja Līgumslēdzēja puse ir Līgumslēdzēja puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj nolīguma 67. pantā minētos noteikumus; prasītāja Līgumslēdzēja puse ir Līgumslēdzēja puse, kura saskaņā ar nolīguma 70. pantu pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju. 2. pants Darbības joma 1.Šā reglamenta noteikumi papildina un precizē Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, jo īpaši tā 70. un nākamos pantus par šķīrējtiesu. 2.Turpmāk izklāstīto noteikumu mērķis ir ļaut Līgumslēdzējām pusēm izšķirt domstarpības, kas starp tām var rasties, ar šķīrējtiesas mehānisma palīdzību cenšoties panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu. 3.Īstenojot Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, jebkura Līgumslēdzēja puse var celt prasību šķīrējtiesā, lai izšķirtu domstarpības, kas var rasties starp Līgumslēdzējām pusēm. 3. pants Paziņojumi 1.Jebkuru pieprasījumu, atzinumu, rakstisku paziņojumu vai citu dokumentu,

a)ko ir sagatavojusi šķīrējtiesas kolēģija, vienlaikus nosūta abām Līgumslēdzējām pusēm; b)ko viena Līgumslēdzēja puse ir sagatavojusi un adresējusi šķīrējtiesas kolēģijai, vienlaikus kā kopiju nosūta arī otrai Līgumslēdzējai pusei; un c)ko viena Līgumslēdzēja puse ir sagatavojusi un adresējusi otrai Līgumslēdzējai pusei, attiecīgā gadījumā vienlaikus kā kopiju nosūta arī šķīrējtiesas kolēģijai. 2.Jebkuru paziņojumu, kas minēts šā panta 1. punktā, nosūta, izmantojot e-pastu vai attiecīgā gadījumā citus telesakaru līdzekļus, kas reģistrē nosūtīšanu. Ja vien nav pierādīts pretējais, paziņojums ir uzskatāms par nogādātu tā nosūtīšanas dienā. 3.Visus paziņojumus adresē attiecīgi Eiropas Savienības Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam un Kamerūnas ministrijai, kas atbild par EPN īstenošanu. 4.Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, atzinumos, rakstiskos paziņojumos vai citos dokumentos saistībā ar šķīrējtiesas procedūru var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas. 5.Ja dokumenta iesniegšanai paredzētā termiņa pēdējā diena ir brīvdiena Centrālāfrikas Līgumslēdzējas puses valstī vai Eiropas Savienībā, dokumentu var iesniegt nākamajā darba dienā. Neviens dokuments, paziņojums vai pieprasījums neatkarīgi no tā, kāds ir tā raksturs, netiek uzskatīts par saņemtu brīvdienā. 6.Atkarībā no apstrīdētajiem noteikumiem visu to pieprasījumu un paziņojumu kopijas, kas EPN komitejai adresēti saskaņā ar šo reglamentu, ir jānosūta arī pārējām attiecīgajām institucionālajām struktūrām. 4. pants Šķīrējtiesnešu iecelšana 1.Ja saskaņā ar nolīguma 71. pantu šķīrējtiesnesi izraugās lozējot, EPN komitejas priekšsēdētājs vai tā pārstāvis nekavējoties informē Līgumslēdzējas puses par izlozes datumu, laiku un vietu. 2.Līgumslēdzējas puses piedalās izlozē. 3.EPN komitejas priekšsēdētājs vai tā pārstāvis katru personu, kas izraudzīta darbam par šķīrējtiesnesi, par iecelšanu informē rakstiski. Katra šāda persona piecu (5) dienu laikā no dienas, kad viņa informēta par iecelšanu amatā, abām Līgumslēdzējām pusēm apliecina savu pieejamību. 4.Ja dienā, kad saskaņā ar nolīguma 71. panta 2. punktu tiek iesniegts pieprasījums, nolīguma 85. pantā minētais saraksts nav izveidots vai neietver pietiekamu skaitu personu, EPN komitejas priekšsēdētājs izlozes ceļā izraugās šķīrējtiesnešus no to personu vidus, kuras oficiāli ierosinājusi kāda no Līgumslēdzējām pusēm vai abas Līgumslēdzējas puses un kuras atbilst nolīguma 85. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem. 5. pants Līgumslēdzēju pušu apspriešanās un šķīrējtiesas kolēģija 1.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesas kolēģiju septiņu (7) dienu laikā no kolēģijas izveides dienas, lai vienotos par jautājumiem, kuru apspriešanu Līgumslēdzējas puses vai šķīrējtiesas kolēģija uzskata par lietderīgu, tai skaitā lai vienotos par: a)šķīrējtiesnešu atalgojumu un izdevumiem, kas atbilst PTO standartiem; b)katra šķīrējtiesneša palīga atalgojumu, kura kopsumma nepārsniedz 50 % no attiecīgā šķīrējtiesneša kopējā atalgojuma; c)procedūras grafiku.

Šķīrējtiesneši un Līgumslēdzēju pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā. 2.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi piecu (5) darba dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas, šķīrējtiesas kolēģijas darba uzdevums ir šāds: “Ievērojot attiecīgos nolīguma noteikumus, izskatīt šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, lemt par attiecīgā pasākuma saderību ar nolīguma 67. panta noteikumiem un sagatavot nolēmumu saskaņā ar nolīguma 73., 83. un 84. pantu. ” 3.Līgumslēdzējas puses trīs (3) darba dienu laikā pēc savstarpējas vienošanās informē šķīrējtiesas kolēģiju par saskaņotajām pilnvarām. 6. pants Rakstiski paziņojumi Prasītāja Līgumslēdzēja puse sākotnējo rakstisko paziņojumu iesniedz ne vēlāk kā divdesmit (20) dienu laikā pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse savu rakstisko atbildi iesniedz ne vēlāk kā divdesmit (20) dienu laikā pēc prasītājas Līgumslēdzējas puses sākotnējā rakstiskā paziņojuma iesniegšanas dienas. 7. pants Šķīrējtiesas kolēģiju darbība 1.Visas sanāksmes vada šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs. Šķīrējtiesas kolēģija var pilnvarot priekšsēdētāju attiecīgajā jomā pieņemt administratīvus un procesuālus lēmumus. 2.Sēdes notiek klātienē. Ja vien nolīgumā vai šajā reglamentā nav noteikts citādi un neskarot šā reglamenta 9. panta 5. punktu, šķīrējtiesas kolēģija savas citas darbības var veikt jebkādā veidā, arī pa tālruni, ar faksa sūtījumiem vai ar datorsakariem. 3.Šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēs drīkst piedalīties vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesas kolēģija var atļaut šādās apspriedēs piedalīties saviem palīgiem. 4.Par lēmumu sagatavošanu ir atbildīga tikai un vienīgi šķīrējtiesas kolēģija, šo pienākumu nedrīkst deleģēt. 5.Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas nolīguma VI sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) noteikumi, šķīrējtiesas kolēģija pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm var pieņemt šiem noteikumiem atbilstošu procedūru, kas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret Līgumslēdzējām pusēm. 6.Ja šķīrējtiesas kolēģija uzskata, ka ir nepieciešams mainīt kādu no procesuālajiem termiņiem, izņemot šā nolīguma VI sadaļā (Domstarpību novēršana un izšķiršana) noteiktos termiņus, vai ka ir nepieciešams veikt kādus citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā rakstiski informē Līgumslēdzējas puses par nepieciešamo grozījumu vai pielāgojumu un ieviešamā termiņa vai pielāgojuma iemesliem. Šķīrējtiesas kolēģija drīkst pieņemt šādus grozījumus vai pielāgojumus pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm. 7.Pēc Līgumslēdzējas puses pieprasījuma šķīrējtiesas kolēģija drīkst grozīt procedūras ietvaros piemērojamos termiņus ar nosacījumu, ka pret Līgumslēdzējām pusēm tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme. 8.Pēc abu Līgumslēdzēju pušu kopīga pieprasījuma šķīrējtiesas kolēģija aptur procedūru jebkurā laikā uz laikposmu, par ko vienojas Līgumslēdzējas puses un kas nepārsniedz divpadsmit (12) secīgus mēnešus. Kolēģija atsāk procedūru jebkurā laikā, ja to kopīgi rakstiski ir pieprasījušas abas Līgumslēdzējas puses, vai tad, kad ir beidzies saskaņotais apturēšanas periods, ja to rakstiski ir pieprasījusi viena Līgumslēdzēja puse. Pieprasījumu adresē šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam un attiecīgā gadījumā otrai Līgumslēdzējai pusei. Ja šķīrējtiesas kolēģijas procedūra ir apturēta uz laiku, kas ilgāks par divpadsmit (12) secīgiem mēnešiem, pilnvaras, kas piešķirtas šķīrējtiesas kolēģijas izveidei, zaudē spēku, un procedūru šķīrējtiesas kolēģijā izbeidz. Līgumslēdzējas puses jebkurā laikā var vienoties par procedūras izbeigšanu šķīrējtiesas kolēģijā. Līgumslēdzējas puses par šādu vienošanos kopīgi paziņo kolēģijas priekšsēdētājam. Procedūras apturēšanas gadījumā attiecīgos termiņus pagarina par tādu laikposmu, kas atbilst laikposmam, kurā šķīrējtiesas procedūra tika apturēta. 9.Šķīrējtiesas kolēģijas darba izbeigšana neskar Līgumslēdzēju pušu tiesības citā procedūrā par to pašu jautājumu, kura noris saskaņā ar nolīguma VI sadaļu (Domstarpību novēršana un izšķiršana). 8. pants Aizstāšana

1.Ja šķīrējtiesnesis nevar piedalīties procedūrā, atkāpjas no amata vai ir jāaizstāj, viņa aizstājēju izvēlas saskaņā ar nolīguma 71. pantu. 2.Ja Līgumslēdzēja puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis neatbilst rīcības kodeksa prasībām un šā iemesla dēļ viņš būtu jāaizstāj, tā par to paziņo otrai Līgumslēdzējai pusei piecpadsmit (15) dienu laikā no dienas, kad tai kļuvuši zināmi apstākļi, kas liecina par šķīrējtiesneša neatbilstību rīcības kodeksam. 3.Līgumslēdzējas puses apspriežas piecpadsmit (15) dienu laikā. Līgumslēdzējas puses informē šķīrējtiesnesi par viņa iespējamo neatbilstību un var pieprasīt, lai šis šķīrējtiesnesis veiktu pasākumus, lai novērstu neatbilstību. Ja Puses attiecīgi vienojas, tās var šķīrējtiesnesi atcelt un saskaņā ar nolīguma 71. panta 2. punktā izklāstīto procedūru izraudzīties jaunu šķīrējtiesnesi. 4.Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par šķīrējtiesneša, izņemot priekšsēdētāju, nomaiņas nepieciešamību, jebkura Līgumslēdzēja puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs. Ja, ņemot vērā šo pieprasījumu, priekšsēdētājs secina, ka šķīrējtiesnesis neatbilst rīcības kodeksa prasībām, jauns šķīrējtiesnesis tiek izraudzīts saskaņā ar nolīguma 71. panta 3. punktu. 5.Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja aizstāšanas nepieciešamību, jebkura Līgumslēdzēja puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādai citai personai no šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāja amatam izraudzīto kandidātu saraksta, kas izveidots saskaņā ar nolīguma 85. pantu. Šīs personas uzvārdu izlozē EPN komitejas priekšsēdētājs. Šādi izraudzītā persona pieņem lēmumu par to, vai priekšsēdētājs atbilst rīcības kodeksa prasībām. Šīs personas lēmums ir galīgs. Ja tiek pieņemts lēmums par to, ka priekšsēdētājs neatbilst rīcības kodeksa prasībām, jauns priekšsēdētājs tiek izraudzīts saskaņā ar nolīguma 71. panta 3. punktu. 9. pants Sēdes 1.Balstoties uz laika grafiku, kas noteikts saskaņā ar 5. panta 1. punktu, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm un pārējiem šķīrējtiesnešiem informē Līgumslēdzējas puses par šķīrējtiesas sēdes datumu, laiku un vietu. Līgumslēdzēja puse, kura atbild par procedūras loģistisko administrēšanu, šo informāciju dara publiski pieejamu, ievērojot šā reglamenta 11. pantu. 2.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, sēde notiek Briselē, ja prasītāja Līgumslēdzēja puse ir Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse, un Jaundē, ja prasītāja Līgumslēdzēja puse ir Eiropas Savienība. 3.Šķīrējtiesas kolēģija var sasaukt papildu sēdes, ja Līgumslēdzējas puses tam piekrīt. 4.Visi šķīrējtiesneši ir klāt sēdē visu sēdes laiku. 5.Neatkarīgi no tā, vai procedūra ir atklāta vai slēgta, sēdē var piedalīties šādas personas: a)Līgumslēdzēju pušu pārstāvji; b)Līgumslēdzēju pušu konsultanti; c)administratīvais personāls, tulki, tulkotāji un tiesas stenogrāfisti; d)šķīrējtiesnešu palīgi; e)eksperti, kurus šķīrējtiesas kolēģija nolēmusi pieaicināt saskaņā ar nolīguma 81. pantu. 6.Katra Līgumslēdzēja puse ne vēlāk kā piecas (5) dienas pirms sēdes dienas šķīrējtiesas kolēģijai un otrai Līgumslēdzējai pusei iesniedz sarakstu ar to fizisko personu vārdiem un uzvārdiem, kuras attiecīgās Līgumslēdzējas puses uzdevumā mutvārdos sniegs argumentus vai informācijas izklāstus, un sarakstu ar citiem pārstāvjiem un konsultantiem, kuri piedalīsies sēdē.

7.Šķīrējtiesas kolēģija nodrošina prasītājai Līgumslēdzējai pusei un atbildētājai Līgumslēdzējai pusei vienādu uzstāšanās ilgumu. Sēdes norise ir šāda. Izklāsts: a) prasītājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts; b) atbildētājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts. Argumentu atspēkošana: a) prasītājas Līgumslēdzējas puses atbilde; b) atbildētājas Līgumslēdzējas puses atbilde uz iepriekš minēto. 8.Sēdē šķīrējtiesas kolēģija jebkurā laikā katrai Līgumslēdzējai pusei var uzdot jautājumus. 9.Šķīrējtiesas kolēģija organizē sēdes protokolēšanu un protokola nodošanu Līgumslēdzējām pusēm saprātīgā termiņā pēc šķīrējtiesas sēdes. Līgumslēdzējas puses var sniegt savas piezīmes par protokolu, un šķīrējtiesas kolēģija tās var ņemt vērā. 10.Katra Līgumslēdzēja puse desmit (10) dienu laikā no sēdes dienas var iesniegt šķīrējtiesnešiem un otrai Līgumslēdzējai pusei papildu rakstiskus paziņojumus par jebkuru sēdes laikā radušos jautājumu. 10. pants Rakstiski jautājumi 1.Šķīrējtiesas kolēģija jebkurā procedūras posmā var rakstiski uzdot jautājumus vienai vai abām Līgumslēdzējām pusēm. Abas Līgumslēdzējas puses saņem šķīrējtiesas uzdoto jautājumu kopiju. 2.Turklāt katra Līgumslēdzēja puse iesniedz otrai Līgumslēdzējai pusei uz šķīrējtiesas kolēģijas jautājumiem sniegto atbilžu kopijas. Katrai Līgumslēdzējai pusei tiek dota iespēja sniegt rakstiskas piezīmes par otras Līgumslēdzējas puses atbildi piecu (5) darba dienu laikā no tās saņemšanas dienas. 11. pants Pārredzamība un konfidencialitāte 1.Katra Līgumslēdzēja puse un tās konsultanti uzskata par konfidenciālu informāciju, kas iesniegta šķīrējtiesas kolēģijai un ko otra Līgumslēdzēja puse ir apzīmējusi par konfidenciālu. Līgumslēdzēja puse, kura šķīrējtiesas kolēģijai iesniedz paziņojumu, kas ietver konfidenciālu informāciju, piecpadsmit (15) dienu laikā iesniedz arī paziņojuma nekonfidenciālu versiju, ko var darīt publiski pieejamu. 2.Nekas šajā reglamentā neliedz Līgumslēdzējai pusei publiskot savu nostāju, ja vien, atsaucoties uz otras Līgumslēdzējas puses sniegto informāciju, netiek izpausta informācija, ko otra Līgumslēdzēja puse ir apzīmējusi par konfidenciālu. 3.Ja kādas Līgumslēdzējas puses iesniegtais paziņojums un argumenti ietver konfidenciālu komercinformāciju, šķīrējtiesas kolēģija tiekas slēgtā sēdē. Ja tiesas sēde ir slēgta, Līgumslēdzējas puses saglabā šķīrējtiesas kolēģijas sēdes konfidencialitāti. 12. pants

Ex parte sakari 1.Šķīrējtiesas kolēģija netiekas un nesazinās ar kādu no Līgumslēdzējām pusēm, neesot klāt otrai Līgumslēdzējai pusei. 2.Neviens šķīrējtiesnesis neapspriež procedūras lietas aspektus ar vienu vai abām Līgumslēdzējām pusēm, neesot klāt pārējiem šķīrējtiesnešiem. 13. pants Amicus curiae paziņojumi 1.Līgumslēdzējas puses teritorijā nodibinātas nevalstiskas struktūras var šķīrējtiesas kolēģijai iesniegt amicus curiae izklāstus saskaņā ar turpmākajiem punktiem. 2.Ja vien Līgumslēdzējas puses piecu (5) dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģija var pieņemt brīvprātīgus rakstiskus paziņojumus, ja tos iesniedz desmit dienu (10) laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas, ja tie tieši attiecas uz kādu šķīrējtiesas kolēģijas izskatāmo jautājumu un ja tie, ieskaitot pielikumus, nekādā gadījumā nav garāki par piecpadsmit (15) drukātām lappusēm. 3.Kopā ar paziņojumu norāda informāciju par iesniedzēju – fizisku vai juridisku personu –, tai skaitā par iesniedzēja darbības veidu un finansējuma avotu, kā arī precizē, kā šo personu skar attiecīgā šķīrējtiesas procedūra. Paziņojumu sagatavo valodās, ko Līgumslēdzējas puses izvēlējušās saskaņā ar šā reglamenta 16. panta 1. un 2. punktu. 4.Paziņojumus nosūta Līgumslēdzējām pusēm, lai tās varētu iesniegt savas piezīmes. Līgumslēdzējas puses var iesniegt šķīrējtiesas kolēģijai savas piezīmes desmit (10) dienu laikā no paziņojuma nosūtīšanas dienas. 5.Šķīrējtiesas kolēģija savā lēmumā uzskaita visus saņemtos un šim reglamentam atbilstošos paziņojumus. Šķīrējtiesas kolēģijai nav pienākuma savā lēmumā iztirzāt minētajos paziņojumos izvirzītos argumentus. Šķīrējtiesas kolēģija Līgumslēdzējām pusēm piezīmju sniegšanai iesniedz visus paziņojumus, ko tā saņem. 14. pants Steidzami gadījumi Nolīguma 73. panta 2. punktā minētajos steidzamajos gadījumos šķīrējtiesas kolēģija, apspriedusies ar Līgumslēdzējām pusēm, pielāgo šajā reglamentā noteiktos termiņus tā, kā to uzskata par atbilstīgu, un par šādiem pielāgojumiem paziņo Līgumslēdzējām pusēm. 15. pants Izmaksas 1.Katra Līgumslēdzēja puse sedz savas izmaksas, kas saistītas ar dalību šķīrējtiesas procedūrā. 2.Ja vien nav citas vienošanās, atbildētāja Līgumslēdzēja puse ir atbildīga par šķīrējtiesas procedūras loģistikas administrēšanu, jo īpaši par sēžu organizēšanu, un sedz visas izmaksas saistībā ar sēdes loģistikas administrēšanu. Tomēr Līgumslēdzējas puses kopīgi un vienādās daļās apmaksā citus šķīrējtiesas procedūras administratīvos izdevumus, kā arī šķīrējtiesnešu un viņu palīgu atalgojumu un izdevumus. 16. pants Procedūras darba valoda, rakstiskā un mutiskā tulkošana 1.Šā nolīguma 71. panta 2. punktā minētās apspriešanās laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta 5. punkta 1. punktā minētajā sanāksmē Līgumslēdzējas puses cenšas vienoties par kopīgo darba valodu šķīrējtiesas kolēģijas procedūrā.

2.Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par kopīgo darba valodu, katra Līgumslēdzēja puse nodrošina savu rakstisku paziņojumu tulkojumu otras Puses izvēlētajā valodā, ja vien paziņojumi nav sagatavoti vienā no EPN Līgumslēdzēju pušu kopīgajām oficiālajām valodām. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse ir atbildīga par mutvārdu paziņojumu mutiskās tulkošanas nodrošināšanu Līgumslēdzēju pušu izvēlētajās valodās ar nosacījumu, ka tās ir izvēlējušās vienu no oficiālajām valodām, kas Līgumslēdzējām pusēm ir kopīga. Ja viena no Līgumslēdzējām pusēm ir izvēlējusies valodu, kas nav viena no kopīgajām oficiālajām valodām, tā ir pilnībā atbildīga par mutvārdu paziņojumu mutiskās tulkošanas nodrošināšanu. 3.Šķīrējtiesas kolēģijas ziņojumus un lēmumus sagatavo Līgumslēdzēju pušu izvēlētajā valodā vai valodās. Ja Līgumslēdzējas puses nav vienojušās par kopīgo darba valodu, šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojumu, galīgo ziņojumu un lēmumus sagatavo vienā no nolīguma Līgumslēdzēju pušu kopīgajām oficiālajām valodām. 4.Visas izmaksas saistībā ar šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma tulkošanu Līgumslēdzēju pušu izvēlētajā valodā vai valodās Līgumslēdzējas puses sedz vienādās daļās. 5.Līgumslēdzēja puse var iesniegt piezīmes par tā dokumenta tulkojuma kvalitāti, kas sagatavots saskaņā ar šo reglamentu. 6.Katra Līgumslēdzēja puse pati sedz savu rakstisko paziņojumu tulkošanas izmaksas. 17. pants Termiņu aprēķināšana Ja vien nav norādīts citādi, visus nolīguma VI sadaļā (Domstarpību novēršana un izšķiršana) un šajā reglamentā noteiktos termiņus, tai skaitā termiņus, kuros šķīrējtiesas kolēģijām ir jāpaziņo savi lēmumi, var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties, un tos aprēķina kalendārajās dienās no nākamās dienas, kas ir pēc darbības vai fakta, ar kuru termiņš ir saistīts. 18. pants Citas procedūras Šajā reglamentā noteiktos termiņus koriģē atbilstīgi īpašiem termiņiem, kuri noteikti šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma pieņemšanai procedūrās, kas īstenotas saskaņā ar nolīguma 74.–78. pantu. III PIELIKUMS ŠĶĪRĒJTIESNEŠU RĪCĪBAS KODEKSS 1. pants Definīcijas Šajā rīcības kodeksā piemēro šādas definīcijas: šķīrējtiesnesis ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotās šķīrējtiesas kolēģijas loceklis; palīgs ir fiziska persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša pilnvarām veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim; kandidāts ir persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts nolīguma 85. pantā minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai šķīrējtiesneša amatā saskaņā ar nolīguma 71. pantu;

mediators ir persona, kas vada mediācijas procesu saskaņā ar nolīguma 69. pantu; personāls šķīrējtiesneša darbības kontekstā ir fiziskas personas, kas strādā šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā un kas nav palīgi. 2. pants Pamatprincipi 1.Lai nodrošinātu domstarpību izšķiršanas mehānisma taisnīgumu un objektivitāti, katram kandidātam uz šķīrējtiesneša amatu ir jāiepazīstas ar rīcības kodeksu. Šai personai: a)jābūt neatkarīgai un objektīvai; b)jāizvairās no tiešiem vai netiešiem interešu konfliktiem; c)jāatturas no nepiedienīgas uzvedības un darbībām, kas varētu šķist nepiedienīgas vai neobjektīvas; d)jārīkojas atbilstoši augstām uzvedības kultūras normām; e)jābūt tādai, kuru neietekmē savtīgas intereses, ārējs spiediens, politiski apsvērumi, sabiedrības protesti, lojalitāte pret kādu Līgumslēdzēju pusi vai bailes no kritikas. 2.Šķīrējtiesnesis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem labumus, kas jebkādā veidā varētu ietekmēt viņa pienākumu pienācīgu izpildi vai radīt iespaidu par šādu ietekmi. 3.Šķīrējtiesnesis neizmanto savu amatu šķīrējtiesas kolēģijā, lai īstenotu kādas personīgas vai privātas intereses. Šķīrējtiesnesis atturas no darbībām, kas varētu radīt iespaidu, ka kāds viņu varētu ietekmēt. 4.Šķīrējtiesnesis neļauj agrākām vai esošām finanšu, darījumdarbības, profesionālajām, personiskajām vai sociālajām attiecībām vai pienākumiem iespaidot viņa rīcību vai spriedumus. 5.Šķīrējtiesnesis atturas no stāšanās tādās attiecībās vai finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot viņa godprātīgumu vai kas pamatoti varētu radīt nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu. 3. pants Pienākumi sniegt informāciju 1.Pirms personu apstiprina par šķīrējtiesnesi atbilstīgi nolīguma 71. pantam, kandidāts informē par jebkādu ieinteresētību, attiecībām vai jautājumu, kas varētu ietekmēt tā neatkarību vai godprātīgumu vai varētu pamatoti radīt iespaidu par nepiedienīgumu vai neobjektivitāti procedūrā. Šajā nolūkā kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, tai skaitā finanšu interesēm, profesionālām interesēm, darba interesēm vai ģimenes interesēm. 2.Šā panta 1. punktā minētais informācijas sniegšanas pienākums ir ilgstošs pienākums, kas paredz, ka šķīrējtiesnesis par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, kas varētu rasties jebkurā procedūras stadijā, informē nekavējoties. 3.Tiklīdz kandidāts vai šķīrējtiesnesis uzzinājis par jautājumiem, kas saistīti ar šā rīcības kodeksa faktiskiem vai iespējamiem pārkāpumiem, tas par tiem informē EPN komiteju, lai Līgumslēdzējas puses tos varētu izskatīt. 4. pants