Novērtējumā uzmanība tika pievērsta jautājumam, cik lielā mērā SPTAJ regulas īstenošana ir ļāvusi attīstīt efektīvus patērētāju kopīgo interešu aizsardzības līdzekļus visā ES. SPTAJ regulā ir noteiktas kopējas minimālās pilnvaras visām valstu iestādēm, ļaujot tām apturēt pārrobežu tiesību pārkāpumus. Piemēram, sākot no 2007. gada, ES tiesību pārkāpumu pārbaudes ir veiktas vairāk nekā 4500 e-komercijas tīmekļa vietnēs dažādās ekonomikas nozarēs, kā rezultātā ir paaugstinājies tiesību ievērošanas līmenis.

SPTAJ regula pašreiz aptver 20 direktīvas un regulas, kuras skar Savienības patērētāju un tirdzniecības tiesību acquis. Tās mērķis ir nodrošināt šo tiesību aktu ievērošanu, aizsargājot patērētāju kopīgās ekonomiskās intereses un saskaņā ar likumu darbojošos uzņēmumus no negodīgiem konkurentiem. Regula nodrošina netraucētu mazumtirdzniecības tirgu darbību visā ES. Tajā noteikti darbības mehānismi valstu īstenošanas iestāžu sadarbībai, paredzot savstarpējas palīdzības pieprasījumus (informācijas sniegšanai un īstenošanas mehānismiem) un sniedzot iespēju kompetentajām iestādēm koordinēt savas darbības, apkarojot uzņēmumu izdarītos Savienības patērētāju tiesību aktu pārkāpumus pārrobežu kontekstā. Šie mehānismi ļauj iestādēm pārvarēt valstu jurisdikcijas robežas un tādējādi novērst savā jurisdikcijā reģistrētu tirgotāju problemātisko praksi, kas nodara kaitējumu patērētājiem citās ES valstīs.

Izvērtējot izaugsmes veicināšanas līdzekļus, Digitālā vienotā tirgus stratēģijā uzsvērts, ka “lai šie noteikumi darbotos, pastāv arī vajadzība pēc ātrākas, dinamiskākas un konsekventākas patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu izpildes attiecībā uz tiešsaistes un digitālajiem pirkumiem”. Komisija apņēmās “precizēt un pilnveidot tiesībaizsardzības iestāžu pilnvaras un uzlabot to tirgus uzraudzības darbību koordinēšanu un brīdināšanas mehānismus, lai pārkāpumus atklātu ātrāk”. Turklāt Vienotā tirgus stratēģijā uzsvērta sadarbības nozīmi tiesību aktu īstenošanai, lai novērstu nepamatotu, uz ģeogrāfiskiem kritērijiem balstītu diskrimināciju komercijas jomā: “(šiem pasākumiem) ir jāiet roku rokā ar stingrāku piemērošanu katrā dalībvalstī, kas saskaņā ar Digitālā vienotā tirgus stratēģiju vēl vairāk jāpastiprina, reformējot Regulu par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā”.

Patērētāju aizsardzības tiesību aktu izpilde ir galvenokārt dalībvalstu atbildība. Tomēr tikai savstarpēji sadarbojoties valstu iestādes var efektīvi novērst pārrobežu kontekstā izdarītos patērētāju tiesību pārkāpumus, it īpaši digitālajā vidē, kurā darījumus neskar robežas. Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (SPTAJ regula) tika pieņemta 2004. gadā ar nolūku izveidot oficiālu sadarbības ietvaru valstu īstenošanas iestādēm, lai novērstu pārrobežu dimensijas problemātisko praksi.

Patērētāju uzticība pārrobežu darījumiem: Saskaņā ar Eurostat 2014. gada apsekojumu tikai 15 % patērētāju apgalvoja, ka ir veikuši pirkumus tiešsaistē citās ES valstīs, savukārt 44 % patērētāju bija veikuši šādus pirkumus iekšzemē. Saskaņā ar Patēriņa tirgus rezultātu apkopojuma 2015. gada izdevumu 61 % ES patērētāju jutās droši, veicot pirkumus internetā no savā valstī reģistrēta mazumtirgotāja, savukārt tikai 38 % jutās droši, veicot pirkumus internetā no kādā citā ES valstī reģistrēta tirgotāja. Pastiprināta pārrobežu izpilde un samazināts patērētājiem nodarītā kaitējuma apjoms stiprinātu patērētāju uzticību, tādējādi veicinot pārrobežu e-komerciju.

Patērētājiem nodarītais kaitējums pārrobežu darījumos: Piecās atlasītās reprezentatīvās tiešsaistes nozarēs (apģērbs, elektroniskās preces, izklaide, patērētāju kreditēšana un kompleksie ceļojumi) balstītās piesardzīgās aplēses liecina, ka 37 % ES tiešsaistes tirgotāju neievēro patērētāju tiesības. Tas nozīmē, ka tikai apskatītajās nozarēs vien ik gadu patērētājiem tiek nodarīts kaitējums EUR 770 miljonu apmērā. Tiek lēsts, ka, stiprinot sadarbību tiesību aktu īstenošanas jomā, būtiski varētu samazināt tiesību neievērošanas gadījumu skaitu: pēdējo gadu laikā valstu īstenošanas iestāžu veiktā koordinētā tīmekļa vietņu pārbaude un korekcija (vērienīgās pārbaudes) ir ļāvusi uzlabot atbilstības rādītājus no 20 %–40 % (atkarībā no nozares) sākotnējā pārbaudes posmā līdz 80 % gadu vēlāk.

Ieguvumi no samazināta kaitējuma apjoma patērētājiem un darījumu izmaksām visiem operatoriem, sabiedriskās iejaukšanās efektivitāte un visbeidzot sagaidāmā ekonomiskā izaugsme, pateicoties pieaugošam patērētāju pieprasījumam, būtiski atsvērs nelielo valsts iestāžu un Komisijas izmaksu pieaugumu, tādēļ uzskatāms, ka priekšlikums sniedz samērīgu atbildi pastāvošajam zemajam atbilstības līmenim patērētāju tiesību aizsardzības noteikumiem pārrobežu tirgos.

Uzņēmējdarbības sektoram netiks uzliktas papildu juridiskas saistības. Spēcīgāka pārrobežu tiesību īstenošana uzlabos mazumtirdzniecības normatīvo vidi. Uzņēmumiem, tostarp MVU, tas ļaus izvairīties no juridisko konsultāciju izmaksām, reklamējot savus produktus pāri robežām, un būt drošākiem, ka vieni un tie paši ES patērētāju tiesību akti tiek vienādi īstenoti valstīs, kurās tie vēlas darboties. Konsekventāka pārrobežu īstenošana veicinās godīgu un likumpaklausīgu tirgotāju konkurētspēju, paaugstinās konkurenci un radīs līdzvērtīgus konkurences apstākļus visā iekšējā tirgū.

Dažās dalībvalstīs, iespējams, būs nepieciešams veikt nelielus grozījumus to tiesību aktos, lai iestādes varētu izmantot pierādījumu apmaiņas un paplašinātu pilnvaru sniegtās priekšrocības, sadarbojoties pārrobežu kontekstā. Galvenās izmaksas dalībvalstīm segs ar jaunajām pilnvarām un procedūrām saistītās apmācības un to iepazīšanu (aptuveni EUR 3000 katrai iestādei). Tiek lēsts, ka vienas obligātās koordinēšanas procedūras ietvaros uzsāktas koordinētas īstenošanas darbības izmaksas visām dalībvalstīm būs apmēram EUR 174 000. Tomēr ir jāuzsver, ka jebkurā gadījumā dalībvalstīm ir pienākums apkarot praksi, kas ir pretrunā ES tiesību aktiem, tādēļ šīs izmaksas nevar tikt uzskatītas par papildu izmaksām, kuras savādāk nebūtu radušās. Kopumā ir sagaidāms, ka, pateicoties koordinētākai ES mēroga rīcībai, vidējā termiņā būs iespējams ietaupīt. Paredzams, ka Komisijas izmaksas, pastiprināti veicot koordinatora lomu, gadā nesasniegs EUR 300 000. Tās ir personāla izmaksas, un tiks segtas, pārdalot Komisijas rīcībā esošos cilvēkresursus.

Komisija atbalstīs dalībvalstu īstenošanas centienus, kas vērsti pret tiesību pārkāpumiem, svarīgā ES līmeņa dimensijā, tādējādi izvairoties no darbību dublēšanas, kas rodas, īstenojot paralēlus procesus viena un tā paša pārkāpuma risināšanai. Tiks ietaupīti iestāžu līdzekļi, pateicoties iespējai atkārtoti izmantot pierādījumus, izvairīties no darbību dublēšanas un nodrošināt maksimālu īstenošanas darbību konsekvenci. Agrīna nelikumīgas rīcības atklāšana un prioritāšu saskaņošana ļaus īstenot mērķtiecīgākas darbības plaši izplatītu tiesību pārkāpumu apkarošanai visā ES. Tādējādi SPTAJ darbībām būs arī spēcīgāks atturošs efekts.

Patērētāji būs ieguvēji no labāk funkcionējoša tirgus un mazāk strīdus gadījumiem, kā arī augstāka līmeņa aizsardzības, iepērkoties pāri robežām, jo īpaši tiešsaistē. Piecu apskatīto tiešsaistes tirgu apakšgrupā tika lēsts, ka, samazinot neatbilstības rādītāju, kas šobrīd ir 37 %, par 10 punktiem, nodarītā kaitējuma apjomu varētu samazināt no aptuveni EUR 770 miljoniem gadā līdz EUR 539 miljoniem, t. i., par 30 %. Jebkura jauna atsevišķa SPTAJ darbība cīņā pret plaši izplatītu praksi varētu būtiski samazināt patērētājiem nodarītā kaitējuma apjomu visā ES (piem., par aptuveni EUR 68 miljoniem, veicot koordinētu rīcību pret maldinošu mārketinga praksi mobilo tālruņu lietotņu piedāvājumiem tiešsaistes spēlēs).

Pārkāpumu novēršanas mehānisma ierobežojumi vairākās valstīs. Pastāvošais SPTAJ savstarpējās palīdzības mehānisms (6.-8. pants) ir pamatā vērsts uz tādu pārkāpumu novēršanu, kurus izdara vienā valstī reģistrēts tirgotājs pret citas valsts patērētājiem. Tomēr iekšējā tirgus attīstība ir radījusi mazumtirdzniecības jomas, kuras priekšgalā ir lielie uzņēmumi, strauju internacionalizāciju, un šo uzņēmumu vietējās filiāles visur piemēro vienu un to pašu praksi. Tādēļ valstu iestādes nereti vienlaicīgi saskaras ar pašu tirgos izdarītiem līdzīgiem pārkāpumiem. SPTAJ regulā ir iekļauti noteikumi šādu pārkāpumu novēršanai. Regula paredz, ka valstu iestādēm savas darbības ir jākoordinē tā, lai uz vieniem un tiem pašiem ES tiesību aktu pārkāpumiem tiktu konsekventi sniegta vienāda atbildes reakcija (SPTAJ regulas 9. pants ). Tomēr ārējā novērtējumā ir norādīts, ka šādi nav iespējami apjomradīti ietaupījumi, jo katrai iestādei joprojām jādarbojas atsevišķi. Līdz ar to pastāv dārga īstenošanas centienu dublēšanās — ietekmes novērtējumā tiek lēsts, ka, darbojoties koordinēti, dalībvalstu izmaksas būtu iespējams samazināt uz pusi, pateicoties vienkāršotai ES koordinēšanas procedūrai. Tādēļ ir nepieciešama lielā mērā koordinēta pieeja ES līmenī, un, ņemot vērā Savienībā pastāvošās negatīvās prakses apjomu, Komisija varētu būt nozīmīgs koordinators, palīdzot attiecīgajām valstu iestādēm . Ietekmes novērtējumā uzsvērts, ka, pieredze, kas gūta divu koordinētu darbību rezultātā attiecībā uz auto nomas un mobilo tālruņu lietotnēs veiktiem pirkumiem, apstiprina, ka 9. pantā noteiktais koordinēšanas satvars ir pārāk nekonkrēts un tajā trūkst skaidri definēta un pārskatāma procedūra, skaidrība par dalībnieku attiecīgajām lomām un atbildību, kā arī par sekām bezdarbības gadījumā.

Piemērošanas joma: nepieciešams precizēt Regulas piemērošanas jomu, aptverot plaši izplatītus Savienības patērētāju tiesību aktu pārkāpumus, kas vienlaicīgi tiek izdarīti vairākās dalībvalstīs neatkarīgi no attiecīgā tirgotāja organizatoriskās struktūras (piemēram, neatkarīgi no tā, vai šim tirgotājam ir uzņēmumi vairākās valstīs vai arī viņš strādā tieši no reģionālās bāzes). Regula ir jāpaplašina, aptverot relatīvi īslaicīgus tiesību pārkāpumus (piemēram, maldinošas reklāmas kampaņas, kuras ilgst tikai dažas dienas) ar ilglaicīgu kaitīgu ietekmi uz patērētājiem vai kuri var tikt atkārtoti nākotnē, ja tie nav pienācīgi atrisināti.

Pierādījumi: lai uzlabotu brīdināšanas mehānismu skaidrību, ātrumu un efektivitāti, tiek ierosināts izveidot brīdinājumu kategorijas atkarībā no sagaidāmās darbības, kā arī mehānismu, kas ļautu vienkāršot to izplatīšanu, sistemātisku datu ievākšanu un informācijas apmaiņu, kā arī ļautu Eiropas Patērētāju centriem un patērētāju un tirgotāju asociācijām, kuras ir aicinātas to darīt, iesniegt īstenošanas iestādēm brīdinājumus par iespējamiem tiesību pārkāpumiem.

Īstenošanas iestāžu minimālās pilnvaras: Regulā jāprecizē dažu pastāvošo kompetento īstenošanas iestāžu sadarbībai nepieciešamo minimālo pilnvaru piemērošanas joma. Jo īpaši jāprecizē, no kā ir iespējams pieprasīt informāciju, kādos apstākļos lēmumi var tikt publiskoti, kā arī jānodrošina, ka iestādēm ir piekļuve nepieciešamajiem pierādījumiem neatkarīgi no informācijas formāta un atrašanās vietas. Tāpat tiek ierosināts publiskot tirgotāju piedāvātos risinājumus Savienības tiesību pārkāpuma novēršanai, kā arī apspriesties ar pieaicinātajām ieinteresētajām personām (piemēram, patērētāju tiesību organizācijām) par šādu risinājumu efektivitāti problēmas risināšanai. Turklāt regulā būtu jāprecizē, ka iestāžu rīcībā ir šādas pilnvaras efektīvākai pārrobežu sadarbībai, jo īpaši digitālā tirgus jomā: uzsākt procedūras pēc savas iniciatīvas (ex officio), veikt testa pirkumus un kontrolpirkumus, pieņemt pagaidu pasākumus, slēgt tīmekļa vietni, sociālo mediju vai tamlīdzīgu kontu, uzlikt naudas sodus un citas finansiālas sankcijas, pieprasīt nelikumīgas rīcības rezultātā gūtās peļņas restitūciju, kā arī nodrošināt, ka skartie patērētāji saņem atlīdzību.

Prioritātes: Regulai jāizveido plānošanas sistēma, kas ļautu koordinēt pārrobežu īstenošanas darbību īstenošanas prioritātes, kā arī valstu iestāžu rīcībā esošos cilvēkresursus.

Procesuālie standarti: Regulā ir jāparedz, ka atbildes uz īstenošanas un informācijas pieprasījumiem ir jāsniedz īstenošanas pasākumos noteiktajos termiņos. Tāpat ir jāprecizē, ka visa tīkla ietvaros ir iespējams efektīvi apmainīties ar pierādījumiem un tos var vienkārši izmantot dažādu valstu jurisdikcijās, nepieprasot konkrētu pierādījumu veidu vai formātu. Regulā ir jāprecizē arī sadarbības procedūras un jāstiprina Komisijas un vienotās sadarbības biroju koordinēšanas funkcijas.

Plaši izplatītu pārkāpumu novēršana: Regulā ir jādiferencē tiesību pārkāpumi atbilstoši to potenciālai Savienības mēroga dimensijai. Ja ir pamatotas aizdomas, ka plaši izplatīts tiesību pārkāpums var kaitēt lielākajai daļai ES patērētāju (t. i., vismaz 3/4 dalībvalstu, kopā veidojot vismaz 3/4 no kopējā ES iedzīvotāju skaita), darbības nepieciešamība jānosaka ar Komisijas lēmumu. Šādos gadījumos vienas vienotas procedūras piemērošana, kurā Komisijai ir skaidri noteikta koordinēšanas atbildība, būtu pamatota. Šīs procedūras galvenais mērķis būtu konstatēt tiesību pārkāpumu un to apturēt, attiecīgajiem operatoriem sadarbojoties ES līmenī un tirgotājiem apņemoties mainīt savu praksi. Ja uzņēmumi atsakās sadarboties vai neīsteno savu apņemšanos, dalībvalstīm ir jāuzsāk koordinētas īstenošanas darbības un jāvienojas, kura dalībvalsts vai dalībvalstis vislabāk spētu tās veikt. Gadījumos, kas skar nelikumīgu rīcību, kuru veikuši negodīgi tirgotāji, kas visticamāk nevēlēsies sadarboties, procedūrai jāparedz ātra īstenošanas pasākumu pieņemšana. Procedūrai jāievēro tirgotāju tiesības uz aizstāvību.

Ir ierosinātas vairākas izmaiņas. Tādēļ saskaņā ar labāka regulējuma principiem Komisija iesaka aizstāt pastāvošo SPTAJ regulu ar tekstu, kurā apvienoti visi minētie grozījumi.

Secinājums: efektīva patērētāju tiesību īstenošana, lai nodrošinātu spēcīgu un dinamisku vienoto tirgu

Ierosinātie risinājumi stiprina SPTAJ īstenošanas sadarbības mehānismus. Tie sniegs ievērojamu devumu tirgotāju atbilstības Savienības patērētāju tiesību aktiem uzlabošanā un tādu patērētāju pārkāpumu novēršanā, kuri citkārt atturētu patērētājus no pirkumu veikšanas. Pateicoties lielākām īstenošanas pilnvarām, kuras atbilst digitālā laikmeta vajadzībām, un lielākai uzmanībai un sadarbībai ES mēroga prioritāšu jomā, iestādes varēs rīkoties ātrāk un ietaupīt līdzekļus, kopīgiem spēkiem apkarojot plaši izplatītus pārkāpumus. Komisijai būs lielāka nozīme efektīvas īstenošanas koordinēšanas starp valstu iestādēm atbalstā gadījumos, kad ES līmeņa darbība nepārprotami ir nepieciešama. Savienības patērētāju tiesību aktu īstenošana joprojām ir dalībvalstu atbildība. Sadarbības satvars kopumā uzlabos publiskās rīcības izmaksu efektivitāti un vienotā tirgus pārvaldību.

Stiprināta īstenošanas sadarbība uzlabos tiesisko noteiktību un pakāpeniski samazinās atbilstības izmaksas likumpaklausīgiem uzņēmumiem, kā arī atturēs negodīgus tirgotājus radīt kaitējumu ES patērētājiem. Tādējādi vienotajā tirgū, arī digitālajā vienotajā tirgū, tiks radīti līdzvērtīgi konkurences apstākļi un uzlabots taisnīgums, veicinot ES ekonomikas konkurētspēju un izaugsmi.