LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 12.10.2005 
COM(2005) 491 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS 
STRATĒĢIJA BRĪVĪBAS, DROŠ ĪBAS UN TIESISKUMA TELPAS ĀRĒJĀ 
DIMENSIJ Ā 
 
LV 2   LV SATURA R ĀDĪTĀJS 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS „STRAT ĒĢIJA BRĪVĪBAS, DROŠ ĪBAS UN TIESISKUMA 
TELPAS ĀRĒJĀ DIMENSIJ Ā”................................................................................................ 1 
I. IEVADS ...................................................................................................................... .3  
II. UZDEVUMI ................................................................................................................ 3 III. M ĒRĶI......................................................................................................................... 4 
IV. JAUT ĀJUMI................................................................................................................ 6 
V. PRINCIPI .................................................................................................................... .6  
VI. POLITIKAS INSTRUMENTI..................................................................................... 7 VII. TURPM ĀKĀS RĪCĪBAS  ĢEOGRĀFISKIE PIEM ĒRI ............................................. 9 
VIII. TURPM ĀKIE PASĀKUMI....................................................................................... 10 
 
LV 3   LV I. I EVADS  
Pamatojoties uz H āgas programmu par „Br īvības, drošības un tiesiskuma stiprin āšanu Eiropas 
Savienībā1”, 2005. gada Eiropadome 16.–17. j ūnija sanāksmē paziņoja: 
Ņemot vērā brīvības, droš ības un tiesiskuma telpas ārējās dimensijas pieaugošo noz īmi, [rīcības plāns, ar ko 
īsteno Hāgas programmu] gada beig ās tiks papildin āts ar strat ēģiju, ko Padome pie ņēmusi pēc 
ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja un Komisijas priekšlikuma. 
Brīvības, droš ības un tiesiskuma pamat ā esošo vērtību projic ēšana ir b ūtiska ES iekš ējās 
drošības aizsardz ībai. Tādi draudi k ā terorisms, organiz ētā noziedz ība un narkotiku 
tirdzniecība rodas ar ī ārpus Eiropas Savien ības. Situācija ir tik kritiska, ka ES izstr ādā 
stratēģiju trešo valstu iesaist īšanai pasaules m ērogā. 
Šajā paziņojumā tiks aprakst īti ārējie uzdevumi, kuri risin āmi brīvības, drošības un tiesiskuma 
telpā, noteikti ES ārējās darbības mērķi šajā jomā, noteikti pasaules m ērogā risināmie 
jautājumi, ES r īcībā esošie instrumenti un principi, p ēc kuriem izv ēlēties saskan īgu rīcību, 
aprakstīts veids, k ādā stratēģija būtu jāpiemēro katram ģeogrāfiskajam apgabalam un sniegti 
ieteikumi, lai sekm ētu stratēģijas īstenošanu.  
II. UZDEVUMI 
Eiropadome 2000. gada j ūnijā Feirā vienojās par programmu attiec ībā uz priorit ātēm, 
mērķiem un pas ākumiem tieslietu, br īvības un droš ības politiku ārējās dimensijas att īstīšanai. 
Piecus gadus v ēlāk, trešo valstu un re ģionu skaitam aizvien pieaugot, ir veiksm īgi uzsākts 
plašs ārējo darbību kopums, kas ir sekm ējis brīvības, droš ības un tiesiskuma telpas 
stiprināšanu.  
Kopš 2000. gada ES tieslietu, br īvības un droš ības politik ā ir notikusi iev ērojama izaugsme, 
ievērojot Eiropas pilso ņu intereses un vajadz ības. Tā rezultātā tieslietu, br īvības un droš ības 
acquis ir būtiski attīstījies, pieņemot tiesību aktus attiec ībā uz migrāciju un patv ērumu, robežu 
pārvaldību un vīzām, cīņu pret organiz ēto noziedz ību un terorismu, narkotik ām, policijas un 
tiesībaizsardz ības dienestu sadarb ību, korupcijas apkaro šanu, datu aizsardz ību un tiesu iest āžu 
sadarbību civilliet ās un krimin āllietās. Šis acquis nodrošina plašu pamatu sadarb ībai ar treš ām 
valstīm.  
Tieslietu, br īvības un droš ības ārējā dimensija tiek att īstīta, lai risin ātu šādus galvenos ārējos 
jautājumus.  
• Terora akti, kas notika 2001. gada 11. septembr ī, 2004. gada 11. mart ā un 2005. gada 
7. jūlijā, ir stiprin ājuši starptautisko ap ņemšanos apkarot terorismu , kā to ilustr ē ES 
2005. gada 13. j ūlija lēmums par r īcības plāna terorisma apkarošanai2 paātrinātu 
īstenošanu. ES v ēršas pie treš ām valstīm, reģionālajām un starptautiskaj ām organiz ācijām, 
lai attīstītu un padzi ļinātu sadarbību terorisma apkarošanai. 
                                                 
1 Pieņēmusi Eiropadome 2004. gada 4.–5. novembr ī 
2 Padomes 2005. gada 13. j ūlija lēmums. 
 
LV 4   LV • Aizvien izsmalcin ātākajām organiz ētās noziedz ības, tostarp naudas atmazg āšanas un citu 
finanšu noziegumu, k ā arī narkotiku, cilv ēku un iero ču pārrobežu tirdzniec ības metod ēm 
var pretoties, vien īgi uzlabojot ties ībaizsardz ību un tiesu iest āžu sadarb ību gan ES 
iekšienē, gan ārpus tās, un atbalstot r īcībspējas palielin āšanu trešās valstīs. 
• Nelegālā imigrācija turpinās, tādējādi ES saskaras ar vajadz ību noteikt visp ārēju pieeju. Š ī 
pieeja jānosaka ne tikai ar uz ņemšanu saist ītajos jautājumos, bet ar ī saistībā ar imigrācijas 
pamatcēloņiem un tās ietekmi uz izcelsmes valst īm un tranz ītvalstīm.  
• Tiesu un ties ībaizsardz ības iestāžu nespēja pildīt pienākumus  vājāk attīstītajās valstīs un 
karstajos punktos vis ā pasaulē rada vakuumu, kuru var izmantot organiz ētā noziedzība. ES 
atbalsta v āju vai neesošu ties ībaizsardz ības iestāžu pārveidošanu pien ācīgi darbojoš ās 
struktūrās dažās trešās valstīs. 
• Vajadzība pēc tiesiskas noteikt ības un pārredzamības attiec ībā uz pārrobežu dar ījumiem 
pasaules m ēroga ekonomik ā. Šie jautājumi spētu atvieglot uz ņēmumu un pilso ņu situāciju 
Eiropā un ievērojami uzlabot b ērnu aizsardz ību pasaules m ērogā. 
III. M ĒRĶI 
Šī paziņojuma mērķis ir parādīt to, kā tieslietu un iekšlietu ārējā dimensija sekm ē brīvības, 
drošības un tiesiskuma telpas iekš ējās dimensijas izveidi, un vienlaic īgi atbalst īt 
politiskos m ērķus Eiropas Savien ības ārējās attiecībās, tostarp br īvības, droš ības un 
tiesiskuma v ērtību izplatību un veicin āšanu trešās valstīs. Lai gan instrumenti, kas aptver ES 
brīvības, drošības un tiesiskuma politikas ārējos aspektus, ir ieviesti, attiec ībā uz stratēģijā 
noteiktiem principiem un vadl īnijām Eiropas Savien ība tos strukturiz ē pirmo reizi. Šai 
stratēģijai ir jāveido neat ņemama ES ārējo sakaru politikas da ļa, tomēr tieslietu, br īvības un 
drošības aspektiem taj ā jābūt pastiprin ātiem. Tikai iev ērojot skaidri noteiktus principus un 
prioritātes un sistem ātiski darbojoties turpm āk tekstā norādīto mērķu sasniegšanai, ES var 
efektīvi palīdzēt trešām valstīm reaģēt uz pieaugošaj ām problēmām un tādējādi piepild īt to 
cerības. 
Tieslietu, br īvības un droš ības jautājumi ir starptautisk ās stabilitātes un droš ības saglab āšanas 
pamatā gan ārpus Eiropas Savien ības, gan t ās iekšien ē. Brīvas aprites veicin āšana ES 
iekšienē, atvērtākas robežas un integr ācija, kas palielin ājusies pasaules m ērogā, ir piešķīrusi 
jaunu dimensiju starptautiskai sadarb ībai. Efekt īva robežu p ārvaldība ir būtiska cīņā ar tādiem 
draudiem k ā terorisms un organiz ētā noziedzība un ļoti svarīga attiecību veicin āšanai 
kaimiņvalstu starp ā. Neatkar īgas un efekt īvas tiesu iest ādes ir vajadz īgas, lai atbalst ītu 
tiesiskumu un nodrošin ātu cilvēktiesību aizsardz ību; sadarb ība tiesu iest āžu starpā ir būtiska 
gan starptautisku komercdar ījumu atvieglošan ā, gan lai nodrošin ātu to, ka aizdom ās turētie 
nevarētu izvairīties no tiesas. Piln ībā funkcion ējoša patv ēruma sist ēma ir vajadz īga, lai 
nodrošinātu aizsardz ību bēgļiem visā pasaulē. Lietderīgi un efekt īvi policijas dienesti, kuri var 
sadarboties ar l īdzīgiem dienestiem cit ās valstīs, ir svarīgi, lai cīnītos pret visu veidu terorismu 
un organiz ēto noziedz ību un ikdien ā nodrošin ātu pilsoņu drošību. Šo mērķu sasniegšana prasa 
smagu darbu, laiku un saska ņotus Komisijas un Padomes centienus. Svar īgi, ka ES izstr ādā 
iniciatīvas un pied āvā risinājumus probl ēmām, ar kurām jāsaskaras šaj ā jomā. 
Tiesiskuma veicin āšana ārēji, izmantojot sadarb ību tieslietu, br īvības un droš ības jomā, ir 
svarīga brīvības, drošības un tiesiskuma telpas stiprin āšanai iekš ēji. Vispārīgais atzinums ir 
tāds, ka ES droš ības iekšējie un ārējie aspekti ir savstarp ēji saistīti. Sabiedr ības, kuru pamat ā 
 
LV 5   LV ir tādas kopīgās vērtības kā laba pārvaldība, demokr ātija, tiesiskums un cilv ēktiesību 
ievērošana, būs daudz efekt īvākas, novēršot iekšējos draudus pašu droš ībai, kā arī varēs un 
vēlēsies ciešāk sadarboties pret kop ējiem starptautiskajiem draudiem. Turkl āt starptautisk ās 
kopienas šos principus ir identific ējušas kā kritiskos faktorus T ūkstošgades att īstības mērķu 
sasniegšan ā. Attīstība, drošība un cilv ēktiesības pastiprina viena otru; tiesiskuma stiprin āšana 
– gan iekš ējā mērogā, gan starptautiski – nav vien īgi pašmērķis, bet tā ir būtiska ilgtsp ējīgai 
attīstībai, kas pan ākams ar ārēju darbību palīdzību.  
ES savā iekšienē ir izstrādājusi plašu sist ēmu brīvības, droš ības un tiesiskuma telpas 
regulēšanai. Lai gan strukt ūras dažādās valstīs, saprotams, iev ērojami atš ķiras, brīvības, 
drošības un tiesiskuma telpa tom ēr kalpo k ā iedvesmas avots treš ām valstīm. Ārējām 
politikām ir izšķiroša loma droš ības un stabilit ātes veicin āšanā. Paplašin āšanās nozīmē acquis 
transponēšanu, kā arī iestāžu pārveidošanu esošaj ās un potenci ālajās dalībvalstīs. Tādu iestāžu 
kā tiesas un policijas stiprin āšana dod izš ķirošu ieguld ījumu tiesiskuma nostiprin āšanai un 
cilvēktiesību ievērošanai kandid ātvalstīs. Tā paša iemesla d ēļ šie aspekti ir pamats sadarb ībai 
šajā jomā ar Eiropas kaimi ņattiecību politikas partneriem.  
ES spēj paveikt vair āk, lai stiprin ātu kapacit āti un sadarb ību visā pasaulē. Nevar cer ētu uz 
tūlītējiem rezult ātiem; tiesu sist ēmu reformas vai efekt īvas patvēruma sistēmas izveide prasa 
gadus, ne m ēnešus. Tom ēr jautājumi, ar kuriem saskaras ES, t ās kaimiņvalstis un valstis vis ā 
pasaulē, ir līdzīgi. ES pieredze un pan ākumi jaut ājumos par robežu p ārvaldību, migrācijas 
pārvaldi un c īņu pret organiz ēto noziedz ību ir noder īgs atskaite s punkts treš ām valstīm, kuras 
saskaras ar l īdzīgiem jautājumiem.  
ES jāturpina re ģionālās sadarbības veicin āšana. Pārrobežu jaut ājumus attiec ībā uz migrāciju, 
robežu p ārvaldību un organiz ēto noziedz ību bieži var ētu risināt labāk, saskaņojot rīcību 
reģionālajā līmenī. Ņemot vērā gūto pieredzi, k ā arī problēmu veidus, kas skar attiec īgos 
reģionus, ES j āatbalsta re ģionālais dialogs un sadarb ība tieslietu, br īvības un droš ības 
jautājumos tādos reģionos kā Austrumeirop ā un Vid ējos Austrumos, vai ar t ādām 
reģionālajām organiz ācijām kā Āfrikas Savien ību. 
Daudzpus ējā līmenī pēdējos gados ir nov ērota svarīgu starptautisku juridisko instrumentu 
pieņemšana, kas ir rad ījusi jaunas normas (piem ēram, ANO Konvencija pret starptautisko 
organizēto noziedz ību un tās protokoli, ANO Konvencija par c īņu pret korupciju), k ā arī 
pievērsta pieaugoša uzman ība tādu starptautisko sta ndartu noteikšanai k ā, piemēram, Finanšu 
darījumu darba grupas (FAFT) ieteikumiem par nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. ES ir 
gatava atbalst īt daudzpus ēju pieeju politikas stiprin āšanai šajās jomās, lai palielin ātu tās lomu 
starptautiskaj ās organizācijās un veicin ātu turpmāku starptautisku instrumentu att īstību. 
Sadarbības veicin āšana un r īcībspējas paaugstin āšanas atbalst īšana trešas valst īs jau dod 
rezultātus. Cieša sadarb ība ar Turcijas iest ādēm pēdējos mēnešos ir vainagojusies ar liela 
apmēra narkotiku aiztur ēšanu, izmantojot kontrol ētās piegādes. ES sadarboj as ar Maroku, lai 
stiprinātu robežu p ārvaldību, un ievieš m ērķsadarbību attiecībā uz nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas un cilv ēku tirdzniec ības apkarošanu. Robežu p ārvaldības misija s āksies 
decembrī, un tās mērķis būs palīdzēt Ukrainas un Moldovas iest ādēm apturēt kontrabandu un 
nelegālo tirdzniec ību uz abu valstu kop īgās robežas. Dr īzumā tiks parakst īti vīzu atvieglojumu 
un atpaka ļuzņemšanas nol īgumi ar Krieviju, kuri samazin ās nevajadz īgo birokr ātiju 
likumīgiem ceļotājiem un vienlaic īgi paātrinās nelegālo imigrantu izraid īšanu. Šīs darbības 
jau sniedz redzamus rezult ātus person ām gan ES iekšien ē, gan ārpus tās; minētās stratēģijas 
pieņemšana Eiropas Savien ībai ļaus pastiprin āt centienus šaj ā jomā. 
 
LV 6   LV IV. JAUT ĀJUMI 
Vairākas politikas priorit ātes izriet no H āgas programmas un t ās rīcības plāna3, kurā ir 
sniegts visp ārējs pamats attiec ībām ar treš ām valstīm, savuk ārt tematiskas priorit ātes ir 
noteiktas speci ālajās stratēģijās un rīcības plānos (piem ēram, ES r īcības plāns cīņai pret 
terorismu4, stratēģiskā koncepcija pret organiz ēto noziedz ību5).  
• Cilvēktiesības: veicināt cilvēktiesības trešās valstīs saskaņā ar starptautiskajiem 
standartiem un nodrošin āt to, ka cilv ēktiesības ir ties ībaizsardz ības politikas centr ā; 
atbalstīt tādu objekt īvu un neatkar īgu tiesu iest āžu attīstību un apm ācību, kas stiprina 
cilvēktiesības un ties ībaizsardz ību.  
• Iestāžu stiprin āšana un laba p ārvaldība: stiprināt tiesībaizsardz ības iestādes un to sp ēju 
sadarboties starptautiski; stiprin āt cīņu pret korupciju; veicin āt pārredzamību, atbild ību un 
valdības iestāžu pareizu vad ību.  
• Migrācijas, patv ēruma un robežu p ārvaldība: uzlabot trešo valstu sp ēju migrācijas 
pārvaldībā un bēgļu aizsardz ībā saskaņā ar starptautisk ām tiesībām; atbalst īt šo valstu 
operatīvās robežu p ārvaldības spēju; uzlabot dokumentu droš ību; novērst neleg ālo 
migrāciju; veicin āt sinerģiju migrācijas un att īstības starpā; nodrošin āt bēgļus ar labāku 
pieeju ilgstošiem risin ājumiem; nodrošin āt nelegālo migrantu nog ādāšanu atpaka ļ. 
• Cīņa pret terorismu: sniegt atbalstu treš ām valstīm attiecībā uz iestāžu izveidošanu un 
starptautisko instrumentu īstenošanu; str ādāt ar trešām valstīm, lai nov ērstu teroristu 
vervēšanu un finans ēšanu; turpin āt atbalstīt ANO vadošo lomu; veidot attiec ības ar ASV, 
lai uzlabotu sadarb ību. 
• Organizētā noziedzība, tostarp cilv ēku, narkotiku un cilv ēku orgānu tirdzniec ība, 
viltojumi, finanšu un ekonomikas  noziegumi un kibernoziegumi:  atbalstīt 
institucion ālo spēju attīstību un attīstīt operatīvo sadarb ību. 
V. PRINCIPI 
Principi jānosaka tā, lai politika tiktu v ērsta uz treš ām valstīm. 
• Ģeogrāfisko priorit āšu noteikšana:  prioritātes jānosaka paplašin āšanās, attīstības un 
ārējo sakaru politik ā, atspogu ļojot ES īpašās attiecības ar treš ām valstīm vai reģioniem. 
Šajā nolūkā tiks izstr ādāta vispus īga, visus tieslietu, br īvības un droš ības aspektus 
aptveroša politika ar priorit ārajām valstīm, kā, piemēram, kandid ātvalstīm vai 
kaimiņvalstīm, savukārt sadarbība ar citām valstīm aptvers īpašus jaut ājumus.  
• Diferenci ācija:  attiecībā uz diferenci āciju nav iesp ējama viena visiem piem ērojama 
stratēģija. Ir vajadz īga pielāgota pieeja, lai rea ģētu uz konkr ēto situāciju atseviš ķās valstīs 
un reģionos.  
                                                 
3 KOM (2005) 184, 10.6.2005. 
4 Pieņēmusi Eiropadome 2004. gada j ūnijā 
5 KOM (2005) 232, 2.6.2005. 
 
LV 7   LV • Elastība: plānošanā jāsaglabā pietiekama elast ība, lai kr īzes gadījumos vai main īgos 
apstākļos ES var ētu ātri reaģēt uz jaunām prioritātēm. 
• Pīlāru savstarp ējā koordinēšana:  ārējā rīcība attiecībā uz brīvību, drošību un tiesiskumu 
dažkārt skar vair ākus pīlārus, proti, ne tikai Kopienu kompetences jomas, bet ar ī kopējo 
ārpolitiku un droš ības politiku (K ĀDP) vai policijas un ties ībaizsardz ības dienestu 
sadarbību, tādējādi radot vajadz ību pēc ciešas sadarb ības Padomes un Komisijas starp ā, lai 
nodrošinātu saskan ību ES ārējās darbībās. Kopienu kompetences ir j āsaglabā attiecībā uz 
sarunām ar trešām valtīm. 
• Partnerattiec ības: saskaņā ar principiem, kas veido ES paplašin āšanās pamatu, ārējie 
sakari un att īstības politika, ka ar ī sadarbība attiecībā uz brīvību, drošību un tiesiskumu ir 
jāattīsta ciešās partnerattiec ībās ar trešām valstīm, ievērojot pieder ības principu.  
• Ārējās rīcības atbilst ība: ir jābūt skaidrai sasaistei starp iekš ējām darbībām, kuru m ērķis 
ir veidot br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu, un ar ējām darbībām, lai atbalst ītu šo 
procesu stingri saska ņā ar konsekvenci politik ā, kā to ir pieņēmusi Eiropadome 2005. gada 
jūnija sanāksmē.  
• Pievienot ā vērtība: regulāra inform ācijas apmai ņa dalībvalstu un Komisijas starp ā par 
darbībām trešās valstīs ir vajadz īga, lai izvair ītos no inform ācijas pārklāšanās vai 
dubultošan ās un nodrošin ātu papildin āmību starp darb ībām.  
• Salīdzinošā novērtēšana:  visos pas ākumos jāietver nov ērtēšanas meh ānismi, lai izv ērtētu 
progresu treš ās valstīs un darbības atbilst ību ES ārējo attiecību mērķiem. 
VI. POLITIKAS  INSTRUMENTI 
Plašais politikas instrumentu kopums ES r īcībā ir uzskatāms par noz īmīgu potenci ālu, kas ES 
dod iespēju tās ārējo sadarbību pielāgot katras valsts situ ācijai. Saist ību uzņemšanās ar trešām 
valstīm ietver š ādu instrumentu saska ņotu un koordin ētu izmantošanu. 
(1)  Divpusēji nolīgumi 
Asociāciju nolīgumi vai partnerattiec ību un sadarb ības nolīgumi, tostarp noteikumi par 
tieslietu, br īvības un droš ības jautājumiem; atpaka ļuzņemšanas l īgumi; vīzu atvieglojumu 
nolīgumi; savstarp ējās juridiskās palīdzības un izdošanas l īgumi. 
Dažām valstīm nozīmīgs jautājums ir vīzu atvieglojumu nol īgums. Tiek sagatavota strat ēģija 
atpakaļuzņemšanas politikas kontekst ā. 
(2) Paplašināšanās un pirmspievienošan ās procesi 
Paplašināšanās process ar Horv ātiju un Turciju, k ā arī stabilizācijas un asoci ācijas process ar 
Rietumbalk āniem ietver tieslietu, br īvības un droš ības priorit ātes.  
(3) Eiropas kaimi ņattiecību politikas (ENP) r īcības plāni 
Rīcības plāni ar būtiskiem tieslietu, br īvības un droš ības elementiem tika nosl ēgti ar Ukrainu, 
Moldovu, Maroku, Tunisiju, Izra ēlu, Jordāniju un Palest īniešu pašp ārvaldi, un tie tiek 
sagatavoti nosl ēgšanai ar Ēģipti, Libānu, Armēniju, Azerbaidž ānu un Gruziju. 
 
LV 8   LV (4)  Reģionālā sadarbība 
Tādas reģionālās organiz ācijas kā Baltijas j ūras Speci ālā grupa, Āzijas Eiropas san āksmes 
(ASEM) un Eiropas un Vidusj ūras reģiona ( Euro-Med ) process sapulcina dal ībniekus par 
vispārsvarīgiem tieslietu, br īvības un droš ības jautājumiem.  
(5)  Individuālā kārtība 
Tieslietu, br īvības un droš ības jautājumi ar Amerikas Savienotaj ām Valstīm ir ietverti Jaunaj ā 
transatlantiskaj ā programm ā (NTA), k ā arī īpašā formātā ministru l īmeņa politiskaj ā dialogā 
par robežu un transporta droš ību. Šie jaut ājumi ir apspriesti ar Kan ādu, Austr āliju, Japānu un 
Ķīnu horizont ālā dialogā. Par tieslietu, br īvības un droš ības jautājumiem notiek ministru 
sanāksmes ar Krieviju (Past āvīgā sadarbības padome), Ukrainu un Rietumbalk ānu forumu.  
(6)  Operatīvā sadarbība 
Eiropols ( Europol ), Eurojust , Eiropas Policijas akad ēmija (CEPOL) un Robežu a ģentūra 
izstrādā vai izstrādās nolīgumus un sadarb ības noteikumus ar partneriem treš ās valstīs. Dažās 
no trešām valstīm ir izveidots dal ībvalstu noz īmēto sadarbības koordinatoru t īkls. 
(7)  Iestāžu veidošana un m ērķsadarbība 
Iestāžu attīstīšana un īstenošanas sp ēja trešās valstīs ir galven ās darbības attiec ībā uz daudz ām 
šīm valstīm. Mērķsadarbība dalībvalstu iest āžu un partneru iest āžu starpā trešās valstīs ir īpaši 
lietderīgs mehānisms rīcībspējas paaugstin āšanai, turpretim ekspertu darb ība var nodrošin āt 
slēdzienus īpašos jaut ājumos. 
(8) Attīstības politika 
Attīstība – tā ir efektīva ilgtermi ņa atbilde uz jaut ājumiem tieslietu, br īvības un droš ības jomā. 
Komisijas priekšlikum ā par jauno ES att īstības politiku p ārvalde un cilv ēktiesības tiek 
identificētas kā nabadzības apkarošanas visp ārējā mērķa papilduzdevumi.6 
(9)  Ārējā atbalsta programmas 
Projektus par tieslietu, br īvības un droš ības jautājumiem finans ē no ārējo attiecību palīdzības 
programm ām (piemēram, CARDS, TACIS un MEDA). Saska ņā ar jauno finanšu perspekt īvu 
piedāvātajos ārējo attiecību instrumentos ietilpst š īm darbībām atbilstoši noteikumi. Komisija 
ir ierosin ājusi tematisku programmu migr ācijai un patv ērumam k ā turpinājumu pašreiz ējai 
AENEAS programmai, kas sniedz pal īdzību migrācijas pārvaldībai7. 
(10)  Starptautisk ās organiz ācijas 
EK un tās dalībvalstis ir galvenie dal ībnieki starptautisk ās organiz ācijās (piemēram, ANO, 
Augstā komiteja b ēgļu jautājumos (UNCHR), Ano Narkotiku un noziedz ības apkarošanas 
birojs (UNODC), Eiropas Padome, Finanšu dar ījumu darba grupa (FATF), UNIDROIT, ANO 
Starptautisk ās tirdzniec ības tiesību komisija (UNCITRAL), H āgas Konference par 
starptautiskaj ām privāttiesībām), kas nodrošina lietder īgu pamatu kop ējo vērtību un priorit āšu 
                                                 
6KOM (2005) 311, 13.7.2005 
7 KOM (2005) 324, 3.8.2005. 
 
LV 9   LV veicināšanai. ES iedrošina treš ās valstis ratific ēt un īstenot starptautisk ās konvencijas, kas ir 
kļuvušas par st ūrakmeni starptautisk ās sadarbības attīstībai.  
(11)  Uzraudzība 
Novērtēšanas meh ānismi jāpiemēro tā, lai tie atbilstu situ ācijām, kas turpina att īstīties. Kā 
piemēri tam minami Eiropas partnerattiec ības Rietumbalk āniem, rīcības plāns ar Krieviju 
cīņai pret organiz ēto noziedz ību, ES un Ukrainas r īcības plāns tiesliet ās un iekšliet ās, 
uzraudzības un nov ērtēšanas meh ānisms treš ām valstīm cīņā pret neleg ālo imigrāciju, 
apakškomitejas un ekspertu misijas.  
VII. TURPM ĀKĀS RĪCĪBAS  ĢEOGRĀFISKIE  PIEMĒRI 
Galvenie principi strat ēģijai, kas aptver ES br īvības, drošības un tiesiskuma politikas ārējos 
aspektus, p ārsvarā ir jau ieviesti , jo īpaši attiec ībā uz kaimi ņvalstīm, kuras ir pirmais īstais 
partneris cieš ākai sadarb ībai. Sadarb ība šajos jaut ājumos ātri izplatās citās trešās valstīs, 
ieskaitot Indiju un Ķīnu, kā arī jaunattīstības valstīs. 
Ar ASV  tiek attīstītas stipras drošības partnerattiec ības, kuru pamat ā ir kopīgās vērtības un 
kuras no 2001. gada 11. septembra ir v ērstas uz cīņu pret terorismu. Liela sadarb ības daļa šajā 
jomā ir pilnīgi jauna, piem ēram, savstarp ējā juridiskā palīdzība un izdošanas nol īgumi, un 
starptautisk ās attiecības tiesiskuma, br īvības un droš ības jautājumos ir uzplaukušas, 
pateicoties kop īgām interesēm jaunu jaut ājumu risin āšanā. Tā kā šī dimensija ir relat īvi jauna, 
Eiropas Savien ībai rodas arvien liel āka vajadz ība noteikt savas droš ības intereses, kuru 
pamatā ir savstarp īgums, un sp ēcīgi veicin āt savus politikas m ērķus, piemēram, visās 
dalībvalstīs paplašin āt programmu par v īzu režīma atcelšanu . Vajadzība sadarboties 
robežu droš ības un ties ību aizsardz ības jautājumos Eiropas Savien ībai un Amerikas 
Savienotaj ām Valstīm atklāj jaunus sadarb ības ceļus, kuru mērķis vienmēr ir izlīdzināt 
drošības atšķirības. 
Sadarbība ar Rietumbalk ānu valstīm ir intensīva, un tās mērķis ir stabilitātes stiprin āšana  
reģionā, ņemot vērā valsts Eiropas perspekt īvu. Stabiliz ācijas un asoci ācijas proces ā ES 
atbalsta Rietumbalk ānu valstis, izmantojot CARDS programmu, lai att īstītu šo valstu 
sasniegumus četrās prioritārās jomās: policija un organiz ētā noziedzība, integr ēta robežu 
pārvaldība, tiesu reforma, patv ērums un migr ācija. Attīstība attiecībā uz atpaka ļuzņemšanas 
un vīzu atvieglojumu nol īgumu parakst īšanu noz īmēs savstarp ējo saistību uzņemšanos 
sadarbības turpin āšanai. 
Sadarbība arīdzan ir att īstījusies kā reakcija uz t ādām īpašām rūpēm kā organizētā noziedzība, 
attīstot, piem ēram, reģionālo sadarb ību starp prokurat ūrām vai sadarb ību cīņā pret naudas 
atmazgāšanu. Citi pas ākumi atbalsta galveno sp ēju attīstību katrā valstī, ieskaitot finanšu zi ņu 
vākšanas vien ību izveidošanu un prokuroru un tiesnešu specializ ēto grupu izveidi organiz ētās 
noziedzības lietu izskat īšanai. Turpmākā sadarbība ar Eiropolu, Eurojust , kā arī 
reģionālā centra p ārrobežu noziedz ības apkarošanai (SECI) izveide un sadarb ības 
koordinatoru t īkls palīdzēs uzlabot to, k ā ES pielietos instrumentus policijas un 
krimināltiesu sadarb ības jomā, lai apkarotu organiz ēto noziedz ību Rietumbalk ānos. 
Attiecībā uz Krieviju  tieslietas, br īvība un droš ība ir k ļuvuši par stratēģisko 
partnerattiec ību centrālo iezīmi, kā tas atspogu ļots plašajā brīvības, droš ības un 
tiesiskuma kop ējā telpā, kas tagad būs efektīvi jāīsteno  tādās prioritārās jomās kā 
tiesiskums, c īņa pret terorismu un organiz ēto noziedz ību, tostarp neleg āli iegūtu līdzekļu 
 
LV 10   LV legalizēšanu, korupciju, cilv ēku un narkotiku tirdzniec ību, cīņa pret bērnu pornogr āfiju 
internetā, datu aizsardz ība, dokumentu droš ība, robežu demark ācija un pārvaldība. Ne tikai 
saturīgs dialogs daudzos l īmeņos, bet ar ī Eiropola un Krievijas nol īgums, kā arī rīcības plāns 
cīņai pret organiz ēto noziedz ību, saziņa ar Eurojust  un sadarb ības koordinatoru t īkls 
nodrošina praktisku pamatu cieš ākām operat īvajām saitēm. Nolīgumu nosl ēgšana par 
atpakaļuzņemšanu un v īzu atvieglojumiem noz īmē stipras saist ības tālākajā sadarbībā 
un vienlaic īgi palīdzēs apspried ēs par ilgtermi ņa perspekt īvām ceļošanai bez v īzām. 
Ukrainai  aizvien cieš ākas sadarb ības turpin ājums ir stabilitātes izvēršana paplašin ātās ES 
kaimiņvalstu virzien ā un reformu procesa atbalst īšana. Ar Eiropas kaimi ņattiecību politiku un 
ar drīzumā atjaunoto ES un Ukrainas ti eslietu un iekšlietu (TI) r īcības plānu ES veicina 
rīcībspējas paaugstin āšanu, piem ēram, pamat īgu tiesībaizsardz ības sistēmas pārbūvi, robežu 
pārvaldības un patv ēruma sistēmas attīstību saskaņā ar Eiropas standartiem. K ā institucion ālās 
reformas piem ēru var min ēt Eiropas Komisijas atbalstu Ukrainas Finanšu zi ņu vākšanas 
vienības rīcībspējas attīstīšanai, kas ir pal īdzējis nodrošin āt Ukrainas sv ītrošanu no Finanšu 
darījumu darba grupas naudas atmazg āšanas „meln ā saraksta”. Ir paredz ētas sarunas par 
nolīgumu ar Eurojust.  Ir uzsāktas sarunas par atpaka ļuzņemšanu, un dr īzumā ir 
paredzēts uzsākt sarunas par v īzu atvieglojumiem. Prioritātes katru gadu ir p ārskatītas 
trijotnes ministru l īmenī, un īstenošana ir nov ērtēta progresa r ādītājā. 
Attiecībās ar Vidusjūras valst īm galvenie m ērķi ir labas pārvaldības un tiesiskuma  
veicināšana, kā arī migrācijas pārvaldības un drošības uzlabošana. Eiropas kaimi ņattiecību 
politika ir devusi jaunu impulsu, kas jau iez īmējās Barselonas proces ā, sadarbībai šajā 
reģionā. Reģionālajā līmenī migrācijas, policijas un tiesu iest āžu sadarb ības programma, kas 
atbalstīja iestāžu rīcībspējas paaugstin āšanu, veicin āja sadarbību ierēdņu starpā un pierādīja 
sekmīgas reģionālās sadarbības vērtību, ir uzskat āma par soli uz priekšu. Jaunās tieslietu, 
brīvības un droš ības programmas uzs ākšana, kā arī augsta l īmeņa dialoga terorisma 
jautājumos nostiprin āšana notiks  līdz ar nopietnas darba programmas uzs ākšanu nākamajā 
augstākā līmeņa sanāksmē Barselon ā, lai izveidotu telpu savstarp ējai sadarb ībai 
tiesiskuma, droš ības, migr ācijas un soci ālās integrācijas jom ā. 
Divpusējā līmenī MEDA programma atbals ta projektus par migr āciju, tiesu un 
tiesībaizsardz ības dienestu sadarb ību vairākās valstīs, ieskaitot m ērķsadarbību Marok ā 
attiecībā uz naudas atmazg āšanu un Jord ānā attiecībā uz tiesu iest ādēm. Jauno nol īgumu 
stāšanās spēkā rada sadarb ības atmosf ēru, tostarp t ādos jautājumos kā cīņa pret terorismu, 
organizēto noziedz ību un narkotik ām, kā arī bērnu aizsardz ība. Migrācija un robežu 
pārvaldība ir pirmie jaut ājumi dienask ārtībā, un partnerattiec ības ar izcelsmes valst īm 
un tranz ītvalstīm jānostiprina re ģionā. Ir vajadz īga turpm āka atpaka ļuzņemšanas 
līgumu izstr āde, un ir j āīsteno centieni att īstīt dialogu par migr āciju ar Lībiju.  
VIII. TURPM ĀKIE  PASĀKUMI 
Stratēģijas mērķis brīvības, droš ības un tiesiskuma telpas ārējā dimensij ā ir divpus ējs: 
pirmkārt, sekmēt brīvības, droš ības un tiesiskuma iekš ējās telpas veiksm īgu izveidi, radot 
drošu ārējo vidi, un, otrk ārt, attīstīt tālāk ES ārējo attiecību mērķus, veicinot tiesiskumu, 
demokrātiskas vērtības un iest āžu nevainojamu darb ību. 
Sadarbības jomas ar treš ām valstīm ir skaidri noteiktas H āgas programm ā un tās rīcības plānā. 
ES rīcībā ir plašs īstenošanas instrumentu kopums, kurus piem ēros saska ņā ar iesaist ītās 
partnervalsts konkr ētām vajadzībām.  
 
LV 11   LV Tiesiskuma veicin āšana ārpus ES ir b ūtisks pamats iekš ējai un starptautiskai droš ībai, 
stabilitātei un attīstībai. Tieslietu, br īvības un droš ības telpas ārējo dimensiju nevar uzskat īt 
par neatkar īgu politikas jomu, bet tai j ābūt ES ārējās politikas darb ības daļai.  
Lai atvieglotu strat ēģijas īstenošanu, ir j āveic vairāki pasākumi. 
Prioritāšu noteikšana un īstenošanas uzraudz ība 
• Komisijai j ānosaka priorit ātes un jānoformulē attiecīgās darbības veidi atbilst īgi Komisijas 
pienākumiem. 
• Lai sekmētu praktisko rezult ātu uzraudz ību atbilstīgi noteiktajiem m ērķiem un priorit ātēm, 
Komisijai j āsagatavo konsolid ēts pārskats, un nep ārtraukti jāuzrauga īstenošana. 
• Tā kā tieslietu, br īvības un droš ības politikas ārējā dimensija strauji paplašin ās un ieņem 
lielāku nozīmi attiecībās ar trešām valstīm, Padomei ir regul āri jāpārskata att īstība un 
prioritātes. 
Efektivitāte un saskan ība 
• Koordināciju starp Padomes ģeogrāfiskām darba grup ām un grup ām, kas nodarbojas ar 
brīvības, drošības un tiesiskuma liet ām, varētu uzlabot. Ar ī pastāvīgo pārstāvju komitejai 
(Coreper ) ir nozīmīga loma šaj ā jomā. 
• ES ārējo darbību saskan ība. Tiek pras īta uzlabota koordin ācija, lai ES l īmenī nodrošin ātu 
saskanību starp atš ķirīgām politikām un instrumentiem un efektivit āti, ievērojot Komisijas 
kompetenci. Vienlaikus cieš āk jāiesaistās dalībvalstīm. 
• Ātrā reaģēšana. Papildus ilgtermi ņa atbalstam iest āžu izveidošan ā ES jāturpina att īstīt 
spēja ātri reaģēt uz pēkšņām vajadzībām vai ārkārtas draudiem. Aizvien pieaug to situ āciju 
skaits, kad ES j āveicina sp ēja sniegt ātru palīdzību.  
• Starptautisk ās organiz ācijas.  Komisijai sadarb ībā ar dalībvalstīm pilnībā ir jāiesaistās 
starptautisk ās organiz ācijās, lai veicin ātu jaunu instrumentu att īstību. Ir jāveic attiec īgi 
pasākumi, lai padar ītu redzam ākas ES darb ības starptautiskaj ās organizācijās.  
• Reģionālā sadarbība. Komisijai ir j ānostiprina centieni atbalst īt reģionālo sadarb ību 
tieslietu, br īvības un droš ības jautājumos, sniedzot atbalstu t ādām esošām struktūrām kā 
Āfrikas Savien ība, un sekm ējot jaunas iniciat īvas apgabalos, kur re ģionālā attīstība ir vāja, 
piemēram, Vidējos Austrumos vai Austrumeirop ā.