[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 29.1.2008 COM(2008) 31 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Ietekmes uz patērētājiem uzraudzība vienotajā tirgū — „Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem {SEC(2008) 87} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Ietekmes uz patērētājiem uzraudzība vienotajā tirgū — „Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem(Dokuments attiecas uz EEZ) 1. IEVADS 1. Viens no galvenajiem secinājumiem Komisijas paziņojumā par vienotā tirgus pārskatu ir tas, ka vienotajam tirgum vairāk jāņem vērā pilsoņu vēlmes un bažas un jāspēj labāk pielāgoties ar globalizāciju saistītajiem uzdevumiem. Risinot šos uzdevumus, jāpievērš vairāk uzmanības galarezultātiem, kuri ietekmē ES pilsoņus, nevis tikai juridiskajiem instrumentiem. Politikas nostādnes vairāk jāpamato uz pierādījumiem, un tām jābūt vērstām uz rezultātu. Komisijas prioritāte ir uzlabot ietekmes uz pilsoņiem uzraudzību un izvērtēšanu, lai virzītos uz vienotā tirgus attīstības nākamo posmu. Ir svarīgi uzlabot uzraudzību, jo tā palīdz izstrādāt labāku politiku un regulējumu, taču uzraudzība ir svarīga arī pati par sevi, jo tā apliecina pilsoņiem, ka viņiem svarīgus jautājumus ņem vērā. 2. Lielākā daļa ES pilsoņu katru dienu gūst pieredzi vienotajā tirgū kā patērētāji. Tāpēc viņu pieredze kā patērētājiem ietekmē viņu uzskatus par vienoto tirgu un ES kopumā. Vienotā tirgus politikas nostādņu galīgais mērķis un apliecinājums to panākumiem ir labāku rezultātu sniegšana patērētājiem. Aizvien vairāk uz patērētāju vērstā, globālā ekonomikā vienotais tirgus, kas efektīvāk reaģē uz to, ko pieprasa patērētāji, veicina arī inovatīvas un konkurētspējīgas ekonomikas veidošanu. 3. Vienotais tirgus nav tikai ekonomikas projekts. Tas arī nodrošina noteiktus sociālos standartus. Tāpat arī patērētāju intereses nevar definēt tikai ekonomiskās efektivitātes izteiksmē. Pilsoņi vēlas, lai vienotā tirgus politika sniegtu sociāli pieņemamus rezultātus, dažkārt uz ekonomiskās efektivitātes rēķina. Piemēram, rūpes par cilvēku veselību, vidi un drošumu nozīmē to, ka uz patēriņa precēm attiecas stingri noteikumi. Pastāv pilnīga vienprātība, ka ikvienam neatkarīgi no dzīvesvietas par pieņemamu cenu jābūt pieejamiem svarīgiem komercpakalpojumiem, kuri ir būtiski ekonomikas un sociālai integrācijai. Tāpēc jāsaprot, ka jēdziens „neapmierinoša tirgus darbība” saistībā ar „Rezultātu tablo” attiecas gan uz resursu neefektīvu sadali, gan nespēju sasniegt šos rezultātus. 4. Tomēr pašlaik nav apliecinājumu tam, kā vienotais tirgus darbojas patērētāju labā. Tāpēc Komisijas jaunās pieejas svarīgs elements ir rādītāju izstrāde, lai uzlabotu šā vienotā tirgus ar pieprasījumu saistītā aspekta uzraudzību. „Rezultātu tablo” sekmēs vispārējo uzraudzības procesu, mēģinot atklāt gadījumus, kad neapmierinošas tirgus darbības pazīmes ir saistītas ar neapmierinošiem apstākļiem patērētāju vidē. Apkopotie dati ne vien palīdzēs sekmīgāk īstenot patērētāju politiku, bet to varēs izmantot visās politikas jomās, kas ietekmē patērētājus, labāk integrējot patērētāju intereses visās ES politikas jomās. 2. PAMATOJUMS IETEKMES UZ PATēRēTāJIEM UZRAUDZīBAI VIENOTAJā TIRGū 5. Patēriņa tirgi ir sarežģītas sistēmas, kur satiekas piedāvājums ar pieprasījumu un atgriezeniskās saiknes procesā pastāvīgi mainās ražotāju, pakalpojumu sniedzēju, mazumtirgotāju un patērētāju paradumi. Uzņēmumi, kas jauninājumu ziņā ir visattīstītākie, uzskata patērētājus par vienu no visbagātīgākajiem jaunu ideju avotiem. 6. Vairs neuzskata, ka patēriņa tirgu ekonomiskās darbība ir vienkārši uzņēmēju efektivitātes rādītājs piedāvājuma līmenī, kaut arī tas ir svarīgs faktors, lai nodrošinātu labvēlīgu ietekmi uz patērētājiem. Ir vajadzīga efektīva konkurences politika un atbilstošs regulējums piedāvājuma līmenī, bet ar to nepietiek, lai nodrošinātu šo tirgu efektīvu un teicamu darbību. Efektīvi un ātri reaģējoši patēriņa tirgi ekonomikā ir būtisks konkurētspējas un pilsoņu labklājības virzītājspēks. Tiem vajadzīgi ietekmēt spējīgi patērētāji, kas izdara apzinātu izvēli un nodrošina ātru atalgojumu efektīviem uzņēmējiem. Tirgi, kur patērētāji saņem neskaidru, maldinošu informāciju, kuri ir tiem grūti pieejami vai nepiedāvā plašu izvēli, nebūs tik konkurētspējīgi, nodarot vairāk kaitējuma patērētājiem, tādējādi kaitējot ekonomikas efektivitātei kopumā. 7. Vienotā tirgus pārskatā ir norādīts, ka jāsniedz vairāk priekšrocību patērētājiem un atkal jāveic pasākumi, lai veicinātu integrāciju un efektivitātes palielināšanu. Komisijas patērētāju politikas stratēģijā[1] tas ir noteikts par mērķi laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. 8. Šis „Rezultātu tablo” ir sagatavots pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām un dalībvalstīm. Sabiedriskā apspriešanā saņēma vairāk nekā sešdesmit atbildes no valstu iestādēm, Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības centriem, NVO, nozares pārstāvjiem un privātpersonām. Lielākā daļa apspriešanas dalībnieku atbalsta „Rezultātu tablo”[2]. 3. „REZULTāTU TABLO” PAR PATēRIņA TIRGIEM 9. Uzdevums ir izstrādāt rādītājus, lai atspoguļotu gadījumus, kad patēriņa tirgi dot gaidītos rezultātus patērētājiem, un uz ko Komisijai jāvērš uzmanība. Rādītājiem jāatspoguļo gadījumi, kad tirgi nespēj sniegt vislabākos ekonomiskos rezultātus patērētājiem, kā arī kad tie nespēj sniegt būtiskākos sociālos rezultātus. 10. Veicot uzraudzību, skaidri jānošķir skrīninga un analīzes posms. Skrīninga posmā jānosaka, kuros tirgos ir risks, ka tie nedos labus rezultātus patērētājiem. Ņemot vērā to, ka var būt jāapkopo ļoti daudz rādītāju par visiem patēriņa tirgiem, skrīninga veikšanai vajag tikai dažus rādītājus par galvenajiem raksturlielumiem. 11. Analīzes posmā vajadzīgi nozarei specifiski papildu dati un pētījumi. Padziļinātas analīzes mērķis ir izprast to, vai šie tirgi dod labus rezultātus patērētājiem un, ja ne, tad kāpēc. Tai jāmēģina noteikt, vai nerezultatīva tirgus darbība ir saistīta ar konkurences trūkumu, patērētāju izvēles iespēju traucējumiem, pārredzamas un pilnīgas informācijas trūkumu, vāju nozares regulējumu, iekšējā tirgus fragmentāciju vai ar to, ka darbojas vairāki no minētajiem faktoriem, vai visi kopā. Pamatojoties uz šiem iemesliem varēs noteikt to, kāds politiskais instruments būtu vispiemērotākais, lai risinātu tirgus problēmas. Piemēram, konkurences politika attiecībā uz dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, nozares regulējums, lai novērstu noteiktus šķēršļus, kas traucē ienākt tirgū, patērētāju politika, lai nodrošinātu informācijas pārredzamību vai vairāki instrumenti kopā. 12. Līdz ar to ir trīs svarīgi iemesli, kāpēc jāpievērš vairāk uzmanības patēriņa tirgu uzraudzībai. Pirmkārt, lai gan problēmas rodas vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības līmenī, pilsoņi neapmierinošu tirgus darbību izjūt mazumtirdzniecības līmenī. Otrkārt, neapmierinoša tirgus darbība, kad ir traucētas patērētāju izvēles iespējas, kaitē konkurētspējai kopumā, jo nelabvēlīgi ietekmē resursu efektīvu sadali. Treškārt, ņemot vērā galapatēriņa novietojumu pievienotās vērtības ķēdē, neapmierinoša tirgus darbība mazumtirdzniecības līmenī var norādīt arī uz konkurētspējas trūkumu vai citādu neapmierinošu darbību augstākā ķēdes posmā. 13. „Rezultātu tablo” ir viens no pirmajiem veikumiem vispārējā tirgus uzraudzības procesā, ko uzsāka ar vienotā tirgus pārskatu. Arī šim tirgus uzraudzības procesam ir divi posmi: skrīninga un padziļinātas analīzes posms. Pirmā posma mērķis ir noteikt nozares, kuras ir vissvarīgākais izaugsmei, darbavietu izveidei, mājsaimniecības patēriņam un pielāgošanai vienotajā tirgū, un konstatēt neapmierinošas tirgus darbības pazīmes. Tomēr minētajā procesā izmantoja tikai vienu rādītāju par patērētājiem, jo trūka piemērotu datu. Pateicoties „Rezultātu tablo”, ir pieejami jauni dati par patērētājiem, tāpēc nozaru skrīninga metodes pielāgos, lai varētu labāk atspoguļot patērētāju dimensiju. Otrais posms ir saistīts ar skrīninga posmā noteikto nozaru izpēti, pamatojoties uz tirgus stāvokli. Izvēloties patēriņa tirgu, kuru pētīt, to analizē arī no patērētāju perspektīvas. 14. Pirmajā „Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem noteikti patēriņa tirgu skrīningam vajadzīgie rādītāji un tirgu un patērētāju mijiedarbības institucionālais satvars. Lielākoties trūkst pilnīgu, saskaņotu un salīdzināmu datu par ietekmi uz patērētājiem. Šajā pirmajā „Rezultātu tablo” sniegti pieejamie dati un ieteikumi, kā aizpildīt daudzos „baltos plankumus”. 4. „REZULTāTU TABLO” STRUKTūRA UN GALVENIE RāDīTāJI 15. Izstrādājot „Rezultātu tablo” ES līmenī, jāsaskaras ar īpašām grūtībām, kādu nav nacionālo „Rezultātu tablo” izstrādē, taču ir arī zināmas priekšrocības. Ar „Rezultātu tablo” palīdzību ne vien uzrauga dažādus patēriņa tirgus, bet arī novērtē ES patēriņa tirgus integrāciju un nosaka nacionālos patērētāju vides standartus. Vairākiem rādītājiem, piemēram, tiesiskā aizsardzība un izpildes sistēmas, lielākas iespējas patērētājiem, informācijas pārredzamība vai šķēršļi pārrobežu tirdzniecībai, ir lielāka nozīme horizontālā līmeni nekā nozaru līmenī. „Rezultātu tablo” ir atspoguļota šī sarežģītā mozaīka, analizējot vienoto tirgu trīs dimensijās. 16. Pirmā dimensija atspoguļo to, kā darbojas patēriņa tirgi ekonomikā kopumā . Šī dimensija ne vien nosaka problemātiskās jomas, kuras jāanalizē dziļāk, bet arī palīdz noteikt tirgus standartus visā ES. Rādītājus strukturēs saskaņā ar COICOP statistikas metodēm (individuālā patēriņa veidu klasifikācija). 17. Otrā dimensija ir iekšējā mazumtirdzniecības tirgus integrācijas pakāpe , ņemot vērā Komisijas patērētāju politikas stratēģisko mērķi līdz 2013. gadam panākt, lai patērētājiem un mazumtirgotājiem būtu tikpat liela uzticēšanās pakāpe pārrobežu tirdzniecībai, cik tā ir pašu valstī. 18. Trešā dimensija ir patērētāju vide 27 valstu tirgos izpildes, informācijas, izglītības un tiesiskās aizsardzības ziņā. Šie rādītāji ir dalībvalstu patērētāju politikas sistēmu un institūciju standarti. 19. Nav iespējams aprakstīt tirgu darbību no patērētāju perspektīvas, izmantojot tikai vienu rādītāju, jo šī darbība ir saistīta ar vairāku rādītāju mijiedarbību. Tirgus struktūra un institucionālā un konkurences vide ir galvenie faktori, kas nosaka tirgus darbības rezultātus. Tomēr rezultātus ietekmē arī tas, cik lielā mērā patērētāju izvēli ietekmē uzņēmēju uzvedība. Patērētāju spēja izprast tirgū pieejamās izvēles iespējas ietekmē tirgus sekmīgu darbību arī tad, ja uzņēmēji sniedz pārredzamu un uzticamu informāciju. Novērtējot sarežģītus produktus, piemēram, dzīvības apdrošināšana vai augstas tehnoloģijas iekārtas, var būt vajadzīgs profesionāļu padoms. 20. Šos rādītājus mērīs, izmantojot gan nemainīgos, gan mainīgos datus. Neviens no tiem nesniedz pilnīgu ainu. Nemainīgie dati fiksē dažus tirgus darbības aspektus, turpretī mainīgie dati ir vajadzīgi, lai fiksētu patērētāju pieredzi par tirgus darbību, to, kā viņi to uztver, un uzticēšanos, kas savukārt ietekmē uzņēmēju uzvedību. 4.1. Patēriņa tirgu skrīnings 21. Patēriņa tirgu galvenos raksturlielumus var noteikt, izmantojot piecus galvenos rādītājus, un katram no tiem ir gan stiprās, gan vājās puses. Apvienojot šos rādītājus, var mazināt to vājās puses un iegūt kopainu. Ja diviem vai vairāk rādītājiem konstatētas problēmas, tas pietiekoši pamato dziļākas analīzes veikšanu. Turpmāk ir sīkāk izklāstīti pieci rādītāji: sūdzības, cenu līmeņi, apmierinātība, maiņas iespējas un drošums. Pielikumā sniegts sīkāks skaidrojums un ilustrējoši dati. 4.1.1. Sūdzības 22. Datus par patērētāju sūdzībām apraksta kā patēriņa tirgus darbības rādītāju „zelta standartu” un vairākās dalībvalstīs un trešās valstīs izmanto kā galvenos rādītājus. Sūdzību iesniegšanas aktivitāte dažādās valstīs un nozarēs atšķiras un ir saistīta ar patērētāju aizsardzības tradīcijām un uztveri par sekmēšanās iespējām, tāpēc sūdzību apjoms jāinterpretē saistībā ar citiem rādītājiem. Salīdzināma kopaina par sūdzībām, kas iesniegtas par visiem produktiem un visās pakalpojumu nozarēs visā ES, būtu spēcīgs instruments. 2008. gadā publicēs apspriešanās dokumentu, kurā apkopoti visu ES sūdzību izskatītāju struktūru viedokļi par to, kā attīstīt sūdzību klasifikācijas sistēmu, lai tā kļūtu saskaņotāka. 4.1.2. Cenu līmeņi 23. Patērētājiem ļoti svarīgi ir cenu līmeņi. Tāpēc ir svarīgi uzraudzīt dažādu produktu cenu līmeņus un to, kā tie attīstās. Ja konkrēta produkta cenu līmenis ir augstāks par standartu, jāizpēta, kāpēc tas tā ir. Augstāku cenu iemesls var būt saistīts ar atšķirībām pieprasījuma vai izmaksu struktūrā. Cenu līmeņi var arī liecināt par tirgus efektivitātes mazināšanos no patērētāju viedokļa tiesiskā regulējuma vai konkurences vides dēļ. Tāpēc ir svarīgi pārbaudīt šo rādītāju saistībā ar citiem „Rezultātu tablo” izmantotajiem rādītājiem, lai saprastu cenu līmeņu atšķirību cēloni. Vajadzīgs valstu statistikas aģentūru turpmāks darbs, lai izstrādātu salīdzināmus un reprezentatīvus datus par cenām un noskaidrotu, vai jāpielāgo statistikas jomā spēkā esošais regulējums. Vajadzība apkopot šos datus ir konstatēta vienotā tirgus pārskatā. Pašlaik tikpat kā nemaz nav salīdzināmu datu par cenām ar ļoti nedaudziem izņēmumiem (automobiļi, pārtika u.c.). 4.1.3. Apmierinātība 24. Dažus svarīgus tirgus darbības aspektus ir grūti objektīvi izmērīt, piemēram, kvalitāte, izvēle, pārredzamība un pēcpārdošanas serviss. Labākais veids, kā uzraudzīt rezultātus šajās jomās, ir izmantot to, kā patērētāji uztver šos rādītājus. Pamatojoties uz uzņēmēju izstrādātām, praksē pārbaudītām patērētāju apmierinātības mērīšanas metodēm, ir izveidotas uzticamas metodes, ar kuru palīdzību var iegūt vispusīgu patērētāju apmierinātības rādītāju. Šīs metodes ir pārbaudītas vienpadsmit vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumos, kuri ir salīdzināmi laikā un ar citiem pakalpojumiem. Ar laiku jāaptver svarīgāki patēriņa tirgi. 4.1.4. Maiņas iespējas 25. Maiņas iespējas patērētājiem ir svarīgs rādītājs par patērētāju izvēles iespējām un patērētāju iespējām īstenot šo izvēli (tas saistīts ar tirgus pārredzamību, šķēršļiem, kādi ir maiņas iespējām, u.c.). Patērētāju griba veikt nomaiņu ir būtiska sekmīgai tīkla pakalpojumu liberalizācijai. ES līmeņa pētījumos ir pieejami dati par patērētāju attieksmes maiņu attiecībā uz atsevišķiem vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un dažās dalībvalstīs. Turpmākais darbs būs vērsts uz rādītāju pilnveidošanu, attiecinot tos uz citām būtiskākajām nozarēm, un pētījumiem par izmaksām saistībā ar piegādātāju nomaiņu un to, kā patērētāji uztver nomaiņas veikšanas vieglumu. 4.1.5. Drošums 26. Patēriņa preču un pakalpojumu drošums ir svarīgs rezultātu rādītājs. Pašlaik pieejamie dati par patēriņa preču un pakalpojumu drošumu, kurus mēra pēc negadījumiem un liecībām par gūtiem savainojumiem, kā arī pēc datiem, kas saņemti no ziņošanas sistēmām par bīstamiem ražojumiem, ir nepietiekami. Dati par savainojumiem un negadījumiem jāuzlabo ģeogrāfiskā aptvēruma un salīdzināmības ziņā, savukārt ziņošanas sistēmu datiem par bīstamiem ražojumiem vajadzīga papildu informācija (piemēram, par tirgus daļu, pārbaužu apjomu utt.), lai varētu veikt pienācīgu novērtējumu. 4.2. Iekšējā mazumtirdzniecības tirgus integrācijas pakāpes novērtējums 27. Šo rādītāju nolūks ir novērtēt iekšējā tirgus integrācijas pakāpi. Integrācijas pakāpi var noteikt pēc tā, vai tirgū ir ārvalstu mazumtirgotāji, pēc pārrobežu ārvalstu tiešajām investīcijām un pārrobežu mazumtirdzniecības. Skaitļos par ES iekšējo tirdzniecību nav ietverta atšķirība starp vairumtirdzniecību un mazumtirdzniecību. Tāpēc trūkst nemainīgo datu par pārrobežu tirdzniecības reālo līmeni. Aizvietotājdatus šai statistikai var iegūt no maksājumu sistēmām. Tikmēr, lai iegūtu pierādījumus, regulāri jāievāc apsekojumu dati par pārrobežu tirdzniecības, aptaujājot patērētājus un uzņēmumus. 28. Arī patērētāju un mazumtirgotāju attieksme pret pārrobežu tirdzniecību ir svarīgs faktors, veicot uzraudzību par attieksmi un mērot progresu mērķa sasniegšanā par uzticēšanās palielināšanu pārrobežu tirdzniecībā. Arī cenu dati, kas apkopoti, lai uzraudzītu patēriņa tirgus, ļaus izmantot cenu izklaidi kā tirgus integrācijas pakāpes rādītāju. 29. Būtiski ir arī dati par problēmām, ar kurām patērētāji saskārušies pārrobežu tirdzniecībā. Ir iesniegti arī skaitļi no Eiropas Patērētāju tiesību aizsardzības centriem un Patērētāju tiesību aizsardzības sadarbības veicināšanas aģentūru tīkliem par to, kāds ir pārrobežu informācijas pieprasījumu, sūdzību, strīdu un izpildes gadījumu skaits. 4.3. Patērētāju vides standartu noteikšana dalībvalstīs 30. Lai izprastu patērētāju vidi dalībvalstu līmenī, vajadzīgi standarti, jo tas ir svarīgi dalībvalstu tirgus darbībai un ES tirgus integrācijai. Vienotā tirgus pārskatā izpilde noteikta kā svarīga prioritāte. Izpildes sistēmu kvalitāte ir ārkārtīgi svarīgs rādītājs attiecībā uz dalībvalstu tirgu veselīgumu no drošuma un ekonomikas perspektīvas. Rādītāji par noteikumu ievērošanu un uzticēšanos izpildes aģentūrām liecina par vienu elementu. Pateicoties ieguldījumam saistībā ar izpildi un tās rezultātiem (inspektori, veiktās oficiālās pārbaudes), ir iegūti citi rādītāji. Tāpat arī patērētāju tiesiskā aizsardzība (tiesu iestādēs un alternatīvās šķīrējtiesu struktūrās) jāmēra saskaņā ar patērētāju attieksmi un konkrētajā gadījumā iegūtajiem nemainīgajiem datiem. Ir pieejami dati par patērētāju attieksmi, taču jāapkopo vēl vairāk datu sadarbībā ar dalībvalstīm. 31. Neatkarīgām patērētāju organizācijām ir svarīga nozīme, lai nodrošinātu tirgu efektīvu darbību, veicot produktu salīdzinošas pārbaudes un identificējot neapmierinošu tirgus darbību. Tāpēc svarīga nozīme ir rādītājiem par patērētāju kustības spēku dalībvalstīs attiecībā uz resursiem un patērētāju uzticēšanos tiem. 32. Rādītājiem par patērētāju iespēju palielināšanu , it īpaši par patērētāju izglītības, informētības, izpratnes, izglītotības par patērētāju tiesībām un pieredzes šajā jomā, apzināšanās un pašapziņas līmeni, ir svarīga nozīme, lai izprastu dažādu dalībvalstu tirgus un noteiktu paraugpraksi. Šajā jomā pašlaik ir diezgan maz salīdzināmu datu par visu ES. 4.4. Pētījumi analīzes posmā 33. Pieci patēriņa tirgu rādītāji sniegs daudz informācijas par to, kā darbojas konkrēts tirgus. Tomēr analīzes posmā tirgus pētījumiem vajadzēs apkopot visus attiecīgos datus, lai labāk izprastu neapmierinošas tirgus darbības cēloņus. Arī dati, ko apkopos, lai novērtētu iekšējā tirgus integrāciju un noteiktu dalībvalstu politikas standartus, palīdzēs izprast, kāpēc atsevišķi tirgi nedarbojas labi. 34. Gadījumos, kad „Rezultātu tablo” liecina, ka ir tirgiem raksturīgas problēmas, var būt nepieciešama dažādu tirgu horizontāla analīze. Tāpat arī dalībvalstu rādītāju analīze var palīdzēt dalībvalstu iestādēm vai patērētāju organizācijām noteikt īpašas valsts problēmas un veikt to padziļinātu analīzi. 35. Lūk, piemēri analīzes posmā sīkāk pētāmiem jautājumiem: - patērētāju iespēju palielināšana; ņemot vērā to, ka patērētāju spēja izprast viņiem pieejamās izvēles iespējas mainās atkarībā no tirgus rakstura, var būt vajadzīgs pētījums par to, kā patērētāji izprot piedāvātos produktus; - kaitējums patērētājiem; var būt vajadzīgs pētījums par patērētāju spēju izdarīt efektīvu izvēli; - kā veidojas saistība starp importa cenām un patēriņa cenām; - ar tiesību aktiem saistītie rādītāji, ja regulējums īpaši ietekmē patērētājus; - noteikumu ievērošanas līmenis, ko mēra ar kontroles pasākumiem un citiem instrumentiem; - kvalitāte. Šādi dati parasti ir raksturīgi konkrētam tirgum, taču tie raksturo būtiskas īpašības, ko neatspoguļo apmierinātība un drošums, piemēram, jauninājuma pakāpe, veselīgums un vide; - fiziska un ekonomiska pieejamība, tas jo īpaši svarīgi pamatpakalpojumiem; - savietojamība, t.i., sistēmas vai produkta spēja darboties kopā ar citām sistēmām vai produktiem, patērētājam nepieliekot īpašas pūles. 4.5. „Rezultātu tablo” turpmāka attīstība 36. Ņemot vērā to, ka šajā pirmajā „Rezultātu tablo” trūkst tik daudz datu, tā potenciālu vēl nevar izmantot pilnībā. Ar laiku pilnīgais „Rezultātu tablo” palīdzēs Komisijai: - noteikt, kuri tirgi darbojas slikti, t.i., nedod labus rezultātus patērētājiem, un kur jāveic padziļināta analīze. Pateicoties šai analīzei varētu izstrādāt politiskus ieteikumus (konkurences politikai, patērētāju politikai, nozaru regulējumam utt.); - norādīt, kuri horizontāli patērētāju jautājumi jāanalizē dziļāk, it īpaši saistībā ar Eiropas un/vai nacionālajiem tiesību aktiem; - norādīt, kā panākt progresu, īstenojot Komisijas patērētāju politikas mērķus par integrētu iekšējo mazumtirdzniecības tirgu, kam patērētāji uzticas; - noteikt dalībvalstu darbības standartus dalībvalstu patērētāju vidē. 5. SECINāJUMI 37. „Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem palīdz sekmīgāk īstenot vispārējo tirgus uzraudzību, ko uzsākusi Komisija saistībā ar vienotā tirgus pārskatu. Tas var palīdzēt tālāk attīstīt patērētāju dimensiju vispārējā tirgus uzraudzības procesā. 38. Šis pirmais „Rezultātu tablo” ir tikai sākuma stadijā. Dati, kas pieejami rādītājiem, nav piemēroti šim nolūkam, — lielākā daļa rādītāju ir pieejami tikai ļoti nedaudzās nozarēs, un šie dati ne vienmēr ir pieejami visām dalībvalstīm, turklāt tie nav salīdzināmi. 39. Lielākā daļa tabulu un diagrammu pirmajā „Rezultātu tablo” pamatotas uz datiem, kas apkopoti patērētāju politikas jomā, izmantojot pētījumus, vai sadarbībā ar ieinteresētajām personām dalībvalstīs. Raksturīgi, ka trūkst datu par ietekmi uz patērētājiem saistībā ar citām ES politikas jomām, kas ietekmē patērētājus, izņemot jomas, kurās ES politikas nostādnes pārklājas ar tirgiem, piemēram, dati par cenām telekomunikāciju tirgū un dati par transporta drošumu. 40. Pašlaik pieejamie dati ir pārāk ierobežoti (it īpaši attiecībā uz nozaru skaitu), lai pēc tiem varētu noteikt, kuri tirgi darbojas labāk par citiem. Tāpēc pirmajā „Rezultātu tablo” vairāk raksturoti rādītāji, nevis nozares. Pirmajā „Rezultātu tablo” uzsvars likts vairāk uz pakalpojumiem, turpretī nākamajos vairāk atspoguļos preču tirgus. 41. ES iekšējais mazumtirdzniecības tirgus ne tuvu nav integrēts. Patērētāji Eiropā parasti pērk preces vai pasūta pakalpojumus savā valstī. Lai gan ir daudz strukturālu šķēršļu, piemēram valoda vai patērētāju tiesību aizsardzības likumi, tie neietekmē vienlīdz negatīvi patērētājus visās valstīs. Kā noprotams, patērētāji mazās, centrāli novietotās valstīs parasti pērk vairāk preču no ārvalstu piegādātājiem nekā to valstu patērētāji, kuras atrodas perifērijā. 42. Patērētāju vide dažādās dalībvalstīs daudzos aspektos ievērojami atšķiras. Uzticēšanās nacionālajai patērētāju tiesību aizsardzības sistēmai, valsts iestādēm, kuras risina patērētāju jautājumus, neatkarīgām patērētāju organizācijām vai piegādātājiem, ka tie aizstāvēs patērētāju tiesības, Eiropā svārstās no 30 % līdz pāri par 80 %. Uzskata, ka dažās valstīs strīdu izšķiršana norisinās vienkāršāk nekā citās. Ir arī būtiskas atšķirības attiecībā uz informācijas izpratnes līmeni vai valsts finansējuma apjomu, ko saņem patērētāju organizācijas. 43. Vairāk par visu šis „Rezultātu tablo” liecina par vajadzību apkopot jaunus tematiskos datus un pierādījumus nākamajiem „Rezultātu tablo”. Šo datu apkopošanu veiks sadarbībā ar ieinteresētajām personām dalībvalstīs, piemēram, patērētāju iestādes, nozaru struktūras, patērētāju asociācijas un statistikas biroji. Īpaša prioritāte būs datu apkopošana par visām 27 dalībvalstīm, ieskaitot Bulgāriju un Rumāniju, par kurām pašlaik nereti nav datu. Tuvākajā nākotnē īstenojamo turpmāko pasākumu prioritāte būs: - salīdzināmi dati par cenām ievērojamam daudzumam produktu sadarbībā ar Eiropas Kopienu statistikas biroju un dalībvalstu statistikas birojiem; - saskaņotākas sūdzību klasifikācijas metožu izstrāde dalībvalstīs; - apmierinātības mērīšanas metožu pielāgošana un pētījumu par apmierinātību veikšana papildu nozarēs; - rādītāju turpmāka izstrāde un „Rezultātu tablo” integrēšana tirgus uzraudzības procesā un vienotā tirgus „Rezultātu tablo”. Nākamie iekšējā tirgus „Rezultātu tablo” nodrošinās rādītājus par ekonomisko darbību, konkurenci, tirgus integrāciju, inovācijām un, vispārīgāk, par priekšrocībām, ko iegūs pilsoņi. 44. Pārmaiņas politikas izstādē, kur uz instrumentiem vērstu pieeju nomaina uz rezultātiem vērsta pieeja, kurā prioritāte ir labi rezultāti patērētājiem, ir vērienīgas un rosina būtiskas pārmaiņas politikas veidotāju darbā. Politikas veidotājiem un ieinteresētajām personām būs jāiegulda daudz darba šeit aprakstītās programmas īstenošanā. Ieguvums būs labāks, vienkāršāks regulējums un tirgi, kuri sekmīgāk nodrošina to, ko vēlas pilsoņi. [1] COM(2007) 99, 13.3.2007. [2] Atbilžu kopsavilkums atrodams šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/consumers/consultations/consultations_en.htm