Briselē, 14.07.2004

COM(2004) 474 galīgā redakcija

2004/0153 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM

par integrētas akciju programmas izveidi mūža izglītības sfērā

(iesniegusi Komisija)( SEC(2004) 971 }

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. IEVADS

1.1. 2004. gada martā Komisija iesniedza paziņojumu "Kopienas izglītības jaunā paaudze un mācību programmas pēc 2006. gada" [1] ("agrākais paziņojums"), pēc februāra paziņojuma par "politikas izaicinājumi un budžeta instrumenti laika posmam no 2007. -2013. gadam" [2]. Tas norādīja uz Komisijas priekšlikumu izveidot integrētu mūža izglītības programmu, apvienojot pastāvošās iekšējās izglītības un mācību programmas. Ar šim paskaidrojuma rakstam pievienoto lēmuma projektu tiek izstrādāta šī programmu.

1.2. Integrētā mūža izglītības programma veidojas uz pastāvošās "Socrates", "Leonardo da Vinci", "eLearning" (e-mācības), "Europass" un dažādu Kopienas darbības programmas pasākumu pamata, lai sekmētu Eiropas līmeņa aktīvās institūcijas un atbalstītu īpašās darbības izglītības un apmācības jomās. Turklāt "Erasmus Mundus" programma, kas nesen uzsākta un darbosies līdz 2008. gadam, sākot ar 2009. gadu būtu jāiekļauj Integrētajā programmā.

1.3. Saskaņā ar iepriekšējo paziņojumu šī pārveidošana īpaši atbilst četriem nosacījumiem:

- izmaiņas ES saistībā ar izglītības un apmācības programmu integrāciju mūža mācības programmā, lai atbilstu sabiedrības, kas balstīta uz zināšanām, prasībām un tās demogrāfiskajām izmaiņām.

- augošā izglītības un apmācības nozīme dinamiskas, uz zināšanām balstītas ekonomikas izveidē Eiropā, spēja pielāgoties izmaiņām jo īpaši tām, ka noteiktas 2000. gada Lisabonas Eiropadomes pārskatā, Boloņas un Kopenhāgenas procesos un pavadošo pasākumu Eiropas līmeņa attīstībai pastāvošajās "Socrates" un "Leonardo" programmās,

- nepieciešamība stiprināt un turpināt pārtrauktās darbības un novērst sinerģijas trūkumu pašreizējās fragmentētās programmas modelī.

- nepieciešamība vienkāršot un racionalizēt Kopienas likumdošanas instrumentus, izveidojot integrētu shēmu dažādu, plaša mēroga darbību uzsākšanai.

Turpmākajā paskaidrojuma raksta daļā ir noteiktas Komisijas priekšlikuma pamatnostādnes, tiek izskaidrotas šā lēmuma projekta pamatvirzieni un izskaidrota subsidiaritātes principa ievērošana.

2. TURPMāKā ATTīSTīBA

Caur izglītības un apmācību programmām Savienība tiešā veidā sasniedz iedzīvotājus - neviena cita Kopienas darbība nespēj katru gadu iesaistīt tik daudz cilvēku. Tiek modernizētas un atbalstītas Savienības izglītības un apmācības sistēmas, lai uzlabotu to profesionālo praksi: īsumā, tās palīdz Savienībai sasniegt Lisabonā noteiktos mērķus.

2.1. Integrētā izglītības un apmācības programma

Integrētā programma aptver četras īpašās programmas; "Comenius", vispārējās izglītības darbības skolās, iekļaujot vidējās izglītības līmeni; "Erasmus", izglītības un augstākās apmācības darbībām augstākās izglītības līmenī; "Leonardo da Vinci", jebkāda veida profesionālā izglītība un apmācība; un "Grundtvig" pieaugušo izglītībai. Turklāt, programmā ir iekļauta "šķērseniskā" programma, kas ietver visas četras galvenās darbības, lai atbilstu iepriekš minētajām politikas prasībām un paredzētu īpašu noteikumu valodu mācībai un IKT- kas ir saistīta darbība, ja tās nav iekļautas īpašajās programmās; nodrošina plašākus izplatīšanas pasākumus; un "Jean Monnet" programma- uz Eiropas integrāciju vērstas akadēmiskas izglītības un apmācības veicināšanai.

Integrētā pieeja ir izveidota, lai no vienas puses turpinātu darbības izmantojot pagātnes pieredzi, tādejādi arī galveno izglītības un apmācības noteikumu struktūru dalībvalstīs un saglabātu izveidoto programmu nosaukumus un, no otras puses, lai sekmētu saskaņotību un sinerģiju starp to daļām, tādā veidā nodrošinot variējamas, efektīvāk atbalstītas darbības. Integrētā programma ietver kopīgās darbības un procedūras visās tās daļās un kopēja programmas komiteja nodrošinās vispārēju saskaņošanu.

2.2. Būtiskāka programma

Eiropas sadarbības programmas ir atkārtoti pierādījušas savu efektivitāti un devumu izglītības un apmācības jomā. Tās nodrošina instrumentu jauninājumu un labas prakses izplatīšanai, kas citādi paliktu katras valsts robežās. Mobilitātei ir pozitīva ietekme ne tikai uz atsevišķiem iesaistītajiem cilvēkiem, bet arī uz to piesaistītajām institūcijām. Programmu izraisītā Eiropas sadarbība sekmē izglītības un apmācības sistēmu modernizāciju un pilnveidošanu visā Savienībā.

Ņemot vērā saskaņu par programmu vērtību un jauno Lisabonas mērķu prasībām, Komisija secina, ka jaunajai Integrētajai izglītības un apmācības programmai, salīdzinājumā ar tās priekšgājējiem, ir jāsasniedz lielāks apjoma un efektivitātes pieaugums.

Komisija, pārskatījusi iepriekšējā paziņojumā noteiktos mērķus, ņemot vērā apjomu izmaiņas, piedāvā detalizētu finanšu perspektīvu 2007-2013. gadam. Šie mērķi ir sekojoši:

- 1 no 20 skolēniem iesaistīts "Comenius" akcijās 2007-2013;

- 3 miljoni "Erasmus" studenti uz 2011. gadu;

- 150.000 vietas "Leonardo" akcijā uz 2013.gadu;

- 25.000 "Grundtvig" mobilitātes uz 2013. gadu.

Kā būtisku mērķi Komisija ir izvirzījusi piemērota instrumenta izveidi jaunajā programmā, lai sekmētu konkurētspējīgas un dinamiskas, uz zināšanām balstītas ekonomikas izveidi uz 2010. gadu.

Budžeta asignējumus nepieciešams atbilstoši paplašināt; provizoriskā finansējuma summa ir 13.620 miljardi eiro 7 programmas gadiem.

2.3. Vienkāršāka programma

Gan publiskajās konsultācijās, gan dalībvalstīs, gan valstu institūcijās un pašas Komisijas budžeta paziņojumā tika izteikta nepieciešamība izveidot vienkāršāku un pielāgojamu programmu. Turklāt, dažos gadījumos šajā priekšlikumā atbalstītās darbības tiks turpinātas līdz 2013. gadam un daži šajā gadā apstiprinātie projekti netiks pabeigti līdz 2016. gada beigām. Ierosinātais lēmums iekļauj tikai to darbību nosacījumus, kurus svarīgi noteikt likumdošanā.

Tomēr, vienkāršošanai ir nepieciešams vairāk kā tikai labi nodomi: ir nepieciešama piemērota likumdošana; gadījumos, ja tādas nav, likumdošanā jāievieš atbilstoši izņēmumi. Ar īpašiem noteikumiem, precizētie izņēmumi tiek ietvertas finanšu regulas īstenošanas noteikumos. Galvenais ir proporcionalitātes princips: grāmatvedības un administratīvās vajadzības ir proporcionālas subsīdiju lielumam. Tas ietver īpašus apsvērumus šādās jomās :

- Lielākas subsīdiju pamatlikmes un vienības izmaksu mērogu.

- Iesniegumanketu un līgumu vienkāršošana.

- Palielināt līdzfinansēšanu, sniedzot palīdzību materiālā izteiksmē un ierobežojot saņēmēju grāmatvedības pienākumus šādos gadījumos.

- Saņēmēju finansiālās un operatīvās darbības dokumentācijas vienkāršošana.

Šie vienkāršojumi ir obligāti priekšnosacījumi sine qua non, lai sasniegtu lēmumā noteiktos mērķus. Tāpēc Komisija iepriekš noteiktajā kārtībā iekļaus šos izņēmumus Finanšu noteikumos, veicot īstenojamo noteikumu grozījumus, vai koriģējot šo priekšlikumu, lai pievienotu noteiktos izņēmumus šai programmai.

2.4. Decentralizēta programma

Komisija piedāvā vairāk darbības īstenot valsts līmenī caur valstu institūciju tīklu. To priekšrocības ir valsts līmeņa konteksta un nepieciešamo prioritāšu izpratne un spēja radīt lietotājdraudzīgu vidi.

Komisija uzskata, ka piemērotāk ir pārvaldīt darbības ar tādu Valstu institūciju atbalstu, kuras atbilst vismaz vienai no šīm prasībām:

- Objektīva budžeta resursu sadale starp dalībvalstīm atbilstoši akciju pasākumu daudzuma.

- Darbības ir neliela apjoma vai vērstas uz atsevišķiem cilvēkiem, lai nav nepieciešama pilna Eiropas līmeņa atlase.

- Darbības ar savām nepieciešamībām vēršas atsevišķi pie katras dalībvalsts.

Šajā lēmuma priekšlikumā ir noteikts caur valstu institūcijām administrēt šādas darbības: kustība, maza mēroga partnerattiecības starp institūcijām, inovatīvo projektu profesionālās izglītības un apmācības jomā un izplatīšanas, kā arī izmantošanas darbu nodošana. Finanšu atskaites 3. iedaļā ir detalizēti izskaidroti programmā piedāvāto vadīšanas metožu principi.

3. PROGRAMMAS PRIEKšLIKUMA PROJEKTS

3.1. 1.sadala: Vispārīgie noteikumi

Integrētās programmas un īpašās programmas tās ietvaros vispārīgie un īpašie mērķi ir noteikti 1. un 2. pantā. Tos papildina katras īpašās programmas darbības mērķi, kas noteikti visās 2. sadaļas nodaļās.

Integrētās programmas galvenās darbības ir noteiktas 5. pantā. Šis noteikums atvieglo un palielina variēšanas iespējas. Pielikumā noteikts, kuras darbības jāpārvalda Komisijai un kuras nacionālajām aģentūrām.

Komisijas un dalībvalstu uzdevumi jo īpaši saistībā ar valsts institūciju izveidi un darbību ir noteikti 6. pantā, ņemot vērā Finanšu regulas prasības.

Šveices un Rietumbalkānu dalība programmā ir noteikta 7. pantā.

10. pantā integrētās programmas komiteja, kas atkarībā no aplūkojamā temata būs sastādīta dažādos sastāvos. Komisija paredz, ka pieci dažādi sastāvi būs nepieciešami: viena Integrētajai programmai kopumā, šķērseniskajai programmai un "Jean Monnet" programmai; un četras pārējās "Comenius", "Erasmus", "Leonardo da Vinci" un "Grundtvig" programmām. Saskaņā ar komiteju iesaistīšanu likumdošanas izstrādes procesā, kā noteikts 9. pantā, komitejas nozīme atlases procesā ir vērsta uz darbībām, budžetu un kritērijiem, bet nav saistīta ar atsevišķo projektu atlasi.

Līdzekļu asignējums 13 620 miljardu eiro apmērā ir noteikts 15. pantā. Sīkāka informācija ir pielikuma B.8 punktā Noteikto minimālo summu Komisija var mainīt saskaņā ar komitejas veikto pārvaldes procedūru. Saskaņā ar šo pantu maksimāli 1 % var tikt izlietots, lai atbalstītu to trešo partneru valstu dalību programmas projektos un tīklu darbībās, kas nav programmas dalībnieces.

3.2. 2.sadaļa, pirmā līdz ceturtā nodaļa: "Comenius", "Erasmus", "Leonardo da Vinci" un "Grundtvig" programmas.

Četras sektorālās programmas ir izveidotas vienādā veidā.

Darbību izplatīšana starp četrām sektorālajām programmām ir daļēji atkarīga no pašreizējām programmām; būtiskākā izmaiņa ir augstākās profesionālās izglītības pārcelšana no "Leonardo" uz "Erasmus".

Lēmumā katrai sektorālajai programmai ir precizēts, kuras no vispārīgajām darbībām, kas noteiktas 5. pantā būs izpildāmas piemēros šo darbību galvenajiem veidiem īpašajās programmās. Likumdošanā tiek iekļautas tikai svarīgākās detaļas un vispārīgo darbību īstenošanas veidi katrai programmai, kas noteikti lēmumā, nav iekļaujami īpašo darbību skaitā, nepieciešamības gadījumā, konsultējoties ar komiteju, ir pieļaujama citu darbību tipu attīstīšana.

Visos pasākumos ir paredzēta valodu darbības sfēra un jaunās tehnoloģijas elementiem, kurus nepieciešams "vispārināt". "Comenius" darbības iekļauj skolu saskaņošanas darbības, kuras līdz šim atbalstīja programma e-apguve (eLearning). Erasmus darbības, atspoguļojot augstākās profesionālās izglītības iekļaušanu, iekļauj augstākās izglītības studentu ievietošanu uzņēmumos (agrāk "Leonardo da Vinci") un paredz īpašus mobilitātes pasākumus studentiem no "Joint Masters" programmas.

"Leonardo da Vinci" programmā, darbību projekti ir iecerēti saskaņā ar iekšējās novērtēšanas rezultātiem. Projekti plaši tiks vadīti sadarbojoties ar valstu institūcijām un ir galvenokārt vērsti uz inovāciju izplatīšanu no vienas valsts uz citām. Jaunās partnerattiecību darbības sastāv no nekapitāliem projektiem sekmējot apmācības organizāciju sadarbību abpusējām interešu gadījumos. Tīkla darbība, kas sekmē Eiropas līmeņa profesionālās izglītības galveno jautājumu atspoguļojumu, ir ievērojami stiprināta.

Jaunie kustību pasākumi "Grundtvig" programmas ietvaros atbalsta pieaugušo mācību kustību, darbinieku apmaiņu, pasniedzēja palīga vietas pieaugušo pasniedzējiem ( pašreizējā "Grundtvig" programma "Socrates" programmas ietvaros bija pieejama gandrīz tikai pēdējiem minētajiem).

3.3. Otrā sadaļa, piektā nodaļa: Šķērseniskā programma

Šķērseniskā programma ir viena no galvenajām Integrētās programmas inovācijām. Tā sniedz Kopienai daudz efektīvāku darbību īstenošanas instrumentu, kas skar divus vai vairākus "tradicionālos" darbību laukus jo īpaši sektorālajās programmās.

Škērsenisko programmu veido četri galvenie pasākumi:

1. pasākums galvenokārt ir jauna darbība šīs programmas priekšlikumā, kas vērsta uz politikas attīstīšanu. Tajā ir apvienotas vairākas pastāvošas darbības piemēram "Arion", "Cedefop" mācību braucieni, "Eurydice" tīkls, utt. , un tās efektīvāk vērš uz Kopienas politikas nozīmīgajiem jautājumiem. Tiek pievienoti jauni projekti, tīkli un darbību analīze un novērojumi, lai izveidotu jaunu mehānismu, kas palīdzētu Savienībai apzināt tās prasības politikas izteiksmē.

2. pasākums papildina "galvenās tendences" darbības pasākumus sektorālajās programmās. Šķērseniskā programma ir nepieciešama tādos daudzpusējos projektos kā, lai attīstītu valodu apmācības materiālus un pārbaužu līdzekļus, galveno pārstāvju tīklu, daudzvalodu interneta portālus; un informētības celšanas kampaņas.

3. pasākums ir vērsts uz eksperimentālām darbībām saistībā ar inovatīvo mācīšanas un izglītošanas metožu (e-apmācība) vispārināšanu, ņemot vērā jauno pedagoģiju, pakalpojumus, tehnoloģiju un saturu.

4. pasākums ir jauna darbība, vērsta uz veiksmīgu projektu rezultātu izglītības un profesionālās izglītības sistēmu apmaiņu un izmantošanu Kopienā.

3.4. Otrā sadaļa, sestā nodaļa: "Jean Monnet" programma

"Jean Monnet" programma attiecas uz Eiropas integrācijas akadēmisko jomu un nepieciešamo atbalstu Eiropas līmeņa aktīvajām izglītības un apmācības institūcijām un asociācijām.

Šajā Kopienas darbību programmā ir iekļautas četras institūcijas, kuras Komisija ir ieteikusi atbalstīt šīs programmas ietvaros, lai sekmētu aktīvās Eiropas līmeņa institūcijas un atbalstītu īpašās darbības izglītības un apmācības jomās. Darbību finansējums šīm institūcijām var tikt piešķirts ar nosacījumu, ka visas Finanšu noteikumu prasības ir izpildītas. Saskaņā ar šā priekšlikuma 2. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 42. panta 3. punktu šo četru saņēmēju noteikšana nekavē atbalsta piešķiršanu citām institūcijām, piemēram, atzītiem Eiropas līmeņa izcilības centriem, kuri arī var saņemt darbības subsīdijas šīs darbības ietvaros, atbildot uz aicinājumu projektu iesniegšanai. Šādas institūcijas var piedalīties arī citās Integrētās programmas daļās un programmā "Erasmus Mundus", ar noteikumu, ka tiek izpildīti visi darbībām piemērotie noteikumi, tajā skaitā atlases procedūru. Ar šiem aicinājumiem iesniegt projektus Komisija tai skaitā atbalsta galveno aktīvo Eiropas līmeņa institūciju un asociāciju attīstību Savienībā.

3.5. Finanšu un administratīvais pielikums

Pielikuma punkts A un B1 nosaka atšķirību starp nacionālo aģentūru procedūru pasākumiem (kurus vada nacionālās aģentūras) un Komisijas procedūru pasākumiem (kurus vada tieši Komisija vai izpildaģentūra komisijas interesēs, kurai saskaņā ar Finanšu regulas 54. pantu[3] izpildaģentūrai var uzticēt daļu no programmas vadīšanas uzdevumiem).

Lēmumā ir paredzētas divu veidu nacionālo aģentūru procedūras. Pirmā, piemērota visām "Socrates" programmas decentralizētajām darbībām un "Leonardo da Vinci" kustības pasākumiem, joprojām būs visizplatītākā. Nacionālās aģentūras veic saņēmēju atlasi un piešķir institūcijām subsīdijas, izveidotas vienīgi to atbilstošajās valstīs un tikai institūciju vajadzībām. Otrā procedūra, aizstās "Leonardo da Vinci" pastāvošo "B procedūru", nodrošina nacionālajām aģentūrām iespēju izvēlēties starptautiskos un daudzpusīgos projektus un finansē visu saistīto sadarbības partneru dalību saskaņā ar komisijas labvēlīgu lēmumu par aģentūras pakļauto projektu sarakstu.

Pielikumā no B2. līdz B11. punkts precizē finanšu noteikumus, tehnisko palīdzību un pretnoziedzības pasākumus.

4. Funkciju decentralizācija un proporcionalitāte

Saistībā ar subsidiaritāti, jaunā programma, tāpat kā iepriekšējos Kopienas darbību posmos, turpina sekmēt un optimizēt sadarbību starp dalībvalstīm visās jomās, kas saistītas ar mūža mācību. Programma neiesaistās izglītības un apmācības sistēmu struktūrās un to saturā, bet darbojas jomās, kurās var sniegt devumu Eiropas līmenī.

Saistībā ar proporcionalitāti, priekšlikumā paredzēts sasniegt iespējami lielu vienkāršošanu ne tikai tās darbībās, bet arī administratīvajās un finanšu prasībās saskaņā ar piemērotām finanšu un procedūras garantijām.

2004/0153 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM

par integrētas akciju programmas izveidi mūža izglītības sfērā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Savienības dibināšanas Līgumu, jo īpaši tā 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],

ņemot vērā Reģionu Komitejas atzinumu[6],

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā nolemto procedūru [7],

tā kā :

(1) Ar Padomes Lēmumu 382/1999/EK[8] tiek ieviesta Kopienas profesionālās apmācības darbības programmas "Leonardo da Vinci" otrā fāze.

(2) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 253/2000/EK [9] tiek ieviesta Kopienas izglītības sfēras darbības programmas "Socrates" otrā fāze.

(3) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2318/2003/EK [10] tiek ieviesta daudzgadīga programma efektīvai Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) integrācijai izglītības un apmācības sistēmā Eiropā (e-apmācības programma).

(4) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 791/2004/EK[11] tiek ieviesta Kopienas darbības programma ar mērķi veicināt Eiropas līmeņa aktīvās organizācijas izglītības un apmācības sfērā un atbalstīt specifiskas aktivitātes šajā sfērā.

(5) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu xxx/2004/EK[12] tiek ieviesti vienoti noteikumi kvalifikācijas un kompetences pārredzamībai ("Europass").

(6) Ar Boloņas deklarāciju, kuru 1999. gada 19. jūnijā parakstīja 29 Eiropas valstu izglītības ministri, ir uzsākts starpvaldību procesu ar mērķi izstrādāt "Eiropas telpa ar augstāku izglītību" 2010. gadam, kam nepieciešams atbalsts Kopienas līmenī.

(7) Eiropas Padomes ārkārtas sanāksmē Lisabonā 2000. gada 23.-24. martā tika izvirzīts mērķis: Eiropas Savienībai jākļūst par pēc iespējas konkurētspējīgāku un dinamiskāku, uz zināšanām balstītu ekonomisku veidojumu, ar pastāvīgu ekonomisko izaugsmi, ar vairāk un labākām darba vietām un labāku sociālo saliedētību. Izglītības Padome tika aicināta pārdomāt konkrētus nākotnes izglītības sistēmas mērķus, liekot uzsvaru uz kopīgajām problēmām un prioritātēm, neaizmirstot par nacionālo dažādību.

(8) 2001. gada 12. februārī Padome pieņēma ziņojumu par konkrētiem nākotnes mērķiem izglītības un apmācības sfērā. Pēc tam, 2002. gada 14. jūnijā tika pieņemts detalizēts darba plāns kā papildinājums šiem mērķiem, kuru izpildei ir nepieciešams Kopienas līmeņa atbalsts.

(9) 2001. gada 15.-16. jūnijā Gēteborgā notikušajā Eiropas Padomes sanāksmē tika noslēgta vienošanās par stratēģiju pastāvīgai Lisabonas nodarbinātības, ekonomiskās reformas un sociālās vienotības procesa attīstībai, pievienojot arī vides aspektu.

(10) Eiropas Padomes sanāksmē Barselonā 2002. gada 15.-16. martā tika izvirzīts mērķis padarīt Eiropas Savienības izglītības un apmācības sistēmas par vispasaules kvalitātes standartu līdz 2010. gadam un tika pieprasīta darbība, lai uzlabotu pamata prasmju līmeni, it īpaši mācot vismaz divas svešvalodas jau agrā vecumā.

(11) Komisijas paziņojums[13] un Padomes Rezolūcija[14] par mūža izglītību apstiprina, ka mūža izglītībai jāveicina ar noteikumiem Kopienas programmu ietvaros un darbībām šajā sfērā.

(12) Ar 2002. gada 19. decembra Padomes Rezolūciju "Par Eiropas sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā pastiprinātu atbalstīšanu"[15] tiek uzsākta Eiropas sadarbības profesionālās izglītības un apmācības jomas pastiprināta atbalstīšana, kam nepieciešams Kopienas līmeņa atbalsts. Kopenhāgenas deklarācija, par kuru 2002. gada 30. novembrī vienojušies 31 Eiropas valsts izglītības ministri, apvienoja sociālos partnerus un kandidātvalstis šim procesam.

(13) Ar Komisijas paziņojumu "Par prasmju un mobilitātes[16] darbības plānu" tika atzīmēts, ka ir nepieciešama darbība Eiropas līmenī, lai uzlabotu izglītības un apmācības kvalifikācijas atpazīstamību.

(14) Komisijas paziņojumā "Par valodu apmācības un lingvistiskās dažādības[17] veicināšanas darbības plānu" tiek izvirzītas aktivitātes, kas jāveic Eiropas līmenī 2004.-2006. gada periodā un kam nepieciešamas turpmākas darbības.

(15) Starpposmu novērtējuma atskaitēs par esošajām "Socrates" un "Leonardo Da Vinci" programmām un sabiedrisko konsultēšanu par Kopienas aktivitāšu nākotni izglītības un apmācības jomā tika atklāta spēcīga un dažos aspektos pieaugoša vajadzība turpināt sadarbību un mobilitāti šajās sfērās Eiropas līmenī. Tajās tiek uzsvērts, cik svarīgi ir izveidot ciešāku saikni starp Kopienas programmām un izglītības un apmācības noteikumiem, kā arī ir izteikta vēlēšanās strukturizēt Kopienas darbību tā, lai tā maksimāli atbilstu mūža izglītības modelim. Bez tam tiek uzsvērts, ka ir nepieciešams ieviest vienkāršāku, lietotājiem draudzīgāku un elastīgāku pieeju šīs darbības ieviešanā.

(16) Nozīmīgas priekšrocības rastos, integrējot Kopienas atbalstu starpnacionālajā sadarbībā un mobilitātē izglītības un apmācības sfērā vienotā programmā, kas pieļautu lielāku sinerģiju starp dažādiem darbības aspektiem un radītu lielāku attīstības kapacitāti mūža izglītībai un saskaņotākus, modernākus un efektīvākus administrācijas veidus.

(17) Jāizveido integrēta programma, lai caur mūža izglītību sekmētu Eiropas Savienības attīstību kā augsti izglītotu sabiedrību ar pastāvīgu ekonomisko izaugsmi, ar vairāk un labākām darba vietām un augstāku sociālo saliedētību.

(18) Ņemot vērā skolu, augstākās izglītības, profesionālās apmācības un pieaugušo izglītības specifikas un konsekvento nepieciešamību, lai Kopienas darbība būtu bāzēta uz mērķiem, darbības veidiem un ar tiem saistītajām organizāciju struktūrām, atbilstoši ir jāsaglabā individuālas programmas, kas attiecas katra uz savu no šiem četriem sektoriem integrētās programmas ietvaros, tajā pat laikā palielinot saliedētību un vispārīgumu to starpā.

(19) Savā paziņojumā "Mūsu kopīgās nākotnes veidošana: Noteikumu izmaiņas un budžeta līdzekļi paplašinātajā Savienībā 2007-2013"[18], Komisija izvirza noteiktu daudzumu mērķu, kurus jāsasniedz ar Kopienas izglītības jauno paaudzi un apmācības programmām, kurām ir nepieciešama nozīmīga mobilitātes un sadarbības pasākumu palielināšana.

(20) Ņemot vērā atklāto starptautisko izdevīguma ietekmi uz indivīdiem un uz izglītības un apmācības sistēmām, lielo, nepiepildīto mobilitātes pieprasījumu visos sektoros un tā nozīmīgumu Lisabonas mērķa kontekstā, ir nepieciešams būtiski palielināt atbalstu starptautiskajai mobilitātei visās četrās nozaru programmās.

(21) Lai atbildētu uz pieaugošo vajadzību pēc aktivitāšu atbalsta Eiropas līmenī, ar mērķi sasniegt noteiktos mērķus, lai sniegtu atbalsta līdzekļus starpsektorālajām darbībām valodu un IKT sfērās un lai stiprinātu programmas rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, ir nepieciešams papildināt četras sektorālās programmas ar transversālo programmu.

(22) Lai atbildētu uz pieaugošo vajadzību pēc zināšanām un dialoga par Eiropas integrācijas procesu un tā attīstību, ir svarīgi stimulēt izglītošanas, pētniecības un pārdomu kvalitāti šajā sfērā, atbalstot augstākās izglītības iestādes, kas specializējas Eiropas integrācijas procesa izpētē, Eiropas asociācijas izglītības un apmācības sfērā un "Jean Monnet" programmu.

(23) Ir nepieciešams nodrošināt pietiekošu elastību lēmuma formulējumā, lai pieļautu atbilstošu labojumus integrētās programmas pasākumos, lai reaģētu uz nepieciešamajām izmaiņām periodā no 2007. līdz 2013. gadam un lai izvairītos no neatbilstoši detalizētiem "Socrates" un "Leonardo Da Vinci" programmu iepriekšējo fāžu noteikumiem.

(24) Visās savās darbībās Kopienai ir jānovērš nevienlīdzība un jāveicina vīriešu un sieviešu vienlīdzība, kā noteikts Līguma 3. pantā.

(25) Saskaņā ar Līguma 151. pantu Kopienai ir jārēķinās ar kultūras aspektiem savā darbībā, kas pakļaujas citiem noteikumiem, it īpaši lai respektētu un veicinātu kultūru dažādību.

(26) Ir jāveicina aktīva pilsonība un jācīnās pret diskrimināciju visās tās formās, ieskaitot rasismu un ksenofobiju.

(27) Ir jānodrošina speciāli mācību materiāli cilvēkiem ar īpašām vajadzībām.

(28) Valstis, kas kandidē uz Eiropas Savienības dalībvalsts statusu, un EBTZ valstis, kas ir EEZ locekļi, var piedalīties Kopienas programmās saskaņā ar tiem nolīgumiem, kas parakstīti starp Kopienu un šīm valstīm.

(29) Eiropas Padome Tesaloniki 2003. gada 19. un 20. jūnijā apstiprināja 16. jūnija Padomes slēdzienus par Rietumu Balkāniem, ieskaitot pielikumu "Tesaloniki darba kārtība Rietumu Balkāniem: virzoties uz Eiropas integrāciju", kas piedāvā, ka Kopienas programmas ir atvērtas Stabilizācijas un asociācijas procesa valstīm, pamatojoties uz nolīgumu kopumu, kas tiktu parakstīts starp Kopienu un šīm valstīm.

(30) Kopiena un Šveices Konfederācija ir paziņojušas par savu nodomu uzsākt sarunas, lai vienotos par jautājumiem kopējo interešu jomā, piemēram, par Kopienas izglītību, apmācību un jaunatnes programmām.

(31) Integrētajai programmai jātiek regulāri pārraudzītai un novērtētai sadarbībā starp Komisiju un dalībvalstīm, lai nodrošinātu labojumus, it īpaši respektējot prioritātes un ieviešot mērus. Novērtēšanai būtu jāietver ārējo novērtēšanu, kuru vadītu neatkarīgi, objektīvi orgāni.

(32) Eiropas Parlamenta Rezolūcija 2000/2315(INI) par "Socrates" programmas ieviešanu[19] vērsa uzmanību uz neproporcionāli apgrūtinošajām administratīvajām procedūrām, kas saistītas ar stipendiju pieteikumiem programmas otrajā fāzē.

(33) Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu Regulu, ko piemēro Eiropas Kopienas vispārējam budžetam[20], un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai 1605/2002 [21], kas aizsargā Kopienas finansiālās intereses, ir jāpielieto, ņemot vērā vienkāršības un konsistences principus budžeta instrumentu izvēlē, ierobežotā skaitā gadījumu Komisija ir tieši atbildīga par to ieviešanu un pārvaldi, un nepieciešamo attiecību starp resursu daudzumu un administratīvo pienākumu daudzumu, kas saistīta ar to izmantošanu.

(34) Jāveic arī atbilstoši pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un jāsper attiecīgi soļi, lai atgūtu zaudētos, kļūdaini izmaksātos vai nepareizi izmantotos līdzekļus.

(35) Tā kā piedāvātā Eiropas sadarbības atbalsta projekta izvirzītie mērķi nevar tikt pilnībā sasniegti tikai ar dalībvalstu spēkiem, jo ir neieciešami daudzpusīgi sakari, starptautiska mobilitāte un Kopienas iekšējās informācijas apmaiņa, un saistībā ar pasākumu un darbību dabu, var tik labāk sasniegti Kopienas līmenī, Kopienai ir jāīsteno pasākumi, saskaņā ar funkciju decentralizācijas principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts šajā pantā, šis Lēmums nedrīkst darboties tālāk, nekā ir nepieciešams, lai sasniegtu šos mērķus.

(36) Šis lēmums ievieš finansiālu tīklu visā programmas darbības laikā, kas ir galvenais atskaites punkts budžeta lēmējinstitūcijai 1999. gada 6. maija starpinstitūciju nolīguma 33. punkta ietvaros, kas noslēgts starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, budžeta disciplīnas un budžeta procedūru uzlabošanas kontekstā [22].

(37) Pasākumi, kas saistīti ar šī Lēmuma ieviešanu, ir jāpieņem saskaņā ar 1999. gada 28. jūnija Padomes Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[23],

IR NOLĒMUŠAS ŠĀDI.

I SADAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

I nodaļa

Integrētā programma

1. pants

Integrētās programma ieviešana

1. Šis Lēmums ievieš integrētu programmu Kopienas darbībā mūža izglītības sfērā, turpmāk saukta "Integrētā programma".

2. Integrētās programmas pamatmērķis ir caur mūža izglītību sekmēt Kopienas attīstību kā augsta zināšanu līmeņa sabiedrībai ar pastāvīgu ekonomikas izaugsmi, ar vairāk un labākām darbavietām un augstāku sociālo saliedētību, tajā pat laikā nodrošinot vides aizsardzību nākamajām paaudzēm. It īpaši tai jāveicina apmaiņa, sadarbība un mobilitāte starp izglītības un apmācības sistēmām Kopienas iekšienē tā, lai tās kļūtu par pasaules līmeņa kvalitātes standartiem.

3. Integrētās programmas specifiski mērķi ir šādi:

(a) veicināt mūža izglītības kvalitātes attīstību un atbalstīt jaunradi un Eiropas dimensiju sfēras sistēmās un aktivitātēs;

(b) palīdzēt uzlabot mūža izglītības iespēju dalībvalstīs, tās kvalitāti, pievilcīgumu un pieejamību;

(c) pastiprināt mūža izglītības devumu personīgajam piepildījumam, sociālajai saliedētībai, aktīvai pilsonībai, dzimumu vienlīdzībai un cilvēku ar speciālām vajadzībām piedalīšanos;

(d) palīdzēt atbalstīt jaunradi, konkurētspēju, nodarbinātību un uzņēmību;

(e) veicināt paaugstinātu visu vecumu indivīdu piedalīšanos mūža izglītības darbībās;

(f) atbalstīt valodu mācības un lingvistisko dažādību;

(g) pastiprināt mūža izglītības nozīmi Eiropas pilsonības izpratnes radīšanā un sekmēt toleranci un respektu pret citām tautām un kultūrām;

(h) veicināt sadarbību kvalitātes nodrošināšanai visos Eiropas izglītības un apmācības sektoros;

(i) izmantot rezultātus, jaunus produktus un procesus un veikt pieredzes apmaiņu Integrētās programmas darbības sfērās.

4. Saskaņā ar administratīvajiem noteikumiem, kas sniegti pielikumā, Integrētajai programmai jāatbalsta un jāpapildina dalībvalstu veiktās darbības.

5. Saskaņā ar 2. pantu, Integrētās programmas mērķi ir jāsasniedz caur četru sektorālo programmu, vienas šķērseniskās programmas un "Jean Monnet" programmas ieviešanu, turpmāk sauktas "Specifiskās programmas".

6. Šis lēmums jāievieš periodā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Tomēr sagatavojošie pasākumi, iekļaujot Komisijas lēmumus saskaņā ar 9. pantu, var tikt ieviesti sākot ar šī lēmuma stāšanos spēkā.

7. Šī lēmuma noteikumi, kas attiecas uz Integrēto programmu, attiecas arī uz Specifiskajām programmām, uz kurām savukārt attiecas īpaši noteikumi.

2. pants

Specifiskās programmas

1. Sektorālās programmas ir šādas:

(a) "Comenius" programma, kas attiecas uz izglītošanu un izglītības vajadzībām, kas ir saistītas ar pirmskolu un skolas izglītību līdz vidējās izglītības beigu līmenim un visām institūcijām un organizācijām, kas šādu izglītību sniedz;

(b) "Erasmus" programma, kas attiecas uz izglītošanu un izglītības vajadzībām, kas ir saistītas ar augstāko izglītību un profesionālo izglītību un apmācību trešajā līmenī, neatkarīgi no kvalifikācijas, mācību ilguma un ieskaitot doktorantūras studijas, un visām institūcijām un organizācijām, kas šādu izglītību sniedz;

(c) "Leonardo da Vinci" programma, kas attiecas uz izglītošanu un izglītības vajadzībām, kas saistītas ar profesionālo izglītību un apmācību, ieskaitot pamata un tālākizglītību, izņemot augstāko profesionālo izglītību un izglītību trešajā līmenī, kā arī visas institūcijas un organizācijas, kas sniedz vai atvieglo šādu izglītību;

(d) "Grundtvig" programma, kas attiecas uz izglītošanu un izglītības vajadzībām, kas saistītas ar pieaugušo izglītību, kā arī visas institūcijas un organizācijas, kas šādu izglītību sniedz.

2. Šķērseniskā programma ietver četras galvenās aktivitātes:

(a) politikas virzienu mūža izglītības sfērā sadarbība Kopienas ietvaros;

(b) valodu mācību atbalsts;

(c) jauna, uz IKT bāzēta mūža izglītības satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses attīstīšana;

(d) programmas un agrāku saistīto programmu atbalstīto darbību rezultātu izplatīšana un izmantošana, un labas prakses apmaiņa

3. "Jean Monnet" programmai jāatbalsta institūcijas un aktivitātes Eiropas integrācijas sfērā. Tā ietver trīs galvenās darbības:

(a) "Jean Monnet" programma;

(b) piešķirt stipendijas, lai atbalstītu noteiktas institūcijas, kas nodarbojas ar Eiropas integrācijas jautājumiem;

(c) piešķirt stipendijas, lai atbalstītu citas Eiropas institūcijas un asociācijas izglītības un apmācības sfērā.

4. Papildus 1. pantā uzskaitītajiem mērķiem Specifiskajām programmām ir šādi specifiski mērķi:

(a) "Comenius" programma:

(i) attīstīt jauniešu un izglītojošā personāla vidū izpratni par Eiropas kultūru dažādību un to vērtību;

(ii) palīdzēt jauniešiem apgūt pamata dzīves iemaņas un nepieciešamās zināšanas personīgajai attīstībai, nākotnes nodarbinātībai un aktīvai Eiropas pilsonībai.

(b) "Erasmus" programma:

(i) atbalstīt Eiropas augstākās izglītības telpas realizāciju;

(ii) pastiprināt augstākās izglītības un augstākās profesionālās izglītības ieguldījumu jaunrades procesos.

(c) "Leonardo da Vinci" programma: atvieglot pielāgošanos darba tirgus izmaiņām un nepieciešamo prasmju attīstību.

(d) "Grundtvig" programma:

(i) reaģēt uz izglītības problēmu, kas saistīta ar novecojošu Eiropas populāciju;

(ii) palīdzēt sniegt pieaugušajiem alternatīvus ceļus kā uzlabot savas zināšanas un kompetenci.

(e) šķērseniskā programma:

(i) veicināt Eiropas sadarbību jautājumos, kas skar divas vai vairākas sektorālās programmas;

(ii) veicināt dalībvalstu izglītības un apmācību sistēmu konverģenci.

(f) "Jean Monnet" programma:

(i) stimulēt izglītošanu, izpēti un pārdomas Eiropas integrācijas studijās;

(ii) atbalstīt atbilstoša institūciju un asociāciju skaita esamību, kas nodarbojas ar problēmām, kas saistītas ar Eiropas integrāciju un izglītošanu un apmācību Eiropas perspektīvā.

3. pants

Definīcijas

Šī lēmuma ietvaros tiek apstiprinātas šādas definīcijas:

1. "pirmskola" nozīmē organizētu izglītības aktivitāti pirms obligātās pamatskolas izglītības sākuma;

2. "skolnieks" nozīmē personu, kas ir reģistrēts apmācībai skolā;

3. "skola" nozīmē visu veidu institūcijas, kas sniedz vispārīgo (bērnudārzs vai cita pirmsskolas iestāde, pamata vai vidējā), profesionālo un tehnisko izglītību un, izņēmuma gadījumā, valodu apmācības pasākumu ietvaros, ne skolas institūcijas, kas sniedz mācekļa apmācību;

4. "skolotāji/izglītošanas darba personāls" nozīmē personas, kas savos darba pienākumos ir tieši iesaistīti izglītības procesā dalībvalstīs;

5. "students" nozīmē personu, kura ir reģistrēta augstākās izglītības institūcijā, neatkarīgi no studiju virziena, lai veiktu augstākā līmeņa mācības, kas ļauj iegūt grādu vai diplomu, līdz doktora līmenim ieskaitot;

6. "augstākās izglītības institūcija" nozīmē:

(a) jebkāda veida augstākās izglītības institūcija saskaņā ar nacionālo likumdošanu vai praksi, kas sniedz kvalifikāciju vai diplomu attiecīgajā līmenī, neatkarīgi no tā, kā šādu iestādi sauc attiecīgajā dalībvalstī;

(b) jebkāda institūcija, kas sniedz paaugstināta līmeņa profesionālo apmācību atbilstoši Starptautiskā Izglītības klasifikācijas standarta 5. vai 6. līmenim;

7. "Kopīgie maģistri" nozīmē maģistra kursu augstākajā izglītībā, kas:

(a) ietver vismaz trīs augstākās izglītības institūcijas no trīs dažādām dalībvalstīm;

(b) piedāvā studiju programmu, kurā ietilpst studiju periodi vismaz divās no šīm trim institūcijām;

(c) ietver iebūvētu mehānismu, kas atzīst partnerinstitūcijās veiktus studiju periodus, kas bāzēti uz vai savietojami ar Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmu;

(d) beidzas ar kopīgu, dubultu vai vairākiem grādiem, kas tiek atzīts piedalošos partnerinstitūciju dalībvalstīs;

8. "profesionālā pamatizglītība" nozīmē jebkāda veida primāro profesionālo sagatavošanu, ieskaitot tehnisko un profesionālo sagatavošanu, mācekļa gadus un profesionāli orientētu izglītību, kas dod ieguldījumu profesionālajai kvalifikācijai, kas tiek oficiāli atzīta no kompetentu autoritāšu dalībvalstī, kurā tā iegūta, puses;

9. "profesionālā tālākizglītība" nozīmē jebkādu profesionālu tālākizglītību, ko persona uzsākusi savas profesionālās darbības laikā;

10. "pieaugušo izglītība" nozīmē jebkāda veida pieaugušo neprofesionālo izglītību, neizdalot formāla, neformāla un neoficiāla ceļa izglītību;

11. "studiju vizīte" nozīmē īslaicīgu vizīti uz citu dalībvalsti, lai veiktu studijas kādā konkrētā mūža izglītības aspektā, lai veiktu pieredzes apmaiņu vai lai apgūtu jaunu metodoloģiju vai prasmi;

12. "mobilitāte" nozīmē fizisku personas pārvietošanos uz citu valsti, ar mērķi uzsākt studijas, darba praksi, citu izglītības vai apmācības aktivitāti vai saistītu administratīvu aktivitāti, attiecīgi atbalstītu, sagatavojot uzņēmēja valodā;

13. "iekārtošana darbā" nozīmē uzturēšanos uzņēmumā vai organizācijā citā dalībvalstī, atbilstoši sagatavojot uzturēšanās valsts valodā, ar mērķi apgūt īpašas prasmes vai uzlabot izpratni par attiecīgās valsts ekonomisko un sociālo kultūru;

14. "vienpusējs" - tāds, kur iesaistīta ir tikai viena institūcija;

15. "divpusējs" - tāds, kur iesaistīti partneri no divām dalībvalstīm;

16. "daudzpusējs" - tāds, kur ir iesaistīti partneri no vismaz trīs dalībvalstīm. Komisija var uzskatīt asociācijas vai citus orgānus, kuriem kā locekļi ir trīs vai vairāk dalībvalstis, par vispusīgiem;

17. "partnerattiecības" nozīmē divpusīgu vai daudzpusīgu līgumu starp institūciju vai organizāciju grupu dažādās dalībvalstīs, ar mērķi veikt kopīgas Eiropas aktivitātes mūža izglītības sfērā;

18. "tīkls" nozīmē formālu vai neformālu orgānu grupēšanos konkrētā mūža izglītības sfērā, disciplīnā vai sektorā;

19. "projekts" nozīmē sadarbības aktivitāti, ko kopīgi veic formāla vai neformāla organizāciju vai institūciju grupa;

20. "projekta koordinators" nozīmē organizāciju vai institūciju, kas ir atbildīga par konkrēta daudzpusīgas grupas, kas paraksta subsīdiju vienošanos ar Komisiju, projekta realizēšanu;

21. "projekta partneri" nozīmē organizācijas vai institūcijas, kas nav koordinatori un veido daudzpusīgu grupu;

22. "uzņēmums" nozīmē visa veida pasākumus publiskajā vai privātajā sektorā, neatkarīgi no to apjoma, juridiskā statusa vai ekonomiskā sektora, kurā tas darbojas, un visa veida ekonomiskas aktivitātes, ieskaitot sociālo ekonomiku;

23. "sociālie partneri" nozīmē, nacionālā līmenī, darba devēju un darbinieku organizācijas saskaņā ar nacionālajiem likumiem un/vai praksi un, Kopienas līmenī, darba devēju un darbinieku organizācijas, kas piedalās sociālajā dialogā Kopienas līmenī;

24. "izglītības pakalpojuma sniedzējs" nozīmē visas institūcijas un organizācijas, kas sniedz mūža izglītību Integrētās programmas kontekstā vai tās Specifisko programmu robežās;

25. "vadība un konsultācijas" nozīmē aktivitāšu kopumu, kas sevī ietver informācijas izvērtēšanu, orientēšanu un konsultācijas, lai palīdzētu audzēkņiem izdarīt izvēli, kas saistīta ar izglītības vai apmācības programmām vai nodarbinātības iespējām;

26. "rezultātu izplatīšana un izmantošana" nozīmē aktivitātes, kuru mērķis ir nodrošināt Integrētās programmas un tās priekšgājēju rezultātu atbilstošu atpazīšanu, novērtēšanu, demonstrēšanu un ieviešanu plašā mērogā;

27. "mūža izglītība" nozīmē visa veida vispārīgo izglītību, profesionālo izglītību un apmācību, neformālo izglītību un neoficiālo apmācību, kas tiek uzsākta visā dzīves garumā un rezultātā nodrošina zināšanu, prasmju un kompetenču uzlabošanu personīgajā, pilsoņa, sociālajā un/vai ar nodarbinātību saistītā perspektīvā. Tas iekļauj vadības un konsultāciju pakalpojumu noteikumus.

4. pants

Dalība Integrētajā programmā

Integrētā programma pārsvarā attiecas uz:

(a) skolniekiem, studentiem, audzēkņiem un pieaugušajiem audzēkņiem;

(b) personālu, kas iesaistīts jebkādā mūža izglītības aspektā;

(c) cilvēkiem darba tirgū;

(d) izglītības pakalpojuma sniedzējiem;

(e) personām un orgāniem, kas atbildīgas par sistēmām un politikām mūža izglītības sistēmas jebkādu aspektu lokālā, reģionālā un nacionālā līmenī;

(f) uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un to organizācijām visos līmeņos, ieskaitot tirdzniecības organizācijas un tirdzniecības un komercpalātas;

(g) orgāniem, kas sniedz vadības, konsultāciju un informācijas pakalpojumus, kas attiecas uz jebkādu mūža izglītības aspektu;

(h) asociācijām, kas darbojas mūža izglītības sfērā, ieskaitot studentu, audzēkņu, skolnieku, vecāku un pieaugušo audzēkņu asociācijas;

(i) izpētes centriem un orgāniem, kas pēta mūža izglītības problēmas;

(j) bezpeļņas organizācijām, brīvprātīgo organizācijām, nevalstiskajām organizācijām (NVO).

5. pants

Kopienas darbības

1. Integrētajā programmā ir ietverts atbalsts šādām darbībām:

(a) cilvēku mobilitāte Eiropā mūža izglītības aspektā;

(b) divpusējas un daudzpusējas partnerattiecības;

(c) daudzpusēji projekti, kuru mērķis ir uzlabot nacionālās izglītības un apmācības sistēmas;

(d) vienpusēji un nacionāli projekti;

(e) daudzpusēji projekti un tīkli;

(f) mūža izglītības sfēras politiku un sistēmu novērošana un analīze, atsauces materiāla radīšana, ieskaitot aptaujas, statistiku, analīzi un indikatorus, darbības, kas atbalsta kvalifikācijas un agrākās izglītošanās pārredzamību un atpazīstamību;

(g) stipendiju piešķiršana, ar mērķi segt dažas ekspluatācijas un administrācijas izmaksas aktīvām organizācijām Integrētās programmas darbības laukā;

(h) citas iniciatīvas, kas saskan ar Integrētās programmas mērķiem ("Papildinošie pasākumi").

2. Kopiena var piešķirt savu atbalstu sagatavojošām vizītēm, kas mērķētas uz jebkuru darbību, kas izklāstīta šajā pantā.

3. Komisija var organizēt tādus seminārus, kolokvijus vai sanāksmes, kas atvieglotu Integrētās Programmas ieviešanu, un uzsākt attiecīgus informēšanas, publicēšanas un izplatīšanas pasākumus, kā arī programmas pārraudzīšanu un novērtēšanu.

4. Šajā pantā izklāstītās darbības var tikt ierosinātas veicot aicinājumu iesniegt priekšlikumu vai piedāvājumus vai tieši no Komisijas puses.

6. pants

Komisijas un dalībvalstu uzdevumi

1. Komisijai ir jānodrošina Kopienas Integrētās programmas darbību īstenošana.

2. Dalībvalstīm ir:

(a) jāveic atbilstošas darbības, lai nodrošinātu efektīvu Integrētās programmas darbību dalībvalsts līmenī, iesaistot visas saistītās puses no visiem mūža izglītības aspektiem saskaņā ar nacionālo praksi;

(b) jāizveido vai jānorāda un jāpārrauga struktūra, kas nodarbotos ar koordinēto Integrētās programmas darbību, ieskaitot budžeta pārvaldi, saskaņā ar Padomes Regulas (EC, Euratom) Nr. 1605/2002 54.panta 2. punkta c) apakšpunktu[24] un Komisijas Regulas (EC, Euratom) Nr. 2342/2002 38. pantu[25], īstenošanu dalībvalsts līmenī (nacionālās aģentūras) pārvaldi, kas atbilstu šādiem kritērijiem:

(i) organizācija, kas tiek nozīmēta vai izveidota kā nacionālā aģentūra, ir juridiska persona un pakļaujas saistītās dalībvalsts likumiem. Ministrija nedrīkst tikt nozīmēta kā nacionālā aģentūra;

(ii) nacionālajām aģentūrām ir jābūt adekvātam darbinieku skaitam ar profesionālo un lingvistisko kapacitāti, kas nepieciešama, lai starptautiski sadarbotos izglītības un apmācības sfērā;

(iii) tām jābūt atbilstošai infrastruktūrai, it īpaši attiecībā uz informātiku un komunikācijām;

(iv) tām jādarbojas administratīvajā kontekstā, kas ļauj tām apmierinoši veikt savus uzdevumus un izvairīties no interešu konfliktiem;

(v) tām jābūt tiesīgām piemērot finanšu pārvaldes noteikumus un nolīgumu noteikumus, kas izveidoti Kopienas līmenī;

(vi) tām jāpiedāvā atbilstošas finansiālās garantijas, ko vēlams izsniedz publiska autoritāte, un to pārvaldes kapacitātei ir jāatbilst tam Kopienas līdzekļu apjomam, kas tām būs jāpārvalda;

(c) jāuzņemas atbildība par atbilstošu pārvaldi no nacionālo aģentūru, kas noteiktas b) apakšpunktā, puses par līdzekļiem, kas pārskaitīti nacionālajām aģentūrām projektu atbalstīšanai, un it īpaši par pārredzamības, apstrādes vienlīdzības principu ievērošanu un izvairīšanos no paralēlās finansēšanas ar citiem Kopienas līdzekļu avotiem no nacionālo aģentūru puses, un par pienākumu pārraudzīt projektus un segt līdzekļu, kas paredzēti atmaksāšanai saņēmējiem;

(d) jāveic atbilstošas darbības, lai nodrošinātu atbilstošas revīzijas un finansiālo pārraudzību pār nacionālajām aģentūrām, kas noteiktas b) apakšpunktā, un jo īpaši:

(i) pirms nacionālā aģentūra sāk darbu, iesniegt Komisijai nepieciešamos apliecinājumus par tās eksistenci, nozīmību un atbilstošu darbību tajā, saskaņā ar drošas finansiālās pārvaldes noteikumiem, par piemērotajām procedūrām, kontroles sistēmām, grāmatvedības sistēmām un piegādes un subsīdiju piešķiršanas procedūrām;

(ii) iesniegt Komisijai katru gadu galvojuma deklarāciju par nacionālo aģentūru finansiālo sistēmu un procedūru uzticamību un to rēķinu patiesumu;

(e) izveidotajai vai nozīmētajai nacionālajai struktūrai, kas noteikta b) apakšpunktā augstāk tekstā, pārkāpumu, nolaidības vai krāpšanas gadījumā, ja tas izraisa sūdzību nonākšanu Komisijas rokās par nacionālo aģentūru, kura nav pilnībā nokārtojusi saistības, jāatbild par neatmaksātajiem līdzekļiem;

(f) pēc Komisijas pieprasījuma ir jānorāda izglītības pakalpojuma sniedzēji vai to izglītības pakalpojuma sniedzēju tipi, kam ir tiesības piedalīties Integrētajā programmā to atbilstošajās teritorijās;

(g) jāpieņem attiecīgi pasākumi, lai likvidētu visus juridiskos un administratīvos šķēršļus atbilstošai Integrētās programmas darbībai;

(h) jāveic atbilstošas darbības, lai nodrošinātu potenciālo sinerģiju dalībvalsts līmenī ar citām Kopienas programmām un finansiālajiem instrumentiem, un citām nozīmīgām programmām, kas darbojas dalībvalstī apspriežamā līmenī.

3. Komisijai, sadarbībā ar dalībvalstīm, ir jānodrošina:

(a) pāreja no darbībām, kas tika veiktas iepriekšējo programmu kontekstā izglītības, apmācības un mūža izglītības sfērā uz tām, kuras tiks veiktas Integrētās programmas ietvaros;

(b) Kopienas finansiālo interešu atbilstoša aizsardzība, jo īpaši ieviešot efektīvus, proporcionālus un noteiktus pasākumus, administratīvās pārbaudes un sodus;

(c) atbilstoša informācija, publicitāte un sekošana Integrētās programmas ietvaros notiekošajām darbībām.

7. pants

Trešo valstu piedalīšanās

1. Integrētā programma ir atvērta, lai tajā piedalītos:

(a) EBTZ valstis, kas ir EEZ locekles saskaņā ar EEZ vienošanās noteiktajiem nosacījumiem;

(b) Turcija un Centrālās, un Austrumeiropas valstis, kas pakļaujas pirmsiestāšanās stratēģijai saskaņā ar galvenajiem šo valstu piedalīšanās Kopienas programmās nosacījumiem un principiem, kas noteikti attiecīgajā Pamatnoteikumu nolīgumā un Asociācijas padomes lēmumos;

(c) Rietumu Balkānu valstis saskaņā ar priekšnoteikumiem, kas jānosaka ar šīm valstīm, vadoties pēc pamatnoteikumu vienošanās, kas attiecas uz to piedalīšanos Kopienas programmās;

(d) Šveices Konfederācija, uz divpusīgas vienošanās bāzes, kas jānoslēdz ar šo valsti;

2. Galvenajai aktivitātei Nr. 1 "Jean Monnet" programmā, kas noteikta 2. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ir jābūt pieejamai jebkuras trešās valsts augstākās izglītības institūcijai.

3. Trešās valstis, kas piedalās Integrētajā programmā saskaņā ar visām saistībām, pilda visus uzdevumus, kas izklāstīti šajā lēmumā attiecībā uz dalībvalstīm.

8. pants

Starptautiskā sadarbība

Integrētās programmas ietvaros un saskaņā ar 9. pantu Komisija var sadarboties ar trešām valstīm un ar kompetentām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizāciju (UNESCO).

II nodaļa

Integrētās programmas ieviešana

9. pants

Ieviešanas pasākumi

1. Integrētās programmas ieviešanai nepieciešamie pasākumi, kas saistīti ar sekojošiem tematiem, ir jānosaka Komisijai saskaņā ar pārvaldes procedūru, kas noteikta 10. panta 2. punktā:

(a) gada darba plāns;

(b) gada budžets un līdzekļu sadalījums starp Īpašajām programmām;

(c) kārtība, kas nodrošinātu iekšēju atbilstību Integrētajā programmā;

(d) kārtība par Integrētās programmas pārraudzību un novērtēšanu, un rezultātu nodošanu un izplatīšanu;

2. Visu I sadaļā noteikto tematu, kas nav noteikti šī panta 1. punktā, ieviešanai nepieciešamie pasākumi ir jānosaka saskaņā ar 10. panta 3. punktā minēto konsultēšanas procedūru.

10. pants

Komiteja

1. Komisijai palīdz komiteja, turpmāk saukta "Komiteja".

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā minētais laika posms ir divi mēneši.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

4. Komiteja pieņem savu reglamentu.

5. Dalībvalstis var nepārstāvēt personas, kas ir nodarbinātas nacionālajās aģentūrās vai kam ir operacionāla atbildība par nacionālajām aģentūrām, kas noteiktas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

11. pants

Sociālie partneri

1. Ja Komiteja tiek konsultēta par jebkādu tematu, kas saistīts ar šī lēmuma piemērošanu saistībā ar profesionālo izglītību un apmācību, sociālo partneru pārstāvji, kurus nosaka Komisija, balstoties uz Eiropas sociālo partneru pieteikumu bāzes, var piedalīties Komitejas darbā kā novērotāji. Šādu novērotāju skaitam ir jābūt vienādam ar dalībvalstu pārstāvju skaitu.

2. Šādiem novērotājiem ir tiesības pieprasīt savas viedokļa iekļaušanu komitejas sapulces protokolā.

12. pants

Horizontālā pieeja

Integrētās programma ieviešanas laikā ir jāpievērš uzmanība tam, lai nodrošinātu ieguldījumu Kopienas horizontālajā politikā, jo īpaši:

(a) atbalstot uzmanības pievēršanu kultūras dažādībai un multikulturālismam Eiropā, kā arī nepieciešamībai cīnīties pret rasismu un ksenofobiju;

(b) veidojot priekšnosacījumus audzēkņiem ar speciālām vajadzībām, it īpaši atbalstot viņu integrāciju kopējā izglītībā un apmācībā;

(c) pievēršot uzmanību pastāvīgas ekonomiskās attīstības atbalstīšanas nozīmībai;

(d) veicinot vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm un piedalīšanos cīņā ar visa veida diskrimināciju, kas balstīta uz dzimumu, rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai ticību, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju.

13. pants

Kopīgās darbības

Kā Eiropas zināšanu veidošanas procesa sastāvdaļai, Integrētās programmas darbības var tikt īstenotas saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas 10. panta 2. punktā kopā ar saistītām Kopienas programmām un darbībām, it īpaši tām, kuru darbības joma ir kultūra, mediji, jaunatne, izpēte, nodarbinātība, iniciatīvas, vide un informācijas tehnoloģijas, un komunikācijas.

14. pants

Atbilstība un komplementaritāte

1. Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, nodrošina vispārēju atbilstību un komplementaritāti ar citām nozīmīgām Kopienas politikām, instrumentiem un darbībām, it īpaši ar Eiropas Sociālo fondu, ar Kopienas Cilvēkresursu un mobilitātes darbību pamatprogrammu zinātniskajā izpētē un attīstībā un Kopienas Statistikas programmu. Komisija nodrošina efektīvu saikni starp Integrēto programmu un programmām, un darbībām izglītības un apmācības sfērā, kas uzsāktas Kopienas pirmsiestāšanās instrumentu ietvaros, citai sadarbībai ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām.

2. Komisijai regulāri jāinformē Komiteja par citām nozīmīgām Kopienas iniciatīvām, kas uzsāktas mūža izglītības jomā, ieskaitot sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

3. Īstenojot Integrētās programmas darbības, Komisijai un dalībvalstīm ir jāpievērš uzmanība Padomes izvirzītajām prioritātēm nodarbinātības jautājuma vadlīnijās, kā daļai no koordinētās nodarbinātības stratēģijas.

4. Sadarbojoties ar Eiropas sociālajiem partneriem, Komisijai ir jācenšas attīstīt atbilstošu koordinēšanu starp Integrēto programmu un sociālo dialogu Kopienas līmenī, ieskaitot sektorālajos līmeņos.

5. Īstenojot Integrēto programmu, Komisijai ir jānodrošina Eiropas Profesionālās izglītības apmācības centram (Cedefop) atbilstošu palīdzību sfērās, kas saistītas ar tās kompetenci un saskaņā ar nolīgumu, kā tas noteikta Padomes Regulā (EEK) Nr. 337/75[26]. Komisija var atbilstošā gadījumā nodrošināt atbalstu Eiropas Apmācības fondam tā pilnvaru ietvaros un saskaņā ar vienošanos, kas izklāstīta Padomes Regulā (EEK) Nr. 1360/90[27].

6. Komisijai regulāri jāinformē Profesionālās apmācības konsultatīvā padome par nozīmīgiem procesiem "Leonardo da Vinci" programmas ietvaros. III nodaļa

Finanšunoteikumi -novērtēšana

15. pants

Finansēšana

1. Finansiālais ietvars Integrētās programmas īstenošanai ir 13 620 miljoni eiro. No šīs summas "Comenius", "Erasmus", "Leonardo da Vinci" un "Grundtvig" programmām atvēlamie līdzekļi nevar būt mazāki kā noteikts pielikuma B.8 punktā. Komisija var labot šīs summas saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas 10. panta 2. punktā.

2. Līdz 1 % no Integrētās programmas budžeta var tikt tērēts, lai atbalstītu piedalīšanos partnerattiecību, projektu un sistēmu darbībās, kuras organizē Integrētā programma vai partneri no trešajām valstīm, kas nepiedalās Integrētajā programmā saskaņā ar 7. pantā minētājiem nosacījumiem.

3. Ikgadējā līdzekļu piešķiršana ir jāapstiprina budžeta lēmējinstitūcijai finansiālās perspektīvas robežās.

16. pants

Uzraudzība un novērtēšana

1. Komisijai ir regulāri jāpārrauga Integrētā programma, sadarbojoties ar dalībvalstīm. Šai pārraudzībai ir jāietver atskaites, kas noteiktas 4. punktā, un specifiskas darbības.

2. Komisijai ir jānodrošina regulāras ārējas Integrētās programmas novērtēšanas.

3. Dalībvalstīm Komisijai 2010. gada 30. jūnijā un 2015. gada 30. jūnijā ir jāiesniedz attiecīgas atskaites par Integrētās programmas īstenošanu un rezultātu.

4. Komisijai jāiesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai:

(a) starpposmu novērtēšanas ziņojumi par sasniegtajiem rezultātiem un par kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem Integrētās programmas īstenošanas aspektiem līdz 2011. gada 31. martam;

(b) paziņojumu par Integrētās programmas turpināšanu līdz 2011. gada 31. decembrim;

(c) nobeiguma novērtējuma ziņojums līdz 2016. gada 31. martam.

II SADAĻA

SPECIFISKĀS PROGRAMMAS

I nodaļa

"Comenius" programma

17. pants

Dalība "Comenius" programmā

Integrētajā programmā "Comenius" programma attiecas uz:

(a) skolniekiem pirmskolā un skolā līdz vidējās izglītības beigām;

(b) skolām, ko nosaka dalībvalstis;

(c) mācību, atbalsta un administratīvo personālu šajās skolās;

(d) skolu izglītībā iesaistītajām asociācijām un pārstāvjiem;

(e) publiskajām un privātajām organizācijām, kas ir atbildīgas par izglītības organizēšanu un sniegšanu lokālā, reģionālā un nacionālā līmenī;

(f) izpētes centriem un organizācijām, kas saistītas ar mūža izglītības jautājumiem;

(g) augstākās izglītības iestādēm.

18. pants

Darba uzdevumi

Papildus Integrētās programmas uzdevumiem, kas izklāstīti 1. un 2. pantā, "Comenius" programmas darba uzdevumi ir šādi:

(a) palielināt apmaiņu, kurās iesaistīti audzēkņi un izglītojošais personāls dažādās dalībvalstīs, daudzumu un kvalitāti;

(b) palielināt skaitu un uzlabot kvalitāti partnerattiecībām starp skolām dažādās dalībvalstīs tā, lai būtu iesaistīts vismaz viens audzēknis uz divdesmit kopīgajām izglītības aktivitātēm programmas periodā;

(c) sekmēt otrās svešvalodas mācīšanos;

(d) pastiprināt skolotāju apmācības kvalitāti un Eiropas dimensiju tajā;

(e) uzlabot pedagoģisko pieeju un skolu pārvaldi.

19. pants

Darbības

1. "Comenius" programma var atbalstīt šādas darbības:

(a) indivīdu mobilitāti, kas noteikta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Organizējot vai atbalstot šādu mobilitāšu organizāciju, ir jāpieņem atbilstoši nepieciešamie pasākumi un jārūpējas, lai jauniešiem mobilitātē tiek pievērsta attiecīga pārraudzība un atbalsts. Šāda mobilitāte ietver:

(i) audzēkņu un personāla apmaiņas;

(ii) audzēkņu vai izglītojošā personāla norīkošana ārzemju skolās vai uzņēmumos;

(iii) skolotāju piedalīšanos apmācības kursos;

(iv) studijas un sagatavošanas vizītes mobilitātei, partnerattiecībām, projektam vai sistēmas aktivitātēm;

(v) palīdzība skolotājiem un potenciālajiem skolotājiem.

(b) partnerattiecību, kas noteiktas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā, attīstīšana starp skolām ("Comenius partnerattiecības") ar mērķi attīstīt kopīgus mācību projektus starp audzēkņiem;

(c) daudzpusīgas sadarbības projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Tas var iekļaut projektus, kuru mērķis ir:

(i) jaunu mācību metožu vai materiālu izstrāde, virzīšana un izplatīšana;

(ii) pieredzes gūšana vai apmaiņa par informācijas sniegšanas sistēmām vai par speciāli ar "Comenius" programmu saistītiem pasniedzējiem piemērotām konsultācijām;

(iii) jaunu pasniedzēju kursu vai to satura izstrāde, virzīšana vai izplatīšana;

(d) tīkli, kas noteiktas 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Sistēmas, kuru mērķis ir:

(i) attīstīt izglītību disciplīnā vai specializācijā, kurā tās darbojas, savam un izglītības labumam kopumā;

(ii) apkopot un izplatīt nozīmīgu pozitīvu pieredzi un jaunas idejas;

(iii) sniegt satura atbalstu citu uzsāktiem projektiem un partnerattiecībām;

(iv) veicināt vajadzību analīžu attīstību un tās praktisko pielietojumu skolu izglītībā;

(e) citas iniciatīvas, kuru mērķis ir "Comenius" programmas mērķu, kas noteikti 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā ("Papildinošie pasākumi"), veicināšana.

2. Darbību, kas noteiktas 1. punktā, operacionālās detaļas ir jānolemj saskaņā ar 10. panta 2. punktā noteikto procedūru.

20. pants

Budžets

Ne mazāk kā 85% no "Comenius" programmai pieejamā budžeta ir jāatvēl mobilitātes, kas noteikta 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un "Comenius" partnerattiecību, kas noteiktas 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā, atbalstam.

21. pants

Ieviešanas pasākumi

1. "Comenius" programmas īstenošanai vajadzīgie pasākumi Komisijai jāpieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto pārvaldes procedūru, un tie ir saistīti ar šādiem tematiem:

(a) gada darbības plāns;

(b) gada budžets un līdzekļu sadalījums starp dažādām "Comenius" programmas darbībām;

(c) galvenās "Comenius" programmas vadlīnijas, izvēles kritēriji un procedūras;

(d) līdzekļu sadale starp dalībvalstīm darbībām, kas jāpārvalda ar "nacionālo aģentūru procedūru", kas izklāstīta pielikumā;

(e) vienošanās par programmas pārraudzīšanu un novērtēšanu, un rezultātu izplatīšanu un nodošanu.

2. "Comenius" programmas īstenošanai nepieciešamo mēru, kas saistīti ar tēmām, citām kā noteikts šī panta 1. punktā, pieņemšana jāveic saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas noteikta 10. panta 3. punktā.

II nodaļa

"Erasmus" programma

22. pants

Dalība "Erasmus" programmā

Integrētās programmas ietvaros "Erasmus" programma attiecas uz:

(a) studentiem un audzēkņiem visās augstākās izglītības un augstākās profesionālās izglītības un apmācības (ISCED 5. un 6. līmenis) formās;

(b) augstākās izglītības institūcijām, ko nosaka dalībvalstis;

(c) izglītojošo un administratīvo personālu šajās institūcijās;

(d) augstākajā izglītībā iesaistīto asociācijām un pārstāvjiem, ieskaitot nozīmīgas studentu, universitāšu un pasniedzēju asociācijas;

(e) uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un citiem profesionālās darbības pārstāvjiem;

(f) publiskām un privātām organizācijām, kas ir atbildīgas par izglītības un apmācības organizēšanu un sniegšanu lokālā un reģionālā līmenī;

(g) pētījumu centriem un orgāniem, kas ir saistīti ar mūža izglītības jautājumiem.

23. pants

Darba uzdevumi

Papildus Integrētās programmas uzdevumiem, kas noteikti 1. un 2. pantā, "Erasmus" programmas darba uzdevumi ir šādi:

(a) palielināt studentu un izglītojošā personāla mobilitātes Eiropā daudzumu un kvalitāti tā, lai uz 2011 gadu sasniegtu vismaz 3 miljonus individuālo dalībnieku studentu mobilitātē "Erasmus" programmas un tās priekšgājēju programmu ietvarā;

(b) palielināt daudzpusīgu sadarbošanos daudzumu starp augstākās izglītības institūcijām Eiropā un uzlabot to kvalitāti;

(c) palielināt konverģences līmeni augstākās izglītības un augstākās profesionālās izglītības kvalifikācijām, kas iegūtas Eiropā;

(d) sekmēt sadarbību starp augstākās izglītības institūcijām un uzņēmumiem.

24. pants

Darbības

1. "Erasmus" programma var atbalstīt sekojošas darbības:

(a) indivīdu mobilitāti, kas noteikta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Šāda mobilitāte var ietvert:

(i) studentu mobilitāti studijām vai apmācībai ārzemēs augstākās izglītības institūcijās, kā arī iekārtošanu uzņēmumos, apmācības centros vai citās organizācijās;

(ii) izglītojošā personāla mobilitāti augstākās izglītības iestādēs ar mērķi pasniegt vai tikt apmācītiem partnerinstitūcijā ārzemēs;

(iii) cita personāla augstākās izglītības institūcijās un uzņēmumu personāla mobilitāti ar mērķi tikt apmācītiem vai pasniegt;

(iv) "Erasmus" intensīvās programmas, kas tiek organizētas uz daudzpusīgas bāzes.

Atbalsts var tikt piešķirts arī pašmācības un saņēmēja augstākās izglītības institūcijām vai uzņēmumiem darbībām, kas nodrošina visu mobilitātes posmu vienošanos kvalitāti, ieskaitot valodu sagatavošanu.

(b) kopīgos projektus, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas turklāt vērsti uz inovāciju un eksperimentēšanu jomās, kas minētas specifiskajos un darbības uzdevumos;

(c) sistēmām, kas noteiktas 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, ko vada augstākās izglītības institūciju konsorciji un kas pārstāv disciplīnu vai saistīto disciplīnu jomu ("Erasmus tematiskie tīkli"), kam ir mērķis attīstīt jaunas mācību koncepcijas un kompetences. Šādas sistēmas var ietvert arī pārstāvjus no citiem publiskiem orgāniem vai uzņēmumiem, vai asociācijām;

(d) citas iniciatīvas, kuru mērķis ir "Erasmus" programmas uzdevumu", kas noteikti 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā ("Papildinošie pasākumi"), veicināšana.

2. Indivīdi mobilitātē pēc 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas ("Erasmus studenti") ir sekojoši:

(a) augstākās izglītības institūciju studenti, kas pēc pirmā studiju gada pabeigšanas, pavada studiju periodu citā dalībvalstī "Erasmus" programmas mobilitātes darbības ietvaros, neatkarīgi, vai tiem ir piešķirts finansiāls atbalsts šīs programmas ietvaros. Šādi periodi ir pilnībā jāatzīst ar starpinstitūciju vienošanos starp sūtītāja un uzņēmēja institūcijām. Uzņēmēja institūcijas nevar saņemt mācību maksu no šādiem studentiem;

(b) studenti, kas ir uzņemti kopīgā maģistra programmās citā valstī kā tajā, kurā tie ieguvuši bakalaura grādu;

(c) studenti augstākās izglītības institūcijās, kas piedalās ievietošanā uzņēmumos vai apmācības centros.

3. Pasākumu darba detaļas, kas izklāstītas 1. punktā, jāpieņem saskaņā ar procedūru, kas noteikta 10. panta 2. punktā.

25. pants

Budžets

Ne mazāk kā 85% no "Erasmus" programmai pieejamā budžeta ir jāatvēl mobilitātes, kas noteikta 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā, atbalstam.

26. pants

Ieviešanas pasākumi

1. "Erasmus" programmas īstenošanai vajadzīgie pasākumi Komisijai jāpieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto pārvaldes procedūru, un tie ir saistīti ar šādiem tematiem:

(a) gada darba plāns;

(b) gada budžets un līdzekļu sadalījums starp dažādām "Erasmus" programmas darbībām;

(c) "Erasmus" programmas galvenās vadlīnijas, izvēles kritēriji un procedūras;

(d) līdzekļu sadale starp dalībvalstīm darbībām, kas tiek pārvaldītas caur "Nacionālo aģentūru procedūru", kas izklāstīta pielikumā;

(e) vienošanās par programmas uzraudzību un novērtēšanu, un par rezultātu izplatīšanu un nodošanu.

2. "Erasmus" programmas īstenošanai nepieciešamo pasākumu, kas attiecas uz citiem tematiem kā minēts šī panta 1. punktā, pieņemšana jāveic saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas izklāstīta 10. panta 3. punktā.

III nodaļa

"Leonardo da Vinci" programma

27. pants

Piedalīšanās "Leonardo da Vinci" programmā

Integrētās programmas ietvaros "Leonardo da Vinci" programma attiecas uz:

(a) jauniešiem, kas apgūst jebkāda veida profesionālo izglītību un apmācību līdz vidējās izglītības beigām (līdz ISCED 3. līmenim);

(b) audzēkņiem profesionālajā tālākizglītībā un apmācībā (ISCED 4. līmenis);

(c) cilvēkiem darba tirgū;

(d) izglītības pakalpojuma sniedzējiem jomās, uz ko attiecas "Leonardo da Vinci" programma;

(e) pasniedzēji un administratīvais personāls šajos izglītības pakalpojuma sniedzējos;

(f) profesionālās izglītības un apmācības jomā iesaistīto asociācijām un pārstāvjiem, ieskaitot audzēkņu, vecāku un pasniedzēju asociācijas;

(g) uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un citiem profesionālās darbības pārstāvjiem, tai skaitā tirdzniecības palātām un citām arodorganizācijām;

(h) orgāniem, kas sniedz vadības, konsultāciju vai informācijas pakalpojumus, kas saistīti ar jebkādu mūža izglītības aspektu;

(i) personām un orgāniem, kas ir atbildīgi par jebkādu mūža izglītības aspekta sistēmām un politikām lokālā, reģionālā un nacionālā līmenī;

(j) izpētes centriem un orgāniem, kas ir saistīti ar mūža izglītības jautājumiem;

(k) bezpeļņas organizācijām, brīvprātīgajām organizācijām, nevalstiskām organizācijām.

28. pants

Darba uzdevumi

Papildus Integrētās programmas uzdevumiem, kas izklāstīti 1. un 2. pantā, "Leonardo da Vinci" programmas darba uzdevumi ir sekojoši:

(a) palielināt personu, kas iesaistītas profesionālajā pamatizglītība un apmācībā un tālākizglītībā, mobilitātes daudzumu un tās kvalitāti tā, lai palielinātu personu iekārtošanas skaitu uzņēmumos līdz vismaz 150 000 gadā līdz Integrētās programmas beigām;

(b) palielināt sadarbību apjomu starp izglītības pakalpojuma sniedzējiem, uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un citiem nozīmīgiem orgāniem Eiropā un uzlabot sadarbības kvalitāti;

(c) atvieglot jauno apmācības attīstību pamata izglītības un tālākizglītības jomā un tās pārnesē, ieskaitot no vienas dalībvalsts uz citu;

(d) uzlabot kvalifikāciju un kompetenču pārredzamību un atpazīstamību, ieskaitot tās, kas iegūtas neformālu un neoficiālu mācību ceļā.

29. pants

Darbības

1. "Leonardo da Vinci" programma var atbalstīt sekojošas darbības:

(a) indivīdu mobilitāte, kas noteikta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Organizējot vai atbalstot šādas mobilitātes organizēšanu, ir jāpieņem nepieciešamie sagatavošanas pasākumi un jārūpējas, lai cilvēkiem mobilitātē nodrošinātu piemērotu pārraudzību un atbalstu. Šāda mobilitāte var ietvert:

(i) iekārtošanu starptautiskos uzņēmumos vai apmācību institūcijās;

(ii) iekārtošanas un apmaiņas ar mērķi iegūt pasniedzēju un vadības padomdevēju, kas ir atbildīgi par apmācības izveidi un apmācības plānošanu un profesionālo orientāciju uzņēmumos, tālāku profesionālo attīstību;

(b) partnerattiecības, kas noteiktas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kas vērstas uz abpusējas intereses tēmām no saistīto organizāciju puses;

(c) daudzpusīgi projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā, it īpaši tiem, kas vērsti uz apmācības sistēmu uzlabošanu ar jaunu ideju palīdzību, ieskaitot lingvistisko, kultūras un juridisko adaptāciju nacionālajām jauno produktu un procesu, kas attīstīti dažādos kontekstos, vajadzībām;

(d) daudzpusīgi projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas vērsti uz apmācību sistēmu uzlabošanu ar jaunrades un pieredzes palīdzību un attīstību;

(e) tematiskās ekspertu un organizāciju sistēmas, kas noteiktas 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas strādā pie specifiskiem profesionālās izglītības un apmācības jautājumiem;

(f) citas iniciatīvas, kas mērķētas uz "Leonardo da Vinci" programmas uzdevumu, kas noteikti 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā ("Papildinošie pasākumi"), veicināšanu.

2. Šādu darbību darba detaļas jānolemj pakļaujoties 10. panta 2. punktā minētajai procedūrai.

30. pants

Budžets

Ne mazāk kā 75% no "Leonardo da Vinci" programmai pieejamā budžeta ir jāatvēl mobilitātes, kas noteikta 29. panta 1. punkta a) apakšpunktā, atbalstīšanai.

31. pants

Ieviešanas pasākumi

1. "Leonardo da Vinci" programmas īstenošanai vajadzīgie pasākumi Komisijai jāpieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto pārvaldes procedūru, un tie ir saistīti ar šādiem tematiem:

(a) gada darbības plāns;

(b) gada budžets un līdzekļu sadale starp dažādām "Leonardo da Vinci" programmas darbībām;

(c) "Leonardo da Vinci" programmas galvenās vadlīnijas, izvēles kritēriji un procedūras;

(d) līdzekļu sadale starp dalībvalstīm programmām, kuras tiek pārvaldītas ar "Nacionālo aģentūru procedūru", kas izklāstīta pielikumā;

(e) vienošanās par programmas pārraudzīšanu un novērtēšanu un rezultātu nodošanu un izplatīšanu,

2. "Leonardo da Vinci" programmas īstenošanai nepieciešamo pasākumu, kas saistīti ar citiem tematiem kā minēts šī panta 1. punktā, pieņemšana jāveic saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas izklāstīta 10. panta 3. punktā.

IV nodaļa

"Grundtvig" programma

32. pants

Dalība "Grundtvig" programmā

Integrētās programmas ietvaros "Grundtvig" programma attiecas uz:

(a) audzēkņiem pieaugušo izglītībā;

(b) pieaugušo izglītības pakalpojuma sniedzējiem;

(c) izglītojošo un administratīvo personālu šajos izglītības pakalpojuma sniedzējos un citās pieaugušo izglītībā iesaistītās organizācijās;

(d) iestādēm, kas iesaistītas pieaugušo izglītības izglītojošā personāla pamata vai tālākizglītībā;

(e) pieaugušo izglītībā iesaistīto asociācijām un pārstāvjiem, ieskaitot audzēkņu un pasniedzēju asociācijas;

(f) orgāniem, kas sniedz vadības, konsultāciju un informācijas pakalpojumus, kas saistīti ar jebkāda veida pieaugušo izglītības aspektu;

(g) personām un orgāniem, kas ir atbildīgi par jebkāda pieaugušo izglītības aspekta sistēmām un politikām lokālā, reģionālā un nacionālā līmenī;

(h) pētījumu centriem un orgāniem, kas saistīti ar pieaugušo izglītības jautājumiem;

(i) uzņēmumiem;

(j) bezpeļņas organizācijām, brīvprātīgajām organizācijām, NVO;

(k) augstākās izglītības institūcijām.

33. pants

Darba uzdevumi

Papildus Integrētās programmas uzdevumiem, kas noteikti 1. un 2. pantā, "Grundtvig" programmas darba uzdevumi ir sekojoši:

(a) palielināt pieaugušo izglītībā iesaistīto personu mobilitāti Eiropā un uzlabot tās kvalitāti tā, lai līdz 2013. gadam sasniegtu mobilitātes atbalstu vismaz 25 000 personām gadā;

(b) palielināt sadarbību starp pieaugušo izglītībā iesaistītajām organizācijām Eiropā skaitu un uzlabot to kvalitāti;

(c) atvieglot jaunrades attīstību pieaugušo izglītībā un to nodošanu, ieskaitot no dalībvalsts citām;

(d) nodrošināt sociāli nestabilu grupu personām un personām sociāli marginālā kontekstā, it īpaši tām, kuras ir pārtraukušas izglītību bez pamata kvalifikācijas, alternatīvas iespējas izmantot pieaugušo izglītību;

(e) uzlabot pedagoģiskās pieejas un pieaugušo izglītības organizāciju pārvaldi.

34. pants

Darbības

1. "Grundtvig" programma var atbalstīt šādas darbības un pasākumus:

(a) indivīdu mobilitāti, kas noteikta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Organizējot vai atbalstot šādas mobilitātes organizēšanu, ir jānosaka nepieciešamie sagatavošanas pasākumi un mobilitātē esošajiem cilvēkiem jānodrošina piemērota pārraudzība un atbalsts. Šāda mobilitāte var ietvert vizītes, ievietošanas, palīdzēšanu un apmaiņas formālās un neformālās pieaugušo izglītības dalībniekiem, ieskaitot pieaugušo izglītības izglītojošā personāla apmācību un profesionālo attīstību;

(b) partnerattiecības, kas noteiktas 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un zināmas kā "Grundtvig programmas partnerattiecības", un kas vērstas uz abpusēju iesaistīto partneru interesēm;

(c) daudzpusēji projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir pieaugušo izglītības sistēmu uzlabošana ar jaunrades un labas prakses attīstīšanu un nodošanu;

(d) saistītie ekspertu un organizāciju tīkli, kā noteikts 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, zināmi kā "Grundtvig tīkli", kas pārsvarā strādā pie:

(i) pieaugušo izglītības attīstīšanas disciplīnā, tematiskajā laukā vai administratīvajā aspektā, kurā tie darbojas;

(ii) nozīmīgas labas prakses un jaunrades noteikšanas un izplatīšanas;

(iii) satura atbalsta sniegšanas, projektiem un partnerattiecībām, ko uzsākuši citi un sadarbības atvieglošana starp šādiem projektiem un partnerattiecībām;

(iv) pieaugušo izglītības vajadzību analīzes un kvalitātes nodrošinājuma attīstības veicināšanas.

(e) citas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt "Grundtvig" programmas uzdevumus, kas noteikti 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā ("Papildinošie pasākumi").

2. Šādu darbību darba detaļas ir jāpieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā noteikto procedūru.

35. pants

Budžets

Ne mazāk kā 60% no "Grundtvig" programmai pieejamā budžeta ir jāatvēl mobilitātes un partnerattiecību, kā noteikts 34. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, atbalstam.

36. pants

Ieviešanas pasākumi

1. "Grundtvig" programmas īstenošanai vajadzīgie pasākumi Komisijai jāpieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto pārvaldes procedūru, un tie ir saistīti ar šādiem tematiem.

(a) gada darbības plāns;

(b) gada budžets un līdzekļu sadale starp dažādām "Grundtvig" programmas darbībām;

(c) "Grundtvig" programmas īstenošanas galvenās vadlīnijas, izvēles kritēriji un procedūras;

(d) līdzekļu sadale dalībvalstīm pasākumiem, kas tiek pārvaldītas ar "nacionālo aģentūru procedūru", kas noteikta pielikumā;

(e) vienošanās par programmas pārraudzīšanu un novērtēšanu un rezultātu izplatīšanu un nodošanu.

2. "Grundtvig" programmas īstenošanai nepieciešamie pasākumi saistībā ar tematiem, citiem kā minēts šī panta 1. punktā, ir jāpieņem saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas noteikta 10. panta 3. punktā.

V nodaļa

Šķērseniskā programma

37. pants

Darba uzdevumi

Papildus Integrētās programmas galvenajiem uzdevumiem, kas minēti 1. un 2. pantā, šķērseniskās programmas darba uzdevumi ir šādi:

(a) atbalstīt mūža izglītības politikas attīstību Eiropas līmenī, it īpaši Lisabonas, Boloņas un Kopenhāgenas procesu un to sekotāju kontekstā;

(b) nodrošināt atbilstošu salīdzināmo datu, statistikas un analīzes nodrošinājumu, lai atbalstītu mūža izglītības politikas attīstību;

(c) pārraudzīt progresa virzību uz mūža izglītības uzdevumiem un mērķiem un noteikt sfēras, kam jāpievērš īpaša uzmanība;

(d) veicināt valodu mācības un atbalstīt lingvistisko dažādību dalībvalstīs;

(e) atbalstīt inovatīvas, uz IKT bāzēta satura, pakalpojumu, pedagoģiju un prakses attīstību mūža izglītībā;

(f) nodrošināt, lai Integrētās programmas rezultāti tiek atbilstoši atpazīti, demonstrēti un pielietoti plašā mērogā.

38. pants

Darbības

1. Sekojošas darbības var tikt atbalstītas galvenajās aktivitātēs, kas noteiktas 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta ietvaros:

(a) indivīdu mobilitāte, kas noteikta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ieskaitot mācību vizītes ekspertiem un oficiālajiem pārstāvjiem, kurus nozīmējušas nacionālas, reģionālas un lokālas autoritātes, izglītības un apmācības iestāžu un vadības pakalpojumu direktoriem un sociālajiem partneriem;

(b) daudzpusēji projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir Kopienas līmenī izstrādātu politikas priekšlikumu sagatavošana un pārbaude;

(c) daudzpusēji ekspertu un/vai organizāciju sadarbības tīkli, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas kopīgi strādā pie politiku jautājumiem. Šādi tīkli ietver:

(i) tematiskie tīkli, kas strādā pie mūža izglītības satura vai mūža izglītības metodoloģijas un politiku jautājumiem. Šādi tīkli var novērot, noteikt, analizēt labu praksi un jaunas idejas, apmainīties ar labu pieredzi un idejām un ieteikt labāku un plašāku šādas prakses pielietojumu dalībvalstīs;

(ii) organizēt konferences par politiku jautājumiem, kas vērstas uz mūža izglītības stratēģisko jautājumu politikas koordinēšanu Eiropas līmenī;

(d) politiku un mūža izglītības sistēmu, kas noteiktas 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā, novērošanu un analīzi un var sevī ietvert:

(i) studijas un salīdzinošo izpēti;

(ii) indikatoru un statistisko aptauju attīstīšana, ieskaitot mūža izglītības laukā sadarbībā ar "Eurostat" uzsāktā darba atbalstīšanu;

(iii) "Eurydice" tīkla darbības atbalstīšana un Komisijas uzsāktās "Eurydice" Eiropas vienības izveides atbalstīšana;

(e) darbība, kas veicinātu kvalifikāciju atpazīstamību un pārredzamību, ieskaitot formālās un neformālās izglītības ceļā iegūtās, informēšana un konsultācijas izglītības mobilitātes jautājumos un sadarbība kvalitātes nodrošināšanai, kas noteikta 5. panta 1. punkta f ) apakšpunktā, kas var ietvert:

(i) organizāciju tīklus, kas atvieglo mobilitāti un atpazīstamību kā "Euroguidance" un Eiropas Savienības diploma atzīšanas tīkla centri (NARIC);

(ii) tādu starptautisku interneta projektu kā "Ploteus" atbalstīšana;

(iii) "Europass" iniciatīvas ietvertās darbības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu XXX, kas pieņem vienotu sistēmu kvalifikāciju un kompetenču pārredzamībai.

(f) citas iniciatīvas, kas noteiktas 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā ("Papildinošie pasākumi"), kas vērstas uz 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktās galvenās darbības uzdevumu veicināšanu.

2. Sekojošas stratēģiskas darbības, kas attiecināmas uz vairāk nekā viena dzīves etapa izglītības un apmācības vajadzībām, var tikt atbalstītas galvenās darbības, kas noteikta 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā, ietvaros:

(a) daudzpusēji projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas turklāt vērsti uz:

(i) jaunu valodas mācību materiālu, ieskaitot nepārtrauktā režīma kursus un valodu pārbaudes instrumentu attīstību;

(ii) valodu pasniedzēju apmācības kursu un instrumentu attīstīšanu;

(b) tīkli, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas darbojas valodu apmācības un lingvistiskās dažādības jomā;

(c) citas iniciatīvas, kas sakrīt ar Integrētās programmas 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā noteiktajiem uzdevumiem, kas valodu mācības padarītu pievilcīgākas audzēkņiem caur masu medijiem un/vai mārketingu, reklāmu un informatīvām kampaņām, kā arī konferences, pētījumu un statistiskos indikatorus valodu mācību un lingvistiskās dažādības jomā.

3. Šādi pasākumi var tikt atbalstīti galvenās darbības, kas noteikta 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā, ietvaros:

(a) daudzpusēji projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir jaunu metožu, satura, pakalpojumu un vides izstrāde un izplatīšana;

(b) tīkli, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir zināšanu, pieredzes un labas prakses sniegšana un apmaiņa;

(c) citas darbības, ar mērķi uzlabot mūža izglītības politiku un praksi, kā noteikts 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā, kas var ietvert novērtēšanu, novērošanu, standartizēšanu, kvalitātes uzlabošanas mehānismus un virzienu analīzi, ņemot vērā tehnoloģijas un pedagoģiju.

4. Sekojošas darbības var tikt atbalstītas galvenās darbības, kas noteikta 2. panta 2. punkta d) apakšpunkta ietvaros:

(a) vienpusēji un nacionāli projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā;

(b) daudzpusēji projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā, turklāt kuru mērķis ir:

(i) jaunu produktu un procesu izmantošanas un ieviešanas atbalstīšana;

(ii) sadarbības veicināšana starp projektiem, kas darbojas tajā pašā jomā;

(iii) labas prakses attīstīšana par izplatīšana metodēm;

(c) izziņas materiālu, kas minēti 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā, izveide, kas var ietvert nozīmīgu statistisku datu apkopošanu un pētījumus izplatīšanas jomā, rezultātu izmantošanu un labas prakses apmaiņu.

39. pants

Ieviešanas pasākumi

1. Šķērseniskās programmas īstenošanai vajadzīgie pasākumi Komisijai jāpieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto pārvaldes procedūru, un tie ir saistīti ar šādiem tematiem:

(a) gada darba plāns un izvēles kritēriji un procedūras;

(b) gada budžets un līdzekļu sadale starp dažādām šķērseniskās programmas darbībām;

(c) šķērseniskās programmas īstenošanas vadlīnijas un tās galvenās darbības;

(d) līdzekļu sadale starp dalībvalstīm darbībām, kas jāpārvalda ar "nacionālo aģentūru procedūru", kas noteikta pielikumā;

(e) vienošanās par programmas pārraudzīšanu un novērtēšanu un rezultātu izplatīšanu un nodošanu.

2. Šķērseniskās programmas īstenošanai nepieciešamo pasākumu, kas saistīti ar tematiem, citām kā minēts šī panta 1. punktā, jānosaka saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas noteikta 10. panta 3. punktā.

VI nodaļa

"Jean Monnet" programma

40. pants

Dalība "Jean Monnet" programmā

Integrētās programmas un pielikuma ietvaros "Jean Monnet" programma attiecas uz:

(a) studentiem un pētniekiem Eiropas integrācijas jomā visu formu augstākajā izglītībā (ISCED 5. un 6. līmeni) Kopienas iekšienē un ārpus tās;

(b) augstākās izglītības institūcijām Kopienas iekšienē un ārpus tās;

(c) izglītojošo un administratīvo personālu šajās institūcijās;

(d) izglītībā un apmācībā iesaistīto asociācijām un pārstāvjiem Kopienas iekšienē un ārpus tās;

(e) publiskām un privātām organizācijām, atbildīgām par izglītības un apmācības organizēšanu un sniegšanu lokālā un reģionālā līmenī;

(f) pētījumu centriem un orgāniem, saistītiem ar Eiropas integrācijas jautājumiem Kopienas iekšienē un ārpus tās.

41. pants

Darba uzdevumi

Papildus Integrētās programmas galvenajiem uzdevumiem, kas noteikti 1. un 2. pantā, "Jean Monnet" programmas darba uzdevumi ir sekojoši:

(a) stimulēt izcilību izglītošanā, pētīšanā un pārdomās Eiropas integrācijas pētījumos augstākās izglītības institūcijās Kopienas iekšienē un ārpus tās;

(b) uzlabot akadēmisko speciālistu un Eiropas pilsoņu vidū zināšanas un informētību ar Eiropas integrāciju saistītos jautājumos;

(c) atbalstīt galvenās Eiropas institūcijas, kas nodarbojas ar Eiropas integrācijas jautājumu risināšanu;

(d) atbalstīt augstas kvalitātes aktīvu Eiropas asociāciju esamību izglītības un apmācības laukos.

42. pants

Darbības

1. Sekojošas darbības var tikt atbalstītas 2. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētās galvenās darbības ietvaros:

(a) vienpusēji un nacionāli projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kas var ietvert:

(i) "Jean Monnet" katedras, izcilības centrus un apmācības moduļus;

(ii) profesoru, citu augstākās izglītības pasniedzēju un Eiropas integrācijā specializējušos pētnieku asociācijas;

(iii) jauno pētnieku, kas specializējušies Eiropas integrācijā atbalsts;

(iv) informācijas un pētījumu aktivitātes, kam ar Kopienu ir kopīgi mērķi diskusiju, pārdomu un zināšanu par Eiropas integrācijas procesu veicināšanā.

(b) Daudzpusēji projekti un tīkli, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas var ietvert daudzpusīgu pētījumu grupu Eiropas integrācijas sfērā izveides atbalstīšanai.

2. Galvenās darbības, kas noteikta 2. panta 3. punkta b) apakšpunktā, ietvaros var tik piešķirtas darbības subsīdijas, kas noteiktas 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā, lai segtu ekspluatācijas un administratīvās izmaksas sekojošām institūcijām Eiropas interesēs:

(a) Eiropas Koledža (Brigē un Natolinas universitāšu pilsētiņas);

(b) Eiropas Universitātes institūts, Florence;

(c) Eiropas Sabiedriskās administrācijas institūtam, Māstrihta;

(d) Trīras Eiropas Tiesību akadēmija.

3. Galvenās darbības, kas noteiktas 2. panta 3. punkta c) apakšpunktā, ietvaros var tik piešķirtas darbības subsīdijas, kas noteiktas 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā, lai segtu noteiktās izglītības un apmācības laukā aktīvo Eiropas institūciju ekspluatācijas un administratīvās izmaksas.

4. Stipendijas var piešķirt pēc ikgada principa vai arī pēc atjaunošanas principa, partnerattiecību ar Komisiju vienošanās ietvaros.

43. pants

Budžets

Ne mazāk kā 28% no "Jean Monnet" programmai pieejamā budžeta jāatvēl galvenajai darbībai, kas noteikta 2. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ne mazāk kā 44% galvenajai darbībai, kas noteikta 2. panta 3. punkta b) apakšpunktā un ne mazāk kā 18% galvenajai darbībai, kas noteikta 2. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

44. pants

Ieviešanas pasākumi

1. "Jean Monnet" programmas īstenošanai vajadzīgie pasākumi Komisijai jāpieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā izklāstīto pārvaldes procedūru, un tie ir saistīti ar šādiem tematiem:

(a) gada darba plāns, izvēles kritēriji un procedūras;

(b) gada budžets un līdzekļu sadale starp dažādām "Jean Monnet" programmas darbībām;

(c) "Jean Monnet" programma īstenošanas galvenās vadlīnijas un tās pamatdarbības;

(d) vienošanās par programmas pārraudzīšanu un novērtēšanu un rezultātu izplatīšanu un nodošanu.

2. "Jean Monnet" programmas īstenošanai nepieciešamie pasākumi, kas attiecas uz tematiem, citām kā noteiktas šī panta 1. punktā, ir jānosaka saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas noteikta 10. panta 3. punktā.

III SADAĻA

PĀREJAS UN GALĒJIE NOTEIKUMI

45. pants

Pārejasnoteikumi

Darbības, kas uzsāktas 2006. gada 31. decembrī vai agrāk uz Lēmuma 382/1999/EK[28], Lēmuma 253/2000/EK[29], Lēmuma 2318/2003/EK[30], Lēmuma 791/2004/EK[31] vai Lēmuma [Europass][32] pamata, pārvalda saskaņā ar šo Lēmumu noteikumiem, izņemot, ja šo Lēmumu izveidotās komitejas ir aizvietotas ar šā Lēmuma 10. panta izveidoto komiteju.

46. pants

Stāšanās spēkā

Šīs lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas "Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī".

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā - Padomes vārdā -

Priekšsēdētājs Priekšsēdētājs

PIELIKUMS

ADMINISTRATĪVIE UN FINANŠU NOTEIKUMI

A. Administratīvie noteikumi

Integrētās programmas darbību ieteikuma un izvēles procedūras ir šādas:

1. Nacionālās aģentūras procedūra

1.1 1. procedūra

Sekojošas darbības, kuru ietvaros izvēles lēmumi tiek pieņemti no nacionālo aģentūru puses, ir jāpārvalda ar "nacionālo aģentūru 1. procedūru":

(a) starptautiskā personu mobilitāte mūža izglītībā Eiropā, kas noteikta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

(b) divpusējas un daudzpusējas partnerattiecības, kas noteiktas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

(c) vienpusēji un nacionāli projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā, ja tie tiek finansēti saskaņā ar 38. panta 4. punkta a) apakšpunktu;

Finansiāla atbalsta pieprasījumi šo darbību ietvaros ir jāiesniedz atbilstošajām nacionālajām aģentūrām, ko ir nozīmējušas dalībvalstis saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Nacionālajām aģentūrām ir jāveic izvēle un jāpiešķir finansiālais atbalsts pieteikuma iesniedzējiem, kas izvēlēti atbilstoši galvenajām vadlīnijām, kas jānosaka atbilstoši 9., 21., 26., 31., 36., 39. un 44. pantam. Nacionālajām aģentūrām jāpiešķir subsīdijas saņēmējiem savā attiecīgajā valstī. Katrs partneris divpusējās vai daudzpusējās partnerattiecībās saņem līdzekļus no tā attiecīgās nacionālās aģentūras.

1.2 2. procedūra

Sekojošā darbība, kuras ietvaros lēmumus pieņem Komisija, bet novērtēšanas un līgumslēgšanas procedūras veic attiecīgās nacionālās aģentūras, ir jāpārvalda ar "nacionālo aģentūru 2. procedūru":

- daudzpusēji projekti, kas noteikti 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

Finansiāla atbalsta pieprasījumi, kas iesniegti šīs darbības ietvaros, jāiesniedz nacionālajai aģentūrai, ko noteikusi projekta koordinatora dalībvalsts saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Projekta koordinatora dalībvalsts nacionālā aģentūra veic pieteikumu izvērtēšanu un iesniedz Komisijai to pieteikumu sarakstu, kurus tā iesaka pieņemt. Komisija lemj par iesniegto sarakstu, pēc kura nacionālā aģentūra piešķir atbilstošu finansiālo atbalstu izvēlētajiem pieteikuma iesniedzējiem, kas izvēlēti atbilstoši galvenajām vadlīnijām, kas noteiktas 31. pantā. Pirms saraksta iesniegšanas Komisijai, koordinējošas valsts nacionālajai aģentūrai ir jāsazinās ar nacionālajām aģentūrām citās projekta partneru valstīs. Nacionālajām aģentūrām ir jāizsniedz subsīdijas izvēlētajiem projekta koordinatoriem to atbilstošajās dalībvalstīs, kas tālāk ir atbildīgi par līdzekļu sadali projektos iesaistītajiem partneriem.

2. Komisijas procedūra

Sekojošas darbības, kuru ietvaros projektu pieteikumi tiek iesniegti Komisijai un izvēles lēmumus veic Komisija, ir jāpārvalda ar "Komisijas procedūru":

(a) vienpusēji un nacionāli projekti, kas minēti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā, izņemot tos, kuri tiek finansēti atbilstoši 38. panta 4. punkta a) apakšpunktam;

(b) daudzpusēji projekti un tīkli, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā;

(c) mūža izglītības sfēras politiku un sistēmu novērošana un analīze, uzziņas materiāla veidošana, ieskaitot aptaujas, statistiku, analīzi un indikatorus un darbības, kas atbalsta kvalifikāciju un iepriekšējās izglītības pārredzamību un atpazīstamību, kā noteikts 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā;

(d) darbības subsīdijas, kas noteiktas 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā;

(e) citas iniciatīvas, kas saskan ar Integrētās programmas uzdevumiem (Papildinošie pasākumi'), kā noteikts 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā.

Finansiāla atbalsta pieprasījumi, kas iesniegti šo darbību ietvaros, jāiesniedz Komisijai, kas veic izvēli un piešķir finansiālo atbalstu pieteikuma iesniedzējiem, kas izvēlēti saskaņā ar galvenajām vadlīnijām, kas noteiktas atbilstoši 9., 21., 26., 31., 36., 39. un 44. pantam.

B. Finanšu noteikumi

Komisijai jānodrošina, lai finansiālās un administratīvās prasības, kas noteiktas subsīdiju saņēmējiem Integrētās programmas ietvaros, ir proporcionālas saņemto subsīdiju līmenim. Komisijai īpaši jānodrošina, lai finansiālie noteikumi un izpildes un atskaitīšanās prasības individuālajai mobilitātei un partnerattiecībām paliek lietotājdraudzīgi un pietiekoši vienkārši, lai neliegtu pieeju mazāk izdevīgā stāvoklī esošiem indivīdiem vai organizācijām, kas ar tiem strādā.

1. Darbības, kas tiek pārvaldītas ar nacionālo aģentūru procedūru

1.1 Kopienas līdzekļi, kas domāti finansiāla atbalsta sniegšanai caur nacionālo aģentūru procedūru, saskaņā ar šī pielikuma A iedaļas 1. punktu pārvaldītajām darbībām, ir jāsadala starp dalībvalstīm saskaņā ar Komisijas atbilstoši 10. panta 2. punktam noteiktu formulējumu, kas var ietvert sekojošus elementus:

(a) minimālā katrai valstij piešķiramā summa, kas jānosaka saskaņā ar budžeta pieejamību saistītajai darbībai;

(b) pārējais tiek piešķirts dažādām valstīm pamatojoties uz:

(i) dzīves izmaksu atšķirību starp dažādām dalībvalstīm;

(ii) attālumiem starp dažādu dalībvalstu galvaspilsētām;

(iii) vajadzības vai nepieciešamības līmeni noteiktajai darbībai katrā dalībvalstī;

(iv) katras dalībvalsts:

- skolnieku un skolotāju skaitu skolu izglītībā, skolu partnerattiecību un mobilitātes darbībām, kas noteiktas 19. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā;

- studentu un/vai absolventu skaitu augstākajā izglītībā studentu mobilitātes un intensīvās programmas darbībām "Erasmus" programmā, kā noteikts 24. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un v) daļā;

- pasniedzējiem augstākajā izglītībā pasniedzēju mobilitātes un cita personāla mobilitātes darbībām "Erasmus" programmas ietvaros, kā noteikts 24. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) daļā;

- iedzīvotāju skaits un iedzīvotāju vecumā no 15 līdz 35 gadiem skaita attiecību pret iedzīvotāju skaitu mobilitātes, partnerattiecību un divpusēju un daudzpusēju projektu darbībām "Leonardo da Vinci" programmas ietvaros, kā noteikts 29. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā;

- pieaugušo skaitu mobilitātes un partnerattiecību darbībām "Grundtvig" programmas ietvaros, kā noteikts 34. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā.

1.2 Šādi sadalīti Kopienas līdzekļi jāpārvalda nacionālajām aģentūrām, kā noteikts 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

1.3 Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, ir jāveic nepieciešamie pasākumi, lai atbalstītu sabalansētu piedalīšanos Kopienas, nacionālā un, nepieciešamības gadījumā, reģionālā līmenī, un, kur atbilstoši, skarot vairākas pētījumu sfēras. Šiem pasākumiem piešķiramo līdzekļu apjoms nevar pārsniegt 5% no katras apspriežamās darbības ikgada budžeta.

2. Saņēmēju noteikšana

Šī lēmuma 42. panta 2. punktā uzskaitītās institūcijas ar šo ir noteiktas kā subsīdiju saņēmējas Integrētās programmas ietvaros saskaņā ar Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 168. pantu.

NARIC tīklu, "Eurydice" tīklu, "Euroguidance" tīklu, Profesionālās kvalifikācijas nacionālās uzziņas punktus un "Europass" nacionālos centrus sastādošās nacionālās vienības darbojas kā instrumenti, lai īstenotu programmu nacionālā līmenī saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunkta un Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 38. panta noteikumiem.

3. Saņēmēju veidi

Saskaņā ar Padomes Regulas 1605/2002 114. panta 1. punktu, atbalsts var tikt piešķirts fiziskām personām. Tas var būt stipendijas veidā.

4. Vienotas likmes subsīdijas, vienības izmaksu salīdzināšana un prēmijas

Vienotas likmes subsīdijas un vienības izmaksu salīdzināšana, kā noteikts Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 181. panta 1. punktā, var tikt izmantotas attiecībā uz darbībām, kas noteiktas 5. pantā.

Komisija var piešķirt prēmijas saistībā ar uzsāktajām darbībām Integrētās Programmas ietvaros.

5. Organizācijas, kas darbojas vispārējās Eiropas interesēs

Gadījumos, kad darbības subsīdijas tiek piešķirtas organizācijām, kas darbojas vispārējās Eiropas interesēs, kā noteikts Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 162. pantā, uz tām, saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 1605/2002 113. panta 2. punktu, atjaunošanas neattiecas, atsaucoties uz pakāpeniskās samazināšanas principu.

6. Pieteikumu iesniedzēju profesionālā kompetence un kvalifikācijas

Komisija saskaņā ar Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 176. panta 2. punktu, var nolemt, ka noteiktas saņēmēju kategorijas ir atbilstoši profesionāli kompetentas un kvalificētas, lai realizētu piedāvāto darbību vai darba plānu.

7. Partneru no trešajām valstīm piedalīšanās

Partneri no trešajām valstīm var piedalīties daudzpusējos projektos, tīklos vai partnerattiecībās ar 15. panta 2. punkta nosacījumiem, ar Komisijas vai saistītās nacionālās aģentūras ziņu. Lēmums atbalstīt šādus partnerus ir jābalsta uz iegūstamā labuma Eiropas līmenī pakāpes, kas rastos šo partneru piedalīšanās aplūkojamā projektā, tīklā vai partnerattiecībās rezultātā.

8. Minimāli asignējumi

Saskaņā ar šā lēmuma 15. pantu, minimāli piešķiramie līdzekļu apjomi sektorālajām programmām, saistībā ar finansiālo segumu, kas noteikts attiecīgajā pantā, ir:

"Comenius" 10%

"Erasmus" 40%

"Leonardo da Vinci" 25%

"Grundtvig" 3%

9. Nacionālās aģentūras

Kopienas finansiālais atbalsts tiek piešķirts, lai atbalstītu nacionālo aģentūru, ko ir izveidojušas vai nozīmējušas dalībvalstis saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu, darbības. Šāds atbalsts var tikt sniegts darbības subsīdiju formā un nedrīkst pārsniegt 50% no nacionālās aģentūras apstiprinātās darba programmas kopējām pieļaujamajām izmaksām.

Saskaņā ar Komisijas Regulas Nr. 2342/2002 38. panta 1. punktu nacionālās aģentūras funkcija, trešajās valstīs, kas piedalās Integrētajā Programmā, saskaņā ar šī Lēmuma 7. panta 1. punkta pilnvarām var tikt atbrīvota no valsts sektora vai privāttiesībām ar valsts dienesta uzdevumu, ko pārvalda saistītās valsts likumdošana.

10. Tehniskā palīdzība

Integrētās programmas finansiālais segums var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas pasākumiem, pārraudzību, kontroli, auditu un novērtēšanu, kas tieši nepieciešams programmas realizēšanai vai tās mērķu sasniegšanai. Tas pārsvarā var ietvert pētījumus, sanāksmes, informatīvas aktivitātes, publikācijas, izdevumus informātikas tīklu izveidei informācijas apmaiņai un jebkādiem citiem izdevumiem tehniskai vai administratīvai palīdzībai, pēc kādas Komisijai būtu jāvēršas programmas realizēšanai.

11. Krāpšanas novēršanas noteikumi

Komisijas lēmumiem, kas pieņemti 9., 21., 26., 31., 36., 39. un 44. panta ietvaros, līgumiem un vienošanām, kas izriet no šiem lēmumiem, kā arī vienošanām ar saistītajām trešajām valstīm, ir jābūt pieejamiem pārraudzībai un finanšu kontrolei Komisijai (vai jebkādam citam pilnvarotam pārstāvim), ieskaitot OLAF un Revīzijas palātu, ja vajadzīgs, nekavējoties. Šādas kontroles var veikt arī nacionālajām aģentūrām, kā arī nepieciešamības gadījumā subsīdiju saņēmējiem.

Darbības subsīdiju saņēmēja visiem papildus dokumentiem, ieskaitot revidējamo finanšu pārskatu, saistībā ar izdevumiem subsīdiju gada laikā, jābūt pieejamiem Komisijai piecus gadus pēc pēdējā maksājuma. Subsīdiju saņēmējam jānodrošina, ka pie locekļiem vai partneriem, ja tādi ir, esošie papildus dokumenti ir pieejami Komisijai.

Komisija var veikt auditu par subsīdiju izmantošanu tās darbinieku izpildījumā vai izvēlēties kvalificētu orgānu ārpus tās. Šādus auditus var veikt visā vienošanās spēkā esamības laikā un piecu gadu laikā pēc bilances maksājuma. Ja nepieciešams, audita rezultāti var novest pie Komisijas pieņemtiem atmaksāšanas lēmumiem.

Komisijas personālam un ārpus komisijas pilnvarotam personālam jābūt atbilstošām piekļuves tiesībām, it īpaši saņēmēju birojiem un visai informācijai, ieskaitot informāciju elektroniskā formātā, kas nepieciešama, lai veiktu šādas revīzijas.

Revīzijas palātai un Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ir tādas pašas tiesības, it īpaši piekļuves, kā Komisijai.

Papildus šīs programmas ietvaros Komisija var veikt pārbaudes un inspekcijas uz vietas saskaņā ar Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96.

Šī lēmuma ietvaros finansēto Kopienas darbību sakarā Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā noteiktā neregularitāte tiek saprasta kā jebkāda Kopienas likuma pārkāpšana vai jebkāda līgumsaistību, kas radušās likumdevējas institūcijas darbības rezultātā, kas nosaka vai kam jānosaka Kopienu pamatbudžets, vai jāpārvalda šie budžeti, neievērošana, neattaisnojamu izmaksu gadījumā.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

+++++ TABLE +++++

1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)

15 02 02 02 (Integrated Programme); 15 01 04 02 (Integrated Programme administrative expenditure); 15 01 04 30 (Executive Agency Education and Culture)

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action : 13,620 million for commitment

2.2. Period of application:

2007-2013

2.3. Overall multiannual estimate of expenditure:

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)

Cash prices million (to 3rd decimal place)

+++++ TABLE +++++

* 2013 et seq for payments

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)

Cash prices million (to 3rd decimal place)

+++++ TABLE +++++

* 2013 et seq for payments

Cash prices million (to 3rd decimal place)

+++++ TABLE +++++

* 2013 et seq for payments

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure(see points 7.2 and 7.3)

2004 prices million (to 3rd decimal place)

+++++ TABLE +++++

Mixed cash and 2004 prices million (to 3rd decimal place)

+++++ TABLE +++++

* 2013 et seq for payments

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

[X] Proposal is compatible with the Commission's February 2004 Communication on the financial perspective 2007-2013 (COM(2004)101).

Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.

2.5. Financial impact on revenue:

[X] Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)

OR

Proposal has financial impact - the effect on revenue is as follows:

3. BUDGET CHARACTERISTICS

+++++ TABLE +++++

4. LEGAL BASIS

Treaty establishing the European Community, Articles 149(4) and 150(4).

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention

5.1.1. Objectives pursued

The needs addressed by this programme derive from the challenges facing education and training systems in all Member States to respond to new economic, social and demographic demands, notably:

- In economic terms, the main need is to contribute to achievement of the goal set at the Lisbon European Council in 2000 for the European Union to become the most become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, in response to globalisation and the challenges of a new knowledge-driven economy. In order to achieve this goal, high-quality education and training systems are essential, as the Barcelona Council recognised in 2002, setting the objective that European education and training systems should become a world quality reference by 2010.

- In social terms, as a result of globalisation and new communication technologies on the one hand, and the impact of the European single market on the other, society continues to become more culturally diverse and more interlinked with other societies in Europe and around the world. Education and training are prerequisites to promote greater social cohesion and active citizenship and to fight against exclusion. Equal opportunities must be offered to all citizens in Europe, irrespective of any kind of differences between them. Every effort must be made to provide those who have left education without basic qualifications with alternative second chance opportunities of access to education and trai