Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS

ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai



Ungārijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1)Saskaņā ar 121. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību dalībvalstis veicina stabilu valsts finanšu sistēmu, vidējā termiņā koordinējot ekonomikas politiku un daudzpusēju uzraudzību, lai izvairītos no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

(2)Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai.

(3)Padome 2016. gada 12. jūlijā ieteica Ungārijai 2017. gadā panākt fiskālo korekciju 0,6 % apmērā no IKP, ja vien vidējā termiņa mērķis netiek sasniegts ar mazāku piepūli.

(4)Pamatojoties uz Komisijas 2018. gada pavasara prognozi un 2017. gada izpildes datiem, ko apstiprinājis Eurostat, valdības izdevumu pieaugums, neieskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un vienreizējos ieguldījumus, ievērojami pārsniedza 2017. gadā piemērojamo izdevumu etalonrādītāju, kas liecina par būtisku novirzi no nepieciešamās strukturālās korekcijas (par 2,4 % no IKP). 2017. gadā strukturālā bilance no pozīcijas, kas bija -1,8 % no potenciālā IKP 2016. gadā, pasliktinājās līdz -3,1 % no IKP, arī liecinot par ievērojamu novirzi (1,4 % apmērā no IKP). Vispārējais novērtējums liecināja, ka izdevumu etalonrādītāju negatīvi ietekmēja trīs elementi, tostarp pārāk zems vidējā termiņa potenciālās izaugsmes temps un IKP deflators, kas bija izdevumu etalonrādītāja pamatā, kā arī pastāvīgu ieņēmumu ietekme. Pēc minēto faktoru korekcijas izdevumu etalonrādītājs, šķiet, pienācīgi atspoguļo fiskālos centienus un norāda uz būtisku novirzi. Šo secinājumu apstiprina novērtējums par strukturālās bilances pīlāru, kurš pēc tā, kad ņemta vērā ietekme, ko rada procentu izdevumu samazināšanās, ieguldījumu svārstīgums un neplānoti papildu ieņēmumi, joprojām norāda uz būtisku novirzi. Tāpēc vispārējais novērtējums liek izdarīt secinājumu, ka novērotā novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa 2017. gadā ir ievērojama.

(5)Pēc vispārējā novērtējuma Komisija 2018. gada [23. maijā] secināja, ka Ungārijā pastāv būtiska novērotā novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa, un izdeva Ungārijai brīdinājumu saskaņā ar LESD 121. panta 4. punktu un Regulas (EK) Nr. 1466/97 10. panta 2. punkta pirmo daļu.

(6)Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 10. panta 2. punkta otro daļu viena mēneša laikā pēc brīdinājuma pieņemšanas Padomei būtu jāadresē attiecīgajai dalībvalstij ieteikums veikt nepieciešamos politikas pasākumus. Regulā paredzēts, ka ieteikumā nosaka termiņu, kurš nepārsniedz piecus mēnešus un kurā dalībvalstij jānovērš minētā novirze. Pamatojoties uz to, 2018. gada 15. oktobris šķiet piemērots termiņš, līdz kuram Ungārijai jānovērš novirze. Minētā termiņa laikā Ungārijai, reaģējot uz šo ieteikumu, būtu jāziņo par veiktajiem pasākumiem.

(7)Tiek lēsts, ka Ungārijas strukturālā bilance 2017. gadā par 1,6 % no IKP novirzījās no tās vidējā termiņa strukturālā deficīta budžeta mērķa -1.5% no IKP. Balstoties uz Komisijas 2018. gada pavasara prognozēm par starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, Ungārijā 2018. gadā valda ekonomiskais uzplaukums. Ungārijas vispārējās valdības parāda attiecība pārsniedz robežvērtību 60 % no IKP. Minimālie nepieciešamie strukturālie pasākumi, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1466/97 un prasību matricā, kas ņem vērā dominējošos ekonomikas apstākļus un iespējamos ilgtspējas apsvērumus, veido vismaz 1 % no IKP 2018. gadā. Komisijas 2018. gada pavasara prognozē paredzēts, ka strukturālā bilance 2018. gadā pasliktināsies vēl par 0,5 % no IKP. Tāpēc minimāls strukturālais uzlabojums par 1 % no IKP 2018. gadā rada nepieciešamību pieņemt pasākumus, kuru kopējais ienesīgums būtu 1,5 % no IKP salīdzinājumā ar pašreizējo bāzes scenāriju, kas minēts Komisijas 2018. gada pavasara prognozē. Ņemot vērā vajadzīgo strukturālās konsolidācijas pasākumu ievērojamo apjomu, kas izriet no korekciju minimuma prasības, ir lietderīgi neprasīt papildu vajadzīgās korekcijas virs minimālās prasības par 1 % no IKP.

(8)Prasītais strukturālās bilances uzlabojums 2018. gadā par 1 % no IKP atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālajam izaugsmes tempam, kas 2018. gadā nepārsniedz 2,8 %.

(9)Ir lietderīgi šo ieteikumu darīt publiski pieejamu.