LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 11.6.2015. 
COM(2015) 290 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
par makrofinansi ālās palīdzības sniegšanu treš ām valstīm 2014. gad ā 
{SWD(2015) 115 final}  
 
2 
 SATURA R ĀDĪTĀJS 
  
1.
 IEVADS...................................................................................................................... 3  
2. PRIEKŠV ĒSTURE................................................................................................... 3  
2.1. Pēdējo gadu notikumi ...................................................................................................... 3 
2.2. MFP pamatregula ............................................................................................................ 4 
3. MAKROFINANSI ĀLĀS PALĪDZĪBAS DARB ĪBAS 2014. GAD Ā.................... 6  
3.1. Pārskats ............................................................................................................................ 6 
3.2. Atsevišķas darbības saņēmējvalstīs 2014. gad ā.............................................................. 7 
3.2.1.  Gruzija ..................................................................................................................... 7 
3.2.3.  Kirgizstānas Republika ............................................................................................ 8 
3.2.4.  Tunisija .................................................................................................................... 9 
3.2.5.  Ukraina .................................................................................................................... 9 
4. MFP LĪDZEKĻU ATBILST ĪGAS IZMANTOŠANAS NODROŠIN ĀŠANA: 
DARBĪBAS NOV ĒRTĒJUMI UN EX POST  NOVĒRTĒJUMI ............................... 11  
4.1. Darbības novērtējumi .................................................................................................... 11 
4.2. Ex post nov ērtējumi ....................................................................................................... 11 
5. LŪGUMI PĒC PALĪDZĪBAS UN TURPM ĀKI KOMISIJAS 
PRIEKŠLIKUMI — BUDŽETA SITU ĀCIJA............................................................ 11  
 
 
3 
 KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
par makrofinansi ālās palīdzības sniegšanu treš ām valstīm 2014. gad ā 
 
1. I EVADS  
Makrofinansi ālā palīdzība (MFP) ir ES finanšu instruments, kas paredz ēts, lai risin ātu 
ārkārtas ārējā finansējuma vajadz ības valstīs, kas ģeogrāfiski, ekonomiski un politiski ir 
tuvu ES. MFP m ērķis ir stiprin āt makroekonomisko un finanšu stabilit āti kandidātvalstīs, 
potenciālajās kandid ātvalstīs un Eiropas kaimi ņreģiona valst īs, vienlaikus veicinot 
atbilstīgu struktur ālo reformu īstenošanu. Šis instruments papildina valsts ekonomikas 
korekciju un reformu programmu, par kuru pan ākta vienošan ās ar Starptautisko Val ūtas 
fondu (SVF), un š ādas programmas esam ība ir MFP īstenošanas nosac ījums. MFP ir 
maksājumu bilances atbalsta instrument s. MFP tiek sniegta aizdevumu veid ā, Komisijai 
aizņemoties vajadz īgos līdzekļus kapitāla tirgos un aizdodot tos t ālāk saņēmējvalstij, vai 
īpašos gad ījumos kā dotācijas, kas tiek finans ētas no ES budžeta.  
2014. gad ā raksturīgi bija tas, ka tika ats āktas vairākas iepriekš atliktas MFP darb ības 
(attiecībā uz Gruziju, Jord āniju, Kirgizst ānas Republiku un Tunisiju) un Ukrain ā strauji 
pasliktinājās politisk ā un ekonomisk ā situācija, kā rezultātā tika veiktas vair ākas liela 
apjoma MFP darb ības.  
Šis gada zi ņojums ir sagatavots atbilst īgi Komisijas pien ākumiem attiec ībā uz 
informācijas sniegšanu, kas paredz ēti gan daž ādos Padomes, gan Eiropas Parlamenta un 
Padomes kop īgos lēmumos par MFP darb ībām. Tam pievienots Komisijas dienestu darba 
dokuments, kur ā sniegta s īkāka inform ācija un anal īze par makroekonomikas vidi un 
atsevišķu MFP darb ību īstenošanu. 
 
2. P RIEKŠV ĒSTURE  
2.1. Pēdējo gadu notikumi 
Globālā ekonomikas un finanšu kr īze 2008.–2009. gad ā būtiski ietekm ēja Eiropas 
Savienības kaimi ņreģiona attīstības valstis, t ādējādi strauji pieauga piepras ījums pēc ES 
finanšu atbalsta, tostarp MFP veid ā. ES Ministru padome 2009. gada beig ās pieņēma 
četras MFP programmas, lai sniegtu atbalstu Arm ēnijai, Bosnijai un Hercegovinai, 
Gruzijai un Serbijai. Ar ī 2009. gad ā uz vienu gadu pagarin āja iepriekš apstiprin āto MFP 
darbību Kosovai1. 2010. gad ā abi ES likumdev ēji (šajā gadījumā pēc Lisabonas l īguma 
stāšanās spēkā — Padome un Parlaments) pie ņēma lēmumu par v ēl divām 
programm ām — Ukrainai un Moldovai. MFP darb ības Gruzijai un Kosovai tika 
                                                            
1 Šis lēmums neskar nost ājas par statusu un atbilst ANO Droš ības padomes Rezol ūcijai 1244 un 
Starptautisk ās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkar ības deklar āciju. 
 
4 
 pabeigtas 2010. gad ā. Komisija 2011., 2012. un 2013. gad ā pabeidza īstenot MFP 
programmas Arm ēnijai, Bosnijai un Hercegovi nai, Moldovai un Serbijai. 
Vispārējai ekonomikas situ ācijai ievērojami uzlabojoties 2010. gad ā un 2011. gada 
sākumā, spiediens uz maks ājumu bilances st āvokli MFP atbilst īgajās valstīs nedaudz 
mazinājās. Tāpēc samazin ājās ierosināto vai apstiprin āto jauno MFP darb ību skaits — 
Komisija ierosin āja tikai divas darb ības (Gruzijai un Kirgizst ānas Republikai; abas 
2011. gad ā). Krasais pie ņemto jauno MFP darb ību skaita samazin ājums bija saist īts arī ar 
likumdošanas procesa kav ēšanos, ko rad īja domstarp ības starp abiem likumdev ējiem par 
to, kā MFP lēmumiem piem ērot jauno Komiteju proced ūras regulu. Šo probl ēmu 
atrisināja tikai 2013. gad ā2. 
Sākot ar 2011. gada otro pusgadu, iev ērojami pasliktin ājās finansēšanas nosac ījumi 
globālajos kapit āla tirgos, kas da ļēji liecināja par euro zonas valsts par āda krīzes radīto 
ietekmi. Turkl āt t. s. arābu pavasaris un t ā izraisītās politiskās un ekonomisk ās pārmaiņas 
Vidusjūras reģiona arābu partnervalst īs palielin āja spiedienu uz šo valstu budžetu un 
ārējām finanšu poz īcijām. Šīs norises izrais īja piepras ījuma pieaugumu p ēc MFP 2012. 
un 2013. gad ā, un Ēģipte, Jord ānija un Tunisija iesnie dza atbalsta piepras ījumus. Abi 
likumdev ēji 2013. gada decembr ī un 2014. gada maij ā pieņēma lēmumu sniegt MFP 
Jordānijai un Tunisijai, savuk ārt Komisijas priekšlikums l ēmumam par MFP sniegšanu 
Ēģiptei tika aptur ēts, kamēr starp Ēģipti un SVF nav pan ākta vienošan ās par SVF 
izmaksu programmu, k ā arī ņemot vērā politiskās situācijas attīstību šajā valstī. 
Konflikta d ēļ Ukrainas austrumos un b ūtiski pasliktinoties valsts ekonomiskajai un 
finanšu situ ācijai MFP (tikai aizdevumu veid ā) 2014. gad ā sasniedza nebijušu l īmeni. 
Izmaksas saska ņā ar diviem 2002. un 2010. gad ā pieņemtajiem l ēmumiem tika s āktas pēc 
tam, kad Ukrainas parlaments ratific ēja attiecīgos MFP dokumentus. Turkl āt Padome 
saskaņā ar steidzam ības proced ūru 2014. gada apr īlī apstiprin āja jaunu MFP darb ību 
Ukrainai (LESD 213. pants), un t ā pilnībā tika izmaks āta 2014. gad ā. 
 
2.2. MFP pamatregula 
Jau 2003. gad ā Eiropas Parlaments konstat ēja, ka viens no galvenajiem MFP instrumenta 
trūkumiem ir garais l ēmumu pie ņemšanas process. Saska ņā ar attiecīgajā periodā spēkā 
esošo sist ēmu Padome, apspriežoties ar Parlamentu, pie ņēma lēmumus par atseviš ķām 
MFP darb ībām katrā konkrētajā gadījumā. Kopš Lisabonas l īguma stāšanās spēkā 
2009. gada 1. decembr ī leģislatīvus lēmumus par atseviš ķām MFP darb ībām Parlaments 
un Padome pie ņem saskaņā ar parasto likumdošanas proced ūru (koplēmuma proced ūru), 
un rezultātā lēmumu pie ņemšanas process ir v ēl ilgāks. Tomēr finanšu un valstu par ādu 
krīzes laik ā ir pastiprin ājusies nepieciešam ība izveidot t ādu instrumentu 
makroekonomikas un finanšu ārkārtas situāciju efekt īvai pārvaldīšanai, kuru var izmantot 
ātri un iedarb īgi.  
Reaģējot uz vajadz ību paātrināt lēmumu pie ņemšanas procesu un optimiz ēt MFP 
instrumentu, Komisija 2011. gada 4. j ūlijā iesniedza priekšlikumu pamatregulai, ar ko 
                                                            
2 Sīkāku inform āciju sk. Komisijas zi ņojumos Eiropas Parlamentam un Padomei par makrofinansi ālās 
palīdzības sniegšanu treš ām valstīm 2012. gad ā (COM(2013) 426) un 2013. gad ā (COM(2014) 372). 
 
5 
 nosaka visp ārīgus noteikumus par makrofinansi ālās palīdzības sniegšanu treš ām valstīm3. 
Priekšlikuma galvenie m ērķi bija šādi: i) veicin āt MFP efektivit āti, izmantojot ātrāku un 
efektīvāku lēmumu pie ņemšanas procesu; ii) sal āgot lēmumu pie ņemšanas procesu ar 
lēmumu pie ņemšanas procesu par citiem finans ēšanas instrumentiem, galvenok ārt 
saistībā ar ārējām attiecībām; un iii) formaliz ēt, paskaidrot un vienk āršot MFP 
piemērojamos noteikumus.  
Priekšlikums tika plaši apspriests ar Parlamentu un Padomi. Komisija uzskat īja, ka tās 
priekšlikuma b ūtība ir main īta garā likumdošanas procesa laik ā un, ja MFP pamatregula 
tiktu pieņemta, tā varētu radīt iestāžu līdzsvara nopietnu p ārkāpumu, jo īpaši ietekm ēt 
Komisijas iniciat īvas tiesības likumdošanas jom ā4. Tādēļ Komisija 2013. gada 8. maij ā 
nolēma atsaukt savu priekšlikumu.  
Pēc tam, kad Komisija atsauca savu priekšlikumu, 2013. gada 18. j ūlijā Padome saska ņā 
ar LESD 263. pantu c ēla prasību Tiesā pret Komisiju par atcelšanu5. Tiesa ar 2015. gada 
14. aprīļa spriedumu noraid īja Padomes r īcību un sprieda, ka priekšlikuma atsaukšana, ko 
veica Komisija, bija pamatota. Tiesa ar ī apstiprin āja, ka Komisija r īkojās atbilstīgi, 
atsaucot savu priekšlikumu, ņemot vērā to, ka abu likumdev ēju ierosin āto grozījumu 
rezultātā būtu mainīta priekšlikuma b ūtība, liedzot ar šo priekšlikumu sasniegt t ā 
galvenos m ērķus. Tādējādi Eiropas Parlamentam un Padomei par katru MFP darb ību 
joprojām ir jāpieņem leģislatīvi lēmumi saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru6. 
Nesenā pieredze un jo īpaši nepieciešam ība ātri uzsākt jaunas MFP darb ības Ukrain ā 
2014. un 2015. gad ā atkārtoti liecina  par vajadz ību nodrošin āt, lai MFP k ā ārkārtas 
instruments b ūtu ātri pieejams, rea ģējot uz krīzes situācijām. Tāpēc Komisija turpin ās 
pētīt, kā uzlabot lēmumu pie ņemšanas procesa efektivit āti un iedarb īgumu. 
 
                                                            
3 COM(2011) 396, gal īgā redakcija, 4.7.2011. 
4 Sīkāku inform āciju sk. Komisijas zi ņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par makrofinansi ālās 
palīdzības sniegšanu treš ām valstīm 2013. gad ā (COM(2014) 372). 
5 Lieta C–409/13. 
6 Saistībā ar Lēmuma Nr. 778/2013/ES pie ņemšanu, ar ko pieš ķir turpmāku makrofinansi ālo palīdzību 
Gruzijai, Eiropas Parlaments un Padome pie ņēma kopīgu deklar āciju, kas atspogu ļo kompromisus, kuri 
tika rasti abu likumdev ēju sarunu laik ā par pamatregulu un saska ņošanas proced ūru, kas vajadz īga, lai 
pieņemtu lēmumu par Gruziju (OV L 218, 14.8.2013., 18. lpp.). Deklar ācija ir politiska vienošan ās, kurai 
nav juridiski saistošas ietekmes.  
 
6 
 3. M AKROFINANSI ĀLĀS PALĪDZĪBAS DARB ĪBAS 2014. GADĀ 
3.1. Pārskats 
2014. gad ā saistībā ar šādiem MFP l ēmumiem tika pan ākts progress: 
− Abi likumdev ēji 2013. gada august ā pieņēma Komisijas 2011. gada priekšlikumu 
sniegt Gruzijai MFP EUR 23 milj. aizdevumu veid ā un EUR 23 milj. dot āciju 
veidā. MFP dokumenti tika parakst īti 2014. gad ā. Pirmās daļas dotācijas elements 
(EUR 13 milj.) tika izmaks āts 2015. gada janv ārī, bet aizdevumu da ļa 
(EUR 10 milj.) — apr īlī. Otrās daļas izmaksa (EUR 23 milj. apm ērā) ir plānota 
2015. gada vasar ā, ja SVF programma tiks īstenota un Gruzija īstenos saprašan ās 
memorand ā noteiktos politikas pas ākumus. 
− Komisija 2013. gada apr īlī ierosināja jaunu l ēmumu par EUR 180 milj. sniegšanu 
aizdevumu veid ā Jordānijai; lēmums tika pie ņemts 2013. gada decembr ī. 
Jordānijas iestādes un ES 2014. gada mart ā parakstīja saprašan ās memorandu un 
aizdevuma l īgumu. Pirm ā daļa (EUR 100 milj.) tika izmaks āta 2015. gada 
februārī. Sagaidāms, ka otr ā daļa arī tiks izmaks āta 2015. gad ā. 
− Komisijas 2011. gada priekšlikums par ārkārtas MFP sniegšanu Kirgizst ānas 
Republikai — EUR 15 milj. aizdevumu veid ā un EUR 15 milj. dot āciju veidā — 
tika pieņemts 2013. gada oktobr ī. MFP dokumenti tika parakst īti 2014. gad ā, un 
Kirgizstānas Republikas parlaments tos ratific ēja 2015. febru ārī. Gan pirm ās, gan 
otrās daļas izmaksa ir pl ānota 2015. gad ā.  
− Komisija 2013. gada decembr ī iesniedza jaunu priekšlikumu sniegt MFP 
Tunisijai l īdz EUR 250 milj. aizdevumu veid ā. Lēmumu abi likumdev ēji pieņēma 
2014. gada maij ā, un parakst īto saprašan ās memorandu un aizdevuma l īgumu 
Tunisijas parlaments ratific ēja 2015. gada mart ā. Likumdošanas proced ūras laikā 
palīdzības summa tika palielin āta līdz EUR 300 milj. Pal īdzību paredz ēts īstenot 
2015. un 2016. gad ā, un sagaid āms, ka pirm ā daļa (EUR 100 milj.) tiks izmaks āta 
maijā. 
Ukrainai 2014. gad ā saskaņā ar divām MFP programm ām tika izmaks āti kopum ā 
EUR 1,36 mljrd. aizdevumu veid ā. Pirmā programma (MFP I), kas bija balst īta uz 2002. 
un 2010. gad ā pieņemtajiem l ēmumiem, sniedza MFP par kopsummu EUR 610 milj. 
Pirmā daļa EUR 100 milj. apm ērā tika izmaks āta 2014. gada maij ā, drīz pēc tam, kad 
SVF apstiprin āja Ukrainai jaunu divu gadu rezerves vienošanos. Otr ā daļa 
EUR 260 milj. apm ērā tika izmaks āta 2014. gada novembr ī, savukārt trešā daļa 
(EUR 250 milj.) — 2015. gada apr īlī. Padome 2014. gada apr īlī saskaņā ar steidzam ības 
procedūru (LESD 213. pants) Ukrainai apstiprin āja otro MFP programmu (MFP II), 
kuras vērtība bija EUR 1 mljrd. aizdevumu veid ā. Visa summa tika izmaks āta divās 
daļās — katra EUR 500 milj. apm ērā — 2014. gada j ūnijā un decembr ī. Komisija 
2015. gada 8. janv ārī ierosināja trešo MFP programmu — l īdz EUR 1,8 mljrd. 
aizdevumu veid ā —, kuru Parlaments un Padome apstiprin āja 2015. gada 15. apr īlī. 
Visas trīs MFP darb ības Ukrain ā kopā veido EUR 3,41 mljrd., un t ā ir lielākā ES finanšu 
palīdzība, kas sniegta trešai valstij tik īsā laikā. 
 
 
7 
 3.2. Atseviš ķas darbības saņēmējvalstīs 2014. gad ā 
3.2.1. Gruzija 2013. gad ā tika pieņemts lēmums par MFP programmu Gruzijai, un t ās kopējā summa 
bija EUR 46 milj., kas l īdzīgās daļās jāsniedz aizdevumu un dot āciju veid ā, tiks 
izmaksāta divās daļās. Pēc tam, kad Gruzija 2014. gada j ūlijā noslēdza jaunu izmaksu 
programmu ar SVF, tika at jaunotas sarunas par MFP (t ās bija atliktas kopš 2011. gada, jo 
Gruzija nebija izmantojusi esošo SVF programmu). MFP dokumenti tika parakst īti, un 
Gruzijas parlaments 2014. gada decembr ī pēc nepieciešam ības tos ratific ēja. Pirmās daļas 
dotāciju elements (EUR 13 milj.) tika izmaks āts 2015. gada janv ārī un aizdevumu 
elements (EUR 10 milj.) — 2015. gada apr īlī. Otrās MFP da ļas izmaksa (pavisam kop ā 
EUR 23 milj.) ir pl ānota 2015. gada otraj ā
 pusgadā, un tā ir atkarīga no tā, vai Gruzija 
ievēros SVF programmu un īstenos pas ākumus, par kuriem pan ākta vienošan ās 
saprašanās memorand ā. 
Kaut gan Gruzijas IKP izaugsme palielin ājās no 3,2 % 2013. gad ā līdz 4,7 % 2014. gad ā, 
jo patēriņš bija augsts un priv ātie ieguld ījumi atsāka pieaugt, makroekonomisk ā situācija 
saglabājas nestabila. L īdz ar izaugsmi infl ācija palielin ājās līdz 3,1 % 2014. gad ā, 
neraugoties uz kr ītošo degvielas cenu mazinošo ietekmi. Ņemot vērā negatīvo valūtas 
kursa dinamiku kopš 2014. gada novembra Krievij ā un citās Neatkar īgo valstu savien ības 
(NVS) valst īs, lari vērtība attiecībā pret dolāru strauji samazin ājās, palielinot infl ācijas 
gaidas. Rea ģējot uz to, centr ālā banka 2015. gada febru ārī palielināja savu galveno 
politikas likmi l īdz 4,5 %. T ā kā valdība kopš 2013. gada ir īstenojusi soci āli 
iekļaujošāku ekonomisko modeli, tostarp pie ņemot visp ārēju veselības aprūpes sistēmu, 
spiediens uz budžetu palielin ājās un fiskālais deficīts sasniedza 2,9 % no IKP 2014. gad ā 
(pieaugums sal īdzinājumā ar 2013. gada l īmeni (2,6 %)). Ārējais spiediens atkal 
pastiprinājās 2014. gad ā. Tekošā konta defic īts sasniedza 9,6 % no IKP (palielin ājums 
salīdzinājumā ar 2013. gada l īmeni (5,9 %)), jo imports pieauga, palielinoties 
ekonomikas izaugsmei, bet importu un p ārvedumus ietekm ēja nelabv ēlīgā ārējā vide. 
Saistībā ar struktur ālajām reform ām panāktais progress 2014. gad ā bija apmierinošs — 
vispārējās veselības aprūpes aptvērums turpin āja paplašin āties, un konkurence, fisk ālā 
pārredzamība un banku uzraudz ība būtiski uzlaboj ās. SVF valde 2014. gada decembr ī 
pabeidza pirmo programmas p ārskatīšanu attiec ībā uz 2014. gada j ūlijā noslēgto rezerves 
vienošanos triju gadu periodam USD 154 milj. apm ērā. 
3.2.2. Jord ānija 
Pēc Jordānijas 2012. gada decembra ofici ālā lūguma sniegt MFP Komisija 2013. gada 
29. aprīlī pieņēma priekšlikumu l ēmumam par MFP sniegšanu Jord ānijai — l īdz 
EUR 180 milj. vid ēja termiņa aizdevuma veid ā. Eiropas Parlaments un Padome l ēmumu 
apstiprināja 2013. gada 11. decembr ī. Sarunas par saprašan ās memorandu, kur ā paredzēti 
Jordānijas iestādēm veicamie ekonomisk ās politikas pas ākumi un aizdevuma nol īgums, 
tika pabeigtas 2014. gada s ākumā. Abi dokumenti tika parakst īti 2014. gada mart ā. 
Jordānijas MFP darb ība ir paredz ēta, lai papildin ātu SVF nodrošin ātos līdzekļus saskaņā 
ar esošo rezerves vienošanos. Pirm ā daļa (EUR 100 milj.) tika izmaks āta 2015. gada 
februārī, savukārt sagaidāms, ka otro da ļu izmaksās 2015. gada ruden ī. 
Neraugoties uz to, ka Jord āniju ietekm ēja reģiona pieaugoš ā nestabilit āte (tostarp S īrijas 
konflikta turpin āšanās un teroristu darb ība Sīnāja pussalā, kas turpin āja ietekm ēt gāzes 
 
8 
 piegādi no Ēģiptes), tās ekonomika 2014. gad ā pieauga. Re ālā IKP izaugsme sasniedza 
3,1 % (2013. gad ā — 2,8  %), un to veicin āja ieguves r ūpniecības, būvniecības, komun ālo 
pakalpojumu un t ūrisma nozares atvese ļošanās, kā arī ārvalstu dot āciju nozīmīga ieplūde. 
Inflācija saglab ājās zemā līmenī, ļaujot 2014. gad ā nodrošin āt pielāgoties sp ējīgāku 
monetārās politikas nost āju. Fiskālais defic īts (ņemot vērā ārvalstu dot ācijas un 
pārvedumus, ko sa ņēmis valsts elektroener ģijas uzņēmums NEPCO ) nedaudz 
samazinājās — no 11,5 % no IKP 2013. gad ā līdz 10 % 2014. gad ā —, un to sekm ēja 
lielāki nodok ļu ieņēmumi un b ūtiska ārvalstu dot āciju ieplūde. Maks ājumu bilance 
uzlabojās, ieplūstot būtiskām oficiālām dotācijām un kapit ālam, galvenok ārt no Persijas 
līča sadarbības padomes (GCC)  valstīm. Tiek l ēsts, ka kop ējās ārvalstu dot ācijas ir 
pieaugušas, sasniedzot 7 % no IKP 2014. gad ā (palielin ājums salīdzinājumā ar 2,7  % 
2013. gad ā). Progress saist ībā ar struktur ālajām reform ām ir bijis neviennoz īmīgs, jo 
īpaši tāpēc, ka likuma par ien ākuma nodokli jaun ā redakcija tika b ūtiski kavēta. SVF 
programmas piekt ā pārskatīšana tika veiksm īgi pabeigta 2014. gada novembr ī. Tas ļāva 
veikt USD 129 milj. izmaksu, k ā rezultātā kopējā izmaksa kopš programmas s ākuma 
sasniedza aptuveni USD 1,4 mljrd. (kop ējā summa USD 2 mljrd.). 
3.2.3. Kirgizst ānas Republika 
Pēc tam, kad etnisk ās un politisk ās vardarb ības rezult ātā krasi samazin ājās ekonomisk ā 
aktivitāte un rad ās būtisks ārējā finansējuma defic īts, starptautisk ā līdzekļu devēju 
konferenc ē Biškekā 2010. gada j ūlijā ES apņēmās atbalstīt Kirgizst ānas Republikas 
atveseļošanos. T āpēc Komisija 2011. gada decembr ī pieņēma priekšlikumu l ēmumam par 
MFP sniegšanu l īdz EUR 30 milj. (EUR 15 milj. aizdevumu veid ā un EUR 15 milj. 
dotāciju veidā). Šī MFP darb ība bija ārkārtas, jo Kirgizst ānas Republika atrodas ārpus 
MFP instrumenta parast ā ģeogrāfiskā tvēruma, bet t ā tika pamatota ar valst ī vērojamo 
spēcīgo vēlmi īstenot uz demokr ātiju vērstas politikas un ekonomi kas reformas un ar to, 
ka Kirgizst ānas Republika ir da ļa no reģiona, kas ir ekonomiski un politiski īpaši 
nozīmīgs ES. Lēmums par MFP tika pie ņemts 2013. gada oktobr ī. MFP dokumenti tika 
parakstīti 2014. gada beig ās, un Kirgizst ānas Republikas parlaments to ratific ēja 
2015. gada febru ārī. Pirmās un otrās daļas izmaksas pl ānots veikt 2015. gad ā. 
Pēc izaugsmes 2013. gad ā, kad IKP palielin ājās par 10,5%, jo ats ākās pieaugums zelta 
ražošanā, 2014. gad ā Kirgīzijas ekonomikas izaugsme iev ērojami samazin ājās un IKP 
pieaugums tiek l ēsts 3,6 % apm ērā. To noteica maz āks ārējās tirdzniec ības apjoms, 
pārvedumu samazin āšanās (saistībā ar lejupsl īdi Krievij ā un ekonomisko lejupsl īdi citās 
galvenajās tirdzniec ības partnervalst īs, jo īpaši NVS valst īs) un zelta ražošanas 
samazinājums. Viet ējās valūtas vērtība kritās par 16,3 % pret ASV dol āru 2014. gad ā, un 
gada infl ācija 2015. gada febru ārī sasniedza 10,9 %. T ā kā centrālā banka veica 
intervences ārvalstu val ūtas tirgū, lai nov ērstu spiedienu saist ībā ar valūtas vērtības 
samazināšanu, tās rezerves samazin ājās par 17,1 % laikposm ā 2014. gada j ūlijs–
2015. gada janv āris. Fiskālā deficīta apmērs tiek lēsts 3,7 % apm ērā no IKP 2014. gad ā, 
un valsts par āds — 54,1 % apm ērā no IKP. Tekoš ā konta defic īts 2014. gad ā saglabājās 
liels, 13,7 % no IKP. T āpēc maksājumu bilance saglab ājas nestabila. Šaj ā kontekst ā 
Kirgizstānas Republikas iest ādes vērsās pie SVF ar l ūgumu par n ākamo vienošanos. 
Sarunas tika veiksm īgi pabeigtas 2015. gada s ākumā, un 2015. gada apr īlī SVF valde 
apstiprināja jaunu triju gadu programmu saska ņā ar paplašin āto kredītmehānismu. Lai 
gan tiek īstenota valsts ilgtsp ējīgas attīstības stratēģija 2013.–2017. gadam, progress 
 
9 
 finanšu sektor ā atpaliek. Banku darb ības kodekss, kas stiprin ātu banku regul ējumu un 
centrālās bankas pilnvaras un neatkar ību, joproj ām gaida parlamenta apstiprin ājumu. 
3.2.4.  Tunisija 
2013. gada j ūnijā SVF valde apstiprin āja jaunu 24 m ēnešu rezerves vienošanos ar 
Tunisiju par USD 1,75 mljrd. Šaj ā kontekstā Tunisijas vald ība 2013. gada august ā lūdza 
ES sniegt MFP EUR 500 milj. apm ērā. Reaģējot uz to, Komisija 2013. gada decembr ī 
iesniedza priekšlikumu sniegt MFP l īdz EUR 250 milj. aizdevuma veid ā, kas 
izmaksājams trijās vienādās daļās. Apspriešanas laik ā Parlament ā un Padom ē palīdzības 
apjoms tika palielin āts līdz EUR 300 milj. L ēmumu par šo MFP darb ību abi likumdev ēji 
pieņēma 2014. gada maij ā. Vienošan ās par saprašan ās memorandu un aizdevuma l īgumu 
tika panākta un dokumenti parakst īti 2014. gada j ūlijā–septembr ī, bet Tunisijas 
parlaments tos ratific ēja 2015. gada mart ā. Pirmās daļas izmaksa tagad sagaid āma 
2015. gada maij ā, savukārt otrās un treš ās daļas izmaksa ir atkar īga no tā, vai SVF 
programma tiks īstenota un vai Tunisijas iest ādes ievēros saprašan ās memorand ā 
noteiktos MFP nosac ījumus.  
Reālā IKP izaugsme 2014. gad ā saglabājās vājināta (2,3 %) sal īdzinājumā ar 2013. gada 
līmeni (2,4 %). Politisk ā nenoteikt ība un spriedze saist ībā ar drošību turpin āja mazināt 
ekonomisko darb ību. Inflācija vidēji sasniedza 5,5 % 2014. gad ā un turpina samazin āties. 
Fiskālā un ārējā nelīdzsvarotība joproj ām ir noz īmīga, radot iev ērojamas finanšu 
vajadzības. Fiskālais defic īts 2014. gad ā būs zemāks nekā SVF programm ā noteiktais 
mērķis (4,8 % no IKP; s ākotnējā prognoze — 6,7 % no IKP), un t ā cēlonis galvenok ārt ir 
zemais izdevumu l īmenis ieguld ījumu budžet ā un atseviš ķu izdevumu atlikšana uz 
2015. gadu, nevis optim āls samazin ājums regul āro izdevumu budžet ā. Attiecībā uz ārējo 
pozīciju tekoš ā konta defic īts 2014. gad ā joprojām bija liels — 8,9 % no IKP (8,3 % no 
IKP 2013. gad ā). Rezerves 2014. gada beig ās sasniedza aptuveni USD 7,8 mljrd., kas 
pielīdzināmi tikai gandr īz triju m ēnešu importa apjomam, pretstat ā SVF programm ā 
noteiktajam s ākotnējam mērķim — USD 9 mljrd. 2014. gada decembr ī SVF pabeidza 
pašreizējās rezerves vienošan ās piekto programmas p ārskatīšanu. SVF atzina, ka visi 
izpildes krit ēriji ir izpild īti un pan ākta virzība nozīmīgā skaitā strukturālo reformu, 
neraugoties uz negat īvo ekonomisko, soci ālo un droš ības vidi.  
3.2.5.  Ukraina 
Ņemot vērā straujo ekonomisk ās situācijas pasliktin āšanos 2014. gada s ākumā un 
ievērojamo maks ājumu bilances pav ājināšanos, Padome 2014. gada apr īlī pieņēma jaunu 
MFP darb ību Ukrainai saska ņā ar steidzam ības proced ūru (LESD 213. pants). 
Programmu veidoja aizdevums l īdz EUR 1 mljrd., kas izmaks ājams divās daļās (katra 
daļa — EUR 500 milj.). Š ī vienošan ās (MFP II) bija papildus citai MFP darb ībai 
(MFP I), kura noteikta ar diviem l ēmumiem (pie ņemti 2002. un 2010. gad ā), kuras 
apmērs ir līdz EUR 610 milj. aizdevumu veid ā un kura izmaks ājama trijās daļās. 
Tādējādi Ukrainai ir pieejama M FP pavisam EUR 1,61 mljrd. apm ērā7. Izmaksas saska ņā 
                                                            
7 Šīs divas MFP programmas ir Komisijas atbalsta pas ākumu Ukrainai b ūtisks elements vair āk nekā 
EUR 11 mljrd. apm ērā, un tās tika pazi ņotas 2014. gada 5. mart ā (http://europa.eu/rapid/press-
release_MEMO-14-159_en.h tm). Papildus MFP pas ākumi ietv ēra atbalstu, izmantojot citus finanšu 
 
 
10 
 ar šīm divām programm ām bija iesp ējamas pēc tam, kad SVF valde 2014. gada apr īlī 
apstiprināja jaunu divu gadu rezerves vienošanos. Ukraina 2014. gad ā saņēma 
EUR 1,36 mljrd. MFP finans ējuma, tostarp pilnu summu — EUR 1 mljrd. — saska ņā ar 
MFP II lēmumu. P ēdējā MFP I da ļa EUR 250 milj. apm ērā tika izmaks āta 2015. gada 
aprīlī. 
Pēc divu gadu stagn ācijas 2014. gad ā Ukrainā sākās ekonomikas dzi ļa lejupslīde, ko 
izraisīja uzticēšanās krīze, kuras c ēlonis ir bru ņotais konflikts valsts austrumu da ļā. Šīs 
krīzes rezult ātā valūtas vērtība strauji krit ās un ieguld ījumi un pat ēriņš samazin ājās. 
Ražošanas jaudas zudums konflikta d ēļ valsts austrumu da ļā, kas ir Ukrainas r ūpniecības 
centrs, 2014. gad ā veicināja IKP samazin ājumu reālajā izteiksm ē par 6,8 %. V ājāka 
valūta līdz ar administrat īvi regulēto cenu iev ērojamu k āpumu izrais īja patēriņa cenu 
indeksa (PCI) infl ācijas būtisku palielin ājumu. Vienlaikus, neraugoties uz daž ādiem 
korektīviem pas ākumiem (gan no ien ākumu, gan izdevumu puses), kop ējais fiskālais 
deficīts 2014. gad ā pasliktin ājās līdz aplēstajiem 10,3 % no IKP, savuk ārt valsts par āds 
2014. gada beig ās strauji palielin ājās līdz aplēstajiem 70,2 % no IKP. Ārējās pozīcijas 
kontekstā tekošā konta defic īta korekcija (no 8,7 % 2013. gad ā līdz 4,0 % 2014. gad ā), 
ko sekmēja importa kritums, notika vienlaikus ar b ūtisku priv ātā sektora finanšu aizpl ūdi 
un gāzes parādu maks ājumiem. T ā rezultātā 2014. gada laik ā Ukrainas bruto 
starptautisk ās rezerves samazin ājās par gandr īz 60 % (EUR 10 mljrd.) , sasniedzot vien 
EUR 6,2 mljrd. gada beig ās. Lejupsl īde un valūtas vērtības kritums, ko rad īja uzticēšanās 
krīze, negatīvi ietekm ēja banku nozari, izraisot lielas noguld ījumu aizpl ūdes, nozīmīgus 
darbības zaudējumus un ien ākumus nenesošu aizdevumu da ļas pieaugumu. M ēģinot 
stabilizēt nozari, centr ālā banka sāka sakārtot darboties nesp ējīgās bankas un aizs āka 
visaptverošu nozares rekapitaliz āciju. Reforma tika s ākta arī enerģētikas nozar ē un valsts 
finanšu p ārvaldībā, un to atbalst īja ar starptautisku aizdev ēju, tostarp ES, atbalsta 
programm ām. 
Ņemot vērā ekonomisk ās darbības turpm āku vājināšanos un maks ājumu bilances 
pasliktināšanos, starptautisk ā sabiedrība ar SVF priekšgal ā izveidoja jaunu finanšu 
atbalsta kopumu Ukrainai. Šaj ā kontekst ā valsts 2014. gada septembr ī pieprasīja jaunu 
MFP programmu un 2014. gada decembr ī atkārtoja savu pras ību. Būtiskas papildu ārējā 
finansējuma vajadz ības dēļ un vēloties atbalst īt Ukrainas iest āžu plašo reformu 
programmu, Komisija 2015. gada 8. janv ārī iesniedza priekšlikumu par jaunu MFP 
programmu — l īdz EUR 1,8 mljrd. aizdevumu veid ā (MFP III). Abi likumdev ēji lēmumu 
par šo jauno MFP programmu pie ņēma 2015. gada apr īlī. Sagaidāms, ka to izmaks ās 
trijās vienādās daļās 2015.–2016. gad ā. SVF valde 2015. gada 11. mart ā apstiprin āja 
jaunu četru gadu vienošanos ar Ukrainu saska ņā ar paplašin āto kredītmehānismu 
(speciālās aizņēmuma ties ības (SDR) 12,348 mljrd. apm ērā, aptuveni USD 17,5 mljrd.). 
Ar to tika aizst āta 2014. gada apr īlī parakstītā divu gadu rezerves vienošan ās.  
                                                                                                                                                                                 
instrumentus, piem ēram, palīdzība attīstībai, kas sniegta dot āciju veidā un kā finansējums no Eiropas 
Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības bankas. 
 
11 
  
4. MFP  LĪDZEKĻU ATBILST ĪGAS IZMANTOŠANAS NODROŠIN ĀŠANA : DARBĪBAS 
NOVĒRTĒJUMI UN EX POST  NOVĒRTĒJUMI  
4.1. Darb ības novērtējumi 
Atbilstīgi ES Finanšu regulas pras ībām Komisija ar ārējo konsultantu pal īdzību veic 
darbību novērtējumus, lai sa ņemtu pamatotu apliecin ājumu tam, ka sa ņēmējvalstīs 
darbojas administrat īvās procedūras un finanšu sist ēmas. 
Darbību novērtējumi ir v ērsti uz valstu finanšu p ārvaldības sistēmām, īpaši Finanšu 
ministriju un centr ālo banku proced ūrām un organiz āciju, proti, uz to kontu p ārvaldību, 
kuros tiek sa ņemti ES līdzekļi. Turklāt īpaša uzman ība tiek velt īta tam, kā darbojas ārējās 
revīzijas iestādes, to neatkar ībai, darba programm ām un kontroles efektivit ātei. Tiek 
pārbaudītas arī publiskā iepirkuma proced ūras centrālajā līmenī. Komisija 2014. gad ā 
veica vienu darb ības novērtējumu Ukrain ā, gatavojoties jaunajai MFP darb ībai, kas bija 
apstiprināta attiecīgajam gadam. 
4.2. Ex post novērtējumi 
Atbilstīgi ES Finanšu regulai Komisija veic MFP programmu ex post  novērtējumus8, lai 
novērtētu MFP programmu ietekmi. Galvenie m ērķi ir šādi: i) analiz ēt ietekmi uz 
saņēmējvalsts ekonomiku un jo īpaši tās ārējās pozīcijas ilgtsp ēju; un ii) nov ērtēt ES 
iejaukšan ās pievienoto v ērtību. Ex post  novērtējums par MFP darb ību Bosnij ā un 
Hercegovin ā sākās 2014. gad ā; tas tika pabeigts 2015. gada mart ā.  
 
5. L ŪGUMI P ĒC PALĪDZĪBAS UN TURPM ĀKI KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMI  — BUDŽETA 
SITUĀCIJA  
MFP darb ību programma 2015. gad ā ir šāda:  
i) piecu jau apstiprin āto lēmumu par MFP darb ībām Gruzij ā, Jordānijā, 
Kirgizstānas Republik ā, Tunisijā un Ukrain ā (pēdējā MFP I da ļa) īstenošana; 
ii)  jaunā 2015. gada apr īlī pieņemtā MFP II lēmuma par Ukrainu īstenošana; un 
iii) iespējamu jaunu programmu pie ņemšana, pamatojoties uz piepras ījumiem, 
kas līdz šim sa ņemti no Arm ēnijas un Ēģiptes, un jauniem piepras ījumiem, 
kas var tikt sa ņemti (jo īpaši viens gaid āmais piepras ījums no Moldovas).  
Kā minēts iepriekš, paredz ēts, ka MFP darb ības attiec ībā uz Gruziju, Jord āniju un 
Kirgizstānas Republiku, k ā arī MFP I darb ība attiecībā uz Ukrainu tiks piln ībā izmaksāta 
2015. gad ā, savukārt programma Tunisijai un MFP III darb ība attiecībā uz Ukrainu tiktu 
izmaksāta 2015.–2016. gad ā. Tomēr šo darbību pilnīga īstenošana ir atkar īga no politikas 
nosacījumiem, kas izkl āstīti attiecīgajā saprašanās memorand ā. 
                                                            
8 Visi  ex post  novērtējumi pieejami ECFIN  ĢD tīmekļa vietnē: 
http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm . 
 
12 
 Komisija 2014. gada febru ārī saņēma jaunu MFP atbalsta l ūgumu no Arm ēnijas. Tom ēr 
Armēnijas maks ājumu bilances situ ācija nebija pietiekami kritiska, lai Komisija iesniegu 
priekšlikumu par MFP, neraugoties uz jaunas SVF finanšu vienošan ās (saskaņā ar 
paplašināto kredit ēšanas meh ānismu; USD 125 milj.) apstiprin ājumu 2014. gada 
7. martā. Komisija cieši uzrauga ekonomisko un finanšu situ āciju Arm ēnijā, jo īpaši 
saistībā ar problem ātisko ārējo ekonomisko vidi, ar ko valsts sask ārusies kopš 2014. gada 
beigām. 
Ēģipte 2012. gada novembr ī atjaunoja savu MFP l ūgumu par kop ējo summu 
EUR 500 milj. Komisija apsv ēra, ka iesniegs priekšlikumu, kuru, iesp ējams, veidos 
aizdevums EUR 450 milj. apm ērā, kas apvienots ar dot āciju EUR 50 milj. apm ērā. 
Turklāt 2013. gada j ūnijā tika veikts darb ības novērtējums, kur ā tika analiz ētas finanšu 
plūsmas un kontroles Ēģiptes valsts finanšu p ārvaldības sistēmā. Tomēr MFP 
priekšlikums tika aptur ēts, līdz starp Ēģipti un SVF tiks pan ākta vienošan ās par SVF 
programmas l īdzekļu izmaksu un ņemot vērā politisko notikumu att īstību valstī kopš 
2013. gada j ūlija.  
Komisija sagaida, ka 2015. gad ā saņems no Moldovas ofici ālu lūgumu par jaunu MFP 
darbību, ņemot vērā Moldovas ekonomisk ās situācijas pasliktin āšanos un notiekoš ās 
sarunas ar SVF par iesp ējamu jaunu programmu. 
Turpmāk tabulā sniegts p ārskats par MFP saist ībām un dot āciju maks ājumiem 2013., 
2014. un 2015. gad ā (indikatīvi skaitļi). Prognozes par 2015. gadu ir ļoti provizoriskas, 
un tajās iekļautas tikai t ādas MFP darb ības, par kur ām Komisija ierosin ājusi lēmumu vai 
abi likumdev ēji jau pieņēmuši lēmumu.  
Vēl neizmaks āto MFP aizdevumu kop ējā summa 2014. gada beig ās bija EUR 1842 milj. 
Šī summa tiek garant ēta ar ES budžetu, izma ntojot Garantiju fondu ārējām darbībām9, no 
kā sedz arī Euratom  aizdevumus un Eiropas Invest īciju bankas (EIB) aizdevumus treš ām 
valstīm. Garantiju fonda apjoms tiek uztur ēts 9 % apm ērā no summas, ko veido MFP, 
Euratom  un EIB aizdevumi treš ām valstīm. Tā līdzekļi tiek nodrošin āti no ES budžeta. 
Sagaidāms, ka MFP aizdevumu izmaksas 2015. gad ā sasniegs aptuveni EUR 1,9 mljrd., 
kas atbilst Garantiju fonda finans ējumam aptuveni EUR 168 milj. apm ērā. Tomēr šie 
skaitļi neatspogu ļo iespējamas jaunas MFP darb ības, par kur ām Komisija v ēl nav 
iesniegusi priekšlikumu. 
 
                                                            
9 Sīkāku inform āciju sk. Komisijas zi ņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par garantij ām, kuras tiek 
segtas no visp ārējā budžeta (COM(2014) 540). 
 
13 
 MFP dotāciju saistības un maks ājumi, MFP aizdevumu izmaksas  2013.–2015. gad ā (EUR)
2013 20142015 (indikat īvi 
skaitļi)*
Saistību apropri ācijas dotācijām budžetā 94 550 000 60 000 000 77 955 000
Darbības novērtējumi, e x post  novērtējumi,  173 856  181 874  250 000
  PEFA  pētījumi
MFP Kirgizst ānas Republika (l ēmums pieņemts) 15 000 000
MFP Gruzija (l ēmums pieņemts) 23 000 000
Citas iespējamas MFP darb ības (Moldova, Ēģipte, Armēnija...) j ānosaka
Kopā saistības  173 856 38 181 874
Budžeta pieš ķīrumi, par kuriem nav uz ņemtas saist ības 94 376 144 21 818 126
Maksājumu apropri ācijas dotācijām budžetā 56 339 890 52 153 011 74 218 061
Darbības novērtējumi, ex post  novērtējumi,  529 345  179 806
   PEFA  pētījumi
MFP Kirgizst ānas Republika (l ēmums pieņemts) 15 000 000
MFP Gruzija (l ēmums pieņemts) 23 000 000
Citas iespējamas MFP darb ības (Moldova, Ēģipte, Armēnija...) j ānosaka
Kopā maksājumi  529 345  179 806
Budžeta pieš ķīrumi, kas nav izmantoti dot āciju maksājumiem 55 810 545 51 973 205
MFP aizdevumu izmaksas
Bosnija and Hercegovina (l ēmums pieņemts) 100 000 000
Ukraina I (l ēmums pieņemts) 360 000 000 250 000 000
Ukraina II (l ēmums pieņemts) 1000 000 000
Gruzija (lēmums pieņemts) 23 000 000
Jordānija (lēmums pieņemts) 180 000 000
Tunisija (lēmums pieņemts)** 200 000 000
Kirgizstānas Republika (l ēmums pieņemts) 15 000 000
Ukraina III (priekšlikums pie ņemts)** 1200 000 000
Citas iespējamas MFP darb ības (Moldova, Ēģipte, Armēnija...)
Kopā MFP aizdevumu izmaksas 100 000 000 1360 000 000 1868 000 000
* Izņemot datus par budžeta pieš ķirumiem, kas atbilst 2015. gadam pie ņemtajam  budžetam . 
** Sagaid āms, ka tikai divas no trim da ļām tiks  izmaks ātas 2015. gad ā. Pēdējās daļas izmaksa pl ānota 2016. gad ā.