KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI ES sociālā nodrošinājuma koordinācijas ārējā dimensija /* COM/2012/0153 final */





KOMISIJAS PAZIÅ…OJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIÄ€LO LIETU KOMITEJAI UN REÄ¢IONU KOMITEJAI ES sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijas Ä�rÄ“jÄ� dimensija Ievads GlobalizÄ“tÄ� ekonomikas vidÄ“ darbaspÄ“ka mobilitÄ�te gan ES, gan starp ES un pÄ�rÄ“jÄ�m valstÄ«m ir pieaugoÅ¡a realitÄ�te un vajadzÄ«ba. SociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cija ir noteikumu sistÄ“ma, kuras mÄ“rÄ·is ir veicinÄ�t Å¡Ä�du mobilitÄ�ti. Eiropas SavienÄ«bÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijas noteikumu sistÄ“ma mobilitÄ�tei ES teritorijÄ� ir vairÄ�k nekÄ� 50 gadu[1]. Nesen Å¡os noteikumus attiecinÄ�ja arÄ« uz Islandi, LihtenÅ¡teinu, NorvÄ“Ä£iju un Å veici[2]. SociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cija starp ES un pÄ�rÄ“jo pasauli tiek veikta divos veidos. No vienas puses, pastÄ�v valstu pieeja, kuru dalÄ«bvalstis izmanto, lai slÄ“gtu divpusÄ“jus nolÄ«gumus ar izvÄ“lÄ“tÄ�m treÅ¡Ä�m valstÄ«m. Å Ä« pieeja ir nevienmÄ“rÄ«ga. NolÄ«gumu tÄ«kls nav pilnÄ«gs, un nolÄ«gumu saturs katrÄ� valstÄ« atÅ¡Ä·iras. No otras puses, ES kopÄ«gÄ� pieeja sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijai ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m tiek pilnveidota. Å…emot Å¡o vÄ“rÄ�, Komisijai ir Ä�etri mÄ“rÄ·i: â€“ uzsvÄ“rt, ka migranti un uzÅ†Ä“mumi no treÅ¡Ä�m valstÄ«m, kuri kopumÄ� uzskata ES par vienotu veselumu, saskaras ar sadrumstalotÄ�m sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma sistÄ“mÄ�m, kas rada Å¡Ä·Ä“rÅ¡Ä¼us, lai iebrauktu, pÄ�rvietotos ES un izbrauktu no tÄ�s; â€“ veicinÄ�t un stiprinÄ�t dalÄ«bvalstu sadarbÄ«bu, lai izstrÄ�dÄ�tu mazÄ�k sadrumstalotu pieeju sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijai ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m; â€“ noteikt daÅ¾Ä�dus veidus, kÄ� ES noteikumi jau ietekmÄ“ Ä�rÄ“jo dimensiju, un sniegt skaidras norÄ�des par juridiskajÄ�m saistÄ«bÄ�m starp ES tiesÄ«bu aktiem un valsts divpusÄ“jiem nolÄ«gumiem; â€“ raksturot kopÄ“jÄ�s ES pieejas esoÅ¡Ä�s sastÄ�vdaÄ¼as un izstrÄ�dÄ�t priekÅ¡likumus tÄ�s pilnveidoÅ¡anai. 1.Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â DalÄ«bvalstu divpusÄ“jie nolÄ«gumi ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m 1.1.Â Â Â Â Â Â Â Valstu divpusÄ“jo nolÄ«gumu saturs SociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma tiesÄ«bas personÄ�m, kuras ierodas vai dodas prom no ES, aizvien regulÄ“ galvenokÄ�rt valstu noteikumi. AtseviÅ¡Ä·as dalÄ«bvalstis slÄ“dz divpusÄ“jus sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijas nolÄ«gumus ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m, un Å¡ie nolÄ«gumi veido koordinÄ�cijas noteikumu sistÄ“mu tÄ�m personÄ�m, kuras pÄ�rvietojas no vienas valsts uz citu. Å o nolÄ«gumu iemesli ir daÅ¾Ä�di. SÄ�kotnÄ“ji tie tika paredzÄ“ti, lai aizsargÄ�tu pilsoÅ†us, kuri strÄ�dÄ� citÄ�s valstÄ«s. TomÄ“r aizvien bieÅ¾Ä�k tos uzskata par veidu, kÄ� piesaistÄ«t uzÅ†Ä“mumus un darbaspÄ“ku no treÅ¡Ä�m valstÄ«m. NolÄ«guma noslÄ“gÅ¡ana var bÅ«t arÄ« valstu politiskÄ�s draudzÄ«bas izteikÅ¡ana veids. TurklÄ�t ES dalÄ«bvalstis ir daudzpusÄ“ju sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma nolÄ«gumu, piemÄ“ram, IbÄ“rijas pussalas valstu un Amerikas SociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma konvencijas, puses, kuras dalÄ«bnieces ir gan SpÄ�nija, gan PortugÄ�le. LielÄ�kÄ� daÄ¼a nolÄ«gumu ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m parasti ietver noteikumus par piemÄ“rojamajiem tiesÄ«bu aktiem, vienlÄ«dzÄ«gu attieksmi un pensijÄ�m. Noteikumi par pensijÄ�m aizsargÄ� migrantu iegÅ«tÄ�s tiesÄ«bas, tiem atstÄ�jot savas valsts teritoriju, un dod iespÄ“ju izmaksÄ�t tiem pensiju citas valsts teritorijÄ�. DaÅ¾os gadÄ«jumos, noteikumi attiecas uz summÄ“tajiem apdroÅ¡inÄ�Å¡anas, nodarbinÄ�tÄ«bas vai dzÄ«vesvietas periodiem. PiemÄ“rojamo tiesÄ«bu aktu noteikumos parasti ir iekÄ¼auti noteikumi par "norÄ«koÅ¡anu darbÄ�". Å ie noteikumi Ä¼auj nosÅ«tÄ«tÄ�jas valsts tiesÄ«bu aktus sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma jomÄ� joprojÄ�m attiecinÄ�t uz darba Å†Ä“mÄ“jiem, kuri izpilda konkrÄ“tus nosacÄ«jumus, un atbrÄ«vot tos no pienÄ�kuma veikt sociÄ�lÄ�s apdroÅ¡inÄ�Å¡anas iemaksas valstÄ«, kurÄ� viÅ†i strÄ�dÄ�. VienlÄ«dzÄ«gas attieksmes princips garantÄ“ migrÄ“joÅ¡iem darba Å†Ä“mÄ“jiem tÄ�du paÅ¡u attieksmi kÄ� pret vietÄ“jiem iedzÄ«votÄ�jiem valstÄ«, kurÄ� tie strÄ�dÄ�. ES dalÄ«bvalstis parasti apsprieÅ¾ divpusÄ“jus nolÄ«gumus, neÅ†emot vÄ“rÄ� ES partnervalstu paveikto. Å is process ir lielÄ� mÄ“rÄ� sadrumstalots. PraksÄ“ ES galvenie tirdzniecÄ«bas partneri var slÄ“gt nolÄ«gumus ar daÅ¾Ä�m ES dalÄ«bvalstÄ«m, neiekÄ¼aujot pÄ�rÄ“jÄ�s valstis. Nav izveidots pieeju saskaÅ†oÅ¡anas mehÄ�nisms un tÄ�pat arÄ« nav mehÄ�nisma, ar kuru ES valstis varÄ“tu kopÄ«gi risinÄ�t kopÄ«gas problÄ“mas, ar kurÄ�m tÄ�s saskaras saistÄ«bÄ� ar konkrÄ“tu valsti. TurklÄ�t Å¡o valstu divpusÄ“jo nolÄ«gumu valstu Ä«patnÄ«bu dÄ“Ä¼ migranti un uzÅ†Ä“mumi, kas atrodas treÅ¡Ä�s valstÄ«s, saskaras ne tikai ar sadrumstalotÄ�m sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma sistÄ“mÄ�m, pÄ�rvietojoties ES valstÄ«s, bet arÄ« ar atÅ¡Ä·irÄ«giem valstu divpusÄ“jiem nolÄ«gumiem, iebraucot ES vai izbraucot no tÄ�s. DivpusÄ“jo nolÄ«gumu tÄ«kls nekÄ�dÄ� ziÅ†Ä� nav pilnÄ«gs. AtkarÄ«bÄ� no attiecÄ«gÄ�s treÅ¡Ä�s valsts, iespÄ“jams, nav noslÄ“gti divpusÄ“jie lÄ«gumi ar attiecÄ«go ES valsti. Tas nozÄ«mÄ“, ka cilvÄ“ki, kuri dodas prom vai atgrieÅ¾as ES, var zaudÄ“t iegÅ«tÄ�s sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma tiesÄ«bas. Tas vienlÄ«dz var skart gan migrÄ“joÅ¡os ES pilsoÅ†us, gan migrantus no treÅ¡Ä�m valstÄ«m. KopumÄ� trÅ«kst caurredzamÄ«bas par pilsoÅ†u tiesÄ«bÄ�m. 1.2.Â Â Â Â Â Â Â ES tiesÄ«bu aktu ietekme uz valstu divpusÄ“jiem nolÄ«gumiem Spriedums Gottardo lietÄ� ES tiesÄ«bu akti prevalÄ“ pÄ�r valstu divpusÄ“jiem nolÄ«gumiem un cita veida dalÄ«bvalstu tiesÄ«bu aktiem. SociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma jomÄ� tas skaidri tika uzsvÄ“rts 2002. gadÄ�, kad Eiropas SavienÄ«bas Tiesa, pamatojoties uz EK lÄ«guma 39. pantu (tagad LESD 45. pants), noteica, ka dalÄ«bvalstis nedrÄ«kst ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m noslÄ“gtos sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma nolÄ«gumus piemÄ“rot tikai savas valsts pilsoÅ†iem un tÄ�m jÄ�bÅ«t vienlÄ«dzÄ«gai attieksmei pret citiem ES pilsoÅ†iem saskaÅ†Ä� ar nolÄ«guma noteikumiem[3]. Å Ä« nolÄ“muma rezultÄ�tÄ�, kas pazÄ«stams kÄ� spriedums Gottardo lietÄ�, ES dalÄ«bvalstÄ«m, kuras izmanto nolÄ“mumus, pamatojoties uz valstspiederÄ«bu, jÄ�pielÄ�go nolÄ«gumu ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m piemÄ“roÅ¡ana, lai nodroÅ¡inÄ�tu, ka tie lÄ«dzÄ«gi dod labumu arÄ« citu dalÄ«bvalstu valstspiederÄ«gajiem[4]. Regula (ES) Nr. 1231/2010 ES sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijas noteikumi arÄ« ietekmÄ“ dalÄ«bvalstu spÄ“ju piemÄ“rot noteikumus, ko tÄ�s noteikuÅ¡as divpusÄ“jos nolÄ«gumos. ES noteikumos, kas iekÄ¼auti RegulÄ� (EK) Nr. 883/2004 un RegulÄ� (EK) Nr. 987/2009 par sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ“Å¡anu, ir ietverta koordinÄ“Å¡anas sistÄ“ma cilvÄ“kiem, kuri pÄ�rvietojas ES teritorijÄ�. 2003. gadÄ� noteikumus paplaÅ¡inÄ�ja, ietverot visu treÅ¡o valstu valstspiederÄ«gos, kuri likumÄ«gi dzÄ«vo ES un â€œvisÄ�dÄ� ziÅ†Ä� nav saistÄ«ti tikai ar vienu dalÄ«bvalstiâ€�. SpÄ“kÄ� esoÅ¡Ä� regula ir Regula (ES) Nr. 1231/2010[5]. Faktiski tÄ� ir saikne, kas Ä¼auj ES koordinÄ�cijas noteikumus izmantot personÄ�m, kuras likumÄ«gi dzÄ«vo vienÄ� ES valstÄ«, bet ir saistÄ«tas ar kÄ�da veida pÄ�rrobeÅ¾u elementu. Tas ietver praktiskus jautÄ�jumus, piemÄ“ram, tÄ�du paÅ¡u tiesÄ«bu izmantoÅ¡ana kÄ� ES valstspiederÄ«gajiem, lai saÅ†emtu visu nepiecieÅ¡amo medicÄ«nas aprÅ«pi pagaidu uzturÄ“Å¡anÄ�s laikÄ� citÄ� dalÄ«bvalstÄ« (tiesÄ«bas apliecina ar Eiropas VeselÄ«bas apdroÅ¡inÄ�Å¡anas karti)[6]. Regula (ES) Nr. 1231/2010 pieÅ¡Ä·ir ES ekskluzÄ«vu kompetenci attiecÄ«bÄ� uz tÄ�du treÅ¡o valstu valstspiederÄ«go sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijas tiesÄ«bÄ�m, kuri atrodas pÄ�rrobeÅ¾u situÄ�cijÄ� ES teritorijÄ�. Konfliktu gadÄ«jumÄ� ES regulas prevalÄ“ pÄ�r valstu noteikumiem, kas ietverti divpusÄ“jos nolÄ«gumos ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m. PiemÄ“ram, ja treÅ¡Ä�s valsts valstspiederÄ«gais tiek nosÅ«tÄ«ts uz ES valsti saskaÅ†Ä� ar noteikumiem divpusÄ“jÄ� nolÄ«gumÄ� ar treÅ¡o valsti un pÄ“c tam dodas strÄ�dÄ�t uz citu dalÄ«bvalsti, Regula (ES) Nr. 1231/2010 tiks piemÄ“rota Å¡ajÄ� otrajÄ� minÄ“tajÄ� gadÄ«jumÄ�. TurklÄ�t, ja treÅ¡Ä�s valsts valstspiederÄ«gais strÄ�dÄ� vienÄ� vai vairÄ�kÄ�s dalÄ«bvalstÄ«s pie darba devÄ“ja, kas reÄ£istrÄ“ts Ä�rpus ES, tiks piemÄ“roti ES noteikumi par piemÄ“rojamajiem tiesÄ«bu aktiem sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma jomÄ�[7]. 1.3.Â Â Â Â Â Â Â KopÄ«gi praktiskie jautÄ�jumi un problÄ“mas Ar lojÄ�las sadarbÄ«bas pienÄ�kumu LES 4. panta 3. punktÄ� un ar LESD 351. pantu dalÄ«bvalstÄ«m ir noteikts, ka jÄ�veic visi vajadzÄ«gie pasÄ�kumi, lai novÄ“rstu neatbilstÄ«bu starp to nolÄ«gumiem ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m un to pienÄ�kumiem, kas izriet no ES tiesÄ«bu aktiem. AttiecÄ«bÄ� uz nolÄ“muma Gottardo lietÄ� un Regulas (ES) Nr. 1231/2010 ietekmi uz divpusÄ“jiem nolÄ«gumiem dalÄ«bvalstÄ«m jÄ�stiprina sadarbÄ«ba ar attiecÄ«gÄ�m treÅ¡Ä�m valstÄ«m, nodroÅ¡inot ES pienÄ�kumu izpildi. TÄ�dÄ“Ä¼ rodas vairÄ�kas kopÄ«gas problÄ“mas. Lai atbilstu spriedumam Gottardo lietÄ�, divpusÄ“jie nolÄ«gumi jÄ�piemÄ“ro saskaÅ†Ä� ar ES nediskriminÄ�cijas principu. TÄ�dÄ“Ä¼, iespÄ“jams, bÅ«tu jÄ�pÄ�rrunÄ� nolÄ«gums vai vienkÄ�rÅ¡i jÄ�panÄ�k vienoÅ¡anÄ�s, ka nolÄ«gumÄ� tiek iekÄ¼auta klauzula par nediskriminÄ�ciju. PraksÄ“ dalÄ«bvalstÄ«m bÅ«tu jÄ�saÅ†em sociÄ�lÄ�s apdroÅ¡inÄ�Å¡anas uzskaite no treÅ¡Ä�m valstÄ«m par citu ES valstu valstspiederÄ«gajiem. Tas bieÅ¾i rada administratÄ«vas un juridiskas grÅ«tÄ«bas. GalvenÄ� problÄ“ma ir tÄ�da, ka ES dalÄ«bvalstij ir pienÄ�kums ievÄ“rot ES tiesÄ«bu aktus, savukÄ�rt treÅ¡ai valstij parasti nav saistoÅ¡a sadarbÄ«ba Å¡ajos jautÄ�jumos. LÄ«dzÄ«gi jautÄ�jumi rodas, nodroÅ¡inot divpusÄ“jo nolÄ«gumu piemÄ“roÅ¡anas veida atbilstÄ«bu Regulai (ES) Nr. 1231/2010. TreÅ¡Ä�m valstÄ«m jÄ�paskaidro, ka zinÄ�mos apstÄ�kÄ¼os divpusÄ“jos nolÄ«gumus nevar piemÄ“rot, jo ES tiesÄ«bu aktiem ir prioritÄ�te. VisÄ�s dalÄ«bvalstÄ«s ir Å¡Ä�das problÄ“mas, bet patlaban dalÄ«bvalstÄ«m nav kopÄ«ga mehÄ�nisma to risinÄ�Å¡anai. Viens no iespÄ“jamiem vienkÄ�rÅ¡iem risinÄ�jumiem ir visos nolÄ«gumos iekÄ¼aut klauzulu, lai konfliktu gadÄ«jumos ES tiesÄ«bu akti bÅ«tu prioritÄ�ri pÄ�r nolÄ«guma noteikumiem. RunÄ�jot par dalÄ«bvalstu galvenajÄ�m kopÄ«gajÄ�m baÅ¾Ä�m, viena no Å¡Ä�dÄ�m problÄ“mÄ�m ir, kÄ� pretoties spiedienam, lai panÄ�ktu piekriÅ¡anu attiecÄ«bÄ� uz ilgÄ�kiem norÄ«koÅ¡anas periodiem, kÄ� rezultÄ�tÄ� darba Å†Ä“mÄ“ji no treÅ¡Ä�s valsts ir atbrÄ«voti no iemaksu veikÅ¡anas dalÄ«bvalsts sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma sistÄ“mÄ�. Eiropas SavienÄ«bÄ� maksimÄ�lais darba Å†Ä“mÄ“ja apdroÅ¡inÄ�Å¡anas laikposms izcelsmes dalÄ«bvalstÄ« ir divi gadi[8]. TomÄ“r darba Å†Ä“mÄ“ji, kuri norÄ«koti darbÄ� ES no treÅ¡Ä�m valstÄ«m, var palikt apdroÅ¡inÄ�ti savÄ� izcelsmes valstÄ« ilgÄ�ku laiku, un Å¡is atbrÄ«vojums no saistÄ«bÄ�m Eiropas SavienÄ«bÄ� bieÅ¾i vien ir jutÄ«gs jautÄ�jums, slÄ“dzot mÅ«sdienÄ«gus divpusÄ“jus nolÄ«gumus. Visbeidzot, vairums dalÄ«bvalstu uzskata, ka Ä«paÅ¡i svarÄ«gi ir iegÅ«t datus no treÅ¡Ä�s valsts, lai veiktu krÄ�pÅ¡anas apkaroÅ¡anas pasÄ�kumus. ES sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijas noteikumi ietver tiesÄ«bu normas, kas Ä¼auj dalÄ«bvalstij pieprasÄ«t informÄ�cijas pÄ�rbaudi tai dalÄ«bvalstij, kurÄ� dzÄ«vo saÅ†Ä“mÄ“js[9]. TÄ�dÄ“jÄ�di maksÄ�tÄ�jas iestÄ�des var pÄ�rliecinÄ�ties, ka, piemÄ“ram, pensijas saÅ†Ä“mÄ“js aizvien ir dzÄ«vs vai persona joprojÄ�m atbilst nosacÄ«jumiem invaliditÄ�tes pensijas saÅ†emÅ¡anai. Å Ä�ds pÄ�rbaudes mehÄ�nisms ir iekÄ¼auts tikai daÅ¾os divpusÄ“jos nolÄ«gumos. Daudzas dalÄ«bvalstis atzinÄ«gi novÄ“rtÄ“tu efektÄ«vas pieejas ievieÅ¡anu krÄ�pÅ¡anas apkaroÅ¡anai. 1.4.Â Â Â Â Â Â Â SadarbÄ«bas stiprinÄ�Å¡ana ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijas jomÄ� â€“ Å…emot vÄ“rÄ� iepriekÅ¡ minÄ“tos praktiskos jautÄ�jumus un problÄ“mas, ir skaidrs, ka labÄ�ka sadarbÄ«ba ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijas jomÄ� daudzÄ“jÄ�dÄ� ziÅ†Ä� bÅ«tu izdevÄ«ga. Ja dalÄ«bvalstis sadarbojas un vajadzÄ«bas gadÄ«jumÄ� kopÄ«gi rÄ«kojas, risinot sarunas ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m, to pozÄ«cijas bÅ«s stiprÄ�kas, tÄ�m bÅ«s labÄ�kas iespÄ“jas risinÄ�t kopÄ«gas problÄ“mas un kopÄ«gi nodroÅ¡inÄ�t, lai divpusÄ“jo nolÄ«gumu piemÄ“roÅ¡ana atbilstu ES tiesÄ«bu aktiem. LabÄ�kai sadarbÄ«bai kopumÄ� bÅ«tu jÄ�veicina ES valstu saskaÅ†otÄ�ka vispÄ�rÄ“ja pieeja. â€“ TÄ�dÄ“Ä¼ ir vajadzÄ«gs ES lÄ«meÅ†a mehÄ�nisms, lai stiprinÄ�tu dalÄ«bvalstu sadarbÄ«bu. Lai veicinÄ�tu Å¡Ä�du sadarbÄ«bu, Komisija Å¡im nolÅ«kam atbalstÄ«s uz rezultÄ�tiem orientÄ“tas dalÄ«bvalstu ekspertu darba grupas izveidoÅ¡anu, kura sanÄ�ks reizi gadÄ�. TurklÄ�t Komisijai darba grupÄ� bÅ«s iespÄ“ja dalÄ«ties ar informÄ�ciju par aktuÄ�lo situÄ�ciju saistÄ«bÄ� ar sarunÄ�m par ES nolÄ«gumiem ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m. Jaunais mehÄ�nisms arÄ« nodroÅ¡inÄ�s savstarpÄ“ju papildinÄ�mÄ«bu starp valstu divpusÄ“jo pieeju un topoÅ¡o ES pieeju sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ“Å¡anai ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m. 2.Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â KopÄ«gas ES pieejas izstrÄ�dÄ�Å¡ana 2.1.Â Â Â Â Â Â Â Regula (ES) Nr. 1231/10 Ar Regulu (ES) Nr. 1231/10 piemÄ“ro ES sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijas noteikumus likumÄ«gi valstÄ« dzÄ«vojoÅ¡iem treÅ¡o valstu valstspiederÄ«gajiem, kuri â€œvisÄ�dÄ� ziÅ†Ä� nav saistÄ«ti tikai ar vienu dalÄ«bvalstiâ€�. Viens no regulas mÄ“rÄ·iem ir lai pilsoÅ†i tÄ�s darbÄ«bas jomÄ� var gÅ«t labumu no vienlÄ«dzÄ«gas attieksmes principa, kas ietverts Regulas (EK) Nr. 883/2004 4. pantÄ�. Tas nozÄ«mÄ“, ka treÅ¡Ä�s valsts valstspiederÄ«gais pÄ�rrobeÅ¾u situÄ�cijÄ� atbilstoÅ¡i Regulas (ES) Nr. 1231/2010 darbÄ«bas jomai, kuram ir tiesÄ«bas saÅ†emt vecuma pensiju no ES valsts, saÅ†ems vienlÄ«dzÄ«gu attieksmi salÄ«dzinÄ�jumÄ� ar maksÄ�tÄ�jas valsts valstspiederÄ«gajiem saistÄ«bÄ� ar Å¡Ä«s pensijas izmaksu Ä�rpus ES[10]. Komisija uzskata, ka vienlÄ«dzÄ«gas attieksmes princips efektÄ«vi jÄ�piemÄ“ro attiecÄ«bÄ� uz pensiju izmaksÄ�m treÅ¡Ä� valstÄ«. Jo svarÄ«gÄ�k tas ir tÄ�dÄ“Ä¼, ka, Å†emot vÄ“rÄ� Eiropas CilvÄ“ktiesÄ«bu Tiesas tiesu praksi, tiesÄ«bas uz pensiju, kas pamatojas uz nodarbinÄ�tÄ«bu, atseviÅ¡Ä·os gadÄ«jumos var saistÄ«t ar Ä«paÅ¡umtiesÄ«bÄ�m, ko aizsargÄ� Eiropas CilvÄ“ktiesÄ«bu konvencija[11]. TÄ�dÄ“Ä¼ Komisija izmantos valstu sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma jomas ekspertu tÄ«klu, lai vÄ�ktu informÄ�ciju par tiesÄ«bu aktiem un citiem valsts lÄ«meÅ†a pasÄ�kumiem saistÄ«bÄ� ar pensiju izmaksu treÅ¡Ä�s valstÄ«s. Å o informÄ�ciju pievienos valstu sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma profiliem Komisijas tÄ«mekÄ¼a vietnÄ“ un to papildinÄ�s ar informÄ�ciju par dalÄ«bvalstu divpusÄ“jiem nolÄ«gumiem ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m, arÄ« izmantojot informÄ�ciju, ko snieguÅ¡i sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma jomas eksperti. 2.2.Â Â Â Â Â Â Â ES migrÄ�cijas instrumentos noteiktÄ�s tiesÄ«bas Ar ES migrÄ�cijas noteikumiem paredz standartus, kas jÄ�Å†em vÄ“rÄ� valstu sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma jomas tiesÄ«bu aktos attiecÄ«bÄ� uz treÅ¡o valstu valstspiederÄ«gajiem, kuri dzÄ«vo dalÄ«bvalstÄ«. PiemÄ“ram, ja treÅ¡o valstu valstspiederÄ«gie piecus gadus likumÄ«gi dzÄ«vojuÅ¡i ES dalÄ«bvalstÄ« un, pieÅ†emot, ka ir izpildÄ«ti konkrÄ“ti nosacÄ«jumi, tie iegÅ«st tÄ�das paÅ¡as tiesÄ«bas kÄ� attiecÄ«gÄ�s valsts valstspiederÄ«gie attiecÄ«bÄ� uz sociÄ�lo nodroÅ¡inÄ�jumu, sociÄ�lo palÄ«dzÄ«bu un sociÄ�lo aizsardzÄ«bu, kÄ� noteikts valsts tiesÄ«bu aktos[12]. TurklÄ�t ir trÄ«s ES direktÄ«vas par migrÄ�ciju â€“ tÄ� sauktÄ� VienotÄ�s atÄ¼aujas direktÄ«va[13], tÄ� sauktÄ� ZilÄ�s kartes direktÄ«va[14] un direktÄ«va par treÅ¡o valstu pÄ“tniekiem[15], â€“ kas dalÄ«bvalstÄ«s uzÅ†emtajiem treÅ¡o valstu valstspiederÄ«gajiem, ievÄ“rojot daÅ¾us izÅ†Ä“mumus, garantÄ“ sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma jomÄ� vienlÄ«dzÄ«gu attieksmi ar tÄ�s valsts valstspiederÄ«gajiem, kurÄ� tie dzÄ«vo. Å Ä« garantija ietver vienlÄ«dzÄ«gu attieksmi saistÄ«bÄ� ar viÅ†u valsts pensiju tiesÄ«bu pÄ�rneÅ¡anu uz treÅ¡o valsti un tÄ� nav atkarÄ«ga no divpusÄ“ja lÄ«guma esamÄ«bas[16]. Komisijas priekÅ¡likumi papildu ES direktÄ«vÄ�m par migrÄ�ciju ietver lÄ«dzÄ«gas vienlÄ«dzÄ«gas attieksmes klauzulas[17]. 2.3.Â Â Â Â Â Â Â AsociÄ�cijas nolÄ«gumi un stabilizÄ�cijas un asociÄ�cijas nolÄ«gumi Parasti asociÄ�cijas nolÄ«gumi (tostarp stabilizÄ�cijas un asociÄ�cijas nolÄ«gumi, kas noslÄ“gti ar RietumbalkÄ�nu valstÄ«m) ietver vairÄ�kus principus, kas regulÄ“ sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma noteikumu koordinÄ�ciju attiecÄ«bÄ� uz darba Å†Ä“mÄ“jiem un to Ä£imenÄ“m, kuri pÄ�rvietojas no vienas ES valsts uz asociÄ“to valsti. TurklÄ�t ar Å¡iem nolÄ«gumiem izveidoto asociÄ�cijas padomju uzdevums ir pieÅ†emt noteikumus Å¡o principu Ä«stenoÅ¡anai. Padome 2010. gada oktobrÄ« spÄ“ra pirmo soli Å¡ajÄ� procesÄ�, pieÅ†emot lÄ“mumu par nostÄ�ju, kas ES jÄ�ieÅ†em asociÄ�cijas padomÄ“s, kas izveidotas ar nolÄ«gumiem ar AlÅ¾Ä«riju, Maroku, Tunisiju, IzraÄ“lu, HorvÄ�tiju un BijuÅ¡o DienvidslÄ�vijas MaÄ·edonijas Republiku, par Å¡o padomju pieÅ†emtajiem lÄ“mumiem attiecÄ«bÄ� uz sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma sistÄ“mu koordinÄ�ciju[18]. Å ajos AsociÄ�cijas padomes lÄ“mumos jÄ�ietver Å¡Ä�das likumÄ«gi nodarbinÄ�to darba Å†Ä“mÄ“ju tiesÄ«bas: vienlÄ«dzÄ«ga attieksme pret darba Å†Ä“mÄ“jiem uzÅ†Ä“mÄ“jÄ� valstÄ«; pilnas vecuma, apgÄ�dnieka zaudÄ“juma un invaliditÄ�tes pensijas un pabalstu par nelaimes gadÄ«jumiem darbÄ� un arodslimÄ«bÄ�m eksports Ä�rpus maksÄ�tÄ�jas valsts teritorijas; un vienlÄ«dzÄ«ga attieksme pret likumÄ«gi dzÄ«vojoÅ¡ajiem Ä£imenes locekÄ¼iem. TiesÄ«bÄ�m jÄ�bÅ«t atzÄ«stamÄ�m â€“ ES darba Å†Ä“mÄ“jiem ir tÄ�das paÅ¡as tiesÄ«bas gan asociÄ“tajÄ�s valstÄ«s, gan pÄ“c to atgrieÅ¡anÄ�s Eiropas SavienÄ«bÄ�. Å o tiesÄ«bu Ä«stenoÅ¡ana nedrÄ«kst bÅ«t atkarÄ«ga no pÄ�rvietoÅ¡anÄ�s ES iekÅ¡ienÄ“. TurklÄ�t Å¡ajos lÄ“mumos jÄ�paredz savstarpÄ“ji atzÄ«ts sadarbÄ«bas pamats un pÄ�rbaudes mehÄ�nismi krÄ�pÅ¡anas apkaroÅ¡anai. TurpinÄ�s piemÄ“rot starp asociÄ“tajÄ�m valstÄ«m un atseviÅ¡Ä·Ä�m dalÄ«bvalstÄ«m noslÄ“gto divpusÄ“jo nolÄ«gumu noteikumus, kas paredz labvÄ“lÄ«gÄ�ku attieksmi pret asociÄ“to valstu vai dalÄ«bvalstu valstspiederÄ«gajiem (atkarÄ«bÄ� no apstÄ�kÄ¼iem Å†emot vÄ“rÄ� iepriekÅ¡ minÄ“to Tiesas spriedumu Gottardo lietÄ�). TiklÄ«dz tiks pieÅ†emti AsociÄ�cijas padomes lÄ“mumi, efektÄ«vi tiks Ä«stenota kopÄ“jÄ� ES pieeja sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijai, tieÅ¡i skarot valstu tiesÄ«bu aktus. Turpinot iesÄ�kto, Komisija ierosinÄ�s daÅ¾us praktiskus, administratÄ«vus neleÄ£islatÄ«vus pasÄ�kumus, lai atvieglotu Å¡o asociÄ�cijas lÄ“mumu piemÄ“roÅ¡anu. Komisija palÄ«dzÄ“s dalÄ«bvalstÄ«m piemÄ“rot Å¡os lÄ“mumus. Komisija organizÄ“s ikgadÄ“jas sanÄ�ksmes, lai pÄ�rrunÄ�tu koordinÄ�cijas pasÄ�kumus ar asociÄ“tajÄ�m valstÄ«m un kopumÄ� sekmÄ“tu sadarbÄ«bu. TÄ� cieÅ¡i uzraudzÄ«s, kÄ� dalÄ«bvalstis piemÄ“ro lÄ“mumus. Visbeidzot, diskusija par ES asociÄ�cijas nolÄ«gumiem un sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�ciju nebÅ«tu pilnÄ«ga, ja netiktu minÄ“ts asociÄ�cijas nolÄ«gums ar Turciju un jo Ä«paÅ¡i 1970. gada papildprotokols Å¡im nolÄ«gumam[19], kura mÄ“rÄ·is ir pakÄ�peniski nodroÅ¡inÄ�t brÄ«vu darba Å†Ä“mÄ“ju pÄ�rvietoÅ¡anos starp Turciju un ES. SaistÄ«bÄ� ar Å¡o papildprotokola 39. pantÄ� ir noteikts, ka AsociÄ�cijas padomei jÄ�pieÅ†em sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma pasÄ�kumi attiecÄ«bÄ� uz Turcijas darba Å†Ä“mÄ“jiem, kuri pÄ�rvietojas ES teritorijÄ�. Å o noteikumu Ä«stenoja ar AsociÄ�cijas padomes LÄ“mumu Nr. 3/80[20]. Lai gan nav pieÅ†emti Å¡Ä� lÄ“muma Ä«stenoÅ¡anas pasÄ�kumi, Tiesa noteica, ka vienlÄ«dzÄ«gas attieksmes princips un klauzula par pensiju eksportu LÄ“mumÄ� Nr. 3/80 ir tieÅ¡i piemÄ“rojama[21]. TÄ�dÄ“Ä¼ saskaÅ†Ä� ar Tiesas praksi faktiski jau pastÄ�v kopÄ«ga ES pieeja sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijai attiecÄ«bÄ� uz Turcijas darba Å†Ä“mÄ“jiem ES. 2.4.Â Â Â Â Â Â Â AsociÄ�cijas nolÄ«gumu izmantoÅ¡ana kopÄ“jas ES pieejas turpmÄ�kai pilnveidoÅ¡anai ES un tÄ�s dalÄ«bvalstis nav tikai uzÅ†Ä“muÅ¡Ä�s sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijas pienÄ�kumus attiecÄ«bÄ� uz Turciju, bet ir noslÄ“guÅ¡as nolÄ«gumus ar AlbÄ�niju, Melnkalni un SanmarÄ«no. Å ie noteikumi vÄ“l nav Ä«stenoti. Komisija uzskata, ka Å¡ajos nolÄ«gumos iekÄ¼autie pienÄ�kumi jÄ�ievÄ“ro, tÄ�dÄ“Ä¼ tÄ� ierosinÄ�s Padomes lÄ“mumu otro kopumu par nostÄ�ju, kÄ�da ES jÄ�ieÅ†em stabilizÄ�cijas un asociÄ�cijas, asociÄ�cijas un sadarbÄ«bas padomÄ“s attiecÄ«bÄ� uz sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma sistÄ“mu koordinÄ�ciju ar Å¡Ä«m valstÄ«m. Jo Ä«paÅ¡i attiecÄ«bÄ� uz Turciju Komisija uzskata, ka jÄ�veic pasÄ�kumi, lai aizstÄ�tu un atjauninÄ�tu AsociÄ�cijas padomes LÄ“mumu Nr. 3/80[22]. Jo vairÄ�k tas ir nepiecieÅ¡ams, Å†emot vÄ“rÄ� Tiesas neseno spriedumu lietÄ� C-485/07, Akdas. Komisijas jaunajÄ� priekÅ¡likumÄ� asociÄ�cijas nolÄ«guma sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma aspektu Ä«stenoÅ¡anai, piemÄ“ram, tiks Å†emts vÄ“rÄ� RegulÄ� (EK) Nr. 883/2004 iekÄ¼autais princips, ka â€œÄ«paÅ¡i no iemaksÄ�m neatkarÄ«gi naudas pabalstiâ€� nav eksportÄ“jami. AttiecÄ«bÄ� uz sarunÄ�m par jaunajiem asociÄ�ciju nolÄ«gumiem ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m Komisija centÄ«sies iekÄ¼aut standarta sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ“Å¡anas klauzulu, pamatojoties uz vienlÄ«dzÄ«gas attieksmes principu, pensiju eksportu un administratÄ«vo sadarbÄ«bu. 2.5.Â Â Â Â Â Â Â Jaunie ES nolÄ«gumi sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma jomÄ� Lai Å†emtu vÄ“rÄ� globalizÄ“tÄ� darba tirgus vajadzÄ«bas, Komisija sÄ�ks diskusijas AdministratÄ«vajÄ� komisijÄ� sociÄ�lÄ�s nodroÅ¡inÄ�Å¡anas sistÄ“mu koordinÄ�cijai, lai apsvÄ“rtu, vai zinÄ�mos apstÄ�kÄ¼os dalÄ«bvalstÄ«m varÄ“tu bÅ«t kopÄ«gi jÄ�rÄ«kojas sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijas jomÄ� attiecÄ«bÄ� uz iesaistÄ«to treÅ¡o valsti. Å Ä�du nepiecieÅ¡amÄ«bu var ietvert jaunÄ� instrumentÄ� â€“ ES nolÄ«gumÄ� sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma jomÄ�. Å Ä�di nolÄ«gumi Ä¼autu izmantot elastÄ«gÄ�ku pieeju sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijÄ� nekÄ� iespÄ“jams saskaÅ†Ä� ar asociÄ�ciju nolÄ«gumiem, un Å¡Ä�dus nolÄ«gumus varÄ“tu arÄ« noslÄ“gt ar treÅ¡Ä�m valstÄ«m, ar kurÄ�m nav noslÄ“gti asociÄ�cijas vai sadarbÄ«bas nolÄ«gumi. ES nolÄ«gumu varÄ“tu noslÄ“gt pÄ“c vajadzÄ«bas, piemÄ“ram, lai novÄ“rstu grÅ«tÄ«bas, kas rodas ar konkrÄ“tu treÅ¡o valsti saistÄ«bÄ� ar Regulas (ES) Nr. 1231/2010 piemÄ“roÅ¡anu, vai lai risinÄ�tu jautÄ�jumus, kas saistÄ«ti ar dubultÄ�m sociÄ�lÄ�s apdroÅ¡inÄ�Å¡anas iemaksÄ�m. Å Ä�di nolÄ«gumi dotu iespÄ“ju iekÄ¼aut iespÄ“jamu Ä«paÅ¡u divpusÄ“ju kÄ�rtÄ«bu dalÄ«bvalsts un attiecÄ«gÄ�s treÅ¡Ä�s valsts starpÄ�, un dalÄ«bvalstÄ«m Å¡Ä�da kÄ�rtÄ«ba varÄ“tu nebÅ«t obligÄ�ti jÄ�piemÄ“ro. Komisija paredz, ka Å¡Ä�dus Ä«paÅ¡i piemÄ“rotus nolÄ«gumus varÄ“tu noslÄ“gt ar daÅ¾iem ES stratÄ“Ä£iskajiem partneriem, jo Ä«paÅ¡i ar tiem, ar kuriem ir saistÄ«ta ievÄ“rojama darbaspÄ“ka pÄ�rvietoÅ¡anÄ�s. VarÄ“tu arÄ« izskatÄ«t iespÄ“ju slÄ“gt nolÄ«gumu ar reÄ£ionÄ�lÄ�s integrÄ�cijas organizÄ�cijas valstÄ«m. Å Ä�du nolÄ«gumu vispÄ�rÄ“jais mÄ“rÄ·is bÅ«tu veicinÄ�t visaptveroÅ¡u ES pieeju attiecÄ«bÄ� pret iesaistÄ«to treÅ¡o valsti. 2.6.Â Â Â Â Â Â Â ES sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma jomas Ä�rÄ“jÄ� profila stiprinÄ�Å¡ana Visbeidzot, kÄ� uzsvÄ“rts stratÄ“Ä£ijÄ� â€œEiropa 2020â€�, ir Ä«paÅ¡i svarÄ«gi, lai ES lÅ«kotos uz priekÅ¡u un piedalÄ«tos svarÄ«gÄ�s debatÄ“s un darbÄ«bÄ�s saistÄ«bÄ� ar regulatÄ«viem jautÄ�jumiem visplaÅ¡Ä�kÄ� mÄ“rogÄ�. Valstis aizvien vairÄ�k sadarbojas pÄ�rrobeÅ¾u sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma jautÄ�jumos, tÄ�dÄ“Ä¼ ES jÄ�uzÅ†emas vadÄ«ba, Å†emot vÄ“rÄ� tÄ�s ilgstoÅ¡o pieredzi sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijÄ�. TajÄ� jÄ�ietver sadarbÄ«ba ar citÄ�m starptautiskajÄ�m organizÄ�cijÄ�m, piemÄ“ram SDO. 2011. gada StarptautiskajÄ� darba konferencÄ“ SDO dalÄ«bvalstis tika aicinÄ�tas apsvÄ“rt nolÄ«gumu noslÄ“gÅ¡anu, lai nodroÅ¡inÄ�tu vienlÄ«dzÄ«gu attieksmi, kÄ� arÄ« piekÄ¼uvi sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma tiesÄ«bÄ�m un to saglabÄ�Å¡anu un/vai pÄ�rvedamÄ«bu migrÄ“joÅ¡iem darba Å†Ä“mÄ“jiem. Diskusijas par sociÄ�lo aizsardzÄ«bu un sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�ciju ar citiem reÄ£ioniem pasaulÄ“ kÄ¼Å«st aizvien nozÄ«mÄ«gÄ�kas. TÄ�dÄ“Ä¼ Komisija veicinÄ�s sadarbÄ«bu sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma koordinÄ�cijas jomÄ� ar citÄ�m starptautiskÄ�m organizÄ�cijÄ�m un citÄ�m pasaules daÄ¼Ä�m. [1]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Noteikumi patlaban ir ietverti RegulÄ� (EK) Nr. 883/2004 par sociÄ�lÄ�s nodroÅ¡inÄ�Å¡anas sistÄ“mu koordinÄ“Å¡anu un tÄ�s Ä«stenoÅ¡anas RegulÄ� (EK) Nr. 987/2009, OV L 166, 30.5.2004.,1. lpp. OV L284, 30.10.2009., 1. lpp. [2]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â LÄ«gums par Eiropas Ekonomikas zonu stÄ�jÄ�s spÄ“kÄ� 1994. gada 1. janvÄ�rÄ« (LihtenÅ¡teinai to piemÄ“roja tikai 1995. gada 1. maijÄ�), OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp. ES un Å veices lÄ«gums stÄ�jÄ�s spÄ“kÄ� 2002. gada 1. jÅ«nijÄ�, OV L 114, 30.4.2002., 1. lpp. [3]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Lieta C-55/00. [4]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â AdministratÄ«vÄ�s komisijas sociÄ�lÄ�s nodroÅ¡inÄ�Å¡anas sistÄ“mu koordinÄ�cijai 2009. gada 12. jÅ«nija Ieteikums Nr. P1, OV C106, 24.4.2010., 47. lpp. [5]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â OV L 344, 29.12.2010., 1. lpp. ApvienotÄ� Karaliste aizvien ir saistÄ«ta un tai jÄ�piemÄ“ro iepriekÅ¡Ä“jÄ� Regula (EK) Nr. 859/2003. DÄ�niju nesaista vai tai nav jÄ�piemÄ“ro Regula (ES) Nr. 1231/2010 un Regula (EK) Nr. 859/2003. EEZ valstis un Å veice nepiemÄ“ro nevienu no Å¡Ä«m regulÄ�m. [6]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Regulas (EK) Nr. 883/2004 19. pants. [7]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â PiemÄ“ram, sk. Regulas (EK) Nr. 987/2009 14. panta 11. punktu. [8]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Regulas (EK) Nr. 883/2004 12. pants. [9]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Regulas (EK) Nr. 987/2009 5. panta 3. punkts. [10]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Sk. Regulas (ES) Nr. 1231/2010 13. apsvÄ“rumu. [11]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â ECT, Klein v Austria (App no. 57028/00), 2011. gada 3. marts. [12]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â 11. pants Padomes DirektÄ«vÄ� 2003/109/EK par to treÅ¡o valstu pilsoÅ†u statusu, kuri ir kÄ�das dalÄ«bvalsts pastÄ�vÄ«gie iedzÄ«votÄ�ji, OV L 16, 23.1.2004., 44. lpp. [13]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Eiropas Parlamenta un Padomes DirektÄ«va 2011/98/ES par vienotu pieteikÅ¡anÄ�s procedÅ«ru, lai treÅ¡o valstu valstspiederÄ«gajiem izsniegtu vienotu uzturÄ“Å¡anÄ�s un darba atÄ¼auju dalÄ«bvalsts teritorijÄ�, un par vienotu tiesÄ«bu kopumu treÅ¡o valstu darba Å†Ä“mÄ“jiem, kuri kÄ�dÄ� dalÄ«bvalstÄ« uzturas likumÄ«gi, OV L343, 23.12.2011., 1. lpp. [14]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Padomes DirektÄ«va 2009/50/EK par treÅ¡o valstu valstspiederÄ«go ieceÄ¼oÅ¡anu un uzturÄ“Å¡anos augsti kvalificÄ“tas nodarbinÄ�tÄ«bas nolÅ«kos, OV L 155, 18.6.2009., 17. lpp. [15]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Padomes DirektÄ«va 2005/71/EK par Ä«paÅ¡u procedÅ«ru treÅ¡o valstu valsts piederÄ«go uzÅ†emÅ¡anai zinÄ�tniskÄ�s pÄ“tniecÄ«bas nolÅ«kos, OV L 289, 12.10.2005., 15. lpp. [16]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Å Ä«s tiesÄ«bas tiek Ä«paÅ¡i pieÅ¡Ä·irtas ar DirektÄ«vas 2009/50/EK 14. panta 1. punkta f) apakÅ¡punktu, bet to var secinÄ�t arÄ« no DirektÄ«vas 2005/71/EK 12. panta c) punkta noteikumiem. [17]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â PriekÅ¡likums Eiropas Parlamenta un Padomes direktÄ«vai par treÅ¡o valstu valstspiederÄ«go ieceÄ¼oÅ¡anas un uzturÄ“Å¡anÄ�s nosacÄ«jumiem sezonas nodarbinÄ�tÄ«bas nolÅ«kos, COM(2010) 379, galÄ«gÄ� redakcija. PriekÅ¡likums Eiropas Parlamenta un Padomes direktÄ«vai par uzÅ†Ä“muma ietvaros pÄ�rceltu treÅ¡o valstu valstspiederÄ«go ieceÄ¼oÅ¡anas un uzturÄ“Å¡anÄ�s nosacÄ«jumiem, COM(2010) 378, galÄ«gÄ� redakcija. [18]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â OV L306, 23.11.2010. [19]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â 1970. gada 23. novembra papildprotokols NolÄ«gumam par asociÄ�cijas izveidi starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju, OV L293, 29.12.1972., 3. lpp. [20]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â AsociÄ�cijas padomes 1980. gada 19. septembra LÄ“mums Nr. 3/80 par Eiropas Kopienu dalÄ«bvalstu sociÄ�lÄ� nodroÅ¡inÄ�juma shÄ“mu piemÄ“roÅ¡anu Turcijas darba Å†Ä“mÄ“jiem un to Ä£imenes locekÄ¼iem, OV C110, 25.4.1983., 60. lpp. [21]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Lieta C-262/96, SÃ¼rÃ¼l; Lieta C-485/07, Akdas; Sk. arÄ« spriedumu lietÄ� C-18/90, Kziber; C-103/94, Krid, par vienlÄ«dzÄ«gas attieksmes klauzulu sadarbÄ«bas nolÄ«gumos ar Magribas valstÄ«m, ko tagad aizstÄ�j ar asociÄ�ciju nolÄ«gumiem. [22]Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Â Komisija atsauks iepriekÅ¡Ä“jo priekÅ¡likumu Ä«stenot AsociÄ�cijas padomes LÄ“mumu Nr. 3/80 (COM(83) 13).