ES 2012.–2013. gadā palielināja attīstības atbalstu valstij, un sākotnējā pakete bija EUR 150 miljonu apmērā, bet 2014. gada decembrī saskaņā ar attīstības sadarbības instrumentu pieņēma daudzgadu indikatīvo programmu 2014.–2020. gadam Mjanmai/Birmai, kas paredzēja indikatīvo piešķīrumu EUR 688 miljonu apmērā. Lai sekmētu palīdzības efektīvu izmantošanu, ES un tās dalībvalstis kopš 2013. gada kopīgi plāno attīstības sadarbību, un to plānots turpināt ciešā sadarbībā ar jauno valdību, lai attiecībā uz apzinātajiem izaicinājumiem īstenotu saskaņotus ES atbildes pasākumus.

Lai Mjanma/Birma kļūtu par ilgtspējīgu demokrātiju, kas pilnīgi ievēro tiesiskumu, ES būtu jāpalīdz izveidot efektīvas iestādes, atbalstīt drošības nozares reformu un vairāk un dažādi jāsadarbojas ar visu sabiedrību — vietējām pašvaldībām, tiesu iestāžu sektoru, parlamentiem un pilsonisko sabiedrību. ES būtu arī jāuzrunā militārpersonas par to nozīmi mūsdienu demokrātijā un jāatbalsta policijas modernizācija un pārveide.

Ir skaidrs, ka ES arī turpmāk ir jāuzņemas noteikta loma, lai sekmētu veiksmīgu demokratizāciju un reformas stratēģiski svarīgā valstī Dienvidaustrumāzijā un plašākā Āzijas un Klusā okeāna reģionā. Lielāka ES iesaiste Mjanmā/Birmā un ciešāka sadarbība ar valdību ir arī labākais veids, kā sekmēt iekļaujošas sociālekonomiskās reformas un palielināt ES uzņēmumu iespējas, valstij turpinot reformas. Īsāk sakot, ES ir ļoti svarīgi, lai šī pāreja būtu veiksmīga, un tās interesēs ir palīdzēt to pabeigt.

paplašināt atbalstu Mjanmas policijai, lai to pārveidotu par mūsdienīgu organizāciju, kas kalpo cilvēkiem un kurai uzticas, tostarp palielināt pārskatatbildību saskaņā ar starptautisko paraugpraksi un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, un turpmākus centienus uzlabot tās attiecības ar plašsaziņas līdzekļiem un vietējām kopienām;

uzlabot piekļuvi tiesām un juridiskajai palīdzībai nabadzīgajiem un neaizsargātajiem iedzīvotājiem, nodrošinot tieslietu nozares pārstāvju tiesībspēju un stiprinot atlasītās tiesu institūcijas, lai labāk īstenotu to pilnvaras;

sadarboties ar militārpersonām, lai apmainītos ar ES pieredzi demokrātiskas pārejas jomā un lai pārrunātu to lomu mūsdienu demokrātijā, tostarp cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanas veicināšanā;

iesaistīties partnerībā ar valdību, lai stiprinātu politisko dialogu un risinātu jaunas vajadzības, nodrošinot valdības iestādēm politikas dialogu un tehnisko sadarbību kā daļu no valsts veidošanas pieejas. Lai atbalstītu vietējās sabiedrības demokrātijas centienus, ES būtu jāsadarbojas ar daudziem partneriem — sākot ar masu organizācijām un beidzot ar parlamentiem un sākot ar aizstāvības organizācijām un beidzot ar arodbiedrībām un plašsaziņas līdzekļiem;

ES policijas apmācības projekts (2013.–2015. gads) palīdzēja uzlabot Mjanmas policijas profesionalitāti, jo īpaši vietējās kopienās. Tika īstenoti vienkārši, bet efektīvi pasākumi, lai uzlabotu policijas darbu kopienu līmenī un tās attiecības ar vietējiem iedzīvotājiem. Pieredzējuši policijas darbinieki no ES dalībvalstīm parādīja, kā nodrošināt un aizsargāt iedzīvotāju demokrātiskās tiesības pulcēties. 4000 policijas darbinieku tika apmācīti izmantot labākās starptautiskās metodes pūļa savaldīšanas jomā. Projekta ietvaros policijas darbiniekus apmācīja arī veidot attiecības ar plašsaziņas līdzekļiem un pilsonisko sabiedrību, lai uzlabotu savstarpējo sapratni.

Lai nostiprinātu demokrātisku pārvaldību, svarīgi ir veikt konstitucionālo reformu. 2008. gadā pieņemtajai konstitūcijai bija ļoti svarīga nozīme pārejas procesā, un paredzams, ka tiks veiktas turpmākas reformas. ES varētu dalīties ar savu milzīgo pieredzi pārejā no autoritāra režīma uz demokrātiju, uzsverot daudzpartiju parlamentāro sistēmu un lielāku pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu, kā arī neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu nepieciešamību.

Pāreja no militārpersonu pārvaldītas institucionālās sistēmas uz ilgtspējīgu demokrātiju — ES nozīme

ES ir apņēmusies nodrošināt to, lai visi atbalstītie pasākumi būtu konflikta apstākļiem pielāgoti saskaņā ar kaitējuma nenodarīšanas principu un lai tos īstenotu iekļaujošā, objektīvā un pārredzamā veidā.

ES kā vienai no lielākajām līdzekļu devējām miera procesā ir lieliska iespēja palīdzēt nodrošināt stabilu mieru. Mjanmas Miera centram, ko ES ir atbalstījusi kopš tā izveides 2012. gadā, bija būtiska nozīme, lai risinātu sarunas starp valdību un bruņotām etniskajām organizācijām un lai sniegtu ekspertu konsultācijas visām attiecīgajām pusēm. Lai turpinātu gūt panākumus, būs jānodrošina iekļaujošs un vispusīgs process, kas paredz arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvju un sieviešu iesaisti. Lielākā daļa ES atbalsta ir devusi labumu etniskajos apgabalos. Pasākumi ir vērsti uz kopienu attīstību konfliktu skartajos reģionos, izlīgumu, miera veidošanu, pamiera panākšanu un civilo pamiera uzraudzību. Citu projektu mērķis ir uzlabot piekļuvi iztikas līdzekļiem, samazināt nabadzību un sekmēt attīstību etniskajos apgabalos. ES ir uzņēmusies vadošo lomu, veidojot jaunu, daudzu līdzekļu devēju Kopējo miera fondu, lai saskaņotāk atbalstītu miera procesu.

Mjanmā/Birmā vairākus gadu desmitus notika bruņoti konflikti starp Mjanmas bruņotajiem spēkiem (Tatmadaw) un etniskajām grupām ar atšķirīgu kultūru, kas dzīvo attālos pierobežas reģionos, kur ir pietiekami daudz dabas resursu. Daudzas šīs teritorijas centrālā valdība nekad nav pilnīgi pārraudzījusi, un tajās ir dažāda līmeņa pašpārvalde. No nelikumīgām darbībām, piemēram, kontrabandas, nelikumīgas kokmateriālu un koka izstrādājumu tirdzniecības, opija ražošanas un narkotisko vielu tirdzniecības, var gūt ekonomisku labumu. Kopš 2011. gada Kačinas un ziemeļu Šanas pavalstī ir pārvietoti apmēram 100 000 cilvēku, un notiekošo sadursmju dēļ cilvēki joprojām tiek pārvietoti un iet bojā. Apmēram 106 000 karenu un karenni bēgļu dzīvo nometnēs Taizemē Mjanmas/Birmas pierobežā. Kauju rezultātā ir notikuši arī cilvēktiesību pārkāpumi. Ilgstoši, smagi starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumi nelabvēlīgi ietekmēja skartos iedzīvotājus.

Lai gan ir panākts ievērojams progress, cilvēktiesības joprojām ir viena no galvenajām problēmām valstī

Galvenais cilvēktiesību jautājums Mjanmā/Birmā joprojām ir situācija Rakhine pavalstī, kur dažādi tiek diskriminēti musulmaņu minoritātes pārstāvji, kas pārsvarā ir bezvalstnieki un uzskata sevi par rohingiem. Viņiem ir liegta pārvietošanās brīvība, kā arī nav piekļuves pamatpakalpojumiem un iztikas līdzekļiem. Kopienu savstarpējās vardarbības rezultātā 2012. gadā apmēram 120 000 musulmaņu tika ieslodzīti nometnēs. Tikai dažiem ir ļauts atgriezties vai pārcelties. Kopienas joprojām dzīvo nošķirti. Iekšzemē pārvietotas personas un citi neaizsargātie iedzīvotāji paļaujas uz humāno palīdzību, tostarp arī no ES.

2.4. Nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība

Mjanma/Birma ir viena no nabadzīgākajām valstīm pasaulē. Šī pāreja dod iespēju pastiprināt ES attīstības sadarbību tādās jomās kā izglītība, lauku attīstība un pārvaldība, tostarp nodrošinot būtiskus pasākumus budžeta atbalsta jomā 2016. gadā un turpmākos gados. Tiks pastiprināta arī mērķtiecīga tehniskā sadarbība, lai palīdzētu sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un lai izmantotu programmas “Erasmus+” un ES pētniecības programmas “Apvārsnis 2020” sniegtās iespējas.

Pārmaiņas valstī, kura vēlas izkļūt no nabadzības

Mjanma/Birma ir viena no mazāk attīstītajām valstīm, un tā ieņem 148. no 189 vietām ANO Attīstības programmas tautas attīstības indeksā 2015. gadam. Nabadzības līmenis ir apmēram 37,5 %, un tas ir visaugstākais rādītājs Dienvidaustrumāzijā. 60 % iedzīvotāju dzīvo lauku apvidos, kur ir nesamērīgi liela nabadzība. IKP ir USD 1204 uz vienu iedzīvotāju. Mjanmas/Birmas iedzīvotājiem ir visīsākais paredzamais mūža ilgums, un šajā valstī ir otrs augstākais zīdaiņu un bērnu mirstības rādītājs visās Dienvidaustrumāzijas valstīs. Vairāk nekā trešdaļa bērnu hroniski cieš no nepietiekama uztura. Piekļuve elektrībai ir mazāk nekā trešdaļai iedzīvotāju.

Valstī ir iespējamas dabas katastrofas, un to ļoti ietekmē klimata pārmaiņas. Ņemot vērā pašreizējo neatbilstošo sagatavotību katastrofām, ārēji satricinājumi var ievērojami ietekmēt iedzīvotāju izturētspēju un ekonomiku.

Valdības mērķis ir nodrošināt stabilu mieru un atjaunot ekonomiku, lai pārveidotu Mjanmu/Birmu par valsti ar vidēju ienākumu līmeni. Paredzams, ka jaunās valdības centieni attīstības jomā galvenokārt būs vērsti uz nabadzības mazināšanu, darbvietu radīšanu, ilgtspēju un iekļaušanu, saglabājot augstu izaugsmes līmeni, veidojot cilvēkkapitālu, uzlabojot sociālos pakalpojumus, samazinot ietekmi uz vidi un pastiprinot izturētspēju. Galvenās prioritātes ir lauku attīstība, tostarp pārtikas un uztura nodrošinājums, zemes reforma, izglītība un veselības aizsardzība. Darba kārtībā jāiekļauj arī katastrofu riska mazināšana visos līmeņos. Vēl viens jaunās valdības izaicinājums būs stiprināt tiesības uz zemi, jo īpaši, mazinot netaisnību zemes konfiskācijas jomā.

ES būtu jārāda piemērs, īstenojot vērienīgu un mērķtiecīgu plānu attīstības sadarbības jomā

ES ir galvenā Mjanmas/Birmas sadarbības partnere, tai īstenojot ilgtspējīgas attīstības mērķus, kas noteikti Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam. Īstenojot divpusēju attīstības sadarbību Daudzgadu indikatīvās programmas 2014.–2020. gadam ietvaros (EUR 688 miljoni), ES turpina atbalstīt valsts pārejas plānu šādās nozarēs: 1) lauku attīstība — lauksaimniecība — pārtikas un uztura nodrošinājums; 2) izglītība; 3) pārvaldība — tiesiskums — valsts spēju veidošana un 4) atbalsts miera veidošanas jomā. ES var valdībai nodrošināt papildu elastīgu un mērķtiecīgu tehnisko sadarbību galvenajās politikas jomās. Efektīva līdzekļu devēju koordinācija joprojām ir ļoti svarīga, lai nepieļautu atbalsta dublēšanos un sadrumstalotību.

Vairāku līdzekļu devēju Iztikas un pārtikas nodrošinājuma trasta fonds (IPTF) tika izveidots, lai nodrošinātu ātru atlabšanu un rehabilitāciju pēc postošā ciklona Nargis (2008. gads). Gadu gaitā IPTF darbību loks ir pakāpeniski paplašināts un pielāgots izmaiņām Mjanmā/Birmā, lai uzlabotu sīksaimnieku un to trūcīgo iedzīvotāju dzīvi, kam nav zemes. Apmēram EUR 330 miljoni, no kuriem EUR 115 miljonus piešķīra ES, ir paredzēti atbalstam vairāk nekā trim miljoniem cilvēku, īstenojot 90 projektus. IPTF projekti nodrošina labāku ražu un uzlabo piekļuvi kredītiem un tirgum. Rezultātā ir palielinājušies attiecīgo mājsaimniecību ienākumi un uzlabojies uztura un pārtikas nodrošinājums. IPTF ir paraugprakse iekļaujošas lauku ekonomikas pārveides jomā.

ES Pasaules klimata pārmaiņu alianses+ atbalstīto valsts klimata pārmaiņu stratēģiju un rīcības plānu sadarbībā ar Mjanmas klimata pārmaiņu aliansi sagatavo, lai pielāgošanos klimata pārmaiņām iekļautu Mjanmas/Birmas politikas izstrādes un reformu plānā un lai sekmētu uz pierādījumiem balstītu plānošanu un politikas veidošanu. Tas palīdzēs Mjanmai/Birmai veidot zaļāku un noturīgāku ekonomiku.