Grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar 17. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (1)

(2021/C 147/05)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/787 27. pantam (2).

PIETEIKUMS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES TEHNISKĀS DOKUMENTĀCIJAS GROZĪŠANAI

“ÚJFEHÉRTÓI MEGGYPÁLINKA”

ES Nr.: PGI-HU-01829-AM01 — 2017. gada 18. aprīlī

Grozījumu izdarīšanas valoda: ungāru

Starpnieks

Dalībvalsts: Ungārija

Starpnieka nosaukums: Lauksaimniecības ministrija

Pilna adrese (ielas nosaukums un numurs, pilsēta un pasta indekss, valsts):

Kossuth Lajos tér 11 1055 Budapest HUNGARY

Tel. + 36 17951705

E-pasts:gi@am.gov.hu

Ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

“Újfehértói meggypálinka”

Specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījumi

— Produkta apraksts

— Ģeogrāfiskais apgabals

— Saikne

— Kontroles iestādes nosaukums un adrese

— Cits: — Stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanas metode — ES/valsts/reģiona noteikumos paredzētās prasības — Pieteikuma iesniedzēja nosaukums un kontaktadrese — Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes papildinājumi un/vai īpaši marķēšanas noteikumi — Trešais punkts iedaļā par kontroli — Atsauces

Grozījumi

Produkta specifikācijas grozījumi, kas ietver galveno tehnisko parametru grozījumus.

Grozījumu paskaidrojums

1. grozījums

Tehniskās dokumentācijas B iedaļas apakšiedaļu “Organoleptiskās īpašības” groza šādi.

Iepriekšējais teksts

Dzidrs, bezkrāsains, ar patīkamu skābo ķiršu garšu un aromātu, kā arī citrusaugļu smaržas niansēm, ko piešķir ogas, un marcipāna smaržas niansēm, ko piešķir skābo ķiršu kauliņi.

Jaunais teksts

— Dzidrs, bezkrāsains, ar patīkamu skābo ķiršu garšu un aromātu, kā arī citrusaugļu smaržas niansēm, ko piešķir ogas, un marcipāna smaržas niansēm, ko piešķir skābo ķiršu kauliņi.

— Nogatavinātas palinkas gadījumā — dzeltenīgā, dzintara krāsā, ar “nobriedušu raksturu”, vienlaikus saglabājot skābajiem ķiršiem raksturīgo smaržu buķeti un aromātu. Nogatavināšana koka mucās nodrošina palinkai tās raksturīgo krāsu un aromātu.

— Nogatavinot palinku koka mucās ilgāku laiku, noturētā palinka garšas un aromāta ziņā kļūst bagātīgāka un attiecībā uz krāsu — tumšāka, iegūstot veczelta toni.

— Ja palinka tiek nogatavināta uz augļiem, buķeti papildina nogatavinātu augļu smarža, savukārt krāsa iegūst ķiršu toni. Nogatavināšana uz svaigiem vai žāvētiem augļiem piešķir palinkai augstākas satura vērtības, intensīvāku aromātu un izteiktāku garšu.

Paskaidrojums

Tā kā tehniskās dokumentācijas D iedaļas apakšiedaļā “Izturēšana, nogatavināšana” ir pievienotas trīs jaunas nogatavināšanas metodes, ar kurām tiek izmainītas šādi ražotas palinkas organoleptiskās īpašības, ir nepieciešams attiecīgi izdarīt grozījumus organoleptisko īpašību aprakstā.

2. grozījums

Tehniskās dokumentācijas B iedaļas apakšiedaļu “Ķīmiskās un fizikālās īpašības” groza šādi.

Iepriekšējais teksts:

— spirta minimālā tilpumkoncentrācija: vismaz 40 tilp. %,

— metilspirta maksimālais daudzums: 1 000 grami uz vienu hektolitru 100 % spirta (izteikts tilp. %),

— gaistošo vielu minimālais daudzums: 200 grami uz vienu hektolitru 100 % spirta (izteikts tilp. %),

— ciānūdeņražskābes maksimālais daudzums: 7 grami uz vienu hektolitru 100 % spirta (izteikts tilp. %).

Jaunais teksts:

— spirta minimālā tilpumkoncentrācija: 40 tilp. %; (+/– 0,3 tilp. %; uz augļiem nogatavinātai “Újfehértói meggypálinka” +/– 1,5 tilp. %),

— metilspirta maksimālais daudzums: 1 000 grami uz vienu hektolitru 100 % spirta (izteikts tilp. %),

— gaistošo vielu minimālais daudzums: 200 grami uz vienu hektolitru 100 % spirta (izteikts tilp. %),

— ciānūdeņražskābes maksimālais daudzums: 7 grami uz vienu hektolitru 100 % spirta (izteikts tilp. %).

Paskaidrojums

“Újfehértói meggypálinka” spirta tilpumkoncentrācija ir 40 tilp. %; (+/– 0,3 tilp. %; uz augļiem nogatavinātai “Újfehértói meggypálinka” +/– 1,5 tilp. %). Grozījums ietver pielaides attiecībā uz tilpumkoncentrācijas norādīšanu, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem XII pielikumā, lai tiktu ņemtas vērā spirta tilpumkoncentrācijas dabiskās svārstības un ražošanas un uzglabāšanas procesa rezultātā radītās izmaiņas.

3. grozījums

Tehniskās dokumentācijas B iedaļu (Stiprā alkoholiskā dzēriena apraksts, ieskaitot galvenās fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības) groza šādi.

Pievieno šādu jaunu punktu:

“Sevišķās īpašības (salīdzinājumā ar tās pašas kategorijas stipro alkoholisko dzērienu)

Patīkama skābo ķiršu garša un aromāts, ka arī citrusaugļu smaržas nianses, ko piešķir ogas, un marcipāna smaržas nianses, ko piešķir skābo ķiršu kauliņi.”

Paskaidrojums

Dzēriena sevišķo īpašību apraksts stiprā alkoholiskā dzēriena aprakstam pievienots atbilstoši Regulas (ES) Nr. 716/2013 prasībām.

4. grozījums

Tehniskās dokumentācijas B iedaļu attiecībā uz izmantotajām izejvielām groza šādi.

Iepriekšējais teksts

Palinkas ar cilmes vietas nosaukumu “Újfehértói meggypálinka” ražošanā izmanto tikai šādu šķirņu skābos ķiršus: “Újfehértói fürtös” un “Debreceni bőtermő”.

Jaunais teksts

Palinkas ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Újfehértói meggypálinka” ražošanā izmanto tikai šādu šķirņu skābos ķiršus: “Újfehértói fürtös”, “Debreceni bőtermő”, “Kántorjánosi 3”, “Petri” un “Éva”.

Paskaidrojums

Šķirņu pievienošanas pamatojums: neparedzamie un neparasti mainīgie laikapstākļi ir radījuši nepieciešamību “Újfehértói meggypálinka” ražošanā iekļaut arī skābo ķiršu šķirnes “Kántorjánosi 3”, “Petri” un “Éva”, jo tās noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā tiek audzētas jau gadu desmitiem un ir izturīgākas pret salnu. Skābo ķiršu šķirnes “Kántorjánosi 3”, “Petri” un “Éva” tika audzētas arī Ūjfehērto, selekcionējot vietējās šķirnes, un visām trīs šķirnēm ir raksturīgs vietējais ģenētiskais materiāls. Atšķirības trīs jauno tehniskajā dokumentācijā iekļauto skābo ķiršu šķirņu fenoloģisko fāžu laika grafikā nodrošina, ka lielāks skaits šķirņu mazina pavasara salnu radīto ražas zudumu ietekmi uz piegādi. Augļu ražas novākšana un pārstrāde tiek veikta ilgākā periodā nekā iepriekš, no jūnija beigām līdz jūlija sākumam, un tas nodrošina stabilāku palinkas ražošanas procesu. Visas piecas skābo ķiršu šķirnes C iedaļā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā tiek audzētas jau gadu desmitiem.

5. grozījums

Tehniskās dokumentācijas C iedaļu (Attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala definīcija) groza šādi.

Iepriekšējais teksts

“Újfehértói meggypálinka” drīkst ražot un iepildīt pudelēs vienīgi šeit minētā apgabala ražotnēs.

Jaunais teksts

“Újfehértói meggypálinka” drīkst ražot vienīgi šeit minētā apgabala ražotnēs.

Paskaidrojums

Prasība iepakošanu (pildīšanu pudelēs) veikt vienīgi attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā nav pamatota.

6. grozījums

Tehniskās dokumentācijas D iedaļas apakšiedaļu “Augļu kvalitātes kontrolē tiek ietverti šādi aspekti” groza šādi.

Iepriekšējais teksts:

— šķirņu tīrība: izmantojamās šķirnes ir “Újfehértói fürtös” un “Debreceni bőtermő”,

— gatavība: pilnībā nobrieduši ķirši (kātiņš atdalās no augļa, to nesabojājot),

— veselīgums: augļiem ir jābūt veselīgiem,

— tīrība: tie nedrīkst saturēt nokaltušos kātiņus, lapas vai citus piejaukumus,

— skābo ķiršu minimālais sausnas saturs: 15 % (atsauces vērtība),

— skābo ķiršu pH vērtība: 4–5.

Jaunais teksts:

— šķirņu tīrība: izmantojamās šķirnes ir “Újfehértói fürtös”, “Debreceni bőtermő”, “Kántorjánosi 3”, “Petri” un “Éva”,

— gatavība: pilnībā nobrieduši ķirši (kātiņš atdalās no augļa, to nesabojājot),

— veselīgums: bez pelējuma un puves, bojājumiem vai sasitumiem,

— tīrība: tie nedrīkst saturēt nokaltušos kātiņus, lapas vai citus piejaukumus,

— skābo ķiršu minimālais sausnas saturs: 14 % (atsauces vērtība),

— skābo ķiršu pH vērtība: 3,5–4,5.

Paskaidrojums

Lai tiktu ņemtas vērā trīs jaunās skābo ķiršu šķirnes, ar šo grozījumu tiek atjaunināta informācija pirmajā aizzīmē, kā arī attiecībā uz skābo ķiršu sausnas saturu un pH vērtību. Saskaņā ar tehniskās dokumentācijas 3. punktu ir grozīta prasība attiecībā uz veselīgumu.

7. grozījums

Tehniskās dokumentācijas D iedaļas apakšiedaļu “Nogatavināšana un izturēšana” groza šādi.

7.a grozījums

Apakšiedaļas nosaukumu groza šādi.

Iepriekšējais teksts

Nogatavināšana un izturēšana

Jaunais teksts

Izturēšana, nogatavināšana

Paskaidrojums

Šis ir tehniska rakstura grozījums.

7.b grozījums

Apakšiedaļas saturu groza šādi.

Iepriekšējais teksts

Pēc destilācijas destilātu vismaz trīs mēnešus iztur un nogatavina tīrā nerūsējošā tērauda tvertnē. (Svītrots)

Jaunais teksts

“Újfehértói meggypálinka” jāiztur, līdz tā kļūst labi sabalansēta. Izturēšanā izmantotajai tvertnei ir jābūt izgatavotai no tāda materiāla, kas nerada reakciju, saskaroties ar palinkas sastāvdaļām, un neizdala nekādas vielas, kas varētu kaitēt veselībai.

“Újfehértói meggypálinka” var nogatavināt, izmantojot arī kādu no turpmāk aprakstītajām metodēm.

— Nogatavināta “Újfehértói meggypálinka”: nogatavināšana vismaz trīs mēnešus koka mucā, kuras tilpums nepārsniedz 1 000 litrus, un vismaz sešus mēnešus lielāka tilpuma mucā, lai daļēji oksidācijas un daļēji vielu izšķīdināšanas ceļā piešķirtu palinkai jaunus garšas elementus.

— Noturēta “Újfehértói meggypálinka”: nogatavināšana vismaz vienu gadu koka mucā, kuras tilpums nepārsniedz 1 000 litrus, vai vismaz divus gadus koka mucā, kuras tilpums ir 1 000 litri vai vairāk.

— Uz augļiem nogatavināta “Újfehértói meggypálinka”: lai iegūtu 100 l palinkas — nogatavināšana ne mazāk kā trīs mēnešus uz vismaz 10 kg svaigu skābo ķiršu vai vismaz 5 kg žāvētu skābo ķiršu, kuri iegūti no D iedaļā norādītajām šķirnēm C iedaļā aprakstītajā apgabalā.

Paskaidrojums

“Újfehértói meggypálinka” ražošana, saskaņā ar attiecīgajiem Ungārijas tiesību aktiem izmantojot dažādas nogatavināšanas metodes, ir nepieciešama, lai labāk apmierinātu patērētāju pieprasījumu, tādēļ ir atjaunināta šīs apakšiedaļas informācija.

8. grozījums

Informācija par ražošanas metodi (D iedaļa) tehniskās dokumentācijas galvenajos tehniskajos parametros ir papildināta ar informāciju par stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanas metodi, kas jau bija iekļauta tehniskās dokumentācijas oriģinālajā versijā.

Paskaidrojums

Lai labāk aprakstītu tehnoloģisko procesu, galvenajos tehniskajos parametros ir iekļauta tehnoloģiskā informācija, kas jau bija ietverta tehniskās dokumentācijas oriģinālajā versijā.

9. grozījums

Tehniskās dokumentācijas D iedaļas apakšiedaļu “Pildīšana pudelēs” groza šādi.

Iepriekšējais teksts

Pildīšana pudelēs

Kad skābo ķiršu palinka ir gatava pārdošanai, to salej tīrās stikla pudelēs, noslēdz ar plastmasas korķiem, kuriem virsējā daļa ir no koka, un aizzīmogo vai noslēdz ar plastmasas korķiem, kuriem virsējā daļa ir no koka, aizskrūvējamiem vāciņiem ar aizsardzības gredzenu vai termosavelkošiem vāciņiem. Aizdarītās pudeles var iepakot kartona kastēs vai dekoratīvā iepakojumā. Iepakojuma vienības maksimālais tilpums ir 1 l. Produktu ar lielāku tilpumu var sagatavot tikai kā vienreizēju paraugu, iepakojot to kā dāvanu. (Svītrots)

Paskaidrojums

Prasība iepakošanu (pildīšanu pudelēs) veikt vienīgi attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā nav pamatota.

10. grozījums

Tehniskās dokumentācijas E iedaļas 4. punktu groza šādi.

Iepriekšējais teksts

(E iedaļas 4. punkts)

Salīdzinot šķirnes “Újfehértói fürtös” audzēšanai nepieciešamos nosacījumus ar noteiktā ģeogrāfiskā apgabala raksturīgajām īpašībām, redzams, ka apstākļu sakritība ir ļoti veiksmīga, un tā nav tikai sagadīšanās, ka skābo ķiršu audzēšana tika uzsākta tieši šajā vietā un ka šeit ir šķirnes “Újfehértói fürtös” izcelsme vai ka šeit iegūst lielāko daļu no Sabolčas–Satmāras–Beregas meģes skābo ķiršu ražas.

Jaunais teksts

Salīdzinot “Újfehértói meggypálinka” ražošanā izmantoto skābo ķiršu šķirņu “Újfehértói fürtös”, “Debreceni bőtermő”, “Kántorjánosi 3”, “Petri” un “Éva” audzēšanai nepieciešamos nosacījumus ar noteiktā ģeogrāfiskā apgabala raksturīgajām īpašībām, redzams, ka apstākļu sakritība ir ļoti veiksmīga, un tā nav tikai sagadīšanās, ka skābo ķiršu audzēšana tika uzsākta tieši šajā vietā un ka šeit meklējama Ūjfehērto skābo ķiršu šķirņu izcelsme vai ka šeit iegūst lielāko daļu no Sabolčas–Satmāras–Beregas meģes skābo ķiršu ražas.

Paskaidrojums

Pirmā šķirne, kas tika izveidota Ūjfehērto selekcijas stacijā, bija “Újfehértói fürtös”. Nosaukums “Újfehértó” (Ūjfehērto) ir ieguvis plašu atpazīstamību gan Ungārijā, gan ārpus tās. Ūjfehērto tika audzētas arī B iedaļā uzskaitītās skābo ķiršu šķirnes, selekcionējot vietējās šķirnes, un visām šīm šķirnēm ir raksturīgs vietējais ģenētiskais materiāls.

11. grozījums

Tehniskās dokumentācijas E iedaļas 9. punktu groza šādi.

Iepriekšējais teksts

(E iedaļas 9. punkts)

Kopš 19. gadsimta sākuma Ūjfehērto bija daudz plašu vīndārzu. Tur audzēja ne tikai vīnogulājus, bet arī dažādus augļu kokus, piemēram, pussavvaļas “čigānu” skābos ķiršus, un aizvien vairāk arī “Szilágyi” un “Pándy” skābos ķiršus. 20. gadsimta 70. gadu vidū mazākās saimniecībās sāka veidot skābo ķiršu dārzus, kuros galvenokārt audzēja šķirnes “Pándy” skābos ķiršus un 1965. gadā Ūjfehērto selekcijas stacijā izveidotos “fürtös” skābos ķiršus.

Jaunais teksts

Kopš 19. gadsimta sākuma Ūjfehērto bija daudz plašu vīndārzu. Tur audzēja ne tikai vīnogulājus, bet arī dažādus augļu kokus, piemēram, pussavvaļas “čigānu” skābos ķiršus, un aizvien vairāk arī “Szilágyi” un “Pándy” skābos ķiršus. 20. gadsimta 70. gadu vidū mazākās saimniecībās sāka veidot skābo ķiršu dārzus, kuros galvenokārt audzēja šķirnes “Pándy” skābos ķiršus un 1965. gadā Ūjfehērto selekcijas stacijā izveidoto “Újfehértói” šķirņu skābos ķiršus.

Paskaidrojums

Ar grozījumu 9. punktā teksts “1965. gadā Ūjfehērto selekcijas stacijā izveidotos “fürtös” skābos ķiršus” tiek aizstāts ar “1965. gadā Ūjfehērto selekcijas stacijā izveidoto “Újfehértói” šķirņu skābos ķiršus”.

12. grozījums

E iedaļai (Informācija, kurā aprakstīta saikne ar ģeogrāfisko vidi vai ģeogrāfisko izcelsmi) pievieno šādu tekstu:

“Augstražīgie skābie ķirši, kurus vietējie dēvē par “Fehértói csüngős Pándy” vai “Fehértói fürtös Pándy”, Ūjfehērto un tās apkaimē kļuva plaši izplatīti 20. gadsimta pirmajā pusē. 20. gadsimta 60. gados Ūjfehērto selekcijas stacijā Dr. Ferenc Pethő vadībā tika uzsākta vietējā selekcija, kuru īstenoja Ūjfehērto un tās apkaimē, un tika iegūts liels daudzums tādu augstas kvalitātes un augstražīgu pašapputes augļu klonu, kas ir viegli atdalāmi no kātiņa. 1970. gadā tika atlasīts skābo ķiršu klons, kuram piemita labākās īpašības; tas tika klasificēts kā šķirne ar nosaukumu “Újfehértói fürtös”, kam noteikta sākotnējā atzīšana valsts mērogā. Vietējo selekciju sāka īstenot arī reģionam apkārt esošajās pašvaldībās. Šeit apkopotie paveidi arī tika testēti Ūjfehērto, un labākās šķirnes, piemēram, “Debreceni bőtermő”, “Kántorjánosi 3”, “Petri” un “Éva”, tika atzītas valsts mērogā; šīs šķirnes tiek izmantotas kā izejviela “Újfehértói meggypálinka” ražošanā.

Dienas un nakts temperatūras lielās svārstības un augļu cukuru saturu saista lineāra regresija. Šā ģeogrāfiskā apgabala ievērojamās dienas un nakts temperatūras atšķirības veģetācijas periodā piešķir “Újfehértói meggypálinka” ražošanā izmantotajām skābo ķiršu šķirnēm augstu cukuru saturu (vismaz 14° pēc Briksa). Šķirnēm arī nepiemīt rūgta garša. Tas nodrošina skābajiem ķiršiem patīkami saldu un skābenu vai nedaudz skābenu garšu.

Ģeogrāfiskā apgabala spēcīgās lietavas veģetācijas periodā apvienojumā ar vidēji blīvās smilšainās humusa augsnes labo ūdensietilpību nodrošina skābajiem ķiršiem zemu skābes saturu (kopējais skābums: 0,6–1,5 %), kas arī palīdz piešķirt “Újfehértói meggypálinka” ražošanā izmantotajām šķirnēm tām raksturīgo patīkami saldo un skābeno vai nedaudz skābeno garšu.

Ja ir nepieciešams “Újfehértói meggypálinka” piešķirt marcipāna garšas nianses, misas sagatavošanas procesā raudzēšanai paredzētajai misai papildus nelielajam atļautajam sasmalcināto kauliņu daudzumam (ne vairāk kā 3 %) pievieno kaltētus, sasmalcinātus kauliņus.

Šā ģeogrāfiskā apgabala klimata un augsnes apstākļi, kā arī Ūjfehērto mītošo cilvēku zināšanas nodrošina šeit audzēto skābo ķiršu šķirņu sevišķās īpašības.”

Paskaidrojums

Ir pievienota informācija attiecībā uz saikni ar ģeogrāfisko apgabalu, saikni, kas vieno vecās un jaunās skābo ķiršu šķirnes, kā arī skābo ķiršu šķirņu ietekmi uz galaprodukta īpašībām. Šie papildinājumi ir veikti, lai pamatotu apgalvojumu, ka stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas ražoti no jaunajām tehniskajā dokumentācija iekļautajām šķirnēm, kvalitāte ir būtiski saistīta ar ģeogrāfisko apgabalu.

13. grozījums

Tehniskās dokumentācijas F iedaļu groza šādi.

Iepriekšējais teksts

— Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janvāris) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89,

— 2008. gada LXXIII Likums par palinku, vīnogu čagu palinku un Valsts palinkas padomi.

Jaunais teksts

— 1997. gada XI Likums par preču zīmju un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību,

— 2008. gada LXXIII Likums par palinku, vīnogu čagu palinku un Valsts palinkas padomi,

— Valdības 2009. gada 30. jūlija Dekrēts Nr. 158/2009, ar ko nosaka detalizētus noteikumus par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un produktu verifikāciju,

— Valdības 2012. gada 29. februāra Dekrēts Nr. 22/2012 par Valsts pārtikas aprites drošuma biroju,

— Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janvāris) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89,

— Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 716/2013 (2013. gada 25. jūlijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību.

Paskaidrojums

Ar šo grozījumu tiek atjaunināta informācija par attiecīgajiem tiesību aktiem.

14. grozījums

Tehniskās dokumentācijas G iedaļā pieteikuma iesniedzēja nosaukumu groza šādi.

Iepriekšējais teksts

Nosaukums: Zsindelyes Pálinka Kft.

Jaunais teksts

Nosaukums: Zsindelyes Pálinka Zrt.

Paskaidrojums

Ir veiktas izmaiņas informācijā par pieteikuma iesniedzēju.

15. grozījums

Tehniskās dokumentācijas H iedaļu groza šādi.

Iepriekšējais teksts

Papildus attiecīgajos tiesību aktos noteiktajām prasībām nosaukumā ietver šādus vārdus:

“Újfehértói meggypálinka”,

“aizsargāts cilmes vietas nosaukums”.

Jaunais teksts

Papildus attiecīgajos tiesību aktos noteiktajām prasībām nosaukumā ietver arī šādus vārdus:

“ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”.

Paskaidrojums

Šie ir tehniska rakstura grozījumi, kuri veikti, pamatojoties uz izmaiņām tiesību aktos.

16. grozījums

Tehniskās dokumentācijas H iedaļā pievieno šādus atsevišķus noteikumus.

Papildu teksts

Nosaukumam “Újfehértói meggypálinka” var pievienot arī turpmāk norādītos apzīmējumus.

Papildinājums: “érlelt” (nogatavināta).

Īpaši izmantošanas nosacījumi: produktam var pievienot šādu papildinājumu, ja tas ir nogatavināts vismaz trīs mēnešus koka mucā, kuras tilpums nepārsniedz 1 000 litrus, un vismaz sešus mēnešus lielāka tilpuma mucā.

Papildinājums: “ópálinka” (noturēta palinka).

Īpaši izmantošanas nosacījumi: produktam var pievienot šādu papildinājumu, ja tas ir nogatavināts vismaz vienu gadu koka mucā, kuras tilpums nepārsniedz 1 000 litrus, vai vismaz divus gadus koka mucā, kuras tilpums ir 1 000 litri vai vairāk.

Papildinājums: “gyümölcságyon érlelt” vai “ágyas” (nogatavināta uz augļiem).

Īpaši izmantošanas nosacījumi: produktam var pievienot šādu papildinājumu, ja, lai iegūtu 100 l palinkas, nogatavināšanā ir izmantoti vismaz 10 kg svaigu skābo ķiršu vai vismaz 5 kg žāvētu skābo ķiršu, kuri iegūti no D iedaļā norādītajām šķirnēm C iedaļā aprakstītajā apgabalā, un produkts ir nogatavināts uz augļiem ne mazāk kā trīs mēnešus. Uz pudeles etiķetes ir jānorāda palinkas neto tilpums.

Paskaidrojums

Tā kā tehniskās dokumentācijas D iedaļā ir pievienotas vēl citas nogatavināšanas metodes, ir nepieciešams grozīt noteikumu attiecībā uz nosaukumu.

17. grozījums

Sadaļā “Nosaukumi atbilstoši Valdības 2009. gada 30. jūlija Dekrēta Nr. 158/2009 10. panta 1. punktam” 2. punktu (Kontroles iestādes un produktu sertifikācijas struktūras) groza šādi.

Iepriekšējais teksts

Sabolčas–Satmāras–Beregas meģes pārvaldes iestāde — Pārtikas aprites drošuma un dzīvnieku veselības aizsardzības direktorāts Keleti Márton út 1, H-4400 Nyíregyháza

Tel. +36 42451200

Fakss +36 42451221

E-pasts:elelmiszerlanc@szabolcs.gov.hu

Tīmekļa vietne:http://www.kormanyhivatal.hu/hu/szabolcs-szatmar-bereg

Jaunais teksts

Sabolčas–Satmāras–Beregas meģes pārvaldes iestāde Hősök tere 5, H-4400 Nyíregyháza

Tel. +36 42599300

E-pasts:hivatal@szabolcs.gov.hu

Tīmekļa vietne:http://www.kormanyhivatal.hu/hu/szabolcs-szatmar-bereg

Paskaidrojums

Ir veiktas izmaiņas reģionālās kontroles iestādes nosaukumā.

18. grozījums

Tehniskās dokumentācijas iedaļas par kontroli 3. punktu groza šādi.

Iepriekšējais teksts

Metanola daudzums: ne vairāk kā 1 200 grami uz vienu hektolitru 100 % spirta (izteikts tilp. %), kā noteikts Regulas (EK) Nr. 110/2008 II pielikuma 9. punkta b) apakšpunktā

Jaunais teksts

Metanola daudzums: ne vairāk kā 1 000 grami uz vienu hektolitru 100 % spirta (izteikts tilp. %), kā noteikts Regulas (EK) Nr. 110/2008 II pielikuma 9. punkta b) apakšpunktā

Paskaidrojums

Ar šo grozījumu pieļaujamais daudzums tiek saskaņots ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem.

19. grozījums

Iedaļu “Atsauces” groza šādi.

Iepriekšējais teksts

Jenő, T. Pálinka. Pálinkák és más nemes párlatok (Palinka. Palinka un citi augstākā labuma stiprie alkoholiskie dzērieni), Alexandra Kiadó, 2003 (ISBN 9633686105).

Endre, N. Adatok a népi pálinkafőző eljárás előfordulásához (Informācija par tradicionālās palinkas destilācijas procesu), Ethnographia, 1945.

Dr. Lajos, S. Pálinkafőzés kézikönyv kisüzemek számára (Palinkas destilācijas rokasgrāmata mazām destilācijas ražotnēm), Mezőgazdasági Kiadó, 1986.

MAGYAR NÉPRAJZ II. Gazdálkodás/Gyümölcskultúra (UNGĀRU ENTOGRĀFIJA, II. SĒJUMS. Lauksaimniecība/Augļkopība), Akadémiai Kiadó, Budapešta, 2001.

Jaunais teksts

Géza, B. Pálinka, a hungarikum (Palinka, Ungārijas nacionālā vērtība), Állami Nyomda Részvénytársaság, Budapešta, 2004 (ISBN 9789638567437).

Jenő, T. Pálinka. Pálinkák és más nemes párlatok (Palinka. Palinka un citi augstākā labuma stiprie alkoholiskie dzērieni), Alexandra Kiadó, 2003 (ISBN 9633686105).

Géza, B. A magyar pálinka (Ungārijas palinka), Aula Kiadó, Budapešta, 1998, 29. lpp.

Géza, B. Az égetett szeszes italok megjelenése (Stipro alkoholisko dzērienu izcelsme), Néprajzi látóhatár VI., 1997.

Endre, N. Adatok a népi pálinkafőző eljárás előfordulásához (Informācija par tradicionālās palinkas destilācijas procesu), Ethnographia, 1945.

Dr. Lajos, S. Pálinkafőzés kézikönyv kisüzemek számára (Palinkas destilācijas rokasgrāmata mazām destilācijas ražotnēm), Mezőgazdasági Kiadó, 1986.

MAGYAR NÉPRAJZ II. Gazdálkodás/Gyümölcskultúra (UNGĀRU ENTOGRĀFIJA, II. SĒJUMS. Lauksaimniecība/Augļkopība), Akadémiai Kiadó, Budapešta, 2001.

Paskaidrojums

Pateicoties izpētei, kas tika veikta, lai nodrošinātu pierādījumus “Újfehértói meggypálinka” labajai reputācijai, bibliogrāfijai ir pievienotas papildu atsauces uz literatūras avotiem.

TEHNISKĀS DOKUMENTĀCIJAS GALVENIE TEHNISKIE PARAMETRI

“ÚJFEHÉRTÓI MEGGYPÁLINKA”

ES Nr.: PGI-HU-01829-AM01 — 2017. gada 18. aprīlī

1. Nosaukums

“Újfehértói meggypálinka”

2. Stiprā alkoholiskā dzēriena kategorija

Augļu spirts (9. kategorija Regulā (EK) Nr. 110/2008)

3. Stiprā alkoholiskā dzēriena apraksts

Organoleptiskās īpašības

— Dzidrs, bezkrāsains, ar patīkamu skābo ķiršu garšu un aromātu, kā arī citrusaugļu smaržas niansēm, ko piešķir ogas, un marcipāna smaržas niansēm, ko piešķir skābo ķiršu kauliņi.

— Nogatavinātas palinkas gadījumā — dzeltenīgā, dzintara krāsā, ar “nobriedušu raksturu”, vienlaikus saglabājot skābajiem ķiršiem raksturīgo smaržu buķeti un aromātu. Nogatavināšana koka mucās nodrošina palinkai tās raksturīgo krāsu un aromātu.

— Nogatavinot palinku koka mucās ilgāku laiku, noturētā palinka garšas un aromāta ziņā kļūst bagātīgāka un attiecībā uz krāsu — tumšāka, iegūstot veczelta toni.

— Ja palinka tiek nogatavināta uz augļiem, buķeti papildina nogatavinātu augļu smarža, savukārt krāsa iegūst ķiršu toni. Nogatavināšana uz svaigiem vai žāvētiem augļiem piešķir palinkai augstākas satura vērtības, intensīvāku aromātu un izteiktāku garšu.

Ķīmiskās un fizikālās īpašības:

— spirta minimālā tilpumkoncentrācija: 40 tilp. %; (+/– 0,3 tilp. %; uz augļiem nogatavinātai “Újfehértói meggypálinka” +/– 1,5 tilp. %),

— metilspirta maksimālais daudzums: 1 000 grami uz vienu hektolitru 100 % spirta (izteikts tilp. %),

— gaistošo vielu minimālais daudzums: 200 grami uz vienu hektolitru 100 % spirta (izteikts tilp. %),

— ciānūdeņražskābes maksimālais daudzums: 7 grami uz vienu hektolitru 100 % spirta (izteikts tilp. %).

Sevišķās īpašības (salīdzinājumā ar tās pašas kategorijas stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem)

Patīkama skābo ķiršu garša un aromāts, kā arī citrusaugļu smaržas nianses, ko piešķir ogas, un marcipāna smaržas nianses, ko piešķir skābo ķiršu kauliņi.

Produkta ražošanā izmantotās izejvielas:

Palinkas ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Újfehértói meggypálinka” ražošanā izmanto tikai šādu šķirņu ķiršus: “Újfehértói fürtös”, “Debreceni bőtermő”, “Kántorjánosi 3”, “Petri” un “Éva”.

4. Attiecīgais ģeogrāfiskais apgabals

“Újfehértói meggypálinka” izcelsme var būt vienīgi šādās Sabolčas–Satmāras–Beregas meģes apdzīvotajās vietās: Bálintbokor, Butyka, Császárszállás, Érpatak, Geszteréd, Kálmánháza, Kismicske, Kisszegegyháza, Lászlótanya, Ludastó, Petőfitanya, Szirond, Újfehértó, Újsortanya, Táncsicstag, Vadastag, Zsindelyes.

“Újfehértói meggypálinka” drīkst ražot vienīgi šeit minētā apgabala ražotnēs.

5. Stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanas metode

Skābo ķiršu pieņemamība: labas kvalitātes palinkas pamatā ir pilnībā nobrieduši un veselīgi augļi. Saņemot augļus, tiek pārbaudīts gan to daudzums, gan kvalitāte.

Augļu kvalitātes kontrole ietver šādus aspektus:

— šķirņu tīrība: izmantojamās šķirnes ir “Újfehértói fürtös”, “Debreceni bőtermő”, “Kántorjánosi 3”, “Petri” un “Éva”,

— gatavība: pilnībā nobrieduši ķirši (kātiņš atdalās no augļa, to nesabojājot),

— veselīgums: bez pelējuma un puves, bojājumiem vai sasitumiem,

— tīrība: tie nedrīkst saturēt nokaltušos kātiņus, lapas vai citus piejaukumus,

— skābo ķiršu minimālais sausnas saturs: 14 % (atsauces vērtība),

— skābo ķiršu pH vērtība: 3,5–4,5.

Misas sagatavošana

Nomazgātos augļus pārceļ uz kauliņu izņemšanas iekārtu, kurā no ķiršiem tiek atdalīti kauliņi. Noregulējot iekārtu, ir jāņem vērā vidējais kauliņu izmērs, tādējādi līdz minimumam samazinot sasmalcināto kauliņu daudzumu, kas nonāk misā. Sasmalcinātu kauliņu nokļūšana misā ir bīstama, jo misas sagatavošanas un raudzēšanas procesā amigdalīns sadalās ciānūdeņražskābē un benzaldehīdā. Kauleņu gadījumā ir svarīgi saglabāt augļu kauliņu aromātu, tāpēc vajadzības gadījumā raudzēšanai paredzētajai misai papildus atļautajam sasmalcinātu kauliņu saturam (ne vairāk kā 3 %) pievieno kaltētus, sasmalcinātus kauliņus. Saldā misa tiek ar speciālu sūkni novadīta gatavās misas raudzēšanas tvertnēs. Lai veicinātu sulas ekstrahēšanu, nodrošinātu vienmērīgu raudzēšanas procesu un palīdzētu izdalīties noteiktām garšām un aromātiem, misas sagatavošanas laikā skābo ķiršu (bez kauliņiem) misai tiek pievienots atbilstošs daudzums pektonilītisko enzīmu (1–3 g/100 kg, atkarībā no gada un partijas).

Tiklīdz ir noteikta partijas pH vērtība, tā ar fosforskābes palīdzību tiek noregulēta 3,0 līmenī, tādējādi misas raudzēšanas un uzglabāšanas laikā nodrošinot atbilstošu pH aizsardzību un palīdzot saglabāt augļa aromātus. Ir svarīgi šo skābi pievienot misai atšķaidītā veidā. Raudzēšanas process tiek kontrolēts: misa, kurā pektīns ir sadalījies un skābe nodrošina aizsardzību, tiek uzglabāta 18–20 oC temperatūrā, kas tiek uzturēta ar dzesēšanas iekārtas palīdzību, un pēc tam tajā tiek iesēts atbilstoši sagatavots, rehidrēts rauga celms; tas palīdz saīsināt pirmo raudzēšanas posmu.

Raudzēšana

Lai pārrautu nosedzošo pulpas kārtu (virskārtu jeb pārklājumu), kas izveidojas misas virspusē, tā tiek vairākas reizes dienā samaisīta, tādējādi pulpu izmērcējot šķidrumā un izšķīdinot misas virspusē brīvi peldošo, poraino materiālu; tas palīdz izvairīties no ievērojamiem aromāta vai produkcijas zaudējumiem. Raudzēšanas process parasti aizņem 7–10 dienas, kuru laikā nepārtraukti tiek mērīti raudzēšanas kontrolei noteiktie rādītāji (atsauces vērtības %, cukuru un spirta saturs, pH u. c.). Saraudzēto masu destilē pēc iespējas ātrāk. Šīs masas reducējošo cukuru saturs nedrīkst būt augstāks par 4 g/l.

Destilācija, attīrīšana

Skābo ķiršu misu var destilēt divu veidu iekārtās (frakcionētās destilācijas iekārtā vai nepārtrauktās destilācijas iekārtā). Abos gadījumos mērķis ir saražot augstākās kvalitātes destilātu jeb palinku. Tādējādi katrai partijai tiek noteikts aptuvenais atdalīšanas virziens (“galvas”, “sirds” un “astes” destilāta apjoms), kas, protams, destilācijas procesā var (laika faktora ietekmē) mainīties. “Galvas” un “astes” destilāta atdalīšana parasti tiek veikta, vadoties pēc organoleptiskajām īpašībām. Pēc katra destilācijas procesa pabeigšanas destilācijas iekārta tiek tīrīta aptuveni piecas minūtes, izmantojot iebūvēto tīrīšanas (“clean-in-place”) sistēmu.

Izturēšana, nogatavināšana

“Újfehértói meggypálinka” jāiztur, līdz tā kļūst labi sabalansēta. Izturēšanā izmantotajai tvertnei ir jābūt izgatavotai no tāda materiāla, kas nereaģē, saskaroties ar palinkas sastāvdaļām, un neizdala nekādas vielas, kas varētu kaitēt veselībai.

“Újfehértói meggypálinka” var nogatavināt, izmantojot arī kādu no turpmāk aprakstītajām metodēm.

— Nogatavināta “Újfehértói meggypálinka”: nogatavināšana vismaz trīs mēnešus koka mucā, kuras tilpums nepārsniedz 1 000 litrus, un vismaz sešus mēnešus lielāka tilpuma mucā, lai daļēji oksidācijas un daļēji vielu izšķīdināšanas ceļā piešķirtu palinkai jaunus garšas elementus.

— Noturēta “Újfehértói meggypálinka”: nogatavināšana vismaz vienu gadu koka mucā, kuras tilpums nepārsniedz 1 000 litrus, vai vismaz divus gadus koka mucā, kuras tilpums ir 1 000 litri vai vairāk.

— Uz augļiem nogatavināta “Újfehértói meggypálinka”: lai iegūtu 100 l palinkas — nogatavināšana ne mazāk kā trīs mēnešus uz vismaz 10 kg svaigu skābo ķiršu vai vismaz 5 kg žāvētu skābo ķiršu, kuri iegūti no D iedaļā norādītajām šķirnēm C iedaļā aprakstītajā apgabalā.

Spirta koncentrācijas pielāgošana

Destilātu spirta koncentrāciju samazina līdz lietošanai piemērotam līmenim, izmantojot kontrolētas kvalitātes, mīkstinātu (ne vairāk kā 1o dH) dzeramo ūdeni. Atšķaidīšanai seko vēl viens izturēšanas un nogatavināšanas periods, līdz produktu var pildīt pudelēs.

6. Saikne ar ģeogrāfisko vidi vai izcelsmi

Labas palinkas pamatā ir augstas kvalitātes augļi, kuriem piemīt izcilas īpašības. To var panākt tikai tad, ja augļu audzēšanai ir izraudzīta labākā iespējamā vieta, pienācīgi ņemot vērā klimatiskos un augsnes faktorus, kā arī lauka izvietojumu.

Iepriekš norādītais ģeogrāfiskais apgabals atrodas Sabolčas–Satmāras–Beregas meģē, Nyírség reģiona vidusdaļā. Gada nokrišņu daudzums šajā apgabalā ir 570–590 mm, taču noteiktās teritorijās tas var būt mainīgs: 550–600 mm. Nokrišņu daudzums augšanas sezonā ir ap 420 mm, no kuriem 65–78 mm nolīst jūnijā; šis faktors labvēlīgi ietekmē augļu augšanu. Gada vidējā gaisa temperatūra ir 9,3–9,9 oC. Pēdējās dienu salnas saglabājas līdz aprīļa vidum, savukārt pirmās rudens salnas sākas oktobra vidū. Siltākais mēnesis ir jūlijs ar gaisa temperatūru 20,2–20,7 oC, kas ir par 1–2 oC mazāk nekā citos Alföld (Ungārijas Lielā līdzenuma) apgabalos. Šajā ģeogrāfiskajā apgabalā vasaras ir mērenākas nekā citās Lielā līdzenuma daļās, jo nakts gaisa temperatūra ievērojami pazeminās pat vasarās. Pavasaris sākas vēlāk nekā kaimiņu reģionos, tāpēc skābo ķiršu ziedus parasti neskar pavasara salnas. Patiesi silts laiks šajā apgabalā sākas pēc jūlija vidus, taču līdz tam skābo ķiršu raža jau ir novākta. Saulesgaismas stundu skaits gadā ir 1950–2030 h, no kurām 760–800 h ir vasaras periodā.

Galvenais augsnes tips noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir smilts augsne ar humusa horizontu uz smilšainiem cilmiežiem. Šā augsnes tipa raksturīgās iezīmes ir humusa saturs, kas pārsniedz 1 %, un 40 cm bieza augsnes virskārta. Tai ir laba ūdensietilpība un ūdenscaurlaidība, augsne ir poraina un ātri neizžūst, tā ir pietiekami bagāta ar barības vielām, lai varētu iegūt labu ražu. Palielinot augsnes slāpekļa rezerves, iespējams ievērojami palielināt ražu. Papildus iepriekš minētajiem augsnes veidiem ir atrodamas arī lielākas vai mazākas sarkanbrūnās meža augsnes stigas, kurās humusa saturs ir 1–1,5 %. Arī mērenā ūdenscaurlaidība apvienojumā ar labo ūdensietilpību nodrošina ūdens apsaimniekošanai labvēlīgas augsnes īpašības. Citi pozitīvi faktori: augsne ir gaisīga, un tai ir barības vielu pārvaldībai labvēlīgas īpašības.

Salīdzinot “Újfehértói meggypálinka” ražošanā izmantoto skābo ķiršu šķirņu “Újfehértói fürtös”, “Debreceni bőtermő”, “Kántorjánosi 3”, “Petri” un “Éva” audzēšanai nepieciešamos nosacījumus ar noteiktā ģeogrāfiskā apgabala raksturīgajām īpašībām, redzams, ka apstākļu sakritība ir ļoti veiksmīga, un tā nav tikai sagadīšanās, ka skābo ķiršu audzēšana tika uzsākta tieši šajā vietā un ka šeit meklējama Ūjfehērto skābo ķiršu šķirņu izcelsme vai ka šeit iegūst lielāko daļu Sabolčas–Satmāras–Beregas meģes skābo ķiršu ražas.

Augstražīgie skābie ķirši, kurus vietējie dēvē par “Fehértói csüngős Pándy” vai “Fehértói fürtös Pándy”, Ūjfehērto un tās apkaimē kļuva plaši izplatīti 20. gadsimta pirmajā pusē. 20. gadsimta 60. gados Ūjfehērto selekcijas stacijā Dr. Ferenc Pethő vadībā tika uzsākta vietējā selekcija, kuru īstenoja Ūjfehērto un tās apkaimē, un tika iegūts liels daudzums tādu augstas kvalitātes un augstražīgu pašapputes augļu klonu, kas ir viegli atdalāmi no kātiņa. 1970. gadā tika atlasīts skābo ķiršu klons, kuram piemita labākās īpašības; tas tika klasificēts kā šķirne ar nosaukumu “Újfehértói fürtös”, kam noteikta sākotnējā atzīšana valsts mērogā. Vietējo selekciju sāka īstenot arī reģionam apkārt esošajās pašvaldībās. Šeit apkopotie paveidi arī tika testēti Ūjfehērto, un labākās šķirnes, piemēram, “Debreceni bőtermő”, “Kántorjánosi 3”, “Petri” un “Éva”, tika atzītas valsts mērogā; šīs šķirnes tiek izmantotas kā izejviela “Újfehértói meggypálinka” ražošanā.

Dienas un nakts temperatūras lielās svārstības un augļu cukuru saturu saista lineāra regresija. Šā ģeogrāfiskā apgabala ievērojamās dienas un nakts temperatūras atšķirības veģetācijas periodā piešķir “Újfehértói meggypálinka” ražošanā izmantotajām skābo ķiršu šķirnēm augstu cukuru saturu (vismaz 14° pēc Briksa). Šķirnēm arī nepiemīt rūgta garša. Tas nodrošina skābajiem ķiršiem patīkami saldu un skābenu vai nedaudz skābenu garšu.

Ģeogrāfiskā apgabala spēcīgās lietavas veģetācijas periodā apvienojumā ar vidēji blīvās smilšainās humusa augsnes labo ūdensietilpību nodrošina skābajiem ķiršiem zemu skābes saturu (kopējais skābums: 0,6–1,5 %), kas arī palīdz piešķirt “Újfehértói meggypálinka” ražošanā izmantotajām šķirnēm tām raksturīgo patīkami saldo un skābeno vai nedaudz skābeno garšu.

Ja ir nepieciešams “Újfehértói meggypálinka” piešķirt marcipāna garšas nianses, misas sagatavošanas procesā raudzēšanai paredzētajai misai papildus nelielajam atļautajam sasmalcināto kauliņu daudzumam (ne vairāk kā 3 %) pievieno kaltētus, sasmalcinātus kauliņus.

Šā ģeogrāfiskā apgabala klimata un augsnes apstākļi, kā arī Ūjfehērto mītošo cilvēku zināšanas nodrošina šeit audzēto skābo ķiršu šķirņu sevišķās īpašības.

Palinkas gatavošanas un patēriņa aizsākumi Karpatu baseinā meklējami senā vēsturē, kad šajā teritorijā apmetās kāda tauta. Ārpāda [Árpád] tautai jeb arpādiem jau bija uzkrātas zināšanas, kā gatavot stipros alkoholiskos dzērienus; šīs prasmes tie atnesa līdzi no savas dzimtās vietas, kas atradās tālāk uz austrumiem. Bija jāpaiet vairākiem tūkstošiem gadu, lai no primitīviem rīkiem un vienkāršiem destilatoriem, kas izgatavoti no māla un bērza koka, nonāktu līdz mūsdienās izmantotajām palinkas destilācijas un attīrīšanas iekārtām. Stipro alkoholisko dzērienu lietošana un tiem piedēvētā funkcija laika gaitā ir attiecīgi mainījusies. Senā pagātnē reibinošais dzēriens tika izmantots tikai kā ārstniecisks līdzeklis, lai pagatavotu augu ekstraktus. (Ūjfehērto šādas atmiņas kolektīvajā apziņā saglabājās līdz ļoti nesenai pagātnei, jo līdz pat 20. gadsimta vidum vecāki cilvēki dažādus savāktos ārstniecības augus uzglabāja, izmērcējot tos palinkā, lai uzsūktu to dziedinošo iedarbību.) Apreibinošais dzēriens popularitāti ieguva viduslaikos. Neraugoties uz to, pat 20. gadsimta trīsdesmitajos un četrdesmitajos gados tas vēl netika lietots ikdienā, kā tas ir mūsdienās, jo saskaņā ar Ūjfehērto vecāko iedzīvotāju stāstīto palinka joprojām tika dzerta tikai īpašos svētkos, piemēram, pēc ražas novākšanas.

Palinkas ražošanas aizsākumos tā netika destilēta atsevišķās iekārtās; šīs iekārtas izmantoja arī augļu, vīna, graudu, kartupeļu u. c. produktu destilācijai. 18. gadsimtā destilācijas iekārtu ražotspēja bija ļoti zema. Tieši ar šo laiku ir datējama senākā informācija par stipro alkoholisko dzērienu tirgošanu Ūjfehērto; tā ir saistīta ar ciemata iebraucamajām vietām, kuras piedāvāja iznomāt naktsmājas, tādējādi nodrošinot ciematam lieliskus ienākumus. Šajās iebraucamajās vietās, kurās tobrīd mītošie nomnieki visbiežāk nāca no ebreju kopienas, kas apmetusies šajā apgabalā, papildus vīnam tika tirgota arī palinka. Taču pieejamais palinkas daudzums bija ļoti neliels; arī tas apliecina, ka dzēriena ražošanā destilācijai tika izmantoti paštaisīti instrumenti ar zemu ražotspēju. Tomēr vēlākos gados palinka reģionā kļuva arvien populārāka, kā to skaidri apliecina atvaļinātā leitnanta pienākumu izpildītāja Sándor Bakó ziņojums.

Ūjfehērto, tāpat kā visā Ungārijas Lielajā līdzenumā [Alföld], augļiem uzturā bija ļoti liela nozīme. Starp šiem augļiem bija arī skābie ķirši, kuru savvaļas varietātes apkārtnē bija atrodamas jau 17. gadsimta sākumā.

Sīkzemnieki, kuriem piederēja lielākas saimniecības un augļu dārzi, savu “vasaras palinku” gatavoja vienlaikus ar “ražas palinku” cieminieku patēriņam.

Kopš 19. gadsimta sākuma Ūjfehērto bija daudz plašu vīndārzu. Tur audzēja ne tikai vīnogulājus, bet arī dažādus augļu kokus, piemēram, pussavvaļas “čigānu” skābos ķiršus, un aizvien vairāk arī “Szilágyi” un “Pándy” skābos ķiršus. 20. gadsimta 70. gadu vidū mazākās saimniecībās sāka veidot skābo ķiršu dārzus, kuros galvenokārt audzēja šķirnes “Pándy” skābos ķiršus un 1965. gadā Ūjfehērto selekcijas stacijā izveidoto “Újfehértói” šķirņu skābos ķiršus.

Ūjfehērto savulaik darbojās divas lielākas rūpnieciskās palinkas ražotnes — vienu no tām finansēja no ciemata līdzekļiem, bet otru finansēja vietējie zemes īpašnieki. Pirmā ražotne atradās ciemata ziemeļu daļā, bet otrā — kuru nodibināja 1848.–1849. gada revolūcijas dalībnieks, vecākais leitnants Lőrinc Csernyus — vēl aizvien darbojas tā dienvidu daļā, Rákóczi ielā.

Kopumā var teikt, ka, ņemot vērā piemērotos klimatiskos apstākļus, skābo ķiršu palinkas ražošanai un patēriņam noteiktajā apgabalā ir senas tradīcijas.

7. Eiropas Savienības vai valsts/reģiona noteikumi

— 1997. gada XI Likums par preču zīmju un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību,

— 2008. gada LXXIII Likums par palinku, vīnogu čagu palinku un Valsts palinkas padomi,

— Valdības 2009. gada 30. jūlija Dekrēts Nr. 158/2009, ar ko nosaka detalizētus noteikumus par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un produktu verifikāciju,

— Valdības 2012. gada 29. februāra Dekrēts Nr. 22/2012 par Valsts pārtikas aprites drošuma biroju,

— Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janvāris) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89,

— Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 716/2013 (2013. gada 25. jūlijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību.

8. Pieteikuma iesniedzējs

Nosaukums: Zsindelyes Pálinka Zrt.

Pasta adrese: Zsindelyes tanya 1. sz, H-4245 Érpatak

9. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes papildinājumi

Nosaukumam “Újfehértói meggypálinka” var pievienot arī turpmāk norādītos apzīmējumus.

Papildinājums: “érlelt” (nogatavināta).

Īpaši izmantošanas nosacījumi: produktam var pievienot šādu papildinājumu, ja tas ir nogatavināts vismaz trīs mēnešus koka mucā, kuras tilpums nepārsniedz 1 000 litrus, un vismaz sešus mēnešus lielāka tilpuma mucā.

Papildinājums: “ópálinka” (noturēta palinka).

Īpaši izmantošanas nosacījumi: produktam var pievienot šādu papildinājumu, ja tas ir nogatavināts vismaz vienu gadu koka mucā, kuras tilpums nepārsniedz 1 000 litrus, vai vismaz divus gadus koka mucā, kuras tilpums ir 1 000 litri vai vairāk.

Papildinājums: “gyümölcságyon érlelt” vai “ágyas” (nogatavināta uz augļiem).

Īpaši izmantošanas nosacījumi: produktam var pievienot šādu papildinājumu, ja, lai iegūtu 100 l palinkas, nogatavināšanā ir izmantoti vismaz 10 kg svaigu skābo ķiršu vai vismaz 5 kg žāvētu skābo ķiršu, kuri iegūti no D iedaļā norādītajām šķirnēm C iedaļā aprakstītajā apgabalā, un produkts ir nogatavināts uz augļiem ne mazāk kā trīs mēnešus. Uz pudeles etiķetes ir jānorāda palinkas neto tilpums.

10. Īpaši marķēšanas noteikumi

Papildus attiecīgajos tiesību aktos noteiktajām prasībām nosaukumā ietver arī šādus vārdus:

“ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”.

(1) OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.

(2) OV L 130, 17.5.2019., 1. lpp.