LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 7.5.2008 
SEC(2008) 1878 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ATZINUMS 
par 2008. gada 22. apr īlī pieņemto Eiropas Parlamenta l ēmuma projektu, ar kuru groza 
1994. gada 9. marta L ēmumu 94/262/EOTK, EK, Eura tom par noteikumiem un 
vispārējiem nosac ījumiem, kas reglament ē ombuda pien ākumu izpildi 
 
LV 3   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS 
Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma (EK l īgums) 195. pant ā un Eiropas Atomener ģijas 
kopienas dibin āšanas līguma (Euratom l īgums) 107.d pant ā ir noteikts, ka noteikumus un 
vispārējos nosac ījumus, kas reglament ē ombuda pien ākumu izpildi, pie ņem Eiropas 
Parlaments. Eiropas Parlaments 1994. gada mart ā pieņēma lēmumu, kas paz īstams kā 
"Ombuda stat ūti", kurā paredzēti šādi noteikumi un visp ārējie nosac ījumi1, un groz īja to 
2002. gad ā2. 
Ombuds 2006. gada 11. j ūlija vēstulē Eiropas Parlamentam nor ādīja, ka stat ūti joprojām ir 
labs regul ējums viņa darbībām. Tomēr viņš norādīja vairākas iespējamās izmaiņas, kas 
palīdzētu ombudam efekt īvāk strādāt Eiropas pilso ņu labā. Tādēļ viņš lūdza Eiropas 
Parlamentu groz īt ombuda stat ūtu 1., 3., 4. un 5. pantu. 
Daži ombuda ierosin ātie grozījumi ir tīri tehniski, jo saist īti ar atsau ču uz Eiropas Og ļu un 
tērauda kopienu sv ītrošanu. Citi ir b ūtiski un attiecas uz ties ībām iejaukties, v ēršoties Eiropas 
Kopienu Ties ā; piekļuves atteikumu liet ām saistībā ar pienācīgi pamatotu slepen ību; ierēdņu 
liecībām; inform āciju par iesp ējamām noziedz īgām darbībām un sadarb ību pamatties ību 
jomā. Ombuds 2008. gada 6. marta v ēstulē norādīja, ka viņš atsauks l ūgumu dot iesp ēju 
iejaukties liet ās, kas iesniegtas izskat īšanai Eiropas Kopienu Ties ā. 
Eiropas Parlaments 2008. gada 22. apr īļa plenārsēdē pieņēma septi ņus ombuda stat ūtu 
grozījumus, pamatojoties uz ombuda l ūgumu.  
Parlaments 2008. gada 23. apr īlī saskaņā a r  E K  l īguma 195. panta 4. punktu un Euratom 
līguma 107.d panta 4. punktu l ūdza Komisiju sniegt atzinumu par šiem groz ījumiem. 
Komisija var piekrist groz ījumiem saist ībā ar Eiropas Og ļu un tērauda kopienu, kam ir t īri 
tehnisks raksturs. Komisija var ar ī piekrist groz ījumam saist ībā ar liecinieku uzklaus īšanu, kas 
apstiprina principu, saska ņā ar kuru ier ēdņi nerunā kā privātpersonas, bet k ā ierēdņi, un tādēļ 
viņiem joproj ām ir saistoši Civildie nesta noteikumu atbilst īgie noteikumi, jo īpaši attiec ībā uz 
pienākumu glab āt dienesta nosl ēpumu. 
Par pārējiem groz ījumiem Komisija iesniedz š ādus novērojumus. 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta L ēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom (1994. gada 9. marts) par noteikumiem un 
vispārējiem nosac ījumiem, kas reglament ē ombuda pien ākumu izpildi, (OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.). 
2 Eiropas Parlamenta L ēmums (2002. gada 14. marts), ar kuru groza L ēmumu 94/262/EOTK, EK, 
Euratom par noteikumiem un visp ārējiem nosac ījumiem, kas reglament ē ombuda pien ākumu izpildi 
(2002/262/EK, EOTK, Euratom), (OV L 92, 9.4.2002., 13. lpp.). 
 
LV 4   LV Piekļuve lietām 
Komisija atbalsta Parlamenta v ēlmi stiprin āt pilsoņu uzticību ombuda sp ējām veikt pamat īgu 
un objekt īvu izmekl ēšanu iesp ējamos sliktas vad ības gadījumos. Ņemot vērā šo mērķi un 
apsverot noteikumus par publisku piek ļuvi trijās iestādēs glabātajiem dokumentiem3, kā arī 
Komisijai4 un Padomei5 piemērojamos noteikumus par klasific ētas inform ācijas apstr ādes 
drošību, ir lab āk jādefinē nosacījumi, kas piem ērojami ombuda un vi ņa personāla piekļuvei 
sensitīvai un klasific ētai inform ācijai.  
Attiecībā uz klasific ētiem dokumentiem Komisija ap sveic Parlamenta ierosin ājumu, ka 
ombudam ir j āpiemēro noteikumi, kas stingri atbilst attiec īgajā iestādē vai strukt ūrā spēkā 
esošajiem noteikumiem.  
Attiecībā uz pārējo inform āciju, uz ko attiecas pien ākums glab āt dienesta nosl ēpumu, 
pamatojoties uz Kopienas ties ību noteikumiem, kas nodrošina īpašu aizsardz ību šādai 
informācijai, Komisija atbalsta Parlamenta apsv ērumus saist ībā ar ombuda un vi ņa personāla 
nepieciešam ību apstrādāt trešo personu piepras ījumus piek ļuvei dokumentiem, kas ieg ūti 
izmeklēšanas gait ā saskaņā ar Regul ā Nr. 1049/2001 paredz ētajiem nosac ījumiem un 
ierobežojumiem, jo īpaši tās 4. pantu. 
Komisija ar ī piekrīt Parlamenta viedoklim, ka ombuds dr īkst vienoties ar iest ādēm par 
darbības nosac ījumiem piek ļuvei inform ācijai vai dokumentiem. 
Tādēļ Komisija var piekrist groz ījumiem par piek ļuvi dokumentiem, piem ērojot šādu 
precīzāku redakciju: 
3. panta 2. punkta pirm ā daļa. Kopienas iest ādēm un strukt ūrām ir jāsniedz ombudam visa 
informācija, ko vi ņš tām pieprasa, k ā arī jāļauj piekļūt attiecīgām lietām. Piekļuvi klasific ētai 
informācijai un dokumentiem, jo īpaši sensit īviem dokumentiem Regulas (EK) Nr. 1049/2001 
izpratnē, reglament ē iestādes vai strukt ūras drošības noteikumi, un  ombudam ir j āievēro 
noteikumi, kas stingri atbilst attiec īgajā iestādē vai strukt ūrā spēkā esošajiem noteikumiem.  
4. panta 1. punkts. Ombudam un vi ņa person ālam, kam piem ēro Eiropas Kopienas 
dibināšanas līguma 287. pantu un Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas līguma 
194. pantu, ir pien ākums neizpaust inform āciju vai dokumentus, ko vi ņi iegūst izmeklēšanas 
gaitā. Viņi jo īpaši arī nedrīkst izpaust jebk ādu klasific ētu informāciju vai jebk ādu ombudam 
iesniegtu dokumentu,  jo īpaši sensitīvus dokumentus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 izpratn ē vai 
dokumentus, uz kuriem attiecas Kopienas ties ību akti par personas datu aizsardz ību, kā arī 
jebkādu inform āciju, kas var ētu kaitēt personai, kas iesniedz s ūdzību, vai jebkurai citai 
iesaistītai personai, neskarot 2. punktu. 
Ombuds un vi ņa personāls izskata trešo personu piepras ījumus piek ļuvei dokumentiem, ko 
ombuds ieguvis izmekl ēšanas gait ā saskaņā ar Regul ā 1049/2001 paredz ētajiem 
nosacījumiem un ierobežojumiem, jo īpaši tās 4. pantu. 
                                                 
3 Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piek ļuvi 
Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). 
4 Komisijas l ēmums (2001. gada 29. novembris), ar ko groza t ās iekšējo reglamentu (2001/844/EK, 
EOTK, Euratom), (OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.). 
5 Padomes l ēmums (2001. gada 19. maijs), ar ko pie ņem Padomes droš ības reglamentu (2001/264/EK), 
(OV, L 101, 11.4.2001., 1. lpp.). 
 
LV 5   LV Informācija par iesp ējamu noziedz īgu darbību 
Attiecībā uz inform āciju par iesp ējamām noziedz īgām darbībām, par ko ombuds uzzina 
izmeklēšanas laik ā, ombudam š ķiet, ka stat ūtu 4. panta 2. punktu var interpret ēt kā tādu, kas 
var likt ombudam ar savu r īcību traucēt Eiropas Biroja kr āpšanas apkarošanai (OLAF) 
saskaņā ar tā pilnvarām veiktai izmekl ēšanai, liekot v ērst valstu iest āžu uzman ību uz to, v ēl 
pirms pats OLAF ir gatavs š ādai rīcībai.  
Komisija pievienojas Parlamentam, ka ombudam ir j ādod iespēja paziņot OLAF jebk ādu 
informāciju, kas attiecas uz t ā kompetenc ē esošiem jaut ājumiem. Tom ēr Komisija uzskata, ka 
Parlamenta ierosin ātais grozījums, iesp ējams, šo jaut ājumu neatrisina, jo nav skaidrs, vai 
jēdziens "kompetenta iest āde vai strukt ūra" attieksies ar ī uz OLAF. Taj ā pat laikā nākamajā 
teikumā jau ir paredz ēts, ka ombuds inform ē iestādi vai strukt ūru, kurai ir pak ļauts attiec īgais 
ierēdnis. Visbeidzot, OLAF ir j āinformē tikai jaut ājumos, kas ir t ā kompetenc ē.  
Lai atrisin ātu šādas potenci ālas probl ēmas, Komisija var ētu piekrist š ādai alternat īvai 
redakcijai, kur ā precizēts, ka ombudam t ūlīt caur dal ībvalstu past āvīgajām pārstāvniecībām 
jāinformē kompetent ās valstu iest ādes vai Kopienas dienests, kas atbild īgs par kr āpšanas 
apkarošanu, gad ījumos, uz ko attiecas t ā pilnvaras.  
4. panta 2. punkts. Ja izmekl ēšanas gait ā ombuds uzzina faktus, uz kuriem, p ēc viņa domām, 
varētu attiekties krimin āllikums, vi ņš tūlīt caur dal ībvalstu past āvīgajām pārstāvniecībām 
Eiropas Kopien ās informē valsts iest ādes vai  attiecīgo dienestu, kas atbild īgs par kr āpšanas 
apkarošanu, gad ījumos, kas atbilst t ā pilnvarām; vajadzības gadījumā ombuds ar ī informē 
Kopienas iest ādi vai strukt ūru, kurai ir pak ļauts attiec īgais ierēdnis vai darbinieks un kura 
var piemērot Protokola par Eiropas Kopienu privil ēģijām un imunit āti 18. pantu. Ombuds var 
arī informēt attiecīgo iestādi vai strukt ūru par faktiem, kas liek apšaub īt tās darbinieku r īcību 
no disciplin ārā viedokļa. 
Sadarbība cilvēktiesību jomā 
Esošie stat ūti ir izrādījušies labs pamats ombuda sadarb ībai ar valstu ombudiem un l īdzīgām 
struktūrām dalībvalstīs. Komisija piln ībā atbalsta š ādu praksi. Tom ēr līgumos ombudam nav 
piešķirta kompetence nodarboties ar cilv ēktiesībām un pamatties ībām kopum ā.  
Tādēļ attiecībā uz Parlamenta groz ījumu par sadarb ību ar valstu un starptautisk ām iestādēm, 
lai veicin ātu un aizsarg ātu pamatties ības, Komisija uzskata, ka šis ierosin ājums pārsniedz 
ombudam l īgumos pieš ķirtās pilnvaras. 
Saskaņā ar EK l īguma 302. un 303. pantu Komisija k ā Kopienas p ārstāve iedibina visu 
atbilstošo veidu sadarb ību ar starptautisk ām organiz ācijām kopum ā un jo īpaši ar Eiropas 
Padomi. J āatzīmē arī, ka 2007. gad ā Kopiena un Eiropas Padome nosl ēdza nolīgumu par 
sadarbību starp Eiropas Savien ības Pamatties ību aģentūru un Eiropas Padomi.  
Paturot to pr ātā, Komisija tom ēr varētu piekrist š ādai alternat īvai redakcijai, kur ā ņemti vērā 
iepriekš izteiktie apsv ērumi.  
5. pants.  Ombuds dr īkst saska ņā ar tiem pašiem nosac ījumiem un atbilstoši savai 
kompetencei, k ā noteikts Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 195. pant ā un Eiropas 
Atomener ģijas kopienas dibin āšanas līguma 107.d pant ā, sadarboties ar dalībvalstu 
iestādēm un strukt ūrām, kas atbild par  pamatties ību veicināšanu un aizsardz ību. 
Noslēgumā tiek ierosin āts Komisijai pie ņemt šādu atzinuma projektu. 
 
LV 6   LV  
KOMISIJAS ATZINUMS 
par 2008. gada 22. apr īlī pieņemto Eiropas Parlamenta l ēmuma projektu, ar kuru groza 
1994. gada 9. marta L ēmumu 94/262/EOTK, EK, Eura tom par noteikumiem un 
vispārējiem nosac ījumiem, kas reglament ē ombuda pien ākumu izpildi 
Komisija, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 195. panta 4. punktu un Eiropas 
Atomener ģijas kopienas dibin āšanas līguma 107.d panta 4. punktu,  
SNIEDZ Š ĀDU ATZINUMU  
Pilsoņos ir jārada uztic ība ombuda sp ējai veikt r ūpīgu un objekt īvu izmekl ēšanu iesp ējamas 
sliktas vad ības gadījumos. Ombudam ir vajadz īgi skaidri, kodol īgi un efekt īvi noteikumi. 
Tādēļ Komisija pamat ā piekrīt Eiropas Parlamenta pie ņemtajiem principiem, izsakot š ādas 
piezīmes. 
Komisija atbalsta Parlamenta r ūpes, sekm ējot pilsoņu uzticību ombuda sp ējai veikt r ūpīgu un 
objektīvu izmekl ēšanu iesp ējamas sliktas vad ības gadījumos. Ņemot vērā šo mērķi un 
apsverot noteikumus par publisku piek ļuvi triju iest āžu dokumentiem, k ā arī Komisijai un 
Padomei piem ērojamos noteikumus, kas reglament ē klasificētas inform ācijas apstr ādi, ir labāk 
jādefinē nosacījumi, kas piem ērojami piek ļuvei klasific ētai inform ācijai un citai inform ācijai, 
uz ko attiecas pien ākums glab āt dienesta nosl ēpumu.  
Komisija ar ī pievienojas Parlamenta apsv ērumiem par nepieciešam ību ombudam un vi ņa 
personāls izskat īt trešo personu piepras ījumus piek ļuvei dokumentiem, kas ieg ūti 
izmeklēšanas gait ā saskaņā ar Regul ā 1049/2001 paredz ētajiem nosac ījumiem un 
ierobežojumiem, jo īpaši tās 4. pantu. 
Tādēļ Komisija var piekrist groz ījumiem par piek ļuvi lietām un dokumentiem. Tom ēr 
Komisija uzskata, ka ir vajadz īga alternat īva un prec īzāka redakcija. 
Turklāt Komisija ar ī pievienojas Parlamenta viedoklim par to, ka stat ūtos jāiekļauj iespēja 
ombudam pazi ņot Eiropas Birojam kr āpšanas apkarošanai (OLAF) inform āciju, kas atbilst t ā 
kompetencei. Tom ēr Komisija atbalst ītu alternat īvu un prec īzāku redakciju. 
Komisija nevar piekrist groz ījumam par sadarb ību pamatties ību jomā tā pašreizējā formā, bet 
varētu apsvērt redakciju, kas nerad ītu iespaidu par l īgumos noteikt ās ombuda kompetences 
paplašināšanu vai Komisijas institucion ālo prerogat īvu aizskaršanu.  
Komisija var piekrist ar liec ībām saistītā grozījuma mērķim, kas apstiprina principu, saska ņā 
ar kuru ier ēdņi nerunā kā privātpersonas, bet k ā ierēdņi.  
Visbeidzot, groz ījumi saist ībā ar Eiropas Og ļu un tērauda kopienu ir t īri formāla rakstura un 
neizraisa nek ādas piezīmes.