[pic] | EIROPAS KOMISIJA |

Briselē, 20.10.2010

COM(2010) 580 galīgā redakcija

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par vispārējā budžeta garantijāmStāvoklis 2009. gada 31. decembrī

SEC(2010) 1218

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par vispārējā budžeta garantijāmStāvoklis 2009. gada 31. decembrī

SATURS

1. Ievads 4

2. No ES budžeta segto garantēto operāciju veidi 4

3. Notikumi pēc pēdējā ziņojuma par stāvokli 2009. gada 30. jūnijā 5

3.1. Maksājumu bilances atbalsts dalībvalstīm, kuras nav euro zonā 5

3.2. Makrofinansiālā palīdzība 5

3.3. Euratom 6

3.4. ES budžeta garantija EIB ārējam finansējumam 6

3.5. Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms 6

4. Informācija par budžeta segtajiem riskiem 6

4.1. Riska definīcija 6

4.2. Ar dalībvalstīm saistītais risks 8

4.3. Ar trešām valstīm saistītais risks 9

4.4. Budžeta segtā riska kopsumma 10

4.5. Riska attīstība 10

5. Neizpildītās maksājumu saistības, budžeta garantiju aktivizēšana un nokavētie maksājumi 12

5.1. Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem 12

5.2. Maksājumi no Budžeta 12

5.3. Garantiju fonda aktivizēšana ārējai darbībai 12

6. Garantiju fonds ārējai darbībai 12

6.1. Atguvumi 12

6.2. Aktīvi 12

6.3. Paredzētais apjoms 13

7. Risku novērtējums. To trešo valstu ekonomikas un finanšu stāvoklis, kurās ir vislielākās riska iespējas 13

7.1. Mērķi 13

7.2. Riska novērtēšanas metodes 13

1. Ievads

Šā ziņojuma mērķis ir uzraudzīt tos kredītriskus, ko sedz no Eiropas Savienības budžeta un kas izriet no sniegtajām garantijām un aizdevumu operācijām, ko Eiropas Savienība īsteno tieši vai netieši ar EIB ārējo darbību pilnvarām.

Šis ziņojums iesniegts saskaņā ar Finanšu regulas 130. pantu, kas nosaka, ka Komisija divreiz gadā sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par budžeta garantijām un ar tām saistītajiem riskiem [1]. Ziņojumam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments ar detalizētām tabulām un paskaidrojumiem (KDDD).

2. No ES budžeta segto garantēto operāciju veidi

No Eiropas Savienības budžeta (“Budžets”) sedz riskus, kas saistīti ar dažādām aizdevumu un garantēšanas operācijām, kuras var iedalīt divās kategorijās:

- Eiropas Savienības piešķirtie aizdevumi makroekonomiskiem mērķiem, t.i., makrofinansiālās palīdzības[2] (turpmāk — MFA) aizdevumi trešām valstīm un sadarbībā ar Bretonvudas iestādēm un aizdevumi maksājumu bilances (turpmāk — MB) atbalstam valstīm, kas nav euro zonā un risina maksājumu bilances problēmas[3]; un

- aizdevumi mikroekonomiskiem mērķiem, t.i., Euratom aizdevumi un, jo īpaši, Eiropas Investīciju bankas (turpmāk — EIB) finansējums operācijām, ko sedz ES garantijas[4], valstīs, kuras nav ES dalībvalstis (turpmāk — “EIB ārējās finansēšanas darījumi”)[5].

EIB ārējo finansējumu, Euratom aizdevumus un MFA aizdevumus kopš 1994. gada sedz no Garantiju fonda ārējai darbībai (turpmāk — “Fonds”)[6], bet aizdevumi MB atbalstam tiek segti tieši no budžeta. No Fonda tiek segti aizdevumi un aizdevumu garantijas, kas izsniegtas valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, vai finansējums projektiem valstīs, kuras nav ES dalībvalstis. Fonds tika izveidots, lai:

- sniegtu “likviditātes nodrošinājumu” tādējādi, lai katru reizi nebūtu jāizmanto Budžeta līdzekļi saistību neizpildes vai nokavēta maksājuma par garantēto aizdevumu gadījumā; un

- izveidotu budžeta disciplīnas instrumentu, nosakot finanšu plānu ES politikas izstrādei par Komisijas un EIB aizdevumu garantijām valstīm, kuras nav ES dalībvalstis[7].

Pēc grozījuma[8] izdarīšanas Garantijas fonda regulā 2004. gadā garantiju, ko sedz no Fonda, atceļ, ja trešās valstis kļūst par dalībvalstīm, un risks tiek pārcelts no Fonda, lai to finansētu tieši no Budžeta. Fondu nodrošina no Budžeta, un tajā vienmēr jāparedz noteikta procentuālā daļa no Fonda segto aizdevumu un aizdevumu garantiju kopējās neatmaksātās summas. Pašreiz šī procentuālā daļa, ko dēvē par paredzēto mērķa likmi, ir 9 %. Ja Fondā nav pietiekamu līdzekļu, izmanto Budžetu.

2007. gadā ar Padomes regulas grozījumu[9] tika noteikts jauns finansēšanas mehānisms. Tas darbojas kā ikgadējs pārvedums no Budžeta un paredz izlīdzināšanas mehānismu, lai ierobežotu Fonda izmantošanu (sk. arī turpmāk 5.3. sadaļu).

Sakarā ar EIB ārējo darbību pilnvaru vidusposma pārskatu[10], ārējais novērtējums tika veikts 2009. gada otrajā semestrī, lai novērtētu Fonda darbību un tā parametrus, ieskaitot paredzēto mērķa likmi. Novērtējuma ziņojumā[11] apstiprināts, ka jaunais nodrošinājuma mehānisms pierādījis savu lietderību mērķu sasniegšanā un atbilstību Fonda galveno parametru pašreizējam līmenim, īpaši paredzētajai mērķa likmei.

3. Notikumi pēc pēdējā ziņojuma par stāvokli 2009. gada 30. jūnijā

3.1. Maksājumu bilances atbalsts dalībvalstīm, kuras nav euro zonā

2009. gada otrā semestra laikā MB finansiālais atbalsts atkal bija aktīvs, veicot izmaksas. Trīs papildu operācijas tika veiktas jūlijā par kopējo summu 4,2 miljardi euro. Trešā daļa 1,5 miljardu euro apmērā tika izmaksāta Ungārijai 2009. gada 6. jūlijā. Turklāt pirmo daļu 1,5 miljardu euro apmērā piešķīra Rumānijai un otro daļu 1,2 miljardu euro apmērā — Latvijai, un summas tika izmaksātas 2009. gada 27. jūlijā. Visi minētie aizdevumi ir finansēti pēc atlīdzinājuma principa (“back-to-back”), emitējot ES etalona obligācijas.

2009. gadā kopējā summa 7,2 miljardu euro apmērā tika izmaksāta saskaņā ar MB finanšu programmu, atjaunojot ES uzticību finanšu situācijai trijās dalībvalstīs, kuras nav euro zonā (Ungārija, Latvija un Rumānija) un kuras bija skārusi finanšu krīze.. Vidēji 63 % paredzēto aizdevumu operāciju[12] jau ir veiktas. Atlikumu paredzēts izmaksāt gan 2010. gadā[13], gan 2011. gadā.

3.2. Makrofinansiālā palīdzība

Otrajā semestrī Padome 2009. gada 30. novembrī nolēma veikt jaunas MFA operācijas, aizdevumu veidā sniedzot palīdzību Armēnijai[14], Bosnijai un Hercegovinai[15] un Serbijai[16] , Armēnijas gadījumā apvienojot to ar dotāciju piešķīrumu.. Daļa aizdevumu un dotāciju daļas var tikt izmaksātas 2010. gada otrajā semestrī.

3.3. Euratom

Trešā daļa 10,335 miljardu euro apmērā tika izmaksāta kā Euratom aizdevums Ukrainai[17] 2009. gada 15. oktobrī. Aizdevums ir finansēts pēc atlīdzinājuma principa (“back-to-back”), veicot privātu kapitālieguldījumu aizdevuma operācijā.

3.4. ES budžeta garantija EIB ārējam finansējumam

2007.-2013. gada ārējās pilnvaras ietvaros spēcīga aktivitāte bija vērojama 2009. gada otrā semestra laikā attiecībā uz noslēgto finansēšanas darījumu apjomu un piešķirto dotāciju apjomu. Laikposmā starp 2009. gada 30. jūniju un 2009. gada 31. decembri ir noslēgti finansēšanas darījumi 3 317 miljonu euro apmērā (+39 %). Bija novērojams arī paātrinājums aizdevuma izmaksu ritmā, proti, šajā pašā periodā tika izmaksāti 1 855 miljoni euro. 2009. gada beigās kopējā aizdevuma summa, kas izmaksāta saskaņā ar šīm pilnvarām, ir 3 044 miljoni euro.

3.5. Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms

Pēc Grieķijas krīzes kulminācijas Padome un dalībvalstis 2010. gada maijā nolēma uzsākt pasākumu kopumu, lai saglabātu finanšu stabilitāti Eiropā, tostarp pieņemot Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM)[18] .

Šis mehānisms ir balstīts uz dibināšanas līguma 122. panta 2. punktu[19]. Šī mehānisma aktivizācijai ir raksturīga spēcīga nosacītība saistībā ar kopīgo ES un SVF atbalstu, un tai piemēro noteikumus, kas līdzīgi kā SVF (risku EFSM ietvaros veiktajām operācijām sedz no ES budžeta).

Citus pasākumus veic tieši iesaistītās dalībvalstis un tie neietver nekādu risku ES budžetam.

- finanšu atbalsts Grieķijai, kas sastāv no apkopotiem divpusējiem aizdevumiem, ko sniegušas euro zonas dalībvalstis, par kopējo summu 80 miljardi euro. 30 miljardus euro sedz SVF saistībā ar kopīgo ES un SVF atbalstu, kura kopējais apjoms ir 110 miljardi euro.

- Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSF) izveidoja ar finansiālo apjomu 440 miljardi euro. To proporcionāli garantē iesaistītās dalībvalstis.

4. Informācija par budžeta segtajiem riskiem

4.1. Riska definīcija

Budžeta risks rodas no kapitāla un procentiem, ko neatmaksā saistībā ar garantētām operācijām.

Ja neizpildīto maksājumu saistību operācijas attiecas uz trešām valstīm, tās sedz no Fonda (55 % no kopējā garantētā neatmaksātā apjoma, kas aprēķināts 2009. gada 31. decembrī), bet, ja iesaistītas dalībvalstis — tieši no Budžeta (MB aizņēmumi un aizdevumi vai par labu projektu finansēšanai dalībvalstīs tajās veido atlikušos 45 % no kopējās no Budžeta garantētās neatmaksātās summas). Liela daļa no ar dalībvalstīm saistīto garantēto aizdevumu summas ir saistīta ar neseno paplašināšanās kārtu izdevumiem[20] un ar ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības mehānismu dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas euro (MB mehānisms).

Šajā ziņojumā izmanto divas metodes, lai novērtētu Budžeta riskus (tieši vai netieši ar Fonda starpniecību).

- Aprēķina attiecīgo operāciju neatmaksātā kapitāla kopsummu noteiktā dienā, ieskaitot uzkrātos procentus. Šī metodoloģija ļauj noteikt riska kopsummu, ko sedz no Budžeta noteiktā dienā attiecībā uz visām turpmākajām maksājumu saistībām neatkarīgi no tā, kāds ir minēto maksājumu izpildes termiņš un vai tos sedz vai nesedz no Fonda līdzekļiem (sk. 1. tabulu).

- Budžeta pieeja, ko sauc par “Budžeta gada risku”, pamatojas uz tādas maksimālās summas aprēķinu, kura ES būtu jāizmaksā finanšu gadā, ja netiktu atmaksāti visi garantētie aizdevumi[21]. Kopējais budžeta gada risks ir aplūkojams dienestu darba dokumenta A2. tabulā.

1. tabula. Kopējās segtās neatmaksātās summas 2009. gada 31. decembrī (miljoni euro) |

Neatmaksātais kapitāls | Uzkrātie procenti | Kopā | % |

Dalībvalstis* |

MFA | 90 | 0 | 90 | <1% |

Euratom | 427 | 3 | 430 | 2% |

MB | 9 200 | 104 | 9 304 | 31% |

EIB | 3 533 | 36 | 3 570 | 12% |

Dalībvalstis (starpsumma) | 13 250 | 143 | 13 393 | 45% |

Trešās valstis** |

MFA | 495 | 2 | 497 | 2% |

Euratom | 54 | 0 | 54 | <1% |

EIB | 15 691 | 119 | 15 810 | 53% |

Trešās valstis (starpsumma) | 16 239 | 122 | 16 361 | 55% |

Kopā | 29 489 | 265 | 29 754 | 100% |

* * Šo risku sedz tieši no Budžeta. Tas ietver arī MFA, Euratom un EIB aizdevumus, kas piešķirti pirms pievienošanās ES. ** Šo risku sedz no Fonda. |

Sīkāka informācija par šīm neatmaksātajām summām, jo īpaši attiecībā uz maksimālo apjomu, faktiski izmaksātajām summām vai garantiju likmēm, ir sniegta KDDD A1., A2., A3. un A4. tabulā.

Salīdzinājumā ar stāvokli 2009. gada 30. jūnijā budžeta segtā kapitāla un procentu neatmaksātā kopsumma palielinājās par 6 077 miljoniem euro, sasniedzot 29 754 miljonus euro. Šis pieaugums radies galvenokārt, pateicoties summai 4,2 miljardi euro, kas piešķirta izmantojot MB mehānismu, kā arī EIB izmaksu paātrināšanās rezultātā (1,8 miljardi euro 2009. gada otrajā semestrī).

4.2. Ar dalībvalstīm saistītais risks

Pašreizējie ar dalībvalstīm saistītie riski ir pirmspievienošanās periodā izmaksāto aizdevumu un MB mehānisma izmantošanas rezultāts.

2010. gada sākumā ar dalībvalstīm saistītais Budžeta maksimālais risks būs 890,1 miljoni euro (kas ietver 2010. gadā maksājamās summas, pieņemot, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa). 2. tabulā ir redzams, ka dalībvalstu starpā pēc neatmaksāto summu apjoma Rumānija un Ungārija ierindojas pirmajā un otrajā vietā.

2. tabula. Dalībvalstu secība atkarībā no Budžeta maksimālā riska, kas ar tām saistīts 2010. gada sākumā (miljonos euro). |

Secība | Valsts | Maksimālais risks (noapaļots miljonos euro) | % no kopējā maksimālā riska |

1 | Rumānija | 279,6 | 31,4% |

2 | Ungārija | 196,3 | 22,1% |

3 | Bulgārija | 88,0 | 9,9% |

4 | Čehija | 82,0 | 9,2% |

5 | Polija | 80,5 | 9,0% |

6 | Slovākijas Republika | 65,6 | 7,4% |

7 | Latvija | 60,2 | 6,8% |

8 | Slovēnija | 20,8 | 2,3% |

9 | Kipra | 9,7 | 1,1% |

10 | Lietuva | 5,7 | 0,6% |

11 | Igaunija | 1,0 | 0,1% |

12 | Malta | 0,7 | 0,1% |

Kopā | 890,1 | 100,0% |

Ar dalībvalstīm saistītie riski attiecas uz EIB, MFA un Euratom aizdevumiem, kuri piešķirti pirms paplašināšanās kārtām, un aizdevumiem saskaņā ar MB mehānismu.

4.3. Ar trešām valstīm saistītais risks

2010. gada sākumā ar trešām valstīm saistītais Fonda maksimālais risks būs 1 234 miljoni euro (kas ietver 2010. gadā maksājamās summas, pieņemot, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa). Tabulā ir uzskaitītas pirmās desmit valstis, kas sarindotas secībā pēc vislielākās neatmaksātās kopsummas. Ar šīm valstīm saistītās summas ir 64 % no Fonda riska. Ekonomiskā situācija šajās valstīs ir analizēta un raksturota KDDD.

3. tabula. Desmit trešo valstu secība, ar kurām saistītais Fonda maksimālais risks 2010. gada sākumā ir visnozīmīgākais (miljonos euro) |

Secība | Valsts | Maksimālais risks (noapaļots miljonos euro) | % no kopējā maksimālā riska |

1 | Turcija | 343,9 | 21,8% |

2 | Ēģipte | 202,8 | 12,9% |

3 | Maroka | 152,2 | 9,7% |

4 | Tunisija | 149,1 | 9,5% |

5 | Dienvidāfrika | 89,3 | 5,7% |

6 | Libāna | 70,6 | 4,5% |

7 | Brazīlija | 63,1 | 4,0% |

8 | Serbija | 61,5 | 3,9% |

9 | Sīrija | 56,9 | 3,6% |

10 | Jordānija | 44,2 | 2,8% |

10 valstis kopā | 1 233,6 | 78,3% |

Fonds ir garantējis aizdevumus 44 valstīm, kuru galīgās atmaksas termiņš ir līdz 2039. gadam. Sīkākas ziņas par katrai valstij aizdotajām summām ir iekļautas KDDD A2. tabulā.

4.4. Budžeta segtā riska kopsumma

Budžeta segtā riska kopsumma 2010. gadā ir 2 465 miljoni euro, kas ietver šajā periodā atmaksājamās summas, no kurām 36 % attiecas uz dalībvalstīm (sk. KDDD A2. tabulu).

4.5. Riska attīstība

- Maksājumu bilances palīdzības mehānisms

2009. gada otrajā semestrī pasaules ekonomika sāka stabilizēties pēc iepriekš piedzīvotā ievērojamā pagrimuma perioda. Stāvoklis finanšu tirgos ir turpinājis uzlaboties. Tomēr starptautiskās krīzes intensitāte ir ietekmējusi visas dalībvalstis, un īpaši tās dalībvalstis, kuras vēl nav ieviesušas euro. ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības mehānisma (MB mehānisma) aktivizēšana 2008. gada decembrī sniedza dažām no minētajām dalībvalstīm iespēju atjaunot ieguldītāju uzticību. 2008. gada decembrī[22] un 2009. gada maijā[23] maksājumu bilances palīdzības mehānisma kopējais maksimālais apjoms tika palielināts līdz 50 miljardiem euro, lai ES varētu turpināt ātri reaģēt uz turpmākiem potenciālajiem pieprasījumiem saistībā ar MB mehānismu.

- Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

- Finanšu palīdzība EFSM ietvaros var tikt sniegta kā ES budžeta garantēts aizdevums vai kredītlīnija. Ekonomikas un finanšu padomes secinājumos noteikts ierobežot mehānisma kopējo maksimālo apjomu līdz 60 miljardiem euro[24], taču tiesību ierobežojums ir noteikts Padomes regulas 2.2. pantā, kas ierobežo neizmaksāto summu daļu, kas pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apjomu[25]. Mehānisms vēl nav aktivizēts.

- Makrofinansiālās palīdzības aizdevumi

Katram MFA aizdevumam trešām valstīm ir nepieciešams atsevišķs Padomes lēmums[26], un kopš spēkā ir stājies Lisabonas līgums, atsevišķs Padomes un Parlamenta lēmums.

- Euratom aizdevumi

Maksimālais apjoms Euratom aizdevumiem dalībvalstīm vai dažām trešām valstīm, kas ir tiesīgas tos saņemt (Krievijas Federācija, Armēnija, Ukraina), ir 4 miljardi euro, no kuriem aptuveni 85 % jau ir izlietoti. Atlikusī daļa ir aptuveni 600 miljoni euro.

2009. gada 12. oktobrī saskaņā ar aizdevuma nolīgumu K2R4 projektam Ukrainā tika izmaksāta trešā (un pēdējā) finansējuma daļa (10,3 miljoni ASV dolāru).

- EIB aizdevumi

EIB iepriekšējās vispārējās pilnvaras attiecībā uz laikposmu 2000. – 2007. gads beidzās 2007. gada 31. jūlijā. Minētajā datumā bija parakstīti nolīgumi par summu, kas atbilst 98 % no kopējā maksimālā apjoma saskaņā ar šīm pilnvarām (20 060 miljoni euro, sk. KDDD A5. tabulu). 2009. gada 31. decembrī saskaņā ar šīm pilnvarām vēl bija jāizmaksā 3 988 miljoni euro, bet tos vēl var izmaksāt saskaņā ar ES garantiju 10 gadu laikā pēc pilnvaru termiņa beigām, kad beidzas ES garantijas termiņš attiecībā uz jebkuru neizmaksātu summu.

Lai pildītu Komisijas priekšlikumu grozīt pašreizējā 2007.–2013. gada finanšu plāna atlikuma EIB ārējo pilnvaru tiesisko pamatu[27], Parlamentam un Padomei jāpieņem attiecīgs lēmums līdz 2011. gada 31. oktobrim. ES garantija var segt ne vairāk kā 65 % no EIB finansēšanas operācijās izmaksāto kredītu un garantiju kopsummas, atņemot atmaksātās summas un pieskaitot visas saistītās summas, un maksimālais apjoms ir 27 800 miljoni euro[28]. Saskaņā ar šīm pilnvarām līdz 2009. gada 31. decembrim bija parakstīti līgumi par 11 928 miljonu euro izmaksu, no kuras 8 884 miljoni euro minētajā datumā vēl nebija izmaksāti (sk. KDDD A6. tabulu).

5. Neizpildītās maksājumu saistības, budžeta garantiju aktivizēšana un nokavētie maksājumi

5.1. Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem

Ja kāds parādnieks novēlo maksājumu ES, Komisija izmanto savus skaidras naudas līdzekļus, lai novērstu kavējumus un no tiem izrietošās izmaksas par savu aizdevuma operāciju apkalpošanu[29].

5.2. Maksājumi no Budžeta

Tā kā 2009. gada otrajā pusgadā nebija reģistrēta neviena neizpildīta maksājumu saistība, netika prasītas apropriācijas saskaņā ar Budžeta 01 04 01. pantu (pozīcija ar atgādinājumu — p.m. ) “Eiropas Kopienas garantijas aizdevumu operācijām”.

5.3. Garantiju fonda aktivizēšana ārējai darbībai

Ja kāds ES piešķirta vai garantēta aizdevuma saņēmējs trešās valstīs novēlo maksājumu, tad Fondu lūdz segt neizpildītās maksājumu saistības trīs mēnešu laikā no dienas, kad maksājums bija jāveic[30].

Fonds 2009. gada otrajā pusgadā nebija jāizmanto.

6. Garantiju fonds ārējai darbībai

6.1. Atguvumi

No 2009. gada 31. decembra Fondam nebija jāatgūst nokavētie maksājumi.

6.2. Aktīvi

Fonda neto aktīvi 2009. gada 31. decembrī[31] bija 1 333 590 221 euro.

6.3. Paredzētais apjoms

Fonda līdzekļiem jābūt atbilstīgā apjomā (paredzētais apjoms), kas noteikts 9 % apmērā no neatmaksātā kapitāla saistību kopsummas, kurai pieskaitīti uzkrātie procenti. Attiecība starp Fonda resursiem (1 333 590 221 euro) un neatmaksātā kapitāla saistībām[32] (16 360 727 665 euro) Fonda regulas izpratnē nedaudz samazinājās no 8,39 % 2009. gada 30. jūnijā līdz 8,15 % 2009. gada 31. decembrī.

Fonda līdzekļi 2009. gada beigās bija mazāki par paredzēto apjomu. Atbilstīgi Garantiju fonda regulas finansēšanas noteikumiem finansējuma summa 138 880 000 euro apmērā tika iekļauta provizoriskajā Budžeta projektā 2011. gadam. Šo summu no Budžeta pārskaitīs uz Fondu 2011. gada janvāra sākumā.

7. Risku novērtējums. To trešo valstu ekonomikas un finanšu stāvoklis, kurās ir vislielākās riska iespējas

7.1. Mērķi

Šā ziņojuma iepriekšējās sadaļās sniegta informācija par Budžeta riska kvantitatīvajiem aspektiem saistībā ar trešām valstīm. Tomēr jāizvērtē arī risku iespējamība, kas atkarīga no operācijas veida un aizņēmēja stāvokļa (skatīt 4.3. iedaļu).

7.2. Riska novērtēšanas metodes

Riska novērtējums KDDD tiek pamatots ar informāciju par ekonomikas un finanšu stāvokli, reitingiem un citiem zināmiem faktiem par valstīm, kuras saņēmušas garantētos aizdevumus. Šajā novērtējumā nav iekļautas aplēses par plānotajiem zaudējumiem un atgūtajiem līdzekļiem, kas nepārprotami ir neskaidras.

Valsts riska rādītāji, kas ir iekļauti KDDD tabulās, atklāj, ka risks pieaug attiecībā uz neizpildītiem maksājumiem. KDDD 2. iedaļā ir analizētas tās valstis, kurās ir lielākais kredītrisks un ietekme uz Budžetu 2009. gadā, un valstis, kuras tieši ietekmē budžetu (MFA un Euratom aizdevumi).

[1] COM(2010)188 un SEC(2010)479 kopā veido iepriekšējo ziņojumu par Budžeta segtajām garantijām 2009. gada 30. jūnijā.

[2] MFA var arī būt trešām valstīm sniegtu piešķīrumu veidā. Lai uzzinātu vairāk par MFA, skatīt Komisijas ziņojumu COM(2009)514 un SEC(2009)1279.

[3] 2010. gada 11. maijā izveidots līdzīgs mehānisms, kas attiecas uz visām euro zonas dalībvalstīm: Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms ( EFSM , vēl nav aktivizēts). Padomes 2010. gada 11. maija Regula (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.).

[4] Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Lēmumu Nr. 633/2009/EK (OV L 190, 22.7.2009., 1. lpp.) patlaban noteikts attiecībā uz laika periodu no 2007. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. oktobrim (“Lēmums par ārējo darbību pilnvarām”), un ar šo lēmumu aizstāj Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmumu 2006/1016/EK.

[5] Informācija par EIB pilnvarām sniegta KDDD A1. tabulā, un atsauces uz juridisko pamatu uzskaitītas KDDD A4. tabulā.

[6] Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (kodificētā versija), “Garantiju fonda regula” (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.).

[7] Lai gan ārējie riski tiek nodrošināti ar garantiju no ES budžeta, Garantiju fonds darbojas kā instruments, lai aizsargātu ES budžetu pret maksājuma saistību neizpildes risku. Visaptverošu ziņojumu par Fonda darbību sk. COM(2006)695 un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2006)1460).

[8] Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2273/2004 (OV L 396, 31.12.2004., 28. lpp.).

[9] Padomes 2007. gada 30. janvāra Regula (EK, Euratom) Nr. 89/2007 (OV L 22, 31.1.2007., 1. lpp.).

[10] Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par EIB ārējo darbību pilnvaru vidusposma pārskatu (COM(2010)173) un tam pievienotais Komisijas dienestu darba dokuments (SEC(2010)442).

[11] http://ec.europa.eu/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm#external

[12] Skatīt KDDD A3.a tabulu.

[13] Pirmajā semestrī tika izmaksāta kopējā summa 1,5 miljardu euro apmērā, no kuras 500 miljoni euro tika piešķirti Latvijai un 1 miljards euro Rumānijai.

[14] Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/890/EK (OV L 320, 5.12.2009., 3. – 5. lpp.).

[15] Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/891/EK (OV L 320, 5.12.2009., 6. – 8. lpp.).

[16] Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/892/EK (OV L 320, 5.12.2009., 9. – 11. lpp.).

[17] Padomes 1994. gada 21. marta Lēmums 94/179/Euratom (OV L 84, 29.3.1994., 41. – 43. lpp.).

[18] 2010. gada 11. maija Padomes Regula (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.).

[19] Līguma 122. panta 2. punktā paredzēts finansiāls atbalsts grūtībās nonākušajām dalībvalstīm, ko rada ārkārtas apstākļi ārpus dalībvalstu kontroles.

[20] Saskaņā ar Garantiju fonda regulas 1. panta trešo daļu, līdzko attiecīgā valsts kļūst par dalībvalsti, aizdevumu risks tiek pārnests no Fonda uz Budžetu.

[21] Šā aprēķina nolūkā pieņem, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa, t.i., ņem vērā tikai tos maksājumus, kuru termiņš ir noteiktajā laikposmā (skatīt arī KDDD 1. iedaļu).

[22] Padomes 2008. gada 2. decembra Regula (EK) Nr. 1360/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 352, 31.12.2008., 11.-11. lpp.).

[23] Padomes 2009. gada 18. maija Regula (EK) Nr. 431/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 128, 27.5.2009, 1.-2. lpp.).

[24] Salīdzināt ar paziņojumu presei par Ekonomikas un finanšu padomes ārkārtas sanāksmi 2010. gada 9. un 10. maijā (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/114324.pdf).

[25] 2010. gada 11. maija Padomes Regula (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.).

[26] Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā koplēmuma procedūra būs parastā likumdošanas procedūra.

[27] 2010. gada 21. aprīļa COM(2010)174.

[28] Sadalīts noteikta maksimālā apjoma pamatsummā — 25 800 miljoni euro un fakultatīvajās pilnvarās — 2 000 miljoni euro. Par fakultatīvo pilnvaru izmantošanu var lemt Parlaments un Padome saistībā ar vidusposma pārskatu.

[29] Skatīt 12. pantu Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1.-12. lpp.).

[30] Papildinformāciju skatīt KDDD 1.4.3. iedaļā.

[31] Fonda kopējie aktīvi, atņemot uzkrātos izdevumus (EIB un revīzijas maksas).

[32] Ieskaitot uzkrātos procentus.