Starp Eiropas Komisijas galvenajām prioritātēm ir sociāli atbildīgāka un taisnīgāka Eiropa. Eiropas sociālo tiesību pīlārs ir ierosināts ar mērķi to padarīt par ceļa rādītāju procesam, kura rezultātā atjaunināsies sociālekonomiskā konverģence un tiks veicinātas reformas valsts līmenī. Šajā procesā pīlāru atbalsta galveno rādītāju rezultātu pārskats, kas atspoguļo nodarbinātību un sociālās sfēras darbību dalībvalstīs, kuras piedalās pīlārā. Šis uzraudzības rīks arī ļauj sekmīgos rezultātus padarīt par etalonu, lai nodrošinātu vispārēju uzlabošanos.

Rezultātu pārskats kalpo par atsauces materiālu "sabiedrības progresa" taustāmai, vispusīgai un objektīvai uzraudzībai un pilsoņiem ir viegli pieejams un saprotams. Tas laikus atklāj nodarbinātības un sociālās sfēras būtiskākās problēmas, ar kurām sastapušās dalībvalstis, ES un eurozona, kā arī laika gaitā panākto progresu. Šajā rezultātu pārskatā "sabiedrības progress" jāsaprot kā spēja panākt un uzturēt labklājību un iespējas, radot apstākļus, kādos cilvēki var pilnīgi īstenot savu potenciālu un apmierināt pamatvajadzības.

Šis jēdziens skar trīs plašākus sabiedrības progresa aspektus: 1) vienādas iespējas un darbaspēka tirgus pieejamība, 2) dinamiski darbaspēka tirgi un taisnīgi darba apstākļi, 3) publiskā sektora atbalsts / sociālā aizsardzība un iekļaušana.

1)"vienādas iespējas un darbaspēka tirgus pieejamība" aptver taisnīguma aspektus, kas attiecas uz izglītību, prasmēm un mūžizglītību, dzimumu, nelīdztiesību un sociālo mobilitāti, dzīves apstākļiem un jaunatni;

2)"dinamiski darbaspēka tirgi un taisnīgi darba apstākļi" ir atbilde uz jautājumu, vai tirgi darbojas lietderīgi un brīvi, konkurenciālā ekonomikā palīdzot pārcelties uz citurieni un sameklēt darbu; šās sadaļas rādītāju vidū ir darba tirgu funkcionēšana, atbalsts nodarbinātībai un pārejām starp darba veidiem un, no otras puses, darba nosacījumu un algu taisnīguma aspekts;

3)"publiskā sektora atbalsts / sociālā aizsardzība un iekļaušana" aptver publiskā sektora darbību un/vai sociālās aizsardzības taisnīgu rezultātu. Rādītāju kopums galvenokārt attiecas uz pakalpojumu sniegšanu un sociālās drošības tīkliem.

Rezultātu pārskatā ES dalībvalstu veikums sastatīts ar ES un eurozonas vidējām vērtībām. Pārskats dos arī iespēju vismaz dažos aspektos salīdzināt ES veikumu ar citu pasaules reģionu veikumu. Tāda sastatīšana var kļūt par empīrisku pamatu jauniem procesiem, kuros notiks savstarpēja mācīšanās no labākās prakses. Rezultātu pārskats ļaus arī saskatīt ilgāka laikposma tendences. Kur ir iespējams un ir būtiski, rādītāji tiek sadalīti pēc vecuma, dzimuma un/vai pabeigtās izglītības.

Ir atlasītas 12 jomas, kurās var izmērīt sabiedrības progresu, un tās saistās ar kādu no trim iepriekš nosauktajām sadaļām. Ierosinātie rādītāji, kas aptver šīs jomas, ir izklāstīti pielikumā, un to pamatā ir pastāvošie kvantitatīvie dati, ko savākuši Eurostat (pirmām kārtām no ES statistikas par ienākumiem un dzīves apstākļiem EU-SILC, izpeļņas struktūras apsekojuma, ko vienreiz četros gados apvieno ar valstu gada aprēķiniem, un darbaspēka apsekojuma LFS) un ESAO.

Eiropas pusgads — ekonomikas politikas koordinācijas ikgadējais cikls — ir būtisks ES un dalībvalstu līmenī notiekošā rūpīgas uzraudzības līdzeklis, kas aptver visdažādākās jomas, kuras risina Eiropas sociālo tiesību pīlārs. Šādā aspektā rezultātu pārskatu apspriedīs ar attiecīgajām Padomes komitejām nolūkā to izmantot Eiropas pusgadā un iestrādāt ikgadējā vienotajā nodarbinātības ziņojumā, ko katru rudeni publicē līdztekus gada izaugsmes pētījumam. Šajā sakarā katras jomas pirmais rādītājs (trekniem burtiem) ir galvenais rādītājs, kas jāizmanto, rezultātu pārskatu iekļaujot vienotajā nodarbinātības ziņojumā, bet pārējie rādītāji ir otrēji, un tos vienotajā nodarbinātības ziņojumā pēc vajadzības iekļaus teksta izklāstā. Tā kā pēdējos gados nodarbinātības un sociālo aspektu nozīme Eiropas pusgadā ir augusi, rezultātu pārskats ļaus nodarbinātības un sabiedrības problēmas stingrāk ņemt vērā Eiropas pusgadā un no tā izrietošajos eurozonas un konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, kas var atspoguļot un veicināt valsts specifikai piemērotas mērķtiecīgas reformas. Tas varētu arī būt par atskaites punktu darbam eurozonas sociālajā dimensijā.