[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 16.5.2007

SEC(2007) 621 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES LĒMUMS,

ar kuru atceļ Lēmumu 2005/186/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. VISPāRēJA INFORMāCIJA

Līguma 104. pantā noteikts, ka dalībvalstis nedrīkst pieļaut pārmērīgu budžeta deficītu, un tajā paredzēta budžeta deficīta identificēšanas un novēršanas procedūra. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra sīkāk noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, „kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu”[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa. Saskaņā ar Līguma 104. panta 2. punktu Komisijai jāuzrauga atbilstība budžeta disciplīnai, pamatojoties uz diviem kritērijiem, proti: a) vai plānotais vai reālais valsts budžeta deficīts pārsniedz atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP (ja vien deficīta attiecība nav būtiski un nepārtraukti samazinājusies un sasniegusi atsauces vērtībai tuvu līmeni, vai arī atsauces vērtība ir pārsniegta tikai izņēmuma kārtā un uz laiku, un šī attiecība joprojām ir tuva atsauces vērtībai) un b) vai valsts parāds pārsniedz atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP (ja vien parāda attiecība pietiekami strauji nesamazinās un netuvinās atsauces vērtībai).

Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93[2] jāsniedz dati par valsts budžeta deficītu, valsts parādu un citiem saistītajiem mainīgajiem lielumiem divas reizes gadā, t.i., līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim[3].

Komisija 2004. gada 12. maijā uzsāka pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru attiecībā uz Maltu, pieņemot ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu, pamatojoties uz to, ka valsts kopbudžeta deficīts bija 9,7 % no IKP un valsts parāds –– 72 % no IKP 2003. gadā[4]. Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Maltā ir pārmērīgs budžeta deficīts Līguma 104. panta 6. punkta nozīmē[5]. Tajā pašā laikā un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu ieteica Maltai novērst pārmērīgā budžeta deficīta situāciju vēlākais līdz 2006. gadam[6].

Padome ieteikumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu ieteica Maltas iestādēm:

„– cik ātri vien iespējams novērst pašreizējo pārmērīga budžeta deficīta situāciju;

– vidējā termiņā veikt pasākumus, lai sasniegtu mērķi, proti, lai pārliecinoši un stabili samazinātu budžeta deficītu zem 3% no IKP 2006. gadā saskaņā ar deficīta samazināšanas plānu, kurš precizēts Padomes 2004. gada 5. jūlija atzinumā par konverģences programmu, kas iesniegta 2004. gada maijā;

– enerģiski īstenot 2004. gada maija konverģences programmā paredzētos pasākumus, jo īpaši strukturālos pasākumus, kuru mērķis ir izdevumu racionalizēšana un samazināšana;

– līdz 2004. gada 5. novembrim efektīvi īstenot pasākumus, kas paredzēti, lai samazinātu 2005. gada budžeta deficītu;

– nodrošināt, ka parāda attiecības pieaugums 2005. gadā tiek apturēts un pēc tam samazināts, kā paredzēts Padomes atzinumā par konverģences programmu, kas iesniegta 2004. gada maijā.”.

Turklāt Padome aicināja Maltas iestādes nodrošināt, ka „budžeta konsolidāciju, kuras mērķis ir vidējā termiņā panākt stāvokli, kad budžets ir tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, turpina pēc tam, kad pārmērīgs budžeta deficīts ir novērsts.”.

1. tabula. Korekcijas, kuras Padome apstiprināja 2004. gada 5. jūlijā

% no IKP, ja nav norādīts savādāk | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Valsts kopbudžeta bilance Valsts kopējais parāds p.m.: reālais IKP pieaugums (%) | -9,7 72,0 -1,7 | -5,2 72,1 1,1 | -3,7 72,4 1,7 | -2,3 70,5 2,1 | -1,4 70,4 2,1 |

Avots : Padomes ieteikums Maltai saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Padomes atzinums par Maltas 2004. gada maija konverģences programmu; abi dokumenti pieņemti 2004. gada 5. jūlijā.

Komisija 2004. gada 22. decembra paziņojumā[7], ko Padome izvērtēja 2005. gada 18. janvārī, secināja, ka Maltas valdība, ņemot vērā Padomes ieteikumu, ir efektīvi īstenojusi pasākumus, kas paredzēti, lai izpildītu mērķi samazināt 2005. gada budžeta deficītu līdz paredzētajam termiņam –– 2004. gada 5. novembrim.

Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ja pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts.

2. JAUNāKāS DEFICīTA DINAMIKAS TENDENCES

Saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju valsts kopbudžeta deficīts sasniedza 10 % no IKP 2003. gadā, iekļaujot vienreizēju izdevumus palielinošu darījumu 2,9 % apmērā no IKP, kas bija saistīts ar divu valstij piederošu kuģu būvētavu pārstrukturēšanu. Pēc tam deficīta attiecība pret IKP kritās, samazinoties līdz 4,9 % no IKP 2004. gadā un līdz 3,1 % no IKP 2005. gadā.

Pamatojoties uz Komisijas ( Eurostat ) datiem[8], kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktu, pēc tam, kad Malta līdz 2007. gada 1. aprīlim sniedza paziņojumu, valsts kopbudžeta deficīts bija 2,6 % no IKP 2006. gadā[9].

Lai gan valsts kopbudžeta deficīts 2004. un 2005. gadā bija nedaudz mazāks nekā Padomes deficīta samazināšanas plānā ieteiktais, ievērojot Līguma 104. panta 7. punktu, tas nedaudz pārsniedza pieļaujamo deficītu 2006. gadam. Tomēr deficīta attiecība pret IKP 2006. gadā bija nedaudz mazāka nekā oficiālā mērķī noteiktā, kā izklāstīts 2006. gada janvārī atjauninātajā konverģences programmā (2,7 %).

Valsts kopbudžeta deficīta samazināšanās aizsākās izaugsmei nelabvēlīgos apstākļos un turpinājās arī nesen piedzīvotās ekonomiskās izaugsmes laikā. Korekcijas kopapjoms laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam bija 7,4 procentu punkti no IKP. Laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam izdevās panākt deficīta attiecības samazinājumu par aptuveni četriem procentu punktiem, jo palielinājās ieņēmumi, ko nodrošināja netiešo nodokļu iekasēšanas jomā ieviestās izmaiņas, kā arī valdības centieni īstenot efektīvāku nodokļu iekasēšanas sistēmu šajos gados. Izdevumu attiecības pret IKP samazinājums ir skaidrojums atlikušajiem 3 ½ procentu punktiem[10], un to sekmēja kopējais kapitāla izdevumu samazinājums, ko veicināja galvenokārt lielāka skaita vienreizēju operāciju (īpaši zemes pārdošanas, ko parasti reģistrē kā negatīvus izdevumus) veikšana. Tiesa gan, no 2004. līdz 2006. gadam vienreizējas deficīta samazinošas operācijas bija vidēji 1 % no IKP gadā. Ja netiktu veikti šādi vienreizēji pasākumi, 2006. gada deficīts saglabātos lielāks par atsauces vērtību, veidojot 3,3 % no IKP.

Strukturālā izteiksmē, t.i., cikliski koriģētā izteiksmē, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, tiek lēsts, ka deficīts ir samazinājies no aptuveni 6 ½ % no IKP 2003. gadā līdz aptuveni 3¾ % no IKP 2005. gadā. 2006. gadā strukturālais deficīts turpināja samazināties līdz 2¾ % no IKP[11].

Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu sagatavotajā ieteikumā Padome aicināja Maltu veikt strukturālus pasākumus, kas izstrādāti, lai racionalizētu un samazinātu valdības izdevumus. Laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam tika veikta virkne šādu pasākumu. Pasākumi bija vērsti īpaši uz to, lai samazinātu nodarbināto skaitu publiskajā sektorā, uzlabotu darba paņēmienus un kāpinātu nozīmīgāko publisko uzņēmumu vispārējo efektivitāti, lai samazinātu valsts līdzekļu pārskaitījumus. Tika uzskatīts, ka pēc pārstrukturēšanas ir pieaugusi publisko uzņēmumu stratēģiskā loma salīdzinājumā ar citiem stratēģiski mazāk nozīmīgiem privatizētiem uzņēmumiem. Turklāt pieņemšana darbā valsts dienestā notiek tikai tad, ja tas ir ļoti vajadzīgs. Ierobežotais algu pieaugums, ko paredzēja jaunais valsts dienesta darbiniekiem paredzētais daudzgadu koplīgums laikposmam no 2005. līdz 2010. gadam, bija vēl viens apstāklis, kas sekmēja valdības izdevumu samazināšanos, izsakot tos kā daļu no IKP. Izdevumu kontrole tika arī panākta, stingrāk nosakot personu loku, kurām ir tiesības pretendēt uz sociālajiem pabalstiem, kā arī izveidojot vajadzīgo infrastruktūru, lai samazinātu negodīgi saņemtus pabalstus.

3. DEFICīTA PROGNOZES 2007. GADAM UN TURPMāK

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi tiek lēsts, ka valsts kopbudžeta deficīts turpinās samazināties līdz 2,1 % no IKP 2007. gadā un, ja netiks mainīta politika, līdz 1,6 % no IKP 2008. gadā. To paredzēts sasniegt, jo attiecīgajā laikposmā gaidāma ilgtspējīgu ekonomikas izaugsme. Valsts kopbudžeta zemāks deficīts 2007. gadam tiek skaidrots ar izdevumu attiecības samazināšanos par nedaudz mazāk kā 1 procenta punktu no IKP. Paredzams, ka kārtējo izdevumu attiecības samazināšanās, ko sekmēs valdības izdevumu un procentu izdevumu samazināšanās, vairāk nekā kompensēs valsts bruto ieguldījumu pieaugumu pamatkapitāla veidošanā. Deficīta attiecības pret IKP samazināšanos 2008. gadā varētu panākt, prognozēti samazinot kopējo izdevumu attiecības pret IKP pieaugumu, galvenokārt ievērojami samazinot valsts ieguldījumu lielas veselības aprūpes iestādes pabeigšanā. Izsakot ieņēmumus kā procentuālo daļu no IKP , tiek plānots , ka kopējie ieņēmumi 2007. un 2008. gadā samazināsies galvenokārt tādēļ, ka samazināsies no tiešajiem nodokļiem un sociālajiem maksājumiem gūtie ieņēmumi. Vienreizēju darījumu izmantošana 2007. un 2008. gadā plānota mazāka nekā vidēji pēdējo gadu laikā[12]. Ja netiktu veikti šādi vienreizēji darījumi, deficīts saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi būtu mazāks par 3 % no IKP atsauces vērtības 2007. gadā (2,7 % no IKP), un tas turpinātu samazināties 2008. gadā (1,6 %)[13].

Salīdzinot ar 2007. gada aprīļa fiskālo paziņojumu, Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozē tiek plānots ievērojami piesardzīgāks valsts kopbudžeta deficīta samazinājums. 2007. gadā atšķirība ir līdz 0,2 % no IKP, un tā skaidrojama galvenokārt ar mazākām sociālajām iemaksām, kas cieši saistītas ar gaidāmajām pārmaiņām darbinieku atlīdzības jomā. 2008. gadā atšķirība deficīta attiecībā pret IKP sasniedz 0,7 % no IKP. Tas ir galvenokārt tādēļ, ka valsts iestādes samazina izdevumus, gan samazinot atlīdzību valsts sektorā nodarbinātajiem, gan iegādājoties mazāk preču un pakalpojumu.

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi tiek plānots, ka strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģētais deficīts, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) samazināsies 2007. un 2008. gadā. Tiek plānots, ka strukturālais deficīts, kas 2006. gadā ir nedaudz mazāks par 2¾% no IKP, 2007. gadā samazināsies līdz nedaudz vairāk par 2½% no IKP 2007. gadā; 2008. gadā paredzēts lielāks samazinājums līdz aptuveni 1½% no IKP, ar nosacījumu, ka nemainīsies politikas nostādnes. Kopēju centienu rezultātā laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam deficīts tiek samazināts nedaudz vairāk kā par vienu procenta punktu, un visumā tiek īstenots Padomes ieteikums, ievērojot 104. panta 7. punktu, kurā pausts aicinājums nodrošināt stabilu budžeta konsolidāciju, lai pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas sasniegtu vidējā termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli (Maltas gadījumā –– līdzsvarotu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē). Lai gan centieni 2007. gadā ir ierobežoti, vidējie pielāgojumi 2007.– 2008. gadā šķiet visumā atbilst gadam noteiktajam strukturālajam uzlabojumam 0,5 % apmērā no IKP, kā precizēts Stabilitātes un izaugsmes paktā attiecībā uz euro zonu un ERM II dalībvalstīm.

Padome 2007. gada 27. februāra atzinumā par 2006. gada decembrī atjaunināto konverģences programmu[14] atzina, ka programmas mērķis nebija panākt VTM programmas darbības laikā (programma noslēdzas 2009. gadā). Turklāt, ņemot vērā, ka korekcijas attiecībā uz VTM sasniegšanu, kas paredzētas programmā turpmākajiem gadiem pēc tam, kad novērsts pārmērīgs budžeta deficīts, visumā atbilda Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajiem, Padome arī atzina, ka programmā bija daži budžeta prognožu riski, īpaši attiecībā uz labvēlīgākiem pieņēmumiem par makroekonomikas attīstību 2008. un 2009. gadā.

4. PARāDA ATTīSTīBA UN PROGNOZES

Valsts parāds kopš 2001. gada pārsniedza atsauces vērtību –– 60 % no IKP. Tā maksimālais lielums sasniedza gandrīz 74 % no IKP 2004. gadā. Ievērojot Padomes ieteikumu, kas tika izdarīts saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu, 2005. gadā tika apturēts valsts parāda pieaugums un tika panākta lejupejoša tendence, sasniedzot 72,4 % no IKP, pateicoties primārajam pārpalikumam un ieņēmumiem, kas gūti no privatizācijas. Parāda turpmāka samazināšanās tika konstatēta 2006. gadā, kad parāda attiecība sasniedza 66,5 % no IKP galvenokārt tādēļ, ka ievērojami ieņēmumi tika gūti privatizācijas rezultātā, veidojot aptuveni 3,5 % no IKP.

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara ziņojumu gaidāms, ka parāda attiecība pret IKP 2007. un 2008. gadā turpinās samazināties. Attiecībā uz 2007. gadu tiek prognozēts, ka valsts parāds samazināsies zem 66 % no IKP un turpināsies samazināties 2008. gadā līdz 64¼%, pieņemot, ka politika netiks mainīta.

5. SECINāJUMI

Valsts kopbudžeta deficīts samazinājās no 10% no IKP 2003. gadā līdz 2,6 % 2006. gadā, tātad zem atsauces vērtības –– 3% no IKP. Lai gan tika veikti vairāki vienreizēji darījumi (kurus neveicot, 2006. gada deficīts joprojām būtu virs noteiktās atsauces vērtības), deficīta samazināšanas pasākumi galvenokārt tiek īstenoti ilglaicīgi. Tiek lēsts, ka 2006. gadā strukturālā bilance, proti, cikliski koriģētā bilance, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, uzlabosies par gandrīz 1 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi paredzams, ka valsts budžeta deficīts samazināsies līdz 2,1 % no IKP 2007. gadā un, ja netiks mainīta politika, samazināsies līdz 1,6 % 2008. gadā, turklāt prognozēts, ka daudz mazāk tiks izmantoti deficītu samazinoši vienreizēji pasākumi. Tas norāda, ka deficīta samazinājums zem 3% no IKP bijis ticams un noturīgs.

Valsts kopbudžeta parāda kopapjoms samazinājās no maksimālā lieluma 73,9 % no IKP 2004. gadā līdz 66,5 % 2006. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi tiek lēsts, ka parāda attiecība turpinās samazināties un līdz 2008. gadam būs apmēram 64% no IKP (pieņemot, ka netiks mainīta politika).

No vispārējā novērtējuma var secināt, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Maltā ir novērsta. Tāpēc Komisija iesaka Padomei atcelt tās lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā.

2. tabula. Budžeta dinamika 2003. –– 2008. gadā

Ieteikums

PADOMES LĒMUMS,

ar kuru atceļ Lēmumu 2005/186/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1) Ņemot vērā Komisijas ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, ar Padomes Lēmumu 2005/186/EK[15], tika nolemts, ka Maltā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2003. gadā valsts kopbudžeta deficīts bija 9,7 % no IKP (no kuriem 2,9 % no IKP bija izraisījušas vienreizējas operācijas), pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību –– 3 % no IKP, savukārt valsts kopbudžeta parāda kopapjoms bija 72 % no IKP un tam bija tendence arī 2004. gadā atšķirties no Līgumā noteiktās atsauces vērtības –– 60 % no IKP.

(2) Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes 2006. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[16], Padome 2003. gada 3. jūnijā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, sagatavoja Maltai paredzētu ieteikumu novērst pārmērīgā budžeta deficīta situāciju vēlākais līdz 2006. gada beigām. Šis ieteikums tika publiskots.

(3) Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts.

(4) Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai nepieciešamos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm jāsniedz dati par valsts budžeta deficītu, valsts parādu un citiem saistītajiem mainīgajiem lielumiem divas reizes gadā, t.i., līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim saskaņā ar 4. pantu Padomes 1993. gada 22. novembra Regulā (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru [17].

(5) Pamatojoties uz Komisijas ( Eurostat ) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktu, pēc tam, kad Malta līdz 2007. gada 1. aprīlim sniedza paziņojumu, kā arī pamatojoties uz Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi, apstiprinās šādi secinājumi:

- valsts kopbudžeta deficīts ir samazināts no 10% no IKP 2003. gadā līdz 2,6% 2006. gadā, kas ir zem noteiktās atsauces vērtības attiecībā uz budžeta deficītu 3% apmērā no IKP. Tas ir nedaudz labāk nekā noteikts 2006. gadam paredzētajā mērķī, ko noteica, atjauninot konverģences programmu 2006. gada janvārī, lai gan deficīts nedaudz pārsniedz mērķus, ko Padome noteikusi ieteikumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu,

- laikposmā no 2003. gada līdz 2006. gadam izdevās panākt deficīta attiecības samazinājumu par vairāk nekā pusi (aptuveni četri procentu punkti) no 7,4 procentu punktiem no IKP, jo palielinājās ieņēmumi, ko nodrošināja netiešo nodokļu iekasēšanas jomā ieviestās izmaiņas, kā arī efektīvāka nodokļu iekasēšana. Izdevumu attiecības pret IKP samazinājums ir skaidrojums atlikušajiem 3,5 procentu punktiem[18], un to daļēji sekmēja lielāka skaita vienreizēju operāciju (īpaši zemes pārdošanas, ko parasti reģistrē kā negatīvus izdevumus) veikšana. Turklāt izdevumu samazināšanās tika panākta, samazinot strādājošo skaitu un pārstrukturējot publiskās iestādes, ierobežojot darbinieku pieņemšanu darbā šajās iestādēs un veicot sociālo maksājumu kontroli. Vienreizējas deficītu samazinošas operācijas laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam vidēji bija aptuveni 1 % no IKP. Neveicot šādus vienreizējus pasākumus (0,7 % no IKP) deficīts 2006. gadā saglabātos virs atsauces vērtības 3,3 % apmērā no IKP. Strukturālās bilances uzlabojums (t.i., uzlabojumi cikliski koriģētā budžetā, no kura atņemti vienreizēji un citi pagaidu pasākumi) 2006. gadā tiek lēsts nedaudz vairāk kā 1% apmērā no IKP,

- attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognoze paredz, ka deficīts turpinās samazināties līdz 2,1 % no IKP, ko nodrošinās izdevumu papildu ietaupījumi. Vienreizējie pasākumi paredzēti 0,6 % apmērā no IKP, kas lielos vilcienos atbilst iepriekšējā gada prognozēm, lai pat bez vienreizējo pasākumu veikšanas deficīts būtu mazāks par atsauces vērtību. Tas visumā atbilst oficiālām deficīta aplēsēm 1,9 % apmērā no IKP, kā noteikts 2007. gada aprīļa paziņojumā. Attiecībā uz 2008. gadu pavasara prognozes liecina, ka, ja vien netiks mainīta politika, budžeta deficīts turpinās samazināties līdz 1,6% no IKP (neveicot vienreizējus pasākumus). Tas norāda, ka ticamā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta līmenis, kas mazāks par noteikto robežvērtību –– 3 % no IKP. Tiek plānots, ka strukturālā bilance 2007. gadā nedaudz uzlabosies, un, turpinot pašreizējo politiku, tā uzlabosies vēl par 1 procenta punktu 2008. gadā. Tas jāizvērtē, ņemot vērā, ka jāpanāk virzība uz vidēja termiņa mērķa (VTM) sasniegšanu attiecībā uz budžeta stāvokli, kas Maltas gadījumā ir strukturālā ziņā līdzsvarots budžets,

- valsts parāds ir samazinājies no tā maksimālā apjoma 73,9 % no IKP 2004. gadā līdz 66,5 % no IKP 2006. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi paredzams, ka parāda attiecība turpinās mazināties līdz aptuveni 64,3% līdz 2008. gada beigām, tādējādi tuvinoties atsauces vērtībai –– 60% no IKP.

(6) Padome uzskata, ka pārmērīgais deficīts Maltā ir novērsts, tāpēc Lēmums 2005/186/EK ir jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma var secināt, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Maltā ir novērsta.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2005/186/EK.

3. pants

Šis lēmums adresēts Maltas Republikai.

Briselē,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

[1] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).

[2] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).

[3] Jaunākie Maltas paziņotie dati ir pieejami: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.

[4] SEC(2004) 580.

[5] OV L 62, 9.3.2005., 21. lpp.

[6] Visi ar pārmērīgā deficīta procedūru saistītie dokumenti par Maltu pieejami:http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edppl_en.htm.

[7] SEC(2004) 1630.

[8] Eurostat ziņu izlaidums Nr. 55, 2007. gada 23. aprīlis.

[9] Deficīta attiecības parasti pārskata – palielinot vai samazinot – pēc pavasara ziņojuma pirmo rezultātu publicēšanas. Lielākajai daļai ES dalībvalstu pārskatīšanas rezultātā veiktās izmaiņas parasti ir relatīvi nelielas un vidēji pavisam maz atšķiras no nulles. Maltas gadījumā, ņemot vērā atšķirību, kāda ir starp patlaban ziņoto deficītu 2006. gadam un starp deficīta atsauces vērtību, ir maza iespējamība, ka jebkāda valdības grāmatojumu iespējama turpmāka pārskatīšana palielinātu 2006. gada deficīta attiecību līdz līmenim, kas pārsniegtu 3% no IKP.

[10] Vienreizējus izdevumus palielinošu operāciju izlīdzināšana, kas 2003. gadā bija 2,9% no IKP un kas saistīti ar parādu, kas paredzēts kuģu būvētavu pārstrukturēšanai, būs iemesls par 0,4 procentu punktiem zemākam ienākumu pieaugumam laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam.

[11] Jāuzsver, ka daudzās dalībvalstīs, īpaši mazākajās valstīs, piemēram, Maltā, ir ievērojamas grūtības izskaitļot starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu; tas ir galvenokārt tāpēc, ka nav pieejami visi vajadzīgie dati.

[12] Vienreizēji darījumi 2006. un 2007. gadā ir pārskatīti, salīdzinot ar atjaunināto konverģences programmu 2006. gadam, lai ņemtu vērā operāciju (zemes pārdošanu), kas tika pabeigta 2007. gadā un attiecīgi iegrāmatota kā deficītu samazinoša darbība attiecīgajā gadā.

[13] Ir atzīts, ka 2008. gadā Maltas iestādes plāno veikt deficītu samazinošus vienreizējus darījumus (zemes pārdošanu) līdz 0,2% no IKP.

[14] OV C 72, 29.3.2007., 9. lpp.

[15] OV L 62, 9.3.2005., 21. lpp.

[16] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).

[17] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp).

[18] Izdevumu attiecība samazinātos vairāk, ja netiktu veiktas būtiskas vienreizēju maksājumu operācijas, kas saistītas ar kuģu būvētavu pārstrukturēšanu un kuras līdzvērtīgas aptuveni 3% no IKP 2003. gadā.