KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI „Mazi uzņēmumi, liela pasaule —jaunas partnerattiecības, lai palīdzētu MVU izmantot globālās iespējas” /* COM/2011/0702 galīgā redakcija */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI „Mazi uzņēmumi, liela pasaule — jaunas partnerattiecības, lai palīdzētu MVU izmantot globālās iespējas” 1. Ievads Eiropas Savienībai ir jāatrod jauni izaugsmes avoti, lai saviem pilsoņiem nodrošinātu darba vietas un labklājību. Lielie tirgi ārpus ES, piemēram, Ķīna, Indija, Krievija un Brazīlija, ar stipra pieauguma tempiem vai potenciālu paver ievērojamas iespējas ES uzņēmumiem[1]. Ņemot vērā šo ekonomikas situāciju, eksports uz augošiem tirgiem ārpus ES var būt stabils ekonomikas izaugsmes avots. Internacionalizācija ārpus ES ārējām robežām ir solis, kas MVU jāsper, lai izmantotu šīs iespējas. Tāpēc MVU saimnieciskās darbības veicināšana un atbalstīšana ārpus ES ir svarīga daļa no Savienības vispārējās konkurences stratēģijas, kas izklāstīta stratēģijas „Eiropa 2020” pamatpaziņojumā par integrētu rūpniecības politiku[2], pārskatītajā Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktā[3] un nesenajā paziņojumā par ES tirdzniecības politiku[4]. Tā pamatā ir Komisijas apņemšanās palielināt iekšējā tirgus priekšrocības MVU, un tas papildina šo apņemšanos[5]. Eiropas 23 miljoni MVU[6] 2010. gadā nodrošināja divas trešdaļas no darbavietām privātajā sektorā un 59 % no kopējās pievienotās vērtības nefinanšu uzņēmējdarbības ekonomikā. Aptuveni 80 % no jaunajām darbavietām pēdējo piecu gadu laikā ir radījuši tieši MVU. Pateicoties tādiem sektoriem kā iekārtu un aprīkojuma vai ķīmisko vielu rūpniecība Brazīlijā vai enerģētika Indijā, mūsu uzņēmumi jau ir spējuši panākt ievērojamus rezultātus, un varētu minēt daudz vairāk piemēru. Lai uzņēmumiem nodrošinātu šo izaugsmes ceļu, Eiropai ir jāstimulē to internacionalizācijas process un jāsniedz vajadzīgais atbalsts MVU, kad tie iziet uz starptautiskās skatuves. Lai gan pēdējo trīs gadu laikā 25 % no ES MVU nodarbojās ar eksportu iekšējā tirgū un ārpus tā, tikai 13 % no ES MVU aktīvi darbojas starptautiskā mērogā ārpus ES — tirdzniecībā, ieguldījumu jomā vai citādi sadarbojoties ar ārvalstu partneriem[7]. Pašlaik tiek veikti pasākumi, lai vēl vairāk padziļinātu vienoto tirgu un tas kļūtu pieejamāks MVU, jo tas ir šo uzņēmumu dabiskais „vietējais” tirgus. No otras puses, šajā dokumentā ierosinātās stratēģijas mērķis ir radīt tādus apstākļus, lai MVU varētu vienlīdz veiksmīgi darboties arī tirgos ārpus ES. Pavisam noteikti daudziem mikrouzņēmumiem un MVU sektoros, kas nav tirdzniecība, ir raksturīga darbība vietējā tirgū. Tomēr paliek nozīmīgs neizmantots potenciāls paplašināt darbību tirgojamu preču nozarēs, piemēram, inovatīvā ražošanā un radošajās nozarēs, ārpus ES, meklējot jaunus un augošus tirgus, eksporta ieņēmumus, tehnoloģijas un kapitālu un palielinot rentabilitāti[8]. Apstākļi norāda uz korelāciju starp internacionalizāciju un šādu uzņēmumu konkurētspēju un inovācijas spēju, salīdzinot tos ar uzņēmumiem, kas veic aktīvu darbību vienīgi vietējos tirgos[9]. ES ir jāaktivizē tieši šis līdz šim neizmantotais izaugsmes potenciāls, lai stimulētu izaugsmi un radītu nodarbinātību visā Eiropas ekonomikā[10]. Nesenajā pētījumā “MVU internacionalizācijas iespējas”, ko veica EIM Business and Policy Research un ko Komisija publicēja 2011. gada augustā, ir izdarīts secinājums, ka no kopējā ES eksporta apjoma EUR 261,6 miljardu apmērā uz divpadsmit mērķa tirgiem, tostarp uz Ķīnu, Japānu, Krieviju, Indiju un Brazīliju, EUR 134,6 miljardus radīja sektori, kuros dominē MVU. Atkarībā no valsts sektors, kurā dominē MVU, eksportē 39–62 % no kopējā apjoma[11]. Lai gan starptautiskie tirgi — gan privātie, gan publiskie — sniedz būtiskas iespējas Eiropas uzņēmumiem, MVU sastopas ar konkrētiem šķēršļiem globālo tirgu apgūšanā, piemēram, tad, kad jāpiekļūst informācijai par tirgu, jānoskaidro iespējamie klienti un jāatrod īstie partneri. Tiem jārisina arī sarežģītāki jautājumi, tostarp jāievēro ārvalstu tiesību aktu prasības, piemēram, obligātie noteikumi par līgumiem, muitas noteikumi, tehniskie noteikumi un standarti, jāpārvalda tehnoloģijas nodošana un jāaizsargā intelektuālā vai rūpnieciskā īpašuma tiesības. Šādu izaicinājumu priekšā MVU parasti nav tik daudz atbilstošas pieredzes vai finanšu resursu un cilvēkresursu[12] kā lielajiem uzņēmumiem. „Eiropa 2020” darba kārtībā izklāstītā stratēģija gudrai un ilgtspējīgai izaugsmei paredz palīdzēt Eiropas MVU pārvarēt internacionalizācijas šķēršļus un veicināt to integrāciju globālajā ekonomikā. Tomēr ieinteresēto personu sabiedriskajās apspriedēs, kuras Komisija rīkoja 2009. un 2011. gadā[13], atklājās vispārējas bažas par potenciālajām briesmām, ko rada nekoordinēta atbalsta programmu izplatīšanās šajā jomā un no tās izrietoša nepietiekami optimāla fiskālo resursu izmantošana. Lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus un mazinātu minētās sabiedrības bažas, šajā paziņojumā ir ierosināts pārskatīt esošās atbalsta struktūras, kas pieejamas MVU, identificētas galvenās problemātiskās jomas, ierosināti vairāki pasākumi, kuros ar Eiropas līmeņa rīcību iespējams ievērojami palielināt vērtību, un izklāstīti pamatprincipi saskaņotākai un efektīvākai trūcīgo finanšu resursu izmantošanai tādos prioritāros tirgos kā Ķīna, Brazīlija, Indija, Krievija, ASV vai Japāna. Tā mērķis ir izveidot saskaņotāku un efektīvāku ES stratēģiju MVU atbalstam starptautiskajos tirgos, ierosināt labākus veidus, kā sniegt tiem vajadzīgo informāciju un palīdzēt to centienos iespiesties jaunos tirgos un meklēt īstos partnerus, un tādējādi labāk izmantot pieejamos resursus. Šajā saistībā būs ārkārtīgi svarīgi ņemt vērā MVU specifiskumu, jo sevišķi lielumu un darbības nozari, novēršot arī īpašās grūtības, kas rodas mikrouzņēmumiem. Kopējais pamatprincips šajā paziņojumā paredz veidot sinerģijas un stimulēt kopīgus pasākumus, lai palielinātu efektivitāti un novērstu trūkumus trešās valstīs jau esošajos privātajos, dalībvalstu un ES finansētajos MVU atbalsta pasākumos. Komisijai būs būtiska loma šā procesa koordinēšanā un pārvaldīšanā, arī izveidojot periodisku „MVU internacionalizācijas forumu” un pievēršot īpašu uzmanību šim jautājumam dalībvalstu MVU sūtņu regulārajās sanāksmēs. Visos šajos pasākumos tiks iesaistīti privātā sektora pārstāvji. 2. Politiskā situācija: esošais regulējums MVU atbalstam Uzņēmējdarbības atbalstam gan valsts, gan ES līmenī jau ir veltīti ievērojami līdzekļi. Tajā ir iesaistīts gan publiskais, gan privātais sektors. Kādā nesenā Komisijas apsekojumā ir uzskaitītas vairāk nekā 300 atbalsta programmas[14], kuru nolūks ir veicināt uzņēmumu internacionalizāciju ES un tās dalībvalstīs[15]. Tāpēc Eiropas stratēģijā MVU internacionalizācijai ir jāņem vērā esošās atšķirīgās politikas un to īstenošanas pasākumi. Jebkura pasākuma vai iniciatīvas, kas jau ir sākta vai vēl ir jāsāk, un jebkurā līmenī patiesajam mērķim jābūt MVU, un pasākuma vai iniciatīvas patiesā efektivitāte jānovērtē, ņemot vērā tās piemērotību noteiktā mērķa sasniegšanai. 2.1. ES līmenī veiktie pasākumi Eiropā un ārpus tās[16] ES stratēģijā attiecībā uz MVU, kas noteikta Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktā, ko Komisija ierosināja 2008. gada jūnijā un Padome apstiprināja 2008. gada decembrī un pārskatīja 2011. gadā, ir iekļauts aicinājums ES un dalībvalstīm atbalstīt MVU un mudināt tos izmantot augošos tirgus ārpus ES, jo īpaši, nodrošinot atbilstošajam tirgum piemērotu atbalstu un rīkojot uzņēmēju apmācības pasākumus. Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanā vēl vairāk tika uzsvērta nepieciešamība pēc Komisijas atbalsta tādās jomās kā palīdzība piekļūt tirgum, beztarifu šķēršļu likvidēšana, norādījumi uzraudzības jautājumos, standartizācija un atbilstības novērtēšana[17]. Atbalsta infrastruktūras jomā Eiropas Biznesa atbalsta tīkls jau palīdz uzņēmumiem, jo īpaši MVU, izmantot iekšējā tirgus priekšrocības, kā arī sniedz atbalstu MVU internacionalizācijas procesā. Tīkla partnerus dalībvalstīs bieži uzņem uzņēmējdarbības atbalsta organizācijas gan valsts, gan vietējā līmenī, tādējādi palīdzot integrēt visu valstu atbalsta struktūras. Tīkls nodrošina palīdzību MVU, izmantojot vairāk nekā 600 vietējo partneru visā pasaulē: kad MVU plānos izvērst starptautisku darbību, parasti tas meklēs uzņēmējdarbības atbalstu un norādījumus vietējā mērogā neatkarīgi no tā, vai tas vēlas izmantot kādas vienas valsts tirgu vai veikt darbību tirgos ārpus ES. Komisijas atjaunotā Tirgus piekļuves stratēģija[18] kas paredz pieeju, kuras pamatā ir partnerattiecības starp Eiropas Komisiju, dalībvalstīm un ES uzņēmējiem, sniedz būtisku ieguldījumu Eiropas MVU internacionalizācijā. MVU aizvien aktīvāk darbojas eksporta tirgos, un tiem bieži rodas grūtības pārvarēt tirdzniecības šķēršļus. MVU ir izdevīga partnerattiecību pieeja gan ES, gan tirgos ārpus ES. To panāk, cita starpā izmantojot tirgus piekļuves komandas galvenajos eksporta tirgos, kuras vada ES pārstāvniecība. Vēl viens svarīgs instruments, ko paredz tirgus piekļuves stratēģija, ir datubāze ar informāciju par piekļuvi tirgum. Tajā ir brīvi pieejama informācija par tarifiem un svarīgiem beztarifu šķēršļiem trešās valstīs un eksporta norādes[19]. Jaunajā ES tirdzniecības stratēģijā[20] ir apstiprināts Tirgus piekļuves stratēģijas un tās ietverto pasākumu lietderīgums, lai uzlabotu apstākļus ES uzņēmumu piekļuvei pasaules tirgiem. Eiropas Muitas informācijas portālā (ECIP) ir sniegta sīkāka, praktiska informācija topošajiem tirgotājiem, kā arī e-mācību rīki un tiešsaistes datubāzes[21]. ES sniedz finansiālu palīdzību ES un Japānas rūpnieciskās sadarbības centram, ES eksporta veicināšanas programmām [EU Gateway Programmes], uzņēmumu vadošā personāla sagatavošanas programmām Japānā un Korejā un Komisijas palīdzības dienestam MVU intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomā saistībā ar Ķīnu [China IPR SME Helpdesk]. Turklāt ES atbalsta arī (privātās) Eiropas uzņēmējdarbības organizācijas (EUO) vairāk nekā divdesmit ārvalstu tirgos un uzņēmējdarbības organizācijas Honkongā, Malaizijā un Singapūrā. Šo esošo organizāciju un programmu nolūks un piedāvāto pakalpojumu klāsts ir ļoti atšķirīgs, bet tās visas koncentrē darbību uz palīdzēšanu galvenokārt MVU. Eiropas Parlaments ir atvēlējis līdzekļus „sagatavošanas darbībām”, lai „veicinātu uzņēmējdarbības, akadēmisko un zinātnisko apmaiņu”. Daļa no šiem līdzekļiem ir izmantoti, lai izveidotu Eiropas Biznesa un tehnoloģiju centru Indijā un pavisam nesen ES MVU centrus Ķīnā un Taizemē. To mērķis ir sniegt vispusīgus pakalpojumus ES MVU tirgos ārpus ES. Šie pirmie centri tirgos ārpus ES nodrošinās vērtīgu pieredzi turpmākajiem uzņēmējdarbības atbalsta pasākumiem. Eksistē skaidri pierādījumi, ka starptautiskie sadarbības pasākumi pētniecības un inovācijas jomā veicina gan visu uzņēmumu, gan tieši MVU konkurētspēju un rezultātus. ES Pētniecības pamatprogramma paredz finansiālu atbalstu šāda veida pasākumiem, tostarp atbalsta pasākumiem, kas var veicināt MVU internacionalizāciju. 2.2. Dalībvalstu veiktie pasākumi[22] Papildus šiem centieniem ES līmenī eksistē plašāks un vēl svarīgāks uzņēmējdarbības atbalsta pasākumu klāsts tirgos ārpus ES, ko piedāvā dalībvalstis, valstu tirdzniecības palātas un privātais sektors (uzņēmumu apvienības un komerclietu konsultanti). Valsts un vietējā līmenī uzņēmējdarbības organizācijas, MVU aģentūras un tirdzniecības veicināšanas organizācijas ir uzkrājušas bagātīgu pieredzi, lai palīdzētu MVU internacionalizācijā. Galvenokārt tās veic „pamata” tirdzniecības veicināšanas pasākumus, piemēram, palīdz meklēt partneruzņēmumus, organizē darījumu braucienus un veic specifiskus tirgus pētījumus. ES līmenī ES pārstāvniecību rīkotajās regulārajās sanāksmēs bieži vien notiek informācijas apmaiņa par dalībvalstu vēstniecību rīkotajiem pasākumiem saistībā ar uzņēmējdarbību, jo īpaši tad, ja šie pasākumi acīm redzami ir kopīgās interesēs, piemēram, koordinācijas pasākumi tirdzniecības šķēršļu novēršanai. Tomēr citās jomās (piemēram, ekonomikas diplomātijā saistībā ar lielu publisko iepirkumu līgumiem) ES dalībvalstu vidū parasti dominē konkurences apsvērumi. 2.3. Izdarītie secinājumi: jāuzlabo izmaksu efektivitāte Kopumā šķiet, ka esošie internacionalizācijas atbalsta pasākumi ir pienācīgi pamatoti[23], bet ne visas starptautiskā atbalsta programmas ir vienlīdz efektīvas. Lielais pasākumu un organizāciju skaits veicina situāciju, ka MVU patiesībā ir grūti noteikt un izmantot pieejamo atbalstu[24]. Kad publiskais finansējums ir nepietiekams, ir nopietni jāapsver, kā sadarbība un sakaru dibināšana ES varētu palielināt gan esošo pasākumu efektivitāti, gan to ietekmi[25]. Tāpēc turpmākās rīcības mērķim vispirms un galvenokārt ir jābūt lielākai pārredzamībai, lielākai saskaņotībai un labākai sadarbībai, lai nodrošinātu izmaksu ziņā efektīvāku „darba dalījumu” starp esošajām ES programmām, starp ES un tās dalībvalstīm, dalībvalstu vidū un starp publiskā un privātā sektora organizācijām. ES rīcībai šajā jomā noteikti nevajadzētu aizstāt esošās politikas nedz valsts, nedz reģionālajā līmenī, bet gan papildināt tās, ja iespējams, radīt sinerģiju un specifiskus līdzekļus ieviest vienīgi tad, ja ir konstatētas acīmredzamas nepilnības. Vajadzētu arī novērtēt, cik efektīvi ir esošie Eiropas līmeņa atbalsta pasākumi. Rūpīgi jāizvērtē eksperimentālie projekti attiecībā uz ES MVU centriem, lai noteiktu, vai būtu lietderīgi kaut kur veikt līdzīgas iniciatīvas. Tāpat, pieaugot Eiropas Biznesa atbalsta tīkla partneru skaitam ārpus ES, šim tīklam jāstiprina sava pārvaldību, lai uzlabotu Eiropas uzņēmumiem sniegtos pakalpojumus. Tāpēc šajā paziņojumā ir ierosināts izstrādāt saskaņotāku integrētu pieeju MVU atbalstam, pamatojoties uz precīzi noskaidrotiem esošajiem atbalsta pakalpojumiem prioritārajos tirgos. Tajā ir noteikts arī pamatprincipu kopums ES rīcībai šajā jomā. 3. Galvenās problēmas MVU, kuri vēlas darboties starptautiskā mērogā Bieži vien ES MVU nezina par ES, dalībvalstu vai privātā sektora sniegtajiem uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumiem[26]. Īpaša uzmanība jāpievērš faktam, ka pirmo kontaktpersonu uzņēmējdarbības atbalsta saņemšanai MVU meklē savā tuvumā. Ņemot vērā dažādās uzņēmējdarbības atbalsta koncepcijas un metodes ES un stipri atšķirīgās programmas un organizācijas gan valsts, gan ES, gan arī pasaules līmenī, MVU ir grūtā situācijā, jo tiem nav pietiekamu cilvēkresursu un finanšu resursu, lai identificētu piemērotās programmas un piekļūtu tām[27]. Vieglāka piekļuve informācijai jau „mājās” visiem ES MVU nodrošinātu lielākas iespējas atrast savām vajadzībām atbilstošus pakalpojumus. Tāpēc šajā paziņojumā ir aplūkota iespēja tiešsaistē izveidot „starptautisku uzņēmējdarbības portālu”, kas būtu piekļuves punkts jaunākajai uzņēmējdarbības informācijai par ārvalstu tirgiem un kur būtu aplūkoti pieejamie atbalsta pasākumi tirgos ārpus ES. Daudzi MVU, jo īpaši mazākajās un jaunajās dalībvalstīs, atrodas neizdevīgākā stāvoklī, jo daudzos prioritārajos tirgos to valdības vai tirdzniecības palātas nav pārstāvētas[28]. Tāpēc tiem trūkst informācijas un atbalsta un ir jāveicina sadarbība un arī pieredzes apmaiņa starp „eksporta veterāniem” un „jaunpienācējiem”. Varētu vairot iespējas stimulēt un motivēt dažādas tirdzniecības palātas un līdzīgas organizācijas ārpus ES valstīm sadarboties un dibināt kontaktus, jo īpaši, ja šo organizāciju daudzveidīgie kultūras un lingvistiskie līdzekļi var būt ļoti noderīgi. Citas grūtības, kas raksturīgas MVU. Publisko un privāto organizāciju, kā arī ES vai dalībvalstu sniegtie pakalpojumi var neapmierināt visas MVU vajadzības vai var būt nepietiekami MVU pieprasījumam[29]. Šajā jomā ir nepieciešama vispusīgāka katra tirgus vietējās situācijas analīze, lai varētu novērtēt, kas būtu jādara, un izpētīt, kādās jomās sinerģijas, Eiropas mēroga sadarbība un kontaktu dibināšana uzlabotu efektivitāti un lietderīgumu. Ņemot vērā, ka vietējie apstākļi ir ļoti atšķirīgi, obligāti ir jāīsteno augšupvērsta pieeja „uz vietas”, lai identificētu nepilnības sniegtajos pakalpojumos un noteiktu, kur ES līmeņa rīcība radītu papildu vērtību. Komisijas analīze parāda, ka ārkārtīgi svarīga nozīme ir arī tiešai saziņai ar MVU. Tiem ES MVU, kuri vēlas izvērst darbību starptautiskā mērogā, vispirms ir jāsagatavojas mājās, un jānodrošina, lai tie fiziski tuvu varētu iegūt vajadzīgās prasmes un informāciju, ko sniedz galvenokārt vietējās uzņēmējdarbības organizācijas[30] un privātie konsultanti vai kas ir pieejama dažādos tiešsaistes avotos. Kad uzņēmumi ir uzsākuši darbību ārvalstīs, to vajadzību pēc palīdzības konkrētajā mērķa tirgū bieži vien ir grūtāk apmierināt. Pakalpojumi, kas jau tiek sniegti, ne vienmēr ir viegli atrodami, un MVU joprojām nākas pārvarēt ievērojamas grūtības, lai piekļūtu tirgum ārpus ES un izveidotu sadarbību ar starptautiskajiem partneriem. Apsekojumi liecina, ka parasti MVU ir grūtības iegūt lietderīgu informāciju[31]. 4. ES uzņēmējdarbības atbalsta stratēģija MVU internacionalizācijai 4.1. ES mērķi uzņēmējdarbības atbalsta stratēģijai Pamatojoties uz nesen pārskatīto Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu un stratēģijas „Eiropa 2020” darba kārtību, šā paziņojuma mērķis ir izklāstīt saskaņotu ES stratēģiju nolūkā palielināt to pakalpojumu efektivitāti un lietderīgumu, kas atbalsta Eiropas uzņēmumu integrāciju pasaules ekonomikā. Jaunās ES stratēģijas mērķi ir šādi: · nodrošināt MVU viegli pieejamu un atbilstošu informāciju par to, kā paplašināt savu uzņēmējdarbību ārpus ES; · uzlabot atbalsta pasākumu saskaņotību; · uzlabot atbalsta pasākumu izmaksu efektivitāti; · novērst esošās nepilnības atbalsta pakalpojumos; · nodrošināt vienlīdzīgus apstākļus un vienlīdzīgu piekļuvi visiem MVU no visām ES dalībvalstīm[32]. Instrumenti, kurus izmantos šo mērķu sasniegšanai, ir aprakstīti turpmākajās nodaļās. 4.2. Mūsu mērķu sasniegšana Lai atbalstītu MVU no brīža, kad tas nolemj izvērst darbību starptautiskā mērogā, līdz brīdim, kad tas sāk darbību tirgos ārpus ES, Komisija savā darbā ievēros turpmāk minētās pamatnostādnes. 4.2.1. Atbalsta pakalpojumu vides noskaidrošana gan mājās, gan ārvalstīs Komisija sāks padziļināti „noskaidrot” un analizēt esošos atbalsta pakalpojumus gan ES, gan valstīs, kas nav ES dalībvalstis. Šā uzdevuma veikšanā piedalīsies dalībvalstis un ES pārstāvniecību tirgus piekļuves komandas, un tas ir nepieciešams, lai identificētu iespējamās nepilnības un pārklāšanos pašreizējā pakalpojumu piedāvājumā[33]; tas būs pamats turpmākas rīcības nepieciešamības novērtēšanai[34]. Sākotnēji to veiks vienīgi prioritārajiem tirgiem (sk. turpmāk 4.2.5.2. punktu), piemērojot standartizētus kritērijus attiecīgo atbalsta pakalpojumu jomas un pieejamības novērtēšanai. Šai inventarizācijai būs jāaptver gan privātā, gan publiskā sektora iniciatīvas vietējā, reģionālā, valsts un ES līmenī. Noskaidrojot esošo atbalsta infrastruktūru, tiks iegūts pārskats par esošajiem vietēja mēroga pakalpojumiem, ko trešās valstīs sniedz gan privātie, gan publiskie pakalpojumu sniedzēji, tostarp dalībvalstis un ES līmeņa organizācijas. Turklāt tirgus piekļuves komandām būs jāapvieno vietējās organizācijas, piemēram, tirdzniecības palātas, Eiropas uzņēmējdarbības organizācijas un Eiropas Biznesa atbalsta tīkla partneri, un jākoordinē to darbība, lai noteiktu sinerģijas un nepilnības esošajos vietēja mēroga MVU atbalsta pasākumos. Tas uzlabotu kontaktu dibināšanu un atvieglotu dialogu starp pašreizējiem uzņēmējdarbības atbalsta sniedzējiem, palielinot visu dalībvalstu MVU pieejamo pakalpojumu saskaņotību un pieejamību. Lai izveidotu vispusīgu pārskatu, būs īpaši svarīgi dalībvalstu un esošo atbalsta organizāciju apņemšanās un sadarbība. ES un ārpus tās piedāvāto pakalpojumu uzskaitījumu regulāri atjauninās sadarbībā ar dalībvalstīm un ES pārstāvniecībām. Šā uzdevuma laikā Komisija novērtēs jau īstenoto ES atbalsta pasākumu efektivitāti. Saistībā ar pašreizējo konkurētspējas un inovāciju programmu Komisija nekavējoties - sāks padziļināti noskaidrot un analizēt esošos publiskos un privātos atbalsta pakalpojumus gan ES, gan valstīs, kas nav ES dalībvalstis, ar mērķi līdz 2012. gada beigām pabeigt darbu saistībā ar prioritārajiem tirgiem, – identificēs esošo MVU atbalsta pasākumu dublēšanos un sadrumstalotību, kā arī potenciālās sinerģijas, – izmantojot ES pārstāvniecību tirgus piekļuves komandu un dalībvalstu iestāžu palīdzību, veicinās sadarbību starp tiem esošajiem pakalpojumu sniedzējiem, kas saņem publisko finansējumu. 4.2.2. Informācijas sniegšana MVU Ir jāatvieglo MVU piekļuve pakalpojumiem un zināšanām, lai pirmajā internacionalizācijas posmā tie jau „mājās” varētu identificēt piemērotas programmas. Respektīvi, tiem uz vietas ES ir nepieciešams gan fizisks, gan virtuāls kontaktpunkts. Eiropas Biznesa atbalsta tīkls ar saviem 600 vietējiem partneriem, nodrošinās MVU iespēju izveidot tiešu saikni uz vietas un saņemt profesionālus atbalsta pakalpojumus, neizejot no uzņēmuma. Lai to panāktu, Komisija strādās nolūkā uzlabot sadarbību starp Eiropas Biznesa atbalsta tīklu un visām ieinteresētajām personām dalībvalstīs, tādējādi veicinot tā efektivitāti. Faktiski tiks izveidota jauna pārvaldības struktūra, kas lielākā mērā aptvers uzņēmējas organizācijas un attiecīgās ieinteresētās personas, lai nodrošinātu, ka MVU pieejamie pakalpojumi kļūst aizvien efektīvāki. Komisija 2012. gada sākumā atklās informācijas bagātu tiešsaistes portālu, kurā būs integrēts un pilnveidots esošais saturs un sniegta trešām valstīm un nozarēm raksturīga informācija par mērķa tirgiem un sīks pārskats par dažādiem pieejamajiem atbalsta pakalpojumiem. Šajā portālā tiks pievienotas arī saites uz centralizētiem tiešsaistes pakalpojumiem katrā dalībvalstī, nevis dublēta jau esošā informācija[35]. Līdz 2014. gadam Eiropas Biznesa atbalsta tīkla izmaksas segs no esošajiem budžeta resursiem. Vienlaikus īstenos eksperimentālu projektu, kas ietvers pakāpenisku informācijas tulkošanu visās ES valodās. Šis portāls sasaistīs visus esošos portālus gan ES, gan atsevišķu valstu līmenī, tostarp ES datubāzi ar informāciju par piekļuvi tirgum un eksporta palīdzības dienestu, un tajā būs sniegta papildu informācija un dažādu pieejamo pakalpojumu pārskats. Komisija: – izveidos jaunu Eiropas Biznesa atbalsta tīkla pārvaldības struktūru, uzlabojot šā tīkla darbību un sadarbību starp uzņēmējām organizācijām un ieinteresētajām personām, lai uzlabotu informāciju, kas MVU sniedzama uz vietas; – 2012. gada sākumā atklās daudzvalodu tiešsaistes portālu, kas sniegs trešām valstīm un nozarēm raksturīgu informāciju par prioritārajiem tirgiem un sīku pārskatu par dažādiem pieejamajiem atbalsta pakalpojumiem. Šo portālu aptvers konkurētspējas un inovāciju programma, un, pamatojoties uz esošajām datubāzēm, piemēram, ES datubāzi ar informāciju par piekļuvi tirgum, eksporta palīdzības dienestu un Eiropas Muitas informācijas portālu, tajā būs sniegts „uzņēmējdarbības iespēju un riska pārskats”, kas aptvers tādus rādītājus kā ekonomikas stāvoklis, tirdzniecības šķēršļi, birokrātiskais slogs, muitas procedūras, publiskā iepirkuma sistēma un citu informāciju, kas var interesēt eksportējošos MVU[36], piemēram, tajā būs sniegta informācija par Savienības tiesību aktiem, kurus var izmantot, slēdzot līgumus ar personām no trešām valstīm[37]. Šo sarakstu regulāri atjauninās; – 2012. gadā sāks izpratnes veidošanas kampaņu, iesaistot dalībvalstis un ieinteresētās personas, lai MVU informētu par pieejamajiem atbalsta pakalpojumiem. 4.2.3. Eiropas dimensijas pievienošana pakalpojumu sniegšanai MVU prioritārajos tirgos MVU var būt nepieciešams īpašs atbalsts, kad tie sāk darbību kādā trešā valstī. Tālab vēlākais līdz 2012. gadam Komisija izstrādās konkrētus ieteikumus, kā uzlabot efektivitāti un lietderīgumu visai atbalsta sistēmai, kas tirgos ārpus ES pieejama Eiropas MVU. Šīs iniciatīvas pamatā būs noskaidrotā atbalsta vide un pieredze, kas gūta eksperimentālajos projektos uzņēmējdarbības atbalsta jomā. Iespējas, kas pieejamas Eiropas uzņēmumiem, dažādos tirgos ir atšķirīgas, un tieši tāpēc Komisija prioritārajos tirgos ir izveidojusi tirgus piekļuves komandas[38]. Tā kā situācijas prioritārajos tirgos var būtiski atšķirties, ir jāīsteno augšupvērsta pieeja. Attiecīgo ES pārstāvniecību tirgus piekļuves komandu koordinācijā tiks izveidota platforma regulārām sanāksmēm, kurās piedalīsies uzņēmējdarbības atbalsta programmu pārstāvji, tostarp, piemēram, divpusējo tirdzniecības palātu, dalībvalstu eksporta atbalsta aģentūru un uzņēmējdarbības organizāciju pārstāvji un Eiropas Biznesa atbalsta tīkla partneri. Tādējādi tie varēs palielināt izpratni par savām plānotajām darbībām, racionalizēt savu darbu, specializējoties noteiktās jomās un sadalot pienākumus, un izstrādāt iespējamos kopīgos pasākumus. Uzlabojot vietējo organizāciju sadarbību, iespējams apvienot pieredzi un zināšanas un panākt efektīvāku darba dalīšanu. Tā kā resursi ir nepietiekami, tad, šādi racionalizējot centienus un praksi, varētu ietekmēt vietējo organizāciju pasākumus, lai ieguvēji būtu visi dalībnieki. Galvenā šādas pieejas priekšrocība būtu tā, ka palielinātos ārpus ES veikto uzņēmējdarbības atbalsta pasākumu apmērs un tie kļūtu pamanāmāki, un par pieejamu cenu tiktu nodrošinātas vislabākās pieejamās prasmes un kompetence. Turklāt pieredzes apvienošana atvieglotu visu ekonomikas sektoru aptveršanu un arī palīdzētu Eiropas kopām, kā arī eksporta konsorcijiem un to MVU identificēt potenciālos partnerus valstīs ārpus ES. Pamatojoties uz noskaidroto uzņēmējdarbības atbalsta vidi, Komisija kopā ar dalībvalstīm veicinās, novērtēs un optimizēs MVU paredzēto ES uzņēmējdarbības atbalsta portfeli valstīs ārpus ES, izmantojot paraugpraksi. Tam jāietver ne tikai ES MVU centri un Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, bet arī citas vispāratzītas ES uzņēmējdarbības atbalsta programmas starpniecības pasākumiem (piemēram, Invest in Med, East Invest, AL-INVEST), kopu sadarbības iniciatīvas (piemēram, Eiropas kopu sadarbības programma un Eiropas kopu vadītāju klubs [European Club of Cluster Managers]), ES Izpētes pamatprogrammas valstu kontaktpunkti un kontaktu dibināšanas un atsevišķas apmācības programmas ES (piemēram, „ES tilts uz Japānu/Dienvidkoreju” vai uzņēmumu vadošā personāla sagatavošanas programma). Šie rīki, kuriem bieži vien ir atšķirīgs tiesiskais pamats un budžeta noteikumi un kuri vērsti uz dažādiem tirgiem, būs jāizmanto kopā integrētas Eiropas MVU atbalsta koncepcijas ietvaros, nosakot sadarbības noteikumus, piemēram, kopīgus kritērijus, panākot sinerģiju un apmainoties ar praksi, arī attiecībā uz savu darbības rezultātu izvērtēšanu. Dalībvalstis tiek mudinātas apsvērt iespēju brīvprātīgi piedāvāt savus pakalpojumus valstīs ārpus ES visiem ES MVU[39]. Šāda labāka esošo struktūru un zināšanu izmantošana ne tikai uzlabotu kopējo efektivitāti, bet arī nodrošinātu izveidotajām dalībvalstu organizācijām iespēju sasniegt plašāku klientu loku. Turklāt šāda pieejamība būtu ļoti izdevīga tiem MVU, kas reģistrēti dalībvalstīs, kurām nav savu valsts uzņēmējdarbības atbalsta organizāciju visu trešo valstu tirgos. Vajadzības gadījumā jāapsver papildu finansēšanas shēmu izveide ES līmenī atbilstoši nākotnes daudzgadu finanšu shēmai, lai atvieglotu pārrobežu sadarbību un iegūtu papildu zināšanas, kas ir pakalpojumu sniedzējiem, tādējādi optimizējot nepietiekamo publisko līdzekļu izmantošanu. Lai vadītu visu šo procesu, novērtētu notikumus, vērotu progresu un izvērtētu pieejas efektivitāti, periodiski jāveic izvērtēšana, tajā iesaistot visas ieinteresētās personas. Tas varētu notikt ikgadējā forumā, kur Komisija uzaicinātu ieinteresētās personas apmainīties ar pieredzi un viedokļiem. Tur visi dalībnieki varētu noteikt iespējamo darba dalījumu, nepieciešamību pēc jauniem pasākumiem un mācīties cits no cita pieredzes. Komisija: – atvieglos pakalpojumu sniedzēju pārrobežu sadarbību un piekļuvi papildu zināšanām, jo īpaši izveidojot finansēšanas shēmas, kuras varētu aptvert jaunā uzņēmumu konkurētspējas un MVU programma 2014.–2020. gadam ierosinātajā daudzgadu finanšu shēmā, – periodiski izvērtēs esošos pasākumus, kuros iesaistīs visas galvenās ieinteresētās personas, – kopā ar dalībvalstīm izvērtēs, optimizēs un veicinās ES MVU paredzēto uzņēmējdarbības atbalsta portfeli valstīs ārpus ES, izmantojot paraugpraksi[40]. 4.2.4. MVU internacionalizācijas veicināšana, izmantojot kopas un tīklus Bieži vien MVU ir jāatrod īstie partneri, lai izstrādātu un ražotu pasaules mērogā konkurētspējīgus produktus un pakalpojumus. Aizvien pieaug tendence tiem augt un izmantot inovatīvus risinājumus nevis vieniem, bet veidojot stratēģisku komerciālu sadarbību un tīklus ar starptautiskajiem partneriem. Šajā situācijā ir jāatzīst, ka ir svarīgi slēgt apakšuzņēmumu līgumus. Kopām, uzņēmējdarbības tīkliem un eksporta konsorcijiem var būt liela nozīme, palīdzot MVU izstrādāt šādus pasākumus un vairāk orientēties uz darbību starptautiskā mērogā. Eksporta konsorcijiem var būt īpaša loma saistībā ar internacionalizāciju, jo tie pārstāv uzņēmumu grupas, kas kopīgi strādā pie eksporta attīstīšanas projektiem. Piemēram, nesenos pētījumos ir konstatēts, ka jaunizveidoti MVU, kas izstrādā jaunus produktus un pakalpojumus noteiktā tirgus nišā, bieži vien jau no paša sākuma aktīvi darbojas starptautiskos tirgos un to eksporta spēju palielina dalība kopā[41]. MVU, kurus uzņem kopās un uzņēmējdarbības tīklos, var izmantot priekšrocības, ko sniedz kontakti, darījumu sakari un formālas un neformālas zināšanas kopā un uzņēmumu tīklā, kā arī īpaši pielāgoti pakalpojumi, kurus nodrošina kopas un tīkla organizācijas. Šādas priekšrocības cita starpā atvieglo partnerattiecību veidošanu ārvalstīs, lai MVU varētu vieglāk piekļūt globālajām vērtību ķēdēm, veidot stratēģiskas apvienības ar izpētes organizācijām atbilstošajās partneru kopās un tīklos, paplašināt savu saimniecisko darbību ārvalstīs, tostarp publisko iepirkumu jomā, un iegūt atbilstošas prasmes un saņemt specifiskus profesionāļu padomus[42]. Šajā ziņā dalībvalstīs jāatzīst, ka kopu un tīklu organizācijas ir svarīgi veicinātāji un tāpēc tie jāintegrē tajās uzņēmējdarbības atbalsta sistēmās, kuru nolūks ir veicināt MVU internacionalizāciju[43]. Tajā pašā laikā starptautiskā sadarbība starp kopu un tīklu organizācijām mūsdienās ir svarīgs izaicinājums, un tam jāpievērš uzmanība visos līmeņos[44], šo organizāciju atbalstam piešķirot arī starptautiskus aizdevumus saskaņā ar Komisijas ierosinājumu paziņojumā „Budžets stratēģijai „Eiropa 2020””[45]. Jāstiprina arī sadarbība starp kopu organizācijām un Eiropas Biznesa atbalsta tīklu un citām ieinteresētajām ES uzņēmējdarbības organizācijām, lai MVU nodrošinātu labākus inovatīvos pakalpojumus un piekļuvi starptautiskajiem tirgiem. Ilgtermiņā Komisija izstrādās vispusīgu ES iniciatīvu, kuras mērķis būs stratēģiskāk izmantot starptautisko kopu sadarbību tirgos ārpus Eiropas, lai veidotu kopīgas ilgtermiņa stratēģijas ar starptautiskajiem partneriem ES dalībvalstīs. Šī kopu internacionalizācijas iniciatīva palīdzēs veicināt tādu kopu veidošanos Eiropā, kas būs konkurētspējīgas pasaules mērogā, jo īpaši jaunajās nozarēs, kur kopu sadarbība Eiropai var radīt jaunas konkurences priekšrocības. Šī programma var ietvert rīcību ar mērķi identificēt stratēģiskās intereses turpmākai kopu sadarbībai visā ES. Komisija: – veicinās un finansēs apmācības programmu izveidi uzņēmējiem, MVU vadītājiem un kopu, uzņēmējdarbības tīklu un eksporta konsorciju vadītājiem, lai tie varētu vadīt internacionalizācijas pasākumus, – veicinās eksporta konsorcija izveidi dažādās dalībvalstīs dibinātu MVU vidū, veicot virkni pasākumu, tostarp īstenojot informācijas kampaņas un radot finansiālus stimulus, veidojot sinerģijas, – atbalstīs pārrobežu sadarbību starp kopām/tīkliem, paredzot ES garantētus aizdevumus. 4.2.5. Jaunu pasākumu racionalizācija prioritārajos tirgos 4.2.5.1. Pamatprincipi Lai nodrošinātu pieejamo resursu pilnīgu izmantošanu un novērstu pakalpojumu pārklāšanos, Komisija no jauna apstiprina turpmāk izklāstītos pamatprincipus. Papildināmība. Rīcībai ES līmenī jābūt papildinošai un nav jādublē uzņēmējdarbības atbalsta pasākumi, kurus jau ir veikušas dalībvalstis un/vai privātās organizācijas. Saskaņā ar subsidiaritātes principu un atbilstošu darba dalīšanu ES īstenotajai rīcībai ir jānovērš nepilnības vai jāpastiprina jau esošie atbalsta pakalpojumi, ja vajadzības nav apmierinājušas vai nav pietiekami apmierinājušas citas publiskā vai privātā sektora organizācijas. Tas varētu būt, piemēram, gadījumā, ja esošie pakalpojumu sniedzēji neaptver visus prioritāros tirgus (piemēram, jauno tirgus ekonomikas valstu tirgus) un visus jautājumus saistībā ar piekļuvi šiem tirgiem, piemēram, attiecībā uz standartiem un noteikumiem un citiem beztarifu šķēršļiem uzņēmējdarbības veikšanai ārvalstīs. Ilgtspējība. Uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumi ES līmenī jābalsta uz pierādītu pieprasījumu attiecīgajā tirgū. Īstermiņā tos var finansēt no publiskajiem līdzekļiem saskaņā ar Finanšu regulu, bet ilgtermiņā mērķim ir jābūt panākt šādu pakalpojumu pašfinansēšanos, ciktāl tas iespējams, lai mazinātu risku, ka privātie pakalpojumu sniedzēji varētu nepamatoti tikt izspiesti no tirgus. Publiskā finansējuma efektīva izlietošana. Saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu publiskais finansējums jāizmanto, panākot vislabāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu. Tālab katram pasākumam jānosaka konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi mērķi (SMART) ar noteiktiem termiņiem un jāplāno atbilstoša izvērtēšana. Publiskā finansējuma efektīva izmantošana var nozīmēt, ka gudrāk var būt nevis veidot jaunu fizisku struktūru, bet gan mudināt esošos pakalpojumu sniedzējus tirgos ārpus ES, piemēram, Eiropas valstu tirdzniecības palātas vai vietējās ES pārstāvniecības un tirgus piekļuves komandas, paplašināt savas darbības jomu vai apvienot resursus, lai varētu sniegt labākus pakalpojumus. Šie pamatprincipi būs šīs stratēģijas galvenie elementi, un tiem atbildīs ikviena ES līmeņa iniciatīva šajā jomā gan līdz 2014. gadam, gan pēc tā. Turpmāk Komisija apņemas ievērot šos pamatprincipus, izvēloties, plānojot un īstenojot atbalsta iniciatīvas ES līmenī. Atbilstošā gadījumā dalībvalstis tiek mudinātas ievērot līdzīgus principus un prioritātes, organizējot savu uzņēmējdarbības atbalstu. 4.2.5.2. Ģeogrāfiskās prioritātes Jaunajiem pasākumiem ārpus ES Komisija piemēros turpmāk norādītos kritērijus, lai noteiktu ģeogrāfiskās prioritātes, identificētu prioritārās valstis un izveidotu vispusīgu pasākumu kopumu. Tas palielinās iniciatīvu efektivitāti, koncentrējot uzmanību uz faktiskajām MVU vajadzībām. Protams, laika gaitā prioritāro valstu saraksts būs jākoriģē. Prioritātes jāidentificē, pamatojoties uz turpmāk minētajiem apstākļiem. Ekonomikas potenciāls un tirgus lielums. Prioritāro tirgu vidū jābūt ES lielākajiem tirdzniecības un ieguldījumu partneriem, kā arī tirgiem ar spēcīgas ekonomiskās izaugsmes potenciālu. Tirgi, kas var sniegt vērtīgus darījumu partnerus, jo tajos pieaug pirktspēja un ieguldīšanas iespējas, jānovēro, lai novērtētu turpmākas rīcības nepieciešamību. Grūtību pakāpe, ar ko sastopas MVU, piekļūstot tirgum. Dažiem tirgiem MVU ir grūtāk piekļūt nekā citiem, daļēji tarifu aizsardzības dēļ, bet bieži vien arī normatīvās vides dēļ, kam var būt beztarifu šķēršļa ietekme uz tirdzniecību un ieguldījumiem. Arī grūtības piekļūt finansējumam ir šķērslis MVU, kas dažādās valstīs ir atšķirīgs. Jācenšas novērst šos šķēršļus, ciktāl tas iespējams, un palīdzēt MVU tos pārvarēt. Nepilnības esošajā uzņēmējdarbības atbalstā. Publisko un privāto organizāciju šobrīd sniegto vietējo pakalpojumu noskaidrošana palīdzēs identificēt nepilnības vietējā atbalsta infrastruktūrā un to, kā vislabāk tās novērst. Varētu nebūt pietiekami aptvertas tādas tematiskās jomas kā nepieciešamība pēc zināšanām par specifiskiem jautājumiem, piemēram, standartiem, atbilstības novērtēšanu, tehnoloģiju tirdzniecību, intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, publiskajiem iepirkumiem un piedalīšanos konkursos un muitas noteikumiem. Var rasties nepieciešamība noteikt prioritātes. ES noteiks prioritāros tirgus MVU, pamatojoties uz iepriekšminētajiem kritērijiem. Tie var ietvert ES lielākos tirdzniecības un ieguldījumu partnerus (ASV, Ķīnu, Krieviju, Japānu), paplašinātās Eiropas Kaimiņattiecību politikas partneru valstis Austrumos un Dienvidos, kā arī tirgus, kuros vērojama spēcīga ekonomikas izaugsme (jauno tirgus ekonomikas valstu tirgi Āzijā, Āfrikā un Latīņamerikā). 4.2.6. Galvenā uzmanība MVU internacionalizācijai citās ES politikas nostādnēs un MVU internacionalizācijas pasākumiem labvēlīgas vides radīšana MVU, kas cenšas izaugt starptautiskā mērogā un ieiet ārvalstu tirgos, joprojām neizmanto iespējas gūt lielāku labumu no dažādām esošajām un jaunajām ES politikas nostādnēm, kas ir pieejamas MVU. Visas paplašināšanās valstis tiek mudinātas iekļaut stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus, tostarp izmantot ar MVU saistītos pasākumus. Tiesiskuma stiprināšana ir galvenā paplašināšanas politikas prioritāte, kas palīdzēs palielināt ES MVU pārliecību par ieguldīšanu šajos tirgos. Arī uzņēmējdarbībai draudzīgas vides izveide ir svarīgs pīlārs mūsu attiecībās ar Austrumu partnerības valstīm. Vēsturiskās izmaiņas, kas pašlaik norisinās Vidusjūras reģiona dienvidos/Ziemeļāfrikas reģionā, ir spēcīgs pamats ES atbalstam sociālekonomiskajai pārbūvei šajā reģionā un ir saistīts ar ES kaimiņattiecību politiku. Tas var ietvert programmu izstrādi un stiprināšanu uzņēmumu savstarpējai sadarbībai starp ES un šīm valstīm[46]. Ņemot vērā to lielo ekonomikas attīstības potenciālu, un saskaņā ar Kopējo Āfrikas un ES stratēģiju Āfrikas valstis jāaicina izmantot priekšrocības, veidojot spēcīgas partnerattiecības ar ES MVU. Saistībā ar pētījumiem tirdzniecības aizsardzības jomā skatīs MVU īpašo situāciju — importētāju, lietotāju, sūdzību iesniedzēju vai eksportētāju statusā — un uzlabos MVU piekļuvi informācijai par tirdzniecības aizsardzības instrumentu darbību. Autonoma tarifu un kvotu atcelšana ir svarīga uzņēmumiem, kas ražo Savienībā. Īpaša uzmanība ir pievērsta MVU interesēm. Šā instrumenta ietekmi novērtēs, izvērtējot ietekmi uz ekonomiku, ko sāks 2012. gadā. ES: – atbalstīs uzņēmumiem draudzīgas uzņēmējdarbības vides izveidi paplašināšanas procesā iesaistītajās valstīs, kaimiņvalstīs un jaunattīstības valstīs, jo īpaši MVU, šāda uzlabota vide būs izdevīga visiem MVU, tostarp tiem, kas vēlas strādāt kādā īpašā tirgū; – paātrinās pasākumus tarifu un beztarifu šķēršļu novēršanai valstīs ārpus ES; – visu attiecīgo ES pārstāvniecību tirdzniecības un ekonomikas nodaļās izveidos kontaktpunktus MVU, kas ietilps tirgus piekļuves komandu darba pienākumos; – turpinās dialogus par normatīviem jautājumiem ar partnervalstu valdībām ar mērķi panākt, lai tirgi ir atvērtāki un draudzīgāki mazajiem uzņēmumiem; – mazo uzņēmumu intereses saistībā ar piekļuvi starptautiskajiem iepirkumu tirgiem uzskatīs par prioritāti PTO daudzpusējās sarunās par valsts iepirkuma nolīgumu; – uzlabos saziņu ar MVU, lai tos informētu par ekonomiskajām priekšrocībām, kas gūstamas, tirgojoties starptautiskā mērogā, un ko rada tirdzniecības politikas pasākumi, jo īpaši divpusējie brīvās tirdzniecības nolīgumi; – izveidos MVU finansēšanas forumu par Āfrikas tirgiem [SME Finance Forum on Africa], kas ir svarīgs pirmais pasākums mūsu jaunās pieejas īstenošanā, kura paredz veidot saikni starp Eiropas un Āfrikas uzņēmumiem stipra un ilgstoša dialoga ceļā; – veicinās MVU informētību par iespējamo autonomo tarifu un kvotu atcelšanu un novērtēs šo pasākumu ietekmi uz MVU, izvērtējot ietekmi uz ekonomiku, kas jāsāk 2012. gadā. 5. Secinājums Pašreizējā ekonomikas situācijā ir steidzami jāmeklē jaunas izaugsmes iespējas. Trešo valstu tirgi, kas paplašinās, var sniegt nenovērtējamas iespējas ES MVU. Komisija uzskata, ka iepriekš izklāstītā pieeja var nodrošināt MVU nepieciešamos rīkus, lai tie varētu veikt veiksmīgu saimniecisko darbību ārpus ES. Tās pamatā ir priekšnoteikums, ka sadarbība starp ES un dalībvalstīm, dalībvalstu vidū un starp publisko un privāto sektoru noteikti būs izdevīga ES MVU. Šajā jaunajā ES stratēģijā ir šādas sešas darbības jomas: · esošo atbalsta pakalpojumu noskaidrošana, lai turpmāk varētu īstenot racionālāku un saskaņotāku pieeju, · vienota virtuālā informācijas saņemšanas punkta izveide to MVU vajadzībām, kuri vēlas veikt saimniecisko darbību ārpus ES robežām, · nodrošināšana, lai atbalsta programmas ES līmenī būtu saskaņotākas un tādējādi efektīvākas, · kopu un tīklu veidošanas veicināšana MVU internacionalizācijai, · visas Eiropas sadarbības organizēšana prioritārajos tirgos, lai izlietotais publiskais finansējums gūtu vislielāko iespējamo labumu, · esošās ES ārpolitikas pastiprināta izmantošana, lai paātrinātu Eiropas MVU starptautisko izaugsmi. Turpmāk pasākumi jākoncentrē uz to, kā esošie pakalpojumu sniedzēji var efektīvāk sadarboties, bieži pāri valstu robežām, un ar kādiem stimuliem to iespējams panākt. Šis process jāsāk ar esošo Eiropas atbalsta pakalpojumu vispusīgu noskaidrošanu. Šīs stratēģijas īstenošana notiks ar visu ES iestāžu un attiecīgo ieinteresēto personu līdzdalību, un, izskatot jaunus MVU internacionalizācijas atbalsta pasākumus gan īstermiņā, gan ilgtermiņā, tām jāievēro šajā paziņojumā izklāstītās prioritātes un pamatprincipi. Dalībvalstis tiek mudinātas pieņemt līdzīgu pieeju un cieši sadarboties ar Komisiju, lai stiprinātu atbalsta vidi Eiropas MVU starptautiskajai izaugsmei. pielikums Pamatojoties uz esošo pieredzi galveno tirgus piekļuves šķēršļu identificēšanā trešās valstīs (ko 2008. gada decembra secinājumos pieprasīja Eiropas Savienības Padome), tirgus piekļuves komandas darbojas vai ir paredzēts izveidot šādās valstīs: - Alžīrijā, - Argentīnā, - Brazīlijā, - Kanādā, - Čīlē, - Ķīnā, - Kolumbijā, - Ēģiptē, - Honkongā, - Indijā, - Indonēzijā, - Izraēlā, - Japānā, - Kazahstānā, - Malaizijā, - Meksikā, - Marokā, - Jaunzēlandē, - Nigērijā, - Norvēģijā, - Peru, - Filipīnās, - Krievijā, - Singapūrā, - Dienvidāfrikā, - Dienvidkorejā, - Šveicē, - Taivānā, - Taizemē, - Tunisijā, - Turcijā, - Ukrainā, - Amerikas Savienotajās Valstīs, - Vjetnamā. [1] Saskaņā ar ESAO ir paredzams, ka līdz 2030. gadam jaunattīstības valstu un jauno tirgus ekonomikas valstu tirgu IKP sasniegs 60 % no pasaules IKP. [2] COM(2010) 614. [3] COM(2008) 394, kas pārskatīts COM(2011) 78. [4] COM(2010) 612. [5] Izklāstīts Aktā par vienoto tirgu, COM(2010) 608. [6] Saskaņā ar Ieteikumu 2003/361/EK, kuru Komisija pieņēma 2003. gada 6. maijā un ir piemērojusi kopš 2005. gada 1. janvāra; http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme-definition/index_en.htm. [7] Ziņojums „Eiropas MVU internacionalizācija”, 2009. gada decembris, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm. [8] Kādā nesenā ziņojumā ir norādīts, ka mūsdienās Eiropas MVU galvenokārt cenšas iekarot ātri augošās vidusšķiras jaunajās tirgus ekonomikas valstīs. Agrāk daudzi uzņēmumi ieguldīja jaunās tirgus ekonomikas valstīs vai iepirka izejmateriālus no tām, lai samazinātu savas ražošanas izmaksas (EIU, New horizons: Europe’s small and medium-sized companies look to emerging markets for growth). [9] Ziņojums „Eiropas MVU internacionalizācija”, 2009. gada decembris, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm. Šajā pētījumā sniegtā informācija attiecas uz MVU darbību gan iekšējā tirgū, gan ārpus ES robežām. [10] Pēdējās desmitgadēs starptautiskās preču, pakalpojumu, kapitāla un informācijas aprites un cilvēku pārvietošanās liberalizācijas rezultātā pasaules ekonomika ir kļuvusi integrētāka un tajā ir pieaugusi pārrobežu vērtību ķēžu nozīme. Kopš 20. gadsimta 50. gadiem ir trīskāršojusies tā IKP daļa, ko radījusi starptautiskā tirdzniecība. Paredzams, ka nākotnē būtisku ieguldījumu pasaules ekonomikas attīstībā sniegs jaunās tirgus ekonomikas valstis Āzijā, Latīņamerikā un Āfrikā (sk. 1. zemsvītras piezīmi); tādējādi daudz jaunu iespēju Eiropas uzņēmumiem pavērsies ārpus ES. Ir pienācis laiks Eiropas uzņēmumiem izmantot globalizāciju savā labā. Eiropas MVU jāspēj gūt labumu no šīs izaugsmes, tajā pašā laikā sniedzot ieguldījumu ES izaugsmē. [11] 2.1. tabula, 20. lpp., Opportunities for the Internationalisation of SMEs, 2011. gada augusts, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/enterprise-europe-network/intern_event_en.htm. Turpmāk tekstā — „Iespēju ziņojums”. [12] „Nepietiekama piekļuve cilvēkresursiem” bija galvenā problēma uzņēmējdarbības veikšanai septiņās galvenajās valstīs ārpus ES. Sk. Iespēju ziņojuma 2. nodaļu. [13] Pēc Svarīgāko jautājumu dokumenta pirmreizējās publicēšanas 2009. gadā galīgā apspriešana sākās 2011. gada maijā, pamatojoties uz vairākiem pamatjautājumiem, uz kuriem no dažādām ieinteresētajām personām tika saņemtas vairāk nekā 60 atbildes. Pilna informācija par šīm apspriedēm un atbilžu kopsavilkums ir pieejams tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/international/listeningstakeholders/public-consultation-sme-support/index_en.htm. [14] Programmas, kuru budžetā lielākajām dalībvalstīm ir piešķirti vairāk nekā EUR 2 miljoni. [15] Iespēju ziņojums. [16] Sīkāks ES atbalsta iniciatīvu uzskaitījums ir atrodams pamatojuma dokumentā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/international/files/annexes-to-consultation_en.pdf. [17] COM(2011) 78. [18] COM(2007) 183. [19] Sk. http://madb.europa.eu/. [20] COM(2010) 612. [21] http://ec.europa.eu/ecip/index_en.htm [22] Uzskaitījumu skatīt Iespēju ziņojumā. [23] Kādā nesenā starptautisko pieredzi ieguvušo ES MVU apsekojumā konstatēja, ka vairāk nekā pusei (63 %) šādu uzņēmumu ir uzlabojušies darbības rezultāti pēc piedalīšanās kādā no starptautiskā atbalsta programmām; starptautisko pieredzi ieguvušo ES MVU apsekojumu sk. Iespēju ziņojumā. [24] Iespēju ziņojumā ir norādīts, ka „pat to MVU vidū, kas jau aktīvi darbojas pasaules mērogā, tikai 27 % zināja par publiskā atbalsta programmām. Turklāt tikai aptuveni 7 % no starptautiskajiem MVU izmanto publisko atbalstu savai starptautiskajai saimnieciskajai darbībai”. [25] Kā piemēru var minēt sadarbību Krievijā. Jau tiek veikti „efektīvi pasākumi, lai uzlabotu vispārējos ieguldīšanas nosacījumus un nodrošinātu vidi ES MVU, augstā līmenī sadarbojoties Eiropas Komisijai, ES pārstāvniecībai Krievijā, vēstniecībām, ES uzņēmumu apvienībām, valstu tirdzniecības palātām un Krievijas valdībai”; sk. Iespēju ziņojumu. [26] Saskaņā ar Iespēju ziņojumu 24 % no starptautiskajiem MVU zina par internacionalizācijas publiskā atbalsta programmām, kuras tie varētu izmantot. Šī informētība palielinās proporcionāli uzņēmumu lielumam: mikrouzņēmumu vidū šis rādītājs ir 23 %, mazo uzņēmumu vidū — 36 %, bet vidējo uzņēmumu vidū — 37 %, tomēr tā tik un tā ir mazākā MVU daļa. [27] „Tikai mazāk nekā viena trešā daļa no 24 % starptautisko MVU, kuri ir informēti par publiskajām atbalsta programmām, izmanto šīs programmas savas darbības atbalstam.” Iespēju ziņojums. [28] Saskaņā ar Iespēju ziņojumu nozīmīgo dalībvalstu sniegto atbalsta pakalpojumu skaits septiņās galvenajās mērķa valstīs bija robežās no 4 līdz 25. [29] Saskaņā ar šo pašu ziņojumu „2009. gadā 40 % no MVU ziņoja, ka svarīgs šķērslis internacionalizācijai ir atbilstoša publiskā atbalsta trūkums”. [30] Komisijas nodrošinātais vietēja mēroga atbalsts internacionalizācijai ES līdz šim izpaužas vienīgi Eiropas Biznesa atbalsta tīklā, tādās īstermiņa programmās kā Understanding China (http://www.understandingchina.eu), dažās sanāksmēs un semināros par MVU dažādās Eiropas pilsētās, cita starpā „mācības mācību speciālistiem” tirdzniecības palātās u. c., un dažos sadarbības pasākumos, kurus organizē ES un Japānas rūpnieciskās sadarbības centra Briseles nodaļa (http://www.eu-japan.eu), lai pievērstu lielāku uzmanību arī tām centra programmām, kas paredzētas ES MVU. Lielākā daļa pasākumu, kurus rīko Komisijas palīdzības dienests MVU intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomā saistībā ar Ķīnu, notiek Eiropas Savienībā. Ir pierādījies, ka panākumu gūšanai ir būtiski nodrošināt šos pakalpojumus MVU tuvumā. [31] „44 % no ES MVU ziņoja, ka būtisks šķērslis ir atbilstošas informācijas trūkums.” Ziņojums „Eiropas MVU internacionalizācija”, 2009. gada decembris, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm. [32] Saskaņā ar jauno uzņēmumu konkurētspējas un MVU programmu, kas ierosināta 29. jūnija paziņojumā par nākamo daudzgadu finanšu shēmu. [33] Kur tirgus piekļuves komandas neeksistē, ES pārstāvniecību uzdevums būs atbilstošā gadījumā sniegt pamatinformāciju, kas būs nepieciešama, lai papildinātu pakalpojumu sniedzēja noskaidroto esošo atbalsta infrastruktūru. Atbilstošā gadījumā šīs pārstāvniecības var organizēt koordinācijas sanāksmes starp uzņēmumiem un uzņēmumu organizācijām attiecīgajā valstī. [34] Saskaņā ar Iespēju ziņojumu esošo atbalsta pasākumu noskaidrošanu uzskata par galveno uzdevumu, kas jāveic jebkādas koordinācijas īstenošanai ES līmenī. [35] “Efektivitāti varētu palielināt, ES līmenī organizējot informācijas vākšanu par tirgus attīstību un tiesisko un institucionālo vidi ārvalstu tirgos”; sk. Komisijas ziņojumu “Eiropas MVU internacionalizācija”, 2009. gada decembris, 9. lpp. [36] Tas papildinās pakalpojumus, ko nodrošina PTO dalībvalstu TBT kontaktpunkti, kuru uzdevums ir sniegt informāciju par tehniskiem noteikumiem, standartiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām. [37] Sk. Komisijas 2011. gada 11. oktobrī pieņemto priekšlikumu par Eiropas Vienotajiem tirdzniecības noteikumiem. [38] To tirgus piekļuves komandu saraksts, kuras darbojas vai kuras ir plānots izveidot, ir iekļauts šā paziņojuma pielikumā. [39] Iedvesmu var smelties LESD 20. panta 2. punkta c) apakšpunktā, kas formulēts šādi: „Savienības pilsoņiem cita starpā ir .. c) tiesības tās trešās valsts teritorijā, kurā nav pārstāvēta dalībvalsts, kuras pilsoņi viņi ir, uz jebkuras dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgās valsts pilsoņiem”. [40] Tas ietver ne tikai ES MVU centrus un Eiropas Biznesa atbalsta tīklu, bet arī citas vispāratzītas ES uzņēmējdarbības atbalsta programmas starpniecības pasākumiem, kopu sadarbības iniciatīvas, pamatprogrammas valstu kontaktpunktus un kontaktu dibināšanu un atsevišķas apmācības programmas ES. [41] Sk., piemēram, OSEO/UBIFRANCE pētījumu (2010) Link Innovation-Exports, http://www.oseo.fr/storage/newsletters/vendredi_28_mai_20102/gauche/actualites/etude_oseo_ubifrance. [42] European Clusters Go International: Networks and clusters as instruments for the initiation of international business cooperation, VDI/VDE/IT, 2011. g., http://www.vdivde-it.de/news-en/publications/best-practice/european-clusters-go-international-2013-networks-and-clusters-as-instruments-for-the-initiation-of-international-business-cooperation. [43] Tālab ES līmenī 2011. gada martā Konkurētspējas un inovāciju programmas ietvaros tika īpaši lūgts stimulēt starptautisko sadarbību, īstenojot reģionālas un valsts kopu programmas. Sk. http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemlongdetail.cfm?item_id=4968. [44] Šajā ziņā labākas starptautiskās kopu sadarbības veicināšanai, kas būs izdevīga MVU, noderēs Eiropas kopu sadarbības platforma [European Cluster Cooperation Platform], kas izveidota saistībā ar Eiropas kopu izcilības iniciatīvu [European Cluster Excellence Initiative]. Sākumā ir parakstīti saprašanās memorandi ar partneriem Japānā, Indijā, Brazīlijā un citās valstīs. Vairāk informācijas sk. http://www.cluster-excellence.eu/collaboration. Turklāt starptautiskā kopu sadarbība ir aplūkota programmā “Zināšanu reģioni” Septītajā ES izpētes pamatprogrammā. Šīs programmas mērķis ir stiprināt Eiropas reģionu izpētes potenciālu, jo īpaši stimulējot un atbalstot reģionālo „izpētes kopu”, ar tām saistīto augstāko mācību iestāžu, izpētes centru, uzņēmumu un reģionālo iestāžu veidošanu visā Eiropā. Atbalsts ir pieejams īpaši internacionalizācijas pasākumiem un stratēģiju izstrādei attiecībā uz trešām valstīm. http://cordis.europa.eu/fp7/capacities/regions-knowledge_en.html [45] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, „Budžets stratēģijai „Eiropa 2020”. II daļa. Faktu lapas”, COM(2011) 500, 2011. gada 29. jūnijs. Komisija ir ierosinājusi periodā no 2014. gada līdz 2020. gadam ES aizdevumu garantijas koncentrēt ne tikai uz valsts dimensiju, bet arī uz pārrobežu jeb daudzvalstu aizdevumiem. [46] Piemēram, kopu sadarbības veidā — kopu partnerattiecības rada konkrētas iespējas labākai uzņēmumu sadarbībai, ko var attīstīt un pielāgot konkrētajām uzņēmumu vajadzībām tādos sektoros kā tūrisms un radošās nozares, kurām Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs ir ievērojams ekonomikas potenciāls. Papildus šim konkrētajam piemēram Komisija apsver arī iespējas atbalstīt dažādu valstu uzņēmēju apmaiņu — gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās.