Iniciatīvas darbības galvenokārt tiks īstenotas, izmantojot kopuzņēmumu “Mikroshēmas”, t. i., pārveidoto un pārsaukto kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”. Šis kopuzņēmums pašlaik sniedz plašu atbalstu rūpnieciski virzītai pētniecībai, tehnoloģiju attīstīšanai un inovācijai elektronisko komponentu un sistēmu un saistīto programmatūras un sistēmu tehnoloģiju jomā. Šie pasākumi kļūs par daļu no Iniciatīvas.

Iniciatīva atbalstīs kompetences centru tīklu visā Eiropā, kas sniegs speciālās zināšanas ieinteresētajām personām, tai skaitā galalietotājiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), jaunuzņēmumiem, kā arī vertikālajām nozarēm, un uzlabos to prasmes. Kompetences centri veicinās atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi projektēšanas infrastruktūrai un izmēģinājuma līnijām un to efektīvu izmantošanu. Tie kļūs par vietām, kas piesaista jaunas idejas un jaunus, augsti kvalificētus talantus, tai skaitā veicot darba ņēmēju pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu.

Iniciatīva atbalstīs izmēģinājuma līnijas, kas trešām personām nodrošina līdzekļus saskaņā ar atklātiem, pārredzamiem un nediskriminējošiem nosacījumiem testēt, validēt un pilnveidot savu ražojumu konstrukciju. Jaunu izmēģinājuma līniju izstrāde veidos nākamās paaudzes ražošanas spējas un to validāciju.

Lai to izdarītu, viens no ierosinātā Eiropas mikroshēmu akta mērķiem ir izveidot iniciatīvu “Mikroshēmas Eiropai” (“Iniciatīva”), ar ko atbalstīt liela mēroga spēju veidošanu, investējot pārrobežu un atvērtā pētniecībā, attīstībā un Savienībā izveidotā inovācijas infrastruktūrā, lai būtu iespējams attīstīt vismodernāko un nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģijas, kas stiprinās ES projektēšanas, sistēmu integrācijas un pusvadītāju ražošanas spējas, tai skaitā liekot uzsvaru uz jaunuzņēmumiem un augošiem uzņēmumiem.

Eiropas mikroshēmu akta priekšlikuma mērķis ir izpildīt stratēģisko uzdevumu — palielināt Eiropas pusvadītāju ekosistēmas noturību un iegūt lielāku pasaules tirgus daļu. Tā mērķis arī ir sekmēt jaunu mikroshēmu agrāku ieviešanu Eiropas rūpniecībā un palielināt tās konkurētspēju. Šajā nolūkā ir jāpiesaista investīcijas inovatīvās ražošanas iekārtās, vajadzīgs kvalificēts darbaspēks, kā arī jāspēj izstrādāt un ražot visprogresīvākās mikroshēmas, kas veidos nākotnes tirgus, attīstot spējas un nodrošinot iespēju izmēģināt un veidot inovatīvu projektu prototipus, izmantojot izmēģinājuma līnijas ciešā sadarbībā ar tās vertikālajām rūpniecības nozarēm. Tie ir nepieciešami pasākumi, bet ar tiem nepietiek, ja Eiropai nav analītisko spēju palielināt vērtības ķēdes pārredzamību un krīzes gadījumā tā nav spējīga gūt labumu no lielākas spējas kalpot vienotā tirgus kopējām interesēm. Mērķis nav kļūt pašpietiekamai, kas nav sasniedzams mērķis. Savienībai ir jāstiprina savas stiprās puses un jāsadarbojas ar trešām valstīm piegādes ķēdē, kurā savstarpējā atkarība joprojām būs spēcīga.

Šā priekšlikuma mērķis ir grozīt noteikumus Padomes Regulā (ES) 2021/2085, ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, lai kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” sagatavotu tā jaunajiem ar Iniciatīvu saistītajiem uzdevumiem. Ar šo priekšlikumu kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” tiek pārsaukts par “kopuzņēmumu “Mikroshēmas””.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Kopuzņēmums “Mikroshēmas” apvienos resursus no Savienības, tai skaitā no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa”, dalībvalstīm un trešām valstīm, kas ir asociētas ar esošajām Savienības programmām, kā arī no privātā sektora. Priekšlikumā ir noteiktas darbības saskaņā ar iniciatīvu “Mikroshēmas Eiropai”, kuras īsteno ar kopuzņēmuma “Mikroshēmas” starpniecību. Priekšlikums papildina programmu “Digitālā Eiropa”, kas atbalsta digitālo spēju veidošanu galvenajās digitālajās jomās, kurās pusvadītāju tehnoloģija ir veiktspējas pieauguma pamatā, jo īpaši augstas veiktspējas skaitļošanas, mākslīgā intelekta un kiberdrošības jomā, kā arī kopā ar prasmju attīstību un digitālo inovācijas centru izveidi. Priekšlikums atbalsta spēju veidošanu, lai stiprinātu progresīvas pētniecības, projektēšanas, ražošanas un sistēmu integrācijas spējas vismodernāko un nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģiju jomā. Programma “Digitālā Eiropa” sniedz ieguldījumu kopuzņēmumā “Mikroshēmas”, izmantojot jaunu sesto konkrēto mērķi, kas būs tematiski vērsts uz pusvadītāju tehnoloģijām. Kopuzņēmums “Mikroshēmas” arī balstās un papildina pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kas pusvadītāju jomā sniedz atbalstu akadēmiski virzītai pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un inovācijai. Kopuzņēmums “Mikroshēmas” būs vērsts uz to, lai atbalstītu ieguldījumus pārrobežu un brīvi pieejamā pētniecības, izstrādes un inovācijas infrastruktūrā, kas izveidota Savienībā, lai visā Eiropā varētu izstrādāt pusvadītāju tehnoloģijas. Jaunas pusvadītāju tehnoloģijas no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” atbalstītajām pētniecības un inovācijas darbībām var pakāpeniski ieviest un izvērst, izmantojot kopuzņēmuma “Mikroshēmas” atbalstītos spēju veidošanas pasākumus. Kopuzņēmuma “Mikroshēmas” tehnoloģiskās spējas tiks darītas pieejamas pētniecības un inovācijas kopienai, tostarp darbībām, ko atbalsta ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Ierosinātie pasākumi saskan ar dažām galvenajām Savienības politikas jomām, piemēram, Eiropas zaļo kursu. Pusvadītāju tehnoloģiju, piemēram, energoelektronikas, un digitālo tehnoloģiju izmantošana kopumā ir spēcīgi faktori, kas veicina pārkārtošanos uz ilgtspēju, un var radīt jaunus produktus un efektīvākus un lietderīgākus darba veidus, kas palīdz sasniegt zaļā kursa mērķus. Pusvadītāju piegādes traucējumi un atkarība no citiem reģioniem var palēnināt to Eiropas nozaru pāreju uz ilgtspēju, kuras gūst labumu no digitālajiem risinājumiem. Lai novērstu traucējumus un atkarību, ar priekšlikumu tiek stiprinātas Eiropas līderpozīcijas tehnoloģiju un inovācijas jomā pusvadītāju nozarē. Digitālajām tehnoloģijām ir savs vides pēdas nospiedums, tostarp ievērojams enerģijas patēriņš. Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nozare rada 5–9 % no kopējā elektroenerģijas patēriņa pasaulē un vairāk nekā 2 % no visām emisijām. Datu centri vien 2018. gadā Savienībā veidoja 2,7 % no elektroenerģijas pieprasījuma un līdz 2030. gadam sasniegs 3,21 %, ja turpināsies attīstība pašreizējā virzienā. Šāds enerģijas patēriņš jāsamazina. Priekšlikums un jo īpaši tā atbalstīto projektēšanas iekārtu un izmēģinājuma līniju izveide nodrošinās jaunu zemas jaudas procesoru projektēšanu, testēšanu un apstiprināšanu. Procesori ir serveru pamatkomponenti, kam jātiek galā ar datu centros radīto skaitļošanas slodzi. Lielākajos datu centros ir miljoniem šādu serveru, un procesoru energopatēriņa uzlabojumi var būtiski ietekmēt datu centra kopējo energopatēriņu. Šādas mikroshēmas ar mazu enerģētisko pēdu arī palīdz ES kļūt par līderi ilgtspējīgu digitālo tehnoloģiju jomā. Priekšlikums palīdz sasniegt to tiesību aktu kopuma “Gatavi mērķrādītājam 55 %” daļu mērķus, kas vērsti uz tīrāku transportlīdzekļu un degvielu popularizēšanu tehnoloģiski neitrālā veidā. Jaunu vieglo automobiļu un furgonu CO2 emisiju standartu pārskatīšanas mērķis ir vēl vairāk samazināt šo transportlīdzekļu siltumnīcefekta gāzu emisijas, nodrošinot skaidru un reālistisku pāreju uz bezemisiju mobilitāti. Patērētāju pieprasījums pēc bezemisiju transportlīdzekļiem, piemēram, elektriski uzlādējamiem transportlīdzekļiem, jau pieaug. Elektriski uzlādējamiem transportlīdzekļiem parasti ir vairāk nekā divas reizes lielāks pusvadītāju saturs vienā transportlīdzeklī nekā automobiļiem ar iekšdedzes motoriem. Modernām iepakojuma tehnoloģijām ir arvien lielāka nozīme, lai izpildītu elektrotransportlīdzekļu pieaugošās jaudas un energoefektivitātes prasības. No tā izriet, ka priekšlikuma mērķi saskan ar paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem.

Palielinoties digitalizācijai un elektrifikācijai, energoefektīvas mikroshēmas sekmē arī citas politikas jomas, tostarp rūpniecības, transporta un enerģētikas politiku, piemēram, gaidāmajā Enerģētikas digitalizācijas rīcības plānā.. Paredzams, ka pieprasījums pēc pusvadītāju tehnoloģijām desmit gadu laikā divkāršosies. Arvien vairāk mikroshēmu izmanto robotos un ražošanas mašīnās, rūpniecībā, enerģētikā un lauksaimniecībā, kā arī transportlīdzekļos un citās ierīcēs. Paredzams, ka pieprasījums pēc energoelektronikas pusvadītājiem palielināsies, jo elektrosistēmā arvien vairāk tiek izmantoti atjaunojamie energoresursi un notiek pārkārtošanās uz elektromobilitāti. Vieda mikroshēmu un citu digitālo tehnoloģiju izmantošana un energoefektīvāku mikroshēmu ražošana nozīmē, ka priekšlikums saskan ar vairāku nozaru politiku un veicina to īstenošanu.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

Šī regula grozīs Padomes 2021. gada 19. novembra Regulu (ES) 2021/2085, ar ko ir izveidotas deviņas institucionalizētas Eiropas partnerības, kuras balstītas uz LESD 187. pantu, saskaņā ar kuru ES var izveidot kopuzņēmumus vai kādas citas struktūras, kas vajadzīgas, lai efektīvi īstenotu ES pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas programmas. Tāpēc šīs grozošās regulas pamatā arī būs LESD 187. pants.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

Saskaņā ar LESD pētniecība ir ES un tās dalībvalstu kopīgā kompetencē. 4. panta 3. punktā ir teikts, ka zinātniskās izpētes, tehnoloģiju attīstības un kosmosa jomā ES var veikt konkrētas darbības, tostarp noteikt un īstenot programmas, neliedzot dalībvalstīm rīkoties tajās pašās jomās. Ar ierosināto regulu tiek grozīti Padomes Regulas (ES) 2021/2085 noteikumi, ko piemēro vienam no deviņiem kopuzņēmumiem, kas izveidoti saskaņā ar to, proti, kopuzņēmumam “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”, kuru ar šo regulu pārdēvē par kopuzņēmumu “Mikroshēmas”. Kopuzņēmums “Mikroshēmas” ir vērsts uz jomām, kurās ES līmeņa rīcība sniedz pierādāmu pievienoto vērtību, ņemot vērā to, cik liela mēroga, ātruma un apjoma darbības ir vajadzīgas, lai ES sasniegtu savus Līgumā noteiktos ilgtermiņa mērķus un izpildītu savas stratēģiskās politikas prioritātes un apņemšanās. Ierosinātajai iniciatīvai būtu arī jāpapildina un jāpastiprina valsts un subnacionāla līmeņa darbības tajā pašā jomā. Visas Eiropas partnerības, arī kopuzņēmums “Mikroshēmas”, ir balstītas uz ilgtermiņa stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu un ir labi piemērotas sarežģītu pārrobežu problēmu risināšanai. Kopuzņēmums “Mikroshēmas” īpaši pievēršas tam, kā:

·stiprināt sadarbību un zināšanu apmaiņu starp galvenajiem Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas dalībniekiem, tostarp stiprināt starpdisciplīnu un pārnozaru sadarbību un uzlabot vērtības ķēžu un ekosistēmu integrāciju;