Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam /* COM/2013/0569 final - 2013/0274 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) Priekšlikuma konteksts || Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā to spēkā esošo antidempinga maksājumu termiņbeigu pārskatīšanas procedūrā, kuri attiecas uz konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu, piemērot Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). || Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. || Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Galīgais antidempinga maksājums importētiem konkrētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, uz kuriem attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00, tika noteikts ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 (OV L 159, 18.7.2007., 14. lpp.), kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 954/2008 (OV L 260, 25.9.2008., 1. lpp.). || Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. 2) Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums || Apspriešanās ar ieinteresētajām personām || Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja izmeklēšanas laikā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. || Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana || Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. || Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. 3) Priekšlikuma juridiskie aspekti || Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2012. gada 19. jūnijā sāka konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam noteikto antidempinga maksājumu termiņbeigu pārskatīšanas procedūru. Pārskatīšana tika sākta pēc tam, kad Association Européenne des Transformateurs de Maïx Doux (“AETMD”), kas pārstāv vairāk nekā 50 % no Savienībā saražotā cukurkukurūzas apjoma, iesniedza pamatotu pieprasījumu. Pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Tika arī konstatēts, ka pasākumu turpināšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm. Tāpēc, lai pagarinātu spēkā esošo pasākumu termiņu, Padomei tiek ierosināts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kura jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2013. gada 18. septembrī. || Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. || Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. || Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. || Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. || Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. || Juridisko instrumentu izvēle || Ierosinātais juridiskais instruments: regula. || Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. 4) Ietekme uz budžetu || Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2013/0274 (NLE) Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi (1) Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007[2] konkrētiem importētiem Taizemes izcelsmes sagatavotiem vai konservētiem cukurkukurūzas graudiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00,, noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 3,1 % līdz 12,9 %. (2) Regula (EK) Nr. 682/2007 tika grozīta ar Regulu (EK) Nr. 954/2008[3] attiecībā uz maksājuma likmi, kas noteikta vienam uzņēmumam un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Grozītie maksājumi ir 3,1 %–14,3 % apmērā. No maksājuma tika atbrīvots imports, ko veic divi Taizemes ražotāji eksportētāji, no kuriem ar Komisijas Lēmumu 2007/424/EK[4] tika pieņemtas saistības. (3) Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 847/2009[5], uzskatīja, ka cenu saistības ar fiksētām minimālajām importa cenām vairs nav pietiekamas, lai neitralizētu dempinga radīto kaitējumu. Tādējādi pieņemtās saistības tika atsauktas un tika noraidīti 10 citu Taizemes ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumi. 2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums (4) Pēc tam, kad Komisija bija publicējusi paziņojumu par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām[6], tā 2012. gada 19. martā saņēma pieprasījumu sākt šo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu no Savienības kopējā sagatavotas vai konservētas cukurkukurūzas ražošanas apjoma, šajā gadījumā — vairāk nekā 50 %. (5) Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei turpinātos vai atkārtotos. 3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana (6) Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2012. gada 19. jūnijā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu[7] (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk termiņbeigu pārskatīšanu. 4. Izmeklēšana 4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods (7) Dempinga turpināšanās izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas kaitējuma turpināšanās iespējamības novērtēšanai, tika pētītas laika posmam no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). 4.2. Procedūrā iesaistītās personas (8) Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, pārējos zināmos ES ražotājus, ražotājus eksportētājus Taizemē, nesaistītos importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un eksportētājas valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. (9) Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. (10) Ņemot vērā to Taizemes ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju Savienībā acīmredzami lielo skaitu, uz kuriem attiecas izmeklēšana, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt par to, vai atlase ir vajadzīga, un attiecīgā gadījumā izveidot izlasi, iepriekšminētajām personām tika lūgts 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākšanas pieteikties un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. (11) Ciktāl tas attiecas uz Taizemes ražotāju eksportētāju izlases veidošanu, Komisija ir saņēmusi pilnīgu informāciju no 17 ražotājiem eksportētājiem, no kuriem 9 PIP laikā ir veikuši eksportu uz Eiropas Savienību. Tika nolemts izveidot 3 ražotāju eksportētāju izlasi, kuru kopējais eksports bija 90 % no kopējā daudzuma, ko PIP laikā uz ES eksportējuši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. (12) Tika saņemta tikai viena atbilde no nesaistīta importētāja, tāpēc nesaistīto importētāju atlase netika veikta. (13) Ņemot vērā šajā procedūrā iesaistīto lielo skaitu Savienības ražotāju, paziņojumā par procedūras sākšanu tika norādīts, ka kaitējuma noteikšanai Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu ir veikusi provizorisku Savienības ražotāju atlasi. Minētā provizoriskā atlase tika veikta, izmantojot informāciju, kas Komisijai bija pieejama procedūras sākumposmā, un tās pamatā bija ražotāju pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms un atrašanās vieta Savienībā. Ierosinātā izlase atbilst lielākajam reprezentatīvajam ražošanas apjomam, ko varēja reāli izmeklēt atvēlētajā laikā, proti, 58 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoma. Turklāt ierosinātā izlase ir reprezentatīva attiecībā uz uzņēmumu atrašanās vietu, jo tā aptver trīs dažādas dalībvalstis. Dienā, kad tika publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, par ierosināto izlasi notika apspriešanās ar ES ražotājiem. Citi ražotāji nepieteicās, un netika saņemtas piezīmes par izlasi, tāpēc ierosinātā izlase tika apstiprināta. (14) Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlase veidota tikai no pieprasījuma iesniedzējiem un ka būtu bijis jāmēģina atlasīt arī tādus ražotājus, kas nebija iesnieguši pieprasījumu. (15) Tomēr visi zināmie ES ražotāji — gan pieprasījuma iesniedzēji, gan arī tie, kas pieprasījumu neiesniedza, — tika aicināti sadarboties. Desmit Savienības ražotāji — gan pieprasījuma iesniedzēji, gan arī tie, kas pieprasījumu neiesniedza, — iesniedza atlasei nepieciešamo informāciju. Kā skaidrots 13. apsvērumā, izveidotā izlase atbilst lielākajam reprezentatīvajam ražošanas apjomam, ko varēja reāli izmeklēt atvēlētajā laikā, proti, 58 % no Savienības ražošanas nozares ražošanas kopapjoma, un Komisija uzskata, ka neatkarīgi no tā, vai ražotāji ir iesnieguši pieprasījumu vai nav, tā ir reprezentatīva attiecībā uz uzņēmumu atrašanās vietu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. (16) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Tādēļ Komisija izsūtīja anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražotājiem un nesaistītajam importētājam. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos: a) ražotāji Savienībā: – Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francija, – Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Francija, – Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Ungārija, – Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itālija; b) ražotāji eksportētāji Taizemē: – Agri Sol., Ltd., Pathumthani City, – Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok, – Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City. (17) Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 1. Attiecīgais ražojums (18) Attiecīgais ražojums ir Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2001 90 30, un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2005 80 00. (19) Izmeklēšanā tika atklāts — lai gan ir atšķirības konservēšanā, dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas bioloģiskās un ķīmiskās īpašības un būtībā tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. (20) Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cukurkukurūzai norādītie KN kodi attiecas ne tikai uz attiecīgo ražojumu, bet ietver arī ievērojamus daudzumus konservētu jaunās kukurūzas vālīšu, ko ES neražo un kas nav līdzīgais ražojums. Tās apgalvoja, ka Komisija savos datos varētu būt iekļāvusi cukurkukurūzu. (21) Tomēr izmeklēšana attiecās tikai uz ražojumu, kam tiek piemēroti pasākumi, jaunās kukurūzas vālītes tika izslēgtas, analīzei izmantojot atbilstošos TARIC kodus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts, jo neatbilst faktiem. 2. Līdzīgais ražojums (22) Tika konstatēts, ka cukurkukurūzai, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un cukurkukurūzai, ko ražo un pārdod Taizemē, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un ka Taizemē ražotās un eksportam uz Savienību pārdotās cukurkukurūzas pamatlietojumi ir vieni un tie paši. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA (23) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai tad, ja tiktu izbeigti spēkā esošie pasākumi, dempings varētu turpināties vai atkārtoties. 1. Ievadpiezīmes (24) Kā minēts 10. apsvērumā, ņemot vērā iespējamo lielo skaitu ražotāju eksportētāju, kas paustu vēlmi sadarboties, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. Lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika izveidota triju ražotāju eksportētāju izlase, kuri pārstāv ap 90 % no kopējā apjoma, ko eksportējuši ražotāji eksportētāji, kuri pauduši vēlmi sadarboties. (25) Triju atlasīto ražotāju eksportētāju kopējais eksportētais daudzums PIP laikā bija 25 % no kopējā Taizemes eksporta uz Eiropas Savienību, tāpēc, lai novērtētu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, bija jāizmanto informācija no citiem avotiem, piemēram, no pārskatīšanas pieprasījuma un pieejamās tirdzniecības statistikas par eksportu (no Taizemes muitas) un par importu (no Eurostat). (26) Nosakot dempinga starpību, netika ņemta vērā pārdošana tirgotājiem Taizemē, kur preces tika sūtītas uz nezināmiem eksporta galamērķiem. (27) Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka konkrēti ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu, ko tie pārdod, daļēji iegādājas no ārējiem piegādātājiem. Izmeklēšanā, nosakot attiecīgās dempinga starpības, netika ņemts vērā attiecīgā ražojuma pārdotais apjoms, ko nebija ražojuši paši ražotāji eksportētāji. 2. Imports par dempinga cenām PIP laikā 2.1. Normālās vērtības noteikšana (28) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punkta pirmo teikumu, lai noteiktu normālo vērtību, katram no trim ražotājiem eksportētājiem vispirms tika noteikts, vai tā kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū PIP laika bijis reprezentatīvs salīdzinājumā ar tā kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Eiropas Savienību, proti, vai iekšzemes patēriņam paredzētā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi bijuši vismaz 5 % no to attiecīgā ražojuma eksporta uz Eiropas Savienību. (29) Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi vienam no trim atlasītajiem uzņēmumiem. (30) Pēc tam tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma veidi, ko pārdevis šis uzņēmums un kas paredzēti iekšzemes patēriņam, bijuši identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību paredzētajiem veidiem. Par katru no šiem veidiem tika noteikts, vai iekšzemes patēriņam paredzētā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi bijuši pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Pārdošanas apjomi, kas paredzēti iekšzemes patēriņam, ir pietiekami reprezentatīvi, ja tie atbilst vismaz 5 % no salīdzināmā veida ražojuma pārdošanas kopapjoma, kuru eksportē uz Eiropas Savienību. (31) Tika arī konstatēts, ka šim uzņēmumam tikai viens līdzīgā ražojuma veids ir tieši salīdzināms ar to veidu, kuru eksportē uz Eiropas Savienību. Turklāt šis konkrētais veids iekšzemes tirgū tika pārdots pietiekami reprezentatīvos daudzumos. (32) Pēc tam tika pārbaudīts, vai ražojuma veidu iepriekšējā apsvērumā minētais uzņēmums pārdevis parastās tirdzniecības operācijās pamatregulas 2. panta 4. punkta nozīmē. Tas tika darīts, attiecībā uz attiecīgo ražojuma veidu nosakot iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem rentabli pārdotā apjoma īpatsvaru. (33) Tika konstatēts, ka vairāk nekā 80 % no iekšzemes patēriņam paredzētā pārdošanas apjoma bija rentabli, un saskaņā ar 2. panta 4. punktu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz šo konkrēto veidu tika izmantoti visi darījumi. (34) Attiecībā uz attiecīgā ražojuma veidu, kura pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi un pārdoti parastās tirdzniecības operācijās, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā visas PIP laikā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējo svērto vērtību. (35) Attiecībā uz diviem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuru pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū netika uzskatīti par reprezentatīviem (no tiem viens līdzīgo ražojumu iekšzemes patēriņam nepārdeva nemaz), un attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju, kura kopējais pārdošanas apjoms tika uzskatīts par reprezentatīvu, bet vairāku līdzīga ražojuma veidu iekšzemes tirgū pārdotie daudzumi netika uzskatīti par reprezentatīviem, normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. (36) Normālā vērtība tika aprēķināta, katra uz Eiropas Savienību eksportētā ražojuma veida ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (PVA) summu un peļņu. (37) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri iekšzemes patēriņam pārdevuši daudzumus, kas bija mazāki vai lielāki par 5 % no daudzumiem, ko tie pārdevuši uz Eiropas Savienību, PVA un peļņas procents tika noteikts daudzumiem, kurus attiecīgais uzņēmums pārdevis iekšzemes tirgū parastās tirdzniecības operācijās. (38) Attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju, kas līdzīgo ražojumu nepārdeva iekšzemes patēriņam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu PVA un peļņa tika noteikta, pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā minētajiem diviem pārējiem ražotājiem eksportētājiem noteiktajām vidējām svērtajām PVA un peļņu. (39) Divas ieinteresētās personas nepiekrita 37. apsvērumā skaidrotajai metodikai, proti, ka normālās vērtības aprēķināšanai izmanto peļņu, kura noteikta iekšzemes tirgū pārdotajiem daudzumiem, kas ir mazāki par 5 % no daudzumiem, kuri pārdoti uz Eiropas Savienību. Tās uzskata, ka tad, ja iekšzemes tirgū pārdotie daudzumi nav pietiekami, lai būtu reprezentatīvi, nevajadzētu izmantot arī peļņu, kas gūta šajos darījumos. (40) Tomēr sākotnējā izmeklēšanā tika izmantota tāda pati metodika un, ņemot vērā, ka apstākļi nav mainījušies, Komisija uzskata, ka šī metodika ir derīga arī šajā procedūrā. 2.2. Eksporta cenas noteikšana (41) Atlasītie ražotāji eksportētāji pārdošanu veica tieši nesaistītiem pircējiem Eiropas Savienībā. Tādējādi pārdošanas cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, kuras samaksājuši šie neatkarīgie pircēji Eiropas Savienībā vai kuras tiem jāmaksā. 2.3. Salīdzinājums un korekcijas (42) Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. (43) Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika izdarītas korekcijas saistībā ar transportēšanas izmaksu, apdrošināšanas izmaksu, pārkraušanas un iekraušanas izmaksu, komisijas naudas un bankas pakalpojumu izmaksu atšķirībām. (44) Turklāt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu un atbilstīgi sākotnējā izmeklēšanā piemērotajai metodikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri iekšzemes tirgū pārdod ražojumus ar ražotāja zīmolu, bet Eiropas Savienībā ar mazumtirgotāju zīmolu, tika izdarītas tirdzniecības līmeņa korekcijas. Korekcijas līmenis, kas aprēķināts kā tā peļņas procenta samazinājums, kurš tika izmantots, aprēķinot normālo vērtību, kā minēts 33. apsvērumā, tika noteikts, pamatojoties uz attiecību starp peļņas procentu, ko Savienības ražošanas nozare guvusi, pārdodot pašu ražojumus ar ražotāja zīmolu un visus ražojumus. Peļņas procents tādējādi tika samazināts par 20–50 %. (45) Divas ieinteresētās personas uzskatīja, ka iekšzemes tirgu Taizemē un Eiropā nevar salīdzināt, jo atšķiras tirgus lielums un Taizemes ražotāji iekšzemes tirgū pārdod ražojumu ar ražotāja zīmolu. (46) Vispirms tiek atgādināts, ka 22. apsvērumā konstatēts, ka Taizemes iekšzemes tirgū pārdotā cukurkukurūza un eksportam uz Eiropas tirgu pārdotā cukurkukurūza ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. (47) Bez tam tirdzniecības līmeņa atšķirību dēļ tika izdarīta peļņas procenta korekcija, proti, korekcija uz leju par 20–50 % no peļņas procenta, kas iegūts iekšzemes tirgū ar ražotāja zīmolu pārdotajiem daudzumiem. Arī tas atbilst sākotnējā izmeklēšanā izmantotajai metodikai. 2.4. Dempings PIP laikā (48) Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika konstatēts, ka dempinga starpības, izteiktas procentos no cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 8 % –44 %. 3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā 3.1. Ražotāju eksportētāju ražošanas jauda (49) Cukurkukurūzas ražošana ir atkarīga no tā, vai ir pieejama svaigi novākta kukurūza, ko piegādā konservēšanas ražotnei tieši pēc ražas novākšanas. Svaigi novāktā kukurūza jāiekonservē 24 stundu laikā no novākšanas, tādējādi attiecīgā ražojuma ražošanas jauda ir tieši saistīta ar svaigi novāktas kukurūzas pieejamību. (50) Taizemē veģetācijas periods ir aptuveni 9–10 mēnešus gadā, un gadā iespējams novākt 2 ražas. Novērtējot pieejamo ražošanas tehnisko jaudu, analīzē jāņem vērā ierobežojumi, kas saistīti ar to, ka izejmateriālu pieejamība ir sezonāla. (51) Trim izlasē iekļautajiem ražotājiem kopā tehniskā jauda ir 130 000–150 000 tonnu. Faktiskais pieejamās tehniskās jaudas izmantojums bija 50 %–80 %. (52) Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka atzīst metodiku, kas izmantota, ar izejvielu pieejamību saistītu iemeslu dēļ nosakot mazāku tehnisko jaudu, bet pieejamā rezerves jauda esot pārspīlēta. (53) Kā jau uzsvērts 50. apsvērumā, tehnisko jaudu nav iespējams pilnībā izmantot, jo svaigi novākta cukurkukurūza ir pieejama sezonāli. Tomēr izmeklēšana liecina, ka dažiem atlasītajiem ražotājiem jaudas izmantojums bijis 80 % un pat lielāks, savukārt citiem atlasītajiem ražotājiem jaudas izmantojums bijis daudz mazāks. Visiem ražotājiem piekļuve izejvielām ir salīdzināma, tāpēc mazāku jaudas izmantojumu nevar skaidrot tikai ar to, ka svaigi novākta cukurkukurūza ir pieejama sezonāli. (54) Taizemes pārtikas pārstrādātāju apvienības sniegtā informācija liecina, ka kopējais no Taizemes uz pārējām pasaules valstīm eksportētais daudzums attiecīgajā periodā izteikti pieaudzis, proti, par 20 %, PIP laikā sasniedzot 150 000–200 000 tonnu. Tas liecina, ka pieejamās cukurkukurūzas daudzumi var palielināties un patiešām izteikti palielinās, ja ražotājiem eksportētājiem vajadzīgi papildu daudzumi. Šajā ziņā tiek norādīts, ka kopējais dzeltenās kukurūzas ražošanas apjoms attiecīgajā periodā Taizemē ir 4,1 miljoni–4,5 miljoni tonnu. Kaut arī tiek atzīts, ka dzeltenās kukurūzas ražošanu nevar tieši pārorientēt uz cukurkukurūzas ražošanu, tomēr, ņemot vērā ražošanas apjomu milzīgo atšķirību, kļūst skaidrs, ka pat nelielas daļas ražošanas apjoma pārorientēšana no dzeltenās kukurūzas uz cukurkukurūzu var būtiski ietekmēt Taizemes cukurkukurūzas ražošanas kopapjomu. (55) Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika noteikts, ka trīs atlasītie ražotāji gadā papildus varētu saražot 40 000–60 000 tonnu (“reālā rezerves jauda”), t. i., 2–3 reizes vairāk nekā kopējie attiecīgā ražojuma eksportētie daudzumi no Taizemes uz ES. (56) Atlasīto ražotāju reālo rezerves jaudu tāpēc var uzskatīt par ievērojamu. Turklāt ir zināmi vēl 15 attiecīgā ražojuma ražotāji Taizemē, kuriem līdzīgi Taizemē ir pieejami milzīgi cukurkukurūzas ražošanas apjomi. (57) Informācija, kas iegūta no citiem avotiem, t. i., – ražotāju eksportētāju internetā sniegtā informācija, – saistībā ar atlasi iegūtā informācija un – informācija, kas savākta datubāzē, kura izveidota saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu, ļauj secināt, ka vismaz diviem lielākajiem ražotājiem eksportētājiem, no kuriem viens sadarbojās pārskatīšanas izmeklēšanā, bet netika iekļauts izlasē (tātad arī nesniedza detalizētu informāciju par šo jautājumu), kopējā jauda ir 50 000–100 000 tonnu. (58) Visbeidzot nav pierādījumu, kas liecinātu, ka patēriņa līmenis Taizemes iekšzemes tirgū vai trešo valstu tirgos palielinātos un tādējādi spētu absorbēt ražošanas pieaugumu, ko izraisītu Taizemes ražotāju rezerves jaudas izmantošana. Konkrēti, Taizemes iekšzemes tirgus ir neliels, un vidēji atbilda tikai 1–2 % no visu atlasīto Taizemes ražotāju pārdošanas kopapjoma. Tas apstiprina, ka tad, ja cukurkukurūzu ražotu vēl vairāk, tā tiktu eksportēta ārpus Taizemes. 3.2. Savienības tirgus pievilcīgums (59) Salīdzinot eksportam uz Eiropas Savienību pārdotā attiecīgā ražojuma cenas ar līdzīgā ražojuma cenu iekšzemes tirgū, kļuvuši skaidri divi fakti: iekšzemes tirgū ir relatīvi augstas cenas (jo tiek pārdots ražojums ar ražotāja zīmolu) un apjoms salīdzinājumā eksporta pārdošanas apjomiem ir samērā neliels. Pamatojoties uz iepriekšminēto, acīmredzot nav riska, ka tad, ja pasākumus atceltu, tirdzniecība varētu novirzīties no iekšzemes tirgus uz Eiropas Savienību. (60) Salīdzinot eksportam uz Eiropas Savienību pārdotā attiecīgā ražojuma cenas ar līdzīgā ražojuma cenām trešo valstu tirgos, kļūst skaidrs, ka 3 atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem cenas Eiropas Savienībā ir vidēji par 14 % augstākas. (61) Arī Taizemes muitas tirdzniecības statistika apstiprina šo konstatējumu. Pēc norādītā loģistikas svara pārveidošanas (trauks + kukurūza + šķidrums) par konservu tīrsvaru (kukurūza + šķidrums), vadoties pēc metodikas, kas izmantota pārskatīšanas pieprasījumā, cena par kilogramu, kuru maksā Eiropas Savienībā, ir vidēji par 5 % augstāka nekā cena trešās valstīs. (62) Lai gan vairākas personas ir paudušas šaubas par to, vai cenu atšķirība 5 % vai 14 % ir pietiekami liela, lai novirzītu tirdzniecību uz ES, izmeklēšana liecina, ka cukurkukurūzas tirgū tas patiešām ir iespējams. Pašreizējā procedūra attiecas uz vienu Taizemes uzņēmumu, t. i., Karn Corn, kam iepriekš tika noteikta par 8 %–10 % zemāka likme nekā lielākajai daļai citu Taizemes eksportētāju. Šī 8 %–10 % priekšrocība tomēr bijusi pietiekama, lai tas laikposmā no sākotnējās izmeklēšanas līdz pašreizējās izmeklēšanas pārskatīšanas izmeklēšanas periodam septiņas reizes palielinātu savu īpatsvaru Taizemes eksportētajos daudzumos uz ES. (63) Turklāt, lai gan spēkā bija 3,1 % antidempinga maksājums, kopš antidempinga maksājumu noteikšanas Karn Corn savus uz ES eksportētos daudzumus palielinājis vairāk nekā divas reizes. Tas liecina, ka salīdzinājumā ar citiem tirgiem ES tirgus ir pievilcīgs, kaut arī cenu atšķirība ir neliela. (64) Jāsecina – lai gan risks, ka tirdzniecība novirzīsies no iekšzemes tirgus uz Savienības tirgu, ir visai mazs, jo iekšzemes tirgū tiek pārdots ražojums ar ražotāja zīmolu, tomēr ir ievērojams risks, ka tirdzniecība novirzīsies no trešām valstīm uz Savienības tirgū, jo tur dominē augstākas cenas. (65) Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cenas Eiropas tirgū ir salīdzinoši mazāk pievilcīgas nekā cenas citās valstīs, piemēram, Japānā. Tādējādi tirdzniecības novirzīšanās iespējamība tad, ja pasākumi tiktu atcelti, esot pārspīlēta. (66) Tiek atgādināts, ka pārdošana trešām valstīm tiek uzskatīta par pārdošanu grupai un 63. apsvērumā izklāstīto secinājumu pamatā ir vidējās pārdošanas cenas trešās valstīs. Pilnībā tiek atzīts, ka šajā trešo valstu grupā ir valstis, kur eksporta cenas ir augstākas, un ir citas trešās valstis, kur ir zemākas eksporta cenas. Acīmredzot, jo zemāka eksporta cena, jo lielāks tirdzniecības novirzīšanās risks, ja pasākumi zaudētu spēku. (67) Turklāt viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka līgumiskās saites ar importētājiem trešās valstīs neļautu viegli pārorientēties no vienas valsts pircējiem uz citas valsts pircējiem. (68) Lai gan līgumiskās saites starp Taizemes ražotājiem eksportētājiem un importētājiem dažādās trešās valstīs var pastāvēt un tiek uzturētas īslaicīgi, nav pierādījumu, kas liecinātu, ka šādas līgumiskās saites nevarētu pārtraukt, lai pievērstos pārdošanai tirgos, kuros ir augstākas cenas nekā Eiropas Savienībā. (69) Visbeidzot ieinteresētās personas apgalvoja, ka eksportu uz dažām trešām valstīm, piemēram, Dienvidkoreju, nevar salīdzināt, jo var atšķirties ražojumu klāsts (piemēram, trauku lielums) un pārdošanas nosacījumi (piemēram, transportēšanas noteikumi). (70) Tiek atgādināts, ka salīdzināšanas rezultāti, kas izklāstīti 59.–61. apsvērumā, norāda, ka eksporta cenas uz visām trešām valstīm atšķiras. Ar Taizemes eksportu uz nedaudziem tirgiem saistītā ietekme uz kopējo salīdzinājumu tāpēc ir neliela. Turklāt Taizemes eksporta datus reģistrē FOB līmenī, tāpēc transportēšanas noteikumu vai transportēšanas izmaksu atšķirību ietekme ir saistīta tikai ar iekšzemes pārvadājumu izmaksām Taizemē un tāpēc var būt tikai nenozīmīga. (71) Nav pierādījumu par to, ka vidējā cena uz visām trešām valstīm nav salīdzināma ar eksporta cenu uz Eiropas Savienību, tāpēc ir derīgs 63. apsvērumā izdarītais secinājums. 4. Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību (72) Iespējams, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, relatīvi augstākas cenas Eiropas Savienības tirgū piesaistītu ievērojamus apjomus attiecīgā ražojuma, ko pašlaik trešām valstīm pārdod par zemākām cenām. (73) Taizemes ražotāji eksportētāji PIP laikā ir turpinājuši īstenot dempingu. (74) Turklāt, ņemot vērā pieejamo rezerves jaudu Taizemē un to, ka cenas Eiropas Savienības tirgū ir ievērojami augstākas nekā trešo valstu tirgos, jāsecina — ir risks, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, attiecīgā ražojuma eksports pieaugtu. (75) Var secināt, ka ir liela iespējamība, ka tad, ja pasākumus atceltu, dempings turpinātos. D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA (76) PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja aptuveni 20 ražotāji Savienībā. Tāpēc šo ražotāju saražotais apjoms (noteikts, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un attiecībā uz citiem Savienības ražotājiem — pamatojoties uz datiem, kas sniegti pārskatīšanas pieprasījumā) ir uzskatāms par kopējo saražoto apjomu Savienībā pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. (77) Kā skaidrots iepriekš 13. apsvērumā, ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, tika izveidota izlase. Kaitējuma analīzes vajadzībām kaitējuma rādītāji noteikti šādos divos līmeņos: - makroekonomiskie elementi (saražotais apjoms, jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vienības vidējās cenas, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām) tika novērtēti visas Savienības saražotā apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no ražotājiem, kuri sadarbojās, un attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem — izmantotas aplēses, kuru pamatā ir dati no pārskatīšanas pieprasījuma; - mikroekonomisko elementu analīze (krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) tika veikta attiecībā uz atlasītajiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz to sniegto informāciju. E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ 1. Patēriņš Savienībā (78) Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz pārdoto Savienības ražošanas nozares pašas saražoto apjomu, kas bija paredzēts Savienības tirgum, pamatregulas 14. panta 6. punkta datubāzes datiem par importa apjomu Savienības tirgū un pārējiem Savienības ražotājiem — uz informāciju, kas pieejama pieprasījumā. (79) Visā attiecīgajā periodā ES patēriņš palielinājās par 9 %. Lai gan no 2008. līdz 2009. gadam patēriņš samazinājās par 5 %, 2010. gadā un 2011. gadā tas attiecīgi palielinājās par 6 un 9 procentpunktiem (salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu). Pēc tam PIP laikā tas zināmā mērā stabilizējās aptuveni 350 000 tonnu līmenī. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || PIP Kopējais patēriņš ES (t) || 318 413 || 301 594 || 320 027 || 351 279 || 347 533 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 95 || 101 || 110 || 109 2. Imports no attiecīgās valsts a) Apjoms (80) Attiecīgā ražojuma importa apjoms no attiecīgās valsts Savienībā samazinājās par 43 % no apmēram 38 000 tonnu 2008. gadā līdz apmēram 22 000 tonnu PIP laikā. 2009. gadā tas samazinājās par 15 %, 2010. gadā — vēl par 20 procentpunktiem, un 2011. gadā vēl par 11 procentpunktiem, tad PIP laikā atkal nedaudz palielinājās, proti, par 3 procentpunktiem. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || PIP Importa apjoms no Taizemes || 38 443 || 32 616 || 24 941 || 20 710 || 21 856 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 85 || 65 || 54 || 57 Taizemes izcelsmes importa tirgus daļa || 12% || 11% || 8% || 6% || 6% Taizemes izcelsmes importa cenas (€/t) || 835 || 887 || 806 || 775 || 807 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 106 || 96 || 93 || 97 Avots: 14. panta 6. punkta datubāze b) Tirgus daļa (81) Atbilstošā Taizemes eksportētāju tirgus daļa Savienībā attiecīgajā periodā attiecīgajā valstī pakāpeniski samazinājās par aptuveni 50 % jeb 6 procentpunktiem: 2008. gadā tā bija 12 %, PIP laikā — 6 %. Sīkāk — Taizemes tirgus daļa samazinājās no 12 % 2008. gadā līdz 11 % 2009. gadā, līdz 8 % 2010. gadā un līdz 6 % 2011. gadā/PIP. c) Cenas i) Cenu dinamika (82) Laikposmā no 2008. gada līdz PIP vidējā attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importa cena samazinājās par 3 %: no 835 EUR/t 2008. gadā līdz 807 EUR/t PIP laikā. Konkrēti cenas 2008. gadā palielinājās par 6 %, pēc tam 2010. gadā samazinājās par 10 procentpunktiem un vēl par 3 procentpunktiem 2011. gadā. No 2011. gada līdz PIP cenas atkal paaugstinājās, proti, par 4 procentpunktiem. ii) Cenu samazinājums (83) Tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares līdzīgo ražojuma veidu pārdošanas cenas Savienībā. Tādēļ Savienības ražošanas nozares EXW cenas bez rabatiem un nodokļiem tika salīdzinātas ar attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju CIF cenām līdz Savienības robežai, pienācīgi koriģētām attiecībā uz līgtajām nodokļu likmēm, izkraušanas un muitošanas izmaksām. Salīdzinājums liecina, ka PIP laikā Savienībā pārdotā attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma cenas ir kopumā augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Bez tam, pamatojoties uz importa statistiku (14. panta 6. punkta datubāze), nebija cenu samazinājuma starpības attiecībā uz visu Taizemes importu uz ES (ne ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ne tiem, kuri nesadarbojās, neatkarīgi no produktu klāsta). 3. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē (84) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli. (85) Cita starpā šim tirgum ir raksturīgi divi pārdošanas kanāli, t. i., pārdošana ar ražotāja zīmolu un pārdošana ar mazumtirgotāja zīmolu. Pārdošana pirmajā kanālā salīdzinājumā ar otro kanālu parasti saistīta ar augstākām pārdošanas izmaksām, kas paredzētas konkrēti mārketingam un reklāmai, un tas ir arī cēlonis augstākām pārdošanas cenām. (86) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka viss imports no Taizemes eksportētājiem, kuri sadarbojās, nāk no otrā kanāla, proti, mazumtirgotāja zīmola kanāla. Tāpēc tika uzskatīts par lietderīgu kaitējuma analīzē nošķirt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomus ar ražotāja zīmolu no pārdošanas apjomiem ar mazumtirgotāja zīmolu, jo imports par dempinga cenām pirmām kārtām konkurē ar Savienības ražošanas nozares līdzīgajiem ražojumiem, ko pārdod ar mazumtirgotāja zīmolu. Šāda nošķiršana jo īpaši tika veikta, lai noteiktu pārdošanas apjomus, pārdošanas cenas un rentabilitāti. Tomēr, lai gūtu pilnīgu priekšstatu, nākamajās tabulās norādīts un raksturots arī kopapjoms (gan pārdošanai ar ražotāja zīmolu, gan ar mazumtirgotāja zīmolu). PIP laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi ar mazumtirgotāja zīmolu atbilda 70 % no kopējā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un apmēram 60 % no pārdošanas vērtības. (87) Ņemot vērā, ka Savienībā cukurkukurūza tiek pārstrādāta tikai vasaras mēnešos, vairāki kaitējuma rādītāji ir gandrīz identiski 2011. gada un PIP (2011. gada 1. aprīlis līdz 2012. gada 30. marts) rādītājiem. Tas jo īpaši attiecas uz ražošanas apjomu un ražošanas jaudu. 3.1. Makroekonomiskie elementi a) Ražošanas apjoms (88) No līmeņa, kas 2008. gadā bija apmēram 372 000 tonnu, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 8 %. Konkrēti 2009. gadā tas samazinājās par 25 %, 2010. gadā par 13 procentpunktiem, un 2011. gadā/PIP tas atkal palielinājās par 31 procentpunktu. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || PIP Ražošanas apjoms (t) || 371 764 || 279 265 || 231 790 || 344 015 || 343 873 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 75 || 62 || 93 || 92 b) Jauda un jaudas izmantojuma rādītāji (89) Ražošanas jauda 2008., 2009. un 2010. gadā bija aptuveni 488 000 tonnu, un 2011. gadā/PIP tā samazinājās par 9 %. Samazināšanās skaidrojama ar to, ka viens atlasītais ES ražotājs slēdza vienu ražotni. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || PIP Ražošanas jauda (t) || 488 453 || 488 453 || 488 453 || 444 055 || 444 055 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 100 || 100 || 91 || 91 Jaudas izmantojums || 76 % || 57 % || 47 % || 77 % || 77 % Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 75 || 62 || 102 || 102 Avots: izmeklēšana (90) Jaudas izmantojums 2008. gadā bija 76 %. 2009. gadā tas samazinājās līdz 57 %, un 2010. gadā līdz 47 %, bet pēc tam 2011. gadā/PIP palielinājās līdz 77 %. Visā attiecīgajā periodā jaudas izmantojums ir bijis stabils, jo ražošanas apjoms samazinājās atbilstoši ražošanas jaudas samazinājumam. c) Pārdošanas apjoms (91) Savienības ražošanas nozares saražotās mazumtirgotāja zīmolam paredzētās produkcijas pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem vispirms 2009. gadā samazinājās par 6 %, tad 2010. gadā palielinājās par 17 procentpunktiem un 2011. gadā palielinājās vēl par 24 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP pārdošanas apjoms atkal samazinājās, proti, par 4 procentpunktiem. Kopumā laikposmā no 2008. gada līdz PIP šie pārdošanas apjomi palielinājās par apmēram 31 %. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || PIP ES pārdošanas apjoms (ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem (t) || 161 544 || 151 058 || 179 562 || 218 876 || 212 425 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 94 || 111 || 135 || 131 ES pārdošanas apjoms (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) nesaistītiem pircējiem || 262 902 || 248 995 || 280 586 || 318 237 || 312 623 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 95 || 107 || 121 || 119 Avots: izmeklēšana (92) Savienības ražošanas nozares produkcijas kopapjoma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) pārdošana Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem norisinājās pēc samērā līdzīga modeļa, tomēr tas bija mazāk izteikts. Vispirms 2009. gadā pārdošanas apjoms samazinājās par 5 %, tad 2010. gadā palielinājās par 12 procentpunktiem un 2011. gadā vēl par 14 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP pārdošanas apjoms atkal samazinājās, proti, par 2 procentpunktiem. Kopumā laikposmā no 2008. gada līdz PIP šie pārdošanas apjomi palielinājās par apmēram 19 %. d) Tirgus daļa (93) Eiropas Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2008. un 2009. gadā bija 83 %. Tā pieauga līdz 88 % 2010. gadā un 2011. gadā līdz 91 %, tad PIP laikā mazliet samazinājās līdz 90 %. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 7 procentpunktiem. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || PIP Savienības ražošanas nozares tirgus daļa (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) || 83 % || 83 % || 88 % || 91 % || 90 % Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 100 || 106 || 110 || 109 Avots: izmeklēšana e) Izaugsme (94) Laikposmā no 2008. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 9 % un Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmolam paredzētais pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās par 31 %, savukārt Savienības ražošanas nozares ražotāja un mazumtirgotāja zīmolam paredzētais pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās par 19 %. No 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozare ieguva aptuveni 7 procentpunktus no tirgus daļas, savukārt imports par dempinga cenām zaudēja apmēram 6 procentpunktus no tirgus daļas. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozare spēja gūt labumu no augošā tirgus. f) Nodarbinātība (95) Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis vispirms 2008. un 2009. gadā samazinājās par 17 %, tad 2010. gadā samazinājās par 5 procentpunktiem un 2011. gadā/PIP palielinājās par 11 procentpunktiem. Kopumā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 11 %, t. i., attiecīgajā periodā samazinājās no apmēram 2300 cilvēkiem līdz 2000. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || PIP Nodarbinātība (personas) || 2 278 || 1 896 || 1 786 || 2 038 || 2 035 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 83 || 78 || 89 || 89 Avots: izmeklēšana g) Ražīgums (96) Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, mērīts izlaidē (tonnās) uz nodarbināto gadā, sākot no 163 tonnām uz nodarbināto, vispirms 2009. gadā samazinājās par 10 % un 2010. gadā samazinājās vēl par 10 procentpunktiem, pēc tam 2011. gadā palielinājās par 23 procentpunktiem un PIP laikā palielinājās par 1 procentpunktu. Savienības ražošanas nozares ražīguma kopējais pieaugums attiecīgajā periodā bija 4 %. Šīs izmaiņas liecina par to, ka darbaspēks samazinājās straujāk nekā ražošana. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || PIP Ražīgums (t uz nodarbināto) || 163 || 147 || 130 || 169 || 169 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 90 || 80 || 103 || 104 Avots: izmeklēšana h) Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas (97) Savienības ražošanas nozares ražojumiem ar mazumtirgotāja zīmolu vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem 2009. gadā palielinājās par 7 % un 2010. gadā samazinājās par 8 procentpunktiem un 2011. gadā samazinājās vēl par 5 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP tās palielinājās par 3 procentpunktiem. Kopā attiecīgajā periodā šīs cenas samazinājās par 3 %: no 1 073 EUR/t līdz 1 041 EUR/t PIP laikā. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || PIP Vienības cena ES tirgū (ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR/t) || 1073 || 1152 || 1057 || 1008 || 1041 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 107 || 99 || 94 || 97 Vienības cena ES tirgū (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR/t) || 1248 || 1305 || 1219 || 1182 || 1215 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 105 || 98 || 95 || 97 Avots: izmeklēšana (98) Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas kopumā (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem atbilda samērā līdzīgam modelim. Tās 2009. gadā palielinājās par 5 % un 2010. gadā samazinājās par 7 procentpunktiem, un 2011. gadā samazinājās vēl par 3 procentpunktiem. No 2011. gada līdz PIP tās palielinājās par 2 procentpunktiem. Kopā attiecīgajā periodā šīs cenas samazinājās par 3 %: no 1248 EUR/t līdz 1215 EUR/t PIP laikā. i) Dempinga starpības apjoms (99) Izmeklēšanā tika konstatēta dempinga turpināšanās, un faktisko dempinga starpību (t. i., līdz 44 %) nevar uzskatīt par nenozīmīgu. j) Atgūšanās no iepriekšējā dempinga (100) Iepriekš aplūkotie makroekonomiskie un turpmāk aplūkotie mikroekonomiskie rādītāji liecina — lai gan antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem, nozares stāvokli joprojām raksturo neaizsargātība un nestabilitāte. Mazumtirgotāja zīmola segmentā, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, rentabilitāte ir vāja. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas šajā tirgus segmentā samazinājās par 3 %, savukārt ražošanas izmaksas tajā pašā periodā palielinājās par aptuveni 10 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja atpelnīt izmaksas, un tas izraisīja ievērojamus zaudējumus. Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas biznesā ir mazumtirgotāja zīmols nozīmīgs (70 % no kopējā pārdošanas apjoma un 60 % no kopējās pārdošanas vērtības), tāpēc tas ietekmē kopējo rentabilitāti. Tādējādi faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū. 3.2. Mikroekonomiskie elementi a) Krājumi (101) Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās pastāvīgi samazinājās. 2009. gadā tie samazinājās par 2 %, 2010. gadā par 27 procentpunktiem, 2011. gadā par 2 procentpunktiem un PIP laikā vēl par 24 procentpunktiem. Tomēr būtu jāņem vērā, ka krājumu apjoms konkrētajā nozarē nav noderīgs kaitējuma rādītājs. Lielais krājumu apjoms katra gada beigās saistīts ar to, ka ražas novākšana un konservēšana parasti ik gadu notiek oktobra beigās. Tāpēc krājumi ir preces, kas tiek nosūtītas laikposmā no novembra līdz jūlijam. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || PIP Krājumi perioda beigās (t) || 193 834 || 189 741 || 136 703 || 133 884 || 88 108 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 98 || 71 || 69 || 45 Avots: izmeklēšana b) Algas (102) No 2008. gada līdz PIP darbaspēka izmaksas samazinājās par 7 %. Konkrētāk, 2009. gadā tās samazinājās par 16 %, 2010. gadā vēl par 1 procentpunktu un 2011. gadā/PIP palielinājās par 10 procentpunktiem. Kopējo samazinājumu attiecīgajā periodā izraisīja nodarbinātības samazinājums. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || PIP Gada darbaspēka izmaksas (EUR) || 34 343 788 || 28 850 250 || 28 370 188 || 31 952 596 || 31 923 505 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 84 || 83 || 93 || 93 Avots: izmeklēšana c) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (103) Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte, izteikta procentos no neto pārdošanas apjoma, samazinājās no 5,6 % peļņas 2008. gadā līdz 5,4 % zaudējumiem PIP laikā. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || PIP ES rentabilitāte (ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma) || 5,6 % || 9,6 % || −3,3 % || −8,2 % || −5,4 % Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 169 || −59 || −145 || −95 ES rentabilitāte (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (% no neto pārdošanas apjoma) || 8,5 % || 10,8 % || 0,7 % || −0,5 % || 1,6 % Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 127 || 8 || -6 || 19 Ienākums no ieguldījumiem (INI) (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (peļņa % no neto ieguldījumu uzskaites vērtības) || 24,3 % || 40,4 % || 2,9 % || −3,0 % || 4,4 % Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 166 || 12 || −13 || 18 Avots: izmeklēšana (104) Arī Savienības ražošanas nozares ražotāja un mazumtirgotāja zīmolam paredzēto ražojumu pārdošanas rentabilitāte samazinājās no 8,5 % 2008. gadā līdz 1,6 % PIP laikā. Tādējādi šis kritums ir mazāks nekā pārdošanai tikai ar mazumtirgotāja zīmolu. Rentabilitātes samazinājums skaidrojams ar to, ka pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, kaut arī šajā pašā periodā ražošanas izmaksas (galvenokārt nepārstrādātas cukurkukurūzas un trauku izmaksas) pieauga par 5 %. Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nav spējusi novirzīt pieaugušās ražošanas izmaksas uz pircējiem. (105) Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izteic kā peļņu (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) procentos no neto ieguldījumu uzskaites vērtības, kopumā atbilda iepriekšminētajai rentabilitātes tendencei. Tā samazinājās no aptuveni 24,3 % 2008. gadā līdz 4,4 % PIP laikā, tādējādi attiecīgajā periodā samazinoties par 82 %. d) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu (106) Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2008. gadā bija apmēram 27 000 miljoni euro. Tā palielinājās līdz aptuveni 23 miljoniem euro 2009. gadā un līdz aptuveni 58 miljoniem euro 2010. gadā, tad 2011. gadā atkal samazinājās līdz aptuveni 8 miljoniem euro. No 2011. gada līdz PIP tā palielinājās līdz aptuveni 11 miljoniem euro. Neviens no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, nav norādījis, ka tam būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || PIP Naudas plūsma (ar ražotāja un ar mazumtirgotāja zīmolu) (EUR) || 26 698 || 23 239 572 || 58 654 064 || 7 845 330 || 11 077 815 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 87 047 || 219 698 || 29 386 || 41 494 Avots: izmeklēšana e) Ieguldījumi (107) Savienības ražošanas nozares gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā 2008. –2009. gadā palielinājās par 45 %, 2009.–2010. gadā samazinājās par 34 procentpunktiem, 2011. gadā palielinājās par 57 procentpunktiem un visbeidzot no 2011. gada līdz PIP samazinājās par 4 procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 64 %, kas bija paredzēti, lai uzturētu un atjaunotu esošās iekārtas, nevis lai palielinātu jaudu. || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || PIP Neto ieguldījumi (EUR) || 6 590 078 || 9 545 749 || 7 329 354 || 11 093 136 || 10 802 751 Indekss (2008. gads = 100) || 100 || 145 || 111 || 168 || 164 Avots: izmeklēšana 4. Secinājums par kaitējumu (108) Vairāki rādītāji no 2008. gada līdz PIP mainījās negatīvi. Ienākums no ieguldījumiem samazinājās, ražošanas apjoms samazinājās par 8 %, ražošanas jauda samazinājās par 9 %, un nodarbinātība samazinājās par 11 %. Par zemākiem ražošanas apjomiem jānorāda, ka kukurūzas raža 2008. gadā bija labāka, nekā tika gaidīts, un tādēļ tad Savienības ražošanas nozarei bija lielāka izlaide. Tajā pašā periodā imports no Taizemes (rēķini par to sagatavoti lielākoties USD) kļuva pievilcīgāks, jo USD vērtība samazinājās. Šis cukurkukurūzas piegādes (gan Eiropas, gan Taizemes) pieaugums sakrita ar ekonomikas un finansiālo krīzi ES, un tā ietekmēja patēriņu. Rezultātā palielinātos ES saražotos apjomus nevarēja pilnībā pārdot ES tirgū. Tādēļ vajadzēja samazināt ražošanas apjomu un nākamajos gados atbrīvoties no krājumiem, bet tas pilnībā neizskaidro kaitējumu. (109) Savienības ražošanas nozares cukurkukurūzas pārdošanas rentabilitāte (gan ar ražotāja, gan ar mazumtirgotāja zīmolu) attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. Mazumtirgotāja zīmola segmentā, kur ES ražošanas nozarei bija jākonkurē ar Taizemes importu, ir izteikti zaudējumi (rentabilitāte samazinājās no peļņas, kas 2008. gadā pārsniedza 5 %, līdz zaudējumiem, kas PIP laikā pārsniedza 5 %). ES ražotāji samazināja savas pārdošanas cenas Savienības tirgū par 3 % un spēja atgūt tirgus daļu uz rentabilitātes rēķina. Nozarei ir vajadzīga pārdošana ar mazumtirgotāja zīmolu, jo nav pietiekama pieprasījuma pēc ražotāja zīmola un, ņemot vērā, ka pārdošanas apjoms ar mazumtirgotāja zīmolu atbilst aptuveni 60 % no kopējās pārdošanas vērtības, attiecīgajā periodā kopējā rentabilitāte ir samazinājusies no 8,5 % līdz 1,6 %. (110) Daži rādītāji liecina, ka spēkā esošie pasākumi ļāvuši ražošanas nozarei atgūt savu pozīciju. Taizemes importa apjoms un tam atbilstošā tirgus daļa samazinājās gandrīz uz pusi: no 12 % 2008. gadā līdz tikai 6 % PIP laikā. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās no 83 % 2008. gadā līdz 90 % PIP laikā. Turklāt PIP laikā Taizemes importa vidējās cenas nebija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tomēr tās neļāva Savienības ražošanas nozarei novirzīt izmaksu pieaugumu uz pircējiem. Arī citi rādītāji liecina, ka pārmaiņas bijušas pozitīvas. Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā palielinājās par 2 % un PIP laikā bija diezgan augsts — 77 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ar mazumtirgotāja zīmolu, kas tieši konkurē ar importu no Taizemes, palielinājās par 31 %, un kopējais pārdošanas apjoms abos segmentos kopā palielinājās par 19 %. Ieguldījumi pieauga par 64 %. Šie faktori liecina, ka ražošanas nozare spēja atgūties. Tomēr tā nespēja panākt pienācīgu rentabilitāti, lai saglabātu ievērojamu daļu tirgū, kurā konkurē vienīgi ES ražošanas nozare un no Taizemes importētais ražojums (imports no citām trešām valstīm ir neregulārs un nenozīmīgs). (111) Konkurences apstākļi ES tirgū patiešām ir sarežģīti. No vienas puses, daļā tirgus (ražotāja zīmola segmentā) ES ražošanas nozare nesaskaras ar konkurentiem no ārienes. Sarunās zīmola īpašniekiem ir lielāka ietekme nekā mazumtirgotājiem. Pirmie faktiski ir cenu noteicēji. Tirgus ir konsolidēts, un četru atlasīto ražotāju tirgus daļa ir 54 %. No otras puses, mazumtirgotājiem ir lielāka ietekme privāto zīmolu segmentā. Ņemot vērā konkurenci no ārienes un konkurenci Savienībā, uz cenām pastāvīgi tiek izdarīts spiediens. Rezultātā Taizemes izcelsmes importa radītā cenu spiediena dēļ ES ražotājiem ir grūtāk novirzīt ražošanas (galvenokārt cukurkukurūzas vai trauku) izmaksu pieaugumu uz pircējiem (attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas palielinājušās par 5 %). (112) Skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare ir spējusi palielināt savu tirgus daļu, dodot priekšroku apjomam, nevis cenām. No otras puses, nevar ignorēt, ka tās cukurkukurūzas bizness (ar mazumtirgotāja zīmolu) lielākoties nav spējis atpelnīt izmaksas. Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila. (113) Vairākas personas norādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir atguvusies, jo uzlabojušies vairāki rādītāji, proti, Savienības ražošanas nozarei ir liela tirgus daļa un cenu samazinājums bijis negatīvs. (114) Tiek atzīts, ka kaitējuma izpausmes Savienības ražošanas nozarē ir dažādas. Antidempinga pasākumi ir zināmā mērā sasnieguši mērķi, jo novērsuši daļu kaitējuma, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām no Taizemes. Tomēr kopumā, jo īpaši ņemot vērā zemo rentabilitāti un tās samazināšanos, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils. (115) Negatīvais cenu samazinājums un Savienības ražošanas nozares ievērojamā tirgus daļa paši par sevi nenozīmē, ka kaitējuma nav. Situācijā, kad no Taizemes turpinājās imports par dempinga cenām (ar dempinga starpību līdz 44 %), ES tirgū uz cenām tiek izdarīts spiediens. Savienības ražošanas nozare, cenzdamās atgūt zaudēto tirgus daļu, ir saglabājusi zemas cenas, un tādējādi ir pasliktinājusies tās rentabilitāte. (116) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kaitējuma novērtējums būtu jābalsta uz Savienības ražošanas nozares sniegumu kopumā, nevis vienā tirgus segmentā. (117) Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā kaitējuma novērtējums tika balstīts uz Savienības ražošanas nozares sniegumu kopumā (ražotāja zīmols + mazumtirgotāja zīmols), kā arī uz vairākiem kaitējuma rādītājiem (rentabilitāte, pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas), kas attiecās uz mazumtirgotāja zīmolu. Nav apstākļu izmaiņu, kas varētu pamatot atkāpšanos no šīs metodikas, tātad tā joprojām ir derīga ES ražošanas nozares stāvokļa novērtēšanai. Kā minēts 85. un 86. apsvērumā, cukurkukurūzas tirgū joprojām ir divi pārdošanas kanāli un viss imports no Taizemes eksportētājiem, kuri sadarbojās, nāk no mazumtirgotāja zīmola kanāla. Turklāt, pat ja tiktu ņemts vērā tikai Savienības ražošanas nozares sniegums kopumā, tad, ievērojot zemo rentabilitāti un tās samazināšanos, nemainītos secinājums, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir nestabils. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, apgalvojums tiek noraidīts. (118) Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares vājuma cēlonis var būt konkurence ES iekšienē. (119) Tomēr situācija ES tirgū attiecībā uz konkurenci būtiski neatšķiras no situācijas sākotnējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā (divi pārdošanas kanāli, aptuveni 20 ES ražotāji). Tomēr 2002. gadā, pirms ES tirgū ienāca Taizemes eksports par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozares peļņas līmenis kopumā pārsniedza 20 % (ražotāja zīmols + mazumtirgotāja zīmols) un mazumtirgotāja zīmolam sasniedza 17 %. Tas liecina, ka konkurence ES neliedz Savienības ražošanas nozarei gūt ievērojamu peļņu. Savienības ražošanas nozarei palielināt cenas drīzāk neļāva tas, ka turpinājās imports par dempinga cenām un izraisīja spiedienu uz cenām. F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA (120) Pamatojoties uz iepriekš minētajām tendencēm, redzams, ka antidempinga pasākumi ir daļēji sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem. No otras puses, kā liecina vairāku kaitējuma rādītāju negatīvā attīstība, ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un nestabila. (121) Kā minēts iepriekš, Taizemes eksportētājiem nav rezerves jaudas, lai ļoti strauji varētu palielināt eksportu. Turklāt Taizemes tirdzniecības statistika apstiprina, ka 2011. gadā Taizeme uz trešām valstīm ir eksportējusi aptuveni 140 000 tonnu, kas apmēram 7 reizes pārsniedz Taizemes eksporta apjomu uz ES. Ņemot vērā, ka ES tirgū ir izdevīgākas cenas nekā dažu trešo valstu tirgos, ir iespējams, ka tad, ja antidempinga pasākumus vairs nepiemērotu, ievērojami daudzumi, ko pašlaik eksportē uz šīm valstīm, tiktu novirzīti uz ES tirgu. Šādi strauji pavērsieni jau tika konstatēti sākotnējā izmeklēšanā, kad importam no Taizemes tirgus daļa Eiropas Savienībā tikai triju gadu laikā gandrīz divkāršojās, proti, no 6,8 % 2002. gadā līdz 12,7 % 2005. gadā. (122) Tādēļ, pamatojoties uz iepriekš minēto, var secināt, ka tad, ja pasākumus vairs nepiemērotu, kaitējums varētu atkārtoties. (123) Vairākas ieinteresētās personas ir paudušas šaubas par secinājumu, kas attiecas uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Konkrēti tika apgalvots, ka 5 % cenu starpība ES un trešo valstu tirgos ir pārāk maza, lai novirzītu cukurkukurūzas eksportu uz ES tirgu. Šis arguments jau aplūkots 61. apsvērumā. Turklāt tiek apgalvots, ka cukurkukurūza nav prece, ko var viegli pārorientēt no viena tirgus uz citu. Šis arguments tomēr nav pamatots un neatbilst šīs izmeklēšanas konstatējumiem. (124) Lai gan kaitējuma atkārtošanās iespējamība novērtēta perspektīvā, tomēr novērtējums balstīts uz 121. apsvērumā minētajiem faktiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. G. SAVIENĪBAS INTERESES (125) Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. 1. Savienības ražošanas nozares intereses (126) Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare joprojām ir samērā neaizsargāta un nestabila. Lai palielinātu savas pārdošanas cenas (jo īpaši ar mazumtirgotāja zīmolu) un tādējādi kompensētu ražošanas izmaksu palielinājumu, tā varētu izmantot spiediena atslābumu, ko nodrošinātu pasākumu turpināšana. Tas ļautu ražošanas nozarei uzlabot savu finanšu stāvokli. 2. Mazumtirgotāju un patērētāju intereses (127) Sadarbību centās panākt no vairāk nekā 40 importētājiem/mazumtirgotājiem un divām patērētāju/tirdzniecības organizācijām. Sadarbojās tikai viens mazumtirgotājs. Tā imports bija maza daļa no kopējā importa no Taizemes PIP laikā. Ar cukurkukurūzu saistītā daļa tā apgrozījumā bija niecīga salīdzinājumā ar tā kopējo apgrozījumu. Turklāt cukurkukurūzas tālākpārdošana PIP laikā radīja ļoti lielu peļņu. Šie faktori norāda, ka pat tad, ja pasākumi tiktu turpināti, mazumtirgotāji netiktu nesamērīgi ietekmēti. (128) Vienlaikus vairākas tirdzniecības apvienības iesniedza informāciju un apmeklēja uzklausīšanu. Tās apgalvo, ka antidempinga pasākumi nebūtu jāturpina, jo Taizemes importa tirgus daļa ir maza un tā samazinās, vienlaikus palielinoties Savienības ražošanas nozares tirgus daļai. (129) Ciktāl tas attiecas uz patērētājiem, mājsaimniecības vidējie izdevumi par cukurkukurūzu ir ļoti mazi, līdz 5 euro gadā. Ņemot vērā pašreizējo pasākumu mēreno apmēru, pasākumu turpināšanas ietekme varētu maz ietekmēt patērētājus. (130) Ņemot vērā iepriekš minēto un kopumā zemo sadarbības līmeni, tiek secināts, ka ierosinātie pasākumi nevarētu būtiski iespaidot mazumtirgotāju un patērētāju stāvokli Savienībā. 3. Piegādes deficīta risks / konkurence ES tirgū (131) Pirmām kārtām būtu jāatceras, ka antidempinga pasākumu mērķis nav slēgt Savienības tirgu importam, uz kuru attiecas pasākumi, bet gan novērst to izkropļoto tirgus apstākļu ietekmi, kas rodas tāpēc, ka joprojām notiek imports par dempinga cenām. (132) PIP laikā ES patēriņš ir palielinājies par 9 % un sasniedzis apmēram 350 000 tonnu. Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā pastāvīgi pārsniedza ES pieprasījumu, PIP laikā sasniedzot apmēram 440 000 tonnu. ES ražotāju starpā ir pietiekama konkurence. Savienības ražošanas nozare PIP laikā izmantoja 77 % jaudas, tāpēc skaidrs, ka tai ir rezerves jauda, ar kuru būtu iespējams palielināt ražošanas apjomu, ja palielinātos pieprasījums. Imports no citām trešām valstīm, piemēram, ASV un ĶTR, arī var apmierināt daļu no pieprasījuma. Kā jau minēts iepriekš, būtu jāuzsver, ka antidempinga pasākumu mērķis nav apturēt importu no Taizemes uz ES. Ņemot vērā pasākumu mazo apjomu, gaidāms, ka importam no Taizemes joprojām būs zināma daļa no ES tirgus. (133) Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, nevar secināt, ka antidempinga pasākumu saglabāšana varētu izraisīt piegādes deficītu ES tirgū vai ierobežot konkurenci ES tirgū. 4. Secinājums par Savienības interesēm (134) Pamatojoties uz iepriekš minēto, šķiet, ka pasākumu turpināšanas negatīvā ietekme būtu ierobežota un nekādā ziņā nebūtu nesamērīga ar ieguvumiem, ko Savienības ražošanas nozarei nodrošinātu pasākumu turpināšana. H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (135) Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Pēc informācijas izpaušanas tām tika dots arī laiks, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi tika ņemtas vērā. (136) No iepriekš minētā var secināt, ka Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam piemērojamie antidempinga pasākumi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā. Tiek atgādināts, ka šie pasākumi izpaužas kā procentuālais maksājums ar dažādām likmēm. (137) Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tā attiecīgā ražojuma importam, kuru ražo šie uzņēmumi un tātad — konkrēti norādīti tiesību subjekti. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgā ražojuma importu, ko ražojuši citi uzņēmumi, kuri nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) norādīti šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ar konkrēti nosauktajiem uzņēmumiem saistītus tiesību subjektus, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likmes. (138) Ikviena prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai[8] kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam un kas, piemēram, saistītas ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražotnēs un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā tad attiecīgi grozīs regulu, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemērojamas individuālās maksājuma likmes, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums par importētiem Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas (Zea mays var. saccharata) graudiem, sagatavotiem vai konservētiem etiķī vai etiķskābē, nesaldētiem, pašlaik klasificētiem ar KN kodu ex 2001 90 30 (TARIC kods 2001 90 30 10), un cukurkurūzas (Zea mays var. saccharata) graudiem, kas sagatavoti vai konservēti citādi nekā etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, izņemot pozīcijas 2006 ražojumus, pašlaik klasificēti ar KN kodu ex 2005 80 00 (TARIC kods 2005 80 00 10). 2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tādu 1. punktā minēto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, kurus ražojuši turpmākajā tabulā norādītie uzņēmumi, ir šāda. Uzņēmums || Antidempinga maksājums (%) || TARIC papildu kods Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Taizeme || 3,1 || A789 Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme || 14,3 || A890 Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Taizeme || 12,8 || A790 River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Taizeme || 12,8 || A791 Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Taizeme || 11,1 || A792 I pielikumā uzskaitītie ražotāji || 12,9 || A793 Visi pārējie uzņēmumi || 14,3 || A999 3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, iekļaujot jaunu ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstā, kuri sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā maksājuma likme 12,9 %, ja kāds jauns Taizemes ražotājs eksportētājs iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka: a) tas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (2011. gada 1. aprīlis līdz 2012. gada 30. marts) nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu, b) tas nav saistīts ne ar vienu Taizemes eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, un c) pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda tas faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu, 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS I To ražotāju saraksts, kuri sadarbojās un ir minēti 1. panta 2. punktā, un uz kuriem attiecas TARIC papildu kods A793 Nosaukums || Adrese Agro-On (Thailand) Co., Ltd. || 50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand B.N.H. Canning Co., Ltd. || 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thailand Boonsith Enterprise Co., Ltd. || 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand Erawan Food Public Company Limited || Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand Great Oriental Food Products Co., Ltd. || 888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand Lampang Food Products Co., Ltd. || 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand O.V. International Import-Export Co., Ltd. || 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500 , Thailand Pan Inter Foods Co., Ltd. || 400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailand Siam Food Products Public Co., Ltd. || 3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailand Viriyah Food Processing Co. Ltd. || 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thailand Vita Food Factory (1989) Ltd. || 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [2] OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp. [3] OV L 260, 25.9.2008, 1. lpp. [4] OV L 159, 20.6.2007., 42. lpp. [5] OV L 246, 18.9.2009., 1. lpp. [6] OV C 258, 2.9.2011., 11. lpp. [7] OV C 175, 19.6.2012., 22. lpp. [8] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.