LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS SAVIEN ĪBAS KOMISIJA  
Briselē, 20.7.2010 
SEC(2010) 963 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN 
REVĪZIJAS PAL ĀTAI 
 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS GADA P ĀRSKATI 
2009. FINANŠU GADS  
         
Konsolid ētie finanšu p ārskati un 
konsolidētie pārskati par budžeta izpildi  
LV 2   LV SATURS 
KONSOLID ĒTO PĀRSKATU PIEZ ĪME................................................................................. 3 
ES BUDŽETA IZPILDE UN UZSKAITE ................................................................................ 4 I DAĻA – EIROPAS SAVIEN ĪBAS KONSOLID ĒTIE FINANŠU P ĀRSKATI UN 
PASKAIDROJUMI.................................................................................................... 11 
BILANCE........................................................................................................................ ......... 12 
SAIMNIECISK Ā REZULT ĀTA PĀRSKATS ....................................................................... 13 
NAUDAS PL ŪSMAS TABULA............................................................................................. 14 
PĀRSKATS PAR NETO AKT ĪVU PĀRMAIŅĀM............................................................... 15 
FINANŠU P ĀRSKATU PASKAIDROJUMI ......................................................................... 16 
1. NOZ ĪMĪGA GRĀMATVED ĪBAS POLITIKA ........................................................ 17 
2. BILANCES PASKAIDROJUMI............................................................................... 32 3. SAIMNIECISK Ā REZULT ĀTA PĀRSKATA PASKAIDROJUMI ....................... 61 
4. NAUDAS PL ŪSMAS TABULAS PASKAIDROJUMI........................................... 73 
5. IESP ĒJAMIE AKT ĪVI UN IESP ĒJAMĀS SAISTĪBAS, KĀ ARĪ CITAS 
INFORM ĀCIJAS ATKL ĀŠANA ............................................................................. 74 
6. FINANŠU KOREKCIJAS UN L ĪDZEKĻU ATGŪŠANA PĒC PĀRKĀPUMU 
ATKLĀŠANAS ......................................................................................................... 83 
7. FINANŠU RISKA P ĀRVALDĪBA......................................................................... 102 
8. INFORM ĀCIJAS ATKL ĀŠANA PAR SAIST ĪTĀM PERSON ĀM ..................... 111 
9. NOTIKUMI P ĒC BILANCES DATUMA .............................................................. 113 
10. KONSOLID ĒTĀS IESTĀDES ............................................................................... 114 
11. NEKONSOLID ĒTĀS IESTĀDES .......................................................................... 115 
II DAĻA – KONSOLID ĒTIE PĀRSKATI PAR EIROPAS SAVIEN ĪBAS BUDŽETA 
IZPILDI UN PASKAIDROJUMI............................................................................ 117 
KONSOLID ĒTIE PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI................................................... 118 
PASKAIDROJUMI ATTIEC ĪBĀ UZ KONSOLID ĒTAJIEM P ĀRSKATIEM PAR 
BUDŽETA IZPILDI ................................................................................................ 141 
1. BUDŽETA PRINCIPI, STRUKT ŪRA UN APROPRI ĀCIJAS ............................. 142 
2. IZSKAIDROJUMS ATTIEC ĪBĀ UZ PĀRSKATIEM PAR B UDŽETA IZPILDI 146 
LV 3   LV KONSOLID ĒTO PĀRSKATU  PIEZĪME 
Eiropas Savien ības 2009. gada konsolid ētie pārskati sagatavoti, pamatojoties uz iest āžu un 
struktūru sniegto inform āciju atbilstoši 129. panta 2. punktam Finanšu regul ā, ko piem ēro 
Eiropas Savien ības vispārējam budžetam. Ar šo pazi ņoju, ka tie sagatavoti atbilstoši Finanšu 
regulas VII sada ļas prasībām un saska ņā ar finanšu p ārskatu paskaidrojumos izkl āstītajiem 
grāmatvedības principiem, noteikumiem un metod ēm. 
Esmu saņēmis visu inform āciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu p ārskatus, kuros atspogu ļoti 
Eiropas Savien ības aktīvi un saist ības, kā arī budžeta izpilde, no min ēto iestāžu un strukt ūru 
grāmatvežiem, kas apliecin ājuši inform ācijas ticam ību. 
Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo inform āciju un p ārbaudēm, kuras uzskat īju par 
nepieciešam ām, lai apstiprin ātu Eiropas Komisijas p ārskatus, man ir pietiekama p ārliecība, ka 
pārskati visos b ūtiskajos aspektos sniedz patiesu un sk aidru priekšstatu par Eiropas Savien ības 
finanšu st āvokli. 
 
   
  
(paraksts) 
Philippe Taverne  
Komisijas gr āmatvedis  
LV 4   LV ES BUDŽETA  IZPILDE  UN UZSKAITE 
 
1. GADA BUDŽETA SAGATAVOŠANA 
 
Eiropas Savien ības (ES) budžets finans ē dažādus politikas virzienus un programmas vis ā 
Eiropas Savien ībā. Atbilstoši dal ībvalstu noteiktaj ām prioritātēm Komisija īsteno konkr ētas 
programmas, darb ības un projektus attiec īgajās jomās. To temati var b ūt visplašākie – no 
atbalsta izgl ītības projektiem, kas veicina studentu un pasniedz ēju mobilit āti, līdz pat 
projektiem, kas pal īdz nodrošin āt labākus darba apst ākļus strādājošiem ES, un projektiem, kas 
vērsti uz ārējo robežu kontroles uzlabošanu. 
Vairāk nekā 90 % ES budžeta tiek t ērēti tādu ES politikas virzienu un darb ību finans ēšanai, 
par kurām vienojuš ās visas dal ībvalstis. Gada budžeta un ES po litikas virzienu tiešu sasaisti 
nodrošina budžeta l īdzekļu sadale pa darb ības jomām. Klasifik ācija budžeta l īdzekļu sadalei 
pa darbības jomām, ko pirmo reizi ieviesa 2004. gada budžet ā, ļauj skaidri noteikt Eiropas 
Savienības politikas jomas un kop ējo līdzekļu daudzumu, k āds atvēlēts katrai no š īm jomām. 
Politikas jomas sadal ītas aptuveni 200 darb ībās, no kur ām vairāk nekā 110 ietver darb ības 
budžeta poz īcijas un t ādējādi ir atspogu ļotas budžeta klasifik ācijā kā budžeta noda ļas. Šīs 
politikas jomas galvenok ārt vērstas uz darb ību, jo to pamatdarb ību mērķis ir palīdzēt līdzekļu 
saņēmējiem – treš ām person ām – to attiec īgās darbības jomās. Tomēr citas politikas jomas, 
piemēram, “Koordin ācija un juridisk ās konsult ācijas” un “Budžets”, ir horizont ālas un 
nodrošina pien ācīgu Komisijas darb ību. Dalījums darb ībās nodrošina vienotu konceptu ālo 
ietvaru priorit āšu noteikšanai, pl ānošanai, budžeta saga tavošanai, uzraudz ībai un pārskatu 
sagatavošanai, un t ā galvenais m ērķis ir veicin āt efektīvu, ekonomisku un racion ālu līdzekļu 
izlietošanu. 
Budžeta projekta pie ņemšanas iekš ējā kārtība sākas ar to, ka Komisija sagatavo budžetu. P ēc 
tam tas tiek nodots Padomei, kas, ja uzsk ata par nepieciešamu, var veikt budžeta groz ījumus. 
Tālāk aktualiz ētais budžets non āk Eiropas Parlament ā, kas arī var ierosin āt grozījumus, kā arī 
apstiprināt vai noraid īt kārtējā budžeta projektu. Kad saska ņoti visi groz ījumi un preciz ējumi 
(tostarp Komisija vajadz ības gadījumā sagatavojusi piln ībā jaunu budžeta projektu), decembra 
vidū budžetu pie ņem Parlaments. Parlamenta priekšs ēdētājs izsludina budžeta pie ņemšanu, un 
var sākties tā izpilde. 
 
2. KĀ ES SAŅEM FINANS ĒJUMU? 
ES ir pieejams divu galveno kategoriju finans ējums – pašu resursu ie ņēmumi un citi 
ieņēmumi. 
 
2.1. Pašu resursu ie ņēmumi un debitoru par ādi 
Pašu resursu ie ņēmumi ES uzkr ājas autom ātiski, ļaujot tai finans ēt savu budžetu bez 
nepieciešam ības sagaid īt valstu iest āžu lēmumu. Budžeta finans ēšanai nepieciešamo pašu 
resursu kopsummu nosaka, no kop ējiem izdevumiem atskaitot citus ie ņēmumus. Pašu resursu 
kopsumma nedr īkst pārsniegt 1,24 % (1,23 %, s ākot ar 2010. gadu un turpm āk) no ES 
nacionālā kopienākuma (NKI). Pašu resursus var iedal īt šādās kategorij ās: 
(1) tradicionālie pašu resursi (TPR), ko veido muitas nodok ļi un cukura nodevas. 
Šos pašu resursus no uz ņēmējiem ES v ārdā iekasē dalībvalstis. Tom ēr 
dalībvalstis patur 25 % k ā kompens āciju par iekas ēšanas izmaks ām. Muitas 
LV 5   LV nodokļus piemēro preču importam no treš ām valstīm atbilstoši likm ēm, kuru 
pamatā ir kopējais muitas tarifs. Cukura nodevas maks ā cukura ražot āji, lai 
finansētu cukura eksporta kompens ācijas. TPR parasti veido apm ēram 13 % 
pašu resursu ie ņēmumu; 
(2) pašu resursus, kuru pamat ā ir pievienot ās vērtības nodoklis (PVN), maks ā no 
dalībvalstu PVN b āzes, kas šiem m ērķiem saska ņota atbilstoši ES 
noteikumiem. Katras dal ībvalsts saska ņotajai bāzei piem ēro vienādu 
procentu. Tom ēr izmantojam ā PVN bāze nedrīkst pārsniegt 50 % no katras 
dalībvalsts NKI. PVN resursi parasti veido ap 12 % pašu resursu ie ņēmumu; 
(3) resursus, kuru pamat ā ir nacion ālais kopien ākums (NKI), izmanto, lai 
līdzsvarotu budžeta ie ņēmumus un izdevumus, t. i., finans ētu to budžeta da ļu, 
ko nesedz citi ie ņēmumu avoti. Katras dal ībvalsts NKI tiek piem ērots vienāds 
procents, kas noteikts atbilstoši ES noteikumiem. NKI resursi parasti veido 
apmēram 75 % pašu resursu ie ņēmumu. 
Saistībā ar šo summu maks āšanu atseviš ķos kontos uzskaita tradicion ālos pašu resursus, ko 
saskaņā ar Regulas Nr. 1150/2000 6. panta 3. p unkta b) apakšpunktu noteikušas dal ībvalstis, 
bet kas vēl nav pieejami ES, jo v ēl nav atgūti vai garant ēti, vai tāpēc, ka ir apstr īdēti. Katra 
dalībvalsts nos ūta Komisijai min ēto kontu ceturkš ņa pārskatu, par katru resursu veidu 
sniedzot š ādas ziņas: 
– iepriekšējā ceturkšņa nesamaks ātais atlikums; 
– konkrētajā ceturksnī atgūtās summas; 
– konkrētajā ceturksnī izdarītie bāzes labojumi (korekcijas/anul ēšana); 
– norakstītās summas; 
– attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo līdzekļu atlikums. 
Tiklīdz atseviš ķajā kontā uzskaitītie tradicion ālie pašu resursi atg ūti, tiem jākļūst pieejamiem 
Komisijai v ēlākais pirmaj ā darba dien ā pēc 19. datuma otraj ā mēnesī, kas seko p ēc mēneša, 
kurā prasījumi tika atg ūti. 
Lai atspogu ļotu situācijas, kad re āla līdzekļu atgūšana ir maz ticama, j āveic atseviš ķajā kontā 
uzskaitīto prasījumu norakst īšana. Norakst īšanu veic, pamatojoties uz dal ībvalstu 
novērtējumiem saska ņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 4. punkta 
b) apakšpunktu, kur ā ir noteikts, ka “dal ībvalstis l īdz ar konkr ēta gada p ēdējo ceturkš ņa 
pārskatu sūta tāmi par to pras ījumu kopsummu, kas t ā gada 31. decembr ī ierakstīti atsevišķā 
kontā un kurus nav paredzams atg ūt”. 
Pamatojoties uz dal ībvalstu nov ērtējumiem, norakst ījuma summu atskaita no poste ņa “no 
dalībvalstīm saņemamie debitoru par ādi” bilances akt īvu daļā. Tomēr tas nenoz īmē, ka 
Komisija atsak ās no tiesībām atgūt šīs vērtības korekcijas summas. Pat tad, ja atg ūšanas 
iespēja ir ļoti neliela (pat praktiski neiesp ējama), tas neb ūt nenozīmē, ka ES budžets zaud ējis 
attiecīgās summas k ā tradicion ālos pašu resursus. Neatg ūtie prasījumi ir zaud ēti tikai tad, ja 
dalībvalsts izmantojusi visas iesp ējas, kas tai j āpielieto, lai nodrošin ātu atgūšanu. Ja 
dalībvalsts to nedara, tai ir j āuzņemas finansi āla atbildība, un saska ņā ar Regulas 
Nr. 1150/2000 17. panta 2. punktu tai attiec īgā summa jāiemaksā ES budžet ā. 
 
2.2. Citi ie ņēmumi 
Citi ieņēmumi no Eiropas Savien ības darbībām parasti veido maz āk nekā 10 % kop ējo 
ieņēmumu. T ās ir, piem ēram, soda naudas par konkurences noteikumu p ārkāpšanu un 
LV 6   LV iekasēšanas rīkojumi attiec ībā uz privātā un valsts sektora par ādniekiem saist ībā ar ES 
projektu vad ību. Šajā kategorij ā ietilpst ar ī Tiesas piespriestie soda maks ājumi no 
dalībvalstīm, kas nepilda k ādu konkr ētu spriedumu. Katru gadu Komisija vada simtiem 
tūkstošu projektu, un gad ā tai nākas izdot ap 13 000 iekas ēšanas rīkojumu. Par jebkuru laik ā 
nenomaks ātu parādu tiek apr ēķināti soda procenti. Ja nav nomaks āts kādas trešās personas, 
kas nav dal ībvalsts, par āds, Komisijas (un Padomes) l ēmumi, kas uzliek maks āšanas 
pienākumu, izpild āmi tieši un atbilstoši sp ēkā esošajai civilprocesa k ārtībai teritorij ā, kurā 
jāveic lēmuma izpilde. Par ādniekiem, kuri nepilda saist ības, piem ēro parādu iekasēšanas 
procedūras, ko veic Juridiskai s dienests, izmantojot ārējus juridiskos birojus. 
 
3. KĀ PĀRVALDA UN T ĒRĒ ES BUDŽETU 
 
3.1. Prim ārie darbības izdevumi 
Eiropas Savien ības darbības izdevumos ir ietvertas finanšu sh ēmas dažādās izdevumu 
kategorijas, un tiem ir daž ādas formas atkar ībā no tā, kā izmaksā naudu un k ā to pārvalda. 
Saskaņā ar Finanšu regulu Komisija veic visp ārējā budžeta izpildi, izmantojot š ādas metodes. 
Tieša centraliz ēta pārvaldība – gadījumos, kad budžetu tieši izpilda Komisijas dienesti. 
Netieša centraliz ēta pārvaldība – gadījumos, kad Komisija uztic budžeta izpildes 
uzdevumus ES ties ību aktos vai valstu ties ību aktos paredz ētajām struktūrām, piemēram, 
publisko ties ību ES aģentūrām vai strukt ūrām, kuras pilda publisko pas ūtījumu. 
Decentraliz ēta pārvaldība –  gadījumos, kad Komisija dele ģē konkrētus budžeta izpildes 
uzdevumus treš ām valstīm. 
Dalīta pārvaldība – saskaņā ar šo pārvaldības metodi budžeta izpildes uzdevumi tiek dele ģēti 
dalībvalstīm. Lielākā daļa izdevumu ietilpst šaj ā “Dalītas pārvaldības” kategorij ā, kurā 
uzdevumus dele ģē dalībvalstīm un kas attiecas uz t ādām jomām kā izdevumi lauksaimniec ībai 
un struktur ālas darbības.  
Kopēja pārvaldība –  saskaņā ar šo metodi Komisija uztic noteiktus izpildes uzdevumus 
starptautiskai organiz ācijai. 
 
3.2. Daž ādi finanšu dal ībnieki 
Komisāru kolēģija uzņemas kolekt īvu politisko atbild ību, bet praks ē pati neizmanto tai 
piešķirtās budžeta izpildes pi lnvaras. Katru gadu t ā deleģē šos uzdevumus atseviš ķiem 
ierēdņiem, kas atskait ās kolēģijai un iev ēro Finanšu regulu un Civildienesta noteikumus. 
Attiecīgo person ālu – parasti ģenerāldirektorus un dienestu vad ītājus – sauc par “dele ģētajiem 
kredītrīkotājiem”. Tie savuk ārt var dele ģēt budžeta izpild es uzdevumus t ālāk “pastarpin āti 
deleģētajiem kred ītrīkotājiem”. 
Kredītrīkotāji atbild par vad ības procesu kopum ā, nosakot, kas j ādara, lai sasniegtu iest ādes 
izvirzītos politiskos m ērķus, kā arī vadot uzs āktās darbības gan no darb ības, gan budžeta 
aspekta, tostarp paraks tot juridiskas saist ības, veicot iz pildes uzraudz ību, veicot maks ājumus 
un vajadz ības gadījumā pat līdzekļu atgūšanu. Kred ītrīkotājiem jānodrošina ar ī novērtējumu 
veikšana, lai analiz ētu sagatavoto priekšlikumu dz īvotspēju (ex ante  novērtējums) un 
nodrošinātu jau uzs ākto programmu pan ākumus un rentabilit āti (starpposma un ex post  
novērtējums). Šo nov ērtējumu rezult ātus izmanto, lai uzlabotu l ēmumu pie ņemšanas procesu 
un veicinātu ES intervences p ārskatāmību, atbild ību un rentabilit āti. 
LV 7   LV Katrā ģenerāldirektorātā pareizas finanšu p ārvaldības principa iev ērošanu un pien ācīgu 
atbildību nodrošina vad ības kontroles (veic kred ītrīkotāji) atdalīšana no iekš ējās revīzijas un 
atbilstības kontrole, izmantojot skaidri noteiktus iekš ējās kontroles standartus (kuru pamat ā ir 
COSO  starptautiskie standarti), ex ante  un ex post pārbaudes, neatkar īga iekšējā revīzija, 
balstoties uz riska nov ērtējumiem, k ā arī regulāri darba zi ņojumi attiec īgajiem komis āriem. 
Grāmatvedis  izpilda kred ītrīkotāju sagatavotos maks ājuma un iekas ēšanas rīkojumus un 
atbild par finanšu l īdzekļu pārvaldību, grāmatvedības noteikumu un metožu noteikšanu, 
grāmatvedības sistēmu apstiprin āšanu, grāmatvedības uzskaites veikšanu un iest ādes gada 
pārskatu sagatavošanu. Turkl āt grāmatvedim j āparaksta p ārskati, apliecinot, ka tie sniedz 
patiesu un skaidru priekšstatu par finanšu st āvokli. 
Iekšējo revidentu , kurš šaur ākā šā jēdziena izpratn ē nav uzskat āms par finanšu dal ībnieku, 
ieceļ iestāde vai strukt ūra, lai pārliecinātos par budžeta izpildes sist ēmu un proced ūru 
pienācīgu darbību un konsult ētos ar vi ņu riska p ārvaldības jautājumos. Vi ņš sagatavo 
neatkarīgus atzinumus par vad ības un kontroles sist ēmu kvalit āti, kā arī sniedz ieteikumus par 
to, kā uzlabot darb ības proced ūras un veicin āt pareizu finanšu p ārvaldību. 
 
3.3. ES budžeta izlietojuma saist ību uzņemšanās 
Pēc budžeta apstiprin āšanas Budžeta ģenerāldirektorāts, izmantojot Komisijas gr āmatvedības 
sistēmu, nodrošina l īdzekļu pieejam ību dažādiem Komisijas dienestiem, iest ādēm un citām 
struktūrām atbilstoši to politiskajai atbild ībai un saska ņā ar sistēmu, ko sauc par budžeta 
līdzekļu sadali pa darb ības jomām. Piemēram, Komisija dele ģē atbildību par to budžeta 
pozīciju pārvaldību, kas saist ītas ar vidi, Vides ģenerāldirektorāta vadītājam jeb 
ģenerāldirektoram, kurš šaj ā kontekst ā kļūst par attiec īgās budžeta poz īcijas dele ģēto 
kredītrīkotāju. 
Lai varētu uzņemties juridiskas saist ības, iesaistot treš ās personas (piem ēram, parakst īt 
līgumu vai dot ācijas nolīgumu), gada budžet ā jāparedz budžeta poz īcija attiec īgās darbības 
veikšanai. Attiec īgajā budžeta poz īcijā jābūt arī pieejamiem pietiekamiem l īdzekļiem 
izdevumu segšanai. Ja šie nosac ījumi ir izpild īti, nepieciešamie l īdzekļi ir jārezervē budžetā, 
uzņemoties budžeta saist ības grāmatvedības sistēmā. 
ES budžeta l īdzekļu tērēšana nav at ļauta, pirms Komisija vai cita ES strukt ūra un iesp ējamais 
ES naudas l īdzekļu saņēmējs nav uzņēmies rakstiskas juridiskas saist ības. Centraliz ētā tiešās 
pārvaldības sistēmā šādas juridiskas saist ības noform ē vai nu kā līgumu ar darbuz ņēmēju, vai 
kā dotācijas nolīgumu ar sa ņēmēju. 
Pēc apstiprin āšanas budžeta saist ības reģistrē budžeta gr āmatvedības sistēmā, un apropri ācijas 
atbilstoši izt ērē. Tas tom ēr neietekm ē vispārējos kontus (jeb virsgr āmatu), jo nek ādi izdevumi 
pagaidām nav radušies. Tas ir t āpēc, ka Eiropas Savien ības grāmatvedības sistēmu veido divi 
atsevišķi, tomēr savstarp ēji saistīti elementi: 
(a) budžeta konti, kas satur detaliz ētu informāciju par budžeta izpildi;  
(b) vispārējie konti, kurus izmanto, lai sa gatavotu bilanci un saimniecisk ā rezultāta 
pārskatu. 
3.4. Maks ājuma veikšana 
3.4.1. Visp ārīgi noteikumi 
Maksājumu nav iesp ējams veikt, ja vien budžeta saist ības jau nav apstiprin ājis kredītrīkotājs, 
kurš veic attiec īgo darbību.  
LV 8   LV Nākamā darbība pēc maksājuma apstiprin āšanas grāmatvedības sistēmā ir veikt p ārvedumu uz 
saņēmēja kontu. 
Komisija veic vair āk nekā 1,7 miljonus maks ājumu gad ā. Komisija ir SWIFT  (Society for 
Worldwide Interbank Financial Telecommunication ; Vispasaules Starpbanku finanšu 
telekomunik āciju sabiedr ība) dalībniece.  
 
3.4.2. Priekšfinans ējums, izmaksu p ārskati un izdevumu attiecin āmība  
Priekšfinans ējums ir maks ājums, kas paredz ēts, lai sa ņēmējam piešķirtu naudas l īdzekļu 
avansu, t. i., apgroz āmos līdzekļus. To var sadal īt vairākos maks ājumos laika posm ā, kas 
noteikts konkr ētajā priekšfinans ējuma nolīgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu izmanto 
paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktaj ā periodā vai atmaks ā, – ja sa ņēmējam nav 
attiecināmo izdevumu, tam min ētais priekšfinans ējums jāatdod Eiropas Savien ībai. Tādējādi 
saņemtais priekšfinans ējums nav gal īgie izdevumi, kam ēr nav izpild īti nolīguma attiec īgie 
noteikumi, t āpēc to re ģistrē ES bilances akt īvos, veicot s ākotnējo maks ājumu. 
Priekšfinans ējuma akt īva summu (piln īgi vai da ļēji) samazina, apstiprinot attiecin āmās 
izmaksas un atmaks ātās summas.  
Priekšfinans ējumu nov ērtē atbilstoši t ā atgūstamajai summai, ņemot vērā, vai saist ībā ar 
priekšfinans ējumu ir izsniegta attiec īga garantija. Paredzamo neatg ūstamo priekšfinans ējumu 
saimniecisk ā rezultāta pārskatā atzīst par izdevumiem, bet bilanc ē – par priekšfinans ējuma 
uzskaites v ērtības samazin ājumu. Parasti par izmaks āto priekšfinans ējumu saņem procentus, 
izņemot summas, kas maks ātas dalībvalstīm vai kā pirmspievienošan ās atbalsts. 
Kādu laiku p ēc priekšfinans ējuma maks ājuma veikšanas attiec īgā ES strukt ūra saņems 
izmaksu piepras ījumu, kas pamato, ka sa ņēmējs iztērējis priekšfinans ējuma summu atbilstoši 
līgumam. Šo izmaksu piepras ījumu nosūtīšanas biežums gad ā mainās atkarībā no finans ējamā 
pasākuma veida un l īguma noteikumiem, turkl āt nav noteikts, ka tie j āsaņem gada beig ās. 
Attiecināmības kritēriji noteikti pamatdokument ā, uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, citos 
dotāciju saņēmējiem dom ātos informat īvos dokumentos un/vai dot āciju nolīgumu pantos. P ēc 
analīzes attiecin āmos izdevumus re ģistrē izmaksās un inform ē saņēmēju par neattiecin āmām 
summām, ja tādas konstat ētas. Summas kont ā “Parādi, kuriem j āveic attiecin āmības 
pārbaude” t ādējādi atspogu ļo saņemtos izmaksu piepras ījumus, kuru attiecin āmība vēl nav 
pārbaudīta, un notikums, kas rada izdevumus, v ēl nav noticis. 
 
3.4.3. Gr āmatvedības uzskaite gada beig ās (periodiz ācija) 
Gada beig ās pieejam ās priekšfinans ējuma summas nov ērtē sākotnējā(-s) summ ā(-s), atskaitot 
atmaksātās summas, dz ēstās attiecināmās summas, nov ērtētās attiecināmās summas, kas gada 
beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazin ājumus. 
Gada beig ās vēl nesaņemtos izmaksu piepras ījumus ņem vērā gada beigu gr āmatvedības 
periodizācijas proced ūrā. Jo īpaši jāveic nov ērtējums par ES l īdzekļu saņēmēju 
attiecināmajiem izdevumiem, par kuriem ES v ēl nav ziņots. Atkar ībā no darbības veida un 
pieejamās informācijas izmanto daž ādas metodes, lai p ēc iespējas labāk novērtētu šīs summas. 
Saskaņā ar šiem periodiz ācijas ierakstiem nov ērtētās attiecin āmās summas re ģistrē kā 
uzkrātās maksas, bet apl ēstās neattiecin āmās summas paliek atkl ātas “Parādi, kuriem j āveic 
attiecināmības pārbaude” kontos. Š īs summas par āda īstermiņa saistībās, lai neuzr ādītu 
nepamatoti lielus akt īvus un saist ības. 
 
3.5. Līdzekļu atgūšana pēc kļūdu atklāšanas  
LV 9   LV Finanšu regula un citi piem ērojamie ties ību akti, jo īpaši lauksaimniec ības un koh ēzijas 
politikas jom ā, paredz ties ības veikt izdevumu p ārbaudes v ēl vairākus gadus p ēc to rašan ās. Ja 
tiek atklātas kļūdas, naudas l īdzekļus atgūst vai veic finansi ālas korekcijas. K ļūdu atklāšana 
un to izlabošana ir p ēdējais kontroles sist ēmas darbības posms, kas ir b ūtisks, lai apliecin ātu 
pareizu finanšu p ārvaldību.  
Attiecīgie ES dienesti p ārbauda no budžeta apmaks ājamo izdevumu attiecin āmību, bet dal ītas 
pārvaldības gadījumā to veic dal ībvalstis, pamatojoties uz attaisnojuma dokumentiem, k ā 
noteikts piem ērojamajos ties ību aktos vai katra dot ācijas nol īguma noteikumos. Lai 
optimizētu kontroles sist ēmu izmaksu un ieguvumu attiec ību, attaisnojuma dokumentu 
pārbaudes gal īgajiem maks ājumu piepras ījumiem parasti ir pamat īgākas nekā starpposma 
pieprasījumiem, t ādējādi tajās var atkl āt kļūdas starpposma maks ājumos, ko labo, kori ģējot 
galīgo maks ājumu. Turkl āt ES un/vai dal ībvalstij ir ties ības pārbaudīt attaisnojuma 
dokumentu pareiz ību, veicot p ārbaudes finans ēto pasākumu īstenošanas laik ā un/vai ex post  
pārbaudes maks ājuma piepras ītāja projekta īstenošanas viet ās. Piemērojamajos ties ību aktos ir 
paredzēta dažāda kārtība attiecībā uz Komisijas un dal ībvalstu atkl āto kļūdu labošanu, ta ču 
sīkāka inform ācija ir iek ļauta 6. paskaidrojum ā.  
 
4. GADA BEIGU P ĀRSKATI 
 
4.1. Gada p ārskati 
Komisijas gr āmatvedis atbild par gada p ārskatu sagatavošanu un nodrošina, lai tie sniegtu 
skaidru un patiesu priekšstatu par ES finanšu st āvokli. Gada p ārskati ietver finanšu p ārskatus 
un pārskatus par budžeta izpildi. Tos pie ņem Komisija, p ēc tam tie tiek iesniegti Rev īzijas 
palātā revīzijas veikšanai un visbeidzot non āk Padomē un Parlament ā, kam jāpieņem lēmums 
par izpildes apstiprin āšanu. 
 
4.2. Gada darb ības pārskati 
Katram kred ītrīkotājam jāsagatavo gada darb ības pārskats par t ā pārziņā esošajām darbībām. 
Šajā pārskatā kredītrīkotājs atskait ās par politikas rezult ātiem un nodrošina pietiekamu 
pārliecību, ka vi ņa pārskatā minētajām darbībām piešķirtie resursi izmantoti paredz ētajiem 
mērķiem saska ņā ar pareizas finanšu p ārvaldības principiem un ka izveidot ās kontroles 
procedūras pietiekami garant ē pamatā esošo dar ījumu likum ību un pareiz ību. 
 
5. REV ĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRIN ĀJUMS 
 
5.1. Rev īzija 
ES gada p ārskatus un resursu p ārvaldību pārrauga tās ārējais revidents – Eiropas Rev īzijas 
palāta, kas sagatavo gada zi ņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam. Pal ātas galvenais 
uzdevums ir veikt Eiropas Savien ības gada p ārskatu ārēju un neatkar īgu revīziju. Savas 
darbības ietvaros Rev īzijas palāta sagatavo: 
(1) gada ziņojumu par darb ībām, kas finans ētas no visp ārējā budžeta, s īki 
izklāstot savus nov ērojumus par gada p ārskatiem un to pamat ā esošajiem 
darījumiem; 
(2) pamatojoties uz veikto rev īziju un gada p ārskatā ticamības deklar ācijas veid ā 
iekļautu atzinumu par i) p ārskatu ticam ību un ii) pamat ā esošo dar ījumu 
LV 10   LV likumību un pareiz ību, aptverot gan no nodok ļu maksātājiem iekas ētos 
ieņēmumus, gan l īdzekļu galasaņēmējiem veiktos maks ājumus; 
(3) īpašos ziņojumus, kuros izkl āstīti konkrētās vadības jomās veikto rev īziju 
konstatējumi. 
Revīzijas palātai ir piek ļuves ties ības visiem dokumentiem, kas nepieciešami rev īzijas 
veikšanai. Pal āta veic rev īziju visās ES darb ības jomās, līdz pat atseviš ķu darījumu un 
maksājumu likum ības un pareiz ības pārbaudei. T ā veic arī pašu gada p ārskatu rev īziju, 
vajadzības gadījumā pārbaudot ar ī atsevišķus bilances un saimniecisk ā rezultāta pārskatus, k ā 
arī finanšu p ārskatu kop ējo noform ējumu. Tādējādi Palāta var sniegt atzinumu ne tikai par 
atspoguļotajiem skait ļiem, bet ar ī par izveidoto sist ēmu un kontroles meh ānismiem. 
 
5.2. Izpildes apstiprin ājums 
Galīgais kontroles meh ānisms ir konkr ētā finanšu gada budžet a izpildes apstiprin ājums. ES 
izpildes apstiprin ājuma lēmumu pie ņemt tiesīgs ir Eiropas Parlaments. Tas noz īmē, ka pēc 
revīzijas veikšanas un gada p ārskatu gal īgās noform ēšanas Padomei j āsniedz attiec īgs 
ieteikums, bet Parlamentam p ēc tam jāpieņem lēmums, vai apstiprin āt to, ka Komisija un citas 
EK strukt ūras ir izpild ījušas iepriekš ējā finanšu gada ES budžetu. Š ā lēmuma pamat ā ir 
Revīzijas palātas veiktā gada pārskata pārbaude un t ās gada zi ņojums, kur ā ietilpst ofici ālā 
ticamības deklar ācija, kā arī Komisijas atbildes un Komisijai uzdotie jaut ājumi un 
papildinform ācijas piepras ījumi. 
Izpildes apstiprin ājums atspogu ļo budžeta izpildes ārējās kontroles politisko aspektu, un tas ir 
lēmums, ar kuru Eiropas Parlaments at bilstoši Padomes ieteikumam “atbr īvo” Komisiju no 
atbildības par konkr ētā budžeta p ārvaldību, noslēdzot attiec īgo budžetu. Šai izpildes 
apstiprinājuma proced ūrai var būt divi izn ākumi – izpildes apstiprin ājuma pieš ķiršana vai 
atlikšana. Pieš ķirot apstiprin ājumu, Parlaments var uzsv ērt novērojumus, ko tas uzskata par 
svarīgiem, bieži vien sniedzot ieteikumus par darb ībām, kas Komisijai attiec īgajos jaut ājumos 
būtu jāveic. Komisija apraksta veiktos pas ākumus turpm ākā ziņojumā un rīcības plānā, ko tā 
nosūta Parlamentam un Padomei. 
LV 11   LV I DAĻA – EIROPAS  SAVIEN ĪBAS  KONSOLID ĒTIE  FINANŠU  PĀRSKATI  UN 
PASKAIDROJUMI 
 
 Bilance 
Saimniecisk ā rezultāta pārskats 
Naudas pl ūsmas tabula 
Pārskats par neto akt īvu pārmaiņām 
Finanšu p ārskatu paskaidrojumi 
LV 12   LV BILANCE 
  Miljonos EUR  
Paskaidrojumi 31.12.2009. 31.12.2008. 
 
  
ILGTERMI ŅA AKTĪVI    
 Nemateri ālie aktīvi 2.1.  72 56 
 Pamatlīdzekļi 2.2. 4 859 4 881 
 Ilgtermiņa ieguldījumi 2.3. 2 379 2 078 
 Aizdevumi  2.4. 10 764 3 565 
 Ilgtermiņa priekšfinans ējums 2.5. 39 750 29 023 
 Ilgtermiņa debitoru par ādi 2.6. 55 45  
   57 879 39 648 
 APGROZ ĀMIE LĪDZEKĻI    
 Krājumi 2.7. 77 85 
 Īstermiņa ieguldījumi 2.8. 1 791 1 553 
 Īstermiņa priekšfinans ējums 2.9. 9 077 10 262 
 Īstermiņa debitoru par ādi 2.10. 8 663 11 920 
 Nauda un t ās ekvivalenti  2.11. 23 372  23 724  
   42 980  47 544  
 KOP Ā AKTĪVI  100 859 87 192 
     
 ILGTERMI ŅA SAIST ĪBAS    
 Pabalsti darbiniekiem  2.12. (37 242) (37 556) 
 Ilgtermiņa uzkrājumi 2.13. (1 469) (1 341) 
 Ilgtermiņa finanšu saist ības 2.14. (10 559) (3 349) 
 Pārējās ilgtermi ņa saistības 2.15. (2 178)  (2 226)  
   (51 448) (44 472) 
 ĪSTERMI ŅA SAIST ĪBAS    
 Īstermiņa uzkrājumi 2.16. (213) (348) 
 Īstermiņa finanšu saist ības 2.17. (40) (119) 
 Kreditoru par ādi 2.18. (93 884)  (89 677)  
   (94 137)  (90 144)  
 KOP Ā SAISTĪBAS  (145 585)  (134 616)  
     
 NETO AKT ĪVI  (44 726)  (47 424)  
     
 Rezerves  2.19. 3 323 3 115 
 No dalībvalstīm saņemamās summas  2.20.   
 Pabalsti darbiniekiem *  (37 242) (37 556) 
 Citas summas**   (10 807)  (12 983)  
 NETO AKT ĪVI  (44 726)  (47 424)  
* Saskaņā ar Civildienesta noteikumu (Padomes 1968. gada 29. febru āra Regula Nr. 259/68, 
ar grozījumiem) 83. pantu dal ībvalstis kop īgi garantē saistības attiecībā uz pensij ām. 
** Eiropas Parlaments 2009. gada 17. decembr ī pieņēma budžetu, kur ā paredzēti maksājumi 
ES īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2010. gad ā iekasēs vai piepras īs no 
dalībvalstīm. 
LV 13   LV SAIMNIECISK Ā REZULT ĀTA PĀRSKATS 
  
 Miljonos EUR  
Paskaidrojumi 2009. g.  2008. g.  
 PAMATDARB ĪBAS IEŅĒMUMI
  
   
Ieņēmumi no pašu resursiem un iemaks ām 3.1. 110 537 112 713 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi  3.2. 7 532  9 731  
    
  118 069 122 444 
    
PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI     
Administrat īvie izdevumi  3.3. (8 133) (7 720) 
Pamatdarb ības izdevumi  3.4. (104 934)  (97 214)  
    
  (113 067)  (104 934)  
    
PĀRPALIKUMS NO PAMATDARB ĪBAS  5 002 17 510 
    
Finanšu ie ņēmumi  3.5. 835 698 
Finanšu izdevumi  3.6. (594) (467) 
Darbinieku pabalstu saist ību izmaiņas 2.12. (683) (5 009) 
Asociēto iestāžu un kopuz ņēmumu tīrā deficīta daļa 3.7. (103)  (46)  
    
GADA SAIMNIECISKAIS REZULT ĀTS  4 457  12 686  
 
LV 14   LV NAUDAS  PLŪSMAS  TABULA 
  
 Miljonos EUR  
Pask
aidro
jumi 2009. g.  2008. g. * 
   
Gada saimnieciskais rezult āts  4 457 12 686 
    
Pamatdarb ība 4.2.   
Amortizācija  22 19 
Nolietojums   447 302 
Zaudējumi no ieguld ījumu vērtības samazin āšanās (to apvērse)  (16) 3 
Aizdevumu (palielin ājums)/samazin ājums  (7 199) (1 759) 
Ilgtermiņa priekšfinans ējuma (palielin ājums)/samazin ājums  (10 727) (15 008) 
Ilgtermiņa debitoru par ādu (palielin ājums)/samazin ājums  (10) 82 
Krājumu (palielin ājums)/samazin ājums  8 3 
Īstermiņa priekšfinans ējuma (palielin ājums)/samazin ājums  1 185 10 321 
Īstermiņa debitoru par ādu (palielin ājums)/samazin ājums  3 257 131 
Ilgtermiņa uzkrājumu palielin ājums/(samazin ājums)   128 262 
Ilgtermiņa finanšu saist ību palielin ājums/(samazin ājums)   7 210 1775 
Pārējo ilgtermi ņa saistību palielin ājums/(samazin ājums)   (48) 237 
Īstermiņa uzkrājumu palielin ājums/(samazin ājums)   (135) (21) 
Īstermiņa finanšu saist ību palielin ājums/(samazin ājums)   (79) (16) 
Kreditoru par ādu palielin ājums/(samazin ājums)   4 207 (5 703) 
Iepriekšējā gada budžeta p ārpalikums k ā nenaudas ie ņēmumi   (1 796) (1 529) 
Citas nenaudas l īdzekļu izmaiņas  37 37 
    
Darbinieku pabalstu saist ību palielin ājums/(samazin ājums)   (314) 4 076 
    
Ieguldījumu darb ība 4.3.   
Nemateriālo aktīvu un pamatl īdzekļu 
(palielinājums)/samazin ājums  (463) (689) 
Ilgtermiņa ieguldījumu (palielin ājums)/samazin ājums  (284) (108) 
Īstermiņa ieguldījumu (palielin ājums)/samazin ājums  (239)  (133)  
    
NETO NAUDAS PL ŪSMA   (352)  4 968  
     
Naudas un t ās ekvivalentu neto palielin ājums *  (352) 4 968 
Nauda un t ās ekvivalenti gada s ākumā 2.11. 23 724  18 756  
Nauda un t ās ekvivalenti gada beig ās 2.11. 23 372  23 724  
* 2008. gada p ārskatos bija iek ļauti Garantiju fonda naudas l īdzekļi kā naudas līdzekļi, nevis 
ieguldījumi.  
 
LV 15   LV PĀRSKATS  PAR  NETO  AKTĪVU PĀRMAIŅĀM 
Miljonos EUR
Rezerves (A)  No dalībvalstīm saņemamās summas 
(B) 
Patiesās 
vērtības 
rezerve  Pārējās rezerves Uzkrātais 
pārpalikums/(defi
cīts) Gada 
saimnieciskais 
rezultāts Neto aktīvi 
=(A)+(B)  
ATLIKUMS 2007. GADA 31. DECEMBR Ī 7 2 799 (68 888) 7 462 (58 620) 
Garantiju fonda rezerves izmai ņas  158 (158)  0 
Patiesās vērtības izmai ņas 34    34 
Citi  113 (108)  5 
2007. gada saimniecisk ā rezultāta sadalījums  4 7 458 (7 462) 0 
Dalībvalstīm kreditētais 2007. gada budžeta 
rezultāts   (1 529)  (1 529) 
Gada saimnieciskais rezult āts    12 686 12 686 
ATLIKUMS 2008. GADA 31. DECEMBR Ī 41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) 
Garantiju fonda rezerves izmai ņas  196 (196)  0 
Patiesās vērtības izmai ņas 28    28 
Citi  (1) 10  9 
2008. gada saimniecisk ā rezultāta sadalījums  (15) 12 701 (12 686) 0 
Dalībvalstīm kreditētais 2008. gada budžeta 
rezultāts   (1 796)  (1 796) 
Gada saimnieciskais rezult āts    4 457 4 457 
ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBR Ī 69 3 254 (52 506) 4 457 (44 726) 
 
LV 16   LV FINANŠU  PĀRSKATU  PASKAIDROJUMI 
 
LV 17   LV 1. NOZĪMĪGA  GRĀMATVED ĪBAS  POLITIKA 
 
1.1. JURIDISKAIS PAMATS UN GR ĀMATVED ĪBAS NOTEIKUMI  
 
Eiropas Savien ības konsolid ētie pārskati aptver Eiropas Savien ības, Eiropas Atomener ģijas 
kopienas un (likvid ējamās) Eiropas Og ļu un tērauda kopienas p ārskatus. Šos p ārskatus kārto 
saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 
2002. gada 16. septembris) par Finanšu regulu, ko piem ēro Eiropas Savien ības vispārējam 
budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas k ārtību minētajai Finanšu regulai. 
 
Eiropas Savien ība ir sagatavojusi savus 2009. gada konsolid ētos finanšu p ārskatus saska ņā ar 
Finanšu regulas 133. pantu, pamatojoties uz uzkr āšanas principa gr āmatvedības noteikumiem, 
kas ir izstr ādāti atbilstīgi starptautiskajiem publisk ā sektora gr āmatvedības standartiem 
(SPSGS) vai vajadz ības gadījumā – atbilstīgi starptautiskajiem finanšu p ārskatu standartiem 
(SFPS). Šos Komisijas gr ā
matveža pie ņemtos gr āmatvedības noteikumus piem ēro visās 
iestādēs un ES strukt ūrās, kas pak ļautas konsolid ācijai, lai ieviestu vienotu gr āmatvedības, 
novērtēšanas un p ārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, t ādējādi saskaņojot finanšu 
pārskatu sagatavošanas un konsolid ācijas procesu. Uzskaiti veic euro, pamatojoties uz 
kalendāro gadu. 
 
1.2. GR ĀMATVED ĪBAS PRINCIPI 
 
Finanšu p ārskatu mērķis ir sniegt plašam lietot āju lokam noder īgu inform āciju par iest ādes 
finanšu st āvokli, darb ības rezult ātiem un naudas pl ūsmām. Attiec ībā uz ES k ā publisko 
sektoru m ērķi ir konkr ētāki – sniegt inform āciju, kas ir noder īga lēmumu pie ņemšanā, un 
apliecināt iestādes atbild ību par tai uztic ētajiem līdzekļiem. Šis dokuments sagatavots, ņemot 
vērā minētos mērķus. Finanšu regulas 124. pant ā ir noteikti gr āmatvedības principi, kas 
jāpiemēro, sagatavojot finanšu p ārskatus: 
– darbības nepārtrauktības princips; 
– piesardzības princips; 
– grāmatvedības metožu konsekvences princips; 
– datu salīdzināmības princips; 
– būtiskuma princips; 
– saldo neapr ēķināšanas princips; 
– atspoguļošanas pēc būtības princips; 
– uzkrāšanas princips. 
Šo konsolid ēto finanšu p ārskatu sagatavošana saska ņā ar iepriekš min ētajiem noteikumiem un 
principiem prasa vad ībai veikt apl ēses, kuras ietekm ē paziņotās naudas summas noteiktos 
konsolidētās bilances un konsolid ētā saimniecisk ā rezultāta pārskata poste ņos, kā arī saistīto 
uzrādīto informāciju par iesp ējamajiem akt īviem un saist ībām.  
1.3. KONSOLID ĀCIJA 
 
LV 18   LV  
Lisabonas l īguma ietekme  
Pēc Lisabonas l īguma stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembr ī gada pārskatu nosaukums tagad 
ir “Eiropas Savien ības gada p ārskati”. Š īs izmaiņas nav ietekm ējušas konsolid ācijas mērogu. 
Atbilstīgi ES bijušajam otrajam p īlāram izveidot ās aģentūras neatbilst konsolid ācijas 
kritērijiem, tāpat kā Eiropas Centr ālā banka (ECB), lai gan Lisabonas l īguma izpratn ē to 
uzskata par Eiropas iest ādi. Tādējādi uz vis ām šīm iestādēm tāpat kā iepriekšējos gados 
neattiecas konsolid ācija.  
 Ciktāl tas attiecas uz Eiropas Savien ības bijuš ā trešā p
īlāra aģentūrām, divas no š īm 
aģentūrām, kuras sa ņem subsīdijas no Eiropas Savien ības vispārējā budžeta, ir konsolid ētas 
tāpat kā iepriekšējos gados (skat īt arī 10. paskaidrojumu). Atlikus ī šā pīlāra aģentūra – 
Eiropols – k ļūs par ES iest ādi, sākot ar 2010. gadu  
 
Konsolid ācijas mērogs  
Konsolidētajos ES finanšu p ārskatos ir iek ļautas visas noz īmīgākās kontrol ētās iestādes 
(iestādes un aģentūras), asoci ētās iestādes un kopuz ņēmumi, proti, 40 kontrol ētās iestādes, trīs 
asociētās iestādes un četri kopuz ņēmumi. Pilns konsolid ēto iestāžu saraksts ir sniegts 
10. paskaidrojum ā. Salīdzinājumā ar 2008. gadu konsolid ācija ir paplašin āta, iekļaujot divas 
izpildaģentūras, divas asoci ētās iestādes un vienu kopuz ņēmumu, savuk ārt viena a ģentūra 
2008. gada 31. decembr ī tika likvid ēta. Šādu papildin ājumu ietekme uz konsolid ētajiem 
finanšu pārskatiem nav b ūtiska.  
 
Kontrolētās iestādes 
Lēmums iek ļaut iestādi konsolid ācijā ir balstīts uz kontroles koncepciju. Kontrol ētās iestādes 
ir visas tās iestādes, kurām Eiropas Savien ība ir tieši vai netieši pilnvarota noteikt finanšu un 
darbības politikas virzienus, lai var ētu gūt labumu no šo iest āžu darbības. Šādām pilnvar ām 
jābūt īstenojamām. Kontrol ētās iestādes ir piln īgi konsolid ētas. Konsolid ācija sākas pirmaj ā 
dienā, kad past āv kontrole, un beidzas, kad š āda kontrole vairs nepast āv. 
 
Izplatītākie kontroles r ādītāji Eiropas Savien ībā ir šādi – iestādes izveide ar dibin āšanas 
līgumu vai sekund ārajiem ties ību aktiem, finans ējums no visp ārējā budžeta, balssties ības 
vadības instit ūcijās, Eiropas Rev īzijas palātas veikta rev īzija un apstiprin āšana Eiropas 
Parlament ā. Ir skaidrs, ka ir j āizvērtē iestādes līmenis, lai izlemtu, vai pietiek ar vienu vai 
visiem iepriekš min ētajiem krit ērijiem, lai noteiktu kontroli.  
 
Saskaņā ar šo pieeju ES iest ādes (izņemot ECB) un a ģentūras (izņemot bijuš ā otrā pīlāra 
aģentūras un Eiropolu) at rodas tikai un vien īgi ES kontrol ē un attiec īgi uz tām attiecas 
konsolidācija. Turkl āt likvidējamā Eiropas Og ļu un tērauda kopiena (EOTK) ar ī tiek uzskat īta 
par kontrol ētu iestādi.  
 
Ir izslēgti visi savstarp ējie darījumi un bilances starp ES kontrol ētajām iestādēm, savuk ārt 
nerealizētā peļņa un zaud ējumi saist ībā ar savstarp ējiem darījumiem nav b ūtiski un tāpēc nav 
izslēgti.  
Asociētās iestādes 
 
LV 19   LV Asociētās iestādes ir tās iestādes, kuras Eiropas Savien ība tieši vai netieši b ūtiski ietekm ē, bet 
nekontrol ē finanšu un darb ības politikas l ēmumus. Pie ņem, ka past āv būtiska ietekme, ja 
Eiropas Komisijai tieši vai netieši ir 20 % vai vair āk balssties ību. 
 
Ieguldījumi asoci ētajās iestādēs tiek uzskait īti, izmantojot pašu kapit āla metodi, un s ākotnēji 
tiek atzīti izmaksās. Eiropas Savien ības daļa tās asociēto iestāžu darbības rezult ātos ir atzīta 
ES saimniecisk ā rezultāta pārskatā un tās rezervju izmai ņu daļa ir atzīta ES rezerv ēs. 
Asociētās iestādes bilances v ērtību ES p ārskatos bilances datum ā iegūst, pieskaitot 
sākotnējām izmaks ām visas izmai ņas (turpm ākās iemaksas, rezult ātu daļu un rezervju 
izmaiņas, vērtības samazin ājumus un dividendes). No asoci ētās iestādes saņemtā peļņa 
samazina akt īva uzskaites v ērtību. Nerealiz ētā peļņa un zaud ējumi no Eiropas Savien ības un 
tās asociēto iestāžu savstarp ējiem darījumiem nav b ūtiski, un tāpēc tie nav izsl ēgti. 
 
Asociēto iestāžu grāmatvedības politika, ko piem ēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem 
līdzīgos apstākļos, var atš ķirties no Eiropas Savien ības pieņemtās politikas. Ja Eiropas 
Savienībai pieder 20 % vai vair āk riska kapit āla fondā, ES to necenšas b ūtiski ietekm ēt. Tāpēc 
šādus fondus uzskata par p ārdošanai pieejamiem finanšu instrumentiem, un pašu kapit āla 
metodi nepiem ēro. 
 
Kopuzņēmumi 
Kopuzņēmums ir l īgumiska vienošan ās, saskaņā ar kuru Eiropas Savien ība un viena vai 
vairākas personas (“uz ņēmēji”) apņemas veikt saimniecisku darb ību, kas pak ļauta kopīgai 
kontrolei. Kop īga kontrole ir darb ības, kas ietver kalpošanas potenci ālu, kontroles tieša vai 
netieša ar l īgumu noteikta savstarp ēja dalīšana. 
 
Līdzdalību kopuz ņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapit āla metodi, un s ākotnēji to atzīst 
izmaksās. Eiropas Savien ības daļa tās kopīgi kontrol ēto iestāžu darbības rezult ātos ir atzīta ES 
saimniecisk ā rezultāta pārskatā, un tās rezervju izmai ņu daļa ir atzīta ES rezerv ēs. 
Kopuzņēmuma bilances v ērtību ES pārskatos bilances datum ā iegūst, pieskaitot s ākotnējām 
izmaksām visas izmai ņas (turpm ākās iemaksas, rezult ātu daļu un rezervju izmai ņas, vērtības 
samazinājumus un dividendes).  
 
Nerealizētā peļņa un zaud ējumi no Eiropas Savien ības un kop īgi kontrol ēto iestāžu 
savstarpējiem darījumiem nav b ūtiski, un t āpēc tie nav izsl ēgti. Kopuz ņēmumu grāmatvedības 
politika, ko piem ēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem l īdzīgos apstākļos, var atš ķirties no 
Eiropas Savien ības pieņemtās politikas. 
 
Nekonsolid ētās iestādes, kuru naudas l īdzekļus pārvalda Komisija  
Eiropas Savien ības darbinieku vesel ības apdrošin āšanas shēmas, Eiropas Att īstības fonda un 
Dalībnieku garantiju fonda naudas l īdzekļus pārvalda Komisija to v ārdā, taču, tā kā šīs 
iestādes neatrodas Eiropas Savien ības kontrol ē, tās nav konsolid ētas tās pārskatos (saist ībā ar 
attiecīgajām naudas summ ām skatīt 11. paskaidrojumu).  
 
1.4. SAGATAVOŠANAS PAMATS 
 
1.4.1. Val ūta un konvert ācijas pamats 
 
LV 20   LV Darbības un pārskata val ūta 
Finanšu p ārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir Eiropas Savien ības darbības un pārskata 
valūta. 
 
Darījumi un atlikumi 
Darījumus ārvalstu val ūtā pārvērš euro atbilstoši val ūtas kursam, kas ir sp ēkā darījuma 
veikšanas dien ā. Peļņu un zaud ējumus no ārvalstu val ūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu 
valūtā izteiktu monet āro aktīvu un saist ību pārrēķināšanas atbilstoši val ūtas kursam gada 
beigās norāda saimniecisk ā rezultāta pārskatā. 
 
Turpmāk norādītajām pozīcijām piemēro dažādas pārrēķina metodes: 
– pamatlīdzekļi un nemateri ālie aktīvi, kas saglab ā savu vērtību euro, – p ēc to 
iegādes datum ā spēkā esošā kursa, un 
– Eiropas Lauksaimniec ības garantiju fonda izmaks ātais priekšfinans ējums, ko 
pārrēķina pēc valūtas kursa, kas ir sp ēkā 10. datum ā vienu m ēnesi pēc 
priekšfinans ējuma pieš ķiršanas. 
Ārvalstu val ūtā izteiktu monet āro aktīvu un saist ību gada beigu atlikumus p ārrēķina euro p ēc 
31. decembra kursa. 
Euro kurss  
Valūta 31.12.2009. 31.12.2008.  Valūta 31.12.2009. 31.12.2008. 
BGN 1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 
CZK 26,4730 26,8750 PLN 4,1045 4,1535 
DKK 7,4418 7,4506 RON 4,2363 4,0225 
EEK 15,6466 15,6466 SEK 10,2520 10,8700 
GBP 0,8881 0,9525 CHF 1,4836 1,4850 
HUF 270,4200 266,7000 JPY 133,1600 126,1400 
LVL 0,7093 0,7083 USD 1,4406 1,3917 
Ārvalstu val ūtā izteiktu un p ārdošanai pieejamu monet āro vērtspapīru paties ās vērtības 
izmaiņas, kas saist ītas ar val ūtas pārrēķina starpību, norāda saimniecisk ā rezultāta pārskatā. 
Pārrēķina starpību nemonet āriem finanšu akt īviem un saist ībām, kas nov ērtēti patiesaj ā 
vērtībā ar atspogu ļojumu pe ļņas vai zaud ējumu apr ēķinā, norāda saimniecisk ā rezultāta 
pārskatā. Pārrēķina starpību nemonet āriem finanšu akt īviem, kas klasific ēti kā pieejami 
pārdošanai, ietver paties ās vērtības rezerv ē. 
 
1.4.2. Apl ēšu izmantošana 
Saskaņā ar SPSGS un visp ārpieņemtajiem gr āmatvedības principiem finanšu p ārskatos 
noteikti ir ietvertas summas, kas balst ītas uz vad ības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties 
uz ticamāko pieejamo inform āciju. Būtiskās aplēses ietver ar ī aplēses par darbinieku pabalstu 
saistībām, uzkrājumiem, finanšu risku attiec ībā uz krājumiem un debitoru par ādiem, 
uzkrātajiem ien ākumiem un izdevumiem, iesp ējamiem akt īviem un saist ībām, kā arī 
nemateriālo aktīvu un pamatl īdzekļu vērtības samazin ājumu. Faktiskie rezult āti var atšķirties 
no aplēsēm. Pārmaiņas aplēsēs atspoguļo periodā, kad tās kļūst zināmas. 
 
1.5. BILANCE 
 
LV 21   LV  
1.5.1. Nemateri ālie aktīvi 
Iegādātās datorprogrammu licences nor āda atbilstoši s ākotnējām izmaks ām, no kur ām 
atskaitīta uzkrātā amortizācija un v ērtības samazin ājuma zaud ējumi. Akt īvu amortiz āciju 
rēķina, izmantojot line āro metodi, tiem noteiktaj ā lietderīgās lietošanas laik ā, kas ir četri gadi. 
Pašu radītus nemateri ālos aktīvus pašlaik nor āda saimniecisk ā rezultāta pārskata izdevumos. 
Ar datorprogrammu izstr ādi vai uztur ēšanu saist ītās izmaksas, k ā arī zinātniskās pētniecības 
un izstrādes izmaksas atz īst par izdevumiem to rašan ās brīdī. 
 
1.5.2. Pamatl īdzekļi 
Visus pamatl īdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums 
un vērtības samazin ājuma zaud ējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši 
attiecināmi uz aktīva iegādi vai rad īšanu.  
 
Turpmākās izmaksas ietver akt īva uzskaites v ērtībā vai pēc vajadzības atzīst par atseviš ķiem 
aktīviem tikai tad, ja ir ti cams, ka Eiropas Savien ība saņems ar pamatl īdzekli saist ītos 
nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenci ālu un pamatl īdzekļa izmaksas var 
ticami nov ērtēt. Remontdarbu un uztur ēšanas izmaksas atspogu ļo saimniecisk ā rezultāta 
pārskatā finanšu period ā, kurā minētās izmaksas raduš ās. Tā kā Eiropas Savien ība neņem 
aizņēmumus pamatl īdzekļu iegādes finans ēšanai, nav ar š ādām iegādēm saistītu aizņemšanās 
izmaksu.  
 
Zeme un m ākslas darbi netiek amortiz ēti, jo to lietder īgās lietošanas laiks ir neierobežots. 
Nepabeigtie pamatl īdzekļi netiek amortiz ēti, jo šie akt īvi vēl nav pieejami lietošanai. Lai 
noteiktu citu akt īvu atlikušo v ērtību to lietder īgās lietošanas laik ā, nolietojumu apr ēķina, 
izmantojot line āro metodi, š ādi. 
Nolietojuma likmes 
Aktīvu veids  Lineārā nolietojuma 
likme  
Ēkas  4 % 
Pamatlīdzekļi  no 10 % l īdz 25 % 
Mēbeles no 10 % l īdz 25 % 
Aprīkojums  no 10 % l īdz 33 % 
Transportl īdzekļi 25 % 
Datortehnika 25 % 
Pārējie pamatl īdzekļi no 10 % l īdz 33 % 
Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaud ējumus nosaka, sal īdzinot ieņēmumus, no kuriem 
atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavin ātā pamatlīdzekļa uzskaites v ērtību. Attiec īgo 
summu iek ļauj saimniecisk ā rezultāta pārskatā. 
 
Noma 
Pamatlīdzekļu nomu, kad Eiropas Savien ība būtībā uzņemas visus riskus un ieg ūst ar 
īpašumties ībām saistītos ieguvumus, klasific ē kā finanšu nomu. S ākumā finanšu nomu 
kapitalizē mazākajā no vērtībām – nom ātā aktīva patiesaj ā vērtībā vai minim ālo nomas 
 
LV 22   LV maksājumu pašreiz ējā vērtībā. Katru nomas maks ājumu sadala starp saist ībām un finanšu 
procentiem, lai pan āktu nemain īgas procentu likmes piem ērošanu finanšu atlikumam. Nomas 
saistības, atskaitot finanšu procentus, ietver p ārējās saistībās (ilgtermi ņa un īstermiņa). 
Finanšu izmaksu procentu maks ājuma daļu atspogu ļo saimniecisk ā rezultāta pārskata 
izdevumos nomas period ā tā, lai saistību atlikumam katr ā periodā būtu nemain īga periodiska 
procentu likme. Saska ņā ar finanšu nomu tur ētajiem akt īviem nolietojumu apr ēķina īsākajā no 
periodiem – akt īva lietderīgās lietošanas laik ā vai nomas termi ņā. 
 
Nomu, kur ā iznomātājs saglabā būtisku daļu riska un atl īdzības saistībā ar īpašumties ībām, 
klasificē kā operatīvo nomu. Maks ājumus, kas veikti saist ībā ar operat īvo nomu, nomas 
periodā atspoguļo saimniecisk ā rezultāta pārskata izdevumos, izmantojot line āro nolietojuma 
metodi. 
 
1.5.3. Nefinanšu akt īvu vērtības samazin āšanās 
Aktīviem, kuru lietder īgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortiz āciju neveic, bet katru gadu 
novērtē vērtības samazin ājumu. Amortiz ējamiem akt īviem vērtības samazin ājumu nov ērtē, 
kad vien notikumi vai apst ākļu maiņa liecina, ka akt īva uzskaites v ērtība, iespējams, nav 
atgūstama. V ērtības samazin ājuma zaud ējumus atz īst summā, par kādu aktīva uzskaites 
vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atg ūstamā summa ir liel ākā no summ ām – aktīva 
patiesā vērtība, no kuras atskait ītas pārdošanas izmaksas, vai t ā lietošanas v ērtība. 
 
Nemateriālo aktīvu un pamatl īdzekļu atlikušo v ērtību un lietder īgās lietošanas laiku p ārskata 
un vajadz ības gadījumā koriģē vismaz reizi gad ā. Aktīva uzskaites v ērtību nekav ējoties 
noraksta l īdz tā atgūstamajai summai, ja akt īva uzskaites v ērtība pārsniedz tā novērtēto 
atgūstamo summu. Ja iepriekš ējos gados atz ītie vērtības samazin ājuma iemesli vairs 
neattiecas, attiec īgi veic vērtības samazin ājuma zaud ējumu apvērsi.  
 
1.5.4. Ieguld ījumi 
Līdzdalība asociētajās iestādēs un kopuz ņēmumos  
Līdzdalību asociētajās iestādēs un kopuz ņēmumos uzskaita, izma ntojot pašu kapit āla metodi. 
Pašu kapit āla izmaksas kori ģē, lai atspogu ļotu asociēto iestāžu un kopuz ņēmumu neto akt īvu 
palielinājuma vai samazin ājuma daļu, kas attiecas uz Eiropas Savien ību pēc sākotnējās 
atzīšanas, ja past āv vērtības samazin ājuma paz īmes, un noraksta maz ākajā atgūstamajā 
summā, ja nepieciešams. Atg ūstamo summu nosaka, k ā aprakstīts 1.5.3 . punktā. Ja vēlāk vairs 
neattiecas v ērtības samazin ājuma iemesls, veic v ērtības samazin ājuma zaud ējumu apv ērsi 
uzskaites v ērtībā, kāda būtu noteikta, ja neb ūtu atzīti nekādi vērtības samazin ājuma 
zaudējumi.  
 
 
 
LV 23   LV Ieguldījumi riska kapit āla fondos 
Klasifikācija un nov ērtēšana 
Ieguldījumus riska kapit āla fondos klasific ē kā pārdošanai pieejamus akt īvus (skatīt 1.5.5. ) un 
attiecīgi uzskaita patiesaj ā vērtībā ar peļņu un zaud ējumiem, kas rodas no paties ās vērtības 
izmaiņām (tostarp val ūtas pārrēķina starpību), kas atz ītas patiesās vērtības rezerv ē. 
 
Patiesās vērtības apsvērumi 
Tā kā ieguldījumiem riska kapit āla fondos nav noteiktas tirgus cenas akt īvā tirgū, tos novērtē, 
izskatot katru gad ījumu atseviš ķi, atbilstoši maz ākajai no v ērtībām – izmaks ām vai 
attiecināmajai neto akt īvu vērtībai („NAV”) saska ņā ar fonda vad ītāja sniegto inform āciju līdz 
bilances datumam, t ādējādi izslēdzot jebkuru attiecin āmu nerealiz ēto peļņu, kāda varētu būt 
konkrētajam ieguld ījumu portfelim. Ieguld ījumus riska kapit āla fondos ar ī agrīnā posmā 
novērtē, ievērojot tādus pašus principus, iz ņemot tādus nerealiz ētos zaudējumus, kas radušies 
tikai administrat īvo izdevumu d ēļ, kuros šādi nerealiz ētie zaudējumi nav ņemti vērā.  
Nerealizēto peļņu, kas rodas paties ās vērtības noteikšanas rezult ātā, atzīst rezervēs, bet 
nerealizētos zaudējumus nov ērtē, lai noteiktu, vai tos atz īt par vērtības samazin ājuma 
zaudējumiem saimniecisk ā rezultāta pārskatā, vai par izmai ņām patiesās vērtības rezerv ē. 
Patiesā vērtībā novērtēto attiecin āmo NAV nosaka, piem ērojot Eiropas Savien ības 
īpašumties ību procentu ālo daļu fondā neto aktīvu vērtībai, kas nor ādīta jaunākajā pārskatā, 
vai, ciktāl iespējams, prec īzu daļas vērtību tajā pašā datumā, kurā attiecīgā fonda vad ītājs ir 
iesniedzis p ārskatu.  
1.5.5. Finanšu akt īvi  
Klasifikācija 
Eiropas Savien ība savus finanšu akt īvus iedala š ādās kategorij ās – finanšu akt īvi patiesaj ā 
vērtībā ar atspogu ļojumu pe ļņas vai zaud ējumu aprēķinā, aizdevumi un debitoru par ādi, līdz 
termiņa beigām turētie ieguld ījumi un p ārdošanai pieejamie finanšu akt īvi. Finanšu 
instrumentus klasific ē sākotnējās atzīšanas brīdī un pārvērtē katrā bilances datum ā. 
 
i) Finanšu akt īvi patiesaj ā vērtībā ar atspogu ļojumu peļņas vai zaud ējumu aprēķinā 
Finanšu akt īvu iekļauj šajā kategorij ā, ja tas ieg ūts galvenok ārt ar mērķi pārdot to īsā laikā vai 
to noteikusi Eiropas Savien ība. Šajā kategorij ā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Š īs 
kategorijas akt īvus klasific ē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos paredz ēts realizēt 12 mēnešu 
laikā pēc bilances datuma. 
 
ii) Aizdevumi un debitoru par ādi 
Aizdevumi un debitoru par ādi ir neatvasin āti finanšu akt īvi ar fiks ētiem vai nosak āmiem 
maksājumiem, kuri netiek kot ēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai 
pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma attiec īgo debitoru par ādu pārdot. Tos ietver 
ilgtermiņa aktīvos, izņemot, ja to termi ņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma. 
 
iii) Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi 
Līdz termiņa beigām turētie ieguld ījumi ir tādi neatvasin āti finanšu akt īvi ar fiks ētiem vai 
nosakāmiem maks ājumiem un noteiktu termi ņu, ko Eiropas Savien ība noteikti v ēlas un var 
 
LV 24   LV turēt līdz termiņa beigām. Šā finanšu gada laik ā Eiropas Savien ībai nebija neviena 
ieguldījuma, kas attiektos uz šo kategoriju. 
 
iv) Pārdošanai pieejamie finanšu akt īvi 
Pārdošanai pieejamie finanšu akt īvi ir neatvasin āti finanšu akt īvi, kas noteikti šaj ā kategorij ā 
vai nav iek ļauti nevien ā citā kategorij ā. Tos klasific ē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermi ņa 
aktīvus atkar ībā no laika perioda, kur ā ES plāno atbrīvoties no tiem. Ieguld ījumus 
nekonsolid ētajās iestādēs un citus kapit āla ieguldījumus (piem ēram, riska kapit āla darījumus), 
kurus neuzskaita, izmantojot pašu kapit āla metodi, ar ī klasificē kā pārdošanai pieejamus 
finanšu akt īvus. 
 
Sākotnējā atzīšana un nov ērtēšana  
Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu akt īvu ar atspogu ļojumu pe ļņas vai zaud ējumu aprēķinā, 
kā arī līdz termiņa beigām turētu un pārdošanai pieejamu finanšu akt īvu iegādi vai pārdošanu 
atzīst darījuma datum ā (datums, kur ā Eiropas Savien ība uzņemas saist ības pirkt vai p ārdot 
aktīvu). Aizdevumus atz īst, kad nauda ir izmaks āta aizņēmējiem. Finanšu instrumentus 
sākotnēji atzīst patiesaj ā vērtībā, kurai pieskait ītas darījuma izmaksas visiem finanšu 
aktīviem, kas nav uzskait īti patiesaj ā vērtībā ar atspogu ļojumu peļņas vai zaud ējumu aprēķinā. 
Finanšu akt īvus, ko uzskaita patiesaj ā vērtībā ar atspogu ļojumu peļņas vai zaud ējumu aprēķinā, 
sākotnēji atzīst patiesaj ā vērtībā, un darījuma izmaksas ietver saimniecisk ā rezultāta pārskata 
izdevumos. 
 
Finanšu akt īva paties ā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir dar ījuma cena (t. i., 
saņemtās atlīdzības paties ā vērtība). Tomēr, ja piešķir bezprocentu ilgtermi ņa aizdevumu vai 
ilgtermiņa aizdevumu ar procentu likmi, kas zem āka par tirgus likmi, t ā patieso v ērtību var 
novērtēt kā visu nākotnē saņemamo naudas ie ņēmumu pašreiz ējo vērtību, kas diskont ēta, 
piemērojot līdzīga instrumenta ar l īdzīgu kredītvērtējumu domin ējošo tirgus procentu likmi.  
 
Aizdevumiem, kas pieš ķirti no aiz ņemtiem l īdzekļiem, kompens ējošām (back-to-back ) 
darbībām, atšķirības starp aizdevuma un aiz ņēmuma nosac ījumiem un summ ām nav būtiskas 
un uz tiem neattiecas alternat īvās izmaksas, jo ES nav at ļauts ieguld īt naudu kapit āla tirgos. 
Šo iemeslu d ēļ šos aizdevumus nov ērtē to nomin ālajā summā. Darījuma izmaksas, kuras 
radušās ES un p ēc tam nodotas aizdevuma sa ņēmējam, tieši atz īst saimniecisk ā rezultāta 
pārskatā.  
 
Finanšu instrumentu atz īšanu pārtrauc, ja ties ības saņemt naudas pl ūsmas no ieguld ījumiem ir 
beigušās vai nodotas citam un Eiropas Savien ība pamatā nodevusi visus riskus un ieguvumus, 
kas izriet no īpašumties ībām. 
 
Turpmākais novērtējums  
Finanšu akt īvus patiesaj ā vērtībā ar atspogu ļojumu pe ļņas vai zaud ējumu aprēķinā pēc tam 
uzskaita patiesaj ā vērtībā. Peļņu un zaud ējumus, ko rada “finanšu instrumentu, kas nov ērtēti 
patiesajā vērtībā ar atspogu ļojumu pe ļņas vai zaud ējumu apr ēķinā” kategorijas paties ās 
vērtības izmai ņas, ietver saimniecisk ā rezultāta pārskatā periodā, kurā tie rodas. 
 
Aizdevumus un debitoru par ādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguld ījumus uzskaita 
 
LV 25   LV amortizētajās izmaksās, piemērojot efekt īvo procentu metodi. Aizdevumiem, kas pieš ķirti no 
aizņemtiem l īdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aiz ņēmumiem piem ēro vienu un to pašu 
efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompens ējošu darbību iezīmes, un atš ķirības 
starp aizdevuma un aiz ņēmuma nosac ījumiem un summ ām nav būtiskas. Dar ījuma izmaksas, 
kas raduš ās ES un v ēlāk pieprasītas no aizdevuma sa ņēmēja, tieši atz īst saimniecisk ā rezultāta 
pārskatā. 
 
Pārdošanai pieejamus finanšu akt īvus pēc tam uzskaita patiesaj ā vērtībā. Peļņu un zaud ējumus 
no pārdošanai pieejamu akt īvu patiesās vērtības izmai ņām atzīst patiesās vērtības rezerv ē. Ja 
pārdošanai pieejamus akt īvus pārdod vai tie zaud ē vērtību, iepriekš paties ās vērtības rezerv ē 
atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atz īst saimniecisk ā rezultāta pārskatā. Procentus 
par pārdošanai pieejamiem finanšu akt īviem, kas apr ēķināti, izmantojot efekt īvo procentu 
metodi, atz īst saimniecisk ā rezultāta pārskatā. Dividendes par p ārdošanai pieejamiem kapit āla 
instrumentiem atz īst, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maks ājumu. 
Aktīvos tirgos kot ētu ieguldījumu paties ās vērtības pamat ā ir pašreiz ējās pirkšanas cenas. Ja 
finanšu akt īva tirgus ir neakt īvs (un attiec ībā uz biržas sarakst ā neiekļautiem vērtspapīriem), 
Eiropas Savien ība nosaka patieso v ērtību, izmantojot nov ērtēšanas metodes. Var izmantot 
nesenus nesaist ītu pušu dar ījumus, atsauces uz citiem b ūtībā līdzīgiem instrumentiem, 
diskontēto naudas pl ūsmu anal īzes, iespēju līgumu cenu noteikšanas mode ļus un citas 
novērtēšanas metodes, kuras plaši izmanto tirgus dal ībnieki.  
Ja ieguldījumu kapit āla instrumentos, kuriem akt īvā tirgū nav noteiktas tirgus cenas, patieso 
vērtību nevar ticami noteikt, min ētos ieguld ījumus nov ērtē izmaksās, no kur ām atskait īti 
vērtības samazin ājuma zaud ējumi. 
 
Finanšu akt īvu vērtības samazin ājums  
Eiropas Savien ība katrā bilances datum ā novērtē, vai ir objekt īvi pierādījumi tam, ka finanšu 
aktīva vērtība ir samazin ājusies. Finanšu akt īva vērtība ir samazin ājusies un zaud ējumi no 
vērtības samazin āšanās ir radušies tikai tad, ja ir objekt īvi pierādījumi vērtības 
samazinājumam viena vai vair āku notikumu rezult ātā, kas notikuši p ēc konkrētā aktīva 
sākotnējās atzīšanas, un ar zaud ējumiem saist ītais notikums (vai notikumi) ietekm ē finanšu 
aktīva aplēstās nākotnes naudas pl ūsmas, un šo ietekmi var ticami nov ērtēt. 
 
i) Aktīvi, kurus uzskaita amortiz ētās izmaksās 
Ja ir objekt īvi pierādījumi tam, ka radušies zaud ējumi no v ērtības samazin āšanās 
aizdevumiem un debitoru par ādiem vai l īdz termiņa beigām turētiem ieguld ījumiem, kas 
uzskaitīti amortiz ētās izmaksās, zaudējumu apjomu nosaka k ā starpību starp akt īva uzskaites 
vērtību un plānotās nākotnes naudas pl ūsmas pašreiz ējo vērtību (izņemot kred ītu zaudējumus 
nākotnē, kuri vēl nav radušies), to diskont ējot atbilstoši finanšu akt īva sākotnējai efektīvajai 
procentu likmei. Akt īva uzskaites v ērtību samazina, un zaud ējumu summu atz īst saimniecisk ā 
rezultāta pārskatā. Ja aizdevumam vai l īdz termiņa beigām turētam ieguld ījumam ir main īga 
procentu likme, diskonta likme v ērtības samazin ājuma zaud ējumu nov ērtēšanai ir pašreiz ējā 
efektīvā procentu likme, kas noteikta l īgumā. Ar ķīlu nodrošin āta finanšu akt īva plānotās 
nākotnes naudas pl ūsmas pašreiz ējās vērtības aprēķins atspogu ļo naudas pl ūsmas, ko var rad īt 
ienākumi no nodrošin ājuma pārdošanas, no kuriem atskait ītas nodrošin ājuma iegūšanas un 
pārdošanas izmaksas, neatkar īgi no tā, vai pārdošana ir ticama, vai ne. Ja k ādā no nākamiem 
periodiem v ērtības samazin ājuma zaud ējumu summa samazin ās un šis samazin ājums ir 
objektīvi attiecin āms uz notikumu, kas notiek p ēc vērtības samazin ājuma atzīšanas, tad 
 
LV 26   LV iepriekš atz īto vērtības samazin ājuma zaud ējumu apv ērsi veic, izmantojot saimniecisk ā 
rezultāta pārskatu. 
 
ii) Aktīvi, kurus uzskaita patiesaj ā vērtībā 
Pārdošanai pieejamu kapit āla ieguld ījumu gad ījumā nosakot, vai v ērtspapīru vērtība ir 
samazinājusies, vērtē, vai to paties ā vērtība ir būtiski vai past āvīgi (ilgstoši) samazin ājusies, 
kļūstot mazāka par tā izmaksām .  J a  i r  š ādi pierādījumi attiec ībā uz pārdošanai pieejamiem 
finanšu akt īviem, uzkr ātos zaudējumus, kas apr ēķināti kā starpība starp ieg ādes izmaks ām un 
pašreizējo patieso v ērtību, no kuras atskait īti finanšu akt īva vērtības samazin ājuma zaud ējumi, 
kas jau iepriekš atz īti saimniecisk ā rezultāta pārskatā, izņem no rezerv ēm un atz īst 
saimniecisk ā rezultāta pārskatā. Saimniecisk ā rezultāta pārskatā atzīto kapitāla instrumentu 
vērtības samazin ājuma zaud ējumu apv ērsi neveic, izmantojot saimniecisk ā rezultāta pārskatu. 
Ja kādā no nākamajiem periodiem palielin ās pārdošanai pieejama par āda instrumenta paties ā 
vērtība un šis palielin ājums ir objekt īvi attiecin āms uz notikumu, kas notiek p ēc vērtības 
samazinājuma zaud ējumu atz īšanas, vērtības samazin ājuma zaud ējumu apv ērsi veic, 
izmantojot saimniecisk ā rezultāta pārskatu. 
 
1.5.6. Kr ājumi 
Krājumus uzskaita maz ākajā no divām vērtībām – izmaks ās vai neto p ārdošanas v ērtībā. 
Izmaksas nosaka, izmantojot “pirmais iekš ā – pirmais ārā” (FIFO)  metodi. Gatavo pre ču un 
nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateri ālu, tiešās darbasp ēka izmaksas, citas tieši 
attiecināmās izmaksas un saist ītās netiešās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto 
darbības jaudu). Neto p ārdošanas v ērtību aprēķina, no parast ā uzņēmējdarbības gaitā 
paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un p ārdošanas izdevumus. Ja 
krājumus tur sadalei bez maksas vai par nomin ālu maksu, tos nov ērtē mazākajā no divām 
vērtībām – izmaks ās vai pašreiz ējās aizstāšanas izmaks ās. Pašreiz ējās aizstāšanas izmaksas ir 
izmaksas, kas Eiropas Savien ībai rastos, ieg ādājoties šādu aktīvu pārskata datum ā. 
 
1.5.7. Priekšfinans ējuma summas 
Priekšfinans ējums ir maks ājums, kas paredz ēts, lai sa ņēmējam piešķirtu naudas l īdzekļu 
avansu, t. i., apgroz āmos līdzekļus. To var sadal īt vairākos maks ājumos laika posm ā, kas 
noteikts konkr ētajā priekšfinans ējuma nolīgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaks ā 
vai izmanto paredz ētajam mērķim nolīgumā noteiktaj ā periodā. Ja saņēmējam nerodas 
attiecināmie izdevumi, vi ņam minētais priekšfinans ējums jāatdod Eiropas Savien ībai. 
Priekšfinans ējuma summu samazina (piln īgi vai daļēji), apstiprinot attiecin āmās izmaksas un 
atdotās summas, un šo summu atz īst par izdevumiem.  
 
Gada beig ās nenokārtotās priekšfinans ējuma summas nov ērtē samaksātajā(-s) sākotnējā(-s) 
summā(-s), atskaitot atmaks ātās summas, izdevumos iek ļautās attiecināmās summas, apl ēstās 
attiecināmās summas, kas gada beig ās vēl nav dzēstas, un v ērtības samazin ājumus. 
 
Procentus par priekšfinans ējumu atz īst, kad tie nopeln īti saskaņā ar attiec īgā nolīguma 
noteikumiem. Gada beig ās, pamatojoties uz ticam āko inform āciju, aprēķina uzkrātos procentu 
ieņēmumus, ko ietver bilanc ē. 
 
1.5.8. Debitoru par ādi  
 
LV 27   LV Debitoru par ādus uzskaita s ākotnējā summā, atskaitot norakst īto vērtības samazin ājumu. 
Debitoru par ādu vērtības samazin ājumu noraksta, ja ir objekt īvi pierādījumi tam, ka Eiropas 
Savienība nevarēs saņemt visu pien ākošos summu atbilstoši s ākotnējiem noteikumiem par 
debitoru par ādiem. Norakst ītā summa ir starp ība starp akt īva uzskaites v ērtību un atg ūstamo 
summu, kas ir pl ānotās nākotnes naudas pl ūsmas pašreiz ējā vērtība, kas diskont ēta, 
izmantojot l īdzīgiem aizņēmējiem piem ērotas tirgus procentu likmes. Norakst īto summu atz īst 
saimniecisk ā rezultāta pārskatā. Atzīst arī vispārēju norakst īšanu neizpild ītajiem iekas ēšanas 
rīkojumiem, kuriem v ēl nav piem ērota konkr ēta norakst īšana. Skat īt turpm āk 
1.5.14 . paskaidrojumu par gada beig ās uzkrātiem ienākumiem. 
 
1.5.9. Nauda un t ās ekvivalenti 
Nauda un t ās ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos defin ē kā apgrozāmos līdzekļus. Šeit 
ietilpst nauda kas ē, pieprasījuma noguld ījumi bank ā, citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu 
likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nep ārsniedz trīs mēnešus, un bankas konta p ārtēriņš. 
 
1.5.10. Pabalsti darbiniekiem 
Pensiju saist ības 
Eiropas Savien ība pārvalda noteiktu pabalstu pensiju pl ānus. Lai gan vienu trešda ļu šo 
pabalstu paredz ēto izmaksu veido darbinieku iemaksas no algas, pensiju saist ības nav 
fondētas. Bilanc ē atzītās saistības attiec ībā uz noteiktu pabalstu pensiju pl āniem ir noteikt ā 
pabalsta pien ākuma pašreiz ējā vērtība bilances datum ā. Noteikto pabalsta pien ākumu 
aprēķina aktuāri, izmantojot pl ānotās vienības kredītmetodi. Noteikta pabalsta pien ākuma 
pašreizējo vērtību nosaka, diskont ējot plānotās nākotnes naudas aizpl ūdes, izmantojot 
procentu likmes pensiju izmaks āšanas val ūtā izteiktām valsts oblig ācijām, kuru termi ņš 
aptuveni atbilst pensiju saist ību termiņiem. 
 
Aktuāro peļņu un zaud ējumus, kas rodas no pieredzes korekcij ām un aktu āro pieņēmumu 
izmaiņām, nekav ējoties atz īst saimniecisk ā rezultāta pārskatā. Iepriekš ējās darba izmaksas 
nekavējoties atz īst saimniecisk ā rezultāta pārskatā, ja vien izmai ņas pensiju pl ānā nav 
atkarīgas no nosac ījuma, ka darbiniekiem ir j āpaliek dienest ā noteiktu laika periodu (ties ību 
piešķiršanas periods). Š ādā gadījumā iepriekšējās darba izmaksas ties ību piešķiršanas period ā 
amortizē, izmantojot line āro metodi. 
 
Pēcnodarbin ātības slimības pabalsti 
Eiropas Savien ība nodrošina vesel ības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaks ājot 
ārstniecības izdevumus. Ikdienas p ārvaldei izveidots atseviš ķs fonds ( RCAM ). Šo sist ēmu 
izmanto esošie darbinieki, pension āri, atraitņi un to apg ādājamās personas. Pabalstus, ko 
piešķir “nestrādājošiem” (pension āriem, bāreņiem u. c.), klasific ē kā “Pēcnodarbin ātības 
pabalstus darbiniekiem”. Ņemot vērā šo pabalstu b ūtību, ir nepieciešams aktu āra aprēķins. 
Saistības bilanc ē nosaka līdzīgi kā pienākumus attiec ībā uz pensij ām (skatīt iepriekš). 
 
1.5.11. Uzkr ājumi 
Uzkrājumus atz īst, ja Eiropas Savien ībai pagātnes notikumu rezult ātā ir pašreiz ējs juridisks 
vai prakses rad īts pienākums pret treš ām personām, un ir ļoti iespējams, ka min ētā pienākuma 
izpildei b ūs nepieciešams izt ērēt līdzekļus, un šo summu var ticami nov ērtēt. Nākotnes 
zaudējumiem no pamatdarb ības uzkr ājumus neatz īst. Uzkrājumu summa ir lab ākais 
 
LV 28   LV novērtējums par prognoz ējamiem izdevumiem, kas b ūs vajadzīgi, lai p ārskata datum ā 
izpildītu pašreiz ēju pienākumu. Ja uzkr ājumus veido lielam skaitam poste ņu, pienākumu 
novērtē, izvērtējot visus iesp ējamos izn ākumus saist ībā ar to iesp ējamību (“paredzam ās 
vērtības” metode). 
 
1.5.12. Finanšu saist ības 
Finanšu saist ības klasific ē kā finanšu saist ības patiesaj ā vērtībā peļņas vai zaud ējumu pārskatā 
vai kā finanšu saist ības amortiz ētajās izmaksās (aizņēmumus). Aiz ņēmumus veido aiz ņēmumi 
no kredītiestādēm un par ādi, ko apliecina attiec īga apliec ība. Aizņēmumus s ākotnēji atzīst 
patiesajā vērtībā, no izsniegšanas ie ņēmumiem (sa ņemtās atlīdzības paties ā vērtība) atskaitot 
radušās darījuma izmaksas. Turpm āk tos atz īst amortiz ētās izmaksās, izmantojot efekt īvo 
procentu metodi. Jebkuru starp ību starp ie ņēmumiem, no kuriem atskait ītas darījuma 
izmaksas, un dz ēšanas vērtību atzīst saimniecisk ā rezultāta pārskatā aizņēmumu period ā, 
izmantojot efekt īvo procentu metodi.  
 
Finanšu saist ības uzskata par ilgtermi ņa saistībām, izņemot termi ņiem, kas nep ārsniedz 
12 mēnešus pēc bilances datuma. Ņemot vērā būtiskuma apsv ērumus, aizdevumiem, kas 
piešķirti no aiz ņemtiem līdzekļiem, efekt īvo procentu metodi nepiem ēro aizdevumiem un 
aizņēmumiem. Dar ījuma izmaksas, kas raduš ās Eiropas Savien ībai un vēlāk piepras ītas no 
aizdevuma sa ņēmēja, tieši atz īst saimniecisk ā rezultāta pārskatā. 
 
Finanšu saist ības, kas patiesaj ā vērtībā iekļautas peļņas vai zaud ējumu apr ēķinā, ietver 
atvasinātos instrumentus, ja to paties ā vērtība ir negat īva. Tos uzskaita t āpat kā finanšu 
aktīvus patiesaj ā vērtībā peļņas vai zaud ējumu aprēķinā; skatīt 1.5.5 . paskaidrojumu.  
 
1.5.13. Kreditoru par ādi 
Liela daļa ES kreditoru par ādu nav saist īta ar pre ču vai pakalpojumu ieg ādi, bet tie ir 
nesamaks ātie dotāciju vai cita veida ES finans ējuma saņēmēju iesniegtie izmaksu 
pieprasījumi. Tos re ģistrē kā kreditoru par ādus piepras ītās summas apjom ā pēc izmaksu 
pieprasījuma saņemšanas un p ēc pārbaudes, kur ā attiecīgie finanšu a ģenti apstiprina izmaksu 
attiecināmību. Šajā posmā parādus novērtē atbilstoši apstiprin ātajai attiecin āmajai summai. 
Kreditoru par ādus, ko rada pre ču un pakalpojumu ieg āde, atzīst sākotnējā summā, saņemot 
rēķinu, un attiec īgos izdevumus iegr āmato, kad preces vai pakalpojumi sa ņemti un Eiropas 
Savienība to ir apstiprin ājusi. 
 
1.5.14. Uzkr ātie un nākamo periodu ien ākumi un izdevumi 
Saskaņā ar Eiropas Savien ības grāmatvedības noteikumiem dar ījumus un notikumus atz īst 
finanšu p ārskatos period ā, uz kuru tie attiecas. P ārskata perioda beig ās uzkrātos izdevumus 
atzīst, pamatojoties uz nov ērtēto summu, kas attiec īgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. 
Uzkrāto izdevumu apr ēķinu veic saska ņā ar Komisijas izdot ām detaliz ētām darbības un 
prakses pamatnost ādnēm, kuru m ērķis ir nodrošin āt to, ka finanšu p ārskati sniedz patiesu un 
skaidru priekšstatu. 
 
Arī ieņēmumus uzskaita period ā, ar kuru tie saist īti. Ja gada beig ās ES ir sniegusi 
pakalpojumu vai pieg ādājusi preces, bet r ēķins vēl nav izsniegts, vai ar ī ja pastāv līgumiska 
vienošanās (t. i., atsaucoties uz k ādu līgumu), uzkr ātos ienākumus atz īst finanšu p ārskatos. 
 
LV 29   LV  
Turklāt, ja gada beig ās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi v ēl nav sniegti vai preces v ēl nav 
piegādātas, ieņēmumus attiecina uz n ākamo periodu un atz īst nākamajā pārskata period ā. 
 
1.6. SAIMNIECISK Ā REZULT ĀTA PĀRSKATS 
 
1.6.1. Ieņēmumi 
Ar komerci ālu apmai ņu nesaistīti ieņēmumi 
Šie ieņēmumi ir liel ākā ES ieņēmumu da ļa un ietver galvenok ārt tiešos un netiešos nodok ļus 
un pašu resursus. Papildus nodok ļiem Eiropas Savien ība var sa ņemt arī citu personu 
maksājumus, piem ēram, nodevas, soda naudas un ziedojumus. 
 
NKI resursi un PVN resursi  
Ieņēmumus atz īst par periodu, kad Eiropas Savien ība nosūta dalībvalstīm iemaksas 
pieprasījumu. Tos nov ērtē pieprasītās summas apm ērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamat ā ir 
attiecīgā budžeta gada datu apl ēses, notiekot p ārmaiņām, tos var p ārskatīt, līdz dalībvalstis 
iesniedz gal īgos datus. Apl ēses izmai ņas ņem vērā, nosakot t ā perioda neto p ārpalikumu vai 
deficītu, kurā izmaiņas notika. 
 
Tradicion ālie pašu resursi  
Debitoru par ādus un ar tiem saist ītus ieņēmumus atz īst, kad no dal ībvalstīm saņemti attiec īgie 
mēneša A pārskati (tostarp iekas ētās nodevas un par āda summas, kuras ir garant ētas un netiek 
apstrīdētas). Pārskata datum ā ieņēmumus, ko dal ībvalstis attiec īgajā periodā iekasējušas, bet 
vēl nav samaks ājušas Eiropas Savien ībai, novērtē un atzīst par uzkr ātajiem ieņēmumiem. No 
dalībvalstīm saņemtos ceturkš ņa B pārskatus (tostarp nodevas, kas nav ne iekas ētas, ne 
garantētas, kā arī parādnieka apstr īdētās garantētās summas) atz īst par ieņēmumiem, atskaitot 
iekasēšanas izmaksas (25 %), uz kur ām dalībvalstīm ir tiesības. Turkl āt saimniecisk ā rezultāta 
pārskatā atzīst vērtības samazin ājumu par summu, kas ir par āda un atg ūstamās summas 
paredzam ā starpība. 
 
Soda naudas  
Ieņēmumus no soda naud ām atzīst, kad ES ir pie ņēmusi lēmumu uzlikt naudas sodu un tas 
oficiāli paziņots adresātam. Ja ir šaubas par uz ņēmuma maks ātspēju, atzīst prasījuma vērtības 
samazinājumu. Pēc lēmuma pie ņemšanas par naudas soda uzlikšanu par ādnieki divu m ēnešu 
laikā pēc paziņojuma datuma izv ēlas: 
– akceptēt lēmumu (š ādā gadījumā tiem ir j ānomaksā soda nauda nor ādītajā 
termiņā, un ES piln ībā iekasē attiecīgo summu);  
– vai neakcept ēt lēmumu, iesniedzot apel ācijas sūdzību saskaņā a r  E S  t i e s ību 
aktiem.  
Tomēr pat apel ācijas sūdzības iesniegšanas gad ījumā soda naudas pamatsumma ir j āsamaksā 
noteiktajā trīs mēnešu termi ņā, jo apel ācija nenoz īmē maksājuma atlikšanu (EK l īguma 
242. pants), ta ču noteiktos apst ākļos un ar Komisijas gr āmatveža piekrišanu maks ājuma viet ā 
var iesniegt bankas garantiju.  
 
LV 30   LV  
Ja uzņēmums iesniedz apel āciju attiec ībā uz lēmumu un ir veicis naudas soda pagaidu 
maksājumu, summu atspogu ļo kā iespējamās saistības. Tom ēr, tā kā adresāta apelācijas 
sūdzība par ES l ēmumu nav pamats naudas soda atlikšanai, sa ņemto naudu izmanto, lai dz ēstu 
debitoru par ādu. Ja maks ājuma viet ā tiek saņemta garantija, soda nauda joproj ām tiek 
uzskatīta par debitoru par ādu. Ja ir iesp ēja, ka Visp ārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabv ēlīgu 
nolēmumu, atz īst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maks ājuma viet ā iesniegta garantija, 
nenomaks āto debitoru par ādu noraksta p ēc vajadzības. Eiropas Savien ības saņemtos uzkr ātos 
procentus par bankas kontiem, kuros noguld īti saņemtie maks ājumi, atzīst par ieņēmumiem, 
attiecīgi palielinot iesp ējamās saistības. 
 
Ieņēmumi no komerci ālas apmai ņas 
Ieņēmumus no pre ču un pakalpojumu p ārdošanas atz īst, kad pirc ējam nodoti b ūtiskie riski un 
ieguvumi, kas izriet no pre ču īpašumties ībām. Ieņēmumus no dar ījuma, kas ietver 
pakalpojumu sniegšanu, atz īst, ņemot vērā darījuma pabeigt ības stadiju p ārskata datum ā. 
 
Procentu ien ākumi un izdevumi 
Procentu ien ākumus un izdevumus atz īst saimniecisk ā rezultāta pārskatā, izmantojot efekt īvo 
procentu metodi. T ā ir finanšu akt īva vai finanšu saist ību amortiz ēto izmaksu apr ēķināšanas 
metode un metode procentu ien ākumu vai procentu izdevumu sadalei attiec īgajā periodā. 
Aprēķinot efekt īvo procentu likmi, Eiropas Savien ība novērtē naudas pl ūsmas, ņemot vērā 
visus finanšu instrumenta l īguma noteikumus (piem ēram, priekšapmaksas iesp ējas), bet 
neņem vērā kredīta zaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu punktus, 
ko līgumslēdzējas puses ir maks ājušas vai sa ņēmušas un kas ir efekt īvās procentu likmes 
neatņemama sast āvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma vai diskonta 
summas. 
 
Ja finanšu akt īva vai līdzīgu finanšu akt īvu grupas v ērtību noraksta sakar ā ar vērtības 
samazinājuma zaud ējumiem, šo zaud ējumu apr ēķināšanā procentu ien ākumus atz īst, 
izmantojot n ākotnes naudas pl ūsmas diskont ēšanā lietoto procentu likmi. 
 
Dividenžu ien ākumi 
Dividenžu ien ākumus atz īst, kad rodas ties ības saņemt maks ājumu. 
 
1.6.2. Izdevumi 
Ar komerci ālu apmaiņu saistītus izdevumus sakar ā ar preču un pakalpojumu ieg ādi atzīst, kad 
Eiropas Savien ība saņēmusi preces vai pakalpojumus un to apstiprin ājušas. Izdevumus 
novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apm ērā. Ar komerci ālu apmaiņu nesaistīti izdevumi ir 
raksturīgi Eiropas Savien ībai un veido to izdevumu liel āko daļu. Minētie izdevumi attiecas uz 
maksājumiem sa ņēmējiem, un tie var b ūt trīs veidu – maks ājumi, pamatojoties uz noteikt ām 
saņēmēja tiesībām saņemt maks ājumu, pārvedumi saska ņā ar nolīgumu un neatkar īgas 
dotācijas, iemaksas un ziedojumi. 
 
Pārvedumus atz īst par izdevumiem period ā, kurā notiek pārvedumu pamatojošie notikumi, ja 
šāda veida p ārvedumi ir at ļauti noteikumos (Finanšu regul ā, Civildienesta noteikumos vai 
 
LV 31   LV citos noteikumos) vai ar ī parakstīts pārvedumu apstiprinošs l īgums, saņēmējs ir izpild ījis 
attiecināmības kritērijus un summu var ticami nov ērtēt. 
 
Tad, kad tiek sa ņemts maks ājuma piepras ījums vai izmaksu atl īdzinājuma piepras ījums un tas 
atbilst izdevumu atz īšanas krit ērijiem, to atz īst kā izdevumus par attiecin āmo summu. Gada 
beigās novērtē saņēmējiem jau pien ākošos attiecin āmos izdevumus, par kuriem v ēl nav 
sniegts pārskats, un uzskaita k ā uzkrātos izdevumus. 
 
1.7. IESP ĒJAMIE AKT ĪVI UN IESP ĒJAMĀS SAISTĪBAS 
 
1.7.1. Iesp ējamie aktīvi 
Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas var ētu rasties iepriekš ēju notikumu rezult ātā atkarībā no tā, vai 
īstenosies viens vai vair āki turpm ākie notikumi, par kuru iesp ējamību pašlaik tr ūkst 
pārliecības un kurus Eiropas Savien ība nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspogu ļo 
pārskatos, ja saimniecisks la bums vai kalpošanas potenci āls ir ticams. 
 
1.7.2. Iesp ējamās saistības 
Iespējamās saistības ir saist ības, kas var ētu rasties iepriekš ēju notikumu rezult ātā atkarībā no 
tā, vai īstenosies viens vai vair āki turpmākie notikumi, par kuru iesp ējamību pašlaik tr ūkst 
pārliecības un kurus Eiropas Savien ība nespēj pilnībā ietekmēt; vai arī pašreizējas saistības, 
kuras izriet no iepriekš ējiem notikumiem, ta ču nav atzītas, jo ir mazticams, ka b ūs vajadzīga 
saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenci ālu ietverošu resursu aizpl ūde, lai nok ārtotu 
saistības (vai ar ī citos retos gad ījumos, kuros saist ību summu nevar nov ērtēt ar pietiekamu 
ticamību).  
 
LV 32   LV 2. BILANCES  PASKAIDROJUMI 
 
ILGTERMI ŅA AKTĪVI 
 
2.1. NEMATERI ĀLIE AKT ĪVI 
Miljonos EUR  
Apjoms  
  
Bruto uzskaites v ērtība 2008. gada 31. decembr ī 134 
Iegūšana 39 
Atsavināšana (3) 
Pārvietojumi starp akt īvu kategorij ām 0 
Citas pārmaiņas 1 
 
Bruto uzskaites v ērtība 2009. gada 31. decembr ī 171 
 
Uzkrātā amortizācija 2008. gada 31. decembr ī 78 
Amortizācija attiec īgajā gadā 22 
Atsavināšana (1) 
Pārvietojumi starp akt īvu kategorij ām 0 
Citas pārmaiņas 0 
 
Uzkrātā amortizācija 2009. gada 31. decembr ī 99 
 
Neto uzskaites v ērtība 2009. gada 31. decembr ī 72 
Neto uzskaites v ērtība 2008. gada 31. decembr ī 56 
 
Summas galvenok ārt saistītas ar datorprogramm ām. 
 
2.2. PAMATL ĪDZEKĻI 
 
Dažās valstīs zemes v ērtību nav iesp ējams atdal īt no ēkas vērtības, jo tās iegādātas vienlaic īgi 
kā viens vesels. Zemes v ērtību, kura netiek amortiz ēta, nenosaka atseviš ķi, ja vien tas nav 
nepieciešams, t. i., ja nerodas v ēlāki izdevumi saist ībā ar jauna īpašuma b ūvniecību vai tā 
daļas pārdošanu. 
 
Aktīvi, kas saist īti ar Eiropas Ģeostacion ārās navigācijas pārklājuma dienestu ( EGNOS ), 
2009. gada 31. decembr ī tika iekļauti pamatl īdzekļos pēc to nodošanas Komisijai 2009. gad ā. 
Šo aktīvu bilances neto v ērtība šajā datumā bija 11 miljoni euro (bruto v ērtība – 40 miljoni 
euro, atskaitot uzkr āto amortiz āciju 29 miljonu euro apm ērā).  
 
LV 33   LV  PAMATL ĪDZEKĻI
 Miljonos EUR  
Zeme un  Ierīces un  Mēbeles un  Dator-  Pārējie Finanšu noma Nepabeigtie  KOPĀ 
ēkas iekārtas transportl īdze
kļi tehnika  pamatlīdzekļi aktīvi  
        
         
Bruto uzskaites v ērtība 2008. gada 31. decembr ī 3 902 368 205 466 151 2 621 122 7 835 
Iegūšana 39 89 20 57 17 29 141 392 
Atsavināšana (1) (15) (20) (56) (6) 0 0 (98) 
Pārvietojumi starp akt īvu kategorij ām 31 (2) 0 0 3 0 (32) 0 
Citas pārmaiņas 1 20 10 8 17 5 0 61 
        
Bruto uzskaites v ērtība 2009. gada 
31. decembr ī 3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 
        
Uzkrātais nolietojums 2008. gada 31. decembr ī 1 616 300 149 349 92 448  2 954 
Nolietojums attiec īgajā gadā 127 66 16 60 17 163  449 
Atkal iegr āmatotais nolietojums  0 0 0 (2) 0 0  (2) 
Atsavināšana (1) (13) (14) (52) (5) 0  (85) 
Pārvietojumi starp akt īvu kategorij ām 0 (1) 0 0 1 0  0 
Citas pārmaiņas 0 3 4 4 3 1  15 
        
Uzkrātais nolietojums 2009. gada 
31. decembr ī 1 742 355 155 359 108 612  3 331 
        
NETO UZSKAITES V ĒRTĪBA 
2009. gada 31. decembr ī  2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859 
NETO UZSKAITES V ĒRTĪBA 
2008. gada 31. decembr ī 2 286 68 56 117 59 2 173 122 4 881 
 
LV 34   LV Izdevumi, kas v ēl jāveic attiec ībā uz finanšu nomu un l īdzīgiem pras ījumiem, bilanc ē norādīti kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības (skatīt arī 2.15. un 
2.18.1 . paskaidrojumu). Tos iedala š ādi. 
Finanšu noma  Miljonos 
EUR 
 
Nākamo periodu maks ājumi Kopējā 
vērtība Turpmākie 
izdevumi 
par 
aktīviem   Aktīvu 
vērtība 
 Amortizācija Apraksts  Kumulat īvie 
izdevumi 
(A) 
< 1 gads  > 1 gads > 5 gadi  Kopā 
saistības (B)  A+B (C) A+B+C  (E) Neto 
uzskaites 
vērtība 
=A+B+C+
E 
Zeme un ēkas 785 51 257 1 465 1 773 2 558 61 2 619 (598) 2 021 
Pārējie pamatl īdzekļi 14 8 13 1 22 36 0 36 (14) 22 
Kopā 31.12.2009.  799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043 
Kopā 31.12.2008.  738 52 250 1 520 1 822 2 560 61 2 621 (448) 2 173 
 
 
LV 35   LV 2.3. ILGTERMI ŅA IEGULD ĪJUMI 
   Miljonos EUR
  Paskaidrojum
i  31.12.2009. 31.12.2008. 
Līdzdalība asociētajās iestādēs  2.3.1. 382 278 
Līdzdalība kopuzņēmumos  2.3.2. 196 145 
Garantiju fonds  2.3.3. 1 240 1 091 
Pārdošanai pieejamie akt īvi 2.3.4. 561 564 
Kopā ieguldījumi  2 379 2 078 
 
Šajā pozīcijā ir iekļauti ieguld ījumi nolūkā atbalstīt ES darb ību. Tajā ietilpst ar ī Garantiju 
fonda neto akt īvi. 
 
2.3.1. Līdzdalība asociētajās iestādēs 
   Miljonos 
EUR
  EIF ARTEMIS  Clean Sky  Kopā 
Summa 2008. gada 31. decembr ī 278 0 0 278 
Iegāde 26 10 75 111 
Neto pārpalikuma/(defic īta) daļa (2) (3) (1) (6) 
Citas kapit āla izmaiņas  (1) 0 0 (1) 
Summa 2009. gada 31. decembr ī 301 7 74 382 
 
Līdzdalību asoci ētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapit āla metodi (s īkākus 
skaidrojumus skat īt 1.3. paskaidrojum ā). Turpmāk minētā uzskaites v ērtība attiecas uz ES, 
pamatojoties uz t ās līdzdalības asociētajās iestādēs procentu ālo daļu.  
   Miljonos EUR
   31.12.2009. 31.12.2008. 
Aktīvi  420 295 
Saistības  (38) (17) 
Ieņēmumi   17 23 
Pārpalikums/(defic īts)  (6) 10 
 
Eiropas Invest īciju fonds (EIF) 
Eiropas Invest īciju fonds (EIF) ir Eiropas Savien ības finanšu iest āde, kuras specializ ācija ir 
riska kapit āla un garantiju nodrošin āšana MVU. 2009. gada 31. decembr ī Komisija pieteic ās 
uz 861 miljonu euro no EIF akciju kapit āla (kuru veido 2940 miljoni euro). Tie ir 29,29 % no 
EIF kopējā akciju kapit āla. Komisija ir apmaks ājusi 20 %, nepiepras ītais atlikums atbilst 
naudas summai 689 miljonu euro apm ērā (skatīt arī 5.13.2 . paskaidrojumu). Saska ņā ar 
2005. gad ā parakstīto līgumu starp Komisiju un Eiropas Invest īciju banku (EIB) Komisija ir 
tiesīga pārdot savas da ļas EIB jebkur ā laikā par cenu, kas atbilst EIF nov ērtējumam, dalot to 
ar kopējo emitēto daļu skaitu. P ārdošanas iesp ējas vērtība ir tuvu nullei, jo formula, ar ko 
aprēķina daļu pārdošanas cenu, ir l īdzīga tai, ko piem ēro, lai noteiktu EIF neto pamatkapit ālu. 
Tādējādi ES līdzdalību novērtē 29,29 % apm ērā no EIF neto akt īviem, kas 2009. gada 
31. decembr ī bija 301 miljons euro (2008. gad ā – 278 miljoni euro), no kuriem divi miljoni 
 
LV 36   LV euro attiecas uz 2009. gada rezult ātu (zaudējumi). 2009. gad ā tika saņemti četri miljoni euro 
kā dividendes par 2008. finanšu gadu.  
Kopīgās tehnolo ģiju ierosmes  
Publiskās un priv ātās partnerības kopīgo tehnolo ģiju ierosmju veid ā, kas ir ieviestas k ā 
kopuzņēmumi Līguma 171. panta izpratn ē, ir izveidotas, lai īstenotu Lisabonas Izaugsmes un 
nodarbinātības programmas m ērķus. Kopīgās tehnolo ģiju ierosmes ir Eiropas l īmenī 
izveidotas publiskas un priv ātas partner ības stratēģiskās nozarēs, kurās pētniecība un 
novatoriskums ir b ūtisks Eiropas konkur ētspējai. Kopīgās tehnolo ģiju ierosmes ir jauns 
elements Sept ītajā pamatprogramm ā pētniecības, tehnolo ģiju attīstības un demonstr ējumu 
pasākumiem, kas atbalsta liela m ēroga daudznacion ālu pētniecības darbību. Tās apvieno 
privātos un publiskos part nerus, lai defin ētu kopīgus plašai sabiedr ībai svarīgus mērķus, 
apkopotu atkl ājumus un zin āšanas šādu mērķu sasniegšanai. Kop īgās tehnoloģiju ierosmes ir 
jauns sadarb ības veids nol ūkā sasniegt m ērķus, kurus ES l īderi ir noteikuši Lisabonas 
izaugsmes un nodarbin ātības stratēģijā. 2009. gad ā darbību uzsāka pirmās trīs kopīgās 
tehnoloģiju ierosmes – turpm āk aprakst ītais kopuz ņēmums ARTEMIS  un kopuz ņēmums 
Clean Sky , kā arī par kopuz ņēmumu uzskat ītais IMI, kas ir aprakst īts 2.3.2 . paskaidrojum ā. 
Lai gan ARTEMIS  un Clean Sky  juridiski uzskata par kopuz ņēmumiem, gr āmatvedības 
vajadzībām tos klasific ē kā asociētās iestādes, jo Komisijai šaj ās iestādēs ir būtiska ietekme. 
 
Kopuzņēmums ARTEMIS  
Šī iestāde tika izveidota, lai ieviestu kop īgo tehnolo ģiju ierosmi ar priv āto sektoru par 
iegultajām datorsist ēmām. Eiropas Savien ībai, kuru p ārstāv Komisija, 2009. gada 
31. decembr ī piederēja līdzdalība 100 % jeb septi ņu miljonu euro apm ērā. Plānotais ES 
ieguldījums nepārsniegs 420 miljonus euro. 
 
Kopuzņēmums Clean Sky  
Šīs iestādes mērķis ir paātrināt nekaitīgas gaisa p ārvadājumu tehnolo ģijas izstrādi, pārbaudi 
un demonstr ēšanu ES un jo īpaši izveidot piln ībā novatorisku gaisa transporta sist ēmu, lai 
mazinātu gaisa transporta ietekmi uz apk ārtējo vidi. Eiropas Savien ībai, kuru p ārstāv 
Komisija, 2009. gada 31. decembr ī piederēja līdzdalība 99,41 % jeb 74 miljonu euro apm ērā. 
Plānotais ES ieguld ījums šajā uzņēmumā nepārsniegs 800 miljonus euro. 
 
2.3.2. Līdzdalība kopuzņēmumos 
 Miljonos EUR
 GJU SESAR  ITER  IMI Kopā 
Summa 31.12.2008.  0 103 42 0 145 
Iegāde  0 28 39 81 148 
Neto rezult āta daļa  0 (51) (46) 0 (97) 
Summa 31.12.2009.  0 80 35 81 196 
 
Līdzdalību kopuz ņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapit āla metodi (s īkākus skaidrojumus 
skatīt 1.3. paskaidrojum ā). Turpmāk minētā uzskaites v ērtība attiecas uz ES, pamatojoties uz 
tās līdzdalības kopuz ņēmumos procentu ālo daļu. 
 
LV 37   LV  
   Miljonos EUR
   31.12.2009. 31.12.2008. 
Ilgtermiņa aktīvi  48 0 
Apgrozāmie līdzekļi  192 154 
Ilgtermiņa saistības  0 0 
Īstermiņa saistības  (44) (9) 
Ieņēmumi   72 37 
Izdevumi   (169) (93) 
 
Likvidējamais kopuz ņēmums  Galileo (GJU ) 
Kopuzņēmuma  Galileo  (GJU ) likvidācija tika s ākta 2006. gada beig ās, un process joproj ām 
turpinās. Gada beig ās likvidējamā GJU  neto akt īvi bija EUR 0. T ā kā 2009. gad ā iestāde 
nestrādāja un joproj ām turpin ājās likvidācija, nebija nek ādu ieņēmumu vai izdevumu. 
Ieguldījumu vērtība 2009. gada 31. decembr ī (un 2008. gada 31. decembr ī) bija EUR 0 – 
ieguldījumi 585 miljonu euro apm ērā, atskaitot uzkr āto zaudējumu daļu 585 miljonu euro 
apmērā. 
 
2004. gad ā izveidotā un ES pārskatos konsolid ētā ES aģentūra – Eiropas glob ālās navigācijas 
satelītu sistēmas (GNSS) uzraudz ības iestāde (GSA) sākotnēji pārņēma GJU  pienākumus 
2007. gada 1. janv ārī. Pēc Regulas (EK) Nr. 683/2008 st āšanās spēkā Komisija p ārņēma no 
GSA Eiropas GNSS programmu vad ītāja pienākumus. Šie GSA pienākumi un uzdevumi tika 
pilnībā nodoti Komisijai 2009. gada 1. janv ārī. 
 
Kopuzņēmums  SESAR 
Šā kopuzņēmuma m ērķis ir nodrošin āt Eiropas gaisa satiksmes vad ības sistēmas 
moderniz āciju un Eiropas gaisa satiksmes vad ības ģenerālplāna ātru īstenošanu, koordin ējot 
un koncentr ējot visus attiec īgos pētniecības un izstr ādes centienus ES. 2009. gada 
31. decembr ī Komisijai pieder ēja 87,4 % jeb 80 miljoni euro (2008. gad ā – 103 miljoni euro) 
no līdzdalības SESAR . Kopējais (orient ējošais) paredz ētais ES ieguld ījums SESAR  (no 2007. 
līdz 2013. gadam) ir 700 miljoni euro. 
 
ITER Starptautisk ā kodolsint ēzes enerģijas organiz ācija (ITER International ) 
ITER  International  ietilpst ES, Ķīna, Indija, Krievija, Koreja, Jap āna un ASV. ITER  tika 
izveidota, lai p ārvaldītu ITER  iekārtas, sekm ētu to, ka ITER  iekārtu ekspluat āciju veic 
dalībnieku laboratorijas, citas iest ādes un person āls kodolsint ēzes enerģijas izpētes un 
izstrādes programm ās, veicinātu sabiedr ības izpratni par kodolsint ēzes enerģiju un tās 
pieņemšanu un veiktu jebkuras citas darb ības, kas ir vajadz īgas tās mērķa sasniegšanai.  
 
ES (Euratom ), tostarp ar ī dalībvalstu un Šveices, ieguld ījumu ITER  International  nodrošina ar 
Kodolsint ēzes enerģijas aģentūras starpniec ību. Kopējo ieguld ījumu juridiski uzskata par 
Euratom  ieguldījumu ITER , un dalībvalstīm un Šveicei nepieder da ļas ITER . Tā kā ES 
juridiski pieder l īdzdalības daļa kopuzņēmumā ITER International , ES šī līdzdalība ir jāatzīst 
savos konsolid ētajos pārskatos. 
 
LV 38   LV 2009. gada 31. decembr ī Euratom  piederēja 47% jeb 35 miljoni euro (2008. gad ā – 42 miljoni 
euro) no l īdzdalības ITER . Kopējais (orient ējošais) paredz ētais Euratom  ieguldījums ITER  (no 
2007. līdz 2041. gadam) ir 7649 miljoni euro. 
 
IMI kopīga tehnolo ģiju ierosme novatorisku z āļu jomā 
IMI kopuzņēmumam attiec ībā uz trešo kop īgo tehnolo ģiju ierosmi, kas s āka darboties 
2009. gad ā, ir jāatbalsta s ākotnējā farmaceitisk ā izpēte un izstr āde dalībvalstīs un asoci ētajās 
valstīs nolūkā palielināt pētniecības ieguld ījumus biofarm ācijas nozar ē, kā arī jāveicina mazo 
un vidējo uzņēmumu (MVU) iesaist īšanās tās darbībā. Eiropas Savien ībai, kuru p ārstāv 
Komisija, 2009. gada 31. decembr ī piederēja līdzdalība 99,1 % jeb 81 miljona euro apm ērā. 
Plānotais orient ējošais ES ieguld ījums nep ārsniegs vienu miljardu euro l īdz 2017. gada 
31. decembrim. 
 
2.3.3. Garantiju fonds 
Garantiju fonda neto akt īvi Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Pārdošanai pieejamie akt īvi 1 050 887 
Nauda un t ās ekvivalenti  191 205  
Kopā aktīvi 1 241 1 092 
Kopā saistības (1) (1) 
Neto aktīvi 1 240 1 091 
 
Ārējo darbību Garantiju fonds attiecas uz aizdevumiem, ko ES garant ē saskaņā ar Padomes 
lēmumu, jo īpaši Eiropas Invest īciju bankas (EIB) aizdevumiem ārpus Eiropas Savien ības un 
aizdevumiem saist ībā ar makrofinansi ālu atbalstu (MFA aizdevumi), k ā arī Euratom  
aizdevumiem ārpus Eiropas Savien ības. Tas ir ilgtermi ņa instruments, lai segtu neatmaks ātus 
aizdevumus, kurus garant ējusi ES, un t āpēc to var uzskat īt par ilgtermi ņa ieguldījumu. Par to 
liecina tas, ka gandr īz 76 % no p ārdošanai pieejamiem akt īviem termi ņš ir no 1 l īdz 
10 gadiem. Fond ā ieskaita maks ājumus no ES visp ārējā budžeta 9 % apm ērā no darbību 
kapitāla vērtības, procentu ien ākumus no ieguld ījumiem, kuros izmantoti fonda akt īvi, un 
summas, kas atg ūtas no saist ības nepildošiem par ādniekiem, attiec ībā uz kuriem fondam 
nācies pildīt sniegtās garantijas. Ja gada beig ās izveidojas p ārpalikums, to atmaks ā, iekļaujot 
ES vispārējā budžeta ie ņēmumu pārskata īpašā pozīcijā. 
 
ES jāveido garantijas rezerve treš ām valstīm izsniegtiem aizdevumiem. Š ī rezerve paredz ēta 
Garantiju fonda vajadz ību un, ja nepieciešams, t ādu garantiju piepras ījumu finans ēšanai, kas 
pārsniedz fonda pieejamos l īdzekļus, tā, lai šīs summas var ētu atspogu ļot budžeta izdevumos. 
Minētā rezerve 1472 miljonu euro apm ērā atbilst pl ānotajai summai 9 % apm ērā no 
aizdevumu atlikuma 2009. gada 31. decembr ī. Fonda neto akt īvi 2009. gada 31. decembr ī 
veido kopsummu 1240 miljonu euro apm ērā. Neto akt īvu un rezervju summas starp ība atbilst 
no ES budžeta fondam atmaks ājamai summai, t. i., 232 miljoniem euro. P ārdošanai pieejamo 
parāda vērtspapīru portfe ļa patiesās vērtības izmai ņas 2009. gad ā ir atzītas kapitālā ar 
kopsummu 16 miljoni euro (2008. gad ā – 15 miljoni euro). 
 
2.3.4. Pārdošanai pieejamie akt īvi 
Šajā pozīcijā ietverti ieguld ījumi un līdzdalības daļas, kas ieg ādātas, lai pal īdzētu saņēmējiem 
attīstīt savu uzņēmējdarbību. 
 
LV 39   LV Pārdošanai pieejamie ilgtermi ņa aktīvi Miljonos EUR
 ERAB  Riska 
kapitāla 
darījumi ETF  
uzsākšanas 
mehānisms  Eiropas 
Fonds 
Dienvidaust
rumu 
Eiropai  Citi Kopā 
Summas 31.12.2008.  157 204 133 67 3 564 
Iegāde  0 11 52 26 19 108 
Atsavināšana/izņemšana 0 (26) (4) 0 0 (30) 
Pārvērtēšanas 
pārpalikums/ (defic īts) 
t/f kapitālam 0 (14) (14) 3 0 (25) 
Zaudējumi no val ūtas 
maiņas 0 (42) 0 0 0 (42) 
Zaudējumi no v ērtības 
samazināšanās 0 (1) (13) 0 0 (14) 
Summas 31.12.2009.  157 132 154 96 22 561 
 
Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības banka (ERAB) 
Komisija ir parakst ījusies uz 3 % ERAB kop ējā kapitāla, kas sasniedz 20 miljardus euro. 
Bilances datum ā pieprasītā summa bija 157 miljoni euro, kas ir piln ībā apmaks āta. 
Nenokārtotie maks ājumi par nepiepras īto kapitālu veido 443 miljonus euro (skat īt arī 
5.13.1.  paskaidrojumu). T ā kā ERAB netiek kot ēta biržā un, ņemot vērā līguma 
ierobežojumus, kas noteikti ERAB stat ūtos, kuri cita starp ā attiecas uz l īdzdalības daļu 
pārdošanu, nep ārsniedzot ieg ādes izmaksas un tikai esošajiem da ļu turētājiem, Komisijas da ļu 
ERAB nov ērtē, no izmaks ām atskaitot norakst īto vērtības samazin ājumu. 
 
Riska kapit āla darījumi 
Riska kapit āla darījumos summas pieš ķir finanšu starpniekiem, lai finans ētu ieguldījumus 
kapitālā. Tos p ārvalda Eiropas Invest īciju banka un finans ē saskaņā ar Eiropas 
kaimiņattiecību politiku. 
 
Citi ieguld ījumi 
Lielākās summas ir saist ītas ar Izaugsmes un nodarbin ātības programmu, MAP  programmu un 
CIP programmu, kas ir EIF aizg ādnībā un nodrošina atbalstu jaunu MVU izveidei un 
finansēšanai, ieguldot l īdzekļus piemērotos specializ ētos riska kapit āla fondos (154 miljoni 
euro). Šeit ietilpst ar ī 96 miljoni euro, kas saist īti ar Eiropas Fondu Die nvidaustrumu Eiropai 
(ieguldījumu uzņēmums ar main īgu akciju kapit ālu, SICAV ). Eiropas Fonda Dienvidaustrumu 
Eiropai visp ārējais mērķis ir tautsaimniec ības attīstības un labkl ājības veicin āšana 
Dienvidaustrumu Eirop ā, ilgtspējīgi nodrošinot papildu finans ējumu attīstībai ar viet ējo 
finanšu starpnieku pal īdzību. 2009. gad ā tika iek ļauts jauns ieguld ījums 19 miljonu euro 
apmērā saistībā ar Dienvidaustrumu Eiropas energoefektivit ātes fondu ( SE4F ). 
 
2.4. AIZDEVUMI 
Šajā pozīcijā ietvertas Eiropas Savien ībai maks ājamās summas par aizdevumiem, kuru 
termiņš pārsniedz vienu gadu. 
 
LV 40   LV  Miljonos EUR
 Paskaidro
jumi  31.12.2009. 31.12.2008. 
No ES budžeta un EOTK pieš ķirtie aizdevumi  2.4.1. 169 179 
No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi  2.4.2. 10 595 3 386 
Kopā aizdevumi   10 764 3 565 
2.4.1. No Eiropas Savien ības budžeta un likvid ējamās EOTK pieš ķirtie aizdevumi 
 Miljonos EUR
 Aizdevumi ar īpašiem 
nosacījumiem  Likvidējamā EOTK  Kopā 
Kopā 31.12.2008.  150 29 179 
Atmaksa  (19) (5) (24) 
Uzskaites v ērtības izmai ņas 12 2 14 
Kopā 31.12.2009.  143 26 169 
 
Aizdevumi ar īpašiem nosac ījumiem 
Šajā postenī ietverti aizdevumi ar īpašiem nosac ījumiem, kas pieš ķirti ar preferenci ālām 
procentu likm ēm, īstenojot sadarb ību ar treš ām valstīm. Visas summas atmaks ājamas vair āk 
nekā 12 mēnešus pēc gada beig ām. Efektīvās procentu likmes par šiem aizdevumiem ir no 
7,73 % līdz 12,36 %. 
 
Likvidējamās EOTK (EOTK) pieš ķirtie aizdevumi m ājokļa iegādei 
Aizdevumi m ājokļa iegādei ir aizdevumi, ko EOTK pieš ķir no saviem l īdzekļiem saska ņā ar 
EOTK līguma 54. pantu un 54. panta 2. punktu. Šos aizdevumus pieš ķir ar nemain īgu 
procentu likmi 1 % apm ērā, tāpēc tos uzskata par aizdevumiem ar preferenci ālām procentu 
likmēm. Minēto aizdevumu efekt īvās procentu likmes ir 2,806 %–22,643 %. Šiem 
aizdevumiem par patieso v ērtību tiek pie ņemta darījuma sākuma cena neatkar īgi no pieš ķirtās 
preferenci ālās procentu likmes, ņemot vērā praktiskus apsv ērumus un pamatojoties uz 
būtiskuma apsv ērumiem. 
 
2.4.2. No aiz ņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi 
    Miljonos EUR
 MFA 
aizdevumi  Euratom  
aizdevumi  Maksājum
u bilance  Likvidējam
ā 
EOTK  Kopā 
Kopā 31.12.2008. 
Jauni aizdevumi 
Atmaksa Valūtas kursa starp ības 
Uzskaites v ērtības 
izmaiņas
 663 
25 
(95) 
0 
(6) 494 
7 
(11) 
(1) (5) 2004 
7200 
0 0 
99 338 
0 
(88) 
16 
(5) 3499 
7232 
(194) 
15 83 
Kopā 31.12.2009.  587 484 9303 261 10 635 
Parāda summa < 1 gads  40 0 0 0 40 
Parāda summa > 1 gads  547 484 9303 261 10 595 
 
LV 41   LV  
Makrofinansi āla atbalsta (MFA) aizdevumi 
MFA ir uz politiku balst īts finanšu instruments konkr ētam mērķim nepiesaist īta atbalsta 
sniegšanai maks ājumu bilances un/vai budžeta jom ā partneriem treš ās valstīs, kuras 
ģeogrāfiski atrodas tuvu ES teritorijai. Tie ir vid ēja termiņa/ilgtermi ņa aizdevumi vai 
dotācijas, vai atbilst īga abu veidu kombin ācija, kas parasti papildina finans ējumu saist ībā ar 
SVF atbalst īto korekciju un reformu programmu.  Komisija nav sa ņēmusi trešo personu 
garantijas šiem aizdevumiem, bet tos garant ē Garantiju fonds (skat īt 2.3.3 . paskaidrojumu).  
 
LV 42   LV Euratom  aizdevumi 
Euratom  ir viena no ES juridiskaj ām person ām, un to p ārstāv Eiropas Komisija. T ā piešķir 
aizdevumus dal ībvalstīm, lai finans ētu ieguld ījumu projektus dal ībvalstīs, kas saist īti ar 
rūpniecisku elektroener ģijas ražošanu atomelektrostacij ās un ar degvielas cikla iek ārtām 
rūpniecības vajadz ībām. Tā piešķir arī aizdevumus treš ām valstīm, lai uzlabotu droš ības un 
efektivitātes līmeni atomelektrostacij ās un kodoldegvielas cikla iek ārtās, kuras darbojas vai 
tiek būvētas.  
Komisija ir sa ņēmusi 481 miljonu euro (2008. gad ā – 486 miljonus euro) garantij ās no trešo 
personu galvot ājiem attiec ībā uz šiem aizdevumiem. 
 
Maksājumu bilances aizdevumi 
Maksājumu bilances aizdevums ir uz politiku balst īts finanšu instruments, kas ir izmantots 
atkārtoti, lai sniegtu vid ēja termiņa finansi ālu atbalstu ES dal ībvalstīm pašreiz ējās 
ekonomikas un finanšu kr īzes laikā. Izmantojot to, var pieš ķirt aizdevumus dal ībvalstīm, 
kurām ir vai ko nopietni apdraud gr ūtības sakar ā a r  t o  m a k s ājumu bilanci vai kapit āla 
izmaiņām. Šo iesp ēju var izmantot tikai dal ībvalstis, kuras v ēl nav ieviesušas euro. 
Maksimālā atļautā aizdevumu kopsumma ir 50 miljardi euro, un to garant ē no ES visp ārējā 
budžeta.  
Laikposm ā no 2008. gada novembra l īdz 2009. gada beig ām tika pieš ķirti aizdevumi 
14,6 miljardu euro apm ērā. 6,5 miljardi euro no maks ājumu bilances aizdevumiem ir pieejami 
Ungārijai, no kuriem divi miljardi euro tika izmaks āti 2008. gad ā un to atmaksas termi ņš ir 
2011. gada decembris. Papildus 2009. gad ā tika izmaks āti 3,5 miljardi euro (atmaksas termi ņi 
– 2014. gada novembris un 2016. gada apr īlis). Maks ājumu bilances aizdevums 3,1 miljarda 
euro apm ērā tika pieš ķirts Latvijai, no kuriem 2,2 miljardus euro izmaks āja 2009. gad ā ar 
atmaksas termi ņu 2014. gada apr īlī un 2015. gada janv ārī, savukārt 0,5 miljardus euro 
izmaksāja 2010. gada mart ā (atmaksas termi ņš – 2019. gada maijs). T āpat arī pieci miljardi 
euro tika pieš ķirti Rumānijai, no kuriem 1,5 miljardus euro izmaks āja 2009. gad ā ar atmaksas 
termiņu 2015. gada janv ārī, papildus 2010. gada mart ā tika izmaks āts viens miljards euro 
(atmaksas termi ņš – 2019. gada maijs).  
Likvidējamās EOTK aizdevumi 
Šajā postenī galvenok ārt iekļauti aizdevumi, kurus pieš ķīrusi likvid ējamā EOTK no 
aizņemtiem līdzekļiem saska ņā ar EOTK l īguma 54. un 56. pantu, k ā arī trīs nekotēti parāda 
vērtspapīri, kurus emit ējusi Eiropas Invest īciju banka (EIB), lai segtu k āda parādnieka 
neizpildītās saistības. Šie par āda vērtspapīri tiks tur ēti līdz to gala termi ņam (2017. un 
2019. gads), lai segtu attiec īgo aizņēmumu apkalpošanas izmaksas. Uzskaites v ērtības 
izmaiņas ir uzkr āto procentu izmai ņas, kurām pieskait īta samaks āto uzcenojumu attiec īgā 
gada amortiz ācija un sākotnējās darījumu izmaksas, apr ēķinā izmantojot efekt īvās procentu 
likmes metodi.  
 
Efektīvās procentu likmes (nor ādītas kā procentu likmju diapazons) ir š ādas. 
Aizdevumi  31.12.2009. 31.12.2008. 
Makrofinansi āls atbalsts (MFA)  0,9625 %–4,54 % 3,022 %–5,29 %
Euratom  1,071 %–5,76 % 3,428 % –5,76 %
Maksājumu bilance  3,125 %–3,625 % 3,25 %
Likvidējamā EOTK  0,346 %–5,8103 % 3,072 %–5,8103 % 
(*)
 
LV 43   LV (*) Lielākā robežvērtība attiecas uz nemain īgas likmes aizdevumu, kas segts, veicot procentu 
likmju mijmai ņas darījumu. 
 
LV 44   LV 2.5. ILGTERMI ŅA PRIEKŠFINANS ĒJUMS 
 
Priekšfinans ējuma atgūstamības vai izlietojuma laiks nosaka, vai to uzr āda kā īstermiņa vai 
ilgtermiņa priekšfinans ējuma aktīvu. Izlietojumu nosaka projekta pamat ā esošā nolīgumā. 
Visus atmaks ājumus vai izlietojumu l īdz 12 mēnešiem pirms p ārskata datuma uzr āda kā 
īstermiņa priekšfinans ējumu un t āpēc kā apgrozāmos līdzekļus, savuk ārt atlikums ir 
ilgtermiņa.  
KOPĀ PRIEKŠFINANS ĒJUMS   Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Ilgtermiņa priekšfinans ējums (skat īt turpmāk) 39 750 29 023 
Īstermiņa priekšfinans ējums (skat īt 2.9. paskaidrojumu)  9 077 10 262 
Kopā priekšfinans ējums  48 827 39 285 
 
Par priekšfinans ējumu saņemtās garantijas 
Tās ir garantijas, ko Eiropas Savien ība atseviš ķos gadījumos pieprasa no sa ņēmējiem, 
izmaksājot avansa maks ājumus (priekšfinans ējumu). Ir divas v ērtības, kuras tiek uzr ādītas 
šiem garantijas veidiem, – “nomin ālās” un “aktu ālās” vērtības. “Nomin ālās” vērtības 
pamatojošais notikums ir saist īts ar garantijas es ību. “Aktu ālās” vērtības garantijas 
pamatojošais notikums ir priekšfinans ējuma maks ājums un/vai priekšfinans ējuma dzēšana pēc 
tam. 2009. gada 31. decembr ī to garantiju “nomin ālā” vērtība, kuras sa ņemtas par 
priekšfinans ējumu, bija 936 miljoni euro. Šo garantiju “aktu ālā” vērtība bija 724 miljoni euro. 
2008. gada 31. decembr ī šīs vērtības bija attiec īgi 968 miljoni euro un 769 miljoni euro. Š ī 
starpība faktiski ir segums priekšfinans ējumam, kas ir dz ēsts un iek ļauts izdevumos, bet kas, 
iespējams, jāatgūst nākotnē. 
 
Atsevišķas priekšfinans ējuma summas, kas izmaks ātas saska ņā ar Sept īto pētniecības 
pamatprogrammu p ētniecībai un tehnolo ģiju attīstībai (PP7), efekt īvi sedz Dal ībnieku 
garantiju fonds (DGF), – 2009. gada 31. decembr ī izmaksātā priekšfinans ējuma kopsumma 
bija 2,7 miljardi euro. Tas ir savstarp ēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu 
finanšu riskus, kas ES un dal ībniekiem radušies PP7 netiešo darb ību īstenošanas laik ā; tā 
kapitāls un procenti veido izpildes nodrošin ājumu. Visi to netiešo darb ību dalībnieki, kuras ir 
dotācijas veid ā (un tādējādi priekšfinans ējuma veid ā Komisijas uzskait ē), iemaks ā 5 % no 
kopējās ES iemaksas DGF kapit ālā darbības laikā. Tā kā šādi dalībnieki ir DGF īpašnieki, ES 
(ko pārstāv Komisija) darbojas k ā viņu izpildaģents. Pēc netiešo darb ību izpildes dal ībnieki 
atgūst savas kapit āla iemaksas piln ībā, izņemot, ja DGF ir radušies zaud ējumi saņēmēju 
saistību neizpildes d ēļ, – šādā gadījumā dalībnieki atg ūst ne maz āk kā 80 % no to iemaks ām. 
Tādējādi Dalībnieku garantiju fonds aizsarg ā gan ES, gan dal ībnieku finanšu intereses. 
2009. gada 31. decembr ī dalībnieki bija veikuši iemaksas DGF par kop ējo summu 
561 miljonu euro (2008. gad ā – 274 miljoni euro) – skat īt arī 11. paskaidrojumu.  
 
 
LV 45   LV  
ILGTERMI ŅA PRIEKŠFINANS ĒJUMS   Miljonos EUR
Pārvaldības veids  31.12.2009. 31.12.2008. 
Tieša centraliz ēta pārvaldība 1 148 1 351 
Netieša centraliz ēta pārvaldība 486 275 
Decentraliz ēta pārvaldība 347 90 
Dalīta pārvaldība 37 199 26 764 
Kopēja pārvaldība 568 543 
Īsteno citas iest ādes un aģentūras 2 0 
Kopā ilgtermiņa priekšfinans ējums  39 750 29 023 
 
Lielākās ilgtermi ņa priekšfinans ējuma summas saist ītas ar struktur ālām darbībām 2007.–
2013. gada pl ānošanas periodam – Re ģionālās attīstības fonds (ERAF), Soci ālais fonds (ESF), 
Lauksaimniec ības fonds lauku att īstībai (ELFLA), Koh ēzijas fonds (KF) un Zivsaimniec ības 
fonds. Tā kā daudzi no šiem projektiem p ēc būtības ir ilgtermi ņa projekti, attiec īgajiem 
avansa maks ājumiem j ābūt pieejamiem period ā, kas ilg āks par vienu gadu. T āpēc šīs 
priekšfinans ējuma summas nor ādītas kā ilgtermi ņa aktīvi. Iepriekš min ētā ilgtermi ņa 
priekšfinans ējuma summa, par kuru ES ir ties īga saņemt procentus no sa ņēmējiem, ir 
1607 miljoni euro. 
 
Pieaugumu 2009. gad ā ir galvenok ārt izraisījusi trešās priekšfinans ējuma daļas izmaksa 
dalībvalstīm par kop ējo summu pieci miljardi euro – 2,6 miljardi euro Koh ēzijas fondam, 
1,8 miljardi euro Re ģionālās attīstības fondam un 0,6 miljoni Soci ālajam fondam. Turkl āt 
ekonomikas kr īzes dēļ katrai programmai tika pieš ķirti papildu atvese ļošanas maks ājumi par 
kopēju summu 6,2 miljardi euro – 3,9 miljardi euro Koh ēzijas fondam un Re ģionālās 
attīstības fondam, k ā arī 2,3 miljardi euro Soci ālajam fondam. Naudas l īdzekļu palielin ājums 
attiecībā uz decentraliz ēto pārvaldību ir saist īts galvenok ārt ar priekšfinans ējuma 
maksājumiem kandid ātvalstīm saskaņā ar IPA programm ām.  
 
2.6. ILGTERMI ŅA DEBITORU PAR ĀDI 
 Miljonos EUR  
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Dalībvalstu par ādi 26 24 
Aizdevumi EOTK darbiniekiem  10 13 
Citi 2 2 
Garantijas un noguld ījumi 17 6 
Kopā 55 45 
 
No dalībvalstīm saņemamās summas ir summas, kas bijušaj ām kandid ātvalstīm jāmaksā 
likvidējamai EOTK. 
 
LV 46   LV APGROZ ĀMIE LĪDZEKĻI 
 
2.7. KR ĀJUMI  
 Miljonos EUR  
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Zinātniskie materi āli 62 73 
Citi 15 12 
KOPĀ 77 85 
 
Zinātnisko iek ārtu krājumus tur un apsaimnieko KPC. Liel ākā daļa ir nukle āru un nenukle āru 
standartmateri ālu krājumi, kas atrodas G ēlā. Šiem kr ājumiem ir strat ēģisks raksturs, un tos 
saglabā, lai varētu reaģēt uz neprognoz ējamiem piepras ījumiem n ākotnē krīzes situācijās. Citi 
krājumi ietver EGNOS  projekta kr ājumus, publik āciju krājumus, kurus glab ā un/vai pārvalda 
Publikāciju birojs, k ā arī vakcīnu krājumus.  
 
2.8. ĪSTERMI ŅA IEGULD ĪJUMI 
 
Īstermiņa ieguldījumi ietver p ārdošanai pieejamus finanšu akt īvus, kurus ieg ādājas to atdeves 
vai peļņas dēļ vai kurus tur, lai izveidotu noteiktu akt īvu struktūru vai likvidit ātes papildu 
avotu, un t āpēc tos iesp ējams pārdot, lai nodrošin ātu likvidit ātes vajadz ības, vai procentu 
likmju izmai ņu gadījumā. 2008. gad ā šajā pozīcijā bija iekļauti arī tirdzniec ībai turēti aktīvi 
septiņu miljonu euro v ērtībā.  
Pārdošanai pieejamie akt īvi Miljonos EUR
 Likvidējamā 
EOTK  Citi Kopā 
Summas 31.12.2008.  1464 82 1546 
Iegāde  560 255 815 
Atsavināšana un iz ņemšana  (573) (32) (605) 
Amortizēto izmaksu korekcija  (1) 0 (1) 
Uzskaites v ērtības izmai ņas 8 3 11 
Pašu kapit ālā iekļautā pārpalikuma 
pārvērtēšana  25 0 25 
Summas 31.12.2009.  1483 308 1791 
 
Attiecībā uz likvid ējamās EOTK summ ām visi pārdošanai pieejamie ieguld ījumi ir par āda 
vērtspapīri EUR val ūtā un tiek kot ēti aktīvā tirgū. Parāda vērtspapīru ar gal īgo termiņu 
2010. gad ā vērtība (izteikta to patiesaj ā vērtībā) 2009. gada 31. decembr ī bija 242 miljoni 
euro (2008. gad ā – 126 miljoni euro). 
Citu summu palielin ājums ir saist īts ar jaun ām iegādēm, kuras veica riska dal īšanas finanšu 
mehānisms ( RSFF ) (195 miljoni euro) un aizdevumu garantijas instruments TEN-T  
projektiem ( LGTT ) (60 miljoni euro).  
 
 
 
LV 47   LV 2.9. ĪSTERMI ŅA PRIEKŠFINANS ĒJUMS 
  Miljonos EUR
Pārvaldības veids  31.12.2009. 31.12.2008. 
Tieša centraliz ēta pārvaldība 2 924 3 055 
Netieša centraliz ēta pārvaldība 1 990 930 
Decentraliz ēta pārvaldība 700 326 
Dalīta pārvaldība 2 550 5 304 
Kopēja pārvaldība  832 608 
Īsteno citas iest ādes un aģentūras 81 39 
Kopā īstermiņa priekšfinans ējums  9 077 10 262 
 
Īstermiņa priekšfinans ējuma samazin ājums ir radies sakar ā ar to, ka struktur ālām darbībām 
dalītās pārvaldības ietvaros daži finans ētie projekti ir sl ēgšanas proces ā (programmas saist ībā 
ar 2000.–2006. gada laikposmu), turpretim jauniem projektiem (programmas saist ībā ar 
2007.–2013. gada laikposmu) priekšfinans ējuma trešo iemaksu veica 2009. gad ā, bet to 
klasificēja ilgtermi ņa aktīvos, kā aprakstīts 2.5. paskaidrojum ā. Īstermiņa priekšfinans ējuma 
palielinājums attiec ībā uz netiešo centraliz ēto pārvaldību ir saist īts ar Komisijas darb ību 
nodošanu jaun ām izpilda ģentūrām galvenok ārt pētniecības un izstr ādes jomā. Īstermiņa 
priekšfinans ējuma summa, par kuru Eiropas Savien ībai ir ties ības saņemt procentus no 
saņēmējiem, ir 4629 miljoni euro. 
 
2.10. ĪSTERMI ŅA DEBITORU PAR ĀDI 
 Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Īstermiņa aizdevumi  216 114 
Īstermiņa debitoru par ādi 4 519 6 128 
Dažādi debitoru par ādi 16 23 
Uzkrātie ienākumi un n ākamo periodu izdevumi 3 912 5 655 
Kopā 8 663 11 920 
 
2.10.1. Īstermiņa aizdevumi  
Šīs summas attiecas uz aizdevumiem 41 miljona euro apm ērā, kuru atmaksas gal īgais termi ņš 
ir īsāks par 12 m ēnešiem pēc bilances datuma (40 miljoni euro  attiecas uz MFA aizdevumiem, 
skatīt 2.4. paskaidrojumu iepriekš). Šaj ā pozīcijā ir iekļauti arī likvidējamās EOTK 
termiņnoguldījumi.  
Termiņnoguldījumi  Miljonos EUR  
 Kopā 
Summas 31.12.2008.  0 
Pieaugums  174 
Uzkrātās summas  1 
Summas 31.12.2009.  175 
 
 
LV 48   LV 2.10.2. Īstermiņa debitoru par ādi 
 Miljonos EUR
31.12.2009. 31.12.2008. Uzskaites 
grupa  Bruto summa  Norakstītā 
summa  Neto vērtībaBruto summa  Norakstītā 
summa  Neto 
vērtība 
Klienti  277 (76) 201 243 (79) 164 
Soda nauda  3 370 (133) 3 237 4 590 (96) 4 494 
Dalībvalstis  2 198 (1 191) 1 007 2 576 (1 204) 1 372 
Citi 76 (2) 74 111 (13) 98 
Kopā 5 921 (1 402) 4 519 7 520 (1 392) 6 128 
 
Klienti 
Tie ir iekas ēšanas rīkojumi, kas iegr āmatoti uzskait ē 2009. gada 31. decembr ī kā konstatētas 
atgūstamas pras ījumu summas un v ēl nav iekļauti citās pozīcijās bilances akt īvu daļā. 
 
Soda nauda 
Piedzenam ās summas attiecas uz Komisijas piem ērotajiem naudas sodiem 3370 miljonu euro 
apmērā. 133 miljoni euro no š īs summas ir norakst īti. Norakst ītās summas palielin ājums ir 
izskaidrojams ar to, ka dažus no jaunajiem piem ērotajiem naudas sodiem ekonomikas un 
finanšu kr īzes apstākļos nevar segt ar provizoriskiem maks ājumiem vai banku garantij ām. 
Turklāt attiecībā uz dažiem naudas sodiem Ties ā vēl nav pabeigts sa īsinātais tiesved ības 
process. Attiec ībā uz šiem debitoru par ādiem līdz 2009. gada 31. decembrim bija sa ņemtas 
garantijas par kopsummu 2952 miljoni euro (2008. gad ā – 2403 miljoni euro), kas liecina, ka 
naudas soda sa ņēmējs vēlas to pārsūdzēt. Jāpiebilst, ka 290 miljoni euro no iepriekš 
minētajām summām nebija j ānomaksā 2009. gada 31. decembr ī.  
 
No dalībvalstīm saņemamie debitoru par ādi 
 Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
ELGF debitoru par ādi 
ELGF debitoru par ādi 627 684 
Norakstītā summa  (350)  (392)  
Kopā 277 292 
Samaksātais un no dal ībvalstīm atgūstamais 
PVN  38 36 
Pašu resursi    
Iekļauti A kont ā  89 97 
Iekļauti atseviš ķā kontā  1 260 1 260 
Norakstītā summa  (841) (812) 
Citi 25 16  
Kopā 533 561 
Pārējie no dal ībvalstīm saņemamie debitoru 
parādi 159 483 
Kopā 1 007 1 372 
 
 
LV 49   LV – ELGF debitoru par ādi 
Šajā postenī ietilpst tās ELGF līdzekļu saņēmēju parāda summas 2009. gada 31. decembr ī, ko 
dalībvalstis deklar ējušas un apstiprin ājušas 2009. gada 15. oktobr ī un no kur ām atskait īti 
20 %, ko dal ībvalstis dr īkst paturēt administrat īvo izmaksu segšanai. Tika veikts nov ērtējums 
par debitoru par ādiem, kas radušies p ēc minētās deklarācijas iesniegšanas l īdz 2009. gada 
31. decembrim. Komisija ar ī novērtē norakstāmās summas saist ībā ar līdzekļu saņēmēju 
parādiem, kuru atg ūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta š āda korekcija, nenoz īmē, ka 
Komisija atsak ās no tiesībām atgūt šīs summas n ākotnē. 
– Pašu resursi 
Jāpiebilst, ka dal ībvalstīm ir ties ības ietur ēt 25 % no tradicion ālajiem pašu resursiem 
iekasēšanas izmaksu segšanai, t āpēc iepriekš min ētās summas neietver šo atskait ījumu. 
Pamatojoties uz dal ībvalstu iesniegto nov ērtējumu, no dal ībvalstu debitoru par ādiem 
atskaitītas norakst āmās summas 841 miljona euro apm ērā. Tomēr tas nenoz īmē, ka Komisija 
atsakās no tiesībām atgūt šīs vērtības korekcijas summas. 
– Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru par ādi 
Pārējie no dal ībvalstīm saņemamie debitoru par ādi ietver atg ūstamās izdevumu summas 
72 miljonu euro apm ērā un ELGF avansa maks ājumus asto ņu miljonu euro apm ērā 
salīdzinājumā ar attiecīgi 120 miljoniem euro un 244 miljoniem euro 2008. gad ā. 
 
2.10.3. Uzkr ātie ienākumi un n ākamo periodu izdevumi 
 Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Uzkrātie ienākumi  3 655 5 402 
Nākamo periodu izdevumi  230 223 
Citi 27 30 
Kopā 3 912 5 655 
 
Lielākā summa šaj ā pozīcijā ir uzkrātie ienākumi 3655 miljonu euro apm ērā. 
 Miljonos EUR
Uzkrātie ienākumi  31.12.2009. 31.12.2008. 
Pašu resursi  2 209 2 576 
Piešķirtie lauksaimniec ības ieņēmumi nov. 
un dec.  940 1 261 
Cukura nozares p ārstrukturēšana 0 911 
ELGF – neizpild ītie atbilstības koriģēšanas 
lēmumi  0 368 
Kohēzijas fonds un Re ģionālās attīstības 
fonds – finanšu korekcijas  404 146 
Zivsaimniec ības fonds  0 32 
Citi uzkrātie ienākumi  102 108 
Kopā uzkrātie ienākumi  3 655 5 402 
Citi uzkrātie ienākumi galvenok ārt ir novēloti procentu ien ākumi, uzkr ātie banku procenti un 
uzkrātie procenti par priekšfinans ējuma summ ām. 
 
LV 50   LV Šajā pozīcijā ir iekļauti arī nākamo periodu izdevumi kopsumm ā par 230 miljoniem euro, no 
kuriem galven ās summas ir paredzamie maks ājumi 53 miljonu euro apm ērā par divpus ējiem 
zvejniecības nolīgumiem ar treš ām valstīm, 36 miljoni euro par Eiropas skolu, 44 miljoni euro 
par biroju īri, 22 miljoni euro par biroju p ārveidi un 17 miljoni euro procentiem par 
pamatlīdzekļu nomu. 
 
2.11. NAUDA UN T ĀS EKVIVALENTI 
 Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas 
ierobežojumi    
Konti valstu kas ēs un centr ālajās bankās 10 958 15 039 
Norēķinu konti  1 967 1 415 
Avansu konti  42 35 
Pārvedumi (nauda ce ļā) 9 26 
Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti  1 486  1 456  
Kopā 14 462 17 971 
Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi  8 910 5 753 
Kopā 23 372 23 724 
 
2.11.1. Nauda, uz ko neattiecas iz mantošanas ierobežojumi 
Nauda, uz ko neattiecas izmantoš anas ierobežojumi, ir visi l īdzekļi, kas atrodas ES kontos 
katrā dalībvalstī un EBTA valst ī (valsts kas ē vai centr ālajā bankā), norēķinu kontos, avansa 
kontos, kā arī īstermiņa bankas noguld ījumi un skaidras naudas l īdzekļi sīkiem izdevumiem. 
 
Mazāks atlikums valstu kas ēs un centr ālajās bankās šā gada beig ās ir skaidrojams ar to, ka p ēc 
budžeta groz ījumu veikšanas 2009. gada oktobr ī 3,5 miljardi euro 2010. gada s ākumā bija 
jāatmaksā dalībvalstīm salīdzinājumā ar 6,6 miljardiem euro pag ājušajā gadā. Attiecīgās 
saistības atspogu ļotas īstermiņa kreditoru par ādos (skatīt arī 2.18.2 . paskaidrojumu turpm āk). 
Naudas atlikumu gada beig ās ietekmēja arī nauda no v ēl neizlietotajiem pieš ķirtajiem 
ieņēmumiem 2,7 miljardu euro apm ērā (2008. gad ā – 5,1 miljards euro), ko nevar atl īdzināt 
dalībvalstīm, un 1,4 miljardi euro (2008. gad ā – 1,7 miljardi euro), kas tika ietur ēti, lai segtu 
uz 2010. gadu p ārceltās maksājumu apropri ācijas. Budžeta izpildes rezult āts 2,3 miljardu euro 
apmērā arī jāatmaksā dalībvalstīm, izmantojot atskait ījumu no summ ām, kas tām jāmaksā par 
2010. gadu. 
 
Summas, kas ir par ādītas kā īstermiņa noguldījumi, attiecas galvenok ārt uz naudas l īdzekļiem, 
kurus ES v ārdā pārvalda uztic ības personas konkr ētu no ES budžeta finans ētu programmu 
īstenošanai. 
 
2.11.2. Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi 
Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi, ir summas, kas sa ņemtas saist ībā ar 
Komisijas uzliktajiem naudas sodiem, kuru maks ājumu vēl var apstr īdēt. Šīs summas atrodas 
īpašos noguld ījuma kontos, kas netiek izmantoti cit ām darbībām. 
 
 
LV 51   LV ILGTERMI ŅA SAIST ĪBAS 
 
2.12. PABALSTI DARBINIEKIEM 
 Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Pensijas – darbinieki  33 316 32 867 
Pensijas – citi  663 696 
Kopīgā veselības apdrošin āšanas shēma 3 263 3 993 
Kopā 37 242 37 556 
 
2.12.1. Pensijas – darbinieki 
Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu darbinieku pensiju sh ēmā (PSEO : Eiropas 
ierēdņu pensiju sh ēma) paredz ēto pabalstu maks ājumus veic no ES budžeta. Sh ēma netiek 
finansēta, bet dal ībvalstis kolekt īvi garant ē minēto pabalstu maks ājumus atbilst īgi šo 
izdevumu finans ēšanai noteiktajam apm ēram. Turkl āt vienu trešda ļu no šīs shēmas ilgtermi ņa 
finansējuma veido ier ēdņu obligātās iemaksas. Š īs iemaksas summa tiek p ārskatīta katru gadu 
un vajadz ības gadījumā atjaunin āta, lai garant ētu, ka šīs iemaksas (pašlaik 11,3 % no 
pamatalgas) ir pietiekamas, lai katru gadu finans ētu vienu trešda ļu no gada laik ā iegūtajām 
tiesībām. 
 
Pensiju sh ēmas saistības tika nov ērtētas, pamatojoties uz darbinieku un pension ēto darbinieku 
skaitu 2009. gada 31. decembr ī un minētajā datumā piemērojamo Civildienesta noteikumu 
normām. Minētajā novērtējumā tika ņemti vērā vecuma, invalidit ātes un apg ādnieka 
zaudējuma pabalsti (daž ādi pensiju veidi, k ā arī invaliditātes pabalsts). Nov ērtējumu veica 
saskaņā ar 25. SPSGS noteikto metodiku (un attiec īgi arī 12. ES gr āmatvedības noteikumu). 
Saskaņā ar šo gr āmatvedības standartu darba dev ējam jānosaka savas aktu ārās saistības, 
ņemot vērā līgumiskos pabalstus darbinieku dienesta laik ā un paredzamos algas 
paaugstin ājumus. Aktu ārvērtējuma metodi, ko piem ēro minēto saistību aprēķināšanā, sauc par 
plānotās vienības kredītmetodi.  
 
Vērtējumā izmantoti š ādi vērtēšanas datum ā pieejamie galvenie aktu ārie pieņēmumi.  
  
Aktuārie pieņēmumi  31.12.2009. 31.12.2008. 
Nominālā diskonta likme  4,5 %  3,9 %  
Paredzamais infl ācijas līmenis  2,5 %  1,8 %  
Reālā diskonta likme  2,0 %  2,1 %  
Precību varbūtība: vīrieši/sievietes  84 %/38 %  84 %/38 %  
Vispārējais algas pieaugums/pensiju 
pārskatīšana   0 % 0,3 %  
 
Aprēķinā tika izmantota 2008. gada starptautisk ā ierēdņu dzīves ilguma tabula. Paredz ēts, ka 
aiziešana pensij ā notiks, kad ier ēdnis varēs pilnībā izmantot savas ties ības, ņemot vērā 
samazinājumu par priekšlaic īgu pension ēšanos un Barselonas iniciat īvu attiecībā uz vēlāku 
pensionēšanos – v ēlākais 65 gadu vecum ā. Bruto pensiju un ģimenes pabalstu apr ēķinu 
pamatā ir Civildienesta noteikumi. 
 
LV 52   LV  
Saistības attiecas uz š ādu personu iepriekš noteiktaj ām tiesībām: 
(1) pensiju sh ēmā iesaistīto visu iest āžu un aģentūru person āls, ar kuriem 2009. gada 
31. decembr ī pastāvēja darba tiesisk ās attiecības; 
(2) personāls, kura st āvoklis ir nenoteikts, t. i., darbinieki, kas pagaid ām vai piln ībā 
izbeiguši darbu iest ādēs, bet kuru pensiju ties ības pensiju sh ēmā saglabājas (tikai 
darbinieki, kuri nostr ādājuši vismaz 10 gadus); 
(3) bijušie ier ēdņi un citi darbinieki, kas sa ņem izdienas pensiju; 
(4) bijušie ier ēdņi un citi darbinieki, kas sa ņem invalidit ātes pensiju; 
(5) bijušie ier ēdņi un citi darbinieki, kas sa ņem invalidit ātes pabalstu; 
(6) apgādnieka zaud ējuma pensijas sa ņēmēji (atraitnes, atrait ņi, bāreņi, apgādājamās 
personas). 
 
Galvenās izmaiņas kopš 2008. gada 31. decembra ir š ādas.  
 Miljonos EUR
Darbinieku pensiju saist ību pārmaiņas Summa  
Bruto pensiju saist ības 2008. gada 31. decembr ī 36 495 
Darba izmaksas 1 360 
Procentu izmaksas 1 456 
Samaksātie pabalsti (1 035) 
Aktuārie ieguvumi  (1 248) 
Pārmaiņas sakarā ar jauniem darbiniekiem 187 
Bruto pensiju saist ības 2009. gada 31. decembr ī 37 215 
Būtiskākie secinājumi ir šādi. 
– Bruto aktu ārās saistības 2009. gada 31. decembr ī tika nov ērtētas par summu 
37 215 miljoni euro (2008. gad ā – 36 495 miljoni euro). Tai pieskaita koeficienta 
korektora ietekmi 1079 miljonu euro apm ērā (2008. gad ā – 1277 miljoni euro). 
Saņēmēju maksājamie nodok ļi atskaitīti no kop ējām bruto saist ībām, lai ieg ūtu 
neto saist ības, ko iek ļauj bilanc ē (jo, veicot pensiju maks ājumus, nodoklis tiek 
ieturēts un kredit ēts ES ieņēmumos maks ājuma veikšanas gad ā). Tādējādi šīs neto 
saistības (bruto saist ības, no kur ām atskaitīti nodokļi) 2009. gada 31. decembr ī ir 
novērtētas 33 316 miljonu euro apm ērā. 
– Darbinieku pensijas sh ēmas dalībnieku skaits pieauga par 5082 person ām. Šis 
palielinājums attiecas galvenok ārt uz pagaidu darbiniekiem, l īgumdarbiniekiem, 
kā arī pirmo reizi sh ēmā iekļautajiem Eiropas Parlamenta locek ļiem.  
 
2.12.2. Pensijas – citi 
Šeit ietilpst pensiju saist ības attiec ībā uz Komisijas, Tiesas (un Visp ārējās tiesas), Rev īzijas 
palātas, Padomes ģenerālsekretāru, Ombuda, Eiropas Datu aizsardz ības uzraudz ītāja un 
Eiropas Savien ības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem locek ļiem. Šajā pozīcijā 
ietvertas ar ī saistības attiecībā uz konkr ētu Eiropas Parlamenta locek ļu pensijām. 
 
LV 53   LV 2.12.3. Kop īgā veselības apdrošin āšanas shēma 
Novērtētas arī ES saistības attiec ībā uz kopīgajā veselības apdrošin āšanas shēmā veicamaj ām 
iemaksām par tās pension ētajiem darbiniekiem. Š īs bruto saist ības ir nov ērtētas 3535 miljonu 
euro apm ērā. Lai ieg ūtu neto summu, no š īm bruto saist ībām atskaita pl āna aktīvus 
272 miljonu euro apm ērā. Aprēķinos ņem vērā strādājošos ierēdņus un pension ārus no 
dažādām ES iest ādēm un aģentūrām, to ģimenes, k ā arī Komisijas, Rev īzijas palātas, Tiesas, 
Padomes, Eiropas Datu aizsardz ības uzraudz ītāja un Eiropas Ombuda str ādājošos locek ļus un 
pensionārus. Aprēķinā izmantot ā diskonta likme un visp ārējais algu pieaugums ir t ādi paši kā 
tie, kas izmantoti darbinieku pensiju v ērtējumā (skatīt iepriekš). Nelielas saist ību 
samazināšanās galvenais iemesls ir aktu ārie ieguvumi aktu āro pieņēmumu izmai ņu dēļ.  
 Miljonos EUR
Kopīgās veselības apdrošin āšanas saist ību izmaiņas Summa  
Bruto saist ības 2008. gada 31. decembr ī 4 248 
Parastās izmaksas 168 
Procentu izmaksas 169 
Samaksātie pabalsti (85) 
Aktuārie ieguvumi  (965) 
Bruto saist ības 2009. gada 31. decembr ī 3 535 
Mīnus plāna aktīvi (272) 
Neto saist ības 2009. gada 31. decembr ī 3 263 
 
2.13. ILGTERMI ŅA UZKR ĀJUMI 
   Miljonos EUR
 31.12.2008. Papildu 
uzkrājumiApvērstās 
neizlietot ās 
summas  Izlietotās 
summas  Pārvietošan
a uz /no 
īstermiņa 
uzkrājumie
m Aplēšu 
izmaiņas  31.12.2009.
Tiesas prāvas 421 54 (50) (12) 0 0 413 
Kodolobjekta 
nojaukšana  819 0 0 0 (22) 111 908 
Finanšu  12 67 0 0 (3) 0 76 
Citi 89 45 (12) (37) (13) 0 72 
Kopā 1 341 166 (62) (49) (38) 111 1 469 
 
Tiesas pr āvas 
Šeit novērtētas summas, kas, iesp ējams, būs jāmaksā pēc 2010. gada saist ībā ar vairākām 
notiekošām tiesas pr āvām. Lielāko daļu (409 miljonus euro) nosaka 2009. gada 31. decembr ī 
vēl nepabeigt ās tiesas pr āvas saistībā ar ELGF izdevumu finansi ālu koriģēšanu un citas tiesas 
prāvas, kas skar lauksaimniec ības izdevumus. 
 
Kodolobjekta nojaukšana 
Neatkarīgu ekspertu kons orcijs 2008. gad ā atjaunināja savu 2003. gada p ētījumu, lai nov ērtētu 
KPC kodoliek ārtu ekspluat ācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas 
 
LV 54   LV izmaksas. P ārskatītā aplēse 1222 miljonu euro apm ērā (iepriekš – 1145 miljoni euro) ir 
pamats uzkr ājumu iekļaušanai finanšu p ārskatos. Saska ņā ar ES grāmatvedības noteikumiem 
šo aplēsi indeksē atbilstoši infl ācijai un tad diskont ē līdz neto pašreiz ējai vērtībai. 2009. gada 
31. decembr ī uzkrājumu kopsumma bija 930 miljoni euro, kuru veido summas, kuras 
paredzēts maksāt 2010. gad ā (22 miljoni euro) un turpm āk (908 miljoni euro). Ņemot vērā 
minētās programmas paredzamo ilgumu (aptuveni 30 gadi), j āatzīst, ka past āv zināma 
nenoteiktība attiecībā u z  š o  n o v ērtējumu, un gal īgās izmaksas var ētu atšķirties no pašreiz 
noteiktajām summām. 
 
Finanšu uzkr ājumi  
Eiropas Invest īciju fonds (E IF) atbilst īgi 1998. gada MVU garantiju meh ānismam, 2001. gada 
MVU garantiju meh ānismam, 2007. gada MVU garantiju meh ānismam un CIP var Komisijas 
uzdevumā savā vārdā izsniegt garan tijas, kuru risku uz ņemas Komisija. Tom ēr ar izmantot ām 
un neizmantot ām garantij ām saistītais finanšu risks ir ierobežots. Bilances datum ā abu 
mehānismu finanšu uzkr ājumi atbilst maks ājumu saist ībām attiec ībā pret finanšu 
starpniekiem, atskaitot l īdz bilances datumam veiktos neto maks ājuma piepras ījumus. 
Ilgtermiņa finanšu uzkr ājumus diskont ē līdz to neto pašreiz ējai vērtībai.  
 
Citi uzkr ājumi 
Šeit galven ā summa attiecas uz nov ērtējumu par ES ieguld ījumiem daž ādās dalībvalstīs no 
Ārkārtas veterin ārā fonda saist ībā ar konkrētu dzīvnieku slim ību uzliesmojumiem par kop ējo 
summu 60 miljoni euro (2008. gad ā – 101 miljons euro), kas sadal īta starp paredzamo 
norēķinu summu 2010. gad ā (25 miljoni euro) un v ēlāk (35 miljoni euro). 
 
2.14. ILGTERMI ŅA FINANŠU SAIST ĪBAS 
 
2.14.1. Aiz ņēmumi 
 Miljonos EUR
Nosaukums  31.12.2008. Jauni 
aizņēmumi  Atmaksa  Valūtas 
kursa 
atšķirības Uzskaites 
vērtības 
izmaiņas 31.12.2009. 
MFA  663 25 (95) - (6) 587 
Maksājumu 
bilance  2 004 7 200 - - 99 9 303 
EURATOM  494 7 (11) (1) (5) 484 
Likvidējam
ā EOTK  282 - (67) 18 (8) 225 
Kopā 3 443 7 232 (173) 17 80 10 599 
 
 
LV 55   LV Sadalījums starp ilgtermi ņa un īstermiņa aizņēmumiem  Miljonos EUR
Aizņēmumi  Termiņš < 1 gads  Termiņš > 1 gads  Kopā 31.12.2009.  
MFA  40 547 587 
Maksājumu bilance  – 9 303 9 303 
EURATOM  – 484 484 
Likvidējamā EOTK  – 225 225 
Kopā 40 10 559 10 599 
Šajā pozīcijā ietilpst Eiropas Savien ības aizņēmumi, kuru termi ņš pārsniedz vienu gadu. 
Aizņēmumos ietilpst ar sertifik ātiem apliecin āti parādi 10 324 miljonu euro apm ērā 
(2008. gad ā – 3131 miljons euro). Uzskaites v ērtības izmai ņas ir uzkr āto procentu izmai ņas, 
kurām pieskait īta (likvid ējamās EOTK aiz ņēmumu gad ījumā) būtisko sākotnējo darījuma 
izmaksu attiec īgā gada amortiz ācija, kas apr ēķināta atbilstoši efekt īvās procentu likmes 
metodei. Efekt īvās procentu likmes (nor ādītas kā procentu likmju diapazons) ir š ādas. 
Aizņēmumi  31.12.2009. 31.12.2008. 
Makrofinansi āls atbalsts (MFA)  0,9625 %–4,54 % 3,022 %–5,29 %
Euratom  0,9031 %–5,6775 % 3,348 %–5,6775 %
Maksājumu bilance  3,125 %–3,625 % 3,25 %
Likvidējamā EOTK  0,346 %–9,2714 % 4,939 %–11,875 % (*)
(*) Lielākā robežvērtība attiecas uz nemain īgas likmes aiz ņēmumu, kas segts, veicot procentu 
likmju mijmai ņas darījumu.  
 
2.15. CITAS ILGTERMI ŅA SAIST ĪBAS 
 Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Parādi par finanšu izpirkumnomu  1 736 1 770 
Pa daļām apmaks ātās ēkas 395 403 
Citas  47 53 
Kopā 2 178 2 226 
Šajā postenī ietilpst galvenok ārt izpirkumnomas saist ības, kuru termi ņš pārsniedz vienu gadu 
(skatīt 2.2. paskaidrojumu iepriekš). Taj ā ietilpst ar ī summas par noteikt ām ēkām, kuras 
Komisija ieg ādājās un kuru pirkuma cena tiks nomaks āta pa daļām, – tie nav izpirkumnomas 
līgumi, jo īpašumties ības pārgāja Komisijai nekav ējoties. 
 
ĪSTERMI ŅA SAIST ĪBAS 
 
2.16. ĪSTERMI ŅA UZKR ĀJUMI 
 
LV 56   LV    Miljonos EUR
 31.12.2008. Papildu 
uzkrājumiApvērstās 
neizlietot ās 
summas  Izlietotās 
summas  Pārvietoju
mi uz/no 
citām 
pozīcijām Aplēšu 
izmaiņas  31.12.2009.
Tiesas prāvas 16 18 (3) (1) 0 0 30 
Kodolobjekta 
nojaukšana  89 0 0 (28) 22 (61) 22 
Finanšu  202 14 (50) (41) 3 0 128 
Citi  41 7 (23) (5) 13 0 33 
Kopā 348 39 (76) (75) 38 (61) 213 
 
Šajā pozīcijā ietverta uzkr ājumu daļa maksājumiem, kuru termi ņš ir mazāks par vienu gadu. 
 
LV 57   LV 2.17. ĪSTERMI ŅA FINANŠU SAIST ĪBAS 
 
Šajā pozīcijā ietverti aiz ņēmumi (skat īt 2.14.1. paskaidrojumu) 40 miljonu  euro apm ērā, kuru 
termiņš ir 12 m ēnešu laik ā pēc bilances datuma (2008. gad ā – 94 miljoni euro, pieskaitot 
25 miljonus euro, kas saist īti ar tirdzniec ībai turētām saistībām). 
 
2.18. KREDITORU PAR ĀDI 
 Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa 71 64 
Īstermiņa kreditoru par ādi 15 260 12 026 
Dažādi kreditoru par ādi 133 115 
Uzkrātie izdevumi un n ākamo periodu ien ākumi 78 420 77 472 
Kopā 93 884 89 677 
2.18.1. Ilgtermi ņa saistību īstermiņa daļa 
 Miljonos 
EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Saistības par finanšu izpirkumnomu  59 52 
Citi  12 12 
Kopā 71 64 
2.18.2. Īstermiņa kreditoru par ādi 
 Miljonos EUR
Veids  31.12.2009. 31.12.2008. 
Dalībvalstis  14 903 11 386 
Piegādātāji un citi  944 1175 
Parādi, kuriem j āveic attiecin āmības 
pārbaude  (587) (535) 
Kopā 15 260 12 026 
 
Īstermiņa kreditoru par ādi ietver izmaksu p ārskatus, ko ES sa ņēmusi atbilst īgi dotāciju 
pasākumiem. Tos kredit ē par piepras īto summu, sa ņemot piepras ījumu. Ja partneris ir 
dalībvalsts, tos klasific ē kā dalībvalsts kreditoru par ādus. Rēķiniem un kred īta avizo, kurus 
saņem atbilst īgi iepirkumu pas ākumiem, piem ēr o  t o  p a š u  k ārtību. Attiec īgie izmaksu 
pieprasījumi ņemti vērā gada nosl ēguma periodiz ācijas proced ūrās. Tāpēc pēc šiem 
periodizācijas ierakstiem nov ērtētās attiecināmās summas ir re ģistrētas kā uzkrātie izdevumi 
(skatīt 2.18.3 . paskaidrojumu turpm āk), bet neattiecin āmās summas paliek nenosl ēgtas kontos 
“parādi, kuriem j āveic attiecin āmības pārbaude”. Lai akt īvus un saist ības nenov ērtētu par 
augstu, ir izlemts atspogu ļot maksājamo neto summu īstermiņa saistībās. 
 
Dalībvalstis 
Šeit galven ās summas ir saist ītas ar 11 160 miljoniem euro (2008. gad ā – 4660 miljoni euro) 
nesamaks ātos izmaksu piepras ījumos par strukt ūrfondu pas ākumiem. Šeit ietverti ar ī 
 
LV 58   LV 3524 miljoni euro, kas atmaks ājami dalībvalstīm pēc budžeta groz ījumiem, kuri veikti 
2009. gada beig ās (2008. gad ā – 6627 miljoni euro), – tie tika samaks āti dalībvalstīm 
2010. gada febru ārī. 
Piegādātāji un citi 
Šajā pozīcijā ietvertas par āda summas p ēc dotāciju un iepirkumu pas ākumiem, k ā arī 
publiskām institūcijām un nekonsolid ētajām struktūrām (piem ēram, EAF) maks ājamās 
summas. 
 
Parādi, kuriem j āveic attiecin āmības pārbaude 
Kreditoru par ādi ir samazin āti par 587 miljoniem euro, proti, sa ņemto, bet v ēl nepārbaudīto 
un par neattiecin āmiem uzskat āmo atlīdzības piepras ījumu daļu. Lielākās summas attiecas uz 
strukturālo darbību ģenerāldirektorātiem.  
 
2.18.3. Uzkr ātie izdevumi un n ākamo periodu ien ākumi 
 Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Uzkrātie izdevumi  76 435 77 260 
Nākamo periodu ien ākumi  1 976 50 
Citi  9 162 
Kopā 78 420 77 472 
Uzkrāto izdevumu sadal ījums ir šāds. 
Uzkrātie izdevumi  Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
ELGF uzkr ātie izdevumi    
Izdevumi 16.10.2009. – 31.12.2009.  32 087 30 415 
Tiešais atbalsts  12 195 12 682 
Cukura nozares p ārstrukturēšana 735 3 787 
Citi (55) (13)  
Kopā ELGF  44 962 46 871 
Struktur ālu darbību uzkrātie izdevumi    
ELFLA un ELVGF-G 9 076 7 004 
ERAF un inovat īvie pasākumi  11 777 10 687 
Kohēzijas fonds  980 2 810 
ISPA  3 4 
ESF 5 411  4 596  
Kopā struktūrfondi  27 247 25 101 
Citi uzkr ātie izdevumi    
Pētniecība un izstr āde  1 687 1 978 
Citi  2 539  3 310  
Kopā citi 4 226 5 288 
Kopā uzkrātie izdevumi  76 435 77 260 
Pēc lēnas virzības iepriekš ējos gados struktur ālo darbību 2007.–2013. gada programmas 
2009. gad ā uzsāka normālu darbību, kas izskaidro palielin ājumu iepriekš min ētajā pozīcijā. 
 
LV 59   LV Šo palielin ājumu izlīdzina cukura nozares p ārstrukturēšanai uzkr āto izdevumu samazin ājums, 
jo, iespējams, daļa no šā finansējuma faktiski netiks izmantota.  
Nākamo periodu ien ākumu iev ērojamo palielin ājumu izskaidro divu dal ībvalstu 2010. gad ā 
veiktie pašu resursu iemaksu avansa maks ājumi.  
NETO AKT ĪVI 
 
2.19. REZERVES 
 Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Patiesās vērtības rezerve  69 41 
Pārējās rezerves    
Garantiju fonds  1 472 1 276 
Pārvērtēšanas rezerve  57 57 
Aizņēmumu un aizdevumu darb ības 1 511 1 528 
Citi 214 213  
Kopā 3 254 3 074 
Kopā 3 323 3 115 
 
2.19.1. Paties ās vērtības rezerve 
Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem p ārdošanai pieejamo akt īvu paties ās vērtības 
korekcijas uzskaita, izmantojot paties ās vērtības rezervi. 
 
2.19.2. Pārējās rezerves 
Garantiju fonds 
Skatīt arī 2.3.3.  paskaidrojumu par Garantiju fonda darb ību. Šī rezerve atspogu ļo plānoto 
summu 9 % apm ērā no fonda izsniegtaj ām garantij ām, kas ir j ātur kā aktīvi. 
 
Pārvērtēšanas rezerve 
Pārvērtēšanas rezerve ietver pamatl īdzekļu pārvērtēšanas summas. Gada beigu atlikums 
57 miljonu euro apm ērā attiecas uz Komisijas zemes un ēku pārvērtēšanu, ko veica jau pirms 
pārejas uz jaunajiem gr āmatvedības noteikumiem. 
 
Aizņēmumu un aizdevumu darb ību rezerve 
Summa attiecas uz likvid ējamās EOTK rezervi Og ļu un tērauda izp ētes fonda akt īviem. Šo 
rezervi izveidoja saist ībā ar EOTK darb ības izbeigšanu. 
 
 
 
LV 60   LV 2.20. NO DAL ĪBVALST ĪM PIEPRAS ĀMĀS SUMMAS 
Miljonos EUR
 Summa  
No dalībvalstīm piepras āmās summas 2008. gada 31. decembr ī 50 539 
2008. gada budžeta p ārpalikuma atdošana dal ībvalstīm 1 796 
Garantiju fonda rezerves izmai ņas 196 
Pārējo rezervju izmai ņas (10) 
Likvidējamā EOTK: 2008. gada rezult āta sadalījums (15) 
Gada saimnieciskais rezult āts (pārpalikums)  (4 457) 
Kopā no dalībvalstīm piepras āmās summas 2009. gada 31. decembr ī 48 049 
Sadalījums starp 
Pabalsti darbiniekiem  
Citas summas   
37 242 
10 807  
 
Šī summa atspogu ļo izdevumu da ļu, kas ES jau radušies l īdz 2009. gada 31. decembrim un 
kas jāsedz no turpm āko gadu budžetiem. Daudzus izdevumus saska ņā ar uzkrāšanas principu 
grāmatvedībā atzīst N gadā, lai gan faktiski tos, iesp ējams, apmaks ās N+1 gad ā, un finans ēs, 
izmantojot N+1 gada budžetu. Ja š īs saistības iekļauj pārskatos un attiec īgās summas finans ē 
no turpm āko gadu budžetiem, gada beig ās saistības ievērojami p ārsniedz akt īvus. 
Nozīmīgākās summas, kas j ānorāda, ir ELGF pas ākumi. Dal ībvalstīm maksājamās summas 
periodā no 2009. gada 16. oktobra l īdz 31. decembrim sasniedza 32 miljardus euro. Liel āko 
daļu piepras āmo summu dal ībvalstis faktiski apmaks ā īsākā laikposm ā nekā 12 mēneši pēc 
attiecīgā finanšu gada beig ām no nākamā gada budžeta. 
 
No dalībvalstīm piepras āmās citas summas samazin ājās salīdzinājumā ar pagājušo gadu – 
10,8 miljardi euro sal īdzinājumā ar 13 miljardiem euro 2008. gad ā. Šā samazinājuma galvenie 
iemesli ir priekšfinans ējuma palielin ājums par 9,5 miljardiem euro ( 2.5. un 
2.9. paskaidrojums), ko kompens ēja kreditoru par ādu palielin ājums par 4,2 miljardiem euro 
(skatīt 2.18. paskaidrojumu) un īstermiņa debitoru par ādu samazin ājums par 3,3 miljardiem 
euro ( 2.10. paskaidrojums). 
 
Pamatā tikai ES darbinieku pabalstu saist ības pret t ās darbiniekiem apmaks ā ilgākā periodā. 
Jāatzīmē, ka pensiju maks ājumu finans ējumu gada budžetos garant ē dalībvalstis. Inform ācijai 
skatīt aplēsi par paredzamo darbinieku pabalstu maks ājumu sadal ījumu. 
 Miljonos EUR  
 Summa  
Īstermiņa: 2010. gad ā maksājamās summas  1 214 
Ilgtermiņa: pēc 2010. gada maks ājamās summas  36 028 
Kopā darbinieku pabalstu saist ības 31.12.2009.  37 242 
 
Jāpiebilst ar ī, ka iepriekš min ētais neietekm ē budžeta izpildes rezult ātu, – budžeta 
ieņēmumiem vienm ēr ir jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai tie j āpārsniedz, un ie ņēmumu 
pārpalikums tiek atdots atpaka ļ dalībvalstīm. 
 
LV 61   LV 3. SAIMNIECISK Ā REZULT ĀTA PĀRSKATA  PASKAIDROJUMI 
 
3.1. PAŠU RESURSI UN IE ŅĒMUMI NO IEMAKS ĀM 
 Miljonos EUR
Paskaidrojumi 2009. g.  2008. g. 
Pašu resursu ie ņēmumi  3.1.1.   
NKI resursi   81 978 74 479 
PVN resursi   12 795 19 008 
Tradicion ālie pašu resursi     
Lauksaimniec ības nodevas   0 1 184 
Muitas nodok ļi  14 002 15 196 
Cukura nodevas   130 702  
Kopā tradicion ālie pašu resursi   14 132 17 082 
Budžeta korekcijas  3.1.2. 1 399 1 930 
Trešo valstu (tostarp EBTA valstu) iemaksas   233 214 
Kopā  110 537 112 713 
 
Pašu resursu ie ņēmumi ir galvenais Eiropas Savien ības pamatdarb ības ieņēmumu elements. 
Tādējādi lielāko daļu izdevumu finans ē no pašu resursiem, jo p ārējie ieņēmumi ir tikai kop ējā 
finansējuma neliela da ļa. 
 
3.1.1. Pašu resursu ie ņēmumi 
Pašu resursi tiek iedal īti trīs kategorij ās – tradicion ālie pašu resursi, PVN resursi un NKI 
resursi. Savuk ārt tradicion ālie pašu resursi ietver cukura nodevas un muitas nodok ļus. Arī 
korekcijas meh ānisms attiec ībā uz budžeta nel īdzsvarotību (Apvienot ās Karalistes atlaide), k ā 
arī Nīderlandes un Zviedrijas gada NKI iemaksas bruto samazin ājums ir pašu resursu sist ēmas 
daļa. Dalībvalstis patur 25 % no tradicion ālajiem pašu resursiem k ā iekasēšanas izmaksas, un 
iepriekš min ētās summas ir uzr ādītas bez šiem atskait ījumiem.  
 
PVN pašu resursi rodas, piem ērojot vienotu 0,30 % likmi saska ņotajai PVN b āzei visās 
dalībvalstīs (izņemot 2007.–2013. gadu, kad piepras ītā likme Austrijai b ija noteikta 0,225 %, 
Vācijai – 0,15 %, N īderlandei un Zviedrijai – 0,10 % ), kas ir apr ēķina bāze, kura nep ārsniedz 
50 % no NKI vis ām dalībvalstīm. NKI resursi ir main īgi resursi, kas ir paredz ēti to ieņēmumu 
nodrošināšanai jebkur ā noteiktā gadā, kas nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri p ārsniedz 
iekasēto summu no tradicion ālajiem pašu resursiem,  PVN resursiem un daž ādiem 
ieņēmumiem. Ie ņēmumus gūst, piemērojot vienotu likmi visu dal ībvalstu kop ējam NKI. 
 
Salīdzinājumā ar 2008. gadu PVN resursu ie ņēmumi samazin ājās par 6,2 miljardiem euro, 
taču šo samazin ājumu piln ībā izlīdzināja NKI pašu resursu ie ņēmumu palielin ājums par 
7,5 miljardiem euro. Š īs izmaiņas var izskaidrot galvenok ārt ar atšķirīgiem noteikumiem, 
kurus paredz Padomes 2007. gada 7. j ūnija Lēmums Nr. 2007/436/EK, Euratom par Eiropas 
Savienības pašu resursu sist ēmu (2007. gada ORD  lēmums), ar kuru aizst āja iepriekš ējo 
2000. gada l ēmumu par pašu resursiem. P ēc 2007. gada ORD  lēmuma st āšanās spēkā 
2009. gad ā vairs nere ģistrē lauksaimniec ības nodevu ie ņēmumus, jo š īs nodevas tagad uzskata 
par muitas nodok ļiem. Muitas nodok ļi samazin ājās par 1,1 miljardu euro, ko izrais īja 
ievērojams importa samazin ājums ES27 dal ībvalstīs vērtības izteiksm ē 2009. gad ā 
 
LV 62   LV salīdzinājumā ar 2008. gadu, t āpat arī cukura nodevas samazin ājās par 572 miljoniem euro, jo 
2008. gad ā bija papildu ie ņēmumi no vienreiz ējām maksām par papildu cukura kvot ām. 
 
3.1.2. Budžeta korekcijas 
Budžeta korekcijas ietver budžeta p ārpalikumu no 2008. gada (1796 miljoni euro), kas 
dalībvalstīm tiek atmaks āts netieši, samazinot pašu resursu summas, kas t ām ir jāpārskaita ES 
nākamajā gadā, un tādējādi tās veido 2009. gada ie ņēmumus. Saska ņā ar 2007. gada ORD  
lēmumu attiec ībā uz Apvienoto Karalisti piem ēro budžeta nel īdzsvarotību korekciju. T ā kā šo 
summu finans ē citas dal ībvalstis, tad nevajadz ētu veidoties neto ietekmei uz budžetu vai 
saimniecisko rezult ātu. Tomēr šajā pozīcijā tika reģistrēta summa 319 miljonu euro apm ērā, 
kas ir budžeta vajadz ībām izmantoto EUR kursu atš ķirība (skatīt Regulas Nr. 1150/2000 
10. panta 3. punktu) un to kursu atš ķirība, kas bija sp ēkā brīdī, kad dalībvalstis, kuras nav 
EMS, faktiski veica maks ājumus. 
 
3.2. CITI PAMATDARB ĪBAS IEŅĒMUMI 
 Miljonos EUR
Paskaidrojumi 2009. g.  2008. g.  
Soda naudas  3.2.1. 2 648 3 171 
Lauksaimniec ības nodevas  3.2.2. 705 2 299 
Izdevumu atg ūšana 3.2.3.   
Tieša centraliz ēta pārvaldība  63 61 
Netieša centraliz ēta pārvaldība  6 4 
Decentraliz ēta pārvaldība  41 90 
Dalīta pārvaldība  1 066  1 349  
Kopā  1 176 1 504 
Ieņēmumi no administrat īvās darbības 3.2.4.   
Personāls   1 010 974 
Ar pamatl īdzekļiem saistītie ieņēmumi   33 25 
Citi administrat īvie ieņēmumi   165 149  
Kopā  1 208 1 148 
Dažādi pamatdarb ības ieņēmumi  3.2.5.   
Korekcijas/uzkr ājumi  150 71 
Peļņa no valūtas maiņas  618 269 
Citi   1 027  1 269  
Kopā  1 795 1 609 
Kopā  7 532 9 731 
 
3.2.1. Soda naudas 
Šie ieņēmumi attiecas uz naudas sodiem, kurus piem ērojusi Komisija par konkurences 
noteikumu p ārkāpumiem. Debitoru par ādus un saist ītus ieņēmumus atz īst, kad ir pie ņemts 
Komisijas l ēmums par naudas soda piem ērošanu un adres ātam par to ofici āli paziņots. 
 
3.2.2. Lauksaimniec ības nodevas 
Šīs summas attiecas uz piena nodev ām 99 miljonu euro apm ērā (2008. gad ā – 338 miljoni 
euro) un cukura nodev ām 606 miljonu euro apm ērā (2008. gad ā – 1961 miljons euro). Piena 
nodevas ir tirgus organiz ācijas rīks, kura m ērķis ir sodīt piena ražot ājus, kuri p ārsniedz 
references daudzumu. T ā kā tās nav saist ītas ar Komisijas iepriekš ējiem maks ājumiem, 
 
LV 63   LV praktiski t ās tiek uzskat ītas par ie ņēmumiem īpašam mērķim. Piena kvotas tiek pak āpeniski 
izslēgtas, kas izskaidro nodevu ie ņēmumu samazin ājumu. S ākot ar 
2008./2009. lauksaimniec ības gadu un turpm āk kvotas katru gadu palielin ās par 1 %, l īdz 
2015. gad ā tās tiks atceltas. 
 
Cukura nodevas attiecas uz cukura nozares p ārstrukturēšanas fondu, ar kura pal īdzību cukura 
nozares reformas rezult ātā ir samazin ātas iekšējās cukura cenas, lai mazin ātu starpību starp 
ES cenām un starptautiskaj ām cenām. Lai mudin ātu mazāk konkurētspējīgos cukura ražot ājus 
atstāt tirgu, tika izveidots pašfinans ējuma pārstrukturēšanas fonds, ko finans ē ar ieņēmumiem 
no cukura ražot ājiem uzlikt ā pagaidu nodok ļa, kas tiek uzskat īts par pieš ķirtajiem 
ieņēmumiem. Lai gan š īs shēmas maks ājumi turpin āsies līdz 2012. gada septembrim, 
dalībvalstis jau 2009. gada 31. decembr ī deklarēja visus ar cukura nozares p ārstrukturēšanas 
fondu saist ītos ieņēmumus. 
 
3.2.3. Izdevumu atg ūšana 
Šī pozīcija atspogu ļo Komisijas gr āmatvedības sistēmā reģistrētos Komisijas izdotos 
iekasēšanas rīkojumus un atskait ījumu no turpm ākiem maks ājumiem par atg ūstamajiem 
izdevumiem attiec ībā uz iepriekš no visp ārējā budžeta izmaks ātām summām, pamatojoties uz 
pārbaudēm, pabeigt ām revīzijām vai attiecin āmības analīzi, kopā ar dalībvalstu izdotajiem 
iekasēšanas rīkojumiem ELGF l īdzekļu saņēmējiem. Tā ietver ar ī uzkrāto ienākumu 
novērtējumu izmai ņas no iepriekš ējā gada beig ām līdz šim br īdim. Tom ēr šajā pozīcijā ES 
izdevumu atg ūšana nav nor ādīta pilnībā, jo īpaši par t ādām būtiskām izdevumu jom ām kā 
strukturālas darbības, attiec ībā uz kurām darbojas īpaši mehānismi, kas nodrošina neattaisnotu 
summu atl īdzināšanu, no kuriem liel ākā daļa neietver iekas ēšanas rīkojumu izdošanu. K ā 
ieņēmumi nav ietverta ar ī priekšfinans ējuma summu atg ūšana saska ņā ar ES gr āmatvedības 
noteikumiem. 
 
Galvenā summa 1066 miljonu euro apm ērā attiecas uz dal īto pārvaldību un sast āv no 
453 miljoniem euro saist ībā ar Eiropas Lauksaimniec ības garantiju fondu (ELGF) un 
613 miljoniem euro saist ībā ar struktur ālām darbībām. 
a) Lauksaimniec ība: ELGF  
Saistībā ar lauksaimniec ību summas, kas šaj ā pozīcijā ir uzskait ītas kā attiecīgā gada 
ieņēmumi, ir 453 miljoni euro, un veidojas š ādi: 
– atbilstīguma korekcijas, par kur ām nolemts gada laik ā, 347 miljonu euro apm ērā; 
– krāpšana un p ārkāpumi 106 miljonu euro apm ērā – atmaksas summas, ko deklar ējušas 
dalībvalstis un kas atg ūtas gada laik ā, 163 miljoni euro, no kuriem atskait īts to 
nesamaks āto summu samazin ājums, ko deklar ējušas dalībvalstis un kas atg ūstamas gada 
beigās saistībā ar krāpšanu un p ārkāpumiem, 57 miljoni euro (627 miljoni euro 2009. gada 
beigās salīdzinājumā ar 684 miljoniem euro 2008. gada beig ās), – skat īt arī 
2.10.2. paskaidrojumu. 
ELGF izdevumu summa 2009. gada 31. decembr ī, kura tiks labota p ēc revīzijām, kas vēl nav 
pabeigtas, ir 2,8 miljardi euro (skat īt 6.4.1 . paskaidrojumu). 
b) Struktur ālas darbības  
Izdevumu atg ūšana struktur ālo darbību pozīcijā bija 613 miljoni euro (2008. gad ā – 
349 miljoni euro). Š ī apakšpoz īcija ietver Komisijas izdotus iekas ēšanas rīkojumus, lai atg ūtu 
 
LV 64   LV iepriekšējo gadu nepamatotus izdevumus 406 miljonu euro apm ērā, un uzkr āto ienākumu 
izmaiņas (palielin ājumu) gada beig ās 206 miljonu euro apm ērā. 
Iekasēšanas rīkojumi tiek izdoti tikai š ādos gadījumos: 
– Komisija pie ņem ofici ālus finanšu korekcijas l ēmumus p ēc tam, kad dal ībvalstu 
pieprasītajās summās ir konstat ēti neatbilst īgi izdevumi; 
– programmas nosl ēguma korekcijas rezult ātā rodas ES ieguld ījuma samazin ājums, jo 
dalībvalsts nav deklar ējusi attiecin āmos izdevumus pietiekam ā apjomā, lai pamatotu 
kopējo priekšfinans ējumu un jau veiktos starpposma maks ājumus; šādas operācijas var 
notikt bez ofici āla Komisijas l ēmuma, ja dal ībvalsts tam piekr īt; 
– atgūto summu atmaks ājumi pēc slēgšanas, ja t ā notiek p ēc tiesvedības pabeigšanas, kas 
slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta. 
 
Citi iekas ēšanas rīkojumi, kas izdoti atbilst īgi struktur ālām darbībām, attiecas uz 
priekšfinans ējuma atgūšanu. Šīs summas nav uzr ādītas kā ieņēmumi, bet ieskait ītas bilances 
priekšfinans ējuma pozīcijā. 
 
2009. gada 31. decembr ī tika lemts par iesp ējamajām finanšu korekcij ām 1,1 miljarda euro 
apmērā – sīkāku inform āciju skatīt 6.4.2. paskaidrojum ā. 
 
3.2.4. Ieņēmumi no administrat īvās darbības 
Šie ieņēmumi galvenok ārt rodas no atskait ījumiem no darbinieku alg ām, un šos ie ņēmumus 
pamatā veido divas summas –– pensijas iemaksas un ien ākuma nodok ļi. 
 
3.2.5. Daž ādi pamatdarb ības ieņēmumi 
Summa 376 miljonu euro apm ērā (2008. gad ā – 321 miljons euro) ir saist īta ar summ ām, kas 
ir saņemtas no kandid ātvalstīm. Galvenais iemesls daž ādu pamatdarb ības ieņēmumu 
palielinājumam sal īdzinājumā ar iepriekš ējo gadu ir pe ļņas no val ūtas maiņas palielin ājums 
(skatīt turpmāk). To mazliet izl īdzināja pirmo reizi bilanc ē iekļauto iepriekš ējo 
priekšfinans ējuma summu samazin ājums, kuru pret ējais ieraksts tiek uzr ādīts šajā pozīcijā 
(pieci miljoni euro sal īdzinājumā ar 241 miljonu euro 2008. gad ā).  
Peļņa no val ūtas maiņas, izņemot finanšu darb ību, kas ir aprakst īta 3.5. paskaidrojum ā 
turpmāk, arī ir ietverta šaj ā pozīcijā. Tā rodas ikdienas darb ību rezultātā un no attiec īgiem 
darījumiem, kas ir veikti cit ās valūtās nekā euro, kā arī no pārvērtēšanas gada beig ās, kas ir 
vajadzīga, lai sagatavotu p ārskatus. T ā ir gan realiz ēta, gan nerealiz ēta peļņa. 
 
Neto poz īcijā ir norādīta gada neto pe ļņa no val ūtas maiņas 185 miljonu euro apm ērā 
(2008. gad ā – neto zaud ējumi 504 miljonu euro apm ērā). Tā ir sadalīta starp nerealiz ētajām un 
realizētajām summām, un Komisija ir uzskait ījusi gandr īz visas summas.  
 
LV 65   LV Neto nerealiz ētā peļņa no valūtas maiņas kursa  
Neto peļņa 132 miljoni euro ir nesamaks āto atlikumu ārvalstu val ūtās pārvērtēšanas gada 
beigās rezultāts. Lielākā daļa peļņas (87 miljoni euro) ir saist īta ar GBP un SEK val ūtām, 
kuru vērtība 2009. gad ā palielinājās, salīdzinot ar euro.  
 
Gada beig ās Komisijas pašu resursu bankas kontos atrodas iev ērojami atlikumi ārvalstu 
valūtās, tostarp GBP un SEK. Saska ņā ar Padomes Regulu Nr. 1150/2000 Komisija šos 
līdzekļus glabā pašu resursu konto s, kur tos iemaks ā dalībvalstis, un izmanto t ādā apmērā, 
kāds vajadzīgs, lai nodrošin ātu Komisijas naudas vajadz ības, kuras izriet no budžeta izpildes. 
 
Neto realiz ētā peļņa no valūtas maiņas kursa  
Lielākā daļa peļņas no visp ārējā valūtas maiņas kursa 53 miljonu euro apm ērā ir gūta no 
grāmatvedības darījumiem saist ībā ar pašu resursiem, kurus iemaks ā valstu val ūtās, nevis 
euro, dal ībvalstis, kuras nav pievienojuš ās euro zonai. T ā rodas no starp ības starp 
grāmatvedības maiņas kursu, atbilst īgi kuram š īs summas uzskaita Komisija, kad t ās tiek 
saņemtas, un tirgus mai ņas kursu, atbilst īgi kuram t ās tiek pārvērstas euro, pirms t ās izmanto, 
lai segtu Komisijas maks ājumus. Gr āmatvedības maiņas kursu katram konkr ētam mēnesim 
nosaka, pamatojoties uz tirgus mai ņas kursu iepriekš ējā mēneša priekšp ēdējā dienā. Pašu 
resursus iegr āmato atbilst īgi šādiem mai ņas kursiem, kad tie ir sa ņemti, un p ēc tam konvert ē 
euro atbilst īgi tirgus mai ņas kursam v ēlāk.  
 
2009. gada laik ā ievērojami pieauga vair āku Eiropas val ūtu, jo īpaši GBP un RON v ērtība. 
Rezultātā tirgus mai ņas kursi, kas piem ēroti noteiktos periodos, lai p ārvērstu Komisijas pašu 
resursus šaj ās valūtās, regulāri bija augst āki nekā uzskaites kursi, atbilst īgi kuriem t ās tika 
uzskaitītas saņemšanas br īdī. Starpības atlikus ī daļa ir saist īta ar citiem gr āmatvedības 
darījumiem, tostarp Komisijas veiktiem maks ājumiem cit ās valūtās, nevis euro. 
 
Vispārējā valūtas maiņas kursa atš ķirību izmaiņas laikposm ā no 2008. l īdz 2009. gadam neto 
zaudējumu viet ā radīja neto pe ļņu, kas ir rezult āts ievērojamām valūtas maiņas kursa 
izmaiņām šo divu gadu laik ā. 2008. gad ā vairāku Eiropas val ūtu vērtība attiecībā pret euro 
ievērojami samazin ājās, savukārt 2009. gad ā bija novērojama da ļēji pretēja tendence. 
 
3.3. ADMINISTRAT ĪVIE IZDEVUMI 
 Miljonos EUR
2009. g.  2008. g.  
Personāla izdevumi  4 898 4 563 
Amortizācija un vērtības samazin ājums  436 330 
Citi administrat īvie izdevumi  2 799 2 827 
Kopā 8 133 7 720 
 
Šie ir administrat īvi izdevumi, kas rodas ES darb ības rezult ātā, un tie ietver person āla 
izmaksas, amortiz āciju un citas izma ksas, kuras saist ītas ar iest āžu un aģentūru darbību 
(piemēram, nomas, uztur ēšanas, apg ādes, mācību u. c. izmaksas). 
 
3.4. PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI 
 
LV 66   LV  Miljonos EUR
Paskaidrojumi 2009. g.  2008. g. 
Sākotnējie pamatdarb ības izdevumi  3.4.1.   
Tieša centraliz ēta pārvaldība   8 744 7 998 
Netieša centraliz ēta pārvaldība  3 605 3 077 
Decentraliz ēta pārvaldība  137 1 278 
Dalīta pārvaldība  89 681 81 839 
Kopēja pārvaldība   1 655  1 188  
Kopā  103 822 95 380 
Citi pamatdarb ības izdevumi  3.4.2.   
Korekcijas/uzkr ājumi  199 278 
Zaudējumi no val ūtas maiņas  432 773 
Citi   481 783  
Kopā  1 112 1 834 
Kopā  104 934 97 214 
 
3.4.1. Sākotnējie pamatdarb ības izdevumi 
Eiropas Savien ības pamatdarb ības izdevumi aptver daž ādas finanšu pl āna izdevumu 
kategorijas, un t ām ir dažādas formas atkar ībā no tā, kā izmaksā naudu un k ā to pārvalda. 
Lielākā daļa izdevumu – 86 % – ietilpst poz īcijā “Dalīta pārvaldība”, kas ietver uzdevumu 
deleģēšanu dalībvalstīm tādās jomās kā ELGF tēriņi un darb ības, kuras finans ē, izmantojot 
dažādas struktur ālas darbības (Reģionālās attīstības fonds, Soci ālais fonds, Lauksaimniec ības 
fonds lauku att īstībai, Kohēzijas fonds un Zivsaimniec ības fonds). 
 
Palielinājums 2009. gad ā ir saistīts galvenok ārt ar struktur ālām darbībām 2007.–2013. gada 
programm ēšanas periodam. P ēc lēnas virzības iepriekš ējos gados š īs programmas 2009. gad ā 
uzsāka normālu darbību, savuk ārt 2000.–2006. gada pas ākumi tiek pabeigti.  
 
3.4.2. Citi pamatdarb ības izdevumi 
Zaudējumi no val ūtas maiņas, izņemot no finanšu darb ības, kas aprakst īta 3.6. paskaidrojum ā 
turpmāk, rodas ikdienas darb ību rezultātā un no attiec īgiem darījumiem, kas ir veikti cit ās 
valūtās nekā euro, kā arī no gada beig ās veiktas p ārvērtēšanas, kas ir vajadz īga, lai sagatavotu 
pārskatus; tie ir gan realiz ēti, gan nerealiz ēti zaudējumi. 
 
 
 
LV 67   LV 3.5. FINANŠU IE ŅĒMUMI 
 Miljonos EUR
2009. g.  2008. g.  
Dividenžu ien ākumi (no riska kapit āla fondiem)  14 22 
Procentu ien ākumi    
Par priekšfinans ējumu  59 50 
Par novēlotiem maks ājumiem  132 26 
Par mijmai ņas darījumiem  2 13 
Par pārdošanai pieejamiem akt īviem 100 102 
Par aizdevumiem  265 105 
Par naudu un t ās ekvivalentiem  158 349 
Citi  3 3  
Kopā 719 648 
Citi finanšu ien ākumi    
Gūtā peļņa no finanšu akt īvu pārdošanas  10 4 
Citi  76 11  
Kopā 86 15 
Pašreizējās vērtības korekcijas  10 3 
Peļņa no valūtas maiņas 6 10 
Kopā 835 698 
 
3.6. FINANŠU IZDEVUMI 
 
3.7. ASOCI ĒTO IEST ĀŽU UN KOPUZ ŅĒMUMU NETO 
PĀRPALIKUMA/(DEFIC ĪTA) DAĻA 
Saskaņā ar grāmatvedības pašu kapit āla metodi ES sav ā saimniecisk ā rezultāta pārskatā 
iekļauj savu asoci ēto iestāžu un kopuz ņēmumu neto p ārpalikuma/defic īta daļu (skatīt arī 
2.3.1. un  2.3.2.  paskaidrojumu).  Miljonos EUR
2009. g.  2008. g.  
Procentu izdevumi    
Izpirkumnoma  95 91 
Par mijmai ņas darījumiem  2 10 
Par aizņēmumiem  248 90 
Citi  20 9  
Kopā 365 200 
Citi finanšu izdevumi    
Finanšu uzkr ājumu korekcijas  39 12 
Finanšu maksas par budžeta instrumentiem  73 50 
Realizētie zaudējumi no finanšu akt īvu pārdošanas  0 8 
Zaudējumi no finanšu akt īvu vērtības samazin ājuma 15 11 
Citi  57 56  
Kopā 184 137 
Pašreizējās vērtības korekcijas  0 118 
Zaudējumi no val ūtas maiņas 45 12 
Kopā 594 467 
 
LV 68   LV 3.8. INFORM ĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM 
 
Pārskatā pa segmentiem ir sniegts pamatdarb ības ieņēmumu un izdevumu sadal ījums pa 
politikas jom ām, kas balst īts uz budžeta l īdzekļu sadales strukt ūru pa darb ības jomām 
Komisijā. Šīs politikas jomas finanšu p ārskatu sniegšanas nol ūkā sagrupē trīs lielākās 
pozīcijās – “Darb ības Eiropas Savien ībā”, “Darbības ārpus Eiropas Savien ības” un “Dienesti 
un pārējās darbības”. 
 
“Darbības Eiropas Savien ībā” ir lielākā no šīm pozīcijām, jo tajā ir ietvertas daudzas politikas 
jomas Eiropas Savien ībā. “Darbības ārpus Eiropas Savien ības” ietver politikas jomas ārpus 
ES, piem ēram, tirdzniec ību un atbalstu. “Dienesti un p ārējās darbības” ietver iekš ējās un 
horizontālās darbības, kas ir vajadz īgas ES iest āžu un strukt ūru darbībai. 
 
Konsolidētās aģentūras ir iekļautas dažādās politikas jom ās. Citas iest ādes, izņemot Komisiju, 
ir iekļautas noteikt ā politikas jom ā. Dažādās politikas jomas atspogu ļo bruto skait ļus pirms 
konsolidācijā izslēgtām summām, un konsolid ācijā izslēgtās summas ir uzr ādītas kopā vienā 
ailē. 
 
Jāņem vērā, ka pašu resursi un iemaksas nav sadal ītas starp daž ādām darbībām, jo tās 
aprēķina, iekas ē un pārvalda Komisijas centr ālie dienesti. Tie šeit ir par ādīti tāpēc, lai varētu 
salīdzināt neto rezult ātu ar saimniecisk ā rezult āta p ārskatu.
 
LV 69   LV  INFORM ĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – KOPSAVILKUMS Miljonos EUR  
 Darbības ES  Darbības ārpus ES Dienesti un p ārējās 
darbības Likvidējamā 
EOTK  Citas iest ādes Konsolid ācijā 
izslēgtās summasKOPĀ 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi    
Soda naudas  2 648 0 0 0 0 0 2648 
Lauksaimniec ības nodevas  7 0 500  0 0 0 705 
Izdevumu atg ūšana 1 110 64 2 0 0 0 1176 
Ieņēmumi no administrat īvās darbības 79 37 840 0 377 (125) 1208 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi  1 930 81 707 2 1 (926) 1795 
CITI PAMATDARB ĪBAS IEŅĒMUMI  6 472 182 1549 2 378 (1051) 7 532 
Administrat īvie izdevumi    
Personāla izdevumi  (1 732) (737) (1 151) 0 (1 287) 9 (4 898) 
Ar nemateri āliem akt īviem un 
pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi (70) (18) (118) 0 (230) 0 
(436) 
Citi administrat īvie izdevumi.  (658) (311) (853)  0 (1 225) 248 (2 799)  
 (2 460) (1 066) (2 122) 0 (2 742) 257 (8 133) 
Pamatdarb ības izdevumi    
Tieša centraliz ēta pārvaldība (6 279) (2 843) (278) 0 0 656 (8 744) 
Netieša centraliz ēta pārvaldība (2 971) (616) (4) 0 0 (14) (3 605) 
Decentraliz ēta pārvaldība (32) (105) 0 0 0 0 (137) 
Dalīta pārvaldība (89 546) (9) (126) 0 0 0 (89 681) 
Kopēja pārvaldība  (368) (1 287) 0 0 0 0 (1 655) 
Citi pamatdarb ības izdevumi  (726) (9) (468)  (61) 0 152 (1 112)  
 (99 922) (4 869) (876) (61) 0 794 (104 934) 
KOPĀ PAMATDARB ĪBAS
IZDEVUMI  (102 382) (5 935) (2 998) (61) (2 742) 1 051 (113 067) 
NETO PAMATDARB ĪBAS
IZDEVUMI  (95 910) (5 753) (1 449) (59) (2 364) 0 (105 535) 
Ieņēmumi no pašu resursiem un iemaks ām 110 537 
Atlikums no pamatdarb ības 5 002 
Neto finanšu ien ākumi 241 
Darbinieku pabalstu saist ību izmaiņas (683) 
Asociēto iestāžu/kopuzņēmumu rezult ātu daļa (103) 
Gada saimnieciskais rezult āts 4 457 
 
LV 70   LV  INFORM ĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARB ĪBAS ES  Miljonos EUR  
 Ekonomika un 
finanses  Uzņēmējdarbība 
un rūpniecība Konkurence  Nodarbin ātība Lauksaimniec ība Transports un 
enerģētika Vide Izpēte Informācijas 
sabiedrība 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi         
Soda naudas  0 8 2 626 0 0 2 10 0 0 
Lauksaimniec ības nodevas  0 0 0 0 705 0 0 0 0 
Izdevumu atg ūšana 3 5 0 60 492 3 1 6 12 
Ieņēmumi no administrat īvās darbības 0 9 0 0 0 17 0 1 4 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi  7 261 0 33 84 203 35 513 5 
CITI PAMATDARB ĪBAS IEŅĒMUMI 10 283 2626 93 1 281 225 46 520 21 
Administrat īvie izdevumi  (53) (243) (74) (102) (108) (265) (100) (292) (127) 
Personāla izdevumi  (46) (161) (68) (75) (88) (178) (74) (197) (96) 
Ar nemateri āliem aktīviem un pamatl īdzekļiem 
saistīti izdevumi 0 (15) 0 (1) 0 (9) (1) (2) 0 
Citi administrat īvie izdevumi.  (7) (67) (6) (26) (20) (78) (25) (93) (31) 
Pamatdarb ības izdevumi  (35) (358) (16) (8 153) (55 539) (1 726) (192) (3 646) (1 220) 
Tieša centraliz ēta pārvaldība (35) (159) 0 (182) (43) (607) (173) (2 647) (1 108) 
Netieša centraliz ēta pārvaldība 0 (39) 0 0 0 (667) (4) (922) (103) 
Decentraliz ēta pārvaldība 0 0 0 (3) (8) (11) 0 0 0 
Dalīta pārvaldība 0 0 0 (7 952) (55 427) 0 0 0 0 
Kopēja pārvaldība  0 (68) 0 0 0 (285) 0 0 0 
Citi pamatdarb ības izdevumi  0 (92) (16) (16) (61) (156) (15) (77) (9) 
KOPĀ PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI  (88) (601) (90) (8 255) (55 647) (1 991) (292) (3 938) (1 347) 
NETO PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI  (78) (318)  2 536 (8 162) (54 366) (1 766) (246) (3 418) (1 326) 
 Kopīgais 
pētniecības centrsZivsaimniec ība Iekšējais tirgus Reģionālā politika  Nodokļi un muita  Izglītība un kult ūra Veselības un 
patērētāju 
aizsardzība Tiesiskums, 
brīvība un 
drošība Kopā darbības ES  
Citi pamatdarb ības ieņēmumi         
Soda naudas  0 0 2 0 0 0 0 0 2 648 
Lauksaimniec ības nodevas  0 0 0 0 0 0 0 0 705 
Izdevumu atg ūšana 0 23 0 497 0 4 1 3 1 110 
Ieņēmumi no administrat īvās darbības 45 0 0 0 0 1 1 1 79 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi  159 8 190 (1) 1 156 136 140 1 930 
CITI PAMATDARB ĪBAS IEŅĒMUMI 204 31 192 496 1 161 138 144 6 472 
Administrat īvie izdevumi  (308) (39) (161) (69) (49) (177) (177) (116) (2 460) 
Personāla izdevumi  (226) (32) (105) (55) (40) (88) (120) (83) (1 732) 
Ar nemateri āliem aktīviem un pamatl īdzekļiem 
saistīti izdevumi (28) 0 (4) 0 (2) (1) (4) (3) (70) 
Citi administrat īvie izdevumi.  (54) (7) (52) (14) (7) (88) (53) (30) (658) 
Pamatdarb ības izdevumi  (143) (544) (36) (25 789) (65) (1 341) (495) (624) (99 922) 
Tieša centraliz ēta pārvaldība (29) (282) (7) (37) (65) (157) (395) (353) (6 279) 
Netieša centraliz ēta pārvaldība 0 0 0 (17) 0 (1 179) (40) 0 (2 971) 
Decentraliz ēta pārvaldība 0 0 0 (10) 0 0 0 0 (32) 
Dalīta pārvaldība 0 (260) 0 (25 710) 0 0 0 (197) (89 546) 
Kopēja pārvaldība  0 0 0 (15) 0 0 0 0 (368) 
Citi pamatdarb ības izdevumi  (114) (2) (29) 0 0 (5) (60) (74) (726) 
KOPĀ PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI  (451) (583) (197) (25 858) (114) (1 518) (672) (740) (102 382) 
NETO PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI  (247) (552) (5) (25 362) (113) (1 357) (534) (596) (95 910) 
 
LV 71   LV  
 INFORM ĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARB ĪBAS ĀRPUS ES  Miljonos EUR  
 Ārējās attiecības Tirdzniec ība Attīstība Paplašināšanās Humānā palīdzība Kopā darbības ārpus ES  
Citi pamatdarb ības ieņēmumi        
Izdevumu atg ūšana 14 0 9 39 2 64 
Ieņēmumi no administrat īvās darbības 37 0 0 0 0 37 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi  81 0 (1) 1 0 81 
CITI PAMATDARB ĪBAS IEŅĒMUMI 132 0 8 40 2 182 
Administrat īvie izdevumi  (799) (50) (146) (45) (26) (1 066) 
Personāla izdevumi  (511) (45) (129) (36) (16) (737) 
Ar nemateri āliem aktīviem un pamatl īdzekļiem 
saistīti izdevumi (18) 0 0 0 0 (18) 
Citi administrat īvie izdevumi.  (270) (5) (17) (9) (10) (311) 
Pamatdarb ības izdevumi  (2 924) (12) (939) (142) (852) (4 869) 
Tieša centraliz ēta pārvaldība (1 514) (6) (610) (296) (417) (2 843) 
Netieša centraliz ēta pārvaldība (563) 0 (1) (52) 0 (616) 
Decentraliz ēta pārvaldība (185) 0 (122) 202 0 (105) 
Dalīta pārvaldība (26) 0 17 0 0 (9) 
Kopēja pārvaldība  (634) (6) (218) 6 (435) (1 287) 
Citi pamatdarb ības izdevumi  (2) 0 (5) (2) 0 (9) 
KOPĀ PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI  (3 723) (62) (1 085) (187) (878) (5 935) 
NETO PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI  (3 591) (62) (1 077) (147) (876) (5 753) 
   
 INFORM ĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DIENESTI UN P ĀRĒJĀS DARBĪBAS  
 Prese un sazi ņa Birojs 
krāpšanas 
apkarošanai  Koordinēšana Personāls un 
administr ācijaEurostat  Budžets  Revīzija  Valodas  Citi  Kopā dienesti 
un pārējās 
darbības 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi         
Izdevumu atg ūšana 100100000  2  
Ieņēmumi no administrat īvās darbības 0 6 0 692 0 50 0 92 0 840 
Citi pamatdarb ības ieņēmumi  (2) 0 6 54 (1) (2) 0 47 605 707 
CITI PAMATDARB ĪBAS IEŅĒMUMI (1) 6 6 747 (1) 48 0 139 605 1549  
Administrat īvie izdevumi  (96) (49) (148) (1 360) (65) (51) (8) (380) 35 (2 122) 
Personāla izdevumi  (61) (36) (129) (564) (60) (38) (8) (290) 35 (1 151) 
Ar nemateri āliem aktīviem un pamatl īdzekļiem 
saistīti izdevumi (2) 0 0 (116) 0 0 0 0 0 (118) 
Citi administrat īvie izdevumi.  (33) (13) (19) (680) (5) (13) 0 (90) 0 (853) 
Pamatdarb ības izdevumi  (98) (13) 0 (36) (30) (261) 0 (14) (424) (876) 
Tieša centraliz ēta pārvaldība (94) (13) 0 (32) (29) (109) 0 (1) 0 (278) 
Netieša centraliz ēta pārvaldība (4) 0 0 0 0 0 0 0 0 (4) 
Dalīta pārvaldība 0 0 0 0 0 (126) 0 0 0 (126) 
Citi pamatdarb ības izdevumi  0 0 0 (4) (1) (26) 0 (13) (424) (468) 
KOPĀ PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI  (194) (62) (148) (1 396) (95) (312) (8) (394) (389) (2 998) 
 
LV 72   LV NETO PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI  (195) (56) (142) (649) (96) (264) (8) (255) 216 (1 449) 
 
LV 73   LV 4. NAUDAS  PLŪSMAS  TABULAS  PASKAIDROJUMI 
4.1. NAUDAS PL ŪSMAS TABULAS M ĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA 
 
Naudas pl ūsmas inform āciju izmanto, lai var ētu novērtēt ES spēju ģenerēt naudu un t ās 
ekvivalentus, un ES vajadz ības izmantot š īs naudas pl ūsmas. 
 
Naudas pl ūsmas tabula ir sagatavota, izma ntojot netiešo metodi. Tas noz īmē, ka neto 
pārpalikums vai defic īts finanšu gadam tiek kori ģēts ar bezskaidras naudas dar ījumu 
rezultātiem, atliktiem vai uzkr ātiem iepriekš ējo vai nākamo periodu pamatdarb ības naudas 
ieņēmumiem vai maks ājumiem un ie ņēmumu vai izdevumu poste ņiem saistībā ar naudas 
plūsmām no ieguld ījumu darb ības. Naudas pl ūsmas no dar ījumiem ārvalstu val ūtā iegrāmato 
ES pārskata val ūtā (euro), summai ārvalstu val ūtā piemērojot euro un attiec īgās ārvalstu 
valūtas maiņas kursu naudas pl ūsmas datum ā. 
 
Šajā naudas pl ūsmas tabul ā parāda naudas pl ūsmas period ā, ko klasific ē pēc pamatdarb ības un 
ieguldījumu darb ības (ES nav finans ēšanas darb ības). 
 
4.2. PAMATDARB ĪBA 
 
Pamatdarb īb a  i r  E S  d a r b ība, kas nav ieguld ījumu darb ība. Tā ir lielākā daļa no veiktaj ām 
darbībām. Saņēmējiem pieš ķirti aizdevumi (un vajadz ības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) 
netiek uzskat īti par ieguld ījumu (vai finans ēšanas) darb ību, jo šī darbība ir visp ārējo mērķu 
sastāvdaļa un tādējādi ES ikdienas darb ība. Pamatdarb ībā ir ietverti ar ī tādi ieguldījumi kā 
EIF, ERAB un riska kapit āla fondi. Š īs darbības mērķis ir piedal īties noteikto politikas 
rezultātu sasniegšan ā. 
 
4.3. IEGULD ĪJUMU DARB ĪBA 
 
Ieguldījumu darb ība ir nemateri ālo aktīvu un pamatl īdzekļu iegāde un atsavin āšana un citi 
ieguldījumi, kuri nav iek ļauti naudas ekvivalentos. Ieguld ījumu darb ība neietver aizdevumus, 
kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspogu ļot ES faktiskos ieguld ījumus. 
 
Jāņem vērā, ka ES nav pieejami lietoš anai Komisijas naudas un t ās ekvivalentu atlikumi 
8910 miljonu euro apm ērā. Tā ir saņemtā nauda no uzlikto naudas sodu maks ājumiem, par 
kuriem pret ējā puse pārsūdz uzlikto naudas sodu. Š īs summas ir uzr ādītas kā “nauda, uz ko 
attiecas izmantošanas ierobežojumi” 2.11.  paskaidrojum ā iepriekš. 
 
LV 74   LV 5. IESPĒJAMIE  AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS,  KĀ ARĪ CITAS  
INFORM ĀCIJAS  ATKLĀŠANA   
IESPĒJAMIE AKT ĪVI 
  Miljonos EUR
Paskaidrojumi 31.12.2009. 31.12.2008. 
Saņemtās garantijas  5.1. 279 260 
Iespējamie aktīvi saistībā ar krāpšanas un p ārkāpumu 
gadījumiem  5.2. 1 944 2 010 
Nepabeigtas finanšu korekcijas (gaidot gal īgo lēmumu) 5.3. 0 4 390 
Citi iespējamie aktīvi 5.4. 18 43 
Kopā iespējamie akt īvi 2 241  6 703  
 
IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS 
 
  Miljonos EUR
Iespējamās saistības Paskaidrojumi 31.12.2009. 31.12.2008. 
Sniegtās garantijas  5.5. 19 330 17 510 
Naudas sodi – Tiesai iesniegt ās apelācijas sūdzības 5.6. 11 969 10 198 
ELGF – l īdz tiesas spriedumam  5.7. 1 945 1 609 
Summas saist ībā ar tiesas pr āvām un citiem str īdiem 5.8. 416 281 
Citas iesp ējamās saistības 5.9. 12 18 
Kopā iespējamās saistības  33 672  29 616  
Visas iesp ējamās saistības tiks finans ētas, ja pien āks to termi ņš, no ES budžeta turpm ākajos gados. ES budžetu finans ē dalībvalstis.  
 
LV 75   LV IESPĒJAMIE AKT ĪVI 
 
5.1. SA ŅEMTĀS GARANTIJAS 
Miljonos EUR  
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Izpildes garantijas  252 239 
Citi  27 21 
Kopā 279 260 
 
Dažreiz tiek piepras ītas izpildes gara ntijas, lai nodrošin ātu, ka ES finans ējuma saņēmēji 
izpilda pien ākumus, kas ir noteikti sa ņēmēju līgumos ar ES. 
 
5.2. KR ĀPŠANA UN P ĀRKĀPUMI 
 
Turpmāk tabulā parādīta iespējamā s u m m a ,  k o  d a l ībvalstis var ētu atgūt pēc tam, kad ir 
konstatēti neatbilst īgi struktūrfondu piepras ījumi. Tā ir balstīta uz ofici āliem ziņojumiem, ko 
dalībvalstis iesniegušas saska ņā ar Komisijas Regulu Nr. 1681/ 94, un ietver summas, kas 
sadalītas pa dal ībvalstīm. 
Iespējamie akt īvi: krāpšanas un p ārkāpumu gad ījumi 
Miljonos 
EUR 
Dalībvalsts  31.12.2009. 31.12.2008. 
Austrija  8 13 
Beļģija  2 16 
Čehija  13 13 
Dānija  2 10 
Igaunija  3 2 
Somija  2 3 
Francija  15 12 
Vācija 468 581 
Grieķija 25 62 
Ungārija 6 5 
Īrija 1 1 
Itālija  436 441 
Latvija  5 4 
Lietuva  5 2 
Malta  1 1 
Nīderlande  15 14 
Polija  18 13 
Portugāle  82 114 
Slovākija 39 9 
Slovēnija 7 1 
Spānija 277 279 
Zviedrija  2 2 
Apvienotā Karaliste  347 257 
KOPĀ 1 779 1 855 
Turpmāk uzskaitīto iemeslu d ēļ šajā tabulā norādītie dati ir nevis summas, kas faktiski b ūs 
pieejamas ES budžet ā, bet gan teor ētiski maksim ālā summa. 
• Dalībvalstis ne vienm ēr ziņo par savu atg ūšanas darb ību rezultātiem. 
 
LV 76   LV • Lai gan dal ībvalstīm ir jāinformē Komisija par atg ūstamības iespējamību, nav 
iespējams prec īzi noteikt, cik liela atg ūstamo summu da ļa faktiski tiks atg ūta. 
Dažkārt valstu ties ību aktos ir paredz ēts 30 gadu ilgs noilguma termi ņš, kas ļauj 
valstu iest ādēm atlikt par āda oficiālu norakst īšanu arī tad, ja atg ūstamības iespējas 
ir tikai teor ētiskas. Attiec ībā uz struktur ālām darbībām dalībvalstīm tagad reizi 
gadā ir jānosūta Komisijai p ārskats par atg ūstamajām summ ām (Regulas 
Nr. 438/2001 8. pants), lai lab āk atspogu ļotu faktisko st āvokli. 
• Arī tad, ja attiec īgā dalībvalsts savlaic īgi uzsāk piedziņas proced ūras, ne vienm ēr 
ir garant ēts pozitīvs iznākums. Jo īpaši tas attiecas uz gad ījumiem, kad 
iekasēšanas rīkojumi tiek apstr īdēti tiesā. 
• Atsevišķus projektus l īdzfinansē kā daļu no daudzgadu programm ām. Kamēr 
daudzgadu programma nav sl ēgta, nav iesp ējams prec īzi noteikt atg ūstamās 
summas, jo finans ējums, kas izmantots neatbilst īgiem izdevumiem, dažos 
gadījumos, iesp ējams, ir pieš ķirts citiem – likum īgiem projektiem, un n ākamie 
maksājumi pa da ļām, jo īpaši galīgie maksājumi, dažk ārt var tikt izmantoti, lai 
koriģētu iepriekš ējos neatbilst īgos izdevumus. Min ētajās tabulās norādītie dati ir 
provizoriski skait ļi, kas balst īti uz saņemtajiem zi ņojumiem un apstr ādāti līdz 
2010. gada febru āra beigām. Šie skait ļi, iespējams, main īsies, pamatojoties uz 
turpmākiem ziņojumiem, kuri tiks sa ņemti ar nov ēlošanos. 
 
Atsevišķos gadījumos, izmantojot dal ībvalstu nos ūtīto inform āciju, atgūstamības izredzes nav 
iespējams nov ērtēt pietiekami prec īzi. Galven ās izmaiņas kopš 2008. gada ir saist ītas ar 
palielinājumiem attiec ībā uz ES10 dal ībvalstīm. Kohēzijas politikas pilnv ērtīga īstenošana 
sākās 2004. gad ā, un kopš t ā laika īstenošanas izv ēršanas un liel ākas līdzfinansēto pasākumu 
kontroles d ēļ arvien pieaug pazi ņoto pārkāpumu skaits. V ēl viena galven ā izmaiņa saistībā ar 
2008. gadu attiecas uz Apvienoto Karalisti, kas zi ņo par lielu p ārkāpumu skaitu p ēc plašām 
finansēto pasākumu rev īzijām.  
 
Šajā pozīcijā iekļauti arī 165 miljoni euro saist ībā ar ELGF (2008. gad ā – 153 miljoni euro). 
Dalībvalstis pazi ņoja Komisijai summas, kas ir uzskait ītas to “debitoru virsgr āmatā”, un arī 
summas, kuras joproj ām bija p ārbaudes provizoriskaj ā posmā. Šīs provizorisk ās summas 
iekļautas šajā pozīcijā. 
 
5.3. NEPABEIGT ĀS FINANŠU KOREKCIJAS, GAIDOT GAL ĪGO LĒMUMU  
 
Šī informācija, kas attiecas uz ES izdevumu atg ūšanu, tagad kop ā ar saistīto inform āciju ir 
norādīta šo finanšu p ārskatu 6. paskaidrojum ā.  
 
5.4 CITI IESP ĒJAMIE AKT ĪVI 
 
Šajā pozīcijā iekļautas citas maz ākas iespējamo akt īvu summas, kas nav klasific ējamas 
iepriekš min ētajās poz īcijās. 
 
 
LV 77   LV IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS 
 
5.5. SNIEGT ĀS GARANTIJAS 
 
5.5.1. Par aizdevumiem, kas ir pieš ķirti no Eiropas Invest īciju bankas (EIB) pašu resursiem 
 Miljonos EUR  
  
Bezriska dal īšana 
31.12.2009. 
  
Riska dal īšana 
31.12.2009. 
Valsts  
iestāde Privāts  
uzņēmums 
Nenokārtots 
31.12.2009. 
Kopā  
Nenokārtots 
31.12.2008. 
 
65 % garantija  3 127 9 126 2 692 14 945 12 429 
70 % garantija  109 1 981 506 2 596 2 908 
75 % garantija  0 617 233 850 1 049 
100 % garantija  0 625 196 821 1 008 
Kopā 3 236 12 349 3 627 19 212 17 394 
 
ES budžets garant ē aizdevumus, ko treš ām valstīm parakst ījusi un pieš ķīrusi EIB no pašu 
resursiem 2009. gada 31. decembr ī (tostarp aizdevumus, kas pieš ķirti dalībvalstīm pirms 
pievienošan ās). Tomēr ES garantija nep ārsniedz at ļauto kred ītlīniju maksim ālā apjoma 
procentuālo daļu – 65 %, 70 %, 75 % vai 100 %. Ja maksim ālais apjoms netiek sasniegts, ES 
garantija summu sedz piln ībā. Nenokārtotā kopējā summa 2009. gada 31. decembr ī bija 
19 212 miljoni euro, t ādējādi tas ir maksim ālais risks, kas rodas ES. 
 
Aizdevumiem, uz kuriem attiecas  ES budžeta garantija, EIB ieg ūst garantijas ar ī no trešām 
personām (valstīm, valsts vai priv ātām finanšu iest ādēm); šajos gad ījumos Komisija ir 
sekundārais galvot ājs. ES budžeta garantija sedz tikai sada ļā “riska dal īšana” nor ādīto 
garantiju politisko risku. P ārējos risku veidus sedz EIB, ja prim ārais galvot ājs neizpilda 
uzņemtās saistības. Ja prim ārais galvot ājs neizpilda uz ņemtās saistības, sada ļā “bezriska 
dalīšana” nor ādīto garantiju visus riskus sedz no ES budžeta. Ja prim ārais galvot ājs ir valsts 
iestāde, šos riskus parasti attiecina uz politisku risku, tom ēr arī gadījumos, kad garantijas 
sniedzējs ir iestāde vai priv āts uzņēmums, komercrisku var n ākties segt ar ī no ES budžeta. 
 
5.5.2. Citas sniegt ās garantijas 
Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Riska dal īšanas finanšu meh ānisms ( RSFF ) 94 48 
MEDA  – Marokas garantijas  17 66 
Aizdevumu garantijas instruments Ten-T  projektiem ( LGTT ) 6 1 
Citi 1 1 
Kopā 118 116 
 
Saskaņā ar Riska dal īšanas finanšu meh ānismu ( RSFF ) Komisijas iemaksas tiek izmantotas, 
lai nodrošin ātos pret finanšu risku saist ībā ar EIB aizdevumiem un garantij ām, kas izsniegtas 
attiecināmiem pētniecības projektiem. Komisijas budžets kop ā par laikposmu no 2007. l īdz 
 
LV 78   LV 2013. gadam ir paredz ēts līdz vienam miljardam euro, no kuriem l īdz 800 miljoniem euro ir 
no “Sadarb ības” īpašajām programm ām un līdz 200 miljoniem euro – no “Iesp ēju” īpašajām 
programm ām. EIB ir ap ņēmusies nodrošin āt tādu pašu summu.  Komisija ir blo ķējusi summu 
94 miljonu euro apm ērā kā “Kapitāla piešķīrumu”. Šis kapit āla piešķīrums sedz neparedz ētus 
zaudējumus saist ībā ar EIB izsniegtajiem aizdevumiem un garantij ām RSFF  ietvaros. Tas ir 
maksimālais zaud ējumu apm ērs, kas Komisijai var ētu rasties izsniegto aizdevumu vai 
garantiju saist ību nepild īšanas gad ījumā. Tā ir Komisijas sniegto garantiju robežv ērtība 
attiecībā uz RSFF  un tādējādi tiek uzskat īta par ES iesp ējamām saistībām. 
 
Komisija ar īpaša fonda pal īdzību kā MEDA  programmas da ļu ir izveidojusi garantijas 
mehānismu, kas sniegs  atbalstu div ām Marokas organiz ācijām, proti, Caisse Centrale de 
Garantie  un Fonds Dar Ad-Damane . 2009. gada 31. decembr ī Komisijas garantija attiec ās uz 
17 miljoniem euro.  
 
Aizdevumu garantijas instruments Ten-T  projektiem ( LGTT ) (2007.–2013. gads) ir paredz ēts 
garantiju izsniegšanai, lai samazin ātu ieņēmumu risku TEN transporta projektu pirmajos 
gados. Proti, garantija piln ā mērā nodrošin ās atbalsta kred ītlīnijas, kuras atv ērs vienīgi tādos 
gadījumos, ja projekta naudas pl ūsma nebūs pietiekama, lai apkalpotu priorit āru aizņēmumu. 
Instruments b ūs Komisijas un EIB kop īgs finanšu produkts, un no ES budžeta tiks pieš ķirti 
500 miljoni euro. EIB pieš ķirs vēl 500 miljonus euro, t ādējādi kopā pieejamā summa b ūs 
viens miljards euro. Šeit iek ļautā summa – seši miljoni euro – ir uzkr ājumi neparedz ētiem 
zaudējumiem saist ībā ar LGTT  darbību. 
 
5.6. NAUDAS SODI 
 
Šīs summas attiecas uz soda naud ām, kuras uzlikusi Komisija  par konkurences noteikumu 
pārkāpumiem un par kur ām ir veikts pagaidu maks ājums, un t ās ir vai nu p ārsūdzētas, vai nav 
zināms, vai tiks p ārsūdzētas. Iespējamās saistības tiks saglab ātas, līdz Tiesa pie ņems galīgo 
lēmumu liet ā. Saņemtie procenti par pagaidu maks ājumiem (460 miljoni euro) ir iek ļauti gada 
saimnieciskaj ā rezultātā un arī kā iespējamās saistības, lai atspogu ļotu nenoteikt ās Komisijas 
īpašumties ības uz šīm summām. 
 
5.7. ELGF – L ĪDZ TIESAS SPRIEDUMAM 
 
Šīs ir iespējamās saistības pret dal ībvalstīm saistībā ar ELGF atbilst ības lēmumiem l īdz Tiesas 
spriedumam. Saist ību galīgā apjoma un t ā gada noteikšana, kur ā summas attaisnotas 
apelācijas rezult ātā tiks izmaks ātas no budžeta, b ūs atkarīga no Tiesas procesa ilguma. 
Iespējami maks ājamās summas nov ērtējums ir ietverts bilanc ē kā ilgtermiņa uzkrājums –
skatīt 2.13. paskaidrojumu. 
 
5.8. SUMMAS, KAS SAIST ĪTAS AR TIESAS PR ĀVĀM UN CITIEM STR ĪDIEM 
 
Šī pozīcija attiecas uz pras ībām, kas pašlaik iesniegtas pret ES par zaud ējumu atlīdzināšanu, 
citiem juridiskiem str īdiem un nov ērtētiem tiesu izdevumiem.  
Summas attiecas uz str īdiem ar pieg ādātājiem, darbuz ņēmējiem un bijušajiem darbiniekiem. 
Jāpiebilst, ka pras ībā par zaud ējumu atlīdzināšanu saska ņā ar EK līguma 288. pantu pras ības 
iesniedzējam ir jānorāda iestādes veikts pietiekami nopietns ties ību normas p ārkāpums, ar ko 
 
LV 79   LV paredz ties ību piešķiršanu person ām, iesniedz ējam faktiski nodar ītais kaitējums, kā arī tieša 
cēloņsakarība starp nelikum īgo rīcību un kait ējumu. 
 
5.9. CITAS IESP ĒJAMĀS SAISTĪBAS 
Šajā pozīcijā ir iekļautas citas maz ākas iespējamās saistību summas, kas nav klasific ējamas 
iepriekš min ētajās pozīcijās.  
 
CITAS B ŪTISKAS INFORM ĀCIJAS ATKL ĀŠANA  
5.10. NEIZMANTOTO SAIST ĪBU FINANŠU DARB ĪBA  
Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Neizmantoto saist ību finanšu darb ība  5 733 4 885 
 
Tie ir aizdevumu un kapit āla ieguld ījumu līgumi, kurus nosl ēgusi Komisija (uz kuriem 
neattiecas saist ību atlikums ( RAL)), bet kurus otra puse l īdz gada beig ām vēl nav izmantojusi. 
Galvenās summas attiecas uz 2008. un 2009. gad ā parakstītajiem maks ājumu bilances 
aizdevumu l īgumiem, par kuriem aizdevums l īdz gada beig ām vēl nebija izmaks āts 
(2009. gada 31. decembr ī – 5,4 miljardi euro).  
 
5.11. UZ ŅEMTĀS BUDŽETA SAIST ĪBAS, VĒL NEPABEIGTIE MAKS ĀJUMI  
Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Uzņemtās budžeta saist ības, vēl nepabeigtie maks ājumi  134 689 120 023 
 
Budžeta saist ību atlikums ( RAL, Reste à Liquider ) ir summa, kas attiecas uz atv ērtām 
saistībām, par kur ām vēl nav veikti maks ājumi un/vai saist ību atbrīvojumi. T ā ir parasta 
parādība saistībā ar daudzgadu programm ām. Budžeta saist ību kopējais atlikums 2009. gada 
31. decembr ī bija 177 272 miljoni euro. Iepriekš min ētā summa ir budžeta RAL, atskaitot 
saistītās summas, kuras 2009. gada saimniecisk ā rezultāta pārskatā ir iekļautas kā izdevumi, 
veidojot iepriekš min ēto kopsummu.  
 
5.12. BŪTISKAS JURIDISK ĀS SAISTĪBAS  
Miljonos EUR
 31.12.2009. 31.12.2008. 
Strukturālas darbības 275 761 332 995 
Protokols ar Vidusj ūras reģiona valst īm 263 263 
Zvejas nol īgumi 249 401 
Programma  Galileo  1 517 2 023 
Programma GMES  556 624 
TEN-T  4 289 4 571 
Citas līgumsaistības  1 325 983 
Kopā 283 960 341 860 
Šīs saistības radās, pamatojoties uz ES l ēmumu uz ņemties ilgtermi ņa juridiskas saist ības 
attiecībā uz summ ām, ko budžet ā vēl nesedza saist ību apropri ācijas. Tās var būt saistītas ar 
daudzgadu programm ām, piemēram, struktur ālas darbības vai summas, kuras Eiropas 
Savienība ir ap ņēmusies izmaks āt nākotnē saskaņā ar bilances datum ā pastāvošiem 
 
LV 80   LV administrat īviem līgumiem (piem ēram, saist ībā ar tādu pakalpojumu sniegšanu k ā apsardze, 
uzkopšana utt., k ā arī līgumsaistības attiec ībā uz konkr ētiem projektiem, piem ēram, 
būvdarbiem). Ne visas daudzgadu programmas ietver saist ības, kas j āiekļauj šajā pozīcijā, jo 
turpmāko gadu izdevumi ir atkar īgi no budžeta l ēmējinstitūcijas gada l ēmumiem vai 
izmaiņām attiecīgajos noteikumos. 
 
5.12.1. Struktur ālas darbības 
Turpmākajā tabulā ir sniegts sal īdzinājums starp juridisk ām saistībām, kuras v ēl nav 
paredzētas budžet ā, un maksim ālajām saistībām attiecībā uz summ ām, kuras paredz ētas 
2007.–2013. gada finanšu sh ēmā. Struktur ālas darbības ir 2007.–2013. gadam pl ānotais 
atbalsts. Finanšu sh ēmas form āts un mērķi periodam, kas s ākās 2007. gad ā, atšķiras no 
iepriekšējā perioda form āta un mērķiem.  
     Miljonos 
EUR
 Finanšu 
plāna 
summas 
2007.–
2013. gadam 
(A) Juridiskās 
saistības
(B)Budžeta 
saistības 
2007.-
2009. gadam
(C)Juridiskas 
saistības 
mīnus 
budžeta 
saistības 
(=B-C)  Maksimālās 
saistības 
(=A-C)
Kohēzijas politikas 
līdzekļi 346 543 346 136 140 318 205 818 206 225
Dabas resursi  100 624 98 388 39 533 58 855 61 091
Pirmspievienošan ās 
palīdzības 
instruments  10 958 5 195 2 513 2 682 8 445
Kopā 458 125 449 719 182 364 267 355 275 761
 
5.12.2. Protokoli ar Vidusj ūras reģiona valst īm 
Šo saistību kopsumma ir 263 miljoni euro, un t ās ir saist ītas ar finanšu protokoliem ar 
Vidusjūras reģiona trešām valstīm. Summa, kas šeit ietverta, ir starp ība starp parakst īto 
protokolu kop ējo summu un iegr āmatoto budžeta saist ību summu. Min ētie protokoli ir 
starptautiski l īgumi, kuru darb ību nevar p ārtraukt bez abu pušu vienošan ās, lai arī procedūra 
(to izbeigšana) pašlaik notiek. 
 
5.12.3. Zvejas nol īgumi 
Tās ir saistības 249 miljonu euro kopsumm ā, kas uzņemtas ar treš ām valstīm par darb ībām 
saskaņā ar starptautiskiem zvejas nol īgumiem. 
 
5.12.4 Programma Galileo  
Galileo  ir globāla navigācijas satel ītu sistēma (GNSS), kuru pašlai k veido Eiropas Savien ība 
un Eiropas Kosmosa a ģentūra (EKA). Galileo  programmu šobr īd pilnībā finansē no ES 
budžeta, un Komisija vada programmu ES v ārdā. Paredzams, ka pirmais programmas posms 
– palaišana orb ītā (IOV) – tiks pabeigts 2012. gada laik ā, un radītie aktīvi šajā gadā tiks nodoti 
Komisijai.  
Jāpiebilst, ka Komisija l īdz 2009. gada beig ām ir samaks ājusi 1028 miljonus euro par 
programmas Galileo  IOV posmu, ieskaitot iepriekš ējo ieguldījumu GJU . Tā kā šī programma 
 
LV 81   LV joprojām ir izpētes posmā, saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem izt ērētie naudas l īdzekļi 
ir iekļauti izdevumos un nemateri ālie aktīvi nav atz īti. Kopējais (orient ējošais) Komisijas 
ieguldījums, kas paredz ēts programmas Galileo  nākamajam posmam (no 2008. l īdz 
2013. gadam), ir 2645 miljoni euro. 
 
5.12.5. Programma GMES   
Komisija ir nosl ēgusi līgumu ar Eiropas Kosmosa a ģentūru 2008.–2013. gadam par Glob ālās 
vides un droš ības novērošanas ( GMES ) kosmosa komponenta īstenošanu. Kop ējā orientējošā 
summa min ētajam periodam ir 624 miljoni euro. 2009. gad ā EKA tika izmaks āti 68 miljoni 
euro.  
 
5.12.6. TEN-T  saistības  
Šī summa attiecas uz Ei ropas transporta t īklu ( TEN-T ) 2007.–2013. gadam. Programma 
attiecas uz projektiem, kuri ir izstr ādāti, lai uzlabotu Eiropas transporta t īklu un atbalst ītu gan 
infrastrukt ūras projektus, gan p ētniecības un novatoriskuma projektus, veicinot jaunu 
tehnoloģiju un novatorisku procesu ieviešanu jaun ā transporta infrastrukt ūrā. Kopējā 
orientējošā summa šai programmai ir 8013 miljoni euro.  
 
5.12.7. Citas l īgumsaistības  
Norādītās summas atbilst saist ībām, kas jāmaksā līgumu darb ības laikā. Šeit ir ietvertas 
nesamaks ātās līgumsaistības par summu 93 miljoni euro saist ībā ar Padomes b ūvniecības 
līgumiem, k ā arī 441 miljons euro saist ībā ar Parlamenta b ūvniecības līgumiem. Citas šeit 
iekļautās būtiskās summas ir 480 miljoni euro saist ībā ar iepirkumu organiz ēšanas vienošanos 
starp Kodolsint ēzes enerģijas aģentūru (Eiropas Kopuz ņēmums ITER  un kodolsint ēzes 
enerģētikas attīstības vajadz ībām) un ITER  International , kā arī 165 miljoni euro saist ībā ar 
iepirkumu organiz ēšanas vienošanos, kuru parakst ījusi Kodolsint ēzes enerģijas aģentūra, 
Japānas Atomener ģijas aģentūra (JAEA ) un ITER  International .  
 
5.13. IEMAKSAS SAIST ĪTĀM ORGANIZ ĀCIJĀM 
Šī summa ir neveiktie maks ājumi par nepiepras īto Komisijas parakst īto kapitālu. 
 
5.13.1. Nepiepras ītais pamatkapit āls – ERAB 
Miljonos EUR
ERAB  Kopā ERAB kapit āls Daļa, uz ko parakst ījusies 
Komisija  
Kapitāls 19 794 600 
Iemaksāts (5 198) (157) 
Nepiepras īts 14 596 443 
 
 
LV 82   LV 5.13.2. Nepiepras ītais pamatkapit āls – EIF 
Miljonos EUR
EIF Kopā EIF kapit āls Daļa, uz ko parakst ījusies 
Komisija  
Kapitāls 2 940 861 
Iemaksāts (588) (172) 
Nepiepras īts 2 352 689 
 
Pēc tam, kad EIF 2007. gad ā emitēja 1000 jaunas akcijas, 2009. gada laik ā ES parakst ījās uz 
papildu 75 akcij ām, vienas akcijas nomin ālvērtība – viens miljons euro. 2009. gad ā tika 
apmaksāti 20 % no akciju nomin ālvērtības un uzcenojuma. ES l īdzdalību veido 900 akcijas 
(no 900 miljoniem euro). Skat īt arī 2.3.1 . paskaidrojumu. 
 
5.14. OPERAT ĪVĀS IZPIRKUMNOMAS SAIST ĪBAS 
   Miljonos EUR
Nākamo periodu maks ājumi Apraksts  
< 1 gads  1-5 gadi  > 5 gadi  Kopā 
Ēkas 334 1 236 842 2 412 
IT materiāli un pārējais aprīkojums  6 7 0 13 
Kopā 340 1 243 842 2 425 
 
Šī pozīcija attiecas uz ēkām un pārējo aprīkojumu, ko nom ā saskaņā ar operat īvās 
izpirkumnomas l īgumiem, kas neatbilst nosac ījumiem par iegr āmatošanu bilances akt īvu daļā. 
Norādītās summas atbilst saist ībām, kas vēl ir jāmaksā līgumu darb ības laikā. 
Saimniecisk ā rezultāta pārskatā 2009. gad ā 364 miljoni euro tika atz īti kā izdevumi saist ībā ar 
operatīvo izpirkumnomu. 
 
LV 83   LV 6. FINANŠU  KOREKCIJAS  UN LĪDZEKĻU ATGŪŠANA  PĒC PĀRKĀPUMU  
ATKLĀŠANAS   
 
ES budžeta izpildes gait ā ir jānodrošina p ārkāpumu un kr āpšanas nov ēršana, atkl āšana un 
koriģēšana. Šā paskaidrojuma m ērķis ir sniegt p ārskatu par daž ādām proced ūrām, kuras ir 
paredzētas piem ērojamajos ties ību aktos attiec ībā uz Komisijas un dal ībvalstu atkl āto 
pārkāpumu nov ēršanas kārtību, kā arī sniegt pamatot āko aplēsi par attiec īgajām kopsumm ām. 
Šis ir pēdējais kontroles sist ēmu darbības posms, un tas ir b ūtisks, lai apliecin ātu pareizu 
finanšu pārvaldību.  
 
6.1. IEVADS 
 
6.1.1. Finanšu korekciju un l īdzekļu atgūšanas procesa p ārskats pa p ārvaldības veidiem  
Atgūšana un finanšu korekcijas var izriet ēt no pārbaudēm un rev īzijām jebkur ā kontroles 
sistēmas līmenī, proti, ES (Komisija, Eiropas Rev īzijas palāta, OLAF ) vai dal ībvalstu 
veiktajām revīzijām dalītas pārvaldības gadījumā. Lai gan p ārkāpumi var rasties jebkur ā 
projekta posm ā, tos var atkl āt pēdējā posmā, kad saņēmējs nosūta savu gal īgo piepras ījumu, 
kuru lielākajā daļā gadījumu pārbauda uz vietas un/vai apliecina neatkar īgs revidents. Tom ēr 
jānošķir atgūšana un finanšu korekcijas, atspogu ļojot pārvaldības veida atš ķirības, kā noteikts 
attiecīgās nozares ties ību aktos.  
 
Atgūšana  
Finanšu regulas 71. panta 3. punkts nosaka, ka ir j āatgūst nepareizi izmaks ātās naudas 
summas. Atg ūšana šajā kontekstā ir faktiska Komisijas vai dal ībvalsts veikta naudas l īdzekļu 
atgūšana nepareizu vai neatbilstošu izdevumu atkl āšanas rezult ātā.  
 
Finanšu korekcijas 
Kā minēts daudzu jomu attiec īgajos ties ību aktos attiec ībā uz ES izdevumiem (galvenok ārt 
saistībā ar dalīto pārvaldību), pārkāpumus kori ģē, izmantojot finanšu korekciju meh ānismu. 
Komisijas vai dal ībvalsts veikto finanšu korekciju m ērķis ir panākt, lai finans ēšanai vai 
līdzfinansēšanai (koh ēzijas politika) deklar ētie izdevumi piln ībā atbilstu valsts un ES 
noteikumiem un nosac ījumiem.  
Dalītās pārvaldības gadījumā tieši dalībvalstis atbild par vajadz īgo finanšu korekciju veikšanu 
saistībā ar darbības programm ās atklātiem atseviš ķiem vai sistem ātiskiem p ārkāpumiem. 
Komisijas pien ākums ir nodrošin āt valstu iest āžu izveidoto sist ēmu efektivit āti, pretējā 
gadījumā Komisija piem ēro dalībvalstīm finanšu korekcijas.  
 
Ja nepamatoti maks ājumi saņēmējiem ir atkl āti ES kontroles rezult ātā, finanšu korekcijas var 
uzskatīt par pirmo faktiskas atg ūšanas procesa pas ākumu, jo piem ērojamajos ties ību aktos 
dalībvalstīm ir noteikts pien ākums ievērot tām piemērotās finanšu korekcijas un paš ām atgūt 
no gala sa ņēmējiem naudas l īdzekļus. Dalībvalstīm ir juridisks pien ākums atg ūt naudas 
līdzekļus no gala sa ņēmēja arī valsts iest āžu veiktas rev īzijas gadījumā.  
Turpmāk ir sniegts apkopojums par daž ādām atgūšanas un finanšu korekciju proced ūrām un 
to ietekmi uz ES p ārskatiem atkar ībā no pārvaldības veida.  
 
LV 84   LV  
6.1.2. Tieš ā pārvaldība  
 
Ja Komisija tieši p ārvalda budžetu, neatta isnotos izdevumus atg ūst no saņēmēja vai atskaita 
no nākamā izmaksu p ārskata. Ja atskait ījumu veic sa ņēmēji pirms izmaksu p ārskata 
nosūtīšanas, inform āciju neiek ļauj grāmatvedības sistēmā. Tas attiecas uz liel āko daļu 
gadījumu, jo sa ņēmējiem ir pien ākums iesniegt Komisijai apliecin ātu vai revid ētu izmaksu 
gala pārskatu, pirms vi ņi var saņemt savu gala maks ājumu. Apliecin ātajā pārskatā jebkādiem 
konstatētajiem pārkāpumiem ir j ābūt koriģētiem. 
 
6.1.3. Dal īta pārvaldība 
 
Apmēram 80 % ES budžeta kop īgi pārvalda Eiropas Komisija un dal ībvalstis, un tas 
galvenokārt attiecas uz izdevumiem saist ībā ar lauksaimniec ību un lauku att īstību, kohēzijas 
politiku un zivsaimniec ību.  
 
Saistībā ar izdevumiem, kuriem piem ēro dalīto pārvaldību, izpildes uzdevumi un atbild ība ir 
deleģēta dalībvalstīm, kuras galvenok ārt atbild par atbalsta sa ņēmēju izdarīto pārkāpumu 
atklāšanu un korekcij ām, tādējādi nodrošinot Komisijai deklar ēto izdevumu pareiz ību. Tātad 
finanšu korekcijas veic dal ībvalstis un gad ījumos, kad nepamatotus maks ājumus saņēmējiem 
var konstat ēt pašu dal ībvalstu rev īzijas vai ES kontroles rezult ātā, tām ir juridisks pien ākums 
uzsākt atgūšanas procesu pret š ādiem saņēmējiem.  
 
Eiropas Komisijai ir visp ārēja uzraudz ības loma – t ā pārbauda dal ībvalstu vad ības un 
kontroles sist ēmu darbības efektivit āti un nepiln ību atklāšanas gad ījumā veic kori ģējošus 
pasākumus, uz ņemoties savu budžeta izpildes pien ākumu (Finanšu regulas 53. panta 
4. punkts). Komisija var pie ņemt oficiālu lēmumu piem ērot finanšu korekcijas dal ībvalstij, ja 
dalībvalsts pati nav veikusi nepieciešam ās korekcijas vai ja vad ības un kontroles sist ēmās ir 
nopietni tr ūkumi, kas var izrais īt sistēmiskus pārkāpumus. 
 
Komisija piem ēro finanšu korekcijas saist ībā ar atseviš ķiem atklātajiem pārkāpumiem, k ā arī 
tai ir pilnvaras piem ērot ekstrapol ētās vai vienot ās likmes korekcijas. Ekstrapol āciju izmanto, 
ja par sist ēmiskiem p ārkāpumiem ir pieejami dokumenti ar reprezentat īvu paraugu 
rezultātiem. Vienot ās likmes korekcijas piem ēro atseviš ķu vai sist ēmisku pārkāpumu 
gadījumos, ja finansi ālās sekas nevar prec īzi novērtēt un prec īzas summas noteikšanas 
administrat īvās izmaksas nav sam ērīgas. Abos gad ījumos, pat ja no sa ņēmējiem nav 
iespējams atgūt līdzekļus, šīs korekcijas ir svar īgi līdzekļi, lai nov ērstu dalībvalstu sist ēmu 
nepilnības un tādējādi nepieļautu vai atkl ātu un atg ūtu nepamatotus sa ņēmējiem veiktus 
maksājumus.  
 
LV 85   LV 6.1.4. Citi p ārvaldības veidi 
 
Pienākums atg ūt nepamatotus maks ājumus par izdevumiem, kuriem piem ēro decentraliz ētu 
pārvaldību un netiešu centraliz ētu pārvaldību, ir dele ģēts dalībvalstīm, trešām valstīm vai 
aģentūrām. Koriģēšanas meh ānismi izdevumiem, kuriem piem ēro kopīgu pārvaldību, ir 
definēti ar starptautisk ām organiz ācijām noslēgtos līgumos. Dal ītas pārvaldības gadījumā, ja 
ir nepareizi piem ēroti ES izdevumu sh ēmu noteikumi, Komisija var veikt finanšu korekcijas.
  
 
6.1.5. Apkopums par izdevumu atg ūšanu un finanšu korekcij ām 2009. gad ā  
 
2009. gad ā apstiprin ātās/izlemtās izdevumu atg ūšanas un finanšu korekciju apkopojums 
Miljonos EUR
Finanšu korekcijas   Paskaidroj
umi 2009. g.  2008. g. 
ELVGF/ELGF/ELFLA   6.2.2.  462  917
Kohēzijas politika (ES darbs)        
- 1994.–1999. gada programmas  6.2.4.  521  414
- 2000.–2006. gada programmas  6.2.4. 1 890  1 173
- Finanšu korekciju starpsumma     2 411  1 587
Kopā finanšu korekcijas     2 873 2 504
       
Atgūšana    Paskaidroj
umi  2009. g.  2008. g. 
ELVGF/ELGF/ELFLA (atklājusi dalībvalsts)   6.3.  163  360
Kohēzijas politika (ES darbs)    6.3.  102  31
Citi pārvaldības veidi    6.3.  181  72
Kopā atgūšana       446  463
         
Kopā atgūts ES budžet ā     3 319  2 967
 
Šajā tabulā nav iekļauta dalībvalstu veikt ā atgūšana un atvilkumi saist ībā ar kohēzijas politiku 
pēc pašu dal ībvalstu veikt ās kontroles. Lai gan dal ībvalstīm ir paredz ēts pienākums sniegt 
Komisijai inform āciju par atvilkumiem un atg ūšanu, tām tomēr saskaņā ar 2000.–2006. gada 
programmu ties ību aktiem nav pien ākuma atseviš ķi uzrādīt pašu dal ībvalstu kontroles 
rezultātā veikto atg ūšanu. Šā iemesla d ēļ un nolūkā nepieļaut pārklāšanos ar finanšu 
korekcijām dalībvalstu veikt ā atgūšana un atvilkumi (2009. gad ā 1233 miljoni euro) nav 
iekļauti (skatīt 6.5. paskaidrojumu).  
 
LV 86   LV 2009. gad ā veiktās atgūšanas un finanšu korekciju apkopojums  
Miljonos EUR
Finanšu korekcijas      Pas
kaid
roju
mi  Apstiprin ā
ts 
2009. gad ā  Apstiprin ā
ts pirms 
2009. gada Kopā 
ELVGF/ELGF/ELFLA    6.2.2
.  274  429  703
Kohēzijas fondi             
- 1994.–1999. gada programmas   6.2.4
.  163  137  300
- 2000.–2006. gada programmas   6.2.4
.  313  96  409
- Finanšu korekciju starpsumma        476  233  709
Kopā finanšu korekcijas       750  662 1 412
        
Miljonos EUR
Atgūšana      Pas
kaid
roju
mi  Apstiprin ā
ts 
2009. gad ā  Apstiprin ā
ts pirms 
2009. gada Kopā 
ELVGF/ELGF/ELFLA      6.3.  117  31  148
Kohēzijas fondi      6.3.  102  0  102
Citi pārvaldības veidi      6.3.  147  34  181
Kopā atgūšana         366  65  431
            
Kopā atgūts ES budžet ā      1 116  727 1 843
 
6.2. FINANŠU KOREKCIJAS SASKA ŅĀ AR DAL ĪTU PĀRVALDĪBU 
 
Dalītas pārvaldības gadījumā finanšu korekcij ām ir trīs galvenie posmi. 
Joprojām notiek summas gal īgās noteikšanas process, iev ērojot juridisko un apstr īdēšanas 
kārtību (“nepabeigts”  – skatīt turpmāk 6.4. paskaidrojumu). 
(1) Summa ir konstat ēta un piln ībā noteikta ( “izlemts” saskaņā ar Komisijas l ēmumu vai 
“apstiprin āts” – panākta vienošan ās ar dalībvalsti dal ītas pārvaldības kārtībā). 
(2) Summa ir faktiski atg ūta, dalībvalstij sa ņemot naudu (izlemt ā korekcija) vai veicot 
atskaitījumu (atvilkumi/atg ūšana) no n ākotnes maks ājuma piepras ījuma (“izpild īts”). 
Attiecībā uz vēl neveiktām finanšu korekcij ām skatīt 6.2.4. paskaidrojumu. 
 
6.2.1. Lauksaimniec ība un lauku att īstība 
 
LV 87   LV  
Attiecībā uz ELGF un ELFLA, kas aizst āja ELVGF Garantiju ieda ļu, piemērojamie ties ību 
akti paredz, ka finanšu korekcijas veic Komisija saska ņā ar grāmatojumu noskaidrošanas 
procedūru.  
Grāmatojumu noskaidrošanas proced ūra 
Grāmatojumu noskaidrošanas proced ūru pārvalda Komisija, un t ā ietver katra pilnvarot ā 
maksātāja ikgad ējo finanšu gr āmatojumu noskaidrošanu un daudzgadu atbilst ības 
noskaidrošanu attiec ībā uz dalībvalstu saska ņā ar ES noteikumiem deklar ēto izdevumu 
atbilstību. ELGF gad ījumā visas šīs summas tiek iegr āmatotas Komisijas saimniecisk ā 
rezultāta pārskatā kā ieņēmumi. Attiec ībā uz ELFLA pašu dal ībvalstu atg ūtās summas, k ā arī 
tās, kas rodas ikgad ējo finanšu gr āmatojumu noskaidrošanas rezult ātā, parasti ir atk ārtoti 
izmantojamas programmas vajadz ībām.  
 
Finanšu gr āmatojumu noskaidrošana.  Komisija pie ņem ikgadējo lēmumu par gr āmatojumu 
noskaidrošanu, ar kuru t ā oficiāli atzīst pilnvarot ā maksātāja gada pārskatus, pamatojoties uz 
vadības pārbaudēm, sertifik ācijas iestāžu apliecin ājumiem un zi ņojumiem. 
 
Atbilstības noskaidrošana  ir paredz ēta, lai ES nefinans ētu izdevumus, kas nav radušies 
saskaņā ar ES noteikumiem. T ādējādi atbilstības noskaidrošana nav meh ānisms, ar kuru tiek 
atgūti neatbilst īgi maksājumi tieši no gala sa ņēmējiem, bet gan sp ēcīgs stimuls dal ībvalstīm 
uzlabot savas vad ības un kontroles sist ēmas un t ādējādi novērst vai atkl āt un atg ūt 
neatbilstīgus maks ājumus, kas veikti gala sa ņēmējiem. Turkl āt atbilstības korekcija neatbr īvo 
dalībvalstis no atbild ības novērst konstat ētos pārkāpumus. Atbilst ības noskaidrošana netiek 
veikta pēc ikgadēja cikla, jo t ā attiecas uz izdevumiem, kas radušies vair āk nekā vienā finanšu 
gadā. 
 
Veikto finanšu maks ājumu noskaidrošana, kuros nav iev ēroti noteikumos paredz ētie 
termiņi. Noteikto termi ņu ievērošana dal ībvalstīs attiecībā uz maksājumiem sa ņēmējiem tiek 
sistemātiski kontrol ēta trīs reizes gad ā saskaņā ar Regulas Nr. 883/2006 9. pantu. Ja netiek 
ievēroti termi ņi, Komisija veic samazin ājumus, piem ērojot noteiktas atlaides īpašos 
gadījumos un ņemot vērā ārkārtējus apstākļus, kā arī samērīgumu. Šīs finanšu korekcijas tiek 
uzskatītas par “maks ājumiem ar m īnus zīmi” un saimniecisk ā rezultāta pārskatā uzskaitītas kā 
izdevumu samazin ājums. 
 
6.2.2. Finanšu korekcijas saist ībā ar lauksaimniec ību un lauku att īstību 2009. gad ā 
 
2009. gad ā izlemtās kopējās finanšu korekcijas saist ībā ar lauksaimniec ību un lauku 
attīstību 
Miljonos EUR
  2009. g.  2008. g. 
Grāmatojumu noskaidrošanas proced ūra    
Finanšu gr āmatojumu noskaidrošana un neiev ēroti 
maksājumu termi ņi  103 58
Atbilstības noskaidrošana   359 859
Kopā  462 917
 
LV 88   LV Iepriekš min ētās summas attiecas uz ELGF, jo ELFLA 2009. gad ā tika veiktas finanšu 
korekcijas tikai par aptuveni 0,4 miljoniem euro. Š īs summas ir iek ļautas saimniecisk ā 
rezultāta pārskatā. Iepriekš min ēto summu sadal ījumu pa dal ībvalstīm skatīt 1. pielikum ā. 
Atbilstības noskaidrošanas samazin ājumu laikposm ā no 2008. l īdz 2009. gadam izrais īja 
neizpildītie atbilst ības noskaidrošanas l ēmumi 2008. gada beig ās par kop ējo summu 
368 miljoni euro. 
 
2009. gad ā veiktās finanšu korekcijas saist ībā ar lauksaimniec ību un lauku att īstību 
Miljonos EUR
  Īstenots 2009. gad ā 
Grāmatojumu noskaidrošanas proced ūra 
Finanšu gr āmatojumu noskaidrošana un neiev ēroti maks ājumu 
termiņi  103
Atbilstības noskaidrošana   600
Kopā  703
Iepriekš min ēto summu sadal ījumu pa dal ībvalstīm skatīt 2. pielikum ā. 
 
6.2.3. Koh ēzijas politika 
 
Kohēzijas politikai piem ērojamie ties ību akti paredz, ka pas ākumus finanšu korekciju 
īstenošanai veic gan dal ībvalstis, gan Komisija. 
• Dalībvalstis  var veikt finanšu korek cijas divos veidos. T ās var veikt k ādu no šādām 
darbībām:  
– nekavējoties atvilkt izdevumus par konkr ēto programmu, atskaitot tos no n ākamā 
Komisijai iesniegt ā izdevumu p ārskata, tādējādi nekav ējoties atbr īvojot ES 
finansējumu citu oper āciju saistībām; vai 
– atstāt pagaidām izdevumus programm ā, līdz tiks sagaid īti procesa rezult āti 
saistībā ar saņēmējiem nepamatoti veiktu maks ājumu atgūšanu. Atg ūšanu veic, 
panākot attiec īgo naudas l īdzekļu atmaksu vai atskaitot atmaks ājamās naudas 
summas no n ākamajiem maks ājumiem tam pašam sa ņēmējam. Papildu 
informāciju par šādu atgūšanu skatīt turpmāk 6.5. punkt ā. 
– Dalībvalstīm ir pien ākums iesniegt Komisijai datus par finanšu korekcij ām gan 
atvilkumu no l īdzfinansējuma, gan atg ūto naudas l īdzekļu veidā. Abi šie datu 
kopumi ir atš ķirīgi un savstarp ēji papildinoši, jo atvilkumos  iekļauj tikai tos 
izdevumus, kuri ir atvilkti, negaidot atg ūšanas procesa izn ākumu, savuk ārt 
atgūšanā, tiklīdz tā ir notikusi, iek ļauj tikai tos izdevumus, kas s ākumā nav bijuši 
atvilkti, bet atst āti deklarētajos izdevumos l īdz atgūšanai. Dal ībvalstīm nav 
pienākuma uzr ādīt korekcijas, kuras noteiktas ES darba rezult ātā, atsevišķi no 
korekcijām, kuras ir veiktas pašu dal ībvalstu rev īzijas rezult ātā. Šāda atskait īšanās 
prasība ir ieviesta tikai 2007.–2013. gada programmu periodam. 
• Finanšu korekcijas ES rev īzijas un kontroles rezult ātā veic šādi: 
– Ja dalībvalsts piekr īt veikt korekciju ES kontroles vai rev īzijas rezult ātā, tā var 
atvilkt jau deklar ētos nepamatotos izdevumus no n ākamā maksājuma 
pieprasījuma (kas ir kumulat īvs katrai programmai vai atseviš ķs Kohēzijas fonda 
 
LV 89   LV projektiem) un atk ārtoti izmantot atbr īvojušos ES finans ējumu citiem 
attiecināmajiem izdevumiem attiec īgajā programm ā, kuri nav saist īti ar darb ību 
vai darbībām, uz kur ām attiecas korekcija. 
– Komisija izsniedz iekas ēšanas rīkojumus finanšu korekciju veikšanai š ādos 
gadījumos:  
• pēc oficiāla lēmuma par finanšu korekciju pie ņemšanas; 
• noslēdzot programmu; un 
• pēc programmas nosl ēgšanas, ja dal ībvalsts ir atguvusi l īdzekļus no saņēmējiem. 
Šajos gad ījumos iekas ēšanas rīkojumi ietekm ē Komisijas p ārskatus. 
– Citos finanšu korekciju gad ījumos Komisija neizsniedz iekas ēšanas rīkojumus, jo 
īpaši, ja dal ībvalsts pie ņem un veic finanšu korekciju. Š ādos gadījumos 
informāciju neiek ļauj Komisijas gr āmatvedības sistēmā. 
 
6.2.4. Koh ēzijas politikas finanšu korekcijas 2009. gad ā 
 
Jānorāda, ka turpm ākajā tabulā nav ietverti pašu dal ībvalstu pārbaužu rezult āti par struktur ālo 
darbību izdevumiem. 
 
2009. gad ā apstiprin ātās finanšu korekcijas 
Miljonos EUR
     ERA
F KF ESF ZVF
I ELVGF 
Virzība  KOPĀ 
Finanšu korekcijas 1994.–1999. gada period ā         
 Īstenots   87 10 21 41 4 163
 Vēl nav īstenots  358 0 0 0 0 358
Starpsumma par 1994.–1999. gada 
periodu   445 10 21 41 4 521
Finanšu korekcijas 2000.–2006. gad ā          
 Īstenots   84 63 141 2 25 315
 Vēl nav īstenots  1 532 13 18 3 9 1 575
Starpsumma par 2000.–2006. gada 
periodu  1 616 76 159 5 34 1 890
Kopā finanšu korekcijas par 2009. gadu  2 061 86 180 46 38 2 411
Kopā finanšu korekcijas par 2008. gadu   949  92  522  19  5 1 587
NB! 2009. gad ā apstiprin ātajos skait ļos ir iekļautas 2008. gad ā izlemtās/apstiprin ātās finanšu 
korekcijas, kuras nav iepriekš pazi ņotas un kuru summa ir 90 miljoni euro. 
 
Apstiprin āto summu ERAF vajadz ībām pieaugums no 2008. l īdz 2009. gadam ir saist īts ar 
stingriem pas ākumiem saska ņā ar Rīcības plānu Komisijai uztic ētās pārraudzītājas lomas 
nostiprināšanā, īstenojot struktur ālo darbību dalītu pārvaldību (COM(2010)52), un lielas 
finanšu korekcijas apstiprin āšanu 2009. gada novembr ī attiecībā uz Spāniju. 
 
LV 90   LV Apstiprin āto summu saist ībā ar ESF samazin ājums 2009. gad ā salīdzinājumā ar 2008. gad ā 
paziņotajām summ ām ir saist īts ar iepriekš min ētā Komisijas R īcības plāna īstenošanu 
2008. gad ā ar mērķi paātrināt lēmumu pie ņemšanas proced ūras attiec ībā uz notiekošaj ām 
finanšu korekcij ām, kā rezultātā samazinājās 2009. gad ā veicamo korekciju skaits. J āpiebilst, 
ka no apstiprin ātajām finanšu korekcij ām par 522 miljoniem euro 2008. gad ā finanšu 
korekciju saist ībā ar ESF īstenošana taj ā gadā veidoja 518 miljonus euro. 
 
Iepriekšējās tabulās norādītie skaitļi ir aprēķināti uz uzkr āšanas pamata, kas noz īmē, ka, lai 
gan daļa šo summu jau ir izpild īta 2009. gad ā (709 miljoni euro visi em fondiem), atlikums 
tiks izpild īts nākamajos gados. 
 
Apstiprin ātās finanšu korekcijas – kumulat īvas summas 
Miljonos EUR  
    2000.–
2006. gada 
periodā 1994.–
1999. gada 
periodā Kopā 
  31.12.2009. 31.12.2009. 31.12.2009. 
Kohēzijas fonds    233  273  506 
ERAF   3 797 1 633 5 430 
ESF   1 130  392 1 522 
ZVFI    7  97  104 
ELVGF Virz ība    36  121  157 
Kopā   5 203 2 516 7 719 
Iepriekš min ēto summu sadal ījumu pa dal ībvalstīm skatīt 3. pielikum ā.  
 
2009. gada 31. decembr ī apstiprin ātās, bet šaj ā datumā vēl neīstenotās finanšu 
korekcijas (kumulat īvas summas) 
 
Atgūšana vai finanšu korekcija “v ēl nav īstenota”, ja t ā jau ir izlemta vai apstiprin āta, taču 
summa v ēl nav atg ūta, atskait īta vai atvilkta. 
 
Miljonos EUR
Jāīsteno 31.12.2009.   ERA
F K
F ES
F ZVF
I ELVGF 
Virzība  KOPĀ 
Finanšu korekcijas 1994.–1999. gada 
periodā   359  11  1  0  0  371
Finanšu korekcijas 2000.–2006. gad ā   1 904  23  22  3  9 1 961
Kopā jāīsteno 31.12.2009.   2 263  34  23  3  9 2 332
 
Mazais 2009. gad ā īstenoto l ēmumu skaits ir saist īts ar EFAF. 
Attiecībā uz 1994.–1999. gada pl ānošanas periodu liel ākā daļa 2009. gada laik ā vēl neīstenoto 
 
LV 91   LV finanšu korekciju ir finanšu korekciju l ēmumi, kas pie ņemti 2009. gada 4. ceturksn ī. To 
īstenošana notiks 2010. gada pirmaj ā ceturksnī. 
Attiecībā uz 2000.–2006. gada pl ānošanas periodu, ja dal ībvalsts piekr īt veikt korekciju ES 
kontroles rezult ātā, finanšu korekcijas īstenošanai t ā var atvilkt nepamatoto izdevumu summu 
no nākamās izdevumu deklar ācijas un aizst āt to ar citiem attiecin āmiem izdevumiem taj ā pašā 
programm ā. Tā kā lielākajai daļai ERAF programmu un Koh ēzijas fonda projektu (2000.–
2006. gad ā) ir sasniegta maks ājumu augst ākā robeža, neattiecin āmo izdevumu atskait ījumi 
tiks uzrādīti tikai nosl ēguma dokumentos (gal īgais izdevumu apliecin ājums, izbeigšanas 
deklarācija un gala īstenošanas zi ņojums), kurus dal ībvalsts iesniegs turpm ākajos mēnešos. 
 
2009. gad ā īstenotās finanšu korekcijas (apstiprin ātas 2009. gad ā un iepriekš ējos gados) 
Miljonos EUR
       ERAF KF ESF ZVFI  ELVG
F 
Virzība KOP
Ā 
Finanšu korekcijas 1994.–1999. gada period ā          
 Apstiprin ātas 2009. gad ā   87  10  21  40  5  163
 Apstiprin ātas iepriekš ējos gados    131  0  0  6  0  137
Starpsumma par 1994.–1999. gada 
periodu     218  10  21  46  5  300
Finanšu korekcijas 2000.–2006. gad ā           
 Apstiprin ātas 2009. gad ā   82  63  141  2  25  313
 Apstiprin ātas iepriekš ējos gados    34  16  44  2  0  96
Starpsumma par 2000.-2006. gada 
periodu     116  79  185  4  25  409
Kopā 2009. gad ā īstenotās finanšu korekcijas   334  89  206  50  30  709
Iepriekš min ēto summu sadal ījumu pa dal ībvalstīm skatīt 4. pielikum ā. 
 
6.3. KOMISIJAS VAI DAL ĪBVALSTU VEIKT Ā ATGŪŠANA  
 
Šī pozīcija attiecas uz nepamatoti samaks ātu summu atg ūšanu Komisijas, dal ībvalstu, Eiropas 
Revīzijas palātas vai OLAF  atklāto kļūdu vai pārkāpumu dēļ.  
 
LV 92   LV 2009. gad ā apstiprin ātā atgūšana  
Miljonos EUR  
    2009. g. 2008. g. 
Dalīta pārvaldība     
Lauksaimniec ība: ELVGF/ELGF   163  360 
Kohēzijas politika   102  31 
Starpsumma     265  391 
Citi pārvaldības veidi      
- ārējās darbības   81  32 
- iekšpolitika   100  40 
Starpsumma     181  72 
Kopā    446  463 
 
LV 93   LV 2009. gad ā īstenotā atgūšana  
Miljonos EUR
      Apstiprin āts 
2009. gad āApstiprin āts 
pirms 2009. gada  Kopā
Dalīta pārvaldība       
Lauksaimniec ība: 
ELVGF/ELGF    117  31  148
Kohēzijas politika     102  0  102
Starpsumma       219  31  250
Citi pārvaldības veidi        
- ārējās darbības     60  21  81
- iekšpolitika     87  13  100
Starpsumma       147  34  181
Kopā      366  65  431
 
6.3.1. Lauksaimniec ība: dalībvalstu atkl āto nepamatoto maks ājumu atgūšana   
 
Dalībvalstīm, ievērojot valsts noteikumus un proced ūras, ir pien ākums noteikt un atg ūt 
summas, kas zaud ētas pārkāpumu dēļ. Attiecībā uz ELGF finans ētām darbībām, ja tās atgūst 
šīs summas no atbalsta sa ņēmējiem, tās ieskaita atg ūtās summas Komisijai, un saimniecisk ā 
rezultāta pārskatā tās tiek iegr āmatotas k ā ieņēmumi. Attiec ībā uz ELFLA atg ūstamos 
līdzekļus atskaita no n ākamā maksājuma piepras ījuma, un t āpēc attiecīgo ELFLA summu var 
atkārtoti izlietot programmai. Ja dal ībvalsts neatg ūst līdzekļus vai tā savā darbībā nav 
uzcītīga, Komisija var izlemt iejaukties, izmantojot atbilst ības noskaidrošanas proced ūru, un 
noteikt attiec īgajai dalībvalstij finanšu korekcijas. 
 
Ienākumu no nepamatotiem maks ājumiem samazin ājums ir saist īts galvenok ārt ar dalībvalstu 
efektīvāku kontroles sist ēmu pozit īvo ietekmi, tostarp 50 % noskaidrošanas proced ūru 
(Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punkts). 
 
6.3.2. Koh ēzijas politika 
 
Dalībvalstis galvenok ārt atbild par p ārkāpumu nov ēršanu, atkl āšanu un izlabošanu, k ā arī 
nepamatoti samaks āto naudas summu atg ūšanu līdz ar procentiem par nov ēlotiem 
maksājumiem attiec īgā gadījumā. Dalībvalstu veikt ās atgūšanas summas nav iek ļautas 
iepriekšējā tabulā (skatīt paskaidrojumu 6.5. punkt ā). Šajā pozīcijā iekļautās atgūšanas 
summas attiecas uz Komisijas tieši veikto atg ūšanu. 
 
6.3.3. Citi p ārvaldības veidi 
 
Saistībā ar citiem p ārvaldības veidiem atkl āto neatbilstošo maks ājumu atgūšana tiek īstenota, 
izsniedzot iekas ēšanas rīkojumu vai atskaitot attiec īgo summu no n ākamā maksājuma. Ja 
saņēmējam ir pien ākums nos ūtīt izlabotu gal īgo izmaksu p ārskatu, nepamatoto summu ne 
vienmēr iekļauj Komisijas gr āmatvedības sistēmā. 
 
LV 94   LV 6.4. VĒL NEPABEIGT ĀS FINANŠU KOREKCIJAS P ĒC ES KONTROLES  
6.4.1. Lauksaimniec ība 
Miljonos EUR  
Nepabeigt ās 
finanšu 
korekcijas 
31.12.2008.  Jaunas v ēl 
nepabeigtas 
finanšu 
korekcijas 
2009. gad ā 2009. gad ā 
izlemtās 
finanšu 
korekcijas Izlemto vai 
nepabeigto 
finanšu 
korekciju 
precizējumi 
31.12.2008.  Nepabeigt ās 
finanšu 
korekcijas 
31.12.2009.  
ELVGF 1 733 657 -317 690 2 763
Komisija katru gadu nosaka pas ākumus un dal ībvalstis, kur ām tiks veikta atbilst ības revīzija, 
pamatojoties uz gada riska anal īzi, kuru veic attiec ībā uz virkni lauksaimniec ības izdevumu. 
Atbilstības noskaidrošanas process notiek vair ākus gadus. L īdz 2009. gada beig ām tika 
pabeigta liel ākā daļa darba attiec ībā uz izdevumiem, kas radušies pirms 2003. gada. Pašlaik 
notiek rev īzija par 2003.–2009. gadu. 
 
Komisija saska ņā ar savu gr āmatvedības politiku un visp āratzītiem grāmatvedības principiem 
gada pārskatu sagatavošanai var izmantot apl ēses. Tas attiecas uz izdevumu summ ām, kuras, 
iespējams, ar š ādiem atbilst ības lēmumiem n ākotnē izslēgs no ES finans ējuma. Šaj ās aplēsēs 
ņem vērā uzticamāko pieejamo inform āciju. Tā kā lēmumus par korekcij ām saistībā ar ELGF 
pieņem katrā finanšu izdevumu gad ā, ir iespējams apr ēķināt vidējo korekciju r ādītāju 
noslēgtajam finanšu gadam un ekstrapol ēt šo procentu ālo attiecību uz nesen ākiem finanšu 
gadiem, par kuriem v ēl notiek p ārbaude. Š īs aplēses ticam ību novērtē, salīdzinot vēl 
nepabeigto korekciju summas gadiem, par kuriem š ī informācija ir pieejama, ar konkr ētajā 
gadā veikto atbilst ības revīziju rezult ātiem. Turkl āt jāpiebilst, ka vid ējais korekciju r ādītājs uz 
vienu nosl ēgto finanšu gadu ir nosac īti stabils – no 1,1 % l īdz 1,9 %. 
 
Summa 2763 miljonu euro apm ērā ir aplēse par summu, kura tiks sa ņemta saska ņā ar 
nākotnes atbilst ības lēmumiem atbilst īgi revīzijām attiec ībā uz izdevumiem 2003.–
2009. gad ā. No šīs summas 2,1 miljards euro ir nepabe igtas finanšu korekcijas, kuru summu 
aprēķina, pamatojoties pašlaik notiekoš ās revīzijas lietām (kas attiecas galvenok ārt uz 2003.–
2007. izdevumu gadu). 
 
Iepriekš min ētās aplēses pieaugums ir saist īts ar korekciju vid ējā rādītāja palielin ājumu pret 
izdevumiem no 1,1 % l īdz 1,5 % sal īdzinājumā ar iepriekš ējiem gadiem. Jaun ākie pieejamie 
skaitļi par vēl nepabeigtaj ām korekcij ām 2003., 2004., 2005., 2006. un 2007. gadam 
apstiprina šo r ādītāju un pat uzr āda par 1,5 % augst āku vidējo rādītāju. Pašlaik ir gr ūti 
prognozēt 2005. gad ā ieviestās SPS (vienotā maksājumu shēma) finansi ālās sekas. No vienas 
puses, var uzskat īt, ka uz liel āku lietu skaitu b ūs mazāk korekcijas gad ījumu, taču, no otras 
puses, vienot ās likmes korekcij ām saistībā ar SPS pasākumiem var b ūt lielāka ietekme 
finansiālā izteiksmē. Tā kā summas v ēl nav galīgas, tās nav atzītas bilanc ē. 
 
LV 95   LV 6.4.2. Struktur ālas darbības  
 
Miljonos EUR  
Nepabeigt
ās finanšu 
korekcijas 
31.12.2008.Jaunas vēl 
nepabeigta
s finanšu 
korekcijas 
2009. gad ā 2009. gad ā 
apstiprin āt
ās finanšu 
korekcijas Apstiprin āto 
vai 
nepabeigto 
finanšu 
korekciju 
precizējumi 
31.12.2008.  Nepabeigt
ās finanšu 
korekcijas 
31.12.2009.
Struktūrfondi un Koh ēzijas 
fonds (1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada programmas)        
ERAF    1 771  89 -1 087 - 343  430
Kohēzijas fonds     178  98 - 80 - 47  149
ESF     630  2 - 56 - 250  326
ZVFI     35  0 - 33  0  2
ELVGF Virz ība + ELFLA    4  221 - 38  4  191
Kopā    2 618  410 -1 294 - 636 1 098
 
Iepriekš redzamaj ā tabulā iekļautās summas pamat ā ir Komisijas un Rev īzijas palātas vai 
OLAF  revīziju konstat ējumi, un tos visus uzrauga attiec īgais ģenerāldirektorāts atbilstīgi 
oficiālam juridiskam procesam un notiekoš ām apstrīdēšanas proced ūrām attiec īgajās 
dalībvalstīs. Tā ir vislab ākā aplēse, ņemot vērā situāciju saistībā ar revīziju uzraudz ību un 
galīgās nostājas vēstuļu (vai v ēstuļu par atlikšanu uz laiku)  izsniegšanu 2009. gada 
31. decembr ī. Šī summa main īsies pēc apstrīdēšanas proced ūras attiecībā uz atlikšanu uz laiku 
un finanšu korekcij ām, kas dal ībvalstīm sniedz iesp ēju iesniegt papildu pier ādījumus savu 
prasību pamatošanai. 
 
6.5. DAL ĪBVALSTU VEIKT Ā ATGŪŠANA UN FINANŠU KOREKCIJAS 
ATTIEC ĪBĀ UZ STRUKTUR ĀLĀM DARB ĪBĀM VAI KOH ĒZIJAS POLITIKU  
 
Kohēzijas politikas jom ā korekcijas, kuras dal ībvalstis veic atbilst īgi savai vai ES rev īzijai, 
netiek reģistrētas Komisijas gr āmatvedības sistēmā, jo dalībvalstis šādas summas var izmantot 
atkārtoti citiem attiecin āmiem izdevumiem. Tom ēr dalībvalstu pien ākums ir sniegt Komisijai 
atjauninātu inform āciju par atvilkt ām un atgūtām summām un summ ām, kuras paredz ēts atgūt 
saistībā ar strukt ūrfondiem par 2009. gadu un kumulat īvi par 2000.–2006. gada un 2007.–
2013. gada periodu attiec ībā uz visiem četriem fondiem (ERAF, ESF, ELVGF Virz ība un 
ZVFI). Tom ēr dalībvalstīm nav pien ākuma uzr ādīt atsevišķi korekcijas, kuras izriet no ES 
veiktā darba. Š ā iemesla d ēļ dalībvalstu veikt ās finanšu korekcijas nepievieno Komisijas 
korekcijām. 
 
Atvilktās un atgūtās summas 2009. gad ā, pamatojoties uz datiem, ko dal ībvalstis pazi ņojušas 
atbilstīgi savam pien ākumam saska ņā ar Regulu Nr. 438/2001 un Regulu Nr. 448/2001, ir 
attiecīgi 986 miljoni euro un 247 miljoni euro, kas kop ā ir 1233 miljoni euro. Šajos skait ļos 
ņemti vērā Komisijas veikt ās pirmās analīzes rezult āti, kas izrais īja dažu datu korekcijas. 
 
LV 96   LV Dalībvalstu datu p ārbaude uz vietas, kuru Komisija 2009. gad ā veica devi ņās dalībvalstīs 
(2008. gad ā – desmit dal ībvalstīs), parādīja, ka datu uzskaites un pazi ņošanas sist ēmas visās 
dalībvalstīs vēl nav piln īgi uzticamas, lai gan ir pier ādījumi, ka kvalit āte uzlabojas un ir 
novērojami nelieli uzlabojumi sal īdzinājumā ar iepriekš ējiem gadiem. Turkl āt dati ir 
nepilnīgi, jo īpaši attiec ībā uz datiem par visu programmas periodu, jo dažas no lielaj ām 
dalībvalstīm vēl nav pazi ņojušas korekcijas, kuras veikta s pirmajos perioda gados. Tom ēr pat 
attiecībā uz pilnīgumu salīdzinājumā ar iepriekš ējiem gadiem ir v ērojami nelieli uzlabojumi, 
un dalībvalstis ir piekritušas sniegt piln īgu inform āciju programmas sl ēgšanas brīdī. 
 
Pastāv risks saist ībā ar pārklāšanos starp 2000.–2006. gada perioda summ ām, kas uzr ādītas 
finanšu korekcij ām ES strukt ūru darba rezult ātā (Komisijas un Rev īzijas palātas veiktās 
revīzijas un OLAF  veiktā izmeklēšana), un pašu dal ībvalstu darba rezult ātā uzrādītām 
summām. Tas ir t āpēc, ka lielu da ļu finanšu korekciju, kas rodas ES strukt ūru darba rezult ātā, 
dalībvalstis akcept ē un īsteno bez ofici āla Komisijas l ēmuma, atvelkot attiec īgos izdevumus 
no savām izdevumu deklar ācijām. Tā kā dalībvalstīm nav pien ākuma noš ķirt korekcijas ES 
struktūru darba rezult ātā no korekcij ām savu kontro ļu un revīziju rezult ātā, šīs pārklāšanās 
apmēru nevar prec īzi noteikt. Turkl āt dalībvalsts var faktiski īstenot korekciju ar ī citā gadā, 
nevis tajā, kurā tā ir akcept ējusi finanšu korekciju. T āpēc iespējamā pārklāšanās var būt tikai 
aplēse. Salīdzinājums pa dal ībvalstīm starp dal ībvalstu summ ām par 2009. gadu un t ām 
korekciju summ ām ES strukt ūru darba rezult ātā, kuras dal ībvalstis ir akcept ējušas tam pašam 
gadam, liecina, ka p ārklāšanās summai nevajadz ētu pārsniegt 465 miljonus euro. 2008. gadam 
pārklāšanās summai nevajadz ētu pārsniegt 600 miljonus euro. 
 
2007.–2013. gada programmu period ā Komisija ir iek ļāvusi gada p ārskatu sniegšanu sav ās IT 
sistēmās. Tas noz īmēs, ka tā saņems datus elektroniski tieši no dal ībvalstīm. Tāpat arī 
dalībvalstīm nozaru ties ību aktos ir noteikta pras ība atseviš ķi uzrādīt ES strukt ūru darba 
rezultātā piemērotās korekcijas, lai nepie ļautu pārklāšanos. 
 
LV 97   LV 6. paskaidrojums, 1. pielikums. 2009. gad ā izlemtās kopējās finanšu korekcijas un 
atgūšana saist ībā ar lauksaimniec ību un lauku att īstību 
 
Sadalījums pa dal ībvalstīm  
Miljonos EUR  
Dalībvalsts  Finanšu 
grāmatoju
mu 
noskaidroš
ana Atbilstības 
noskaidroš
ana Paziņotās 
neatbilstības Kopā 
Beļģija 0 12 2 15 
Bulgārija 0 0 5 5 
Čehija 0 0 0 1 
Dānija 0 101 4 104 
Vācija 0 2 15 17 
Igaunija 0 0 0 0 
Īrija -2 3 2 4 
Grieķija 2 18 1 21 
Spānija 7 62 38 106 
Francija 3 73 35 111 
Itālija -3 5 13 15 
Kipra 0 0 0 0 
Latvija 0 0 0 0 
Lietuva 0 2 1 4 
Luksemburga 0 0 0 0 
Ungārija 6 13 2 22 
Malta 0 0 0 0 
Nīderlande 1 30 5 36 
Austrija 0 2 1 3 
Polija 0 11 2 13 
Portugāle 0 9 8 18 
Rumānija 5 0 9 14 
Slovēnija 0 1 0 2 
Slovākija 0 0 1 1 
Somija 2 0 0 2 
Zviedrija 0 0 2 2 
Apvienotā 
Karaliste 83 12 14 109 
Kopā nolemts  103 359 163 625 
 
NB! Iepriekš nor ādītās summas ir noapa ļotas miljonos euro, savuk ārt kā “0” izteikt ās summas 
ir faktiskās summas, kuras ir maz ākas par EUR 500 000. 
 
LV 98   LV 6. paskaidrojums, 2. pielikums. 2009. gad ā īstenotās kopējās finanšu korekcijas un 
atgūšana saist ībā ar lauksaimniec ību un lauku att īstību 
 
Sadalījums pa dal ībvalstīm  
Miljonos EUR
Dalībvalsts  Finanšu 
grāmatojumu 
noskaidrošana 
un neievēroti 
maksājumu 
termiņi Atbilstības 
noskaidrošanaDalībvalstu 
paziņotās 
neatbilstības 
(atmaksāts 
ES) Kopā 
Beļģija 0 12 2 14
Bulgārija 0 - 1 1
Čehija 0 - 0 0
Dānija 0 101 4 105
Vācija 0 1 16 18
Igaunija 0 0 0 0
Īrija -2 5 2 5
Grieķija 2 189 5 196
Spānija 7 23 30 59
Francija 3 46 34 82
Itālija -3 167 13 177
Kipra - 0 0 1
Latvija 0 0 0 0
Lietuva 0 0 2 2
Luksemburga 0 - 0 0
Ungārija 6 - 3 9
Malta - - 0 0
Nīderlande 1 2 6 9
Austrija 0 - 1 1
Polija 0 - 2 2
Portugāle 0 0 7 7
Rumānija 5 - 7 12
Slovēnija 0 1 0 2
Slovākija 0 0 0 0
Somija 2 0 1 2
Zviedrija 0 12 2 14
Apvienotā 
Karaliste 83 41 9 133
Kopā īstenots  103 600 148 851
NB! Iepriekš nor ādītās summas ir noapa ļotas miljonos euro, savuk ārt kā “0” izteikt ās summas 
ir faktiskās summas, kuras ir maz ākas par EUR 500 000.  
 
LV 99   LV 6. paskaidrojums, 3. pielikums. 2009. gad ā apstiprin ātās kopējās finanšu korekcijas 
saistībā ar struktur ālām darbībām 
 
Sadalījums pa dal ībvalstīm 
Miljonos EUR  Kumulat īvi 
2008. gad ā  2009. gad ā apstiprin ātās finanšu korekcijas  Kumulat īvi 
2009. gad ā  
Dalībvalsts    ERAF  KF ESF ZVFI  ELVGF 
Virzība KOPĀ   
1994.–1999. gads 1 995  445  10  21  41  4  521 2 516 
Beļģija  5 - -  0 - -  0  5 
Dānija  3  0 - - - -  0  3 
Vācija  286  49 - - -  4  53  339 
Īrija  42  0 - - - -  0  42 
Grieķija  526 - - - -  0  0  526 
Spānija  244  250  5  17  32  0  304  548 
Francija   83  0 -  0 - -  1  84 
Itālija  442  63 - - - -  63  505 
Luksemburga   1  0 -  4 - -  4  5 
Nīderlande   168  1 - -  9 -  9  177 
Austrija   2  0 - - -  0  0  2 
Portugāle  113  19  5 - - -  24  137 
Somija   1 - -  0 -  0  0  1 
Zviedrija   1  0 - - - -  0  1 
Apvienotā Karaliste   77  54 - - - -  54  131 
INTERREG   1  9 - - - -  9  10 
2000.–2006. gads  3 313 1 616  76  159  5  34 1 890 5 203 
Beļģija  5  2 -  3 - -  5  10 
Bulgārija - -  2 - - -  2  2 
Čehija - -  0 - - -  0  0 
Dānija - - -  0  0 -  0  0 
Vācija  10  0 -  2 - -  2  12 
Igaunija  -  0 - - - -  0  0 
Īrija  26  16 - - - -  16  42 
Grieķija  867  37  2  14 - -  53  920 
Spānija 1 246 1 200  22  24  3  8 1 257 2 503 
Francija   249  3 -  9  0 -  12  261 
Itālija  608  135 -  80  2 -  217  825 
Kipra  - - - - - - - - 
Latvija   3  1 -  0 - -  1  4 
Lietuva   1 -  1 - - -  1  2 
Luksemburga  - - -  2 - -  2  2 
Ungārija -  4  41  7 -  0  52  52 
Malta  - - - - - - - - 
Nīderlande   1  0 - - -  1  1  2 
Austrija  - - - - - - - - 
Polija   37  85 -  12  0  11  108  145 
Portugāle  95  31  0  0 - -  31  126 
Rumānija  2 -  8 - -  14  22  24 
Slovēnija  2 - -  0 - -  0  2 
Slovākija  1  38 - - - -  38  39 
Somija  -  0 - -  0  0  0  0 
Zviedrija   11 - -  0 - -  0  11 
Apvienotā Karaliste   149  63 -  5 - -  68  217 
INTERREG  -  1 - - - -  1  1 
Kopā apstiprin āts  5 308 2 061  86  180  46  38 2 411 7 719 
NB! Iepriekš nor ādītās summas ir noapa ļotas miljonos euro, savuk ārt kā “0” izteikt ās summas 
ir faktiskās summas, kuras ir maz ākas par EUR 500 000. 
 
LV 100   LV 6. paskaidrojums, 4. pielikums. 2009. gad ā īstenotās kopējās finanšu korekcijas: 
strukturālas darbības 
 
Sadalījums pa dal ībvalstīm 
Miljonos EUR  2009. gad ā īstenotie l ēmumi  
Dalībvalsts  ERAF  KF ESF ZVFI  ELVGF 
Virzība KOPĀ 
1994.–1999. gada 
periodā   218  10  21  46  5  300
Beļģija - -  0 - -  0
Dānija  2 - - - -  2
Vācija  109 - -  0  4  113
Īrija  0 - -  0 -  1
Grieķija - - - -  0  0
Spānija  3  5  17  32  0  57
Francija   1 -  0  5 -  6
Itālija  41 - - - -  41
Luksemburga   0 -  4 - -  4
Nīderlande   7 - -  9 -  16
Austrija   0 - - -  0  0
Portugāle  1  5 - - -  6
Somija  - -  0 -  0  0
Zviedrija   0 - - - -  0
Apvienotā Karaliste   52 - - - -  52
INTERREG   2 - - - -  2
2000.–2006. gada 
periodā   116  79  185  4  25  409
Beļģija - -  3 - -  3
Bulgārija -  3 - - -  3
Čehija -  0 - - -  0
Dānija - - - - - -
Vācija - - - - - -
Igaunija  -  0 - - -  0
Īrija - - - - - -
Grieķija  47  5  14 - -  66
Spānija  7  14  38  0 -  59
Francija   1 -  0 - -  2
Itālija  10 -  80  4 -  93
Kipra  - - - - - -
Latvija  - -  0 - -  0
Lietuva  -  1 - - -  1
Luksemburga  - -  2 - -  2
Ungārija -  40  1 -  0  41
Malta  - - - - - -
Nīderlande  - - - - - -
Austrija  - - - - - -
Polija   42 -  42 -  11  95
Portugāle  9  9 - - -  18
Rumānija -  6 - -  14  20
Slovēnija - - - - - -
Slovākija - - - - - -
Somija  - - - -  0  0
Zviedrija  - - - - - -
Apvienotā Karaliste  - -  5 - -  5
INTERREG   0 - - - -  0
Kopā īstenots   334  89  206  50  30  709
 
LV 101   LV NB! Iepriekš nor ādītās summas ir noapa ļotas miljonos euro, savuk ārt kā “0” izteikt ās summas 
ir faktiskās summas, kuras ir maz ākas par EUR 500 000. 
 
LV 102   LV 7. FINANŠU  RISKA  PĀRVALDĪBA 
 
Turpmāk atklātā informācija par Eiropas Savien ības (ES) finanšu riska p ārvaldību attiecas uz: 
– Eiropas Komisijas veiktaj ām kases oper ācijām ES budžeta izpildei; 
– Eiropas Komisijas veiktaj ām aizdošanas un aiz ņemšanās darbībām, izmantojot 
makrofinansi ālo atbalstu (MFA), maks ājumu bilanci ( BOP ) un Euratom  pasākumus; 
– Ārējo darījumu garantiju fondu; un 
– aizdevumiem un aiz ņēmumiem, k ā arī kases oper ācijām, kuras veic Eiropas Savien ība, 
izmantojot Eiropas Og ļu un tērauda kopienu (likvid ēšanas proces ā).  
 
7.1. RISKA P ĀRVALDĪBAS POLITIKA 
7.1.1.  Kases oper ācijas 
Komisijas kases oper āciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Padomes Regul ā 
Nr. 1150/2000 (kur ā grozījumi izdar īti ar Padomes Regulu Nr. 2028/2004), Finanšu regul ā 
(Padomes Regula Nr. 1605/2002, kur ā grozījumi izdar īti ar Padomes Re gulu Nr. 1995/2006) 
un tās īstenošanas k ārtībā (Komisijas Regula Nr. 2342/2002, kur ā grozījumi izdar īti ar 
Komisijas Regulu Nr. 478/2007). 
 
Saskaņā ar iepriekš min ētajām regulām ir piem ērojami šādi galvenie principi: 
– pašu resursus apmaks ā dalībvalstis, iemaks ājot summas kontos, kurus šaj ā nolūkā 
Komisijas v ārdā atver Valsts kas ē vai strukt ūrā, ko izraug ās katra dal ībvalsts. Iepriekš 
minētos kontus Komisija dr īkst izmantot tikai, lai nodrošin ātu tās vajadzības pēc naudas 
līdzekļiem; 
– dalībvalstis pašu resursus apmaks ā savas valsts val ūtā, turpretim Komisijas maks ājumi 
galvenokārt tiek veikti euro; 
– Komisijas v ārdā atvērtos bankas kontus nedr īkst pārtērēt; 
– kontu atlikumus, kas ir cit ās valūtās, nevis euro, izmanto maks ājumiem taj ās pašās valūtās 
vai periodiski konvert ē euro.  
 
Papildus pašu resursu kontiem Komis ija atver citus bankas kontus centr ālajās bankās un 
komercbank ās, lai veiktu maks ājumus un sa ņemtu citus ie ņēmumus, kas nav dal ībvalstu 
iemaksas budžet ā.  
 
Kases un maks ājumu oper ācijas lielā mērā ir automatiz ētas un balst ītas uz modern ām 
informācijas sistēmām. Īpašas proced ūras tiek piem ērotas, lai garant ētu sistēmu drošību un 
nodrošinātu pienākumu sadali saska ņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekš ējās kontroles 
standartiem un rev īzijas principiem. 
 
Kases un maks ājumu oper āciju vadību regulē rakstveida pamatnost ādņu un proced ūru 
kopums, kura m ērķis ir samazin āt darbības un finanšu risku un nodrošin āt atbilstošu kontroles 
līmeni. Tās aptver daž ādas darb ības jomas (piem ēram, maks ājuma izpilde un naudas 
pārvaldība, naudas pl ūsmas prognoz ēšana, darb ības nepārtrauktība utt.), turkl āt regulāri 
 
LV 103   LV pārbauda pamatnost ādņu un proced ūru ievērošanu. Papildus notiek DG BUDG  un DG ECFIN  
sanāksmes, lai apspriestu inform ācijas apmai ņu par riska p ārvaldību un labāko praksi.  
 
7.1.2. Aiz ņemšanās un aizdošanas darb ība (MFA, maks ājumu bilance un Euratom ) 
Aizdevumu un aiz ņēmumu dar ījumus, kā arī attiecīgo finanšu l īdzekļu pārvaldību ES veic 
saskaņā ar attiec īgiem Padomes l ēmumiem, ja tie ir piem ērojami, un saska ņā ar iekšējām 
pamatnost ādnēm. Ir izstr ādātas rakstiskas proced ūru rokasgr āmatas, kas aptver t ādas 
konkrētas jomas k ā aizņēmumi, aizdevumi un finanšu l īdzekļu pārvaldība, un tās izmanto 
attiecīgās funkcion ālās struktūrvienības. Tiek noteikti un nov ērtēti finansiālie un darb ības 
riski, un regul āri tiek pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnost ādnēm un proced ūrām. Saskaņā 
ar vispārīgu noteikumu netiek veikta nek āda darbība, lai kompens ētu procentu likmju 
izmaiņas vai ārvalstu val ūtu maiņas kursa izmai ņas (riska ierobežošanas darb ība), jo  
aizdevumu darb ības tiek finans ētas, izmantojot kompens ējošus aizņēmumus, tāpēc neveidojas 
atvērtas procentu likmju vai val ūtas pozīcijas.   
 
7.1.3. Garantiju fonds  
Noteikumus un principus attiec ībā uz Garantiju fonda (skat īt 2.3.3 . paskaidrojumu) akt īvu 
pārvaldību nosaka 1994. gada 25. novembra vienošan ās starp Eiropas Ko misiju un Eiropas 
Investīciju banku (EIB) un turpm ākie 1996. gada 17. un 23. septembra, 2002. gada 8. maija 
un 2008. gada 25. febru āra grozījumi. Garantiju fonda val ūta ir euro. Tas veic ieguld ījumus 
tikai šajā valūtā, lai izvair ītos no ārvalstu val ūtas riska. Akt īvu pārvaldība balstās 
tradicionālajos piesardz ības noteikumos, kas ir j āievēro attiecībā uz finanšu darb ību. Īpaša 
uzmanība ir jāpievērš risku samazin āšanai, un ir j ānodrošina, lai p ārvaldītos aktīvus varētu 
pārdot vai nodot bez lielas kav ēšanās, ņemot vērā segtās saistības. 
 
7.1.4. Likvid ējamā EOTK 
Saistību izbeigšanu vada Eir opas Komisija, un likvid ējamajai EOTK nav paredz ēti jauni 
aizdevumi vai atbilst īgs finansējums. Jauni EOTK aiz ņēmumi tiek attiecin āti uz refinans ēšanu 
ar mērķi samazin āt fondu izmaksas. Attiec ībā uz kases oper ācijām ievēro piesardz īgas 
vadības principus nol ūkā ierobežot finanšu riskus.  
 
7.2. TIRGUS RISKS 
 
Tirgus risks noz īmē, ka tirgus cenu izmai ņu dēļ var svārstīties finanšu instrumenta paties ā 
vērtība vai nākotnes naudas pl ūsmas. Tirgus risks ietver ne tikai iesp ējamos zaud ējumos, bet 
arī iespējamo peļņu. Tas aptver val ūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus. ES 
nav citu b ūtisku cenu risku. 
 
7.2.1. Val ūtas risks 
Valūtas risks noz īmē, ka ES oper āciju vai ieguld ījumu vērtību var ietekm ēt valūtas maiņas 
kursa izmai ņas. Šo risku izraisa divu val ūtu savstarp ējās maiņas cenu izmai ņas.  
 
LV 104   LV 7.2.1.1. Kases oper ācijas 
Dalībvalstu samaks ātie pašu resursi val ūtās, kas nav euro, tiek tur ēti pašu resursu kontos 
saskaņā ar Regulu par pašu resursiem. Kad tie ir vajadz īgi maksājumu veikšanai, tos konvert ē 
euro. Šo l īdzekļu pārvaldības kārtību nosaka iepriekš min ētā regula. Atseviš ķos gadījumos šos 
līdzekļus izmanto tieši, lai veiktu maks ājumus tajās pašās valūtās. 
 
Komisijai komercbank ās ir vairāki konti ES val ūtās, kas nav euro, un ASV dol āru konti, lai 
veiktu maks ājumus taj ās pašās valūtās. Šie konti tiek papildin āti atkarībā no veicamo 
maksājumu summas un to di ennakts atlikumi ir ļoti nelieli, lai samazin ātu jebkādu ārvalstu 
valūtu maiņas kursu sv ārstību ietekmi.  
 
Ja dažādi ieņēmumi (iz ņemot pašu resursus) tiek sa ņemti valūtās, kas nav euro, tos vai nu 
pārskaita uz Komisijas kontiem taj ās pašās valūtās, ja tie ir vajadz īgi maksājumu izpildei, vai 
konvertē euro un p ārskaita uz euro kontiem.  Avansa kontus, kas tiek tur ēti valūtās, kas nav 
euro, papildina atkar ībā no aprēķinātajām vietējo īstermiņa maksājumu vajadz ībām tajās pašās 
valūtās. Šo kontu atlikumi tiek uztur ēti atbilstoši to attiec īgajiem limitiem. 
 
Tā kā visas provizoriski iekas ētās soda naudas tiek noteiktas un apmaks ātas euro, nepast āv 
ārvalstu val ūtas risks.  
 
7.2.1.2. Aiz ņemšanās un aizdošanas darb ība (MFA, maks ājumu bilance un Euratom ) 
Lielākā daļa finanšu akt īvu un saist ību ir euro, t āpēc ES nepast āv ārvalstu val ūtas risks.  
Tomēr ES izsniedz aizdevumus ASV dol āros, izmantojot finanšu instrumentu Euratom , kurus 
finansē no aizņēmumiem ar l īdzvērtīgu summu ASV dol āros (kompens ējoša darb ība). 
Bilances datum ā ES nav ārvalstu val ūtas risks attiec ībā uz Euratom . 
 
7.2.1.3. Garantiju fonds 
Finanšu akt īvi ir euro, t āpēc nav valūtas riska.  
 
7.2.1.4. Likvid ējamā EOTK 
Likvidējamajai EOTK ir neliels 2,2 miljoniem euro l īdzvērtīgs neto atlikums ārvalstu val ūtās, 
kuru veido 1,5 miljoniem euro l īdzvērtīgi aizdevumi m ājokļa iegādei un 0,7 miljoniem euro 
līdzvērtīgi norēķinu konta atlikumi.  
 
7.2.2. Procentu likmes risks 
Procentu likmes risks ir iesp ējamība, ka procentu likmju k āpuma dēļ samazin āsies 
vērtspapīra, jo īpaši oblig ācijas, vērtība. Kopum ā augstākas procentu likmes izrais īs 
nemainīgas likmes oblig āciju cenu kritumu un otr ādi. 
 
LV 105   LV 7.2.2.1. Kases oper ācijas 
Komisijas kase neaiz ņemas naudas l īdzekļus, un tātad tai nepast āv procentu likmes risks.  
Tomēr tā gūst procentu ien ākumus no atlikumiem, kurus t ā tur dažādos bankas kontos.  Tāpēc 
Komisija ir ieviesusi pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka gūtie procentu ien ākumi regul āri atbilst 
tirgus procentu likm ēm, kā arī to iespējamajām svārstībām. Konti, kas ir atv ērti dalībvalstu 
kasēs vai valstu centr ālajās bankās pašu resursu ie ņēmumiem, nesa ņem procentu ien ākumus 
un ir bezmaksas.  Atlīdzība par visiem citiem kontiem, kas tiek tur ēti valstu centr ālajās bankās, 
ir atkarīga no katras bankas pied āvātajiem īpašajiem nosac ījumiem; piem ērojamās procentu 
likmes ir main īgas un tiek kori ģētas, ņemot vērā tirgus svārstības.  
 
Par komercbanku kontos tur ētajiem diennakts atlikumiem katru dienu maks ā procentus.  To 
pamatā ir mainīga tirgus likme, kurai piem ēro līgumā noteikto pe ļņas normu (pozit īvu vai 
negatīvu). Lielākajai daļai kontu procentu apr ēķins ir piesaist īts ECB robežlikmei t ās 
galvenajām refinans ēšanas oper ācijām un to kori ģē, lai atspogu ļotu jebkādas šīs likmes 
svārstības. Dažiem citiem kontiem procentu apr ēķins ir piesaist īts euro diennakts vid ējam 
indeksam.  Rezultātā ir novērsts risks, ka Komisija sa ņems procentus atbilst īgi likmēm, kas ir 
zemākas nekā tirgus likmes. 
 
7.2.2.2. Aiz ņemšanās un aizdošanas darb ība (MFA, maks ājumu bilance un Euratom ) 
Aizņēmumi un aizdevumi ar main īgām procentu likm ēm 
Aizdevumu un aiz ņēmumu darb ības rakstura d ēļ ES ir iev ērojami akt īvi un saist ības, par 
kuriem tiek maks āti procenti.  Ar mainīgām likmēm izsniegtie MFA un Euratom  aizdevumi 
rada ES procentu likmes risku.  Tomēr procentu likmes riski, kas izriet no aiz ņēmumiem, tiek 
kompensēti ar aizdevumiem uz l īdzvērtīgiem noteikumiem (kompens ējošās darbības).  
Bilances datum ā ES bija aizdevumi (izteikti nomin ālajās summās) ar main īgām likmēm 
0,96 miljardu euro apm ērā (2008. gad ā – 1,05 miljardi euro), kuru p ārcenošana notiek reizi 
sešos mēnešos.  
 
Aizņēmumi un aizdevumi ar nemain īgām procentu likm ēm 
ES ir arī MFA un Euratom  aizdevumi ar nemain īgām procentu likm ēm, kuru kop ējā summa 
2009. gad ā ir 110 miljoni euro (2008. gad ā – 85 miljoni euro) ar gal īgo atmaksas termi ņu no 
viena līdz pieciem gadiem (25 miljoni euro) un vair āk nekā pieci gadi (85 miljoni euro). 
ES ir arī seši būtiskāki aizdevumi no maks ājumu bilances finanšu instrumenta ar nemain īgām 
procentu likm ēm, kuru kop ējā summa 2009. gad ā ir 9,2 miljardi euro (2008. gad ā – divi 
miljardi euro) ar gal īgo atmaksas termi ņu no viena l īdz pieciem gadiem (pieci miljardi euro) 
un vairāk nekā pieci gadi (4,2 miljardi euro). 
 
7.2.2.3. Garantiju fonds 
Garantiju fonda par āda vērtspapīrus, kuri emit ēti ar main īgām procentu likm ēm, ietekm ē šo 
likmju sv ārstības, savuk ārt parāda vērtspapīriem ar nemain īgām likmēm pastāv ar to patieso 
vērtību saistīts risks. Nemain īgas procentu likmes oblig ācijas bilances datum ā veido aptuveni 
97 % no ieguld ījumu portfe ļa (2008. gad ā – 96 %). 
 
7.2.2.4. Likvid ējamā EOTK 
Savas darb ības rakstura d ēļ likvidējamajai EOTK past āv procentu likmes risks. Procentu 
likmes risks no aiz ņēmumiem parasti tiek kompens ēts ar aizdevumiem uz l īdzvērtīgiem 
 
LV 106   LV noteikumiem.  Attiecībā uz aktīvu pārvaldības oper ācijām nemain īgas procentu likmes 
obligācijas bilances datum ā veido aptuveni 97 % no v ērtspapīru portfeļa (2008. gad ā – 97 %). 
7.3. KRED ĪTRISKS 
Kredītrisks noz īmē zaudējumu iesp ējamību, kuru rada par ādnieka/aiz ņēmēja nespēja atmaks āt 
aizdevumu vai citu kred ītlīniju (pamatsummu vai procentus (kupona maks ājumu), vai abus) 
vai citu līgumsaistību neievērošana. Saist ību neizpildes gad ījumi ietver atmaksas kav ēšanos, 
aizņēmēja maksājumu pārstrukturēšanu un bankrotu. 
 
7.3.1. Kases oper ācijas 
Lielākā daļa Komisijas finanšu l īdzekļu saskaņā ar Padomes Regulu Nr. 1150/2000 par pašu 
resursiem tiek tur ēti kontos, kurus dal ībvalstis atv ērušas savu iemaksu veikšanai (pašu 
resursi).  Visi šie konti ir atv ērti dalībvalstu kas ēs vai valstu centr ālajās bankās. Šīs iestādes 
nodrošina Komisijai zem āko kredīta (vai dar ījuma partnera) risku, jo risku uz ņemas 
dalībvalstis. 
 
Attiecībā uz Komisijas finanšu l īdzekļiem komercbank ās, kurus tur maks ājumu izpildes 
vajadzībām, šos kontus papildina uz savlaic īgu norādījumu pamata un tos autom ātiski 
pārvalda kases naudas vad ības sistēma. Katrā kontā tur mazāko naudas apjomu, kas atbilst 
vidējai no šāda konta veikto ikdienas maks ājumu summai. Rezult ātā šajos kontos tur ētās 
summas diennakt ī vienmēr ir nelielas (vid ēji no 50 miljoniem euro l īdz 150 miljoniem euro, 
kas ir sadal īti starp vair āk nekā 30 kontiem), un t ādējādi Komisijai past āv ierobežots risks. Š īs 
summas ir j āvērtē kontekstā ar vispārējiem atlikumiem kas ē, kuri svārstās no viena miljarda 
euro līdz 35 miljardiem euro, k ā arī ar vispārējo 2009. gad ā veikto maks ājumu summu 
130 miljardu euro kop ējā apmērā. 
 
Turklāt komercbanku atlasei piem ēro īpašas pamatnost ādnes, lai v ēl vairāk samazin ātu 
darījuma partnera risku, kas past āv Komisijai. 
– Visas komercbankas tiek izv ēlētas konkursa k ārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, 
kas nepieciešams, lai piedal ītos konkurs ā, ir Moody's  P-1 vai l īdzvērtīgs (S&P  A-1 vai 
Fitch  F1). Īpašos un pietiekami pamatotos gad ījumos var noteikt zem āku līmeni.  
– Komercbank ām, kuras ir īpaši atlas ītas provizoriski iekas ētu soda naudu glab āšanai, 
saskaņā ar vispārīgu noteikumu ir j āatbilst arī minimālajam ilgtermi ņa reitingam S&P  AA 
vai līdzvērtīgam, un gad ījumā, ja šīs grupas bank ām pazemina reitingu, veic seviš ķus 
pasākumus. 
– 2009. gad ā Komisijas kases dienesti ieviesa provizoriski iekas ētu soda naudu alternat īvu 
pārvaldības sistēmu ar konkr ētu mērķi samazin āt risku šaj ā jomā. Turklāt atbilstīgi 
Komisijas L ēmumam C(2009) 4264 no 2010. gada 1. janv āra piemērotās soda naudas 
pārvaldīs saskaņā ar jauno sist ēmu un tās vairs netiks glab ātas komercbank ās. 
– Avansa konti tiek tur ēti vietējās bankās, kuras tiek izv ēlētas, izmantojot vienk āršotu 
konkursa proced ūru. Reitinga pras ības ir atkar īgas no viet ējās situācijas un var b ūtiski 
atšķirties katr ā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek tur ēti zemākajā 
iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadz ības); tie tiek regul āri papildin āti, un 
piemērotos limitus katru gadu p ārskata. 
– Vismaz reizi m ēnesī vai vajadz ības gadījumā biežāk tiek pārskatīti kredītreitingi attiec ībā 
uz komercbank ām, kurās Komisijai ir konti. Finanšu kr īzes dēļ tika pieņemti stingr āki 
uzraudzības pasākumi un saglab āti visa 2009. gada laik ā. 
 
LV 107   LV  
7.3.2. Aiz ņemšanās un aizdošanas darb ība (MFA, maks ājumu bilance un Euratom ) 
Kredītrisku pārvalda, Euratom  gadījumā vispirms ieg ūstot valsts garantijas, p ēc tam – ar 
Garantiju fonda starpniec ību (MFA un Euratom ) un visbeidzot – izmantojot ES budžetu 
(maksājumu bilance un gad ījumā, ja citi pas ākumi nav pietiekami, izmanto MFA un 
Euratom ). Kopš 2009. gada sp ēkā esošajos ties ību aktos par pašu resursiem NKI resursiem 
noteiktais maksim ālais ierobežojums ir 1,24 % no dal ībvalstu NKI un 2009. gad ā maksājumu 
apropriāciju segšanai bija faktiski izmantots 1,01 %.  Tas nozīmē, ka 2009. gada 31. decembr ī 
šīs garantijas segšanai bija pieejama rezerve 0,23 % apm ērā. Jāpiebilst, ka s ākot ar 2010. gadu 
un turpmāk maksim ālais ierobežojums samazin ās līdz 1,23 %. Ārējo darījumu garantiju fonds 
tika izveidots 1994. gad ā, lai segtu saist ību neizpildes risku saist ībā ar aizņēmumiem, no 
kuriem finans ē aizdevumus valst īm ārpus Eiropas Savien ības. Jebkur ā gadījumā kredītrisku 
samazina ar iesp ēju izmantot ES budžetu gad ījumā, ja parādnieks nesp ētu pilnībā atmaksāt 
maksājamās summas. Šaj ā nolūkā ES ir ties ības vērsties pie vis ām dalībvalstīm, lai 
nodrošinātu ES juridisk ā pienākuma izpildi pret aizdev ējiem. 
 
Galvenie šo aizdevumu sa ņēmēji ir Ungārija, Latvija un Rum ānija. Šīm valstīm attiecīgi ir 
piešķirti apmēram 54 %, 21 % un 18 % no kop ējā aizdevumu apjoma. Attiec ībā uz kases 
operācijām ir jāpiemēro pamatnost ādnes par dar ījuma partneru izv ēli. Tas noz īmē, ka 
funkcionālā struktūrvienība varēs slēgt darījumus tikai ar atbilst īgām bankām, kurām ir 
pietiekami dar ījuma partnera ierobežojumi. 
 
7.3.3. Garantiju fonds 
Saskaņā ar līgumu starp ES un EIB par Garantiju fonda p ārvaldību visiem starpbanku 
ieguldījumiem noteiktais minim ālais reitings ir Moody's P-1 vai l īdzvērtīgs. 2009. gada 
31. decembr ī visi ieguld ījumi (153 miljoni euro) bija veikti ar š ādiem darījumu partneriem 
(2008.  gadā – 183 miljoni euro). 2009. gada 31. decembr ī fonds bija veicis ieguld ījumus 
četros īstermiņa finanšu instrumentos, un visi š ādi ieguldījumi (37 miljoni euro) tika veikti ar 
darījumu partneriem, kuru minim ālais reitings ir Moody's  P-1 vai l īdzvērtīgs. Visi p ārdošanai 
pieejamaj ā portfelī turētie vērtspapīri atbilst p ārvaldības pamatnost ādnēm. 
 
7.3.4. Likvid ējamā EOTK 
Kredītrisku pārvalda, regul āri veicot anal īzi par aiz ņēmēju spēju izpildīt procentu un par āda 
atmaksas saist ības. Kred ītrisku pārvalda ar ī, iegūstot nodrošin ājumu, kā arī valsts, 
korporatīvas vai personiskas garantijas. 52 % no neatmaks āto aizdevumu kopsummas ir 
nodrošināti ar dalībvalstu vai l īdzvērtīgām (piemēram, valsts iest āžu) garantij ām. 36 % no 
neatmaks ātajiem aizdevumiem ir pieš ķirti bankām vai tos ir garant ējušas bankas.  Attiecībā uz 
kases oper ācijām ir jāievēro pamatnost ādnes par dar ījumu partneru izv ēli. Funkcion ālā 
struktūrvienība var slēgt darījumus tikai ar atbilst īgām bankām, kurām ir pietiekami dar ījuma 
partnera ierobežojumi.  
 
LV 108   LV 7.4. LIKVIDIT ĀTES RISKS 
 
Likviditātes risks noz īmē, ka var rasties gr ūtības pārdot aktīvu, piemēram, risks, ka konkr ēto 
vērtspapīru vai akt īvu nevarēs pietiekami ātri pārdot tirgū, lai nov ērstu zaud ējumus vai 
izpildītu saistības. 
7.4.1. Kases oper ācijas 
ES budžeta principi nodrošina, lai visp ārējie naudas resursi gadam vienm ēr būtu pietiekami 
visu maks ājumu veikšanai. Faktiski dal ībvalstu kop ējās iemaksas ir vien ādas ar maks ājumu 
apropriāciju summu budžeta gadam. Tom ēr dalībvalstu iemaksas tiek sa ņemtas pa da ļām 12 
mēnešos gada laik ā, savukārt maksājumiem ir rakstur īgs noteikts sezon āls raksturs. 
 
Lai nodrošin ātu, ka resursi kas ē vienmēr ir pietiekami, lai segtu konkr ētajā mēnesī veicamos 
maksājumus, ir k ārtība regulārai naudas l īdzekļu prognoz ēšanai, un vajadz ības gadījumā 
noteiktos apst ākļos dalībvalstīm var piepras īt veikt pašu resursu iemaksas avans ā. 
 
Papildus iepriekš min ētajam Komisijas ikdienas kases oper āciju kontekst ā automatiz ēti 
naudas pārvaldības rīki nodrošina pietiekamu likvidit āti ikvienā Komisijas bankas kont ā katru 
dienu. 
 
7.4.2. Aiz ņemšanās un aizdošanas darb ība (MFA, maks ājumu bilance un Euratom ) 
Likviditātes risks no aiz ņēmumiem parasti tiek kompens ēts ar aizdevumiem uz l īdzvērtīgiem 
noteikumiem (kompens ējošās darbības). Attiec ībā uz MFA un Euratom  Garantiju fonds ir 
likviditātes rezerve (jeb droš ības tīkls) maks ājumu saist ību neizpildes un maks ājumu 
kavēšanās no aizņēmēju puses gad ījumā. Attiecībā uz maks ājumu bilanci Padomes Regul ā 
Nr. 431/2009 paredz ēta procedūra, kas nodrošina pietie kamu laiku, lai ieg ūtu līdzekļus no ES 
budžeta. 
 
7.4.3. Garantiju fonds 
Fondu pārvalda, iev ērojot principu, ka akt īviem ir jāatbilst pietiekamai likvidit ātes un līdzekļu 
iegūšanas iesp ēju pakāpei saistībā ar attiec īgajām saistībām. Fondam ir j āglabā vismaz 
100 miljoni euro portfel ī, kura apmaksas termi ņš ir mazāks par 12 m ēnešiem un kuru iegulda 
monetārajos instrumentos. 2009. gada 31. decembr ī šo ieguld ījumu summa bija 190 miljoni 
euro. Turkl āt vismaz 20 % fonda nomin ālās vērtības ir jāveido monet ārajiem instrumentiem, 
nemainīgās likmes oblig ācijām ar atlikušo apmaksas termi ņu ne vair āk kā viens gads un 
mainīgās likmes oblig ācijām. 2009. gada 31. decembr ī šī attiecība bija 27 %.  
 
7.4.4. Likvid ējamā EOTK 
Likviditātes risks no aiz ņēmumiem parasti tiek kompens ēts ar aizdevumiem uz l īdzvērtīgiem 
noteikumiem (kompens ējošās darbības). Attiec ībā uz likvid ējamās EOTK akt īvu un saist ību 
pārvaldību Komisija iev ēro likvidit ātes prasības, pamatojoties uz maks ājumu prognoz ēm, 
kuras iegūst, konsult ējoties ar atbild īgajiem Komisijas dienestiem. 
 
LV 109   LV 7.5. INFORM ĀCIJA PAR PATIESO V ĒRTĪBU 
 
7.5.1. Aiz ņemšanās un aizdošanas darb ība (MFA, maks ājumu bilance un Euratom ) 
Sākotnējā situācija 
Jāpiebilst, ka iepriekš min ētos aizdevumus s ākotnēji atzīst to nomin ālajā vērtībā saskaņā ar 
ES grāmatvedības 11. noteikumu. Ja t ā vietā tiktu piem ērots privātā sektora gr āmatvedības 
standarts 39. SGS, tas noz īmētu, ka aizdevumi s ākotnēji tiek atz īti to patiesaj ā vērtībā. 
Turpmākajā tabulā ir norādīta starpība starp abiem gr āmatvedības režīmiem tikai maks ājumu 
bilances aizdevumiem to izsniegšanas datum ā. 
Miljonos EUR 
 ES 
grāmatvedības 
11. noteikums 
(nominālā 
vērtība) 39. SGS  
(patiesā 
vērtība) Grāmatvedības 
režīma 
starpība  
Maksājumu bilances aizdevumu 
novērtēšana to izsniegšanas br īdī 
2009. gad ā 7 200 6 649 551 
Maksājumu bilances aizdevumu 
novērtēšana to izsniegšanas br īdī 
2008. gad ā 2 000 1 767 233 
Grāmatvedības režīmu saskaņā ar ES grāmatvedības 11. noteikumu piem ēro šādu iemeslu d ēļ: 
– aizdevumi un aiz ņēmumi savstarp ēji izlīdzinās to kompens ējošā rakstura d ēļ. Tādējādi 
aizdevuma efekt īvā procentu likme ir vien āda ar efekt īvo procentu likmi saist ītajiem 
aizņēmumiem; 
– sākotnējā starpība atspogu ļo alternat īvās izmaksas, k ādas būtu alternat īvam ieguld ījumam 
kapitāla tirgū. Tā kā ES nav at ļauts ieguld īt naudu kapit āla tirgos, š āda alternat īvo izmaksu 
iespēja nav piem ērojama un attiec īgi patiesi neatspogu ļo darījumu būtību; 
– iepriekš nor ādīto sākotnējo starpību kompens ēs procentu ien ākumi nākamajos gados. 
 
Pašreizējā situācija 31.12.2009. 
Aplēstā patiesā vērtība ir noteikta š ādā veidā: 
– aizdevumiem – izmantojot diskont ētas naudas pl ūsmas modeli un piem ērojot valstij 
raksturīgās ienesīguma līknes, kuras atbilst atlikušajam termi ņam; 
– aizņēmumiem – izmantojot diskont ētās naudas pl ūsmas modeli un piem ērojot AAA 
ienesīguma līknes, kuras atbilst atlikušajam termi ņam; 
– tiek pieņemts, ka main īgās procentu likmes aizdevumi l īdzinās to nomin ālai vērtībai, jo 
reizi sešos m ēnešos notiek p ārcenošana atbilst īgi tirgus procentu likm ēm. 
 
Turpmākajā tabulā ir parādīta aplēstā patiesā vērtība gada beig ās MFA, maks ājumu bilances 
un Euratom  nemainīgās procentu likmes aizdevumiem t ādā veidā, kas ļauj to sal īdzināt ar 
attiecīgo uzskaites v ērtību bilancē. 
 
LV 110   LV Miljonos EUR 
 Izsniegtie 
aizdevumi 
31.12.2009.  Izsniegtie 
aizdevumi 
31.12.2008.  Aizņēmumi 
31.12.2009.  Aizņēmumi 
31.12.2008.  
Patiesā vērtība 8 785 1 863 9 626 2 118
Uzskaites 
vērtība 9 416 2 091 9 416 2 091
Starpība (631) (228) 210 27
Bilances datum ā maksājumu bilance veidoja 98,8 % no šiem aizdevumiem un aiz ņēmumiem. 
Iepriekšējā tabulā ir atspogu ļots tas apst āklis, ka, t ā kā ES kredītreitings ir AAA un tirgus 
procentu likmes šobr īd ir augst ākas nekā tās, par kur ām ES aizņēmās, tās aizņēmumu paties ā 
vērtība ir lielāka par nomin ālo vērtību. Tā kā šo aizdevumu galveno sa ņēmēju – Ungārijas, 
Latvijas un Rum ānijas – reitingi ir zem āki par AAA, šo aizdevumu paties ā vērtība ir maz āka 
par nomin ālo vērtību, lai gan tirgus procentu likmes šobr īd ir augstākas, nekā ir noteikusi ES. 
7.5.2. Likvid ējamā EOTK 
Aizdevumu un aiz ņēmumu nov ērtētā patiesā vērtība tiek noteikta, izmantojot diskont ētas 
naudas pl ūsmas modeli. Saska ņā ar minēto modeli pl ānotās nākotnes naudas pl ūsmas tiek 
diskontētas, piem ērojot AAA ienes īguma līknes atbilst īgi atlikušajam termi ņam. Tiek 
pieņemts, ka main īgās likmes aizdevumu apl ēstā patiesā vērtība līdzinās to uzskaites v ērtībai, 
jo ik pēc trim vai sešiem m ēnešiem notiek p ārcenošana atbilst īgi tirgus procentu likm ēm. 
Nemainīgās procentu likmes aizdevumu un aiz ņēmumu apl ēsto patieso v ērtību nebija 
iespējams noteikt un nor ādīt, jo nebija pieejami šo v ērtību aprēķināšanai vajadz īgie dati. 
 
Pārdošanai pieejamie v ērtspapīri uzrādīti to patiesaj ā vērtībā, kas ir tirgus cena, kurai 
pieskatīti uzkrātie procenti. Nav t ādu finanšu instrumentu, kas b ūtu novērtēti patiesaj ā vērtībā, 
izmantojot v ērtēšanas metodi, kuras pamat ā nav tirgū novērojamas tirgus cenas vai procentu 
likmes. Tiek pie ņemts, ka pirc ēju un pasūtītāju parādu nomin ālā vērtība, atskaitot uzkr ājumus 
vērtības samazin ājumam, un par ādu piegādātājiem un darbuz ņēmējiem nomin ālā vērtība 
līdzinās to patiesaj ām vērtībām. Naudas un t ās ekvivalentu paties ā vērtība, ieskaitot nor ēķinu 
kontus un īstermiņa noguld ījumus (termi ņš mazāks par trim m ēnešiem), ir to uzskaites 
vērtība. 
 
LV 111   LV 8. INFORM ĀCIJAS  ATKLĀŠANA  PAR  SAISTĪTĀM PERSON ĀM 
 
8.1. SAIST ĪTĀS PERSONAS 
 
ES saistītās personas ir t ās konsolid ētās iestādes un šo iest āžu augstākie vadītāji (skatīt 
turpmāk). Darījumi starp š īm iestādēm notiek k ā daļa no ES ikdienas darba un š ādā gadījumā 
saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šiem dar ījumiem nav paredz ētas sevišķas prasības 
par inform ācijas atklāšanu. Konsolid ēto iestāžu saraksts ir sniegts 10. paskaidrojum ā. 
 
8.2. AUGST ĀKO VAD ĪTĀJU TIESĪBAS 
 
Lai atklātu inform āciju par saist īto personu dar ījumiem attiec ībā uz Eiropas Savien ības 
augstāko vadību, šādas personas iedala piec ās kategorij ās. 
1. kategorija: Eiropadomes priekšs ēdētājs, Komisijas priekšs ēdētājs un Tiesas priekšs ēdētājs. 
2. kategorija: Komisijas priekšs ēdētāja vietnieks un Eiropas Savien ības Augstais p ārstāvis 
ārpolitikas un droš ības politikas jaut ājumos, kā arī citi Komisijas priekšs ēdētāja vietnieki. 
3. kategorija: Padomes ģenerālsekretārs, Komisijas locek ļi, Tiesas tiesneši un 
ģenerāladvokāti, Vispārējās tiesas priekšs ēdētājs un locek ļi, Eiropas Civildienesta tiesas 
priekšsēdētājs un locek ļi, Ombuds un Eiropas Datu aizsardz ības uzraudz ītājs. 
4. kategorija: Rev īzijas palātas priekšs ēdētājs un locek ļi. 
5. kategorija: iest āžu un aģentūru augstāko kategoriju ier ēdņi. 
 
Tiesību kopsavilkums ir sniegts turpm āk, papildinform āciju var atrast Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī (L 187 8.8.1967., jaun ākie grozījumi izdar īti ar Padomes Regulu (EK, 
Euratom) Nr. 202/2005, 18.1.2005. (L 33 5.2.2005.), un L 268, 20.10.1977., jaun ākie 
grozījumi izdar īti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1293/2004, 30.4.2004. (L 243 
15.7.2004.)). Cita inform ācija ir pieejama ar ī Europa  tīmekļa vietnē publicētajos Civildienesta 
noteikumos, kas ir ofici āls dokuments, kur ā aprakstītas visu ES ier ēdņu tiesības un 
pienākumi. Augst ākie vadītāji nav saņēmuši no ES aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem. 
 
LV 112   LV  
AUGSTĀKĀS VADĪBAS FINANSI ĀLĀS TIESĪBAS EUR 
Tiesības (darbiniekam)  1. katego
rija 2. kategori
ja 3. kategori
ja 4. kategori
ja 5. kategori
ja 
Pamatalga  (mēnesī) 24 874,61 22 531,36 – 
23 432,62  18 025,08 – 
20 278,22  19 467,10 – 
20 728,85  11 461,32 – 
18 025,09  
Uzturēšanās/Ekspatri ācijas pabalsts  15 % 15 % 15 % 15 % 16 % 
Ģimenes piemaksas: 
Mājsaimniec ība (% no algas) 
Apgādājamais bērns 
Pirmsskola 
Izglītība vai 
Izglītība ārpus darbavietas   
2 % + 
167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12 
Pabalsts tiesnešiem, kuri pi l
priekšsēdētāja funkcijas  n.p. n.p. 500 – 810,74 n.p.  n.p. 
Reprezent ācijas nauda  1 418,07 0 – 911,38 500 – 607,71 n.p.  n.p. 
Ikgadējie ceļa izdevumi  n.p. n.p. n.p.  n.p.  Jā 
Pārvedumi uz dal ībvalstīm 
Pabalsts izgl ītībai* 
% no algas* % no algas bez kk
  
Jā 
5 % 
līdz 25 % 
Jā 
5 % 
līdz 25 %   
Jā 
5 % 
līdz 25 %   
Jā 
5 % 
līdz 25 %   
Jā 
5 % 
līdz 25 %  
Reprezent ācijas izdevumi  atmaksā atmaksā atmaksā n.p.  n.p. 
Uzsākot pildīt pienākumus 
Iekārtošanās izdevumi 
 
Ģimenes ce ļa izdevumi 
Pārcelšanās izdevumi   
49 749,22 
 
atmaksā 
atmaksā 
45 062,72 – 
46 865,24 
atmaksā 
atmaksā  
36 050,16 – 
40 556,44 
atmaksā 
atmaksā  
38 934,20 –  
41 457,70 
atmaksā 
atmaksā  
atmaksā 
 
atmaksā 
atmaksā 
Beidzot pild īt pienākumus 
Izdevumi par iek ārtošanos c
dzīvesvietā 
 
Ģimenes ce ļa izdevumi 
Pārcelšanās izdevumi 
Pāreja (% no algas)** 
Veselības apdrošin āšana  
24 874,61 
 
atmaksā 
atmaksā 
40 % – 
65 % 
sedz 
22 531,36 – 
23 432,62 
atmaksā 
atmaksā 
40 % – 65 % 
sedz  
18 025,08 – 
20 278,22 
atmaksā 
atmaksā 
40 % – 65 % 
sedz  
19 467,10 –  
20 728,85 
atmaksā 
atmaksā 
40 % – 65 % 
sedz  
atmaksā 
 
atmaksā 
atmaksā 
n.p. 
fakultatīva 
Pensija  (% no algas, pirms nodok ļiem) līdz 70 % līdz 70 %  līdz 70 %  līdz 70 %  līdz 70 %  
Atskaitījumi 
Kopienas nodoklis 
Veselības apdrošin āšana (% no algas
Īpaša nodeva no algas 
Pensijas atskait ījums  
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
n.p.  
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
n.p.  
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
n.p.   
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
n.p.   
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
11,3 % 
Personu skaits 31.12.2009.  3 7 91 27 81 
* Ar piem ērotu korekcijas koeficientu (“kk”). 
** Maksā pirmos tr īs gadus pēc aizbraukšanas. 
 
LV 113   LV  
9. NOTIKUMI  PĒC BILANCES  DATUMA 
Komisijas gr āmatvedim šo p ārskatu pie ņemšanas dien ā papildus turpm āk sniegtajai 
informācijai nebija zin āmi nekādi būtiski apstākļi, nedz ar ī viņam tika zi ņots par tādiem, kas 
būtu atseviš ķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada p ārskati un attiec īgi paskaidrojumi tika 
sagatavoti, izmantojot visjaun āko pieejamo inform āciju, un tā ir atspogu ļota iepriekš. 
 
Eiropas finanšu stabiliz ācijas meh ānisms (EFSM) 
Padome 2010. gada 11. maij ā pieņēma Eiropas finanšu stabiliz ācijas meh ānismu (EFSM), lai 
saglabātu Eiropā finanšu stabilit āti (Padomes Regula (ES) Nr. 407/2010). Meh ānisma pamat ā 
ir Līguma 122. panta 2. punkts, un tas atvieglo finansi ālas palīdzības piešķiršanu dal ībvalstīm, 
kuras ir non ākušas grūtības vai kur ām draud nopietni sarež ģījumi, kurus var izrais īt ārpus to 
kontroles esoši ārkārtēji notikumi. Pal īdzību var pieš ķirt kā aizdevumu vai kred ītlīniju no ES 
budžeta. Vajadz ības gadījumā Komisija aiz ņemsies naudas l īdzekļus kapitāla tirgū vai no 
finanšu iest ādēm ES vārdā un pēc tam aizdos šos naudas l īdzekļus saņēmējai dalībvalstij. 
Saskaņā ar ECOFIN  padomes secin ājumiem šis naudas l īdzekļu fonds nevar b ūt lielāks par 
60 miljardiem euro. EFSM ir izveidots k ā papildin ājums jau past āvošajam maks ājumu 
bilances fondam, kas sniedz finansi ālu palīdzību dalībvalstīm, kuras nav pievienojuš ās euro 
zonai. 
 
Lai gan tas nek ādā veidā neietekm ē ne ES pārskatus, ne ES budžetu, tom ēr ir vērts atzīmēt, ka 
euro zonas dal ībvalstis un citas iesaist ītās dalībvalstis ir izveidojušas l īdzīgu finanšu 
palīdzības līdzekli – Eiropas finanšu stabiliz ācijas instrumentu ( EFSF ). Šo iesp ējamo 
palīdzību euro zonas dal ībvalstīm sniegs, izmantojot īpašam nol ūkam dibin ātu sabiedr ību 
(SPV), un iesaist ītās dalībvalstis sniedz šai sabiedr ībai garantijas l īdz 440 miljardu euro 
apmērā. Instrumenta darb ības termiņš ir līdz 2013. gada j ūnijam. 
 
Visbeidzot, lai gan ar ī tas neietekm ē ES pārskatus vai budžetu, papildus iepriekš min ētajam 
šajos pas ākumos piedal īsies arī Starptautiskais Val ūtas fonds (SVF), un sagaid āms, ka tā 
iespējamā palīdzība būs vēl 250 miljoni euro. 
 
LV 114   LV 10. KONSOLID ĒTĀS IESTĀDES 
A. KONTROL ĒTAS IEST ĀDES 
1. Iestādes un padomdev ējas strukt ūras  
Reģionu komiteja  Eiropas Datu aizsardz ības uzraudz ītājs 
Eiropas Savien ības Padome  Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja  
Eiropas Savien ības Tiesa  Eiropas Ombuds  
Eiropas Komisija  Eiropas Parlaments  
Eiropas Rev īzijas palāta  
  
2. ES aģentūras  
Eiropas Darba droš ības un vesel ības aizsardz ības aģentūra Eiropas Savien ības Pamatties ību aģentūra 
Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūra Eiropas T īklu un inform ācijas droš ības aģentūra 
Eiropas Slim ību profilakses un kontroles centrs  Eiropas Izgl ītības fonds  
Eiropas Profesion ālās izglītības attīstības centrs  Eiropas A ģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas 
Savienības dalībvalstu ārējām robežām 
Eiropas Vides a ģentūra Eiropas Savien ības iestāžu Tulkošanas centrs  
Eiropas P ārtikas nekait īguma iest āde Eiropas GNSS uzraudz ības iestāde 
Eiropas Dz īves un darba apst ākļu uzlabošanas fonds  Iekšējā tirgus saska ņošanas birojs (pre ču zīmes un 
dizainparaugi)  
Eiropas Jūras drošības aģentūra Eiropas Dzelzce ļa aģentūra 
Eiropas Z āļu aģentūra Kopienas Augu š ķirņu birojs  
Eiropas Ķimikāliju aģentūra  Kopienas Zivsaimniec ības kontroles a ģentūra 
Kodolsint ēze enerģētikas vajadz ībām (Eiropas 
Kopuzņēmums ITER  un kodolsint ēzes enerģētikas attīstības 
vajadzībām) Eiropas Narkotiku un narkom ānijas uzraudz ības centrs  
Eurojust ** Eiropas Policijas akad ēmija ( CEPOL )** 
  
Konkurētspējas un jaunin ājumu izpilda ģentūra Veselības un pat ērētāju izpildaģentūra 
Izglītības, audiovizu ālās jomas un kult ūras izpilda ģentūra Eiropas Transporta t īkla izpilda ģentūra 
Eiropas P ētniecības padomes izpilda ģentūra*  Pētniecības izpilda ģentūra*  
  
3. Citas kontrol ētās iestādes  
Eiropas Og ļu un tērauda kopiena (likvid ēšanas proces ā)  
  
B. ASOCI ĒTĀS IESTĀDES 
Eiropas Invest īciju fonds  Kopuzņēmums ARTEMIS * 
Kopuzņēmums Clean Sky*   
  
C. KOPUZ ŅĒMUMI  
Starptautisk ā kodolsint ēzes enerģijas organiz ācija ITER Likvidējamais kopuz ņēmums Galileo  
Kopuzņēmums SESAR  Kopuzņēmums IMI* 
  
* Konsolid ēts pirmo reizi 2009. gad ā. 
** Decentraliz ēta ES strukt ūra, uz kuru attiecas “policijas un tiesu iest āžu sadarb ība krimin āllietās” bijušais p īlārs. 
 
 
LV 115   LV 11. NEKONSOLID ĒTĀS IESTĀDES 
 
Lai gan ES p ārvalda turpm āk minēto iestāžu aktīvus, tās neatbilst nosac ījumiem, lai tiktu 
konsolidētas, un tāpēc tās nav iekļautas Eiropas Savien ības pārskatos. 
 
11.1. EIROPAS ATT ĪSTĪBAS FONDS (EAF)  
Eiropas Att īstības fonds (EAF) ir galvenais Eiropas Savien ības atbalsta sniegšanas 
instruments att īstības sadarb ībai Āfrikas, Kar ību jūras reģiona un Klus ā okeāna (ĀKK) valst īs 
un aizjūras zemēs un teritorij ās (AZT). T ā izveide tika paredz ēta 1957. gada Romas L īgumā, 
lai sniegtu tehnisku un finansi ālu palīdzību sākotnēji tikai Āfrikas valst īm, ar kur ām dažām 
dalībvalstīm bija vēsturiskas saiknes. 
EAF netiek finans ēts no Eiropas Savien ības budžeta, bet no tieš ām dalībvalstu iemaks ām 
saskaņā ar starpvald ību sarunās panāktu vienošanos. EAF l īdzekļus pārvalda Komisija un 
EIB. Katrs EAF parasti ir nosl ēgts uz aptuveni pieciem gadiem. Kopš pirm ās partnerības 
vienošanās noslēgšanas 1964. gad ā EAF pl ānošanas cikli kopum ā atbilst partner ības 
nolīgumu/vienošanos cikliem. 
EAF reglament ē tā Finanšu regula (OV L 78, 19.3.2008.), kur ā ir paredz ēta tā finanšu 
pārskatu sagatavošana atseviš ķi no ES finanšu p ārskatiem. EAF gada p ārskatu un l īdzekļu 
pārvaldības ārējo pārbaudi veic Rev īzijas palāta un Parlaments. Informat īvos nolūkos ir 
pievienota 8., 9. un 10. EA F bilance un saimniecisk ā rezultāta pārskats. 
BILANCE – 8., 9. un 10. EAF  
  Miljonos EUR
31.12.2009 31.12.2008 
 ILGTERMI ŅA AKTĪVI 196 269 
    
 APGROZ ĀMIE LĪDZEKĻI 1 389 957 
    
 KOPĀ AKTĪVI 1 585 1 226 
    
 ĪSTERMI ŅA SAIST ĪBAS (860) (709) 
    
 KOPĀ SAISTĪBAS (860) (709) 
    
 NETO AKT ĪVI 725 517 
    
 KAPITĀLS UN REZERVES    
 Pieprasītais kapitāls 20 381 17 079 
 Pārējās rezerves  2 252 2 252 
 No iepriekš ējiem gadiem p ārnestais saimnieciskais 
rezultāts (18 814) (15 784) 
 Gada saimnieciskais rezult āts (3 094) (3 030) 
 NETO AKT ĪVI 725 517 
 
 
LV 116   LV  
SAIMNIECISK Ā REZULT ĀTA PĀRSKATS – 8., 9. un 10. EAF  
  Miljonos EUR
2009. g.  2008. g.  
 PAMATDARB ĪBAS IEŅĒMUMI  49 23 
    
 PAMATDARB ĪBAS IZDEVUMI  (3 192) (3 066) 
    
 PĀRPALIKUMS NO PAMATDARB ĪBAS (3 143) (3 043) 
    
 FINANŠU DARB ĪBA 49 13 
    
 GADA SAIMNIECISKAIS REZULT ĀTS (3 094) (3 030) 
 
 
11.2. VESEL ĪBAS APDROŠIN ĀŠANAS SH ĒMA  
 
Veselības apdrošin āšanas shēma ir shēma, kas nodrošina medic īnisko apdrošin āšanu Eiropas 
Savienības dažādo struktūru darbiniekiem. Sh ēmas līdzekļi ir pašu īpašums, un tos nekontrol ē 
Eiropas Savien ība, lai gan t ās finanšu akt īvus pārvalda Komisija. Sh ēmu finans ē no tās 
dalībnieku (darbinieku) un darba dev ēju (iestāžu/aģentūru/struktūru) iemaks ām. Jebkurš 
pārpalikums paliek sh ēmai. 
 
Shēmai ir četras atseviš ķas daļas – galven ā shēma, kas ietver Eiropas Savien ības iestāžu un 
aģentūru darbiniekus, un tr īs mazākas shēmas, kas ietver Eiropas Universit ātes darbiniekus 
Florencē, Eiropas skolu darbiniekus un darbiniekus, kuri str ādā ārpus ES, piem ēram, ES 
delegāciju darbiniekus. Sh ēmas aktīvu kopsumma 2009. gada 31. decembr ī bija 297 miljoni 
euro (2008. gad ā – 288 miljoni euro). 
 
11.3. DAL ĪBNIEKU GARANTIJU FONDS (DGF)  
 
Atsevišķas priekšfinans ējuma summas, kas izmaks ātas saska ņā ar Sept īto pētniecības 
pamatprogrammu p ētniecībai un tehnolo ģiju attīstībai (PP7), efekt īvi sedz Dal ībnieku 
garantiju fonds (DGF). Tas ir savstarp ēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu 
finanšu riskus, kas ES un dal ībniekiem radušies PP7 netiešo darb ību īstenošanas laik ā; tā 
kapitāls un procenti veido izpildes nodrošin ājumu. Visi netiešo darb ību dotāciju veid ā 
dalībnieki darb ības laikā iemaksā 5 % kop ējā ES ieguld ījuma DGF kapit ālā. Tādējādi 
dalībnieki ir DGF īpašnieki, un ES (ko p ārstāv Komisija) darbojas tikai k ā viņu izpildaģents. 
2009. gada 31. decembr ī DGF kop ējie aktīvi bija 580 miljoni euro (2008. gad ā – 283 miljoni 
euro). DGF l īdzekļi ir pašu īpašums, un tos nekontrol ē Eiropas Savien ība, lai gan Komisija 
pārvalda tā finanšu akt īvus.  
 
LV 117   LV II DAĻA – KONSOLID ĒTIE  PĀRSKATI  PAR  EIROPAS  SAVIEN ĪBAS  BUDŽETA  
IZPILDI  UN PASKAIDROJUMI 
 
LV 118   LV KONSOLID ĒTIE  PĀRSKATI  PAR  BUDŽETA  IZPILDI  
                
 
                             
* Jāpiebilst, ka, ņemot vērā skaitļu noapaļošanu miljonos euro, daži finanšu dati šaj ās budžeta 
tabulās var nesakrist. 
 
LV 119   LV KONSOLID ĒTIE PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI 
 1. Budžeta izpildes rezult āts 114 
 2. Budžeta un faktisko summu sal īdzinājuma pārskats 115 
 
Ieņēmumi: 
 3. Konsolid ēts budžeta ie ņēmumu izpildes kopsavilkums 117 
 
Izdevumi: 
 4. Saist ību un maks ājumu apropri āciju sadal ījums un izmai ņas pa 
 finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām 118 
 5. Saist ību apropri āciju izpilde pa finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām  
 118 
 6. Maks ājumu apropri āciju izpilde pa finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām 118 
 7. Nenok ārtoto saist ību izmaiņas pa finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām 119 
 8. Nenok ārtoto saist ību sadalījums pēc gadiem, kad t ās radušās, pa finanšu 
 sh ēmas izdevumu kategorij ām 120 
 9. Saist ību un maks ājumu apropri āciju sadal ījums un izmai ņas pa 
 politikas jom ām 121 
 10. Saist ību apropri āciju izpilde pa politikas jom ām 122 
 11. Maks ājumu apropri āciju izpilde pa politikas jom ām 123 
 12. Nenok ārtoto saist ību izmaiņas pa politikas jom ām 124 
 13. Nenok ārtoto saist ību sadalījums pēc gadiem, kad t ās radušās, pa politikas jom ām
 125 
 
Iestādes: 
 14. Konsolid ēts budžeta ie ņēmumu izpildes kopsavilkums pa iest ādēm 126 
 15. Saist ību un maks ājumu apropri āciju izpilde pa iest ādēm 127 
 
Aģentūras: 
 16. A ģentūru ienākumi – budžeta prognozes, pras ījumi un sa ņemtās summas 128 
 17. Saist ību un maks ājumu apropri ācijas pa aģentūrām 129 
 18. Budžeta izpildes rezult āts, ieskaitot a ģentūras 130 
 
LV 120   LV BUDŽETA IZPILDES REZULT ĀTS 
1: BUDŽETA IZPILDES REZULT ĀTS 2009. GAD Ā Miljonos EUR
  KOPĀ 
2009. g.  KOPĀ 
2008. g.  
Finanšu gada ie ņēmumi  117 626 121 584
Maksājumi par k ārtējā gada apropri ācijām (116 579) (115 550)
Maksājumu apropri ācijas, kas p ārnestas uz 
N+1 gadu  (1 759) (3 914)
To neizmantoto maks ājumu apropri āciju anulēšana, kas p ārnestas no 
N-1 gada  2 791 188
Valūtas kursa starp ības attiec īgajā gadā 185 (498)
Budžeta izpildes rezult āts* 2 264 1 810
* EBTA da ļa šajās summās 2009. gad ā bija 11 miljoni euro, 2008. gad ā – 14 miljoni euro. 
 Eiropas Savien ības budžeta p ārpalikums tiek atdots dal ībvalstīm nākamā gada laik ā, samazinot summas, 
kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā gadā. 
 
 
LV 121   LV  
* Ieskaitot p ārnestās apropriācijas un pieš ķirtos ieņēmumus.2. BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SAL ĪDZINĀJUMA P ĀRSKATS  
IEŅĒMUMI  
 Miljonos EUR  
 
Nosaukums  Sākotnējais 
budžets  Galīgais budžets  Konstatētie 
prasījumi Ieņēmumi  Starpība 
galīgais–faktiskaisIeņēmumi % no 
budžeta  Nenokārtots 
 1 2 3 4 5=2-4 6=4/2 7=3-4 
1. Pašu resursi  114 736 110 238 110 462 110 373 -135 100,12 % 89 
3. Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas  0 410 330 330 80 80,56 % 0 
4. Uzkrātie ieņēmumi no person ām, kas str ādā 
iestādēs un citās Kopienas strukt ūrās 1 120 1 120 1 033 1 025 94 91,59 % 7 
5. Uzkrātie ieņēmumi no iest āžu administrat īvās 
darbības 77 85 436 335 -250 394,05 % 101 
6. Iemaksas un kompens ācijas saist ībā ar Kopienas 
līgumiem un programm ām 10 368 4 834 4 559 -4 191 1 238,97 % 275 
7. Procenti par nov ēlotiem maks ājumiem un soda 
naudas  123 757 12 774 933 -176 123,25 % 11 841 
8. Aizņēmumu un aizdevumu oper ācijas 0 0 80 4 -4 - 76 
9. Dažādi ieņēmumi 30 58 85 66 -8 114,11 % 19 
Kopā 116 096 113 035 130 032 117 626 -4 590 104,06 % 12 407 
        
IZDEVUMI – PA FINANŠU SH ĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJ ĀM Miljonos EUR  
 
Finanšu sh ēmas izdevumu kategorija  Sākotnējais 
budžets  Galīgais budžets 
(*) Veiktie maks ājumi Starpība 
galīgais–faktiskais% Pārnestās 
apropriācijas Anulētās 
apropriācijas 
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
1. Ilgtspējīga izaugsme  46 000 47 520 44 684 2 837 94,03 % 2 381 456 
2. Dabas resursu saglab āšana un p ārvaldība 52 566 57 107 55 877 1 230 97,85 % 986 244 
3. Pilsoniskums, br īvība, drošība un tiesiskums  1 296 2 174 1 993 181 91,66 % 75 106 
4. ES – glob ālo procesu dal ībniece  8 324 8 804 7 983 821 90,67 % 220 601 
5. Administr ācija 7 701 8 754 7 615 1 139 86,99 % 857 281 
6. Kompens ācijas 209 209 209 0 100,00 % 0 0 
Kopā 116 096 124 569 118 361 6 208 95,02 % 4 519 1 688 
 
LV 122   LV 2. BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SAL ĪDZINĀJUMA P ĀRSKATS (TURPIN ĀJUMS)  
IZDEVUMI – PA POLITIKAS JOM ĀM Miljonos EUR  
 
Politikas joma  Sākotnējais 
budžets  Galīgais budžets 
(*) Veiktie maks ājumi Starpība 
galīgais–faktiskais% Pārnestās 
apropriācijas Anulētās 
apropriācijas 
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
01 – Ekonomika un finanses  487 345 327 18 94,82 % 14 4 
02 – Uzņēmējdarbība 601 705 558 147 79,1 % 89 58 
03 – Konkurence  90 107 95 12 88,3 2 % 10 2 
04 – Nodarbin ātība un soci ālās lietas 11 203 9 929 8 906 1 023 89,70 % 755 268 
05 – Lauksaimniec ība un lauku att īstība 51 478 56 413 55 209 1 204 97,87 % 954 249 
06 – Ener ģētika un transports  2 481 2 480 2 253 227 90,84 % 177 51 
07 – Vide  496 409 356 52 87,17 % 30 22 
08 – Zinātniskā izpēte 4 960 5 644 4 826 818 85,50 % 789 30 
09 – Inform ācijas sabiedr ība un plašsazi ņas līdzekļi 1 356 1 552 1 375 177 88,58 % 173 5 
10 – Tiešā pētniecība 366 735 411 324 55,87 % 314 10 
11 – Zivsaimniec ība un jūrlietas 927 715 592 122 82,87 % 19 103 
12 – Iekšējais tirgus  66 76 66 10 86,89 % 7 3 
13 – Reģionālā politika  24 570 26 793 26 740 53 99,80 % 15 38 
14 – Nodok ļu politika un muitas savien ība 106 131 120 11 91,54 % 9 3 
15 – Izglītība un kult ūra 1 363 1 654 1 495 159 90,38 % 153 6 
16 – Komunik ācija 211 229 204 25 89,22 % 16 8 
17 – Vesel ība un patērētāju aizsardz ība 582 632 526 106 83,25 % 35 71 
18 – Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa  678 830 744 86 89,64 % 16 70 
19 – Ārējās attiecības 3 579 3 805 3 673 131 96,55 % 72 59 
20 – Tirdzniec ība 79 88 77 10 88,09 % 8 3 
21 – Attīstība un attiec ības ar ĀKK valstīm 1 680 1 872 1 698 174 90,68 % 138 37 
22 – Paplašin āšanās 1 661 1 437 1 308 128 91,08 % 18 110 
23 – Hum ānā palīdzība 797 859 800 59 93,13 % 47 12 
24 – Krāpšanas apkarošana  74 80 71 9 88,65 % 7 2 
25 – Komisijas politikas koordin ācija un juridisk ās 
konsultācijas 188 212 185 27 87,27 % 20 7 
26 – Komisijas administr ācija 986 1 226 1 034 192 84,34 % 164 28 
27 – Budžets  278 285 271 14 95,19 % 12 1 
28 – Revīzija 11 12 10 1 90,05 % 1 0 
29 – Statistika  101 138 120 18 87,27 % 15 3 
30 – Pensijas un saist ītie izdevumi  1 160 1 136 1 117 19 98,36 % 0 19 
31 – Valodu dienesti  389 479 422 58 87,91 % 53 5 
40 – Rezerves  244 229 0 229 0,00 % 0 229 
90 – Citas iest ādes 2 848 3 334 2 771 563 83,12 % 392 171 
Kopā 116 096 124 569 118 361 6 208 95,02 % 4 519 1 688 
* Ieskaitot p ārnestās apropriācijas un pieš ķirtos ieņēmumus.  
 
LV 123   LV  
 
LV 124   LV 3. 2009. GADA BUDŽETA IE ŅĒMUMU IZPILDES KOPSAVILKUMS
 Miljonos EUR  
Nosaukums  Ienākumu apropri ācijas Konstatētie prasījumi Ieņēmumi Ieņēmumi Nenokārtots 
 
Sākotnējās Galīgās Kārtējais gads Pārnests Kopā Par kārtējā 
gada 
prasījumiem  Par pārnestiem 
prasījumiem  Kopā % no budžeta   
1. Pašu resursi  114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100,12 % 89 
3. Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas  0 410 330 0 330 330 0 330 80,56 % 0 
4. Uzkrātie ieņēmumi no person ām, kas str ādā iestādēs 
un citās Kopienas strukt ūrās 1 120 1 120 1 026 7 1 033 1 020 6 1 025 91,59 % 7 
5. Ieņēmumi no iest āžu administrat īvās darbības  77 85 345 90 436 309 26 335 394,05 % 101 
6. Iemaksas un kompens ācijas saist ībā ar Kopienas 
līgumiem un programm ām 10 368 4 430 404 4 834 4 277 282 4 559 1238,97 % 275 
7. Procenti par nov ēlotiem maks ājumiem un soda naudas  123 757 2 836 9 938 12 774 193 740 933 123,25 % 11 841 
8. Aizņēmumu un aizdevumu oper ācijas 0 0 53 27 80 1 3 4  76 
9. Dažādi ieņēmumi 30 58 53 32 85 47 20 66 114,11 % 19 
Kopā 116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104,06 % 12 407 
           
Sīkāka inform ācija par 1. sada ļu – pašu resursi  
Nodaļa Ienākumu apropri ācijas Konstatētie prasījumi Ieņēmumi Ieņēmumi Nenokārtots 
 
Sākotnējās Galīgās Kārtējais gads Pārnests Kopā Par kārtējā 
gada 
prasījumiem  Par pārnestiem 
prasījumiem   Kopā % no budžeta   
10. Lauksaimniec ības nodevas  1 404 0 -350 350 0 -350 350 0  0 
11. Cukura nodevas  147 139 104 28 132 104 28 132 94,40 % 0 
12. Muitas nodok ļi 17 656 14 441 13 505 980 14 485 13 499 897 14 397 99,69 % 89 
13. PVN  19 616 13 668 13 743 0 13 743 13 743 0 13 743 100,54 % 0 
14. NKI  75 914 81 989 82 413 0 82 413 82 413 0 82 413 100,52 % 0 
15. Budžeta nel īdzsvarotību korekcija  0 0 -315 0 -315 -315 0 -315 - 0 
16. Nīderlandes un Zviedrijas NKI iemaksu 
samazinājums 0 0 4 0 4 4 0 4 - 0 
Kopā 114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100,1 2 % 89 
           
Sīkāka inform ācija par 3. sada ļu – pārpalikumi, atlikumi un korekcijas  
Nodaļa Ienākumu apropri ācijas Konstatētie prasījumi Ieņēmumi Ieņēmumi Nenokārtots 
 
Sākotnējās Galīgās Kārtējais gads Pārnests Kopā Par kārtējā 
gada 
prasījumiem  Par pārnestiem 
prasījumiem  Kopā % no budžeta   
30. Pārpalikums no iepriekš ējā gada 0 1 796 1 796 0 1 796 1 796 0 1 796 100,00 % 0 
31. PVN atlikumi  0 -954 -946 0 -946 -946 0 -946 99,17 % 0 
32. NKI atlikumi  0 -432 -431 0 -431 -431 0 -431 99,70 % 0 
 
LV 125   LV 34. Korekcija par nepiedal īšanos tieslietu un iekšlietu 
politikas jom ā 0 0 6 0 6 6 0 6 - 0 
35. Apvienot ās Karalistes korekcija – labojumi  0 0 -6 0 -6 -6 0 -6 - 0 
37. Korekcija p ēc Lēmuma 2007/436/EK par pašu 
resursiem  0 0 -89 0 -89 -89 0 -89 - 0 
Kopā 0 410 330 0 330 330 0 330 80,56 % 0 
 
LV 126   LV  
4. SAIST ĪBU UN MAKS ĀJUMU APROPRI ĀCIJU SADAL ĪJUMS UN IZMAI ŅAS 
PA FINANŠU SH ĒMAS IZDEVUMU  KATEGORIJ ĀM 
 Miljonos EUR  
 Saistību apropri ācijas Maksājumu apropri ācijas 
Finanšu sh ēmas izdevumu 
kategorija  Pieņemtās 
apropriācijas Izmaiņas 
(pārvietojumi 
un BG) 
 Pārnests 
 Piešķirtie 
ieņēmumiKopā 
papildinājum
s Kopā apstiprin ātās 
apropriācijas Pieņemtās 
apropriācijas Izmaiņas (pārvietojumi 
un BG) 
 Pārnests Piešķirtie 
ieņēmumiKopā 
papildinājum
s Kopā 
apstiprin ātās 
apropriācijas 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
1. Ilgtspējīga izaugsme  60 196 2 003 19 1 705 1 724 63 923 46 000 -795 176 2 139 2 315 47 520 
2. Dabas resursu saglab āšana 
un pārvaldība 56 121 585 0 6 011 6 012 62 718 52 566 -2 290 829 6 002 6 831 57 107 
3. Pilsoniskums, br īvība, 
drošība un tiesiskums  1 515 617 83 113 196 2 328 1 296 725 23 131 153 2 174 
4. ES – glob ālo procesu 
dalībniece 8 104 0 271 339 610 8 714 8 324 -224 378 326 704 8 804 
5. Administr ācija 7 701 -100 8 416 424 8 025 7 701 -101 725 429 1 154 8 754 
6. Kompens ācijas 209 0 0 0 0 209 209 0 0 0 0 209 
Kopā 133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
          
5. SAIST ĪBU APROPRI ĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SH ĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJ ĀM 
     Miljonos EUR  
Finanšu sh ēmas izdevumu 
kategorija  Uzņemtās saistības Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu  Anulētās apropri ācijas Apstiprin ātās  
saistību 
apropriācijas No attiec īgā gada 
apropriācijām 
 No 
pārnestajām 
apropriācijāmNo 
piešķirtie
m 
ieņēmum
iem Kopā % Piešķirtie 
ieņēmumi Pārnests 
atbilstīgi 
lēmumamKopā % No attiec īgā 
gada 
apropriācijāmNo pārnestajām 
apropriācijām Piešķirtie 
ieņēmumi 
(EBTA)  Kopā % 
 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+
12+13 15=14/1 
 
1. Ilgtspējīga izaugsme  63 923 61 630 19 796 62 444 97,69 % 908 64 972 1,52 % 505 0 1 507 0,79 % 
2. Dabas resursu saglab āšana un 
pārvaldība 62 718 56 413 0 5 072 61 484 98,03 % 940 253 1 193 1,90 % 41 0 0 41 0,07 % 
3. Pilsoniskums, br īvība, drošība un 
tiesiskums  2 328 2 118 83 63 2 264 97,27 % 50 0 50 2,15 % 14 0 0 14 0,59 % 
4. ES – glob ālo procesu dal ībniece 8 714 8 038 271 173 8 481 97,34 % 166 0 166 1,91 % 66 0 0 66 0,76 % 
5. Administr ācija 8 025 7 398 8 255 7 662 95,48 % 161 11 172 2,14 % 191 0 0 191 2,38 % 
6. Kompens ācijas 209 209 0 0 209 100,00 % 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
Kopā 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
 
LV 127   LV 6. MAKS ĀJUMU APROPRI ĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SH ĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJ ĀM 
              Miljonos EUR  
Veiktie maks ājumi Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu  Anulētās apropri ācijas Finanšu sh ēmas 
izdevumu 
kategorija  Apstiprin ātā
s  
maksājumu 
apropriācijasNo 
attiecīgā 
gada 
apropriācij
ām No 
pārnestajā
m 
apropriācij
ām No 
piešķirtiem 
ieņēmumie
m Kopā % Automātis
ki 
pārnestās 
apropriācij
as Pārnests 
atbilstīgi 
lēmuma
m Piešķirtie 
ieņēmumi Kopā % No 
attiecīgā 
gada 
apropriācij
ām No 
pārnes
tajām 
apropr
iācijā
m Piešķirtie 
ieņēmumi 
(EBTA)  Kopā % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+
8+9 11=10/1 12 13 14 
 15=12
+ 
13+14 16= 
15/1 
 
1. Ilgtspējīga 
izaugsme  47 520 43 866 133 684 44 684 94,03 % 129 808 1 443 2 381 5,01 % 401 43 12 456 0,96 % 
2. Dabas resursu saglabāšana un 
pārvaldība 57 107 50 026 773 5 078 55 877 97,85 % 47 15 924 986 1,73 % 188 56 0 244 0,43 % 
3. Pilsoniskums, 
brīvība, drošība un 
tiesiskums  2 174 1 915 15 63 1 993 91,66 % 7 2 67 75 3,46 % 98 7 1 106 4,88 % 
4. ES – glob ālo 
procesu dal ībniece 8 804 7 564 224 195 7 983 90,67 % 43 46 131 220 2,50 % 447 154 0 601 6,83 % 
5. Administr ācija 8 754 6 745 637 233 7 615 86,99 % 651 11 196 857 9,79 % 193 88 0 281 3,21 % 
6. Kompens ācijas 209 209 0 0 209 100,0 
0 % 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
Kopā 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
 
LV 128   LV 7. NENOK ĀRTOTO SAIST ĪBU IZMAI ŅAS PA FINANŠU SH ĒMAS IZDEVUMU  KATEGORIJ ĀM 
  Miljonos EUR  
Nenokārtotās saistības iepriekš ējā gada beig ās Saistības par attiec īgo gadu   
Finanšu sh ēmas 
izdevumu kategorija  Saistības, kas 
pārnestas no 
iepriekšējiem 
gadiem  Atceltas 
saistības/pārvērtēša
na/anulēšana 
 Maksājumi 
 Gada beig ās 
nenokārtotās 
saistības Gada laik ā 
uzņemtās saistībasMaksājumi 
 To saistību 
atcelšana, kuras 
nevar pārnest Gada beig ās 
nenokārtotās 
saistības Kopā gada beig ās 
nenokārtotās 
saistības 
1. Ilgtspējīga izaugsme  119 797 -647 -39 892 79 259 62 444 -4 792 -10 57 642 136 901 
2. Dabas resursu 
saglabāšana un p ārvaldība 14 123 -189 -7 370 6 564 61 484 -48 507 -0 12 977 19 541 
3. Pilsoniskums, br īvība, 
drošība un tiesiskums  1 535 -144 -560 830 2 264 -1 433 0 832 1 662 
4. ES – glob ālo procesu 
dalībniece 18 840 -876 -5 455 12 509 8 481 -2 528 -1 5 953 18 462 
5. Administr ācija 750 -90 -646 15 7 662 -6 970 -1 692 706 
6. Kompens ācijas 0 0 0 0 209 -209 0 0 0 
Kopā 155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
8. NENOK ĀRTOTO SAIST ĪBU SADAL ĪJUMS PĒC GADA, KUR Ā TĀS RADUŠ ĀS, PA FINANŠU SH ĒMAS IZDEVUMU 
KATEGORIJ ĀM 
 Miljonos EUR  
Finanšu sh ēmas izdevumu kategorija  <2003. g. 2003. g. 2004. g. 2005. g. 2006. g. 2007. g.  2008. g.  2009. g.  Kopā 
1. Ilgtspējīga izaugsme  626 624 1 268 2 814 18 348 11 584 43 995 57 642 136 901 
2. Dabas resursu saglab āšana un p ārvaldība 73 23 27 98 1 912 167 4 264 12 977 19 541 
3. Pilsoniskums, br īvība, drošība un tiesiskums  18 15 36 45 86 257 373 832 1 662 
4. ES – glob ālo procesu dal ībniece  991 431 711 1 020 2 632 2 455 4 270 5 953 18 462 
5. Administr ācija 0 0 0 0 0 1 14 692 706 
Kopā 1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
 
LV 129   LV  9. SAIST ĪBU UN MAKS ĀJUMU APROPRI ĀCIJU SADAL ĪJUMS UN IZMAI ŅAS PA POLITIKAS JOM ĀM 
 Miljonos 
EUR 
 Saistību apropri ācijas Maksājumu apropri ācijas 
Politikas joma  Pieņemtās 
apropriācijas Izmaiņas 
(pārvietojumi/
BG) Pārnests Piešķirtie 
ieņēmumi Kopā 
papildinājum
s Kopā 
apstiprin ātās 
apropriācijasPieņemtās 
apropriācijasIzmaiņas 
(pārvietojumi/
BG) Pārnests Piešķirtie 
ieņēmumi Kopā 
papildinājum
s Kopā 
apstiprin ātā
s 
apropriācija
s 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
01 – Ekonomika un finanses  442 -17 0 20 20 445 487 -179 16 21 37 345 
02 – Uzņēmējdarbība 663 -2 0 96 96 757 601 -22 20 105 125 705 
03 – Konkurence  90 -0 0 4 4 94 90 -0 13 4 17 107 
04 – Nodarbin ātība un soci ālās lietas 11 188 51 2 14 16 11 255 11 203 -1 305 18 13 31 9 929 
05 – Lauksaimniec ība un lauku att īstība 54 682 586 0 5 993 5 993 61 260 51 478 -2 030 972 5 993 6 964 56 413 
06 – Ener ģētika un transports  2 740 1 998 1 120 121 4 589 2 481 -171 21 150 171 2 480 
07 – Vide  483 -23 0 27 27 488 496 -126 20 19 39 409 
08 – Zinātniskā izpēte 4 665 70 0 654 654 5 388 4 960 -411 46 1 049 1 095 5 644 
09 – Inform ācijas sabiedr ība un plašsazi ņas līdzekļi 1 512 -71 0 168 168 1 609 1 356 -71 16 252 267 1 552 
10 – Tiešā pētniecība 371 0 0 424 424 795 366 -5 38 337 374 735 
11 – Zivsaimniec ība un jūrlietas 1 014 -35 0 6 6 985 927 -222 4 6 10 715 
12 – Iekšējais tirgus  66 -0 0 2 2 68 66 -0 7 2 10 76 
13 – Reģionālā politika  37 901 629 24 6 30 38 560 24 570 2 027 192 3 195 26 793 
14 – Nodok ļu politika un muitas savien ība 131 -1 0 3 3 134 106 13 9 3 12 131 
15 – Izglītība un kult ūra 1 401 -2 0 292 292 1 691 1 363 -38 17 312 328 1 654 
16 – Komunik ācija 214 -0 0 4 4 217 211 -3 17 3 20 229 
17 – Vesel ība un patērētāju aizsardz ība 624 49 0 22 22 695 582 -1 30 22 52 632 
18 – Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa  924 1 75 31 107 1 032 678 110 14 28 43 830 
19 – Ārējās attiecības 4 072 -12 0 107 107 4 168 3 579 91 50 84 134 3 805 
20 – Tirdzniec ība 80 -2 0 2 2 81 79 1 6 2 9 88 
21 – Attīstība un attiec ības ar ĀKK valstīm 1 894 93 265 178 443 2 430 1 680 -21 32 180 213 1 872 
22 – Paplašin āšanās 1 081 0 6 45 51 1 132 1 661 -296 16 56 72 1 437 
23 – Hum ānā palīdzība 797 110 0 8 8 915 797 49 6 7 13 859 
24 – Krāpšanas apkarošana  78 0 0 0 0 78 74 0 6 0 6 80 
25 – Komisijas politikas koordin ācija un juridisk ās 
konsultācijas 188 -2 0 8 8 194 188 -2 18 8 25 212 
26 – Komisijas administr ācija 981 12 0 99 99 1 093 986 13 126 101 227 1 226 
27 – Budžets  278 -9 0 5 5 274 278 -9 10 5 16 285 
28 – Revīzija 11 -0 0 1 1 11 11 -0 1 1 1 12 
29 – Statistika  133 -1 0 11 11 143 101 14 7 16 23 138 
30 – Pensijas un saist ītie izdevumi  1 160 -24 0 0 0 1 136 1 160 -24 0 0 0 1 136 
31 – Valodu dienesti  389 -10 0 77 77 456 389 -10 24 77 101 479 
40 – Rezerves  744 -241 0 0 0 503 244 -15 0 0 0 229 
90 – Citas iest ādes 2 848 -43 8 156 164 2 970 2 848 -43 361 167 528 3 334 
 
LV 130   LV Kopā 133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
 
LV 131   LV  10. SAIST ĪBU APROPRI ĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOM ĀM Miljonos EUR   
Uzņemtās saistības Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu  Anulētās apropri ācijas Politikas joma  Apstiprin ātās
saistību 
apropriācijas 
 No attiec īgā 
gada 
apropriācijā
m No 
pārnestaj
ām 
apropriāc
ijām Piešķirtie 
ieņēmumiKopā 
 % 
 Piešķirtie 
ieņēmumiPārnesu
mi – 
lēmumsKopā % No 
attiecīgā 
gada 
apropriāci
jām No 
pārnestaj
ām 
apropriā
cijām Piešķirtie 
ieņēmumi 
(EBTA)Kopā % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 =11+12+13 15=14/1 
01 – Ekonomika un finanses  445 421 0 19 440 98,90 % 2 0 2 0,35 % 3 0 0 3 0,76 % 
02 – Uzņēmējdarbība 757 657 0 41 698 92,12 % 55 0 55 7,32 % 4 0 0 4 0,56 % 
03 – Konkurence  94 90 0 2 92 97,29 % 2 0 2 1,96 % 1 0 0 1 0,75 % 
04 – Nodarbin ātība un soci ālās lietas 11 255 11 186 2 8 11 196 99,47 % 6 40 46 0,41 % 13 0 0 13 0,12 % 
05 – Lauksaimniec ība un lauku att īstība 61 260 54 989 0 5 065 60 054 98,03 % 928 252 1 180 1,93 % 26 0 0 26 0,04 % 
06 – Ener ģētika un transports  4 859 4 727 1 76 4 803 98,86 % 44 0 44 0,91 % 11 0 0 12 0,24 % 
07 – Vide  488 451 0 9 460 94,25 % 19 0 19 3,83 % 9 0 0 9 1,92 % 
08 – Zinātniskā izpēte 5 388 4 732 0 352 5 084 94,35 % 301 0 301 5,59 % 3 0 0 3 0,06 % 
09 – Inform ācijas sabiedr ība un 
plašsaziņas līdzekļi 1 609 1 440 0 115 1 556 96,68 % 52 0 52 3,25 % 1 0 0 1 0,07 % 
10 – Tiešā pētniecība 795 365 0 67 433 54,39 % 357 4 361 45,37 % 2 0 0 2 0,24 % 
11 – Zivsaimniec ība un jūrlietas 985 974 0 2 976 99,07 % 4 1 4 0,45 % 5 0 0 5 0,48 % 
12 – Iekšējais tirgus  68 65 0 1 66 96,60 % 1 0 1 1,62 % 1 0 0 1 1,78 % 
13 – Reģionālā politika  38 560 38 495 24 5 38 523 99,90 % 2 20 22 0,06 % 15 0 0 15 0,04 % 
14 – Nodok ļu politika un muitas savien ība 134 125 0 1 126 94,45 % 2 0 2 1,22 % 6 0 0 6 4,33 % 
15 – Izglītība un kult ūra 1 691 1 397 0 169 1 566 92,61 % 123 0 124 7,30 % 1 0 0 1 0,08 % 
16 – Komunik ācija 217 212 0 2 214 98,32 % 1 0 1 0,64 % 2 0 0 2 1,04 % 
17 – Vesel ība un patērētāju aizsardz ība 695 665 0 11 675 97,17 % 11 0 11 1,59 % 9 0 0 9 1,24 % 
18 – Brīvības, drošības un tiesiskuma 
telpa 1 032 916 75 17 1 008 97,67 % 15 0 15 1,42 % 9 0 0 9 0,91 % 
19 – Ārējās attiecības 4 168 4 052 0 53 4 105 98,5 1 % 54 0 54 1,29 % 8 0 0 8 0,20 % 
20 – Tirdzniec ība 81 76 0 1 78 96,18 % 1 0 1 1,63 % 2 0 0 2 2,20 % 
21 – Attīstība un attiec ības ar ĀKK 
valstīm 2 430 1 982 265 78 2 325 95,68 % 100 0 100 4,11 % 5 0 0 5 0,21 % 
22 – Paplašin āšanās 1 132 1 079 6 35 1 120 98,96 % 10 1 10 0,91 % 1 0 0 1 0,12 % 
23 – Hum ānā palīdzība 915 906 0 7 913 99,79 % 1 0 1 0,11 % 1 0 0 1 0,10 % 
24 – Krāpšanas apkarošana  78 77 0 0 77 98,64 % 0 0 0 0,00 % 1 0 0 1 1,36 % 
25 – Komisijas politikas koordin ācija un 
juridiskās konsultācijas 194 183 0 4 187 96,65 % 4 0 4 1,97 % 3 0 0 3 1,38 % 
26 – Komisijas administr ācija 1 093 985 0 63 1 048 95,92 % 36 0 36 3,34 % 8 0 0 8 0,74 % 
27 – Budžets  274 268 0 3 272 99,07 % 2 0 2 0,74 % 1 0 0 1 0,19 % 
28 – Revīzija 11 10 0 0 11 96,77 % 0 0 0 1,93 % 0 0 0 0 1,30 % 
29 – Statistika  143 129 0 4 133 92,73 % 7 0 7 4,94 % 3 0 0 3 2,33 % 
30 – Pensijas un saist ītie izdevumi  1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0,00 % 19 0 0 19 1,84 % 
31 – Valodu dienesti  456 375 0 49 424 93,01 % 28 0 28 6,25 % 3 0 0 3 0,74 % 
40 – Rezerves  503 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0,00 % 503 0 0 503 100,00% 
90 – Citas iest ādes 2 970 2 659 8 100 2 767 93,16 % 56 10 66 2,22 % 137 0 0 137 4,62 % 
 
LV 132   LV Kopā 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
 
LV 133   LV 11. MAKS ĀJUMU APROPRI ĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOM ĀM 
  Miljonos EUR  
Politikas joma  Veiktie maks ājumi Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu  Anulētās apropri ācijas 
 Apstiprin
ātās  
maksājum
u  
apropriāci
jas No attiec īgā 
gada 
apropriācijā
m No 
pārnestajā
m 
apropriāci
jām Piešķirtie 
ieņēmumiKopā % Automātis
ki 
pārnestās 
apropriāci
jas Pārnests 
atbilstīgi 
lēmuma
m Piešķirtie 
ieņēmumiKopā % No 
attiecīgā 
gada 
apropriāc
ijām No 
pārnest
ajām 
apropri
ācijāmPiešķirti
e 
ieņēmum
i (EBTA)  Kopā % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+
9 11=10/1 12 13 14 15=12+  
13+14 16=15/1 
01 – Ekonomika un finanses  345 300 15 13 327 94,82 % 6 0 9 14 4,10 % 3 1 0 4 1,08 % 
02 – Uzņēmējdarbība 705 514 16 28 558 79,21 % 13 0 76 89 12,57 % 52 4 2 58 8,22 % 
03 – Konkurence  107 82 11 2 95 88,32 % 8 0 2 10 9,40 % 1 2 0 2 2,28 % 
04 – Nodarbin ātība un soci ālās lietas 9 929 8 886 13 7 8 906 89,70 % 17 732 6 755 7,60 % 263 5 0 268 2,70 % 
05 – Lauksaimniec ība un lauku att īstība 56 413 49 365 780 5 064 55 209 97,87 % 26 0 929 954 1,69 % 58 192 0 249 0,44 % 
06 – Ener ģētika un transports  2 480 2 177 16 61 2 253 90,84 % 17 75 85 177 7,12 % 41 5 4 51 2,04 % 
07 – Vide  409 328 16 12 356 87,17 % 18 6 7 30 7,40 % 19 3 0 22 5,44 % 
08 – Zinātniskā izpēte 5 644 4 490 36 300 4 826 85,50 % 44 0 745 789 13,97 % 16 10 4 30 0,53 % 
09 – Inform ācijas sabiedr ība un plašsazi ņas 
līdzekļi 1 552 1 268 13 94 1 375 88,58 % 15 0 158 173 11,13 % 2 2 0 5 0,30 % 
10 – Tiešā pētniecība 735 321 34 56 411 55,87 % 32 2 280 314 42,73 % 6 4 0 10 1,40 % 
11 – Zivsaimniec ība un jūrlietas 715 588 3 2 592 82,87 % 4 11 4 19 2,69 % 102 1 0 103 14,45 % 
12 – Iekšējais tirgus  76 59 6 1 66 86,89 % 6 0 1 7 9,47 % 1 1 0 3 3,64 % 
13 – Reģionālā politika  26 793 26 564 174 1 26 740 99,80 % 13 0 2 15 0,06 % 20 18 0 38 0,14 % 
14 – Nodok ļu politika un muitas savien ība 131 111 8 1 120 91,54 % 7 0 2 9 6,53 % 1 1 0 3 1,92 % 
15 – Izglītība un kult ūra 1 654 1 310 15 171 1 495 90,38 % 14 0 140 153 9,27 % 3 2 1 6 0,35 % 
16 – Komunik ācija 229 189 13 2 204 89,22 % 15 0 2 16 7,17 % 5 4 0 8 3,61 % 
17 – Vesel ība un patērētāju aizsardz ība 632 484 28 14 526 83,25 % 28 0 7 35 5,58 % 68 2 0 71 11,16 % 
18 – Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa  830 718 7 19 744 89,64 % 6 0 9 16 1,89 % 63 7 0 70 8,47 % 
19 – Ārējās attiecības 3 805 3 576 38 59 3 673 96,55 % 43 6 24 72 1,90 % 46 12 0 59 1,54 % 
20 – Tirdzniec ība 88 71 5 1 77 88,09 % 6 0 1 8 8,56 % 2 1 0 3 3,35 % 
21 – Attīstība un attiec ības ar ĀKK valstīm 1 872 1 588 27 83 1 698 90,68 % 40 0 98 138 7,37 % 31 5 0 37 1,95 % 
22 – Paplašin āšanās 1 437 1 250 11 48 1 308 91,08 % 9 1 8 18 1,25 % 106 5 0 110 7,67 % 
23 – Hum ānā palīdzība 859 788 5 7 800 93,13 % 6 40 1 47 5,42 % 12 0 0 12 1,45 % 
24 – Krāpšanas apkarošana  80 67 4 0 71 88,65 % 7 0 0 7 8,51 % 1 2 0 2 2,84 % 
25 – Komisijas politikas koordin ācija un 
juridiskās konsultācijas 212 167 14 3 185 87,27 % 15 0 4 20 9,32 % 3 4 0 7 3,42 % 
26 – Komisijas administr ācija 1 226 875 108 50 1 034 84,34 % 113 0 51 164 13,35 % 10 18 0 28 2,30 % 
27 – Budžets  285 259 9 2 271 95,19 % 9 0 3 12 4,29 % 1 1 0 1 0,52 % 
28 – Revīzija 12 10 0 0 10 90,05 % 1 0 0 1 7,43 % 0 0 0 0 2,52 % 
29 – Statistika  138 107 6 7 120 87,27 % 6 0 8 15 10,63 % 2 1 0 3 2,09 % 
30 – Pensijas un saist ītie izdevumi  1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0 0,00 % 19 0 0 19 1,64 % 
31 – Valodu dienesti  479 354 22 45 422 87,91 % 21 0 32 53 11,02 % 3 2 0 5 1,07 % 
40 – Rezerves  229 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 229 0 0 229 100,00% 
90 – Citas iest ādes 3 334 2 344 327 100 2 771 83,12 % 315 10 67 392 11,75 % 137 34 0 171 5,13 % 
Kopā 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
LV 134   LV  12. NENOK ĀRTOTO SAIST ĪBU IZMAI ŅAS PA POLITIKAS JOM ĀM 
Miljonos EUR  
 Nenokārtotās saistības iepriekš ējā gada beig ās Saistības par attiec īgo gadu   
Politikas joma  Saistības, kas 
pārnestas no 
iepriekšējiem 
gadiem  Atceltas 
saistības/pārvērt
ēšana/anul ēšana
 Maksājumi 
 Gada beig ās 
nenokārtotās 
saistības Gada laik ā 
uzņemtās 
saistības Maksājumi 
 To saistību 
atcelšana, kuras 
nevar pārnest Gada beig ās 
nenokārtotās 
saistības Kopā gada beig ās 
nenokārtotās 
saistības 
01 – Ekonomika un finanses  329 -17 -129 183 440 -199 -0 241 424 
02 – Uzņēmējdarbība 653 -25 -238 390 698 -321 -0 377 767 
03 – Konkurence  13 -1 -11 1 92 -83 -0 8 9 
04 – Nodarbin ātība un soci ālās lietas 24 080 -90 -8 675 15 315 11 196 -231 -0 10 964 26 279 
05 – Lauksaimniec ība un lauku att īstība 12 408 -98 - 6 854 5 457 60 054 -48 355 -0 11 699 17 155 
06 – Ener ģētika un transports  4 302 -139 -1 471 2 692 4 803 -782 -0 4 021 6 714 
07 – Vide  682 -36 -225 421 460 -131 -0 329 750 
08 – Zinātniskā izpēte 8 253 -103 -3 319 4 831 5 084 -1 507 -7 3 569 8 400 
09 – Inform ācijas sabiedr ība un 
plašsaziņas līdzekļi 2 255 -24 -947 1 283 1 556 -428 -1 1 127 2 411 
10 – Tiešā pētniecība 146 -10 -87 49 433 -324 -0 109 158 
11 – Zivsaimniec ība un jūrlietas 1 347 -99 -364 884 976 -229 -1 747 1 631 
12 – Iekšējais tirgus  17 -2 -13 2 66 -53 -0 13 15 
13 – Reģionālā politika  81 674 -225 -25 542 55 907 38 523 - 1 198 -0 37 325 93 232 
14 – Nodok ļu politika un muitas 
savienība 90 -13 -54 23 126 -67 -1 59 82 
15 – Izglītība un kult ūra 563 -48 -232 283 1 566 -1 263 -0 303 586 
16 – Komunik ācija 88 -8 -68 13 214 -136 -0 77 90 
17 – Vesel ība un patērētāju aizsardz ība 614 -58 -289 268 675 -237 -0 438 706 
18 – Brīvības, drošības un tiesiskuma 
telpa 866 -81 -308 477 1 008 -436 -0 572 1 049 
19 – Ārējās attiecības 8 785 -183 -2 492 6 110 4 105 -1 181 -0 2 924 9 034 
20 – Tirdzniec ība 21 -2 -14 5 78 -63 -0 14 19 
21 – Attīstība un attiec ības ar ĀKK 
valstīm 2 818 -54 -790 1 974 2 325 -908 -0 1 417 3 391 
22 – Paplašin āšanās 3 905 -543 -989 2 373 1 120 -320 -0 800 3 173 
23 – Hum ānā palīdzība 422 -23 -248 151 913 -551 -0 362 513 
24 – Krāpšanas apkarošana  29 -3 -16 10 77 -55 0 22 32 
25 – Komisijas politikas koordin ācija un 
juridiskās konsultācijas 21 -4 -16 1 187 -169 -0 19 19 
26 – Komisijas administr ācija 173 -18 -136 19 1 048 -898 -1 149 168 
27 – Budžets  10 -1 -9 0 272 -262 -0 10 10 
28 – Revīzija 1 -0 -0 0 11 -10 -0 1 1 
29 – Statistika  92 -4 -44 45 133 -77 -0 56 101 
30 – Pensijas un saist ītie izdevumi  0 0 0 0 1 117 -1 117 0 0 0 
31 – Valodu dienesti  24 -2 -22 0 424 -400 -0 24 24 
90 – Citas iest ādes 366 -34 -321 11 2 767 -2 450 0 317 328 
Kopā 155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
LV 135   LV 13. NENOK ĀRTOTO SAIST ĪBU SADAL ĪJUMS PĒC GADA, KUR Ā TĀS RADUŠ ĀS, PA POLITIKAS JOM ĀM 
 Miljonos EUR  
Politikas joma  <2003. g.  2003. g.  2004. g.  2005. g.  2006. g.  2007. g.  2008. g.  2009. g.  Kopā 
01 – Ekonomika un finanses  0 0 0 17 93 32 41 241 424 
02 – Uzņēmējdarbība 12 8 7 19 37 88 219 377 767 
03 – Konkurence  0000  0018  9  
04 – Nodarbin ātība un soci ālās lietas  133 17 28 466 4 283 1 363 9 024 10 964 26 279 
05 – Lauksaimniec ība un lauku att īstība 35 0 2 26 1 737 4 3 653 11 699 17 155 
06 – Ener ģētika un transports  80 31 100 172 302 743 1 264 4 021 6 714 
07 – Vide  1 7 17 43 66 112 175 329 750 
08 – Zinātniskā izpēte 84 235 238 440 841 1 232 1 761 3 569 8 400 
09 – Inform ācijas sabiedr ība un plašsazi ņas līdzekļi 3 16 29 113 195 329 598 1 127 2 411 
10 – Tiešā pētniecība 1 1 0 5 8 8 26 109 158 
11 – Zivsaimniec ība un jūrlietas 39 17 9 34 301 32 451 747 1 631 
12 – Iekšējais tirgus  0000  002 1 3  1 5  
13 – Reģionālā politika  412 476 1 085 1 825 13 108 7 765 31 235 37 325 93 232 
14 – Nodok ļu politika un muitas savien ība 0 0 0 0 1 6 16 59 82 
15 – Izglītība un kult ūra 12 8 7 23 43 54 136 303 586 
16 – Komunik ācija 0 0 0 0 0 2 11 77 90 
17 – Vesel ība un patērētāju aizsardz ība 4 9 14 8 23 45 164 438 706 
18 – Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa  5 1 9 19 32 156 256 572 1 049 
19 – Ārējās attiecības 579 166 330 386 987 1 439 2 222 2 924 9 034 
20 – Tirdzniec ība 0000  023 1 4  1 9  
21 – Attīstība un attiec ības ar ĀKK valstīm 131 56 103 215 346 442 682 1 417 3 391 
22 – Paplašin āšanās 174 45 62 164 561 566 801 800 3 173 
23 – Hum ānā palīdzība 2 0 0 0 4 25 120 362 513 
24 – Krāpšanas apkarošana  0000  045 2 2  3 2  
25 – Komisijas politikas koordin ācija un juridisk ās 
konsultācijas 0000  000 1 9  1 9  
26 – Komisijas administr ācija 0000  05 13 149 168 
27 – Budžets  0000  000 1 0  1 0  
28 – Revīzija 0000  0001  1  
29 – Statistika  1 0 0 3 7 9 25 56 101 
30 – Pensijas un saist ītie izdevumi  0000  0000  0  
31 – Valodu dienesti  0000  00 - 0 2 4  2 4  
90 – Citas iest ādes 0 0 0 0 0 0 11 317 328 
Kopā 1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
LV 136   LV  
14. BUDŽETA IE ŅĒMUMU IZPILDES KOPSAVILKUMS PA IEST ĀDĒM 
 Miljonos EUR  
Iestāde Ienākumu apropri ācijas Konstatētie prasījumi Ieņēmumi  Ieņēmumi  Nenokārtots 
 Sākotnējās Galīgās Kārtējais 
gads Pārnesums  Kopā Par kārtējā gada 
prasījumiem  Par pārnestiem 
prasījumiem  Kopā % no budžeta   
Eiropas Parlaments  99 99 164 86 250 137 4 141 142,54 % 109 
Padome  53 53 96 12 108 90 12 102 192,94 % 6 
Komisija  115 869 112 808 117 818 11 758 129 576 114 950 2 335 117 285 103,97 % 12 291 
Tiesa 38 38 41 0 41 41 0 41 106,26 % 0 
Revīzijas palāta 19 19 19 1 19 18 0 19 98,50 % 0 
Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja  10 10 16 0 16 16 0 16 164,23 % 0 
Reģionu komiteja  7 7 20 0 20 20 0 20 309,74 % 0 
Ombuds  1 1 1 0 1 1 0 1 112,93 % 0 
Eiropas Datu aizsardz ības uzraudz ītājs 1 1 1 0 1 1 0 1 78,73 % 0 
Kopā 116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104,06 % 12 407 
 
LV 137   LV 15. SAIST ĪBU UN MAKS ĀJUMU APROPRI ĀCIJU IZPILDE PA IEST ĀDĒM 
Saistību apropri ācijas  
 Miljonos EUR  
Uzņemtās saistības Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu  Anulētās apropri ācijas  
Iestāde Apstiprin ātās 
saistību 
apropriācijas No 
attiecīgā 
gada 
apropriācij
ām No 
pārnestajā
m 
apropriācij
ām No 
piešķirtiem 
ieņēmumiemKopā % No 
piešķirtiem 
ieņēmumiemPārnests 
atbilstīgi 
lēmumamKopā % No attiec īgā 
gada 
apropriācij
ām Pārnestās 
apropriācijas Piešķirtie 
ieņēmumi 
(EBTA)  Kopā % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+1
2+13 15=14/1 
Eiropas Parlaments  1 596 1 418 8 42 1 467 91,94 % 16 10 26 1,65 % 102 0 0 102 6,42 % 
Padome  642 551 0 41 593 92,33 % 38 0 38 5,88 % 12 0 0 12 1,80 % 
Komisija  142 947 133 147 373 6 258 139 779 97,78 % 2 169 318 2 487 1,74 % 680 0 2 682 0,48 % 
Tiesa  318 311 0 1 313 98,50 % 1 0 1 0,37 % 4 0 0 4 1,14 % 
Revīzijas palāta 188 173 0 0 173 92,19 % 0 0 0 0,21 % 14 0 0 14 7,59 % 
Ekonomikas un soci ālo lietu 
komiteja  122 117 0 3 120 98,02 % 0 0 0 0,33 % 2 0 0 2 1,65 % 
Reģionu komiteja  88 75 0 12 87 98,37 % 0 0 0 0,08 % 1 0 0 1 1,56 % 
Ombuds  9 8 0 0 8 91,98 % 0 0 0 1 0 0 1 8,02 % 
Eiropas Datu aizsardz ības 
uzraudzītājs 7 5 0 0 5 81,44 % 0 0 0 1 0 0 1 18,56 % 
Kopā 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
       
Maksājumu apropri ācijas   
      Miljonos EUR  
Veiktie maks ājumi Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu  Anulētās apropri ācijas  
Iestāde Apstiprin ātās 
maksājumu 
apropriācijas No 
attiecīgā 
gada 
apropriācij
ām No 
pārnes
tajām 
apropr
iācijāmNo 
piešķirtiem 
ieņēmumiemKopā % Automātiski 
pārnestās 
apropriācijasPārnests 
atbilstīgi 
lēmumam  No 
piešķirtiem 
ieņēmumie
m Kopā % No 
attiecīgā 
gada 
apropriācij
ām No 
pārnesta
jām 
apropriā
cijām Piešķirtie 
ieņēmumi 
(EBTA)  Kopā % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+9 11=10/1 12 13 14 15=12+13+
14 16=15/1 
Eiropas Parlaments  1 799 1 237 186 43 1 466 81,50 % 180 10 22 212 11,78 % 102 19 0 121 6,72 % 
Padome  762 510 108 41 659 86,44 % 41 0 42 83 10,86 % 12 9 0 21 2,70 % 
Komisija  121 235 107 981 1 455 6 154 115 590 95,34 % 562 872 2 693 4 127 3,40 % 1 189 316 13 1 517 1,25 % 
Tiesa  332 293 13 1 307 92,47 % 18 0 1 19 5,84 % 4 2 0 6 1,69 % 
Revīzijas palāta 200 112 11 0 123 61,35 % 61 0 0 62 30,76 % 14 2 0 16 7,89 % 
Ekonomikas un soci ālo lietu 
komiteja  128 110 4 3 117 91,69 % 6 0 1 8 5,95 % 2 1 0 3 2,37 % 
Reģionu komiteja  95 69 5 12 86 90,09 % 6 0 1 6 6,75 % 1 2 0 3 3,17 % 
Ombuds  10 8 1 0 8 84,57 % 1 0 0 1 7,57 % 1 0 0 1 7,86 % 
Eiropas Datu aizsardz ības 
uzraudzītājs 8 4 1 0 5 64,24 % 1 0 0 1 15,02 % 1 0 0 2 20,75 % 
Kopā 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1.36 % 
 
LV 138   LV 16. AĢENTŪRU IENĀKUMI – BUDŽETA PROGNOZES, PRAS ĪJUMI UN 
SAŅEMTĀS SUMMAS  Miljonos EUR
Aģentūra Prognozētie 
budžeta 
ienākumi Konstatētie 
prasījumi Saņemtās 
summas  Nenokārtots Finansētā 
Komisijas 
politikas 
joma 
Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūra 122 102 92 10 06 
Frontex  89 80 80 0 18 
Eiropas Profesion ālās izglītības attīstības centrs  19 18 17 1 15 
Eiropas Policijas akad ēmija 9 7 7 0 18 
Eiropas Ķimikāliju aģentūra  70 71 71 0 02 
Eiropas Slim ību profilakses un kontroles centrs  51 49 49 0 17 
Eiropas Narkotiku un narkom ānijas uzraudz ības centrs  15 16 15 0 18 
Eiropas Vides a ģentūra 40 42 42 0 07 
Kopienas Zivsaimniec ības kontroles a ģentūra 10 10 10 0 11 
Eiropas P ārtikas nekait īguma iest āde 69 65 65 0 17 
Eiropas GNSS uzraudz ības iestāde 44 41 41 0 06 
Kodolsint ēze enerģijas vajadz ībām 174 174 143 31 08 
Eurojust  28 28 28 0 18 
Eiropas Jūras drošības aģentūra 53 51 51 0 06 
Iekšējā tirgus saska ņošanas birojs  225 194 194 0 12 
Eiropas Z āļu aģentūra 194 198 196 1 02 
Eiropas T īklu un inform ācijas droš ības aģentūra 8 8 8 0 09 
Eiropas Savien ības Pamatties ību aģentūra 17 13 13 0 18 
Eiropas Dzelzce ļa aģentūra 21 21 21 0 06 
Eiropas Darba droš ības un vesel ības aizsardz ības aģentūra 14 13 13 0 04 
Eiropas Savien ības iestāžu Tulkošanas centrs  63 52 45 7 31 
Eiropas Izgl ītības fonds  20 19 19 0 15 
Kopienas Augu š ķirņu birojs  13 12 12 0 17 
Eiropas Dz īves un darba apst ākļu uzlabošanas fonds  20 20 20 0 04 
Izglītības, audiovizu ālās jomas un kult ūras izpilda ģentūra 48 48 48 0 15 
Konkurētspējas un jaunin ājumu izpilda ģentūra 13 13 13 0 06 
Eiropas P ētniecības padomes izpilda ģentūra  14 13 13 0 08 
Pētniecības izpilda ģentūra  22 22 21 0 08 
Veselības aizsardz ības programmas izpilda ģentūra 6 6 6 0 17 
Eiropas Transporta t īkla izpilda ģentūra 9 9 9 0 06 
Kopā 1 501 1 415 1 363 52  
 
   Miljonos EUR
Ieņēmumu veids  Prognozētie 
budžeta 
ienākumi Konstatētie 
prasījumi Saņemtās 
summas  Nenokārtots 
Komisijas subs īdija 824 796 796 -0 
Ienākumi no maks ām 415 399 388 11 
Citi ienākumi 262 220 179 41 
Kopā 1 501 1 415 1 363 52 
 
 
LV 139   LV 17. AĢENTŪRAS – SAIST ĪBU UN MAKS ĀJUMU APROPRI ĀCIJAS PA 
AĢENTŪRĀM Miljonos EUR  
Saistību apropri ācijas Maksājumu apropri ācijas 
Aģentūra Apropriāci
jas  Uzņemtās 
saistības Pārnests 
uz 
2010. gaduApropriāci
jas  Veiktie 
maksājum
i Pārnests 
uz 
2010. gadu
Eiropas Avi ācijas droš ības aģentūra 136 107 27 150 96 52 
Frontex  90 82 2 119 77 25 
Eiropas Profesion ālās izglītības attīstības centrs  21 19 1 22 18 2 
Eiropas Policijas akad ēmija 13 10 2 14 6 5 
Eiropas Ķimikāliju aģentūra  70 67 0 83 57 20 
Eiropas Slim ību profilakses un kontroles centrs  51 48 0 67 44 18 
Eiropas Narkotiku un narkom ānijas uzraudz ības 
centrs 16 16 0 17 15 1 
Eiropas Vides a ģentūra 42 42 0 48 40 7 
Kopienas Zivsaimniec ības kontroles a ģentūra 10 10 0 11 10 1 
Eiropas P ārtikas nekait īguma iest āde 71 69 0 87 67 10 
Eiropas GNSS uzraudz ības iestāde 145 119 26 120 68 52 
Kodolsint ēze enerģijas vajadz ībām 404 400 4 206 133 60 
Eurojust  28 26 1 31 23 6 
Eiropas Jūras drošības aģentūra 49 46 0 57 46 2 
Iekšējā tirgus saska ņošanas birojs  338 146 0 367 140 31 
Eiropas Z āļu aģentūra 194 185 0 230 181 40 
Eiropas T īklu un inform ācijas droš ības aģentūra 8 8 0 10 8 2 
Eiropas Savien ības Pamatties ību aģentūra 17 17 0 24 17 7 
Eiropas Dzelzce ļa aģentūra 21 21 0 25 20 5 
Eiropas Darba droš ības un vesel ības aizsardz ības 
aģentūra 15 13 1 19 13 5 
Eiropas Savien ības iestāžu Tulkošanas centrs  63 36 0 66 36 4 
Eiropas Izgl ītības fonds  21 20 2 23 20 2 
Kopienas Augu š ķirņu birojs  14 12 0 14 12 0 
Eiropas Dz īves un darba apst ākļu uzlabošanas fonds  21 21 1 26 20 6 
Izglītības, audiovizu ālās jomas un kult ūras 
izpildaģentūra 48 46 0 54 46 6 
Konkurētspējas un jaunin ājumu izpilda ģentūra 13 12 0 15 12 1 
Eiropas P ētniecības padomes izpilda ģentūra  14 13 0 21 17 2 
Pētniecības izpilda ģentūra  22 23 0 22 18 4 
Veselības aizsardz ības programmas izpilda ģentūra 6 6 0 7 5 1 
Eiropas Transporta t īkla izpilda ģentūra 9 8 0 10 8 1 
Kopā 1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
Saistību apropri ācijas Maksājumu apropri ācijas Izdevumu veids  
Apropriācijas  Uzņemtās 
saistības Pārnests uz 
2010. gadu  Apropriācijas  Veiktie 
maksājumi Pārnests uz 
2010. gadu  
Personāls  547 508 0 561 500 15 
Administrat īvie izdevumi  246 238 0 331 232 83 
Pamatdarb ības izdevumi  1 179 901 67 1 072 540 279 
Kopā 1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
LV 140   LV 18. BUDŽETA IZPILDES REZULT ĀTS, IESKAITOT A ĢENTŪRAS  
Miljonos EUR
 EIROPAS 
SAVIEN ĪBA   
AĢENTŪRASSubsīdiju 
aģentūrām 
izslēgšana  KOPĀ 
Finanšu gada ie ņēmumi  117 626 1 363 (796) 118 193
Maksājumi par k ārtējā gada 
apropriācijām (116 579) (1 082) 796 (116 865)
Maksājumu apropri ācijas, kas 
pārnestas uz N+1 gadu  (1 759) (377) 0 (2 136)
To neizmantoto apropri āciju 
anulēšana, kas p ārnestas no N-1 
gada 2 791 188 0 2 979
Valūtas kursa starp ības attiec īgajā 
gadā 185 (5) 0 180
Budžeta izpildes rezult āts 2 264 87 0 2 351
 
 
LV 141   LV PASKAIDROJUMI  ATTIEC ĪBĀ UZ KONSOLID ĒTAJIEM  PĀRSKATIEM  PAR  
BUDŽETA  IZPILDI 
1. Budžeta principi, strukt ūra un apropri ācijas 
2. Izskaidrojums attiec ībā uz pārskatiem par budžeta izpildi 
 
LV 142   LV 1. BUDŽETA  PRINCIPI,  STRUKT ŪRA UN APROPRI ĀCIJAS 
 
1.1. JURIDISKAIS PAMATS  UN FINANŠU REGULA 
 
Budžeta p ārskatus k ārto saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) 
Nr. 1605/2002 (OV L 248, 2002. gada 16. sept embris) par Finanšu regulu, ko piem ēro 
Eiropas Savien ības vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu 
(EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas k ārtību minētajai Finanšu regulai. 
Vispārējais budžets – ES finanšu politikas galv enais instruments – ir instruments, kur ā ir 
paredzēti un apstiprin āti ES ieņēmumi un izdevumi katram gadam. 
 
Komisija katru gadu nov ērtē visus iest āžu gada ie ņēmumus un izdevumus un izveido 
provizorisku budžeta projektu, ko nos ūta budžeta l ēmējinstitūcijai. Pamatojoties uz 
provizorisko budžeta projektu, Padome sa gatavo budžeta projektu, ko abas budžeta 
lēmējinstitūcijas iestādes pēc tam apspriež. Parlamenta priekšs ēdētājs paziņo par budžeta 
galīgu pieņemšanu, un t ādējādi tas kļūst izpildāms. Par budžeta izpildi galvenok ārt ir atbild īga 
Komisija. 
 
1.2. BUDŽETA PRINCIPI 
 
Eiropas Savien ības vispārējo budžetu nosaka vair āki pamatprincipi: 
– vienotības un budžeta precizit ātes princips –  visiem izdevumiem un ie ņēmumiem ir 
jābūt ietvertiem vienot ā budžeta dokument ā, iegrāmatotiem budžeta poz īcijā, un izdevumi 
nedrīkst pārsniegt apstiprin ātās apropriācijas; 
– universāluma princips –  šis princips ietver divus noteikumus: 
– nepiešķiršanas noteikumu, kas noz īmē, ka budžeta ie ņēmumus nedr īkst rezerv ēt 
īpašiem izdevumu poste ņiem (kopējiem ieņēmumiem ir j āsedz kopējie izdevumi); 
– bruto budžeta noteikumu, kas noz īmē, ka ieņēmumus un izdevumus budžet ā 
iegrāmato piln ā apmērā, neizdarot to starp ā nekādas korekcijas; 
– gada pārskata princips –  apropriācijas ir apstiprin ātas vienam gadam, t āpēc tās ir jāizlieto 
attiecīgajā gadā; 
– līdzsvara princips –  budžetā norādītajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir j ābūt līdzsvarā 
(paredzamajiem ie ņēmumiem ir j ābūt vienādiem ar maks ājumu apropri ācijām); 
– specifikācijas princips –  visas apropri ācijas ir pieš ķirtas īpašam nol ūkam un īpašam 
mērķim; 
– norēķinu vienības princips –  budžetu sagatavo un izpilda euro val ūtā, un pārskatus sniedz 
euro valūtā; 
– pareizas finanšu p ārvaldības princips –  budžeta apropri ācijas izlieto saska ņā ar pareizas 
finanšu p ārvaldības principu, t. i., iev ērojot saimnieciskuma, lietder ības un efektivit ātes 
principus; 
– pārredzamības princips –  budžetu, budžeta groz ījumus un gal īgos pārskatus public ē 
Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
 
LV 143   LV 1.3. BUDŽETA STRUKT ŪRA 
 
Budžetu veido: 
(a) vispārīgs ieņēmumu dokuments; 
(b)  atsevišķas iedaļas, kas sīkāk iedalītas ieņēmumu un izdevumu p ārskatos par 
katru iestādi – I ieda ļa – Parlaments, II ieda ļa – Padome, III ieda ļa – Komisija, 
IV iedaļa – Tiesa, V ieda ļa – Revīzijas palāta, VI ieda ļa – Ekonomikas un 
sociālo lietu komiteja, VII ieda ļa – Reģionu komiteja, VIII ieda ļa – Ombuds, 
IX iedaļa – Eiropas Datu aizsardz ības uzraudz ītājs. 
 
Katras iest ādes ieņēmumu un izdevumu poste ņus klasific ē sadaļās, nodaļās, pantos un 
posteņos pēc to veida vai izmantojuma, kam tie pieš ķirti. Daļa likvidējamās EOTK l īdzekļu 
tika iekļauta likvid ējamās EOTK darb ības budžet ā. Katru gadu min ēto darbības budžetu 
pieņēma Komisija, apspriežoties ar Pa domi un Eiropas Parlamentu. P ēdējo reizi budžetu 
sagatavoja laikposmam no 2002. gada 1. janv āra līdz 2002. gada 23. j ūlijam. No 2002. gada 
24. jūlija ieņēmumi un izdevumi, kas ir saist īti ar darbības budžetu, tiek iek ļauti likvid ējamās 
EOTK ie ņēmumu un izdevumu p ārskatā. Pārējās izpildāmās saistības ir nor ādītas bilanc ē 
saistību daļā. 
 
1.4. BUDŽETA P ĀRSKATU STRUKT ŪRA 
 
1.4.1. Visp ārīgs pārskats 
Administrat īvās apropriācijas un darb ības apropri ācijas ir iek ļautas tikai Komisijas budžet ā. 
Pārējām iestādēm ir tikai administrat īvās apropri ācijas. Turkl āt budžetā izšķir divu veidu 
apropriācijas – nediferenc ētās apropri ācijas un diferenc ētās apropri ācijas. Nediferenc ētās 
apropriācijas izmanto, lai finans ētu darbības, kas ir paredz ētas vienam gadam (atbilst īgi gada 
pārskata principam). T ās aptver visas Komisijas ieda ļas budžeta administrat īvās nodaļas un 
visas pārējās iedaļas, ELGF gada apropri ācijas un noteiktas tehnisk ās apropriācijas (atmaksa, 
aizņēmumu un aizdevumu garantijas utt.). Nediferenc ēto apropri āciju gadījumā saistību 
apropriāciju summa ir vien āda ar maks ājumu apropri āciju summu. 
 
Diferencētās apropriācijas ieviesa, lai saska ņotu gada p ārskata principu ar daudzgadu darb ību 
pārvaldības vajadz ībām. Tās ir paredzēts attiecin āt uz daudzgadu darb ībām, un tās ietver visas 
pārējās apropriācijas, kas iek ļautas visās nodaļās, izņemot Komisijas ieda ļas 1. noda ļu. 
 
Diferencētās apropriācijas iedala saist ību apropri ācijās un maks ājumu apropri ācijās: 
– saistību apropri ācijas  sedz to juridisko saist ību kopējās izmaksas, kas uz ņemtas kārtējā 
finanšu gad ā par darb ībām, kuru ilgums ir vair āki gadi. Tom ēr budžeta saist ības par 
darbībām, kuru ilgums p ārsniedz vienu finanšu gadu, saska ņā ar Finanšu regulas 76. panta 
3. punktu var sadal īt gada maks ājumos pa vair ākiem gadiem, ja tas paredz ēts 
pamatdokument ā; 
– maksājumu apropri ācijas  attiecas uz izdevumiem, kas rodas, izpildot k ārtējā finanšu gad ā 
un/vai iepriekš ējos finanšu gados uz ņemtās saistības. 
 
1.4.2. Apropri āciju izcelsme 
 
LV 144   LV Galvenais apropri āciju avots ir ES budžets k ārtējam gadam. Tom ēr citu veidu apropri ācijas 
iegūst, īstenojot Finanšu regulas noteikumus. T ās iegūst no iepriekš ējiem finanšu gadiem vai 
ārējiem avotiem:  
 
- sākotnējās kārtējam gadam pie ņemtās budžeta apropri ācijas var papildin āt ar 
pārvietojumiem  starp poz īcijām atbilst īgi Finanšu regulas (Nr. 1605/2002, 2002. gada 
25. jūnijs) 22.–24. panta noteikumiem un grozot budžetu (atbilst īgi Finanšu regulas 37. un 
38. pantam);  
 
- kārtējo budžetu papildina ar ī no iepriekš ējā gada pārnestās vai atkal pieejam ās 
apropriācijas . Tās ir šādas: 
– nediferenc ētas maksājumu apropri ācijas, kuras autom ātiski var p ārnest tikai par 
vienu finanšu gadu saska ņā ar Finanšu regulas 9. panta 4. punktu; 
– apropriācijas, kuras p ārnes saska ņā ar iestāžu lēmumu vien ā no šādiem diviem 
gadījumiem – ja ir pabeigti sagatavošan ās posmi (Finanšu regulas 9. panta 
2. punkta a) apakšpunkts) vai juridiskais pamats ir pie ņemts ar nov ēlošanos 
(9. panta 2. punkta b) apakšpunkts). P ārnest var gan saist ību, gan maks ājumu 
apropriācijas (9. panta 3. punkts); un 
– apropriācijas, kas ir at kal pieejamas p ēc saistību atcelšanas – t ās ir saistītas ar to 
saistību apropri āciju atkārtotu iegr āmatošanu, kas attiecas uz atceltajiem 
struktūrfondiem. Iz ņēmuma kārtā summas var atk ārtoti iegrāmatot gad ījumā, ja 
Komisija ir pie ļāvusi kļūdu vai ja t ās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai 
(Finanšu regulas 157. pants). 
 
- Piešķirtie ieņēmumi , kurus veido:  
– atmaksājumi, ja summas ir pieš ķirtie ieņēmumi sākotnējo izdevumu budžeta 
pozīcijā, kuru var bez ierobežojumiem p ārnest; 
– EBTA apropri ācijas. Līgumā par Eiropas Ekonomi kas zonu ir paredz ēts, ka 
dalībvalstīm noteikt ām darbībām ir jāveic finanšu iemaksas ES budžet ā. 
Attiecīgās budžeta poz īcijas un paredz ētās summas ir public ētas ES budžeta 
III pielikum ā. Attiecīgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. Apropri ācijas, kas 
līdz gada beig ām nav izlietotas, anul ē, un EEZ valstis t ās saņem atpaka ļ; 
– ieņēmumi no treš ām person ām/citām valstīm, kuras ir nosl ēgušas līgumus ar 
Eiropas Savien ību par finanšu iemaks ām ES darb ībām. Saņemtās summas 
uzskatāmas par tiem ie ņēmumiem no treš ām person ām, ko pieš ķir attiecīgajām 
budžeta poz īcijām (bieži izp ētes jomā), un tās var pārnest bez ierobežojumiem 
(Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta a) un d) apakšpunkts); 
– darbs trešo personu uzdevum ā. Saistībā ar izpētes darbu ES izp ētes centri var 
strādāt ārēju struktūru uzdevum ā (Finanšu regulas 161. panta 2. punkts). Darbu 
trešo personu uzdevum ā tāpat kā ieņēmumus no treš ām person ām piešķir īpašām 
budžeta poz īcijām un var p ārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants 
un 18. panta 1. punkta d) apakšpunkts); un 
– pēc avansa maks ājumu atmaks āšanas atkal pieejam ās apropri ācijas. Tie ir 
saņēmēju atmaks ātie ES l īdzekļi, kurus bez ierobežojumiem var p ārnest. 
 
LV 145   LV Struktūrfondu jom ā atjaunošanas pamat ā ir Komisijas l ēmums (Finanšu regulas 
18. panta 2. punkts un t ās īstenošanas k ārtības 228. pants). 
 
1.4.3. Pieejamo apropri āciju sastāvdaļas 
Galīgā budžeta apropri ācijas  = pieņemtās sākotnējā budžeta apropri ācijas + budžeta 
grozījumu apropri ācijas + pārvietojumi; 
– papildu apropri ācijas  = piešķirtie ieņēmumi (skat īt iepriekš) + apropri ācijas, kas ir 
pārnestas no iepriekš ējā finanšu gada vai atkal pieejamas p ēc saistību atcelšanas; 
– kopā piešķirtās apropriācijas = galīgā budžeta apropri ācijas + papildu apropri ācijas; 
– gada apropri ācijas  (budžeta rezult āta aprēķināšanai izmantot ās) = gal īgā budžeta 
apropriācijas + pieš ķirtie ieņēmumi. 
 
1.5. BUDŽETA IZPILDE 
 
Budžeta izpildi reglament ē Finanšu regula, kuras 48. panta 1. punkt ā noteikts, ka: “Komisija 
izpilda budžeta (…) saska ņā ar šo regulu, uz savu atbild ību un pieš ķirto apropri āciju robež ās.” 
Minētās regulas 50. pant ā ir noteikts, ka Komisija pieš ķir iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai 
tās varētu izpildīt budžeta ieda ļas, kuras uz t ām attiecas. 
 
1.6. NENOK ĀRTOTĀS SAISTĪBAS ( RAL ) 
 
Pēc diferenc ētu apropri āciju ieviešanas izveidoj ās starpība starp uz ņemtām saistībām un 
veiktiem maks ājumiem. Min ētā starpība, kas atbilst nenok ārtotām saistībām, atspogu ļo 
laikposmu starp br īdi, kad saist ības tiek uz ņemtas, un br īdi, kad tiek veikti attiec īgie 
maksājumi. 
 
LV 146   LV 2. IZSKAIDROJUMS  ATTIEC ĪBĀ UZ PĀRSKATIEM  PAR  BUDŽETA  IZPILDI 
 
2.1. GADA BUDŽETA IZPILDES REZULT ĀTS (1. tabula)  
 
2.1.1. Visp ārīga inform ācija 
Pašu resursu summas, ko iegr āmato kontos, ir t ās, ko gada laik ā dalībvalstu vald ības kredit ē 
Komisijas v ārdā atvērtajos kontos. P ārpalikuma gad ījumā ieņēmumi attiecas ar ī uz budžeta 
izpildes rezult ātu iepriekš ējā finanšu gad ā. Pārējie ieņēmumi, ko iegr āmato kontos, ir summa, 
kas faktiski sa ņemta gada laik ā. 
 
Lai aprēķinātu gada budžeta izpildes rezult ātu, izdevumos ir iek ļauti maks ājumi, kas tiek 
veikti no gada maks ājumu apropri ācijām, kā arī visas attiec īgā gada apropri ācijas, ko p ārnes 
uz nākamo gadu. Maks ājumi, kas veikti no gada maks ājumu apropri ācijām, ir maks ājumi, ko 
grāmatvedis veic l īdz finanšu gada 31. decembrim. Eiropas Lauksaimniec ības garantiju fonda 
gadījumā maksājumi ir tie, ko dal ībvalstis veikušas laikposm ā no 2008. gada 16. oktobra l īdz 
2009. gada 15. oktobrim, ar nosac ījumu, ka gr āmatvedim par saist ībām un apstiprin ājumu ir 
paziņots līdz 2010. gada 31. janv ārim. Saist ībā ar ELGF izdevumiem p ēc kontroles veikšanas 
dalībvalstīs var pieņemt atbilst ības lēmumu. 
 
Budžeta izpildes rezult āts ietver divus elementus – Eiropas Savien ības rezult ātu un EEZ 
ietilpstošo EBTA valstu l īdzdalības rezult ātu. Saskaņā ar 15. pantu Regul ā Nr. 1150/2000 par 
pašu resursiem min ētais rezult āts atspogu ļo starpību starp: 
– kopējiem ieņēmumiem, kas sa ņemti attiec īgajā gadā; 
– un kopējiem maks ājumiem, kas veikti no attiec īgā gada apropri ācijām, pieskaitot kop ējo 
attiecīgā gada to apropri āciju summu, kas p ārnestas uz n ākamo gadu. 
 
Aprēķinā iegūtajam skaitlim pieskaita vai no t ā atņem šādas vērtības: 
– no iepriekš ējiem gadiem p ārnesto anul ēto maksājumu apropri āciju neto atlikumu un visus 
maksājumus, kas euro kursa sv ārstību dēļ pārsniedz nediferenc ētās apropri ācijas, kas 
pārnestas no iepriekš ējā gada; 
– gada laikā iegrāmatoto mai ņas kursa pe ļņas un zaud ējumu atlikumu. 
 
Budžeta izpildes rezult āts tiek atdots dal ībvalstīm nākamā gadā, samazinot summas, kas 
dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gad ā. 
 
No iepriekš ējā finanšu gada p ārnestās apropriācijas attiec ībā uz trešo personu iemaks ām un 
darbu trešo personu uzdevum ā, kuras atbilstoši defin īcijai nekad netiek anul ētas, ir iek ļautas 
papildu apropri ācijās attiecīgajam finanšu gadam. Ar to ir skaidrojama atš ķirība starp 
pārnestajām apropri ācijām no iepriekš ējā gada 2009. gada budžeta izpildes p ārskatos un t ām, 
kas pārnestas uz n ākamo gadu 2008. gada budžeta izpildes p ārskatos.  Maksājumu 
apropriācijas atkārtotai izmantošanai un apropri ācijas, kas atkal pieejamas p ēc avansa 
maksājumu atmaksas, netiek ņemtas vērā, aprēķinot gada rezult ātu. 
 
Pārnestās maksājumu apropri ācijas ietver autom ātiskus pārnesumus un p ārnesumus atbilst īgi 
 
LV 147   LV lēmumam. Neizmantoto maks ājumu apropri āciju anul ēšana, kas p ārnestas no iepriekš ējā 
gada, ietver to apropri āciju anulējumus, kas p ārnestas autom ātiski un atbilst īgi lēmumam. Tas 
ietver ar ī uz nākamo gadu p ārnesto pieš ķirto ieņēmumu apropri āciju samazin ājumu 
salīdzinājumā ar 2008. gadu.  
 
2.1.2. Budžeta izpildes rezult āta saskaņojums ar saimniecisko rezult ātu 
Gada saimniecisko rezult ātu aprēķina, pamatojoties uz uzkr āšanas principu gr āmatvedībā. 
Tomēr budžeta izpildes rezult āts ir balst īts uz main ītiem naudas l īdzekļu uzskaites 
noteikumiem saska ņā ar Finanšu regulu. T ā kā budžeta izpildes rezult āts un saimnieciskais 
rezultāts izriet no vieniem un tiem pašiem pamat ā esošiem dar ījumiem, kontrole ir lietder īga, 
lai nodrošin ātu to saska ņošanas iesp ējamību. Šī saskaņošana ir par ādīta turpmāk tabulā, 
izceļot būtiskākās saskaņotās summas, kas sadal ītas starp ie ņēmumu un izdevumu poste ņiem. 
 SASKAŅOŠANA – SAIMNIECISKAIS REZULT ĀTS – BUDŽETA IZPILDES 
REZULT ĀTS 2009. GAD Ā 
  
Miljonos EUR
2009. g.  2008. g.  
   
GADA SAIMNIECISKAIS REZULT ĀTS 4 457 12 686 
   
Ieņēmumi    
Kārtējā gadā konstatētie, bet vēl neiekasētie prasījumi (2 806) (4 685) 
Iepriekšējos gados konstat ētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi 2 563 3 485  
Uzkrātie ieņēmumi (neto)  436 (724) 
   
Izdevumi    
Uzkrātie izdevumi (neto)  5 381 6 353 
Kārtējā gadā samaksātie iepriekš ējā gada izdevumi  (432) (219) 
Priekšfinans ējuma neto ietekme  (9 458) (16 446) 
Maksājumu apropri ācijas, kas p ārnestas uz n ākamo gadu  (1 759) (3 914) 
Maksājumi, kas veikti no neizlietoto maks ājumu apropri āciju 
pārnesumiem un anul ējuma 4 573 1 182 
Uzkrājumu izmai ņas (329) 4 316 
Citi  (153) (88) 
   
Saimnieciskais rezult āts aģentūras + EOTK  (209)  (136)  
   
GADA BUDŽETA IZPILDES REZULT ĀTS 2 264  1 810  
   
Saskaņotie poste ņi – ieņēmumi 
Faktiskie finanšu gada budžeta ie ņēmumi atbilst ie ņēmumiem, kas ir iekas ēti par pras ījumiem, 
kuri konstat ēti attiecīgā gada laik ā, un summ ām, kas iekas ētas par iepriekš ējos gados 
konstatētajiem pras ījumiem. T āpēc kārtējā gadā konstat ētos, bet v ēl neiekas ētos 
prasījumus  saskaņošanas nol ūkā atskaita no saimniecisk ā rezultāta, jo tie nav da ļa no budžeta 
ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstat ētie un k ārtējā gadā iekasētie 
prasījumi  jāpievieno saimnieciskajam rezult ātam saska ņošanas nol ūkā. 
Neto uzkr ātos ieņēmumus  galvenok ārt veido uzkr ātie ieņēmumi par lauksaimniec ības 
nodevām, pašu resursi, pr ocenti un dividendes. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., k ārtējā gada 
uzkrātos ieņēmumus, no kuriem atskait īti iepriekš ējā gada uzkr ātie ieņēmumi. 
 
LV 148   LV  
Saskaņotie poste ņi – izdevumi 
Neto uzkr ātos izdevumus  galvenok ārt veido uzkr ātie izdevumi gada beigu periodiz ācijas 
mērķiem, t. i., attiecin āmie izdevumi, kuri radušies ES l īdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem 
vēl nav pazi ņots ES.  
 
Kamēr uzkrātie izdevumi netiek uzskat īti par budžeta izdevumiem, kārtējā gadā saistībā ar 
iepriekšējos gados re ģistrētajiem rēķiniem  veiktie maks ājumi ir da ļa no kārtējā gada 
budžeta izdevumiem.  
 
Priekšfinans ējuma neto ietekme  ir šādu vienību kombin ācija: 1) jaun ā priekšfinans ējuma 
summas, kas samaks ātas kārtējā gadā un atzītas par attiec īgā gada budžeta izdevumiem; un 
2) priekšfinans ējuma ieskaits, kas ir samaks āts kārtējā gadā vai iepriekš ējos gados, apstiprinot 
attiecināmās izmaksas. P ēdējais parāda izdevumus uzkr āto izdevumu izteiksm ē, bet ne 
budžeta p ārskatos, jo s ākotnējā priekšfinans ējuma maks ājums jau tika uzskat īts par budžeta 
izdevumiem t ā samaksas br īdī. 
 
Papildus maks ājumiem, kas veikti par attiec īgā gada apropri ācijām, tā gada apropri ācijas, 
kuras pārnestas uz n ākamo gadu , ir jāņem vērā, aprēķinot arī attiecīgā gada budžeta izpildes 
rezultātu (saska ņā ar 15. pantu Regul ā Nr. 1150/2000). Tie paši noteikumi attiecas ar ī uz 
budžeta maks ājumiem, kas veikti k ārtējā gadā no neizlietoto maks ājumu apropri āciju 
pārnesumiem un anul ējuma . 
 
Uzkrājumu izmai ņas ir saistītas ar gada beigu apr ēķiniem, kas veikti uzkr āto izdevumu 
kontos (galvenok ārt pabalsti darbiniekiem), kuri neietekm ē budžeta p ārskatus. Pie citām 
saskaņotajām summ ām pieder daž ādas vienības, piem ēram, pamatl īdzekļu nolietojums, 
pamatlīdzekļu iegāde, kapitāla nomas maks ājumi un finansi ālā līdzdalība, kurām ir atšķirīgas 
budžeta un uzkr āšanas grāmatvedības proced ūras. 
 
Visbeidzot,  aģentūru un EOTK saimnieciskais rezult āts, kas iek ļauts konsolid ētajā 
saimnieciskaj ā rezultātā, ir jāizslēdz, jo to budžeta izpilde nepieder pie konsolid ētā budžeta 
izpildes rezult āta. 
 
2.2. BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SAL ĪDZINĀJUMS 2008. GAD Ā 
(2. tabula)  
 
Maksājumu apropri āciju summa s ākotnēji pieņemtajā budžetā, kuru Eiropas Parlamenta 
priekšsēdētājs parakst īja 2008. gada 18. decembr ī, tika noteikta 116 096 miljonu euro apm ērā, 
un to finans ēs no pašu resursiem 114 736 miljonu euro apm ērā. Jāpiebilst, ka budžeta gad ā 
ieņēmumu un izdevumu apr ēķini sākotnējā budžetā ir pakļauti korekcij ām, un šādas izmai ņas 
tiek uzrādītas budžeta groz ījumos. Korekcijas dal ībvalstu NKI pašu resursu maks ājumos 
nodrošina prec īzu atbilstību starp budžeta ie ņēmumiem un budžeta izdevumiem. Saska ņā ar 
līdzsvara principu budžeta ie ņēmumiem un izdevumiem (maks ājumu apropri ācijām) ir jābūt 
līdzsvarotiem. 
 
LV 149   LV Ieņēmumi 
2009. gad ā tika pie ņemti desmit budžeta groz ījumi. To ietekme uz 2009. gada budžeta 
ieņēmumiem nodrošin āja galīgos ieņēmumus 113 035 miljonu euro apm ērā. To finans ēja no 
pašu resursiem par kop ējo summu 110 238 miljoni euro (respekt īvi, par 4498 miljoniem euro 
mazāk, nekā sākotnēji prognoz ēts) un atlikušo da ļu – no citiem ie ņēmumiem. Samazin ātā 
vajadzība pēc pašu resursiem bija saist īta galvenok ārt ar 1796 miljonu euro iek ļaušanu 
saistībā ar iepriekš ējā gada pārpalikumu, k ā arī maksājumu apropri āciju samazin ājuma 
ietekmi apvienojum ā ar lielāku ieņēmumu prognozi budžeta groz ījumā Nr. 10/2009. Rezult ātā 
pašu resursi papildus samazin ājās par 2888 miljoniem euro. 
 
Attiecībā uz pašu resursiem j āatzīmē, ka tradicion ālo pašu resursu iekas ēšana gandr īz 
sasniedza prognoz ēto summu. To izskaidr o tas, ka budžeta apr ēķini tika main īti laikā, kad tika 
sagatavots budžeta groz ījums Nr. 6/2009 (tie tika samazin āti par 5226 miljoniem euro), un ar ī 
laikā, kad tika sagatavots budžeta groz ījums Nr. 10/2009 (šoreiz tie tika palielin āti par 
600 miljoniem euro). Š īs korekcijas bija balst ītas, no vienas puses, uz 2009. gada pavasara 
jaunajām makroekonomiskaj ām prognoz ēm, kas bija maz āk optimistiskas nek ā iepriekšējās 
prognozes, un, no otras puses, uz iemaksu faktisk ās iekasēšanas virz ību. 
 
Turklāt galīgie dalībvalstu PVN un NKI maks ājumi ļoti tuvu atbilda gal īgajam budžeta 
aprēķinam. Starp ību starp prognoz ētajām summām un faktiski samaks ātajām summām var 
izskaidrot ar atš ķirībām budžeta m ērķiem izmantotajos euro kursos un kursos, kas bija sp ēkā 
tad, kad EMS neietilpstoš ās dalībvalstis faktiski veica savus maks ājumus. 
 
Izdevumi 
2009. gad ā ES budžets joproj ām atspogu ļoja pāreju no vienas daudzgadu finanšu sh ēmas uz 
nākamo. Saist ību apropri ācijas atbilda t ēriņu prognoz ēm, kas saska ņotas par jauno 2007.–
2013. gada pl ānošanas periodu, turpretim maks ājumu pras ījumu daļa, kas joproj ām attiecās uz 
iepriekšējo 2000.–2006. gada finanšu sh ēmu, gandr īz sasniedza 12 %.  
 
Attiecībā uz saistībām sākotnējais budžets un l īdz ar to ar ī noteiktie politiskie m ērķi tika 
faktiski izpild īti atbilstoši pl ānotajam. Izpildes r ādītājs, izņemot neizlietot ās rezerves 
(447 miljoni euro Globaliz ācijas fondam un 56 miljoni euro ārkārtas atbalstam), sasniedza 
99,6 % budžeta, un gada laik ā tas tika mazliet kori ģēts. 2. izdevumu kategorijas (Dabas 
resursi) saist ības palielin ājās par 259 miljoniem euro (to veido atvese ļošanas pl āna 
palielinājums par 600 miljoniem euro lauku att īstībai, samazin ājums gada beig ās par 
390 miljoniem euro, k ā arī finansējuma palielin ājums par 49 miljoniem euro saist ībā ar 
infekciozā katarālā drudža pas ākumiem). 5. izdevumu kategorija (Administr ācija) 
samazinājās par 55 miljoniem euro. Tas kop ā veido pieaugumu tikai par 0,15 % sal īdzinājumā 
ar sākotnējo budžetu, ja ne ņem vērā palielinājumu 615 miljonu euro apm ērā Eiropas 
Solidaritātes fondam (jo b ūtībā fonds ir rezerve neparedz ētiem izdevumiem).  
Maksājumu izpildes r ādītājs, izņemot neizmantoto ārkārtas atbalsta rezervi, bija 95 % 
sākotnējā budžeta un 97 % gal īgā budžeta. Galvenie maks ājumu apropri āciju samazin ājumi 
tika veikti, grozot budžeta 1.a izdevumu kategorij ā – Konkur ētspēja – kopā 738 miljonu euro 
apmērā (no kuriem p ētniecībai bija paredz ēti 448 miljoni euro) un 2. izdevumu kategorij ā – 
Dabas resursi – 2632 miljonu euro apm ērā (lauku att īstībai bija paredz ēti 2192 miljoni euro), 
kā arī Paplašināšanās – 244 miljonu euro apm ērā. 
 
LV 150   LV Neizmantot ās ierosinātās apropriācijas, izņemot rezerves, kop ā veidoja 2395 miljonus euro un 
sastāvēja galvenok ārt no Eiropas Soci ālā fonda (674 miljoni euro konver ģencei un 
248 miljoni euro re ģionālajai konkur ētspējai), Pirmspievienošan ās instrumenta (142 miljoni 
euro), Komisijas administr ācijas (394 miljoni euro) un Konkur ētspējas (377 miljoni euro, kas 
sadalīti 1.a izdevumu kategorij ā). 
 
Sīki izstrādāta analīze par budžeta korekcij ām, to attiec īgo kontekstu, to pamatojumu un to 
ietekmi ir sniegta Komisijas 2009. gada zi ņojuma par budžeta un finanšu p ārvaldību A daļā – 
pārskats budžeta l īmenī, un B daļā par katru finanšu sh ēmas izdevumu kategoriju. 
 
2.3. IE ŅĒMUMI (3. tabula) 
 
Eiropas Savien ības vispārējā budžeta ie ņēmumus var iedal īt divās pamatkategorij ās – pašu 
resursi un citi ie ņēmumi. Tas ir noteikts L īguma par Eiropas Savien ības darbību 311. pant ā: 
“Neskarot citus ie ņēmumus, budžetu piln ībā finansē no pašas resursiem.” Liel āko daļu 
budžeta izdevumu finans ē no pašu resursiem. Citi ie ņēmumi ir tikai neliela kop ējā 
finansējuma daļa. 
 
Pašu resursi tiek iedal īti trijās kategorij ās – tradicion ālie pašu resursi, PVN resursi un NKI 
resursi. Savuk ārt tradicion ālie pašu resursi ietver cukura nodevas un muitas nodok ļus. Arī 
korekcijas meh ānisms Apvienot ās Karalistes lab ā, kā arī Nīderlandes un Zviedrijas gada NKI 
iemaksas bruto samazin ājums ir pašu resursu sist ēmas daļa. 
 
Pašu resursus pieš ķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredz ēti Padomes 2007. gada 7. j ūnija 
Lēmumā Nr. 2007/436/EK, Euratom par Eiro pas Kopienu pašu resursu sist ēmu (2007. gada 
ORD  lēmums). 2007. gada ORD  lēmums stājās spēkā 2009. gada 1. mart ā. Tomēr šis lēmums 
stājās spēkā 2007. gada 1. janv ārī. Attiecīgi 2009. budžeta gad ā tas ir ņemts vērā ar 
atpakaļejošu spēku. 
 
2.3.1. Tradicion ālie pašu resursi 
Tradicion ālie pašu resursi – visas konstat ētās tradicion ālo pašu resursu summas ir j āiegrāmato 
vienā no kompetento iest āžu kontiem. 
– Parastajā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/ 2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunkt ā: 
visas atgūtās vai garant ētās summas. 
– Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas Nr. 1150/ 2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunkt ā: 
visas summas, kuras v ēl nav atgūtas un/vai nav garant ētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās 
summas, kas ir garant ētas, bet apstr īdētas. 
 
LV 151   LV Attiecībā uz atseviš ķo kontu dal ībvalstis nos ūta Komisijai ceturkš ņa pārskatu, kur ā iekļauj: 
– iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu, 
– konkrētajā ceturksnī atgūtās summas, 
– konkrētajā ceturksnī izdarītos pamata labojumus (korekcijas/anul ēšanas), 
– norakstītās summas, 
– attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo atlikumu. 
 
Tradicion ālie pašu resursi j āiegrāmato Komisijas kont ā valsts kas ē vai dalībvalsts izraudz ītā 
struktūrā vēlākais pirmaj ā darbadien ā pēc 19. datuma otraj ā mēnesī pēc mēneša, kur ā 
prasījums konstat ēts (vai atg ūts atseviš ķa konta gad ījumā). Dalībvalstis patur 25 % no 
tradicionālajiem pašu resursiem k ā iekasēšanas izmaksas. Iesp ējamos pašu resursu pras ījumus 
koriģē, pamatojoties uz to atg ūšanas iesp ējamību.  
 
2.3.2. PVN resursi un NKI resursi 
PVN pašu resursi rodas, vis ām dalībvalstīm piemērojot vienotu likmi saska ņotajai PVN b āzei, 
kuru nosaka saska ņā ar 2007. gada ORD  lēmuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Vienot ā 
likme ir 0,30 %, iz ņemot 2007.–2013. gada periodu, kur ā pieprasītā likme Austrijai ir 
0,225 %, V ācijai – 0,15 %, N īderlandei un Zviedrijai – 0,10 %. Vis ām dalībvalstīm PVN b āze 
nepārsniedz 50 % no NKI. 
 
PVN pašu resursi rodas, vis ām dalībvalstīm piemērojot vienotu likmi saska ņotajai PVN b āzei, 
kuru nosaka saska ņā ar Padomes 2000. gada 29. septembra L ēmuma 2. panta 1. punkta 
c) apakšpunktu. Vis ām dalībvalstīm PVN b āze nepārsniedz 50 % no NKI. 
 
NKI resursi ir main īgi resursi, kas ir paredz ēti to ieņēmumu nodrošin āšanai jebkur ā noteiktā 
gadā, kas nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri p ārsniedz iekas ēto summu no 
tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un daž ādiem ieņēmumiem. Ie ņēmumi rodas, 
piemērojot vienotu likmi visu dal ībvalstu kop ējam NKI. PVN un NKI resursus nosaka, 
pamatojoties uz PVN un NKI b āzes prognoz ēm, ko izstr ādā provizorisk ā budžeta projekta 
sagatavošanas laik ā. Minētās prognozes p ēc tam pārskata; rādītājus atjaunina attiec īgajā 
budžeta gad ā, izmantojot budžeta groz ījumus. 
 
Pēc attiecīgā budžeta gada faktiskie PVN un NKI b āzes rādītāji ir pieejami gadu. Komisija 
aprēķina starpības starp summ ām, kas dal ībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā faktiskās bāzes, un 
summām, kas ir faktiski samaks ātas, pamatojoties uz (p ārskatītajām) prognoz ēm. Komisija 
pieprasa dal ībvalstīm iesniegt šos pozit īvos vai negat īvos PVN un NKI atlikumus l īdz 
pirmajai decembra darbadienai gad ā pēc attiecīgā budžeta gada. Faktiskaj ās PVN un NKI 
bāzēs joprojām var veikt korekcijas turpm ākajos četros gados, ja vien netiek sniegta atruna. 
Iepriekš apr ēķinātos atlikumus kori ģē, un starp ību pieprasa vienlaic īgi ar iepriekš ējā budžeta 
gada PVN un NKI atlikumu. 
Pārbaudot PVN p ārskatus un NKI datus, Komisija var dal ībvalstīm paziņot atrunas par 
konkrētiem punktiem, kuriem var b ūt sekas attiec ībā uz to pašu resursu iemaks ām. Šie punkti, 
piemēram, var rasties saist ībā ar pieņemamu datu tr ūkumu vai saist ībā ar vajadz ību izstrādāt 
atbilstošu metodiku. Š īs atrunas ir uzskat āmas par potenci āliem prasījumiem dal ībvalstīm par 
precīzi nenosak āmām summām, jo to finansi ālo ietekmi nevar prec īzi noteikt. Ja ir iesp ējams 
 
LV 152   LV noteikt prec īzu summu, attiec īgi PVN un NKI resursi tiek piepras īti vai nu saist ībā ar PVN un 
NKI atlikumiem, vai saist ībā ar atseviš ķiem līdzekļu pieprasījumiem. 
 
2.3.3. Apvienot ās Karalistes korekcija 
Šis mehānisms samazina Apvienot ās Karalistes pašu resursu maks ājumus proporcion āli tā 
sauktajai “budžeta nel īdzsvarotībai” un attiec īgi palielina p ārējo dalībvalstu pašu resursu 
maksājumus. Budžeta nel īdzsvarotības korekcijas meh ānismu Apvienotajai Karalistei 
Eiropadome ieviesa Fontenblo san āksmē (1984. gada j ūnijā) ar tajā pieņemto 1985. gada 
7. maija l ēmumu par pašu resursiem. Meh ānisma mērķis bija samazin āt Apvienot ās Karalistes 
budžeta nel īdzsvarotību, samazinot Apvienot ās Karalistes maks ājumus ES. Ar ī Vācijai, 
Austrijai, Zviedrijai un N īderlandei ir noteikti maz āki finansējumi ar korekcijas pal īdzību (kas 
nav lielāka par vienu ceturto da ļu no šo valstu parast ās daļas). 
 
2.3.4. Bruto samazin ājums Nīderlandei un Zviedrijai 
Saskaņā ar 2007. gada ORD  lēmumu Nīderlandei un Zviedrijai 2007.–2013. gada periodam ir 
piešķirts NKI gada iemaksu bruto samazin ājums. Bruto samazin ājumu, kas N īderlandei ir 
605 miljoni euro un Zviedrijai 150 miljoni euro (2004. gada cen ās), koriģē atbilstoši 
pašreizējām cenām, izmantojot euro izteiktu IKP deflatoru ES, kuru nosaka p ēc korekcijas 
aprēķina par labu Apvienotajai Karalistei un t ās finansējumam. 
 
2.3.5. Korekcija saist ībā ar 2007. gada ORD l ēmuma īstenošanu 2007. un 2008. gadam 
2007. gada ORD  lēmuma 11. pants nosaka, ka, tikl īdz lēmums ir pie ņemts, tas st ājas spēkā 
2007. gada 1. janv ārī. Tas noz īmē, ka finans ējums 2007. un 2008. gadam ir j āpārrēķina 
saskaņā ar jaunajiem noteikumiem. Korekcija (starp ība starp iepriekš ējo un jauno ORD  
lēmumu 2007. un 2008. gadam) tika iek ļauta budžeta groz ījumā Nr. 3/2009 un ieviesta ar 
vienu vienotu maks ājumu 2009. gada 1. j ūnijā.  
Papildinform ācija par ie ņēmumu izpildi atrodama 2009. gada Zi ņojumā par budžeta un 
finanšu pārvaldību. 
 
2.4. IZDEVUMI (4.–13. tabula)  
 
2.4.1. Finanšu sh ēma 2007.–2013 gadam  
Šajā iedaļā ir aprakst ītas svarīgākās ES izdevumu kate gorijas, kas sadal ītas pa 2007.–
2013. gada finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām. 2009. finanšu gads bija trešais, kas tika 
iekļauts 2007.–2013. gada finanšu sh ēmā. Kopējā maksimālā robeža saist ību apropri ācijām 
2009. gad ā ir 134 722 miljoni euro, kas ir l īdzvērtīgi 1,13 % no NKI. Attiec īgi maksim ālā 
robeža maks ājumu apropri ācijām ir 120 445 miljoni euro, t. i., 1,01 % no NKI. Iepriekš ējā 
tabulā ir parādīta 2013. gadam paredz ētā finanšu sh ēma pašreiz ējās cenās.  
 
 
LV 153   LV  
 Miljonos EUR
 2007. g.  2008. g.  2009. g.  2010. g.  2011. g.  2012. g.  2013. g.  
1. Ilgtspējīga izaugsme  53 979 57 653 61 696 63 555 63 974 66 964 69 957
2. Dabas resursu saglab āšana un 
pārvaldība 55 143 59 193 56 333 59 955 60 338 60 810 61 289
3. Pilsoniskums, br īvība, drošība un 
tiesiskums  1 273 1 362 1 518 1 693 1 889 2 105 2 376
4. ES – glob ālo procesu dal ībniece  6 578 7 002 7 440 7 893 8 430 8 997 9 595
5. Administr ācija 7 039 7 380 7 525 7 882 8 334 8 670 9 095
6. Kompens ācijas 445 207 210 0 0 0 0
Saistību apropri ācijas 124 457 132 797 134 722 140 978 142 965 147 546 152 312
Kopā maksājumu apropri ācijas 122 190 129 681 120 445 134 289 134 280 141 360 143 331
Izdevumu 1. kategorija – ilgtsp ējīga izaugsme 
Šī izdevumu kategorija ir sadal īta divās atsevišķās, bet savstarp ēji saistītās daļās. 
– 1.a. Konkur ētspēja izaugsmei un nodarbin ātībai, tostarp izdevumi par izp ēti un inov āciju, 
izglītību un mācībām, Eiropas t īkliem, soci ālo politiku, iekš ējo tirgu un saist ītām politikas 
jomām. 
– 1.b. Kohēzija izaugsmei un nodarbin ātībai, kas paredz ēta, lai sekm ētu vismaz āk attīstīto 
dalībvalstu un re ģionu konver ģenci, papildin ātu ES ilgtsp ējīgas attīstības stratēģiju ārpus 
mazāk turīgajiem reģioniem un atbalst ītu reģionu sadarb ību. 
 
Izdevumu 2. kategorija – dabas resursu saglab āšana un p ārvaldība 
Izdevumu 2. kategorija ietver kop ējo lauksaimniec ības un zivsaimniec ības politiku, lauku 
attīstību un vides aizsardz ības pasākumus, jo īpaši Natura 2000 . Kopējai lauksaimniec ības 
politikai rezerv ētā summa atspogu ļo vienošanos, kas tika pan ākta Eiropadomes san āksmē 
Briselē 2002. gada oktobr ī. 
 
Izdevumu 3. kategorija – pilsoniskums, br īvība, drošība un tiesiskums 
Jaunā izdevumu 3. kategorija (Pilsoniskums, br īvība, drošība un tiesiskums) atspogu ļo to 
konkrēto jomu augošo noz īmi, kurās ES ir noteikti jauni uzde vumi – tieslietas un iekšlietas, 
robežu aizsardz ība, imigr ācijas un patv ēruma politika, sabiedr ības vesel ība un pat ērētāju 
aizsardzība, kultūra, jaunatne, inform ācija un dialogs ar pilso ņiem. Tā ir sadalīta divās daļās – 
3.a. Brīvība, drošība un tiesiskums. 3.b. Pilsoniskums. 
 
Izdevumu 4. kategorija – ES k ā globālo procesu dal ībniece 
Izdevumu 4. kategorija attiecas uz vis ām ārējām darbībām, tostarp pirmspievienošan ās 
instrumentiem. Lai gan Komisija bija pied āvājusi finanšu sh ēmā integrēt EAF, Eiropadome 
un Eiropas Parlaments vienoj ās to atstāt nepievienotu. 
 
LV 154   LV Izdevumu 5. kategorija – administr ācija 
Šī izdevumu kategorija attiecas uz visu iest āžu administrat īvajiem izdevumiem, pensij ām un 
Eiropas skol ām. Iestādēs, izņemot Komisiju, š īs izmaksas veido visus izdevumus, bet 
aģentūrām un citām struktūrām ir gan administrat īvi, gan darb ības izdevumi. 
 
Izdevumu 6. kategorija – kompens ācijas 
Saskaņā ar politisku vienošanos par to, ka jaun ās dalībvalstis nek ļūst par budžeta neto 
maksātajām savas l īdzdalības sākumposm ā, šajā izdevumu kategorij ā bija paredz ēta 
kompensācija. Šī summa t ām bija pieejama p ārvietojumu veid ā, lai līdzsvarotu to budžeta 
ieņēmumus un iemaksas. 
 
2.4.2. Politikas jomas 
Atbilstīgi uz darb ību vērstai vadībai ( ABM ) Komisija sav ā plānošanas un vad ības proces ā 
īsteno budžeta l īdzekļu sadali pa darb ības jomām (ABB). Budžeta l īdzekļu sadale pa darb ības 
jomām ietver budžeta strukt ūru, kurā budžeta sada ļas atbilst politikas jom ām un budžeta 
nodaļas – darb ībām. ABB mērķis ir nodrošin āt skaidru pamatu Komisijas politikas m ērķu 
pārvēršanai rīcībā, izmantojot likumdošanas, finanš u vai citus publiskas politikas l īdzekļus. 
Strukturējot Komisijas darbu p ēc tās darbībām, ir skaidri redzami Komisijas pas ākumi, un 
vienlaikus tiek izveidots kop ējs prioritāšu noteikšanas meh ānisms. Budžeta proced ūras laikā 
prioritātēm tiek pieš ķirti resursi, izmantojot darb ības kā pamatelementus budžeta pl ānošanas 
nolūkā. Izveidojot š ādu saikni starp darb ībām un tām piešķirtajiem resursiem, ABB mērķis ir 
paaugstin āt Komisij ā resursu izlietošanas efektivit āti un lietder īgumu. 
 
Politikas jomu var defin ēt kā to darbību homog ēnu grupēšanu, kas veido Komisijas darba 
daļas, kuras atbilst l ēmumu pie ņemšanas procesam. Katra politikas joma parasti atbilst 
ģenerāldirektorātam un ietver vid ēji sešas vai septi ņas atseviš ķas darbības. Politikas jomas 
pārsvarā ir vērstas uz darb ību, jo to pamatdarb ību mērķi ir priekšroc ības trešo personu 
saņēmējiem to attiec īgajās darbības jomās. Darbības budžets ir sagatavots ar vajadz īgajiem 
administrat īviem izdevumiem katrai politikas jomai. 
 
Papildinform ācija par izdevumu izpildi at rodama Komisijas 2009. gada Zi ņojumā par budžeta 
un finanšu p ārvaldību. 
 
2.5. IEST ĀDES UN A ĢENTŪRAS (14.–18. tabula) 
 
Konsolidētie pārskati par Eiropas Savien ības vispārējā budžeta izpildi t āpat kā iepriekšējos 
gados ietver visu iest āžu budžeta izpildi, jo ES budžet ā ir paredz ēts atsevišķs budžets katrai 
iestādei. Aģentūrām nav paredz ēti atseviš ķi budžeti ES budžet ā, un tās daļēji finansē no 
Komisijas budžeta subs īdijām.  
 
Lai nodrošin ātu visus attiec īgos budžeta datus par a ģentūrām, konsolid ēto gada p ārskatu 
budžeta da ļā ir ietverti atseviš ķi ziņojumi par konsolid ēto tradicion ālo aģentūru individu ālo 
budžetu izpildi.