Briselē, 2.2.2005

SEC(2005) 147 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Polijas atjaunināto konverģences programmu 2004. - 2007. gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] paredz, ka neiesaistītās dalībvalstis, t. i., tādas dalībvalstis, kuras nav pieņēmušas vienoto valūtu, Padomei un Komisijai iesniedz savas konverģences programmas. Saskaņā ar šīs regulas 9. pantu Padome pārbauda visas konverģences programmas, ņemot vērā novērtējumu, ko sniedz Komisija un komiteja, kas izveidota ar Līguma 114. pantu (Ekonomikas un finanšu komiteja). Padomei pēc Komisijas ieteikuma un apspriedēm ar Ekonomikas un finanšu komiteju, pamatojoties uz programmas pārbaudi, ir jāsniedz atzinums. Saskaņā ar regulu dalībvalstīm katru gadu ir jāiesniedz atjauninātas konverģences programmas, kuras Padome var izskatīt saskaņā ar tiem pašiem procedūru noteikumiem.

Dalībvalstīs, kas 2004. gada 1. maijā pievienojās ES, netiek izmantota vienotā valūta, tomēr, lai varētu ieviest euro, tām noteiktā laikā ir jāīsteno konverģences kritēriji, tai skaitā viens no kritērijiem ir saistīts ar valdības finansiālā stāvokļa ilgtspējību. Ņemot vērā 2003. gadā fiksēto vispārējo valdības deficītu 3,9% apmērā no IKP, 2004. gada 5. jūlijā Padome nolēma, ka Polijai ir pārmērīgs deficīts, un deva ieteikumus, lai vēlākais līdz 2007. gadam pārmērīgais deficīts tiktu samazināts saskaņā ar 2004. gada maija konverģences programmu. Konkrēti Polijai tika ieteikts enerģiski īstenot maija konverģences programmā paredzētos pasākumus, jo īpaši t. s. Hausnera plānā esošos. Tika ieteikts veikt efektīvas darbības saistībā ar paredzētajiem pasākumiem, lai sasniegtu 2005. gada deficīta mērķi līdz 2004. gada 5. novembrim saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu (SIP). Turklāt Polijas varas iestādes tika mudinātas piešķirt iespējamos papildu līdzekļus, lai samazinātu vispārējo valsts budžeta deficītu un apturētu parāda līmeņa pieaugumu. Komisija savā 2004. gada 22. decembra paziņojumā secināja, ka Polijas valdība ir efektīvi īstenojusi pasākumus, kas ir paredzēti, lai sasniegtu 2005. gada izvirzīto budžeta deficīta mērķi[2].

Dalībvalstis, kas 2004. gada 1. maijā pievienojās ES, ir apņēmušās iesniegt konverģences programmas līdz 2004. gada 15. maijam, bet pirmo atjaunināto programmu – līdz 2004. gada beigām. 2004. gada 5. jūlijā Padome novērtēja pirmo Polijas konverģences programmu, kas tika iesniegta 2004. gada 17. maijā un aptver laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam. 2004. gada 1. decembrī Polija iesniedza savu atjaunināto konverģences programmu. Komisijas dienesti veica šīs atjauninātās programmas tehnisko novērtējumu, ņemot vērā Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognožu rezultātus un rīcības kodeksu[3], vispārīgi pieņemtu potenciālā ražošanas apjoma aprēķināšanas metodoloģiju, vispārējo ekonomikas politikas pamatnostādņu ieteikumus laika posmam no 2003. līdz 2005. gadam un 2002. gada 27. novembra Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par budžeta politiku koordinēšanas stiprināšanu noteiktos principus[4]. Šī analīze pamato šādu novērtējumu.

- Polija 2004. gada 1. decembrī pēc Ministru Padomes 2004. gada 30. novembra apstiprinājuma iesniedza Eiropas Komisijai savu atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2004. gada līdz 2007. gadam. Dokuments ietver 2005. gada budžetā veiktos pasākumus un veido 2004. gada janvārī valdības apstiprināto „Valsts izdevumu racionalizācijas un samazināšanas programmu” (t.s. Hausnera plānu). Programma daļēji atbilst „rīcības kodeksam par stabilitātes un konverģences programmas saturu un formātu” un strikti ievēro EKS95 standartus. EKS95 datu kvalitāte par vispārējo valdības izdevumu un ieņēmumu uzbūvi pilnībā neatbilst EKS95 statistiskajiem standartiem. Attiecīgi Polija tiek aicināta panākt atbilsmi datu prasībām.

- Programmā uzrādītā makroekonomiskā sistēma prognozē faktiskā IKP pieauguma līmeņa pazemināšanos no 5,7% 2004. gadā līdz 5,0% un 4,8% 2005. un 2006. gadā un kas attiecīgi tiks atgūts līdz 5,6% 2007. gadā. Visā prognozes periodā pieaugumu noteiks iekšzemes pieprasījums, turpretim ir gaidāms, ka neto eksporta devums no 2005. gada un turpmākajiem gadiem kļūs negatīvs. Makroekonomiskais scenārijs līdz pat 2006. gadam ir ticams un ir līdzīgs Komisijas 2004. gada rudens prognozēm, kaut gan pēdējā tiek prognozēts nedaudz zemāks IKP pieaugums 2006. gadam. Salīdzinoši pieauguma prognoze programmas pēdējam gadam izskatās jau augstāka. Prognozētā IKP pieauguma izaugsme 2007. gadā atspoguļo optimistiskus pieņēmumus par potenciālā ražošanas apjoma un iekšzemes pieprasījuma pieaugumu. Konkrēti programma uzsāk potenciālā pieauguma palielināšanos no 3,6% 2004. gadā līdz 4,7% 2007. gadā (saskaņā ar Komisijas dienestu aprēķiniem), kas rezultātā dod novērtētas ražošanas apjoma atšķirības vairāk nekā 2% apmērā programmas perioda beigās. Tas liek domāt, ka cenu spiediens varētu būt lielāks nekā ir paredzēts programmā.

- 2004. gada laikā inflācija Polijā pieauga no ļoti zema 2003. gadā fiksēta līmeņa, tomēr tās tempi pēdējā laikā ir samazinājušies. Laika posmā no 2004. gada aprīļa līdz augustam novērotais inflācijas uzliesmojums ir galvenokārt saistāms ar īslaicīgiem faktoriem (pārtikas un degvielas cenas, nodokļu palielinājums saistībā ar iestāju ES), turpretim ilgstošs samērojams atalgojuma pieaugums un spēcīgāks zlots palīdzēja likt pamatus inflācijas palēnināšanas prognozēm 2005. gadā. Zlots, kas tika augstu novērtēts gandrīz visā 2004. gadā, pieauga par apmēram 13% pret euro salīdzinoši ar 2003. gada decembri. Efektivitātes ziņā (nominālvērtība un faktiskā vērtība) 2004. gadā zlotam arī tika fiksēts vērtības pieaugums par vairāk nekā 10% (gada beigas pret gada beigām). Polijas zonas un euro zonas standarta obligāciju ienesīguma likmes starpība ir palielināta laika posmā no 2003. gada vidus līdz 2004. gada vidum sakarā ar investoru bažām par ekonomikas politikas vadību, bet pēdējos mēnešos tā atkal ir samazināta līdz apmēram 200 bāzes punktiem (gada beigās). Pašreizējā monetārā un valūtas kursa kārtībā nav izmaiņu, t. i., ir paredzēta tiešas inflācijas vērsta sistēma apvienojumā ar mainīgu valūtas kursa režīmu.

- Budžeta stratēģija, uz kuras pamatojas atjauninātā programma, tiecas samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu zem 3% no IKP līdz 2007. gadam un saglabāt parāda līmeni zem 60% no IKP. Atjauninātā programma paredz pakāpenisku valsts deficīta samazināšanu līdz 2,2% no IKP 2007. gadā no 5,4% no IKP 2004. gadā. Atklātie pensiju fondi (novērtēta ikgada ietekme 1,5% no IKP apmērā) ir klasificēti vispārējā valdības sektorā, ko ļauj Statistikas biroja piešķirtais pārejas posms. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu visnozīmīgākā atšķirība ir vispārējā valdības budžeta deficīta mērķa pārskatīšana 2007. gadā par 0,7 procentu punktiem no IKP uz augšu, neskatoties uz prognozēto ekonomiskās izaugsmes atguvi. Fiskālā konsolidācija tiktu iegūta, īstenojot vispārēju pasākumu kopumu, kas ir iekļauti Hausnera plānā, kurš, ja tiks pilnībā īstenots, sniegtu kopēju ietekmi uz budžetu, kas ir 4,7% no IKP laika posmā no 2005. līdz 2007. gadam (salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu ir pārskatīts par 0,6 procentu punktiem mazāk).

- Pēdējā deficīta samazināšana laika posmā no 2004. līdz 2007. gadam nav tik ambicioza kā maija konverģences programmā, veidojot 3,2 procentu punktus 4,2 procentu punktu vietā. Plānotā konsolidācijas stratēģija ietver daudz risku. Risks saistībā ar novilcināta vai nepilnīga paredzētā Hausnera plāna, kas ir raksturots 2004. gada programmas novērtējumā, pasākumu īstenošanu sāk jau materializēties. Joprojām pastāv neskaidrības saistībā ar atlikušo pasākumu īstenošanu, kas jau ir iekļauti 2005. gada budžetā, bet kuriem ir nepieciešams likumdevēju apstiprinājums. Neskatoties uz to, ka parlaments ir noraidījis divus svarīgus pasākumus, deficīta mērķi paliek nemainīgi. Gandrīz puse no atjauninātajā programmā raksturotajiem pasākumiem, kas ir vērsti uz papildu ieņēmumu un izdevumu uzkrājumiem, nav konkretizēti. Neparedzēto izdevumu saistības veido papildu risku valsts finanšu ilgtspējībai. Deficīta mērķu sasniegšana arī ir atkarīga no prognozētā augstā IKP pieauguma līmeņa visā programmas periodā. Turklāt fondētā pensiju shēma joprojām tiek fiksēta vispārējā valdības sektorā. Līdz ar klasifikācijas izmaiņām 2007. gadā ikviena gada deficīta skaitļi tiek koriģēti augšup par 1,5 procentu punktiem. Ja nav atbilstošu uzkrājumu pasākumu, tad nav īstenots Padomes ieteikums par deficīta līmeņa samazināšanu zem 3% programmas beigu gadā, kas ir balstīts uz jaunu 2007. gada deficīta mērķi 2,2% no IKP apmērā. Ņemot vērā riska novērtējumu, budžeta rezultāts varētu būt sliktāks nekā ir prognozēts.

- Tiek prognozēts valsts parāda līmeņa pieaugums par kumulatīviem 2,6 procentu punktiem no 2004. līdz 2006. gadam, sasniedzot 48% no IKP 2006. gada beigās pirms samazinājuma par 0,8 procentu punktiem 2007. gadā. Komisijas dienesti 2004. gada rudens prognozēs neuzrāda tik labvēlīgu parāda attīstību. Atvērto pensiju fondu klasifikācija ārpus vispārējā valdības sektora saskaņā ar Statistikas biroja lēmumu varētu palielināt parāda rādītājus vidēji par apmēram 6 procentu punktiem katru gadu laika posmā no 2005. gada līdz 2007. gadam. Tādējādi parāda līmenis saglabātos zem 60% no IKP salīdzināmās vērtības pat ar šāda veida izmaiņu klasifikācijā. Parāda prognoze 2004. gadam salīdzinājumā ar maija programmu ir samazināta par 3 procentu punktiem, kas ir lielāka nekā paredzēts nomināla IKP pieauguma dēļ un novērtējuma pēc zlota vērtības pieaugšanas dēļ. Atlikušajā programmas periodā, uzlabojot sākotnējās bilances un lielu nominālu pieaugumu dividendes, daļēji kompensētu vērtspapīru plūsmu korekcijas neto parāda pieauguma ietekmi, daļēji atspoguļojot ES fondu iepriekšēju finansējumu. Parāda līmeņa plānotās samazinājuma un pieauguma varbūtējas pārmaiņas arī ir atkarīgas no vērā ņemamajiem privatizācijas ieņēmumiem. Neparedzēto izdevumu saistības arī rada risku plānotajam parāda samazinājuma virzienam. 2004. gada beigās valsts kases fondi nodrošina kopsummā līdz 3,9% un turpmākajos gados ir paredzams tos palielināt. Turklāt nenokārtotie veselības aprūpes sistēmas parādi turpina pieaugt, un vairojas cerības uz palīdzību no valdības puses.

- Atjauninātā programma tikai īsi izklāsta Hausnera plānā paredzētos pasākumus attiecībā uz sociālo izdevumu samazināšanu un valsts izdevumu vadības uzlabošanu. Programmā raksturotais korekcijas veids ir atkarīgs no plānotās sociālās aizsardzības reformas īstenošanas. Atjauninātā programma papildina maija konverģences programmu, kurā tika iztirzāts vairums pasākumu, novērtējot pasākumu ietekmi uz budžetu. Šīs reformas bez to ietekmes uz budžetu arī veido ceļu uz augstā nodarbinātības nodokļa samazinājumu, kas ir nozīmīgākais šķērslis darba vietu izveidei un mazina drosmi dalībai darba tirgū. Tās arī virza relatīvi lielas ar likumu noteiktu izdevumu daļas samazinājuma uzdevumu. Sakarā ar valsts finanšu reformu un izdevumu racionalizāciju obligāto (ar likumu noteikto) izdevumu daļa, domājams, samazināsies no 42,5% 2003. gadā līdz 39,3% 2007. gadā.

- Tā kā pēc 2020. gada nav budžeta prognožu, tad ir ļoti grūti novērtēt Polijas valsts finanšu ilgtermiņa ilgspējību, jo lielākā ietekme uz budžetu saistībā ar novecošanos, iespējams, notiks pēc 2020. gada. Tomēr, ņemot vērā pieejamo informāciju, daži riski nav izslēdzami. Galvenās neskaidrības saistībā ar politiku, kas ir vērstas uz ilgtermiņa budžeta virzienu spēcināšanu, ietekmi uz budžetu, paliek.

- Turpretim programmā ieskicētā stratēģija galvenokārt paļaujas uz pensiju reformu ietekmi un nepieciešamo budžeta konsolidāciju vidējā termiņā, nākotnē īstenojamajiem papildu reformu pasākumiem, lai vairotu resursus darbam ar iedzīvotāju novecošanos. Tādējādi veiksmīga plānoto pasākumu īstenošana, strikta nenokārtotu iespējamo saistību uzraudzība un noteikta plānotās budžeta konsolidācijas īstenošana vidējā termiņā sekmē ilgspējīgu stāvokli ilgtermiņā.

- Principā atjauninātajā programmā noteiktās ekonomiskās politikas daļēji atbilst valstij specifiskām vispārējām ekonomiskās politikas vadlīnijām valsts finanšu jomā. No vienas puses, programma atbilst Padomes ieteiktā vispārējā valdības budžeta deficīta samazināšanai, un samazināšana ir balstīta uz Hausnera plāna īstenošanu. No otras puses, programma neuzrāda konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību un risinātu jautājumu par neparedzēto izdevumu saistību krājuma pieaugumu.

- Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu un Padomes ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Polijai būtu atbilstoši jāstiprina fiskālās korekcijas un jāsamazina 2007. gada deficīta mērķi. Lai 2007. gadā samazinātu deficīta līmeni zem 3% no IKP drošā un ilgtspējīgā veidā, Polija nodrošina pilnīgu strukturālo pasākumu īstenošanu, kas ir Hausnera plānā, un veic papildu fiskālos konsolidācijas pasākumus. Ja ar īstenošanu saistītie riski tiek realizēti, ir jāpieliek papildu pūles alternatīvu pasākumu ieviešanai. Turklāt Polija tiek mudināta īstenot centienus, lai risinātu jautājumu par neparedzēto izdevumu saistību krājuma pieaugumu.

Ņemot vērā šo novērtējumu, Komisija ir pieņēmusi klātpievienoto ieteikumu, kas ir paredzēts Padomes atzinumam par Polijas atjaunināto konverģences programmu, un pārsūta to Padomei.

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Polijas atjaunināto konverģences programmu 2004. - 2007. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5], un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

1. Padome 2005. gada 17. februārī pārbaudīja Polijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam. Programma daļēji atbilst „rīcības kodeksam par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. EKS95 datu kvalitāte par vispārējo valdības izdevumu un ieņēmumu uzbūvi pilnībā neatbilst EKS95 statistiskajiem standartiem. Programmā ir arī vērojama novirze no nepieciešamajiem datiem ilgtermiņa valsts finanšu ilgtspējības ziņā. Attiecīgi Polija tiek aicināta panākt atbilsmi datu prasībām.

2. Makroekonomiskais scenārijs, uz kura pamatojas programma, paredz faktiskā IKP pieauguma samazinājumu no 5,7% 2004. gadā līdz vidēji 4,9% 2005. un 2006. gadā pirms atguves līdz 5,6% 2007. gadā. Ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, izskatās, ka šis scenārijs atspoguļo diezgan labvēlīgus pieauguma pieņēmumus. Ja pieauguma prognozes 2005. un 2006. gadam ir ticamas, tad pieauguma prognoze programmas pēdējam gadam izskatās augstāka. Konkrēti prognozētā IKP pieauguma izaugsme 2007. gadā atspoguļo optimistiskus pieņēmumus par potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu un iekšzemes pieprasījuma stiprināšanu. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju izskatās zemākas.

3. 2004. gada 5. jūlijā Padome nolēma, ka Polijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts un ieteica to labot līdz 2007. gadam. Budžeta stratēģija, uz kuras pamatojas atjauninātā programma, tiecas samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu zem 3% no IKP līdz 2007. gadam un saglabāt parāda līmeni zem 60% no IKP. Atjauninātā programma paredz pakāpenisku deficīta samazinājumu līdz 2,2% no IKP 2007. gadā no 5,4% no IKP 2004. gadā, iekļaujot atklāto pensiju fondu pārpalikumu (novērtētā ikgada ietekme 1,5% no IKP apmērā). Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu visnozīmīgākā atšķirīga ir vispārējā valdības budžeta deficīta mērķa pārskatīšana 2007. gadā par 0,7 procentu punktiem no IKP uz augšu, neskatoties uz prognozēto ekonomiskās izaugsmes atguvi.

4. Fiskālā konsolidācija laika posmā no 2005. gada līdz 2007. gadam tiktu iegūta, īstenojot vispārēju pasākumu kopumu, kas ir iekļauti Hausnera plānā, kurš, ja tiks pilnīgi īstenots, sniegtu kopēju ietekmi uz budžetu, kas ir novērtēts kā 4,7% no IKP (salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu ir pārskatīts par 0,6 procentu punktiem mazāk). Tajā pašā laikā tiek īstenota nozīmīga valsts investīciju programma, kas ir palielinājusi valsts investīcijas no 3,4% no IKP 2003. gadā līdz vidēji 4,1% programmas periodā pret ES vidējo līmeni 2,4% no IKP 2004. gadā.

5. Pastāv acīmredzami riski, ka budžeta rezultāts varētu būt sliktāks nekā ir prognozēts programmā. Risks saistībā ar novilcinātu vai nepilnīgu paredzēto Hausnera plāna, kas ir raksturots 2004. gada programmas novērtējumā, pasākumu īstenošanu jau materializējas. Joprojām pastāv neskaidrības saistībā ar atlikušo pasākumu īstenošanu, kas jau ir iekļauti 2005. gada budžetā, bet kuriem ir nepieciešamas likumdošanas procedūras. Neskatoties uz to, ka parlaments ir noraidījis divus svarīgus pasākumus, deficīta mērķi paliek nemainīgi. Gandrīz puse no atjauninātajā programmā raksturotajiem pasākumiem, kas ir vērsti uz papildu ieņēmumu un izdevumu uzkrājumiem, nav konkretizēti. Neparedzēto izdevumu saistības veido papildu risku valsts finanšu ilgtspējībai. Deficīta mērķu sasniegšana arī ir atkarīga no prognozētā augstā IKP pieauguma līmeņa programmas periodā. Turklāt fondētā pensiju shēma joprojām tiek fiksēta vispārējā valdības nozarē, ko ļauj Statistikas biroja piešķirtais pārejas posms. Līdz ar klasifikācijas izmaiņām 2007. gadā ikviena gada deficīta skaitļi tiek koriģēti augšup par 1,5 procentu punktiem. Ja nav atbilstošu uzkrājumu pasākumu, tad nav īstenots Padomes ieteikums par deficīta līmeņa samazināšanas zem 3% programmas beigu gadā, kas ir balstīts uz jaunu 2007. gada deficīta mērķi 2,2% no IKP apmērā.

6. Ņemot vērā riska novērtējumu, programmas budžeta stāvoklis izskatās nepietiekams, lai samazinātu deficītu līdz 3% no IKP līdz 2007. gadam un var būt nepieciešami papildu pasākumi atjauninātajā programmā raksturotajam Hausnera plānam.

7. Tiek novērtēts, ka parāda līmenis ir sasniedzis 45,9% no IKP 2004. gadā, kas ir ievērojami zem 60% no IKP Līguma salīdzināmās vērtības. Programma prognozē palielināt parāda līmeni par kumulatīviem 1,8 procentu punktiem laika posmā no 2004. līdz 2007. gadam, pieaugumam pārstājot palielināties tikai pēdējā programmas gadā.

8. Tā kā pēc 2020. gada nav budžeta prognožu, tad ir grūti novērtēt Polijas valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, jo lielākā ietekme uz budžetu saistībā ar novecošanos, iespējams, notiks pēc 2020. gada. Tomēr, ņemot vērā pieejamo informāciju, daži riski nav izslēdzami. Galvenās neskaidrības saistībā ar politiku, kas ir vērstas uz ilgtermiņa budžeta virzienu nostiprināšanu, ietekmi uz budžetu paliek. Turpretim programmā ieskicētā stratēģija galvenokārt paļaujas uz pensiju reformu ietekmi un nepieciešamo budžeta konsolidāciju vidējā termiņā, nākotnē īstenojamajiem papildu reformu pasākumiem, lai vairotu resursus darbam ar iedzīvotāju novecošanos. Tādējādi veiksmīga plānoto pasākumu īstenošana, strikta nenokārtotu iespējamo saistību uzraudzība un noteikta plānotās budžeta konsolidācijas īstenošana vidējā termiņā sekmē ilgtspējīgu stāvokli ilgtermiņā.

9. Principā atjauninātajā programmā noteiktās ekonomiskās politikas daļēji atbilst valstij specifiskām vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. No vienas puses, programma atbilst Padomes ieteiktā vispārējā valdības budžeta deficīta samazināšanai, un samazināšana ir balstīta uz Hausnera plāna īstenošanu. No otras puses, programma neuzrāda konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, īpaši risinot jautājumu par neparedzēto izdevumu saistību krājuma pieaugumu.

* * *

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu un Padomes ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome uzskata, ka Polijai ir:

(i) jānostiprina fiskālā korekcija un jāpazemina deficīta mērķi 2007. gadam;

(ii) jānodrošina pilnīga strukturālo pasākumu īstenošana, kas ir iekļauti Hausnera plānā, un jāīsteno turpmāki centieni, lai ieviestu alternatīvus pasākumus, ja realizējas īstenošanas riski;

(iii) jārisina jautājums par neparedzēto izdevumu saistību krājuma pieaugumu.

Tabula: Nozīmīgāko makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Faktiskā IKP pieaugums (% izmaiņas) | KP dec. 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 |

KOM okt .2004 | 5,8 | 4,9 | 4,5 | n.p. |

KP maijs 2004 | 5,0 | 5,0 | 5,6 | 5,6 |

SPCI inflācija (%) | KP dec. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,7 | 2,5 |

KOM okt. 2004 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | n.p. |

KP maijs 2004 | 2,2 | 2,8 | <3 | <3 |

Valsts bilance (% no IKP) | KP dec. 2004 | -5,4 | -3,9 | -3,2 | -2,2 |

KOM okt. 2004 | -5,6 | -4,1 | -3,1 | n.p. |

KP maijs 2004 | -5,7 | -4,2 | -3,3 | -1,5 |

Primārā bilance (% no IKP) | KP dec. 2004 | -2,6 | -1,3 | -0,5 | 0,4 |

KOM okt. 2004 | -2,5 | -1,0 | -0,0 | n.p. |

KP maijs 2004 | -2,8 | -1,1 | -0,3 | 1,3 |

Valsts bruto parāds (% no IKP) | KP dec .2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 |

KOM okt .2004 | 47,7 | 49,8 | 49,3 | n.p. |

KP maijs 2004 | 49,0 | 51,9 | 52,7 | 52,3 |

Avoti: Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognozes (KOM). |

[1] OV L 209, 2.8.1997. Visi dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] SEK(2004) 1630, 22.12.2004.

[3] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu, dokuments EFC/ECFIN/404/01 – REV 1, 27.6.2001, kas ir ECOFIN Padomes apstiprināts 10.7.2001.

[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[5] OV L 209, 2.8.1997, 1. lpp. Dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.