LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 9.10.2008. 
SEC(2008) 2572 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējums, kas pievienots 
priekšlikuma projektam 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, 
 
ar ko groza Direkt īvu 2000/46/EK par elektronisk ās naudas iest āžu darbības sākšanu, 
veikšanu un konsultat īvu uzraudz ību 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
{COM(2008)627 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008)2573} 
EN 0   EN 1. IEVADS 
Direktīva 2000/46/EK par elektronisk ās naudas iest āžu darbības sākšanu, veikšanu un 
konsultatīvu uzraudz ību (turpm āk tekstā „END”)1 tika pieņemta, rea ģējot uz jaunu iepriekš 
apmaksātu elektronisko maks ājumu produktu par ādīšanos, un t ā bija paredz ēta, lai rad ītu 
skaidru tiesisko regul ējumu ar m ērķi stiprināt iekšējo tirgu un stimul ēt konkurenci, taj ā pašā 
laikā nodrošinot adekv ātu konsultat īvu uzraudz ību.  
END defin ē elektronisko naudu k ā „monetāru vērtību, kura ir pras ījums pret emitentu un 
kuru: i) ievada elektroniskas ier īces atmiņā; ii) emitē, saņemot naudas l īdzekļus, kuru summas 
vērtība ir vismaz vien āda ar emit ēto monetāro vērtību; iii) k ā maksāšanas līdzekli pie ņem 
uzņēmumi, kas nav emitenti”. 
END tiecas atv ērt tirgu e-naudas emisijai, radot elektronisk ās naudas iest ādes (ENI), kuras 
reglament ē vieglāks konsultat īvas uzraudz ības režīms, nekā tiek prasīts kredītiestādēm.  
2. PROCEDŪRAS JAUT ĀJUMI UN APSPRIEDES AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Pamatojoties uz END p ārskatīšanas klauzulu (11. pants), Komisija 2005. gada janv ārī uzsāka 
izvērtēšanas pas ākumu. Pamatojoties uz izv ērtēšanas pētījumu, Komisija 2006. gada j ūlijā 
pieņēma dienestu darba dokumentu par e-naudas direkt īvas (END) p ārskatīšanu. Ziņojumā 
bija secin āts, ka spēkā esošā direktīva ir jāpārskata, jo daži t ās noteikumi, š ķiet, kavē e-naudas 
tirgus att īstību. Ziņojumā bija arī ierosināts pirms turpm ākās rīcības sagaid īt Maksājumu 
pakalpojumu direkt īvas (MPD) gal īgo pieņemšanu, lai ļautu pabeigt sarež ģītās sarunas par 
MPD.  
Lai varētu sagatavot šo ietekmes nov ērtējumu, tika uzs āktas vairākas konsultat īvas iniciat īvas. 
Tas ietvēra regulāras diskusijas ar dal ībvalstīm, ECB, finanšu iest ādēm, patērētāju 
organizācijām, mobilo sakaru operatoriem, jo īpaši izmantojot esoš ās konsultat īvās komitejas 
klientu maks ājumu jaut ājumos: MSVEG2 un MSTG3 2007. un 2008. gad ā. Pēc tam 
2008. gada 25. janv ārī tika organiz ēta īpaša tikšan ās ar e-naudas nozares p ārstāvjiem un 
2008. gada 30. apr īlī — īpaša divpus ēja tikšanās ar ECB. Visbeidzot, 2008. gada febru ārī tika 
izveidota starpdienestu darba grupa, kur ā piedalās Ģenerālsekretariāts un Konkurences 
ģenerāldirektorāts, Inform ācijas sabiedr ības un plašsazi ņas līdzekļu ģenerāldirektorāts, 
Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, lai apspriestu ietekmes nov ērtējumu.  
                                                 
1 OV L 275, 27.10.2000., 39. lpp. 
2 Maks ājumu sist ēmu valdības ekspertu grupa (MSVEG) ir padomdev ēja struktūra, ko veido vald ības 
eksperti no EEZ dal ībvalstīm. Šajā grupā parasti ir p ārstāvji no valstu finanšu ministrij ām un valstu 
centrālajām bankām, kā arī Eiropas Centr ālās bankas dal ībnieku p ārstāvji kā novērotāji. Grupas 
dalībniekiem ir zin āšanas maks ājumu jom ā, un grupas m ērķis ir sniegt Komisijai padomus un 
vadlīnijas. 
3 Maks ājumu sist ēmu tirgus grupa (MSTG) ir padomdev ēja struktūra, kuru veido tirgus eksperti, kas 
parasti ir piesaist īti no bank ām, korpor ācijām, mazumtirgot ājiem un asoci ācijām, kas p ārstāv 
ieinteresētās personas, piem ēram, MVU un pat ērētājus, ar zin āšanām maksājumu jom ā. Grupas m ērķis 
ir sniegt Komisijai padomu un vadl īnijas. 
EN 1   EN 3. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
Problēmas, ko atkl āja izvērtēšanas un konsult āciju proces ā, var iedal īt divās galvenaj ās 
problēmu grupās. Pirmā problēmu grupa attiecas uz neskaidru elektronisk ās naudas 
definīciju un direkt īvas darb ības jomu , un tas rada juri disku nenoteikt ību un trauc ē tirgus 
attīstībai. Otra attiecas uz neatbilstīgu tiesisku regul ējumu . Pēdējais punkts attiecas uz 
konsultatīvas uzraudz ības režīmu, atbrīvojumiem un apliec ību izsniegšanas rež īmu, kā arī uz 
to, kā noteikumus par nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nov ēršanu piem ēro e-naudas 
pakalpojumiem. Š ī vispārīgā juridisk ā nekonsekvence palielin āsies, kad b ūs īstenota 
Maksājumu pakalpojumu direkt īva (2009. gada novembr ī), jo daži t ās noteikumi ir nesader īgi 
ar END. 
Šīs problēmas ir rad ījušas ierobežotu elektronisk ās naudas izplat īšanos Eiropas tirg ū 
emitētās naudas apjoma un tirgus dal ībnieku skaita izpratn ē, jo e-nauda veidoja 1 miljardu 
euro, salīdzinot ar 637 miljardiem apgroz ībā esošas skaidras naudas 2007. gada august ā. 
3.1. Juridiskās noteikt ības trūkums un direkt īvas darb ības joma kav ē tirgus 
attīstību 
Pārskatīšanas procesa laik ā ieinteres ētās personas izteica bažas, ka neskaidr ās e-naudas 
definīcijas un direkt īvas darbības jomas d ēļ spēkā esošajai direkt īvai trūkst juridisk ās 
noteiktības. 
3.1.1.  E-naudas defin īcija ir neskaidra 
„E-naudas” defin īcija prasa, lai to „uzglab ātu elektronisk ā ierīcē”. Tāpēc ir uzskat āms, ka šī 
definīcija aprobežojas ar viena veida e-naudu (jo īpaši tādu, kuras pamat ā ir karte) un neietver 
dažādus iepriekš apmaks ātus produktus, kas ir pieejami tirg ū (piemēram, e-nauda, kas 
glabājas uz servera). Sp ēkā esošā definīcija arī rada jaut ājumus gad ījumos, kad uzglab ātā 
vērtība ir maz āka nekā summa, kura ir faktiski samaks āta emitentam, kas princip ā izslēdz 
iespēju šādus produktus defin ēt kā e-naudu. 
3.1.2.  END darb ības joma ne ļauj tirgū ienākt jauniem dal ībniekiem 
Direktīvas piemērošanai mobilo sakaru operatoriem un elektronisko kuponu emitentiem b ūtu 
milzīga ietekme uz virkni tirgus dal ībnieku un elektronisk ās naudas apgroz ības apjomu, jo tas 
ļautu izstr ādāt jaunus pakalpojumus. Saska ņā ar aptauj āto ieinteres ēto personu viedokli 
esošais skaidr ības trūkums trauc ē attīstību šajos divos tirgos. 
3.1.3.  ENI darb ība ir defin ēta pārāk šauri 
Elektronisk ās naudas iest āžu darbību END 1. panta 4. punkts ierobežo l īdz elektronisk ās 
naudas emit ēšanai un ar to cieši saist ītiem pakalpojumiem. Šis noteikums atš ķiras no MPD 
neekskluz īvās pieejas, kur maks ājumu iestāde var iesaist īties uzņēmējdarbībā, kas nav saist īta 
ar maksājumiem (piem ēram, mazumtirdzniec ība un telesakari). Saska ņā ar END „hibr īda 
iestādēm”, piem ēram, telesakaru operatoriem un mazumtirgot ājiem, ir j āsadala 
uzņēmējdarbība dažādās juridiskās personās, kas varētu būt dārgi un neefekt īvi. 
3.1.4.  Atlīdzināšanas iesp ējamība 
END 3. pant ā ir teikts, ka elektronisk ās naudas tur ētājs tās derīguma laik ā var lūgt emitentu 
atmaksāt šo naudu par nomin ālo vērtību monētās un banknot ēs vai ar naudas p ārskaitījumu uz 
EN 2   EN kontu bez maksas, iz ņemot izdevumus, kas ir noteikti nepieciešami š īs operācijas veikšanai. 
Atlīdzināšanas iesp ējamība tika iek ļauta END pat ērētāju aizsardz ības nolūkos, lai nodrošin ātu 
klientiem iesp ēju jebkur ā laikā atgūt savu naudu. Atl īdzināšanas iesp ējamība var rad īt 
problēmu mobilo t īklu operatoriem (MTO) un elektr onisko kuponu emitentiem. Mobilo 
sakaru operatori nav sp ējīgi sadalīt ex ante  klientu iepriekš iemaks ātos līdzekļus par mobilo 
sakaru pakalpojumiem un elektronisko naudu. 
3.2. Nekonsekvents tiesiskais regul ējums 
Lai gan ir plaši atz īts, ka END ir sniegusi iest ādēm, kas nav bankas, iesp ēju iekļūt e-naudas 
tirgū, pārskatīšanas ziņojums atkl āja, ka augst ās kapitāla prasības, kā arī noteikti ierobežojumi 
un prasības, ko uzliek END, ir trauc ējušas e-naudas tirgus att īstību. Pieņemot MPD, kas 
šobrīd tiek transpon ēta valstu ties ību aktos, palielin āsies visp ārējā tiesiskā regulējuma 
sarežģītība un nekonsekvence, un tas, iesp ējams, izrais īs to, ka vairs neb ūs vienlīdzīgi 
nosacījumi maks ājumu iestādēm un ENI. 
3.2.1.  Konsultat īvas uzraudz ības režīms 
Piesardzības prasību mērķis ir nodrošin āt elektronisk ās naudas iest āžu likumīgu un apdom īgu 
darbību. Pārskatīšanas process sniedza pier ādījumus, ka dažas pras ības ir neproporcion ālas 
riskiem, ko rada ENI. Pier ādījumu skaits palielin ās, ja tiek ņemti vērā vispārējā režīma 
kumulatīvie efekti. Konsultat īvas uzraudz ības režīma problēmas ir šādas: 
• virkne ieinteres ēto personu uzskata sp ēkā esošo sākotnējā kapitāla prasību 1 miljona 
euro apm ērā par pārāk augstu un neproporcion ālu, ņemot vērā pakalpojuma risku. Šis 
lielais sākotnējais kapit āls ir šķērslis mazākiem uzņēmumiem, kas v ēlas pieteikties ENI 
licencei. 
• 2 % pašu kapit āla prasība nav radījusi lielus sarež ģījumus ENI, kur ām ir izsniegtas 
atļaujas, lai gan kombin ācijā ar citiem END aspektiem (piem ēram, sākotnējais kapit āls, 
ieguldījumu ierobežojums, darb ības ierobežojumi) t ā ir izrais ījusi sūdzības par to, ka 
kopumā režīms ir pārmērīgs. 
• ieguldījumu ierobežojumi , saskaņā ar kuriem ENI tiek pras īti ieguldījumi, kas vismaz 
atbilst to finanšu saist ībām attiecībā uz nesegto elektroni sko naudu. Banku un kred ītkaršu 
prasījumi nav iek ļauti attaisnoto ieguld ījumu sarakst ā. Pierādījumi atkl āj, ka esošie 
ieguldījumu ierobežojumi rada augošiem uz ņēmumiem stingr ākas kapitāla prasības, nekā 
tās ir kredītiestādēm saskaņā ar Kapitāla prasību direktīvu. 
3.2.2.  Nekonsekventa dažu noteikumu ieviešana 
3.2.2.1.  Nekonsekventa atbr īvojumu piem ērošana 
Saskaņā ar END dal ībvalstīm ir atļauts atteikties no daž ām vai vis ām atļauju pieš ķiršanas 
prasībām mazām ENI, lai atvieglotu jaunu dal ībnieku ieiešanu tirg ū un jaunu dal ībnieku 
piedāvātās inovācijas, nepak ļaujot tās pilnai stingrai at ļauju piešķiršanas sist ēmai. Šo iesp ēju 
dalībvalstis ir piem ērojušas nekonsekventi, un četras dal ībvalstis atbr īvojumu nav 
piemērojušas visp ār. Šāda situācija varētu izraisīt konkurences izkrop ļošanu valsts robež ās. 
EN 3   EN 3.2.2.2.  Apliecības 
Apliecību režīms ļauj ENI darboties p āri robežām un bez papildu š ķēršļiem veikt cit ā 
dalībvalstī to pašu uz ņēmējdarbību, ko tās veic sav ā valstī saskaņā ar ENI licenci. Tom ēr 
END 2. pants atsaucas uz dažiem PKD pantiem attiec ībā uz atļauju piešķiršanu fili ālēm citās 
dalībvalstīs, kas nosaka at ļauto darb ības jomu. Dažas ieinteres ētās puses uzskata, ka papildu 
prasības, kas par ādās dažās dalībvalstīs, padara visu sarež ģītāku un attiec īgi kavē ENI veidot 
filiāles citās dalībvalstīs. 
3.2.2.3.  Noteikumi par nelikum īgi iegūto līdzekļu legalizēšanu 
END nav neviena īpaša noteikuma attiec ībā uz nelikum īgi iegūto līdzekļu legalizēšanu. 
Tomēr Direktīva 2005/60/EK par neleg āli iegūto līdzekļu legalizēšanu pieprasa vienk āršotu 
klientu uzticam ības pārbaudes rež īmu, kas attiecas uz e-naudu. No pat ērētāju viedok ļa šīs 
„pazīsti savu klientu” pras ības ir apgr ūtinošas un nepraktiskas. No uz ņēmējdarbības viedok ļa 
šīs prasības un izmaksas, kas saist ītas ar to pild īšanu, var b ūt ievērojams izaicin ājums šāda 
veida pakalpojumu uz ņēmējdarbībai. 
4. MĒRĶI 
END pārskatīšanas galvenais m ērķis ir veicin āt patiesi vienota elektronisk ās naudas 
pakalpojumu tirgus izveidi Eirop ā. Veicināt jaunu, inovat īvu un drošu elektronisk ās naudas 
pakalpojumu izstr ādi un ieviešanu. Nodrošin āt jauniem dal ībniekiem pieeju tirgum un re ālu 
un efektīvu konkurenci starp visiem tirgus dal ībniekiem, radot iev ērojumus ieguvumus 
plašākai Eiropas ekonomikai. 
Lai varētu sasniegt galveno m ērķi, ir izvirz īti divi operat īvie mērķi: precizēt elektronisk ās 
naudas pakalpojumu un elektronisk ās naudas iest āžu definīciju un darb ības jomu un 
nodrošināt atbilstību MPD, radot patiesi vienl īdzīgus nosac ījumus visiem tirgus dal ībniekiem. 
Tas vidējā termiņā ļaus sasniegt īpašos mērķus, lai uzlabotu juridisko noteikt ību visiem 
pakalpojuma nodrošin ātājiem, lai rad ītu saskaņotu tiesisko regul ējumu un veicin ātu jaunu un 
inovatīvu pakalpojumu att īstību. 
5. POLITIKAS IESP ĒJAS UN POLITIKAS INSTUMENTI  
Ir apsvērta virkne risin ājumu probl ēmām, kas ietekm ē e-naudas pakalpojumus, lai var ētu 
sasniegt izvirz ītos mērķus. Divas svar īgākās problēmas, kā ir minēts 3. noda ļā, ir izrais ījuši 
jautājumi, kas ir saist īti ar: 
1. e-naudas defin īciju un END darb ības jomu (pirm ā problēmu grupa); 
2. tiesiskā regulējuma neatbilst ību (proti: konsultat īvas uzraudz ības režīms, atbrīvojumi 
un noteikumi par nelikum īgi iegūto līdzekļu legalizācijas novēršanu). 
Pamatojoties uz s ākotnējo dažādu politikas iesp ēju izpēti salīdzinājumā ar politikas m ērķiem, 
politikas iesp ējas tika sadal ītas konkr ētās pakotnēs, kas apvi eno iniciat īvas, kuras var ētu 
uzsākt. Tika izv ērtētas šādas pakotnes:  
• 1. pakotne: atst āt END tādu, kāda tā ir („neko nedar īt” pieeja)  
EN 4   EN Šis ir tā dēvētais „bāzlīnijas scen ārijs”. Šai iesp ējai nav nek āda tiesību aktu priekšlikuma.  
• 2. pakotne: izdot pamatnost ādnes par elektronisk ās naudas darb ības jomu un 
definīciju 
Saskaņā ar šo juridiski nesaistošo iesp ēju tiktu izdotas pamatnost ādnes, kas izskaidrotu esošo 
elektronisk ās naudas iest āžu definīciju un darb ības jomu. 
• 3. pakotne: saska ņot ar MPD, piem ērojot ENI maks ājumu iest āžu konsultat īvas 
uzraudzības režīmu 
Šī iespēja paredz t āda tiesiskā regulējuma izveidi, kas b ūtu saskaņots ar MPD, piem ērojot ENI 
maksājumu iest āžu konsultat īvas uzraudz ības prasības. To var ētu īstenot, grozot END vai 
MPD. 
• 4. pakotne: saska ņot ar MPD, ar īpašu konsultat īvas uzraudz ības režīmu ENI  
4. pakotne ir gandr īz tāda pati kā 3. pakotne, iz ņemot īpašo konsultat īvas uzraudz ības režīmu 
ENI. To var ētu īstenot, grozot END vai MPD. 
• 5. pakotne: END direkt īvas atcelšana  
Saskaņā ar šo pakotni END direkt īvu atceltu.  
6. PAKOTŅU IETEKME  
Pamatojoties uz pakot ņu izvērtēšanu, uzskat ām, ka vislab ākais veids darba turpin āšanai būtu 
saskaņošana ar MPD, k ā to ierosina 3. un 4. pakotne . Sagaidāms, ka ab ām pakotn ēm būtu 
pozitīva ietekme uz e-naudas tirgus att īstību e-naudas apgroz ības izpratn ē (potenci āls 
pieaugums l īdz 10 miljardiem euro) un iest āžu skaita zi ņā (līdz 120 ENI). 
Lielākā 4. pakotnes priekšroc ība ir īpaša konsultat īvas uzraudz ības režīma esamība, kas atbilst 
riskiem, ko rada elektronisk ās naudas iest ādes, un tas, ka tiek saglab ātas esošās ziņošanas 
prasības ENI, lai nodrošin ātu tirgus kontroli un atbilst ību piesardz ības prasībām. Trūkums ir 
lielāks administrat īvais slogs, kas tom ēr ir proporcion āls tās mērķim.  
3. pakotnes, kas piem ēro maksājumu iest āžu piesardz ības prasības, ieguvums ir maz āks 
administrat īvais slogs, jo netiks pras īta nekāda veida zi ņošana. Liel ākais trūkums ir tas, ka tas 
sarežģī tirgus kontroli. Turkl āt uzraudz ības režīms ir netieši saist īts ar elektronisk ās naudas 
iestāžu riskiem maks ājumu apjoma d ēļ, jo elektronisk ā nauda tiek izmantota maks ājumu 
darījumu izpildei. 
1. pakotne „neko nedar īt” vai 2. pakotne „pamatnost ādnes” saglab ās tiesiskā regulējuma 
sarežģītību pēc MPD ieviešanas 2009. gad ā, un tirgus att īstība joproj ām būs traucēta. 
5. pakotne „direkt īvas atcelšana” vienk āršotu tiesisko regul ējumu, tom ēr radot juridisku 
nenoteiktību un trauc ējot jaunu elektronisk ās naudas pakalpojumu att īstību.  
EN 5   EN 7. NOVĒRTĒŠANA UN P ĀRRAUDZ ĪBA 
Pirmo starpposma nov ērtējumu varētu īstenot MPD pirm ās pārskatīšanas laik ā, trīs gadus p ēc 
tās transpon ēšanas. Otro – ne v ēlāk kā piecus gadus p ēc īstenošanas, kad Komisijas dienesti 
sniegs nov ērtēšanas ziņojumu par ties ību akta iniciat īvu.  
Tādā veidā topošais ties ību akts tiks piln ībā novērtēts, lai cita starp ā varētu izvērtēt, cik 
efektīvs un iedarb īgs tas ir bijis attiec ībā uz šajā ietekmes nov ērtējumā norādīto mērķu 
sasniegšanu, un la i lemtu, vai ir j āveic jauni pas ākumi vai groz ījumi. Komisija apsv ērs arī 
direktīvas iekļaušanu Maks ājumu pakalpojumu direkt īvā.