Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Galīgais novērtējums par Kopienas rīcības programmu “Jaunatne” (2000.-2006. gads) un Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas jaunatnes lietu jomā (2004.-2006. gads) /* COM/2008/0398 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.6.2008 COM(2008) 398 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Galīgais novērtējums par Kopienas rīcības programmu “Jaunatne” (2000.-2006. gads) un Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas jaunatnes lietu jomā (2004.-2006. gads) KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Galīgais novērtējums par Kopienas rīcības programmu “Jaunatne” (2000.-2006. gads) un Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas jaunatnes lietu jomā (2004.-2006. gads) 1. IEVADS Laikā no 2000. līdz 2006. gadam Kopiena ar savu rīcību jaunatni atbalstīja divējādi. - Tā atbalstīja projektus, uz kuriem attiecās Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 13. aprīļa Lēmums 1031/2000/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu Jaunatne[1]. - Tā palīdzēja segt Eiropas jaunatnes NVO un Eiropas Jaunatnes foruma (EJF) darbības izmaksas. No 2004. līdz 2006. gadam uz šo atbalstu attiecās Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmums 790/2004/EK, ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas jaunatnes lietu jomā[2]. Tā kā abu instrumentu galīgo novērtējumu veic vienā laikā un tā kā abi instrumenti kopš 2007. gada ir apvienoti vienā programmā, Komisija ir nolēmusi izstrādāt tikai vienu ziņojumu, lai iepazīstinātu ar secinājumiem, kas gūti novērtējumos un ieteikumos, ko piemēros programmai “Jaunatne darbībā” (2007.-2013. gads). Rezultāti ir apskatāmi tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#youthHeader 2. ATGĀDINĀJUMS PAR PROGRAMMAS MĒRĶIEM 2.1. Programma “Jaunatne” Programmas “Jaunatne” mērķi bija veicināt jauniešu aktīvu līdzdalību Eiropas izveidē, stiprināt jauniešu solidaritāti, veicināt jauniešos iniciatīvas un darbības garu, kā arī jaunradi un stiprināt sadarbību jaunatnes jomā. Šie mērķi ir īstenoti ar dažādām darbībām, tostarp: - “Jaunatne Eiropai”, kas atbalstīja jauniešu apmaiņas; - Eiropas Brīvprātīgais darbs (EBD), kas ļāva brīvprātīgajiem piedalīties solidaritātes darbībās citās dalībvalstīs; - jaunatnes iniciatīvas, lai atbalstītu jaunas un radošas iniciatīvas vai iniciatīvas, kas vērstas uz jauniešu sociālo iesaistīšanos; - darbības, ko veic kopā ar citām Kopienas programmām uz zināšanām balstītas Eiropas jomā, jo īpaši, “Socrates” un “Leonardo”; - atbalsta pasākumi dažādu atbalsta pasākumu finansēšanai, jo īpaši, jaunatnes politikas jomā iesaistīto dalībnieku apmācība un sadarbība. Tā kā ar programmu tika piešķirtas daudzas subsīdijas un bija nepieciešama cieša sadarbība ar līdzekļu saņēmējiem, programmu pārsvarā pārvaldīja decentralizēti ar valsts aģentūru (VA) starpniecību. Dažas VA ne tikai pildīja savus uzdevumus valsts līmenī, bet arī nodrošināja atbalstu visām VA kopā, iegūstot īpašu kompetenci; šo uzdevumu saīsināti apzīmē SALTO (Support, Advanced Learning and Training Opportunities – Atbalsts, progresīva apmācība un mācību iespējas ) . Ar programmas palīdzību atbalstīja arī centrus, kas sniedza informāciju par iespējām, ko Eiropas līmenī piedāvā jaunatnei ( Eurodesk tīkls, kurā ir pa vienai filiālei no dalībvalsts). Atsevišķās programmas daļās bija nepieciešama centralizēta vadība Eiropas līmenī. Tādēļ Komisijai līdz 2006. gadam palīdzēja Tehniskās palīdzības birojs (TPB); 2006. gadā darbu sāka Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (IA), un viens no šīs aģentūras departamentiem uzņēmās šo pasākumu vadību. Budžets 2000.-2006. gadam (saistību apropriācijas miljonos euro) ES budžets | 624,2 | Citas iemaksas (EBTA/EEZ un kandidātvalstis) | 90,6 | Kopā | 714,8 | Tostarp izmantotais budžets | 701,4 | Aptuvenais dalībnieku skaits 2000.-2006. gadā (tūkstošos) Jauniešu apmaiņas programmas | 465,8 | Eiropas brīvprātīgais darbs | 25,7 | Jaunatnes iniciatīvas | 153,4 | Atbalsta pasākumi | 206,9 | Kopā | 851,8 | 2.2. Programma, lai atbalstītu organizācijas jaunatnes lietu jomā Programmas galvenais mērķis bija ar darbības subsīdijām atbalstīt starptautiskās jauniešu NVO un EJF (platforma, kas apvieno gandrīz simts jaunatnes organizācijas). Ar šīm darbībām bija jāatbalsta jauniešu aktīva līdzdalība valsts dzīvē un sabiedrībā, kā arī jāattīsta Kopienas sadarbība jaunatnes jomā. Programmu pārvaldīja centralizēti. Budžets 2004.-2006. gadam (saistību apropriācijas miljonos euro) ES budžets | 12,9 | Citas iemaksas (EBTA/EEZ un kandidātvalstis) | 0,2 | Kopā | 13,1 | Tostarp izmantotais budžets | 12,9 | Piešķirto subsīdiju skaits 2004.-2006. gadā Eiropas Jaunatnes forumam | 3 | Eiropas jauniešu NVO | 234 | 3. NOVĒRTĒJUMS 3.1. Noteikumi “Jaunatnes” galīgā novērtējuma pamatā ir: - dalībvalstu (DV) un citu iesaistīto valstu novērtējuma ziņojumi; - ziņojums, ko izstrādā neatkarīgs vērtētājs, kurš programmu vērtē ne tikai, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, bet arī, ņemot vērā savu pētījumu rezultātus, kas gūti, lūdzot galvenajām iesaistītajām personām aizpildīt aptaujas anketas. Neatkarīgo novērtējumu veica ECORYS , pamatojoties uz pamatlīgumu, kas 2006. gadā noslēgts ar Komisiju konkursa uzaicinājuma rezultātā. Programmas, lai atbalstītu organizācijas jaunatnes lietu jomā, galīgais novērtējums ir veikts, pamatojoties uz ziņojumu, ko sniedz neatkarīgs vērtētājs, The Evaluation Partnership , kurš izvēlēts saskaņā ar uzaicinājumu uz slēgtu konkursu, ko izsludināja 2006. gadā. 3.2. Metodes “Jaunatnes” neatkarīgai novērtēšanai izvēlētais process ietver šādas darbības: dokumentācijas pārbaude, rādītāju definēšana, pārrunas, aptaujas internetā, izmantojot aptaujas lapas, pētījumi valstīs. Tika izmantotas atbildes uz aptaujas lapām, ko sniegušas aptuveni 2500 jauniešu organizācijas, 900 dalībnieki no jauniešu vidus un 450 jaunatnes darbinieki. Otrai programmai izmantotā metode ietvēra dokumentācijas pārbaudi, aptaujas tiešsaistē, pārdomu grupas, tiešas pārrunas un īsu elektroniska formāta aptaujas lapu iesniegšanu. 3.3. Vērtētāju secinājumi Abu programmu novērtējums ir ļoti pozitīvs no vairākiem aspektiem. “Jaunatnes” programma labi iekļāvās ES vispārējā jaunatnes politikā. Tā labi atbilda lielākās daļas līdzekļu saņēmēju vajadzībām. Programma bija iedarbīga attiecībā uz jaunatni, jo tā veicināja to pilsonības, tostarp arī Eiropas pilsonības, izjūtu, profesionālo orientāciju un palielināja solidaritāti; tomēr tai bija mazāk panākumu to jauniešu vidū, kuriem ir mazāk iespēju. Programma sniedza nozīmīgus pozitīvus rezultātus jaunatnes darbiniekiem un izraisīja netiešu pozitīvu ietekmi uz jaunatnes organizācijām. Otras programmas vērtētāji atzīmē, ka programmai ir izdevies pietuvināt līdzekļu saņēmējus Eiropas vīzijai un Eiropas iestādēm. Lai arī atsevišķos valstu ziņojumos ir ierosināts palielināt līdzekļus, “Jaunatnei” pieejamie līdzekļi bija pieņemami. Pārvaldības vajadzībām izveidotās struktūras kopumā tiek uzskatītas par atbilstošām un efektīvām. Galvenie uzlabošanas ieteikumi attiecas uz SALTO un Eurodesk , kā arī uz programmas īstenošanas kontroles vispārējo kārtību. 3.3.1. “Jaunatnes” papildināmība un atbilstība “Jaunatnes” īstenošanas laikā attīstījās Eiropas Savienības politika jaunatnes jomā, jo īpaši, pateicoties 2001. gada Baltajai grāmatai “Jauns impulss Eiropas jaunatnei”[3] un 2005. gada Eiropas jaunatnes paktam[4]. Vērtētāji uzsver “Jaunatnes” papildināmību ar šīs politiskās darbības mērķiem. Taču papildināmība ar “Socrates” un “Leonardo” ir tikai daļēja; sadarbība starp šīm programmām varēja būt labāka. Ir atzīts, ka “Jaunatne” ļoti labi papildina valstu instrumentus jaunatnes jomā. Programma bija vērsta uz lielākās daļas līdzekļu saņēmēju vajadzībām un jo īpaši uz jaunatnes vajadzībām. Arī jaunatnes darbinieki ļoti augstu vērtē programmu; tomēr būtu vēlams vairāk elastības, lai labāk novērtētu to vajadzības. 3.3.2. “Jaunatnes” rezultativitāte Tiek uzskatīts, ka programma ir guvusi lielus panākumus, uzlabojot jauno dalībnieku pilsonības izjūtu un jo īpaši attieksmi, saziņu un sociālās spējas. 90 % apmaiņu dalībnieku apgalvo, ka ir kļuvuši tolerantāki. Programma ir pozitīvi ietekmējusi piederības sajūtu Eiropas Savienībai. Aktīvas līdzdalības skatījumā ievērojams skaits jauniešu pēc pasākumu beigām ir turpinājuši vai sākuši darboties vietējās vai starptautiskās organizācijās; tas ne vienmēr ir noticis, pateicoties programmai, tomēr aptuveni trešdaļa dalībnieku apgalvo, ka starptautiskā līmenī tie ir sākuši darboties programmas ietekmē. Līdzdalība programmā ietekmē jauniešu, jo īpaši brīvprātīgo jauniešu, nodarbinātību. Tā ietekmē mācību virziena izvēli. 62 % brīvprātīgo apgalvo, ka programma ir ietekmējusi viņu profesionālo karjeru. Pēc piedalīšanās programmā jaunieši apgalvo, ka ir kļuvuši solidārāki. Programma guva pieticīgus panākumus to jauniešu vidū, kuriem ir mazāk iespēju (21 % apmaiņu jomā un 13 % EBD). Pārsvarā dalībniekiem ir augsts izglītības līmenis. Programma bija efektīva dzimumu līdztiesības jomā. Jaunatnes darbiniekiem programma ļāva labāk apzināties starpkultūru dimensiju un iepazīties ar jaunām darba metodēm. 91 % jaunatnes darbinieku, kuri piedalījās programmā, apgalvo, ka ir guvuši vērtīgāku pieredzi, nekā citās mācībās. Vērtētāji uzskata, ka atbalsta pasākumi efektīvi atbalsta jaunatnes darbinieku profesionālo attīstību - tie vairāk iesaistās Eiropas tīklos. Tomēr, pievēršot vairāk uzmanības jaunatnes darbinieku vajadzībām, varētu uzlabot iegūto zināšanu praktisko pielietojumu. Ir arī novērots, ka jaunatnes darbinieki nav pietiekami informēti par programmas piedāvātajām iespējām. Visbeidzot, ir novērota netieša pozitīva ietekme, piemēram, organizācijas, kuras uzņēma brīvprātīgos dalībniekus, ir kļuvušas spēcīgāk orientētas uz starptautisko darbību. 3.3.3. “Jaunatnes” lietderība un ilgtspējība Programma veicināja neformālo izglītību. Tai bija lielāka ietekme uz profesionālo pieredzi jauniešu vidū, nekā uz politiku jaunatnes jomā: programmai nebija lielas ietekmes uz politiku (lai gan jaunajās dalībvalstīs ir konstatēta šāda ietekme), un, šķiet, ka tā vairāk ietekmēja novatorisku pieeju. 79 % jaunatnes organizāciju, kuras piedalījās EBD projektos, uzskata, ka projekts veicināja apmaiņu ar labu praksi. Aptaujātās organizācijas uzskata, ka programma veicināja jaunu starptautisku kontaktu veidošanu starp organizācijām arī tad, ja šādi kontakti jau pastāvēja. Pateicoties programmai, šie sadarbības tīkli tika stiprināti un tika veicināta to ilgtspējība. Kopumā, izņemot atsevišķas jaunās dalībvalstis, dalībvalstu administratīvās struktūras netika īpaši ietekmētas. Programma nav palīdzējusi mazināt administratīvos šķēršļus mobilitātes jomā. 3.3.4. “Jaunatnes” efektivitāte Kopumā decentralizētajām daļām piešķirtie līdzekļi tiek uzskatīti par pietiekamiem, tomēr aptuveni puse valsts iestāžu un valsts aģentūru uzskata par nepieciešamu palielināt budžetu, ko piešķir jauniešu apmaiņas programmām, un aptuveni trešdaļa uzskata, ka ir nepieciešams palielināt atbalsta pasākumu budžetu. Neatkarīgie vērtētāji uzskata, ka vairāk līdzekļu ir jāpiešķir valsts aģentūrām, lai attīstītu atsevišķus pakalpojumus, piemēram, padomdevēja funkciju, kas ir svarīga, lai novērstu to, ka projektu iesniegšanas procedūras negatīvi ietekmē piekļuvi programmai. Kopumā pārvaldes struktūras tiek vērtētas kā efektīvas, bet ir iespējami uzlabojumi. Ir pāragri izdarīt secinājumus par efektivitāti, ko nodrošina IA, kura kopš 2006. gada aizstāj TPB. Tiek uzskatīts, ka valsts aģentūras darbojas labi, lai gan Komisija atsevišķos gadījumos ar novēlošanos piešķīra līdzekļus, ko šīs aģentūras pārvalda. Lielākoties piezīmes attiecas uz SALTO un Eurodesk . SALTO tiek uzskatītas par piemērotām struktūrām un to nozīmība ir atzīta, tomēr ir iespējams veikt uzlabojumus. Spēcīgāka kritika tiek pausta par Eurodesk uzdevumu un pievienoto vērtību, turklāt vērtētāji uzskata, ka ir nepieciešama Eurodesk darbību atkārtota pārskatīšana. Būtu vēlams uzlabot informāciju par programmas pastāvēšanu, jo īpaši, lai efektīvāk sasniegtu jauniešus, kuriem ir mazāk iespēju. Visbeidzot, ir nepieciešami uzlabojumi, lai nodrošinātu labāku programmas īstenošanas turpinājumu, pamatojoties uz racionālākām procedūrām, instrumentiem un rādītājiem. 3.3.5. Vienots viedoklis par programmas ietekmi Valstu novērtējumi liecina par ievērojamu viedokļu līdzību valstu starpā un arī ar Eiropas līmenī veikto novērtējumu, jo īpaši attiecībā uz programmas ietekmi. Saskaņā ar valstu ziņojumiem programma patiesi ietekmēja zināšanas, prasmes un attieksmi un pat palielināja jauniešu nodarbinātību un uzlaboja pilsonības izjūtu, savukārt nozīmīgākā ietekme notika personīgā līmenī. Ziņojumos uzsvērts ieguldījums jauniešu neformālajā izglītībā: “Galvenais šīs programmas elements ir neformālā apmācība. (..) programmas atbalstītie projekti ir vērsti uz apmācību nevis uz “notikumiem” bez nozīmīgām sekām. Neformālā apmācība liecina par to, ka mācīties var arī ārpus tādām formālām struktūrām kā skola.” (NO) “Dalība “Jaunatnes” programmā (..) noder, rakstot CV, un tā ir priekšrocība, piesakoties darbā.” (DK) “Dalība “Jaunatnes” programmā tiek uzskatīta par ieguldījumu nodarbinātībā, jo tā attīsta pamatprasmes.” (UK) Ziņojumos uzsvērts ieguldījums pilsonības attīstībā un kultūru dialoga veicināšanā: “Pateicoties visām darbībām (..), ir gūti jūtami un ilgtspējīgi rezultāti: ir palielinājusies vēlme iesaistīties sociāli, apgūt svešvalodas, strādāt citā (Eiropas) valstī, kā arī izprast svešu kultūru. Tajā pašā laikā ir izdevies ierobežot ksenofobiju.” (DE) “Dalībnieku personīgais kontakts ar vienaudžiem no citas valsts (..) ir kas vairāk par vienkāršu tikšanos brīvdienās vai viesošanās ietvaros, un tas sniedz jaunas intensīvas iespējas apmainīties ar pieredzi un mācīties.” (LU) Ziņojumos uzsvērts, ka ieguvums no dalības programmā ir, visupirms, personīgs: “Mācības galvenokārt notiek “automātiski” un ikdienas dzīvē nepieciešamu prasmju līmenī (..) kā, piemēram, iegūt draugus, apgūt svešvalodu, kā arī daudz vispārīgākā līmenī, piemēram, apgūt (..) jaunu kultūru, būt atvērtākam pret citām “kultūrām”, (..) pret citiem cilvēkiem, prast abstrahēties no savas personīgās situācijas un no svešām situācijām utt.” (BE, NL) “… daudzu [dalībnieku] programmas ietvaros gūtā pieredze savā ziņā mainīja viņu dzīvi (lielāka neatkarība, labāks pašvērtējums, jauns skatījums uz pasauli) vai arī ietekmēja viņu izdarīto izvēli: aktīva pilsoniskā darbība, jaunas mācību vai profesionālās perspektīvas…” (BE, FR) Šajā apmācībā ļoti liela nozīme ir mobilitātei: “Pirms piedalīšanās apmaiņas programmās daudzi dalībnieki ne reizi nebija bijuši ārpus Īrijas.” (IE) “Dažiem jauniešiem, kam ir mazāk iespēju, jauniešu apmaiņas programma bija pirmais ceļojums uz ārzemēm.” (EE) Praktiski visos ziņojumos ir secināts, ka programma ir patiešām pozitīvi ietekmējusi jaunatnes darbiniekus un jaunatnes organizācijas: “Pateicoties programmai, organizācijas ir kļuvušas profesionālākas Eiropas jomā, un programma ir bijusi noderīga arī “jaunatnes lietu profesionāļiem”, kuri informē, sniedz padomus un palīdz jauniešiem īstenot projektus.” (FR) “Jauniešu organizācijas jo īpaši izmanto iespēju stiprināt kontaktus un veidot starptautisku partnerību.” (AT) “Programma (..) veicināja atbildīgo organizāciju īstenoto darbību nozīmi Eiropas mērogā, sekmēja komandas garu, kā arī nediskriminējošu un profesionālu attieksmi pret Kopienas darbībām.” (SI) “Programma “Jaunatne” nodrošina organizāciju publicitāti un uzlabo organizāciju imidžu… Tas, ka “Jaunatnes” programma ir ES programma, ievērojami palielina šīs programmas prestižu.” (PL) Ziņojumos uzsvērts, ka programma ir veicinājusi sadarbību tīklā: “70 % aptaujāto apstiprina, ka bez “Jaunatnes” nekad nebūtu izrādījuši iniciatīvu, lai sāktu Eiropas mēroga sadarbību. (..) 40 % organizāciju atzīst, ka to piedalīšanās “Jaunatnes” programmā ir to vienīgā Eiropas pieredze.” (BE, NL) “Jaunatnes darbinieki (..) un to organizācijas un grupas ir izveidojušas funkcionālu partnerību gandrīz visās programmas dalībvalstīs.” (CZ) Jaunajās dalībvalstīs ir ievērojama ietekme uz valsts politiku: “Programma “Jaunatne” neapšaubāmi ir pozitīvi ietekmējusi jauniešu attieksmi un prasmes (..), kā arī valsts politiku un likumdošanu jaunatnes jomā.” (SK) “Programma “Jaunatne” kā Kopienas pasākums sniedz informāciju par to, kā jaunatnes politika tiek īstenota citās ES dalībvalstīs.” (PL) Novērtējumos saņemti pozitīvi komentāri par dažādām programmas darbībām un to iezīmēm: “Brīvprātīgo gūtajai pieredzei un augstākam pašvērtējumam, kā arī paplašinātajam Eiropas kontaktpersonu tīklam, iespējams, ir ilgtspējīgāka ietekme nekā, piemēram, jauniešu apmaiņas programmām. Taču ir arī pilnībā iespējams, ka atsevišķi jauniešu apmaiņas programmu dalībnieki ir guvuši tādu pozitīvu iespaidu, kas varētu ietekmēt visu to dzīvi.” (SE) 3.3.6. Galvenie secinājumi, kas gūti, novērtējot programmu organizāciju atbalstam jaunatnes lietu jomā Programma ir pietuvinājusi jauniešus Eiropas projektam un Eiropas iestādēm. Programmas mērķi labi atspoguļoja NVO mērķus un darba metodes. Programmas uzdevums bija kas vairāk par finansiālu atbalstu (saņēmēju imidža un to vadības spēju stiprināšana). Noteikums par plašu tīklu sekmēja NVO sadarbību ārpus to izcelsmes valsts. Vairāk nekā 40 % atbildējušo atbalsta saņēmēju uzskata, ka bez ES atbalsta tie nebūtu varējuši turpināt darboties, kas liek domāt, ka programma bieži vien tiek uzskatīta par vienīgo finansējuma iespēju, lai gan iespējams, ka atbalsta saņēmēji pārvērtē atbalsta trūkuma ietekmi; iespējams, ka piešķirtās subsīdijas aizstāj citur pieejamu finansējumu. Programma piesaistīja mazās NVO, kurām atbalsts ir nepieciešams visvairāk. Zināmā mērā programma sekmēja to, ka NVO un EJF vēršas pie jauniešiem, kuri vēl nav iesaistīti nevienā organizācijā. Vērtētāji uzskata, ka, pateicoties subsīdijām, organizāciju dalībnieki un potenciālie sponsori vairāk uzticas NVO un EJF un ievēro tās, bet nav skaidrs, vai tas ir uzlabojis šo organizāciju imidžu jauniešu vidū kopumā. 65 % aptaujāto NVO apgalvo, ka tām nevajadzēja mainīt organizācijas mērķi vai struktūru, lai piedalītos programmā, kurai nebija lielas ietekmes uz organizāciju darbību skaitu, bet kura ļāva šīs darbības īstenot profesionālāk. Eiropas Jaunatnes forumam piešķirtais atbalsts īpaši neietekmēja tā dalībnieku spējas iesaistīt vairāk jauniešu, ne arī to efektivitāti finansējuma meklējumos. Subsīdijas ne vienmēr sekmēja jauniešu personiskāku iesaistīšanos Eiropas lietās, taču tās ir veicinājušas EJF dalībnieku vēlmi būt labāk informētiem. Vairāk nekā 50 % personu, kuras atbildēja uz aptaujas jautājumiem, uzskata, ka pieteikšanās procedūra ir sarežģīta, bet pieņemama. Kvalitātes trūkuma dēļ tika noraidīti pavisam nedaudzi pieteikumi, toties diezgan liels skaits tika noraidīts sakarā ar neatbilstību administratīvajām prasībām. Dalībnieki ir izteikuši vēlmi saņemt daudzgadējas subsīdijas. Pateicoties programmai, ir stiprinātas NVO un EJF, un tas ir saskaņā ar Komisijas uzskatu, ka NVO ir viens no galvenajiem elementiem pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanas stratēģijā. 4. GALVENIE IETEIKUMI – KOMISIJAS KOMENTĀRI 4.1. Uzlabot to jauniešu iesaisti, kuriem ir ierobežotas iespējas Ir jāizstrādā stratēģija, lai iesaistītu vairāk jauniešu ar zemāku izglītības līmeni. To var īstenot, izmantojot publicitātes stratēģiju, kura pēc iespējas tiešāk vēršas pie visiem potenciālajiem programmas dalībniekiem. Komisija ir izstrādājusi iekļaušanas stratēģiju, lai uzlabotu jauniešu ar ierobežotām iespējām līdzdalību; to iesaistīšana ir noteikta kā viens no kritērijiem, lai piešķirtu atbalstu attiecīgajām darbībām. Komisija ir uzlabojusi iespējas noteikt šo jauniešu iesaistīšanās līmeni. Visbeidzot, tā ņems vērā šo ieteikumu informācijas stratēģijā. 4.2. Uzlabot jauniešu iesaisti projektu sagatavošanā Dalībniekus vajadzētu biežāk iesaistīt projektu sagatavošanā. Šo mērķi varētu atbalstīt, piedāvājot mērķtiecīgu apmācību par projektu sagatavošanu, organizāciju un īstenošanu. Programmas rokasgrāmatā piedāvātajos padomos uzsvērta jauniešu iesaistīšanās nozīmība. Dažreiz finansēšanas noteikumos ir paredzēta iespēja projektos iesaistītajiem jauniešiem piedalīties sagatavošanas vizītēs. 4.3. Uzlabot atbalstu jaunatnes darbiniekiem Ir ieteicams labāk novērtēt apmācības speciālistu vajadzības un rezultātā piedāvāt atbilstošāku apmācību. Komisija šo ieteikumu ņems vērā, vērtējot SALTO, un izpētīs, kā labāk apspriesties ar jaunatnes darbiniekiem par apmācību formu, saturu, metodoloģiju, īstenošanu, uzraudzību un novērtēšanu. 4.4. Uzlabot atbalstu sponsoriem VA ir liela nozīme palīdzības sniegšanā. Ir jānoskaidro galvenie šķēršļi projektu iesniegšanā. Komisija ir atkārtoti apstiprinājusi “atbalstošas pieejas” principu, saskaņā ar kuru VA palīdz sponsoriem, lai programma būtu pieejama pēc iespējas vairāk dalībniekiem un sasniegtu mērķi – būt atvērtai jauniešiem ar ierobežotām iespējām. Komisija ir noteikusi skaidrākus kritērijus un nosacījumus dalībai programmā. Kopā ar VA Komisija noskaidros, kā noteikt galvenās grūtības, ar kurām vēl jāsastopas sponsoriem. 4.5. Pastiprināt NVO un EJF darbību efektivitāti Ziņojumos par NVO un EJF darbībām vajadzētu likt uzsvaru uz konkrētu elementu mērīšanu un vērtēšanu. NVO un EJF varētu ieviest instrumentus, lai noteiktu dalībnieku apmierinātības pakāpi. Tie varētu mudināt dalībniekus iesaistīt organizācijās jauniešus, kuriem nav iepriekšējas pieredzes politikā vai NVO jomā; EJF varētu izstrādāt paraugpraksi, lai apspriestos ar jauniešiem, izmantojot EJF organizāciju starpniecību. Komisijai būtu jāturpina atbalstīt sponsorus pieteikšanās procesā, un būtu vēlams panākt šā iespējamā atbalsta lielāku publicitāti. Komisija piekrīt šiem ieteikumiem. 4.6. Uzlabot projektu uzraudzību Ir jāpastiprina jau uzsāktie pasākumi to datu apkopošanā, kuri attiecas uz programmas īstenošanu. Ir ierosināts datus par centralizētajām un decentralizētajām daļām apvienot vienā kontroles sistēmā. Komisija izstrādās stratēģiju programmas nepārtrauktai novērtēšanai, norādot uzraudzības rādītājus. Komisija ir apņēmusies uzlabot IT instrumentus, kuri jāizmanto valsts aģentūrām. Komisija rūpēsies par to, lai šajā sistēmā tiktu integrēta VA sniegtā informācija un informācija par centralizēto pārvaldi. 4.7. Uzlabot programmas publicitāti Ir ieteicams uzlabot programmas publicitāti, lai paplašinātu programmas jauno dalībnieku mērķus un labāk informētu jaunatnes darbiniekus par piedāvātajām iespējām. Lielāku publicitāti varētu panākt, pievēršot vairāk uzmanības apmaiņai ar labu praksi. Komisija izstrādā informācijas stratēģiju, kas vērsta uz to, lai programma un tās rezultāti būtu labāk zināmi. Ir īstenoti pirmie pasākumi: uzlabota programmas tīmekļa vietne, noteikta publicitātes prasība sponsoriem, papildināta visiem pieejama datu bāze, kurā izmantota informācija par projektu rezultātiem. 4.8. Vairāk līdzekļu VA Atsevišķām valstu aģentūrām pietrūkst līdzekļu, lai nodrošinātu pienācīgu atbalstu sponsoriem. Šo aģentūru līdzekļus vajadzētu palielināt. Lai gan Komisija vēlas ierobežot programmas administratīvās izmaksas, tā izskatīs iespējamos risinājumus saistībā ar šo ieteikumu, kad tiks gatavots budžets 2009. gadam. 4.9. Paātrināt līdzekļu piešķiršanu VA Ir vēlams, lai Komisija valstu aģentūrām līdzekļus pārskaita bez kavēšanās. Grozījumi, kas ieviesti, stājoties spēkā programmai “Jaunatne darbībā”, saīsina procedūras līdzekļu pārskatīšanai valsts aģentūrām. Komisija ir apņēmusies pārskaitīt līdzekļus līdz maijam, kad sākas pirmās ikgadējās atlases projekti. 4.10. Pārskatīt SALTO darbības Kopumā SALTO tiek uzskatītas par piemērotām struktūrām, tomēr ir ieteicams pārskatīt atsevišķus to aspektus. Komisija pārbaudīs, kādus pielāgojumus vajadzētu veikt. 4.11. Pārskatīt Eurodesk darbības Lai gan Eurodesk tīkla struktūras kopumā tiek vērtētas kā efektīvas, pastāv šaubas par pievienoto vērtību, ko tās sniedz programmai. To darbību pārskatīšana ļautu uzlabot šo struktūru darba atbilstību. Komisija piekrīt šim ieteikumam, piebilstot, ka Eurodesk nozīme neaprobežojas ar informāciju, ko tīkls sniedz par programmu. 5. KOMISIJAS SECINĀJUMI Komisija piekrīt pozitīvajam novērtējumam, ko par abu programmu īstenošanu snieguši vērtētāji. Komisija ir pārliecināta, ka programmas efektīvi palīdzēja jaunajiem dalībniekiem to personīgajā izaugsmē, nodarbinātībā, pateicoties programmu piedāvātajai neformālajai apmācībai, un veicināja to pilsonības un solidaritātes izjūtu; Komisija arī apzinās, ka šīs programmas pozitīvi ietekmēja tādus svarīgus starpniekus, kas ļauj īstenot veiksmīgu jaunatnes politiku, kā, piemēram, jaunatnes darbinieki un jaunatnes organizācijas. Šie rezultāti apstiprina citās analīzēs gūtos secinājumus, sakarā ar kuriem Komisija, izmantojot “Jaunatni darbībā”, ierosina turpināt iepriekšējo programmu daudzsološākās darbības. Izteiktie ieteikumi, kurus Komisija plāno īstenot, turpmāk vēl vairāk palielinās “Jaunatnes darbībā” ietekmi. [1] OV L 117, 18.5.2000., 1. lpp. [2] OV L 138, 30.4.2004., 24. lpp. [3] COM (2001) 681, galīgā redakcija, 21.11.2001. [4] Eiropadome pieņēma 2005. gada martā.