ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.10.

Līdz ar to Komiteja uzskata, ka saskaņā ar tās iepriekš pausto viedokli (2) prioritāri jārisina problēmas, kas saistītas ar pārvaldes līmeņu daudzumu un ar Eiropas reģionu konkurētspējas palielināšanai vajadzīgo pasākumu sadrumstalotību. Tā ierosina sākt jaunu iniciatīvu “Jasmine” (Joint Assistance Supporting Multiprojects for Innovation Networking in Europe — Kopīga palīdzība inovācijas tīkla veidošanas daudzveidīgu projektu īstenošanā), lai novērstu iestāžu pašreizējās atšķirības gan no pieprasījuma, gan no piedāvājuma aspekta, kā arī lai panāktu ievērojamu birokrātiskā sloga samazinājumu.
1.4.

Jauniešu šā brīža situācija vērtējama kritiski no dažādiem aspektiem un jo īpaši saistībā ar viņu integrēšanu darba tirgū, jo saskaņā ar Eiropas statistikas datiem bezdarba līmenis vecuma grupā no 15 līdz 24 (1) gadiem ir 2,4 reizes augstāks par bezdarba līmeni vecuma grupā no 25 līdz 54 gadiem, neraugoties uz nelieliem uzlabojumiem, kā liecina 2007. gada dati.
3.6

Plaša rīcība — daudzveidība, dažādošana, elastīgums un savstarpīgums. Īstenojot “augšupēju” pieeju, jāpieļauj un jāveicina visu iesaistīto pušu pašiniciatīva, kā arī tehnisko un ekonomisko darbības metožu daudzveidība, dažādošana un elastība, neradot īpašas priekšrocības atsevišķām nozarēm. Tikai īstenojot plašu pieeju, kā arī dažādu iespēju, jauninājumu un darbības metožu konkurencē radīsies noturība pret krīzēm un noskaidrosies, kuras metodes un tehnoloģijas attiecīgajā gadījumā ir īpaši efektīvas, ka arī to vispiemērotākā kombinācija. Līdz ar to vajadzīgs plašs dažādu enerģijas veidu kopums, priekšlaicīgi neatsakoties ne no vienas lietderīgas tehnoloģijas (15). Piegāžu drošību ļauj nodrošināt ražotāju, piegādātāju un klientu piemērota sasaiste, veidojot piegādes ķēdi no urbuma līdz pat klientam. Tādēļ jāveido savstarpējas ekonomiskās attiecības, tas nozīmē, ka jārada droši apstākļi ārvalstu kapitāla investīcijām ES, no vienas puses, kā arī droši apstākļi ES investīcijām piegādātājās valstīs, no otras puses.
6.3.2

Vairumam farmācijas uzņēmumu grupu, kas atrodas Eiropā, ir globāla dimensija. Ņemot vērā ievērojamu Kopienas finansējumu, būtu jāizstrādā mehānismi, kas veicina ienākumu gūšanu no Eiropas investīcijām. No šā viedokļa raugoties un vienlaicīgi neradot šķēršļus novatorisku zāļu lietošanai ārpus Eiropas Savienības, regulā būtu jāparedz noteikumi par visu pētniecības posmu norisi, kā arī par pētniecības rezultātā iegūto molekulu ražošanu Eiropas Savienībā. Būtu vēlams, lai minētie noteikumi paredzētu arī to, ka peļņa, kas gūta to pētniecības darbību rezultātā, kuras finansēja IMI kopuzņēmums, tiktu ieguldīta investīcijās Kopienas teritorijā.
4.6

Argumentācija, ka vienādi noteikumi jāpiemēro gan vairākās valstīs strādājošiem uzņēmumiem, gan tādiem uzņēmumiem, kam ir vairākas daļas vienā valstī, problēmu atspoguļo tikai daļēji. Komisija vēlas, lai būtu vienlīdzīga attieksme pret visiem uzņēmumiem, kas veic pārrobežu darbību. Tā kā zaudējumu segšanas noteikumi dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi, rodas jaunas atšķirības starp uzņēmumiem. Ja uzņēmums ir no valsts, kurā pārrobežu zaudējumu segšana ir atļauta, un ja tas drīkst piemērot šādus noteikumus valstī, kur zaudējumu segšana starp mātessabiedrību un meitassabiedrību nav atļauta, rodas atšķirība starp vietējiem un ārzemju uzņēmumiem. Kamēr regulējums atšķiras, iespējams nevis panākt visu trīs veidu uzņēmumu vienlīdzību, bet gan to tikai “pārnest”. Tādējādi regulējumā noteiktā vienlīdzība, kas agrāk pastāvēja starp visiem vienā valstī strādājošiem uzņēmumiem, kļūst par visu no vienas un tās pašas valsts nākušu uzņēmumu vienlīdzību neatkarīgi no tā, kur tie veic uzņēmējdarbību. Citiem vārdiem izsakoties, ar meitassabiedrību vai filiāļu starpniecību no vienas valsts uz citu tiek “pārvietoti” noteikumi attiecībā uz zaudējumu pārnešanu. Tas nav pieņemami. Citiem vārdiem runājot, Komisijas veiktajā analīzē nav ņemtas vērā sekas, kas var rasties pārrobežu darbību neveicošiem uzņēmumiem.
4.5.1

Spēcīgs signāls tirgum ir pavisam nesenais Komisijas lēmums tiesību aktos noteikt 120 g CO2/km mērķa sasniegšanu, riepu marķēšanu atkarībā no rites pretestības maksimālajiem ierobežojumiem, degvielas standartu grozījumus, kā arī benzīna maisījumu ar augstu etanola saturu, biodegvielu, degvielu ar zemu oglekļa saturu un gāzeļļu ar ārkārtīgi zemu sēra saturu ieviešanu. Desmit gadu laika posmā no 2011. līdz 2020. gadam Eiropas piegādātajiem vajadzēs samazināt par 10 % siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada degviela pārstrādes, transporta un izmantošanas posmā. Tas ļaus novērst 500 miljonus tonnu CO2 emisiju. Šādu lēmumu pamato fakts, ka no 1995. līdz 2004. gadam emisijas kritās tikai par 12,4 % (no 186 g uz 163 g CO2/km). Turklāt vienlaikus stipri pieauga automašīnu vidējā jauda, attiecībā uz kuru ir visgrūtāk samazināt kaitīgās emisijas. Šī pretruna ir par iemeslu nepieciešamībai palielināt nodokli luksusa automobiļiem, kas ir enerģētiski neefektīvi, kā tas noticis dažās dalībvalstīs. Komisija lēš, ka līdz 2020. gadam CO2 emisijas tiks samazinātas vēl par 400 miljoniem tonnu. Eiropas Automobiļu ražotāju asociācija (ACEA) lūdza pagarināt termiņu no 2012. gada līdz vismaz 2015. gadam, kā arī iesaistīt visus dalībniekus, kā to ieteica augsta līmeņa grupa Cars 21. Eiropas ražotāji uzskata, ka šie pasākumi, ja tos nepapildina ar modeļu nomaiņas ilgtermiņa plānošanu, radīs izdevumus, kas pārsniegs Eiropas uzņēmumu iespējas.
2.12

Pašlaik visu dalībvalstu rīcībā ir nepieciešamie tiesību akti un administratīvās sistēmas, lai piemērotu un ievērotu Regulu. Līdz šim tika veikti 2 273 paziņojumi par eksportu (no kuriem vairāk par 80 % bija no Vācijas, Apvienotās Karalistes, Nīderlandes, Francijas un Spānijas), un importētājvalstu skaits no 70 valstīm 2003. gadā palielinājās līdz 101 valstij 2005. gadā.
3.12

“Kopīgajā ziņojumā par nodarbinātību 2006/2007” atzinīgi novērtēta sieviešu nodarbinātības līmeņa strauja paaugstināšanās kā solis uz Lisabonas stratēģijā noteiktā mērķa sasniegšanu (7). Tomēr norādīts, ka “lielākajā daļā dalībvalstu iesniegto ziņojumu nav minēti nekādi īpaši pasākumi sieviešu nodarbinātības veicināšanai vai dzimumu nevienlīdzības mazināšanai darba tirgū, izņemot pasākumus bērnu aprūpes iestāžu pieejamības uzlabošanai. Dažās dalībvalstīs (AT, BE, DK, DE, ES, IE, IT, LU, PT un UK) noteikti valsts mērķi bērnu aprūpes jomā, bet tikai dažas no tām informē par progresu Eiropas mēroga mērķa sasniegšanā. Progress minētā mērķa sasniegšanā vēl aizvien ir lēns. Vienīgi AT, DK, FI, IE, MT un NL reformu plānos uzsvērti pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt bērnu aprūpes plašāku pieejamību, nosakot maksimālo pieļaujamo maksu vai samazinātas izmaksas. Nav minēta nepieciešamība pastiprināt vīriešu lomu darba un ģimenes dzīves saskaņošanas jomā. SI ir uzsākta kampaņa, lai vīrieši aktīvāk piedalītos ģimenes dzīvē, LT ieviestas jaunas apmaksātu bērna kopšanas atvaļinājumu iespējas un CZ, DE un EL paplašinātas iespējas tēviem saņemt bērna kopšanas atvaļinājumus”.
2.8.1

Ir jāuzsver, ka, no vienas puses, Eiropas līmenī saskaņotu noteikumu trūkums draud izveidot ražojošajai rūpniecībai šķēršļus brīvai apritei un tirdzniecībai, bet, no otras puses, gan drošuma novērtēšanas, gan pārtikas fermentu izmantošanas atļauju saskaņošana var izraisīt sākotnējo investīciju palielinājumu, kas saistās galvenokārt ar atļauju saņemšanas maksu, kas tiek lēsta apjomā no 150 000 līdz 250 000 euro (3) par fermentu.
4.8

Šāds iesākums norāda uz to, ka minētā projekta īstenošanā būs jāsastopas ar lielām grūtībām un ka bez nacionālās kvalifikāciju ietvarstruktūras Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūrai trūkst satura, kā to atzīst Komisija dokumentā “Ceļā uz Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglībai” (6): “No EKI viedokļa, optimālākais risinājums būtu, ja dalībvalstis izveidotu savu nacionālo kvalifikāciju ietvarstruktūru, to piesaistot Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūrai”.
3.8

Tādējādi iedzīvotāju novecošanas dēļ Eiropas Savienības IKP ikgadējais vidējais pieaugums sistemātiski samazināsies no 2,4 % laikposmā no 2004. līdz 2010. gadam līdz 1,2 % laikposmā no 2030. līdz 2050. gadam, tas nozīmē, ka nebūs iespējams īstenot Lisabonas stratēģijas mērķus un plānus.
3.1

Komiteja Komisijas mērķi līdz 2010. gadam salīdzinājumā ar 2000. gadu uz pusi samazināt ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu (no 40 000 upuriem 2000. gadā līdz 25 000 upuriem 2010. gadā) uzskata par diezgan vērienīgu. Komiteja par to jau ir izteikusies savā 2003. gada 10. decembra atzinumā par tematu “Komisijas paziņojums”: Eiropas rīcības programma satiksmes drošībai — līdz 2010. gadam uz pusi samazināt satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu (no 40 000 upuriem 2000. gadā līdz 25 000 upuriem 2010. gadā) — dalīta atbildība.
2.1

Lielākā daļa no 25 dalībvalstīm ir pieņēmusi Padomes 1985. gada ievirzi un pilnībā atcēlusi kapitāla nodokli. Pašlaik to vēl piemēro tikai 7 dalībvalstis: Polijā un Portugālē likme ir 0,5 % vai mazāk, Kiprā — 0,6 %, Grieķijā, Spānijā, Luksemburgā un Austrijā piemēro pilnu likmi 1 % apmērā. Šī režīma atšķirība veido šķērsli vienāda līmeņa režīma izveidošanai starp Eiropas uzņēmumiem, kas ir viens no priekšnoteikumiem vienotā tirgus efektīvai funkcionēšanai. Kaut arī nodokļu jomā pastāv daudzas citas atšķirības un šķēršļi, tas tomēr nav iemesls pilnībā atteikties no šī nodokļa atcelšanas.
4.4.

Saskaņā ar direktīvās noteiktajiem vispārējiem uzraudzības principiem piederības dalībvalsts uzraudzības princips būtu jāpiemēro arī potenciālā ieguvēja reputācijas novērtēšanai. Tādēļ ieguvēji, kuru reputācija jau ir novērtēta kādā no dalībvalstīm (kā tas ir gadījumos, kad uzņēmuma mītne atrodas ES) un kuru lietā nav parādījušies jauni fakti, būtu jāatbrīvo no atkārtotas novērtēšanas. Līdz ar to atbildīgajai iestādei, kas pārbauda attiecīgo uzņēmumu, nevajadzētu iebilst pret paredzamo iegūšanu, pamatojot to ar iespējamu potenciālā ieguvēja neatbilstību vai ar tā nedrošu pārvaldību gadījumā, ja potenciālais ieguvējs ir uzņēmums, kuru jau pārbaudījusi kādas citas dalībvalsts atbildīgā iestāde un ar kuru minētajai iestādei ir jākonsultējas. Ir jāizvairās no situācijas, kad dažādu atbildīgo valsts iestāžu pārbaudes rezultāts par vienu un to pašu uzņēmumu ir pretrunīgs.
4.8

No otras puses, ir jāņem vērā augstā līdzatbildība par bioloģiskās daudzveidības iznīcināšanu arī citās pasaules daļās. Kā piemērs tam paziņojumā ir nosaukta tropu mežu iznīcināšana. EESK atgādina, ka šāda mežu izciršana nav produktīva ne tikai no bioloģiskās daudzveidības aizsardzības viedokļa, bet arī no klimata aizsardzības viedokļa: 20 % no pasaules piesārņojuma ar CO2 rodas tieši mežu iznīcināšanas rezultātā!
1.1.6

Transatlantisko attiecību ietvaros Komisijai un Padomei vcajadzētu būt prasīgakai attiecībā uz nediskriminācijas principa ievērošanu Savienoto Valstu vadībā. Tādējādi tām vajadzētu pieprasīt pirms vairāk ka 30 gadiem — ar mērķi analizēt un, iespējams, aizliegt ārzemju dalībnieku iesaistīšanos amerikāņu uzņēmumos, pamatojoties uz vienīgo, turklāt nedefinēto, “valsts drošības ”kritēriju — izveidotās “Committee on Foreign Investments in the US ”(CFIUS) darbības izbeigšanu. Tāpat, korporatīvā tiesvedība, piedalotis ārzemju un ASV uzņēmumiem, ir tendēta par labu pēdējiem.
4.3

EESK uzskata, ka Muitas savienība, kas ir Eiropas ekonomiskās integrācijas dzinējspēks, šodien nedrīkst atpalikt no starptautiskās tirdzniecības norisēm, ko tai būtu jāregulē, un kuras ir pastāvīgā pārmaiņu procesā. Elektroniskie līdzekļi neapšaubāmi veido daļu no plašā līdzekļu klāsta, un iespējas, ko tie var sniegt, noteikti ir jānodod gan uzņēmumu, gan kontroles iestāžu rīcībā. Līdz ar to Komiteja apstiprina programmu “Muita 2013” un budžeta palielināšanu, kas ļauj sniegt palīdzību iesaistītajām valstīm, it īpaši, lai modernizētu resursus, celtu iesaistīto pušu apziņu un nodrošinātu ierēdņu apmācību.
1.6

Pārējie šī vērienīgā projekta elementi ir Eiropas Pētniecības telpa, tirgus pilnīga integrācija un maziem un vidējiem uzņēmumiem labvēlīgas vides radīšana. Priekšlikumā par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) (4) Komisija konstatē, ka tehnoloģiju un pētniecības veicināšana ir tieši saistīta ar to iespēju izmantošanu, kādas tirgus piedāvā attiecībā uz jauniem produktiem, pakalpojumiem un uzņēmējdarbības praksi. Būtu jāatbalsta arī vēlēšanās uzņemties risku un izmēģināt tirgū jaunas idejas. Nepietiekama inovācija ir viens no galvenajiem Eiropas neapmierinošās izaugsmes cēloņiem.
6.1.1

Spēkā esošajā direktīvā vairāki punkti bija nepietiekami precīzi definēti. Par to nepārprotami liecina Eiropas Kopienu Tiesā iesniegto prasību skaits. Vai no šī viedokļa jaunais teksts ir labāks? Dažos gadījumos to var apšaubīt.
1.4

Komiteja uzskata, ka līdztekus glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstam uzņēmumiem krīzes situācijā, ir nepieciešama virkne pasākumu, kas mazinātu krasā degvielas cenu kāpuma izraisītās sekas uz zvejniecības nozares uzņēmumiem un kuģu apkalpēm. EESK ierosina Komisijai un/vai Padomei apstiprināt, piemēram, šādus pasākumus: a) paaugstināt minimālo palīdzības slieksni līdz 100 000 EUR vienam uzņēmumam; b) flotes pagaidu apturēšanu “neparedzētos gadījumos”, tai skaitā dīzeļdegvielas cenas kāpuma izraisītas krīzes situācijā; c) atļaut atbalstus apdrošināšanas līgumu prēmiju finansēšanai, kā to paredz lauksaimniecības jomā paredzētie apdrošināšanas pasākumi; d) īpaša fonda izveidi kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai ar īpaši šim nolūkam paredzētiem budžeta līdzekļiem, prioritārā kārtā piešķirot tos zvejas flotes daļai, kuru skar vislielākās problēmas, nodrošinot iespēju kuģu īpašniekiem, kas ir brīvprātīgi izteikuši šādu vēlēšanos, pārtraukt darbību pieņemamā veidā; e) maksimālu atbalstu valstu un Kopienas pārvaldes iestādēm zvejniecības nozares projektiem ar R+D+I (4) finansējuma palīdzību, lai uzlabotu minētās nozares energoefektivitāti un rastu dīzeļdegvielai alternatīvus vai papildu enerģijas avotus un attīstītu zvejniecības tehnoloģiskās platformas; f) veicināt pārmaiņas zvejnieku domāšanas veidā, lai panāktu to iesaistīšanos zvejas produktu tirdzniecībā, tādējādi palielinot zvejas produktu pievienoto vērtību; g) pārskatīt fiskālos noteikumus, kas reglamentē piekrastes zvejas floti, jo īpaši ieviešot atbrīvojumu no uzņēmumu nodokļa, kas noteikts par ieņēmumiem no zivju produkcijas pirmā pārdevuma, ko veic pilnvarotie starpnieki un samazinot pievienotās vērtības nodokli par minēto uzņēmumu veiktajām starpnieka operācijām; h) iekļaut ES dalībvalstu tirdzniecības flotes sekundārajos reģistros kuģus, kas zvejo atklātā jūrā ārpus Kopienas teritoriālajiem ūdeņiem, ieviešot izmaiņas Kopienas vadlīnijās par valsts atbalstu zvejniecībai.
4.1.3

Taču uz minēto jautājumu nav iespējams atbildēt viennozīmīgi, tāpēc lēmums būtu jāpieņem katrā gadījumā atsevišķi atkarībā no tā, kādu metožu lietošana radīs vislielāko sinerģiju, no vienas puses, un atkarībā no tā, kā nodrošināt vislabāko saistību ar konkrētajiem uzdevumiem, kas jārisina attiecīgajā jomā, no otras puses. Komiteja vēlreiz norāda, ka jāveic pasākumi, “lai nodrošinātu vispārēju koordināciju un nepieciešamo sasaisti.”
4.3.14

EESK uzskata, ka lēmumu pieņemšanas procedūras reforma resursu apsaimniekošanas pasākumiem, garantējot tiesību aktu vienkāršošanu un to efektīvāku piemērošanu, ir atkarīga no zinātnisko atzinumu un ieteikumu iesniegšanas laika (no CIEM-ACFM attiecībā uz Kopienas ūdeņiem un no reģionālo zivsaimniecības organizāciju zinātniskajam komitejām — ārpusKopienas ūdeņiem), sniedzot īstu konsultāciju iespēju ar RAC un ACFA. Iespējams, ka nepieciešams sadalīt “TAC un kvotu paketi” izskatīšanai dažādās Eiropadomēs, kā arī vadības gadu pietuvināt kalendārajam gadam, ņemot vērā labāku atbilstību tirgum. Tas ir visaptverošs process un neattiecas vienīgi uz tiešo iekraušanu (“front loading”). EESK uzskata, ka katrs aspekts jāizpēta vispusēji, sniedzot pēc iespējas vairāk konsultāciju iespēju ar dalībvalstīm, zvejniekiem un citām ieinteresētajām pusēm.
4.8

Priekšlikumā ir runa par atbalstu prasmju apguvei vecāka gadagājuma cilvēkiem (7), kas ir svarīgi no sociālās kohēzijas viedokļa. Tiecoties palielinot nodarbinātību, kas ir Eiropas Savienības primārais mērķis, dalībvalstis fokusē uzmanību un izglītībai piešķirtos resursus uz paaudzēm, kuras iegūst pamatizglītību, kā arī uz darbspējīgajiem iedzīvotājiem. Vecāko paaudžu prasmju trūkums tomēr pamatoti liek domāt par daudziem risināmiem jautājumiem. Atsevišķās jomās plaisa starp paaudzēm ir jau acīmredzama, piemēram, attiecībā uz IT prasmēm. Vairums dalībvalstu sev nosaka nacionālos stratēģiskos mērķus, piemēram, attiecībā uz e-pārvaldību vai pilsoņiem svarīgas informācijas un pakalpojumu pieejamību tiešsaistē, kas tiesību uz informāciju izmantošanu un līdzdalību sabiedriskajā dzīvē padara atkarīgu no pamatprasmju esamības (piemēram, pamatzināšanām informātikas jomā). Rezultātā vecāka gadagājuma personas, kā arī cilvēki no nelabvēlīgām grupām nevar izmantot galveno pamatprasmju apguves programmas, un tas var negatīvi atsaukties uz sociālo kohēziju.
2.1.1

Eiropas Komisija definējusi autorūpniecību kā vienu no Eiropas ekonomikas virzītājspēkiem, kas rada 7,5 % no pievienotās vērtības apstrādes rūpniecībā kopumā un 3 % no IKP. Tā dod arī ievērojamu ieguldījumu tirdzniecības bilancē 35 miljardu EUR apjomā tirdzniecības līdzsvaram, un, visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi — autorūpniecība ir ievērojams nodarbinātības avots, nodrošinot 2 miljonus darba vietu tieši un gandrīz 10 miljonus netieši.
1.2.6

“Nanomehānika”: izmēri lielā mērā nosaka objekta īpašības jau tad, ja mērvienība viens nanometrs tiek nomainīta pret vairākiem dučiem nanometru (tas attiecas uz objektiem, kas sastāv no dažiem desmitiem līdz dažiem tūkstošiem atomu). Šādā izmēru diapazonā kādam no 100 dzelzs atomiem sastāvošam objektam piemīt pilnīgi citas fizikāli ķīmiskās īpašības, nekā citam objektam, kas sastāv no 200 tādiem pašiem atomiem, — arī tad, ja abi minētie objekti ir veidoti no vienādiem atomiem. Līdzīgā kārtā no nanodaļiņām sastāvošam cietam ķermenim piemīt pilnīgi citas mehāniskās un elektromagnētiskās īpašības nekā tradicionāli veidotiem cietiem ķermeņiem ar tādu pašu ķīmisko sastāvu. Šīs īpašības ir atkarīgas no to atsevišķo vienību īpašībām, no kurām sastāv attiecīgais cietais ķermenis.
1.1

Regulas projekts ir par jautājumu loku, uz kuriem attiecas EK līguma 65. pants, un projekta juridiskais pamatojums ir dots minētā līguma 61. panta c punktā. Ņemot vērā uzturēšanas prasījumu un to pārrobežu piedziņas īpatnības, regula pilnībā atbilst proporcionalitātes un subsidiaritātes principiem gan no tiesībsargājošo iestāžu un valstu tiesību sistēmu viedokļa, gan no prāvnieku viedokļa.
3.1.5

EESK uzsver, ka jēdzieni “patērētājs” un “pacients” nav sinonīmi, un to motivācijas ir atšķirīgas. “Patērētāji” nav tikai privāti indivīdi un paši pieņem lēmumus saistībā ar tirgu, vadoties galvenokārt no ekonomiska rakstura apsvērumiem. Pacientus nevar uzskatīt tikai par zāļu un medicīniskās aprūpes patērētājiem, jo to tiesības nav tīri ekonomiskas, un tās ir salīdzināmas tikai ar tiesībām uz taisnīgu tiesu vai tiesībām uz izglītību, ko valstis nodrošina, paredzot vispārējas nozīmes pakalpojumus.
4.4

EESK vēlētos uzsvērt, ka konverģence rada politikas veidotājiem jaunus uzdevumus un stimulus palielināt IT apgūšanu. Konverģence nozīmē to, ka lietotājiem būs piekļuves iespējas tāda paša satura pakalpojumiem (piem, balss, ātrai datu pārraidei un video), izmantojot plašu platformu klāstu (ADSL, kabeļa pieslēgumu, satelītu, PLC, 3G utt), dažādiem gala termināliem — sākot no tradicionālām darbstacijām, mobilajiem tālruņiem un TV, līdz pat integrētiem informācijas tehnoloģijas elementiem automašīnās, mājsaimniecības tehnikai un dažādām lietojumprogrammām. Konverģences priekšrocības būs atkarīgas no tā, vai patērētājiem tiks piedāvāti kvalitatīva satura pakalpojumi un vai tiem būs pieejami ātri savienojumi.
3.7

Bez tam nav analizēta informācijas kvalitāte. Viens no Invalīdu gada mērķiem bija veicināt to cilvēku pozitīva tēla veidošanu, kuriem ir dažāda veida invaliditāte. Šajā ziņojumā ir maz teikts par to, vai tas ir faktiski noticis vai nav, un vai ir panākti jauninājumi invalīdu tēla veidošanā.
3.5

EESK atzinīgi vērtē Komisijas izvirzītos vienādošanas, precizēšanas un vienkāršošanas mērķus. Neskatoties uz to, EESK nav skaidrs, kāpēc Komisija neņem vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu III sadaļas (Ierēdņa karjera) 1. nodaļas (Pieņemšana darbā) 27 (77). pantu, kurā noteikts: “Pieņemšanas darbā mērķis ir darbam iestādē atlasīt ierēdņus, kuri apliecinājuši visaugstāko kompetenci, darbaspēju un integritāti un kuri starp Kopienu dalībvalstu pilsoņiem atlasīti tā, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārstāvību.” Komisija savā priekšlikumā pastāvošo regulu grozīšanai smagi pārkāpj šo prasību, aizbildinādamās ar budžeta līdzekļu taupīšanu, atsakoties no oficiāla konkursa izsludināšanas, proti, atkāpjoties no EK Līgumā noteiktās atlases procedūras. Regula priekšlikuma pamatojumā Komisija lietderības apsvērumu dēļ apzināti atsakās no Līgumā paredzētās oficiālu konkursu izsludināšana. EESK nevar pieļaut, ka tādējādi tiek pārkāptas EK Līguma un EK Civildienesta noteikumu prasības, jo, ja tas tiktu pieļauts, gandrīz pilnīgi noteikti nevienam desmit jauno dalībvalstu pilsonim nebūtu iespējams tikt ieceltam aģentūras direktora, izpilddirektora, direktora vietnieka vai izpilddirektora vietnieka amatā. EESK neatbalsta nostāju, ka kompetentajām struktūrām varētu tikt piešķirta izvēles tiesības starp pilnvaru termiņa pagarināšanu un jaunas atlases procedūras uzsākšanu. EESK uzskata, ka jāstiprina Eiropas Savienības pilsoņu uzticība Eiropas iestādēm. Uzticības stiprināšana tomēr būtu ievērojami apgrūtināta, ja Eiropas pilsoņi no desmit jaunajām dalībvalstīm apzinātos, ka viņiem ir gandrīz neiespējami ieņemt vadošu amatu Eiropas Savienības iestādēs. Starp 20 Eiropas aģentūrām tikai vienu vada kādas jaunās dalībvalsts pilsonis. EESK iesaka Eiropas Komisijai uzmanīgi pārskatīt savu priekšlikumu grozīt pastāvošās regulas, ņemot vērā šajā dokumentā minētos apsvērumus un Eiropas Kopienu noteikumus par iespēju vienlīdzību.
3.3.2

Īpaši darba ņēmēji vienmēr baidās no pārstrukturēšanas negatīvajām sekām. Taču veiksmīga pārstrukturēšanas vadība rada arī jaunus izaicinājumus un iespējas. Ir zināmi daudzi veiksmīgi un ne tik veiksmīgi pārstrukturēšanas gadījumi. Būtībā viss atkarīgs no tā, kā uzņēmums rīkojas minētajā situācijā, no atsevišķo pārmaiņu posmu vadības, no tā, vai dažādās iesaistītās puses sadarbojas un panāk kopēju izpratni, kas ļauj izmantot radušās iespējas.
1.1

Komiteja atbalsta jaunas regulas izstrādāšanu, kuras pamatā ir daudzie Regulas Nr. 2358/71 grozījumi. Tomēr Komisijas priekšlikums ir ierobežojošs un tajā ir nepieciešams izdarīt grozījumus. It īpaši, drošības klauzulas piemērošanu nedrīkst ierobežot, to attiecinot tikai uz valstīm, kuras nav PTO dalībvalstis, bet to jāattiecina uz visām trešajām valstīm.
2.9

Nepieciešamība palielināt līdzdalību ir vēl jo aktuālāka tādēļ, ka, neraugoties uz visu to, kas ir noticis pagātnē, Eiropas Savienības pilsoņi no tās joprojām sagaida daudz. Tas pats Eurobarometer apsekojums, kas tika veikts agrāk, parādīja, ka aptuveni 60 % Eiropas Savienības pilsoņu atbalsta ciešāku integrāciju Eiropas Savienībā (dažādi citi apsekojumi ir parādījuši līdzīgus rezultātus). Šie rezultāti liecina arī par to, ka, ņemot vērā tādus aktuālus jautājumus kā cīņa pret bezdarbu, nabadzību un sociālo atstumtību, Eiropas pilsoņi vēlas, lai Eiropas Savienības loma tiktu palielināta.