EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.10.2019 COM(2019) 552 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI UN PADOMEI Divdesmitais progresa ziņojums par virzību uz efektīvu un patiesu drošības savienību



I. IEVADS Šis ir divdesmitais ziņojums par turpmāko progresu, kas gūts efektīvas un patiesas drošības savienības izveidē. Tajā ir aplūkotas norises drošības savienības abos pamataspektos: 1) cīņa pret terorismu un organizēto noziedzību un līdzekļiem, kas tos atbalsta, un 2) aizsardzības pasākumu stiprināšana un noturības veidošanai pret šiem draudiem. Ž. K. Junkera vadītā Komisija jau no paša savas darbības sākuma drošību izvirzīja par vienu no galvenajām prioritātēm. Balstoties uz 2015. gada aprīļa Eiropas Drošības programmu un 2016. gada aprīļa Paziņojumu par virzību uz efektīvu un patiesu drošības savienību, ES pienesums bija rast koordinētu pieeju attiecībā uz teroristu uzbrukumiem un citiem augošiem drošības apdraudējumiem, tādējādi panākot ievērojamu progresu mūsu kolektīvās drošības veicināšanā. Mēs arvien skaidrāk apzināmies, ka mūsdienu drošības apdraudējumi — gan terorisms, organizētā noziedzība, kiberuzbrukumi, dezinformācija, gan citi jauni kiberapdraudējumi, — skar mūs visus. Tikai strādājot kopā, mēs varam sasniegt tādu kolektīvās drošības līmeni, kādu pamatoti pieprasa un sagaida iedzīvotāji. Šī vienotā izpratne ir pamats progresam virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību. Ņemot vērā to valsts iestāžu vajadzības, kuru darbs ir saistīts ar drošības garantēšanu iedzīvotājiem, ES līmeņa atbalsts ir vērsts uz tādiem likumdošanas un operatīvajiem pasākumiem, kuros kopīga rīcība var uzlabot dalībvalstu drošību. Šis darbs tika veikts ciešā sadarbībā ar Eiropas Parlamentu un Padomi, nodrošinot pilnīgu pārredzamību plašākai sabiedrībai. Šā darba pamatprincips ir pilnīga pamattiesību ievērošana, jo Savienības drošību var garantēt tikai tad, ja iedzīvotāji ir pārliecināti, ka tiek pilnībā ievērotas viņu pamattiesības. ES ir strādājusi, lai apkarotu terorismu, sašaurinot teroristu darbības telpu tādējādi, ka ir ieviesti jauni noteikumi, kas apgrūtina viņiem piekļuvi sprāgstvielām, šaujamieročiem un finansējumam un ierobežo viņu pārvietošanos. ES ir pastiprinājusi informācijas apmaiņu, lai nodrošinātu priekšposteņa darbiniekiem, policijas ierēdņiem un robežsargiem efektīvu piekļuvi precīziem un pilnīgiem datiem, pēc iespējas labāk izmantojot esošo informāciju un novēršot informācijas nepilnības un aklos punktus. Ārējo robežu spēcīga aizsardzība ir drošības priekšnoteikums brīvas pārvietošanās telpā, kurā nepastāv iekšējā robežkontrole. Eiropas Parlaments un Padome 2019. gada martā panāca vienošanos par to, ka ir vēl vairāk jānostiprina un pilnībā jānodrošina ar ekipējumu Eiropas robežu un krasta apsardze. Paredzams, ka šī jaunā regula stāsies spēkā 2019. gada decembra sākumā. ES ir nodrošinājusi platformu un finansējumu darbiniekiem, kuri strādā vietējās kopienās, lai viņi varētu apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz radikalizācijas apkarošanu un vardarbīga ekstrēmisma novēršanu, kā arī ir ierosinājusi jaunus noteikumus nolūkā efektīvi izņemt teroristisku saturu no interneta. ES atbalsts ir palīdzējis palielināt pilsētu noturību pret uzbrukumiem, proti, ir izstrādāti rīcības plāni, kā stiprināt sabiedrisko vietu aizsardzību un uzlabot sagatavotību pret ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem un kodoldrošības riskiem. ES ir pievērsusies kiberdrošībai un kiberapdraudējumiem, ieviešot jaunu ES kiberdrošības stratēģiju un pieņemot attiecīgus tiesību aktus, kā arī vēršoties pret dezinformāciju, lai labāk aizsargātu vēlēšanas. Turpinās darbs, lai nostiprinātu mūsu kritiskās digitālās infrastruktūras drošību, pastiprinot arī sadarbību attiecībā uz 5G tīklu kiberdrošību visā Eiropā. Tomēr vēl joprojām ir daudz darāmā. Tiešsaistē straumētais uzbrukums sinagogai un divu pilsoņu nogalināšana Hallē (Vācijā) 2019. gada 9. oktobrī bija šokējošs atgādinājums par draudiem, ko rada labējais vardarbīgais ekstrēmisms un antisemītisms. Šie notikumi bija arī uzskatāms atgādinājums, ka internets tiek ļaunprātīgi izmantots terorisma propagandai un tādēļ ir vajadzīgi ES mēroga noteikumi teroristiska satura izņemšanai no interneta. Tieslietu un iekšlietu padomes sanāksmē, kas notika 2019. gada 7. un 8. oktobrī, tika diskutēts par labējo vardarbīgo ekstrēmismu un terorismu, uzsverot vajadzību turpināt darbu, lai apkarotu arī tāda nelikumīga satura izplatīšanu tiešsaistē un bezsaistē, kas popularizē labējo ekstrēmismu. Tajā pašā laikā triju policijas ierēdņu un viena darbinieka nogalināšana Parīzes galvenajā policijas pārvaldē 2019. gada 3. oktobrī pierāda, ka draudi, ko rada džihādistu iedvesmots terorisms, joprojām ir reāli un ir jāturpina nemitīgie centieni atbalstīt dalībvalstis šo apdraudējumu novēršanā. Ieslodzīto ISIS/Da’esh kaujinieku izbēgšana saistībā ar nesenajiem notikumiem Ziemeļsīrijā varētu nopietni ietekmēt drošību Eiropā. Ir svarīgi, lai dalībvalstis pilnībā izmantotu esošās informācijas sistēmas ārvalstu kaujinieku teroristu atklāšanai un identificēšanai, kad viņi šķērso ārējās robežas. Notiek arī darbs saistībā ar kaujaslauka informācijas izmantošanu ārvalstu kaujinieku teroristu kriminālvajāšanai. Šajā ziņojumā ir izklāstīts pēdējā laikā panāktais progress virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību, jo īpaši pievēršoties jomām, kurās ir vajadzīga turpmāka rīcība. Ziņojumā ir sniegta jaunākā informācija par to, kā tiek īstenoti saskaņotie pasākumi attiecībā uz 5G tīklu kiberdrošību, jo īpaši saistībā ar 2019. gada 9. oktobrī publicēto ES Riska novērtējuma ziņojumu, un attiecībā uz dezinformācijas apkarošanu. Šajā ziņojumā īpaša uzmanība ir pievērsta ārējai dimensijai saistībā ar sadarbību drošības savienībā. Šajā jomā jāatzīmē divu divpusējo vienošanos parakstīšana ar Albāniju un Ziemeļmaķedonijas Republiku par terorisma apkarošanu un progress, kas sadarbībā ar trešo valstu partneriem panākts attiecībā uz pasažieru datu reģistra datu apmaiņu. Turklāt reizē ar šo ziņojumu Komisija pieņēma arī pilnvarojuma pieprasījumu sarunu sākšanai attiecībā uz nolīgumu starp ES un Jaunzēlandi par persondatu apmaiņu smagu noziegumu un terorisma apkarošanas jomā. II. LIKUMDOŠANAS PRIORITĀŠU ĪSTENOŠANA 1.Radikalizācijas novēršana tiešsaistē un kopienās Radikalizācijas novēršana ir pamatelements, uz kura balstās Savienības rīcība terorisma radīto draudu jomā. Šajā ziņā visnozīmīgākā kaujas platforma teroristu darbībai 21. gadsimtā ir internets. Tas, ka eksistē telpa, kurā radikalizēti indivīdi var sazināties un apmainīties ar saturu, veicina to, ka attīstās gan džihādistu, gan labējo vardarbīgo ekstrēmistu pasaules mēroga tīkli, kas arvien vairāk izplešas. Tāpēc Komisija turpina īstenot savu divējādo pieeju pret radikalizāciju tiešsaistē, proti, ierosinātajiem noteikumiem par nelikumīga teroristiska satura izņemšanu no interneta būtu jāpastiprina brīvprātīgā partnerība ar tiešsaistes platformām. Lai to izdarītu, svarīga nozīme ir tiesību akta priekšlikumam par to, kā novērst teroristiska satura izplatīšanu internetā, kurā paredzēti skaidri noteikumi un drošības pasākumi, saskaņā ar kuriem interneta platformām būtu obligāts pienākums izņemt teroristisku saturu vienas stundas laikā no brīža, kad ir saņemts kompetento iestāžu pamatots pieprasījums, un īstenot proaktīvus pasākumus, kas ir samērīgi ar teroristiskā satura ietekmes līmeni. Norisinās iestāžu sarunas starp Eiropas Parlamentu un Padomi, un pirmā trialoga sanāksme notika 2019. gada 17. oktobrī. Ņemot vērā draudus, ko rada teroristisks saturs internetā, Komisija aicina abus likumdevējus vienoties par ierosināto tiesību aktu līdz 2019. gada beigām. Ar ierosināto tiesību aktu tiek papildināta brīvprātīgā partnerība ar interneta nozares pārstāvjiem un citām ieinteresētajām personām, kas tiek īstenota ES Interneta foruma ietvaros. Minētais forums kopš tā izveides 2015. gadā ir stimulējis interneta uzņēmumus rīkoties proaktīvi, lai identificētu un izņemtu teroristisku saturu no interneta, un, pateicoties tam, ir radusies nozares iniciatīva “koplietojamā hash datubāze” un Globālā interneta foruma terorisma apkarošanai izveidei. Būtisku ieguldījumu, stiprinot sadarbību ar interneta uzņēmumiem un veicinot ES Interneta foruma vispārējo mērķu sasniegšanu, ir sniegusi ES tiesībaizsardzības aģentūras (Eiropola) ietvaros izveidotā ES vienība ziņošanai par interneta saturu. Nesenajā ministru sanāksmē par ES Interneta forumu, kas notika 2019. gada 7. oktobrī, ES dalībvalstis un interneta uzņēmumu augstākās vadības pārstāvji apņēmās sadarboties atbilstīgi tā dēvētajam “ES krīzes protokolam”. ES krīzes protokolā ir identificēti ciešākas sadarbības robežmērķi un definēti jauni veidi, kā uzlabot reaģēšanu krīzes situācijās. Šie pasākumi ir daļa no starptautiska līmeņa centieniem nolūkā īstenot Kraistčērčas aicinājumu rīkoties, kura mērķis ir nodrošināt koordinētu un ātru reakciju, lai ierobežotu tāda satura lavīnveidīgu izplatīšanos tiešsaistē, kas saistīts ar terorismu vai vardarbīgu ekstrēmismu. Papildus šiem pasākumiem pret radikalizāciju tiešsaistē Komisija turpina atbalstīt valstu un vietējā līmeņa centienus novērst un apkarot radikalizāciju tās rašanās vietā. Ņemot vērā plašo pieredzi un zināšanas, kas apkopotas Radikalizācijas izpratnes tīklā, ES piedāvā mērķtiecīgu atbalstu vietējiem dalībniekiem, tostarp pilsētām, un nodrošina iespējas informācijas apmaiņai starp jomas speciālistiem, pētniekiem un politikas veidotājiem. Piemēram, tīkla ietvaros tika izdotas īpašas pamatnostādnes un tika organizēti darbsemināri, lai atbalstītu kompetentās iestādes darbā ar bērniem, kuri ierodas no konflikta zonām. Lai nodrošinātu Radikalizācijas izpratnes tīklā veikto darbību nepārtrauktību, Komisija ir sākusi procedūru attiecībā uz jauna pamatlīguma noslēgšanu par aptuveno summu 61 miljons EUR uz četru gadu periodu, sākot no 2020. gada. Lai novērstu draudus, ko rada teroristisks saturs internetā, Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi: ·līdz gada beigām noslēgt sarunas par tiesību akta priekšlikumu par to, kā novērst teroristiska satura izplatīšanu internetā. 2. Spēcīgākas un viedākas drošības, robežu un migrācijas pārvaldības informācijas sistēmas ES ir intensificējusi informācijas apmaiņu, atvieglojot vēršanos pret identitātes viltošanu, pastiprinot robežpārbaudes, modernizējot Eiropas mēroga tiesībaizsardzības datubāzes, novēršot informācijas trūkumu un pastiprinot ES tiesībaizsardzības aģentūru (Eiropolu). Šajā ziņā īpaša nozīme ir ES informācijas sistēmu sadarbspējai, un tas nozīmē, ka pēc iespējas labāk ir jāizmanto esošās informācijas sistēmas un jānovērš aklie punkti. Reaģējot uz priekšpostenī strādājošo vajadzībām, sadarbspēja nodrošinās tiesībaizsardzības amatpersonām, robežsargiem un migrācijas amatpersonām ātrāku un sistemātiskāku piekļuvi informācijai, tādējādi palīdzot uzlabot iekšējo drošību un robežu pārvaldību. Tomēr sadarbspējai un jebkādai ar to saistītai inovācijai būs pozitīva ietekme drošības, robežu un migrācijas pārvaldībā uz vietas tikai tad, ja katra dalībvalsts pilnībā īstenos saistītos tiesību aktus. Tāpēc sadarbspējas īstenošana ir pamatprioritāte drošības savienībā — gan politiskā, gan tehniskā līmenī. Komisija un ES Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) atbalsta dalībvalstis, nodrošinot speciālās zināšanas un paraugprakses apmaiņu ar valsts koordinatoru tīkla starpniecību un sagatavojot rezultātu pārskatu, kas paver iespēju veikt efektīvus uzraudzības un koordinācijas pasākumus. Cieša sadarbība starp ES aģentūrām, visām dalībvalstīm un Šengenas asociētajām valstīm būs īpaši svarīga virzībā uz vērienīgo mērķi — līdz 2020. gadam panākt ES drošības, robežu un migrācijas pārvaldības informācijas sistēmu pilnīgu sadarbspēju.

Tajā pašā laikā Eiropas Parlamentam un Padomei šajā saistībā vēl ir jāpabeidz likumdošanas darbs. Lai nodrošinātu pilnīgu un savlaicīgu sadarbspējas izvēršanu, svarīgi ir ātri panākt vienošanos par visiem izskatīšanā esošajiem tiesību aktu priekšlikumiem. Pirmkārt, Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas tehniskās īstenošanas ietvaros ir vajadzīgi tehniski grozījumi saistītajās regulās, lai šo sistēmu pilnībā ieviestu. Komisija aicina Eiropas Parlamentu paātrināt tā darbu pie šiem tehniskajiem grozījumiem, lai sāktu iestāžu sarunas, cik drīz vien iespējams. Otrkārt, joprojām notiek iestāžu sarunas par 2018. gada maija priekšlikumu nostiprināt un pilnveidot esošo vīzu informācijas sistēmu. Pamatojoties uz pirmo trialoga sanāksmi, kas notika 2019. gada 22. oktobrī, Komisija aicina abus likumdevējus ātri noslēgt sarunas. Treškārt, vēl joprojām nav panākta vienošanās par Komisijas 2016. maija priekšlikumu paplašināt pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac darbības jomu, lai tajā tiktu glabāti pirkstu nospiedumi un personas dati ne vien par patvēruma pieteikumu iesniedzējiem un personām, kas aizturētas saistībā ar nelikumīgu ārējās robežas šķērsošanu, bet arī par trešo valstu valstspiederīgajiem, kas valstī uzturas nelikumīgi. Ar ierosinātajām izmaiņām tiktu arī pagarināts ES nelikumīgi ieceļojušo personu pirkstu nospiedumu un būtisko datu glabāšanas termiņš. Komisija aicina abus likumdevējus pieņemt šo priekšlikumu. Lai nostiprinātu ES drošības, robežu un migrācijas pārvaldības informācijas sistēmas, Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi: ·turpināt darbu, lai panāktu drīzu vienošanos par ierosinātajiem tehniskajiem grozījumiem, kas vajadzīgi, lai izveidotu Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu; ·ātri risināt un noslēgt sarunas par priekšlikumu nostiprināt esošo vīzu informācijas sistēmu; ·pieņemt tiesību akta priekšlikumu par Eurodac (Kopīgajā paziņojumā paredzēta prioritāte). 3. Teroristu darbības telpas sašaurināšana ES ir apņēmīgi rīkojusies, lai sašaurinātu teroristu darbības telpu, ieviešot jaunus noteikumus, kas apgrūtina teroristiem un citiem noziedzniekiem piekļuvi sprāgstvielām, šaujamieročiem un finansējumam un ierobežo viņu pārvietošanos. Lai pastiprinātu tiesu sistēmas reakciju uz terorismu, ES Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) 2019. gada 1. septembrī izveidoja Eiropas tiesu iestāžu reģistru terorisma apkarošanai. Reģistrā tiks apkopota tiesu iestāžu informācija, kas ļaus noteikt saiknes tiesvedībās pret personām, kuras tiek turētas aizdomās par terorisma noziegumiem, tādējādi pastiprinot prokuroru savstarpējo koordināciju ar terorisma apkarošanu saistītās izmeklēšanās, kurām var būt pārrobežu ietekme. Tomēr ir jāturpina centieni, lai atbalstītu un veicinātu izmeklēšanu pārrobežu lietās, jo īpaši saistībā ar tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi elektroniskiem pierādījumiem. Attiecībā uz 2018. gada aprīļa tiesību aktu priekšlikumiem, kuru mērķis ir uzlabot pārrobežu piekļuvi elektroniskiem pierādījumiem kriminālizmeklēšanā , Eiropas Parlamentam vēl ir jāpieņem sava sarunu nostāja, pirms likumdevēji var sākt sarunas. Komisija aicina Eiropas Parlamentu virzīties uz priekšu darbā ar šo tiesību akta priekšlikumu, lai likumdevēji varētu to ātri pieņemt. Komisija, pamatojoties uz savu priekšlikumu par ES iekšējiem noteikumiem, arī iesaistās starptautiskās sarunās, lai uzlabotu pārrobežu piekļuvi elektroniskiem pierādījumiem. Komisija un Amerikas Savienoto Valstu iestādes 2019. gada 25. septembrī organizēja pirmo oficiālo sarunu kārtu par ES un ASV nolīgumu attiecībā uz pārrobežu piekļuvi elektroniskiem pierādījumiem. Nākamā kārta ir ieplānota 2019. gada 6. novembrī. Saistībā ar notiekošajām sarunām par Eiropas Padomes Budapeštas Konvencijas par kibernoziegumiem otro papildu protokolu Komisija Savienības vārdā piedalījās trijās sarunu sesijās — 2019. gada jūlijā, septembrī un oktobrī. Lai gan šajās sarunās ir gūti labi panākumi, vēl joprojām ir jāapspriež vairāki nozīmīgi jautājumi, par kuriem Savienībai ir ievērojama interese, piemēram, datu aizsardzības pasākumi. Sarunas par otro papildu protokolu turpināsies 2019. gada novembrī un visu 2020. gadu. Ir svarīgi strauji risināt abas sarunas, lai veicinātu starptautisko sadarbību saistībā ar elektronisko pierādījumu apmaiņu, vienlaikus nodrošinot saderību ar ES tiesību aktiem un dalībvalstu pienākumiem saskaņā ar tiem, ņemot vērā arī turpmākās izmaiņas ES tiesību aktos. Atspoguļojot pastāvīgās bažas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, Eiropas Parlaments 2019. gada 19. septembrī pieņēma rezolūciju par to, kā tiek īstenoti Savienības tiesību akti noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas jomā , tādējādi atbildot uz četru ziņojumu kopumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, kurus Komisija pieņēma 2019. gada 24. jūlijā . Eiropas Parlaments aicināja dalībvalstis nodrošināt, ka pienācīgi un ātri tiek īstenotas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas direktīvas. Eiropas Parlaments arī aicināja Komisiju novērtēt, vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regula būtu piemērotāka nekā direktīva un vai finanšu ziņu vākšanas vienībām ir vajadzīgs koordinācijas un atbalsta mehānisms. Lai uzlabotu tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi elektroniskajiem pierādījumiem, Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi: ·ātri vienoties par tiesību aktu priekšlikumiem attiecībā uz elektroniskajiem pierādījumiem (Kopīgajā paziņojumā paredzēta prioritāte). 4. Kiberdrošības uzlabošana Kiberdrošības uzlabošana joprojām ir būtisks darbības aspekts virzībā uz patiesu un efektīvu drošības savienību. Īstenojot ES 2017. gada Kiberdrošības stratēģiju, Savienība ir pastiprinājusi savu noturību, nodrošinot, ka tai ir grūtāk uzbrukt un tā var ātrāk atkopties, kā arī kiberatturēšanu, palielinot iespējas, ka uzbrucēji tiks aizturēti un sodīti, tostarp īstenojot kopīgu ES diplomātisko atbildes reakciju uz ļaunprātīgām kiberdarbībām. Savienība arī atbalsta dalībvalstis kiberaizsardzībā, īstenojot ES kiberaizsardzības politikas satvaru . Līdz ar Kiberdrošības akta stāšanos spēkā 2019. gada jūnijā konkrētas aprises sāk iegūt ES kiberdrošības sertifikācijas sistēma. Sertifikācijai ir izšķiroša loma, lai palielinātu uzticēšanos produktiem un pakalpojumiem, kuri ir būtiski digitālajam vienotajam tirgum, un lai palielinātu to drošību. Sertifikācijas sistēma nodrošinās ES mēroga sertifikācijas shēmas, kas izpaudīsies kā noteikumu, tehnisko prasību, standartu un procedūru visaptverošs kopums. Tajā ir iesaistītas divas ekspertu grupas, proti, Eiropas Kiberdrošības sertifikācijas grupa, kas pārstāv dalībvalstu iestādes, un Ieinteresēto personu kiberdrošības sertifikācijas grupa, kas pārstāv nozari. Otrā minētā grupa apvieno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju produktu un pakalpojumu pieprasījuma un piedāvājuma puses pārstāvjus, tostarp mazos un vidējos uzņēmumus, digitālo pakalpojumu sniedzējus, Eiropas un starptautiskās standartizācijas iestādes, valstu akreditācijas iestādes, datu aizsardzības uzraudzības iestādes un atbilstības novērtēšanas iestādes. Tajā pašā laikā Eiropas Parlamentam un Padomei vēl ir jāvienojas par likumdošanas iniciatīvu attiecībā uz Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu. Šā priekšlikuma mērķis ir nostiprināt Savienības kiberdrošības spējas, stimulējot Eiropas tehnoloģisko un rūpniecisko kiberdrošības ekosistēmu, kā arī koordinējot un apvienojot saistītos resursus. Komisija aicina abus likumdevējus atsākt un ātri pabeigt savstarpējās iestāžu sarunas par šo prioritāro iniciatīvu, lai uzlabotu kiberdrošību. Kiberdrošības uzlabošanas darbs ietver atbalstu gan valsts, gan reģionālā līmenī. Papildus kiberdraudiem, kas vērsti pret sistēmām un datiem, ES turpina risināt sarežģītās un daudzšķautņainās hibrīddraudu radītās problēmas. Padomē tika izveidota horizontāla darba grupa hibrīddraudu apkarošanai, lai uzlabotu ES un tās dalībvalstu noturību pret hibrīddraudiem un atbalstītu rīcību sabiedrības krīžu izturētspējas nostiprināšanai. Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests atbalsta šos centienus saskaņā ar 2016. gada Kopīgo regulējumu hibrīddraudu apkarošanai un 2018. gada Kopīgo paziņojumu par noturības un spēju palielināšanu cīņā pret hibrīddraudiem. Turklāt Kopīgais pētniecības centrs (JRC) izstrādā “konceptuālu pamatmodeli” hibrīddraudu raksturošanai, lai palīdzētu dalībvalstīm un to kompetentajām iestādēm identificēt hibrīduzbrukuma veidu, ja pret tām tiktu vērsts šāds uzbrukums. Minētajā modelī tiek aplūkots veids, kā (valsts vai nevalstisks) dalībnieks mērķa ietekmēšanai izmanto vairākus rīku kopumus (sākot no dezinformēšanas un beidzot ar spiegošanu vai fiziskām operācijām) dažādās jomās (ekonomikas, militārajā, sociālajā, politiskajā), lai sasniegtu virkni mērķu. Lai uzlabotu kiberdrošību, Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi: ·panākt drīzu vienošanos par tiesību akta priekšlikumu par Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu. III. DIGITĀLO INFRASTRUKTŪRU DROŠĪBAS UZLABOŠANA Piektās paaudzes (5G) tīkli būs pamats nākotnes ekonomikai un sabiedrībai, kas kļūst arvien digitalizētāka. Runa ir par miljardiem savienotu objektu un sistēmu, tostarp tādās svarīgās nozarēs kā enerģētika, transports, banku pakalpojumi un veselības aprūpe, kā arī rūpnieciskās vadības sistēmas, kas rīkojas ar sensitīvu informāciju, un atbalstošās drošības sistēmas. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt 5G tīklu kiberdrošību un noturību.

Īstenojot koordinētu pieeju, dalībvalstis ar Komisijas un Eiropas Kiberdrošības aģentūras atbalstu 2019. gada 9. oktobrī publicēja ziņojumu par ES koordinēto riska novērtējumu attiecībā uz kiberdrošību 5G tīklos. Šis nozīmīgais ziņojums tika sagatavots kā daļa no pasākumiem, kas jāīsteno saistībā ar Komisijas 2019. gada marta ieteikumu nodrošināt augstu 5G tīklu kiberdrošības līmeni visā ES. Ziņojuma pamatā ir visu dalībvalstu veikto valsts kiberdrošības riska novērtējumu rezultāti. Tajā ir identificēti galvenie apdraudējumi un to radītāji, jutīgākie aktīvi, galvenie neaizsargātības aspekti (tostarp tehniskās un cita veida neaizsargātības aspekti) un vairāki stratēģiskie riski. Minētais novērtējums nodrošina pamatu to riska mazināšanas pasākumu noteikšanai, kurus var piemērot valsts un Eiropas līmenī. Ziņojumā ir identificētas vairākas svarīgas kiberdrošības problēmas, kas, visticamāk, radīsies vai kļūs pamanāmākas saistībā ar 5G tīkliem. Šīs drošības problēmas ir saistītas galvenokārt ar būtiskākajām inovācijām 5G tehnoloģijas jomā, jo īpaši programmatūras nozīmīgumu un ar 5G iespējoto pakalpojumu un lietojumprogrammu plašo klāstu, kā arī ar piegādātāju lomu 5G tīklu izveidē un ekspluatācijā un to, cik liela ir atkarība no individuāliem piegādātājiem. Tas nozīmē, ka piegādātāju produkti, pakalpojumi un darbības arvien biežāk kļūst par daļu no “uzbrukuma tvēruma” attiecībā uz 5G tīkliem. Turklāt īpaši būtiska nozīme būs individuālu piegādātāju riska profilam, tostarp iespējamībai, ka pret piegādātāju tiek vērsta iejaukšanās no trešās valsts. Atbilstoši procesam, kas noteikts Komisijas 2019. gada marta ieteikumā, dalībvalstīm līdz 2019. gada 31. decembrim būtu jāvienojas par riska mazināšanas pasākumu kopumu, lai novērstu identificētos kiberdrošības riskus valstu un Savienības līmenī. Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests arī turpinās apmainīties ar informāciju ar līdzīgi domājošiem partneriem par 5G tīklu kiberdrošību un noturību. Šajā ziņā Komisija sazinās ar NATO saistībā ar ES koordinēto riska novērtējumu par 5G tīklu kiberdrošību. IV. DEZINFORMĀCIJAS NOVĒRŠANA UN VĒLĒŠANU AIZSARDZĪBA PRET CITIEM KIBERAPDRAUDĒJUMIEM ES ir izveidojusi sistēmu koordinētai rīcībai pret dezinformāciju, pilnībā ievērojot Eiropas vērtības un pamattiesības. Saskaņā ar Rīcības plānu dezinformācijas apkarošanai turpinās darbs, lai slēgtu dezinformācijas telpu, arī nolūkā aizsargāt vēlēšanu integritāti. Šajā sakarā galvenā nozīme ir sadarbībai ar nozari, izmantojot pašregulējošo ES prakses kodeksu dezinformācijas jomā attiecībā uz tiešsaistes platformām un reklāmas nozari, kas ir jāpiemēro no 2018. gada oktobra. Komisija ir novērtējusi minētā kodeksa efektivitāti pēc tā pirmā darbības gada, par pamatu izmantojot gada pašnovērtējuma ziņojumus, kurus iesniedza tiešsaistes platformas un citi kodeksa parakstītāji un kuri ir publicēti 2019. gada 29. oktobrī kopā ar Komisijas paziņojumu . Ziņojumi kopumā apliecina, ka parakstītāji patiešām cenšas īstenot savas saistības. To platformu, kas parakstīja kodeksu, veiktās darbības visos piecos kodeksa saistību pīlāros atšķiras gan tempa, gan tvēruma ziņā. Kopumā lielāks progress ir panākts, ievērojot saistības attiecībā uz 2019. gada Eiropas vēlēšanām, proti, saistības pārtraukt reklāmas un monetizācijas stimulus, kas paredzēti dezinformācijai (1. pīlārs), nodrošināt politiskās reklāmas un problēmjautājumos balstītas reklāmas pārredzamību (2. pīlārs) un nodrošināt pakalpojumu noturību pret neautentiskiem kontiem un rīcību (3. pīlārs). Savukārt mazāks vai nepietiekams progress ir vērojams attiecībā uz saistībām palielināt patērētāju tiesības (4. pīlārs) un saistībām palielināt pētniecības aprindu tiesības, cita starpā nodrošinot platformas pamatotai un privātuma noteikumiem atbilstīgai piekļuvei datu kopām pētniecības nolūkos (5. pīlārs). Atšķiras arī to darbību tvērums, kuras veic katra platforma, lai nodrošinātu savu saistību īstenošanu, kā arī dalībvalstīs individuālas politikas tiek izvērstas atšķirīgi. Komisija turpina sadarboties ar šā kodeksa parakstītājiem un citām ieinteresētajām personām, lai pastiprinātu pret dezinformāciju vērsto rīcību. Saskaņā ar Rīcības plānu dezinformācijas apkarošanai Komisija un Augstā pārstāve, sadarbojoties ar dalībvalstīm, izveidoja agrīnās brīdināšanas sistēmu, lai vērstos pret dezinformācijas kampaņām. Agrīnās brīdināšanas sistēma sniedza iespēju ES iestādēm un dalībvalstīm dalīties ar informāciju un analīzes rezultātiem pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2019. gadā un koordinēt atbildes pasākumus. Pēc vēlēšanām šis darbs ir kļuvis vēl intensīvāks, proti, katru dienu tiek rīkota informācijas apmaiņa darba līmenī, kā arī dažādas dalībvalstis organizēja trīs ātrās brīdināšanas sistēmas kontaktpunktu sanāksmes. Vēl viens praktisks solis dezinformēšanas identificēšanas virzienā bija darbs, ko veica Stratēģiskās komunikācijas komanda (“StratComms”) un jo īpaši tās Austrumu stratēģiskās komunikācijas darba grupa, kas vadīja projektu “EUvsDisinfo”, lai uzraudzītu un analizētu prokremlisko dezinformāciju un veiktu attiecīgus atbildes pasākumus. Kopš 2019. gada sākuma ar pirmo speciālo budžetu 3 miljonu EUR apmērā tika nodrošināta iespēja intensificēt un paplašināt šo darbu, lai ietvertu uzraudzību un analīzi attiecībā uz prokremlisko dezinformāciju tīmeklī, pārraidēs un sociālajos plašsaziņas līdzekļos 19 valodās, sākot no angļu valodas un beidzot ar serbu un arābu valodu. Uzlabojoties uzraudzības jaudai, atklāto dezinformācijas darbību skaits palielinājās vairāk nekā divas reizes — līdz šim 2019. gadā ir atklāti aptuveni 2000 dezinformācijas gadījumu salīdzinājumā ar 765 gadījumiem tajā pašā laikposmā 2018. gadā. Austrumu stratēģiskās komunikācijas darba grupai bija būtiska loma saistībā ar to, lai tiktu uzraudzīta un atklāta pret Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanām vērstā prokremliskā dezinformācija. Šī izpēte tika rīkota vienlaikus ar informatīvu kampaņu par mēģinājumiem iejaukties vēlēšanu procesos visā pasaulē. Izpētē, ko minētā grupa īstenoja ciešā sadarbībā ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, tika veiktas vairāk nekā 20 plašsaziņas līdzekļu intervijas, savukārt kampaņā iesaistījās vairāk nekā 300 žurnālistu. Komisija ir arī rīkojusies, lai mazinātu dezinformācijas un mītu izplatīšanu par ES iestādēm un politiku. Komisija ir izveidojusi komunikācijas ekspertu tīklu un tiešsaistes portālu, kurā tiek nodrošināts interaktīvs informācijas materiāls par ES politiku un par izaicinājumiem, ko rada dezinformācija, kā arī par dezinformācijas ietekmi uz sabiedrību. Sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu un Eiropas Ārējās darbības dienestu, Komisija ir arī sākusi vairākas kampaņas sociālajos plašsaziņas līdzekļos, kas vērstas uz dezinformācijas apkarošanu. V. CITU PRIORITĀRO DROŠĪBAS JOMAS PASĀKUMU ĪSTENOŠANA 1. Likumdošanas pasākumu īstenošana drošības savienībā Saskaņotie pasākumi drošības savienībā sniegs maksimālu ieguvumu drošībai tikai tad, ja visas dalībvalstis garantēs to ātru un pilnīgu īstenošanu. Tālab Komisija aktīvi atbalsta dalībvalstis ES tiesību aktu īstenošanā, arī nodrošinot finansējumu un veicinot paraugprakses apmaiņu. Komisija pilnībā izmanto savas Līgumos paredzētās pilnvaras ES tiesību aktu īstenošanai, tostarp vajadzības gadījumā arī pienākumu neizpildes procedūras. ES pasažieru datu reģistra direktīvas transponēšanas termiņš bija 2018. gada 25. maijs. Līdz šim 25 dalībvalstis ir paziņojušas par pilnīgu transponēšanu — tas ir ievērojams progress kopš 2018. gada jūlija, kad Komisija sāka pienākumu neizpildes procedūras pret 14 dalībvalstīm. Divas dalībvalstis vēl nav paziņojušas par pilnīgu transponēšanu, lai gan pret tām notiek pienākumu neizpildes procedūras, kas sāktas 2018. gada 19. jūlijā. Vienlaikus Komisija turpina atbalstīt visu dalībvalstu pūliņus pabeigt savu pasažieru datu reģistra sistēmu izstrādi, tostarp veicinot informācijas un paraugprakses apmaiņu. Direktīvas par terorisma apkarošanu transponēšanas termiņš bija 2018. gada 8. septembris. Līdz šim 22 dalībvalstis ir paziņojušas par pilnīgu transponēšanu — tas ir ievērojams progress kopš 2018. gada novembra, kad Komisija sāka pienākumu neizpildes procedūras pret 16 dalībvalstīm. Trīs dalībvalstis vēl nav paziņojušas par pilnīgu transponēšanu, lai gan pret tām notiek pienākumu neizpildes procedūras. Komisija 2019. gada 25. jūlijā nosūtīja pamatotus atzinumus divām dalībvalstīm par to, ka tās nebija paziņojušas par šīs direktīvas pilnīgu transponēšanu. Atbildot abas dalībvalstis paziņoja, ka likumdošanas darbs tiks pabeigts līdz šā gada beigām. Direktīvas par ieroču iegādes un turēšanas kontroli transponēšanas termiņš bija 2018. gada 14. septembris. Par pilnīgu transponēšanu līdz šim ir paziņojušas 13 dalībvalstis. Piecpadsmit dalībvalstis vēl nav paziņojušas par pilnīgu transponēšanu, lai gan pret tām notiek pienākumu neizpildes procedūras, kas sāktas 2018. gada 22. novembrī. Komisija 2019. gada 25. jūlijā nosūtīja pamatotus atzinumus 20 dalībvalstīm par to, ka tās nebija paziņojušas par direktīvas pilnīgu transponēšanu. Atbildot piecas dalībvalstis paziņoja par šīs direktīvas pilnīgu transponēšanu. Direktīvas par datu aizsardzību tiesībaizsardzības jomā transponēšanas termiņš bija 2018. gada 6. maijs. Līdz šim 25 dalībvalstis ir paziņojušas par pilnīgu transponēšanu — tas ir ievērojams progress kopš 2018. gada jūlija, kad Komisija sāka pienākumu neizpildes procedūras pret 19 dalībvalstīm. Trīs dalībvalstis vēl nav paziņojušas par pilnīgu transponēšanu, lai gan pret tām notiek pienākumu neizpildes procedūras. Komisija 2019. gada 25. jūlijā nolēma iesūdzēt divas dalībvalstis Eiropas Savienības Tiesā par direktīvas netransponēšanu un nosūtīja oficiālu vēstuli vienai dalībvalstij par to, ka tā nebija pilnīgi transponējusi direktīvu. Komisija izvērtē, kā tiek transponēta Ceturtā direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, vienlaikus arī pārbaudot, vai dalībvalstis ir īstenojušas noteikumus. Dalībvalstīm minētā direktīva bija jātransponē valsts tiesību aktos līdz 2018. gada 26. jūnijam. Komisija īsteno pienākumu neizpildes procedūras pret 21 dalībvalsti, jo konstatēja, ka no dalībvalstīm saņemtie paziņojumi neliecina par šīs direktīvas pilnīgu transponēšanu. Komisija ir izvērtējusi ar kibernoziedzību saistīto direktīvu transponēšanas atbilstību. Komisija 2019. gada jūlijā un oktobrī sāka pienākumu neizpildes procedūras pret 23 dalībvalstīm, jo konstatēja, ka minēto dalībvalstu paziņotie valsts īstenošanas tiesību akti neliecina par to, ka Direktīva par seksuālas vardarbības pret bērniem apkarošanu tiek transponēta pareizi. Tāpat Komisija 2019. gada jūlijā un oktobrī sāka pienākumu neizpildes procedūras pret četrām dalībvalstīm, jo konstatēja, ka minēto dalībvalstu paziņotie valsts īstenošanas tiesību akti neliecina par to, ka Direktīva par uzbrukumiem informācijas sistēmām tiek transponēta pareizi.