GSP+ - Ziņojums par to, kā tiek ratificētas konvencijas, kas minētas III pielikumā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulai (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (VPS regula), valstīs, kurām ar Komisijas 2005. gada 21. decembra lēmumu piešķirts īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (GSP+), un par uzraudzības iestāžu ieteikumiem {SEC(2008) 2647} /* COM/2008/0656 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 21.10.2008 COM(2008) 656 galīgā redakcija GSP+ Ziņojums par to, kā tiek ratificētas konvencijas, kas minētas III pielikumā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulai (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (VPS regula), valstīs, kurām ar Komisijas 2005. gada 21. decembra lēmumu piešķirts īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (GSP+), un par uzraudzības iestāžu ieteikumiem {SEC(2008) 2647} (iesniegusi Komisija) GSP+ Ziņojums par to, kā tiek ratificētas konvencijas, kas minētas III pielikumā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulai (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (VPS regula), valstīs, kurām ar Komisijas 2005. gada 21. decembra lēmumu piešķirts īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (GSP+) , un par uzraudzības iestāžu ieteikumiem {SEC(2008) 2647} ES VISPĀRĒJĀ PREFERENČU SISTĒMA (VPS) Eiropas Savienības Vispārējā tarifa preferenču sistēma ir preferenciālu tirdzniecības pasākumu sistēma, ar kuras palīdzību Eiropas Savienība arī uz jaunattīstības valstīm attiecina preferenciālo piekļuvi saviem tirgiem. Tā ir nozīmīgs ES tirdzniecības politikas instruments, kas palīdz šīm valstīm mazināt nabadzību, ļaujot tām ar tirdzniecības starpniecību radīt ieņēmumus. Pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas 1968. gada Tirdzniecības un attīstības konferences ( UNCTAD ) ieteikuma izveidot “vispārēju tarifa preferenču sistēmu”, atbilstoši kurai attīstītās valstis visām jaunattīstības valstīm piešķirtu tirdzniecības preferences, ES pieņēma VPS. PTO/VVTT sistēmā uz VPS attiecas “Lēmums par jaunattīstības valstu diferencētu un labvēlīgāku režīmu, savstarpību un aktīvāku līdzdalību” (“Pilnvarojuma klauzula”). ES VPS ir vispārēja, nediskriminējoša, savstarpības principu nepiemērojoša preferenču sistēma, kas pieņemta par labu jaunattīstības valstīm un kuras mērķis ir: - palielināt jaunattīstības valstu eksporta ieņēmumus, - veicināt to industrializāciju, - paātrināt to ekonomiskās izaugsmes tempus. ES VPS ir visdāsnākā no visām jaunattīstības valstīm paredzētām VPS sistēmām. Tā piešķir beznodokļu piekļuvi vai tarifu samazinājumu apmēram 6400 ražojumiem, kurus importē no 177 VPS saņēmējvalstīm un teritorijām. Jaunā, pārskatītā ES VPS shēma stājās spēkā 2006. gada 1. janvārī. Tā ir vienkāršāka, pārskatāmāka un noteiktāka. Atbilstīgi VPS noteikto pasākumu skaits ir samazinājies no pieciem pasākumiem līdz trim. Vispārējā VPS shēma jaunattīstības valstu interesēs tika attiecināta vēl uz vairākiem ražojumiem, galvenokārt lauksaimniecībā un zvejniecībā. Shēmas piemērošanas laikposms ir pagarināts ar mērķi panākt lielāku prognozējamību. Lai īpaši atbalstītu neaizsargātās valstis, kuras ir ratificējušas un efektīvi īstenojušas galvenās starptautiskās konvencijas cilvēktiesību un darba tiesību, ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības jomā, tika izveidots jauns īpašs veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai “GSP+”. Tas attiecas uz 6400 ražojumiem, kurus bez muitas nodokļa iekasēšanas ieved ES. GSP+ veicināšanas shēmu pieņēma saskaņā ar ātro procedūru, lai tā stātos spēkā pagaidu kārtā 2005. gada 1. jūlijā. Līdz 2006. gada sākumam tika apstiprināts to valstu saraksts, kuras ir tiesīgas izmantot GSP+, pēc tam, kad bija novērtēts, cik tās ir efektīvi īstenojušas galvenās starptautiskās konvencijas cilvēktiesību un darba tiesību, labas pārvaldības un vides jomā. ĪPAŠAIS VEICINĀŠANAS REŽĪMS ILGTSPĒJĪGAI ATTĪSTĪBAI UN LABAI PĀRVALDĪBAI ( GSP+ ) Eiropas Komisijas mērķi, izveidojot jauno GSP+ veicināšanas shēmu, bija šādi: - izmantot starptautisko tirdzniecību kā līdzekli, kas veicinātu ekonomisko izaugsmi un ņemtu vērā vajadzību pēc ilgtspējīgas attīstības; - panākt, lai GSP+ būtu vienkāršāka, pārskatāmāka un vieglāk uzraugāma salīdzinājumā ar iepriekšējiem īpašajiem VPS režīmiem un vienlaikus lai tā pilnībā atbilstu ES mērķiem ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības jomā. Tālab jaunā GSP+ veicināšanas shēma ir izstrādāta tā, lai atbalstītu neaizsargātās valstis, kuras ir ratificējušas un efektīvi īstenojušas galvenās starptautiskās konvencijas cilvēktiesību un darba tiesību, ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības jomā. GSP+ shēmā paredzētās tirdzniecības preferences piešķir jaunattīstības valstij, kura ir ratificējusi un efektīvi īstenojusi konvencijas, kas minētas II pielikuma A daļā Padomes Regulā (EK) Nr. 980/2005 (VPS regula) (ANO cilvēktiesību konvencijas un SDO darba tiesību pamatnormas) un vismaz septiņās no 11 konvencijām, kas minētas III pielikuma B daļā (ilgtspējīga attīstība un laba pārvaldība), un kura apņemas līdz 2008. gada 31. decembrim ratificēt un efektīvi īstenot III pielikuma B daļā minētās konvencijas, kuras tā vēl nav ratificējusi un efektīvi īstenojusi. GSP+ vienkāršošana ir panākta, nosakot, ka atbilstība ir atkarīga no starptautiski atzītu konvenciju ratificēšanas un atbilstošas īstenošanas. GSP+ ir vieglāk uzraugāma, jo pastāv droši novērtēšanas/analizēšanas mehānismi, kas ļauj uzraudzīt šo konvenciju īstenošanu. Tā ir arī pārskatāmāka, jo shēmas prasību atbilstības uzraudzīšanā un novērtēšanā ņem vērā attiecīgo starptautisko organizāciju publiskos ziņojumus un novērojumus. Tomēr jāatceras, ka novērtējums ir atkarīgs no tā, vai ir pieejami ziņojumi, kuros aplūkots regulas piemērošanai paredzētais laikposms. Saskaņā ar VPS regulā izklāstīto īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai ir izveidots, balstoties uz vienotu ilgtspējīgas attīstības jēdzienu, kā to atzīst starptautiskās konvencijās un instrumentos, piemēram, 1986. gada ANO Deklarācijā par tiesībām uz attīstību, 1992. gada Rio Deklarācijā par vidi un attīstību, 1998. gada SDO Deklarācijā par pamatprincipiem un tiesībām darbā, 2000. gada ANO Tūkstošgades deklarācijā un 2002. gada Johannesburgas Deklarācijā par ilgtspējīgu attīstību. Tāpēc jaunattīstības valstīm, kuras diversifikācijas trūkuma un nepietiekamas integrācijas dēļ starptautiskajā tirdzniecības sistēmā ir neaizsargātas (aspekts, kuru novērtē, balstoties uz objektīviem turpmāk minētiem kritērijiem), uzņemoties pienākumus, kas izriet no galveno starptautisko konvenciju ratificēšanas un efektīvas īstenošanas cilvēktiesību un darba tiesību, vides aizsardzības un labas pārvaldības jomā, būtu jāgūst labums no papildu tarifa preferencēm. Šo preferenču mērķis ir veicināt turpmāku ekonomikas izaugsmi, tādējādi ņemot vērā vajadzību pēc ilgtspējīgas attīstības. GSP+ veicināšanas shēmu pieņēma saskaņā ar ātro procedūru, lai tā stātos spēkā pagaidu kārtā 2005. gada 1. jūlijā. Tādējādi saskaņā ar VPS regulā izklāstīto jaunattīstības valstis, kuras VPS regulas spēkā stāšanās brīdī jau bija izpildījušas kritērijus, kas noteikti īpašajā veicināšanas režīmā ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, no 2005. gada jūlija guva labumu no šī režīma. Tādēļ tās provizoriski tika minētas kā saņēmējvalstis. Tās arī turpmāk guva labumu no preferencēm, kad Komisija pēc šo valstu oficiāla pieprasījuma apliecināja, ka šis režīms attiecas uz tām līdz 2005. gada 15. decembrim. Saskaņā ar VPS regulas 9. panta 1. punktā noteiktajiem GSP+ atbilstības kritērijiem preferences, ko paredz īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, var piešķirt valstij, kura - ir ratificējusi un efektīvi īstenojusi III pielikuma A daļā minētās konvencijas, un - ir ratificējusi un efektīvi īstenojusi vismaz septiņas no III pielikuma B daļā minētajām konvencijām, un - apņemas līdz 2008. gada 31. decembrim ratificēt un efektīvi īstenot tās III pielikuma B daļā minētās konvencijas, kuras tā vēl nav ratificējusi un efektīvi īstenojusi, un - apņemas nodrošināt konvenciju un to īstenošanas tiesību aktu un pasākumu ratificēšanu, kā arī piekrīt regulāri kontrolēt un pārskatīt savus izpildes rādītājus saskaņā ar tādu konvenciju īstenošanas noteikumiem, kuras tā ir ratificējusi, un - ir uzskatāma par neaizsargātu valsti. VPS regulas 9. panta 3. punktā izklāstītie kritēriji neaizsargātības noteikšanai paredz, ka neaizsargāta valsts ir valsts, - kuru Pasaules Banka trīs gadus pēc kārtas nav klasificējusi kā valsti ar augstu ienākumu līmeni un kuras piecas lielākās sadaļas no tās VPS aptvertā importa Kopienā pārstāv vairāk nekā 75 % no tās kopējā VPS aptvertā importa vērtības, un - kuras VPS aptvertais imports Kopienā pārstāv mazāk nekā 1 % no kopējā VPS aptvertā importa vērtības Kopienā. Neaizsargātības noteikšanai izmantoja datus, kas 2004. gada 1. septembrī bija pieejami kā vidējais rādītājs trim gadiem pēc kārtas. STĀVOKLIS 2008. GADA APRĪLĪ Komisija saskaņā ar VPS regulas 9. panta 4. punktu pastāvīgi seko tam, kā tiek ratificētas un efektīvi īstenotas III pielikumā minētās konvencijas. Komisija pirms šīs regulas piemērošanas laikposma beigām un nākamās regulas apspriešanas laikā iesniedz Padomei ziņojumu par stāvokli saistībā ar šādu konvenciju ratificēšanu, tostarp uzraudzības iestāžu ieteikumus. Tāpēc šajā ziņojumā ir aplūkots faktiskais stāvoklis, ciktāl 15 valstis, kuras gūst labumu no GSP+ režīma, 2008. gada aprīlī ir ratificējušas un efektīvi īstenojušas VPS regulas III pielikumā minētās konvencijas. GSP+ režīma ievērošanu uzrauga un efektīvu īstenošanu novērtē, balstoties uz secinājumiem, kas izdarīti, izmantojot uzraudzības mehānismus, kas izveidoti tādu attiecīgo starptautisko organizāciju pārraudzībā kā ANO, SDO un citas aģentūras, kā arī izmantojot uzraudzības mehānismus, kas paredzēti pašās konvencijās un kuri kļuvuši publiski pieejami, pateicoties šīm aģentūrām. Tas nodrošina nepārprotamu un objektīvu pārskatīšanu. Šādas pārskatīšanas pamatā ir ziņojumi, ko šīs iestādes sagatavojušas laikposmā no 2005. gada decembrim līdz 2008. gada aprīlim. Komisija 2005. gada 21. decembrī sagatavoja lēmumu, ar ko izveido GSP+ saņēmējvalstu sarakstu[1]. GSP+ veicināšanas shēmu laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam varēja izmantot tās valstis, kuras līdz 2005. gada 31. oktobrim bija iesniegušas oficiālu pieprasījumu par atbilstību GSP+ un kuras atbilda VPS regulā izklāstītajām prasībām. Šajā sarakstā bija šādas 15 valstis: - no Latīņamerikas: četras Andu kopienas valstis (Bolīvija, Kolumbija, Ekvadora, Peru); sešas Centrālamerikas valstis (Kostarika, Salvadora[2], Gvatemala, Hondurasa, Nikaragva, Panama) un Venecuēla; - no Austrumeiropas ( Moldovas Republika[3] , Gruzija); - no Āzijas (Šrilanka, Mongolija). A. Stāvoklis ratificēšanas jomā Gandrīz trīs gadus pēc tam, kad šīs valstis sāka izmantot GSP+ piedāvātās priekšrocības, stāvoklis ratificēšanas jomā ir šāds: - visas valstis, kuras gūst labumu no GSP+ , tagad ir ratificējušas visas III pielikuma A daļā minētās konvencijas; - dažas valstis, kuras nebija ratificējušas III pielikuma B daļā minētās konvencijas, patlaban to dara. 2005. gada jūlijā neviena no 15 valstīm, kuras gūst labumu no GSP+ , nebija ratificējusi visas vienpadsmit B daļā minētās konvencijas; līdz 2008. gada aprīlim visas B daļā minētās konvencijas ir ratificējušas 10 valstis (Bolīvija, Kostarika, Ekvadora, Šrilanka, Mongolija, Nikaragva, Panama, Peru, Salvadora un Moldova); četrām valstīm (Kolumbijai, Gvatemalai, Hondurasai un Venecuēlai) vēl jāratificē viena konvencija, bet Gruzijai – divas konvencijas. B. Stāvoklis efektīvas īstenošanas jomā SDO un ANO uzraudzības iestāžu ieteikumos, kas izklāstīti šim GSP+ ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta IV pielikumā, efektīvas īstenošanas jomā ir konstatēti dažādi trūkumi, taču kopumā tie apliecina, ka stāvoklis ir apmierinošs. [1] Komisijas 2005. gada 21. decembra lēmums par to valstu sarakstu, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kā paredzēts 26. panta e) apakšpunktā Padomes Regulā (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu. [2] Salvadora, kura 2005. gada 24. oktobrī iesniedza lūgumu tikt iekļautai to valstu galīgajā sarakstā, kas gūst labumu no GSP+ , bija vienīgā valsts, kura atbilstoši GSP regulā noteiktajam atzina savas konstitūcijas neatbilstību SDO konvencijas Nr. 87 un konvencijas Nr. 98 noteikumiem. Pārējās konvencijas tā ratificēja 2006. gada septembrī. [3] Padome 2008. gada 21. janvārī pieņēma Regulu (EK) Nr. 55/2008, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai (turpmāk “Moldova”) un aizstāj vispārējās preferenču sistēmas (VPS) preferences, kas iepriekš attiecās uz Moldovu. Ar Regulu (EK) Nr. 55/2008 tika pārņemti pienākumi saistībā ar VPS regulas III pielikumā minēto līgumu, konvenciju un protokolu ratificēšanu un efektīvu īstenošanu.