Īpašais ziņojums Komisijas atbalsts 
rīcības grupām jauniešu 
nodarbinātības 
veicināšanai: ESF 
finansējums pārvirzīts, 
bet nepietiekama 
koncentrēšanās uz 
rezultātiemLV 2015  Nr. 17
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
Print ISBN 978-92-872-3543-5 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/281101 QJ-AB-15-021-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-3511-4 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/044469 QJ-AB-15-021-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3544-2 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/39316 QJ-AB-15-021-LV-E
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
Komisijas atbalsts 
rīcības grupām jauniešu 
nodarbinātības 
veicināšanai: ESF 
finansējums pārvirzīts, 
bet nepietiekama 
koncentrēšanās uz 
rezultātiem
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2015  Nr. 17
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrē -
ti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie 
notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Henri Grethen  vadītā II apakšpalāta, kura revidē struktūrpolitikas, transporta un 
enerģētikas izdevumu jomas. Revīziju vadīja ERP locekle Iliana Ivanova , un tajā piedalījās šādi darbinieki: locekles biroja 
vadītājs Tony Murphy , biroja atašejs Mihail Stefanov  un asistents Peter Borsos ; nodaļas vadītājs Emmanuel Rauch ; revidentu 
grupas vadītāja Valeria Rota ; revidents Luis De La Fuente Layos , kā arī revidentes Zhivka Kalaydzhieva  un Anna Fiteni .
No kreisās uz labo:  Z. Kalaydzhieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T  Murphy, L. De La Fuente Layos, P. Borsos.

03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I–VI  Kopsavilkums
1–18 Ievads
1–4 Eiropas Savienības centieni risināt jauniešu bezdarba problēmu
5–7 Eiropas Savienības loma jauniešu nodarbinātības politikā
8–9 Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai
10–15 Eiropas Sociālais fonds: stāvoklis līdz līdzekļu pārvirzīšanai 2012./2013. gadā
16–18 Komisijas paziņotie rezultāti par iniciatīvu “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai”
19–22 Revīzijas tvērums un pieeja
23–77 Apsvērumi
23–44 Komisijas padomdevējas lomas efektivitātes novērtējums
25–37 Pieejamā ESF darbības rezultātu un finanšu informācija ierobežoja Komisijas kā nodarbinātības 
veicināšanas rīcības grupu padomdevējas lomas efektivitāti
38–44 Komisijas sagatavošanas pasākumu rezultātā valstīm tika izstrādātas vispārīgas datu lapas
45–67 Iniciatīvas “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai” iznākums
46–50 Jauniešu nodarbinātības veicināšanas rīcības grupu sanāksmes sniedza priekšlikumus ESF jaunu mērķu 
noteikšanai un līdzekļu pārdalei kopumā
51–57 Jauniešu nodarbinātības veicināšanas rīcības grupas panāca ESF finansējuma pārplānošanu un/vai pārdali, 
bet grūti norādīt kopsummu
58–61 Komisijas novērtējums par dalībvalstu ierosinātajiem ESF darbības programmas grozījumiem galvenokārt 
koncentrējās uz budžeta aspektiem
62–67 Jauniešu nodarbinātības veicināšanas rīcības plānu detalizācijas pakāpe atšķiras, un atsauces uz rīcības 
grupām jauniešu nodarbinātības veicināšanai valstu reformu programmās ir ierobežotas
04 Saturs
68–77 Komisijas veiktā iniciatīvas “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai” uzraudzība un 
ziņošana par rezultātiem
69–72 Komisijas pārbaudes par to, kādi ir iniciatīvas “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai” 
rezultāti, balstījās uz esošajām ESF uzraudzības procedūrām
73–77 Nepilnības Komisijas ziņošanā par iniciatīvas “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai” 
rezultātiem
78–86 Secinājumi un ieteikumi
 Komisijas atbilde
05
 Glosārijs
Dalītā pārvaldība : ES budžeta īstenošanas metode, saskaņā ar kuru Komisija deleģē īstenošanas pienākumus 
dalībvalstīm, vienlaikus saglabājot galīgo atbildību1.
Darbības programma (DP) : tajā izklāstītas dalībvalsts prioritātes un konkrēti mērķi, kā arī tas, kā finansējums (ES un 
valsts publiskais un privātais līdzfinansējums) tiks izlietots attiecīgajā periodā (parasti septiņos gados) projektu 
finansēšanai. Šie projekti palīdz sasniegt noteiktu skaitu mērķu, kas konkretizēti darbības programmas prioritāro 
virzienu līmenī. DP sagatavo dalībvalsts, un Komisijai tā jāapstiprina, pirms var veikt maksājumus no ES budžeta. 
Attiecīgajā periodā darbības programmās drīkst veikt izmaiņas tikai tad, ja abas puses piekrīt.
Eiropas Nodarbinātības stratēģija : to ieviesa 1992. gadā ar Līgumu par Eiropas Savienību, un kopš tā laika tā ir 
ES nodarbinātības politikas stūrakmens. Tās galvenais mērķis ir izveidot vairāk un labākas darba vietas visā Eiropas 
Savienībā. Tagad tā veido daļu no stratēģijas “Eiropa 2020” un tiek īstenota Eiropas pusgadā.
Eiropas pusgads : ES ekonomikas politikas jomas norādījumu un uzraudzības gada cikla pirmais posms. Katrā 
Eiropas pusgadā Eiropas Komisija analizē visu dalībvalstu fiskālo un strukturālo reformu politiku, sniedz ieteikumus 
un uzrauga to izpildi. Gadskārtējā cikla otrajā posmā, ko dēvē par valstu pusgadu, dalībvalstis īsteno tādu politiku, 
par kuru panākta vienošanās.
Eiropas Sociālais fonds : tā mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, uzlabojot 
nodarbinātību un darba iespējas (galvenokārt ar mācību pasākumiem), sekmējot augstu nodarbinātības līmeni un 
radot vairāk un labākas darba vietas.
Garantija jauniešiem : ar Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi pieņemtajai 
garantijai jauniešiem ir jānodrošina, ka visi jaunieši, kas jaunāki par 25 gadiem, četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par 
bezdarbniekiem vai formālās izglītības beigšanas saņem kvalitatīvu darba, turpmākas izglītības, mācekļa prakses vai 
stažēšanās piedāvājumu. Garantija jauniešiem ir izšķiroši svarīga strukturāla reforma, kas iestādēm liek labāk kopā 
strādāt, lai sniegtu konkrētus rezultātus jauniešiem.
Intervence : jebkāda veida rīcība vai darbība (politika, programma, pasākums vai projekts), ko veic publiskā sektora 
iestādes vai citas organizācijas. Intervencei izmanto dotācijas, aizdevumus, subsidētās aizdevumu procentu likmes, 
garantijas, līdzdalību kapitālā un riska kapitāla shēmas vai citus finansēšanas veidus.
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam 
budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.), 59. pants.
06 Glosārijs
Plānošanas periods : daudzgadu shēma, kurā plāno un īsteno struktūrfondu un Kohēzijas fonda izdevumus.
Prioritārais virziens : viena no darbības programmas stratēģijas prioritātēm, kura ietver saistītu darbību grupu ar 
konkrēti izmērāmiem mērķiem.
Rādītājs : izmērāma vērtība, kas sniedz lietderīgu informāciju par to, cik lielā mērā ir sasniegts izvirzītais mērķis.
Stratēģija “Eiropa 2020” : Eiropas Savienības desmit gadu stratēģija darba vietu radīšanai un izaugsmei. To sāka 
īstenot 2012. gadā, lai radītu apstākļus gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei.
Vadošā iestāde : valsts, reģionāla vai vietēja valsts iestāde (vai cita publiska vai privāta struktūra), ko dalībvalsts 
norīkojusi darbības programmas vadīšanai. Tās pienākumos ietilpst atlasīt finansējamos projektus, uzraudzīt 
projektu īstenošanu un ziņot Komisijai par finanšu aspektiem un sasniegtajiem rezultātiem.
Valsts reformu programma : ikgadējs dokuments, kuru sagatavo un iesniedz katra dalībvalsts un kurā atspoguļota 
attiecīgās valsts politika un pasākumi ilgtspējīgai izaugsmei, darba vietu radīšanai un stratēģijas “Eiropa 2020” 
mērķu sasniegšanai. Valsts reformu programma tiek iesniegta līdz ar stabilitātes/konverģences programmu, kurā 
izklāstīti valsts budžeta plāni turpmākajiem trim vai četriem gadiem.
07
 Kopsavilkums
I Jauniešu bezdarbs nav jauna parādība, jo lielākā daļa 
dalībvalstu jau daudzus gadus saskaras ar strukturā -
lām problēmām, integrējot jaunus cilvēkus darba tirgū, 
un jauniešu bezdarba īpatsvars kopumā ir augstāks 
nekā citās vecuma grupās. Finanšu un parādu krīze 
padziļināja šo ieilgušo ES jauniešu (15–24 gadi) augstā 
bezdarba īpatsvara problēmu. Bezdarbs palielinājās 
no vairāk nekā 15 % 2008. gadā līdz vēl nebijušam 
līmenim, 2013. gadā pārsniedzot 23 %, un 2014. gadā 
tas samazinājās līdz nedaudz vairāk par 22 %.
II
Komisija 2011. gada decembrī iepazīstināja ar Jau -
natnes iespēju iniciatīvu, kurā bija izklāstīti pasākumi 
jauniešu bezdarba mazināšanai. Tā balstās uz pama -
tiniciatīvu “Jaunatne kustībā” un uz pieredzi, kas gūta 
darbībās, kuras finansē no Eiropas Sociālā fonda (ESF). 
Eiropadomes 2012. gada 30. janvāra neformālajā 
sanāksmē Komisija saistībā ar tās “Jaunatnes iespēju 
iniciatīvu” ierosināja dalībvalstīm izstrādāt un īstenot 
visaptverošas iniciatīvas jauniešu nodarbinātības, izglī -
tības un prasmju jomā, kā arī iestrādāt jauniešu nodar -
binātības plānus savās valsts reformu programmās.
III
Tā ierosināja arī izveidot rīcības grupas jauniešu nodar -
binātības veicināšanai ( YAT), kurās iesaistītos valstu un 
Komisijas eksperti. To uzdevums bija palīdzēt astoņām 
dalībvalstīm, kurās ir visaugstākais jauniešu bezdarba 
līmenis2, pēc iespējas labāk izlietot ES struktūr -
fon du finan  sējumu, nepiešķirtos līdzekļus no 2007.–
2013. ga  da plānošanas perioda iedalot projektiem, kas 
atbalstīja darba iespējas jauniem cilvēkiem un maza -
jiem uzņēmumiem atviegloja piekļuvi finansēm.
2 Īrija, Grieķija, Spānija, Itālija, Latvija, Lietuva, Portugāle un Slovākija.
08
 Kopsavilkums
IV
Palāta vērtēja, vai ESF finansējuma pārvirzīšanā (pār -
plānošanā un pārdalīšanā) tika izmantoti 2012. gadā 
izstrādātie Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības vei -
cināšanai priekšlikumi par to, kā ātrāk un efektīvāk ar 
ESF finansējumu palīdzēt jaunajiem bezdarbniekiem. 
YAT iniciatīva aptvēra gandrīz 10 miljardus EUR no 
ESF finansējuma, kas joprojām bija pieejams pārplāno -
šanai attiecīgajās astoņās dalībvalstīs.
V
Palāta secināja, ka rīcības grupas jauniešu nodar -
binātības veicināšanai, kas bija izveidotas astoņās 
dalībvalstīs, bija sagatavojušas nepilnīgus konkrētos 
priekšlikumus par to, kā attiecībā uz jaunajiem bez -
darbniekiem gūt ātrākus un efektīvākus rezultātus. 
Komisijas kā dalībvalstu padomdevējas lomas efekti -
vitāte attiecībā uz YAT aprobežojās ar tās informācijas 
līmeni un kvalitāti, kas Komisijai bija pieejama par to, 
kā eksistējošie ESF vai valsts pasākumi, kuri adresēti 
jauniem bezdarbniekiem, darbojās uz vietas. Kaut arī 
pēc YAT izveides notika ESF līdzekļu pārplānošana un 
pārdale (saskaņā ar Komisijas sniegtajiem datiem – līdz 
2013. gada jūnijam kopsummā par aptuveni 1,9 mil -
jardiem  EUR), Komisijas novērtējums par darbības 
programmu grozījumiem galvenokārt koncentrējās uz 
budžeta aspektiem, nevis uz ES fondu labāko izlieto -
jumu. Visbeidzot, Komisijas līdz 2014. gadam īstenotajā 
YAT iniciatīvas uzraudzībā un ziņošanā par tās rezultā -
tiem bija nepilnības.VI
Palāta ir sagatavojusi Komisijai turpmāk minētos 
ieteikumus.
- Turpmākajās šāda veida iniciatīvās pienācīgi jāņem 
vērā iespējas un šķēršļi atbilstoši politiskajam un 
juridiskajam kontekstam, Komisijas īpašās zinā -
šanas un pieredze šajā jomā (balstoties uz ES un 
valsts finansētu pasākumu īstenošanu) un vajadzī -
go administratīvo un finanšu resursu pieejamība 
ES un dalībvalstu līmenī.
- 2014.–2020. gada plānošanas periodam:
a) jānodrošina, lai turpmāk, kad no dalībvalstīm tiks 
saņemti pārplānošanas lūgumi, to pamatā būtu ie -
cere sasniegt labākus rezultātus, nevis galvenokārt 
atrisināt ES līdzekļu apguves problēmas;
b) jāapstiprina dalībvalstu pieprasījumi grozīt dar -
bības programmas tikai tad, ja ir pamats domāt, 
ka ar ierosinātajiem budžeta pārvietojumiem tiks 
sasniegti papildu rezultāti;
c) jāprasa, lai dalībvalstis savos gada īstenošanas 
ziņojumos pietiekami detalizēti ziņotu gan par 
ārkārtas pārvedumiem darbības programmu ietva -
ros, gan par izmaiņām prioritātēs, un iepazīstinātu 
ar sasniegtajiem rezultātiem;
d) aktīvi jāpiedalās darbības programmu uzraudzības 
komitejās un jāmudina dalībvalstis veikt vajadzī -
gos pasākumus, ja no gada īstenošanas ziņoju -
miem ir skaidrs, ka mērķi netiks sasniegti.
- Jānodrošina, lai regulāri tiktu veikts obligāts 
skaits ticamības un uzticamības pārbaužu tad, kad 
Komisija savos paziņojumos izmanto dalībvalstu 
sniegtos datus.
09
 Ievads
Eiropas Savienības 
centieni risināt jauniešu 
bezdarba problēmu
01 
Jauniešu bezdarbs nav jauna parādība, 
jo lielākā daļa dalībvalstu jau daudzus 
gadus saskaras ar strukturālām problē -
mām, integrējot jaunus cilvēkus darba 
tirgū, un jauniešu bezdarba īpatsvars 
kopumā ir augstāks nekā citās vecu -
ma grupās (sk.  1. attēlu ). Finanšu un 
parādu krīze padziļināja ES jauniešu 
(15–24 gadi) bezdarbu, tā īpatsvars 
strauji palielinājās no vairāk nekā 15 % 
2008. gadā līdz 21 % 2010. gadā, tad 
atkal – līdz vairāk nekā 23 % 2012. un 
2013. gadā, samazinoties 2014. gadā 
līdz nedaudz vairāk par 22 %.02 
Eiropas Nodarbinātības stratēģijas 
ietvaros Eiropas Komisija jau daudzus 
gadus ir atbalstījusi dalībvalstis, lai 
palīdzētu tām samazināt jauniešu 
bezdarba līmeni. Turklāt stratēģijas 
“Eiropa 2020” kontekstā pamatinicia -
tīvu “Jaunatne kustībā” sāka īstenot 
2010. gada septembrī, un tajā izklāstī -
tas politiskās prioritātes jauniešu bez -
darba samazināšanai, īpašu uzmanību 
pievēršot vieglākai pārejai no mācībām 
uz darbu un samazinot darba tirgus 
segmentāciju.1. attēlsBezdarba īpatsvars vecuma grupās 2008.–2014. gadā ES 28 dalībvalstīs
2014 . g.15–24/uni00A0gadus veci
25–64/uni00A0gadus veci
5 %10 %15 %20 %25 %
2012. g. 2013. g. 2011. g. 2010. g. 2009. g. 2008. g.
Avots : Eurostat, “Total unemployment – Labour Force Survey series – Unemployment rates by sex, age and nationality (%)”  [Kopējais 
bezdarbs – darbaspēka periodiskas aptaujas. Bezdarba īpatsvars – pēc dzimuma, vecuma un valstspiederības (%)]. Dati atjau -
nināti 28.9.2015.
10 Ievads
03 
Komisija 2011. gada 20. decembrī 
sāka “Jaunatnes iespēju iniciatīvu”3 
(YOI), kurā aicināja gan Komisiju, gan 
dalībvalstis veikt tūlītējus pasākumus 
2012. un 2013. gadā. ES mērķis bija 
atbalstīt dalībvalstis, kad tās cenšas 
uzlabot jaunu cilvēku nodarbinātību 
un izglītību, pārskatot savu politiku un 
darbības rezultātus saistībā ar Eiro -
pas pusgada uzraudzības procesu un 
mobilizējot ES struktūrfondus, it īpaši 
Eiropas Sociālo fondu (ESF), jaunie -
šu bezdarba līmeņa samazināšanas 
pasākumiem.
04 
Pēc Komisijas priekšlikuma Padome 
2013. gada aprīlī ieteica dalībvalstīm 
sniegt “garantiju jauniešiem”, lai tās 
varētu nodrošināt, ka visi, kas jaunāki 
par 25 gadiem, četru mēnešu laikā 
pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai 
formālās izglītības beigšanas saņemtu 
kvalitatīvu darba, turpmākas izglītī -
bas, mācekļa prakses vai stažēšanās 
piedāvājumu4.Eiropas Savienības loma 
jauniešu nodarbinātības 
politikā
05 
Galvenā atbildība par jauniešu bez -
darba mazināšanas politiku jāuzņemas 
dalībvalstīm, tostarp valsts, reģionā -
lā un pašvaldību līmenī. Saskaņā ar 
Līgumu par Eiropas Savienības darbību 
dalībvalstīm un Savienībai jāizstrādā 
koordinēta stratēģija nodarbinātības 
jomā, īpaši atbalstot kvalificētu, mācītu 
un pielāgoties spējīgu darbaspēku, kā 
arī darba tirgus, kas spētu reaģēt uz 
pārmaiņām ekonomikā5.
06 
ES uzdevums nodarbinātības politikā ir 
koordinēt dalībvalstu nodarbinātības 
politiku un arī atbalstīt un vajadzības 
gadījumā papildināt to rīcību. Turklāt, 
nosakot un īstenojot Savienības politi -
ku un darbības, jāņem vērā mērķis sa -
sniegt augstu nodarbinātības līmeni6.
07 
Saistībā ar Eiropas Nodarbinātības stra -
tēģiju, ko pastiprināja pēc 2011. gada 
Eiropas ekonomiskās pārvaldības 
pusgada, Komisijas uzdevums ir arī 
piedāvāt katrai valstij īpaši izstrādātus 
ieteikumus Padomei, kuri cita starpā 
attiecas uz dalībvalstu nodarbinātības 
politiku7.3 “Jaunatnes iespēju iniciatīva”, 
COM(2011) 933 galīgā 
redakcija, 20.12.2011.
4 Padomes 2013. gada 22. aprīļa 
Ieteikums par garantijas 
jauniešiem izveidi (OV C 120, 
26.4.2013., 1. lpp.).
5 LESD 145. pants (OV C 326, 
26.10.2012., 112. lpp.).
6 LESD 147. pants (OV C 326, 
26.10.2012., 112. lpp.).
7 LESD 148. pants (OV C 326, 
26.10.2012., 112. lpp.).
11 Ievads
Rīcības grupas jauniešu 
nodarbinātības 
veicināšanai
08 
Eiropadomes 2012. gada 30. janvāra 
neformālajā sanāksmē Komisija saistī -
bā ar tās “Jaunatnes iespēju iniciatīvu” 
ierosināja dalībvalstīm izstrādāt un īs -
tenot visaptverošas iniciatīvas jauniešu 
nodarbinātības, izglītības un prasmju 
jomā, kā arī iestrādāt jauniešu nodar -
binātības plānus savās valsts reformu 
programmās. Komisija izvirzīja arī 
ideju izveidot “Rīcības grupas jauniešu 
nodarbinātības veicināšanai ( YAT)”, lai 
palīdzētu astoņām dalībvalstīm, kurās 
ir visaugstākais jauniešu bezdarba 
līmenis, mobilizēt ES finansējumu 
(tostarp ESF), kas vēl bija pieejams 
2007.–2013. gada plānošanas periodā, 
lai atbalstītu darba iespējas jauniešiem 
un palīdzētu MVU piekļūt finansēm8 
(sk. 1. izcēlumu ).
Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai – pilnvaras un sastāvs
Šo rīcības grupu iniciatīvu sāka ar mērķi izmantot nepiešķirto ES finansējumu un specializētas zināšanas, lai 
sasniegtu ātrākus un efektīvākus rezultātus. Katrai rīcības grupai bija jāsadarbojas ar dalībvalsts partneriem un 
jāveic mērķtiecīgi pasākumi, lai novērstu jauniešu bezdarbu un palīdzētu MVU iegūt piekļuvi aizdevumiem un 
dotāciju finansējumam. Ekspertiem bija no jauna jāpārskata struktūrfondu izlietojums un jāizmanto Komisijas 
labās prakses zināšanas dažādās dalībvalstīs, lai palīdzētu valstu iestādēm pārdalīt līdzekļus projektiem, kuri 
“neilgā laikā panāktu vislielākās pārmaiņas”9.
YAT veidoja eksperti no kompetentajām dalībvalstu iestādēm un no Komisijas Reģionālās politikas un pilsēt -
politikas ģenerāldirektorāta, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta, Izglītības un 
kultūras ģenerāldirektorāta un Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta. Viņu darbību koordinēja dalīb -
valstu premjerministru biroja un Komisijas Ģenerālsekretariāta pārstāvji Komisijas priekšsēdētāja vadībā.
9 Komisija, Memo/12/100, 14.2.2012.1. izcēlums8 Eiropadomes locekļu 
2012. gada 30. janvāra 
paziņojums; Eiropas Komisijas 
priekšsēdētāja Ž. M. Barrozu 
prezentācija Eiropadomes 
neformālajā sanāksmē 
2012. gada 30. janvārī  
“Izaugsme un nodarbinātība: 
turpmākie pasākumi”; 
COM MEMO 12/100, 14.2.2012.
12 Ievads
09 
YAT iniciatīva bija adresēta astoņām 
dalībvalstīm, kurās jauniešu bezdarba 
līmenis 2011. gada beigās bija aptuveni 
30 % vai lielāks, proti, Īrijai, Grieķijai, 
Spānijai, Itālijai, Latvijai, Lietuvai, 
Portugālei un Slovākijai. Dalībvals -
tis atlasīja, pamatojoties uz jauniešu 
bezdarba līmeņi. Kaut arī Eiropadome 
Komisijai bija noteikusi vispirms strā -
dāt ar tām dalībvalstīm, kurās jauniešu 
bezdarba īpatsvars ir visaugstākais, lai pārvirzītu pieejamos ES līdzekļus jaunu 
cilvēku atbalstam un palīdzētu tiem 
atrast darbu vai nodrošinātu mācības10, 
Komisija neizvērtēja pārplānošanai 
pieejamo ESF finansējumu, kad tā 
atlasīja minētās astoņas dalībvalstis 
(sk. 1. tabulu ). Rīcības grupas tika 
izveidotas 2012. gada februārī, un no 
2012. gada 14. līdz 28. februārim tās 
sasauca sanāksmes astoņās dalībvalstīs 
(sk. 2. attēlu ).2. attēlsRīcības grupu jauniešu nodarbinātības veicināšanai sanāksmes 2012. gadā 
astoņās dalībvalstīs: sanāksmju datumi, jauniešu bezdarba īpatsvars un jauniešu 
bezdarbnieku skaits
Jauniešu bezdarbs ES 28 dalībvalstīs:
Īpatsvars: 22,5 %
Cilvēki: 5 505 tūkstoši
YAT sanāksmju datumi
Jauniešu bezdarbs – īpatsvars (%, 2011. g. novembris)
Jauniešu bezdarbs – skaits (tūkst., 2011. g. novembris)
16/02/2012
48,328/02/2012
15834,424/02/2012
33,922/02/2012
60135,324/02/2012
15429,221/02/2012
6814-15/02/2012
36
15428,3
30
29,2
46,622/02/2012
899
Avots : Eurostat  skaitliskie dati par jaunatnes nodarbinātību. Komisija: YAT sanāksmju datumi.10 Eiropadome, “Eiropadomes 
locekļu paziņojums”; 
2012. gada 30. janvāris.
13 Ievads
Eiropas Sociālais fonds: 
stāvoklis līdz līdzekļu 
pārvirzīšanai 
2012./2013. gadā
10 
ESF regula nosaka, ka ESF veicina Ko -
pienas prioritāšu sasniegšanu attiecībā 
uz ekonomiskās un sociālās kohēzijas 
stiprināšanu, uzlabojot nodarbinātību 
un darba iespējas, veicinot augstāku 
nodarbinātības līmeni un vairāk un 
labāku darbavietu radīšanu11.
11 
ESF pārvalda dalīti, bet Komisijai ir galī -
gā atbildība par ES budžeta īstenoša -
nu12. Fondu īsteno ar valstu un reģionā -
lo daudzgadu darbības programmām, 
ko sagatavo dalībvalstis un apstiprina 
Komisija. Katrā darbības programmā 
kopējie pieejamie līdzekļi ir sadalīti 
dažādiem programmas prioritārajiem 
virzieniem.
12 
Plānošanas perioda gaitā pirms prog -
rammu slēgšanas, apstākļos, kas prasa 
novirzīties no programmai sākotnēji 
izvirzītajiem mērķiem, un saskaņā ar 
Regulu dalībvalstis vai Komisija pēc 
vienošanās ar dalībvalstīm var mainīt 
neizlietoto līdzekļu sadalījumu no vie -
nas prioritātes citai. Šī līdzekļu pārvirzī -
šana notiek pārveduma veidā:
 ο starp darbības programmām 
(piemēram, starp divām ESF darbī -
bas programmām vai starp ESF un 
Eiropas Reģionālās attīstības fonda 
(ERAF) / Kohēzijas fonda darbības 
programmām); ο starp attiecīgās programmas prio -
ritārajiem virzieniem vai
 ο starp attiecīgā prioritārā virziena 
divām dažādām apakšsadaļām.
13 
Pirmie divi gadījumi ir pārplānošana, 
un ir vajadzīgs Komisijas lēmums, lai 
grozītu darbības programmu. Trešajā 
gadījumā, ko šajā ziņojumā sauc par 
līdzekļu pārdali, pārvedumu var veikt, 
pamatojoties uz Komisijas lēmumu, vai 
arī to veic dalībvalsts attiecīgā priori -
tārā virziena elastības ietvaros. Pēdējā 
gadījumā būtu jālūdz, lai vadošā iestā -
de novērtē attiecīgi pārdalīto budžetu.
14 
Turklāt Komisija pārrauga uzraudzības 
mehānismu un atbild arī par to, lai 
darbības programma sasniegtu plāno -
tos tiešos rezultātus un koprezultātu. 
Praksē, pildot uzraudzības pienākumu, 
Komisija pārskata ikgadējos īsteno -
šanas ziņojumus, ko sagatavojušas 
vadošās iestādes13, un rīko ikgadējās 
pārbaudes sanāksmes ar vadošajām 
iestādēm, lai izvērtētu šo darbības 
programmu īstenošanas gaitu nolūkā 
programmas uzlabot14. Komisija pieda -
lās arī uzraudzības komiteju darbā kā 
padomdevēja15.11 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2006. gada 5. jūlija 
Regula (EK) Nr. 1081/2006 par 
Eiropas Sociālo fondu un 
Regulas (EK) Nr. 1784/1999 
atcelšanu (OV L 210, 31.7.2006., 
12. lpp.), 2. pants.
12 Sk. LES 17. panta 1. punktu, 
LESD 317. pantu, Regulas (ES, 
Euratom) Nr. 966/2012 
53. panta 1. punktu.
13 Padomes 2006. gada 11. jūlija 
Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar 
ko paredz vispārīgus 
noteikumus par Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu, 
Eiropas Sociālo fondu un 
Kohēzijas fondu un atceļ 
Regulu (EK) Nr. 1260/1999, 
67. pants. (OV L 210, 31.7.2006., 
25. lpp).
14 Padomes Regula (EK) 
Nr. 1083/2006, 68. pants.
15 Padomes Regula (EK) 
Nr. 1083/2006, 64. pants.
14 Ievads
15 
ESF budžets 2007.–2013. gada plāno -
šanas periodam bija 76  miljardi  EUR 
(vairāk nekā 10 miljardi EUR gadā), un 
tas tika sadalīts 117 darbības program -
mām  tolaik 27 ES dalībvalstīs. Tomēr 
2011. gada beigās dalībvalstīm jopro -
jām bija 22 miljardi EUR ESF līdzekļu, 
par kuriem nebija uzņemtas konkrē -
tas saistības. No šīs summas gandrīz 
10 miljardi EUR nepiešķirto ESF līdzekļu 
bija pieejami rīcības grupām ( YAT) 
astoņās dalībvalstīs, kurās bija visaugs -
tākais jauniešu bezdarba īpatsvars 
(sk. 1. tabulu ).1. tabulaNepiešķirtie ESF līdzekļi astoņām dalībvalstīm, kurās YAT  iniciatīvas  
sākumā izveidoja rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai
DalībvalstsSumma  
(miljoni EUR)Daļa no kopējiem nepiešķirtajiem ESF  līdzekļiem  
(ES 27)
Itālija 3 674 16,5  %
Spānija 2 712 12,2  %
Portugāle 1 760 7,9 %
Grieķija 1 495 6,7 %
Lietuva 289 1,3 %
Slovākija 39 0,2 %
Īrija 2 0,0 %
Latvija10 0,0 %
8 dalībvalstīs kopā 9 971 44,8 %
Citas dalībvalstis 12 300 55,2 %
Nepiešķirtie ESF līdzekļi kopā 22 271 100,0 %
1 Latvijā nebija pieejami nepiešķirti ESF līdzekļi.
Avots : Komisijas aplēse 2011. gada beigās.
15 Ievads
Komisijas paziņotie 
rezultāti par iniciatīvu 
“Rīcības grupas jauniešu 
nodarbinātības 
veicināšanai”
16 
Atjauninātajā stāvokļa Ziņojumā Pado -
mei par stāvokli Komisija 2013. gada 
martā uzsvēra, ka mērķtiecīgiem 
ES struktūrfondu ieguldījumiem var 
būt spēcīga ietekme uz izaugsmi un 
nodarbinātību. Rīcības grupu mērķis 
bija maksimāli palielināt ES struk -
tūrfinansējuma ietekmi, novirzot vēl 
nepiešķirtos 2007.–2013. gada perioda 
līdzekļus projektiem, kuri tieši atbal -
sta jauniešus un MVU. 2012. finanšu 
gada sākumā tika lēsts, ka aptuveni 
82 miljardi  EUR no ES struktūrfondu 
līdzekļiem ir jāsadala 2007.–2013. gada 
budžeta periodā visā ES.
17 
Šī summa ietver aptuveni 30 mil -
jardus  EUR astoņām dalībvalstīm, 
kurās bija izveidotas rīcības grupas. 
Saskaņā ar minēto dokumentu grupu 
darbs līdz 2013. gada sākumam bija 
sekmējis līdzekļu mobilizāciju katrā 
no astoņām dalībvalstīm, un tie kopā 
sasniedza 16  miljardus  EUR. Komisija 
papildināja, ka šis finansējums varētu 
palīdzēt 780 000 jauniem cilvēkiem 
un 55 000 MVU, kā arī atbalstīt citus 
izaugsmi veicinošus pasākumus.18 
Komisijas šai tēmai veltītās jaunākās 
publikācijas (2014. gada martā) centrā 
bija ESF līdzekļu pārvirzīšana16. Saskaņā 
ar informāciju, kas sniegta šai doku -
mentā, pārplānotie un/vai īpašiem ar 
jaunatni saistītiem pasākumiem pārda -
lītie ESF resursi bija aptuveni 4,2 mil -
jardi  EUR17, no kuriem 1,8  miljardi  EUR 
bija paredzēti projektiem, kas tajā laikā 
attiecīgajās dalībvalstīs jau notika. 
Bija iecerēts, ka no šā atbalsta labu -
mu gūs aptuveni 1,2 miljoni jauniešu 
(sk. 51.–56. punktu).16 Eiropas Komisijas 
Nodarbinātības, sociālo lietu 
un iekļautības 
ģenerāldirektorāts, “ Youth 
Employment Initiative and the 
European Social Fund, 
European Social Fund thematic 
paper ” [Jaunatnes 
nodarbinātības iniciatīva un 
Eiropas Sociālais fonds, Eiropas 
Sociālā fonda tematiskais 
dokuments], 2014. gada marts.
17 Komisijas paziņotie ESF resursi 
Itālijai ietvēra valsts līdzekļu 
pārdali pasākumiem jauniešu 
bezdarba apkarošanai; tas bija 
iespējams, samazinot valsts 
līdzfinansējuma likmi ESF un 
ERAF darbības programmām. 
Tādējādi atbrīvotos finanšu 
resursus, kas bija vairāk nekā 
1,5 miljardi  EUR, ieguldīja 
valsts finansēta Kohēzijas 
rīcības plāna vairākās 
iniciatīvās, no kurām dažās 
labuma guvēji bija gados jauni 
bezdarbnieki.
16
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
19 
Šajā revīzijā Palāta vērtēja, vai ESF fi -
nansējuma pārvirzīšanai tika izmantoti 
rīcības grupu jauniešu nodarbinātības 
veicināšanai 2012. gadā izstrādātie 
priekšlikumi par to, kā ātrāk un efek -
tīvāk ar ESF izdevumiem palīdzēt 
jaunajiem bezdarbniekiem. Revīzijas 
tvērumā ietilpa ar ESF saistītas darbī -
bas YAT iniciatīvas ietvaros, bet neie -
tilpa no citiem avotiem (īpaši no ERAF) 
finansētās darbības. Palāta pārbaudīja, 
vai
 ο Komisija, izmantojot zināšanas un 
informāciju, kas tai bija pieejama 
par eksistējošajām ESF jaunatnes 
nodarbinātības iniciatīvām un pa -
sākumiem un/vai savas zināšanas 
par labu praksi citās dalībvalstīs, 
bija efektīvi pildījusi padomdevē -
jas pienākumus, kas bija paredzēti 
šajā iniciatīvā;
 ο YAT iniciatīvas rezultātā dalībvalstīs 
bija sagatavoti priekšlikumi nozī -
mīgai un mērķtiecīgai to līdzekļu 
pārplānošanai, kas bija pieejami 
2007.–2013. gada ESF darbības 
programmu ietvaros (vai līdzekļu 
pārdalei starp darbības program -
mu prioritārajiem virzieniem) un 
vai Komisija priekšlikumus bija 
novērtējusi saskaņā ar YAT iniciatī -
vas mērķiem;
 ο Komisija bija izveidojusi pienācīgas 
procedūras ziņošanai par to, kā tiek 
īstenota YAT iniciatīva.20 
Palātas veiktā revīzija attiecās uz 
2012.–2014. gada periodu, un tās 
uzmanības centrā bija Komisijas 
ieguldījums YAT iniciatīvas īstenošanā. 
Revīzijas laikā Palāta
 ο izskatīja informāciju, kas 
2012. gadā Komisijai bija par 
ESF pasākumiem, kuri adresēti jau -
niešiem bezdarbniekiem, un par to, 
kas ar šiem pasākumiem attiecīgi 
bija panākts;
 ο izskatīja 60 ESF darbības prog -
rammu pārplānošanu, kas notika 
12 mēnešos pēc YAT sanāksmēm 
astoņās dalībvalstīs, uz kurām 
attiecās YAT iniciatīva, un detali -
zēti pārbaudīja astoņu darbības 
programmu izlases18 grozījumus un 
attiecīgo Komisijas vērtējumu;
 ο analizēja, kā Komisija līdz 
2014. gada beigām uzraudzīja 
YAT un ziņoja par rezultātiem.
21 
Pierādījumus ieguva dokumentārās 
pārbaudēs, iztaujājot Komisijas dar -
biniekus, un nosūtot aptaujas anketu 
Komisijas dienestiem, kas bija iesaistīti 
YAT iniciatīvas īstenošanā attiecībā uz 
ESF finansējumu.
22 
Pirmo ziņojumu par jauniešu bezdarba 
jautājumiem – ziņojumu par ES ga -
rantiju jauniešiem19 Palāta publicēja 
2015. gada martā.18 Īrija: DP “Ieguldījumi 
cilvēkkapitālā”; Grieķija: 
DP “Izglītība un mūžizglītība” 
un DP “Cilvēkresursu attīstība”; 
Spānija: DP “Navarras reģions”; 
Itālija: DP “Sicīlijas reģions”; 
Lietuva: DP “Cilvēkresursu 
attīstība”; Portugāle: 
DP “Cilvēkresursu potenciāls”; 
Slovākija: DP “Nodarbinātība 
un sociālā iekļaušana” 
(sk. 1. tabulu ).
19 ERP īpašais ziņojums 
Nr. 3/2015 “ES garantija 
jauniešiem: sperti pirmie soļi, 
bet gaidāmi īstenošanas riski” 
(http://eca.europa.eu ).
17
 Apsvērumi
Komisijas padomdevējas 
lomas efektivitātes 
novērtējums
23 
YAT iniciatīvu sāka ar cerību, ka Ko -
misija, pildot padomdevējas pienā -
kumus, palīdzēs reģionālajām/valsts 
iestādēm astoņās dalībvalstīs pārdalīt 
ESF finansējumu projektiem, kuri īsākā 
laikā varētu panākt lielākās pārmaiņas 
(sk. 1. izcēlumu ). Konkrēti, Komisijas 
ekspertiem bija jāstrādā ar valstu iestā -
dēm un valstu sociālajiem partneriem 
pie mērķpasākumiem jauniešu bezdar -
ba apkarošanai.
24 
Tāpēc Palāta pārbaudīja:
 ο darbības rezultātus un finanšu 
informāciju, kas Komisijai bija par 
ESF pasākumiem, kuri adresēti 
jauniešiem bezdarbniekiem, un
 ο sagatavošanas darbu, kuru Komisi -
ja veica pirms YAT sanāksmēm.Pieejamā ESF darbības 
rezultātu un finanšu 
informācija ierobežoja 
Komisijas kā nodarbinātības 
veicināšanas rīcības grupu 
padomdevējas lomas 
efektivitāti
Informācija par darbības 
rezultātiem
25 
Ar darbības rezultātiem saistītā infor -
mācija, kas Komisijai bija pieejama 
par dalībvalstu īstenotajiem ESF no -
darbinātības pasākumiem, tika iegūta 
regulāras uzraudzības un vērtēšanas 
pasākumos valstu līmenī. Obligātās 
prasības dalībvalstīm par ziņošanu 
Komisijai bija izklāstītas regulās20. 
Ziņošana galvenokārt notika darbības 
programmas ietvaros prioritārā virzie -
na līmenī. Turklāt Komisija prasīja, lai 
dalībvalstis brīvprātīgi sniegtu ad hoc  
informāciju.
26 
Uzraudzīt konkrēta pasākuma vai 
projekta darbības rezultātus bija da -
lībvalsts vadošās iestādes pienākums. 
Komisija katrai atsevišķai dalībvalstij 
pastāvīgi apkopoja un pārskatīja šos 
uzraudzības un novērtēšanas datus. 
2007.–2013. gada plānošanas periodā 
dalībvalstīm bija liela rīcības brīvība, kā 
Komisijai paziņot apkopotos darbības 
rezultātus. Regulās bija noteikts tikai 
viens obligātais rādītāja veids, kas bija 
tiešie skaitliskie dati par dalībniekiem21. 
Attiecībā uz jauniešiem dalībvalstīm, 
piemēram, bija tikai jāuzrauga un 
katru gadu jāziņo par dalībnieku skaitu 
ESF pasākumos, kuri adresēti 15–24 ga -
dus veciem jauniešiem. Regulās nebija 
noteikti rezultātu rādītāji.20 Regula (EK) Nr. 1081/2006, 
10. pants.  
Padomes Regula (EK) 
Nr. 1083/2006, 66.–68. pants.  
Komisijas 2006. gada 
8. decembra Regula (EK) 
Nr. 1826/2006, kas paredz 
noteikumus par to, kā īstenot 
Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1083/2006, ar ko paredz 
vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu 
un Kohēzijas fondu, un Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu (OV L 371, 27.12.2006., 
1. lpp.), XVIII pielikums.
21 Komisijas Regula (EK) 
Nr. 1828/2006, XXIII pielikums.
18 Apsvērumi
27 
Arī ESF novērtēšanas tīkla ekspertu 
2014. gada ziņojumā par galvenajiem 
ESF sasniegumiem 2007.–2013. gadā arī 
bija minēts, ka, pamatojoties uz esošo 
kārtību, tie nespēj iegūt jēgpilnus 
datus par ESF intervences pasākumu 
rezultātiem dalībvalstīs22.
28 
Turklāt bija nepilnības attiecībā uz tās 
ESF darbības rezultātu informācijas 
kvalitāti un ticamību, kuru dalībvalstis 
parasti paziņoja Komisijai, kā Palāta 
ir norādījusi iepriekšējos ziņojumos23. 
Komisijas Iekšējās revīzijas dienes -
ta 2013. gada decembra ziņojumā 
par Nodarbinātības, sociālo lietu un 
iekļautības ģenerāldirektorāta darbī -
bas rezultātu mērīšanas sistēmām arī 
norādīts uz līdzīgām problēmām.
29 
Pamatojoties uz dalībvalstu paziņoto 
uzraudzības informāciju, Komisija pa -
rasti nezināja, kuras darbības pagātnē 
ir izrādījušās efektīvas, lai sasniegtu 
konkrēto mērķi – jauniešu iesaistīšanu 
darba dzīvē. Tāpēc Komisija nespēja 
viegli apzināt gūto pieredzi vai labu 
praksi (t. i., kurus no ESF pasākumiem, 
kas jau iepriekš izrādījušies efektīvi, 
varēja ātri sākt īstenot ar pārplānošanu 
vai bez tās un kuri no esošajiem pasā -
kumiem jākoriģē, jo tie nebija efektīvi 
vai arī nebija prioritāri).Papildu ad hoc  aptauja
30 
Komisija kopā ar dalībvalstīm 
2010. gadā veica pārbaudi par jaunie -
šiem adresētajiem ESF intervences 
pasākumiem nolūkā palielināt infor -
mētību un ESF potenciālu jauniešu 
atbalstam24. Šā darba mērķis bija 
apzināt labu praksi saistībā ar efektīvu 
ES naudas izlietojumu, lai palielinātu 
jaunatnes nodarbinātības iespējas 
un rosinātu piemērot šo praksi daudz 
plašāk dalībvalstu programmās 
(sk. 25. punktu).
31 
Šim nolūkam Komisija aptaujāja 
ESF vadošās iestādes visās dalībvalstīs. 
Pamatojoties uz saņemtajām atbildēm, 
Komisija sagatavoja ziņojumu, kuru tā 
aprakstīja kā “pirmo soli, lai apzinātu 
dažus pasākumus un pieejas, kas iz -
strādātas saistībā ar ESF un kas sniedz 
efektīvu atbalstu jauniešiem, palīdzot 
tiem iegūt attiecīgu izglītību un mācī -
bas un atrast darbu un ieņemt aktīvu 
pozīciju sabiedrībā”25.22 ESF novērtēšanas tīkla 
ekspertu 2014. gada ziņojumā 
par galvenajiem 
ESF sasniegumiem 2007.–
2013. gadā secināts: “Kaut arī 
katrā dalībvalstī ir pieejami 
visaptveroši dati par tiešajiem 
rezultātiem, daudz sliktāk ir ar 
koprezultātu. Pat attiecībā uz 
trim galvenajiem koprezultāta 
rādītājiem – darba sākšanu, 
iegūto kvalifikāciju un 
pašnodarbinātību – vairākās 
dalībvalstīs nebija iespējams 
pastāvīgi iegūt absolūtos 
skaitļus. Ja absolūtu skaitļu 
nav, nevar iegūt apkopotus 
skaitliskos datus par 
dalībvalstīm attiecībā uz 
rezultātiem, kas saistīti ar 
ESF atbalstītajiem intervences 
pasākumiem.” (Kopsavilkuma 
5. punkts) .
23 ERP īpašie ziņojumi Nr. 3/2000, 
Nr. 12/2001, Nr. 1/2006, 
Nr. 17/2009 un Nr. 25/2012 
(http://eca.europa.eu ).
24 “Jaunatne kustībā: Iniciatīva 
jauniešu potenciāla 
izmantošanai, lai Eiropas 
Savienībā panāktu gudru, 
ilgtspējīgu un integrējošu 
izaugsmi”, 
COM(2010) 477 galīgā 
redakcija, 15.9.2010., 16. lpp.
25 Eiropas Komisijas 
Nodarbinātības, sociālo lietu 
un iekļautības 
ģenerāldirektorāts, “ The 
European Social Fund: Giving 
Young people a Better Start in 
Life” [Eiropas Sociālais fonds: 
sniegt jauniešiem labāku 
dzīves sākumu], 2011. gada 
decembris.
19 Apsvērumi
32 
Tas ir informatīvs ziņojums, kurā 
iekļauti daudzi dalībvalstīs īstenoto pa -
sākumu piemēri. Tomēr tajā nav ana -
lizēts, kuri no ESF pasākumiem būtu 
uzskatāmi par labu praksi. Konkrēti, 
nekas nav teikts par intervences pasā -
kumu lietderību un efektivitāti saistībā 
ar reāli izmērāmiem rezultātiem, kas 
panākti jauniešu labā.
33 
Ziņojumam ir pievienoti arī pielikumi, 
kuros ir pārskats par finanšu piešķīru -
mu un dažādu darbības programmu 
īstenošanu, kā arī norādīts dalībnieku 
skaits. Tā ir dalībvalstu brīvprātīgi 
sniegtā informācija. Komisijas atruna, 
ka “šie dati nav ne visaptveroši, ne 
pilnībā salīdzināmi”, liecina, cik nepil -
nīgi bija šāda veida dati, kas Komisi -
jai bija pieejami par ESF īstenošanu 
(sk. 25.–29. punktu).
Finanšu informācija
34 
Konkrēti YAT iniciatīvas īstenošanai Ko -
misijas rīcībā vajadzēja būt pietiekami 
detalizētam pārskatam par summām, 
kuras potenciāli pieejamas pārplā -
nošanai/pārdalei, lai atbalstītu darba 
iespējas jauniešiem. Tāpēc Palāta 
novērtēja, kādā mērā šāda informācija 
bija pieejama, lai atvieglotu Komisijai 
YAT sanāksmju sagatavošanu. Šāda 
informācija Komisijai gatavā veidā ne -
bija pieejama, un tādējādi tai vajadzēja 
izveidot ar attiecīgajām dalībvalstīm 
saskaņotas aplēses.35 
Attiecībā uz finanšu informāciju viens 
no apgrūtinājumiem bija tas, ka ESF fi -
nanšu uzraudzības sistēma 2007.–
2013. gada plānošanas periodā neļāva 
finansējumu tieši saistīt ar konkrētām 
mērķgrupām (piemēram, jauniešiem 
bezdarbniekiem). Izdevumu kategori -
jas, kas paredzētas tiesiskajā regulēju -
mā, ir izstrādātas atbilstoši intervences 
veidam, piemēram, “aktīvu un preven -
tīvu pasākumu ieviešana darba tirgū”, 
bet nav klasifikācijas atbilstoši mēr -
ķgrupai, piemēram, “jauniešiem” vai 
“gados vecākiem darba ņēmējiem”26.
36 
Informāciju par ESF finansējumu, kas 
potenciāli ir pieejams pārplānošanai/
pārdalei, valsts līmenī uzrauga vadošās 
iestādes. Komisija ESF Tehniskajā darba 
grupā ar dalībvalstīm tomēr vienojās, 
ka tās brīvprātīgi ziņos par finanšu 
izpildi katrā darbības programmā reizi 
ceturksnī. Palātas veiktā revīzija parā -
dīja, ka šie ceturkšņa finanšu ziņojumi 
nebija saskaņoti: konkrēti, dalībvalstis 
ziņoja, pamatojoties uz to, kā tās defi -
nē jēdzienus “nepiešķirts” vai “saistības 
nav uzņemtas”. Tiešām šo definīciju 
pamatā ir dalībvalstu dažādās grāmat -
vedības prakses. Rezultātā Komisijas 
rīcībā ne vienmēr nonāca pati precīzā -
kā informācija par finanšu īstenošanu.26 Padomes Regula (EK) 
Nr. 1083/2006, IV pielikums.
20 Apsvērumi
37 
Attiecībā uz Slovākiju Palāta konsta -
tēja ievērojamas neatbilstības starp 
Komisijas publicētajām apkopotajām 
aplēsēm par neizlietotajiem līdzekļiem 
un datiem, kurus izmantoja saistībā ar 
YAT iniciatīvu (sk.  2. izcēlumu ).
Komisijas sagatavošanas 
pasākumu rezultātā valstīm 
tika izstrādātas vispārīgas 
datu lapas
38 
Komisija 2012. gada februārī paziņo -
ja, ka tās eksperti ir gatavi doties  uz 
valstīm un nodarboties ar katras valsts 
konkrēto situāciju un vajadzībām27. 
Palāta vērtēja, vai Komisija, pamatojo -
ties uz tās īstenoto dalībvalstu nodar -
binātības politikas pārraudzību, pirms 
YAT sanāksmēm ar valsts iestādēm bija
 ο analizējusi vajadzības/problēmas, 
kas konkrētām jauniešu grupām 
rodas, pirms tās iekļūst darba tirgū;
 ο izskatījusi darba devēju prasības 
attiecībā uz esošajām prasmēm un 
prasmēm nākotnē28;
 ο apzinājusi, kā ESF intervence 
varētu sekmēt dažu šo vajadzību 
apmierināšanu; un ο analizējusi potenciālās programmu 
īstenošanas izmaiņas (piemēram, 
attiecināmības un atlases kritēriju 
koriģēšanu), lai uzlabotu ESF pasā -
kumu efektivitāti.
39 
Lai efektīvi sagatavotos YAT sanāk -
smēm, Komisijas Ģenerālsekretariāts 
izstrādāja veidni (ko sauc par “valsts 
datu lapu”), ko aizpildīšanai izplatīja vi -
siem ģenerāldirektorātiem, kuri varētu 
būt iesaistīti darbā ar Rīcības grupām 
jauniešu nodarbinātības veicināšanai 
(sk. 1. izcēlumu ). Šajā kontekstā No -
darbinātības, sociālo lietu un iekļautī -
bas ģenerāldirektorātam bija uzticēts 
izanalizēt galvenos cēloņus augstajam 
jauniešu bezdarba līmenim katrā 
no astoņām dalībvalstīm un noteikt 
tās jauniešu grupas, kuras bezdarbs 
skar īpaši. Ģenerāldirektorātam bija 
lūgts arī pārbaudīt vajadzību pārdalīt 
pieejamo ES finansējumu jauniešiem 
saistībā ar ESF darbības programmas 
īstenošanu, lai apzinātu, kādi īstermiņa 
pasākumi varētu palīdzēt, un izskatīt 
ātras īstenošanas iespējas. Ģenerālsek -
retariāts apkopoja aizpildītās valstu 
datu lapas un pirms sanāksmes nosūtī -
ja dalībvalstīm.
Neatbilstību piemērs informācijā, kas sniegta par pieejamajiem līdzekļiem
2011. gada novembrī Komisija aplēsa, ka Slovākijai ir pieejami 39 miljoni EUR no ESF līdzekļiem, bet pēc minē -
tās dalībvalsts apmeklējuma 2012. gada februārī Komisija secināja, ka no ESF līdzekļiem Slovākijai ir pieejami 
422 miljoni EUR. Kaut arī augstāka aplēse ir ticama ziņošanas sistēmai raksturīgās laika nobīdes dēļ, to nevar 
sacīt par mazāko skaitli.2. izcēlums27 COM MEMO 12/100, 14.2.2012.
28 Piemēram, izmantojot 
regulāru un sistemātisku 
novērtējumu, ko veica Eiropas 
Profesionālās izglītības 
attīstības centrs ( Cedefop ) par 
prasmju prognozi ES līmenī 
vidējā termiņā un ilgtermiņā, 
iedalot pēc nozares, profesijas, 
kvalifikācijas līmeņa un 
valstīm, vai Starptautiskās 
Darba organizācijas un Eiropas 
Dzīves un darba apstākļu 
uzlabošanas fonda ( Eurofound ) 
pētniecības darbu.
21 Apsvērumi
40 
Palātas veiktā valstu datu lapu analī -
ze parādīja, ka tās sniedza vispārīgu 
priekšstatu par augstā bezdarba 
līmeņa cēloņiem dalībvalstī (piemē -
ram, darba nestabilitāte darba tir -
gus segmentācijas dēļ, priekšlaicīga 
mācību pārtraukšana, ilgstošs jauniešu 
bezdarbs, neatbilstošas prasmes, 
darba vietu trūkums augstā bezdarba 
īpatsvara dēļ, ekonomikas krīze utt.). 
Šajās valstu datu lapās Komisija zināmā 
mērā identificēja tās jauniešu grupas, 
kuras bezdarbs skar īpaši, pēc vecuma 
un daļēji pēc izglītības (piemēram, “ne -
pietiekamas prasmes / zemāka kvalifi -
kācija”). Neraugoties uz to, ka Eurostat  
standarta mērījums jauniešu bezdar -
bam aptver iedzīvotājus 15–24 gadu 
vecumā, Palāta konstatēja, ka valstu 
datu lapās iekļautā detalizācijas pakā -
pe bija atšķirīga un analīze par vecuma 
diapazonu, kurā cilvēks uzskatāms par 
“jaunieti”29, nebija pietiekami vienda -
bīga. Turklāt šī analīze neatklāja, kāds 
ir problēmas mērogs starp jauniešiem 
pēc dzimuma, ģeogrāfiskās atrašanās 
vietas un/vai nelabvēlīgās situācijas 
veida (piemēram, imigranti, sociāli 
atstumtas minoritāšu grupas utt.).
41 
Komisijas izstrādātajās valstu datu 
lapās nebija iekļauta arī analīze par 
prasmju un darba tirgus vajadzību 
tendencēm katrā valstī un nozarē, kaut 
arī nav noliedzams tas, ka darba devēja 
vajadzību laba izpratne ir izšķiroša 
prasmju neatbilstības mazināšanai. To 
nozaru analīze, kurās ir potenciāls dar -
baspēka pieprasījuma palielinājums, 
būtu īpaši noderējusi apstākļos, kad 
augsts bezdarba līmenis pastāv vienlai -
kus ar pieaugošām grūtībām aizpildīt 
brīvās darba vietas, kā tas bija ES da -
lībvalstīs pēc 2010. gada. Tas sekmētu 
mācību pārorientēšanu uz nozarēm, 
kurās ir lielāka darba iespējas30.42 
Turklāt Palātas veiktā revīzija liecināja, 
ka Komisijas sniegtā analīze, ko izman -
toja valstu datu lapu izstrādāšanai, 
ietvēra tādus nekonkrētus apgalvoju -
mus kā, piemēram, “steidzami jāizvei -
do prasmes, kas ir vai būs vajadzīgas 
darba tirgū”31 vai “mācībām jābūt sais -
tītām ar pašreizējām un vidēja termiņa 
darba tirgus vajadzībām prioritārās 
tautsaimniecības nozarēs”32.
43 
Attiecībā uz īstermiņa pasākumiem 
jauniešu bezdarba mazināšanai, 
kurus varēja atbalstīt no ESF, Palāta 
konstatēja, ka valstu datu lapas bija 
ļoti vispārīgas un tajās nebija noteikti 
nekādi termiņi. Tās varēja attiecināt uz 
jebkuru dalībvalsti, it īpaši tāpēc, ka 
trūka detalizētas darba tirgus vajadzī -
bu analīzes (sk.  3. izcēlumu ).29 Piemēram, Īrijas valsts datu 
lapā starp gados jaunu cilvēku 
grupām, ko visvairāk skar 
bezdarbs, bija cilvēki, kas 
jaunāki par 35 gadiem (bez 
augstākās izglītības); Spānijas 
datu lapā bija minēts, ka 
ESF pasākumi ir adresēti 
bezdarbniekiem vecumā no 
25 vai vairāk gadiem; 
Portugāles datu lapā bija 
minēts arī vecuma diapazons 
25-29 gadi.
30 Eurostat  veiktā nodarbinātības 
datu analīze parāda negatīvu 
saikni starp bezdarba 
īpatsvaru un brīvajām darba 
vietām, labi attēlojot darba 
piedāvājuma un pieprasījuma 
atbilstības funkcijas 
(“Beveridža līkne”). Tā bija 
ES 27 dalībvalstīs līdz 
2010. gada pirmajam 
ceturksnim. Pēc tam brīvo 
darba vietu skaita pieaugums 
vairs nekādi neietekmēja 
bezdarba īpatsvaru. Avots:  
Eurostat , “Prasmju neatbilstība 
un darbaspēka mobilitāte” 
(28.5.2013.).
31 Nodarbinātības, sociālo lietu 
un iekļautības 
ģenerāldirektorāta iekšējais 
dokuments:  YOI darba 
dokumenta projekts 
(2012. gada 8. februāris); Valsts 
nodarbinātības dienesta 
modernizācija un aktīva darba 
tirgus politika Spānijā 
(2011. gada oktobris, 9. lpp.).
32 “Novērtējums par 
pasākumiem, kas adresēti 
jauniešiem Latvijā”. 
Dokumentu Palātai saistībā ar 
šo revīziju iesniedza 
Nodarbinātības, sociālo lietu 
un iekļautības 
ģenerāldirektorāts.
22 Apsvērumi
44 
Kaut arī valstu datu lapās bija apzinā -
tas tās jauniešu grupas, kuras bezdarbs 
skar īpaši, ierosinātie ESF intervences 
pasākumi ne vienmēr bija īpaši adresē -
ti šiem jauniešiem. Piemēram, tika seci -
nāts, ka Itālijā jauni cilvēki ar “augstāko 
un vidēja līmeņa izglītību” ir visgrūtā -
kajā stāvoklī. Tomēr galvenā iniciatīva 
valsts datu lapā paredzēja pārplānot 
no reģionālajām ESF darbības prog -
rammām pieejamos līdzekļus (311 mil -
jonus EUR 2012. gadā) valsts darbības 
programmai izglītības jomā, kuras 
galvenie adresāti bija sākumskolas 
un vidusskolas. Šo izvēli galvenokārt 
pamatoja mērķis panākt pēc iespējas 
lielāku finanšu apguvi. Kā iespējamie 
intervences pasākumi bija ierosināti arī 
māceklības līgumi un nodokļu kredīta 
mehānismi, kaut gan nebija pierādī -
jumu, ka tie būtu vislabākie augsti 
kvalificētiem cilvēkiem paredzētie 
instrumenti, ņemot vērā Itālijas darba 
tirgus stāvokli.Iniciatīvas “Rīcības grupas 
jauniešu nodarbinātības 
veicināšanai” iznākums
45 
Lai novērtētu YAT iniciatīvas iznākumu, 
Palāta pārbaudīja, vai
 ο YAT sanāksmju rezultātā tika 
sagatavoti konkrēti priekšlikumi 
ātrākiem un efektīvākiem ESF pa -
sākumiem, lai samazinātu jauniešu 
bezdarba līmeni;
 ο ir aplēstas YAT sanāksmju rezultātā 
pārplānoto vai pārdalīto ESF lī -
dzekļu summas;
 ο Komisija novērtēja dalībvalstu 
ierosināto darbības program -
mu gro  zījumu efektivitāti pēc 
YAT sanāksmēm;
 ο dalībvalstis uzklausīja Komisijas 
ierosinājumu sagatavot rīcības 
plānus jauniešu nodarbinātības 
veicināšanai atbilstoši YAT sanāks-
mju iznākumam un vai valstu 
reformu programmās bija iekļautas 
atsauces uz to, kādi ir pēc YAT sa-
nāksmēm veiktās ESF pārplānoša -
nas un pārdales plānotie rezultāti.Valstu datu lapās minēto vispārīgo pasākumu piemēri
Komisija ierosināja Īrijai “veicināt mērķtiecīgu aktīva darba tirgus politiku jauniešiem ar akcentu uz individu -
ālu pieeju karjeras virzībā, konsultēšanā un darba meklēšanas pasākumos”, “ātri reaģēt, piedāvājot turpmāku 
izglītību, pārprofilēšanas un mācību vai aktivizēšanas pasākumus,” vai “paātrināt darba tirgus pārkārtošanu 
jauniešu labā”.
Portugālei Komisijas ierosinātie pasākumi, kas adresēti gados jauniem bezdarbniekiem, bija, piemēram, “prak -
se un pārprofilēšana un ievirzīšana jomās/profesijās, kas atbilst darba tirgus vajadzībām”.3. izcēlums
23 Apsvērumi
Jauniešu nodarbinātības 
veicināšanas rīcības 
grupu sanāksmes sniedza 
priekšlikumus ESF jaunu 
mērķu noteikšanai un 
līdzekļu pārdalei kopumā
46 
Pēc YAT sanāksmēm 2012. gada 
februārī Komisija apkopoja ESF pār -
plānošanai un pārdalei sagatavotos 
priekšlikumus noslēguma secinājumos 
(tos sauca par operatīvajiem secināju -
miem), kurus sagatavoja Ģenerālsek -
retariāts un kuri tika oficiāli nosūtīti 
dalībvalstīm.
47 
Palātas veiktā analīze par Nodarbi -
nātības, sociālo lietu un iekļautības 
ģenerāldirektorāta ziņojumiem par 
YAT sanāksmēm un Ģenerālsekretariāta 
operatīvajiem secinājumiem parādīja, 
ka attiecībā uz septiņām no astoņām dalībvalstīm dalībnieki vispārīgi 
apsprieda iespējamos ESF līdzekļu 
pārdales variantus. Faktiski nebija 
konkrētu norādījumu par to, kā esošos 
instrumentus/programmas varētu 
efektīvāk izmantot jauniešu bezdarba 
problēmas risināšanai. Šo diskusiju 
iznākuma piemēri, kā protokolējusi 
Komisija, bija: “var izpētīt pārplānoša -
nas turpmākas prioritātes, liekot lielāku 
uzsvaru uz jaunatnes nodarbinātību un 
atbalstu MVU” (Itālija)33 vai “iestādes 
izpētīs ierosinājumu par papildu finan -
sējumu Leonardo/Erasmus  māceklības 
iespējām ESF darbības programmā” 
un “izpētīs iespējamos pilotprojektus 
saistībā ar duālu profesionālo izglītību” 
(Spānija)34.
48 
YAT sanāksmi ar Lietuvas iestādēm var 
uzskatīt par labas prakses gadījumu 
salīdzinājumā ar vispārēji piemēroto 
pieeju (sk.  4. izcēlumu ).
Konkrēti priekšlikumi operatīvajos secinājumos, kas sagatavoti pēc YAT  sanāksmes 
Lietuvā
Operatīvajos secinājumos, kas sagatavoti pēc YAT sanāksmes Lietuvā, bija apzināti konkrēti pasākumi jauniešu 
bezdarbnieku stāvokļa uzlabošanai, proti, īsā laikā pārplānot ESF pieejamos līdzekļus. Starp šiem pasākumiem 
jāmin:
 οprojekts “Esi aktīvs darba tirgū”, kas bija beidzies 2012. gada janvārī, tika pagarināts, lai 2012.–2013. gadā 
aptvertu vēl papildus 6 000–10 000 jaunu cilvēku (saskaņā ar aplēsēm vajadzīgais ESF papildu finansē -
jums – 6–10 miljoni EUR). Šā projekta efektivitāte bija pozitīvi novērtēta – vairāk nekā puse no dalībniekiem 
atrada pastāvīgu darbu;
 οUzņēmējdarbības veicināšanas fonda paātrināta ieviešana, papildus sniedzot 400 aizdevumus un papildus 
apmācot 1 000 jauniešu (saskaņā ar aplēsēm vajadzīgais ESF papildu finansējums – 3 miljoni EUR). Gandrīz 
puse no dalībniekiem bija jaunāki par 29 gadiem.4. izcēlums33 Nodarbinātības, sociālo lietu 
un iekļautības 
ģenerāldirektorāts, YAT misijas 
ziņojums par sanāksmi Itālijā 
2012. gada 22. februārī.
34 Ģenerālsekretariāta operatīvie 
secinājumi, kas 2012. gada 
14. maijā nosūtīti Spānijas 
pastāvīgajam pārstāvim ES.
24 Apsvērumi
49 
Ģenerālsekretariāta operatīvajos seci -
nājumos uzsvērta vajadzība paplašināt 
vai paildzināt esošos pasākumus, taču 
tajos nav pienācīgi paskaidrots, kā 
varētu uzlabot esošo pasākumu efekti -
vitāti. Piemēram, operatīvajos secināju -
mos par Grieķiju minēti šādi pasākumi: 
“pastiprināt valsts jaunās mūžizglītī -
bas stratēģijas efektīvu īstenošanu, 
pilnveidot profesionālās izglītības un 
apmācības un māceklības sistēmas”35, 
taču nebija precizēts, kā šie pasākumi 
salīdzinājumā ar to īstenošanu iepriekš 
būtu uzlabojami, lai palīdzētu jaunie -
šiem pārvarēt konkrētus šķēršļus, kas 
tiem rodas saistībā ar iekļūšanu darba 
tirgū.
50 
Tika apspriests vai izvērtēts ierosinā -
jums pagarināt dažus esošos pasāku -
mus, jo tie nodrošināja ātru īstenošanu 
līdzekļu apguves aspektā, kaut arī 
pagātnē nebija izrādījušies efektīvi 
koprezultātu aspektā (t. i., cik cilvēku 
pēc ESF intervences galu galā sāka 
strādāt). Visbeidzot, Palātas veiktā 
analīze liecināja, ka Komisija šajās 
sanāksmēs dalībvalstīm nesniedza 
nekādus tehniskus norādījumus par to, 
kā līdzekļus mērķtiecīgāk izlietot, kad 
tās īsteno savas darbības programmas 
(piemēram, labāk definēt pasākumu 
tvērumu, izsludināt īpašus konkursus, 
iekļaut konkrētus atlases kritērijus, kas 
attiecas uz prioritāro jauniešu mēr -
ķgrupu vajadzībām utt.).Jauniešu nodarbinātības 
veicināšanas rīcības grupas 
panāca ESF finansējuma 
pārplānošanu un/vai pārdali, 
bet grūti norādīt kopsummu
51 
Novērtējot YAT rezultātus saistībā ar 
ESF finansējuma pārvirzīšanu pasā -
kumiem, kuru mērķis ir samazināt 
jauniešu bezdarba līmeni, Palāta aplū -
koja divus konkrētus aspektus: oficiālu 
ESF pārplānošanu (ko apstiprināja ar 
Komisijas lēmumu) un budžeta pārda -
les procesu esošās darbības program -
mas prioritārā virziena ietvaros. Lai 
aplēstu pēc YAT iniciatīvas ieviešanas 
pārplānoto/pārdalīto ESF kopsummu, 
Palāta pārbaudīja finanšu informāciju, 
ko par visām 60 iesaistītajām darbības 
programmām 2015. gadā sniedza Ko -
misija. Palāta sīkāk pārbaudīja pārplā -
noto līdzekļu apmēru astoņu ESF dar -
bības programmu izlasē.
52 
Palātas veiktā analīze liecina, ka pēc 
YAT sanāksmēm 2012. gada februārī ir 
notikusi ESF pārplānošana. Laikā no 
2012. gada februāra līdz 2013. gada 
martam minētajās astoņās dalībvalstīs 
tika pārplānotas 36 no 60 ESF darbības 
programmām. Attiecībā uz astoņām 
darbības programmām, ko Palāta de -
talizēti pārbaudīja, ESF līdzekļi, kurus 
pārplānoja ar mērķi sasniegt ātrus re -
zultātus jauniešu bezdarba problēmas 
risināšanā, saskaņā ar Komisijas apstip -
rinātajām ziņām bija 337 miljoni EUR.35 Ģenerālsekretariāta operatīvie 
secinājumi, kas 2012. gada 
14. maijā nosūtīti Grieķijas 
pastāvīgajam pārstāvim ES.
25 Apsvērumi
53 
Grūti norādīt precīzu saistībā ar 
YAT pārplānoto un/vai pārdalīto 
ESF līdzekļu kopsummu, jo iespējams, 
ka šīs darbības nenotika attiecīgo 
sanāksmju rezultātā, bet citu iemeslu 
dēļ. Saskaņā ar informāciju, ko līdz 
2013. gada jūnijam Komisijai bija 
sniegušas dalībvalstis, YAT iniciatīvas 
rezultātā ir pārplānoti un/vai pārdalīti 
aptuveni 1 915 miljoni EUR ESF līdzek -
ļu attiecīgajās dalībvalstīs, izņemot 
Latviju (sk.  2. tabulu ). Tas atbilst 19,2 % 
no 9 971 miljona EUR sākumā pieeja -
mo nepiešķirto ESF līdzekļu astoņās 
dalībvalstīs.54 
Turklāt Palāta konstatēja, ka šī infor -
mācija nav precīza. Vismaz attiecībā uz 
Itāliju bija paziņots, ka kopējā pārdalītā 
summa 557 miljoni EUR ietver 27 mil -
jonus EUR no reģionālās ESF darbības 
programmas Itālijā (Apūlijā), kuri faktis -
ki bija pārplānoti un paziņoti kopējā 
pārplānotajā summā (131 miljons EUR).2. tabulaKomisijas paziņotās ESF summas, kas pārplānotas un pārdalītas YAT  rezultātā līdz 
2013. gada jūnijam
DalībvalstsESF  
darbības 
programmu 
skaitsESF pirms YAT (2011.g. beigas)ESF summas, kas mobilizētas jauniešu nodarbinātības pasākumiem  /  
YAT iniciatīvas rezultātā ierosinātās darbības
ESF kopā1 
(miljoni EUR)Nepiešķirtie ESF 
līdzekļi (Komisijas 
informācija)  
(miljoni EUR)Pārplānotie ESF 
līdzekļi (Komisijas 
informācija)  
(miljoni EUR)Pārdalītie ESF 
līdzekļi (Komisijas 
informācija)  
(miljoni EUR)Kopā3 
(miljoni EUR)Daļa no 
kopējiem 
ESF līdzek -
ļiem3/1
Īrija11 375 2 25 25 6,7 %
Grieķija 4 4 364 1 495 466 466 10,7 %
Spānija 22 8 057 2 712 491 491 6,1 %
Itālija224 6 931 3 674 131 557 688 9,9 %
Latvija 1 583 0 0 0 0 0,0 %
Lietuva 2 1 028 289 27 27 2,6 %
Portugāle 4 6 845 1 760 143 143 2,1 %
Slovākija32 1 500 39 75 0 75 5,0 %
KOPĀ 60 29 683 9 971 1 915 6,5 %
1 Īrijā 25 miljonu EUR pārdale bija prasīta jau 2011. gada decembrī, t. i., pirms sāka īstenot YAT iniciatīvu.
2 Itālijā paziņotā pārdalītā summa ietver 27 miljonus EUR no Apūlijas darbības programmas, kas faktiski bija pārplānoti un paziņoti pie pārplāno -
tās summas (sk. 54. punkts).
3 Slovākijā aplēstie 39 miljoni EUR nepiešķirto līdzekļu, ko paziņoja Komisija, bija novērtēti par zemu, vēlāk izrādījās, ka bija pieejami 422 miljo -
ni EUR (sk.  2. izcēlumu ).
Avots : ERP aprēķins balstījās uz sistēmu fondu pārvaldībai ES ( SFC2007 ) un Komisijas sniegtajiem datiem.
26 Apsvērumi
55 
Piecās no astoņām dalībvalstīm 
Komisija nespēja nošķirt pārplānotās 
ESF summas no tām, kas pārdalītas. 
Saistībā ar atlasītajām darbības prog -
rammām Komisija varēja sniegt infor -
māciju tikai par ESF darbības program -
mām divās dalībvalstīs: par Grieķijas 
Izglītības un mūžizglītības darbības 
programmu (aptuveni 24 miljoni EUR 
jauniem pasākumiem, kas adresēti 
jauniešiem) un Cilvēkresursu attīstības 
darbības programmu Lietuvā (aptuveni 
29 miljoni EUR).56 
Komisija 2014. gada martā izdeva jau -
nāko ESF līdzekļu pārvirzīšanai veltīto 
publikāciju36. Tajā norādīts, ka konkrē -
tiem pasākumiem, kas adresēti jaunie -
šiem, bija pārplānoti un/vai pārdalīti 
aptuveni 4,2  miljardi  EUR37, no kuriem 
1,8 miljardi  EUR bija atvēlēti projek -
tiem, kas minētajā laikā dalībvalstīs jau 
tika īstenoti. Bija paredzēts, ka no šā 
atbalsta labumu gūs aptuveni 1,2 mil -
joni jaunu cilvēku. Palāta nevarēja ap -
stiprināt šo skaitlisko datu precizitāti.
57 
ES jauniešu (vecumā no 15 līdz 24 ga -
diem) bezdarba īpatsvars 2014. gadā ir 
samazinājies līdz līmenim, kas nedaudz 
pārsniedz 22 % (sk. 1. punktu). Šādas 
jauniešu bezdarba īpatsvara tendences 
attīstība saistībā ar YAT iniciatīvu as -
toņās dalībvalstīs ir parādīta turpmāk 
(sk. 3. attēlu ), tomēr tieša saikne ar 
iniciatīvu nav noteikta.3. attēls
2014./uni00A0g. 2013./uni00A0g. 2012./uni00A0g. 2011./uni00A0g. 2010./uni00A0g. 2009./uni00A0g. 2008./uni00A0g.60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %Īrija
Grie/uni0137ijaSpānijaItālijaLatvijaLietuvaPortugāleSlovākija
Avots : Eurostat; Total unemployment - Labour Force Survey series - Unemployment rates by sex, age and nationality (%)  [Kopējais bezdarbs – darba -
spēka periodiskas aptaujas. Bezdarba īpatsvars – pēc dzimuma, vecuma un valstspiederības (%)].Bezdarba īpatsvars jauniešiem vecumā no 15 līdz 24 gadiem dalībvalstīs, kurās 
īstenoja YAT  iniciatīvu, 2008.–2014. gads36 Eiropas Komisijas 
Nodarbinātības, sociālo lietu 
un iekļautības 
ģenerāldirektorāts, “ Youth 
Employment Initiative and the 
European Social Fund, 
European Social Fund thematic 
paper ” [Jaunatnes 
nodarbinātības iniciatīva un 
Eiropas Sociālais fonds. Eiropas 
Sociālā fonda tematiskais 
dokuments], 2014. gada marts.
37 Komisijas paziņotie ESF resursi 
Itālijai ietvēra valsts līdzekļu 
pārdali pasākumiem jauniešu 
bezdarba apkarošanai; tas bija 
iespējams, samazinot valsts 
līdzfinansējuma likmi ESF un 
ERAF darbības programmām. 
Tādējādi atbrīvotos finanšu 
resursus, kas bija vairāk nekā 
1,5 miljardi  EUR, ieguldīja 
valsts finansēta Kohēzijas 
rīcības plāna vairākās 
iniciatīvās, no kurām dažās 
labuma guvēji bija gados jauni 
bezdarbnieki.
27 Apsvērumi
Komisijas novērtējums par 
dalībvalstu ierosinātajiem 
ESF darbības programmas 
grozījumiem galvenokārt 
koncentrējās uz budžeta 
aspektiem
58 
Ja dalībvalstis ierosina grozīt darbības 
programmu, tām ir jāsniedz analīze par 
pārskatīšanas cēloņiem, tostarp jānorā -
da šīs pārskatīšanas sagaidāmā ietek -
me38. Lai nodrošinātu saimniecisku, 
lietderīgu un efektīvu ES līdzekļu izlie -
tojumu, dalībvalstīm arī ir jāpaskaidro 
plānotās grozījumu sekas uz darbības 
programmu un ES mērķu sasniegšanu 
efektivitātes un lietderības aspektā.
59 
Komisijas paziņojumā par YAT inicia -
tīvu teikts, ka “ pārplānošana jāveic, 
Eiropas Komisijai vienojoties ar katru no 
astoņām dalībvalstīm, un tas būs rīcības 
grupu pamatdarbs”39. Šajā kontekstā 
Komisijas darbā, kas saistīts ar ESF, kon -
krēti ietilpa pārliecināties, kā atbalstu 
jauniešu bezdarba novēršanai šajās 
dalībvalstīs varētu paātrināt un/vai 
pārvirzīt uz intervences pasākumiem, 
kuri darbotos / varētu darboties ātrāk 
nekā citi un kuriem būtu vajadzīgā 
ietekme.60 
Tomēr Palātas veiktā to dokumentu 
analīze, kas bija pieejami par astoņām 
atlasītajām ESF darbības programmām, 
liecina, ka Komisija bija koncentrējusi 
savu novērtējumu galvenokārt uz bu -
džeta aspektiem (piemēram, izvairī -
šanās no potenciāla riska, ka saistības 
piešķīrumiem tiks automātiski atceltas, 
darbības programmu zemās finanšu 
īstenošanas paātrināšana utt.), nevis uz 
ierosināto grozījumu efektivitāti, t. i., 
uz ESF līdzekļu labāko izlietojumu, lai 
palīdzētu jauniešiem atrast darbu vai 
palielinātu to nodarbinātības iespējas. 
Komisijas novērtējumi un dalībvalstīm 
adresētie komentāri nenodrošināja 
iesniegto darbības programmu grozī -
jumu pamatošanu ar atsauci uz labāku 
rezultātu sasniegšanu. Tā arī nenodro -
šināja, lai ierosinātā pārplānošana no -
tiktu kā atbilstīga reakcija uz vajadzību 
apmierināt konkrētas dažādu jauniešu 
grupu vajadzības (sk.  5. izcēlumu ).
61 
Kaut arī saskaņā ar 2007.–2013. gada 
ESF programmu tas nebija obligāti, 
Komisija kopumā nemudināja dalīb -
valstis formulēt vai koriģēt rezultātu 
rādītājus, kas būtu ļāvuši labāk novēr -
tēt jauniešiem pārdalītā finansējuma 
efektivitāti. Revidenti konstatēja, ka, 
izņemot Portugāli (DP “Cilvēkresursu 
potenciāls”, sk.  6. izcēlumu ) un Spāniju 
(DP “Navarras reģions”), pārējās revidē -
tajās darbības programmās attiecīgie 
rezultātu rādītāji nebija formulēti.38 Padomes Regula (EK) 
Nr. 1083/2006, 48. pants.
39 COM MEMO 12/100, 14.2.2012.
28 Apsvērumi
Piemērs darbības programmā ierosinātam grozījumam, kuru Komisija nebija 
novērtējusi darbības rezultātu aspektā
Spānijā (Navarras darbības programma) reģions pamatoja pārplānošanu ar diviem mērķiem – paātrināt zemo 
darbības programmas īstenošanu (kas 2011. gada decembrī radīja risku, ka visi piešķirtie līdzekļi netiks apgūti) 
un mazināt ekonomiskās krīzes ietekmi uz jauniešiem, cilvēkiem, kas vecāki par 45 gadiem, cilvēkiem ar inva -
liditāti un ilgstošiem bezdarbniekiem. Viens no šīs darbības programmas mērķiem bija pilnveidot sākotnējās 
profesionālās kvalifikācijas programmas, kuras piedāvāja iespēju tiem jauniešiem, kam nebija dokumenta par 
apgūtu pamatizglītību.
Kaut arī Komisijas novērtējumā teikts, ka viens no pārskatīšanas mērķiem bija “reaģēt uz pastāvošo piepra -
sījumu pēc pasākumiem mācību, apmācības un pārkvalificēšanas jomā”, faktiski reģiona paskaidrojumā par 
darbības programmas grozījumiem nav nekādas informācijas par to, kādas prasmes vai kāda pārkvalificēšana 
ir vajadzīga. Nebija nekādu pierādījumu, ka Komisija būtu centusies noskaidrot, vai Navarras reģionālo iestāžu 
ierosinātās apmācības sistēmu izmaiņas palīdzēs apgūt prasmes, kas atbilst darba tirgus pieprasījumam.
Palielināt pieejamā finansējuma apguvi arī bija viens no galvenajiem mērķiem ierosināto darbības program -
mas grozījumu pārskatīšanai Īrijā, Itālijā (Sicīlijā) un Portugālē.5. izcēlums
Jauna rezultātu rādītāja noteikšana – labas prakses piemērs
Pēc YAT sanāksmes Portugāle sāka jauniešu ierosmes programmu, kura piedāvā jauniešiem bezdarbniekiem 
pasākumu kopumu, sniedzot darba pieredzi, lai palīdzētu integrēties darba tirgū.
ESF darbības programmas “Cilvēkpotenciāls” ietvaros kā daļa no jauniešu ierosmes programmas tika ieviesta 
jauna veida profesionālā prakse, ko sauca par “nodarbinātības pasi”. Ar šīs darbības programmas grozīju -
miem palielināja divu rezultātu rādītāju (“radīto darba vietu skaits” un “integrēto mācekļu skaits pēc prakses 
pabeigšanas”) mērķvērtību, lai atspoguļotu palielināto finansējumu. Turklāt tika ieviests jauns rādītājs – “to 
darba vietu skaits, par kuru izveidošanu tiek atmaksātas sociālā nodrošinājuma iemaksas ”, lai izmērītu, kādi ir 
rezultāti atbalstam, kad jauniešus pieņem darbā, par to saņemot sociālā nodrošinājuma iemaksu atmaksu, ja 
tiek radītas pilnīgi jaunas darba vietas.6. izcēlums
29 Apsvērumi
Jauniešu nodarbinātības 
veicināšanas rīcības plānu 
detalizācijas pakāpe 
atšķiras, un atsauces uz 
rīcības grupām jauniešu 
nodarbinātības veicināšanai 
valstu reformu programmās 
ir ierobežotas
62 
Pamatojoties uz Komisijas sniegto 
informāciju, kaut arī tā nebija obligāta 
prasība, pēc YAT sanāksmēm rīcī -
bas/ jauniešu nodarbinātības plānus 
sagatavoja piecas no astoņām dalībval -
stīm: Grieķija, Itālija (Sicīlija)40, Lietuva, 
Portugāle un Slovākija41. Saskaņā ar 
Komisijas viedokli plānu galvenais 
mērķis ir noteikt konkrētus politiskus 
un budžeta pasākumus darba vietu iz -
veides atbalstam un jauniešu apmācī -
bai, kas novērstu prasmju neatbilstību 
un priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu.63 
Četros no šiem rīcības plāniem (Grieķi -
jai, Lietuvai, Portugālei un Slovākijai42) 
bija paredzēti pasākumi, kas atbalstā -
mi no ESF. Tajos ar dažādu detalizācijas 
pakāpi bija izklāstīts, kā finansējumu 
varētu pārvirzīt mērķpasākumiem/dar -
bībām jauniešu bezdarba mazināšanai. 
Itālijas (Sicīlija) 2012. gada rīcības plānu 
finansēja no valsts līdzekļiem, kuri 
atbrīvojās, kad tika palielināta ES līdzfi -
nansējuma likme šā reģiona ESF darbī -
bas programmai, taču ESF finansējumu 
tas neietvēra.
64 
Palāta revīzijā atklāja, ka ne jau visi no 
jauniešu nodarbinātības plānu pasāku -
miem bija mērķtiecīgi adresēti apzinā -
tajai prioritātes grupai. Piemēram, lai 
gan saskaņā ar Komisijas dokumentiem 
YAT sanāksmē Portugālē bija teikts, ka 
augsti kvalificēti jaunieši bija prioritā -
te, lai novērstu “smadzeņu aizplūšanu”, 
izklāstītie no ESF atbalstāmie pasākumi 
nebija īpaši adresēti jauniešiem ar aug -
stu kvalifikāciju43 (sk.  7. izcēlumu ).
Piemērs tam, ka pasākumi nav īpaši adresēti identificētajām prioritātes grupām
YAT sanāksmes protokolā ir teikts, ka “nolūkā novērst “smadzeņu aizplūšanu” un izmantot augsti kvalificētu 
cilvēku specializētās zināšanas Portugāles darba tirgū un uzņēmējdarbībā, stratēģiskajā plānā pievērsta īpaša 
uzmanība tiem, kam ir maģistra un doktora ( PhD ) grādi”. Tomēr Komisijas piedāvātajā Portugāles rīcības plānā 
jaunatnes bezdarba mazināšanai vienīgajam pasākumam, kas bija īpaši adresēts augstākās izglītības kategori -
jai, bija atvēlēti tikai 11 % no plānam paredzētajiem ESF resursiem.7. izcēlums40 Itālijā (Sicīlijā) jauniešu 
nodarbinātības plāns tika 
ierosināts 2011. gada 
19. decembrī (t. i., pirms 
YAT iniciatīvas) Itālijas kohēzijas 
plāna ietvaros. Jauniešu 
nodarbinātības plānam bija 
piešķirti 452 miljoni EUR no 
valsts resursiem, kas bija darīti 
pieejami, palielinot 
ESF līdzfinansējumu no 
ES budžeta Sicīlijas 
ESF darbības programmai, lai 
izvairītos no saistību 
atcelšanas.
41 Slovākijā Jaunatnes rīcības 
plāns nebija tiešs 
YAT iniciatīvas rezultāts. 
Tā projekts tika sākts jau 
agrāk – valsts reformu 
programmas un grozīto 
profesionālās izglītības un 
apmācības tiesību aktu 
īstenošanas kontekstā.
42 Slovākijā mērķgrupa ietvēra 
ne tikai jauniešus 
bezdarbniekus, kas jaunāki par 
29 gadiem, bet arī cilvēkus, kas 
vecāki par 50 gadiem un 
kuriem tāpēc ir grūti atrast 
darbu. Nebija norādīta ne 
konkrēta summa, kas piešķirta 
jauniešu atbalstam, ne arī 
katrai mērķgrupai paredzēto 
izveidojamo darba vietu skaits.
43 Valsts kvalifikāciju shēmas 
(Quadro Nacional de 
Qualificacões ) septītais un 
astotais līmenis.
30 Apsvērumi
65 
Šo jauniešu nodarbinātības plānu 
elementus dalībvalstis varētu iekļaut 
savās valstu reformas programmās. 
Valstu reformu programmas Komi -
sija novērtē Eiropas pusgada gaitā. 
Tāpēc Palāta pārbaudīja arī 2012. un 
2013. gada valstu reformu programmas 
šajās astoņās dalībvalstīs un saistīto 
Komisijas novērtējumu, lai noskaidro -
tu, vai šajos dokumentos ir atsauces uz 
YAT sanāksmju iznākumu.
66 
Palāta konstatēja, ka YAT sanāksmju 
iznākums un to ietekme uz ESF finan -
sējuma pārvirzīšanu jauniešu nodar -
binātības pasākumiem valstu reformu 
programmās bija pieminēti tikai vispā -
rīgi (sk.  8. izcēlumu ).67 
Arī Komisijas veiktajā valstu reformu 
programmu novērtējumā atsauce uz 
YAT galvenokārt bija saistīta ar vispā -
rīgiem paziņojumiem par summām, 
kas pārplānotas pasākumiem jauniešu 
atbalstam, nevis ar konkrētiem risinā -
jumiem konkrētās situācijās un jauno 
bezdarbnieku vajadzībām un ar šo 
pasākumu plānoto ietekmi.
Piemēri gadījumiem, kad ESF atbalstītie jauniešu nodarbinātības pasākumi ir 
minēti valstu reformu programmās
Itālijas valsts reformu programmā 2012. gadam bija norādīts, ka “pārplānošana iekļaus jaunus pasākumus jau -
niešu apmācībai un nodarbināmībai, un tos īstenos ES un Itālijas rīcības grupa jauniešu bezdarba mazināšanai 
un uzņēmējdarbībai; šo grupu izveidoja pēc 2012. gada 30. janvāra Eiropadomes”. Taču par pasākumiem, uz 
kuriem pārplānošana attiecas, sīkākas ziņas nebija sniegtas.
Īrijas valsts reformu programmā 2012. gadam bija iedaļa par jauniešu bezdarbu. Tajā bija pieminēts Komisijas 
delegācijas apmeklējums februārī, kad tika apspriestas galvenās jauniešu bezdarba problēmas. Tomēr tajā 
nebija aprakstīts šā apmeklējuma iznākums attiecībā uz pasākumiem, kurus varētu atbalstīt no ES fondiem. 
Attiecīgajā tekstā bija teikts, ka Īrijas valdība joprojām “ir apņēmības pilna izstrādāt inovatīvus politiskus risi -
nājumus šīs galvenās problēmas risināšanai”.8. izcēlums
31 Apsvērumi
Komisijas veiktā 
iniciatīvas “Rīcības grupas 
jauniešu nodarbinātības 
veicināšanai” uzraudzība 
un ziņošana par 
rezultātiem
68 
Attiecībā uz to, kā Komisija sekoja 
līdzi YAT iniciatīvas īstenošanai, Palāta 
pārbaudīja, vai
 ο attiecībā uz YAT rezultātā pārplā -
notajām un pārdalītajām summām 
bija izveidota īpaša uzraudzības 
kārtība;
 ο Komisijas ziņojumos bija ietver -
ta būtiska un ticama informācija 
par YAT iniciatīvas faktiskajiem 
sasniegumiem.
Komisijas pārbaudes 
par to, kādi ir iniciatīvas 
“Rīcības grupas jauniešu 
nodarbinātības veicināšanai” 
rezultāti, balstījās uz 
esošajām ESF uzraudzības 
procedūrām
69 
Komisija kopā ar dalībvalstīm ir uzrau -
dzījusi ar YAT saistītos darbības prog -
rammu grozījumus jauniešu interesēs, 
pamatojoties uz esošo ESF regulējumu, 
it īpaši, izmantojot ikgadējos īstenoša -
nas ziņojumus un darbības program -
mu ikgadējo caurskatīšanu.70 
Atklājās, ka ikgadējos īstenošanas 
ziņojumos, kurus Palāta caurskatīja, 
par pārplānošanu un ar to sasniegta -
jiem saistītajiem rezultātiem bija maz 
informācijas. Parasti tajos bija iekļauti 
tikai piemēri, bet nebija konsekven -
tas un salīdzināmas informācijas par 
konkrētām jauniešu mērķgrupām. 
Palāta konstatēja, ka Spānijā (Navarras 
darbības programma) bija vienīgais 
gadījums, kad Komisija skaidri prasīja, 
lai savos apsvērumos pie 2012. gada īs -
tenošanas ziņojuma dalībvalsts iekļauj 
uzraudzības rādītājus, kas saistīti ar 
“Jaunatnes iespēju iniciatīvu”44.
71 
Palāta pārbaudīja arī Komisijas saga -
tavotos ikgadējo programmu caur -
skatīšanas sanāksmju protokolus un 
konstatēja, ka četros no septiņiem45 
pārbaudītajiem gadījumiem tās ko -
mentāri bija vērsti uz finanšu izpildi un 
tiešajiem rezultātiem, nevis uz faktis -
kajiem rezultātiem. Šajos protokolos 
Palāta atrada atsauci uz YAT iniciatīvas 
kontekstā sasniegto Itālijā, Lietuvā un 
Slovākijā.
72 
Saskaņā ar Palātas veikto analīzi Komi -
sija pieņēma skaitliskos datus, ko gada 
caurskatīšanas sanāksmēs iesniedza 
dalībvalstis, bet pienācīgi tos nepār -
baudīja (sk.  9. izcēlumu ).44 YAT īstenošanas kontekstā.
45 2012. gadā attiecībā uz Īriju 
šāda ikgadējā caurskatīšanas 
sanāksme nebija notikusi.
32 Apsvērumi
Nepilnības Komisijas 
ziņošanā par iniciatīvas 
“Rīcības grupas jauniešu 
nodarbinātības veicināšanai” 
rezultātiem
73 
Lai pastāvīgi informētu Eiropadomi 
par YAT pārplānošanas attīstības gaitu, 
Komisija iesniedza neoficiālus ad hoc  
informācijas pieprasījumus ESF vado -
šajām iestādēm nolūkā iegūt atjauni -
nātu informāciju par stāvokli dalībval -
stī un it īpaši par ESF pārplānotajiem/
pārdalītajiem līdzekļiem un aplēsēm, 
cik cilvēku varētu gūt labumu no šiem 
pasākumiem. Komisijas informācijas 
pieprasījumi aprobežojās ar tiešo 
rezultātu rādītājiem (piemēram, dalību 
ESF pasākumos), nevis ar koprezultā -
tiem (sk. 26. punktu).74 
Balstoties uz šo informāciju, Komisija 
ziņoja par YAT iniciatīvas rezultātiem, 
atbildot uz dažādajiem atjauninātu 
datu pieprasījumiem no Eiropadomes 
(2012. gada maijā, 2012. gada novem -
brī, 2013. gada martā, 2013. gada jūnijā 
un 2013. gada oktobrī) un pati pēc 
savas iniciatīvas (2014. gada martā).Piemēri problēmjautājumiem, ko radīja skaitliskie dati, kurus dalībvalstis paziņoja 
kā sasniegtos rezultātus
Komisijas protokolā par programmas ikgadējo caurskatīšanas sanāksmi ar Lietuvas iestādēm 2014. gada janvārī 
bija teikts, ka mērķlielumi trim pasākumiem jau ir sasniegti46. Vienā gadījumā pasākums attiecās uz mikrokre -
dītu sniegšanu; Palātas veiktais pārrēķins atklāja, ka ir sasniegti tikai 72 % no mērķlieluma.
46 Profesionālā izglītība un apmācība jauniešiem, atbalsts profesionālo iemaņu apguvei un mikrokredītu izsniegšana.9. izcēlums
33 Apsvērumi
75 
Palāta caurskatīja Komisijas atjaunināto 
datu ziņojumus Eiropadomei un pārē -
jos paziņojumus un secināja, ka tajos 
trūkst kvalitatīvas analīzes par pārplā -
noto un pārdalīto līdzekļu īstenošanu 
(sk. 10. izcēlumu ).76 
Piemēri, kas nodēvēti par “konkrētu 
rīcību” un “konkrētiem rezultātiem, ko 
sasniegušas rīcības grupas jauniešu no -
darbinātības veicināšanai, lai konkrētā 
valstī palīdzētu jauniešiem”, reizēm 
nebija izsmeļoši (sk.  11. izcēlumu ).
Piemēri gadījumiem, kad Eiropadomei sniegtajos atjauninātajos datos Komisijas 
veiktā analīze ir nepilnīga
Atjauninātajos datos par YAT bija nepilnīgi aprakstīti rīcības grupu sasniegtie rezultāti. Piemēram, 2012. gada 
maijā atjauninātajos datos attiecībā uz Grieķiju bija teikts, ka “pēc YAT darba 2012. gada pavasarī ir ierosināti 
jauni mērķtiecīgi pasākumi, kas adresētie jauniešiem”, bet nebija precizēts, kādus jaunus pasākumus atbalstīs 
no ESF un kādas ir iesaistītās summas.
Turklāt par Spāniju bija minēts tas, ka “135 miljoni EUR bija novirzīti valsts nodarbinātības dienestam, lai pa -
līdzētu jauniešiem atrast darbu”. Šie papildu līdzekļi bija sniegti, lai atbalstītu pasākumus, kas jau bija ieviesti 
valsts līmenī, konkrēti, lai palīdzētu atrast darbu lielākam jaunu cilvēku skaitam, taču netika sniegti nekādi 
paskaidrojumi par to, cik šie pasākumi iepriekš ir bijuši efektīvi.10. izcēlums
Piemērs, kad par konkrētu rīcību ir ziņots pārāk optimistiski
Attiecībā uz reģionālo ESF darbības programmu Itālijā (Sicīlijā) jaunus pasākumus jauniešu nodarbinātības 
veicināšanai finansēja, nevis pārvedot ESF līdzekļus, bet gan iegūstot līdzekļus ar palielinātas ES līdzfinansē -
juma likmes palīdzību no valsts resursiem, kas sākotnēji bija piešķirti darbības programmai. Tas bija darīts ar 
nosacījumu, ka valsts līdzekļi tiks pilnībā atvēlēti jauniešiem. Rezultātā tika izstrādāts plāns 452 miljonu EUR 
vērtībā ar nosacījumu, ka labumu gūs 50 000 jauniešu. Komisija par to paziņoja un laikā no 2012. gada maija 
līdz 2013. gada jūnijam vairākas reizes sniedza Padomei atjauninātus datus par šo plānu kā par pasākumu, kurš 
tiek īstenots.
Tomēr 2013. gada jūnijā uzraudzības komiteja informēja Komisiju, ka plāna sākumposms ir ievērojami aizka -
vējies. Projektu beidzot sāka īstenot 2014. gada jūnijā, tomēr tūliņ pēc tam – 2014. gada augustā – Sicīlijas 
reģions atsauca rezolūciju, ar kuru bija apstiprināts projekts un piešķirts finansējums plānoto pasākumu 
īstenošanai. Tas notika tāpēc, ka IT sistēmā dalībnieku atlasei bija būtiskas nepilnības, kuru dēļ aptuveni 54 % 
lietotāju nebija piekļuves atlases procesam47.
47 Sicīlijas reģions, Decreto del Dirigente Generale Numero 4567 , 2014. gada 18. augusts.11. izcēlums
34 Apsvērumi
77 
Tā kā visa publicētā informācija izrietē -
ja no Komisijas ad hoc  pieprasījumiem 
dalībvalstīm, tos vajadzēja atkārtot 
ik reizi, kad bija jāsniedz Padomei 
atjaunināti dati un/vai tie jāpublicē. 
Attiecībā uz šādu informāciju, ko da -
lībvalstis sniedz brīvprātīgi, Komisijai 
nav likumīgu tiesību veikt ticamības un/vai uzticamības pārbaudes. Tas 
rada potenciālu risku, ka Padomei 
sniegtajos atjauninātajos ziņojumos 
ir norādīta neuzticama vai neparei -
za informācija. Taču arī attiecībā uz 
datiem, kas tika paziņoti ESF ietvaros, 
pārbaudes ne vienmēr bija efektīvas 
(sk. 12. izcēlumu ).
Piemērs neprecīziem datiem, kas paziņoti ieinteresētajām personām
Saskaņā ar 2014. gada marta YAT atjaunināto ziņojumu saistībā ar Portugāles iniciatīvu “ Impulso Jovem ” Ko -
misija paziņoja, ka “Portugālē (..) ir pārdalīti 143 miljoni EUR no ESF (..) un ka līdz 2013. gada beigām par visu 
summu būs uzņemtas saistības. Iniciatīva aptvēra 56 000 jauniešu”. Taču tā ir mērķvērtība, kas jāsasniedz, 
nevis līdz šim sasniegtie rezultāti. Īstenībā darbības programmas finanšu izpildes dati un dati, kas tika paziņoti 
2013. gada īstenošanas ziņojumā saistībā ar Cilvēkpotenciāla darbības programmu, attiecas uz mazāk nekā 
10 000 jauniešu, kam šī programma bija adresēta.12. izcēlums
35
 Secinājumi  
un ieteikumi
78 
Palāta secināja, ka konsultatīvais 
atbalsts, ko Komisija sniedza dalīb -
valstīm, attiecībā uz YAT aprobežojās 
ar tās informācijas līmeni un kvalitāti, 
kas Komisijai bija pieejama par to, kā 
eksistējošie ESF vai valsts pasākumi, 
kuri adresēti jauniem bezdarbniekiem, 
darbojās uz vietas (sk. 25.–37. punktu). 
Turklāt Komisijas novērtējums par 
dalībvalstu ierosinātajiem darbības 
programmu grozījumiem galvenokārt 
koncentrējās uz budžeta aspektiem, 
nevis uz ES fondu labāko izlietoju -
mu (sk. 58.–61. punktu). Visbeidzot, 
bija nepilnības tajā, kā Komisija līdz 
2014. gadam ziņoja par YAT iniciatīvas 
rezultātiem (sk. 73.–77. punktu).
Komisija sniedza konsultatīvo 
atbalstu dalībvalstīm, bet 
pieejamās informācijas līmenis 
un kvalitāte bija nepilnīgi
79 
YAT neattaisnoja lielās cerības, ko 
2012. gada Eiropadomes neformāla -
jā sanāksmē lika uz šo iniciatīvu, arī 
tāpēc, ka Komisijai pieejamā informā -
cija, kas balstījās uz 2007.–2013. gada 
plānošanas periodam regulās noteikto 
uzraudzības un ziņošanas kārtību, bija 
nepilnīga. Tas nozīmē, ka Komisijai 
nebija
 ο vispārēja pārskata par esošajiem 
ESF finansētajiem jauniešu nodar -
binātības pasākumiem un tiem, 
kuri bija sekmīgi tādā aspektā, ka 
sasniedza plānotus un reālus rezul -
tātus dalībvalsts līmenī. Šāda infor -
mācija būtu palīdzējusi sagatavot 
praktiskus un īstermiņa priekšliku -
mus par to, kā pārvirzīt ESF līdzek -
ļus pasākumiem, kas iepriekš vai 
citur ir izrādījušies efektīvi; ο pilnīgas un atjauninātas informāci -
jas par pieejamo ESF finansējumu, 
ko varētu potenciāli pārplānot vai 
pārdalīt.
80 
Sagatavošanas darba gaitā Komisija 
bija izstrādājusi datu lapas katrai no 
astoņām iesaistītajām dalībvalstīm. Tā 
arī koordinēja YAT sanāksmes un saga -
tavoja operatīvos secinājumus saistībā 
ar ESF pārplānošanu un pārdali. Kaut 
arī abos gadījumos tas ir pozitīvs Ko -
misijas veikums, to ietekmēja iepriekš 
minētie ierobežojumi.
81 
Palātas veiktā analīze parādīja, ka 
rīcības grupas jauniešu nodarbinātī -
bas veicināšanai, kas bija izveidotas 
astoņās dalībvalstīs, bija sagatavojušas 
nepilnīgus konkrētos priekšlikumus 
par to, kā attiecībā uz jauniešiem bez -
darbniekiem gūt ātrākus un efektīvā -
kus rezultātus. Plašākai, stabilākai un 
ilgākam termiņam paredzētai inicia -
tīvai vajadzētu izstrādāt īpašus valsts 
rīcības plānus jauniešu nodarbinātības 
veicināšanai tādā veidā, kā prasītu 
Komisija, un tā, lai dalībvalstis varē -
tu izmantot struktūrfondus, efektīvi 
atbalstot centienus samazināt jauniešu 
bezdarba līmeni.
36 Secinājumi un ieteikumi 
1. ieteikums
Turpmāk šāda veida iniciatīvām Komi -
sijai ir pienācīgi jāņem vērā iespējas 
un šķēršļi atbilstoši politiskajam un 
juridiskajam kontekstam, Komisijas 
īpašās zināšanas un pieredze šajā jomā 
(balstoties uz ES un valsts finansētu 
pasākumu īstenošanu) un vajadzīgo 
finanšu resursu pieejamība ES un da -
lībvalstu līmenī.
Kaut arī YAT  iniciatīvas 
rezultātā notika 
ESF līdzekļu pārplānošana 
un pārdalīšana, Komisijas 
novērtējums par darbības 
programmu grozījumiem 
galvenokārt koncentrējās uz 
budžeta aspektiem
82 
Saskaņā ar informāciju, kuru Komi -
sijai sniedza dalībvalstis, pārplānoto 
un pārdalīto ESF līdzekļu kopsumma 
septiņās no astoņām dalībvalstīm, 
kas īstenoja iniciatīvu, līdz 2013. gada 
jūnijam bija 1,9  miljardi  EUR. Tomēr 
ir grūti norādīt precīzu skaitli, jo ne 
visa ESF pārplānošana ir saistīta ar 
YAT iniciatīvu, bet tā var notikt arī citu 
iemeslu dēļ.83 
Pēc YAT sanāksmēm un saistībā ar to 
operatīvajiem secinājumiem visas 
dalībvalstis sagatavoja rīcības plānus 
jauniešu nodarbinātības veicināšanai 
vai arī iekļāva šos aspektus savās valsts 
reformu programmās, kaut arī abos 
gadījumos tas notika vispārīgi. Jebkā -
du ESF finansējuma pārplānošanu šajā 
kontekstā var īstenot tikai pēc attie -
cīgās dalībvalsts ierosinājuma, kad tā 
iesniedz priekšlikumu grozīt attiecīgo 
darbības programmu. Pēc tam Komi -
sijai ir jānovērtē dalībvalsts sniegtais 
pamatojums un, ja tas ir apmierinošs, 
izmaiņas jāapstiprina.
84 
Palāta konstatēja, ka, novērtējot da -
lībvalstu pieprasījumus grozīt atlasītās 
darbības programmas, Komisija nepār -
baudīja, vai pārplānotie ESF līdzekļi 
spēs labāk palīdzēt jauniešiem “atrast 
darbu vai palielināt to nodarbināmību” 
nekā sākotnēji plānotie pasākumi. Tā 
vietā Komisijas novērtējums galveno -
kārt koncentrējās un pārplānošanas 
pasākuma budžeta aspektiem. Pama -
tojoties uz informāciju, ko dalībvalstis 
sniedza Komisijai, Palāta secināja, ka 
nav arī iespējams novērtēt, kādā mērā 
dažādu grupu jauniešu bezdarbnieku 
īpašās intereses tika risinātas ar ESF lī -
dzekļu pārplānošanu un/vai pārdali 
2012. gadā.
37 Secinājumi un ieteikumi 
2. ieteikums
Komisijai 2014.–2020. gada programmu 
plānošanas posmam
a) jānodrošina, lai turpmāk, kad no 
dalībvalstīm tiks saņemti pārplā -
nošanas lūgumi, to pamatā būtu 
iecere sasniegt labākus rezultātus, 
nevis galvenokārt atrisināt ES lī -
dzekļu apguves problēmas;
b) jāapstiprina dalībvalstu pieprasī -
jumi grozīt darbības programmas 
tikai tad, ja ar ir pamats uzskatīt, ka 
ar ierosinātajiem budžeta pārvie -
tojumiem tiks sasniegti papildu 
rezultāti;
c) jāprasa, lai dalībvalstis savos gada 
īstenošanas ziņojumos pietiekami 
detalizēti ziņo gan par ārkārtas 
pārvedumiem darbības program -
mu ietvaros, gan par izmaiņām 
prioritātēs, un iepazīstina ar sa -
sniegtajiem rezultātiem;
d) aktīvi jāpiedalās darbības prog -
rammu uzraudzības komitejās un 
jāmudina dalībvalstis veikt vajadzī -
gos pasākumus, ja no gada īste -
nošanas ziņojumiem ir skaidrs, ka 
mērķi netiks sasniegti.Nepilnības Komisijas ziņojumos 
Padomei par iniciatīvas “Rīcības 
grupas jauniešu nodarbinātības 
veicināšanai” ietekmi
85 
Tā kā Komisija apzinājās, ka informāci -
ja, ko dalībvalstis regulāri sniedz saska -
ņā ar ESF uzraudzības kārtību nolūkā 
sagatavot regulārus datu atjaunināju -
mus Padomei par iniciatīvas attīstības 
gaitu, ir nepilnīga, tā bija izveidojusi 
ad hoc  informācijas pieprasījumus da -
lībvalstīm. Attiecībā uz šādu informāci -
ju, kuru dalībvalstis sniedz brīvprātīgi, 
Komisijai nav likumīgu tiesību veikt 
ticamības un/vai uzticamības pārbau -
des. Tomēr arī attiecībā uz datiem, kas 
tika paziņoti ESF ietvaros, pārbaudes 
ne vienmēr bija efektīvas.
86 
Rezultātā Padomei sniegtās informā -
cijas analīze atklāja dažas nepilnības 
saistībā ar pilnīgumu, saskaņotību un 
ticamību. Turklāt, tā kā Komisija regu -
lāri nepārbauda dalībvalstu sniegto 
informāciju, pastāv potenciāls risks, ka 
sniegtajos atjauninātajos ziņojumos ir 
iekļauti paziņojumi, kas nav ticami vai 
pareizi.
38 Secinājumi un ieteikumi 
3. ieteikums
Savos paziņojumos izmantojot da -
lībvalstu sniegtos datus, Komisijai ir 
jānodrošina, ka tiek veiktas regulāras 
ticamības pārbaudes.
Šo ziņojumu 2015. gada 11. novembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN .
 Revīzijas palātas vārdā
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

39
V
Komisija uzskata, ka saistībā ar YAT iniciatīvu 
Eiropadomes 2012. gada 30. janvāra secinājumos 
izklāstītās politiskās cerības ir attaisnotas. Visu YAT – 
savlaicīgas ad hoc  iniciatīvas – mērķis bija izmantot 
ES un valsts instrumentus, tostarp struktūrfondus, 
un apspriest politikas reformas, kas jāiekļauj jaunat -
nes nodarbinātības plānos. Grupu uzdevums bija 
stimulēt rīcību, uzlabojot informētību augstākajā 
politiskajā līmenī, radot steidzamības sajūtu un 
nosakot konkrētāku darbības virzienu, vienlaikus 
neradot papildu administratīvās un/vai juridiskās 
procedūras.
Komisija arī uzskata, ka YAT sniedza būtisku iegul -
dījumu, sagatavojot ceļu jaunām iniciatīvām 
jauniešu bezdarba apkarošanai, tostarp Garantijai 
jauniešiem, JNI un uzlabotai ESF plānošanai 2014.–
2020. gada periodā, un panākot, ka jauniešiem tiek 
pievērsta lielāka uzmanība.
Komisija aktīvi izmantoja visus tai pieejamos ins -
trumentus, ņemot vērā spēkā esošo tiesisko regulē -
jumu, lai īstenotu YAT iniciatīvas mērķus un par tiem 
ziņotu.
Lai gan dalītās pārvaldības ietvaros izmantoto 
līdzekļu gadījumā Komisijas rīcībā dažkārt var nebūt 
sīkas informācijas par visiem atbalstītajiem pasāku -
miem un viens no YAT sanāksmju mērķiem bija kopā 
ar dalībvalstīm atkārtoti pārbaudīt pieejamā ESF 
finansējuma aplēses, nodrošinot labākās un aktu -
ālākās informācijas izmantošanu, Komisija sniedz 
ieteikumus un norādījumus, tostarp pamatojoties 
uz Eiropas pusgada ietvaros iegūto informāciju un 
veikto politikas novērtējumu.
Tipiskie ESF atbalstītie pasākumi jauniešu nodarbi -
nātības veicināšanai ir apmācības, darba pieredze, 
darbā pieņemšanas subsīdijas, turpmākas mācības 
un izglītība, un attiecībā uz finansēto pasākumu 
piemērotību tikai īstenota pieeja, saskaņā ar kuru 
dalībvalstis tika rosinātas veicināt tos pasākumus, 
kas sniedz labus rezultātus.Kopsavilkums
I
Komisijas kopējā atbilde uz I, II, III un IV punktu.
Jauniešu bezdarbs aizvadīto desmit gadu laikā ir 
bijusi plaši izplatīta problēma daudzās dalībvalstīs. 
Lai gan rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veici -
nāšanai ( YAT) tika izveidotas kā ad hoc  instruments, 
tās šai ekonomikas krīzes padziļinātajai problēmai 
nodrošināja prioritāra statusa piešķiršanu Eiropas 
politiskajā darba kārtībā.
Pateicoties šai jaunajai izpratnei, gan ES, gan dalīb -
valstu līmenī ir īstenoti vairāki konkrēti pasākumi, 
tostarp Garantija jauniešiem un Jaunatnes nodar -
binātības iniciatīva (JNI). Jaunatnes nodarbinātības 
pasākumu kopums  (2012), kas papildināja plašāku 
pasākumu, ietvēra ierosinājumu par Garantijas 
jauniešiem  izveidi. Tā rezultātā Padome 2013. gada 
aprīlī pieņēma ieteikumu.
Pateicoties tam, Eiropas līderi arī veica konkrētus 
finansiālus pasākumus, proti, sāka īstenot Jaunatnes 
nodarbinātības iniciatīvu  (2013). Tās mērķis ir īpaši 
atbalstīt jauniešus, kas nav nodarbināti vai iesais -
tīti izglītības vai mācību procesā, reģionos, kuros 
jauniešu bezdarba līmenis pārsniedz 25 %. JNI kopā 
ar ESF ir nodrošinājusi dalībvalstīm mērķtiecīgu 
finansējumu, lai tās praksē sāktu īstenot Garantiju 
jauniešiem.
IV
Komisija norāda, ka dalībvalstu aplēstais “pieeja -
mais” ESF finansējums ir indikatīvs, proti, tas ir atka -
rīgs no jau izsludinātajiem uzaicinājumiem iesniegt 
priekšlikumus un līgumu slēgšanas kārtības saskaņā 
ar attiecīgajām darbības programmām.Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 40
VI – otrais ievilkums – a)
Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka spēkā 
esošais tiesiskais regulējums ietver vajadzīgās 
prasības.
ESIF 2014.–2020. gada tiesiskais regulējums jau 
sniedz efektīvu ieguldījumu lietderīgāka līdzekļu 
izmantojuma nodrošināšanai. Tas tiks panākts, 
cita starpā izmantojot izpildes sistēmu un rezervi, 
ex-ante  nosacījumus, kopējus īstenošanas un 
rezultātu rādītājus. Turklāt ESIF izmantošana un 
plānošana ir cieši saistīta ar Savienības izaugsmes 
un nodarbinātības stratēģiju un konkrētām valstīm 
adresētajiem ieteikumiem.
Kopīgo noteikumu regulas (KNR) 30. pantā ir 
noteikts, ka dalībvalstīm ir jāsniedz DP grozījumu 
pamatojums saistībā ar paredzamo ietekmi uz 
valsts “ES 2020” mērķu, kā arī DP konkrēto mērķu 
sasniegšanu.
Turklāt KNR 23. pantā ir paredzēts, ka Komisija pēc 
savas iniciatīvas var pieprasīt, lai dalībvalsts ierosina 
grozījumu veikšanu savās darbības programmās ar 
mērķi nodrošināt atbilstību Padomes ieteikumiem 
Eiropas pusgada kontekstā, un tādējādi garantēt, ka 
ESIF atbalsta svarīgas izaugsmes un nodarbinātības 
prioritātes valsts vai reģionālajā līmenī.
Komisija norāda, ka arī visu ar budžetu / līdzekļu 
apgūšanu saistīto jautājumu pārraudzība ietilpst tās 
uzraudzības pienākumos.
VI – otrais ievilkums – b)
Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka spēkā 
esošais tiesiskais regulējums ietver vajadzīgās 
prasības.
KNR 30. pantā ir skaidri noteikts, ka pēc tam, kad 
Komisija ir novērtējusi dalībvalsts sniegto pama -
tojumu, un pēc papildinformācijas pieprasījuma 
saņemšanas dalībvalsts sniedz Komisijai visu vaja -
dzīgo papildinformāciju. Turklāt uz DP grozījumiem 
attiecas konkrēti papildu noteikumi saistībā ar 
izpildes rezerves piešķiršanu.Komisija savos regulārajos ziņojumos Eiropadomei, 
kas sagatavoti, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto 
informāciju, informēja par vairākām pēc YAT mobi -
lizācijas novērotām pozitīvām norisēm – uz vietas 
sāktajiem pasākumiem, atbalstu no valsts budžeta 
un atbalstīto jauniešu skaitu. Komisija uzskata, ka 
līdzekļi, kas tika pārplānoti, lai palielinātu finansiālo 
atbalstu labi funkcionējošām jauniešu program -
mām, bija nepārprotams uzlabojums jauniešiem 
paredzētā ES atbalsta jomā.
Attiecībā uz uzraudzību Komisija norāda, ka dalītās 
pārvaldības ietvaros dalībvalstis ir atbildīgas par 
uzraudzības un ziņošanas sistēmu izveidi un par to 
uzticamības nodrošināšanu un Komisija veic šo sis -
tēmu revīziju. Komisijas rīcībā bija ziņojumos iegūtā 
informācija, kā paredzēts ESF regulā. Turklāt, tā kā 
YAT iniciatīva jau sākotnēji bija pieteikta kā politisks 
uzdevums, Komisija datus apkopoja arī neoficiālā 
ceļā, izmantojot anketas un informācijas pieprasīju -
mus, kā arī citu politikas procesu, piemēram, Eiropas 
pusgada, ietvaros. Komisijai nav likumīgu pilnvaru 
veikt šādas informācijas ticamības un/vai pamatotī -
bas pārbaudes.
VI – pirmais ievilkums
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Komisija savā rīcībā vienmēr ņem vērā politisko, juri -
disko, finanšu un administratīvo kontekstu. Komi -
sija zināja, ka konkrētās YAT iniciatīvas gadījumā 
tā saskarsies ar vairākiem ierobežojumiem. Tomēr 
tas nebija iemesls bezdarbībai. Ņemot vērā nepie -
ņemamo situāciju jauniešu nodarbinātības jomā, 
Komisija bija apņēmusies veikt visus iespējamos 
pasākumus tās uzlabošanai.
Parasti šādu uzdevumu izpildē Komisija pamatojas 
uz pieredzi, kas iegūta, īstenojot Eiropas struktu -
rālos un investīciju fondus, jo īpaši Eiropas Sociālo 
fondu, kā arī piedaloties Eiropas pusgadā.
Komisijas atbilde 41
Ievads
09
Komisija ierosināja izveidot rīcības grupas valstīs, 
kurās jauniešu bezdarba līmenis ievērojami pār -
sniedz ES vidējo rādītāju. Eiropadome šo ierosinā -
jumu apstiprināja. Minētajā laikā ES vidējais rādītājs 
bija 22,3 %, un tika izvēlēts atsauces rādītājs, proti, 
30 %. Attiecīgā pasākuma īstenošanai kvalificējās 
astoņas dalībvalstis. Minētais rādītājs bija saskanīgs 
ar Eiropadomes paziņojumu. Komisija uzskata, ka tā 
rīkojās saskaņā ar Eiropadomes paziņojumu.
Apsvērumi
Komisijas kopējā atbilde uz 25. un 
26. punktu
Komisija ir pilnvarota uzraudzīt ES finansējumu tikai 
saskaņā ar regulās paredzētajiem noteikumiem, un 
dalībvalstīm ir ievērojama rīcības brīvība saistībā 
ar informācijas ziņošanu par darbības rezultātiem. 
Lai gan attiecībā uz jauniešiem patiešām bija spēkā 
kopējs (obligāts) īstenošanas rādītājs, dalībvalstis 
gada īstenošanas ziņojumā ziņoja arī par gada laikā 
gūtajiem rezultātiem, pamatojoties uz DP noteikta -
jiem īpašajiem rādītājiem attiecībā uz katru priori -
tāro asi, tomēr šie īpašie rādītāji nesniedza iespēju 
apkopot datus ES līmenī. Komisija visos gadījumos ir 
ievērojusi šos noteikumus.
27
Komisija uzskata, ka ir noteikts pietiekams skaits 
rādītāju. Lai gan uz katru DP attiecas specifiski 
rādītāji, tie Komisijai sniedz iespēju veikt pienācīgu 
uzraudzību.VI – otrais ievilkums – c)
Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka spēkā 
esošais tiesiskais regulējums ietver vajadzīgās 
prasības.
KNR 50. pantā ir paredzēta gada īstenošanas ziņo -
jumu iesniegšana par visiem būtiskajiem ar izpildi 
saistītajiem aspektiem. Dalībvalstīm arī ir jāziņo, 
pamatojoties uz intervences kategorijām, kā pare -
dzēts attiecīgajā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 
Nr. 215/2014.
VI –otrais ievilkums – d)
Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka tāda 
jau ir pašreizējā prakse, ņemot vērā arī tās īpašās 
pilnvaras uzraudzības komitejā.
VI – trešais ievilkums
Komisija pieņem šo ieteikumu. Dalītās pārvaldī -
bas kontekstā Komisija pārbauda arī dalībvalstu 
iesniegto grāmatvedības dokumentu un īsteno -
šanas datu reģistrācijas un uzglabāšanas sistēmu 
robustumu. Tas parasti tiek darīts, Komisijai un 
valsts revīzijas iestādēm veicot sistēmu revīziju.
KNR ir noteikts, ka 2014.–2020. gada periodā ESF/JNI 
vadošā iestāde datorizētā sistēmā apkopo, uzglabā 
un reģistrē ticamus datus par rādītājiem (125. panta 
2. punkta a), d) un e) apakšpunkts). Komisija veic šīs 
sistēmas revīziju.
Komisijas atbilde 42
Turklāt Komisija sāka vairākus 2007.–2013. gada 
perioda politikas programmu novērtējumus, un tie 
kļūs pieejami laikā līdz 2016. gada vidum. Visi minē -
tie novērtējumi sniegs noderīgus pierādījumus par 
programmu īstenošanu. Turklāt galīgajos ziņojumos 
būs iekļautas īpašas daļas, kas būs veltītas gūtajai 
pieredzei un labajai praksei.
Komisijas kopējā atbilde uz 
30.–32. punktu
Komisijas ziņojums bija pārskats, kas sagatavots, 
pamatojoties uz vadošajām iestādēm adresētām 
anketām. T. i., tā pamatā bija pašu dalībvalstu 
novērtējums par to, kuras darbības bija efektīvas un 
būtu uzskatāmas par labo praksi. Ziņojuma mērķis 
bija izplatīt politikas idejas un praksi, lai “iedves -
motu” politikas veidotājus. Ziņojuma mērķis nebija 
sniegt ESF intervenču kvalitātes un efektivitātes 
novērtējumu.
34
Komisija norāda, ka viens no YAT sanāksmju uzde -
vumiem bija kopā ar dalībvalstīm precīzāk novērtēt 
to, kāds ES finansējums būtu pieejams un ko vēl 
iespējams darīt, lai risinātu bez darba esošo jauniešu 
vajadzības.
35
Dalītās pārvaldības kontekstā attiecīgā konkrētā 
informācija par darbībām ir pieejama dalībval -
stu līmenī, jo dalībvalstis ir atbildīgas par dažādu 
uzaicinājumu iesniegt pieteikumus izsludināšanu 
un īstenošanu. Lai gan 2007.–2013. gada periodā tie -
siskais regulējums radīja objektīvus ierobežojumus, 
Komisija ir aktīvi centusies regulārāk vākt informā -
ciju no dalībvalstīm par ESF atbalstu jauniešu nodar -
binātības pasākumiem saistībā ar citām ES mēroga 
iniciatīvām jauniešu nodarbinātības jomā.Novērtēšanas tīkla ekspertu pētījumā konstatētā 
problēma galvenokārt izriet no fakta, ka atšķirībā no 
ziņošanas par īstenošanas rādītājiem ziņošana par 
rezultātu rādītājiem attiecībā uz konkrētiem pasā -
kumiem nav obligāta. Tāpēc vispusīgi un saskaņoti 
dati par rādītājiem nav pieejami. Šī problēma tiks 
novērsta, ieviešot kopējus īstenošanas un rezultātu 
rādītājus attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas 
periodu.
28
Palātas minētajā Iekšējās revīzijas dienesta ziņo -
jumā ir secināts, ka dažas pastāvošās nepilnības 
izriet no tiesiskā regulējuma, uz kuru Komisija 
parasti pamatojas savā darbā. Iekšējās revīzijas 
dienesta ziņojumā arī atzīts, ka ir būtiski uzlabo -
tas īstenošanas prasības, kas ieviestas, pieņemot 
2014.–2020. gada tiesisko regulējumu. Vadošajām 
iestādēm 2007.–2013. gada periodā darbības prog -
rammās bija jānosaka konkrēti rezultātu rādītāji un 
mērķi. Tas tika apspriests, plānojot darbības prog -
rammas. Komisija atzīst, ka tādējādi apkopošana ES 
līmenī ir bijusi problemātiska, tomēr uzskata, ka tās 
īstenotā uzraudzība darbības programmas līmenī 
ir pienācīga. Turklāt Komisija ir veikusi pētījumu, 
lai analizētu visus konkrētos rezultātu rādītājus, un 
izmantojusi iegūtās zināšanas, lai ierosinātu kopējos 
rezultātu rādītājus 2014.–2020. gada periodam, kā 
arī ir izveidojusi novērtēšanas tīklu, lai apkopotu no 
vadošajām iestādēm iegūtos uzraudzības un novēr -
tēšanas pierādījumus nolūkā nodrošināt informāciju 
par īstenošanu referentiem un Komisijai ziņošanas 
vajadzībām.
29
Komisija norāda, ka Komisijas referenti, pateico -
ties to regulārajai divpusējai saziņai ar vadošajām 
iestādēm, to veiktajam gada īstenošanas ziņojuma 
novērtējumam un dalībai regulā paredzētajās 
sanāksmēs, kā arī sanāksmēs ar politikas departa -
mentu pārstāvjiem dalībvalstīs Eiropas pusgada 
cikla ietvaros, ir informēti par gūto progresu un 
“labo praksi” saistībā ar DP īstenošanu. Viņi ir vei -
kuši atšķirīgu konkrētu rādītāju analīzi, tāpēc labi 
pārzina dažādu DP īstenošanas efektivitāti.
Komisijas atbilde 43
Gan nosakot dalībvalstis ar augstāko jauniešu bez -
darba līmeni, gan veicot turpmāku analīzi un dis -
kusijas, tika izmantota standarta Eurostat  noteiktā 
jauniešu definīcija (15–24). Tomēr YAT pamatuzde -
vums bija nodrošināt piemērotāko, konkrētai valstij 
paredzēto rīcību, tāpēc atsevišķos gadījumos, kad 
to attaisnoja valsts apstākļi, tika atļauta zināma 
definīcijas elastība.
41
YAT mērķis bija izskatīt ātras rīcības iespējas, lai 
reaģētu uz krīzes tiešo ietekmi. Prasmju neatbilstība 
ir strukturāla problēma, un ESF DP plānošana 
2006. gadā jau tika veikta ar mērķi risināt darba 
tirgu strukturālās problēmas. Tomēr šo virzību uz 
strukturālo reformu ir būtiski kavējusi ekonomikas 
krīze, visā ES strauji augot bezdarba rādītājiem. 
Tāpēc, lai gan YAT iniciatīva bija paredzēta tam, lai 
rastu tūlītējus risinājumus gan saistībā ar finansē -
jumu, gan politikas īstenošanu, Komisija kopumā 
vienlaikus centās veicināt dalībvalstu atgriešanos uz 
reformu ceļa.
Turklāt būtisku konkrētas politikas informācijas 
apkopošanas darba daļu Komisija veic sava analī -
tiskā darba kontekstā saistībā ar Eiropas pusgada 
analīzi, publicējot šo informāciju Komisijas/valstu 
ziņojumos. Komisija savā darbā pamatojas uz vai -
rākiem ekspertu ziņojumiem un EMPL  ĢD iekšpoli -
tikas ziņojumu piemēriem, jo īpaši tā sauktajiem 
valstu ziņojumiem, kas ir izstrādāti Eiropas pusgada 
kontekstā.
42
Komisija norāda, ka astoņās valstu datu lapās bija 
ierosinātas politikas pamatnostādnes, kuru pamatā 
bija darba tirgus vajadzību analīze. Tās sagatavošanā 
izmantoti dažādi avoti, jo īpaši analītiskais darbs, ko 
Komisija ir veikusi Eiropas pusgada kontekstā.36
Komisija norāda, ka tās aplēšu pamatā bija dalīb -
valstu brīvprātīgi iesniegtie dati. Šīs aplēses bija 
tikai divpusējo apspriežu izejas punkti, un tās tika 
sistemātiski atjauninātas, pamatojoties uz atsevišķu 
dalībvalstu faktisko situāciju.
37
Komisija atzīst, ka attiecībā uz SK tika pieļauta teh -
niska kļūda. Tomēr diskusija YAT sanāksmē notika, 
pamatojoties uz pareiziem datiem.
38
Komisija norāda, ka YAT sanāksmju sagatavošanā 
visu novērtējumu pamatā vajadzētu būt darbībām, 
ko Komisija ir paziņojusi, apstiprinājusi un reāli spē -
jusi īstenot saskaņotajā termiņā un atbilstoši spēkā 
esošajam tiesiskajam regulējumam.
40
Komisija uzskata, ka YAT mērķis nebija ne ex ante  
analīžu nodrošināšana dalībvalstīm attiecībā uz 
konkrētām jauniešu grupām, ne nākotnē vajadzīgo 
prasmju izvērtējumi.
Turklāt darba tirgus vajadzību analīzē Komisija 
nepamatojas tikai uz valstu datu lapām, kas tika 
izmantotas kā informatīvi dokumenti YAT divpusējo 
sanāksmju vajadzībām. Reģionālie referenti saga -
tavo sīki izstrādātus valstu ziņojumus un padziļināti 
analizē nodarbinātības un sociālo politiku dalībval -
stīs, un šī informācija pēc tam tiek izmantota kon -
krētām valstīm adresētu ieteikumu sagatavošanā. 
Jauniešu bezdarba problēmas risināšana ietver 
visaptverošu pieeju, un valstu datu lapas atspoguļo 
konsekventus datus un politiku ne tikai saistībā ar 
nodarbinātības jautājumiem, bet arī par dažādiem 
citiem būtiskiem aspektiem, piemēram, izglītību.
Komisijas atbilde 44
Piemēram, tādu valstu gadījumā kā Itālija, kas ir 
pieņēmusi daudzas DP , bija jāpārbauda katra sīki 
izstrādātā priekšlikuma piemērojamība saistībā ar 
katras DP situāciju (īstenošanu, rezultātiem) (piemē -
ram, kuru DP pārplānot, kādā apmērā utt.).
49
Komisija uzskata, ka Ģenerālsekretariāta (ĢS) 
praktisko secinājumu kopsavilkums nebūtu jālasa 
nošķirti. Īpašajā Grieķijas gadījumā tehniskais 
atbalsts jau bija ļoti intensīvs, ņemot vērā finansiālās 
palīdzības programmu, un ĢS praktiskajos secināju -
mos bija ieteikts paplašināt/stiprināt spēkā esošās 
iniciatīvas, izstrādājot politiskās pamatnostādnes, kā 
arī sagatavot pamatu konkrētu pasākumu precīzākai 
izstrādei, reaģējot uz konstatētajām vajadzībām. 
YAT praktiskais rezultāts bija 2012. gada decembrī 
pieņemtais Grieķijas “Mērķtiecīgu intervenču rīcības 
plāns jauniešu nodarbinātības un uzņēmējdarbības 
stiprināšanai”.
Turklāt dalībvalstis Eiropas pusgada kontekstā no 
Komisijas jau saņem sīkus valstu novērtējumus un 
politikas ieteikumus.
50
Komisija atsaucas uz savu atbildi uz 29., 44. un 
47. punktu.
Attiecīgos gadījumos uzraudzības komitejas sanāk -
smēs, kurās Komisija piedalās kā padomdevēja, 
tika apspriestas konkrētas izmaiņas uzaicinājumos 
iesniegt piedāvājumus un atlases kritērijos. Komisija 
uzskata, ka ierosināto iniciatīvu pievienoto vērtību 
apsprieda ne tikai saistībā ar to gaidāmo ietekmi uz 
līdzekļu apgūšanu.
51
Komisija norāda, ka DP izmaiņas ne vienmēr bija 
pilnīgi saistītas ar jaunatnes nodarbinātības pasāku -
miem. Tās bieži vien bija ietvertas plašākos līdzekļu 
pārdales pasākumos saistībā ar nodarbinātības 
pasākumiem kopumā. Turklāt YAT kontekstā Komi -
sijas padomdevējas pilnvaras neaprobežojās tikai ar 
finanšu pārdales apsvērumiem.43
Skatīt Komisijas atbildi uz 41. punktu.
44
Jauniešu situācija darba tirgū Itālijā bija īpaši sarež -
ģīta. Valsts datu lapā bija noteiktas atsevišķas īpaša 
riska grupas, tostarp jaunieši ar vidējo un augstāko 
izglītību pēc mācību pabeigšanas, tomēr iniciatī -
vas paredzēja vispārēju pieeju, lai risinātu situāciju 
daudzpusīgi.
Izvēle nodot līdzekļu pārvaldību (tāpat kā visu 
pārējo YAT iniciatīvu gadījumā) neapšaubāmi tika 
veikta ar divkāršu mērķi, proti, paaugstināt cilvēku 
kapitāla rādītājus (lai mazinātu bezdarbu) un paātri -
nāt izdevumus (ņemot vērā apstākli, ka “problēmas 
Itālijā nav saistītas ar izdevumu prioritātēm, bet īste -
nošanas kavējumiem”, kā norādīts valsts datu lapā).
45
Komisija norāda, ka visos YAT rezultātu novērtēju -
mos ir jāņem vērā YAT misiju mērķi un uzdevums, kā 
arī ESF tiesiskais regulējums.
47
YAT pamatuzdevums bija augsta līmeņa politiska -
jās apspriedēs noteikt veidus, kā valsts iestādēm 
pārdalīt līdzekļus projektiem, kas īsā laikā sniegtu 
efektīvākos rezultātus. Šajās apspriedēs galvenokārt 
tika panāktas vienošanās par to, kā rīkoties saistībā 
ar konkurējošām ESF prioritātēm, bet tajās netika 
aplūkoti līdzekļu pārvaldības praktiskie pasākumi. 
Sanāksmes sniedza iespēju izskatīt dažādas iespē -
jas, kas bija praktiski jāpārbauda, ņemot vērā katras 
DP specifiku.
Pirms jebkādu pārplānošanas pasākumu veikša -
nas ar dalībvalstīm bija jāapspriež tas, kādā mērā 
ESF līdzekļus būtu iespējams novirzīt jauniešu 
programmām.
Komisijas atbilde 45
Tipiskie ESF atbalstītie pasākumi jauniešu nodarbi -
nātības veicināšanai ir apmācības, darba pieredze, 
darbā pieņemšanas subsīdijas, turpmākas mācības 
un izglītība, un attiecībā uz finansēto pasākumu 
piemērotību tikai īstenota pieeja, saskaņā ar kuru 
dalībvalstis tika rosinātas veicināt tos pasākumus, 
kas sniedz labus rezultātus. Vispārējā jauniešu bez -
darba kontekstā 2011. gadā (zems vispārējais nodar -
binātības līmenis un augoši bezdarbības rādītāji, jo 
īpaši attiecībā uz jauniešiem, kas nav nodarbināti 
vai iesaistīti izglītības vai mācību procesā) viens 
no Komisijas galvenajiem mērķiem bija palielināt 
dalībnieku skaitu pasākumos, kas potenciāli varētu 
uzlabot jauniešu nodarbināmību darba tirgū. Vis -
beidzot, visi minētie pasākumi joprojām ir būtiski 
arī Garantijas jauniešiem kontekstā, kuru finansiāli 
atbalsta arī ESF.
Kopējā atbilde uz 64. punktu un 
7 . izcēlumu
Komisija uzsver, ka YAT divpusējās sanāksmēs tika 
apspriestas prioritārās grupas, kas ietvēra gan aug -
sti kvalificētus jauniešus, gan jauniešus ar pamatiz -
glītību. Šīs abas grupas bija aptvertas arī Portugāles 
Jaunatnes rīcības plānā “ Impulso Jovem ” un attiecīgā 
DP pārplānošanā.
Kopējā atbilde uz 65., 66., 67 . punktu 
un 8. izcēlumu
Komisija norāda, ka valstu reformu programmas ir 
stratēģiski dokumenti, par kuriem atbildīgas tikai 
dalībvalstis. To mērķis nav aprakstīt, kuri pasākumi 
YAT sanāksmes rezultātā saņemtu ES fondu atbalstu.
Komisija uzrauga jauniešu situāciju darba tirgū Eiro -
pas pusgada kontekstā – mērķis ir politikas reformu 
stiprināšana un veicināšana ES iedzīvotāju interesēs. 
Šajā saistībā Komisija nodrošina padziļinātu ana -
lītisku novērtējumu valstu ziņojumos un ierosina 
politikas darbības konkrētām valstīm paredzētos 
ieteikumu projektos. Eiropas pusgada ietvaros 
2015. gadā piecas dalībvalstis saņēma ieteikumus 
pieņemt vērienīgākus politikas pasākumus šajā 
jomā.53
Komisija uzskata, ka, lai sniegtu pilnīgu priekšstatu 
par YAT iniciatīvas finanšu rezultātiem, svarīgi 
iekļaut arī informāciju par finanšu resursiem, kas 
paredzēti ar jauniešiem saistītām iniciatīvām un 
izriet no valsts līdzfinansējuma samazināšanas ESF 
un ERAF DP ietvaros. Piemēram, Itālijas gadījumā šie 
no DP pārplānošanas iegūtie resursi tika izmantoti, 
lai finansētu virkni valsts Kohēzijas rīcības plānā 
iekļauto iniciatīvu (tostarp Jaunatnes plānu Sicīlijā). 
Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju šie resursi 
veido papildu finansējumu aptuveni EUR 1,5 mil -
jardu apmērā, un tie bija daļa no pārdalītajiem 
līdzekļiem, par kuriem saistībā ar Itāliju tika ziņots 
YAT uzdevuma laikā.
54
Komisija atzīst tehnisko kļūdu, kurai tomēr bija ļoti 
neliela ietekme uz kopējo summu (mazāk nekā 4 % 
no kopējā ESF apmēra, mazāk nekā 1,2 %, ņemot 
vērā kopējo YAT budžetu, tostarp Itālijas Kohēzijas 
rīcības plānu).
56
Dalītās pārvaldības ietvaros dalībvalstis ir atbildīgas 
par uzraudzības un ziņošanas sistēmu izveidi un par 
to uzticamības nodrošināšanu, un Komisija veic šo 
sistēmu revīziju.
60
Komisija uzskata, ka palielināt finansiālo atbalstu 
jauniešu programmām (apmācībai utt.), kas jau 
sniedza rezultātus uz vietas, ir labāk nekā zaudēt 
līdzekļus automātiskas atcelšanas dēļ. Programmas, 
kas tika nostiprinātas, jau bija novērtētas to pieņem -
šanas laikā, un to īstenošana bija saskaņā ar regulu 
prasībām.
Komisijas atbilde 46
73
Komisijas rīcībā bija ziņojumos iegūtā informācija, 
kā paredzēts ESF regulā. Turklāt, tā kā YAT iniciatīva 
jau sākotnēji bija pieteikta kā politisks uzdevums, 
Komisija datus apkopoja arī neoficiālā ceļā, izman -
tojot anketas un informācijas pieprasījumus, kā arī 
citu politikas procesu, piemēram, Eiropas pusgada, 
ietvaros.
Attiecībā uz YAT nebija iespējams īstenot nekādu 
oficiālu uzraudzības vai ziņošanas procesu, kas pār -
sniegtu ESF uzraudzības mehānisma robežas.
75
Eiropadomei adresētie ziņojumi sniedza vispārēju 
pārskatu par YAT īstenošanas situāciju, pamatojoties 
uz ad hoc  kārtībā savāktajiem datiem no dalībval -
stīm. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 68. punktu.
76
Skatīt Komisijas atbildi uz 72. punktu.
Komisijas sagatavoto ziņojumu pamatā bija Itālijas 
sniegtā informācija. Saistībā uz kavējumiem, kas 
bija īpaši lieli valsts plāna sākotnējā posmā, Komisija 
mudināja veikt iespējami ātru īstenošanu.
77
Dalītās pārvaldības ietvaros dalībvalstis ir atbildīgas 
par uzraudzības un ziņošanas sistēmu izveidi un par 
to uzticamības nodrošināšanu, un Komisija veic šo 
sistēmu revīziju. Komisija pārbauda sistēmu notu -
rību, veicot revīzijas.68
Komisija norāda, ka, lai nodrošinātu dalībvalstīm 
piemērotā administratīvā sloga samazināšanu līdz 
absolūtam minimumam un sniegtu ātrus rezultātus, 
YAT iniciatīvas tika īstenotas un uzraudzītas saskaņā 
ar ESF tiesību normām.
70
Komisija norāda, ka saistībā ar rādītāju mērķiem 
sniegtā informācija ir atkarīga no ierosināto DP 
grozījumu vispārējā konteksta, kā arī no tā, vai tie ir 
konkrēti saistīti ar jauniešu nodarbinātību vai – pla -
šākā mērā – ar nodarbinātības pasākumu stimulē -
šanu attiecībā uz visām mērķa grupām saskaņā ar 
D P.
Piemēram, Grieķijas gadījumā uzraudzības rādītāji 
attiecībā uz jauniešiem darbības programmās jau 
bija iekļauti.
71
Komisija norāda, ka gada pārskata sanāksmju pro -
tokols nav vienīgais informācijas avots saistībā ar 
Komisijas veikto DP regulāro uzraudzību.
Komisijas kopējā atbilde uz 72. punktu 
un 9. izcēlumu
Komisija dažkārt apšauba gada īstenošanas ziņo -
jumā norādīto konkrēto radītāju vērtību pamato -
tību. Komisija un dalībvalstu revīzijas iestādes veic 
arī dalībvalstu datorsistēmu revīzijas.
Komisija atzīst, ka Lietuvas vadošās iestādes snieg -
tajā informācija bija viena tehniska kļūda.
Komisijas atbilde 47
79 – otrais ievilkums
Viens no YAT sanāksmju mērķiem bija kopā ar dalīb -
valstīm atkārtoti pārbaudīt pieejamā ESF finansē -
juma aplēses, nodrošinot labākās un aktuālākās 
informācijas izmantošanu.
80
Komisija uzskata, ka “valstu datu lapām” bija jābūt 
vispārīgām, jo tajās ir apkopota analīze, ko Komisija 
regulāri veic par norisēm darba tirgū (piemēram, 
ikgadējais ziņojums par nodarbinātību un sociāla -
jām izmaiņām Eiropā, ikgadējais ziņojums par darba 
tirgu un algu izmaiņām, kā arī ES ceturkšņa pārskats 
par nodarbinātību un sociālajiem apstākļiem).
81
Ņemot vērā ārkārtas situāciju jaunatnes nodarbi -
nātības jomā, Komisija un Eiropadome nolēma sākt 
savlaicīgu ad hoc  iniciatīvu, kas nodrošināja pie -
ejamo ESF līdzekļu novirzīšanu pasākumiem, kuri 
saistīti ar jauniešiem.
Komisija arī uzskata, ka YAT sniedza būtisku iegul -
dījumu, sagatavojot ceļu jaunām iniciatīvām 
jauniešu bezdarba apkarošanai, tostarp Garantijai 
jauniešiem, JNI un uzlabotai ESF plānošanai 2014.–
2020. gada periodā, un panākot, ka jauniešiem tiek 
pievērsta lielāka uzmanība.
1. ieteikums
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Komisija savā rīcībā vienmēr ņem vērā politisko, juri -
disko, finanšu un administratīvo kontekstu. Komi -
sija zināja, ka konkrētās YAT iniciatīvas gadījumā 
tā saskarsies ar vairākiem ierobežojumiem. Tomēr 
tas nebija iemesls bezdarbībai. Ņemot vērā nepie -
ņemamo situāciju jauniešu nodarbinātības jomā, 
Komisija bija apņēmusies veikt visus iespējamos 
pasākumus tās uzlabošanai.Secinājumi un ieteikumi
Komisijas kopējā atbilde uz 78. un 
79. punktu
Komisija uzskata, ka saistībā ar YAT iniciatīvu Eiropa -
domes 2012. gada 30. janvāra secinājumos izklāstī -
tās politiskās cerības ir attaisnotas. Visu YAT mērķis 
bija izmantot ES un valsts instrumentus, tostarp 
struktūrfondus, un apspriest politikas reformas, 
kas jāiekļauj jaunatnes nodarbinātības plānos. YAT 
iniciatīvā galvenā uzmanība bija pievērsta attiecī -
gajās dalībvalstīs konstatētajām problēmām. Grupu 
uzdevums bija stimulēt rīcību, uzlabojot informē -
tību augstākajā politiskajā līmenī, radot steidzamī -
bas sajūtu un nosakot konkrētāku darbības virzienu, 
vienlaikus neradot papildu administratīvās un/vai 
juridiskās procedūras.
Komisija aktīvi izmantoja visus tai pieejamos ins -
trumentus, ņemot vērā spēkā esošo tiesisko regu -
lējumu, lai īstenotu YAT iniciatīvas mērķus un par 
tiem ziņotu. YAT pieredzi izmantoja, lai izstrādātu 
jaunas politikas iniciatīvas, piemēram, Jaunatnes 
nodarbinātības pasākumu kopumu un Padomes 
ieteikumu par Garantiju jauniešiem. Turklāt situācija 
astoņās attiecīgajās dalībvalstīs (kā arī citās dalībval -
stīs ar augstu jauniešu bezdarba līmeni) tika rūpīgi 
uzraudzīta, īstenojot normālos Eiropas pusgada 
procesus, un tika izstrādāti ar jauniešu nodarbi -
nātību saistīti ieteikumi konkrētām dalībvalstīm. 
Komisija savos regulārajos ziņojumos Eiropadomei, 
kas sagatavoti, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto 
informāciju, informēja par vairākām pēc YAT mobi -
lizācijas novērotām pozitīvām norisēm – uz vietas 
sāktajiem pasākumiem, atbalstu no valsts budžeta 
un atbalstīto jauniešu skaitu.
79 – pirmais ievilkums
Tā kā dalītās pārvaldības ietvaros īstenoto fondu 
gadījumā Komisijas rīcībā dažkārt var nebūt sīkas 
informācijas par visiem atbalstītajiem pasākumiem, 
Komisija sniedz ieteikumus un norādījumus, tostarp 
pamatojoties uz Eiropas pusgada ietvaros iegūto 
informāciju un veikto politikas novērtējumu.
Komisijas atbilde 48
2. ieteikums – a)
Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka spēkā 
esošais tiesiskais regulējums ietver vajadzīgās 
prasības.
ESIF 2014.–2020. gada tiesiskais regulējums jau 
sniedz efektīvu ieguldījumu lietderīgāka līdzekļu 
izmantojuma nodrošināšanai. Tas tiks panākts, 
cita starpā izmantojot izpildes sistēmu un rezervi, 
ex ante  nosacījumus, kopējus īstenošanas un 
rezultātu rādītājus. Turklāt ESIF izmantošana un 
plānošana ir cieši saistīta ar Savienības izaugsmes 
un nodarbinātības stratēģiju un konkrētām valstīm 
adresētajiem ieteikumiem.
Kopīgo noteikumu regulas (KNR) 30. pantā ir 
noteikts, ka dalībvalstīm ir jāsniedz DP grozījumu 
pamatojums saistībā ar paredzamo ietekmi uz 
valsts “ES 2020” mērķu, kā arī DP konkrēto mērķu 
sasniegšanu.
Turklāt KNR 23. pantā ir paredzēts, ka Komisija pēc 
savas iniciatīvas var pieprasīt, lai dalībvalsts ierosina 
grozījumu veikšanu savās darbības programmās ar 
mērķi nodrošināt atbilstību Padomes ieteikumiem 
Eiropas pusgada kontekstā, un tādējādi garantēt, ka 
ESIF atbalsta svarīgas izaugsmes un nodarbinātības 
prioritātes valsts vai reģionālajā līmenī.
Komisija norāda, ka arī visu ar budžetu / līdzekļu 
apgūšanu saistīto jautājumu pārraudzība ietilpst tās 
uzraudzības pienākumos.Parasti šādu uzdevumu izpildē Komisija pamatojas 
uz pieredzi, kas iegūta, īstenojot Eiropas struktu -
rālos un investīciju fondus, jo īpaši Eiropas Sociālo 
fondu, kā arī piedaloties Eiropas pusgadā.
82
Komisija piekrīt, ka ir sarežģīti sniegt stabilu vispā -
rēju rādītāju, ņemot vērā apstākli, ka Komisija var 
piekļūt tikai oficiālajiem lēmumiem DP grozījumiem 
un ka summas, kas DP vai dalībvalstī ir pieejamas 
novirzīšanai DP ietvaros vai starp DP , ir dinamiski 
mainījušās atkarībā no tā, kādā līmenī un cik ātri ir 
noslēgti ar projektiem saistītie līgumu, un no DP 
īstenošanas vispārējā progresa.
84
Komisija uzskata, ka līdzekļi, kas tika pārplānoti, lai 
palielinātu finansiālo atbalstu labi funkcionējošām 
jauniešu programmām, atspoguļoja nepārprotamu 
uzlabojumu jauniešiem paredzētā ES atbalsta jomā. 
Šādā veidā stiprinātie pasākumi jebkurā gadījumā 
tika izraudzīti, īstenoti un uzraudzīti saskaņā ar 
noteikumiem, un tādējādi tika uzskatīts, ka tie 
sniedz pozitīvus rezultātus pat gadījumos, kad vēl 
bija pāragri veikt pilnvērtīgu novērtējumu.
Tipiskie ESF atbalstītie pasākumi jauniešu nodarbi -
nātības veicināšanai ir apmācības, darba pieredze, 
darbā pieņemšanas subsīdijas, turpmākas mācības 
un izglītība, un attiecībā uz finansēto pasākumu 
piemērotību tikai īstenota pieeja, saskaņā ar kuru 
dalībvalstis tika rosinātas veicināt tos pasākumus, 
kas sniedz labus rezultātus.
Turklāt Komisija atsaucas uz savām atbildēm uz 60., 
72. un 76. punktu.
Komisijas atbilde 49
Komisijas kopējā atbilde uz 85. un 
86. punktu
Dalītās pārvaldības ietvaros dalībvalstis ir atbildīgas 
par uzraudzības un ziņošanas sistēmu izveidi un par 
to uzticamības nodrošināšanu, un Komisija veic šo 
sistēmu revīziju.
Komisija pārbauda dalībvalstu sniegto datu tica -
mību, veicot revīzijas.
KNR ir noteikts, ka 2014.–2020. gada periodā ESF/JNI 
vadošā iestāde datorizētā sistēmā apkopo, uzglabā 
un reģistrē ticamus datus par rādītājiem (125. panta 
2. punkta a), d) un e) apakšpunkts). Komisija veic šīs 
sistēmas revīziju.
3. ieteikums
Komisija pieņem šo ieteikumu. Dalītās pārvaldī -
bas kontekstā Komisija pārbauda arī dalībvalstu 
iesniegto grāmatvedības dokumentu un īsteno -
šanas datu reģistrācijas un uzglabāšanas sistēmu 
robustumu. Tas parasti tiek darīts, Komisijai un 
valsts revīzijas iestādēm veicot sistēmu revīziju.
KNR ir noteikts, ka 2014.–2020. gada periodā ESF/JNI 
vadošā iestāde datorizētā sistēmā apkopo, uzglabā 
un reģistrē ticamus datus par rādītājiem (125. panta 
2. punkta a), d) un e) apakšpunkts). Komisija veic šīs 
sistēmas revīziju.2. ieteikums – b)
Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka spēkā 
esošais tiesiskais regulējums ietver vajadzīgās 
prasības.
KNR 30. pantā ir skaidri noteikts, ka pēc tam, kad 
Komisija ir novērtējusi dalībvalsts sniegto pama -
tojumu, un pēc papildinformācijas pieprasījuma 
saņemšanas dalībvalsts sniedz Komisijai visu vaja -
dzīgo papildinformāciju. Turklāt uz DP grozījumiem 
attiecas konkrēti papildu noteikumi saistībā ar 
izpildes rezerves piešķiršanu.
2. ieteikums – c)
Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka spēkā 
esošais tiesiskais regulējums ietver vajadzīgās 
prasības.
KNR 50. pantā ir paredzēta gada īstenošanas ziņo -
jumu iesniegšana par visiem būtiskajiem ar izpildi 
saistītajiem aspektiem. Dalībvalstīm arī ir jāziņo, 
pamatojoties uz intervences kategorijām, kā pare -
dzēts attiecīgajā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 
Nr. 215/2014.
2. ieteikums – d)
Komisija pieņem šo ieteikumu un uzskata, ka tāda 
jau ir pašreizējā prakse, ņemot vērā arī tās īpašās 
pilnvaras uzraudzības komitejā.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai, kurās 
bija iesaistīti valstu kompetento iestāžu un Komisijas 
speciālisti, 2012.  gadā tika izveidotas astoņās dalībvalstīs 
ar īpaši augstu jauniešu bezdarba līmeni. Rīcības grupu 
uzdevums bija palīdzēt šīm dalībvalstīm pēc iespējas labāk 
izlietot ES  struktūrfondu finansējumu, novirzot 
2007.–2013.  gada plānošanas periodā nepiešķirtos 
līdzekļus (tostarp aptuveni 10 miljardus EUR no Eiropas 
Sociālā fonda) tādiem projektiem, kuri atbalstīja darba 
iespējas jauniem cilvēkiem un atviegloja mazajiem 
uzņēmumiem piekļuvi finansēm.
Šajā revīzijā Palāta vērtēja, cik lielā mērā nepiešķirtā 
ESF finansējuma pārvirzīšana un ar to saistītās rīcības 
grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai palīdzēja 
valstu iestādēm pārdalīt līdzekļus tādiem projektiem, 
kuri  īsākā laikā varētu panākt lielākās pārmaiņas.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA