PALĀTAS APSVĒRUMI

IEVADS

1. Šajā gada pārskatā izklāstīti mūsu konstatējumi par 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fondu (EAF). Apskats par šīs jomas darbībām un izdevumiem 2017. gadā ir sniegts 1. izcēlumā .

1. izcēlums. Eiropas attīstības fondi – 2017. gada finanšu apskats 1. tabula. Eiropas attīstības fondi. Galvenie dati par 2017. gadu (miljoni EUR) Maksājumi kopā 4 256 – avansi un EAF iemaksas ES trasta fondos -2 648 + avansu dzēšana un ES trasta fondi 1 876 Visa revidētā datu kopa 3 484 Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz 2017. gada konsolidētajiem pārskatiem par 8., 9., 10. un 11. EAF un DEVCO ĢD 2017. gada darbības pārskatu.

PALĀTAS APSVĒRUMI

Eiropas attīstības fondu īss apraksts

2. Eiropas attīstības fondi, kurus izveidoja 1959. gadā, ir galvenais instruments, ar kuru Eiropas Savienība (ES) sniedz attīstības sadarbības palīdzību Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām (AZT). Patlaban ES attiecības ar ĀKK valstīm un AZT reglamentē partnerības nolīgums, kas uz 20 gadiem 2000. gada 23. jūnijā tika noslēgts Kotonū (Kotonū nolīgums). Tā galvenais mērķis ir mazināt un visbeidzot likvidēt nabadzību.

3. Eiropas attīstības fondu īpašās iezīmes minētas turpmāk. a) Tos finansē dalībvalstis saskaņā ar kvotām jeb “iemaksu skalu”, ko noteikušas dalībvalstu valdības Eiropas Savienības Padomē. b) Tos pārvalda Komisija ārpus ES vispārējā budžeta un Eiropas Investīciju banka (EIB). c) Tā kā Eiropas attīstības fondi balstās uz nolīgumu starp valdībām, Eiropas Parlamentam (EP) ir mazāka ietekme uz to darbību nekā uz attīstības sadarbības instrumentiem, kurus finansē no ES vispārējā budžeta, proti, Parlaments nav iesaistīts EAF resursu izveidē un sadalē. Tomēr Eiropas Parlaments ir budžeta izpildes apstiprinātājiestāde, izņemot ieguldījumu mehānismam, kuru pārvalda EIB un kurš tādējādi ir ārpus mūsu revīzijas tvēruma (1) (2). d) Gada pārskata principu Eiropas attīstības fondiem nepiemēro: EAF nolīgumus parasti noslēdz uz saistību periodu, kas ir no pieciem līdz septiņiem gadiem, bet maksājumus var veikt daudz ilgāk.

4. Eiropas attīstības fondus gandrīz pilnībā pārvalda Komisijas Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts (DEVCO ĢD) (3).

5. Šajā pārskatā aptvertie izdevumi ir veikti saskaņā ar plašu metožu spektru (4), ko īsteno 79 valstīs.

I NODAĻA. 8., 9., 10. UN 11. EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA (EAF) FINANŠU IZPILDE

6. Astotajam EAF (1995.–2000. g.) bija atvēlēti 12 840 miljoni EUR, devītajam EAF (2000.–2007. g.) – 13 800 miljoni EUR un desmitajam EAF (2008.–2013. g.) – 22 682 miljoni EUR.

7. Iekšējais nolīgums par 11. EAF (5) (2015.–2020. g.) stājās spēkā 2015. gada 1. martā (6). Vienpadsmitajam EAF ir atvēlēti 30 506 miljoni EUR (7), no kuriem 29 089 miljoni EUR ir piešķirti ĀKK valstīm un 364,5 miljoni EUR – aizjūras zemēm un teritorijām (AZT).

8. EAF resursu izlietojums 2017. gadā un apkopotā veidā ir parādīts 2. izcēlumā .

2. izcēlums. EAF resursu izlietojums 2017. gada 31. decembrī (miljoni EUR) Stāvoklis 2016. gada beigās Budžeta izpilde 2017. finanšu gadā (neto) (47) Stāvoklis 2017. gada beigās Kopsumma Izpildes rādītājs (43) 8. EAF (44) 9. EAF (44) 10. EAF 11. EAF (44) Kopsumma 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopsumma Izpildes rādītājs (43) A. RESURSI ( 42 ) 76 896 – 7 – 37 – 119 191 191 10 385 15 430 21 488 29 621 76 924 B. IZLIETOJUMS 1. Vispārējās saistības ( 45 ) 60 097 78,2 % – 9 – 38 – 5 5 807 5 807 10 382 15 391 21 052 19 027 65 852 85,6 % 2. Individuālās saistības ( 46 ) 53 032 69,0 % – 3 – 20 550 5 684 6 234 10 376 15 289 20 125 13 453 59 243 77,0 % 3. Maksājumi 45 339 59,0 % – 1 111 1 277 2 770 4 158 10 375 15 164 17 753 6 206 49 498 64,3 % C. Nenokārtotās saistības (B1–B3) 14 758 19,2 % 7 227 3 299 12 821 16 354 21,3 % D. Pieejamais atlikums (A–B1) 16 799 21,8 % 3 39 436 10 594 11 072 14,4 % Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz 2017. gada konsolidētajiem gada pārskatiem par 8., 9., 10. un 11. EAF. Norādītie skaitļi neattiecas uz EIB pārvaldīto EAF daļu.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

9. Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD 2017. gadā turpināja centienus samazināt veco priekšfinansējumu un neizlietotās saistības un bija noteicis mērķvērtību 25 % (8) (sk. 3. izcēlumu ).

3. izcēlums. Galvenie rezultātu rādītāji attiecībā uz vecā priekšfinansējuma, veco neizlietoto saistību un veco, spēku zaudējušo līgumu samazināšanu Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD mērķis tika pārsniegts, un vecais priekšfinansējums visā tā atbildības jomā tika samazināts par 37,60 % (attiecībā uz EAF par 32,58 %), bet vecās neizlietotās saistības – par 38,49 % (attiecībā uz EAF par 37,63 %). Kaut arī EAF mērķis noturēt spēku zaudējušo līgumu (9) daļu zem 15 % no kopējā vēl spēkā esošo līgumu skaita netika sasniegts (18,75 %), kopējais mērķis tika sasniegts (14,95 %). Galvenais iemesls, kāpēc EAF līgumiem procentuālais rādītājs ir mazāks, ir tas, ka spēku zaudējušo līgumu slēgšana EAF kontekstā ir tehniski daudz sarežģītāka, ja ir neiekasēti atgūšanas rīkojumi. Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD 2017. gada septembrī sāka jaunu procedūru šīs problēmas risināšanai. Mēs pārbaudīsim jaunās procedūras darbību kārtējās 2018. gada revīzijas gaitā.

10. Citādi ir ar veco priekšfinansējumu – Komisijai nav galveno rezultātu rādītāju, kas ļautu uzraudzīt ES trasta fondiem (trasta fonds Bêkou un ES Ārkārtas trasta fonds Āfrikai) izmaksāto avansu “novecošanu”. 10. RAL RAL absorbcijas spēja). Tāpēc Komisija uzskata, ka EAF iemaksu “novecošana” ES trasta fondos tiek uzraudzīta pareizi un papildu GDR izveide nav nepieciešama. Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem EAF iemaksas ES trasta fondos ir norādītas EAF gada pārskatos. Tās katru gadu uzrauga un kontrolē. Turklāt ES trasta fondu ( 10 ) absorbcijas periods, kas tieši ietekmē šo iemaksu “novecošanu”, tiek uzraudzīts reālā laikā, izmantojot GDR 4 (absorbcijas spēja). Tāpēc Komisija uzskata, ka EAF iemaksu “novecošana” ES trasta fondos tiek uzraudzīta pareizi un papildu GDR izveide nav nepieciešama.

II NODAĻA. PALĀTAS TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA PAR EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDIEM

Palātas ticamības deklarācija par 8., 9., 10. un 11. EAF Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

Atzinums

I. Mēs revidējām: a) 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda gada pārskatus, kuros ietilpst bilance, finanšu darbības rezultātu pārskats, naudas plūsmas pārskats un pārskats par neto aktīvu pārmaiņām, kā arī ziņojumu par finanšu izpildi finanšu gadā, kas beidzās 2017. gada 31. decembrī, un kurus Komisija apstiprināja 2018. gada 27. jūnijā; b) likumību un pareizību darījumiem, kuri pakārtoti šiem pārskatiem un par kuru finanšu pārvaldību atbild Komisija (11), saskaņā ar 287. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) un 49. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam un kas attiecas arī uz iepriekšējiem Eiropas attīstības fondiem.

Pārskatu ticamība

Atzinums par pārskatu ticamību

II. Uzskatām, ka 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda gada pārskati par 2017. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo šo fondu finanšu stāvokli 2017. gada 31. decembrī, to darbības rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas minētajā datumā slēgtajā gadā saskaņā ar Eiropas attīstības fondu finanšu regulu un grāmatvedības noteikumiem, kas balstās uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram.

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

Atzinums par pārskatiem pakārtoto ieņēmumu likumību un pareizību

III. Uzskatām, ka pārskatiem pakārtotie ieņēmumi par 2017. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Maksājumi

Negatīvs atzinums par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību

IV. Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību, mēs uzskatām, ka maksājumos, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2017. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis.

Atzinuma pamatojums

V. Mēs veicām revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem (ISA) un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Mūsu pienākumi saskaņā ar šiem standartiem ir plašāk aprakstīti šā ziņojuma iedaļā “Revidenta pienākumi”. Mēs esam neatkarīgi saskaņā ar Profesionālo grāmatvežu ētikas kodeksu, ko izstrādājusi Starptautiskās Ētikas standartu padome grāmatvežiem (IESBA), un esam ievērojuši pārējos ētiskos pienākumus saskaņā ar šiem standartiem, prasībām un IESBA kodeksu. Uzskatām, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai.

Pamats negatīvam atzinumam par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību

VI. Izdevumos, kuri 2017. gadā iegrāmatoti attiecībā uz 8., 9., 10. un 11. EAF, ir būtisks kļūdu līmenis. Mūsu aplēstais kļūdu līmenis pārskatiem pakārtotajos izdevumos ir 4,5 %.

Galvenie revīzijas jautājumi

VII. Galvenie revīzijas jautājumi saskaņā ar mūsu profesionālo spriedumu ir tie, kuri mūsu veiktajā kārtējā perioda finanšu pārskatu revīzijā bija vissvarīgākie. Šos jautājumus mēs skatījām finanšu pārskatu revīzijas kopējā kontekstā un formulējot savu atzinumu par pārskatiem, bet par šiem jautājumiem mēs nesniedzam atsevišķu atzinumu.

Uzkrātie izdevumi

VIII. Mēs novērtējām pārskatos izklāstītos uzkrātos izdevumus (sk. 2.8. skaidrojumu), uz kuriem attiecas augsta aplēses pakāpe. 2017. gada beigās Komisija lēsa, ka attiecināmie izdevumi, kuri ir radušies, bet kurus saņēmēji vēl nav paziņojuši, ir 4 653 miljoni EUR (2016. gada beigās: 3 903 miljoni EUR).

IX. Lai novērstu risku, ka uzkrājumi ir uzrādīti nepareizi, mēs pārbaudījām šo uzkrājumu aplēses aprēķinu un caurskatījām 36 atsevišķu līgumu izlasi. Šā darba rezultātā mēs secinājām, ka galīgajos pārskatos atzītie uzkrātie izdevumi bija pareizi.

Potenciālā ietekme, kuru uz EAF 2017. gada pārskatiem rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības

X. Apvienotā Karaliste (AK) 2017. gada 29. martā oficiāli paziņoja Eiropadomei par nodomu izstāties no Eiropas Savienības (ES). 2018. gada 19. martā Komisija publicēja izstāšanās līguma projektu, kurā aprakstīta virzība, kas panākta sarunās ar AK. Izstāšanās līguma projektā teikts, ka AK turpinās piedalīties Eiropas attīstības fondos līdz 11. EAF slēgšanai un visos iepriekšējos vēl atvērtajos Eiropas attīstības fondos, tā uzņemsies visus tos pašus pienākumus, ko dalībvalstis saskaņā ar iekšējo nolīgumu, ar kuru 11. EAF tika izveidots, kā arī pienākumus attiecībā uz iepriekšējiem Eiropas attīstības fondiem līdz to slēgšanai.

XI. Izstāšanās līguma projektā arī norādīts, ka gadījumā, ja par kādām summām no 10. EAF vai no iepriekšējo Eiropas attīstības fondu projektiem saistības nav uzņemtas vai ir atceltas, kad šis līgums stājas spēkā, šo summu AK daļa netiks izmantota atkārtoti. Tas pats attiecas uz AK daļu 11. EAF līdzekļos, par kuriem saistības nav uzņemtas vai ir atceltas pēc 2020. gada 31. decembra. Sarunas par AK izstāšanos no Eiropas Savienības joprojām turpinās, tāpēc līguma galīgais teksts vēl nav apstiprināts.

XII. Pamatojoties uz minēto, mēs secinām, ka pārskati par stāvokli 2017. gada 31. decembrī pareizi atspoguļo konkrēto situāciju, kas var mainīties atkarībā no izstāšanās procesa rezultātiem.

Vadības pienākumi

XIII. Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un 11. EAF Finanšu regulu vadības pienākums ir sagatavot un iesniegt EAF gada pārskatus, pamatojoties uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem, un nodrošināt tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šie pienākumi ietver iekšējās kontroles mehānismu izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un izklāstu tā, lai krāpšanas vai kļūdas dēļ tajos nebūtu sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Komisijai ir galīgā atbildība par EAF pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

XIV. Sagatavojot EAF pārskatus, Komisijas pienākums ir novērtēt Eiropas attīstības fondu spēju turpināt darbību, izklāstīt visus svarīgos jautājumus un izmantot darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā, ja vien vadība neplāno likvidēt uzņēmumu vai pārtraukt darbību, vai tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai darbības pārtraukšanai.

XV. Komisija ir atbildīga par Eiropas attīstības fondu finanšu pārskatu sagatavošanas procesa pārraudzību.

Revidenta pienākumi EAF pārskatu un pakārtoto darījumu revīzijā

XVI. Mūsu mērķi ir iegūt pamatotu pārliecību par to, ka EAF pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi, un, balstoties uz mūsu veikto revīziju, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Pamatota pārliecība ir augsts pārliecības līmenis, bet tā nav garantija, ka revīzijā vienmēr tiks atklāti visi iespējamie būtiski nepareizu ziņu vai būtisku neatbilstību gadījumi. Tie var rasties krāpšanas vai kļūdas dēļ un tos uzskata par būtiskiem tad, ja var pamatoti sagaidīt, ka atsevišķi vai kopā tie varētu ietekmēt saimnieciskos lēmumus, kurus lietotāji pieņem, pamatojoties uz EAF pārskatiem.

XVII. Revīzijā, ko veicam saskaņā ar ISA un ISSAI, mēs liekam lietā profesionālo spriedumu un visas revīzijas gaitā saglabājam profesionāli skeptisku attieksmi. Mēs arī — apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ EAF pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts EAF tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai kad neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti, — iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti, — novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju, — izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par Eiropas attīstības fondu spēju turpināt darbību. Ja mēs secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju konsolidētajos pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāki notikumi vai nosacījumi var likt organizācijai pārtraukt darbības turpināšanu, — novērtējam gada pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtoto darījumu un notikumu atspoguļojums gada pārskatos ir izklāstīts patiesi.

XVIII. Mēs sazināmies ar vadību arī par revīzijai plānoto tvērumu un laika grafiku, kā arī par nozīmīgiem revīzijas konstatējumiem, tostarp par visiem konstatējumiem, kas attiecas uz būtiskiem iekšējās kontroles trūkumiem.

XIX. Attiecībā uz ieņēmumiem mēs pārbaudām visas dalībvalstu iemaksas un citu veidu ieņēmumu darījumu izlasi.

XX. Saistībā ar izdevumiem mēs pārbaudām maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies un ir iegrāmatoti un pieņemti. Šī pārbaude aptver visas maksājumu kategorijas (tostarp aktīvu iegādei veiktos maksājumus), izņemot avansa maksājumus to veikšanas stadijā. Avansa maksājumus pārbauda tad, kad līdzekļu saņēmējs ir sniedzis pierādījumu par to atbilstīgu izmantošanu un iestāde vai struktūra ir pieņēmusi šo pierādījumu, avansa maksājumu dzēšot vai nu tajā pašā gadā, vai vēlāk.

XXI. No jautājumiem, kas apspriesti ar Komisiju, mēs apzinām tos, kuri EAF pārskatu revīzijā ir vissvarīgākie un kuri tādējādi ir galvenie revīzijas jautājumi kārtējā periodā. Šos jautājumus mēs aprakstām savā ziņojumā, ja vien ar likumu vai noteikumiem nav aizliegta to atklāšana plašākai sabiedrībai vai – ārkārtīgi retos gadījumos – ja mēs secinām, ka informācija mūsu ziņojumā nav jāsniedz, jo ir pamats domāt, ka tās atklāšana varētu radīt negatīvas sekas, kuras būtu lielākas par labumu, ko gūtu sabiedrība.

2018. gada 12. jūlijā

Priekšsēdētājs

Klaus-Heiner LEHNE

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBOURG

PALĀTAS APSVĒRUMI

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

Revīzijas tvērums un pieeja

11. Mūsu revīzijas pieeja un metodes ir izklāstītas Palātas 2017. gada pārskata par budžeta izpildi 1.1. pielikumā . Saistībā ar šā gada Eiropas attīstības fondu revīziju ir jānorāda uz turpmāk uzskaitītajiem konkrētajiem punktiem.

12. Mūsu apsvērumi par EAF pārskatu ticamību balstās uz 8., 9., 10. un 11. EAF finanšu pārskatiem (12), kurus saskaņā ar EAF finanšu regulu (13) ir apstiprinājusi Komisija un kurus Palāta kopā ar grāmatveža apliecinājuma vēstuli ir saņēmusi 2018. gada 21. jūnijā. Mēs pārbaudījām summas un informāciju, vērtējām izmantotos grāmatvedības principus, kā arī Komisijas veiktās nozīmīgās aplēses un pārskatu vispārējo izklāstu.

13. Saistībā ar darījumu pareizības revīziju mēs veicām turpmāk minētās darbības.

a) Mēs pārbaudījām visas dalībvalstu iemaksas un citu veidu ieņēmumu darījumu izlasi.

b) Mēs pārbaudījām 128 darījumu izlasi, kas bija izveidota tā, lai būtu reprezentatīva visam EAF maksājumu spektram; izlasi veidoja 100 maksājumi, kurus bija atļāvušas 23 ES delegācijas (14), un 28 maksājumi, kuri bija apstiprināti Komisijas centrālajos dienestos (15). Tā kā daļa no mūsu revidētās datu kopas bija ietverta Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD 2017. gada atlikušo kļūdu īpatsvara (RER) izpēte, tās koriģētos rezultātus (16) mēs integrējām attiecībā uz vēl 14 darījumiem. Izlases kopējais lielums bija 142 darījumi, un tas atbilst Palātas pārliecības iegūšanas modelim.

c) Ja darījumos bija atklātas kļūdas, mēs analizējām attiecīgās sistēmas, lai konstatētu sistēmu nepilnības.

d) Mēs novērtējām Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD un ES delegāciju izmantotās sistēmas, ietverot: i) ex ante pārbaudes, ko Komisijas darbinieki, ārēji revidenti vai uzraudzītāji veica pirms maksājumu izpildes, un ii) uzraudzību un pārraudzību, īpaši turpmākus pasākumus pēc ārējām revīzijām, un iepriekš minēto atlikušo kļūdu īpatsvara (RER) izpēti.

e) Mēs pārbaudījām Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD gada darbības pārskatu.

f) Mēs pārbaudījām, kā tiek izpildīti mūsu iepriekšējie ieteikumi.

14. Kā minēts 4. punktā, Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD īsteno lielāko daļu ārējās palīdzības instrumentu, ko finansē gan no vispārējā budžeta, gan no EAF. Mūsu apsvērumi par sistēmām un par 2017. gada darbības pārskata un ģenerāldirektora deklarācijas ticamību attiecas uz visu Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD atbildības jomu.

Pārskatu ticamība

15. Iepriekšējos divos gados mēs ziņojām par neizlietotā priekšfinansējuma atgūtajām summām, kas bija nepareizi iegrāmatotas kā darbības ieņēmumi. Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD uzskaites pārbaudēs un mūsu veiktajā iekasēšanas rīkojumu izlases pārbaudē (17) ir konstatēti līdzīgi gadījumi arī 2017. gadā. Kaut arī EAF galīgajos pārskatos veikto korekciju apmērs bija 5,1 miljons EUR (18), iespējams, ka līdzīgas kļūdas bija sastopamas nepārbaudītajā datu kopā.

Darījumu pareizība

Ieņēmumi

16. Ieņēmumu darījumos kļūdu līmenis nebija būtisks.

Maksājumi

17. Apskats par darījumu pārbaudes rezultātiem ir sniegts 1. pielikumā . No 128 pārbaudītajiem maksājumu darījumiem 37 darījumos (29 %) bija kļūdas. Pamatojoties uz 30 kļūdām, ko esam izteikuši skaitļos, mūsu aplēstais kļūdu līmenis ir 4,5 % (19). Šajā aprēķinā ir ņemti vērā RER 2017. gada izpētes koriģētie rezultāti. Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums atbilstoši kļūdas veidam 2017. gadā ir parādīts 4. izcēlumā . Turpmāk 5. izcēlumā minēti šo kļūdu piemēri.

4. izcēlums. Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums atbilstoši kļūdas veidam Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

PALĀTAS APSVĒRUMI

18. No 118 pārbaudītajiem maksājumu darījumiem, kas saistīti ar projektiem (20), 37 darījumos (31 %) bija kļūdas (30 skaitļos izsakāmas un astoņas skaitļos neizsakāmas kļūdas). No 30 maksājumu darījumiem, kuros bija skaitļos izsakāmas kļūdas, 10 (33 %) bija galīgie darījumi, kas bija atļauti pēc tam, kad bija veiktas visas ex ante pārbaudes.

19. Tāpat kā iepriekšējos gados Komisija un tās īstenotājpartneri pieļāva vairāk kļūdu darījumos, kas attiecas uz programmas aplēsēm, dotācijām, iemaksu nolīgumiem ar starptautiskām organizācijām un deleģēšanas nolīgumiem ar ES dalībvalstu sadarbības aģentūrām, nekā citos atbalsta veidos (21). No pārbaudītajiem 75 šāda veida darījumiem skaitļos izsakāmas kļūdas bija 27 (36 %) darījumos, un tās atbilst 70 % no aplēstā kļūdu līmeņa.

5. izcēlums. Skaitļos izsakāmu un skaitļos neizsakāmu kļūdu piemēri projektu darījumos

a) Izdevumi nav radušies (skaitļos izsakāma kļūda) Sudānā īstenotā dabas resursu apsaimniekošanas projektā Komisija kļūdaini pieņēma par 2 miljoniem EUR vairāk, nekā īstenošanas partneris – starptautiskā organizācija – bija deklarējis kā izdevumus. Pārbaudot atsevišķu izdevumu posteņus, mēs konstatējām, ka trijos bija kļūdas, jo ne visa deklarētā summa bija faktiski radušies izdevumi. Noskaidrošanas kļūdas un konstatēto neattiecināmo izmaksu dēļ kļūdu īpatsvars bija 51,57 % no kopējām pārbaudītajām izmaksām.

b) Nav būtisku apliecinošo dokumentu (skaitļos izsakāma kļūda) Starptautiskas organizācijas īstenotam bioloģiskās daudzveidības projektam Angolā mēs pārbaudījām posteņus, kas attiecās uz būvdarbu līgumiem. Apliecinošie dokumenti nebija pietiekami, lai pārbaudītu un apstiprinātu izdevumus, un tie arī nesniedza revīzijas taku par rēķinos norādītajām summām un paveiktajiem būvdarbiem. Pārbaudēs uz vietas mēs konstatējām būtiskas nesakritības starp līguma specifikācijām un pabeigtajiem būvdarbiem apjoma, plānojuma un izmantoto materiālu ziņā. Neattiecināmo izmaksu dēļ kļūdu īpatsvars bija 28,83 % no kopējām pārbaudītajām izmaksām.

c) Iepirkuma kļūda – trūkst dokumentu par publiskā iepirkuma procedūru (skaitļos izsakāma kļūda) Pārbaudot izdevumus kādas organizācijas īstenotam projektam ar mērķi atbalstīt privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, mēs nespējām pārbaudīt un apstiprināt viena iepirkuma posteņa attiecināmību, jo nebija dokumentu. Mēs prasījām dokumentus – lūgumu iesniegt cenu piedāvājumu, darba uzdevuma aprakstu, saņemtos piedāvājumus, izvērtēšanas ziņojumus vai paziņojumu par līguma piešķiršanu –, taču nevienu no tiem nesaņēmām. Neattiecināmo izmaksu dēļ kļūdu īpatsvars bija 10,00 % no kopējām pārbaudītajām izmaksām.

d) Neattiecināmi izdevumi (skaitļos izsakāma kļūda) Pārbaudot izdevumus, kas attiecas uz starptautiskas struktūras administrētu trasta fondu, mēs konstatējām divus neattiecināmu izmaksu posteņus. Vienu posteni veidoja netiešās izmaksas, kas bija paziņotas kā tiešās izmaksas, bet otrs postenis nebija tieši saistīts ar darbības pasākumiem vai nepieciešams tās pabeigšanai. Neattiecināmo izmaksu dēļ kļūdu īpatsvars bija 20,00 % no kopējām pārbaudītajām izmaksām.

e) Neattiecināmi izdevumi (skaitļos izsakāma kļūda un skaitļos neizsakāma kļūda) Attiecībā uz projektu, ar kuru atbalsta vietējās uzņēmējdarbības attīstību Tanzānijā un kuru koordinē privāta struktūra, mēs konstatējām trīs posteņus, kuros bija kļūdas. Vienā postenī bija iekļauts PVN, bet saskaņā ar līguma nosacījumiem tas nav attiecināms, un trūka apliecinošo dokumentu, tādu kā rēķins vai līgums. Neattiecināmo izmaksu dēļ kļūdu īpatsvars bija 1,84 % no kopējām pārbaudītajām izmaksām. Cits postenis, kas bija paziņots kā algas, nebalstījās uz faktiskajām bruto algām, bet uz aplēsi. Izmaksas var uzskatīt par attiecināmām tikai tad, ja tās ir notikušas un ir identificējamas un pārbaudāmas. Attiecībā uz trešo posteni nebija iespējams pārbaudīt un apstiprināt, ka summa atbilst pilnībā izmaksāto algu apmēram un ka līdzekļu saņēmējs nav guvis peļņu. Šo ierobežojumu dēļ abos posteņos bija skaitļos neizsakāma kļūda.

20. Attiecībā uz astoņiem skaitļos izsakāmu kļūdu gadījumiem un trim skaitļos neizsakāmu kļūdu gadījumiem Komisijai bija pietiekami daudz informācijas, lai novērstu vai atklātu un izlabotu kļūdas pirms izdevumu pieņemšanas. Ja Komisija būtu labāk izmantojusi visu tās rīcībā esošo informāciju, aplēstais kļūdu līmenis būtu bijis par 1,8 procentpunktiem zemāks. Mēs konstatējām divus citus darījumus, kuros bija kļūdas, kas bija jāatklāj ārējiem revidentiem un uzraudzītājiem. Šie gadījumi veidoja 0,1 procentpunktu aplēstajā kļūdu līmenī (22).

21. Turklāt vēl 15 darījumi, kuros bija skaitļos izsakāma kļūda (23), bija revidēti vai arī to izdevumiem bija veiktas apstiprinājumpārbaudes. Informāciju, kas bija sniegta revīzijas / izdevumu apstiprinājuma ziņojumos par faktiski paveikto darbu, mēs nevarējām izmantot, lai novērtētu, vai šajās ex ante pārbaudēs bija iespējams atklāt un izlabot kļūdas.

22. Āfrikas Infrastruktūras trasta fonds (AITF), kuru pārvalda Eiropas Investīciju banka, ir trasta fonds, kurā Komisija veic iemaksas. Par pamatu radušos izdevumu pieņemšanai Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD izmanto gan revidētus, gan nerevidētus fonda finanšu pārskatus vismaz reizi gadā. Fonda finanšu pārskati tiek sagatavoti saskaņā ar SFPS (24) un tajos ir iekļautas aplēses (25). Tādējādi tajos nav iekļauti tikai faktiski radušies izdevumi vien. Turklāt Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD izmantotais revīzijas ziņojums ir par finanšu revīziju, kas paredzēta, lai sniegtu revīzijas atzinumu par fonda finanšu pārskatiem. Tas nav paredzēts neattiecināmu izdevumu konstatēšanai.

23. . Revidējot AITF darījumus, mēs konstatējām gan skaitļos izsakāmas, gan neizsakāmas kļūdas saistībā ar aplēšu izmantošanu vai arī ar to, ka daži ex ante kontroles mehānismi nedarbojās tā, lai ļautu konstatēt neattiecināmus izdevumus pirms to pieņemšanas.

24. Divās jomās maksājuma nosacījumi ierobežoja kļūdu iespējamību darījumos. Viena joma attiecās uz budžeta atbalstu (26). Otra ietvēra gadījumus, kad tika piemērota nosacītā pieeja vairāku līdzekļu devēju finansētiem projektiem, ko īsteno starptautiskās organizācijas (27).

25. Budžeta atbalsts ir finanšu iemaksa valsts vispārējā budžetā vai valsts konkrētas politikas vai mērķa budžetā. Mēs pārbaudījām, vai pirms līdzekļu atmaksāšanas Komisija bija ievērojusi nosacījumus, kas reglamentē budžeta atbalsta maksājumus partnervalstīm, un vai tā bija pārliecinājusies, ka ir ievēroti vispārējie attiecināmības nosacījumi (piemēram, apmierinoši uzlabojumi publiskā sektora finanšu pārvaldībā).

26. Taču, ņemot vērā plašās interpretācijas iespējas, ko dod tiesību aktu noteikumi, Komisija ir diezgan elastīgi lēmusi par to, vai šie vispārējie nosacījumi ir ievēroti. Mūsu pareizības revīzija nevar pārsniegt posmu, kurā atbalstu izmaksā partnervalstij, jo pēc tam līdzekļi tiek apvienoti ar saņēmējvalsts budžeta resursiem. Mūsu revīzijā par kļūdām neuzskata tās valsts finanšu pārvaldības nepilnības, kuru dēļ valsts līmenī līdzekļus izlieto nepienācīgi (28).

27. Saskaņā ar nosacīto pieeju, ja Komisijas iemaksas vairāku līdzekļu devēju projektos tiek apvienotas ar pārējo līdzekļu devēju iemaksām un ja tās nav paredzētas īpašiem identificējamiem izdevumu posteņiem, Komisija pieņem, ka ES attiecināmības noteikumi ir ievēroti, ja vien kopsummā iekļauta pietiekama attiecināmo izdevumu summa, kas sedz ES iemaksu. Šo Komisijas piemēroto pieeju mēs ņēmām vērā savās padziļinātajās pārbaudēs (29).

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

28. Piecpadsmit darījumos, kurus finansēja no vairāku līdzekļu devēju ieguldījumiem un kuriem tika piemērota nosacītā pieeja, kā arī 10 budžeta atbalsta darījumos kļūdu nebija. Ja šos darījumus izslēdz no revidētās izlases, tad aplēstais kļūdu līmenis ir 6,5 % (30).

Gada darbības pārskats un citi pārvaldības pasākumi

29. Katrā gada darbības pārskatā kopš 2012. gada Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD ir formulējis atrunu par pakārtoto darījumu pareizību. Pēc tam tika pieņemts rīcības plāns, lai novērstu trūkumus Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD īstenotajā kontroles sistēmā.

30. Pagājušajā gadā mēs ziņojām, ka 2015. gada rīcības plāna īstenošanas virzība ir apmierinoša. Desmit pasākumi bija pabeigti, pieci bija daļēji īstenoti, bet viens vēl turpinājās.

31. Savā 2016. gada rīcības plānā Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD turpināja pastiprināti pievērst uzmanību liela riska jomām – līdzekļiem, kurus netieši pārvalda starptautiskās organizācijas, un tieši pārvaldītām dotācijām. Līdz 2018. gada martam desmit pasākumi bija pabeigti, divi bija daļēji īstenoti (31), bet divi vēl turpinājās.

32. 2017. gada rīcības plānam bija pievienoti seši jauni mērķtiecīgi virzīti pasākumi. Ar šiem pasākumiem ir paredzēts, piemēram, samazināt kļūdas, ko rada programmu aplēses. Starp tiem bija arī grozījumi, kuri veicami deleģēšanas nolīgumu paraugos un pīlāru novērtējumos, nolūkā atspoguļot izmaiņas, kas ieviestas ar jauno Finanšu regulu.

33. Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD kontroles sistēmas pamatā ir ex ante pārbaudes, ko veic, pirms tiek akceptēti saņēmēju deklarētie izdevumi. Arī šogad atklāto kļūdu biežums, tostarp dažas galīgajās deklarācijās, kuras bija pārbaudītas ārējās ex ante revīzijās un izdevumu apstiprinājumpārbaudēs, joprojām norāda uz nepilnībām šajās pārbaudēs. 33. Attiecībā uz izdevumu apstiprinājumpārbaudēm 2018. gada marta beigās pieņēma pārskatītos uzdevuma ietvarus ( ToR ), un paredzams, ka tas uzlabos ex ante pārbaužu rezultātus.

2017. gada atlikušo kļūdu īpatsvara izpēte

34. Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD 2017. gadā ir veicis sesto izpēti par atlikušo kļūdu īpatsvaru (RER), lai novērtētu kļūdu līmeni, kas palicis pēc visām vadības pārbaudēm, kuras visā tā atbildības jomā bija veiktas nolūkā novērst, atklāt un izlabot kļūdas (32). Otro gadu pēc kārtas saskaņā ar izpētes aplēsi RER bija mazāks par 2 % – Komisijas noteikto būtiskuma slieksni (33).

35. Savā 2017. gada darbības pārskatā Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD ir svītrojis sadaļu, kurā vērsta uzmanība uz RER izpētes ierobežojumiem attiecībā uz iepirkuma procedūru pārbaudes tvērumu, kaut arī šie ierobežojumi saglabājas. 35. Komisija uzskata, ka ir nedaudz pārspīlēti norādīt uz iepirkuma procedūru pārbaudes apjoma būtiskām atšķirībām, jo RER līgumslēdzēji pārbauda iepirkuma procedūru daļas: tie pārbauda pamata apliecinošos dokumentus (piemēram, paziņojumu par iepirkumu, ziņojumus par konkursa uzsākšanu, izvērtēšanas ziņojumus, piešķiršanas lēmumu utt.), bet RER metodoloģija neparedz atlases procedūru atkārtošanu (ne Komisijas, ne saņēmēja līmenī). Dažos gadījumos, pamatojoties uz profesionālo pieredzi un riska analīzi, līgumslēdzēji var nolemt pilnībā analizēt iepirkuma procesu.

36. 2017. gada RER izpētē to darījumu skaits, kuriem neveica padziļinātu pārbaudi, jo pilnīgi paļāvās uz iepriekšējo kontroles darbu, bija daudz lielāks (67 % no darījumiem) nekā iepriekšējās izpētēs (sk. 6. izcēlumu ), kaut arī RER rokasgrāmatā pilnīga paļaušanās uz iepriekšējo kontroles darbu ir izmantojama “tikai ļoti retos gadījumos” (34). Attiecībā uz lielāko daļu pārbaudei atlasīto RER darījumu (35) mēs secinājām, ka pilnīga paļaušanās uz iepriekšējo kontroles darbu nebija pareiza vai arī tai nebija pienācīga pamatojuma. Turklāt iepriekšējā kontroles darbā konstatētās kļūdas nebija ekstrapolētas uz nepārbaudīto kopu, tādēļ izpētē pieņēma, ka nepārbaudītajā kopā kļūdu nav. Tas ietekmē atlikušo kļūdu īpatsvaru. 36. Analizējot 2017. gada RER , ja bija iespēja vai vajadzība interpretēt, tika pieņemts profesionāls slēdziens. Šīs pieredzes rezultātā Komisija apsvērs iespēju izvērst šo metodoloģiju, lai balstītos uz iepriekšējo revīzijas darbu ne tikai ārkārtas apstākļos, kad tiek piemēroti starptautiskie standarti.

37. Mēs atklājām ne vien krietni lielāku skaitu gadījumu, kad līgumslēdzējs bija paļāvies uz iepriekšējo kontroles darbu, bet arī kļūdas un nekonsekvences aprēķinos un atsevišķu kļūdu ekstrapolācijā. Šīs kļūdas ir līdzīgas tām, par kurām ziņojām savā 2014. gada pārskatā par Eiropas attīstības fondiem (36).

38. Komisija pienācīgi neuzraudzīja līgumslēdzēja darbu saistībā ar RER izpēti, un tādēļ nespēja novērst problēmu rašanos. 38. Regulāri tika rīkotas sanāksmes, lai detalizēti uzraudzītu izpētes norisi. Komisija, ievērojot RER līgumslēdzēja absolūto vajadzību pēc neatkarības un profesionāla sprieduma, deva tam norādījumus Tomēr Komisija ierosina turpināt uzlabot uzraudzību, lai ciešāk pārraudzītu īpašus aspektus, piemēram, gadījumu skaitu, kuros pilnībā paļāvās uz iepriekšējo kontroles darbu.

6. izcēlums. Pilnīga paļaušanās uz iepriekšējo kontroles darbu. Darījumu skaita tendence 2012.–2017. gadā Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

2017. gada darbības pārskata pārbaude

39. Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD ģenerāldirektora 2016. gada ticamības deklarācijā bija divas atrunas: viena no tām attiecās uz dotācijām tiešā un netiešā pārvaldībā (netiešā pārvaldība, ko veic starptautiskās organizācijas un attīstības aģentūras), un uz programmu aplēsēm. 2017. gada darbības pārskata ticamības deklarācijā iekļautā atruna (37) attiecas tikai uz dotācijām tiešajā pārvaldībā.

40. Šīs atrunas pamatā ir RER izpētes rezultāti. Ja RER izpētē būtu ievērota iepriekšējo gadu piesardzīgā pieeja, tad droši vien atšķirtos izpētes iznākums un līdz ar to arī ticamības deklarācija būtu citāda. 40. Atruna nav balstīta tikai uz šo RER izpētes rezultātu. Tā ir riska analīzes rezultāts, kas balstās uz Palātas ticamības deklarāciju un RER pēdējos trīs gados. Tāpēc nevar secināt, ka RER pārbaudē izmantotā pieeja, iespējams, būtu devusi atšķirīgu rezultātu attiecībā uz atrunām. Turklāt 2017. gada darbības pārskatā iekļautā atruna attiecās tikai uz dotācijām tiešā pārvaldībā, savukārt iepriekšējos gados kļūdu īpatsvara un riska novērtējumu kombināciju rezultātā tika iekļautas atrunas citās izdevumu jomās. Tomēr tas nenozīmē, ka kontroles pasākumi tika samazināti. Atrunas aprakstā ir paskaidrots ka, lai gan atruna attiecas tikai uz dotācijām tiešajā pārvaldībā, tiks turpināti pasākumi saistībā ar citām izdevumu jomām, t. i., iepriekšējo gadu pasākumi.

41. Saskaņā ar Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD aplēsēm maksājuma laikā riskam pakļautā kopējā summa ir 82,96 miljoni EUR (38). Ģenerāldirektorāts lēš, ka pēc pārbaudēm, ko tas būs veicis turpmākajos gados, 13,08 miljoniem EUR (16 %) no šīs summas piemēros korekcijas (39).

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājums

42. Kopumā revīzijas pierādījumi liecina, ka Eiropas attīstības fondu pārskati attiecībā uz 2017. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas attīstības fondu finanšu stāvokli, darbības rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas minētajā datumā slēgtajā gadā saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem un grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem.

43. Kopumā revīzijas pierādījumi liecina, ka attiecībā uz 2017. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu a) Eiropas attīstības fondu ieņēmumos kļūdu līmenis nebija būtisks; b) Eiropas attīstības fondu maksājumu darījumos bija būtisks kļūdu līmenis (sk. 17. –28. punktu). Mūsu veiktās darījumu pārbaudes, kas papildinātas ar koriģētiem RER rezultātiem, liecina, ka aplēstais kļūdu līmenis bija 4,5 % (sk. 1. pielikumu ).

44. Attiecībā uz RER izpēti, ņemot vērā mazāk piesardzīgo pieeju un mūsu veiktajā pārbaudē atklāto kļūdu raksturu, nozīmīgumu un apmēru, mēs secinājām, ka šā gada izpētes rezultāti nav salīdzināmi ar iepriekšējos gados iegūtajiem rezultātiem. Konstatētās nepilnības ietekmē 2017. gada atlikušo kļūdu īpatsvara rezultātus (sk. 36.–38. punktu). 44. Nevar secināt, ka atšķirīga pieeja būtu automātiski novedusi pie atšķirīga rezultāta attiecībā uz kļūdu īpatsvaru.

45. Pašlaik nav konsekvences starp budžeta procesu (EP nav iesaistīts) un pārskatatbildības procesu (EP ir daļēji iesaistīts budžeta izpildes apstiprināšanā) (sk. 3. punkta c) apakšpunktu). Ja nākotnē EAF integrētu ES vispārējā budžetā, tas mazinātu ar šo nekonsekvenci saistītos riskus (mākslīga ikgadējā budžeta izpildes apstiprināšana un Eiropas Parlamentam – budžeta pilnvaru trūkums).

Ieteikumi

46. Konstatējumi par to, kā ir izpildīti mūsu 2014. gada pārskatā (40) sniegtie četri ieteikumi, no kuriem Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD pilnībā ir īstenojis 1., 2. un 4. ieteikumu, ir aprakstīti 3. pielikumā (41). Pamatojoties uz mūsu pārbaudīto 2017. gada RER izpēti, uzskatām, ka 3. ieteikums nav īstenots (sk. 37. punktu). 46. Komisija uzskata šo ieteikumu par pilnībā īstenotu. Tika izstrādāta jauna RER metodoloģijas un rokasgrāmatas versija, kas pievēršas Revīzijas palātas izvirzītajiem jautājumiem.

47. Pamatojoties uz šo pārbaudi, kā arī uz konstatējumiem un secinājumiem par 2017. gadu, mēs Komisijai esam sagatavojuši turpmāk minētos ieteikumus, kas īstenojami, sākot ar 2019. gadu.

— 1. ieteikums. Cieši uzraudzīt RER izpētes veikšanu, īpaši to, lai pilnīgas paļāvības lēmumi precīzi atbilstu metodoloģijai un būtu pamatoti (sk. 36. punktu). Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija ierosina turpināt uzlabot uzraudzību, lai rūpīgi pārraudzītu īpašus aspektus, piemēram, gadījumu skaitu, kuros pilnībā paļāvās uz iepriekšējo kontroles darbu.

— 2. ieteikums. Gada darbības pārskatā atkal izklāstīt RER izpētes ierobežojumus (sk. 35. punktu). Komisija piekrīt šim ieteikumam.

— 3. ieteikums. Veikt apņēmīgus pasākumus nolūkā praktiski piemērot norādījumus par izdevumu pieņemšanu, lai izvairītos no papildu noskaidrošanas procedūrām (sk. 5. izcēlumu ). Komisija piekrīt šim ieteikumam un izskatīs veidus, kā noskaidrot un piemērot attiecīgos norādījumus.

— 4. ieteikums. Veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecībā uz AITF darījumiem tikai radušās izmaksas tiek pieņemtas kā izdevumi (sk. 22. punktu). Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija veiks pasākumus, lai novērstu, ka AITF finanšu pārskatos iekļautās izmaksu aplēses tiek pieņemtas kā izdevumi.

— 5. ieteikums. Formulēt galvenos rezultātu rādītājus, lai uzraudzītu trasta fondos veikto avansa iemaksu “novecošanu” (sk. 10. punktu). Komisija nepiekrīt šim ieteikumam. Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem EAF iemaksas ES trasta fondos ir norādītas EAF gada pārskatos. Tās katru gadu uzrauga un kontrolē. Turklāt ES trasta fondu RAL absorbcijas periods, kas tieši ietekmē šo iemaksu “novecošanu”, tiek uzraudzīts reālā laikā, izmantojot GDR 4 (RAL absorbcijas spēja). Tāpēc Komisija uzskata, ka EAF iemaksu “novecošana” ES trasta fondos tiek uzraudzīta pareizi un papildu GDR izveide nav nepieciešama.