KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR DARĪJUMIEM, KAS SASKAŅĀ AR EIB ĀRĒJĀM PILNVARĀM VEIKTI 2010. GADĀ /* COM/2012/036 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR DARĪJUMIEM, KAS SASKAŅĀ AR EIB ĀRĒJĀM PILNVARĀM VEIKTI 2010. GADĀ SATURS 1........... IEVADS........................................................................................................................ 2 2........... FINANSĒŠANAS DARĪJUMI..................................................................................... 3 2.1........ Pārskats par EIB finansēšanas apjomu reģionos, uz kuriem attiecas lēmums...................... 3 2.2........ Ieguldījums ES politikas mērķu īstenošanā....................................................................... 5 2.3........ Sadalījums pa nozarēm................................................................................................... 7 2.4........ EIB darījumu ietekme un pievienotā vērtība..................................................................... 8 3........... SADARBĪBA AR KOMISIJU...................................................................................... 9 4........... SADARBĪBA AR STARPTAUTISKAJĀM FINANŠU IESTĀDĒM......................... 10 1. IEVADS Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Lēmumā 633/2009/EK („Lēmums” vai „pilnvaras”) noteikts, ka, pamatojoties uz EIB ikgadējiem pārskatiem, Komisija katru gadu ziņo par EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar garantiju. Ārpus ES, reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras, Banka sniedz aizdevumus un aizdevumu garantijas ar ES garantijas segumu („darījumi saskaņā ar pilnvarām”) vai uzņemoties pašu risku atbilstīgi tās statūtu 16. pantam („darījumi, uzņemoties pašu risku”). Šajā ziņojumā aplūkoti EIB finansēšanas darījumi, kas veikti 2010. gadā saskaņā ar pilnvarām, un sniegts kopsavilkums par darījumiem, uzņemoties pašu risku. Turpretim pārskats par darījumiem, ko EIB veica Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs (ĀKK), kā arī aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), ir ietverts atsevišķā gada ziņojumā. Ziņojums atklāj divas būtiskas 2010. gada tendences: nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgus aizdevumus, reaģējot uz krīzes situāciju, un paplašināt ar klimata pārmaiņām saistītos darījumus. Globālā krīze vissmagāk skāra pirmspievienošanās valstis, austrumu kaimiņvalstis un Krieviju, tautsaimnieciskajām darbībām 2009. gadā faktiski sarūkot attiecīgi par 4,5 % un 8 %. EIB apstiprināja savu vadošo lomu pirmspievienošanās valstīs, veicinot kopējā IKP pieaugumu par vairāk nekā pusi no procentpunkta un palīdzot pārvarēt reģionā noteiktos kreditēšanas ierobežojumus. Tādējādi 2009. gadā divkārt pieauga MVU kreditēšana šajā reģionā. Pēc krīzes pārvarēšanas šis stimuls tika pilnībā atcelts, un šā reģiona kreditēšanas apjomi atkal atbilst pirmskrīzes līmenim. Ekonomiskās krīzes risināšana cita starpā notika sadarbībā ar starptautiskajām finanšu iestādēm (SFI) saskaņā ar kopīgu rīcības plānu, atbalstot banku nozares kreditēšanu un Centrāleiropas un Austrumeiropas reālo ekonomiku. Kreditēšanas pieaugums pirmspievienošanās valstu un ALA privātajā sektorā ir pilnībā atgriezies atpakaļ tā sākotnējā stāvoklī, savukārt Vidusjūras reģionā, kā arī austrumu kaimiņvalstīs un Dienvidāfrikā tas joprojām ir zem pirmskrīzes līmeņiem. Tādējādi EIB joprojām saglabājas svarīga papildu loma cikliskās ietekmes mazināšanai šajos reģionos. Otra būtiskākā 2010. gada tendence bija EIB darbības ievērojama paplašināšana klimata pārmaiņu novēršanai, galvenokārt ar EIB darījumiem, uzņemoties pašu risku. Kopumā EIB ieguldīja 1,6 miljardus ilgtspējīgas enerģijas un transporta projektos; vairāk nekā trīs ceturtdaļas no šīs summas attiecas uz finansējumu Āzijas, Latīņamerikas un austrumu kaimiņvalstu reģionos, t. i., reģionos ar zemāku energoefektivitāti, saskaņā ar pilnvarām. Šis pieaugums kopā ar palielinātiem ieguldījumiem Vidusjūras reģiona enerģētikā Eiropas energoapgādes drošības atbalstam pilnībā kompensē 2009. gadā atceltos pretcikliskas iedarbības ieguldījumus. Tādēļ 2010. gadā tika vēl vairāk pastiprināta Komisijas sadarbība ar EIB, jo īpaši saistībā ar pilnvaru starpposma pārskatīšanu, kā arī dažādos aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānismos. 2011. gadā tika uzsākta vairāku pamatiniciatīvu īstenošana ES līmenī, jo īpaši attiecībā uz „arābu pavasara” pārraudzību, EIB aizdevumu kapacitātes palielināšanu un ES sniegtajām garantijām Vidusjūras reģionam, G8 Deauville partnerattiecību iniciatīvu un ES darba grupas izveidošanu Vidusjūras dienvidu reģiona valstu atbalstam. Nākamā gada ziņojumā tiks sniegts pārskats par EIB ieguldījumu šajās iniciatīvās. Sīkāku informāciju un tabulas ar statistikas datiem par iepriekš minētajām darbībām, tostarp projekta, nozares, valsts un reģionālajā līmenī, skatīt pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (turpmāk „KDDD”)[1]. Šajā ziņojumā minētās atsauces uz tabulām attiecas uz KDDD, ja vien nav norādīts citādi. Pēc EIB ārējo pilnvaru starpposma pārskatīšanas Komisija 2010. gada aprīlī iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par jaunu lēmumu, kas tika pieņemts 2011. gada 25. oktobrī[2] (Lēmums 1080/2011/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Savienības). Jaunais lēmums attiecas uz finansējuma darbībām no 2007. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. decembrim un ar to atceļ Lēmumu 633/2009/EK. Jaunajā lēmumā paredzētas papildu ziņošanas prasības, kas būs piemērojamas EIB finansēšanas darījumiem, kuri tiks parakstīti sākot no 2012. gada. 2. FINANSĒŠANAS DARĪJUMI 2.1. Pārskats par EIB finansēšanas apjomu reģionos, uz kuriem attiecas lēmums – Kopējais EIB finansēšanas apjoms ārpus ES esošajos reģionos, gan ieskaitot darījumus saskaņā ar pilnvarām, gan EIB veiktos darījumus, uzņemoties pašu risku, stabili saglabājās aptuveni EUR 8,8 miljardu apmērā 2009. gadā un 2010. gadā, par aptuveni 40 % pārsniedzot iepriekšējo gadu pirmskrīzes līmeni (attiecīgi EUR 6,5 miljardi un EUR 6,1 miljards 2007. un 2008. gadā). Kopējais finansēšanas apjoms reģionos, uz kuriem attiecas EIB ārējās pilnvaras un kuri neietver ĀKK/AZT un EBTA valstis, sasniedza EUR 7,8 miljardus 2010. gadā un 2009. gadā salīdzinājumā ar EUR 5,6 miljardiem 2008. gadā. Attiecībā uz 2009. gadu finansējuma palielinājumu EUR 1,2 miljardu apmērā (par 67 %) EIB veiktajiem darījumiem, uzņemoties pašu risku, kompensēja atbilstīgs aizdevumu samazinājums saskaņā ar pilnvarām veiktajiem darījumiem. Attiecībā uz projektu skaitu 2010. gadā finansējumu piešķīra 46 projektiem saskaņā ar pilnvarām salīdzinājumā ar 55 projektiem 2009. gadā. – 2010. gada beigās kopējā piešķirtā summa saskaņā ar pilnvarām veiktajiem darījumiem bija EUR 16,8 miljardi jeb 65 % no kopējā maksimālā apjoma saskaņā ar Lēmumu 633/2009/EK (EUR 25,8 miljardi). Eiropas Parlaments un Padome nolēma piešķirt papildu EUR 2 miljardus horizontālajām pilnvarām klimata pārmaiņu jomā un palielināt reģionālos pieļaujamos apjomus atbilstīgi jaunajam lēmumam, lai nenoslogotu EIB kreditēšanas darbības beidzamajos pilnvaru darbības gados, jo īpaši Vidusjūras un pirmspievienošanās valstīs. Tā rezultātā saskaņā ar jauno lēmumu kopējais maksimālais finansēšanas apjoms pilnvaru laikā sasniegs EUR 29,5 miljardus. EIB parakstītais apjoms līdz 2010. gada beigām atbilst 57 % no jaunā kopējā maksimālā apjoma. – Turpmākajā tabulā sniegts pārskats par EIB finansēšanas apjomu, izmantojot pašu resursus, 2009. gadā un 2010. gadā reģionos, uz kuriem attiecas ārējās pilnvaras. 1. tabula. EIB finansējums 2009. un 2010. gadā (saskaņā ar pilnvarām 2007.–2013. gadam) (milj. EUR) Valstis, kurās veikti darījumi || Darījumi saskaņā ar pilnvarām || Darījumi, ko EIB veica, uzņemoties pašu risku (1) || Kopā (milj. EUR) || Vispārējā garantija || Politiskā riska apdrošināšana || Kopā || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 Pirmspievienošanās valstis || 2615 || 1460 || 250 || 75 || 2865 || 1535 || 1475 || 1796 || 4340 || 3331 Vidusjūras reģiona valstis || 1088 || 1663 || 422 || 346 || 1510 || 2009 || 56 || 516 || 1566 || 2525 Austrumeiropa, Dienvidkaukāzs un Krievija || 0 || 325 || 233 || 305 || 233 || 631 || 0 || 0 || 233 || 631 Āzija un Latīņamerika || 730 || 223 || 417 || 420 || 1147 || 643 || 141 || 579 || 1288 || 1222 Dienvidāfrika || 240 || 0 || 40 || 50 || 280 || 50 || 0 || 0 || 280 || 50 Kopā || 4673 || 3671 || 1362 || 1196 || 6035 || 4867 || 1672 || 2891 || 7706 || 7758 (1) Darījumi, ko EIB veica, uzņemoties pašu risku, saskaņā ar šādiem mehānismiem: - pirmspievienošanās mehānisms: finansējums EUR 19,5 miljardu apmērā laikposmam no 1998. līdz 2010. gadam, no kuriem EUR 6,2 miljardi paredzēti 2007.–2010. gadam. Tika piešķirta atļauja palielināt finansējumu par EUR 5,7 miljardiem laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam; - Vidusjūras partnerības mehānisms II: EUR 2 miljardi 2007.–2013. gadam; - enerģijas ilgtspējīgas izmantošanas un energoapgādes drošības mehānisms: EUR 4,5 miljardi 2007.–2013. gadam; - EBTA mehānisms: EUR 3,3 miljardi līdz 2013. gadam; - Austrumu partneru mehānisms: 2009. gada decembrī tika sankcionēts finansējums EUR 1,5 miljardu apmērā līdz 2013. gadam. 2010. gadā 75 % no aizdevumiem, kas tika parakstīti saskaņā ar pilnvarām, sedza vispārējā garantija, ko izmanto darījumiem valsts un reģiona vai pašvaldību līmenī, bet 25 % — politiskā riska garantija privātā sektora darījumiem. Kopējais parakstīto aizdevumu apjoms saskaņā ar abām garantijām sasniedza 63 % no 2010. gadā piešķirtā kopējā finansēšanas apjoma lēmumā minētajiem reģioniem, savukārt atlikušie 37 % jeb EUR 2,9 miljardi tika piešķirti EIB aizdevumiem, uzņemoties pašu risku, bez ES garantijas izmantošanas. Pirmspievienošanās valstīs saskaņā ar pilnvarām veikto darījumu tendence 2010. gadā liecina par atgriešanos pirmskrīzes līmenī pēc ārkārtīgi intensīvās kreditēšanas darbības 2009. gadā, kas bija daļa no EIB reaģēšanas uz krīzes situāciju, atbalstot ieguldījumus (jo īpaši MVU ieguldījumus) reģionā. Turpretim izsniegtie aizdevumi saskaņā ar pirmspievienošanās mehānismu palielinājās par 22 % līdz EUR 1,8 miljardu apmēram un pārsniedza saskaņā ar pilnvarām veikto darījumu apmēru (EUR 1,5 miljardi) 2010. gadā. Lai pielāgotos samazinātajam maksimālajam apjomam saskaņā ar pilnvarām veiktajiem darījumiem un pirmspievienošanās reģiona joprojām ievērojamām vajadzībām, EIB Valde 2011. gada sākumā apstiprināja saskaņā ar pirsmpievienošanās mehānismu veikto aizdevumu maksimālā apjoma palielināšanu par EUR 5,7 miljardiem līdz 2013. gadam. Dienvidu un austrumu kaimiņvalstīs 2010. gadā būtiski palielinājās EIB finansēšanas darbība. Vidusjūras reģionā kopējais EIB aizdevumu apjoms, izmantojot pašu līdzekļus (saskaņā ar pilnvarām ar ES garantiju veiktajiem darījumiem un darījumiem, ko EIB veica, uzņemoties pašu risku saskaņā ar Vidusjūras partnerības mehānismu II), sasniedza rekordaugstu līmeni EUR 2,5 miljardu apmērā. Austrumu kaimiņvalstīs un Krievijā kreditēšanas darbība kopš 2009. gada pieauga vairāk nekā divkārt līdz EUR 631 miljona apmēram. Āzijā un Latīņamerikā saskaņā ar pilnvarām piešķirto aizdevumu apjoms samazinājās, turpretim gandrīz līdzvērtīgi palielinājās saskaņā ar enerģijas ilgtspējīgas izmantošanas un energoapgādes drošības mehānismu (IEM) veikto darījumu apjoms. Kopumā ņemot, saskaņā ar pilnvarām un uzņemoties pašu risku veikto finansēšanas darījumu kopējais apjoms sasniedza EUR 1,2 miljardus ALA valstīs. Dienvidāfrikā pēc parakstīto aizdevumu lielā apjoma 2009. gadā (EUR 280 milj.) 2010. gadā tika parakstīts viens jauns aizdevums EUR 50 miljonu apmērā. 2.2. Ieguldījums ES politikas mērķu īstenošanā Saskaņā ar lēmumu EIB darījumu mērķis ir atbalstīt Savienības attiecīgos ārējās politikas mērķus. Konkrēti, lēmumā ir paredzēti daži īpaši politikas mērķi, kas jāsasniedz EIB ārējos darījumos. Turpmāk 2. tabulā ir sniegts EIB finansēšanas darījumu galveno mērķu kopsavilkums reģionos, uz kuriem attiecas lēmums. 2. tabula. Kopsavilkums par EIB finansēšanas darījumu, kas veikti saskaņā ar lēmumu, galvenajiem mērķiem Galvenie mērķi saskaņā ar lēmumu || PA || MED || EAST || ALA || SA Enerģētika — apgādes drošība || X || X || X || X || X Vides aizsardzība || X || X || X || X || X Privātā sektora attīstība, MVU || X || X || X || || X Infrastruktūras attīstība, tostarp TEN paplašināšana || X || X || X || || X Pirmspievienošanās atbalsts || X || || || || Atbalsts ES klātbūtnei || || || || X || Jāņem vērā, ka jaunais lēmums pilnveidos kreditēšanas mērķus visos reģionos. Atbalsts dalībvalstu energoapgādes drošībai un vides aizsardzībai ir kopīgi mērķi visos reģionos, uz kuriem attiecas lēmums. Turpmāk tabulā norādīti EIB veikto darījumu apjomi 2009.–2010. gadā, kurus parakstīja šo mērķu atbalstam. 3. tabula. EIB darījumi, kas parakstīti 2009. un 2010. gadā energoapgādes drošības un vides aizsardzības atbalstam (milj. EUR) || 2009 || 2010 - saskaņā ar pilnvarām || || || || Dalībvalstu energoapgādes drošība || 25 || 20 || || Vides aizsardzība || 1032 || 742 - Klimata pārmaiņu risinājumi || 518 || 390 - Ūdens un notekūdeņi || 351 || 337 - Dabas resursu apsaimniekošana || 161 || 0 - Rūpnieciskā piesārņojuma samazināšana || 3 || 16 || || Ilgtspējīgas kopienas (atsaucei) || 443 || 572 - Ilgtspējīgs transports || 386 || 442 - Pilsētu atjaunošana un reģenerācija || 48 || 0 - Veselības aprūpe || 0 || 130 || || - EIB veiktie darījumi, uzņemoties pašu risku || || || || Dalībvalstu energoapgādes drošība || 0 || 500 Vides aizsardzība || 196 || 1014 Ilgtspējīgas kopienas || 0 || 27 || || Kopā veiktie darījumi (saskaņā ar pilnvarām un ar mehānismiem) reģionos, uz kuriem attiecas lēmums || || Dalībvalstu energoapgādes drošība || 25 || 520 Vides aizsardzība || 1228 || 1756 Ilgtspējīgas kopienas || 433 || 599 || || Pēdējo gadu laikā EIB palielināja savus aizdevumus klimata politikas jomā un uzņēmās lielākas saistības, īstenojot ES mērķi panākt zemas oglekļa emisijas un pret klimata pārmaiņām noturīgu izaugsmi Savienībā un ārpus tās, jo īpaši, veicot turpmākus pasākumus pēc ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC)) Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmes. 2010. gadā EIB pati izvirzīja mērķi atvēlēt darījumiem klimata politikas jomā 20 % no tās kopējā aizdevumu apjoma. Tā paredz pakāpenisku šā mērķa palielināšanu turpmākajos gados. Balstoties uz gūto pieredzi un kompetenci, veicot ieguldījumus ES, EIB ātri paplašināja savu darbību saistībā ar klimata pārmaiņām tajos reģionos, uz kuriem attiecas lēmums. Turklāt EIB aktīvi piedalās īpašās ,,klimata pārmaiņu rubrikās”, kas tika izveidotas 2010. gada beigās visos ES reģionālajos ieguldījumu mehānismos. Tādējādi EIB atrodas labā pozīcijā, lai veicinātu spēju attīstīšanu un zināšanu un klimatam labvēlīgu tehnoloģiju attīstīšanu un izplatīšanu jaunattīstības valstīs. Sīkāka informācija par EIB ieguldījuma apmēru lēmumā izvirzīto ES politikas mērķu sasniegšanai ir sniegta KDDD. 2010. gadā veiktā EIB pilnvaru starpposma pārskatīšana atklāja, ka, neskatoties uz to, ka EIB veiktie darījumi kopumā atbilst ES ārpolitikai, būtu jāstiprina saikne starp ES politikas mērķiem un EIB darbības īstenošanu un jānodrošina, lai tā ir precīzāk formulēta un strukturētāka. Šis atzinums ir atspoguļots jaunajā lēmumā, paredzot, ka Komisija un EIB izstrādās reģionālās tehniska rakstura darbības vadlīnijas, lai stiprinātu saikni starp EIB darbību īstenošanu, saskaņā ar pilnvarām noteiktajiem vispārīgiem augsta līmeņa mērķiem un ES reģionālajām stratēģijām un prioritātēm. 2.3. Sadalījums pa nozarēm Pārskats par 2010. gadā saskaņā ar lēmumu veikto EIB darījumu sadalījumu pa reģioniem un nozarēm sniegts 4. tabulā. 4. tabula. Saskaņā ar pilnvarām 2010. gadā parakstīto darījumu sadalījums pa nozarēm (milj. EUR) Reģions || Pavisam kopā || Enerģētika || Transports || Pakalpojumi un rūpniecība || Ūdens, sanitārija || MVU kredītlīnijas || Veselības un izglītības jomas infrastruktūra Pirmspievienošanās valstis (PA) || 1535 || 40 || 3 % || 375 || 24 % || 650 || 42 % || 167 || 11 % || 253 || 16 % || 50 || 3 % Vidusjūras valstis (MED) || 2009 || 939 || 47 % || 539 || 27 % || 346 || 17 % || 55 || 3 % || || || 130 || 6 % Austrumu kaimiņvalstis un Krievija (EAST) || 631 || 350 || 56 % || 85 || 13 % || 75 || 12 % || 66 || 10 % || 55 || 9 % || || Āzija un Latīņamerika (ALA) || 643 || 290 || 45 % || 223 || 35 % || 130 || 20 % || || || || || || Dienvidāfrika (SA) || 50 || || || || || || || 50 || 100 % || || || || Kopā || 4868 || 1619 || 33 % || 1222 || 25 % || 1201 || 25 % || 338 || 7 % || 308 || 6 % || 180 || 4 % Lielākā nozare bija enerģētika ar EUR 1,6 miljardu lielu finansējumu, ko saskaņā ar pilnvarām piešķīra 2010. gadā. Energoefektivitātes (EUR 330 miljoni) un atjaunojamās enerģijas (EUR 100 miljoni) daļa kopā veidoja 27 % no finansējuma enerģētikas nozarei, ko piešķīra saskaņā ar pilnvarām. Atjaunojamās enerģijas jomā divi finansētie hidroenerģijas projekti Gruzijā tiek uzskatīti par pamatu Gruzijas enerģētikas nozares stratēģijai, kuras mērķis ir pārveidot valsti par reģiona hidroenerģijas neto eksportētāju. Transporta vajadzībām, tostarp dzelzceļa, autoceļu, ostu un pilsētas transporta infrastruktūrai, tika piešķirti 25 % no kopējā finansējuma saskaņā ar pilnvarām. Šajā nozarē aptuveni 44 % no finansējuma ir saistīti ar EIB ieguldījumiem trīs lielu sauszemes un jūras infrastruktūras projektu finansēšanā Marokā un Tunisijā, savukārt pārējie 19 % tika piešķirti trīs Serbijas projektiem ar mērķi attīstīt transporta asis to saistīšanai ar TEN. Pakalpojumu sektoram tika piešķirti 13 % no kopējā aizdevuma saskaņā ar pilnvarām, nodrošinot finansējumu trīs ieguldījumu programmām, lai sekmētu uz zināšanām balstītu ekonomiku un pētniecības un inovācijas kapacitāti Serbijā un Turcijā. Rūpniecības nozarei tika piešķirti gandrīz 10 % no aizdevuma, finansējot divus projektus Ēģiptē un Brazīlijā, lai sekmētu tīrākas produkcijas izlaidi un samazinātu rūpniecības izraisīto piesārņojumu. Lauksaimniecības sektorā tika piešķirts aizdevums EUR 75 miljonu apmērā (aptuveni 1,5 %) Moldovas Republikai, lai palīdzētu novērst Moldovas vīna rūpniecības (ko galvenokārt veido MVU) strukturālās nepilnības visos posmos, sākot no vīnogu audzētavām līdz galīgajai iepakošanai un nosūtīšanai. Ūdens un sanitārijas infrastruktūrai piešķīra finansējumu EUR 337 miljonu apmērā (tas atbilst 7 % no kopējā aizdevuma) deviņiem projektiem visos reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras, izņemot ALA. Saskaņā ar ANO Tūkstošgades attīstības mērķiem EIB sekmē uzlabojumus attiecībā uz ilgtspējīgu piekļuvi drošam dzeramajam ūdenim un sanitārijai. Šie projekti parasti ir saistīti ar spēcīgu pozitīvu ietekmi uz vidi un sabiedrības veselību un vispārēju labumu attiecīgo iedzīvotāju dzīves kvalitātei. Lai sekmētu labvēlīgākus nosacījumus vai projektu īstenošanu, septiņiem no deviņiem finansētajiem projektiem papildus EIB finansējumam tika nodrošināts tehniskais atbalsts vai citas dotācijas. Saskaņā ar pilnvarām piešķirtais finansējums, lai, izmantojot starpniekus, nodrošinātu kredītlīnijas MVU, sasniedza EUR 308 miljonus (kas atbilst 6 % no kopējā aizdevumu apjoma). Ievērojamāka finansējuma summa, izmantojot kredītlīnijas MVU, tika sniegta saskaņā ar pirmspievienošanās mehānismu EUR 980 miljonu apmērā. Šo atbalstu novirza ar vairāku valsts, kā arī privātu finanšu iestāžu palīdzību, piešķirot aizdevumus visdažādākajām nozarēm. Daļu no šā finansējuma nodrošina saskaņā ar SFI kopīgo rīcības plānu, lai atbalstītu banku sistēmas un aizdevumus Centrāleiropas un austrumeiropas (tostarp Rietumbalkānu un Turcijas) reālajai ekonomikai. Turklāt Gruzijā un Moldovā tika pagarināti divi aizdevumi (par EUR 55 miljoniem) saskaņā art MVU Austrumu partneru mehānismu. Četri procenti no kopējā aizdevumu apjoma tika piešķirti darījumiem veselības un izglītības jomas infrastruktūrā. Serbijā tika piešķirts aizdevums EUR 50 miljonu apmērā sistēmisko problēmu risināšanai primārās un sekundārās izglītības sektorā, savukārt Sīrijā 2010. gadā tika parakstīts otrais aizdevums ieguldījumu programmai, lai uzlabotu valsts spējas reaģēt uz iedzīvotāju veselības aprūpes pamatvajadzībām, tostarp risināt mainīgās demogrāfiskās un epidemioloģiskās problēmas. 2.4. EIB darījumu ietekme un pievienotā vērtība EIB novērtē savu darījumu pievienoto vērtību, pamatojoties uz šādu trīs pīlāru struktūru: 1. pīlārs: atbilstība ES politikas mērķiem un ieguldījums to īstenošanā; 2. pīlārs: projekta kvalitāte un pamatotība; 3. pīlārs: EIB finansiālais un nefinansiālais ieguldījums projektā. Sistēma, kuru piemēro darījumiem pirmspievienošanās valstīs un kuru sauc par pievienotās vērtības (PV) sistēmu, ir tāda pati sistēma kā tā, ko izmanto finansēšanas darījumiem ES. Visos pārējos reģionos, uz kuriem attiecas lēmums, EIB piemēro tā dēvēto ekonomiskās un sociālās ietekmes novērtēšanas sistēmu (Economic and Social Impact Assessment Framework (ESIAF)), kura atspoguļo katra ģeogrāfiskā reģiona dažādās vajadzības un īpatnības, kā arī attiecīgos kreditēšanas mērķus. EIB veic novērtējumu ex-ante, balstoties uz faktiem un datiem, kas savākti projekta vērtēšanas procesā. Sistēma ir veidota tā, lai tā varētu sniegt vērtīgu informāciju un salīdzinošos rādītājus visā projekta īstenošanas ciklā, īpaši attiecībā uz uzraudzību un ex-post novērtēšanu. 5.a tabula. Pievienotās vērtības novērtējums par 2010. gadā apstiprinātajiem darījumiem pirmspievienošanās valstīs (maksimālais novērtējums: 200) Ietekmes novērtējums || 1. pīlārs || 2. pīlārs || 3. pīlārs || Vidējais rezultāts || Apstiprinātie darījumi Pilnvaras ar ES garantiju || 139 || 128 || 151 || 139 || 10 Pirmspievienošanās mehānisms || 129 || 139 || 150 || 139 || 14 5.b tabula. Pievienotās vērtības novērtējums par 2010. gadā apstiprinātajiem darījumiem Vidusjūras reģiona valstīs, austrumu kaimiņvalstīs un Krievijā, Āzijā un Latīņamerikā un Dienvidāfrikā Ietekmes novērtējums || 1. pīlārs || 2. pīlārs — ieguldījumu kredīti || 2. pīlārs — starpniecības kredīti (MVU) || 3. pīlārs Augsts || 29 (76 %) || 11 (35 %) || 1 (14 %) || 25 (66 %) Vidējs || 9 (24 %) || 19 (61 %) || 6 (86 %) || 11 (29 %) Mērens || 0 || 1 (3 %) || 0 || 0 Zems || 0 || 0 || 0 || 0 Kopā || 38 (100 %) || 31 (100 %) || 7 (100 %) || 38 (100 %) Pirmspievienošanās valstīs attiecībā uz 1. un 2. pīlāru novērojamas nelielas atšķirības starp darījumiem ar ES garantiju un darījumiem, uzņemoties pašu risku, kas daļēji atspoguļo faktu, ka pilnvaras ir galvenokārt paredzētas samērā augsta riska projektiem, kuros ar ES garantiju nodrošina visaugstāko pievienoto vērtību. Citos pilnvaru reģionos deviņi darījumi saņēma „augstu” kopējo novērtējumu visos trijos pīlāros, un astoņi no tiem attiecas uz ieguldījumiem vides aizsardzības (atjaunojamā enerģija, energoefektivitāte, rūpnieciskā piesārņojuma samazināšana, ūdensapgādes un pastāvīga transporta nodrošināšana) atbalstam, un viens ir Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instrumenta (Facility for Euro-Mediterranean Investment and Partnership (FEMIP)) riska kapitāla resursu reģionālais mezonīna finansējuma fonds. 3. SADARBĪBA AR KOMISIJU Komisija un EIB cieši sadarbojās saistībā ar EIB ārējo pilnvaru starpposma pārskatīšanu. „Viedo ļaužu” uzraudzības komitejas sagatavotais ziņojums un ārējo konsultantu veiktais novērtējums veidoja pamatu Komisijas priekšlikumam, ko tā 2010. gada aprīlī iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei. Parastā likumdošanas procedūra lēmuma grozīšanai tika pabeigta 2011. gada oktobrī. Jaunais lēmums rosina uz vēl lielāku sadarbību un sinerģiju starp Komisiju un EIB, kā arī jaunizveidoto Eiropas Ārējās darbības dienestu (European External Action Service — EEAS). Saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu pēc 2013. gada Komisija un EIB ir sākušas apsvērt jaunu finanšu instrumentu piemērošanu ES ārpolitikas atbalstam. Paredzams, ka, ievērojami palielinot novatorisku finanšu instrumentu izmantošanu, lielāku daļu ES dotāciju varētu apvienot ar aizdevumiem vai izmantot pašu kapitāla vai riska dalīšanas instrumentos papildu finansējuma mobilizēšanai, jo īpaši no privātā sektora ieguldītājiem, lai nodrošinātu mūsu partnervalstīm nepieciešamo finansējumu. Inovatīvu finansēšanas instrumentu izmantošana ārpolitikā būtu jāatbalsta saskaņā ar „ES platformu attīstībai un sadarbībai”, lai uzlabotu ES ārējās finansēšanas efektivitāti un lietderīgumu. Finansējums klimata politikas jomā sasniedza gandrīz 30 % no EIB kopējā finansēšanas apjoma 2010. gadā. Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Kankunā notikušās 16. konferences laikā EIB ar dažādiem pasākumiem vēl vairāk attīstīja partnerības klimata pārmaiņu jautājumos. Pasākumi ietvēra kopīgu Komisijas un EIB konferenci par klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanu ĀKK un AZT salu valstīs, iepazīstināšanu ar jaunākajām tendencēm EIB pārvaldītajā globālajā atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes fondā un apaļā galda pārrunas par daudzpusējās attīstības banku pasākumiem klimata jautājumos un kvalitātes standartiem. Lai palielinātu EIB ieguldījumu ES attīstības sadarbības mērķos, tika organizēti vairāki semināri par cilvēktiesību jautājumiem labākās prakses apmaiņai un dialoga veicināšanai starp ieinteresētajām personām, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, uzņēmumus un starpvaldību organizācijas. 2010. gada jūnijā notikušo Londonas semināru apmeklēja 80 pārstāvji, kas atbild par cilvēktiesībām, un 2010. gada jūlijā Johannesburgā notika otrais seminārs, ko apmeklēja vēl 40 ieinteresētās personas, galvenokārt no Āfrikas valstīm. Visbeidzot 2010. gada oktobrī Briselē notika apaļā galda pārrunas starp EIB un Eiropas Komisijas pārstāvjiem. EIB turpināja sniegt sīkus pārskatus par saviem finansēšanas darījumiem, kuri potenciāli kvalificējami kā oficiālā attīstības palīdzība saskaņā ar ESAO DAC direktīvām. Saistībā ar šo direktīvu piemērošanu EIB kreditēšanas darbībai saskaņā ar ES garantiju notika un joprojām turpinās plašas diskusijas starp ESAO un EK. 4. SADARBĪBA AR STARPTAUTISKAJĀM FINANŠU IESTĀDĒM Līdzfinansējums ar citām SFI vai Eiropas divpusējām iestādēm 2010. gadā bija 43 % apmērā no EIB kopējā finansēšanas apjoma ārpus ES (ieskaitot ĀKK). Saskaņā ar pilnvarām līdzfinansētais apjoms sasniedza 64 % no kopējā parakstīto aizdevumu apjoma (ieskaitot ES budžeta finansēto Facility for Euro-Mediterranean Investment and Partnership (FEMIP) riska kapitālu). Šī līdzfinansēto darījumu proporcija kopš pilnvaru laikposma sākšanās ir pakāpeniski palielinājusies, proti, no 42 % 2007. gadā līdz 55 % 2008. gadā un 60 % 2009. gadā. Saraksts ar 2010. gadā līdzfinansētajiem parakstītajiem darījumiem reģionos, uz kuriem attiecas ārējās pilnvaras, ir iekļauts KDDD. Ārējo pilnvaru starpposma novērtējumā tika pozitīvi novērtēta EIB sadarbība ar citām SFI, atzinīgi novērtējot līdzfinansējuma palielināšanu un centienus vajadzības gadījumā nodrošināt saskaņotus projektam un sektoram piemērotos nosacījumus starp SFI. EIB tika mudināta sniegt kopīgu līdzfinansējumu, uzlabojot savstarpējo paļāvību, kad tā ir nepieciešama projekta saņēmēju interesēs un uzlabo SFI sniegtā finanšu atbalsta efektivitāti. EIB ir aktīvi piedalījusies reģionālajos aizdevumu mehānismos, ko iepriekšējos gados bija izveidojusi Komisija kopā ar EIB, ERAB un citām EBFI (piemēram, Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisms, ieguldījumu mehānisms Vidusāzijai, Rietumbalkānu ieguldījumu sistēma un ES-Āfrikas infrastruktūras ieguldījumu fonds). EIB apsvērs savu dalību citu reģionu mehānismos (piemēram, Latīņamerikas ieguldījumu mehānismā). Jauns saprašanās memorands starp Komisiju, EIB grupu un ERAB tika izstrādāts 2010. gadā un parakstīts 2011. gada martā. Ar jauno saprašanās memorandu aizstāj un apvieno agrākos nolīgumus, kas attiecas uz Austrumeiropu, Dienvidkaukāzu, Krieviju un Vidusāziju (2006. gada decembrī parakstītais memorands) un Turciju (2009. gada janvārī parakstītais memorands). Saprašanās memorands nodrošinās labāku stratēģisko un operatīvo sadarbību. Jaunais trīspusējais saprašanās memorands par sadarbību ārpus ES būtu jāpārskata pēc ERAB darbības uzsākšanas Vidusjūras reģionā. 2010. gadā EIB turpināja īstenot ciešu sadarbību ar citām SFI un Eiropas divpusējām iestādēm, tādējādi palielinot tās katalītisko lomu ES politikas mērķu un standartu atbalstīšanā, tostarp darbojoties Ilgtermiņa ieguldītāju klubā un Eiropas Savienības ilgtermiņa kreditēšanā specializēto institūciju klubā. EIB 2010. gada aprīlī Luksemburgā rīkoja daudzpusējās attīstības banku vadītāju pusgada sanāksmi, kurā tika pārrunātas iespējas saskaņot šo iestāžu reaģēšanu uz klimata pārmaiņām, kā arī veidi, kā uzlabot saskaņotību un efektivitāti, jo īpaši reaģējot uz ekonomisko krīzi. Tika pastiprināta un oficiāli apstiprināta sadarbība starp AFD un KfW, 2010. gada februārī parakstot trīspusējo nolīgumu par savstarpējo paļāvību. Šajā saistībā trīs minētās iestādes cenšas palielināt savu kopējo efektivitāti un lietderīgumu, savstarpēji atzīstot un paļaujoties uz procedūrām un standartiem, ko katra iestāde piemēro līdzfinansētajos projektos. Līdz 2010. gada beigām tika izvēlēti izmēģinājuma projekti īstenošanai dienvidu kaimiņvalstīs un ĀKK reģionos. SFI kopīgais rīcības plāns (KRP), lai atbalstītu banku sistēmas un aizdevumus Vidusāzijas un austrumeiropas reālajai ekonomikai, ko EIB grupa, PB grupa un ERAB parakstīja 2009. gada februārī, reaģējot uz pasaules finanšu krīzi, tika veiksmīgi pabeigts 2010. gadā, un tas nodrošināja vairāk nekā EUR 33 miljardus reģiona banku un tautsaimniecību atbalstam. Nepieredzēta līmeņa sadarbība palīdzēja nodrošināt, ka galvenās Rietumu bankas saglabā savu darbību reģionā laikā, kad starptautiskajos tirgos bija vērojams aktivitātes samazinājums un apsīka privātais finansējums. 2011. gada 11. martā publicētajā noslēguma ziņojumā secināts, ka KRP mērķi tika sasniegti. Kopumā KRP palīdzēja novērst sistēmisko bankas krīzi un nopietnu kredītresursu trūkuma risku, kā arī atsākt kredītu atgūšanu daudzās valstīs. [1] SEC(20--)[..] [2] OV L 280/1, 27.10.2011.