par to, kā īstenota Regula (EK) Nr. 1007/2009 par tirdzniecību ar izstrādājumiem no roņiem, kas grozīta ar Regulu (ES) 2015/1775

Tādēļ izņēmuma kārtā ar pamatregulu atļāva laist tirgū izstrādājumus no roņiem, kas iegūti medībās, kuras tradicionāli piekopj inuītu vai citas pirmiedzīvotāju kopienas, ciktāl pienācīgi ņemta vērā dzīvnieku labturība un pēc iespējas samazinātas to ciešanas. Izņēmums attiecās tikai uz medībām, kas šīm kopienām palīdz nodrošināt iztikas līdzekļus.

Šīs atšķirības valstu normās, kuras reglamentē no roņiem iegūtu izstrādājumu tirdzniecību, importu, ražošanu un laišanu tirgū, negatīvi ietekmēja iekšējā tirgus darbību un radīja šķēršļus šādu izstrādājumu tirdzniecībai. Tāpēc ES pieņēma Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1007/2009 (“pamatregula”), ņemot vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principu. Ar pamatregulu tika noteikts aizliegums laist tirgū izstrādājumus no roņiem.

Iedzīvotāji un patērētāji pauž bažas par to, ka tirgū varētu būt sastopami tādi izstrādājumi, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri nogalināti un nodīrāti tā, ka tiem ir sagādātas ciešanas. Reaģējot uz šīm bažām, vairākas dalībvalstis pieņēma tiesību aktus, kas regulē no roņiem iegūtu izstrādājumu tirdzniecību, aizliedzot to importu un ražošanu, bet citās dalībvalstīs šādu izstrādājumu tirdzniecība nekādi netika ierobežota.

Roņus medī ES teritorijā un ārpus tās un izmanto tādu dažādu izstrādājumu ieguvei kā omega-3 kapsulas un apģērbi, kuros iekļautas apstrādātas roņu ādas un kažokāda. Ņemot vērā šo izstrādājumu veidu un to, ka tos komerciāli tirgo dažādos tirgos, arī ES tirgū, patērētajiem ir grūti vai pat neiespējami tos atšķirt no līdzīgiem izstrādājumiem, kas nav iegūti no roņiem.

Reaģējot uz plaši paustajām bažām par to, ka katru gadu notiek noteiktu roņu mazuļu nogalināšana, ES 1983. gadā pieņēma Padomes Direktīvu 83/129/EEK, lai aizliegtu tādu izstrādājumu importu ES, kas iegūti no divu roņu sugu mazuļiem, proti, Grenlandes roņa (baltādas roņi) un pūšļdeguna roņa (zilmugurainie roņi) mazuļiem. Sākotnēji tā bija piemērojama līdz 1985. gada 1. oktobrim. Ar Direktīvu 85/444/EEK Direktīvas 83/129/EEK darbību pagarināja līdz 1989. gada 1. oktobrim. 1989. gadā ar Padomes Direktīvu 89/370/EEK minētās direktīvas darbības termiņu pagarināja uz nenoteiktu laiku.

Tirdzniecības aizliegums attiecas uz ES ražotiem un importētiem izstrādājumiem no roņiem. Pamatregula tika grozīta ar Regulu (ES) 2015/1775, lai atspoguļotu Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) nolēmumu rezultātus lietā, kas attiecas uz Eiropas Kopienas noteikumiem par izstrādājumiem no roņiem. Tā rezultātā pašreizējais ES roņu izstrādājumu režīms attiecībā uz minēto aizliegumu paredz divus izņēmumus:

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1007/2009 par tirdzniecību ar izstrādājumiem no roņiem (“pamatregula”) tiek aizliegts ES tirgū laist izstrādājumus no roņiem.

2010. gadā Kanāda un Norvēģija Pasaules Tirdzniecības organizācijā sāka strīdu izšķiršanas procedūru, kurā vērsās pret pamatregulu un tās sākotnējo Īstenošanas regulu (ES) Nr. 737/2010. 2013. gadā PTO secināja, ka ES roņu izstrādājumu režīms, kas ļauj ES tirgū laist dažus no roņiem iegūtus izstrādājumus, ja ir izpildīti nosacījumi inuītu un jūras resursu pārvaldības izņēmuma saņemšanai, Kanādas un Norvēģijas izstrādājumu konkurētspēju ietekmē negatīvi, ja salīdzina ar līdzīgiem izstrādājumiem, kas importēti no Grenlandes vai iegūti ES teritorijā. Tolaik patiešām oficiālu pieteikumu par atbilstības novērtēšanas iestādes atzīšanu bija iesniegusi tikai Grenlande.

Lai savu režīmu saskaņotu ar PTO nolēmumiem, ES pieņēma Regulu (ES) 2015/1775, ar ko ES roņu izstrādājumu režīmu grozīja, svītrojot izņēmumu, kas attiecās uz jūras resursu pārvaldību.

Tomēr minētā izņēmuma svītrošana neskāra dalībvalstu tiesības arī turpmāk reglamentēt medības, ko rīko tikai ar mērķi nodrošināt jūras resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Taču dalībvalstīm tika aizliegts ļaut laist tirgū izstrādājumus, kas iegūti no šādām medībām, ja vien uz tiem neattiecas izņēmums par inuītiem vai citām pirmiedzīvotāju kopienām, kurš palika spēkā. Ar grozīto regulu arī tika pastiprināta saskaņotība ar pamatregulas mērķi, skaidri pievienojot kā nosacījumu dzīvnieku labturības apsvērumus, lai tiktu piemērots izņēmums.

Regulas (EK) Nr. 1007/2009 3. panta 3. punktā bija noteikts, ka Komisijai ir jāizdod tehniski norādījumi, kuros būtu indikatīvs saraksts ar tiem kombinētās nomenklatūras kodiem, kas varētu attiekties uz izstrādājumiem no roņiem, lai relevantajām valsts iestādēm atvieglotu izpildes panākšanas darbības.

Lai nodrošinātu vienveidīgu pamatregulas īstenošanu, tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1850 ar mērķi noteikt prasības attiecībā uz tādu no roņiem iegūtu izstrādājumu importu, kas paredzēti ceļotāju vai viņu ģimeņu personiskām vajadzībām. Tajā uzskaitīti kritēriji tādu iestāžu atzīšanai, kas atbild par to, lai tiktu izdoti dokumenti, kuri apliecina atbilstību izņēmumam attiecībā uz inuītiem vai citām pirmiedzīvotāju kopienām. Tajā noteikts arī dalībvalstu kompetento iestāžu uzdevums saistībā ar atbilstības dokumentu kontroli un tajos ietverto datu reģistrēšanu.

3.ES dalībvalstu ziņojumi

Saistībā ar šā ziņojuma sagatavošanu ES dalībvalstīm tika dots laiks līdz 2019. gada 30. jūnijam, lai iesniegtu Komisijai savus valsts ziņojumus, atbildot uz tiešsaistes anketas jautājumiem. ES 28 dalībvalstīm pārskata periods bija no 2015. gada 18. oktobra (Regulas (ES) 2015/1775 piemērošanas datums) līdz 2018. gada 31. decembrim.

Savus valsts ziņojumus iesniedza visas ES dalībvalstis, izņemot četras (Francija, Grieķija, Luksemburga un Malta). Šis ziņojums ir balstīts uz dalībvalstu sniegto informāciju. Tādējādi frāze “visas dalībvalstis” būtu jāsaprot kā “visas dalībvalstis, izņemot četras, kas neiesniedza savu ziņojumu”.

a) Kompetentā iestāde

Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/1850 6. pantu katra dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par šādiem uzdevumiem: pēc muitas iestāžu pieprasījuma verificēt importēto no roņiem iegūto izstrādājumu atbilstības dokumentus, kontrolēt atbilstības dokumentu izdošanu, ko veic atzītās iestādes, kuras izveidotas un darbojas attiecīgajā dalībvalstī, un uzglabāt to atbilstības dokumentu kopijas, kas izdoti par izstrādājumiem no roņiem, kuri iegūti roņu medībās attiecīgajā dalībvalstī. Dalībvalstis paziņo Komisijai par izraudzītajām kompetentajām iestādēm, un Komisija savā tīmekļa vietnē dara pieejamu izraudzīto kompetento iestāžu sarakstu, kuru regulāri atjaunina. Dalībvalstīm tika lūgts pēc vajadzības atjaunināt savu informāciju publicētajā sarakstā.

Dalībvalstu tiesību aktos ir oficiāli izraudzīta kompetentā iestāde un noteikta tās loma: inspekciju veikšana, atzīto iestāžu izdoto atbilstības dokumentu verifikācija, sadarbība ar citām valsts pārvaldes iestādēm (piem., Finanšu ministriju vai Lauksaimniecības ministriju) un muitas iestādēm, tostarp norādījumu sniegšana robežkontroles iestādēm. Portugālē no roņiem iegūtu izstrādājumu importēšanai ir vajadzīgas licences, ko izdod vadošā iestāde saskaņā ar Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES).

Atbildē uz anketas jautājumiem Dānija apšaubīja nepieciešamību pēc Īstenošanas regulas (ES) 2015/1850 6. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkta un atbilstības dokumenta ceturtās kopijas regulas pielikumā, jo Dānijas izpratnē dalībvalstis nevar iecelt atzītas struktūras. Komisija atbildēja, ka dažās dalībvalstīs ir tautas, kas atbilst definīcijai “inuītu vai citas pirmiedzīvotāju kopienas”, un tāpēc tām būtu atļauts medīt roņus iztikas līdzekļu nodrošināšanai un laist ES tirgū izstrādājumus no roņiem. Šīs dalībvalstis varētu iesniegt pieteikumu, lai viena no to iestādēm oficiāli tiktu atzīta par tādu, kuras uzdevums ir izdot atbilstības dokumentus. Tādā gadījumā būtu piemērojams 6. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts, kā arī būtu vajadzīga atbilstības dokumenta ceturtā kopija, kas būtu jāiesniedz kompetentajai iestādei saskaņā ar 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

b) Izņēmums attiecībā uz inuītu vai citām pirmiedzīvotāju kopienām

Dānija bija vienīgā dalībvalsts, kas informēja, ka tās tirgū tiek laisti no roņiem iegūti izstrādājumi, balstoties uz nosacījumiem, kuri noteikti grozītās pamatregulas 3. panta 1. punktā paredzētajā izņēmumā attiecībā uz inuītu vai citām pirmiedzīvotāju kopienām. Pārskata periodā Dānijas muitas dienests reģistrēja no roņiem iegūtu izstrādājumu importu no Grenlandes ar kopējo vērtību 2 626 128 DKK un kopējo apjomu 10 502 kg.

Neviena no dalībvalstīm nesaņēma muitas iestāžu vai citu izpildes panākšanas iestāžu pieprasījumus saistībā ar to, lai pieņemtu lēmumu par pasākumiem, kuri būtu jāveic, ja rastos šaubas par atbilstības dokumenta autentiskumu vai pareizību, vai lai saņemtu papildu norādījumus. Nevienai no dalībvalstīm nenācās atteikt laist savā tirgū no roņiem iegūtus izstrādājumus, uz kuriem attiecas izņēmums, ko piemēro inuītu vai citām pirmiedzīvotāju kopienām. Tikai Portugāle vienreiz pieprasīja atbilstības dokumenta (uz kuru attiecas īstenošanas regulas 4. pants) tulkojumu valsts valodā. Horvātijā valsts tiesību aktos ir noteikts, ka atbilstības dokumentiem ir jābūt tulkotiem valsts valodā.

c) Izstrādājumi ceļotāju vai viņu ģimeņu personiskām vajadzībām

Par gadījumiem, kad muitas iestādes informēja kompetento iestādi par problēmu saistībā ar ceļotāju vai viņu ģimeņu personiskām vajadzībām paredzētu no roņiem iegūtu izstrādājumu importu, kas paredzēts grozītās pamatregulas 3. panta 2. punktā, ziņoja četras dalībvalstis (Čehija, Vācija, Polija un Spānija).





d) Laišana tirgū, pamatojoties uz citiem nosacījumiem

Izstrādājumus no roņiem laist ES tirgū, pamatojoties uz citiem nosacījumiem, kas nav abi iepriekš minētie izņēmumi, nav atļauts. Paziņojumu par pieprasījumu laist tirgū izstrādājumus no roņiem, pamatojoties uz izņēmumu attiecībā uz inuītu vai citām pirmiedzīvotāju kopienām vai izņēmumu attiecībā uz ceļotāju vai viņu ģimeņu personiskām vajadzībām, saņēma tikai Igaunija un Portugāle. Igaunijā kāds kurpju ražotājs importēja miecētas roņādas (1700 gabali 2016. gadā, 1988 gabali 2017. gadā un 2418 gabali 2018. gadā) saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei”, un pēc tam apstrādātās preces tika reeksportētas. Portugāle pieteikumu uz izstrādājumu no roņiem importu tirdzniecības nolūkā noraidīja.