Īpašais ziņojums Nr. 11/2009 - LIFE -Daba projektu ilgtspējība un Komisijas īstenotā pārvaldība





Glosārijs Dzīvotņu direktīva : Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību. EEK : Eiropas Ekonomikas kopiena. EIONET : Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkls [European Environment Information and Observation Network]. EK : Eiropas Kopiena/Kopienas. ES : Eiropas Savienība. EUNIS : ES Dabas informācijas sistēma [European Nature Information System]. EVA : Eiropas Vides aģentūra. Ieguldījums : finanšu, materiālie un personāla resursi, ko mobilizē intervences īstenošanai. Intervence : jebkāda veida darbība (politika, programma, pasākums vai projekts), ko veic publiskā sektora iestādes vai citas organizācijas. Iznākums : izmaiņa, kas rodas pēc intervences īstenošanas un kas parasti sasaistās ar intervences mērķiem. Iznākums ietver koprezultātu un ietekmi. Iznākums var būt gaidīts vai negaidīts, pozitīvs vai negatīvs. Koprezultāts : tūlītējas izmaiņas, kas skar tiešos adresātus intervences beigās. LIFE III : LIFE 2000.–2006. gadā. LIFE : finanšu instruments videi [L’Instrument Financier pour l’Environnement]. LIFE+ : LIFE 2007.–2013. gadā. LIFE-Daba : LIFE komponents, ar kuru saglabā vai atjauno dabiskās dzīvotnes un/vai sugu populācijas labvēlīgā aizsardzības statusā. Mērķis : ar intervences palīdzību sasniedzamā iznākuma sākotnējais formulējums. Izšķir vispārējos, starpposma, tūlītējos un kārtējos mērķus: - vispārējais mērķis sakrīt ar intervences vispārējo ietekmi, un parasti tam ir dota plaša definīcija Kopienas tiesību aktos; Komisija un dalībvalstis parasti vispārējo mērķi vēlāk izvērš starpposma mērķos, kas atbilst finansēto programmu sagaidāmajai starpposma ietekmei; - tūlītējie mērķi ir intervences rezultātu ietekme uz tiešajiem adresātiem, un dalībvalstis tos parasti formulē saistībā ar konkrētu finansēto programmu īstenošanu; - kārtējie mērķi ir sasniedzamie tiešie rezultāti. Natura 2000 : Eiropas ekoloģiskais tīkls, kurā apvienotas īpaši aizsargājamas dabas teritorijas. OV : Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis. Pasākums : konkrētā nozares politikā pasākums ir programmas pārvaldības pamatvienība, kurā ietilpst vairāki līdzīgi projekti un kurai ir precīzi noteikts budžets. Projekts : nedalāma darbība, kurai ir noteikts laika grafiks un budžets un par kuru atbild organizācija, kas intervencei vistuvākajā līmenī izmanto tai piešķirtos resursus. Putnudirektīva : Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīva 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību. SEBI : Eiropas bioloģiskās daudzveidības rādītāju saskaņošana [Streamlining European Biodiversity Indicators]. Tiešaisrezultāts : tas, ko saražo vai sasniedz ar intervencei piešķirtajiem resursiem. Kopsavilkums I No LIFE komponenta "Daba" (LIFE-Daba) līdzfinansē dalībvalstu projektus — galvenokārt saistībā ar Natura 2000 teritorijām —, kuru mērķis ir sugu un dzīvotņu aizsargāšana. Projektiem jābūt ar pierādāmu pievienoto vērtību un jāpopularizē labākās aizsargāšanas metodes un pieejas. Vairāk nekā 78 % LIFE budžeta (LIFE budžets ir 300 miljoni EUR gadā) ir paredzēta darbības dotācijām, no kurām savukārt vismaz 50 % piešķir projektiem, kuri atbalsta dabas aizsardzību un bioloģisko daudzveidību. Finanšu izteiksmē tas ir lielākais vides aizsardzībai veltītais Eiropas Savienības finansējums, ko tieši pārvalda Komisija, un tas ir būtisks elements ES vides politikas mērķu sasniegšanā. II LIFE-Daba pārraudzība un pārvaldība ir sarežģīta, jo ar projektiem risina katrai dabas teritorijai specifiskas situācijas visā ES, projektus īsteno dažādi līdzekļu saņēmēji un projektiem ir jābūt ar noturīgu ietekmi uz atsevišķu sugu un dzīvotņu aizsardzību, kā arī jārada pievienotā vērtība, popularizējot sasniegtos rezultātus. (Sk. 1.–8. punktu.) III Kopš 1992. gadā ieviesa pirmo LIFE instrumentu Komisija ir pakāpeniski izvērsusi un uzlabojusi savas pārvaldības un kontroles sistēmas, cita starpā ņēmusi vērā Palātas agrāko revīziju rezultātus [1]. Izmaiņas ieviesa arī ar LIFE+, kas aptver 2007.–2013. gadu. (Sk. 9.–11. punktu). IV Palātas revidenti vērtēja, cik efektīvi Komisija pārvalda dotācijas LIFE-Daba projektiem — rezultātu ilgtspējības aspektā. Līdz ar to revidenti pārbaudīja arī, kā ilgtspējības aspektu ievēro dotāciju saņēmēji uz vietas apmeklētajos projektos. (Sk. 12.–16. punktu.) V Revīzijas darbs norisinājās Komisijas Vides ģenerāldirektorātā un uz vietas sešās dalībvalstīs (Apvienotajā Karalistē, Beļģijā, Itālijā, Slovēnijā, Spānijā un Vācijā), kur revidenti pārbaudīja 35 projektus. Revidenti apmeklēja arī uzraudzības un komunikācijas ārpakalpojumu sniedzēju, projektu vērtētāju grupu un Eiropas Vides aģentūras Bioloģiskās daudzveidības centru. Šie ir partneri, kuri cieši sadarbojas ar Komisiju vides jautājumu pārvaldībā un risināšanā. (Sk. 17. punktu.) VI Kopumā revidētie projekti ir veicinājuši attiecīgo sugu un dzīvotņu aizsargāšanu Natura 2000 teritorijās, un tādējādi ir sniegts atbalsts dalībvalstu pasākumiem un ES iedzīvotāju un viņu apvienību brīvprātīgajam darbam un centieniem saglabāt bioloģisko daudzveidību. Komisijai jānodrošina, ka tiek apstiprināti tikai pienācīgi sagatavoti projekti un ka tos īsteno saskaņā ar plāniem, un jāuzstāj, lai tiktu izveidotas organizatoriskas un finansiālas struktūras ES finansēto projektu turpmākas ietekmes nodrošināšanai. (Sk. 18.–20. punktu.) VII Lai gan kopš LIFE ieviešanas 1992. gadā daudz kas jau ir uzlabots, tomēr Komisijas pārvaldības un kontroles sistēmas var pilnveidot vēl vairāk, lai labāk sasniegtu ES finansēto dabas aizsardzības pasākumu mērķus un lai pasākumi turpinātos arī pēc ES finansējuma beigām. Projektu vadības dažādos posmos konstatēja šādas nepilnības: a) atlases procedūra: vērtējot LIFE+ projektu pieteikumus, nepietiekamu uzmanību pievērsa ilgtspējības faktoriem un ilgi pieņēma lēmumus par dotāciju piešķiršanu (21.–28. punkts); b) projektu uzraudzība un īstenošana: nepietiekamu uzmanību pievērsa projektu rezultātiem un iznākumam, apsaimniekošanas līgumiem un plāniem, un tāpēc vājinājās projektu rezultātu paredzamā ilgtspējība (29.–40. punkts); c) rezultātu popularizēšana: netiek pilnībā izmantota atsevišķu LIFE-Daba projektu potenciālā pievienotā vērtība, jo gūtās atziņas, labāko praksi un detalizēto tehnisko un zinātnisko informāciju sistemātiski nedara pieejamu ieinteresētajām personām ārpus projekta īstenošanas vietas — reģiona vai valsts (41.–53. punkts); d) projektu rezultātu pārvaldība ilgtermiņā: tā kā lielākajā daļā gadījumu finansēto projektu rezultāti un iznākums ir redzams tikai pēc galīgajiem maksājumiem un nav ieviesta ex post vērtēšanas procedūra, ar kuru pārliecināties par finansēto darbību efektivitāti, tad Komisijai šajā ziņā nav daudz informācijas, un tāpēc jāievieš rādītāji sasniegto rezultātu vērtēšanai (54.–67. punkts). VIII Palāta iesaka Komisijai pievērst lielāku uzmanību dažādajiem faktoriem, kas veicinātu projektu rezultātu ilgtspējību, vairāk popularizēt iegūtās zināšanas un ieviest projektu sistemātisku vērtēšanu pēc galīgā maksājuma. (Sk. 68.–77. punktu.) Ievads 1. LIFE ir akronīms no šā instrumenta franču valodas nosaukuma L’Instrument Financier pour l’Environnement, t. i., finanšu instruments videi. Pirmie LIFE finansētie projekti sākās 1992. gadā [2], un projektu finansēšana turpinājās nākamajos LIFE posmos līdz pat trešajam posmam LIFE III, kas aptvēra 2000.–2006. gadu [3]. LIFE iedalīja trīs tematiskos komponentos: - LIFE-Daba, - LIFE-Vide, - LIFE-Trešās valstis. 2. Katrā no minētajiem trim tematiskajiem komponentiem projektus izraudzījās, piemērojot tam pielāgotas procedūras. Jaunajā posmā LIFE+ 2007.–2013. gadam ir piešķirti 2143 miljoni EUR [4]. Vismaz 78 % šā finansējuma ir jāizmanto projektu darbību dotācijām. Agrākie trīs tematiskie komponenti tagad ir pārdēvēti šādi: - daba un bioloģiskā daudzveidība, - vides politika un pārvaldība, - informācija un komunikācija. 3. Atšķirībā no LIFE III tagad visu tematisko komponentu projektus izraugās saskaņā ar vienotu procedūru. 4. No 2000.–2006. gadam no LIFE-Daba finansēja 434 projektus, ko īstenoja 26 dalībvalstīs, par kopējo summu 436 miljoni EUR (sk. 1. diagrammu). Tātad vidēji ES ieguldījums vienā projektā bija 1 miljons EUR, kas ir ievērojama summa un ko papildināja arī valstu līdzfinansējums. LIFE+ komponents "daba un bioloģiskā daudzveidība" vienmēr ir bijusi LIFE svarīgākā daļa, un arī 2007.–2013. gadā šai daļai katru gadu ir paredzēts atvēlēt vismaz 50 % (850 miljonu EUR) no darbību dotāciju budžeta. 5. Gan no LIFE III, gan LIFE+ sniedz atbalstu dabas aizsardzības projektiem, kas palīdz ieviest Putnu un Dzīvotņu direktīvas [5]. Šajās direktīvās ir noteikts aizsargājamo teritoriju tīkls (Natura 2000 teritorijas), ko atbalsta no LIFE-Daba [6]. Par direktīvu ieviešanu atbild dalībvalstis, taču teritorijas var pretendēt uz ES finansiālo atbalstu saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas instrumentiem [7]. Atbilstīgi šai kārtībai LIFE-Daba projektu galvenais mērķis ir veicināt to dabisko dzīvotņu un/vai apdraudēto sugu aizsardzību, kuras uzskaitītas vai nu Putnu direktīvā, vai arī Dzīvotņu direktīvā. No LIFE+ komponenta "bioloģiskā daudzveidība" finansē novatoriskus vai eksperimentālus projektus, ar kuriem tiek apturēta bioloģiskās daudzveidības samazināšanās līdz 2010. gadam un turpmāk [8], un no šīs daļas ir atļauts finansēt arī pasākumus ārpus Natura 2000 teritorijām. 1. diagramma LIFE-Daba ieguldījums katrā dalībvalstī 2000.–2006. gadā (436 miljoni EUR) +++++ TIFF +++++ 6. Visos attiecīgajos ES tiesību aktos ir uzsvērts, cik svarīga ir vides ilgtspējīga attīstība. Piektās Eiropas Kopienas vides rīcības programmas nosaukums ir "Par ilgtspējīgu attīstību" [9]. Šī tēma ir iekļauta arī kārtējā Sestajā vides rīcības programmā [10], un tā ir īpaši svarīga saistībā ar dabas aizsardzības projektiem, jo dzīvotņu un sugu atjaunošana un aizsardzība pēc definīcijas ir ilgtermiņa process. Tā kā finansēšanai izraugās tikai daļu no pieteiktajiem projektiem, tad vienam no svarīgākajiem izvērtēšanas kritērijiem ir jābūt ilgtspējībai, proti, jāatlasa tādi projekti, kuru rezultāti iedzīvotos arī pēc ES finansējuma beigām. 7. LIFE-Daba dotāciju pārvaldīšana Komisijai ir sarežģīts darbs. Kandidāti no visām dalībvalstīm iesniedz projektu pieteikumus, lai saņemtu finansējumu ieguldījumiem daždažādu sugu un dzīvotņu labā. Projekti nereti ietver novatoriskus elementus, kuru īstenošanai vajadzīgi vairāki gadi, bet kuri varētu paliekoši ietekmēt aizsardzības stāvokli un dot pievieno vērtību, popularizējot sasniegtos rezultātus. Konspektīvs ieskats par pašreizējo projektu pārvaldības ciklu ir dots 1. attēlā. 8. Projektus var iesniegt publiskas un privātas personas, kā arī NVO neatkarīgi no to lieluma. NVO entuziasms projektu īstenošanā ievērojami uzlabo to rezultātus. LIFE-Daba projekti ir daudzgadu projekti, kuriem bieži ir sarežģīti mērķi un dažādi partneri +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. 1. attēls LIFE-Daba projekta cikls +++++ TIFF +++++ 9. Palātas iepriekšējā īpašajā ziņojumā par LIFE instrumentu, ko publicēja 2003. gadā [11], bija konstatētas nepilnības saistībā ar ieguldījumu kvalitāti un ilgtermiņa rezultātiem: Palāta secināja, ka LIFE instrumentam nebija skaidri formulētu mērķu un pietiekami neanalizēja ietekmi un nepopularizēja rezultātus [12]. 10. Turpmākajos gados Komisija izpildīja vairākus Palātas ieteikumus, tomēr, pārbaudot 2003. gada ziņojuma ievērošanu saistībā ar Pārskatu par 2004. gadu [13], Palāta redzēja, ka ne visi revīzijas ieteikumi bija izpildīti. It īpaši, mērķi joprojām nebija formulēti gana skaidri, Komisijas revīzijās uz vietas galvenokārt skatīja finanšu aspektus, bet neizvērtēja projektu rezultātus. 11. Kopš 1992. gadā ieviesa pirmo LIFE instrumentu Komisija ir pakāpeniski izvērsusi un uzlabojusi savas pārvaldības un kontroles sistēmas, cita starpā ņēmusi vērā Palātas agrāko revīziju rezultātus. Izmaiņas LIFE dotāciju shēmā ieviesa arī 2007. gadā, kad sākās 2007.–2013. gada finanšu posms. Šajā revīzijā revidenti aplūkoja iepriekš konstatētās nepilnības mazliet citā rakursā, t. i., kā tās ietekmē projektu rezultātu ilgtspējību, kas ir ļoti svarīgs priekšnosacījums, lai Komisijas tieši pārvaldītos LIFE izdevumus varētu uzskatīt par efektīviem. Revīzijas tvērums un pieeja 12. Revīzijas mērķis bija vērtēt, cik efektīvi Komisija pārvalda LIFE-Daba dotācijas projektu cikla dažādās stadijās rezultātu ilgtspējības aspektā. 13. Revidenti meklēja atbildes uz šādiem jautājumiem: - vai jaunajā projektu atlases procesā prioritāti dod projektiem ar vislielākajām ilgtspējības izredzēm, - vai projektus pienācīgi īstenoja un vai Komisija tos atbilstoši uzraudzīja, - vai Komisija nodrošina, ka pietiekami tiek izplatīta informācija par projektu rezultātiem un gūtajām atziņām, - vai Komisija veic projektu pēcpārbaudes vai vērtē ilgtermiņa rezultātus citā veidā? 14. Revidēja LIFE III komponenta "daba" projektu pārvaldību (2000–2006) un jaunā LIFE+ instrumenta projektu atlases procedūru (2007–2013). Formulētie apsvērumi arī turpmāk būs aktuāli Komisijas veiktajā pārvaldībā, jo aplūkotie jautājumi attiecas arī uz jaunā LIFE+ instrumenta projektiem. 15. Tā kā nedz tiesību aktos, nedz citādi oficiāli nepastāv vienota ilgtspējības jēdziena izpratne, ko piemērotu LIFE finansētiem projektiem, Palātas revidenti izmantoja Putnu un Dzīvotņu direktīvās dotos aprakstus, jo LIFE-Daba projekti veicina šo direktīvu ieviešanu. Direktīvās ir iestrādāti trīs bāzes elementi: - rezultāti: "saglabāt vai atjaunot dabisko dzīvotņu un sugu labvēlīgu aizsardzības statusu" (Dzīvotņu direktīva) un "skaitliski uzturēt sugu populācijas" (Putnu direktīva); - termiņš: "iespējams, ka arī tuvākajā laikā pastāvēs dzīvotnei raksturīgā struktūra un funkcijas" (Dzīvotņu direktīva) un "ilgtermiņā var ietekmēt sugas populāciju izplatību un skaitlisko daudzumu" (Dzīvotņu direktīva); - pārvaldība: "pastāv dzīvotnei raksturīgā struktūra un funkcijas, kas vajadzīgas tās ilglaicīgai uzturēšanai" (Dzīvotņu direktīva). 16. Šīs revīzijas vajadzībām no LIFE finansētu projektu ilgtspējība tika definēta kā pārliecība (projekta kvalitāte, pārvaldības struktūras, finanšu garantijas u. c.), ka finansētos ieguldījumus un to ietekmi nodrošinās pēc projekta beigām un popularizēs rezultātus. Vērtējot to, cik sekmīgi ir īstenoti LIFE-Daba projekti, ļoti svarīgi ir vērtēt ilgtspējībai piešķirto nozīmi katrā projekta pārvaldības posmā, sākot ar atlases procedūru un beidzot ar laiku, kad LIFE finansējums vairs netiek saņemts. 17. Revīzijas pierādījumus ieguva no Komisijas Vides ģenerāldirektorāta, Eiropas Vides aģentūras un tās Bioloģiskās daudzveidības centra, uzraudzības un komunikācijas ārpakalpojumu sniedzēja, projektu vērtētājiem, dotāciju saņēmēju parauga un kompetentajām valsts iestādēm. Pierādījumu iegūšanas veidi bija dokumentu izskatīšana, tikšanās un aptaujas. Revīzijas apmeklējumos uz vietas pārbaudīja 35 LIFE III projektus, kuri bija apstiprināti no 2000. līdz 2005. gadam un kurus īstenoja sešās dalībvalstīs — Apvienotajā Karalistē, Beļģijā, Itālijā, Slovēnijā, Spānijā un Vācijā (sk. I pielikumu) [14]. Paraugā iekļauto projektu summa atbilst 13 % no LIFE III ES finansētiem izdevumiem, kas kopā ir 436 miljoni EUR, un šie ir pietiekami pierādījumi konkrētajā revīzijā. Apsvērumi LIFE sasniegumi un uzlabojumu iespējas 18. Kopumā, pamatojoties uz revidētajiem 35 projektiem, revīzijā tika konstatēts, ka paredzētie ieguldījumi veicināja sugu un dzīvotņu saglabāšanu Natura 2000 teritorijās. Lai gan dažos projektos radās grūtības, dotāciju saņēmēji un to darbinieki strādāja ar atdevi, grūtības pārvarēja un veica koriģējošus pasākumus. 19. Komisija kopš 1992. gada ir pakāpeniski pilnveidojusi LIFE dotāciju pārvaldību, tomēr revidenti novēroja novēršamas nepilnības, lai garantētu projektu rezultātu ilgtspējību. Uz vietas revidētajos projektos konstatētās nepilnības ir apkopotas 1. tabulā. Nepilnības ir sagrupētas kategorijās, kas atbilst projektu cikliskajiem posmiem. 1. tabula Uz vietas revidētajos projektos atklāto nepilnību veidi Atlases procedūra: | Nepienācīgi sagatavoti projektu pieteikumi,saņēmējiem nav pietiekamu juridisko un tehnisko iespēju iedzīvināt projekta rezultātus pēc LIFE finansējuma,nav caurskatāma līdzfinansētāju un partneru struktūra,trūkst iepriekš definētu kritēriju un rādītāju, lai vērtētu projekta iznākumu,trūkst budžeta projekta rezultātu iedzīvināšanai pēc LIFE finansējuma. | Īstenošana: | Grūtības iegūt zemes gabalus, kas nolūkoti kā projekta vieta,vāji partneri, kas iesaistīti projekta vadībā,attiecības ar vietējiem iedzīvotājiem,konkurējošas intereses, īpaši ar lauksaimniecību,projekta rezultātu vāja uzraudzība,trūkst garantiju, lai nopirkto zemi paturētu dabas aizsardzības nolūkiem,trūkst ieinteresēto personu atbalsta. | Rezultātu popularizēšana: | Nepietiekama informācija vietējiem iedzīvotājiem, viņu nepietiekama iesaistīšana vai pat nepatika pret projektu,rezultātus popularizē galvenokārt tikai vietējā vai reģiona līmenī,sistemātiski neatjauno projekta tīmekļa vietni vai tā nav kvalitatīva,projekta tīmekļa vietni iedarbīgi neizmanto rezultātu un iznākuma popularizēšanai. | Projekta rezultātu ilgtermiņa pārraudzība: | Apsaimniekošanas plānu nav apstiprinājušas dalībvalsts iestādes,LIFE dabas aizsardzības pasākumi nav pietiekami savienoti ar citiem pasākumiem tajā pašā apkārtnē,personām/iestādēm, kuras atbild par projekta rezultātu iedzīvināšanu pēc LIFE finansējuma, trūkst juridiskās un finansiālās iespējas,nepietiekama sugu un dzīvotņu novērošana, lai vērtētu ietekmi. | 20. Turpmākajos punktos ir aplūkots katrs projektu pārvaldības posms, par ko atbild Komisija, un ir norādītas nepilnības un uzlabojumu iespējas. Atlases procedūra 21. Revīzijā pārbaudīja, - vai Komisija bija ieviesusi skaidrus atbilstošus kritērijus un projektu atlasē punktus piešķīra, pamatojoties uz projektu kvalitāti, mērķu attiecināmību un rezultātu un ietekmes ilgtspējības izredzēm, - vai šos kritērijus piemēroja praksē. Atlases procedūrās nepietiekama uzmanība pievērsta ilgtspējībai 22. Tā kā LIFE līdzekļi ir ierobežoti, atlases procedūras mērķis ir izraudzīties labākos projektus no daudzajiem pieteikumiem. Projektu pieteikumiem ir jāatbilst stingrām un sīkām tehniskām, finansiālām un citām prasībām. LIFE III un LIFE+ atlases procedūru revīzijā Palāta secināja, ka Komisijai jāpievērš lielāka uzmanība atlases kritērijiem, kā arī vērtēšanas un punktu piešķiršanas skalai, lai pietiekami būtu ņemti vērā ilgtspējības faktori un lai tie būtu izteikti arī skaitļos. 23. Atlases kritēriji un projektu vērtēšanas skala ir apkopota 2. tabulā, un tajā ir redzams maksimālais iegūstamais punktu skaits LIFE III un LIFE+. 24. LIFE+ projektu pieteikumu tehnisko kvalitāti pašlaik vērtē nolīgti ārējie vērtētāji. Viņi izmanto kritērijus, ko Komisija formulējusi LIFE-Daba īstenošanas un novērtēšanas rokasgrāmatās. Tas saskan ar Palātas iepriekšējiem ieteikumiem izmantot ārējus ekspertus, lai būtu ievērots pienākumu nodalīšanas princips [15]. 25. Taču katru kritēriju izvērtē, izmantojot analītiskus jautājumus (varētu teikt — apakškritērijus), un tādējādi vērtētājiem ir liela rīcības brīvība punktu piešķiršanā. Tā kā apakškritērijiem punktu skaits nav noteikts, tad katrs vērtētājs tos var izsvērt pēc saviem ieskatiem. Tātad, ja projekta pieteikums neatbilst vienam vai diviem apakškritērijiem, tas tā vai tā var iegūt daudz punktu attiecīgajā kritērijā. Tas īpaši sakāms par ilgtspējības aspektiem, kas ir apakškritērijs kritērijos "devums dabas aizsardzībā" (LIFE III) vai "ieguldījums vispārējo mērķu sasniegšanā" (LIFE+) [16]. 2. tabula Komisijas izmantotie LIFE-Daba projektu atlases kritēriji: maksimālais punktu skaits (procentos) Vērtēšanas kritēriji | LIFE III (2006) | LIFE+ (2007) | Tehniskā loģika | 23 | 16 | Finansiālā loģika | 7 | 16 | Devums dabas aizsardzībā | 47 | - | Sociālais un ekonomiskais konteksts, īstenošanas apstākļi | 23 | - | Ieguldījums vispārējo mērķu sasniegšanā | - | 26 | Pievienotā vērtība Eiropas mērogā | - | 26 | Kā projekts papildina citus dabas aizsardzības pasākumus | - | 11 | Pārrobežu iezīmes | - | 5 | Pievienotā vērtība valsts mērogā [] | - | - | Kopējais punktu skaits | 100 | 100 | 26. Revīzijā bija pamanāms fakts, ka iepriekš minēto ilgtspējības kritēriju svars, pārejot no LIFE III uz LIFE+, krietni mazinājās (sk. 2. tabulu). Komisijas dienesti skaidro, ka tas darīts, lai visos trīs tematiskajos komponentos (sk. 1. punktu) iesniegtos projektu pieteikumus vērtētu pēc vienādiem kritērijiem un lai tie savstarpēji konkurētu. Tā rezultātā gadu gaitā izstrādātie LIFE III novērtēšanas rokasgrāmatā iekļautie precīzākie jautājumi ir izplūduši un vairs nav tik informatīvi. Kopumā revidenti konstatēja, ka grozītie LIFE+ atlases kritēriji neuzlabo ilgtspējības aspekta ņemšanu vērā un jaunos kritērijus ne vienmēr konsekventi piemēro. 1. izcēlums Punktu piešķiršana par ilgtspējību Izskatot ārējo vērtētāju dokumentus, bija redzams, ka projekti bija saņēmuši daudz punktu pēc attiecīgā kritērija, lai gan vērtētāji apšaubīja projektu rezultātu ilgtspējību: "Nenoliedzami, ka tādu dzīvotņu kā augsto purvu saglabāšanai nepietiek ar īpaša statusa piešķiršanu vien: to saglabāšanai ir vajadzīga nemitīga uzturēšana labā stāvoklī. (..) Cerams, ka projekta beigās būs pieejami līdzekļi, par ko segt apsaimniekošanas izmaksas ilgtermiņā." — 8 punkti no 10 iespējamiem (labi); "Kaut arī valdība atzīst, ka ir svarīgi turpināt invazīvo sugu iznīcināšanu, tam nav paredzēti līdzekļi pēc projekta beigām." — 17 punkti no 25 iespējamiem (labi); "Pēc projekta beigām būs vajadzīgi papildu līdzekļi, lai uzturētu dzīvotņu aizsargājamo statusu, jo regulāri jānodrošina eksotisko sugu rekolonizācija" — 22 punkti no 25 iespējamiem (izcili). 27. Atlases kritēriji laika gaitā ir mainījušies, jo ir mainījies arī tiesiskais regulējums un Komisija guvusi vairāk pieredzes. Tomēr revidenti konstatēja, ka atlases kritēriju formulēšanā nav tieši iesaistīta Eiropas Vides aģentūra un tās Bioloģiskās daudzveidības centrs, lai gan tiem ir pieredze saistībā ar Natura 2000 tīkla un bioloģiskās daudzveidības uzraudzību Eiropā (sk. 39. punktu). Atlases process ir ilgs 28. Principā pārskatītajai atlases procedūrai nevajadzētu būt slēgtam procesam, kurā projektu pieteikumu iesniedzēji saņem atbildi tikai gadu pēc pieteikuma iesniegšanas (sk. II pielikumu). Salīdzinājumam: citiem ES projektiem, ko finansē, piemēram, no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai vai Eiropas Zivsaimniecības fonda, atlases process parasti aizņem apmēram pusgadu. LIFE procesa ieilgšanu pārsvarā izraisa ES iestāžu kopējās procedūras, bet tas var ievērojami traucēt projektu īstenošanai, jo, laikam ritot, var mainīties projektu pamatapstākļi. Piemēram, vairs nav iespējams iegādāties zemi aizsargājamajā zonā vai vairs nav pieejamas galvenās ieinteresētās personas. Divos revidētajos projektos minētie apstākļi pakļāva nopietnam riskam projektu uzsākšanu. Līdzekļu saņēmēji un Komisija patiešām centās stāvokli labot, bet minētās problēmas izdevās novērst tikai daļēji. Projektu īstenošana 29. Lai izvērtētu, vai projektus pienācīgi īstenoja un vai Komisija tos atbilstoši uzraudzīja, revidenti pārbaudīja, - vai uzraudzībā pienācīgu uzmanību pievērš projektu virzībai uz priekšu un tiešajiem rezultātiem, - vai uzraudzībā ietilpst arī projektu koprezultāta un ietekmes nodrošināšanas izsvēršana. Nepilnības projektu tiešo un ilgtermiņa rezultātu uzraudzībā 30. Projekta īstenošanas uzraudzībai Komisija ieceļ dabas aizsardzības ekspertu grupu. Kad projekts ir apstiprināts, uzraudzītāji to reizi gadā apmeklē un pārbauda tā gaitu. Pamatojoties uz šiem apmeklējumiem un līdzekļu saņēmēju atskaitēm, uzraudzītāji sagatavo projekta gaitas tehnisko novērtējumu. Komisija lemj par dotācijas izmaksāšanu, ņemot vērā saņēmēju ziņojumus, kā arī uzraudzītāju sagatavotos īstenošanas ziņojumus. 31. Tā kā uzraudzītāji ir dabas aizsardzības eksperti, viņi var uzraudzīt projektus patiešām profesionāli un veicināt pieredzes apmaiņu un dalīšanos līdz šim gūtajās atziņās, jo viņu rīcībā ir informācija par līdzīgu jautājumu risināšanu dažādos LIFE projektos. Tomēr revidenti atklāja nepilnības 14 projektos no 35 apmeklētajiem projektiem, kam par iemeslu bija nepilnības Komisijas pieņemtajā uzraudzības stratēģijā un pieejā: - nepietiekami uzraudzīti projektu rezultāti (sk. 32., 34., 35. un 36. punktu), - pieņemtas projektu izmaiņas gadījumos, kad ievērojami grozīts dotācijas nolīgums (sk. 33. punktu), - nepietiekami pārbauda darbības, ko iekavējumu dēļ veic projekta beigās (sk. 58. punktu); - nepietiekami pārbauda apsaimniekošanas līgumu reālu esību un saturu (sk. 64. un 67. punktu). 32. Komisija lūdz dotāciju saņēmējus aprēķināt izmaksas katrai darbībai, kas iekļauta dotācijas nolīgumā, tādējādi veidojot pamatu turpmākai uzraudzībai. Tomēr katras darbības izmaksu pozīcijas neskata galīgā ziņojuma sagatavošanā. Tas nozīmē, ka Komisija neuzrauga izmaksu pozīcijas, kas ļautu salīdzināt faktiski īstenoto darbību izmaksas ar tām izmaksām, kuras paredzētas dotācijas nolīgumā un papildu klauzulās. Tātad Komisijai trūkst pamata, lai faktiskās izmaksas salīdzinātu ar sākotnēji ierosināto budžetu. 33. Revīzijā tika apzināti vairāki iemesli, kāpēc neizdevās pilnībā sasniegt dažu projektu prognozētos rezultātus un iznākumu. Četros gadījumos nerealizējās paredzētā zemes iegāde, tāpēc nerealizējās arī dabas aizsardzības pasākumu izpilde saskaņā ar plānu. Komisijas reakcija bija vai nu ieguldījumu atcelšana, vai arī dotācijas nolīguma grozīšana nolūkā mainīt sākotnējo mērķi. Lai gan nolīguma grozīšana nav oficiālo prasību pārkāpums, tomēr grozījumi ir pieņemami tikai tad, ja būtiski nemainās sākotnējā projekta pieteikuma vispārējie mērķi; viena revidētā projekta prognozētie rezultāti ievērojami mainījās, jo mērķdzīvotne mainījās no mitrājiem uz augstajiem purviem un neizdevās sasaistīt jau izveidotās aizsargājamās dabas teritorijas (sk.2. izcēlumu). 2. izcēlums Nesasniegti sākotnējie mērķi Vienu no LIFE projektiem, kurā ES ieguldījums ir 2 miljoni EUR, īsteno īpaši aizsargājamā teritorijā, kuras statuss ir noteikts saskaņā ar Putnu direktīvu. Mērķis bija izveidot nepārtrauktu mitrāju ar paparžu audzēm un piesaistīt dažādus gājputnus, galvenokārt atpūtas nolūkos. Bija paredzēts, ka jaunā teritorija savienos jau esošās izkliedētās teritorijas, tāpēc dotācijas nolīguma galvenais uzdevums bija trīs privātu zemes gabalu iegāde, lai tos apvienotu ar valstij piederošajiem zemes gabaliem un radītu priekšnosacījumus augsnes mitrināšanai. Vietējo lauksaimnieku pretošanās dēļ projektu nācās mainīt: bija jāatsakās no viena zemes gabala (52 ha), bet abos pārējos privātajos gabalos varēja nopirkt tikai 80,5 ha (78 %) no plānotajiem 103 ha. Lai kompensētu platības zudumu, projektā uzņēma citu zemes gabalu ar mērķi nevis izveidot mitrāju, bet atjaunot augsto purvu. Atlases procedūrā šo projektu pieņēma, bet tā galīgie rezultāti liecina, ka neizdevās sasniegt sākotnējos mērķus — pirmkārt, atjaunot paparžu audzes un mitrājus un, otrkārt, savienot biotipus. Tā vietā projekts risināja augstā purva aizsardzību un, lai gan tas skāra dažas sākotnējās mērķsugas, tomēr projekts attiecās uz pilnīgi citām dzīvotnēm un to īstenoja citās vietās. 34. Revidenti konstatēja deviņus gadījumus, kad bija veikti dārgi ieguldījumi maz noderīgos objektos vai bez taustāma labuma sugu vai dzīvotņu aizsardzības statusam (sk. 3. izcēlumu). 35. To, vai kādā teritorijā ir uzlabojusies dabas aizsardzība, var novērtēt tikai tad, ja pastāvīgi uzrauga mērķsugas un bāzes sugas. Līdzekļu saņēmējiem prasa atskaitīties ne tikai par projektu fiziskajiem rezultātiem, bet arī par vārīgu sugu vai dzīvotņu aizsardzības stāvokļa izmaiņām projekta īstenošanas gaitā. Tomēr daudzi līdzekļu saņēmēji ar uzraudzību saprata galvenokārt projekta tiešo rezultātu mērīšanu (sk. 4. izcēlumu). 3. izcēlums Neefektīvas izmaksas Viena projekta galvenais mērķis bija novērst putnu sadursmes ar elektrības vadiem un elektrotraumas. Viens no apmeklētajiem pasākumiem bija 1,9 km garas vidēja sprieguma apakšzemes līnijas izbūve, ar ko aizstāja veco gaisvada līniju un kas maksāja EUR 66 000. Taču gaisvada līniju vairs neizmantoja, jo vienīgais klients pirms vairākiem gadiem bija bankrotējis un vairs nelietoja ēku, līdz kurai sniedzās kabelis. Tā kā nebija plānu elektrības padevi atjaunot, tad no LIFE instrumenta nevajadzēja finansēt nelietotās gaisvada elektrolīnijas aizstāšanu. 4. izcēlums Projektu koprezultātu nepietiekama uzraudzība Piemēram var aplūkot kādu no projektiem, kuru ES atbalstīja vairāk nekā 0,5 miljonu EUR apmērā un kura mērķis bija degradēta purva atjaunošana, tātad arī tipiskās purva floras un faunas atjaunošana. Galvenais risks parasti ir nosusināšana un eitrofikācija, ko izraisa mēslojuma lietošana un ko pārnēsā vējš vai piesārņots ūdens no tuvumā esošām intensīvi apstrādātām lauksaimniecības zemēm. Projektā bija paredzēta ūdens līmeņa uzraudzība, bet tā izpaudās vienīgi kā pasākuma tehniskās izpildes, proti, ūdens līmeņa paaugstināšanās novērošana. Tika izmantota neierasta metode — visa purva appludināšana —, ko projekta uzraudzītāji vairākkārt apšaubīja. Kaut arī līdzekļu saņēmējs regulāri ziņoja par ūdens līmeņa paaugstināšanos, netika vākti dati par izmaiņu ietekmi uz tādām bāzes sugām kā sfagni, lai pierādītu, ka ir sasniegts projekta mērķis — augstā purva atjaunošana. Uzraudzība nepiedāvā datus arī par izmantotās metodes lietderību. Purva appludināšana, lai aizsargātu sugas un dzīvotnes. +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. 36. Par tehnisko uzraudzību jāsaka, ka tās ietvaros veiktās pārbaudes ne vienmēr bija pietiekamas, lai novērtētu, vai ir sasniegti finansētā projekta ieplānotie rezultāti (sk.5. izcēlumu). 5. izcēlums Projekta uzraudzītāji nepamana salūzušu aizsprostu Vienā no revidētajiem projektiem, kuram ES piešķīra 1 miljonu EUR, bija paredzēts būvēt aizsprostu, lai mitrinātu kūdras purvu. Tā kā kūdras slānis bija noplicinājies, izbūvēja trīs mazākus rievpāļu aizsprostus un vienu lielāku 300 metrus garu aizsprostu. Revīzijas apmeklējuma laikā izrādījās, ka lielais dambis bija salūzis. Līdzekļu saņēmējs skaidroja, ka tas noticis ūdens spiediena dēļ. Projekta izpildītāji bija mēģinājuši aizsprostu labot, ar koka struktūrām nostiprinot rievpāļus, bet salabotais aizsprosts atkal salūza. Projekta izpildītāji informēja par plāniem aizsprostu nākamajā gadā labot vēlreiz par valsts līdzekļiem. Tā kā aizsprosts bija salūzis, tad projekta mērķi nevar uzskatīt par sasniegtu. Projekta uzraudzītājs bija pārbaudījis aizsprosta eksistenci tūlīt pēc tam, kad tas bija izbūvēts, bet pēc turpmākiem objekta apmeklējumiem neviens neziņoja, ka aizsprosts salūzis vai ka tādēļ nav atjaunota mērķdzīvotne. Šis fakts nebija minēts ne līdzekļu saņēmēja galīgajā tehniskajā ziņojumā, ne Komisijas sagatavotajā uzraudzības ziņojumā. Jāizstrādā iznākuma vērtēšanas rādītāji 37. Efektīvas uzraudzības priekšnoteikums ir skaidri rādītāji un vērtēšanas kritēriji. Dotācijas nolīgumā ir jāapraksta galvenās darbības un rezultāti, kas vēlāk jāizvērtē saistībā ar katru projekta mērķi. Tomēr deviņos no revidētajiem 35 projektiem, rādītāji un kritēriji vai nu nebija izstrādāti, vai arī tos uzraudzības procesā ne vienmēr izmantoja. 38. Kā aprakstīts turpmāk (39. un 40. punktā), Palātas revidenti konstatēja, ka Eiropas Vides aģentūras un tās Bioloģiskās daudzveidības centra rīcībā ir vajadzīgās zināšanas, lai izstrādātu noderīgus rādītājus projektu ietekmes vērtēšanai, bet Komisija minētās zināšanas šim nolūkam neizmanto. 39. Eiropas Vides aģentūras (EVA) Bioloģiskās daudzveidības centrs sniedz Aģentūrai zinātnisko un tehnisko atbalstu Natura 2000 tīkla izveidē, tostarp izstrādā norādījumus, kā sagatavot Dzīvotņu direktīvas 17. pantā paredzētos ziņojumus par sugu un dzīvotņu aizsardzības stāvokli, administrē izziņas datubāzes (ES Dabas informācijas sistēmu (EUNIS) un Natura 2000 datubāzi) un piedalās EVA ziņojumu un darba dokumentu sagatavošanā. Centrs pašlaik izstrādā rādītājus, lai novērtētu bioloģiskās daudzveidības stāvokli Eiropā — šis darbs ir paredzēts rīcības plānā ar nosaukumu "Eiropas bioloģiskās daudzveidības rādītāju saskaņošana līdz 2010. gadam" jeb "SEBI 2010". 40. Pirmos ziņojumus saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 17. pantu dalībvalstis sagatavoja 2007. gadā. EVA Bioloģiskās daudzveidības centrs izskatīja un pārbaudīja tajos iekļauto informāciju. Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, ir iespējams klasificēt noteiktu sugu un dzīvotņu apdraudētības pakāpi kā noteiktos apvidos, tā visā Eiropas Savienībā kopumā. Diemžēl šo vērtīgo rādītāju vēl praktiski neizmanto LIFE projektu pārvaldībā un vides jomu reglamentējošo tiesību aktu pārskatīšanā. Bioloģiskās daudzveidības centrs uzskata, ka dabas aizsardzības metožu un pasākumu ilgtspējības novērtēšanai vajadzīgos analītiskos rādītājus varētu izstrādāt, izmantojot EIONET datubāzi, kurā ir iekļautas Natura 2000 tīkla aizsargājamās teritorijas, taču šajā datubāzē iekļautā informācija ir paskopa: ir minēta tikai teritorijas atrašanās vieta un sniegts neliels apraksts. SEBI 2000 rādītāji ir gandrīz gatavi, bet vēl nav skaidrs, kā tos izmantos praksē, proti, kā tie ļaus vērtēt bioloģiskās daudzveidības aizsardzības pasākumu iedarbību. Rezultātu popularizēšana 41. Lai noskaidrotu, vai Komisija nodrošināja projektu rezultātu un gūto atziņu efektīvu popularizēšanu, revidenti vērtēja, - vai Komisija gādā par gūto atziņu un labākās prakses izplatīšanu potenciāli ieinteresētiem ekspertiem Eiropas mērogā, - vai LIFE-Daba projektu komunikācijas instrumentu un pasākumu standarti ir pienācīgi, lai popularizētu projektu tiešos rezultātus un koprezultātu. Popularizēšanu ir iespējams uzlabot 42. LIFE III regulā [17] ir noteikts: "(..) Komisija nodrošina, ka visu finansēto projektu rezultātus dara zināmus sabiedrībai, un tā turpina rādīt, kā gūtās iemaņas un pieredzi var izmantot arī citur." Ar LIFE+ regulu [18] finanšu instrumentam pievienoja atsevišķu komponentu "informācija un komunikācija" (sk. 2. punktu). 43. Komisija ir attiecīgi rīkojusies, lai popularizētu LIFE un izplatītu informāciju par finansētajiem projektiem. Ir izveidoti šādi saziņas instrumenti un rīkoti šādi pasākumi: - tīmekļa vietne satur bagātīgu informāciju, tostarp jaunākās ziņas, finansējuma datus, publikācijas, norādījumus līdzekļu saņēmējiem par projektu pārvaldību un komunikāciju, LIFE projektu datubāzi un LIFE sagrupējumu pēc valstīm un tēmām; - LIFE projektu datubāze ir pašlaik visbiežāk apmeklētā tīmekļa vietnes daļa. Datubāzē ir visu LIFE projektu īss apraksts, ir paredzēts pievienot saites ar projektu tīmekļu vietnēm, ir ievietoti skaidrojošu, plašākai sabiedrībai domātu projektu izklāstu piemēri [Layman’s Report], videomateriāls un projektu papildu dokumentācija; - drukātas publikācijas, piemēram, divreiz gadā izdod "LIFE Focus", reizi gadā publicē jauno atlasīto projektu sarakstu, divreiz gadā izdod Natura 2000 biļetenu angļu, franču, vācu, itāļu un spāņu valodā; - elektroniskie paziņojumi par jaunumiem, ko katru mēnesi izsūta lielam skaitam adresātu; - tikšanos un sabiedrisku pasākumu rīkošana vai piedalīšanās tajos, lai LIFE prezentētu dalībvalstīs; - sadarbība ar plašsaziņas līdzekļiem, piemēram, katru gadu sniedz informāciju par jaunajiem projektiem. 44. Savukārt no līdzekļu saņēmējiem tiek prasīts izveidot speciāli projektam veltītu tīmekļa vietni vai apakšvietni, iesniegt Komisijai audiovizuālu materiālu, pieminēt ES atbalstu dažādos informatīvos materiālos un pasākumos, izvietot aktuālāko informāciju uz paziņojumu dēļiem un projekta noslēgumā sagatavot plašākai sabiedrībai domātu projekta izklāstu/brošūru. 45. Pašreizējo Komisijas komunikācijas pasākumu centrālais uzdevums ir vispārīgi informēt par LIFE instrumentu un par dažiem projektu piemēriem LIFE tīmekļa vietnē un drukātās publikācijās. Līdzekļu saņēmēju uzdevums ir informēt par projektu rezultātiem speciālās projektu tīmekļa vietnēs un brošūrās. Netiek prasīts informēt par gūtajām atziņām vai izplatīt sīkāku tehnisko informāciju, un praksē šīs zināšanas reti tiek izplatītas. Tikmēr citviet Eiropā var atkārtoties tādas pašas grūtības vai tikt izmantotas tādas pašas neveiksmīgas metodes, jo nav ziņu par rīcību līdzīgos apstākļos. Ja sistemātiski neapkopo un nepublisko zināšanas, praktiskus piemērus un veiksmju un neveiksmju aprakstus, tiek izniekota nauda un laiks. 46. Turklāt līdzšinējie saziņas instrumenti — LIFE tīmekļa vietne un datubāze, izdevums "LIFE Focus", projektu vietnes u. c. — parasti nesniedz pietiekami sīku tehnisko un zinātnisko informāciju, kuras dēļ būtu vērts iegūtās zināšanas un pieredzi par metodēm un paņēmieniem sistemātiski darīt pieejamu interesentiem. Revidēto projektu informatīvie materiāli lielākoties bija nevis ekspertiem paredzēti, bet vispārīgi. Arī saskaņā ar Komisijas pasūtīto ārējo novērtējumu [19] informācija parasti nebija pietiekami izvērsta, un arī 66 % LIFE datubāzes lietotāju atzina informācijas nepietiekamību par nopietnu problēmu. Tas apstiprinājās revīzijas apmeklējumos uz vietas (sk. 6. izcēlumu). 47. Vēl viens pieminams aspekts: no vairākiem LIFE-Daba projektiem finansē labākās pārvaldības prakses rokasgrāmatu sagatavošanu vai citas tehniskas un zinātniskas publikācijas valsts valodā, pamatojoties uz vērienīgu pētniecisko darbu. Taču šīs rokasgrāmatas sistemātiski neievieto ne projektu vietnēs, ne LIFE datubāzē un netulko. Tātad šīs padziļinātās zināšanas un to pievienoto vērtību regulāri neliek lietā, nepavairo. 48. Projektu īstenotāji un piesaistītie eksperti cits ar citu vairāk vai mazāk cieši sadarbojas. Komisijas sagatavotajā starpposma novērtējumā par LIFE īstenošanu 2003. gadā ir atzīts: lielākā daļa aptaujāto ieinteresēto personu uzskata, ka ES mēroga sadarbības trūkums ir viens no galvenajiem šķēršļiem starptautiskām debatēm par LIFE jautājumiem [20]. Lai gan dažādi zinātnieku un specializēto organizāciju sadarbības tīkli jau pastāv, projektu īstenotāji un eksperti uzsvēra ES mēroga sadarbības nozīmi un vajadzību pārvarēt barjeras. 6. izcēlums Rentablu un produktīvu paņēmienu nepietiekama popularizēšana Pārsvars revidēto līdzekļu saņēmēju ļoti centās īstenot projektus rentabli. Vienu projektu īstenoja lielā pilsētā, kurā bija daudz atpūtas zonu, un projekta īstenotāji bija apņēmušies informēt iedzīvotājus par dabas aizsardzības pasākumu virzību. Lai katru reizi nevajadzētu gatavot pilnīgi jaunu informatīvo plāksni, projekta darbinieki iegādājās tāfeli, uz kuras informāciju varēja dzēst un pārrakstīt. Tajā pašā projektā materiālus, kas bija palikuši pāri citos projekta darbos, izmantoja, lai izveidotu dabisku skatu laukumu, un tādējādi ietaupīja naudu, jo, pirmkārt, pāri palikušos materiālus nevajadzēja vest noglabāt citur un, otrkārt, nevajadzēja būvēt dārgāku skatu torni. Citā projektā izmantoja ļoti rentablu ūdens līmeņa regulēšanas metodi: izmantoja vienkāršas saliektas caurules, nevis dārgus tradicionālos aizsprostus. Informāciju par šiem paņēmieniem saņēma citu valsts mēroga projektu darbinieki, bet to neievietoja tīmekļa vietnēs un par to neuzzināja plašāka sabiedrība. Lai zināšanas izplatītu sekmīgi, ir jāpilnveido komunikācijas standarti 49. Komisijas izstrādātos komunikācijas standartus [21] attiecībā uz projektu rezultātu popularizēšanu varētu uzlabot, lai tie garantētu tiešo un ilgtermiņa rezultātu plašu pieejamību un tādējādi kāpinātu zināšanu izplatīšanu. Praktiski katra līdzekļu saņēmēja paša ziņā ir gādāt par popularizēšanu pēc saviem ieskatiem, tāpēc stipri atšķiras uzsvars, kādu katra projekta darbinieki, tostarp vadība, liek uz komunikācijas apjomu, mērķgrupām un profesionalitāti. Bieži vien komunikācija notiek reģiona vai valsts robežās vien. 50. Regulā Nr. 1655/2000 (LIFE III regula) ir noteikts obligāts pienākums visiem LIFE-Daba līdzekļu saņēmējiem izveidot projekta tīmekļa vietni un uzturēt to līdz projekta slēgšanai. Regulā Nr. 614/2007 (LIFE+ regula) ir prasīts vietni saglabāt piecus gadus pēc projekta slēgšanas. Tomēr šīs prasības iedarbību krietni vājina fakts, ka līdzekļu saņēmēji var iekļaut projekta informāciju arī kā apakšiedaļu lielākās vietnēs. Ja projekta informācija ir ievietota veselas pašvaldības, reģiona, valsts vai lielas NVO tīmekļa vietnē, tai bieži ir grūti piekļūt vai to ir grūti nošķirt no pārējās informācijas. 51. Gandrīz visi revidentu apmeklētie līdzekļu saņēmēji bija ieviesuši komunikācijas instrumentus un pasākumus, lai tādējādi panāktu iedzīvotāju un ieinteresēto personu atbalstu un aktīvu līdzdalību. Te var minēt sadarbību ar plašsaziņas līdzekļiem, brošūru un citu informatīvo materiālu publicēšanu, tikšanās un konferences dažādām mērķgrupām un projekta vietņu vai apakšvietņu izveidi internetā. 52. Projektu vietnes bija ļoti dažādas no profesionālā viedokļa, sākot ar vienu vienkāršu mājaslapu ar pāris fotogrāfijām, līdz modernām interaktīvām vietnēm. Tā kā līdz 2007. gadam nebija ieviestas prasības attiecībā uz vietņu obligāto saturu [22], tajās ne vienmēr ievietoja svarīgāko projekta dokumentāciju. Tā tas bija vairāk nekā pusē no 35 apmeklēto projektu vietnēm (sk. 7. izcēlumu). Piemēram, no Vācijā revidētajiem sešiem projektiem tikai viena projekta tīmekļa vietnē bija atrodama izsmeļoša informācija par tiešajiem rezultātiem un koprezultātu. 53. Kopumā projektu rezultātu, konkrēti, projekta cikla gaitā iegūto zināšanu popularizēšana ir lielā mērā atkarīga no komunikācijas iniciatīvām projekta līmenī, bet projekti ar šīm iniciatīvām viens no otra ievērojami atšķiras, tostarp ne vienmēr ir publiskota svarīgākā informācija. 7. izcēlums Projektu rezultātu nepietiekama popularizēšana Viena revidētā projekta (ES finansējums lielāks par 1 miljonu EUR) mērķi bija šādi: iepazīstināt līdzīgu projektu darbiniekus gan savā valstī, gan citās ES dalībvalstīs ar aktīva augstā purva dzīvotņu apsaimniekošanas labu praksi, tostarp ar tīmekļa vietnes starpniecību; veicināt attiecīgo dzīvotņu aizsardzības labo praksi arī citās aizsargājamās teritorijās; pievērst valsts, reģiona un pašvaldības iedzīvotāju uzmanību aktīvu augsto purvu starptautiskajai nozīmei. Projekta īstenotāji sagatavoja informatīvu materiālu, rīkoja konferenci citu dabas objektu vadītājiem, lai viņiem stāstītu par projekta rezultātiem un labāko praksi, un organizēja vairākas atvērto durvju dienas plašai mērķauditorijai. Projekta tīmekļa vietni izveidoja 2002. gadā, bet 2003. gadā īsi pirms projekta beigām to slēdza. LIFE datubāzē par šo projektu nav nekādu ziņu. Tātad zināšanu izplatīšanas plāni nepiepildījās, jo labā prakse un pieredze nav sekmīgi popularizēta. Projektu rezultātu pārvaldība ilgtermiņā 54. Saistībā ar šo jautājumu revidenti aplūkoja, - vai Komisija apseko projektu rezultātus arī kādu laiku pēc projektu beigām, - vai dabas aizsardzības pasākumi turpinās pēc projektu beigām. LIFE pēcpārbaude veicinātu ilgtspējību 55. Ja Komisija pārbaudītu projektus pēc to beigām, tas veicinātu ilgtspējību. Dabas aizsardzība ir ilgstošs process, rezultātus mēdz novērot tikai pēc laika. Augu sugas un dzīvotnes pēc intervences atjaunojas lēnām, piemēram, vajadzīgs laiks, lai pēc koku un krūmu izciršanas vienkultūras skuju koku mežs atkal pārvērstos par agrāko uzturvielām nabadzīgāko tīreli. Tāpat putni uzreiz nesāks vairoties atjaunotā mitrājā. 56. Īpaši tādās regulāri kopjamās dzīvotnēs kā sausajās pļavās, virsājos un augstajos purvos, kas citādi ātri aizaug ar invazīvo veģetāciju, pastāv liels risks, ka LIFE finansēti ieguldījumi nesasniedz mērķi, ja projekta noslēgumā nav izveidotas darba turpināšanai vajadzīgās organizatoriskās un finansiālās struktūras. 57. Tātad reizēm dotācijas nolīgumā paredzētie rezultāti top redzami tikai krietnu laiku pēc projekta beigām, taču pēc galīgā maksājuma Komisijas dienesti ne vienmēr uztur sakarus ar līdzekļu saņēmējiem un apseko rezultātus, tāpēc Komisija nezina par LIFE-Daba finansētu dabas aizsardzības pasākumu rezultātiem un ilgtermiņa ietekmi. No krūmiem attīrīta sausā pļava ar savvaļas orhidejām. Pļava jākopj regulāri, citādi zāle pāraug un ieviešas invazīva veģetācija +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. 58. Reizēm uzraudzītāju pēdējā pārbaude notiek pirms pēdējiem ieguldījumiem un plānoto darbu pabeigšanas. Lai gan daļa no šiem darbiem neko nemaksā vai tos nav iespējams veikt pirms projekta slēgšanas [23], tomēr tie var veidot svarīgu priekšnoteikumu projekta rezultātu iedzīvināšanai. 59. Komisija 2005. gadā ieviesa nosacījumu, ka visos jaunu LIFE-Daba projektu līgumos ir jāparedz izstrādāt dabas aizsardzības plānu pēc LIFE finansējuma beigām ["After-LIFE conservation plan"], kurā līdzekļu saņēmējam jāieskicē turpmākie mērķi un, kas ir vissvarīgākais, izvērsti jāapraksta, kā tiks atrasti turpmāka finansējuma avoti. Šis nosacījums — dabas aizsardzības plāns pēc LIFE finansējuma beigām — varētu būt labs atspēriena punkts rezultātu ilgtspējības nodrošināšanā, bet par to nevar būt pārliecības, jo plāna izpilde nav obligāta un to nepārbauda Komisijas dienesti. Nav garantēta vides aizsardzības pasākumu turpināšana pēc projektu beigām 60. Lai dabas aizsardzība būtu ilgtspējīga, ir svarīgi to paredzēt jau projektu koncepcijās, un Komisijas dienestiem par to ir jādomā labu laiku pirms projekta slēgšanas. Ilgtspējības nosacījumi varētu būtu šādi: - dotācijas nolīgums paredz līdzekļu saņēmēja/partneru saistības arī pēc projekta slēgšanas, - projektam piešķirtā zeme un ilglietojamās preces ir rezervētas konkrētajiem dabas aizsardzības nolūkiem pietiekami ilgu laiku, - zināma pārliecība, ka līdzekļu saņēmēja noslēgtie apsaimniekošanas līgumi, izveidotās partnerības un sadarbības iestrādes turpināsies pēc projekta slēgšanas, - LIFE projekta īstenošanas posmā sagatavotos apsaimniekošanas plānus apstiprina kompetentās valsts iestādes. 61. Ne tiesību aktos, ne citā iedarbīgā veidā līdzekļu saņēmējiem nav uzlikts par pienākumu turpināt ES finansētos pasākumus, pat ja saņēmēji ir valsts vai pašvaldības iestādes vai projektu īsteno Natura 2000 teritorijā, un tādējādi ar ES ieguldījumu tiek sniegta palīdzība dalībvalsts tiešajam pienākumam aizsargāt dabu. 62. Tiesību aktos, kuri attiecas uz to LIFE-Daba projektu finansēšanu, kas izriet no Putnu un Dzīvotņu direktīvām, ir skaidri noteikta dalībvalstu atbildība novērst noteiktu sugu stāvokļa pasliktināšanos. Taču praksē šī vispārējā atbildība nenozīmē, ka dalībvalstīm noteikti ir jāpiešķir organizatoriskie un finansiālie resursi atsevišķiem LIFE projektiem. Turklāt nesen Palāta ir konstatējusi, ka minētās direktīvas nepiemēro pilnībā: kopējā lauksaimniecības politikā ieviesto savstarpējās atbilstības nosacījumu nepārbauda pietiekami un kvalitatīvi (sk. Palātas Īpašo ziņojumu Nr. 8/2008 "Vai savstarpējā atbilstība ir efektīvs nosacījums" [24]). 63. Tiesību aktos par citiem ES fondiem, piemēram, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, ir prasīts, lai līdzekļu saņēmēji noteiktu laiku garantētu projektu darbību ilglaicīgumu [25]. LIFE šo prasību obligāti nepiemēro pat tad, ja liela daļa projekta līdzekļu tērēti zemes vai ilglietojamu preču iegādei. Četros projektos zeme bija iegādāta, neiekļaujot pienācīgu dabas aizsardzības klauzulu zemesgrāmatā, kaut arī to paredz tiesību akti par LIFE finansējumu [26]. Piecos revidētos projektos ieguldījumi bija veikti trešās personas īpašumā, bet līgumā nebija iekļauta prasība garantēt dabas aizsardzības pasākumu turpināšanu. 8. izcēlums Nav izveidotas efektīvas struktūras rezultātu ilgtspējībai Viena revidētā projekta īstenotājs, kurš no ES saņēma 0,5 miljonus EUR, bija noslēdzis šādus līgumus un paredzējis šādu kārtību, lai garantētu attiecīgās dzīvotnes aizsardzību ilgtermiņā: apsaimniekošanas līgumi ar zemes īpašniekiem par pļavu un karsta dīķu saglabāšanu (parakstīti 2005. gadā uz pieciem gadiem), attiecīgo zemes īpašnieku iesaistīšana agrovides programmā, tādējādi nodrošinot projekta mērķdzīvotnes aizsardzību vēl piecus gadus, līgums par to, ka zemes īpašnieki pārdos nopļauto sienu zirgaudzētavai, lai garantētu zāles novākšanu, nomas līgums ar lauksaimnieku organizāciju par izstādes telpas nomu piecus gadus. Reālais stāvoklis ir šāds: apsaimniekošanas līgumu izpildi uzrauga tikai neformāli, jo līdzekļu saņēmējs (universitāte) vairs nedarbojas attiecīgajā teritorijā un vairs nealgo projekta vadītājus. Valsts inspektori pārbauda agrovides programmas izpildi, bet pārbaužu mērķi ir vispārīgi un ne vienmēr ņem vērā tieši LIFE projektā iekļautās dzīvotnes īpatnības. Zemes īpašnieku līgums ar minēto zirgaudzētavu par siena iepirkšanu netika pildīts. Minētajā izstādes telpā joprojām ir izstādīti materiāli par karsta zemesragu un dīķiem, bet izstāde nav atvērta apmeklētājiem. 64. Pārbaudēs uz vietas revidenti konstatēja, ka dažreiz ir grūti piesaistīt līdzekļus dabas aizsardzības pasākumu turpināšanai un pēcpārbaudei. Revidenti konstatēja, ka sešos no 18 revidētajiem jau slēgtajiem LIFE-Daba projektiem vadītāji nebija spējuši piesaistīt līdzekļus apsaimniekošanas darbībām nākamajā gadā pēc projekta beigām. Vienā citā projektā iesaistītie lauksaimnieki apgalvoja, ka viņi neplāno pasākumus turpināt pēc tam, kad vairs nepienāks maksājumi, jo tam nav ekonomiskā stimula (sk. 8. izcēlumu). 65. Viens no revīzijā ievērotajiem aspektiem bija mazu NVO nespēja panākt projektu rezultātu iedzīvināšanu, kam par iemeslu ir NVO pašas finanšu resursu trūkums. Vienā gadījumā ieņēmumu vienīgais avots bija LIFE dotācija, ieskaitot valsts līdzfinansējumu. Citā gadījumā ieņēmumus veidoja tikai valsts dotācijas kārtējiem projektiem. Tas nozīmē, ka pēc ES finansējuma izsīkšanas projekts, visticamāk, neturpināsies. Apsaimiekošanas plāni ir svarīgi, jo tajos nosaka atbildīgās iestādes un to pienākumus. Tas nodrošina projektu rezultātu ilgtspējību +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. 66. Apsaimniekošanas plāni bija paredzēti 32 revidētajos projektos (sk. III pielikumu). Šie plāni ir svarīgi, jo tie mobilizē valsts iestādes un liek tām domāt par projektu rezultātu pārņemšanu. Ja apsaimniekošanas plānu apstiprina valsts līmenī, tad iestādēm līdz ar to ir uzdots ieviest aizsargājamās teritorijas pastāvīgu organizatorisko un finansiālo struktūru, kura atbild par iesākto darbu tālāku virzīšanu. Taču pārsvarā valsts šos plānus nav apstiprinājusi, un pēc LIFE finansējuma pārtraukšanas Komisija tos nav sistemātiski pārbaudījusi. 67. Daļā projektu dalībvalstis nav apstiprinājušas nevienas teritorijas apsaimniekošanas plānus, piemēram, piecos Beļģijas projektos un četros Slovēnijas projektos. Tātad nav ieviests viens no pamata elementiem teritoriju turpmākai apsaimniekošanai. Jāatzīmē arī, ka LIFE līdzekļu saņēmējiem nebija viegli jau noslēgtiem apsaimniekošanas līgumiem iegūt līdzfinansējumu no agrovides pasākumu budžeta (sk. 9. izcēlumu). 9. izcēlums Finansējuma izsīkums pēc projekta beigām Viena revidētā projekta (ES finansējums pārsniedza 1 miljonu EUR) galvenais mērķis bija izstrādāt integrētu apsaimniekošanas pieeju Natura 2000 teritorijai, slēdzot līgumus ar lauksaimniekiem par dažādiem apsaimniekošanas pasākumiem, lai aizsargātu mērķsugas. Iegūto pieredzi bija iecerēts izmantot, lai formulētu agrovides pasākumus attiecīgo sugu aizsardzībai, kā arī agrovides pasākumus, kuri noderētu līdzīgos apstākļos citviet. Līgumus ar lauksaimniekiem noslēdza, un projekta laikā viņiem piešķīra finanses, bet nu nav informācijas, vai lauksaimnieki patiešām izstrādāja turpmākus agrovides pasākumus. Jāsecina, ka nav pietiekamas garantijas par projekta rezultātu turpināšanu, tostarp par dalīšanos gūtajās atziņās — tātad nebūs pieejama informācija par projekta efektivitāti. Secinājumi un ieteikumi 68. LIFE-Daba dotācijas veicina bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu: papildina dalībvalstu pasākumus un atbalsta daudzu ES iedzīvotāju un viņu apvienību centienus aizsargāt sugas un dzīvotnes. 69. LIFE komponents "daba" ir sarežģīts. Ar projektiem risina daudzas un dažādas situācijas, projektus īsteno dažādi līdzekļu saņēmēji un projektiem ir jābūt ar noturīgu ietekmi uz atsevišķu sugu un dzīvotņu aizsardzību. Cita starpā ir jāpopularizē rezultāti un gūtās atziņas. 70. Kopš 1992. gadā ieviesa pirmo LIFE instrumentu, Komisija ir pakāpeniski izvērsusi un uzlabojusi savas pārvaldības un kontroles sistēmas, cita starpā ņēmusi vērā Palātas agrāko revīziju ieteikumus. Tomēr šajā revīzijā secināts, ka no LIFE-Daba finansētiem pasākumiem vēl nav pietiekami nodrošināta ilgtspēja pēc projektu beigām. (18.–20. punkts.) Atlases procedūra 71. LIFE-Daba projektu atlasē izmantoto ilgtspējības kritēriju nozīmīgums līdz ar LIFE+ ieviešanu kritās. Turklāt, tā kā apakškritērijiem nav sīkāk noteikts vērtējuma punktu skaits, tad nav skaidrs, kā izvērtē tos projektus, kuri neatbilst vienam vai vairākiem apakškritērijiem. (22.–26. punkts.) 72. Revidenti konstatēja, ka atlases modeļa izstādē, kā arī citos LIFE projektu pārvaldības jautājumos neaicina piedalīties ekspertus no Eiropas Vides aģentūras un tās Bioloģiskās daudzveidības centra, kaut arī LIFE instrumentam tērē 70 % Vides ģenerāldirektorāta pārvaldītā budžeta. (27. punkts.) 73. Projektu pieteikumu neatkarīgu tehnisko novērtēšanu Komisija uztic ārējiem vērtētājiem. Taču novērtēšanas modelis (kritēriji, apakškritēriji, izsvēršanas paņēmieni, punktu skalas u. c.) nav pietiekami sīki un caurskatāmi atšifrēts plašākam interesentu lokam. Ilgais lēmumpieņemšanas process, kurā apstiprina vai noraida dotācijas piešķiršanu, reizēm vājina projekta īstenošanas iespējas un iesaistīto personu ieinteresētību. (28. punkts.) 1. ieteikums i) Komisijai jāpārskata projektu atlases modelis, pamatojoties uz ekspertu grupas atzinumu — cita starpā pieaicinot arī ekspertus no Eiropas Vides aģentūras un tās Bioloģiskās daudzveidības centra. Jaunais modelis ir jāapstiprina un jādara pieejams visām ieinteresētajām personām. ii) Projektu atlases modelim jābūt tādam, lai priekšroku dotu LIFE-Daba projektiem, kuri garantē rezultātu turpināšanu. Saistībā ar šo jautājumu Palāta stingri iesaka Komisijai analizēt, vai LIFE komponenta "daba" pārvaldību nevajadzētu nodalīt no komponenta "vide", jo šie abi komponenti būtiski atšķiras. Tādā veidā varētu uzlabot katra komponenta ilgtermiņa pārvaldību [27]. iii) Jāapsver, kā saīsināt projektu atlases procedūru, konkrēti, jāaplūko risinājumi, kas ir atrasti citās no ES budžeta finansētās dotāciju shēmās, un jāpārskata pašreiz ES iestādēs piemērotās kopīgās procedūras. Projektu īstenošana 74. Uz vietas apmeklēto 35 projektu pārbaudēs apstiprinājās, ka lielākā daļa ieguldījumu ir reāli veikta un veicina sugu un dzīvotņu aizsardzību Natura 2000 teritorijās. Tomēr revidenti konstatēja vairākas nepilnības attiecībā uz projektu rezultātiem. Dažiem finansētajiem ieguldījumiem bija samērā maza ietekme uz attiecīgajām sugām un dzīvotnēm vai nu tāpēc, ka ieguldījumi bija pārmērīgi dārgi, vai arī pastāvēja liela varbūtība, ka pēc projekta beigām ietekme ātri zudīs, ja apsaimniekošanas darbus pilnībā pārtrauks. Turklāt ne vienmēr ieviesa un ievēroja nosacījumus, kas ir svarīgi projektu rezultātu iedzīvināšanai. 75. Ārējie dabas aizsardzības eksperti projektu uzraudzībā galveno uzmanību pievērš projekta reālajai gaitai salīdzinājumā ar plānotajiem ieguldījumiem un darbībām, bet pienācīgi neuzrauga konkrēto dabas aizsardzības mērķu sasniegšanu, piemēram, vai attiecīgās sugas un dzīvotnes top labāk aizsargātas. Arī no projektu īstenotājiem neprasa uzraudzīt pasākumu ietekmi uz sugām un dzīvotnēm. Tāpēc Komisija parasti ir labi informēta par to, kā veicas ar katra projekta ieguldījumiem, bet tai nav informācijas, cik lielā mērā ir sasniegti plānotie projekta rezultāti un ietekme. Lai uzraudzība būtu efektīva, Komisijai ir jāievieš pienācīgi rādītāji un kritēriji, pamatojoties uz pieejamajām zināšanām, piemēram, uz Eiropas Vides aģentūras un tās Bioloģiskās daudzveidības centra darbinieku zināšanām. (30.–40. punkts.) 2. ieteikums i) Komisijai attiecīgi jārīkojas, lai uzlabotu projektu uzraudzību attiecībā uz rezultātu sasniegšanu, no LIFE finansēto ieguldījumu izmantošanu vajadzīgajos nolūkos un apsaimniekošanas līgumu un plānu reālu izpildi. ii) Komisijai jāizstrādā pienācīgi rādītāji un kritēriji, lai uzraudzītu projektu iznākumus, pamatojoties uz pieejamajām zināšanām, konkrēti, uz Eiropas Vides aģentūrā un tās Bioloģiskās daudzveidības centrā iegūtajam zināšanām. Rezultātu popularizēšana 76. Vēl ir jāatrisina daži valodas/tulkošanas jautājumi, kā arī jāpilnveido obligātie kvalitātes standarti informācijai, ko ievieto projektu tīmekļa vietnēs. Vides ģenerāldirektorāta LIFE projektu datubāzē plašāks loks interesantu nevar viegli iepazīties ar gūtajām atziņām, un parasti nav sniegta informācija par tehniskiem un zinātniskiem jautājumiem, kuri varētu interesēt ekspertus. (42.–53. punkts.) 3. ieteikums i) Komisijai jāpārskata sava komunikācijas stratēģija, darbības un instrumenti un īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai informācija un gūtās atziņas būtu pieejamas ieinteresētiem ekspertiem. Jāpārdomā, kā uzlabot LIFE datubāzē piedāvātās informācijas meklēšanas iespējas. ii) Lai rezultātus popularizētu sekmīgāk, jālūdz dotāciju saņēmējiem sniegt sīkākas tehniskās ziņas par izmantotajām metodēm, gūtajām atziņām un labāko praksi. Projektu rezultāti ilgtermiņā 77. LIFE-Daba projekti ir ievērojami veicinājuši Natura 2000 teritoriju aizsardzību. Bet jāpiezīmē, ka, lai gan Komisija prasa izstrādāt dabas aizsardzības plānu pēc LIFE finansējuma beigām, tā nav bieži apsekojusi LIFE projektus pēc to slēgšanas, un ne tiesību aktos, ne citā iedarbīgā veidā līdzekļu saņēmējiem un partneriem nav uzlikts par pienākumu gādāt par rezultātu iedzīvināšanu. No LIFE-Daba finansētu dabas aizsardzības pasākumu ilgtspējība nav nodrošināta pēc projektu beigām, tātad ES finansējuma ietekme var strauji sarukt, jo nenotiek tehniskas pēcpārbaudes un Komisijai nav pēcpārbaudes plāna vai cita instrumenta, ar kuru panākt rezultātu nezūdamību. (55.–67. punkts.) 4. ieteikums i) Dotācijas nolīgumos jāparedz saņēmēju un — attiecīgos gadījumos — valsts līdzfinansētāju atbildība par projekta rezultātu iedzīvināšanu noteiktu laiku pēc projekta slēgšanas. Šo līgumsaistību ievērošana jāpanāk ar pienācīgām sankcijām un līdzekļu piedziņu. ii) Komisijai jāapsver LIFE pēcpārbaudes plāna izstrāde, kam varbūt būs vajadzīgas juridiskā pamata izmaiņas. Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2009. gada 2. jūlija sēdē Luksemburgā. Revīzijas palātas vārdā +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Īpašais ziņojums Nr. 11/2003 par finanšu instrumentu videi (LIFE) (OV C 292, 2.12.2003.), kā arī turpmāki apsvērumi Pārskatā par 2004. finanšu gadu (6.48.–6.50. punkts) (OV C 301, 30.11.2005.). [2] Padomes 1992. gada 21. maija Regula (EEK) Nr. 1973/92, ar ko izveido finanšu instrumentu videi (LIFE) (OV L 206, 22.7.1992., 1. lpp.). [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1655/2000 par finanšu instrumentu videi (LIFE) (OV L 192, 28.7.2000., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1682/2004 (OV L 308, 5.10.2004., 1. lpp.). [4] Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija Regula (EK) Nr. 614/2007 par finanšu instrumentu videi (LIFE+) (OV L 149, 9.6.2007., 1. lpp.). [5] Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīva 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp.) un Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.). [6] LIFE+ regulas 4. pantā ir nosaukti LIFE+ komponenta "daba" mērķi: attīstīt un īstenot tīklu, apkopot zināšanas, uzraudzīt un novērtēt dabu un bioloģisko daudzveidību, pārvaldība. [7] Dzīvotņu direktīvas 8. pants. [8] COM(2006) 216, 2006. gada 22. maija galīgā redakcija: Komisijas paziņojums "Kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam un turpmāk. Ilgtspējīgi ekosistēmu pakalpojumi cilvēka labklājībai". [9] Eiropas Kopienas politikas un rīcības programma vides un ilgtspējīgas attīstības jomā — programma "Par ilgtspējīgu attīstību", Padomes 1993. gada 1. februāra rezolūcija (OV C 138, 17.5.1993., 1. lpp.). [10] Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmums Nr. 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.). [11] Īpašais ziņojums Nr. 11/2003. [12] Īpašā ziņojuma Nr. 11/2003 81.–84. punkts un secinājumi 86. un 87. punktā. [13] 6.48.–6.50. punkts. [14] Sākumā paraugam izraudzījās 36 projektus, bet vienu projektu nevarēja apmeklēt uz vietas, jo dotācijas saņēmējs nebija pieejams: viņš bija pārtraucis projekta īstenošanu un Komisijai atmaksājis avansu. [15] Īpašais ziņojums Nr. 11/2003, 89. punktam sekojošais ieteikums. [16] 2006. gadam LIFE III kritērija "devums dabas aizsardzībā" apakškritēriji bija šādi: 1) objekta/sugas/dzīvotnes vērtība, 2) ierosināto pasākumu svarīgums, 3) Eiropas dabas aizsardzības stratēģijas izpilde un 4) pasākumu ilgtspējība. Savukārt 2007. gadam LIFE+ kritērija "ieguldījums LIFE+ mērķu sasniegšanā" apakškritēriji bija: 1) nozīme Eiropas mērogā, 2) mērķproblēmas risināšana, 3) Kopienas vides politikas un tiesību aktu ieviešana un uzlabošana, 4) projekta rezultātu nepārtrauktība un pastāvība un 5) mērķproblēmas ilgtspējīgs risinājums. [] Pievienoto vērtību valsts mērogā ņem vērā tikai tad, ja vienā dalībvalstī iesniegtiem projektiem ir vienāds kopējais punktu skaits. [17] 9. pants Regulā (EK) Nr. 1655/2000, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1682/2004. [18] Regulas (EK) Nr. 614/2007 4. pants. [19] Komisija bija pasūtījusi ārēju novērtējumu par LIFE komunikācijas pasākumu piemērotību un ietekmi 2000.–2007. gadā. Novērtējums bija gatavs 2008. gada augustā, un tajā pārsvarā bija aplūkoti projekti, kurus uzskatīja par labākajiem paraugiem satura vai komunikācijas aspektā. [20] Mid-term evaluation of the implementation of the LIFE financial instrument [LIFE finanšu instrumenta starpposma novērtējums] (2003. gada jūlijs), 12. un 14. lpp. [21] Standarta administratīvie noteikumi, 11., 16. un 18. pants (2000.–2006. gads), 13. pants (2007. gads). [22] Obligātās prasības (projekta darbības, pasākumu gaitu un rezultātus) paredzēja 2007. gadā pieņemto Kopējo noteikumu 13. panta 4. punktā. [23] Tā, lielu vadības līgumu izpildi var apstiprināt tikai tad, kad ir izpildīti visi LIFE pasākumi, bet tieši ar šiem līgumiem tiek nodrošināta zemes izmantošana konkrētajiem dabas aizsardzības mērķiem. [24] 64. punkts: "Tā kā pārbaudes šīm divām direktīvām veic ierobežotā skaitā un apjomā, 2005. un 2006. gadā atklāja ļoti maz pārkāpumu. Piemēram, Somijā, Francijā, Grieķijā un Slovēnijā neatklāja nevienu pārkāpumu 11633 savstarpējās atbilstības pārbaudēs par Putnu direktīvas ievērošanu un 14896 pārbaudēs par Dzīvotņu direktīvas ievērošanu." (http://www.eca.europa.eu) [25] 72. pants Padomes 2005. gada 20. septembra Regulas (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.). [26] Trīs no šiem projektiem, ko īstenoja Vācijā, dabas aizsardzības klauzula bija reģistrēta saistībā ar federālo zemi, bet nebija izvirzīti saistoši nosacījumi par konkrēto zemes gabalu izmantošanu dabas aizsardzības nolūkos nākotnē. [27] Īpašais ziņojums Nr. 11/2003, 89. punktam sekojošais ieteikums. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS UZ VIETAS REVIDĒTIE PROJEKTI Projekta numurs | Dalībvalsts | Projekta nosaukums | Saīsinātais nosaukums | Dotācijas saņēmējs | | Saņēmēja veids | Sākuma datums | Beigu datums | Stāvoklis 30.6.2008. | Kopējās izmaksas (EUR) | LIFE dotācija (EUR) | % | LIFE00 NAT/B/007148 | BE | Niedrāju putnu aizsardzība Enas [Haine] upes baseinā | Haine | Natagora/RNOB asbl | | NVO | 1.7.2001. | 31.12.2007. | Pabeigts | 1740715 | 870358 | 50 % | LIFE02/ NAT/B/008593 | BE | Mēzas upes augšteces sauso pļavu atjaunošana un apsaimniekošana | Haute Meuse | Ardenne & Gaume asbl | | NVO | 1.9.2002. | 31.03.2007. | Pabeigts | 1934717 | 967359 | 50 % | LIFE03/NAT/B/000024 | BE | Dabisko dzīvotņu integrēta atjaunošana militārajās bāzēs Natura 2000 teritorijās | Militaire Gebieden | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap, AMINAL (afdeling Natuur) | | Publiskais sektors | 1.9.2003. | 31.12.2008. | Turpinās | 15322373 | 6555658 | 43 % | LIFE05 NAT/B/000090 | BE | Grote Nete lejteces sistēmas atjaunošana | Grote Nete | Natuurpunkt Beheer v.z.w. | | NVO | 8.1.2005. | 30.09.2010. | Turpinās | 3120940 | 1560470 | 50 % | LIFE00 NAT/B/007156 | BE | Trīs mežu atjaunošanas un aizsardzības plāns flāmu Ardēnos | 3 Bossen Vlaamse Ardennen | Pasaules Dabas fonds | | NVO | 1.10.2001. | 11.04.2007. | Pabeigts | 2837738 | 1126582 | 40 % | LIFE03/NAT/B000019 | BE | Santibēras [Saint-Hubert] plakankalnes kūdrāju un mitrāju dzīvotņu atjaunošana | Saint Hubert Plateau | Unité de la Gestion Cynégétique du Massif Forestier de St-Hubert asbl, C/O Cantonnement de la Division Nature et forêt | | NVO | 1.9.2003. | 31.08.2007. | Turpinās | 2127540 | 1063770 | 50 % | Beļģija kopā | 27084023 | 12144197 | | LIFE00 NAT/D/007038 | DE | "Galenbecker See" prioriāto sugu atjaunošanas projekts | Galenbecker See | Staatliches Amt für Umwelt und Natur Ueckermünde | | Publiskais sektors | 1.5.2001. | 31.12.2007. | Turpinās | 5780907 | 4046635 | 70 % | LIFE05 NAT/D/000057 | DE | Ierosinātās ES nozīmes teritorijas uzlabošana — Lippes palu zona starp Hammu un Hangforti | Lippe-Aue | Stadt Hamm, Umweltamt | | Publiskais sektors | 8.1.2005. | 28.2.2010. | Turpinās | 5514593 | 2757297 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007042 | DE | Īpaši aizsargājamās teritorijas "Düsterdieker Niederung" uzlabošana | SPA Duesterdieker Niederung | Biologisches Station Kreis Steinfurt e.V. | | Publiskais sektors | 1.7.2001. | 30.4.2007. | Notiek saistību atcelšana | 4534432 | 2267216 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007039 | DE | LIFE projekts "Grindenschwarzwald" | Grindenschwarzwald | Regierungspräsidium Karlsruhe | | Publiskais sektors | 1.1.2001. | 31.12.2005. | Pabeigts | 1786914 | 893457 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007058 | DE | Sauso pļavu atjaunošana un aizsardzība Vācijā | Trockenrasen Saar | Naturlandstiftung Saar | | NVO | 1.4.2001. | 31.3.2006. | Pabeigts | 1433218 | 842732 | 59 % | LIFE00 NAT/D/007043 | DE | "Hohes Moor" kūdras purvs | Hohes Moor Niedersachsen | Niedersächsisches Umweltministerium | | Publiskais sektors | 1.4.2001. | 31.3.2006. | Pabeigts | 1288500 | 644250 | 50 % | Vācija kopā | 20338564 | 11451587 | | LIFE00 NAT/E/007304 | ES | ES nozīmes teritorijas un īpaši aizsargājamās teritorijas "Cabo de Gata-Níjar" apsaimniekošanas uzlabošana | Cabo de Gata | Consejería de Medio Ambiente de la Junta de Andalucía | | Publiskais sektors | 1.7.2001. | 30.6.2005. | Pabeigts | 4303086 | 3012160 | 70 % | LIFE03 NAT/E/000046 | ES | Lielās sīgas (Chlamydotis undulata fuertaventurae) aizsardzība Kanāriju salu īpaši aizsargājamā teritorijā | Hubara Canarias | Sociedad Española de Ornitologia (SEO/BirdLife) | | NVO | 1.6.2003. | 31.5.2007. | Notiek saistību atcelšana | 2630899 | 1973174 | 75 % | LIFE03 NAT/E/000050 | ES | Spānijas karaliskā ērgļa, melnās maitu lijas un melnā stārķa aizsardzība | CBD 2003 | Fundación CBDHábitat para la Conservación de la Biodiversidad y su Hábitat | | Publiskais sektors | 1.9.2003. | 1.9.2007. | Turpinās | 3286882 | 1972129 | 60 % | LIFE00 NAT/E/007348 | ES | Īpaši aizsargājamās teritorijas un ES nozīmes teritorijas "La Serena y Sierras periféricas" apsaimniekošana | ZEPA La Serena | Consejería de Agricultura y Medio Ambiente - Dir. Gral de Medio Ambiente | | Publiskais sektors | 1.5.2001. | 31.8.2005. | Pabeigts | 1853176 | 1297223 | 70 % | LIFE05 NAT/E/000067 | ES | ES nozīmes teritorijas "Aiako Harria" atjaunošana un aizsardzība (ES2120016) | LIFE AIAKO HARRIA | Direción General de Montes y Medio Natural.Departamento para el Desarrollo del Medio Rural | | Publiskais sektors | 1.10.2005. | 30.9.2009. | Turpinās | 2260318 | 1130159 | 50 % | LIFE00 NAT/E/007339 | ES | Kāpu dzīvotņu atjaunošanas paraugs Valensijas lagūnā | Dunas Albufera | Ayuntamiento de Valencia - Concejalía de Devesa y Albufera y Alcaldías de Barrio | | Publiskais sektors | 1.1.2001. | 30..6.2004. | Pabeigts | 1951482 | 975741 | 50 % | Spānija kopā | 16285843 | 10360586 | | Projekta numurs | Dalībvalsts | Projekta nosaukums | Saīsinātais nosaukums | Dotācijas saņēmējs | | Saņēmēja veids | Sākuma datums | Beigu datums | Stāvoklis 30.6.2008. | Kopējās izmaksas (EUR) | LIFE dotācija (EUR) | % | LIFE00 NAT/IT/007142 | IT | Putnu dzīvotņu uzlabošana un elektroobjektu rekonstrukcija | Po ENEL | Consorzio Parco Regionale Delta del Po | | Publiskais sektors | 1.7.2001. | 31.12.2006. | Turpinās | 5637965 | 2198806 | 39 % | LIFE04 NAT/IT/000190 | IT | Dabas aizsardzības pasākumi NATURA 2000 teritorijās, kuras apsaimnieko Valsts mežu dienests | Corpo Forestale | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali - Corpo forestale dello Stato - Ufficio per la Biodiversità | | Publiskais sektors | 1.4.2004. | 30.6.2009. | Turpinās | 2505297 | 1252649 | 50 % | LIFE00 NAT/IT/007228 | IT | Abies nebrodensis (Lojac) Mattei aizsardzība in situ un ex situ | Nebrodensis | Ente Parco Delle Madonie | | Publiskais sektors | 1.9.2001. | 31.8.2005. | Pabeigts | 1161535 | 871151 | 75 % | LIFE00 NAT/IT/007281 | IT | NEMOS projekts — Alpu mitrāju uzlabošana | Nemos | Provincia autonoma di Trento - Servizio Parchi e Foreste Demaniali | | Publiskais sektors | 1.1.2002. | 30.9.2004. | Pabeigts | 1626422 | 796947 | 49 % | LIFE05 NAT/IT/000009 | IT | Apdraudēto plēsīgo putnu sugu aizsardzība Materas provincē | RAPACI LUCANI | Provincia di Matera | | Publiskais sektors | 1.10.2005. | 30.9.2009. | Turpinās | 866062 | 649546 | 75 % | | 11797281 | 5769099 | | LIFE04 NAT/SI/000240 | SI | Natura 2000 Slovēnijā — apsaimniekošanas modeļi un informācijas sistēma | NATSLOMPIS | Slovēnijas Republikas Dabas aizsardzības institūts | | Publiskais sektors | 1.1.2005. | 31.12.2007. | Turpinās | 1686077 | 843039 | 50 % | LIFE03 NAT/SLO/000077 | SI | Griežu (Crex crex) ilgtermiņa aizsardzība Slovēnijā | Crex Slovenia | DOPPS BirdLife Slovenia | | NVO | 1.1.2004. | 31.3.2007. | Notiek saistību atcelšana | 809024 | 606768 | 75 % | LIFE02 NAT/SLO/008587 | SI | Apdraudēto dzīvotņu un sugu aizsardzība plānotajā Karsta parkā | Karst park | Univerza na Primorskem, Znastevno-raziskovalno sredisce-Koper | | Publiskais sektors | 1.10.2002. | 30.9.2005. | Pabeigts | 476930 | 357698 | 75 % | LIFE03 NAT/SLO/000076 | SI | Apdraudēto dzīvotņu un sugu aizsardzība Sečovljes Sāls ieguves parkā | Secovlje | Soline, Pridelava soli d.o.o. | | Privātais sektors | 1.9.2003. | 1.9.2006. | Pabeigts | 714440 | 357220 | 50 % | LIFE00 NAT/SLO/007231 | SI | Triglava Nacionālā parka kūdras purvi | Triglav | Triglavski Narodni Park | | Publiskais sektors | 15.6.2001. | 30.11.2003. | Pabeigts | 470200 | 352650 | 75 % | LIFE00 NAT/SLO/007223 | SI | Veternikas un Oslicas kalnu sauso pļavu apsaimniekošanas plāns un steidzamie pasākumi | Dry meadows | Kozjanski Regional Park | | NVO | 1.1.2001. | 31.12.2003. | Pabeigts | 275000 | 206250 | 75 % | | 4431671 | 2723625 | | LIFE02 NAT/UK/008527 | UK | Īpaši aizsargājamo niedrāju (Botaurus stellaris) stratēģiskā tīkla izveide | Bittern | Royal Society for the Protection of Birds | | NVO | 3.2.2002. | 30.6.2006. | Pabeigts | 6484498 | 3890699 | 60 % | LIFE02 NAT/UK/008541 | UK | Skotu teteru steidzamās aizsardzības pārvaldība | Capercaillie | Caledonian Partnership, Highland Birchwoods | | Privātais sektors | 1.2.2002. | 31.1.2007. | Turpinās | 7355440 | 3677720 | 50 % | LIFE04 NAT/GB/000250 | UK | Atlantijas laša aizsardzība Skotijā | CASS | Scottish Natural Heritage | | Publiskais sektors | 1.2.2004. | 31.7.2008. | Turpinās | 4695816 | 2347908 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007079 | UK | Pilsētu kaitējuma novēršana Eiropā aizsargājamos virsājos Dorsetā | Dorset heaths | Dorset County Council, Planning Division | | Publiskais sektors | 1.7.2001. | 30.6.2005. | Notiek saistību atcelšana | 3819840 | 1909920 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007071 | UK | Solsberijas līdzenuma Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanas uzlabošana | Salisbury Plain | English Nature | | Publiskais sektors | 1.4.2001. | 30.9.2005. | Pabeigts | 3482722 | 1741361 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007078 | UK | Skotijas augsto purvu atjaunošana | Scottish raised bogs | Scottish Wildlife Trust | | NVO | 1.1.2001. | 1.1.2004. | Pabeigts | 2139263 | 1458977 | 68 % | Apvienotā Karalistē kopā | 27977579 | 15026585 | | Pavisam kopā | 107914961 | 57475679 | | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS LIFE+ VĒRTĒŠANAS UN ATLASES PRO CEDŪRU KALENDĀRS 2007. gads Sākuma datums | Beigu datums | Ilgums | Pasākums | 30.11.2007. | | | Termiņš, kurā jāiesniedz LIFE+ projektu pieteikumi dalībvalstīs | 15.1.2008. | | | Termiņš, kurā dalībvalstis nosūta LIFE+ projektu pieteikumus Eiropas Komisijai | 15.1.2008. | 15.2.2008. | 1 mēnesis | Komisija saņem projektu pieteikumus, tos kodē un veic atbilstīguma pārbaudes, tostarp, ja vajadzīgs, lūdz trūkstošo informāciju un saņem atbildes | 16.2.2008. | 20.2.2008. | 5 dienas | Vēstules noraidītajiem kandidātiem (neatbilstīgie pieteikumi) | 16.2.2008. | 30.4.2008. | 2,5 mēneši | Atbilstīgo projektu pieteikumu vērtēšana, kurā pieaicina ārējos ekspertus | 1.5.2008. | 31.7.2008. | 3 mēneši | Pieteikumu otrreizēja caurlūkošana un atlasīto projektu pieteikumu galīgā saraksta, kā arī rezerves saraksta sagatavošana iesniegšanai LIFE+ komitejai | 1.5.2008. | 31.7.2008. | 3 mēneši | Komisijas dienestu savstarpējās apspriedes | 1.8.2008. | 15.8.2008. | 2 nedēļas | Komisija iesniedz galīgā saraksta projektu LIFE+ komitejai | 15.8.2008. | 31.8.2008. | 1 diena | LIFE+ komitejas sanāksme, kurā apstiprina līdzfinansējamos projektus | 1.9.2008. | 15.10.2008. | 1,5 mēnesis | Dokumentus iesniedz Eiropas Parlamentam saskaņā ar pārbaudes tiesību jeb "droit de regard" procedūru (pēc vasaras atvaļinājumiem) | 15.10.2008. | | | Komisijas lēmumi par dotāciju piešķiršanu | 15.10.2008. | 31.10.2008. | 2 nedēļas | Komisija nosūta līdzekļu saņēmējiem dotācijas nolīgumu projektus | 1.11.2008. | 30.11.2008. | 1 mēnesis | Līdzekļu saņēmējiem 30 dienās jāatbild | 1.12.2008. | 31.12.2008. | 1 mēnesis | Komisija paraksta dotācijas nolīgumus un nosūta tos līdzekļu saņēmējiem | 1.1.2009. | | | Agrākais iespējamais datums, kad projekti var sākties | 2008. gads Avots: LIFE+ komponents "daba un bioloģiskā daudzveidība": norādījumi projektu pieteikumu iesniegšanai 2007. un 2008. gadā. Datums / laika posms | Pasākums | 21.11.2008. | Termiņš, kurā kandidātiem ir jāiesniedz projektu pieteikumi dalībvalstu iestādēm | 5.1.2009. | Termiņš, kurā dalībvalstīm jānosūta projektu pieteikumi Eiropas Komisijai | 2009. g. janvāris–jūlijs | Pieteikumu pieņemšana vai noraidīšana, pamatojoties uz projektu atbilstīgumu; pieņemto projektu izvērtēšana un pārskatīšana | 31.12.2009. | Dotācijas nolīgumu parakstīšanas termiņš | 1.1.2010. | Agrākais iespējamais datums, kad var sākties 2008. gadā pieņemtie projekti | -------------------------------------------------- III PIELIKUMS APSAIMNIEKOŠANAS PLĀNI Saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 6. pantu dalībvalstis nosaka vajadzīgos aizsardzības pasākumus, attiecīgā gadījumā tajos iekļaujot atbilstīgus apsaimniekošanas plānus, kas izstrādāti īpaši šīm teritorijām vai iekļauti citos attīstības plānos, kā arī atbilstīgus normatīvus, administratīvus vai līgumiskus pasākumus. Šos pasākumus īsteno Natura 2000 tīklā un ņem vērā ekonomiskās, sociālās un kultūras prasības, kā arī reģionālās un vietējās īpatnības. Apsaimniekošanas plānā jāiekļauj šādi elementi: politiskais pamatojums ar atsauci uz Dzīvotņu direktīvas 6. pantu, teritorijas apraksts, tostarp zemes izmantošanas vēstures analīze, mērķi — kā īstermiņa, tā ilgtermiņa (īsumā), ierobežojumi (īsumā) un citu iesaistīto dalībnieku uzskaitījums, reāls pasākumu uzskaitījums ar laika grafikiem un finanšu plāniem, detalizēts konsultāciju process, uzraudzība un novērtēšana. Regulas (EK) Nr. 614/2007 (LIFE+ regula) sestajā apsvērumā ir uzsvērti LIFE instrumenta finansiālie ierobežojumi Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanā: "Būtu jāievieš pasākumi, lai nodrošinātu atbilstīgu finansējumu, tostarp Kopienas līdzfinansējumu, Natura 2000 tīklam. Tā kā šīs regulas mērķis ir finansēt tikai labākās prakses vai demonstrācijas pasākumus saistībā ar Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanu, Komisijai un dalībvalstīm ar citu instrumentu palīdzību pietiekamā apjomā būs jānodrošina finansējums tīkla pārvaldībai, kuras gada izmaksas 2004. gadā lēš ap 6100 miljoniem EUR". --------------------------------------------------