LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 4.8.2009 
COM(2009) 417 gal īgā redakcija 
  
Priekšlikums 
PADOMES REGULA, 
ar ko nosaka gal īgu antidempinga maks ājumu dažu veidu dzelzs vai t ērauda cauru ļu 
savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republik ā un Taizem ē un 
kuri nosūtīti no Taiv ānas, neatkar īgi no tā, vai ir nor ādīta to izcelsme Taiv ānā, un ar ko 
atceļ atbrīvojumu, kas pieš ķirts Chup Hsin Enterprise C o. Ltd. un Nian Hong Pipe 
Fittings Co. Ltd. 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Priekšlikuma konteksts  
 Priekšlikuma pamatojums un m ērķi 
Šis priekšlikums attiecas uz to, k ā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu 
(EK) Nr. 384/96 par aizsardz ību pret importu par dempinga cen ām no valst īm, kas nav 
Eiropas Kopienas dal ībvalstis, kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Padomes 2005. gada 
21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/ 2005 (“pamatregula”), saist ībā ar proced ūru 
attiecībā uz dzelzs vai t ērauda (izņemot nerūsējošā tērauda) cauru ļu un cauru ļvadu 
savienotājelementu (iz ņemot lietus savienot ājelementus, atlokus un 
savienotājelementus ar iegrieztu v ītni), kuru liel ākais ārējais diametrs nep ārsniedz 
609,6 mm un kurus izmanto sadurmetin āšanai vai citiem m ērķiem, importu, kura 
izcelsme ir Ķīnas Tautas Republik ā un Taizem ē vai kas nos ūtīts no Taiv ānas, 
neatkarīgi no tā, vai ir deklar ēta Taivānas izcelsme. 
 Vispārīgais konteksts  
Šis priekšlikums ir izstr ādāts saistībā ar pamatregulas īstenošanu, veicot izmekl ēšanu 
saskaņā ar pamatregul ā noteiktaj ām pamatpras ībām un proced ūras prasībām. 
 Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jom ā 
Padomes Regula (EK) Nr. 964/2003, ar ko nosaka gal īgos antidempinga maks ājumus 
dažu dzelzs vai t ērauda cauru ļu savienot ājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas 
Tautas Republik ā un Taivānā, neatkarīgi no tā, vai ir nor ādīta to izcelsme Taiv ānā. 
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2052/2004 pas ākumi, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes 
attiecīgo ražojumu, attiecin āti arī uz importu, kas nos ūtīts no Indon ēzijas, ar Padomes 
Regulu (EK) Nr. 2053/2004 – no Šrilankas un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 655/2006 – 
no Filipīnām, neatkar īgi no tā, vai ir deklar ēta Filipīnu, Indon ēzijas, Šrilankas 
izcelsme. 
 Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un m ērķiem 
Nepiemēro. 
Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām un ietekmes nov ērtējums  
 Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām 
 Proced ūrā iesaistītajām ieinteres ētajām person ām bija iesp ēja aizstāvēt savas intereses 
izmeklēšanas laik ā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. 
 Ekspertu atzinumu piepras īšana un izmantošana  
 Neatkar īgu ekspertu atzinums nebija vajadz īgs. 
 Ietekmes nov ērtējums  
 
LV 3   LV Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. 
Pamatregul ā nav paredz ēts vispārējs ietekmes nov ērtējums, bet sniegts piln īgs 
vērtējamo nosac ījumu uzskait ījums. 
Priekšlikuma juridiskie aspekti  
 Ierosināto pasākumu kopsavilkums  
Pašreizējā termiņa beigu p ārskatīšana tika uzs ākta 2008. gada 5. j ūnijā pēc 
pieprasījuma, ko iesniedza Eiropas Savien ības Sadurmetin āto cauru ļu 
savienotājelementu ražošanas nozares aizsardz ības komiteja. Gal īgos pasākumus 
sākotnēji piemēroja 1996. gad ā un tos patur ēja spēkā pēc termiņa beigu p ārskatīšanas 
2003. gada j ūnijā. Spēkā esošais antidempinga maks ājums ir 58,6 % Ķīnas Tautas 
Republikai, kas attiecin āts ari uz ražojumiem, ko nos ūta no Taiv ānas, izņemot 
uzņēmumiem Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd  un Nian Hong 
Pipe Fittings Co. Ltd . Antidempinga maks ājums ir 58,9 % Taizemei, iz ņemot 
uzņēmumiem Thai Benkan Co. Ltd.  (0%) un Awaji Sangyo Co. Ltd  (7,4%).  
Vienlaikus s āka daļēju starpposma p ārskatīšanu, attiecinot to tikai uz diviem ražot ājiem 
eksportētājiem Taiv ānā un to atbr īvojumu no pas ākumu attiecin āšanas uz Taiv ānu. Šis 
atbrīvojums vairs nav pamatots, jo šie uz ņēmumi ir iesaist īti pasākumu apiešan ā.  
Pievienotais Padomes regulas priekšlikums par min ētajiem pas ākumiem pamatojas uz 
konstatējumiem par dempinga turpin āšanos vai atk ārtošanās iespējamību, tā izraisīto 
kaitējumu un Kopienas interes ēm. 
Tādēļ tiek ierosin āts, lai Padome pie ņem šeit pievienoto priekšlikumu regulai, kas 
iespējami drīz jāpublicē Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
 Juridiskais pamats  
Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardz ību pret 
importu par dempinga cen ām no valst īm, kas nav Eiropas Kopienas dal ībvalstis, kur ā 
jaunākie groz ījumi izdar īti ar Padomes 2005. gada 21. decembra 
Regulu (EK) Nr. 2117/2005.  
 Subsidiarit ātes princips  
Priekšlikums ir Kopienas ekskluz īvā kompetenc ē. Tāpēc subsidiarit ātes principu 
nepiemēro. 
 Proporcionalit ātes princips  
Priekšlikums ir saska ņā ar proporcionalit ātes principu š ādu iemeslu d ēļ. 
 Rīcības forma ir aprakst īta iepriekš min ētajā pamatregul ā un neparedz valstu l ēmumus. 
 Netiek pras īts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcion āli priekšlikuma 
mērķim sadala Kopienas, valstu vald ību, reģionālo un viet ējo varas iest āžu, uzņēmēju 
un pilsoņu finansiālo un administrat īvo slogu. 
 
LV 4   LV  Juridisko instrumentu izv ēle 
 Ierosin ātais juridiskais instruments: regula. 
 Citi instrumenti neb ūtu piemēroti, jo 
iepriekš min ētā pamatregula neparedz alternat īvas. 
Ietekme uz budžetu  
 Priekšlikums neietekm ē Kopienas budžetu. 
 
 
LV 5   LV  
Priekšlikums 
PADOMES REGULA, 
ar ko nosaka gal īgu antidempinga maks ājumu dažu veidu dzelzs vai t ērauda cauru ļu 
savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republik ā un Taizem ē un 
kuri nosūtīti no Taiv ānas, neatkar īgi no tā, vai ir nor ādīta to izcelsme Taiv ānā, un ar ko 
atceļ atbrīvojumu, kas pieš ķirts Chup Hsin Enterprise Co. Ltd.  un Nian Hong Pipe 
Fittings Co. Ltd.  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, 
ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Re gulu (EEK) Nr. 384/96 par aizsardz ību pret 
importu par dempinga cen ām no valst īm, kas nav Eiropas Kopienas dal ībvalstis1 
(“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 3. punktu un 13. panta 4. punktu, 
ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi p ēc apspriešan ās ar Padomdev ēju komiteju, 
tā kā: 
A. PROCED ŪRA 
1. Sp ēkā esošie pas ākumi un iepriekš ēja izmeklēšana 
(1) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 584/962 ieviesa gal īgo antidempinga maks ājumu dažu 
tādu dzelzs vai t ērauda cauru ļu savienot ājelementu (“CSE” vai “attiec īgais ražojums”) 
importam, kuru izcelsme cita starp ā ir Ķīnas Tautas Republik ā (“ĶTR”) un Taizem ē 
(“sākotnējā izmeklēšana”). Saska ņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu, pamatojoties 
uz atzinumiem, kas izdar īti izmekl ēšanā, lai nov ērstu apiešanu, šos pas ākumus 
paplašināja ar Regulu (EK) Nr. 763/20003, lai ietvertu attiec īgā ražojuma importu, kas 
tiek nosūtīts no Taiv ānas. 
(2) Pašlaik sp ēkā ir gal īgie antidempinga maks ājumi, kas ar Padomes 
Regulu (EK) Nr. 964/20034 noteikti dažu dzelzs un t ērauda cauru ļu 
savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republik ā (ĶTR) vai 
                                                 
1 OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp., kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 
(OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.). 
2 OV L 84, 3.4.1996., 1. lpp.  
3 OV L 94, 14.4.2000., 1. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 2314/2000 (OV L 
267, 20.10.2000., 15. lpp.). 
4 OV L 139, 6.6.2003., 1. lpp., kur ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1496/2004 (OV L 275, 
25.8.2004., 1. lpp.). 
 
LV 6   LV Taizemē (“attiecīgās valstis”) un kuri ievesti no Taiv ānas, neatkar īgi no tā, vai ir 
norādīta to izcelsme Taiv ānā, atbilstoši termi ņa beigu p ārskatīšanai saska ņā ar 
pamatregulas 11. panta 2. punktu (“pirm ā termiņa beigu p ārskatīšana”). Sp ēkā esošais 
antidempinga maks ājums ir 58,6 % Ķīnas Tautas Republikai (“ ĶTR”) un 58,9 % 
Taizemei, iz ņemot uzņēmumus Thai Benkan Co. Ltd.  (0 %) un Awaji Materia Co. 
Ltd.5 (7,4 %). Tr īs Taivānas uzņēmumi Chup Hsin Enterprise Co. Ltd , Rigid Industries 
Co. Ltd  un Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd . ir atbrīvoti no pas ākuma attiecin āšanas 
uz Taivānu. 
(3) Ar Komisijas L ēmumu 96/252/EK6 pieņēma saistības no dažiem ražot ājiem Taizem ē. 
Šīs saistības 2004. gad ā atcēla ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1496/20047, ar ko groza 
Padomes Regulu (EK) Nr. 964/20038. 
(4) Saska ņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2052/20049 
pasākumi, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes attiec īgo ražojumu, tika attiecin āti arī uz 
importu, kas nos ūtīts no Indon ēzijas, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2053/200410 – no 
Šrilankas un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 655/200611 – no Filip īnām, neatkar īgi no tā, 
vai ir deklar ēta Filipīnu, Indon ēzijas, Šrilankas izcelsme. 
(5) Turkl āt patlaban ir sp ēkā antidempinga pas ākumi, kas ar Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1001/200812 ir noteikti attiec īgo ražojumu importam no Korejas Republikas un 
Malaizijas.  
2. P ārskatīšanas piepras ījums 
(6) Pēc paziņojuma public ēšanas par to antidempinga pas ākumu termi ņa beigām13, kas ir 
spēkā attiecībā uz ĶTR un Taizemes izcelsmes cauru ļu savienot ājelementu importu, 
Komisija sa ņēma piepras ījumu par p ārskatīšanu saska ņā ar pamatregulas 11. panta 2. 
un 3. punktu. 
(7) Piepras ījumu 2008. gada 5. mart ā iesniedza Eiropas Savien ības Sadurmetin āto cauruļu 
savienotājelementu ražošanas nozares aizsardz ības komiteja (“piepras ījuma 
iesniedzējs”) to ražot āju vārdā, kuru produkcija ir liel ākā daļa, šajā gadījumā vairāk 
nekā 50 %, no cauru ļu savienot ājelementu kop ējā ražošanas apjoma Kopien ā. 
(8) Piepras ījums atbilstoši 11. panta 2. punktam tika pamatots ar to, ka p ēc pasākumu 
termiņa beigām varētu turpināties vai ats ākties dempings un tiktu nodar īts kaitējums 
Kopienas ražošanas nozarei. 
(9) Piepras ījumu atbilstoši 11. panta 3. punktam pamat ā bija inform ācija, ko sniedza 
pieprasījuma iesniedz ējs, ka saist ībā ar attiecīgā ražojuma importu no ĶTR pasākums 
                                                 
5 Iepriekš ējais nosaukums Awaji Sangyo Co Ltd ., skatīt OV C 152/2007., 16. lpp. 
6 OV L 84, 3.4.1996., 46. lpp. 
7 OV L 275, 25.8.2004., 1. lpp. 
8 OV L 139, 6.6.2003., 1. lpp., kur ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1496/2004 (OV L 275, 
25.8.2004., 1. lpp.). 
9 OV L 355, 1.12.2004., 4. lpp. 
10 OV L 355, 1.12.2004., 9. lpp. 
11 OV L 116, 29.4.2006, 1. lpp. 
12 OV L 275, 16.10.2008., 18. lpp. 
13 OV C 238, 10.10.2007., 20. lpp. 
 
LV 7   LV vairs nav pietiekams kait īgā dempinga apkarošanai, jo īpaši attiec ībā uz pasākuma 
piemērošanu no Taiv ānas ievestajam importam. Piepras ījuma iesniedz ējs sniedza 
prima facie  pierādījumus, ka Chup Hsin Enterprise Co. Ltd,  un Nian Hong Pipe 
Fittings Co. Ltd  ražojumu importa atbr īvojums no pas ākuma piem ērošanas vairs nav 
pamatots, jo šie uz ņēmumi ir iesaist īti pasākumu apiešan ā, piemēram, pārsūtot ĶTR 
izcelsmes cauru ļu savienot ājelementus caur Taiv ānu. 
(10) Apspriedusies ar Padomdev ēju komiteju un konstat ējusi, ka ir pietiekami pier ādījumi 
tam, lai pamatotu termi ņa beigu p ārskatīšanas un da ļējas starpposma p ārskatīšanas 
sākšanu, saist ībā tikai ar atbr īvojumu attiec ībā uz cauru ļu savienot ājelementiem, ko 
ražo Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung  (Taivāna) un Niang Hong Pipe Fittings 
Co. Ltd, Kaohsiung (Taivāna), neattiecinot ĶTR izcelsmes importam piem ērotos 
antidempinga pas ākumus uz importu, kas nos ūtīts no Taiv ānas, Komisija saska ņā ar 
pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktu s āka pārskatīšanu14 (“pašreiz ējā pārskatīšana”). 
3. Izmekl ēšana 
3.1. Personas, uz kur ām attiecas izmekl ēšana 
(11) Komisija par p ārskatīšanas sākšanu ofici āli inform ēja Kopienas ražot ājus, kas 
iesniedza piepras ījumu, citus Kopienas ražot ājus, attiec īgo valstu, tostarp Taiv ānas, 
ražotājus eksport ētājus, import ētājus/tirgotājus, lietot ājus un to attiec īgās ieinteres ētās 
apvienības, kā arī eksportētājvalstu vald ību pārstāvjus.  
(12) Komisija nos ūtīja anketas vis ām šīm person ām un visiem tiem, kas pieteic ās termiņā, 
kurš noteikts pazi ņojumā par proced ūras sākšanu. Ieinteres ētajām person ām Komisija 
deva arī iespēju rakstiski dar īt zināmu savu viedokli un piepras īt uzklausīšanu termi ņā, 
kas noteikts pazi ņojumā par proced ūras sākšanu. 
(13) Atbildes uz anketas jaut ājumiem tika sa ņemtas no abiem ražot ājiem eksport ētājiem 
Taivānā, no trim atlas ītajiem Kopienas ražot ājiem un no trim nesaist ītiem 
importētājiem Kopien ā (skatīt 14. līdz 17. apsv ērumu turpm āk). 
3.2. Pārbaude izlases veid ā 
(14) Ņemot vērā acīmredzami lielo attiec īgā ražojuma ĶTR ražotāju eksport ētāju skaitu, 
nesaistītu import ētāju skaitu Kopien ā un to Kopienas ražot āju skaitu, kuri atbalsta 
pieprasījumu, pazi ņojumā par proced ūras sākšanu bija paredz ēta pārbaude izlases 
veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai var ētu izlemt, vai izlases veida p ārbaude 
ir vajadzīga, un, ja ir, veiktu atlasi, Komisija min ētajām person ām piepras īja sniegt 
informāciju, kas nor ādīta paziņojuma par proced ūras sākšanu 5.1. sada ļas a) punkta i) 
līdz iii) apakšpunkt ā, un nosūtīja atlases veidlapas, pieprasot īpašu inform āciju par 
katra attiec īgā Kopienas ražot āja, ražotāja eksport ētāja un import ētāja pārdošanas 
vidējo apjomu un cen ām.  
(15) Neviens Ķīnas vai Taizemes ražot ājs eksport ētājs nenosūtīja atbildi, t ādēļ atlasi 
neveica.  
                                                 
14 OV C 138, 5.6.2008., 42. lpp. 
 
LV 8   LV (16) Atlases veidlapas aizpild īja deviņi Kopienas ražot āji. Atlasīja četrus Kopienas 
ražotājus, pamatojoties uz to p ārdošanas apjomu Kopienas tirg ū pārskatīšanas 
izmeklēšanas laik ā. Šiem ražot ājiem piepras īja pilnībā aizpildīt anketas. Viens no 
atlasītajiem uz ņēmumiem piln ībā neaizpild īja anketu un t ādēļ tika izslēgts no izlases. 
Trīs uzņēmumi, kas tika iek ļauti galīgajā izlasē, ražoja vair āk nekā 59 % no Kopienas 
ražošanas nozares kop ējās produkcijas un 62 % no Kopienas ražošanas nozares 
pārdošanas apjoma Kopienas tirg ū.  
(17) Devi ņi attiecīgā ražojuma import ētāji aizpildīja atlases veidlapu. Četrus import ētājus 
iekļāva izlasē, pamatojoties uz attiec īgā ražojuma importu Kopien ā no attiec īgajām 
valstīm pārskatīšanas izmekl ēšanas laik ā. Tomēr viens no uz ņēmumiem neatbild ēja uz 
visiem anketas jaut ājumiem tādēļ tika izslēgts no izlases.  
3.3. Izmekl ēšana un p ārbaudes apmekl ējumi 
(18) Komisija ieguva un p ārbaudīja visas zi ņas, ko uzskat īja par vajadz īgām, lai noteiktu 
dempinga un kait ējuma turpin āšanās vai atk ārtošanās iespējamību un Kopienas 
intereses, un lai p ārbaudītu, ka iepriekš 9. apsv ērumā minēto uzņēmumu ražoto dažu 
cauruļu savienot ājelementu atbr īvojums no sp ēkā esošo antidempinga pas ākumu 
piemērošanas attiec ībā uz ĶTR aizvien ir pamatots, lai nov ērstu kaitējošo dempingu. 
Pārbaudes apmekl ējumus veica š ādos uzņēmumos.  
a) Atlasītie Kopienas ražot āji 
– Erne Fittings GmbH, Schlins , Austrija, tostarp saist ītais uzņēmums Siekmann 
Fittings, GmbH, Lohne , Vācija,  
– Interfit S.A., Maubeuge , Francija, 
– Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia , Itālija. 
b) Atlasītie nesaist ītie import ētāji 
– BSS Group plc, Leicester , Apvienot ā Karaliste,  
– Eurobridas Fittings, S.A., Zaragoza , Spānija, 
– Manfred Geldbach GmbH & Co., Gelsenkirchen , Vācija. 
c) Taivānas ražotāji eksportētāji 
– Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung,   
– Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung.   
d) Ražotājs analogaj ā valstī – ASV 
– Weldbend Corporation, Argo, Illinois, ASV.  
3.4. Pārskatīšanas izmekl ēšanas periods 
(19) Izmekl ēšana saist ībā ar dempinga turpin āšanos vai atk ārtošanos aptv ēra laikposmu no 
2007. gada 1. apr īļa līdz 2008. gada 31. martam (“p ārskatīšanas izmekl ēšanas periods” 
 
LV 9   LV vai “PIP”). Tenden ču pārbaude, kas ir b ūtiska kaitējuma turpin āšanās vai atkārtošanās 
iespējamības nov ērtēšanai, aptv ēra laikposmu no 2004. gada 1. janv āra līdz 
pārskatīšanas izmekl ēšanas perioda beig ām (“pārskata periods”).  
B. ATTIEC ĪGAIS RAŽOJUMS UN L ĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 
1. Attiec īgais ražojums 
(20) Ražojums, uz kuru attiecas p ārskatīšana, ir tas pats ražojumus, uz kuru attiec ās 
sākotnējā izmeklēšana un pirm ā termiņa beigu pārskatīšana – Ķīnas Tautas Republikas 
un Taizemes izcelsmes dzelzs vai t ērauda (iz ņemot ner ūsējošā tērauda) cauru ļu 
savienotājelementi (iz ņemot lietus savienot ājelementus, atlokus un 
savienotājelementus ar iegrieztu v ītni), kuru liel ākais ārējais diametrs nep ārsniedz 
609,6 mm un kurus izmanto sadurmetin āšanai vai citiem m ērķiem. 
(21) Cauru ļu savienot ājelementus galvenok ārt ražo, griežot un ve idojot caurules un 
cauruļvadus. Tos izmanto, lai savienotu caurules un cauru ļvadus, un tiem ir daž ādas 
formas: līkumi, trejgabali, p ārejas uzmavas un cauru ļvadu brīvgala veidojumi, k ā arī 
dažādi izmēri un materi āli. Tos galvenok ārt izmanto naftas ķīmiskajā rūpniecībā, 
celtniecībā, enerģijas ražošan ā, kuģu būvē un rūpnieciskās būvēs. Ja tos p ārdod 
izmantošanai naftas ķīmiskajā rūpniecībā, tad izmanto pasaules standartu ANSI. 
Citiem mērķiem Kopien ā parasti izmanto standartu DIN.  
2. L īdzīgais ražojums  
(22) Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā un pirmaj ā termiņu beigu p ārskatīšanā, konstatēja, ka 
cauruļu savienot ājelementiem, kurus ražo attiec īgajās valstīs, pārdod uz vietas un/vai 
eksportē uz Kopienu, ir t ādas pašas fizisk ās, tehnisk ās un ķīmiskās īpašības un gala 
izmantojums, k ā ražojumiem, kurus Kopien ā tirgo Kopienas ražot āji, kas iesniedza 
pieprasījumu, un t ādēļ tos uzskata par l īdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 
4. punkta noz īmē. 
C. DEMPINGA TURPIN ĀŠANĀS VAI ATK ĀRTOŠAN ĀS IESPĒJAMĪBA 
(23) Saska ņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika p ārbaudīts, vai pas ākumu 
pārtraukšana sekm ētu dempinga turpin āšanos vai atk ārtošanos.  
1. Iepriekš ējas piezīmes  
(24) Kā minēts iepriekš, ja neviens ražot ājs eksport ētās ĶTR un Taizem ē nesadarbojas, š ī 
pārbaude jāpamato ar inform āciju, kas Komisijai pieejama no citiem avotiem, 
piemēram, pārskatīšanas piepras ījums, Eurostat , Ķīnas muitas statistika un 
informācija, kas ieg ūta analogaj ā valstī. 
2. Taizeme 
a) Normālā vērtība 
(25) Saska ņā ar pamatregulas 18. pantu un t ā kā neviens Taizemes ražot ājs eksport ētājs 
nesadarboj ās, normālo vērtību pamatoja ar piepras ījumā sniegtajiem datiem, proti, uz 
ražošanas paredzamaj ām izmaks ām Taizem ē, pieskaitot 15 % p ārdošanas, visp ārējo un 
administrat īvo izmaksu un 11 % pe ļņas. Nekas neliecin āja par to, ka šis pe ļņas līmenis 
 
LV 10   LV pārsniegs pe ļņu, ko parasti citi eksport ētāji vai ražot āji gūst, tās pašas visp ārējās 
kategorijas ražojumus p ārdodot iekš ējā tirgū izcelsmes valst ī, kā paredzēts 2. panta 
6. punkta c) apakšpunkt ā.  
b) Eksporta cena 
(26) Saska ņā ar pamatregulas 18. pantu un t ā kā neviens Taizemes ražot ājs eksport ētājs 
nesadarboj ās, eksporta cenu apr ēķināja, izmantojot Eurostat  datus. Šos skait ļus 
pielāgoja pēc ražojuma tipa proporcion āli katra ražojuma apjomam tonn ās, 
pamatojoties uz piepras ījumā sniegto inform āciju.  
c) Salīdzināšana 
(27) Lai sal īdzinājums būtu taisnīgs, eksporta cenu kori ģēja, ņemot vērā sauszemes un 
jūras pārvadājumus, apdrošin āšanu, komisijas maksu un iesai ņošanu saska ņā ar 
pamatregulas 2. panta 10. punktu.  
d) Dempinga starp ība 
(28) Lai apr ēķinātu dempinga starp ību, Kopiena sal īdzināja vidējo svērto normālo vērtību 
ar vidējo rūpnīcas noteikto eksporta cenu uz Kopienu t ādā pašā tirdzniec ības līmenī 
saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu. Šis sal īdzinājums parādīja, ka dempinga 
starpība Taizemei ir 17,8 %, un t ā ir vienāda ar summu, par k ādu noteikt ā normālā 
vērtība pārsniedz eksporta cenu. 
3. Ķīnas Tautas Republika 
a) Normālā vērtība. Analog ā valsts  
(29) Sp ēkā esošie pas ākumi paredz vienotu valsts m ēroga maks ājumu, kas piem ērojams 
ĶTR izcelsmes l īdzīgā ražojuma importam Kopien ā. Attiecīgi normālo vērtību 
noteica, pamatojoties uz inform āciju, kas ieg ūta tirgus ekonomikas treš ā valstī 
(“analogaj ā valstī”). Sākotnējā izmeklēšanā Taizeme tika izv ēlēta kā analogā valsts. 
Tomēr paziņojumā par proced ūras sākšanu Amerikas Savienot ās Valstis bija paredz ēts 
izmantot k ā analogo valsti, jo Kopi enas ražošanas nozare p ārskatīšanas piepras ījumā 
norādīja, ka patlaban t ā ir piemērotāka izvēle nekā Taizeme. Tika pieliktas visas p ūles, 
lai atrastu citu alternat īvu citās trešās valstīs, tomēr sadarboties piekrita tikai viens 
uzņēmums ASV. 
(30) ASV izv ēle saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu tika atz īta par piem ērotu šā 
tirgus apjoma, importa l īmeņa un attiec īgi - spēcīgās konkurences d ēļ. Turklāt, tā kā 
neviens Taizemes eksport ētājs nesadarboj ās izmeklēšanā, uzskatīja par piem ērotu 
normālo vērtību ĶTR pamatot uz p ārbaudītiem datiem par ASV uz ņēmumu, kurš 
sadarbojās. Pēc paziņojumu par proced ūras sākšanu public ēšanas neviena no 
ieinteresētajām personām nesniedza piez īmes attiec ībā uz priekšlikumu izmantot ASV 
kā analogo valsti. T ādēļ normālo vērtību aprēķināja, izmantojot datus, ko sniedza 
ražotājs ASV. 
b) Eksporta cena 
(31) Ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksport ētāji nesadarboj ās, atzinumi attiec ībā uz eksportu 
uz Kopienu bija j āpamato ar pieejamajiem faktiem saska ņā ar pamatregulas 18. panta 
 
LV 11   LV 1. punktu. Iev ērojot to pašu metodiku, ko s ākotnējā izmeklēšanā, eksporta cenu 
noteica, pamatojoties uz Ķīnas muitas statistiku. Šos datus p ārbaudīja, izmantojot 
Eurostat datus. Konstat ēja būtiskas atšķirības gan saist ībā ar daudzumiem, gan cenu. 
Pamatojoties uz iepriekš ējiem dokument ētiem pier ādījumiem par ĶTR iesaist īšanos 
pasākumu apiešan ā, kas liecina, ka Eurostat dati nav pietiekami prec īzi, uzskat īja par 
lietderīgu šajā pārskatīšanā minētos datus neizmantot. 
c) Salīdzināšana 
(32) Lai sal īdzinājums būtu taisnīgs un saska ņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, veica 
korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības attiec ībā uz transporta (j ūras pārvadājumu) un 
apdrošināšanas izmaks ām, kredītizmaksām un brokeru maks ām, kas ietekm ēja cenas 
un cenu sal īdzināmību. 
d) Dempinga starp ība 
(33) Saska ņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu vid ējo svērto normālo vērtību pēc ASV 
rūpnīcas noteikt ās cenas sal īdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu p ēc Ķīnas rūpnīcas 
noteiktās cenas taj ā pašā tirdzniec ības līmenī. Iepriekš min ētais salīdzinājums 
apliecināja, ka ĶTR dempinga starp ība ir 100 %. 
e) Secinājums 
(34) Izmekl ēšanā atklāja, ka abu valstu  importam rakstur īgas augstas dempinga cenas. 
Izmeklēšanā netika konstat ēti fakti, kas liecin ātu par to, ka šis dempinga l īmenis 
varētu izzust vai samazin āties, ja pas ākumus atceltu. T āpēc secināja, ka past āv 
iespējamība, ka dempings turpin āsies. Turkl āt jānorāda, ka neatkar īgi no augstiem 
antidempinga maks ājumiem, kas piem ēroti šo valstu eksportam, importa apjoms no 
šīm valstīm ir ievērojami palielin ājies. Tom ēr uzskatīja par piem ērotu pārbaudīt arī to, 
vai dempings atk ārtosies, palielinoties eksporta apjomam, ja atcels pašreiz ējos 
pasākumus. 
4. Att īstība importa jom ā, ja pasākumi tiktu atcelti 
(35) Lai noteiktu dempinga atk ārtošanos iesp ējamību, pārbaudīja šādus faktorus: attiec īgo 
valstu eksporta un/vai  ražošanas jaudas att īstība, pasākumu apiešanas c ēlonis ĶTR 
gadījumā un situācija saistībā ar eksportu trešo valstu tirgos. 
5. Taizeme 
(36) Tā kā neviens ražot ājs eksport ētājs Taizem ē nesadarboj ās, šī pārbaude bija j āveic, 
pamatojoties uz inform āciju, kas Komisijai pieejama no citiem avotiem, proti, no 
pieprasījuma. Taizemes gada  ražošanas jaudu nov ērtēja atbilstoši piepras ījumam, 
proti, 63 000 tonnu apm ērā, vietējā tirgū patērējot tikai 4200 tonnas, t ādēļ Taizemes 
ražošanas nozare ir atkar īga no eksporta. Ražošanas apjoms gad ā tika lēsts 
38 000 tonnas. T ādējādi neizmantot ā jauda tika l ēsta 25 000 tonnas. 
(37) Izmekl ēšanā konstatēja, ka neviens tirgus pasaul ē nespēj absorbēt šo pieejamo jaudu, 
jo uz Taizemi jau attiecas antidempinga pas ākumi. Šie pas ākumi ASV ir no 10,68 % 
līdz 52,6 % un tos piem ēro ražojumam, kas liel ā mērā ir līdzīgs ražojumam, uz ko 
attiecas š ī izmeklēšana, tikai ar 14 collu iekš ējo diametru. Turkl āt, pamatojoties uz 
iepriekšējo pieredzi un atbilstoši š īs pārskatīšanas piepras ījumam, š ķiet, ka vis ā 
 
LV 12   LV pasaulē un jo īpaši Dienvidaustrum āzijā vērojams visp ārējs milzīgs jaudas 
pārpalikums. 
(38) Tādēļ, atceļot pasākumus, iesp ējams, ka noz īmīga Taizemes jaudas atlikuma da ļa tiks 
novirzīta uz ES tirgu, ņemot vērā spēkā esošos ierobežojumus un augsta l īmeņa 
pasākumus citos noz īmīgos tirgos. 
6. Ķīnas Tautas Republika 
a) Ražošana un jaudas izmantošana (39) Ķīnas ražot āji eksport ētāji nesadarboj ās, tādēļ Komisijas dienestiem bija j āizmanto 
pieejamie fakti. T ā kā ir maz inform ācijas par Ķīnas rūpniecību, turpm āk minētie 
secinājumi balst
ās uz inform āciju, kas ietverta piepras ījumā un Ķīnas muitas statistik ā. 
Minētos atzinumus pamatoja ar ī informācija, ko dar īja zināmu atklātībai saistībā ar 
līdzīgiem pasākumiem ASV. 
(40) Pamatojoties uz šiem avotiem, kop ējā Ķīnas ražošanas jauda attiec īgajam ražojumam 
ir aptuveni 365 000 tonnas gad ā. Pašreizējais Ķīnas ražošanas apjoms gad ā, kā 
noteikts piepras ījumā, ir aptuveni 291 000 tonnas. Šis pie ņēmums balst ījās uz Ķīnas 
eksporta apjomu pasaul ē, kas redzams tirdzniec ības statistik ā (aptuveni 70 000 tonnas 
gadā), un uz viet ējo patēriņu, ko vērtē aptuveni 221 000 tonnas gad ā. 
(41) Pamatojoties uz šo inform āciju, Ķīnas neizmantot ā jauda sasniedza 74 000 tonnas, kas 
bija pietiekami, lai nodrošin ātu visu ES pat ēriņu (79 813 tonnas).  
(42) Tā kā ASV Ķīnas Tautas Republikai, t āpat kā Taizemei, piem ēro antidempinga 
pasākumus no 35,06 % l īdz 182,9 %, iesp ējams, noz īmīga Ķīnas jaudas atlikuma da ļa 
tiks novirz īta uz ES tirgu. 
(43) Lai gan sp ēkā esošie antidempinga maks ājumi pret importu no Ķīnas ir augsti 
(58,6 %), Ķīnas ražotājiem eksport ētājiem ir izdevies b ūtiski palielin āt eksportu uz ES 
no 2550 tonn ām 2004. gad ā līdz 10 268 tonn ām PIP, un tas nor āda, ka Ķīnas 
eksportētājiem aizvien ir liela interese par ES tirgu. 
7. Pas ākumu apiešanas iemesli 
(44) Ķīnas eksport ētāji arī ir pierādījuši, ka aizvien ir ap ņēmušies jebkuriem l īdzekļiem 
veikt eksportu uz ES, k ā par to liecina vair āki mēģinājumi apiet ar Padomes Regulu 
(EK) Nr. 964/2003 noteiktos pas ākumus, eksport ējot secīgi caur Taiv ānu, Indon ēziju, 
Šrilanku un Filip īnām. 
(45) Pamatojoties uz Ķīnas muitas statistiku, ir sk aidrs, ka ES tirgus ir īpaši pievilc īgs 
Ķīnas ražotājiem eksport ētājiem, jo augst ākās eksporta cenas (kas tom ēr ir dempinga 
cenas) tie ir sasnieguši, eksport ējot uz ES.  
8. Secin ājums 
(46) Izmekl ēšanā konstatēja, ka ĶTR un Taizemes ražot āji eksport ētāji ir turpin ājuši 
dempingu PIP laik ā. 
 
LV 13   LV (47) Abu valstu kop ējā neizmantot ā jauda bija 99 000 tonnas, kas bija iev ērojami vair āk par 
kopējo Kopienas ražošanas apjomu PIP laik ā (86 723 tonnas) un pat vair āk par kop ējo 
Kopienas pat ēriņu tajā pašā laikposm ā (79 813 tonnas). 
(48) Ņemot vērā to, ka ĶTR ir pieejama ļoti liela neizmantot ā ražošanas jauda un ka t ā jau 
ir izvairījusies no pas ākumiem, ir liela iesp ējamība, ka Ķīnas ražot āji eksport ētāji 
būtiski palielin ās attiecīgā ražojuma eksporta apjomu par dempinga cen ām uz 
Kopienu, ja sp ēkā esošos pas ākumus atcels. 
(49) Tā kā Taizemes uz ņēmumi ir orient ēti uz eksportu un Kopienas tirgus ir ļoti pievilc īgs, 
attiecībā uz Taizemi j āņem vērā tas, ka, atce ļot spēkā esošos pas ākumus, ir ļoti 
iespējams, ka uz ņēmumi ats āks attiecīgā ražojuma eksportu uz Kopienas tirgu lielos 
apjomos un par dempinga cen ām. 
(50) Visbeidzot tiek atg ādināts par Ķīnas un Taizemes ražot āju eksport ētāju dempinga 
darbībām ASV tirg ū un ASV antidempinga pas ākumiem, kas atjaunoti 2005. gad ā 
oktobrī. 
(51) Kopum ā pastāv liela varb ūtība, ka pas ākumu atcelšanas gad ījumā, imports Kopien ā no 
attiecīgajām valstīm turpināsies lielos apjomos un par dempinga cen ām. 
D. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFIN ĪCIJA 
(52) Saska ņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu Kopienas ražošanas nozari veidoja tr īs 
ražotāji Kopien ā, kuru vārdā tika iesniegts piepras ījums un kuri tika iek ļauti izlasē, kā 
arī seši ražot āji Kopien ā, kuri atbalst īja piepras ījumu. Pamatojoties uz šo, Kopienas 
ražošanas nozare p ārstāvēja ievērojamu da ļu no kop ējā ražošanas apjoma Kopien ā, 
proti, šajā gadījumā vairāk nekā 76 %.  
E. STĀVOKLIS KOPIENAS TIRG Ū 
1. Pat ēriņš Kopienas tirg ū 
(53) Kopienas kop ējo ražošanas apjomu noteica, pamatojoties uz inform āciju, ko sniedza 
deviņi Kopienas ražot āji, kuri atbalst īja sūdzību, un to Kopienas ražot āju piepras ījumā 
norādīto paredzamo ražošanas apjomu, kuri nesadarboj ās.  
(54) Izmekl ēšanā atklāja, ka Kopienas ražot āju vērā ņemamu p ārdošanas apjoma da ļu 
pārdeva tirgot ājiem, kas savuk ārt eksport ēja attiecīgo ražojumu ārpus Kopienas, proti, 
šie pārdevumi nebija paredz ēti patēriņam Kopienas tirg ū. Šo tirgot āju eksporta 
pārdevumu apjomu uz trešo valstu tirgiem nevar ēja noteikt izmekl ēšanas laik ā. Tādēļ 
acīmredzamo pat ēriņu Kopien ā noteica, pamatojoties uz kop ējo ražošanas apjomu 
Kopienā, kā noteikts iepriekš 53. apsv ērumā, un attiec īgā ražojuma Kopienas kop ējo 
importa un eksporta apjomu, izmantojot Eurostat datus. 
(55) Saska ņā ar minēto attiecīgajā laikposm ā Kopienas pat ēriņš palielin ājās par 28%, no 
62 317 tonn ām 2004. gad ā līdz 79 813 tonn ām PIP laik ā.  
1. tabula. Kopienas pat ēriņš 
Kopienas pat ēriņš 2004 2005 2006 2007 PIP 
 
LV 14   LV Tonnas 62 317 57 492 64 919 77 095 79 813
Indekss (2004=100) 100 92 104 124 128
Tendence sal īdzinājumā ar 
iepriekšējo gadu -8 12 20 4
Avots: Eurostat , pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jaut ājumiem, ko iesniedza 
Kopienas ražošanas nozare. 
2. Patreiz ējais imports no attiec īgajām valstīm 
a) Apjoms un tirgus da ļa 
(56) Lai noteiktu attiec īgā ražojuma kop ējo importa apjomu no ĶTR, uzskat īja par 
piemērotu iekļaut importu no t ām valstīm, uz kur ām saskaņā ar pamatregulas 13. panta 
3. punktu attiecin āti arī spēkā esošie antidempinga pas ākumi, proti, Šrilanka, 
Indonēzija, Filip īnas un Taiv āna (skatīt 2. un 4. apsv ērumu iepriekš). Uzskat īja, ka no 
šīm valstīm faktiski tika veikts ĶTR izcelsmes ražojumu imports. Pamatojoties uz šo, 
cauruļu savienot ājelementu kop ējais importa apjoms no ĶTR un Taizemes palielin ājās 
no 6861 tonn ām 2004. gad ā līdz 17 605 tonn ām PIP, proti, par 157 %. Min ētā importa 
tirgus daļa procentos no Kopienas pat ēriņa palielin ājās no 11 %2004. gad ā līdz 22 % 
PIP laikā. 
2. tabula. Imports no attiec īgajām valstīm 
Imports (tonn ās) 2004 2005 2006 2007 PIP 
ĶTR, tostarp, Šrilanka, 
Indonēzija, Filip īnas un 
Taivāna 6083 6705 10 621 15 326 16 004
Tirgus da ļa 10% 12% 16% 20% 20%
Taizeme  778 558 1623 1700 1601
Tirgus da ļa  1% 1% 2% 2% 2%
Attiecīgās valstis kop ā 6861 7263 12 244 17 026 17 605
Tirgus da ļa  11% 13% 19% 22% 22%
Avots: Eurostat .  
b) Importa cenas un p ārdošana par zem āku cenu 
(57) Ražot āji eksport ētāji no ĶTR un Taizemes nesadarboj ās, tādēļ eksporta cenu pamatoja 
uz Eurostat  datiem. Iepriekš 56. apsv ērumā minēto iemeslu d ēļ vidējā eksporta cena 
no ĶTR tika pamatota ar ī uz vidējo eksporta cenu no Šrilankas, Indon ēzijas un 
Filipīnām, proti, no valst īm, uz kur ām attiecin āja pasākumus, jo t ās iesaistījās 
pasākumu apiešan ā. Pamatojoties uz šo, p ārskata period ā attiecīgā ražojuma vid ējā 
 
LV 15   LV eksporta cena no ĶTR, ņemot vērā pasākumu apiešanu, palielin ājās par 17 % no 
997 EUR par tonnu l īdz 1169 EUR par tonnu, no Taizemes – par 69 % no 1223 EUR 
par tonnu l īdz 2067 EUR par tonnu un no Taiv ānas par 22 % no 1412 EUR par tonnu 
līdz 1718 EUR par tonnu. Kopum ā ražojuma vid ējā cena no attiec īgajām valstīm, 
tostarp no Taizemes, palielin ājās no 1137 EUR 2004. gad ā līdz 1479 EUR 
pārskatīšanas izmekl ēšanas period ā, proti, par 30 %. Taj ā pašā laikposm ā ievērojami 
palielinājās ražošanas izmaksas, paaugstinotie s pamata izejvielas, proti, t ērauda 
cauruļu cenai.  
(58) Izlas ē iekļauto Kopienas ražot āju cenu un Eurostat  cenu salīdzinājums, tās pienācīgi 
koriģējot, liecin āja par vid ēju cenu samazin ājumu ĶTR 54,8 %, Taizemei 20 % un 
Taivānai 33,5 % apm ērā. 
3. Imports no cit ām trešām valstīm 
(59) Antidempinga pas ākumi ir sp ēkā attiecībā uz importu no Korejas Republikas un 
Malaizijas; k ā norāda Eurostat  dati, imports no š īm valstīm pārskata period ā 
samazinājās līdz ļoti zemam l īmenim (proti, maz āk nekā 1 % no Kopienas pat ēriņa).  
(60) Cauru ļu savienot ājelementu kop ējais importa apjoms no treš ām valstīm, kas nav 
minētas iepriekš ējā apsvērumā, palielin ājās no 4679 tonn ām 2004. gad ā līdz 
10 563 tonn ām PIP beig ās, proti, par 126 %. Min ētā importa tirgus da ļa sasniedza 
13 % no Kopienas pat ēriņa. Tas noz īmē, ka pārskata period ā 76 % pieaugums bija no 
8 % līdz 13 %.  
3. tabula. Imports un importa no cit ām trešām valstīm tirgus da ļa 
 2004 2005 2006 2007 PIP 
Imports no cit ām 
trešām valstīm (tonnās) 4679 6134 6795 9993 10 563 
Indekss (2004=100) 100 131 145 214 226 
Tirgus da ļa 8% 11% 10% 13% 13% 
Indekss (2004=100) 100 142 139 173 176 
Avots: Eurostat  un piepras ījuma iesniedz ēja sniegtā tirgus inform ācija.  
4. tabula. Liel ākā importa da ļa Kopienā 
Lielākā importa da ļa 
no cit ām treš ām 
valstīm tonnās uz valsti 2004 2005 2006 2007 PIP 
Izraēla  78 945 1231 2455 3293 
Turcija 650 506 467 1991 2138 
Vjetnama 767 695 1225 1748 2134 
 
LV 16   LV Indija 1537 1763 1553 1703 1 65 
Avots: Eurostat  un piepras ījuma iesniedz ēja sniegtā tirgus inform ācija.  
4. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais st āvoklis 
4.1. Ievadpiez īme 
(61) Tādu ekonomikas r ādītāju tendences k ā ražošana, ražošanas jauda, jaudas 
izmantošana, nodarbin ātība, ražīgums, pārdevumi, tirgus da ļa un izaugsme nov ērtēja, 
pamatojoties uz inform āciju, ko ieguva no vi siem Kopienas ražot ājiem, bet tendences 
attiecībā uz cenu, rentabilit āti, naudas pl ūsmu, spēju paaugstin āt kapitālu un 
ieguldījumus, kr ājumiem, ien ākumiem no ieguld ījumiem un alg ām novērtēja, 
pamatojoties uz p ārbaudītu inform āciju, ko atlas ītie Kopienas ražot āji sniedza 
pilnīgajās atbildēs uz anketas jaut ājumiem. 
4.2. Dati par Kopienas ražošanas nozari kopum ā 
a) Ražošanas apjoms, ražošanas  jauda un jaudas izmantošana 
(62) Pārskata period ā Kopienas ražošanas nozares kop ējais ražošanas apjoms palielin ājās 
par 8 %, bet Kopienas ražošanas jauda palielin ājās par 5 %. Min ētajā laikposm ā jaudas 
izmantošana nedaudz palielin ājās. Tomēr šie rādītāji jāaplūko, ņemot vērā Kopienas 
patēriņa kāpumu par 28 %.  
5. tabula. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un t ās izmantošana 
 2004 2005 2006 2007 PIP 
Ražošanas apjoms (tonn ās) 80 044 73 049 82 950 85 536 86 723
Ražošanas jauda (tonn ās) 154 840 155 740 160 890 162 910 163 210
Jaudas izmantošana 
(procentos) 52% 47% 52% 53% 53%
Avots: Eurostat , pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jaut ājumiem, ko iesniedza 
Kopienas ražošanas nozare. 
b) Nodarbin ātība un raž īgums 
(63) Nodarbin ātības līmenis Kopienas ražošanas nozar ē saglabājās relatīvi stabils, iz ņemot 
2005. gad ā, samazinoties par 1 % vis ā pārskata period ā. Ražīgums, ko noteica k ā 
ražošanas apjomu tonn ās uz vienu nodarbin āto personu, palielin ājās par 9 %. 
6. tabula. Nodarbin ātība un ražīgums 
 2004 2005 2006 2007 PIP 
Nodarbin ātība (attiec īgais 
ražojums) 1297 1073 1268 1289 1287 
 
LV 17   LV Ražīgums (tonnas uz darbinieku) 62 68 65 66 67 
 
c) Pārdevumu apjoms un tirgus da ļa 
(64) Kopienas ražošanas nozares p ārdevumu apjoms nesaist ītiem klientiem Kopienas tirg ū 
palielinājās par 4 %, 2004. gad ā tas sasniedza 59 399 tonnas, bet PIP laik ā – 
61 991 tonnu. Tom ēr Kopienas ražošanas nozares tirgus da ļas nepārtraukti 
samazinājās visā pārskata period ā. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares kop ējā tirgus 
daļa samazin ājās par 21 %. K ā paskaidrots iepriekš, v ērā ņemamu Kopienas ražojumu 
daļu pārdod eksportam ar vairumtirgot āju starpniec ību. Tādējādi tirgus da ļa tika 
izteikta k ā proporcion āla daļa no Kopienas kop ējā ražošanas apjoma, atskaitot kop ējo 
eksporta apjomu Kopienas š ķietamajā patēriņā. 
7. tabula. P ārdošanas apjoms un tirgus da ļa  
 2004 2005 2006 2007 PIP 
Pārdošanas apjoms ES 
nesaistītām person ām 
(tonnās) 59 399 51 461 57 299 60 193 61 991 
Tirgus da ļa 81% 77% 71% 65% 65% 
Indekss (2004=100) 100 94 87 80 79 
d) Izaugsme 
(65) Lai gan Kopienas pat ēriņš no 2004. gada l īdz PIP palielin ājās par 28 %, Kopienas 
ražošanas nozares tirgus da ļas sarukums par aptuveni 21 % un vienlaic īgais straujais 
attiecīgo valstu importa apjoma k āpums liecina, ka Kopienas ražošanas nozare nesp ēja 
veicināt tirgus izaugsmi. 
e) Dempinga starp ības apjoms  
(66) Ņemot vērā importa par dempinga cen ām apjomu no attiec īgajām valstīm, tirgus da ļu 
un cenas, nevar uzskat īt, ka faktisko dempinga starp ību ietekme uz Kopienas 
ražošanas nozari ir niec īga. 
f) Atgūšanās no dempinga sek ām 
(67) Kā liecina iepriekš min ēto daudzo r ādītāju labvēlīgās pārmaiņas, no 2004. gada l īdz 
2008. gada s ākumam Kopienas ražošanas nozares ekonomisk ā situācija ir da ļēji 
atguvusies no kait īgās ietekmes, ko izrais īja attiecīgo valstu imports par dempinga 
cenām. 
4.3. Dati, kas attiecas uz atlas ītajiem Kopienas ražot ājiem 
a) Krājumi 
 
LV 18   LV (68) Vis ā pārskata period ā krājumi palielin ājās par 3 %. Kr ājumu apjoms bija iev ērojami 
lielāks 2007. gad ā, jo, paaugstinoties t ērauda cauru ļu cenām, uzņēmumi veidoja 
lielākus krājumus.  
8. tabula. Kr ājumi 
Noslēguma krājumu 
apjoms 2004 2005 2006 2007 PIP 
Tonnas 7449 7206 7580 8510 7703 
Avots: izlas ē iekļauto Kopienas ražot āju pārbaudītas atbildes uz anketas jaut ājumiem. 
b) Vidējās pārdošanas cenas 
(69) Pārskata period ā pakāpeniski palielin ājās vidējās pārdošanas cenas, ko Kopienas tirg ū 
prasīja atlasītie Kopienas ražot āji. To kop ējais pieaugums no 2004. gada l īdz PIP bija 
57 %. Šo pieaugumu da ļēji var izskaidrot ar galveno izejvielu – t ērauda cauru ļu – 
izmaksu pieaugumu un da ļēji ar divu Kopienas ražot āju pārorientēšanos uz d ārgāku 
īpaša veida ražojumu ražošanu.  
9. tabula. Vid ējā pārdošanas cena 
Pārdošanas cena 2004 2005 2006 2007 PIP 
EUR/tonna 1 779 2 128 2 482 2 738 2 790 
Indekss (2004=100) 100 120 139 154 157 
Avots: izlas ē iekļauto Kopienas ražot āju pārbaudītas atbildes uz anketas jaut ājumiem. 
c) Vidējās ražošanas izmaksas 
(70) Pārskata period ā pakāpeniski palielin ājās arī vidējās ražošanas izmaksas (RI), 
galvenokārt paaugstinoties t ērauda cen ām. Vidējās ražošanas izmaksas palielin ājās no 
1628 EUR par tonnu l īdz 2401 EUR par tonnu PIP laik ā, proti, par 48 %.  
10. tabula. Vid ējās ražošanas izmaksas 
Izmaksas par vien ību 2004 2005 2006 2007 PIP 
EUR/tonna 1628 2059 1998 2040 2401 
Indekss (2004=100) 100 127 123 125 148 
Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Kopienas ražot āju atbildes uz anketas jaut ājumiem. 
d) Rentabilit āte un naudas pl ūsma 
(71) Izlas ē iekļauto Kopienas ražot āju rentabilit ātei bija t āda pat pozit īva tendence k ā 
pārdošanas cen ām. Neraugoties uz iev ērojamām problēmām 2004. un 2005. gad ā, 
 
LV 19   LV vispārējā rentabilit āte PIP laik ā sasniedza 9,1%. Da ļēji tas izskaidrojams ar p āreju uz 
ražojumu ar augst āku pievienoto v ērtību ražošanu p ārskata period ā. 
(72) No 2004. l īdz 2006. gadam bija v ērā ņemamas naudas pl ūsmas svārstības, kam sekoja 
būtisks un pak āpenisks palielin ājums līdz pārskata perioda beig ām. 
11. tabula. Rentabilit āte un naudas pl ūsma 
 2004 2005 2006 2007 PIP 
Rentabilit āte 1,8% 1,2% 7,2% 10,6% 9,1% 
Indekss (2004=100) 100 70 403 598 514 
Naudas pl ūsma (EUR ’000) 3320 1425 7577 10 100 12 308 
Indekss (2004=100) 100 43 228 304 371 
Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Kopienas ražot āju atbildes uz anketas jaut ājumiem. 
e) Ieguldījumi, ienākumi no ieguld ījumiem un sp ēja piesaist īt kapitālu 
(73) Pārskata period ā izlasē iekļautie Kopienas ražot āji ieguldījumu apjomu palielin āja par 
115 %. Ieguld ījumus galvenok ārt novirzīja tehnikas att īstībai un lab ākiem loģistikas 
risinājumiem, lai paaugstin ātu ražīgumu.  
(74) Ien ākumi no ieguld ījumiem, izsakot k ā attiecīgā ražojuma pe ļņu/zaudējumus saist ībā 
ar ieguldījumu neto bilances v ērtību, vērā ņemami palielin ājās minētajā laikposm ā, un 
tiem bija t āda pati tendence k ā rentabilit ātei. 
(75) Komisija nesa ņēma pierādījumus par to, ka p ārskata period ā būtu uzlabojusies vai 
pasliktinājusies spēja piesaist īt kapitālu. 
12. tabula. Ieguld ījumi un ien ākumi no ieguld ījumiem 
 2004 2005 2006 2007 PIP 
Ieguldījumi 
(tūkstošos EUR) 2567 4448 3930 4986 5524 
Indekss (2004=100) 100 173 153 194 215 
Ienākumi no 
ieguldījumiem 4% 2% 29% 44% 38% 
Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Kopienas ražot āju atbildes uz anketas jaut ājumiem. 
5. Secin ājums par st āvokli Kopienas ražošanas nozar ē 
(76) Antidempinga pas ākumi labv ēlīgi ietekm ēja izlasē iekļauto Kopienas ražot āju 
stāvokli, kā to norāda daudzo r ādītāju pozitīvas pārmaiņas kopš 2004. gada, labv ēlīga 
ekonomisk ā cikla laik ā. Kopienas ražošanas nozare palielin āja pārdošanas apjomu un 
 
LV 20   LV cenas. Tādiem zaud ējumu rādītājiem kā ražošana, ražošanas jauda, rentabilit āte, 
ienākumi no ieguld ījumiem un raž īgums arī bija vērojamas pozit īvas pārmaiņas. 
Ieguldījumu palielin āšana ražot ņu uzlabošanai tieši ietekm ēja atlasīto ražotāju 
rentabilitāti, neatkar īgi no vērā ņemamiem tirgus da ļu zaudējumiem.  
(77) Tom ēr jāņem vērā, ka Kopienas ražot ājiem jāuztur zin āms ražošanas l īmenis un 
pārdošanas apjoms, lai absorb ētu fiksētās izmaksas. Cauru ļu savienot ājelementus ražo 
ar speciālu šim nol ūkam paredz ētu tehniku, un tas saist ās ar būtiskām ražošanas 
izmaksām. Izlasē iekļautie uzņēmumi pārskata period ā izmantoja aptuveni 50 % no 
jaudas, un tie nesp ēja būtiski palielin āt jaudas izmantošanu. T ādēļ rentabilit āti aizvien 
ietekmē ražošanas samazin āšanās. 
(78) Neatkar īgi no iepriekš min ētajām pozitīvām pārmaiņām Kopienas ražošanas nozare 
pārskata period ā zaudēja ievērojamu tirgus da ļu no 81 % 2004. gad ā līdz 65 % PIP 
laikā. Samazinoties p ārdošanas apjomam, Kopienas ražot āji spēja atjaunot to 
pārdošanas apjomu, k āds tas bija jau 2004. gad ā, un vienlaikus taj ā pašā laikposm ā 
Kopienas kop ējais patēriņš palielin ājās par 28 %. Ir skaidrs, ka Kopienas ražošanas 
nozare nav sp ējusi izmantot b ūtisko patēriņa pieaugumu Kopien ā. Turklāt dažas 
pozitīvās pārmaiņas sekmēja nozīmīga Kopienas ražot āja darbības pārtraukšana 
Apvienotaj ā Karalistē, un šī ražotāja darbību pārņēma divi uz ņēmumi, kuri atbalst īja 
pieprasījumu. 
(79) Ņemot vērā iepriekš min ēto, var secin āt, ka pasākumu piem ērošana ĶTR un Taizemei 
ir labvēlīgi ietekm ējusi Kopienas ražoša nas nozares finansi ālo stāvokli, jo t ā spējusi 
atgūt rentabilit āti. Lai gan Kopienas ražošanas nozare sp ēja nedaudz palielin āt 
ražošanas un p ārdošanas apjomu, tom ēr tā zaudēja tirgus da ļas, būtiski palielinoties 
pieprasījumam Kopienas tirg ū. Tas liecina par to, ka , neraugoties uz ieguld ījumiem 
ražotņu moderniz ēšanai, Kopienas ražošanas nozares st āvoklis kopum ā arvien ir 
nestabils un liel ā mērā atkarīgs, no vienas puses, no pietiekama cenu l īmeņa un, no 
otras puses, no pietiekama ražošanas apjoma, kas ļauj absorb ēt augstas fiks ētās 
izmaksas. 
F. KAITĒJUMA ATK ĀRTOŠAN ĀS IESPĒJAMĪBA 
(80) Lai nov ērtētu iespējamos ietekmi sp ēkā esošo pas ākumu atcelšanas gad ījumā, izskatīja 
šādus faktorus. 
(81) Cenu spiediens Kopienas tirg ū aizvien ir ļoti spēcīgs, ņemot vērā PIP laikā konstatēto 
ievērojamo cenu samazin āšanas starp ību. Lai gan Kopienas ražot āju ražošanas 
izmaksas attiec īgajā laikposm ā palielinājās par 48 % (galvenok ārt palielinoties 
izejmateri āla, proti, t ērauda cauru ļu, cenai), vid ējā importa cena no attiec īgajām 
valstīm palielin ājās tikai par 30 %.  
(82) Tādēļ imports no attiec īgajām valstīm būtiski palielin āja šo valstu tirgus da ļu pārskata 
periodā. Tas liecina par to, ka liel āko daļu no Kopienas ražošanas nozares zaud ētajām 
tirgus da ļām ieņēma attiec īgo valstu imports par dempinga cen ām, kas b ūtiski 
samazināja Kopienas ražošanas nozares p ārdošanas cenas, lai gan sp ēkā bija 
antidempinga pas ākumi.  
(83) Turkl āt, kā minēts iepriekš 40. un 36. apsv ērumā, attiecīgajās valstīs pieejam ā 
neizmantot ā ražošanas jauda ir iev ērojami liel āka nekā kopējais Kopienas ražošanas 
 
LV 21   LV apjoms PIP laik ā vai kop ējais Kopienas pat ēriņš šajā pašā laikposm ā. Tādēļ 
sagaidāms, ka pas ākumu atcelšanas gad ījumā liels daudzums šaj ās valstīs ražoto 
ražojumu ien āks Kopienas tirg ū. Citos iesp ējamos eksporta tirgos sp ēkā ir stingri 
antidempinga pas ākumi, un t ādēļ būs vieglāk ienākt Kopienas tirg ū. Turklāt 
vairākkārtēji mēģinājumi apiet antidempinga pas ākumus liecina par attiec īgo valstu 
ražotāju eksport ētāju lielo interesi par Kopienas tirgu. 
(84) Ņemot vērā attiecīgo valstu ražot āju eksport ētāju iepriekš ējo un pašreiz ējo cenu 
noteikšanas praksi, sagaid āms, ka imports tiks veikts par zem ām cenām, tādējādi 
ievērojami samazinot Kopienas ražoša nas nozares cenas. Imports par zem ām cenām 
noteikti negat īvi ietekm ēs Kopienas ražošanas nozari, kura s āk atgūties, jo sp ēj noturēt 
cenas zināmā līmenī, bet to arvien ietekm ē masveida imports par zem ām un dempinga 
cenām.  
(85) Ņemot vērā iepriekš izkl āstīto, var secin āt, ka, atce ļot pasākumus, visticam āk 
atjaunotos kait ējums Kopienai, ko rada imports par dempinga cen ām. Jo īpaši 
sagaidāms, ka cenu l īmenis Kopien ā būtiski samazin āsies, spēcīgi negatīvi ietekm ējot 
Kopienas ražot āju ienākumu līmeni, kas ne tikai apdraud ētu nozīmīgos ieguld ījumus, 
kas veikti kopš 2004. gada, bet ar ī būtu šķērslis turpm āku ieguld ījumu veikšanai. Tas 
neizbēgami radītu arī būtisku darba vietu zudumu Kopienas ražošanas nozar ē. Ņemot 
vērā pašreizējo situāciju, ko rad ījusi ekonomikas lejupsl īde, ir palielin ājusies 
iespējamība, ka kait ējums varētu atkārtoties. 
G. KOPIENAS INTERESES 
1. Ievads 
(86) Saska ņā ar pamatregulas 21. pantu p ārbaudīja, vai sp ēkā esošo antidempinga 
pasākumu termi ņa pagarin āšana būtu pretrun ā visas Kopienas ražošanas nozares 
interesēm. Kopienas interešu noteikšanas pamat ā bija visu daž ādo iesaist īto personu, 
t.i., Kopienas ražo šanas nozares, import ētāju/tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma 
lietotāju, interešu izv ērtējums.  
(87) Lai nov ērtētu antidempinga pas ākumu turpin āšanas vai neturpin āšanas iesp ējamo 
ietekmi, Komisija piepras īja inform āciju no vis ām iepriekšmin ētajām ieinteres ētajām 
personām. Komisija izlases veid ā nosūtīja anketas 62 attiec īgā ražojuma import ētājiem 
un saņēma deviņas atbildes. Komisija atlas īja četrus uzņēmumus, no kuriem tr īs 
uzņēmumi atbild ēja uz visiem anketas jaut ājumiem. No lietot ājiem atbildes netika 
saņemtas. 
(88) Jāatgādina, ka iepriekš ējā izmeklēšanā neatzina, ka pas ākumu pie ņemšana b ūtu 
pretrunā Kopienas interes ēm. Turklāt tas, ka patreiz ējā izmeklēšana ir pārskatīšana, 
analizējot situāciju, kad antidempinga pas ākumi jau bijuši sp ēkā, ļauj novērtēt jebkuru 
pārmērīgi negatīvu ietekmi uz person ām, uz kur ām attiecas sp ēkā esošie antidempinga 
pasākumi. 
(89) Pamatojoties uz to, p ārbaudīja, vai, ne ņemot vērā secinājumus par dempinga 
turpināšanos un kait ējuma atkārtošanās iespējamību, ir pamatoti iemesli, kas ļautu 
secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interes ēs.  
2. Kopienas ražošana s nozares intereses 
 
LV 22   LV (90) Izr ādījies, ka Kopienas ražo šanas nozare ir struktur āli dzīvotspējīga. Par to liecina 
ekonomisk ās situācijas pozit īvās pārmaiņas tad, kad tika atjaunota efekt īva 
konkurence p ēc pašlaik sp ēkā esošo antidempinga pas ākumu noteikšanas. Turkl āt 
Kopienas ražošanas nozares p ūles racionaliz ēt savu ražošanu un paaugstin āt savu 
konkurētspēju pārskata perioda p ēdējos divos gados devušas iev ērojamu pe ļņu. 
Turklāt Kopienas ražošanas nozares  rentabla eksporta darb ībā bija vērojamas pozit īvas 
pārmaiņas, norādot uz tās konkurētspēju trešo valstu tirgos (p ārskata period ā izlasē 
iekļauto ražot āju rentabilit āte palielin ājās par 21 %).  
(91) 77. apsv ērumā minēto iemeslu d ēļ Kopienas ražošanas nozarei j āražo konkr ēts 
standarta ražojumu apjoms, lai g ūtu apjomrad ītus ietaup ījumus un t ādējādi saglabātu 
konkurētspēju. Tādēļ standarta ražojumi tieši konkur ē ar importu no ĶTR un 
Taizemes. Ja tirg ū ienāks ražojumi par dempinga cen ām, apjomrad īti ietaupījumi un 
tādējādi arī darbības rentabilit āte Kopien ā būtiski samazin āsies. Savuk ārt, ir pamats 
uzskatīt, ka Kopienas r ažošanas nozare joproj ām gūs labumu no sp ēkā esošajiem 
pasākumiem. Ja pas ākumus nesaglab ātu, iespējams, Kopienas ražošanas nozarei tiktu 
nodarīts finansiāls kaitējums.  
3. Import ētāju/tirgotāju intereses 
(92) Neviens no import ētajiem, kuri sadarboj ās, neimport ēja attiecīgo ražojumu no ĶTR 
vai Taizemes, bet tikai no Taiv ānas. Izmekl ēšanā netika g ūti pierādījumi, ka sp ēkā 
esošie pas ākumi ir finansi āli ietekmējuši import ētājus. Skaidrs, ka import ētāji varēja 
atrast citus pieg ādes avotus, par ko liecina citu trešo valstu tirgus da ļa (13 %), kas ir 
pierādījums tam, ka Kopienas tirg ū ir nodrošin āta konkurence. 
(93) Attiec ībā uz Taiv ānu un kā norādīts turpmāk 98. – 105. apsv ērumā, spēkā esošo 
izņēmumu attiec ībā uz diviem ražot ājiem eksport ētājiem atkārtoti novērtēja, jo tika 
izteikti apgalvojumi par pas ākumu apiešanu. Import ētāji bija pārliecināti, ka gadījumā, 
ja izņēmumu attiec ībā uz šiem uz ņēmumiem atceltu, tie sp ētu atrast citus pieg ādes 
avotus. T ādējādi pasākumu saglab āšana būtiski negat īvi neietekm ēs importētājus, jo 
tiem ir citi pieg ādes avoti. Tom ēr jāņem vērā, ka probl ēmas varētu rasties saist ībā ar 
britu standarta ražojumu tirgus nišu, kur ā piegādi veic tikai viens ražot ājs Eiropā un 
viens ražot ājs Taivānā. Tomēr šāda ietekme, iesp ējams, būs tikai īslaicīga, līdz radīsies 
citi avoti. 
(94) Tāpēc secina, ka attiec īgā ražojuma import ētāju ekonomisko situ āciju lielā mērā nav 
negatīvi ietekm ējusi spēkā esošo antidempinga pas ākumu piem ērošana. To apstiprina 
tas, ka import ētāji turpināja tirgot attiec īgo ražojumu iev ērojamos apjomos, p ārskata 
periodā pat palielinot import ēto apjomu. T āpēc pasākumu turpin āšana nākotnē, 
visticamāk, nepasliktin ās to ekonomisko st āvokli.  
4. Lietot āju intereses 
(95) Attiec īgā ražojuma lietot āji galvenok ārt ir naftas ķīmiskā rūpniecība un celtniec ības 
nozare. Komisija 9 lietot ājiem nosūtīja anketas. Neviens no lietot ājiem nesadarboj ās, 
ne arī informēja par sevi pašreiz ējās izmeklēšanas laik ā. Sadarbības trūkums, šķiet, 
apstiprina to, ka cauru ļu savienot ājelementi veido nelielu da ļu no to kop ējām 
ražošanas izmaks ām un ka sp ēkā esošie pas ākumi šķietami nav mazin ājuši to 
konkurētspēju. 
 
LV 23   LV 5. Secin ājums par Kopienas interes ēm 
(96) Izmekl ēšanā konstatēja, ka sp ēkā esošie antidempinga pas ākumi nodrošin ājuši 
Kopienas ražošanas nozares rentabilit āti, lai gan t ā zaudējusi nozīmīgu tirgus da ļu, jo 
turpinājās imports par dempinga cen ām. Ja pas ākumus atceltu, tas apdraud ētu 
atlabšanas procesu un, iesp ējams, novestu l īdz Kopienas nozares izzušanai.  
(97) Turkl āt spēkā esošajiem pas ākumiem iepriekš nav bijusi ac īmredzama b ūtiska 
negatīva ietekme uz lietot āju un import ētāju ekonomisko un finansi ālo stāvokli. Tāpēc 
jāsecina, ka nav pamatotu iemeslu esošos antidempinga pas ākumus nepagarin āt.  
H. TERMI ŅA VIDUSPOSMA P ĀRSKATĪŠANA ATTIEC ĪBĀ UZ TAIZEMES 
UZŅĒMUMIEM, UZ KURIEM ATTIECAS IZ ŅĒMUMS 
1. Visp ārīga inform ācija 
(98) 2000. gad ā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 763/2000 antidempinga pas ākumus, kas 
noteikti ĶTR izcelsmes importam, attiecin āja uz dažu veidu cauru ļu dzelzs vai t ērauda 
savienotājelementu importu, kas nos ūtīts no Taiv ānas, izņemot tos, kurus ražoja un 
eksportēja Chup Hsin Enterprise Co. Ltd  (“Chup Hsin” ), Nian Hong Pipe Fittings Co. 
Ltd. (“Nian Hong ”) un Rigid Industries Co., Ltd.  (Kaohsiun g, Taivāna), jo konstat ēja, 
ka šie uzņēmumi nebija iesaist īti pasākumu apiešan ā.  
(99) Min ētajā termiņa vidusposma da ļējā pārskatīšana attiec ās tikai uz l ēmuma 
pārskatīšanu par to, vai piem ērot maks ājumus uz ņēmumam Chup Hsin  un 
uzņēmumam Nian Hong .  
(100) Abi šie uz ņēmumi sadarboj ās šajā izmeklēšanā, sniedzot atbildes uz jaut ājumiem 
Komisijas anket ās un pieņemot pārbaudes apmekl ējumus sav ās telpās. 
(101) Pēc galīgo secin ājumu izpaušanas viens uz ņēmums apgalvoja, ka pašreiz ējās 
izmeklēšanas sākšana nav pamatota. Īpaši uzņēmums nor ādīja, ka sakar ā ar to, ka 
2000. gad ā to atbrīvoja no pas ākumu piem ērošanas, patlaban nav sp ēkā tādi pasākumi 
attiecībā uz šo uzņēmumu, kuri b ūtu jāpārskata. Saist ībā ar šo uzņēmums min ēja PTO 
Apelācijas instit ūcijas ziņojumu par Meksiku attiec ībā uz liellopu ga ļu un rīsiem. Šajā 
ziņojumā interpret ē Antidempinga nol īguma 5.8. pantu, kas piem ērojams jauniem 
izmeklēšanas gad ījumiem, ja konstat ē, ka eksport ētājiem ir de minimis  dempinga 
starpība. 5.8. pant ā patiesi ir skaidra atsauce uz “piem ērošanu saska ņā ar 5.1. pantu”. 
Tomēr šajā gadījumā Chup Hsin  un divi p ārējie uzņēmumi tika iek ļauti izmekl ēšanā 
par pasākumu iesp ējamu apiešanu, ko s āka saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, un 
nevis jaun ā antidempinga izmekl ēšanā. Patiesi, 2000. gad ā konstatēja, ka imports no 
Taivānas apiet ĶTR noteiktos pas ākumus, iz ņemot trīs uzņēmumus, kuri min ētajā 
laikposmā neimport ēja attiecīgo ražojumu no ĶTR. Pamatregul ā nav izslēgta iespēja 
jebkurā laikā pārskatīt minēto izņēmumu, ja ir pier ādījumi par pas ākumu apiešanu. 
Tādēļ šīs termiņa vidusposma p ārskatīšanas sākšana ir attaisnota un juridiski pamatota. 
Pamatojoties uz iepriekšmin ēto, uzņēmuma sūdzība tika noraid īta. 
(102) Tā kā lēmumu par maks ājumu nepiem ērošanu pamatoja uz konstat ējumiem, kas g ūti 
sākotnējā izmeklēšanā par pasākumu iesp ējamu apiešanu, šaj ā pārskatīšanā pārbaudīja, 
vai šie konstat ējumi aizvien ir sp ēkā. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu 
pārbaudīja, vai ir izpild īti visi nosac ījumi attiec ībā uz pasākumu apiešanu. 
 
LV 24   LV 2. Izmai ņas tirdzniec ības strukt ūrā 
(103) Konstat ējumi par uz ņēmumu Nian Hong  liecināja, ka šis uz ņēmums no ĶTR import ēja 
visu veidu cauru ļu savienot ājelementus (l īkumus, trejgabalus, p ārejas uzmavas un 
cauruļvadu brīvgala veidojumus). Uz ņēmums apgalvoja, ka import ējis nevis attiec īgo 
ražojumu, bet pusfabrik ātus. Izmekl ēšanas rezult āti neapstiprin āja šos apgalvojumus. 
Turklāt tika konstat ēts, ka Nian Hong  šīs preces tikai sagrieza, mar ķēja ar uzņēmuma 
logotipu un iepakoja, un tas kopum ā radīja mazāk nekā 10 % no kop ējām ražošanas 
izmaksām. Turkl āt Taivānas muitas deklar ācijā par importu no ĶTR ir nor ādīts 
attiecīgā ražojuma, t.i., gatava ražojuma KN kods (730793). 
(104) Uz ņēmuma Chup Hsin  atbildēs uz anketas jaut ājumiem nebija min ēti Ķīnas izcelsmes 
cauruļu savienot ājelementu iepirkumi vai attiec īga tālākpārdošana. Tikai p ārbaudes 
apmeklējumā uz vietas atkl āja, ka uzņēmums import ēja cauruļu savienot ājelementus 
no ĶTR. Iegūtie pierādījumi liecin āja, ka imports veikts ar Jap ānas uzņēmuma 
starpniecību. Pēc pārbaudes apmekl ējuma uzņēmums apgalvoja, ka Ķīnas izcelsmes 
cauruļu savienot ājelementu imports tiek p ārdots Taiv ānas iekšējā tirgū. Uzņēmums 
iesniedza p ārskatītus datus, kas iek ļauti dažās anketu tabul ās. Tomēr fakts, ka 
informācija par importu no ĶTR sākumā netika sniegta, tika uzskat īts par maldinošu 
pamatregulas 18. panta noz īmē un rada nopietnas šaubas par t ās informācijas ticam ību, 
kas sniegta pirms un p ēc pārbaudes apmekl ējuma. 
(105) Kā minēts iepriekš, l ēmumu pieš ķirt atbrīvojumu uz ņēmumiem Chup Hsin  un Nian 
Hong  pieņēma tādēļ, ka abi uz ņēmumi attiec īgajā laikposm ā neiepirka cauru ļu 
savienotājelementus no ĶTR, tomēr tagad šis fakts vairs nav sp ēkā. Ņemot vērā 
atklāto pasākumu apiešanu, ir konstat ētas izmaiņas tirdzniec ības strukt ūrā, jo arī abi 
iepriekš min ētie uzņēmumi patlaban ĶTR izcelsmes ražojumus nos ūta caur Taiv ānu.  
3. Nepietiekami pamatots iemesl s vai ekonomiskais pamatojums 
(106) Attiec ībā uz abiem uz ņēmumiem Ķīnas ražojumu importa reeksporta darb ībām nav 
cita pien ācīga attaisnojuma vai pietiekama ekonomiska pamatojuma, k ā vien 
antidempinga pas ākumu apiešana. 
(107) Uz ņēmums Nian Hong  ražojumus nedaudz p ārveidoja, un t ādēļ attiecīgā ražojuma 
pievienotā vērtība bija ļoti zema. 
(108) Tas, ka uz ņēmums Chup Hsin  atbildēs uz anketas jaut ājumiem neiek ļāva inform āciju 
par Ķīnas izcelsmes ražojumu importu, no vienas puses, tika uzskat īts par maldinošu 
faktu, un, no otras puses, tas liecin āja par to, ka šis uz ņēmums apiet pas ākumus, kas 
noteikti attiec ībā uz ĶTR izcelsmes cauru ļu savienot ājelementiem. Turkl āt, 
pamatojoties uz abu uz ņēmumu sniegtajiem pier ādījumiem, izmekl ēšanā konstatēja, ka 
šie uzņēmumi, neveicot b ūtisku pārveidi, var ēja import ēt preces no trešas valsts 
Taivānā un reeksport ēt tās ar Taivānas izcelsmes sertifik ātu. 
4. Maks ājuma korekt īvās ietekmes v ājināšana, ņemot vērā līdzīgu ražojumu cenas 
un/vai daudzumus 
(109) Pamatojoties uz Eurostat  datiem, eksports no Taiv ānas uz Kopienu palielin ājās par 
209 %, no 2372 tonn ām 2003. gad ā līdz 7335 tonn ām PIP. Tom ēr eksporta apjoms 
bija sam ērā stabils no 2003. l īdz 2005. gadam, bet iev ērojami palielin ājās no 
 
LV 25   LV 2006. gada l īdz PIP beig ām. Divi Taiv ānas uzņēmumi, kuri p ārskatīšanas 
izmeklēšanas period ā nodrošin āja gandrīz visu attiec īgā ražojuma eksportu no 
Taivānas uz ES, palielin āja eksporta apjomu uz ES par 206 % no 2005. gada l īdz PIP. 
(110) Attiec īgā ražojuma importa apjoms bija 9 % no Kopienas pat ēriņa, kas uzskat āms par 
nozīmīgu rādītāju. Tādēļ ir skaidrs, ka izteikt ās tirdzniec ības plūsmu pārmaiņas ir 
vājinājušas min ēto pasākumu korekt īvo ietekmi Kopienas tirg ū importētā daudzuma 
ziņā.  
(111) Attiec ībā uz to ražojumu cen ām, kuri nos ūtīti no Taiv ānas, Eurostat  dati liecin āja, ka 
vidējā eksporta cena importam no Taiv ānas PIP laik ā sasniedza EUR 1718 par tonnu, 
kas bija iev ērojami zem āka par Kopienas ražošanas nozares cen ām (-33,5 %). Izlas ē 
iekļauto Kopienas ražot āju cenas un uz ņēmuma Chup Hsin  un uzņēmuma Nian Hong  
pārbaudīto eksporta cenu sal īdzinājums liecin āja par cenu samazin ājumu aptuveni 
attiecīgi 86,6 % un 71 % apm ērā, t.i., procentu ālā daļa, par kādu šo uz ņēmumu 
eksporta cenas bija zem ākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas, kas nerada 
kaitējumu. Tādēļ noteiktā antidempinga maks ājuma korekt īvā ietekme cenu zi ņā tiek 
vājināta. 
(112) Pamatojoties uz iepriekš min ēto, jāsecina, ka p ārmaiņas tirdzniec ības plūsmā un 
ievērojamais Taiv ānas importa pieaugums par ļoti zemām cenām ir vājinājis 
antidempinga pas ākumu korekt īvo ietekmi gan l īdzīgā ražojuma daudzuma, gan cenu 
ziņā. 
5. Pier ādījumi par dempingu attiec ībā uz līdzīgiem ražojumiem agr āk noteikto norm ālo 
vērtību  
(113) Lai noteiktu, vai ir pier ādījumi par dempingu attiec ībā uz attiec īgo ražojumu, ko uz 
Kopienu eksport ēja divi Taiv ānas uzņēmumi IP laik ā, eksporta cenas pamatoja ar paša 
uzņēmuma datiem. 
(114) Saska ņā ar pamatregulas  13. panta 1. punktu š īs eksporta cenas sal īdzināja ar iepriekš 
noteikto l īdzīgā ražojuma norm ālo vērtību. Iepriekš ējā termiņa beigu p ārskatīšanā 
2003. gad ā konstatēja, ka Taizeme ir atbilsto ša tirgus ekonomikas analog ā valsts 
attiecībā pret ĶTR normālās vērtības noteikšanai. 
(115) Lai norm ālās vērtības un eksporta cenas sal īdzinājums būtu taisnīgs, veica attiec īgus 
pielāgojumus korekciju veid ā, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekm ēja cenas un cenu 
salīdzināmību. Šīs korekcijas veica saska ņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu 
attiecībā uz transporta un kred īta izmaks ām, pamatojoties uz p ārbaudes apmekl ējumos 
gūto informāciju. 
(116) Saska ņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu, sal īdzinot sākotnējā izmeklēšanā 
noteikto vid ējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu š īs pārskatīšanas 
izmeklēšanas period ā, kas izteiktas procentos no CI F cenas pie Kopienas robežas 
pirms nodok ļu nomaksas, konstat ēja, ka divi Taiv ānas uzņēmumi veic cauru ļu 
savienotājelementu importu par dempinga cen ām. Konstat ētā dempinga starp ība, kas 
izteikta procentos no CIF cenas  pie Kopienas robežas pirms nodok ļu nomaksas, bija 
attiecīgi 56,09 % un 44,77 %. 
 
LV 26   LV 6. Secin ājums par p ārskatīšanu attiec ībā uz atbrīvojumu no pas ākumu attiecin āšanas uz 
importu no Taiv ānas 
(117) Ņemot vērā iepriekšmin ētos konstat ējumus par pas ākumu apiešanu saska ņā ar 
pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu, sp ēkā esošie antidempinga 
pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes attiec īgajam ražojumam, j āattiecina ar ī uz tā 
paša ražojuma importu, kas nos ūtīts no uzņēmuma Chup Hsin  un uzņēmuma Nian 
Hong . 
7. Izmain īto apstākļu ilglaicīgums 
(118) Saska ņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika ar ī pārbaudīts, vai var ētu pamatoti 
uzskatīt, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaic īgas. 
(119) Attiec ībā uz uzņēmumu Nian Hong  izmeklēšanā atklāja, ka uzņēmumā vairākus gadus 
nenotiek īsta ražošana, un vien īgā šā uzņēmuma eksporta prece uz Kopienu ir no ĶTR 
importētas cauruļu savienot ājelementi. Ņemot vērā, ka ražošana nenotiek jau vair ākus 
gadus, nav iemesla uzskat īt, ka šie apst ākļi nav ilglaic īgi.  
(120) Kā minēts 103. apsv ērumā iepriekš, uz ņēmuma Chup Hsin  iesniegto inform āciju 
neuzskatīja par ticamu. Šis uz ņēmums atbild ēs uz Komisijas anketas jaut ājumiem 
nesniedza inform āciju par ražojumiem, ko tas import ējis no Ķīnas, tādēļ to uzskat īja 
par norādi, ka uz ņēmums zin āja par pas ākumu apiešanu, un nav inform ācijas par 
uzņēmuma nodomu neiesaist īties šādās darbībās turpmāk. 
(121) Šajos apst ākļos PIP konstat ējumi uzskat āmi par ilglaic īgiem. Nosl ēgumā, saskaņā ar 
11. panta 3. punktu un ņemot vērā divu Taiv ānas ražot āju eksport ētāju, proti, 
uzņēmuma Chup Hsin  un uzņēmuma Nian Hong, konstatēto iesaistīšanos pas ākumu 
apiešanā, ir lietder īgi atcelt šos atbr īvojumus no pas ākumu piem ērošanas. 
I. ANTIDEMPINGA PAS ĀKUMI 
(122) Visas attiec īgās personas inform ēja par svar īgajiem faktiem un apsv ērumiem, kas bija 
pamatā ieteikumam saglab āt spēkā esošos pas ākumus un atcelt atbr īvojumu no 
maksājuma, kas piem ērots attiec īgā ražojuma importam, ko ražojis uz ņēmums Chup 
Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung  un uzņēmums Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, 
Kaohsiung.  Tām bija dots laiks, kur ā tās varēja iesniegt apsv ērumus pēc informācijas 
atklāšanas. 
(123) Pēc iepriekš min ētās informācijas atkl āšanas viens no ražot ājiem eksport ētājiem, 
attiecībā uz kuru atc ēla atbrīvojumu, pied āvāja saistības saska ņā ar pamatregulas 
8. panta 1. punktu. 
(124) Pied āvājumu izskat īja un konstat ēja, ka iepriekš ējais piedāvājums tika iesniegts p ēc 
termiņa, kas bija noteikts piez īmju iesniegšanai, un kav ējuma iemesls nebija 
pietiekami pamatots. Pied āvājuma pamat ā, iespējams, bija eksporta apjoms PIP laik ā, 
attiecinot to tikai uz uz ņēmuma paša ražošanas apjomu un ražošanas apjomu, ko 
nodrošināja apakšuz ņēmējs Taivānā, kam nepiem ērotu antidempinga maks ājumus līdz 
noteiktam kvantitat īvajam ierobežojumam. 
(125) Tom ēr, ņemot vērā, ka izmekl ēšanā uz vietas uz ņēmums nevar ēja pierādīt, kura 
pārdevumu da ļa uz Kopienu ir ražota Taiv ānā un kura da ļa ir import ēta no ĶTR, 
 
LV 27   LV uzņēmuma apgalvojums par to, ka eksporta r ādītājus var p ārbaudīt attiecīgajās 
datubāzēs, nebija patiess, jo eksports uz Kopienu var ēja ietvert preces, kuru izcelsme ir 
ĶTR. Tom ēr fakts, ka uz ņēmums nesniedza inform āciju par importu no ĶTR 
pārskatīšanas izmekl ēšanas period ā, tika uzskat īts par maldinošu pamatregulas 
18. panta noz īmē un rada nopietnas šaubas par t ās inform ācijas ticam ību, ko 
uzņēmums sniedza pirms un p ēc pārbaudes apmekl ējuma. 
(126) Iepriekš min ēto iemeslu d ēļ attiecīgā ražotāja eksport ētāja piedāvātās saistības nav 
pieņemamas. 
(127) Iepriekš izkl āstītais ļauj secin āt, ka saska ņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu 
jāturpina ar Regulu (EK) Nr. 964/ 2003 noteiktie antidempinga pas ākumi attiec ībā uz 
cauruļu savienot ājelementu importu, kura izcelsme ir ĶTR un Taizem ē vai kas ir 
nosūtīts no Taiv ānas.  
(128) Tādēļ arī jāturpina piem ērot ĶTR izcelsmes attiec īgajam ražojumam noteiktos 
pasākumus, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2052/200415 tika attiecin āti arī uz 
importu, kas nos ūtīts no Indon ēzijas, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2053/200416 – no 
Šrilankas un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 655/200617 – no Filip īnām, neatkar īgi no tā, 
vai ir deklar ēta Filipīnu, Indon ēzijas, Šrilankas izcelsme. 
(129) Atbr īvojums no antidempinga pas ākumiem attiec ībā uz dažu veidu cauru ļu 
savienotājelementiem, ko ražo uz ņēmums Chup Hsin  un uzņēmums Nian Hong , 
jāatceļ. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu šiem uz ņēmumiem 
piemēros to pašu antidempinga maks ājumu, ko ražot ājiem ĶTR,  
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 
1. pants 
1. Ar šo piem ēro galīgu antidempinga maks ājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes 
izcelsmes cauru ļu savienot ājelementiem (iz ņemot lietus savienot ājelementus, atlokus un 
savienotājelementus ar iegrieztu v ītni) no dzelzs vai t ērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) ar 
ārējo diametru, kas nep ārsniedz 609,6 mm, sadurmetin āšanai vai izmantošanai citiem 
mērķiem, un kas pašreiz atbilst KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 un 
ex 7307 99 90 (TARIC kodi 7307 93 11 91, 7307 93 11 93, 7307 93 11 94, 7307 93 11 95, 
7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 7307 93 19 93, 73 07 93 19 94, 7307 9319 95, 7307 93 19 99, 
7307 99 30 92, 7307 99 30 93, 7307 99 30 94, 7307 99 30 95, 7307 99 30 98, 7307 99 90 92, 7307 99 90 93, 7307 99 90 94, 7307 99 90 95, 7307 99 90 98). 
2. Galīgā antidempinga maks ājuma likme, ko piem ēro turpmāk minēto uzņēmumu 1. punkt ā 
minēto ražojumu neto cenai, kur ā iekļauta piegāde līdz Kopienas robežai, ir š āda:  
Valsts Uz ņēmums Nodok ļu 
likme (%) TARIC 
papildu kods 
                                                 
15 OV L 355, 1.12.2004., 4. lpp. 
16 OV L 355, 1.12.2004., 9. lpp. 
17 OV L 116, 29.4.2006, 1. lpp. 
 
LV 28   LV Ķīnas Tautas 
Republika Visi uzņēmumi 58,6 - 
Taizeme Awaji Materia (Thailand) 
Co. Ltd. Samutprakarn  7,4 8850 
 Thai Benkan Co. Ltd. 
Prapadaeng - Samutprakarn  0 A 118 
 Visi p ārējie uzņēmumi 58,9 A 999 
3. Ja vien nav noteikts cit ādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodok ļiem.  
2. pants 
Ar šo gal īgo antidempinga maks ājumu, ko piem ēro ar 1. pantu attiec ībā uz importu no Ķīnas 
Tautas Republikas, paplašina attiec ībā uz tādu pašu savienot ājelementu importu, kas nos ūtīts 
no Taivānas (TARIC kodi: 7307 93 11 91, 7307 93 19 91, 7307 99 30 92 un 7307 99 90 92; 
TARIC papildu kods A999), Indon ēzijas (TARIC kodi: 7307 93 11 93, 7307 93 19 93, 7307 
99 30 93 un 7307 99 90 93), Šrilankas (TARIC kodi: 7307 93 11 94, 7307 93 19 94, 7307 99 30 94 un 7307 99 90 94) un Filip īnām (TARIC kodi: 7307 93 11 95, 7307 93 19 95, 7307 99 
30 95 un 7307 99 90 95), neatkar īgi no tā, vai ir deklar ēta Taivānas, Indon ēzijas, Šrilankas un 
Filipīnu izcelsme, iz ņemot ražojumus, ko ražo Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung  (Taivāna) 
(TARIC papildu kods A099). Ar šo atce ļ atbrīvojumu no maks ājuma attiec ībā uz šo pašu 
savienotājelementu importu, ko ražo Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung  (Taivāna) 
(TARIC papildu kods A098) un Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung  (Taivāna) 
(TARIC papildu kods A100). 
3. pants 
Šī regula st ājas spēk
ā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Ofici ālajā 
Vēstnesī. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē, [..] 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
 […]