LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 21.12.2011 
SEC(2011) 1623 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
par 2013. ─2017. gada Eiropas statistikas programmu 
{COM(2011) 928 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1625 gal īgā redakcija}  
LV 2   LV IEVADS   
Ekonomikas un soci ālās politikas diskusijas Eiropas Savien ībā pēdējos gados ir ietekm ējusi 
daudzveid īgā politikas reakcija uz finanšu un ekonomikas kr īzi ― uzticēšanās krīzi, kas rad ās 
pēc nepareizo ar PBDNP saist īto Grieķijas budžeta datu iesniegš anas 2009. gada ruden ī, ― un 
ļoti intensīvās diskusijas par to, k ā uzlabot ekonomikas p ārvaldību Savien ībā, pamatojoties uz 
2010. gada septembr ī pieņemtajiem Komisijas priekšlikumiem. Min ēto priekšlikumu svar īga 
sastāvdaļa attiecas uz plaš āku un intens īvāku Eiropas statistikas un r ādītāju izmantošanu k ā 
galveno un uzticamo pamatu, lai uzraudz ītu, pieņemtu lēmumus un no politikas viedok ļa 
novērtētu ekonomikas un soci ālo politiku un reformas valstu un ES l īmenī.  
Vienlaikus ir j ānovērtē pēkšņas un steidzamas vajadz ības pēc ticamas un pietiekamas Eiropas 
statistikas, ņemot vērā realitāti, proti, to, ka kvalitat īvas un vajadz ībām atbilstošas Eiropas 
statistikas sagatavošana nav vienk āršs uzdevums. Eiropas Statistikas sist ēmu (ESS) kopum ā 
veido 27+1 partneris, 300 procesu un 50 000 statisti ķu. Daudzi dal ībnieki tiecas īstenot 
daudzas savstarp ēji konkurējošas priorit ātes un politikas vajadz ības pēc oficiālas un uzticamas 
informācijas un datiem, cenšas piel āgoties stingraj ām prasībām, proti, iev ērot subsidiarit ātes 
un izmaksu lietder ības principu, vienlaikus saskarotie s ar nopietniem ierobežojumiem 
cilvēkresursu un finanšu resursu zi ņā.  
Diskusijas par ekonomikas p ārvaldību un pak āpenisku jaunas Kopienas politikas izveidi, 
piemēram, tādās jomās kā iekšlietas un tieslietas, klimata p ārmaiņas, pētniecība un inov ācija, 
un sekojošas politikas iniciat īvas un reformas nep ārprotami liecina par to, ka Komisijai ir 
stratēģiski svarīgi, lai Eiropas Statistikas sist ēma kopīgi apņemtos izstr ādāt, sagatavot un 
saglabāt augstākos Eiropas statistikas kvalit ātes standartus. 
Šis priekšlikums par 2013. ─2017. gada Eiropas statistika s programmu (ESP) ir noz īmīgs 
solis, īstenojot t ālejošas, visaptverošas politikas iniciat īvas, piem ēram, IKP un ne tikai1, 
Eiropas nacion ālo kontu sist ēmas (EKS 2010) p ārskatīšanu vai pas ākumus pēc t.s. Stiglitz-
Sen-Fitoussi  Komisijas zi ņojuma par saimniecisk ās darbības un soci ālā progresa noteikšanu2. 
Ar to paredz ēts arī īstenot statistikas priorit ātes un iniciat īvas, par kur ām Komisija ir 
pieņēmusi lēmumus kopš 2009. gada beig ām.  
ESP (2013 ─2017) iek ļautas visas Eurostat  operatīvās darbības un budžets (vien īgais 
izņēmums ir 2013. gads, jo tas ir Eiropas uz ņēmējdarbības un tirdzniec ības statistikas 
moderniz ācijas programmas ( MEETS ) pēdējais gads). Lai nodrošin ātu, ka programma ir 
iespējami pielāgota prasībām, kas past āvīgi mainās attiecībā uz Eiropas statistiku, tiks sniegts 
konkrētu mērķu un rādītāju kopums gada statistikas darba programmu un gada p ārvaldības 
plānu veidā.  
                                                 
1 COM(2009) 433 gal īgā redakcija. 
2 Report on the Measurement of Economic Performa nce and Social Progress, J.E. Stiglitz, A.Sen, 
J. -P. Fitoussi, 2009  (turpmāk ― Stiglitz-Sen-Fitoussi ziņojums). 
LV 3   LV 1. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
1.1. Problēmas apraksts  
Patlaban Eiropas Statistikas sist ēma saskaras ar vair ākiem uzdevumiem.  
(1) Pirmkārt, vajadz ība pēc Eiropas statistikas p ēdējos gados ir past āvīgi palielin ājusies 
un maz ticams, ka š ī tendence n ākotnē mainīsies.  
(2) Otrkārt, main ās statistikas veids, jo arvien vair āk vajadz īga visaptveroša 
daudzdimensiju statistika, kas ir v ēl kvalitat īvāka un sagatavojama ātrāk nekā 
iepriekš.  
(3) Treškārt, inform ācijas tirg ū parādās jauni dal ībnieki, kas nodrošina jauna veida 
statistiku, tostarp sniedz inform āciju gandr īz reālajā laikā, tāpēc nākotnē ESS 
prioritāte būs datu aktualit āte, īpaši attiec ībā uz īstermiņa ekonomisko inform āciju.  
(4) Ceturtkārt, situāciju sarež ģī budžeta ierobežojumi ga n valstu, gan Eiropas l īmenī, kas 
jo īpaši jūtami līdz ar ekonomikas kr īzi, kā arī vajadzība vēl vairāk samazin āt 
uzņēmumu un pilso ņu slogu.  
Visi šie uzdevumi apl ūkoti pazi ņojumā par ES statistikas sa gatavošanas metodi, k ā arī 
kopīgajā Eiropas Statistikas sist ēmas stratēģijā attiecībā uz tā īstenošanu; pazi ņojuma mērķis 
ir mainīt darba metodes ESS, lai padar ītu ESS efekt īvāku un elast īgāku. Īstenojot jauno 
statistikas sagatavošanas  metodi, ar kuru paredz ēts uzlabot efektivit āti, tika nodrošin ātas lielas 
priekšrocības efektivit ātes ziņā un palielin āta ESS jauda, lai apmierin ātu jaunas vajadz ības 
pēc statistikas inform ācijas, tom ēr nepieciešam ība samazin āt informācijas sniegšanas slogu 
īsākā laika posm ā salīdzinājumā ar redzējuma ilgtermi ņa īstenošanu vair āk nekā jebkad 
nosaka vajadz ību uzlabot priorit āšu noteikšanu un sloga samazin āšanu. 
1.2. ES rīcības pamatojums ― subsidiarit āte un ES iesaist īšanās pievienot ā vērtība 
Savienības statistika un Komisijas ties ības ierosin āt pasākumus pamatojas uz L īguma par 
Eiropas Savien ības darbību 338. pantu. Dal ītā Savienības un valsts l īmeņa kompetence 
pamatojas uz daudzu statistikas aspektu transnacion ālo būtību kopum ā un Eiropas statistikas 
aspektu transnacion ālo būtību jo īpaši. Dal ībvalstis nodrošin ās statistikas inform ācijas 
faktisko v ākšanu valstu l īmenī, savukārt tikai saska ņota pieeja Eiropas statistikas izstr ādei, 
sagatavošanai un izplat īšanai kopum ā garantēs Savienības pasākumiem vajadz īgās statistikas 
vajadzīgo saskaņotību un salīdzināmību. Turklāt gan valstu, gan ES l īmeņa politikas veidot āju 
interesēs ir statistikas pas ākumu efekt īva iepriekš ēja plānošana, tostarp izmantojot daudzgadu 
programmu, k ā paredzēts Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eir opas statistiku. Programm ā 
iekļauto pasākumu mērogs attaisno ES iesaist īšanos, jo ierosin ātās darbības mērķi, proti, 
Eiropas statistikas izstr ādi, sagatavošanu un izplat īšanu saska ņā ar ESP (2013 ─2017), nevar 
pietiekami labi sasniegt dal ībvalstis, t āpēc to var lab āk sasniegt ES l īmenī, pamatojoties uz 
Eiropas Savien ības tiesību aktu. Tikai Komisija var koordin ēt vajadzīgo statistikas 
informācijas saska ņošanu Eiropas l īmenī visās statistikas jom ās, uz ko attiecas šis ties ību akts, 
savukārt dalībvalstis var veikt datu v ākšanu, kā minēts iepriekš. L īdz ar to Eiropas Savien ība 
var pieņemt pasākumus saska ņā ar subsidiarit ātes principu, kas noteikts L īguma pa Eiropas 
Savienību (LES) 5. pant ā. 
ES rīcības pievienot ā vērtība nozīmē, ka statistikas darb ības var pak ārtot ES politikai un 
jautājumiem, kas ir svar īgi Eiropas Statistikas sist ēmai kopum ā. Turklāt tā veicina resursu 
LV 4   LV efektīvu izmantošanu un pal īdz valstu iest ādēm darīt to, kas tām jādara, bet kam ne vienm ēr ir 
vajadzīgā jauda, piem ēram, priorit āšu noteikšanas, saska ņošanas un metodolo ģijas izstrādes 
ziņā. Bez tam īpaša ierosin ātās rīcības pievienot ā vērtība ir iesp ēja būtiski veicin āt dažus 
Savienības pasākumus, piem ēram, strat ēģijas “Eiropas 2020” m ērķu sasniegšanu un 
ekonomikas p ārvaldības nostiprin āšanu.  
2. MĒRĶI 
Ciktāl tas attiecas uz daudzgadu programmas m ērķiem, acīmredzami ir liela iesp ēju izvēle. 
Tomēr pēc ļoti plašas apspriešan ās ar visām Eiropas Statistikas sist ēmas ieinteres ētajām 
personām, šķiet, ka šāds vispārēju, īpašu un operat īvu mērķu kopums apmierina liel āko daļu 
ieinteresēto personu vajadz ību, kas tika noteiktas, vienlaikus ņemot vērā spēkā esošo ties ību 
aktu par Eiropas st atistiku visus attiec īgos noteikumus. 
Daudzgadu statistikas programmas visp ārējie mērķi ir šādi: 
(1) nodrošināt kvalitat īvu statistikas inform āciju, lai atbalst ītu Eiropas Savien ības 
politikas jomu izstr ādi, uzraudz ību un nov ērtēšanu, pien ācīgi atspogu ļojot priorit ātes; 
(2) īstenot jaunas Eiropas statistikas saga tavošanas metodes, ar ko uzlabo efektivit āti un 
kvalitāti;  
(3) nostiprināt partnerību ESS un ārpus tās, lai vēl vairāk uzlabotu produktivit āti un ESS 
vadošo noz īmi oficiālajā statistikā pasaulē. 
Īpašie mērķi, kas papildina iepriekš min ētos vispārējos mērķus, attiecas uz š ādām jomām: 
(1) “Eiropa 2020” ― politika gudrai, ilgtsp ējīgai un integr ējošai izaugsmei; 
(2) integrēta ekonomikas p ārvaldība un Stabilit ātes un izaugsmes pakta un ekonomikas 
politikas integr ācija uzraudz ības ciklā; 
(3) ekonomikas globaliz ācija un glob ālās vērtības ķēdes; 
(4) saimniecisk ā un sociālā darbība; 
(5) vides konti un statistika par klimata p ārmaiņām; 
(6) uzņēmumu statistika, īstermiņa rādītāji, starptautiskie dar ījumi, globaliz ācija, vienot ā 
tirgus uzraudz ība, inovācija un tūrisms; 
(7) pilsoņu Eiropa (piem ēram, soci ālā kohēzija, nabadz ība, demogr āfiskie uzdevumi, 
darba tirgus, izgl ītība un apm ācība, dzīves kvalit āte, drošība, veselība un invalidit āte, 
brīva pārvietošanās un vienotais tirgus utt.); 
(8) ģeotelpiskā un vides statistikas inform ācija plus nozaru statistika (transports, 
lauksamniec ība, zivsaimniec ība un mežsaimniec ība). 
Operatīvie mērķi, kas papildina iepriekš min ētos vispārējos un īpašos mērķus, attiecas uz 
šādām jomām: 
(1) ESS kvalit ātes pārvaldības sistēma; 
LV 5   LV (2) prioritāšu noteikšana un vienk āršošana; 
(3) statistika daž ādu vajadz ībai apmierin āšanai un efektivit ātes uzlabošana statistikas 
sagatavošan ā; 
(4) izplatīšana un komunik ācija; 
(5) apmācība, inovācija un pētniecība statistik ā; 
(6) partnerība ESS; sadarb ība ar Eiropas Centr ālo banku sist ēmu un starptautisk ām 
organizācijām, kas iesaist ītas statistikas sagatavošan ā; statistikas konsult āciju un 
palīdzības pasākumi valst īs, kas atrodas ārpus ES. 
3. POLITIKAS  RISINĀJUMI 
Iepriekš apkopotos m ērķus var atš ķirīgā pakāpē sasniegt daž ādos veidos, ko var apkopot un 
grupēt šādos trijos galvenajos risin ājumos. 
3.1. 1. risinājums. “Nulles risin ājums” bez Eiropas statistikas programmas 
Bez Eiropas statistikas programmas tiesisk ā regulējuma Eiropas statistiku neatkar īgi vāks 
un/vai sagatavos daž ādi Komisijas dienesti, izmantojot savus resursus, ESS institucion ālo 
informācijas sniedz ēju palīdzību un/vai priv ātos inform ācijas sniedz ējus.  
3.2. 2. risinājums. ESP(2013 ─2017) būs atkārtota KSP (2008 ─2012) 
Šis risinājums nozīmē, ka statistika, kas iek ļauta pašreiz ējā Kopienas statistikas programm ā, 
nemainās. To varētu uzskatīt par pamata risin ājumu, ar ko var sal īdzināt citus risin ājumus. 
3.3. 3. risinājums. Izveido jaunu piecu gadu Ei ropas statistikas programmu 
Ierosina pie ņemt jaunu Eiropas statistikas programmu, kura attiecas uz piecu gadu periodu, 
proti, no 2013. l īdz 2017. gadam, un kur ā iekļauti 2. sada ļā minētie mērķi. 
3.4. Citi risinājumi vai apakšrisin ājumi 
Varētu noteikt daudz starpposma risin ājumu starp 1. un 3. risin ājumu (un/vai k ā 
apakšrisin ājumus 3. risin ājumā), defin ējot dažādas Eiropas statistikas apakškopu 
kombinācijas, ko var ētu iekļaut daudzgadu programm ā. Šie daudzie apakšrisin ājumi nav 
iekļauti šajā dokument ā šādu iemeslu d ēļ. 
• Jau veikta plaša apspriešan ās ar visām galvenaj ām ieinteres ētajām person ām par to, 
kuras statistikas jomas ir iek ļaujamas ESP (skat īt 1.5. punktu). 
• Viens no galvenajiem pašreiz ējās daudzgadu programmas tr ūkumiem ir centieni 
pārāk sīki definēt veicamos pas ākumus. 3. risin ājuma mērķis ir defin ēt daudzgadu 
programmu, kas ir pietiekami elast īga un ļauj ātri reaģēt uz main īgajām politikas 
vajadzībām. Faktiski ESP ir pamatprogramma, kuru īstenos, izmantojot gada darba 
programmas, kas sagatavotas atbilstoši proced ūrai, kurā ietilpst dialogi ar statistikas 
sagatavot ājiem un lietot ājiem, kā arī politikas veidot ājiem, lai katru gadu defin ētu 
prioritārās jomas. 
LV 6   LV 4. IETEKMES  ANALĪZE 
ESP (2013 ─2017) nav to Komisijas iniciat īvu skaitā, kuras tika noteiktas k ā iniciatīvas ar 
tālejošu ekonomisku, soci ālu un vides ietekmi, t āpēc tā nav iek ļauta Komisijas darba 
programm ā. 
Lēmumus par Eiropas statistikas sagatavošanu ietekm ē politikas veidošana. M ērķis ir atbalst īt 
politikas veidošanu, nodrošinot Eiropas iest ādes un dal ībvalstu vald ības ar atbilstošu 
statistikas inform āciju, kas vajadz īga, lai pl ānotu, īstenotu, uzraudz ītu un nov ērtētu ES 
politiku.  
“Statistikas ietekme” ir saist īta ar to, ka t ā ir infrastrukt ūra, kas m ūsdienu inform ācijas 
sabiedrībās kalpo daudz ām vajadzībām. Statistikas soci ālā, ekonomisk ā un vides ietekme vai 
statistikas ties ību akta priekšlikuma ietekme nav m ērāma, jo Eiropas statistika ir galvenais 
priekšnosac ījums uz faktiem balst ītā lēmumu pie ņemšanā. Pēdējos gados vair āk nekā 
acīmredzams, cik svar īgi ir kvalitat īvi statistikas dati, jo uzticamu datu tr ūkuma dēļ tika 
pieņemti nepareizi l ēmumi, nepareizi pieš ķirta nauda vai pat rad ās nozīmīgi politisk ās 
sistēmas trauc ējumi. Grie ķijas krīze ir sliktas statistikas potenci ālās ietekmes piem ērs. Eiropas 
politikas veidošana un nov ērtēšana ir ļoti atkarīga no labas statistikas. Statistikas inform ācija 
palīdz politiskajiem l ēmumu pie ņēmējiem nov ērtēt (ex-ante ) gaidāmo un m ērīt (ex-post ) 
faktisko ES politikas ietekmi. Statistika ir nepieciešama, lai pal īdzētu iegūt rezultātus, kurus 
politika v ēlas sasniegt, un m ērīt progresu ce ļā uz šo rezult ātu sasniegšanu. Statistikai joproj ām 
jāatbilst mērķim pamatot pie ņemtos lēmumus taj ās izšķirošajās politikas jom ās, kas Eiropas 
pilsoņiem ir vissvar īgākās un kurās Eiropai rastos ļoti lielas izmaksas, ja tiktu pie ņemti 
nepareizi l ēmumi.  
Uz lielāko daļu statistikas ties ību aktu priekšlikumu neattiecas form ālās prasības, kas ir sp ēkā 
ietekmes nov ērtējumos attiec ībā uz ietekmes anal īzi, jo statistikas pl ānošanas ietekme 
atspoguļojas Komisijas politik ā. Tomēr Eiropas statistikas sagatavošanas ietekme izpaužas k ā 
valstu iest āžu administrat īvais slogs un uz ņēmumu un pilso ņu informācijas sniegšanas slogs.  
Saskaņā ar pašreiz ējo pieeju uz ņēmumu sloga samazin āšana notika, organiz ējot datu v ākšanas 
sistēmu, proti, samazin āšanas pas ākumi virknei Eiropas ties ību aktu, kuri patlaban reglament ē 
statistikas inform ācijas vākšanu par dal ībvalstu uz ņēmumu sektora ekonomisko darb ību, tika 
ieviesti atseviš ķi. Ņemot vērā līdz šim paveikto, šai t.s. d ūmvada pieejai ir neliels potenci āls 
turpmākā izmaksu un sloga samazin āšanā. Vairāk samazin āt uzņēmumu, galvenok ārt MVU, 
slogu nākotnē var, tikai izmantojot jaunu integr ētu pieeju, īstenojot Pazi ņojumu Nr. 404. Š ī 
pieeja ir iesp ējama, tikai izv ēloties 3. risin ājumu.  
Daudzas programm ā iekļautās iniciatīvas var veicin āt publisko iest āžu un uz ņēmumu 
administrat īvo izmaksu un sloga samazin āšanu. Šo m ērķi vislabāk var sasniegt, izmantojot 
ilgtermiņa projektus, kuri liel ākoties veidoti, īstenojot pazi ņojumu par ES statistikas 
sagatavošanas metodi. Pazi ņojuma mērķis ir uzlabot ES statisti kas sagatavošanas metodes 
efektivitāti, tāpēc, to īstenojot, tiks nodrošin ātas efektivit ātes priekšroc ības un viegl āk varēs 
apmierināt jaunās vajadzības pēc statistikas inform ācijas. Eiropas statistikas programm ā, kas 
būs spēkā pēc 2013. gada, tiks integr ēti arī citi projekti, kuri tagad ir iek ļauti programm ā 
MEETS . 
Lai panāktu, ka tiek sasniegti j ūtami rezult āti attiecībā uz sloga samazin āšanu arī īsā laika 
posmā un palīdzētu atbrīvot vajadz īgos resursus jaun ām un strat ēģiskām vajadzībām, Eurostat 
ir izveidojis uz strat ēģiju vērstu priorit āšu noteikšanas meh ānismu. To veido š ādi divi 
LV 7   LV elementi: priorit āšu pārskatīšana un turpin āmības klauzulas ieviešana jaunos ties ību aktos. 
Prioritāšu pārskatīšana nozīmē, ka ik gadu j āpārskata spēkā esošās statistikas pras ības. Katru 
gadu, sagatavojot n ākamā gada statistikas darba programmu, Eurostat  izskatīs spēkā esošās 
statistikas pras ības, pārbaudīs iespēju pārtraukt statistikas v ākšanu konkr ētās jomās, kurās 
pārtraukšana var ētu nozīmēt lielāku izmaksu un sloga samazin āšanu, un iesniegs s ākotnēju 
priekšlikumu par sp ēkā esoša ties ību akta, kur ā paredzēta statistikas datu v ākšana, atcelšanu 
un par br īvprātīgas datu v ākšanas uz neofici ālas vienošan ās pamata p ārtraukšanu un izskat īs 
jomās, kuras tiek p ārskatītas, lai veiktu vienk āršošanu. Šie priekšlikumi detaliz ēti tiks 
apspriesti ar statistikas sagatavot ājiem un lietot ājiem, lai, vienojoties ar vis ām ieinteres ētajām 
personām, izveidotu sarakstu, ko p ēc tam iek ļaus Eurostat  ikgadējā darba programm ā, ko 
pieņem Komisija. Priorit āšu noteikšanas meh ānisma otrais elements ir “turpin āmības 
klauzulas” j ēdziena ieviešana jaunos ties ību aktos. Šis pas ākums noz īmē, ka jaunos turpm āk 
sagatavojamos ties ību aktos iek ļaus datu v ākšanas beigu termi ņa/validēšanas datumus. Tas 
nozīmē, ka, tuvojoties beigu termi ņam, sāks visaptverošu apsprieša nu, lai saprastu, vai datu 
vākšana jāturpina, un ka datus nev āks bez skaidras un pamatotas vajadz ības.  
5. RISINĀJUMU  SALĪDZINĀJUMS 
5.1. 1. risinājums. “Nulles risin ājums” bez Eiropas statistikas programmas 
Ja netiks pie ņemta piecu gadu statistikas programma Eiropas l īmenī, nebūs ilgtermi ņa plāna, 
kas ir statistikas inform ācijas, izstr ādes, sagatavošanas un izplat īšanas priekšnoteikums.  
Šāds risinājums nenodrošin ātu 3. sada ļā definēto mērķu sasniegšanu. Neb ūtu tiesisk ā 
regulējuma Eiropas statistikas sagatavošanai un neb ūtu operat īvā budžeta. Statistikas 
lietotājiem (Komisijas ģenerāldirektorātiem, ECB u.c.) pašiem b ūtu nesaska ņoti un neefekt īvi 
jāsagatavo vai j āmeklē statistika un Eiropas statistikai neb ūtu kopīgi pieņemtas kvalit ātes 
garantijas. Nesaska ņotais statistikas piepras ījums no daž ādu lietotāju puses palielin ātu arī 
indivīdu, mājsaimniec ību, uzņēmumu un ESS institucion ālo statistikas inform ācijas sniedz ēju 
slogu. 
5.2. 2. risinājums. ESP (2013 ─2017) būs atkārtota KSP (2008 ─2012)  
Šis risinājums tikai da ļēji drošinās 3. sadaļā definēto mērķu sasniegšanu un atbild īs daļēji 
novecojuš ām politikas priorit ātēm. Sniegt ā statistika atbilstu 2008. ─2012. gada perioda 
politikas vajadz ībām un tajā nebūtu ņemtas vērā jaunās pārmaiņas un Eiropas Savien ības 
prioritāro politikas virzienu vajadz ības, piem ēram, tā ir stratēģija “Eiropa 2020” gudrai, 
ilgtspējīgai un integr ējošai izaugsmei un citi politikas virzieni, kas min ēti Komisijas 
stratēģiskajās priorit ātēs 2010.─2014. gadam. Neatbilstoš ās statistikas izmaksas b ūtu 
ievērojamas. Turkl āt šī statistika tiktu sagatavota saska ņā a r  t . s .  d ūmvada modeli3, proti, 
neizmantojot priekšroc ības, ko nodrošina Eiropas statistikas jaun ā sagatavošanas metode, ar 
kuru paredz ēts uzlabot efektivit āti un kvalit āti. 
                                                 
3 Izmantojot t.s. d ūmvada modeli, statistiku tradicion āli sagatavo virkn ē vienlaicīgu procesu ikvien ā 
valstī (dažos gad ījumos pat ikvien ā reģionā) un ikvien ā jomā. Šādā modelī katrs atseviš ķais produkta 
“dūmvads” kop ā ar attiecīgo sagatavošanas sist ēmu atbilst konkr ētajai statistikas jomai. Katr ā jomā viss 
sagatavošanas process, s ākot no apsekojuma pl āna līdz datu v ākšanai, apstr ādei un izplat īšanai, notiek 
neatkarīgi no citām jomām, un katrai jomai ir savi datu sniedz ēji un lietot āju grupas. D ūmvada modelis 
arī atbilst veidam, k ādā statistikas jomas ir reglament ētas Eiropas l īmenī.  
LV 8   LV 5.3. 3. risinājums. Izveido jaunu piecu gadu Ei ropas statistikas programmu 
Šis risinājums nodrošin ās lielāku Eiropas statistikas atbilst ību lietotāju vajadz ībām. Būs 
kopīgi pieņemtas kvalit ātes garantijas un statistikas sagatavošana b ūs rentablāka, pateicoties 
jaunajai sagatavošanas metodei.  
ESP (2013 ─2017) defin ētie mērķi atbildīs Komisijas strat ēģiskajām priorit ātēm un 
uzdevumiem, ar kuriem Eiropas sist ēma saskarsies turpm ākajos gados. Eurostat  ir rūpīgi 
analizējis visus ieinteres ēto personu koment ārus par ESP projektu un ņēmis tos v ērā, 
sagatavojot p ārskatīto ESP (2013 ─2017) redakciju dienestu apspriešanai. 
ESP atspogu ļo apņemšanos izmantot uz strat ēģiju vērstu priorit āšu noteikšanu, ko Eurostat 
2010. gad ā izveidoja un iesniedza ESSK. Saska ņā ar šo pieeju negat īvu priorit āšu noteikšana 
ir neatņemama sast āvdaļa ikgadējo statistikas darba programmu sagatavošan ā, tāpēc tā tiks 
veikta ESP period ā. Lai ESP kalpotu k ā vispārējs un elast īgs plānošanas instruments, kur ā 
ņem vērā jaunas p ārmaiņas, tā nodrošina visp ārēju regulējumu Eiropas statistikas izstr ādei, 
sagatavošanai un izplat īšanai, nosakot n ākamajiem pieciem gadiem paredz ēto pasākumu 
galvenās jomas un m ērķus. Šie m ērķi tiks sīkāk definēti un plānoti statistikas gada darba 
programm ās. Šādi izveido nep ārprotamu ESP un statistikas ga da darba programmu sasaisti. 
5.4. Vēlamais risin ājums 
3. risinājums par jaunu piecu gadu ESP (2013 ─2017) šķiet labākais risinājums, ņemot vērā to, 
ka tas ir vien īgais risin ājums, kas nodrošina visu defin ēto mērķu sasniegšanu, proti, 
i) nodrošin āt kvalitatīvu lietotāju vajadz ībām atbilstošu statistiku aptv ēruma, savlaic īguma, 
salīdzināmības un ticam ības ziņā; ii) sagatavot statistikas inform āciju rentabli; un 
iii) samazin āt respondentu inform ācijas sniegšanas un administrat īvo slogu. L īdz ar to tas ir 
vienīgais risin ājums no trim, kas nodrošina apmierinošu visu 2.1. sada ļā minēto četru 
uzdevumu risin ājumu. 
Paskaidrojums: ++ = ļoti pozitīva ietekme; + = pozit īva ietekme; 0 = nav ietekmes vai neitr āla 
ietekme; - = negat īva ietekme; -- = ļoti negatīva ietekme 
Risinājumi Efektivit ā
te 
attiecībā 
pret 
mērķiem Efektivitāte 
mērķu 
sasniegšan ā Saskaņotība ar 
vispārējiem 
ES mērķiem, 
stratēģijām un 
prioritātēm  Statistikas 
kvalitāte Ietekme 
uz 
budžetu 
1. risinājums - -- -- -- - 
2. risinājums -- - + - 0 
3. risinājums ++ + ++ ++ + 
6. UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 
ESP (2013 ─2017) ir pamatprogramma, kuru īstenos, izmantojot statistikas gada darba 
programmas un p ārvaldības plānus. Progresa uzraudz ību veiks k ā daļu no ikgad ējā stratēģijas 
un programmu pl ānošanas cikla un katru gadu sagatavos divus zi ņojumus par progresu gada 
un daudzgadu programmas m ērķu sasniegšan ā. 
LV 9   LV Konkrētāk uzraudz īs 1) to v ērtību skaitu, kuras tiks pievienotas Eurostat  izplatīšanas 
datubāzēs (statistikas jomas dal ījumā), 2) to lietot āju proporciju, kas nov ērtēs Eiropas 
statistikas kvalit āti kopumā kā “ļoti labu” vai “labu”, un 3) daž ādu publik āciju lejupiel ādes 
skaitu no Eurostat  vietnes un zi ņos par to vis ā programmas īstenošanas period ā. 
Īpaši uzraudz īs arī to, kā tiek īstenots pazi ņojums par jauno sagatavoš anas metodi. Ar pirmo 
ziņojumu par sagatavošanas posm ā panākto progresu ESSK tika iepaz īstināta 2011. gada 
maijā, savukārt ECOFIN  padomei to paredz ēts iesniegt 2011. gada novembr ī. 
Ciktāl tas attiecas uz budžeta un finanšu izpildi, programmu īstenos saska ņā ar Finanšu 
regulu. Eurostat  ir defin ējis programmas īstenošanas kontroles strat ēģiju (2013 ─2017). 
Vienkāršotas proced ūras (piem ēram, dotācijas, kas paredz ētas programmas m ērķu īstenošanai 
var būt vienreiz ēju maksājumu veid ā) un rentablas uzraudz ības proced ūras, uz risku balst ītas 
pastiprinātas ex-ante  un ex-post  kontroles mazin ās/novērsīs krāpšanas iesp ēju.  
Paredzēts, ka saska ņā ar regulu par Eiropas statistiku ti ks sagatavots starpposma progresa 
ziņojums, kas ne v ēlāk kā 2015. gada j ūnijā pēc apspriešanas ar ESS komiteju tiks iesniegts 
Eiropas Parlamentam un Padomei.  
Programmas perioda beig ās veiks ex-post  novērtēšanu par ESP. Nov ērtēšanas ziņojumu 
apspriedīs ar ESS komiteju, to pabeigs 2018. gada beig ās un pēc tam iesniegs Eiropas 
Parlamentam un Padomei.