Tiesu sistēma cieš no gandrīz pilnīga digitalizācijas trūkuma. Plašai sabiedrībai ir pieejama ļoti ierobežota informācija par tiesu sistēmu. Turklāt nav pieejama elektroniska informācija par lietu virzību, kā arī nepastāv elektroniska lietu pārvaldības sistēma. Šis jautājums tiek risināts arī 2020. gada Eiropas pusgada ietvaros, sniedzot ieteikumu uzlabot tiesu sistēmas digitalizāciju. Elektroniskas tiesu administrēšanas sistēmas ieviešana ir viens no notiekošo reformu galvenajiem mērķiem. Tomēr tās ieviešana un attiecīgās publiskā iepirkuma procedūras kavējas kopš 2017. gada. Tikmēr ir sagatavots neliels elektronisks reģistrs, kas ir uzstādīts visos iedzīvotāju reģistros un Augstākajā tiesā, lai varētu efektīvāk apstrādāt pieteikumus, līdz tiek pilnībā ieviesta e-tiesiskuma sistēma. Šajā kontekstā būtu jāatzīmē, ka Augstākā tiesa paziņoja par tiesvedības procesu apturēšanu, izņemot steidzamas lietas, kas ir daļa no ārkārtas pasākumiem cīņā pret Covid-19 pandēmiju. Tiesvedības procesi tiek pakāpeniski atsākti kopš 2020. gada 4. maija.

Tiesu sistēma sastāv no sešām apgabaltiesām, sešām asīzes (Assize) tiesām, kas patlaban darbojas, Administratīvās tiesas, Starptautiskās aizsardzības administratīvās tiesas un Augstākās tiesas. Papildus tām pastāv ģimenes tiesas, nomas pārraudzības tiesas, darba strīdu tiesas un Militārā tiesa. Augstākās tiesas tiesnešus no tiesu sistēmas aprindām un pēc Augstākās tiesas ieteikuma ieceļ Republikas prezidents. Pirmās instances tiesnešus ieceļ, pārceļ un paaugstina Augstākā judikatūras padome (Supreme Council of Judicature — SCJ), kas ietver visus Augstākās tiesas locekļus (priekšsēdētāju un 12 tiesnešus). Visās pirmās instances tiesās kopā strādā 88 tiesneši, bet Augstākajā tiesā — 13 tiesneši. Prokuratūra ir neatkarīga, un tās darbība tiek organizēta Republikas ģenerālprokurora vadībā. Ģenerālprokuroram ir tiesības pēc saviem ieskatiem sabiedrības interesēs ierosināt, vadīt, pārņemt un turpināt vai pārtraukt jebkuru procesu par nodarījumu pret jebkuru personu (juridisku vai fizisku) Republikā. Ģenerālprokurors vada arī Republikas Tiesiskuma dienestu — neatkarīgu dienestu, kas nav pakļauts nevienai ministrijai. Ģenerālprokurors ir arī Republikas, prezidenta, Ministru padomes un atsevišķu ministru juridiskais padomnieks. Viņš pilda arī visas pārējās funkcijas un pienākumus, kas viņam uzticēti Konstitūcijā vai likumos.

Līdzsvara un atsvara sistēma Kiprā ietver apspriešanas procesu kā daļu no Labāka regulējuma projekta, kā arī ex post pārbaudi par atbilstību Konstitūcijai. Pašreiz šo pārbaudi veic Augstākā tiesa, un tiesību akta projekta mērķis ir nodot šo uzdevumu jaunizveidotajai Augstākajai konstitucionālajai tiesai. Kāda cita tiesību akta projekta mērķis ir uzlabot tiesas nolēmumu izpildi valsts pārvaldē. Administrācijas komisārs, kas pilda valsts cilvēktiesību iestādes funkcijas, saskārās ar zināmām problēmām, taču nesen tā iespējas tika paplašinātas. Kaut arī ir izveidota struktūra pilsoniskās līdzdalības veicināšanai sabiedriskajā dzīvē, šķiet, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas saskaras ar zināmām problēmām saistībā ar reģistrācijas sistēmu, kas pieprasa reģistrēt vismaz 20 dibinātājus.

Kipras tiesiskais regulējums nodrošina zināmu plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu nozarē. Pārredzamību garantē Radio un televīzijas pārvalde, un tā galvenokārt tiek nodrošināta, veicot detalizētas licencēšanas un reģistrācijas procedūras, kas noteiktas iepriekš minētajā likumā. 2020. gada MPM ziņojums rada bažas par pārvaldes sistemātiskās pārbaudes īstenošanas efektivitāti praksē. Turklāt nav regulējuma, kas garantētu īpašumtiesību pārredzamību drukātās preses un digitālo plašsaziņas līdzekļu nozarē, un tas apgrūtina faktisko īpašnieku vai savstarpējo īpašumtiesību identificēšanu un pārbaudi šajās nozarēs. Tādējādi MPM novērtē, ka plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamība ir pakļauta augstam riskam (81 %). Šis faktors kopā ar citiem faktoriem, piemēram, ievērojamu ziņu plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju un nereglamentētu tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu tirgu, ir novedis pie tā, ka MPM riska vērtējums tirgus plurālisma jomā no zema vidēja riska (34 %) 2017. gadā ir pieaudzis līdz augstam riskam 2020. gadā (74 %). Neskatoties uz to, MPM norāda, ka televīzijas nozarē pastāv ievērojams plurālisms, ņemot vērā, ka četri no septiņiem komerciālajiem TV kanāliem un valsts apraides sabiedrība piesaista gandrīz vienādas auditorijas daļas.

Ir ieviesti aktīvu atklāšanas noteikumi, kā arī ir paredzētas sankcijas par noteikumu neievērošanu. Priekšsēdētājam, ministriem, Pārstāvju palātas locekļiem, dažām Republikas amatpersonām, augsta ranga amatpersonām un citām publiski zināmām personām jāiesniedz detalizētas deklarācijas par viņu, kā arī viņu laulāto un nepilngadīgo bērnu īpašumiem un aktīviem. Šādas deklarācijas jāsagatavo/jāiesniedz trīs mēnešu laikā pēc stāšanās amatā, ik pēc trim gadiem, kamēr attiecīgās personas ieņem amatu, un trīs mēnešu laikā pēc aiziešanas no amata. Republikas prezidenta, ministru un Pārstāvju palātas locekļu aktīvu deklarācijas tika iesniegtas īpašā parlamentārajā komitejā un publicētas 2019. gadā. Struktūra, kurai uzticēts pārbaudīt pārējo amatpersonu un politiski redzamu personu deklarācijas, ir īpaša padome, un tā sastāv no trim locekļiem, kurus Ministru padome iecēla 2017. gadā. Abas struktūras, kurām uzticēta deklarāciju pārbaude (t. i., Īpašā parlamentārā komiteja un padome), var uzdot izmeklēšanas veikšanu sertificētiem grāmatvežiem. Lai gan 2020. gada Eiropas pusgada ziņojumā ir konstatēts, ka noteikumi ir ieviesti, tika izvirzīti jautājumi par aktīvu pārbaudi. Padome, kurai uzticēta pārbaude, ir piemērojusi vairākus naudas sodus par deklarāciju neiesniegšanu. Turklāt pastāv bažas par deklarāciju precizitāti.

Pilnvaras novērst, izmeklēt korupciju un saukt pie atbildības par to ir sadalītas starp vairākām iestādēm. Tieslietu un sabiedriskās kārtības ministrija atbild par korupcijas apkarošanas politikas koordinēšanu. Ģenerālprokuroram ir vispārēja atbildība par kriminālvajāšanu, ieskaitot tiesības pārtraukt kriminālvajāšanu. Prokuratūra (Republikas Ģenerālprokuratūras prokuratūra) sniedz policijas izmeklētājiem tiešas juridiskas konsultācijas. Tā konsultē viņus jautājumos par korupciju, krimināltiesībām, kriminālprocesu un pierādījumiem. Tas ir kontaktpunkts starp policiju un Republikas prokuratūru (Ģenerālprokuratūru). Valsts pārvaldes iestādes ziņoja, ka laika posmā no 2013. līdz 2018. gadam kopumā ir izmeklētas vai tiek izmeklētas 120 korupcijas lietas, no kurām 98 ir pabeigtas un 22 lietas joprojām tiek izmeklētas. 47 lietas gaida izskatīšanu tiesā vai pašlaik tiek izskatītas. Par korupciju tika notiesātas 37 personas 26 lietās, no tām 12 bija tādas augsta līmeņa notiesāšanas par korupciju, kas ietvēra ģenerālprokurora vietnieku, Pārstāvju palātas locekļus un bijušos ministrus. Policijai ir īpaša komanda izmeklēšanai finanšu jomā. Šī komanda ietver piecus finanšu analītiķu sertificētus grāmatvežus vai revidentus un divus pieredzējušus policijas izmeklētājus. Tās mērķis ir sniegt atbalstu un īpašas zināšanas policijas izmeklētājiem, kuri izmeklē smagas krimināllietas, kas saistītas ar finanšu noziegumiem, tostarp korupcijas lietas. Pastāv arī Iekšlietu dienests, kas ir atbildīgs par korupcijas apsūdzību izmeklēšanu policijā. Šis dienests izskata visus apgalvojumus un sūdzības, ieskaitot anonīmi iesniegtas sūdzības, par policijas locekļu korupciju vai bezdarbību. Iekšējais dienests darbojas un ir izmeklējis 12 korupcijas lietas, no kuriem vienā gadījumā notikusi notiesāšana.

Korupcijas apkarošanas krimināltiesību akti kopumā ir ieviesti. Krimināltiesību un procesuālo tiesību aspekti ar attiecīgām nodarījumu definīcijām un noilgumu ir ieviesti un kopumā atbilst starptautiskajiem standartiem. Sankcijas juridiskām personām, kuras notiesātas par korupciju, ietver arī to izslēgšanu no publiskā iepirkuma procedūrām. Likumprojekts paredz palielināt naudas sodus un uz laiku pārtraukt darījumdarbību gadījumā, ja juridiskas personas ir izdarījušas korupcijas pārkāpumus. Likums par cīņu pret manipulācijām ar sporta sacensībām, kura mērķis ir apkarot koruptīvas darbības sportā, tika pieņemts 2017. gada 15. decembrī, un tajā ir definēti jauni korupcijas pārkāpumi šajā jomā. Kipras Republikas tiesu ekstrateritoriālā jurisdikcija ir noteikta attiecībā uz visiem noziedzīgajiem nodarījumiem, kas saistīti ar korupciju.

Saskaņā ar Transparency International 2019. gada korupcijas uztveres indeksu Kipra saņēma 58 punktus no 100 un ierindojās 12. vietā Eiropas Savienībā un 41. vietā pasaulē. 95 % respondentu 2020. gada Eirobarometra aptaujā korupciju uzskata par plaši izplatītu problēmu (vidēji ES: 71 %), un 60 % cilvēku jūtas korupcijas personīgi skarti ikdienas dzīvē (vidēji ES: 26 %). 88 % uzņēmumu uzskata, ka darījumdarbības jomā korupcija ir plaši izplatīta (vidēji ES: 63 %), un 48 % uzskata, ka korupcija ir problēma, veicot darījumdarbību (vidēji ES: 37 %). 24 % cilvēku uzskata, ka kriminālvajāšana ir pietiekoši sekmīga, lai atturētu cilvēkus no korupcijas (vidēji ES: 36 %), savukārt 11 % uzņēmumu uzskata, ka cilvēki un uzņēmumi, kuri pieķerti augstākā līmeņa ierēdņu kukuļošanā, tiek atbilstoši sodīti (vidēji ES: 31 %).

Reformas paredz jaunu tiesu izveidi. Ir ierosināts jauns tiesību akts par Komerctiesas izveidi. Tas ietver noteikumus par lietām, kas būs attiecīgās tiesas jurisdikcijā, un tiesnešu kvalifikāciju. Mērķis ir nodrošināt piemērotu forumu augsta līmeņa komerclietu spriešanai. Gaidot šā likuma pieņemšanu, jau ir apstiprināti un valsts budžetā iekļauti pieci tiesnešu amati. Turklāt vēl viens jauns likumprojekts paredz jaunas jurisdikcijas izveidi rajona tiesu ietvaros un arī tiek pašlaik izskatīts Pārstāvju palātā. Saskaņā ar tiesību akta projektu jebkurš rajona tiesas tiesnesis būs kompetents izskatīt un pieņemt lēmumus attiecībā uz visiem pieteikumiem par strīdiem, ko izraisījuši kredīti vai kas radušies saistībā ar tiem, neatkarīgi no strīda apjoma un īpašuma vērtības. 2019. gada jūnijā sāka darboties jauna Starptautiskās aizsardzības administratīvā tiesa. Pamatojoties uz likumu, ar kuru tiek izveidota šī tiesa, Administratīvā tiesa nodos ar starptautisko aizsardzību saistītas lietas šai tiesai, lai paātrinātu šīs kategorijas lietu izskatīšanu un vienlaikus sniegtu Administratīvajai tiesai vairāk laika visu pārējo lietu izskatīšanai. Tiesas darbspēja 1. septembrī tika uzlabota, pieņemot darbā divus jaunus papildu tiesnešus (attiecīgais grozījums tika pieņemts 2020. gada janvārī) un desmit administratīvos darbiniekus, kas sniegs atbalstu tiesnešiem (pieci no viņiem jau ir norīkoti).

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2019), “Flash Eurobarometer 482: Businesses’ attitudes towards corruption in the EU”.

CEPEJ (2018). “Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States”.

Administrācijas komisārs, kurš palīdz nodrošināt pamattiesību aizsardzību, ir saskāries ar zināmām problēmām. Administrācijas un cilvēktiesību komisārs (Ombuds) ir valsts cilvēktiesību iestāde, kuru GANHRI 2015. gadā akreditēja ar B statusu. GANHRI akreditācijas apakškomiteja savā akreditācijas ziņojumā sniedza ieteikumus par Ombuda iecelšanu, resursu piešķiršanu un budžeta pārvaldību. Nesen tika nostiprinātas ombuda iespējas, un ir pieprasīts nodrošināt papildu personālu līdz 2020. gadam. Tomēr saistībā ar šo jautājumu ir arī radušās grūtības, ņemot vērā ģenerālrevidenta mēģinājumu izpētīt, kā ombuds īsteno savas pilnvaras, ko komisārs uzskatīja par iejaukšanos viņa neatkarībā. Šo nostāju atbalstīja Starptautiskais ombuda institūts (International Ombudsman Institute — IOI), līdz ar to ģenerālprokurors procedūru pārtrauca. Komisāra ierosinājumi vai ieteikumi nav saistoši. Viņam ir iespējas apspriesties ar attiecīgo iestādi, cenšoties atrast veidu, kā iestāde varētu pieņemt komisāra nostāju un ievērot to praksē.

Reformas mērķis ir uzlabot tiesas lēmumu izpildi valsts pārvaldē. Saskaņā ar Konstitūciju Administratīvā tiesa un Augstākā tiesa ir pilnvarotas novērtēt, vai to nolēmumi ir izpildīti, un, ja nav, attiecīgi piemērot sankcijas, kā to paredz tiesību akti. Tomēr nepieciešamais juridiskais pamats vēl nav ieviests. Pārstāvju palātā tiek izskatīts likumprojekts, kas paredz sankcijas gadījumā, ja struktūra, iestāde vai persona pārkāpj pienākumu izpildīt tiesas nolēmumus.

Likumprojekti paredz izveidot Konstitucionālo tiesu, kas pārņemtu pārbaudi par tiesību aktu atbilstību Konstitūcijai no Augstākās tiesas. Augstākajai tiesai ir jurisdikcija lemt par tiesību akta atbilstību Konstitūcijai vai par jebkādu kompetences konfliktu starp jebkurām Republikas struktūrām vai iestādēm. Turklāt tā var uzklausīt Republikas prezidenta regresa prasījumu par to, vai Pārstāvju palātas pieņemtais tiesību akts atbilst Konstitūcijai. Saskaņā ar Konstitūciju jebkura puse tiesvedības procesā var izvirzīt jautājumu par jebkura tiesību akta vai lēmuma dokumenta atbilstību Konstitūcijai un tādējādi piemērotību procesā izskatāmajam jautājumam. Šādā gadījumā tiesa, kurai tiek izvirzīts šāds jautājums, aptur turpmāko tiesvedību, līdz Augstākā tiesa pieņem noteiktu lēmumu.

Eiropas programmu, koordinācijas un attīstības ģenerāldirektorāts, “Europe 2020 Cyprus National Reform Programme”.

Eiropas Bezpeļņas organizāciju tiesību centrs, “A more progressive NGO Law adopted in Cyprus”. https://ecnl.org/republic-cyprus-adopted-progressive-ngo-law/ .

Eiropas Komisija (2018), “Functional review of the courts system of Cyprus”. http://www.supremecourt.gov.cy/judicial/sc.nsf/All/4F4B016078A6DA93C22583BD003D9CDB?OpenDocument .

Eiropas Komisija (2019), “Cyprus: Creation of Objective Criteria for the recruitment and promotion of Judges”.

Eiropas Komisija (2020), “Country Report Cyprus 2020”, SWD(2020) 512 final.

Eiropas Komisija (2019, 2020), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā.

Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīkls / Eiropas Advokātu un juristu biedrību padome (European Network of Councils for the Judiciary / Council of Bars and Law Societies of Europe — ENCJ/CCBE), “Independence and Accountability of the Judiciary. ENCJ/CCBE Survey among lawyers on the independence of Judges, 2018–2019”.

Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkls (2020), Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkla dati apspriedei ar ieinteresētajām personām saistībā ar 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu.

Pamattiesību aģentūra (2020), Pamattiesību aģentūras sniegtā informācija apspriedei ar ieinteresētajām personām saistībā ar 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu.

GRECO (2016), ceturtā novērtēšanas kārta. “Corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors”. Novērtēšanas ziņojums par Kipru.

GRECO (2018), ceturtā novērtēšanas kārta. “Corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors”. Atbilstības ziņojums par Kipru.

Žurnālistu prakses kodekss: www.cmcc.org.cy/code_practice.html .

ESAO (2019), “Indicators of Regulatory Policy and Governance. Cyprus”. http://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/indicators-of-regulatory-policy-and-governance-2019-cyprus.pdf .

Organizācija “Reportieri bez robežām” (2020), preses brīvības indekss.

Kipras Republika (2020), “Reply of the authorities of the Republic of Cyprus regarding the alert with title “Pipe bomb attack on Cyprus MC Digital News Media Agency Offices””.

Transparency International (2019), korupcijas uztveres indekss.

Virtuāls Kipras apmeklējums 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu sagatavošanas kontekstā.