Priekšlikums Padomes regula ar ko izveido daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Austrumatlantijā un Vidusjūrā /* COM/2007/0169 galīgā redakcija - CNS 2007/0058 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 3.4.2007 COM(2007) 169 galīgā redakcija 2007/0058 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Austrumatlantijā un Vidusjūrā (iesniegusi Komisija) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma mērķis ir ar šā atjaunošanas plāna palīdzību Kopienas mērogā īstenot ICCAT pieņemto zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plānu. | 120 | Vispārīgais konteksts Eiropas Kopiena ir dalībniece vairākās reģionālās zivsaimniecības organizācijās, kuras veido pamatu reģionālai sadarbībai konkrētu tālmigrējošu sugu krājumu saglabāšanai un pārvaldībai. Šīs organizācijas pieņem rekomendācijas, tostarp par kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) un kvotām, tehniskiem pasākumiem zivju minimālo izmēru noteikšanai, slēgtajiem zvejas apgabaliem un sezonām, zvejas piepūles ierobežojumiem un kontroles pasākumiem. Rekomendācijas kļūst saistošas Līgumslēdzējām pusēm, kuras neiebilst pret tām. Tā kā Kopiena ir minēto organizāciju Līgumslēdzēja puse, tā ir atbildīga par to pieņemto rekomendāciju piemērošanu, pret kurām tā nav izteikusi iebildumus. Kopš 1997. gada novembra Kopiena ir Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) locekle. Tāpēc ICCAT pieņemtās rekomendācijas jāiestrādā Kopienas tiesību aktos, lai nodrošinātu minētās organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu pārvaldību. ICCAT gadskārtējā sanāksmē 2006. gadā pieņēma 15 gadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Austrumatlantijā un Vidusjūrā. Lai atjaunotu šos krājumus, ICCAT atjaunošanas plānā paredzēts līdz 2010. gadam samazināt KPN apjomu, noteikti ierobežojumi zvejai konkrētos apgabalos un laikposmos, jauns minimālais izmērs, pasākumi attiecībā uz sporta un atpūtas zvejas darbībām, kontroles pasākumi, kā arī paredzēts īstenot ICCAT kopīgās starptautiskās inspekcijas shēmu, lai nodrošinātu atjaunošanas plāna lietderīgumu. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Daži tehniskie pasākumi, kurus ICCAT pieņēmusi attiecībā uz zilajām tunzivīm, jau ir iekļauti Kopienas tiesību aktos ar Padomes 2001. gada 14. maija Regulu (EK) Nr. 973/2001, ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai (OV L 137, 19.5.2001.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 831/2004 (OV L 127, 29.4.2004.). Šie tehniskie pasākumi ietver zilās tunzivs minimālo izmēru un slēgtus zvejas apgabalus un sezonas, kas tika mainīti ICCAT gadskārtējā sanāksmē 2006. gadā. Ņemot vērā ICCAT gadskārtējā sanāksmē 2006. gadā pieņemto lēmumu, jāatjaunina pašreiz spēkā esošie tiesību akti. ICCAT pieņemtais zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plāns Kopienas tiesību aktos provizoriski 2007. gada zvejas sezonai tika iestrādāts ar Padomes Regulu (EK) Nr. …/2007 par zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plānu, ko ieteikusi Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija. Ar minēto regulu izdara grozījumus 2007. gada KPN regulā, un tajā iekļauti atjaunošanas plāna noteikumi un jaunais kvotu iedalījums dalībvalstīm atbilstīgi Tokijā notikušajā sanāksmē (2007. gada 29.–31. janvāris) pieņemtajam ICCAT lēmumam par shēmu KPN sadalīšanai starp Līgumslēdzējām pusēm. Tā kā iepriekš minētie tiesību akti attiecas tikai uz 2007. zvejas gadu, jāizveido pastāvīgāks pamats ICCAT atjaunošanas plāna īstenošanai visā Kopienas plāna darbības laikā. | 140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikumā ir ievērots tunzivs krājumu ilgtspējīgas izmantošanas vispārējais modelis atbilstīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, un tas ir ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Lai sagatavotu Kopienas nostāju sarunās, kuras notiek ICCAT gadskārtējās sanāksmēs, Komisija apspriežas ar dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem un ar NVO. | 212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Galveno nozares jomu pārstāvji, ar kuriem apspriedās, apstiprināja Kopienas nostāju par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Austrumatlantijā un Vidusjūrā. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas ICCAT Zinātnes komiteja | 222 | Izmantotās metodes Zinātnes komiteja novērtē krājumus un iesaka pieņemt pārvaldības un saglabāšanas pasākumus, lai nodrošinātu tunzivs krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, jo īpaši ar tehnisku pasākumu palīdzību. | 223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus ICCAT Zinātnes komiteja | 2244 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Tika minēti potenciāli nopietni riski ar neatgriezeniskām sekām. | 225 | Šādu risku esība ir vispāratzīta. ICCAT Zinātnes komiteja 2006. gada krājumu novērtējumā norādīja, ka nārstojošo zilo tunzivju biomasa turpina samazināties, savukārt zvejas izraisīta mirstība strauji pieaug, jo īpaši attiecībā uz lielām zivīm. Zinātnes komiteja norādīja, ka tuvākajā nākotnē iespējama šo krājumu izsīkšana, ja netiks īstenoti piemēroti pārvaldības pasākumi. ICCAT Zinātnes komiteja ieteica pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu zilās tunzivs krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, galvenokārt nosakot minimālo izmēru un slēgtus zvejas apgabalus un sezonas. | 226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Zinātnes komitejas atzinumi ir publicēti ICCAT tīmekļa vietnē. | 230 | Ietekmes novērtējums Zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plāna mērķis ir nodrošināt zilās tunzivs krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un jo īpaši samazināt zvejas izraisītu mirstību gan zivju mazuļu, gan pieaugušu zivju vidū, nosakot slēgtas zvejas sezonas un palielinot minimālo izmēru. Kopienas mērogā īstenotu atjaunošanas plānu piemēros attiecībā uz Kopienas zvejniekiem, kas zvejo zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumos un Vidusjūrā. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Kopienas tiesību aktos iestrādā pasākumus, ko pieņēmusi ICCAT, kura ir atbildīga par tunzivju krājumu pārvaldību un kuras Līgumslēdzēja puse ir Eiropas Kopiena. | 310 | Juridiskais pamats Līguma 37. pants. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips | 331 | Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ. Reģionālo zivsaimniecības organizāciju pieņemtās rekomendācijas ir tieši izpildāmas Kopienai un dalībvalstīm. Tomēr skaidrības un pārredzamības labad šīs rekomendācijas ir iekļautas Padomes regulā, kurā tās izskaidrotas, lai dalībvalstis un zvejnieki varētu tās labāk piemērot. | 332 | Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | 342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Reģionālo zivsaimniecības organizāciju pieņemtās rekomendācijas ir transponētas Padomes regulā. | IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | PAPILDU INFORMāCIJA | 570 | Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Ar šo priekšlikumu paredzēts transponēt ICCAT pieņemto zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plānu, kas cita starpā aptver KPN, tehniskos pasākumus zivju minimālā izmēra noteikšanai, slēgtos zvejas apgabalus un sezonas un kontroles pasākumus. | E-5213 | 1. 2007/0058 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Austrumatlantijā un Vidusjūrā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[1], tā kā: (1) Kopiena kopš 1997. gada 14. novembra ir Līgumslēdzēja puse Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu[2]. (2) Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT ) gadskārtējā sanāksmē 2006. gada novembrī pieņēma Rekomendāciju 2006[05] izstrādāt 15 gadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Austrumatlantijā un Vidusjūrā. (3) Lai atjaunotu attiecīgo krājumu, ICCAT atjaunošanas plānā paredzēts no 2007. līdz 2010. gadam pakāpeniski samazināt kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) apjomu, noteikti ierobežojumi zvejai konkrētos apgabalos un laikposmos, jauns zilās tunzivs minimālais izmērs, pasākumi attiecībā uz sporta un atpūtas zvejas darbībām, kontroles pasākumi, kā arī paredzēts īstenot ICCAT kopīgās starptautiskās inspekcijas shēmu, lai nodrošinātu atjaunošanas plāna lietderīgumu. (4) Lai izpildītu starptautiskās saistības, kas izriet no ICCAT rekomendācijas, ICCAT plāns zilās tunzivs krājumu atjaunošanai tika provizoriski iestrādāts Regulā (EK) Nr. …/2007 par zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plānu, ko ieteikusi Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija , līdz 2007. gadā tiek pieņemta Padomes regula par zilās tunzivs krājumu atjaunošanai paredzētu daudzgadu pasākumu īstenošanu. (5) Tāpēc ICCAT atjaunošanas plāns jāīsteno pastāvīgi, no 2008. gada 1. janvāra piemērojot Padomes Regulu, ar ko izveido atjaunošanas plānu, kā paredzēts 5. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[3]. (6) Daži tehniskie pasākumi, ko ICCAT pieņēmusi attiecībā uz zilajām tunzivīm, jau ir iekļauti Kopienas tiesību aktos ar Padomes 2001. gada 14. maija Regulu (EK) Nr. 973/2001, ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai[4]. (7) Lai noteiktu jaunus tehniskos pasākumus, ko ICCAT pieņēmusi attiecībā uz zilajām tunzivīm, un atjauninātu kopš iepriekš minētās regulas pieņemšanas spēkā esošos pasākumus, daži Regulā (EK) Nr. 973/2001 paredzētie noteikumi jāsvītro un jāaizstāj ar šo regulu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAļA VISPāRīGI NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets un darbības joma Šajā regulā paredzēti vispārīgi noteikumi, lai Kopienā piemērotu Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas ( ICCAT ) ieteikto daudzgadu plānu zilās tunzivs ( Thunnus thynnus ) krājumu atjaunošanai. Šo regulu piemēro attiecībā uz zilajām tunzivīm Austrumatlantijā un Vidusjūrā. Atjaunošanas plāna mērķis ir panākt biomasu, kas atbilst maksimālajai ilgtspējīgajai produktivitātei ar varbūtību virs 50 %. 2. pantsDefinīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) „Konvencijas Līgumslēdzējas puses” ir Līgumslēdzējas puses Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu, kā arī Puses, kas nav Līgumslēdzējas puses, un subjekti vai zivsaimniecības subjekti, kuri sadarbojas Konvencijas satvarā; b) „zvejas kuģis” ir kuģis, ko izmanto vai ir paredzēts izmantot tunzivs resursu komerciālā apgūšanā; pie šādiem kuģiem pieder arī zivju apstrādes kuģi un kuģi, kuri ir iesaistīti pārkraušanā citā kuģī; c) „kopīga zvejas darbība” ir darbība, kuru veic divi vai vairāki kuģi, kas peld ar dažādu Līgumslēdzēju pušu vai dalībvalstu karogu, un kurā nozveju no viena kuģa zvejas rīkiem pārvieto citā kuģī; d) „pārvietošanas darbības” ir darbības, kuru laikā zilās tunzivis pārvieto i) no zvejas kuģa uz zivju audzētavu, kurā veic zilo tunzivju galīgo nobarošanu; ieskaita arī zivis, kas mirušas vai izbēgušas transportēšanas laikā, ii) no zilo tunzivju audzētavas vai tunzivju murda uz apstrādes kuģi, transporta kuģi vai uz krastu; e) „tunzivju murds” ir statisks zvejas rīks, kas noenkurots pie grunts un parasti ir aprīkots ar sētu, kura novirza zivis slēgtā nodalījumā; f) „ievietošana sprostā” nozīmē to, ka zilās tunzivis netiek uzceltas uz kuģa, un ietver gan nobarošanu, gan audzēšanu; g) „nobarošana” ir zilo tunzivju ievietošana sprostā uz neilgu laiku (no diviem līdz sešiem mēnešiem) galvenokārt tādēļ, lai palielinātu tauku saturu zivīs; h) „audzēšana” ir zilo tunzivju ievietošana sprostā uz laikposmu, kas ilgāks par vienu gadu, lai palielinātu kopējo biomasu; i) „pārkraušana citā kuģī” ir uz zvejas kuģa esošo zivju daļēja vai pilnīga pārkraušana citā zvejas kuģī; j) „apstrādes kuģis” ir kuģis, uz kura ar zvejas produktiem pirms to iepakošanas veic vienu vai vairākas šādas darbības: filetēšana, sagriešana šķēlēs, sasaldēšana un/vai citāda apstrāde; k) „sporta zveja” ir nekomerciāla zveja, kurā piedalās nacionālas sporta organizācijas biedri vai par kuru ir saņemta nacionāla sporta licence; l) „atpūtas zveja” ir nekomerciāla zveja, kurā nepiedalās nacionālas sporta organizācijas biedri vai par kuru nav saņemta nacionāla sporta licence; m) „II uzdevums” ir II uzdevums saskaņā ar definīciju, kas iekļauta Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas ( ICCAT ) „Praktiskajā rokasgrāmatā par Atlantijas tunzivju un tunzivjveidīgo zivju statistiku un paraugdatu vākšanu” (trešais izdevums, ICCAT , 1990. gads). II NODAļA ZVEJAS IESPēJAS 3. pants Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ICCAT Līgumslēdzējām pusēm noteiktā kopējā pieļaujamā nozveja no zilās tunzivs krājumiem Austrumatlantijā un Vidusjūrā ir šāda. - 2008. gadā: 28 500 tonnas; - 2009. gadā: 27 500 tonnas; - 2010. gadā: 25 500 tonnas. Tomēr, ja ICCAT darbības jomā tiek noteikti jauni KPN apjomi, Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu, pēc Komisijas priekšlikuma attiecīgi koriģē pirmajā daļā paredzēto KPN. 4. pants 1. Katra dalībvalsts zilās tunzivs kvotu var iedalīt tiem zvejas kuģiem, kas peld ar tās karogu, un attiecībā uz tiem tajā reģistrētiem murdiem, ar kuriem atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis. 2. Privātas tirdznieciskas vienošanās starp dalībvalsts un Konvencijas Līgumslēdzējas puses valstspiederīgajiem par to, ka zvejas kuģi, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu, izmanto zvejai, kuru veic saskaņā ar Līgumslēdzējai pusei iedalītu tunzivs kvotu, var slēgt tikai tad, ja saņemta atļauja no attiecīgās dalībvalsts, kura informē Komisiju. III NODAļA TEHNISKIE PASāKUMI 5. pants Slēgtā zvejas sezona 1. Laikposmā no 1. jūnija līdz 31. decembrim kuģiem, kuri paredzēti pelaģiskai lielapjoma zvejai ar āķu jedām un kuru garums pārsniedz 24 m, aizliedz zilo tunzivju zveju Austrumatlantijā un Vidusjūrā, izņemot apgabalu uz rietumiem no 10º rietumu garuma un uz ziemeļiem no 42º ziemeļu platuma. 2. Laikposmā no 1. jūlija līdz 31. decembrim kuģiem, kuri paredzēti zvejai ar riņķvadiem, aizliedz zilo tunzivju zveju Austrumatlantijā un Vidusjūrā. 3. Laikposmā no 15. novembra līdz 15. maijam aizliedz zilo tunzivju zveju ar ēsmas zvejas laivām Austrumatlantijā un Vidusjūrā. 4. Laikposmā no 15. novembra līdz 15. maijam aizliedz zilo tunzivju zveju ar pelaģiskajiem traleriem Austrumatlantijā un Vidusjūrā. 6. pantsGaisa kuģu izmantošana Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu izmantot lidmašīnas un helikopterus zilo tunzivju meklēšanai Konvencijas apgabalā. 7. pantsMinimālais izmērs 1. Zilās tunzivs minimālais izmērs Austrumatlantijā un Vidusjūrā ir 30 kg. 2. Atkāpjoties no 1. punkta un neskarot 10. pantu, 8 kg minimālo izmēru piemēro šādām zilajām tunzivīm ( Thunnus thynnus ): a) zilās tunzivis, kas Austrumatlantijā nozvejotas ar ēsmas zvejas laivām, velcēšanas laivām un pelaģiskajiem traleriem; b) zilās tunzivis, kas audzēšanai nozvejotas Adrijas jūrā. 3. Īpaši papildu nosacījumi attiecībā uz zilajām tunzivīm, kas Austrumatlantijā nozvejotas ar ēsmas zvejas laivām, velcēšanas laivām un pelaģiskajiem traleriem, ir izklāstīti I pielikumā. 8. pantsZilās tunzivs paraugdatu vākšanas plāns 1. Katra dalībvalsts izstrādā paraugdatu vākšanas programmu, lai novērtētu sprostos ievietoto zilo tunzivju skaitu atkarībā no izmēra. 2. Izmēra paraugdatu vākšanu sprostos veic no parauga, ko veido 100 īpatņi un ko ņem no 100 tonnām dzīvu zivju, vai no parauga, ko veido 10 % no sprostos ievietoto zivju kopskaita. Izmēra (t.i., garuma vai svara) paraugdatus vāc zivju ieguves laikā audzētavā un no mirušām zivīm — transportēšanas laikā saskaņā ar metodi, ko ICCAT pieņēmusi II uzdevuma izpildei vajadzīgo datu paziņošanai. 3. Zivīm, kuras audzē ilgāk nekā gadu, izstrādā papildu metodes un paraugdatu vākšanas veidus. 4. Paraugdatus zivju ieguves laikā vāc pēc nejaušības principa, un tiem jāaptver visi sprosti. Katrā gadā savāktos paraugdatus nosūta ICCAT līdz nākamā gada 31. maijam. 9. pantsPiezveja 1. Zvejas kuģiem, veicot vai neveicot zilo tunzivju aktīvu zveju, ir atļauts piezvejā iegūt ne vairāk kā 8 % tādu zilo tunzivju, kuru svars ir mazāks par 30 kg, bet nav mazāks par 10 kg. 2. Šā panta 1. punktā minēto procentuālo daļu aprēķina, pamatojoties uz piezvejoto zivju kopskaitu katrā izkrāvumā no attiecīgā kuģa veiktās zilo tunzivju kopējās nozvejas vai arī pamatojoties uz to svara ekvivalentu. 3. Piezveju atskaita no karoga dalībvalsts kvotas. Mirušas zivis netiek izmestas, un tās atskaita no karoga dalībvalsts kvotas. 4. Zilo tunzivju piezvejas izkrāvumiem piemēro 14. pantu un 18. panta 1. punktu 10. pantsAtpūtas zveja 1. Veicot atpūtas zveju, ir aizliegts nozvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut vairāk nekā vienu zilo tunzivi katrā zvejas reisā. 2. Atpūtas zvejā nozvejotas zilās tunzivis ir atļauts pārdot tikai labdarības mērķiem. 3. Dalībvalstis reģistrē atpūtas zvejā gūtās nozvejas datus un nosūta tos ICCAT Pētniecības un statistikas pastāvīgajai komitejai. 4. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atpūtas zvejā tiek atlaists pēc iespējas lielāks skaits dzīvu nozvejoto zilo tunzivju, jo īpaši to mazuļu. 11. pantsSporta zveja 1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai reglamentētu sporta zveju, jo īpaši ar zvejas atļaujām. 2. Sporta zvejas sacensībās nozvejotas zilās tunzivis ir atļauts pārdot tikai labdarības mērķiem. 3. Dalībvalstis reģistrē sporta zvejā gūtās nozvejas datus un nosūta tos ICCAT Pētniecības un statistikas pastāvīgajai komitejai. 4. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sporta zvejā tiek atlaists pēc iespējas lielāks skaits dzīvu nozvejoto zilo tunzivju, jo īpaši to mazuļu. IV NODAļA KONTROLES PASāKUMI 12. pants To kuģu reģistrs, kam atļauts zvejot zilās tunzivis 1. Katra dalībvalsts līdz 2008. gada 1. aprīlim elektroniski nosūta Komisijai sarakstu, kurā iekļauti visi kuģi, kas peld ar tās karogu un kam izdota īpaša zvejas atļauja zilo tunzivju aktīvai zvejai Austrumatlantijā un Vidusjūrā. 2. Komisija nosūta 1. punktā minēto sarakstu ICCAT izpildsekretariātam, lai minētos kuģus varētu reģistrēt ICCAT reģistrā, kurā iekļauti kuģi, kam atļauts zvejot zilās tunzivis. 3. Kopienas zvejas kuģi, kas nav iekļauti ICCAT reģistrā, nedrīkst Austrumatlantijā un Vidusjūrā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt, pārvietot vai izkraut zilās tunzivis. 4. Regulas (EK) Nr. 1936/2001 8.a panta 2., 4., 6., 7. un 8. punktā paredzētos noteikumus par zvejas licencēm piemēro pēc analoģijas. 13. pants To tunzivju murdu reģistrs, ar kuriem atļauts zvejot zilās tunzivis 1. Katra dalībvalsts līdz 2008. gada 1. aprīlim elektroniski nosūta Komisijai sarakstu, kurā iekļauti visi tunzivju murdi, attiecībā uz kuriem izdota īpaša zvejas licence zilo tunzivju aktīvai zvejai Austrumatlantijā un Vidusjūrā. Sarakstā norāda murdu nosaukumu un reģistrācijas numuru. 2. Komisija līdz 2008. gada 15. aprīlim nosūta šo informāciju ICCAT izpildsekretariātam, lai tunzivju murdus varētu reģistrēt ICCAT reģistrā, kurā iekļauti tunzivju murdi, ar ko atļauts zvejot zilās tunzivis. 3. Ar ICCAT reģistrā neiekļautiem Kopienas tunzivju murdiem Austrumatlantijā un Vidusjūrā nedrīkst zvejot, tajos nedrīkst paturēt, no tiem nedrīkst pārkraut kuģī vai izkraut zilās tunzivis. 4. Regulas (EK) Nr. 1936/2001 8.a panta 2., 4., 6., 7. un 8. punktu piemēro pēc analoģijas. 14. pants Apstiprinātās ostas 1. Dalībvalstis norāda vietu, kas izmantojama izkraušanai, vai vietu, kas atrodas tuvu krastam (apstiprinātas ostas), kurā atļauts veikt zilo tunzivju izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbības. 2. Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 1. aprīlī nosūta Komisijai apstiprināto ostu sarakstu. Komisija katru gadu līdz 15. aprīlim nosūta šo sarakstu ICCAT izpildsekretariātam. Visas turpmākās izmaiņas sarakstā vismaz 15 dienas pirms attiecīgo izmaiņu stāšanās spēkā dara zināmas Komisijai nosūtīšanai ICCAT izpildsekretariātam. 3. Austrumatlantijā un Vidusjūrā nozvejotas zilās tunzivis jebkādā daudzumā ir aizliegts izkraut vai pārkraut citā kuģī no 12. pantā minētajiem kuģiem vietās, kas nav Konvencijas Līgumslēdzēju pušu apstiprinātas ostas. 4. Šo noteikumu nepiemēro to zilo tunzivju izkrāvumiem vai pārkrāvumiem citā kuģī, kuras Austrumatlantijā nozvejotas ar ēsmas zvejas laivām, velcēšanas laivām un pelaģiskajiem traleriem. 15. pantsReģistrēšanas prasības 1. Papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. un 8. panta prasību izpildei 13. pantā minēto kuģu kapteiņi zvejas žurnālā ieraksta II pielikumā prasīto informāciju. 2. Šīs regulas 13. pantā minēto kopīgā zvejas darbībā iesaistīto kuģu kapteiņi reģistrē zvejas žurnālā šādu informāciju: a) ja nozveju uzceļ uz kuģa vai pārvieto sprostos: - datums un laiks, - vieta (ģeogrāfiskais garums/ģeogrāfiskais platums), - uz kuģa uzcelto vai sprostos pārvietoto nozveju apjoms, - tā zvejas kuģa vārds un starptautiskais radio izsaukuma signāls, ar kura zvejas rīkiem gūta nozveja; b) ja nozveju neuzceļ uz kuģa vai ja tā atrodas zvejas rīkā pirms pārvietošanas darbībām, vai ja to nepārvieto sprostos: - datums un laiks, - vieta (ģeogrāfiskais garums/ģeogrāfiskais platums), - norāde par to, ka nozveja nav uzcelta uz kuģa vai nav pārvietota sprostos, - tā zvejas kuģa vārds un starptautiskais radio izsaukuma signāls, ar kura zvejas rīkiem gūta nozveja. 16. pantsKopīgas zvejas darbības 1. Kopīgas zilo tunzivju zvejas darbības, kurās iesaistīti kuģi, kas peld ar dalībvalsts karogu, veic ar attiecīgās karoga dalībvalsts piekrišanu. 2. Zvejas kuģi, kas piedalās kopīgā zvejas darbībā, sniedz karoga dalībvalstij sīku informāciju par kopīgās darbības ilgumu un iesaistīto operatoru identitāti. 3. Dalībvalstis nosūta 2. punktā minēto informāciju ICCAT sekretariātam un Komisijai. 17. pantsNozvejas ziņojumi 1. Šīs regulas 12. pantā minēto zvejas kuģu kapteiņi nosūta savas karoga valsts kompetentajām iestādēm „nozvejas ziņojumu”, kurā norādīti nozvejoto zilo tunzivju daudzumi, arī tad, ja nozvejotais daudzums ir nulle. 2. Pirmo reizi nozvejas ziņojumu nosūta vēlākais desmit dienas pēc ieiešanas Austrumatlantijā un Vidusjūrā vai pēc zvejas reisa sākuma. Ja veic kopīgas zvejas darbības, kapteinis norāda, kura kuģa vai kuģu gūtās nozvejas jāatskaita no karoga valsts kvotas. 3. Katru gadu no 1. jūnija zvejas kuģu kapteiņi ik pēc piecām dienām nosūta ziņojumu par nozvejoto zilo tunzivju daudzumiem, arī tad, ja nozvejotais daudzums ir nulle. 4. Katra dalībvalsts nozvejas ziņojumus pēc saņemšanas elektroniski vai citā veidā pārsūta ICCAT sekretariātam. 5. Dalībvalstis līdz katra mēneša 15. datumam datorlasāmā formā informē Komisiju par Austrumatlantijā un Vidusjūrā nozvejoto zilo tunzivju daudzumiem, kuras iepriekšējā mēnesī izkrautas, pārkrautas citā kuģī vai ievietotas sprostos no kuģiem, kas peld ar to karogu. 18. pantsIzkrāvumi 1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 7. panta, šīs regulas 12. pantā minēto kuģu kapteiņi vai viņu pārstāvji vismaz 4 stundas pirms paredzamā ostā ierašanās laika tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kuras apstiprinātās ostas vai izkraušanas iekārtas viņi plāno izmantot, paziņo šādu informāciju: a) paredzamais ierašanās laiks; b) paredzamais uz kuģa paturēto zilo tunzivju daudzums; c) informācija par zonu, kurā gūtas nozvejas. 2. Dalībvalsts kompetentā iestāde 48 stundas pēc izkraušanas beigām nosūta kuģa karoga valstij izkraušanas ziņojumu. 3. Šo noteikumu nepiemēro to zilo tunzivju izkrāvumiem, kas Austrumatlantijā nozvejotas ar ēsmas zvejas laivām, velcēšanas laivām un pelaģiskajiem traleriem. 19. pantsPārkraušana citā kuģī 1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. panta, Austrumatlantijā un Vidusjūrā aizliedz zilo tunzivju pārkraušanu citā kuģī, izņemot kuģiem, kas paredzēti tunzivju lielapjoma zvejai ar āķu jedām un kas darbojas saskaņā ar grozīto ICCAT Rekomendāciju 2005[06], ar ko izveido citā kuģī pārkraušanas programmu zvejas kuģiem tunzivju lielapjoma zvejai ar āķu jedām . 2. Pirms ieiešanas ostā saņēmējkuģa (zvejojošā kuģa vai apstrādes kuģa) kapteinis vai viņa pārstāvis vismaz 48 stundas pirms paredzamā ierašanās laika tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kuras ostu viņš vēlas izmantot, vai tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā atrodas attiecīgā zivju audzētava, sniedz šādu informāciju: a) paredzamais ierašanās laiks; b) paredzamais uz kuģa paturēto zilo tunzivju daudzums; c) informācija par ģeogrāfisko apgabalu, kurā gūtas nozvejas; d) zvejojošā kuģa vārds un numurs ICCAT reģistrā, kurā iekļauti kuģi, kam atļauts zvejot zilās tunzivis; e) saņēmējkuģa vārds un numurs ICCAT reģistrā, kurā iekļauti kuģi, kam atļauts zvejot zilās tunzivis; f) citā kuģī pārkraujamo zilo tunzivju daudzums tonnās. 3. Zvejojošie kuģi neveic pārkraušanu citā kuģī, ja iepriekš nav saņemta to karoga valsts atļauja. 4. Zvejojošā kuģa kapteinis laikā, kad veic pārkraušanu citā kuģī, sniedz savai karoga valstij šādu informāciju: a) citā kuģī pārkrauto tunzivju daudzumi; b) datums un osta, kurā veic pārkraušanu citā kuģī; c) saņēmējkuģa vārds, reģistrācijas numurs un karogs, kā arī tā numurs ICCAT reģistrā, kurā iekļauti kuģi, kam atļauts zvejot zilās tunzivis; d) ģeogrāfiskais apgabals, kurā gūtas tunzivju nozvejas. 5. Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras ostā notiek pārkraušana citā kuģī, vai tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas attiecīgā zivju audzētava, inspicē saņēmējkuģi, tam ierodoties, un pārbauda kravu un dokumentāciju, kas saistīta ar pārkraušanas darbību. 6. Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras ostā notiek pārkraušana citā kuģī, vai tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas attiecīgā zivju audzētava, 48 stundas pēc minētās pārkraušanas beigām nosūta citā kuģī pārkraušanas ziņojumu zvejojušā kuģa karoga valsts iestādei. 7. Šīs regulas 12. pantā minēto kuģu kapteiņi aizpilda un nosūta citā kuģī pārkraušanas deklarāciju tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ar kuras karogu peld attiecīgie kuģi. Deklarāciju, kas sagatavota III pielikumā noteiktajā formātā, nosūta ne vēlāk kā 15 dienas pēc tam, kad ostā veikta pārkraušana citā kuģī. 20. pantsIevietošana sprostos 1. Dalībvalsts, kuras jurisdikcijā atrodas zilo tunzivju audzētava, nedēļas laikā pēc tam, kad ievietošana sprostos ir pabeigta, dalībvalstij vai Līgumslēdzējai pusei, ar kuras karogu peld kuģi, kas zvejojuši zilās tunzivis, un ICCAT sekretariātam nosūta novērotāja apstiprinātu ziņojumu par ievietošanu sprostos. Ziņojumā iekļauj informāciju, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 1936/2001 4.b pantā minētajā sprostos ievietošanas deklarācijā. 2. Ja zivju nobarošanas audzētavas atrodas ūdeņos, kas ir ārpus dalībvalstu jurisdikcijas, 1. punkta noteikumus pēc analoģijas piemēro dalībvalstīm, kurās uzņēmējdarbību veic par zivju nobarošanas audzētavu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas. 3. Pirms visām pārvietošanas darbībām tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas zivju audzētava, informē zvejojušā kuģa karoga dalībvalsti par to zilo tunzivju daudzumu, ko paredzēts pārvietot sprostā un ko nozvejojuši kuģi, kuri peld ar tās karogu. Zvejojušā kuģa karoga dalībvalsts pieprasa tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā atrodas zivju audzētava, arestēt nozvejas un atlaist jūrā zivis, ja pēc minētās informācijas saņemšanas tā konstatē, ka a) zvejas kuģim, kurš ir deklarējis nozveju, nebija iedalīta pietiekama kvota zilajām tunzivīm, kas ievietotas sprostā; b) zivju daudzums nav pienācīgi paziņots un ņemts vērā tās kvotas aprēķināšanā, kas varētu būt piemērojama; c) zvejas kuģim, kurš ir deklarējis nozveju, nav atļauts zvejot zilās tunzivis. 4. Šīs regulas 12. pantā minēto zvejas kuģu kapteiņi ne vēlāk kā 15 dienas pēc zivju pārvietošanas uz velkoņiem vai sprostiem aizpilda un nosūta karoga dalībvalstij pārvietošanas deklarāciju, kas sagatavota III pielikumā noteiktajā formātā. Pārvietošanas deklarāciju nosūta kopā ar pārvietotajām zivīm, transportējot tās līdz sprostiem. 21. pantsDarbības ar tunzivju murdiem 1. Nozvejas reģistrē pēc tam, kad pabeigta katra atsevišķa zvejas darbība ar tunzivju murdiem, un 48 stundās pēc katras zvejas darbības beigām nozvejas ziņojumu elektroniski vai citā veidā nosūta kompetentajai iestādei. 2. Katra dalībvalsts pēc nozvejas ziņojuma saņemšanas to elektroniski pārsūta ICCAT sekretariātam. 22. pantsInspekcijas ostā vai zivju audzētavā 1. Dalībvalstis ostā inspicē visus ICCAT reģistrā iekļautos kuģus, kam atļauts zvejot zilās tunzivis un kas ieiet kādā no apstiprinātajām ostām, lai izkrautu vai pārkrautu citā kuģī zilās tunzivis, kas nozvejotas Austrumatlantijā un Vidusjūrā. 2. Dalībvalstis inspicē ievietošanu sprostos zivju audzētavās, kas atrodas to jurisdikcijā. 3. Ja zivju audzētavas atrodas ūdeņos, kas ir ārpus dalībvalstu jurisdikcijas, 2. punktu pēc analoģijas piemēro dalībvalstīm, kurās uzņēmējdarbību veic par zivju audzētavu atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas. 23. pantsKontrolpārbaude 1. Dalībvalstis pārbauda (arī izmantojot kuģu satelītnovērošanas sistēmas jeb VMS datus) to, kā tiek iesniegti zvejas žurnāli, un salīdzina attiecīgo informāciju, kas reģistrēta to zvejas kuģu zvejas žurnālos, kuri peld ar šo dalībvalstu karogu, un pārvietošanas/citā kuģī pārkraušanas dokumentos un nozvejas dokumentos. 2. Dalībvalstis veic administratīvas kontrolpārbaudes attiecībā uz visiem izkrāvumiem un visām pārkraušanām citā kuģī vai ievietošanu sprostos, tālab daudzumus pa sugām, kas reģistrēti kuģa zvejas žurnālā, vai daudzumus pa sugām, kas reģistrēti citā kuģī pārkraušanas deklarācijā, salīdzina ar daudzumiem, kas reģistrēti izkraušanas deklarācijā vai sprostos ievietošanas deklarācijā un citos attiecīgos dokumentos, piemēram, faktūrrēķinos un/vai tirdzniecības pavadzīmēs. 24. pantsICCAT kopīgās starptautiskās inspekcijas shēma 1. Kopienā piemēro ICCAT kopīgās starptautiskās inspekcijas shēmu, ko ICCAT pieņēma Ceturtajā kārtējā sanāksmē Madridē 1975. gada novembrī un kas izklāstīta šīs regulas IV pielikumā. 2. Dalībvalstis, kuru zvejas kuģiem ir atļauts zvejot zilās tunzivis Austrumatlantijā un Vidusjūrā, inspekciju veikšanai jūrā norīko inspektorus saskaņā ar minēto shēmu. 3. Komisija minētās shēmas izpildei var norīkot Kopienas inspektorus. 4. Komisija koordinē saskaņā ar shēmu veiktās pārraudzības un inspekcijas darbības Kopienā. Šim nolūkam tā kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm var izstrādāt kopīgas inspekcijas programmas, lai Kopiena varētu izpildīt no shēmas izrietošās saistības. Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo reglamentētos resursus, pieņem vajadzīgos pasākumus, lai veicinātu šo programmu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz vajadzīgajiem cilvēkresursiem un materiālajiem resursiem, kā arī uz laikposmiem un zonām, kurās šie resursi jāizmanto. 5. Dalībvalstis katru gadu līdz 1. aprīlim dara Komisijai zināmus inspektorus un inspekcijas kuģus, ko tās nākamajā gadā paredz norīkot darbam shēmā. Pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm katru gadu sagatavo plānu par Kopienas līdzdalību shēmā un nosūta to ICCAT sekretariātam un dalībvalstīm. 25. pantsNovērotāju programma 1. Katra dalībvalsts nodrošina novērotāju klātbūtni uz zvejas kuģiem, kuri peld ar tās karogu un kuru garums pārsniedz 15 metrus, aptverot vismaz a) 20 % no tās aktīvajiem kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadiem. Ja veic kopīgas zvejas darbības, novērotājam jābūt uz kuģa zvejas darbības laikā; b) 20 % no tās aktīvajiem pelaģiskajiem traleriem; c) 20 % no tās aktīvajiem āķu jedu zvejas kuģiem; d) 20 % no tās aktīvajām ēsmas zvejas laivām; e) 100 %, veicot zivju izcelšanu no tunzivju murdiem. Novērotājam ir šādi pienākumi: a) uzraudzīt kuģa atbilstību šīs regulas prasībām; b) reģistrēt zvejas darbības un ziņot par tām; c) novērot un novērtēt nozvejas un salīdzināt tās ar ierakstiem zvejas žurnālā; d) pamanīt un reģistrēt kuģus, kuri, iespējams, zvejo, neievērojot ICCAT noteiktos saglabāšanas pasākumus. Turklāt novērotājs veic zinātnisku darbu, piemēram, pamatojoties uz ICCAT Pētniecības un statistikas pastāvīgās komitejas instrukcijām, vāc ICCAT noteiktos II uzdevuma datus, ja to pieprasījusi Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija. 2. Katra dalībvalsts, kuras jurisdikcijā atrodas zilo tunzivju audzētava, nodrošina novērotāja klātbūtni vienmēr, kad zilās tunzivis tiek pārvietotas uz sprostiem un kad tās tiek izceltas no sprostiem. Novērotājam ir šādi pienākumi: a) novērot un uzraudzīt audzēšanas darbību atbilstību Regulas (EK) Nr. 1936/2001 4.a, 4.b un 4.c pantam; b) apstiprināt 20. pantā minēto ziņojumu par ievietošanu sprostos; c) veikt zinātnisku darbu, piemēram, pamatojoties uz ICCAT Pētniecības un statistikas pastāvīgās komitejas instrukcijām, vākt paraugdatus, kā pieprasījusi Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija. 26. pantsNoteikumu piemērošanas pasākumi 1. Dalībvalstis veic noteikumu piemērošanas pasākumus attiecībā uz kuģi, kas peld ar to karogu, ja saskaņā ar to tiesību aktiem konstatēts, ka šis kuģis neievēro 5., 7., 14., 15., 17. un 19. panta noteikumus. Pasākumi atkarībā no nodarījuma smaguma pakāpes un saskaņā ar valsts tiesību aktiem var ietvert a) naudas sodu; b) aizliegto zvejas rīku un nozveju arestu; c) kuģa sekvestrāciju; d) zvejas atļaujas apturēšanu vai anulēšanu; e) attiecīgā gadījumā — zvejas kvotas samazināšanu vai anulēšanu. 2. Katra dalībvalsts, kuras jurisdikcijā atrodas zilo tunzivju audzētava, veic noteikumu piemērošanas pasākumus attiecībā uz šo audzētavu, ja saskaņā ar to tiesību aktiem konstatēts, ka minētā zivju audzētava neievēro šīs regulas 20. panta un 25. panta 2. punkta un Regulas (EK) Nr. 1936/2001 4.a, 4.b un 4.c panta noteikumus. Pasākumi atkarībā no nodarījuma smaguma pakāpes un saskaņā ar valsts tiesību aktiem var ietvert a) naudas sodu; b) pagaidu vai galīgu izslēgšanu no zivju nobarošanas audzētavu reģistra; c) aizliegumu ievietot sprostos vai pārdot noteiktus daudzumus zilo tunzivju. 27. pantsTirgus pasākumi 1. Ir aizliegta Austrumatlantijā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivju (Thunnus thynnus) iekšējā tirdzniecība, izkraušana, ievešana, izvešana, ievietošana sprostos audzēšanai un nobarošanai, atpakaļievešana un pārkraušana citā kuģī, ja tām nav pievienota pareiza, pilnīga un apstiprināta dokumentācija, kas paredzēta šajā regulā. 2. Ir aizliegta tādu Austrumatlantijā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivju (Thunnus thynnus) iekšējā tirdzniecība, ievešana, izkraušana, ievietošana sprostos audzēšanai un nobarošanai, apstrāde, izvešana, atpakaļievešana un pārkraušana citā kuģī, kuras nozvejojuši zvejas kuģi, kuru karoga valstij nav iedalīta kvota, nozvejas limits vai zvejas piepūle zilo tunzivju zvejai Austrumatlantijā un Vidusjūrā atbilstīgi ICCAT pārvaldības un saglabāšanas pasākumu noteikumiem, vai arī kuru karoga valsts zvejas iespējas jau ir pilnībā apgūtas. 3. Ir aizliegta tādu zilo tunzivju iekšējā tirdzniecība, ievešana, izkraušana, apstrāde un izvešana no audzētavām, kuras neatbilst ICCAT Rekomendācijai 2006[07] par zilo tunzivju audzēšanu. 28. pantsPārrēķina koeficients Lai aprēķinātu apstrādāto zilo tunzivju svaram atbilstošo neapstrādāto zivju svaru, izmanto ICCAT Pētniecības un statistikas pastāvīgās komitejas pieņemtos pārrēķina koeficientus. V NODAļA NOSLēGUMA NOTEIKUMI 29. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 973/2001 Regulu (EK) Nr. 973/2001 groza šādi: 1) svītro 5. un 5.a pantu; 2) regulas IV pielikumā svītro ierakstu par zilo tunzivi. 30. pantsStāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2008. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Īpaši nosacījumi, ko piemēro zvejai ar ēsmas zvejas laivām, velcēšanas laivām un pelaģiskajiem traleriem Austrumatlantijā 1. Katra dalībvalsts nosaka, ka to ēsmas zvejas laivu un velcēšanas laivu skaits, ar kurām atļauts zvejot zilās tunzivis, nepārsniedz to kuģu skaitu, kas 2006. gadā piedalījušies zilo tunzivju specializētajā zvejā. 2. Katra dalībvalsts ierobežo to pelaģisko traleru maksimālo skaitu, kuriem zvejā atļauta zilo tunzivju piezveja. 3. Dalībvalstis līdz 2008. gada 1. aprīlim paziņo ICCAT sekretariātam saskaņā ar 1. un 2. punktu reģistrēto zvejas kuģu skaitu. 4. a) Katra dalībvalsts nodrošina to, ka 1. un 2. punktā minētie kuģi, kam izdota īpaša zvejas atļauja, tiek iekļauti sarakstā, kurā norādīts to vārds un Kopienas flotes reģistra numurs, kā noteikts I pielikumā Komisijas 2003. gada 30. decembra Regulai (EK) Nr. 26/2004 par Kopienas zvejas flotes reģistru[5]. Dalībvalstis izdod īpašo zvejas atļauju tikai tad, ja kuģis ir reģistrēts ICCAT reģistrā, kurā iekļauti kuģi, kam atļauts zvejot zilās tunzivis. b) Katra dalībvalsts datorlasāmā formā nosūta Komisijai a) apakšpunktā minēto sarakstu un visus turpmākos grozījumus. c) Grozījumus 4. punkta a) apakšpunktā minētajā sarakstā Komisijai nosūta vismaz piecas dienas pirms tam, kad šajā sarakstā pirmoreiz iekļautais kuģis ieiet Austrumatlantijā un Vidusjūrā. Komisija grozījumus nekavējoties nosūta ICCAT sekretariātam. 5. Katra dalībvalsts ne vairāk kā 10 % no zilās tunzivs kvotas iedala kuģiem, kuriem izdota atļauja saskaņā ar 4. punktu, paredzot, ka ne vairāk kā 200 tonnas zilo tunzivju, kas sver ne mazāk kā 6,4 kg, drīkst nozvejot ar ēsmas zvejas laivām, kuru lielākais garums nepārsniedz 17 m. 6. Katra dalībvalsts ne vairāk kā 2 % no zilās tunzivs kvotas drīkst atvēlēt piekrastes amatierzvejai svaigu zivju ieguvei. 7. a) Austrumatlantijā un Vidusjūrā nozvejotas zilās tunzivis jebkādā daudzumā ir aizliegts izkraut vai pārkraut citā kuģī no šā pielikuma 1. un 2. punktā minētajiem kuģiem vietās, kas nav Konvencijas Līgumslēdzēju pušu apstiprinātas ostas. b) Dalībvalstis norāda vietu, kas izmantojama izkraušanai, vai vietu, kas atrodas tuvu krastam (apstiprinātas ostas), kurā atļauts veikt zilo tunzivju izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbības. c) Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 1. aprīlī nosūta Komisijai apstiprināto ostu sarakstu. Komisija katru gadu līdz 15. aprīlim nosūta šo informāciju ICCAT izpildsekretariātam. Visas turpmākās izmaiņas sarakstā vismaz 15 dienas pirms attiecīgo izmaiņu stāšanās spēkā dara zināmas Komisijai nosūtīšanai ICCAT izpildsekretariātam. 8. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 7. pantā paredzētā noteikuma, 1. un 2. punktā minēto kuģu kapteiņi vai viņu pārstāvji vismaz 4 stundas pirms paredzamā ostā ierašanās laika tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kuras ostas vai izkraušanas iekārtas viņi plāno izmantot, paziņo šādu informāciju: a) paredzamais ierašanās laiks; b) paredzamais uz kuģa paturēto zilo tunzivju daudzums; c) informācija par zonu, kurā gūtas nozvejas. 9. Katra dalībvalsts ievieš nozvejas paziņošanas režīmu, kas nodrošina katram kuģim iedalītās kvotas faktisku uzraudzību. 10. Nozvejotās zilās tunzivis nedrīkst piedāvāt mazumtirdzniecībā gala patērētājam neatkarīgi no tirdzniecības metodes, ja vien attiecīgajā marķējumā vai uz etiķetes nav norādīti: a) suga, izmantotais zvejas rīks; b) nozvejas apgabals un datums. 11. Dalībvalstis, kuru ēsmas zvejas laivām ir atļauts zvejot zilās tunzivis Austrumatlantijā, no 2008. gada 1. jūlija ievieš šādas prasības attiecībā uz astes marķējuma zīmi: a) katrai zilajai tunzivij tūlīt pēc izcelšanas piestiprina astes marķējuma zīmi; b) katrai astes marķējuma zīmei ir unikāls identifikācijas numurs, ko norāda zilās tunzivs statistikas dokumentos un uzraksta uz katra iepakojuma, kurā ir zilās tunzivis. II PIELIKUMS Zvejas žurnālu specifikācija Zvejas žurnālu obligātās specifikācijas 1. Zvejas žurnāla lapām jābūt numurētām. 2. Zvejas žurnāls jāaizpilda katru dienu (pusnaktī) un pirms ierašanās ostā. 3. Zvejas žurnāls jāaizpilda, ja tiek veiktas inspekcijas jūrā. 4. Vienam lapas eksemplāram jāpaliek zvejas žurnālā. 5. Uz kuģa jātur žurnāli, kurā reģistrētas vienā gadā veiktas darbības. Zvejas žurnālos obligāti reģistrējamā standarta informācija 1. Kapteiņa vārds, uzvārds un adrese. 2. Atiešanas datumi un ostas, ierašanās datumi un ostas. 3. Kuģa vārds, reģistrācijas numurs, ICCAT numurs un SJO numurs (ja ir). Veicot kopīgas zvejas darbības, norāda visu darbībā iesaistīto kuģu vārdu, reģistrācijas numuru, ICCAT numuru un SJO numuru (ja ir). 4. Zvejas rīki: a) tips, norādot FAO kodu; b) izmēri (garums, linuma acs izmērs, āķu skaits u.c.). 5. Darbības jūrā, aizpildot (vismaz) vienu rindu par katru reisa dienu un norādot a) darbību (zvejošana, kuģa pārvietošanās u.c.); b) atrašanās vietu: precīzu atrašanās vietu (grādos un minūtēs) ik dienas reģistrē par katru zvejas darbību vai pusdienlaikā, ja šajā dienā nav zvejots; c) reģistrētās nozvejas. 6. Sugu identifikācija: a) FAO kods; b) kopējais neapstrādātu zivju svars ( RWT ) kilogramos dienā. 7. Kapteiņa paraksts. 8. Novērotāja paraksts (attiecīgā gadījumā). 9. Svara noteikšanas metode: novērtēšana, svēršana uz kuģa. 10. Zvejas žurnālā reģistrē zivju dzīvsvara ekvivalentu un norāda pārrēķina koeficientus, ko izmanto dzīvsvara novērtēšanā. Obligātā informācija izkraujot, pārkraujot citā kuģī vai pārvietojot 1. Datums un osta, kurā veic izkraušanu/pārkraušanu citā kuģī/pārvietošanu. 2. Produkti: a) apstrādes veids; b) zivju vai kastu skaits un daudzums kilogramos. 3. Kapteiņa vai viņa pārstāvja paraksts. III PIELIKUMS ICCAT PĀRVIETOŠANAS/CITĀ KUĢĪ PĀRKRAUŠANAS DEKLARĀCIJA Dokuments Nr. ICCAT PĀRVIETOŠANAS/CITĀ KUĢĪ PĀRKRAUŠANAS DEKLARĀCIJA Velkonis/transportētājkuģis Kuģa vārds un radio izsaukuma signāls: Karoga valsts: Karoga valsts atļaujas Nr. Nacionālā reģistra Nr. ICCAT reģistra Nr. SJO Nr. | Zvejas kuģis Kuģa vārds un radio izsaukuma signāls: Karoga valsts: Karoga valsts atļaujas Nr. Nacionālā reģistra Nr. ICCAT reģistra Nr. Ārējās identifikācijas Nr. Zvejas žurnāla lapas Nr. | Diena Mēnesis Stunda Gads(2_(0_(__(__( Zvejas kuģa kapteinis: Velkoņa/transportētājkuģa kapteinis: CITĀ KUĢĪ PĀRKRAUŠANAS VIETA Atiešana (__(__( (__(__( (__(__( no (__________( Atgriešanās (__(__( (__(__( (__(__( uz (__________( Paraksts: Paraksts: Pārvietošana/Pārkraušana citā kuģī (__(__( (__(__( (__(__( (__________( Veicot pārkraušanu citā kuģī, norāda svaru kilogramos vai izmantotās vienības (piem., kaste, grozs u.c.) un attiecīgās vienības izkrāvumu svaru kilogramos. (___( kilogrami. Pārvietojot dzīvas zivis, norāda vienību skaitu un dzīvsvaru Osta |Jūrā ģeogr. platumsģeogr. garums |Suga |Vienību skaits Zivju skaits |Produkta veids dzīvas |Produkta veids nesadalītas |Produkta veids ķidātas |Produkta veids bez galvas |Produkta veids filetētas |Produkta veids |Turpmāka pārvietošana/ pārkraušana citā kuģī Datums:Vieta: Līgumslēdzējas puses atļaujas Nr.: Pārvietojošā kuģa kapteiņa paraksts: Saņēmējkuģa vārds: Karoga valsts: ICCAT reģistra Nr. SJO Nr. Kapteiņa paraksts: Datums:Vieta: Līgumslēdzējas puses atļaujas Nr.: Pārvietojošā kuģa kapteiņa paraksts: Saņēmējkuģa vārds: Karoga valsts: ICCAT reģistra Nr. SJO Nr. Kapteiņa paraksts: | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | ICCAT novērotāja paraksts (attiecīgā gadījumā): Pienākumi, veicot pārvietošanu/pārkraušanu citā kuģī 1. Pārvietošanas/citā kuģī pārkraušanas deklarācijas oriģināls jānodod saņēmējkuģim (velkonim/apstrādes kuģim/transportētājkuģim). 2. Pārvietošanas/citā kuģī pārkraušanas deklarācijas kopija jāpatur attiecīgajam zvejojušajam kuģim. 3. Turpmākas pārvietošanas vai citā kuģī pārkraušanas darbības atļauj attiecīgā Līgumslēdzēja puse, kas atļāvusi kuģa darbību. 4. Pārvietošanas/citā kuģī pārkraušanas deklarācijas oriģināls jātur uz saņēmējkuģa, uz kura patur zivis līdz nogādāšanai audzētavā vai izkraušanas vietā. 5. Pārvietošanas vai citā kuģī pārkraušanas darbības reģistrē visu darbībā iesaistīto kuģu zvejas žurnālā. IV PIELIKUMS ICCAT KOPĪGĀS STARPTAUTISKĀS INSPEKCIJAS SHĒMA Komisija ceturtajā kārtējā sanāksmē (Madridē 1975. gada novembrī) vienojās par šo. Saskaņā ar Konvencijas IX panta 3. punktu, lai nodrošinātu Konvencijas un saskaņā ar to spēkā esošo pasākumu piemērošanu, Komisija iesaka ieviest turpmāk izklāstīto kārtību starptautiskas kontroles veikšanai ūdeņos, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas. 1. Kontroli veic Līgumslēdzēju valstu zvejas kontroles dienestu inspektori. Komisijai paziņo, kurus inspektorus attiecīgās valdības ir norīkojušas šā uzdevuma izpildei. 2. Kuģi, uz kuriem ir inspektori, peld ar īpašu Komisijas apstiprinātu karogu vai vimpeli, lai norādītu, ka uz kuģa ir inspektors, kurš veic starptautiskas inspekcijas pienākumus. Komisijai iespējami drīz paziņo to kuģu vārdus, ko patlaban izmanto minētajiem nolūkiem; tie var būt īpaši inspekcijas kuģi vai zvejas kuģi. 3. Katram inspektoram ir personu apliecinošs dokuments, ko karoga valsts iestādes izdod Komisijas apstiprinātā formātā un kas apliecina, ka inspektors ir pilnvarots rīkoties saskaņā ar Komisijas apstiprināto kārtību. 4. Saskaņā ar kārtību, kura noteikta 9. punktā, kuģis, ko patlaban izmanto tunzivju vai tunzivjveidīgo zvejai Konvencijas apgabalā ārpus ūdeņiem, kas ir valstu jurisdikcijā, apstājas, ja kuģis, uz kura atrodas inspektors, raida tam attiecīgu signālu no Starptautiskā Signālu kodeksa, izņemot gadījumus, ja kuģis faktiski veic zvejas darbības, tādā gadījumā tas apstājas tūlīt pēc šādu darbību pabeigšanas. Kuģa kapteinis[6] ļauj inspektoram, kuru var pavadīt liecinieks, uzkāpt uz kuģa. Kapteinis ļauj inspektoram veikt nozvejas, zvejas rīku un visu attiecīgo dokumentu pārbaudes, kuras inspektors uzskata par vajadzīgām, lai pārliecinātos par to, vai tiek ievērotas Komisijas spēkā esošās rekomendācijas konkrētā kuģa karoga valstij; inspektors drīkst pieprasīt paskaidrojumus, kurus viņš uzskata par vajadzīgiem. 5. Uzkāpjot uz kuģa, inspektors uzrāda 3. punktā minēto dokumentu. Inspekcijas veic tā, lai kuģa darbībai radītais traucējums un neērtības būtu minimālas un netiktu pieļauta zivju kvalitātes pazemināšanās. Inspektors veic izmeklēšanu tikai tādā mērā, lai pārliecinātos par to, vai tiek ievērotas Komisijas spēkā esošās rekomendācijas konkrētā kuģa karoga valstij. Veicot pārbaudi, inspektors kapteinim var lūgt nepieciešamo palīdzību. Viņš sagatavo inspekcijas ziņojumu Komisijas apstiprinātā formātā. Inspektors paraksta ziņojumu kuģa kapteiņa klātbūtnē; kapteinim ir tiesības parakstīšanas brīdī vai pirms tam pievienot ziņojumam piezīmes, ko viņš uzskata par piemērotām, un viņam šīs piezīmes jāparaksta. Ziņojuma kopijas iesniedz kuģa kapteinim un inspektora valsts valdībai, kura tās nosūta kuģa karoga valsts attiecīgajām iestādēm un Komisijai. Atklājot rekomendāciju pārkāpumus, inspektoram, ja iespējams, jāinformē karoga valsts kompetentās iestādes, tāpat arī Komisija un karoga valsts inspekcijas kuģis, ja tas atrodas netālu. 6. Ja notiek pretošanās inspektoram vai netiek pildīti viņa norādījumi, kuģa karoga valsts rīkojas tāpat, kā tā rīkotos, ja notiktu pretošanās šīs valsts inspektoram vai netiktu pildīti viņa norādījumi. 7. Inspektori pilda šajā kārtībā paredzētos pienākumus saskaņā ar šajā rekomendācijā izklāstītajiem noteikumiem, bet paliek savas valsts iestāžu operatīvajā kontrolē un ir atbildīgi to priekšā. 8. Līgumslēdzējas valstis izvērtē saskaņā ar šo kārtību sniegtos citu valstu inspektoru ziņojumus un pēc to saņemšanas rīkojas līdzīgi, kā tās saskaņā ar valsts tiesību aktiem rīkotos, saņemot savas valsts inspektora ziņojumus. Šā punkta noteikumi neuzliek Līgumslēdzējām valstīm pienākumu citas valsts inspektora ziņojumam piešķirt lielāku pierādījuma spēku nekā savas valsts inspektora ziņojumam. Līgumslēdzējas valstis sadarbojas, lai atvieglotu tiesvedību vai citas procedūras, kas izriet no ziņojuma, ko inspektors iesniedzis saskaņā ar šo kārtību. 9. i) Līgumslēdzējas valstis līdz katra gada 1. martam informē Komisiju par provizoriskajiem plāniem attiecībā uz iesaistīšanos šīs kārtības izpildē nākamajā gadā, un Komisija var sniegt Līgumslēdzējām valstīm ieteikumus par valsts darbību koordinēšanu šajā jomā, kā arī par inspektoru skaitu un to kuģu skaitu, uz kuriem jāuzņem inspektori. ii) Šajā rekomendācijā izklāstīto kārtību un iesaistīšanās plānus piemēro starp Līgumslēdzējām valstīm, ja vien tās nav vienojušās citādi; par šādu vienošanos informē Komisiju. Tomēr shēmas īstenošanu starp divām Līgumslēdzējām valstīm var pārtraukt arī pirms vienošanās noslēgšanas, ja viena no minētajām valstīm par to ir informējusi Komisiju. 10. i) Zvejas rīkus inspicē saskaņā ar noteikumiem, kas ir spēkā apakšapgabalā, kurā notiek inspekcija. Inspektors ziņojumā norāda pārkāpuma veidu. ii) Inspektors ir pilnvarots inspicēt visus zvejas rīkus, ko izmanto, vai tos zvejas rīkus, kas atrodas uz klāja un ir gatavi izmantošanai. 11. Visiem inspicētajiem zvejas rīkiem, kuri izrādās neatbilstoši spēkā esošajām Komisijas rekomendācijām konkrētā kuģa karoga valstij, inspektors piestiprina Komisijas apstiprinātu identifikācijas marķējumu, un šo faktu atzīmē savā ziņojumā. 12. Inspektors drīkst nofotografēt zvejas rīku tā, lai būtu redzami tie elementi, kas — pēc viņa uzskatiem — neatbilst spēkā esošajiem noteikumiem; šādā gadījumā ziņojumā iekļauj fotoattēlos redzamo objektu sarakstu un karoga valstij paredzētajai ziņojuma kopijai pievieno fotoattēlu eksemplārus. 13. Inspektors ir pilnvarots, ievērojot Komisijas noteiktus ierobežojumus, pārbaudīt nozveju raksturlielumus, lai konstatētu, vai Komisijas rekomendācijas ir ievērotas. Konstatējumus viņš iespējami drīzāk dara zināmus inspicētā kuģa karoga valsts iestādēm. (Divgadu ziņojums 1974–75, II daļa). Piezīmes Tika panākta vienošanās nenorādīt dienu, kad stājas spēkā Starptautiskā Inspekcijas shēma, līdz Komisija nolems citādi. ICCAT vimpelis [pic] [1] [2] OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp. [3] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [4] OV L 137, 19.5.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 831/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 33. lpp.). [5] OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp. [6] Kapteinis ir persona, kas atbildīga par kuģi.