Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 252/11)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Mosel”

PDO-DE-A1270-AM01

Paziņojuma datums: 5.4.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Vīna/vīnkopības produktu apraksts un analītiskās un/vai organoleptiskās īpašības

Apraksts:

grozījums attiecībā uz tāda Qualitätswein (kvalitatīva vīna) minimālo dabisko spirta saturu un minimālo misas svaru (kas pārcelts no produkta specifikācijas 5.1. punkta uz 3.2. punktu), kurš gatavots no vīnogu šķirnes “Dornfelder” gados ar ārkārtējiem laikapstākļiem.

No šķirnes “Dornfelder” gatavotā Qualitätswein standarta vērtības: potenciālais spirta saturs — 8,8 tilp. % / 68° pēc Eksles (Oechsle) skalas.

PAPILDINĀJUMS:

“Ar atzītās apvienības “Schutzgemeinschaft Mosel” [Vīna “Mosel” aizsardzības apvienības] valdes lēmumu gados ar ārkārtējiem laikapstākļiem var noteikt, ka vīnogu šķirnes “Dornfelder” gadījumā minimālā dabiskā spirta satura / minimālā misas svara vērtības var būt šādas: spirta saturs — 8,3 tilp. % / 65° pēc Eksles (Oechsle) skalas. Šāda kārtība attiecas tikai uz to ražas gadu, par kuru ir pieņemts lēmums. Aizsardzības apvienības lēmums tiks paziņots, izmantojot piemērotus publicēšanas līdzekļus.”

Dažādie produkti ir identificēti pēc nosaukumiem, un ir norādīta informācija par to minimālo dabisko spirta saturu / minimālo misas svaru, kā arī to organoleptisko īpašību apraksts.

PAPILDINĀJUMS:

“Ar ACVN “Mosel” apzīmēta un bez bagātināšanas ražota vīna kopējais spirta saturs drīkst pārsniegt 15 tilp. %.”

Pamatojums:

šķirnes “Dornfelder” vīnogu minimālā spirta satura / minimālā misas svara nelielā samazinājuma mērķis ir atļaut agrāku ražas novākšanu un tādējādi mazināt jaunu kaitīgo organismu negatīvo ietekmi. Piemēram, 2014. gadā agrīnās sarkanogu šķirnes apdraudēja punktspārnu drozofilas. Ražas novākšanas novilcināšana, pamatojoties uz līdz šim piemērojamo minimālo misas svaru, var ievērojami samazināt šādos gados novākto vīnogu kvalitāti un daudzumu.

Organoleptisko īpašību apraksti ir padarīti niansētāki, lai labāk atspoguļotu dažādos produktus.

Pievienojot bez bagātināšanas ražotu vīnu kopējo spirta saturu, izmanto ES noteikumu atvērtības klauzulu.

2. Apgabala robežas noteikšana

Apraksts:

ir mainīta ar ACVN “Mosel” apzīmētā produkta apgabala robeža.

PAPILDINĀJUMS:

“Ir uzskaitītas atsevišķo pašvaldību teritorijas, iekļaujot kadastrālās vienības un to numurus.

Precīzu noteikto robežu var redzēt kartēs, kurās parādīti attiecīgo pašvaldību teritorijā ietilpstošie vīndārzi, ko norobežo zemesgabali. Minētās kartes var aplūkot tīmekļa vietnē www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.”

Pamatojums:

šis grozījums attiecībā uz apgabala robežas noteikšanu nav patvaļīgs, bet ir vajadzīgs, lai novērstu būtiskus nelabvēlīgus apstākļus vīnkopībai un lauksaimniecībai, plašai sabiedrībai, dabiskajai videi un Mozeles [Mosel] reģiona iekoptajai ainavai, kas veidojusies laika gaitā.

Apgabala robežas noteikšanas pamatojums ir sīkāk izklāstīts turpmāk.

Tā kā vīnkopībā izmantotie augu aizsardzības pasākumi ne vienmēr ir piemēroti citām kultūrām, kvalitātes nodrošināšanas nolūkā ir vajadzīgi norobežoti vīndārzi.

Vīnkopībā vajadzīgie augu aizsardzības pasākumi ne vienmēr atbilst prasībām, kas noteiktas attiecībā uz citām kultūrām. Vīndārzu atrašanās līdzās zemei, ko izmanto citiem mērķiem (piemēram, ganībām, laukkopībai, augļu vai dārzeņu audzēšanai), bieži rada problēmas, no kurām pēc iespējas būtu jāizvairās.

— Jo vairāk norobežots vīndārzs un mazāk saskares punktu starp vīnkopībai izmantoto zemi un citiem mērķiem izmantoto zemi (laukkopības un augļkopības apgabaliem, ganībām utt.), jo mazāka ir saistītā negatīvā ietekme uz vīnogulāju audzēšanu un kvalitāti.

Tas saistīts ar specifiskajām apsaimniekošanas prasībām vīnkopības jomā un jo īpaši augu aizsardzības jomā. Daudzās Mozeles tradicionālajās vīnkopības nogāzēs augu aizsardzība tiek veikta, līdzekļus izsmidzinot ar helikopteriem, un šādā gadījumā tehnisku un fizisku iemeslu dēļ pastāv lielāks izsmidzināšanas nobīdes risks nekā gadījumā, kad līdzekļus izsmidzina no maza attāluma uz zemes. Lai smidzināšana ar helikopteriem būtu rezultatīva, lietderīga ir ģeometriska smidzināšanas sistēma garu, taisnu joslu veidā gar nogāzi. Tai vajadzīgs vienlaidu vīndārzu apgabals.

Lauksaimniekiem un vīnkopjiem ir pienākums novērst augu aizsardzības līdzekļu izsmidzināšanu uz citām kultūrām un nemērķa apgabaliem, kā arī ievērot attāluma prasības. Tāpēc vīndārza robežas tuvumā esošos vīnogulājus nevar apsmidzināt, un tas traucē to audzēšanai. Tas pats attiecas uz aramzemi, ganībām un augļkopības zemi, kas robežojas ar vīndārziem. Tāpēc izkliedēti vīndārzi visiem lauksaimniekiem rada finansiālus zaudējumus. Šī problēma ir īpaši izteikta vietās, kur tiek izmantota smidzināšana ar helikopteriem, jo saistībā ar paaugstināto nobīdes risku tiem jāievēro īpaši stingras attāluma prasības. Vīndārzus pārvietojot uz šādiem apgabaliem, iepriekšējie vīndārzi kļūst par nemērķa apgabaliem, uz kuriem attiecas attāluma prasības. Tas pārējiem vīndārziem rada ekonomiski neizdevīgus apstākļus.

— Pat ja augu aizsardzības līdzekļi tiek izmantoti pareizi, tie var nonākt blakus esošos zemesgabalos ar atšķirīgu izmantojumu, tādējādi radot nevēlamu veģetatīvu kaitējumu nemērķa apgabalos vai konkrētu atlieku klātbūtnes dēļ pasliktinot produktu kvalitāti un tirgojamību. Vīnkopībā, laukkopībā un augļkopībā izmantotie augu aizsardzības līdzekļi dažkārt ievērojami atšķiras, jo īpaši attiecībā uz to izmantošanas veidu, atļauju piešķiršanu konkrētai kultūrai un nogaidīšanas periodiem. Pat tad, ja tiek ievērota laba profesionālā prakse, nobīdes dēļ produkti var tikt izsmidzināti uz blakus esošām kultūrām, kurām tie nav atļauti. Šādos gadījumos atlieku pētījumos, pamatojoties uz precīzu analīzi un zemām maksimāli pieļaujamajām atlieku robežvērtībām, var konstatēt, ka produkcija nav piemērota laišanai tirgū. Praksē šādi gadījumi notiek bieži. Lai gan piesārņotāju par šādu kaitējumu var saukt pie atbildības, vīnkopis no šādām problēmām var izvairīties, uzturot norobežotus vīndārzus, lai līdz minimumam samazinātu perifēros apgabalus.

Plašas sabiedrības un dabiskās vides aizsardzība, apsaimniekojot stāvas nogāzes

Stāvām nogāzēm mūsdienās ir svarīga nozīme erozijas un noteces novēršanā. Vīnkopība terasēs un vīndārzu sienas neļauj virszemes ūdeņiem notecēt lejup pa kalnu. Vīnogulāji un augu sega stabilizē augsni un tiek uzturēti, tos pastāvīgi kopjot. Pienācīga augsnes apsaimniekošana nodrošina labu augsnes struktūru un lielu ūdens infiltrāciju augsnē. Apkopojot var teikt, ka erozija ir samazināta līdz minimumam, ūdens daudzums spēcīga lietus gadījumā tiek mazināts un ir novērsta barības vielu (galvenokārt fosfātu) notece virszemes ūdeņos. Ja aktīva apsaimniekošana nenotiktu, terases un sienas sagrūtu. Augsne aizaugtu ar krūmāju un zaudētu auglību un struktūru. Spēcīga lietus gadījumā sekas būtu erozija, augsnes un barības vielu notece un zemes nogruvumi, kas apdraudētu iedzīvotājus un transportu un nodarītu zaudējumus.

Daudzas apsaimniekošanas un aizsardzības metodes vīnkopības jomā ir iespējamas/rezultatīvas tikai tad, ja tās izmanto apvienotos vīndārzos.

— Lai nodrošinātu kvalitatīvu vīnu ilgtspējīgu ražošanu, svarīgas ir zemas ietekmes augu aizsardzības stratēģijas, kuras rada ieguvumus attiecībā uz kvalitāti, vidi un ekonomiku.

— Dažas plaši izmantotas metodes, kas pastāv jau gadiem ilgi, piemēram, feromonu izmantošana vīnogulāju kožu apkarošanai, darbojas tikai lielos, apvienotos vīndārzos. Tikai saskaņā ar šādu sistēmu šo pārošanās traucēšanas paņēmienu var izmantot, lai novērstu kaitīgo organismu vairošanos ārpus vīndārza un lidošanu uz vīndārzu. Tas ir arī vienīgais veids, kā izvairīties no dārgās prakses, divkārši uzstādot slazdus vīndārza malās (kur tas robežojas ar citām kultūrām, citiem mērķiem izmantotu apgabalu vai veģetāciju). Turklāt Reinzeme-Pfalca ir ieviesusi attīstības programmu “EULLE” (vides pasākumi, lauku attīstība, lauksaimniecība un pārtika), kuras ietvaros vienlaidu vīndārzu apgabaliem, kuru platība ir vismaz 2 ha, tiek sniegts atbalsts biotehniskās augu aizsardzības praksei vīnkopībā. Tomēr, ja zemesgabalu platība ir mazāka nekā 2 ha, jo atsevišķi vīndārzi ir pārveidoti par aramzemi, šis RAK atbalsts atlikušajiem vīndārziem vairs nav pieejams, un tas negatīvi ietekmē lauksaimnieku finanses. Biotehniska augu aizsardzība bez finansiāla atbalsta pašlaik nav ekonomiski dzīvotspējīga. Rezultātā tiek vairāk izmantoti insekticīdi, kas savukārt negatīvi ietekmē dabisko vidi.

— Norobežoti vīndārzi ir vajadzīgi arī no tehniskā un ekonomiskā viedokļa, lai aizsargātu gatavās vīnogas no kaitējuma, ko tām barojoties nodara putni, jo tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt rezultatīvu aizsardzību.

— Norobežoti vīndārzi palīdz novērst arī medījumdzīvnieku radīto kaitējumu.

No vīnkopības perspektīvas ir jāierobežo medījumdzīvnieku populācija, jo kaitējums, ko šādi dzīvnieki nodara vīndārziem, Reinzemē-Pfalcā netiek automātiski kompensēts. Norobežoti vīndārzi mazina arī ziņojamā Āfrikas cūku mēra uzliesmojumu risku, kas ievērojami apdraud lopkopību Vācijā. Cīņa ar mežacūkām norobežotos vīndārzos ir vienkāršāka un lētāka nekā apgabalos, kurus izmanto dažādu kultūru (piemēram, vīnogu, laukaugu un augļu) audzēšanai un kuros mežacūkām ir patvēruma vietas un pārtikas avoti.

— Vīndārzu pilienveida apūdeņošanas prakse, ko izmanto vīnogulāju audzēšanā, jo īpaši jaunos vīndārzos, kļūst arvien nozīmīgāka, un norobežotie vīndārzi ir ieguvums, kad jābūvē vajadzīgā infrastruktūra (akas, caurules u. c.) un jānodrošina tās darbība. Gan kopīgā ūdens ieguve, gan kopīgo pārvades un sadales līniju izmantošana šādos vīndārzos ir efektīvāka un lētāka.

— Apsaimniekošanas prasības attiecībā uz vīnkopību atšķiras no prasībām, piemēram, attiecībā uz laukkopību, jo īpaši stāvajās Mozeles nogāzēs. Ja šie apgabali vairs netiktu izmantoti vīnkopībai, pastāv risks, ka zeme tajos aizaugtu ar krūmāju, jo tie nav piemēroti laukkopībai vai ganībām. Šajos nekoptajos apgabalos varētu spontāni sākties nevēlamu kaitīgo organismu, piemēram, punktspārnu drozofilas, saimniekaugu (piemēram, kazeņu) augšana, tādējādi apdraudot blakus esošajos vīndārzos augošo vīnogu veselību un kvalitāti.

Ar ACVN “Mosel” apzīmēto produktu un tā reputāciju raksturo iekoptā ainava, kas veidojusies laika gaitā, un dabiskā ainava, kurā ietilpst tradicionālie vīndārzi.

— Mozeles ielejas nogāzēs esošie vienlaidu vīndārzu apgabali, kas gadsimtiem ilgi atradušies upes krastā un dabiskajā topogrāfijā, raksturo dabisko ainavu un tādējādi nosaka vīnkopības reģiona raksturu vietējiem iedzīvotājiem, reģiona vīna nozares dalībniekiem, speciālistiem un patērētājiem.

— Zemes izmantošana tradicionālai laukopībai mainītu šo dabisko ainavu un līdz ar to arī gadsimtu gaitā veidojušos iekopto ainavu.

— Šī iekoptā ainava ir gan “fons” vīna reklāmai, gan tūristu piesaistes objekts. Tāpēc tā nodrošina ekonomisko pamatu daudziem tūrisma nozares uzņēmumiem, piemēram, restorāniem un viesnīcām. Nenosakot apgabala robežas produkta specifikācijā, šo zemi varētu izmantot laukkopībai. Kā jau iepriekš minēts, tas radītu risku, ka daudzi tradicionālie vīndārzi varētu aizaugt ar krūmāju, jo to nelielā izmēra, īpašību un bieži vien apgrūtinātās sasniedzamības dēļ tie nav piemēroti nekam citam kā vien vīnkopībai. Papildus ietekmei uz vidi vīndārzu aizaugšana ar krūmāju ietekmētu arī ekonomiku, jo šādas ainavas vairums tūristu neuzskatītu par vizuāli pievilcīgām.

— 2021. gadā Weltkulturerbe Moseltal e.V. [reģistrēta apvienība Mozeles ielejas atzīšanai par Pasaules mantojuma vietu] iesniedza Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei pieteikumu “Historische Weinberge der Kulturlandschaft Moseltal” [“Mozeles ielejas iekopto ainavu vēsturiskie vīndārzi”] attiecībā uz trīspadsmit vēsturiskiem vīndārzu apgabaliem pie Mozeles upes. Pieteikuma mērķis ir iekļaut šos vēsturiskos vīndārzu apgabalus Vācijas UNESCO Pasaules mantojuma vietu provizoriskajā sarakstā un tādējādi panākt to atzīšanu par tādiem. Ja tiks panākta to atzīšana par UNESCO Pasaules mantojuma vietu, ārkārtīgi svarīga būs turpmākā reģistrēto vīndārzu apsaimniekošana. Tāpēc būtu jādara viss iespējamais, lai pastāvošā iekoptā ainava nekādā veidā netiktu mainīta un lai UNESCO novērtēšanas procesā tai netiktu radīti neizdevīgi apstākļi.

— Daudzi vīni, kas tiek prezentēti specializētās publikācijās un tādējādi spēcīgi ietekmē ar ACVN “Mosel” apzīmētā vīna atzīšanu un reputāciju valsts un starptautiskā līmenī, bieži vien ir iegūti tradicionālajās stāvajās Mozeles nogāzēs (cita starpā Wehlener Sonnenuhr, Erdener Prälat, Bernkasteler Doctor, Brauneberger Juffer un Winninger Uhlen). Šajās stāvajās nogāzēs labvēlīgais vērsums pret sauli kopā ar parasti nabadzīgajām augsnēm rada īpašus augšanas apstākļus, kuros iegūst augstas kvalitātes vīnus.

— Minēto faktoru dēļ ar ACVN “Mosel” apzīmētais produkts mazumtirgotājiem un patērētājiem rada pozitīvu emocionālu reakciju. Konkrēti, pērkot un dzerot “Mosel” vīnus, patērētāji iztēlojas slavenās nogāzes. Daži pēc tam varētu atcerēties brīvdienas un skaisto ainavu. Tas padara ar ACVN “Mosel” apzīmēto vīnu īpašu un unikālu.

No iepriekš izklāstītā pamatojuma izriet, ka vīndārzu kultivēšana apvienotā vietā sniedz daudz dažādu priekšrocību vīndārzu īpašniekiem un operatoriem, kā arī videi un plašai sabiedrībai. Tāpēc, ņemot vērā daudzos iepriekš izklāstītos trūkumus, jau tā zemajam vairākās vietās izkliedēto vīndārzu īpatsvaram vēl vairāk samazināties nevajadzētu.

3. Vīna vīnogu šķirnes

Apraksts:

produkta specifikācijas 7. punktā (kas kļūst par 8. punktu) ir uzskaitītas šādas vīnogu šķirnes:

baltvīni:

“Arnsburger”, “Auxerrois”, “Bacchus”, “Bronner”, “Cabernet Blanc” (tikai Zārā [Saarland]), “Chardonnay”, “Ehrenbreitsteiner”, “Ehrenfelser”, “Faberrebe”, “Findling”, “Gelber Muskateller”, “Goldriesling”, “Grauer Burgunder”, “Grüner Veltliner”, “Huxelrebe”, “Johanniter”, “Juwel”, “Kerner”, “Kernling”, “Merzling”, “Morio-Muskat”, “Müller-Thurgau”, “Muskat-Ottonel”, “Optima”, “Ortega”, “Perle”, “Phoenix”, “Prinzipal”, “Regner”, “Reichensteiner”, “Rieslaner”, “Roter Elbling”, “Roter Muskateller”, “Roter Traminer”, “Saphira”, “Sauvignon Blanc”, “Scheurebe”, “Schönburger”, “Solaris”, “Weißer Burgunder”, “Weißer Elbling”, “Weißer Riesling”;

sarkanvīni un sārtvīni:

“Accent”, “Acolon”, “Blauer Frühburgunder”, “Blauer Limberger”, “Blauer Portugieser”, “Blauer Spätburgunder”, “Bolero”, “Cabernet Cortis”, “Cabernet Cubin”, “Cabernet Dorio”, “Cabernet Dorsa”, “Cabernet Mitos”, “Cabernet Sauvignon”, “Dakapo”, “Domina”, “Dornfelder”, “Dunkelfelder”, “Merlot”, “Müllerrebe”, “Prior”, “Regent”, “Rondo”, “Rubinet”, “Saint-Laurent”, “Syrah”.

PAPILDINĀJUMS:

ir pievienotas šādas šķirnes:

baltvīni:

“Albalonga”, “Blauer Silvaner”, “Calardis Blanc”, “Felicia”, “Freisamer”, “Früher Malingre”, “Früher roter Malvasier”, “Goldmuskateller”, “Helios”, “Hibernal”, “Hölder”, “Kanzler”, “Muscaris”, “Nobling”, “Orion”, “Osteiner”, “Rosa Chardonnay”, “Roter Gutedel”, “Roter Müller-Thurgau”, “Roter Riesling”, “Ruländer”, “Sauvignon Cita”, “Sauvignon Gryn”, “Sauvignon Sary”, “Sauvitage”, “Septimer”, “Siegerrebe”, “Silcher”, “Silvaner”, “Sirius”, “Souvignier Gris”, “Staufer”, “Trebbiano di Soave”, “Villaris”, “Weißer Gutedel”, “Würzer”;

sarkanvīni un sārtvīni:

“Allegro”, “Baron”, “Blauburger”, “Blauer Zweigelt”, “Cabernet Cantor”, “Cabernet Carbon”, “Cabernet Carol”, “Cabernet Franc”, “Cabertin”, “Calandro”, “Deckrot”, “Domina”, “Färbertraube”, “Frühburgunder”, “Hegel”, “Helfensteiner”, “Heroldrebe”, “Monarch”, “Muskattrollinger”, “Neronet”, “Palas”, “Pinotin”, “Piroso”, “Reberger”, “Rosenmuskateller”, “Rotberger”, “Tauberschwarz”, “Wildmuskat”.

Pievienoti vīnogu šķirņu sinonīmi.

Pamatojums:

iepriekšējais vīnogu šķirņu saraksts bija nepilnīgs. Tas ir paplašināts, lai uzskaitītu visas līdz šim klasificētās šķirnes un to sinonīmus.

4. Saskaņā ar ES vai valsts tiesību aktiem piemērojamās prasības

Apraksts:

papildu prasības attiecībā uz marķēšanu ir izklāstītas produkta specifikācijas 10. punktā.

Mazākas ģeogrāfiskās vienības

PAPILDINĀJUMS:

“Turklāt vīndārzu reģistrs nodrošina sarakstu, kurā uzskaitīti tādi apgabalu, liela mēroga un atsevišķu vīndārzu, kā arī atklāta lauka sistēmu nosaukumi, ko var izmantot kā mazākas ģeogrāfiskās vienības. Vietu un apgabalu robežas tajā norādītas kadastrālo numuru veidā (kadastrālā vienība, kadastrālā apakšvienība, atklāta lauka sistēma, zemesgabals). To pārvalda Reinzemes-Pfalcas Lauksaimniecības kamera. Attiecībā uz Zāru tie ir uzskaitīti Noteikumos par vīnkopības apgabalu robežu noteikšanu Zārā [Verordnung über die Abgrenzung der Weinbaugebiete im Saarland]. Vīndārzu reģistrs ir izveidots un tiek uzturēts, pamatojoties uz:

— Vīna likuma [Weingesetz] 23. panta 3. un 4. punktu,

— Rīkojuma par vīnu [Weinverordnung] 29. pantu,

— Reinzemes-Pfalcas Likumu par vietu un apgabalu noteikšanu un vīndārzu reģistru (Vīndārzu likumu) [Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (Weinlagengesetz)],

— 2006. gada 2. jūnija Noteikumiem par vīnkopības apgabalu robežu noteikšanu Zārā,

— 2. panta 16. punktu Reinzemes-Pfalcas Rīkojumā par pienākumiem vīna nozares tiesību aktu jomā [Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts].

Mazu ģeogrāfisko vienību robežas drīkst mainīt tikai ar kompetento organizāciju piekrišanu saskaņā ar Vīna likuma 22.g pantu, un kompetentajām organizācijām par jebkādām izmaiņām jāpaziņo Federālajam lauksaimniecības un pārtikas birojam.”

Pamatojums:

noteikumi par marķēšanu būtu jāpapildina tā, lai tie attiektos uz mazākām ģeogrāfiskām vienībām un lai tos saskaņotu ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

5. Kontroles iestādes

Apraksts:

papildinājumi saistībā ar noteiktajām kontroles iestādēm un to uzdevumiem.

PAPILDINĀJUMS:

“Lauksaimniecības kamerai pārbaužu veikšanā palīdz:

Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz (Reinzemes-Pfalcas testēšanas birojs) Mainzer Straße 112 56068 Koblenz

Tālr. 02 61/91 49-0

Fakss 02 61/91 49 19-0

E-pasts: poststelle@lua.rlp.de

Zārā:

Zāras Lauksaimniecības kamera In der Kolling 310 66450 Bexbach

Tālr. 06 82 6/82 89 5-0

Fakss 06 82 6/82 89 5-60

E-pasts: info@lwk-saarland.de”.

Lauksaimniecības kamerai pārbaužu veikšanā palīdz:

Landesamt für Verbraucherschutz (Zāras Patērētāju aizsardzības birojs) Konrad-Zuse-Straße 11 66115 Saarbrücken

Tālr. 06 81/99 78-0

Fakss 06 81/99 78-45 49

E-pasts: poststelle@lav.saarland.de”.

Pamatojums:

kā kontroles iestādes ir jāpievieno Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz [Reinzemes-Pfalcas testēšanas birojs] un Landesamt für Verbraucherschutz [Zāras Patērētāju aizsardzības birojs], jo tās šajā apgabalā veic pārbaudes. Zārā ir mainījusies Lauksaimniecības palātas adrese.

6. Cits

Apraksts:

redakcionālas izmaiņas saskaņā ar ES prasībām.

Pamatojums:

redakcionālas izmaiņas bija jāveic, lai nodrošinātu atbilstību ES prasībām.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

Mosel

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

8. Pusdzirkstošais vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

1. Qualitätswein (kvalitatīvs vīns), baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Raksturīgās īpašības “Mosel” produktiem piešķir dažādās sadēdējušās augsnes.

Baltvīni parasti ir gaiši zaļā līdz intensīvā tumši zeltainā krāsā. To aromāts parasti ir no svaiga un augļaina līdz ziedainam un pikantam. Tā kā lielākā daļa baltvīnu ir vienšķirnes vīni, tie parasti atspoguļo to dažādo vīnogu šķirņu īpašības, no kurām tie gatavoti. Šiem vīniem parasti ir maiga līdz bagātīga garša un izsmalcināta līdz spēcīga skābuma struktūra. Atkarībā no tā, kā vīni ir izturēti, tajos var būt jūtams arī grauzdējuma aromāts un izteikti fenoli. Jo īpaši Riesling vīnu aromātos un mineralitātē atspoguļojas dažādie Mozeles augsnes un klimatiskie apstākļi.

Ar ACVN “Mosel” apzīmēta un bez bagātināšanas ražota vīna kopējais spirta saturs drīkst pārsniegt 15 tilp. %.

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām skaitlis nav norādīts, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. Qualitätswein (kvalitatīvs vīns), sarkanvīns

ĪSS APRAKSTS

Raksturīgās īpašības “Mosel” produktiem piešķir dažādās sadēdējušās augsnes.

Atkarībā no vīnogu šķirnes sarkanvīni parasti ir ūdeņaini sarkanā līdz tumši zilganā vai violetā krāsā, un izturēšanas procesā tie iegūst arī nedaudz brūnganas nokrāsas. To aromāts parasti ir augļains, ar ogu un sarkano augļu niansēm, un tiem var piemist arī pikants, piezemēts raksturs. Atkarībā no tā, kā vīni ir izturēti, tajos var būt jūtams arī grauzdējuma aromāts un šokolādes notis. Parasti tiem ir maiga līdz bagātīga garša un samtaina līdz svaiga skābuma struktūra.

Ar ACVN “Mosel” apzīmēta un bez bagātināšanas ražota vīna kopējais spirta saturs drīkst pārsniegt 15 tilp. %.

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām skaitlis nav norādīts, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3. Qualitätswein (kvalitatīvs vīns), sārtvīns; Weißherbst, Blanc de Noir

ĪSS APRAKSTS

Raksturīgās īpašības “Mosel” produktiem piešķir dažādās sadēdējušās augsnes.

Sārtvīni un Weißherbst vīni parasti ir viegli līdz izteikti gaiši sarkanā krāsā. Blanc de Noir vīni ir baltvīna krāsā. Aromāts parasti ir svaigs un augļains līdz izsmalcināti pikants, ar sarkano ogu un sarkano augļu notīm. Blanc de Noir vīniem var piemist arī maigs sēkleņu un kauleņu aromāts. Parasti tiem ir maiga līdz bagātīga garša un izsmalcināta līdz spēcīga skābuma struktūra.

Ar ACVN “Mosel” apzīmēta un bez bagātināšanas ražota vīna kopējais spirta saturs drīkst pārsniegt 15 tilp. %.

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām skaitlis nav norādīts, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4. Qualitätswein (kvalitatīvs vīns), Rotling

ĪSS APRAKSTS

Raksturīgās īpašības “Mosel” produktiem piešķir dažādās sadēdējušās augsnes.

Rotling vīni parasti ir viegli līdz izteikti gaiši sarkanā krāsā. To aromāts parasti ir augļains, dažkārt — izsmalcināti pikants, ar ogu, sēkleņu un citrusaugļu notīm. Parasti tiem ir maiga līdz bagātīga garša un svaiga skābuma struktūra.

Ar ACVN “Mosel” apzīmēta un bez bagātināšanas ražota vīna kopējais spirta saturs drīkst pārsniegt 15 tilp. %.

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām skaitlis nav norādīts, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Prädikatswein Kabinett (vīns ar īpašo apzīmējumu “Kabinett”)

ĪSS APRAKSTS

Raksturīgās īpašības “Mosel” produktiem piešķir dažādās sadēdējušās augsnes.

“Mosel” vīni ar īpašo apzīmējumu “Kabinett” parasti ir augļaini un svaigi vīni ar ievērojamu skābumu un mērenu spirta saturu.

Ar ACVN “Mosel” apzīmēta un bez bagātināšanas ražota vīna kopējais spirta saturs drīkst pārsniegt 15 tilp. %.

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām skaitlis nav norādīts, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6. Prädikatswein Spätlese (vīns ar īpašo apzīmējumu “Spätlese”)

ĪSS APRAKSTS

Raksturīgās īpašības “Mosel” produktiem piešķir dažādās sadēdējušās augsnes.

“Mosel” vīniem ar īpašo apzīmējumu “Spätlese” parasti piemīt intensīvs gatavu augļu aromāts un harmoniska skābuma struktūra.

Ar ACVN “Mosel” apzīmēta un bez bagātināšanas ražota vīna kopējais spirta saturs drīkst pārsniegt 15 tilp. %.

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām skaitlis nav norādīts, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

7. Prädikatswein Auslese (vīns ar īpašo apzīmējumu “Auslese”)

ĪSS APRAKSTS

Raksturīgās īpašības “Mosel” produktiem piešķir dažādās sadēdējušās augsnes.

“Mosel” vīni ar īpašo apzīmējumu “Auslese” parasti ir košā krāsā, un tiem piemīt intensīvs, augļains, dažkārt eksotisks aromāts. Izplatītas ir arī izsmalcinātas medu atgādinošas un pikantas notis.

Ar ACVN “Mosel” apzīmēta un bez bagātināšanas ražota vīna kopējais spirta saturs drīkst pārsniegt 15 tilp. %.

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām skaitlis nav norādīts, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

8. Prädikatswein Beerenauslese (vīns ar īpašo apzīmējumu “Beerenauslese”)

ĪSS APRAKSTS

Raksturīgās īpašības “Mosel” produktiem piešķir dažādās sadēdējušās augsnes.

“Mosel” vīnus ar īpašo apzīmējumu “Beerenauslese” gatavo no pārgatavām, žuvušām vai dižciltīgās puves skartām ogām, tāpēc tie parasti ir intensīvā zeltaini dzeltenā līdz dzintaru atgādinošā krāsā, un tiem ir nedaudz eļļaina konsistence. Garšas ziņā tie parasti ir izteikti saldi, ar mērenu līdz spēcīgu skābuma struktūru. To aromāts mēdz būt no augļaina līdz pikantam, ar gatavu vai pārgatavu augļu, žuvušu augļu, medus un garšvielu notīm.

Ar ACVN “Mosel” apzīmēta un bez bagātināšanas ražota vīna kopējais spirta saturs drīkst pārsniegt 15 tilp. %.

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām skaitlis nav norādīts, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

9. Prädikatswein Eiswein (vīns ar īpašo apzīmējumu “Eiswein”)

ĪSS APRAKSTS

Raksturīgās īpašības “Mosel” produktiem piešķir dažādās sadēdējušās augsnes.

“Mosel” vīnus ar īpašo apzīmējumu “Eiswein” iegūst no dabiski sasalušām vīnogām, un tas nozīmē, ka vīnogu sastāvdaļas tajos ir ļoti koncentrētas. Ledus vīniem parasti ir intensīva, salda garša, kas apvienota ar spēcīgu skābumu. To aromāts parasti ir augļains un ne tik ļoti dižciltīgās puves ietekmēts kā Beerenauslese un Trockenbeerenauslese vīnu aromāts.

Ar ACVN “Mosel” apzīmēta un bez bagātināšanas ražota vīna kopējais spirta saturs drīkst pārsniegt 15 tilp. %.

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām skaitlis nav norādīts, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

10. Prädikatswein Trockenbeerenauslese (vīns ar īpašo apzīmējumu “Trockenbeerenauslese”)

ĪSS APRAKSTS

Raksturīgās īpašības “Mosel” produktiem piešķir dažādās sadēdējušās augsnes.

“Mosel” vīnus ar īpašo apzīmējumu “Trockenbeerenauslese” gatavo no pārgatavām, žuvušām vai dižciltīgās puves skartām ogām, tāpēc tie parasti ir intensīvā zeltaini dzeltenā līdz dzintaru atgādinošā krāsā, un tiem ir nedaudz eļļaina konsistence. Garšas ziņā tie parasti ir izteikti saldi, ar mērenu līdz spēcīgu skābuma struktūru. To aromāts mēdz būt no augļaina līdz pikantam, ar gatavu vai pārgatavu augļu, žuvušu augļu, medus un garšvielu notīm. Būtībā Trockenbeerenauslese vīni no Beerenauslese vīniem atšķiras ar to, ka tiem ir koncentrētāks aromāts un tajos vairāk jūtamas dižciltīgās puves skartas vai žuvušas vīnogas atgādinošas ogas.

Ar ACVN “Mosel” apzīmēta un bez bagātināšanas ražota vīna kopējais spirta saturs drīkst pārsniegt 15 tilp. %.

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām skaitlis nav norādīts, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

11. Pusdzirkstošais vīns, kvalitatīvs dzirkstošais vīns

ĪSS APRAKSTS

Raksturīgās īpašības “Mosel” produktiem piešķir dažādās sadēdējušās augsnes.

Pusdzirkstošais vīns

Kvalitatīviem pusdzirkstošajiem vīniem raksturīga smalka līdz bagātīga dzirkstīšana, un tie ir augļaini un svaigi. Atkarībā no vīna veida tā aromāts atbilst aprakstītajiem baltvīnu, sārtvīnu un sarkanvīnu aromātiem.

Kvalitatīvais dzirkstošais vīns

Kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem raksturīga ievērojama līdz spēcīga dzirkstīšana, un tie var būt no augļainiem un svaigiem līdz nobriedušiem un raugu atgādinošiem. Aromātu raksturo bāzes vīna veids, izmantotās vīnogu šķirnes un tas, cik ilgi vīns turēts uz nogulsnēm.

Crémant vīniem raksturīga intensīva dzirkstīšana un maiga struktūra. To aromāts parasti ir no augļaina un nobrieduša līdz raugu atgādinošam un pikantam, un to ietekmē bāzes vīna veids, izmantotās vīnogu šķirnes un tas, cik ilgi vīns turēts uz nogulsnēm.

Ar ACVN “Mosel” apzīmēta un bez bagātināšanas ražota vīna kopējais spirta saturs drīkst pārsniegt 15 tilp. %.

Ja attiecībā uz analītiskajām īpašībām skaitlis nav norādīts, piemēro pašlaik spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Visi produkti

Īpaša vīndarības metode

Piemēro spēkā esošos tiesību aktus.

2. Visi produkti

Attiecīgie ierobežojumi vīnu gatavošanā

Piemēro spēkā esošos tiesību aktus.

3. Visi produkti

Audzēšanas metodes

Piemēro spēkā esošos tiesību aktus.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

125 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar ACVN apzīmētā produkta apgabalā Reinzemē-Pfalcā ietilpst vīndārzi šādu pašvaldību teritorijā: Alf (1599), Alken (1375), Ayl (Ayl (2740), Biebelhausen (2741)), Bausendorf (Bausendorf (2476), Olkenbach (2477)), Beilstein (1509), Bekond (2609), Bengel (2474), Bernkastel-Kues (Andel (2431), Bernkastel (2433), Kues (2432), Wehlen (2434)), Brauneberg (2429), Bremm (1516), Briedel (1601), Briedern (1510), Brodenbach (1373), Bruttig-Fankel (Bruttig (1506), Fankel (1507)), Bullay (1596), Burg (Mosel) (2460), Burgen (Bernkastel-Wittlich lauku rajons) (2425), Burgen (Mayen-Koblenz lauku rajons) (1371), Cochem (Cochem (1531), Cond (1533), Sehl (1532)), Detzem (2602), Dieblich (1378), Dreis (Bernkastel-Wittlich lauku rajons) (2540), Ediger-Eller (Ediger (1514), Eller (1515)), Ellenz-Poltersdorf (1508), Enkirch (2459), Ensch (2605), Erden (2440), Ernst (1505), Esch (Bernkastel-Wittlich lauku rajons) (2562), Fell (Fastrau (2619), Fell (2622)), Fisch (2735), Flußbach (2478), Föhren (2610), Franzenheim (2786), Graach an der Mosel (2437), Hatzenport (1370), Hetzerath (2559), Hochweiler (2787), Hupperath (2542), Igel (Igel (2788), Liersberg (2789)), Irsch (2711, 2867), Kanzem (2757), Kasel (2662), Kastel-Staadt (2713), Kenn (2614), Kesten (2427), Kinderbeuern (2475), Kinheim (2473), Kirf (Kirf (2717), Meurich (2718)), Klausen (Krames-Klausen (2563), Pohlbach (2564)), Klotten (1502), Klüsserath (2608), Kobern-Gondorf (Gondorf (1364), Kobern (1363)), Koblenz (Güls (1405), Koblenz (1401), Lay (1403), Metternich (1407), Moselweiß (1402)), Köwerich (2607), Konz (Filzen (2428), Filzen (2770), Könen (2769), Kommlingen (2773), Konz (2771), Krettnach (2774), Niedermennig (2772), Oberemmel (2775)), Korlingen (2668), Kröv (2472), Langsur (Grewenich (2793), Langsur (2790), Metzdorf (2794)), Lehmen (Lehmen (1366), Moselsürsch (1367)), Leiwen (2601), Lieser (2436), Löf (Kattenes (1368), Löf (1369)), Lösnich (2441), Longen (2616), Longuich (2615), Maring-Noviand (2435), Mehring (Lörsch (2617), Mehring (2621)), Mertesdorf (2663), Merzkirchen (2724), Mesenich (1511, 2791), Minheim (2576), Morscheid (2665), Moselkern (1558), Müden (Mosel) (1557), Mülheim (Mosel) (2430), Neef (1597), Nehren (1513), Neumagen-Dhron (Dhron (2579), Neumagen (2580)), Niederfell (1377), Nittel (Köllig (2761), Nittel (2763), Rehlingen (2762)), Oberbillig (2767), Oberfell (1376), Ockfen (2739), Ollmuth (2675), Onsdorf (2760), Osann-Monzel (Monzel (2566), Osann (2565)), Palzem (Esingen (2728), Helfant (2732), Kreuzweiler (2729), Palzem (2730), Wehr (2731)), Pellingen (2776), Piesport (Niederemmel (2578), Piesport (2577)), Platten (2536), Pluwig (2670), Pölich (2603), Pommern (1546), Pünderich (1600), Ralingen (Edingen (2804), Godendorf (2803), Ralingen (2802), Wintersdorf (2799)), Reil (2471), Riol (2618), Rivenich (2561), Riveris (2664), Saarburg (2737), Sankt Aldegund (1598), Schleich (2604), Schoden (2742), Schweich (Issel (2613), Schweich (2612)), Sehlem (2560), Senheim (1512), Serrig (2712), Sommerau (2666), Starkenburg (2458), Tawern (Fellerich (2766), Tawern (2759)), Temmels (2765), Thörnich (2606), Traben-Trarbach (Traben (2452), Trarbach (2453), Wolf (2451)), Treis-Karden (Karden (1555), Treis (1556)), Trier (Biewer (2857), Eitelsbach (2855), Filsch (2866), Kernscheid (2868), Kürenz (2864), Olewig (2863), Ruwer-Maximin (2853), Ruwer-Paulin (2854), St. Matthias (2861), Tarforst (2865), Trier (2856), Zewen (2860)), Trittenheim (2581), Ürzig (2439), Valwig (1504), Veldenz (2423), Waldrach (2661), Wasserliesch (2768), Wawern (Trier-Saarburg) (2758), Wellen (2764), Witlingen (2756), Wincheringen (Bilzingen (2723), Söst (2734), Wincheringen (2733)), Winningen (1362), Wintrich (2426), Wittlich (Lüxem (2522), Neuerburg (2524), Wittlich (2521)), Zell (Mosel) (Kaimt (1594), Merl (1595), Zell (1593)), Zeltingen-Rachtig (2438).

Ar ACVN apzīmētā produkta apgabalā Zārā ietilpst vīndārzi šādu pašvaldību/rajonu teritorijā: Perl (Hasenberg, St. Quirinusberg), Oberperl, Nennig (Römerberg, Schlossberg), Sehndorf (Klosterberg, Marienberg).

Precīzu noteikto robežu var redzēt kartēs, kurās parādīti iepriekšminēto pašvaldību teritorijās ietilpstošie vīndārzi, ko norobežo zemesgabali. Minētās kartes var aplūkot tīmekļa vietnē www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Qualitätswein (kvalitatīvu vīnu), Prädikatswein (vīnu ar īpašu apzīmējumu), Sekt b.A. (kvalitatīvu dzirkstošo vīnu no noteiktiem reģioniem) vai Qualitätsperlwein b.A. (kvalitatīvu pusdzirkstošo vīnu no noteiktiem reģioniem), kas apzīmēts ar aizsargāto nosaukumu “Mosel”, drīkst ražot apgabalā, kurš nav noteiktais vīnkopības apgabals, bet kurā ievāktas vīnogas un kurš norādīts marķējumā, ja ražošanas apgabals atrodas tajā pašā federālajā zemē vai blakus esošā federālajā zemē.

7. Vīna vīnogu šķirnes

“Accent”

“Acolon”

“Albalonga”

“Allegro”

“Arnsburger”

“Auxerrois” — “Auxerrois blanc”, “Pinot Auxerrois”

“Bacchus”

“Baron”

“Blauburger”

“Blauer Frühburgunder” — “Frühburgunder”, “Pinot Noir Precoce”, ‘Pinot “Madeleine”, “Madeleine Noir”

“Blauer Limberger” — “Limberger”, “Lemberger”, “Blaufränkisch”

“Blauer Portugieser” — “Portugieser”

“Blauer Silvaner”

“Blauer Spätburgunder” — “Spätburgunder”, “Pinot Nero”, “Pinot Noir”, “Samtrot”

“Blauer Trollinger” — “Trollinger”, “Vernatsch”

“Blauer Zweigelt” — “Zweigelt”, “Zweigeltrebe”, “Rotburger”

“Bolero”

“Bronner”

“Cabernet Blanc”

“Cabernet Carbon”

“Cabernet Carol”

“Cabernet Cortis”

“Cabernet Cubin” — “Cubin”

“Cabernet Dorio” — “Dorio”

“Cabernet Dorsa” — “Dorsa”

“Cabernet Franc”

“Cabernet Mitos” — “Mitos”

“Cabernet Sauvignon”

“Cabertin”

“Calandro”

“Chardonnay”

“Chardonnay Rosé”

“Dakapo”

“Deckrot”

“Domina”

“Dornfelder”

“Dunkelfelder”

“Ehrenbreitsteiner”

“Ehrenfelser”

“Faberrebe” — “Faber”

“Findling”

“Freisamer”

“Früher Malingre” — “Malinger”

“Früher Roter Malvasier” — “Malvoisie”, “Malvasier”, “Früher Malvasier”

“Färbertraube”

“Gelber Muskateller” — “Muskateller”, “Muscat Blanc”, “Muscat”, “Moscato”

“Goldriesling”

“Grüner Silvaner” — “Silvaner”, “Sylvaner”

“Grüner Veltliner” — “Veltliner”

“Hegel”

“Helfensteiner”

“Helios”

“Heroldrebe”

“Hibernal”

“Huxelrebe” — “Huxel”

“Hölder”

“Johanniter”

“Juwel”

“Kanzler”

“Kerner”

“Kernling”

“Merlot”

“Merzling”

“Monarch”

“Morio Muskat”

“Muscaris”

“Muskat Ottonel”

“Müller Thurgau” — “Rivaner”

“Müllerrebe” — “Schwarzriesling”, “Pinot Meunier”

“Neronet”

“Nobling”

“Optima 113” — “Optima”

“Orion”

“Ortega”

“Osteiner”

“Palas”

“Perle”

“Phoenix” — “Phönix”

“Pinotin”

“Piroso”

“Prinzipal”

“Prior”

“Reberger”

“Regent”

“Regner”

“Reichensteiner”

“Rieslaner”

“Rondo”

“Rotberger”

“Roter Elbling” — “Elbling Rouge”

“Roter Gutedel” — “Chasselas Rouge”

“Roter Muskateller”

“Roter Riesling”

“Roter Traminer” — “Traminer”, “Gewürztraminer”, “Clevner”

“Rubinet”

“Ruländer” — “Pinot Gris”, “Pinot Grigio”, “Grauburgunder”, “Grauer Burgunder”

“Saint Laurent” — “St. Laurent”, “Sankt Laurent”

“Saphira”

“Sauvignon Blanc”

“Sauvignon Cita”

“Sauvignon Gryn”

“Sauvignon Sary”

“Scheurebe”

“Schönburger”

“Septimer”

“Siegerrebe” — “Sieger”

“Silcher”

“Sirius”

“Solaris”

“Souvignier Gris”

“Staufer”

“Syrah” — “Shiraz”

“Tauberschwarz”

“Weißer Burgunder” — “Pinot Blanc”, “Pinot Bianco”, “Weißburgunder”

“Weißer Elbling” — “Elbling”

“Weißer Gutedel” — “Chasselas”, “Chasselas Blanc”, “Fendant Blanc”, “Gutedel”

“Weißer Riesling” — “Riesling”, “Riesling renano”, “Rheinriesling”, “Klingelberger”

“Wildmuskat”

“Würzer”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Mozeles vīnkopības reģions, kurā vīndārzi galvenokārt ir izvietoti gar Mozeles upi un tās pietekām Saar un Ruwer, aptver vairākus fiziogrāfiskus apgabalus. No dienvidrietumiem līdz ziemeļaustrumiem var izdalīt šādus apgabalus: Augšmozele (no Perl līdz Konz), Trīres [Trier] ieleja (no Konz līdz Schweich), Vidusmozele (no Schweich līdz Moselkern) un Lejasmozeles ieleja (no Moselkern līdz Koblenz). Morfoloģiskā ziņā Mozeles reģionu var aptuveni iedalīt divos apakšreģionos. Augšmozeles un Trīres ielejas fiziogrāfiskajos apgabalos Mozele vijas cauri diezgan mīkstajiem Trīres līča mezozoja iežiem (raibais kaļķakmens [Buntsandstein], gliemežkaļķakmens un keipera ieži). Savukārt Vidusmozeles un Lejasmozeles fiziogrāfiskajos apgabalos upe līkumo šaurā V veida ielejā, kas izveidojusies Reinas Šīferkalnu [Rheinisches Schiefergebirge] devona iežos. Gar Mozeli, Saar un Ruwer izvietotie vīnkopības apgabali atrodas aptuveni 65–375 m augstumā virs jūras līmeņa. Vīndārzu vidējais augstums ir 180 m virs jūras līmeņa. Tie pārsvarā (50 % apmērā) ir vērsti uz dienvidaustrumiem, dienvidiem un dienvidrietumiem, bet visa vīnkopības apgabala kopējais vidējais vērsums ir 195° (uz dienvidiem un dienvidrietumiem). Geoloģiskie faktori: Mozeles vīnkopības apgabalā pārliecinoši dominē devona ieži. Devona periodā jūras baseinā veidojās nogulumi. Piekrastes apgabalos šie nogulumi bija smiltis, iekšzemē — sanesas un māli. Karbona periodā šie jau sacietējušie nogulumi sabīdījās, izveidojot kalnos (Reinas Šīferkalnus). Mūsdienās apgabalos, kur uz virsmas parādās devona ieži, atrodams pārsvarā kvarcīta smilšakmens, kvarcīts un (argilīta) slāneklis. Krāsainā smilšakmens periodā tagadējā Trīres līcī veidojās upju un vēja nogulumi; mūsdienās šie nogulumi uz virsmas parādās smilšakmens veidā. Turpmākajos — gliemežkaļķakmens un keipera — periodos Trīres līcī veidojās kaļķi saturoši jūras nogulumi. Keipera un gliemežkaļķakmens iežus var atrast tikai Augšmozelē.

Dabas faktori: gada vidējā dienas temperatūra ir 9,7 °C, vidējā temperatūra augšanas sezonā ir 14,1 °C. Gada vidējais nokrišņu daudzums ir 760 mm, un 60 % no tiem vērojami augšanas sezonā. Vīnogulāji augšanas sezonā saņem vidēji 652 000 Wh/m2 tiešas saules gaismas. Augstākās saules gaismas vērtības tiek reģistrētas stāvajās un ļoti stāvajās nogāzēs.

Cilvēkfaktori: tā kā vīndārzu nelielā struktūra un stāvās nogāzes ierobežo mašīnu izmantošanu tajos, to kopšana ir ļoti darbietilpīga, bet tai ir stabilizējoša ietekme uz ražu. Tā dod ievērojamu ieguldījumu ražas kvalitātē attiecībā uz vīnu dabisko minimālo spirta saturu, aromātu veidošanos un skābuma līdzsvaru. Vīnu tipiskās īpašības nosaka ilgā augšanas sezona, kā arī audzēšanas apgabala īpašais reljefs, mikroklimatiskie apstākļi, augsnes raksturīgais sastāvs un lielais cilvēku ieguldījums. Cilvēka ietekmes pamatā ir gadsimtiem sena vīnkopības tradīcija.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Vīns, kvalitatīvs dzirkstošais vīns, pusdzirkstošais vīns

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

vīniem jāveic oficiāla pārbaude, lai tos varētu marķēt ar tādiem tradicionālajiem apzīmējumiem kā Qualitätswein (kvalitatīvs vīns), Prädikatswein (vīns ar īpašu apzīmējumu), Qualitätsperlwein b.A. (kvalitatīvs pusdzirkstošais vīns no noteiktiem reģioniem) un Sekt b.A. (kvalitatīvs dzirkstošais vīns no noteiktiem reģioniem). Marķējumā jānorāda šajā saistībā piešķirtais pārbaudes numurs (amtliche Prüfungsnummer jeb A.P.-Nr.). Tas aizstāj partijas numuru.

Papildus aizsargātajam vīna nosaukumam vīna un vīna produktu marķējumā jāiekļauj kāds no tradicionālajiem apzīmējumiem, kas uzskaitīti produkta specifikācijas 5. punkta a) apakšpunktā. Produkta specifikācijas 5. punkta b) apakšpunktā uzskaitīto tradicionālo apzīmējumu izmantošana nav obligāta.

Turklāt vīndārzu reģistrs nodrošina sarakstu, kurā uzskaitīti tādi apgabalu, liela mēroga un atsevišķu vīndārzu, kā arī atklāta lauka sistēmu nosaukumi, ko var izmantot kā mazākas ģeogrāfiskās vienības. Vietu un apgabalu robežas tajā norādītas kadastrālo numuru veidā (kadastrālā vienība, kadastrālā apakšvienība, atklāta lauka sistēma, zemesgabals). To pārvalda Reinzemes-Pfalcas Lauksaimniecības kamera. Zārā tie ir uzskaitīti Noteikumos par vīnkopības apgabalu robežu noteikšanu Zārā [Verordnung über die Abgrenzung der Weinbaugebiete im Saarland]. Vīndārzu reģistrs ir izveidots un tiek uzturēts, pamatojoties uz:

— Vīna likuma [Weingesetz] 23. panta 3. un 4. punktu,

— Rīkojuma par vīnu [Weinverordnung] 29. pantu,

— Reinzemes-Pfalcas Likumu par vietu un apgabalu noteikšanu un vīndārzu reģistru (Vīndārzu likumu) [Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (Weinlagengesetz)],

— 2006. gada 2. jūnija Noteikumiem par vīnkopības apgabalu robežu noteikšanu Zārā,

— 2. panta 16. punktu Reinzemes-Pfalcas Rīkojumā par pienākumiem vīna nozares tiesību aktu jomā [Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts].

Mazu ģeogrāfisko vienību robežas drīkst mainīt tikai ar kompetento organizāciju piekrišanu saskaņā ar Vīna likuma 22.g pantu, un kompetentajām organizācijām par jebkādām izmaiņām jāpaziņo Federālajam lauksaimniecības un pārtikas birojam.”

Saite uz produkta specifikāciju

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.