EIROPAS KOMISIJA Briselē, 7.8.2018 COM(2018) 577 final 2018/0304(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru nosaka saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā, un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2115/2005 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1386/2007



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Priekšlikuma mērķis ir ES tiesību aktos transponēt saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus (conservation and enforcement measures, CEM), ko pieņēmusi Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO), kurā Eiropas Savienība (ES) kopš 1979. gada ir līgumslēdzēja puse. NAFO ir reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija (RZPO), kas ir atbildīga par zvejas resursu pārvaldību Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā. NAFO saglabāšanas un pārvaldības pasākumus piemēro tikai NAFO pārvaldības apgabalā – atklātās jūras teritorijās jeb apgabalā, kas ir ārpus piekrastes valstu zvejniecības jurisdikcijas. 2018. gadā NAFO pārvaldības apgabalā bija atļauts darboties 35 ES zvejas kuģiem. Visi šie kuģi nozvejas izkrauj divās ES ostās – Vigu un Aveiru. Visas NAFO līgumslēdzējas puses ir NAFO komisijas locekles. Saskaņā ar NAFO konvencijas XIII pantu NAFO komisija NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus pieņem vienprātīgi (vai izņēmuma kārtā ar divu trešdaļu balsu vairākumu). Pirms katras NAFO komisijas sanāksmes Komisija, pamatojoties uz piecu gadu pilnvarojumu, kas noteikts ar Padomes lēmumu, un zinātniskajiem ieteikumiem, ES vārdā sagatavo sarunu norādes. Saskaņā ar pilnvarojumu šīs norādes tiek iesniegtas Padomes darba grupai, kurā tās tiek apspriestas un apstiprinātas, un pēc tam koordinācijas sanāksmēs ar dalībvalstīm, kas notiek NAFO gadskārtējo sanāksmju laikā, norādes tiek vēl koriģētas, lai ņemtu vērā aktuālos notikumus. Gadskārtējās sanāksmēs, ko rīko ES delegācija NAFO, kopā sanāk Komisija, Padome un ieinteresēto personu pārstāvji. NAFO konvencijā noteikts, ka NAFO komisijas pieņemtie saglabāšanas pasākumi ir saistoši (XIV pants, VI panta 8. un 9. punkts) un ka līgumslēdzējām pusēm ir pienākums tos īstenot. Konvencijas XI panta 1. punkta a) apakšpunktā izcelti karoga valsts pienākumi un XII pantā – ostas valsts pienākumi. Gadskārtējās sanāksmēs NAFO komisija pieņem jaunus pasākumus, kurus NAFO izpildsekretārs pēc sanāksmes paziņo līgumslēdzējām pusēm kā NAFO komisijas lēmumus. Pēc paziņojuma saņemšanas Komisija informē Padomi par jaunu pasākumu pieņemšanu, kā arī to plānoto spēkā stāšanās dienu. Jebkura līgumslēdzēja puse var izteikt iebildumu pret NAFO komisijas pieņemtajiem lēmumiem. Tas jāizdara 60 dienu laikā no dienas, kurā NAFO izpildsekretārs ir paziņojis pasākumu. Visi pasākumi ir saistoši, ja vien saskaņā ar NAFO konvencijas XIV panta 2. punktu netiek izteikts iebildums. Līgumslēdzēja puse iebildumu vēlāk var atsaukt, un tad pasākumi ir saistoši. Uz iebildumu procedūru attiecas arī LESD 218. panta 9. punkts, jo NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumiem ir juridisks spēks, un tas nozīmē, ka tie līgumslēdzējām pusēm kļūst saistoši. Pirms tiek pieņemts lēmums izteikt iebildumu pret kādu pasākumu, Komisija lūdz Padomes attiecīgās struktūras apstiprināt lēmumu izteikt iebildumu. Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 5. punktā teikts, ka ES ir stingri jāievēro starptautiskās tiesības; tas nozīmē arī NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumu ievērošanu. Šis priekšlikums ir saistīts ar pasākumiem, ko NAFO pieņēmusi kopš 2008. gada, un ar grozītās NAFO konvencijas stāšanos spēkā 2017. gada 18. maijā. Lai gan NAFO CEM ir adresēti galvenokārt NAFO līgumslēdzējām pusēm, tie uzliek pienākumus arī operatoriem (piemēram, kuģu kapteiņiem). Normatīvās atbilstības un izpildes programma (REFIT) uz šo priekšlikumu neattiecas. NAFO CEM tiek grozīti katru gadu. Vēsturisks pārskats par NAFO sanāksmēm liecina, ka grozīta var tikt jebkura CEM daļa. ES pienākums ir panākt atbilstību šiem pasākumiem, kas uzskatāmi par starptautiskām saistībām, tiklīdz tie stājušies spēkā. Tāpēc ar šo priekšlikumu ir paredzēts transponēt NAFO pasākumu jaunāko redakciju; priekšlikums ietver arī mehānismu, kas veicinātu raitu transponēšanu un NAFO pasākumu īstenošanu nākotnē. Šis priekšlikums paredz saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu piešķirt Komisijai deleģētās pilnvaras, kas vajadzīgas, lai tā varētu ņemt vērā grozījumus, kuri pasākumos, visticamāk, tiks izdarīti bieži. CEM daļas, uz ko attiecināta deleģēšana, aptver tāda veida noteikumus, kurus līgumslēdzējas puses laikā no 2008. līdz 2017. gadam parasti ir grozījušas un kuros ir izmaiņas gaidāmas arī nākamajos gados. Tāpēc deleģētās pilnvaras ir paredzētas attiecībā uz šādiem aspektiem: –ziņošanas un dokumentu iesniegšanas termiņi, –definīcijas, –saraksts ar pētniecības kuģiem aizliegtām darbībām, –daži nozvejas un zvejas piepūles limiti, –ar zvejas aizliegumiem saistīti pienākumi, –situācijas, kad zvejas iespējās norādītas sugas ir jāklasificē par piezveju,

–konkrēti maksimumi, kuri piemērojami par piezveju klasificētu sugu paturēšanai uz kuģa, –daži pienākumi, kas piemērojami, ja jebkurā zvejas rīka iemetienā tiek pārsniegti piezvejas limiti, –pasākumi, kas attiecas uz raju zveju, –pasākumi, kas attiecas uz ziemeļu garneles zveju, –priekšnosacījumi, kas jāizpilda, lai sāktu zvejot Grenlandes paltusu, –ziemeļu garneles zvejas aizliegumu ģeogrāfiskās koordinātas un periodi, –haizivju saglabāšanas pasākumi, kas ietver ziņošanu, aizliegumu atdalīt haizivju spuras uz kuģa, paturēšanu uz kuģa, pārkraušanu citā kuģī un izkraušanu, –linuma acu izmēru tehniskie parametri, –šķirotājrestu un režģu izmantošana ziemeļu garneles zvejā, –atsauces uz esošo grunts zvejas darbību karti, –atsauces uz grunts zvejas darbību teritoriālajiem ierobežojumiem, –noteikumi par saskari [ar JJE indikatorsugām], norīkota novērotāja pienākumi, –elektroniska pārraidīšana, saraksts ar derīgiem dokumentiem, kam jāatrodas uz kuģa, ietilpības plāna saturs, –dokumenti, kam jāatrodas uz kuģiem, uz kuriem attiecas fraktēšanas līgums, –zvejas žurnāls, produkcijas žurnāls, kravas izvietojuma plāns, –kuģu satelītnovērošanas sistēmas dati, –paziņojumu satura elektroniska nosūtīšana, –inspektoru un inspicējošo dalībvalstu pienākumi, –saraksts ar pārkāpumiem, kas uzskatāmi par smagiem pārkāpumiem, –karoga dalībvalsts pienākumi un ostas dalībvalsts pienākumi,

–zvejas kuģa kapteiņa pienākumi, –ostā ieiešanas prasības un inspekcijas, kuras piemērojamas subjektiem, kas nav līgumslēdzējas puses, –saraksts ar dalībvalstu pasākumiem pret kuģiem, kas iekļauti nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas kuģu sarakstā, un –gada ziņojuma sniegšana. Šajā priekšlikumā norādītie ziņošanas termiņi ir noteikti, pamatojoties uz NAFO laika grafiku. Tas darīts, lai ziņojumus NAFO sekretariātam ES varētu iesniegt laikus. Lai nodrošinātu, ka tehniska rakstura pasākumi, tādi kā dokumentu formāts vai ģeogrāfiskās koordinātas un kartes, tiktu īstenoti saskanīgi un raiti, regulā iekļauta tieša atsauce uz attiecīgajiem oficiālajiem NAFO dokumentiem. Šie dokumenti (un visi tajos izdarītie secīgie grozījumi) tiks publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā), lai varētu panākt, ka fiziskas un juridiskas personas dalībvalstīs izpilda pasākumus. ES autonomija lēmumu pieņemšanā tiek saglabāta, jo ES nostājas NAFO pamatojas uz pilnvarojumu, par ko Padome vienojas pirms NAFO sanāksmēm, un ES patur tiesības iebilst pret jebkuriem NAFO komisijas pieņemtiem pasākumiem, kas nav saskanīgi ar šo pilnvarojumu. Lai nepieļautu novirzes no starptautiskajām saistībām, ko ES uzņēmusies kā līgumslēdzēja puse, un lai kontroles darbiniekiem un operatoriem atvieglotu dokumenta lietošanu, projektā ir lielā mērā saglabāta NAFO pasākumu struktūra un formulējums. •Saskanība ar esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi pēdējo reizi tika transponēti ar Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1386/2007, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2008. gada 29. maija Regulu (EK) Nr. 538/2008 un Padomes 2009. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 679/2009. NAFO CEM, kas pieņemti laikā no 2008. līdz 2017. gadam (t. i., pēc pēdējās lielās transponēšanas), grozīja iepriekš pieņemtus un ieviesa jaunus pasākumus (tādus kā dažu sugu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, prasības, kas attiecas uz piezveju, noteikumi par grunts tralēšanu saistībā ar jutīgām jūras ekosistēmām, jūrā un ostā veiktas inspekcijas procedūras, kuģiem piemērojamās prasības, zvejas darbību uzraudzība un ostas valsts papildpasākumi). Priekšlikums reglamentē arī pašreizējo praksi, proti, paziņojumus, kurus Komisija un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra sūta NAFO izpildsekretāram un kuri satur informāciju par zvejas kuģiem ar ES karogu. Skaidrības, vienkāršošanas un juridiskās noteiktības labad Padomes Regulu (EK) Nr. 1386/2007 ir vēlams atcelt, lai ņemtu vērā grozījumus, kas pieņemti kopš 2008. gada un vēl nav ietverti ES tiesību aktos. Vienkāršošanas labad jāatceļ arī Padomes Regula (EK) Nr. 2115/2005, ar ko izveido Grenlandes paltusa resursu atjaunošanas plānu NAFO satvarā, bet NAFO CEM noteikumi, kas attiecas īpaši uz Grenlandes paltusu, jātransponē kopā ar citiem NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumu noteikumiem. Priekšlikums ir pilnībā salāgots ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (KZP) VI daļu “Ārpolitika”, kas paredz, ka Savienība ārējās attiecības zivsaimniecības jomā īsteno atbilstīgi starptautiskajām saistībām, ES zvejas darbības balstot uz reģionālu sadarbību zvejniecības jomā un atbilstības nodrošināšanā iesaistot Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru. Šis priekšlikums papildina Regulu (ES) 2017/2403 par ārējo flotu pārvaldību, proti, tas paredz, ka uz Savienības zvejas kuģiem attiecas RZPO zvejas atļauju saraksts ar konkrētu RZPO nosacījumiem un noteikumiem, un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 par nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, proti, tas paredz, ka NAFO NNN zvejas kuģu saraksts tiek iekļauts ES NNN zvejas kuģu sarakstā. Šis priekšlikums neattiecas uz ES zvejas iespējām, par kurām lēmusi NAFO. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. panta 3. punktu pieņemt pasākumus par cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšanu un par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu ir Padomes prerogatīva. •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām Neattiecas. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Priekšlikums pamatojas uz LESD 43. panta 2. punktu, kas attiecas uz jomu, kura atbilstīgi Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktam ir ES ekskluzīvā kompetencē. Tajā izklāstītie noteikumi ir vajadzīgi, lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

Subsidiaritātes princips šajā gadījumā nav piemērojams, jo priekšlikums attiecas uz jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgu izmantošanu, pārvaldību un saglabāšanu saistībā ar kopējās zivsaimniecības politikas ārējo komponentu. •Proporcionalitāte Priekšlikums nodrošinās to, ka pienākumi, kas ES uzlikti NAFO satvarā, tiek izpildīti, bet nesniegsies tālāk par to, kas ir vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai. •Juridiskā instrumenta izvēle Tā kā regula ir tieši piemērojama un saistoša dalībvalstīm, tā ir piemērots instruments, ar kuru nodrošināt ierosināto noteikumu vienādu piemērošanu visā ES, radot vienādus darbības nosacījumus visiem ES operatoriem, kas zvejo NAFO pārvaldības apgabalā. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Neattiecas. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Šā priekšlikuma mērķis ir transponēt un īstenot esošos NAFO pasākumus, kas ir saistoši līgumslēdzējām pusēm. Ar valstu ekspertiem un nozares pārstāvjiem no ES valstīm ir notikusi apspriešanās, gan gatavojoties NAFO sanāksmēm, kurās šie ieteikumi tiek pieņemti, gan risinot sarunas NAFO gadskārtējā sanāksmē. Tāpēc rīkot apspriešanos ar ieinteresētajām personām par šo regulu netika uzskatīts par vajadzīgu. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neattiecas. •Ietekmes novērtējums Šī likumdošanas iniciatīva nenosaka jaunus politikas aspektus; tā attiecas uz esošiem starptautiskiem pienākumiem, kuri ES jau ir saistoši. Tāpēc ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Neattiecas. •Pamattiesības Neattiecas. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Neattiecas.

5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Neattiecas. •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām) Neattiecas. •Sīkāks konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums I nodaļā ir izklāstīti vispārīgie noteikumi par priekšlikuma priekšmetu, darbības jomu un mērķi. Tajā atrodamas arī definīcijas. Šī regula ir piemērojama ES kuģiem, kas zvejo NAFO pārvaldības apgabalā. II nodaļā ir aplūkoti saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, to vidū noteikumi par nozvejas limitiem, zvejas aizliegumu noteikšanu, kvotu nodošanu un piezveju. Tajā paredzēti arī noteikumi par linuma acs izmēru, zvejas rīku marķēšanu un zivju minimālo izmēru un pārvaldības pasākumi, kas attiecas uz ziemeļu garneli, rajām, Grenlandes paltusu un haizivīm. III nodaļā ir izklāstīti pasākumi, kuru mērķis ir aizsargāt jutīgas jūras ekosistēmas NAFO pārvaldības apgabalā un kuri ietver teritoriālus grunts zvejas darbību ierobežojumus un nosacījumus, kas attiecas uz grunts zveju jaunos apgabalos. IV nodaļā ir paredzēti noteikumi par kuģu sarakstiem, kuģu marķējumu un fraktēšanas līgumiem. V nodaļā ir izklāstīti noteikumi par nozveju uzraudzību un ziņošanu, produktu marķēšanu, kuģu satelītnovērošanas sistēmām un pārkraušanu citā kuģī. VI nodaļā ir ietverti noteikumi par novērotāju shēmu, to vidū noteikumi par novērotāju programmu un elektronisku ziņošanu. VII nodaļā ir izklāstīti noteikumi par inspekciju un pārraudzību, ko veic jūrā NAFO pārvaldības apgabalā. Tajā noteikti vispārīgi inspekcijas un pārraudzības noteikumi, izklāstīti noteikumi par inspekcijas un pārraudzības procedūrām un ietverti noteikumi par pārkāpumiem un smagiem pārkāpumiem. VIII nodaļā ir ietverti noteikumi par ostas valsts kontroli, to vidū ziņošanas pienākumi, kas attiecas uz apstiprinātajām ostām un kontaktpunktiem, noteikumi par paziņošanu par ieiešanu ostā un atļaujām izkraut vai pārkraut citā kuģī. Tajā noteikti arī ziņošanas pienākumi, kas attiecas uz ostā veiktām inspekcijām. IX nodaļā ir izklāstīti noteikumi par zvejas kuģiem no valstīm, kas nav NAFO līgumslēdzējas puses, to vidū noteikumi par iespējamām nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbībām, kuģu pamanīšanu un inspicēšanu jūrā un ostā, NNN zvejas kuģu provizorisku sarakstu un rīcību pret NNN zvejas kuģu sarakstā iekļautiem kuģiem. X nodaļa satur nobeiguma noteikumus par jautājumiem, kuru vidū ir elektronisko ziņojumu un ziņu konfidencialitāte, grozījumu iesniegšanas procedūra, deleģētās pilnvaras un grozījumi esošos ES tiesību aktos. 2018/0304 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

ar kuru nosaka saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā, un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2115/2005 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1386/2007 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķis, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013, ir panākt, lai ūdeņu dzīvie resursi tiktu izmantoti veidā, kas nodrošina ilgtspējīgus ekonomiskos, vidiskos un sociālos apstākļus. (2)Ar Padomes Lēmumu 98/392/EK Savienība ir apstiprinājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un Nolīgumu par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību; tajos ietverti principi un noteikumi attiecībā uz jūras dzīvo resursu saglabāšanu un pārvaldību. Izpildot savas plašāka mēroga starptautiskās saistības, Savienība piedalās centienos, kas vērsti uz zivju krājumu saglabāšanu starptautiskajos ūdeņos. (3)Savienība ir puse Konvencijā par turpmāko daudzpusējo sadarbību zvejniecības jomā Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā (“NAFO konvencija”), kas apstiprināta ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3179/78. Grozījums NAFO konvencijā tika pieņemts 2007. gada 28. septembrī un apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2010/717/ES. (4)NAFO ir tiesības pieņemt juridiski saistošus lēmumus par tās pārziņā esošo zvejas resursu saglabāšanu. Šie akti ir adresēti galvenokārt NAFO līgumslēdzējām pusēm, taču tajos ir ietverti arī operatoru (piem., kuģu kapteiņu) pienākumi. NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi pēc stāšanās spēkā ir saistoši visām NAFO līgumslēdzējām pusēm, un Savienības gadījumā tie ir jāiestrādā Savienības tiesību aktos tādā mērā, ciktāl Savienības tiesību akti tos vēl neaptver. (5)NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi Savienības tiesību aktos ir transponēti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1386/2007. (6)Kopš 2008. gada NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi katrā NAFO līgumslēdzēju pušu gadskārtējā sanāksmē ir tikuši grozīti. Šie jaunie noteikumi, to vidū dažu sugu saglabāšanas pasākumi, jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzība, jūrā un ostā veiktas inspekcijas procedūras, kuģiem piemērojamās prasības, zvejas darbību uzraudzība un ostas valsts papildpasākumi, ir jāiestrādā Savienības tiesību aktos. (7)Ņemot vērā to, ka dažus NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumu noteikumus NAFO līgumslēdzējas puses groza biežāk, un ir paredzams, ka nākotnē tie varētu tikt grozīti vēl vairāk, un tiecoties pēc NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumu turpmāko grozījumu raitas iestrādāšanas Savienības tiesību aktos, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz šādiem aspektiem: ziņošanas termiņi, ziņojumu iesniegšanas termiņi; definīcijas; saraksts ar pētniecības kuģiem aizliegtām darbībām; daži nozvejas un zvejas piepūles limiti; ar zvejas aizliegumiem saistīti pienākumi; situācijas, kad zvejas iespējās norādītas sugas ir jāklasificē par piezveju, konkrēti maksimumi, kuri piemērojami par piezveju klasificētu sugu paturēšanai uz kuģa; daži pienākumi, kas piemērojami, ja jebkurā zvejas rīka iemetienā tiek pārsniegti piezvejas limiti; pasākumi, kas attiecas uz raju zveju; pasākumi, kas attiecas uz ziemeļu garneles zveju; zvejas dziļuma maiņa un atsauces uz zvejai ierobežotiem vai zvejas aizlieguma apgabaliem; procedūras attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, uz kuriem paturētas vairāk nekā 50 tonnas (dzīvsvars) kopējās nozvejas, kas iegūta ārpus pārvaldības apgabala, un kuri ieiet apgabalā, lai zvejotu Grenlandes paltusu, priekšnosacījumi, kas jāizpilda, lai sāktu zvejot Grenlandes paltusu; ģeogrāfiskie un temporālie ziemeļu garneles zvejas aizliegumi; haizivju saglabāšanas pasākumi, kas ietver ziņošanu, aizliegumu atdalīt haizivju spuras uz kuģa, paturēšanu uz kuģa, pārkraušanu citā kuģī un izkraušanu; linuma acu izmēru tehniskie parametri; atsauces uz pēdas nospieduma karti; atsauces uz grunts zvejas darbību teritoriālajiem ierobežojumiem; noteikumi par to, kā definējama saskare ar jutīgu jūras ekosistēmu (JJE) indikatorsugām, un norīkota novērotāja pienākumi; elektronisku sūtījumu saturs, saraksts ar derīgiem dokumentiem, kam jāatrodas uz kuģiem, ietilpības plānu saturs; dokumenti, kam jāatrodas uz kuģiem, uz kuriem attiecas fraktēšanas līgums; pienākumi, kas attiecas uz zvejas žurnālu, produkcijas žurnālu, kravas izvietojuma plānu izmantošanu, to vidū ziņošanas un nosūtīšanas pienākumi; kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) dati; noteikumi par paziņojumu satura elektronisku nosūtīšanu; zvejas kuģa kapteiņa pienākumi inspekcijas laikā; inspektoru un inspicējošo dalībvalstu pienākumi; saraksts ar pārkāpumiem, kas uzskatāmi par smagiem pārkāpumiem; karoga dalībvalsts pienākumi un ostas dalībvalsts pienākumi; zvejas kuģa kapteiņa pienākumi; prasības par ieiešanu ostā un inspekcijas, kuras piemērojamas subjektiem, kas nav līgumslēdzējas puses; saraksts ar pasākumiem, kas dalībvalstij jāveic pret NNN zvejas kuģu sarakstā iekļautiem kuģiem; gada ziņojuma sniegšanas pienākumi. (8)Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (9)Komisija, kas pārstāv Savienību NAFO sanāksmēs, katru gadu vienojas par vairākiem tehniska rakstura noteikumiem, kas ietverti NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumos un jo īpaši attiecas uz informācijas apmaiņas formātu un saturu, zinātnisko terminoloģiju vai zvejas aizliegumu noteikšanu jutīgos apgabalos. Minētie tehniskie noteikumi un to izmaiņas būtu jāiestrādā Savienības tiesību aktos bez izmaiņām, jo tie Savienībai un tās dalībvalstīm ir saistoši, kā arī tādēļ, lai nodrošinātu to vienādu piemērošanu visās NAFO līgumslēdzējās pusēs un panāktu, ka tos izpilda fiziskas un juridiskas personas. Lai nodrošinātu vienādus attiecīgo noteikumu īstenošanas nosacījumus, minētie pasākumi Komisijai būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. pants Darbības joma

1.Ja vien nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro Savienības zvejas kuģiem, ko izmanto vai paredzēts izmantot komerciālām zvejas darbībām, kuras vērstas uz zvejas resursiem Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) pārvaldības apgabalā, kas definēts konvencijas I pielikumā. 2.Šo regulu piemēro, neskarot zivsaimniecības nozarē spēkā esošajās regulās paredzētos pienākumus, jo īpaši noteikumus, kas noteikti Regulā (ES) 2017/2403 un Padomes Regulā (EK) Nr. 1005/2008. 3.Ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas attiecas uz zivju iegūšanu, jo īpaši uz linuma acs izmēru, izmēra limitiem, zvejas aizlieguma apgabaliem un sezonām, Savienības pētniecības kuģus neierobežo. 2. pants Priekšmets Šī regula paredz noteikumus par NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumu transponēšanu nolūkā panākt šo pasākumu vienādu un efektīvu īstenošanu Savienībā. 3. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)“konvencija” ir 1979. gada Konvencija par sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā, kurā laiku pa laikam izdarīti grozījumi; (2)“konvencijas apgabals” ir IV panta 1. punktā aprakstītais apgabals, kurā piemēro konvenciju. Konvencijas apgabals ir iedalīts zinātniskos un statistiskos apakšapgabalos, rajonos un apakšrajonos, kuri uzskaitīti konvencijas I pielikumā un minēti šajā regulā; (3)“pārvaldības apgabals” ir konvencijas apgabala daļa, kas atrodas ārpus valstu jurisdikcijas; (4)“zvejas resursi” ir visas konvencijas apgabalā sastopamās zivis, gliemji un vēžveidīgie, izņemot: i) nometnieku sugas, pār kurām piekrastes valstis var īstenot savas suverēnās tiesības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 77. pantu, un ii) anadromās un katadromās sugas un Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas I pielikumā uzskaitītās tālu migrējošās sugas, ciktāl tās tiek pārvaldītas saskaņā ar citiem starptautiskiem līgumiem; (5)“zvejas darbības” ir zvejas resursu ieguve vai apstrāde, zvejas resursu vai no tiem iegūtu produktu izkraušana vai pārkraušana citā kuģī, vai jebkura cita darbība, ko veic, lai sagatavotos zvejas resursu ieguvei vai atbalstītu zvejas resursu ieguvi, vai ko veic saistībā ar zvejas resursu ieguvi pārvaldības apgabalā, un tās ietver: (a)zvejas resursu faktisku meklēšanu, nozvejošanu vai ievākšanu, vai mēģinājumu veikt šādas darbības; (b)visas darbības, kuru pamatoti sagaidāmais rezultāts ir zvejas resursu atrašana, nozvejošana, ievākšana vai ieguve jebkādā nolūkā; (c)ikvienu operāciju jūrā, ko veic, lai atbalstītu jebkuru šajā definīcijā aprakstīto darbību vai sagatavotos tai, taču neietver operācijas, kas attiecas uz ārkārtas situācijām, kuras saistītas ar apkalpes locekļu veselību un drošību vai kuģa drošību; (6)“zvejas kuģis” ir ikviens Savienības kuģis, kas ir vai ir bijis iesaistījies zvejas darbībās, un tas ietver zivju apstrādes kuģus un kuģus, kuri iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī vai jebkurā citā darbībā, ko veic, lai sagatavotos zvejas darbībām, vai kas ir saistīta ar zvejas darbībām, vai kuri iesaistījušies eksperimentālās vai izpētes zvejas darbībās; (7)“pētniecības kuģis” ir kuģis, kuru pastāvīgi izmanto pētniecībā, vai kuģis, ko parasti izmanto zvejas darbībās vai zvejniecības atbalsta darbībā, bet ko patlaban izmanto zvejniecības pētniecībā; (8)“CEM” ir spēkā esošie saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi, ko pieņēmusi NAFO komisija;

(9)“zvejas iespējas” ir zvejas kvotas, kas dalībvalstij iedalītas ar Savienības aktu un ir spēkā pārvaldības apgabalā; (10) “EFCA” ir Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 768/2005; (11)“zvejas diena” ir jebkura kalendārā diena vai kalendārās dienas daļa, kurā zvejas kuģis atrodas jebkurā pārvaldības apgabala rajonā; (12)“osta” ietver atkrastes termināļus un citas iekārtas, kas paredzētas izkraušanai, pārkraušanai citā kuģī, iepakošanai, apstrādei, degvielas uzpildei vai krājumu papildināšanai; (13)“kuģis, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis” ir kuģis, kuram ir tiesības kuģot ar tādas valsts karogu, kas nav NAFO līgumslēdzēja puse un nav dalībvalsts, vai kuģis, par kuru ir aizdomas, ka tam nav valstspiederības; (14)“pārkraušana citā kuģī” ir zvejas resursu vai produktu pārvietošana pāri bortam no viena zvejas kuģa uz citu; (15)“pelaģiskais tralis” ir tralis, kas ir konstruēts pelaģisko sugu zvejai un kam nav tādas daļas, kuras konstrukcija būtu paredzēta saskarei ar jūras gultni vai kura ekspluatācijas laikā jelkad saskartos ar jūras gultni. Zvejas rīkam nav disku, veltņu vai skrituļu pie gruntsstropes un nekādu citu piestiprinājumu, kas konstruēti tā, lai radītu saskari ar jūras gultni, bet tam var būt piestiprināts aizsargapvalks; (16)“jutīgas jūras ekosistēmas (JJE)” ir JJE, kas minētas 42. un 43. punktā FAO Starptautiskajās vadlīnijās par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā; (17)“pēdas nospiedums”, citkārt saukts par “esošiem grunts zvejas apgabaliem”, ir pārvaldības apgabala daļa, kurā vēsturiski ir notikusi grunts zveja, kuru norobežo CEM 4. tabulā norādītās koordinātas un kurš redzams CEM 2. attēlā; (18)“grunts zvejas darbības” ir jebkādas darbības, kurās zvejas rīki saskaras vai var saskarties ar jūras gultni parastu zvejas operāciju gaitā; (19)“apstrādātas zivis” ir visi jūras organismi, kas pēc nozvejošanas ir fiziski pārveidoti, to vidū zivis, kas ir filetētas, ķidātas, iepakotas, konservētas, saldētas, kūpinātas, sālītas, termiski apstrādātas, marinētas, kaltētas vai jebkādā citā veidā sagatavotas tirgum; (20)“izpētes grunts zvejas darbības” ir grunts zvejas darbības, ko ārpus pēdas nospieduma teritorijas vai pēdas nospieduma teritorijā veic, ieviešot būtiskas izmaiņas zvejas norisē vai tajā izmantotajā tehnoloģijā; (21)“JJE indikatorsugas” ir CEM I.E pielikuma VI daļā minētās sugas, kas signalizē jutīgu jūras ekosistēmu sastopamību; (22)“SJO numurs” ir septiņciparu numurs, ko piešķir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas pakļautībā; (23)“inspektors”, ja vien nav norādīts citādi, ir NAFO līgumslēdzējas puses zvejas kontroles dienestu inspektors, kas norīkots darbam kopīgajā inspekcijas un pārraudzības shēmā, kura aprakstīta VII nodaļā; (24)“NNN zveja” ir darbības, kas aprakstītas Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas pieņemtajā Starptautiskajā nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plānā; (25)“zvejas reiss” attiecībā uz zvejas kuģi ietver laiku, kas pavadīts pārvaldības apgabalā, un turpinās līdz brīdim, kad visas uz kuģa paturētās nozvejas, kas gūtas pārvaldības apgabalā, ir izkrautas vai pārkrautas citā kuģī; (26)“FMC” ir karoga dalībvalsts zvejas uzraudzības centrs, kas atrodas uz sauszemes; (27)“NNN zvejas kuģu saraksts” ir saraksts, kas izveidots saskaņā ar CEM 52. un 53. pantu; (28)“būtiska nelabvēlīga ietekme” ir būtiska nelabvēlīga ietekme, kas minēta 17.–20. punktā FAO Starptautiskajās vadlīnijās par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā;

(29)“JJE indikatorelements” ir JJE indikatorelements, kas minēts to topogrāfisko, hidrofizikālo vai ģeoloģisko iezīmju vidū, kuras potenciāli uztur JJE un ir konkretizētas CEM I.E pielikuma VII daļā. II NODAĻA SAGLABĀŠANAS UN PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 4. pants Pētniecības kuģi 1.Ja vien nav paredzēts citādi, saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas attiecas uz zivju iegūšanu pārvaldības apgabalā, jo īpaši linuma acs izmērs, izmēra limiti, zvejas aizlieguma apgabali un sezonas, pētniecības kuģus neierobežo. 2.Pētniecības kuģis: (a)neveic zvejas darbības, kas nav saderīgas ar tā pētniecības plānu, un (b)neiegūst ziemeļu garneles 3L rajonā, pārsniedzot dalībvalstij iedalītās zvejas iespējas. 3.Ne mazāk kā četrpadsmit dienas pirms zvejniecības pētniecības perioda sākuma karoga dalībvalsts: (a)CEM II.C pielikumā noteiktajā formātā elektroniski paziņo Komisijai visus pētniecības kuģus, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu un kam tā atļāvusi veikt pētniecības darbības pārvaldības apgabalā; (b)iesniedz Komisijai pētniecības plānu, kurš attiecas uz visiem kuģiem, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu un atļauts veikt pētniecību, un kurā ietverts nolūks, vieta un – attiecībā uz kuģiem, kas pētniecībā iesaistījušies uz laiku, – datumi, kuros kuģis tiks izmantots par pētniecības kuģi. 4.Kad pētniecības kuģis izbeidz pētniecības darbības, karoga dalībvalsts to tūlīt paziņo Komisijai. 5.Jebkādas izmaiņas pētniecības plānā karoga dalībvalsts paziņo Komisijai ne vēlāk kā četrpadsmit dienas pirms šo izmaiņu spēkā stāšanās dienas. Uz pētniecības kuģa tiek kārtots izmaiņu reģistrs. 6.Uz kuģiem, kas iesaistījušies pētniecībā, vienmēr ir pētniecības plāna eksemplārs angļu valodā. 7.Informāciju, ko karoga dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu, Komisija pārsūta NAFO izpildsekretāram ne vēlāk kā septiņas dienas pirms zvejas perioda sākuma vai – pētniecības plānā izdarītu izmaiņu gadījumā – septiņas dienas pirms dienas, kad izmaiņas pētniecības plānā stājas spēkā. 5. pants Nozvejas un zvejas piepūles limiti 1.Katra dalībvalsts nodrošina, ka krājumiem, kuri norādīti spēkā esošajās zvejas iespējās, piemēro visus nozvejas un zvejas piepūles limitus, un, ja vien nav norādīts citādi, visas kvotas tiek izteiktas dzīvsvara tonnās.

2.Attiecībā uz krājumiem, kuri norādīti spēkā esošajās zvejas iespējās un kuros nozveju pārvaldības apgabalā gūst kuģi, kam ir tiesības kuģot ar dalībvalsts karogu, katra karoga dalībvalsts: (a)ierobežo savu kuģu nozveju tā, lai kvota, kas attiecīgajai dalībvalstij iedalīta saskaņā ar spēkā esošajām zvejas iespējām, netiktu pārsniegta; (b)nodrošina, ka visas sugas no krājumiem, kuri norādīti spēkā esošajās zvejas iespējās un kuros nozveju guvuši tās kuģi, tiek uzskaitītas attiecībā pret attiecīgajai dalībvalstij iedalīto kvotu, un tas attiecas arī uz 3M rajona sarkanasaru piezveju, kas gūta laikā no dienas, kad saskaņā ar aplēsēm ir izmantoti 50 % no sarkanasaru KPN 3M rajonā, līdz 1. jūlijam; (c)nodrošina, ka 3M rajona sarkanasari netiek paturēti uz tās kuģiem pēc dienas, kad saskaņā ar aplēsēm ir izmantoti 100 % no sarkanasaru KPN 3M rajonā; (d)drīkst zvejot krājumos, attiecībā uz kuriem tai nav iedalīta kvota saskaņā ar spēkā esošajām zvejas iespējām, – turpmāk saukta par kvotu “Citi” –, ja šāda kvota pastāv un NAFO izpildsekretārs nav izdevis paziņojumu par zvejas aizliegumu; (e)vismaz 48 stundas pirms katras ieiešanas pārvaldības apgabalā un pēc vismaz 48 stundu ilgas prombūtnes no pārvaldības apgabala paziņo Komisijai un EFCA to ES kuģu vārdus, kas plāno zvejot, izmantojot kvotu “Citi”. Ja iespējams, šim paziņojumam pievieno prognozētās nozvejas aplēses. Šo paziņojumu ievieto NAFO uzraudzības, kontroles un pārraudzības (MCS) tīmekļa vietnē; (f)ziemeļu garneles zvejas darbības 3M rajonā ierobežo saskaņā ar zvejas piepūli, kas norādīta saskaņā ar šo regulu spēkā esošajās zvejas iespējās. 3.Attiecībā uz ikvienu zvejas rīka iemetienu – sugu, kas veido lielāko procentuālo daļu (svara izteiksmē) no iemetienā gūtās kopējās nozvejas, uzskata par iegūtu specializētajā zvejā no attiecīgā krājuma. 6. pants Zvejas aizliegumu noteikšana 1.Katra dalībvalsts: (a)zveju no krājumiem, kas norādīti pārvaldības apgabalā spēkā esošajās zvejas iespējās, aizliedz no dienas, kad pieejamie dati liecina, ka būs pilnībā apgūta minētajai dalībvalstij iedalītā attiecīgo krājumu kopējā kvota, ieskaitot aplēsto daudzumu, kas iegūstams pirms zvejas aizlieguma noteikšanas, izmetumus un aplēsto nedeklarēto nozveju, ko guvuši visi kuģi, kam ir tiesības kuģot ar attiecīgās dalībvalsts karogu; (b)nodrošina, ka zvejas darbības, kurās var tikt gūta nozveja, tās kuģi pārtrauc, tiklīdz Komisija saskaņā ar 3. punktu ir paziņojusi, ka attiecīgajai dalībvalstij iedalītā kvota ir pilnībā apgūta. Ja dalībvalsts saskaņā ar 2. punktu var pierādīt, ka tai joprojām ir pieejama kvota attiecībā uz minēto krājumu, attiecīgās dalībvalsts kuģi drīkst atsākt zveju no minētā krājuma; (c)aizliedz ziemeļu garneles zveju 3M rajonā, kad ir sasniegts attiecīgajai dalībvalstij iedalītais zvejas dienu skaits. Katra kuģa zvejas dienu skaitu nosaka, izmantojot VMS pozīcijas datus 3M rajonā un jebkuru dienas daļu uzskatot par pilnu dienu; (d)sarkanasaru specializēto zveju 3M rajonā aizliedz no dienas, kad saskaņā ar aplēsēm summārajai deklarētajai nozvejai jābūt sasniegušai 50 % no sarkanasaru kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) 3M rajonā un kas paziņota saskaņā ar 3. punktu, līdz 1. jūlijam; (e)aizliedz sarkanasaru specializēto zveju 3M rajonā no dienas, kad saskaņā ar aplēsēm summārajai deklarētajai nozvejai jābūt sasniegušai 100 % no sarkanasaru KPN 3M rajonā un kas paziņota saskaņā ar 3. punktu; (f)tūlīt paziņo Komisijai a)–e) apakšpunktā paredzēto aizliegumu datumu; (g)aizliedz kuģiem, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu, specializēto zveju no konkrēta krājuma saskaņā ar kvotu “Citi” pārvaldības apgabalā turpināt ilgāk nekā 5 dienas pēc NAFO izpildsekretāra paziņojuma, kuru saskaņā ar 3. punktu pārsūtījusi Komisija un kurā prognozēta konkrētās kvotas “Citi” pilnīga apguve; (h)nodrošina to, ka neviens kuģis, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu, specializēto zveju no konkrēta krājuma saskaņā ar kvotu “Citi” pārvaldības apgabalā nesāk pēc NAFO izpildsekretāra paziņojuma, kurš nosūtīts saskaņā ar 3. punktu un kurā prognozēta konkrētās kvotas “Citi” apguve;

(i)pēc zvejas aizlieguma noteikšanas saskaņā ar šo punktu nodrošina, ka uz kuģiem, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu, vairs netiek paturētas zivis no attiecīgā krājuma, ja vien šajā regulā nav atļauts citādi. 2.Zveju, kura ir aizliegta saskaņā ar 1. punktu, drīkst atsākt 15 dienu laikā pēc tam, kad Komisija pēc saziņas ar NAFO izpildsekretāru ir paziņojusi: (a)to, vai NAFO izpildsekretārs apstiprina, ka Komisija ir pierādījusi, ka vēl ir pieejams sākotnēji iedalītās kvotas atlikums, vai (b)to, vai no citas NAFO līgumslēdzējas puses kvotas nodošanas saskaņā ar zvejas iespējām rodas papildu kvota konkrētam krājumam, uz kuru attiecas zvejas aizliegums. 3.Komisija tūlīt paziņo dalībvalstīm 1. punktā minēto zvejas aizliegumu datumu. 7. pants Uz kuģa paturētā piezveja 1.Dalībvalstis nodrošina, ka to kuģi, to vidū saskaņā ar 23. pantu fraktēti kuģi, darbojoties pārvaldības apgabalā, minimalizē piezveju no tādu sugu krājuma, kas norādītas to attiecīgajās spēkā esošajās zvejas iespējās. 2.Sugu, kas norādīta spēkā esošajās zvejas iespējās, klasificē par piezveju, ja tā iegūta rajonā, kurā pastāv kāda no šādām situācijām: (a)saskaņā ar spēkā esošajām zvejas iespējām attiecīgajai dalībvalstij nav iedalīta kvota zvejai no minētā krājuma attiecīgajā rajonā; (b)attiecībā uz konkrēto krājumu ir spēkā zvejas aizliegums (moratorijs), vai (c)pēc Komisijas paziņojuma, kas nosūtīts saskaņā ar 6. pantu, konkrētā krājuma kvota “Citi” ir pilnībā izmantota. 3.Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās kuģi, to vidū saskaņā ar 23. pantu fraktēti kuģi, par piezveju klasificēto sugu daudzumus, kas paturēti uz kuģa, ierobežo līdz šādiem maksimumiem: (a)menca 3M rajonā, sarkanasari 3LN rajonā un sarkanā plekste 3NO rajonā: 1250 kg vai 5 % atkarībā no tā, kurš daudzums ir lielāks; (b)menca 3NO rajonā: 1000 kg vai 4 % atkarībā no tā, kurš daudzums ir lielāks; (c)visi citi krājumi, kas norādīti zvejas iespējās, bet attiecībā uz kuriem dalībvalstij nav iedalīta īpaša kvota: 2500 kg vai 10 % atkarībā no tā, kurš daudzums ir lielāks; (d)ja ir spēkā zvejas aizliegums (moratorijs) vai ja kvota “Citi”, kas atvērta minētajam krājumam, ir pilnībā izmantota: 1250 kg vai 5 % atkarībā no tā, kurš daudzums ir lielāks; (e)tiklīdz sarkanasaru specializētā zveja 3M rajonā ir aizliegta saskaņā ar 6. panta 1. punkta d) apakšpunktu: 1250 kg vai 5 % atkarībā no tā, kurš daudzums ir lielāks. 4.Limitus un procentus, kas noteikti 3. punktā, katram rajonam aprēķina, pamatojoties uz zvejas žurnāla datiem, kā katra krājuma procentuālo daļu (svara izteiksmē) no zvejas iespējās norādīto krājumu kopējās nozvejas, kas attiecīgajā rajonā paturēta uz kuģa inspekcijas laikā.

5.Kad tiek aprēķināti 3. punktā noteiktie bentisko sugu piezvejas apjomi, uz kuģa paturētajā kopējā nozvejā netiek ieskaitītas ziemeļu garneles nozvejas. 8. pants Piezvejas limitu pārsniegšana jebkurā zvejas rīka iemetienā 1.Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās kuģi: (a)neveic 7. panta 2. punktā minēto sugu specializēto zveju; (b)izņemot ziemeļu garneles specializēto zveju, gadījumā, kad ikvienas tādas sugas svars, uz ko attiecas piezvejas limiti, jebkurā zvejas rīka iemetienā pārsniedz lielāko no 7. panta 3. punktā noteiktajiem limitiem, izpilda šādas prasības: (a)tūlīt pārvietojas tā, lai visā nākamās zvejas rīka vilkšanas/ievietošanas laikā atrastos vismaz 10 jūras jūdžu attālumā no ikvienas iepriekšējās zvejas rīka vilkšanas/ievietošanas pozīcijas, (b)ja pirmajā zvejas rīka vilkšanas/ievietošanas reizē, kas notikusi pēc pārvietošanās saskaņā ar b) apakšpunkta i) punktu, 7. panta 3. punktā noteiktie piezvejas limiti atkal ir pārsniegti, atstāj attiecīgo rajonu un neatgriežas tajā vismaz 60 stundas, (c)pirms tie uzsāk jaunu zveju pēc vismaz 60 stundu ilgas prombūtnes, veic zvejas rīka izmēģinājuma vilkšanu, kuras ilgums nepārsniedz 3 stundas. Ja krājumi, uz kuriem attiecas piezvejas limiti, veido lielāko procentuālo daļu (svara izteiksmē) no kopējās nozvejas, kas gūta vienā zvejas rīka iemetienā, to neuzskata par minēto krājumu specializēto zveju, un kuģim ir tūlīt jāmaina pozīcija saskaņā ar b) apakšpunkta i) un ii) punktu, (d)identificē ikvienu zvejas rīka izmēģinājuma vilkšanu, kas veikta saskaņā ar b) apakšpunktu, un zvejas žurnālā reģistrē koordinātas, kas norāda ikvienas veiktās izmēģinājuma vilkšanas sākuma un beigu punktu. 2.Ziemeļu garneles specializētajā zvejā 1. punktā minēto pārvietošanos piemēro tad, ja daudzums, kas jebkurā zvejas rīka iemetienā iegūts no kopējā bentisko zivju krājuma, kurš norādīts spēkā esošajās zvejas iespējās, pārsniedz 5 % 3M rajonā vai 2,5 % 3L rajonā. 3.Ja kuģis veic raju specializēto zveju ar zvejas rīkiem, kuru likumīgais linuma acs izmērs ir piemērots attiecīgajai zvejai, pirmajā reizē, kad nozvejas no krājumiem, kuriem piemēro piezvejas limitus, kā noteikts 7. panta 2. punktā, veido lielāko procentuālo daļu (svara izteiksmē) no kopējās nozvejas vienā zvejas rīka iemetienā, šādas nozvejas uzskata par nejaušu nozveju, bet kuģim tūlīt jāpārvietojas tā, kā norādīts 1. punktā. 4.Piezvejas procentuālo daļu jebkurā zvejas rīka iemetienā aprēķina kā katra spēkā esošajās zvejas iespējās norādītā krājuma procentuālo daļu (svara izteiksmē) no kopējās nozvejas, kas gūta attiecīgajā zvejas rīka iemetienā. 9. pants Ziemeļu garnele 1.Šā panta piemērošanas vajadzībām 3M rajons ietver 3L rajona daļu, ko norobežo līnijas, kuras savieno CEM 1. tabulā uzskaitītos punktus, un kas redzama CEM 1.1. attēlā. 2.Kuģis, kas vienā un tajā pašā reisā zvejo ziemeļu garneli un citas sugas, nosūta Komisijai ziņojumu, kurā signalizē zvejniecības maiņu. Zvejas dienu skaits tiek aprēķināts attiecīgi. 3.Šajā pantā minētās zvejas dienas nav nododamas starp NAFO līgumslēdzējām pusēm. Kuģis, kam ir tiesības kuģot ar vienas NAFO līgumslēdzējas puses karogu, citas NAFO līgumslēdzējas puses zvejas dienas drīkst izmantot tikai saskaņā ar 23. pantu. 4.Laikā no 1. jūnija plkst. 00.01 pēc koordinētā universālā laika (UTC) līdz 31. decembra plkst. 24.00 (UTC) neviens kuģis nezvejo ziemeļu garneli 3M rajonā apgabalā, kas noteikts CEM 2. tabulā un redzams CEM 1.2. attēlā.

5.Visa ziemeļu garneles zveja 3L rajonā notiek ūdeņos, kuru dziļums pārsniedz 200 m. Zveja pārvaldības apgabalā notiek tikai apgabalā, kas atrodas uz austrumiem no līnijas, kura savieno CEM 3. tabulā uzskaitītās koordinātas, un redzams CEM 1.3. attēlā. 6.Ikviens kuģis, kas ir zvejojis ziemeļu garneli 3L rajonā, vai kuģa pārstāvji tā vārdā vismaz 24 stundas iepriekš paziņo kompetentajai ostas iestādei aplēsto ierašanās laiku un aplēstos uz kuģa paturētos ziemeļu garneles daudzumus sadalījumā pa rajoniem. 10. pants Grenlandes paltuss 1.Kuģiem, kuru lielākais garums ir 24 metri vai vairāk un kuri iesaistījušies Grenlandes paltusa zvejā 2. apakšapgabalā un 3KLMNO rajonā, piemēro šādus pasākumus: (a)katra dalībvalsts savu Grenlandes paltusa kvotu sadala tās atļauju saņēmušajiem kuģiem; (b)atļauju saņēmušais kuģis savu Grenlandes paltusa nozveju izkrauj tikai apstiprinātā ostā. Šajā nolūkā katra dalībvalsts apstiprina vienu vai vairākas ostas, kuras atrodas tās teritorijā un kurās atļauju saņēmušie kuģi drīkst izkraut Grenlandes paltusu; (c)katra dalībvalsts nosūta Komisijai ikvienas šim nolūkam apstiprinātās ostas nosaukumu. Visas turpmākās izmaiņas sarakstā nosūta ne mazāk kā divdesmit dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā, un tās aizstāj iepriekšējo sarakstu. Šo informāciju Komisija ievieto NAFO MCS tīmekļa vietnē; (d)vismaz 48 stundas pirms aplēstā ostā ierašanās laika atļauju saņēmušais kuģis vai kuģa pārstāvis tā vārdā dara kompetentajai ostas iestādei zināmu tā aplēsto ierašanās laiku, aplēsto Grenlandes paltusa daudzumu, kas paturēts uz kuģa, un informāciju par rajonu vai rajoniem, kuros gūtas nozvejas; (e)katra dalībvalsts inspicē katru Grenlandes paltusa izkrāvumu tās ostās un sagatavo inspekcijas ziņojumu CEM IV.C pielikumā paredzētajā formātā, un 10 darbdienu laikā no inspekcijas pabeigšanas dienas nosūta to Komisijai ar kopiju EFCA. Ziņojumā PSC-3 norāda ikvienu regulas pārkāpumu, kas konstatēts ostā veiktas inspekcijas laikā, un sniedz sīkas ziņas par to. Tajā ietver visu relevanto informāciju, kas pieejama attiecībā uz pārkāpumiem, kuri konstatēti jūrā inspicētā zvejas kuģa kārtējā reisa laikā. Šo informāciju Komisija ievieto NAFO MCS tīmekļa vietnē. 2.Attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, uz kuriem ir vairāk nekā 50 tonnas (dzīvsvara) kopējās nozvejas, kas gūta ārpus pārvaldības apgabala, un kuri ieiet pārvaldības apgabalā, lai zvejotu Grenlandes paltusu, piemēro šādas procedūras: (a)kapteinis vēlākais 72 stundas pirms kuģa ieiešanas pārvaldības apgabalā pa e-pastu vai pa faksu paziņo NAFO izpildsekretāram uz kuģa esošās nozvejas apjomu, pozīciju, proti, ģeogrāfisko platumu un garumu, kurā kapteinis plāno sākt zveju, aplēsto ierašanās laiku attiecīgajā pozīcijā un zvejas kuģa kontaktinformāciju (piemēram, radio izsaukuma signālu, satelīttālruņa numuru vai e-pasta adresi); (b)inspekcijas kuģis, kas plāno inspicēt zvejas kuģi, pirms tas sāk zvejot Grenlandes paltusu, paziņo attiecīgajam zvejas kuģim un NAFO izpildsekretāram apstiprinātā inspekcijas punkta koordinātas, un šis punkts atrodas ne tālāk kā 60 jūras jūdzes no pozīcijas, kurā saskaņā ar kapteiņa aplēsēm kuģis sāks zvejot, un par to attiecīgi informē citus inspekcijas kuģus, kas varētu darboties pārvaldības apgabalā; (c)zvejas kuģis, kas saņēmis paziņojumu saskaņā ar b) apakšpunktu, dodas uz apstiprināto inspekcijas punktu; (d)zvejas kuģis nedrīkst sākt zvejot, pirms tas ir inspicēts saskaņā ar šo pantu, izņemot šādus gadījumus: (a)72 stundu laikā pēc paziņojuma, ko tas nosūtījis saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu, tas nesaņem nekādu paziņojumu vai (b)3 stundu laikā pēc tā ierašanās apstiprinātajā inspekcijas punktā inspekcijas kuģis nav sācis plānoto inspekciju. 3.Izkraut Grenlandes paltusu no kuģiem, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, bet ir iesaistījušies zvejas darbībās pārvaldības apgabalā, ir aizliegts. 11. pants

Kalmārs Laikā no 1. janvāra plkst. 00.01 (UTC) līdz 30. jūnija plkst. 24.00 (UTC) neviens kuģis nedrīkst zvejot kalmāru 3. un 4. apakšapgabalā. 12. pants Haizivju saglabāšana un pārvaldība 1.Dalībvalstis: (a)par visām haizivju nozvejām, ietverot pieejamos vēsturiskos datus, ziņo saskaņā ar nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas procedūrām, kas noteiktas 25. pantā; (b)aizliedz haizivs spuru atdalīšanu uz kuģiem; (c)aizliedz paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut haizivs spuras, kas pilnībā atdalītas no liemeņa. 2.Neskarot 1. punktu, lai atvieglotu uzglabāšanu uz kuģa, haizivs spurās drīkst izdarīt iegriezumus un tās pielocīt pie liemeņa. 3.Spuras, kas iegūtas, pārkāpjot šos noteikumus, netiek paturētas uz zvejas kuģa, pārkrautas citā kuģī vai izkrautas. 4.Zvejā, kas nav haizivju specializētā zveja, katra dalībvalsts rosina ikvienu kuģi, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu, atbrīvot dzīvas haizivis un jo īpaši to mazuļus, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā vai pašpatēriņam. 5.Kad vien iespējams, dalībvalstis: (a)veic pētījumus ar mērķi identificēt veidus, kā palielināt zvejas rīku selektivitāti haizivju aizsardzības nolūkā; (b)veic pētījumus par galvenajiem bioloģiskajiem un ekoloģiskajiem parametriem, dzīves gaitu, uzvedības iezīmēm un migrācijas modeļiem, kā arī pētījumus, kas ļauj identificēt galveno haizivju sugu iespējamās kartēšanas, mazuļu šķilšanās vai dzimšanas un uzturēšanās vietas. 6.Šādu pētījumu rezultātus dalībvalstis iesniedz Komisijai pārsūtīšanai NAFO sekretariātam. 13. pants Linuma acu izmēri 1.Šā panta piemērošanas vajadzībām linuma acis mēra saskaņā ar CEM III.A pielikumu.

2.Neviens kuģis nezvejo ar zvejas rīku, kura linuma acu izmērs ir mazāks par to, kas noteikts katrai no šādām sugām: (a)ziemeļu garnelei un garnelei (PRA) – 40 mm; (b)īsspuru kalmāram (SQI) – 60 mm; (c)rajām (SKA) – 280 mm āmī un 220 mm visās citās traļa daļās; (d)visām pārējām bentisko zivju sugām, kas minētas CEM I.C pielikumā, – 130 mm; (e)pelaģiskajiem dziļūdens sarkanasariem (Sebastes mentella, REB) 2. apakšapgabalā un 1F un 3K rajonā – 100 mm; (f)sarkanasariem (RED) zvejniecībās, kurās izmanto pelaģisko trali, 3O, 3M un 3LN rajonā – 90 mm. 3.Kuģis, kurš zvejo 2. punktā minētu sugu un uz kura ir zvejas rīki, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par minētajā punktā noteikto, nodrošina, ka šādi zvejas rīki ir droši nostiprināti un novietoti tā, lai tie nebūtu pieejami tūlītējai izmantošanai attiecīgajā zvejniecībā. 4.Tomēr kuģim, kas veic 2. punktā neminētu sugu specializēto zveju, ir atļauts iegūt reglamentētās sugas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par 2. punktā noteikto, ar nosacījumu, ka 7. panta 3. punktā noteiktās prasības attiecībā uz piezveju ir izpildītas. 14. pants Zvejas rīku piestiprinājumu izmantošana un zvejas rīku marķēšana 1.Traļiem drīkst izmantot pastiprinājuma virves, dalītājstropes un āmja pludiņus, kamēr vien šādi piestiprinājumi nesamazina atļauto linuma acu izmēru vai nenosprosto linuma acu atvērumu. 2.Kuģi neizmanto nekādus līdzekļus vai ierīces, kas nosprosto linuma acis vai samazina to izmēru. Tomēr CEM III.B pielikumā “Atļautie āmja augšpuses apvalki / garneļu traļa savienojuma ķēdes” aprakstītās ierīces drīkst piestiprināt āmja augšējai daļai tādā veidā, ka tās nenosprosto linuma acis ne āmī, ne tā pagarinājuma daļā vai daļās. Buraudekls, linums vai cits materiāls pie āmja apakšējās daļas drīkst būt piestiprināts tikai tādā mērā, kāds vajadzīgs, lai nepieļautu vai minimalizētu āmja bojājumus. 3.Kuģi, kas zvejo ziemeļu garneli 3L vai 3M rajonā, izmanto šķirotājrestes vai režģus, kuros maksimālais attālums starp stieņiem ir 22 mm. Kuģi, kas zvejo ziemeļu garneli 3L rajonā, ir aprīkoti arī ar savienojuma ķēdēm, kuru minimālais garums, mērīts saskaņā ar CEM III.B pielikumu, ir 72 cm. 4.Zvejojot jūras pacēlumu apgabalos, kuros piemēro 18. panta 1. punktā noteikto zvejas aizliegumu, ir atļauts izmantot tikai pelaģisko trali. 5.Neviens zvejas kuģis: (a)neizmanto zvejas rīkus, kas nav marķēti saskaņā ar vispārpieņemtiem starptautiskiem standartiem, jo īpaši Konvenciju par zvejas operāciju veikšanu Ziemeļatlantijā, un (b)neizvieto stoderes vai līdzīgus priekšmetus, kuri peld uz ūdens un ir paredzēti, lai norādītu nostiprinātu zvejas rīku atrašanās vietu, bet uz kuriem nav redzams kuģa reģistrācijas numurs. 15. pants

Nozaudēti vai pamesti zvejas rīki, zvejas rīku izgūšana 1.Katra dalībvalsts nodrošina to, ka: (a)uz kuģiem, kas zvejo pārvaldības apgabalā un kam ir tiesības kuģot ar tās karogu, ir nozaudētu zvejas rīku izgūšanai vajadzīgais aprīkojums; (b)kapteinis, kura kuģis ir nozaudējis zvejas rīku vai tā daļu, veic visus racionāli pamatotos mēģinājumus to izgūt pēc iespējas drīzāk; (c)kapteiņi zvejas rīkus nepamet tīši, izņemot drošības apsvērumu dēļ. 2.Ja nozaudēto zvejas rīku izgūt nav iespējams, kuģa kapteinis 24 stundu laikā paziņo karoga dalībvalstij: (a)kuģa vārdu un izsaukuma signālu; (b)nozaudētā zvejas rīka tipu; (c)nozaudēto zvejas rīku daudzumu; (d)zvejas rīka nozaudēšanas laiku; (e)zvejas rīka nozaudēšanas pozīciju; (f)pasākumus, ko kuģis veicis, lai izgūtu nozaudēto zvejas rīku. 3.Pēc nozaudēta zvejas rīka izgūšanas kuģa kapteinis 24 stundu laikā paziņo karoga dalībvalstij: (a)tā kuģa vārdu un izsaukuma signālu, kas izguvis zvejas rīku; (b)tā kuģa vārdu un izsaukuma signālu, kas nozaudējis zvejas rīku (ja zināms); (c)izgūtā zvejas rīka tipu; (d)izgūto zvejas rīka daudzumu; (e)zvejas rīka izgūšanas laiku; (f)zvejas rīka izgūšanas pozīciju. 4.Dalībvalsts nekavējoties paziņo Komisijai 2. un 3. punktā minēto informāciju pārsūtīšanai NAFO izpildsekretāram.

16. pants Zivju minimālā izmēra prasības 1.Ne uz viena kuģa nepatur zivis, kas ir mazākas par minimālo izmēru, kurš noteikts saskaņā ar CEM I.D pielikumu, un tās nekavējoties atlaiž atpakaļ jūrā. 2.Apstrādātas zivis, kas ir īsākas par garuma ekvivalentu, kurš attiecīgajai sugai noteikts CEM I.D pielikumā, tiek uzskatītas par iegūtām no zivīm, kas ir mazākas par attiecīgajai sugai noteikto minimālo izmēru. 3.Ja mazizmēra zivju skaits vienā zvejas rīka iemetienā pārsniedz 10 % no kopējā zivju skaita attiecīgajā zvejas rīka iemetienā, kuģis nākamajā zvejas rīka vilkšanas reizē saglabā vismaz 5 jūras jūdžu distanci no iepriekšējās zvejas rīka vilkšanas pozīcijas. III NODAĻA

JUTĪGU JŪRAS EKOSISTĒMU (JJE) AIZSARDZĪBA PRET GRUNTS ZVEJAS DARBĪBĀM NAFO PĀRVALDĪBAS APGABALĀ 17. pants Pēdas nospieduma (esošo grunts zvejas apgabalu) karte Pārvaldības apgabalā esošo grunts zvejas apgabalu karti, kas redzama CEM 2. attēlā, rietumos norobežo Kanādas ekskluzīvās ekonomikas zonas robeža, bet austrumos – CEM 4. tabulā norādītās koordinātas. 18. pants Grunts zvejas darbību teritoriālie ierobežojumi 1.Līdz 2020. gada 31. decembrim neviens kuģis neiesaistās grunts zvejas darbībās nevienā apgabalā, kuri redzami CEM 3. attēlā un kuru robežas noteiktas, numuru secībā savienojot CEM 5. tabulā norādītās koordinātas un tad pēdējo koordinātu savienojot ar 1. koordinātu. 2.Līdz 2020. gada 31. decembrim neviens kuģis neiesaistās grunts zvejas darbībās 3O rajona apgabalā, kurš redzams CEM 4. attēlā un kura robežas noteiktas, numuru secībā savienojot CEM 6. tabulā norādītās koordinātas un tad pēdējo koordinātu savienojot ar 1. koordinātu. 3.Līdz 2020. gada 31. decembrim neviens kuģis neiesaistās grunts zvejas darbībās 1.–13. apgabalā, kuri redzami CEM 5. attēlā un kuru robežas noteiktas, numuru secībā savienojot CEM 7. tabulā norādītās koordinātas un tad pēdējo koordinātu savienojot ar 1. koordinātu. 4.Līdz 2018. gada 31. decembrim neviens kuģis neiesaistās grunts zvejas darbībās 14. apgabalā, kurš redzams CEM 5. attēlā un kura robežas noteiktas, numuru secībā savienojot CEM 7. tabulā norādītās koordinātas un tad pēdējo koordinātu savienojot ar 1. koordinātu. 19. pants Izpētes grunts zvejas darbības 1.Uz izpētes grunts zvejas darbībām attiecas iepriekšēja izpēte, ko veic saskaņā ar CEM I.E pielikumā noteikto izpētes protokolu. 2.Dalībvalstis, kuru kuģi vēlas iesaistīties izpētes grunts zvejas darbībās, izvērtēšanas vajadzībām: (a)nosūta Komisijai “Paziņojumu par nodomu veikt izpētes grunts zveju”, kas sagatavots saskaņā ar CEM I.E pielikumu, kopā ar 20. panta 1. punktā prasīto novērtējumu;

(b)pieprasa, lai kuģi, kam ir tiesības kuģot ar to karogu, izpētes grunts zvejas darbības sāktu tikai pēc tam, kad tās ir atļautas saskaņā ar NAFO komisijas izdotajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem ar mērķi novērst izpētes grunts zvejas darbību būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz JJE; (c)nodrošina, ka izpētes grunts zvejas darbību laikā uz kuģa ir novērotājs ar pietiekamu zinātnisko pieredzi; (d)2 mēnešu laikā pēc izpētes grunts zvejas darbību pabeigšanas iesniedz Komisijai “Ziņojumu par izpētes grunts zvejas reisu”, kas sagatavots saskaņā ar CEM I.E pielikumu. 20. pants Ierosināto izpētes grunts zvejas darbību sākotnējais novērtējums 1.Ikviena dalībvalsts, kas ierosina piedalīties izpētes grunts zvejas darbībās, sava priekšlikuma pamatošanas nolūkā iesniedz sākotnēju novērtējumu par zināmo un paredzamo ietekmi, ko uz JJE rada grunts zvejas darbības, kuras veiks kuģi, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu. 2.Sākotnējais novērtējums, kas minēts 1. punktā: (a)tiek nosūtīts Komisijai ne vēlāk kā vienu nedēļu pirms NAFO zinātniskās padomes jūnija sanāksmes atklāšanas; (b)ietver CEM I.E pielikumā paredzētos elementus. 21. pants Saskare ar JJE indikatorsugām 1.Saskare ar JJE indikatorsugām tiek definēta šādi: vienā reizē (piemēram, tralējumā, āķu jedu vai žaunu tīkla ievietošanas reizē) gūtā nozveja, kas pārsniedz 7 kg jūrasspalvu un/vai 60 kg citu dzīvu koraļļu, un/vai 300 kg sūkļu. 2.Katra dalībvalsts pieprasa, lai to kuģu kapteiņi, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu un kas veic grunts zvejas darbības pārvaldības apgabalā, noteiktu nozvejoto JJE indikatorsugu daudzumu, ja zvejas operāciju laikā ir pazīmes par saskari ar JJE indikatorsugām saskaņā ar CEM I.E pielikumu. 3.Ja JJE indikatorsugu daudzums, kas nozvejots 2. punktā minētajās zvejas operācijās (tādās kā tralējums vai žaunu tīkla vai āķu jedu ievietošana), pārsniedz 1. punktā noteikto sliekšņvērtību, kuģa kapteinis: (a)par saskari nekavējoties ziņo tās līgumslēdzējas puses kompetentajai iestādei, kas ir karoga valsts, un norāda arī kuģa paziņoto pozīciju, kas var būt vai nu zvejas rīka vilkšanas vai ievietošanas beigu punkts, vai arī cita pozīcija, kura atrodas vistuvāk precīzajai saskares vietai, JJE indikatorsugas, ar kurām notikusi saskare, un JJE indikatorsugu daudzumu (kg); (b)pārtrauc zvejošanu un no zvejas rīka vilkšanas/ievietošanas beigu punkta attālinās par vismaz 2 jūras jūdzēm virzienā, kurā ir vismazākā atkārtotas saskares iespējamība. Kapteinis pieņem pamatotāko lēmumu, kas balstās uz visiem pieejamajiem informācijas avotiem. 4.Katra dalībvalsts pieprasa, lai apgabalos ārpus pēdas nospieduma saskaņā ar 19. panta 2. punkta c) apakšpunktu tiktu norīkots novērotājs ar pietiekamu zinātnisko pieredzi, kurš: (a)identificē koraļļus, sūkļus un citus organismus līdz zemākajai iespējamajai taksonomiskajai vienībai, izmantojot “Izpētes zvejniecības datu vākšanas veidlapu” saskaņā ar CEM I.E pielikumu, un (b)šādas identifikācijas rezultātus nodod kuģa kapteinim, lai atvieglotu šā panta 2. punktā minēto daudzuma noteikšanu.

5.Katra dalībvalsts: (a)kapteiņa sniegto informāciju nekavējoties pārsūta Komisijai, ja JJE indikatorsugu daudzums, kas nozvejots zvejas operācijā (tādā kā tralējums, žaunu tīkla vai āķu jedu ievietošana), pārsniedz šā panta 1. punktā noteikto sliekšņvērtību; (b)par saskari nekavējoties brīdina visus zvejas kuģus, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu; (c)ja iespējams, pēc Komisijas paziņojuma uz laiku aizliedz zveju divu jūdžu rādiusā ap jebkuru vietu, kurā notikusi saskare ar JJE un kura atrodas ārpus pēdas nospieduma teritorijas. Saņēmusi paziņojumu no NAFO, Komisija drīkst atkal atļaut zveju apgabalos, kuros tā uz laiku bija aizliegta. IV NODAĻA KUĢIEM PIEMĒROJAMĀS PRASĪBAS UN FRAKTĒŠANA 22. pants Kuģiem piemērojamās prasības 1.Katra dalībvalsts elektroniski paziņo Komisijai: (a)sarakstu ar kuģiem, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu un kam tā var atļaut veikt zvejas darbības pārvaldības apgabalā (turpmāk “paziņotais kuģis”), CEM II.C pielikuma 1. punktā noteiktajā formātā; (b)laiku pa laikam, taču nekavējoties – svītrojumus no paziņoto kuģu saraksta CEM II.C pielikuma 2. punktā noteiktajā formātā. 2.Zvejas darbības pārvaldības apgabalā veic tikai tādi zvejas kuģi: (a)kas ir iekļauti paziņoto kuģu sarakstā, un (b)zvejottiesīgi kuģi, kam izdots SJO numurs. 3.Neviena dalībvalsts: (a)nepieļauj, ka kuģis, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu, veic zvejas darbības pārvaldības apgabalā, ja vien tā nav atļāvusi to darīt, un (b)zvejas kuģim, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu, veikt zvejas darbības pārvaldības apgabalā atļauj tikai tad, ja tā ir spējīga faktiski pildīt savus karoga valsts pienākumus attiecībā uz šādu kuģi. 4.Katra dalībvalsts atļauju saņēmušo zvejas kuģu skaitu un to zvejas piepūli pārvalda tādā veidā, kas pienācīgi ņem vērā zvejas iespējas, kuras attiecīgajai dalībvalstij pieejamas pārvaldības apgabalā. 5.Katra dalībvalsts elektroniski nosūta Komisijai: (a)ne vēlāk kā 20 dienas pirms zvejas darbību sākuma attiecīgajā kalendārajā gadā – individuālu atļauju katram kuģim, kas iekļauts paziņoto kuģu sarakstā un kam tā atļāvusi veikt zvejas darbības pārvaldības apgabalā (turpmāk “atļauju saņēmušais kuģis”), CEM II.C pielikuma 3. punktā noteiktajā formātā.



Katrā atļaujā konkrēti norāda derīguma sākuma un beigu datumu un sugas, kuru specializētā zveja ir atļauta, izņemot gadījumus, kad CEM II.C pielikuma 3. punktā noteikts atbrīvojums. Ja kuģis plāno zvejot reglamentētas sugas, kas norādītas zvejas iespējās, un ja reglamentētā suga ir saistīta ar attiecīgo apgabalu, norāda krājumu;

(b)nekavējoties – ziņu par atļaujas apturēšanu CEM II.C pielikuma 4. punktā noteiktajā formātā, ja attiecīgā atļauja ir atcelta vai ir veiktas izmaiņas tās saturā un ja atcelšana vai izmaiņas notiek derīguma termiņa laikā; (c)ziņu par apturētas atļaujas atjaunošanu, ko nosūta saskaņā ar a) apakšpunktā aprakstīto procedūru. 6.Katra dalībvalsts nodrošina, ka atļaujas derīguma termiņš sakrīt ar sertifikācijas periodu, kas attiecas uz 10. un 11. punktā minētā ietilpības plāna sertificēšanu. 7.Uz katra zvejas kuģa ir marķējumi, kas ir viegli identificējami saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem, tādiem kā FAO Zvejas kuģu marķēšanas un identificēšanas standartspecifikācijas. 8.Neviens zvejas kuģis nedarbojas pārvaldības apgabalā, ja uz tā nav atjaunināti derīgi dokumenti, kurus izdevusi karoga dalībvalsts kompetentā iestāde un kuros norādītas vismaz šādas ziņas par kuģi: (a)kuģa vārds, ja ir; (b)burti, kas apzīmē ostu vai rajonu, kurā kuģis reģistrēts, ja ir; (c)numurs, ar kādu tas reģistrēts; (d)SJO numurs; (e)starptautiskais radio izsaukuma signāls, ja ir; (f)īpašnieka vai īpašnieku un attiecīgā gadījumā fraktētāju vārds un adrese; (g)kuģa lielākais garums; (h)dzinēja jauda; (i)ietilpības plāns, kas minēts 10. punktā; (j)saldēšanas jaudas aplēses vai dzesēšanas sistēmas sertifikācija. 9.Neviens zvejas kuģis neveic zvejas darbības pārvaldības apgabalā, ja uz tā nav pareizs un atjaunināts ietilpības plāns, ko sertificējusi kompetentā iestāde vai atzinusi kuģa karoga dalībvalsts. 10.Ietilpības plāns: (a)tiek sagatavots kā zivju uzglabāšanas vietas rasējums vai apraksts, kas ietver arī katras zivju uzglabāšanas vietas uzglabāšanas ietilpību kubikmetros, un rasējumā ir redzams kuģa garengriezums, kā arī katra tāda klāja plāns, uz kura atrodas zivju uzglabāšanas vieta, un saldētavu atrašanās vietas; (b)konkrēti parāda, kur atrodas katras zivju uzglabāšanas vietas durvis, lūkas un jebkādas citas piekļuves iespējas, ar norādi uz starpsienām; (c)tajā ir norādīti zivju uzglabāšanas tvertņu (ar aukstumiekārtu dzesināta jūras ūdens tvertņu) galvenie izmēri un katras tvertnes kalibrācija kubikmetros ar 10 cm intervālu;

(d)tā rasējumā ir skaidri norādīts faktiskais mērogs. 11.Katra dalībvalsts nodrošina, ka kompetentā iestāde ik pēc diviem gadiem sertificē atļauju saņēmušo kuģu ietilpības plāna pareizību. 23. pants Fraktēšanas līgumi 1.Šajā nodaļā “fraktētāja līgumslēdzēja puse” ir līgumslēdzēja puse, kas ir iedalītu zvejas iespēju turētāja, kā norādīts CEM I.A pielikumā un I.B pielikumā, vai dalībvalsts, kas ir iedalītu zvejas iespēju turētāja, un “karoga dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā fraktētais kuģis reģistrēts. 2.Visas fraktētājai NAFO līgumslēdzējai pusei iedalītās zvejas iespējas vai to daļu var apgūt, izmantojot fraktētu atļauju saņēmušo kuģi (“fraktētais kuģis”), kam ir tiesības kuģot ar dalībvalsts karogu, un ievērojot šādus nosacījumus: (a)dalībvalsts ir rakstiski piekritusi fraktēšanas līgumam; (b)fraktēšanas līgums jebkurā kalendārajā gadā attiecas tikai uz vienu zvejas kuģi no katras dalībvalsts; (c)saskaņā ar fraktēšanas līgumu veikto zvejas operāciju kumulatīvais ilgums nevienā kalendārajā gadā nepārsniedz sešus mēnešus; (d)fraktētais kuģis nav iepriekš bijis identificēts kā NNN zvejā iesaistījies kuģis. 3.Visas nozvejas un piezvejas, ko fraktētais kuģis guvis saskaņā ar fraktēšanas līgumu, tiek attiecinātas uz fraktētāju NAFO līgumslēdzēju pusi. 4.Kad fraktētais kuģis veic zvejas operācijas saskaņā ar fraktēšanas līgumu, karoga dalībvalsts tam neatļauj vienlaikus apgūt arī karoga dalībvalstij iedalītās zvejas iespējas vai zvejot saskaņā ar citu fraktēšanas līgumu. 5.Pārkraušanu citā kuģī jūrā nedrīkst veikt bez iepriekšējas atļaujas no fraktētājas NAFO līgumslēdzējas puses, kura nodrošina, ka pārkraušana notiek uz kuģa esoša novērotāja pārraudzībā. 6.Karoga dalībvalsts pirms fraktēšanas līguma sākuma rakstiski paziņo Komisijai savu piekrišanu fraktēšanas līgumam. 7.Karoga dalībvalsts tūlīt paziņo Komisijai šādus notikumus: (a)zvejas operācijas, ko veic saskaņā ar fraktēšanas līgumu, ir sāktas; (b)zvejas operācijas, ko veic saskaņā ar fraktēšanas līgumu, ir apturētas; (c)zvejas operācijas, ko veic saskaņā ar fraktēšanas līgumu un kas ir bijušas apturētas, ir atsāktas; (d)zvejas operācijas, ko veic saskaņā ar fraktēšanas līgumu, ir pabeigtas.

8.Karoga dalībvalsts atsevišķi reģistrē nozvejas un piezvejas datus par zvejas operācijām, ko kuģis, kuram ir tiesības kuģot ar tās karogu, veicis saskaņā ar katru fraktēšanas līgumu, un šos datus ziņo fraktētājai NAFO līgumslēdzējai pusei un Komisijai. 9.Uz fraktētā kuģa vienmēr atrodas šādas dokumentācijas kopija: (a)kuģa vārds, karoga valsts reģistrācijas numurs, SJO numurs un karoga valsts; (b)iepriekšējais vārds vai vārdi un karoga valsts vai valstis, ja tādi bijuši; (c)kuģa īpašnieka vai īpašnieku un attiecīgā gadījumā operatoru vārds un adrese; (d)fraktēšanas līguma kopija un visas zvejas atļaujas vai licences, ko fraktētāja līgumslēdzēja puse ir izdevusi fraktētajam kuģim; (e)iedalītās zvejas iespējas, kas asignētas kuģim. V NODAĻA ZVEJNIECĪBU UZRAUDZĪBA 24. pants Produktu marķēšanas prasības 1.Visas pārvaldības apgabalā iegūtās sugas, kas tiek apstrādātas, marķē tādā veidā, lai būtu identificējama katra suga un produktu kategorija. Visas sugas ir jāmarķē, izmantojot šādus datus: (a)nozvejotājkuģa vārds; (b)katras sugas trīsburtu kods, kas minēts CEM I.C pielikumā; (c)attiecībā uz ziemeļu garnelēm – nozvejas datums; (d)pārvaldības apgabals un zvejas rajons; (e)produkta sagatavošanas veida kods, kas minēts CEM II.K pielikumā. 2.Marķējumu droši piestiprina, uzspiež ar zīmogu vai uzraksta uz iepakojuma kravas izvietošanas laikā, un tā izmērs ir tāds, ko inspektori var izlasīt, veicot savus parastos pienākumus. 3.Marķējumam izmanto iespiedkrāsu uz kontrastējoša fona. 4.Katrs iepakojums satur tikai:

(a)vienas kategorijas produktus; (b)vienā rajonā gūtu nozveju; (c)vienā datumā gūtu nozveju (attiecībā uz ziemeļu garneli); (d)vienu sugu. 25. pants Nozvejas uzraudzība 1.Nozvejas uzraudzības vajadzībām katrs zvejas kuģis izmanto zvejas žurnālu, produkcijas žurnālu un kravas izvietojuma plānu, kuros reģistrē zvejas darbības pārvaldības apgabalā. 2.Katrs zvejas kuģis kārto zvejas žurnālu, kas tiek paturēts uz kuģa vismaz 12 mēnešus, un saskaņā ar CEM II.A pielikumu tajā: (a)pareizi reģistrē nozveju, kas gūta katrā zvejas rīka vilkšanas/ievietošanas reizē un saistīta ar mazāko ģeogrāfisko apgabalu, attiecībā uz kuru ir iedalīta kvota; (b)norāda katrā zvejas rīka vilkšanas/ievietošanas reizē gūtās nozvejas realizāciju, tostarp no katra krājuma iegūto daudzumu (dzīvsvara kilogramos), kurš kārtējā zvejas reisa laikā paturēts uz kuģa, izmests, izkrauts vai pārkrauts citā kuģī. 3.Katrs zvejas kuģis kārto produkcijas žurnālu, kas tiek paturēts uz kuģa vismaz 12 mēnešus, un tajā: (a)reģistrē katras sugas un produktu veida dienas summāro produkciju (kg) par iepriekšējo dienu no plkst. 00.01 (UTC) līdz plkst. 24.00 (UTC); (b)katras sugas un produktu veida produkciju sasaista ar mazāko ģeogrāfisko apgabalu, attiecībā uz kuru ir iedalīta kvota; (c)norāda pārrēķina koeficientus, kas izmantoti, lai katra produktu veida svaru pārrēķinātu dzīvsvarā, kad tas tiek reģistrēts zvejas žurnālā; (d)pie katra ieraksta norāda marķējuma informāciju saskaņā ar 24. pantu. 4.Katrs zvejas kuģis, pienācīgi ņemot vērā kapteiņa atbildību par drošību un navigāciju, visu pārvaldības apgabalā gūto nozveju novieto atsevišķi no visas nozvejas, kas gūta ārpus pārvaldības apgabala, un nodrošina, ka tā ir skaidri nodalīta, izmantojot plastmasu, saplāksni vai linumu. 5.Katrs zvejas kuģis kārto kravas izvietojuma plānu: (a)kurā skaidri redzama katras zivju sugas atrašanās vieta un daudzums, izteikts ar produktu svaru kilogramos, katrā zivju tilpnē; (b)kurā norādīta vieta, kur katrā tilpnē atrodas ziemeļu garneles, kas nozvejotas 3L rajonā un 3M rajonā, un ziemeļu garneļu daudzums kilogramos sadalījumā pa rajoniem; (c)kuru katru dienu atjaunina par iepriekšējo dienu no plkst. 00.01 līdz plkst. 24.00 (UTC);

(d)kurš tiek paturēts uz kuģa, līdz kuģis ir pilnībā izkrauts. 6.Katrs zvejas kuģis, ievērojot formātu un saturu, kas katram ziņojuma veidam noteikts CEM II.D pielikumā un II.F pielikumā, elektroniski nosūta savam FMC ziņojumus ar šādu informāciju: (a)nozveja, ieejot apgabalā (COE), – nozvejas daudzums (pa sugām), kas paturēts uz kuģa, ieejot pārvaldības apgabalā, tiek nosūtīts vismaz sešas stundas pirms kuģa ieiešanas; (b)nozveja, izejot no apgabala (COX), – nozvejas daudzums (pa sugām), kas paturēts uz kuģa, izejot no pārvaldības apgabala, tiek nosūtīts vismaz sešas stundas pirms kuģa iziešanas; (c)nozveja (CAT) – paturētās nozvejas daudzums un izmestais daudzums (pa sugām) iepriekšējā dienā pirms ziņojuma nosūtīšanas, sadalīts pa rajoniem, tiek nosūtīts katru dienu pirms plkst. 12.00 (UTC), arī tad, ja nozvejas apjoms ir nulle. Nulles apjoma paturēto nozveju un nulles apjoma izmetumu ziņošanā izmanto trīsburtu kodu MZZ (nespecificētas jūras sugas) un daudzumu “0”, kā redzams šādos piemēros (//CA/MZZ 0// un //RJ/MZZ 0//); (d)nozveja uz kuģa (COB) – attiecas uz jebkuru kuģi, kas zvejo ziemeļu garneli 3L rajonā, tiek nosūtīts pirms ieiešanas 3L rajonā vai iziešanas no tā vienu stundu pirms 3L rajona robežas šķērsošanas; (e)pārkraušana citā kuģī (TRA) – (i)pārkrāvējkuģis nosūta vismaz divdesmit četras stundas pirms pārkraušanas citā kuģī, (ii)saņēmējkuģis nosūta ne vēlāk kā vienu stundu pēc pārkraušanas citā kuģī; (f)izkraušanas osta (POR) – kuģis, kas saņēmis pārkrāvumu, nosūta vismaz divdesmit četras stundas pirms jebkādas izkraušanas; (g)par CEM I.C pielikumā minēto sugu nozveju, kuras kopējais dzīvsvars uz kuģa ir mazāks par 100 kg, drīkst ziņot, izmantojot trīsburtu kodu MZZ (nespecificētas jūras sugas), izņemot haizivis. Par visām haizivīm jāziņo sugas līmenī, ciktāl tas iespējams, norādot atbilstošo trīsburtu kodu. Ja ziņošana pa sugām nav iespējama, haizivju sugas reģistrē attiecīgi kā lielās haizivis (SHX) vai dzelkņu haizivis (DGX) saskaņā ar CEM I.C pielikumā norādītajiem trīsburtu kodiem. 7.Ziņojumus, kas minēti 6. punktā, var anulēt, izmantojot CEM II.F pielikuma 8. punktā noteikto formātu. Ja kāds no minētajiem ziņojumiem tiek labots, tūlīt pēc anulēšanas ziņojuma šajā pantā noteiktajā termiņā tiek nosūtīts jauns ziņojums. Karoga valsts FMC nekavējoties dara Komisijai zināmu, ka tā ir akceptējusi tās kuģu ziņojuma anulēšanu. 8.Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās FMC tūlīt pēc saņemšanas elektroniski pārsūta 6. punktā minētos ziņojumus NAFO izpildsekretāram CEM II.D pielikumā noteiktajā formātā ar kopiju Komisijai un EFCA. 9.Katra dalībvalsts: (a)ziņo par provizorisko mēneša nozveju sadalījumā pa sugām un krājumu apgabaliem un par provizorisko mēneša zvejas dienu skaitu attiecībā uz ziemeļu garneles zveju 3M rajonā neatkarīgi no tā, vai tai ir iedalītas attiecīgo krājumu kvotas vai zvejas piepūle. Šos ziņojumus tā nosūta Komisijai 20 dienu laikā pēc tā kalendārā mēneša beigām, kurā gūta nozveja; (b)nodrošina, ka 60 dienu laikā pēc katra zvejas reisa pabeigšanas Komisijai tiek iesniegta zvejas žurnāla informācija, kas sagatavota paplašināmās iezīmēšanas valodā (XML) vai Microsoft Excel datnes formātā un satur vismaz CEM II.N pielikumā prasīto informāciju. 26. pants Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS) 1.Katrs zvejas kuģis, kas darbojas pārvaldības apgabalā, ir aprīkots ar satelītnovērošanas ierīci, kura spēj nepārtraukti automātiski pārraidīt pozīciju zvejas uzraudzības centram (FMC), kas atrodas uz sauszemes, un vismaz reizi stundā nosūta šādus VMS datus:

(a)kuģa identifikācijas dati; (b)jaunākā kuģa pozīcija (ģeogrāfiskais platums un garums) ar kļūdas pielaides robežu, kas nepārsniedz 500 metrus, un ticamības intervālu 99 %; (c)pozīcijas noteikšanas datums un laiks (UTC); (d)kuģa kurss un ātrums. 2.Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās FMC: (a)saņem 1. punktā minētos pozīcijas datus un tos reģistrē, izmantojot šādus trīsburtu kodus: (i)“ENT” – pirmā VMS pozīcija, ko katrs kuģis pārraida, ieiedams pārvaldības apgabalā, (ii)“POS” – katra nākamā VMS pozīcija, ko katrs kuģis pārraida, atrazdamies pārvaldības apgabalā, (iii)“EXI” – pirmā VMS pozīcija, ko katrs kuģis pārraida, iziedams no pārvaldības apgabala; (b)ir aprīkots ar datortehniku un programmatūru, kas paredzēta automātiskai datu apstrādei un elektroniskai datu pārraidīšanai, izmanto dublēšanas un atkopšanas procedūras, reģistrē no zvejas kuģiem saņemtos datus datorlasāmā formā un glabā tos ne mazāk kā trīs gadus; (c)nekavējoties paziņo Komisijai un EFCA FMC nosaukumu, adresi, tālruņa, teleksa vai faksa numuru vai e-pasta adresi un jebkādas turpmākas izmaiņas šajā informācijā. 3.Katra dalībvalsts uzņemas segt visas izmaksas, kas saistītas ar tās kuģu satelītnovērošanas sistēmu. 4.Ja inspektors novēro zvejas kuģi pārvaldības apgabalā un nav saņēmis datus saskaņā ar 1., 2. vai 8. punktu, attiecīgais inspektors informē kuģa kapteini un Komisiju. 5.Dalībvalsts nodrošina, ka tāda zvejas kuģa kapteinis vai īpašnieks, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu, vai tā pārstāvis tiek informēts gadījumos, kad šķiet, ka kuģa satelītnovērošanas iekārta ir bojāta vai nedarbojas. 6.Satelītnovērošanas ierīces kļūmes gadījumā kapteinis nodrošina, ka tā tiek salabota vai nomainīta viena mēneša laikā pēc šādas kļūmes, vai – ja zvejas reiss ilgst vairāk nekā vienu mēnesi – remonts vai nomaiņa tiek pabeigta līdz ar kuģa nākamo ieiešanu ostā. 7.Neviens zvejas kuģis nedrīkst sākt zvejas reisu, ja tā satelītnovērošanas ierīce ir bojāta. 8.Ikviens zvejas kuģis, kurš darbojas un kura satelītnovērošanas ierīce ir bojāta, vismaz reizi 4 stundās nosūta VMS pozīcijas datus savas karoga dalībvalsts FMC, izmantojot citus pieejamus sakaru līdzekļus, jo īpaši satelītu, e-pastu, radio, faksu vai teleksu. 9.Karoga dalībvalsts nodrošina, ka: (a)tās FMC pārraida VMS pozīcijas datus NAFO izpildsekretāram ar kopiju Komisijai un EFCA pēc iespējas drīzāk, bet ne vēlāk kā 24 stundu laikā pēc to saņemšanas, un tā var atļaut zvejas kuģiem, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu, VMS pozīcijas datus pa satelītu, e-pastu, radio, faksu vai teleksu nosūtīt tieši NAFO izpildsekretāram; (b)NAFO izpildsekretāram nosūtītie VMS pozīcijas dati atbilst datu apmaiņas formātam, kas noteikts CEM II.E pielikumā un sīkāk aprakstīts CEM II.D pielikumā.

10.Ikviena dalībvalsts NAFO VMS datus drīkst izmantot meklēšanas un glābšanas vai kuģošanas drošības nolūkos. VI NODAĻA NOVĒROTĀJU SHĒMA 27. pants Novērotāju programma 1.Ņemot vērā šīs regulas 28. panta 1. un 2. punktu, uz katra zvejas kuģa, kamēr vien tas atrodas pārvaldības apgabalā, ir vismaz viens neatkarīgs un objektīvs novērotājs. 2.Katra dalībvalsts nosūta EFCA sarakstu ar novērotājiem, kurus tā plāno izvietot uz kuģiem, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu un kas darbojas pārvaldības apgabalā. Novērotāju sarakstu EFCA ievieto NAFO MCS tīmekļa vietnē. 3.Katra dalībvalsts nodrošina, ka uz šādiem kuģiem esošie novērotāji pilda tikai šādus pienākumus: (a)uzrauga atbilstību šai regulai, jo īpaši verificē kuģa žurnālu ierakstus, to vidū nozvejas sastāvu pa sugām, daudzumus, dzīvsvaru un apstrādātu produktu svaru, pieteikšanās ziņojumus un VMS ziņojumus; (b)kārto detalizētu uzskaiti par kuģa ikdienas darbību neatkarīgi no tā, vai kuģis zvejo; (c)par katru zvejas rīka iemetienu reģistrē zvejas rīka tipu, linuma acs izmēru, piestiprinājumus, nozvejas un zvejas piepūles datus, koordinātas, dziļumu, laiku, kādu zvejas rīks atradies uz grunts, nozvejas sastāvu, izmetumus un paturētās mazizmēra zivis; (d)kad zvejo jūras pacēlumu apgabalos, kuros piemēro 18. panta 1. punktā noteikto zvejas aizliegumu, CEM II.M pielikumā minētā novērotāja ziņojuma iedaļā “Komentāri” attiecībā uz katru zvejas rīka iemetienu ziņo visu CEM I.E pielikumā minēto JJE indikatorsugu daudzumus; (e)uzrauga satelītizsekošanas sistēmas darbību un ziņo par visiem tās darbības pārtraukumiem vai traucējumiem; (f)izmanto iepriekš saskaņotu kodu, lai 24 stundu laikā ziņotu inspekcijas kuģim par jebkuru regulas pārkāpumu; (g)veic tādu zinātnisko darbu, kādu var pieprasīt Komisija; (h)cik drīz vien iespējams pēc iziešanas no pārvaldības apgabala un vēlākais laikā, kad kuģis ierodas ostā, CEM II.M pielikumā minēto ziņojumu elektroniskā formātā iesniedz karoga dalībvalstij un – ja veic inspekciju ostā – vietējai ostas inspekcijas iestādei. Karoga dalībvalsts 25 dienu laikā pēc kuģa ierašanās ostā ziņojumu Microsoft Excel datnes formātā pārsūta Komisijai. Komisija šo ziņojumu nosūta NAFO izpildsekretāram. 4.Uz katra kuģa novērotājam tiek nodrošināta tāda ēdināšana un izmitināšana kā apkalpei. 5.Kapteinis izvērš tādu sadarbību un palīdzību, kas varētu būt vajadzīga, lai novērotājs spētu pildīt savus pienākumus. Šāda sadarbība ietver to, ka novērotājam tiek nodrošināta vajadzīgā piekļuve uz kuģa paturētajai nozvejai, tostarp tādai nozvejai, ko varētu būt iecerēts izmest no kuģa. 6.Ja uz zvejas kuģa nav novērotāja, kā tas paredzēts 1. punktā, cita NAFO līgumslēdzēja puse ar attiecīgās karoga dalībvalsts piekrišanu var izvietot novērotāju uz kuģa, uz kura tas paliek līdz brīdim, kad karoga dalībvalsts uz kuģa ir izvietojusi savu novērotāju. 7.Ņemot vērā vienošanos ar citu NAFO līgumslēdzēju pusi vai citu dalībvalsti, katra dalībvalsts sedz atalgojuma izmaksas par katru novērotāju, ko tā izvietojusi.

28. pants Elektroniska ziņošana 1.Atkāpjoties no 27. panta 1. punkta, dalībvalsts var atsaukt novērotājus no kuģiem, ievērojot šādus nosacījumus: (a)uz dalībvalsts kuģiem ir funkcionējošas VMS sistēmas, kuru tehniskais aprīkojums ir tāds, kas vajadzīgs, lai nosūtīt elektroniskus “novērotāja ziņojumus” un “nozvejas ziņojumus”; (b)šis tehniskais aprīkojums ir sekmīgi testēts datu apmaiņā ar NAFO un līgumslēdzējām pusēm, kas veic inspekcijas pārvaldības apgabalā. 2.Šādas apmaiņas testēšanu uzskata par sekmīgu, ja datu apmaiņa ar visiem saņēmējiem ir uzrādījusi 100 % uzticamību. 3.Dalībvalsts, kuras kuģis ir izpildījis 1. un 2. punkta nosacījumus, atsauc novērotāju uz laiku, kas nepārsniedz 75 % no laika, kādu kuģis gada laikā pavada pārvaldības apgabalā. 4.Katra dalībvalsts, kas plāno piemērot šā panta 1.–3. punktu: (a)ne vēlāk kā 20 dienas pirms zvejas sezonas sākuma nosūta Komisijai paziņojumu par savu nodomu un, pirms tā atļauj kuģim darboties, dara Komisijai zināmu šāda kuģa vārdu un periodu, kura laikā uz kuģa nebūs novērotāja. Šo paziņojumu Komisija ievieto NAFO MCS tīmekļa vietnē; (b)nodrošina, ka katrā zvejniecībā, kurā iesaistījušies zvejas kuģi, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu un kas darbojas saskaņā ar šo pantu, pastāv līdzsvars starp zvejas kuģiem, uz kuriem ir novērotājs, un zvejas kuģiem, uz kuriem nav novērotāja. 5.Ja inspektors paziņojumu par pārkāpumu izdod zvejas kuģim, kurš piemēro šo pantu un uz kura paziņojuma laikā nav novērotāja, karoga dalībvalsts 36. panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām pārkāpumu uzskata par smagu pārkāpumu un, ja tā nepieprasa zvejas kuģim tūlīt doties uz ostu saskaņā ar 36. panta 3. punkta c) apakšpunkta i) punktu, tā nekavējoties izvieto novērotāju uz zvejas kuģa. 6.Katra dalībvalsts, kas piemēro šo pantu, katru gadu līdz 1. februārim iesniedz Komisijai ziņojumu par iepriekšējo kalendāro gadu, kurā ietverta informācija par: (a)vispārējo atbilstību un jo īpaši salīdzinājums starp kuģiem, uz kuriem ir novērotājs, un kuģiem, uz kuriem nav novērotāja; (b)izmaksām vai ietaupījumiem, kas radušies nozarei un dalībvalsts iestādēm (ieskaitot dalībvalstis, kas veic inspekcijas); (c)mijiedarbību ar tradicionālajiem kontroles līdzekļiem; (d)shēmas tehnisko darbību un uzticamību. 7.Šo ziņojumu Komisija nosūta NAFO izpildsekretāram. 8.Katra dalībvalsts sedz savas izmaksas par šā panta piemērošanu. 9.Novērotājs uz kuģa, kas piemēro šo pantu: (a)papildus pienākumiem, kas aprakstīti 27. panta 3. punktā, katru dienu saskaņā ar CEM II.G pielikumu nosūta novērotāja ziņojumu (OBR) karoga dalībvalsts FMC, kas savukārt ne vēlāk kā plkst. 12.00 (UTC) nākamajā dienā pēc tā saņemšanas to pārsūta Komisijai, kura to nosūta NAFO izpildsekretāram;

(b)ja elektroniska datu pārraidīšana ir atspējota, katru dienu nosūta ziņojumu ar citiem līdzekļiem un rakstiski kārto šādi nosūtīto datu žurnālu, kas pieejams inspektoriem. 10.Tāda kuģa kapteinis, kas piemēro šo pantu: (a)saskaņā ar CEM II.F pielikuma 3. punktu katru dienu nosūta CAT ziņojumu karoga dalībvalsts FMC un nodrošina, ka šādi paziņotā nozveja atbilst zvejas žurnāla ierakstiem. Ne vēlāk kā plkst. 12.00 (UTC) nākamajā dienā pēc ziņojuma saņemšanas FMC to pārsūta Komisijai, kura to nosūta NAFO izpildsekretāram; (b)ja elektroniska datu pārraidīšana ir atspējota, katru dienu nosūta ziņojumu ar citiem līdzekļiem un rakstiski kārto šādi nosūtīto datu žurnālu, kas ir pieejams inspektoriem. 11.Ikdienas OBR un CAT ziņojumos sadalījumā pa rajoniem norāda uz kuģa paturētās nozvejas apjomus pa sugām, izmestās nozvejas apjomus un mazizmēra zivju nozvejas apjomus. VII NODAĻA JŪRĀ VEIKTAS INSPEKCIJAS UN PĀRRAUDZĪBAS SHĒMA 29. pants Vispārīgi noteikumi 1.Pārraudzības un inspekcijas darbības Savienībā koordinē EFCA. Šim nolūkam tā kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm var izstrādāt kopīgas pārraudzības un inspekcijas darbības programmas (“jūrā veiktas inspekcijas un pārraudzības shēma”, turpmāk “shēma”). Dalībvalstis, kuru kuģi ir iesaistījušies zvejniecībās pārvaldības apgabalā, pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai veicinātu šo programmu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz vajadzīgajiem cilvēkresursiem un materiālajiem resursiem, kā arī periodiem un zonām, kādās attiecīgie resursi jāizvieto. 2.Inspekciju un pārraudzību veic inspektori, ko norīkojušas dalībvalstis un kas EFCA paziņoti ar shēmas starpniecību. 3.Dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju un EFCA pēc savstarpējas vienošanās inspektorus, kurus EFCA norīkojusi darbam shēmā, drīkst izvietot uz citas NAFO līgumslēdzējas puses inspekcijas platformas. 4.Ja pārvaldības apgabalā vienlaikus atrodas vairāk nekā 15 dalībvalstu zvejas kuģi, EFCA un dalībvalstis šajā laikā nodrošina: (a)inspektora vai citas kompetentas iestādes klātbūtni pārvaldības apgabalā vai (b)kompetentas iestādes klātbūtni NAFO līgumslēdzējas puses teritorijā, kas atrodas blakus konvencijas apgabalam. (c)Dalībvalstis nekavējoties reaģē uz ikvienu paziņojumu par pārkāpumu, ko pārvaldības apgabalā izdarījis zvejas kuģis, kam ir tiesības kuģot ar to karogu. 5.Dalībvalstis, kas piedalās shēmā, katrai inspekcijas platformai pēc tās ieiešanas pārvaldības apgabalā iesniedz sarakstu ar iepriekšējo desmit dienu periodā notikušajiem kuģa pamanīšanas un uz kuģa uzkāpšanas gadījumiem un norāda to datumu, koordinātas un jebkādu citu relevantu informāciju. 6.Katra dalībvalsts, kas piedalās shēmā, koordinēti ar Komisiju vai EFCA nodrošina, ka ikviena inspekcijas platforma, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu un kas darbojas pārvaldības apgabalā, ja iespējams, ik dienu uztur drošus sakarus ar ikvienu citu inspekcijas platformu, kura darbojas pārvaldības apgabalā, nolūkā apmainīties ar informāciju, kas vajadzīga, lai koordinētu to darbības. 7.Inspektori, kas apmeklē pētniecības kuģi, atzīmē kuģa stāvokli un veic tikai tās inspekcijas procedūras, kas vajadzīgas, lai pārliecinātos, vai kuģis veic darbības, kuras ir saskanīgas ar tā pētniecības plānu. Ja inspektoriem ir pamatoti iemesli aizdomām, ka kuģis veic darbības, kas nav saskanīgas ar tā pētniecības plānu, nekavējoties jāinformē Komisija un EFCA. 8.Dalībvalstis nodrošina, ka to inspektori pret kuģiem, kas darbojas pārvaldības apgabalā, izturas taisnīgi, atturoties no nesamērīgi daudzām inspekcijām uz kuģiem, kam ir tiesības kuģot ar kādas NAFO līgumslēdzējas puses karogu. Attiecībā uz jebkuru ceturkšņa periodu to inspekciju skaits, kuras dalībvalsts inspektori veikuši par kuģiem, kam ir tiesības kuģot ar citas NAFO līgumslēdzēja puses karogu, pēc iespējas atspoguļo pārvaldības apgabalā veikto kopējo zvejas darbību proporciju, kas cita starpā ietver nozvejas apjomu un kuģa dienas. Nosakot inspekciju biežumu, inspektori var ņemt vērā zvejas kuģa zvejas modeļus un atbilstības vēsturi.

9.Kad dalībvalsts piedalās shēmā, tā nodrošina, ka – izņemot gadījumus, kad tā inspicē zvejas kuģi, kam ir tiesības kuģot ar tās pašas dalībvalsts karogu, un tas notiek saskaņā ar tās iekšzemes tiesību aktiem, – inspektori un inspektori stažieri, kas norīkoti darbam šai shēmā: (a)paliek tās operacionālajā kontrolē; (b)īsteno šīs shēmas noteikumus; (c)nenēsā ieročus, kad uzkāpj uz kuģa; (d)atturas no to likumu un noteikumu izpildes panākšanas, kas attiecas uz Savienības ūdeņiem; (e)ievēro vispārpieņemtus starptautiskus noteikumus, procedūras un prakses, kas saistītas ar inspicējamā kuģa un tā apkalpes drošību; (f)neiejaucas zvejas darbībās vai produktu izvietošanā un, ciktāl tas praktiski iespējams, izvairās no rīcības, kas nelabvēlīgi ietekmētu uz kuģa esošās nozvejas kvalitāti; (g)atver tvertnes tādā veidā, kas atvieglo to tūlītēju atkārtotu noplombēšanu, atkārtotu iepakošanu un iespējamu novietošanu atpakaļ glabātavā. 10.Visus inspekcijas, pārraudzības un izmeklēšanas ziņojumus, kas minēti šajā VII nodaļā, un saistītos attēlus vai pierādījumus uzskata par konfidenciāliem saskaņā ar CEM II.B pielikumu. 30. pants Paziņošanas prasības 1.Katra dalībvalsts katru gadu ne vēlāk kā 1. novembrī nosūta EFCA (ar kopiju Komisijai) šādu informāciju tālākai pārsūtīšanai NAFO MCS: (a)tās kompetentās iestādes kontaktinformācija, kas darbojas kā kontaktpunkts, kuram tūlītēji paziņo par pārkāpumiem pārvaldības apgabalā, un jebkādas turpmākas izmaiņas šajā informācijā ne mazāk kā 15 dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā; (b)dalībvalsts darbam shēmā norīkoto inspektoru un inspektoru stažieru vārdu un katras inspekcijas platformas vārdu, radio izsaukuma signālu un saziņas kontaktinformāciju. Izmaiņas šādi paziņotajā informācijā tā, ja vien iespējams, paziņo ne mazāk kā 60 dienas iepriekš. 2.Kad dalībvalsts piedalās shēmā, tā nodrošina, ka EFCA tiek iepriekš paziņots katras dalībvalsts norīkotās inspekcijas platformas patrulēšanas datums, sākuma un beigu laiks. 31. pants Pārraudzības procedūras 1.Ja inspektors pārvaldības apgabalā novēro zvejas kuģi, kam ir tiesības kuģot ar NAFO līgumslēdzējas puses karogu un kas tiek pamatoti turēts aizdomās par acīmredzamu šīs regulas pārkāpumu, un ja tūlītēja inspekcija nav praktiski iespējama, inspektors: (a)aizpilda pārraudzības ziņojuma veidlapu, kas dota CEM IV.A pielikumā. Ja inspektors ir novērtējis zvejas rīka iemetiena satura tilpumu vai nozvejas sastāvu, pārraudzības ziņojumā iekļauj visu relevanto informāciju par nozvejas sastāvu un norāda tilpumiskajā novērtēšanā izmantoto metodi; (b)ieraksta kuģa attēlus un reģistrē pozīciju, datumu un laiku, kurā attēls ticis ierakstīts;

(c)nekavējoties elektroniski nosūta pārraudzības ziņojumu un attēlus savai kompetentajai iestādei. 2.Dalībvalsts kompetentā iestāde, kas saņem šādu pārraudzības ziņojumu, nekavējoties: (a)pārsūta pārraudzības ziņojumu EFCA, kas to ievieto NAFO MCS tīmekļa vietnē pārsūtīšanai līgumslēdzējai pusei, kas ir kuģa karoga valsts; (b)pārsūta ierakstīto attēlu kopijas EFCA, kas tos savukārt pārsūta līgumslēdzējai pusei, kas ir kuģa karoga valsts, vai karoga dalībvalstij, ja tā nav inspicējošā dalībvalsts; (c)nodrošina pierādījumu drošību un nepārtrauktību turpmāku inspekciju vajadzībām. 3.Katras dalībvalsts kompetentā iestāde, saņēmusi pārraudzības ziņojumu par kuģi, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu, veic tādu izmeklēšanu, kas var būt nepieciešama, lai noteiktu piemērotu turpmāko rīcību. 4.Izmeklēšanas ziņojumu katra dalībvalsts nosūta EFCA, kas to ievieto NAFO MCS tīmekļa vietnē un nosūta Komisijai. 32. pants Uzkāpšanas uz kuģa un inspekcijas procedūras, kas attiecas uz līgumslēdzējām pusēm Katra dalībvalsts nodrošina, ka shēmas satvarā veiktas inspekcijas vajadzībām tās inspektori: (a)pirms uzkāpšanas uz kuģa zvejas kuģim pa radio paziņo inspekcijas platformas vārdu, izmantojot starptautisko signālu kodu; (b)uz inspekcijas kuģa un inspektoru nogādājošā kuģa izkar CEM IV.E pielikumā attēloto vimpeli; (c)nodrošina, ka uzkāpšanas laikā inspekcijas kuģis paliek drošā attālumā no zvejas kuģiem; (d)nepieprasa zvejas kuģim apstāties vai manevrēt zvejas rīka vilkšanas, ievietošanas vai pacelšanas laikā; (e)ierobežo katras inspekcijas grupas lielumu tā, lai tajā būtu ne vairāk kā četri inspektori, ieskaitot inspektoru stažieri, kas inspekcijas grupu drīkst pavadīt vienīgi mācību nolūkos. Ja inspektorus pavada inspektors stažieris, inspektori tūlīt pēc uzkāpšanas uz kuģa norāda kapteinim, kurš ir stažieris. Stažieris tikai vēro inspekcijas operāciju, ko veic pilnvarotie inspektori, un nekādā veidā neiejaucas zvejas kuģa darbībās; (f)pēc uzkāpšanas uz kuģa uzrāda kapteinim savus NAFO identitātes dokumentus, ko NAFO izpildsekretārs izdevis saskaņā ar CEM 32. panta 3. punkta b) apakšpunktu; (g)ierobežo inspekcijas laiku līdz četrām stundām vai laikam, kas vajadzīgs, lai zvejas rīku paceltu uz kuģa un inspicētu gan zvejas rīku, gan nozveju, atkarībā no tā, kurš laiks ir ilgāks, izņemot: (i)pārkāpuma gadījumā vai (ii)tad, ja inspektors lēš, ka uz kuģa paturētās nozvejas daudzums atšķiras no zvejas žurnālā reģistrētās nozvejas, un tādā gadījumā inspektors ierobežoto inspekcijas laiku pagarina par vēl vienu stundu, lai verificētu aprēķinus un procedūras un atkārtoti pārbaudītu relevanto dokumentāciju, kas izmantota, lai aprēķinātu pārvaldības apgabalā gūto nozveju un uz kuģa paturēto nozveju; (h)apkopo visu novērotāja sniegto relevanto informāciju, kas izmantota, lai noteiktu atbilstību regulai.

33. pants Kapteiņa pienākumi inspekcijas laikā Ikviens zvejas kuģa kapteinis veic pasākumus, kas var būt vajadzīgi, lai atvieglotu inspekciju, proti: (a)kad inspekcijas kuģis ir devis signālu, ka tūlīt sāksies inspekcija, nodrošina, ka ikviens zvejas rīks, ko plānots pacelt uz kuģa, netiek pacelts vēl vismaz 30 minūtes pēc inspekcijas kuģa signāla; (b)pēc inspekcijas platformas pieprasījuma un tādā mērā, kas ir saderīgs ar labu kuģošanas praksi, atvieglo inspektoru uzkāpšanu uz kuģa; (c)nodrošina iekāpšanas trapu saskaņā ar CEM IV.G pielikumu; (d)nodrošina, ka ikviens mehāniskais loča pacēlājs ir piemērots lietošanai drošā veidā, kas ietver arī drošu piekļuvi klājam no pacēlāja; (e)nodrošina inspektoriem piekļuvi visām attiecīgajām vietām, klājiem un telpām, apstrādātai un neapstrādātai nozvejai, tīkliem vai citiem zvejas rīkiem, aprīkojumam un visiem relevantajiem dokumentiem, ko inspektori uzskata par vajadzīgiem, lai verificētu atbilstību šai regulai; (f)reģistrē un pēc pieprasījuma nodrošina inspektoriem koordinātas, kas apzīmē jebkuras tādas zvejas rīka izmēģinājuma vilkšanas sākuma un beigu punktu, kas veikta, ievērojot 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktu; (g)pēc inspektora pieprasījuma uzrāda reģistrācijas dokumentus, zivju telpu rasējumus vai aprakstus, produkcijas žurnālus un kravas izvietojuma plānus un sniedz tādu palīdzību, kādu inspektors pamatoti pieprasa, lai pārliecinātos par to, vai nozvejas faktiskais izvietojums atbilst kravas izvietojuma plānam; (h)atturas no jebkādas iejaukšanās inspektoru un novērotāja saziņā; (i)ja vien karoga valsts nav norādījusi citādi, veic tādu rīcību, kas var būt nepieciešama, lai saglabātu ikvienas inspektoru uzliktas plombas un ikviena uz kuģa paliekoša pierādījuma integritāti; (j)lai nodrošinātu pierādījumu nepārtrauktību gadījumos, kad ir uzliktas plombas un/vai ir nodrošināti pierādījumi, paraksta attiecīgo inspekcijas ziņojuma iedaļu, tādā veidā apliecinot plombu uzlikšanu; (k)pārtrauc zveju, ja inspektori to pieprasījuši saskaņā ar 36. panta 2. punkta b) apakšpunktu; (l)pēc pieprasījuma nodrošina kuģa sakaru iekārtu izmantošanu un radista pakalpojumus, lai inspektori varētu nosūtīt un saņemt ziņas; (m)pēc inspektoru pieprasījuma noņem jebkuru zvejas rīka daļu, kuras lietošana šķiet neatļauta saskaņā ar šo regulu; (n)ja inspektori ir veikuši ierakstus kuģa žurnālos, izsniedz inspektoram katras tādas lapas kopiju, kurā ir šāds ieraksts, un pēc inspektoru pieprasījuma paraksta katru lapu, lai apstiprinātu, ka kopija ir patiesa; (o)ja ir izteikts pieprasījums pārtraukt zveju, neatsāk to līdz brīdim: (i)kad inspektori ir pabeiguši inspekciju un nodrošinājuši pierādījumus un (ii)kapteinis ir parakstījis attiecīgo inspekcijas ziņojuma iedaļu, kā minēts j) apakšpunktā.

34. pants Inspekcijas ziņojums un turpmākie pasākumi 1.Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās inspektori par katru inspekciju aizpilda inspekcijas ziņojumu CEM IV.B pielikumā noteiktajā formā. 2.Inspekcijas ziņojuma sagatavošanas vajadzībām: (a)zvejas reisu uzskata par kārtējo reisu, ja uz inspicētā kuģa ir nozveja, kas zvejas reisa laikā gūta pārvaldības apgabalā; (b)kad inspektori ierakstus produkcijas žurnālā salīdzina ar ierakstiem zvejas žurnālā, tie produkcijas svaru pārrēķina dzīvsvarā, izmantojot koeficientus, kurus izmantojis kapteinis; (c)inspektori: (i)vadoties pēc zvejas žurnāla ierakstiem, saskaita kārtējā zvejas reisā gūto kuģa nozveju pārvaldības apgabalā pa sugām un pa rajoniem, (ii)inspekcijas ziņojuma 12. iedaļā reģistrē summas, bet inspekcijas ziņojuma 14.1. iedaļā – starpību starp reģistrēto nozveju un savām aplēsēm par nozveju, kas atrodas uz kuģa, (iii)pēc inspekcijas pabeigšanas paraksta inspekcijas ziņojumu un uzrāda inspekcijas ziņojumu kapteinim, lai tas to parakstītu un komentētu, un ikvienam lieciniekam, kas varētu vēlēties sniegt paziņojumu, (iiii)nekavējoties paziņo savai kompetentajai iestādei un 24 stundu laikā vai pēc iespējas drīzāk nosūta tai informāciju un attēlus, (v)nodod kapteinim ziņojuma kopiju, un inspekcijas ziņojuma atbilstošajā iedaļā izdara pienācīgu atzīmi gadījumos, kad kapteinis atsakās apliecināt saņemšanu. 3.Inspicējošā dalībvalsts: (a)20 dienu laikā pēc inspekcijas nosūta EFCA jūrā veiktas inspekcijas ziņojumu publicēšanai MCS tīmekļa vietnē; (b)pēc tam, kad inspektori ir izdevuši paziņojumu par pārkāpumu, izpilda 35. panta 2. punktā minēto procedūru. 4.Katra dalībvalsts nodrošina, ka inspekcijas un pārraudzības ziņojumiem, ko sagatavojuši NAFO inspektori, faktu konstatēšanas vajadzībām ir līdzvērtīgs pierādījuma spēks ar pašas dalībvalsts inspektoru sagatavotiem inspekcijas un pārraudzības ziņojumiem. 5.Dalībvalstis sadarbojas nolūkā atvieglot tiesvedību vai citas procedūras, kas uzsāktas pēc ziņojuma, kuru NAFO inspektors iesniedzis saskaņā ar shēmu. 35. pants Ar pārkāpumiem saistītas procedūras

1.Katra inspicējošā dalībvalsts nodrošina, ka pēc regulas pārkāpuma konstatēšanas tās inspektori: (a)reģistrē pārkāpumu inspekcijas ziņojumā; (b)inspicētā kuģa zvejas žurnālā vai citā relevantā dokumentā izdara atzīmi, kurā norāda datumu, koordinātas un pārkāpuma veidu, un to paraksta, nokopē ikvienu attiecīgu ierakstu un pieprasa kapteinim parakstīt katru lapu, lai tādā veidā verificētu kopijas atbilstību oriģinālam; (c)ieraksta zvejas rīku, nozvejas vai citu tādu pierādījumu attēlus, ko inspektors uzskata par vajadzīgiem saistībā ar pārkāpumu; (d)attiecīgā gadījumā droši piestiprina inspekcijas plombu, kas attēlota CEM IV.F pielikumā “NAFO inspekcijas plomba”, un inspekcijas ziņojumā pienācīgi norāda ikvienu veikto rīcību un katras plombas kārtas numuru; (e)pieprasa kapteinim: (i)nolūkā nodrošināt pierādījumu un liecību nepārtrauktību parakstīt atbilstošo inspekcijas ziņojuma iedaļu, tādā veidā apliecinot plombu uzlikšanu, un (ii)sniegt rakstisku paziņojumu atbilstošajā inspekcijas ziņojuma iedaļā; (f)pieprasa kapteinim noņemt jebkuru zvejas rīka daļu, kuras lietošana šķiet neatļauta saskaņā ar šo regulu; (g)ja praktiski iespējams, pārkāpumu paziņo novērotājam. 2.Inspicējošā dalībvalsts: (a)24 stundu laikā pēc pārkāpuma konstatēšanas nosūta Komisijai un EFCA rakstisku paziņojumu par pārkāpumu, par ko ziņojuši tās inspektori, un tās šo paziņojumu pārsūta kompetentajai iestādei līgumslēdzējā pusē, kas ir karoga valsts, vai dalībvalstī, ja tā nav inspicējošā dalībvalsts, un NAFO izpildsekretāram. Rakstiskajā paziņojumā iekļauj informāciju, kas reģistrēta CEM IV.B pielikumā dotā inspekcijas ziņojuma 15. punktā; norāda attiecīgos pasākumus un sīki apraksta pamatu, uz kura izdots paziņojums par pārkāpumu, un pierādījumus, kuri šo paziņojumu pamato; ja iespējams, paziņojumam pievieno zvejas rīku, nozvejas vai citu ar pārkāpumiem saistītu pierādījumu attēlus, kas minēti šā panta 1. punktā; (a)5 dienu laikā pēc inspekcijas kuģa atgriešanās ostā nosūta inspekcijas ziņojumu Komisijai un EFCA; (b)EFCA ziņojumu PDF formātā ievieto NAFO MCS tīmekļa vietnē. 3.Turpmākos pasākumus pēc pārkāpumiem karoga dalībvalsts veic saskaņā ar 37. panta noteikumiem. 36. pants Papildu procedūras smagu pārkāpumu gadījumā 1.Par smagu pārkāpumu uzskata ikvienu no šādiem pārkāpumiem: (a)zveja, izmantojot kvotu “Citi”, bez iepriekšējas paziņošanas Komisijai – pretrunā 5. pantam;

(b)zveja, izmantojot kvotu “Citi”, vairāk nekā piecas darbdienas pēc zvejas aizlieguma noteikšanas – pretrunā 5. pantam; (c)specializētā zveja no krājuma, uz kuru attiecas moratorijs vai kura zveja ir citādi aizliegta, – pretrunā 6. pantam; (d)krājumu vai sugu specializētā zveja pēc Komisijai paziņotas dienas, kurā karoga dalībvalsts noteikusi zvejas aizliegumu, – pretrunā 6. pantam; (e)zveja aizlieguma apgabalā – pretrunā 9. panta 5. punktam un 11. pantam; (f)zveja ar grunts zvejas rīku apgabalā, kurā grunts zvejas darbības ir aizliegtas, – pretrunā III nodaļai; (g)neatļauta linuma acu izmēra izmantošana – pretrunā 13. pantam; (h)zveja bez derīgas atļaujas; (i)nepareiza nozveju reģistrēšana – pretrunā 25. pantam; (j)satelītnovērošanas sistēmas neizmantošana vai tās darbības traucēšana – pretrunā 26. pantam; (k)ar nozveju saistītu ziņu nenosūtīšana – pretrunā 10. panta 3. punktam vai 25. pantam; (l)inspektoru vai novērotāju kavēšana, iebiedēšana, traucēšana vai cita veida iejaukšanās to pienākumu izpildē; (m)pārkāpuma izdarīšana, ja uz kuģa nav novērotāja; (n)ar izmeklēšanu saistītu pierādījumu slēpšana, viltošana vai iznīcināšana, tostarp plombu salaušana vai viltošana vai piekļūšana aizplombētām vietām; (o)viltotu dokumentu uzrādīšana vai nepatiesas informācijas sniegšana inspektoram ar mērķi novērst smaga pārkāpuma konstatēšanu; (p)izkraušana, pārkraušana citā kuģī vai citu ostas pakalpojumu izmantošana: (i)ostā, kas nav apstiprināta saskaņā ar 40. panta 1. punkta noteikumiem, vai (ii)bez 40. panta 6. punktā minētās ostas valsts atļaujas; (q)42. panta 1. punkta noteikumu nepildīšana. 2.Ja inspektors oficiāli ziņo, ka kuģis ir izdarījis smagu pārkāpumu, inspektors: (a)veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pierādījuma drošību un nepārtrauktību, attiecīgā gadījumā arī uzliek plombu kuģa tilpnei un/vai zvejas rīkam turpmākas inspicēšanas vajadzībām;

(b)pieprasa kuģa kapteinim pārtraukt visas zvejas darbības, kas šķiet uzskatāmas par smagu pārkāpumu; (c)tūlīt informē inspektora kompetento iestādi un 24 stundu laikā nosūta tai informāciju un, ja iespējams, attēlus. Kompetentā iestāde, kas saņem šo informāciju, saskaņā ar 35. pantu nosūta paziņojumu līgumslēdzējai pusei, kas ir karoga valsts, vai karoga dalībvalstij, ja tā nav inspicējošā dalībvalsts. 3.Ja kuģis, kam ir tiesības kuģot ar tās karogu, ir iesaistīts smagā pārkāpumā, karoga dalībvalsts: (a)nekavējoties apliecina saistītās informācijas un attēlu saņemšanu; (b)nodrošina, ka inspicētais kuģis līdz turpmākam paziņojumam neatsāk zveju; (c)izmantojot visu pieejamo informāciju un materiālus, izskata lietu un 72 stundu laikā: (i)pieprasa kuģim tūlīt doties uz ostu nolūkā veikt pilnu inspekciju tās pakļautībā, ja ir acīmredzams, ka ir izdarīts kāds no šādiem smagiem pārkāpumiem: –specializētā zveja no krājuma, uz kuru attiecas moratorijs; –specializētā zveja no krājuma, kurā zvejot ir aizliegts saskaņā ar 6. pantu; –nepareiza nozvejas reģistrēšana – pretrunā 25. pantam; –tā paša smagā pārkāpuma atkārtošana 6 mēnešu periodā. 4.Ja smagais pārkāpums ir nepareiza nozvejas reģistrēšana, pilnas inspekcijas ietvaros tiek nodrošināta kopējās uz kuģa esošās nozvejas fiziska inspicēšana un uzskaitīšana pa sugām un rajoniem. 5.Šajā pantā “nepareiza nozvejas reģistrēšana” nozīmē, ka starpība starp inspektoru aplēsēm par apstrādāto nozveju uz kuģa, pa sugām vai kopā, un produkcijas žurnālā reģistrētajiem skaitļiem ir vismaz 10 tonnas vai 20 % – atkarībā no tā, kurš ir lielākais daudzums, aprēķināts kā procentuālā daļa no produkcijas žurnālā reģistrētajiem skaitļiem. 6.Gadījumos, kad NAFO līgumslēdzēja puse, kas ir ostas valsts, nav karoga dalībvalsts, pilnā nozvejas inspicēšanā un uzskaitīšanā ar attiecīgās karoga dalībvalsts piekrišanu drīkst piedalīties citas līgumslēdzējas puses inspektori. 7.Ja 3. punkta c) apakšpunkta i) punktu nepiemēro, karoga dalībvalsts: (a)atļauj kuģim atsākt zveju. Tādā gadījumā karoga dalībvalsts ne vēlāk kā 2 dienas pēc pārkāpuma paziņojuma sniedz Komisijai rakstisku pamatojumu par to, kāpēc kuģim nav pieprasīts doties uz ostu, un Komisija šo paziņojumu pār