LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 432/12

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2014/C 432/08)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

VLAAMSE LAURIER

EK Nr. BE-PGI-0005-01125-2.7.2013.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums

Vlaamse laurier

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Beļģija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

3.5. grupa. Ziedi un dekoratīvie augi

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Vlaamse laurier ir pārdošanai gatavs lauru dzimtas Laurus nobilis (dižciltīgais laurs) sugas vai tās šķirņu lauru koks vai krūms. Vlaamse laurier ir vismaz piecus gadus veci un ar simetriski dažādās ģeometriskās formās veidotu vainagu.

Augam ir nebojāts stumbrs un skaistas zaļas lapas, uz kurām nav redzamu nogulšņu. Tie aug kompaktā veidā, un to stumbra mezgliem ir īsi posmi (daļas starp diviem mezgliem (vasas pumpuriem)).

Augs atrodas tīra poda vidū, kurā nav redzamu nezāļu un kuram ir pietiekama apmale laistīšanai, un uz Vlaamse laurier stumbra nav ūdenszaru.

Pēc pieciem gadiem augu izmēri ir vismaz šādi:

— augiem, kuru forma ir piramīda vai piramīda uz stumbra: augstums vismaz 80 cm,

— augiem, kuru forma ir lode vai lode uz stumbra: diametrs vismaz 30 cm,

— augiem, kuriem ir cilindra vai citas ģeometriskās figūras forma: augstums vismaz 80 cm,

— špaleras formas augiem: augstums vismaz 80 cm,

— augiem ar spirālveidā savītiem vai sapītiem stumbriem: lodes diametrs vismaz 30 cm.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visa Vlaamse laurier audzēšana – no spraudeņu ieguves līdz pat galaproduktam – noris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

Etiķetē ir norādīts reģistrētais nosaukums Vlaamse laurier un AĢIN logotips.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Vlaamse laurier audzēšanas apgabalā ietilpst tikai Beļģijas Rietumflandrijas un Austrumflandrijas provinču Briges (Brugge), Gentes (Gent), Ēklo (Eeklo), Rūselares (Roeselare) un Tīltas (Tielt) administratīvie apgabali.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Vlaamse laurier ģeogrāfiskā izcelsme būtiski ietekmē auga īpašo kvalitāti. Gadsimtu gaitā uzkrātā vietējo dārzkopju zinātība un vietējais klimats ir tie, kas radījuši Vlaamse laurier īpašo raksturu. Par produkta labo slavu liecina tas, cik daudz tos eksportē, to augstā pārdošanas cena un fakts, ka šie augi tiek izstādīti apskatei daudzos slavenos pasākumos.

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Piejūras klimats

Tā kā šis ģeogrāfiskais apgabals atrodas tuvu Ziemeļjūrai, kurā no Atlantijas okeāna ieplūst siltā Golfa straume, un tā kā valdošie šeit ir rietumu-dienvidrietumu vēji, šajā apgabalā ir maigs piejūras klimats. Šim mērenajam piejūras klimatam parasti raksturīgas vēsas (vidējā temperatūra 20 °C) un mitras vasaras un samērā maigas un lietainas ziemas.

Dārzkopji pavasaros, vasarās un rudeņos optimāli izmanto iespēju audzēšanai āra apstākļos, kas nodrošina vienmērīgāku un kompaktāku augšanu nekā vairāk uz dienvidiem atrodošās zemēs, kurās temperatūras ir augstākas un augšana notiek straujāk. Vlaamse laurier pacieš zemākas temperatūras (kas nav sala temperatūras) labāk nekā dienvidos auguši lauru augi.

Rudenī Vlaamse laurier novieto iekštelpās, lai aizsargātu no salnām. Ziemā augam ir miera periods. Turpretim vairāk uz dienvidiem atrodošās zemēs augšana turpinās gandrīz nepārtraukti. Visa Vlaamse laurier augšanas perioda (pieci gadi) laikā un arī pēc tam maigā piejūras klimata apstākļos to neskar ne pārāk augstas, ne pārāk zemas temperatūras. Tas ir Vlaamse laurier augstās kvalitātes iemesls. Jau 16. gadsimtā botāniķi Dodunss (Dodoens) un Lobeliuss (Lobelius) rakstīja, ka lauri šajā apkaimē aug ļoti labi: “Spānijā un citās karstās zemēs lauru koki aug ļoti strauji. Šeit, Nīderlandē, tos stāda dārzos un ziemā rūpīgi sargā no aukstuma – izņemot Zēlandi un vietas pie jūras, kur ir sāļa augsne.”

Vietējā zinātība

Vietējo dārzkopju zinātība, kuru tie izmanto, audzējot Vlaamse laurier, būtiskā mērā nosaka galaprodukta īpašo kvalitāti. Jau kopš 500 gadiem laurus Flandrijā nevis sēj, bet pavairo ar spraudeņiem. Šādā veidā iegūtie augi ir klonēti, un tādējādi tiem ir tas pats genotips un fenotips. Pašās audzētavās veiktās ilgās un rūpīgās selekcijas rezultātā flāmu lauru audzētāji spēj izaudzēt ļoti vienveidīgus augus. Ik gadu audzētājs no jauna izraugās vislabāk augošos, vislabāk sazarotos un vistumšāk zaļos spraudeņus, kuri vislabāk zels maigajā piejūras klimatā.

Vlaamse laurier audzē podā un atkarībā no poda un auga lielumu attiecības, augšanas rezultāta un pieejamā substrāta daudzuma ļoti regulāri pārstāda citā podā. Ierobežojot sakņu apjomu, tiek ierobežota auga augšana – tas palīdz veidot auga formu.

Pēc viena gada audzētājs atkarībā no augšanas un sazarojuma nosaka to, kuri augi ir piemēroti attiecīgas formas vainaga veidošanai.

Apgriešana Vlaamse laurier audzēšanā ir ļoti būtiska gan auga vainaga formas veidošanai, gan īsāku posmu iegūšanai starp mezgliem. Apgriešana ziemā atšķiras no apgriešanas vasarā. Apgriežot ziemā, augam tiek veidots simetrisks vainags ar raksturīgu ģeometrisko formu. Vasarā apgriešanu veic atkarībā no augšanas un no tā, vai nepieciešama kvalitātes uzlabošana. Vasaras apgriešanas uzdevums ir gādāt par laba sazarojuma veidošanu, lai augu vainags iegūtu savu skaisto pilnīgo formu.

Pasaules mērogā unikāls ir fakts, ka 95 % no audzētavām, kuras audzē Vlaamse laurier, audzē vienīgi šo augu. Šī šaurā specializēšanās aizsākās jau 17. gadsimtā, vispirms Rietumflandrijā – Briges apkaimē –, un vēlāk arī Austrumflandrijā. Pārējā Beļģijas teritorijā lauri netiek audzēti.

Pirms Pirmā pasaules kara šajā ģeogrāfiskajā apgabalā darbojās ap 100 lauru audzētāju, kuru galvenā audzētā kultūra bija Vlaamse laurier. 1996. gadā tika nodibināta Vlaamse laurier audzētāju apvienība. Audzētavu skaits ir sarucis – mūsdienās darbojas ap 15 audzētavu, kuras katra audzē vidēji 15 000 līdz 20 000 augu.

5.2. Produkta specifika

Pateicoties vietējo specializējušos augkopju zinātībai, kā arī maigajam piejūras klimatam, Vlaamse laurier starp Flandrijā audzētiem dekoratīvajiem augiem ir viens no visvairāk pieprasītajiem produktiem. Audzēšanas veids nodrošina to, ka Vlaamse laurier atbilst 3.2. punktā sniegtajam aprakstam.

Vlaamse laurier raksturīgas šādas īpašības:

— pavairošana ar spraudeņiem, rezultātā panākot lielu vienveidīgumu,

— vienmērīga un kompakta augšana,

— labs sazarojums un īsi posmi starp lapām,

— tumšzaļas lapas,

— simetriskās apgriešanas rezultātā iegūta vainaga ģeometriskā forma (piramīda, lode, cilindrs…),

— aukstumizturība.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un Vlaamse laurier īpašo kvalitāti

Šā ģeogrāfiskā apgabala piejūras klimats kombinācijā ar vietējo dārzkopju zinātību, kura tiek nodota no paaudzes paaudzei, nodrošina produkta īpašo kvalitāti. Šim ģeogrāfiskajam apgabalam raksturīgo gan ziemā, gan vasarā maigo temperatūru dēļ lauri tajā aug kompaktāk un vienmērīgāk nekā dienvidos. To vienveidīgums tiek panākts, pavairojot ar spraudeņiem. Intensīvās un rūpīgās apcirpšanas rezultātā Vlaamse laurier vainags iegūst savu raksturīgo simetrisko formu (lodes, piramīdas, cilindra utt.) ar labu sazarojumu un īsiem posmiem starp mezgliem.

Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un Vlaamse laurier reputāciju

Par pierādījumu, ka Vlaamse laurier ir pazīstams arī ārpus noteiktā ģeogrāfiskā apgabala un tādējādi tam ir laba reputācija, kalpo fakts, ka patlaban ik gadu 90 % produkcijas tiek eksportēti par cenu, kas vidēji par 30–40 % pārsniedz citās valstīs audzētu lauru cenu. Turklāt audzētavas izīrē savus vērtīgākos (vecākos) eksemplārus izmantošanai dekoratīvos nolūkos tādos pasākumos kā, piemēram, pasaules futbola čempionāts Vācijā 2006. gadā; cits piemērs ir no Vlaamse laurier veidots labirints pie veikala Tommy Hilfiger Amsterdamā. Vlaamse laurier atrodas arī Dānijas un Beļģijas karaļnamos, Kartjē namā Sanktpēterburgā, izsoļu namā Christie’s Parīzē un dziedātājas Madonnas dzīvoklī Anglijā. Klienti no ziemeļu valstīm priekšroku Vlaamse laurier salīdzinājumā ar citiem lauru kokiem dod tāpēc, ka šie Flandrijas dekoratīvie augi ir izturīgi pret aukstumu.

Beļģijā Vlaamse laurier regulāri nonāk uzmanības centrā, piemēram, kad 2010. gadā Briges tirgus laukumā slavenākais Beļģijas ziedu kārtotājs Daniels Osts (Daniël Ost) izveidoja laurkoku dārzu, kuram bija 80 000 apmeklētāju. 2013. gadā ar Vlaamse laurier tika izrotāts Briseles lielais tirgus laukums.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://lv.vlaanderen.be/nlapps/data/docattachments/Vlaamse%20laurier.pdf

vai

www.vlaanderen.be/landbouw → beleid → kwaliteitssystemen → Europese kwaliteitssystemen → vlaamse dossiers

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.