LV    LV LV 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 17.6.2008 
SEC(2008) 2030 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM 
EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI,  EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO 
LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
PATVĒRUMA POLITIKAS PL ĀNS 
INTEGR ĒTA PIEEJA AIZSARDZ ĪBAI VISĀ ES TERITORIJ Ā 
  
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
  
{COM(2008) 360  galīgā redakcija  
{SEC(2008) 2029} 
LV 2   LV 1. IEVADS 
Komisija 2007. gada j ūnijā iesniedza Za ļo grāmatu1, kuras m ērķis bija noteikt iesp ējamos 
risinājumus saist ībā a r  K E P S  o t r ā posma izstr ādi. Sabiedrisko apspriežu rezult ātā tika 
saņemtas 89 atsauksmes no plaša ieinteres ēto personu loka2. Apspriežu laik ā ierosinātie 
jautājumi un ieteikumi ir nodrošin ājuši pamatu š ā politikas pl āna un ietekmes nov ērtējuma 
sagatavošanai. 
Komisija pas ūtināja ārēju pētījumu, lai ieg ūtu atbalstu ietekmes nov ērtējuma sagatavošanai. 
Ārējais pētījums ir šā ziņojuma galvenais pamats saist ībā ar atsauksmju uz Za ļo grāmatu un 
EK dokumentu saist ībā ar patvērumu esošo nov ērtējuma ziņojumu3 analīzi. 
Laikā no 2007. gada decembra l īdz 2008. gada martam tika r īkotas san āksmes ar 
akadēmiskiem ekspertiem, dal ībvalstīm, NVO, Apvienoto N āciju Organiz ācijas augsto 
komisāru bēgļu jautājumos, Eiropas Parlamenta locek ļiem, lai uzklaus ītu viņu viedokļus par 
atsevišķu KEPS elementu turpm āku attīstību.  
Notika apspriešan ās ar Komisijas Ietekmes nov ērtējuma padomi par gal īgo Ietekmes 
novērtējuma ziņojuma projektu, un t ā sniedza atzinumu 2008. gada 21. apr īlī4. Ietekmes 
novērtējuma padomes ieteikumus atbilst īgi ņēma vērā. 
Vairumam politikas pl ānā ierosināto atseviš ķo pasākumu tiks veikts īpašs ietekmes 
novērtējums. Ietekmes nov ērtējumi jo īpaši būs pamatā Uzņemšanas nosac ījumu direkt īvas, 
Kvalifikācijas un proced ūru direktīvas, Dublinas regulas un EURODAC  regulas groz ījumiem. 
2. SITU ĀCIJAS  RAKSTUROJUMS  UN PROBLĒMAS 
Patvēruma jom ā ir atklātas šādas problēmas. 
• Dažos gad ījumos likum īgi pasākumi un prakse var trauc ēt patvēruma mekl ētāju piekļuvi 
aizsardzībai ES.  
• Imigranti, kam nav vajadz īga aizsardz ība, nelikum īgi izmanto patv ēruma sist ēmu, lai 
ieceļotu un uztur ētos ES. 
• Patvēruma mekl ētāju, kas pieprasa starptautisku aizsardz ību vairāk nekā vienā dalībvalstī, 
tālāka pārvietošanās uzliek nepamatotu slogu valstu p ārvaldes iest ādēm un pašiem 
patvēruma mekl ētājiem. 
• Dažu dalībvalstu patv ēruma sistēmas ir pārslogotas. 
• Cilvēki aizvien vair āk meklē patvērumu tādu iemeslu d ēļ, kas nav paredz ēti saskaņā ar 
tradicionālo bēgļu režīmu (Žen ēvas konvencija), un sa ņem aizsardz ības statusu ar 
zemākām garantij ām. 
• Dažādas valstu prakses rada ārkārtīgi lielas atš ķirības aizsardz ības atzīšanā dalībvalstīs un 
izraisa aizsardz ības līmeņa nevienlīdzību ES teritorij ā.  
                                                 
1 COM(2007) 301. 
2 Min ētās 89 atsauksmes ir pieejamas šeit:  
http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/gp_asylum_system/news_contributions_asylu
m_system_en.htm   
3 Zi ņojums par Dublinas sist ēmas novērtējumu, COM(2007) 299; zi ņojums par Uz ņemšanas nosac ījumu 
direktīvas novērtējumu, COM(2007) 745. 
4 Šis atzinums b ūs pieejams šeit: http://ec.europa.eu/governance/impact/cia_2008_en.htm   
LV 3   LV • Personas, kam vajadz īga aizsardz ība, saskaras ar īpašām integrācijas probl ēmām, un dažas 
no tām nonāk neaizsarg ātības situācijās. 
• Vairums b ēgļu visā pasaulē paliek re ģionos, kas atrodas tuvu to izcelsmes valst īm, ar 
vājām nākotnes izredz ēm un uzliekot slogu nabadz īgām jaunattīstības valstīm. 
Ietekmes nov ērtējumā aplūkota situācijas iesp ējamā attīstība gadījumā, ja netiktu veiktas 
darbības ES līmenī, un secin āts, ka esoš ās problēmas saglab ātos un ka ES r īcībai ir ļoti stingrs 
pamatojums. 
Ietekmes nov ērtējumā ir izskatītas tiesiskā regulējuma  izmaiņas, kas ierosin ātas Lisabonas 
līgumā, un secin āts, ka jaunais pants par patv ērumu pieļauj un nosaka augst ākus mērķus nekā 
pašreizējais. No pamatties ību viedok ļa Hartas iek ļaušana jaunaj ā līgumā arī padara daudz 
redzamākas dažas ties ības, kas saist ītas ar patv ērumu, tostarp ties ības uz neizraid īšanu.  
3. POLITIKAS  MĒRĶI 
KEPS otr ā posma visp ārējais mērķis ir, pielietojot visaptverošu pieeju aizsardz ībai visā ES 
teritorijā, ikvienam treš ās valsts valstspieder īgajam, kas l ūdz starptautisku aizsardz ību, ar 
vienādiem nosac ījumiem pied āvāt pienācīgu statusu un nodrošin āt tiesību uz neizraid īšanu 
principa iev ērošanu. 
Šajā politikā jo īpaši tiks izvirz īti šādi īpaši mērķi:  
I) nodrošin āt to, lai patv ēruma proced ūras būtu pieejamas person ām, kas mekl ē 
patvērumu, un ātri un efekt īvi tiktu gal ā ar person ām, kam tas nav vajadz īgs; 
II) nodrošin āt augstākus aizsardz ības kopējos standartus; 
III) veicin āt tūlītēju un efekt īvu atbalstu valsts patv ēruma lietu p ārvaldēm, sekmējot 
praktisku sadarb ību; 
IV) stiprin āt solidarit ātes mehānismus dal ībvalstu starp ā un ES un trešo valstu starp ā, 
strādājot ar person ām, kam vajadz īga aizsardz ība; 
V) veicin āt aizsargāto personu integr āciju; 
VI) nov ērst labāku patvēruma noteikumu mekl ēšanu un tālāku pārvietošanos. 
4. POLITIKAS  RISINĀJUMI 
4.1. Politikas risin ājums A. Status quo 
Pašreizējās tendences dal ībvalstīs turpināsies atbilstoši esošajam tiesiskajam regul ējumam, 
kas paliks nemain īgs. Turpin āsies aizsāktās darbības. Dalībvalstīm ir jātransponē esošie 
tiesību akti, un Komisijai j āuzrauga to īstenošana.  
4.2. Politikas risin ājums B1. ES ties ību aktu piln īga saskaņošana  
Šis risinājums nodrošin ātu, ka ES patv ēruma sist ēma kļūst saskan īga un visaptveroša un 
piedāvā visaugstākos standartus, virzoties uz piln īgu saskaņošanu un to tr ūkumu nov ēršanu, 
ko radījusi viszem ākā kopsaucēja pieņemšana KEPS pirmaj ā posmā. Šo mērķi, inter alia , 
palīdzēs sasniegt 
• patvēruma mekl ētāju pienācīgu uzņemšanas nosac ījumu noteikšana; 
• pienācīga aizsardz ības līmeņa atzīšana person ām, kam vajadz īga aizsardz ība; 
• vienotas un efekt īvas patvēruma proced ūras izveidošana; 
LV 4   LV • augstākas pakāpes solidarit ātes un atbild ības iedibin āšana dalībvalstu starp ā, kā arī visas 
ES un trešo valstu starp ā.  
4.3. Politikas risin ājums B2. ES ties ību aktu t ālāka attīstība 
Šis risinājums būtu vērsts uz nep ārtrauktiem centieniem pan ākt aizvien saska ņotākus valstu 
patvēruma noteikumus, tom ēr nepanākot pilnīgu saska ņotību visās jomās, un augstu 
aizsardzības standartu nodrošin āšanu.  
Šis risinājums ietvertu dažu pas ākumu pieņemšanu uz ņemšanas nosac ījumu jom ā: 
• noteikumu uzlabošana saist ībā ar materi ālajiem uzņemšanas nosac ījumiem;  
• patvēruma mekl ētāju vieglākas piekļuves darba tirgum ieviešana, ko nekav ētu 
valstu papildu ierobežojumi; 
• tādu noteikumu ieviešana, kas nodrošin ātu to, ka aiztur ēšana nav patva ļīga; 
• vismazāk aizsarg āto personu un personu ar īpašām vajadz ībām veselības un 
materiālo vajadz ību efektīva noteikšana, ar ī ņemot vērā ar dzimumu saist ītus 
apsvērumus.  
Šādu galveno elementu ieviešana saist ībā ar kvalific ēšanas jaut ājumu:  
• divu vienotu statusu ieviešana: viens b ēgļiem un otrs papildu aizsardz ības 
saņēmējiem; 
• Kopienas noteikumu par ģimenes atkalapvienošanas ties ībām paplašin āšana, 
attiecinot tos uz papildu aizsardz ības saņēmējiem; 
• efektīvas aizsardz ības nodošanas meh ānisma izveides iesp ēju izpēte. 
Jauna elementa ieviešana attiec ībā uz proced ūrām:  
• vienotas proced ūras noteikšana, saska ņojot kop ējās pievienot ās garantijas 
(piekļuve proced ūrām, neuzlikšanas l ūgums, juridisk ā palīdzība, beigu datums 
lēmumam p ēc būtības pirmaj ā instancē, pastiprin āta dzimumu vienl īdzība) visu 
veidu esoš ām valstu proced ūrām. 
Šādi galvenie pas ākumi saist ībā ar solidarit ātes un atbild ības jautājumiem:  
• vairāku noteikumu nostiprin āšana un preciz ēšana Dublinas un EURODAC  
regulās, lai veicin ātu efektivit āti un nodrošin ātu labāku atbilst ību un vienotu 
piemērošanu dal ībvalstīs (jo īpaši noteikumi par hum āno un suverenit ātes 
klauzulu un noteikumi saist ībā ar ģimenes vienot ību), un iesp ēju dažos gad ījumos 
apturēt („iesald ēt”) Dublinas noteikumu piem ērošanu, lai atvieglotu p ārslogotās 
dalībvalstis; 
• ārkārtas finansi ālās solidarit ātes principa īstenošana, kas j āveic, lai atbalst ītu 
dalībvalstis īpaša spiediena gad ījumos; 
• brīvprātīgas pārcelšanās sistēmas izveide, lai atbalst ītu trešās valstis ar lielu b ēgļu 
skaitu; 
• valstu daž ādu veidu aizsarg ātās ieceļošanas proced ūru tuvināšana. 
4.4. Politikas risin ājums C. Sadarb ība un paraugprakses apmai ņa  
Šis risinājums būtu vērsts uz praktiskas sadarb ības veicin āšanu dalībvalstu starp ā, padarot 
esošo ties ību aktu piem ērošanu daž ādās dalībvalstīs vienotāku (lai izvair ītos no būtiskām 
atšķirībām, kas savuk ārt izraisa atš ķirīgus piešķirtās aizsardz ības līmeņus). Šī praktisk ā 
LV 5   LV sadarbība arī palīdzētu uzturēt ES politikas patv ēruma jom ā ārējo dimensiju. Šis m ērķis tiktu 
sasniegts, izveidoj ot noteiktu struktur ālu un past āvīgu atbalstu, iesp ējams, Eiropas Patv ēruma 
atbalsta biroja veid ā, ko izveidotu ar ES regulu vai l ēmumu un kas b ūtu atbildīgs par daž ām 
vai visām šādām darbības jomām: izcelsmes valsts inform ācija, mācības un sp ēju 
pilnveidošana; praktiska pal īdzība dalībvalstīm, ārējā dimensija, nov ērtēšana un uzraudz ība.  
4.5. Politikas risin ājums D. visaptverošs ties ību akts par patv ērumu un Eiropas 
patvēruma iest ādes izveidi  
• Vispārēja likumdev ēja iejaukšan ās ES ties ību aktos  attiecībā uz patv ērumu, lai 
konsolidētu dažādus esošos ties ību aktus. P ēc satura gandr īz pilnībā tiks ievērots iespējā 
B1 minētais, bet p ēc formas š ā risinājuma mērķis būs tāda vienota dokumenta pie ņemšana, 
kurā būtu ietverti visi ES ties ību akti par patv ērumu (aizst ājot pašreiz ējo direktīvu un 
regulu kopumu), vienlaic īgi saskaņojot un konsolid ējot. 
• Tādas Eiropas patv ēruma iest ādes izveide , kas būtu atbildīga par ES vienot ās patvēruma 
politikas p ārvaldību un koordin ēšanu. Šāda iestāde tiktu ar ī veidota k ā aģentūra, bet tā 
nenodarbotos tikai ar jau uzskait ītajiem praktisk ās sadarbības uzdevumiem („Eiropas 
Patvēruma atbalsta birojs”); t ā arī aizstātu valstu p ārvaldes un tiesu iest ādes, kas pie ņem 
lēmumus par patv ēruma piepras ījumiem. Iest āde tādējādi kļūtu pat kop ēju Eiropas l ēmēju, 
centralizējot visus l ēmumus par patv ērumu, un tai b ūtu lēmējtiesības. Tādējādi šajā iespējā 
ir ietverts visgal ējākais veids, k ā nodrošin āt ES patvēruma tiesību kopēju piemērošanu vis ā 
ES teritorij ā.  
5. POLITIKAS  RISINĀJUMU  SALĪDZINĀJUMS 
5.1. V ērtējumu salīdzinājums, izsv ēruma rezult āti 
 
 Politikas 
risināju
ms A: 
Status 
Quo Politikas 
risinājums 
B1 Politikas 
risinājums 
B2 Politikas 
risināju
ms C Politikas 
risināju
ms D Vēlamais 
politikas 
risinājum
s (B2+C)  
Nodrošināt to, lai 
patvēruma proced ūras 
būtu pieejamas person ām, 
kas mekl ē patvērumu, un 
ātri un efekt īvi tiktu gal ā 
ar person ām, kam tas nav 
vajadzīgs. 0 √√√ √√√ √√ √√√√  √√√ 
Nodrošināt augst ākus 
aizsardzības kop ējos 
standartus  0 √√√√  √√√ √ √√√√√  √√√ 
Veicināt tūlītēju un 
efektīvu atbalstu valsts 
patvēruma lietu 
pārvaldēm, sekm ējot 
praktisku sadarb ību. 0 0 0 √√√√  √√√√√  √√√√  
Stiprināt solidarit ātes 
mehānismus dal ībvalstu 
starpā un ES un trešo 
valstu starp ā, strādājot ar 
personām, kam vajadz īga 
aizsardzība. 0 √√√(√) √√√ √√ √√√√  √√√ 
Veicināt aizsarg āto 
personu integr āciju. 0 √√√√  √√√ √√ √√√√  √√√ Atbilstība 
Novērst lab āku 
patvēruma noteikumu 
meklēšanu un t ālāku 
pārvietošanos.  0 √√√ √√√ √ √√√√  √√√ 
LV 6   LV       
0 0 √√ √√√ 0 √√(√) Transpon ēšanas 
iespējamība 
 
- Saskaņā ar esošo 
līgumu 
- Saskaņā ar jaunu 
līgumu 0 √(√) √√√(√) √√√√  √ √√√√  Īstenojamība 
Finansiālā iespējamība 0 -√√√√  - √√(√) - √√ - √√√√  -√√(√) 
Sociālā ietekme ES un 
dalībvalstu līmenī 0 √√√ √√ √ √√√ √√√ 
Ekonomisk ā ietekme ES 
un dalībvalstu līmenī 0 √√ √√ 0( √) √√ √√ 
Ietekme uz cilv ēkiem, 
kam vajadz īga 
starptautisk ā 
aizsardzība 0 √√√ √√√ √√ √√√√√  √√√ Ietekme  
Ietekme uz treš ām 
valstīm 0 √√√ √√ √√ √√√√  √√√ 
Pamatties ības 0 √√√√  √√√ √√  
√√√√√   
√√√ 
 
 
5.2. V ēlamais risin ājums 
Vēlamo risin ājumu galvenok ārt noteica, sal īdzinot ar politikas risin ājumiem B1 (ar ī 
apvienojum ā ar C) un D, kur, saglab ājot gandr īz to pašu pozit īvās ietekmes l īmeni kā D 
risinājumam, tas paredz maz ākas transpon ēšanas grūtības un zem ākas finansi ālās un 
īstenošanas izmaksas. Risin ājums B1 pied āvā virkni priekšroc ību un daudzos aspektos ir 
līdzīgs B2, bet risin ājums B2 paredz mazliet zem āku saskaņošanas līmeni daž ās jomās, un 
tādēļ pastāv labākas iespējas, ka to veiksm īgi transpon ēs un īstenos. Risin ājumam D ir viens 
galvenais tr ūkums – šaj ā posmā nav iesp ēju, ka vairums dal ībvalstu pie ņems suverenit ātes 
nodošanu no dal ībvalstīm Eiropas patv ēruma iestādei.  
Vēlamā risinājuma priekšroc ības ir šādas. 
• Tas nodrošina atbilst īgus rezult ātus integrētas un visaptverošas pieejas  patvēruma 
jautājumiem veicin āšanā, garantējot šā mērķa sasniegšanu ar augst āku kopējo aizsardz ības 
standartu un praktisku sadarb ības pasākumu atbalsta pal īdzību. 
• Tas nodrošina lab āku piekļuvi aizsardz ībai, uzsākot darbu pie valstu aizsarg ātās 
ieceļošanas proced ūru saskaņošanas un grozot Proced ūru direktīvu, lai tā būtu vieglāk 
piemērojama piek ļuves jautājumam.  
• Tas paredz izveidot augstākus kop ējos standartus patv ēruma jom ā, izmantojot 
pastiprinātus pasākumus attiec ībā uz uzņemšanas nosac ījumiem  (proti, viegl āka piekļuve 
darba tirgum un vesel ības aprūpei), procedūrām (kopīgā procedūra ar stingr ām 
garantijām), kvalificēšanu  (proti, divu star ptautisko aizsardz ības statusu kop ēja 
definēšana). 
• Tas pastiprina t ūlītēju un efekt īvu atbalstu valstu p ārvaldes iest ādēm, uzlabojot 
konverģenci dalībvalstu lēmumu pie ņemšanas procesos, izveidojot Eiropas Patv ēruma 
atbalsta biroju , kas koordin ētu un uzraudz ītu dažādas darbības. 
LV 7   LV • Tas veicina patiesu atbild ību un solidaritāti dalībvalstu starp ā, kā arī starp ES un 
trešām valstīm, ieviešot uzlabojumus Dublinas sist ēmā un brīvprātīgu ES pārcelšanās 
shēmu, un spēju pilnveidošanas programmu un re ģionālās aizsardz ības programmu  
turpmāku attīstību trešās valstīs. 
• Tas veicina aizsarg āto personu integr āciju, jo īpaši tādu personu integr āciju, kas bauda 
papildu aizsardz ību, palielinot uz to statusu attiecin āmo tiesību apjomu. 
Risinājuma ietekme ir šāda. 
• Tas rada vienl īdzīgākus noteikumus vis ā ES teritorij ā, ļaujot efektīvāk pārvaldīt bēgļu 
plūsmas  dalībvalstu starp ā, nodrošinot liel āku iespēju integr ēt aizsarg ātās personas 
uzņēmējvalstu kopien ās. 
• Palielinot patv ēruma mekl ētāju piekļuvi darba tirgum, tam ir liels potenci āls, lai mazliet 
samazinātu neleg ālā darbasp ēka pied āvājumu  un aizpild ītu noteiktu prasmju 
nenozīmīgu trūkumu dalībvalstu darba tirgos. 
• Tas nodrošina lab āku aizsardz ību person ām, kam vajadz īga starptautiska aizsardz ība, 
sekmīgāk apmierinot maz āk aizsarg ātu cilvēku grupu vajadz ības, pien ācīgi ņemot vērā 
īpašas grūtības un ierobežojumus, ar k ādiem, iesniedzot pras ības, var sastapties patv ēruma 
meklētājas sievietes. 
• Tam ir kopum ā liela pozit īva ietekme uz treš ām valstīm, daļēji atvieglojot t ām iespējamo 
ar patvēruma sniegšanu saist īto slogu ar br īvprātīgas ES pārcelšanās shēmas palīdzību un 
ļaujot tām palielin āt patvēruma pārvaldības spējas ar atbilstoš ām spēju pilnveidošanas 
programm ām. 
• Tas sekm ē patvēruma mekl ētāju un starptautisk ās aizsardz ības saņēmēju pamatties ības, 
nodrošinot pastiprin ātus nosacījumus, kas ļauj viņiem izmantot š ādas tiesības. 
Attiecībā uz izmaks ām, mazāk saistošais v ēlamā politikas risin ājuma raksturs noz īmētu 
zemākas finansi ālās un administrat īvās izmaksas sal īdzinājumā ar pilnīgu saskaņošanas 
procesu.   
• Tomēr ir pas ākumi, piem ēram, uzņemšanas nosac ījumu attiecin āšana uz papildu 
aizsardzības piepras ītājiem un stingr ākas garantijas saist ībā ar proced ūrām, kas neizb ēgami 
ietver augst ākas finansi ālās un administrat īvās izmaksas sal īdzinājumā ar pašreiz ējo 
KEPS , lai gan patv ēruma mekl ētāju vieglāka piekļuve darba tirgum,  iespējams, viegli 
mazinātu vispārējo finansiālo ietekmi.  
• Praktiskās sadarb ības pasākumi ietvers papildu izmaksas , jo būs jāatbalsta daž ādi 
sadarbības pasākumi, sniedzot pien ācīgu finansi ālu atbalstu (proti, dal īts finansiāls atbalsts 
projektiem un m ācībām, spēju pilnveidošanas programmu finans ēšana trešās valstīs).  
• Arī administrat īvajām izmaks ām ir tendence pieaugt , ņemot vērā to, ka aizvien vair āk 
tiek izmantots patv ēruma jom ā iesaistītais person āls, kā uzdevums ir rea ģēt uz 
paredzētajiem sadarb ības pasākumiem. Tom ēr Eiropas Patv ēruma atbalsta biroja  
izveidošana pal īdzētu valstu p ārvaldes iest ādēm mazin āt administrat īvo izmaksu 
pieaugumu ilg ākā laika posm ā. 
6. UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA   
Vēlamā risinājuma īstenošanas uzraudz ība un nov ērtēšana būs nozīmīgs elements politikas 
plāna efektivit ātes nodrošin āšanā. Komisija nodrošin ās, lai darbotos atbilst īgi mehānismi šā 
politikas pl āna īstenošanas uzraudz ībai, un tai šaj ā uzraudzības proces ā būs galvenā loma. Tā 
LV 8   LV arī sekos, lai likumdošanas proces ā netiktu v ājināti tās priekšlikumos ietvertie pamatties ību 
standarti. 
Attiecībā uz rādītājiem vēlamā risinājuma virz ības un efektivit ātes izvērtēšanai politikas 
mērķu sasniegšan ā, cita starp ā, var ņemt vērā šādus: 
• jaunu patv ēruma piepras ījumu skaits, 
• noraidījumu un pozit īvu lēmumu, pieš ķirot bēgļa vai papildu aizsardz ības statusu, skaits, 
• patvēruma mekl ētāju skaits sal īdzinājumā ar pastāvīgo iedzīvotāju skaitu un IKP, 
• Dublinas piepras ījumu un nodošanas gad ījumu skaits, 
• īstenoto re ģionālās aizsardz ības programmu skaits un t ām piešķirtie resursi, 
• no trešām valstīm pārcēlušos bēgļu skaits, 
• Eiropas B ēgļu fondam pieš ķirto finanšu resursu apjoms, 
• praktiskās sadarbības pasākumiem, tostarp Eiropas Patv ēruma atbalsta biroja izveidei, 
piešķirto finanšu resursu apjoms.