4.Daļas tiek darītas pieejamas saskaņā ar finansēšanas nolīgumu ar nosacījumu, ka ir pieejams finansējums un Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. pantu ir pieņēmusi lēmumu par to, ka Igaunija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti saistībā ar ANP īstenošanu. Ar nosacījumu, ka ir stājušās spēkā 1. punktā minētās juridiskās saistības, maksājumu var veikt, ja Igaunija sasniedz atskaites punktus un mērķrādītājus vēlākais līdz 2026. gada 31. augustam.

3.Priekšfinansējumu dara pieejamu ar nosacījumu, ka ir stājies spēkā finansēšanas nolīgums, un saskaņā ar tā noteikumiem. Priekšfinansējumu dzēš, proporcionāli atskaitot no daļu maksājumiem.

2.Komisija Savienības finanšu iemaksu Igaunijai dara pieejamu pa daļām saskaņā ar šā lēmuma pielikumu. 126 008 898 EUR tiek darīti pieejami kā priekšfinansējuma maksājums, kas atbilst 13 % no finanšu iemaksas. Priekšfinansējumu un daļas Komisija var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Maksājuma lielums ir atkarīgs no finansējuma pieejamības.

1.Savienība Igaunijai neatmaksājama atbalsta veidā dara pieejamu finanšu iemaksu, kuras summa ir 969 299 213 EUR. Tiek darīti pieejami 759 545 893 EUR, par kuriem juridiskas saistības ir jāuzņemas līdz 2022. gada 31. decembrim. Ja Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktā paredzētajā atjaunināšanā Igaunijai aprēķinātā atjauninātā maksimālā finanšu iemaksa ir vienāda ar 969 299 213 EUR vai pārsniedz to, tiek darīti pieejami vēl 209 753 320 EUR, par kuriem juridiskas saistības ir jāuzņemas no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim. Ja Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktā paredzētajā atjaunināšanā Igaunijai aprēķinātā atjauninātā maksimālā finanšu iemaksa ir mazāka par 969 299 213 EUR, saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 20. panta 8. punktā noteikto procedūru tiek darīta pieejama summa, kas atbilst starpībai starp atjaunināto maksimālo finanšu iemaksu un summu 759 545 893 EUR apmērā, par kuru juridiskas saistības ir jāuzņemas no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim.

(58)Šis lēmums nedrīkstētu skart iznākumu procedūrās par Savienības fondu piešķiršanu citās Savienības programmās, kuras netiek īstenotas saskaņā ar Mehānismu, vai ar iekšējā tirgus darbības izkropļošanu saistītās procedūras, kuras var tikt sāktas jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu paziņot Komisijai par potenciālu valsts atbalstu,

(57)Igaunija ir pieprasījusi priekšfinansējumu 13 % apmērā no finanšu iemaksas. Minēto summu Igaunijai dara pieejamu ar nosacījumu, ka ir stājies spēkā Regulas (ES) 2021/241 23. panta 1. punktā paredzētais nolīgums (“finansēšanas nolīgums”), un saskaņā ar tā noteikumiem.

(56)Sniedzamo atbalstu finansē no līdzekļiem, ko Komisija aizņemas Savienības vārdā, pamatojoties uz Padomes Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 5. pantu. Atbalsts būtu jāizmaksā pa daļām, tiklīdz Igaunija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas noteikti attiecībā uz ANP īstenošanu.

(50)ANP ietver Rail Baltic Tallinas termināļa būvniecību, kas ir Rail Baltic sākumpunkts; tas ir pārrobežu projekts, kas savieno trīs Baltijas valstis un to galvaspilsētas ar Poliju un pārējo Savienību. Saistībā ar pasākuma īstenošanu, kura mērķis ir izveidot virtuālu asistentu nolūkā piekļūt digitālajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, ir plānota sadarbība ar Somiju.

(49)Drošības pašnovērtējums nav sniegts, jo Igaunija to nav uzskatījusi par piemērojamu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 4. punkta g) apakšpunktu.

(47)Visi ANP komponenti ir saskanīgi, un to caurvij tematiskas savstarpējās saiknes un sinerģijas starp dažādiem komponentiem, jo īpaši tiem, kas saistīti ar digitālo pārveidi un zaļo pārkārtošanos. Tomēr dažās jomās saskanīgums nav pilnībā sasniegts. Lai gan ANP ietver būtiskas investīcijas, kuru mērķis ir veicināt zaļo un digitālo pārkārtošanos un atbalstīt ekonomikas izaugsmi, vairāk reformu sociālās drošības tīkla stiprināšanai, jo īpaši bezdarba apdrošināšanas pabalstu seguma paplašināšana, varētu palīdzēt mazināt iespējamo negatīvo ietekmi uz konkrētām grupām. Līdztekus būtiskajām investīcijām veselības aprūpes infrastruktūrā varētu veikt pasākumus, kas ļautu palielināt veselības aprūpes darbinieku skaitu nolūkā mazināt darbaspēka trūkumu. Ilgtermiņa aprūpes jautājumus ir paredzēts risināt ar vairākiem pasākumiem, taču saskanīgumu un savstarpējo saistību starp šiem pasākumiem varētu labāk nodrošināt ar plašākām reformām, kuru mērķis ir uzlabot ilgtermiņa aprūpes pieejamību un kvalitāti. ANP iekļautie pasākumi ekonomikas dekarbonizācijas jautājuma risināšanai galvenokārt ir saistīti ar investīcijām, savukārt konkrētas darbības, kuru mērķis ir pakāpeniski izskaust degslānekli, Enerģētikas nozares valsts attīstības plānā ir paredzēts ietvert tikai 2025. gada beigās, un nav paredzētas plašākas reformas, piemēram, zaļie nodokļi. Kopumā ANP investīciju jomā ir spēcīgāks nekā reformu jomā.

(45)Par ANP īstenošanu un koordināciju atbildīgo centrālo dienestu, proti, Finanšu ministrijas un Valsts kopīgā pakalpojuma centra, kā arī iesaistīto nozaru ministriju administratīvā spēja ir pietiekama, lai tās varētu pildīt paredzētas funkcijas un uzdevumus. Būtu jāiekļauj atskaites punkts attiecībā uz to, ka pirms pirmā maksājuma pieprasījuma iesniegšanas ir jābūt pieņemtiem noteikumiem, ar ko nosaka Regulas (ES) 2021/241 īstenošanā iesaistīto dažādo struktūru juridiskās pilnvaras.

(43)Igaunijas ANP ierosinātā kontroles sistēma un kārtība balstās uz stabiliem procesiem un struktūrām, ko izmanto esošajā valsts regulējumā struktūrfondu īstenošanai. ANP ir skaidri aprakstīti dalībnieki un to funkcijas un pienākumi iekšējās kontroles uzdevumu izpildē. Kontroles sistēma un citi attiecīgie pasākumi, tostarp attiecībā uz visu Regulas (ES) 2021/241 22. panta 2. punkta d) apakšpunktā noteikto standartizēto datu kategoriju vākšanu un pieejamību, ir piemēroti, lai novērstu, atklātu un izbeigtu korupciju, krāpšanu un interešu konfliktus, kas var rasties līdzekļu izmantošanā, un lai novērstu dubultu finansēšanu no Regulas (ES) 2021/241 un citām Savienības programmām.

(42)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta j) apakšpunktā un V pielikuma 2.10. kritērijā, ANP ierosinātie pasākumi un šajā lēmumā ietvertie papildu pasākumi pienācīgi (A reitings) ļaus novērst, atklāt un izbeigt korupciju, krāpšanu un interešu konfliktus minētajā regulā paredzēto līdzekļu izmantošanā, un ir gaidāms, ka pasākumi pārliecinoši novērsīs dubultu finansēšanu no minētās regulas un citām Savienības programmām. Tas neskar citu tādu instrumentu un rīku piemērošanu, kuru mērķis ir veicināt Savienības tiesību piemērošanu un panākt atbilstību tām, tostarp korupcijas, krāpšanas un interešu konfliktu novēršanai, atklāšanai un izbeigšanai un Savienības budžeta aizsardzībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2092.

(41)Igaunija ir iesniegusi individuālas izmaksu aplēses par visām ANP iekļautajām investīcijām. Izmaksu aplēses ir apstiprinājusi Valsts kopīgā pakalpojuma centra, kas ir valsts pārvaldes iestāde, Atbalsta attīstības departamenta Dotāciju pārvaldības nodaļa. Izmaksu sadalījums kopumā ir sīki izstrādāts un labi pamatots. ANP iekļautās finanšu shēmas tiek uzskatītas par proporcionālām attiecīgo Igaunijas nozaru lielumam, un to izmaksas tiek uzskatītas par pamatotām un ticamām. Attiecībā uz citiem pasākumiem ir sniegti salīdzinājumi ar līdzīga veida agrākām investīcijām. Izmaksu aplēses un tām saistītie apliecinošie dokumenti liecina, ka lielākā daļa izmaksu ir labi pamatotas un saprātīgas. Finansējumam ierosinātās summas tika uzskatītas par atbilstošām, bet dažkārt samērā augstām salīdzinājumā ar iepriekšējo pieredzi vai līdzīgiem projektiem. Šā iemesla dēļ sniegtie pamatojumi tiek uzskatīti par ticamiem tikai zināmā mērā. Visbeidzot, atzīts, ka ANP lēsto kopējo izmaksu summa ir atbilstīga izmaksu lietderības principam un samērīga ar paredzamo ietekmi uz valsts ekonomiku un sociālo ietekmi.

(39)Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka saskaņā ar mehānismu sniegtais finansiālais atbalsts tiek paziņots un atzīts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 34. pantu. Tehnisko atbalstu var pieprasīt no tehniskā atbalsta instrumenta, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/240, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot to ANP.

(37)ANP piedāvā administratīvo organizāciju tā īstenošanai saskaņā ar procesu, kas izveidots saistībā ar struktūrfondu pārvaldību. ANP ir sniegts pārskats par paredzētajiem uzraudzības un ziņošanas pasākumiem un ir identificēti dalībnieki un to funkcijas un pienākumi. Valsts kopīgo pakalpojumu centrs darbojas kā vadības un koordinācijas struktūra. Kopā ar Finanšu ministriju tie ir centrālie dienesti, kas atbild par koordināciju, uzraudzību un novērtēšanu, savukārt nozaru ministriju uzdevums ir īstenot un uzraudzīt reformas un investīcijas attiecīgajā jomā.

(35)ANP ilgstošo ietekmi var arī pastiprināt, izveidojot sinerģiju starp šo ANP un citām programmām, tostarp tām, ko finansē no kohēzijas politikas fondiem, it īpaši tad, ja konstruktīvi tiktu risinātas dziļi iesakņojušās teritoriālās problēmas un veicināta līdzsvarota attīstība.

(30)Pamatojoties uz Igaunijas kā publisko pakalpojumu digitalizācijas līderes pozīciju, ANP ietver virkni pasākumu, kuru mērķis ir dot jaunu impulsu pārvaldes digitālajai pārveidei. Ierosinātās reformas un investīcijas ietver valdības informācijas sistēmu daļas migrāciju uz drošu mākoni, jaunu digitālo risinājumu izstrādi, kas nodrošina vienkāršotu un efektīvāku sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem, kā arī valsts iestāžu rīcībā esošo informācijas sistēmu un datu pārvaldības reorganizāciju. Paredzams, ka investīcijas, kas atbalsta ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīklu izvēršanu jomās, kurās ir tirgus nepilnības, arī mazinās digitālo plaisu un nodrošinās, ka visi iedzīvotāji var gūt labumu no paredzētā progresa digitālo publisko pakalpojumu sniegšanā Igaunijā.

(29)ANP ieguldījums digitālās pārkārtošanās norisē galvenokārt ir vērsts uz divām prioritātēm: uzņēmumu digitālo pārkārtošanos un sabiedrisko pakalpojumu turpmāku modernizāciju. Lai palīdzētu visu nozaru uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, izmantot digitālo tehnoloģiju piedāvātās iespējas, ANP ir paredzēts izveidot investīciju shēmu, kurai būtu jāsniedz finansiāls atbalsts uzņēmumiem dažādos digitālās pārkārtošanās aspektos, sākot no pētniecības un izstrādes un stratēģiju izstrādes līdz tehnoloģiju ieviešanai. Šīs investīcijas papildina divi pasākumi, kuru mērķis ir pievērsties digitālās pārkārtošanās norisei divās konkrētās nozarēs – būvniecībā un kravu autopārvadājumos, kur digitālo tehnoloģiju potenciāls līdz šim nav pietiekami izmantots. Turklāt ANP ir risināts būtiskais digitālo prasmju jautājums, palielinot mazo un vidējo uzņēmumu vadītāju informētību un atbalstot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju speciālistu kvalifikācijas celšanu un pārkvalificēšanu.

(28)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta f) apakšpunktā un V pielikuma 2.6. kritērijā, ANP ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (A reitings) sekmē digitālo pārkārtošanos vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanās izrietošās problēmas. Digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi atbilst 21,5 % no ANP kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar minētās regulas VII pielikumā sniegto metodiku.

(26)Igaunijas ANP ieguldījums zaļajā pārkārtošanā balstās uz trim pīlāriem: zaļo pārkārtošanos uzņēmumos, ilgtspējīgu enerģiju un energoefektivitāti un ilgtspējīgu transportu. Ekonomikas dekarbonizācija ir galvenais izaicinājums Igaunijai, un ANP ir paredzēts, ka valstij Enerģētikas nozares valsts attīstības plānā skaidri jānosaka mērķi un darbības, kuru mērķis ir pakāpeniski pārtraukt degslānekļa izmantošanu enerģētikas nozarē. ANP stimulē atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu, likvidējot administratīvos šķēršļus, nostiprinot tīklu un atvieglojot tā pieslēgumu, kā arī eksperimentāli izmēģinot enerģijas uzglabāšanas risinājumus. ANP būtu arī jāveicina zaļā ūdeņraža tehnoloģiju ieviešana visā vērtību ķēdē no ražošanas līdz patēriņam. Transporta ilgtspēja būtu jāpanāk, izveidojot jaunus savienojumus starp dažādiem ilgtspējīga transporta veidiem, galveno uzmanību pievēršot dzelzceļam un aktīviem transporta veidiem, piemēram, riteņbraukšanai. Zaļā pārkārtošanās uzņēmējdarbības nozarē būtu jāatbalsta, izstrādājot zaļās tehnoloģijas, palielinot mazoglekļa un klimatneitrālas pētniecības un inovācijas spējas un resursu efektivitāti, atbalstot modernizāciju un darījumdarbības modeļu izmaiņas ražošanas uzņēmumos un uzlabojot prasmes, kas saistītas ar zaļo pārkārtošanos. ANP ietver spēcīgu aprites ekonomikas uzņēmējdarbības aspektu. ANP nav iekļauti pasākumi, kuru mērķis būtu bioloģiskā daudzveidība. Tomēr daži klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumi var arī labvēlīgi ietekmēt bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, jo klimata pārmaiņas ir viens no galvenajiem draudiem bioloģiskajai daudzveidībai.

(25)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta e) apakšpunktā un V pielikuma 2.5. kritērijā, ANP ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (A reitings) sekmē zaļo pārkārtošanos, tostarp bioloģisko daudzveidību, vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanās izrietošās problēmas. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi atbilst 41,5 % no ANP kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar minētās regulas VI pielikumu. Kā paredzēts minētās regulas 17. pantā, ANP ir saderīgs ar informāciju, kas iekļauta nacionālajā enerģētikas un klimata plānā 2021.–2030. gadam.

(23)ANP ir iekļauts sistemātisks katra pasākuma novērtējums saskaņā ar principu “nenodari būtisku kaitējumu” saskaņā ar Eiropas Komisijas tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01). Sniegtā informācija pamato novērtējumu, ka pasākumi atbilst principam “nenodari būtisku kaitējumu”, piemēram, sniedzot sīkus paskaidrojumus par to, kā būvniecības projektos būtu jāņem vērā aprites ekonomikas apsvērumi.

(21)ANP ietver pasākumus, ar ko risina attiecīgās problēmas nodarbinātības, sociālajā un veselības jomā, un sagaidāms, ka tas palīdzēs īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Pasākumi primārās veselības aprūpes stiprināšanai, veselības aprūpes darbaspēka palielināšanai, veselības infrastruktūras un e-veselības sistēmas uzlabošanai ir vērsti uz to, lai uzlabotu piekļuvi veselības aprūpei, tādējādi palīdzot risināt ieilgušo problēmu saistībā ar neapmierinātām medicīniskajām vajadzībām. Pasākumi, kas vērsti uz jauniešu nodarbinātību, tiecas atbalstīt jauniešus darba pieredzes gūšanā, uzlabot viņu prasmes un palielināt valsts izaugsmes potenciālu. Paredzams, ka pasākumu rezultātā uzlabosies Igaunijas sociālās un veselības sistēmas noturība.

(17)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta c) apakšpunktā un V pielikuma 2.3. kritērijā, gaidāms, ka ANP būtiski (A reitings) palīdzēs stiprināt Igaunijas izaugsmes potenciālu, darbvietu radīšanu un ekonomisko, sociālo un institucionālo noturību, veicinot Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, tostarp veicinot rīcībpolitikas attiecībā uz bērniem un jauniešiem, un mazinās Covid-19 krīzes ekonomisko un sociālo ietekmi, tādējādi uzlabojot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un konverģenci Savienībā.

(13)ANP ietver pasākumus, ar kuriem atbalsta investīcijas uzņēmumu zaļajā un digitālajā pārkārtošanā, tādējādi palīdzot īstenot saistītos konkrētajai valstij adresētos ieteikumus. Tie jo īpaši ietver inovatīvu zaļo tehnoloģiju, piemēram, zaļā ūdeņraža tehnoloģiju, izstrādi, zaļās un digitālās prasmes, kuru mērķis ir risināt prasmju trūkuma problēmu, un finansiālā atbalsta shēmas, kuru mērķis ir palīdzēt Igaunijas uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, virzīties uz priekšu digitālās un zaļās pārkārtošanās gaitā un uzlabot piekļuvi finansējumam. Enerģētikas jomas reformu un investīciju mērķis ir stimulēt atjaunojamo energoresursu izmantošanu, uzlabot ēku energoefektivitāti un dekarbonizēt ekonomiku, nosakot mērķus un darbības nolūkā pakāpeniski izskaust degslānekli. Paredzams, ka pasākumi transporta nozarē palīdzēs samazināt emisijas un stimulēt ilgtspējīgu transporta veidu ieviešanu. Reformas ietver savstarpēji savienotas un kopīgas mobilitātes attīstīšanu Tallinas galvaspilsētas reģionā, izmantojot kopīgu sabiedriskā transporta sistēmu un elektrificējot dzelzceļus. Sagaidāms, ka ANP veicinās pārrobežu Rail Baltic projekta attīstību, savienojot trīs Baltijas valstis un to galvaspilsētas ar Poliju un pārējo Savienību, veicot investīcijas dzelzceļos, tramvaju līnijās, velosipēdu un gājēju ceļos uz stacijām un Rail Baltic multimodālajā terminālī.

(11)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. kritērijā, gaidāms, ka ANP palīdzēs efektīvi risināt visas tās problēmas vai ievērojamu to problēmu daļu (A reitings), kuras ir konstatētas attiecīgajos konkrētajai valstij adresētajos ieteikumos, kas sniegti Igaunijai, ieskaitot to fiskālos aspektus, vai problēmas, kuras ir konstatētas citos atbilstīgos dokumentos, ko Komisija ir oficiāli pieņēmusi Eiropas pusgada kontekstā. Var uzskatīt, ka ieteikumi, kas saistīti ar tūlītēju fiskālās politikas reakciju uz pandēmiju, neietilpst Igaunijas ANP darbības jomā, neraugoties uz to, ka 2020. un 2021. gadā Igaunija kopumā ir pienācīgi un pietiekami reaģējusi uz neatliekamo vajadzību ar fiskāliem līdzekļiem atbalstīt ekonomiku saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas noteikumiem.

Risinājumi, kas attiecas uz visām konkrētajai valstij adresētajos ieteikumos konstatētajām problēmām vai uz ievērojamu to daļu

(8)ANP ietver pasākumus, kas veicina visu sešu pīlāru īstenošanu, un katrs no sešiem ANP komponentiem attiecas uz vienu vai vairākiem pīlāriem. Šāda pieeja palīdz nodrošināt visaptverošu un saskanīgu ieguldījumu katrā pīlārā. Ieguldījums pirmajā pīlārā, kas veltīts zaļās pārkārtošanās norisei, tiks atbalstīts ar pasākumiem, kas stimulē atjaunojamo energoresursu izmantošanu, ēku renovāciju ar mērķi uzlabot to energoefektivitāti, kā arī labāku sabiedriskā transporta savienojamību un zaļā ūdeņraža izmantošanas stimulēšanu un kopumā atbalstu zaļās pārkārtošanās paātrināšanai uzņēmumos, tostarp prasmēm, kas vajadzīgas minētās pārkārtošanās īstenošanai. Paredzams, ka investīcijas un reformas, kas vērstas uz publiskā sektora un uzņēmumu digitalizāciju, kā arī digitālo prasmju līmeņa uzlabošanu, palīdzēs sasniegt digitālajai pārveidei veltītā otrā pīlāra mērķi.

(6)Īstenojot dalībvalstu ANP, visā Savienībā tiks veiktas koordinētas reformas un investīcijas. Pateicoties tam, ka pārrobežu un daudzvalstu projekti tiks īstenoti koordinēti un vienlaicīgi, šādas reformas un investīcijas radīs savstarpēji pastiprinošu iedarbību un pozitīvu blakusietekmi visā Savienībā. Tāpēc aptuveni viena trešdaļa no ietekmes, kādu mehānisms atstās uz dalībvalstu izaugsmi un darbvietu radīšanu, būs blakusietekme no citām dalībvalstīm.

(2)Padome 2019. gada 9. jūlijā un 2020. gada 20. jūlijā adresēja Igaunijai ieteikumus Eiropas pusgada kontekstā. Konkrētāk, Padome ieteica Igaunijai uzlabot sociālās drošības tīkla atbilstību, tostarp paplašinot bezdarbnieka pabalstu segumu un piekļuvi cenas ziņā pieejamiem un integrētiem sociālajiem pakalpojumiem, un veikt pasākumus, lai samazinātu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības, tostarp uzlabojot darba samaksas pārredzamību. Tā ieteica arī uzlabot veselības sistēmas pieejamību un noturību, tostarp novēršot veselības aprūpes darbinieku trūkumu, stiprinot primāro aprūpi un nodrošinot apgādi ar kritiski svarīgajiem medicīniskajiem izstrādājumiem. Tā ieteica arī novērst prasmju trūkumu un veicināt inovāciju, uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas spējas un atbilstību darba tirgus vajadzībām. Igaunijai tika arī ieteikts koncentrēt investīcijas uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, jo īpaši uz uzņēmumu digitalizāciju, pētniecību un inovāciju, tostarp atbalstot mazo un vidējo uzņēmumu inovācijas spējas, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, resursu efektīvu izmantošanu un ilgtspējīgu transportu, kas veicina pakāpenisku ekonomikas dekarbonizāciju. Turklāt Padome ieteica nodrošināt pietiekamu piekļuvi finansējumam un pastiprināt centienus nodrošināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējuma efektīvu uzraudzību un izpildi. Visbeidzot, lai pārvarētu Covid-19 krīzi, Igaunijai tika ieteikts veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, spēcinātu ekonomiku un, ja to ļaus ekonomiskie apstākļi, īstenotu fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus palielinot investīcijas. Komisija novērtēja, kāds Igaunijai atveseļošanas un noturības plāna (“ANP”) iesniegšanas laikā bijis progress tai adresēto ieteikumu īstenošanā, un secina, ka ieteikums veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, spēcinātu ekonomiku un atbalstītu turpmāko atveseļošanu, ir īstenots pilnībā. Turklāt tā uzskata, ka ir panākts ievērojams progress attiecībā uz ieteikumiem par investīciju koncentrēšanu uz energotīklu starpsavienojumiem.

(1)Covid-19 uzliesmojums ir iedragājis Igaunijas ekonomiku. Igaunijas iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju 2019. gadā bija 67 % no Savienības vidējās vērtības. Saskaņā ar Komisijas 2021. gada vasaras prognozi Igaunijas reālais IKP 2020. gadā samazinājās par 2,9 %, un paredzams, ka 2020. un 2021. gadā tas kopumā būs palielinājies par 1,8 %. Ilgtermiņa aspekti, kas ietekmē ekonomikas rādītājus vidējā termiņā, ietver iedzīvotāju novecošanu, reģionālās un sociālās atšķirības, relatīvi zemu resursu produktivitāti un siltumnīcefekta gāzu emisiju augsto intensitāti.

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 5.10.2021 COM(2021) 625 final PIELIKUMS

dokumentam Priekšlikums Padomes Īstenošanas lēmumam par Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu

{SWD(2021) 285 final}



PIELIKUMS 1. IEDAĻA. ATVESEĻOŠANAS UN NOTURĪBAS PLĀNĀ PAREDZĒTĀS REFORMAS UN INVESTĪCIJAS 1.Reformu un investīciju apraksts A. KOMPONENTS NR. 1 Uzņēmumu digitālā pārveide Šā Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna komponenta mērķis ir veicināt Igaunijas uzņēmumu digitālo pārveidi un to konkurētspēju, jo īpaši eksporta tirgos. Tā sniedz finansiālu atbalstu visu nozaru uzņēmumiem, īpašu uzmanību pievēršot MVU un mikrouzņēmumiem, dažādos to digitālās pārveides posmos, kā arī konkrētu ieguldījumu digitālo risinājumu pieņemšanā un ieviešanā būvniecības un kravu autopārvadājumu nozarē. Turklāt komponents pievēršas galvenajam digitālo prasmju jautājumam, palielinot MVU vadītāju informētību un atbalstot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) speciālistu prasmju pilnveidi un pārkvalificēšanu. Darbības, kuru mērķis ir atbalstīt eksporta iespēju apzināšanu un Igaunijas uzņēmumu popularizēšanu ārvalstīs, īsteno sinerģijā ar Igaunijas uzņēmuma darbībām. Komponents palīdz īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus par ieguldījumiem digitālajā pārejā (valstij adresētais ieteikums Nr. 3, 2020. gads) un par prasmju trūkumu (valstij adresētais ieteikums Nr. 2, 2019. gads). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01). A.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts 1.1.Investīcija: Digitālā pārveide uzņēmumos Pasākuma mērķis ir veicināt uzņēmumu digitālo pārveidi, īpašu uzmanību pievēršot MVU un mikrouzņēmumiem. Pasākums ietver finansiāla atbalsta sniegšanu MVU un mikrouzņēmumiem, kas atrodas Igaunijā, no visām nozarēm darbībām un ieguldījumiem, kas saistīti ar to digitālo pārveidi. Šis finansiālais atbalsts, ko papildina ar uzņēmumu pašu resursiem, attiecas uz vienu vai vairākiem šādiem aspektiem: -digitālo tehnoloģiju ieviešana, -rūpniecisko datu mākoņu attīstība, -rūpnieciskās pētniecības, izstrādes, testēšanas un izmēģināšanas darbības, -priekšizpēte, konsultāciju un atbalsta pakalpojumi,

-darbinieku apmācība. Finansējumu piešķir, izmantojot atklātus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), atbilstības kritērijos, kas ietverti uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, izslēdz šādu darbību sarakstu: i) darbības, kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana ; ii) darbības ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; iii) darbības, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, incinerācijas stacijām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; un iv) darbības, kurās atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. Darba uzdevumā papildus nosaka, ka var izvēlēties tikai tās darbības, kas atbilst attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. 1.2.Investīcija: E-būvniecības attīstība Pasākuma mērķis ir veicināt būvniecības nozares digitālās pārveides paātrināšanu, lai palielinātu tās produktivitāti, samazinātu tās vidisko pēdu un uzlabotu ēku kvalitāti. Paredzams, ka šī investīcija veicinās arī plašāku un efektīvāku datu apmaiņu starp ieinteresētajām personām. Pasākums sastāv no trim dažādām daļām: (I)programmatūras saskarņu izstrāde starp valsts e-būvniecības platformu (kas tiek izstrādāta Ekonomikas un komunikāciju ministrijas Būvniecības un mājokļu departamenta pārziņā) un esošajām valsts un privātajām informācijas sistēmām, ko izmanto nozarē, lai cita starpā automatizētu verifikāciju par ēku atbilstību dažādām normatīvajām prasībām, kā arī sertifikātu un atļauju izsniegšanu; tas ietver e-būvniecības platformas lietotāju apmācību (tostarp mācību materiālu izstrādi); (II)atbalsts starptautisku standartu un paraugprakses ieviešanai saistībā ar būvniecības un ēku uzturēšanas digitalizāciju, tostarp ieviešot būvniecības datu klasifikācijas sistēmu, izveidojot būvizstrādājumu un būvizstrādājumu datubāzi, ieviešot BIM (Building Information Modelling) nekustamā īpašuma uzturēšanas jomā; (III) atbalsts projektiem (kas atlasīti, izmantojot atklātus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus), kuru mērķis ir īstenot digitālos būvniecības rīkus un izstrādāt (arī prototipu) inovatīvus privātos un publiskos pakalpojumus, kas saistīti ar valsts e-būvniecības platformu. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. 1.3.Investīcija: Digitālo pavadzīmju pakalpojumu izstrāde Pasākuma mērķis ir atbalstīt kravu autopārvadājumu informācijas apmaiņas digitalizāciju, ieviešot digitālas pavadzīmes saskaņā ar Regulu (ES) 2020/1056 par kravu pārvadājumu elektronisku informāciju (eFTI), tādējādi veicinot netraucētu iekšējā tirgus darbību. Pasākums ietver atbalstu: (I)pakalpojumu sniedzējiem eFTI platformu izveidē, lai nodrošinātu digitālu pavadzīmju ieviešanu (eCMR – elektroniska pavadzīme), (II)transporta un loģistikas uzņēmumiem savu sistēmu un procesu savienošanā ar eFTI platformām, ļaujot tiem izmantot digitālās pavadzīmes (eCMR). Attiecīgos projektus atlasa divos atsevišķos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam.

1.4.Reforma: Prasmju reforma uzņēmumu digitālajai pārveidei Reformas mērķis ir palīdzēt stiprināt uzņēmumu spēju vadības līmenī vadīt un veicināt digitālo pārkārtošanos, kā arī nodrošināt, ka ir pieejams pietiekams skaits IKT speciālistu ar jaunākajām prasmēm un zināšanām, lai Igaunijas uzņēmumi varētu pilnībā izmantot digitālās pārkārtošanās piedāvātās iespējas. Tās mērķis ir arī piedāvāt jaunas karjeras iespējas gan darba ņēmējiem, gan bezdarbniekiem, uzlabojot prasmes un pārkvalificējoties IKT jomā, kā arī labāk atzīstot prasmes, kas iegūtas ārpus formālās mācīšanās. Pasākuma mērķis ir arī palīdzēt palielināt sieviešu līdzdalību IKT apmācībā un IKT profesijās. Pasākums sastāv no šādām četrām daļām: (I)uzņēmumu (jo īpaši MVU) vadītāju apmācība, lai uzlabotu viņu IKT prasmes un zināšanas un palielinātu viņu informētību par potenciālajiem ieguvumiem no IKT izmantošanas, (II)IKT ekspertu apmācības satura pārskatīšana un organizēšana, ņemot vērā jaunākos tehnoloģiskos sasniegumus, kiberdrošības pieaugošo nozīmi un uzņēmumu vajadzības, (III) izmēģinājuma projekts IKT speciālistu kvalifikācijas sistēmas pārveidošanai, (IV) IKT speciālistu kvalifikācijas celšana un pārkvalificēšana, tostarp kiberdrošības jomā. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam.



1.5.Reforma: Atbalsts uzņēmumu konkurētspējai ārvalstu tirgos Pasākuma mērķis ir palielināt Igaunijas uzņēmumu, tostarp jo īpaši IKT nozares uzņēmumu, eksporta jaudu un konkurētspēju. Paredzams, ka šis pasākums īpaši attieksies uz MVU. Tajā arī izmanto iespējas, ko piedāvā digitālie rīki. Pasākums sastāv no trim apakšpasākumiem: (I)eksporta stratēģiju izstrāde, kas vērstas uz konkrētām valstīm vai reģioniem; (II)uzņēmējdarbības centru izveide galvenajos eksporta tirgos; (III) Igaunijas produktu un pakalpojumu popularizēšana (jo īpaši no IKT nozares), izmantojot fiziskas, virtuālas vai hibrīdas misijas un pasākumus. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. 1.5.1.Apakšreforma: Valstu un reģionālās stratēģijas Šī apakšreforma ietver vairāku visaptverošu eksporta stratēģiju izstrādi attiecībā uz galvenajām mērķa valstīm un reģioniem, t. i., tām, kurām ir liels Igaunijas uzņēmumu izaugsmes potenciāls. Tajos iekļauj īpašas nodaļas par eksporta iespējām IKT nozarē un plašākā nozīmē par digitālajiem risinājumiem, kas izstrādāti dažādās lietojumu jomās (piemēram, pārvaldība, izglītība vai transports).

Šo stratēģiju mērķis ir sniegt konsultācijas uzņēmumiem, kas ienāk vai jau darbojas attiecīgajos tirgos. Valstis un reģionus, uz kuriem attiecas stratēģijas, nosaka analīzē, ko veic kā daļu no šā apakšpasākuma īstenošanas. Šo pasākumu īsteno sinerģijā ar Igaunijas uzņēmējsabiedrības darbībām, kā arī citiem partneriem. 1.5.2.Apakšreforma: Inovatīvi uzņēmējdarbības centri galvenajos eksporta tirgos Šī apakšreforma ietver uzņēmējdarbības centru izveidi septiņās ārvalstīs (Savienības iekšienē un/vai ārpus tās), kas tiek uzskatītas par svarīgiem eksporta tirgiem. Šajos uzņēmējdarbības centros jābūt piemērotam aprīkojumam fiziskām, virtuālām, kā arī hibrīdsanāksmēm, pieņemšanām un prezentācijām, kuras organizēs Igaunijas uzņēmumi visās nozarēs, kas vērstas uz konkrēto tirgu. Šo aprīkojumu var izmantot arī ārpus notikumiem, lai iepazītos ar jebkuru potenciālo klastera klientu vai konkrētu uzņēmumu Igaunijā. Uzņēmējdarbības centri veicina Igaunijas uzņēmumu attīstību, atbalsta tos vietējā mērogā eksporta darbībās un palīdz piesaistīt ārvalstu ieguldītājus. Uzņēmējdarbības centru darbības veic sinerģijā ar Igaunijas uzņēmējsabiedrības darbībām, kā arī citiem partneriem. Uzņēmējdarbības centru atrašanās vietu nosaka pēc analīzes, kas jāveic kā daļa no šā apakšpasākuma īstenošanas. 1.5.3.Apakšreforma: Globālās e-eksporta ietekmes grupas un virtuālie posmi Šī apakšreforma ietver gan valsts iestāžu, gan citu ieinteresēto personu, tostarp jo īpaši privātu uzņēmumu, pārstāvju grupu izveidi un atbalstu Igaunijas produktu un pakalpojumu veicināšanai (jo īpaši IKT nozarē), ko veic šīs grupas, veicot uzdevumus un piedaloties fiziskos, virtuālos vai hibrīdos pasākumos. Šīs apakšreformas īstenošana ietver arī Igaunijas produktu un pakalpojumu veicināšanas pastiprināšanu lielos pasākumos, izmantojot digitālos rīkus. Tā sauktie “virtuālie posmi” radīs vairāk iespēju Igaunijas ieinteresētajām personām piedalīties un demonstrēs Igaunijas digitālos risinājumus. Šie “virtuālie posmi” sastāv no tehniskiem risinājumiem, kuros apvienoti fiziskie un digitālie elementi, lai ar eksportu saistītais notikums Igaunijā sasniegtu pasaules mēroga auditoriju vai Igaunijas eksportētāji varētu piedalīties pasaules mēroga pasākumos, kas tiek rīkoti ārvalstīs. Šo pasākumu īsteno sinerģijā ar Igaunijas uzņēmējsabiedrības darbībām, kā arī citiem partneriem. A.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Kārtas numurs Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji

(atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķrādītājiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Mērvienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 1 1.1. Digitālā pārveide uzņēmumos Atskaites punkts Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ar piešķiršanas kritērijiem un piešķiršanas nosacījumiem Paziņojuma par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēšana 2. cet. 2022 Ekonomikas un komunikāciju ministrija publicē uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, lai atbalstītu uzņēmumu digitālo pārveidi, kā arī piešķiršanas kritērijus. Novērtēšanas kritērijus un atbalsta piešķiršanas nosacījumus nosaka, pamatojoties uz Igaunijas uzņēmumu vajadzību analīzi un pasākuma paredzamo ietekmi. Atbilstības kritēriji arī nodrošina, ka atlasītie projekti atbilst tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību nodrošināt atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 2 1.1. Digitālā pārveide uzņēmumos Mērķrādītājs Dotāciju piešķiršana To uzņēmumu skaits, kuriem piešķirta dotācija 0 110 4. cet. 2023 To uzņēmumu skaits, kuriem Ekonomikas un sakaru ministrija piešķir dotācijas, lai atbalstītu to digitālo pārveidi saskaņā ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. 3 1.1. Digitālā pārveide uzņēmumos Mērķrādītājs Dotāciju piešķiršana To uzņēmumu skaits, kuriem piešķirta dotācija 110 230 4. cet. 2025 To uzņēmumu skaits, kuriem Ekonomikas un sakaru ministrija piešķir dotācijas, lai atbalstītu to digitālo pārveidi saskaņā ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. 4 1.2. e-būvniecības attīstība Atskaites punkts Starptautisku standartu un paraugprakses pieņemšana attiecībā uz digitālo tehnoloģiju izmantošanu būvniecībā Starptautisko standartu un paraugprakses pieņemšana 4. cet. 2024 Darbu pie starptautisku standartu un paraugprakses pieņemšanas attiecībā uz digitālo tehnoloģiju izmantošanu būvniecībā un ēku apsaimniekošanā vada un koordinē Ekonomikas un komunikāciju ministrija, ieviešot būvniecības datu klasifikācijas sistēmu, izveidojot publiski pieejamu būvizstrādājumu un būvizstrādājumu datubāzi un ieviešot ēku informācijas modelēšanu nekustamā īpašuma uzturēšanas jomā. 5 1.2. e-būvniecības attīstība Atskaites punkts Publisko pakalpojumu pieejamība e-būvniecības platformā Saskarnes starp e-būvniecības platformu un saistītajiem publiskajiem pakalpojumiem nodošana ekspluatācijā 4. cet. 2025 E-būvniecības attīstības plānā paredzētos sabiedriskos pakalpojumus izstrādā, izmanto un publisko e-būvniecības platformā. Mācību materiālus dara pieejamus arī lietotājiem. Tas ietver ar apbūvēto vidi saistītus pakalpojumus, piemēram, būvatļaujas un plānošanas atļaujas, būvgrāmatu (žurnālgrāmatu) un renovācijas pasi. 6 1.2. e-būvniecības attīstība Mērķrādītājs Izstrādes un prototipu izstrādes projektu pabeigšana Pabeigto projektu skaits 0 120 4. cet. 2025 Pabeigto projektu skaits digitālo būvniecības rīku un inovatīvu digitālo risinājumu prototipu izstrādei un/vai ieviešanai, izmantojot e-būvniecības platformu. 7 1.3. digitālo pavadzīmju pakalpojumu izstrāde Mērķrādītājs eFTI (elektroniskās kravu pārvadājumu informācijas) platformu izstrāde Uzsākto projektu skaits 0 5 2. cet. 2023 Tādu projektu skaits, kuros izstrādāta eFTI platforma un kuri saņēmuši pozitīvu dotācijas lēmumu. 8 1.3. digitālo pavadzīmju pakalpojumu izstrāde Mērķrādītājs eCMR (elektroniskās pavadzīmes) saskarnes attīstība Uzsākto projektu skaits 0 270 4. cet. 2024 Tādu projektu skaits, kas ļauj transporta un loģistikas operatoriem būt savienotiem ar eFTI platformām un izmantot eCMR, par kuriem ir saņemts pozitīvs dotācijas lēmums. 9 1.3. digitālo pavadzīmju pakalpojumu izstrāde Mērķrādītājs Kopējais pabeigto projektu skaits Pabeigto projektu skaits 0 275 4. cet. 2025 Pabeigto eFTI un eCMR projektu skaits, kas sekmē digitālo pavadzīmju ieviešanu. 10 1.3. digitālo pavadzīmju pakalpojumu izstrāde Atskaites punkts Digitālo pavadzīmju izstrādes un ieviešanas ex post novērtējums Ekonomikas un komunikāciju ministrijas ex post novērtējuma ziņojuma pieņemšana 2. cet. 2026 Ārēja iestāde analizē atbalsta pasākuma ietekmi uz kravu autopārvadājumu nozari un sagatavo novērtējuma ziņojumu, ko pieņem Ekonomikas un sakaru ministrija. 11 1.4. Prasmju reforma uzņēmumu digitālajai pārveidei Atskaites punkts Sekundāro tiesību aktu stāšanās spēkā, kuros izklāstīti digitālo prasmju attīstības atbalsta noteikumi Sekundāro tiesību aktu stāšanās spēkā 2. cet. 2022 Stājas spēkā sekundārie tiesību akti, kas vajadzīgi atbalsta saņemšanai un piešķiršanai. Atbalsta nosacījumus nosaka ar ministrijas dekrētu, ko saskaņo ar Finanšu ministriju un Valsts kopīgo pakalpojumu centru.

Ministrijas dekrētā ir ietverti šādi elementi: – pasākuma mērķis, – atbalstīto darbību apraksts, – saņēmēji un mērķgrupas, – īstenošanas nosacījumi, – attiecināmās izmaksas un izmantotie vienkāršojumi, – maksājumu nosacījumi, – ziņošanas un uzraudzības nosacījumi. 12 1.4. Prasmju reforma uzņēmumu digitālajai pārveidei Mērķrādītājs Pieteikšanās mācību pasākumos Dalībnieku skaits 0 500 4. cet. 2023 To cilvēku skaits, kuri iesaistījušies apmācības pasākumos, ko atbalsta saskaņā ar šo pasākumu un kas ietver izpratnes veicināšanu MVU vadītājiem un IKT speciālistu kvalifikācijas celšanu un pārkvalificēšanu. Vismaz 35 % no dalībniekiem, kas piedalās šajos mācību pasākumos, ir sievietes. 13 1.4. Prasmju reforma uzņēmumu digitālajai pārveidei Mērķrādītājs Mācību pasākumu pabeigšana Dalībnieku skaits 0 2000 2. cet. 2026 To cilvēku skaits, kuri pabeiguši apmācības kursus, izmantojot mācību pasākumus, ko atbalsta saskaņā ar šo pasākumu, tostarp izpratnes veicināšanu MVU vadītājiem, kā arī IKT speciālistu prasmju pilnveidi un pārkvalificēšanu. Vismaz 35 % dalībnieku, kas pabeiguši šos mācību pasākumus, ir sievietes. 14 1.4. Prasmju reforma uzņēmumu digitālajai pārveidei Mērķrādītājs Jaunu prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās moduļu skaits Igaunijas izglītības informācijas sistēmā (EHIS) reģistrēto mācību programmu skaits. 0 5 4. cet. 2023 Tādu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas moduļu skaits, kas izstrādāti ar detalizētu apmācības saturu, struktūru un mācību materiāliem, lai nodrošinātu apmācību saistībā ar digitālajām prasmēm. Jaunas mācību programmas, kas izstrādātas šiem moduļiem, reģistrē Igaunijas Izglītības informācijas sistēmā (EHIS). 15 1.4. Prasmju reforma uzņēmumu digitālajai pārveidei Mērķrādītājs IKT speciālistu kvalifikācijas standartu pārskatīšana. To kvalifikācijas standartu skaits, kas analizēti un pielāgoti pēc vajadzības 0 5 4. cet. 2024 To IKT speciālistu kvalifikācijas standartu skaits, kuri iekļauti valsts kvalifikācijas standartu reģistrā un kuri vajadzības gadījumā ir analizēti un pielāgoti. 16 1.5. Atbalsts uzņēmumu konkurētspējai ārējos tirgos 1.5.1. Valsts un reģionālās stratēģijas Atskaites punkts Stratēģiju izstrādes sagatavošana Sagatavošanas darbu pabeigšana 2. cet. 2022 Pabeidz sagatavošanas darbus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu eksporta stratēģijas. Šie uzdevumi ietver: – analīze par to, kuri ārējie tirgi ir svarīgi stratēģiju izstrādē, – uzņēmumu interešu analīze, – eksportētāju uzņēmumu vajadzību apzināšana, lai palielinātu to konkurētspēju eksporta tirgos, Vajadzību sarindojums. 17 1.5. Atbalsts uzņēmumu konkurētspējai ārējos tirgos 1.5.1. Valsts un reģionālās stratēģijas Atskaites punkts Pētījumu iepirkums Līgumu parakstīšana 2. cet. 2024 Piedāvājumus stratēģiju un produktu pakešu izstrādei, lai iegūtu detalizētu tirgus informāciju par ārvalstu tirgiem, organizē Ārlietu ministrija. Attiecīgos līgumus paraksta. 18 1.5. Atbalsts uzņēmumu konkurētspējai ārējos tirgos 1.5.1. Valsts un reģionālās stratēģijas Mērķrādītājs Valsts un reģionālo eksporta stratēģiju skaits Publicēto stratēģiju skaits 0 13 2. cet. 2026 Izstrādājamo valsts un/vai reģionālo eksporta stratēģiju skaits. Šajās stratēģijās iekļauj visaptverošu analīzi un sniedz proaktīvas, viedas konsultācijas uzņēmumiem, kas ienāk un darbojas ārvalstu tirgos. 19 1.5. Atbalsts uzņēmumu konkurētspējai ārējos tirgos 1.5.2. Novatoriski uzņēmējdarbības centri galvenajos eksporta tirgos Atskaites punkts Sagatavošanās analīze, lai noteiktu uzņēmējdarbības centru saturu un atrašanās vietu Sagatavošanās analīzes sagatavošana 2. cet. 2022 Ārlietu ministrija sagatavo sagatavošanas analīzi, kas ļauj noteikt uzņēmējdarbības centru saturu un atrašanās vietas. Analīzē atklāj, kur izveidot uzņēmējdarbības centrus, lai palielinātu pieprasījumu pēc Igaunijas ražotām precēm un pakalpojumiem eksporta tirgos. 20 1.5. Atbalsts uzņēmumu konkurētspējai ārējos tirgos 1.5.2. Novatoriski uzņēmējdarbības centri galvenajos eksporta tirgos Mērķrādītājs Atvērto uzņēmējdarbības centru skaits Uzņēmējdarbības centru skaits 0 7 2. cet. 2026 To uzņēmējdarbības centru skaits, kurus Ārlietu ministrija atvērusi, lai atbalstītu uzņēmumus ienākt un darboties svarīgos eksporta tirgos, kā arī lai palīdzētu tiem popularizēt Igaunijā ražotus produktus un pakalpojumus, ņemot vērā vietējās uzņēmējdarbības vides un kultūras īpatnības. 21 1.5. Atbalsts uzņēmumu konkurētspējai ārējos tirgos 1.5.3. Globālās e-eksporta ietekmes grupas un virtuālie posmi Atskaites punkts Ietekmes grupu izveide un globālo digitālo misiju galamērķu atlase Lēmumi par ietekmes grupu sastāvu un globālo digitālo misiju galamērķiem 2. cet. 2022 Pamatojoties uz analīzi, Ārlietu ministrija izraugās globālo digitālo misiju galamērķus un ietekmes grupas, lai palielinātu Igaunijas digitālo pakalpojumu eksporta pievienoto vērtību, palielinātu Igaunijas uzņēmumu, tostarp jo īpaši IKT uzņēmumu, eksporta jaudu un piesaistītu papildu ārvalstu investīcijas inovācijai. 22 1.5. Atbalsts uzņēmumu konkurētspējai ārējos tirgos 1.5.3. Globālās e-eksporta ietekmes grupas un virtuālie posmi Mērķrādītājs Globālās ietekmes grupu veikto komandējumu skaits un lielo notikumu skaits, kuros Igaunija bija pārstāvēta “virtuālos posmos” Kopējais veikto misiju un pasākumu skaits 0 29 2. cet. 2026 Ārlietu ministrijas izveidotās globālās ietekmes grupas veic vismaz 14 komandējumus, lai palielinātu Igaunijas digitālo pakalpojumu eksporta pievienoto vērtību, palielinātu Igaunijas uzņēmumu, tostarp jo īpaši IKT uzņēmumu, eksporta jaudu un piesaistītu papildu ārvalstu investīcijas inovācijai. Igaunija ir pārstāvēta “virtuālos posmos” vismaz 15 gadījumos. B. KOMPONENTS NR. 2 Paātrināt zaļo pārkārtošanos uzņēmumos B.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna komponenta mērķis ir paātrināt zaļo pārkārtošanos uzņēmējdarbības nozarē Igaunijā un izmantot uzņēmējdarbības iespējas, ko tā sniedz. Komponents sastāv no divām reformām un sešām investīcijām, un tā mērķis ir atbalstīt zaļo tehnoloģiju attīstību, palielināt zaļo pētniecību un inovācijas spējas un resursu efektivitāti, ieviest jaunus uzņēmējdarbības modeļus un uzlabot prasmes un zinātību jomās, kas saistītas ar zaļo pārkārtošanos. Šā komponenta pasākumu mērķis ir īstenot visaptverošu pieeju pārejai uz zaļo ekonomiku, lai novērstu galvenās tirgus nepilnības un veicinātu tehnoloģisko un uzvedības izrāvienu nolūkā palielināt uzņēmējdarbības nozares konkurētspēju. Šie pasākumi arī atbalsta kapitāla tirgus un uzņēmējdarbības vides turpmāku attīstību. Komponents palīdz īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus par atbalstu mazo un vidējo uzņēmumu inovācijas spējai un ieguldījumu koncentrēšanu uz zaļo pārkārtošanos, pietiekamas piekļuves nodrošināšanu finansējumam (valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2020. gadā) un uz prasmju trūkumu (2019. gadā konkrētai valstij adresētais 2. ieteikums). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01).

2.1.Reforma: Uzņēmumu zaļā pārkārtošanās Reformas mērķis ir uzlabot zaļo pārkārtošanos uzņēmējdarbības nozarē, kas, paredzams, sniegs ekonomiskus, ekoloģiskus un sociālus ieguvumus, padarot esošos uzņēmumus efektīvākus un videi draudzīgākus (resursu efektivitāte, jauni zaļās pārkārtošanās sertifikāti un produktu tirdzniecības atļaujas) un atbalstot jaunu zaļo tehnoloģiju uzņēmumu veidošanos (zaļo tehnoloģiju izstrāde un ieviešana, jaunas iespējas bioresursu vērtības palielināšanai). Reforma ietver plašas Zaļās pārkārtošanās darba grupas izveidi, lai veicinātu sadarbību starp zaļās tehnoloģijas ieinteresētajām personām un tādu tiesību aktu pieņemšanu, kas vajadzīgi piecu papildu ieguldījumu īstenošanai: 1. Zaļās prasmes, lai atbalstītu uzņēmumu zaļo pārkārtošanos; 2. Videi nekaitīgu tehnoloģiju attīstības programmas; 3. Uzņēmējdarbības modeļu modernizācija ražošanas uzņēmumos; 4. Resursu ziņā efektīvu zaļo tehnoloģiju ieviešana; un 5. Zaļais fonds. Reforma ir savstarpēji saistīta ar 1. komponentu, jo digitalizācija un automatizācija veicina zaļo tehnoloģiju attīstību un zaļo pārkārtošanos uzņēmējdarbības nozarē. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2022. gada 31. decembrim. 2.2.Investīcija: Zaļās prasmes uzņēmumu zaļās pārkārtošanās atbalstam Investīciju mērķis ir nodrošināt kvalitatīvu ekspertu pieejamību zaļās pārkārtošanās īstenošanai uzņēmumos. Investīcijas ietver atjauninātu prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās programmu ieviešanu pieaugušajiem un studiju programmu modernizāciju augstākajā un profesionālajā izglītībā, kā arī elastīgāku apmācības programmu izstrādi un izmēģināšanu, piedāvājot mikroakreditācijas, ņemot vērā zaļās ekonomikas turpmākās vajadzības. Zaļās prasmes ir definētas kā prasmes, kas vajadzīgas darbvietām, kuras palīdz samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, uzlabot energoefektivitāti un resursefektivitāti un ietver aprites ekonomikas principu plašāku ieviešanu. Sadarbībā ar ieinteresētajām personām atjaunina profesionālos standartus un prasmju profilus un attiecīgā gadījumā izstrādā jaunus profilus, precizējot paredzamos mācīšanās rezultātus un izvēloties konkrētas jomas, kurām ir vislielākā ietekme uz zaļo pārkārtošanos. Personām, kas strādā nozarēs, kuras jau ir skārusi zaļā pārkārtošanās (enerģētika, transports, atkritumu apsaimniekošana), tiek piedāvātas pārkvalificēšanās iespējas; Jaunas nozares un nozares, kurām ir potenciāls radīt darbvietas, kas izriet no zaļās pārkārtošanās vai ir saistītas ar to), un personām, kuras vēlas mainīt savu karjeru. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. 2.3.Investīcija: Videi nekaitīgu tehnoloģiju attīstības programmas Investīciju mērķis ir veicināt uzņēmumu zaļo pārkārtošanos, veicinot inovatīvu zaļo tehnoloģiju izstrādi un izplatīšanu. Paredzams, ka investīcijas palielinās pētniecībā intensīvu zaļo tehnoloģiju uzņēmumu skaitu tirgū un atbalstīs jaunuzņēmumu ekosistēmu. Investīcijas ietver atbalstu jaunuzņēmumiem un attīstības kopām, galveno uzmanību pievēršot integrētiem videi nekaitīgu tehnoloģiju risinājumiem, izmantojot dažādus attīstības pakalpojumus (tostarp paātrinātājus, inkubāciju, uzņēmējdarbības attīstību, prototipu izstrādi, izmēģinājuma projektus) un sadarbības uzlabošanu starp dažāda veida organizācijām un dalībniekiem, kas jau aktīvi darbojas tirgū (akadēmijām, uzņēmumiem, citām ieinteresētajām personām). Investīcijas koncentrējas uz energoefektivitāti un resursu efektīvu izmantošanu, aprites ekonomikas veicināšanu, jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, digitalizāciju un automatizāciju. Investīciju atbalstītie projekti palīdz samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielināt resursu produktivitāti Igaunijā. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. 2.4.Investīcija: Ražošanas uzņēmumu uzņēmējdarbības modeļu modernizācija Investīciju mērķis ir atbalstīt uzņēmējdarbības modeļu maiņu ražošanā, lai nodrošinātu Igaunijas produktu atbilstību vides un klimata mērķiem, tostarp aprites ekonomikas principiem, un palielinātu ražošanas uzņēmumu konkurētspēju. Pasākums atbalsta projektus, ar kuriem modernizē ražošanas uzņēmumu uzņēmējdarbības modeļus, kas saistīti ar klimata un vides mērķiem. Projektus atlasa, pamatojoties uz uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus ietvertajos atbilstības kritērijos izslēdz šādu darbību sarakstu: i) darbības, kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana ; ii) darbības ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; iii) darbības, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, incinerācijas stacijām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; un iv) darbības, kurās atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. Darba uzdevumā papildus nosaka, ka var izvēlēties tikai tās darbības, kas atbilst attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā.

Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. 2.5.Investīcija: Resursu ziņā efektīvu zaļo tehnoloģiju ieviešana Ieguldījumu mērķis ir uzlabot uzņēmumu resursu efektivitāti, tostarp energoefektivitāti, īpašu uzmanību pievēršot nepietiekami izmantotu bioresursu, piemēram, atlikumu un blakusproduktu, vērtības palielināšanai. Investīciju mērķis ir atbalstīt inovāciju ražošanas tehnoloģijās un produktu izstrādē uzņēmumos un veicināt aprites ekonomikas risinājumus. Pasākums atbalsta divu veidu investīcijas: -veicināt resursu ziņā efektīvas videi nekaitīgas tehnoloģijas rūpnieciskām iekārtām; -bioresursu valorizācija. Projektus atlasa, pamatojoties uz uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Galvenie kritēriji projektu atlasei dotāciju saņemšanai atkarībā no atbilstības ietver efektivitāti siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā, resursefektivitāti, rentabilitāti, atlieku un atkritumu rašanās samazināšanu, pievienoto vērtību bioresursiem un izstrādājamo risinājumu novatorismu. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus ietvertajos atbilstības kritērijos izslēdz šādu darbību sarakstu: i) darbības, kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana ; ii) darbības ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; iii) darbības, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, incinerācijas stacijām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; un iv) darbības, kurās atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. Darba uzdevumā papildus nosaka, ka var izvēlēties tikai tās darbības, kas atbilst attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. 2.6.Investīcija: Zaļais fonds Ieguldījumu mērķis ir nodrošināt kapitālu jaunu videi nekaitīgu tehnoloģiju attīstībai tādās stratēģiskās jomās kā enerģētika, lauksaimniecība, pārtikas rūpniecība, transports un loģistika, materiāli un ķīmiskā rūpniecība. Zaļais fonds nodrošina finansējumu uzņēmumiem un nozarēm, kuru produktiem, pakalpojumiem vai procesiem ir raksturīgas intensīvas pētniecības videi draudzīgas tehnoloģijas un kuru darbības veicina vides problēmu risināšanu, jaunu produktu, pakalpojumu vai tehnoloģiju izstrādi, kas samazina vai uztver siltumnīcefekta gāzu emisijas vai ko virza ekodizaina prasības. Investīcijas veic ilgtspējīgos projektos, ņemot vērā ES Taksonomijas regulu. Pasākumu īsteno kā finanšu instrumentu plašākas zaļās tehnoloģijas ieguldījumu programmas ietvaros, kas nodrošina kapitāla ieguldījumus uzņēmumiem tiešu kapitāla ieguldījumu veidā un izmantojot riska kapitāla fondus, kurus pārvalda publiskā finansējuma pārvaldītājs SmartCap. Pasākums atbilst tehniskajiem norādījumiem “Nenodarīt būtisku kaitējumu” (2021/C58/01). Juridiskais nolīgums, kas parakstīts starp Igauniju un SmartCap, un turpmākā zaļā fonda ieguldījumu politika: I.pieprasīt piemērot Komisijas tehniskos norādījumus par ilgtspējas pārbaudi fondam InvestEU; un II.pieprasīt uzņēmumiem, kuri vairāk nekā 50 % no saviem ieņēmumiem iepriekšējā finanšu gadā guvuši no šādām darbībām un/vai aktīviem, pieņemt un publicēt zaļās pārkārtošanās plānus: i) darbības un aktīvi, kas saistīti ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana ; ii) darbības un aktīvi saskaņā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; iii) darbības un aktīvi, kas saistīti ar atkritumu poligoniem, incinerācijas stacijām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; Un iv) darbības un aktīvi, ja atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi; un III.pieprasīt, lai SmartCap pārbaudītu saņēmēja atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā attiecībā uz visiem darījumiem, tostarp tiem, uz kuriem neattiecas ilgtspējas pārbaude. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. 2.7.Investīcija: Radīt iespējas uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu vidi saudzējoša ūdeņraža tehnoloģiju ieviešanai

Investīciju mērķis ir atbalstīt ūdeņraža integrētu vērtības ķēžu izvēršanu un izmēģināšanu no enerģijas ražošanas un piegādes risinājumiem līdz galapatēriņam dažādās lietojumu jomās. Atbalstāmos projektus atlasa pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ir atvērts projektiem no visām ekonomikas nozarēm. Ūdeņraža ražošanā izmantotajai elektroenerģijai jābūt ražotai no atjaunojamiem energoresursiem, un vidi saudzējoša ūdeņraža patēriņš notiek Igaunijā. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus ietvertajos atbilstības kritērijos izslēdz šādu darbību sarakstu: i) darbības, kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana ; ii) darbības ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; iii) darbības, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, incinerācijas stacijām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; un iv) darbības, kurās atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. Darba uzdevumā papildus nosaka, ka var izvēlēties tikai tās darbības, kas atbilst attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. B.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Kārtas numurs Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji

(atskaites punktiem) Mērvienība Kvantitatīvie rādītāji

(mērķrādītājiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 23 2.1. Uzņēmumu zaļā pārkārtošanās Atskaites punkts Zaļās pārkārtošanās darba grupas izveide zaļās pārkārtošanās īstenošanai un uzraudzībai Darba grupas un darba grupu izveide <<<<<<<<<<<<<<<<< 4. cet. 2021 Vides ministrija pašreizējo Zaļo tehnoloģiju darba grupu (izveidota 2020. gadā) pārveido par RRP Zaļās pārkārtošanās darba grupu, lai koordinētu uzņēmumu zaļās pārkārtošanās pasākumus un uzlabotu sadarbību un informācijas apmaiņu starp publisko sektoru, ieinteresētajām personām un interešu grupām. Īpašu pasākumu veikšanai izveido vajadzīgās darba grupas. 24 2.1. Uzņēmumu zaļā pārkārtošanās Atskaites punkts Aprites ekonomikas rīcības plāna pieņemšana Zaļās pārkārtošanās darba grupā Pieņemts aprites ekonomikas rīcības plāns 4. cet. 2022 Zaļās pārkārtošanās darba grupa esošās aprites ekonomikas darbības un dažādos rīcības plānus pārskata vienotā aprites ekonomikas rīcības plānā, kas virzīs Igaunijas pāreju uz aprites ekonomiku. 25 2.2. vidi saudzējošas prasmes uzņēmumu zaļās pārkārtošanās atbalstam Atskaites punkts Sekundāro tiesību aktu stāšanās spēkā, kuros izklāstīti atbalsta noteikumi zaļo prasmju attīstīšanai Sekundāro tiesību aktu stāšanās spēkā 2. cet. 2022 Stājas spēkā sekundārie tiesību akti, kas vajadzīgi atbalsta saņemšanai un piešķiršanai. Tajā ietver noteikumus, kas nodrošina, ka visas darbības, ko atbalsta saskaņā ar šo pasākumu, ir vērstas uz jomām, kas veicina siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu vai pielāgošanos klimata pārmaiņām. 26 2.2. vidi saudzējošas prasmes uzņēmumu zaļās pārkārtošanās atbalstam Mērķrādītājs Prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās moduļu skaits Moduļu skaits 0 5 4. cet. 2023 Izstrādāto prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas moduļu skaits, tostarp detalizēts apmācības saturs, struktūra un mācību materiāli, lai nodrošinātu apmācību saistībā ar zaļajām prasmēm. 27 2.2. vidi saudzējošas prasmes uzņēmumu zaļās pārkārtošanās atbalstam Mērķrādītājs Cilvēki, kas piedalās kvalifikācijas celšanas un pārkvalificēšanās programmās Dalībnieku skaits 0 2830 2. cet. 2026 To cilvēku skaits, kuri ir pabeiguši vienu no apmācību kursiem, ko atbalsta ar šo pasākumu. 28 2.3. Zaļo tehnoloģiju attīstības programma Atskaites punkts Darba grupas izveide, lai plānotu un izstrādātu attīstības programmu Projekta vadītāja pieņemšana darbā un darba grupas izveide 4. cet. 2021 Pieņem darbā projekta vadītāju un izveido plašu ieinteresēto personu grupu, lai koordinētu ieguldījumu plānošanu un īstenošanu. Projekta vadītāja lomu nosaka, lai apkopotu informāciju no tirgus dalībniekiem un izstrādātu vajadzīgos atbalsta pasākumus un iepirkumu. Darba grupā ir uzņēmējdarbības attīstībā iesaistītās puses, un tā apņemas tikties vismaz trīs reizes gadā, lai izvērtētu ar ieguldījumiem saistīto darbību attīstību un sniegtu ieteikumus turpmākai rīcībai. Darba grupa izstrādā noteikumus par attīstības programmā atbalstāmo darbību atlasi tā, lai tiktu nodrošināts, ka katra darbība tieši palīdz samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vai atbalstīt pielāgošanos klimata pārmaiņām. 29 2.3. Zaļo tehnoloģiju attīstības programma Atskaites punkts Zaļo tehnoloģiju attīstības programmas izveide Līgumi, kas parakstīti attiecībā uz visām attīstības kopām un atbalsta pasākumiem, kas izstrādāti un atvērti 2. cet. 2024 Publiskā iepirkuma procedūras vismaz piecām attīstības kopām pabeidz un līgumus piešķir uzvarētājām pusēm. Atbalsta pasākumus izstrādā un to pirmās kārtas atver vismaz 10 jaunuzņēmumiem. Atlases procesi nodrošina, ka katra atbalstītā darbība tieši palīdz samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vai atbalstīt pielāgošanos klimata pārmaiņām. 30 2.3. Zaļo tehnoloģiju attīstības programma Mērķrādītājs Zaļo tehnoloģiju attīstības programmas atbalstīto kopu skaits Kopu skaits 0 5 2. cet. 2026 Attīstības programmas atbalstīto kopu skaits. 31 2.3. Zaļo tehnoloģiju attīstības programma Mērķrādītājs To jaunuzņēmumu skaits, kuri saņem atbalstu no Zaļo tehnoloģiju attīstības programmas un kuri ir saņēmuši privātus ieguldījumus Jaunuzņēmumu skaits 0 10 2. cet. 2026 To jaunuzņēmumu skaits, kurus atbalsta attīstības programma un kuri ir saņēmuši līdzekļus no privātiem ieguldītājiem attīstības programmas laikā vai pēc tās. 32 2.4. Uzņēmējdarbības modeļu modernizācija ražošanas uzņēmumos Atskaites punkts Ministrijas dekrēta par subsīdiju piešķiršanas nosacījumiem stāšanās spēkā Ministrijas dekrēta stāšanās spēkā 2. cet. 2022 Atbalsta piešķiršanas nosacījumus nosaka ar atbildīgā ministra dekrētu. Noteiktās prasības ietver atbilstības kritērijus, lai nodrošinātu, ka atlasītie projekti atbilst tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. Atlases/atbilstības kritērijos norāda, ka atbalstītās darbības un/vai uzņēmumi veicina klimatneitrālu ekonomiku, noturību un pielāgošanos klimata pārmaiņām, tostarp aprites ekonomikas mērķus, piemēram, aprites ekonomikas principu iekšēju īstenošanu, uzņēmumu transporta un uzglabāšanas nodošanu jauniem pamatiem. 33 2.4. Uzņēmējdarbības modeļu modernizācija ražošanas uzņēmumos Mērķrādītājs Atbalstīto projektu skaits Projektu skaits 0 70 4. cet. 2025 Projekti, kas saņēmuši dotācijas izmaksu saskaņā ar uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus izklāstītajiem attiecināmības nosacījumiem, lai ieviestu uzņēmējdarbības modeļus, kas atbalsta pārkārtošanos uz klimatneitrālu ekonomiku, noturību un pielāgošanos klimata pārmaiņām, tostarp aprites ekonomikas mērķus. 34 2.5. Resursu ziņā efektīvu zaļo tehnoloģiju ieviešana Atskaites punkts Uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus dotāciju saņemšanai publicēšana Paziņojuma publicēšana par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus dotāciju saņemšanai 2. cet. 2022 Uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, lai atbalstītu resursefektīvas zaļās tehnoloģijas un bioresursu valorizāciju, publicē un dara pieejamu pieteikumu iesniegšanai, tostarp atbilstības kritērijus, lai nodrošinātu, ka atlasītie projekti atbilst tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un atbilstību attiecīgajiem ES un valstu tiesību aktiem vides jomā. Atlases/atbilstības kritērijos norāda, ka atbalstītās darbības un/vai uzņēmumi veicina klimatneitrālu ekonomiku, noturību un pielāgošanos klimata pārmaiņām. 35 2.5. Resursu ziņā efektīvu zaļo tehnoloģiju ieviešana Mērķrādītājs Līgumu skaits, kas piešķirti pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus Piešķirtie līgumi 0 25 4. cet. 2023 Līgumu slēgšanas tiesību piešķiršana vismaz 25 projektiem, kas atlasīti saskaņā ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, par videi nekaitīgām tehnoloģijām rūpnieciskām iekārtām un bioresursu valorizācijai saskaņā ar darba uzdevumiem 36 2.5. Resursu ziņā efektīvu zaļo tehnoloģiju ieviešana Mērķrādītājs Pabeigto projektu skaits Projektu skaits 0 25 2. cet. 2026 Pabeigto projektu skaits resursu efektivitātes uzlabošanai, uzlabojot zaļās tehnoloģijas un bioloģiskos resursus, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un noteiktajiem atbilstības kritērijiem. 37 2.6. Zaļais fonds Atskaites punkts Līguma parakstīšana starp Ekonomikas un sakaru ministriju un SmartCap Līguma parakstīšana 4. cet. 2021 Ekonomikas un sakaru ministrija un SmartCap paraksta līgumu par zaļā fonda pārvaldību, kurā ietver: – Investīciju mērķi ieguldīt uzņēmumos un darbībās, kas veicina klimatneitrālu ekonomiku un uzlabo noturību pret klimata pārmaiņām, tostarp informētības palielināšanas pasākumi, – Atbilstības kritēriji attiecībā uz atbalstīto atbalsta saņēmēju atbilstību Tehniskajām vadlīnijām “Nenodarīt būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot ilgtspējas pārbaudi, izslēgšanas sarakstu un prasību nodrošināt atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 38 2.6. Zaļais fonds Atskaites punkts Ieguldījumu politikas dokumenta pieņemšana SmartCap Ieguldījumu politikas dokuments, ko pieņēmusi SmartCap 4. cet. 2021 SmartCap pieņem zaļā fonda investīciju politiku saskaņā ar līgumu, kas parakstīts starp Ekonomikas un sakaru ministriju un SmartCap, tostarp ieguldījumu mērķiem un atbilstības kritērijiem, lai nodrošinātu atbilstību Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01) atbalstītajiem atbalsta saņēmējiem saskaņā ar šo pasākumu, izmantojot ilgtspējas pārbaudi, prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā un prasību saņēmējiem, kas iepriekšējā finanšu gadā guvuši vairāk nekā 50 % no to ieņēmumiem, pieņemt zaļos projektus vai publicēt zaļos pasākumus. 39 2.6. Zaļais fonds Mērķrādītājs Ieguldījumu apjoms riska kapitāla fondos vai kapitālieguldījumi uzņēmumos Ieguldītā kapitāla apjoms (EUR) 0 60 000 000 4. cet. 2024 Vismaz EUR 60 miljonus no zaļā fonda iegulda riska kapitāla fondos vai uzņēmumos saskaņā ar ieguldījumu politiku. 40 2.6. Zaļais fonds Mērķrādītājs Ieguldījumu apjoms riska kapitāla fondos vai kapitālieguldījumi uzņēmumos Ieguldītā kapitāla apjoms (EUR) 60 000 000 100 000 000 2. cet. 2026 Zaļais fonds vismaz 100 miljonus euro iegulda riska kapitāla fondos vai uzņēmumos saskaņā ar ieguldījumu politiku. 41 2.7. Izdevību radīšana, lai ieviestu videi nekaitīga ūdeņraža tehnoloģijas, kuru pamatā ir atjaunojamie energoresursi Atskaites punkts Ministrijas dekrēta par atbalsta piešķiršanas nosacījumiem stāšanās spēkā Ministrijas dekrēta stāšanās spēkā 4. cet. 2022 Projektu atlases kritēriju izstrāde un ministrijas dekrēta par nosacījumiem atbalsta piešķiršanai projektiem, kas saistīti ar integrētām vidi saudzējoša ūdeņraža tehnoloģijām, stāšanās spēkā. Šā atbalsta darba uzdevums ietver atbilstības kritērijus, kas nodrošina, ka atlasīto projektu mērķi atbilst tehniskajiem norādījumiem “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību par atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. 42 2.7. Izdevību radīšana, lai ieviestu videi nekaitīga ūdeņraža tehnoloģijas, kuru pamatā ir atjaunojamie energoresursi Atskaites punkts Tehnoloģijas un aprīkojums, lai radītu pilnīgas zaļā ūdeņraža vērtības ķēdes Tehnoloģiju un iekārtu iepirkums, uzstādīšana un darbības sākums 1. cet. 2025 Vidi saudzējoša ūdeņraža ražošanai nepieciešamās iekārtas iepērk, uzstāda un nodod ekspluatācijā projektu virzītāji, kas izraudzīti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. 43 2.7. Izdevību radīšana, lai ieviestu videi nekaitīga ūdeņraža tehnoloģijas, kuru pamatā ir atjaunojamie energoresursi Mērķrādītājs Dotācijas, kas piešķirtas videi nekaitīgā ūdeņraža tehnoloģijām, kuru pamatā ir atjaunojamie energoresursi, vismaz 49,49 miljonu EUR apmērā. EUR 0 49 490 000 2. cet. 2026 Dotācijas piešķir investīcijām uz atjaunojamiem energoresursiem balstītās videi draudzīga ūdeņraža tehnoloģijās saskaņā ar investīciju politiku, kas ir vismaz 49,49 miljoni euro. C. KOMPONENTS NR. 3 Digitālā valsts Pamatojoties uz digitālo tehnoloģiju veiksmīgu ieviešanu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai Igaunijā pēdējo gadu laikā, šā Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna komponenta mērķis ir vēl vairāk modernizēt digitālās pārvaldes pakalpojumus, jo īpaši attiecībā uz uzsvaru uz lietotāju un noturību (tostarp ņemot vērā pieaugošos kiberdrošības apdraudējumus). Komponents ietver pasākumus, kas ļauj izmantot iespējas, ko sniedz jaunākās tehnoloģijas, jo īpaši mākslīgais intelekts, kā arī būtiski pārveidot gan priekšgala, gan aizmugures pakalpojumus. Tie nāk par labu gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem. Ir paredzētas īpašas darbības, lai stiprinātu valsts spējas apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Paredzams arī, ka atbalsts ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanai lauku apvidos nodrošinās plašāku piekļuvi tiešsaistes pakalpojumiem un kopumā veicinās turpmāku valsts digitālo pārveidi. Komponents palīdz īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus par ieguldījumiem digitālajā pārejā (valsts īpašais ieteikums Nr. 3 2020. gadā) un par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu (2019. gadā konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 1 un konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 4-2020. gadā). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01). C.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts 3.1.Reforma: Izcilības centra izveide un attīstība datu pārvaldības un atvērto datu jomā Pasākuma mērķis ir veicināt Igaunijas valsts iestāžu savākto un rīcībā esošo datu labāku pārvaldību. Tās mērķis ir uzlabot datu kvalitāti, palielināt to izmantošanu lēmumu pieņemšanā, kā arī padarīt tos pieejamus kā atvērtos datus, lai tos varētu atkārtoti izmantot arī citas ieinteresētās personas. Pasākums ietver: -izcilības centra izveide Igaunijas Statistikas birojā (Igaunijas valdības aģentūra, kas atbild par oficiālās statistikas sagatavošanu), lai koordinētu un atbalstītu datu pārvaldības attīstību citās valsts iestādēs, -datu pārvaldības un datu apmaiņas rīku/informācijas sistēmu izstrādi, -tādu projektu īstenošanu, kuru mērķis ir uzlabot valsts iestāžu rīcībā esošo datu kvalitāti un palielināt atklāto datu pieejamību. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim.

3.2.Reforma: Pasākumu pakalpojumu un proaktīvu digitālo publisko pakalpojumu privātpersonām izstrāde Pasākuma mērķis ir uzlabot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas efektivitāti un samazināt administratīvo slogu iedzīvotājiem. Pasākums ietver vairāku sabiedrisko pakalpojumu (un to pamatā esošo IT sistēmu) pārveidošanu, lai nodrošinātu to automātisku un proaktīvu sniegšanu, pamatojoties uz iedzīvotāju dzīves vai uzņēmējdarbības notikumiem (piemēram, laulību, bērna piedzimšanu vai uzņēmuma izveidi). Tas jo īpaši ļaus labāk integrēt IT sistēmas dažādās valsts iestādēs un veicinās vienreizējas iesniegšanas principa īstenošanu. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. 3.3.Reforma: Pasākumu pakalpojumu un digitālās vārtejas uzņēmējiem izstrāde Pasākuma mērķi ir uzlabot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas efektivitāti un kvalitāti un samazināt administratīvo slogu uzņēmējiem. Pasākums ietver vienas digitālās vārtejas izveidi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai uzņēmējiem un vairāku pakalpojumu (un pamatā esošo IT sistēmu) pārveidošanu, lai tos savienotu ar vārteju, atbalstot pakalpojumu lietotājdraudzīgumu, vienreizējas iesniegšanas principa īstenošanu un, kad vien iespējams, nodrošinot proaktīvu informācijas sniegšanu, pamatojoties uz uzņēmumu pieredzētajiem notikumiem. Tajā ņem vērā risinājumus, kas izstrādāti saistībā ar Regulas (ES) 2018/1724, ar ko izveido vienotu digitālo vārteju, īstenošanu, lai sniegtu informāciju, procedūras, palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumus. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. 3.4.Investīcija: #Bürokratt programma (valsts virtuālā asistentu platforma un ekosistēma) Pasākuma mērķis ir uzlabot sabiedrisko pakalpojumu lietotājdraudzīgumu un pieejamību Igaunijā. Pasākuma mērķis ir izstrādāt uz runu un tekstu balstītu MI virtuālo asistentu piekļuvei publiskajiem pakalpojumiem tiešsaistē. Darbs balstās uz izmēģinājuma projektiem, kas jau īstenoti 2020. un 2021. gadā. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. 3.5.Investīcija: Digitālo pamatpakalpojumu pārveidošana un droša pāreja uz mākoņa infrastruktūru Pasākuma mērķis ir palielināt Igaunijas valsts iestāžu IT sistēmu un pakalpojumu noturību, drošību un uzticamību, tām migrējot uz privātu mākoni un veicot visaptverošus drošības testus. Pasākums sastāv no šādiem elementiem: -jaunas publiskas struktūras izveide, kas būtu atbildīga par valsts iestāžu IT pamatpakalpojumu un infrastruktūru centrālo pārvaldību,

-Jaunu drošības pārbaužu iespēju izveide Igaunijas Informācijas sistēmas iestādē (RIA), -privātās mākoņdatošanas infrastruktūras resursu iepirkšanu, -esošo informācijas sistēmu migrācija uz privāto mākoni, -valsts iestāžu izmantoto jauno mākoņdatošanas informācijas sistēmu, kā arī esošo informācijas sistēmu drošības visaptveroša pārbaude, -datu vēstniecības spēju attīstīšana (t. i., ārvalstīs izveidotas IT mitināšanas spējas, lai nodrošinātu kritiski svarīgu datubāzu pieejamības nepārtrauktību katastrofas gadījumā), pamatojoties uz izmēģinājuma projektu, kas īstenots laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam Luksemburgā, -privātā mākoņa paplašināšana līdz datu vēstniecībai, lai sistēmas, kas migrē uz mākoni, varētu arī tikt mitinātas datu vēstniecībā un ekspluatētas no tās, -kritisko sistēmu migrācija uz datu vēstniecības infrastruktūru. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. 3.6.Reforma: Ar ko izveido nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas stratēģisko analīzi Igaunijā Reformas mērķis ir stiprināt finanšu izlūkošanas vienības spēju agrīnā posmā identificēt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas shēmas un kanālus. Pasākums ietver stratēģiskās analīzes centra izveidi Finanšu izlūkošanas vienībā. Paredzams, ka šis stratēģiskās analīzes centrs ļaus efektīvāk un operatīvāk novērst un atklāt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu. Stratēģiskās analīzes centra komanda jo īpaši atbild par specifikāciju izstrādi jaunam IT rīkam, pamatojoties uz datiem, kas pieejami no dažādiem avotiem. Stratēģiskās analīzes centrs varētu arī noteikt nepieciešamās izmaiņas tiesību aktos. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. 3.7.Investīcija: Informācijas sistēma nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas stratēģiskai analīzei reāllaikā Pamatojoties uz analīzi, kas veikta saistībā ar 3.6. reformas īstenošanu, ieguldījumu mērķis ir nodrošināt finanšu ziņu vākšanas vienībai jaunu specializētu IT sistēmu, kas ļauj izmantot no dažādām iestādēm pieejamos datus un identificēt iespējamās nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas shēmas un kanālus reāllaikā. Pasākums ietver jaunas IT sistēmas izstrādi. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. 3.8.Investīcija: Ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīklu būvniecība Ieguldījumu mērķis ir uzlabot piekļuvi ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkliem (VHCN), kas piedāvā pieslēgumu vismaz 100 Mb/s mājsaimniecībām un sociāli ekonomiskā ziņā nozīmīgām iestādēm, piemēram, slimnīcām, skolām, sabiedriskajiem pakalpojumiem un uzņēmumiem.

Pasākums ietver finansiāla atbalsta sniegšanu ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīklu izvēršanai jomās, kurās ir tirgus nepilnības (saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 52. panta noteikumiem). Finansējuma piešķiršanai izmantotie atbilstības un atlases kritēriji nodrošina atbilstošu reģionālo līdzsvaru. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. C.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Kārtas numurs Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji

(atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķrādītājiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Mērvienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 44 3.1. Izcilības centra izveide un attīstība datu pārvaldības un atvērto datu jomā Atskaites punkts Ar ko izveido datu pārvaldības grupu Statistikas birojā, Ekonomikas un sakaru ministrijā un Valsts informācijas sistēmas iestādē Nepieciešamās organizatoriskās struktūras izveide datu pārvaldības koordinēšanai 4. cet. 2021 Igaunijas Statistikas datu pārvaldības grupas izveide, pieņemot darbā ekspertus, kuru uzdevums ir koordinēt datu pārvaldības sistēmu un atbalstīt citas publiskās iestādes. Turklāt, lai īstenotu attīstības projektus, izveido amatus Ekonomikas un sakaru ministrijā un Valsts informācijas sistēmas aģentūrā. Līdz 2021. gada beigām visās trīs struktūrās pieņem darbā vismaz piecas personas. 45 3.1. Izcilības centra izveide un attīstība datu pārvaldības un atvērto datu jomā Mērķrādītājs Datu kvalitātes uzlabošanas projektu pabeigšana Projektu skaits 0 430 2. cet. 2025 Pabeigto projektu skaits, kas palīdz nodrošināt no valsts iestādēm iegūtu datu atkalizmantošanu, sniedzot atjauninātus un precīzus datubāzu un datu kopu aprakstus. 46 3.1. Izcilības centra izveide un attīstība datu pārvaldības un atvērto datu jomā Mērķrādītājs Datu kopu publicēšana valsts atklāto datu portālā Publicēto datu kopu skaits 707 2600 4. cet. 2025 To datu kopu skaitu, kas publiskotas valsts atklāto datu portālā un tādējādi pieejamas ES atklāto datu portālā, palielina no 707 2021. gada 13. augustā līdz 2600. 47 3.2. Pasākumu pakalpojumu un proaktīvu digitālo publisko pakalpojumu privātpersonām izstrāde Mērķrādītājs Personiskās dzīves pasākumu pakalpojumu un/vai proaktīvu pakalpojumu uzsākšana Ekspluatācijā esošo pakalpojumu skaits 0 2 4. cet. 2022 Tiešsaistē sākto iedzīvotāju dzīves notikumu pakalpojumu un/vai proaktīvo pakalpojumu skaits. Attiecīgie IT risinājumi, kas ļauj sniegt pakalpojumus, darbojas vismaz konkrētā pakalpojuma pamatdaļās un ir pakļauti turpmākai attīstībai pasākuma īstenošanas laikā. Attiecīgo pakalpojumu izvēles pamatā ir personiskās dzīves pasākuma attīstības plāns un proaktīvie pakalpojumi. 48 3.2. Pasākumu pakalpojumu un proaktīvu digitālo publisko pakalpojumu privātpersonām izstrāde Mērķrādītājs Personiskās dzīves pasākumu pakalpojumu un/vai proaktīvu pakalpojumu uzsākšana Ekspluatācijā esošo pakalpojumu skaits 2 10 4. cet. 2025 Tiešsaistē sākto iedzīvotāju dzīves notikumu pakalpojumu un/vai proaktīvo pakalpojumu skaits. Attiecīgie IT risinājumi, kas ļauj sniegt pakalpojumus, darbojas vismaz konkrētā pakalpojuma pamatdaļās un ir pakļauti turpmākai attīstībai pasākuma īstenošanas laikā. Attiecīgo pakalpojumu izvēles pamatā ir personiskās dzīves pasākuma attīstības plāns un proaktīvie pakalpojumi. 49 3.3. Pasākumu pakalpojumu un digitālās vārtejas izveide uzņēmējiem Mērķrādītājs IT izstrādes izvēršana, kas veicina uzņēmējdarbības pasākumu pakalpojumu un vārtejas īstenošanu To projektu skaits, kuri ir sekmīgi īstenojuši jaunas norises tiešsaistē 0 1 4. cet. 2022 To IT izstrādes projektu skaits, kas veicina uzņēmējdarbības pasākumu pakalpojumu un vārtejas īstenošanu un kas ir veiksmīgi ieviesuši jaunas norises tiešsaistē. Šie attīstības projekti ir vai nu tieši saistīti ar digitālās vārtejas izveidi uzņēmējiem, vai ar uzņēmējdarbības pasākumu pakalpojumu izstrādi, kas papildus ietver dažādu saistītu sistēmu izstrādi mijiedarbībai ar digitālo vārteju. Katra izstrādes projekta rezultātā tiek pabeigts vismaz minimāli funkcionāls IT risinājums (t. i., IT risinājums darbojas vismaz pamatdaļās tiešajiem lietotājiem (uzņēmējiem) un spēj nodrošināt atgriezenisko saiti par turpmākās attīstības vajadzībām reformu īstenošanas laikā vai pēc tam). 50 3.3. Pasākumu pakalpojumu un digitālās vārtejas izveide uzņēmējiem Mērķrādītājs IT izstrādes izvēršana, kas veicina uzņēmējdarbības pasākumu pakalpojumu un vārtejas īstenošanu To projektu skaits, kuri ir sekmīgi īstenojuši jaunas norises tiešsaistē 1 10 4. cet. 2025 To IT izstrādes projektu skaits, kas veicina uzņēmējdarbības pasākumu pakalpojumu un vārtejas īstenošanu un kas ir veiksmīgi ieviesuši jaunas norises tiešsaistē. Šie attīstības projekti ir vai nu tieši saistīti ar digitālās vārtejas izveidi uzņēmējiem, vai ar uzņēmējdarbības pasākumu pakalpojumu izstrādi, kas papildus ietver dažādu saistītu sistēmu izstrādi mijiedarbībai ar digitālo vārteju. Katra izstrādes projekta rezultātā tiek pabeigts vismaz minimāli funkcionāls IT risinājums (t. i., IT risinājums darbojas vismaz pamatdaļās tiešajiem lietotājiem (uzņēmējiem) un spēj nodrošināt atgriezenisko saiti par turpmākās attīstības vajadzībām reformu īstenošanas laikā vai pēc tam). 51 3.4. Programma #Bürokratt (valsts virtuālā asistentu platforma un ekosistēma) Mērķrādītājs Piekļuve digitālajiem publiskajiem pakalpojumiem, izmantojot virtuālo palīgu platformu Ar virtuālā palīga starpniecību pieejamo publisko digitālo pakalpojumu skaits 0 1 2. cet. 2022 Virtuālā palīga platformā pieejamo digitālo publisko pakalpojumu skaits. 52 3.4. Programma #Bürokratt (valsts virtuālā asistentu platforma un ekosistēma) Mērķrādītājs Bürokratt virtuālā asistenta ieviešana digitālo sabiedrisko pakalpojumu vidē Pakalpojumu vides skaits 0 18 4. cet. 2025 To pakalpojumu vides skaits, kurās virtuālais palīgs darbojas. “Pakalpojumu vide” ir publisko iestāžu tīmekļa vietne. 53 3.4. Programma #Bürokratt (valsts virtuālā asistentu platforma un ekosistēma) Mērķrādītājs Piekļuve digitālajiem publiskajiem pakalpojumiem, izmantojot virtuālo palīgu platformu Ar virtuālā palīga starpniecību pieejamo publisko digitālo pakalpojumu skaits 1 20 4. cet. 2025 Virtuālā palīga platformā pieejamo digitālo publisko pakalpojumu skaits. 54 3.5. digitālo pamatpakalpojumu pārveidošana un droša pāreja uz mākoņa infrastruktūru Atskaites punkts Centralizēti sniegtu/kopīgu IT bāzes pakalpojumu izstrāde Kopīgu serveru mitināšanas un datora darbstaciju pakalpojumu atvēršana publiskām iestādēm 3. cet. 2022 Centrālie IT pamatpakalpojumi ir atvērti jaunu lietotāju (ministriju un citu iestāžu) abonēšanai. 55 3.5. digitālo pamatpakalpojumu pārveidošana un droša pāreja uz mākoņa infrastruktūru Mērķrādītājs Valsts privātās mākoņdatošanas infrastruktūras izvēršana, ko veic publiskās iestādes Uz valsts privāto mākoni migrēto informācijas sistēmu skaits 0 10 4. cet. 2023 To informācijas sistēmu skaits, attiecībā uz kurām jāpabeidz migrācija uz privāto mākoņa infrastruktūru. 56 3.5. digitālo pamatpakalpojumu pārveidošana un droša pāreja uz mākoņa infrastruktūru Atskaites punkts Mākoņdatošanas infrastruktūras paplašināšana līdz datu vēstniecībai Valsts privātā mākoņa paplašināšanas, iekļaujot Igaunijas datu vēstniecības infrastruktūru, pabeigšana 4. cet. 2023 No datu vēstniecības ir iespējams mitināt un ekspluatēt informācijas sistēmas, kas migrē uz privāto mākoni. Šim nolūkam iegādājas un izveido jaunu aparatūru un licences. 57 3.5. digitālo pamatpakalpojumu pārveidošana un droša pāreja uz mākoņa infrastruktūru Mērķrādītājs Kritisko sistēmu migrācija uz datu vēstniecības valsts mākoņdatošanas infrastruktūru Kritisko sistēmu skaits 0 10 4. cet. 2024 Kritisko sistēmu skaits, kas migrētas uz valsts mākoņdatošanas datu vēstniecības infrastruktūru un platformu. Kritiskās sistēmas ir sistēmas, kas ir vitāli svarīgas valsts ilgtspējai. 58 3.5. digitālo pamatpakalpojumu pārveidošana un droša pāreja uz mākoņa infrastruktūru Mērķrādītājs Valsts iestāžu informācijas sistēmu centrālā drošības pārbaude Veikto pārbaužu skaits 0 16 4. cet. 2024 Informācijas sistēmas iestādes veikto visaptverošo drošības pārbaužu skaits – testa rezultātus apkopo ziņojumos. 59 3.6. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas stratēģiskās analīzes izveide Igaunijā Atskaites punkts Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas likuma grozījumu un citu normatīvo, administratīvo un līgumisko izmaiņu, kas vajadzīgas Stratēģiskās analīzes centram, stāšanās spēkā Likuma norma, kas norāda grozītā tiesību akta spēkā stāšanās datumu un citu normatīvo, administratīvo un līgumisko aktu spēkā stāšanās datumu 4. cet. 2024 Lai stratēģiskās analīzes centrs varētu piekļūt datiem, kas attiecas uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas atklāšanu un novēršanu, un tos apstrādāt, veic šādus pasākumus:

1) nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas likuma grozījumu publicē Riigi Teataja, un tas stājas spēkā,

2) stājas spēkā grozījumi attiecīgo valsts datu kopu statūtos,

3) grozījumus finanšu izlūkošanas vienības datu apmaiņas līgumu noteikumos un nosacījumos paraksta līgumslēdzējas puses. 60 3.7. Informācijas sistēma nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas stratēģiskai analīzei reāllaikā Atskaites punkts Jaunas reālā laika IKT analīzes sistēmas izstrāde Stratēģiskās analīzes centram un nodošana Finanšu ziņu vākšanas vienībai Jaunās IKT sistēmas nodošana finanšu ziņu vākšanas vienībai 2. cet. 2026 Pabeidz izstrādāt IKT sistēmu, kas ļauj veikt analīzi reāllaikā, lai atklātu un novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Sistēma darbojas un to izmanto finanšu ziņu vākšanas vienība. 61 3.8. Ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīklu būvniecība Mērķrādītājs Ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkla izvēršana jaunās vietās Vietu skaits 0 4000 4. cet. 2023 To jauno vietu skaits (mājokļi, uzņēmumi, uzņēmumi), uz kurām attiecas VHCN (un kurām tādējādi ir iespēja pieslēgties vismaz 100 Mb/s), pateicoties pasākumam. 62 3.8. Ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīklu būvniecība Mērķrādītājs Ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīkla izvēršana jaunās vietās Vietu skaits 4000 8097 4. cet. 2025 To papildu vietu skaits (mājokļi, uzņēmumi, uzņēmumi), uz kurām attiecas VHCN (un kurām tādējādi ir iespēja pieslēgties vismaz 100 Mb/s), pateicoties pasākumam. D. KOMPONENTS NR. 4 Enerģija un energoefektivitāte Šis Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna komponents risina enerģētikas nozares dekarbonizācijas problēmu. Komponenta mērķi ir samazināt atkarību no degslānekļa, stimulēt atjaunojamo energoresursu izmantošanu un uzlabot ēku energoefektivitāti. Komponents palīdz īstenot konkrētai valstij adresēto ieteikumu koncentrēt ieguldījumus uz energoinfrastruktūru un resursu un energoefektivitāti, veicinot ekonomikas pakāpenisku dekarbonizāciju (2019. gadā un 2020. gadā – konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 3). Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01). D.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts 4.1.Reforma: Energoefektivitātes veicināšana Reformas mērķis ir samazināt administratīvos šķēršļus energoefektīvai renovācijai, konsultējot dzīvokļu apvienības, privātās mājsaimniecības un pašvaldības par renovācijas tiesību aktiem, tehniskajiem aspektiem un finansēšanu. Reforma arī atbalsta inovatīvu risinājumu, piemēram, renovācijas, izmantojot saliekamos elementus, izmantošanu, lai palielinātu renovācijas spējas un samazinātu ēku fonda oglekļa pēdu (ekonomika uz materiāliem un kvalitātes nodrošināšana). Reformas mērķis ir palielināt renovācijas rādītājus teritorijās ar zemāku īpašuma vērtību. Pasākums ietver reģionāla konsultatīva tīkla izveidi un tehnisko konsultantu apmācību, lai sniegtu vajadzīgo informāciju un stimulētu renovācijas darbus. Piekļuvi informācijai, kas saistīta ar energoefektīvu renovāciju, turpmāk nodrošina, izveidojot īpašu tīmekļa vietni un digitālos rīkus, kas atvieglo izpratni par renovācijas rezultātiem, izmaksām un ieguvumiem. Komponents ir saistīts ar Igaunijas Atveseļošanas un noturības plāna 1. komponenta būvniecības datu digitalizācijas pasākumu. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. 4.2.Investīcija: Atbalsts daudzdzīvokļu ēku renovācijai Pasākuma mērķis ir veicināt dzīvokļu ēku pilnīgu renovāciju, lai palielinātu energoefektivitāti, samazinātu enerģijas patēriņu un uzlabotu iedzīvotāju dzīves apstākļus. Mērķis ir arī palielināt renovācijas rādītājus teritorijās ar zemāku īpašuma vērtību. Atbalstu sniedz dzīvokļu apvienībām tādu renovācijas darbu veikšanai, kas uzlabo vismaz vienu energoefektivitātes klasi vai – pilnīgas renovācijas gadījumā – vismaz C energoefektivitātes klasi. Renovācija atbilst vismaz vidēja līmeņa padziļinātai renovācijai, kas atbilst vidējam primārās enerģijas ietaupījuma līmenim vismaz 30 % apmērā. Diferencētas reģionālā atbalsta likmes piemēro: 30 % Tallinā un Tartu, 40 % teritorijās pie Tallinas un Tartu, pamatojoties uz nekustamā īpašuma cenu, un 50 % visos pārējos apgabalos. Ārpus Tallinas un Tartu dzīvokļu apvienības var veikt daļējus rekonstrukcijas darbus, lai novērstu ēkas tehniskā stāvokļa pasliktināšanos, un tādā gadījumā atbalsta likme ir zemāka. Turklāt Igaunija savu ilgtermiņa valsts stratēģiju ietvaros plāno finansēt papildu renovācijas pasākumus no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un REACT-EU. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam.

4.3.Investīcija: Atbalsts mazu dzīvojamo ēku renovācijai Pasākuma mērķis ir veicināt privāto mājokļu pilnīgu renovāciju, lai palielinātu energoefektivitāti, samazinātu enerģijas patēriņu un uzlabotu iedzīvotāju dzīves apstākļus. Mērķis ir arī palielināt renovācijas rādītājus teritorijās ar zemāku īpašuma vērtību. Privātajiem īpašniekiem sniedz atbalstu renovācijai, kas nodrošina uzlabojumu vismaz par vienu energoefektivitātes klasi vai – pilnīgas renovācijas gadījumā – vismaz energomarķējuma C klasi, un kas atbilst vismaz vidēja līmeņa padziļinātai renovācijai, kuras vidējais primārās enerģijas ietaupījuma līmenis ir vismaz 30 %. Diferencētas reģionālā atbalsta likmes piemēro: 30 % Tallinā un Tartu, 40 % teritorijās pie Tallinas un Tartu, pamatojoties uz nekustamā īpašuma cenu, un 50 % visos pārējos apgabalos. Pasākuma vajadzībām mājoklis (mājoklis) ir definēts kā “mājoklis vai mājokļi vienā ēkā vai atsevišķā ēkā, kas paredzēta vienai mājsaimniecībai visu gadu” (saskaņā ar Eurostat datiem). Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. 4.4.Reforma: Zaļās pārkārtošanās veicināšana enerģētikas ekonomikā Šā pasākuma mērķis ir veicināt enerģijas ražošanas un patēriņa dekarbonizāciju Igaunijā, atjauninot Igaunijas enerģētikas politikas mērķus un darbības (tostarp tās, kas saistītas ar pakāpenisku atteikšanos no degslānekļa) un likvidējot administratīvos šķēršļus atjaunojamās enerģijas iekārtām. Enerģētikas nozares valsts attīstības plānu atjaunina, un tajā iekļauj mērķus attiecībā uz atjaunojamās enerģijas ražošanu, energoefektivitāti un energoapgādes drošību. Plānā būs iekļautas arī darbības, kuru mērķis ir samazināt atkarību no degslānekļa Igaunijas enerģētikas nozarē, un mērķi par degslānekļa pakāpenisku izbeigšanu enerģētikas nozarē kopumā. Reforma ietver arī nepieciešamo tiesību aktu pieņemšanu un vadlīniju apkopošanu, lai paātrinātu atjaunojamās elektroenerģijas ražošanas jaudas uzstādīšanu, un pasākumus, lai mazinātu ar aizsardzību saistītos augstuma ierobežojumus vējparkiem. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. 4.5.Investīcija: Programma elektrotīkla stiprināšanai, lai palielinātu atjaunojamās enerģijas ražošanas jaudu un pielāgotos klimata pārmaiņām (piemēram, aizsardzība pret vētrām) Šā pasākuma mērķis ir veicināt Igaunijas elektroenerģijas ražošanas dekarbonizāciju, palielinot atjaunojamās enerģijas ražošanai pieejamo pieslēguma jaudu. Saskaņā ar šo pasākumu pārvades sistēmas operatora ieguldījumus pārvades tīklā līdzfinansē ar mērķi pievienot vismaz 310 MW papildu pieslēguma jaudu. Pasākuma īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. 4.6.Investīcija: Programma enerģijas ražošanas veicināšanai rūpniecības rajonos Pasākuma mērķis ir padarīt elektroenerģijas sistēmu efektīvāku, stimulējot elektroenerģijas ražošanu tuvu patēriņam. Pasākums stimulē atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu rūpniecības rajonos vai to tuvumā, līdzfinansējot nepieciešamo tīkla pieslēgumu. Saskaņā ar šo pasākumu ieguldījumus, ko uzņēmumi veic, lai pieslēgtu tīklam atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanas jaudas, atbalsta ar dotācijām. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajām vadlīnijām “Nenodari būtisku kaitējumu” (2021/C58/01), atbilstības kritērijos, kas ietverti uzaicinājumos iesniegt projektus, neiekļauj šādu darbību sarakstu: i) darbības, kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtota izmantošana ; ii) darbības ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, lai nodrošinātu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; iii) darbības, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, incinerācijas stacijām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; un iv) darbības, kurās atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. Darba uzdevumā papildus nosaka, ka var izvēlēties tikai tās darbības, kas atbilst attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam.

4.7.Investīcija: Enerģijas uzglabāšanas izmēģinājuma programma Lai papildinātu iepriekš minētos pasākumus, pakāpeniski izbeigtu degslānekļa izmantošanu un palielinātu atjaunojamās enerģijas ražošanu, tiek atbalstīti eksperimentāli projekti atjaunojamās enerģijas uzglabāšanai. Pasākuma mērķis ir Igaunijā izmēģināt atjaunojamās enerģijas uzkrāšanu. Paredzams, ka šajā izmēģinājuma projektā iegūtās zināšanas būs pamats turpmākiem nulles subsidēšanas ieguldījumiem uzglabāšanas iekārtās. Saskaņā ar šo pasākumu dotācijas piešķir uzņēmumiem, kas iegulda atjaunojamo energoresursu uzkrātuvēs. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. D.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Kārtas numurs Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji

(atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķrādītājiem) Orientējošs pabeigšanas grafiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Mērvienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 63 4.1. Energoefektivitātes veicināšana Atskaites punkts Sadarbības līguma noslēgšana, kurā paredzēti nosacījumi sadarbībai starp SA Kredex/Enterprise Estonia un apriņķa attīstības centriem Sadarbības līguma noslēgšana starp SA KredEx/Enterpise Estonia un apgabalu attīstības centriem 4. cet. 2022 Sadarbības līguma noslēgšana starp SA KredEx/Enterpise Estonia ar grāfistes attīstības centriem, kas katrā Igaunijas apgabalā SA KredEx/Enterpise Estonia sniedz vismaz vienu apmācītu speciālistu apgabala attīstības centrā, kurš sniedz konsultācijas par renovāciju. 64 4.1. Energoefektivitātes veicināšana Atskaites punkts Ir sākuši darboties digitālie rīki, kas atvieglo piekļuvi informācijai par atjaunošanu, tostarp renovācijas rezultātu vizualizācijai un renovācijas izmaksu aplēsēm Lietotājdraudzīga renovācijas tīmekļa vietne un cenu noteikšanas modeļi 4. cet. 2024 SA KredEx/Enterprise Estonia atjaunina Mājokļu mājas lapu, lai nodrošinātu ātru, atjauninātu un operatīvu informāciju tiem, kas ir ieinteresēti renovācijā, un pieteikumu iesniedzējiem. Tiešsaistes digitālie rīki ir pieejami, lai renovācijas procesā ieinteresētās personas varētu vizualizēt iespējamo iznākumu un aprēķināt potenciālās izmaksas ar atbalsta shēmām un bez tām, pievienojot savas ēkas parametrus. 65 4.2. Atbalsts daudzdzīvokļu māju renovācijai Atskaites punkts Publicēti uzaicinājumi iesniegt pieteikumus dzīvojamo māju renovācijas dotācijām Publicēti uzaicinājumi uz mājokļu renovācijas dotācijām 2. cet. 2022 SA KredEx/Enterprise Estonia publicē uzaicinājumus iesniegt pieteikumus, kuru mērķis ir uzlabot dzīvojamo dzīvokļu ēku energoefektivitāti. Atbalstu diferencē starp reģioniem, pamatojoties uz nekustamā īpašuma vērtību, ar augstāku atbalsta likmi reģionos ar zemu vidējo īpašuma vērtību. Atbalstu piešķir renovācijas projektiem, kas uzlabo vismaz vienu energoefektivitātes klasi vai – pilnīgas renovācijas gadījumā – vismaz C energoefektivitātes klasi. Renovācija atbilst vismaz vidēja līmeņa padziļinātai renovācijai, kas atbilst vidējam primārās enerģijas ietaupījuma līmenim vismaz 30 % apmērā, kā noteikts Eiropas Komisijas Ieteikumā (ES) 2019/786. Rezultātus apliecina ex ante un ex post energoefektivitātes sertifikāti. 66 4.2. Atbalsts daudzdzīvokļu māju renovācijai Mērķrādītājs Mājokļi ar uzlabotu energoefektivitāti Mājokļu skaits 0 2600 4. cet. 2024 Renovē vismaz 2 600 mājokļus un panāk uzlabojumu vismaz par vienu energoefektivitātes klasi vai – pilnīgas renovācijas gadījumā – vismaz C energoefektivitātes klasi. Renovācija atbilst vismaz vidēji padziļinātai renovācijai, kas atbilst vidējam primārās enerģijas ietaupījuma līmenim vismaz 30 % apmērā, kā noteikts Eiropas Komisijas Ieteikumā (ES) 2019/786. Rezultātus apliecina ex ante un ex post energoefektivitātes sertifikāti. 67 4.2. Atbalsts daudzdzīvokļu māju renovācijai Mērķrādītājs Paredzamais siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums gadā N/A tonnas CO2 ekv. gadā 0 2200 2. cet. 2026 Ir ietaupītas gada emisijas vismaz 2 200 tonnu CO2 ekvivalenta apmērā. Mērķrādītāju mēra kā siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju samazinājumu, kas izteikts kā visu līdz 2024. gadam pabeigto renovācijas projektu summa. Energoefektivitātes klasi katrai atjaunotajai ēkai mēra ne vēlāk kā 2025. gadā; Un uz šā pamata aplēstās to ikgadējās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Bāzes līnija attiecas uz aplēstajām siltumnīcefekta gāzu emisijām ēkā pirms renovācijas. Novērtē, vai atbalsta pasākuma darbības ir veiktas un dzīvokļu apvienības ir iesniegušas visus nepieciešamos dokumentus (piemēram, energoefektivitātes sertifikātu, auditu). SEG emisiju ietaupījuma rezultātu aprēķina, pamatojoties uz SA Kredex/Enterprise Estonia modeli attiecībā uz enerģijas patēriņu un citiem attiecīgiem datiem. Sasniegtos rezultātus sasniedz atbalsta pasākumu beigās. 68 4.3. Atbalsts mazu dzīvojamo ēku renovācijai Atskaites punkts Publicētie uzaicinājumi uz renovācijas dotāciju Uzaicinājumu publicēšana 2. cet. 2022 SA KredEx/Enterprise Estonia publicē uzaicinājumus iesniegt pieteikumus, kuru mērķis ir uzlabot privāto dzīvojamo ēku energoefektivitāti. Atbalstu diferencē starp reģioniem, pamatojoties uz nekustamā īpašuma vērtību, ar augstāku atbalsta likmi reģionos ar zemu vidējo īpašuma vērtību. Atbalstu piešķir renovācijas projektiem, kas uzlabo energoefektivitāti vai – pilnīgas renovācijas gadījumā – vismaz C energoefektivitātes klasi. Rezultātus sertificē ar ex ante un ex post SA KredEx energoefektivitātes aprēķiniem. 69 4.3. Atbalsts mazu dzīvojamo ēku renovācijai Mērķrādītājs Mājokļi ar uzlabotu energoefektivitāti Mājokļu skaits 0 80 4. cet. 2024 Renovē vismaz 80 mājokļus, un tie uzlabo energoefektivitāti vai – pilnīgas renovācijas gadījumā – vismaz C energoefektivitātes klasi. Rezultātus sertificē ar ex ante un ex-post KredEx energoefektivitātes aprēķiniem. 70 4.4. Zaļās pārkārtošanās veicināšana enerģētikas ekonomikā Atskaites punkts Valdības lēmums par investīcijām, kas vajadzīgas, lai vējparkos mazinātu ar aizsardzību saistītos augstuma ierobežojumus Valdības lēmuma pieņemšana 2. cet. 2021 Valdība pieņem lēmumu par nepieciešamo ieguldījumu veikšanu, lai vējparkos mazinātu ar aizsardzību saistītos augstuma ierobežojumus. 71 4.4. Zaļās pārkārtošanās veicināšana enerģētikas ekonomikā Atskaites punkts Valdības lēmuma pieņemšana par enerģētikas nozares valsts attīstības plāna sagatavošanas procesa uzsākšanu, atbildīgo personu iecelšanu un termiņiem Valdības lēmuma pieņemšana 4. cet. 2021 Valdības lēmumu par enerģētikas nozares nacionālā attīstības plāna sagatavošanas procesa uzsākšanu apstiprina, nosakot atbildīgo(-ās) struktūru(-as) un nosakot attiecīgos termiņus. Attīstības plānā cita starpā pievēršas mērķiem palielināt atjaunojamās enerģijas ražošanu, energoefektivitāti un uzturēt un uzlabot piegādes drošību, kā arī izbeigt degslānekļa izmantošanu elektroenerģijas ražošanai 2035. gadā un pakāpeniski pārtraukt slānekļa eļļas ražošanu līdz 2040. gadam. 72 4.4. Zaļās pārkārtošanās veicināšana enerģētikas ekonomikā Atskaites punkts Attiecīgo primāro un/vai sekundāro tiesību aktu stāšanās spēkā un norādījumu publicēšana, lai mazinātu šķēršļus atjaunojamās enerģijas ražošanas iekārtu un enerģijas uzkrātuvju uzstādīšanai Likuma norma, kas norāda uz attiecīgo primāro tiesību aktu stāšanos spēkā un/vai sekundāro tiesību aktu stāšanos spēkā , kā arī vadlīniju publicēšanu 4. cet. 2024 Publicē vadlīniju materiālus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu un stimulētu atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas objektu un enerģijas uzkrātuvju uzstādīšanu, un stājas spēkā attiecīgi primārie un/vai sekundārie tiesību akti, lai novērstu šķēršļus atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtu uzstādīšanai, piemēram, atļauju piešķiršanas procedūru racionalizēšanu un citus būtiskus konstatētos šķēršļus. 73 4.4. Zaļās pārkārtošanās veicināšana enerģētikas ekonomikā Atskaites punkts Valsts enerģētikas nozares attīstības plāna pieņemšana valdībā Valdības pieņemtais dokuments 4. cet. 2025 Enerģētikas nozares valsts attīstības plānu apstiprina valdība. Plānā iekļauj darbības, kas saistītas ar pakāpenisku atteikšanos no degslānekļa izmantošanas elektroenerģijas ražošanai 2035. gadā un slānekļa eļļas ražošanas izbeigšanu līdz 2040. gadam. Tajā ietver arī mērķu