EIROPAS KOMISIJA Briselē, 15.6.2016 COM(2016) 349 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI UN PADOMEI Otrais ziņojums par ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā gūto progresu



1.Ievads Pirmajā ziņojumā par ES un Turcijas paziņojuma īstenošanu minētā tendence turpinās: ES un Turcijas paziņojums jau dod pirmos rezultātus par spīti daudzajām problēmām. Krasa neatbilstīgo migrantu un patvēruma meklētāju skaita samazināšanās, kuri Grieķijā ieceļo no Turcijas, apliecina paziņojuma efektivitāti un jo īpaši to, ka ir iespējams sagraut kontrabandistu darbības modeli. Migrantiem tiek sniegta nepārprotama vēsts: kāpt laivā Turcijā un apdraudēt savu dzīvību nav ar to saistītā riska vērts, ņemot vērā to, ka ar pārmitināšanu ir pieejami likumīgi un droši ceļi. Pirmajā ziņojumā tika atzīmēti paziņojuma īstenošanā gūtie labie panākumi un uzsvērtas jomas, kurās nepieciešama steidzama rīcība, jo īpaši pastiprinot ikdienas darbības atgriešanas un pārmitināšanas procesu jomā, pilnībā ievērojot ES un starptautiskos noteikumus. Šajā otrajā ziņojumā ir izklāstīti ievērojamie turpmākie panākumi, kas gūti ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā kopš pirmā ziņojuma, un identificēti nākamie pasākumi, kas nepieciešami šo sasniegumu konsolidēšanai, lai saglabātu dinamiku. Tie ir vajadzīgi, ņemot vērā to, ka situācija ir sarežģīta un joprojām pastāv ģeopolitiskie riski, bet vienlaikus vēl nav panākts stabils pamats visiem aspektiem saistībā ar ES un Turcijas paziņojumu. Pašreizējais stāvoklis Kopš pirmā ziņojuma aprīlī migrantu skaits, kas no Turcijas devās uz Grieķijas salām, turpināja samazināties. Mēnesi pirms minētā paziņojuma īstenošanas katru dienu aptuveni 1 740 migrantu šķērsoja Egejas jūru, lai nokļūtu Grieķijas salās. Savukārt kopš 1. maija vidējais atbraucēju skaits dienā ir samazinājies līdz 47. Vissvarīgākais ir tas, ka būtiski ir samazinājies Egejas jūrā bojā gājušo skaits; piemēram, pirms ES un Turcijas paziņojuma janvārī jūrā gāja bojā 89 cilvēki, savukārt kopš 20. marta jūrā ir zaudētas septiņas dzīvības, kaut arī tas vēl joprojām ir pārāk daudz. Ciešāka koordinācija un Komisijas sniegtais atbalsts Kā ziņots aprīlī, ES koordinators, vadot trīs grupas, proti, Briselē, Ankarā un Atēnās, nodrošina ikdienas pēcpasākumus sadarbībā ar Grieķijas un Turcijas iestādēm, ES aģentūrām un starptautiskajām organizācijām un iesaistītajām dalībvalstīm. ES aģentūras arī sniedz nepieciešamo atbalstu paziņojuma īstenošanai. Pašreiz Grieķijā ir izvietoti 43 tulki, 47 patvēruma eksperti un 51 atgriešanas pavadīšanas speciālists, kas atbilst identificētajām šābrīža vajadzībām. ES un Turcijas sadarbība neatbilstīgas migrācijas novēršanā

Nepārtraukta patrulēšana, ko nodrošina Turcijas un Grieķijas iestādes savās piekrastes zonās, ir svarīgs faktors, lai novērstu to, ka migranti šķērso Egejas jūru. Grieķijas un Turcijas iestādes tagad regulāri apmainās ar informāciju. Pirmajos piecos 2016. gada mēnešos Grieķijas krasta apsardze brīdināja savus Turcijas kolēģus par 120 meklēšanas un glābšanas gadījumiem, kā rezultātā tika konkrēti reaģēts 42 gadījumos, un nosūtīja 189 ziņojumus par 268 migrantu laivām, kā rezultātā Turcijas iestādes reaģēja uz 31 laivu. Pašreizējās Frontex un NATO operācijas turpina pastiprināt agrīnās brīdināšanas un uzraudzības darbības un operatīvās informācijas apmaiņu starp Grieķijas un Turcijas krasta apsardzi. Kopš aprīļa Frontex ir izvietojusi sadarbības koordinatoru uz NATO flagkuģa "Bonna", kaut arī NATO vēl ir jāieceļ sadarbības koordinators ar Frontex. Frontex un NATO pašlaik strādā pie standarta operāciju procedūrām un pie kopējas situācijas ainas izveides, kas aptvertu to darbības jomas, lai dotu iespēju NATO darbībai Egejas jūrā, vēl vairāk palielinot augstu atklāšanas līmeni un paātrinot informācijas apmaiņu par migrantu kontrabandas gadījumiem, maršrutiem un metodēm. ES turpina atbalstīt Turcijas krasta apsardzes spējas Egejas jūrā ar programmu 14 miljonu euro apjomā, lai atbalstītu ātrās reaģēšanas laivu un mobilo radaru sistēmu iegādi. Maijā Komisija apņēmās piešķirt 20 miljonus euro, lai stiprinātu Turcijas krasta apsardzes meklēšanas un glābšanas spējas. Operatīvā sadarbība tiek turpināta arī ar sadarbības koordinatoru starpniecību. Frontex sadarbības koordinatora izvietošana Ankarā kopš aprīļa ir nodrošinājusi ar Turcijas Frontex valsts kontaktpunktu regulārus operatīvos kontaktus un ziņošanu katru dienu. Kopš 2016. gada 2. maija Turcijas sadarbības koordinators ir izvietots Eiropolā. Turcijas iestādes ir izveidojušas vienības migrantu kontrabandas un cilvēku tirdzniecības jomā — lai arī tās vēl nav pilnībā nokomplektētas —, un veic likumdošanas pasākumus, lai ieviestu bargākus sodus cilvēku kontrabandistiem. Datu apmaiņa un ar kopīgu riska analīzi saistītas darbības starp iestādēm, kas atbild par robežu pārvaldību, arī ir pastiprinātas, pieņemot regulējumu par Valsts koordinācijas un kopīgas riska analīzes centra izveidi. Vismaz trijās starptautiskajās lidostās tagad ir izveidotas analītiskās vienības. Komisijas izveidotā starpiestāžu darba grupa migrantu informēšanas stratēģijas jautājumos, strādā pie tā, lai noteiktu ceļus, kurus patvēruma meklētāji un migranti izmanto informācijas iegūšanai, lai definētu un mērķtiecīgi noteiktu pamatvēstījumu un sagatavotu un izplatītu šo informāciju. Eiropas Patvēruma atbalsta birojs ir izstrādājis informācijas un komunikācijas materiālus un tos izplatījis karstajos punktos un ES delegācijās migrantu izcelsmes un tranzīta valstīs. Komisija ir arī sagatavojusi videomateriālus par pārcelšanu un pārmitināšanu. Komisija ir sekmīgi sākusi kopīgu informācijas kampaņu ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos, pamatojoties uz cilvēku tirgotāju un kontrabandistu upuru liecībām, un izstrādā jaunus projektus, lai apkarotu kontrabandistu vēstījumus, jo īpaši Afganistānā. Komisija regulāri izmanto arī plašsaziņas līdzekļu kanālus, lai novadītu informāciju bēgļiem un migrantiem trešās valstīs, izmantojot vietējo žurnālistu, korespondentu un emuāru autoru kanālus, kas vēršas pie galvenās auditorijas tās dzimtajā valodā. Tiek strādāts arī pie centrāla tiešsaistes "informācijas centra", kas darbotos vairāk nekā 300 miljonu migrantu un bēgļu visā pasaulē labā. 2.Visu neatbilstīgi jaunieceļojušo migrantu atgriešana no Grieķijas uz Turciju Paziņojums paredzēja atgriezt visus neatbilstīgi jaunieceļojušos migrantus un patvēruma meklētājus, kuru pieteikumi ir atzīti par nepieņemamiem vai nepamatotiem un kuri Grieķijas salās ir ieradušies no Turcijas. Šie pasākumi tiek veikti pilnīgā saskaņā ar prasībām, kas izriet no ES un starptautiskajām tiesībām, un pilnībā ievērojot neizraidīšanas principu. 2.1. Pašreizējais stāvoklis

Kopš 4. aprīļa, kad sākās neatbilstīgo migrantu atgriešana, un saistībā ar paziņojumu, 462 personas, kuras bija neatbilstīgi ieceļojušas pēc 20. marta un nebija iesniegušas patvēruma pieteikumu vai brīvprātīgi atsaukušas savu patvēruma pieteikumu, ir atgrieztas no Grieķijas uz Turciju, tostarp 31 sīrietis, kurš atgriezās brīvprātīgi. Citu tautību pārstāvji bija pakistānieši, afgāņi, Bangladešas iedzīvotāji un irāņi, kā arī personas no Irākas, Indijas, Kongo, Alžīrijas, Šrilankas, Marokas, Nepālas, Somālijas, Kotdivuāras, Ēģiptes un Palestīniešu pašpārvaldes. Kopumā 2016. gada laikā no Grieķijas uz Turciju tika atgriezti 1 546 neatbilstīgie migranti. Atgriešanas temps ir bijis lēnāks, nekā tika paredzēts, ņemot vērā laiku, kas nepieciešams, lai izvietotu un apmācītu patvēruma ekspertus un izveidotu vietas patvēruma pieteikumu apstrādei karstajos punktos. Ir ievērojami pieaudzis patvēruma pieprasījumu skaits: faktiski visi migranti, kas neatbilstīgi ieradušies Grieķijas salās kopš 20. marta, ir pieprasījuši patvērumu. Komitejām, kuras nodarbojas ar neizskatītajām pārsūdzībām un ir kompetentas izskatīt pārsūdzības par pirmās instances lēmumiem par nepieņemamību, ko ir pieņēmis Grieķijas patvēruma dienests attiecībā uz pieteikuma iesniedzējiem, kuri ierodas Grieķijas salās pēc 2016. gada 20. marta, bija nepieciešams laiks, lai sniegtu savus lēmumus, ar ko lielākajā daļā gadījumu tika atcelts pirmās instances lēmums par nepieņemamību: no līdz šim pieņemtajiem apelācijas lēmumiem attiecībā uz 70 personām tikai divos ir apstiprināts pirmās instances lēmums par nepieņemamību. 2.2. Juridiskie pasākumi Lai nodrošinātu to, ka pilnībā tiek ievērotas ES un starptautiskās tiesības, gan Grieķija, gan Turcija ir veikušas virkni juridisku un administratīvu pasākumu. Grieķijas iestādes ir piekritušas turpināt pieņemt grozījumus savos tiesību aktos, lai izveidotu jaunu apelācijas iestādi un jaunās apelācijas komitejas, kas būs atbildīgas par tiesisku to lēmumu pārskatīšanu, ko Grieķijas patvēruma dienests pieņēmis attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieteikumiem. Tāpat, sniedzot garantijas, ka visiem atgrieztajiem sīriešiem pēc atgriešanās piešķirs pagaidu aizsardzību, Turcijas iestādes ir sniegušas papildu rakstisku apliecinājumu Komisijai, ka katrai personai, kas nav sīrietis, bet lūdz starptautisko aizsardzību Turcijā, tiks nodrošināta aizsardzība pret izraidīšanu atbilstoši starptautiskajiem standartiem, saskaņā ar piemērojamo Ārvalstnieku un starptautiskās aizsardzības tiesību aktu. Turcija ir arī pieņēmusi regulu par darba atļaujām starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzējiem un starptautiskās aizsardzības statusa turētājiem. Tā ir arī sākusi īstenot ceļvedi, kura mērķis ir ievērojami samazināt (par 12 000 līdz 13 000 mēnesī) neizskatīto starptautiskās aizsardzības pieteikumu skaitu, kas paātrinās to patvēruma pieteikumu apstrādi, kurus iesniegušas personas, kas nav sīrieši. Šo papildu centienu mērķis ir panākt, lai jebkurš jauns starptautiskās aizsardzības pieteikums tiktu apstrādāts sešu mēnešu laikā. Turcija ir arī piekritusi atļaut ES regulāri pārraudzīt situāciju, kādā atrodas Turcijā atgrieztie sīrieši un citu tautību pārstāvji, tostarp nodrošināt piekļuvi bēgļu nometnēm un centriem, un ir noslēgusi vienošanos ar ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos par to, ka tiek nodrošināta piekļuve izraidīšanas centriem, lai uzraudzītu starptautisko aizsardzības procedūru īstenošanu. Pirmie apmeklējumi šajās nometnēs un izraidīšanas centros jau ir notikuši. Turcijas parlaments ir apstiprinājis, ka ir stājušies spēkā ES un Turcijas 1. jūnija atpakaļuzņemšanas nolīguma noteikumi par trešo valstu valstspiederīgajiem. Attiecīgo tiesību aktu 18. maijā parakstīja prezidenta birojs, un 20. maijā to publicēja Turcijas Oficiālajā Vēstnesī. Šobrīd ir pieņemti visi nosacījumi, lai plašāk stātos spēkā atpakaļuzņemšanas nolīgums, tostarp attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem. Tomēr, pirms var veikt trešo valstu valstspiederīgo faktisku atpakaļuzņemšanu, joprojām ir nepieciešams Turcijas Ministru padomes lēmums par tiesību akta piemērošanu. Saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu Komisija ir turpinājusi atbalstīt Grieķiju, sniedzot tai visus materiālus, kas ļautu secināt, ka Turcija ir droša trešā valsts un/vai pirmā patvēruma valsts Patvēruma procedūru direktīvas nozīmē, lai varētu atgriezt uz Turciju neatbilstīgos migrantus, kuri ir neatbilstīgi ieceļojuši Grieķijas salās caur Turciju pēc 2016. gada 20. marta. Pavisam nesen — 2016. gada 5. maijā — Komisija nosūtīja Grieķijas iestādēm savu rakstisku novērtējumu par Turcijas veiktajiem pasākumiem. Komisija uzskata, ka Turcija ir veikusi visus nepieciešamos likumdošanas un citus pasākumus, kas norādīti tās 2016. gada 16. marta paziņojumā, lai ļautu Grieķijai, pamatojoties uz individuālu izvērtējumu, atzīt patvēruma pieteikumu par nepieņemamu saskaņā ar Patvēruma procedūru direktīvas 33. panta 2. punkta b) apakšpunktu vai c) apakšpunktu kā attiecībā uz patvēruma pieprasītajiem sīriešiem, tā arī uz citu tautību pārstāvjiem, kuri ir neatbilstīgi ieceļojuši Grieķijas salās caur Turciju, sākot ar 2016. gada 20. martu. Turklāt Tieslietu un iekšlietu padomes 2016. gada 20. maija sanāksmē dalībvalstis norādīja, ka tās piekrīt šādam novērtējumam. ES un Turcijas ziņojumā skaidri norādīts, ka visi patvēruma pieteikumi ir jāizskata, pamatojoties uz individuālu izvērtējumu saskaņā ar ES un starptautiskajām tiesībām, tostarp neizraidīšanas principu. Līdz 2016. gada 12. jūnijam no 1 429 patvēruma pieteikumiem, ko iesniegušas personas, kuras no Turcijas bija ieradušās Grieķijas salās pēc 2016. gada 20. marta, Grieķijas patvēruma dienests 267 pieteikumus atzina par nepieņemamiem. Visi patvēruma pieteikumi tika izskatīti katrā gadījumā atsevišķi. Līdz 2016. gada 12. jūnijam Grieķijas apelācijas komitejai bija iesniegtas 252 pārsūdzības par šiem lēmumiem, komiteja ir pieņēmusi 70 apelāciju apstiprinošus lēmumus un 2 lēmumus par apelācijas sūdzības noraidīšanu. Visas apelācijas tika izskatītas katrā gadījumā atsevišķi. Viens no diviem pieteikuma iesniedzējiem, kura apelācijas sūdzība tika noraidīta, to pārsūdzēja Grieķijas Administratīvajā tiesā, pieprasot apelācijas apturošu iedarbību (kamēr nav pieņemts apelācijas lēmums, personai ir jāpaliek Grieķijā). Ir gaidāms tiesas lēmums par apelācijas apturošu iedarbību. Šī nesenā pieredze skaidri parāda, ka pastāv un tiek ievērotas garantijas, ko nodrošina Patvēruma procedūru direktīva, kā tas izklāstīts 16. marta paziņojumā. Pastāvīgais atbalsts (izmantojot projektus, ko finansē saskaņā ar Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā) un Turcijas patvēruma un uzņemšanas spēju uzlabošana atvieglos patvēruma pieteikumu individuālu izvērtēšanu. Tas liecina par minētā paziņojuma īstenošanas trauslumu.

2.3. Operatīvie pasākumi Ar Komisijas un Frontex atbalstu karstie punkti tika pielāgoti, lai atvieglotu ātru atgriešanu no salām uz Turciju un iekļautu atgriešanas un patvēruma lietu amatpersonas karsto punktu infrastruktūrā un darba plūsmā. Neraugoties uz šiem uzlabojumiem, aptuveni 8 450 migrantu joprojām atrodas Grieķijas salās, kas pārsniedz 7 450 personām paredzētās uzņemšanas spējas. Tas rada pārblīvētību un pārmērīgu spiedienu attiecībā uz izmitināšanas telpām, tostarp arī nepilngadīgajiem un citām neaizsargātām personu grupām. Nepilnības koordinācijā starp iestādēm karstajos punktos joprojām kavē situācijas efektīvu pārvaldi. Steidzami ir ievērojami jāpalielina kopējās uzņemšanas jaudas valsts kontinentālajā daļā un uz salām. Grieķija ir sākusi pārvietot migrantus starp salām un visneaizsargātāko grupu pārstāvjus uz īpašām izmitināšanas telpām. Šis process būtu jāpaātrina, it īpaši pārceļot no salām tās personas, kuru patvēruma pieteikums ir atzīts par pieņemamu. Tika veikti daži uzlabojumi, lai pastiprinātu drošību karstajos punktos, galvenokārt tajās jomās, kurās darbojas Patvēruma dienests un Eiropas Patvēruma atbalsta birojs; tomēr drošība grieķu uzņemšanas centros un karstajos punktos vēl ir jāuzlabo, lai aizsargātu migrantus un darbiniekus uz vietas, ņemot vērā pārblīvētību, neapmierinātību un regulārus nemierus starp migrantu grupām. 2.4. ES finansiālais atbalsts Kopš pēdējā ziņojuma 20. aprīlī Komisija ir piešķīrusi papildu 56 miljonus euro ārkārtas finansējumu no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda, lai palielinātu Grieķijas iestāžu spējas reģistrēt jaunieceļojušās personas un viņu patvēruma pieteikumus. Šis finansējums radīs labākus apstākļus neaizsargātiem migrantiem un pastiprinās reģistrācijas un patvēruma noformēšanas procesu ar papildu cilvēkresursiem, labāku IT infrastruktūru, lielāku tulku pieejamību un labāku piekļuvi informācijai. No šā 20. maijā piešķirtā finansējuma tiks sniegts šāds atbalsts: 30 miljoni euro, lai atbalstītu ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos darbu saistībā ar ārkārtas reaģēšanas plānu Grieķijai un stiprinātu Grieķijas patvēruma dienesta un jaunizveidotā uzņemšanas un identifikācijas dienesta spējas; 13 miljoni euro Starptautiskajai migrācijas organizācijai, lai sniegtu palīdzību visneaizsargātākajiem migrantiem, kuri nonākuši Grieķijā; 13 miljoni euro Grieķijas Iekšlietu un administratīvās atjaunošanas ministrijai un Grieķijas patvēruma dienestam, lai uzlabotu patvēruma procesa efektivitāti, pastiprinātu reģistrācijas procesu un sniegtu operatīvo atbalstu Grieķijas policijai pie ārējām robežām. Turklāt 24. maijā Komisija piešķīra 25 miljonus euro ārkārtas finansējuma Eiropas Patvēruma atbalsta birojam, lai stiprinātu tā spējas arī turpmāk sniegt atbalstu Grieķijas iestādēm. Šis papildu finansējums ļaus piesaistīt papildu dalībvalstu ekspertus un tulkus, kā arī mobilos birojus karstajos punktos, lai atbalstītu patvēruma pieteikumu apstrādi, tādējādi veicinot paziņojuma īstenošanu, kā arī ES ārkārtas pārcelšanas shēmas īstenošanu. Turpinās sarunas ar Grieķijas iestādēm par turpmākiem ārkārtas palīdzības pieprasījumiem, tostarp Grieķijas Veselības ministrijas pieprasījumu. Ar šo ārkārtas palīdzības pieprasījumu pēdējo kopumu tiktu pabeigta 2016. gada martā pieņemtā ārkārtas reaģēšanas plāna Grieķijai īstenošana.

Šī jaunākā ārkārtas palīdzība papildina iepriekš piešķirto ārkārtas finansējumu un 509 miljonus euro, kas piešķirti Grieķijai 2014.–2020. gada periodam, izmantojot tās valsts programmas pieejamo līdzekļu ietvaros (Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds un Iekšējās drošības fonds), no kuriem arī ir pieejams ievērojams finansējums, lai palīdzētu īstenot patvēruma un atgriešanas politiku. Turklāt ir apsvērta iespēja palielināt Eiropas Patvēruma atbalsta biroja darbības budžetu (no jūlija). Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi Grieķijai ar koordinētu ES un tās dalībvalstīm atbalstu vajadzētu veikt sekojošo. Palielināt savas spējas, lai veiktu patvēruma pieteikumu un apelāciju individuālu izvērtējumu un darītu to pēc iespējas savlaicīgi, it īpaši izmantojot drošas trešās valsts konceptu. Veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu neatbilstīgo migrantu, kuri ieradušies pēc 2016. gada 20. marta, ātru atpakaļuzņemšanu Turcijā. Palielināt uzņemšanas jaudu uz salām un pārvietot uz kontinentālo daļu tos pieteikumu iesniedzējus, kuru patvēruma pieteikumi ir atzīti par pieņemamiem. Ievērojami uzlabot koordināciju, pakalpojumu sniegšanu un drošību Grieķijas uzņemšanas centros karstajos punktos. Efektīvi izmantot ES finansējumu Grieķijai, nodrošinot papildināmību starp ārkārtas palīdzību un darbībām, kuras finansē no valsts programmām, kā arī pastiprināt Eiropas Patvēruma atbalsta biroja darbības budžetu. 3."Viens pret vienu" shēma pārmitināšanai no Turcijas uz ES Saskaņā ar paziņojumu ES pārmitinās vienu sīrieti no Turcijas uz ES apmaiņā pret katru sīrieti, kurš no Grieķijas salām tiks atgriezts Turcijā. Atbilstoši esošajām saistībām prioritāte tiek piešķirta migrantiem, kuri iepriekš nav neatbilstīgi iekļuvuši Eiropas Savienībā vai mēģinājuši to darīt. Šīs "viens pret vienu" shēmas mērķis ir palīdzēt uzlabot situāciju Turcijā un izpildīt ES saistības nodrošināt Sīrijas krīzē cietušajiem likumīgas iespējas apmesties ES. 3.1. Pašreizējais stāvoklis Ir gūti ievērojami panākumi, izveidojot operatīvo satvaru, lai veiktu pārmitināšanas darbības no Turcijas uz ES. Papildus 103 pārvietotajiem sīrīešiem, kas bija minēti pirmajā ziņojumā, līdz 8. jūnijam vēl 408 sīrieši tika pārmitināti no Turcijas uz Zviedriju, Vāciju, Nīderlandi, Luksemburgu, Itāliju, Lietuvu un Portugāli, kā rezultātā kopējais no Turcijas pārmitināto personu skaits ir 511. Šobrīd pārmitināto sīriešu skaits būtiski pārsniedz to personu skaitu, kas atgrieztas saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu. Tomēr ir svarīgi turpināt būtiski palielināt pārmitināto personu skaitu, lai sīriešiem tiktu sniegts skaidrs vēstījums, ka ir izveidots drošs un likumīgs ceļš, lai viņi varētu nokļūt ES. Turklāt pašlaik vairāk nekā 2 300 sīriešu atrodas Grieķijas salās un tiek veikts patvēruma pieteikuma pieņemamības novērtēšanas process. 3.2. Juridiskie pasākumi 2016. gada 28. aprīlī panāca vienošanos par paātrinātām standarta operāciju procedūrām, lai paātrinātu pārmitināšanas procesu.

Likumdošanas sarunas neatlaidīgi tika turpinātas ar Komisijas 21. marta priekšlikumu, ierosinot 54 000 sākotnēji pārcelšanai paredzēto vietu izmantot likumīgai Sīrijas valstspiederīgo uzņemšanai no Turcijas uz ES, izmantojot pārmitināšanu, humanitāru uzņemšanu vai citas likumīgas iespējas, piemēram, humanitārās vīzas, stipendijas vai ģimeņu apvienošanās shēmas. Komisija cieši sadarbojas ar likumdevējiem nolūkā ātri pieņemt šo priekšlikumu. 3.3. Operatīvie pasākumi Pārmitināšanas grupa, kuru Komisija izveidoja ES delegācijā Ankarā, turpina koordinēt un atbalstīt dalībvalstu darbības un sadarbību ar galvenajiem partneriem (Starptautisko migrācijas organizāciju, ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos un Turcijas ģenerāldirektorātu migrācijas pārvaldībai). Šis darbs ir standartizējis pārmitināšanas procesa loģistikas aspektus, pamatojoties uz kopēju ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos veidlapu paziņojumu sniegšanai dalībvalstīm. Ar šo metodoloģiju tiek iegūta standarta pamatinformācija par kandidātiem. Kopīgs iztaujāšanas centrs Ankarā, kas izveidots ar Starptautiskās migrācijas organizācijas palīdzību, ir pieejams arī dalībvalstīm, lai veiktu intervijas ar pārmitināšanas kandidātiem no Sīrijas. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi Turpināt būtiski palielināt no Turcijas uz ES pārmitināto personu skaitu. Ātri pieņemt ierosināto lēmumu, kas paredz pārmitināšanas un citu uzņemšanas veidu nolūkos izmantot 54 000 vietu, kuras sākotnēji bija paredzētas pārcelšanai. Nodrošināt būtiski palielināto pārvietošanas darbību netraucētu norisi, tās koordinējot uz vietas Ankarā. 4.Jaunu neatbilstīgas migrācijas no Turcijas jūras vai sauszemes maršrutu rašanās novēršana Tas, ka pakāpeniski tiks samazinātas neatbilstīgās plūsmas Vidusjūras austrumdaļas maršrutā, varētu palielināt spiedienu citos maršrutos. Komisija, Eiropas Ārējās darbības dienests un Frontex cieši uzrauga situāciju. Līdz šim nav gūti būtiski pierādījumi tam, ka ES un Turcijas paziņojuma tiešā ietekmē veidotos jauni maršruti. Tiek turpināti pasākumi, lai kontrolētu plūsmas Vidusjūras austrumdaļas maršrutā. Lai gan ir reģistrēti daži atsevišķi incidenti, kuros iesaistītas laivas, kas ierodas tieši no Turcijas, nav tiešu pierādījumu, ka tie ir saistīti ar pārorientēšanos no Vidusjūras austrumdaļas maršruta uz Vidusjūras centrālās daļas maršrutu. Tika novērots cilvēku kontrabandas palielinājums Rietumbalkānu maršrutā, kas saistāms ar robežpasākumiem, efektīvi slēdzot Rietumbalkānu koridoru. Cilvēki turpina meklēt iespējas šķērsot Rietumbalkānu valstis, lai nokļūtu Centrāleiropas dalībvalstīs, jo īpaši Austrijā un Vācijā. Tika novērots robežšķērsošanas gadījumu skaita neliels pieaugums punktos starp Grieķiju un Bulgāriju un Turciju un Bulgāriju, bet to kopējais skaits joprojām ir mazs. Vairāki bēgļi nesen ir ieradušies Krētā no Antaljas Dievidturcijā pēc tam, kad kontrabandisti bija solījuši viņus nogādāt Itālijā. Neatbilstīgas imigrācijas no Turcijas uz Itāliju sekmēšana, izmantojot buru laivas vai jahtas, nav jauna parādība. Joprojām tiek izmeklēts jaunākais traģiskais gadījums, kad Krētas tuvumā apgāzās laiva, taču ir norādes, kas liecina, ka tā ir devusies ceļā no Ēģiptes.

5.Brīvprātīga humanitārās uzņemšanas shēma Paziņojumā bija paredzēts aktivēt brīvprātīgo humanitārās uzņemšanas shēmu ar Turciju, tiklīdz būtu izbeigta robežu starp Turciju un ES neatbilstīgā šķērsošana vai tā tiktu vismaz būtiski un ilgtspējīgi samazināta. Padomē, cieši sadarbojoties ar Komisiju, Eiropas Patvēruma atbalsta biroju, ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos un Starptautisko Migrācijas organizāciju, ir izstrādātas standarta operāciju procedūras saistībā ar brīvprātīgo humanitārās uzņemšanas shēmu. To teksts tika nodots Turcijai 7. jūnijā. Tiklīdz būs panākta vienošanās par standarta operāciju procedūrām, būtu jāizvērtē, vai ir izpildīti nosacījumi šīs shēmas īstenošanas uzsākšanai. 6.Vīzu režīma liberalizācija Komisijas 2016. gada 4. maija progresa ziņojumā par Vīzu režīma liberalizācijas ceļveža īstenošanu tika atzīmēti labie panākumi, ko guvušas Turcijas iestādes, un tās tika mudinātas steidzami pastiprināt centienus visu prasību izpildei, lai panāktu vīzu režīma liberalizāciju. No 72 prasībām, kas visas veidoja pamatu vīzu režīma liberalizācijas procesam ar Turciju kopš 2013. gada, 7 prasības nebija izpildītas, un dažas no tām bija īpaši svarīgas. Ziņojumam bija pievienots priekšlikums pārcelt Turciju uz bezvīzu režīma valstu sarakstu. Šis priekšlikums tika izstrādāts, pieņemot, ka Turcijas iestādes steidzami izpildīs vēl neizpildītos ceļveža kritērijus, ko tās 2016. gada 18. martā apņēmās izdarīt. Ziņojumā arī tika paskaidrots, ka attiecīgajā brīdī praktisku un procesuālu iemeslu dēļ diviem no septiņiem neizpildītajiem kritērijiem nepieciešams ilgāks īstenošanas grafiks, tādējādi tos nebija iespējams izpildīt minētā progresa ziņojuma publicēšanas laikā. Tādēļ Komisija un Turcijas iestādes ir vienojušās par praktiskiem veidiem, kā īstenot minētos kritērijus līdz to pilnīgai izpildei. Pārējie pieci kritēriji, kas jau identificēti 4. maija ziņojumā un ir jāizpilda, ir šādi. Pieņemt pasākumus, lai novērstu korupciju, kā paredzēts ceļvedī, proti, nodrošināt, ka tiek efektīvi īstenoti turpmāki pasākumi saistībā ar ieteikumiem, ko sniegusi Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO). Saskaņot tiesību aktus par personas datu aizsardzību ar ES standartiem, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka datu aizsardzības iestāde var darboties neatkarīgi un ka tiesībaizsardzības iestāžu darbības ietilpst šo tiesību aktu piemērošanas jomā. Noslēgt ar Eiropolu vienošanos par operatīvo sadarbību. Piedāvāt efektīvu tiesas iestāžu sadarbību krimināllietās visām ES dalībvalstīm. Pārskatīt tiesību aktus un praksi attiecībā uz terorismu atbilstoši Eiropas standartiem, jo īpaši labāk saskaņojot terorisma definīciju, lai sašaurinātu tās tvērumu, un ieviešot proporcionalitātes kritēriju. Komisija arī turpmāk atbalstīs Turciju darbībās, kas vēl jāveic, lai izpildītu vīzu režīma liberalizācijas ceļveža atlikušos kritērijus. Komisija atzīst turpmāko progresu, ko Turcijas iestādes ir guvušas līdz šim, tostarp kopš trešā progresa ziņojuma, kas pieņemts 2016. gada 4. maijā, jo īpaši to, ka ir stājušies spēkā ES un Turcijas 1. jūnija atpakaļuzņemšanas nolīguma noteikumi par trešo valstu valstspiederīgajiem, kas steidzamības kārtā būtu jāpapildina ar Turcijas Ministru padomes lēmumu, lai būtu iespējama faktiska atpakaļuzņemšana. 2016. gada 2. un 3. jūnija tehniskās misijas laikā Komisija veicināja diskusijas ar Turcijas iestādēm par konkrētiem risinājumiem un praktiskiem pasākumiem, tostarp nepieciešamajām likumdošanas un procedūras izmaiņām attiecībā uz atlikušajiem kritērijiem. Sadarbība starp Turciju un Eiropas Padomi Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu īstenošanā var veicināt šo procesu. Eiropas Padomes darba grupa tikās 2016. gada 13. jūnijā. Pārbaudot Komisijas priekšlikumu grozīt bezvīzu režīma valstu sarakstu, likumdevēji vienlaikus strādā arī pie Komisijas priekšlikuma pastiprināt esošo apturēšanas mehānismu, kurā izklāstīti nosacījumi, ar kādiem būtu iespējams atcelt bezvīzu režīmu attiecībā uz visu valstu pilsoņiem, uz kuriem minētais pienākums principā neattiecas. 7.Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā

Mehānisma budžets 2016.–2017. gadam ir 3 miljardi euro. Šo summu veido 1 miljards euro no ES budžeta un 2 miljardi euro no ES dalībvalstīm. Visas dalībvalstis ir iesniegušas apstiprinājumus par savu ieguldījumu attiecībā uz apsolītajiem 2 miljardiem euro . Tādējādi mehānisms ir pilnībā darbotiesspējīgs. Finansējums saskaņā ar mehānismu tiek īstenots kā ES humānā un cita veida palīdzība. Kā humāno palīdzību Komisija nodrošina piešķīrumu saskaņā ar mehānismu un aicina izraudzītas humānās palīdzības organizācijas iesniegt priekšlikumus konkrētām darbībām bēgļu atbalstam Turcijā. Kā cita veida palīdzība Komisijai ir jāidentificē projekti ar Turciju, kuri atbilst mehānisma mērķiem un prioritārajām jomām, ko tā var finansēt, lai palīdzētu bēgļiem. Pēc dalībvalstu apstiprinājuma Komisija rezervē piešķīrumus budžetā kā īpašās saistības, kas ļauj tai parakstīt līgumus, kuri savukārt ir pamats izmaksu veikšanai regulāros intervālos atkarībā no līgumu izpildes gaitas. Mehānisma vadības komiteja Mehānisma vadības komiteja 12. maijā vienojās, ka mehānismam vajadzētu galveno uzmanību vērst uz sešām prioritārām jomām: 1) humānā palīdzība, 2) migrācijas pārvaldība, 3) izglītība, 4) veselības aprūpe, 5) pašvaldību infrastruktūra un 6) sociāls un ekonomisks atbalsts. Tā arī piekrita diviem mehānisma īstenošanas kārtības veidiem — humānā palīdzība un cita veida palīdzība, un apkopoja vajadzību izvērtējuma projektu, kuru plānots pabeigt 2016. gada jūnijā. Komisija ir apņēmusies virzīt īstenošanu, balstoties uz mehānisma ieviešanas pamatprincipiem: ātrumu, efektivitāti, lietderību un ciešām darba attiecībām ar Turcijas iestādēm. Mehānisma līdzšinējā ietekme uz budžetu No ES budžeta mehānismam paredzētā 1 miljarda euro sadalījums ir šāds: 250 miljoni euro 2016. gadā un 750 miljoni euro 2017. gadā. Tas tiks apvienots ar dalībvalstu piešķirtajiem 2 miljardiem euro ārējo piešķirto ieņēmumu formā. No kopējās summas 3 miljardu euro apmērā līdz šim kopumā ir piešķirti 740 miljoni euro — gan kā humānā palīdzība, gan kā cita veida palīdzība (attiecīgo sadalījumu skatīt turpmāk). No piešķirtajiem 740 miljoniem euro par 150 miljoniem euro jau ir noslēgti līgumi. No minētajiem 150 miljoniem euro jau ir izmaksāti 105 miljoni euro. Konkrēti. Saskaņā ar humānās palīdzības sadaļu Komisija 2016. gada 3. jūnijā publicēja humānās palīdzības īstenošanas plānu (HIP), kura budžets ir vairāk nekā 500 miljonu euro. Saskaņā ar šo plānu līdz 2016. gada jūlija beigām tiks noslēgti līgumi vēl par 75 miljoniem euro no ES budžeta. Pirmo reizi tas attiecas arī uz dalībvalstu iemaksām, kuras tiks pakāpeniski veiktas no 2016. gada septembra līdz gada beigām. Tas papildina humānās palīdzības summu 90 miljonu euro apmērā, par ko līgumi noslēgti pirms 2016. gada 15. aprīļa, ar nolūku palielināt humānās palīdzības pasākumus pārtikas un nepārtikas palīdzības, pajumtes, aizsardzības, veselības un izglītības jomā. Kopumā humānajai palīdzībai līdz šim ir piešķirti 595 miljoni euro, no kuriem ir noslēgti līgumi par 90 miljoniem euro. No minētajiem 90 miljoniem euro līdz šim jau ir izmaksāti 70 miljoni euro. Saskaņā ar cita veida palīdzības sadaļu ES Reģionālā trasta fonda reaģēšanai uz krīzi Sīrijā ("ES trasta fonds") , ko finansē no mehānisma līdzekļiem, ietvaros kopš 2016. gada 20. aprīļa ir noslēgti līgumi par četriem jauniem projektiem, kas novirzīs uz Turciju aptuveni 28 miljonus euro. Šie projekti nodrošinātu papildu izglītības infrastruktūru 24 000 bērniem bēgļiem, profesionālo apmācību 24 000 gados jauniem sīriešiem , sociālo atbalstu vairāk nekā 74 000 visneaizsargātākajiem sīriešiem , kā arī jauniem sīriešiem uzlabotu piekļuvi Turcijas universitātēm nākamajā akadēmiskajā gadā . Arī palīdzības, kas nav humānā palīdzība, ietvaros tika iedalīti vēl 20 miljoni euro, lai pastiprinātu Turcijas krasta apsardzes spējas. Kopumā cita veida palīdzībai līdz šim ir piešķirti 145 miljoni euro, no kuriem ir noslēgti līgumi par 60 miljoniem euro. No minētajiem 60 miljoniem euro līdz šim jau ir izmaksāti 35 miljoni euro. Komisija pašlaik gatavo papildu pasākumu kopumu, ko finansētu no mehānisma, tādās jomās kā izglītība, veselības aprūpe, pašvaldību un sociālā infrastruktūra un sociālais un ekonomiskais atbalsts, un šis kopums būtu jāiesniedz dalībvalstīm apstiprināšanai līdz jūlija beigām. Aplēstais piešķīrums šiem pasākumiem būtu aptuveni 1 250 miljoni euro.

Kopējā saistību summa saskaņā ar šo instrumentu — gan humānā palīdzība, gan cita veida palīdzība — līdz 2016. gada vasaras beigām būtu jāpalielina līdz 2 miljardiem euro 2016.–2017. gada laikposmam, un līdz tam pašam laikam noslēgtajos līgumos ietvertā summa būtu jāpalielina līdz 1 miljardam euro, ievērojot raitu un savlaicīgu sadarbību ar Turcijas iestādēm. Turklāt Komisija darīs visu nepieciešamo, lai nodrošinātu paātrinātu līdzekļu izmaksu saskaņā ar mehānismu. Turpmākie pasākumi saistībā ar humāno palīdzību Humānās palīdzības īstenošanas plānam ir divi galvenie virzieni. I.Izveidot ārkārtas sociālās drošības tīklu bēgļiem Turcijā. Tas būs iespējams, ieviešot sistēmu līdzekļu pārskaitīšanai, izmantojot elektronisko karti, lai nodrošinātu visneaizsargātāko bēgļu vajadzības, ik mēnesi pārskaitot līdzekļus mājsaimniecību līmenī. Tādējādi bēgļi varētu segt savas vajadzības pēc pārtikas, pajumtes un izglītības veidā, kas ir paredzamāks un cienīgāks, kā arī rentablāks un efektīvāks. II.Īstenot stingru aizsardzības satvaru visneaizsargātākajiem bēgļiem, tostarp neformālas izglītības, veselības un informācijas pārvaldības projektus. Tiks iekļauta arī finansējuma rezerve, lai ātri reaģētu uz neatliekamām un neparedzētām humānām vajadzībām. Darbības saskaņā ar humānās palīdzības īstenošanas plānu tiks sāktas 2016. gada jūlija beigās. Humānās palīdzības sniegšana atbalsta mehānisma ietvaros arī turpmāk notiks saskaņā ar ES tiesību aktiem humānās palīdzības jomā un principiem, kas noteikti Eiropas konsensā par humāno palīdzību . Turpmākie pasākumi saistībā ar cita veida palīdzību Komisija, izmantojot īpašus pasākumus, gatavojas sniegt būtisku palīdzību trijos dažādos virzienos. I.Nodrošinot bērniem bēgļiem ilgtspējīgu piekļuvi izglītībai un piekļuvi veselības aprūpei, to īstenojot ar tiešo dotāciju palīdzību kopā ar attiecīgajām Turcijas ministrijām, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām, kas būs radušās un samaksātas. Tam būtu jānodrošina šo pasākumu ātra īstenošana, to efektivitāte un ilgtspējība. II.Sniedzot būtisku finansējumu pašvaldību un sociālai infrastruktūrai, tostarp veselības aprūpes un izglītības jomā, un sociālo un ekonomisko atbalstu, sadarbojoties ar starptautiskajām finanšu iestādēm. Līdz jūnija beigām būs sagatavots pasākumu kopums, ko ar Turcijas iestādēm varēs apspriest un par ko varēs vienoties. III.Papildu finansējums ES trasta fondam, jo īpaši augšupēju projektu atbalstam, tostarp tādās jaunās jomās kā, piemēram, arodmācības un piekļuve darba tirgum. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi Nodrošināt, ka tiek pilnībā īstenoti jau uzsāktie projekti pārtikas un izglītības nodrošināšanai, īpašais pasākums atgriezto migrantu atbalstam un ārkārtas pasākums attiecībā uz Turcijas krasta apsardzi. Īstenot humānās palīdzības īstenošanas plānu, kas pieņemts 2016. gada 3. jūnijā. Līdz 2016. gada jūlija beigām sagatavot un pieņemt īpašus pasākumus atbalstam izglītības un veselības aprūpes jomā, pašvaldību un sociālo infrastruktūru jomā, kā arī sociālam un ekonomiskam atbalstam, kā arī palielināt ES Reģionālo trasta fondu reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Līdz 2016. gada vasarai īstenot piecus papildu projektus, ko finansē (84 miljoni euro) saskaņā ar ES Reģionālo trasta fondu reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Paredzēt, sagatavot un pieņemt papildu pasākumus, ko finansētu no ES Reģionālā trasta fonda reaģēšanai uz krīzi Sīrijā, lai segtu izglītības, veselības aprūpes un citas mērķorientētas jomas, piemēram, arodmācības un piekļuvi darba tirgum. Organizēt trešo vadības komitejas sanāksmi 2016. gada 30. jūnijā.

8.Muitas savienības modernizēšana Ekonomiskās attiecības ar Turciju joprojām ir spēcīgas, divpusējās tirdzniecības apjoms 2015. gadā sasniedza 140 miljardus euro un ES veido divas trešdaļas no ārvalstu investīcijām Turcijā. Šis ekonomiskās un rūpnieciskās integrācijas līmenis un nepieciešamās reformas, lai pastiprinātu ieguldītāju uzticību, aprīļa beigās tika apspriestas pirmajā augsta līmeņa ekonomiskajā dialogā starp ES un Turciju, piedaloties starptautisko finanšu iestāžu un privātā sektora pārstāvjiem. Tika apspriesta arī nepieciešamība atjaunināt un modernizēt 20 gadus pastāvošo muitas savienību, kas ir šīs pamatīgās ekonomiskās integrācijas dzinējspēks. Komisija turpina darbu pie ietekmes novērtējuma sagatavošanas. Sabiedriskajā apspriešanā , kas noslēdzās 9. jūnijā, tika saņemtas 173 atbildes. Lielāko daļu atbilžu sniedza ES un Turcijas uzņēmumi vai uzņēmumu apvienības, no kuriem daudzas jau tagad izmanto esošās muitas savienības priekšrocības. Informācija tiks iekļauta ietekmes novērtējuma ziņojumā, ko Komisija pabeigs 2016. gada oktobrī, pamatojoties arī uz ārējo pētījumu, kas pašlaik tiek veikts. Ir paredzams, ka sarunu norāžu projekts tiks sagatavots pieņemšanai Komisijā 2016. gada 4. ceturksnī un pēc tam iesniegts Padomei. 9.Pievienošanās process Komisija 29. aprīlī iesniedza Padomei projektu kopējai nostājai par 33. sadaļu (Finanšu un budžeta noteikumi), tādējādi ļaujot Padomei lemt par šīs sadaļas atvēršanu līdz jūnija beigām. Sagatavošanās darbi turpinās paātrinātā tempā, lai panāktu progresu attiecībā uz pārējām piecām sadaļām, neskarot dalībvalstu nostājas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. Komisija un EĀDD pavasarī strādāja pie sagatavošanās dokumentiem ar mērķi iesniegt tos Padomei. Sagatavošanās darbi ir pabeigti enerģētikas jomā (15. sadaļa). Atjauninātu pārbaudes ziņojumu Komisija sniedza 2016. gada 29. aprīlī. Tādās svarīgās jomās kā tiesu iestādes un pamattiesības, tiesiskums, brīvība un drošība (23. un 24. sadaļa) — pēc tehniskās apspriešanās aprīlī un pamatojoties uz atjaunināto informāciju, kas tika saņemta no Turcijas maijā —, Komisijas mērķis ir pabeigt dokumentus līdz jūnija beigām. Šīs sadaļas ietver virkni kritiski svarīgu jautājumu, tostarp tādas pamattiesības kā vārda brīvība, tiesu vara, korupcijas apkarošanas politika, migrācijas un patvēruma joma, vīzu režīma noteikumi, robežu pārvaldība, policijas operācijas un cīņa pret organizēto noziedzību un terorismu. ES sagaida, ka Turcija ievēros visaugstākos standartus demokrātijas, tiesiskuma un pamatbrīvība — tostarp vārda brīvības — jomā. Attiecībā uz izglītību un kultūru (26. sadaļa) Turcija 24. martā iesniedza savu atjaunināto sarunu nostāju, un, pamatojoties uz to, Komisija līdz 2016. gada 2. maijam pabeidza atjaunināto kopējās nostājas projektu. Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) atjaunināja pārbaudes ziņojumu ārpolitikas, drošības un aizsardzības politikas jomā (31. sadaļa), kas tika izdots 2016. gada 20. maijā.

10.Humanitārā situācija Sīrijā ES un Turcijai ir kopīgs mērķis risināt humanitāro situāciju Sīrijā un novērst turpmāku personu pārvietošanos. Lai mobilizētu vajadzīgo palīdzību un nodrošinātu grūtībās nonākušiem cilvēkiem pieeju humānajai palīdzībai Sīrijā, ir vajadzīga cieša ES un Turcijas sadarbība. ES un Turcija turpināja nodrošināt ievērojamus resursus humānās palīdzības sniegšanai. Starptautiskās Sīrijas atbalsta grupas sadarbībai ar Turciju Humānās palīdzības darba grupas devumam ir liela nozīme šajā darbā. ES un Turcija sadarbojas, lai veicinātu pilnīgu un netraucētu piekļuvi visā Sīrijā un pārvarētu šķēršļus, tostarp Starptautiskās Sīrijas atbalsta grupas Humānās palīdzības darba grupas ietvaros, 2016. gada laikā atvieglojot piekļuvi 820 000 grūtībās nonākušiem cilvēkiem aplenktos un grūti sasniedzamos apgabalos. Pārrobežu palīdzība sniegšana no kaimiņvalstīm, piemēram, Turcijas, joprojām ir būtisks reaģēšanas elements, un tās nozīme ir palielinājusies, ņemot vērā intensīvākas kaujas un ierobežoto piekļuvi Sīrijas ziemeļos. Humānās palīdzības apjoms, ko ES 2015. gadā Sīrijā sniedza no Turcijas, bija 27 %. Tā joprojām ir prioritāte, tostarp sniedzot dzīvību glābjošu palīdzību 160 000 personām (saskaņā ar aplēsēm), kuras pārvietotas valsts iekšienē un nonākušas Sīrijas ziemeļos gar Turcijas robežu, jo nesen Sīrijā ir pastiprinājusies karadarbība, it īpaši Alepo, Idlibas un Al-Hasakeh apkārtnē. Turcija arī turpina sniegt būtisku palīdzību cilvēkiem, kuri atrodas pierobežā Sīrijas teritorijā. Turklāt Turcijai ir īpaši svarīga nozīme, palīdzot NVO darboties pārrobežu mērogā vīzu un reģistrācijas jomā. ES turpinās sniegt humāno palīdzību iedzīvotājiem Sīrijā un ir piešķīrusi sākotnēju summu 140 miljonu euro apmērā dzīvības glābšanas pasākumiem 2016. gadā, par gandrīz pusi no šīs summas jau ir noslēgti līgumi. Šis finansējums būs atbalsts tādās jomās kā veselība, higiēna, aizsardzība un pirmās līnijas reaģēšana, lai ātri reaģētu uz ārkārtas situācijām un jaunu pārvietoto personu plūsmām, saglabājot prioritāti attiecībā uz aplenktiem, grūti sasniedzamiem un uz personu pārvietošanu disponētiem apgabaliem. 11. Secinājumi ES un Turcijas paziņojums turpina dot konkrētus rezultātus. Ir panākts turpmāks progress, lai nodrošinātu paziņojuma īstenošanu. Grieķijas un Turcijas iestāžu, Komisijas, dalībvalstu un ES aģentūru kopīgo centienu rezultātā tiek nodrošinātas ikdienas darbības atgriešanas un pārmitināšanas procesā, pilnībā ievērojot ES un starptautiskos noteikumus. Tagad, kad visas dalībvalstis ir nosūtījušas apstiprinājumus par savu ieguldījumu, kas segtu apsolīto 2 miljardu euro summu 2016.–2017. gada periodam, varētu pilnībā īstenot paātrinātas izmaksas no mehānisma. Ir sākti projekti Sīrijas bēgļu atbalstam Turcijā, un ES ir gatava līdz vasaras beigām noslēgt līgumus par kopējo summu 1 miljarda euro apmērā. Tas nodrošinās, ka personas, kam vajadzīga starptautiska aizsardzība, saņem nepieciešamo atbalstu. Tomēr līdz šim gūtie panākumi joprojām ir trausli, un ir pāragri apgalvot, ka visi ES un Turcijas paziņojuma aspekti darbojas pilnībā. Nudien, kā jau atzīmēts pirmajā ziņojumā, pašapmierinātībai iemesla nav, jo vēl gaida daudz darba, jo īpaši saistībā ar vienu no lielākajiem izaicinājumiem, proti, regulāru atgriešanas un pārmitināšanas procesu īstenošanu, pilnībā ievērojot ES un starptautiskās tiesības, vēl joprojām nevar uzskatīt par pilnībā īstenotu. Veiksmīga īstenošana galvenokārt ir atkarīga no visu pušu politiskās apņēmības veikt vajadzīgos pasākumus. Šajā sakarībā Komisija uzskata, ka vairāk par visu steidzami ir jāpievērš uzmanība šādiem pasākumiem. Grieķijai būtu jāpalielina savas spējas tikt galā ar patvēruma pieteikumu un apelāciju individuālu izvērtējumu un pēc iespējas savlaicīgi jānodrošina atgriešanas un atpakaļuzņemšana, it īpaši izmantojot drošas trešās valsts konceptu, kā arī jāpalielina uzņemšanas spējas salās un jāuzlabo karsto punktu ikdienas vadība un koordinācija, saņemot koordinētu atbalstu no ES un tās dalībvalstīm.