ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

Ar Padomes regulu paredz arī to, ka vajadzīgo informāciju izklāsta noteikumos, kas attiecas uz konkrētu nozari (proti, regulās, kas attiecas uz konkrētām nozarēm). Tādēļ, lai izpildītu šo pienākumu, Padome uzskata, ka jāgroza Padomes Regula (EK) Nr. 1290/2005 par kopīgās lauksaimniecības politikas finansēšanu, jo gan Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), gan Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) pieder pie Eiropas Kopienu budžeta un finanšu izdevumiem, ja dalībvalstis un Kopiena līdzekļus kopīgi apsaimnieko. Lai to panāktu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka reizi gadā ex post publicē informāciju par minēto fondu līdzekļu saņēmējiem un summām, ko katram līdzekļu saņēmējam piešķir no katra minētā fonda.
10.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka ierosinātā koncentrācija var būtiski kaitēt efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā un EEZ attiecībā uz šādiem tirgiem: Beļģijā: a) gāzes piegāde starpniekiem tālākpārdevējiem; b) gāzes piegāde elektroenerģijas ražotājiem; c) gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem klientiem; d) gāzes piegāde maziem rūpnieciskiem klientiem; e) gāzes piegāde privātiem klientiem; f) elektroenerģijas ražošana un piegāde vairumtirdzniecībā; g) jaudas līdzsvarošanas un papildu pakalpojumi; h) elektroenerģijas piegāde lieliem rūpnieciskiem klientiem; i) elektroenerģijas piegāde maziem rūpnieciskiem klientiem; j) elektroenerģijas piegāde privātiem klientiem. Francijā: a) tirgi H gāzes piegādei starpniekiem tālākpārdevējiem ziemeļu un austrumu zonā un tirgi L gāzes piegādei starpniekiem tālākpārdevējiem ziemeļu zonā; b) tirgi i) H gāzes piegādei elektroenerģijas ražotājiem ziemeļu un austrumu zonā un ii) L gāzes piegādei elektroenerģijas ražotājiem ziemeļu zonā; c) tirgi H gāzes piegādei lieliem rūpnieciskiem klientiem, kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju ziemeļu, austrumu, rietumu un dienvidu zonā; d) tirgi H gāzes piegādei maziem rūpnieciskiem klientiem, kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju ziemeļu, austrumu, rietumu, dienvidu un dienvidrietumu zonā; e) tirgi L gāzes piegādei i) lieliem rūpnieciskiem klientiem, kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju un ii) maziem rūpnieciskiem klientiem, kas ir izmantojuši savas tiesības izvēlēties piegādātāju ziemeļu zonā; f) tirgi i) H gāzes piegādei privātiem klientiem no 2007. gada 1. jūlija ziemeļu, austrumu, rietumu, dienvidu un dienvidrietumu zonā un ii) L gāzes piegādei privātiem klientiem no 2007. gada 1. jūlija ziemeļu zonā; g) rajonu siltumapgādes tīklu deleģētās pārvaldības tirgus.
2.

Padomdevēja komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka attiecīgā pasākuma izvērtēšanas vajadzībām konkrētie ģeogrāfiskie tirgi ir šādi: a) enerģijas ražošanas tirgi ir EEZ mēroga tirgi; b) enerģijas pārvades un sadales (T&D) tirgi ir EEZ mēroga tirgi; c) elektrisko vilču tirgi ir EEZ mēroga tirgi; d) tramvaju, metro, reģionālo elektrisko un dīzeļvilcienu, lokomotīvju tirgi ir valsts mēroga tirgi rūpnieciski attīstītās valstīs (šeit: Austrija, Beļģija, Vācija, Polija, Čehija, Spānija), citādi EEZ mēroga tirgi; e) kontaktvadu tirgus ir valsts mēroga tirgus; f) sliežu ceļu energoapgādes tirgi vērtējami atsevišķas valsts kontekstā, taču jautājums par to, vai tie ir valsts mēroga vai EEZ mēroga tirgi var palikt atklāts; g) sliežu ceļu pārbrauktuvju iekārtu tirgus ir vērtējams atsevišķas valsts kontekstā; h) frekvenču invertoru tirgus ir EEZ mēroga tirgus; i) elektrisko un mehānisko metalurģijas iekārtu būves tirgi ir vismaz EEZ mēroga tirgi, tehniskās apkopes pakalpojumu tirgus (tirgi) ir EEZ mēroga tirgus (tirgi), ne-metalurģijas rūpnīcu iekārtu būves tirgus (tirgi) ir valsts mēroga vai EEZ mēroga tirgus (tirgi); j) zemsprieguma sadales iekārtu un komponentu tirgi ir vērtējami valsts kontekstā, taču jautājums par to, vai tie ir valsts vai EEZ mēroga tirgi, var palikt atklāts; k) ēku tehnoloģijas un iekārtu vadības tirgi vērtējami valsts kontekstā, taču jautājums par to, vai tie ir valsts vai EEZ mēroga tirgi, var palikt atklāts; l) infrastruktūras un trošu ceļu tirgi vērtējami valsts kontekstā, taču jautājums par to, vai tie ir valsts vai EEZ mēroga tirgi, var palikt atklāts.
—

Lēmumprojekts tomēr ietver dažus faktus, kuri balstās tikai uz atsevišķiem paziņojumiem, bet kurus nav apstrīdējušas puses, kas tajos minētas, un kuri ir ticami vispārējā to lietojuma kontekstā. Šādos apstākļos uzskatu, ka šī pieeja ir pieejama no aizstāvības tiesību ievērošanas viedokļa pat tad, ja daži apsūdzības elementi izriet no tikai vienas apsūdzības.
40.

EDAU šis apgalvojums paskaidrojuma rakstā nepārliecina. Kopienas intervences, kas pamatojas uz EK 95. pantu (iekšējais tirgus), galvenajam mērķim jābūt tirdzniecības barjeru nojaukšanai. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi, šādai intervencei jābūt pilnībā piemērotai šādas barjeras nojaukšanai. Veicot intervenci, Kopienas likumdevējam tomēr jānodrošina pamattiesību ievērošana (LES 6. panta 2. punkts; skatīt šā atzinuma II iedaļu). Tādēļ noteikumu par datu uzglabāšanu noteikšana Kopienas līmenī var nozīmēt, ka arī pamattiesību ievērošana ir jārisina Eiropas Kopienas līmenī. Ja Kopienas likumdevējs nevar izstrādāt noteikumus par pieeju datiem un to izmantošanu, tas nevar pildīt savu LES 6. pantā noteikto pienākumu, jo minētie noteikumi ir vitāli nepieciešami, lai nodrošinātu, ka datus uzglabā, pienācīgi ievērojot pamattiesības. Citiem vārdiem sakot, EDAU uzskata, ka noteikumi par pieeju datiem, to izmantošanu un to apmaiņa nav atdalāmi no pienākuma datus uzglabāt.
3.

Atbilstoši šim uzaicinājumam izsniegtajās licencēs tiks iekļauti noteikumi, kas būtiski pamatojas uz paraugnoteikumiem, kuri izklāstīti 2. un 5. pielikumā 2004. gada noteikumos par licencēšanu naftas izpētei un ieguvei jūras un sauszemes apgabalos (The Petroleum Licensing (Exploration and Production) (Seaward and Landward) Regulations 2004) (SI 2004/352).
23.

uzsver ANM ietvaros izstrādāto nacionālo atveseļošanas un noturības plānu lielo nozīmi zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstīšanā un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. Tā kā pilsētas atbild par gandrīz 75 % no globālā enerģijas patēriņa, par 70 % no globālajām CO 2 emisijām, par 70 % no klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem un par 90 % no klimatadaptācijas pasākumiem un strauji pieaug tādu vietējo un reģionālo pašvaldību skaits, kas ir apņēmušās rīkoties, tām ir jākļūst par pilntiesīgiem partneriem zaļā kursa iniciatīvu izstrādē un īstenošanā, it īpaši tādās politikas jomās kā mājokļi, ēku renovācija, atjaunīgie energoresursi, ilgtspējīga mobilitāte un pilsētu zaļināšana, kā arī tādās iniciatīvās kā jaunais Eiropas “Bauhaus”;
norāda, ka konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanas temps joprojām ir lēns un nevienmērīgs, un uzskata, ka tas ir arī līdzatbildības trūkuma un nepietiekamas administratīvās un institucionālās spējas rezultāts; uzsver, ka 2019. gadā no atsevišķajiem ieteikumiem, kas iekļauti konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos (apakšieteikumi), 137 ieteikumi bija vai nu tieši/netieši adresēti vietējām un reģionālajām pašvaldībām, vai arī tiem bija teritoriāla ietekme; to ir vairāk salīdzinājumā ar 120 apakšieteikumiem 2018. gadā un pašlaik tie veido 62 % no visiem 2019. gada apakšieteikumiem ( 7 ) . 112 no šiem apakšieteikumiem bija vērsti uz to, lai novērstu šķēršļus ieguldījumiem, to ir vairāk salīdzinājumā ar 79 apakšieteikumiem 2018. gadā, kas izriet no tā, ka šogad Eiropas pusgads ir vairāk koncentrēts uz ieguldījumiem, savukārt 26 bija vērsti uz vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvās spējas uzlabošanu un bija adresēti 17 dalībvalstīm. Komiteja uzsver, ka šajos secinājumos ir uzsvērta vietējo un reģionālo pašvaldību loma Eiropas pusgada mērķu sasniegšanā, kas nav pietiekami atzīta Eiropas pusgada pārvaldības procesā;
66.

aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību bēgļu aizsardzībai viņu izcelsmes reģionos, uzskatot to par būtisku aspektu to cilvēku augošā skaita pārvaldībā, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu izveidot jaunu satvaru partnerattiecībām ar trešām valstīm, kuras uzņem ļoti daudzus bēgļus; šīm valstīm ir nepieciešams attīstīt ilgtspējīgas uzņemšanas spējas un nodrošināt noturīgas perspektīvas tuvu mājām miljoniem cilvēku, kuri bēg no karadarbības un vajāšanas. Šajā sakarā atzīst, ka ir vajadzīgs Ārējo investīciju plāns ieguldījumu mobilizēšanai trešās valstīs, un aicina pilnībā iesaistīt šajā procesā Eiropas reģionālās un vietējās pašvaldības. Vietējās un reģionālās pašvaldības būtu jāmudina palīdzēt uzņemošajām partnerstruktūrām ārpus ES, sniedzot tehnisku palīdzību un iestājoties par strukturētāku pieeju bēgļu aizsardzībai;
10.

vērš uzmanību uz to, ka lielāka uzmanība jāpievērš drošībai, pastiprinot migrantu kontroles, lai palīdzētu apkarot nelegālās imigrācijas stimulus un noziedznieku iespējamo iefiltrēšanos, kā arī aizsargājot cilvēkus, kas atzīstami par bēgļiem, no reālām ārkārtas humanitārām situācijām, un nošķirot viņus no vienkārši nelegāliem migrantiem;
15.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas projekts “Eiropa 2020” atbilst dažām būtiskām ES pilsētu un vietējo un reģionālo pašvaldību prasībām, jo tajā norādīts, ka a) pilsētas un vietējās un reģionālās pašvaldības jāuzskata par pastāvīgiem partneriem jaunās stratēģijas izstrādē un īstenošanā, b) ciešāk jāiesaista Reģionu komiteja, c) ekonomikas, sociālajai un vides jomai jābūt vienlīdz svarīgiem pīlāriem, d) stratēģijai jābūt pietiekami elastīgai, lai to varētu pielāgot atšķirīgām sākotnējām situācijām, e) ieguvumiem no ekonomikas izaugsmes jābūt pieejamiem visās Savienības daļās, tādējādi nostiprinot teritoriālo kohēziju;
Ir jānodrošina, ka tiek novērsta nodokļu apiešanas prakse , taču būtu arī jāizvairās no nelabvēlīgas ietekmes uz mazākiem SU iekšējā tirgū. Tādēļ šī direktīva būtu jāattiecina tikai uz vienībām, kuru atrašanās vieta ir Savienībā un kuras ir daļa no SU grupām vai lielām vietējām grupām, kas sasniedz gada konsolidēto ieņēmumu robežvērtību, kura ir vismaz 750 000 000 EUR. Šī robežvērtība būtu saderīga ar robežvērtību, ko paredz spēkā esošie starptautiskie nodokļu noteikumi, piemēram, noteikumi par pārskatu sniegšanu par katru valsti. Vienības, uz kurām atteicas šīs direktīvas piemērošanas joma, tiek dēvētas par sastāvā esošām vienībām. Atsevišķas vienības būtu jāizslēdz no darbības jomas, pamatojoties uz to konkrēto mērķi un statusu. Izslēgtās vienības būtu bezpeļņas vienības un vienības, kas veic darbības vispārējās interesēs un kas minēto iemeslu dēļ, visticamāk, nebūtu apliekamas ar nodokli dalībvalstī, kurā ir to atrašanās vieta. Lai aizsargātu minētās intereses, no šīs direktīvas darbības jomas ir jāizslēdz valdības struktūrvienības, starptautiskas organizācijas, bezpeļņas organizācijas un pensiju fondi . No direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz arī ieguldījumu fondi un nekustamā īpašuma ieguldījumu instrumentsabiedrības, ja tās atrodas īpašumtiesību ķēdes augšgalā, jo šīm tā dēvētajām caurplūsmas vienībām gūtie ienākumi tiek aplikti ar nodokļiem īpašnieku līmenī.

Ir jānodrošina, ka tiek novērsta nodokļu apiešanas prakse. Vienlaikus būtu arī jāizvairās no nelabvēlīgas ietekmes uz mazākiem SU iekšējā tirgū. Tādēļ šī direktīva būtu jāattiecina tikai uz vienībām, kuru atrašanās vieta ir Savienībā un kuras ir daļa no SU grupām vai lielām vietējām grupām, kas sasniedz gada konsolidēto ieņēmumu robežvērtību, kura ir vismaz 750 000 000 EUR. Šī robežvērtība būtu saderīga ar robežvērtību, ko paredz spēkā esošie starptautiskie nodokļu noteikumi, piemēram, noteikumi par pārskatu sniegšanu par katru valsti. Vienības, uz kurām atteicas šīs direktīvas piemērošanas joma, tiek dēvētas par sastāvā esošām vienībām. Atsevišķas vienības būtu jāizslēdz no darbības jomas, pamatojoties uz to konkrēto mērķi un statusu. Izslēgtās vienības būtu bezpeļņas vienības un vienības, kas veic darbības vispārējās interesēs un kas minēto iemeslu dēļ, visticamāk, nebūtu apliekamas ar nodokli dalībvalstī, kurā ir to atrašanās vieta. Lai aizsargātu minētās intereses, no šīs direktīvas darbības jomas ir jāizslēdz valdības struktūrvienības (tostarp vietējās un reģionālās pašvaldības un šo pašvaldību apvienības) , starptautiskas organizācijas, bezpeļņas organizācijas un pensiju fondi .
(13) Lai pārvarētu pašreizējo sadrumstaloto publisko un privāto investīciju centienu ierobežojumus, veicinātu integrāciju, savstarpēju bagātināšanos un atdevi no ieguldījumiem pašreizējās programmās un lai īstenotu vienotu Savienības stratēģisko redzējumu par pusvadītājiem, lai īstenotu Savienības un tās dalībvalstu mērķi nodrošināt vadošo lomu digitālajā ekonomikā, iniciatīvai “Mikroshēmas Eiropai” būtu jāveicina labāka koordinācija un ciešāka sinerģija starp esošajām finansēšanas programmām Savienības un valstu līmenī, labāka koordinācija un sadarbība ar nozares un galvenajām privātā sektora ieinteresētajām personām un papildu kopīgas investīcijas ar dalībvalstīm. Iniciatīvas īstenošanas struktūra ir izveidota, lai apvienotu resursus no Savienības, dalībvalstīm un trešām valstīm, kas ir asociētas ar esošajām Savienības programmām, kā arī no privātā sektora. Tāpēc iniciatīvas panākumus var nodrošināt tikai kopīgi dalībvalstu un Savienības centieni atbalstīt gan ievērojamās kapitālieguldījumu izmaksas, gan virtuālo projektēšanas, testēšanas un izmēģinājuma resursu plašu pieejamību, kā arī zināšanu, prasmju un kompetenču izplatīšanu. Vajadzības gadījumā, ņemot vērā attiecīgo darbību specifiku, iniciatīvas mērķi, jo īpaši “mikroshēmu fonda” darbības, būtu jāatbalsta arī, izmantojot apvienošanas mehānismu InvestEU fonda ietvaros.

(13) Lai pārvarētu pašreizējo sadrumstaloto publisko un privāto investīciju centienu ierobežojumus, veicinātu integrāciju, savstarpēju bagātināšanos un atdevi no ieguldījumiem pašreizējās programmās un lai īstenotu vienotu Savienības stratēģisko redzējumu par pusvadītājiem, lai īstenotu Savienības un tās dalībvalstu mērķi nodrošināt vadošo lomu digitālajā ekonomikā, iniciatīvai “Mikroshēmas Eiropai” būtu jāveicina labāka koordinācija visos pārvaldības līmeņos un starp tiem un ciešāka sinerģija starp esošajām finansēšanas programmām Savienības un valstu līmenī (tai skaitā starp centralizēti pārvaldītām ES programmām un ES programmām ar dalītu pārvaldību) , labāka koordinācija un sadarbība ar nozares un galvenajām privātā sektora ieinteresētajām personām un papildu kopīgas investīcijas ar dalībvalstīm. Iniciatīvas īstenošanas struktūra ir izveidota, lai apvienotu resursus no Savienības, dalībvalstīm , reģioniem un trešām valstīm, kas ir asociētas ar esošajām Savienības programmām, kā arī no privātā sektora. Tāpēc iniciatīvas panākumus var nodrošināt tikai kopīgi dalībvalstu un Savienības centieni atbalstīt gan ievērojamās kapitālieguldījumu izmaksas, gan virtuālo projektēšanas, testēšanas un izmēģinājuma resursu plašu pieejamību, kā arī zināšanu, prasmju un kompetenču izplatīšanu. Vajadzības gadījumā, ņemot vērā attiecīgo darbību specifiku, iniciatīvas mērķi, jo īpaši “mikroshēmu fonda” darbības, būtu jāatbalsta arī, izmantojot apvienošanas mehānismu InvestEU fonda ietvaros.
piekrīt, ka uz mājokli vērsti risinājumi būtu jāsaprot kā tiesības, nevis kā nosacījums, kas atkarīgs no uzvedības reakcijas un/vai sasniegumiem ( 1 ) . Tajā pašā laikā izmitināšanas nodrošināšanai vajadzētu būt daļai no visaptverošas pieejas, kas garantē strukturālu un personalizētu atbalsta pakalpojumu sniegšanu, lai palīdzētu cilvēkiem izkļūt no bezpajumtniecības un efektīvi un individuāli novērstu tās galvenos cēloņus. Cieša sadarbība starp sociālajiem un veselības aprūpes dienestiem ir būtiska, it īpaši pandēmijas kontekstā. Komiteja uzsver, ka ir svarīgi koncentrēties arī uz profilaksi, ieviešot īpašus pasākumus, kas palīdzētu tiem, kuri ir visneaizsargātākie un visvairāk pakļauti riskam kļūt par bezpajumtniekiem;
2.

Eiropas Reģionu komiteja atbalsta to, ka tiek izveidota HERA , t. i., iestāde, kas atbild par gatavību veselības krīzēm un to pārvarēšanu, taču norāda, ka jāņem vērā, no vienas puses, tas, ka par profilaksi, sabiedrības veselību un veselības aprūpi, sagatavotību krīzēm un krīžu pārvarēšanu galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis, un, no otras puses, reģionu svarīgā loma, jo divās trešdaļās ES dalībvalstu veselības aprūpes sistēmas ir decentralizētas un darbojas saskaņā ar atšķirīgām procedūrām. Komiteja uzstāj, ka ir vajadzīga kopīga pieeja iedzīvotāju aizsardzībai, savukārt Komisijas rīcība joprojām ir sadrumstalota starp vairākiem lēmumu pieņemšanas centriem, un ka Eiropas Savienībai jāsniedz atbalsts dalībvalstīm un reģioniem.
15.

aicina saistībā ar Eiropas digitālās identitātes maka saimniecisko izmantošanu ņemt vērā abus pašreizējos un saturiski konkurējošos darījumdarbības modeļus. No vienas puses, tie ir lielie pasaules mēroga sociālie tīkli, kuri ir pamatoti ieinteresēti, lai viņu pseidokontus attiecīgi validētu kāda publiska institūcija. Tomēr tas iznīcinātu interneta lietošanas brīvību un tā lietotājus no aizsargātās interneta telpas novirzītu aizvien dziļāk tumšajā tīmeklī. To Reģionu komiteja noteikti negribētu panākt. No otras puses, identitātes pakalpojumu sniedzēji, kuri izplata piedāvājumus, kas konkurē ar Eiropas digitālās identitātes maku, arī gribētu izmantot publiskas institūcijas validētu identitāti;
31.

aicina izpētīt iespēju reģenerēt kritiskās izejvielas no sadzīves atkritumiem, ņemot vērā to izmantojamību un komerciālo dzīvotspēju, un palielināt reģenerēto apjomu tādā apjomā, kādā tas tehniski un ekonomiski ir iespējams. Pašreiz otrreiz neizmanto vai pavisam maz atkalizmanto jo īpaši tās izejvielas, kas vajadzīgas atjaunojamo energoresursu enerģijas ieguvei vai inovatīviem tehniskiem pielietojumiem, piemēram, retzemju elementus, galliju vai indiju, jo līdz šim atkalizmantošana salīdzinoši ir bijusi tehniski un ekonomiski sarežģīta. Komiteja arī uzskata, ka ir svarīgi veicināt efektīvu enerģijas ieguvi apvienojumā ar metālu un sāļu atgūšanu no atkritumiem, kurus nevar citādi reciklēt noteiktu iemeslu (piemēram, piemaisījumu, materiālu noguruma vai sarežģītu materiālu klātbūtnes) dēļ. Tādēļ Komiteja aicina Eiropas Savienību, dalībvalstis, reģionus un to publiskās pētniecības organizācijas, kā arī uzņēmumus paplašināt pētījumus šajā jomā un nodrošināt iespēju izmantot to rezultātus, lai novērstu to, ka vērtīgas izejvielas ir jāapglabā kā atkritumi;
23.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija 2020. gada novembrī nāca klajā ar pirmo ES stratēģiju par lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu, nebināru personu, interseksuāļu un kvīru (LGBTIK) līdztiesību. Viens no Komisijas stratēģijas četriem pīlāriem ir LGBTIK personu drošības garantēšana. Vardarbība pret LGBTIK līdz šim tomēr nav novērtēta, balstoties uz reprezentatīviem datiem, un tas liedz iespēju piedāvāt pienācīgus risinājumus šādas vardarbības novēršanai nākotnē. Lai gan Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) publicētais tiešsaistes apsekojums “Long Way to Go for LGBTI Equality” sniedz vērtīgu informāciju par LGBTIK pieredzi saistībā ar diskrimināciju un vardarbību, tas nav statistiski reprezentatīvs, jo tas, būdams brīvprātīgs tiešsaistes apsekojums, nav veikts pēc nejaušības principa. Ņemot vērā iepriekš minēto, Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju saistībā ar LGBTIK stratēģijas īstenošanu regulāri veikt un finansēt anonīmu un reprezentatīvu pētījumu par oficiāli neziņotiem vardarbības gadījumiem, tostarp partnerattiecībās pret LGBTIK personām vērstas vardarbības gadījumiem Eiropas Savienībā un šādu pētījumu par visām ES dalībvalstīm veikt un izvērtēt neatkarīgi.
63.

norāda, ka tūrisms ir jāuzskata par daļu no risinājuma, nevis par problēmu , tāpēc ir jāparedz priekšlikumi jaunām darbībām, kas atšķiras no pašlaik īstenotajām darbībām, un jārada būtiskāks stimuls pašreiz izmantotajām, lai norādītu uz vajadzību no jauna reglamentēt jaunus tūrisma piedāvājuma veidus un sadarbīgās ekonomikas platformas saskaņā ar godīgas konkurences kritērijiem, uzlabot kontroles un pārbaudes sistēmas un garantēt sniegto pakalpojumu kvalitāti un likumību kopējā darījumdarbības brīvas konkurences sistēmā, vienlaikus saglabājot pastāvīgo iedzīvotāju mantojumu, kultūru, identitāti un dzīves kvalitāti;
23.

piekrīt atziņai, ka ar romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību saistītās problēmas ir ļoti atkarīgas no romu kopienas iedzīvotāju skaita un tās īpatsvara iedzīvotāju kopskaitā, kā arī no plašāka ekonomiskā konteksta un tā, cik dziļi ir iesakņojusies atstumtība un diskriminācija. Šīs problēmas atšķiras arī atkarībā no tā, kur un kā romi dzīvo (lauku teritorijās, pilsētās, ir mobili vai izolēti), kā arī atkarībā no konkrētiem aspektiem, piemēram, starpvalstu mobilitātes, migrācijas vai ar civilstāvokļa dokumentiem saistītām problēmām;
iesaka Eiropas Komisijai pastiprināt savus centienus, lai mazinātu reģionālās atšķirības, kas ir viens no lielākajiem intelektuālā darbaspēka emigrācijas cēloņiem. Kohēzijas fondiem ir būtiska loma tādu reģionu un jomu atbalstīšanā, kuras cieš no šādām atšķirībām. Pielāgoti politikas pasākumi un instrumenti, kas tiešā veidā novērš šīs atšķirības starp Austrumeiropas/Dienvideiropas valstīm un rietumvalstīm, kā arī starp dalībvalstu reģioniem, ir vajadzīgi, lai novērstu vienu no intelektuālā darbaspēka emigrācijas galvenajiem cēloņiem. Komisijas ( 4 ) politiskā apņemšanās nodrošināt taisnīgu minimālo algu ir ļoti svarīga – jo īpaši reģionos, no kuriem darbaspēks aizplūst, – tāpēc, ka šādi tiktu risinātas ar dzīves līmeni un darba apstākļiem saistītās problēmas un tas tieši ietekmētu dzīves kvalitāti. ES kohēzijas politikai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam vajadzētu būt uz visiem reģioniem orientētai ilgtermiņa politikai, kas koncentrētos uz ekonomisko, sociālo un reģionālo atšķirību novēršanu un ņemtu vērā partnerības principu un vietējiem apstākļiem pielāgotu pieeju. Kohēzijas politika būtu labāk jāsaskaņo ar citiem ES politikas pasākumiem, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Pārvaldot kohēzijas politiku un programmas laikposmam pēc 2020. gada, ES līmenī būtu jāuzlabo dažādu finansējuma avotu vertikālā koordinēšana, lai īstermiņā un vidējā termiņā garantētu lielāku saskaņotību starp programmām dažādos pārvaldības un plānošanas līmeņos ( 5 )
8.

norāda, ka nodokļi ir nesaraujami saistīti ar demokrātiju, jo liberālās demokrātijas vēsture ir cieši saistīta ar centieniem panākt nodokļu maksātāju piekrišanu nodokļu resursu un izdevumu demokrātiskai kontrolei, kā to apliecina princips No taxation without representation (aplikšana ar nodokļiem nav pieļaujama, nenodrošinot pārstāvību);
9.

atzinīgi vērtē to, ka normatīvais regulējums, ar ko nosaka vietējo energokopienu izveidi un darbību, kā arī to piekļuvi enerģijas tirgum, veidots ES līmenī; atgādina, ka ir svarīgi gādāt par to, ka skaidras definīcijas un noteikumi nodrošina noteiktību, tādējādi panākot, ka vietējās energokopienas var pozitīvi ietekmēt taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, un aicina dalībvalstis pilnībā izmantot to iespējas. Tas nozīmē, ka vietējām energokopienām ir vajadzīga piekļuve finanšu instrumentiem un/vai partnerības shēmām, jo ir noteikts mērķis samazināt ar vietējās energokopienās veicamiem ieguldījumiem saistīto risku, un ir jāmaina negatīvā nostāja pret tām;
37.

norāda, ka būtu lietderīgi mudināt pārkārtot atkrastes naftas un gāzes uzņēmumus un to dažādošanas stratēģijas citās zilās ekonomikas nozarēs; šiem uzņēmumiem ir īpašas zināšanas par jūras vidi, veiksmīga pieredze ilglaicīgu un sarežģītu projektu īstenošanā un vērtīgas prasmes, kas var veicināt jūrniecības nozaru attīstību (apgādes kuģi, zemūdens robotika, enkurošanas sistēmas, automatizācijas sistēmas u. c.). Tās varētu lietderīgi un kolektīvi ieguldīt zilajā ekonomikā un atjaunojamā jūras enerģijā daļu no peļņas, kas ieguldījumu fondos gūta no naftas produktiem.
10.

Uzsver, ka to ietekme uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu lielā mērā ir atkarīga no to spējas un gatavības īstenot atbilstīgu politiku. Tādēļ uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir jāiesaista un cieši jākoordinē politisko solījumu pārvēršanā par sabiedrisko politiku, ieguldījumiem un īstenošanas pasākumiem.