-ES taksonomijas tvērums: dažas ieinteresētās personas bija nobažījušās par to, ka kritēriji aptver pārāk šauru darbību loku, un par ES taksonomijas bināro raksturu, proti, tā tirgiem nedod skaidrību par to, kā rīkoties, ja darbības neatbilst ES klimattaksonomijas deleģētajā aktā uzskaitītajiem kritērijiem vai neietilpst to tvērumā (3. iedaļa).

To, cik šis jautājums ir nozīmīgs, apliecināja no ieinteresētajām personām (tai skaitā iedzīvotājiem, publiskajām iestādēm, uzņēmumiem, bezpeļņas organizācijām un akadēmiskajām aprindām) saņemto atsauksmju apjoms. Lielākā daļa respondentu vairākkārt norādīja, ka ES taksonomija ir nozīmīgs Eiropas zaļā kursa virzītās pārkārtošanās atbalsta rīks. Sabiedriskās apspriešanas kopsavilkums ir pieejams ilgtspējīgam finansējumam veltītajā Komisijas vietnē.

Šis pilnvarojums paredz arī to, ka tehniskās pārbaudes kritērijiem ir jābūt aktuāliem un balstītiem uz zinātniskiem pierādījumiem. Šiem kritērijiem jābūt skaidriem, praktiski īstenojamiem un viegli piemērojamiem, lai netiktu uzlikts nevajadzīgs administratīvais slogs. Eiropas Parlaments un Padome ir arī atzinuši sabiedriskās apspriešanas nozīmi un ir devuši Komisijai skaidru rīkojumu iesaistīt relevantās ieinteresētās personas un balstīties uz to ekspertu ieteikumiem, kuriem attiecīgajās jomās ir atzītas zināšanas un pieredze.

ES taksonomija ir grods, zinātniski pamatots pārredzamības rīks kā uzņēmumiem, tā investoriem. Ar to ievieš skaidrus snieguma kritērijus, pēc kuriem nosaka, kuras saimnieciskās darbības būtiski sekmē zaļā kursa mērķu sasniegšanu. Šie kritēriji palīdzēs uzņēmumiem un investoriem gan saprasties (proti, to savstarpējā komunikācija par zaļajām darbībām sakņosies ticamos pieņēmumos), gan orientēties jau notiekošajos pārkārtojumos. ES taksonomijai būs arī nozīmīga loma ES zaļo obligāciju standarta un noteiktu mazumtirdzniecības finanšu produktu ES ekomarķējuma izstrādē.

-ir precīzāk formulētas tās nedaudzās darbības, kuras taksonomija aptvēra kā daļu no citām darbībām – ja ieinteresētās personas to bija nepārprotami prasījušas un ja šīs darbības atbilda ES Taksonomijas regulas mērķiem un prasībām;

ES taksonomija ir izstrādāta konkrētam nolūkam, proti, ar to ir izveidota klasifikācijas sistēma un tā uzlabo pārredzamību. ES Taksonomijas regulas 17. pantā nostiprinātais princips “nenodari būtisku kaitējumu” ir izmantots Atveseļošanas un noturības regulā, taču tā neprasa izmantot taksonomijas deleģētajos aktos definētos kritērijus. Komisija arī publicēja īpašus tehniskos norādījumus, kuros sniegta sīkāka informācija par to, kā piemērot principu “nenodari būtisku kaitējumu” Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) vajadzībām. Tas nozīmē, ka ES klimattaksonomijas deleģētajā aktā definētajiem kritērijiem nav tiešas saistošas ietekmes uz Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu. Arī Kohēzijas politikas regula prasa savu fondu mērķim 2021.–2027. gada plānošanas periodā izmantot ES Taksonomijas regulas principu “nenodari būtisku kaitējumu”, taču tā neprasa izmantot taksonomijas deleģēto aktu kritērijus. Nākotnē būtu vēlreiz jāizsver ES taksonomijas sākotnējais nolūks un pirms tās iestrādāšanas citās rīcībpolitikās rūpīgi jāizvērtē tās piemērotība, samērīgums un iespaids uz atbilstības nodrošināšanas izmaksām.

ES taksonomija ir pārredzamības rīks. Ar to konkrētiem uzņēmumiem un finanšu tirgus dalībniekiem tiks noteikti informācijas atklāšanas pienākumi, proti, tiem būs jāatklāj informācija par to, cik liela to darbību daļa ir salāgota ar taksonomiju. Ar taksonomiju salāgoto zaļo darbību īpatsvara atklāšana ļaus uz šī īpatsvara pamata salīdzināt uzņēmumus un investīciju portfeļus. Uzņēmumi var pēc savas izvēles izmantot ES taksonomiju, lai pamatoti plānotu savu vidisko un klimatisko pārkārtošanos un piesaistītu tai vajadzīgo finansējumu. Finanšu tirgus dalībnieki var pēc savas izvēles izmantot ES taksonomiju, lai izstrādātu ticamus zaļos finanšu produktus. Paredzams, ka ES taksonomija veicinās pārmaiņas un mudinās pārkārtoties uz ilgtspējīgām darbībām. Tomēr, lai gan ES taksonomija tirgus dalībniekiem var palīdzēt pieņemt investīciju lēmumus, nav nevienas darbības, kurā tā liegtu investēt. Uzņēmumiem nav pienākuma salāgoties ar taksonomiju, un investori var brīvi izvēlēties, kur investēt.

Eiropas Komisijas uzdevumā Ilgtspējīga finansējuma platforma ir sniegusi konsultācijas par to, kā apliecināt ES taksonomijas lomu zaļās pārkārtošanās veicināšanā. Platforma savā ziņojumā Eiropas Komisijai, kas tika publicēts 2021. gada martā, cita starpā ieteica turpināt pētīt iespējas, kā ārpus pašreizējā ES taksonomijas satvara atzīt centienus uzlabot darbību sniegumu, lai tā panāktu atbilstību būtiska devuma kritērijiem.

V.KONSEKVENTA UN SASKAŅOTA UZŅĒMUMU ILGTSPĒJAS INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

1.Jauna Uzņēmumu ilgtspējas informācijas atklāšanas direktīva

Komisija plāno nākt klajā ar priekšlikumu jaunai Uzņēmumu ilgtspējas informācijas atklāšanas direktīvai (CSRD), ar kuru tiktu pārskatīti spēkā esošie ziņošanas noteikumi, kas tika ieviesti ar Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvu (NFRD). Ierosinātā Uzņēmumu ilgtspējas informācijas atklāšanas direktīva ne tikai būtu pamats konsekventai ilgtspējas informācijas plūsmai visā finanšu vērtības ķēdē, bet arī būtu noderīga citām ieinteresētajām personām. Tādējādi uzņēmumu atklātā informācija būtu pieejama analītiķiem bankās, apdrošināšanas sabiedrībās, aktīvu pārvaldīšanas uzņēmumos vai kredītvērtējuma aģentūrās, galainvestoriem un nevalstiskajām organizācijām, kā arī citām ieinteresētajām personām, kuras vēlas uzstājīgāk prasīt no uzņēmumiem atbildību par to sociālo un vidisko ietekmi. Ņemot vērā Eiropas zaļā kursa mērķus, direktīvas darbības jomā iekļautajiem uzņēmumiem būtu jāziņo par to, kā to uzņēmējdarbības modelis un stratēģija ietekmē pārkārtošanos uz ilgtspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku. Ierosinātā direktīva nodrošinātu, ka uzņēmumu ilgtspējas ziņojumi apmierina to finanšu tirgu dalībnieku vajadzības, uz kuriem attiecas Ar ilgtspēju saistītās finanšu informācijas atklāšanas regulā noteiktās informācijas atklāšanas prasības. Tajā ir arī ņemts vērā Komisijas nodoms šogad nākt klajā ar ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības iniciatīvas priekšlikumu.

Lielākā daļa uzņēmumu saskaras ar aizvien lielākām izmaksām, jo investoru un citu ieinteresēto personu pieprasījumi atklāt uzņēmuma ilgtspējas informāciju nav koordinēti. Lai gan ierosinātā Uzņēmumu ilgtspējas informācijas atklāšanas direktīva uzņēmumiem radītu papildu ziņošanas izmaksas, tās mērķis ir šīs izmaksas vidējā termiņā un ilgtermiņā samazināt un panākt konsensu par būtisko informāciju, ko uzņēmumiem vajadzētu atklāt.

Ierosinātā Uzņēmumu ilgtspējas informācijas atklāšanas direktīva attiektos uz aptuveni 49 000 uzņēmumu salīdzinājumā ar aptuveni 11 000 uzņēmumu, kuriem piemērojami spēkā esošie noteikumi par ilgtspējas informācijas ziņošanu (Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīva). Šīs ziņošanas prasības attieksies uz visiem lielajiem uzņēmumiem un visiem uzņēmumiem, kas kotēti ES regulētos tirgos, izņemot kotētos mikrouzņēmumus. Uzņēmumiem būs jāsniedz informācija par visiem problemātiskajiem vides, sociālajiem un pārvaldības jautājumiem, kas skar to uzņēmējdarbību. Saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, kas noteikti Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvā, tiem būs jāziņo par riskiem, ko uzņēmumam rada ilgtspējas problēmas, un par savu ietekmi uz cilvēkiem un vidi. Tas ietvers informāciju par uzņēmumu globālajām piegādes ķēdēm tādos aspektos kā piespiedu darbs un bērnu darbs un saskanību ar starptautiski atzītiem principiem un satvariem, piemēram, Starptautiskās Darba organizācijas Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Uzņēmumu ziņotā informācija tiks revidēta, un tā būs digitāli marķēta, lai to varētu ievadīt Eiropas vienotajā piekļuves punktā, kura izveidi paredz Kapitāla tirgu savienības rīcības plāns.

Saskaņā ar ierosināto Uzņēmumu ilgtspējas informācijas atklāšanas direktīvu uzņēmumiem būtu jāsniedz ziņojumi, ievērojot obligātus ES ilgtspējas informācijas ziņošanas standartus. Komisija šos standartus noteikts ar deleģētajiem aktiem; tā konsultēsies ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupu par tehniskajiem jautājumiem, strādās kopā ar galvenajām ieinteresētajām personām un apspriedīsies ar dalībvalstīm un attiecīgajām ES struktūrām, tai skaitā Eiropas uzraudzības iestādēm, Eiropas Vides aģentūru, Eiropas Pamattiesību aģentūru un Ilgtspējīga finansējuma platformu. Pirmais standartu kopums tiks pieņemts līdz 2022. gada oktobrim.

Standarti tiks pielāgoti ES rīcībpolitikām, taču tie arī balstīsies uz starptautiskajām standartizācijas iniciatīvām un dos tajās savu artavu. Tāpēc Savienība ne tikai ķersies pie ES standartu izstrādes, lai nodrošinātu zaļajā kursā izvirzīto ieceru sasniegšanu un apmierinātu investoru augošās vajadzības pēc informācijas, bet arī centīsies panākt ilgtspējas ziņojumu konverģenci globālā līmenī, balstoties uz tādām iniciatīvām kā klimatiskās finanšu informācijas izpaušanas darba grupa (TCFD).

Komisija ierosina izstrādāt standartus lieliem uzņēmumiem un atsevišķus, samērīgus standartus MVU. Lai gan regulētos tirgos kotētiem MVU šie samērīgie standarti būs obligāti, nekotētie MVU, kas veido lielāko MVU daļu, tos varēs izmantot brīvprātīgi. Komisija ir gatava sniegt dalībvalstīm individualizētu tehnisko atbalstu, lai uzņēmumi, jo īpaši MVU, varētu ziņot par ilgtspēju.

2.Saskanīgas prasības attiecībā uz uzņēmumu ilgtspējas informācijas ziņošanu

Ierosinātās Uzņēmumu ilgtspējas informācijas atklāšanas direktīvas mērķis ir nodrošināt konsekvenci starp ES Taksonomijas regulas ziņošanas prasībām un uzņēmumu ziņojumiem par ilgtspēju. Taksonomijas regulas 8. pantā ir noteikts, ka uzņēmumiem, uz kuriem attiecas spēkā esošā NFRD, un tāpat arī uzņēmumiem, uz kuriem nākotnē attieksies ierosinātā Uzņēmumu ilgtspējas informācijas atklāšanas direktīva, ir jāziņo par konkrētiem rādītājiem, kuri uzrāda to, cik lielā mērā to darbības ir ilgtspējīgas, kā definēts ES taksonomijā. Proti, šiem uzņēmumiem būs jāatklāj, cik liela daļa no apgrozījuma, kapitālizdevumiem un pamatdarbības izdevumiem rodas no vai ir saistīta ar saimnieciskajām darbībām, kuras kvalificējamas par vidiski ilgtspējīgām.

Šie rādītāji tiks precizēti atsevišķā deleģētajā aktā, ko piemēros no 2022. gada. Katru gadu publicēdami galvenos snieguma rādītājus par darbībām, kas saskaņā ar ES taksonomiju uzskatāmas par vidiski ilgtspējīgām, uzņēmumi investoriem un sabiedrībai kopumā objektīvi parādīs savu virzību uz vidisko ilgtspēju.

Uzņēmumiem bez šiem rādītājiem būs jāziņo arī cita ilgtspējas informācija, kas būs prasīta Uzņēmumu ilgtspējas informācijas atklāšanas direktīvā. Šie rādītāji tiks pilnībā ņemti vērā obligātajos ziņošanas standartos, kas jāizstrādā Uzņēmumu ilgtspējas informācijas atklāšanas direktīvas satvarā, un to pamatā būs ES taksonomijā noteiktie pārbaudes kritēriji un principa “nenodari būtisku kaitējumu” sliekšņvērtības. Izstrādātie ilgtspējas ziņošanas standarti ietvers rādītājus, kas ir salāgoti ar rādītājiem, par kuriem finanšu tirgus dalībniekiem būs jāziņo atbilstīgi Ar ilgtspēju saistītās finanšu informācijas atklāšanas regulai.

Tajā pašā laikā ziņošana saskaņā ar ierosināto Uzņēmumu ilgtspējas informācijas atklāšanas direktīvu uzņēmumiem ļaus parādīt ne tikai to, kādā mērā tie ir salāgojušies ar taksonomiju, bet arī to, cik sekmīgi tie virzās uz ilgtspējību. Proti, uzņēmumiem vajadzētu sniegt visaptverošu pārskatu par savu ietekmi un ietekmētību ilgtspējas aspektā.

Komisija, pirmkārt, nodrošinās, ka ziņošanas standarti atspoguļo ne tikai to, kā ar taksonomiju salāgotas uzņēmuma pašreizējās darbības, bet arī to, kā ar to salāgoti uzņēmuma nākotnes uzņēmējdarbības plāni, un, otrkārt, gādās, lai standarti atvieglotu piekļuvi kapitāla tirgu un banku finansējumam. Obligāto ziņošanu Taksonomijas regulas satvarā attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās mērķiem piemēros no 2022. gada janvāra, bet attiecībā uz pārējiem četriem mērķiem, par kuriem Eiropas Parlaments un Padome vienojušies ES Taksonomijas regulā, – no 2023. gada janvāra.

Komisija, arī uzklausot Ilgtspējīga finansējuma platformu un Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupu, izvērtēs iespēju sagatavot pienācīgas norādes un izskatīs variantus, kā subjekti, uz kuriem attiecas ES Taksonomijas regulā noteiktie ziņošanas pienākumi, pirmajā ziņošanas pienākumu izpildes gadā varētu sniegt jēgpilnu ziņojumu, ņemot vērā, ka būs zināms datu iztrūkums.

VI.VĒLMES ILGTSPĒJAS JOMĀ UN FIDUCIĀRIE PIENĀKUMI

Komisija spēkā esošajos Finanšu instrumentu tirgu direktīvas (FITD II) un Apdrošināšanas izplatīšanas direktīvas (AID) deleģētajos aktos šodien kā piemērotības novērtējuma papildinājumu ievieš novērtējumu par klienta vēlmēm ilgtspējas jomā. Apdrošināšanas un investīciju konsultantiem piemērotības novērtējuma ietvaros būs jānoskaidro informācija ne tikai par klienta zināšanām un pieredzi investīciju jomā, spēju izturēt zaudējumus un riska toleranci, bet arī par vēlmēm ilgtspējas jomā. Tas nodrošinās, ka ilgtspējas apsvērumi tiks sistemātiski ņemti vērā klientiem dotajos konsultantu ieteikumos, kuros tie novērtē finanšu instrumentu un produktu klāstu.

Tādējādi privātie investori varēs daudz pārliecinošāk pieņemt lēmumus, kur un kā investēt savus uzkrājumus. Tas nozīmēs, ka ikviens, kurš to vēlēsies, varēs panākt taustāmu pozitīvu ietekmi uz klimatu, vidi un sabiedrību. Šīs izmaiņas palielinās pieprasījumu pēc tādiem finanšu instrumentiem un produktiem, kam ir ilgtspējīgu investīciju stratēģijas, kā arī tādiem, kuros apsvērta negatīva ietekme uz ilgtspēju.