(3)2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija oficiāli pasludināja Covid-19 uzliesmojumu par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, nestabilitāti finanšu tirgos un patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus un uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Eiropas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

(4)Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Turklāt uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

(5)2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī klauzula, kuru veido Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkts, 6. panta 3. punkts, 9. panta 1. punkts un 10. panta 3. punkts un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkts un 5. panta 2. punkts, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā paziņojumā pauda Padomei viedokli, ka pašreizējos apstākļos, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 uzliesmojuma dēļ, ir pieļaujams iedarbināt šo klauzulu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ja tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

(6)Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietā nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāsadarbojas, sagatavojot pasākumus, kas vajadzīgi, lai atjaunotu mūsu sabiedrības un ekonomikas normālu darbību un ilgtspējīgu izaugsmi, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

(7)Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka vienotais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atlabšanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, ir jāatceļ steidzamie ārkārtas pasākumi, kas kavē vienotā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze ir parādījusi, ka veselības aprūpes sistēmai jābūt sagatavotai krīzei, kas jo īpaši ietver uzlabotas iepirkuma stratēģijas, dažādotas piegādes ķēdes un nepieciešamo krājumu stratēģiskās rezerves. Tie ir galvenie elementi, uz kuru pamata tiks izstrādāti plašāki krīzes gatavības plāni.

(8)Savienības likumdevējs jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai ļautu dalībvalstīm mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtas sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis arī var 2020.–2021. grāmatvedības gadā izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Bulgārija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu personām un nozarēm, ko šīs problēmas skar visvairāk.

(9)Paredzams, ka pandēmijas sociālekonomiskā ietekme Bulgārijas reģionos izpaudīsies nevienādi, jo tiem ir dažādi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kas izteikti balstīti uz tiešas saskares darījumiem ar patērētājiem. Tas rada būtisku risku, ka Bulgārijā palielināsies reģionālās atšķirības, pastiprinot jau novēroto tendenci, ka palielinās atšķirības starp galvaspilsētu un pārējo valsti, kā arī starp pilsētām un lauku apvidiem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

(10)Bulgārija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada konverģences programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

(11)Uz Bulgāriju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.

(12)Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma, kas bija 2,1 % no IKP 2019. gadā, līdz deficītam 3,1 % apmērā no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 20,4 % no IKP, taču saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu ir paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 25,8 %. Makroekonomikas un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība Covid-19 pandēmijas dēļ.

(13)Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju un īstenojot saskaņotu Savienības pieeju, Bulgārija ir noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 1,3 % no IKP. Pasākumi ietver lielākus izdevumus veselības aprūpei un sociālās aizsardzības pakalpojumiem un nodarbinātības atbalsta shēmai grūtībās nonākušajām nozarēm. Turklāt Bulgārija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs atbalstīt uzņēmumu likviditāti, kas saskaņā ar 2020. gada konverģences programmām tiek lēsta 0,6 % apmērā no IKP. Minētie pasākumi ietver valsts īpašumā esošās Bulgārijas Attīstības bankas garantijas un uzņēmumu ienākuma nodokļa iekasēšanas atlikšanu. Kopumā Bulgārijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas paziņojumā par koordinētu ekonomisko reakciju uz Covid-19 uzliesmojumu. Minēto pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

(14)Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Bulgārijas vispārējās valdības budžeta deficīts tiek prognozēts 2,8 % apmērā no IKP 2020. gadā un 1,8 % apmērā no IKP 2021. gadā. Paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP joprojām būs zem 60 % gan 2020. gadā, gan 2021. gadā.

(15)Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Bulgārija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Pēc visu attiecīgo faktoru izvērtēšanas ziņojumā tika secināts, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/1997 noteiktais deficīta kritērijs ir izpildīts.

(16)Bulgārija 2020. gada 13. martā izsludināja ārkārtas stāvokli no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 13. aprīlim, ko pēc tam pagarināja līdz 2020. gada 13. maijam un pēc tam līdz 2020. gada 14. jūnijam. Parlaments 2020. gada 6. aprīlī pieņēma valdības iesniegto priekšlikumu par 2020. gada valsts budžeta grozījumiem. Jaunajā budžetā paredzēts deficīts 3,5 miljardu BGN apmērā (2,9 % no IKP), kas saistīts ar izdevumu palielināšanu krīzes pārvarēšanas pasākumiem un gaidāmo ieņēmumu samazinājumu par 2,4 miljardiem. Ir paredzēts pieckārt palielināt jauno valdības emitēto parāda instrumentu apjoma limitu no 2,2 miljardiem BGN līdz 10 miljardiem BGN. Kopumā Bulgārija mobilizēja vairāk nekā 870 miljonu BGN finansējumu no vairākām darbības programmām, kas finansētas no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem 2014.–2020. gada plānošanas periodam, ar mērķi atbalstīt veselības aprūpes sistēmu un risināt pandēmijas sociālekonomiskās sekas.

(17)Reaģējot uz krīzi, Bulgārija ieviesa nodarbinātības atbalsta pasākumu, ar kuru valsts apņemas uz laiku līdz trim mēnešiem maksāt 60 % no darba ņēmēju ienākumiem un ar tiem saistītajām sociālā nodrošinājuma iemaksām, ar nosacījumu, ka darba devējs apmaksā starpību un apņemas paturēt darba ņēmējus darbā. Minēto pasākumu var izmantot uzņēmumi, kurus tieši ietekmē ārkārtas stāvokļa dēļ noteiktie ierobežojumi. To var izmantot arī uzņēmumi no citām nozarēm, kuri var pierādīt, ka to ieņēmumi 2020. gada martā salīdzinājumā ar 2019. gada martu ir samazinājušies par 20 %.

(18)Bulgārijas Attīstības bankas kapitāls tika palielināts, lai atbalstītu ekonomikas likviditāti. Bankām tika piešķirti 500 miljoni BGN portfeļa garantijām, lai tās nodrošinātu elastīgākus darījumu aizdevumu nosacījumus uzņēmumiem, savukārt 200 miljoni BGN tika piešķirti garantijām bezprocentu aizdevumiem līdz 4500 BGN personām, kuras uzņēmumi nosūtījuši bezalgas atvaļinājumā, vai pašnodarbinātām personām. Bulgārijas Attīstības banka arī īstenos 100 miljonu EUR garantiju shēmu aizdevumiem MVU, ko finansēs no Eiropas Reģionālās attīstības fonda darbības programmas “Inovācija un konkurētspēja”. Finanšu instrumentu fonda pārvaldītājs Bulgārijā ir pārskatījis portfeli un pielāgo uzņēmumu atbalsta instrumentus pašreizējai ekonomiskajai realitātei. Bulgārijas Valsts banka ieviesusi pasākumu kopumu 9,3 miljardu BGN apmērā, kuru mērķis ir saglabāt banku sistēmas noturību un palielināt tās elastību, lai samazinātu ierobežojumu negatīvo ietekmi uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem.

(19)Krīze smagi skārusi Bulgārijas ekonomiku, ietekmējot gan pakalpojumu, gan ražošanas nozares. Negatīvo ietekmi pastiprinājusi pieprasījuma un piedāvājuma samazināšanās un traucējumi globālajās vērtības ķēdēs. Valdības veiktie pasākumi ārkārtas stāvokļa pārvarēšanai var palīdzēt mazināt krīzes sekas, bet to ātra un efektīva īstenošana būs svarīga nodarbinātības saglabāšanai un uzņēmumu, jo īpaši MVU, un neatkarīgo darba ņēmēju, likviditātes uzlabošanai. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku nozares noturība. Saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm Bulgārija atcēla individuālo aizsardzības līdzekļu eksporta aizliegumus un izveidoja “zaļās joslas” ātrām pārbaudēm robežšķērsošanas vietās.

(20)Covid-19 radīja papildu slodzi Bulgārijas veselības aprūpes sistēmai, kura jau pirms tam bija ierobežoti pieejama mazā publiskā finansējuma, ierobežotā veselības apdrošināšanas seguma, medmāsu trūkuma un veselības aprūpes darbinieku nevienmērīgā ģeogrāfiskā sadalījuma dēļ. Tāpēc ir jomas, kurās iespējams stiprināt Bulgārijas veselības aprūpes sistēmas vispārējo noturību, pieejamību un spējas. Ambulatorās (vispārējās un specializētās) aprūpes paplašināšana, izmantojot arī konsultācijas pa tālruni, atslogotu slimnīcas, savukārt testēšanai un ārstēšanai vajadzētu būt pieejamai visiem neatkarīgi no veselības apdrošināšanas statusa. Visā teritorijā būtu jānodrošina veselības aprūpes darbinieku un viņu pakalpojumu pietiekama pieejamība. Primārās, ilgtermiņa un ambulatorās aprūpes integrācija ir svarīga vecāka gadagājuma cilvēkiem un visneaizsargātākajām grupām.

(21)Saskaņā ar Komisijas prognozi paredzams, ka bezdarba līmenis pieaugs līdz 7,0 % 2020. gadā un samazināsies līdz 5,8 % 2021. gadā. Kopš ārkārtas stāvokļa sākuma ir strauji pieaudzis bezdarbs viesmīlības nozarē, lielās pilsētās un to cilvēku vidū, kuru izglītība nav augstāka par vidējo. Valdība ir veikusi pasākumus nodarbinātības aizsardzībai, piemēram, ieviesusi saīsināta darba laika shēmas, kas būtu ātri jāīsteno un vēl vairāk jāpastiprina. Sadarbībā ar sociālajiem partneriem pašreizējos apstākļos ir vajadzīgs plašs atbalsts darba devējiem un darba ņēmējiem, ieskaitot pašnodarbinātās personas, lai novērstu turpmāku darba zaudēšanu. Būs jāstiprina Valsts nodarbinātības aģentūras spējas un īstenotie pasākumi, lai reaģētu uz negatīvo ietekmi uz darba tirgu. Būs noderīgi turpināt iesaistīšanu darba tirgū, prasmju uzlabošanu un pārkvalifikāciju, lai sekmētu cilvēku atgriešanos darbā, vienlaikus sagatavojot ekonomiski aktīvos iedzīvotājus digitalizācijas radītajiem izaicinājumiem un iespējām. Krīze varētu arī būtiski ietekmēt neoficiāli nodarbinātos darba ņēmējus, kuriem nav pilnībā pieejami veselības aprūpes pakalpojumi un sociālā aizsardzība. Ar mērķtiecīgiem politikas pasākumiem varētu novērst neaizsargāto darba ņēmēju un visneaizsargātāko grupu ieslīgšanu dziļākā nabadzībā un uzlabot viņu iztikas līdzekļus atlabšanas laikā.

(22)Covid-19 krīze nesamērīgi ietekmē neaizsargātas grupas un saasina pašreizējās sociālās problēmas. Jau pirms krīzes bija liels nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku īpatsvars, jo īpaši bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku, personu ar spēju traucējumiem un romu vidū, savukārt sociālie pārvedumi tikai nedaudz palīdzēja samazināt nabadzību. Ienākumu nevienlīdzība bija viena no visaugstākajām ES, un nodokļu un pabalstu sistēmu ietekme uz tās samazināšanu bija viena no vājākajām salīdzinājumā ar citām valstīm. Krīzes pārvarēšanai jāveic pasākumi jau iepriekšējos gados konstatēto nepilnību novēršanai, jo īpaši minimālo ienākumu shēmā, kura ES mērogā ir viena no visnepiemērotākajām, lai palīdzētu saņēmējiem izkļūt no nabadzības. Joprojām aktuāli ir tādi jautājumi kā sociālās aizsardzības nodrošināšana visiem, arī nestandarta nodarbinātības formu darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, ienākumu atbalsta, pārtikas un piemērotu sociālo pakalpojumu nodrošināšana, kā arī ārkārtas izmitināšana un atbalsts bezpajumtniekiem. Sociālo pakalpojumu reforma palīdzētu stabilizēt sistēmu, savukārt ciešāka sadarbība starp veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem ļautu vēl vairāk palīdzēt tiem, kuri paši nespēj par sevi parūpēties, un cilvēkiem ar spēju traucējumiem. Daudzām romu mājsaimniecībām, kuras jau pirms krīzes bija ļoti nabadzīgas, ir vajadzīgi starpniecības pakalpojumi, pamatpakalpojumi un atbalsts.