Priekšlikums Padomes regula, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un —attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi /* COM/2007/0759 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.11.2007 COM(2007) 759 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un —attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (KZP) regula, ar ko katru gadu nosaka zvejas iespējas, ir krājumu saglabāšanas politikas galvenais instruments. Tajā paredz nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumus saskaņā ar krājumu atjaunošanas un ilgtermiņa plāniem, kā arī pagaidu pasākumus un atkāpes no citiem tiesību aktiem (tehnisko pasākumu regula, regula par dziļjūras sugu zvejas piepūles ierobežojumiem u.c.). Priekšlikuma pamatojums ir izklāstīts Komisijas paziņojumā COM(2007) 295 (galīgā redakcija). Attiecībā uz daudziem zivju krājumiem ir ieteikta vai nu nulles apjoma nozveja, vai nozvejas samazināšana līdz iespējami mazākam apjomam. Daudzi krājumi atrodas ārpus drošām bioloģiskām robežām. Neraugoties uz KZP ieviestajiem saglabāšanas pasākumiem, nemazinās to krājumu skaits, kas pieder šādām jutīgām kategorijām. Minētā analīze apstiprina to, ka ir akūti nepieciešami stingrāki saglabāšanas pasākumi izmantojamiem zivju krājumiem. ICES un ZZTEK ieteikumos 2008. gadam atkārtoti uzsvērts daudzu zivju resursu sliktais stāvoklis Kopienas ūdeņos. Daudzus krājumus izmanto tādā apjomā, kas pārsniedz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Daudzi krājumi tiek izmantoti, pārsniedzot piesardzības apjomus, un vairāki svarīgi krājumi, ieskaitot lielāko daļu mencu krājumu, tiek izmantoti tādā apmērā, kas rada ļoti lielu reproduktīvās krīzes risku. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 Komisijai katru gadu jāierosina nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumi, lai nodrošinātu Kopienas zvejniecības ekoloģisko, ekonomisko un sociālo ilgtspējību. | Vispārīgais konteksts Zvejas resursi daudzos gadījumos tiek pārmērīgi izmantoti. Padome katru gadu nosaka nozvejas ierobežojumus, bet reāli daudzos gadījumos nozvejas apjomi joprojām ir lielāki par tiem, kas nodrošinātu ilgtspējīgu ieguvi. Tas notiek tāpēc, ka reizēm tiek noteikti nepietiekami nozvejas ierobežojumi, kas nevar nodrošināt ilgtspējību, un vairākos gadījumos šie nozvejas ierobežojumi netiek pilnībā ievēroti. Pēdējos gados konkrētai zvejai ir noteikti zvejas piepūles ierobežojumi, lai pastiprinātu nozvejas ierobežojumus, kā arī daudzgadu atjaunošanas plāni dažiem krājumiem, lai ieviestu ikgadējus nozvejas ierobežojumus ilgtspējības sasniegšanai, pakāpeniski samazinot zvejas izraisītu mirstību. Nenodrošinot efektīvu nozvejas un zvejas piepūles kontroli, zvejas resursi arī turpmāk tiks noplicināti. Šāda resursu noplicināšana neatbilst kopējās zivsaimniecības politikas mērķim panākt ilgtspējīgu zvejniecību Kopienā. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma jomā spēkā esošo noteikumu darbības laiks beidzas 2007. gada 31. decembrī. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un atbilst Kopienas ilgtspējīgas attīstības politikai. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikumā ir ņemtas vērā atziņas, kas gūtas, apspriežoties ar reģionālajām konsultatīvajām padomēm, Zvejniecības un akvakultūras konsultatīvo komiteju (ACFA darbojas pārstāvji no profesionālajām organizācijām, kas pārstāv ražošanas sektoru, apstrādes jomu un zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecību, kā arī ar nozari nesaistītas organizācijas, kas pārstāv patērētāju, vides un attīstības intereses) un Zvejniecības un Akvakultūras komiteju. Šīs apspriešanās notika, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246, galīgā redakcija), kurā noteikti iepriekšējas sagatavošanas („front-loading”) procesa principi, kā arī Komisijas paziņojumu Padomei „Zvejas iespējas 2008. gadam” (COM(2007) 295, galīgā redakcija), kurā izklāstīts Komisijas viedoklis un plāni attiecībā uz priekšlikumiem par kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) un kvotām, kamēr vēl nav saņemti zinātniskie ieteikumi saistībā ar krājumu stāvokli 2008. gadā. | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Reģionālās konsultatīvās padomes uzskata, ka visu ikgadējo KPN un kvotu izmaiņu ieviešanai jānotiek pakāpeniski, lai maksimāli mazinātu īslaicīgus pārtraukumus ekonomiskajā darbībā. Kā turpmāk norādīts priekšlikuma sīkākā skaidrojumā, priekšlikumā ir iestrādāts zvejas iespēju pakāpeniskas pielāgošanas un ierobežošanas princips, ja tas ir bijis iespējams, nepasliktinot jutīgo resursu stāvokli. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Zvejas bioloģija un zivsaimniecības ekonomika. | Izmantotās metodes Apspriešanās ar neatkarīgu starptautisku zinātnisku iestādi (ICES) un ZZTEK plenārsēžu organizēšana. | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus - Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES), 2007. gada oktobris. - Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), 2007. gada novembris. | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Tika minēti potenciāli nopietni riski ar neatgriezeniskām sekām. Par šādu risku pastāvēšanu valda vienprātība. | ZZTEK apstiprina un dažos gadījumos ir papildinājusi ICES sniegtos ieteikumus. | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Pēc tam, kad Komisija ir oficiāli pieņēmusi visus ZZTEK ziņojumus, tie ir pieejami Zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. | Ietekmes novērtējums Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu valsts iestādēm ir jāpieņem nozvejas un zvejas piepūles ierobežošanas pasākumi. Ja ierosinātie pasākumi tiks īstenoti, Kopienas zvejas kuģu zvejas iespējas kopumā samazināsies. Priekšlikumā ir ietverti ne tikai īstermiņa lēmumi, bet arī ilgāka termiņa pieeja zvejošanas apjoma pakāpeniskai samazināšanai līdz ilgtspējīgam apjomam. Īstenojot priekšlikumā iestrādāto pieeju, KPN īstermiņā tiks samazinātas, bet, tā kā pārmērīgi izmantotie krājumi atjaunosies, nozvejas iespējas palielināsies. Paredzams, ka pieejas rezultātā vidējā un ilgā termiņā mazināsies ietekme uz vidi, jo samazināsies zvejas piepūle, zvejošanas sektorā samazināsies kuģu skaits un/vai vidējā zvejas piepūle vienam kuģim, bet izkrāvumu apjoms nemainīsies vai palielināsies. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikumā ir noteikti nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumi, kas piemērojami zvejai Kopienā un starptautiskā zvejā, kurā darbojas Kopienas kuģi, lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķi, proti, bioloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu zvejniecību. | Juridiskais pamats Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pants | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Kopējā zivsaimniecības politika ir kopēja politika, un tāpēc tā jāīsteno ar Padomes regulām. Ar attiecīgo Padomes regulu zvejas iespējas iedala dalībvalstīm, bet tās pēc saviem ieskatiem var sadalīt šīs iespējas starp reģioniem vai operatoriem, tādējādi dalībvalstis, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas, var brīvi operēt ar lēmumiem, kas ir saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli. | Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Tas ir priekšlikums zvejniecības pārvaldībai, kas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 jāīsteno ar ikgadēju Padomes regulu, kuru pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | PAPILDU INFORMāCIJA | Vienkāršošana | Priekšlikumā paredzēta publiskā sektora iestāžu (ES vai valstu) administratīvo procedūru vienkāršošanu, jo īpaši attiecībā uz prasībām nosūtīt datus par zvejas piepūles pārvaldības piemērošanu. | Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība | Priekšlikums attiecas uz ikgadējo regulu 2008. gadam, tāpēc tajā nav ietverta pārskatīšanas klauzula. | Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Attiecībā uz nozvejas ierobežojumiem un zvejas piepūles pārvaldību priekšlikums ir izstrādāts saskaņā ar iepriekšējas sagatavošanas procesa principiem, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam „Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246, galīgā redakcija) un Komisijas paziņojumā Padomei „Zvejas iespējas 2008. gadam” (COM(2007) 295, galīgā redakcija), kurā izklāstīts Komisijas viedoklis un plāni attiecībā uz priekšlikumiem par KPN un kvotām, kamēr vēl nav saņemti zinātniskie ieteikumi saistībā ar krājumu stāvokli 2008. gadam. Atbilstīgi iepriekšējas sagatavošanas procesam apspriešanās ar ieinteresētajām personām un dalībvalstīm ir notikušas visu gadu. Turklāt priekšlikums atbilst Komisijas paziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam „Par ilgtspējības īstenošanu ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu” (COM(2006) 360, galīgā redakcija), tādējādi, īstenojot priekšlikumu, nepalielināsies zvejas izraisīta mirstība, jo tas būtu pretrunā ar saistībām, ko Kopiena un dalībvalstis uzņēmās Johannesburgā notikušajā Pasaules austākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, proti, saglabāt vai atjaunot krājumus tādā apjomā, kas nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, lai steidzami sasniegtu šos mērķus attiecībā uz noplicinātajiem krājumiem un, ja iespējams, ne vēlāk kā 2015. gadā. Attiecībā uz zvejas piepūles pārvaldību par iespēju ieviest alternatīvu sistēmu, kuras pamatā ir kilovatdienu ierobežojumi, iepriekšējas sagatavošanas procesā trīs reizes apspriedās ar dalībvalstīm, nepieņemot gala dokumentus. Šo jautājumu divas reizes apsprieda Padomes darba grupā par iekšējo/ārējo zivsaimniecības politiku un vienu reizi — Zvejniecības un akvakultūras komitejā. Dalībvalstis ideju par šādu alternatīvu sistēmu kopumā uztvēra pozitīvi, taču visas iesaistītās dalībvalstis piekrita, ka jautājums jāapspriež sīkāk un valstīm jāatvēl vairāk laika administratīvo procedūru pielāgošanai uz kilovatdienām balstītai zvejas piepūles pārvaldības sistēmai. Tādēļ visi vienbalsīgi ierosināja atlikt šāda jauna režīma ieviešanu līdz 2009. gadam. Tāpēc 2008. gadā tiks saglabāta patlaban spēkā esošā zvejas piepūles pārvaldības sistēma, kas ir izklāstīta IIA, B un C pielikumā un kuras pamatā ir dienas jūrā, savukārt diskusijas par zvejas piepūles pārvaldību, kuras pamatā ir kilovatdienas, tiks turpinātas, lai šādu sistēmu ieviestu 2009. gadā. Priekšlikumā ir iekļauti nozvejas ierobežojumi, ko ir saskaņojušas konkrētas reģionālās zivsaimniecības organizācijas. Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komiteja (ICCAT) iesniegs nozvejas ierobežojumus un citus saistošus ieteikumus pēc gadskārtējās sanāksmes 2007. gada novembrī. Krājumiem Grenlandes ūdeņos, kā arī ar Norvēģiju kopējiem krājumiem KPN vēl nav noteikta, jo turpinās apspriešanās, kas beigsies 2007. gada novembrī un decembrī. Šie KPN apjomi ir norādīti kā pro memoria (pm). Jānorāda arī, ka II pielikumā, kurā paredzēta zvejas piepūle kuģiem saistībā ar dažu krājumu, tostarp mencas krājumu, atjaunošanu, maksimālais dienu skaits, ko kuģis drīkst pavadīt kādā apgabalā, patlaban ir noteikts kā pm, jo Komisija vēl joprojām analizē no ZZTEK saņemto informāciju par II pielikuma piemērošanu 2008. gadā. Joprojām tiek analizētas arī metodes galīgās zvejas piepūles noteikšanai tūbīšu zvejai IIIa un IV zonā, kā arī IIa zonas EK ūdeņos. Attiecībā uz dziļjūras krājumu zvejas piepūles pārvaldību Padome 2006. gada decembrī pieņēma lēmumu salīdzinājumā ar 2005. gadu par 10 % samazināt dziļjūras sugu zvejas piepūli. Tomēr šis samazinājums ir mazāks par Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) pieprasītajiem 30 %. Lai izpildītu Kopienas starptautiskās saistības, kā arī aizsargātu krājumus, kas saskaņā ar ICES jau vairākus gadus ir uz izsīkšanas robežas un kas nekavējoties jāaizsargā to ārkārtīgi zemā reproduktīvā līmeņa dēļ, ir nepieciešams turpmāks samazinājums par 10 %, ievērojot minēto atsauces līmeni. Ir saglabātas gada sākuma pārvaldības sistēmas zivīm ar īsu dzīves ilgumu, piemēram, anšoviem Biskajas līcī un tūbītēm, Esmarka mencai un brētliņai Ziemeļjūrā. Šajā gadījumā 2008. gada sākumam ieteiktās zvejas iespējas gada laikā var pārskatīt saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, pieņemot Komisijas Regulas, lai paredzētos pārvaldības pasākumus varētu ieviest pēc iespējas straujāk. | (Explanatory memorandum validated – xxxxxx characters - complying with DGT norm.) | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un —attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Padomes 1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[2], un jo īpaši tās 2. pantu, ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus[3], un jo īpaši tās 6. un 8. pantu, ņemot vērā Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai[4], un jo īpaši tās 5. pantu, ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2166/2005, ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē un groza Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[5], un jo īpaši tās 5. un 6. pantu, ņemot vērā Padomes 2006. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 388/2006, ar ko izveido vairāku gadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī[6], un jo īpaši tās 4. pantu, ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 509/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā[7], un jo īpaši tās 3. un 5. pantu, ņemot vērā Padomes 2007. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 676/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā[8], un jo īpaši tās 6. un 9. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantā paredzēts, ka Padomei jāpieņem pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). (2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejas veidiem vai zvejas veidu grupām. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešām valstīm jāpiešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti minētās regulas 20. pantā. (3) Lai nodrošinātu KPN un kvotu pilnvērtīgu pārvaldību, ir jāparedz īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem veic zvejas darbības. (4) Jānosaka principi un konkrētas procedūras zvejniecības pārvaldībai Kopienas līmenī, lai dalībvalstis var nodrošināt to kuģu pārvaldību, kas peld ar to karogu. (5) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā ir noteiktas ar zvejas iespēju sadali saistītās definīcijas. (6) Iespējas jāizmanto saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jomā un jo īpaši saskaņā ar Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[9], Padomes 1986. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2930/86, kas nosaka zvejas kuģu īpašības[10], Komisijas 1987. gada 20. maija Regulu (EEK) Nr. 1381/87, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju[11], Padomes 1991. gada 17. decembra Regulu (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā[12], Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[13], Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[14], Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[15], Padomes 1998. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1434/98, ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā[16], Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[17], Padomes 2003. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 1954/2003, kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem[18], Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītuzraudzības sistēmām[19], Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus[20], Padomes 2004. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 601/2004, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā[21], 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai [22], Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2115/2005, ar ko izveido Grenlandes paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas darbības jomā[23], Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2166/2005, ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē un groza Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[24], Padomes 2006. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 388/2006, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī[25], Padomes 2006. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 2015/2006, ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem [26], Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Regulu (EK) Nr. 973/2001, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 [27], Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 509/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā [28], Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 520/2007, ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 973/2001[29], Padomes 2007. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 676/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā[30] un Padomes 2007. gada xx oktobra Regulu Nr. xxxx/2007, ar kuru nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus[31]. (7) Ir skaidri jānosaka, ka jūras organismus, kas iegūti zvejas darbībās, kuras veic tikai zinātniskas izpētes vajadzībām, nedrīkst pārdot, uzglabāt, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai jebkādos nolūkos. (8) Ievērojot Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) ieteikumu, ir jāturpina piemērot sistēmu, lai pārvaldītu anšovu nozvejas limitus ICES VIII zonā. Komisijai ir jānosaka nozvejas limiti anšovu krājumam ICES VIII zonā, ņemot vērā zinātnisko informāciju, kas iegūta 2008. gada pirmajā pusē un diskusijās par daudzgadu plānu anšovu saglabāšanai. (9) Ievērojot ICES ieteikumu, ir jāsaglabā un jāpārskata sistēma, lai pārvaldītu tūbīšu zvejas piepūli ICES IIIa un IV zonā un IIa zonas EK ūdeņos. (10) Saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu kā pārejas posma pasākums jāturpina atsevišķu dziļjūras sugu zvejas piepūles samazināšana. (11) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jālemj par nosacījumiem, kas saistīti ar nozvejas limitiem un/vai zvejas piepūles ierobežojumiem. Zinātniskos ieteikumos norādīts, ka nozveja, kuras apjomi ievērojami pārsniedz KPN, par kuru ir panākta vienošanās, negatīvi ietekmē zvejas darbību ilgtspējību. Tāpēc ir lietderīgi ieviest saistītus nosacījumus, kas uzlabos to zvejas iespēju īstenošanu, par kurām ir panākta vienošanās. (12) Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija ( NAFO ) gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā pieņēma vairākus tehniskus un kontroles pasākumus. Šie pasākumi ir jāīsteno. (13) [Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu konvencijas komisija ( CCAMLR ) XXVI gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā pieņēma attiecīgus nozvejas limitus krājumiem, kurus var zvejot CCAMLR dalībnieki. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas kuģu dalību Dissostichus spp . izpētes zvejā FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3.a) un 58.4.3.b) rajonā un noteica, ka attiecīgajām zvejas darbībām jāparedz nozvejas un piezvejas limiti, kā arī konkrēti īpaši tehniski pasākumi. Jāpiemēro arī šie limiti un tehniskie pasākumi.] (14) [Lai izpildītu starptautiskās saistības, ko Kopiena uzņēmusies kā CCAMLR Līgumslēdzēja puse, tostarp saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēmusi CCAMLR komisija, jāpiemēro KPN, kuru Komisija pieņēma 2007.–2008. gada sezonai, un attiecīgie sezonas sākuma un beigu datumi.] (15) Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[32], jānorāda zivju krājumi, uz kuriem attiecas minētajā regulā paredzētie pasākumi. (16) [Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē, Kopiena ir apspriedusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju[33], Fēru salām[34] un Grenlandi[35].] (17) Kopiena ir Līgumslēdzēja puse vairākās reģionālās zvejniecības organizācijās. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas ierobežot nozveju un/vai piepūli, kā arī paredzēt citus saglabāšanas noteikumus konkrētām sugām. Tāpēc Kopienai jāīsteno šādi saistošie ieteikumi. (18) Diskusijās, kas 2007. gadā notika par alternatīvu zvejas piepūles pārvaldības sistēmu, kuras pamatā ir kilovatdienu ierobežojumi 2008. gadam, atklājās, ka ir vajadzīgs ilgāks laiks valstu administratīvo procedūru pielāgošanai šādām zvejas piepūles pārvaldības prasībām, tāpēc pašreizējā zvejas piepūles pārvaldības sistēma, kuras pamatā ir jūrā pavadāmu dienu skaits, tiks saglabāta arī 2008. gadā, lai 2008. gadā turpinātu diskusijas par zvejas piepūles pārvaldību, kuras pamatā ir kilovatdienas, un šādu sistēmu ieviestu 2009. gadā. (19) Lai koriģētu Regulā (EK) Nr. 423/2004 paredzētos mencu zvejas piepūles ierobežojumus, tiek saglabāti alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli saskaņā ar minētās regulas 8. panta 3. punktā noteikto KPN. (20) Lai nodrošinātu lielāku efektivitāti un lietderīgumu zvejas piepūles pārvaldības uzraudzībā, kontrolē un novērošanā, jāsaglabā konkrēti pagaidu noteikumi attiecībā uz kuģu satelītuzraudzības sistēmas ( VMS ) datu izmantošanu. (21) Lai koriģētu Regulā (EK) Nr. 509/2007 paredzētos jūrasmēles zvejas piepūles ierobežojumus, ir noteikti alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli saskaņā ar minētās regulas 5. panta 2. punktā noteikto KPN. (22) Lai koriģētu Regulā (EK) Nr. 676/2007 paredzētos jūras zeltplekstes un jūrasmēles zvejas piepūles ierobežojumus, ir noteikti alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli saskaņā ar minētās regulas 9. panta 2. punktā noteikto KPN. (23) Jāpielāgo pārvaldības shēmā paredzētie pieļaujamās zvejas piepūles apjomi attiecībā uz mencas krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša rietumu daļā, Īrijas jūrā un Skotijas rietumdaļā, heka un Norvēģijas omāra krājumiem ICES VIIIc un IXa zonā. (24) Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2008. gadā jāīsteno konkrēti papildu pasākumi saistībā ar zvejas kontroli un tehniskajiem nosacījumiem. (25) Saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu papildus nozvejas ierobežojumiem ir jāparedz pasākumi zilo jūras līdaku nārsta bara aizsardzībai ICES VI un VII zonā, lai nodrošinātu minētās sugas zivju aizsardzību. (26) Zinātniskajā izpētē ir konstatēts, ka zvejas prakse, zvejojot ar žaunu tīkliem un iepinējtīkliem ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X un XII zonā, nopietni apdraud dziļjūras sugas. Tomēr līdz pastāvīgu pasākumu pieņemšanai ir jāievieš pārejas posma pasākumi, lai atļautu veikt šādu zveju saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem. (27) Lai nodrošinātu heka krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un samazinātu izmetumu apjomu, kā pārejas posma pasākumi ICES VIIIa, VIIIb un VIIId zonā jāīsteno jaunākie sasniegumi selektīvu zvejas rīku jomā. (28) Saskaņā ar Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas ( NEAFC ) ieteikto jāturpina kontrolēt saldētu zivju izkraušana un šo zivju pārkraušana citā kuģī, kuru veic Kopienas ostās piestājuši trešo valstu zvejas kuģi. NEAFC 2007. gada novembrī ieteica aizstāt vairākus kuģus to kuģu sarakstā, kuru piedalīšanās nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā ir apstiprināta. Jānodrošina šo saistošo ieteikumu iestrāde Kopienas tiesiskajā regulējumā. (29) Lai sekmētu astoņkāju saglabāšanu un jo īpaši lai aizsargātu to mazuļus, 2008. gadā ir jāturpina piemērot minimālo izmēru astoņkājiem, kurus zvejo jūras ūdeņos, kas ir trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā un atrodas CECAF reģionā, kamēr nav pieņemta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 850/98. (30) Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, ICES IVc un IVb (dienvidi) zonā 2008. gadā jāatļauj saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem zvejot ar rāmja trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus. (31) Amerikas Tropisko tunzivju komisija ( IATTC ) gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā nepieņēma dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs nozvejas ierobežojumus, un, lai gan Kopiena nav IATTC dalībniece, ir svarīgi pieņemt šādus pasākumus, lai nodrošinātu šīs organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu pārvaldību. (32) [Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija ( WCPFC ) trešajā gadskārtējā sanāksmē pieņēma dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs, svītrainās tunzivs, zobenzivs un garspuru tunzivs zvejas piepūles ierobežojumus, kā arī tehniskus pasākumus attiecībā uz piezveju. Kopiena kopš 2005. gada janvāra ir WCPFC dalībniece. Tāpēc minētie pasākumi jāīsteno Kopienas tiesību aktos, lai nodrošinātu minētās organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu pārvaldību.] (33) GFCM gadskārtējās sanāksmēs 2006. un 2007. gadā pieņēma virkni saistošo ieteikumu par tehniskiem pasākumiem attiecībā uz dažu sugu zveju Vidusjūrā. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, šie pasākumi ir jāīsteno 2008. gadā, kamēr nav pieņemta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1967/2006. (34) Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija ( SEAFO ) gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā pieņēma nozvejas limitus zivju krājumiem SEAFO konvencijas apgabalā un paredzēja nosacījumus zvejas darbību atsākšanai patlaban slēgtos zvejas apgabalos, kā arī detalizētas prasības par ostas valsts veiktajām inspekcijām. Šie pasākumi ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos. (35) Indijas okeāna Tunzivju komisija ( IOTC ) gadskārtējās sanāksmēs 2006. un 2007. gadā pieņēma vairākus pārvaldības un kontroles pasākumus. Šie pasākumi ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos. (36) 2007. gada maijā organizētajā trešajā starptautiskajā sanāksmē par jaunas Klusā okeāna dienvidu daļas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas izveidošanu tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, kas ļautu regulēt pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju Klusā okeāna dienvidu daļā. Šie pasākumi ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos. (37) Lai nodrošinātu tās putasu nozvejas pareizu uzskaiti, ko trešo valstu kuģi veic Kopienas ūdeņos, ir jāpastiprina kontroles noteikumi šādiem kuģiem. (38) Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus un novērstu resursu apdraudējumu un iespējamus sarežģījumus, kas rodas tāpēc, ka zaudē spēku Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi[36], ir būtiski 2008. gada 1. janvārī sākt šo zveju un 2008. gada janvārī paturēt spēkā dažus minētās regulas noteikumus. Ņemot vērā jautājuma nozīmību, ir ļoti svarīgi piešķirt izņēmumu attiecībā uz sešu nedēļu periodu, kas paredzēts Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem pievienotā Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā I punkta 3. apakšpunktā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA Darbības joma un definīcijas 1 . pants Priekšmets Ar šo regulu 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas var izmantot. Turklāt ar to nosaka konkrētus zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītus nosacījumus 2009. gada janvārim un paredz dažu Antarktikas krājumu zvejas iespējas un īpašus nosacījumus laikposmiem, kas izklāstīti IE pielikumā. 2 . pants Darbības joma 1. Ja nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro: a) Kopienas zvejas kuģiem („Kopienas kuģi”); un b) zvejas kuģiem, kas Kopienas ūdeņos („EK ūdeņi”) peld ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī („trešo valstu kuģi”). 2. Atkāpjoties no 1. punkta, šīs regulas noteikumus, izņemot tās III pielikuma 4.2. un 14. punktu un VIII pielikuma 1. zemsvītras piezīmi, nepiemēro zvejas darbībām, kuras veic tikai tādas zinātniskas izpētes mērķiem, ko īsteno ar tās attiecīgās dalībvalsts atļauju un pilnvarojumu, ar kuras karogu peld kuģis, un par ko iepriekš ir informēta Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos šo izpēti veic. Jūras organismus, kuri iegūti tādās zvejas darbībās, ko veic vienīgi zinātniskās izpētes vajadzībām, nedrīkst pārdot, uzglabāt, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai jebkādos nolūkos. 3 . pants Definīcijas Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) „kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt un izkraut no katra krājuma; b) „kvota" ir KPN daļa, kas iedalīta Kopienai, dalībvalstīm vai trešām valstīm; c) „starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā. 4 . pants Zvejas zonas Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas: a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas, kā noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91; b) „Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos — līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; c) „Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šā punkta uz tuvāko punktu Zviedrijas krastā, un dienvidos — līnija, kas novilkta no Hasenøre līdz Gnibens Spids , no Korshage līdz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved līdz Kullen ; d) „Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa zonas teritorija uz austrumiem no 7˚23′48″ rietumu garuma; e) GFCM (Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija) zona, kā noteikta Padomes 1998. gada 16. jūnija Lēmumā 98/416/EK[37] par Eiropas Kopienas pievienošanos Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai; f) CECAF (Vidusatlantijas austrumu daļas vai FAO 34. galvenā zvejas zona) zonas, kā noteiktas Padomes 1995. gada 23. oktobra Regulā (EK) Nr. 2597/95 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku[38]; g) „ NEAFC konvencijas apgabals” ir tie ūdeņi, kas noteikti 1. pantā Konvencijai, kura pievienota Padomes 1981. gada 13. jūlija Lēmumam 81/608/EEK, kas attiecas uz Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā noslēgšanu[39]; h) „ NEAFC pārvaldības apgabals” ir NEAFC konvencijas apgabala ūdeņi, kas atrodas ārpus NEAFC Līgumslēdzēju pušu jurisdikcijā esošiem ūdeņiem; i) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas, kā noteiktas Padomes 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 2018/93 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti[40]; j) „ NAFO pārvaldības apgabals” ir daļa no Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas ( NAFO ) konvencijas darbības teritorijas, kas nav krasta valstu suverenitātē vai jurisdikcijā; k) SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas, kā noteiktas Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumā 2002/738/EK par Eiropas Kopienas noslēgto Konvenciju par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību — Konvencija par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību[41]; l) ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) zona, kā noteikta Padomes 1986. gada 9. jūnija Lēmumā 86/238/EEK par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie[42]; m) CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) zonas, kā noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004; n) IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju konvencija) zona, kā noteikta Padomes 2006. gada 22. maija Lēmumā 2006/539/EK par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Kopienas vārdā[43]; o) IOTC (Indijas okeāna Tunzivju komisija) zona, kā noteikta Padomes 1995. gada 18. septembra Lēmumā 95/399/EK par Kopienas pievienošanos Nolīgumam par Indijas okeāna Tunzivju komisijas izveidi[44]; p) Klusā okeāna dienvidu daļas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas ( SPFO ) apgabals ir tāljūras apgabals uz dienvidiem no ekvatora, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, austrumos no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Padomes 2006. gada 6. jūlija Lēmumā 2006/496/EK, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā, un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem; q) WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencija) zona, kā noteikta Padomes 2004. gada 26. aprīļa Lēmumā 2005/75/EK par Kopienas pievienošanos Konvencijai par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā[45]. II NODAĻA Zvejas iespējas un ar tām saistīti nosacījumi Kopienas kuģiem 5 . pants Nozvejas limiti un to sadalījums 1. Nozvejas limiti, kas Kopienas kuģiem ir Kopienas ūdeņos vai konkrētos Kopienai nepiederošos ūdeņos, un šādu nozvejas limitu sadalījums starp dalībvalstīm, kā arī papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir izklāstīti I pielikumā. 2. Kopienas kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Īslandes un Norvēģijas jurisdikcijā un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot 11., 20. un 21. pantā izklāstītos nosacījumus. 3. Galīgos nozvejas limitus tūbīšu zvejai ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos Komisija nosaka saskaņā ar IID pielikuma 8. punktā paredzētajiem noteikumiem. 4. Moivas nozvejas limitus ICES V un XIV zonas Grenlandes ūdeņos, kas pieejami Kopienai, Komisija nosaka 7,7 % apmērā no moivas KPN, tiklīdz KPN ir noteikta. 5. Ņemot vērā 2008. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru, Komisija var pārskatīt nozvejas limitus Esmarka mencas krājumiem ICES IIIa zonā un ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos un brētliņas krājumiem ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos. 6. Nozvejas limitus anšovu krājumiem ICES VIII zonā Komisija nosaka, ņemot vērā 2008. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju un diskusijas, kas notiek saistībā ar anšovu zvejas daudzgadu plānu. 6 . pants Zvejai aizliegtās sugas Kopienas kuģiem visos Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav Kopienas ūdeņi, ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis: - milzu haizivs ( Cetorhinus maximus ), - baltā haizivs ( Carcharodon carcharias ). 7 . pants Īpaši noteikumi par sadalījumu 1. Šīs regulas I pielikumā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar: a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu; c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; e) atvilkumus, kas veikti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam. 2. Lai ieturētās kvotas pārceltu uz 2009. gadu, Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu, atkāpjoties no minētās regulas, piemēro visiem krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN. 8 . pants Zvejas piepūles ierobežojumi un ar tiem saistītie nosacījumi krājumu pārvaldībai 1. Zvejas piepūles ierobežojumi un ar tiem saistīti nosacījumi no 2008. gada 1. februāra līdz 2009. gada 31. janvārim ir paredzēti: a) šīs regulas IIA pielikumā, tos piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā un ICES IV, VIa, VIIa, VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos; b) šīs regulas IIB pielikumā, tos piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu pārvaldībai ICES VIIIc un IXa zonā, izņemot Kadisas jūras līci; c) šīs regulas IIC pielikumā, tos piemēro jūrasmēļu krājumu pārvaldībai ICES VIIe zonā; d) šīs regulas IID pielikumā, tos piemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos. 2. Attiecībā uz 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā minētajiem krājumiem laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. janvārim turpina piemērot zvejas piepūli un ar to saistītos nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 41/2007 IIA, IIB, IIC un IID pielikumā. 3. Pamatojoties uz IID pielikuma 3. līdz 7. punktā paredzētajiem noteikumiem, Komisija nosaka galīgo zvejas piepūli tūbīšu zvejai 2008. gadā ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos. 4. Dalībvalstis nodrošina to, ka 2008. gadā zvejas piepūle, ko izsaka kilovatdienās, kas pavadītas ārpus ostas, kuģiem, kuriem ir dziļjūras zvejas atļauja, nepārsniedz 70 % no vidējās gada zvejas piepūles, kuru šīs dalībvalsts kuģi izmantoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija dziļjūras zvejas atļaujas un/vai kuros tika zvejotas Regulas (EK) Nr. 2347/2002 I un II pielikumā minēto dziļjūras sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļjūras sugu zivju, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas. 9 . pants Nosacījumi nozveju un piezveju izkraušanai 1. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja: a) nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai b) nozveja ir daļa no Kopienas daļas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un šī daļa nav pilnībā apgūta. 2. Pat ja dalībvalstij nav kvotu vai ja kvotas vai daļas ir apgūtas, atkāpjoties no 1. punkta, var paturēt uz kuģa vai izkraut šādas zivis: a) to sugu zivis, kas nav siļķe un makrele, ja i) tās nozvejotas kopā ar citām sugām ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu, un ii) ja nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot; vai b) makrele, ja i) tās ir nozvejotas kopā ar stavridu vai sardīni, ii) tās nepārsniedz 10 % no makreļu, stavridu un sardīņu kopējā svara uz kuģa, un iii) nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot. 3. Visus izkrāvumus atskaita no kvotas vai, ja Kopienas daļa kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, no Kopienas daļas, izņemot nozveju, kas veikta saskaņā ar 2. punkta noteikumiem. 4. Piezveju procentuālo daļu nosaka un piezveju veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu. 10 . pants Nešķiroti izkrāvumi ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos 1. Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. panta 1. punktu nepiemēro siļķei, kas nozvejota ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos. 2. Kad dalībvalsts nozvejas limiti siļķei ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos ir pilnībā apgūti, kuģiem, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu, ir reģistrēti Kopienā un darbojas zvejā, kurai piemēro attiecīgos nozvejas ierobežojumus, aizliedz izkraut nozvejas, kuras nav šķirotas un kurās ir siļķe. 3. Dalībvalstis nodrošina to, ka piemēro atbilstīgu paraugu ņemšanas programmu, kas ļauj efektīvi uzraudzīt nešķirotus izkrāvumus pa sugām, kas nozvejotas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos. 4. Nešķirotas nozvejas no ICES IIIa, IV un VIId zonas un ICES IIa zonas EK ūdeņiem izkrauj tikai tajās ostās un izkraušanas vietās, kurās īsteno 1. punktā minēto paraugu ņemšanas programmu. 11 . pants Piekļuves ierobežojumi Kopienas kuģi nezvejo Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Tomēr kuģiem, kas peld ar Dānijas vai Zviedrijas karogu, atļauj zvejot līdz pat 4 jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijas. 12 . pants Linuma acs izmēra un auklas diametra noteikšana Linuma acs izmēru un auklas diametru, kas minēts šajā regulā, nosaka saskaņā ar Komisijas 2003. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 129/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus zvejas tīklu acu lieluma un auklu biezuma noteikšanai[46]. 13 . pants Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi Kopienas kuģiem ir noteikti III pielikumā. III NODAĻA Nozvejas limiti un ar tiem saistīti nosacījumi trešo valstu zvejas kuģiem 14 . pants Atļaujas Zvejas kuģiem, kas peld ar Venecuēlas vai Norvēģijas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Fēru salās, atļauj zvejot Kopienas ūdeņos, ievērojot nozvejas limitus, kas izklāstīti I pielikumā, un nosacījumus, kas paredzēti 15., 16. un 17. pantā un 21. līdz 27. pantā. 15 . pants Zvejai aizliegtās sugas Trešo valstu zvejas kuģiem visos Kopienas ūdeņos ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis: - milzu haizivs ( Cetorhinus maximus ), - baltā haizivs ( Carcharodon carcharias ). 16 . pants Ģeogrāfiski ierobežojumi 1. Zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Fēru salās, ir atļauts zvejot tikai tajās 200 jūras jūdžu zonas daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes jūras virzienā no dalībvalstu bāzes līnijas ICES IV zonā, Kategatā un Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 43°00'N, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 18. pantā. 2. Zveja Skagerakā zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu, ir atļauta četras jūras jūdzes jūras virzienā no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas. 3. Zvejas kuģiem, kas peld ar Venecuēlas karogu, ir atļauts zvejot tikai tajās 200 jūras jūdžu zonas daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes jūras virzienā no Francijas Gviānas departamenta bāzes līnijas. 17 . pants Tranzīts, šķērsojot Kopienas ūdeņus Trešo valstu zvejas kuģi, kas tranzītā šķērso Kopienas ūdeņus, uzglabā tīklus tā, lai tie nebūtu gatavi lietošanai, saskaņā ar šādiem nosacījumiem: 2. tīklus, atsvarus un līdzīgus rīkus atvieno no traļu durvīm, veijeriem un kabeļiem, 3. tīklus, kas ir uz klāja vai virs tā, nosegtā veidā droši nostiprina pie virsbūves daļas. 18 . pants Nosacījumi nozveju un piezveju izkraušanai Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas limiti, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši trešās valsts zvejas kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta. 19 . pants Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi trešo valstu zvejas kuģiem ir noteikti III pielikumā. IV NODAĻA Licencēšanas kārtība Kopienas kuģiem 20 . pants Licences un ar tām saistītie nosacījumi 1. Neatkarīgi no vispārīgiem noteikumiem par zvejas licencēm un īpašām zvejas atļaujām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1627/94, Kopienas kuģiem zvejai trešās valsts ūdeņos ir vajadzīga licence, kuru izsniedz attiecīgās trešās valsts iestādes. 2. Tomēr 1. punktu nepiemēro šādiem Kopienas kuģiem, ja tie zvejo Norvēģijas ūdeņos Ziemeļjūrā: a) kuģi, kuru bruto tilpība nepārsniedz 200 tonnas; b) kuģi, kuri zvejo zivis, kas paredzētas lietošanai pārtikā, izņemot makreli; c) kuģi, kuri peld ar Zviedrijas karogu un zvejo saskaņā ar iedibināto praksi. 3. Maksimālo licenču skaitu un citus ar tām saistītus noteikumus paredz atbilstīgi IV pielikuma I daļai. Licenču pieprasījumos norāda zvejas veidu, kuģa vārdu un tehniskās īpašības kuģiem, kam jāizsniedz licences, un dalībvalstu iestādes tos adresē Komisijai. Komisija šos pieprasījumus iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm. 4. Ja viena dalībvalsts citai dalībvalstij nodod kvotu (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti IV pielikuma I daļā, tā attiecīgi nodod arī licences un par nodevumu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt katram zvejas apgabalam IV pielikuma I daļā noteikto kopējo licenču skaitu. 5. Kopienas kuģi pilda saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus citus noteikumus, kas attiecas uz zonu, kurā tie darbojas. 21 . pants Fēru salas Kopienas kuģi, kam izsniegta licence vienas sugas specializētai zvejai Fēru salu ūdeņos, var veikt arī citu sugu specializētu zveju ar nosacījumu, ka tie iepriekš informē Fēru salu iestādes. V NODAĻA Licencēšanas kārtība trešo valstu zvejas kuģiem 22 . pants Pienākums saņemt licenci un īpašu zvejas atļauju 1. Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.b panta kuģus, kuri peld ar Norvēģijas karogu un kuru bruto tilpība ir mazāka par 200 tonnām, atbrīvo no pienākuma turēt licenci un īpašu zvejas atļauju. 2. Licenci un īpašu zvejas atļauju glabā uz kuģa. Tomēr zvejas kuģi, kas reģistrēti Fēru salās vai Norvēģijā, ir atbrīvoti no šā pienākuma. 3. Zvejas kuģi no trešām valstīm, kuriem atļauts zvejot 2007. gada 31. decembrī, var turpināt zvejot no 2008. gada 1. janvāra, kamēr Komisijai nav iesniegts to zvejas kuģu saraksts, kam atļauts zvejot, un kamēr Komisija šo sarakstu nav apstiprinājusi. 23 . pants Licences un īpašas zvejas atļaujas pieprasījums Trešās valsts iestādes pieprasījumam, ko adresē Komisijai, lai saņemtu licenci un īpašu zvejas atļauju, pievieno šādu informāciju: a) kuģa vārds; b) reģistrācijas numurs; c) ārējās identifikācijas burti un cipari; d) reģistrācijas osta; e) īpašnieka vai fraktētāja vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese; f) bruto tilpība un lielākais garums; g) dzinēja jauda; h) radio izsaukuma signāls un radiofrekvence; i) paredzētā zvejas metode; j) paredzētais zvejas apgabals; k) sugas, ko paredzēts zvejot; l) laikposms, kuram pieprasīta licence. 24 . pants Licenču skaits Licenču skaits un īpaši saistītie nosacījumi ir izklāstīti IV pielikuma II daļā. 25 . pants Anulēšana un atsaukšana 1. Licences un īpašās zvejas atļaujas var anulēt, lai izdotu jaunas licences un īpašas zvejas atļaujas. Šāda anulēšana stājas spēkā dienā pirms Komisijas jauno licenču un īpašo zvejas atļauju izdošanas dienas. Jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas stājas spēkā to izdošanas dienā. 2. Licences un īpašās zvejas atļaujas pilnībā vai daļēji atsauc pirms termiņa beigu dienas, ja ir pilnībā apgūta attiecīgajam krājumam I pielikumā noteiktā kvota. 3. Licences un īpašās zvejas atļaujas atsauc, ja netiek pildītas šajā regulā noteiktās saistības. 26 . pants Attiecīgo noteikumu neievērošana 1. Nevienam trešo valstu zvejas kuģim neizdod licenci vai īpašu zvejas atļauju uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ja nav izpildītas šajā regulā noteiktās saistības. 2. Komisija iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm to trešās valsts kuģu vārdus un tehniskās īpašības, kuriem attiecīgo šās regulas noteikumu pārkāpumu dēļ neļaus zvejot Kopienas zvejas zonā nākamajā mēnesī vai mēnešos. 27 . pants Licences turētāja pienākumi 1. Trešo valstu zvejas kuģi ievēro saglabāšanas un kontroles pasākumus un citus noteikumus, ar ko regulē Kopienas kuģu zvejošanu zonā, kurā tie darbojas, jo īpaši Regulas (EEK) Nr. 1381/87, (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 1434/98 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005[47]. 2. Trešo valstu zvejas kuģiem, kas minēti 1. punktā, ir zvejas žurnāls, kurā ieraksta V pielikuma I daļā noteikto informāciju. 3. Trešo valstu zvejas kuģi, izņemot tos, kas peld ar Norvēģijas karogu un zvejo ICES IIIa zonā, nosūta Komisijai VI pielikumā izklāstīto informāciju saskaņā ar minētajā pielikumā paredzētajiem noteikumiem. 28 . pants Īpaši noteikumi attiecībā uz Francijas Gviānas departamentu 1. Licences zvejai Francijas Gviānas departamenta ūdeņos piešķir, ja ar trešās valsts zvejas kuģa īpašnieku ir panākta vienošanās, ka tas pēc Komisijas pieprasījuma uz kuģa uzņems novērotāju. 2. Trešās valsts zvejas kuģi, kas zvejo Francijas Gviānas departamenta ūdeņos, veic ierakstus zvejas žurnālā, kas atbilst V pielikuma II daļā iekļautajam paraugam. Nozvejas datus pēc pieprasījuma ar Francijas iestāžu starpniecību nosūta Komisijai. VI NODAĻA Īpaši noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo Vidusjūrā 29 .pants Slēgtās sezonas noteikšana lielo korifēnu zvejai, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces 1. Lielās korifēnas ( Coryphaena hippurus ) un jo īpaši mazo zivju aizsardzībai no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 14. augustam visos GFCM nolīguma teritorijas ģeogrāfiskajos apakšapgabalos aizliedz lielās korifēnas zveju, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces. 2. Atkāpjoties no 1. punktā paredzētajiem noteikumiem, dalībvalsts var pierādīt, ka sliktu laikapstākļu dēļ zvejas kuģi, kas peld ar tās karogu, nevarēja izmantot piešķirtās zvejas dienas, un dalībvalsts līdz nākamā gada 31. janvārim var pārnest dienas, ko kuģi nav izmantojuši zvejā, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot dienu pārnešanu, līdz 2009. gada 1. janvārim iesniedz Komisijai pieprasījumu par papildu dienu skaitu, kurā kuģim būs atļauts zvejot lielās korifēnas, izmantojot zivju pievilināšanas ierīces, aizlieguma laikā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. janvārim. Minētajam pieprasījumam pievieno šādu informāciju: a) ziņojums, kurā iekļauta sīka informācija par attiecīgo zvejas darbību pārtraukšanu, tostarp attiecīga meteoroloģiskā informācija; b) kuģa vārds; c) reģistrācijas numurs; d) ārējās identifikācijas burti un cipari, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā[48]. No dalībvalstīm saņemto informāciju Komisija pārsūta GFCM izpildsekretariātam. 3. Dalībvalstis līdz 2008. gada 1. novembrim nosūta Komisijai ziņojumu par 1. punktā minēto pasākumu īstenošanu. 30 . pants Zvejas aizlieguma zonu izveide jutīgo dziļjūras biotopu aizsardzībai 1. Zveju ar velkamām dragām un gruntstraļiem aizliedz apgabalos, ko ierobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas: a) dziļjūras zvejas aizlieguma zona „ Lophelia rifs pie Capo Santa Maria di Leuca ” - 39° 27.72' N, 18° 10.74' E - 39° 27.80' N, 18° 26.68' E - 39° 11.16' N, 18° 04.28' E - 39° 11.16' N, 18° 35.58' E b) dziļjūras zvejas aizlieguma zona „Nīlas deltas apgabala aukstūdens ogļūdeņražu izplūdes vietas” - 31° 30.00' N, 33° 10.00' E - 31° 30.00' N, 34° 00.00' E - 32° 00.00' N, 34° 00.00' E - 32° 00.00' N, 33° 10.00' E c) dziļjūras zvejas aizlieguma zona „ Eratosthemes jūras pacēlums” - 33° 00.00' N, 32° 00.00' E - 33° 00.00' N, 33° 00.00' E - 34° 00.00' N, 33° 00.00' E - 34° 00.00' N, 32° 00.00' E 2. Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi jutīgo dziļjūras biotopu aizsardzībai 1. punktā minētajos apgabalos, un jo īpaši nodrošina to, ka šie apgabali tiek aizsargāti no jebkādu citu darbību ietekmes, kuras nav zvejas darbības un kuras apdraud šiem īpašajiem biotopiem raksturīgo īpašību saglabāšanu. 31 . pants Vietējā un sezonālā grunts zvejā izmantojamo traļu minimālais linuma acs izmērs 1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 8. panta 1. punkta h) apakšpunkta un 9. panta 3. punkta 2. apakšpunkta, dalībvalstis ar to karogu peldošiem zvejas kuģiem arī turpmāk var atļaut konkrētu veidu vietējā un sezonālā grunts zvejā, kurā izmanto bentisko zivju krājumus, kas nav kopīgi vairākām valstīm, izmantot traļa āmi, kura linumā rombveida acis ir mazāks par 40 mm. 2. Šā panta 1. punktu piemēro tikai zvejas darbībām, ko dalībvalstis ir oficiāli atļāvušas saskaņā ar saviem tiesību aktiem, kuri bija spēkā 2007. gada 1. janvārī, turklāt šo darbību rezultātā zvejas piepūle nedrīkst palielināties, pārsniedzot 2006. gada piepūli. 3. Dalībvalstis līdz 2008. gada 5. janvārim, izmantojot piemērotus datu apstrādes līdzekļus, iesniedz Komisijai to kuģu sarakstu, kam ir izdotas 1. punktā minētās zvejas atļaujas. Atļauju saņēmušo kuģu sarakstā iekļauj šādu informāciju: a) kuģa vārds; b) kuģa Kopienas flotes reģistrācijas numurs ( CFR ) un ārējais marķējums, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā; c) zvejas veids vai veidi, kādus atļauts veikt katram kuģim, norādot mērķa krājumu vai krājumus, zvejas apgabalu, kā noteikts Rezolūcijā GFCM/31/2007/2, un izmantojamos zvejas rīkus; d) atļautais zvejas periods. 4. No dalībvalstīm saņemto informāciju Komisija pārsūta GFCM izpildsekretariātam. VII NODAĻA Īpaši noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo melnos paltusus Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas ( NAFO ) pārvaldības apgabalā 32 . pants Ziņošana par nozveju 1. Tā kuģa kapteinis, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melno paltusu, karoga valsts kompetentajām iestādēm elektroniski nosūta nozvejas ziņojumu, kurā norāda kuģa nozvejā iegūtos melnā paltusa daudzumus, arī tad, ja nozvejas apjoms ir nulle. 2. Šā panta 1. punktā paredzēto ziņojumu pirmo reizi nosūta vēlākais desmitajā dienā pēc kuģa ieiešanas NAFO pārvaldības apgabalā vai arī pēc zvejas reisa sākuma. Ziņojumu nosūta ik pēc piecām dienām. Ja saskaņā ar 1. punktu paziņoto melnā paltusa nozveju apjoms ir sasniedzis 75 % no karoga valstij piešķirtās kvotas, kuģa kapteinis ziņojumu nosūta ik pēc trim dienām. 3. Pēc nozvejas ziņojumu saņemšanas dalībvalsts tos pārsūta Komisijai. Komisija šo informāciju tūlīt pārsūta NAFO sekretariātam. 33 . pants Papildu kontroles pasākumi 1. Kuģi, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melno paltusu, drīkst ieiet NAFO pārvaldības apgabalā, lai zvejotu melno paltusu, tikai tad, ja uz tiem ir mazāk par 50 tonnām jebkādu zivju nozvejas vai ja ieiešana ir atļauta saskaņā ar 2., 3. vai 4. punktu. 2. Ja uz kuģa, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melno paltusu, ir ārpus NAFO pārvaldības apgabala iegūtas nozvejas vismaz 50 tonnu apjomā, kuģa kapteinis vēlākais 72 stundas pirms ieiešanas (ziņojuma kods ENT) NAFO pārvaldības apgabalā pa e-pastu vai faksu paziņo NAFO sekretariātam nozveju daudzumus, kas paturēti uz kuģa, vietu (ģeogrāfiskais platums/garums), kurā kuģa kapteinis nodomājis sākt zveju, un paredzamais laiks, kad kuģis ieradīsies šajā vietā. 3. Ja pēc 2. punktā minētā paziņojuma saņemšanas inspekcijas kuģis dara zināmu, ka tas paredzējis veikt inspekciju, tas nosūta zvejas kuģim tā kontrolpunkta koordinātas, kurā notiks zvejas kuģa inspekcija. Kontrolpunkts nedrīkst atrasties tālāk par 60 jūras jūdzēm no vietas, kurā kuģa kapteinis nodomājis sākt zveju. 4. Ja kuģis, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melno paltusu, līdz ieiešanai NAFO pārvaldības apgabalā no NAFO sekretariāta vai inspekcijas kuģa nav saņēmis 3. punktā minēto paziņojumu par inspekcijas kuģa nodomu veikt inspekciju, zvejas kuģis drīkst sākt zveju. Zvejas kuģis drīkst sākt zveju bez iepriekšējas inspekcijas arī tad, ja inspekcijas kuģis trīs stundas pēc zvejas kuģa ierašanās kontrolpunktā nav sācis inspekciju. 34. pants Koraļļu aizsardzības zona NAFO rajona 3O daļa, kas noteikta VII pielikumā, ir slēgta visām zvejas darbībām, kurās izmanto zvejas rīkus, kam ir saskare ar jūras grunti. VIII NODAĻA Īpaši noteikumi par tādu saldētu zivju izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, kuras trešo valstu zvejas kuģi nozvejojuši Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības konvencijas ( NEAFC ) apgabalā 35. pants Ostas valsts veiktā kontrole Neskarot Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Padomes 1994. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 1093/94 par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem trešo valstu zvejas kuģi var tieši izkraut un tirgot savus lomus Kopienas ostās[49], šajā nodaļā izklāstītās procedūras piemēro tādu saldētu zivju izkraušanai vai pārkraušanai citā kuģī, kuras trešo valstu zvejas kuģi nozvejojuši NEAFC konvencijas apgabalā. 36. pants Apstiprinātās ostas Izkraušana un pārkraušana citā kuģī ir atļauta tikai apstiprinātās ostās. Dalībvalstis norāda vietu, ko izmanto izkraušanai, vai vietu, kas atrodas tuvu krastam (apstiprinātās ostas), kurā atļauts veikt 35. pantā minētās zivju izkraušanas vai pārkraušanas darbības. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visām izmaiņām 2007. gada apstiprināto ostu sarakstā vismaz piecpadsmit dienas pirms attiecīgo izmaiņu stāšanās spēkā. Komisija publicē apstiprināto ostu sarakstu un visas tā izmaiņas Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un ievieto to savā tīmekļa vietnē. 37 . pants Iepriekšējs ziņojums par ieiešanu ostā 1. Atkāpjoties no Padomes Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.e panta 1. punkta, visu to zvejas kuģu kapteiņi vai viņu pārstāvji, uz kuriem ir 35. pantā minētās zivis un kuri ir paredzējuši ieiet ostā, lai veiktu izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, vismaz trīs darbdienas pirms plānotās ierašanās dienas par to informē tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuras ostu tie vēlas izmantot. 2. Šā panta 1. punktā minētajam paziņojumam pievieno X pielikuma I daļā iekļauto veidlapu, kuras A daļa ir pienācīgi aizpildīta, ievērojot turpmāk norādīto: a) PSC 1 veidlapu izmanto, ja zvejas kuģis izkrauj savu nozveju; b) PSC 2 veidlapu izmanto, ja zvejas kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās. Šādos gadījumos katrs pārkrāvējkuģis izmanto atsevišķu veidlapu. 3. Ostas dalībvalsts tūlīt pārsūta 2. punktā minētās veidlapas kopiju kuģa karoga dalībvalstij un pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm, ja kuģi ir iesaistīti pārkraušanas darbībās. 38 . pants Atļauja izkraut vai pārkraut citā kuģī 1. Ostas valsts kompetentās iestādes var atļaut izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī tikai tad, ja tā zvejas kuģa karoga valsts, kurš plāno izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, vai — ja kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās ārpus ostas — pārkrāvējkuģu karoga valsts vai valstis, atsūtot atpakaļ saskaņā ar 37. panta 3. punktu nosūtītās veidlapas kopiju, kuras B daļa ir pienācīgi aizpildīta, ir apstiprinājušas, ka: a) zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir pietiekama kvota deklarētās sugas zvejai; b) uz kuģa esošo zivju daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot visus nozvejas vai piepūles ierobežojumus, kas varētu būt piemērojami; c) zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir atļauja zvejot deklarētajos apgabalos; d) kuģa atrašanās deklarētajā nozvejas apgabalā ir verificēta saskaņā ar VMS datiem. Izkraušanas vai pārkraušanas darbības var sākt tikai pēc tam, kad ostas valsts kompetentās iestādes ir devušas attiecīgu atļauju. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, ostas dalībvalsts var atļaut veikt pilnīgu vai daļēju izkraušanu pirms 1. punktā minētā apstiprinājuma saņemšanas, bet šādos gadījumos attiecīgās zivis jāpatur glabāšanā kompetento iestāžu kontrolē. Zivis drīkst nodot pārdošanai, pārņemšanai vai transportēšanai tikai tad, kad saņemts 1. punktā minētais apstiprinājums. Ja 14 dienās pēc izkraušanas apstiprinājums nav saņemts, ostas valsts drīkst konfiscēt un likvidēt zivis saskaņā ar tās tiesību aktiem. 3. Savu lēmumu atļaut vai neatļaut izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī ostas dalībvalsts kompetentā iestāde, nosūtot X pielikuma I daļā iekļautās veidlapas kopiju, kurā pienācīgi aizpildīta C daļa, tūlīt paziņo Komisijai un NEAFC sekretāram, ja izkrautās vai citā kuģī pārkrautās zivis ir nozvejotas NEAFC konvencijas apgabalā. 39 . pants Inspekcijas 1. Dalībvalstu kompetentās iestādes katru gadu savās ostās inspicē vismaz 15 % no 35. pantā minētajiem trešo valstu zvejas kuģu veiktiem izkrāvumiem vai pārkrāvumiem citā kuģī. 2. Inspekcijas aptver visas izkraušanas vai pārkraušanas uzraudzību un ietver kontrolpārbaudes, kurās salīdzina tos daudzumus pa sugām, kas ierakstīti iepriekšējā paziņojumā par izkraušanu, ar tiem daudzumiem pa sugām, kas izkrauti vai pārkrauti citā kuģī. 3. Inspektori veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu kuģa nepamatotu aizkavēšanu un nodrošinātu to, ka kuģa darbības traucējumi un neērtības ir minimālas un ka netiek pieļauta zivju kvalitātes pazemināšanās. 40 . pants Inspekcijas ziņojumi 1. Katru inspekciju dokumentē, aizpildot inspekcijas ziņojumu, kura paraugs iekļauts X pielikuma II daļā. 2. Katra inspekcijas ziņojuma kopiju tūlīt nosūta inspicētā kuģa karoga valstij un — ja kuģis ir iesaistīts pārkraušanas darbībās ārpus ostas — pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm, kā arī Komisijai un NEAFC sekretāram, ja izkrautās vai citā kuģī pārkrautās zivis ir nozvejotas NEAFC konvencijas apgabalā. 3. Katra inspekcijas ziņojuma oriģinālu vai apstiprinātu kopiju pēc pieprasījuma pārsūta inspicētā zvejas kuģa karoga valstij. IX NODAĻA Īpaši noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencijas ( CCAMLR ) apgabalā 1. IEDAļA IEROBEžOJUMI UN INFORMāCIJAS PRASīBAS ATTIECīBā UZ KUģIEM 41 . pants Aizliegumi un nozvejas ierobežojumi 1. Specializētā zveja, kurā zvejo VIII pielikumā norādīto sugu zivis, ir aizliegta minētajā pielikumā norādītajās zonās un periodos. 2. Jauna veida zvejai un izpētes zvejai IX pielikumā noteiktos nozvejas un piezvejas limitus piemēro minētajā pielikumā norādītajos apakšapgabalos. 42 . pants Informācijas prasības kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā 1. Papildus Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. panta 2. punktā noteiktajām informācijas prasībām attiecībā uz atļauju saņēmušajiem kuģiem dalībvalstis no 2008. gada 1. augusta paziņo Komisijai šādu informāciju par šiem kuģiem: a) kuģa SJO numurs (ja izdots); b) iepriekšējais karogs, ja tāds ir; c) starptautiskais radio izsaukuma signāls; d) kuģa īpašnieka un faktiskā īpašnieka (ja zināmi) vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese; e) kuģa būves vieta un laiks; f) kuģa tips; g) garums; h) krāsaini kuģa fotoattēli, konkrēti šādi: i) viens vismaz 12 x 7 cm liels fotoattēls, kurā redzams kuģa labais borts visā garumā un visas konstrukcijas iezīmes; ii) viens vismaz 12 x 7 cm liels fotoattēls, kurā redzams kuģa kreisais borts visā garumā un visas konstrukcijas iezīmes; iii) viens vismaz 12 x 7 cm liels fotoattēls, kurā redzams kuģa pakaļgals tiešā pretskatā; i) pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu uz kuģa uzstādītās satelītuzraudzības ierīces netraucētu darbību. 2. Ciktāl tas ir iespējams, dalībvalstis no 2008. gada 1. augusta paziņo Komisijai arī šādu informāciju par kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā: a) operatora (ja tas nav kuģa īpašnieks) vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese; b) kuģa kapteiņa un attiecīgā gadījumā zvejas kapteiņa vārds un uzvārds un valstspiederība; c) zvejas paņēmiens vai paņēmieni; d) platums (m); e) reģistrētā bruto tilpība; f) kuģa sakaru veidi un numuri ( INMARSAT A, B un C numuri); g) parastais apkalpes sastāvs; h) galvenā dzinēja vai dzinēju jauda; i) kravnesība (tonnas), zivju tilpņu skaits un to tilpums (m³); cita informācija (piemēram, ledus klasifikācija), ko uzskata par vajadzīgu. 43 . pants Ziņojumi par kuģu pamanīšanu 1. Ja licencēta zvejas kuģa kapteinis Konvencijas apgabalā pamana zvejas kuģi, kuģa kapteinis par katru šādu gadījumu dokumentē pēc iespējas vairāk informācijas, tostarp šādu: a) kuģa vārds un apraksts; b) kuģa radio izsaukuma signāls; c) reģistrācijas numurs un kuģa Lloyds/SJO numurs; d) kuģa karoga valsts; e) kuģa fotoattēli ziņojuma pamatošanai; f) cita attiecīga informācija par novērotajām pamanītā kuģa darbībām. 2. Kapteinis pēc iespējas drīz nosūta savai karoga valstij ziņojumu, kurā ietverta 1. punktā minētā informācija. Karoga valsts pārsūta CCAMLR sekretariātam visus ziņojumus, ja saskaņā ar CCAMLR standartiem var uzskatīt, ka pamanītais kuģis iesaistīts nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbībās. 2 . IEDAļA IZPēTES ZVEJA 44 . pants Piedalīšanās izpētes zvejā 1. Zvejas kuģi, kas peld ar Spānijas karogu, ir reģistrēti Spānijā un ir pieteikti CCAMLR saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. panta noteikumiem, var piedalīties Dissostichus spp . izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3.a) rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valsts jurisdikcijā, un 58.4.3.b) rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valsts jurisdikcijā. 2. Minētajā 58.4.3a.) un 58.4.3.b) rajonā vienlaikus drīkst zvejot ne vairāk kā viens zvejas kuģis no katras dalībvalsts. 3. Attiecībā uz 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu kopējās nozvejas un piezvejas limiti vienā apakšapgabalā un vienā rajonā un nozvejas un piezvejas sadalījums starp maza mēroga pētniecības vienībām ( SSRU ) katrā no tiem ir noteikts XIV pielikumā. Zveja katrā SSRU beidzas, kad paziņotā nozveja sasniedz norādīto nozvejas limitu, un attiecīgo SSRU slēdz līdz sezonas beigām. 4. Zveju veic tik lielā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai varētu iegūt informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ir aizliegta dziļumā, kas ir mazāks nekā 550 m. 45 . pants Ziņošanas sistēmas Zvejas kuģi, kas piedalās 44. pantā minētajā izpētes zvejā, izmanto šādas nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas sistēmas: a) piecu dienu nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas sistēma, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstis ne vēlāk kā divas darbdienas pēc katra ziņojuma perioda beigām iesniedz Komisijai nozvejas un zvejas piepūles ziņojumus tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR . Maza mēroga pētniecības vienības ziņo par 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu; b) ikmēneša nozvejas un zvejas piepūles precīzu datu ziņošanas sistēma, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pantā; c) ziņojums par jūrā izmesto Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni kopējo skaitu un svaru, ieskaitot „medūzveidīgu masu”. 46 . pants Īpašas prasības 1. Šīs regulas 44. pantā minēto izpētes zveju veic saskaņā ar 8. pantu Padomes 2004. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 600/2004, ar ko nosaka dažus tehniskus pasākumus attiecībā uz zvejas darbībām apgabalā, uz kuru attiecas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija[50], ņemot vērā pasākumus jūras putnu nejaušas bojāejas samazināšanai, zvejojot ar āķu jedām. Papildus šiem pasākumiem: a) šādā zvejā ir aizliegta atkritumu izgāšana; b) kuģus, kas piedalās izpētes zvejā 58.4.1. un 58.4.2. rajonā un kas atbilst CCAMLR protokoliem (A, B vai C) par āķu jedu atsvariem, atbrīvo no prasības āķu jedas ievietot naktī; tomēr kuģi, kas noķer trīs jūras putnus, nekavējoties atsāk izlikšanu naktī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 600/2004 8. pantu; c) kuģi, kas piedalās izpētes zvejā 88.1. un 88.2. apakšapgabalā un 58.4.3.a) un 58.4.3.b) rajonā un noķer trīs jūras putnus, nekavējoties pārtrauc zveju, un tiem nav atļauts zvejot ārpus parastās zvejas sezonas līdz 2007./2008. gada sezonas beigām. 2. Uz zvejas kuģiem, kas piedalās izpētes zvejā FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, attiecas šādas papildu prasības: a) kuģiem aizliegts izmest jūrā: i) naftas vai degvielas produktus vai eļļainus atkritumus, izņemot tos, kas atļauti MARPOL 73/78 (Starptautiskā Konvencija par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu) I pielikumā; ii) atkritumus; iii) pārtikas atkritumus, kas paliek sietā, kura atveres nav lielākas par 25 mm; iv) mājputnu gaļu (nesadalītus mājputnus vai to daļas, arī olu čaumalas); v) notekūdeņus, ja attālums no krasta vai ledus lauka nepārsniedz 12 jūras jūdzes vai ja kuģis iet ar ātrumu, kas mazāks par 4 mezgliem; vi) sadedzināšanā radušos pelnus; vii) subproduktus; b) dzīvus mājputnus vai citus dzīvus putnus nedrīkst ievest 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, un no 88.1. un 88.2. apakšapgabala jāizved neapēstie sadalītie mājputni; c) Dissostichus spp . zveja 88.1 un 88.2 apakšapgabalā ir aizliegta 10 jūras jūdžu zonā no Belenija salu krasta. 47 . pants Zvejas rīku iemetienu definīcija 1. Šajā iedaļā zvejas rīku iemetiens (ievietošana, atrašanās ūdenī un izcelšana) ir vienas vai vairāku āķu jedu izlikšana vienā vietā. Precīzu zvejas rīku iemetiena ģeogrāfisko stāvokli nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas nolūkos nosaka pēc izliktās āķu jedas vai āķu jedu viduspunkta. 2. Lai zvejas rīku iemetiens tiktu uzskatīts par zvejas rīku iemetienu izpētei: a) katru zvejas rīku iemetienu izpētei veic ne mazāk kā piecu jūras jūdžu attālumā no cita zvejas rīku iemetienu izpētei; šis attālums jāmēra no katra izpētei veiktā zvejas rīku iemetiena ģeogrāfiskā viduspunkta; b) katrā zvejas rīku iemetienā ir ne mazāk kā 3500 un ne vairāk kā 10 000 āķu; var izmantot vairākas atsevišķas āķu jedas, kas izliktas vienā un tajā pašā vietā; c) katra āķu jedu iemetiena ilgums ir ne mazāks par sešām stundām, un šo laiku skaita no ievietošanas procesa pabeigšanas līdz izcelšanas procesa sākumam. 48 . pants Pētījumu plāni Zvejas kuģi, kas piedalās 44. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno pētījumu plānus visās SSRU , kurām ir sadalīti FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabals un 58.4.1. un 58.4.2. rajons. Pētījumu plānu īsteno šādi: a) pirmoreiz ieejot SSRU , pirmos 10 zvejas rīku iemetienus, ko sauc par „pirmo sēriju”, uzskata par „zvejas rīku iemetieniem izpētei”, un tiem jāatbilst 63. panta 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem; b) nākamos 10 zvejas rīku iemetienu vai 10 nozvejas tonnas, izvēloties kontrollielumu, kurš sasniegts pirmais, sauc par „otro sēriju”. Otrās sērijas zvejas rīku iemetieni pēc kuģa kapteiņa ieskatiem var būt daļa no parastas izpētes zvejas. Ja tie atbilst 63. panta 2. punkta prasībām, šos zvejas rīku iemetienus var uzskatīt arī par zvejas rīku iemetieniem izpētei; c) ja pēc pirmās un otrās sērijas zvejas rīku iemetienu beigām kapteinis vēlas turpināt zvejot attiecīgajā SSRU , kuģim jāsāk „trešā sērija”, visās trīs sērijās kopā veicot 20 zvejas rīku iemetienus izpētei. Trešās sērijas zvejas rīku iemetienus beidz tā paša SSRU apmeklējuma laikā, kad pirmo un otro sēriju; d) pabeidzot 20 zvejas rīku iemetienus izpētei trešajā sērijā, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā SSRU ; e) SSRU A, B, C, E un G 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kur zvejai piemērota jūras gultne ir mazāk nekā 15 000 km² platībā, b), c) un d) apakšpunktu nepiemēro, un, pabeidzot 10 zvejas rīku iemetienus izpētei, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā SSRU . 49 . pants Datu vākšanas plāni 1. Zvejas kuģi, kas piedalās 44. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno datu vākšanas plānus visās SSRU , kurām ir sadalīti FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabals un 58.4.1. un 58.4.2. rajons. Datu vākšanas plānā ietver šādus datus: a) atrašanās vieta un jūras dziļums katras āķu jedas galos vienā zvejas darbībā; b) ievietošanas, ūdenī atrašanās un izcelšanas laiks; c) ūdens virspusē bojā gājušo zivju skaits un sugas; d) izlikto āķu skaits; e) ēsmas veids; f) uzķeršanās rezultativitāte (%); g) āķa tips; h) jūras virsmas stāvoklis, mākoņainība un mēness fāze āķu jedu ievietošanas laikā. 2. Visus 1. punktā minētos datus vāc par katru zvejas rīku iemetienu izpētei; jo īpaši mēra visas (līdz 100 zivīm) zivis, kas iegūtas vienā zvejas rīku iemetienā izpētei, un no vismaz 30 zivīm paņem paraugus bioloģiskajai analīzei. Ja nozvejotas vairāk nekā 100 zivis, izmanto gadījuma atlases apakšparaugu. 50 . pants Iezīmēšanas programma 1. Katrs zvejas kuģis, kas piedalās 44. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno iezīmēšanas programmu: a) iezīmē un atlaiž atpakaļ Dissostichus spp . īpatņus saskaņā ar CCAMLR iezīmēšanas programmā un protokolā par Dissostichus spp . izpētes zveju izklāstītajiem noteikumiem. Kuģi pārtrauc iezīmēšanu tikai tad, ja tie iezīmējuši 500 īpatņus, vai atstāj zonu, iezīmējuši vienu īpatni uz vienu nozvejas dzīvsvara tonnu; b) pildot iezīmēšanas prasību, programmā paredz visu lielumu īpatņu iezīmēšanu. Iezīmē tikai tās ilkņzivis, kas ir labā stāvoklī. Visus atlaižamos īpatņus iezīmē divkārt, un atlaišanu veic pēc iespējas plašākā ģeogrāfiskā apgabalā; c) uz visām iezīmējuma zīmēm ir skaidri uzspiests unikāls sērijas numurs un nosūtīšanas adrese, lai varētu izsekot iezīmējuma izcelsmei, ja iezīmēto īpatni nozvejo atkārtoti; d) atkārtoti nozvejotos īpatņus (t.i., nozvejotās zivis, kas jau ir iezīmētas) neatlaiž, tos neatlaiž arī, ja tie brīvībā bijuši tikai īsu laiku; e) visiem atkārtoti nozvejotiem īpatņiem veic bioloģisko analīzi (garums, svars, dzimums, gonādu attīstības stadija), tos digitāli nofotografē (ja iespējams), ievāc otolītus un noņem iezīmējumu; f) visus attiecīgos iezīmējuma datus, visus iezīmēto īpatņu atkārtotas nozvejas datus trīs mēnešu laikā pēc kuģa iziešanas no attiecīgajām zvejas zonām CCAMLR formātā elektroniski nosūta CCAMLR ; g) visus attiecīgos iezīmējuma datus, visus iezīmēto īpatņu atkārtotas nozvejas datus un datus par atkārtoti nozvejotajiem īpatņiem CCAMLR formātā elektroniski nosūta attiecīgajam reģionālajam iezīmējumu datu repozitorijam, kā sīkāk izklāstīts CCAMLR Iezīmēšanas protokolā. 2. Ilkņzivis, kas ir iezīmētas un atlaistas, neatskaita no nozvejas limitiem. 51 . pants Zinātniskie novērotāji un inspektori 1. Uz katra zvejas kuģa, kas piedalās 44. pantā minētajā izpētes zvejā, visu zvejas darbību laikā zvejas laikposmā ir vismaz divi zinātniskie novērotāji, no kuriem viens ir novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR starptautiskās zinātniskās novērošanas sistēmu. 2. Dalībvalsts saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, tostarp noteikumiem, ar ko reglamentē pierādījumu izmantošanu valsts tiesvedības sistēmā, saņemot atbilstīgi šai sistēmai sniegtos CCAMLR dalībnieka apstiprinātā inspektora ziņojumus, izvērtē tos un pēc to saņemšanas rīkojas tāpat, kā izvērtē sava inspektora ziņojumu un rīkojas pēc tā saņemšanas; Līgumslēdzēja puse un attiecīgais apstiprinātājs CCAMLR dalībnieks sadarbojas, lai atvieglotu tiesvedību vai citas procedūras, kas izriet no šādiem ziņojumiem. 52 . pants Paziņojumi par nodomu piedalīties krila zvejā Dalībvalsts, kas plāno piedalīties krila zvejā Konvencijas apgabalā, paziņo CCAMLR sekretariātam par savu nodomu ne vēlāk kā četrus (4) mēnešus pirms Komisijas gadskārtējās sanāksmes tieši pirms sezonas, kurā tā plāno zveju. 53 . pants Pagaidu aizliegums veikt dziļjūras zveju ar žaunu tīkliem 1. Konvencijas apgabalā nolūkos, kas nav zinātniskā pētniecība, ir aizliegts izmantot žaunu tīklus līdz laikam, kad zinātniskā komiteja ir izpētījusi un ziņojusi par šā zvejas rīka iespējamo ietekmi un Komisija, pamatojoties uz zinātniskās komitejas ieteikumu, ir piekritusi, ka Konvencijas apgabalā var izmantot šo zvejas paņēmienu. 2. Par žaunu tīklu izmantošanu zinātniskās pētniecības nolūkos ūdeņos, kas ir dziļāki par 100 m, iepriekš jāziņo zinātniskajai komitejai, un pirms šādas pētniecības sākšanas jāsaņem apstiprinājums no Komisijas. 3. Kuģim, kurš plāno šķērsot Konvencijas apgabalu un uz kura ir žaunu tīkli, par šo nodomu iepriekš jāpaziņo CCAMLR sekretariātam, norādot paredzētos Konvencijas apgabala šķērsošanas datumus. Kuģis, uz kura ir žaunu tīkli, kurš atrodas Konvencijas apgabalā un kurš iepriekš nav par to paziņojis, ir pārkāpis šos noteikumus. 54 . pants Pagaidu ierobežojumi attiecībā uz gruntstraļu izmantošanu tāljūrā Konvencijas apgabalā 2007./2008. un 2008./2009. gada zvejas sezonā 1. Gruntstraļu izmantošana tāljūrā Konvencijas apgabalā ir aizliegta apgabalos, kuros ir spēkā CCAMLR noteikti saglabāšanas pasākumi attiecībā uz gruntstraļu izmantošanu. 2. Attiecībā uz gruntstraļu izmantošanu zinātniskajai pētniecībai Konvencijas apgabalā 1. punktu nepiemēro. X NODAĻA Īpaši noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas ( SEAFO ) konvencijas apgabalā 1 . IEDAļA ATļAUJU IZDOšANA KUģIEM 55 . pants Atļauju izdošana kuģiem 1. Līdz 2008. gada 1. jūlijam dalībvalstis, ja iespējams, elektroniski iesniedz Komisijai to savu kuģu sarakstu, kuriem, izdodot zvejas atļauju, atļauts zvejot SEAFO konvencijas apgabalā. 2. Šā panta 1. punkta minēto kuģu īpašnieki ir Kopienas pilsoņi vai juridiskas personas. 3. Zvejas kuģiem drīkst atļaut zvejot SEAFO konvencijas apgabalā tikai tad, ja tie var izpildīt SEAFO konvencijā šādiem kuģiem noteiktās prasības un pienākumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. 4. Zvejas atļaujas neizdod kuģiem, kuri iepriekš bijuši iesaistīti NNN zvejas darbībās, ja vien to jaunie īpašnieki nesniedz adekvātus dokumentārus pierādījumus par to, ka iepriekšējiem īpašniekiem un operatoriem vairs nav juridisku, faktisku vai finansiālu interešu saistībā ar šiem kuģiem, vai ka šie kuģi neatrodas to kontrolē, vai ka šie kuģi neveic NNN zveju un nav saistīti ar to. 5. Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā iekļauj šādu informāciju: a) kuģa vārds, reģistrācijas numurs, iepriekšējie nosaukumi (ja zināmi) un reģistrācijas osta; b) iepriekšējais karogs (ja tāds ir); c) starptautiskais radio izsaukuma signāls (ja ir); d) īpašnieka vai īpašnieku vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese; e) kuģa tips; f) garums; g) operatora (pārvaldnieka) vai operatoru (pārvaldnieku) (ja tādi ir) vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese; h) reģistrētā bruto tilpība; i) galvenā dzinēja vai dzinēju jauda. 6. Pēc sākotnējā kuģu saraksta sagatavošanas dalībvalstis tūlīt ziņo Komisijai par katru jaunu ierakstu sarakstā, izslēgšanu no tā un/vai visiem grozījumiem ikreiz, kad veic šādas izmaiņas. 56 . pants Atļauju saņēmušo kuģu pienākumi 1. Kuģi izpilda visus attiecīgos SEAFO saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. 2. Uz atļauju saņēmušiem kuģiem glabā derīgus kuģa reģistrācijas sertifikātus un derīgas atļaujas zvejot un/vai pārkraut citā kuģī. 57 . pants Atļauju nesaņēmuši kuģi 1. Dalībvalstis veic pasākumus, lai kuģiem, kuri nav iekļauti SEAFO atļauju saņēmušo kuģu reģistrā, aizliegtu zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut SEAFO konvencijā ietvertās sugas. 2. Dalībvalstis nosūta Komisijai visu faktisko informāciju, kas liecina par pamatotiem iemesliem aizdomām, ka kuģis, kura nav SEAFO atļauju saņēmušo kuģu reģistrā, Konvencijas apgabalā ir iesaistīts Konvencijā ietvertu sugu zvejā un/vai to pārkraušanā citā kuģī. 3. Dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka SEAFO atļauju saņēmušo kuģu sarakstā iekļautu kuģu īpašnieki nepiedalās zvejas darbībās vai nav saistīti ar zvejas darbībām, ko SEAFO konvencijas apgabalā veic kuģi, kuru nav atļauju saņēmušo kuģu sarakstā. 2 . IEDAļA PāRKRAUšANA CITā KUģī 58. pants Aizliegums pārkraušanu citā kuģī veikt jūrā Dalībvalsts kuģiem, kas peld ar tās karogu, aizliedz jūrā SEAFO konvencijas apgabalā veikt SEAFO konvencijā ietverto sugu īpatņu pārkraušanu citā kuģī. 59 . pants Pārkraušana citā kuģī ostas teritorijā 1. Kopienas zvejas kuģi, kas SEAFO konvencijas apgabalā zvejo SEAFO konvencijā ietvertās sugas, pārkrauj nozveju citā kuģī SEAFO Līgumslēdzējas puses ostā tikai tad, ja tie iepriekš saņēmuši atļauju no tās Līgumslēdzējas puses, kuras ostā notiks darbība. Kopienas zvejas kuģiem atļauj veikt pārkraušanu citā kuģī tikai tad, ja tie no karoga dalībvalsts un ostas valsts saņēmuši iepriekšēju atļauju pārkraut citā kuģī. 2. Katra dalībvalsts nodrošina to, ka tās atļauju saņēmušie zvejas kuģi saņem iepriekšēju atļauju, pirms iesaistās pārkraušanā citā kuģī ostas teritorijā. Dalībvalsts arī nodrošina to, ka pārkrāvumi atbilst katra kuģa paziņotajam nozvejas apjomam un pieprasa ziņot par pārkraušanu. 3. Tā Kopienas zvejas kuģa kapteinis, no kura citā kuģī (turpmāk tekstā — „saņēmējkuģis”) pārkrauj Konvencijas apgabalā iegūtas SEAFO konvencijā ietvertu sugu nozvejas jebkādā apjomā, minētās pārkraušanas laikā informē saņēmējkuģa karoga valsti par attiecīgajām sugām un daudzumiem, pārkraušanas datumu un nozveju vietu un iesniedz savai karoga valstij SEAFO pārkraušanas deklarāciju XI pielikuma I daļā norādītajā formātā. 4. Kopienas zvejas kuģa kapteinis ne vēlāk kā 24 stundas iepriekš nosūta tai SEAFO Līgumslēdzējai pusei, kuras ostā notiks pārkraušana citā kuģī, šādu informāciju: - pārkraujošo zvejas kuģu vārdi, - saņēmējkuģu vārdi, - pārkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās un sugu, - pārkraušanas datums un osta. 5. Ja pārkraušana notiek SEAFO Līgumslēdzējas puses ostā, Kopienas saņēmējkuģa kapteinis ne vēlāk kā 24 stundas pirms pārkraušanas sākuma un beigām informē ostas valsts kompetentās iestādes par SEAFO konvencijā ietverto sugu nozveju apjomu, kas atrodas uz viņa kuģa, un 24 stundās nosūta šai kompetentajai iestādei SEAFO pārkraušanas deklarāciju. 6. Kopienas saņēmējkuģa kapteinis 48 stundas pirms izkraušanas iesniedz SEAFO pārkraušanas deklarāciju tās ostas valsts kompetentajām iestādēm, kurā notiks izkraušana. 7. Katra dalībvalsts veic attiecīgus pasākumus, lai pārbaudītu saņemtās informācijas pareizību un sadarbojas ar karoga valsti, lai nodrošinātu to, ka izkrāvumi atbilst katra kuģa paziņotās nozvejas apjomam. 8. Dalībvalsts, kuras kuģiem SEAFO konvencijas apgabalā atļauts zvejot SEAFO konvencijā ietvertas sugas, līdz 2008. gada 1. jūnijam nosūta Komisijai datus par pārkrāvumiem, ko veikuši kuģi, kuri peld ar tās karogu. 3 . IEDAļA SAGLABāšANAS PASāKUMI APDRAUDēTO DZIļJūRAS BIOTOPU UN EKOSISTēMU PāRVALDīBAI 60 . pants Slēgtie apgabali Visas zvejas darbības saistībā ar SEAFO konvencijā ietvertām sugām Kopienas zvejas kuģiem ir aizliegtas turpmāk norādītajos apgabalos. a) A1 apakšrajons - Dampier jūras pacēlums 10o00’S 02o00’W 10o00’S 00o00’E 12o00’S 02o00’W 12o00’S 00o00’E - Malahit Guyot jūras pacēlums 11o00’S 02o00’W 11o00’S 04o00’W 13o00’S 02o00’W 13o00’S 04o00’W b) B1 apakšrajons - Molloy jūras pacēlums 27o00’S 08o00’E 27o00’S 10o00’E 29o00’S 08o00’E 29o00’S 10o00’E c) C rajons - Schmidt-Ott jūras pacēlums & Erica jūras pacēlums 37o00’S 13o00’E 37o00’S 17o00’E 40o00’S 13o00’E 40o00’S 17o00’E - Africana jūras pacēlums 37o00’S 28o00’E 37o00’S 30o00’E 38o00’S 28o00'E 38o00’S 30o00'E - Panzarini jūras pacēlums 39o00’S 11o00’E 39o00’S 13o00’E 41o00’S 11o00’E 41o00’S 13o00’E d) C1 apakšrajons - Vema jūras pacēlums 31o00’S 08o00’E 31o00’S 09o00’E 32o00’S 08o00’E 32o00’S 09o00’E - Wust jūras pacēlums 33o00’S 06o00’E 33o00’S 08o00’E 34o00’S 06o00’E 34o00’S 08o00’E e) D rajons - Discovery , Junoy , Shannon jūras pacēlumi 41o00’S 06o00’W 41o00’S 03o00’E 44o00’S 06o00’W 44o00’S 03o00’E - Schwabenland & Herdman jūras pacēlumi 44o00’S 01o00’W 44o00’S 02o00’E 47o00’S 01o00’W 47o00’S 02o00’E 61 . pants Zvejas atsākšana slēgtā apgabalā 1. Zveju šīs regulas 60. pantā minētā slēgtā zvejas apgabalā nedrīkst atsākt, pirms karoga valsts ir identificējusi un kartējusi minētajā apgabalā esošās jutīgās jūras ekosistēmas, tostarp jūras pacēlumus, hidrotermālos avotus un aukstūdens koraļļus, kā arī novērtējusi zvejas atsākšanas ietekmi uz šādām jutīgām jūras ekosistēmām. 2. Karoga valsts iesniedz Komisijai saskaņā ar 1. punktu veiktās identificēšanas, kartēšanas un ietekmes novērtējuma rezultātus, lai tos izskatītu SEAFO zinātniskās komitejas gadskārtējā sanāksmē. 3. Dalībvalstis var iesniegt Komisijai zvejas pētnieciskos plānus, lai izvērtētu zvejniecības ietekmi uz zvejas resursu ilgtspējību un jutīgiem jūras biotopiem. 4 . IEDAļA PASāKUMI NEJAUšI NOķERTU JūRAS PUTNU SKAITA SAMAZINāšANAI 62 . pants Informācija par gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem Dalībvalstis vāc un līdz 2008. gada 1. jūnijam sniedz Komisijai visu pieejamo informāciju par gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem, tostarp par putnu nejaušu noķeršanu, kas notikusi, tās zvejas kuģiem zvejojot SEAFO konvencijā ietvertas sugas. 63 . pants Ietekmes mazināšanas pasākumi 1. Uz visiem Kopienas kuģiem, kas zvejo uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles, ir putnu atbaidīšanas auklas, un tās tiek izmantotas šādi: - putnu atbaidīšanas auklas atbilst apstiprinātajai putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijai un izmantošanas norādījumiem, kas izklāstīti XI pielikuma II daļā; - putnu atbaidīšanas auklas vienmēr izmanto pirms āķu jedu ievietošanas ūdenī uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles; - ja tas ir praktiski iespējams, kuģi cenšas izmantot otru putnu atbaidīšanas auklu, ja ir liela putnu aktivitāte vai liels putnu daudzums; - uz visiem kuģiem ir putnu atbaidīšanas rezerves auklas, un tās ir gatavas tūlītējai lietošanai. 2. Āķu jedas ievieto tikai naktī (t.i., tumsas stundās starp jūras krēslas laikiem[51]). Zvejojot ar āķu jedām naktī, izmanto tikai minimālo kuģa apgaismojumu, kas vajadzīgs drošībai. 3. Apstrādes subproduktu izmešana zvejas rīka iemešanas vai ievietošanas laikā ir aizliegta. Subproduktu izmešana zvejas rīka izcelšanas laikā nav vēlama. Ja iespējams, šāda izmešana jāveic tajā kuģa pusē, kurā netiek izcelts zvejas rīks. Attiecībā uz kuģiem vai zveju, kam nav noteikta prasība paturēt subproduktus uz kuģa, izveido sistēmu, lai āķus atbrīvotu no subproduktiem un zivju galvām pirms to izmešanas. Tīklus tīra pirms to ievietošanas, lai atbrīvotos no atliekām, kas varētu pievilināt jūras putnus. 4. Kopienas zvejas kuģi pieņem ievietošanas un izcelšanas kārtību, kas samazina laiku, kurā tīkls atrodas uz ūdens virsmas un tā linuma acis ir vaļīgas. Tīkla apkopi, cik vien iespējams, neveic, tīklam atrodoties ūdenī. 5. Kopienas zvejas kuģus rosina izstrādāt zvejas rīku konstrukcijas, kuras mazinātu putnu iespējas iekļūt tajā tīkla daļā, kurā tie ir visvairāk apdraudēti. Tas ietver tīkla atsvaru masas palielināšanu vai peldspējas samazināšanu, lai tīkls nogrimtu ātrāk, vai krāsainu karekļu virkņu vai citu līdzīgu priekšmetu novietošanu virs noteiktām tīkla daļām, kurās putni ir īpaši apdraudēti linuma acs izmēra dēļ. 6. Konvencijas apgabalā nav atļauts zvejot Kopienas zvejas kuģiem, kuru konstrukcijā nav paredzētas subproduktu pārstrādes iekārtas vai pietiekama tilpība subproduktu paturēšanai uz kuģa, vai iespēju izmest subproduktus tajā kuģa pusē, kurā nenotiek zvejas rīka izcelšana. 7. Jāpieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka tos jūras putnus, kas zvejas darbību laikā ir notverti dzīvi, atbrīvotu dzīvus un izņemtu āķus, neapdraudot šo putnu dzīvību. 5 . IEDAļA KONTROLE 64 . pants Īpaši nosacījumi Patagonijas ilkņzivs ( Dissostichus eleginoides ) zvejai 1. Tā kuģa kapteinis, kam saskaņā ar 55. pantu ir atļauts zvejot Patagonijas ilkņzivis SEAFO konvencijas apgabalā, elektroniski nosūta savas karoga valsts kompetentajām iestādēm un SEAFO sekretariātam nozvejas ziņojumu, kurā norāda kuģa nozvejoto Patagonijas ilkņzivju daudzumu, arī tad, ja nozvejas apjoms ir nulle. Šādu ziņojumu nosūta katrā piektajā zvejas reisa dienā. Dalībvalsts šo ziņojumu tūlīt pārsūta Komisijai. 2. Dalībvalstis, kuru kuģiem ir atļauts zvejot Patagonijas ilkņzivi SEAFO konvencijas apgabalā, ne vēlāk kā 2008. gada 30. jūnijā sniedz Komisijai un SEAFO Sekretariātam sīku informāciju par nozveju un zvejas piepūli. 65 . pants Īpaši nosacījumi sarkano dziļjūras krabju ( Chaceon spp .) zvejai 1. Tā kuģa kapteinis, kam saskaņā ar 55. pantu ir atļauts zvejot sarkanos dziļjūras krabjus SEAFO konvencijas apgabalā, elektroniski nosūta savas karoga valsts kompetentajām iestādēm un SEAFO sekretariātam nozvejas ziņojumu, kurā norāda kuģa nozvejoto sarkano dziļjūras krabju daudzumu, arī tad, ja nozvejas apjoms ir nulle. Šādu ziņojumu nosūta katrā piektajā zvejas reisa dienā. Dalībvalsts šo ziņojumu tūlīt pārsūta Komisijai. 2. Dalībvalstis, kuru kuģiem ir atļauts zvejot sarkanos dziļjūras krabjus SEAFO konvencijas apgabalā, ne vēlāk kā 2008. gada 30. jūnijā sniedz Komisijai un SEAFO sekretariātam sīku informāciju par nozveju un zvejas piepūli. 66 . pants Kuģu pārvietošanās un nozvejas paziņošana 1. Zvejas kuģi un zvejas pētniecības kuģi, kuriem atļauts zvejot Konvencijas apgabalā un kuri iesaistīti zvejā, ziņojumus par ieiešanu, nozveju un iziešanu ar VMS vai citu piemērotu līdzekļu palīdzību nosūta karoga dalībvalsts iestādēm un — pēc karoga valsts pieprasījuma — SEAFO izpildsekretāram. 2. Ieiešanas ziņojumu nosūta ne vairāk kā 12 stundas un ne mazāk kā 6 stundas pirms katras ieiešanas Konvencijas apgabalā, un tajā iekļauj ieiešanas datumu, laiku, kuģa ģeogrāfisko stāvokli un uz kuģa paturēto zivju daudzumu pa sugām ( FAO trīsburtu kods), norādot dzīvsvaru (kg). 3. Katra kalendārā mēneša beigās sagatavo nozvejas ziņojumu, norādot sugas ( FAO trīsburtu kods) un dzīvsvaru (kg). 4. Iziešanas ziņojumu sniedz ne vairāk kā 12 stundas un ne mazāk kā 6 stundas pirms katras iziešanas no Konvencijas apgabala. Tajā iekļauj iziešanas datumu, laiku, kuģa ģeogrāfisko stāvokli, zvejas dienu skaitu un nozveju pa sugām ( FAO trīsburtu kods), norādot dzīvsvaru (kg), kas gūta kopš zvejas sākšanas Konvencijas apgabalā vai kopš pēdējā nozvejas ziņojuma. 67. pants Zinātniska novērošana un informācijas vākšana krājuma novērtēšanas nolūkos 1. Katra dalībvalsts nodrošina to, ka uz visiem zvejas kuģiem, kas Konvencijas apgabalā veic ar SEAFO konvencijā ietvertām sugām saistītas darbības, ir kvalificēti zinātniskie novērotāji. 2. Dalībvalsts pieprasa, lai 30 dienās no Konvencijas apgabala atstāšanas tiktu iesniegta informācija, ko novērotāji savākuši attiecībā uz katru kuģi, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu. Datus iesniedz SEAFO zinātniskās komitejas norādītajā formātā. Tiklīdz iespējams dalībvalsts iesniedz Komisijai attiecīgās informācijas kopiju, ņemot vērā vajadzību saglabāt neapkopotu datu konfidencialitāti. Dalībvalsts informācijas kopiju var iesniegt arī SEAFO izpildsekretāram. 3. Apstiprināti novērotāji iespējami lielu daļu no šajā pantā minētās informācijas savāc un pārbauda vēlākais līdz 2008. gada 30. jūnijam. 68. pants Tādu kuģu pamanīšana, kas nav Līgumslēdzējas puses kuģi 1. Zvejas kuģi, kas peld ar dalībvalsts karogu, paziņo savai karoga dalībvalstij informāciju par visām iespējamām zvejas darbībām, ko veic kuģi, kas Konvencijas apgabalā peld ar karogu, kurš nav Līgumslēdzējas puses karogs. Šajā informācijā cita starpā ietver: a) kuģa vārdu; b) kuģa reģistrācijas numuru; c) kuģa karoga valsti; d) citu attiecīgu informāciju par pamanīto kuģi. 2. Dalībvalsts pēc iespējas drīzāk iesniedz Komisijai 1. punktā minēto informāciju. Komisija minēto informāciju pārsūta SEAFO izpildsekretariātam. XI NODAĻA Īpaši noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo Indijas okeāna Tunzivju komisijas ( IOTC ) apgabalā 69 . pants Jūras putnu noķeršanas gadījumu skaita samazināšana 1. Dalībvalstis vāc un iesniedz IOTC (nosūtot kopiju Komisijai) visu pieejamo informāciju par gadījumiem, kas saistīti ar jūras putniem, tostarp par gadījumiem, kad zvejas kuģi nejauši noķēruši putnus. 2. Dalībvalstis cenšas samazināt jūras putnu noķeršanas gadījumu skaitu visos zvejas apgabalos, visos gadalaikos un visos zvejas veidos, izmantojot efektīvus ietekmes mazināšanas pasākumus. 3. Uz visiem Kopienas kuģiem, kas zvejo uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles, ir putnu atbaidīšanas auklas, un tās tiek izmantotas atbilstoši šādiem tehniskajiem noteikumiem: a) putnu atbaidīšanas auklas atbilst IOTC pieņemtajiem putnu atbaidīšanas auklu konstrukcijas un izmantošanas norādījumiem; b) putnu atbaidīšanas auklas vienmēr izmanto pirms āķu jedu ievietošanas ūdenī uz dienvidiem no 30 grādu dienvidu platuma paralēles; c) ja tas ir praktiski iespējams, kuģi cenšas izmantot otru putnu atbaidīšanas auklu, ja ir liela putnu aktivitāte vai liels putnu daudzums; d) uz visiem kuģiem ir putnu atbaidīšanas rezerves auklas, un tās ir gatavas tūlītējai lietošanai. 4. Kopienas āķu jedu zvejas kuģi, kuri zvejojot zobenzivis, izmanto „Amerikas āķu jedu sistēmu” un ir aprīkoti ar āķu jedu ievietošanas sistēmu, ir atbrīvoti no 3. punkta prasībām. 70 . pants Zvejas jaudas ierobežojums kuģiem, kas zvejo tropiskās tunzivis 1. Katrā attiecīgo zvejas rīku grupā dalībvalstis līdz 2006. gada zvejas piepūles līmenim samazina to kuģu skaitu, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un kuru lielākais garums ir vienāds ar vai lielāks par 24 metriem, un kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC apgabalā. Turklāt šīs valstis katrā attiecīgo zvejas rīku grupā līdz minētajam līmenim samazina to kuģu skaitu, kuri peld ar to karogu un kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem, un kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC apgabalā ārpus attiecīgās valsts ekskluzīvās ekonomiskās zonas. Kuģu skaita samazinājums atbilst attiecīgajai kopējai tilpībai, izteiktai ar reģistrēto bruto tilpību ( GRT ) vai bruto tilpību ( GT ). Aizstājot kuģus, nedrīkst pārsniegt kopējo tilpību. 2. Šā panta 1. punkta noteikumi neattiecas uz 2006. gadā būvētajiem kuģiem, kurus ir atļauts iekļaut flotē. 3. Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis līdz 2008. gada 1. janvārim paziņo Komisijai to kuģu skaitu un tilpību, kas 2006. gadā attiecīgajā apgabalā zvejoja tropiskās tunzivis. Tālab dalībvalstis, izmantojot VMS datus, nozvejas ziņojumus, datus par ostā ienākšanas reižu skaitu vai citus līdzekļus, verificē kuģu faktisko klātbūtni un zvejas darbības IOTC apgabalā 2006. gadā. 4. Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis var mainīt to kuģu skaitu, kas izmanto konkrēta veida zvejas rīkus, ja tās spēj pierādīt to, ka, mainot ar konkrēta veida zvejas rīkiem aprīkoto kuģu skaitu, netiks palielināta attiecīgo krājumu zvejas piepūle. 5. Dalībvalstis nodrošina to, ka ierosinātā zvejas jaudas pārdale tiek piemērota tikai tiem kuģiem, kuri ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas tunzivju reģionālās zivsaimniecības organizācijas reģistrā. Zvejas jaudas pārdale neattiecas uz reģionālo zivsaimniecības pārvaldības organizāciju NNN sarakstā iekļautiem kuģiem. 71 . pants Zvejas jaudas ierobežojumi kuģiem, kas zvejo zobenzivis un garspuru tunzivis 1. Katrā attiecīgo zvejas rīku grupā dalībvalstis līdz 2007. gada zvejas piepūles līmenim samazina to kuģu skaitu, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un kuru lielākais garums ir vienāds ar vai lielāks par 24 metriem, un kuri zvejo zobenzivis un garspuru tunzivis IOTC apgabalā. Turklāt šīs valstis katrā attiecīgo zvejas rīku grupā līdz minētajam līmenim samazina to kuģu skaitu, kuri peld ar to karogu un kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem, un kuri zvejo zobenzivis un garspuru tunzivis IOTC apgabalā ārpus attiecīgās valsts ekskluzīvās ekonomiskās zonas. Kuģu skaita samazinājums atbilst attiecīgajai kopējai tilpībai, izteiktai ar reģistrēto bruto tilpību ( GRT ) vai bruto tilpību ( GT ). Aizstājot kuģus, nedrīkst pārsniegt kopējo tilpību. 2. Šā panta 1. punkta noteikumi neattiecas uz 2007. gadā būvētajiem kuģiem, kurus ir atļauts iekļaut flotē. 3. Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis līdz 2008. gada 1. janvārim paziņo Komisijai to kuģu skaitu un tilpību, kas 2007. gadā attiecīgajā apgabalā zvejoja zobenzivis un garspuru tunzivis. Tālab dalībvalstis, izmantojot VMS datus, nozvejas ziņojumus, datus par ostā ienākšanas reižu skaitu vai citus līdzekļus, verificē kuģu faktisko klātbūtni un zvejas darbības IOTC apgabalā 2007. gadā. 4. Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalstis var mainīt to kuģu skaitu, kas izmanto konkrēta veida zvejas rīkus, ja tās spēj pierādīt to, ka, mainot ar konkrēta veida zvejas rīkiem aprīkoto kuģu skaitu, netiks palielināta attiecīgo krājumu zvejas piepūle. 5. Dalībvalstis nodrošina to, ka ierosinātā zvejas jaudas pārdale tiek piemērota tikai tiem kuģiem, kuri ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas tunzivju reģionālās zivsaimniecības organizācijas reģistrā. Zvejas jaudas pārdale neattiecas uz reģionālo zivsaimniecības pārvaldības organizāciju NNN sarakstā iekļautiem kuģiem. XII NODAĻA Īpaši noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo SPFO apgabalā 72 . pants Pelaģiskās zvejas jaudas ierobežojums 1. Dalībvalstis kopējo bruto tilpību ( GT ) kuģiem, kuri peld ar to karogu un kuri 2008. gadā zvejos pelaģisko zivju krājumus, ierobežo līdz 2007. gadā SPFO apgabalā reģistrētajai GT , rīkojoties tā, lai tiktu nodrošināta Klusā okeāna dienvidu daļas pelaģisko zvejas resursu ilgtspējīga izmantošana. 2. Dalībvalstis līdz 2008. gada 1. janvārim paziņo Komisijai kopējo GT , kāda 2007. gadā attiecīgajā apgabalā reģistrēta kuģiem, kuri peld ar to karogu un kuri aktīvi zvejoja 2007. gadā. Pirms šīs informācijas paziņošanas dalībvalstis, izmantojot VMS datus, nozvejas ziņojumus, datus par ostā ienākšanas reižu skaitu vai citus līdzekļus, verificē to kuģu faktisko klātbūtni un zvejas darbības SPFO apgabalā 2007. gadā. 3. Dalībvalstis, kas ir piedalījušās pelaģiskajā zvejā Klusā okeāna dienvidu daļā, taču nav veikušas zvejas darbības 2007. gadā, 2008. gadā var sākt zveju SPFO apgabalā ar nosacījumu, ka tās brīvprātīgi ierobežo zvejas piepūli. Šīs dalībvalstis laikus paziņo Komisijai to kuģu vārdus un citus raksturlielumus, tostarp GT , kas veic zveju SPFO apgabalā. 4. Dalībvalstis izskatīšanai SPFO pagaidu zinātniskajā darba grupā iesniedz SPFO apgabalā esošo pelaģisko krājumu novērtējumu un ar pelaģisko krājumu stāvokli saistītu pētījumu datus un rosina savu zinātnisko ekspertu aktīvu līdzdalību organizācijas darbā, kas veltīts pelaģiskajām sugām. 5. Dalībvalstis pēc iespējas nodrošina pietiekama skaita novērotāju izvietošanu uz zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu, tā nodrošinot pelaģiskās zvejas novērošanu Klusā okeāna dienvidu daļā un attiecīgas zinātniskās informācijas vākšanu. 73 . pants Grunts zveja 1. Dalībvalstis ierobežo grunts zvejas piepūli vai nozveju SPFO apgabalā tā, lai zvejas kuģu skaits un citi rādītāji, kas atspoguļo nozvejas apjomu, zvejas piepūli un zvejas jaudu, nepārsniegtu vidējos gada rādītājus laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim. 2. Dalībvalstis nedrīkst izvērst grunts zveju jaunos SPFO apgabala reģionos, kuros patlaban šāda zveja nenotiek. 3. Kopienas kuģi pārtrauc grunts zvejas darbības piecu jūras jūdžu attālumā no jebkuras SPFO apgabalā esošas vietas, kurā zvejas darbību laikā ir gūti pierādījumi par jutīgas jūras ekosistēmas atrašanos šajā vietā. Kopienas kuģi ziņo karoga valsts iestādēm, Komisijai un SPFO pagaidu sekretariātam par šādas ekosistēmas pamanīšanu, norādot vietu un attiecīgās ekosistēmas veidu, lai būtu iespējams pieņemt konkrētajai vietai piemērotus pasākumus. 4. Dalībvalstis norīko novērotājus uz katra kuģa, kas peld ar to karogu un veic vai plāno veikt grunts tralēšanas darbības SPFO apgabalā, kā arī nodrošina pietiekama skaita novērotāju izvietošanu uz kuģiem, kas peld ar attiecīgās valsts karogu un veic citas grunts zvejas darbības SPFO apgabalā. 74 . pants Datu vākšana un aprite Dalībv