Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS

par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu Portugālē

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

(2) Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai.

(3) Saskaņā ar LESD 126. panta 6. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī nolēma, ka Portugālē ir pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1467/97[1] par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu, sagatavoja ieteikumu, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu vēlākais līdz 2013. gadam[2].

(4) Komisija 2010. gada 15. jūnijā secināja, ka Portugāle ir veikusi efektīvus pasākumus, ņemot vērā Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu, lai tās valdības budžeta deficītu samazinātu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, un uzskatīja, ka tāpēc konkrētajā brīdī papildu pasākumi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā nav vajadzīgi.

(5) Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktu Padome 2012. gada 9. oktobrī secināja, ka valsts rīcība bijusi efektīva, bet ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valsts finanses. Rezultātā Padome pieņēma pārskatītu ieteikumu atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam (“pārskatītais pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikums”) un ieteica Portugālei novērst pārmērīgo budžeta deficītu vēlākais līdz 2014. gadam. Lai līdz 2014. gadam samazinātu kopējo valdības budžeta deficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, Portugālei ieteica uzlabot strukturālo bilanci par 2,3% no IKP 2012. gadā, par 1,6% no IKP 2013. gadā un par 1,3% no IKP 2014. gadā. Kopējā deficīta mērķi atbilstīgi pieprasītajiem strukturālās budžeta bilances uzlabojumiem bija 5 % no IKP 2012. gadā, 4,5 % no IKP 2013. gadā un 2,5 % no IKP 2014. gadā.

(6) Portugāles iestādēm tika ieteikts arī īstenot pasākumus, kas pieņemti 2012. gada budžetā un tā marta papildinājumā, un veikt papildu pasākumus 0,3 % apmērā no IKP. Portugālei ieteica pieņemt pastāvīgus konsolidācijas pasākumus vismaz 3 % apmērā no IKP, kuri jāiekļauj 2013. gada budžetā, pieņemt papildu pasākumus, kas veicami noviržu gadījumā, un pēc visaptveroša valsts izdevumu pārskata veikšanas noteikt pasākumus 2014. gadam 1 ¾ % apmērā no IKP. Turklāt Portugālei būtu jāizpilda prasības, kas paredzētas Padomes 2011. gada 17. maija Īstenošanas lēmumā 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei un tā secīgajos grozījumos. Portugālei būtu jāpielāgo Budžeta pamatlikums, iekļaujot tajā ES fiskālās pārvaldības noteikumus, un jāturpina uzlabot visu budžeta posmu pārskatāmību un kontroli, kā arī jānodrošina vidēja termiņa budžeta programmas īstenošana.

(7) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, var nolemt pieņemt pārskatītu ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, ja ir veikta efektīva rīcība un ja pēc sākotnējā ieteikuma pieņemšanas ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmē valsts finanses. To, vai ir runa par negaidītiem nelabvēlīgiem ekonomikas notikumiem, kas lielā mērā negatīvi ietekmē valsts finanses, pārbauda, ņemot vērā Padomes ieteikuma pamatā esošo ekonomikas prognozi.

(8) Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. pantu Padomes pienākums ir attiecīgajai dalībvalstij sniegt ieteikumus ar mērķi novērst pārmērīgu budžeta deficītu noteiktā laikā. Ieteikumā jānosaka maksimāli sešu mēnešu termiņš, kurā attiecīgajai dalībvalstij ir efektīvi jārīkojas, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu. Turklāt ieteikumā novērst pārmērīgu budžeta deficītu Padomei būtu jāpieprasa sasniegt gada budžeta mērķus, kuri, balstoties uz ieteikuma pamatā esošo prognozi, atbilstu strukturālās bilances, t. i., cikliski koriģētās bilances, neskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, minimālajam ikgadējam uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP.

(9) Saskaņā ar 2012. gada oktobra pārskatītā ieteikuma pamatā esošo prognozi bija paredzams, ka reālais IKP samazināsies par 3 % 2012. gadā un par 1 % 2013. gadā. Kopš tā laika izaugsmes perspektīvas ir ievērojami pasliktinājušās — 2012. gada pēdējā ceturksnī gan saimnieciskās darbības, gan darba tirgus rādītāji izrādījās ievērojami sliktāki, nekā prognozēts, kā rezultātā reālais IKP 2012. gadā saruka par 3,2 %. Ņemot vērā negatīvos pārnesumus no 2012. gada un izaugsmes perspektīvu pasliktināšanos Portugāles eksporta tirgos, Komisijas dienestu nesenākajā Portugāles ekonomikas attīstības prognozes atjauninājumā reālā IKP pieaugums 2013. gadam tika koriģēts uz leju līdz -2,3 % .

(10) Vispārējās valdības budžeta deficīts 2012. gadā sasniedza 6,4 % no IKP, tātad bija lielāks nekā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras mērķrādītājs 5,0 %. Kopējo deficītu ietekmēja vairākas vienreizējas darbības, par kurām nebija zināms pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikuma sagatavošanas laikā. Runa ir, piemēram, par šādām darbībām: kapitāla iepludināšana valsts īpašumā esošajā bankā CGD (0,5 % no IKP); pašu kapitālā pārvērsto Parpública akcionāru aizdevumu novirzīšana uz SAGESTAMO ar valdības starpniecību, pie kam neviens no minētajiem uzņēmumiem nav vispārējās valdības sektora uzņēmums (0,5 % no IKP); Vērtības samazinājumi saistībā ar BPN aktīvu pārvešanu (0,1 % no IKP). Turklāt pēc konsultēšanās ar Eurostat Portugāles lielo lidostu ekspluatācijas koncesijas pārdošana tika uzskatīta par pašu kapitāla samazināšanu, kas tādējādi neietekmē vispārējās valdības budžeta bilanci, pretēji tam, ko valdība bija paredzējusi budžetā (0,7 % no IKP). Izslēdzot no kopējās bilances šo vienreizējo faktoru ietekmi, vispārējās valdības budžeta deficīts būtu bijis 4,7 % no IKP, t.i., mazāks nekā mērķrādītājs.

(11) Stingra izdevumu kontrole kompensēja to, ka makroekonomiskās situācijas rezultātā ieņēmumi pēdējā ceturksnī būtiski atpalika no plānotajiem. Izdevumu samazinājums galvenokārt tika panākts, samazinot darba algu apjomu valsts sektorā, jo agrāk nekā plānots tika ierobežota nodarbinātības procedūra, samazinot starppatēriņu un iesaldējot budžeta apropriācijas jauniem investīciju projektiem. Arī reģionālo un vietējo pašvaldību budžetu izpildes rezultāti izrādījās labāki, nekā bija gaidīts. Kopumā Portugāle 2012. gadā pieņēma pastāvīgus konsolidācijas pasākumus gandrīz 6 % apmērā no IKP, kas pārsniedz pārskatītajā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumā prasīto pasākumu apmēru. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada maija prognozi 2012. gada strukturālās bilances uzlabojums bija 2,4 % no IKP — salīdzinājumam, pārskatītajā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumā prasītais mērķrādītājs bija 2,3 % no IKP. Ņemot vērā potenciālā ražošanas apjoma pieauguma koriģēšanu pēc pārskatītā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikuma pieņemšanas, fiskālo pasākumu apmērs būtu bijis vismaz par 0,2 procentu punktiem lielāks. Turklāt strukturālajā bilancē prognozētās izmaiņas ietekmēja tas, ka ieņēmumi bija zemāki nekā saskaņā ar scenāriju, uz kuru bija balstīts pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikums, izmantojot standarta ieņēmumu elastību. Šis iztrūkums bija aptuveni 0,4 procentu punkti. Ņemot vērā šo ietekmi, koriģētās strukturālās bilances izmaiņas sasniedza 3,0 % no IKP, tādējādi krietni pārsniedzot pārskatītajā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumā prasīto pasākumu apmēru.

(12) Attiecībā uz 2013. gadu Komisijas dienestu 2013. gada maija Portugāles ekonomikas attīstības prognozes atjauninājumā lēsts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts sasniegs 5,5 % no IKP, salīdzinot ar mērķi 4,5 % no IKP, kurš bija noteikts Padome pārskatītajā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumā. Budžeta konsolidācijai 2013. gadā ir jākompensē būtiskā negatīvā novirze primārajā bilancē, kas atspoguļo vājāku attīstību darba tirgū un izaugsmes ziņā, kā arī pastāvīgo līdzsvara meklēšanu par labu vairāk uz eksportu vērstai, bet vienlaikus mazāk nodokļu ieņēmumus veicinošai ekonomikai, salīdzinot ar pārskatītā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikuma pamatā esošajām prognozēm. Turklāt 5. aprīlī Konstitucionālā tiesa lēma pret dažādiem 2013. gada budžetā iekļautiem pasākumiem 0,8 % apmērā no IKP, un tie bija jākompensē. Nolēmums jo īpaši attiecas uz viena no diviem prēmiju maksājumiem pārtraukšanu valsts sektora darba ņēmējiem, uz viena no diviem prēmiju maksājumiem samazinājumu 90 % apmērā pensiju saņēmējiem un uz sociālā nodrošinājuma iemaksu ieviešanu attiecībā uz bezdarba un slimības atvaļinājumu pabalstiem.

(13) Komisijas dienestu 2013. gada maija Portugāles ekonomikas attīstības prognozes atjauninājumā 2013. gadam paredzēti strukturālie pasākumi 0,6 % apmērā no IKP. Šis rādītājs atpaliek no Padomes ieteikumā paredzētā rādītāja 1,6 % no IKP. Tomēr koriģējot pārskatīšanas rezultātā samazināto potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu kopš pārskatītā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikuma, plānoto strukturālo pasākumu apmērs 2013. gadā varētu būt par aptuveni 0,2 procentu punktiem lielāks. Turklāt strukturālās bilances attīstību smagi ietekmē arī neplānoti zems ieņēmumu apjoms (t.i., salīdzinājumā ar IKP attīstību, izmantojot standarta ieņēmumu elastību), kas no plānotā apjoma atpalika par aptuveni 0,5 procentu punktiem. Kopumā, ņemot vērā minētos faktorus, plānoto strukturālo pasākumu apmērs būtu 1,3 % no IKP. Tādējādi koriģētais fiskālo pasākumu apmērs ir nedaudz mazāks par pārskatītajā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumā prasīto.

(14) Budžeta korekcijas 2013. gadā ir balstītas uz pastāvīgiem konsolidācijas pasākumiem neto 3,5 % apmērā no IKP — tie ietver pasākumus, kas iekļauti 2013. gada budžeta likumā, kuru plānots maija beigās grozīt ar papildu budžetu, valsts izdevumu pārskatīšanas gaitā noteikto izdevumu mazināšanas pasākumu iespējami agrāku īstenošanu, kā arī citus pasākumus, kam jāaizstāj par antikonstitucionāliem atzītie budžeta pasākumi. Konsolidācijas pasākumu summa pārsniedz to, kāda bija paredzēta 2012. gada oktobra pārskatītā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikuma pieņemšanas laikā. Pasākumi cita starpā ietver iedzīvotāju ienākuma nodokļa (IIN) pārstrukturēšanu, akcīzes nodokļu palielināšanu un īpašumu aplikšanu ar lielākiem nodokļiem. Izdevumu daļā šie pasākumi ietver ievērojamu algu samazināšanu valsts sektorā, samazinot nodarbinātības līmeni, atlīdzību par virsstundu darbu un citas kompensācijas, valsts pārvaldes darbības efektivitātes palielināšanu, valsts starppatēriņa samazināšanu, ieskaitot ietaupījumus saistībā ar publiskā un privātā sektora partnerībām, papildu racionalizācijas pasākumus veselības aprūpes nozarē un valsts uzņēmumos un ieņēmumu paātrināšanu no ES fondiem.

(15) Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada maija Portugāles ekonomikas attīstības prognozes atjauninājumu 2014. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies līdz 4,0 % no IKP, salīdzinot ar 2012. gada oktobra pārskatītajā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumā paredzēto mērķi 2,5 % no IKP. Šī novirze ir saistīta ar lielāku kopējo deficītu iepriekšējos gados, kā arī ar to, ka ekonomikas atveseļošanās ir bijusi mazāk izteikta, nekā gaidīts. Sagaidāms, ka strukturālo pasākumu apmērs 2014. gadā sasniegs 1,4 % no IKP, par 0,1 procentu punktu pārsniedzot pārskatītajā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumā prasīto pasākumu apmēru. Ņemot vērā potenciālā ražošanas apjoma atšķirību starp pārskatītā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikuma pamatā esošajām prognozēm un atjaunināto prognozi, prognozēto fiskālo pasākumu apmērs būtu par 0,1 procentu punktu lielāks. Turklāt, korekcijā ņemot vērā negaidīti zemu ieņēmumu apjomu, fiskālo pasākumu apmērs pieaugtu līdz 1,8% no IKP. Tādējādi koriģētais strukturālo pasākumu apjoms 2014. gadā būtu krietni lielāks par to, kas prasīts pārskatītajā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumā.

(16) Šo prognožu pamatā ir diskrecionāri pasākumi vismaz 2 % apmērā no IKP. Attiecībā uz izdevumiem šie pasākumi balstīsies uz valsts izdevumu pārskata rezultātiem, kā mērķis ir racionalizēt un modernizēt valsts pārvaldi, novērst funkciju un struktūru dublēšanos valsts sektorā, palielināt pensiju sistēmas ilgtspējību un panākt mērķtiecīgus izmaksu ietaupījumus atsevišķās nozaru ministrijās. Aprīlī un maija sākumā valdība pieņēma vairākus pastāvīgus izdevumu mazināšanas pasākumus, kuru rezultātā 2013.-2014. gadā paredzami kumulatīvie ietaupījumi 4,7 miljardu euro (2,8 % no IKP) apmērā. Valdība ir uzsākusi plaša mēroga apspriešanos ar sociālajiem un politiskajiem partneriem, lai pilnībā izstrādātu un īstenotu šīs reformas. Ieņēmumu daļā iestādes paredz uzņēmumu ienākuma nodokļa visaptverošu reformu 2014. gadā. Mērķis ir veicināt ieguldījumus un izaugsmi, vienkāršojot uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu. Ņemot vērā ierobežoto fiskālo telpu, reformai nevajadzētu ietekmēt ieņēmumus.

(17) Valsts sektora bruto parāds pieauga no 108,3 % no IKP 2011. gadā līdz 123,6 % no IKP 2012. gadā, un saskaņā ar Komisijas dienestu nesenāko Portugāles ekonomikas attīstības prognozes atjauninājumu 2014. gadā tas sasniegs savu augstāko punktu — aptuveni 124,2 %, tādējādi visos gados pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību. Augšupejošā tendence 2012. gada prognozē galvenokārt ir saistīta ar privatizācijas ieņēmumu pārveduma no Parpública valstij statistisko apstrādi, kā arī ar zemāku, nekā gaidīts, IKP izaugsmi un pārskatītajām deficīta prognozēm. Lai iegrožotu parāda attiecības pieaugumu, valdība ierosinās dažādus pasākumus, piemēram, pārdot sociālā nodrošinājuma fonda ārvalstu aktīvus un pabeigt privatizācijas pasākumus. 2014. gadā jau tiek prognozēts neliels primārais pārpalikums, kas saistīts ar stingru fiskālo konsolidāciju un labvēlīgāku makroekonomisko attīstību.

(18) Ir veikti nozīmīgi pasākumi, lai uzlabotu Portugāles valsts sektora finanšu pārvaldību. Portugāle tika aicināta arī turpmāk uzlabot visu budžeta posmu pārredzamību un kontroli visos valdības līmeņos. 2012. gada decembrī tika grozīts Budžeta pamatlikums, iekļaujot principus, kas paredzēti Līgumā par stabilitāti, saskaņošanu un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā (fiskālajā paktā) un sešu tiesību aktu kopumā par ekonomikas pārvaldību jeb t.s. "sešniekā". Līdz 2013. gada beigām ir paredzēts veikt papildu pārskatīšanu, lai turpinātu sekmēt budžeta procedūru un budžeta pārvaldības, pārskatatbildības, pārredzamības un vienkāršošanas principu piemērošanu. Turklāt parlamentam 2012. gada decembrī tika iesniegti reģionu un vietējo pašvaldību finanšu likumu projekti. Šajos likumos ir paredzēti uzlaboti koordinācijas mehānismi starp centrālajām valsts pārvaldes iestādēm un vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm, daudzgadu budžeta struktūra un stingrāki fiskālie noteikumi, kā arī grozītā Budžeta pamatlikuma principu piemērošana. Portugāle ir pastiprinājusi arī centienus ierobežot iespējamās saistības, no jauna uzsākot tālejošas pārrunas attiecībā uz publiskā un privātā sektora partnerībām, kā rezultātā tiek plānots jau 2013. gadā gūt ievērojamus ietaupījumus; pienācīgā tempā uz priekšu virzās arī valsts uzņēmumu pārstrukturēšana. Valsts uzņēmumi panāca darbības līdzsvaru nozaru līmenī līdz 2012. gada beigām, un nākotnē sagaidāms turpmāks efektivitātes pieaugums. Iestādes apsver veidus, kā pārvaldīt valsts uzņēmumu smago parāda slogu. Šīs reformas pierāda būtisku apņemšanos panākt fiskālu ilgtspējību vidējā termiņā.

(19) Saskaņā ar Komisijas dienestu ekonomikas attīstības prognozes nesenāko atjauninājumu Portugāle nesasniegs nominālos budžeta mērķus, kas noteikti Padomes 2012. gada 9. oktobra ieteikumā. Tomēr, ņemot vērā izmaiņas ekonomikas attīstībā salīdzinājumā ar makroekonomisko scenāriju, kas ir pamatā pārskatītajam Padomes ieteikumam, var uzskatīt, ka Portugāle ir veikusi efektīvus pasākumus, kas nodrošina pienācīgu virzību uz mērķi 2012. un 2013. gadā novērst pārmērīgo budžeta deficītu tā, lai tas nepārsniegtu Padomes 2012. gada 9. oktobrī noteiktās robežvērtības. Konkrēti, Portugāle ir pieņēmusi apjomīgus konsolidācijas pasākumus, kuru apmērs 2012. gadā ir aptuveni 6 % no IKP un 2013. gadā 3½ % no IKP. 2012. gadā veiktie strukturālie pasākumi, korekcijā ņemot vērā potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu un ieņēmumus, kas bija zemāki, nekā prognozēts, krietni pārsniedza pārskatītajā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumā prasīto pasākumu apmēru. Sagaidāms, ka 2013. gadā strukturālie pasākumi nesasniegs prasīto pasākumu apmēru, kas saistīts galvenokārt ar nelabvēlīgo ekonomiskās situācijas attīstību, kā arī to, ka Konstitucionālās tiesas nolēmums tika pieņemts labu brīdi pēc budžeta gada sākuma un tāpēc bija grūti rast aizstājošus pasākumus ar līdzvērtīgu strukturālo kvalitāti. Sagaidāms, ka 2014. gadā strukturālie pasākumi atkal pārsniegs prasīto apmēru. Ņemot vērā visus minētos faktorus un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzēto elastīgumu, papildu gada piešķiršana pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai šķiet attaisnota.

(20) Vēl viena gada piešķiršana pārmērīga budžeta deficīta novēršanai nozīmētu šādu kopējā deficīta starpposma mērķu sasniegšanu: 5,5 % no IKP 2013. gadā, 4,0 % no IKP 2014. gadā un 2,5 % no IKP 2015. gadā, kas, pamatojoties uz Komisijas dienestu nesenāko Portugāles ekonomikas attīstības prognozes atjauninājumu, atbilst strukturālās fiskālās bilances uzlabojumam 0,6 % apmērā no IKP 2013. gadā, 1,4 % apmērā no IKP 2014. gadā un 0,5 % apmērā no IKP 2015. gadā un līdz ar to minimālajām uzlabojuma prasībām saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97[3] 5. panta 1. punktu. Līdztekus Portugāles ekonomikas korekciju programmas regulārai pārskatīšanai, kā noteikts Padomes Īstenošanas lēmumā 2011/344/ES, ik pēc trim mēnešiem tiks izvērtētas tās sekmes pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras saistību īstenošanā.

(21) Portugāle izpilda nosacījumus pārmērīga vispārējās valdības budžeta deficīta novēršanas termiņa pagarinājumam, kā noteikts 3. panta 5. punktā Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu,

AR ŠO IESAKA:

(1) Portugāles iestādēm šobrīd pastāvošais pārmērīgais budžeta deficīts būtu jānovērš līdz 2015. gadam.

(2) Portugāles iestādēm būtu jānosaka šādi kopējā deficīta mērķi: 5,5 % no IKP 2013. gadā, 4,0 % no IKP 2014. gadā un 2,5 % no IKP 2015. gadā, kas atbilst strukturālās bilances uzlabojumam par 0,6 % no IKP 2013. gadā, par 1,4 % no IKP 2014. gadā un par 0,5 % no IKP 2015. gadā, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2013. gada maija Portugāles ekonomikas attīstības prognozes atjauninājumu.

(3) Portugāles iestādēm būtu jāīsteno pasākumi 3½ % apmērā no IKP, lai neļautu 2013. gada deficītam pārsniegt 5,5% no IKP. Tie ietver 2013. gada budžeta likumā noteiktos pasākumus un jaunus algu izdevumu samazinājumus, valsts pārvaldes iestāžu darbības efektivitātes palielināšanu, valsts patēriņa samazināšanu un ES līdzekļu labāku izmantošanu.

(4) Portugāles iestādēm, pamatojoties uz valsts izdevumu pārskata rezultātiem, būtu jāpieņem pastāvīgi konsolidācijas pasākumi vismaz 2 % apmērā no IKP, lai panāktu, ka kopējais deficīts 2014. gadā ir 4,0 % no IKP. Mērķim vajadzētu būt racionalizēt un modernizēt valsts pārvaldi, novērst funkciju un struktūru dublēšanos valsts sektorā, palielināt pensiju sistēmas ilgtspējību un panākt mērķtiecīgus izmaksu ietaupījumus atsevišķās nozaru ministrijās.

(5) Portugāles iestādēm būtu jāpieņem pastāvīgi konsolidācijas pasākumi, kas nepieciešami, lai sasniegtu 2015. gada deficīta mērķi 2,5 % no IKP.

(6) Portugāles valdībai ir efektīvi jārīkojas, lai īstenotu šo ieteikumu līdz 2013. gada 1. oktobrim, un atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. .../2013 10. panta 2.a punktam jāsniedz izsmeļošs ziņojums par mērķu sasniegšanai paredzēto konsolidācijas stratēģiju.

Portugālei būtu arī jāsaglabā valsts sektora finanšu pārvaldības reformas temps, līdz 2013. gada beigām pārskatot Budžeta pamatlikumu, lai turpinātu sekmēt budžeta procedūru un budžeta pārvaldības, pārskatatbildības, pārredzamības un vienkāršošanas principu piemērošanu, un jāturpina centieni ierobežot valsts uzņēmumu un publiskā un privātā sektora partnerību iespējamās saistības.

Briselē,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

[1] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

[2] Visi dokumenti saistībā ar pārmērīga deficīta novēršanas procedūru Portugālē ir atrodami šeit: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

[3] OV L 209, 2.8.1997., 5. lpp.