Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (,,Lēmums par aizjūras asociāciju”) /* COM/2012/0362 final - 2012/0195 (CNS) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.1. Vispārīgais konteksts Aizjūras zemes un teritorijas (AZT) ir asociētas ar Eiropas Savienību kopš 1958. gada, kad spēkā stājās Romas Līgums. Tās ir salas, kas atrodas Atlantijas okeānā, Antarktikas jūrā, Ziemeļjūrā, Karību jūrā, Indijas okeānā un Klusajā okeānā. Tās nav suverēnas valstis, bet ir atkarīgas no četrām ES dalībvalstīm: Dānijas, Francijas, Nīderlandes un Apvienotās Karalistes. AZT asociācijas ar Savienību pamats ir konstitucionālās attiecības, kas šīm zemēm un teritorijām ir ar minētajām četrām dalībvalstīm. Kopumā aizjūras zemēm un teritorijām ir plaša autonomija, kas aptver tādas jomas kā ekonomiku, nodarbinātības tirgu, veselības aizsardzību, iekšlietas un muitu. Aizsardzība un ārlietas parasti paliek dalībvalstu kompetencē. AZT nav daļa no Savienības muitas teritorijas un neietilpst iekšējā tirgū. Tāpēc tām nepiemēro Savienības tiesību aktus. Būdami to ES dalībvalstu valstspiederīgie, ar kurām viņu zemes un teritorijas ir konstitucionāli saistītas, AZT iedzīvotāji ir ES pilsoņi. Kopējais AZT iedzīvotāju skaits (1,2 miljoni) ir tikai 0,02 % no pasaules iedzīvotāju skaita. To kopējā sauszemes teritorija ir tikai 80 000 kvadrātkilometru[1]. Kopš 2001. gada, kad tika pieņemts šobrīd spēkā esošais lēmums par aizjūras asociāciju, ir ievērojami mainījusies reģionālā un starptautiskā vide, kurā darbojas AZT. Eiropas un starptautiskā līmenī ir radušās jaunas politiskās prioritātes (piemēram, vide, klimata pārmaiņas, dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana), kā arī notikušas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos. Programmā ,,Eiropa 2020” Eiropas Komisija ierosināja stratēģiju[2], kuras pamatā ir trīs prioritātes: gudra izaugsme, ilgtspējīga izaugsme un integrējoša izaugsme kā reakcija uz ekonomikas un finanšu krīzi. Savukārt AZT joprojām saskaras ar ekonomikas un sociālām problēmām un/vai cenšas balstīt savas ekonomikas uz ilgtspējīga pamata. Tās saskaras ar daudzām grūtībām, kas saistītas ar trauslo vidi un nepieciešamību pastiprināt ilgtspējīgas attīstības vides pīlāru. Galvenais uzdevums, kas AZT ir jārisina, ir virzīt savu ekonomiku un sabiedrības ilgtspējīgas attīstības virzienā, iespēju robežās palielinot savu konkurētspēju, samazinot savu neaizsargātību, palielinot elastību vides jomā, sadarbojoties ar saviem kaimiņiem un integrējoties reģionālajā un/vai pasaules ekonomikā. Savukārt Savienības uzdevums ir atbalstīt AZT, lai sasniegtu šos mērķus un panāktu Līguma par Eiropas Savienības darbību 198. pantā paredzēto asociēšanu, izmantojot AZT vajadzībām, realitātei, īpatnībām un daudzveidībai pielāgotu satvaru. 1.2. Spēkā esošie noteikumi Šobrīd spēkā esošie ES un AZT asociācijas noteikumi un procedūras ir izklāstīti Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumā 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp.), kas grozīts ar Lēmumu 2007/249/EK (OV L 109, 26.4.2007., 33. lpp.) un Lēmumu XXXXXXX (lēmums par Senbertelemī). 1.3. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem Stratēģijā „Eiropa 2020” ir izklāstīti kritēriji, uz kuru pamata jāpārbauda ES politikas virzienu saderība un ES vērtību, standartu un interešu veicināšana[3]. Saderību ar stratēģiju „Eiropa 2020” jācenšas panākt attiecībā uz stratēģijas gudras izaugsmes un ilgtspējas prioritātēm, sekmējot atbalstu pētniecībai, inovācijai, kā arī informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (IKT) un ilgtspējīgas izaugsmes sasniegšanas spējām, kas ir sociālekonomiskās attīstības katalizatori. Šajā saistībā svarīga nozīme būs lēmumam par aizjūras asociāciju, kurš attiecas uz 2014.–2020. gadu. „Pieredzes un zināšanu centru” izveides ideja varētu būt saistīta ar augstu standartu (tostarp starptautisku standartu) īstenošanu un veicināšanu, piemēram, vides, pārtikas nekaitīguma un patērētāju veselības jomā. Visām AZT ir raksturīga liela bioloģiskā daudzveidība. Šīs bioloģiskās daudzveidības ilgtspējīgai izmantošanai un aizsardzībai par labu nāktu labāka zinātniskā dokumentācija un piekļuve pētījumu un inovācijas rezultātiem. Arī starptautisku standartu īstenošana pārtikas nekaitīguma un dzīvnieku un augu veselības jomā varētu atvieglināt tirdzniecību starp AZT un to tirdzniecības partneriem, tostarp ES dalībvalstīm. Savienības saistības attiecībā uz vides standartu ievērošanu un Savienība kā globālo procesu dalībniece cīņā pret klimata pārmaiņām varētu būt ļoti vērtīga gan Savienībai, gan AZT. Komisija uzskata, ka AZT bioloģiskā daudzveidība un citas dabas vērtības varētu būt pamats pastiprinātai sadarbībai pētniecības, inovācijas un saglabāšanas jomā. Partnerība vides jomā varētu būt abu pušu interesēs. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Lēmuma par aizjūras asociāciju pārskatīšana ir apspriesta 2008.–2011. gadā dažādās ieinteresēto personu sanāksmēs. Tās bija gan sabiedriskas apspriešanas, gan arī regulāras un ad hoc sanāksmes starp AZT, dalībvalstīm, ar kurām aizjūras zemes un teritorijas ir konstitucionāli saistītas, un Eiropas Komisiju, kā arī dialogs saistībā ar pašreizējā lēmuma par aizjūras asociāciju 7. pantā paredzētajām struktūrām: ikgadējiem forumiem, regulārām trīspusējām sanāksmēm un partnerības darba grupām, kas pievēršas vides jautājumiem, tirdzniecības jautājumiem, AZT reģionālajai integrācijai, finanšu pakalpojumiem AZT un turpmākajām ES un AZT attiecībām. 2.1. Apspriešanās Apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultātos ir uzsvērti šādi jautājumi: Savās atbildēs uz 2008. gada Zaļo grāmatu[4] ieinteresētās personas aicināja mainīt pašreizējo situāciju, kad asociācijas ietvaros galvenā uzmanība tiek veltīta nabadzības samazināšanai un attīstības sadarbībai, tā vietā vairāk pievēršoties ciešākām savstarpējām attiecībām, liekot uzsvaru uz AZT ilgtspējīgu attīstību (t. i., attīstības modeli, kas ilgtermiņā saskaņo saimnieciskās darbības ar sociālo labklājību, vienlaikus saglabājot nākamajām paaudzēm dabas resursus un ekosistēmas), kā rezultātā tajā pašā laikā varētu palīdzēt veicināt ES vērtības un standartus plašākā pasaulē. Tas tika uzsvērts ieinteresēto personu konferencē, kas notika 2008. gada oktobrī un kurā piedalījās vairāk nekā 100 ieinteresētās personas no AZT iestādēm, ar tām saistītajām dalībvalstīm, Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī no visas civilās sabiedrības. Arī Eiropas Savienības Padome[5] atzinīgi novērtēja un atbalstīja paradigmas maiņu. Kopīgajā nostājas dokumentā[6], kas tika pieņemts 2011. gada februārī, AZT un ar tām saistītās dalībvalstis aicināja panākt AZT labāku atzīšanu par daļu no eiropiešu saimes, asociāciju, kuras pamatā arī turpmāk ir Savienības un AZT abpusējās intereses, un lielāku uzmanības pievēršanu AZT potenciālam un neaizsargātībai. Dokumentā ir arī aicināts veltīt uzmanību tam, ka jāatzīst un jāņem vērā AZT intereses šādās jomās: „preferenču erozija”, ar tirdzniecību saistīti jautājumi un spēju veidošanas pasākumi. Tika arī uzsvērts, ka turpmākajās ES un AZT attiecībās prioritāte ir jāpiešķir šādiem jautājumiem saistībā ar vidi, klimata pārmaiņām un katastrofu riska samazināšanu: ilgtspējīga AZT bioloģiskās daudzveidības un dabas resursu izmantošana un aizsardzība, vides drošība, enerģētika un atjaunojamie energoresursi, ekosistēmu saglabāšana, klimata pārmaiņu izraisīto seku novēršana un mazināšana, sagatavotība un reaģēšana katastrofu gadījumos, invazīvas sugas un ilgtspējīga zivsaimniecība. Ieinteresētās personas[7] aicināja Savienību pastiprināti sadarboties ar AZT un tālākajiem reģioniem bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas un ekosistēmu pakalpojumu jomā. Solidaritātei starp Savienību un AZT jābalstās uz faktu, ka AZT iedzīvotāji, būdami saistīto dalībvalstu valstspiederīgie, ir arī ES pilsoņi. Tika uzsvērts, ka, palīdzot AZT pastiprināt savu konkurētspēju un elastību, samazināt savu neaizsargātību un iekļauties savā reģionālajā vidē, Savienība faktiski veiktu ieguldījumus stratēģiskos priekšposteņos, kas spēj veicināt Savienības vērtības pasaulē. 2.2. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana ES un AZT asociācija tika izvērtēta dažādos pētījumos, kurus pasūtīja vai nu Komisija vai AZT. Šie pētījumi aptvēra tādus tematus kā tirdzniecības režīms saskaņā ar lēmumu par aizjūras asociāciju, AZT vides profili, AZT statistikas sistēmas un spējas, AZT sagatavotība katastrofām, kā arī Savienības sadarbība ar AZT 1999.–2009. gada laikposmā[8]. Pētījums par pēdējo no minētajiem tematiem tika iesniegts un apspriests ikgadējā AZT un ES forumā, kas notika 2011. gada martā. Svarīgākie dažādu pētījumu ieteikumi par Savienības finansiālo palīdzību AZT bija šādi: (1) iekļaut pēdējo desmit gadu laikā radušās politiskās prioritātes ES un AZT sadarbības plānošanā; (2) pielāgot finansiālās palīdzības plānošanas noteikumus un procedūras, lai tādējādi saīsinātu palīdzības piešķiršanas laiku; (3) veicināt sadarbību starp AZT un to kaimiņvalstīm, cita starpā labāk koordinējot attiecīgos finanšu instrumentus, kas ir pieejami AZT, ĀKK valstīm un tālākajiem reģioniem; (4) atvieglināt piekļuvi Savienības horizontālajām programmām, kurās AZT ir tiesīgas piedalīties. Svarīgākie dažādu pētījumu ieteikumi par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem lēmuma par aizjūras asociāciju aspektiem bija šādi: (1) pielāgot noteikumus par preču tirdzniecību tā, lai labāk ņemtu vērā strukturālās grūtības, cita starpā ieviešot elastīgākus izcelsmes noteikumus, kas attiecas uz AZT preču eksportu uz Savienību; (2) atļaut AZT iesaistīties labvēlīgākās tirdzniecības attiecībās ar citām AZT un jaunattīstības valstīm, lai tādējādi atspoguļotu apstākli, ka pēdējo desmit gadu laikā pakalpojumu tirdzniecība ir kļuvusi aizvien svarīgāka pasaules un reģionālajās ekonomikās, un lai atvieglinātu reģionālo integrāciju šajā jomā; (3) paredzēt atbalstu un spēju veidošanas pasākumus, lai izstrādātu ar tirdzniecību saistītu AZT politiku un palīdzētu AZT regulatīvās reformas jomā; (4) atbalstīt tādas informācijas izplatīšanu AZT iekšienē, kas attiecas uz nosacījumu noteikšanu par piekļuvi ES tirgum; (5) uzturēt regulāru Eiropas Komisijas un AZT dialogu, piemēram, par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem un nodrošināt, ka ES tirdzniecības sarunu kontekstā tiek ņemtas vērā AZT intereses. Attiecībā uz vides jautājumiem dažādos pētījumos tika ieteikts, ka Savienībai un AZT būtu vairāk jāsadarbojas šādās jomās: (1) klimata pārmaiņas; (2) dabas katastrofas; (3) dabas un bioloģiskās daudzveidības apdraudējumi, biotopu iznīcināšana; (4) nelegāla, neregulēta un nereģistrēta zveja; (5) atkritumu apsaimniekošana; (6) ūdensapgāde un sanitārie pakalpojumi. 2.3. Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējumā tika sīki izvērtēti trīs politikas risinājumi. 1. politikas risinājums – esošā stāvokļa atjaunināšana saistībā ar pašreizējo lēmumu par aizjūras asociāciju, neveicot nekādas izmaiņas Saskaņā ar 1. politikas risinājumu tiktu saglabāta 2014.–2020. gada laikposmam šobrīd spēkā esošā lēmuma par aizjūras asociāciju struktūra un saturs. Esošā stāvokļa saglabāšanu varētu pamatoti uzskatīt par pieņemamu risinājumu turpmākajai ES un AZT asociācijai, jo tika secināts, ka pašreizējie noteikumi labvēlīgi ietekmē AZT sociālo un ekonomikas attīstību, cita starpā piešķirot brīvu piekļuvi lielajam ES tirgum un dodot iespēju saņemt atbalstu, lai izmantotu eksporta iespējas, ko sniedz šis tirgus. Neatkarīgu ekspertu veiktajos pētījumos Eiropas Savienības un AZT sadarbība 1999.–2009. gada laikposmā tika uzskatīta par saskanīgu gan ar asociācijas mērķiem, gan ar AZT politiskajām prioritātēm, un tika konstatēts, ka nepastāvēja nozīmīgas pretrunas vai nekonsekvence starp ES un AZT sadarbību un pārējiem Savienības politikas virzieniem. Kaut arī 1. risinājums atbilst LESD ceturtai daļai un tā preambulai, ar šo risinājumu netiktu sasniegts kopīgais AZT, ar tām saistīto dalībvalstu un Komisijas mērķis uz abpusēja pamata pārstrādāt un modernizēt ES un AZT attiecības. Tā vietā, lai modernizētu attiecības un ieviestu ciešākas savstarpējas attiecības, kuru ietvaros varētu labāk ņemt vērā abpusējās intereses, tiktu saglabāta atbalsta sniedzēja/saņēmēja loģika, kas tradicionāli ir ES un AZT attiecību pamatā. Uz AZT preču un pakalpojumu piekļuvi Savienībai arī turpmāk attiecinātu pašreizējos noteikumus, kā rezultātā AZT zaudētu piekļuvi tirgum („preferenču erozijas” dēļ). Tas negatīvi ietekmētu AZT sociālo un saimniecisko situāciju. 2. politikas risinājums – lēmuma par aizjūras asociāciju modernizēšana un saskaņošana ar ES politikas satvaru Ar 2. risinājumu lēmums par aizjūras asociāciju tiktu modernizēts un saskaņots ar Savienības politikas satvaru. Lēmuma mērķi un principi tiktu pārskatīti, ņemot vērā ES Padomes politiskās ievirzes, AZT un ar tām saistīto dalībvalstu vairākkārt izteiktos lūgumus, kā arī neatkarīgu ekspertu veikto pētījumu rezultātus. Ar 2. politikas risinājumu tiktu pastiprināta ES un AZT sadarbība, balstoties uz abpusējām interesēm, ko ieinteresētās personas apzināja apspriešanās gaitā. Šis risinājums veicinātu arī efektīvāku sadarbību, pateicoties mērķtiecīgākai un koordinētākai Savienības, AZT un ar tām saistīto dalībvalstu rīcībai. Sadarbības jomas, ko AZT atzina par prioritātēm, saņemtu pastiprinātu atbalstu no Savienības (piemēram, bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un ekosistēmu pakalpojumi, pētniecība un inovācija). Saskaņā ar 2. politikas risinājumu Savienība atbalstītu AZT, lai tās pievērstos jutīgiem jautājumiem, kas apdraud to ilgtspējīgo attīstību (piemēram, klimata pārmaiņas) un kurus tās vienas pašas nevar atrisināt. Šādu problēmu gadījumā salu teritorijas vienas pašas nevar izstrādāt sekmīgus pasākumus – tām jāatrod partneri un jābūt integrētām pasaules mēroga rīcībā. 2. politikas risinājums piedāvātu AZT modernizētu tirdzniecības režīmu ar Savienību, kurš 1) aptvertu uzlabotus izcelsmes noteikumus un 2) garantētu pakalpojumu tirdzniecības un uzņēmējdarbības režīmu, kas nebūtu nelabvēlīgāks par režīmu, ko Savienība ir piešķīrusi citiem trešiem partneriem; saskaņā ar pašreizējo sistēmu tas tā nav. 2. politikas risinājums atbilstu LESD ceturtai daļai un tā preambulai. Ar to tiktu arī izpildītas ES Padomes politiskās ievirzes attiecībā uz trīs mērķiem konkurētspējas, elastības un sadarbības jomā. Saskaņā ar 2. politikas risinājumu asociācijas satvarā tiktu ņemta vērā nesenā politiskā attīstība un izvērtētas diskusijas, kas ir notikušas pēdējo desmit gadu laikā. Ar šo risinājumu tiktu nodrošināta un pastiprināta politikas saskanība. Ietekme sociālajā, ekonomikas un vides jomā būtu pozitīvāka nekā 1. risinājuma gadījumā. 2. politikas risinājums labāk nekā šobrīd atspoguļotu abpusējo interešu vērā ņemšanu. Tas ļautu integrēt Savienības politikas programmas prioritātes attiecībās starp Savienību un AZT, un tiktu palielināta ES kā globālo procesu dalībnieces pievienotā vērtība jaunajos pasaules mēroga jautājumos. Darot to, AZT spētu labāk veicināt Savienības vērtības un standartus plašākā pasaulē. 3. politikas risinājums – vairāki noslēgtie partnerattiecību nolīgumi 3. risinājums aptvertu ES un AZT attiecību dažādošanu. Tirdzniecības un ekonomikas sadarbības jomā tiktu pieņemtas divas pieejas. Attiecīgā un iespējamā gadījumā konkrētas AZT varētu tikt iekļautas citos ES divpusējos tirdzniecības nolīgumos, proti, ekonomisko partnerattiecību nolīgumos (EPN) vai brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN). Attiecībā uz pārējām AZT asociācijas satvarā tiktu paredzēts 1. vai 2. politikas risinājumam līdzvērtīgs AZT tirdzniecības režīms. Lai gan tas neaptvertu tirdzniecību un ekonomikas sadarbību ar tām AZT, kuras būtu iekļautas citos tirdzniecības nolīgumos, tas aptvertu sadarbību ar visām AZT visās pārējās jomās. Saskaņā ar alternatīvu risinājumu visa sadarbība ar AZT, uz kurām attiektos EPN vai BTN, norisinātos šo nolīgumu kontekstā. Tas nozīmētu, ka arī finansiālā palīdzība tiktu īstenota ārpus asociācijas satvara. Integrējot vai asociējot AZT ar citiem tirdzniecības nolīgumiem, varētu sasniegt dažus no ES un AZT asociācijas mērķiem. Tomēr tas tiktu panākts ārpus asociācijas kā tādas. Turklāt ir iespējams, ka 3. risinājums nebūtu pilnībā pielāgots vairuma vai pat visu AZT vajadzībām un realitātēm. Arī pati Savienība varētu tikt negatīvi ietekmēta, ja būtu vajadzīga būtiska kompensācija, lai iekļautu AZT esošajos nolīgumos. Integrējot ATZ citos tirdzniecības nolīgumos, asociētās zemes un teritorijas ar konstitucionālām saitēm ar dalībvalstīm juridiski un faktiski vairs nebūtu AZT. Tā kā 3. politikas risinājuma īstenošanas rezultātā Savienībai, iespējams, būtu jāizstrādā risinājumi dažāda veida attiecību izveidei ar katru no AZT, juridiskais process būtu ļoti sarežģīts un būtu jāatkārto katras AZT gadījumā. Tas, ļoti iespējams, palielinātu neskaidrību attiecībā uz AZT un to iedzīvotāju statusu. Konkrēti noteikumi, kas šobrīd ir iekļauti dažādos nolīgumos vai kuru iekļaušana tiek apsvērta, varētu neatteikties uz AZT iedzīvotājiem tādā apmērā, kas atbilst viņu kā ES pilsoņu statusam. Tādējādi 3. politikas risinājuma īstenošana varētu pastiprināt spriedzi starp LESD teritoriālo un individuālo piemērošanas jomu. Neskaidrību varētu vēl vairāk palielināt noteikums par dažāda veida sadarbību, ko īsteno saskaņā ar dažāda veida satvariem. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Juridiskais pamats ES un AZT asociācijas pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturtā daļa. Sīki izstrādāti AZT un ES asociācijas noteikumi un procedūras ir izklāstīti Padomes lēmumos saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 203. pantu, kurā ir paredzēts, ka šādus aktus pieņem ar īpašu likumdošanas procedūru. 3.2. Subsidiaritāte LESD ceturtajā daļā iekļauto noteikumu sīkai izstrādei ir obligāti jānotiek Savienības līmenī, jo asociācijas mērķi, proti, sociālo un ekonomikas attīstību un ciešas ekonomikas saites starp AZT un visu Savienību, nevar sasniegt ar darbībām dalībvalsts līmenī. Turklāt attiecībā uz AZT tirdzniecības režīmu dalībvalstu darbības nebūtu iespējamas, jo kopējā tirdzniecības politika ir Savienības ekskluzīvā kompetencē (LESD piektās daļas II sadaļa). Uz sadarbību ar AZT virzītā pieeja, ka iekļauta Komisijas tiesību akta priekšlikumā, atspoguļo partnerības, papildināmības un subsidiaritātes principus. Komisija ierosina, ka Savienības finansiālās palīdzības, kas paredzēta AZT, pamatā jābūt plānošanas dokumentiem, par kuriem kopīgi atbildētu kompetentās AZT iestādes un Eiropas Komisija un kuros būtu definētas stratēģijas sadarbībai starp Savienību un AZT. Šīs sadarbības stratēģijas balstītos uz kompetento AZT iestāžu pieņemtajiem attīstības mērķiem, stratēģijām un prioritātēm. Par pasākumiem lemtu ciešā saziņā starp Komisiju, AZT un ar tām saistītajām dalībvalstīm, pilnībā ievērojot katra partnera attiecīgās institucionālās, tiesiskās un finanšu pilnvaras. Neskarot Komisijas pilnvaras, ATZ iestādēm būtu galvenā atbildība par to pasākumu īstenošanu, par kuriem ir panākta vienošanās saskaņā ar sadarbības stratēģiju. Komisija atbildētu par vispārējo noteikumu un nosacījumu izstrādi attiecībā uz šim programmām un projektiem. 3.3. Proporcionalitāte LESD 198. un 199. pantā minētie asociēšanas mērķi paredz visaptverošu partnerību, kas aptver institucionālu satvaru un tirdzniecības noteikumus un iekļauj daudzas sadarbības jomas, kā arī pamatprincipus, kas attiecas uz Savienības finansiālo palīdzību AZT. Lai to panāktu, ir vajadzīgs plašs un tālejošs juridisks instruments. Līgumā noteiktie mērķi attiecas uz ilgtermiņa perspektīvu. Tāpēc ir nepieciešams līgums ar pietiekami ilgu darbības ilgumu. Tā kā daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam laikā AZT saņems atbalstu gan no 11. Eiropas Attīstības fonda, gan no Savienības vispārējā budžeta, ir lietderīgi saskaņot lēmuma darbības ilgumu ar daudzgadu finanšu shēmas darbības ilgumu. Komisijas priekšlikumā ir paredzēta pieeja, kas ir elastīga un ir pielāgota katras AZT situācijai. Tiek ierosināts uzraudzīt ES un AZT sadarbības efektivitāti, veicot revīzijas, ex ante, starpposma un ex post novērtējumus. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Komisijas paziņojumā[9] ,,Daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam sagatavošana par finansējuma piešķiršanu ES sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm, un aizjūras zemēm un teritorijām (11. Eiropas Attīstības fonds)” ir paredzēta summa 343,4 miljonu euro apmērā sadarbībai ar AZT. Summu 343,4 miljonu euro apmērā piešķir saskaņā ar līdz 2013. gada 31. decembrim pieņemamo Padomes lēmumu par AZT asociācijas īstenošanu; no minētās summas 338,4 miljonus euro paredz, lai finansētu teritoriālās un reģionālās programmas, un 5 miljonus euro paredz kā piešķīrumu EIB, lai finansētu procentu subsīdijas un tehnisko palīdzību saskaņā ar lēmumu par aizjūras asociāciju. 2012/0195 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (,,Lēmums par aizjūras asociāciju”) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 203. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu[10] piemēro līdz 2013. gada 31. decembrim. Saskaņā ar lēmuma 62. pantu Padomei ir jāparedz noteikumi turpmākai to principu piemērošanai, kuri izklāstīti Līguma par Eiropas Savienības darbību 198. līdz 202. pantā. (2) Padome savos 2009. gada 22. decembra secinājumos par ES attiecībām ar aizjūras zemēm un teritorijām (AZT)[11] aicināja Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu pārskatīt lēmumu par aizjūras asociāciju līdz 2012. gada jūlijam. Padome apstiprināja Komisijas priekšlikumu balstīt turpmāko partnerību starp Eiropas Savienību un AZT uz trīs galvenajiem pīlāriem, tostarp konkurētspējas veicināšanu, elastības stiprināšanu un neaizsargātības samazināšanu, kā arī sadarbības un integrācijas veicināšanu starp AZT un pārejiem partneriem un kaimiņu reģioniem. (3) Komisija organizēja sabiedrisko apspriešanu laikposmā no 2008. gada jūnija līdz oktobrim un ierosināja vairākas ievirzes jaunajam lēmumam par asociāciju. Minētās apspriešanās rezultāti tika apkopoti paziņojumā ,,Elementi jaunai partnerībai starp ES un aizjūras zemēm un teritorijām (AZT)”[12]. (4) Līgums un tā sekundārie tiesību akti neattiecas uz to automātisku piemērošanu AZT, izņemot attiecībā uz dažiem noteikumiem, ar ko nepārprotami nosaka pretējo. Lai arī tās nav trešās valstis, AZT neveido daļu no vienotā tirgus, tādēļ tām ir jāizpilda prasības, kas noteiktas trešām valstīm attiecībā uz tirdzniecību, īpaši izcelsmes noteikumi, veselības standarti un augu veselības standarti, kā arī aizsargpasākumi. (5) Īpašajām attiecībām starp Eiropas Savienību un AZT būtu jānovirzās no klasiskās attīstības sadarbības pieejas uz abpusēju partnerību, lai atbalstītu AZT ilgtspējīgu attīstību. Turklāt solidaritātei starp Savienību un AZT būtu jābalstās uz to unikālajām attiecībām un to piederību tai pašai ,,Eiropas ģimenei”. (6) Pilsoniskās sabiedrības ieguldījumu AZT attīstībā varētu sekmēt, nostiprinot pilsoniskās sabiedrības organizācijas visās sadarbības jomās. (7) Ņemot vērā AZT ģeogrāfisko novietojumu, sadarbību starp tām un kaimiņvalstīm, neraugoties uz attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā esošā ikviena dalībnieka dažādo statusu attiecībā pret Savienības tiesību aktiem, īsteno visu pušu interesēs, jo īpaši koncentrējoties uz kopēju interešu jomām un veicinot Savienības vērtības un standartus. (8) Eiropas Savienība atbalsta AZT politiku un stratēģijas kopējas intereses jomā, pamatojoties uz attiecīgās AZT īpašajām vajadzībām, potenciālu un izvēli. (9) Asociācijai būtu jācenšas nodrošināt bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu saglabāšanu, atjaunošanu un ilgtspējīgu izmantošanu kā galveno elementu ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai. (10) AZT ir sauszemes un jūras plaša bioloģiskā daudzveidība. Klimata pārmaiņas var ietekmēt AZT dabisko vidi un apdraud to ilgtspējīgu attīstību. Darbības bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu saglabāšanas jomā, katastrofu riska mazināšana, dabas resursu ilgtspējīga pārvaldība un ilgtspējīgas enerģētikas veicināšana sekmēs pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu AZT. (11) Attiecībās starp Eiropas Savienību un AZT būtu jāatzīst, cik svarīga nozīme varētu būt AZT, tām veicinot Savienības saistību izpildi saskaņā ar daudzpusējiem nolīgumiem vides jomā. (12) Ir svarīgi atbalstīt AZT to centienos panākt lielāku neatkarību no fosilajām degvielām, lai samazinātu to neaizsargātību pret pieeju degvielai un cenu svārstībām, tādējādi padarot ekonomiku stabilāku un mazāk neaizsargātu pret ārējiem satricinājumiem. (13) Savienība var palīdzēt AZT, lai samazinātu to neaizsargātību pret dabas katastrofām un atbalstītu darbības un pasākumus, ko tās veic šim nolūkam. (14) AZT nošķirtības ietekme veido šķērsli to konkurētspējai, un tādējādi ir svarīgi uzlabot AZT pieejamību. (15) Savienība un AZT atzīst to, cik nozīmīga ir izglītība, lai panāktu AZT ilgtspējīgu attīstību. (16) Turpmāka AZT ekonomikas un sociālā attīstība būtu savstarpēji jāatbalsta un tās mērķim būtu jābūt stiprināt konkurētspēju un AZT ekonomiku, kā arī sasniegt sociālo labklājību un integrāciju, jo īpaši attiecībā uz mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām un personām ar invaliditāti. Šajā nolūkā sadarbībā starp ES un AZT būtu jāietver informācijas apmaiņa un labākā prakse attiecīgajās jomās, ieskaitot prasmju attīstību un sociālo aizsardzību, un jāveicina personu ar invaliditāti tiesības, ņemot vērā principus, kas noteikti ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām. Turklāt asociācijai starp Eiropas Savienību un AZT būtu jāsekmē pienācīgas kvalitātes darba veicināšana, tostarp labākās prakses sociālajā dialogā, kā arī pamata darba standartu ievērošana, vienlīdzīgas iespējas, nediskriminācija un pieejamība AZT un reģionos, kur tās atrodas. (17) Infekcijas slimību gadījumi AZT, piemēram, Denges drudzis Karību jūras un Klusā okeāna reģionā un Čikungunjas drudzis Indijas okeāna reģionā, var izraisīt ievērojamu negatīvu ietekmi uz veselību un ekonomiku. Papildus tam, ka epidēmijas samazina skarto populāciju ražīgumu, epidēmijas AZT varētu stipri ietekmēt tūrisma nozari, kas ir galvenais balsts daudzu AZT ekonomikai. Tā kā uz AZT ceļo liels skaits tūristu un migrējošo darba ņēmēju, viņi ir neaizsargāti pret infekcijas slimību ievešanu. Pretēji, lielā ceļojošo cilvēku plūsma no AZT varētu būt vektors infekcijas slimību ieviešanai Eiropā. Tādējādi „droša tūrisma” nodrošināšana ir izšķiroši nozīmīgs faktors AZT ekonomiku ilgtspējībai, kuras stipri paļaujas uz tūrismu. (18) Asociācija starp Eiropas Savienību un AZT ņem vērā un veicina AZT kultūras daudzveidības un identitātes saglabāšanu. (19) Savienība atzīst, ka ir svarīgi izstrādāt aktīvāku sadarbību ar AZT attiecībā uz labas pārvaldību un cīņu pret organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, terorismu un korupciju. (20) Tirdzniecībai un ar to saistītai sadarbībai starp ES un AZT būtu jāveicina ilgtspējīga attīstības mērķa sasniegšana ekonomikas attīstības, sociālās attīstības un vides aizsardzības aspektos. (21) Globālās pārmaiņas, kas atspoguļojas pastāvīgajā tirdzniecības liberalizācijas procesā, lielā mērā skar Savienību, AZT galveno tirdzniecības partneri, kā arī to ĀKK kaimiņvalstis un citus ekonomiskos partnerus. (22) AZT ir nestabila salām raksturīga vide, kam nepieciešama atbilstoša aizsardzība, arī attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu. Attiecībā uz radioaktīvajiem atkritumiem to nodrošina Euratom līguma 198. pants un attiecīgie sekundārie tiesību akti, izņemot attiecībā uz Grenlandi, uz ko Euratom līgums neattiecas. Attiecībā uz citiem atkritumiem jāprecizē, kuri Savienības noteikumi piemērojami AZT. (23) Šajā lēmumā būtu jāparedz elastīgāki izcelsmes noteikumi, tostarp izcelsmes kumulācijas jaunas iespējas. Kumulācija būtu iespējama ne tikai ar AZT un ekonomisko partnerattiecību nolīguma (EPN) valstīm, bet ievērojot konkrētus nosacījumus, arī ar izstrādājumiem, kuru izcelsme ir valstis, ar kurām Eiropas Savienība piemēro brīvās tirdzniecības nolīgumu, un attiecībā uz izstrādājumiem, ko ieved Eiropas Savienībā bez ievedmuitas nodokļiem un kvotām saskaņā ar Eiropas Savienības vispārējo preferenču sistēmu[13], arī ievērojot nosacījumus. Šie nosacījumi ir nepieciešami, lai novērstu tirdzniecības pasākumu apiešanu un nodrošinātu kumulācijas vienošanās pareizu darbību. (24) Būtu jāatjaunina AZT izcelsmes apliecināšanas procedūras attiecīgo uzņēmēju un iestāžu interesēs AZT. Būtu arī attiecīgi jāatjaunina noteikumi par administratīvo sadarbību starp ES un AZT. (25) Jānosaka administratīvās sadarbības metodes un iespēju atsaukt uz laiku preferenciālo režīmu attiecībā uz visiem vai dažiem izstrādājumiem, kuru izcelsme ir AZT, ja tiek konstatēta krāpšana, pārkāpumi vai tas, ka sistemātiski netiek ievēroti noteikumi, kas attiecas uz izstrādājumu izcelsmi, vai netiek nodrošināta administratīvā sadarbība. Turklāt ir jānosaka pietiekami sīki izstrādāti drošības un uzraudzības noteikumi. Tas ļautu AZT un Savienības kompetentajām iestādēm, kā arī uzņēmējiem paļauties uz skaidriem un pārredzamiem noteikumiem un procedūrām. Visbeidzot, kopējās interesēs ir nodrošināt, ka tiek pareizi piemērotas procedūras un kārtība, kas ļauj AZT eksportēt preces uz ES bez ievedmuitas nodokļiem un kvotām. Tādēļ ir lietderīgi iekļaut noteikumu, ar ko precizē tādu administratīvo kļūdu sekas šādu procedūru un pasākumu piemērošanā, kuras rada zaudējumus Savienības budžetā attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem. Šādam noteikumam būtu skaidri jāapstiprina, ka šādu zaudējumu finansiālo slogu nesedz no Savienības budžeta, bet gan tā dalībvalsts, kurai ir īpašas attiecības ar AZT, kuras iestādes ir pieļāvušas kļūdu. Šāds noteikums nedrīkst nošķirt preces, kas ienāk no AZT, un preces, kas ienāk no trešām valstīm, un tam būtu jāattiecas uz abām situācijām. (26) Ņemot vērā integrācijas mērķus un pasaules tirdzniecības attīstību pakalpojumu un uzņēmējdarbības jomā, ir jāatbalsta pakalpojumu tirgu attīstība un ieguldījumu iespējas, uzlabojot AZT pakalpojumu un ieguldījumu tirgus piekļuvi Savienības tirgum. Šajā ziņā Eiropas Savienībai būtu jāpiedāvā AZT pēc iespējas labāku režīmu, ko piedāvā jebkuram citam tirdzniecības partnerim, izmantojot visaptverošas lielākās labvēlības režīma klauzulas, vienlaikus nodrošinot elastīgākas iespējas AZT tirdzniecības attiecībām, ierobežojot procedūras, ko AZT piedāvā Savienībai, tādā mērogā, ko piedāvā citām lielākajām tirdzniecības valstīm. (27) Intelektuālā īpašuma tiesības ir svarīgs elements inovāciju veicināšanai un ir instruments, lai sekmētu ekonomikas un sociālo attīstību. Tās sniedz labumu valstīm, ļaujot tām aizsargāt jauninājumus un intelektuālo jaundrades darbu. To aizsardzība un izpilde palīdz atvieglot tirdzniecību, izaugsmi un ārvalstu ieguldījumu, kā arī cīnīties pret veselības un drošības apdraudējuma risku, ko rada viltoti produkti. AZT var gūt labumu no politikas par intelektuālā īpašuma tiesībām, jo īpaši saistībā ar bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un tehnoloģijas attīstību. (28) Sanitārie un fitosanitārie pasākumi un tehniskie šķēršļi tirdzniecībai var ietekmēt tirdzniecību un vajadzīgo sadarbību. Tirdzniecībai un ar to saistītajai sadarbībai būtu jāpievēršas arī konkurences politikas virzieniem un intelektuālā īpašuma tiesībām, kas ietekmē tirdzniecības ieguvumu vienlīdzīgu sadali. (29) Lai nodrošinātu, ka AZT saskaņā ar labākajiem nosacījumiem var piedalīties Savienības iekšējā tirgū, kā arī reģionālajos, apakšreģionu un starptautiskajos tirgos, ir svarīgi attīstīt AZT spējas attiecīgajās jomās. Tās ietver cilvēkresursu un viņu prasmju attīstību, mazo un vidējo uzņēmumu attīstību, ekonomikas nozaru dažādošanu un atbilstoša tiesiskā regulējuma īstenošanu, lai panāktu uzņēmējdarbības vidi, kas veicina investīcijas. (30) Sadarbībai finanšu pakalpojumu jomā starp ES un AZT būtu jāpalīdz veidot drošāku, stabilāku, pārredzamāku finanšu sistēmu, kas ir svarīga, lai uzlabotu pasaules finanšu stabilitāti un atbalstītu ilgtspējīgu izaugsmi. Centieniem šajā jomā būtu jākoncentrējas uz konverģenci ar starptautiski saskaņotiem standartiem un AZT tiesību aktu tuvināšanu ar Savienības acquis finanšu pakalpojumu jomā. Pienācīga uzmanība būtu jāpievērš AZT iestāžu, tostarp uzraudzības iestāžu, administratīvo resursu stiprināšanai. (31) Finansiālā palīdzība AZT jāpiešķir, pamatojoties uz vienotiem, pārredzamiem un efektīviem kritērijiem, ņemot vērā AZT vajadzības un sniegumu. Šādos kritērijos būtu jāņem vērā iedzīvotāju skaits, iekšzemes kopprodukta (IKP) līmenis, no Eiropas Attīstības fonda (EAF) sniegto iepriekšējo piešķīrumu līmenis un ierobežojumi AZT ģeogrāfiskās nošķirtības dēļ. (32) Efektivitātes, vienkāršošanas un AZT iestāžu pārvaldības spēju atzīšanas interesēs AZT piešķirtie finanšu resursi jāpārvalda, pamatojoties uz abpusēju partnerību. Turklāt AZT iestādēm būtu jāuzņemas atbildība par to politikas virzienu formulēšanu un īstenošanu, par kuriem puses vienojušās kā par sadarbības stratēģijām. (33) Procedūras attiecībā uz finansiālo palīdzību, kas paredzēta 9. pantā un 82. pantā deleģē jo īpaši AZT galveno atbildību par 11. EAF plānošanas un īstenošanas sadarbību. Sadarbību īstenos galvenokārt saskaņā ar AZT teritoriālajiem noteikumiem, un tā veidos atbalstu plānoto darbību uzraudzībai, novērtēšanai un revīzijai. Turklāt ir jāprecizē, ka AZT ir tiesības uz dažādiem finansējuma avotiem, kā noteikts 76. pantā. (34) Lai pieņemtu sīki izstrādātus noteikumus par plānošanas dokumentu sagatavošanu, kontroli, revīziju, vērtēšanu, pārskatīšanu un īstenošanu, kā arī ziņojumu sniegšanu un finanšu korekcijām, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar 290. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību ir jādeleģē Komisijai attiecībā uz šā lēmuma IV daļu. Lai ņemtu vērā tehnoloģijas attīstību un izmaiņas tiesību aktos muitas jomā, pilnvaras pieņemt aktus, ar ko groza VI pielikuma papildinājumus, saskaņā ar 290. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, arī būtu jādeleģē Komisijai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija sagatavošanās darba laikā rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Padomei. (35) [Šajā lēmumā noteiktos asociēšanas noteikumus saskaņā ar Bermudu salu valdības vēlēšanos nepiemēro Bermudu salām.] (36) Ar šo lēmumu Padomei būtu jāspēj radīt novatorisks risinājums visiem iepriekš minētajiem faktoriem, kas būtu reizē konsekvents un arī pielāgots dažādām situācijām. (37) Šim lēmumam būtu jāaizstāj Lēmums 2001/822/EK, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. Pirmā daļa Vispārīgi noteikumi par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību 1. nodaļa Vispārīgie noteikumi 1. pants Nolūks 1. Aizjūras zemju un teritoriju (AZT) asociācija ar Savienības (turpmāk ,,asociācija”) ir partnerība, kuras pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 198. pants, lai atbalstītu AZT ilgtspējīgu attīstību, kā arī veicinātu ES vērtību un standartu izplatīšanu plašākā pasaulē. 2. Asociācijas partneri ir Eiropas Savienība, AZT un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas. 2. pants Mērķi, principi un vērtības 1. Asociācija starp Eiropas Savienību un AZT pamatojas uz mērķiem, principiem un vērtībām, kas kopīgas AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, un Savienībai. 2. Asociācija tiecas sasniegt vispārējos mērķus, kas noteikti Līguma 199. pantā, uzlabojot AZT konkurētspēju, stiprinot AZT elastību, samazinot to neaizsargātību un veicinot sadarbību starp tām un citiem partneriem. 3. Šo mērķu sasniegšanai asociācija ievēro brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību, tiesiskuma, labas pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības pamatprincipus, kas ir kopīgi visām AZT un dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas. 4. Sadarbības jomās, kas minētas šajā lēmumā, nav diskriminācijas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. 5. Partneri savstarpēji atzīst tiesības, lai noteiktu to ilgtspējīgas attīstības politiku un prioritātes, lai noteiktu iekšzemes vides un darba aizsardzības līmeni un pieņemtu vai grozītu attiecīgos tiesību aktus un politikas virzienus saskaņā ar apņemšanos ievērot starptautiski atzītus standartus un nolīgumus. To darot, tās cenšas nodrošināt augsta līmeņa vides un darba aizsardzību. 6. Īstenojot šo lēmumu, partneri ievēro pārredzamības un subsidiaritātes principus, kā arī vajadzību pēc efektivitātes un vienlīdz pievēršas AZT trīs ilgtspējīgas attīstības pīlāriem: ekonomikas attīstībai, sociālajai attīstībai un vides aizsardzībai. 3. pants Asociācijas pārvaldība Asociāciju pārvalda Komisija un AZT iestādes un, ja nepieciešams, tā dalībvalsts, ar kuru AZT ir saistīta, saskaņā ar attiecīgo institucionālo, tiesisko un finanšu kompetenci. 4. pants Teritoriālā piemērošana Asociācija attiecas uz AZT, kas uzskaitītas Līguma II pielikumā [izņemot Bermudu salas]. 5. pants Abpusējās intereses, papildināmība un prioritātes 1. Asociācija ir pamats politikas dialogam un sadarbībai savstarpējas intereses jautājumos. 2. Prioritāti piešķir sadarbībai savstarpējo interešu jomās, piemēram: (a) AZT ekonomiku dažādošana, tostarp to turpmāka integrācija pasaules un reģionālajā ekonomikā; (b) videi saudzīgas izaugsmes veicināšana; (c) dabas resursu ilgtspējīga pārvaldība, tostarp bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana un ekosistēmu pakalpojumi; (d) pielāgošanās klimata pārmaiņām un to ietekmes mazināšana; (e) katastrofu riska mazināšanas veicināšana; (f) pētniecības, inovācijas un zinātniskās sadarbības darbību veicināšana; (g) sociālo, kultūras un ekonomisko apmaiņu veicināšana starp AZT, kaimiņvalstīm un citiem partneriem. 3. Sadarbības savstarpējo interešu jomās mērķis ir veicināt AZT paļaušanos uz pašu spēkiem un AZT spēju formulēt, īstenot un uzraudzīt stratēģijas un politiku, kas izklāstīta 2. punktā. 6. pants Asociācijas veicināšana 1. Lai stiprinātu savstarpējās attiecības, ES un AZT cenšas padarīt asociāciju zināmu pilsoņu vidū, jo īpaši veicinot saiknes un sadarbību starp iestādēm, akadēmiskajām aprindām, pilsonisko sabiedrību un uzņēmumiem no AZT, no vienas puses, un viņu partneriem Eiropas Savienībā, no otras puses. 2. Dalībvalstis atbalsta AZT centienus stiprināt un veicināt to attiecības ar Eiropas Savienību kopumā. 7. pants Reģionālā sadarbība, reģionālā integrācija un sadarbība ar citiem partneriem 1. Ievērojot šā lēmuma 3. pantu, asociācijas mērķis ir atbalstīt AZT centienus piedalīties attiecīgās starptautiskās, reģionālās un/vai apakšreģionālās sadarbības iniciatīvās, kā arī reģionālos vai apakšreģionālos integrācijas procesos saskaņā ar pašu mērķiem un mērķiem un prioritātēm, ko definējušas kompetentās AZT iestādes. 2. Šajā nolūkā Savienība un AZT var apmainīties ar informāciju un labāko praksi vai izveidot jebkādu citu ciešu sadarbību un koordināciju ar citiem partneriem saistībā ar AZT dalību reģionālajās un starptautiskajās organizācijās, vajadzības gadījumā izmantojot starptautiskus nolīgumus. 3. Asociācijas mērķis ir atbalstīt sadarbību starp AZT un citiem partneriem noteiktajās sadarbības jomās, kuras izklāstītas šā lēmuma otrajā un trešajā daļā. Šajā ziņā asociācijas mērķis ir veicināt sadarbību starp AZT un attālākajiem reģioniem, kas minēti Līguma 349. pantā, to kaimiņu Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un valstīm, kas nav ĀKK valstis. Lai sasniegtu šo mērķi, Savienība uzlabo koordināciju un sinerģijas starp sadarbības programmām, ko atbalsta ar dažādiem ES finanšu instrumentiem. 4. Atbalsts AZT dalībai attiecīgajās reģionālajās integrācijas organizācijās jo īpaši ir vērsts uz: (a) attiecīgo reģionālo organizāciju un iestāžu, kuru locekles ir AZT, spēju veidošanu; (b) reģionālajām vai apakšreģionālajām iniciatīvām, piemēram, attiecībā uz nozaru reformu politikas īstenošanu sadarbības jomās, kas norādītas šā lēmuma otrajā un trešajā daļā; (c) AZT izpratni un zināšanām par reģionālo integrācijas procesu ietekmi dažādās jomās; (d) AZT līdzdalību reģionālo tirgu attīstībā saistībā ar reģionālās integrācijas organizācijām; (e) pārrobežu ieguldījumiem starp AZT un to kaimiņvalstīm. 8. pants Īpašs režīms 1. Asociācija ņem vērā AZT atšķirības ekonomiskās attīstības ziņā un spēju pilnībā gūt labumu no reģionālās sadarbības un reģionālās integrācijas, kas minētas 7. pantā. 2. Izolētām AZT piemēro īpašu režīmu. 3. Lai panāktu, ka izolētas AZT spēj pārvarēt strukturālus un citus šķēršļus to attīstībai, šis īpašais režīms ņem vērā to īpašās grūtības, cita starpā, nosakot finanšu palīdzības apjomu un ar to saistītos nosacījumus. 4. AZT, kas uzskatāmas par izolētām, ir uzskaitītas I pielikumā. 2. nodaļa Sadarbības dalībnieki 9. pants Vispārīga pieeja 1. Asociācijas pamatā ir plašs dialogs un apspriedes par savstarpējas intereses jautājumiem starp AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, un Komisiju, un, ja nepieciešams, ar Eiropas Investīciju banku (EIB). 2. Vajadzības gadījumā AZT organizē dialogu un apspriešanos ar iestādēm un struktūrām, piemēram, ar: (a) kompetentām vietējām un citām publiskām iestādēm; (b) ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem; (c) jebkurām citām atbilstīgām struktūrām, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, ar vides aizsardzības partneriem, nevalstiskajām organizācijām un struktūrām, kas veicina vīriešu un sieviešu līdztiesību. 10. pants Sadarbības dalībnieki 1. Sadarbības dalībnieki AZT ir: (a) AZT valsts iestādes; (b) vietējās iestādes AZT; (c) sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, sociālās, uzņēmējdarbības, darba devēju un arodbiedrību asociācijas, un vietējās, valsts vai starptautiskās nevalstiskās organizācijas; (d) reģionālās un apakšreģionālās organizācijas. 2. Dalībvalstis, ar kurām AZT ir saistītas, informē Komisiju trīs mēnešu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā par valdības un vietējām iestādēm, kas minētas 1. punkta a) un b) apakšpunktā. 11. pants Nevalstisko dalībnieku pienākumi 1. Nevalstiskajiem dalībniekiem var būt nozīme informācijas apmaiņā un apspriedēs par sadarbību un jo īpaši, lai sagatavotu un īstenotu sadarbības palīdzību, projektus vai programmas. Tiem var deleģēt finanšu pārvaldības pilnvaras, lai īstenotu šādus projektus vai programmas nolūkā atbalstīt vietējās attīstības iniciatīvas. 2. Nevalstiskos dalībniekus, kuriem ir tiesības piedalīties projektu vai programmu decentralizētajā pārvaldībā, nosaka, vienojoties AZT iestādēm, Komisijai un dalībvalstij, ar kuru AZT ir saistīta, ņemot vērā attiecīgo jautājumu, to pieredzi un darbības jomu. Noteikšanas procesu katrā AZT īsteno kā daļu no plaša dialoga un apspriedēm, kas minētas 9. pantā. 3. Asociācijas mērķis ir veicināt AZT centienus stiprināt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, jo īpaši to izveidi un attīstību, un izstrādāt pasākumus, kas nepieciešami, lai ļautu tām iesaistīties attīstības stratēģiju un programmu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā. 3. nodaļa Asociācijas iestāžu sistēma 12. pants Dialoga pamatprincipi 1. Savienība, AZT un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas, regulāri iesaistās visaptverošā un politiskā dialogā. 2. Dialogu vada, pilnībā ievērojot Savienības, AZT un dalībvalstu, ar kurām tās saistītas, attiecīgās institucionālās, tiesiskās un finanšu pilnvaras. Dialogs notiek elastīgi: tas var būt formāls vai neformāls, atbilstošā līmenī vai formātā un vadīts saskaņā ar 13. pantā minēto satvaru. 3. Dialogs ļauj AZT pilnībā piedalīties asociācijas īstenošanā. 4. Dialogs, cita starpā, pievēršas konkrētiem abpusējas intereses vai vispārīgas nozīmes politiskiem jautājumiem, lai sasniegtu asociācijas mērķus. 13. pants Asociācijas struktūras 1. Asociācija izveido šādas dialoga struktūras: (a) AZT un ES dialoga forums (AZT un ES forums) sanāk katru gadu, lai pulcinātu AZT iestādes, dalībvalstu pārstāvjus un Komisiju. Eiropas Parlamenta locekļu pārstāvji, EIB pārstāvji un attālāko reģionu pārstāvji ir saistīti ar AZT un ES forumu, ja vajadzīgs; (b) Komisija, AZT un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas, regulāri organizē trīspusējas apspriedes. Šīs apspriedes parasti organizē četras reizes gadā pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc AZT dalībvalstu, ar kurām tās saistītas, pieprasījuma; (c) savstarpēji vienojoties AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, un Komisijai, darba grupas, kas darbojas kā padomdevējas, izveido, lai asociāciju īstenotu tādā veidā, kas ir piemērots apspriežamajiem jautājumiem. Šīs darba grupas nodrošina tehniskas diskusijas par jautājumiem, kas īpaši attiecas uz AZT un dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, papildinot darbu, kas ir paveikts AZT un ES forumā un/vai trīspusējās apspriedēs. 2. Komisija vada AZT un ES forumu, trīspusējās apspriedes un darba grupas un nodrošina to sekretariātu. Otrā daļa Sadarbības jomas ilgtspējīgai attīstībai asociācijas ietvaros 1. nodaļa Vides jautājumi, klimata pārmaiņas un katastrofu riska mazināšana 14. pants Vispārīgie mērķi un principi Asociācijas kontekstā sadarbība vides, klimata pārmaiņu un katastrofu riska mazināšanas jomā var attiekties uz: (a) atbalstu AZT centieniem, lai definētu un īstenotu politiku, stratēģijas, darbības plānus un pasākumus; (b) atbalstu AZT centieniem saistībā ar integrāciju reģionālajos tīklos un iniciatīvās; (c) ilgtspējīgu resursu izmantošanas un resursu efektivitātes veicināšanu un ekonomikas izaugsmes nošķiršanu no vides degradācijas. 15. pants Bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīga pārvaldība un saglabāšana Asociācijas kontekstā sadarbība bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīgas pārvaldības un saglabāšanas jomā var attiekties uz: (a) jūras un sauszemes aizsargājamo teritoriju efektīvas pārvaldības izveides veicināšanu un pašreizējo aizsargājamo zonu uzlabotu pārvaldību; (b) jūras un sauszemes resursu ilgtspējīgas pārvaldības sekmēšanu, kas palīdz aizsargāt nozīmīgas sugas, dzīvotnes un ekosistēmu funkcijas ārpus aizsargājamām teritorijām; (c) jūras un sauszemes bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas nostiprināšanu: i) risinot plašāku ekosistēmu klimata pārmaiņu problēmu, saglabājot veselīgu un piemēroties spējīgu ekosistēmu un veicinot zaļās infrastruktūras un pieejas, kas balstītas uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, kas bieži vien sniedz daudzveidīgus labumus; ii) nostiprinot spējas vietējā, reģionālajā un/vai starptautiskā mērogā, veicinot informācijas apmaiņu, zināšanu un paraugprakses apmaiņu starp visām ieinteresētajām personām, ietverot valsts iestādes, zemes īpašniekus, privāto sektoru, pētniekus un pilsonisko sabiedrību; iii) stiprinot esošās dabas saglabāšanas programmas un saistītus centienus aizsardzības zonās un ārpus tām; iv) paplašinot zināšanu bāzi un papildinot trūkstošās zināšanas, tostarp nosakot ekosistēmu funkciju un pakalpojumu vērtību; (d) reģionālas sadarbības veicināšanu un atvieglošanu, lai pievērstos tādiem jautājumiem kā invazīvas svešzemju sugas vai klimata pārmaiņu ietekme; (e) mehānismu izstrādāšanu, lai līdzsvarotu resursus, tostarp maksājumus par ekosistēmu pakalpojumiem. 16. pants Ilgtspējīga mežu apsaimniekošana Asociācijas kontekstā sadarbība ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas jomā var attiekties uz mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu, tostarp koku izmantošanu, lai saglabātu vidi, aizsargājot to no erozijas un pārtuksnešošanās, kokmateriālu eksporta apmežošanu un pārvaldību. 17. pants Integrētas piekrastes zonas pārvaldība Asociācijas kontekstā sadarbība integrētas piekrastes teritorijas pārvaldības jomā var attiekties uz: (a) atbalstu AZT centieniem virzībā uz jūras un piekrastes zonu efektīvu ilgtspējīgu pārvaldību, nosakot stratēģiskas un integrētas pieejas jūras un piekrastes teritoriju plānošanai un pārvaldībai; (b) ekonomikas un sociālo darbību, piemēram, zivsaimniecības un akvakultūras, tūrisma, jūras transporta saskaņošanu ar jūras un piekrastes zonu potenciālu attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, izejmateriāliem, vienlaikus ņemot vērā klimata pārmaiņu un cilvēka darbību ietekmi. 18. pants Jūrlietas Asociācijas kontekstā sadarbība jūrlietu jomā var attiekties uz: (a) dialoga stiprināšanu par jautājumiem, kas skar kopīgas intereses minētajā jomā; (b) zināšanu veicināšanu par jūru un biotehnoloģiju, okeāna enerģiju, jūras uzraudzību, piekrastes zonas apsaimniekošanu un ekosistēmu pārvaldību; (c) integrētas pieejas veicināšanu starptautiskā līmenī. 19. pants Zivju krājumu ilgtspējīga pārvaldība 1. Asociācijas kontekstā sadarbība zivju krājumu ilgtspējīgas pārvaldības jomā pamatojas uz šādiem principiem: (a) apņemšanos īstenot atbildīgu zivsaimniecības pārvaldību un zvejas praksi; (b) atturēšanos no pasākumiem vai darbībām, kas ir pretrunā zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas principiem; (c) neskarot esošos vai turpmākus divpusējos zvejniecības partnerības nolīgumus starp Savienību un AZT, Savienības un AZT mērķis ir regulāri savstarpēji apspriesties par dzīvo jūras resursu saglabāšanu un pārvaldību un apmainīties ar informāciju par resursu pašreizējo stāvokli asociācijas attiecīgajās struktūrās, kā noteikts 13. pantā. 2. Sadarbība 1. punktā minētajā jomā var attiekties uz: (a) labas pārvaldības, labākās prakses un atbildīgas zivsaimniecības pārvaldības aktīvu veicināšanu zivju krājumu saglabāšanā un ilgtspējīgā apsaimniekošanā, tostarp attiecībā uz zivju krājumiem, par kuriem ir kopēja interese, un tiem, ko pārvalda reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas; (b) dialogu un sadarbību attiecībā uz zivju krājumu saglabāšanu, tostarp pasākumiem, lai apkarotu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un efektīvi sadarbotos ar reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām un to iekšienē. Dialogs un sadarbība ietver kontroles un inspekcijas shēmas, stimulus un saistības zivsaimniecības un piekrastes vides efektīvākai pārvaldībai ilgtermiņā. 20. pants Ūdens resursu ilgtspējīga apsaimniekošana 1. Asociācijas kontekstā Savienība un AZT var sadarboties ilgtspējīgas ūdens apsaimniekošanas jomā, izmantojot ūdens resursu politiku un institūciju veidošanu, aizsargājot ūdens resursus, piegādājot ūdeni lauku un pilsētu apvidos mājsaimniecību, rūpniecības vai lauksaimniecības mērķiem, to uzglabājot, veicot ūdens resursu izplatīšanu un pārvaldību, kā arī notekūdeņu apsaimniekošanu. 2. Ūdens piegādes jomā un dezinficēšanas nozarē apgabalos, kur pakalpojums nav pietiekami nodrošināts, īpaša uzmanība jāpievērš pieejai dzeramā ūdens piegādes un dezinficēšanas pakalpojumiem, kas dod tiešu ieguldījumu cilvēkresursu attīstībā, uzlabojot veselības stāvokli un paaugstinot produktivitāti. 3. Sadarbību šajās jomās vada pēc principa, ka pastāvīgā vajadzība paplašināt ūdens apgādes un sanitārijas pamata pakalpojumus lauku un pilsētu iedzīvotājiem jārisina, ņemot vērā vides ilgstpējību. 21. pants Atkritumu apsaimniekošana Asociācijas kontekstā sadarbība atkritumu apsaimniekošanas jomā var attiekties uz vislabākās vides prakses veicināšanu visās darbībās, kas saistītas ar atkritumu apsaimniekošanu, tostarp, atkritumu pārstrādes procesos vai citos procesos, lai ekstrahētu otrreizējās izejvielas un veiktu atkritumu apglabāšanu. 22. pants Ilgtspējīga enerģētika Asociācijas kontekstā sadarbība ilgtspējīgas enerģētikas jomā var attiekties uz: (a) enerģijas ražošanu, jo īpaši ilgtspējīgu enerģiju, piemēram, hidroelektroenerģijas, saules, biomasas, ģeotermālās, viļņu, jūras un vēja enerģiju, attīstību, veicināšanu, izmantošanu un glabāšanu; (b) enerģētikas politiku un noteikumiem, jo īpaši politikas virzienu formulēšanu un noteikumu pieņemšanu, kas garantē pieejamas un ilgtspējīgas enerģijas tarifus; (c) enerģijas efektivitāti, jo īpaši energoefektivitātes standartu izstrādi un ieviešanu un energoefektivitātes pasākumu īstenošanu dažādās jomās (rūpniecības, tirdzniecības, valsts nozarē un mājsaimniecībās), kā arī papildu izglītības un izpratnes veicināšanas darbībām; (d) transporta, jo īpaši, videi nekaitīgu sabiedriskā un privātā transporta līdzekļu veicināšanu un izmantošanu, piemēram, hibrīdu, elektrisko vai ūdeņraža transportlīdzekļu, automobiļu koplietošanu un velotransporta shēmām; (e) pilsētu plānošanu un būvniecību, jo īpaši augstu vides kvalitātes standartu un augstas energoefektivitātes veicināšanu un ieviešanu pilsētplānošanā un būvniecībā; (f) tūrismu, jo īpaši pašpietiekamas energoapgādes (kas balstās uz atjaunojamo enerģiju) un/vai zaļā tūrisma infrastruktūru veicināšanu. 23. pants Klimata pārmaiņas Asociācijas kontekstā sadarbības klimata pārmaiņu jomā mērķis ir atbalstīt AZT iniciatīvas attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu, un var attiekties uz: (a) teritoriālo, reģionālo un/vai starptautisko darbību, plānu, vai pasākumu identificēšanu, lai pielāgotos klimata pārmaiņām; (b) pielāgošanās klimata pārmaiņām un to mazināšanas integrāciju valsts politikā un stratēģijās; (c) statistikas datu un rādītāju izstrādi un noteikšanu, kas ir būtisks līdzeklis politikas izstrādē un īstenošanā; (d) AZT dalības veicināšanu reģionālās un starptautiskās dialoga struktūrās, lai sekmētu zināšanu un pieredzes apmaiņu. 24. pants Katastrofu riska mazināšana Asociācijas kontekstā sadarbība katastrofu riska mazināšanas jomā var attiekties uz: (a) katastrofu novēršanas un gatavības sistēmu attīstību vai uzlabošanu, tostarp prognozēšanu un agrīnās brīdināšanas sistēmām, lai mazinātu katastrofu sekas; (b) zināšanu attīstību par pakļautību dabas katastrofām un pašreizējām reaģēšanas spējām AZT un reģionos, kuros tās atrodas; (c) katastrofu novēršanas esošo pasākumu stiprināšanu un sagatavošanos vietējā, valsts un reģionālā līmenī; (d) attiecīgo dalībnieku reaģēšanas spēju uzlabošanu, lai tās padarītu koordinētākas, efektīvākas un rezultatīvākas; (e) iedzīvotāju izpratnes veicināšanas un informācijas uzlabošanu par pakļautību riskiem, novēršanu, sagatavošanos un reaģēšanu katastrofas gadījumā, pienācīgu uzmanību veltot personu ar invaliditāti vajadzībām; (f) sadarbības stiprināšanu starp galvenajiem dalībniekiem, kas iesaistīti civilajā aizsardzībā; (g) AZT dalības veicināšanu reģionālajās, Eiropas un/vai starptautiskajās struktūrās, lai būtu iespējams precīzāk regulāri apmainīties ar informāciju un ciešāk sadarboties starp dažādajiem partneriem katastrofas gadījumā. 2. nodaļa Pieejamība 25. pants Vispārīgie mērķi 1. Asociācijas kontekstā sadarbības pieejamības jomā mērķis ir: (a) nodrošināt AZT lielāku piekļuvi pasaules transporta tīkliem; (b) nodrošināt AZT lielāku piekļuvi informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un pakalpojumiem. 2. Sadarbība saistībā ar 1. punktā minēto var ietvert: (a) politiku un institūciju veidošanu; (b) pārvadājumus pa autoceļiem, dzelzceļu, gaisu, jūras vai iekšzemes ūdensceļiem; (c) uzglabāšanas iekārtas jūrā un lidostās. 26. pants Jūras transports 1. Asociācijas kontekstā sadarbības jūras transporta jomā mērķis ir attīstīt un veicināt rentablus un efektīvus jūras transporta pakalpojumus AZT un var attiekties uz: (a) efektīvu jūras kravu pārvadājumu sekmēšanu par ekonomiski un komerciāli saprātīgām cenām; (b) AZT lielākas līdzdalības sekmēšanu starptautisko pārvadājumu pakalpojumos; (c) reģionālo programmu veicināšanu; (d) atbalstu vietējā privātā sektora iesaistei pārvadājumos. 2. Savienība un AZT veicina pārvadājumu drošību, apkalpju drošību un piesārņojuma novēršanu. 27. pants Gaisa transports Asociācijas kontekstā sadarbība gaisa transporta jomā var attiekties uz: (a) AZT gaisa transporta nozaru reformu un modernizāciju; (b) to komerciālās dzīvotspējas un konkurētspējas veicināšanu; (c) privātā sektora ieguldījumu un līdzdalības veicināšanu; (d) zināšanu un labas uzņēmējdarbības prakses apmaiņas veicināšanu. 28. pants Gaisa transporta drošība Asociācijas kontekstā sadarbības gaisa transporta drošības jomā mērķis ir atbalstīt AZT centienus izpildīt attiecīgos starptautiskos standartus un, cita starpā, var attiekties uz: (a) aeronavigācijas drošības sistēmu īstenošanu; (b) lidostu drošības īstenošanu un civilās aviācijas iestāžu spēju stiprināšanu pārvaldīt visus operatīvās drošības aspektus, kas ir to kontrolē; (c) infrastruktūru attīstību un cilvēkresursiem. 29. pants Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju pakalpojumi Asociācijas kontekstā sadarbības informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) pakalpojumu jomā mērķis ir stimulēt AZT inovāciju, ekonomikas izaugsmi un ikdienišķus uzlabojumus gan privātpersonu, gan uzņēmumu dzīvē, tostarp veicinot pieejamību personām ar invaliditāti. Sadarbība īpaši ir vērsta uz to, lai uzlabotu AZT reglamentējošās spējas un var atbalstīt IKT tīklu un pakalpojumu paplašināšanu, izmantojot šādus pasākumus: (a) paredzamas normatīvās vides izveide, kas atbilst tehnoloģiju attīstībai, veicina izaugsmi un inovāciju un sekmē konkurenci un patērētāju aizsardzību; (b) dialogs par informācijas sabiedrības politikas dažādajiem aspektiem attiecībā uz informācijas sabiedrības veicināšanu un pārraudzību; (c) informācijas apmaiņa par standartiem un sadarbspējas jautājumiem; (d) sadarbības veicināšana IKT pētījumu jomā un uz IKT balstītu pētniecības infrastruktūru jomā; (e) pakalpojumu un lietojumu attīstība sfērās ar spēcīgu ietekmi uz sabiedrību. 3. nodaļa Pētniecība un jauninājumi 30. pants Sadarbība pētniecības un jauninājumu jomā Asociācijas kontekstā sadarbība pētniecības un jauninājumu jomā var attiekties uz zinātni, tehnoloģijām, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, lai veicinātu AZT ilgtspējīgu attīstību un izcilību un rūpniecības konkurētspēju AZT. Jo īpaši, sadarbība var attiekties uz: (a) dialogu, koordinēšanu un sinerģiju veidošanu starp AZT un Savienības politiku un iniciatīvām attiecībā uz zinātni, tehnoloģiju un inovāciju; (b) politikas un iestāžu veidošanu AZT un saskaņotām darbībām vietējā, valsts vai reģionālā līmenī, lai attīstītu zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu darbības un to piemērošanu; (c) sadarbību starp juridiskām personām no AZT, Savienības, dalībvalstīm un trešām valstīm; (d) atsevišķu AZT pētnieku, pētniecības iestāžu un juridisko personu no AZT līdzdalību sadarbības ietvaros, kas saistīta ar pētniecības un jauninājumu programmām Savienībā; (e) AZT pētnieku apmācību un starptautisko mobilitāti un apmaiņu. 4. nodaļa Jaunatnes, izglītības, mācību, veselības, nodarbinātības un sociālā politika 31. pants Jaunatne 1. Savienība nodrošina, ka fiziskas personas no AZT, kā noteikts 49. pantā, var piedalīties Savienības iniciatīvās par jaunatni tāpat kā dalībvalstu pilsoņi. 2. Asociācijas mērķis ir nostiprināt saites starp jauniešiem, kas dzīvo AZT un Savienībā, cita starpā, veicinot AZT jauniešu mācību mobilitāti un veicinot savstarpējo sapratni jauniešu vidū. 32. pants Izglītība un mācības 1. Asociācijas kontekstā sadarbība izglītības un mācību jomā var attiekties uz: (a) augstas kvalitātes, iekļaujošas izglītības nodrošināšanu pamatskolās, vidējās un augstākās izglītības līmenī un profesionālās izglītības un apmācības jomā; (b) atbalstu AZT, nosakot un īstenojot izglītības politiku. 2. Savienība nodrošina, ka fiziskas personas no AZT, kā noteikts 49. pantā, var piedalīties Savienības iniciatīvās par izglītību tāpat kā dalībvalstu pilsoņi. 3. Savienība nodrošina, ka izglītības iestādes un institūti no AZT var piedalīties ar izglītību saistītās sadarbības Savienības iniciatīvās, tāpat kā dalībvalstu izglītības iestādes un institūti. 33. pants Nodarbinātība un sociālā politika 1. Savienība un AZT uztur dialogu nodarbinātības un sociālās politikas jomā, lai veicinātu ekonomikas un sociālo attīstību AZT un veicinātu pienācīgu darbu AZT un reģionos, kuros tās atrodas. Šāda dialoga mērķis ir arī atbalstīt AZT iestāžu centienus izstrādāt politiku un tiesību aktus šajā jomā. 2. Dialogu galvenokārt veido informācijas un labas prakses apmaiņa attiecībā uz politiku un tiesību aktiem nodarbinātības un sociālās politikas jomā, kas ir savstarpējas intereses joma Savienībai un AZT. Šajā ziņā tādās jomās kā, piemēram, prasmju attīstība, sociālā aizsardzība, sociālais dialogs, vienlīdzīgas iespējas, nediskriminācija un pieejamība personām ar invaliditāti, tiek ņemti vērā darba drošības un veselības aizsardzības un citi darba standarti. 34. pants Sabiedrības veselība Asociācijas kontekstā sadarbības sabiedrības veselības jomā mērķis ir pastiprināt AZT spējas attiecībā uz uzraudzību, agrīnu atklāšanu un reaģēšanu uz infekcijas slimību uzliesmojumiem, īstenojot pasākumus, tostarp: (a) pasākumus, lai uzlabotu sagatavotību un reaģēšanas spējas pret pārrobežu veselības apdraudējumiem, piemēram, infekcijas slimībām, balstoties uz jau esošām struktūrām, un to mērķim būtu jābūt neparedzētiem notikumiem; (b) spēju palielināšana, stiprinot sabiedrības veselības tīklus reģionālā līmenī, kas atvieglo informācijas apmaiņu starp ekspertiem un veicina atbilstošu apmācību; (c) instrumentu un komunikācijas platformu izstrāde, kā arī e-mācību programmas, kas pielāgotas AZT īpašajām vajadzībām. 5. nodaļa Kultūra 35. pants Apmaiņa un dialogs kultūras jomā 1. Asociācijas kontekstā sadarbība kultūras apmaiņas un dialoga jomā var attiekties uz: (a) AZT pašpaļāvīgu attīstību, kas ir process, kurš vērsts uz cilvēkiem un sakņojas katras tautas kultūrā; (b) atbalstu politikai un pasākumiem, ko pieņēmušas kompetentās AZT iestādes, lai vairotu cilvēkresursus, paaugstinātu cilvēku pašu spējas un veicinātu viņu kultūras identitāti; (c) iedzīvotāju līdzdalību attīstības procesā; (d) kopējas izpratnes veidošanu un labāku informācijas apmaiņu kultūras un audiovizuālajos jautājumos, izmantojot dialogu. 2. Savienības un AZT sadarbības mērķis ir veicināt savstarpēju kultūras apmaiņu, izmantojot: (a) sadarbību starp visu partneru kultūras un radošajām nozarēm; (b) kultūras un radošu darbu un uzņēmēju aprites veicināšanu starp tām; (c) politikas sadarbību, lai veicinātu politikas izstrādi, inovācijas, auditorijas piesaisti un jaunus uzņēmējdarbības modeļus. 36. pants Sadarbība audiovizuālajā nozarē 1. Asociācijas kontekstā sadarbības audiovizuālajā jomā mērķis ir veicināt otras Puses audiovizuālos darbus un var ietvert šādas darbības: (a) sadarbību un apmaiņu starp attiecīgajām apraides nozarēm; (b) audiovizuālo darbu apmaiņas veicināšanu; (c) informācijas apmaiņu un viedokļus par audiovizuālo un apraides politiku un regulatīvo sistēmu starp kompetentajām iestādēm; (d) apmeklējumu veicināšanu un piedalīšanos starptautiskos pasākumos viena otras teritorijā, kā arī trešās valstīs. 2. Audiovizuālajiem kopražojumiem ir tiesības gūt labumu no shēmas, lai veicinātu vietēja vai reģionāla rakstura kultūras saturu, kas izveidots Eiropas Savienībā, AZT un dalībvalstīs, ar kurām tās saistītas. 37. pants Izpildītājmāksla Asociācijas kontekstā sadarbība izpildītājmākslas jomā var attiekties uz: (a) intensīvāku izpildītājmākslinieku savstarpējo kontaktu atvieglošanu tādās jomās kā profesionālā apmaiņa un apmācība, tostarp dalība noklausīšanās pasākumos, kultūras tīklu attīstīšana un veicināšana; (b) kopdarbu producēšanas veicināšanu starp vienu vai vairākām Eiropas Savienības dalībvalstīm un vienu vai vairākām AZT; (c) starptautiskā teātra tehnoloģiju standartu izstrādes veicināšanu un teātra skatuves zīmju izmantošanu, tostarp iesaistot attiecīgās standartizācijas iestādes. 38. pants Vēsturisko vietu un kultūras pieminekļu aizsardzība Asociācijas kontekstā sadarbības kultūras mantojuma objektu un vēstures pieminekļu jomā mērķis ir atļaut pieredzes apmaiņas veicināšanu un labāko praksi: (a) atvieglojot ekspertu apmaiņu; (b) sadarbojoties profesionālās apmācības jomā; (c) informējot vietējo sabiedrību; (d) konsultējoties par vēstures pieminekļu un aizsargātu telpu aizsardzību un par tiesību aktiem un to pasākumu īstenošanu, kas saistīti ar kultūras mantojumu, jo īpaši tā integrēšanu sabiedrības dzīvē. 6. nodaļa Cīņa pret organizēto noziedzību 39. pants Cīņa pret organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju 1. Asociācijas kontekstā sadarbība organizētās noziedzības jomā var ietvert: (a) jauninājumu attīstību un efektīvu policijas un tiesu iestāžu sadarbību, tostarp sadarbību ar citām ieinteresētajām aprindām, piemēram, pilsonisko sabiedrību, cīnoties pret un novēršot organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju; (b) atbalstu, lai palielinātu AZT politikas efektivitāti, lai novērstu un apkarotu organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju, kā arī visu veidu narkotisko un psihotropo vielu ražošanu, izplatīšanu un tirdzniecību, novērstu un samazinātu narkotiku lietošanu un ar narkotikām saistītos kaitējumus, ņemot vērā starptautisko organizāciju paveikto darbu šajās jomās, cita starpā izmantojot: i) apmācību un spēju veidošanu, lai novērstu un apkarotu organizēto noziedzību, tostarp cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju; ii) novēršanu, tostarp atkarīgu narkotiku lietotāju mācības, izglītību un veselības veicināšanu, ārstēšanu un rehabilitāciju, kā arī projektus atkarīgu narkotiku lietotāju reintegrācijai darbā un sociālajā vidē; iii) efektīvu izpildes pasākumu izstrādi; iv) tehnisku, finansiālu un administratīvu palīdzību attiecībā uz efektīvas politikas un tiesību aktu par cilvēku tirdzniecību izstrādi, jo īpaši informētības veicināšanas kampaņas, nodošanas mehānismus un cietušo aizsardzības sistēmas, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas un pilsonisko sabiedrību; v) tehnisku, finansiālu un administratīvu palīdzību saistībā ar profilaksi, ārstēšanu un kaitējuma samazināšanu attiecībā uz narkotiku lietošanu; vi) tehnisko palīdzību, lai atbalstītu tiesību aktu izstrādi un politiku attiecībā uz seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu; vii) tehnisko atbalstu un mācības, lai atbalstītu spēju pilnveidošanu un veicinātu atbilstību obligātajiem starptautiskajiem pretkorupcijas standartiem, un jo īpaši paturot prātā tos, kas izklāstīti ANO Pretkorupcijas konvencijā. 2. Asociācijas kontekstā AZT sadarbojas ar Savienību attiecībā uz cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu saskaņā ar 69. un 70. pantu. Trešā daļa Tirdzniecība un ar to saistīta sadarbība I sadaļa Vispārīgie noteikumi 40. pants Vispārīgie mērķi Tirdzniecības un ar tirdzniecību saistītās sadarbības starp ES un AZT vispārīgie mērķi ir: (a) veicināt AZT ekonomikas un sociālo attīstību, izveidojot ciešas ekonomiskās attiecības starp tām un visu Eiropas Savienību; (b) stimulēt AZT efektīvu integrāciju reģionālajās un pasaules ekonomikās un preču un pakalpojumu tirdzniecības attīstību; (c) atbalstīt AZT, lai radītu labvēlīgu investīciju klimatu, lai atbalstītu AZT sociālo un ekonomisko attīstību; (d) veicināt globālās finanšu sistēmas stabilitāti, integritāti un pārredzamību, kā arī labu pārvaldību nodokļu jomā; (e) atbalstīt AZT ekonomiku diversifikācijas procesu; (f) atbalstīt AZT spējas izstrādāt un īstenot politiku, kas ir vajadzīga preču un pakalpojumu tirdzniecības attīstībai šajās teritorijās; (g) atbalstīt AZT eksporta un tirdzniecības spējas; (h) atbalstīt AZT centienus, lai vajadzības gadījumā panāktu AZT vietējo tiesību aktu atbilstību Eiropas Savienības tiesību aktiem; (i) sniegt iespējas mērķtiecīgai sadarbībai un dialogam ar Eiropas Savienību par tirdzniecību un ar to saistītajām jomām. II sadaļa Preču un pakalpojumu tirdzniecības režīms un uzņēmējdarbība 1. nodaļa Preču tirdzniecības režīms 41. pants Brīva piekļuve noteiktas izcelsmes precēm 1. AZT izcelsmes izstrādājumus Eiropas Savienībā ieved bez ievedmuitas. 2. Noteiktas izcelsmes izstrādājumu jēdziens un ar to saistītās administratīvās sadarbības metodes izklāstītas VI pielikumā. 42. pants Kvantitatīvie ierobežojumi un pasākumi ar līdzīgām sekām 1. AZT izcelsmes izstrādājumu importam Eiropas Savienība nepiemēro nekādus kvantitatīvus ierobežojumus vai pasākumus ar līdzīgām sekām. 2. Šā panta 1. punkts neliedz piemērot importa, eksporta vai tranzīta aizliegumus vai ierobežojumus, kas pamatojas uz sabiedrības morāles vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem, uz cilvēku veselības un dzīvības aizsardzības, kā arī dzīvnieku un augu aizsardzības, nacionālu mākslas, vēstures vai arheoloģijas bagātību aizsardzības, vai rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzības apsvērumiem. Šādus aizliegumus vai ierobežojumus tomēr nedrīkst piemērot tirdzniecībā kā patvaļīgas vai neattaisnojamas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļus. 43. pants AZT pieņemtie pasākumi 1. Attiecībā uz izstrādājumu importu, kuru izcelsme ir Savienība, AZT iestādes var saglabāt vai ieviest tādus muitas nodokļus vai kvantitatīvus ierobežojumus, kādus tās uzskata par vajadzīgiem, ņemot vērā savas attiecīgās attīstības vajadzības. 2. Jomās, uz kurām attiecas šī nodaļa, AZT piešķir Savienībai režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs kā vislabvēlīgākais režīms, ko piemēro jebkurai tirdzniecības lielvalstij, kā definēts 4. punktā. 3. 2. punkta noteikumi neliedz AZT piešķirt konkrētām AZT vai citām jaunattīstības valstīm labvēlīgāku režīmu kā Savienībai. 4. Šajā sadaļā ,,tirdzniecības lielvalsts” ir jebkura attīstīta valsts vai jebkura valsts, kuras pasaules preču eksporta daļa pārsniedz 1 %, vai, neskarot 3. punktā noteikto, jebkuru valstu grupa, kuras pasaules preču eksporta daļa, darbojoties individuāli, kolektīvi vai ekonomikas integrācijas nolīguma ietvaros, kopā pārsniedz 1,5 %. Šiem aprēķiniem izmanto jaunākos pieejamos PTO oficiālos datus par vadošajiem eksportētājiem pasaules preču tirdzniecībā (neiekļaujot ES iekšējo tirdzniecību). 5. Trīs mēnešu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā AZT iestādes iesniedz Komisijai muitas tarifus un kvantitatīvo ierobežojumu sarakstus, ko tās piemēro saskaņā ar šo lēmumu. AZT iestādes arī paziņo Komisijai par visiem šo pasākumu turpmākiem grozījumiem, tiklīdz tos pieņem. 44. pants Diskriminācijas aizliegums 1. Savienība nediskriminē AZT, un AZT nediskriminē Eiropas Savienības dalībvalstis. 2. Saskaņā ar 64. pantu šajā lēmumā ietverto īpašo noteikumu un jo īpaši tā 42. panta 2. punkta un 43., 46., 48., 50. un 58. panta 3. punkta īstenošana nav uzskatāma par diskrimināciju. 45. pants Atkritumu pārvietošanas nosacījumi 1. Atkritumu pārvadāšanu starp dalībvalstīm un AZT kontrolē saskaņā ar starptautiskajiem un Savienības tiesību aktiem. Savienība atbalsta efektīvas starptautiskas sadarbības izveidošanu un attīstību šajā jomā dabas un veselības aizsardzības nolūkā. 2. Savienība aizliedz jebkādu tiešu vai netiešu atkritumu eksportu uz AZT, izņemot reģenerācijai paredzētu nebīstamo atkritumu eksportu, savukārt AZT iestādes aizliedz tiešu vai netiešu šādu atkritumu importu savā teritorijā no Savienības vai citām valstīm, neskarot īpašas starptautiskas saistības attiecībā uz šīm jomām, kas noslēgtas vai nākotnē tiks noslēgtas kompetentos starptautiskos forumos. 3. Attiecībā uz AZT, kas to konstitucionālā statusa dēļ nav Bāzeles konvencijas Līgumslēdzējas puses, to attiecīgās iestādes paātrina vajadzīgo starptautisko tiesību aktu un administratīvo noteikumu pieņemšanu, lai konkrētajās AZT īstenotu Bāzeles konvencijas noteikumus[14]. 4. Turklāt dalībvalstis, ar kurām AZT saistītas, veicina AZT pieņemt vajadzīgos iekšējos tiesību aktus un administratīvos noteikumus, lai īstenotu šādus tiesību aktus: (a) Eiropas Parlamenta um Padomes Regulu (EK) Nr. 1013/2006[15] šādi: – 40. pantu attiecībā uz atkritumu eksportu uz aizjūras zemēm vai teritorijām; – 46. pantu attiecībā uz atkritumu importu no aizjūras zemēm vai teritorijām; (b) Padomes Regulu (EK) Nr. 1420/1999[16]; (c) Komisijas Regulu (EK) Nr. 1547/1999[17]; (d) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/59/EK[18] saskaņā ar tās 16. pantā noteiktajiem pārņemšanas termiņiem. 5. Viena vai vairākas AZT un dalībvalsts, ar kuru tās saistītas, atkritumu eksportam no AZT uz šo dalībvalsti var piemērot savas valsts procedūras. 6. Šajā gadījumā dalībvalsts, ar kuru AZT ir saistīta, paziņo Komisijai par piemērojamajiem tiesību aktiem sešu mēnešu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā, kā arī par jebkādiem turpmākiem attiecīgajiem valsts tiesību aktiem, un visiem turpmākajiem grozījumiem, kas skar šādus tiesību aktus. 46. pants Preferenču pagaidu atcelšana Lai nodrošinātu pareizu šā lēmuma īstenošanu, Savienība var uz laiku atsaukt preferences no AZT saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti VII pielikumā. 47. pants Administratīvo kļūdu labošana Ja kompetentās AZT iestādes, izsniedzot sertifikātus un īstenojot administratīvās sadarbības metodes, pieļauj kļūdu, un ja šī kļūda rada zaudējumus, kas ietekmē Savienības importa nodokļus, dalībvalsts, ar kuru AZT, kas ir izdarījusi kļūdu, ir īpašas attiecības, par radīto zaudējumu veic kompensāciju Savienības budžetā. 48. pants Aizsargpasākumi un uzraudzības pasākumi Lai nodrošinātu pareizu šā lēmuma īstenošanu, Savienība var uzņemties uzraudzības pasākumus vai aizsargpasākumus, kas izklāstīti VIII pielikumā. 2. nodaļa Pakalpojumu tirdzniecības režīms un uzņēmējdarbība 49. pants Definīcijas Šajā nodaļā: (a) ,,fiziskas personas no AZT ” ir personas, kas dzīvo AZT un ir dalībvalsts pilsoņi vai kam piešķirts īpašs AZT juridisks statuss. Šī definīcija neskar tiesības, ko piešķir Savienības pilsonība Līguma izpratnē; (b) ,,AZT juridiska persona” ir juridiska persona, kas AZT izveidota saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro attiecīgajā AZT, un kuras juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas šajā AZT teritorijā; ja juridiskajai personai AZT ir tikai juridiskā adrese vai centrālā administrācija, tā nav uzskatāma par AZT juridisko personu, ja vien tā veic darbības, kas ir faktiski un pastāvīgi saistīts ar šīs zemes vai teritorijas tautsaimniecību; (c) attiecīgās definīcijas, kas noteiktas ekonomikas integrācijas nolīgumos, kuri minēti 50. panta 1. punktā, attiecas uz režīmu starp Savienību un AZT. 50. pants Vislabvēlīgākais režīms 1. Attiecībā uz pasākumiem, kas ietekmē pakalpojumu tirdzniecību un uzņēmumu saimnieciskās darbības: (a) Savienība fiziskām un juridiskām personām no AZT piešķir režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs kā vislabvēlīgākais režīms, ko piemēro līdzīgām fiziskām un juridiskām personām no jebkuras trešās valsts, ar kuru Eiropas Savienība noslēdz vai ir noslēgusi ekonomikas integrācijas nolīgumu; (b) AZT Savienības fiziskajām un juridiskajām personām piešķir režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs kā vislabvēlīgākais režīms, ko piemēro līdzīgām fiziskajām un juridiskajām personām no jebkuras tirdzniecības lielvalsts, ar kuru tā ir noslēgusi ekonomikas integrācijas nolīgumu pēc tam, kad ir stājies spēkā šis lēmums. 2. Šā panta 1. punktā izklāstītie noteikumi neattiecas uz režīmu, ko piešķir: (a) saskaņā ar iekšējo tirgu, kas prasa pusēm būtiski saskaņot to tiesību aktus, lai novērstu nediskriminējošus šķēršļus uzņēmējdarbībai un pakalpojumu tirdzniecībai; (b) atbilstīgi pasākumiem, kas paredz kvalifikācijas atzīšanu, licences vai piesardzības pasākumus saskaņā ar Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) VII pantu vai GATS pielikumu par finanšu pakalpojumiem. Tas neskar AZT īpašus pasākumus saskaņā ar šo pantu; (c) atbilstīgi starptautiskiem nolīgumiem vai kārtībai, kas pilnīgi vai galvenokārt attiecas uz nodokļiem; (d) atbilstīgi pasākumiem, kas gūst labumu no vislielākās labvēlības režīma atbrīvojuma, kas uzskaitīti sarakstā saskaņā ar GATS II panta 2. punktu. 3. AZT iestādes nolūkā veicināt vai atbalstīt vietējo nodarbinātību var pieņemt noteikumus, lai atbalstītu fiziskas personas un vietējos pasākumus. Šādā gadījumā AZT iestādes paziņo Komisijai par noteikumiem, ko tās pieņem, lai Komisija var informēt dalībvalstis. 51. pants Profesionālās kvalifikācijas Attiecībā uz tādām profesijām kā ārsts, zobārsts, vecmāte, vispārējās aprūpes māsa, farmaceits un veterinārārsts Padome pēc Komisijas priekšlikuma vienprātīgi pieņem profesionālo kvalifikāciju sarakstu tieši attiecībā uz AZT, un šīs kvalifikācijas jāatzīst dalībvalstīs. III sadaļa Ar tirdzniecību saistītas jomas 1. nodaļa Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība 52. pants Vispārīga pieeja Tirdzniecības un ar to saistītās sadarbības mērķis asociācijas ietvaros ir veicināt ilgtspējīgu attīstību ekonomikas, sociālajā un vides jomā. Šajā kontekstā AZT iekšzemes vides vai darba tiesības un noteikumi nav jāpazemina, lai veicinātu tirdzniecību vai ieguldījumus. 53. pants Vides un klimata pārmaiņu standarti tirdzniecībā 1. Tirdzniecības un ar to saistītās sadarbības mērķis asociācijas ietvaros ir uzlabot abpusēju atbalstu starp tirdzniecības un vides politiku un saistībām. Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistītā sadarbība asociācijas ietvaros ņem vērā starptautiskās vides pārvaldības principus un daudzpusējos vides nolīgumus. 2. Tiek ievērots Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tās Kioto protokola galvenais mērķis. Sadarbība pamatojas uz nākotnes starptautiskā klimata pārmaiņu regulējuma izstrādi saskaņā ar Bali rīcības plānu un lēmumu īstenošanu, kuri pieņemti ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām pušu konferencēs, kas saistītas ar globālo temperatūru un emisiju mērķiem. 3. Pasākumus, lai īstenotu daudzpusējus vides nolīgumus, nepiemēro veidā, kas radītu patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju starp partneriem vai slēptu tirdzniecības ierobežojumu. 54. pants Darba standarti tirdzniecībā 1. Asociācijas mērķis ir veicināt tirdzniecību tā, lai tā radītu pilnīgu, ražīgu nodarbinātību un piedienīgu darbu visiem. 2. Tiek ievēroti un tiesību aktos un praksē īstenoti starptautiski atzīti svarīgākie nodarbinātības standarti, kas definēti attiecīgajās Starptautiskās darba organizācijas konvencijās. Šādi darba standarti ietver jo īpaši biedrošanās brīvības ievērošanu, tiesības uz koplīguma slēgšanu, visa veida piespiedu vai obligāta darba atcelšanu, bērnu darba smagāko formu izskaušanu, minimālo vecumu un nediskriminēšanu attiecībā uz nodarbinātību. 3. Uz darba pamatstandartu pārkāpumiem nevar atsaukties un tos nevar izmantot citādi, lai gūtu likumīgu salīdzinošu priekšrocību. Tos nedrīkst izmantot protekcionisma nolūkā. 55. pants Ilgtspējīga tirdzniecība zivsaimniecības produktu jomā Lai veicinātu zivju krājumu ilgtspējīgu pārvaldību, asociācija var ietvert sadarbību attiecībā uz nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas un ar to saistītās tirdzniecības apkarošanu. Sadarbības šajā jomā mērķis ir: (a) veicināt pasākumu īstenošanu, lai apkarotu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un ar to saistīto tirdzniecību AZT; (b) veicināt sadarbību starp AZT un reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijām, jo īpaši attiecībā uz kontroles un inspekcijas shēmu attīstību un efektīvu īstenošanu, stimuliem un efektīvu zivsaimniecības un jūras ekosistēmu ilgtermiņa pārvaldības pasākumiem. 56. pants Ilgtspējīga kokmateriālu tirdzniecība Asociācijas kontekstā sadarbības kokmateriālu tirdzniecības jomā mērķis ir veicināt tirdzniecību ar likumīgi iegūtu koksni. Šāda sadarbība var ietvert dialogu par reglamentējošiem pasākumiem, kā arī informācijas apmaiņu par tirgus vai brīvprātīgiem pasākumiem, piemēram, meža sertifikāciju vai zaļā iepirkuma politiku. 57. pants Tirdzniecības ilgtspējīga attīstība 1. Asociācijas kontekstā sadarbību ilgtspējīgas attīstības jomā var sasniegt: (a) atvieglojot un veicinot tirdzniecību un ieguldījumu vides preču un pakalpojumu jomā, kas palīdz uzlabot sociālos apstākļus AZT; (b) veicinot tirdzniecības šķēršļu atcelšanu vai ieguldījumu attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, jo īpaši klimata pārmaiņu mazināšanas jomā, piemēram, ilgtspējīga atjaunojamā enerģija un energoefektīvi ražojumi un pakalpojumi, tostarp, pieņemot politikas pamatnostādnes, kas veicina labāko pieejamo tehnoloģiju izmantošanu, un veicinot standartus, kas atbilst vides un ekonomikas vajadzībām un samazina tehniskos šķēršļus tirdzniecībai; (c) veicinot preču tirdzniecību, kas veicina sociālos apstākļus un videi draudzīgu praksi, tostarp preces, uz kurām attiecas brīvprātīgas ilgtspējas nodrošināšanas shēmas, piemēram, godīgas un ētiskas tirdzniecības shēmas, ekomarķējums un sertifikācijas shēmas ar dabas resursiem saistītiem produktiem; (d) veicinot starptautiski atzītus principus un pamatnostādnes uzņēmumu sociālās atbildības jomā un rosinot uzņēmumus, kas darbojas AZT teritorijā, tos īstenot; (e) apmainoties ar informāciju un labāko praksi uzņēmumu sociālās atbildības jomā. 2. Plānojot un īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt vidi vai darba apstākļus, kas var ietekmēt tirdzniecību vai ieguldījumu, Savienība un AZT ņem vērā pieejamo zinātnisko un tehnisko informāciju un attiecīgos starptautiskos standartus, pamatnostādnes vai ieteikumus, ieskaitot piesardzības principu. 3. Savienība un AZT piemēro pilnīgu pārredzamību, lai izstrādātu, ieviestu un īstenotu pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt vidi un darba apstākļus, kas ietekmē tirdzniecību vai ieguldījumu. 2. nodaļa Citas ar tirdzniecību saistītas jomas 58. pants Kārtējie maksājumi un kapitāla aprite 1. Maksājumiem brīvi konvertējamā valūtā maksājumu bilances norēķinu kontā starp Kopienas un AZT rezidentiem nepiemēro nekādus ierobežojumus. 2. Attiecībā uz darījumiem maksājumu bilances kapitāla kontā dalībvalstis un AZT iestādes nepiemēro ierobežojumus brīvai kapitāla apritei saistībā ar tiešiem ieguldījumiem sabiedrībās, kas izveidotas saskaņā ar uzņēmējas dalībvalsts, zemes vai teritorijas tiesību aktiem, un nodrošina, ka līdzekļus, ko veido šie ieguldījumi, un visu peļņu, kas no tiem rodas, var saņemt un repatriēt. 3. Savienībai un AZT ir tiesības veikt pasākumus, kas minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 64., 65., 66., 75. un 215. pantā saskaņā ar tajos paredzētajiem nosacījumiem mutatis mutandis. 4. AZT iestādes, attiecīgā dalībvalsts vai Savienība nekavējoties informē viena otru par šiem pasākumiem un iesniedz grafiku to atcelšanai, tiklīdz iespējams. 59. pants Konkurences politika Konkurences traucējumu izskaušana, pienācīgi ņemot vērā katras AZT attīstības līmeni un ekonomiskās vajadzības, ietver vietējo, valstu un reģionālo noteikumu un politikas ieviešanu, ieskaitot kontroli un ar zināmiem nosacījumiem – aizliegumus attiecībā uz nolīgumiem starp uzņēmumiem, uzņēmumu asociāciju lēmumiem un saskaņotu darbību starp uzņēmumiem, kuru mērķis vai rezultāts ir konkurences novēršana, ierobežošana vai traucēšana. Šāds aizliegums attiecas arī uz viena vai vairāku uzņēmumu dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu Savienības vai AZT teritorijā. 60. pants Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība 1. Jānodrošina piemērots un efektīvs intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības līmenis, tostarp šo tiesību piemērošanas pasākumi, vajadzības gadījumā saskaņā ar visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem, lai mazinātu traucējumus un šķēršļus divpusējai tirdzniecībai. 2. Asociācijas kontekstā sadarbība šajā jomā var attiekties uz tiesību aktu un noteikumu sagatavošanu attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un izpildi, šādu tiesību ļaunprātīgas izmantošanas no tiesību subjektu puses un šo tiesību pārkāpšanas no konkurentu puses novēršanu un atbalstu reģionālajām iesaistītajām intelektuālā īpašuma organizācijām, kas iesaistītas izpildē un aizsardzībā, tostarp personāla apmācību. 61. pants Tehniskie šķēršļi tirdzniecībai Asociācija var ietvert sadarbību tehnisko noteikumu jomā attiecībā uz precēm, standartizāciju, atbilstības novērtēšanu, akreditāciju, tirgus uzraudzību un kvalitātes nodrošināšanu, lai novērstu nevajadzīgus tehniskos šķēršļus tirdzniecībai starp Savienību un AZT un samazinātu atšķirības šajās jomās. 62. pants Patērētāju aizsardzības politika, patērētāju veselības aizsardzība un tirdzniecība Asociācijas kontekstā sadarbība patērētāju aizsardzības politikas patērētāju veselības aizsardzības un tirdzniecības jomā var ietvert tiesību aktu un noteikumu sagatavošanu patērētāju aizsardzības politikas un patērētāju veselības aizsardzības jomā, lai izvairītos no nevajadzīgiem tirdzniecības šķēršļiem. 63. pants Sanitārie un fitosanitārie pasākumi Asociācijas kontekstā sadarbības sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā mērķis ir: (a) atvieglot tirdzniecību starp ES un AZT kopumā un starp AZT un trešām valstīm, vienlaikus aizsargājot cilvēku, dzīvnieku un augu veselību vai dzīvību saskaņā ar PTO SFS nolīgumu; (b) risināt problēmas, ko rada sanitārie un fitosanitārie pasākumi; (c) nodrošināt pārredzamību attiecībā uz sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, kas piemērojami tirdzniecībai starp Savienību un AZT; (d) veicināt pasākumu saskaņošanu ar starptautiskajiem standartiem saskaņā ar PTO SFS nolīgumu; (e) atbalstīt AZT efektīvu dalību organizācijās, kas nosaka sanitāros un fitosanitāros standartus; (f) veicināt apspriešanās un apmaiņu starp AZT un Eiropas iestādēm un laboratorijām; (g) izveidot un uzlabot AZT tehniskās spējas, lai īstenotu un uzraudzītu sanitāros un fitosanitāros pasākumus; (h) veicināt tehnoloģiju nodošanu sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā. 64. pants Protekcionisma pasākumu aizliegums 1. un 2. nodaļas noteikumus neizmanto kā patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas tirdzniecības ierobežošanas līdzekļus. 3. nodaļa Monetārie un nodokļu jautājumi 65. pants Nodokļa atbrīvojuma klauzula 1. Neskarot 66. panta noteikumus, vislielākās labvēlības režīmu, kas piešķirts saskaņā ar šo lēmumu, nepiemēro nodokļu priekšrocībām, kuras dalībvalstis vai AZT iestādes piešķir vai nākotnē piešķirs, pamatojoties uz līgumiem par nodokļu dubultuzlikšanas novēršanu vai citiem nodokļu noteikumiem, vai vietējiem spēkā esošiem nodokļu likumiem. 2. Šā lēmuma noteikumus nevar uzskatīt par tādiem, kas liedz pieņemt vai īstenot jebkādus pasākumus, kuru mērķis ir izvairīties no nodokļu nemaksāšanas vai krāpšanas, ņemot vērā noteikumus līgumos par nodokļu dubultuzlikšanas novēršanu vai citos nodokļu noteikumos, vai vietējos spēkā esošos nodokļu likumos. 3. Šā lēmuma noteikumi neliedz attiecīgajām kompetentajām iestādēm piemērot atšķirīgus nodokļu tiesību aktus nodokļu maksātājiem, kas atšķiras pastāvīgās dzīvesvietas vai kapitāla ieguldījuma vietas ziņā. 66. pants Nodokļu un muitas režīms Savienības finansētiem līgumiem 1. AZT piemēro līgumiem, ko finansē ar Savienības nodokļu un muitas režīmiem, kas nav mazāk labvēlīgi par tiem, ko tās piemēro dalībvalstij, ar kuru AZT ir saistīta, vai dalībvalstīm, kurām ir piešķirts vislielākās labvēlības režīms, vai starptautiskām attīstības organizācijām, ar kurām tām ir attiecības, atkarībā no tā, kurš režīms ir vislabvēlīgākais. 2. Saskaņā ar 1. punktu Savienības finansētiem līgumiem piemēro šādus režīmus: (a) saņēmējā AZT līgumiem nepiemēro zīmognodevas vai reģistrācijas nodevas vai līdzīgus nodokļus, ja šādas maksas jau pastāv vai nākotnē tiks ieviestas; šos līgumus reģistrē saskaņā ar AZT spēkā esošajiem tiesību aktiem, un var iekasēt maksu par sniegtajiem pakalpojumiem; (b) peļņu un/vai ienākumus no līgumu izpildes apliek ar nodokļiem saskaņā ar saņēmējas AZT iekšējiem nodokļu noteikumiem, ja to fizisko vai juridisko personu, kas gūst peļņu un/vai ienākumus, pastāvīgā uzņēmējdarbības vieta ir šajā AZT, vai ja līguma izpildei vajadzīgi vairāk nekā seši mēneši; (c) uzņēmumi, kuriem būvdarbu līgumu izpildes vajadzībām jāieved iekārtas, pēc pašu vēlēšanās izmanto pagaidu ievešanas sistēmu, kā attiecībā uz šādām iekārtām noteikts saņēmējas AZT tiesību aktos; (d) profesionālas iekārtas, kas nepieciešamas pakalpojumu līgumā noteikto uzdevumu izpildei, uz laiku ieved saņēmējā AZT bez fiskāliem, ievedmuitas un muitas nodokļiem un citiem līdzvērtīgiem maksājumiem, ja šie nodokļi un maksājumi neveido atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem; (e) ievedumus saskaņā ar piegādes līgumiem ieved saņēmējā AZT bez muitas nodokļiem, ievedmuitas, nodevām vai līdzīgiem nodokļiem. Līgumu par izejvielu un materiālu piegādi, kuru izcelsme ir attiecīgajā AZT, slēdz, pamatojoties uz ražotāja cenu, kam var pieskaitīt tādus iekšējos nodokļus, kas var būt piemērojami šiem materiāliem AZT; (f) degviela, eļļošanas līdzekļi un ogļūdeņraža saistvielas un visi materiāli, ko izmanto, pildot līgumus par darbu izpildi, uzskatāmi par tādiem, kas pirkti vietējā tirgū, un tiem piemēro nodokļu režīmu saskaņā ar saņēmējā AZT spēkā esošiem tiesību aktiem; (g) personiskās lietošanas un mājsaimniecības priekšmetus, kas paredzēti lietošanai fiziskām personām, kas veic pakalpojumu līgumā, un viņu ģimenes locekļiem, izņemot personām, kas pieņemtas darbā uz vietas, atbrīvo no muitas nodokļiem vai ievedmuitas, nodevām un citiem līdzīgiem nodokļiem saskaņā ar saņēmējas AZT spēkā esošiem tiesību aktiem. 3. Visiem līgumiskajiem jautājumiem, kas nav ietverti 1. un 2. punktā, piemēro attiecīgās AZT tiesību aktus. 4. nodaļa Tirdzniecības spēju attīstība 67. pants Vispārīga pieeja Lai nodrošinātu, ka AZT gūst maksimālo labumu no šā lēmuma noteikumiem un ka tās var piedalīties ar labākajiem iespējamiem nosacījumiem Savienības iekšējā tirgū, kā arī reģionālajā, apakšreģionu un starptautiskajā tirgū, asociācijas mērķis ir sekmēt AZT tirdzniecības spējas: (a) palielinot AZT ekonomikas elastīgumu, paļaušanos uz pašu spēkiem un konkurētspēju, dažādojot piedāvājumu un paaugstinot AZT preču un pakalpojumu vērtību un apjomu, kā arī stiprinot AZT spēju piesaistīt privāto ieguldījumu ekonomiskās darbības dažādās nozarēs; (b) uzlabojot sadarbību preču un pakalpojumu tirdzniecības un nodibinājumu jomā starp AZT un kaimiņos esošajām valstīm. 68. pants Tirdzniecības dialogs, sadarbība un spēju attīstība Asociācijas kontekstā tirdzniecības dialoga, sadarbības un spēju attīstības iniciatīvas var ietvert: (a) AZT spēju stiprināšanu, lai definētu un īstenotu politiku, kas vajadzīga preču un pakalpojumu tirdzniecības attīstībai; (b) AZT centienu veicināšanu attiecībā uz piemērotu tiesisko, regulatīvo un institucionālo sistēmu, kā arī vajadzīgo administratīvo procedūru, ieviešanu; (c) privātā sektora attīstības, jo īpaši MVU, veicināšanu; (d) tādu tirgus un ražojumu attīstības, tostarp produktu kvalitātes uzlabošanas veicināšanu; (e) cilvēkresursu un profesionālo prasmju attīstības sekmēšanu, kas attiecas uz tirdzniecību ar precēm un pakalpojumiem; (f) uzņēmējdarbības starpnieku spēju pilnveidošanu sniegt AZT uzņēmumiem pakalpojumus, kas attiecas uz to eksporta darbību, piemēram, tirgus izpēti; (g) tādas uzņēmējdarbības vides, kas veicina ieguldījumu, veicināšanu. 5. nodaļa Sadarbība finanšu pakalpojumu un nodokļu jautājumos 69. pants Sadarbība starptautisko finanšu pakalpojumu jomā Lai veicinātu pasaules finanšu sistēmas stabilitāti, integritāti un pārredzamību, asociācija var ietvert sadarbību starptautisko finanšu pakalpojumu jomā. Šāda sadarbība var attiekties uz: (a) ieguldītāju un citu finanšu pakalpojumu patērētāju efektīvu un atbilstīgu aizsardzību; (b) nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu un apakarošanu; (c) sadarbības veicināšanu starp dažādiem finanšu sistēmas dalībniekiem, tostarp regulatoriem un uzraudzības iestādēm; (d) neatkarīgu un efektīvu mehānismu izveidi, lai veiktu finanšu pakalpojumu uzraudzību. 70. pants Tiesiskā regulējuma konverģence finanšu pakalpojumu jomā Savienība un AZT veicina tiesiskā regulējuma konverģenci ar atzītiem starptautiskiem standartiem attiecībā uz regulējumu un uzraudzību finanšu pakalpojumu jomā, tostarp šādiem: Bāzeles Komitejas „Pamatprincipi attiecībā uz banku efektīvu uzraudzību”, Starptautiskās apdrošināšanas uzraudzības iestāžu asociācijas „Apdrošināšanas galvenie principi”, Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas „Vērtspapīru regulējuma mērķi un principi”, ESAO „Nolīgums par informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos”, G20 ,,Paziņojums par pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu jomā”, Finanšu stabilitātes padomes ,,Finanšu iestāžu efektīvu noregulējuma režīmu galvenie atribūti” un Finanšu darbības uzdevumu grupas „Četrdesmit ieteikumi par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finansēšanu”. Savienība un AZT veicina arī AZT tiesību aktu konverģenci ar Savienības tiesību aktiem finanšu pakalpojumu jomā. 71. pants Sadarbība starp regulatīvajām un uzraudzības iestādēm Savienība un AZT veicina sadarbību starp attiecīgajām regulatīvajām un uzraudzības iestādēm, tostarp informācijas apmaiņu, zināšanu apmaiņu par finanšu tirgiem un citus šādus pasākumus. Īpašu uzmanību pievērš šādu iestāžu administratīvo spēju attīstīšanai, cita starpā, izmantojot personāla apmaiņas un kopīgas mācības. 72. pants Sadarbība nodokļu jautājumos Savienība un AZT veicina sadarbību nodokļu jomā, lai atvieglotu likumīgu nodokļu ieņēmumu iekasēšanu un izstrādātu pasākumus, lai varētu efektīvi īstenot labas pārvaldības principus nodokļu jomā, tostarp pārredzamību, informācijas apmaiņu un godīgu nodokļu konkurenci. Ceturtā daļa Ilgstpējīgas attīstības instrumenti 1. nodaļa Vispārīgie noteikumi 73. pants Vispārīgie mērķi Savienība palīdz sasniegt asociācijas vispārīgos mērķus, nodrošinot: (a) adekvātus finanšu resursus un pienācīgu tehnisko palīdzību, lai stiprinātu AZT spējas formulēt un īstenot stratēģiskus satvarus un tiesiskos regulējumus; (b) ilgtermiņa finansējumu, lai veicinātu privātā sektora izaugsmi. 74. pants Definīcijas Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas. ,,Plānojamais atbalsts” ir neatmaksājams atbalsts, kas AZT piešķirts no Eiropas Attīstības fonda, lai finansētu teritoriālas vai reģionālas stratēģijas un prioritātes, kas noteiktas plānošanas dokumentos. ,,Plānošana” ir organizēšanas, lēmumu pieņemšanas un indikatīvu finanšu resursu piešķiršanas process, kas paredzēts, lai daudzgadu laikposmā apgabalā, kas minēts šā lēmuma II daļā, īstenotu darbību, lai sasniegtu asociācijas mērķus AZT ilgtspējīgai attīstībai. ,,Plānošanas dokuments” ir dokuments, kurā izklāstītas AZT stratēģijas, prioritātes un pasākumi, kā arī izklāstīti AZT mērķi un uzdevumi AZT ilgtspējīgai attīstībai efektīvā un rezultatīvā veidā, lai sasniegtu asociācijas mērķus. ,,Attīstības plāni”, kas minēti šā lēmuma 82. pantā, ir tādu saskaņotu pasākumu kopums, kas definēti un ko finansē tikai AZT saskaņā ar to pašu politikas virzieniem un attīstības stratēģijām, un tie, par ko panākta vienošanās starp AZT un dalībvalsti, ar kuru tā ir saistīta. ,,Teritoriāls piešķīrums” ir summa, kas piešķirta atsevišķām AZT attiecībā uz plānojamo atbalstu no Eiropas attīstības fonda, lai finansētu teritoriālās stratēģijas un prioritātes, kas noteiktas plānošanas dokumentos. ,,Reģionālais piešķīrums” ir summa, kas piešķirta plānojamajam atbalstam no Eiropas Attīstības fonda, lai finansētu reģionālās sadarbības stratēģijas vai tematiskās prioritātes, kas ir kopīgas vairākām AZT un izklāstītas plānošanas dokumentos. ,,Finansēšanas lēmums” ir tiesību akts, ko Komisija pieņēmusi, norādot informāciju par Savienības finanšu ieguldījumu, un ar ko pilnvaro piešķirt finansiālu atbalstu no Eiropas Attīstības fonda. 75. pants Finanšu sadarbības principi 1. Savienības finansiālās palīdzības pamatā ir partnerības, piederības, teritoriālo sistēmu saskaņošanas, papildināmības un subsidiaritātes princips. 2. Darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, var būt plānojamais vai neplānojamais atbalsts. 3. Savienības finansiālais atbalsts ir: (a) jāīsteno, pienācīgi ievērojot AZT attiecīgās ģeogrāfiskās, sociālās un kultūras iezīmes, kā arī to īpašo potenciālu; (b) jānodrošina tā, ka resursu plūsmas īsteno regulāri un paredzami; (c) elastīgs un pielāgots katras AZT situācijai; (d) jāveic, pilnībā ņemot vērā katra partnera attiecīgās institucionālās, tiesiskās un finansiālās pilnvaras. 4. Attiecīgās AZT iestādes ir atbildīgas par īstenošanas darbībām, neskarot Komisijas pilnvaras, lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību Savienības līdzekļu izmantošanā. 2. nodaļa Finanšu līdzekļi 76. pants Finansēšanas avoti AZT ir atbilstīgas šādiem finansējuma avotiem: (a) līdzekļiem, kas piešķirti AZT saskaņā ar Iekšējo nolīgumu starp Eiropas Savienības dalībvalstīm, ar ko izveido 11. Eiropas Attīstības fondu (EAF); (b) Savienības programmām un instrumentiem, kas paredzēti Savienības vispārējā budžetā; (c) fondiem, ko pārvalda Eiropas Investīciju banka Eiropas Investīciju bankas pašu resursu ietvaros, un resursiem, kas piešķirti EAF ieguldījumu mehānismam saskaņā ar notiekumiem Iekšējā nolīgumā starp Savienības dalībvalstīm, ar ko izveido 11. EAF. 3. nodaļa Īpaši noteikumi finansiālajai palīdzībai saskaņā ar 11. EAF 77. pants Priekšmets un darbības joma Saskaņā ar stratēģiju un prioritātēm, ko noteikusi attiecīgā AZT vietējā vai reģionālā līmenī, un neskarot humāno un ārkārtas palīdzību, finanšu atbalstu var sniegt šādām darbībām, kas palīdz sasniegt šajā lēmumā noteiktos mērķus: (a) nozaru politikai un reformām, kā arī ar tām saskanīgiem projektiem; (b) institucionālajai attīstībai, spēju veidošanai un vides aspektu integrācijai; (c) tehniskajai sadarbībai; (d) papildu atbalstam gadījumā, ja rodas eksporta ieņēmumu svārstības saistībā ar preču un pakalpojumu eksportu, kas minēti 81. pantā. 78. pants Humānā un ārkārtas palīdzība 1. Humāno un ārkārtas palīdzību piešķir tām AZT, kurām ir sevišķi nopietnas ekonomiskas un sociālas grūtības, ko radījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji apstākļi ar līdzīgām sekām. Humāno un ārkārtas palīdzību sniedz tik ilgi, cik nepieciešams, lai risinātu steidzamas problēmas, kas rodas šādās situācijās. Humāno un ārkārtas palīdzību piešķir, pamatojoties tikai uz katastrofu upuru vajadzībām un interesēm. 2. Humānajai un ārkārtas palīdzībai ir šādi mērķi: (a) glābt cilvēku dzīvības krīzes un pēckrīzes situācijās; (b) ar visiem iespējamiem līdzekļiem veicināt humānās palīdzības finansēšanu un sniegšanu, kā arī tās paredzēto saņēmēju tiešu piekļūšanu šai palīdzībai; (c) veikt īstermiņa rehabilitāciju un atjaunošanu, lai cietušie varētu baudīt minimālo sociāli ekonomisko integrāciju, un pēc iespējas ātrāk radīt apstākļus attīstības atsākšanai, pamatojoties uz ilgtermiņa mērķiem; (d) apmierināt vajadzības, kas rodas cilvēku (bēgļu, pārvietoto personu un repatriantu) pārvietošanas rezultātā pēc dabas vai cilvēka radītām katastrofām, lai tik ilgi, cik tas ir nepieciešams, apmierinātu visas bēgļu un pārvietoto personu vajadzības (neatkarīgi no tā, kur personas atrodas) un atvieglinātu rīcību viņu brīvprātīgai repatriācijai un reintegrācijai izcelsmes valstī; (e) palīdzēt AZT izveidot īstermiņa katastrofu novēršanas un sagatavotības mehānismus, tostarp tos, kas paredzēti prognozēšanai un agrīnai brīdināšanai, lai samazinātu katastrofu sekas. 3. Līdzīgu palīdzību var piešķirt AZT, kas uzņem bēgļus vai repatriantus, lai apmierinātu akūtas vajadzības, ko ārkārtas palīdzība neaptver. 4. Palīdzību, ko piešķir saskaņā ar šo pantu, finansē no Savienības budžeta. Tomēr papildus finansējumam no attiecīgās budžeta pozīcijas izņēmuma kārtā to var finansēt no II pielikumā noteiktajiem piešķīrumiem. 5. Humānās un ārkārtas palīdzības darbības uzsāk pēc skartās AZT, Komisijas, dalībvalsts, ar kuru AZT ir saistīta, starptautisko organizāciju vai vietējo vai starptautisko nevalstisko organizāciju lūguma. Šo palīdzību vada un īsteno saskaņā ar procedūrām, kas sekmē ātru, elastīgu un efektīvu rīcību. 79. pants Spēju attīstība 1. Finanšu palīdzību izmanto, lai atbalstītu AZT, attīstot nepieciešamās spējas, lai noteiktu, īstenotu un pārraudzītu teritoriālās un/vai reģionālās stratēģijas un darbības, nolūkā sasniegt vispārējos mērķus sadarbības jomās, kas minētas otrajā un trešajā daļā. 2. Savienība atbalsta AZT centienus izstrādāt ticamus statistikas datus par šīm jomām. 80. pants Tehniskā palīdzība 1. Pēc Komisijas iniciatīvas pētījumus vai tehniskās palīdzības pasākumus var finansēt, lai nodrošinātu sagatavošanu, uzraudzību, novērtēšanu un pārraudzību, kas vajadzīga, lai īstenotu šo lēmumu, un veiktu tā vispārēju novērtējumu. Tehnisko palīdzību vietējā līmenī īsteno visos gadījumos saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz decentralizētu finanšu pārva