EIROPAS KOMISIJA Briselē, 18.7.2016 COM(2016) 486 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS ES BUDŽETA AIZSARGĀŠANA LĪDZ 2015. GADA BEIGĀM



Satura rādītājs 1.KOPSAVILKUMS UN SECINĀJUMI 2.PROCESI 2.1.Preventīvie mehānismi 2.2.Korektīvie mehānismi 2.3.Pārvaldības un kontroles sistēmu izmaksu lietderība 2.4.ES līdzekļu publiskā iekšējā kontrole un pārvaldība 3.FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE MAKSĀJUMI LĪDZ 2015. GADA BEIGĀM 3.1.Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi 2015. gadā 3.2.Kumulatīvās finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi līdz 2015. gada beigām 3.3.Finanšu korekciju ietekme 4.LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA 4.1.Preventīvas darbības 4.2.Korektīvie pasākumi 4.3.Konstatētie dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumi un īstenotie pasākumi 4.4.Kumulatīvie rādītāji 4.5.Dalībvalstu korekcijas 5.KOHĒZIJAS POLITIKA 5.1.Preventīvas darbības

5.2.Korektīvie pasākumi 5.3.Konstatētie dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumi un īstenotie pasākumi 5.4.Kumulatīvie rādītāji 5.5.Dalībvalstu korekcijas 6.TIEŠA UN NETIEŠA PĀRVALDĪBA PIELIKUMI. PRECĪZI RĀDĪTĀJI 1.Finanšu korekcijas 2015. gadā salīdzinājumā ar saņemtajiem ES maksājumiem; sadalījums pa dalībvalstīm 2.Vienotas likmes korekciju sadalījums 2015. gadā 3.Pirmavota finanšu korekciju sadalījums 2015. gadā 4.Neto finanšu korekciju sadalījums 2015. gadā 5.Summas, ko 2015. gadā dalībvalstis atguva no galīgajiem saņēmējiem lauksaimniecības jomā 6.Nav iekļautas korekcijas, ko dalībvalstis pašas 2015. gadā piemērojušas pirms maksājumu veikšanas saņēmējiem (papildus Komisijas paziņotajām) 7.Kumulatīvās korekcijas 2015. gada beigās, ko dalībvalstis paziņojušas attiecībā uz kohēzijas politikas 2007.–2013. gada periodu 1.KOPSAVILKUMS UN SECINĀJUMI Šajā paziņojumā aprakstīta Eiropas Savienības (ES) tiesību aktos paredzēto preventīvo un korektīvo mehānismu darbība, kā arī pasākumi, ko Komisijas dienesti veikuši, lai aizsargātu ES budžetu no nelikumīgiem vai nepareiziem izdevumiem. Tajā arī sniegtas visprecīzākās aplēses par skaitļiem, kas iegūti ar šiem mehānismiem un pasākumiem, un izklāstīts, kā šajā procesā ir iesaistītas un ietekmētas dalībvalstis. Paziņojums papildina informāciju, kas sniegta 2015. gada Finanšu pārskatu apspriešanā un analīzē (FSDA), 2015. gada ES budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā (AMPR) un attiecīgo ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatu attiecīgajās daļās. Apmēram 80 % ES budžeta īsteno dalībvalstis, kurām ir jāievēro vispārējie noteikumi budžeta izpildes jomā. Dalībvalstis ir Komisijas partneri, nodrošinot atbilstību ES tiesību aktiem un ES budžeta aizsardzību. Komisija aizsargā ES budžetu, t. i., ES izdevumus, no nepamatotiem vai nepareiziem izdevumiem, izmantojot divus galvenos mehānismus: (1)novēršanas mehānismi (piemēram, ex-ante kontroles, maksājumu pārtraukšana un apturēšana) un (2)korektīvie mehānismi (galvenokārt finanšu korekcijas, ko nosaka dalībvalstīm, kā arī maksājumu atgūšana no ES maksājumu saņēmējiem): gadījumā, ja preventīvie mehānismi nav bijuši efektīvi, Komisijai sava uzraudzības pienākuma ietvaros korektīvie mehānismi ir jāpiemēro kā galējs līdzeklis.

Finanšu korekciju un maksājumu atgūšanas galvenais mērķis ir nodrošināt ES līdzekļu izmantošanu tikai tiesiskajam regulējumam atbilstošiem izdevumiem. Dalītās pārvaldības ietvaros par nepamatoti izmaksātu summu noteikšanu un atgūšanu no saņēmējiem galvenokārt atbild dalībvalstis. Lai nodrošinātu kontroles sistēmu izmaksu lietderību, viens no galvenajiem virzieniem, kurā Komisijas dienesti turpinās strādāt kolēģijas pašreizējā pilnvaru periodā, būs kontroles sistēmu racionalizēšana un vienkāršošana, kā arī resursu novirzīšana tām pārbaudēm, ko uzskata par vispiemērotākajām likumības un pareizības apdraudējumu pārvaldībai tiesiskā regulējuma satvarā. Galvenais dalītas pārvaldības mērķis ir uzlabot dalībvalstu kontroles sistēmu rezultativitāti. Lauksaimniecības un lauku attīstības finanšu korekcijām vienmēr ir neto ietekme uz ES budžetu, atgūstot nepamatoti izmaksātas summas, kas tiek atmaksātas ES budžetā. Atbilstoši kohēzijas politikai dalībvalstis var aizstāt neattiecināmos izdevumus ar jauniem attiecināmajiem izdevumiem, tādējādi nepazaudējot ES finansējumu. Atbilstoši citiem pārvaldības veidiem finanšu korekcijas izmanto, lai īstenotu korekcijas pirms līdzekļu atmaksāšanas ES. Paziņojumā galvenokārt izklāstīti Komisijas īstenotās uzraudzības rezultāti, taču ir sniegta arī informācija par dalībvalstu veikto pārbaužu rezultātiem. Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi — 2015. gada rezultāti Komisijas īstenoto korektīvo pasākumu ietekmi ilustrē turpmāk norādītie pamatskaitļi par 2015. finanšu gadu: Miljonos EUR Politikas jomas Kopā finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi, kas apstiprinātas/apstiprināti 2015. gadā Kopā finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi, kas īstenotas/īstenoti 2015. gadā Lauksaimniecība un lauku attīstība 1292 1587 Kohēzijas politika 1744 1808 Iekšpolitikas jomas 326 317 Ārpolitikas jomas 132 136 Pārvalde 5 5 KOPĀ 3499 3853 % no budžeta maksājumiem 2,4 % 2,7 %







Turpmākajā diagrammā ir sniegts 2015. gadā īstenoto dažādu korekciju veidu pārskats dažādās politikas jomās (miljonos EUR). Trīs korekciju veidu definīciju sk. 2.2.2. iedaļā. Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi — kumulatīvie rezultāti Kumulatīvie skaitļi sniedz noderīgāku informāciju par Komisijas izmantoto korektīvo mehānismu nozīmīgumu, jo to aprēķinā ņemts vērā tas, ka lielākā daļa ES izdevumu ir daudzgadu izdevumi un ka tie līdzsvaro vienreizēju notikumu ietekmi. Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi, kas apstiprināti 2009.–2015. gadā (miljonos EUR). Periodā no 2009. līdz 2015. gadam vidējā apstiprinātā summa bija EUR 3,3 miljardi jeb 2,4 % no vidējās summas, kas izmaksāta no ES budžeta, savukārt vidējā šajā periodā īstenotā summa bija EUR 3 miljardi jeb 2,2 % no maksājumiem (sk. 3.2.1. diagrammu). Attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) vidējā Komisijas īstenoto finanšu korekciju (visas ir neto finanšu korekcijas) likme periodā no 1999. gada līdz 2015. gada beigām bija 1,7 % no izdevumiem (sk. 4.4. iedaļu). Attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Sociālo fondu (ESF) 2000.–2006. gada līdzekļiem (slēgšana ir gandrīz pabeigta) 2015. gada beigās finanšu korekciju kopējā likme, ņemot vērā tikai Komisijas īstenoto uzraudzību, bija 4,2 % no veiktajiem piešķīrumiem (sk. 5.4.1. iedaļu). Vidējā summa, kas apstiprināta tiešas un netiešas pārvaldības sistēmā par 2009.–2015. gada periodu, bija EUR 380 miljoni jeb 1,2 % no vidējās maksājumu summas. Komisija analizē iepriekšējos periodos konstatēto kļūdu cēloņus — sk. ziņojumu par jomām, kurās vienmēr ir daudz kļūdu, un to galvenajiem cēloņiem.

ES budžeta aizsardzība — galvenie secinājumi Svarīgs Komisijas “uz rezultātiem vērstā budžeta stratēģijas” mērķis ir nodrošināt, lai kļūdu novēršanas, noteikšanas un izlabošanas nolūkā izveidoto pārvaldības un kontroles sistēmu izstrāde un īstenošana būtu izmaksu ziņā lietderīga. Tāpēc kontroles stratēģijās būtu jāparedz rūpīgākas un biežākas pārbaudes augstāka riska jomās, kā arī jānodrošina kontroles lietderība. Komisija arvien vairāk uzmanības pievērš pasākumiem, kas novērš nepareizos izdevumus un palīdz izvairīties no šādu pārkāpumu turpmāku atkārtošanās. Iepriekš sniegtie rādītāji apstiprina pozitīvos rezultātus, kas panākti ar Komisijas un dalībvalstu īstenotajiem daudzgadu preventīvajiem un korektīvajiem pasākumiem, parādot, ka šie pasākumi nodrošina ES budžeta aizsardzību pret izdevumiem, kuri izriet no tiesību aktu pārkāpšanas. Finanšu korekcijas un maksājumu atgūšana ir arī stimuls dalībvalstīm uzlabot to sistēmas un procesus, lai novērstu turpmākas kļūdas. Korekcijas, par kurām lēmums pieņemts gada laikā, ir iepriekšējos gados konstatēto kļūdu un pārkāpumu rezultāts. 90 % finanšu korekciju, par kurām ir pieņemts lēmums, ir īstenotas līdz 2015. gada beigām. Neto korekcijas, kuru rezultātā līdzekļus atmaksā ES budžetā, ir raksturīgas lauksaimniecības un lauku attīstības jomā un tiešas un netiešas pārvaldības jomā. Attiecībā uz kohēzijas politiku neto korekcijas līdz šim atšķirīga tiesiskā regulējuma un budžeta pārvaldības veida dēļ ir izņēmums (nostiprināts preventīvais mehānisms). Vienotas likmes korekcijas nosaka, ja kļūdu finansiālo ietekmi nevar precīzāk kvantitatīvi izteikt, izmantojot samērīgus pasākumus. Konkrētas kontroles sistēmas ievieš saskaņā ar tiešas un netiešas pārvaldības izdevumiem, kas galvenokārt attiecas uz dotāciju pārvaldības procesu, jo tas novērš pašreizējos riskus. Komisija sekmē Publisko iekšējās kontroles (PIK) tīklu un tajā piedalās, ļaujot dalībvalstīm sadarboties, lai uzlabotu iekšējo kontroli, tostarp ES fondu pārvaldību, lai noteiktu labo praksi, jo īpaši tad, ja ir grūti nodrošināt īstenošanas efektivitāti (sk. ziņojumu par jomām, kurās vienmēr ir daudz kļūdu, un to galvenajiem cēloņiem). Uzlabojumi, kas paredzēti daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2014.–2020. gadam ietvaros Lauksaimniecība un lauku attīstība Komisija ir sākusi piemērot vairākus nesen pieejamus preventīvos instrumentus, piemēram, pārtraukšanu, apturēšanu un ES finansējuma samazināšanu, lai labāk aizsargātu ES budžetu un lai vēl vairāk stimulētu dalībvalstis samazināt nepareizo maksājumu skaitu. Šajā ziņā dalībvalstu rīcības plānu īstenošana ir kļuvusi par Komisijas budžeta pārvaldības neatņemamu sastāvdaļu. Turklāt, tā kā mērķis ir turpināt attīstīt vienotas revīzijas pieeju arī KLP pārvaldības jomā, Komisija aktīvi veicina un uzrauga sertifikācijas iestāžu jauno funkciju saistībā ar maksājumu likumības un pareizības nodrošināšanu. Attiecībā uz ELGF Komisija pastāvīgi pieprasa dalībvalstīm uzturēt to zemes gabalu identifikācijas sistēmu (ZGIS), jo īpaši, to regulāri atjauninot. Dalībvalstīs, kurās sistēma neatbilst vajadzīgajam kvalitātes līmenim, ir jāievieš atbilstoši rīcības plāni, uzņemoties risku finansēt apturēšanu, ja rīcības plāns netiks pareizi īstenots. Attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) plānošanas posmā tika veiktas plānoto pasākumu kontrolējamības un pārbaudāmības konkrētas pārbaudes. Papildus tam problēmu gadījumā Komisija pārtrauc maksājumus un var tos arī apturēt. Kopumā Komisija ir sākusi vērienīgu vienkāršošanas procesu, lai samazinātu sarežģītību un administratīvo slogu, kas arī palīdzēs vēl vairāk samazināt kļūdas risku. Kohēzija Jaunais tiesiskais regulējums paredz palielināt programmu pārvaldošo iestāžu pārskatatbildību, nosakot, ka tām ir jāveic pareizas pārbaudes katru gadu pirms programmu pārskatu iesniegšanas. Gada pārskatos ietilpst arī dalībvalsts piemērotās finanšu korekcijas, kas noteiktas par grāmatvedības gadu. Programmas revīzijas iestādes pārskatiem un finanšu korekcijām sagatavo revīzijas atzinumu, kā arī revīzijas atzinumu par pārskata izdevumu likumību un pareizību, ņemot vērā konstatētā atlikušā riska līmeni pēc tam, kad ir veiktas visas korekcijas.

Grāmatvedības gada laikā Komisija patur 10 % no visiem starpposma maksājumiem līdz visu kontroles procedūru pabeigšanai, tostarp revīzijām pārskatu iesniegšanas laikā, kā arī piemēro pārskatu apstiprināšanas procedūras, pēc tam samaksā vai atgūst gada bilanci un veic mērķtiecīgas, uz riska novērtējumu balstītas revīzijas, lai nodrošinātu, ka nav būtisku trūkumu, kas var radīt būtisku risku, ka dalībvalsts var nekonstatēt vai neizlabot atlīdzinātos izdevumus. Pretējā gadījumā Komisijai jāpiemēro neto finanšu korekcijas. Komisija arī turpinās stingri īstenot pārtraukšanas/apturēšanas mehānismus, kuru rezultātā vajadzības gadījumā var īstenot finanšu korekcijas, ja pastāv pārvaldības un kontroles sistēmu būtisku trūkumu pazīmes. Tā arī turpmāk veiks preventīvus spēju veidošanas pasākumus sadarbībā ar programmas iestādēm, lai uzlabotu izdevumu kvalitāti un lai ciešāk sadarbotos ar revīzijas iestādēm saskaņā ar vienotas revīzijas principu, lai savlaicīgi un efektīvi novērstu riskus. Tieša un netieša pārvaldība Komisija ir izveidojusi tiešas un netiešas pārvaldības kontroles sistēmu, kas ir vērsta uz maksājumu ex-ante pārbaudēm, padziļinātām ex-post pārbaudēm, kuras pēc izmaksu rašanās un deklarēšanas notiek saņēmēju telpās, un starptautisko organizāciju pārbaudes apmeklējumiem. 2.PROCESI 2.1.Preventīvie mehānismi Komisija aizsargā ES budžetu ar vairākiem preventīviem mehānismiem. Komisija arvien vairāk uzmanības pievērš pasākumiem, kas novērš nepareizos izdevumus un palīdz novērst šādu pārkāpumu turpmāku atkārtošanos. Saskaņā ar dalītu pārvaldību (t. i., attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības un kohēzijas politiku) par to, lai no ES budžeta segtie izdevumi būtu likumīgi un pareizi, visā to aprites ciklā galvenokārt atbild dalībvalstis. Komisija īsteno savlaicīgu un ciešu uzraudzību, pamatojoties uz vairāku gadu laikā saņemtiem ES un valstu līmeņa revīziju rezultātiem, OLAF veikto izmeklēšanu rezultātiem, kā arī uz jebkādu citu informāciju, kas nonākusi dienestu rīcībā un liecina par sistēmas trūkumu vai būtiskiem neizlabotiem pārkāpumiem. Lai novērstu nepareizus maksājumus, pastāvīgi notiek to galveno elementu atkārtota novērtēšana, kuri liecina par pārvaldības un kontroles sistēmu rezultatīvu darbību. Saskaņā ar tiešu un netiešu pārvaldību preventīvas darbības ir, piemēram, atbildīgo dienestu veiktas pārbaudes par saņēmēju norādīto izdevumu attiecināmību. Šāda ex-ante kontrole ir iekļauta programmu pārvaldības procesos, un tās mērķis ir gūt pamatotu pārliecību par apmaksāto izdevumu likumību un pareizību. Komisijas dienesti arī var sniegt norādes, jo īpaši par līguma jautājumiem, lai nodrošinātu finansējuma pareizu un efektīvu pārvaldību un tādējādi samazinātu pārkāpumu risku. Komisijas izveidota un vadīta ekonomikas dalībnieku agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma arī aizsargā Savienības finanšu intereses. 2.2.Korektīvie mehānismi 2.2.1. Pārskats Lielai ES izdevumu daļai, piemēram, kohēzijas, pētniecības un lauku attīstības politikas izdevumi, piemīt daudzgadu raksturs. Atbilstīgi Finanšu regulas 32. panta 2. punkta e) apakšpunktam to ņem vērā korektīvu pasākumu izstrādē un īstenošanā, kā arī šo darbību rezultātu novērtēšanā. Izšķir šādus korektīvos pasākumus: a) finanšu korekcijas un b) maksājumu atgūšana; abus veic visos programmas dzīves cikla posmos, tiklīdz ir radušies izdevumi un/vai ir veikts maksājums. Komisija korektīvos mehānismus drīkst piemērot kā galēju līdzekli gadījumā, ja preventīvie mehānismi nebija efektīvi. Korektīvo pasākumu darbplūsma ir šāda. 2.2.2. Finanšu korekcijas Finanšu korekcijas ir procesā sākotnējā posmā, kad ir sāktas finanšu korekcijas procedūras, taču joprojām notiek pretrunu procedūra ar attiecīgo dalībvalsti. Norādītās summas ir tikai sākotnējās Komisijas dienestu aplēses un var mainīties. Tās ir ierosinātās korekcijas, kuras vēl nav apstiprinājušas dalībvalstis un par kurām Komisija vēl nav pieņēmusi lēmumu. Finanšu korekcija ir apstiprināta, tiklīdz to akceptē dalībvalsts vai Komisija pieņem par to lēmumu.

Finanšu korekciju uzskata par īstenotu, kad tā ir piemērota un reģistrēta Komisijas pārskatā, proti, atbildīgais kredītrīkotājs ir apstiprinājis finanšu darījumu saistībā ar atskaitīšanu no starpposma vai galīgā maksājuma pieprasījuma, atgūšanas rīkojumu un/vai darījumu, ar ko atbrīvojas no saistībām. Komisija dalībvalstu deklarētajiem izdevumiem piemēro šādus finanšu korekciju veidus ("ex-post" korekcijas): - finanšu korekcijas atsevišķos gadījumos, ņemot vērā precīzi noteiktas nepamatoti izlietotās summas un finansiālo ietekmi uz budžetu; - ekstrapolētas finanšu korekcijas, ja attiecīgo summu var izteikt skaitļos, pamatojoties uz reprezentatīvu statistisko paraugu, kas ir pietiekami uzticams; - vienotas likmes korekcijas, ja attiecīgo summu nevar izteikt skaitļos, pamatojoties uz reprezentatīvu statistisko paraugu, vai ja nevar precīzos skaitļos izteikt atsevišķu kļūdu ietekmi uz izdevumiem (piemēram, atsevišķu publisku līgumu finanšu korekcijas, piemērojot apstiprinātas vienotas likmes). Visas finanšu korekcijas neatkarīgi no to veida negatīvi ietekmē valsts budžetu — arī tad, ja attiecīgos izdevumus neatmaksā ES budžetā, jo līdzekļi ir jāizmanto neattiecināmo izdevumu aizstāšanai. "Pirmavota" finanšu korekcijas izmanto, lai īstenotu korekcijas pirms līdzekļu atmaksāšanas Eiropas Savienībai. Tās veic, kad dalībvalsts piemēro korekciju, apstiprinot Komisijai jaunus izdevumus saskaņā ar korektīvo pasākumu plānu, par ko panākta vienošanās ar Komisiju, un šā plāna rezultātā. Jāuzsver, ka atšķirība starp ex-post un pirmavotā īstenotu finanšu korekciju ir tās īstenošanas brīdis. Finanšu korekciju pārskats laika gaitā. Izdevumu aizstāšana saskaņā ar kohēzijas tiesību aktiem ir iespēja dalībvalstīm aizstāt neattiecināmos izdevumus ar jauniem attiecināmajiem izdevumiem, tādējādi nezaudējot ES finansējumu (t. i., tā nav neto korekcija, jo nauda netiek atmaksāta ES budžetā). Neto finanšu korekcija ir korekcija, kam ir neto ietekme uz ES budžetu (t. i., koriģētās un atgūtās summas atmaksā ES budžetā). Lauksaimniecības un lauku attīstības finanšu korekcijas (ELGF, ELFLA, ELVGF) vienmēr tiek atmaksātas ES budžetā, savukārt atbilstīgi tiesiskajam regulējumam programmu īstenošanas laikā kohēzijas politikas izdevumiem iepriekš samaksātās summas atmaksā ES budžetā galvenokārt izņēmuma gadījumos. Saskaņā ar tiesisko regulējumu, kas kohēzijas politikai piemērots līdz 2007.–2013. gada plānošanas periodam, reāla naudas plūsma atpakaļ ES budžetā notiek tikai: -tad, ja dalībvalstis nevar uzrādīt pietiekami attiecināmus izdevumus; -pēc programmu slēgšanas, ja vairs nav iespējams neattiecināmos izdevumus aizstāt ar attiecināmiem; -tad, ja ir domstarpības ar Komisiju. Taču attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu ir ieviests būtisks jauninājums — Komisijai ir jāpiemēro neto finanšu korekcija, ja ES revīzijās pēc apliecinājumu pakešu iesniegšanas atklāj pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvas darbības būtiskus trūkumus, ko dalībvalstis iepriekš nav konstatējušas, paziņojušas vai izlabojušas. Šādos gadījumos dalībvalstu pašreizējā iespēja iepriekšējos plānošanas periodos pieņemt korekciju un atkārtoti izmantot attiecīgos ES līdzekļus tiek atcelta. Atbilstīgi dalītas pārvaldības principiem dalībvalstis pieliek lielas pūles un atvēl resursus finanšu korekciju veikšanai un nepamatoti samaksāto summu atgūšanai no saņēmējiem. Tās arī visupirms veic pārvaldības pārbaudes, kontroli un revīzijas, kas papildina Komisijas veiktās (izklāstītas iepriekš). 2.2.3. Atgūtie maksājumi LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA

Regulā (ES) Nr. 1306/2013 par KLP finansēšanu ir noteikts, ka dalībvalstīm jāatgūst summas, kas zaudētas atklātu, nepareizi veiktu maksājumu dēļ. Tomēr saskaņā ar subsidiaritātes principu par atgūšanas procedūrām pilnībā atbild attiecīgās dalībvalstis, un tāpēc tām piemēro dalībvalstu vietējās administratīvās un tiesas procedūras. Tāpēc, lai gan dažas procedūras dod ātrus rezultātus, citām vajadzīgs vairāk laika. Lai mudinātu atsevišķas dalībvalstis savlaicīgi atgūt nepamatotos maksājumus, likumdevējs ieviesa automātisku tīrvērtes mehānismu, kas paredz, ka no konkrēto valstu budžeta iekasē 50 % no visiem nepamatotajiem maksājumiem, kurus dalībvalstis nav atguvušas no saņēmējiem četru gadu vai, ja notiek tiesvedība, astoņu gadu laikā (tā dēvētais “50/50 noteikums”). Taču arī pēc šā mehānisma piemērošanas dalībvalstīm joprojām ir pienākums turpināt atgūšanas procedūras un, ja tās to nedara pietiekami rūpīgi, Komisija var nolemt iekasēt no attiecīgajām dalībvalstīm visas neatmaksātās summas. Turklāt saskaņā ar Regulas Nr. 908/2014 28. pantu dalībvalstīm jākompensē visi nesegtie parādi ar debitoram paredzētajiem turpmākajiem maksājumiem (obligāta kompensācija). Ar jaunā tiesiskā regulējuma stāšanos spēkā 50/50 noteikums tagad jāpiemēro arī ELFLA finanšu gadā, kad programma norisinās, nevis programmas slēgšanas brīdī. Tādēļ, sākot ar 2014. finanšu gadu, dalībvalstīm jānorāda summas, kuras iekasē saskaņā ar 50/50 noteikumu, arī 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada ELFLA programmām . Nepamatotie maksājumi, kas radušies valsts iestāžu pieļautu administratīvu kļūdu rezultātā, arī ir jāatskaita no attiecīgo maksājumu aģentūru gada pārskatiem un tādējādi jāizslēdz no ES finansējuma. ELGF gadījumā no saņēmējiem atgūtās summas ieskaita ES budžetā kā piešķirtos ieņēmumus pēc tam, kad dalībvalsts no tām atskaitījusi vienotas likmes atgūšanas izmaksas 20 % apmērā. ELFLA gadījumā atgūtās summas ņem vērā turpmākajos Komisijas saņemtajos atmaksāšanas pieprasījumos, tāpēc tās programmai plānošanas periodā var izmantot atkārtoti. Pēc attiecināmības perioda beigām tās ieskaita ES budžetā kā piešķirtos ieņēmumus. KOHĒZIJAS POLITIKA Atgūtās summas galvenokārt izsniedz programmas slēgšanas brīdī vai pēc tam, un tās kļūst par ES budžeta ieņēmumiem. Pašreizējā plānošanas periodā (2014.–2020. gads) un pirmo reizi 2017. gadā summas tiks atgūtas gada pārskatu apstiprināšanas ietvaros. Komisija aprēķinās līdzsvaru starp pārskata apstiprināto summu un summām, kas dalībvalstīm jau samaksātas grāmatvedības gadā (ikgadējais priekšfinansējums un 90 % maksājumu pieteikumu). Ja šī summa ir jāatgūst no dalībvalsts, izsniedz atgūšanas rīkojumu. Šis atgūšanas rīkojums, ko var izpildīt, kad tas ir iespējams, atskaitot no turpmākiem maksājumu pieteikumiem, nav finanšu korekcija, un tas nesamazina programmas kopējo piešķīrumu. Šo summu tādēļ atkārtoti izmantos attiecīgajai programmai. TIEŠA UN NETIEŠA PĀRVALDĪBA Saskaņā ar tiešo un netiešo pārvaldību un atbilstīgi Finanšu regulai kredītrīkotājam būtu jāsagatavo atgūšanas rīkojumi par nepamatoti izmaksātajām summām. Līdzekļus atgūst, izmantojot tiešu bankas pārvedumu, ko veic debitors (tie uzskatāmi par ES budžeta piešķirtajiem ieņēmumiem, kurus var atkārtoti izmantot tās pašas programmas īstenošanai), vai kompensējot šo summu ar citām summām, kuras Komisija ir parādā debitoram. Komisijas dienesti īsteno arī līdzekļu atgūšanu no pirmavota, no veiktajiem maksājumiem atskaitot neattiecināmos izdevumus (kas noteikti pašreizējos izmaksu segšanas pieprasījumos). 2.3.Pārvaldības un kontroles sistēmu izmaksu lietderība Atbilstīgi Finanšu regulas prasībai svarīgs Komisijas “uz rezultātiem vērstā budžeta stratēģijas” mērķis ir nodrošināt, lai kļūdu novēršanas, noteikšanas un izlabošanas nolūkā izveidoto pārvaldības un kontroles sistēmu izstrāde un īstenošana būtu izmaksu ziņā lietderīga. Tāpēc kontroles stratēģijās būtu jāparedz rūpīgākas un biežākas pārbaudes augstāka riska jomās, kā arī jānodrošina kontroles lietderība. Tas ir būtiski, jo pārbaudes rada saņēmējiem ievērojamu administratīvo slogu un var pat atturēt no dalības programmā. Turklāt neefektīvās un nerezultatīvās pārbaudēs tiek absorbēti resursi, kurus citādi varētu izmantot rezultātu sasniegšanai. Sīkāku informāciju sk. Komisijas 2015. gada Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā. 2.4.ES līdzekļu publiskā iekšējā kontrole un pārvaldība ES budžeta aizsargāšana ir Komisijas un dalībvalstu kopīga atbildība. Komisija sekmē Publisko iekšējās kontroles (PIK) tīklu un tajā piedalās, apvienojot iekšējās kontroles pārstāvjus no visām ES dalībvalstīm. PIK tīkls pārbauda iekšējās kontroles jautājumus, kas saistīti ar valsts budžetu vai ES līdzekļu pārvaldību, lai noteiktu labu praksi jomās, kurās tos ir grūti efektīvi īstenot. Regulāri notiek PIK tīkla sanāksmes, lai visas dalībvalstis varētu sadarboties ar mērķi uzlabot iekšējās kontroles mehānismus un nodrošināt labāku finanšu pārvaldību un labākus darbības rezultātus.



3.FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTIE MAKSĀJUMI LĪDZ 2015. GADA BEIGĀM 3.1.Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi 2015. gadā 3.1. tabula. Pārskats par finanšu korekcijām un atgūtajiem maksājumiem 2015. gadā Miljonos EUR DFS izdevumu kategorija Kopējie ES budžeta maksājumi 2015. gadā Kopējās apstiprinātās finanšu korekcijas 2015. gadā Kopējie apstiprinātie atgūtie maksājumi 2015. gadā Kopā finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi, kas apstiprināti 2015. gadā % no ES budžeta maksājumiem Kopējās īstenotās finanšu korekcijas 2015. gadā Kopējie īstenotie atgūtie maksājumi 2015. gadā Kopā finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi, kas īstenoti 2015. gadā % no ES budžeta maksājumiem Gudra un integrējoša izaugsme 68 009 1637 254 1892 2,8 % 1766 246 2013 3,0 % ERAF 28 363 826 - 826 2,9 % 774 - 774 2,7 % Kohēzijas fonds 12 098 462 - 462 3,8 % 585 - 585 4,8 % ESF 10 277 348 1 349 3,4 % 407 - 407 4,0 % Iekšpolitikas jomas 17 271 - 254 254 1,5 % - 246 246 1,4 % Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi 58 066 1072 348 1420 2,4 % 1314 337 1652 2,8 % ELGF 44 940 922 117 1040 2,3 % 1017 155 1173 2,6 % Lauku attīstība 11 793 46 206 253 2,1 % 263 152 414 3,5 % ZVFI/EZF 791 6 2 8 1,0 % 10 6 16 2,0 % ELVGF, Virzības nodaļa 64 97 2 99 154,0 % 24 2 26 40,6 % Iekšpolitikas jomas 478 - 21 21 4,4 % - 23 23 4,8 % Drošība un pilsoniskums 2019 23 28 51 2,5 % 23 24 48 2,4 % Migrācija un iekšlietas 779 23 - 23 3,0 % 23 - 23 3,0 % Iekšpolitikas jomas 1239 - 28 28 2,2 % - 24 24 2,0 % Globālā Eiropa 7884 - 132 132 1,7 % - 136 136 1,7 % Ārpolitikas jomas 7884 - 132 132 1,7 % - 136 136 1,7 % Pārvalde 8978 - 5 5 0,1 % - 5 5 0,1 % Pārvalde 8978 - 5 5 0,1 % - 5 5 0,1 % KOPĀ 144 955* 2732 767 3499 2,4 % 3104 749 3853 2,7 % * Neskaitot EUR 288 miljonus, kas samaksāti atbilstoši pozīcijai “Īpašie instrumenti”. Jāuzsver, ka norādītie skaitliskie dati var mazliet atšķirties no gada ziņojuma par ES finansiālo interešu aizsardzību un cīņu pret krāpšanu un tā Komisijas darba dienestu dokumentiem, jo minētais ziņojums tika publicēts agrīnā posmā, kad bija pieejami vienīgi provizoriskie dati.

3.1.1. Lauksaimniecība un lauku attīstība Finanšu korekcijas Augsta līmeņa finanšu korekcijas, ko Komisija apstiprināja 2015. gadā, apliecina ievērojamus centienus no Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (AGRI ĢD) puses kopš 2013. gada, paātrinot atbilstības noskaidrošanas procedūras, tostarp apstrādājot ilgi nepabeigtas procedūras. Rezultātā 2015. gadā tika apstiprinātas daudzas korekcijas par vairākiem finanšu gadiem. Turpmāk, darbojoties pilnā jaudā, paredzams, ka gada finanšu korekcijas būs stabilas pēdējo trīs gadu vidējā rādītāja līmenī. Tā kā ir pieaudzis to korekciju apmērs, kas īstenotas ar maksājumiem pa daļām vai maksājumu atlikšanu, pēdējos trijos gados (no 2012. līdz 2014. gadam) lauksaimniecības un lauku attīstības īstenoto korekciju summas bijušas mazākas par Komisijas nolemtajām summām. Atšķirībai būtu jāizzūd, kad būs sasniegts normāls darbības ritms.



Atgūtie maksājumi Dalībvalstis 2015. gadā no saņēmējiem atguva EUR 155 miljonus attiecībā uz ELGF un EUR 153 miljonus attiecībā uz ELFLA. Kas attiecas uz saņēmēja pārkāpumu labošanu, dalībvalstīm jāreģistrē informācija par nepareizi iztērēto summu atgūšanu un par to jāziņo, veicot ikgadējo finansiālo noskaidrošanu. Dalībvalstis uzņemas pilnu atbildību par nepareizi veikto maksājumu atgūšanu tieši no galīgajiem saņēmējiem. 5. pielikumā ir norādītas summas, ko dalībvalstis 2015. gadā atguva no saņēmējiem (atbilstīgi dalībvalstu ziņojumiem debitoru virsgrāmatai) un atmaksāja Komisijai. Šīs summas uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem ELGF, bet ELFLA atgūtās summas attiecīgajai programmai var piešķirt no jauna. 3.1.2. Kohēzija. 2000.–2006. gada plānošanas periods ERAF programmu un Kohēzijas fonda projektu slēgšanas procesa beigu posmā dalībvalstīm noteikto un to pieņemto finanšu korekciju kopējais apmērs 2015. gadam bija šāds: - finanšu korekcijas EUR 155 miljonu apmērā saistībā ar ERAF programmu slēgšanu septiņās dalībvalstīs, lielākās korekcijas noteiktas Itālijai (EUR 108 miljoni) un Grieķijai (EUR 34 miljoni); - attiecībā uz Kohēzijas fonda projektiem 13 dalībvalstis piekrita korekcijām, kuru kopējais apmērs ir EUR 53 miljoni; lielākā korekcija noteikta Čehijas Republikai (EUR 16 miljoni). Apstiprinātās finanšu korekcijas — ERAF/KF — EUR 208 miljoni; ESF — EUR 179 miljoni ESF, slēgšanas procesā tika slēgtas visas 239 programmas (209 pilnībā slēgtas un 30 daļēji slēgtas). Vislielākās apstiprinātās un īstenotās finanšu korekcijas 2015. gadā attiecās uz Franciju (EUR 149 miljoni) un Spāniju (EUR 30 miljoni). Turklāt slēgšanas process ir pabeigts arī Zviedrijā. Ievērojams progress 2015. gadā ir panākts Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenta (ZVFI) slēgšanas jomā. 2015. gada beigās bija slēgtas 57 no 60 programmām. Vairumu attiecīgo finanšu korekciju īstenoja, izmantojot atgūšanas rīkojumus. 3.1.3. Kohēzija. 2007.–2013. gada plānošanas periods Finanšu korekcijas, kas izriet no ERAF/KF, 2015. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ievērojami palielinājās, tādējādi apliecinot šo politikas daudzgadu kontroles mehānismu efektivitāti. Tas panākts arī ar stingru pārtraukšanas/apturēšanas procedūru politiku, ko Komisija īstenoja kopš plānošanas perioda sākuma, un to, ka 2015. gadā pēc finanšu korekciju īstenošanas tika slēgti daži ilglaicīgi gadījumi, kuru maksājumu pieteikumi bija bloķēti vairākus mēnešus vai pat gadus. Šajos gadījumos par dalībvalstu piemērotajām korekcijām varēja paziņot tikai 2015. gadā pēc pārtraukšanas/apturēšanas procedūru atcelšanas. Finanšu korekciju pieaugumu 2015. gadā apstiprina arī salīdzinājumā ar līdzšinējo līmeni lielāks kļūdu īpatsvars, ko valsts revīzijas iestādes norādīja 2015. gada kontroles ziņojumos (GKZ). Dalībvalstis, kurās 2015. gadā bija vislielākās korekcijas (izņemot pirmavota korekcijas), bija Slovākija (EUR 236 miljoni), Itālija (EUR 161 miljons), Vācija (EUR 143 miljoni), Grieķija (EUR 120 miljoni) un Spānija (EUR 117 miljoni). Apstiprinātās finanšu korekcijas — ERAF/KF — EUR 1532 miljoni; ESF — EUR 169 miljoni Komisijas īstenotās uzraudzības rezultātā 2015. gada beigās kumulatīvās dalībvalstu apstiprinātās finanšu korekcijas par 2007.–2013. gada periodu bija vairāk nekā EUR 2,3 miljardi. Ar ESF saistīto apstiprināto finanšu korekciju apmērs ir EUR 169 miljoni, bet īstenoti — EUR 227 miljoni; no tiem EUR 142 miljonus apstiprināja 2015. gadā un EUR 85 miljonus — iepriekšējos gados. Ir īstenoti 95 % no 2015. gadā un iepriekšējos gados apstiprinātajām finanšu korekcijām, tātad līdz gada beigām vēl jāīsteno korekcijas EUR 60 miljonu apmērā (kumulatīvās). Dalībvalstis, kurās 2015. gadā īstenotas lielākās korekcijas, ir Rumānija (EUR 133 miljoni) un Spānija (EUR 29 miljoni), kas atbilst maksājumu apturēšanas atcelšanai. Salīdzinājumā ar 2014. gadu par apmēram 70 % samazinājās apstiprinātās Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) izdevumu finanšu korekcijas. Tā kā neattiecināmos izdevumus atskaita no turpmākā maksājuma pieprasījuma pēc Komisijas veiktajām revīzijām un dokumentu pārbaudēm, šādas finanšu korekcijas ir ātri īstenojamas. 3.1.4. Kohēzija. 2014.–2020. gada plānošanas periods Otrais grāmatvedības periods bija 2015. gadā, un pagaidām nav iecelta gandrīz nevienas darbības programmas iestāde, tāpēc vēl nav apstrādāts neviens ar izdevumu deklarēšanu saistīts revīzijas pasākums. Līdz ar to nevar paziņot par finanšu korekcijām.

3.1.5. Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi 2015. gadā. Papildu informācija Pielikumos norādītas dažādas 2015. gadā finanšu korekciju summas. Jāuzsver, ka turpmāk redzamie dati attiecas tikai uz vienu gadu, proti, 2015. gadu. Gan vispārējo korekciju summa, gan tās sadalījums pa dalībvalstīm var ievērojami atšķirties atkarībā no gada. Tāpēc, lai iegūtu pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes jēgpilnu novērtējumu, attiecīgo izdevumu veida dēļ tas jāveic daudzgadu perspektīvā (sk. 3.2. nodaļu). Pielikumos sniegto informāciju var kopumā raksturot šādi: 1. Sadalījums pa dalībvalstīm Svarīgākās dalībvalstis attiecībā uz apstiprinātajām finanšu korekcijām salīdzinājumā ar saņemtajiem ES maksājumiem ir Grieķija (9,9 %), Rumānija (8 %) un Slovākija (7,3 %). 2. Vienotas likmes korekciju sadalījums Vienotas likmes korekcijas ir noderīgs instruments, ko izmanto, kad attiecīgo summu nevar izteikt skaitļos, pamatojoties uz reprezentatīvu statistisku paraugu, vai kad nevar precīzos skaitļos izteikt atsevišķu kļūdu ietekmi uz izdevumiem. Tomēr tas nozīmē, ka dalībvalsts, kurai piemēro vienotas likmes korekciju, uzņemas atbildību par finansiālajām sekām, jo korekcijas nav tieši saistītas ar konkrētiem pārkāpumiem projektā, t. i., nav konkrēta galīgā saņēmēja, no kura atgūt naudas līdzekļus. Attiecībā uz ERAF/KF vienotas likmes korekcijas būtu jāuzskata par to finanšu korekciju aplēsi (vienota likme un/vai ekstrapolētas korekcijas), kuras nav tieši saistītas ar atsevišķu darbību/projektiem. Vienotas likmes korekcijas 2015. gadā — apstiprināti — EUR 2,2 miljardi; īstenoti — EUR 1,3 miljardi 3. Pirmavotā veikto finanšu korekciju sadalījums Dalībvalstu iestādes pirmavota korekcijas piemēro, kad deklarē izdevumus Komisijai, piemērojot vienotas likmes korekcijas pēc Komisijas veiktajām revīzijām. Lielākās pirmavota finanšu korekcijas ERAF/KF līmenī noteiktas Rumānijai (EUR 345 miljoni). Pirmavota korekcijas 2015. gadā — apstiprināti — EUR 0,5 miljardi; īstenoti — EUR 0,8 miljardi Attiecībā uz ESF 2015. gadā apstiprināto pirmavota finanšu korekciju summa 2007.–2013. gada plānošanas periodam bija EUR 81 miljons. Lielākās pirmavota finanšu korekcijas noteiktas šādām dalībvalstīm: Čehijas Republika, Francija, Polija, Slovākija un Rumānija. No 2007.–2013. gada plānošanas periodā īstenotajām finanšu korekcijām EUR 115 miljoni ir pirmavota finanšu korekcijas, no kurām EUR 66 miljonus apstiprināja 2015. gadā, bet EUR 49 miljonus — iepriekšējā gadā. 4. Neto finanšu korekcijas 2015. gadā To, kā ES budžetu ietekmē dažādie korektīvie mehānismi, nosaka budžeta izpildes veids, nozares pārvaldība un politikas jomai piemērotie finanšu noteikumi. Taču visu korektīvo mehānismu īstenošanas rezultāts ir ES budžeta aizsargāšana no izdevumiem, kas rodas tiesību aktu pārkāpšanas rezultātā. Neto finanšu korekcijas 2015. gadā apstiprināti — EUR 0,8 miljardi; īstenoti — EUR 1,2 miljardi





3.2.Kumulatīvās finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi līdz 2015. gada beigām Kumulatīvie rādītāji sniedz noderīgu informāciju par Komisijas izmantoto korektīvo mehānismu nozīmīgumu, īpaši tāpēc, ka šo rādītāju aprēķinā ņemts vērā tas, ka programmas un projekti ir daudzgadu un ka tie līdzsvaro vienreizēju notikumu ietekmi. 3.2.1. 2009.–2015. gada periods Turpmākajās diagrammās ir norādītas pēdējo septiņu gadu laikā apstiprināto un īstenoto finanšu korekciju un atgūto maksājumu izmaiņas. 3.2.1. diagramma. Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi 2009.–2015. gadā Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi, kas apstiprināti 2009.–2015. gadā (miljardos EUR) Apstiprināto finanšu korekciju vidējā summa 2009.–2015. gadā — EUR 3,3 miljardi 2,4 % no vidējiem budžeta maksājumiem Apstiprinātajām summām ir tendence nedaudz palielināties; tas liecina, ka daudzgadu kontroles sistēma veiksmīgi aizsargā ES budžetu laika gaitā.



Finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi, kas īstenoti 2009.–2015. gadā (miljardos EUR) Attiecībā uz 2009.–2015. gadu īstenoto finanšu korekciju un atgūto maksājumu vidējā summa bija EUR 3 miljardi, kas ir 2,2 % no ES budžeta maksājumu vidējās summas šajā periodā. 3.2.2. Tiesas lēmumi par reģionālās politikas izdevumu finanšu korekcijām Tiesa 2015. gadā pieņēma spriedumus, ar ko atcēla vairākus lēmumus, kas 2008.–2010. gadā pieņemti par finanšu korekcijām saistībā ar reģionālo politiku (korekciju kopējais apmērs bija EUR 457 miljoni, un tās attiecās uz 1994.–1999. gada plānošanas periodu). Lēmuma par atcelšanu pamatā bija Regulas Nr. 1083/2006 noteikumu jaunā juridiskā interpretācija, un ar to maina Tiesas iepriekšējus spriedumus. Šīs atceltās korekcijas ir atskaitītas no apstiprinātajām un īstenotajām summām 2015. gadā un no kumulatīvajām summām, kas sniegtas šajā tabulā.



3.2.3. Finanšu korekciju īstenošanas procentuālā daļa 2015. gada beigās

3.2.3. tabula. Kumulatīvās apstiprinātās finanšu korekcijas un īstenošanas procentuālā daļa līdz 2015. gada beigām Miljonos EUR Plānošanas periods Kumulatīvie ELGF lēmumi Kopējās apstiprinātās finanšu korekcijas 2015. gada beigās Īstenošanas % daļa 2015. gada beigās Apstiprinātās finanšu korekcijas 2014. gada beigās Īstenošanas % daļa 2014. gada beigās 1994.–1999. gada periods 2000.–2006. gada periods 2007.–2013. gada periods Lauksaimniecība - 139 787 11 766 12 692 85,4 % 11 514 82,8 % ELGF - - - 11 766 11 766 85,7 % 10 808 83,7 % Lauku attīstība - 139 787 Nav 926 81,3 % 706 69,3 % Kohēzijas politika 2273 8922 4748 Nav 15 943 93,4 % 14 203 92,2 % ERAF 1799 5794 2664 Nav 10 257 92,4 % 8973 91,9 % Tiesas spriedumi (457) 0 0 Nav (457) - - - ERAF kopā 1342 5794 2664 Nav 9800 92,1 % 8973 91,9 % Kohēzijas fonds 268 842 857 Nav 1968 99,9 % 1496 88,7 % Tiesas spriedumi 0 (9) 0 Nav (9) - - - Kohēzijas fonds kopā 268 833 857 Nav 1958 97,6 % 1496 88,7 % ESF 560 1990 1198 Nav 3748 98,4 % 3399 96,5 % ZVFI/EZF 100 127 29 Nav 256 63,0 % 250 60,4 % ELVGF, Virzības nodaļa 3 178 - Nav 181 60,1 % 85 100,0 % Citi - - - Nav 32 100,0 % 9 100,0 % Kopā 2273 9060 5535 11 766 28 666 89,9 % 25 726 88,0 % Dažādie plānošanas periodi kohēzijas politikas jomā skaidri norāda uz ES budžeta cikla daudzgadu raksturu. Tā kā tuvojas 2000.–2006. gada perioda slēgšanas procesa beigas, finanšu korekciju summa ir ievērojami lielāka, jo īpaši salīdzinājumā ar 2007.–2013. gada periodu. 3.2.4. Kumulatīvie atgūtie maksājumi 2009.–2015. gadā Turpmākajās tabulās ir norādītas par 2009.–2015. gada periodu apstiprināto un īstenoto atgūto maksājumu summas. Sk. arī 3.3.1. sadaļu, kurā norādīta ietekme uz ES budžetu. 3.2.4. tabula. Apstiprinātie atgūtie maksājumi 2009.–2015. gadā Miljonos EUR Gadi Kopā Atgūtie maksājumi 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Lauksaimniecība ELGF 163 178 174 162 227 213 117 1234 Lauku attīstība 25 114 161 145 139 165 206 956 Kohēzija 102 24 50 22 83 35 5 320 Iekšpolitikas jomas 100 188 270 252 393 293 302 1798 Ārpolitikas jomas 81 137 107 107 93 127 132 784 Pārvalde 9 5 8 7 6 5 5 45 Kopā 480 646 770 695 941 838 767 5137



3.2.5. tabula. Īstenotie atgūtie maksājumi 2009.–2015. gadā Miljonos EUR Gadi Kopā Atgūtie maksājumi 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Lauksaimniecība ELGF 148 172 178 161 155 150 155 1119 Lauku attīstība 25 114 161 166 129 167 152 914 Kohēzija 102 25 48 14 81 32 7 309 Iekšpolitikas jomas 100 162 268 229 398 274 293 1724 Ārpolitikas jomas 81 136 77 99 93 108 136 730 Pārvalde 9 5 2 9 6 5 5 41 Kopā 464 614 734 678 862 736 749 4837 3.3.Finanšu korekciju ietekme 3.3.1. Ietekme uz ES budžetu 2015. gadā 3.3.1. diagramma. Ietekme uz ES budžetu * Galvenās attiecīgās izdevumu nodaļas ir 0502, 0503, 0504, 1303, 1304, 0402, 1106 un 1803. ** Izņemot no pirmavota atgūtos maksājumus. Galvenās attiecīgās izdevumu nodaļas ir 0502, 0503, 1303, 1304, 0402 un 1106. Vairāk informācijas par atgūtajiem maksājumiem sk. 3.2.4. sadaļā.

Kā paskaidrots iepriekš, ieņēmumus, kas gūti no neto finanšu korekcijām un atgūtajiem maksājumiem, uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem, ņemot vērā, ka Komisija īsteno atgūšanu arī pirmavotā, atskaitot neattiecināmos izdevumus (kas noteikti iepriekšējos vai pašreizējos izmaksu segšanas pieprasījumos) no veiktajiem maksājumiem. Rezumējot — piešķirtie ieņēmumi nonāk atpakaļ budžeta pozīcijā vai fondā, no kura sākotnēji samaksāts par izdevumiem, un ir izmantojami atkārtoti, taču nav iezīmēti konkrētām dalībvalstīm. 3.3.2. Ietekme uz valstu budžetiem Atbilstīgi dalītas pārvaldības principiem visas finanšu korekcijas un atgūtie maksājumi ietekmē valstu budžetus neatkarīgi no to izpildes metodes. Jāuzsver, ka pat tad, ja līdzekļus neatmaksā ES budžetā, finanšu korekciju ietekme uz dalībvalstu budžetiem vienmēr ir negatīva. Tas tādēļ, ka nolūkā saglabāt ES finansējumu dalībvalstij ir jāaizstāj neattiecināmie izdevumi ar attiecināmām darbībām. Tas nozīmē, ka dalībvalsts ar saviem līdzekļiem (no valsts budžeta) uzņemas atbildību par finansiālajām sekām, ko rada zaudēts ES līdzfinansējums izdevumiem, kuri atbilstīgi ES programmu noteikumiem uzskatāmi par neattiecināmiem (alternatīvo izmaksu veidā), ja vien tā neatgūst attiecīgās summas no individuāliem saņēmējiem. Tas ne vienmēr ir iespējams, piemēram, ja veic vienotas likmes korekcijas programmas līmenī (jo ir trūkumi valsts pārvaldes iestādē, kas pārvalda programmu), kas nav tieši saistītas ar individuāliem pārkāpumiem projektā. 4.LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA 4.1.Preventīvas darbības Dalībvalstu veicamās preventīvās darbības Dalībvalstu līmenī ir izveidota obligāta administratīvā struktūra. Izdevumu pārvaldību, kontroli un samaksu uztic akreditētām maksājumu aģentūrām. Minēto kritēriju (kas noteikti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 908/2014 un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 907/2014) ievērošanu sīki izvērtē valsts līmenī iecelta neatkarīga ārējās revīzijas iestāde (sertifikācijas iestāde) un pastāvīgi uzrauga kompetentā valsts iestāde (ministriju līmenī). Maksājumu aģentūrām jāiesniedz gada pārvaldības deklarācija, kurā iekļauta deklarācija par to, ka ieviestā sistēma garantē darījumu likumību un pareizību. Šīs pārvaldības deklarācijas pārbauda minētās sertifikācijas iestādes, kam jāsniedz gada atzinums. Par katru ELGF un ELFLA finansēto atbalsta shēmu maksājumu aģentūra pirms visiem maksājumiem veic vairākas visaptverošas ex-ante administratīvās pārbaudes (jāpārbauda 100 % atbalsta pieteikumu) un pārbaudes uz vietas (lielākajai daļai shēmu vismaz 5 %). Šīs pārbaudes veic saskaņā ar precīziem noteikumiem, kas paredzēti attiecīgās nozares tiesību aktos (piemēram, integrētās administrācijas un kontroles sistēma — IAKS, tostarp zemes gabalu identifikācijas sistēma — ZGIS). Attiecībā uz lielāko daļu no šīm atbalsta shēmām dalībvalstīm katru gadu ir jāsūta Komisijai statistiskā informācija par veiktajām pārbaudēm un to rezultātiem (kontroles statistika). Komisijas veicamās preventīvās darbības Saskaņā ar jauno Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) horizontālo regulu 2014. gadā stājās spēkā jauns tiesiskais regulējums par KLP līdzekļu izmaksas samazināšanu, pārtraukšanu un apturēšanu, kas stiprinās Komisijas pilnvaras samazināt/apturēt ES finansējumu gadījumos, kad konstatēti nepareizu maksājumu riski. ELGF — EUR 27,2 miljonu samazinājums četrpadsmit dalībvalstīm. ELFLA — 24 pārtraukšanas un 7 apturēšanas/samazinājumi. Līdz ar to Komisija var samazināt vai apturēt ikmēneša maksājumus (ELGF) vai starpposma maksājumus (ELFLA), ja “viens vai vairāki attiecīgās valsts kontroles sistēmas galvenie elementi nepastāv vai nav efektīvi konstatēto trūkumu būtiskuma vai noturības dēļ” (vai pastāv līdzīgi būtiski trūkumi nepareizo maksājumu atgūšanas sistēmā) un: -vai nu trūkumi ir ilgstoši un to dēļ ir pieņemti vismaz divi lēmumi par finanšu korekcijām, vai arī -Komisija secina, ka attiecīgā dalībvalsts tuvākajā laikā nespēs veikt vajadzīgos koriģējošos pasākumus atbilstoši rīcības plānam ar skaidriem progresa rādītājiem, ko noteiks, apspriežoties ar Komisiju. Attiecībā uz ELFLA jaunajā Kopīgo noteikumu regulā (KNR) kā ātrs un reaģētspējīgs papildu instruments ir paredzēta starpposma maksājumu pārtraukšana, ko veic deleģētais kredītrīkotājs (t. i., ģenerāldirektors), ja ir šaubas par maksājumu likumību un pareizību. ELGF jomā šādu pārtraukšanas procedūru nevarētu izmantot, jo tiek veikti ikmēneša maksājumi. Attiecībā uz ELGF 2015. gadā nebija apturētu maksājumu. Ikmēneša maksājumi kontroles sistēmas trūkumu dēļ pirmo reizi tika samazināti 2015. gadā par kopējo summu EUR 16 miljoni (Grieķija). Citas samazināšanas ir saistītas ar maksimālā apjoma, termiņu un citu atbilstības kritēriju pārsniegšanu. Ar samazināšanām kopā ir saistītas 87 darbības. Pārtraukšana un apturēšana/samazināšana ir sākotnējas darbības. Vajadzības gadījumā tām papildus var veikt revīziju. Ja trūkums ir apstiprināts, attiecīgos izdevumus noteikti izslēdz no ES finansējuma, piemērojot finanšu korekcijas, kas izriet no atbilstības noskaidrošanas procedūras.

4.2.Korektīvie pasākumi Atbilstīgi KLP tiesiskajam regulējumam Komisija dalībvalstīm vienmēr noteikusi neto finanšu korekcijas. Dalībvalstis faktiski atmaksā summas, un ES budžetā tās uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem. Tās izmanto, lai finansētu KLP izdevumus kopumā, tos neiezīmējot konkrētai dalībvalstij. Faktisko atmaksu ES budžetā var aizkavēt lēmumi par maksājumiem pa daļām (maksā trīs gada maksājumus) vai atliktiem maksājumiem. Saskaņā ar dalītu pārvaldību dalībvalstis ir tieši atbildīgas par kļūdu atklāšanu un izlabošanu. Katru reizi, kad pārvaldības un kontroles sistēmā ir konstatēti trūkumi, tiek sākta atbilstības pārbaudes procedūra un vienlaikus dalībvalstīm ir jāveic korektīvi pasākumi. Koriģējošo darbību cieši uzrauga, un, ja tā netiek veikta, var tikt pārtraukti, samazināti vai apturēti attiecīgā pasākuma ES maksājumi. Dalībvalstīm pieprasīja iesniegt rīcības plānu atrunu nepilnību izlabošanai. Pēc tam rīcības plānus novērtēja, lai pārbaudītu, vai pareizas īstenošanas gadījumā tie savlaicīgi izlabotu konstatētos trūkumus. Komisija katru gadu novērtēja dalībvalstu līdzšinējo korektīvo pasākumu efektivitāti. Var secināt, ka ES budžeta risku sistemātiski sedz, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūras un neto finanšu korekcijas. Attiecībā uz ELGF finanšu korekcijas izpilda, atskaitot attiecīgās summas no mēneša maksājumiem, ko Komisija veica otrajā mēnesī pēc Komisijas lēmuma par finanšu korekciju attiecīgajai dalībvalstij. Līdz 2015. gada beigām lēmumi par maksājumiem pa daļām bija pieņemti attiecībā uz EUR 2,3 miljardiem. Attiecībā uz ELFLA finanšu korekcijas izpilda, pieņemot atgūšanas rīkojumu, kas paredz attiecīgajai dalībvalstij šo summu atmaksāt ES budžetā, un parasti to izpilda, nākamajā ceturksnī atmaksājot ieskaitus. Tāpēc N gada beigās pieņemtus lēmumus izpilda tikai N+1 gada sākumā. Turklāt lēmuma izpildi var aizkavēt lēmumi par maksājumiem pa daļām vai atliktiem maksājumiem. Tas ir jo īpaši aktuāli kopš 2010. gada, kad finanšu un ekonomikas krīzes dēļ dalībvalstis biežāk lūdza piemērot pašreizējo tiesību aktu noteikumus, kas ļauj piemērot finanšu korekcijas, kuras īstenotas ar gada maksājumiem (nevis vienreizēju maksājumu): ja summa, kas dalībvalstij ir jāatmaksā, pārsniedz 0,01 % no tās IKP, tā var lūgt atskaitījumus veikt kā gada maksājumus (ne vairāk kā trīs), nevis kā vienreizēju maksājumu. Finanšu korekciju maksājumu atmaksas atlikšana — Grieķija Portugāle Komisija 2012. gadā ieviesa jaunu noteikumu, ar ko atļāva atlikt finanšu korekciju atmaksu tām dalībvalstīm, kas saņem ES finansiālo palīdzību, ar nosacījumu, ka ir novērsti finanšu korekciju izraisījušie trūkumi. Dalībvalstis, kuras var izmantot finansiālā atbalsta mehānismus, var pieprasīt vienreiz uz 18 mēnešiem atlikt finanšu korekciju atmaksu. Visas summas, kuras jāizpilda attiecīgajā periodā, tika atliktas līdz tā perioda beigām, kad kopējo summu bija paredzēts atmaksāt ar trīs gada maksājumiem. Lēmumi par atliktiem maksājumiem tika pieņemti attiecībā uz Grieķiju EUR 529 miljonu apmērā, bet attiecībā uz Portugāli — EUR 109 miljonu apmērā. Atlikto summu atmaksas divi pirmie gada maksājumi tika veikti 2014. un 2015. gadā; trešais un pēdējais maksājums tiks atmaksāts 2016. gadā. 2015. gadā attiecībā uz Grieķiju tika pieņemts jauns lēmums par atliktiem maksājumiem. Pēc atlikšanas termiņa beigām korekcijas jāizpilda ar pieciem gada maksājumiem. Grieķijai noteiktais atlikšanas termiņš ir 2017. gada 22. jūnijs. Līdz šim tika atlikti EUR 335 miljoni. 4.3.Konstatētie dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumi un īstenotie pasākumi Komisija 2013. gadā sagatavoja ziņojumus, lai apzinātu galvenos visu trīs darbību, kas attiecas uz budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām (ABB), kļūdu cēloņus, un konstatēja dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu galvenās nepilnības. Turpmākos korektīvos pasākumus veic attiecīgās dalībvalstis, un Komisija aktīvi uzrauga to pareizu īstenošanu. Komisija turpina novērst galvenos riskus, ko fondiem rada pašreizējie kļūdu cēloņi, veicot revīzijas izziņas darbus un īstenojot rīcības plānus, kas dažās dalībvalstīs jau tiek darīts. Papildus tam un vēlākā posmā ir paredzēts veikt vairākas darbības, lai uzlabotu uzraudzības, komunikācijas un korektīvos pasākumus, lai vēl vairāk uzlabotu pašreizējo situāciju un lai novērstu turpmākas problēmas. Turklāt KLP 2013. gada reformas rezultātā vairākās jomās ir ievērojami uzlabots vienkāršošanas process (piemēram, vienkāršotu izmaksu iespējas ieviešana lauku attīstības jomā), par ko Eiropas Parlaments un Ministru padome spēja vienoties, kā arī uzlabotas kontroles sistēmas. Papildu vienkāršošana būs vērsta uz taisnīgāku apstākļu nodrošināšanu lauksaimniekiem, saglabājot sistēmas efektivitāti un ņemot vērā dažu shēmu sarežģītību, piemēram, administratīvo sodu jomā. Tiešo maksājumu kļūdu galvenie cēloņi bija saistīti ar: valsts pārvaldes iestāžu pieļautām kļūdām/neatbilstībām, kas radušās tāpēc, ka valsts pārvaldes iestādes nepielāgo savu sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem, vai neievēro savus norādījumus; zemes gabalu identifikācijas sistēmas (ZGIS) neatbilstošu kvalitāti un atjaunināšanu; nekvalitatīvām pārbaudēm uz vietas; kļūdainiem atbalsta pieteikumiem. Jānorāda, ka IAKS, tostarp ZGIS, ir galvenā pārvaldības un kontroles sistēma, kas nodrošina tiešo atbalsta maksājumu regularitāti. Tā attiecas uz vairāk nekā 90 % no ELGF izdevumiem un ievērojami palīdz novērst un samazināt kļūdu skaitu atbalsta shēmās, uz kurām tā attiecas. Kad darbības nepilnības ir konstatētas, nepieciešams veikt korektīvus pasākumus, un Komisija cieši uzrauga to īstenošanu. Tirgus pasākumu kļūdu galvenie cēloņi bija saistīti ar: atbilstības nosacījumu neievērošanu, jo tie ir sarežģīti, un pasākumus ir grūti pārbaudīt un kontrolēt; iepirkuma noteikumiem; dalībvalstu atšķirīgu interpretāciju par izdevumu pieņemamību; nepietiekamu informāciju par dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmām; pārvaldības un kontroles sistēmu nepareizu izmantošanu dalībvalstīs. Lauku attīstības jomā joprojām veic rūpīgas pārbaudes. Lai novērstu kļūdu galvenos cēloņus, AGRI ĢD 2015. gadā turpināja nostiprināt izstrādātos rīcības plānus, lai reaģētu uz 2014. gada darbības pārskatu (GDP) atrunām, pamatojoties uz labāku sadarbību un analīzi Komisijas dienestos, kā arī intensīvu dialogu ar dalībvalstīm. Īstenojot šo pieeju, tika uzlabota sistēma, ko visas dalībvalstis ievēro, ziņojot par saviem valsts vai reģionālajiem rīcības plāniem kļūdu īpatsvara samazināšanai. Tas ietver lielāku uzsvaru uz revīzijas konstatējumu regulāru uzraudzību, kā arī uzlabotus rādītājus un starpmērķus, kas jāņem vērā uzraudzības jomā. Komisija 2014. gadā izstrādāja īpašu IT rīku (un 2015. gadā tas bija pilnībā izmantojams), ar ko tā var efektīvi un konsekventi vākt un apstrādāt no valstu un reģionālajiem rīcības plāniem izgūto informāciju, lai sniegtu pārskatu un atvieglotu atbilstošu uzraudzību. 4.4.Kumulatīvie rādītāji Attiecībā uz ELGF Komisija kopš 1999. gada nolēmusi piemērot finanšu korekcijas pavisam EUR 11 766 miljonu apmērā. Vidējā korekcijas likme vienā finanšu gadā 1999.–2015. gada periodā bija 1,7 % no izdevumiem. Pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas korekcijas īsteno automātiski, ja vien dalībvalstij nav piešķirta iespēja maksāt trīs gada maksājumus. 4.4. tabula. ELGF — kumulatīvās finanšu korekcijas, par kurām pieņemts lēmums saskaņā ar atbilstības noskaidrošanas procedūru, no 1999. gada līdz 2015. gada beigām; sadalījums pa dalībvalstīm Miljonos EUR Dalībvalsts No ES budžeta saņemtie ELGF maksājumi Saņemto maksājumu % no kopējiem maksājumiem Kumulatīvās ELGF finanšu korekcijas 2015. gada beigās % salīdzinājumā ar maksājumiem, kas saņemti no ES budžeta % salīdzinājumā ar finanšu korekciju kopsummu Beļģija 12 755 1,8 % 45 0,4 % 0,4 % Bulgārija 3257 0,5 % 71 2,2 % 0,6 % Čehijas Republika 6533 0,9 % 8 0,1 % 0,1 % Dānija 18 208 2,6 % 192 1,1 % 1,6 % Vācija 92 771 13,3 % 203 0,2 % 1,7 % Igaunija 743 0,1 % 1 0,1 % 0,0 % Īrija 21 930 3,2 % 108 0,5 % 0,9 % Grieķija 42 621 6,1 % 2723 6,4 % 23,1 % Spānija 96 161 13,8 % 1510 1,6 % 12,8 % Francija 149 034 21,4 % 2588 1,7 % 22,0 % Horvātija 253 0,0 % 0 0,0 % 0,0 % Itālija 77 223 11,1 % 1930 2,5 % 16,4 % Kipra 453 0,1 % 10 2,1 % 0,1 % Latvija 1065 0,2 % 0 0,0 % 0,0 % Lietuva 2888 0,4 % 24 0,8 % 0,2 % Luksemburga 507 0,1 % 6 1,1 % 0,0 % Ungārija 9947 1,4 % 63 0,6 % 0,5 % Malta 37 0,0 % 0 0,8 % 0,0 % Nīderlande 18 058 2,6 % 240 1,3 % 2,0 % Austrija 11 884 1,7 % 12 0,1 % 0,1 % Polija 23 517 3,4 % 155 0,7 % 1,3 % Portugāle 11 749 1,7 % 342 2,9 % 2,9 % Rumānija 7579 1,1 % 207 2,7 % 1,8 % Slovēnija 904 0,1 % 20 2,2 % 0,2 % Slovākija 2898 0,4 % 6 0,2 % 0,1 % Somija 8971 1,3 % 34 0,4 % 0,3 % Zviedrija 11 935 1,7 % 120 1,0 % 1,0 % Apvienotā Karaliste 61 373 8,8 % 1146 1,9 % 9,7 % Kopā 695 255 100,0 % 11 766 1,7 % 100,0 %





4.4. diagramma. ELGF — dalībvalstu kumulatīvās finanšu korekcijas, kas izriet no atbilstības noskaidrošanas procedūras, no 1999. gada līdz 2015. gada beigām salīdzinājumā ar maksājumiem, kas saņemti no ES budžeta 4.5.Dalībvalstu korekcijas Dalībvalstīm ir jāievieš ex-ante pārbaužu un finansējuma samazināšanas vai izslēgšanas sistēmas. Par katru ELGF un ELFLA finansēto atbalsta shēmu veic ex-ante administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas un, ja saņēmējs ir pieļāvis neatbilstības, piemēro preventīvus sodus. Šīs kontroles sistēmas jāīsteno maksājumu aģentūrām, un sistēmās jābūt iekļautām vienotām iezīmēm un īpašiem noteikumiem, kas pielāgoti katra atbalsta režīma specifikai. Kontroles sistēmas izstrādātas, lai varētu veikt visaptverošas ex-ante administratīvās pārbaudes par pilnīgi visiem atbalsta pieteikumiem, attiecīgos gadījumos — kontrolpārbaudes citās datubāzēs, kā arī priekšmaksājumu pārbaudes uz vietas, pārbaudot darījumu paraugu, kas aptver 1–100 % datu kopas (atkarībā no riska, kas saistīts ar attiecīgo režīmu). Ja pārbaudēs uz vietas atklāts liels pārkāpumu skaits, jāveic papildu pārbaudes. Šajā ziņā vissvarīgākā sistēma ir administrācijas un kontroles sistēma (IAKS), kas 2015. finanšu gadā aptvēra 93,8 % no ELGF izdevumiem. Ciktāl iespējams, IAKS izmanto arī, lai pārvaldītu un kontrolētu lauku attīstības pasākumus saistībā ar zemes gabaliem vai lauksaimniecības dzīvniekiem, uz kuriem 2015. gadā attiecās 54,1 % ELFLA maksājumu. Attiecībā uz abiem fondiem IAKS aptvēra 85,6 % no kopējiem izdevumiem. Tiesību aktos ir paredzēts, ka dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai sīki izstrādāti ziņojumi par to veiktajām pārbaudēm un piemērotajiem sodiem. Ziņojumu sistēma ļauj attiecībā uz galvenajām atbalsta shēmām aprēķināt kļūdu skaitu, ko dalībvalstis konstatējušas galīgo saņēmēju līmenī. Sertifikācijas iestādes arī pārbauda un apstiprina paziņotās statistiskās informācijas precizitāti un pamatā esošo uz vietas veikto pārbaužu kvalitāti attiecībā uz tiešā atbalsta un lauku attīstības pasākumiem. Nesenajos dalībvalstu ziņojumos ir norādīta ex-ante administratīvo pārbaužu un uz vietas veikto pārbaužu preventīvā ietekme, kuru rezultātā korekciju apmērs bija EUR 353 miljoni. Lielākās korekcijas noteiktas Spānijai (EUR 70 miljoni), Itālijai (EUR 39 miljoni) un Polijai (EUR 35 miljoni). Precīzākus 2015. gadā paziņotos skaitļus sk. 6. pielikumā. 5.KOHĒZIJAS POLITIKA 5.1.Preventīvas darbības Komisija 2015. gadā turpināja piemērot to stingro politiku attiecībā uz to maksājumu pārtraukšanu un apturēšanu, par kuru Komisija pieņēma lēmumu 2008. gada rīcības plāna satvarā, lai stiprinātu Komisijas uzraudzības lomu strukturālo pasākumu dalītās pārvaldības ietvaros ar mērķi aizsargāt ES budžetu. Šī politika, kas bija spēkā 2007.–2013. gada periodā, darbojas kā preventīvs pasākums, ierosinot starpposma maksājumu pārtraukšanu — vai sūtot brīdinājuma vēstuli gadījumā, kad nav neatmaksātu maksājuma pieprasījumu —, tiklīdz ir pierādījumi, kuri liecina par visas darbības programmas vai tās daļas būtiskiem pārvaldības un kontroles sistēmas darbības trūkumiem, tādējādi izvairoties no to summu atmaksas ES budžetā, ko var ietekmēt nopietni pārkāpumi. Attiecībā uz ERAF/KF un ESF programmām ir vērts uzsvērt, ka korektīvo pasākumu plāniem, par ko Komisijas uzraudzības pienākuma rezultātā vienojušās dalībvalstis, arī ir preventīva ietekme uz izdevumiem, kuri saņēmējiem jau ir radušies un ir reģistrēti valsts līmenī sertifikācijas iestādes pārskatos, bet vēl nav deklarēti Komisijai. Attiecībā uz šādiem izdevumiem sertifikācijas iestāde piemēro Komisijas prasīto finanšu korekciju pirms izdevumu deklarēšanas. Komisijai deklarētie izdevumi, kas jau ir izteikti kā kļūdainas neto summas. Jo īpaši ekstrapolētu korekciju vai vienotas likmes korekciju gadījumā pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumu dēļ attiecīgās summas var būt ievērojamas. To var uzskatāmi pierādīt ar pirmavota finanšu korekcijām, ko 2015. gadā piemēroja Rumānijai (EUR 345 miljoni) vai 2014. gadā — Čehijas Republikai (EUR 398 miljoni) un Ungārijai (EUR 135 miljoni) dažādu programmu korektīvo pasākumu plānu ietvaros. Attiecībā uz ESF lielākās apstiprinātās pirmavota finanšu korekcijas 2015. gadā noteiktas Rumānijai (EUR 77 miljoni). Līdzīgi arī brīdinājuma vēstulēm, ko Komisija izsūta, kad tiek konstatēti sistēmas trūkumi, pirms Komisijai tiek iesniegts maksājuma pieprasījums, var būt tāda pati preventīva ietekme uz ES budžeta aizsardzību, tomēr tādā gadījumā Komisija/dalībvalstis neziņo par summu, jo ir grūtāk noteikt šādas ietekmes apjomu. Šīs Komisijas īstenotās uzraudzības preventīvās ietekmes rezultātā palielinās ES budžeta aizsardzība (un samazinās revīzijas iestāžu konstatētās kļūdas, pārbaudot Komisijas pieprasītās summas), un tāpēc tā jāatspoguļo arī ziņojumos. Pārtraukšanu un apturēšanu atceļ, tikai ņemot vērā pamatotu apliecinājumu par korektīvo pasākumu īstenošanu un/vai pēc finanšu korekciju īstenošanas. Finanšu korekcijas ir jāiekļauj Komisijai iesniegtajā maksājuma pieprasījumā vai jāsaskaņo ar Komisiju. Korektīvo pasākumu, tostarp finanšu korekciju, atbilstību novērtē, jo īpaši ņemot vērā valsts revīzijas iestādes vai Komisijas (turpmākas) revīzijas rezultātus un pēc attiecīgā gadījuma atsevišķas pārbaudes, lai nodrošinātu konsekvenci, pārredzamību un vienlīdzīgu attieksmi dalībvalstīs.



5.1.1. Pārtraukšana un apturēšana

5.1.1. tabula. Pārtraukšana Miljonos EUR Fonds Kohēzijas politika — 2007.–2013. gada plānošanas periods Visi atvērtie gadījumi 2014. gada 31. decembrī Jaunie gadījumi 2015. gadā 2015. gadā slēgtie gadījumi Visi atvērtie gadījumi 2015. gada 31. decembrī Gadījumu skaits Summa Gadījumu skaits Summa Gadījumu skaits Summa Gadījumu skaits Summa ERAF un KF 99 3818 87 5299 135 7387 51 1730 ESF 32 970 27 1392 33 1599 26 762 EZF 7 14 25 157 30 162 2 8 Kopā 138 4802 139 6848 198 9148 79 2501 Tabulā sniegts pārskats par ERAF un Kohēzijas fonda, ESF un EZF maksājumu pārtraukšanas gadījumu izmaiņām gan skaita, gan summas ziņā. Sākuma bilancē ir iekļauti visi gadījumi, kas joprojām bija atvērti 2014. gada beigās, neatkarīgi no tā, kurā gadā par maksājumu pārtraukšanu paziņots dalībvalstij. Jaunie gadījumi attiecas tikai uz maksājumu pārtraukšanu, par ko paziņots 2015. gadā. Slēgtie gadījumi ir gadījumi, par kuriem 2015. gadā tika atsākti izmaksu segšanas pieprasījumi (neatkarīgi no pārtraukšanas sākuma gada). Gadījumi, kas joprojām ir atvērti 2015. gada beigās, ir maksājumu pārtraukšanas gadījumi, kuri joprojām ir aktīvi 2015. gada 31. decembrī, t. i., maksājumu termiņš izmaksu segšanas pieprasījumiem joprojām ir pārtraukts, līdz attiecīgā dalībvalsts veiks korektīvus pasākumus. Attiecībā uz ERAF un KF 51 joprojām pārtrauktais maksājums līdz 2015. gada beigām noteikts Spānijai (39), Ungārijai(5), pārrobežu programmām (4) un Čehijas Republikai (3). Vairums gadījumu saistīti ar gada kontroles ziņojumu analīzi, ko iesniedz dalībvalstis, un zināmā mērā ar citiem avotiem, piemēram, plašsaziņas līdzekļiem vai Komisijas revīzijām. Attiecībā uz ESF 26 joprojām pārtrauktie maksājumi līdz 2015. gada beigām noteikti Spānijai (11), Itālijai (8), Francijai (2), Ungārijai (2), Apvienotajai Karalistei (2) un Vācijai (1), un 15 no tiem bija pārtraukti jau līdz 2014. gada beigām. EZF jomā vairums pārtraukto maksājumu ir saistīti ar problēmām, kas konstatētas, analizējot GKZ, ko katra gada sākumā iesniedz dalībvalstis (nav iesniegti pārskati, tie nav uzticami vai tajos norādīts augsts kļūdu īpatsvars). Piecām darbības programmām tika pievienota atruna 2014. gada darbības pārskatā (ar pārtrauktiem maksājumiem) — visos piecos gadījumos attiecīgā dalībvalsts veica vajadzīgos korektīvos pasākumus un maksājumus varēja atsākt. Apturēšana Attiecībā uz ERAF un KF līdz 2014. gada beigām apturēja 6 darbības programmas, un no tām trīs atcēla 2015. gadā. 2015. gadā tika pieņemti 10 lēmumi par maksājumu apturēšanu (Spānijai (3), pārrobežu programmām (3), Ungārijai (2), Itālijai (1) un Apvienotajai Karalistei (1)). Gada beigās joprojām bija spēkā seši no šiem jaunajiem lēmumiem, un tāpēc līdz 2015. gada beigām bija spēkā 9 lēmumi par maksājumu apturēšanu. Attiecībā uz ESF līdz 2014. gada beigām apturēja 18 darbības programmas, un no tām 11 atcēla 2015. gadā. 2015. gadā tika pieņemti 10 lēmumi par maksājumu apturēšanu (Francijai (1), Vācijai (1), Ungārijai (1), Itālijai (2), Slovākijai (1), Spānijai (1) un Apvienotajai Karalistei (3)), un no tiem divus (Slovākijai un vienu Apvienotajai Karalistei) atcēla vēlāk 2015. gadā. Līdz 2015. gada beigām bija spēkā kopā 15 apturēšanas (Francijai (1), Vācijai (1), Ungārijai (1), Itālijai (3), Spānijai (7) un Apvienotajai Karalistei (2)). Attiecībā uz EFF darbības programmu 2014. gada maijā apturēja starpposma maksājumus Igaunijai, un tos atsāka 2015. gada aprīlī. Citus maksājumus apturēt nav plānots. 5.1.2. Krāpšanas novēršanas pasākumi Pirmais un spēcīgākais preventīvais pasākums pret krāpšanu ir tādas stingras iekšējās kontroles sistēmas izmantošana, kas izveidota un darbojas kā samērīgs risinājums apzinātajiem riskiem. Šāda sistēma var samazināt vai atklāt krāpšanas risku, tomēr tā nevar pilnīgi izslēgt krāpšanas iespējamību. REGIO ĢD darbības direktorāti kopš 2015. gada beigām atbild par turpmākiem pasākumiem saistībā ar 70 OLAF izmeklēšanas gadījumiem attiecībā uz ERAF un KF. Saskaņā ar OLAF novērtējumu iespējamas krāpšanas gadījumu un pārkāpumu apmērs varētu būt līdz EUR 1 miljardam. Tas ir maksimālais apmērs, kas jānovērtē kredītrīkotājam atbilstīgi paziņotajiem konstatējumiem. Saskaņā ar Komisijas 2015. gada 31. jūlija ziņojumu par krāpšanas apkarošanu dalībvalstis informēja OLAF par 3579 pārkāpumu gadījumiem attiecībā uz ERAF un KF, kuru apmērs varētu būt EUR 1,68 miljardi. Saskaņā ar ziņojumu 2014. gadā no visiem pārkāpumiem, par kuriem dalībvalstis paziņoja OLAF, apmēram 0,51 % no 2014. gadā veiktajiem kohēzijas politikas maksājumiem bija iespējami krāpšanas gadījumi. Komisija pārbauda dalībvalstu iestāžu darbu krāpšanas apkarošanas jomā, izmantojot uz risku balstītu pieeju. Tomēr, tā kā krāpšanas un korupcijas shēmas ir ļoti dažādas un to elementi mainās un tā kā Komisija nevar aizstāt dalībvalstu iestādes un pārbaudīt visus izdevumus, krāpšanas un/vai korupcijas apmērs, it sevišķi attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūrām ES (dažas no tām attiecas arī uz ES līdzfinansētiem projektiem), varētu būt lielāks, nekā ziņo dalībvalstis. Tāpēc Komisija joprojām analizē krāpšanas riska līmeni un krāpšanas aizdomas dalībvalstīs, reģionos un programmu ietvaros, kā arī paziņotās krāpšanas veidus (darbības veidus) un dalībvalstu pieņemtos ietekmi mazinošos pasākumus. Ir stājusies spēkā Kopīgā stratēģija krāpšanas apkarošanai (JAFS) no 2015. līdz 2020. gadam, un tā attiecas uz ERAF, ESF, KF un citiem fondiem. Attiecībā uz JAFS trīs ģenerāldirektorāti vēlas pastiprināt to pašreizējos krāpšanas apkarošanas centienus, pieņemot vairākas jaunas iniciatīvas: Struktūrfondu ģenerāldirektorātu Kopīgo stratēģiju krāpšanas apkarošanai (JAFS) sāka veiksmīgi īstenot 2015. gada decembrī. 1) analizēt krāpšanas riska novērtējumu, kas dalībvalstīm jāiesniedz saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem 2014.–2020. gadam, rezultātus, lai vēl vairāk pamatotu un atjauninātu jaunās stratēģijas rīcības plānu; 2) palīdzēt dalībvalstīm efektīvāk izmantot ARACHNE rīku iespējamas krāpšanas noteikšanai; 3) rīkot seminārus dalībvalstīm korupcijas un krāpšanas apkarošanas jomā, lai stiprinātu to spēju labāk apkarot krāpšanu un korupciju; 4) veikt citas darbības, lai sekmētu labu pārvaldību, palielināt informētību un uzlabot dalībvalstu administratīvo spēju aizsargāt ES un valstu finanšu intereses. Kopīgā stratēģija krāpšanas apkarošanai ietver rīcības plānu, kurā noteikti krāpšanas apkarošanas pasākumi, kas minētajiem ģenerāldirektorātiem jāveic, šajā periodā cieši sadarbojoties ar OLAF. 2015. gadā citas galvenās krāpšanas apkarošanas jomā īstenotās darbības bija šādas:

-iekšējās apmācības un informatīvi pasākumi referentiem un revidentiem, un programmas iestādēm dalībvalstīs; -iekšējo procedūru pastiprināšana attiecībā uz OLAF galīgajiem ziņojumiem; -apmācības un informatīvi pasākumi dalībvalstīm, kurās jāīsteno efektīvi un samērīgi krāpšanas apkarošanas pasākumi, lai samazinātu atlikušos riskus krāpšanas jomā; -sadarbība ar OLAF krāpšanas apkarošanas jomā; -ARACHNE veicināšana, lai uzlabotu pārvaldības pārbaudes; -Pilsoniskās sabiedrības iesaiste, izmantojot "integritātes paktus". Krāpšanas nepieļaušanas politikas rezultātā Komisija nosūtīja 42 brīdinājuma vēstules saistībā ar OLAF galīgajiem ziņojumiem un citiem iespējamiem krāpšanas gadījumiem 2015. gadā.



5.2.Korektīvie pasākumi 5.2.1. Situācija līdz 2007.–2013. gada plānošanas periodam 2015. gadā paziņotās ERAF/KF finanšu korekcijas visos plānošanas periodos bija stabilas salīdzinājumā ar pēdējo trīs gadu datiem, bet ievērojami palielinājās 2007.–2013. gada plānošanas periodā paziņoto korekciju apmērs. Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem 2015. gada finanšu korekcijas palikušas nemainīgas, kas apliecina īstenoto stingro korekciju politiku, tostarp pārtraukšanas un apturēšanas jomā. Pieaugumu 2007.–2013. gada plānošanas periodā izraisīja tas, ka 2015. gadā dažiem ilglaicīgiem gadījumiem, kuru maksājumu pieteikumi bija bloķēti vairākus mēnešus vai pat gadus, pēc finanšu korekciju īstenošanas tuvojās termiņš. Šajos gadījumos par dalībvalstu piemērotajām korekcijām varēja paziņot tikai 2015. gadā pēc pārtraukšanas/apturēšanas procedūru atcelšanas. Attiecībā uz ESF 2015. gadā paziņoto īstenoto finanšu korekciju summa palielinājās visos plānošanas periodos, kas galvenokārt apstiprina finanšu korekcijas attiecībā uz 2000.–2006. gada programmu slēgšanu un atceļ ilgtermiņa apturēšanu attiecībā uz 2007.–2013. gada programmām. 5.2.2. Veiktie un plānotie uzlabojumi Attiecībā uz kohēzijas politikas fondiem Komisija 2015. gadā turpināja stingri īstenot savu uzraudzības pienākumu, pārtraucot/apturot maksājumus, tiklīdz tika konstatēti trūkumi, un nodrošinot, ka dalībvalstis novērš konstatētās pārvaldības un kontroles sistēmu nepilnības. Mērķis bija apzināt un novērst jebkādu būtisku, vēl nenovērstu risku, lai nodrošinātu pienācīgu ES budžeta aizsardzību un līdz programmu slēgšanai atlikušo risku samazinātu līdz pieņemamam līmenim. Tādējādi tika panākts vispārējs uzlabojums attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu salīdzinājumā ar 2000.–2006. gadu un pozitīva tendence kohēzijas politikas izdevumu kļūdu biežuma ziņā gadu gaitā, pateicoties virknei turpmāk aprakstīto darbību, ko Komisija veica sadarbībā ar dalībvalstīm. Turklāt 2014.–2020. gada plānošanas perioda Kopīgo noteikumu regula (KNR) ietver pastiprinātus kontroles noteikumus salīdzinājumā ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu un prasībām, kas paredz uzlabot dalībvalstu pārskatatbildību, lai labāk novērstu kļūdas un nodrošinātu līdzfinansēto izdevumu likumību un pareizību. Galvenie aspekti, kas ir jāuzsver: Būtiski uzlabojumi, kas panākti, īstenojot pārtraukšanu un apturēšanu un izmantojot vienkāršotu izmaksu iespējas. jauna finanšu pārvaldības sistēma un programmas grāmatvedības gads no 1. jūlija līdz 30. jūnijam. Sertifikācijas iestāde Komisijai apliecina programmu pārskatu izdevumus par katru grāmatvedības gadu, norādot tikai likumīgos un pareizos kopējos izdevumus, kuri deklarēti grāmatvedības gadā un kuros novērsti visi valsts pārbaudēs un revīzijās konstatētie pārkāpumi; 10 % uzkrāšanas mehānisms attiecībā uz visiem Komisijas starpposma maksājumiem grāmatvedības gadā, kas paredz, ka Komisija atmaksā visus pieprasītos izdevumus tikai pēc tam, kad revīzijas iestāde ir pabeigusi visas valsts līmeņa pārbaudes, tostarp revīzijas, un kad pārvaldības un sertifikācijas iestādes ir pilnīgi analizējušas un ņēmušas vērā to rezultātus; pārvaldības deklarācija, ko iesniedz programmas vadošā iestāde un kas apliecina pārskatos sniegto informāciju un to, ka izveidotā kontroles sistēma pietiekami garantē deklarēto izdevumu likumību un pareizību. Šai deklarācijai pievieno ziņojumu, kurā sniegts visu līdz pārskatu sertifikācijas brīdim veikto pārbaužu un revīziju rezultātu kopsavilkums, analīzi par sistēmā atklāto kļūdu raksturu un apjomu, kā arī par veicamajiem vai plānotajiem korektīvajiem pasākumiem; neatkarīga revīzija un pārskatu revīzijas atzinums, ko programmas revīzijas iestāde veic papildus sistēmu pareizas darbības un darbības un izdevumu reprezentatīvo paraugu pārbaudēm attiecīgajā periodā. Tas ietver apliecinājumu, ka visi konstatētie nepareizie izdevumi ir atbilstoši un pareizi anulēti un dzēsti no starpposma maksājuma pieprasījumiem vai no gada pārskatiem un ka konstatētu būtisku trūkumu gadījumā tika veikti korektīvie pasākumi;

tādu obligātu neto finanšu korekciju ieviešana, kuras Komisijai jāpieņem gadījumā, ja ES revīzijas rezultātā konstatēti pārkāpumi, kas liecina par būtiskiem trūkumiem, kurus programmas iestādes nekonstatēja vai par kuriem tās nepaziņoja saistībā ar programmu pārskatiem, kas iesniegti līdz 15. februārim. Neto finanšu korekcijas, kas samazina dalībvalstu piešķīrumus gadījumā, ja nav konstatēti būtiski trūkumi vai par tiem nav paziņots, vēl vairāk mudinās arī vadošās iestādes veikt stingras un savlaicīgas pārbaudes valsts līmenī pirms programmas pārskatu apstiprināšanas Komisijai; visu piecu ESI fondu noteikumu vienkāršošana un saskaņošana. Vienkāršotu izmaksu iespēju un to pozitīvo rezultātu biežāka izmantošana, lai samazinātu kļūdu skaitu. ESF jomā Komisija 2015. gadā turpināja aktīvi veicināt vienkāršotu izmaksu iespēju (SCO) izmantošanu, rīkojot seminārus un 2015. gadā izveidojot starpvalstu tīklu. Pārskata ziņojumu par SCO Eiropas Parlamentam iesniedza 2015. gada novembrī, un tajā bija uzsvērts jau ļoti ievērojams SCO izmantošanas pieaugums attiecībā uz ESF, no 7 % ESF 2007.–2013. gada plānošanas periodā līdz 35 %, ko valsts iestādes plāno sasniegt 2014.–2020. gada plānošanas periodā. 2016. gadā ir paredzēts veikt citas darbības galvenokārt 9 dalībvalstīs, kurās ir vismazāk plānots izmantot SCO, un kopējais mērķis ir panākt SCO izmantošanu 50 % ESF programmu. Regulas grozīšanas priekšlikumus izvērtē, ņemot vērā DFS vidusposma pārskatu. 5.3.Konstatētie dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumi un īstenotie pasākumi Kā minēts iepriekš, atbilstīgi dalītas pārvaldības principiem par pārvaldības un kontroles sistēmu pareizu un efektīvu darbību valsts līmenī galvenokārt atbild dalībvalstis. Tomēr Komisija vēlas nodrošināt to, lai valstu sistēmas labāk novērstu kļūdas pirms sertifikācijas, un veic vairākas darbības: sadarbība ar vadošajām iestādēm, nodrošinot pareizas un savlaicīgas pārvaldības pārbaudes, lai nerastos pārkāpumi un lai tos nepieļautu Komisijai apliecinātajos maksājumu pieprasījumos; preventīvu spēju veidošanas pasākumu īstenošana, tostarp konsultācijas, atbalsts un apmācības, ko nodrošina programmas iestādes, lai vajadzības gadījumā uzlabotu to administratīvās spējas; ciešāka sadarbība ar revīzijas iestādēm atbilstīgi vienotas revīzijas principam, lai savlaicīgi un efektīvi novērstu riskus; papildu uz riska novērtējumu balstītu revīziju veikšana attiecībā uz riska jomām un vadošajām iestādēm vai starpniekstruktūrām un programmu pārvaldības stingra uzraudzība, izmantojot pieejamos juridiskos instrumentus, piemēram, pārtraukšanu, apturēšanu un vajadzības gadījumā finanšu korekcijas. 2007.–2013. gada periodā galvenie kļūdu cēloņi cita starpā bija sarežģītas pārvaldības struktūras dažās dalībvalstīs, liela darbinieku mainība dažās iestādēs, kuras rezultātā pasliktinājās zināšanas vai trūka darbinieku. Kļūdu galvenie cēloņi attiecībā uz ERAF/KF: a) sarežģītas dalībvalstu struktūras; b) sarežģīti tiesību akti; c) nepilnīgas pārvaldības sistēmas dalībvalstīs. Kļūdas rodas arī tāpēc, ka valsts vai reģionālie noteikumi kohēzijas politikas jomā, iespējams, ir stingrāki par noteikumiem, kas valsts tiesību aktos paredzēti attiecībā uz līdzīgiem izdevumiem, kurus finansē valsts. Būtiska problēma joprojām ir dalībvalstu īstenotās pārvaldības pārbaudes. Galvenās nepilnības it sevišķi bija pārvaldības pārbaužu formālais raksturs, nepietiekamas publiskā iepirkuma procedūru, valsts atbalsta vai attiecināmības noteikumu pārbaudes, nepietiekama vadošās iestādes vai starpniekstruktūras struktūra/organizācija, mācību un uzraudzības trūkums pienākumu deleģēšanas gadījumā. Šā revīzijas darba rezultātus Komisija izmanto, lai novērtētu, vai tā pamatā var uzticēties revīzijas iestādes atzinumam par sistēmu efektīvu darbību. Kļūdu galvenie cēloņi attiecībā uz ESF: a) neattiecināmas izmaksas; b) neattiecināmi projekti vai saņēmēji. Attiecībā uz ESF galvenie kļūdu cēloņi joprojām ir neattiecināmas izmaksas, neattiecināmi projekti/saņēmēji un problēmas publisko iepirkumu jomā. Komisija ir sākusi mērķtiecīgus pasākumus, lai novērstu šos galvenos kļūdu cēloņus. Revīzijas apmeklējumi 2015. gadā galvenokārt attiecās uz šiem jautājumiem: -saņemto 2014. gada kontroles ziņojumu pārbaude; -2015. gadā veikta 2013. un 2014. gadā piemēroto pārvaldības pārbaužu tematiskā revīzija un 9 papildu revīzijas apmeklējumi. Šīm programmām ir noteikti ieteikumi un attiecīgā gadījumā piemērotas pārtraukšanas un apturēšanas procedūras, lai identificētu pienākumu neievērošanas gadījumus vai nepilnīgas pārbaudes; -2015. gadā tika veikti revīzijas apmeklējumi attiecībā uz 20 programmām, kas noteiktas 2014. gada darbības pārskata atrunā; -2015. gadā notika seši atkārtotas revīzijas apmeklējumi attiecībā uz GKZ un divi revīzijas apmeklējumi attiecībā uz 73. pantu. Šo valstu EZF darbības programmu pārvaldības un kontroles sistēmu trūkumu dēļ 2015. gada darbības pārskatā tika noteiktas atrunas: Čehijas Republika, Itālija, Rumānija, Slovākija un Spānija (tikai Galīcija). Itālija neiesniedza GKZ, bet Galīcijai ir noteikts darbības jomas ierobežojums. Kā ziņots GKZ, visas pārējās darbības programmas ietekmēja būtiska kļūda. Komisijas veiktās GKZ pārbaudes rezultātus paziņoja visām dalībvalstīm. Skartajām dalībvalstīm, kuru pieprasījumi ir pārtraukti, tika nosūtītas vēstules par maksājumu pārtraukšanu, kurās izklāstīti korektīvie pasākumi, kas veicami, lai varētu atsākt maksājumus. 5.4.Kumulatīvie rādītāji

5.4.1. Kohēzijas politika — ERAF un ESF no 2000. līdz 2006. gadam Tā kā 2000.–2006. gada perioda slēgšana pašlaik ir pabeigšanas posmā, var praktiski salīdzināt korektīvo pasākumu vispārējos rezultātus ar visiem iztērētajiem naudas līdzekļiem un tādējādi gūt pilnīgāku priekšstatu par korektīvo mehānismu ietekmi. Kumulatīvo korekciju summas atbilst 4,2 % no budžeta piešķīrumiem. Attiecībā uz ERAF un ESF fondiem 2015. gada beigās finanšu korekciju kopējā summa, pamatojoties tikai uz Komisijas veikto uzraudzību, bija EUR 7784 miljoni.



No 379 ERAF programmām Komisija 2015. gada beigās bija slēgusi 361 (2014. gada beigās — 338). Atlikušās 18 programmas ir gadījumi, kad dalībvalstis apstrīdēja Komisijas ierosinātās finanšu korekcijas, sniedza izskatāmu papildu informāciju vai pieprasīja neatgūstamu summu atmaksu. Attiecībā uz šiem gadījumiem tiek īstenotas finanšu korekcijas procedūras (uzklausīšanas) un pieņemti lēmumi par neatgūstamajām summām. Attiecībā uz ERAF kumulatīvais to finanšu korekciju apmērs, ko Komisija līdz 2015. gada beigām noteikusi visām dalībvalstīm, ir EUR 5,8 miljardi jeb aptuveni 4,5 % no kopējiem piešķīrumiem visām 2000.–2006. gada programmām. Šo summu var iedalīt finanšu korekcijās EUR 4,1 miljarda apmērā, kas veiktas programmu dzīves cikla laikā, un finanšu korekcijās EUR 1,6 miljardu apmērā, kuras piemērotas, slēdzot programmas. Dalībvalstis, kurām noteiktas lielākās korekcijas, ir Spānija (EUR 2,6 miljardi), Itālija (EUR 1,2 miljardi) un Grieķija (EUR 1,2 miljardi). Līdz 2014. gada beigām ESF slēgšanas process jau bija pabeigts. Līdz 2015. gada beigām kopējais ESF programmu finanšu korekciju apmērs par 2000.–2006. gada plānošanas periodu, ņemot vērā procesā esošās finanšu korekcijas, bija EUR 2,4 miljardi jeb 3,6 % no ESF piešķīrumiem. Šo summu var iedalīt finanšu korekcijās EUR 1,2 miljardu apmērā, kas veiktas programmu dzīves cikla laikā, un papildu finanšu korekcijās EUR 1,2 miljardu apmērā, kas piemērotas, slēdzot programmas. 5.4.1. diagramma. Dalībvalstu kumulatīvās apstiprinātās un procesā esošās finanšu korekcijas 2015. gada 31. decembrī attiecībā uz ERAF un ESF 2000.–2006. gada plānošanas periodu salīdzinājumā ar saņemtajiem ieguldījumiem 5.4.2. Kohēzijas politika — ERAF/KF un ESF 2007.–2013. gadā Lai gan paredzams, ka finanšu korekcijas par 2007.–2013. gada periodu nākamajos gados pieaugs, jo sākas attiecīgo programmu slēgšana, līdzšinējie skaitļi liecina, ka kopējais finanšu korekciju apmērs salīdzinājumā ar iepriekšējo plānošanas periodu ir mazāks. Kumulatīvo korekciju summas atbilst 1,4 % no budžeta piešķīrumiem Mazāks finanšu korekciju apmērs panākts tāpēc, ka ir uzlabota pārvaldības un kontroles sistēmu spēja konstatēt problēmas un izlabot kļūdas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai — to atspoguļo 2007.–2013. gada perioda kļūdu īpatsvars kohēzijas politikas jomā, kas ir mazāks nekā 2000.–2006. gada periodā. Tas attiecas arī uz dalībvalstu veiktajām korekcijām attiecīgajā periodā.



5.4.2. tabula. 2007.–2013. gada plānošanas periods — apstiprinātās un procesā esošās ERAF/KF un ESF finanšu korekcijas 2015. gada 31. decembrī; sadalījums pa dalībvalstīm Miljonos EUR Dalībvalsts ERAF/KF un ESF ieguldījumu summa par 2007.–2013. gada periodu Ieguldījumu summas procentuālā daļa no kopējiem ieguldījumiem Apstiprinātās finanšu korekcijas Procesā esošās finanšu korekcijas (nosūtītas slēgšanas vēstules)* Kopējās finanšu korekcijas, kas noteiktas par 2007.-2013. gadu Finanšu korekciju procentuālā daļa no ERAF/KF un ESF ieguldījumiem Noteikto finanšu korekciju daļa no kopējā finanšu korekciju apmēra Beļģija 2062 0,6 % 24 2 24 1,2 % 0,5 % Bulgārija 6668 1,9 % 144 - 144 2,2 % 3,0 % Čehijas Republika 26 425 7,6 % 810 - 810 3,1 % 17,2 % Dānija 510 0,1 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Vācija 25 465 7,3 % 179 1 179 0,7 % 3,8 % Igaunija 3403 1,0 % 12 - 12 0,3 % 0,2 % Īrija 751 0,2 % 22 - 22 2,9 % 0,5 % Grieķija 20 210 5,8 % 338 - 338 1,7 % 7,2 % Spānija 34 527 9,9 % 488 2 488 1,4 % 10,4 % Francija 13 549 3,9 % 64 1 64 0,5 % 1,4 % Horvātija 858 0,2 % - - - Nav Nav Itālija 27 943 8,0 % 293 - 293 1,0 % 6,2 % Kipra 612 0,2 % - - - Nav Nav Latvija 4530 1,3 % 47 - 47 1,0 % 1,0 % Lietuva 6775 2,0 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Luksemburga 50 0,0 % 0 - 0 0,1 % 0,0 % Ungārija 24 893 7,2 % 432 - 432 1,7 % 9,1 % Malta 840 0,2 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Nīderlande 1660 0,5 % - - - Nav Nav Austrija 1204 0,3 % 16 - 16 1,3 % 0,3 % Polija 67 186 19,3 % 334 - 334 0,5 % 7,1 % Portugāle 21 412 6,2 % 22 - 22 0,1 % 0,5 % Rumānija 19 058 5,5 % 961 - 961 5,0 % 20,4 % Slovēnija 4101 1,2 % 33 - 33 0,8 % 0,7 % Slovākija 11 483 3,3 % 425 - 425 3,7 % 9,0 % Somija 1596 0,5 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Zviedrija 1626 0,5 % 1 - 1 0,1 % 0,0 % Apvienotā Karaliste 9883 2,8 % 71 2 71 0,7 % 1,5 % Pārrobežu 7987 2,3 % 3 - 3 0,0 % 0,1 % Kopā 347 268 100,0 % 4719 8 4719 1,4 % 100,0 % Tā kā 2007.–2013. gada programmas ir vairākfondu programmas, tabulā nav nošķirts ERAF un KF.

*Šie skaitļi ir procesā esošās ESF finanšu korekcijas; skaitļi par procesā esošām ERAF/KF finanšu korekcijām nav pieejami.



5.4.2. diagramma. Dalībvalstu kumulatīvās apstiprinātās un procesā esošās finanšu korekcijas 2015. gada 31. decembrī attiecībā uz ERAF/KF un ESF 2007.-2013. gada plānošanas periodu salīdzinājumā ar saņemtajiem ieguldījumiem Kopš 2007.–2013. gada plānošanas perioda sākuma Komisija attiecībā uz ERAF/KF programmām ir noteikusi (kumulatīvi) finanšu korekcijas aptuveni EUR 3,5 miljardu apmērā (tajā skaitā finanšu korekcijas EUR 1,2 miljardu apmērā, ko dalībvalstis piemērojušas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai vai vienlaikus ar to, īstenojot pieprasītos korektīvos pasākumus). Dalībvalstis, kurām noteiktas lielākās finanšu korekcijas, ir Čehijas Republika (EUR 748 miljoni), Rumānija (EUR 506 miljoni), Ungārija (EUR 405 miljoni), Slovākija (EUR 388 miljoni), Grieķija (EUR 289 miljoni), Spānija (EUR 273 miljoni) un Itālija (EUR 266 miljoni). Attiecībā uz ESF vislielākās kumulatīvās apstiprinātās finanšu korekcijas attiecās uz Rumāniju (EUR 455 miljoni), Spāniju (EUR 215 miljoni) un Poliju (EUR 157 miljoni). Šajā īstenošanas posmā un neilgi pirms programmu slēgšanas kumulatīvās finanšu korekcijas, tostarp procesā esošās finanšu korekcijas, ir EUR 1,2 miljardi jeb 1,6 % no ESF piešķīrumiem. 5.5.Dalībvalstu korekcijas Saskaņā ar noteikumiem par 2007.–2013. gada plānošanas periodu dalībvalstīm katru gadu jāziņo Komisijai par korekcijām, kas izriet no visiem veiktajiem kontroles pasākumiem. Komisija, īstenojot apliecināšanas procesu, veic uz riska novērtējumu balstītas revīzijas un dokumentu pārbaudes, lai pārbaudītu šo skaitļu ticamību. Precīzākus skaitļus sk. 7. pielikumā. Jāuzsver, ka, tā kā dalībvalstu rādītajos ir dažas nepilnības, Komisija ir īstenojusi piesardzīgu pieeju, lai nodrošinātu, ka attiecīgās summas nav pārspīlētas, tāpēc dažas faktiskās summas var būt lielākas. Tomēr tas neietekmē Komisijas rādītāju ticamību. Attiecīgās summas ir ļoti svarīgas un, pieskaitītas Komisijas darba rezultātiem, sniedz ļoti skaidras norādes par abu pušu ieviesto kontroles pasākumu panākumiem. 6.TIEŠA UN NETIEŠA PĀRVALDĪBA Saistībā ar tieši un netieši pārvaldītiem izdevumiem Komisija operatīvo un finanšu mērķu īstenošanas nolūkā ir izveidojusi kontroles sistēmas, ar ko dažādos dotāciju pārvaldības procesa posmos novērst, labot un konstatēt pārkāpumus, kā arī no tiem atturēt. Turpmāk sniegts pārskats par pārbaudēm, kas veiktas divās galvenajās tieši un netieši pārvaldīto izdevumu jomās, t. i., pētniecības un starptautiskās palīdzības jomā. Pētniecības izdevumiem piemērojamās tieši un netieši pārvaldītas kontroles sistēmas īstenošanas sākumā izstrādā darba programmu, kas tiek plaši apspriesta, lai panāktu, ka tā optimāli atbilst visu ieinteresēto personu gaidītajam un nodrošina maksimālu pētījuma iznākumu. Pēc priekšlikumu novērtēšanas veic turpmākas pārbaudes, kad izvēlētos priekšlikumus pārveido par juridiski saistošiem līgumiem. Projekta īstenošanu uzrauga visā tā dzīves ciklā. Atbilstīgi standarta procedūrām tiek ex-ante pārbaudīti visi apmaksātie izmaksu segšanas pieprasījumi, tostarp kvalificēts revidents izsniedz revīzijas apliecinājumu. Papildus standarta pārbaudēm, ņemot vērā saņemto informāciju un darījuma risku, var veikt arī mērķtiecīgas papildu pārbaudes. Galveno apliecinājumu iegūst padziļinātās ex-post pārbaudēs attiecībā uz prasību izlasi, kas pēc izmaksu rašanās un deklarēšanas notiek saņēmēju telpās. Lielu padziļināto pārbaužu daļu veic programmas īstenošanas periodā. Tiek atgūti visi maksājumi, kuru apmērs pārsniedz pareizo summu, un sistēmiskās kļūdas ietekmē visus attiecīgajā brīdī īstenotos saņēmēja projektus. Starptautiskās sadarbības un attīstības jomā Komisija ir izveidojusi kontroles sistēmu, ar ko dažādos finansējuma izpildes posmos novērst, labot un konstatēt pārkāpumus, kā arī no tiem atturēt un ko attiecina uz visiem finansējuma izpildē izmantotajiem pārvaldības veidiem (tieša un netieša). Atbilstīgi šai stratēģijai vispirms plānošanas dokumentu un finanšu lēmumu izstrādes gaitā izvēlas vispiemērotāko instrumentu un pēc tam visos izpildes posmos veic faktiskas pārbaudes. Sistēmā ietilpst vairāki finanšu kontroles instrumenti, ko visos pārvaldības režīmos sistemātiski piemēro līgumu un dotāciju izpildei: maksājumu ex-ante pārbaudes, Komisijas veiktas un revīzijas plānā paredzētas revīzijas, izdevumu pārbaudes pirms dotāciju saņēmēju maksājumiem, starptautisko organizāciju pārbaudes apmeklējumi un vispārēja ex-post pārbaude, pamatojoties uz katru gadu veiktu pētījumu par atlikušo kļūdu īpatsvaru. Tādējādi Komisija aizsargā ES finanšu intereses ne tikai ar visiem pārējiem Finanšu regulā paredzētajiem līdzekļiem, bet arī veicot atsevišķu darījumu ex-ante pārbaudes un turpmākas pārbaudes vai revīzijas un to rezultātā atgūstot visus nepamatoti izmaksātos līdzekļus, ja tā konstatējusi, ka nav ievērotas apstiprinātās procedūras vai konkrētajām darbībām nedrīkstēja piešķirt ES finansējumu. Visbeidzot, pēdējo reizi daļēji pārskatot Finanšu regulu, tika izveidota jauna agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma (AAIS), kas atklāj un izplata ierobežotu informāciju par ekonomikas dalībniekiem, kuri apdraud Savienības finanšu intereses. Sākot ar 2016. gadu, šī informācija centralizēti ir apkopota jaunajā datubāzē.



PIELIKUMI. PRECĪZI RĀDĪTĀJI 1.Finanšu korekcijas 2015. gadā salīdzinājumā ar saņemtajiem ES maksājumiem; sadalījums pa dalībvalstīm

Dalībvalsts No ES budžeta saņemtie maksājumi 2015. gadā

(miljonos EUR) Apstiprinātās finanšu korekcijas 2015. gadā (miljonos EUR) Apstiprinātās finanšu korekcijas 2015. gadā (procentos) salīdzinājumā ar maksājumiem, kas 2015. gadā saņemti no ES budžeta Īstenotās finanšu korekcijas 2015. gadā (miljonos EUR) Īstenotās finanšu korekcijas 2015. gadā, izteiktas kā procenti no 2015. gadā saņemtajiem ES budžeta maksājumiem Beļģija 1045 1 0,1 % 11 1,1 % Bulgārija 2524 67 2,7 % 143 5,7 % Čehijas Republika 6921 111 1,6 % 254 3,7 % Dānija 1139 3 0,3 % 2 0,2 % Vācija 8796 60 0,7 % (57) (0,6 %) Igaunija 346 2 0,6 % 1 0,3 % Īrija 1724 (3) (0,2 %) 19 1,1 % Grieķija 5672 562 9,9 % 403 7,1 % Spānija 11 975 (181) (1,5 %) (157) (1,3 %) Francija 11 625 318 2,7 % 661 5,7 % Horvātija 468 0 0,0 % 0 0,0 % Itālija 10 578 378 3,6 % 373 3,5 % Kipra 149 0 0,1 % 0 0,1 % Latvija 900 28 3,1 % 28 3,1 % Lietuva 739 8 1,1 % 10 1,3 % Luksemburga 70 1 1,1 % 1 1,3 % Ungārija 5459 108 2,0 % 255 4,7 % Malta 95 0 0,2 % 1 0,6 % Nīderlande 1129 58 5,1 % (23) (2,0 %) Austrija 1411 (21) (1,5 %) 10 0,7 % Polija 12 957 176 1,4 % 119 0,9 % Portugāle 2197 148 6,7 % 85 3,9 % Rumānija 6263 502 8,0 % 595 9,5 % Slovēnija 816 18 2,2 % 20 2,5 % Slovākija 3632 264 7,3 % 133 3,7 % Somija 1065 4 0,4 % 4 0,4 % Zviedrija 1045 14 1,4 % 14 1,4 % Apvienotā Karaliste 5526 102 1,8 % 195 3,5 % Interreg 1887 1 0,1 % 3 0,1 % KOPĀ 108 153 2732 2,5 % 3104 2,9 %

Tabulā iepriekš norādītās summas var būt negatīvas, ja Tiesa ir pieņēmusi spriedumus, ar ko anulēti lēmumi par finanšu korekcijām. Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.



2.Vienotas likmes korekciju sadalījums 2015. gadā Kopējās apstiprinātās finanšu korekcijas (miljonos EUR) Apstiprinātās vienotas likmes finanšu korekcijas* 2015. gadā (miljonos EUR) Kopējās īstenotās finanšu korekcijas (miljonos EUR) Īstenotās vienotas likmes finanšu korekcijas* 2015. gadā (miljonos EUR) Lauksaimniecība*** ELGF 922 709** 1017 - Lauku attīstība 46 179** 263 - Kohēzija ERAF un KF**** 1289 986 1359 970 ESF 348 279 407 312 ELVGF, Virzības nodaļa 97 0 24 0 EZF/ZVFI 6 3 10 3 Iekšpolitikas jomas 23 10 23 10 KOPĀ 2732 2165 3104 1295 * Tajā skaitā ekstrapolētās korekcijas.

** Visprecīzākās aplēses. Vairumā finanšu korekciju summas integrētas, pamatojoties uz precīziem aprēķiniem un vienotām likmēm. *** Skaitliskie dati par īstenotajām vienotas likmes korekcijām lauksaimniecības jomā nav pieejami. **** Īstenoto DFS vienotas likmes korekciju sadalījums 2007.–2013. gadā. 3.Pirmavota finanšu korekciju sadalījums 2015. gadā Dalībvalsts Apstiprinātās pirmavota finanšu korekcijas 2015. gadā (miljonos EUR) Īstenotās pirmavota finanšu korekcijas 2015. gadā (miljonos EUR) Beļģija 0 0 Bulgārija 0 28 Kipra 0 0 Čehijas Republika 3 67 Spānija 7 7 Somija 0 0 Francija 3 3 Apvienotā Karaliste 0 0 Grieķija 2 30 Ungārija 12 126 Īrija 0 0 Itālija 6 4 Latvija 2 2 Nīderlande 1 1 Polija 56 4 Portugāle 0 0 Rumānija 423 507 Zviedrija 5 5 Slovākija 5 5 KOPĀ 524 788





4.Neto finanšu korekciju sadalījums 2015. gadā Apstiprināts Miljonos EUR DFS izdevumu kategorija Apstiprinātās neto finanšu korekcijas 2015. gadā 2015. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas, ko veic, aizstājot izdevumus, un citas korekcijas Kopējās apstiprinātās finanšu korekcijas 2015. gadā Gudra un integrējoša izaugsme (241) 1878 1637 ERAF 127 1157 1283 Tiesas spriedumi (457) 0 (457) ERAF kopā (330) 1157 826 Kohēzijas fonds 26 446 472 Tiesas spriedumi (9) 0 (9) Kohēzijas fonds kopā 17 446 462 ESF 73 276 348 Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi 1063 9 1072 ELGF 918 4 922 Lauku attīstība 46 - 46 ZVFI/EZF 2 4 6 ELVGF, Virzības nodaļa 97 - 97 Drošība un pilsoniskums 9 15 23 Migrācija un iekšlietas 9 15 23 KOPĀ 831 1901 2732 Vēl ir jāklasificē EUR 549 miljoni; tie šajā tabulā uzskatīti par korekcijām, kas nav neto korekcijas. Īstenots Miljonos EUR DFS izdevumu kategorija 2015. gadā īstenoto neto finanšu korekciju sadalījums 2015. gadā īstenotās finanšu korekcijas, ko veic, aizstājot izdevumus, un citas korekcijas Kopējās īstenotās finanšu korekcijas 2015. gadā Gudra un integrējoša izaugsme (117) 1883 1766 ERAF 259 973 1231 Tiesas spriedumi (457) 0 (457) ERAF kopā (198) 973 774 Kohēzijas fonds 63 576 639 Tiesas spriedumi (54) 0 (54) Kohēzijas fonds kopā 9 576 585 ESF 73 334 407 Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi 1289 25 1314 ELGF 998 20 1017 Lauku attīstība 263 - 263 ZVFI/EZF 5 5 10 ELVGF, Virzības nodaļa 24 - 24 Drošība un pilsoniskums 9 15 23 Migrācija un iekšlietas 9 15 23 KOPĀ 1181 1923 3104 5.Summas, ko 2015. gadā dalībvalstis atguva no galīgajiem saņēmējiem lauksaimniecības jomā Miljonos EUR Dalībvalsts ELGF ELFLA Kopā 2015. gadā Beļģija 2,8 0,6 3,4 Bulgārija 1,6 3,1 4,7 Čehijas Republika 0,6 1,0 1,6 Dānija 2,4 3,3 5,6 Vācija 11,3 11,7 23,0 Igaunija 0,5 1,3 1,7 Īrija 5,6 2,8 8,4 Grieķija 2,8 3,0 5,7 Spānija 19,0 6,6 25,5 Francija 22,9 3,9 26,8 Horvātija 0,3 0,0 0,3 Itālija 20,0 21,1 41,1 Kipra 0,3 0,0 0,4 Latvija 1,5 1,0 2,5 Lietuva 14,9 1,3 16,2 Luksemburga 0,3 0,2 0,5 Ungārija 3,6 9,1 12,7 Malta 0,0 0,1 0,2 Nīderlande 2,6 1,0 3,5 Austrija 5,7 8,2 13,9 Polija 8,1 19,4 27,5 Portugāle 4,9 11,7 16,7 Rumānija 10,0 31,5 41,4 Slovēnija 0,6 0,9 1,5 Slovākija 1,4 1,2 2,5 Somija 1,1 1,5 2,6 Zviedrija 2,0 1,5 3,4 Apvienotā Karaliste 9,0 6,9 15,9 Kopā 155,4 153,8 309,2



6.Nav iekļautas korekcijas, ko dalībvalstis pašas 2015. gadā piemērojušas pirms maksājumu veikšanas saņēmējiem (papildus Komisijas paziņotajām) Miljonos EUR Dalībvalsts ELGF tirgus pasākumi ELGF tiešie maksājumi ELFLA Kopā 2015. gadā Beļģija 0,3 1,2 0,9 2,4 Bulgārija 0,2 13,5 7,2 20,8 Čehijas Republika 0,0 0,3 0,8 1,1 Dānija 0,0 1,1 1,4 2,6 Vācija 4,7 5,1 7,5 17,3 Igaunija 0,0 0,6 1,4 2,0 Īrija 3,0 2,6 0,7 6,2 Grieķija 0,6 11,6 6,4 18,6 Spānija 27,0 25,9 17,2 70,1 Francija 9,5 5,2 5,6 20,4 Horvātija 0,1 1,0 0,0 1,1 Itālija 3,9 26,9 8,0 38,8 Kipra 0,1 0,7 0,2 0,9 Latvija 0,0 1,2 1,6 2,8 Lietuva 0,0 0,8 2,9 3,7 Luksemburga 0,0 0,0 0,1 0,1 Ungārija 2,6 11,3 15,3 29,1 Malta 0,0 0,0 0,4 0,4 Nīderlande 6,5 0,8 1,8 9,1 Austrija 2,2 2,4 3,5 8,1 Polija 12,8 12,5 9,9 35,2 Portugāle 0,9 2,6 5,5 9,0 Rumānija 2,1 11,5 13,3 26,9 Slovēnija 0,1 0,2 0,9 1,2 Slovākija 0,2 3,6 1,2 4,9 Somija 0,0 2,1 2,3 4,4 Zviedrija 4,6 0,7 2,3 7,6 Apvienotā Karaliste 0,6 2,7 5,2 8,5 Kopā 81,9 148,0 123,3 353,2