Kā noteikts TSR lēmuma 1. panta 5. punktā, uzņemšanas likmi pēc 2023. gada samazina atpakaļ uz 12 %. Ja TSR parametri netiek atbilstoši un laikus koriģēti, tas var radīt potenciāli kaitīgu pārpalikuma pieaugumu. Tādēļ pašreizējo TSR parametru, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/410 (24 % uzņemšanas likme un minimālais 200 miljonu kvotu apjoms, kas jāieskaita rezervē), turpmāka izmantošana būtu jāpieņem atsevišķi no ES ETS vispārējās pārskatīšanas kā daļa no paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, lai nodrošinātu tirgus prognozējamību.

Šo elementu pārskatīšana būtu jāapsver kopā ar ietekmi, ko uz tirgus stabilitāti rada ES ETS ieceres palielināšana. Tāpēc tas tiek īstenots kā daļa no priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza ES ETS direktīvu un TSR lēmumu, lai stiprinātu ES ETS.

Būtu jānorāda, ka rezervē ieskaitāmo kvotu minimālais apjoms netieši nosaka minimālo TNAC, kas nepieciešams, lai sāktu kvotu uzņemšanu rezervē (t. i., rezervju augšējo robežvērtību). TNAC jābūt vismaz 833 miljoniem, lai 12 % no šā apjoma ietvertu vismaz 100 miljonu kvotu ieskaitīšanu rezervē. Šis minimālais apjoms tika divkāršots kopā ar uzņemšanas procentuālā rādītāja divkāršošanu, lai rezerves augšējā robežvērtība paliktu tāda pati (24 % no 833 ir 200).

Šie noteikumi tika grozīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/410. Ar Direktīvu (ES) 2018/410 līdz 2023. gadam divkāršoja uzņemšanas likmi (apritē esošo kvotu kopskaita (TNAC) procentuālo daļu, kas tiek ieskaitīta rezervē) no 12 % uz 24 %, bet minimālo apjomu, kas jāieskaita rezervē, no 100 uz 200 miljoniem kvotu.

Rezerve darbojas, ierosinot korekcijas ik gadu izsolāmo kvotu apjomā. Lai saglabātu pēc iespējas lielāku prognozējamību, ar Lēmumu (ES) 2015/1814 (TSR lēmums) paredz skaidrus noteikumus par kvotu ieskaitīšanu rezervē un atbrīvošanu no tās.

Pamatojoties uz Eiropas zaļā kursa stratēģiju un visaptverošu ietekmes novērtējumu, Komisijas 2020. gada septembra paziņojumā par Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšanu (“2030. gada klimata mērķrādītāja plāns”) ierosināja palielināt ES ieceru vērienu un iesniegt visaptverošu plānu, lai palielinātu Eiropas Savienībai saistošo mērķrādītāju — līdz 2030. gadam atbildīgi samazināt neto emisijas vismaz par 55 %. 2030. gada ieceru vēriena palielināšana tagad nodrošina politikas veidotājiem un ieguldītājiem noteiktību, lai turpmākajos gados pieņemtajos lēmumos neparedzētu emisiju līmeņus, kas neatbilst ES mērķim līdz 2050. gadam būt klimatneitrālai. 2030. gada mērķrādītājs atbilst Parīzes nolīguma mērķim ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C un tiekties to iegrožot līdz 1,5 °C.

Ar paziņojumu par Eiropas zaļo kursu ES ieviesa jaunu izaugsmes stratēģiju, kas tiecas ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku. Ar to vēlreiz apstiprina Komisijas ieceri palielināt tās klimata mērķrādītājus un līdz 2050. gadam padarīt Eiropu par pirmo klimatneitrālo pasaules daļu. Turklāt tās mērķis ir aizsargāt iedzīvotāju veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes. Nepieciešamība pēc Eiropas zaļā kursa un tā vērtība ir tikai pieaugusi saistībā ar Covid-19 pandēmiju, kas ir ļoti nelabvēlīgi ietekmējusi Savienības iedzīvotāju veselību, dzīves un darba apstākļus un labbūtību.

• Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

TSR ir tirgus stabilitātes instruments, ko izveidojusi ES ETS. Tādējādi TSR atbilstība citām Savienības politikas jomām galvenokārt tiek nodrošināta, garantējot ES ETS atbilstību citām Savienības politikas jomām. Tā kā šis priekšlikums ir saistīts tikai ar izmaiņām TSR struktūras elementos, tas tieši neietekmē citas Savienības politikas jomas.

Atbilstību citām Savienības politikas jomām nodrošina ar ES ETS un TSR pārskatīšanas ietekmes novērtējuma saskanību ar pārējo klimata un enerģētikas tiesību aktu paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, jo īpaši ietekmes novērtējumu, kas saistīts ar KCR, Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM) regulu, CO2 emisiju standartiem vieglajiem automobiļiem un autofurgoniem; Atjaunojamo energoresursu direktīvu (RED II), Energoefektivitātes direktīvu (EED) un vēlāk ar Ēku energoefektivitātes direktīvu. Šo papildu politikas jomu dēļ tirgus stabilitātes rezervē ir vērojamas pieprasījuma izmaiņas.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

Priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 192. pants. Saskaņā ar LESD 191. un 192. panta 1. punktu Eiropas Savienība palīdz cita starpā sasniegt šādus mērķus: saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti; sekmēt starptautiska mēroga pasākumus, risināt reģionālas un pasaules vides problēmas un jo īpaši cīnīties pret klimata pārmaiņām.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

ES tiesības rīkoties izriet no tā, ka ES ETS darbojas kā Savienības mēroga sistēma pilnībā saskaņotā veidā. ES ETS direktīva ir spēkā esošs ES politikas instruments, kas ieviests 2003. gadā.

Klimata pārmaiņas ir pārrobežu problēma, un gan starptautiskā, gan ES rīcība var efektīvi papildināt un pastiprināt reģionālos, valsts un vietējos pasākumus. 2030. gadam noteiktā ES siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāja palielināšana ietekmēs daudzas nozares visā ES ekonomikā, tāpēc ES līmenī ir nepieciešama koordinēta rīcība, ar ko ir daudz lielāka iespēja panākt nepieciešamo pārkārtošanos un kas ir spēcīgs virzītājspēks izmaksu ziņā efektīvām pārmaiņām un augšupējai konverģencei.

Tāpēc ES ETS direktīvas mērķus dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt, ja tās darbojas vienpusēji, drīzāk gan direktīvas mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī. Tāpat arī, tā kā TSR ir ar ES ETS direktīvu izveidots tirgus stabilitātes instruments, tā mērķi arī nevar pietiekami labi sasniegt ar dalībvalstu vienpusēju rīcību. Tas ir spēkā esošs ES politikas instruments, kas pieņemts 2015. gadā. Saskaņā ar LESD 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu priekšlikuma, ar ko groza šo instrumentu, mērķus var sasniegt tikai ar Komisijas priekšlikumu ES līmenī.

•Proporcionalitāte

Kā norādīts ietekmes novērtējuma 7. iedaļā, priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai izmaksu ziņā lietderīgi sasniegtu 2030. gadam noteikto ES siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus pareizu darbību.

•Instrumenta izvēle

Lēmums ir piemērots instruments, lai grozītu lēmumu, ar ko izveido TSR.

3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Ex post novērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

Saistībā ar šiem priekšlikumiem netika veikts ex post novērtējums vai atbilstības pārbaude, jo spēkā esošie tiesību akti atrodas īstenošanas sākuma posmā un līdz ar to datu pieejamība ir ierobežota.

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Vispārējā apspriešanā par ES ETS pārskatīšanu tika apkopoti ieinteresēto personu viedokļi par TSR pārskatīšanu.

Komisija vispirms aicināja sniegt atsauksmes par sākotnējo ietekmes novērtējumu, kurā izklāstīti pārskata sākotnējie apsvērumi un pārskatīšanas politikas risinājumi. Atsauksmes par sākotnējo ietekmes novērtējumu varēja sniegt no 2020. gada 29. oktobra līdz 2020. gada 26. novembrim, un par to tika saņemtas aptuveni 250 atsauksmes. Pēc tam Komisija organizēja sabiedrisko apspriešanu tiešsaistē ar anketu. Tā bija pieejama 12 nedēļas — no 2020. gada 13. novembra līdz 2021. gada 5. februārim —, un tajā tika saņemtas gandrīz 500 atbildes. Komisija arī uzdeva darbuzņēmējam Vivid Economics organizēt divus ekspertu darbseminārus par TSR pārskatīšanu.