Eiropas Revīzijas palāta 2019. gada oktobrī publicēja īpašo ziņojumu Nr. 16/2019 par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem. Revīzijas palāta pārbaudīja, vai Komisija ir labi izveidojusi, pārvaldījusi un izmantojusi vides kontus. Revīzijas palāta secināja, ka vides konti ir svarīgs datu avots, kas vajadzīgs, lai uzraudzītu un novērtētu vides politikas nostādnes, piemēram, 7. vides rīcības programmu un virzību uz Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu. Revīzijas palāta sniedza trīs ieteikumus par i) vides kontu stratēģisko sistēmu, ii) to piemērotību politikas veidošanai un iii) datu savlaicīgumu. Lai gan daži no ieteikumiem sakrīt ar notiekošām Komisijas (Eurostat) un dalībvalstu darbībām, ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu, būs jāveic papildu darbs.

·energoresursu fiziskās plūsmas konti — energoresursu plūsma no vides ekonomikā (dabā iegūtu resursu ielaide), ekonomikas ietvaros (enerģijas produktu ražošana un izmantošana) un no ekonomikas atpakaļ vidē (energoresursu atlikumu izvade).

Datu vākšanas metodes un administratīvais slogs

Vides ekonomiskie konti parasti neparedz jaunu datu vākšanu. Tiem lielākoties izmanto esošos datus, kas jau ir valsts iestāžu rīcībā un ko vajadzības gadījumā papildina ar papildu aplēsēm. Tas tā ir, jo papildus nacionālo kontu datiem tiek apkopoti dati no dažādiem avotiem, piemēram, pamatstatistikas dati par energoresursiem, transportu, lauksaimniecību, valdības izdevumiem un nodokļiem, kā arī dati no citiem nestatistikas avotiem.

Lai izpildītu regulā noteiktās datu prasības, dalībvalstis var pielāgot esošos datus, lai tie atbilstu SEEA CF noteiktajām koncepcijām. Lai to izdarītu, dalībvalstu statistikas birojiem var būt nepieciešams veikt īpašu darbu. Fakts, ka vides ekonomiskajos kontos izmanto esošos datus, nozīmē, ka uzņēmējiem un mājsaimniecībām uzliktais papildu slogs ir ļoti mazs, kamēr vien datu avoti pastāv un tiek uzturēti. Valstis var arī izvēlēties ieviest īpašus datu vākšanas procesus vides ekonomisko kontu nolūkā, kas palīdz uzlabot datu kvalitāti. Viens piemērs, kur tas tika izdarīts, ir vides preču un pakalpojumu nozares konti (regulas V pielikums), kam dažas valstis ir izveidojušas speciālas aptaujas, lai papildinātu to citus datu avotus. Šīs aptaujas tiek veiktas reizi vai vairākas reizes gadā, un uzņēmējiem uzliktais slogs bieži ir mazs.

Valsts iestādes (parasti valsts statistikas iestādes) veic lielāko daļu darba, kas vajadzīgs, lai sagatavotu kontus, un tas ietver esošo datu apstrādi un to analītiskā potenciāla uzlabošanu. Vidējais darbinieku skaits, kas nepieciešams, lai sagatavotu kontus katrā valsts iestādē, ir no četriem līdz sešiem pilnslodzes ekvivalentiem attiecībā uz visiem sešiem regulas pielikumiem. Pastāv atšķirības starp dalībvalstīm, ņemot vērā to apstākļus, datu avotu esību/apjomu u. c. faktorus. Konti ievērojami palielina pamatdatu vērtību un palielina potenciālu analizēt savstarpējo mijiedarbību starp pielikumos ietvertajiem tematiem, piemēram, gaisa emisijām un enerģijas izmantojumu. Vairāku valstu iestādes izmantoja eksperimentālos pētījumus (ko līdzfinansēja Komisija), lai izstrādātu datu apstrādes un analīzes metodes.

Pamatojums un lietderīgums

Lai nodrošinātu moduļu pamatotību, regulā noteiktos moduļus vispirms pārbaudīja eksperimentālā kārtā, un tikai pēc tam Komisija ierosināja tiesisko regulējumu (sk. turpmāk). Pārbaudi veic sadarbībā ar dalībvalstīm, lai varētu pārņemt to pieredzi un nodrošinātu vienotu izpratni par moduļu pamatotību. Patlaban tiek veikti eksperimentālie pētījumi par citiem potenciāli jauniem moduļiem.

Vides ekonomisko kontu lietderīgums ir atkarīgs no šādiem diviem faktoriem: pirmkārt, kā esošo informāciju var pārkārtot kopējā sistēmā, un otrkārt, kā un cik lielā mērā konti tiek izmantoti.

Attiecībā uz pirmo punktu gaisa emisiju konti (regulas I pielikums) ir viens no piemēriem, kā esošā informācija tika pārkārtota. Gaisa emisiju kontiem izmanto informāciju, kas jau savākta gaisa emisiju pārskatiem, kuri nepieciešami ziņojumu sagatavošanai saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Konvenciju par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos (CLRTAP). Pēc tam datus papildina ar plašāku informāciju, lai tie atbilstu nacionālajos kontos izmantotajām klasifikācijām un koncepcijām. Tad gaisa emisiju kontus var apvienot ar ielaides un izlaides tabulām, lai sagatavotu vides pēdas nospiedumus; tos var izmantot kopā ar nacionālajiem kontiem, lai aprēķinātu, cik liels ir vides ieguldījums ekonomikas izaugsmē (sadalīšanās analīze).

Gaisa emisiju kontus var arī izmantot kopā ar vides kontiem citām jomām, piemēram, enerģētikai vai vides nodokļiem. Šo informāciju var izmantot cēloņsakarības sistēmās, lai aprakstītu un analizētu sabiedrības un vides mijiedarbību, piemēram, sistēmā “Driving forces, Pressures, State, Impact and Responses”, ko pieņēmusi Eiropas Vides aģentūra .

Attiecībā uz otro punktu vides konti ir pamatā 7. ES vides rīcības programmai līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem”. Vides ekonomiskos kontus izmanto, lai uzraudzītu virzību uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem ES kontekstā. Vides kontus arī izmanto, lai novērtētu gūto progresu ES politikā attiecībā uz aprites ekonomiku, jo uz vides kontiem balstītie rādītāji ir daļa no ES aprites ekonomikas uzraudzības sistēmas. Vides nodokļus (regulas II pielikums) izmanto vides fiskālo reformu pētījumos.

Kopš pēdējā ziņojuma nosūtīto datu kvalitāte

Saskaņā ar regulu dalībvalstīm, kā arī EEZ valstīm, ir jāpaziņo dati Eurostat. Arī Šveice un vairākas ES kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis brīvprātīgi paziņo dažus datus. Šis īstenošanas ziņojums ir vērsts uz pirmo valstu grupu (ES/EEZ valstīm). Eurostat validē saņemtos datus un tos publicē savā tīmekļa vietnē, pievienojot tehniskus skaidrojumus (metadatus) un īpašu sadaļu ar pamatinformāciju.

Lielākā daļa dalībvalstu konsekventi paziņo pilnīgas datu kopas atbilstoši regulā noteiktajiem termiņiem. Neliels skaits dalībvalstu ziņoja par kavēšanos, parasti par dažām dienām; tikai viena dalībvalsts ziņoja par ilgāku kavēšanos. Šāda kavēšanās būtiski neietekmēja datu apstrādi vai izplatīšanu.

Ir noteiktas vairākas jomas un konkrēti jautājumi, par kuriem valstīm ir grūtāk nodrošināt labas kvalitātes datus. Komisija (Eurostat) turpina sadarboties ar dalībvalstīm, lai atrisinātu jautājumus tehniskā līmenī. Lai mazinātu informācijas zudumu, ko lietotājiem rada šāda nepilnīga paziņošana, līdz šo jautājumu pilnīgai atrisināšanai Komisija (Eurostat) novērsa trūkumus dalībvalstu iesniegtajos datos un aprēķināja ES agregātus.

Darbības, kas veiktas no 2016. līdz 2018. gadam, lai uzlabotu datu kvalitāti, cita starpā ir šādas.

Attiecībā uz kontiem, kuri tiek paziņoti kopš 2013. gada un attiecībā uz kuriem ir lielāka pieredze, iepriekšējā īstenošanas ziņojumā jau bija norādītas konkrētas jomas un jautājumi, par kuriem valstīm ir grūtāk nodrošināt labas kvalitātes datus. Iepriekšējā īstenošanas ziņojumā norādītie jautājumi, kas ir atrisināti vai tiek risināti, ir izklāstīti turpmāk.

·Atrisinātie jautājumi attiecībā uz I pielikumu (gaisa emisiju konti) ir šādi: informācija par fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijām; attiecībā uz III pielikumu (visas ekonomikas mēroga materiālu plūsmas konti): i) kultūraugu atliekas, lopbarības kultūraugi un ganību biomasa, smilts un grants ieguve (ar norādījumiem un ieteiktiem risinājumiem jaunā Eurostat rokasgrāmatā, kas publicēta 2018. gadā, un pieejamu jaunu Eurostat statistiku par augkopību); ii) rezidences principa korekcija par visu ES.

·Jautājumi, kas tiek risināti attiecībā uz I pielikumu, ir šādi: salīdzināšana ar aplēsēm attiecībā uz UNFCCC un CLRTAP noteiktajiem ziņošanas pienākumiem (tiek sagatavots risinājums, izmantojot starptautiskās gaisa transporta pasažieru un smagā autotransporta datubāzes); attiecībā uz II pielikumu (vides nodokļi saimniecisko darbību dalījumā): i) nodokļu ieņēmumu sadale nerezidentiem ir ievērojami uzlabojusies, jo gandrīz 70 % valstu tagad sniedz pilnīgus ziņojumus par šo aspektu; ii) pēc makroekonomiskās statistikas pārskatīšanas nepiemērotu administratīvo avota datu izmantošanas gadījumi tagad ir ierobežoti.

Papildus minēto jautājumu risināšanai kopš 2016. gada īstenošanas ziņojuma ir notikusi datu kvalitātes nostiprināšana attiecībā uz I–III pielikumu, un tas tiek darīts, i) sagatavojot ilgākas laikrindas; ii) novēršot datu nepilnības; iii) uzlabojot konsekvenci; iv) uzlabojot validācijas un izplatīšanas procedūras un v) paplašinot papildu mainīgo rādītāju brīvprātīgo paziņošanu un dalījumu, pārsniedzot regulas prasības. Turklāt dati tiek izplatīti ātrāk, jo Eurostat nodrošina īpašas, uz paraugiem balstītas agrīnas aplēses un dalībvalstis datus iesniedz ātrāk;

attiecībā uz IV–VI pielikumu (attiecīgi — vides aizsardzības izdevumu konti, vides preču un pakalpojumu nozares konti un energoresursu fiziskās plūsmas konti) darbības 2016. un 2017. gadā līdz pirmajam ziņošanas termiņam, kas bija 2017. gada beigas, ietvēra sagatavošanās darbu pirmajai obligātajai datu vākšanai, ieskaitot i) brīvprātīgo gada datu vākšanu; ii) Komisijas (Eurostat) norādījumus; iii) rokasgrāmatu sagatavošanu un iv) apkopošanas rīku un apmācības nodrošināšanu. Kopš 2018. gada apmācība tiek turpināta, un darbs ir mērķorientēts uz atgriezeniskās saites sniegšanu dalībvalstīm par iesniegto datu kvalitāti. Ekspertu grupas (“darba grupas”) izstrādāja risinājumus diviem metodoloģiskiem jautājumiem: i) autotransporta emisiju attiecināšana uz NACE klasifikāciju (attiecas galvenokārt uz I un VI pielikumu) un ii) vides ekonomikas darbību klasifikācijas atjaunināšana (attiecas uz IV un V pielikumu).