Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai un Reģionu Komitejai - Sasniegumi politikā 2005. gadā /* COM/2006/0124 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.3.2006 COM(2006) 124 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Sasniegumi politikā 2005. gadā KOMISIJAS PAZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Sasniegumi politikā 2005. gadā 1. GADA UZDEVUMI EIROPAI Šāda politikas sasniegumu sintēze, kas 2006. gadā parādās pirmo reizi, parāda, ko Komisija ir paveikusi, lai palīdzētu īstenot tās stratēģiskos mērķus pieciem gadiem: lai veicinātu labklājību, solidaritāti, drošību un Eiropas ietekmi globālos procesos[1]. Pirmajā Barrozu vadītās Komisijas gadā daudzas partnerības ar Eiropas iestādēm, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām bija aktīvas. Šis dokuments līdz ar vadības un kontroles jautājumu sintēzi veido Komisijas Stratēģiskās plānošanas un programmēšanas (SPP) cikla pēdējo posmu. Abi dokumenti veido vienotu veselumu, kur Komisija ziņo par veiktajiem pasākumiem, politikas rezultātiem un savu atbildību par to vadību. Dabas katastrofas, teroristu uzbrukumi, nemainīgi lēna ekonomiskā attīstība un augsts bezdarbs vairākās dalībvalstīs raksturo 2005. gadu. Šis gads bija pārbaudījumu pilns arī Eiropas integrācijai, divās dibinātājās dalībvalstīs referenduma par Konstitūcijas līgumu rezultāti bija negatīvi un bija nedrošība par ES finanšu plāniem 2007.–2013. gadam. Gada izskaņa bija pozitīvāka. Valstu un valdību vadītāju neformālajā sanāksmē Hemptonkortā izveidojās kopīgs viedoklis, kas apstiprināja Komisijas analīzi par Eiropas vērtību saglabāšanas paņēmieniem globalizētā pasaulē. Vienojās, ka Eiropas nākotnei ir nozīmīgi rīkoties, atrisinot vitāli svarīgas tēmas: pētījumi un jaunievedumi, augstākā izglītība, enerģija, robežu pārvalde un imigrācija un Eiropas demogrāfiskā nākotne. Decembrī Eiropadome vienojās par Finanšu plānu. Komisijai šajās sarunās bija galvenā loma, un tā patur savu godīgā māklera lomu Parlamenta un Padomes sarunās, kur galīgi jāizstrādā finanšu plānu nākošajiem septiņiem gadiem. Arī visaptverošu ES ieņēmumu un izdevumu pārbaudi plāno 2008.–2009. gadā. Attiecībā uz jaunajiem priekšlikumiem lielākā daļa šajā sintēzē izcelto iniciatīvu bija Komisijas darba programmā 2005. gadam. Stratēģiskās plānošanas un programmēšanas ietvaros paveiktais, lai pievērstu uzmanību galvenajām politikas prioritātēm un tās atspoguļotu rīcībā, turpina nest augļus. Gandrīz 90 % prioritāros jautājumus pieņēma, kas ir ievērojams uzlabojums, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, un līdzsvarots rezultāts (katram mērķim pieņēma 22, 25, 24 un 18 priekšlikumus)[2]. Vēl nozīmīgāk, ka priekšlikumi palīdz sasniegt reālu progresu ceļā uz Savienības galvenajiem mērķiem. Tomēr Komisijas priekšlikums ir tikai pirmais solis. Lai pārvērstu priekšlikumus par reālu politiku, kas nonāk līdz Eiropas pilsoņiem, izvirzītā politika arī jāīsteno, gan pieņemot likumus Padomē un Eiropas Parlamentā, gan veicinot kopējos uzskatus par to, ko Eiropa var darīt un kādā virzienā Eiropai jāvirza sava enerģija. Šī partnerība paliek uzmanības centrā Komisijas centienos sasniegt mērķi. 2. LABKLāJīBA ”…izveidot Eiropas ekonomiku par vislabvēlīgāko vidi investīciju piesaistei, ražošanai, darbam…” (Stratēģiskais mērķis 2005.–2009.) Lisabonas stratēģija Pavasara Eiropadomes sanāksme spēra noteiktu soli uz priekšu un deva svaigu impulsu Lisabonas stratēģijai . Lisabonas stratēģijas akcenti tika mainīti, un tā pievērsās diviem galvenajiem mērķiem: spēcīgākas un ilgstošākas izaugsmes sasniegšanai un vairāk un labāku darba vietu radīšanai. Atjaunotajā Lisabonas stratēģijā centrā likta vajadzība rīkoties visos līmeņos: Eiropas, valstu, reģionu un vietējās. Dalībvalstu ieguldījumu pārskatītajā Lisabonas stratēģijā atbalsta nolīgums par daudzgadīgām Integrētajām pamatnostādnēm par izaugsmi un darbavietām (2005.-2008.). Šīs pamatnostādnes nodrošina lielāku konsekvenci, pievēršot uzmanību izaugsmei un darbavietām, un tās ir skaidrs plāns valstu reformu izstrādāšanai. Eiropas līmenī Komisija ieteica Kopienas Lisabonas programmu , kura nodrošina īpašu rīcību ES līmenī, kas kopējai ainai dod Eiropas dimensiju un atbalsta un papildina valstu pasākumus. Divas trešdaļas sākotnēji paredzēto pasākumu jau ir pieņemti Komisijā. Tomēr daudzi finansēšanas pasākumi ir atkarīgi no Finanšu plāna pabeigšanas un īstenošanas. Stabilitātes un izaugsmes pakts Ilgstošas izaugsmes un darbavietu radīšanai vajag spēcīgu makroekonomikas vidi. Pēc Komisijas priekšlikuma Padome piekrita grozījumiem Stabilitātes un izaugsmes paktā. Praktiski, valstis ar mazu parādu un augstu izaugsmes potenciālu varēs izmantot nelielu deficītu vidēji ilgā periodā, bet citām valstīm vajadzēs līdzsvarotu budžetu vai pārpalikumu. Dalībvalstīm būs vieglāk uzsākt struktūras reformas, kam ilgtermiņā būs tiešs izmaksu samazināšanas efekts un kas ilgtermiņā uzlabos fiskālo noturību. Reforma tādējādi nodrošina lielāku saskaņu starp fiskālās disciplīnas mērķiem un Lisabonas stratēģijas īstenošanu. Konkurētspēja Lai palīdzētu uzplaukt uzņēmumiem Eiropā, Komisija izstrādājusi integrētu rūpniecības politiku , kas nosaka nozaru un starpnozaru iniciatīvas turpmākajiem gadiem. Šī politika uzsver vajadzību rīkoties saistītās nozarēs, piemēram, pieeja tirgiem, intelektuālā īpašuma tiesības, prasmes un struktūras pielāgošanas reģionālie fondi. Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir galvenais darbavietu un jauninājumu avots, bet to loma starptautiskajā tirgū ir daudz mazāka nekā lielākajiem uzņēmumiem. Lai palīdzētu MVU kļūt konkurētspējīgākiem, uzlabot to pieeju tirgum un samazināt birokrātiskos šķēršļus, Komisija ir pieņēmusi visaptverošu MVU politiku . Tā piedāvāja arī Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (KIP) , kas īpaši izveidota, lai attīstības kapitālu meklējošiem MVU vienkāršotu pieeju atbilstošam atbalstam, kā arī palielina informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT), vides tehnoloģiju un atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanu. Komisija izveidoja Augsta līmeņa grupu ( CARS 21 ), kas ieteica kā uzlabot nodarbinātību un Eiropas autobūves konkurētspēju pasaulē, saglabājot progresu drošībā un vides prasību ievērošanā par patērētājam pieejamu cenu. Lai uzlabotu nodokļu un muitas vidi uzņēmumiem, Komisija ieteica paziņojumu par nodokļu un muitas politikas ieguldījumu Lisabonas stratēģijā . Tā mērķis ir atslogot ES uzņēmumus no nevajadzīgiem papildu izdevumiem, kas rodas no tā, ka darbojas 25 valstu sistēmas, un palīdzēt tiem pilnībā izmantot iekšējo tirgu. Komisija šajā sakarā piedāvāja arī eksperimentālu projektu par nodokļu nomaksu savā valstī , kur analizēti uzņēmumu nodokļu radītie šķēršļi MVU, un iezīmē nodokļu sistēmu, ko var izmantot pārrobežu darījumos. Lai palielinātu uzņēmumu konkurētspēju, samazinot priekšrakstu izpildes izmaksas, Komisija ierosināja modernizētu muitas kodeksu līdz ar informācijas tehnoloģiju izmantošanu, lai radītu elektronisku un bezdokumentu muitas vidi ES . Komisija iesniedza priekšlikumu arī paziņojumam par muitas reakciju uz jaunākajām tendencēm preču viltošanā un pirātismā , kur noteikta prioritārās rīcības joma. Preču viltošana apdraud inovācijas, konkurētspēju, likumīgu tirdzniecību, darba vietas, nodokļu ieņēmumus un Eiropas pilsoņu drošību un veselību. Komisija uzsāka Valsts atbalsta darba plānu , tālejošu reformu paketi, kas izveidota tā, lai padarītu ES valsts atbalsta režīmu produktīvāku, pārredzamāku, objektīvāku un efektīvāku. Darba plāns rosina dalībvalstis sniegt lielāku atbalstu pētījumiem un attīstībai, inovācijām un riska kapitālam maziem uzņēmumiem un uzlabot sabiedriskos pakalpojumus. Vienotais tirgus Gandrīz visi pasākumi, ko 2005. gadā ierosināja Finanšu pakalpojumu darba plānā, tika pieņemti un tika publicēta Baltā grāmata par finanšu pakalpojumu politiku , kura nosaka stratēģiju nākošajiem 5 gadiem. Komisija rīkojās, lai veicinātu efektīvu pakalpojumu sniegšanu visā Eiropā patērētāju un uzņēmumu labā. Tā piedāvāja izveidot Vienotu maksājumu zonu , kuras mērķis ir padarīt pārrobežu maksājumus tikpat vieglus, lētus un drošus kā maksājumus vienas dalībvalsts iekšienē. Pilnīgi realizēta tā var ietaupīt Eiropas ekonomikā EUR 50–100 miljonus gadā. Tā ierosināja arī direktīvu par pārrobežu apvienošanos , kuru pieņēma Eiropas Parlaments un Padome, un tā atvieglos dažādās Eiropas valstīs dibinātiem uzņēmumiem sadarboties un pārstrukturēties vienotā tirgū. Lai atvieglotu investīcijas citās dalībvalstīs, Komisija ierosināja paplašināt pārrobežu akcionāru tiesības , kas atļautu investoriem visā ES laikus iegūt atbilstošu informāciju un balsot bez nevajadzīgiem šķēršļiem. Komisijas priekšlikuma par nodokļiem par automašīnām mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbību, novācot esošās nodokļu barjeras pasažieru automašīnu pārvešanai no vienas dalībvalsts uz otru. Noturību veicinās arī nodokļu bāzes pārstrukturēšana gan reģistrācijas nodoklim, gan ikgadējam ekspluatācijas nodoklim tā, lai ietvertu elementus, kas tieši saistīti ar oglekļa dioksīda izmešiem pasažieru automašīnām. Eiropas Parlamentā un Padomē bija sasniegts progress priekšlikumā par Sistēmu ķīmisko vielu reģistrēšanai, novērtēšanai un apstiprināšanai (REACH) . Jaunā regula aizstās 40 spēkā esošus tiesību aktus un radīs vienotu sistēmu visām ķīmiskajām vielām. Tā arī veicinās bīstamo ķīmisko vielu aizstāšanu, tā atbalstot inovācijas jaunu un drošāku vielu radīšanā. Inovācijas Izveidot spēju radīt zināšanas, izplatīt tās ar izglītību un apvienot, izmantojot jauninājumus – tas ir ES galvenais veids, kā stimulēt izaugsmi un radīt jaunas darba vietas. Lai to atbalstītu, Komisija iesniedza paziņojumu, kas saucās „ Eiropas zināšanu pētījumu jomas izveidošana izaugsmei ”, kas nosaka Eiropas pētījumu politikas mērķus. Tika izveidota arī detalizēta pieeja Pētniecības un tehnoloģiju attīstības 7. pamatprogrammai (2007.–2013.). PP7 modernizēs Eiropas līmeņa pētījumu veikšanu un ieviesīs inovatīvus jaunus mehānismus, piemēram, Eiropas Pētniecības padomi. Lai palīdzētu palielināt investīcijas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu mērķi 3 % no IKP, kas investēti pētījumos līdz 2010. gadam, un uzlabotu nosacījumus privātā sektora investīcijām pētniecībā un inovācijā, Komisija iesniedza integrētu Inovāciju un pētījumu darba plānu . Tajā risināti tādi jautājumi kā nodokļu atvieglojumi pētniecībai, valsts iepirkuma izmantošana inovatīvām precēm un pakalpojumiem, pētnieku Eiropas darba tirgus radīšana, sadarbība un tehnoloģiju nodošana starp universitātēm un uzņēmumiem. Vienlaikus Komisija turpināja īstenot un vadīt Pētījumu 6. pamatprogrammu, kuras kopējais budžets periodam no 2002.–2006. gadam ir EUR 19 miljardi. Komisija arī izstrādāja stratēģiju nanozinātņu un nanotehnoloģiju attīstībai, kuras rezultātiem būs liela ietekme Eiropas rūpniecības izmaiņās, saglabājot darba vietas un tā saglabājot ekonomisko un sociālo kohēziju. Ilgstošās sarunas par ITER (starptautisks plaša mēroga eksperimentāls projekts kodoltermiskās enerģijas attīstībai) pabeidza 2005. gadā un pieņēma lēmumu par tā izvietošanu Eiropā ( Cadarach Francijā). Lai strauji palielinātu inovāciju un darbavietu skaitu, izmantojot IKT, Komisija ierosināja ES informācijas sabiedrības stratēģiju – i2010 . Tās mērķis ir radīt vienotu informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu tirgu, lai pārvarētu ģeogrāfisko un sociālo „digitālo dalījumu” un nodrošinātu iekļaušanu un par 80 % palielinātu investīcijas IKT pētījumos. Augstākā līmeņa domēni „.eu” piedāvās jaunu vietu Internetā Eiropas uzņēmumiem un pilsoņiem, veicinot ES identitātes pazīstamību Internetā. Trīs stundās pēc oficiālā darbības sākuma saņēma gandrīz 100 000 pieteikumu. Komisija ierosināja arī direktīvu par audiovizuālo saturu ( „Televīzija bez robežām” ), kuras mērķis ir radīt vienotus noteikumus visiem uzņēmumiem, kas piedāvā TV līdzīgus pakalpojumus, piemēram, caur tradicionālo TV, internetu vai mobilajiem telefoniem. Direktīva arī harmonizēs likumus par reklāmu, kas ļaus elastīgāk finansēt audiovizuālo saturu. Mūžizglītība Prasmīgs darbaspēks un darba tirgus, kas pielāgots tā, lai iedrošinātu radīt darba vietas, ir galvenās prasības pārmaiņu pieņemšanai. Padomes/Komisijas kopīgais ziņojums par Izglītības un apmācības programmas 2010 īstenošanas progresu parāda, ka valstu sistēmu reformas notiek pareizā virzienā, bet dalībvalstīm šīs reformas būs jāpaātrina. Eiropas Parlaments un Padome noteica galvenos virzienus trim galvenajām Kopienas izglītības, arodapmācības un jaunatnes programmām periodam no 2007.–2013. gadam. Erasmus stipendiju mācībām ārzemēs 2005. gadā saņēma 160 000 studentu un 67 000 cilvēku pabeidza arodpraksi programmas Leonardo da Vinci ietvaros. Kopumā gada laikā jaunatnes, izglītības un arodapmācības programmas atbalstīja apmēram 400 000 cilvēku dalību mobilitātes pasākumos. Lai atbalstītu darbaspēka mobilitāti, Komisija iesniedza vairākus tiesību aktu priekšlikumus par sociālās nodrošināšanas sistēmu saskaņošanu, piemēram, direktīvu, kas vērsta uz papildu pensijas tiesību savstarpējas atzīšanas uzlabošanu. Komisijas ierosinājums vienkāršot sarežģītos likumus par kvalifikācijas atzīšanu tika iestrādāts tiesību aktos; tas nodrošinās ātru un vienkāršu sistēmu, kā pilsoņu vienā dalībvalstī iegūto kvalifikāciju var atzīt citās. Pasākumi, kas vērsti uz būtisko jautājumu par ekonomisko migrantu efektīvu uzņemšanu, attīstīti darba plānā par likumīgo migrāciju . Enerģija un transports Komisija uzsāka aptauju par gāzes un elektrības tirgus darbību. Tagad, pateicoties liberalizācijai, ES elektrības cenas ir zemākas nekā pirms desmit gadiem. Tomēr vēl jārīkojas, lai radītu konkurētspējīgus un integrētus enerģijas tirgus , kas ir būtiski Eiropas rūpniecības konkurētspējas atbalstam. Transporta nozares ieguldījums tehnoloģiskajās inovācijās un ekonomikas izaugsmē ir palielinājies, pateicoties lielajiem jaunajiem Eiropas rūpniecības projektiem. Viens piemērs ir Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma , kura padarīs dzelzceļa transportu konkurētspējīgāku, nodrošinot efektīvu sadarbību starp valstu sistēmām. Otrs piemērs ir Vienotā Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes vadības pētījumu programma, Vienotas Eiropas gaisa telpas programmas ( SESAR ) tehnoloģiskā daļa, kura izveidos modernu gaisa satiksmes kontroles sistēmu. SESAR pazeminās gaisa transporta nodrošinātāju izmaksas un var Eiropā radīt līdz 200 000 darba vietu. Galileo , Eiropas globālā pavadoņnavigācijas sistēma, kļuvusi par konkrētu realitāti līdz ar pirmā eksperimentālā pavadoņa veiksmīgo palaišanu decembrī. Šī programma Eiropā varētu radīt vairāk nekā 150 000 augsti kvalificētu darba vietu. Jaunie Eiropas sauszemes transporta nozares sociālie tiesību akti ir apstiprināti Eiropas Parlamentā un Padomē, tie palielinās drošību uz ceļiem un radīs vienlīdzīgas iespējas attiecībā uz nozares darbinieku sociālajām tiesībām. 3. SOLIDARITāTE „…tagadnes vajadzību apmierināšana, neietekmējot nākošo paaudžu iespējas apmierināt savas vajadzības…” (Stratēģiskie mērķi 2005.–2009.) Sociālā solidaritāte Komisija pārskatīja Sociālo programmu , kas palīdzēs modernizēt Eiropas sociālo modeli atbilstoši Lisabonas stratēģijai par izaugsmi un darba vietām. Tā pievērš uzmanību divām prioritātēm: nodarbinātība un nabadzības apkarošana, vienlaikus veicinot vienlīdzīgas iespējas. Tajā aplūko tādus jautājumus kā darba likuma atjaunināšana, lai ņemtu vērā jaunās darba formas (piemēram, īstermiņa līgumus) vai ietekmi uz novecojošo sabiedrību. Konkrētie pasākumi ietver Zaļās grāmatas par demogrāfiskajām pārmaiņām , Paziņojuma par uzņēmumu pārkārtošanu un nodarbinātību , kur piedāvā veidus, kā paredzēt un vadīt pārmaiņas, lai veicinātu vairāk darba vietu radīšanu, Galveno stratēģiju par vienlīdzīgām tiesībām pieņemšanu un Eiropas Dzimumu institūta dibināšanu. Šajā sakarā Eiropas Padomes lēmums saistīt Eiropas Jaunatnes paktu ar izaugsmes un darba vietu stratēģiju pavēra jaunas iespējas jaunatnes nodarbinātībai un sociālajai iekļautībai labvēlīgai politikai. Komisija to izteica kā īpašu priekšlikumu pakta īstenošanai savā paziņojumā par Eiropas politiku attiecībā uz jaunatni . Komisija ieteica juridisku satvaru savai Kohēzijas politikai pēc 2006. gada , līdz ar regulu par šīs politikas īstenošanu. Tas virzīs kohēzijas politiku tieši uz tās mērķi – palielināt izaugsmi un darba vietas. Tā ir diezgan elastīga un ļauj katrai dalībvalstij vai reģionam noteikt atbilstošu politikas sajaukumu, ņemot vērā tās īpašos ekonomiskos, sociālos, vides, institucionālos un kultūras apstākļus. Komisija cieši sadarbojās ar dalībvalstīm, lai sagatavotu to Valsts stratēģiskās atsauces pamatprogrammas un to valsts un reģionālās programmas, vienlaikus turpinot atbalstu kohēzijas mērķiem esošajās programmās, kur reģionālajai politikai piešķirts gandrīz EUR 20 miljardus liels finansējums. Komisija ieteica regulu, kas paplašinās Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra darbības jomu, pārveidojot to par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru . Aģentūra būs neatkarīgs ekspertu centrs, kas cieši sadarbojas ar Eiropas Padomi. Tā konsultēs ES iestādes un dalībvalstis, kā labāk sagatavot vai ieviest ES tiesību aktus, kas attiecas uz pamattiesībām. Piemērs Komisijas centieniem cīņā pret diskrimināciju ir likumdošanas iniciatīva, kuras mērķis ir nodrošināt nediskrimināciju aviopasažieriem ar kustību traucējumiem . Beidzot, lai veicinātu valodu mācīšanos un valodu dažādību, Komisija pieņēma paziņojumu par daudzvalodību ES . Dokumentā valodu zināšanas parādītas kā visiem pilsoņiem vēlama prasme un uzsvērta valodu zināšanu nozīme darbinieku mobilitātē un ES ekonomikas konkurētspējā. Komisija centīsies vairāk investēt pētījumos, kas saistīti ar valodu, un savu informāciju padarīt pieejamu vairāk valodās, tā aicināja dalībvalstis veicināt valodu mācīšanu, mācīšanos un izmantošanu. Resursu pastāvīga vadība un dabas aizsardzība Komisija pārskatīja ES Noturīgas attīstības stratēģiju , kuru pieņēma 2001. gadā. Pārskatītā stratēģija apstiprina Komisijas uzticību noturīgai attīstībai, tā identificē vairākas galvenās jomas, kur jāpastiprina rīcība, piemēram, klimata izmaiņas, energoefektivitāte un resursu izmantošana. Tā izveido īpašas iniciatīvas, lai veicinātu strauju progresu. Jautājumā par klimata izmaiņām 2005. gadā bija ievērojams progress gan īstenošanā, gan efektivitātē, siltumnīcas efektu radošo gāzu līmenis EU-25 ir 5,5 % zem 1990. gada līmeņa. Visi CO2 emisijas kvotu valstu sadales plāni ir apstiprināti, kas ļāva pilnībā sākt darbu ES emisijas tirdzniecības sistēmai. Tika ieteiktas iniciatīvas, kas veicinātu izmešu samazināšanu no automašīnām („Euro 5”) un aviācijas nozarē. Komisijai bija galvenā loma nodrošinot nolīgumu ANO Klimata pārmaiņu konferencē decembrī Monreālā par sarunu sākšanu 2006. gadā par starptautiskās sadarbības klimata pārmaiņu jautājumos nākotni, kad tagadējie mērķi atbilstoši Kioto protokolam 2012. gadā beigsies. Komisija ieteica arī četras tematiskās vides stratēģijas – par gaisa piesārņojumu, jūras vidi, dabas resursiem, atkritumu novēršanu un pārstrādi. Katra no tām palīdzēs radīt resursu noturīgāku izmantojumu un vadību, lai nākotnē saglabātu mūsu ekonomikas jaudu, vienlaikus pozitīvi ietekmējot ekosistēmas un cilvēku veselību. Enerģētikā galveno uzmanību pievērš jautājumam par klimata izmaiņām un noturīgas enerģijas apgādi. Zaļajā grāmatā par energoefektivitāti iesaka rentablus pasākumus, lai līdz 2020. gadam ietaupītu 20 % patērētās enerģijas, mainot patērētāju uzvedību un izmantojot energoefektīvas tehnoloģijas. Tas ļautu ES ietaupīt apmēram EUR 60 miljardus gadā. Komisija pieņēma arī ES Rīcības plānu par biomasas izmantošanu , kura galvenais mērķis ir līdz 2010. gadam vairāk nekā divas reizes palielināt biomasas izmantošanu ES un sagatavot ceļu vēl lielākam pieaugumam līdz 2020. gadam. Attiecībā uz lauksaimniecību tika pieņemts Komisijas priekšlikums par plašu cukura nozares reformu . Cukura reforma četru gadu laikā samazinās baltā cukura garantēto cenu par 36 %. Sagaidāms, ka tā palielinās nozares konkurētspēju, atgūs tirgus līdzsvaru un palīdzēs izpildīt ES starptautiskās saistības attiecībā pret citām cukura ražotājām valstīm. Atdalītais vienreizējais saimniecības maksājums 2005. gadā darbojas pirmo gadu, tas novērš tiešo sakarību starp ražošanu un subsīdijām kopējā lauksaimniecības politikā. Kopš 2006. gada apmēram 90 % maksājumu lauksaimniekiem būs atdalīti no ražošanas un vienlaikus ieviesīs jaunas prasības vides standartu ievērošanai. Vēl viens politisks panākums bija Lauku attīstības regulas pieņemšana, par kuru vienojās ar Eiropas Parlamentu un Padomi. Jaunā regula dos dalībvalstīm lielākas iespējas izmantot Lauku attīstības fondus, lai stimulētu izaugsmi un jaunu darba vietu radīšanu un lai īstenotu ekoloģiskās aizsardzības programmas lauku apvidos. Komisija pieņēma arī priekšlikumu par vienotu juridisko pamatu Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanai. Tas ievērojami vienkāršos KLP finansēšanu, pastiprinās un modernizēs vadību un kontroli un nostiprinās budžeta disciplīnu. Resursu saglabāšanas un zivsaimniecību vadības jomā Komisija iesaka ilgtermiņa atjaunošanas plānus dažādām sugām . Bez tam pasākumi Baltijas jūrai pavērs ceļu daudzgadīgam atjaunošanās plānam, kas atjaunos mencu krājumus šajā reģionā, un Padome piekrita izveidot Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru , kura veicinās vienādu pieeju zvejnieku uzraudzībai un inspekcijai Savienībā. Komisija izveidoja Jūras politikas darba grupu, kuras uzdevums ir izstrādāt vispārīgu pamatu jūras nozaru noturīgai attīstībai ES līmenī. 4. DROšīBA UN BRīVīBA „…Eiropas pilsoņu personīgā drošība no noziegumiem un terorisma… un pilsoņu iespējas būt drošībā savā ikdienas dzīvē…” (Stratēģiskie mērķi 2005.–2009.) Tieslietas un iekšlietas Padomes/Kopienas vienotā Hāgas programmas īstenošanas rīcības plāna pieņemšana bija galvenais notikums brīvības, drošības un tiesiskuma politikas attīstībā Eiropā 2005.–2009. gadā. Teroristu uzbrukumi Londonā 7. jūlijā pierādīja vajadzību pēc ātras un visaptverošas rīcības ES līmenī. Priekšlikums Pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu dos ievērojamu uzlabojumu informācijas pieejamībā likumsargājošajām iestādēm. Saistībā ar šo priekšlikums Pamatlēmumam par personas datu aizsardzību , kas izstrādāts krimināllietās sadarbojoties policijai un tiesām, palīdzēs garantēt cieņu pret pamattiesībām. Rīcības plāna narkotiku jautājumā mērķis ir samazināt narkotiku lietošanu un sociālo kaitējumu un veselības bojājumus, ko rada nelegālās narkotikas. Tas piedāvā īpašus pasākumus un kalpos par ceļvedi ieinteresētajām personām, nosakot prioritātes šajā jomā. Stratēģija cīņai pret organizēto noziedzību attīsta ES valstu iestāžu kopīgas metodes un izveido ES kriminālās statistikas sistēmu, kas ir pamatā turpmākai politikas attīstībai šajā jomā. Komisija pārskatīja arī Krimināllietu savstarpējas atzīšanas programmu . Paziņojumā ietverti likumdošanas pasākumi, lai harmonizētu kriminālprocesa procedūru, pievēršot uzmanību cilvēktiesībām, un praktisku darbu, lai veicinātu tiesnešu apmācību un atbalstītu tīklu veidošanu starp praktiķiem. Traģiskie notikumi, kas saistīti ar migrācijas spiediena pieaugumu uz Eiropas robežām, piemēram, Seutā un Meliļā, pasvītroja vajadzību pēc ātras rīcības šajā jomā. Ieteiktā direktīva, kas nodibina kopīgus standartus atgriešanas procedūrai un izraidīšanas lēmumu savstarpējai atzīšanai, risina skaidru Eiropas principu problēmu par nelegālo imigrantu atgriešanu. Eiropas aģentūra operatīvās sadarbības pārvaldei uz ārējām robežām arī ir izveidota. Centieni civiltiesību jomā vērsti uz šķēršļu novākšanu savstarpējai tiesu lēmumu atzīšanai un tiesas pieejamībai un pilsoņu dzīves uzlabošanai paplašinātā un integrētā Eiropā. Īpaši 2005. gadā tika uzsvērtas ģimenes tiesības. Fakts, ka vairāk pāru šķiras, līdz ar ES pieaugošo mobilitāti rada arvien vairāk pārrobežu uzturlīdzekļu pieprasījuma lietu. Komisija ieteica regulu par uzturēšanas pienākumiem , kas nodrošina atbalstu, palīdz risināt strīdus un liek izpildīt uzturēšanas pienākumus šķirtu pāru starpā, kas dzīvo dažādās dalībvalstīs. Veselība un drošība Komisija ieteica paziņojumu, kura mērķis ir nostiprināt Kopienas civilās aizsardzības mehānismu . Komisija ar Uzraudzības un informācijas centru nodrošina piekļuvi mehānismam 24 stundas diennaktī, nelaimes gadījumā centrs atbalsta un atvieglo svarīgu civilās aizsardzības resursu mobilizāciju no dalībvalstīm. Mehānisms 2005. gadā atsaucās 14 negadījumos, ieskaitot plūdus Viduseiropā, meža ugunsgrēkus Portugālē un viesuļvētras Amerikas Savienotajās Valstīs. Komisija pieņēma stratēģiju un jaunu Veselības un patērētāju aizsardzības programmu . Programma palīdzēs aizsargāt pilsoņus no riskiem un draudiem, ko tie nespēj kontrolēt un atsevišķas dalībvalstis nevar efektīgi novērst. Tā palīdzēs uzlabot Eiropas uzraudzības un agrās brīdināšanas sistēmu pret infekcijas slimībām, palielināt sadarbību starp dalībvalstīm, atturot bīstamas preces no iekšējā tirgus, informējot pilsoņus par viņu tiesībām, ko nosaka patērētāju aizsardzības likumi, par viņu tiesībām uz veselības aizsardzību visā ES. Patērētāju aizsardzību veicināja arī vairāku tiesību aktu pieņemšana par pārtikas drošumu, ieskaitot regulu par maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem pārtikā un regulu par mikrobioloģiskajiem kritērijiem pārtikas produktiem. Gripas pandēmijas iespēja izraisīja lielu politiķu ievērību. Komisija strādāja ar dalībvalstīm, vadot sagatavošanās darbus dzīvības glābšanai un minimālu ekonomikas pārtraukumu nodrošināšanai pandēmijas gadījumā. Tā izdeva likumdošanas priekšlikumu, kas prasītu no dalībvalstīm pastiprināt uzraudzības un kontroles pasākumus pret putnu gripu, vienlaikus pieņemot skaidrus likumus par putnu vakcināciju. Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs ( ECDC ) pilnībā sāka darbību. ECDC galvenie uzdevumi ir saistīti ar epidemioloģisko uzraudzību un agro brīdināšanu un atbildi. Ar regulas par aviopasažieru tiesībām stāšanos spēkā pilsoņi iegūst palielinātas kompensācijas un uzlabotu palīdzību iekāpšanas atteikuma un lidojuma kavēšanās vai atcelšanas gadījumā. Komisija ieteica iniciatīvas publicēt lidsabiedrību melnos sarakstus un informāciju pasažieriem par pārvadātāja identitāti , kuras vēlāk pēc vasarā notikušajiem aviācijas negadījumiem apvienoja un pieņēma. Ieteica Jūrniecības drošības paketi , kurā ietverti likumdošanas priekšlikumi negadījumu novēršanai un kuģu īpašnieku atbildības palielināšanai. 5. EIROPA Kā PASAULES PARTNERIS „…Savienībai ir jāsasniedz lielāka politiskā saskaņotība ārējā darbībā…” (Stratēģiskie mērķi 2005.–2009.) Paplašināšanās un Eiropas kaimiņattiecības Pievienošanās līguma parakstīšana ar Bulgāriju un Rumāniju pabeidza piekto pievienošanās sarunu kārtu par ES paplašināšanos. Abas šīs valstis plāno pievienoties ES 2007. gada 1. janvārī, ar noteikumu, ka tās veic papildu pasākumus, kā apņēmušās. ES ir sagatavojusi pamatu turpmākai paplašināšanai, uzsākot pievienošanās sarunas ar Horvātiju un Turciju . Rietumbalkānu stabilizācijas un asociācijas process ir progresējis, un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ir piešķirts kandidātvalsts statuss un ES ir nostiprinājusi savas attiecības ar pārējām Rietumbalkānu valstīm. Komisija 2005. gadā uzsāka īstenot septiņus Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plānus un sāka konsultācijas ar piecām citām valstīm ar mērķi pabeigt rīcības plānus. Ar EKP ES vēlas veicināt labu vadību un ekonomikas un sociālo attīstību valstīs, kas atrodas tieši kaimiņos, uzlabojot arī vides apstākļus. EKP veicina reģionu labklājības pieaugumu, stabilitāti un drošību uz ES robežām, vienlaikus piedāvājot partnervalstīm ciešākas politiskās saites un ekonomiskās integrācijas ES elementus. Vidējos Austrumos ES aktīvi iesaistījusies Palestīnas ekonomikas atjaunošanā, stratēģisko partnerību ar Palestīniešu pašpārvaldi uzskatot ilgtermiņā kā divpakāpju problēmas risinājumu. Plašāka pasaule Sarunas par Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) Dohas Attīstības programmu ( DDA ) 2005. gadā bija ES tirdzniecības politikas galvenā prioritāte. Sarunas risinājās samērā lēni, bet ES apstiprināja, ka dod priekšroku daudzpusīgām sarunām, iesniedzot tālejošus priekšlikumus 6. PTO ministru līmeņa konferences Honkongā 2005. gada decembrī sagatavošanas posmā. Diemžēl ES centienus nodrošināt tālejošas sarunas līdz šim citi lielākie dalībnieki nav atbalstījuši. Konferencē EK panāca relatīvu progresu par lauksaimniecības eksporta subsīdiju izbeigšanu līdz 2013. gadam un centās panākt vienošanos par nozīmīgu sarunu kārtas attīstības dimensijas paketi. Divpusējo attiecību jomā progress tika panākts veicinot politikas dialogu un padziļinot mūsu attiecības ar vairākiem galvenajiem partneriem visā pasaulē. Piemēram, ES un ASV attiecības ievērojami uzlabojās. Komisijai bija ievērojama loma sarunās par ekonomisko iniciatīvu, par ko vienojās ES un ASV sammitā . Komisija 2005. gadā bija viena no pieciem valsts palīdzības attīstības jomā ( ODA ) galvenajiem sniedzējiem. Komisija paātrināja sava atbalsta sniegšanu, kas gada laikā sasniedza EUR 6,2 miljardus (salīdzinot ar pagājušo gadu 10 % pieaugums). Jaunu Attīstības politikas paziņojumu – Eiropas attīstības konsensā – Padome un Eiropas Parlaments pieņēma pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Pirmo reizi piecdesmit gados deklarācija ES līmenī nosaka kopīgās vērtības, principus, mērķus un veidus, kā samazināt nabadzību un sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus ( MDG ). Dalībvalstis iesaistās ne tikai kā Padomes locekles, bet arī kā divpusējie donori, arī Padome un Eiropas Kopiena. Sagatavojoties ANO Tūkstošgades Pārskata sammitam septembrī, ES uzņēmās jaunas saistības, lai veicinātu MDG progresu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem. ES izvirzījusi tālejošus jaunus starpposma mērķus ODA uz 2010. gadu, plānojot sasniegt ANO 0,7 % mērķi līdz 2015. gadam. Līdz 2010. gadam tas jau ODA dos papildu EUR 20 miljardus gadā no ES, neskaitot ikgadējos maksājumus EUR 43 miljardu apmērā. Palielināts finansējums nāk līdz ar apņemšanos nodrošināt lielāku efektivitāti, izpētīt finansējuma inovāciju avotus un nodrošināt turpmāku parādu samazināšanu, apvienojumā ar solījumu nodrošināt 50 % ODA pieaugumu Āfrikai. Rīkojoties atbilstoši Komisijas priekšlikumam, Padome pieņēma ES Stratēģiju Āfrikai . Tās pirmais mērķis ir atbalstīt Āfrikas centienus sasniegt MDG un veicināt noturīgu attīstību, drošību un labu vadību, ko sasniedz ar ciešu dialogu savienojumā ar palielinātu un arvien efektīvāku ES atbalstu. Kotonū nolīguma pārskatīšana turpmāk stiprina ES un Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstu attiecību politisko dimensiju, ieskaitot dialogu par cilvēktiesībām, demokrātijas principiem un likuma varu. Komisija finansēja humānās palīdzības programmas, ieskaitot palīdzību (EUR 123 miljardi) cunami upuriem Dienvidaustrumu Āzijā un zemestrīces Indijā un Pakistānā upuriem (gandrīz EUR 50 miljoni), kur kopējais budžets ir EUR 650 miljoni, kas paredzēti humānajai palīdzībai un glābšanas operācijām. Humāno palīdzību papildina pasākumi, kas atbalsta rehabilitāciju un noturīgu mājokļu atjaunošanas sākumu (EUR 170 miljoni cunami skartajām valstīm un EUR 50 miljoni pēc Dienvidāzijas zemestrīces). Komisijas atbilde pamatojas uz tās paziņojumu par ES reaģēšanas spējas stiprināšanu katastrofu un krīžu gadījumos trešās valstīs , ko pieņēma 2005. gadā. Komisija turpināja finansēt atbalstu aizmirstajās krīzēs un sarežģītās krīzes situācijās. Galvenā uzmanība pievērsta Āfrikai – īpaši Darfūrai (EUR 45 miljoni papildus EUR 14 miljoniem, ko deva sudāniešu bēgļiem Čadā), Kongo Demokrātiskajai Republikai (EUR 38 miljoni) un Rietumāfrikai (EUR 29 miljoni). Citi lielo humānās palīdzības programmu piemēri ir no Vidējiem Austrumiem (EUR 36,6 miljoni) un Ziemeļkaukāza saistībā ar Čečenijas krīzi (EUR 26 miljoni), kur Komisija ir lielākais atsevišķais humānās palīdzības donors. ES Vēlēšanu novērošanas un atbalsta 12 misijām 2005. gads bija ļoti aktīvs, darbā iesaistījās vairāk nekā 1000 novērotāju. Atbalstu sniedza arī politiskajiem procesiem Āzijā un Vidējos Austrumos, lai drošība būtu visā pasaulē. Irākā centieni bija vērsti uz Irākas pilsoņu ikdienas dzīves uzlabošanu, kā arī vadības un politisko procesu stiprināšanu. Darbība bija vērsta uz tādām pamatvajadzībām kā izglītība, veselības aprūpe, ūdens, ienākumus radoša darbība un palīdzēja organizēt vēlēšanas un referendumu par jauno Irākas konstitūciju. Afganistānā Komisija turpināja atbalstu atjaunošanai un iestāžu veidošanai, ieskaitot palīdzību likuma un kārtības sargāšanā un veselības veicināšanā, lauku attīstībai un administratīvajai reformai. Atbalstu sniedza likumdevēja vēlēšanām, kuras veiksmīgi noritēja septembrī. Ačehā (Indonēzijā) Komisija finansēja atjaunošanu pēc cunami, aktīvi atbalstīja starpniecības aktivitātes, kas noveda pie miera nolīguma parakstīšanas un atbalstīja ilgtermiņa mieru. 6. MODERNA UN EFEKTīVA PāRVALDE NODROšINA LABāKU REGLAMENTāCIJU PAPLAšINāTā ES Minētās iniciatīvas iezīmē Komisijas lomu kā Kopienas likumdošanas iniciatoram un tās spēju uzsākt un vadīt stratēģisku diskusiju Eiropas līmenī, sagatavojot ES rīcību. Tomēr tās nebūt nav visas Komisijas darbības 2005. gadā[3]. Komisija turpināja veikt savus pienākumus plašās darbības jomās. Tās loma kā „līgumu glabātājam ”, dalībvalstu solītā straujā pāreja un citi EK tiesību aktu pareizas izmatošanas un stingras prasības ievērot EK likumdošanas aktus. Komisija ir arī atbildīga par kopīgas politikas vadīšanu . Komisija 2005. gadā veltīja lielu daļu savu līdzekļu, lai nodrošinātu esošās politikas īstenošanu. Tā īpaši pūlējās jomā par šādu „galveno jautājumu”, īpaši ievērojot Kopienas tiesību aktu izpildi un Kopienas programmu efektīvu vadību, ieskaitot struktūrfondus, kopīgo lauksaimniecības politiku un pētījumu programmas. „Reformu projekta” pabeigšana iezīmē 2005. gadu, kura mērķis bija izveidot arvien efektīvāku un atbildīgāku administrāciju. Ar šādu satvaru Komisija uzņēmās nozīmīgu savas grāmatvedības sistēmas reformu, pārejot uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā, kas ļauj labāk pārskatīt Kopienas aktīvus un saistības gada laikā. Tā uzsāka pārredzamības iniciatīvu , lai parādītu sabiedrībai, kā naudu izlieto un kā pieņem lēmumus. Komisija pieņēma paziņojumu par ceļvedi integrētas finanšu kontroles ietvaros , kas paredzēts, lai no Eiropas Revīzijas palātas par ES budžeta vadību saņemtu revidenta atzinumu bez piezīmes, īstenojot konkrētas darbības Komisijas un dalībvalstu līmenī. Komisija vienkāršoja likumus par iepirkumu un stipendijām , grozot Finanšu regulas īstenošanas noteikumus. Komisija pieņēma arī pārskatītu e-Komisijas stratēģisko pamatu, tā atjaunojot savu apņemšanos optimāli izmantot IKT, lai uzlabotu savu darbu un pārredzamību. Beidzot, Komisija turpināja pieskaņoties 2004. gada ES paplašināšanai , pieņemot darbiniekus no jaunajām dalībvalstīm, nodrošinot tulkotāju un tulku pakalpojumus vēl 9 valodās un savācot statistikas datus no jaunajām dalībvalstīm. Labākam regulējumam ir jākļūst par pamatakmeni lēmumu pieņemšanas procesā ES visos līmeņos. Komisija ir ievērojami progresējusi centienos sasniegt labāka regulējuma mērķus, izveidojot pārskatītu un saskaņotu sistēmu, kā rīkoties ar esošajām regulām, tām, kas jāpieņem, un jaunajām. Šīs sistēmas galvenie elementi ir pārskatītas ietekmes novērtēšanas pamatnostādnes, isaptveroša pieņemšanu gaidošo likumprojektu pārbaude, kas parādīja, ka 68 priekšlikumus var atsaukt, e-paziņojumi par ES kopējo metodoloģiju ar likumu noteikto administratīvo izdevumu novērtēšanai, un stratēģija par likumu vides vienkāršošanu, ieskaitot darba programmu, kas darbojas 3 gadus. 7. SECINāJUMI Barrozu Komisijas mandātu raksturojošā vide izveidojās 2005. gadā, kas bija būtisks. Neskatoties uz ievērojamām grūtībām, Komisija parādīja spēju vadīt un ar pienākuma apziņu izpildīja savus stratēģiskos mērķus. Eiropa ir spērusi konkrētus soļus uz priekšu un izveidojusi pamatus „Partnerībai atjaunotnei”, lai uzvestu Eiropu atkal uz ceļa. Ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju un progresu jaunajos Finanšu plānos Komisija ir ielikusi divus pamatakmeņus veiksmīgai Kopienas politikas īstenošanai nākošajā desmitgadē. Komisija joprojām cieši sadarbojas ar Eiropas iestādēm, dalībvalstīm, visu aprindu ieinteresētajām personām un saviem starptautiskajiem partneriem. Komisija uzskata par būtiski svarīgiem efektīvu saziņu par Eiropas jautājumiem un patiesa dialoga ar pilsoņiem izveidošanu, lai atgūtu pilsoņu uzticību un atbalstu Eiropas projektiem. Komisija 2005. gadā sāka plašu savas saziņas darbības reformu. Ir pieņemts iekšējs darba plāns saziņai ar Eiropu , kurš saskan ar Komisijas plānu D par demokrātiju, dialogu un diskusiju . Bet galvenais – Komisija un visa Eiropa novērtēs tās spēju koncentrēties un paveikt darbu. Stratēģiskie mērķi paliek Komisijas rīcības pamats nākošajos gados, un 2006. gada darbi jau ir izplānoti 2006. gada darba programmā Eiropas potenciāla pilnīga atraisīšana [4]. Sagatavošanās darbi 2005. gadā tika paveikti. Rezultātu Eiropa lielāku vērību padarītajam pievērsīs 2006. gadā. Annex – Items adopted in 2005 from the Commission Legislative and Work Programme 2005 – by strategic objective Prosperity Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act | Communication on Better Regulation and Competitiveness | COM(2005) 97; SEC(2005) 175 | 16.3.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Competitiveness and Innovation Framework Programme | COM(2005) 121; SEC(2005) 433; 2005/0050(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision | Communication on the new generation of tax and customs programmes | COM(2005) 111; SEC(2005) 423 | 6.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Seventh Framework Programmes for Research (2007-2013) | COM(2005) 118+119; SEC(2005) 430+431; 2005/0043(COD); 2005/0044(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision | Proposal for a modification of the Regulation on the Stability and Growth Pact | COM(2005) 154+155; 2005/0064(SYN); 2005/0061(CNS) | 20.4.2005 | Legislative Proposal | Green Paper on Financial Services Integration: Horizon 2005-2010 | COM(2005) 177 | 3.5.2005 | Non-legislative action / Green Paper | Communication i2010 | COM(2005) 229; SEC(2005) 717 | 1.6.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | State aid action plan | COM(2005) 107; SEC(2005) 795 | 7.6.2005 | Non-legislative action / Other | Proposal for a Council Directive on taxation of passenger cars in the EU | COM(2005) 621; SEC(2005) 809; 2005/0130(CNS) | 5.7.2005 | Legislative Proposal / Directive | Green Paper on obstacles to integration of mortgage credit market | COM(2005) 327 | 19.7.2005 | Non-legislative action / Green Paper | More Research and Innovation: Investing for Growth and Employment | COM(2005) 488; SEC(2005) 1283+1289 | 12.10.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Cross-border management of copyright in the online music sector | C(2005) 3764; SEC(2005) 1254 | 18.10.2005 | Non-legislative action / Recommendation | Communication on progress in creating internal market for electricity and gas | COM(2005) 568; SEC(2005) 1448 | 15.11.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Proposal for a Regulation on advanced therapies | COM(2005) 567; SEC(2005) 1444; 2005/0227(COD) | 16.11.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Proposal on the management structure of the industrial SESAME project (common enterprise) for the technical realisation of Single Sky | COM(2005) 602; SEC(2005) 1532; 2005/0235(CNS) | 25.11.2005 | Legislative Proposal / Directive | Modification Customs Code: simplification of procedures - Ecustoms | COM(2005) 608; SEC(2005) 1543+1545 | 30.11.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Legal Framework for Payments | COM(2005) 603; SEC(2005) 1535; 2005/0245(COD) | 1.12.2005 | Legislative Proposal / Directive | Communication on the results of the consultation launched on Defence Procurement | COM(2005) 626; SEC(2005) 1572 | 6.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Maritime proposal | COM(2005) 651; SEC(2005) 1640+1641 | 14.12.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Green paper on claims for damages under EC Competition law | COM(2005) 672; SEC(2005) 1732 | 19.12.2005 | Non-legislative action / Green Paper | Modification of Medical Devices Directives | COM(2005) 681; SEC(2005) 1742; 2005/0263(COD) | 22.12.2005 | Legislative Proposal / Directive | Home State Taxation pilot scheme for SMEs | COM(2005) 702; SEC(2005) 1785 | 23.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Solidarity Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act | Communication on post 2012 Climate Change Strategies | COM(2005) 35; SEC(2005) 180 | 9.2.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Social Agenda | COM(2005) 33; SEC(2005) 177 | 9.2.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Green Paper on management of the demographic trends in the European Union | COM(2005) 94 | 16.3.2005 | Non-legislative action / Green Paper | Communication on restructuring and employment | COM(2005) 120 | 31.3.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Proposal for a COD Regulation establishing the EU Solidarity Fund | COM(2005) 108; SEC(2005) 447; 2005/0033(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Proposal for a Council Regulation establishing Community financial measures for the implementation of the Common Fisheries Policy and in the area of the Law of the Sea | COM(2005) 117; SEC(2005) 426; 2005/0045(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Disaster Preparedness and Response Instrument | COM(2005) 113; SEC(2005) 439; 2005/0052(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Programme for active citizenship | COM(2005) 116; SEC(2005) 442; 2005/0041(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision | European Year of Mobility for Workers (2006) | - | 27.4.2005 | Non-legislative action / Other | Communication on youth policy | COM(2005) 206; SEC(2005) 693 | 30.5.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Communication on ‘non discrimination and equal chances for all - a framework strategy and a proposal for a decision on the European year for equal chances for all (2007)’ | COM(2005) 224+225; SEC(2005) 689+690; 2005/0107(COD) | 1.6.2005 | Legislative Proposal / Decision | Sugar Reform – Common Market Organisation (CMO) Regulation + Single Payment Regulation | COM(2005) 263; SEC(2005) 808+810; 2005/0118-0120(CNS) | 22.6.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Green Paper on a European Energy Efficiency Initiative | COM(2005) 265 | 22.6.2005 | Non-legislative action / Green Paper | EU Rural Development Strategy | COM(2005) 304; SEC(2005) 914; 2005/0129(CNS) | 5.7.2005 | Legislative Proposal / Decision | Communication on eAccessibility | COM(2005) 425; SEC(2005) 1095 | 13.9.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Thematic Strategy on Air Pollution | COM(2005) 446+447; SEC(2005) 1135+1133; 2005/0183(COD) | 21.9.2005 | Legislative Proposal / Directive | Communication on reducing the climate change impact of aviation | COM(2005) 459; SEC(2005) 1184 | 27.9.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Intercultural dialogue 2008 | COM(2005) 467; SEC(2005) 1202; 2005/0203(COD) | 5.10.2005 | Legislative Proposal / Decision | Thematic strategy for the protection of the Marine Environment | COM(2005) 504+505; SEC(2005) 1290; 2005/0211(COD) | 24.10.2005 | Legislative Proposal / Directive | Communication on sustainable energy | COM(2005) 627; SEC(2005) 1571 | 7.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Communication on an Action plan for Biomass | COM(2005) 328; SEC(2005) 1573 | 7.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | New Directive on Audio-visual Content | COM(2005) 646; SEC(2005) 1625+1626; 2005/0260(COD) | 13.12.2005 | Legislative Proposal / Directive | Proposal for a Regulation on motor vehicles emissions (EURO 5) | COM(2005) 683; SEC(2005) 1745; 2005/0282(COD) | 21.12.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Thematic Strategy on Resources | COM(2005) 670; SEC(2005) 1683+1684 | 21.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Thematic Strategy on the Prevention and Recycling of Waste | COM(2005) 666+667; SEC(2005) 1681+1682; 2005/0281(COD) | 21.12.2005 | Legislative Proposal / Directive | Security and freedom Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act | EU Drugs Action Plan 2005-2008 | COM(2005) 45; SEC(2005) 216 | 14.2.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Green Paper on successions and wills | COM(2005) 65; SEC(2005) 270 | 1.3.2005 | Non-legislative action / Green Paper | Green Paper on applicable law to divorces | COM(2005) 82; SEC(2005) 331 | 14.3.2005 | Non-legislative action / Green Paper | Health and Consumer Policy Programme | COM(2005) 115; SEC(2005) 425; 2005/0042(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision | Framework programme on fundamental rights and Justice | COM(2005) 122; SEC(2005) 434; 2005/0037(COD); 2005/0038(CNS); 2005/0039(CNS); 2005/0040(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) | Framework programme on security and safeguard of freedom | COM(2005) 124; SEC(2005) 436; 2005/0034(CNS); 2005/0035(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal | Framework programme on solidarity and management of migration | COM(2005) 123; SEC(2005) 435; 2005/0046(COD); 2005/0047(COD); 2005/0048(CNS); 2005/0049(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal | Directive on control of avian influenza | COM(2005) 171; SEC(2005) 549; 2005/0062(CNS); 2005/0063(CNS) | 28.4.2005 | Legislative Proposal / Directive | Action Plan on the Hague Programme | COM(2005) 184 | 10.5.2005 | Non-legislative action / Other | Protection of chicken kept for the production of meat | COM(2005) 221; SEC(2005) 801; 2005/0099(CNS) | 30.5.2005 | Legislative Proposal / Directive | Fundamental Rights Agency | COM(2005) 280; SEC(2005) 849; 2005/0124(CNS); 2005/0125(CNS) | 30.6.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Proposal for a Framework Decision on the fight against counterfeiting | COM(2005) 276; SEC(2005) 848; 2005/0128(CNS) | 12.7.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) | Proposal for a Directive on the fight against counterfeiting | COM(2005) 276; SEC(2005) 848; 2005/0127(CNS) | 12.7.2005 | Legislative Proposal / Directive | Animal health conditions - Aquatic animals | COM(2005) 362; SEC(2005) 1047; 2005/0153(CNS); 2005/0154(CNS) | 23.8.2005 | Legislative Proposal / Directive | Proposal for a Directive on common standards for return procedures | COM(2005) 391; SEC(2005) 1057; 2005/0167(COD) | 1.9.2005 | Legislative Proposal / Directive | Directive on data retention | COM(2005) 438; SEC(2005) 1131; 2005/0182(COD) | 21.9.2005 | Legislative Proposal / Directive | Framework Decision on standards for transfer of personal data | COM(2005) 475; SEC(2005) 1241; 2005/0202(CNS) | 4.10.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) | Equivalent access to law enforcement authorities | COM(2005) 490; SEC(2005) 1270; 2005/0207(CNS) | 12.10.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) | Communication and proposal for a Regulation on the extension of the tasks of the European Aviation Safety Agency | COM(2005) 578+579; 2005/0228(COD) | 15.11.2005 | Legislative Proposal / Regulation | 3rd Package on Maritime Safety (7 legislative proposals) | COM(2005) 585+590; COM(2005) 592+593; SEC(2005) 1496-1499; SEC(2005) 1514-1517; 2005/0236-0242(COD) | 23.11.2005 | Legislative Proposal | Green Paper on the establishment of a European Migration Monitoring Centre | COM(2005) 606 | 28.11.2005 | Non-legislative action / Green Paper | Green Paper - Platform for Nutrition and Health | COM(2005) 637 | 8.12.2005 | Non-legislative action / Green Paper | Maintenance obligations | COM(2005) 648+649; SEC(2005) 1628-1630; 2005/0259(CNS) | 15.12.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Communication including an action plan relating to legal migration | COM(2005) 669; SEC(2005) 1680 | 21.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Europe as a world partner Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act | Mandate for negotiations with Croatia | Accession negotiation document | 1.2.2005 | Non-legislative action / Other | Communication on the European Neighbourhood Policy (ENP) Action Plans with Armenia, Azerbaijan and Georgia, Lebanon, Egypt | COM(2005) 72; SEC(2005) 294; SEC(2005) 285-289 | 2.3.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Barcelona Process 10th anniversary | COM(2005) 139; SEC(2005) 482+483 | 12.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Accelerating progress towards attaining the MDGs: Financing for Development | COM(2005) 133; SEC(2005) 433+434 | 12.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Accelerating progress towards attaining the MDGs: The contribution of the EU | COM(2005) 132; SEC(2005) 452; SEC(2005) 456 | 12.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Communication on EU-US relations | COM(2005) 196 | 18.5.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Proposal for a Regulation establishing accompanying measures for Sugar Protocol countries affected by the reform of the EU sugar regime | COM(2005) 266; SEC(2005) 828; 2005/0117(COD) | 22.6.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Euromed mandate on services and investment | SEC(2005) 787+788 | 24.6.2005 | Legislative Proposal / Decision | Civil Society dialogue between the EU and candidate countries | COM(2005) 290; SEC(2005) 891 | 29.6.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Information note on the negotiating framework with Turkey | SEC(2005) 888 | 29.6.2005 | Non-legislative action / Other | Proposal for a new statement on the EC Development Policy | COM(2005) 311; SEC(2005) 929 | 13.7.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Communication on an EU Strategy for Africa | COM(2005) 489; SEC(2005) 1255 | 12.10.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | 2005 ENLARGEMENT PACKAGE - I | COM(2005) 534; SEC(2005) 1352-1354 | 25.10.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Opinion on the former Yugoslav Republic of Macedonia | COM(2005) 562; SEC(2005) 1425; SEC(2005) 1429 | 9.11.2005 | Non-legislative action / Opinion | 2005 ENLARGEMENT PACKAGE - II | COM(2005) 553; COM(2005) 555-559; COM(2005) 561-563; SEC(2005) 1421-1424; SEC(2005) 1426; SEC(2005) 1428 | 9.11.2005 | Agreement with third countries / Council Decision for the conclusion of an agreement | Accession Partnership for Turkey | COM(2005) 559; SEC(2005) 1426 | 9.11.2005 | Agreement with third countries / Council Decision for the conclusion of an agreement | European Partnership for Croatia | COM(2005) 556; SEC(2005) 1424 | 9.11.2005 | Agreement with third countries / Council Decision for the conclusion of an agreement | EU relations with Latin America | COM(2005) 363; SEC(2005) 1590; SEC(2005) 1613 | 8.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | [1] Stratēģiskie mērķi 2005.–2009. Eiropa 2010: Eiropas atjaunošanas partnerība – labklājība, solidaritāte un drošība, KOM(2005) 12. [2] Pilnu Darba programmā 2005. gadā pieņemto jautājumu sarakstu sk. pielikumā. [3] Kā Līgumi prasa, Komisija 2006. gada 14. februārī ieteica Vispārējo ziņojumu par Eiropas Savienības aktivitātēm 2005. gadā SEK(2005) 1200,http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/en/2005/index.htm [4] KOM(2005) 531.