LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 225/6

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2016/C 225/07)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

KARP ZATORSKI

ES Nr.: PL-PDO-0105-01357 – 30.7.2015.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1. Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Lokalna Grupa Producencka Karpia Zatorskiego Plac Kościuszki 5 32-640 Zator POLSKA/POLAND Tālr.: +48 338412128, +48 602464243 Fakss: +48 338410585 E-pasts: fishrzd@man.pl

Pieteikuma iesniedzējai grupai ir likumīgas intereses iesniegt pieteikumu par grozījumu veikšanu specifikācijā, jo tā ir galvenā grupa attiecībā uz šo produktu un bija iesniegusi pieteikumu par nosaukuma karp zatorski reģistrēšanu kā ACVN.

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Polija

3. Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

— ☐ Produkta nosaukums — ☒ Produkta apraksts — ☐ Ģeogrāfiskais apgabals — ☐ Izcelsmes apliecinājums — ☐ Ražošanas metode — ☐ Saikne — ☐ Marķējums — ☐ Cits [norādīt]

4. Grozījuma vai grozījumu veids

— ☒ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. — ☐ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5. Grozījumi

Ar grozījumu tiek jaunā redakcijā izteikta vienotā dokumenta 3.2. punktā iekļautā informācija par karp zatorski gaļas ķīmisko sastāvu. Ar to tiek svītrota informācija par sausnas un koppelnu saturu un norādīts kopējais olbaltumvielu un koptauku saturs karp zatorski gaļā, izsakot šādā diapazonā:

— olbaltumvielas – 17,0–19,3 %,

— koptauki – 3,2–5,9 %.

Informācijai par sausnu un koppelnu saturu ir tikai papildu raksturs, un tā neietekmē karp zatorski specifiskās īpašības. Karp zatorski specifiskās īpašības jo sevišķi atspoguļo tās kopējo olbaltumvielu un koptauku saturs. Karp zatorski ķīmisko sastāvu nosaka, ievērojot īpašas prasības dažādos zivju audzēšanas posmos, tostarp izēdinot tām dabisku barību uz labības bāzes. Karp zatorski ķīmisko sastāvu nosaka arī tā ģeogrāfiskā apgabala specifiskie apstākļi, kurā zivis tiek audzētas, jo īpaši blīvais virszemes ūdensteču tīkls, laba gruntsūdeņu kvalitāte, mērens klimats un augsnes veidu dažādība. Reģiona unikālās īpašības apliecina fakts, ka tas ir iekļauts Natura 2000 dabas saglabāšanas programmā. Dokumenta oriģinālajā tekstā bija norādīti karp zatorski gaļas ķīmiskā sastāva parametri, kas tika iegūti, veicot pārbaudes noteiktā ražošanas cikla posmā. Šīs parametrus nav iespējams norādīt ar precizitāti līdz diviem cipariem aiz komata. Šā iemesla dēļ, definējot karp zatorski gaļas ķīmisko sastāvu, tiek ierosināts noteikt kopējo olbaltumvielu un koptauku diapazonu. Ierosinātais grozījums ir nepieciešams arī tāpēc, ka karp zatorski gaļas ķīmiskais sastāvs mainās atkarībā no barošanas intensitātes, izbarojamās labības veida (kviešu, miežu, tritikāles un kukurūzas attiecības), ņemot vērā attiecīgās specifikācijā noteiktās prasības, kā arī zivju apēstās dabiskās barības daudzuma, kuru ietekmē dabas apstākļi konkrētajā gadā.

Sausnas un koppelnu satura svītrošana attiecībā uz karp zatorski gaļas ķīmisko sastāvu un kopējo olbaltumvielu un koptauku diapazona noteikšana neietekmēs karp zatorski specifiskās īpašības vai tās garšu.

Turklāt informācija par karp zatorski specifiskajām īpašībām no 5.2. punkta pārvietota uz 3.2. punktu bez parametru skaitlisko vērtību grozījumiem.

VIENOTS DOKUMENTS

KARP ZATORSKI

ES Nr.: PL-PDO-0105-01357 – 30.7.2015.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1. Nosaukums

Karp zatorski

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Polija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Karp zatorski (Cyprinus carpio) ir hibrīds, kas izaudzēts, krustojot Zatoras tīrās līnijas karpu ar šādām tīro līniju karpām: Ungārijas, Dienvidslāvijas, Golišas un Izraēlas (Dor-70). Karp zatorski ir dzīvas zivis, ko pārdod svaigā, nepārstrādātā veidā. Karp zatorski audzē vienīgi zemē izraktos zivju dīķos saskaņā ar Zatorā lietoto metodi, kuras pamatā ir divgadīgas audzēšanas sistēma.

Ārējais izskats:

— tirdzniecībā piedāvājamo karpu svars: 1 100–1 800 g,

— krāsa: olīvkrāsa vai zilgana olīvkrāsa,

— zvīņojums: sudrabotas zvīņas, kas izvietotas bultveidīgi, gar sāniem kā lampasi vai seglveidīgi,

— ķermenis drukns,

— barības izmantojamības koeficients: 2,2–2,4,

— ātraudzība,

— gaļas iznākums: 61–64 %,

— kondīcijas koeficients (Fultona koeficients): 3,9–5,0,

— gaļai nav dūņu smakas, tai ir svaiga zivju smarža un izsmalcināta garša,

— barības izmantojamības rādītājs labībai: 5,

— izdzīvotība: 86 %,

— pretošanās pakāpe slimībām ir augstāka par vidējo.

Karp zatorski gaļas ķīmiskais sastāvs:

— olbaltumvielas: 17,0–19,3 %,

— koptauki: 3,2–5,9 %.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Zivju barība galvenokārt ir dīķos izaugusī dabiskā barība. Pateicoties attiecīgā apgabala zivju dīķu produktivitātei, zivju ēdināšanas pamatā ir dabiskas izcelsmes barība, kas izaugusi dīķos. Visos audzēšanas posmos karpām izēdina papildu barību uz graudaugu bāzes (kvieši, mieži, tritikāle, kukurūza), kura vismaz 70 % apjomā iegūta 4. punktā noteiktajā apgabalā un kurai, pateicoties augsnes un klimatiskajām īpašībām, piemīt augsta barības vērtība, un kura atbilst augstām sanitāri higiēniskajām prasībām. Iepērkot graudus karpu barībai, īpaša uzmanība tiek veltīta to kvalitātei un mitruma saturam, kas nedrīkst pārsniegt 11 %. Iepirkt barību, kuras izcelsme ir ārpus karp zatorski karpu audzēšanas apgabala, pieļaujams tikai gadījumā, ja 4. punktā noteiktajā apgabalā izaudzētās barības piedāvājums ir nepietiekams. Karp zatorski audzēšanai neizmanto nekādus mākslīgus barības līdzekļus un barības piedevas.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem karp zatorski audzēšanas posmiem jānoris 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Karp zatorski audzēšanas ciklu veido šādi pieci posmi:

1. Nārstošana

2. Zivju mazuļu audzēšana

3. Rudens mazuļu audzēšana un ziemošana

4. Dīķu piepildīšana ar patēriņam paredzētajām zivīm

5. Karpu izņemšana no zivju baseiniem

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Nosaukumu karp zatorski izmanto dzīvo zivju pārdošanas vajadzībām; tāpēc arī zivju vairumpiegādē transporta cisternās ar mehāniskiem transportlīdzekļiem nosaukumam jābūt uz rēķiniem, piegādes kvītīm un pavadzīmēm, un to var norādīt arī uz transporta cisternām vai mehāniskā transportlīdzekļa. Mazumtirdzniecības punktos zivis ievieto īpašos baseinos, kas bagātināti ar skābekli. Šie baseini identificējami ar saredzamiem uzrakstiem karp zatorski.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Karp zatorski audzē trijās gminās, kuras atrodas Mazpolijas vojevodistes rietumdaļā. Tās ir: Zatora (Zator) un Pžecišova (Przeciszów) Osvencimas (Oświęcim) povjatā, kā arī Spitkovice (Spytkowice) Vadovices (Wadowice) povjatā. Šā apgabala platība ir 134 km2, taču lielāko daļu produkcijas iegūst Zatoras pagasta teritorijā.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Zvejniecība un karpu audzēšana Zatorā aizsākusies jau XI un XII gadsimta mijā, un kopš tā laika šeit attīstījusies zivsaimniecība un pēc tam zivju audzēšana dīķos. Tas ir visvecākais šāda veida centrs reģionā. Dīķsaimniecības attīstību veicināja blīvs ūdensteču tīkls (Solas, Skavas un Augšvislas upes), augsnes īpašības, kādas ir labvēlīgas četru galveno veidu labības audzēšanai, kas ir karpu barības avots, mērens klimats un iespēja transportēt zivis pa upes ceļu līdz Krakovai un tās apkārtnei. Dīķi ir ierīkoti kreļļu virknes veidā gar upēm. Dīķi piepildās un iztukšojas saskaņā ar gravitācijas spēku iedarbību, tie var izžūt. Zivsaimniecība strauji attīstījās pēc Pirmā pasaules kara beigām: tika atjaunoti kara laikā iznīcinātie dīķi, ieviestas jaunas tehnoloģijas, kā arī tiesiski reglamentēta zivju mazumtirdzniecība, Krakovā atverot pirmo zivju veikalu. 1946. gadā valsts īpašumu pārvaldību Zatorā pārņēma Jageloņa universitāte, tika arī nodibināts Lopkopības institūts, kurā noritēja darbs karpu noderīgo īpašību uzlabošanā.

4. punktā aprakstītajā ģeogrāfiskajā apgabalā tika audzētas vietējās līnijas karpas, kura no 1955. gada tika saglabāta kā inbrīdinga līnija un nekad nav audzēta tirdzniecībai. Vietējie karpu audzētāji un zinātnieki, pateicoties novērojumiem, izpētei un pieredzei, ieguva Zatoras vietējās tīrās līnijas karpu krustojumus ar citām karpu līnijām, kas vislabāk pielāgojušās šajā apgabalā valdošajiem apstākļiem. No 1946. gada pakāpeniski tika ieviesta Zatoras metode karpu audzēšanā pēc divgadīgas sistēmas, kas pirmajā audzēšanas gadā ļauj palielināt zivju svara pieaugumu no 60 līdz 150 g ar 86 % izdzīvošanas rādītāju. Kopā ar reģiona ūdenstilpju bagātīgo dabisko barības bāzi šī metode karpu audzēšanas ciklu ļāva samazināt līdz diviem gadiem. Minētā metode ļauj iegūt karpas ar 1 100 g līdz 1 800 g lielu svaru, ko nodrošina zivju lielais augšanas potenciāls otrajā audzēšanas gadā. Lielākā daļa ar karp zatorski audzēšanu saistīto darbību tiek veiktas ar rokām, tāpēc svarīga ir cilvēku zinātība un pieredze. Gadu gaitā uzkrājot pieredzi, karpu audzētāji ir apguvuši iemaņas veikt dažādus ražošanas procesa uzdevumus, piemēram, samazināt audzējamo zivju biezību, izraugoties audzēšanai labākos īpatņus no 200 tūkstošiem kurkuļu uz vienu hektāru zivju baseina platības; tas ļauj samazināt slimību izplatīšanās iespējas, ierobežot produkcijas zudumus un optimizēt dabiskās barības izmantošanu. Liela nozīme ir arī prasmei izbarojamās labības putraimu lielumu un daudzumu pielāgot zivju svaram.

Turpmāk aprakstītajām 4. punktā definētā ģeogrāfiskā apgabala īpašībām ir būtiska nozīme, lai radītu labvēlīgus apstākļus zivkopībai un noteiktu karp zatorski specifiskās īpašības.

Raksturīga karp zatorski ražošanas apgabala īpašība ir blīvais ūdensteču tīkls: upju tīklu papildina blīvss meliorācijas kanālu tīkls, kā arī kanāli, pa kuriem pievada ūdeni atsevišķiem dīķiem. Zivju dīķi aizņem aptuveni 22 % Zatoras pagasta platības. Tas nozīmē augstu dabisko produktivitāti, proti, lielu biomasas pieaugumu. Karpu dīķos šajā apgabalā ir liels daudzums dabiskās zivju barības: zooplanktons, fitoplanktons, kā arī bentoss. Tā kā 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir liels daudzums ūdenstilpju, šis apgabals nodēvēts par Dolina Karpia (“Karpu ieleja”).

Karp zatorski ražošanas apgabals izvietots Piekarpatu hidroģeoloģiskajā reģionā. Gruntsūdens līmenis atrodas 5–10 m dziļumā. Ūdens slāņa vidējais biezums saskaņā ar aplēsēm ir 4,8 m, bet infiltrācijas ātrums – 244 mm/24 h. Šiem ūdeņiem piemīt laba kvalitāte (atbilst Ib kvalitātes klasei).

Karp zatorski ražošanas apgabals atrodas Centrāleiropas klimatiskajā zonā Karpatu klimatiskā reģiona zemākajā daļā, kur valda siltāks klimats. Apgabala klimatu ietekmē gan kontinentālais, gan jūras klimats. Klimatu ietekmē arī kaimiņapgabalos esošo kalnu tuvums. Veģetācijas periods (kad diennakts vidējā temperatūra ir virs 5 °C) ilgst 224 dienas, augu intensīvas veģetācijas periods (kad diennakts vidējā temperatūra ir virs 10 °C) – no aprīļa beigām līdz oktobra vidum, bet bezsalnu periods ilgst 172 dienas.

karp zatorski ražošanas apgabalā ir liela augsnes veidu dažādība: brūnaugsnes un izskalotās podzolaugsnes, aluviālo sanesu augsnes, māla augsnes, melnzemes, kā arī kūdras un purva augsnes.

Apgabalam, kurā audzē karp zatorski, jo īpaši raksturīgs tīrs gaiss, kā arī liela reti sastopamas faunas un floras dažādība. Šīs lielās dabas vides bagātības rosināja Polijas Putnu aizsardzības biedrību (OTOP), pamatojoties uz Birdlife International izstrādātajiem kritērijiem, iekļaut šo apgabalu – Lejasskavas ielejas (Doliny Dolnej Skawy (PL 125)) – Natura 2000 tīklā kā īpaši aizsargājamu teritoriju. Šai sistēmai ir būtiska nozīme Eiropas Savienības dabas resursu aizsardzībā.

Karp zatorski sevišķā kvalitāte ir nesaraujami saistīta ar tās audzēšanas ģeogrāfiskā apgabala dabisko vidi. Karp zatorski kvalitāti nosaka ne tikai dabas vides unikālās īpašības, bet arī vietējās zivkopības tradīcijas un paņēmieni. Iegūt karpas ar specifiskām īpašībām ļauj tikai minēto faktoru mijiedarbība. Dabas faktori nosaka to, ka zivju dīķos tiek nodrošināts pietiekams daudzums augstas kvalitātes dabiskās barības. Karp zatorski audzēšanas apgabalā ir arī labvēlīga augsne un klimatiskie apstākļi četru pamatveidu labības audzēšanai. Īpaši dīķu augstās produktivitātes dēļ zivju uztura pamatā ir dabiskā barība, neizmantojot mākslīgu barību vai barības piedevas. Pateicoties dīķu augstajai produktivitātei un tam, ka netiek izmantota viegli fermentējamā ar ogļūdeņražiem bagātā mākslīgā barība, slimību izraisošu patogēnu parādīšanās ir ierobežota. Par to liecina karp zatorski veselība, kā arī produkta sevišķās organoleptiskās īpašības. Tas galvenokārt rada svaigas zivs smaržu un zivju izsmalcināto garšu. Iepriekš minētās ģeogrāfiskā apgabala īpašības izšķirīgā veidā nosaka arī tādu zivju iegūšanu, kam piemīt augsts barības izmantojamības koeficients un liels ēdamās daļas saturs, par ko liecina augstais kondīcijas koeficients. Karp zatorski ražošana ir cieši saistīta ar šo karpu izcelsmes vietu, jo dabisko ūdensceļu un ūdenstilpju, ieskaitot upes un to pietekas, tuvums nozīmē, ka reģionā ir liels daudzums ūdens, kas ir ļoti nepieciešams zivkopībai. Reljefa veidojumi radīja iespēju izveidot lielu un funkcionālu dīķu tīklu. Zeme, kurā ierīkoti dīķi, un klimatiskie apstākļi, jo īpaši ilgais veģetācijas periods, kā arī labas kvalitātes dabiskās barības pārpilnība tieši ietekmē dīķu dabisko produktivitāti (t. i., zivju produkcijas daudzumu, ko bez piebarošanas var iegūt no viena hektāra zivju dīķu platības), kas sasniedz 150–300 kg/ha. Karp zatorski unikālās īpašības nosaka arī tas, ka vietējie zivju audzētāji un zinātnes darbinieki, izmantojot novērojumu rezultātus, veicot izpēti un uzkrājot pieredzi, selekcijas ceļā ir izaudzējuši karpas, kas vislabāk pielāgotas šajā apgabalā valdošajiem apstākļiem. Tādā veidā izaudzēta Karp zatorski tīrā līnija, kas krustota ar Ungārijas, Dienvidslāvijas, Golišas un Izraēlas (Dor-70) tīro līniju karpām. Šādi iegūtie krustojumi izceļas ar labām produktivitātes īpašībām: tām ir augsta izdzīvotība un laba barības izmantojamība, tādējādi neprasot lielu barības patēriņu. Heterozes efekta dēļ karpas ir ātraudzīgas, izturīgākas pret slimībām, tām ir liels gaļas iznākums un tās ir ļoti labi pielāgotas vietējiem dabas apstākļiem. Zatoras audzēšanas metodes izmantošana, pielāgojot to 4. punktā minētā apgabala vides apstākļiem, nodrošina tāda produkta ieguvi, kam piemīt sevišķas īpašības. Audzēšanas cikla samazināšana līdz diviem gadiem ļāva iegūt karpas ar nelielu vecumu, labām garšas īpašībām, izcilām organoleptiskajām īpašībām un ar liesāku gaļu nekā zivīm, ko piedāvā pārdošanā lielākā vecumā, jo tās parasti izaudzētas ilgākā ražošanas ciklā. Zivju nelielais vecums nosaka to izsmalcināto garšu, ar kuru karp zatorski atšķiras no karpām, kas izaudzētas citos ģeogrāfiskajos apgabalos. Tas ietekmē arī gaļas kvalitāti un tās organoleptiskās īpašības, ko patērētāji augstu vērtē. Karp zatorski īpašības atzinīgi vērtē patērētāji, par ko liecina šīs karpas cena, kas par 10–15 % pārsniedz cenu, par kādu pārdod citu ģeogrāfisko apgabalu izcelsmes karpas.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.minrol.gov.pl/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-3-czerwca-2015-roku

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.