KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par vispārējā budžeta garantijām Stāvoklis 2012. gada 30. jūnijā /* COM/2013/0211 final */





SATURS 1........... Ievads. 3 2........... No budžeta garantēto operāciju veidi 3 3........... Notikumi pēc pēdējā ziņojuma par stāvokli 2011. gada 31. decembrī 4 3.1........ Maksājumu bilances atbalsts dalībvalstīm, kuras nav eurozonā. 4 3.2........ Makrofinansiālā palīdzība. 4 3.3........ Euratom.. 4 3.4........ Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms. 4 3.5........ Budžeta garantija EIB ārējam finansējumam.. 5 4........... Informācija par Budžeta segtajiem riskiem.. 5 4.1........ Riska definīcija. 5 4.2........ Riska struktūra. 5 4.3........ Budžeta gada riska kopsumma. 6 4.3.1..... Ar dalībvalstīm saistītais risks. 6 4.3.2..... Ar trešām valstīm saistītais risks. 7 4.4........ Riska attīstība. 8 5........... Neizpildītās maksājumu saistības, budžeta garantiju aktivizēšana un nokavētie maksājumi 10 5.1........ Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem.. 10 5.2........ Maksājumi no Budžeta. 11 5.3........ Garantiju fonda aktivizēšana ārējai darbībai 11 6........... Garantiju fonds ārējai darbībai 11 6.1........ Atgūtie līdzekļi 11 6.2........ Aktīvi 11 6.3........ Paredzētais apjoms. 12 7........... Risku novērtējums: to trešo valstu ekonomikas un finanšu stāvoklis, kurās ir vislielākās riska iespējas 12 7.1........ Mērķi 12 7.2........ Riska novērtēšanas metodes. 12 1. Ievads Šā ziņojuma mērķis ir uzraudzīt Eiropas Savienības budžeta kredītrisku, kas veidojas no sniegtajām garantijām un aizdevumu operācijām, kuras Eiropas Savienība īsteno vai nu tieši, vai netieši ar EIB ārējo darbību pilnvarām. Šis ziņojums iesniegts saskaņā ar Finanšu regulu, kas nosaka, ka Komisija sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par budžeta garantijām un ar tām saistītajiem riskiem[1]. Ziņojumam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments ar detalizētām tabulām un paskaidrojumiem (''KDDD''). 2. No budžeta garantēto operāciju veidi No Eiropas Savienības budžeta ("Budžets") sedz riskus, kas saistīti ar dažādām aizdevumu un garantēšanas operācijām, kuras var iedalīt divās kategorijās: – Eiropas Savienības piešķirtie aizdevumi makroekonomiskiem mērķiem, t. i., makrofinansiālās palīdzības[2] (MFP) aizdevumi trešām valstīm un sadarbībā ar Bretonvudas iestādēm, maksājumu bilances[3] atbalsta (MB) aizdevumi dalībvalstīm, kas nav eurozonā un ir saskārušās ar maksājumu bilances problēmām, un aizdevumi saskaņā ar Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM)[4], kas paredzēti eurozonas valstīm, kas saskārušās ar nopietnām finansiālām vai ekonomikas grūtībām vai ko nopietni apdraud šādas grūtības, kuras rada apstākļi, ko tās nespēj ietekmēt; kā arī – aizdevumi mikroekonomiskiem mērķiem, t. i., Euratom aizdevumi un, īpaši svarīgi, Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansējums operācijām trešās valstīs (EIB ārējais finansējums), uz kurām attiecas ES garantijas[5]. Garantēto EIB ārējo finansējumu, Euratom aizdevumus un MFP aizdevumus kopš 1994. gada nodrošina no Garantiju fonda ārējai darbībai (''Fonds'')[6], bet MB atbalsta un EFSM aizdevumus sedz tieši no Budžeta. No Fonda tiek segti aizdevumi saistību neizpildes gadījumā un nodrošinātas aizdevumu garantijas valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, vai aizdevumu garantijas projektu īstenošanai valstīs, kuras nav ES dalībvalstis. Fonds tika izveidots, lai: – sniegtu likviditātes nodrošinājumu tādējādi, lai katru reizi nebūtu jāizmanto Budžeta līdzekļi saistību neizpildes vai nokavēta maksājuma par garantēto aizdevumu gadījumā; un – izveidotu budžeta disciplīnas instrumentu, nosakot finanšu shēmu ES politikas izstrādei par Komisijas un EIB piešķirto aizdevumu garantijām valstīm, kas nav ES dalībvalstis[7]. Ja trešās valstis kļūst par dalībvalstīm, Fonds vairs nesedz aizdevumus šīm valstīm un risku sedz tiešā veidā no Budžeta. Fonda līdzekļus nodrošina no Budžeta, un līdzekļu apjoms tajā vienmēr jāuztur kā noteikta procentuālā daļa no Fonda segto aizdevumu un aizdevumu garantiju kopējās neatmaksātās summas. Pašlaik šī procentuālā daļa, ko dēvē par paredzēto likmi, ir 9 %. Ja Fonda līdzekļi nav pietiekami, vajadzīgos līdzekļus nodrošinās no Budžeta. 3. Notikumi pēc pēdējā ziņojuma par stāvokli 2011. gada 31. decembrī 3.1. Maksājumu bilances atbalsts dalībvalstīm, kuras nav eurozonā Operācijas 2012. gada pirmajā pusgadā netika veiktas. Līdz 2012. gada 30. jūnijam netika aktivizēta ES vidēja termiņa finansiālā palīdzība Rumānijai piesardzības pasākumu veidā. 3.2. Makrofinansiālā palīdzība Otrais un pēdējais maksājums 39 miljonu euro apmērā Armēnijai tika izmaksāts februārī un 19 miljoni euro tika atmaksāti (Bosnija un Hercegovina – 2 miljoni euro, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika – 5 miljoni euro un Tadžikistāna – 12 miljoni euro). 3.3. Euratom Pārskata periodā aizdevumu izmaksas nav notikušas. Atmaksāto summu veido 10,5 miljoni euro, kas saņemti no Bulgārijas, un 2,8 miljoni euro, kas saņemti no Ukrainas. 3.4. Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms Izmaksas Īrijai un Portugālei 2012. gada pirmajos sešos mēnešos sasniedza attiecīgi 4,5 miljardus euro un 6 miljardus euro. Četriem mehānismiem neatmaksātās summas 2012. gada 30. jūnijā ir norādītas 1. tabulā. Reaģējot uz krīzi, ir izveidoti arī vairāki citi mehānismi, kuri tomēr nerada nekādu risku Budžetam: – Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSI[8]) / Eiropas Stabilizācijas mehānisms (ESM[9]), ko proporcionāli garantē dalībvalstis, kas tajā piedalās, un – Grieķijai paredzēto aizdevumu mehānisms[10], ko finansē pārējo eurozonas dalībvalstu divpusēju aizdevumu veidā, ko centrāli pārvalda Komisija. 3.5. Budžeta garantija EIB ārējam finansējumam 2007.–2013. gada ārējo pilnvaru laikā aizdevumu piešķiršana 2012. gada pirmajā pusgadā palielinājusies par 3 % un sasniegusi 605 miljonus euro. Izmaksāto aizdevumu summa bija 1065 miljoni euro. Tādējādi minēto pilnvaru laikā kopējais izmaksāto aizdevumu apjoms 2012. gada 30. jūnijā sasniedza 9626 miljonus euro, kas ir par 12,5 % vairāk nekā 2011. gada 31. decembrī. 4. Informācija par Budžeta segtajiem riskiem 4.1. Riska definīcija Budžeta risks rodas no neatmaksātā kapitāla un procentiem saistībā ar garantētām operācijām. Šajā ziņojumā izmantotas divas metodes, lai novērtētu Budžeta riskus (tieši vai netieši ar Fonda starpniecību). – "Kopējais segtais risks" pamatojas uz attiecīgo operāciju neatmaksātā kapitāla kopsummu noteiktā dienā, ieskaitot uzkrātos procentus[11]. – Budžeta pieeja, ko sauc par ''Budžeta gada risku'', pamatojas uz tādas ikgadējo maksājumu maksimālās summas aprēķinu, kura ES būtu jāizmaksā finanšu gadā, ja netiktu atmaksāti visi garantētie aizdevumi[12]. 4.2. Riska struktūra Līdz 2010. gadam maksimālais risks attiecībā uz segto neatmaksātā kapitāla kopsummu bija lielākoties saistīts ar trešām valstīm piešķirtajiem aizdevumiem. Kopš 2011. gada finanšu krīze smagi ietekmēja dalībvalstu publiskā sektora finanses un izraisīja ES kreditēšanas aktivitātes palielinājumu nolūkā vairāk atbalstīt valdību finansiālās vajadzības. Tāpēc ir mainījusies riska struktūra. 2012. gada 30. jūnijā: · 73 % no kopējā garantētā neatmaksātā apjoma attiecās uz aizņēmumu operācijām saistībā ar aizdevumiem dalībvalstīm, kurus sedz tieši no Budžeta (salīdzinot ar 2010. gada 31. decembri, kad šis skaitlis bija 45 %). Dati par kopējo budžeta risku 2012. gada 30. jūnijā ir iekļauti 1. tabulā. 1. tabula. Kopējās neatmaksātās summas ar budžeta garantiju 2012. gada 30. jūnijā (miljonos euro) || Neatmaksātais kapitāls || Uzkrātie procenti || Kopā || % Dalībvalstis* || || || || MFP || 25 || 0 || 25 || <1 % Euratom || 393 || 2 || 395 || 1 % MB || 11 400 || 145 || 11 545 || 15 % EIB*** || 2838 || 24 || 2862 || 4 % EFSM || 38 500 || 444 || 38 944 || 52 % Dalībvalstis (starpsumma) || 53 156 || 615 || 53 771 || 73 % Trešās valstis** || || || || MFP || 585 || 21 || 606 || 1 % Euratom || 41 || 0 || 41 || <1 % EIB*** || 21 205 || 171 || 21 376 || 26 % Trešās valstis (starpsumma) || 21 831 || 192 || 22 024 || 27 % Kopā || 74 987 || 808 || 75 795 || 100 % * Šo risku sedz tieši no Budžeta. Tajā ietverti arī MFP, Euratom un EIB aizdevumi, kas valstīm piešķirti pirms to iestāšanās ES. ** Šo risku sedz no Fonda. *** Uz aptuveni 82 % no EIB aizdevumu darbībām (aizdevumiem valstīm, reģioniem vai pašvaldībām) attiecas visaptveroša garantija, bet uz pārējām EIB darbībām attiecas tikai garantija pret politisko risku. Sīkāka informācija par šīm neatmaksātajām summām, jo īpaši attiecībā uz maksimālo apjomu, faktiski izmaksātajām summām vai garantiju likmēm, ir sniegta Komisijas dienestu darba dokumenta A1., A2., A3. un A4. tabulā. No budžeta garantētā kapitāla un procentu neatmaksātā kopsumma turpināja palielināties galvenokārt summu dēļ, kas piešķirtas saskaņā ar EFSM. 4.3. Budžeta gada riska kopsumma 2012. gada otrajā pusē no Budžeta (tieši un ar Fonda starpniecību) var segt 1871 miljonus euro[13], ko veido summas (kapitāls un procenti), kuras šajā periodā jāatmaksā. KDDD A2. tabulā iekļauti sīkāki dati par katras valsts īpatsvaru kopējā segtajā riska apjomā. 4.3.1. Ar dalībvalstīm saistītais risks Ar dalībvalstīm saistītais risks ir: a) EIB aizdevumi un/vai MFP un/vai Euratom aizdevumi, kas piešķirti pirms iestāšanās ES, b) no MB atbalsta mehānisma piešķirtie aizdevumi un c) saskaņā ar EFSM shēmu piešķirtie aizdevumi. 2. tabula. Dalībvalstu secība atbilstoši Budžeta maksimālajam riskam, kas ar tām saistīts 2012. gada otrajā pusē (miljonos euro) Vieta || Valsts || Aizdevumi || Maksimālais risks || Valsts īpatsvars dalībvalstu kopējā riska apjomā || Valsts īpatsvars dalībvalstu un trešo valstu kopējā riska apjomā 1 || Portugāle || c) || 207,6 || 25,9% || 11,1 % 2 || Īrija || c) || 192,7 || 24,0% || 10,3 % 3 || Rumānija || a)+b) || 160,4 || 20,0% || 8,6 % 4 || Ungārija || a)+b) || 79,0 || 9,9% || 4,2 % 5 || Bulgārija || a) || 43,4 || 5,4% || 2,3 % 6 || Polija || a) || 40,2 || 5,0% || 2,2 % 7 || Čehijas Republika || a) || 35,1 || 4,6% || 1,9 % 8 || Slovākijas Republika || a) || 22,1 || 2,8% || 1,2 % 9 || Latvija || a)+b) || 8,5 || 1,1% || 0,5 % 10 || Slovēnija || a) || 5,7 || 0,7% || 0,3 % 11 || Kipra || a) || 3,9 || 0,5% || 0,2 % 12 || Lietuva || a) || 2,6 || 0,3% || 0,1 % 13 || Malta || a) || 0,4 || 0,0% || 0,0 % Kopā || || || 801,5 || 100% || 42,8 % 4.3.2. Ar trešām valstīm saistītais risks Fonds ir garantējis aizdevumus trešām valstīm, un šo aizdevumu galīgās atmaksas termiņi sniedzas līdz pat 2042. gadam. Fonda ar trešām valstīm saistītais maksimālais risks būs 1070 miljoni euro (57 % no kopējā gada riska apjoma). Desmit valstis (no četrdesmit sešām), kuru kopējās neatmaksātās summas ir vislielākās, ir norādītas tabulā. Tās kopā veido 841 miljonu euro jeb 78,6 % no Fonda kopējā gada riska. Ekonomiskā situācija šajās valstīs ir analizēta un raksturota KDDD 3. daļā. Katras valsts tabulā norādīta arī reitingu aģentūru noteiktā kredītspēja. Ar trešām valstīm saistītais risks attiecas uz EIB aizdevumiem un/vai MFP un/vai Euratom aizdevumiem (sīkāki dati norādīti KDDD A3b. tabulā un A4. tabulā). 3. tabula. 10 svarīgāko trešo valstu secība atbilstoši Fonda maksimālajam riskam, kas ar šīm valstīm saistīts 2012. gada otrajā pusē (miljonos euro) Vieta || Valsts || Maksimālais risks || Valsts īpatsvars trešo valstu kopējā riska apjomā || Valsts īpatsvars dalībvalstu un trešo valstu kopējā riska apjomā 1 || Turcija || 249,4 || 23,3 % || 13,3 % 2 || Serbija || 103,1 || 9,6 % || 5,5 % 3 || Tunisija || 96,8 || 9,1 % || 5,2 % 4 || Ēģipte || 95,8 || 9,0 % || 5,1 % 5 || Maroka || 93,4 || 8,7 % || 5,0 % 6 || Dienvidāfrika || 57,5 || 5,4 % || 3,1 % 7 || Libāna || 48,8 || 4,6 % || 2,6 % 8 || Sīrija || 41,5 || 3,9 % || 2,2 % 9 || Bosnija un Hercegovina || 28,0 || 2,6 % || 1,5 % 10 || Jordānija || 26,8 || 2,5 % || 1,4 % 10 valstis kopā || || 841,1 || 78,6 % || 45,0 % 4.4. Riska attīstība Joprojām saglabājas augsts nedrošības līmenis, jo pasaules ekonomikas un finanšu krīze turpina ietekmēt ekonomikas atlabšanu ES un globālo izaugsmi. Ģeopolitiskā spriedze, kas skar dažas Vidusjūras reģiona dienvidu valstis, palielina arī nedrošību attiecībā uz ekonomikas atlabšanu atsevišķās trešās valstīs. · Maksājumu bilances atbalsta mehānisms ES vidēja termiņa finansiālā palīdzība saskaņā ar maksājumu bilances atbalsta mehānismu tika no jauna aktivizēta 2008. gada novembrī, lai palīdzētu Ungārijai, un pēc tam 2009. gada janvārī un maijā, lai palīdzētu Latvijai un Rumānijai atjaunot uzticību tirgum, un kopējais atvēlēto līdzekļu apjoms bija 14,6 miljardi euro. 1,2 miljardi euro netiks izmaksāti, jo ir beidzies izmaksu termiņš. Papildus jau piešķirtajam MB atbalstam Rumānijai 5 miljardu euro apmērā Padome 2011. gada 12. maijā nolēma piešķirt Rumānijai finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā ne vairāk kā 1,4 miljardu euro apmērā[14], bet šīs palīdzības izmaksas vēl nav veiktas. MB atbalsta mehānismā, kura kopējais maksimālais apjoms ir 50 miljardi euro, vajadzības gadījumā vēl ir pieejami atlikušie MB atbalsta mehānisma līdzekļi 37,2 miljardu euro apmērā. · Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) Valsts obligāciju tirgos 2012. gada pirmajā pusē saglabājās liela spriedze. Valsts obligāciju emisijas nosacījumi perifērajās eurozonas valstīs joprojām bija sarežģīti, lai gan papildus divpusējiem aizdevumiem tika aktivizēti EFSM un EFSI. Dalībvalstu valdību pieaugošo pārfinansēšanas vajadzību veiksmīga apmierināšana nākamajos mēnešos un gados joprojām rada bažas. Ecofin Padomes secinājumos noteikts maksimālais mehānisma līdzekļu apjoms 60 miljardu euro apmērā[15], savukārt juridiskais ierobežojums ir noteikts Padomes regulas 2. panta 2. punktā, kas ierobežo neatmaksāto summu līdz tai, kas pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apjomu[16]. Atbilstoši Padomes lēmumiem par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai[17] un Portugālei[18] Īrijai tika izmaksāti 18,4 miljardi euro un Portugālei – 20,1 miljards euro. No maksimālā līdzekļu apmēra 60 miljardi euro EFSM (2012. gada 30. jūnijā) nepieciešamības gadījumā vēl ir iespējams piešķirt 21,5 miljardus euro turpmākajam atbalstam[19]. · Makrofinansiālās palīdzības aizdevumi Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, lēmumus par MFP piešķiršanu pieņem ne tikai Padome, bet tos pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (koplēmuma procedūru). Komisija 2011. gada 4. jūlijā ir pieņēmusi jaunu tiesību akta priekšlikumu MFP pamatregulai, lai uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesu saskaņā ar Lisabonas līgumu[20]. Saskaņā ar ierosināto pamatregulu MFP piešķiršanas procedūru vajadzētu padarīt līdzīgu ārējo finansēšanas instrumentu piešķiršanas procedūrai, lai Komisija būtu kompetenta pieņemt lēmumus par MFP piešķiršanu dalībvalstu pārstāvju komitejas uzraudzībā atbilstoši pārbaudes procedūrai, kas ieviesta ar jaunajiem komitoloģijas noteikumiem, kuri stājušies spēkā 2011. gada 1. martā[21]. Parlaments un Padome 2012. gadā turpināja sarunas par regulas priekšlikumu, tostarp par MFP lēmumu pieņemšanas procedūru. · Euratom aizdevumi Maksimālais Euratom aizdevumu apjoms dalībvalstīm vai dažām trešām valstīm, kas ir tiesīgas tos saņemt (Krievijas Federācija, Armēnija, Ukraina), ir 4 miljardi euro, no kuriem aptuveni 85 % jau ir izlietoti. Atlikusī summa ir aptuveni 600 miljoni euro, kurus varētu izmantot jaunu projektu finansēšanai. · EIB aizdevumi Saskaņā ar EIB vispārējām pilnvarām attiecībā uz 2007.–2013. gada laikposmu 2012. gada 30. jūnijā tika apstiprināts finansējums 19 998 miljonu euro apmērā, no kuriem 9626 miljoni euro tika izmaksāti šajā dienā (sk. A6. tabulu KDDD). Sīkāka informācija par valstīm, uz kurām attiecas EIB pilnvaras, norādīta KDDD A1. un A2. tabulā. Kopš 2011. gada beigām EIB no Sīrijas valdības nav saņēmusi noteiktus procentu maksājumus un aizdevumu atmaksu (sk. 5.3. punktu). 5. Neizpildītās maksājumu saistības, budžeta garantiju aktivizēšana un nokavētie maksājumi 5.1. Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem Ja kāds parādnieks novēlo maksājumu ES, Komisija izmanto savus skaidras naudas līdzekļus, lai novērstu kavējumus un no tiem izrietošās izmaksas par savu aizdevuma operāciju apkalpošanu[22]. 5.2. Maksājumi no Budžeta Tā kā 2012. gada pirmajā pusē nav konstatēts neviens dalībvalstu saistību nepildīšanas gadījums, p.m. pozīcijā Budžeta postenī 01 04 01 "Eiropas Savienības garantijas Savienības un Euratom aizņēmumu operācijām un EIB aizdevumu operācijām" apropriācijas nav pieprasītas. 5.3. Garantiju fonda aktivizēšana ārējai darbībai Ja kāds ES piešķirta vai garantēta aizdevuma saņēmējs (trešās valstīs) novēlo maksājumu, tad vēršas Garantiju fondā, lai tas nosegtu neizpildītās maksājumu saistības trīs mēnešu laikā no pieprasījuma[23]. EIB no Sīrijas valdības nav saņēmusi noteiktus procentu maksājumus uz aizdevumu atmaksu. Tā kā oficiāli pieprasījumi veikt maksājumus ir bijuši neveiksmīgi, EIB 2012. gada maijā vērsās Garantiju fondā ar pieprasījumu veikt maksājumu 15,5 miljonu euro apmērā, kas atbilst maksājumiem, kas bija jāveic 2011. gada novembrī un decembrī. Minētā summa tika atskaitīta no Garantiju fonda konta 2012. gada augustā. Tika nosūtīti vēl trīs maksājumu pieprasījumi par Sīrijas valdības neatmaksātajiem aizdevumiem 8,6 miljonu, 2,6 miljonu un 15,4 miljonu apmērā, kas Fondam jāmaksā EIB attiecīgi 2012. gada novembrī un 2013. gada janvārī un februārī. Pa to laiku EIB atguva 2,1 miljonu euro. Ja valsts situācija neuzlabosies, sagaidāms, ka tiks veikti turpmāki pieprasījumi. Kopējā garantēto aizdevumu neatmaksātā kapitāla summa saistībā ar Sīriju ir 551 miljons euro, un pēdējais aizdevuma atmaksas termiņš ir 2030. gadā. Saskaņā ar garantiju nolīgumiem, ja ES ir veikusi maksājumu saskaņā ar ES garantiju, tā stājas EIB vietā attiecībā uz tiesībām un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. Maksājumu atgūšanas procedūru attiecībā uz minētajām summām nodrošina EIB. 6. Garantiju fonds ārējai darbībai 6.1. Atgūtie līdzekļi[24] 2012. gada 30. jūnijā Fondam nebija jāatgūst nokavētie maksājumi, jo maksājumi netika veikti. 6.2. Aktīvi Fonda neto aktīvi[25] 2012. gada 30. jūnijā bija 1 839 956 496,39 euro. 6.3. Paredzētais apjoms Fonda līdzekļiem jābūt atbilstīgā apjomā (paredzētais apjoms), kas noteikts 9 % apmērā no neatmaksātā kapitāla saistību kopsummas, kurai pieskaitīti uzkrātie procenti. 2011. gada 31. decembrī attiecība starp Fonda resursiem (1755,43 miljoni euro) un neatmaksātā kapitāla saistībām[26] (21 234,34 miljoni euro) Fonda regulas izpratnē bija mazāka par paredzēto apjomu. Tādēļ provizoriskajā 2013. gada Budžetā tika iekļauts nodrošinājums 155,66 miljonu euro apmērā. 2012. gada februārī no Budžeta tika veikta iemaksa Fondā 260,17 miljonu euro apmērā, kā bija paredzēts 2012. gada provizoriskajā Budžeta projektā un atbilstīgi Fonda regulai (9 % paredzētais apjoms). 7. Risku novērtējums: to trešo valstu ekonomikas un finanšu stāvoklis, kurās ir vislielākās riska iespējas 7.1. Mērķi Šā ziņojuma iepriekšējās sadaļās sniegta informācija par budžeta riska kvantitatīvajiem aspektiem saistībā ar trešām valstīm. KDDD 3. sadaļā sniegta to trešo valstu makroekonomiskā analīze, kurām ir lielākā ietekme uz Budžetu vai kuras izmanto ES aizdevuma mehānismus (MFP un Euratom aizdevumus). 7.2. Riska novērtēšanas metodes Riska novērtējums KDDD balstās uz informāciju par ekonomikas un finanšu stāvokli, reitingiem un citiem zināmiem faktiem par valstīm, kuras saņēmušas garantētos aizdevumus. Šajā novērtējumā nav iekļautas aplēses par plānotajiem zaudējumiem un atgūtajiem līdzekļiem, kas neizbēgami ir neskaidras. Valstu riska rādītāji, kas ir iekļauti KDDD tabulās, atklāj, ka saistību neizpildes risks pieaug. KDDD 3. sadaļā ir analizētas tās valstis, kurām 2012. gada 30. jūnijā ir lielākais kredītrisks un ietekme uz budžetu (ņemot vērā arī MFP un Euratom aizdevumus). [1] COM(2012) 609 final un SEC(2012) 347 final kopā veido iepriekšējo ziņojumu par Budžeta segtajām garantijām 2011. gada 31. decembrī. [2] MFP var arī būt trešām valstīm sniegtu piešķīrumu veidā. [3] Padomes 2002. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.). [4] Padomes 2010. gada 11. maija Regula (ES) Nr. 407/2010 (OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.). [5] Atsauces uz juridisko pamatojumu ir norādītas DDD tabulā A4. [6] Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (kodificēta versija), "Garantiju fonda regula" (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.). [7] Lai gan ārējie riski tiek segti no ES budžeta, Garantiju fonds darbojas kā instruments, lai aizsargātu ES budžetu pret maksājuma saistību neizpildes risku. Visaptverošu ziņojumu par Fonda darbību sk. COM(2012) 399 final un tam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (SWD(2012) 217 final). [8] Par EFSI: http://www.efsf.europa.eu. [9] Par ESM: http://www.esm.europa.eu. [10] Grieķijai paredzēto aizdevumu mehānisms – ECFIN – Eiropas Komisija: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/greek_loan_facility/index_en.htm. [11] Skatīt ziņojuma 1. tabulu. [12] Šā aprēķina nolūkā pieņem, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa, t. i., ņem vērā tikai tos maksājumus, kuru termiņš ir noteiktajā laikposmā (sk. arī ziņojuma 2. un 3. tabulu un KDDD A2. tabulu). [13] Tas atspoguļo summas, kuru atmaksas termiņš ir 2012. gada otrā puse (no kopējās neatmaksātās summas 2012. gada 30. jūnijā), pieņemot, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa (sīkākas ziņas KDDD A2. tabulā). [14] Padomes 2011. gada 12. maija Lēmums 2011/288/ES par ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā (OV L 132, 19.5.2011., 15. lpp.). [15] Sk. Paziņojumu presei par Ecofin Padomes ārkārtas sanāksmi 2010. gada 9. un 10. maijā (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf). [16] Padomes 2010. gada 11. maija Regula (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.). [17] Padomes 2011. gada 7. decembra Īstenošanas lēmums 2011/77/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai (OV L 30, 4.2.2011., 348. lpp.). [18] Padomes 2011. gada 30. maija Īstenošanas lēmums 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei (OV L 178, 10.7.2012., 15. lpp.). [19] Papildu informācijai par EFSM skatīt arī Komisijas ziņojumu par Eiropas Savienības aizņēmumu un aizdevumu darbībām 2011. gadā, COM(2012) 419. [20] COM(2011) 396 galīgā redakcija – 2011/0176 (COD), 4.7.2011. [21] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.), un kas aizstāj Padomes lēmumu Nr. 1999/468/EK. [22] Sk. 12. pantu Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.). [23] Kopš tā izveidošanas 1994. gadā no Fonda ir pieprasīti 493 miljoni euro. Papildinformāciju sk. KDDD 2.5.3. punktā. [24] Kopš Fonda izveidošanas 1994. gadā tas ir atguvis kopumā 576 miljonus euro (šis skaitlis ietver gan atmaksāto pamatsummu, gan procentus, gan soda procentus par nokavētiem maksājumiem, gan arī ieguvumus un zaudējumus no valūtas likmju svārstībām). [25] Fonda kopējie aktīvi, atņemot uzkrātos izdevumus (EIB un revīzijas maksas). [26] Ieskaitot uzkrātos procentus.