Ir nepieciešams gudri un ilgtspējīgi ieguldījumi, lai sekmētu darbvietu izveidi un izaugsmi Eiropā un visā pasaulē.

Kopš 2014. gada novembra Komisija ir mobilizējusi būtiskus ES finanšu resursus inovatīvā veidā, kas palielina publisko līdzekļu ietekmi un piesaista privātos ieguldījumus. Ilgtspējīgi ieguldījumi, jo īpaši infrastruktūrā un mazos un vidējos uzņēmumos, ir bijuši tās politiskās rīcības centrālais aspekts, sevišķi efektīvāk izmantojot ES budžeta ierobežotos resursus, ko papildināja pasākumi, ar ko uzlaboja vispārējo uzņēmējdarbības vidi.

Komisija turpina veicināt jaunus veidus, kā maksimāli izmantot katru euro no publiskajiem resursiem, mobilizēt privāto sektoru un sniegt konkrētus rezultātus reālajā ekonomikā.

ES šī pieeja jau uzrāda daudzsološus rezultātus. Tādēļ būtu jāizvērš Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), kas ir Investīciju plāna Eiropai pamatā, to finansiāli stiprinot un pagarinot tā termiņu.

Ārpus ES šī jaunā pieeja arī būs noderīga, lai risinātu daudzās problēmas gan ES kaimiņvalstīs, gan Āfrikā. Ņemot vērā iepriekšminēto un lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību, darbvietu izveidi un izaugsmi partnervalstīs un risinātu migrācijas pamatcēloņus, Komisija šodien nāk klajā ar vērienīgu Eiropas Ārējo investīciju plānu (ĀIP).

I. Investīciju plāns Eiropai – ESIF 2.0

Investīciju plāns Eiropai ir izrādījies noderīgs instruments, lai sasniegtu konkrētus rezultātus un stimulētu ieguldījumu zemā līmeņa ilgtspējīgu palielinājumu Eiropā pēc finanšu krīzes. Tas, kā šī garantija ir strukturēta, nodrošina ierobežoto publisko līdzekļu optimālu izmantojumu un sadalījumu, lai nodrošinātu konkrētus rezultātus darbvietu izveides un izaugsmes jomā. Eiropas Investīciju bankas (EIB) grupa – Komisijas stratēģiskais partneris Investīciju plānam Eiropai – , izmantojot ESIF, ir mobilizējusi gandrīz EUR 116 miljardus 26 dalībvalstīs mazāk nekā gada laikā. Tajā pašā laikposmā no ESIF labumu ir guvuši jau vairāk nekā 200 000 MVU . No Somijas līdz Grieķijai, no Īrijas līdz Horvātijai, no progresīviem rūpniecības projektiem līdz lauksaimniecības pārtikas nozares atjaunošanai, ko veic MVU un uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu, no vējparkiem līdz jaunu veselības tehnoloģiju izmantošanai, ESIF nes reālas izmaiņas, atbalstot inovatīvus projektus, kas veicina darbvietu izveidi un izaugsmi vietējās kopienās. Šādā veidā ESIF ir arī nozīmīgs, lai risinātu jauniešu bezdarbu .

Eiropadome 2016. gada 28. jūnijā secināja, ka “Investīciju plāns Eiropai, jo īpaši, ESIF, jau ir devis konkrētus rezultātus un ir būtisks solis, lai palīdzētu mobilizēt privātos ieguldījumus, vienlaikus viedi izmantojot ierobežotos budžeta resursus. Komisija plāno drīzumā nākt klajā ar priekšlikumiem par ESIF nākotni, kas Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jāizskata steidzamā kārtā” . Ar savu šodien pieņemto priekšlikumu Komisija šīs prioritātes ir pildījusi.

Komisija ir apņēmusies divkāršot ESIF gan attiecībā uz tā termiņu, gan finanšu resursiem. Sākotnēji ESIF tika izveidots uz trīs gadu laikposmu ar mērķi mobilizēt vismaz EUR 315 miljardus stratēģiskiem ieguldījumiem. Ņemot vērā tā panākumus, Komisija nolēma nākt klajā ar regulu, ar ko veic grozījumus, un pagarināt ESIF termiņu, kā arī palielināt tā iedarbīgumu. Tas arī novērsīs visus iespējamos traucējumus attiecībā uz finansējumu un pārliecinās projektu īstenotājus par to, ka tie joprojām var sagatavot projektus, kas jāiesniedz pēc sākotnējā investīciju perioda. Šodien ierosinātais juridiskais pagarinājums attiecas uz pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas laikposmu, un tam būtu jārada kopumā vismaz pustriljonu euro vērtus ieguldījumus līdz 2020. gadam. Lai vēl vairāk vairotu ESIF iedarbīgumu un sasniegtu mērķi divkāršot ieguldījumu mērķapjomu, Komisija aicina dalībvalstis arī sniegt ieguldījumu prioritārā kārtā. Attiecībā uz laikposmu pēc 2020. gada Komisija plāno iesniegt nepieciešamos priekšlikumus, lai nodrošinātu to, ka stratēģiskie ieguldījumi turpinās ilgtspējīgā līmenī.

Šodienas priekšlikumā ir ietverti šādi galvenie elementi:

ESIF 2.0 – Termiņa pagarinājums, lielāks iedarbīgums un pastiprināta papildināmība (pirmais pīlārs):

Papildus termiņa pagarinājumam un lielākam iedarbīgumam šodienas likumdošanas priekšlikums pastiprina papildināmību, galveno uzmanību veltot tirgus nepilnībām un neoptimālām ieguldījumu situācijām, lai nodrošinātu augstāku ieguldījumu piesaistes līmeni no privātā sektora. Lai pastiprinātu šīs iniciatīvas ietekmi, ESIF būtu jāturpina vērst uzmanība, pirmkārt, uz ieguldījumu projektu kvalitāti (projekti, kas rada augstāku ražīgumu un konkurētspēju), papildus ieguldījumu apjomu palielināšanai. Ņemot vērā to nozīmi vienotajā tirgū, pārrobežu infrastruktūras projekti, tostarp saistītie pakalpojumi, ir konkrēti norādīti kā tādi, kas nodrošina papildināmību. Turklāt ESIF ietvaros turpmāk uzmanību vēl vairāk veltīs ilgtspējīgiem ieguldījumiem vairākās nozarēs, lai arī turpmāk sasniegtu Parīzes nolīguma klimata pārmaiņu jomā (COP21) mērķus un palīdzētu veikt pāreju uz resursu ziņā efektīvu, aprites ekonomiku un ekonomiku ar nulles līmeņa oglekļa emisiju saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Ir arī ierosināts lielu daļu finansējuma novirzīt MVU, ņemot vērā to, ka tirgus apguve ir bijusi īpaši ātra MVU daļā, kurā ESIF rezultāti pārsniedz plānoto. Visbeidzot, ir izstrādāts jauns finanšu instrumentu kopums, kas apvieno līdzekļus no Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas ("EaSI") un ESIF, lai stiprinātu atbalstu sociālajai uzņēmējdarbībai un mikrofinansējumam.

ESIF 2.0 svarīgs mērķis ir palielināt ESIF ģeogrāfisko pārklājumu un pastiprināt tā izmantošanu mazāk attīstītos un pārejas reģionos. Šajā ziņā galvenais elements ir Eiropas Stratēģisko investīciju fonda apvienošana ar citiem Savienības finansējuma resursiem, tostarp Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI) . Komisija pieņēma priekšlikumu, ar ko vienkāršo Kopīgo noteikumu regulu, lai sekmētu šādu apvienošanu. Turklāt Eiropas Investīciju konsultāciju centrs tiks nostiprināts reģionālā un vietējā līmenī, lai aktīvi veicinātu ESIF nozares un ģeogrāfisko dažādošanu.

Ir arī ierosināts vairot pārredzamību ieguldījumu lēmumos un pārvaldības procedūrās. Ieguldījumu komitejai turpmāk tās lēmumos, ko dara publiski pieejamus, būs jāpaskaidro iemesli, kāpēc tā uzskata, ka kādai īpašai operācijai vajadzētu izmantot ES garantiju, jo īpaši attiecībā uz papildināmību. Turklāt tiks publicēts rādītāju apkopojums, tiklīdz būs parakstīta operācija, kas īstenojama saskaņā ar ES garantiju. Turklāt šis priekšlikums ietver arī pienākumu EIB un Eiropas Investīciju fondam (EIF) informēt finanšu saņēmējus, tostarp MVU, par ESIF atbalstu.

Pastiprināta tehniskā palīdzība (otrais pīlārs):

Tehnisko palīdzību sniegs Eiropas Investīciju konsultāciju centrs vietējā līmenī, izmantojot līgumus ar attiecīgajiem vietējiem dalībniekiem. Mērķtiecīgāka un individuāli pielāgota tehniskā palīdzība būs arī pieejama projektiem, kuros iesaistītas vairākas dalībvalstis, projektiem, kas veicina COP21 mērķu sasniegšanu, un ESIF apvienošanai ar citiem Savienības finansējuma avotiem, piemēram, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, Apvārsnis 2020, Eiropas Infrastruktūras savienošanas instrumentu. Šajā kontekstā ESIF 2.0 priekšlikumā arī paredzēts, ka minētajam centram būtu aktīvi jāveicina ESIF nozaru un ģeogrāfiskās dažādošanas mērķis, atbalstot EIB tās centienos sākt jaunus projektus uz vietas, ja nepieciešams.

Šajā saistībā Komisija izskatīs iespēju norīkot īpašus Eiropas investīciju pārstāvjus savās pārstāvniecībās dalībvalstīs, kas strādātu ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem vienā ieguldījumu politikas komandā.