EIROPAS KOMISIJA Strasbūrā, 15.2.2022 COM(2022) 61 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ceļvedis attiecībā uz drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgām tehnoloģijām



1. Ievads Lai nodrošinātu Eiropas labklājību, drošību un dzīvesveidu, ir ļoti svarīgi palikt tehnoloģiskās attīstības avangardā. Jaunās tehnoloģijas pārveido drošības un aizsardzības nozari ātrāk nekā jebkad agrāk un saplūdina robežu starp civilo un militāro jomu. Digitālās tehnoloģijas jo īpaši ietekmē izveidoto spēku līdzsvaru globālajā drošības vidē. Tāpēc ir būtiski nodrošināt, lai Eiropas drošības un aizsardzības nozares arī turpmāk atbilstu paredzētajam mērķim. Daudzu drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgu tehnoloģiju izcelsme arvien biežāk ir civilajā jomā, un tās izmanto divējāda lietojuma kritiski svarīgus komponentus. Lai paātrinātu inovāciju visās jomās un veicinātu tehnoloģisko suverenitāti drošības un aizsardzības nozarēs, ir vajadzīga labāka apmaiņa starp civilās un aizsardzības pētniecības un inovācijas kopienām. Ņemot vērā ES ilggadējo pieredzi civilo tehnoloģiju izstrādē un tās jaunos aizsardzības sadarbības instrumentus, ES ir visas iespējas uzņemties vadošo lomu. Tomēr tam būs vajadzīga efektīvāka resursu izmantošana un gatavība izpētīt divējāda lietojuma iespējas, vienlaikus atbalstot ES pamatvērtības. Tas nozīmē arī samazināt ar šīm tehnoloģijām saistīto vērtības un piegādes ķēžu stratēģisko atkarību un neaizsargātību. Eiropas drošības un aizsardzības spēju sadrumstalotība ir izraisījusi ekonomikas efektivitātes trūkumu, samazinājusi operatīvās spējas un palielinājusi stratēģisko atkarību. Pašreizējās revolucionārās pārmaiņas drošības un aizsardzības tehnoloģiju jomā un jaunie ES aizsardzības sadarbības instrumenti dod ES iespēju izvairīties no pagātnes kļūdām, izmantot pašreizējās spējas un saglabāt ekonomisko labklājību un drošību. Turpmākā Eiropas drošības un aizsardzības tehnoloģiskā un inovācijas vide jau no paša sākuma būtu jāattīsta ES sadarbības satvarā. Priekšsēdētāja fon der Leiena savā 2021. gada runā par stāvokli Savienībā atzina, ka, lai gan ir sācies darbs pie Eiropas aizsardzības ekosistēmas izveides, ir vajadzīga Eiropas aizsardzības savienība. ES Stratēģiskais drošības un aizsardzības kompass (“Stratēģiskais kompass”), ko dalībvalstis pieņems 2022. gada martā, iezīmēs kopīgu stratēģisko redzējumu nākamajai desmitgadei un izklāstīs, kā ES uzlabos spēju rīkoties un reaģēt uz dažādām krīzēm un problēmām; nodrošinās savas intereses un aizsargās savus pilsoņus; ieviesīs jauninājumus un investēs tajos, lai kopīgi attīstītu vajadzīgās spējas un tehnoloģijas, un padziļinās partnerības, kuru pamatā ir ES vērtības un intereses. Ceļvedis attiecībā uz drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgām tehnoloģijām izstrādāts, ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 25. un 26. februāra sanāksmē pausto aicinājumu iezīmēt pasākumus, ar kuriem sekmēt pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un inovāciju (RTD&I) un mazināt ES stratēģisko atkarību drošības un aizsardzības jomas kritiski svarīgo tehnoloģiju un vērtības ķēžu ziņā. Ceļvedis tiks iesniegts neoficiālajam samitam Parīzē 2022. gada 10. un 11. martā un tiks izmantots Stratēģiskajā kompasā. Ceļvedī ir ierosināta turpmākā rīcība, lai ES un dalībvalstis kopīgi sasniegtu iepriekš minēto mērķi, jo īpaši: -apzināt tehnoloģijas, kas ir būtiskas ES drošībai un aizsardzībai, un veicināt tās ar Eiropas (pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas) programmām; -nodrošināt, ka aizsardzības apsvērumi tiek labāk ņemti vērā Eiropas civilajās pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas programmās un attiecīgā gadījumā rūpniecības un tirdzniecības politikā, turklāt aizsardzības pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas programmās labāk tiek ņemti vērā iespējamie tehnoloģiju pielietojumi civiliem mērķiem; -jau no paša sākuma veicināt ES mēroga stratēģisku un koordinētu pieeju drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgām tehnoloģijām, lai pēc iespējas labāk izmantotu ES un dalībvalstu pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas programmas, panāktu sinerģiju starp civilajām un aizsardzības pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas kopienām un mazinātu stratēģisko atkarību no ārējiem avotiem; kā arī -pēc iespējas koordinēt sadarbību ar citiem līdzīgi domājošiem partneriem, piemēram, Amerikas Savienotajām Valstīm un Ziemeļatlantijas līguma organizāciju (NATO), savstarpēji izdevīgos apstākļos. 2. Kritiski svarīgās tehnoloģijas un stratēģiskās atkarības drošības un aizsardzības jomā 2021. gada maijā pieņemtajā paziņojumā “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (“atjaunināta industriālā stratēģija”) atkārtoti uzsvērts, ka tehnoloģiskā līderība joprojām ir būtisks ES konkurētspējas un inovācijas virzītājspēks, jo īpaši tā saukto “kritiski svarīgo tehnoloģiju” jomā. Tajā arī uzsvērts, cik svarīgi ES noturības nodrošināšanai ir apzināt un mazināt stratēģisko atkarību “jutīgās ekosistēmās”, tostarp “tuvuma, sociālās ekonomikas un civilās drošības” un “kosmosa un aizsardzības” jomā. Komisijas 2021. gada februāra rīcības plānā par sinerģiju starp civilo, aizsardzības un kosmosa rūpniecību (“sinerģiju rīcības plāns”) atzīts, ka Eiropas drošībai un aizsardzībai nākotnē arvien svarīgākas ir revolucionārās tehnoloģijas un pamattehnoloģijas, kas izstrādātas civilajā jomā, un ka ir jāveicina civilo un aizsardzības tehnoloģiju savstarpēja bagātināšanās un sinerģija. Tajā izklāstītas vairākas galvenās darbības, kuru mērķis ir veicināt informācijas apmaiņu un sadarbību starp civilajām un aizsardzības kopienām, par sākumpunktu izmantojot ES pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas programmas un instrumentus. 2.1. Drošības un aizsardzības nozaru īpatnības ES aizsardzības rūpniecībai ir daudzveidīga struktūra, kurā ir gan lieli starptautiski, gan arī mazi un vidēji uzņēmumi. Pieprasījumu rada gandrīz tikai valstu valdības, kas arī kontrolē visu ar aizsardzību saistīto ražojumu un tehnoloģiju iegādi, kā arī to eksportu. Atšķirīgas valstu prasības un valstu publiskie izdevumi un investīcijas turpina sadrumstalot ES aizsardzības tirgu, šādi radot risku kavēt sadarbspēju starp dalībvalstu bruņotajiem spēkiem. Tāpēc aizsardzības nozare neievēro tradicionālos noteikumus un uzņēmējdarbības modeļus, kas reglamentē tradicionālākus tirgus, un tādējādi tai ir ierobežotas iespējas ietekmēt saistītās investīcijas un tirgus izvēli. Tāpēc šai nozarei ir grūti īstenot ievērojamus pašfinansētus pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas projektus aizsardzības jomā. ES drošības nozare saskaras ar līdzīgām problēmām, jo tirgi galvenokārt ir valstu tirgi, bet vēl vairāk sadrumstaloti. Tās klienti ir dažādi (piemēram, policijas spēki, iekšējās drošības aģentūras, muitas aģentūras, robežsardzes iestādes, privātie drošības dienesti), darbības notiek dažādos līmeņos (vietējā, reģionālā, valsts līmenī) un to organizācija dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga. Komisija 2022. gadā nāks klajā ar pētījumu par ES drošības tirgu, kurā tiks sniegts papildu ieskats šajā sarežģītajā nozarē. Turklāt Komisijas dienesti 2022. gada pirmajā pusē apkopos priekšlikumus par to, kā veicināt uz spējām balstītu pieeju pieņemšanu, kas jāpiemēro visās drošības nozarēs. Šie priekšlikumi stiprinās agrīnu un tālredzīgu drošības un tiesībaizsardzības vajadzību un risinājumu apzināšanu. Kosmosa nozare un kiberjoma ir stratēģiski drošības un aizsardzības nozaru “veicinātāji”. Kosmosa nozarei ir daudzas no to specifiskajām iezīmēm, un tai ir mazs tirgus apjoms un ierobežota ietekme uz komponentu privāto tirgu. Kosmosa programmu un kosmosa vērtību ķēžu noturībai ir izšķiroša nozīme ES drošības un aizsardzības mērķu sasniegšanā. Arī kiberjomai ir arvien lielāka nozīme aizsardzības spējās, tai jāpievērš uzmanība un tajā vajadzīgas investīcijas. Strauji pieaugot kiberuzbrukumiem, kas vērsti gan pret civilajiem, gan aizsardzības aktīviem un tīkliem, gan pieaugot civilā sektora lomai kiberinovācijā un standartizācijā, ir vajadzīga ciešāka saikne starp kiberdrošību un kiberaizsardzību. Komisijas ieguldījumā Eiropas aizsardzībā saistībā ar Stratēģisko kompasu (“paziņojums par aizsardzību”), kas ir daļa no šīs aizsardzības paketes, ir izklāstīti turpmāki pasākumi šajās divās nozarēs. 2.2. Kritisko tehnoloģiju un drošības un aizsardzības stratēģisko atkarību kartēšana Atjauninātā industriālā stratēģija sniedz plašu ES stratēģisko atkarību un spēju kartēšanu un analīzi, pamatojoties uz jutīgo ekosistēmu padziļinātu pārskatu pirmo kārtu. Lai gan šis darbs ir nodrošinājis pamatu politikas rīcībai ar mērķi atbalstīt labāku ES noturību, tajā arī atzīts, ka ir jādara vairāk, lai papildus uzlabotu mūsu izpratni par ES stratēģiskajām atkarībām un to, kā tās var attīstīties un radīt vēl lielāku neaizsargātību. Šis darbs ietver jutīgo ekosistēmu padziļināto pārskatu otro kārtu un uzraudzības sistēmu, ko izmanto Kritiski svarīgo tehnoloģiju observatorija (“Observatorija”), sk. 2.3. iedaļu.

Komisijas dienesti ir sākuši strādāt pie padziļinātiem pārskatiem par aizsardzības un drošības tehnoloģiju jomām, tostarp kiberdrošības jomu, lai atbalstītu atjaunināto industriālo stratēģiju un Observatorijas izveidi. Līdz šim ir veiktas divas provizoriskas gadījumu analīzes par aizsardzības tehnoloģiju jomām – par autonomām sistēmām un pusvadītājiem, kas tika uzskatīti par reprezentatīviem paraugiem, jo tie transversāli attiecas uz militārajām spējām dažādās jomās, sk. 1. izcēlumu. Mērķis bija apzināt kopīgās iezīmes starp šīm aizsardzības tehnoloģiju jomām, jo īpaši attiecībā uz atkarību cēloņiem un saistītajiem riskiem, kā arī sākotnējās iespējas to mazināšanai. Gadījumu analīze apstiprina, ka aizsardzības nozarei kopumā ir tādas pašas stratēģiskās atkarības un neaizsargātības problēmas kā citām jutīgām ekosistēmām, jo īpaši attiecībā uz tehnoloģiju nepilnībām, (kritiski svarīgām) izejvielām, prasmēm, zemām investīcijām pētniecībā, tehnoloģiju izstrādē un inovācijā un trešo valstu eksteritoriāliem noteikumiem. Turklāt tiek konstatēts, ka nozares neaizsargātību kopumā saasina tās darbību stratēģiskā un jutīgā būtība (piemēram, augstāki informācijas drošības un piegādes drošības standarti) un salīdzinoši nelielais tirgus. Gadījumu analīze arī liecina, ka daži no ES globālajiem konkurentiem rīkojas agresīvāk nolūkā veicināt kritiski svarīgas tehnoloģijas un novērstu stratēģiskās atkarības, nekā to līdz šim ir darījusi ES. Piemēram, tie sistemātiskāk sasaista valsts aizsardzības apsvērumus ar civilo tehnoloģiju izstrādi, veic lielas investīcijas iekšzemes pētniecībā, tehnoloģiju izstrādē un inovācijā un rūpniecībā, piesaista ārējus investorus un dažkārt īsteno agresīvas pārņemšanas stratēģijas trešās valstīs. Tie arī aizsargā savas rūpnieciskās zināšanas un ietekmi, līdzsvarojot savstarpējo atkarību vai izmantojot stingrus eksteritoriālus noteikumus, lai ierobežotu trešo valstu piekļuvi tehnoloģijām. Lai gan ES ir savi instrumenti, ar ko stiprināt tās rūpniecisko jaudu saskaņā ar ES noteikumiem, to kavē joprojām lielā mērā sadrumstalotais ES aizsardzības tirgus pieprasījums, vēsturiski stingrais civilās un aizsardzības pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas nošķīrums ES līmenī un salīdzinoši nepietiekamie dalībvalstu ieguldījumi Eiropas aizsardzības tehnoloģiskajā un rūpnieciskajā bāzē (EDTIB). Dalībvalstu kopējie izdevumi inovācijai aizsardzības jomā (2,5 miljardi EUR jeb 1,2 % no aizsardzības izdevumiem) joprojām atpaliek no 15 gadus senā EAA mērķa, proti, 2 %. Lai gan tirgus spēki ir radījuši situāciju, ka neviena valsts nevar sasniegt pilnīgu tehnoloģisko suverenitāti tehnoloģiju jomā, pastāv globāla sacensība par tehnoloģisko līderību un ar to saistītajām ekonomiskajām un militārajām priekšrocībām. Ja nesekos rīcība, ES stratēģiskās atkarības varētu saasināties un izraisīt jaunas. Lai ES saglabātu vadošo pozīciju kritisko tehnoloģiju jomā un identificētu un mazinātu stratēģisko atkarību drošības un aizsardzības jomā, ir vajadzīga strukturēta pieeja. Šā ceļveža mērķis ir sniegt šādu pieeju, kas jāintegrē ES Stratēģiskajā kompasā. 1. izcēlums. Gadījumu analīze — Autonomās sistēmas un pusvadītāji aizsardzības jomā Komisijas analītiskajā darbā attiecībā uz autonomām aizsardzības sistēmām, īpašu uzmanību pievēršot mākslīgajam intelektam (MI) un mašīnmācīšanai, tika apzinātas attiecīgās kritiski svarīgās tehnoloģijas un četras galvenās jomas, kurās ES atpaliek, proti: prasmes, dati, datoraparatūra un testēšana. Iespējamie pasākumi to risināšanai balstītos uz esošo ES mākslīgā intelekta stratēģiju un saistītajām politikas iniciatīvām, kā arī uz dalībvalstu nacionālajām mākslīgā intelekta stratēģijām. Tie ietver pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas darbības (piemēram, lielāka datu pieejamība un apmācība MI jomā, saikne ar Eiropas procesoru iniciatīvu), infrastruktūru (piemēram, mākoņdatošanas jauda aizsardzības vajadzībām, iekšzemes testēšanas iekārtas) un esošo kritiski svarīgo aktīvu aizsardzību (piemēram, ārvalstu tiešo investīciju izvērtēšana). Analītiskajā darbā attiecībā uz aizsardzības jomas pusvadītājiem tika uzsvērta visuresošā pusvadītāju klātbūtne aizsardzības aprīkojumā un pašreizējās un turpmākās atkarības, ko jo īpaši rada vietējo ES spēju (fabriku) trūkums visattīstītākajos mezglos. Komisija ir iekļāvusi riska mazināšanas pasākumus 2022. gada 8. februārī pieņemtajā priekšlikumā Eiropas mikroshēmu aktam, kura mērķis ir izveidot modernu Eiropas mikroshēmu ekosistēmu, lai uzlabotu ES spējas šajā jomā, tādējādi risinot arī aizsardzības vajadzības. 2.3. Kritiski svarīgo tehnoloģiju observatorija Paredzamības trūkums attiecībā uz tehnoloģiju turpmāko nozīmi daļēji ir vainojams dažās no ES pašreizējām stratēģiskajām atkarībām no trešām valstīm (piemēram, attiecībā uz tālvadības sistēmām, pusvadītājiem). Lai noteiktu prioritārās jomas pētniecības un inovācijas veicināšanai, esošo stratēģisko atkarību samazināšanai un jaunu tehnoloģiju rašanās novēršanai, ES ir vajadzīga strukturētāka prognozēšana un stratēģiskas pārdomas par drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgām tehnoloģijām. Kritiski svarīgo tehnoloģiju observatorija, pie kuras izveides pašlaik strādā Komisija saskaņā ar rīcības plānu sinerģijas jomā (4. darbība), veicinās šo pārdomu procesu. Tās darba metodēs tiks ņemtas vērā citas līdzīgas iniciatīvas, lai izvairītos no dublēšanās. Tas ļaus precizēt kritiski svarīgo tehnoloģiju sarakstu, kas ietverts sinerģijas rīcības plānā, lai atspoguļotu mainīgo tehnoloģisko vidi un spēju vajadzības. Observatorija noteiks, uzraudzīs un novērtēs kritiski svarīgās tehnoloģijas kosmosa, aizsardzības un ar tām saistītajās civilajās nozarēs, to potenciālo pielietojumu un ar tām saistītās vērtības un piegādes ķēdes. Tā arī noteiks, uzraudzīs un analizēs esošās un paredzamās tehnoloģiju nepilnības, stratēģisko atkarību un neaizsargātības pamatcēloņus. Būs svarīgi vienoties ar dalībvalstīm par jēgpilnu detalizācijas pakāpi, lai apspriestu šos jautājumus ES līmenī, un vajadzību apmainīties ar attiecīgajiem datiem starp dalībvalstīm un ar Komisiju. Observatorijā tiks izveidots mehānisms īpašas ekspertu grupas veidā, lai apmainītos ar informāciju un diskutētu ar dalībvalstīm klasificētā vidē. Tas ietvers diskusijas par jaunu un revolucionāru tehnoloģiju parādīšanos, lai izvairītos no jaunām atkarībām drošības, aizsardzības un kosmosa nozarēs. Augstais pārstāvis un viņa dienesti tiks iesaistīti šajā procesā. Komisija, pamatojoties uz Observatorijas datiem, līdz 2022. gada beigām un pēc tam reizi divos gados iesniegs dalībvalstīm klasificētu ziņojumu par kritiski svarīgām tehnoloģijām un riskiem, kas saistīti ar stratēģiskām atkarībām, kuras ietekmē drošību, kosmosu un aizsardzību. Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, Komisija sagatavos tehnoloģiju ceļvežus, kas ietvers riska mazināšanas pasākumus, lai veicinātu pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un inovāciju un mazinātu stratēģisko atkarību, kas ietekmē drošību un aizsardzību. Tiklīdz Observatorijas darbība būs labi izveidota, tā darbības jomu varētu paplašināt, attiecinot to arī uz citām nozarēm, kā norādīts atjauninātajā industriālajā stratēģijā. Turpmākā rīcība ØKomisija 2022. gadā izveidos ekspertu grupu, lai atvieglotu informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm par kritiski svarīgām tehnoloģijām, vērtības un piegādes ķēdēm. Tā būs daļa no Kritiski svarīgo tehnoloģiju observatorijas aizsardzības, kosmosa un ar to saistīto civilo nozaru jomā. Tās mērķis būs: ·regulāri apspriesties ar dalībvalstu iestādēm, lai sagatavotu klasificēto ziņojumu; ·nodrošināt sensitīvas un klasificētas informācijas, ar kuru var apmainīties Kritiski svarīgo tehnoloģiju observatorija, atbilstīgu apstrādi saistīto ziņojumu un ceļvežu kontekstā. ØLīdz 2022. gada vidum Komisija nāks klajā ar pētījumu par ES drošības tirgu, kas palīdzēs labāk izprast civilās drošības tirgus īpatnības, atbalstīt kritiski svarīgo tehnoloģiju un stratēģisko atkarību apzināšanu un atbalstīt jauno uz spējām balstīto pieeju drošībai un citām pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas darbībām. ØLīdz 2022. gada vidum Komisijas dienesti sagatavos dokumentu, kurā būs apkopoti priekšlikumi par to, kā veicināt uz spējām balstītu pieeju pieņemšanu, kas jāpiemēro visās drošības nozarēs. 3. Pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas veicināšana drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgu tehnoloģiju jomā Tehnoloģiju ceļveži, ko Komisija sagatavos, pamatojoties uz Observatorijas veiktajiem novērtējumiem, būs pamatā pasākumiem, sākot no pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas programmu izstrādes kritisko tehnoloģiju jomā un beidzot ar plašāku pamatiniciatīvu izstrādi, kas palīdzēs stiprināt ES konkurētspēju un noturību drošības un aizsardzības nozarē. Lai sasniegtu šos mērķus, būs efektīvāk jāizmanto pieejamie finanšu resursi, labāk koordinējot esošās ES un valstu pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas programmas un instrumentus. 3.1. Pārvarēt nošķīrumu starp ES civilo un aizsardzības pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un inovāciju Komisija saskaņā ar savu sinerģijas rīcības plānu (2. darbība) apņēmās līdz 2022. gadam uzlabot iekšējo koordināciju starp ES programmām un instrumentiem (sk. 2. izcēlumu), lai atraisītu milzīgos ieguvumus, ko rada sinerģijas starp civilo un aizsardzības pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un inovāciju ekonomikas izaugsmei, vienotajam tirgum un Eiropas iedzīvotāju drošībai.

Lai gan šā mērķa īstenošanu var turpināt arī 2023. gadā (piemēram, uzlabojot plānošanu un sinhronizāciju, norādījumus vadošajām iestādēm dalībvalstīs u. c.), dažus šķēršļus būs grūtāk novērst īstermiņā un vidējā termiņā, un var būt nepieciešams iesaistīt citas ieinteresētās personas. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad tiesību normas ES programmu un instrumentu pamataktos paredz praktiskus ierobežojumus. Piemēram, lai gan divējāda lietojuma darbības var finansēt no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) un Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi), darbības, ko veic saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, ir vērstas uz civiliem lietojumiem; pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas programmās un instrumentos nav paredzēts satvars tieša atbalsta sniegšanai šādām darbībām. Līdzīgi arī Eiropas Investīciju bankas aizdevumu politika joprojām paredz ierobežojumus attiecībā uz aizsardzības nozari. Lai atvieglotu apmaiņu starp civilajām un aizsardzības kopienām, jo īpaši kritiski svarīgo tehnoloģiju jomā, Komisija 2023. gadā sagatavos pieeju nolūkā veicināt divējāda lietojuma pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un inovāciju ES līmenī, kuru vidējā termiņā un ilgtermiņā vajadzēs pilnībā īstenot visās ES programmās un instrumentos. Šis darbs tiks izmantots arī attiecīgo nozaru programmu, piemēram, Kopīgo noteikumu regulas fondu, tostarp fondu, kas paredzēti sagatavotībai ārkārtas situācijām veselības jomā, vidusposma izvērtējumā. 2. izcēlums. ES programmas un instrumenti pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas atbalstam attiecībā uz drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgām tehnoloģijām un to infrastruktūras izvēršanu saskaņā ar daudzgadu finanšu programmu (2021.–2027. gadam) -EAF atvēl 8 miljardus EUR aizsardzības pētniecībai un izstrādei. 4–8 % no EAF pētniecības un izstrādes budžeta tiks piešķirti revolucionārām tehnoloģijām, t. i., līdz 100 miljoniem EUR gadā. -“Apvārsnis Eiropa” II pīlāra “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” kopā “Civilā drošība sabiedrībai” piešķir 1,6 miljardus EUR civilās drošības pētniecībai un inovācijai, savukārt kritiskās tehnoloģijas tiek atbalstītas kopās “Digitālā joma, rūpniecība un kosmoss”, “Klimats, enerģētika un mobilitāte” un “Pārtika, bioekonomika, dabas resursi, lauksaimniecība un vide”. Papildu pasākumus finansē no I pīlāra “Zinātnes izcilība”, Eiropas Inovācijas padomes (EIP) un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) III pīlāra “Inovatīva Eiropa” ietvaros, kā arī no Eiropas partnerībām, kas apvieno un mobilizē resursus, lai nodrošinātu ES vadošo lomu tehnoloģiju jomā un stratēģisko autonomiju kritiski svarīgās jomās; -programma “Digitālā Eiropa” (DEP) veicinās ar kritiski svarīgām tehnoloģijām saistītas izvēršanas darbības tādās prioritārās jomās kā kiberdrošība, mākslīgais intelekts un superdatošana; -Industriālais, tehnoloģiskais un pētnieciskais kiberdrošības kompetenču centrs un Koordinācijas centru tīkls 2022. gadā pieņems stratēģisku programmu par investīcijām kiberjomā, kas tiks izmantota pamatprogrammās “Apvārsnis Eiropa” un “Digitālā Eiropa”. Sinerģijas starp civilajām un aizsardzības tehnoloģijām un divējāda lietojuma lietojumprogrammām var izpētīt, izmantojot saiknes ar EAF saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem. -ESI fondus (jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Eiropas Sociālo fondu+) var izmantot EDTIB atbalstam; -citas attiecīgās ES programmas, fondi un instrumenti ir Kosmosa programma, EISI, programma InvestEU, Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM), programma LIFE, publiskā un privātā sektora partnerības, finansējuma apvienošanas mehānismi. 3.2. ES un valstu programmu un instrumentu, kas atbalsta pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un inovāciju, sasaiste attiecībā uz drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgām tehnoloģijām Lai gan ES programmas un instrumenti nodrošina ievērojamu finansējumu pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas darbībām drošības un aizsardzības jomā ES, lielāko daļu finansējuma šādām darbībām joprojām piešķir dalībvalstis, un drošības un aizsardzības tirgu sadrumstalotība joprojām ir nopietna problēma. Līdz ar to, lai sasniegtu tehnoloģisko suverenitāti dažās kritiski svarīgās tehnoloģiju jomās un mazinātu stratēģiskās atkarības citās, būs nepieciešama ES mēroga koordinācija. Dalībvalstis tiek aicinātas Stratēģiskajā kompasā apņemties jau no paša sākuma kopā ar Komisiju izstrādāt ES mēroga stratēģisku koordinētu pieeju drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgām tehnoloģijām, pilnībā ņemot vērā ES un valstu programmu un instrumentu pārvaldības dažādību un sarežģītību. Šajā pieejā tiktu ņemtas vērā arī citas koordinācijas struktūras, piemēram, jaunais ES Inovācijas centrs iekšējās drošības jomā, kuru vada Pastāvīgā komiteja operatīvai sadarbībai iekšējās drošības jautājumos (COSI), un jaunais ES Inovācijas centrs aizsardzības jomā, ko izveidos EAA. Šajā pieejā par izejas punktu diskusijām starp dalībvalstu iestādēm un Komisiju tiktu izmantoti Komisijas sagatavotie klasificētie ziņojumi par kritiski svarīgām tehnoloģijām un tehnoloģiju ceļveži. Mērķis būtu, pamatojoties uz tehnoloģiju ceļvežiem, noteikt jomas, kurās nepieciešama vissteidzamākā rīcība, un mobilizēt ES un dalībvalstu programmas, instrumentus un politiku, lai šajās jomās rīkotos koordinētā veidā saskaņā ar ES valsts atbalsta noteikumiem. Tas nodrošinātu, ka investīcijas tiek koncentrētas tajās jomās, kurās ES iedzīvotāju drošībai ir vislielākā nozīme. Prioritātes tiktu regulāri atjauninātas, lai nodrošinātu, ka tās joprojām ir aktuālas un ka izdevumi ir efektīvi. Komisija sadarbosies ar dalībvalstīm, lai noteiktu labāko mehānismu šā koordinācijas darba atvieglošanai (piemēram, Observatorijas ekspertu grupa). 3.3. Atbalsts drošības un aizsardzības inovācijai un uzņēmējdarbībai — ES aizsardzības inovācijas shēmas izveide ES ir labāk jāizmanto viss inovācijas kopienas potenciāls, lai atbalstītu drošību un aizsardzību. Lai to paveiktu, būs vajadzīga palīdzība netradicionāliem dalībniekiem un esošajiem inovatīviem jaunuzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) pārvarēt ievērojamos tehnoloģiskos, administratīvos, regulatīvos un ienākšanas tirgū šķēršļus drošības un aizsardzības nozarē, kā arī ievērot to augstos drošības standartus un piekļūt finansējumam. Aizsardzības tirgus bieži vien ir strukturēts ap dažiem lieliem tirgus dalībniekiem, kurus atbalsta specializēti MVU, kam ir ierobežota tieša piekļuve šim tirgum. Līdz ar to inovatīviem aizsardzības jomas MVU var būt grūti piekļūt finansējumam, kas var palielināt to iespēju vērsties pie ārvalstu investoriem vai kļūt par to mērķauditoriju. Līdzīgā situācijā ir inovatīvi MVU drošības jomā, kuri saskaras ar līdzīgām problēmām, tuvojoties potenciālajiem klientiem vai piekļūstot pielāgotam finansējumam. Komisija pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros ir atbalstījusi inovatīvus jaunuzņēmumus drošības jomā un MVU, un piešķirtais finansējums un kopējie panākumu rādītāji saistībā ar sabiedriski nozīmīgu uzdevumu Nr. 7 “Sabiedrības civilā drošība” maziem novatoriem ir bijuši virs vidējā līmeņa. Lai gan šis atbalsts turpināsies saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, drošības jomas jaunuzņēmumiem un MVU joprojām būs vajadzīgs pielāgots papildu atbalsts, lai paātrinātu to virzību uz tirgu. Jaunu divējāda lietojuma inovācijas instrumentu izpēte varētu palielināt to ražošanas jaudu, konkurētspēju un ilgtspēju. Komisija ir sākusi veidot līdzīgas darbības EAF ietvaros nolūkā izstrādāt instrumentu kopumu aizsardzības un divējāda lietojuma inovācijas jomā, aptverot 1.–9. tehnoloģiju gatavības līmeni (TGL). Turpinās darbs pie šādiem instrumentiem, kas aptver aizsardzību, jaunas tehnoloģijas un divējādu lietojumu: a)Inovācijas aizsardzības jomā, izmantojot EAF – tiek pētītas konkrētas darbības, lai labāk atbalstītu projektus revolucionāru tehnoloģiju un inovatīvu un uz nākotni vērstu aizsardzības risinājumu jomā, jo īpaši veicinot inovatīvu MVU, inovatīvu laboratoriju un pētniecības un tehnoloģiju organizāciju (PTO) līdzdalību. Šīs darbības var izpausties dažādos veidos, piemēram, uzņēmējdarbības konsultēšanā (2021. gada darba programma); tehnoloģiju izaicinājumos (2022. gada darba programma), hakatonos vai balvās (2023. gada darba programma vai vēlāk). Tie arī izmantos attiecīgo EIP pieredzi un var būt saistīti ar jauno CASSINI iniciatīvu aizsardzības jomā. b)Aizsardzības investīciju apvienošanas mehānisms InvestEU ietvaros – šāda mehānisma izveide ļautu Komisijai garantēt finanšu starpnieku veiktās investīcijas inovatīvos vai stratēģiskos aizsardzības MVU visā Eiropā. Tas atvieglotu problēmas, kas saistītas ar tādu MVU ierobežoto piekļuvi finansējumam, kuri izstrādā daudzsološas tehnoloģijas Eiropas aizsardzībai, vienlaikus nodrošinot uzticamu kapitālu un izvairoties no trešo valstu subjektu īstenotas piespiedu pārņemšanas. Nodrošinot inovatīvu aizsardzības MVU un vidējas kapitalizācijas uzņēmumu labāku piekļuvi pašu kapitāla finansējumam, tiktu atbalstīta to izaugsme un galu galā gūtu labumu no EDTIB inovācijas. Komisija arī izpētīs, vai ir vajadzīgi papildu instrumenti, ar ko atbalstīt galvenos tirgus dalībniekus vērtību ķēdē. c)CASSINI aizsardzībai – šīs iniciatīvas pamatā būtu pašreizējā CASSINI iniciatīva, kuras mērķis ir atbalstīt MVU un jaunuzņēmumus kosmosa nozarē. Šī iniciatīva tiem sniegtu tādus pakalpojumus kā: uzņēmējdarbības attīstība un tīkli (piemēram, kontaktu veidošana, uzņēmējdarbības veicināšana), kā arī godalgas un konkursi (tostarp hakatoni, mentorēšana u. c.), kas papildina iepriekš minēto aizsardzības investīciju apvienošanas mehānismu. d)Inovācijas inkubators – Komisija 2022. gadā izveidos inovācijas inkubatoru, lai atbalstītu jaunu tehnoloģiju izstrādi un veidotu divējāda lietojuma inovācijas saskaņā ar sinerģijas rīcības plānu (6. darbība), kam varētu būt svarīga nozīme plaisas mazināšanā starp civilām un uz aizsardzību vērstām pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas programmām. Pēc tam, kad būtu sistemātiski analizēti agrīnā posma tehnoloģiju izstrādes rezultāti, inkubators izceltu projektus un/vai tehnoloģijas, kuras attiecīgie dienesti Komisijā un dalībvalstīs potenciāli varētu izmantot drošības, kosmosa vai aizsardzības jomā. Komisija izvērtēs, kā šos izceltos projektus atbilstīgi varētu novirzīt uz turpmākām finansēšanas iespējām, piemēram, EIP pārejas finansēšanas shēmu vai EAF. e)Atbalsts inovācijas tīkliem – pārrobežu inovācijas tīkli aizsardzības jomā varētu uzņemties inovācijas starpnieku lomu un mudināt sadarbības projektos iekļaut inovatīvus risinājumus. Tehnoloģiju izpēte atklātu un apzinātu jaunus inovatīvus risinājumus un tehnoloģijas, kas varētu dot labumu aizsardzības lietojumos. Pēc tam ar pētniecības centrus un tehniskās testēšanas iekārtu starpniecību tiktu pārbaudīta šādu tehnoloģiju nozīme civilajā jomā un notiktu apmaiņa ar paraugpraksi. EAA būtu Komisijas galvenais partneris citas 6. darbības daļas īstenošanā saskaņā ar sinerģijas rīcības plānu. Komisija noteiks, kā sasaistīt rīkkopu ar instrumentiem, kas atbalsta inovāciju drošības jomā (piemēram, “Apvārsnis Eiropa”) vai kiberdrošību (piemēram, valstu kiberdrošības koordinācijas centru tīkls sadarbībā ar Eiropas digitālās inovācijas centriem). Komisijas un EAA savstarpēji papildinošās priekšrocības būtu jāapvieno “ES aizsardzības inovācijas shēmā”. Saskaņā ar šo shēmu Komisijai, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, īstenojot ES budžetu aizsardzības, civilās un divējāda lietojuma pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas atbalstam, būs galvenā loma EDTIB inovācijas veicināšanā. Ņemot vērā EAA speciālās zināšanas aizsardzības jomā, tostarp jauno un revolucionāro tehnoloģiju un militāro spēju prasību apkopošanā, tā turpinās savienot un atbalstīt dalībvalstu centienus, izmantojot savu aizsardzības inovācijas centru. Cieši sadarbojoties, Komisija un EAA sinerģijā paātrinās inovāciju drošības un aizsardzības jomā ES un tās dalībvalstīm.

3.4. Prasmes Prasmju trūkums un darbaspēka trūkums, jo īpaši kvalificētu darbinieku trūkums zinātnē, tehnoloģijā, inženierzinātnēs un matemātikā, ir būtiskas problēmas aizsardzības un drošības nozarēm, kas lielā mērā ir atkarīgas no tām, tāpat kā daudzas citas augsto tehnoloģiju nozares. Tā kā tehnoloģijas un drošības apdraudējuma aina strauji attīstās, ir svarīgi, lai nozare labāk sasniegtu jaunus un nesen darbību sākušus pētniekus un uzņēmējus, tostarp sievietes, izmantojot iekļaujošu un pieejamu pieeju visiem talantiem, prasmēm un pieejamajam darbaspēkam. 2020. gada novembrī Komisija apstiprināja Prasmju pilnveides paktu un īstenoja pirmo prasmju partnerību kārtu trijās galvenajās rūpniecības ekosistēmās, t.i., mikroelektronikā, autobūvē un aviācijas un aizsardzības rūpniecībā. Pakta dalībnieki (rūpniecības nozare, universitātes un apmācības organizācijas, sociālie partneri) apņēmās nodrošināt nepārtrauktu un ilgtspējīgu prasmju piedāvājumu visnepieciešamākajās jomās, uzlabot prasmes 200 000 darbiniekiem un pārkvalificēt 300 000 cilvēku un līdz 2030. gadam veikt publiskas un privātas investīcijas 1 miljarda EUR apmērā. Turpmākā rīcība ØKomisija aicina dalībvalstis Stratēģiskajā kompasā jau no paša sākuma izstrādāt ES mēroga stratēģisku koordinētu pieeju kritiski svarīgām tehnoloģijām, kas ir būtiskas drošībai un aizsardzībai. ØKomisija 2023. gadā pārskatīs spēkā esošos ES instrumentus un ierosinās turpmākus veidus, kā ES līmenī veicināt divējāda lietojuma pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un inovāciju. ØKomisija atbalstīs inovāciju un uzņēmējdarbību drošībai un aizsardzībai kritiski svarīgu tehnoloģiju jomā, pamatojoties uz šādiem instrumentiem: a) īpašas EAF darbības; b) jauns aizsardzības investīciju apvienošanas mehānisms InvestEU ietvaros; c) jauns CASSINI aizsardzībai; d) jauns inovācijas inkubators jaunu tehnoloģiju un divējāda lietojuma inovācijas jomā 2022. gadā un e) palielināts atbalsts inovācijas tīkliem. ØKomisija kopā ar EAA un tā Aizsardzības inovācijas centru izveidos ES aizsardzības inovācijas shēmu, lai paātrinātu ES un tās dalībvalstu inovāciju drošības un aizsardzības jomā. 4. Kritiski svarīgo tehnoloģiju un vērtības ķēžu stratēģisko atkarību samazināšana drošības un aizsardzības jomā Papildus pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas programmām un instrumentiem ES rīcībā ir vairāki politikas instrumenti, kas var palīdzēt samazināt kritiski svarīgo tehnoloģiju un vērtību ķēžu tās stratēģisko atkarību drošības un aizsardzības nozarēs. Tie palīdz stiprināt ES rūpnieciskās spējas, konkurētspēju, tehnoloģisko suverenitāti un noturību, kā arī aizsargāt pašreizējo un turpmāko tehnoloģisko attīstību un spējas. Komisija, pamatojoties uz Kritiski svarīgo tehnoloģiju observatorijas darbu un atjaunināto industriālo stratēģiju, sistemātiski un atbilstīgi izvērtēs drošības un aizsardzības apsvērumus, īstenojot un pārskatot esošos vai izstrādājot jaunus ES rūpniecības un tirdzniecības instrumentus, lai nodrošinātu, ka tie atbilst paredzētajam mērķim. -Rūpniecības alianses – rūpniecības alianses iesaista plašu partneru loku (piemēram, publiskā un privātā sektora dalībniekus, pilsonisko sabiedrību) kopīgā rīcībā attiecībā uz galvenajiem ES politikas mērķiem konkrētās nozarēs vai vērtību ķēdēs. To pamatā ir atklātības, pārredzamības, daudzveidības un iekļautības principi, un tie darbojas, pilnībā ievērojot konkurences noteikumus. Rūpniecības alianses attiecīgā gadījumā var ietvert konkrētus darba virzienus, lai samazinātu drošības un aizsardzības nozaru stratēģisko atkarību. Tas tiek apsvērts Eiropas Rūpniecības datošanas, perifērdatošanas un mākoņdatošanas aliansē un Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju rūpniecības aliansē. -Svarīgi projekti visas Eiropas interesēs (IPCEI) — IPCEI ierosina dalībvalstis, un uz tiem attiecas ES valsts atbalsta noteikumi. Tie ir izstrādāti nolūkā apvienot zināšanas, pieredzi, finanšu resursus un ekonomikas dalībniekus visā ES ar mērķi pārvarēt tirgus vai sistēmiskas nepilnības un sabiedrības problēmas, ko privāti dalībnieki nevarētu atrisināt vieni paši, jo īpaši revolucionāru inovāciju un svarīgas infrastruktūras jomā. IPCEI var ņemt vērā drošības un aizsardzības aspektus. Tas varētu attiekties uz gaidāmo otro IPCEI par mikroelektroniku, par ko paziņots Mikroshēmu aktā. -ES finansējuma programmas – ES vienmēr ir bijusi atvērta pētniecības un inovācijas politika. Tās pamatā ir atvērtas stratēģiskās autonomijas princips, un tās mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un savstarpību. ES globālā pieeja pētniecībai un inovācijai veicina stratēģiskas partnerības ar līdzīgi domājošiem partneriem saskaņā ar ES starptautiskajām saistībām (piemēram, ar NATO, Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādu, Japānu, Dienvidkoreju u. c.). Tajā pašā laikā Eiropai ir jānodrošina, ka tiek saglabātas tās stratēģiskās intereses. Attiecībā uz 2021.–2027. gadu Komisija ir precizējusi un saskaņojusi trešo valstu dalības noteikumus un subjektu atbilstības noteikumus visās ES programmās un instrumentos. Konkrētām programmām (“Apvārsnis Eiropa”, DEP, EAF, Kosmosa programmai, EISI) ir noteikti īpaši atbilstības nosacījumi drošības ziņā sensitīvām darbībām, un tie ir sīkāk precizēti attiecīgajās darba programmās, lai aizsargātu ES būtiskās drošības intereses. Pašreiz notiekošā Komisijas Finanšu regulas pārskatīšana arī sniegs lielāku skaidrību par to, kā saglabāt ES atvērto stratēģiskās autonomijas pieeju, t. i., pilnībā saglabāt ES būtiskās drošības intereses, vienlaikus ievērojot tās starptautiskās saistības. -Standarti — saskaņā ar sinerģijas rīcības plānu Komisija veicina esošo civilo/aizsardzības hibrīdstandartu izmantošanu un jaunu standartu izstrādi līdz 2022. gada beigām (5. darbība) un aizsardzības jautājumu ņemšanu vērā Komisijas standartizācijas politikā un darbībās. Lai gan ES standartizācijas stratēģijas mērķis ir nodrošināt ES vadošo lomu civilās jomas standartu noteikšanā, tā būs ļoti svarīga aizsardzības nozarei, jo gandrīz 80 % no aizsardzības jomā izmantotajiem standartiem ir pārņemti no civilajām nozarēm. Komisija kopā ar ieinteresētajām personām (piemēram, EAA) izskatīs iespēju turpmākajos standartizācijas centienos, ko tā atbalsta, iekļaut aizsardzības prasības, lai uzlabotu to saderību ar aizsardzības vajadzībām. -Ārvalstu tiešo investīciju izvērtēšana – ES ir viena no pasaulē atvērtākajām ārvalstu investīciju vidēm un viens no galvenajiem ārvalstu tiešo investīciju (ĀTI) galamērķiem pasaulē. Tomēr konkrēti ieguldījumi var apdraudēt arī ES būtiskās drošības intereses. Lai novērstu šādus riskus, ES ir ieviesusi ĀTI izvērtēšanas satvaru, kas darbojas kopš 2020. gada oktobra. Pirmais gada ziņojums par ĀTI izvērtēšanu apstiprina, cik svarīga ir efektīva ĀTI izvērtēšana dalībvalstu līmenī un cieša sadarbība ES līmenī, galveno uzmanību pievēršot iespējamiem riskiem drošībai vai sabiedriskajai kārtībai. Dalībvalstis tiek mudinātas izveidot valsts ĀTI izvērtēšanas mehānismus; 18 dalībvalstis jau ir ieviesušas minētos mehānismus, un vēl sešas dalībvalstis strādā pie to ieviešanas. Komisija izvērtēs minēto regulu un līdz 2023. gada oktobrim iesniegs ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. -Kritiskā infrastruktūra – arvien straujāka jaunu un revolucionāru tehnoloģiju parādīšanās ir būtiski ietekmējusi aprīkojuma, infrastruktūras, pakalpojumu, vērtības un piegādes ķēžu drošību stratēģiskās nozarēs, tostarp drošības un aizsardzības nozarēs. ES un dalībvalstīm ir vispusīgāk jāņem vērā šāda neaizsargātība, veicot attiecīgos riska novērtējumus un uzraudzību, kā arī īstenojot noturības uzlabošanas pasākumus, kas vērstipret drošības apdraudējumiem, piemēram, hibrīddraudiem vai kiberdraudiem. Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis uztur nākotnes prasībām atbilstošu noturības līmeni un konsekventus drošības standartus ES līmenī, lai izvairītos no neaizsargātības, būs nepieciešama koordinācija ES līmenī. -Materiālu gudra un apritīga izmantošana – jaunais 2020. gada marta aprites ekonomikas rīcības plāns ir viens no galvenajiem elementiem Eiropas zaļajā kursā – Eiropas jaunajā ilgtspējīgas izaugsmes programmā. Inovācija un jauni uzņēmējdarbības modeļi, kuru pamatā ir lielāka resursu efektivitāte, jaunu materiālu izstrāde, otrreizējo izejvielu veicināšana un ilgtspējīgāks publiskais iepirkums, ne tikai saglabās vidi, bet arī nodrošinās rūpniecības piekļuvi materiāliem. ES drošības un aizsardzības nozaru konkurētspēju un ES noturību varētu palīdzēt stiprināt arī piedevu ražošanas metodes, zaļais iepirkums un materiālu reciklēšana, ja tās tiks labi īstenotas. -Datu drošība – Eiropas Datu stratēģijā ir izklāstīti pasākumi, lai nodrošinātu, ka privātpersonas un uzņēmumi var saglabāt kontroli pār saviem datiem. Minētie pasākumi tiks izklāstīti Datu aktā, ko Komisija pieņems 2022. gada sākumā. Piedaloties daudzvalstu projektā par kopējām datu infrastruktūrām un pakalpojumiem (apvienojot Eiropas mākoņdatošanas federāciju un kopējās Eiropas datu telpas), Komisija veicina investīcijas (piemēram, DEP, CEF, Next Generation EU) mākoņa un perifērijas datošanas spējās, kas ir drošas, noturīgas, energoefektīvas un pieejamas reāllaikā un nodrošina pakalpojumu kvalitāti visā Eiropā. Tehnoloģiju pārneses nodrošināšana mākoņdatošanas un perifēro tehnoloģiju jomā starp civilo (jo īpaši drošības), aizsardzības un kosmosa nozari uzlabotu tehnoloģisko suverenitāti. Eiropas Rūpniecības datošanas, perifērdatošanas un mākoņdatošanas alianse nodrošina iespējamu platformu šādas sinerģijas veicināšanai. -Tirdzniecības politika –globālo piegādes ķēžu sarežģītība un neaizsargātība ir problēma, kas skar ne tikai ES. Citas valstis, kas ir atkarīgas no ES (“apgrieztā atkarība”), un tirdzniecība (“savstarpēja atkarība”) var veicināt globālo vērtības ķēžu stabilitāti. ES ir arī gatava rīkoties pārliecinoši un aizstāvēties pret negodīgu tirdzniecības praksi, piemēram, kropļojošu ārvalstu subsīdiju izmantošanu, vienlaikus rīkojoties saskaņā ar savām starptautiskajām saistībām. ES turpinās maksimāli izmantot tirdzniecības un konkurences instrumentu kopumu, vienlaikus nodrošinot, ka ES instrumenti ir efektīvi un atjaunināti. Tāpēc Komisija ir ierosinājusi jaunus instrumentus, piemēram, Regulu par ārvalstu subsīdijām, ar ko novērš iekšējā tirgus izkropļojumus, kurus rada ārvalstu subsīdijas. Paziņojumā par aizsardzību ir uzskaitīti citi attiecīgie politikas pasākumi (piemēram, iespējama atbrīvojuma no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) ieviešana, ES finansētu aizsardzības ražojumu nodošanas atvieglošana).