KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par priekšizpēti par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kosovu( /* COM/2012/0602 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par priekšizpēti par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kosovu* 1. Ievads Stabilizācijas un asociācijas procesa (SAP) galvenie principi tika izklāstīti Komisijas 1999. gada maija paziņojumā[1] un Padome tos apstiprināja 1999. gada jūnijā. Ar šā procesa starpniecību Eiropas Savienība (ES) pauž savu apņēmību un pienākumu veicināt stabilitāti Rietumbalkānu reģionā. Apmaiņā pret attiecīgo nosacījumu ievērošanu ES piedāvā valstīm īpaši tām pielāgotas līgumattiecības – stabilizācijas un asociācijas nolīgumus. Nosacījumi līgumattiecību nodibināšanai ar Rietumbalkānu valstīm ir noteikti Padomes 1997. gada aprīļa secinājumos. Galvenie elementi ietver ticamu iesaisti demokrātijas reformu veikšanā, cilvēktiesību, minoritāšu un vārda brīvības ievērošanu un aizsardzību, brīvas un regulāras vēlēšanas. Padome arī sagaida, ka tiks īstenotas pirmās ekonomikas reformas, to pilsoņu atpakaļuzņemšana, kuri nelikumīgi uzturas kādā no ES dalībvalstīm, un apņemšanās iesaistīties reģionālajā sadarbībā. Feiras Eiropadome (2000. gada jūnijā), nosakot potenciālo dalībvalstu kandidātu statusu, Rietumbalkānu reģionam deva nepārprotamu signālu. Šis vēstījums vēl vairāk tika nostiprināts augstākā līmeņa sanāksmē Zagrebā (2000. gada novembrī). Eiropadomes 2003. gada marta secinājumos teikts, ka Rietumbalkānu nākotne ir Eiropas Savienībā, un, lai to nodrošinātu, ir nepieciešama stingra politiskā griba un pastāvīgi centieni. Saloniku 2003. gada jūnija darba kārtībā Rietumbalkānu valstīm skaidri noteikts, ka Rietumbalkānu valstīm, atbalstam to sagatavošanai integrācijai Eiropas struktūrās nākotnē un galu galā to dalībai Savienībā ir augsta prioritāra nozīme ES. Līdz šim priekšizpēte ir sagatavota par Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Serbiju un Melnkalni. Pēc tam ar visām šīm valstīm ir parakstīti stabilizācijas un asociācijas nolīgumi. 2011. gada decembra Padome atgādina par ES vēlmi palīdzēt Kosovas ekonomiskajā un politiskajā attīstībā, izmantojot skaidru Eiropas perspektīvu, un saskaņā ar Eiropas perspektīvu attiecībā uz šo reģionu. Padome uzsver vajadzību šajā nolūkā veikt konkrētus pasākumus. Padome 2012. gada februārī ņēma vērā Komisijas nodomu uzsākt priekšizpēti par stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kosovu, neskarot dalībvalstu nostāju par statusu vai jebkādus turpmākos lēmumus, ko Padome pieņems. Padomes 2012. gada secinājumu kontekstā Komisija publicēja deklarāciju, apgalvojot, ka "Komisija priekšizpētē izskatīs, vai ir izpildīts politiskais, ekonomiskais un juridiskais kritērijs attiecībā uz Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Priekšizpētes sākšana saistībā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Kosovu neskar juridisko statusu un dalībvalstu nostājas attiecībā uz Kosovas atzīšanu." Metodika Šis pētījums ir balstīts uz konstatējumiem, kas izklāstīti Komisijas dienestu darba dokumentā[2]. Tas ir sagatavots, pamatojoties uz Kosovas iestāžu aizpildītu anketu, 20 ekspertu veiktu novērtējuma apmeklējumu, kā arī ES biroja Prištinā, starptautisko organizāciju un nevalstisko organizāciju ieguldījumu. Pētījumā novērtēts, vai Kosova ir gatava risināt sarunas un pēc tam īstenot stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Dokumentā noteikti prioritārie jautājumi, kuriem jāpievēršas pirms sarunu uzsākšanas, un prioritārās jomas, kurām Kosovai būtu jāpievēršas, lai tā spētu izpildīt savus pienākumus saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Juridiskie aspekti Iespēja, ka Savienība noslēdz starptautiskus nolīgumus, neattiecas tikai uz vispāratzītām neatkarīgām valstīm vai starptautiskām organizācijām. Šādus nolīgumus var noslēgt ar jebkuru subjektu, attiecībā uz kuru otra līgumslēdzēja puse piekrīt, ka tas var slēgt nolīgumu, kuru reglamentē publiskās starptautiskās tiesības. Iepriekš ES ir slēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus ar subjektiem, kas nav neatkarīgas valstis. Šos nolīgumus slēdza Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. pantu (vai iepriekš EK līguma 300. pantu – pirms tam 228. pantu). Šajā kontekstā ir svarīgi norādīt, ka LESD 218. panta izmantošana par juridisko pamatu nolīgumam ar Kosovu nenozīmē, ka Savienība atzīst Kosovu kā neatkarīgu valsti, ne arī to, ka atsevišķas dalībvalstis atzīst Kosovu, ar nosacījumu, ka šajā saistībā tiek pausta skaidra atruna. Tāpat tas nenozīmē, ka tās dalībvalstis, kuras jau ir atzinušas, atsauc šo atzīšanu. Savienībai nav juridisku šķēršļu, lai uz minētā pamata noslēgtu asociācijas nolīgumu ar Kosovu. ES tiesību aktos šim jēdzienam nav precīzas definīcijas: LESD 217. pantā norādīts, ka šādi slēdz "asociācijas nolīgumus, kas nosaka savstarpējas tiesības un pienākumus, kopīgu rīcību un īpašu procedūru". No Savienības prakses izriet, ka asociācijas nolīgumi rada īpašas, priviliģētas saiknes ar trešo valsti. Proti, asociācijas nolīgumos vienmēr liels uzsvars tiek likts uz kopīgām vērtībām un principiem, tie ietver svarīgu tirdzniecības komponenti, paredz valstu tiesību aktu un politikas tuvināšanu visām Savienības politikas pamatjomām, un ar tiem organizē sadarbību gandrīz visās Savienības kompetences jomās. Asociāciju pilnveido, izmantojot institucionālo satvaru, kas ietver ne tikai lēmumu pieņemšanas mehānismu, bet kas paredz arī intensīvu dialogu civildienesta līmenī. Līdz ar to Savienība šādu nolīgumu ar trešo valsti var slēgt, ja šīs valsts politiskās un tiesu iestādes spēj nodrošināt, ka tiek ievēroti, piemēroti un īstenoti nolīguma noteikumi. Tieši tas ir šīs priekšizpētes mērķis – izpētīt, vai Kosovas politiskā un ekonomiskā attīstība ļautu tai uzņemties asociācijas nolīguma plašos pienākumus. Tomēr, no juridiskā viedokļa, pietiek konstatēt, ka tas, ka dažas dalībvalstis neatzīst Kosovu kā neatkarīgu valsti, nav juridisks šķērslis, lai Kosovas iestādes varētu īstenot no asociācijas nolīguma izrietošos pienākumus. Kosovas asociēšana Eiropas Savienībā nav pretrunā tam, ka Savienības dalībvalstīm ir atšķirīgas nostājas par Kosovas statusu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Turklāt nolīguma precīzs juridiskais raksturs būtu jānosaka sarunu beigās, ņemot vērā tā reālo saturu un pienācīgi ņemot vērā juridisko kontekstu. Starptautiskā klātbūtne[3] Kosovā nav šķērslis tam, lai Kosovas iestādes īstenotu no stabilizācijas un asociācijas nolīguma izrietošos pienākumus. Šāds nolīgums nebūtu pretrunā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada Rezolūcijai 1244 un ir saskaņā ar ANO Pagaidu administratīvās misijas pašreizējo klātbūtni Kosovā. Starptautiskais civilais birojs (ICO) tika izveidots, lai uzraudzītu Visaptverošā priekšlikuma par Kosovas statusa noregulējumu īstenošanu. Starptautiskā koordinācijas grupa (ISG) 10. septembrī, konstatējot, ka Kosova ir vērā ņemami izpildījusi Visaptverošā noregulējuma priekšlikuma noteikumus un pieņēmusi vajadzīgo konstitucionālo un tiesisko satvaru, paziņoja par Kosovas neatkarības uzraudzības beigām un par Starptautiskā civilā pārstāvja pilnvaru beigām. Rezultātā līdz 2012. gada beigām Starptautiskais civilais birojs tiks slēgts. Pēc šā procesa ES uzņemsies redzamāku lomu Kosovā. ES tiesiskuma misijas – EULEX – galvenais mērķis ir palīdzēt Kosovas iestādēm un atbalstīt tās galvenajās tiesiskuma jomās – policijas, tiesu iestāžu un muitas jautājumos. Misijas pilnvarās ietilpst konkrēti izpildpienākumi. Ja tiktu noslēgts asociācijas nolīgums, šī ES misija savu pilnvaru ietvaros atbalstītu Kosovas iestādes šāda nolīguma īstenošanā. Ar Kosovas ziemeļiem saistītie aspekti Kosovas ziemeļi attiecas uz apgabalu, kurā ietilpst Leposaviq/Leposavić, Zubin Potok un Zveçan/Zvečan pašvaldības, kā arī daļa no Mitrovicë/Mitrovica pašvaldības uz ziemeļiem no Ibër/Ibar upes. Šo apgabalu apdzīvo galvenokārt serbi. Serbija turpināja finansēt un uzturēt noteiktas struktūras šajā Kosovas daļā. Tas ietver ne tikai slimnīcas un skolas, bet arī pašvaldības, drošības dienestus un tiesu iestāžu struktūras. Patlaban Mitrovicas rajona tiesa var darboties tikai ar EULEX tiesnešu atbalstu. Serbijas elektroenerģijas uzņēmumam ir nelicencēta filiāle ziemeļos, nelicencēti Serbijas mobilo telefonsakaru uzņēmumi turpina darboties, un iedzīvotāji ziemeļos bieži izmanto alternatīvus ceļus, lai šķērsotu robežas/norobežojuma līniju. Kosovas ziemeļos ir sarežģīta ekonomiskā situācija. Vietējie iedzīvotāji ir pārlieku atkarīgi no nodarbinātības publiskajā sektorā un sociālās palīdzības, ko finansē Belgrada. Apgabala potenciāls dabas resursu ziņā, piemēram, Trepça/Trepča raktuves, lielākoties palicis neattīstīts. Kosovā 2011. gadā tika veikta tautas skaitīšana, bet tajā nebija ietverti dati par šīm Kosovas daļām. Kosovā pēdējo vēlēšanu laikā vēlētāju aktivitāte šajās pašvaldībās bija ārkārtīgi zema. Zubin Potok un Zveçan/Zvečan pašvaldības 2012. gada maijā vienpusēji rīkoja atsevišķas vietējās vēlēšanas vienlaikus ar Serbijā notiekošajām vēlēšanām. Šīs vēlēšanas netika atzītas ne Prištinā, ne Belgradā, ne starptautiskajā kopienā. Pēc 2011. gada vasarā notikušās Kosovas policijas un muitas dienesta izvietošanas pie robežas/norobežojuma šķērsošanas punktiem tika uzceltas vairākas barikādes. Tagad lielākā daļa barikāžu ir novāktas. Joprojām pastāv barikāde uz galvenā tilta pār Ibër/Ibar upi. Pašreizējā situācija ar vardarbības uzliesmojumiem un bieži paaugstinātu spriedzi nevar ilgāk pastāvēt. KFOR un EULEX ir svarīga loma, palīdzot uzturēt mieru. Belgradas/Prištinas dialogs Situācija Kosovas ziemeļos joprojām ir problēma Kosovai, Serbijai, Rietumbalkānu reģionam un starptautiskajai kopienai. Pēc ANO Ģenerālās Asamblejas 2010. gada septembra rezolūcijas ES ir sekmējusi dialogu starp Prištinu un Belgradu. Dialogs tika uzsākts 2011. gada martā, lai sekmētu sadarbību, panāktu progresu ceļā uz Eiropas Savienību un uzlabotu iedzīvotāju dzīves apstākļus. Līdz šim puses ir panākušas vienošanās par personu brīvu pārvietošanos, muitas zīmogiem, universitāšu diplomu atzīšanu, kadastra reģistriem, civilstāvokļa reģistriem, Robežu integrētās vadības stratēģiju (IBM) un par reģionālo sadarbību. Gan Kosovai, gan Serbijai ir jāturpina godprātīgi īstenot visas līdz šim panāktās vienošanās un ar ES palīdzību konstruktīvi jārisina plašs jautājumu loks. Lai būtu iespējams turpmāks progress jautājumos ziemeļu reģionā, visiem attiecīgajiem iesaistītajiem dalībniekiem būs konstruktīvi jāsadarbojas. Kosovas iestādēm jādara sava daļa darba. Tām ir jāveicina etniski daudzveidīga Kosova un jāievēro vietējo iedzīvotāju īpašās vajadzības. Kosova ir turpinājusi gatavot darba kārtību ziemeļu reģionam atbilstīgi Padomes 2011. gada secinājumiem. Mazākumtautības, kas nav serbi, ziemeļos arī gūs labumu no situācijas normalizācijas šajā Kosovas daļā. Pašreizējā situācija ir problemātiska un ir steidzami jāuzlabo. Šajā saistībā Komisija uzskata, ka stabilizācijas un asociācijas nolīguma priekšrocības kalpotu kā uzmundrinājums iedzīvotājiem visā Kosovā, tostarp ziemeļos. 2. Attiecības starp Eiropas Savienību un Kosovu Kosova ir pakāpeniski nostiprinājusi savas struktūras, kas nodarbojas ar Eiropas integrācijas procesiem. Kosova ir izveidojusi Valsts padomi ES integrācijas jautājumos, kuru vada prezidents. Šīs Valsts padomes mērķis ir mobilizēt Kosovas iestādes, lai izpildītu tās ES reformu darba kārtību. Eiropas integrācijas ministrija vada darba grupu Eiropas integrācijas jautājumos. Ministrija ir parādījusi, ka tā labi spēj mobilizēt citu ministriju un iestāžu darbu, koordinējot vispusīgu Kosovas ieguldījumu šīs priekšizpētes sagatavošanā. Pārskats par 2009. gada paziņojumu "Kosova – Eiropas perspektīvas īstenošana"[4] Komisija 2009. gadā publicēja paziņojumu par Kosovu, kurā bija ietverti ieteikumi vairākiem praktiskiem pasākumiem, ko ES varētu veikt, lai nodrošinātu Kosovas turpmāko progresu ceļā uz Eiropu. ES ir uzsākusi dialogu par vīzu režīma liberalizāciju un iesniegusi Kosovas iestādēm vīzu režīma liberalizācijas ceļvedi; Kosovas iestādes tagad ir iesniegušas savu pirmo ziņojumu. ES piekrita 2011. gadā pagarināt termiņu autonomajiem tirdzniecības pasākumiem Kosovai. Kosova ir iekļauta arī Konvencijā par visas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulāciju, kurā tā var aktīvi piedalīties, tiklīdz būs noslēgts tirdzniecības nolīgums. Kosova turpina gatavoties integrācijai ekonomikas un fiskālās uzraudzības sistēmā. Padome 2011. gada decembrī atzina, ka Kosovas sociālekonomiskā attīstība arī tiktu uzlabota ar dalību Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankā. Komisija 2011. gada martā ieteica Padomei pilnvarot to risināt sarunas par pamatnolīgumu, kas Kosovai ļautu piedalīties ES programmās. Komisija un Kosova ir pabeigušas Stabilizācijas un asociācijas procesa dialoga trīs ciklus. Šis dialogs ir izrādījies efektīvs mehānisms, lai uzraudzītu Kosovu un sniegtu tai padomus par pasākumiem, kas tai jāveic, lai īstenotu Eiropas reformu darba kārtību. Šis mehānisms arī paredz apspriešanos ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Kosova gūst labumu arī no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta pārrobežu sadarbības programmām ar Albāniju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Melnkalni. Kosovai piešķirtie līdzekļi Erasmus-Mundus, Tempus un Young Cell programmām instrumenta ietvaros ir palielinājušies. Kopumā 2007.-2013. gada finanšu shēmas ietvaros Kosovai ir pieejami 635,4 miljoni euro. Kopā ar Kosovas iestādēm Komisija uzsāka strukturētu dialogu par tiesiskumu. Tas apliecina Kosovas iestāžu un Komisijas politisko apņemšanos risināt problēmas šajā jomā jau pašā paplašināšanās procesa sākumā. ES klātbūtne Kosovā ES īpašā pārstāvja un Starptautiskā civilā pārstāvja birojs ar divkāršajām pilnvarām ir nodalīts. ES īpašā pārstāvja birojs un Eiropas Komisijas Sadarbības birojs ir apvienoti vienā ES birojā. Tas ir uzlabojis ES klātbūtni un pamanāmību Kosovā. Lai atspoguļotu Kosovas iestāžu pieaugošo kapacitāti, EULEX pilnvaras ir pārkonfigurētas un samazinātas. Lai palīdzētu Kosovas iestādēm tikt galā ar atlikušajām problēmām, EULEX pilnvaras ir pagarinātas līdz 2014. gada jūnijam. Kosovai ir jāuztur laba sadarbība ar misiju un aktīvi jāatbalsta tās pilnvaru īstenošana. Komisija cieši sadarbojas ar EULEX visā tās pārkonfigurēšanas gaitā, lai nodrošinātu netraucētu pāreju un noturīgu atbalstu Kosovas iestādēm. Kosova reģionālajā kontekstā Kosova piedalās Reģionālās sadarbības padomē, Enerģētikas kopienas līgumā, Dienvidaustrumu Eiropas (DAE) transporta novērošanas centrā un CEFTA un ir gatava piedalīties citās reģionālajās iniciatīvās. Formula Kosovas līdzdalībai reģionālās sadarbības pasākumos, par ko vienošanās tika panākta 2012. gada februārī, ir labs pamats Kosovai, lai palielinātu un paplašinātu tās tiešo līdzdalību šajos mehānismos. Tie ietver Transporta kopienas līgumu, tiesu iestāžu sadarbību, nodarbinātības un sociālās politikas pasākumus DAE Nodarbinātības un sociālās politikas tīkla un DAE Veselības tīkla ietvaros. Tam būtu arī jānodrošina Kosovas līdzdalība pilnā apmērā Romu desmitgades iniciatīvā. 3. Novērtējums 3.1. Politiskie jautājumi Kosovas politiskā sistēma ir balstīta uz parlamentārās demokrātijas principiem. Šie principi ir nostiprināti tās konstitūcijā un tiesiskajā regulējumā. Pēdējo trīs gadu laikā ir konsolidēta demokrātisko iestāžu darbība un tiesiskuma ievērošana. Ir izveidotas nepieciešamās iestādes. Prezidents, valdība un parlaments ir galvenās institūcijas, kas atbild par reformu procesa virzīšanu uz priekšu. Konstitucionālajai tiesai ir bijusi svarīga loma demokrātijas principu un konstitūcijas ievērošanas garantēšanā, piemēram, ar tās spriedumu palīdzību attiecībā uz pašreizējā prezidenta pilnvarām. Sadarbība tiesību aktu jomā starp valdību un parlamentu arī pakāpeniski uzlabojas. Kosova ir parādījusi pietiekamu apņēmību ievērot demokrātiskas pārvaldības principus, lai uzsāktu sarunas par stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar šādu nolīgumu, Kosovai ir jāturpina īstenot demokrātijas reformas. Konkrēti, Asamblejai un tās komitejām ir jāpastiprina uzraudzība pār izpildvaru un drošības sektoru, uzlabojot tiesību aktu izskatīšanu un politikas un tiesību aktu īstenošanas pārraudzību. Ir jānostiprina Asamblejas finansiālā un administratīvā neatkarība no valdības. To var panākt, pieņemot tiesību aktus par Asamblejas civildienesta ierēdņu statusu. Ir svarīgi arī nodrošināt, lai valdība Asamblejas budžeta projektu labotu, apspriežoties ar Asambleju, pirms valdība iesniedz budžeta priekšlikumu pieņemšanai Asamblejā. Kosova ir rīkojusi regulāras vēlēšanas gan centrālajā, gan pašvaldību līmenī. Vēlēšanu sistēma paredz konkurenci starp dažādām politiskajām partijām un brīvu izvēli vēlētājiem. Tā rezultātā valdošajām koalīcijām laika gaitā ir bijis atšķirīgs sastāvs. Pēdējās vispārējās vēlēšanas 2010./2011. gadā parādīja, ka Asamblejā var nokļūt jaunas politiskās partijas. Kosova ir gatava uzsākt sarunas par stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Vienlaikus šīs vēlēšanas raksturoja nopietni trūkumi un tehniski sarežģījumi. Tāpēc Kosovai ir jānodrošina, lai tiesiskais regulējums uzlabotos, lai labāk atspoguļotu labāko praksi un standartus ES un izpildītu tās pienākumus šāda nolīguma ietvaros. Tiesiskuma jomā tiesiskais regulējums ir sarežģīts, ietverot tiesību aktus no bijušās Dienvidslāvijas un Dienvidslāvijas Federālās Republikas, ANO Pagaidu administratīvās misijas (UNMIK) tiesību aktus un jaunus Kosovas tiesību aktus. Daži vajadzīgo likumdošanas reformu elementi cīņai pret organizēto noziedzību ir ieviesti. Joprojām trūkst vairāku nozīmīgu tiesību aktu vai tiem nepieciešami grozījumi, jo īpaši nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un mantas konfiskācijas jomā. Īstermiņā Kosovai ir jāparāda skaidra apņemšanās panākt rezultātus cīņā pret organizēto noziedzību, tostarp izmeklēšanu uzsākšanā, cieši koordinējot ar EULEX. Kosovai ir jāpieņem jauni tiesību akti par mantas konfiskāciju un likums par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu jāpielāgo acquis. Būtiska problēma joprojām ir izpildes nodrošināšana attiecībā uz tiesisko regulējumu cīņai pret dažādiem organizētās noziedzības veidiem. Lai Kosova varētu izpildīt savus pienākumus saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, kā prioritāte jānosaka konkrēti pierādījumi par rezultātiem cīņā pret organizēto noziedzību. Kosovai arī jāturpina stiprināt un īstenot tās tiesību aktus, jo īpaši attiecībā uz cilvēku tirdzniecības, narkotiku un to prekursoru kontrabandas, kā arī ieroču kontrabandas novēršanu un apkarošanu. Kosovai ir arī jāuzlabo tās statistikas uzticamība. Kosova ir ieviesusi svarīgus tā normatīvā regulējuma elementus, kas nepieciešams cīņai pret korupciju. Piemēri ietver tiesību aktus par mantas deklarēšanu, interešu konfliktu novēršanu, pildot publiskās funkcijas, ziņotājiem, publisko iepirkumu un politisko partiju finansēšanu. Ir svarīgi, lai Kosova tagad šajā jomā panāktu konkrētus rezultātus. Pēdējo trīs gadu laikā prokuratūras dienests un policija ir reorganizēti, lai stiprinātu to kapacitāti korupcijas problēmas risināšanā. Kosovai ir arī Pretkorupcijas aģentūra ar tiesībām veikt administratīvu izmeklēšanu un ziņot. Aģentūras kapacitāte atbilst tās pienākumiem. Īstermiņā Kosovai ir jāparāda skaidra apņemšanās panākt rezultātus cīņā pret korupciju, tostarp izmeklēšanu uzsākšanā, cieši koordinējot ar EULEX. Kosovai ir jāpieņem jauna pretkorupcijas stratēģija. Lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, Kosovai arī efektīvi jāīsteno savi pretkorupcijas tiesību akti un jāizveido efektīvs mehānisms korupcijas novēršanai. Kā prioritāte Kosovai ir jāsniedz konkrēti pierādījumi par rezultātiem tās cīņā pret korupciju. Tie ietvertu izmeklēšanu sekmīgu pabeigšanu un amatā ieceltu un ievēlētu korumpētu amatpersonu kriminālvajāšanas. Kosovai ir arī jāuzlabo tās statistikas uzticamība šajā jomā. Padomes 1997. gada aprīļa secinājumos uzsvērta apmierinošu atpakaļuzņemšanas procedūru nozīme. Vīzu režīma liberalizācijas procesa ietvaros Kosova ir pieņēmusi likumu par atpakaļuzņemšanu un turpina sadarboties ar ES dalībvalstīm atpakaļuzņemšanas jautājumā. Kosovai ir pilnībā jāīsteno tās likums par atpakaļuzņemšanu un jānodrošina atpakaļ nosūtīto personu reintegrācija. Pēdējo trīs gadu laikā Kosova ir pieņēmusi tiesību aktus apjomīgām tiesu sistēmas reformām. Šīs reformas pamatā ir objektivitātes, neatkarības, pārskatatbildības un efektivitātes principi. Reformas maina tiesu sistēmas un prokuratūras struktūru. Ir izveidota Prokuroru padome un Tiesnešu padome ir nostiprināta. Galvenās tiesu sistēmas iestādes ir izveidotas, kaut gan tiesā Mitrovicas ziemeļos ir pārstāvēti tikai EULEX tiesneši. Tās ir pakāpeniski palielinājušas savu kapacitāti, un tām ir laba izpratne par to, kā šīs reformas virzīt uz priekšu. Pūles, kas ieguldītas, lai samazinātu neizskatītu vecu lietu skaitu, tagad lēnām sāk dot rezultātus. Kamēr tiek ieviesta tiesu jaunā struktūra, Kosovai ir jānodrošina, lai īpašā prokuratūra, kas atbild par organizētās noziedzības, kara noziegumu un korupcijas lietām, saglabā savu kompetenci. Ir skaidrs, ka Kosova saskaras ar daudzām svarīgām problēmām šajā jomā. Lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, Kosovai ir jāturpina uzlabot tiesu sistēmas efektivitāte, pārskatatbildība un objektivitāte. Tai ir sekmīgi jāievieš četri galvenie tiesu sistēmas reformas likumi, tai skaitā jānodrošina to konsekvence. Kosovai ir jāveic pasākumi, lai samazinātu neizskatīto lietu kopskaitu. Kosovas iestādēm ir jānodrošina piemērota drošība un aizsardzība tiesnešiem, prokuroriem, lieciniekiem un prasītājiem, kā arī tiesu personālam. Kosovai ir jānodrošina, lai tiesas procesi tiktu noturēti atbilstošās telpās un saskaņā ar tiesu procedūrām. Ir jāturpina tiesnešu un prokuroru pieņemšana darbā no minoritātēm, kā tas ir paredzēts normatīvajā regulējumā. Tiesiskais regulējums, kas paredz pamatnosacījumus stabilam un profesionālam civildienestam, lielākoties ir ieviests. Tiesību aktus ir iedvesmojušas jaunākās pieejas publiskajai pārvaldei Eiropā. Publiskās pārvaldes kapacitāte centrālajā līmenī ir labāk attīstīta nekā pašvaldību līmenī. Kosova ir izveidojusi arī Ombuda institūciju, kas ir nozīmīga neatkarīga struktūra, lai sekmētu cilvēktiesības un pamattiesības. Ombuds tomēr saskaras ar problēmām, jo īpaši budžeta un telpu ziņā. Īstermiņā Kosovai ir jāpieņem vajadzīgie sekundārie tiesību akti par civildienestu un par civildienesta ierēdņu atalgojumu. Turklāt tai ir jāpiešķir telpas Ombudam un jānodrošina tā budžeta neatkarība. Valdībai ir jāiekļauj Ombuda budžeta projekta priekšlikums bez labojumiem vispārējā budžeta projektā, kas iesniegts parlamentam. Vienlaikus Kosovai ir jāturpina īstenot vajadzīgā publiskās pārvaldes reforma. Lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, Kosovai ir jāpanāk progress publiskās pārvaldes stratēģijas un rīcības plāna, kā arī saistīto tiesību aktu īstenošanā. Tai ir arī jānodrošina ilgtspējīga publiskās pārvaldes reforma, tostarp vajadzīgais finansējums un personāls. Ir jāpalielina to personu īpatsvars publiskajā pārvaldē, kuras pieder pie minoritātēm. Efektīva un profesionāla publiskā pārvalde ir būtiska sekmīgai nolīguma īstenošanai. Kosovas konstitūcija un vispārējais normatīvais regulējums nodrošina pamata cilvēktiesību un minoritāšu aizsardzības garantijas. Kaut arī Kosova nav ne ANO, ne Eiropas Padomes dalībniece, tās konstitūcija paredz, ka galvenās ANO un Eiropas Padomes konvencijas un protokoli ir tieši piemērojami Kosovā un tiem ir prioritāte pār Kosovas tiesību aktiem. Pēdējo trīs gadu laikā Kosova ir veikusi pasākumus, lai praksē īstenotu šos noteikumus. Pastāv svarīgas problēmas, kas Kosovai jārisina, lai tā varētu izpildīt savus pienākumus saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Šī joma ir īpaši svarīga, ņemot vērā jauno ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā, ko Padome pieņēma 2012. gada jūnijā. Kosovai ir jāizmeklē visi fiziskie uzbrukumi žurnālistiem un jāveic kriminālvajāšana par šādiem uzbrukumiem, kā arī jāpabeidz parlamentārā procedūra, veicot izmaiņas kriminālkodeksā par plašsaziņas līdzekļu kriminālatbildību un žurnālistu avotu aizsardzību. Kosovai ir jāracionalizē un jāvienkāršo daudzās un dažādās struktūras, kas nodarbojas ar cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzību, lai nodrošinātu efektīvu pārraudzību un tiesiskā regulējuma izpildi šajā jomā. Kosovai ir jāpanāk progress īpašumtiesību ievērošanas nodrošināšanā, piemēram, samazinot neizskatīto lietu skaitu un uzlabojot tiesu un administratīvo lēmumu izpildi. Tiesību akti par personas datu aizsardzību ir vēl vairāk jāsaskaņo ar ES standartiem, un jāstiprina administratīvā kapacitāte šajā jomā. Normatīvais regulējums, tostarp konstitucionālās garantijas, minoritāšu aizsardzībai ir ieviests. Saskaņā ar Kosovas konstitūciju Eiropas Padomes Vispārējā konvencija par mazākumtautību aizsardzību ir tieši piemērojama Kosovā. Personas, kas pieder pie minoritātēm, ir labi pārstāvētas Asamblejā un politiskās atbildības jomās valdības līmenī. Ar stingru starptautisko atbalstu Kosova turpināja piedāvāt iespēju pārvietotām personām atgriezties. Kopumā Kosovā kopš 2000. gada ir atgriezušies vairāk nekā 23 000 pie minoritātēm piederošu personu. Kosova ir arī uzsākusi ieviest decentralizāciju, tai skaitā veidojot jaunas pašvaldības, kurā vairākumu iedzīvotāju veido minoritāte. Īstermiņā Kosovai ir jānodrošina tādas struktūras pastāvēšana, kas ļauj tieši apspriesties par reliģiskā un kultūras mantojuma sekmēšanu un aizsardzību ar reliģiskajām kopienām, jo īpaši ar Serbijas Pareizticīgo baznīcu. Lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, Kosovai ir jāsekmē etniski daudzveidīga Kosova, radot tādus apstākļus Kosovas serbiem, lai viņi varētu justies kā daļa no Kosovas nākotnes, un atvieglojot atgriešanos personām, kuras to vēlas. Komisija arī sagaida, ka Kosova turpinās ieviest decentralizāciju, jo īpaši jaunajās pašvaldībās, un tādējādi palīdzēs integrēt Kosovas serbus. Valodu komisāra birojam ir jāpiešķir budžets, personāls un telpas. Kosovai ir arī jāievieš tiesību akti par kultūras mantojuma un Serbijas Pareizticīgo baznīcas aizsardzību, jo īpaši tiesību akti par Prizren vēsturisko centru un par Velika Hoča/Hoçë e Madhe ciematu. Kosovas publiskajai raidorganizācijai ir jānodrošina apraide serbu valodā. Uz etniskiem vai reliģiskiem apsvērumiem balstīti uzbrukumi ir jāizmeklē un vainīgie jāsauc pie atbildības, un jānovērš diskriminācija. Attiecībā uz romiem, aškali un ēģiptiešiem, kas joprojām dzīvo ļoti trūcīgos apstākļos, Kosovai ir jāparāda progress stratēģijas un rīcības plāna īstenošanā, tostarp, piešķirot vajadzīgos resursus. Attiecībā uz kara noziegumiem Kosova ir uzturējusi labu sadarbību ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai. Kosovai ir arī jāatbalsta EULEX Īpašās izmeklēšanas darba grupas darbs. 3.2. Ekonomikas jautājumi Kosova ir īstenojusi sākotnējās būtiskās reformas, lai izveidotu pilnībā funkcionējošu tirgus ekonomiku. Tas ir pietiekami līgumattiecību nodibināšanai ar Rietumbalkānu valstīm, kā tas ir noteikts Padomes 1997. gada aprīļa secinājumos. Vienlaikus Kosovas ekonomika saskaras ar daudz svarīgām problēmām. Bezdarbs ir ļoti augsts, un privātais sektors joprojām ir vājš. Formalitāšu neievērošana ir plaši izplatīta, un ir jāstiprina tiesiskums, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un atbalstītu privātā sektora attīstību. Ir vajadzīgas ievērojamas papildu pūles, lai ekonomikas politika būtu mērķtiecīgāka, lai pievērstos fiskālās konsolidācijas, darbavietu veidošanas un konkurētspējas jautājumiem, kā arī, lai sekmētu privātos ieguldījumus nolūkā sasniegt ilgtspējīgāku un iekļaujošu izaugsmi. 3.3. Spēja uzņemties pienākumus, kas izriet no stabilizācijas un asociācijas nolīguma Komisijas analīze apstiprina, ka lielākajā daļā nozaru Kosova ir ieviesusi normatīvā regulējuma elementus un pamata administratīvo kapacitāti. Ar to pietiek, lai uzsāktu sarunas par stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Vienlaikus dienesta darba dokumentā uzsvērts, ka pastāv ievērojamas atšķirības un daudz problēmu, kas Kosovai jārisina, lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar šādu nolīgumu. Tirdzniecība ir būtiska nozare stabilizācijas un asociācijas nolīguma kontekstā. Kosovai ir liberāls tirdzniecības režīms un ļoti atvērta ekonomika ar nedaudziem tirdzniecības ierobežojumiem. Kosova ir CEFTA dalībniece, un tai ir beztarifu režīms visām rūpniecības precēm un lauksaimniecības produktiem ar visām CEFTA dalībvalstīm. Kosovai ir arī no muitas brīva piekļuve ES tirgum rūpnieciski ražotiem produktiem un gandrīz visiem lauksaimniecības produktiem ar ES autonomā režīma starpniecību. Kosova veic pasākumus, lai modernizētu normatīvo regulējumu, kas saistīts ar preču brīvu apriti, nolūkā pietuvināties acquis, pieņemot jaunus tiesību aktus atbilstīgi ES standartiem un likvidējot ar ES nesaderīgus noteikumus. Tirdzniecības un rūpniecības ministrija tiek reorganizēta, lai uzlabotu kapacitāti šajā jomā, ņemot vērā stabilizācijas un asociācijas nolīguma ar tirdzniecību saistītās daļas. Pārstrukturēšana vēl nav pilnībā pabeigta. Tāpēc īstermiņā Kosovai ir jāīsteno valdības lēmums par ministrijas pārstrukturēšanu un jāizveido struktūra, lai vadītu un koordinētu šādas sarunas. Lai uzlabotu izpratni par stabilizācijas un asociācijas nolīguma tirdzniecības noteikumu ietekmi uz Kosovas ekonomiku, Kosovai ir jāsagatavo analītisks pētījums, ietverot skaidru paziņojumu par tās sarunu prioritātēm. Kosovai progress ir jāpanāk arī citās jomās, lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Viens no galvenajiem elementiem ir tiesiskā satvara īstenošana attiecībā uz tirdzniecību, konkurenci un iekšējā tirgus jautājumiem. Nelegālā tirdzniecība ar dzīvniekiem un to nogalināšana turpinās, un Kosovai ir jāuzlabo šīs prakses kontrole. Jāpastiprina pārbaudes arī mājlopu tirgos. Kosovai nāktu par labu uzlabota uzņēmējdarbības statistika. Lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, Kosovai ir jāuzlabo fitosanitāro un veterināro importa pārbaužu iespējas, kā arī paraugu nodošanas kapacitāte. Ir jāpabeidz pārtikas nekaitīguma un veterinārinspektoru pārcelšana no pašvaldībām uz Kosovas Pārtikas un veterināro aģentūru. Datu ievadīšana dzīvnieku identifikācijas, reģistrācijas un aprites datubāzē ir jāsistematizē. Laboratorijas, kas ir nodarbojas ar pārtikas kontroli, ir jāakreditē. 4. Vispārējie secinājumi un ieteikumi Kosova ir panākusi ievērojamu progresu ceļā uz ES kopš konflikta 1990. gadu beigās. Tā ir ieviesusi stabilu institucionālo un tiesisko satvaru, kas nepieciešams demokrātiskai pārvaldībai, cilvēktiesību un visu Kosovā dzīvojošo minoritāšu aizsardzībai, kā arī to pārvietoto personu, kuras atgriežas, tiesību aizsardzībai. Ir ieviests pamata institucionālais un tiesiskais satvars, lai nodrošinātu tiesiskumu. Tiesību akti paredz spēcīgas garantijas tiesu sistēmas neatkarībai. Tiesu sistēmas pamata institūcijas ir sākušas pildīt savu lomu. Tiesiskais satvars, kas vajadzīgs stabilai un profesionālai publiskajai pārvaldei, arī lielākoties ir ieviests. Kosova ir īstenojusi sākotnējās būtiskās reformas, lai izveidotu funkcionējošu tirgus ekonomiku. Kosovai ir liberāls tirdzniecības režīms un kopumā ļoti atvērta ekonomika ar nedaudziem tirdzniecības ierobežojumiem. Viena no galvenajām ekonomikas problēmām, ar ko saskaras Kosova, ir ļoti augstais bezdarba līmenis. Iesaistoties ES veicinātajā dialogā ar Serbiju, Kosova ir parādījusi apņēmību veicināt reģionālo sadarbību un stabilitāti. Kosova ir arī nodibinājusi labas attiecības ar vairumu savu kaimiņu. Tā piedalās dažos reģionālajos forumos un bijusi CEFTA priekšsēdētāja. Pēdējo trīs gadu laikā Kosova ir palielinājusi savu kapacitāti izpildīt pienākumus, kas izriet no stabilizācijas un asociācijas nolīguma. Kosova pašreiz ir vienīgā valsts Rietumbalkānos, kurai vēl nav līgumattiecību ar ES un kura vēl negūst labumu no vīzu režīma liberalizācijas. Tirdzniecības jomā tā saņem ES autonomos tirdzniecības pasākumus. No juridiskā viedokļa, ES var noslēgt stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Kosovu saskaņā ar LESD 217. un 218. pantu. Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Kosovu un ES var noslēgt tā, ka tiek ievērotas dalībvalstu nostājas attiecībā uz Kosovas statusu. Padome ir vairākkārt apstiprinājusi Rietumbalkānu Eiropas perspektīvu. Pēdējo reizi Padome šo perspektīvu Kosovai apstiprināja 2011. gada decembrī. Kosovas ar Eiropu saistītajiem mērķiem ir spēcīgs atbalsts Kosovas sabiedrībā. Situācija Kosovas ziemeļos joprojām ir svarīga problēma Kosovai, Rietumbalkānu reģionam kopumā, kā arī ES. Visiem iesaistītajiem dalībniekiem ir jāveic pozitīvi un proaktīvi pasākumi, lai atrisinātu šo situāciju. Kosovas iestāžu ziņā ir sekmēt etniski daudzveidīgu Kosovu. Tām ir jārada tādi apstākļi Kosovas serbiem, lai viņi justu, ka viņiem Kosovā ir nākotne. Pašreizējā situācija nav šķērslis sarunām par nolīgumu, bet ir nepieciešami turpmāki uzlabojumi, lai Kosova varētu izpildīt savus pienākumus saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Iespējamā stabilizācijas un asociācijas nolīguma noteikumi varētu dot labumu šajā Kosovas daļā dzīvojošajiem iedzīvotājiem. ES ir apņēmusies palīdzēt visām attiecīgajām ieinteresētajām personām rast risinājumus, lai uzlabotu Kosovas ziemeļos dzīvojošo iedzīvotāju dzīves apstākļus. Komisijas dienestu darba dokumentā izklāstītā un šajā paziņojumā apkopotā analīze liecina, ka Kosova lielākoties ir gatava uzsākt sarunas par stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. Ir vitāli svarīgi, lai Kosova turpinātu godprātīgi īstenot visas Belgradas un Prištinas starpā līdz šim panāktās vienošanās un lai tā konstruktīvi iesaistītos plaša jautājumu spektra risināšanā ar ES palīdzību. Ņemot vērā šādu izpratni, Komisija ierosinās sarunu norādes šādam nolīgumam, tiklīdz Kosova būs veikusi turpmāk minētos pasākumus. · Tiesiskums: parādīt skaidru apņemšanos gūt rezultātus cīņā pret organizēto noziedzību un korupciju, tai skaitā uzsākt izmeklēšanas un nodrošināt pastāvīgu labu sadarbību ar EULEX. Atbalstīt Īpašās izmeklēšanas darba grupas darbu. Kamēr tiek ieviesta tiesu jaunā struktūra, Kosovai jānodrošina, lai īpašā prokuratūra, kas atbild par organizētās noziedzības, kara noziegumu un korupcijas lietām, saglabā savu kompetenci. Pieņemt tiesību aktus par mantas konfiskāciju un pārskatījusi likumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu. Pieņemt jaunu pretkorupcijas stratēģiju. · Publiskā pārvalde: pieņemt vajadzīgos sekundāros tiesību aktus par civildienestu un par civildienesta ierēdņu atalgojumu. Piešķirt telpas Ombudam un nodrošināt tā budžeta neatkarību, uzliekot valdībai par pienākumu ietvert bez izmaiņām Ombuda budžeta projekta priekšlikumu vispārējā budžeta projektā, kas iesniegts parlamentam. · Minoritāšu aizsardzība: nodrošināt tādas struktūras pastāvēšanu, kas ļauj tieši apspriesties par reliģiskā un kultūras mantojuma sekmēšanu un aizsardzību ar reliģiskajām kopienām, jo īpaši ar Serbijas Pareizticīgo baznīcu. · Tirdzniecība: īstenojusi valdības lēmumu par Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas pārstrukturēšanu, izveidojusi mehānismu, lai vadītu un koordinētu sarunas Kosovā un sagatavotu ietekmes analīzi par stabilizācijas un asociācijas nolīguma tirdzniecības aspektiem. Kosovai ir jāturpina demonstrēt savu apņēmību sekmēt vispārējo ES reformu darba kārtību, tostarp, palielinot tiesību aktu saskaņošanu ar acquis. Lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, Kosovai ir jāpanāk progress jo īpaši turpmāk minētajās jomās. · Tiesiskums: sniegt konkrētus pierādījumus par rezultātiem cīņā pret organizēto noziedzību un korupciju kā prioritāti, stiprināt tiesību aktus un to īstenošanu jo īpaši attiecībā uz cilvēku tirdzniecības, narkotiku un to prekursoru kontrabandas, kā arī ieroču kontrabandas novēršanu un apkarošanu. Uzlabot statistikas uzticamību attiecībā uz cīņu pret smagiem noziegumiem un organizēto noziedzību, un korupciju. Aktīvi atbalstīt EULEX, tostarp Īpašās izmeklēšanas darba grupas pilnvaru īstenošanu. Nodrošināt to pilsoņu atpakaļuzņemšanu, kuri nelikumīgi uzturas kādā no dalībvalstīm. · Tiesu sistēma: veikt pasākumus, lai samazinātu neizskatīto lietu skaitu. Īstenot tiesu sistēmas reformu, tostarp, nodrošinot konsekvenci starp likumiem par tiesu, Tiesnešu padomi, Prokuroru padomi un kriminālvajāšanu. Nodrošināt piemērotus drošības un aizsardzības pasākumus tiesnešiem un tiesu personālam, kā arī prokuroriem, lieciniekiem un prasītājiem, un nodrošināt efektīvus drošības pasākumus pret draudiem vai iebiedēšanu. Nodrošināt, lai tiesas procesi tiktu noturēti atbilstošās telpās un saskaņā ar tiesu procedūrām. Turpināt tiesnešu un prokuroru pieņemšanu darbā no minoritātēm, kā tas ir paredzēts normatīvajā regulējumā. · Publiskā pārvalde: panākt progresu publiskās pārvaldes stratēģijas un rīcības plāna, kā arī saistīto tiesību aktu īstenošanā. Nodrošināt ilgtspējīgu publiskās pārvaldes reformu, tostarp vajadzīgo finansējumu un personālu. Palielināt to personu kopējo īpatsvaru publiskajā pārvaldē, kuras pieder pie minoritātēm. · Vēlēšanu reforma un Asambleja: nodrošināt, lai vēlēšanu tiesiskais satvars labāk atspoguļotu ES labāko praksi un īstenošana arī atbilstu starptautiskajiem standartiem. Asamblejai jāpastiprina tās uzraudzība pār izpildvaru, tostarp drošības sektoru, uzlabojot tiesību aktu izskatīšanu un politikas un tiesību aktu īstenošanas pārraudzību. Asamblejas finansēšana un pārvalde ir jāpadara neatkarīgāka no valdības, jo īpaši, pieņemot tiesību aktus par Asamblejas civildienesta ierēdņu statusu, nodrošinot, ka valdība labo Asamblejas budžeta projektu, apspriežoties ar Asambleju, pirms tas tiek iesniegts pieņemšanai Asamblejā. · Cilvēktiesības un pamattiesības: izmeklēt visus fiziskos uzbrukumus žurnālistiem un veikt kriminālvajāšanu par šādiem uzbrukumiem, kā arī pabeigt parlamentāro procedūru, lai veiktu izmaiņas kriminālkodeksā par plašsaziņas līdzekļu kriminālatbildību un žurnālistu avotu aizsardzību. Racionalizēt un vienkāršot daudzās struktūras, kas nodarbojas ar šo tiesību aizsardzību, lai nodrošinātu efektīvu pārraudzību un tiesiskā regulējuma izpildi šajā jomā. Panākt progresu īpašumtiesību ievērošanas nodrošināšanā, piemēram, samazinot neizskatīto lietu skaitu un uzlabojot tiesu un administratīvo lēmumu izpildi. Saskaņot tiesību aktus par personas datu aizsardzību ar ES standartiem un pievērsties to īstenošanai, jo īpaši, izstrādājot sekundāros tiesību aktus un uzlabojot administratīvo kapacitāti. · Minoritāšu aizsardzība: sekmēt etniski daudzveidīgu Kosovu; radīt apstākļus Kosovas serbiem, lai viņi varētu justies kā daļa no Kosovas nākotnes, un apstākļus, lai personas, kuras to vēlas, varētu atgriezties. Turpināt decentralizācijas procesu, jo īpaši jaunajās pašvaldībās. Piešķirt budžetu, personālu un telpas Valodu komisāra birojam. Ieviest tiesību aktus, kas saistīti ar kultūras mantojuma un Serbijas Pareizticīgo baznīcas aizsardzību. Nodrošināt, lai publiskā raidorganizācija veiktu apraidi serbu valodā. Izmeklēt visus uz etniskiem vai reliģiskiem apsvērumiem balstītus fiziskus uzbrukumus, nodrošināt to kriminālvajāšanu un saukt vainīgos pie atbildības. Panākt progresu stratēģijas un rīcības plāna īstenošanā attiecībā uz romiem, aškali un ēģiptiešiem, tostarp, piešķirot vajadzīgos resursus. · Tirdzniecība un iekšējā tirgus jautājumi: ieviest tiesisko regulējumu attiecībā uz tirdzniecību, konkurenci un iekšējo tirgu. Ierobežot notiekošo nelegālo tirdzniecību ar dzīvniekiem un uzlabot to nogalināšanas kontroli, kā arī pastiprināt mājlopu tirgu pārbaudes. Uzlabot uzņēmējdarbības statistiku. · Fitosanitārijas un veterinārijas jautājumi: uzlabot fitosanitāro un veterināro importa pārbaužu iespējas, kā arī paraugu nodošanas kapacitāti. Pastiprināt pārtikas nekaitīguma un fitosanitārās pārbaudes, tostarp, pabeidzot pārtikas nekaitīguma un veterinārinspektoru pārcelšanu no pašvaldībām uz Kosovas Pārtikas un veterināro aģentūru. Sistematizēt datu ievadīšanu dzīvnieku identifikācijas, reģistrācijas un aprites datubāzē. Akreditēt laboratorijas, kas ir iesaistītas pārtikas pārbaužu veikšanā. Komisija aicina Kosovu pastiprināt reformas šajās jomās un galveno uzmanību pievērst īstenošanai. Progresa temps ir atkarīgs no Kosovas. Sabiedriskā un politiskā vienprātība Kosovā par ES reformu darba kārtību ir būtiska tās ātrai īstenošanai. Komisija turpinās uzraudzīt Kosovas progresu, izmantojot stabilizācijas un asociācijas procesa dialogu, strukturēto dialogu par tiesiskumu, dialoga procesu vīzu jautājumā, kā arī regulārus progresa ziņojumus. * Šāds apzīmējums neskar nostāju par statusu, un tas atbilst ANO DP rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju. [1] COM(1999) 235 galīgā redakcija. [2] SWD(2012) 339 final. [3] Var atgādināt, ka Augstā pārstāvja klātbūtne Bosnijā un Hercegovinā, ko atbalstīja Augstā pārstāvja birojs (OHR) un kuru iecēla Miera īstenošanas padome, lai pārraudzītu Deitonas miera līguma civilo piemērošanu, netika uzskatīta par juridisku traucēkli Stabilizācijas un asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu parakstīšanai. [4] COM(2009) 534 final.