LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 230/66

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Normatīvās atbilstības un izpildes programma (REFIT) – pašreizējā situācija un perspektīvas””

COM(2014) 368 final

(2015/C 230/10)

Ziņotājs: Denis MEYNENT

Eiropas Komisija 2014. gada 1. oktobrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Normatīvās atbilstības un izpildes programma (REFIT) – pašreizējā situācija un perspektīvas””

COM(2014) 368 final.

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2014. gada 19. novembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 503. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 10. un 11. decembrī (2014. gada 10. decembra sēdē), ar 136 balsīm par, 2 balsīm pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK ir iepazinusies ar pašreizējo Komisijas pieņemtās programmas REFIT izpildes stāvokli. Tā atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi uzlabot procesus un instrumentus. Principiālu apsvērumu dēļ tā atgādina par saviem iepriekšējiem atzinumiem (1).

1.2. EESK atbalsta sloga samazināšanu mazajiem, vidējiem un mikrouzņēmumiem (MVU tests) un iedzīvotājiem, ja mērķus, kas izvirzīti, pieņemot attiecīgos noteikumus, ir iespējams panākt ar vienkāršākiem līdzekļiem. Komiteja tomēr atgādina, ka labas publiskās pārvaldības nodrošināšanai jābūt pieejamiem atbilstošiem datiem un informācijai, kas vajadzīgi politiku īstenošanai, uzraudzībai un novērtēšanai.

1.3. EESK atgādina, ka princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” nav paredzēts un nevar būt paredzēts, lai mikrouzņēmumus un MVU atbrīvotu no tiesību aktu piemērošanas. Drīzāk ir iecerēts tiesību aktu izstrādē ņemt vērā, ka tie tiks piemēroti arī mazajiem uzņēmumiem, taču tas nedrīkst ietekmēt tiesību aktos noteiktā mērķa īstenošanu.

1.3.1. EESK uzsver, ka, piemērojot šo principu, nedrīkst nonākt pretrunā vispārējām interesēm, saskaņā ar kurām iedzīvotājiem, darba ņēmējiem un patērētājiem ir jābūt aizsargātiem pret risku, kas viņus apdraud.

1.4. EESK īpaši raizējas par secinājumiem, kas atklāj trūkumus ietekmes novērtējumos sociālajā un vides jomā un darbā, kas veicams pēc apspriešanās. Komiteja prasa uzlabot Komisijas rīcības pārredzamību un skaidrot iemeslus, kāpēc par kādu noteikumu vai priekšlikumu ir vai nav jāveic ietekmes novērtējums un/vai ex post novērtējums.

1.5. EESK aicina Komisiju nodrošināt integrētu un līdzsvarotu ekonomiskās, sociālās un vides dimensijas analīzi. Komiteja uzskata, ka Komisijas izvirzītos mērķus varēs sasniegt tikai tad, ja tiks ņemtas vērā visas minētās dimensijas, kā arī visu iesaistīto pušu intereses.

1.6. EESK skatījumā pārdomāts regulējums nevar būt iegansts tam, lai neievērotu tiesību aktus par iedzīvotāju, patērētāju un darba ņēmēju aizsardzību, noteikumus par sieviešu un vīriešu līdztiesību vai vides standartus, un tas nevar arī būtu pat traucēkli uzlabojumiem.

1.7. EESK uzskata, ka pārdomātā regulējumā ir jāievēro Līgumā paredzētā iekšējā tirgus sociālā dimensija, jo īpaši attiecībā uz to nolīgumu transponēšanu, kas ir apspriesti Eiropas sociālā dialoga ietvaros.

1.8. EESK aicina Komisiju vērīgāk ieklausīties konsultācijās izskanējušajos viedokļos un pamatot, kāpēc tie ņemti vai nav ņemti vērā. Plašāk runājot, komiteja iesaka Komisijai uzlabot apspriešanās struktūru, pamatojoties uz institucionālo bāzi un pārstāvību, izmantojot gan ES, gan dalībvalstu un reģionu līmenī izveidoto konsultatīvo struktūru vai to ekvivalentu resursus.

1.9. EESK gatavojas pozitīvi atbildēt uz Komisijas vispārējo sadarbības aicinājumu sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai. Komiteja ir gatava programmā iesaistīties aktīvāk, neatstājot novārtā citas Eiropas sociālā dialoga formas.

1.10. EESK var piekrist Komisijas ierosinātajai ex post novērtējumu veikšanai, ja tie tiktu sagatavoti ar zināmu laika distanci. Pretējā gadījumā REFIT kļūtu par pastāvīgas juridiskās nestabilitātes un nenoteiktības avotu iedzīvotājiem un uzņēmumiem.

1.11. “Komiteja uzskata, ka Komisija ir uzkrājusi vajadzīgās zināšanas un pieredzi, lai uzlabotu procesu. EESK Komisijas priekšlikumu izveidot jaunu augsta līmeņa grupu ar uzdevumu veicināt turpmāko darbu atbalstīs tikai tad, ja tai būs reāla pievienotā vērtība.

2. Komisijas dokumenta “Normatīvās atbilstības un izpildes programma – pašreizējā situācija un perspektīvas” kopsavilkums

2.1. Tāpat kā iepriekšējos paziņojumos par REFIT programmu (2), kas saistīti ar paziņojumiem par labāku likumdošanas procesu (3) un lietpratīgu regulējumu, Eiropas Komisija atgādina, ka Eiropas Savienības regulējumam ir būtiska nozīme izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā.

2.2. Komiteja uzsver, ka tas rada lielas cerības gan no uzņēmumu puses (vienlīdzīgi noteikumi un konkurētspējas sekmēšana), gan iedzīvotāju puses (viņu interešu aizstāvība, īpaši veselības aprūpes un drošības, vides kvalitātes un privātuma ievērošanas jomā).

2.3. Ir jāpanāk, lai tiesiskais regulējums būtu vienkāršs, paredzot tikai to, kas absolūti nepieciešams stratēģisko mērķu sasniegšanai, un izvairoties no noteikumu pārklāšanās.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. EESK atbalsta Komisijas izstrādātās programmas REFIT vispārīgos mērķus un norāda uz atzinumiem (4) par labāka regulējuma programmu un par lietpratīgu regulējumu, tostarp uz risinājumiem, kas paredzēti mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām.

3.2. EESK atbalsta birokrātijas un sloga samazināšanu mazajiem, vidējiem un mikrouzņēmumiem un iedzīvotājiem. Komisijai vairāk uzmanības vajadzētu pievērst kvalitātei nekā kvantitātei un par prioritāti izvirzīt administratīvā sloga samazināšanu, jo tas rada izmaksas uzņēmumiem un kavē konkurētspēju, inovāciju un darba vietu radīšanu. Pats par sevi saprotams, ka tas jādara, ņemot vērā mērķus, kuru sasniegšanai prasības ir ieviestas.

3.3. Nevajadzētu pieprasīt pārmērīgi daudz informācijas, taču labas pārvaldības nodrošināšanai jābūt pieejamiem datiem un informācijai, kas vajadzīgi politiku īstenošanai, uzraudzībai un novērtēšanai.

3.4. EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka ir vajadzīga juridiskā noteiktība un paredzamība un to nevar panākt ar īstermiņa risinājumiem. Komiteja uzskata, ka regulējuma pārskatīšana vienmēr rūpīgi jāapsver un jāskata ilgtermiņa perspektīvā, lai nodrošinātu paredzamību, juridisko noteiktību un pārskatāmību.

3.5. EESK atgādina, ka lietpratīgs regulējums neatbrīvo no pienākuma ievērot noteikumus par iedzīvotāju, patērētāju un darba ņēmēju aizsardzību (un “nedrīkst apdraudēt darba ņēmēju tiesības, nedz arī pazemināt viņu aizsardzības pamatlīmeni, jo īpaši saistībā ar veselību un drošību darbavietā” (5)), kā arī noteikumus par sieviešu un vīriešu līdztiesību un par vides standartiem. Lietpratīgam regulējumam ir jādod attīstības un uzlabojumu iespējas.

3.6. Tāpēc EESK pauž gandarījumu par to, ka Komisija atgādina: ar REFIT programmu netiks pārskatīti izvirzītie stratēģiskie mērķi un tās īstenošana nemazinās iedzīvotāju, patērētāju, darba ņēmēju veselības un drošības vai vides standartus. EESK tomēr uzsver, ka runa ir ne tikai par kaitējuma novēršanu iedzīvotāju veselībai, bet par to, ka jārīkojas vispārējās interesēs un pienācīgi jāaizsargā iedzīvotāji pret jebkuru risku, kas viņus apdraud, neatkarīgi no tā, vai tie ir saistīti ar viņu veselību vai ne. Eiropadome 2014. gada 26. un 27. jūnija sanāksmē un Eiropas Parlaments 2014. gada 4. februāra sesijā pauda līdzīgas bažas (6).

3.7. EESK uzskata, ka pārdomātā regulējumā ir jāievēro Līgumā paredzētā iekšējā tirgus sociālā dimensija, jo īpaši attiecībā uz to nolīgumu transponēšanu, kas ir apspriesti ar sociālajiem partneriem Eiropas sociālā dialoga ietvaros.

3.8. EESK uzskata, ka REFIT programmai ir jābūt ES, dalībvalstu, sociālo partneru un citu ieinteresēto pušu kopīgam mērķim, kā to vēlas Komisija. Ir svarīgi panākt uzticēšanos un novērst visas ar programmas mērķiem saistītās neskaidrības. Jānorāda, ka daži ierosinātie vai īstenotie pasākumi (7) ir izraisījuši atsevišķu ieinteresēto pušu un iedzīvotāju neuzticēšanos.

3.9. EESK uzskata, ka Komisijas izvirzītos mērķus varēs sasniegt tikai tad, ja tiks ņemtas vērā visu iesaistīto pušu problēmas.

4. Programmas īstenošana

4.1. EESK ir iepazinusies ar pašreizējo REFIT programmas izpildes stāvokli. Komiteja pauž īpašu gandarījumu par to, ka Komisija cenšas pilnveidot instrumentus, piemēram, rīkojot apspriešanos par ietekmes novērtējumu veikšanu un par pašu apspriešanās procesu. Ir svarīgi, lai šie programmas horizontālie elementi būtu nevainojami.

4.2. Ex post novērtējumu un ietekmes novērtējumu pārklāšanās vienīgās sekas var būt tikai tādas, ka demokrātiski pieņemtie noteikumi faktiski netiks piemēroti. EESK var piekrist Komisijas ierosināto ex post novērtējumu veikšanai, ja tie tiktu sagatavoti ar zināmu laika distanci. Jānorāda, ka ex post novērtējums ir lietderīgs tikai tad, ja ir pagājis zināms gadu skaits no kāda noteikuma transponēšanai valsts tiesību aktos paredzētā beigu termiņa līdz attiecīgajam ex post novērtējumam. Pretējā gadījumā REFIT kļūtu par pastāvīgas juridiskās nestabilitātes un nenoteiktības avotu iedzīvotājiem un uzņēmumiem.

4.3. EESK pauž gandarījumu, ka Komisija vairākkārt uzsvērusi vajadzību iesaistīt sociālos partnerus, pilsonisko sabiedrību un MVU. Komiteja secina, ka līdz šim tas vairāk bijis deklarēts princips, nevis strukturēta prakse ar mērķi apspriest un ņemt vērā izvirzītos priekšlikumus.

4.3.1. EESK arī uzskata, ka, izmantojot vispiemērotākos kanālus, ir jāiesaista un jāaptaujā pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizācijas, arodbiedrības un MVU.

4.4. Par ietekmes novērtējumiem

4.4.1. Ietekmes novērtējuma padomes 2012. un 2013. gada ziņojumos (8) minēti trūkumi procesā un veiktie pasākumi tā pilnveidošanai. Īpaši norādīts, ka: — daudzos ietekmes novērtējumos nav pienācīgi iekļauti dažādie konsultācijās izteiktie viedokļi un tie izklāstīti neobjektīvi, — jāturpina darbs, lai tiktu ņemti vērā patiešām alternatīvi risinājumi (skaidrība, pamatojums, proporcionalitāte), un jānodrošina pietiekami sīka informācija par visām iespējām (un ne tikai par to, kurai dota priekšroka), — sociālās ietekmes (pozitīvas vai negatīvas) novērtējuma kvalitāte ir pamats bažām, tāpat kā ietekmes uz vidi novērtējuma joma un dziļums, — ir nepieciešams spēkā esošo ES tiesību aktu un programmu ex post novērtējums, — ir svarīgi veikt integrētu novērtējumu par ietekmi ekonomikas, sociālajā un vides jomā.

4.4.2. Ietekmes novērtējuma padome 2013. gada ziņojumā norāda, ka ievērojami samazinājies atzinumu skaits par ietekmi uz MVU un mikrouzņēmumiem. Minētā padome šo faktu skaidro ar to, ka Komisija nopietnāk ņem vērā šādus atzinumus, jo īpaši saistībā ar apvērsto pierādīšanas pienākumu mikrouzņēmumiem. Ietekmes novērtējuma padome uzsver, ka salīdzinājumā ar 2012. gadu ievērojami pieaudzis to novērtējumu skaits (+ 30 %), kuros vērtēta ietekme uz konkurētspēju. Vēlreiz norādīts uz pārredzamības trūkumu attiecībā uz publicētajiem atzinumiem un kritiskiem viedokļiem, kas izteikti apspriešanās gaitā. Tāpat norādīts uz vajadzību paskaidrot, kā izteiktās piezīmes ņemtas vērā.

4.4.3. EESK ir gandarīta, ka Komisija un Ietekmes novērtējuma padome vēlas uzlabot procesa kvalitāti. Komiteja konstatē, ka novērtējumi par ietekmi uz MVU un mikrouzņēmumiem, šķiet, tiek ņemti vērā daudz vairāk nekā agrāk, un tas atbilst ieteikumiem komitejas iepriekš pieņemtajos atzinumos par Mazās uzņēmējdarbības aktu, principu “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” un MVU testu. EESK uzsver, ka šis darbs ir jāturpina. Komiteja atgādina, ka princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” nav paredzēts un nevar būt paredzēts, lai mikrouzņēmumus un MVU atbrīvotu no tiesību aktu piemērošanas. Drīzāk ir iecerēts, ka tiesību aktu izstrādē ir jāņem vērā, ka tie tiks piemēroti arī maziem uzņēmumiem, taču tas nedrīkst ietekmēt tiesību aktos noteiktā mērķa īstenošanu. Komiteja uzskata, ka šie principi nedrīkst kļūt par ieganstu tam, lai noteikumu piemērošanas jomu noteiktu tikai pēc uzņēmuma lieluma, un nedrīkst arī nonākt pretrunā vispārējām interesēm, saskaņā ar kurām iedzīvotājiem, darba ņēmējiem un patērētājiem ir jābūt aizsargātiem pret risku, kas viņus apdraud.

4.4.4. EESK ļoti satrauc daži iepriekš izklāstītie secinājumi. Komiteja secina, ka papildus ekonomiskās un sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi novērtējumiem tiek apskatīta virkne citu dimensiju (9), lai gan Ietekmes novērtēšanas padome uzskata, ka sociālās un vides dimensijas novērtējumu kvalitāte varētu būt labāka. Tāpēc EESK vēlas būt droša, ka Komisijas rīcībā ir līdzekļi visu šo novērtējumu vienlaicīgai veikšanai un ka tas nekaitēs kvalitātei, līdzsvaram, mērķiem, paredzētajiem novērtējuma instrumentiem un parametriem.

4.4.5. Visbeidzot, iemesls, kura dēļ par dažiem projektiem un priekšlikumiem neveic ietekmes novērtējumus, piemēram, Ecofin jomā (divu tiesību aktu kopums, sešu tiesību aktu kopums), nav skaidrs un dažām ieinteresētajām pusēm rada priekšstatu, ka process ir vairāk orientēts uz ekonomikas (un konkurētspējas) aspektiem, nevis abiem pārējiem pīlāriem. Komisija uzsver, ka vienkāršošanas mērķim jābūt kopīgam un uz to jāvirzās visiem, un tā pamatā jābūt pamatīgiem un ticamiem novērtējumiem.

4.4.6. Tāpēc EESK prasa, lai Komisija: — palielinātu pārredzamību un pamatotu, kādēļ par kādu pasākumu vai priekšlikumu tiek veikts ietekmes novērtējums vai ne, — nodrošinātu, lai tiktu ņemtas vērā vispārējās intereses, — veiktu pasākumus, lai labāk, līdzsvarotāk un integrēti ņemtu vērā visas trīs dimensijas (ekonomisko, sociālo un vides dimensiju) un nodrošinātu novērtējumu kvalitāti šajā līmenī, — vairāk ņemtu vērā apspriešanās gaitā izskanējušos viedokļus un pamatotu, kāpēc tie ņemti vērā vai ne.

4.4.7. EESK pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas paziņojumā nav skaidras atsauces uz komitejas kā pilsoniskās sabiedrības konsultatīvās iestādes funkciju, kas sagatavo atzinumus par būtiskiem ES likumdošanas aspektiem. Komiteja vēlas pozitīvi atsaukties uz vispārīgo sadarbības aicinājumu, ar kuru Komisija vēršas pie sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības, un tātad ir gatava aktīvāk iesaistīties procesa pilnveidošanā, izmantojot apspriešanos vai īpašās zināšanas.

4.5. Par konsultāciju procesu

4.5.1. Komisija uzsver, ka svarīga nozīme ir konsultācijām ar iesaistītajām pusēm, bet to rezultāti ne vienmēr tiek ņemti vērā. Turklāt procesa kvalitāti mazina Komisijas rīkotajās atklātajās konsultācijās saņemto atbilžu daudzums, jautājums par respondentu reprezentativitāti un tādējādi arī par iegūto atbilžu reprezentativitāti. EESK rodas jautājums, vai šos secinājumus nevar izskaidrot ar to, ka konsultāciju kļūst arvien vairāk un ka pamatotu atbilžu sniegšanai nepieciešami līdzekļi, laiks un vēlme to darīt. Turklāt jautājumi dažkārt formulēti, uzvedinot uz kādu atbildi, un tas var likt apšaubīt procesa objektivitāti un neitralitāti.

4.5.2. Apspriešanās ir kvalitatīvu un uz pārbaudītiem datiem balstītu tiesību aktu pamatā. Savlaicīga un pienācīga apspriešanās ar uzņēmumiem, īpaši MVU, un to pārstāvjiem lēmumus ļautu pieņemt, pamatojoties uz faktu, pieredzes un ieinteresēto personu, kurām tiesību akti ir paredzēti un kuras būs iesaistītas to īstenošanā, viedokļu analīzi. Tas pats attiecas uz dažādajām organizācijām, kas pārstāv iedzīvotājus (darba ņēmējus, sociālo maksājumu saņēmējus, patērētājus u. c.).

4.5.3. EESK prasa absolūtu prioritāti piešķirt sociālajiem partneriem un ieinteresētajām starpniekorganizācijām. Tiešas un individuālas konsultācijas ar MVU un patērētājiem ir bijušas neefektīvas, nenozīmīgas un nereprezentatīvas. Turklāt ieinteresētajām organizācijām jābūt reālai iespējai piedalīties konsultāciju un aptauju sagatavošanā.

4.5.4. Tāpēc EESK vēlas noskaidrot, vai nebūtu ieteicams uzlabot šādu konsultāciju struktūru, izmantojot institucionālu un reprezentatīvu pamatu un jau izveidoto kompetento konsultatīvo struktūru resursus un, ja nepieciešams, izveidojot jaunas struktūras.

4.5.5. EESK ierosina, lai apspriešanās rīkotu arī pārstāvības organizācijas, kas jau izveidotas ES un dalībvalstu līmenī. Komiteja arī norāda, ka varētu iesaistīt arī esošās konsultāciju struktūras.

4.5.6. EESK iesaka izmantot Eiropas darba devēju, uzņēmumu, arodbiedrību un NVO federāciju īpašās zināšanas un arī uzticēt tām nepieciešamo aptauju un pētījumu veikšanu, nevis uzticēt to tikai privātiem konsultantiem.

4.5.7. Jebkurā gadījumā EESK ir gatava veikt savus pienākumus šajā jomā, neskarot citus Eiropas sociālā dialoga darbības nosacījumus.

5. Īpašas piezīmes

5.1. EESK uzskata, ka REFIT programmai jābūt tālejošai un vienlaikus vienkāršai, skaidrai un pārredzamai.

5.2. Daudzie iniciatīvu un programmu nosaukumi (“Labāks regulējums”, “Lietpratīgs regulējums”, “Vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” u. c.) radīja zināmu sajukumu.

Būtu jāprecizē šo programmu un projektu hierarhija un mijiedarbība, lai sabiedrība saprastu, kam tie paredzēti.

5.3. Procesa pārredzamību mazina daudzās tajā iesaistītās struktūras, apspriešanās un priekšlikumu izskatīšanas instances.

5.4. Tāpat, domājot par efektivitāti un pārredzamību un ņemot vērā jau esošos mehānismus, tostarp Eiropas Parlamenta līmenī, komiteja Komisijas priekšlikumu izveidot jaunu augsta līmeņa grupu ar uzdevumu veicināt turpmāko darbu atbalstīs tikai tad, ja tiks pamatota tās reālā pievienotā vērtība. Komiteja uzskata, ka Komisija uzkrājusi pietiekamu pieredzi, kas nepieciešama procesa uzlabošanai.

5.5. EESK atzīmē: Komisija uzskata, ka ietekmes novērtējumi būtu jāveic visos likumdošanas procesa posmos, tostarp par likumdevēju iesniegtajiem grozījumiem. Sistēmā, kurā ir divi likumdevēji un kurā parasti tiek meklēts kompromiss, nebūtu pareizi, ja vienam no tiem būtu pēdējais vārds par ietekmes novērtējumu (tas apdraudētu Līguma noteikumus par lēmuma pieņemšanu).

5.6. Turklāt EESK atgādina, ka REFIT programmas mērķis ir saistīts arī ar tiesību piemērošanu Eiropas Savienībā. Komisijas pamatnostādnēs par ietekmes novērtējumu paredzēts pārbaudīt, vai ir tādi gadījumi, kad efektīva tiesību aktu piemērošana varētu nepalīdzēt atrisināt konkrēto problēmu.

5.7. EESK atzinīgi vērtē Komisijas ieguldīto darbu, lai atbalstītu un uzraudzītu direktīvu efektīvu transponēšanu dalībvalstīs. Komiteja norāda uz secinājumiem 30. gada pārskatā par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (10). Pārskatā minēts, ka kavēšanās un pārkāpumi visvairāk vērojami vides, transporta un nodokļu jomā. EESK pauž bažas, ka 2012. gadā problēmas galvenokārt skāra (dilstošā secībā) transportu, veselības aprūpi, patērētājus, vidi, iekšējo tirgu un pakalpojumus.

5.8. EESK uzskata, ka sistemātiska atkāpju noteikšana jebkurā no nozarēm paver iespēju, ka dalībvalstis pēc saviem ieskatiem izstrādās tiesību aktus valsts līmenī, bet tas varētu palielināt regulējuma sarežģītību, kā arī juridisko nedrošību un nenoteiktību iekšējā tirgū. EESK atgādina, ka iepriekšējos atzinumos tā ir prasījusi atbilstošos gadījumos sistemātiskāk izmantot regulu, jo tas nodrošinātu ne tikai lielāku juridisko noteiktību, bet šo problēmu arī daļēji atrisinātu.

5.9. EESK norāda uz iepriekšējiem atzinumiem par “pārmērīgu reglamentēšanu” un lietpratīgu regulējumu, kuros tā aicināja uzlabot pieņemto tiesību aktu redakcijas kvalitāti. Komiteja uzskata, ka ir jāturpina strādāt šajā virzienā, lai nodrošinātu Eiropas Savienības izvirzīto politisko mērķu efektīvu īstenošanu.

5.10. EESK arī atgādina, ka dažos gadījumos pašregulējums un/vai kopregulējums var būt efektīvs preventīvs vai papildinošs līdzeklis, kas lietderīgs likumdošanas darbībai, ja vien to pienācīgi īsteno skaidra, labi definēta un uz pārredzamības, neatkarības, efektivitātes un atbildības principiem balstīta plaša regulējuma ietvaros.

Briselē, 2014. gada 10. decembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Henri MALOSSE

(1) OV C 48, 15.2.2011., 107. lpp., OV C 248, 25.8.2011., 87. lpp., un OV C 327, 12.11.2013., 33. lpp.

(2) “ES tiesību aktu normatīvā atbilstība”, COM(2012) 746 final, un “Normatīvās atbilstības un izpildes programma (REFIT) – rezultāti un turpmākie pasākumi”, COM(2013) 685 final.

(3) “Trešais labāka regulējuma stratēģiskais pārskats Eiropas Savienībā”, COM(2009) 15 final; Komisijas paziņojums “Lietpratīgs regulējums Eiropas Savienībā”, COM(2010) 543 final; Komisijas paziņojums “Lietpratīgs regulējums – reaģējot uz mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām”, COM(2013) 122 final.

(4) OV C 327, 12.11.2013., 33. lpp., OV C 248, 25.8.2011., 87. lpp., un OV C 48, 15.2.2011., 107. lpp.

(5) OV C 327, 12.11.2013., 33. lpp.

(6) Eiropas Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūcijā par ES tiesību aktu atbilstību un subsidiaritāti un proporcionalitāti (19. ziņojums par tiesību aktu labāku izstrādi, 2011. gads) ir uzsvērts, ka ir vajadzīgs ne tikai vienkāršs, efektīvs, lietderīgs, saprotams un ar mazām izmaksām pieejams regulējums, bet arī “jauno noteikumu ietekmes uz MVU vai lielajiem uzņēmumiem novērtējums nedrīkst nedz izraisīt darbinieku diskrimināciju atkarībā no uzņēmuma lieluma, kurā tie strādā, nedz kaitēt darbinieku pamattiesībām, tostarp tiesībām saņemt informāciju un tiesībām tikt uzklausītiem, darba apstākļiem, labklājībai darbā un tiesībām uz sociālo nodrošinājumu, nedz arī kavēt šo tiesību īstenošanas uzlabošanu vai garantēšanu darbvietā, saskaroties ar līdzšinējiem un jauniem ar darbu saistītiem riskiem”;

Eiropadome 2014. gada 26. un 27. jūnijā precizēja, ka “Komisija, pārējās ES iestādes un dalībvalstis tiek aicinātas turpināt REFIT programmas vērienīgu īstenošanu, ņemot vērā patērētāju un darba ņēmēju aizsardzību, kā arī veselības un vides problēmjautājumus”.

(7) Tas īpaši attiecas uz REACH, vidi, acquis veselības aizsardzības un darba drošības jomā, strādājošu grūtnieču aizsardzību un bērna kopšanas atvaļinājuma labāku pieejamību, veselības aizsardzību un darba drošību frizētavās, balsta un kustību aparāta traucējumiem, kancerogēnām un mutogēnām vielām, tahogrāfiem, darba laiku, nepilnas slodzes darba laiku, pagaidu darbu, informēšanu un konsultēšanu, informāciju par darba līgumiem, pārtikas produktu vai ar vidi saistītu produktu marķēšanu, zāļu lietošanas instrukcijām un pienākumu informēt par finanšu pakalpojumu izmaksām.

(8) IAB Report 2012, IAB Report 2013.

(9) Visi atsauces dokumenti par ietekmes novērtējumu, kuri norādīti Komisijas tīmekļa vietnē (angļu valodā): Commission Impact Assessment Guidelines (2009. gada janvāris) Guidelines+ Annexes 1–13; citi ģenerāldirektorātu atsauces dokumenti: Operational Guidelines to Assess Impacts on Micro-Enterprises (Ģenerālsekretariāts + Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD); Operational Guidance for Assessing Impacts on Sectoral Competitiveness within the Commission Impact Assessment System – A “Competitiveness Proofing” Toolkit for use in Impact Assessments; Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments; Assessing Social Impacts; Assessing Territorial Impacts: Operational guidance on how to assess regional and local impacts within the Commission Impact Assessment System.

(10) http://ec.europa.eu/eu_law/docs/docs_infringements/annual_report_30/com_2013_726_lv.pdf