ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(15) Lielākā daļa muitas kontroles iekārtu var tikpat lielā mērā vai atsevišķos gadījumos tikt izmantoti pārbaudēm saistībā ar atbilstības nodrošināšanu citās tiesību nozarēs, piemēram, robežu pārvaldības, vīzu vai policijas sadarbības jomā. Tādēļ Integrētās robežu pārvaldības fonds tiek izveidots kā divi savstarpēji papildinoši iekārtu iegādes instrumenti ar atsevišķu, bet saskanīgu tvērumu. No vienas puses, no instrumenta robežu pārvaldībai un vīzām, kas izveidots ar Regulu [2018/XXX] (10), ir izslēgtas iekārtas, kas var tikt izmantotas gan robežu pārvaldībai, gan muitas kontrolei. No otras puses, ar šo regulu izveidotais finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām ne tikai finansiāli atbalstīs muitas kontrolei kā galvenajam nolūkam paredzētas iekārtas, bet arī dos iespēju tās izmantot arī papildu nolūkiem, piemēram, robežkontrolei un apsardzei . Šis lomu sadalījums veicinās sadarbību starp aģentūrām kā vienu no Eiropas integrētās robežu pārvaldības pieejas elementiem, kas minēts Regulas (ES) 2016/1624 (11) 4. panta e) punktā, tādējādi dodot muitas un robežsardzes iestādēm iespēju sadarboties un maksimāli palielinot Savienības budžeta ietekmi, izmantojot kontroles iekārtu koplietošanu un sadarbspēju.

(15) Lielākā daļa muitas kontroles iekārtu var tikpat lielā mērā vai atsevišķos gadījumos tikt izmantoti pārbaudēm saistībā ar atbilstības nodrošināšanu citās tiesību nozarēs, piemēram, robežu pārvaldības, vīzu vai policijas sadarbības jomā. Tādēļ Integrētās robežu pārvaldības fonds tiek izveidots kā divi savstarpēji papildinoši iekārtu iegādes instrumenti ar atsevišķu, bet saskanīgu tvērumu. No vienas puses, no instrumenta robežu pārvaldībai un vīzām, kas izveidots ar Regulu [2018/XXX] (10), ir izslēgtas iekārtas, kas var tikt izmantotas gan robežu pārvaldībai, gan muitas kontrolei. No otras puses, ar šo regulu izveidotais finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām ne tikai finansiāli atbalstīs muitas kontrolei kā galvenajam nolūkam paredzētas iekārtas, bet arī dos iespēju tās izmantot arī papildu saistītiem nolūkiem, piemēram, robežkontrolei , kā arī drošumam un drošībai . Šis lomu sadalījums veicinās sadarbību starp aģentūrām kā vienu no Eiropas integrētās robežu pārvaldības pieejas elementiem, kas minēts Regulas (ES) 2016/1624 (11) 4. panta e) punktā, tādējādi dodot muitas un robežsardzes iestādēm iespēju sadarboties un maksimāli palielinot Savienības budžeta ietekmi, izmantojot kontroles iekārtu koplietošanu un sadarbspēju. Lai nodrošinātu, ka visi fonda finansētie instrumenti vai iekārtas pastāvīgi atrodas norādītajā muitas punktā, kuram pieder šis aprīkojums, būtu jānosaka, ka kopīga izmantošana un savietojamība starp muitas un robežsardzes iestādēm ir nesistemātiska un neregulāra.
(6)

Pretēji standarta procedūrai netika veikts atsevišķs programmas ietekmes novērtējums. Daļēji tas skaidrojams ar to, ka 2017. gadā Komisija veica programmas starpposma novērtējumu, ko papildināja neatkarīgs ziņojums (13) . Lai gan attiecībā uz programmu ziņojums ir kopumā pozitīvs, tajā ir paustas bažas par ierobežoto skaitu kompetento iestāžu, kas piedalās programmas darbībās, un par to galveno darbības rādītāju kvalitāti, kurus izmanto programmas rezultātu novērtēšanai. Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par programmas “Perikls 2020” starpposma novērtējumu un tās ex ante novērtējumā, kas sagatavots kā Komisijas dienestu darba dokuments un pievienots priekšlikumam (COM(2018)0369), Komisija secināja, ka programmas “Perikls 2020” turpināšana pēc 2020. gada būtu jāatbalsta, ņemot vērā tās ES Savienības pievienoto vērtību, tās ilgtermiņa ietekmi un tās darbību ilgtspēju , kā arī tās devumu organizētās noziedzības apkarošanā . [Gr. 5]
Lai panāktu dzimumu līdztiesību un sieviešu lielāku lielāku iesaisti darba tirgū, būtu jānovērš šķēršļi dalībai darba tirgū un karjeras izaugsmei, tostarp par vienādu darbu nodrošinot vienādu darba samaksu. Būtu jāsekmē darba un ģimenes dzīves saskaņošana , jo īpaši nodrošinot piekļuvi ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem un kvalitatīvas agrīnas pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumiem par pieņemamu cenu . Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka bērnu vecākiem un citām personām ar aprūpes pienākumiem ir iespēja izmantot piemērotu atvaļinājumu ģimenes apstākļu dēļ un elastīgu darba režīmu, kas tiem ļautu panākt līdzsvaru starp darbu un privāto dzīvi, kā arī jāsekmē tāda šo tiesību izmantošana, kas būtu līdzsvarota sieviešu un vīriešu vidū.

Lai panāktu dzimumu līdztiesību un sieviešu lielāku lielāku iesaisti darba tirgū, būtu jānovērš šķēršļi dalībai darba tirgū un karjeras izaugsmei, tostarp par vienādu darbu nodrošinot vienādu darba samaksu visas nozarēs un profesijās . Dalībvalstīm vajadzētu izstrādāt un īstenot politiku par atalgojuma pārredzamību un atalgojuma jomas revīzijām, lai likvidētu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības. Dalībvalstīm Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK (17) ir jāīsteno, nosakot efektīvas, proporcionālas un atturošas sankcijas darba devējiem, kas maksā atšķirīgu algu par to pašu darbu, atkarībā no tā, vai šo darbu veic vīrietis vai sieviete. Būtu jāgarantē darba, privātās un ģimenes dzīves saskaņošana visiem cilvēkiem . Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka bērnu vecākiem un citām personām ar aprūpes pienākumiem ir iespēja izmantot piemērotu atvaļinājumu ģimenes un aprūpes apstākļu dēļ, kvalitatīvus ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus par pieņemamu cenu un agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi , un elastīgu darbiniekiem piemērotu darba režīmu, piemēram tāldarbu un vieddarbu , kas tiem ļautu panākt līdzsvaru starp darbu un privāto dzīvi, kā arī jāsekmē tāda šo tiesību izmantošana, kas būtu līdzsvarota sieviešu un vīriešu vidū. Dalībvalstīm būtu jānodrošina atbalsts aprūpētajiem, kas ir spiesti ierobežot vai izbeigt profesionālo darbību, lai tiem nodrošinātu iespēju pienācīgi aprūpēt kādu personu.
(1)

“SPRFMO konvencijas apgabals” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas uz dienvidiem no 10o ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, kā noteikts Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvencijā, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā, un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošajiem apgabaliem ;
Dalībvalstis paziņo Komisijai to neatkarīgo autoritatīvo personu vārdus, kuras tās izvirzījušas. Dalībvalstis var precizēt paziņojumā , kuru no piecām to izvirzītajām personām var iecelt par priekšsēdētāju. Tās turklāt sniedz Komisijai pilnīgu un atjauninātu informāciju par šo personu darba un akadēmisko pieredzi, kompetenci, zināšanām un interešu konfliktiem. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par visām izmaiņām neatkarīgo personu sarakstā.

Dalībvalstis paziņo Komisijai to neatkarīgo autoritatīvo personu vārdus, kuras tās izvirzījušas. Dalībvalstis paziņojumā precizē , kuru no piecām to izvirzītajām personām var iecelt par priekšsēdētāju. Tās turklāt sniedz Komisijai pilnīgu un atjauninātu informāciju par šo personu darba un akadēmisko pieredzi, kompetenci, zināšanām un interešu konfliktiem . Šo informāciju atjaunina, ja mainās ieraksti neatkarīgo personu curriculum vitae . Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par visām izmaiņām neatkarīgo personu sarakstā.
(9) Tas, kādas emisijas un piesaistījumi rodas meža zemē, ir atkarīgs no dažādiem dabas apstākļiem, vecuma klašu struktūras, kā arī iepriekšējiem un pašreizējiem apsaimniekošanas paņēmieniem. Izmantojot bāzes gadu, nebūtu iespējams atspoguļot ne šos faktorus, ne no tiem izrietošo ciklisko ietekmi uz emisijām un piesaistījumiem vai to ikgadējās svārstības. Tā vietā attiecīgajos uzskaites noteikumos būtu jāparedz iespēja izmantot references līmeņus, lai izslēgtu dabas apstākļu un konkrētu valstu īpatnību ietekmi. Tā kā beigsies UNFCCC un Kioto protokolā paredzētā starptautiskā izskatīšana, būtu jāizveido izskatīšanas procedūra, lai nodrošinātu pārredzamību un uzlabotu šīs kategorijas uzskaites kvalitāti.

(9) Tas, kādas emisijas un piesaistījumi rodas meža zemē, ir atkarīgs no dažādiem dabas apstākļiem, vecuma klašu struktūras, kā arī iepriekšējiem un pašreizējiem apsaimniekošanas paņēmieniem , kas dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi . Izmantojot bāzes gadu, nebūtu iespējams atspoguļot ne šos faktorus, ne no tiem izrietošo ciklisko ietekmi uz emisijām un piesaistījumiem vai to ikgadējās svārstības. Tā vietā attiecīgajos uzskaites noteikumos būtu jāparedz iespēja izmantot references līmeņus, lai risinātu dabas apstākļu un konkrētu valstu īpatnību ietekmi , piemēram, nespēju apsaimniekot mežus Horvātijā tās teritorijas okupācijas, Horvātijas neatkarības kara, kā arī karalaika un pēckara apstākļu dēļ. Attiecīgajos uzskaites noteikumos būtu jāparedz arī saskaņotība un prasības attiecībā uz “Forest Europe” (Ministru konference par mežu aizsardzību Eiropā) par ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu . Tā kā beigsies UNFCCC un Kioto protokolā paredzētā starptautiskā izskatīšana, būtu jāizveido pārredzama procedūra dalībvalstīm , lai uzlabotu šīs kategorijas pārbaudāmību un uzskaites kvalitāti.
(4) Sadzīves atkritumi veido aptuveni 7–10 % no kopējā Savienībā radītā atkritumu daudzuma; tomēr šī atkritumu plūsma ir viena no grūtāk apsaimniekojamām plūsmām, un tas, kā tā tiek apsaimniekota, ir laba liecība par kopējās atkritumu apsaimniekošanas sistēmas kvalitāti valstī. Ar sadzīves atkritumu apsaimniekošanu saistītās problēmas izriet no tā, ka tiem ir ārkārtīgi sarežģīts un jaukts sastāvs, radītie atkritumi ir tiešā tuvumā iedzīvotājiem un tie piesaista lielu sabiedrības uzmanību. Rezultātā to apsaimniekošanā ir vajadzība pēc komplicētas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, tostarp efektīvas savākšanas shēmas, vajadzība aktīvi iesaistīt iedzīvotājus un uzņēmumus, vajadzība pēc infrastruktūras, kas pielāgota konkrēto atkritumu sastāvam, un pēc rūpīgi izstrādātas finansēšanas sistēmas. Valstīm, kuras ir izveidojušas efektīvas sadzīves atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, vispārējā atkritumu apsaimniekošanā kopumā veicas labāk.

(4) Sadzīves atkritumi veido aptuveni 7–10 % no kopējā Savienībā radītā atkritumu daudzuma; tomēr šī atkritumu plūsma ir viena no grūtāk apsaimniekojamām plūsmām, un tas, kā tā tiek apsaimniekota, ir laba liecība par kopējās atkritumu apsaimniekošanas sistēmas kvalitāti valstī. Ar sadzīves atkritumu apsaimniekošanu saistītās problēmas izriet no tā, ka tiem ir ārkārtīgi sarežģīts un jaukts sastāvs, radītie atkritumi ir tiešā tuvumā iedzīvotājiem, tie piesaista lielu sabiedrības uzmanību un tiem ir ietekme uz vidi un cilvēka veselību . Rezultātā to apsaimniekošanā ir vajadzība pēc komplicētas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, tostarp efektīvas savākšanas shēmas, efektīvas šķirošanas sistēmas, atkritumu plūsmu pienācīgas izsekojamības, vajadzība aktīvi iesaistīt iedzīvotājus un uzņēmumus, vajadzība pēc infrastruktūras, kas pielāgota konkrēto atkritumu sastāvam, un vajadzība pēc rūpīgi izstrādātas finansēšanas sistēmas. Valstīm, kuras ir izveidojušas efektīvas sadzīves atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, vispārējā atkritumu apsaimniekošanā kopumā veicas labāk , un tām arī labāk izdodas sasniegt pārstrādes mērķrādītājus. Taču ar sadzīves atkritumu pareizu apsaimniekošanu vien nepietiek, lai paātrinātu pāreju uz aprites ekonomiku, kurā atkritumi tiek uzskatīti par resursu. Tāpēc, lai nodrošinātu šīs pārejas virzību, ir nepieciešama pilna dzīves cikla pieeja produktiem un atkritumiem.
(9)

Precīzas, būtiskas , pārbaudāmas un salīdzināmas informācijas pieejamība par energopatēriņu ietekmējošu ražojumu specifisko energopatēriņu palīdz klientam izdarīt izvēli par labu tādiem ražojumiem, kas lietošanas laikā patērē mazāk enerģijas un citu svarīgu resursu , lai sasniegtu zināmus darbības rādītājus un tādējādi samazinātu dzīves cikla izmaksas . Standartizēts, obligāts marķējums ir iedarbīgs paņēmiens, kā potenciālajiem klientiem sniegt salīdzināmu informāciju par energopatēriņu ietekmējošu ražojumu energoefektivitāti un absolūto energopatēriņu. Marķējums būtu jāpapildina ar ražojuma informācijas lapu , kas saskaņā ar Direktīvu 2010/30/ES pieņemtajos deleģētajos aktos būtu minēta kā ražojuma datu lapa, kuru var darīt pieejamu elektroniski . Marķējumam vajadzētu būt koncentrētam, balstītam uz pienācīgu mērījumu un aprēķinu izdarīšanas metodiku, viegli atpazīstamam un saprotamam . Tāpēc noteiktais marķējuma krāsu kopums (no tumši zaļas līdz sarkanai krāsai) būtu jāsaglabā kā pamats klientu informēšanai par ražojumu energoefektivitāti. Pierādījies, ka pazīstamā klasifikācija, izmantojot burtus no A līdz G, klientiem ir pati noderīgākā. Tās vienotai piemērošanai visām ražojumu grupām būtu jāuzlabo pārredzamība un izpratne klientu vidū. Situācijās, kad Direktīvā 2009/125/EK (1a) paredzēto ekodizaina pasākumu dēļ ražojumus vairs nevar iekļaut F vai G klasē , šīs klases tomēr būtu jānorāda uz marķējuma tumši pelēkā krāsā, lai visām ražojumu grupām saglabātu vienotu skalu no A līdz G. Šajā sakarā marķējuma skala no tumši zaļas līdz sarkanai krāsai būtu jāsaglabā piemērošanai atlikušajām augstākajām klasēm , un tā būtu jāpiemēro tikai jaunajām tirgū laistajām ražojuma vienībām .
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 86/149

P8_TA(2016)0240

Tirdzniecības nolīgums starp ES, Kolumbiju un Peru (Horvātijas pievienošanās ES) ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu papildprotokolu Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12594/2014 – C8-0180/2015 – 2014/0234(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 086/23)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12594/2014),

— ņemot vērā papildprotokolu Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12595/2014),

— ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) un v) apakšpunktu (C8-0180/2015),

— ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0155/2016),

1. sniedz piekrišanu papildprotokola noslēgšanai;
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 91/43

P8_TA(2016)0282

Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam starp ES un Libānu (2004. gada paplašināšanās) ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 23. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (13349/2014 – C8-0095/2015 – 2007/0078(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 091/07)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (13349/2014),

— ņemot vērā projektu Protokolam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (11300/2007),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 8. punktu (C8-0095/2015),

— ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0194/2016),

1. sniedz piekrišanu protokola slēgšanai;
3. Tādu ar dalībvalsts karogu peldošu zvejas kuģu maksimālais skaits, kas iesaistījušies zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, nepārsniedz to attiecīgās dalībvalsts karoga zvejas kuģu skaitu un atbilstošo bruto tilpību, kuri laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. jūlijam zvejoja, paturēja uz kuģa, pārkrāva citā kuģī, pārvadāja vai izkrāva zilās tunzivis. Minēto limitu nozvejotājkuģiem piemēro atkarībā no zvejas rīku veida.

3. Tādu ar dalībvalsts karogu peldošu zvejas kuģu maksimālais skaits un atbilstošā bruto tilpība , kas iesaistījušies zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, nepārsniedz to attiecīgās dalībvalsts karoga zvejas kuģu skaitu un atbilstošo bruto tilpību, kuri laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. jūlijam zvejoja, paturēja uz kuģa, pārkrāva citā kuģī, pārvadāja vai izkrāva zilās tunzivis. Minēto limitu nozvejotājkuģiem piemēro atkarībā no zvejas rīku veida.
Dalībvalstīm būtu jāveicina uzņēmējdarbība jauniešu vidū, inter alia, ieviešot izvēles kursus uzņēmējdarbībā un mudinot jauniešus veidot mācību uzņēmumus vidusskolās un koledžās. Dalībvalstīm sadarbībā ar vietējām un reģionālām iestādēm būtu jāstiprina centieni novērst to, ka jaunieši priekšlaicīgi pārtrauc mācības, radīt raitāku pāreju no izglītības un apmācības uz darba dzīvi, uzlabot augstas kvalitātes pieaugušo izglītības pieejamību visiem un novērst šķēršļus, kas ar to saistīti, īpaši pievēršoties augsta riska grupām un to vajadzībām un piedāvājot jaunu prasmju apguvi situācijās, kad darba zaudēšana un izmaiņas darba tirgū liek veikt aktīvu reintegrāciju. Vienlaicīgi dalībvalstīm būtu jāīsteno aktīvas novecošanas stratēģijas, lai panāktu veselīgu nodarbinātību līdz pensionēšanās vecumam.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 346/147

P8_TA(2015)0113

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums ar Albāniju ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (kodificēta redakcija) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2016/C 346/33)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0375),

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0034/2014),

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

— ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

— ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

— ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0047/2015),

A. tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

1. pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

2. uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

(1) OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.
(8)

Korupcija ir īpaši nopietns drauds Savienības finanšu interesēm, un daudzos gadījumos tā var būt saistīta ar krāpnieciskām darbībām. Tādēļ šajā jomā nepieciešams jo īpaši noteikt kriminālatbildību. Jānodrošina, ka uz attiecīgajiem nodarījumiem definīcijas attiecas neatkarīgi no tā, vai darbības ir veiktas, pārkāpjot dienesta pienākumus vai ne. Attiecībā uz nodarījumiem, kas saistīti ar pasīvu korupciju un līdzekļu nelikumīgu piesavināšanos, ir nepieciešams iekļaut civildienesta ierēdņa definīciju, kas attiektos uz visām attiecīgajām amatpersonām neatkarīgi no tā, vai tās ir ieceltas, ievēlētas vai pieņemtas darbā uz līguma pamata un ieņem oficiālu amatu, kā Savienībā , dalībvalstīs vai trešās valstīs. Savienības līdzekļu pārvaldībā tiek arvien biežāk iesaistītas privātpersonas. Tādēļ, lai Savienības līdzekļus pienācīgi aizsargātu no korupcijas un nelikumīgas piesavināšanās, civildienesta ierēdņa definīcijai šajā direktīvā ir jāattiecas arī uz visām personām, kuru pienākumos ietilpst tādu pakalpojumu sniegšana iedzīvotājiem vai vispārējās sabiedrības interesēs, ko nodrošina valsts vai citas publiskas struktūras, un šīs personas neieņem oficiālu amatu, kam nav oficiāla amata , bet kam tomēr līdzīgā veidā ir uzticētas vai kas pilda civildienesta ierēdņa funkcijas attiecībā uz Savienības līdzekļiem, piemēram, ES līgumslēdzēji, kas iesaistīti šādu līdzekļu pārvaldībā iesaistīti līgumslēdzēji. [Gr. 5]
1. Atkāpjoties no 65. panta, maksātājam var tikt noteikts pienākums segt līdz pat EUR 50 zaudējumus , kas saistīti ar jebkādiem neautorizētiem maksājumu darījumiem un kas izriet no pazaudēta vai nozagta maksājumu instrumenta izmantošanas vai no maksājumu instrumenta nelikumīgas piesavināšanās.

1. Atkāpjoties no 65. panta, maksātājam var tikt noteikts pienākums segt zaudējumus ne vairāk kā EUR 50 apmērā vai līdzvērtīgu summu citā valūtā , kas saistīti ar jebkādiem neautorizētiem maksājumu darījumiem un kas izriet no pazaudēta vai nozagta maksājumu instrumenta izmantošanas vai no maksājumu instrumenta nelikumīgas piesavināšanās. Šis noteikums netiks piemērots, ja zaudējumus, zādzību vai maksājumu instrumenta nelikumīgu piesavināšanos maksātājam nebija iespējams atklāt pirms šāda maksājuma izpildes.
(2)

regulas 4. pantu groza šādi: (a) panta 1. punkta b), un d) un h) apakšpunktu svītro; [Gr. 6] (aa) panta 1. punktā iekļauj šādu apakšpunktu: “(ga) statistika par dzelzceļa infrastruktūru (Ga pielikums);” [Gr. 7] (ab) iekļauj šādu punktu: “1.a Eurostat ar Eiropas Dzelzceļa aģentūru (EDzA) cieši sadarbojas datu vākšanā par negadījumiem, tostarp datu novērtēšanā, lai nodrošinātu, ka dzelzceļa negadījumu dati, ko EDzA savākusi atbilstīgi pielikumam Komisijas Direktīvā 2009/149/EK (*1) par dzelzceļa drošību, ir pilnībā salīdzināmi ar negadījumu datiem, kurus Eurostat ir savācis par citiem transporta veidiem. (*1) Komisijas Direktīva 2009/149/EK (2009. gada 27. novembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK grozījumiem attiecībā uz kopīgiem drošības indikatoriem un vienotām metodēm nelaimes gadījumos radušos zaudējumu aprēķināšanai. (OV L 313, 28.11.2009., 65. lpp.).” [Gr. 8]" (b) panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Saskaņā ar A un C pielikumu dalībvalstis sniedz datus par uzņēmumiem: (a) kuru kopējais kravu pārvadājumu apjoms ir vismaz 200 miljoni tonnkilometru vai vismaz 500 000 tonnu; (b) kuru kopējais pasažieru pārvadājumu apjoms ir vismaz 100 miljoni pasažierkilometri. (c) ja šīs robežvērtības nav sasniegtas, ziņojumi A un C pielikumā ir nosūtāmi pēc izvēles.”; (c) panta 3. punktu aizstāj ar šādu: “3. Saskaņā ar L pielikumu dalībvalstis sniedz kopējos datus par uzņēmumiem, kuri nesasniedz 2. punktā minētās robežvērtības, ja šie dati nav paziņoti saskaņā ar A un C pielikumu, kā noteikts L pielikumā.”; (d) panta 5. punktu aizstāj ar šādu: “5. Komisija vajadzības gadījumā ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu attiecībā uz pielikumu satura un robežvērtību pielāgošanu 1. un 3. punktā minētajos ziņojumos, lai ņemtu vērā ekonomikas un tehnikas attīstību.”; [Gr. 9] (e) pievieno šādu punktu: “6. Īstenojot šajā punktā paredzētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka pieņemtie deleģētie akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu dalībvalstīm un respondentiem.”;