Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā””

(COM(2021) 251 final)

(2022/C 275/07)

Ziņotājs: Krister ANDERSSON

Atzinuma pieprasījums Eiropas Komisija, 1.7.2021. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Komitejas Biroja lēmums 8.6.2021. Atbildīgā specializētā nodaļa Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 8.2.2022. Pieņemts plenārsesijā 23.2.2022. Plenārsesija Nr. 567 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 216/00/07

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK atzinīgi vērtē ilgi gaidīto Komisijas iniciatīvu par uzņēmējdarbības nodokļu stratēģiju 21. gadsimtā. EESK stingri atbalsta un atzinīgi vērtē to, ka Komisija savu darbu saskaņo ar starptautiskajām debatēm un nolīgumiem.

1.2. EESK uzsver, ka jāveicina pārrobežu ieguldījumi un jāmazina atbilstības nodrošināšanas izmaksas uzņēmumiem, vienlaikus zaļinot un digitalizējot Eiropas ekonomiku.

1.3. EESK mudina Komisiju ņemt vērā EESK atzinumu par tematu “Tiesību aktu kopums taisnīgas un vienkāršas nodokļu sistēmas izveidei” ( 1 ) un turpināt pūliņus īstenot Rīcības plānu taisnīgas un vienkāršas nodokļu sistēmas izveidei, kas atbalsta ekonomikas atveseļošanas stratēģiju ( 2 )

1.4. EESK atzinīgi vērtē G20 finanšu ministru atbalstu nolīgumam, ko 2021. gada 8. oktobrī iekļaujošā satvarā parakstīja 136 no 140 valstīm, lai panāktu globālu un vienprātībā balstītu risinājumu kopumu nodokļu tiesību sadalei valstu starpā. Vienlaikus EESK uzsver šādu vērienīgu mērķu sarežģītības ietekmi un aicina vienoti, globāli saskaņoti un koordinēti īstenot 1. un 2. pīlāru (“tiesību aktu kopums”).

1.5. EESK uzsver, ka nodokļu tiesību aktu kopums vienlaikus ir jāīsteno gan Eiropas Savienībā, gan lielākajās tirdzniecības partnervalstīs. Ja 1. pīlārs vienlaikus netiks īstenots ASV un citās valstīs, kas ir lielākās tirdzniecības partneres, Eiropas uzņēmumi var nonākt neizdevīgos konkurences apstākļos.

1.6. EESK uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropā attiecībā uz 2. pīlāru un faktisko minimālo uzņēmumu ienākuma nodokli tiktu piemēroti tieši tādi paši sarežģīti noteikumi, par kādiem panākta vienošanās globālā nolīguma ietvaros. Tāpēc pirms direktīvas pieņemšanas dalībvalstīm būtu jāatvēl pietiekami daudz laika, lai būtu iespējams iepazīties ar galīgo saskaņoto tekstu.

1.7. Faktiskās nodokļa likmes aprēķināšanas mērķis ir noteikt, vai konkrētās starptautiskā uzņēmumu grupas faktiskā nodokļa likme ir augstāka vai zemāka par minimālo nodokļa likmi attiecīgajā jurisdikcijā. EESK uzsver: lai nepalielinātu administratīvās izmaksas, faktisko nodokļa likmju aprēķināšanas prasībām jāatbilst saskaņotajai vispārējai pieejai.

1.8. EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu sniegt ieteikumu dalībvalstīm, lai zaudējumus varētu kompensēt ar pārnesi uz iepriekšējo periodu.

1.9. EESK atbalsta Komisijas centienus apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai paredzētu čaulas sabiedrību ļaunprātīgu izmantošanu, privātpersonu un uzņēmumu agresīvu nodokļu plānošanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. EESK cer paust viedokli par konkrētu priekšlikumu, kas vērsts pret čaulas sabiedrību ļaunprātīgu izmantošanu.

1.10. EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot atvieglojumu tādu stimulu samazināšanai, kas sekmē parādsaistību uzņemšanos ( DEBRA ). Ieguldījumi jaunās un videi draudzīgākās tehnoloģijās ir saistīti ar augstu risku ieguldītājam. Šādās situācijās pamatkapitāla finansējums ir īpaši svarīgs, un ir jāmazina ar pamatkapitāla finansēšanu saistītā neobjektivitāte, kas raksturīga nodokļu sistēmām.

1.11. EESK atzinīgi vērtē jauno satvaru “Uzņēmējdarbība Eiropā: ienākumu nodokļu regulējums” ( BEFIT ), kas būs vienots uzņēmumu ienākuma nodokļa noteikumu kopums, un pauž cerību, ka varēs izvērtēt sīki izstrādātu priekšlikumu.

1.12. EESK mudina Komisiju pievērst uzmanību pārrobežu attālinātā darba situācijām, kas ir uzņēmējdarbības nodokļu stratēģijas neatņemama daļa.

1.13. Vēl viena joma, kas jāpārskata, ir PVN piemērošanas joma. Izņēmumi un nepilnības rada sarežģījumus un nevienlīdzīgus konkurences apstākļus, kā arī liedz gūt nodokļu ieņēmumus. EESK mudina Komisiju pārskatīt PVN sistēmas piemērošanas jomu.

2. Komisijas priekšlikums

2.1. Komisijas paziņojuma “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā” mērķis ir risināt vairākas būtiskas problēmas, kas gadu gaitā ir radušās līdztekus Covid-19 uzliesmojumam.

2.2. Eiropas Savienībai ir vajadzīgs stabils, efektīvs un taisnīgs nodokļu regulējums, kas atbilst publiskā finansējuma vajadzībām un vienlaikus atbalsta ekonomikas atveseļošanu un zaļo un digitālo pārkārtošanos, nodrošinot vidi, kas veicina taisnīgu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, kā arī ieguldījumus, lai varētu radīt nodarbinātības iespējas.

2.3. Paredzams, ka nodokļi veicinās plašāku ES politikas pasākumu īstenošanu piemēram, Eiropas zaļo kursu, Komisijas ierosināto Digitālizācijas programmu, jauno ES industriālo stratēģiju un kapitāla tirgu savienību. Arī nodokļiem būs jāpalīdz veicināt digitālo pārkārtošanos, nodrošinot vidi, kurā var uzplaukt digitālā uzņēmējdarbība.

2.4. BEPS ) rezultāti un aplūkota ESAO vadītā un G20 atbalstītā starptautiskā uzņēmumu ienākuma nodokļa regulējuma reforma. Reformu pakete sastāv no diviem pīlāriem. Pirmā pīlāra mērķis ir starptautiskos nodokļu noteikumus pielāgot jaunajiem uzņēmējdarbības modeļiem, kas dod uzņēmumiem iespēju veikt uzņēmējdarbību bez fiziskas klātbūtnes Komisijas paziņojumā pienācīgi ņemti vērā projekta “Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana” () rezultāti un aplūkota ESAO vadītā un G20 atbalstītā starptautiskā uzņēmumu ienākuma nodokļa regulējuma reforma. Reformu pakete sastāv no diviem pīlāriem. Pirmā pīlāra mērķis ir starptautiskos nodokļu noteikumus pielāgot jaunajiem uzņēmējdarbības modeļiem, kas dod uzņēmumiem iespēju veikt uzņēmējdarbību bez fiziskas klātbūtnes ( 3 )

2.5. Savukārt otrais pīlārs samazinās nodokļu konkurenci, paredzot minimālo faktisko uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi 15 procentu apmērā ( 4 )

2.6. Kad būs panākta vienošanās daudzpusējā konvencijā, tiesību aktu kopuma piemērošana kļūs obligāta, un Komisija ierosinās direktīvu tā īstenošanai Eiropas Savienībā.

2.7. Komisija arī nāks klajā ar jaunu priekšlikumu par faktiskās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes ikgadēju publicēšanu noteiktiem lielajiem uzņēmumiem, kuri veic darbību Eiropas Savienībā un uz kuriem attiecas 2. pīlārs, un izmantos saskaņoto metodiku 2. pīlāra aprēķinu veikšanai.

2.8. Ar savu pārredzamības programmu ES arī turpinās cīņu pret čaulas sabiedrību, t. i., uzņēmumu, kuriem nav būtiskas klātbūtnes vai tā ir minimāla un kuriem nav reālas saimnieciskās darbības, ļaunprātīgu izmantošanu nodokļu vajadzībām, īstenojot jaunu likumdošanas iniciatīvu, kuras mērķis ir novērst agresīvu nodokļu plānošanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai privātpersonu un uzņēmumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.

2.9. Uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā ar Komisijas stratēģiju tiks risināta tāda problēma kā labvēlīgākā attieksme pret aizņēmuma finansējumu un mazāk labvēlīgā attieksme pret pašu kapitāla finansējumu. Ar atvieglojumu sistēmu ( DEBRA ), kas veicina finansēšanu, izmantojot jaunu pašu kapitālu, paredzēts nodrošināt labvēlīgāku attieksmi pret ieguldījumi, kuri finansēti no pašu kapitāla.

2.10. BEFIT ). Tiklīdz tiks iesniegts jauns priekšlikums iekšējā tirgus stiprināšanai, Komisija gatavojas atsaukt savus vēl nepieņemtos priekšlikumus attiecībā uz kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) ( 5 ) . Tiks ierosināta jauna sistēma ienākumu nodokļu uzlikšanai uzņēmumiem Eiropā (Uzņēmējdarbība Eiropā: ienākumu nodokļu regulējums jeb).

2.11. BEFIT priekšlikums balstīsies uz 1. pīlāru un 2. pīlāru. Sagatavojot šo priekšlikumu, Komisija cieši sadarbosies ar dalībvalstīm, ņemot vērā arī Eiropas Parlamenta viedokli un konsultējoties ar uzņēmējiem un pilsoniskās sabiedrības grupām.

2.12. Komisijas stratēģijā ietverts ieteikums dalībvalstīm ļaut kompensēt zaudējumus ar pārnesi uz iepriekšējo periodu, lai uzlabotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem visā Savienībā. Ieteikums attiecas uz 2020. un 2021. fiskālo gadu.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. EESK atzinīgi vērtē ilgi gaidīto Komisijas iniciatīvu par uzņēmējdarbības nodokļu stratēģiju 21. gadsimtā. EESK stingri atbalsta un atzinīgi vērtē to, ka Komisija savu darbu saskaņo ar starptautiskajām debatēm un nolīgumiem.

3.2. EESK atbalsta Komisijas ieceri panākt, ka ES nodokļu programma palīdz sasniegt vispārējo mērķi nodrošināt taisnīgu un ilgtspējīgu izaugsmi, atbalstot plašākus ES politikas pasākumus, piemēram, Eiropas zaļo kursu, Komisijas ierosināto Digitalizācijas programmu, jauno Eiropas industriālo stratēģiju un kapitāla tirgu savienību.

3.3. EESK uzsver, ka jāveicina pārrobežu ieguldījumi un jāmazina atbilstības nodrošināšanas izmaksas uzņēmumiem, vienlaikus zaļinot un digitalizējot Eiropas ekonomiku.

3.4. EESK pauž bažas par nodokļu atšķirībām, neraugoties uz to, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumi attiecībā pret IKP pēdējā desmitgadē ir bijuši stabili vai pat pieauguši.

3.5. EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka valdības ir pieņēmušas dažādus pasākumus, kas vērsti pret nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un ka šie pasākumi ir vēl vairāk sarežģījuši pašreizējo situāciju. EESK aicina izveidot stabilu, efektīvu un taisnīgu nodokļu sistēmu, kas palīdzētu īstenot iniciatīvas nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā.

3.6. EESK aicina Eiropas Komisiju izvērtēt ietekmi, ko radījis pēdējos sešus gadus īstenotais tiesību aktu kopums, kura mērķis ir nodokļu apiešanas novēršana.

3.7. EESK mudina Komisiju ņemt vērā EESK atzinumu par tematu “Tiesību aktu kopums taisnīgas un vienkāršas nodokļu sistēmas izveidei” ( 6 ) un turpināt centienus īstenot Rīcības plānu taisnīgas un vienkāršas nodokļu sistēmas izveidei, kas atbalsta ekonomikas atveseļošanas stratēģiju ( 7 ) . EESK uzskata, ka ir svarīgi paaugstināt Eiropas ekonomikas produktivitāti vismaz līdz konkurentu ekonomikas līmenim. Nodokļi ir tikai viens no faktoriem, kas ietekmē produktivitāti, taču tas ir svarīgs faktors ( 8 )

4. Īpašas piezīmes

4.1. EESK atzinīgi vērtē G20 finanšu ministru atbalstu nolīgumam, ko 2021. gada 8. oktobrī iekļaujošā satvarā parakstīja 136 no 140 valstīm, lai panāktu globālu un vienprātībā balstītu risinājumu kopumu nodokļu tiesību sadalei valstu starpā ( 9 ) . Vienlaikus EESK uzsver šādu vērienīgu mērķu sarežģītības ietekmi un aicina vienoti, globāli saskaņoti un koordinēti īstenot 1. un 2. pīlāru. Šajā saistībā ES priekšlikumos ir jāņem vērā ES tiesību aktos minēto prasību īpatnības, piemēram, tādas kā brīvība veikt uzņēmējdarbību un nediskriminācija.

4.2. EESK atzīmē: lai panāktu detalizētu vienošanos, ir jāiegulda daudz vairāk darba. Ārkārtīgi svarīgi ir noslēgt nolīgumus par daudziem tehniskiem aspektiem. Ja noteikumus īsteno ES līmenī, uzņēmumi, kuru galvenā mītne atrodas ES, nedrīkst būt neizdevīgos konkurences apstākļos salīdzinājumā ar līdzvērtīgiem konkurentiem citās lielākajās jurisdikcijās ( 10 )

4.3. EESK uzsver, ka nodokļu tiesību aktu kopums jāīsteno ne tikai Eiropas Savienībā, bet arī lielākajās tirdzniecības partnervalstīs. Ja 1. pīlārs vienlaikus netiks īstenots ASV un citās valstīs, kas ir lielākās tirdzniecības partneres, Eiropas uzņēmumi var nonākt neizdevīgos konkurences apstākļos. Tādēļ ar tirdzniecības partneriem ir jākoordinē gan daudzpusējās konvencijas īstenošana, gan izmantošana.

4.4. EESK uzsver, ka ir svarīgi, lai noteikumi tiktu transponēti un lai attiecībā uz 2. pīlāra direktīvu un faktisko minimālo uzņēmumu ienākuma nodokli tiktu piemēroti tieši tādi paši sarežģīti noteikumi, par kādiem panākta vienošanās globālā nolīguma ietvaros. Tāpēc pirms direktīvas pieņemšanas dalībvalstīm būtu jāatvēl pietiekami daudz laika, lai būtu iespējams iepazīties ar galīgo saskaņoto tekstu ( 11 )

4.5. EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu sniegt ieteikumu dalībvalstīm, lai zaudējumus varētu kompensēt ar pārnesi uz iepriekšējo periodu. Tomēr šādi noteikumi ir svarīgi ne tikai pandēmijas gadījumā, bet arī normālos apstākļos. Uzņēmuma tīrā peļņa laika gaitā būtu jāapliek ar uzņēmumu ienākuma nodokli.

4.6. EESK atbalsta Komisijas centienus apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai paredzētu čaulas sabiedrību ļaunprātīgu izmantošanu, privātpersonu un uzņēmumu agresīvu nodokļu plānošanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. EESK cer paust viedokli par konkrētu priekšlikumu, kas vērsts pret čaulas sabiedrību ļaunprātīgu izmantošanu.

4.7. EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu paredzēt nodokļu atlaidi, kas kalpotu kā stimuls, kurš nesekmē parādsaistību uzņemšanos, bet veicina finansēšanu no pašu kapitāla. Ieguldījumi jaunās videi draudzīgākās tehnoloģijās ir saistīti ar augstu risku ieguldītājam. Šādās situācijās pašu kapitāla finansēšana ir īpaši svarīga, un ir jāmazina ar pašu kapitāla finansēšanu saistītā neobjektivitāte, kas raksturīga nodokļu sistēmām ( 12 )

4.8. EESK atzīmē, ka gan uzņēmumu līmenī, gan arī akcionāru līmenī varētu mazināties nelabvēlīgā attieksme pret pašu kapitāla finansēšanu. Ir svarīgi, lai nodokļu režīms neradītu stimulus novirzīt līdzekļus no viena līmeņa uz otru.

4.9. Turklāt ir vērts atzīmēt, ka, palielinoties tiesību aktos noteiktajām uzņēmumu ienākuma nodokļa likmēm, palielinās atskaitīto nodokļu procentu vērtība un uzņēmumam ekonomiski izdevīgāk ir veikt ieguldījumus, izmantojot aizdevumus. Līdzīga ietekme būtu augstākam inflācijas līmenim un/vai procentu likmēm, tādējādi pastiprinot pašreizējos stimulus aizņemties ( 13 ) . Tā kā šāda attīstība ir iespējama, gaidāmās Komisijas iniciatīvas nozīme ir vēl jo atzinīgāk vērtējama un svarīga.

4.10. EESK atzinīgi vērtē BEFIT mērķus un pauž cerību, ka varēs izvērtēt sīki izstrādātu priekšlikumu. Priekšlikumā būtu jāņem vērā īpašie juridiskie režīmi, ko piemēro atsevišķiem kooperatīvu un savstarpējās apdrošināšanas sabiedrību veidiem un ko vēsturiski ir pieņēmušas dažādas dalībvalstis. EESK mudina Komisiju debatēs iesaistīt ieinteresētās personas un pilsonisko sabiedrību, lai varētu panākt progresu un atbalstu.

5. Dažas papildu jomas, kurām jāpievēršas saistībā ar 21. gadsimta nodokļu politiku

5.1. EESK uzskata, ka pandēmija daudziem ir mainījusi darba apstākļus un turpmākajos gados attālinātais darbs tiks izmantots arvien biežāk. Pārrobežu tāldarba (vai attālinātā darba) ietekme uz nodokļiem rada jautājumus par to piemērošanu gan uzņēmumiem, gan privātpersonām. Uzņēmumiem var neplānoti veidoties pastāvīgas darījumdarbības vietas, radot ietekmi uz nodokļu jautājumiem. Personas var saskarties ar nodokļu prasībām no vairākām valstīm, un tas var negatīvi ietekmēt sociālos pabalstus un aizsardzību. Var tikt skartas arī tiesības uz pensiju.

5.2. EESK mudina Komisiju pievērst uzmanību pārrobežu darba situācijām, kas ir uzņēmējdarbības nodokļu stratēģijas neatņemama daļa.

5.3. Vēl viena joma, kas jāpārskata, ir PVN piemērošanas joma. Izņēmumi un nepilnības rada sarežģījumus un nevienlīdzīgus konkurences apstākļus, kā arī liedz gūt nodokļu ieņēmumus. EESK mudina Komisiju pārskatīt PVN sistēmas piemērošanas jomu.

Briselē, 2022. gada 23. februārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) OV C 155, 30.4.2021., 8. lpp.

(2) COM(2020) 312 final.

(3) Darbības jomā ietilpstošie uzņēmumi ir starptautiski uzņēmumi, kuru kopējais apgrozījums pārsniedz 20 miljardus EUR un kuru ienesīgums pārsniedz 10 % (t. i., peļņa pirms nodokļu nomaksas/ieņēmumi), ko aprēķina, izmantojot vidējošanas mehānismu ar apgrozījuma slieksni, kuru samazina līdz 10 miljardiem EUR, atkarībā no veiksmīgas īstenošanas, tostarp nodokļu noteiktības, ar nosacījumu, ka attiecīgā pārskatīšana sākas septiņus gadus pēc nolīguma stāšanās spēkā un tiek pabeigta ne vēlāk kā viena gada laikā. Ieguves rūpniecības uzņēmumi un regulētu finanšu pakalpojumu sniedzēji darbības jomā nav iekļauti. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf.

(4) Otro pīlāru veido: a) divi savstarpēji saistīti iekšējie noteikumi (kopā ar globālajiem noteikumiem, kas vērsti pret nodokļu bāzes samazināšanu (GloBE)), proti, i) ienākumu iekļaušanas noteikums (IIR), ar ko mātesuzņēmumam uzliek papildu nodokli attiecībā uz sastāvā esošas vienības ienākumiem, kuriem piemēro zemu nodokli, un ii) noteikums par maksājumiem ar pārāk zemiem nodokļiem (UTPR), ar ko aizliedz atskaitījumus vai kam nepieciešama līdzvērtīga korekcija, ciktāl uz sastāvā esošas vienības ienākumiem, kuriem uzliek zemu nodokli saskaņā ar IIR, neattiecas nodoklis; kā arī b) uz līgumu balstīts noteikums (noteikums par nodokļa piemērošanu – STTR), kas ļauj izcelsmes jurisdikcijām piemērot ierobežotu nodokli izcelsmes vietā konkrētiem saistīto pušu maksājumiem, kuriem piemēro nodokļa likmi, kas ir zemāka par minimālo nodokļa likmi. Saskaņā ar noteikumu par nodokļa piemērošanu aprēķinātie nodokļi GloBE satvarā būs jāpieskaita kā aptvertie nodokļi. GloBE noteikumi attieksies uz starptautiskiem uzņēmumiem, kas atbilst 750 miljonu EUR robežvērtībai, kā noteikts BEPS 13. darbībā (ziņojumi par katru valsti atsevišķi). Valstis var piemērot IIR starptautiskiem uzņēmumiem, kuru galvenā mītne atrodas to valstī, pat ja tie neatbilst noteiktajai robežvērtībai. Minimālā nodokļa likme, ko izmanto IIR un UTPR vajadzībām, būs 15 %. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf.

(5) COM(2016) 685 final un COM(2016) 683 final.

(6) OV C 155, 30.4.2021., 8. lpp.

(7) COM(2020) 312 final.

(8) Ir daudz ziņojumu, kuros secināts, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa ietekme uz izaugsmi un produktivitāti ir īpaši kaitīga. Šādu secinājumu daudzkārt izdarījusi ESAO, sk., piemēram, ESAO Ekonomikas departamenta darba dokumentu Nr. 620 “Tax and Economic Growth” vai “Tax Policy Reform and Economic Growth”, ESAO (2010. gads). Uzņēmumu ienākuma nodokļa novirzīšana uz darba ņēmējiem, it īpaši uz mazkvalificētiem darba ņēmējiem, kā arī negatīva ietekme uz ieguldījumiem ir svarīgi izdarītā secinājuma faktori. Arī citi nodokļi, piemēram, darbaspēka ienākuma nodokļi, var kavēt izaugsmi un produktivitātes pieaugumu.

(9) Nodokļu noteikumi attiecas uz visiem uzņēmumiem, kas pārsniedz noteiktu robežlieluma līmeni, un neatkarīgi no sektora, kurā tie darbojas. Tā dēvētie digitālās uzņēmējdarbības modeļi vai uz patērētājiem orientētie uzņēmumi nav vienīgie, uz ko noteikumi attiecas.

(10) Ja nebūtu UTPR noteikuma un ja IIR neattiektos uz iekšzemes apstākļiem, rastos situācija, kad ārvalstu starptautisko uzņēmumu grupas, tostarp ASV uzņēmumu grupas, piemērotu minimālo faktisko nodokļa likmi tikai pārrobežu situācijām. Tādējādi to iekšzemes meitasuzņēmumi tiktu aizsargāti pret minimālo faktisko nodokļa likmi, un šādā gadījumā ASV/ārzemju mātesuzņēmuma vietējie meitasuzņēmumi, kuriem piemēro zemu nodokli, turpinātu gūt labumu, piemēram, no nodokļu atlaidēm pētniecībai un izstrādei un maksātu nodokļus ar likmi, kas ir zemāka par saskaņoto minimālo likmi, savukārt ES mātesuzņēmuma un tā iekšzemes meitasuzņēmumu nodokļu atlaides pētniecībai un izstrādei tiktu neitralizētas ar papildu nodokli, ja tie samazinātu savu iekšzemes faktisko nodokļa likmi zem saskaņotā minimuma.

(11) Ja laikā, kad dalībvalstis vienojas par direktīvu, nav zināmi visi ESAO/Iekļaujošā pamatnolīguma noteikumi, ir jāuzsāk direktīvas grozīšanas process, lai panāktu vispārējā nolīguma transponēšanu ES nolīgumā. Dažas dalībvalstis, iespējams, iebildīs pret šādiem direktīvas grozījumiem. Lai panāktu pareizu un pilnīgu transponēšanu, vispārējam nolīgumam jābūt pilnībā izstrādātam un zināmam, pirms tiek panākta vienošanās par direktīvu.

(12) Skatīt EESK atzinumu par tematu “Uzņēmumu ienākuma nodokļu nozīme korporatīvajā pārvaldībā” (OV C 152, 6.4.2022., 13. lpp.).

(13) Sk. Mervyn King un Don Fullerton publikāciju “The Taxation of Income from Capital”, The University of Chicago Press un NBER, 1984.