KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR EIROPAS SAVIENĪBAS AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBĀM 2011. GADĀ /* COM/2012/0419 final */





SATURS 1........... Ievads. 3 2........... Eiropas Savienības aizdevumi 3 2.1........ Maksājumu bilances palīdzības mehānisms. 3 2.1.1..... Maksājumu bilances darījumi 2011. gadā. 4 2.2........ EFSM... 5 2.2.1..... EFSM darbība 2011. gadā. 5 2.3........ Makrofinansiālā atbalsta mehānisms. 6 2.3.1..... Makrofinansiālā atbalsta darījumi 2011. gadā. 6 2.4........ Euratom instruments. 6 2.4.1..... Euratom darbība 2011. gadā. 6 3........... Eiropas Savienības aizņēmumi 6 3.1........ Maksājumu bilance. 6 3.2........ EFSM... 6 3.3........ Makrofinansiālais atbalsts. 6 3.4........ Euratom.. 6 4........... Eiropas Investīciju banka. 6 4.1........ EIB aizdevumi 6 4.2........ EIB aizņēmumi 6 5........... Finanšu stabilitātes nodrošināšana eurozonā. 6 5.1........ Grieķijai paredzētā aizdevuma mehānisms (GAM) 6 5.2........ Eiropas Finanšu stabilitātes instruments (EFSI) 6 5.3........ Eiropas stabilizācijas mehānisms (ESM) 6 1. Ievads Padomes lēmumi, ar kuriem izveidoti dažādie Eiropas Savienības aizdevumu instrumenti, paredz, ka Komisijai katru gadu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par šo instrumentu izmantošanu. Lai ievērotu šīs informēšanas prasības, šajā ziņojumā aprakstīti aizdevumu darījumi, kuros izmantots katrs instruments, un attiecīgie aizņēmumi. 2. Eiropas Savienības aizdevumi Komisija sniedz finansiālu atbalstu trešām valstīm un dalībvalstīm atbilstoši dažādiem Padomes lēmumiem atkarībā no attiecīgā ģeogrāfiskā reģiona un sasniedzamajiem mērķiem. Parasti tie ir divpusēji aizdevumi, kurus finansē kapitāla tirgos, izmantojot ES budžeta garantiju[1]. 2.1. Maksājumu bilances palīdzības mehānisms Maksājumu bilances palīdzība tiek sniegta kā Eiropas Savienības piešķirti vidēja termiņa aizdevumi, un to parasti sniedz kopā ar Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un citu daudzpusēju aizdevēju, tādu kā EIB, ERAB vai Pasaules Banka, finansējumu vai dalībvalstu divpusējo palīdzību. Šis mehānisms pēc būtības ir ārkārtas palīdzība, un to katrā atsevišķā gadījumā mobilizē ar Padomes lēmumu. Potenciālie labuma guvēji ir eurozonā neietilpstošas dalībvalstis, kas saskaras ar nopietnām maksājumu bilances grūtībām. Šīs palīdzības mērķis ir mazināt saņēmējas dalībvalsts ārējā finansējuma ierobežojumus un atjaunot valsts maksājumu bilances dzīvotspēju. Tā tiek piešķirta, ja tiek izpildīti ekonomikas politikas nosacījumi, par kuriem vienojusies Komisija un dalībvalsts, konsultējoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju, un pirms aizdevuma līgumu slēgšanas tiek parakstīts saprašanās memorands. Nosacījums turpmāko aizdevuma daļu izmaksu veikšanai ir pārbaude, vai tiek īstenoti saprašanās memorandā paredzētie pasākumi. Maksājumu bilances palīdzības mehānisms tika atkal aktivizēts 2008. gadā, reaģējot uz starptautisko ekonomikas un finanšu krīzi, un tā maksimālais limits 2008. gada decembrī tika palielināts no EUR 12 miljardiem līdz EUR 25 miljardiem[2], bet 2009. gada maijā tika nolemts vēl palielināt limitu līdz EUR 50 miljardiem[3], lai ES varētu ātri reaģēt uz papildu maksājumu bilances palīdzības pieprasījumiem. Līdz 2011. gada 31. decembrim Ungārijai[4], Latvijai[5] un Rumānijai[6] tika piešķirti pavisam EUR 14,6 miljardi, un no tiem EUR 13,4 miljardi tika izmaksāti līdz 2011. gada beigām. 1. tabula. Maksājumu bilances palīdzība 31.12.2011. (miljardos EUR) Valsts || Piešķirtā summa || Izmaksātā summa || Atmaksātā summa || Neatmaksātā summa || Vidējais aizdevuma termiņš (gados) Ungārija || 6,5 || 5,5 || 2,0 || 3,5 || 6,1 Latvija || 3,1 || 2,9 || 0 || 2,9 || 6,6 Rumānija || 5,0 || 5,0 || 0 || 5,0 || 7,0 Kopā || 14,6 || 13,4 || 2,0 || 11,4 || 2.1.1. Maksājumu bilances darījumi 2011. gadā 2011. gadā kopā tika izmaksāti EUR 1350 miljardi; maksājumi tika veikti divās daļās. 2. tabula. Aizdevumi, kas 2011. gadā izmaksāti saskaņā ar maksājumu bilances palīdzības mehānismu (miljonos EUR) Valsts || Lēmums || Maksājuma datums || Termiņš || Kupons || Izmaksātā summa Rumānija || 2009/459/EK || 24.03.2011. || 04.04.2018. || 3,25 % || 1200 || || 22.06.2011. || 04.10.2018. || 3,13 % || 150 Kopā || || || || || 1350 Ungārijai un Latvijai piešķirtā finanšu palīdzība beidzās attiecīgi 2010. gada novembrī un 2012. gada janvārī. Tādējādi atlikušais EUR 1 miljards, kas bija piešķirts Ungārijai, un EUR 0,2 miljardi, kas bija piešķirti Latvijai, netiks izmaksāti pašreizējo maksājumu bilances darījumu ietvaros. 2011. gada 5. maijā papildus jau piešķirtajai maksājumu bilances palīdzībai EUR 5 miljardu apmērā Padome nolēma piešķirt Rumānijai piesardzības finanšu palīdzību, kas nepārsniedz EUR 1,4 miljardu[7], no kuriem vēl nav veiktas izmaksas. 2.2. EFSM Ar Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010 tika izveidots Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM), pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 122. panta 2. punktu[8]. EFSM pilnībā sedz ES budžets, un tā kopējā aizdevumu izsniegšanas spēja ir ne vairāk kā EUR 60 miljardi. Komisija ir pilnvarota piesaistīt līdzekļus Eiropas Savienības vārdā kapitāla tirgos vai tieši no finanšu iestādēm. EFSM izmantošana ir atkarīga no politikas nosacījumiem, ņemot vērā ES/SVF kopīgās strukturālās korekcijas un palīdzības programmu. Finanšu palīdzība EFSM ietvaros tiek piešķirta ar Padomes lēmumu, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu. Komisija un saņēmēja dalībvalsts noslēdz saprašanās memorandu, kurā izklāstīti vispārīgie ekonomikas politikas nosacījumi, kurus izvirzījusi Padome. Komisija pēc tam ar saprašanās memorandu iepazīstina Eiropas Parlamentu un Padomi. Ekonomikas politikas nosacījumi tiek regulāri pārskatīti, un nepieciešamības gadījumā tos var koriģēt[9]. Komisija regulāri ziņo Ekonomikas un finanšu komitejai un Padomei par EFSM Regulas īstenošanu un par tādu ārkārtas apstākļu turpināšanos, kas attaisnoja tās pieņemšanu[10]. 2.2.1. EFSM darbība 2011. gadā 2011. gadā EFSM tika aktivizēts par labu Īrijai un Portugālei, piešķirot šīm divām saņēmējvalstīm aizdevumus, kas attiecīgi nepārsniedz EUR 22,5 miljardus un EUR 26 miljardus. Kopējās saistības, ieskaitot arī EFSM, SVF un citas dalībvalstis, attiecīgi ir EUR 85 miljardi un EUR 78 miljardi. 3. tabula. Saistību sadalījums (miljardos EUR) Valsts || EFSM || EFSI || SVF || Citi || Kopā Īrija || 22,5 || 17,7 || 22,5 || 22,3* || 85 Portugāle || 26,0 || 26,0 || 26,0 || || 78 Kopā || 48,5 || 43,7 || 48,5 || 22,3 || 163 * EUR 4,8 miljardi no citām dalībvalstīm (Lielbritānijas, Zviedrijas, Dānijas) un EUR 17,5 miljardi no Īrijas. Atbilstīgi Padomes Lēmumam 2011/77/ES[11] un Padomes Lēmumam 2011/344/ES[12] 2011. gadā EUR 13 900 miljoni tika izmaksāti Īrijai un EUR 14 100 miljoni — Portugālei. 4. tabula. Aizdevumi, kas izmaksāti ESFM ietvaros 2011. gadā (miljonos EUR) Valsts || Lēmums || Piešķirtā summa || Maksājuma datums || Izmaksātā summa || Kupons || Termiņš || Vidējais aizdevuma termiņš (gados) Īrija || 2011/77/ES || 22 500 || 12.01.2011. || 5000 || 2,50 % || 04.12.2015. || 4,9 || || || 24.03.2011. || 3400 || 3,25 % || 04.04.2018. || 5,8 || || || 31.05.2011. || 3000 || 3,50 % || 04.06.2021. || 6,9 || || || 29.09.2011. || 2000 || 3,00 % || 04.09.2026. || 8,1 || || || 06.10.2011. || 500 || 2,375 % || 04.10.2018. || 8,0 Starpsumma || || || || 13 900 || || || 8,0 Portugāle || 2011/344/ES || 26 000 || 31.05.2011. || 1750 || 3,50 % || 04.06.2021. || 10,0 || || || 01.06.2011. || 4750 || 2,75 % || 03.06.2016. || 6,4 || || || 21.09.2011. || 5000 || 2,75 % || 21.09.2021. || 7,9 || || || 29.09.2011. || 2000 || 3,00 % || 04.09.2026. || 9,0 || || || 06.10.2011. || 600 || 2,375 % || 04.10.2018. || 8,9 Starpsumma || || || || 14 100 || || || 8,9 Kopā || || 48 500 || || 28 000 || || || 2012. gadā tika veiktas papildu izmaksas: - 16. janvārī EUR 1500 miljoni Īrijai un EUR 1500 miljoni Portugālei; - 5. martā EUR 3 000 miljoni Īrijai; - 24. aprīlī EUR 1800 miljoni Portugālei; - 4. maijā EUR 2700 miljoni Portugālei. Tas ir palielinājis neatmaksāto aizdevumu summu līdz EUR 38 500 miljoniem. Turklāt atbilstīgi eurozonas valstu vai valdību vadītāju un ES institūciju 2011. gada 21. jūlija secinājumiem par Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma aizdevumiem tika nolemts pagarināt termiņus un samazināt procentu likmju starpību[13]. Maksimālais vidējais aizdevumu termiņš ir palielināts no 7,5 līdz 12,5 gadiem, un atsevišķu aizdevuma daļu termiņu var pagarināt līdz 30 gadiem. Turklāt ir samazināta procentu likmju starpība par aizdevumiem saņēmējai valstij. Tādējādi saņēmēja valsts maksās tikai kopējās ES finansējuma izmaksas. Šie lēmumi tiks piemēroti ar atpakaļejošu spēku visām izmaksātajām aizdevumu daļām. 2.3. Makrofinansiālā atbalsta mehānisms Makrofinansiālā atbalstu piešķir, lai atbalstītu ES kandidātvalsti, potenciālu kandidātvalsti un kaimiņu valsti īstermiņa maksājumu bilances problēmu risināšanā un valsts finanšu stabilizēšanā un veicinātu strukturālo reformu īstenošanu. Makrofinansiālu atbalstu sniedz kā īslaicīgu ārkārtas palīdzību, pamatojoties uz stingriem ekonomikas politikas nosacījumiem. Makrofinansiāla atbalsta darījumi parasti papildina SVF korekciju programmas. Makrofinansiālu atbalstu var sniegt dotācijas un/vai aizdevuma veidā. Komisija 2011. gada janvārī iesniedza Ekonomikas un finanšu komitejai visaptverošu kopsavilkumu, kurā tika precizēti kritēriji, lai izvēlētos starp aizdevumu un dotāciju izmantošanu, un Ekonomikas un finanšu komiteja to apstiprināja. Kritērijus var iedalīt divās plašās grupās: saņēmējas valsts ekonomiskās un sociālās attīstības līmenis[14] un tās parāda ilgtspēja un atmaksāšanas spēja. Vērā tiek ņemti arī Pasaules Bankas un Starptautiskā Valūtas fonda kritēriji finanšu palīdzības sniegšanai. Komisijas izmantotā metodoloģija un rādītāju izvēle ir detalizēti aprakstītas Komisijas dienestu darba dokumentā[15], kas pievienots 2010. gada makrofinansiālā atbalsta pārskatam. Komisija ir arī iesniegusi priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, kas nosaka vispārīgos noteikumus par makrofinansiālā atbalsta sniegšanu trešām valstīm[16]. Šī pamata regula uzlabos lēmumu pieņemšanas procesa efektivitāti, vienlaikus saskaņojot to ar citiem ES finanšu palīdzības instrumentiem. Turklāt pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā lēmumi par makrofinansiālā atbalsta piešķiršanu pieņemami saskaņā ar parasto likumdošanas kārtību (koplēmums). Ja saņēmēja valsts nepilda savas atmaksāšanas saistības, Komisija var iedarbināt ārējo darījumu garantiju fondu[17], lai nodrošinātu attiecīgā Komisijas aizņēmuma atmaksāšanu[18]. Detalizēta informācija par makrofinansiālā atbalsta darījumiem ir pieejama Komisijas ikgadējā ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par makrofinansiālā atbalsta sniegšanu trešām valstīm[19]. 2.3.1. Makrofinansiālā atbalsta darījumi 2011. gadā 2011. gadā Komisija izteica priekšlikumu par makrofinansiālā atbalsta sniegšanu Gruzijai un Kirgizstānas Republikai, bet lēmumi vēl nav pieņemti. Rezultāts ir sagaidāms 2012. gadā. 2012. gada februārī Ēģipte lūdza makrofinansiālu atbalstu EUR 500 miljonu apmērā, ko daļēji varētu piešķirt kā dotāciju un kas papildinātu SVF un citu finansētāju piešķirtos līdzekļus. Komisija un SVF šobrīd analizē atlikušās ārējā finansējuma vajadzības, lai sagatavotu atbildi uz Ēģiptes lūgumu. 2011. gada jūlijā tika veiktas divas aizdevumu izmaksas: - EUR 100 miljoni Serbijai kā pirmā daļa atbilstīgi 2009. gadā pieņemtajam lēmumam[20]; - EUR 26 miljoni Armēnijai kā pirmā daļa atbilstīgi 2009. gadā pieņemtajam lēmumam [21]. 2012. gada februārī Armēnijai tika izmaksāta otrā un pēdējā makrofinansiālā atbalsta daļa EUR 39 miljonu apmērā. Turklāt 2011. gadā dotāciju veidā izmaksāti pavisam EUR 55 miljoni (EUR 35 miljoni Armēnijai un EUR 20 miljoni Moldovai[22]). 2.4. Euratom instruments Euratom aizdevuma instrumentu var izmantot, lai finansētu projektus dalībvalstīs (Padomes Lēmums 77/270/Euratom) vai atsevišķās trešās valstīs (Ukrainā, Krievijā vai Armēnijā) (Padomes Lēmums 94/179/Euratom). 1990. gadā Padome noteica aizņēmumu limitu EUR 4 miljardu apmērā, no kuriem apmēram EUR 3,4 miljardi ir izmaksāti saskaņā ar pieņemtajiem lēmumiem. 2002. gadā Komisija izteica priekšlikumu par aizņēmuma limita palielināšanu no EUR 4 miljardiem līdz EUR 6 miljardiem, par ko vēl nav panākta Padomes vienošanās. 2.4.1. Euratom darbība 2011. gadā 2011. gadā netika lemts par aizdevumiem un netika veiktas izmaksas. 3. Eiropas Savienības aizņēmumi Lai finansētu aizdevumu darījumus, par kuriem ir lēmusi Padome, Komisija ir pilnvarota Eiropas Savienības un Euratom vārdā aizņemties līdzekļus kapitāla tirgos. Aizņemšanās un aizdošana tiek veiktas kā kompensējoši darījumi, kas nodrošina, ka ES budžets neuzņemas nekādu procentu likmju vai ārvalstu valūtas risku[23]. Neatmaksāti aizņēmumi ir saskaņoti ar neatmaksātiem aizdevumiem. 5. tabula. Kopējie Eiropas Savienības aizņēmumi — neatmaksātās kapitāla summas(1) (miljonos EUR) || EOTK likv.(1) (2) || Euratom (1) || Maksājumu bilance || Makrofinansiālais atbalsts || EFSM || Eiropas Savienība kopā 2008 || 266 || 484 || 2000 || 654 || || 3404 2009 || 214 || 481 || 9200 || 584 || || 10 479 2010 || 219 || 466 || 12 050 || 500 || || 13 235 2011 || 225 || 447 || 11 400 || 590 || 28 000 || 40 662 (1) Izmantotie konvertācijas kursi ir katra gada 31. decembra kursi. (2) Eiropas Ogļu un tērauda kopiena tiek likvidēta kopš 2002. gada. Pēdējās EOTK emitētās obligācijas termiņš beidzas 2019. gadā. || 3.1. Maksājumu bilance 2011. gada martā saistībā ar maksājumu bilances palīdzības mehānismu tirgū bija jāpiesaista līdzekļi EUR 1,2 miljardus lielam aizdevumam. Lai nodrošinātu šā uzdevuma raitu un mērķtiecīgu izpildi, tika nolemts šos līdzekļus piesaistīt kopā ar līdzekļiem, kas nepieciešami Īrijai EFSM programmā (EUR 3,4 miljardi). Jūnijā tika piesaistīti vēl 0,15 miljardi Rumānijai. 6. tabula. ES obligācijas, kas emitētas 2011. gada laikā (miljardos EUR) Valsts || Apraksts || Emisijas datums || Termiņa beigu datums || Apmērs (EUR) Rumānija || ES 4,6 miljardi 3,25 %/2018. gads || 24.03.2011. || 04.04.2018. || 1,20 (+ 3,4 EFSM Īrijai) Rumānija || ES 0,15 miljardi 3,125 %/2018. gads || 22.06.2011. || 04.10.2018. || 0,15 Kopā || || || || 1,350 3.2. EFSM Komisijai Eiropas Savienības vārdā bija ļoti ievērojamas finansējuma vajadzības EFSM programmā, lai finansētu atbalstu Īrijai un Portugālei. ES daļa (ko papildināja SVF un EFSI) tika mobilizēta relatīvi ātri, jo ES bija jau zināms emitents salīdzinājumā ar EFSI. EFSM programmas prioritāra īstenošana radīja rekordlielu emisiju ES vārdā un bija EUR 28 miljardi attiecībā uz EFSM, ko finansēja sešas ES etalonobligācijas (katras sērijas nenomaksātā nominālā summa ir EUR 3 miljardi vai vairāk) un viens mazāks darījums. Pēc šīm ES obligācijām bija liels pieprasījums tirgū, kas radīja pārāk lielu parakstīšanos rīkojumu reģistros. Šīs ES obligācijas iegādājās visas nozīmīgās ieguldītāju grupas un jo īpaši ilgtermiņa ieguldītāji (ieguldījumu fondi, aktīvu pārvaldnieki, apdrošināšanas un pensiju fondi), kā arī oficiālās institūcijas[24]. Šo ES obligāciju rezultāti otrreizējā tirgū bija pozitīvi un nostiprināja ES kā spēcīgu etalonobligāciju emitenta statusu. Par 15 gadu obligāciju ES saņēma International Financing Review balvu “Suverēno pārnacionālo institūciju sektora gada darījums” un Euromoney Gada darījuma balvu. 7. tabula. Pārskats par EFSM finansējumu un aizdevumu izmaksām (miljardos EUR) Valsts || Piesaistīts || Termiņa beigu datums || Apjoms Īrija || 05.01.2011. || 04.12.2015. || 5,00 Īrija (plus 1,2 par maksājumu bilances programmu Rumānijai; sk. iepriekš) || 17.03.2011. || 04.04.2018. || 3,40 Īrija (3), Portugāle (1,75) || 24.05.2011. || 04.06.2021. || 4,75 Portugāle || 25.05.2011. || 03.06.2016. || 4,75 Portugāle || 14.09.2011. || 21.09.2021. || 5,00 Īrija (2), Portugāle (2) || 22.09.2011. || 04.09.2026. || 4,00 Īrija (0,5), Portugāle 0,6 || 29.09.2011. || 04.10.2018. || 1,10 Kopā || || || 28,00 2012. gadā tika veiktas papildu obligāciju emisijas: - janvārī EUR 3 miljardi (EUR 1,5 miljardi Īrijai un EUR 1,5 miljardi Portugālei); - martā EUR 3 miljardi Īrijai; - aprīlī EUR 1,8 miljardi Portugālei; - maijā EUR 2,7 miljardi Portugālei, kas palielināja kopējos EFSM piesaistītos līdzekļus līdz EUR 38,5 miljardiem. 3.3. Makrofinansiālais atbalsts 2011. gadā veiksmīgi tika īstenoti divi aizņēmumu darījumi (EUR 100 miljoni Serbijai un EUR 26 miljoni Armēnijai). Abus darījumus finansēja privātais izvietojums. 8. tabula. ES privātais izvietojums 2011. gadā (miljonos EUR) Valsts || Apraksts || Emisijas datums || Termiņa beigu datums || Apmērs Serbija || ES 3,382 %/2019. gads || 05.07.2011. || 12.07.2019. || 100 Armēnija || ES 3,691 %/2026. gads || 20.07.2011. || 27.07.2026. || 26 Kopā || || || || 126 3.4. Euratom 2011. gadā aizņēmumu darījumi Euratom ietvaros nenotika. 4. Eiropas Investīciju banka 4.1. EIB aizdevumi EIB piešķir finansējumu tieši atsevišķiem ieguldījumu projektiem vai ar finanšu starpnieku palīdzību mazāka mēroga projektiem, ko uzņēmušies MVU vai vietējās iestādes un pašvaldības. EIB arī izsniedz aizdevumu garantijas, sniedz tehnisku palīdzību un nodrošina riska kapitālu. 2011. gadā EIB parakstīja finansējumu pavisam EUR 61 miljarda apmērā (salīdzinājumā ar EUR 72 miljardiem 2010. gadā), atspoguļojot pakāpenisku atgriešanos pie aizdevumu līmeņiem, kādi bija vērojami pirms 2008. gada, pēc tam kad 2008., 2009. un 2010. gadā bija piešķirti ārkārtas papildu aizdevumi. Finansējums ES dalībvalstīs bija EUR 54 miljardi. Šo summu nesedz ES garantija. EUR 7,3 miljardi tika parakstīti ārpus ES, no tiem EUR 3,1 miljards bija saskaņā ar Ārējo mandātu, ko sedz ES garantija. EIB finansējuma darījumi ietekmē ES budžetu, ja tos papildina ES garantijas, ES/EIB noteikumi par riska dalīšanu vai citi jaukti mehānismi. Jo īpaši uz EIB aizdevumiem, kas veikti atbilstīgi Ārējam mandātam (kas aptver pirmspievienošanās valstis, Dienvidu un Austrumu kaimiņvalstis, Āziju, Latīņameriku un Dienvidāfriku), attiecas ES budžeta garantijas pret suverēno vai politisko risku. Komisija 2012. gada otrajā pusgadā izdos atsevišķu pārskatu par EIB ārējiem aizdevumiem 2011. gadā. EIB arī pārvalda riska dalīšanas finanšu mehānismus, kas ietver ES budžeta izmantošanu, lai atbalstītu ES politiku (piemēram, riska dalīšanas finanšu mehānismu pētniecības un attīstības projektiem un aizdevumu garantiju Eiropas transporta tīkla projektiem.)[25]. 4.2. EIB aizņēmumi 2011. gadā tirgi nebija īpaši labvēlīgi, jo pieauga bažas par Eiropas situāciju, bet 2011. gada pirmajos desmit mēnešos EIB spēja saglabāt diezgan stabilu finansējuma līmeni un piekļuvi tirgiem. Situācija tirgos kļuva īpaši problemātiska novembrī un decembrī. Šajā laikā strauji pasliktinājās tirgus uzskati par Eiropas valstu problēmām, kas izraisīja ievērojamu obligāciju ienesīguma starpību palielināšanos un samazināja pieprasījumu, kā tas notika ar vairākumu Eiropas emitentu. Nenoteiktība sasniedza savu maksimumu decembrī, kad Standard and Poor’s un Fitch paziņoja, ka novēros EIB kredītreitingu. Šādos apstākļos vitāli svarīgi bija EIB centieni relatīvi ātri pabeigt savu finansējuma programmu un noslēgt to līdz oktobra beigām. EUR 76 miljardu emisija bija otra lielākā emisija, kāda jebkad notikusi (2010. gadā EUR 67 miljardi). 5. Finanšu stabilitātes nodrošināšana eurozonā Reaģējot uz globālo ekonomikas un finanšu krīzi, Padome un eurozonas dalībvalstis ir lēmušas par pasākumiem, lai saglabātu finanšu stabilitāti eurozonā un Eiropā kopumā. Šo pasākumu sīkāks apraksts sniegts zemāk. 5.1. Grieķijai paredzētā aizdevuma mehānisms (GAM) Pēc 2010. gada 2. maija eurozonas finanšu ministru vienbalsīgās vienošanās[26] par atbalstu Grieķijai kopīgi ar SVF tika izveidota trīs gadu kopīga palīdzības programma, kas ietvēra finansējumu EUR 110 miljardu apmērā un ko papildināja strikti politikas nosacījumi[27], ko Komisija un SVF, sadarbojoties ar ECB, bija apspriedusi ar Grieķijas varas iestādēm. Eurozonas dalībvalstis ir iemaksājušas EUR 80 miljardus, bet SVF ir iemaksājis EUR 30 miljardus. 2011. gada 31. decembrī kopējās izmaksas Grieķijai bija EUR 73 miljardi (EUR 52,9 miljardi no eurozonas dalībvalstīm, bet EUR 20,1 miljards no SVF[28]). Komisijas loma Atbilstīgi GAM Komisija nedarbojas ne kā aizdevējs, ne kā aizņēmējs. Taču 2010. gada 5. maijā Eiropas Savienības dalībvalstu pārstāvji ir nolēmuši uzticēt Komisijai uzdevumus, kas saistīti ar divpusējo aizdevumu kopfondu koordinēšanu un pārvaldību un kas noteikti Starpkreditoru nolīgumā, kuru 2010. gada 8. maijā noslēdza eurozonas dalībvalstis, kas piešķīra atbalstu[29]. Šī loma neizraisīs Komisijas izdevumu vai kāda cita ES budžeta posteņa izdevumu palielinājumu[30]. Kopš 2012. gada 28. marta atlikušās neizņemtās summas ir anulētas. Ir grozīti arī mehānisma finanšu noteikumi, jo galīgais aizdevuma termiņš pagarināts līdz 15 gadiem un pagarinājuma periods ir pagarināts līdz 10 gadiem. Turklāt starpība tika samazināta līdz 1,5 %. 5.2. Eiropas Finanšu stabilitātes instruments (EFSI) Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu (EFSI) eurozonas dalībvalstis izveidoja kā tām piederošu un Luksemburgā reģistrētu uzņēmumu, ievērojot 2010. gada 9. maijā Ecofin Padomes ietvaros pieņemtos lēmumus. EFSI var emitēt eurozonas dalībvalstu garantētas obligācijas tālākai aizdošanai grūtībās nonākušām eurozonas dalībvalstīm, ievērojot nosacījumus, par kuriem vienojusies Komisija sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku un SVF un kuri jāapstiprina Eurogrupai. ESFI aizdevumus nesedz ES budžeta garantija. Komisija koordinē savus aizņēmumu darījumus ar EFSI, lai finansētu programmas, kur iesaistīti abi instrumenti, lai laika ziņā optimizētu savu darbību kapitāla tirgos. 5.3. Eiropas stabilizācijas mehānisms (ESM) Vienošanās par jauno pastāvīgo krīzes mehānismu — Eiropas stabilizācijas mehānismu —(ESM) notika 2012. gada 2. februārī. ESM Līguma stāšanās spēkā ir plānota 2012. gada vidū, pēc tam, kad to būs ratificējušas 17 eurozonas dalībvalstis. ESM uzņemsies uzdevumus, ko šobrīd pilda EFSI un EFSM, nepieciešamības gadījumā sniedzot finansiālu palīdzību eurozonas dalībvalstīm. Šajā sakarā ESM būs tiesības piesaistīt līdzekļus, emitējot finanšu instrumentus vai noslēdzot finanšu vai citus līgumus vai vienošanās ar ESM dalībniekiem, finanšu iestādēm vai citām trešajām personām. Sākotnējais maksimālais ESM aizdevumu apjoms ir noteikts EUR 500 miljardu apmērā, ieskaitot neizmantotās EFSI aizdošanas spējas. [1] Detalizēts pārskats par Komisijas aizņēmumiem un aizdevumiem ir atrodams http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/index_en.htm. [2] Padomes 2008. gada 2. decembra Regula (EK) Nr. 1360/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm. [3] Padomes 2009. gada 18. maija Regula (EK) Nr. 431/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm. [4] Padomes 2008. gada 4. novembra Lēmums 2009/102/EK. [5] Padomes 2009. gada 20. janvāra Lēmums 2009/290/EK. [6] 2009. gada 6. maija Padomes Lēmums 2009/459/EK. [7] Padomes 2011. gada 12. maija Lēmums (2011/288/ES), par ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā (OV L 132, 19.5.2011., 15. lpp.). [8] LESD 122. panta 2. punktā paredzēts finansiāls atbalsts dalībvalstīm, kas nonākušas grūtībās, kuras izraisījuši ārkārtas apstākļi, kurus dalībvalstis nevar kontrolēt. [9] Pārskatīšanu vismaz reizi pusgadā veic Komisija, konsultējoties ar ECB. Jebkādas korekciju programmas pārmaiņas, kas var būt nepieciešamas, tiek pārrunātas ar saņēmēju dalībvalsti. Padome, kas pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma saņemšanas, lemj par jebkādām korekcijām, kas veicamas sākotnējos vispārīgās ekonomikas politikas nosacījumos, un apstiprina pārskatīto korekciju programmu, ko sagatavojusi saņēmēja dalībvalsts. [10] Pārskats jāiesniedz sešu mēnešu laikā pēc Padomes Regulas (ES) Nr. 407/2010 stāšanās spēkā un, nepieciešamības gadījumā, reizi sešos mēnešos pēc tam (Regulas 9. pants). [11] Padomes 2010. gada 7. decembra Īstenošanas lēmums Nr. 2011/77/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai (OV L 30, 4.2.2011., 34. lpp.). [12] Padomes 2011. gada 30. maija Īstenošanas lēmums Nr. 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei (OVL 159, 30.5.2011., 88. lpp.). [13] Padomes 2011. gada 11. oktobra Īstenošanas lēmumi Nr. 2011/682/ES, ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2011/77/ES (Īrija), un Nr. 2011/683/ES, ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2011/344/ES (Portugāle), (OV L 269, 14.10.2011., attiecīgi 31. un 32. lpp.). [14] Valsts bruto ienākumi uz vienu iedzīvotāju tiek minēti kā primārais rādītājs. [15] SEC(2011)874 final. [16] COM(2011)396 final. [17] Sk. Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009. Šobrīd nav reģistrēta saistību neizpilde attiecībā uz makrofinansiālā atbalsta aizdevumiem. [18] Lai gan aizņēmuma atmaksu garantē ES budžets, garantiju fonds darbojas kā likviditātes buferis, kas aizsargā ES budžetu no aizņēmumu atmaksāšanas pieprasījumu riska, kas izriet no maksājumu saistību neizpildes. Visaptverošs pārskats par fonda darbību atrodams COM(2010)418 un tam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (SEC(2010)968). [19] Vēl nav publicēti par 2011. gadu. Par 2010. gadu atrodami COM(2011)408 final. [20] Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/892/EK. [21] Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/890/EK. [22] Padomes un Eiropas Parlamenta 2010. gada 7. septembra Lēmums 2010/0162(COD). [23] EFSM Regula ļauj izmantot avansa finansējumu, jo tā pilnvaro Komisiju “aizņemties kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm vispiemērotākajā laikā starp plānotajām izmaksām, lai optimizētu finansējuma izmaksas un saglabātu savu kā Eiropas Savienības emitenta reputāciju tirgos”. [24] Papildu informācija par ES aizņēmumu darījumiem ir atrodama ieguldītāju prezentācijā: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/documents/eu_investor_presentation_en.pdf [25] Ikgadējā budžeta gatavošanas laikā Komisija katru gadu ziņo Padomei un Parlamentam par tādu jaunu finanšu instrumentu īstenošanu, ko finansē ES budžets, saskaņā ar Iestāžu nolīguma, kas noslēgts starp EK, EP un Padomi, 49. punktu. [26] Atbalsts tiek sniegts, izmantojot divpusējus aizdevumus no citām eurozonas dalībvalstīm, ko centralizēti ir apkopojusi Komisija, ievērojot to 2010. gada 11. aprīļa paziņojumā izklāstītos noteikumus. [27] Galvenie politikas nosacījumu elementi ir ietverti Komisijas 2010. gada 10. maija lēmumā, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (2010/320/ES). Nosacījumi tika sīkāk atrunāti Saprašanās memorandā, kas noslēgts starp Grieķijas iestādēm un Komisiju eurozonas dalībvalstu vārdā. [28] Papildu informācija par Grieķijai paredzētā aizdevuma mehānismu ir atrodama http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm. [29] Šie uzdevumi cita starpā ietver aizdevuma līguma apspriešanu un parakstīšanu ar Grieķiju to eurozonas dalībvalstu vārdā un uzdevumā, kas sniedz atbalstu, kā arī konta atvēršanu ECB aizdevēju vārdā un šā konta izmantošanu, lai apstrādātu visus maksājumus aizdevēju vārdā un no aizņēmēja saņemtos maksājumus, izmaksu procesa koordinēšanu, atsevišķus aprēķinus, maksājumu sadalīšanu starp aizdevējiem un aizdevēju informēšanu par Aizdevuma līguma pārkāpumiem vai pieprasījumiem par atkāpēm vai grozījumiem attiecībā uz šo līgumu. [30] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/genaff/114338.pdf.