PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Pēdējos gados Moldovas Republika ir saskārusies ar daudzām grūtībām, tostarp ekonomikas un politikas jomā. 2020. gadā Covid-19 pandēmijai, kā arī sausumam vasarā bija ievērojama negatīva ietekme uz izaugsmi, un IKP samazinājās par 7 %, kas ir visspēcīgākā recesija kopš globālās finanšu krīzes. Ekonomikas lejupslīdi vēl vairāk saasināja ieilgusī politiskā krīze pēc prezidenta vēlēšanām 2020. gada novembrī, ko beidzot atrisināja parlamenta vēlēšanas 2021. gada jūlijā. Kopš augusta, kad darbu sāka jaunā, uz reformām orientētā valdība, visi politiskie spēki Moldovā (tostarp prezidents, valdība un parlaments) ir vienoti, atbalsta kopīgu vērienīgu reformu programmu, galveno uzmanību pievēršot tādām svarīgām politikas jomām kā tieslietu nozares reformēšana, laba pārvaldība un korupcijas apkarošana.

Tomēr, neraugoties uz atjaunoto politisko impulsu un stingro apņemšanos īstenot reformas, Moldova joprojām saskaras ar būtiskām problēmām, tostarp saistībā ar pārvaldību, korupciju, ierobežotām administratīvām spējām un neseno enerģētikas krīzi, kas vēl vairāk vājināja Moldovas ekonomisko stabilitāti un lika valstij iesaistīties sarežģītā sarunu procesā ar Gazprom (29. oktobrī tika parakstīts jauns gāzes piegādes līgums).

Šajā kontekstā un ņemot vērā Moldovas joprojām ievērojamās finansējuma vajadzības (ārējā finansējuma trūkums 2022. gadā tiek lēsts 1,2 % apmērā no IKP), Moldovas valdība pēc tam, kad tika panākta SVF personāla līmeņa vienošanās (paziņota 2021. gada 21. oktobrī) par trīs gadu paplašinātu kreditēšanas mehānismu / paplašinātās finansēšanas mehānismu 564 miljonu USD apmērā, 2021. gada 19. novembrī lūdza ES jaunu makrofinansiālo palīdzību (MFP).

Ņemot vērā atjaunoto politisko stabilitāti un pēc Moldovas politiskās un ekonomiskās situācijas padziļinātas izvērtēšanas Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu piešķirt Moldovas Republikai jaunu MFP 150 miljonu EUR apmērā, no kuriem 120 miljoni EUR būtu aizdevumu veidā un 30 miljoni EUR — dotāciju veidā.

Ierosinātā MFP palīdzētu Moldovai segt daļu no tās atlikušā ārējā finansējuma vajadzībām, kas tiek lēstas 480 miljonu USD apmērā saistībā ar jauno SVF programmu 2021.–2025. gadam.

Izmaksa tiktu veikta trīs daļās, un katras daļas, tostarp pirmās, izmaksa būtu stingri saistīta ar nosacījumu, ka gan SVF programmas, gan vairāku papildu politikas pasākumu, par kuriem jāvienojas Komisijai un iestādēm un kuri uzskaitīti saprašanās memorandā, īstenošanā ir panākts ievērojams progress. Saprašanās memorandā, visticamāk, galvenā uzmanība tiks pievērsta politikas reformām, kas vērstas uz aktīvu atgūšanu saistībā ar krāpšanu banku sektorā 2014. gadā, publisko finanšu pārvaldības (PFP) reformu turpināšanai, tieslietu nozares reformai, enerģētikas nozarei, kā arī darījumdarbības videi kopumā. Sagaidāms, ka ierosinātās darbības īstenošana būs cieši saistīta ar atbalstu no budžeta operācijām, ko finansē no Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (NDICI).

Kā sīkāk izklāstīts šim priekšlikumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā, Komisija, pamatojoties arī uz Eiropas Ārējās darbības dienesta veikto politiskās situācijas novērtējumu, uzskata, ka ir izpildīti politiskie un ekonomiskie priekšnosacījumi ierosinātajai MFP darbībai.

•Vispārīgais konteksts

Neraugoties uz vērā ņemamu ekonomikas atveseļošanos pēc 2020. gada smagās recesijas, Moldovas makroekonomiskās perspektīvas joprojām ir nestabilas. Tas daļēji ir saistīts ar pašreizējo sarežģīto pandēmijas situāciju (Covid-19 gadījumu skaits pieaug, un līdz 2021. gada decembra sākumam vakcinācijas rādītājs bija salīdzinoši zems — zem 30 %), kā arī neseno gāzes krīzi, kas Moldovu pakļauj papildu finansiālai spriedzei. Turklāt tas ir papildus būtiskiem strukturāliem trūkumiem, jo īpaši ierobežotajām administratīvajām spējām, vajadzībai vēl vairāk uzlabot pārvaldību un notiekošo cīņu pret korupciju.

Pēc pandēmijas izraisītā straujā sarukuma 2020. gadā ekonomika 2021. gada pirmajā pusē ievērojami atveseļojās, un IKP pieauga par 11,5 %, taču šis rādītājs lielā mērā saistīts ar slikto sākotnējo situāciju. Sagaidāms, ka gada otrajā pusē izaugsme palēnināsies, inflācija pieaugs un mājsaimniecību patēriņš samazināsies. Ņemot vērā iepriekš minēto, SVF un Pasaules Banka pieņem, ka ekonomikas atveseļošanās šogad kopumā būs 7 % no IKP, bet nākamajā gadā samazināsies līdz 4,5 % no IKP.

Pēc ievērojamās dezinflācijas pagājušajā gadā inflācija, ko mēra pēc patēriņa cenu indeksa (PCI), 2021. gadā ievērojami pieauga līdz 8,8 % oktobrī, kas ievērojami pārsniedza Moldovas Valsts Bankas noteikto mērķrādītāju 5 % ± 1,5 procentpunktu apmērā. Lielākoties to var skaidrot ar pārtikas cenu pieaugumu, kā arī augstākiem enerģijas tarifiem. Reaģējot uz augsto inflācijas spiedienu, centrālā banka šogad vairākas reizes paaugstināja atsauces likmi, un oktobrī tā sasniedza 5,5 %. Moldovas Valsts Banka 2022. gada pirmajā pusē prognozē divciparu inflāciju līdz 15 %; lai gan tā daļēji tiek uzskatīta par īslaicīgu, taču tas varētu izraisīt vēl stingrākus monetāros nosacījumus.

Pamatojoties uz uzlaboto izaugsmes perspektīvu un lielākiem nodokļu ieņēmumiem, valdība septembrī grozīja Likumu par valsts budžetu, prognozējot mazāku deficītu, nekā sākotnēji, proti, 5,1 % no IKP salīdzinājumā ar 6,7 % no IKP 2021. gada sākumā. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo enerģētikas krīzi un to, ka iestādes plāno ieviest jaunus kompensācijas pasākumus, lai aizsargātu visneaizsargātākos patērētājus, tiek prognozēts, ka Moldovas fiskālais stāvoklis nākamajā gadā pasliktināsies. Saskaņā ar 2022. gada valsts budžetu, kas parlamentam iesniegts 25. novembrī, budžeta deficīts nākamajā gadā pieaugs līdz 6 % no IKP, kas ir augsts salīdzinājumā ar Moldovas vēsturiskajiem vidējiem rādītājiem, un svārstīsies zem 2 % no IKP 2015.–2019. gadā. Tiek prognozēts, ka izdevumi palielināsies par 7,6 miljardiem leju salīdzinājumā ar ieņēmumu pieaugumu par 4,2 miljardiem leju, ko veicinās lielāka PVN iekasēšana.

Ņemot vērā izdevumu pieaugumu un neraugoties uz starptautisko partneru papildu palīdzību enerģijas cenu pieauguma ietekmes mazināšanai, tiek prognozēts, ka Moldovas valsts parāds ievērojami palielināsies, vidējā termiņā pārsniedzot 40 % no IKP salīdzinājumā ar aptuveni 28 % no IKP 2019. gadā pirms pandēmijas izraisītās lejupslīdes un gāzes krīzes.

Pēc tam, kad tekošā konta deficīts 2020. gadā samazinājās līdz 6,6 % no IKP, 2021. gada pirmajā pusē tas palielinājās līdz 14 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā gada periodu, un tas radīja jaunu spiedienu uz Moldovas maksājumu bilanci. Saskaņā ar SVF prognozēm tekošā konta deficīts līdz šā gada beigām sasniegs 1,5 miljardus USD (aptuveni 11 % no IKP), kas ir gandrīz divkāršs pieaugums salīdzinājumā ar pagājušo gadu. Lielu daļu no tā var izskaidrot ar importa un eksporta ievērojamo pieaugumu 2021. gadā. No janvāra līdz septembrim eksports pieauga par 21,1 % salīdzinājumā ar to pašu periodu 2020. gadā, bet imports pieauga par 31,7 %.

Moldovas ārvalstu valūtas rezerves visā pandēmijas laikā 2020. gadā izrādījās stabilas un 2021. gadā palielinājās, turklāt tās saglabājās augstas salīdzinājumā ar vēsturiskajiem standartiem, un septembra beigās sasniedza 4 miljardus USD. Tas atbilst 8 importa mēnešiem un lielā mērā atspoguļo SVF augustā piešķirtās speciālās aizņēmumu tiesības (SDR) 236 miljonu USD apmērā, kas bija daļa no fonda globālās reakcijas uz Covid-19 krīzi.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā