LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 7.5.2008 
SEC(2008) 574 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES L ĒMUMS, 
ar kuru atce ļ Lēmumu 2005/694/EK par p ārmērīga budžeta defic ītu Itālijā 
(iesniegusi Komisija) 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. KONTEKSTS  
Līguma 104. pants nosaka, ka dal ībvalstīm jāizvairās no pārmērīga budžeta defic īta, un paredz 
budžeta defic īta noteikšanas un nov ēršanas proced ūru. Pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūra sīkāk izklāstīta Padomes Regul ā (EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanu1, kas ir Stabilit ātes un 
izaugsmes pakta sast āvdaļa. Saskaņā ar Līguma 104. panta 2. punktu Komisijai j āuzrauga 
atbilstība budžeta discipl īnai, pamatojoties uz diviem krit ērijiem, proti: a) vai pl ānotais vai 
reālais valsts budžeta defic īts pārsniedz atsauces v ērtību 3 % apm ērā no IKP (ja vien defic īta 
attiecība nav b ūtiski un nep ārtraukti samazin ājusies un sasniegusi atsauces v ērtībai tuvu 
līmeni, vai ar ī atsauces v ērtība ir pārsniegta tikai iz ņēmuma kārtā un uz laiku, un š ī attiecība 
joprojām ir tuva atsauces v ērtībai) un b) vai valsts par āds pārsniedz atsauces v ērtību, kas ir 
60 % no IKP (ja vien par āda attiecība pietiekami strauji nesamazin ās un netuvin ās atsauces 
vērtībai). 
Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūru Komisija sniedz p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanai 
vajadzīgos datus. Piem ērojot min ēto protokolu, dal ībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes 
Regulā (EK) Nr. 3605/93 j āsniedz dati par valsts budžeta defic ītu, valsts par ādu un citiem 
saistītajiem main īgajiem lielumiem divas reizes gad ā, t.i., līdz 1. apr īlim un l īdz 
1. oktobrim.2,3  
2005. gada 7. j ūnijā Komisija uzs āka pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru 
attiecībā uz Itāliju, pieņemot ziņojumu saska ņā ar Līguma 104. panta 3. punktu, pamatojoties 
uz to, ka valsts kopbudžeta defic īts 2003. un 2004. gad ā bija 3,1 % no IKP un valsts par āds –– 
aptuveni 106–107 % no IKP4. Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2005. gada 
28. jūlijā saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu nol ēma, ka It ālijā ir pārmērīgs budžeta 
deficīts5. Tajā pašā laikā, arī pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome saska ņā ar 
Līguma 104. panta 7. punktu ieteica It ālijai novērst pārmērīgā budžeta defic īta situāciju 
vēlākais līdz 2007. gadam.6 Konkrēti, Itālijas iestādēm šajā nolūka ieteica stingri īstenot 
2005. gada budžetu, veikt nepieciešamos pas ākumus, lai cikliski kori ģētā deficīta 
kumulatīvais samazin ājums, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus, 2006.–
2007. gad ā būtu vismaz 1,6 % no IKP sal īdzinājumā ar tā līmeni 2005. gad ā, vismaz pusi no 
korekcijām veicot 2006. gad ā. Turklāt Itālijas iestādēm ieteica pan ākt, ka valsts kop ējā parāda 
attiecība pietiekami samazin ās un pietiekami ātri tuvojas atsauces v ērtībai, atbilstoši 
pārmērīgā budžeta defic īta korekcijai atjaunojot piem ērotu prim ārā pārpalikuma l īmeni vidējā 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 
(OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp). 
2 OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 
(OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp). 
3 Jaun ākais Itālijas paziņojums pieejams vietn ē: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
4 SEC(2005) 750. P ēc vairākkārtējiem labojumiem pašlaik zi ņots, ka valsts budžeta defic īts 2003. un 
2004. gad ā ir 3,5 % apm ērā no IKP. Par āda attiecība par šiem pašiem gadiem p ārskatīta, samazinot to 
līdz aptuveni 104 % no IKP, ko galvenok ārt noteica augst ākas pašreiz ējās nominālā IKP aplēses. 
5 OV L 266, 11.10.2005., 57. lpp. 
6 Visi ar p ārmērīga budžeta defic ītu saistītie dokumenti, kas attiecas uz It āliju, ir atrodami š ādā tīmekļa 
vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. 
LV 3   LV termiņā. Itālijas iestādēm ieteica ar ī papildus neto aiz ņēmumiem īpaši piev ērsties citiem 
faktoriem, kuri ietekm ē parāda līmeņa izmaiņas, piemēram, ārpusbilances oper ācijām. Turklāt 
Padome mudin āja Itālijas iestādes panākt, lai ar budžeta konsolid āciju vidējā termiņā 
nodrošinātu valsts finanšu st āvokli tuvu l īdzsvaram vai ar p ārpalikumu, samazinot cikliski 
koriģēto deficītu — atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus — vismaz par 0,5 % no 
IKP gadā pēc pārmērīga budžeta defic īta stāvokļa novēršanas. 
Visbeidzot Padome mudin āja Itālijas iestādes turpin āt veikt uzlabojumus visp ārējā valsts datu 
vākšanā un apstrādē. 
1. tabula. Korekcijas, kuras Padome apstiprin āja 2005. gada 28. j ūlijā  
% no IKP, ja vien nav nor ādīts citādi 2005 2006 2007 
Valsts kopbudžeta bilance 
Pagaidu pas ākumi -4,3 
0,4 deficīts 
pārliecinoši < 4 
- deficīts pārliecinoši 
< 3 
- 
izmaiņas struktur ālajā bilancē  2006. –2007. gad ā +1,6 salīdzinājumā ar 
2005. gadu (vismaz) 
vismaz puse no t ā 2006. gad ā 
p.m.: reālā IKP pieaugums (%) 
 0 1,5  1,5 
Piezīme: strukturālā bilance = cikliski kori ģētā bilance, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus.  
Avots : Padomes ieteikums atbilst īgi 104. panta 7. punktam, cit ējot Komisijas dienestu 2005. gada pavasara 
prognozes un ietverot turpm ākos novērtējumus.  
2006. gada 22. febru ārī, t.i., pēc Padomes ieteikum ā noteiktā veicamo pas ākumu termi ņa 
beigām, Komisija pie ņēma paziņojumu Padomei, kur ā atzina, ka It ālijas līdz tam veiktie 
pasākumi, šķiet, atbilst Padomes ieteikumam un, lai gan budžeta st āvoklis joproj ām 
saglabājas nestabils, šaj ā posmā papildu pas ākumi pārmērīga budžeta defic īta novēršanai nav 
nepieciešami.7 2006. gada 14. marta san āksmē Padome piekrita šim nov ērtējumam. 
Saskaņā Līguma 104. panta 12. punktu Padomes l ēmums par p ārmērīga budžeta defic īta 
pastāvēšanu jāatceļ, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ja p ārmērīgs budžeta defic īts 
attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir nov ērsts. 
                                                 
7 SEC(2006) 238. 
LV 4   LV 2. JAUNĀKĀS DEFIC ĪTA ATTĪSTĪBAS TENDENCES  
Valsts statistikas bi roja 2008. gada 29. febru ārī izplatītie dati apstiprin āja, ka pēc atkārtotiem 
labojumiem valsts budžeta defic īts 2003. un 2004. gad ā bijis 3,5 % no IKP sal īdzinājumā ar 
sākotnējo rādītāju 3,1 % no IKP, kas 2005. gad ā mudināja Komisiju attiec ībā uz Itāliju uzsākt 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru. Budžeta defic īts šajos divos gados b ūtu 
bijis vēl lielāks, ja netiktu veikti vienreiz ēji pasākumi attiec īgi 1¾ % un 1¼ % apm ērā no 
IKP. Prim ārais pārpalikums no gandr īz 5 % no IKP 1990. gadu beig ās 2004. gad ā strauji 
kritās līdz 1,2 %. 2005. gad ā, kad IKP nepieauga, va lsts kopbudžeta defic īts sasniedza 4,2 % 
no IKP, neskatoties uz defic ītu samazinošiem vienreiz ējiem pasākumiem 0,5 % apm ērā no 
IKP, un prim ārais pārpalikums gandr īz pilnībā zuda. 
Itālijas līdz 2008. gada apr īlim ziņotie dati liecina, ka 2006. gad ā tika veikta iev ērojama 
budžeta korekcija un va lsts budžeta defic īts sasniedza 3,4 % no IKP.8 Tas atbilst 2005. gada 
decembra stabilit ātes programmas atjaunin ājumā izvirzītajam budžeta defic īta mērķim — 
3,5 % no IKP.9 Kopējo deficītu negatīvi ietekm ēja valdības lēmums anul ēt ar ātrvilcienu 
projektu saist īto dzelzce ļa uzņēmuma par ādu, kas rad īja budžeta defic īta pieaugumu 0,9 % 
apmērā no IKP. Gandr īz 0,9 procentpunktus no IKP nomin ālās korekcijas laik ā no 2005. l īdz 
2006. gadam veicin āja augoši ie ņēmumi savienojum ā ar nelielu k ārtējo primāro izdevumu un 
IKP attiec ības samazin ājumu gandr īz nemain īga starppat ēriņa rezultātā. Tas kompens ēja 
minēto dzelzce ļa uzņēmuma par āda anulēšanu. Ievērojamais pieaugums daudzos ie ņēmumu 
posteņos bija saist īts ar vairākiem pasākumiem Likum ā par 2006. gada budžetu un gada vid ū 
pieņemtajā papildu budžeta paket ē. PVN ie ņēmumi, ka ar ī iedzīvotāju un uz ņēmumu 
ienākuma nodoklis attiec īgi katrs gadu no gada pieauga par 0,3 procentpunktiem no IKP.  
2006. gad ā ieņēmumi, neskaitot vienreiz ējus pasākumus, bija par 1½ procentpunktiem no IKP 
augstāki nekā 2005. gad ā, savukārt izdevumi, atskaitot vienreiz ējus pasākumus, samazin ājās 
par vairāk nekā ¼ procentpunktiem no IKP. Iz ņemot vienreiz ējus un pagaidu pas ākumus,10 
2006. gad ā budžeta defic īts samazin ājās līdz 3 % no IKP sal īdzinājumā ar 4,8 % 2005. gad ā. 
2006. gad ā struktur ālā bilance, t.i., budžeta bilance,  atskaitot ciklisko un vienreiz ējo 
pasākumu ietekmi, sal īdzinājumā ar 2005. gadu uzlaboj ās par 1,7 procentpunktiem no IKP, 
kas ievērojami pārsniedz vismaz tos 0,8 procentpunktus, kas pras īti 2005. gada j ūlija Padomes 
ieteikumā atbilstīgi Līguma 104. panta 7. punktam. 
                                                 
8 2006. gada budžeta defic īts tika pārskatīts, samazinot to no 4,4 % no IKP, kas tika pazi ņots līdz 
2008. gada apr īlim ( Eurostat  Ziņu apskats Nr. 55 (2007. gada 23. apr īlis) un Nr. 142 (2007. gada 
22. oktobris)). Labojumi tika veikti galvenok ārt mazāku kapitālizdevumu rezult ātā, ņemot vērā lēmumu 
uzkrāt PVN kompens ācijas, kuras saist ītas ar Eiropas Kopienu Tiesas (EKT) spriedumu par PVN 
piemērošanu uz ņēmumu automobi ļiem tajos gados, kad iesniegt ās prasības tiek apstiprin ātas, nevis 
sākotnēji plānotajā 2006. gad ā. 
9 Programma un Komisijas un Padomes v ērtējums par to atrodams š ādā tīmekļa vietnē: 
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
10 Vienreiz ējie un pagaidu pas ākumi palielin āja 2006. gada budžeta defic ītu par 0,4 % no IKP. Papildus 
deficītu palielinošajai par āda anulēšanai par defic ītu samazinošiem vienreiz ējiem pas ākumiem 
uzskatāmi šādi darījumi: nekustam ā īpašuma p ārdošana (0,1 % no IKP) un nodok ļu piemērošana 
uzņēmumu akt īvu pārvērtēšanai (0,4 % no IKP). Savuk ārt 2005. gada stabilit ātes programmas 
atjauninājums paredz ēja budžeta defic īta samazin āšanas vienreiz ējus pasākumus 2006. gad ā 0,3 % 
apmērā no IKP. 
LV 5   LV Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat)  sniegtajiem datiem p ēc Itālijas ziņojuma pirms 
2008. gada apr īļa,11 valsts kopbudžeta defic īts 2007. gad ā bija 1,9 % no IKP. Past āv ļoti 
neliela varb ūtība, ka iesp ējamie turpm ākie valsts kontu labojumi 2007. gada budžeta defic īta 
attiecību varētu palielin āt, pārsniedzot 3 % no IKP.12 
Par 2007. gadu iesniegtais budžeta defic īts — 1,9 % no IKP —, ietverot kop ējo budžeta 
deficītu palielinošus vienreiz ējus pasākumus 0,2 % apm ērā no IKP,13 ir daudz zem āks par 
2006. gada stabilit ātes programm ā plānoto mērķi — 2,8 % no IKP, kur ā ietverti budžeta 
deficītu samazinoši vienreiz ējie pasākumi 0,1 % apm ērā no IKP. Šis — lab āks par plānoto — 
rezultāts iegūts 2006. gada budžeta defic īta (atskaitot vienreiz ējus pasākumus) pozit īvā bāzes 
efekta rezult ātā, kas izrādījās 1,5 procentpunktus no IKP maz āks nekā 2006. gada stabilit ātes 
programmas atjaunin ājumā. Likumā par 2007. gada budžetu pie ņemto korekt īvo pasākumu 
īstenošana bija efekt īva, tomēr labāko sākuma stāvokli nedaudz pasliktin āja dažu papildu 
izdevumu da ļēja īstenošana — galvenok ārt sociālie pārvedumi un kapit ālizdevumi, par ko 
lēmumu pie ņēma 2007. gad ā. 
Kopējā korekcija 2007. gad ā 1½ procentpunktu apm ērā no IKP sal īdzinājumā ar 2006. gadu 
lielā mērā tika pan ākta pateicoties iev ērojamam ie ņēmumu un IKP attiec ības papildu 
palielinājumam par 1,2 procentpunktiem. Iedz īvotāju un uz ņēmumu ien ākuma nodok ļa 
pieplūdums liel ā mērā kompens ēja gan uz ņēmumu akt īvu pārvērtēšanas rezult ātā radīto 
īslaicīgo ieņēmumu, gan naftas produktu akc īzes nodok ļu pazemin ājuma rad īto netiešo 
nodokļu/IKP attiec ības samazin ājumu. Atlaišanas pabalstu fonda TFR līdzekļu novirzīšana uz 
Itālijas sociālās nodrošin āšanas iest ādi izskaidro soci ālo maksājumu kā IKP daļas pieaugumu 
par gandr īz 0,4 procentpunktiem.14 Izdevumu da ļā salīdzinājumā ar 2006. gadu iev ērojamāki 
zemākus (vienreiz ēja pasākuma) kapit ālizdevumus da ļēji kompens ēja procentu izdevumu 
straujais pieaugums. Laik ā no 2006. l īdz 2007. gadam k ārtējo primāro izdevumu da ļa pret 
IKP nedaudz mazin ājās, jo darbinieku atl īdzības ierobežotu pieaugumu, kas atspogu ļoja to, ka 
2006. gad ā nav veikti lieli par ādu maksājumi, lielā mērā kompens ēja to soci ālo pārvedumu, 
kas nav nat ūrā, pieaugums. Kopum ā primārie izdevumi samazin ājās par gandr īz 
¾ procentpunktiem no IKP, bet kop ējie izdevumi 2007. gad ā samazin ājās par aptuveni 
¼ procentpunktiem no IKP.  
                                                 
11 2008. gada 18. apr īļa Eurostat  Ziņu apskats Nr. 54. 
12 Budžeta defic īta attiecība parasti tiek labota — samazinot vai palielinot — p ēc pirmo rezult ātu 
publicēšanas pavasara pazi ņojumā. Daži p ēdējie labojumi It ālijā bija diezgan iev ērojami. Tom ēr 
starpība starp pašlaik pazi ņoto budžeta defic ītu 2007. gadam un budžeta defic īta atsauces v ērtību ir 
pietiekami liela, lai secin ātu, ka labojumiem 2007. gada budžeta defic ītu nevajadz ētu palielin āt virs 3 % 
no IKP. 
13 Apl ēses — 0,2 % no IKP — attiec ībā uz vienreiz ējo pasākumu budžeta defic ītu palielinošo ietekmi 
2007. gad ā izriet no budžeta defic īta samazin āšanas vienreiz ējiem pasākumiem 0,2 % apm ērā no IKP, 
kas ietver nekustam ā īpašuma p ārdošanā gūtos ieņēmumus un nodok ļu piemērošanu uz ņēmuma akt īvu 
pārvērtēšanai, kā arī budžeta defic ītu samazinošos vienreiz ējos pasākumus 0,4 % apm ērā, kas ir 
i) 2007. gada 31. decembr ī pieņemtais lēmums atcelt nodok ļu iekasētāju pienākumu iemaks āt valdībai 
avansā noteiktu to nodok ļu summu, kas iekas ējami nākamajā gadā (0,3 % no IKP); un ii) to pras ību 
atlīdzība, kuras nodok ļu maksātāji iesniedza p ēc Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma attiec ībā uz 
uzņēmuma automobi ļiem piemērojamo PVN rež īmu (mazāk nekā 0,1 % no IKP). 
14 Likum ā par 2007. gada budžetu noteikts, ka darba dev ējiem, kuriem ir vismaz 50 darbinieku, tie 
atlaišanas pabalsta fonda ( Trattamento di Fine Rapporto  — TFR) līdzekļi, kurus darbinieki nolemj 
neieskaitīt privātos pensiju fondos, j ānovirza uz jaunu It ālijas Sociālās nodrošin āšanas iest ādes ( Istituto 
Nazionale della Previdenza Sociale  — INPS ) fondu. Jaunaj ā INPS  fondā uzkrātie līdzekļi tiek reģistrēti 
kā valsts ie ņēmumi, kas samazina budžeta defic ītu, bet saist ības, ko tie rada vald ībai kā atlaišanas 
pabalsta maks ājumi darbiniekiem, pak āpeniski veidos papildu valsts izdevumus. Pl ānots, ka š ā 
noteikuma budžeta defic ītu samazinoš ā ietekme laika gait ā mazināsies, un prognoz ējams, ka 8–9 gadu 
laikā papildu ie ņēmumi un izdevumi savstarp ēji izlīdzināsies. 
LV 6   LV 2007. gad ā ieņēmumi, atskaitot vienreiz ējus pasākumus, palielin ājās par 1½ procentpunktiem 
no IKP sal īdzinājumā ar 2006. gadu, savuk ārt izdevumi, atskaitot vienreiz ējus pasākumus, 
pieauga par vair āk nekā ¼ procentpunktiem no IKP. Iz ņemot šo un citus vienreiz ējos un 
pagaidu pas ākumus, 2007. gada budžeta defic īts bija 1,7 % no IKP. 
Strukturālās bilances, t.i., cikliski kori ģētās budžeta bilances, atskaitot vienreiz ējus 
pasākumus, apl ēses 2007. gad ā rāda uzlabojumus par aptuveni  1¼ procentpunktiem no IKP. 
2006.–2007. gada laik ā strukturālā budžeta defic īta korekcija sasniedza 3 procentpunktus no 
IKP. Tas ar pietiekamu droš ības rezervi p ārsniedz 2005. gada j ūlija Padomes ieteikum ā 
saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu noteikto m ērķi, kas bija vismaz 1,6 procentpunkti. 
Atbilstīgi Padomes ieteikum ā saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu min ētajam 
aicinājumam It ālijai turpin āt veikt uzlabojumus valsts datu v ākšanā un apstr ādē, Itālija ir 
samazinājusi statistisk ās neatbilst ības. Tiešsaistes vald ības izveidošana sekm ē efektīvāku 
informācijas apkopošanu par budžeta dar ījumiem. Aizvien v ērojamas dažas nepiln ības, 
piemēram, ievērojamas atš ķirības starp 2006. un 2007. gad ā uzkrātajām un iekas ētajām 
sociālajām iemaks ām. Pēc 2005. gada p ārmērīga budžeta defic īta paziņojuma Eurostat  
publicēja Itālijas datus, kuros nebija neatrisin ātu jautājumu. 
3. DEFICĪTA PROGNOZES 2008. GADAM UN TURPM ĀK 
Saskaņā ar Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoz ēm paredzams, ka valsts 
kopbudžeta defic īts 2008. gad ā pieaugs l īdz 2,3 % no IKP ar re ālā IKP pieaugumu par 0,5 %. 
Atskaitot vienreiz ējus un pagaidu pas ākumus, t.i., nekustam ā īpašuma p ārdošanā gūtos 
ieņēmumus un dažu vienreiz ējo nodok ļu galīgās iemaksas, 2008. gada budžeta defic īts 
joprojām būtu zem atsauces v ērtības — 2,4 % no IKP. It ālijas 2007. gada novembra 
stabilitātes programmas atjaunin ājumā oficiālais budžeta defic īta mērķis 2008. gadam bija 
2,2 % no IKP, ietverot ar ī budžeta defic īta samazin āšanas vienreiz ējos pasākumus aptuveni 
0,1 % apm ērā no IKP. Neskatoties uz negaid īti labu 2007. gada faktisko defic ītu, 12. mart ā 
oficiālā budžeta defic īta 2008. gada prognoze tika p ārskatīta, to palielinot l īdz 2,4 % no IKP, 
ko vēlāk apstiprin āja 2008. gada apr īļa paziņojumā. Labojumi ietver gan zem āku prognoz ēto 
reālā IKP pieaugumu (0,6 % sal īdzinājumā ar 1,5 % no IKP programmas atjaunin ājumā), gan 
novirzes budžeta izpild ē. Nedaudz zem āki 2008. gada budžeta defic īta rādītāji pavasara 
prognozē skaidrojami ar pie ņēmumu, ka ieguld ījumu budžeta izpild ē arī turpmāk paredzamas 
nelielas aizkav ēšanās. Pavasara prognoze paredz ar ī zemākus procentu izdevumus. 
Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoz ē paredzētais deficīts 2,3 % apm ērā no IKP 
2008. gad ā atspoguļotu pieaugumu nomin ālajā izteiksmē gandrīz ½ procentpunktu apm ērā no 
IKP salīdzinājumā ar 2007. gadu, neskatoties uz krasu kapit ālizdevumu kritumu, kas 
atspoguļo ievērojamus vienreiz ēju pasākumu izdevumus 2007. gad ā. Prognoz ētā nominālā 
deficīta pasliktin āšanās atspogu ļo ne tikai maz āku ekonomisko izaugsmi, bet ar ī 2008. gada 
budžeta negat īvo ietekmi, dažus s ākotnēji 2007. gad ā plānotus ekspans īvus pasākumus, kā arī 
citus 2008. gada pirmajos m ēnešos apstiprin ātus pasākumus. Konkr ēti, 2008. gada budžet ā 
plānots valsts sektora darba kopl īguma finans ējums viet ējā līmenī 2006.–2007. gad ā, ietverot 
parādmaksājumus (kā liecina ofici ālās prognozes, algu izmaksas palielin āsies par vair āk nekā 
6 % 2008. gad ā un nedaudz samazin āsies 2009. gad ā), vietējo īpašuma nodok ļu 
samazinājums, zem āki ieņēmumi nomas atskait ījumu rezult ātā un neliels bezdarbnieka 
pabalstu pieaugums. Budžeta likum ā noteikta ar ī gan uzņēmumu ien ākuma nodok ļa (IRES ) 
likmju reforma, gan re ģionālā nodokļa par ražošanas darb ību (IRAP ) reforma, kuras ietekme 
uz budžetu no pozit īvas 2008. gad ā kļūs par negat īvu 2009. gad ā, bet turpm ākajos gados b ūs 
LV 7   LV neitrāla. Dažiem 2007. gad ā apstiprin ātajiem papildu soci ālajiem p ārvedumiem un 
ieguldījumiem, k ā arī 2006. gada budžeta likum ā noteiktajam IRAP samazinājumam b ūs 
novēlota nelabv ēlīga ietekme uz budžetu 2008. gad ā. Parlaments 2008. gada febru ārī 
apstiprināja vairākus nelielus pas ākumus, kas paredz papildu izdevumus un zem ākus 
ieņēmumus. Kopum ā 2008. gad ā izdevumiem, atskaitot vienreiz ējus pasākumus, b ūtu 
jāpalielinās par 0,5 procentpunktiem no IKP, jo  procentu izdevumu un kapit ālizdevumu 
attiecības nelielo samazin ājumu, neskaitot vienreiz ējus pasākumus, var ētu vairāk nekā 
kompensēt kārtējo primāro izdevumu straujš pieaugums. Ie ņēmumiem, neskaitot vienreiz ējus 
pasākumus, 2008. gad ā būtu jāsamazinās par gandr īz 0,2 procentpunktiem no IKP. 
Ja politika nemain īsies, apdraud ējumu 2008. gada budžeta prognoz ēm rada vēl nepieņemtie 
tiesas nol ēmumi, jo īpaši attiec ībā uz IRAP  neatskait īšanu no ien ākuma nodok ļu bāzes. 
Apdraudējumus rada ar ī ekonomisk ās izaugsmes perspekt īva. Turkl āt uzņēmumu ien ākuma 
nodokļa būtisko izmai ņu radītais rezult āts pakļauts ievērojamai nenoteikt ībai abos virzienos. 
Attiecībā uz 2009. gadu Komisijas dienes tu 2008. gada pavasara prognoz ē, pamatojoties uz 
nemainīgas politikas standarta scen āriju un re ālā IKP pieaugumu 0,8 % apm ērā, paredzēts 
valsts budžeta defic īta neliels pieaugums l īdz 2,4 % no IKP. Šo prognoz ēto nelielo pieaugumu 
gan pastāvīgu pasākumu, gan negat īvā ekonomisk ā cikla rezult ātā rada nodok ļu sloga 
samazināšana, jo īpaši zem āki uzņēmumu ien ākuma nodok ļi. 2007. gada novembra 
stabilitātes programmas atjaunin ājumā tika izvirz īts deficīta mērķis — 1,5 % no IKP ar re ālā 
IKP pieaugumu par 1,6 %. K ā uzsvērts Padomes atzinum ā par 2007. gada It ālijas stabilit ātes 
programmas atjaunin ājumu15, programm ā nav aplūkoti budžeta korekcij ām pamatā esošie 
korektīvie pasākumi. 
Prognozētā struktur ālā stāvokļa pasliktin āšanās 2008. gad ā par vair āk nekā 
¼ procentpunktiem no IKP sal īdzinājumā ar 2007. gadu noteikti n eatbilst vismaz 0,5 % no 
IKP ikgad ējā samazin ājuma pēc pārmērīgā budžeta defic īta novēršanas, kas noteikts 
Stabilitātes un izaugsmes pakt ā un atgādināts Padomes l ēmumā saskaņā ar Līguma 104. panta 
7. punktu. Sav ā atzinumā par 2007. gada novembra stabilit ātes programmas atjaunin ājumu, 
kurā 2008. gad ā prognozēja struktur ālā stāvokļa uzlabojumu ¼ procentpunktu apm ērā no IKP, 
Padome atz īmēja, ka past āv risks, ka 2008. gad ā ievērojami pasliktin āsies struktur ālā bilance, 
ja netiks izmantota 2007. gada s ākuma poz īcija, kas bija lab āka nekā plānots, un secin āja, ka 
VTM, iesp ējams, līdz programm ā plānotajam 2011. gadam netiktu sasniegts. Padome attiec īgi 
aicināja Itāliju stiprin āt 2008. gada budžeta m ērķi, lai īstenotu tālejošu korekciju, un p ēc tam 
īstenot plānoto fisk ālās konsolid ācijas līmeni, izmantojot piem ērotus pas ākumus, lai g ūtu 
pienācīgas sekmes virz ībā uz VTM, ko var ētu sasniegt programmas perioda laik ā, t.i., līdz 
2011. gadam. 
                                                 
15 OV C 49, 22.2.2008., 49. lpp. 
LV 8   LV 4. PARĀDA ATT ĪSTĪBAS TENDENCES UN PROGNOZES  
Valsts statistikas biroja 2008. gada 29. febru ārī izplatītie dati liecin āja, ka valsts par āds pēc 
vairākkārtējiem labojumiem galvenok ārt augstāku IKP līmeņa aplēšu dēļ no sākotnējiem 106–
107 % no IKP, kas tika nov ērots laikā, kad Itālijā tika uzsākta pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūra, gan 2003., gan 2004. gad ā bijis aptuveni 104 % no IKP. 2005. gad ā 
parāda un IKP attiec ība pirmo reizi desmit gados pieauga par 2 procentpunktiem. Prim ārais 
pārpalikums nedeva gandr īz nekādu ieguld ījumu tā samazin āšanā, savukārt kūtrās 
ekonomisk ās izaugsmes d ēļ valsts par āda netiešo procentu likme iev ērojami pārsniedza 
nominālā IKP pieaugumu, radot ļoti negat īvu „lavīnas” efektu. Neskatoties uz prim ārā 
pārpalikuma pieaugumu un maz āk negatīvu „lavīnas” efektu, valsts par āda attiecība atkal 
pieauga 2006. gad ā. Šajā gadā „krājumu un pl ūsmu” korekcija rad īja jo īpaši negat īvu ietekmi 
uz parāda attīstību — galvenais iemesls bija to likv īdo aktīvu uzkrāšana, kas paredz ēti aplēsto 
PVN atmaksu finans ēšanai pēc Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma par PVN piem ērošanu 
uzņēmumu automobi ļiem (skat. 8. zemteksta piez īmi). 2007. gad ā valsts par āda un IKP 
attiecība samazin ājās par 2,5 procentpunktiem l īdz 104 % no IKP, atgr iežoties 2004. gada 
līmenī. Šā rezultāta pamatā bija prim ārā pārpalikuma pieaugums, kas p ārsniedza 3 % no IKP. 
„Krājumu un pl ūsmu” korekcija ar ī deva ieguld ījumu par āda attiecības samazin ājumā, jo 
valsts likv īdie aktīvi līdz 2007. gada beig ām ievērojami samazin ājās salīdzinājumā ar 
iepriekšējo gadu, ņemot vērā daudz maz āku nekā prognoz ēts nodokļu maksātāju faktiski 
pieprasīto PVN atmaksas summu. Turkl āt „krājumu un pl ūsmu” korekciju 2007. gad ā 
labvēlīgi ietekm ēja valstij piederošas sabiedr ības ( SACE SpA ) kapitāla sadale aptuveni 0,2 % 
apmērā no IKP. 
Parāda samazin āšana 2006.–2007. gad ā, pamatojoties uz pieaugošu prim āro pārpalikumu un 
bez ievērojamām parādu palielinoš ām ārpusbilances darb ībām, šķiet, atbilst p ārmērīgā 
budžeta defic īta korekcij ām. Taču, tā kā 2008. gad ā prognozēts primārā pārpalikuma kritums, 
un pasākumi tā pieauguma atjaunošanai vid ējā termiņā nav formul ēti, gaidāms, ka 2008. un 
2009. gad ā parāda attiecība samazin āsies tikai nedaudz (nemain īgas politikas gad ījumā). 
Pamatojoties uz pie ņēmumu par nemain īgu politiku, Komisijas dienestu 2008. gada pavasara 
prognoze 2008. un 2009. gad ā paredz nep ārtrauktu valsts par āda attiecības samazin āšanos, 
tomēr lēnākā gaitā, kā iemesls ir prim ārā pārpalikuma pasliktin āšanās un vāja ekonomisk ā 
izaugsme. Ar ekonomisko izaugsmi un budžeta att īstību saistītie riski attiecin āmi arī uz 
parāda un IKP attiec ību. 
LV 9   LV 5. SECINĀJUMI  
Valsts kopbudžeta defic īts pieauga no 3,5 % no IKP 2003. un 2004. gad ā līdz 4,2 % no IKP 
2005. gad ā. Pēc tam tas krit ās līdz 3,4 % no IKP 2006. gad ā un līdz 1,9 % 2007. gad ā — zem 
atsauces v ērtības, 3 % no IKP. Budžeta defic īta samazin āšanu veicinošie pas ākumi 
galvenokārt ir past āvīgi. Ja neb ūtu vienreiz ējo pasākumu, 2006. un 2007. gad ā budžeta 
deficīts būtu bijis v ēl mazāks. Struktur ālā bilance, t.i., cikliski kori ģētā bilance, atskaitot 
vienreizējus un citus pagaidu pas ākumus, 2006.–2007. gad ā uzlabojās par 3 procentpunktiem, 
kas krietni p ārsniedz Padomes ieteiktos fisk ālos centienus — vismaz 1 ,6 procentpunktus no 
IKP. Saska ņā ar Komisijas dienestu 2008. gada pa vasara prognozi paredzams, ka nomin ālais 
deficīts 2008. gad ā pieaugs l īdz 2,3 % no IKP (ietverot vienreiz ējus pasākumus, kas sasniedz 
aptuveni 0,1 % no IKP, bez kuriem budžeta defic īts tik un t ā joprojām būtu zem 3 % no IKP) 
un, pamatojoties uz nemain īgu politiku, l īdz 2,4 % 2009. gad ā. Tas norāda, ka budžeta defic īts 
ticamā un ilgtspējīgā veidā ir samazin āts zem 3 % no IKP. 
Pēc desmit gadus ilgušas samazin āšanas, sasniedzot maz āk nekā 104 % no IKP 2004. gad ā 
(no vairāk nekā 121 % no IKP 1994. gad ā), valsts par āda attiec ība pieauga par 
2 procentpunktiem no IKP 2005. gad ā un vēl par 0,6 procentpunktiem 2006. gad ā. Parāda 
attiecība atkal krit ās līdz 104 % no IKP 2007. gad ā. Parāda attiecības attīstību ievērojami 
ietekmēja parādu palielinoša pagaidu finanšu oper ācija 2006. gad ā un tās atcelšana 
2007. gad ā. Bez šīs operācijas par āda attiec ība 2006. gad ā saglabātos visum ā stabila, 
atspoguļojot uzlabojumus prim ārajā pārpalikumā atbilstīgi Padomes ieteikumam. Saska ņā ar 
Komisijas 2008. gada pavasara prognozi un pie ņēmumu par nemain īgu politiku paredzams, ka 
līdz 2009. gadam par āda attiecība kritīsies līdz aptuveni 102,5 %. Par āda attiecība 2007. gad ā 
uzskatāma par samazin ātu atbilstīgi pārmērīgā budžeta defic īta korekcijai.  
No vispārējā novērtējuma izriet, ka p ārmērīga budžeta defic īta situācija Itālijā ir novērsta. 
Tādēļ Komisija iesaka Padomei atcelt t ās lēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu 
Itālijā. 
LV 10   LV 2. tabula. Budžeta att īstība 2003.–2009. gad ā 
2007 2008 2009 % no IKP, ja vien nav nor ādīts citādi 2003 2004 2005 2006 
rezultātsSP (2)KOM  SP (2) KOM(3)SP (2) 
Valsts kopbudžeta bilance  -3,5 -3,5 -4,2 -3,4 -1,9 -2,4 -2,3 -2,2 -2,4 -1,5 
        (-2,4)    
- Kopējie ieņēmumi(5) 44,8 44,2 43,8 45,4 46,6 46,2 46,4 46,3 46,4 45,9 
- Kopējie izdevumi(5) 48,3 47,7 48,0 48,8 48,5 48,6 48,7 48,5 48,7 47,9 
No tiem: - procentu uzdevumi  5,1 4,7 4,5 4,6 5,0 4,8 4,9 4,9 4,9 4,9 
        (5,0)   
- pamatkapit āla kopapjoms  2,5 2,4 2,4 2,4 2,4 2,7 2,4 2,5 2,4 2,6 
Primārā bilance  1,6 1,2 0,3 1,3 3,1 2,5 2,6 2,6 2,5 3,4 
        (2,6)    
Vienreizēji un pagaidu pas ākumi 1,7 1,3 0,6 -0,4 -0,2 0,2 0,1 0,1 0,0 0,1 
Struktur ālā bilance(1) -5,1 -4,7 -4,5 -2,8 -1,5 -2,2 -1,9 -2,0 -1,6 -1,3 
        (-2,2)    
Strukturālā primārā bilance(1) 0,0 0,0 0,0 1,8 3,5 2,6 3,1 2,9 3,3 3,6 
Valsts kop ējais parāds(4) 104,
3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0 103,2 103,5 102,6 101,5 
        (103,0)    
Izmaiņas parāda attiecībā (a) = (b)+(c) + (d)  -1,3 -0,5 2,0 0,6 -2,5 -1,8 -0,8 -1,6 -0,6 -2,0 
Komponentes: - prim ārā bilance (b)  -1,6 -1,2 -0,3 -1,3 -3,1 -2,5 -2,6 -2,6 -2,5 -3,4 
- „lavīnas” efekts (c)  1,9 0,5 1,9 0,9 1,1 0,1 1,5 0,9 2,0 1,5 
- krājumu un pl ūsmu korekcija 
(d) -1,6 0,3 0,5 1,0 -0,5 0,6 0,4 0,2 -0,1 -0,1 
Pm Reālā IKP pieaugums (%)  0,0 1,5 0,6 1,8 1,5 1,9 0,5 1,5 0,8 1,6 
        (0,6)   
Pm Ražošanas apjoma starp ība -0,2 0,0 -0,6 -0,3 -0,3 -0,6 -1,0 -0,6 -1,6 -0,6 
(1) Cikliski kori ģēta (primārā) bilance, iz ņemot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus. 
(2) Cikliski kori ģētās, struktur ālās bilances un ražošanas apjoma starp ība atbilst īgi Komisijas dienestu veiktajam 
aprēķinam, pamatojoties uz programm ā iekļauto inform āciju. 
(3) Pie ņemot, ka politika nemain ās. 
(4) Izmaiņas kopējā parāda attiecībā var izteikt š ādi: 
 tt
tt t
tt
tt
tt
tt
YSF
yyi
YD
YPD
YD
YD+⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
+−+=−
−−
−−
1*
11
11
 
 kur t ir laika indekss; D, PD, Y  un SF attiecīgi ir kopējais valsts par āds, primārais defic īts, nomin ālais IKP un 
krājumu un pl ūsmu korekcija; i un y apzīmē vidējās parāda izmaksas un nomin ālā IKP pieaugumu. Izteiksme 
iekavās izsaka „lav īnas” efektu. 
(5) Stabilitātes programm ā 2009. gadam sniegtie budžeta dati ir tendences, kas balst ās uz nemain ītiem tiesību aktiem. 
Lai sasniegtu valsts budžeta m ērķa bilanci, tika paredz ēti papildu pas ākumi ar pozit īvu ietekmi — 0,4 % no IKP.  
Avoti: Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoze (COM) un 2007. gada novembra stabilit ātes programmas 
atjauninājums (SP) (iekav ās norādītas jaunās oficiālās prognozes, kas balst ās uz nemain ītiem 2008. gada marta ties ību 
aktiem).  
 
 
LV 11   LV Ieteikums 
PADOMES L ĒMUMS, 
ar kuru atce ļ Lēmumu 2005/694/EK par p ārmērīga budžeta defic ītu Itālijā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu, 
ņemot vērā Komisijas ieteikumu, 
tā kā: 
(1) Ar Padomes L ēmumu 2005/694/EK16 pēc Komisijas ieteikuma saska ņā ar Līguma 
104. panta 6. punktu bija nolemts, ka It ālijā pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. Padome 
atzīmēja, ka gan 2003., gan 2004. gad ā valsts kopbudžeta defic īts pārsniedza atsauces 
vērtību, t.i., 3 % no IKP, tom ēr paliekot tuvu tai, savuk ārt valsts kop ējais parāds abos 
gados saglab ājās aptuveni 106–107 % apm ērā no IKP — nep ārprotami virs L īgumā 
noteiktās atsauces v ērtības, t.i., 60 % no IKP —, un p ēdējos gados tas nav 
samazinājies pietiekami ātri. 
(2) Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulas 
(EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt pārmērīga budžeta defic īta 
procedūras īstenošanu17, 3. panta 4. punktu Padome 2005. gada 28. j ūlijā pēc 
Komisijas ieteikuma pie ņēma Itālijai adres ētu ieteikumu, lai p ārmērīgā budžeta 
deficīta situāciju novērstu vēlākais līdz 2007. gadam. Šis ieteikums tika publiskots. 
(3) Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes l ēmums par p ārmērīga budžeta 
deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja pārmērīgs budžeta defic īts attiecīgajā dalībvalstī pēc 
Padomes ieskatiem ir nov ērsts.  
(4) Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūru Komisija sniedz proced ūras īstenošanai vajadz īgos datus. Piem ērojot 
minēto protokolu, dal ībvalstīm saskaņā ar Padomes 1993. gada 22. novembra Regulas 
(EK) Nr. 3605/93 par to, k ā piemērot Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam 
pievienoto Protokolu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru18, 4. pantu 
divreiz gad ā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, j āpaziņo valsts budžeta defic īta 
un parāda dati un citi saist ītie rādītāji. 
                                                 
16 OV L 266, 11.10.2005., 57. lpp. 
17 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 5. lpp.). 
18 OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr . 2103/2005 
(OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.). 
LV 12   LV (5) Pamatojoties uz Komisijas ( Eurostat ) atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 
1. punktam sniegtajiem datiem p ēc Itālijas paziņojuma līdz 2008. gada 1. apr īlim un uz 
Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozi, var izdar īt šādus secinājumus:  
– valsts kopbudžeta defic īts pēc pieauguma no 3,5 % no IKP 2004. gad ā līdz 
4,2 % no IKP 2005. gad ā tika samazin āts līdz 3,4 % no IKP 2006. gad ā un 
visbeidzot l īdz 1,9 % no IKP 2007. gad ā, kas ir zem budžeta defic īta atsauces 
vērtības — 3 % no IKP. Atskaitot vienreiz ēju pasākumu ietekmi uz budžetu, t ā 
deficīts 2007. gad ā būtu 1,7 % no IKP. Tas atbi lst 2006. gada decembra 
stabilitātes programmas atjaunin ājumā noteiktajam m ērķim — 2,8 % no IKP;  
– korekciju veicin āja pastāvīgs nodokļu ieņēmumu pieaugums 2006.–2007. gad ā, 
kas ievērojami p ārsniedza prognozes. Tas galvenok ārt panākts pieņemto 
pasākumu liel ākas nekā prognoz ēts efektivit ātes un nedaudz liel ākas nekā 
prognozēts ekonomisk ās izaugsmes rezult ātā. Aplēsts, ka struktur ālā bilance 
(t.i., cikliski kori ģēta bilance, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu 
pasākumus) p ēc lēstās pasliktin āšanās par ¼ procentpunktiem no IKP 
2005. gad ā uzlabojās par 1¾ un 1¼ procentpunktiem no IKP attiec īgi 2006. un 
2007. gad ā; 
– attiecībā uz 2008. gadu 2008. gada pavasara  prognoze paredz budžeta defic īta 
pieaugumu l īdz 2,3 % no IKP, ietverot vienreiz ējus ieņēmumus no nekustam ā 
īpašuma p ārdošanas 0,1 % apm ērā no IKP. Prognoz ēto budžeta bilances 
pasliktināšanos veicin ās gan kārtējo primāro izdevumu un IKP attiec ības 
pieaugums, gan zem āki pārskata perioda nodok ļi. To da ļēji kompens ē 
prognozētais kapit ālizdevumu samazin ājums, kas atspogu ļo ievērojamus 
vienreizējos izdevumus, kas radušies 2007. gad ā. Lai gan defic īta prognozes 
2,3 % apm ērā no IKP tikai nedaudz p ārsniedz 2007. gada novembra stabilit ātes 
programmas atjaunin ājumā noteikto ofici ālo budžeta defic īta mērķi — 2,2 % 
no IKP, šis m ērķa rādītājs tika prognoz ēts, pamatojoties uz 2007. gad ā lēsto 
budžeta defic īta rezultātu, kas bija daudz liel āks nekā paziņotais rezult āts. 
Pamatojoties uz nemain īgas politikas pie ņēmumu, pavasara prognoz ēs 
2009. gadam paredz ētais budžeta defic īts ir 2,4 % no IKP. Tas noz īmē, ka 
budžeta defic īts ticamā un ilgtsp ējīgā veidā samazin āts zem 3 % no IKP. 
Prognozēta struktur ālās bilances pasliktin āšanās par vair āk nekā 
¼ procentpunktiem no IKP 2008. gad ā un, pamatojoties uz nemain īgas 
politikas pie ņēmumu, uzlabošan ās par ¼ procentpunktiem— 2009. gad ā. Tas 
jāvērtē, ņemot vērā nepieciešam ību virzīties uz budžeta vid ējā termiņa mērķi 
(VTM) — st āvokli, kur ā Itālijai ir līdzsvarots budžets struktur ālā izteiksmē; 
LV 13   LV – pēc desmit gadu ilgušas samazin āšanās nedaudz zem 104 % no IKP 2004. gad ā 
(no vairāk nekā 121 % no IKP 1994. gad ā) valsts par āda attiecība pieauga par 
2 procentpunktiem 2005. gad ā un vēl par 0,6 procentpunktiem 2006. gad ā, 
sasniedzot 106,5 % no IKP. Par āda attiecība atkal samazin ājās līdz 104 % no 
IKP 2007. gad ā. Parāda attiec ības attīstību ievērojami ietekm ēja parādu 
palielinoša pagaidu finanšu oper ācija, t.i., likv īdo aktīvu uzkrāšana 2006. gad ā, 
un tās atcelšana 2007. gad ā. Bez šīs operācijas parāda attiecība 2006. gad ā 
saglabātos visum ā stabila, atspogu ļojot prim ārā pārpalikuma uzlabojumu 
atbilstīgi Padomes ieteikumam. Saska ņā ar Komisijas 2008. gada pavasara 
prognozi un pie ņēmumu par nemain īgu politiku paredzams, ka l īdz 
2009. gadam par āda attiecība kritīsies līdz aptuveni 102,5 %. Par āda attiecība 
2007. gad ā uzskatāma par samazin ātu atbilst īgi pārmērīgā budžeta defic īta 
korekcijai.  
(6) Padome uzskata, ka p ārmērīgais budžeta defic īts Itālijā ir novērsts un t āpēc 
Lēmums 2005/694/EK ir j āatceļ, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU.  
1. pants 
Vispārējais novērtējums ļauj secināt, ka pārmērīga budžeta defic īta situācija Itālijā ir novērsta. 
2. pants 
Ar šo atce ļ Lēmumu 2005/694/EK. 
3. pants 
Šis lēmums ir adres ēts Itālijas Republikai.  
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs