EIROPAS KOMISIJA Briselē, 7.3.2016 COM(2016) 114 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Statistikas prakses kodeksa īstenošanu un koordinēšanu ar Eiropas Statistikas sistēmu



1.Ievads Eiropas Statistikas prakses kodeksu (PK) 2005. gadā apstiprināja Statistikas programmu komiteja, bet 2011. gadā grozīja Eiropas Statistikas sistēmas komiteja (ESSK) pēc tam, kad bija pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku. 2005. gadā tika sākts pašnovērtējums, salīdzinot ar kodeksa principiem. Pēc tam 2006.–2008. gadā dalībvalstīs, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīs un Eurostat tika veikta salīdzinošā pārskatīšana. Šajā pārskatīšanā tika novērtēta statistikas iestāžu institucionālā vide un informācijas izplatīšanas prakse (1.–6. un 15. princips). Komisijas 2008. gada ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei tika secināts, ka “būtībā visu valsts statistikas iestāžu un Eurostat uzdevums joprojām ir panākt pilnīgu atbilstību kodeksam”, neraugoties uz to, ka “kopumā augstu kompetences līmeni papildina dinamisks progress saistībā ar uzlabojumiem”. Ziņojumā bija paredzēta vēl viena salīdzinošās pārskatīšanas kārta “turpmāko piecu gadu laikā; šajā saistībā Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvā padome iesniegs priekšlikumus jo īpaši par jomas, kā arī izmaksu un ieguvumu aspektiem”. Arī Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 12 // 2012 par uzlabojumiem precīzas un ticamas Eiropas statistikas izstrādes procesā tika ieteikts īstenot jaunu salīdzinošās pārskatīšanas kārtu. Pēc tam 2013. gada beigās — nākamo 5 gadu ietvaros, kā bija paredzēts iepriekš minētajā Komisijas ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei, — tika sākta jauna salīdzinošās pārskatīšanas kārta 28 dalībvalstīs, 4 EBTA valstīs un Eurostat. Tās galvenais mērķis bija uzlabot Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) efektivitāti un ticamību, lai palielinātu tās spēju sagatavot Eiropas statistiku, pārliecinātu ieinteresētās personas gan par Eiropas statistikas kvalitāti, gan ESS uzticamību un sniegtu statistikas sagatavotājiem iekšēju ieskatu līdz šim gūtajos panākumos. Šī salīdzinošās pārskatīšanas kārta daudzos aspektos atšķīrās no iepriekšējās. Pirmkārt, revīzijai līdzīgā veidā tika pārskatīti visi 15 kodeksa principi un valsts statistikas iestāžu (VSI) kā koordinatoru loma to statistikas sistēmās. Otrkārt, pārskatīšanā galvenā uzmanība tika pievērsta jomām, kurās bija nepieciešami turpmāka attīstība. Treškārt, tika izvērtētas ne vien VSI, bet arī vairākas citas valsts iestādes (CVI), kas atbildīgas par Eiropas statistikas sagatavošanu, lai gan tās netika vērtētas tik stingri kā VSI. Ceturtkārt, novērtējumus īstenoja neatkarīgi salīdzinošās pārskatīšanas veicēji; Eurostat pārskatīja Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvā padome. Ziņojumos iepazīstināts ar salīdzinošās pārskatīšanas veicēju viedokļiem un konstatējumiem un sniegti ieteikumi turpmākai rīcībai. Attiecīgās valstis un Eurostat reaģēja uz šiem ieteikumiem, ieplānojot uzlabošanas darbības, kas arī attiecīgi jāīsteno. 2.Galvenie konstatējumi un ieteikumi sadalījumā pa tematiem Stipro pušu kopsavilkums un ieteikumi Salīdzinošās pārskatīšanas ziņojumos uzsvērtas vairākas stiprās puses. Par stiprajām pusēm īpaši tika uzskatīti šādi aspekti. Ziņojumos uzsvērts spēcīgais juridiskais pamats, kurš sekmē statistikas iestāžu profesionālo neatkarību, neitralitāti un objektivitāti, kas tiek plaši atzītas un netiek apstrīdētas. Par vairāku VSI stipro pusi ir uzskatīta arī koordinēšana ar CVI un to skaidrais datu vākšanas pilnvarojums. Ļoti izglītoti, motivēti un mērķtiecīgi darbinieki sekmē augsto VSI uzticamības līmeni un lielo uzticību tām. Tomēr turpmāka cilvēkresursu un finanšu resursu samazināšana apvienojumā ar papildu rentabilitātes veicināšanas pasākumiem varētu nākotnē mazināt to spēju tikt galā ar uzdevumiem. Tika konstatētas stiprās puses saistībā ar sistēmām, rīkiem, metodēm un mijiedarbību ar lietotājiem. Tomēr ziņojumos norādīts, ka ir jāuzlabo administratīvās un funkcionālās struktūras, piemēram, ieviešot kvalitātes auditus un speciālas kvalitātes komandas vai vadītājus. VSI stiprās puses ir arī skaidrs juridiskais pamats, kas attiecas uz piekļuves iegūšanu administratīviem datiem un sadarbības izvēršanu ar administratīvo datu īpašniekiem. Taču, neraugoties uz to, ziņojumos ieteikts vairāk iesaistīt VSI administratīvo datubāzu metožu un rīku plānošanā un izstrādē. Ir gūti ievērojami panākumi tādu gadījumu skaita samazināšanā, kad tiek piešķirta priviliģēta piekļuve vēl nepublicētiem statistikas datiem (uz kuriem attiecas aizliegums), kā arī šīs piekļuves regulēšanā. Informācijas izplatīšanas jomā stiprās puses ir arī mūsdienīgu rīku, vizualizācijas metožu un tīmekļa un sociālo plašsaziņas līdzekļu datu pieejamība. Ziņojumos minētas arī tādas iniciatīvas kā iekšējās kvalitātes pārbaudes, obligātas tehniskās specifikācijas datu iesniegšanai, integrētas klientu attiecību pārvaldības sistēmas, respondentu sloga barometri un pieredzes apmaiņas tīkli. ESS dalībnieku aktīvā dalība statistikas jomā starptautiskā mērogā tiek uzskatīta par vērtību visai sistēmai. Salīdzinošās pārskatīšanas rezultātā tika sniegti 707 ieteikumi, vidēji 21 ieteikums katrai valstij/Eurostat. 1. tabulā turpmāk tekstā ir sniegts pārskats par ieteikumiem, saskaņā ar kuriem jārīkojas, lai vai nu panāktu atbilstību, vai — ja atbilstība jau panākta — uzlabotu īstenošanu. Lai gan nav piemēroti šo salīdzināt ar iepriekšējo salīdzinošās pārskatīšanas kārtu, ņemot vērā to tvēruma un izmantotās metodikas atšķirības, tomēr jāuzsver, ka tikai 9 % (65) no ieteikumiem attiecas uz neatbilstību kodeksam. Lielākā daļa attiecas uz neitralitāti un informācijas izplatīšanu (22) un profesionālo neatkarību (20). Tomēr šie skaitļi būtu jāinterpretē piesardzīgi, jo ieteikumi attiecas uz plašu dažādas nozīmes jautājumu klāstu, sākot no statistikas tiesību aktu grozīšanas līdz logotipa ievietošanai tīmekļa vietnē vai publikācijās. 1. tabula. Salīdzinošās pārskatīšanas veicēju ieteikumi sadalījumā pa tematiem Temats Ieteikumi kopā Lai uzlabotu PK īstenošanu Lai panāktu atbilstību PK Kopā 707 642 65 1. Pārvaldība un juridiskie aspekti; koordinēšana 216 194 22 1.1. Pārvaldība un juridiskie aspekti 95 73 22 1.1.1. Profesionālā neatkarība 88 68 20 1.1.2. Datu vākšanas pilnvarojums 4 3 1 1.1.3. Konfidencialitātes juridiskie aspekti 3 2 1 1.2. Koordinēšana 121 121 0 2. Resursu pietiekamība un rentabilitāte 103 99 4 2.1. Resursi 42 38 4 2.2. Apmācība 14 14 0 2.3. Rentabilitāte 47 47 0 3. Kvalitāte un metodika 168 158 10 3.1. Kvalitātes saistības 64 59 5 3.2. Metodika un konfidencialitātes aizsardzība 46 43 3 3.3. Rezultātu kvalitāte un mijiedarbība ar lietotājiem 58 56 2 4. Sloga mazināšana un administratīvie dati 68 61 7 4.1. Sloga mazināšana 22 22 0 4.2. Administratīvie dati 46 39 7 5. Neitralitāte un informācijas izplatīšana 152 130 22 5.1. Neitralitāte 36 22 14 5.2. Informācijas izplatīšana: pieejamība un skaidrība 85 78 7 5.3. Mikrodatu izplatīšana 31 30 1 Konstatējumi turpmāk tekstā izklāstīti sadalījumā pa tematu grupām. Tās noteica salīdzinošās pārskatīšanas veicēji, pamatojoties uz kodeksa struktūru, lai gan grupas nav identiskas kodeksā minētajām grupām.

Ziņojumos ietverti arī VSI un Eurostat viedokļi, ja tie atšķiras no salīdzinošās pārskatīšanas veicēju viedokļiem. VSI un Eurostat, reaģējot uz ieteikumiem, ieplānoja uzlabošanas darbības, kas publicētas atsevišķi. 2.1. Pārvaldība un juridiskie aspekti; koordinēšana Šajā iedaļā aplūkota statistikas iestāžu neatkarība, un tā attiecas uz šādiem konkrētiem jautājumiem: statistikas iestāžu vadītāju iecelšana un atbrīvošana, ar darba programmām saistīti jautājumi, datu vākšanas pilnvarojums, konfidencialitātes juridiskie aspekti un VSI kā koordinatoru loma. 2.1.1. Pārvaldība un juridiskie aspekti, tai skaitā konfidencialitātes juridiskie un procesuālie aspekti Salīdzinošās pārskatīšanas ziņojumi liecināja par diviem galvenajiem ar pārvaldību saistītajiem problēmjautājumiem, proti, vajadzību pārskatīt statistikas tiesību aktus, lai palielinātu profesionālo neatkarību statistikas iestāžu vadītāju iecelšanā un atbrīvošanā, un vajadzību spēcināt apspriešanos ar ieinteresētajām personām. Varētu būt jāveic leģislatīvas vai institucionālas izmaiņas, lai būtu iespējams īstenot daudzus no šīs jomas ieteikumiem. Tāpēc šo ieteikumu īstenošana ir attiecīgo valsts iestāžu, nevis VSI kompetencē. Salīdzinošās pārskatīšanas veicēji ziņojumos īpašu uzmanību pievērsa statistikas iestāžu vadītāju neatkarībai. Nesenais grozījums Regulā (EK) Nr. 223/2009 vēl vairāk uzsvēra vajadzību pēc neatkarības. Saskaņā ar to dalībvalstīm jāīsteno pasākumi, ar kuriem to valsts prakse un procedūras tiktu saskaņotas ar jauno Eiropas tiesisko regulējumu. Tādējādi, lai ESS pilnīgi atbilstu 1. principam, ir jāveic turpmākas darbības. Konkrētāk, ir jāgroza procedūras tā, lai: i) statistikas iestāžu vadītāji tiktu iecelti atklātās atlases procedūrās, pamatojoties uz profesionālo kompetenci; ii) būtu noteikti skaidri kritēriji to atbrīvošanai un tie tiktu piemēroti; iii) vienīgi statistikas iestāžu vadītāji būtu atbildīgi par statistikas metožu, procedūru un statistikas publikāciju satura un publicēšanas grafika izvēli. Pēdējās salīdzinošās pārskatīšanas kārtas rezultāti atšķiras no 2006.–2008. gada kārtas rezultātiem — tie liecināja, ka profesionālā neatkarība ir pilnībā sasniegta. Atšķirību iemesli ir: i) salīdzinošās pārskatīšanas veikšanā izmantotās metodikas atšķirības; ii) CVI iekļaušana pārskatīto struktūru lokā; iii) izmaiņas, kuru rezultātā ar statistikas iestāžu vadītāju neatkarību saistītās prasības kļuvušas stingrākas. Statistikas iestādes parasti ir valsts pārvaldes daļa. Tāpēc, lai panāktu kodeksā minēto pilnīgo neatkarību, ir būtiski nodrošināt, ka ministriju veikta vai cita uzraudzība ir tikai administratīva un nekādi neietekmē politiku. Otra iespēja ir padarīt statistikas iestādes pilnīgi neatkarīgas. Tika konstatēts, ka ESS dalībnieki pārsvarā ievēro kodeksa prasību izveidot un izpildīt daudzgadu un gada darba programmas, tika atklāts tikai viens neatbilstības gadījums. Statistikas lietotāju ieguldījums ir svarīgs, lai nodrošinātu, ka statistika tiek sagatavota efektīvi un atbilstoši lietotāju vajadzībām. Būtu jāizveido padomdevējas vai konsultatīvās komitejas vai arī jāprecizē to uzdevumi, ja tādas jau ir izveidotas, un tām būtu jāpiešķir pietiekami resursi. Tas palīdzēs VSI pieņemt uz informāciju pamatotus lēmumus par attiecīgā brīža un turpmāko darbu. 2. un 5. princips attiecīgi par datu vākšanu un konfidencialitātes juridiskajiem aspektiem ir ievērots. Tomēr ir iespējams panākt uzlabojumus, pievienojot papildu garantijas, lai nodrošinātu, ka konfidenciāli statistikas dati netiek izmantoti administratīvām vajadzībām. 2.1.2. Koordinēšana ar statistikas sistēmu Koordinēšana ar statistikas sistēmu nav ietverta kodeksa darbības jomā. Tomēr pārskatīšanā tā tika aplūkota, lai novērtētu, cik lielā mērā VSI nodrošina koordinēšanu ar savas valsts statistikas sistēmām, un lai pēc tam varētu papildus nostiprināt ESS. Vairums ieteikumu šajā jomā attiecas uz pasākumiem, ko varētu veikt, lai vispārīgi stiprinātu VSI kā koordinatoru lomu. Lai būtu iespējama efektīva koordinēšana, ir jāprecizē oficiālās statistikas koncepcija un jāieceļ oficiālās statistikas sagatavotāji, ja tādu vēl nav. Koordinēšanai, tai skaitā ar to saistītajiem institucionālajiem pasākumiem, vajadzētu būt skaidram juridiskajam pamatam. Jānodrošina arī nepieciešamie cilvēkresursi un finanšu resursi, un jānoslēdz rakstiskas vienošanās ar CVI, lai sekmētu šo tiesību aktu īstenošanu praksē. Koordinēšana būtu jāorganizē, pamatojoties uz kopīgiem mērķiem un gada statistikas programmām, kas piemērojamas visām valsts statistikas sistēmā (VSS) ietvertajām struktūrām. Būtu jāpublicē ziņojumi par šo valsts statistikas programmu īstenošanu. Turklāt ir vajadzīgs papildu darbs, lai nodrošinātu CVI sagatavotās Eiropas statistikas kvalitāti. Saskaņā ar grozīto Regulu (EK) Nr. 223/2009 VSI ir atbildīgas par kvalitātes uzraudzības koordinēšanu valsts mērogā. Turklāt tām vajadzētu nodrošināt pamatnostādnes, standartus un darbības procesu modeļus valsts statistikas sistēmas mērogā un būt Komisijas vienīgajam kontaktpunktam Eiropas statistikas jautājumos. 2.2. Resursu pietiekamība un rentabilitāte Cilvēku un finanšu resursu pietiekamības nodrošināšanas jautājumam ir liela nozīme visā ESS, un šis jautājums jau tika minēts Komisijas 2008. gada ziņojumā. Tas rada nopietnus draudus ESS nākotnei. Neraugoties uz pastāvīgu resursu trūkumu, īstenojot reformas un efektivitātes palielināšanas pasākumus, ESS ir izdevies apmierināt aizvien pieaugošo vajadzību pēc aizvien vairāk statistikas datu. Salīdzinošajā pārskatīšanā tomēr norādīts, ka daudzas VSI darbojas saspringtos apstākļos, kā rezultātā bieži vien netiek veikti metodoloģiski uzlabojumi un netiek izpildītas valsts statistikas prasības (sk. arī 2.3.1. punktu turpmāk tekstā). Lai nezustu iespēja sagatavot precīzu Eiropas statistiku, pārskatītāji kopumā mudina nodrošināt VSI pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus, jo VSI būtu grūti nākotnē izpildīt Eiropas statistikas prasības, neapdraudot kvalitāti. Šo grūtību priekšā daudzas VSI cenšas piesaistīt un paturēt augsti kvalificētus darbiniekus. Lai gan katrā valstī situācija var būt citāda, kopumā tiek ieteikts papildus uzlabot cilvēkresursu izmantojumu, sagatavojot piemērotus apmācību plānus, nododot prasmes, īstenojot iekšējo mobilitāti, daloties zināšanās, pastiprināti apmācot CVI darbiniekus un īstenojot darbinieku apmaiņu VSS ietvaros. Rentabilitāte ir cieši saistīta ar resursu efektīvu izlietojumu (10. princips). Lai gan netika ziņots ne par vienu neatbilstības gadījumu, kopējo rentabilitāti varētu uzlabot vairākos veidos, tai skaitā: i) sākot izmantot statistikas darbības procesa modeli, kā Generic Statistical Business Process Model; ii) izmantojot standarta datu apstrādes rīkus; iii) plašāk izmantojot administratīvos datus; iv) iespējams, nododot CVI, jo īpaši mazu CVI, pienākumus VSI. Pašlaik tiek sagatavotas vairākas ESS iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot līdzsvaru starp pieaugošo pieprasījumu pēc Eiropas statistikas un pieejamajiem resursiem. Šīm iniciatīvām vajadzētu palīdzēt uzlabot atbilstību 3. un 10. principam. To noteiktie mērķi cita starpā ir šādi: vienkāršot Eiropas tiesību aktus, noteikt statistikas vajadzību prioritātes Eiropas Statistikas programmā, izstrādāt metodikas, lai nodrošinātu kopējus rīkus un instrumentus, un, uzlabojot Eurostat kā koordinatora lomu, nodrošināt, ka Eiropas statistikas prasības tiek regulāri pārskatītas. 2.3. Kvalitāte un metodika

Eiropas statistikas pamatā jābūt ļoti kvalitatīvai, pamatotai metodikai un piemērotām statistikas procedūrām (4., 7. un 8. princips). 2.3.1. Kvalitātes saistības Kopumā ESS būtu jāveic lielāki ieguldījumi vispusīgās kvalitātes vadības sistēmās, sākot no kvalitātes pamatnostādnēm un rīkiem un statistikas procesu sistemātiskās dokumentācijas līdz standarta kvalitātes nodrošināšanas procedūrām un regulāriem kvalitātes auditiem. Salīdzinošās pārskatīšanas ziņojumos arī pausta vajadzība veidot speciālas kvalitātes un metodikas vienības ar pietiekami daudz piemēroti kvalificētu darbinieku. Ziņojumos uzsvērts apdraudējums, ko cilvēkresursu ierobežotība rada Eiropas statistikas kvalitātei un precizitātei nākotnē, jo īpaši tās potenciālā ietekme uz sistemātisku darbu kvalitātes jomā. Ņemot to vērā, vispārējās cilvēkresursu sadales ietvaros būtu jāvelta pietiekami resursi darbam ar kvalitātes jautājumiem (sk. arī 2.2. punktu). 2.3.2. Metodika un konfidencialitātes aizsardzība ESS kopumā atbilst ar metodiku saistītajiem kodeksa principiem, un tikai viens ieteikums (no 32) ir sniegts par atbilstību. Tomēr ziņojumos ieteikts uzlabot standarta pamatnostādņu izstrādes, atjaunināšanas un piemērošanas metodiku tādos jautājumos kā aptauju pārbaude, atlases / ar atlasi nesaistītu kļūdu novēršana, rediģēšanas, attiecināšanas un apstiprināšanas noteikumi, sezonāla pielāgošana un aprēķināšana un pārskatīšanas politika. Metodiskā darba jomā būtu arī ciešāk jāsadarbojas ar zinātniskajām aprindām. Salīdzinošās pārskatīšanas ziņojumos bija norādītas vairākas problēmas, kas attiecas uz konfidencialitātes aizsardzību, galvenokārt gadījumi, kuros varētu uzlabot aizsardzības metodes, bet kopumā šajā jomā atbilstība ir apmierinoša. Galvenās risināmās problēmas ir mikrodatu izmantojuma uzraudzībai nepieciešamo procedūru izveide un papildu garantiju pievienošana, lai nodrošinātu, ka konfidenciāli statistikas dati netiek izmantoti administratīvām vajadzībām. 2.3.3. Rezultātu kvalitāte un mijiedarbība ar lietotājiem Rezultātu kvalitātes un mijiedarbības ar lietotājiem jomā ESS atbilst kodeksam. Divi vienīgie ieteikumi (no 58) par gadījumiem, kad tika uzskatīts, ka atbilstība vēl nav panākta, attiecas uz pārskatīšanas politiku un statistikas datu publicēšanas kalendāriem. Salīdzinošās pārskatīšanas veicēji jo īpaši aicina uzraudzīt un uzlabot statistikas datu publicēšanas savlaicīgumu un punktualitāti, kā arī izveidot lietotājiem draudzīgus publicēšanas kalendārus, kurus varētu regulāri atjaunināt. Ieteikumos aicināts arī vairāk censties apmierināt lietotāju vajadzības. Būtu jārīkojas, lai palielinātu lietotāju informētību un veidotu atklātākas attiecības ar informatīvajiem plašsaziņas līdzekļiem. 2.4. Sloga mazināšana un administratīvie dati Salīdzinošās pārskatīšanas veicēju konstatētās problēmas galvenokārt attiecas uz šķēršļiem piekļuvē administratīviem datiem un to izmantošanā, kā arī uz VSI informēšanu un iesaistīšanu agrīnā posmā, kad tiek veidoti, mainīti vai atmesti administratīvo datu avoti (2.2., 8.1. un 8.7.–8.9. rādītājs). Lai gan vairumam VSI ir ar likumu noteikta piekļuve administratīviem datiem vai piekļuve tiem kādā citā piemērotā kārtībā, praksē piekļuve tiek piešķirta negribīgi. Ar piekļuvi administratīviem ierakstiem saistītās problēmas ievērojami ietekmē respondentu slogu (9. princips). Vairāk nekā 15 % ieteikumu, kas attiecas uz piekļuvi administratīviem ierakstiem, ir par atbilstību kodeksam. Tāpēc stratēģiskām pieejām šīs problēmas risināšanā būtu jāaptver attiecīgā juridiskā vai administratīvā kārtība, tai skaitā ar administratīvo datu īpašniekiem noslēgtās rakstiskās vienošanās, lai VSI būtu pilnīga piekļuve visiem administratīvajiem datiem, kas tām vajadzīgi Eiropas statistikas sagatavošanai, tai skaitā nodokļu datiem. Kopumā būtu jāpopularizē vispārēja attieksmes maiņa, lai oficiālās statistikas sagatavošana tiktu uzskatīta par vienu no administratīvo reģistru mērķiem. Statistikas iestādēm būtu jāspēj ietekmēt lēmumus par dažādiem administratīvo datu aspektiem, jo īpaši par izmantotajiem jēdzieniem, datu tvērumu, datu vākšanas procedūrām, kritērijiem, ko izmanto, lai noteiktu to piemērotību statistikas vajadzībām, un to noformējumu. Salīdzinošās pārskatīšanas veicēji arī ieteica vairākus citus pasākumus, kas paredzēti respondentu sloga mazināšanai bez negatīvas ietekmes uz lietotāju vajadzību apmierināšanu. Šie pasākumi cita starpā ir datu apmaiņa, jaunu datu (jo īpaši lielo datu) avotu piemērotības noteikšana statistikas vajadzībām, respondentu sloga regulāra novērtēšana un uzraudzība un ziņošana par to. 2.5. Neitralitāte un informācijas izplatīšana Lai gan dati tiek darīti pieejami tīmeklī un pētnieku aprindām tiek piešķirta piekļuve mikrodatiem saskaņā ar kodeksu (15. princips un 5.6. rādītājs), dažās valstīs joprojām problēmas rada tas, ka priviliģētiem lietotājiem, piemēram, attiecīgajiem valdības ministriem, tiek piešķirta piekļuve datiem pirms to publicēšanas (6.7. rādītājs). Ziņojumos ieteikts stingri regulēt tiesības piekļūt datiem pirms to publicēšanas un tās piešķirt tikai izņēmuma gadījumos. Šādos gadījumos situācija tiktu stingri uzraudzīta un informācija par piešķirtajām tiesībām tiktu darīta publiski pieejama. Tāpēc krietni iepriekš būtu jāpublicē ikgadējie publicēšanas kalendāri, kuros norādītas visas statistikas datu publicēšanas un būtiskas pārskatīšanas reizes, kam ir fiksēts datums. Būtu jāsniedz paskaidrojumi par izmaiņām un kavējumiem. Salīdzinošās pārskatīšanas veicēji jo īpaši iesaka uzlabot informācijas izplatīšanas kanālus un metodes. Tie iesaka publicēt padziļinātākas un īpaši pielāgotas analīzes, nodrošināt mūsdienīgus vizualizācijas un informācijas izplatīšanas rīkus, uzlabot vai pārveidot tīmekļa vietnes un uzlabot datu tvērumu un savlaicīgumu. Valsts tīmekļa vietnēs vajadzētu būt vairāk satura angļu valodā, lai tās būtu pieejamākas citiem ESS lietotājiem. VSS jādara vairāk, lai nodrošinātu statistikas izplatīšanas neitralitāti. Vissteidzamāk risināmais jautājums ir nodrošināt visas oficiālās un Eiropas statistikas izplatīšanu vienā tīmekļa portālā vai ar saitēm uz attiecīgo VSI tīmekļa vietni, lai lietotāji varētu iegūt pilnīgu oficiālās statistikas pārskatu. Visbeidzot, drošo centru un attālās piekļuves objektu tīkls būtu vēl jāpaplašina un būtu jāuzlabo objekti, lai nodrošinātu labāku piekļuvi mikrodatiem izpētes vajadzībām. 2.6. Atšķirīgi viedokļi