Nīderlandes valsts procedūra, ar ko piešķir ierobežotas gaisa satiksmes tiesības

(2007/C 213/04)

Atbilstīgi 6. pantam Regulā (EK) Nr. 847/2004 attiecībā uz sarunām par gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm un šo nolīgumu īstenošanu Eiropas Komisija publicē turpmāk norādīto valsts procedūru, kā starp piemērotajiem Kopienas pārvadātājiem sadalīt tiesības veikt satiksmi, ja šīs tiesības ir ierobežotas atbilstīgi gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem, kas noslēgti ar trešām valstīm.

“Ministerie van Verkeer en Waterstaat

Luchtvaart

Maršrutu licencēšanas politikas pamatnostādnes

(pielāgotas ar 2007. gada 7. maija lēmumu (VENW/DGTL-2007/7827))

Datum

20 augustus 2004

Ons kenmerk

DGL/04.U01454

Ievads

Atbilstoši 2002. gada 5. novembra Tiesas spriedumam lietās Open Skies (1) Eiropas gaisa pārvadātājiem, kas vēlas veikt uzņēmējdarbību Nīderlandē, ir jābūt iespējai nediskriminējot un pārredzamā veidā izmantot šīs tiesības, pamatojoties uz Nīderlandes divpusējiem aviācijas nolīgumiem. Šis aspekts ir noteikts Regulā (EK) Nr. 847/2004 attiecībā uz sarunām par gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm un šo nolīgumu īstenošanu. Šajā sakarā Nīderlandes Civilās aviācijas ģenerāldirektorāts (DGTL) ir nolēmis saskaņot maršrutu licencēšanas politiku un tās īstenošanu ar izmaiņām Eiropas tiesību aktos un, lai nodrošinātu pārredzamību, šajā dienesta vēstulē noteikt šim nolūkam nepieciešamos pielāgojumus.

Pielāgota tiks ne vien maršrutu licenču izsniegšanas procedūra, bet arī licenču formāts. Maršrutu licence tiks pārveidota, lai nodrošinātu, ka jebkurš Kopienas gaisa pārvadātājs, kurš reģistrēts Nīderlandē, principā būtu tiesīgs veikt pārvadājumus uz visiem zemeslodes punktiem. Tomēr, lai varētu apkalpot kādu noteiktu maršrutu, tam ir jābūt iekļautam faktiski apkalpojamo maršrutu sarakstā, ko izveido ministrs. Šo sarakstu sastādīs atbilstoši licencei.

DGTL centīsies pēc iespējas saglabāt spēkā esošās procedūras, ja vien tās nav pretrunā ES tiesību aktiem. Tāpēc ar valstisko piederību pamatotās īpašumtiesību un kontroles klauzulas atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas spriedumam lietā par Open Skies nolīgumiem ar ASV tiek saskaņotas ar EK līguma 43. pantu (“Tiesības veikt uzņēmējdarbību”).

Ja nolaišanās tiesību skaits ir ierobežots, DGTL pirms atļaujas piešķiršanas pārredzamā un nediskriminējošā veidā jānosaka, kurš gaisa pārvadātājs drīkst darboties kurā maršrutā. Tādēļ DGTL savus lēmumus pamatos ar pašreizējo politiku, kas noteikta 1994. gada Licencēšanas politikas pamatnostādnēs, un jaunajiem papildinājumiem, kas noteikti šajās Maršrutu licencēšanas politikas pamatnostādnēs. Novērtējumu veiks un pamatos atbilstoši procedūrai, kas noteikta vispārējā administratīvo tiesību aktā (Awb — Algemene wet bestuursrecht).

Darbības joma

Lai pretendētu uz divpusējām tiesībām, kuras ir ieguvusi Nīderlandes valdība, Kopienas gaisa pārvadātājam, kurš vēlas veikt pārvadājumus no Nīderlandes maršrutos no, uz un cauri trešām valstīm, vispirms ir jāreģistrējas Nīderlandē un jāpiesakās licences iegūšanai vai — neregulāru transporta pārvadājumu gadījumā — čarterreisu atļaujas iegūšanai.

Turklāt, lai nodrošinātu maršrutu licences derīgumu, gaisa pārvadātāja rīcībā ir jābūt derīgai darbības licencei atbilstoši Likuma par aviāciju 16.a pantam.

Darbības licences piešķiršana un tās derīgums vienmēr ir atkarīgs no tā, vai ir derīga gaisa kuģa ekspluatanta apliecība (AOC), kurā norādītas darbības, ko aptver darbības licence (Regulas (EEK) 2407/92 9. pants). Transporta darbības ir jāveic saskaņā ar piešķirto AOC.

Ja gaisa pārvadātājs, kam ir Nīderlandes maršrutu licence, vairs nav Nīderlandē reģistrēts Kopienas gaisa pārvadātājs, ministrs var lemt par maršruta licences anulēšanu.

Maršrutu licences piešķiršana nenozīmē, ka licences turētājam nav jāņem vērā prasības, kas noteiktas citos tiesību aktos, piemēram, to trešo valstu iestāžu prasības, uz kurām tiek veikti lidojumi, vai laika nišu pieejamība.

Tiesiskais regulējums

Valsts mērogā

Maršrutu licenci vai čarterreisu atļauju piešķir atbilstoši Līguma par aviāciju 16.b pantam, kurā ir paredzēta iespēja izsniegt licenci 16. panta izpratnē, kas neietilpst 16.a panta darbības jomā attiecībā uz darbības licencēm. Tas vienlaikus ir arī tiesiskais pamats, lai pieņemtu šīs politikas pamatnostādnes.

Licenci var piešķirt augstākais uz pieciem gadiem. Novērtējums pirms licences piešķiršanas pamatojas uz šo dienesta vēstuli attiecībā uz maršrutu licencēšanas politikas pārskatīšanu un Licencēšanas politikas pamatnostādnēm. Ja šī dienesta vēstule atšķiras no Licencēšanas politikas pamatnostādnēm, prioritāte ir Maršrutu licencēšanas politikas pamatnostādnēm. Tomēr attiecībā uz čarterreisu pārvadājumiem ir piemērojams Dekrēts par neregulāriem gaisa satiksmes pakalpojumiem (1975. gada 2. maija dekrēts, Staatsblad 1975., Nr. 227) un komplekso ceļojumu gadījumā — Dekrēts par kompleksajiem ceļojumiem (1981. gada 5. februāra Dekrēts Nr. LV/L 20478/Nīderlandes Civilās aviācijas dienests/Staatscourant, 1981., Nr. 33).

Papildus Dekrētam par kompleksajiem ceļojumiem detalizēti noteikumi par neregulāriem pārvadājumiem atbilstoši Dekrēta par neregulāriem gaisa satiksmes pakalpojumiem 7. pantam ir noteikti Dekrētā par kravu pārvadājumiem un citiem lidojumiem (1981. gada 5. februāra Dekrēts Nr. LV/L 20477/ Nīderlandes Civilās aviācijas dienests/ Staatscourant 1981., Nr. 33), Dekrētā par ABC lidojumiem (1979. gada 11. jūnija Dekrēts Nr. LV/L 22952/ Staatscourant 1979., Nr. 131) un Dekrētā par transportu ierobežotām grupām (1975. gada 29. jūlija Rīkojums Nr. POL/L 23676/ Staatscourant 1975., Nr. 150).

Eiropas mērogā

Eiropas Kopienu Tiesa 2002. gada 5. novembrī pasludināja spriedumu lietās, kuras Komisija bija ierosinājusi attiecībā uz Open Skies nolīgumiem ar ASV (2). Eiropas Kopienu Tiesa uzskatīja, ka Kopienai noteiktās jomās ir ekskluzīva kompetence. Tā arī nosprieda, ka valsts īpašumtiesību un kontroles klauzulas, kas noteiktas aviācijas nolīgumos, skar tiesības veikt uzņēmējdarbību, kas noteiktas EK līguma 43. pantā. Gan Tiesa, gan Komisija (3) aicināja dalībvalstis izbeigt šo EK līguma pārkāpšanu.

Ņemot vērā Tiesas spriedumus un EK līguma 10. pantu, Nīderlandei ir jāveic attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību saistībām, pamatojoties uz Līgumu vai Kopienas institūciju tiesību aktiem. Lai nodrošinātu tiesības veikt satiksmi, pēc Tiesas sprieduma Komisija noteica saistības Komisijas Paziņojumā par attiecībām starp Kopienu un trešām valstīm gaisa transporta jomā (COM(2003)94) un Regulā (EK) Nr. 847/2004 attiecībā uz sarunām par gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm un šo nolīgumu īstenošanu, kas pieņemta, pamatojoties uz šo paziņojumu. Jo īpaši šīs regulas 5. pants attiecas uz maršrutu licencēšanas politiku.

Licenču veidi maršrutu piešķiršanai

Atbrīvojumi no maršrutu piešķiršanas licencēm

Gaisa transports EK teritorijā, ko veic gaisa pārvadātājs ar darbības licenci, ko piešķīrusi kāda dalībvalsts, ir atļauts atbilstīgi Regulai (EEK) 2408/92 (4) par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem. Maršrutiem dažās dalībvalstīs ir nepieciešama attiecīgās dalībvalsts atļauja.

Tomēr Nīderlandē atļauja tiek piešķirta automātiski bez administratīvās intervences, izņemot paziņošanu lidostai un gaisa satiksmes vadībai, kad faktiski tiek veikts kāds lidojums. Kopš 1997. gada 1. aprīļa saskaņā ar regulu EK gaisa pārvadātājiem ir atļauts iesaistīties arī kabotāžā, t.i., transportēšanā no un uz lidostām dalībvalsts teritorijā. Lai veiktu lidojumus ārpus Eiropas Kopienas, jāsaņem maršrutu licence vai čarterreisu atļauja.

Maršrutu licence

Uz maršrutiem ārpus Eiropas Kopienas lielā mērā attiecas divpusējo nolīgumu sistēma. Katrām divpusējām attiecībām ir savs īpašs raksturs. Piešķirtās tiesības var būt gan liberālas, gan ierobežojošas atkarībā no dažādiem politiskajiem un ekonomiskajiem faktoriem, piemēram, gaisa pārvadātāja ietekme tās valsts tirgū, ar kuru ir noslēgts aviācijas nolīgums. Tādējādi maršrutu licenču piešķiršana un novērtēšana attiecas tikai uz maršrutiem Eiropas Savienības teritorijā.

Pašlaik visliberālākais aviācijas nolīgums ir Open Skies nolīgums ar ASV. Saskaņā ar šādu atvērtu režīmu vairāki Nīderlandes gaisa pārvadātāji ir tiesīgi veikt lidojumus no jebkuras vietas Nīderlandē uz jebkuru vietu līgumslēdzējas puses valstī caur jebkuru vietu pa ceļam un tad lidot tālāk uz jebkuru citu vietu. Saskaņā ar šo ļoti liberālo režīmu biežums, kādā notiek lidojumi, nav ierobežots. Tādējādi maršrutu licences regulārajiem pasažieru un kravu pārvadājumiem un atļaujas čarterreisiem šādās situācijās tiek piešķirtas praktiski automātiski.

Ja divpusējais režīms ir ierobežojošs, aviācijas nolīgumā ir noteikts, piemēram, cik daudzi gaisa pārvadātāji drīkst veikt regulāros lidojumus, ar kādu biežumu un kādos maršrutos. Dažos gadījumos trešā valsts atbilstoši kārtībai, kas noteikta nolīgumā, pieprasa arī informāciju par lidojumu tarifiem. Iespējams, ka šie tarifi jāapstiprina attiecīgajā valstī.

Kopumā gan liberālie, gan ierobežojošie aviācijas nolīgumi pašlaik pieprasa, ka izraudzītajam gaisa pārvadātājam (vai pārvadātājiem) jābūt reģistrētam Nīderlandē un jāatrodas Nīderlandes kontrolē. Nolīgumi pārsvarā reglamentē regulāro satiksmi. Tādējādi Nīderlandes valdība ir iestrādājusi Nīderlandes īpašumtiesību un kontroles klauzulas maršrutu licencē, ko izsniedz regulārajiem lidojumiem. Šī prasība ir grozīta ar prasību, ka pārvadātājam, kuram ir izsniegta maršrutu licence, ir jābūt Kopienas pārvadātājam, kurš reģistrēts Nīderlandē. Čarterreisi un ad hoc lidojumi parasti tiek izskatīti katrā konkrētā gadījumā ārpus aviācijas nolīguma konteksta saistībā ar divpusējām aviācijas attiecībām. Šim nolūkam tad var piešķirt čarterreisu atļauju.

Čarterreisu atļauja

Kā minēts iepriekš, uz lielāko daļu čarterreisu un ad hoc lidojumu neattiecas divpusējo režīmu darbības joma. Lidojumiem Eiropas teritorijā nav atsevišķa režīma attiecībā uz čarterreisiem, un uz šiem lidojumiem attiecas Kopienas Regula 2408/92. Principā attiecībā uz čarterreisiem nav atšķirības starp Nīderlandes un citu valstu gaisa pārvadātājiem ar nosacījumu, ja valstī, kurā reģistrēts citas valsts pārvadātājs, Nīderlandes pārvadātājiem ir vienāda pieeja čarterreisu veikšanai.

Tādējādi, veicot čarterreisus, valstiskās piederības jautājums ir mazāk svarīgs. Tomēr šādi lidojumi ir arī pakļauti prasībai, lai procedūra būtu pārredzama un nediskriminējoša. Pēc pieprasījuma čarterreisu vai ad hoc lidojumu veikšanai var piešķirt atļauju, ar kuru noteiktā laika posmā ir atļauts veikt noteiktu skaitu čarterreisu. Novērtējot pieteikumu, vērā ņemami tie paši politikas kritēriji, kā novērtējot maršrutu licences pieteikumus. Neatšķiras arī procedūra attiecībā uz konsultācijām un lēmumu pieņemšanu. Turklāt ir piemērojamas pamatnostādnes un apstiprināšanas procedūras no Dekrēta par neregulāriem gaisa satiksmes pārvadājumiem (1975. gada 2. maija dekrēts, Staatsblad 1975., Nr. 227), un detalizētie noteikumi, pamatojoties uz to (un komplekso ceļojumu piedāvājumu gadījumā — Dekrēts par kompleksajiem ceļojumiem (1981. gada 5. februāra Rīkojums Nr. LV/20478/ Nīderlandes Civilās aviācijas dienests/Staatscourant 1981., Nr. 33).

Novērtējot, apstiprināt vai neapstiprināt čarterreisu pakalpojumu pieteikumu, ir rūpīgi jāapsver, vai, atļaujot pieteiktos čarterreisus, netiks skarts aviācijas politikas pamats un kāda svarīga regulārā pakalpojuma ekonomiskais pamats, jo regulārās gaisa satiksmes tīkla stiprināšana ir svarīgākais licenču politikas mērķis. Ja čarterreisu uzņēmums plāno veikt regulārus pakalpojumus, tam vispirms jāveic nepieciešamie pielāgojumi darbības licencē un gaisa kuģa ekspluatanta apliecībā ar attiecīgām procedūrām atbilstoši Regulai (EEK) 2407/92 un JAROPS.

Maršrutu licencēšanas procedūra

Aviācijas politikas sarunas

Aviācijas politikas sarunās liela nozīme ir valsts gaisa pārvadātāju interesēm. Pašlaik bieži ir tā, ka tiesības veikt satiksmi apspriež, pamatojoties uz interesēm par jaunām iespējām, ko pauduši viens vai vairāki pārvadātāji. Vispirms ir jānoskaidro, vai ieinteresētā gaisa pārvadātāja pieteikums atbilst politikas kritērijiem, kas noteikti Licencēšanas politikas pamatnostādnēs, un vai pārvadātājs atbilst visām prasībām. Citām ieinteresētajām personām sniedz konsultācijas un dod iespēju piedalīties sarunās. Ja sarunu rezultāts ir tāds, ka var izraudzīties tikai ierobežotu skaitu pārvadātāju, lai iegūtu tiesības veikt satiksmi, pārvadātāja izraudzīšanos pārnes uz divpusējo attiecību partneri, izmantojot piemērotus diplomātiskos kanālus un pamatojoties uz pamatnostādņu politikas kritērijiem. Jau izraudzītie pārvadātāji un attiecīgi piešķirtie maršruti tiks saglabāti atbilstoši prasībām un ierobežojumiem, kas noteikti maršrutu licencē.

Pamatojoties uz Tiesas spriedumu, vērā tiks ņemtas arī to Kopienas gaisa pārvadātāju intereses, kas reģistrēti Nīderlandē. Procedūrai, sākot no gaisa transporta sarunām līdz gaisa satiksmes pakalpojumu nolīguma noslēgšanai, ir jābūt pārredzamai un nediskriminējošai arī attiecībā uz tiem gaisa pārvadātājiem, kas nav Kopienā reģistrēti gaisa pārvadātāji.

Procedūra

Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas reģistrēti Nīderlandē, pašiem jāiesniedz pieteikums, lai pretendētu uz tiesībām veikt satiksmi vai uz maršrutiem, kas kļuvuši pieejami pēc tam, kad kāds cits gaisa pārvadātājs tos vairs neizmanto. Ja kāds gaisa pārvadātājs ir iesniedzis rakstisku pieteikumu maršrutu licences saņemšanai, DGTL vispirms pārbauda, vai gaisa transporta attiecības saistībā ar attiecīgo maršrutu pieļauj pieteikuma izskatīšanu.

Maršrutu licences pieteikumu apstrādei piemērojami parastie procedūras noteikumi, kas noteikti vispārējā administratīvo tiesību akta 3., 4. un 6. nodaļā. Saskaņā ar šiem noteikumiem lēmumu par pieteikumu principā pieņem astoņu nedēļu pieņemamā termiņā pēc pieteikuma saņemšanas dienas. Atbilstoši šiem noteikumiem pieteikuma iesniedzējam ir, piemēram, dota arī iespēja nepieciešamības gadījumā papildināt savu pieteikumu. Turklāt pieteikuma iesniedzēju uzklausa, ja pieteikums ir pilnībā vai daļēji noraidīts. Atbilstoši vispārējam administratīvo tiesību aktam arī ieinteresētajām trešām personām ir dota iespēja izteikt savu viedokli, ja tās nodomājušas celt iebildumus attiecībā uz pieteikuma apstiprināšanu. Turklāt pēc tam, kad pieņemts lēmums, dažādas ieinteresētās personas attiecībā uz to drīkst atkārtoti iesniegt pretenzijas.

Saskaņā ar jauno sistēmu maršrutu licence ir derīga piecus gadus. Pretēji iepriekšējai praksei konkrētiem maršrutiem nav atsevišķu derīguma termiņu. Apkalpojamie maršruti un attiecīgais lidojumu biežums ir iekļauti faktiski apkalpojamo maršrutu sarakstā, ko izveido ministrs. Saraksts, kurš tādējādi ir pieņemts atbilstoši licencei, paliek spēkā visu licences spēkā esības laiku. Sarakstu drīkst grozīt, pamatojoties uz prasībām un ierobežojumiem, kas noteikti maršrutu licencē. Saskaņā ar maršrutu licences 3. pantu, piemēram, sarakstu cita starpā drīkst grozīt, ja licences turētājam ir paplašināta pieejamās maršrutu licences atļautā izmantošana. Ministrs sarakstu drīkst grozīt arī tad, ja licences turētājs vienu gadu vai ilgāk nav izmantojis maršrutu, kurā tam atbilstoši maršrutu licencei ir piešķirta atļauja (princips “ja neizmantosi, tad zaudēsi”).

Princips “ja neizmantosi, tad zaudēsi”

Maršrutu licenču nosacījums, kas ļauj atsaukt maršrutus, kuri lidojumiem nav izmantoti ilgāk nekā gadu, tiek saglabāts un to piemēros vēl aktīvāk, jo biežāki var kļūt pieteikumi, kas paredz piešķirt mazu tiesību skaitu. Pārejas posmā uz šo aktīvāko pieeju ir nolemts piemērot iespēju atsaukt maršrutus tikai vienu gadu pēc dienas, kurā pieņemts grozītais lēmums, jo īpaši tādēļ, ka pēdējos gados šis nosacījums pastāvēja formāli un netika izmantots.

Ja vienu gadu pēc tam, kad izsniegta atļauja darboties noteiktos maršrutos,gaisa pārvadātājs kādā maršrutā ir veicis mazāk nekā 80 % atļauto lidojumu attiecīgā gada laikā, ministrs var atsaukt atļauju šim maršrutam, izsvītrojot to no apkalpojamo maršrutu saraksta. Šajā sakarā tiks ņemti vērā turpmāk izklāstītie politikas kritēriji.

Maršrutos, par kuriem nolemts šogad, pamatojoties uz maršruta licencēšanu, licences turētājs var darboties tikai saskaņā ar tiesībām, kas noteiktas aviācijas nolīgumos 2004. gada 22. augustā.

Pārbaudes nolūkā atļauto lidojumu biežumu noteiktajos maršrutos paredzēs administratīvā shēmā. Tādēļ, apspriežoties ar Nīderlandē reģistrētajiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, tiks sagatavots saraksts, kurā norādīs attiecīgo lidojumu biežumu piešķirtajos maršrutos.

Ja saskaņā ar aviācijas nolīgumu gaisa pārvadātājs ir vienīgais izraudzītais un citus pārvadātājus izraudzīties nav iespējams (single designation), šajā maršrutā var atsaukt visus atļautos lidojumus. Ja ir izraudzīti vai var izraudzīt vairākus gaisa pārvadātājus (multiple designation), jāapsver iespēja atsaukt atļauju neizmantotajiem lidojumiem. Taču, ja šāda ierobežota noteikumu izpilde neatbilst mērķiem saistībā ar turpmāk minētajiem politikas kritērijiem, kas jāpiemēro, piešķirot satiksmes tiesības, arī vairāku gaisa pārvadātāju gadījumā jāapsver iespēja atsaukt visus piešķirtos lidojumus un piedāvāt tos pārdalīšanai.

Taču ministrs neatsauc atļauju, ja gaisa pārvadātājs var pierādīt, ka piešķirtā lidojumu biežuma neizmantošanā vainojami ārkārtas apstākļi, no kuriem nevarēja izvairīties, pat veicot visus pamatotos pasākumus. Pie šādiem apstākļiem, piemēram, pieder situācija pēc teroristu uzbrukuma vai SARS uzliesmojuma vai ierobežojumi, kas taktisku iemeslu dēļ noteikti sarunu laikā vai citu iemeslu dēļ, kas saistīti ar aviācijas politiku. Tas var ietvert arī situācijas, kad ierobežojoši pasākumi būtiski ierobežo kopīgus lidojumus (code-sharing).

Visi Nīderlandē reģistrētie Kopienas gaisa pārvadātāji, t.i., tostarp pārvadātāji, kam līdz atsaukšanas dienai bija atļauja apkalpot šos maršrutus, var piedalīties atsaukto maršrutu pārdalē, izmantojot piešķiršanas procedūru. Šajā nolūkā pārdevējiem laicīgi jāpaziņo interese veikt lidojumus konkrētajā maršrutā, iesniedzot rakstisku pieteikumu (ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms sezonas, kurā pārvadātājs vēlas sākt lidojumus, ja būs pieejami maršruti/biežums). Tad, pamatojoties uz pieteikumu un tiesību pieejamību, DGTL pieņems lēmumu, ņemot vērā attiecīgos administratīvo aktu noteikumus.

Taču ministrs var nolemt arī neatsaukt maršrutus, lai gan piešķirtais lidojumu biežums netiek pilnībā izmantots. Piemēram, ja gaisa pārvadātājs, kuram piešķirta atļauja, laicīgi informē iestādes, ka nākamajā gadā tas palielinās lidojumu skaitu un atkal izmantos visu piešķirto lidojumu biežumu, un ja neviens cits gaisa pārvadātājs nav izrādījis interesi par šo lidojumu veikšanu.

Politikas pamatkritēriji

Politikas pamatkritēriji, ko DGTL izmanto, lemjot par satiksmes tiesību pieteikumu izmantošanu, daļēji ir noteikti Licencēšanas politikas pamatnostādnēs un daļēji Transporta un ūdens resursu apsaimniekošanas ministrijas vispārējā politikā, kā paredzēts tekstā, kas pievienots budžetam saskaņā ar jauno budžeta formu (“No budžeta līdz atbildībai — VBTB”) (5). Skaidrības nolūkā turpmāk tekstā īsumā izklāstīti politikas kritēriji. DGTL katru pieteikumu vērtēs, ņemot vērā politikas kritērijus un Tiesas sprieduma, kas turpmāk citēts, politiskās sekas. Tā kā aviācijas nolīgumi atšķiras, atšķiras arī kritēriju nozīmīgums.

Aviācijas politika

Viens no Transporta un ūdens resursu apsaimniekošanas ministrijas vispārējiem politikas mērķiem paredz “nodrošināt efektīvu gaisa satiksmes sistēmu, sniedzot ieguldījumu atbilstoši funkcionējoša gaisa transporta tirgus attīstībā un noturīgumā” (6). Saskaņā ar šo mērķi Nīderlande sniedz ieguldījumu atvērta un brīva transporta tirgus izveidē, sarunās par aviācijas nolīgumiem izmantojot iespējami liberālu pieeju. Tādēļ sarunās par satiksmes tiesībām un lemjot par to piešķiršanu jāņem vērā aviācijas politikas taktiskie apsvērumi.

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos novērojumus attiecībā uz valsts piederības klauzulu, DGTL, apspriežoties ar divpusējo attiecību partneri, centīsies pielāgot klauzulu dažādos aviācijas noteikumos tā, lai citi Kopienas gaisa pārvadātāji arī varētu kvalificēties satiksmes tiesību piešķiršanai valsts procedūrās, ja tie ir reģistrēti Nīderlandē. Ja DGTL aviācijas politikas partneris saglabā valsts piederības klauzulu, katrā konkrētā gadījumā tiks izvērtēta piemērota atbilde un sekas satiksmes tiesību piešķiršanai un saistītajiem lēmumiem attiecībā uz šiem maršrutiem.

Lai nodrošinātu procedūras pārredzamību un vienādu piekļuvi piešķirtajām tiesībām, jāpielāgo darba metode attiecībā uz aviācijas politikas sarunām nākotnē. Šajā kontekstā jāņem vērā noteikumi Regulā attiecībā uz sarunām par gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm un šo nolīgumu īstenošanu (EK 847/2004) (7). Sarunas notiks visu Kopienas gaisa pārvadātāju vārdā, un pēc sarunu pabeigšanas tiks sagatavots paziņojums visiem Nīderlandē reģistrētajiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, kuri savukārt var iesniegt pieteikumus iegūto tiesību izmantošanai.

Attiecībā uz kravas pārvadājumiem DGTL ar divpusējo partneri centīsies izveidot atsevišķu kravas shēmu, lai optimāli ievērotu kravas gaisa pārvadātāju intereses. Ja izveidot atsevišķu kravas shēmu nebūs iespējams, DGTL katrā konkrētā gadījumā izvērtēs, kā iegūtās tiesības sadalīt starp pasažieru un kravas pārvadātājiem, pamatojoties uz politikas kritērijiem, kas noteikti šajā dokumentā un Licencēšanas politikas pamatnostādnēs.

Aviācijas politikas sarunu procedūrā līdz pat iegūto satiksmes tiesību izmantošanai tiks piemēroti esošie valsts un Eiropas konkurences noteikumi un attiecīgā tiesu prakse. Turklāt attiecībā uz kopīgiem lidojumiem Nīderlandes iestādēm principā jāizraugās tikai viens pārvadātājs lidojumu veikšanai no Nīderlandes un caur to. Taču dažas valstis saskaņā ar aviācijas nolīgumiem pieprasa izraudzīties organizējošo pārvadātāju (marketing carrier), un dažreiz lidojumu veikšanai nepieciešama licence. Tas var nozīmēt, ka viena izraudzītā pārvadātāja (single designation) gadījumā vairs nevar izraudzīties citu Kopienas gaisa pārvadātāju, kas reģistrēts Nīderlandē. Gadījumā, kad izraudzīti vairāki pārvadātāji (multiple designation), tas var nozīmēt, ka organizējošā pārvadātāja lidojumu biežums rada ierobežojumu atlikušajiem lidojumu biežumiem saskaņā ar aviācijas nolīgumu. Šādos gadījumos pēc organizējošā pārvadātāja pieprasījuma izvērtēs, vai ministram jāizraugās vai jāizsniedz atļauja, pamatojoties uz maršruta licenci.

Esošajiem kopīgajiem lidojumiem, kas jau ir atļauti saskaņā ar aviācijas nolīgumiem, gaisa pārvadātāji saglabā savas tiesības, ievērojot maršruta licences nosacījumus un citus noteikumus.

Ja gaisa pārvadātājs ir ieguvis atļauju veikt lidojumus konkrētā maršrutā un paredz mainīt šā maršruta tiešo apkalpošanu pret netiešo apkalpošanu, izmantojot kopīgus lidojumus, par to vienmēr jāinformē DGTL. Ja minētās apkalpošanas metodes pielāgošanai vai jauniem kopīgiem lidojumiem jāveic aviācijas politikas sarunas, kas ietver tiesību kopuma izmaiņas, DGTL, pamatojoties uz politikas kritērijiem, vēlreiz izvērtēs, kā var piešķirt šīs tiesības.

Tīkla kvalitāte

Kā norādīts Licencēšanas politikas pamatnostādnēs, vērtējot iespēju piešķirt gaisa pārvadātājam atļauju veikt pārvadājumus maršrutā ārpus Eiropas Savienības, svarīgs faktors ir ietekme uz gaisa savienojumu tīklu no Nīderlandes, uz to un caur to. Politikas pamatnostādnēs paredzēts, ka regulāro lidojumu aviosabiedrības nevar saņemt atļauju apkalpot maršrutus, kas var būtiski ietekmēt galvenos savienojumus lidojumu no Nīderlandes pasaules tīklā. Tādā veidā tiek īstenota politika, kas paredz stiprināt gaisa savienojumu tīklu caur Nīderlandi. Saskaņā ar VBTB 2005-2006 politikas mērķi īsumā var formulēt šādi:“atklātā un konkurējošā starptautiskajā transporta tirgū saglabāt un stiprināt Nīderlandes saikni ar pasaules aviācijas tīklu” (8). Tā mērķis ir panākt, lai Shiphola tīkla kvalitātes ziņā arī turpmāk būtu viena no četrām labākajām ziemeļrietumu Eiropas lidostām.

Ieguldījums tīkla kvalitātē tiks vērtēts, tostarp ņemot vērā, no vienas puses, pasažierus, kas iekāpj un izkāpj, un, no otras puses, tranzīta pasažierus (9). Pasažieru iekāpšanai un izkāpšanai galvenais kritērijs ir “piekļuves kvalitāte” caur Nīderlandes gaisa telpu (šajā gadījumā Shipholas lidostu). Tranzīta pasažieriem papildu kritērijs ir “pārsēšanās kvalitāte” caur Nīderlandi (Shipholu).

Šajā novērtējumā vērā ņemto tīkla kvalitātes pārbaudes kritēriju pamatā ir piedāvāto gaisa satiksmes pakalpojumu veids un kvalitāte. Veicot šo novērtējumu, DGTL ņem vērā šādus datus:

— gaisa satiksmes pakalpojuma apraksts (t.sk. plānotais maršruts),

— gaisa satiksmes pakalpojuma lidojumu biežums un piedāvātā jauda,

— gaisa kuģa tips un konfigurācija,

— tieša vai netieša satiksme,

— satiksmes uzsākšanas diena,

— gaisa satiksmes pakalpojuma sniegšanas nepārtrauktība,

— gaisa satiksmes pakalpojuma veids (pasažieru, kravas pārvadāšana vai cits),

— gaisa satiksmes pakalpojuma pieejamība patērētājiem,

— savienoto reisu realizēšana,

— konkurences pakāpe konkrētajā maršrutā.

Drošība

DGTL vispārējais mērķis ir “veicināt gaisa transporta un satiksmes drošību” (10). Tādēļ gaisa pārvadātājam vajadzīga derīga gaisa kuģa ekspluatanta apliecība (AOC). Transports notiek tikai atbilstīgi AOC un saskaņā ar valsts un starptautiskajām drošības prasībām.

Maršruta licences un čarterreisu atļaujas iegūšanai nepieciešamās darbības licences piešķiršana un tās derīgums vienmēr ir atkarīgs no tā, vai ir derīga gaisa kuģa ekspluatanta apliecība (AOC), kurā norādītas darbības, ko aptver darbības licence (Regulas (EEK) 2407/92 9. pants).

Vide

Vispārējais politikas kritērijs attiecībā uz vidi ir “izveidot un saglabāt ilgtspējīgu aviācijas attīstību” (11). Šajā saistībā nozīmīgas var būt trokšņa un emisiju īpašības gaisa kuģim, ko izmanto attiecīgā maršruta apkalpošanai.

Reģistrācija

EK līguma 43. pantā aizliegts ierobežot pilsoņu (vai sabiedrību, sk. EK līguma 48. pantu) brīvību veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī un ierobežot jebkuras dalībvalsts pilsoņu tiesības atvērt pārstāvniecības, nodaļas vai filiāles.

Dalībvalsts pilsoņiem/sabiedrībām 43. pantā ļauts izvērst darbības jebkurā citā dalībvalstī saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas attiecas uz reģistrācijas valsts pilsoņiem. Eiropas Kopienu Tiesa uzskata, ka uz uzņēmumu, kas reģistrēts dalībvalstī, attiecas tie paši noteikumi, ko piemēro šīs dalībvalsts uzņēmumiem. Aviācijas nolīgumos pieprasītās nacionālās īpašumtiesības un kontrole ir ierobežojums tiesībām veikt uzņēmējdarbību.

Vispārējā nostādne un Tiesas attiecīgā prakse norāda, ka Eiropas prasības par reģistrāciju paredz efektīvas, faktiskas un pastāvīgas gaisa transporta darbības; šāda uzņēmuma juridisko formu šajā sakarā neuzskata par noteicošo faktoru. Šis aspekts ir noteikts arī 10. apsvērumā Regulā attiecībā uz sarunām par gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm un šo nolīgumu īstenošanu.

Kad Kopienas gaisa pārvadātājs gribēs kvalificēties gaisa satiksmes tiesībām, ko Nīderlande ieguvusi divpusējās sarunās, DGTL pārliecināsies, vai tas ir reģistrējies Nīderlandē. Šajā sakarā vērtējumā izmantos kritēriju, kas paredz efektīvu integrāciju valsts ekonomikā un pastāvīgu klātbūtni Nīderlandē un kas ir formulēts Eiropas Kopienu Tiesas praksē. Kopienas gaisa pārvadātājam, kas reģistrēts Nīderlandē, jāatbilst Nīderlandes tiesību aktiem, ko piemēro Nīderlandes gaisa pārvadātājiem. Tas ietver arī Likuma par aviāciju 16., 16.a un 16.b pantā paredzētās licencēšanas prasības, kuru pamatā galvenokārt ir Regulas (EEK) 2407/92 noteikumi.

Principā ir aizliegti ar AOC pamatoti ierobežojumi, ko uzliek citu dalībvalstu ES pārvadātājiem, jo izcelsmes valsts licence ir jāatzīst atbilstīgi Regulas (EEK) 2407/92 saskaņotajiem principiem. Šajā saistībā jāņem vērā, ka drošības prasības vēl nav pilnībā saskaņotas. Tādēļ pagaidām uz drošības prasībām daļēji var attiecināt valsts tiesību aktus (12). Attiecīgi 16.a panta 4. punktā noteikts, ka ministrs var atsaukt licenci, uz kuru attiecas Regula (EEK) 2407/92, ja transporta darbību veikšana neatbilst šajā likumā vai saskaņā ar šo likumu paredzētajiem nosacījumiem vai ja nav nodrošināta atbilstība noteikumiem, kas saistīti ar licenci.

Minētajā 10. apsvērumā arī noteikts, ka uz uzņēmumu, kurš reģistrēts vairāku dalībvalstu teritorijā, attiecas valsts tiesību aktu prasības, ja tās atbilst Kopienas noteikumiem. Tas nozīmē, ka papildus Likumam par aviāciju nediskriminējošā veidā piemēro valsts noteikumus, piemēram, darba tiesību un patērētāju tiesību jomā.

Īpašumtiesības un kontrole

Eiropas Kopienu Tiesa secināja, ka aviācijas nolīgumu valsts piederības klauzulas, saskaņā ar kurām ne visi Kopienas gaisa pārvadātāji, kas reģistrēti attiecīgajā valstī, ir tiesīgi piedalīties satiksmes tiesību piešķiršanā, ir uzņēmējdarbības tiesību pārkāpums.

Maršruta licences prasība, kas paredz, ka īpašumtiesības un faktiskā kontrole ir un paliks Nīderlandes rokās, tiks aizstāta. Saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) 2407/92 (13) 4. panta 2. punktu noteikumu pārformulēs, paredzot, ka gaisa pārvadātājam jābūt Kopienas gaisa pārvadātājam, kas reģistrēts Nīderlandē. Pamatojoties uz Regulu (EEK) 2407/92, Kopienas gaisa pārvadātāju šobrīd var definēt kā gaisa pārvadātāju, kas uz īpašuma tiesību vairākuma un faktiskas kontroles pamata pieder Eiropas Savienības dalībvalstīm un/vai dalībvalstu pilsoņiem. To, vai pārvadātājs ir Kopienas gaisa pārvadātājs, var pierādīt, izmantojot darbības veikšanai derīgu licenci, pamatojoties uz minēto regulu. Tādēļ ir nepieciešama darbības licence saskaņā ar Regulu (EEK) 2407/92.