[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 20.8.2007 COM(2007) 476 galīgā redakcija 2007/0172 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Libānai (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 11 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Komisija ierosina sniegt Libānai makrofinansiālo palīdzību aizdevuma un neatmaksājamā piešķīruma veidā ar mērķi uzlabot Libānas valsts finanšu un maksājumu bilances situāciju. Ierosinātā palīdzība ir paredzēta tam, lai atbalstītu Libānas fiskālās konsolidācijas centienus, kuru mērķis ir samazināt valsts parādu līdz noturīgam līmenim, īstenojot Libānas ekonomisko reformu programmu. Tā turklāt palīdzētu Libānas iestādēm īstenot pasākumus, kas ir noteikti ES un Libānas Eiropas Kaimiņattiecību politikas rīcības plānā. Ierosinātā makrofinansiālā palīdzība būs ārkārtas palīdzība, un tai būs ierobežots termiņš. Tā papildinās atbalstu no i) Bretonvudsas institūcijām, ii) arābu un citiem divpusējiem līdzekļu devējiem, iii) ES dalībvalstīm un iv) ES pašu līdzekļiem no EKPI un EIB līdzekļiem kā daļu no EK palīdzības pasākumu kopuma. Makrofinansiālā palīdzība tiks piešķirta jo īpaši ar nosacījumu, ka tiks panākts progress SVF Pēckonflikta neatliekamās palīdzības (EPCA) programmas un citas SVF atbalstītās programmas īstenošanā. Tas notiks laikā, kad ES un Libānas attiecības nonākušas dziļākas integrācijas posmā Eiropas kaimiņattiecību politikas kontekstā. Ņemot vērā lielās finansiālās vajadzības 2007. gadā un ES ciešo apņemšanos atbalstīt Libānas valsti, ir svarīgi, lai Padome pieņemtu lēmumu par Kopienas makrofinansiālās palīdzības piešķiršanu Libānai pirms 2007. gada beigām. | 120 | Vispārīgais konteksts Libāna joprojām ir viena no pasaules valstīm ar vislielāko parādu. Konflikts ar Izraēlu 2006. gada vasarā un iepriekšējo gadu ekonomikas politikas pasākumu kumulatīvā ietekme radījusi dziļu krīzi, kuras risināšanai nepieciešama neatliekama rīcība. Nesen parakstītā SVF Pēckonflikta neatliekamās palīdzības (EPCA) programma uzlabo valdības sociālekonomisko reformu programmas ticamību, sniedz līdzekļus programmas īstenošanas ciešai uzraudzībai un darbojas kā katalizators ārējai palīdzībai, īpaši budžeta atbalstam. Gan EPCA, gan ES un Libānas rīcības plāns, par kuru vienojās saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku, piedāvā atbilstīgu pamatu makrofinansiālai palīdzībai. Līdz šim nebija iespējams īstenot EK makrofinansiālās palīdzības (MFA) pasākumus par labu Libānai, jo nebija spēkā esoša finansēšanas nolīguma ar SVF, neraugoties uz neatliekamām ārkārtas vajadzībām un arvien sliktāku finansiālo situāciju. Parīzē 2001. un 2002. gadā notika divas augsta līmeņa tikšanās (tā sauktās Parīzes I un Parīzes II konferences), taču netika panākta vienprātība par SVF atbalstītu programmu. Starptautiskā finansiālā palīdzība, kas tika sniegta pēc Parīzes II, palīdzēja ievērojami uzlabot valsts parāda struktūru un samazināja tā izmaksas, tomēr reformu programmas strukturālo komponentu vājas īstenošanas dēļ visas Parīzes II priekšrocības nevarēja izmantot. Vispusīgas sociālekonomiskās reformas no jauna aktualizējās Libānas politikas darba kārtībā 2005. gadā pēc valstī notikušām politiskām pārmaiņām, kas sekoja pēc bijušā premjerministra Hariri slepkavības. Jaunās valdības apņemšanos īstenot reformas un stabilizēt finansiālo situāciju pastiprina valdības orientācija uz Eiropu, kā to apstiprina 2006. gada 1. aprīlī spēkā stājies Asociācijas nolīgums un ES un Libānas Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plāna pieņemšana 2007. gada janvārī. Starptautiskajā līdzekļu devēju konferencē par atbalstu Libānai (Parīze III) 2007. gada 25. janvārī starptautiskā sabiedrība apstiprināja programmu un apņēmās piešķirt 7,6 miljardu ASV dolāru finansējumu, kas tiktu iedalīts atbilstoši četrām svarīgākām palīdzības jomām: „atbalsts valdībai”, kas lēsts 5,1 miljarda ASV dolāru apmērā, „atbalsts privātajam sektoram” 1,5 miljardu ASV dolāru apmērā, „iesāktie projekti” 870 miljonu ASV dolāru apmērā un „līdzekļi, par kuriem patlaban notiek apspriešanās” 82 miljonu ASV dolāru apmērā. Daļa no Parīzē III pieņemtajām palīdzības saistībām ir piešķirta ar nosacījumu, ka valdības solītās reformas virzās uz priekšu. Līdzekļu devējiem tiek prasīts elastīgums palīdzības izmantošanā un, kur iespējams, finansiālā atbalsta pārorientācija uz budžeta atbalstu, lai palīdzētu īstenot fiskālās konsolidācijas un parāda ilgtspējīguma centienus. SVF Pēckonflikta neatliekamās palīdzības (EPCA) programma, kas tika apstiprināta 2007. gada 9. aprīlī, arī sniedz atbalstu reformu īstenošanai. Sagaidāms, ka 2007. gads būs ļoti smags. Pirms septembrī paredzētajām prezidenta vēlēšanām var turpināties politiskā nestabilitāte un bieži vardarbības uzliesmojumi. Valdībai būs jārod labs līdzsvars starp pēckonflikta izdevumiem, atjaunošanu, sociālām vajadzībām un grūtībām, ko rada pārmērīgi lielais valsts parāds. Fiskālā politika ir vērsta uz to, lai ierobežotu primāro deficītu, vienlaikus piešķirot vajadzīgos līdzekļus rekonstrukcijai un seku likvidēšanai — jautājumam, kas atkal aktualizējies kopš nesenajām sadursmēm palestīniešu nometnēs. Prognozes 2007. gadam tādējādi ir neskaidras, un tas saistīts arī ar līdzekļu devēju atbalsta pieejamību un nestabiliem tirgus apstākļiem. Lai nodrošinātu privātā patēriņa un ieguldījumu ātru atsākšanos pēc atjaunošanas darbu veikšanas un tiešo kompensāciju maksājumiem, būs nepieciešams atjaunot ticību ekonomikai. Prognozes nākamajiem gadiem ietekmēs arī kavējumi, kas paredzami reformu īstenošanā politiskā strupceļa dēļ. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Nav. | 140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Pēc ES un Libānas rīcības plāna parakstīšanas 2007. gada janvārī Libāna ir kļuvusi par vienu no ES partnervalstīm Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros. EKP mērķis ir izveidot arvien ciešākas attiecības starp ES un partnervalstīm, pārsniedzot iepriekšējos sadarbības līmeņus, un padziļināt politisko sadarbību arī ārpolitikas un drošības politikas jomā. Vairākas reizes pēc militārā konflikta ar Izraēlu 2006. gada vasarā ES ir no jauna apliecinājusi ciešo apņemšanos stiprināt Libānas valsti un atbalstīt Libānu politisko, sociālo un ekonomisko reformu īstenošanā un valsts atjaunošanā. Kopienas palīdzība, izmantojot makrofinansiālās palīdzības instrumentu, sekmētu divpusējo attiecību nostiprināšanu ar Libānu. Saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu (EKPI), kas ir pieejams Libānai laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam, ir paredzēta palīdzība mērķorientēta atbalsta veidā nozaru reformām. Nozaru atbalsta programmas par labu Libānai būtu vērstas uz sociālo un ekonomisko reformu veicināšanu arī enerģētikas nozarē un valsts finanšu jomā. Tomēr šā instrumenta izmantošana saskaņā ar EKPI ir paredzēta tikai 2009. un 2010. gadā. Finansējums no makrofinansiālās palīdzības instrumenta būs pieejams daudz drīzāk nekā budžeta atbalsts no EKPI. MFA kā īstermiņa instruments būs īpaši vērsta uz patlaban ļoti akūtām Libānas ārējā finansējuma vajadzībām. Tomēr makrofinansiālā palīdzība domāta arī kā pagaidu atbalsts strukturālām reformām, kas izklāstītas ES un Libānas rīcības plānā un valdības īstenotajā atveseļošanas, atjaunošanas un reformu programmā. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 219 | Makrofinansiālā palīdzība Libānai ir neatņemama daļa no starptautiskās sabiedrības atbalsta Libānas iekšzemes centieniem atjaunot valsti pēc kara un panākt ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos. Tā papildina finansējumu, kuru daudzpusējie un divpusējie līdzekļu devēji apņēmušies piešķirt Libānai 2007. gada 25. janvārī Parīzē notikušajā augsta līmeņa konferencē. Sagatavojot šo Komisijas priekšlikumu, Komisijas dienesti sazinājās ar Libānas iestādēm, Starptautisko Valūtas fondu, Pasaules Banku un divpusējiem līdzekļu devējiem, lai pārrunātu palīdzības vajadzības. Pirms priekšlikuma iesniegšanas Komisija ir apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju. Pēc Padomes lēmuma pieņemšanas Komisijas dienesti ar Libānas iestādēm apspriedīs Saprašanās memorandu un Piešķīruma un Aizdevuma nolīgumu, lai sīki noteiktu palīdzības īstenošanas kārtību. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | 230 | Ietekmes novērtējums Tā kā makrofinansiālā palīdzība ir uz politiku balstīts instruments, tā ir īpaši labi piemērota, lai atbalstītu Libānas iestāžu centienus uzlabot fiskālo ilgtspēju īsā līdz vidējā termiņā. Makrofinansiālajai palīdzībai būs tūlītēja ietekme uz Libānas maksājumu bilanci, un tādējādi tā palīdzēs mazināt finansiālos ierobežojumus, kas saistīti ar iestāžu ekonomiskās programmas īstenošanu. EK palīdzība turklāt palīdzēs iestādēm īstenot īstermiņa un vidējā termiņa politikas pasākumus, kas noteikti ES un Libānas Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānā. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Kopiena uz diviem gadiem Libānai piešķirs makrofinansiālo palīdzību aizdevuma un neatmaksājama piešķīruma veidā. Palīdzību sniegs ne vairāk kā trīs daļās, kas tiks izmaksātas laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam. Palīdzību pārvaldīs Komisija, kas ar iestādēm vienojas par konkrēto ekonomisko politiku un finanšu nosacījumiem neatmaksājamā piešķīruma daļu izmaksāšanai. Pienācīgi tiks ņemti vērā īpaši noteikumi par krāpšanas un citu nelikumību novēršanu saskaņā ar Finanšu regulu. | 310 | Juridiskais pamats Līguma 308. pants. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | 331 | Palīdzības apjoms aptuveni atbilst mazāk nekā vienai trešdaļai no atlikušajām Libānas finansiālajām vajadzībām laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam, kurā tiks sniegts atbalsts. Uzskatāms, ka šis ir atbilstīgs sloga sadales līmenis attiecībā uz Kopienu, ņemot vērā palīdzību, ko Libānai sniedz divpusējie līdzekļu devēji un kreditori un starptautiskās finansētāju aprindas kopumā. Palīdzība pilnībā atbildīs makroekonomiskajiem mērķiem, kas jau noteikti Libānas ekonomiskās politikas dokumentos, tādos kā vidējā termiņa makroekonomiskās attīstības modelis, kas ir saistīts ar EPCA programmu, kura apstiprināta 2007. gada aprīlī. Minēta palīdzība atbildīs arī ilgāka termiņa politikas mērķiem, kas izklāstīti ES un Libānas Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānā, kas pieņemts 2007. gada janvārī. Attiecībā uz īpašiem nosacījumiem saistībā ar aizdevuma un neatmaksājamā piešķīruma daļu izmaksāšanu Komisija plāno koncentrēties uz dažām konkrētām jomām, jo īpaši uz valsts finanšu pārvaldību. Komisija arīdzan var apsvērt pievēršanos konkrētām nozaru politikas jomām, kas par īpaši nozīmīgām atzītas ES un Libānas EKP rīcības plānā. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātie juridiskie instrumenti: cits. | 342 | Situācijā, kad nav pamatregulas par makrofinansiālās palīdzības instrumentu, ad hoc Padomes lēmumi saskaņā ar Līguma 308. pantu ir šai palīdzībai vienīgais pieejamais juridiskais instruments. | IETEKME UZ BUDžETU | 401 | Šāda palīdzība tiktu finansēta no saistību apropriācijām 2007. gadā budžeta pozīcijā 01 03 02 02 (makroekonomiskā palīdzība), un maksājumi tiktu veikti laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam. | PAPILDU INFORMāCIJA | Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība | 533 | Priekšlikumā ir iekļauta turpināmības klauzula. | E-11287 | 1. 2007/0172 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Libānai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, tā kā: 2. Libānas iestādes 2007. gada 4. janvārī pieņēma visaptverošu sociālekonomisko reformu programmu, kas vienlaikus ietver fiskālos, strukturālos un sociālos pasākumus, nosakot vidēja termiņa prioritātes valdības pasākumiem. 3. Libāna, no vienas puses, un Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, no otras puses, ir parakstījušas Partnerības un sadarbības līgumu, kas stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī. 4. Libānas iestādes ir apņēmušās stabilizēt ekonomiku un veikt strukturālas reformas, ko atbalsta Starptautiskais Valūtas fonds (SVF), izmantojot Pēckonflikta neatliekamās palīdzības programmu ( EPCA ), kas apstiprināta 2007. gada 9. aprīlī. 5. Libānas un Eiropas Savienības attiecību attīstību nosaka Eiropas Kaimiņattiecību politika, un ir paredzams, ka tā radīs dziļāku ekonomisko integrāciju. ES un Libāna ir vienojušās par Eiropas Kaimiņattiecību politikas rīcības plānu, kurā noteiktas ES un Libānas savstarpējo attiecību un saistīto politikas jomu vidējā termiņa prioritātes. 6. Libānai ir lielas finansējuma vajadzības, ko rada augošie finansiālie ierobežojumi publiskajā sektorā, to vidū augsts valsts parāda līmenis, ko vēl vairāk palielinājis 2006. gada jūlijā un augustā notikušais militārais konflikts un maksājumu bilances situācijas prognozētā pasliktināšanās 2007. gadā. 7. Libānas valsts iestādes ir lūgušas finansiālu palīdzību ar izdevīgiem noteikumiem no Starptautiskajām finanšu institūcijām, Kopienas un citiem divpusējiem līdzekļu devējiem. Neraugoties uz SVF un Pasaules Bankas finansējumu, ir izveidojies ievērojams finanšu deficīts, kas jāsedz, lai uzlabotu valsts maksājumu bilanci, valsts rezervju stāvokli un situāciju valsts parāda jomā un atbalstītu politikas mērķus saistībā ar iestāžu centieniem īstenot reformas. 8. Libāna ir viena no pasaules valstīm ar vislielāko parādu. Šajos apstākļos Kopienas palīdzība Libānai ir jāsniedz aizdevuma un neatmaksājama piešķīruma veidā, kas ir piemērots pasākums, lai palīdzētu saņēmējvalstij šādā kritiskā stāvoklī. 9. Lai efektīvi aizsargātu Kopienas finansiālās intereses saistībā ar šo finanšu palīdzību, ir jāparedz, ka Libāna veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un visus citus pārkāpumus saistība ar šo palīdzību, kā arī tas, ka Komisija veic pārbaudes un Revīzijas palāta — revīzijas. 10. Kopienas finansiālās palīdzības izmaksāšana neierobežo budžeta lēmējinstitūciju pilnvaras. 11. Šī palīdzība jāpārvalda Komisijai, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants 1. Kopiena piešķir Libānai finansiālu palīdzību, kuras maksimālais apjoms ir 80 miljoni euro, lai atbalstītu Libānas iekšzemes centienus īstenot pēckara atjaunošanas darbus un panākt ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos un tādējādi atvieglotu finansiālus ierobežojumus valdības ekonomiskās programmas īstenošanai. Ņemot vērā, ka Libānai ir ļoti liels parāds, Kopienas finansiālo palīdzību veido aizdevums 50 miljonu euro apmērā un neatmaksājamais piešķīrums kopsummā līdz 30 miljoniem euro. 2. Kopienas finansiālo palīdzību pārvalda Komisija, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju un saskaņā ar nolīgumiem vai kārtību, par kuru vienojas Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) un Libāna. 3. Kopienas finansiālo palīdzību dara pieejamu uz diviem gadiem, sākot no pirmās dienas pēc tam, kad ir stājies spēkā šis lēmums. Tomēr, ja būs nepieciešams attiecīgos apstākļos, Komisija, apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, var nolemt pagarināt palīdzības spēkā esības termiņu ne vairāk kā par vienu gadu. 2. pants 1. Komisija pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju ar šo ir pilnvarota vienoties ar Libānas iestādēm par ekonomisko politiku un finansiāliem nosacījumiem saistībā ar finansiālo palīdzību, kas jāizklāsta Saprašanās memorandā un Piešķīruma un Aizdevuma līgumos. Šiem nosacījumiem jābūt saskaņā ar 1. panta 2. punktā minētajiem nolīgumiem vai kārtību. 2. Kopienas finansiālās palīdzības īstenošanas laikā Komisija raugās, lai ar šo Kopienas finansiālo palīdzību saistīto Libānas finansiālo vienošanos, administratīvo procedūru, iekšējās un ārējas kontroles mehānismu darbība būtu pareiza. 3. Komisija ar regulāriem starplaikiem pārliecinās, ka Libānas ekonomikas politika atbilst šīs palīdzības mērķiem un ka ir veiksmīgi izpildīti ekonomikas politikas un finansiālie nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās. Šādi rīkojoties, Komisija cieši sadarbosies ar Bretonvudsas institūcijām un vajadzības gadījumā ar Ekonomikas un finanšu komiteju. 3. pants 1. Komisija piešķir Kopienas finansiālo palīdzību Libānai ne vairāk kā trīs daļās. 2. Katru daļu izmaksā, pamatojoties uz SVF atbalstītās ekonomiskās programmas veiksmīgu īstenošanu. 3. Turklāt otro un trešo daļu maksās, ja tiks veiksmīgi īstenota SVF atbalstītā ekonomiskā programma un ES un Libānas Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāns, un visi citi pasākumi, par kuriem būs panākta vienošanās ar Komisiju, kā paredzēts 2. panta 1. punktā, un ne drīzāk kā vienu ceturksni pēc tam, kad izmaksāta iepriekšējā daļa. 4. Līdzekļus maksā Libānas bankai vienīgi Libānas finansiālo vajadzību apmierināšanai. 4. pants Kopienas finansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[3] un tās īstenošanas noteikumiem. Saprašanās memorandā un Piešķīruma/Aizdevuma līgumos ar Libānas iestādēm jo īpaši paredz, ka Libāna veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un citus ar šo palīdzību saistītus pārkāpumus. Tajos paredz arī kontroles pasākumus, ko veic Komisija, ar to saprotot arī Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai, ar tiesībām veikt pārbaudes uz vietas un apskates un Revīzijas palātas veiktas revīzijas, ko vajadzības gadījumā veic uz vietas. 5. pants Katru gadu līdz 31. augustam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā ietverts novērtējums par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā. Ziņojumā norāda saistību starp politikas nosacījumiem, kas izklāstīti 2. panta 1. punktā, Libānas aktuālo ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumu izmaksāt palīdzības daļas. 6. pants Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS Politikas joma: Sadaļa 01 — Ekonomika un finanses Darbība: 03 — Starptautiskā ekonomika un finanses | DARBīBAS NOSAUKUMS: MAKROFINANSIāLā PALīDZīBA LIBāNAI | 1. BUDŽETA POZĪCIJAS UN NOSAUKUMI 01 03 02. pants — Makroekonomiskā palīdzība 2. KOPĒJIE RĀDĪTĀJI 2.1. Kopējais piešķīrums darbībai (B daļa): 30 miljoni euro saistībām 2007. gadam pieejamais budžets — 58,201 miljoni euro saistību apropriācijās un 78,694 miljoni euro maksājumu apropriācijās budžeta pozīcijai 01 03 02. 2.2. Piemērošanas periods Sākuma gads: 2007. gads; beigu gads: 2009. gads 2.3. Kopējā daudzgadu izdevumu aplēse 2.3.1 Palīdzības neatmaksājamo piešķīrumu daļa (a) Saistību apropriāciju/ maksājumu apropriāciju orientējošais grafiks (finansiāls atbalsts) ( sk. 6.1.1. punktu ). miljonos EUR ( līdz trīs zīmēm aiz komata ) 2007 | 2008 | 2009 | Kopā | Saistības | 30,000 | 30,000 | Maksājumi | 15,000 | 15,000 | 30,000 | (b) Tehniskās un administratīvās palīdzības un atbalsta izdevumi ( sk. 6.1.2. punktu ) Saistības | 0,030 | 0,030 | 0,060 | Maksājumi | 0,030 | 0,030 | 0,060 | Starpsumma a+b | Saistības | 30,030 | 0,030 | 30,060 | Maksājumi | 15,030 | 15,030 | 30,060 | (c) Kopējā cilvēkresursu un citu administratīvo izdevumu finansiālā ietekme (sk. 7.2. un 7.3. punktu) Saistības/maksājumi | 0,165 | 0,165 | 0,330 | KOPĀ a+b+c | Saistības | 30,195 | 0,195 | 30,390 | Maksājumi | 0,165 | 15,195 | 15,030 | 30,390 | 2.3.2 Palīdzības aizdevumu daļa 01 04 01 04 — „EK garantija Kopienas aizdevumiem, kas piesaistīti makrofinansiālajai palīdzībai trešām valstīm”. Budžeta iegrāmatojums („p.m.”), kas atspoguļo budžeta garantiju palīdzības aizdevuma daļai (50 miljoni euro), tiks izmantots vienīgi tad, ja garantija faktiski tiks pieprasīta. Parasti budžeta garantija netiek pieprasīta. Garantiju fonds ārējām darbībām ir jānodrošina saskaņā ar grozīto Fonda regulu[4]. Atbilstīgi šai regulai aizdevumi vairs netiek nodrošināti par visu summu lēmuma pieņemšanas dienā, bet balstās uz atlikušo summu gada beigās. Nodrošinājuma summu aprēķina „n” gada sākumā kā starpību starp mērķsummu un Fonda neto aktīviem „n-1” gada beigās. Nodrošinājuma summu iegrāmato „n” gadā „n+1” gada provizoriskajā budžetā un faktiski izmaksā vienā maksājumā „n+1” gada sākumā no pozīcijas „Rezerves aizdevumiem un aizdevumu garantijām dalībvalstīm un trešām valstīm” (budžeta pozīcija 01 0401 13) uz pozīciju „Garantiju fonda nodrošinājums” (budžeta pozīcija 01 04 01 14). Tādējādi 9 % (maksimums EUR 4,5 miljoni) no faktiski izmaksātās summas tiks ņemti vērā mērķsummā „n-1” gada beigās Fonda nodrošinājuma aprēķinam. 2.4. Saderība ar finanšu plānojumu un finanšu plānu Priekšlikums ir saderīgs ar spēkā esošo finanšu plānojumu. 2.5. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus. 3. BUDŽETA INFORMĀCIJA Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | Fakultatīvi | Diferencēti | Nē | Nē | Nē | Nr. 4 | 4. JURIDISKAIS PAMATS Līguma 308. pants. 5. APRAKSTS UN PAMATOJUMS 5.1. Kopienas iesaistīšanās nepieciešamība [5] 5.1.1. Sasniedzamie mērķi Ierosināto palīdzību veido Kopienas aizdevums 50 miljonu euro apmērā (ko finansēs no Kopienas aizņēmumiem starptautiskajos kapitāla tirgos) un Kopienas neatmaksājamais piešķīrums kopapjomā līdz 30 miljoniem euro (ko finansēs no vispārējā budžeta) Libānai. Makrofinansiālā palīdzība papildinās finansējumu, kuru daudzpusējie un divpusējie līdzekļu devēji apņēmušies piešķirt Libānai 2007. gada 25. janvārī Parīzē notikušajā augsta līmeņa konferencē Libānas atbalstam: i) Bretonvudsas institūcijas — SVF un Pasaules Banka (PB), ii) arābu un citi divpusējie līdzekļu devēji, iii) ES dalībvalstis un iv) ES no pašu līdzekļiem atbilstīgi EKPI un no EIB līdzekļiem kā daļu no EK palīdzības pasākumu kopuma. Starptautiskais finansiālais atbalsts ir svarīga parāda samazināšanas stratēģijas sastāvdaļa. Kopienas finansiālais atbalsts Libānai tika iecerēts, lai atbalstītu Libānas reformu plānu, kura mērķis cita starpā ir mazināt finansiālās stabilitātes īstermiņa apdraudējumu; tas atspoguļo valsts stratēģisko nozīmi Eiropas Savienībai Eiropas kaimiņattiecību politikas kontekstā un tam ir svarīga nozīme Libānas valdības orientācijai uz ES. 5.1.2. Pasākumi, kas veikti saistībā ar ex-ante novērtējumu Komisijas dienesti (Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta D3 nodaļa) veica ex-ante novērtējumu 2007. gada jūnijā. 5.1.3. Pasākumi, kas veikti pēc ex-post novērtējuma Libānai iepriekš nav sniegta Kopienas makrofinansiālā palīdzība. 5.2. Paredzētā darbība un budžeta atbalsta pasākumi - Šī palīdzība tiks maksāta kā aizdevums un tiešais piešķīrums, ko paredzēts izmaksāt ne vairāk kā trīs daļās divu gadu laikā. Katru daļu paredzēts izmaksāt, pamatojoties uz Saprašanās memorandu, par kuru vienosies Libānas un Kopienas iestādes, un tas būs saistīts ar progresu SVF atbalstītās programmas īstenošanā. Turklāt otro un trešo daļu izmaksās, pamatojoties uz ekonomikas politikas nosacījumu pienācīgu izpildi un ne drīzāk kā ceturksni pēc iepriekšējās daļas izmaksas. Ar šo palīdzību saistītie kvantitatīvie izpildes kritēriji ir tie, kas paredzēti spēkā esošās EPCA programmas un citu starp Libānu un SVF noslēgto SVF atbalstīto nolīgumu makroekonomiskajos nosacījumos. Tāpēc pirms katras šīs palīdzības daļas izmaksāšanas Komisijas dienesti sadarbībā ar valsts iestādēm un SVF darbiniekiem pārbauda, vai ir ievēroti kvantitatīvie izpildes kritēriji vai panāktas jaunas vienošanās. Turklāt Komisija vienojas ar iestādēm par vairākiem īpašiem politikas nosacījumiem, kuri jāizpilda, pirms Komisija izmaksā otro un, iespējams, pārējās palīdzības daļas. Politikas nosacījumi ir saskaņā ar nolīgumiem vai kārtību, par ko Libāna ir vienojusies ar SVF un Pasaules Banku, un atbildīs ES un Libānas EKP rīcības plānam. Šajā posmā ir paredzēts, ka šie nosacījumi cita starpā attieksies uz valsts finanšu pārvaldības reformu un administrāciju. Komisija arīdzan var apsvērt pievēršanos konkrētām nozaru politikas jomām, kas par īpaši nozīmīgām atzītas ES un Libānas EKP rīcības plānā. 5.3. Īstenošanas metodes Šo palīdzību īstenos Komisija centralizētas tiešas pārvaldības veidā, izmantojot pastāvīgus darbiniekus. 6. FINANSIĀLĀ IETEKME 6.1. Kopējā finansiālā ietekme uz B daļu — (visā plānošanas periodā) Lai Libānai izmaksātu palīdzību no budžeta pozīcijas 01 03 02, tai ir jāizpilda ar šo palīdzību saistītie nosacījumi, kā aprakstīts 5.2. punktā. 6.1.1. Finansiāls atbalsts Saistības (miljonos EUR, 3 zīmes aiz komata) Sadalījums | 2007. | 2008. | 2009. | Kopā | Neatmaksājamā piešķīruma maksājumi Libānai | 30,000 | - | 30,000 | KOPĀ | 30,000 | 30,000 | 6.1.2. Tehniskā un administratīvā palīdzība, atbalsta izdevumi un IT izdevumi (saistību apropriācijas) 2007. | 2008. | 2009. | Kopā | Tehniskā un administratīvā palīdzība | Tehniskās palīdzības biroji | Cita veida tehniskā un administratīvā palīdzība — iekšējā (intra muros) — ārējā (extra muros) tostarp datorizētu vadības sistēmu izveide un uzturēšana | 1. starpsumma | 2) Atbalsta izdevumi | a) Pētījumi (operatīvi novērtējumi) | 0,030 | 0,030 | 0,060 | b) Ekspertu tikšanās | c) Informācija un publikācijas | 2. starpsumma | KOPĀ | 0,030 | 0,030 | 0,060 | 6.2. Izmaksu aprēķins atbilstoši B daļā paredzētajiem pasākumiem (visā plānošanas periodā)[6] Saistības (miljonos EUR, 3 zīmes aiz komata) Sadalījums | Rezultāta veids (projekti, datnes) | Rezultātu skaits (kopā gadiem 1…n) | Vidējās izmaksas par vienību | Kopējās izmaksas (kopā gadiem 1…n) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Darbība Nr. 1 Pasākums Nr. 1 Pasākums Nr. 2 Darbība Nr. 2 Pasākums Nr. 1 Pasākums Nr. 2 Pasākums Nr. 3 utt. | KOPĀ — IZMAKSAS | 7. IETEKME UZ PERSONĀLU UN ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI 7.1. Ietekme uz cilvēkresursiem Ar palīdzības pārvaldību saistītie uzdevumi tiks veikti, vajadzības gadījumā izmantojot personāla pārcelšanu, un neietvers Komisijas darbinieku skaita palielināšanu. Amata veids | Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus | Kopā | No darbības izrietošo uzdevumu apraksts | Pastāvīgo amata vietu skaits | Pagaidu amata vietu skaits | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki | A B C | 1/3 | 1/3 | Piemēram, sagatavot saprašanās memorandus un piešķīruma/ aizdevuma nolīgumus, sazināties ar iestādēm un starptautiskajām finanšu institūcijām, sazināties ar neatkarīgiem ekspertiem par operatīviem novērtējumiem, doties pārbaudes komandējumos un sagatavot Komisijas personāla ziņojumus, sagatavot Komisijas procedūras, kas ir saistītas ar palīdzības pārvaldību | Citi cilvēkresursi | Kopā | 1/3 | 1/3 | 7.2. Kopējā finansiālā ietekme uz cilvēkresursiem Cilvēkresursu veids | Summa (EUR) | Aprēķina metode * | Ierēdņi Pagaidu darbinieki | 30 500 | 1/3 x vidējie gada izdevumi par A*5 – A*12 kategorijas ierēdni | Citi cilvēkresursi (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā | 30 500 | Summas ir kopējie izdevumi divpadsmit mēnešu periodā. 7.3. Citi administratīvie izdevumi, kas izriet no darbības Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Summa (EUR) | Aprēķina metode | Kopējais piešķīrums (Sadaļa A7) A0701 — Komandējumi A07030 — Sanāksmes A07031 — Obligātās komitejas 1 A07032 — Neobligātās komitejas1 A07040 — Konferences A0705 — Pētījumi un konsultēšanās Citi izdevumi (precizēt) — ex-post novērtējums | 10 000 125 000 | Divi komandējumi gadā divām personām Aplēstie kopējie izdevumi EUR 250 000 par pakalpojumu līgumu | Informācijas sistēmas (A-5001/A-4300) | Citi izdevumi — A daļa (norādīt) | Kopā | 135 000 | Summas ir kopējie izdevumi divpadsmit mēnešu periodā. 1 Norādīt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder. I. Kopsumma gadā (7.2. + 7.3.) II. Darbības ilgums III. Darbības kopējās izmaksas (I x II) | EUR 165 500 2 gadi EUR 331 000 | 8. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA Šī ir makroekonomiskā palīdzība, un tās uzraudzību un novērtēšanu veiks saskaņā ar Komisijas standarta procedūrām. 8.1. Uzraudzība Komisijas dienesti veiks minētās darbības uzraudzību, pamatojoties uz makroekonomikas un struktūrpolitikas pasākumiem, par kuriem jāvienojas ar iestādēm Saprašanās memorandā. Iestādēm par šiem pasākumiem būs regulāri jāziņo Komisijas dienestiem. Eiropas Komisijas delegācija Beirutā regulāri ziņos par jautājumiem saistībā ar palīdzības uzraudzību. Komisijas dienesti uzturēs ciešus sakarus ar SVF un Pasaules Banku, lai izmantotu to zināšanas un darbību Libānā. 8.2. Plānotās novērtēšanas kārtība un grafiks Ierosinātajā Padomes lēmumā ir paredzēts ikgadējs ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā tiktu ietverts šīs palīdzības darbības īstenošanas novērtējums. Turklāt plānots, ka vienu līdz divus gadus pēc īstenošanas perioda beigām Komisija vai tās pienācīgi pilnvaroti pārstāvji veiks palīdzības neatkarīgu ex-post novērtējumu. 9. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Lai izpildītu Eiropas Kopienu vispārējam budžetam piemērojamās Finanšu regulas prasības, Komisijas dienesti ir izveidojuši finansēšanas sistēmu posmu un administratīvo procedūru operatīvu novērtējumu programmu visās trešās valstīs, kas saņem Kopienas makrofinansiālo palīdzību. Libānā Komisijas dienesti izvērtēs to finansēšanas sistēmu posmu un administratīvo procedūru uzticamību, kas saistīti ar šāda veida palīdzību, un noteiks, vai pietiekami labi darbojas sistēma makrofinansiālās palīdzības pareizai finanšu pārvaldībai. Komisijas dienesti ar pienācīgi pilnvarotu neatkarīgu ekspertu atbalstu veiks saņēmēju iestāžu finansēšanas sistēmu posmu un administratīvo procedūru operatīvu novērtējumu. Operatīvā novērtējuma rezultātus izmantos, lai noteiktu, kādi būtu vispiemērotākie nosacījumi valsts finanšu pārvaldības jomā. Ierosinātais juridiskais pamats makrofinansiālajai palīdzībai Libānai ietver noteikumu par krāpšanas novēršanas pasākumiem. Šie pasākumi tiks sīkāk izstrādāti Saprašanās memorandā un piešķīruma/aizdevuma nolīgumā. Paredzēts, ka palīdzība būs saistīta ar vairākiem īpašiem politikas nosacījumiem, galvenokārt valsts finanšu pārvaldības jomā, lai stiprinātu efektivitāti, pārredzamību un atbildību. Makrofinansiālajai palīdzībai piemēros pārbaudes, kontroles un revīzijas procedūras, par kurām ir atbildīga Komisija, ar to saprotot arī Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), un kuras veic Eiropas Revīzijas palāta. [1] OV C […], […], […]. lpp. [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.) [4] Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai, OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1149/1999, OV L 139, 2.6.1999., 1. lpp., Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2273/2004, OV L 396, 31.12.2004., 28. lpp., un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 89/2007, OV L 22, 31.1.2007., 1. lpp. [5] Papildu informāciju sk. paskaidrojuma rakstā. [6] Papildu informāciju sk. paskaidrojuma rakstā.