Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 /* COM/2015/010 final - 2015/0009 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā investīciju līmenis Eiropas Savienībā ir samazinājies par aptuveni 15 % salīdzinājumā ar 2007. gadu, kad tas bija vislielākais. Pašreizējais līmenis ir krietni mazāks nekā tam vajadzētu būt saskaņā ar vēsturiskajām tendencēm, un – ja nekas netiks darīts – prognozes liecina par tikai daļēju atgūšanos turpmākajos gados. Tā rezultātā tiek traucēta ekonomikas atveseļošanās, darba vietu radīšana, ilgtermiņa izaugsme un konkurētspēja. Šāds investīciju iztrūkums rada riskus, ka netiks sasniegti mērķi, kas noteikti stratēģijā “Eiropa 2020”. Eiropas Komisijas priekšsēdētājs savās politikas pamatnostādnēs Komisijai 2014. – 2019. gadam ir noteicis šo jautājumu kā svarīgu politikas uzdevumu, tāpat arī 2014. gada 18. decembra Eiropadome (EUCO 237/14), kā arī G20 līderu samits 2014. gada 15.-16. novembrī. Vispārējā nenoteiktība saistībā ar ekonomisko situāciju, augsts publiskā un privātā sektora parāda līmenis ES ekonomikas atsevišķās daļās un to ietekme uz kredītrisku ierobežo manevrēšanas iespējas. Tomēr pastāv ievērojami ietaupījumi un augsts finanšu likviditātes līmenis. Turklāt nesen kopā ar Eiropas Komisiju, Eiropas Investīciju banku un ES dalībvalstīm veiktā izpēte ir apstiprinājusi, ka ievērojams skaits rentablu investīciju projektu joprojām netiek finansēti. Ņemot vērā iepriekš minēto, paziņojumā "Investīciju plāns Eiropai", kas publicēts 2014. gada 26. novembrī, Komisija ierosināja ES līmeņa iniciatīvu, lai risinātu šo jautājumu. Plāna pamatā ir trīs savstarpēji pastiprinoši novirzieni. Pirmkārt, mobilizēt vismaz EUR 315 miljardus papildu investīcijās nākamo trīs gadu laikā, maksimāli palielinot publisko resursu ietekmi un piesaistot privātās investīcijas. Otrkārt, mērķtiecīgas iniciatīvas, lai nodrošinātu to, ka šīs papildu investīcijas atbilst reālās ekonomikas vajadzībām. Un, treškārt, pasākumus, lai nodrošinātu lielāku regulatīvo noteiktību un novērstu šķēršļus investīcijām, padarot Eiropu pievilcīgāku un tādējādi daudzkāršojot plāna ietekmi. Šis priekšlikums veido nepieciešamo tiesisko regulējumu un nodrošina budžeta līdzekļu piešķīrumus plāna pirmajiem diviem novirzieniem ES tiesību sistēmā. Pēc ierosinātās regulas pieņemšanas tas tiks īstenots kopā ar Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB) kā stratēģiskajiem partneriem ar skaidru mērķi mobilizēt ieinteresētās personas visos līmeņos. Trešajā investīciju plāna novirzienā attiecībā uz normatīvo vidi un investīciju šķēršļu novēršanu Komisija ir nākusi klajā ar pirmo pasākumu kopumu savā darba programmā, kas pieņemta 2014. gada 16. decembrī (COM(2014) 910). Komisija arī strādās kopā ar citām ES iestādēm un dalībvalstīm Eiropas pusgada kontekstā attiecībā uz šiem jautājumiem. Ņemot vērā svarīgo lomu, kāda mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ir ES ekonomikā, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātības radīšanu, tie būs galvenie labuma guvēji no atbalsta, kas sniegts saskaņā ar šo priekšlikumu. Arī šajā jomā šo mehānismu veids un iezīmes tiek balstītas uz esošo pieredzi ar inovatīviem finansēšanas instrumentiem, kurus izmanto kopīgi starp ES un EIB grupu. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PUSĒM REZULTĀTI UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI Priekšsēdētājs Junkers iepazīstināja ar investīciju plānu Eiropas Parlamentu 26. novembrī. Turklāt Eiropadome investīciju plānu apstiprināja 2014. gada 18. decembrī. Eiropadome arī aicināja Savienības likumdevējus vienoties par vajadzīgo juridisko tekstu līdz jūnijam, lai jaunas investīcijas varētu aktivizēt jau 2015. gada vidū. Juridiskie, ekonomiskie un finanšu jēdzieni, kas veido šā priekšlikuma pamatu, tika plaši apspriesti ar Eiropas Investīciju bankas grupu un neoficiāli apspriesti ar publiskā un privātā sektora pārstāvjiem. Ieinteresētās personas no privātā sektora īpaši uzsvēra, cik svarīgi ir stingri kvalitātes kritēriji un projektu, ko varētu atbalstīt saskaņā ar plānu, neatkarīga atlase. Konkrētāk, tika ieteikts, ka projektiem vajadzētu būt: 1) ekonomiski rentabliem ar iniciatīvas atbalstu, 2) pietiekami izstrādātiem, lai tos varētu novērtēt globālā vai vietējā mērogā, 3) ar Eiropas papildu vērtību un saskanīgiem ar ES politikas prioritātēm (piemēram, klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu 2030. gadam, stratēģiju "Eiropa 2020" un citām ES ilgtermiņa stratēģiskajām prioritātēm). Turklāt projektiem nevajadzētu aprobežoties tikai ar pārrobežu projektiem (piemēram, ar TEN-T un TEN-E projektiem). Komisija ir papildus guvusi svarīgus ieskatus saistībā ar tās līdzdalību Investīciju īpašajā darba grupā ES. Šīs darba grupas vispārējais uzdevums bija sniegt pārskatu par galvenajām investīciju tendencēm un vajadzībām; analizēt galvenos šķēršļus un vājos punktus, kas traucē investīcijām; ierosināt praktiskus risinājumus, lai novērstu šos šķēršļus un vājos punktus; identificēt stratēģiskās investīcijas ar ES papildu vērtību, ko varētu īstenot īstermiņā; sniegt ieteikumus, lai izstrādātu ticamu un pārredzamu plānojumu vidējā termiņā un ilgtermiņā. Šis darbs ir ņemts vērā šajā priekšlikumā. Galīgais darba grupas ziņojums ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/special-task-force-report-on-investment-in-the-eu_en.pdf 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pants, 173. pants, 175. panta 3. punkts un 182. panta 1. punkts. Šajā priekšlikumā izklāstīts tiesiskais regulējums, kas nepieciešams, lai īstenotu "Investīciju plāna Eiropai" pirmos divus novirzienus. Saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā, ierosinātās rīcības mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un tādēļ tos var labāk sasniegt ES līmenī. Atšķirīgas dalībvalstu fiskālās spējas rīkoties dēļ rīcība Savienības līmenī var labāk sasniegt izvirzītos mērķus, ņemot vērā tās mērogu un ietekmi. Konkrēti, rīcība ES līmenī nodrošinās mēroga radītus ietaupījumus, izmantojot inovatīvus finanšu instrumentus, darbojoties kā katalizatoram privātu investīciju piesaistē visā ES un pēc iespējas labāk izmantojot Eiropas iestādes un viņu pieredzi un zināšanas šim nolūkam. Daudzkāršojošā ietekme un ietekme konkrētajā vietā tādējādi būs daudz lielāka nekā to varētu panākt, investējot atsevišķā dalībvalstī vai dalībvalstu grupā. Savienības vienotais tirgus, kā arī tas, ka nebūs konkrētai valstij vai nozarei specifisku projektu piešķīrumu, nodrošinās lielāku pievilcību investoriem un zemāku kopējo risku. Priekšlikums nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu nospraustos mērķus. 3.1. Izveidot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un izveidot Eiropas Investīciju konsultāciju centru (1.–3. pants) Priekšlikuma 1. pants paredz Komisijai pilnvaras noslēgt ar EIB nolīgumu par "Eiropas Stratēģisko investīciju fonda" (ESIF) izveidi ar mērķi atbalstīt investīcijas Savienībā un nodrošināt labāku piekļuvi finansējumam sabiedrībām, kam ir līdz 3000 darbinieku, īpašu uzmanību pievēršot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, nodrošinot EIB riska uzņemšanās spēju. Priekšlikuma 2. pants nosaka, ka ES garantija ir jāattiecina uz konkrētām EIB finansēšanas un investīciju operācijām, izmantojot ESIF. Par ES garantijas izmantošanu attiecībā uz ESIF lemj tajā noteiktās pārvaldības struktūras. Konkrēti, ESIF pārvalda Valde (3. pants), kas nosaka stratēģisko ievirzi, stratēģisko aktīvu izvietojumu un darbības politikas un procedūras, tostarp investīciju politiku projektiem, ko ESIF var atbalstīt, un ESIF riska profilu. Investīciju komiteja, kas sastāv no neatkarīgiem profesionāļiem, ir atbildīga par iespējamo operāciju izskatīšanu un apstiprina atbalstu operācijām neatkarīgi no attiecīgā projekta ģeogrāfiskās atrašanās vietas. Valdes locekļus ieceļ tie, kas dod ieguldījumu risku uzņemšanās spējā, ar balsstiesībām, kas proporcionālas to ieguldījumam. Kamēr vienīgie ESIF ieguldītāji ir Savienība un EIB, locekļu un balsu skaits Valdē tiek piešķirts, pamatojoties uz ieguldījumu naudā vai garantiju formā attiecīgo apmēru, un visus lēmumus pieņem ar konsensu. Kad ESIF nolīgumam pievienojas jaunas puses, locekļu vai balsu skaitu Valdē piešķir, pamatojoties uz attiecīgā ieguldītāja ieguldījumu skaidrā naudā vai garantiju formā. Locekļu un balsu skaits Komisijā un EIB tiek attiecīgi pārrēķināts. Valde cenšas pieņemt lēmumus ar konsensu. Ja Valde nespēj pieņemt lēmumu ar konsensu termiņā, ko nosaka priekšsēdētājs, Valde pieņem lēmumu ar vienkāršu balsu vairākumu. Valde lēmumu nepieņem, ja Komisija vai EIB balso pret to. Investīciju komitejas locekļi ir seši neatkarīgi tirgus eksperti un rīkotājdirektors. Rīkotājdirektoram palīdz rīkotājdirektora vietnieks. Rīkotājdirektors sagatavo un vada Investīciju komitejas sanāksmes. Lēmumi abās struktūrās jāpieņem ar vienkāršu balsu vairākumu, bet Valdē jācenšas panākt konsensu. Projekti tiks atlasīti, pamatojoties uz to nopelniem, bez nozaru vai ģeogrāfiski iepriekš noteikta sadalījuma, tādējādi tiks maksimāli palielināta Fonda papildu vērtība. ESIF būs arī iespēja finansēt kopā ar dalībvalstīm un privātajiem investoriem investīciju platformas valsts, reģiona vai nozares līmenī. Papildus īpašajiem noteikumiem, kas reglamentē ESIF izveidi, darbības un pārvaldību, ar ESIF nolīgumu izveido arī Eiropas Investīciju konsultāciju centru (EIKC, 2. panta 2. punkts). Izmantojot par pamatu esošos EIB un Komisijas konsultāciju pakalpojumus, EIKC sniedz konsultatīvu atbalstu investīciju projektu apzināšanā, sagatavošanā un izstrādē un darbojas kā vienots tehnisko konsultāciju centrs (tostarp juridiskos jautājumos) projektu finansēšanā ES. Tas ietver arī atbalstu saistībā ar tehniskās palīdzības izmantošanu projektu strukturēšanā, novatorisku finanšu instrumentu izmantošanu un publiskā un privātā sektora partnerības izmantošanu. 3.2. ES garantijas piešķiršana un ES garantiju fonda izveide (4.-8. pants) Priekšlikuma 4. pantā noteikta sākotnējā ES garantija EUR 16 miljardu apmērā EIB finansēšanas un investīciju darbībām. Saskaņā ar 5. pantu ar šīm operācijām nepieciešams atbalstīt infrastruktūras attīstību; vai investīcijas izglītībā, veselības aprūpē, pētniecībā, attīstībā, informācijas un komunikāciju tehnoloģijās un inovācijās; vai atjaunojamo energoresursu ekspansiju un energoefektivitāti; vai infrastruktūras projektus vides, dabas resursu, pilsētvides attīstības un sociālajās jomās; vai MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrības, tostarp nodrošinot apgrozāmā kapitāla riska finansējumu. Atbalstu var sniegt tieši no EIB vai caur Eiropas Investīciju fondu. Šīs iestādes nodrošinās finansējumu ar augstu finanšu risku absorbciju (kapitāls, kvazikapitāls utt.), kas ļauj privātā sektora investoriem veikt investīcijas paralēli. Lai nodrošinātu pienācīgu ES budžeta izpildi, pat ja ir garantijas prasījums, ar 8. pantu izveido garantiju fondu ("Fonds"). Pieredze saistībā ar tādām investīcijām, ko atbalsta ESIF, liecina, ka 50 % attiecība starp maksājumiem no Savienības budžeta un no kopējām Savienības garantiju saistībām būtu pietiekama. Normālos apstākļos šo 50% mērķi izpildīs no ES budžeta, summām, kas saistībā ar investīcijām pienākas Savienībai, summām, kas saņemtas no jebkuriem kreditoriem, kas nepilda saistības, un ienākumiem no investētajiem garantiju fonda resursiem. Taču sākotnējā periodā EUR 8 miljardi tiks sniegti tikai caur maksājumiem no budžeta. No 2016. gada šie maksājumi no budžeta pakāpeniski izveidos iemaksas Fondā, un tiem būtu jāsasniedz kumulatīvā summa EUR 8 miljardi līdz 2020. gadam. Tomēr, ja tiek saņemti prasījumi saistībā ar ES garantiju, ir piemēroti, ka tiek apsvērti arī alternatīvi garantiju fonda avoti, aprēķinot mērķapjomu, lai ierobežotu potenciālo ietekmi uz ES budžetu. Šis apsvērums aprēķinā tiks ierobežots ar to ES garantijas summu, par kādu ir prasījumi. Lai nodrošinātu maksimālu izmaksu efektivitāti, Komisijai būs pienākums šos resursus investēt. Tomēr Komisijai būs pilnvaras ar deleģēto aktu izmainīt Fonda mērķapjomu par 10% pēc 2018. gada. Tam būtu jāļauj Komisijai balstīties uz iegūto praktisko pieredzi un novērst nevajadzīgas aizplūdes no budžeta, vienlaikus nodrošinot nepārtrauktu aizsardzību. Izņemot iespējamus kapitāla zaudējumu gadījumus, kad EIB nolemj veikt nekavējošu garantijas prasījumu, garantiju prasījumi būtu jāveic reizi gadā pēc visas peļņas un zaudējumu saistībā ar nepabeigtajām operācijām savstarpējas ieskaitīšanas. Garantijas prasījumu gadījumā garantijas apjoms tiktu samazināts zem sākotnējiem EUR 16 miljardiem. Tomēr būtu jāatļauj izmantot nākotnes ieņēmumus, kas pienākas Savienībai no ESIF darbībām, lai atjaunotu ES garantiju līdz sākotnējai summai. 3.3. Eiropas Investīciju projektu plānojuma izveide (9. pants) Kā bieži norāda ieinteresētās personas, šķērslis lielākām investīcijām ES ir zināšanu trūkums par pašreizējiem un turpmākajiem investīciju projektiem Savienībā. Paralēli ESIF darbam priekšlikumā paredzēts arī izveidot Eiropas investīciju projektu plānojumu kā līdzekli, ar ko nodrošināt, ka informācija par potenciālajiem projektiem ir pārredzama un pieejama investoriem. 3.4. Ziņošana, pārskatatbildība, izvērtēšana un pārskatīšana attiecībā uz ESIF operācijām (10.–12. pants) Ņemot vērā to, ka EIB izmanto ES garantiju, ir pamatoti, ka EIB regulāri ziņo Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei par veiktajām operācijām, kuras sedz ES garantija. 12. pantā noteikti vairāki regulāri novērtējumi, ko veic EIB un Komisija, lai nodrošinātu, ka ESIF, ES garantija un garantiju fonda darbība notiek kā paredzēts. Pārskatatbildība pret Eiropas Parlamentu šajā kontekstā ir īpaši svarīga. 3.5. Vispārēji noteikumi (13.–17. pants) Ir lietderīgi piemērot vairākus vispārīgus noteikumus kontekstā ar to, ka EIB izmanto ES garantiju. 13. pantā noteikts, ka jādara publiski pieejama informācija, kas saistīta ar darbībām, uz kurām attiecas ES garantija. 14. pants un 15. pants noteikti saistībā ar attiecīgi Revīzijas palātas un OLAF kompetenci, un 16. pantā izslēgtas noteikta veida darbības. Visbeidzot, ar 17. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar attiecīgo procedūru. 3.6. Grozījumi (18.–19. pants) 18. un 19. pantā ir paredzēta darbības apropriāciju pārdale no programmas "Apvārsnis 2020" (Regula (ES) Nr. 1291/2013) un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (Regula (ES) Nr. 1316/2013). 4. BUDŽETA APSVĒRUMI ES garantija, kas sniegta ESIF, ir EUR 16 miljardi un ir pilnībā pieejama no regulas spēkā stāšanās brīža. Lai nodrošinātu pareizu budžeta izpildi, neskatoties uz iespējamiem garantijas prasījumiem, garantiju fonds ir izveidots un nodrošināts 50 % apmērā no kopējām ES garantiju saistībām līdz 2020. gadam. Garantiju fonda maksājumi sasniegs EUR 500 miljonus 2016. gadā, EUR 1 miljardu 2017. gadā, EUR 2 miljardus 2018. gadā. Maksājumi 2019. un 2020. gadā, katrā gadā attiecīgi EUR 2,25 miljardi, būs atkarīgi no tā, vai garantiju fonda mērķapjoms paliek nemainīgs 50 % apmērā pēc 2018. gada. Saistību apropriācijas būs EUR 1,35 miljardi 2015. gadā, EUR 2,03 miljardi 2016. gadā, EUR 2,641 miljards 2017. gadā un EUR 1,979 miljardi 2018. gadā. Garantiju fonda pakāpeniskam finansējumam nevajadzētu radīt riskus ES budžetam pirmajos gados, jo varbūtēji garantijas prasījumi par ciestajiem zaudējumiem īstenosies tikai laika gaitā. Tāpat kā gadījumā ar EIB pašreizējām darbībām, labuma guvējiem būs jāsedz izmaksas par EIB operācijām saskaņā ar ESIF. Garantijas izmantošanai no EIB puses un garantiju fonda resursu investēšanai būtu jārada neto pozitīvi ienākumi. ESIF ieņēmumus sadala proporcionāli starp ieguldītājiem riska uzņemšanās spējā. Iemaksu garantiju fondā pārpalikumu var izmantot, lai atjaunotu ES garantiju tās sākotnējā summā. Tomēr divas darbības radīs EIB izmaksas, kuras nevar prasīt no labuma guvējiem: 1. Eiropas Investīciju konsultāciju centrs, kas izveidots saskaņā ar šā priekšlikuma 2. panta 2. punktu, galvenokārt tiks finansēts no esošā finansējuma EIB tehniskajai palīdzībai saskaņā ar jau esošajām ES programmām (Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, "Apvārsnis 2020"...). Tomēr var būt nepieciešams papildu finansējums līdz maksimums EUR 20 miljoniem gadā (EUR 10 miljoni 2015. gadā), un tas tiks iekļauts budžetā saskaņā ar šim priekšlikumam pievienoto finanšu pārskatu. Tiks segtas arī jebkuras iespējamās izmaksas projektu plānojumam. 2. EIB radīsies administratīvās izmaksas, lai caur EIF palielinātu savu finansējumu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Pamatojoties uz pašreizējiem pieņēmumiem par instrumentu veidu un jaunu operāciju parakstīšanas ātrumu, būs nepieciešams secīgi maksāt uzkrātās maksas kopumā par EUR 105 miljoniem, no kuriem apmēram EUR 48 miljoni līdz 2020. gadam. Ņemot vērā iespēju atlikt maksājumu – līdz brīdim, kad šim nolūkam var izmantot saņemtos ienākumus – šie maksājumi vēl nav iekļauti budžetā, bet tikai aprakstīti finanšu pārskata pielikumā. EIB izmaksas, kas nav ne atgūtas no labuma guvējiem, ne atskaitītas no atlīdzības par ES piešķirto garantiju, var segt no ES garantijas, ar kumulatīvo limitu 1% apmērā no nenokārtotajām summām. Darbības apropriācijas saistībā ar šo priekšlikumu pilnībā finansē saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. 1.A izdevumu kategorijā ir jāpārdala EUR 6 miljardi, EUR 2,11 miljardi tiks finansēti, izmantojot nesadalītās rezerves, tostarp vispārējo rezervi saistībām. Lai gan dotāciju finansējums no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” tiks samazināts, daudzkāršojošā ietekme, ko rada ESIF, ļaus ievērojami palielināt investīcijas tajās politikas jomās, uz kurām attiecas šīs divas jau esošās programmas. 5. PAPILDU INFORMĀCIJA Šā priekšlikuma finansējumā nav skaidri ietverti dalībvalstu vai citu trešo personu ieguldījumi jebkurās struktūrās, kas ar šo tiek izveidotas. Taču 1. panta 2. punktā skaidri atļauts ieinteresētām personām pievienoties ESIF nolīgumam, veicot ieguldījumus fonda kapitālā. Ja dalībvalstis nolemj veikt ieguldījumus ESIF, Komisija ir norādījusi, ka tai būs labvēlīga nostāja attiecībā uz šādiem ieguldījumiem saistībā ar tās publisko finanšu novērtējumu saskaņā ar 126. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Regulā (EK) Nr. 1467/1997. Komisijas 2015. gada 13. janvāra paziņojumā ("Elastīguma vislabākā izmantošana saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta esošajiem noteikumiem") izklāstīti konkrēti apsvērumi, kas piemērojami šim scenārijam. 2015/0009 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu, 173. pantu, 175. panta 3. punktu un 182. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas atzinumus, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Ekonomikas un finanšu krīze ir novedusi pie investīciju apjoma pazemināšanās Savienībā. Investīcijas kopš to augstākā punkta 2007. gadā ir samazinājušās aptuveni par 15%. Savienība jo īpaši cieš no investīciju trūkuma sakarā ar tirgus nenoteiktību par tās ekonomikas nākotni un fiskālajiem ierobežojumiem dalībvalstīm. Šis investīciju trūkums palēnina ekonomisko atveseļošanos un negatīvi ietekmē darba vietu radīšanu, ilgtermiņa izaugsmes perspektīvas un konkurētspēju. (2) Ir nepieciešama visaptveroša rīcība, lai lauztu nelabvēlīgas attīstības loku, ko rada investīciju trūkums. Strukturālās reformas un fiskālā atbildība ir investīciju stimulēšanas nepieciešamie priekšnoteikumi. Līdz ar investīciju finansēšanas impulsa atjaunošanu šie priekšnoteikumi var palīdzēt izveidot labvēlīgas attīstības loku, kurā investīciju projekti palīdz veicināt nodarbinātību un pieprasījumu un noved pie izaugsmes potenciāla ilgstoša pieauguma. (3) G20 ar Globālo infrastruktūras iniciatīvu ir atzinusi, cik svarīgi ir veikt investīcijas pieprasījuma veicināšanā un ražīguma un izaugsmes kāpināšanā un ir apņēmusies radīt klimatu, kas sekmē augstāku investīciju līmeni. (4) Ekonomikas un finanšu krīzes laikā Savienība ir veltījusi pūles, lai veicinātu izaugsmi, jo īpaši ar iniciatīvām, kas noteiktas stratēģijā "Eiropa 2020", ar ko izveidoja pieeju gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei. Eiropas Investīciju banka ("EIB") arī ir stiprinājusi tās lomu, uzsākot un veicinot investīcijas Savienībā, daļēji tas veikts, palielinot kapitālu 2013. gada janvārī. Ir nepieciešama tālāka rīcība, lai nodrošinātu, ka tiek risinātas Savienības investīciju vajadzības un ka tirgū pieejamā likviditāte tiek izmantota efektīvi un novirzīta pamatotu investīciju projektu finansēšanai. (5) 2014. gada 15. jūlijā tobrīd jaunievēlētais Eiropas Komisijas priekšsēdētājs sniedza Eiropas Parlamentam Eiropas Komisijas politikas pamatnostādņu kopumu. Šajās politiskajās pamatnostādnēs tika aicināts mobilizēt "līdz EUR 300 miljardiem papildu publiskās un privātās investīcijas reālajā ekonomikā nākamo trīs gadu laikā", lai stimulētu investīcijas darba vietu radīšanas nolūkā. (6) 2014. gada 26. novembrī Komisija sniedza paziņojumu "Investīciju plāns Eiropai"[1], kurā paredzēts radīt "Eiropas Stratēģisko investīciju fondu" ("ESIF"), Eiropas līmeņa investīciju projektu pārredzamu plānojumu, izveidot konsultatīvo centru (Eiropas Investīciju konsultāciju centrs – "EIKC") un vērienīgu darba kārtību, lai novērstu šķēršļus investīcijām un pabeigtu vienoto tirgu. (7) 2014. gada 18. decembrī Eiropadome secināja, ka "investīciju sekmēšana un tirgus nepilnību novēršana Eiropā ir būtisks politikas uzdevums" un ka "jaunais uzsvars uz investīcijām kopā ar dalībvalstu apņemšanos pastiprināt strukturālās reformas un īstenot uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju dos pamatu izaugsmei un darbvietām Eiropā, un Eiropadome aicina EIB grupā izveidot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), lai laikposmā no 2015. gada līdz 2017. gadam piesaistītu 315 miljardus euro jaunās investīcijās". (8) ESIF ir daļa no visaptverošas pieejas, lai mazinātu nenoteiktību attiecībā uz publiskajām un privātajām investīcijām. Stratēģijai ir trīs pīlāri: mobilizēt finansējumu investīcijām, nodrošināt, lai investīcijas sasniegtu reālo ekonomiku, un uzlabot investīciju vidi Savienībā. (9) Investīciju vide Savienībā būtu jāuzlabo, likvidējot šķēršļus investīcijām, nostiprinot vienoto tirgu un uzlabojot normatīvo paredzamību. ESIF darbam, un investīcijām Eiropā kopumā, būtu jāgūst no šī papildu darba. (10) ESIF mērķim vajadzētu būt palīdzēt atrisināt grūtības saistībā ar produktīvu investīciju Savienībā īstenošanu un nodrošināt lielāku piekļuvi finansējumam. Paredzēts, ka labums no lielākas piekļuves finansējumam jo īpaši būtu jāgūst maziem un vidējiem uzņēmumiem. Ir arī piemēroti attiecināt ieguvumu no šādas lielākas piekļuves uz vidējas kapitalizācijas sabiedrībām, kas ir sabiedrības, kuru darbinieku skaits ir līdz 3000. Eiropas pašreizējo investīciju grūtību pārvarēšanai būtu jāstiprina Savienības ekonmikas, sociālā un teritoriālā kohēzija. (11) ESIF būtu jāatbalsta stratēģiskās investīcijas ar augstu ekonomisko papildvērtību, kas palīdzētu Savienības politikas mērķiem. (12) Daudziem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī vidējas kapitalizācijas sabiedrībām Savienībā nepieciešama palīdzība, lai piesaistītu tirgus finansējumu, jo īpaši attiecībā uz investīcijām, kas saistītas ar lielāku riska pakāpi. ESIF būtu jāpalīdz šiem uzņēmumiem pārvarēt kapitāla trūkumu, ļaujot EIB un Eiropas Investīciju fondam (EIF) veikt tiešas un netiešas pašu kapitāla injekcijas, sniegt garantijas kredītu augstas kvalitātes vērtspapīrošanai un citus produktus, ko sniedz, tiecoties sasniegt ESIF mērķus. (13) ESIF būtu jāizveido Eiropas Investīciju bankā, lai gūtu labumu no tās pieredzes un gūtajiem sasniegumiem un lai tā operācijām būtu pozitīva ietekme pēc iespējas ātrāk. ESIF darbs pie finansējuma sniegšanas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un vidējas kapitalizācijas sabiedrībām būtu jāvirza caur Eiropas Investīciju fondu ("EIF"), lai aizgūtu tā pieredzi šādās darbībās. (14) ESIF būtu jāpievēršas projektiem, kas sniedz augstu sabiedrisko un ekonomisko vērtību. Konkrēti, ESIF būtu jāpievēršas projektiem, kas veicina darba vietu radīšanu, ilgtermiņa izaugsmi un konkurētspēju. ESIF būtu jānodrošina plašs klāsts ar finanšu produktiem, tostarp, pašu kapitāla vērtspapīri, parāda vērtspapīri vai garantijas, lai labāk risinātu individuāla projekta vajadzības. Plašajam produktu klāstam būtu jāļauj ESIF pielāgoties tirgus vajadzībām, vienlaicīgi veicinot privātās investīcijas projektos. ESIF nevajadzētu būt privātā tirgus finansējuma aizstājējam, bet tā vietā tam vajadzētu būt par katalizatoru privātajam finansējumam, risinot tirgus trūkumus tā, lai nodrošinātu visefektīvāko un stratēģiski pareizāko publiskās naudas izlietojumu. Prasībai par konsekvenci ar valsts atbalsta principiem būtu jāveicina šāds efektīvs un stratēģisks izlietojums. (15) ESIF būtu jāpievēršas projektiem ar augstāku riska–atdeves profilu nekā pastāvošajiem EIB un Savienības instrumentiem, lai nodrošinātu papildu vērtību papildus jau pastāvošajām operācijām. ESIF būtu jāfinansē projekti visā Savienībā, tostarp valstīs, ko visvairāk skārusi finanšu krīze. ESIF būtu jāizmanto tikai tad, ja nav pieejams finansējums no citiem avotiem ar saprātīgiem nosacījumiem. (16) ESIF būtu jāpievēršas investīcijām, kas ir ekonomiski un tehniski pamatotas, kuras ietver atbilstošu riska līmeni, tajā pašā laikā pildot konkrētas prasības ESIF finansējuma saņemšanai. (17) Lēmumi par to, kā izmantot ESIF atbalstu infrastruktūrai un lieliem vidējas kapitalizācijas projektiem, būtu jāpieņem Investīciju komitejai. Investīciju komitejā vajadzētu būt neatkarīgiem ekspertiem, kuri ir kompetenti un pieredzējuši investīciju projektu jomās. Investīciju komitejai būtu jāatskaitās ESIF Valdei, kam būtu jāuzrauga atbilstība ESIF mērķiem. Lai efektīvi gūtu labumu no EIF pieredzes, ESIF būtu jāatbalsta finansējums EIF, lai dotu iespēju EIF veikt individuālus projektus mazo un vidējo uzņēmumu un mazu vidējas kapitalizācijas sabiedrību jomās. (18) Lai dotu iespēju ESIF atbalstīt investīcijas, Savienībai būtu jāpiešķir garantija par summu, kas vienāda ar EUR 16 000 000 000. Sniedzot uz portfeļa bāzes, garantijas segums būtu jāierobežo atkarībā no instrumenta veida, piemēram, parāda vērtspapīri, kapitāla vērtspapīri vai garantijas, procentos no nenokārtoto saistību portfeļa apjoma. Paredzams, ka tad, kad garantija tiek kombinēta ar EUR 5 000 000 000, ko sniedz EIB, ESIF atbalstam būtu jārada EUR 60 800 000 000 papildu investīciju no EIB un EIF. Paredzams, ka šie EUR 60 800 000 000, ko atbalsta ESIF, radīs kopumā EUR 315 000 000 000 investīcijas Savienībā laikposmā no 2015. gada līdz 2017. gadam. Garantijas, kas piesaistītas projektiem, kuri ir pabeigti bez garantijas prasījuma, ir pieejami jaunu operāciju atbalstīšanai. (19) Lai dotu iespēju tālākam resursu pieaugumam, dalībai ESIF vajadzētu būt atvērtai trešām personām, tostarp dalībvalstīm, valstu attīstības bankām vai publiskām aģentūrām, kas pieder dalībvalstīm vai ko kontrolē dalībvalstis, un privātā sektora vienībām un vienībām ārpus Savienības, ja tam piekrīt pašreizējie ieguldītāji. Trešās personas var dot tiešu ieguldījumu ESIF un piedalīties ESIF pārvaldības struktūrā. (20) Projektu līmenī trešās personas var līdzfinansēt kopā ar ESIF individuālu projektu līmenī vai investīciju platformās, kas saistītas ar konkrētiem ģeogrāfiskajiem vai tematiskajiem sektoriem. (21) Ja ir izpildīti visi attiecīgie atbilstības kritēriji, dalībvalstis var izmantot Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai palīdzētu finansēt atbilstošus projektus, kas tiek atbalstīti ar ES garantiju. Šīs pieejas elastīgumam vajadzētu maksimāli palielināt iespējas piesaistīt investorus investīciju jomās, kurām pievēršas ESIF. (22) Saskaņā arī Līgumu par Eiropas Savienības darbību infrastruktūras un projektu investīcijām, ko atbalsta ar ESIF, būtu jāatbilst valsts atbalsta noteikumiem. Tālab Komisija ir paziņojusi, ka valsts atbalsta izvērtējuma vajadzībām tā izstrādās pamatprincipu kopumu, kas projektam būs jāizpilda, lai tas atbilstu atbalstam saskaņā ar ESIF. Ja projekts atbilst šiem kritērijiem un saņem atbalstu no ESIF, Komisija ir paziņojusi, ka jebkāds valsts papildu atbalsts tiks izvērtēts saskaņā ar vienkāršotu un paātrinātu valsts atbalsta izvērtējumu, saskaņā ar kuru vienīgais papildu jautājums, kas jāpārbauda Komisijai, ir publiskā atbalsta samērīgums (pārmērīgas kompensācijas neesamība). Komisija ir arī paziņojusi, ka tā sniegs turpmākus norādījumus par pamatprincipu kopumu, lai nodrošinātu publisko līdzekļu efektīvu izmantošanu. (23) Ņemot vērā steidzamas rīcības nepieciešamību Savienībā, EIB un EIF ārpus sava ierastā darbības profila var būt finansējuši papildu projektus 2015. gada laikā pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Lai maksimāli palielinātu labumu no pasākumiem, kas paredzēti šajā regulā, vajadzētu būt iespējai šādus papildu projektus iekļaut ES garantijas segumā, ja tie atbilst būtiskajiem kritērijiem, kas izklāstīti šajā regulā. (24) EIB finansēšanas un investīciju operācijas, ko atbalsta ESIF, būtu jāpārvalda saskaņā ar EIB pašas noteikumiem un procedūrām, tostarp ar atbilstīgiem kontroles pasākumiem un pasākumiem, kuru mērķis ir nepieļaut izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem un procedūrām, kas attiecas uz Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palātu, tostarp trīspusējo līgumu starp Eiropas Komisiju, Eiropas Revīzijas palātu un Eiropas Investīciju banku. (25) EIB būtu regulāri jāizvērtē ESIF atbalstītās darbības, lai izvērtētu to nozīmi, rezultātus un ietekmi un lai noteiktu aspektus, kas varētu uzlabot turpmākās darbības. Šādiem izvērtējumiem būtu jāveicina pārskatbildība un ilgtspējas analīze. (26) Līdztekus finansēšanas operācijām, kuras tiks veiktas caur ESIF, būtu jārada Eiropas Investīciju konsultāciju centrs (EIKC). EIKC uzdevums būtu sniegt pastiprinātu atbalstu projektu izstrādē un sagatavošanā visā Savienībā, pamatojoties uz ekspertzināšanām Komisijā, EIB, valstu attīstības bankās un vadošajās iestādēs, kas pārvalda Eiropas strukturālos un investīciju fondus. Tādējādi būtu jāizveido vienots piekļuves punkts jautājumiem, kas saistīti ar tehnisku atbalstu investīcijām Savienībā. (27) Lai segtu riskus, kas saistīti ar ES garantiju EIB, būtu jāizveido garantiju fonds. Garantiju fondu būtu jāizveido no pakāpeniskiem maksājumiem no Savienības budžeta. Garantiju fondam būtu turpmāk arī jāsaņem ieņēmumi un atmaksājumi no projektiem, kuri gūst labumu no ESIF atbalsta un summām, kas atgūtas no saistības neizpildījušiem parādniekiem, ja garantiju fonds jau ir izmaksājis garantiju EIB. (28) Garantiju fonds ir paredzēts tam, lai veidotu likviditātes nodrošinājumu Savienības budžetam saistībā ar zaudējumiem, kas ESIF radušies, īstenojot tā mērķus. Pieredze saistībā ar tādām investīcijām, ko atbalsta ESIF, liecina, ka 50 % attiecība starp maksājumiem no Savienības budžeta un no kopējām Savienības garantiju saistībām būtu pietiekama. (29) Lai daļēji finansētu ieguldījumu no Savienības budžeta, pieejamais finansējums no Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" (2014.–2020. gads), ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013[2], kā arī no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta, ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013[3], būtu jāsamazina. Šīs programmas kalpo mērķiem, ko ESIF nereplicē. Tomēr paredzams, ka abu programmu, ar ko finansē garantiju fondu, samazināšana nodrošinās lielākas investīcijas to pilnvaru attiecīgajās jomās, nekā iespējams nodrošināt ar pašreizējām programmām. ESIF būtu jāspēj veidot sviras mehānismu ES garantijai, lai daudzkāršotu finansiālo ietekmi šajās pētniecības, izstrādes un inovācijas, kā arī transporta, telekomunikāciju un enerģijas infrastruktūras jomās, salīdzinot ar situāciju, ja resursi būtu izlietoti, izmantojot dotācijas plānotajās "Apvārsnis 2020" un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programmās. Tādēļ ir lietderīgi pārvirzīt daļu no finansējuma, kas pašreiz paredzēts šīm programmām, ESIF labā. (30) Ņemot vērā to izveides būtību, ne ES garantija EIB, ne garantiju fonds nav "finanšu instrumenti" Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 966/2012[4] nozīmē. (31) Savienībā ir ievērojams skaits potenciāli rentablu projektu, kuri netiek finansēti, jo trūkst noteiktības un pārredzamības attiecībā uz šādiem projektiem. Daudzos gadījumos tas ir tāpēc, ka privātajiem investoriem projekti nav zināmi, vai nav pietiekamas informācijas, lai varētu novērtēt investīciju riskus. Komisijai un EIB ar dalībvalstu atbalstu būtu jāveicina, lai tiktu izveidots pārredzams plānojums ar investīcijām piemērotiem pašreizējiem un turpmākajiem investīciju projektiem Savienībā. Šim "projektu plānojumam" būtu jānodrošina, ka regulāri un strukturēti ir publiski pieejama informācija par investīciju projektiem, lai nodrošinātu, ka investoriem ir uzticama informāciju, uz kuru balstoties pieņemt investīciju lēmumus. (32) Dalībvalstis ir arī sākušas darbu valsts līmenī, lai izveidotu un veicinātu projektu plānojumus valsts nozīmes projektiem. Informācijā, ko sagatavojusi Komisija un EIB, būtu norāda saites uz papildu valsts projektu plānojumiem. (33) Lai gan projektus, kas uzrādīti projektu plānojumā, EIB var izmantot apzinot un atlasot ESIF atbalstītus projektus, projektu plānojumam vajadzētu paredzēt plašāku tvērumu projektu apzināšanā visā Savienībā. Šajā tvērumā var iekļaut projektus, kurus varētu pilnībā finansēt vai nu privātais sektors, vai ar citu Eiropas vai valsts līmeņa instrumentu palīdzību. ESIF vajadzētu spēt atbalstīt finansējumu un investīcijas projektiem, kuri uzrādīti projektu plānojumā, taču nebūtu jābūt nekādām automātiskām sakarībām starp iekļaušanu sarakstā un piekļuvi ESIF atbalstam un ESIF rīcības brīvību atlasīt un atbalstīt projektus, kas nav iekļauti sarakstā. (34) Lai nodrošinātu pārskatatbildību Eiropas pilsoņu priekšā, EIB būtu regulāri jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kas paveikts, un par ESIF ietekmi. (35) Lai nodrošinātu ES garantiju saistību atbilstošu segumu un nodrošinātu turpmāku ES garantijas pieejamību, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus attiecībā uz tādu summu korekciju, kas jāmaksā no Savienības vispārējā budžeta, un attiecīgi grozīt I pielikumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanas, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (36) Ņemot vērā, ka šīs regulas mērķus, proti, atbalstīt investīcijas Savienībā un nodrošināt lielāku piekļuvi finansējumam tādām sabiedrībām, kam ir līdz 3000 darbinieku, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs sakarā ar atšķirībām to fiskālajās spējās rīkoties, bet, ņemot vērā tā mērogu un ietekmi, var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā izklāstīts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds 1. pants Eiropas Stratēģisko investīciju fonds 1. Komisija slēdz līgumu ar Eiropas Investīciju banku (EIB) par Eiropas Stratēģisko investīciju fonda ("ESIF") izveidi. ESIF mērķis ir atbalstīt investīcijas Savienībā un nodrošināt labāku piekļuvi finansējumam sabiedrībām, kam ir līdz 3000 darbinieku, īpašu uzmanību pievēršot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, nodrošinot EIB riska uzņemšanās spēju ("ESIF nolīgums"). 2. ESIF nolīgumam var pievienoties dalībvalstis. Ar esošo ieguldītāju piekrišanu ESIF nolīgumam var pievienoties arī citas trešās personas, tostarp valstu attīstības bankas vai publiskas aģentūras, kas pieder vai ko kontrolē dalībvalstis, un privātā sektora vienības. 2. pants ESIF nolīguma noteikumi 1. ESIF nolīgumā jo īpaši ietver: (a) noteikumus, kas reglamentē ESIF izveidi kā atsevišķu, skaidri apzināmu un pārredzamu garantiju instrumentu un atsevišķu kontu, ko pārvalda Eiropas Investīciju banka; (b) finanšu ieguldījuma, ko sniedz EIB caur ESIF, summu un noteikumus; (c) noteikumus par finansējumu, ko Eiropas Investīciju fondam ("EIF") sniedz EIB caur ESIF; (d) ESIF pārvaldības kārtību saskaņā ar 3. pantu, neskarot Eiropas Investīciju bankas statūtus; (e) sīki izstrādātus noteikumus par ES garantijas sniegšanu saskaņā ar 7. pantu, tostarp par tās ierobežoto segumu attiecībā uz noteiktu instrumentu veidu portfeļiem, ES garantijas prasījumiem, kas – izņemot iespējamus kapitāla zaudējumus –notiek tikai reizi gadā pēc tam, kad peļņa un zaudējumi no operācijām ir savstarpēji ieskaitīti, un atlīdzību un prasību, ka atlīdzība par riska uzņemšanos tiek sadalīta starp ieguldītājiem proporcionāli to attiecīgajai riska daļai; (f) noteikumus un procedūras attiecībā uz prasījumu atgūšanu; (g) prasības attiecībā uz ES garantijas izmantošanu, tostarp ar konkrētiem termiņiem un galvenajiem rezultātu rādītājiem; (h) noteikumus par finansējumu, kas nepieciešams EIKC saskaņā ar 2. punkta trešo daļu; (i) noteikumus, kas reglamentē to, kā trešās personas var veikt kopīgas investīcijas ar EIB finansēšanas un investīciju operācijām, ko atbalsta ESIF; (j) ES garantiju seguma noteikumus. ESIF nolīgumā paredz, ka pastāv skaidra atšķirība starp operācijām, kas veiktas ar ESIF atbalstu, un citām EIB operācijām. ESIF nolīgumā paredz, ka ESIF darbības, ko veic EIF, reglamentē EIF vadības struktūras. ESIF nolīgumā paredz, ka atlīdzība Savienībai no ESIF atbalstītajām operācijām jāveic pēc tam, kad ir atskaitīti tie maksājumi, kas jāveic saistībā ar ES garantijas prasījumiem, un pēc tam arī izmaksas saskaņā ar 2. punkta trešo daļu un 5. panta 3. punktu. 2. ESIF nolīgumā paredz izveidot Eiropas Investīciju konsultāciju centru ("EIKC") Eiropas Investīciju bankā. EIKC mērķis ir izmantot par pamatu esošos EIB un Komisijas konsultāciju pakalpojumus, lai sniegtu konsultatīvu atbalstu investīciju projektu apzināšanā, sagatavošanā un izstrādē un darbotos kā vienotu tehnisko konsultāciju centrs projektu finansēšanā Savienībā. Tas ietver arī atbalstu saistībā ar tehniskās palīdzības izmantošanu projektu strukturēšanā, novatorisku finanšu instrumentu izmantošanu, publiskā un privātā sektora partnerības izmantošanu un, vajadzības gadījumā, konsultācijas par attiecīgajiem ES likumdošanas jautājumiem. Lai sasniegtu šo mērķi, EIKC izmanto EIB, Komisijas, valsts attīstības banku un Eiropas strukturālo un investīciju fondu pārvaldošo iestāžu ekspertzināšanas. EIKC daļēji finansē Savienība, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 20 000 000 gadā, laikposmā, kas beidzas 2020. gada 31. decembrī, par papildu pakalpojumiem, ko sniedz EIKC papildus esošajai EIB tehniskajai palīdzībai. Attiecībā uz gadiem pēc 2020. gada Savienības finansiālais ieguldījums ir tieši saistīts ar noteikumiem, kas iekļauti nākamajās daudzgadu finanšu shēmās. 3. Dalībvalstis, kas kļūst par ESIF nolīguma dalībniecēm, spēj sniegt savu ieguldījumu, jo īpaši skaidrā naudā vai EIB pieņemamu garantiju formā. Citas trešās personas var sniegt savu ieguldījumu tikai skaidrā naudā. 3. pants ESIF pārvaldība 1. ESIF nolīgumā nosaka, ka ESIF pārvalda Valde, kas nosaka stratēģisku ievirzi, stratēģisko aktīvu izvietojumu un darbības politikas un procedūras, tostarp investīciju politiku projektiem, ko ESIF var atbalstīt, un ESIF riska profilu saskaņā ar mērķiem, kas noteikti 5. panta 2. punktā. Valde ievēl vienu no saviem locekļiem par priekšsēdētāju. 2. Kamēr vienīgie ESIF ieguldītāji ir Savienība un EIB, locekļu un balsu skaits Valdē tiek piešķirts, pamatojoties uz ieguldījumu naudā vai garantiju formā attiecīgo apmēru. Valde pieņem lēmumus ar konsensu. 3. Kad citas personas pievienojas ESIF nolīgumam saskaņā ar 1. panta 2. punktu, locekļu un balsu skaits Valdē tiek piešķirts, pamatojoties uz ieguldītāju ieguldījumu naudā vai garantiju formā attiecīgo apmēru. Locekļu un balsu skaits Komisijā un EIB, saskaņā ar 2. punktu, tiek attiecīgi pārrēķināts. Valde cenšas pieņemt lēmumus ar konsensu. Ja Valde nespēj pieņemt lēmumu ar konsensu termiņā, ko nosaka priekšsēdētājs, Valde pieņem lēmumu ar vienkāršu balsu vairākumu. Valde lēmumu nepieņem, ja Komisija vai EIB balso pret to. 4. ESIF nolīgumā nosaka, ka ESIF ir rīkotājdirektors, kas ir atbildīgs par ESIF ikdienas darba vadību un 5. punktā minētās Investīciju komitejas sanāksmju sagatavošanu un vadīšanu. Rīkotājdirektoram palīdz rīkotājdirektora vietnieks. Rīkotājdirektors katru ceturksni ziņo par ESIF darbībām Valdei. Rīkotājdirektoru un rīkotājdirektora vietnieku ieceļ Valde pēc Komisijas un EIB kopēja priekšlikuma uz atjaunojamu trīs gadu noteiktu termiņu. 5. ESIF nolīgumā nosaka, ka ESIF ir Investīciju komiteja, kas ir atbildīga par potenciālo operāciju izpēti saskaņā ar ESIF investīciju politikām un par ES garantijas atbalsta apstiprināšanu operācijām saskaņā ar 5. pantu, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas. Investīciju komitejas sastāvā ir seši neatkarīgi eksperti un rīkotājdirektors. Neatkarīgajiem ekspertiem ir attiecīga augsta līmeņa tirgus pieredze saistībā ar projektu finansēšanu, un tos ieceļ Valde uz atjaunojamu trīs gadu noteiktu termiņu. Investīciju komitejas lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu. II NODAĻA – ES garantija un ES garantiju fonds 4. pants ES garantija Savienība sniedz garantiju EIB par finansēšanas vai investīciju operācijām, ko veic Savienībā un uz ko attiecas šī regula ("ES garantija"). ES garantija tiek piešķirta kā garantija pēc pieprasījuma attiecībā uz instrumentiem, kas minēti 6. pantā. 5. pants Prasības ES garantijas izmantošanai 1. ES garantijas piešķiršana ir atkarīga no ESIF nolīguma stāšanās spēkā. 2. ES garantiju piešķir EIB finansēšanas un investīciju operācijām, ko apstiprinājusi 3. panta 5. punktā minētā Investīciju komiteja, vai EIF finansējumam, lai veiktu EIB finansēšanas un investīciju operācijas saskaņā ar 7. panta 2. punktu. Attiecīgās darbības atbilst Savienības politikām un atbalsta jebkuru no šādiem vispārīgajiem mērķiem: (a) infrastruktūras attīstība, tostarp transporta jomā, jo īpaši rūpniecības centros; enerģētika, jo īpaši enerģijas starpsavienojumi; digitālā infrastruktūra; (b) investīcijas izglītībā un apmācībā, veselības aprūpē, pētniecībā un attīstībā, informācijas un komunikāciju tehnoloģijās un inovācijās; (c) atjaunojamo energoresursu ekspansija un enerģijas un resursu efektivitāte; (d) infrastruktūras projekti vides, dabas resursu, pilsētvides attīstības un sociālajās jomās; (e) finansiāla atbalsta sniegšana sabiedrībām, kas minētas 1. panta 1. punktā, tostarp apgrozāmā kapitāla riska finansējums. Turklāt ES garantiju piešķir, lai, ar Eiropas Investīciju bankas starpniecību, atbalstītu īpašu investīciju platformas un valstu attīstības bankas, kas investē operācijās, kuras atbilst šīs regulas prasībām. Šādā gadījumā Valde nosaka politikas attiecībā uz atbilstīgo investīciju platformām. 3. Saskaņā ar Eiropas Investīciju bankas statūtu 17. pantu EIB piemēro maksas finansēšanas operāciju labuma guvējiem, lai segtu tās izdevumus saistībā ar ESIF. Neskarot 2. un 3. daļu, nekādus administratīvos izdevumus vai citas maksas EIB par finansēšanas un investīciju darbībām, ko EIB veikusi saskaņā ar šo regulu, nesedz no Savienības budžeta. EIB var prasīt ES garantijas maksājumu saskaņā ar 2. panta 1. punkta e) apakšpunktu ar kumulatīvo maksimālo limitu 1% no kopējām nenokārtotajām ES garantiju saistībām, lai segtu izmaksas, kas, lai gan pieprasītas no finansēšanas operāciju labuma guvējiem, nav atgūtas. EIB maksas, ja EIB ESIF vārdā sniedz finansējumu EIF, kas nodrošināts ar ES garantiju saskaņā ar 7. panta 2. punktu, var segt no Savienības budžeta. 4. Ja ir izpildīti visi attiecīgie atbilstības kritēriji, dalībvalstis var izmantot Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai palīdzētu finansēt atbilstošus projektus, kuros EIB veic investīcijas ar ES garantijas atbalstu. 6. pants Atbilstošie instrumenti 5. panta 2. punkta vajadzībām EIB izmanto ES garantiju instrumentu riska segumam kā likums portfeļa līmenī. Segumam atbilstošus atsevišķus instrumentus vai portfeļus var veidot šādi instrumenti: (a) EIB aizdevumi, garantijas, kontragarantijas, kapitāla tirgus instrumenti, jebkura cita veida finansējums vai kredītkvalitātes uzlabošanas instruments, dalības kapitālā vai kvazikapitālā. Šos instrumentus piešķir, iegūst vai emitē Savienībā veiktām operācijām, tostarp pārrobežu operācijām starp dalībvalsti un trešo valsti, saskaņā ar šo regulu un ja EIB finansējums ir piešķirts saskaņā ar parakstītu līgumu, kura darbības termiņš nav beidzies vai anulēts; (b) EIB finansējums EIF, lai tas varētu veikt darījumus ar kredītiem, garantijām, kontragarantijām, jebkāda cita veida kredītkvalitātes uzlabošanas instrumentiem, kapitāla tirgus instrumentiem vai dalībām kapitālā vai kvazikapitālā. Šos instrumentus piešķir, iegūst vai emitē Savienībā veiktām operācijām saskaņā ar šo regulu un ja EIB finansējums ir piešķirts saskaņā ar parakstītu līgumu, kura darbības termiņš nav beidzies vai anulēts. 7. pants ES garantijas segums un noteikumi 1. ES garantija EIB ir summa, kas vienāda ar EUR 16 000 000 000, no kuras ne vairāk kā EUR 2 500 000 000 var piešķirt EIB finansējumam EIF saskaņā ar 2. punktu. Neskarot 8. panta 9. punktu, kopējie maksājumi no Savienības saskaņā ar garantiju EIB nepārsniedz minēto garantijas summu. 2. Garantijas segumu attiecībā uz konkrēta veida instrumentu portfeli, kas minēts 6. pantā, nosaka šī portfeļa risks. Ar ES garantiju var sniegt vai nu pirmās kārtas zaudējumu garantijas attiecībā uz portfeli, vai pilnu garantiju. ES garantiju var piešķirt pēc pari passu principa ar citiem ieguldītājiem. Ja EIB sniedz finansējumu EIF, lai veiktu EIB finansēšanas un investīciju operācijas, ES garantija nodrošina pilnīgu garantiju EIB finansējumam, ar noteikumu, ka EIB piešķir tādu pašu finansējuma summu bez ES garantijas. Summa, ko sedz ES garantija, nepārsniedz EUR 2 500 000 000. 3. Ja EIB pieprasa ES garantijas maksājumu saskaņā ar ESIF nolīgumu, Savienība maksā pēc pieprasījuma saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. 4. Ja Savienība veic jebkādus maksājumus saskaņā ar ES garantiju, EIB veic prasījumu atgūšanu par samaksātajām summām un atmaksā Savienībai atgūtās summas. 8. pants ES garantiju fonds 1. Tiek izveidots ES garantiju fonds ("garantiju fonds"), no kura EIB var saņemt maksājumu gadījumā, ja tiek prasīts veikt maksājumu saistībā ar ES garantiju. 2. Garantiju fondu finansē ar šādām iemaksām: (a) maksājumiem no Savienības vispārējā budžeta, (b) ienākumiem no investētajiem garantiju fonda resursiem, (c) summām, kas atgūtas no saistības neizpildījušiem debitoriem saskaņā ar atgūšanas procedūru, kas noteikta ESIF nolīgumā, kā paredzēts 2. panta 1. punkta f) apakšpunktā, (d) jebkuriem citiem maksājumiem, ko Savienība saņēmusi saskaņā ar ESIF nolīgumu. 3. Iemaksas garantiju fondā, kas paredzētas 2. punkta c) un d) apakšpunktā, veido iekšējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 966/2012 21. panta 4. punktu. 4. Garantiju fonda līdzekļus, kas tam piešķirti saskaņā ar 2. punktu, tieši pārvalda Komisija un investē saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un ievērojot atbilstīgus prudenciālos noteikumus. 5. Iemaksas garantiju fondā, kas minētas 2. punktā, izmanto, lai sasniegtu attiecīgu līmeni, lai atspoguļotu kopējās ES garantiju saistības ("mērķapjoms"). Mērķapjoms ir noteikts 50 % apmērā no Savienības kopējām garantiju saistībām. Mērķapjomu sākotnēji sasniedz, pakāpeniski maksājot resursus, kas minēti 2. punkta a) apakšpunktā. Ja ir bijuši garantijas pieprasījumi garantiju fonda sākotnējās izveides laikā, iemaksas garantiju fondā, kas paredzētas 2. punkta b), c) un d) apakšpunktā, arī ir izmantojamas, lai sasniegtu mērķapjomu līdz summai, kas vienāda ar garantijas pieprasījumiem. 6. Līdz 2018. gada 31. decembrim un pēc tam ik gadu Komisija pārskata garantiju fonda līmeņa atbilstību, ņemot vērā jebkurus resursu samazinājums, kas izriet no garantijas aktivizēšanas un EIB izvērtējuma, kas iesniegts saskaņā ar 10. panta 3. punktu. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, koriģējot 5. punktā noteikto mērķapjomu ne vairāk kā par 10 %, lai labāk atspoguļotu ES garantijas iespējamās pieprasīšanas risku. 7. Pēc mērķapjoma korekcijas n gadā vai garantiju fonda līmeņa pietiekamības izvērtējuma saskaņā ar 6. punktā paredzēto pārskatīšanu: (a) jebkuru pārpalikumu iemaksā vienā darījumā īpašā pozīcijā Eiropas Savienības vispārējā budžeta ieņēmumu pārskatā par n +1 gadu, (b) jebkuru garantiju fonda papildinājumu iemaksā pa ikgadējām daļām ar maksimālo laikposmu trīs gadi, sākot no n + 1 gada. 8. No 2019. gada 1. janvāra, ja garantiju pieprasījumu rezultātā garantiju fonda līmenis kļūst mazāks par 50 % no mērķapjoma, Komisija iesniedz ziņojumu par ārkārtas pasākumiem, kas varētu būt vajadzīgi tā papildināšanai. 9. Pēc ES garantijas prasījuma, iemaksas garantijas fondā, kas minētas 2. punkta b), c) un d) apakšpunktā, virs mērķapjoma izmanto, lai atjaunotu ES garantiju līdz sākotnējai summai. III NODAĻA - Eiropas investīciju projektu plānojums 9. pants Eiropas investīciju projektu plānojums 1. Komisija un EIB, ar dalībvalstu atbalstu, veicina, lai tiktu izveidots pārredzams plānojums ar pašreizējiem un potenciālajiem turpmākajiem investīciju projektiem Savienībā. Plānojums neskar gala projektus, kas atlasīti atbalstam saskaņā ar 3. panta 5. punktu. 2. Komisija un EIB izstrādā, atjaunina un izplata, regulāri un strukturēti, informāciju par pašreizējām un turpmākajām investīcijām, kas ievērojami palīdz sasniegt ES politikas mērķus. 3. Dalībvalstis izstrādā, atjaunina un izplata, regulāri un strukturēti, informāciju par pašreizējiem un turpmākajiem investīciju projektiem to teritorijā. IV NODAĻA - Ziņošana, pārskatatbildība un novērtēšana 10. pants Ziņošana un uzskaite 1. EIB, ja nepieciešams sadarbībā ar EIF, reizi sešos mēnešos ziņo Komisijai par EIB finansēšanas un investīciju operācijām saskaņā ar šo regulu. Ziņojumā iekļauj novērtējumu par atbilstību prasībām par ES garantijas izmantošanu un galvenajiem rezultātu rādītājiem, kas noteikti saskaņā ar 2. panta 1. punkta g) apakšpunktu. Ziņojumā iekļauj arī statistikas, finanšu un grāmatvedības datus par katru EIB finansēšanas un investīciju operāciju apkopotā veidā. 2. EIB, ja nepieciešams sadarbībā ar EIF, katru gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par EIB finansēšanas un investīciju operācijām. Ziņojums ir publiski pieejams, un tajā iekļauj: (a) novērtējumu par EIB finansēšanas un investīciju operācijām operācijas, nozares, valsts un reģionālā līmenī, un to atbilstību šai regulai, kā arī novērtējumu par EIB finansēšanas un investīciju operāciju sadali starp 5. panta 2. punkta mērķiem; (b) papildu vērtības novērtējumu, privātā sektora resursu mobilizāciju, aplēsto un faktisko rezultātu, iznākumu un ietekmi EIB finansēšanas un investīciju operācijām apkopotā veidā; (c) novērtējumu par finansiālo labumu, kas pārvests labuma guvējiem no EIB finansēšanas un investīciju operācijām apkopotā veidā; (d) EIB finansēšanas un investīciju operāciju kvalitātes novērtējumu; (e) detalizētu informāciju par ES garantijas izmantošanu; (f) ESIF finanšu pārskatus. 3. Lai Komisija varētu vest uzskaiti un ziņot par riskiem, ko sedz ar ES garantiju, un par garantiju fonda pārvaldību, EIB, ja nepieciešams sadarbībā ar EIF, katru gadu iesniedz Komisijai: (a) EIB un EIF riska novērtējumu un klasifikācijas informāciju par EIB finansēšanas un investīciju operācijām; (b) ES nenokārtotās finanšu saistības saistībā ar garantijām, kas sniegtas attiecībā uz EIB finansēšanas un investīciju operācijām, iedalot pa atsevišķām operācijām; (c) kopējo peļņu vai zaudējumus, kas izriet no EIB finansēšanas un investīciju operācijām portfeļos, kas paredzēti ESIF nolīgumā saskaņā ar 2. panta 1. punkta e) apakšpunktu. 4. EIB sniedz Komisijai pēc pieprasījuma jebkuru papildu informāciju, kas nepieciešama, lai Komisija izpildītu saistības, kas izriet no šīs regulas. 5. EIB, un nepieciešamības gadījumā EIF, sniedz informāciju, kas minēta 1. līdz 4. punktā, par saviem līdzekļiem. 6. Komisija līdz katra gada 30. jūnijam nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai gada pārskatu par garantiju fonda stāvokli un pārvaldību iepriekšējā kalendārajā gadā. 11. pants Pārskatatbildība 1. Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma rīkotājdirektors piedalās uzklausīšanā Eiropas Parlamentā par ESIF rezultātiem. 2. Rīkotājdirektors mutiski vai rakstiski atbild uz jautājumiem, ko Eiropas Parlaments uzdod ESIF, jebkurā gadījumā piecu nedēļu laikā no jautājuma saņemšanas. 3. Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma Komisija ziņo Eiropas Parlamentam par šīs regulas piemērošanu. 12. pants Novērtējums un pārskatīšana 1. Ne vēlāk kā [PB ierakstīt datumu: 18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] . EIB novērtē ESIF darbību. EIB savu novērtējumu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai; Ne vēlāk kā [PB ierakstīt datumu: 18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] . Komisija novērtē ES garantijas izmantošanu un garantiju fonda darbību, tostarp iemaksu izmantošanu saskaņā ar 8. panta 9. punktu. Komisija savu novērtējumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. 2. Līdz 2018. gada 30. jūnijam un pēc tam ik pēc trim gadiem: (a) EIB publicē visaptverošu ziņojumu par ESIF darbību; (b) Komisija publicē visaptverošu ziņojumu par ES garantijas izmantošanu, kā arī to, kā darbojas garantiju fonds. 3. EIB, ja nepieciešams sadarbībā ar EIF, palīdz un sniedz vajadzīgo informāciju Komisijas novērtējumam un ziņojumam saskaņā ar attiecīgi 1. un 2. punktu. 4. EIB un EIF turpina regulāri iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai visus savus neatkarīgos novērtējuma ziņojumus, kuros izvērtēti praktiskie rezultāti, kas sasniegti ar EIB un EIF specifiskajām darbībām saskaņā ar šo regulu. 5. Ne vēlāk kā [PB ievietot datumu trīs gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā ] Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu, kuram, ja vajadzīgs, pievieno jebkuru attiecīgu priekšlikumu. V NODAĻA – Vispārīgi noteikumi 13. pants Pārredzamība un informācijas publiska atklāšana Saskaņā ar savām pārredzamības politikām attiecībā uz piekļuvi dokumentiem un informācijai EIB savā tīmekļa vietnē dara publiski pieejamu informāciju par visām EIB finansēšanas un investīciju operācijām un par to, kā tās palīdz sasniegt vispārējus mērķus, kas minēti 5. panta 2. punktā. 14. pants Revīzija, ko veic Revīzijas palāta Revīzijas palāta veic revīziju attiecībā uz ES garantiju un attiecībā uz tiem maksājumiem un atgūtajiem līdzekļiem, kuri ir attiecināmi uz Savienības vispārējo budžetu. 15. pants Krāpšanas apkarošanas pasākumi 1. EIB nekavējoties informē OLAF un sniedz tam nepieciešamo informāciju, ja ar ES garantiju saistītā projekta jebkurā sagatavošanas, īstenošanas vai noslēguma posmā EIB ir pamats aizdomām par iespējamu krāpšanu, korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai citu nelikumīgu darbību, kas var negatīvi ietekmēt Savienības finanšu intereses. 2. Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, OLAF var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013[5], Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96[6] un Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95[7] paredzētajiem noteikumiem un procedūrām, lai konstatētu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar jebkuru no ES garantijas atbalstītām operācijām. OLAF var nodot attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm izmeklēšanas gaitā iegūto informāciju. Ja minētās nelikumīgās darbības tiek pierādītas, EIB veic līdzekļu atgūšanas darbības saistībā ar tās operācijām, ko atbalsta ar ES garantiju. 3. Finansēšanas līgumos, kas parakstīti attiecībā uz operācijām, ko atbalsta saskaņā ar šo regulu, ietver noteikumus, kas ļauj izslēgt no EIB finansēšanas un investīciju operācijām un, ja nepieciešams, veikt atbilstīgus līdzekļu atgūšanas pasākumus krāpšanas, korupcijas vai citas nelikumīgas darbības gadījumā saskaņā ar ESIF nolīgumu, EIB politikām un piemērojamajām regulatīvajām prasībām. Lēmumu par to, vai piemērot izslēgšanu no EIB finansēšanas un investīciju operācijām, pieņem saskaņā ar attiecīgo finansējuma vai investīciju līgumu. 16. pants Izslēgtās darbības un jurisdikcijas, kas nesadarbojas 1. Īstenojot savas finansēšanas un investīciju operācijas, EIB neatbalsta nekādas darbības, ko veic nelikumīgiem mērķiem, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu, krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, korupciju un krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses. Jo īpaši EIB nepiedalās nekādās finansēšanas un investīciju operācijās, izmantojot sabiedrību, kas atrodas jurisdikcijā, kas nesadarbojas, saskaņā ar savu politiku attiecībā uz vāji regulētām jurisdikcijām vai jurisdikcijām, kas nesadarbojas, pamatojoties uz Savienības, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas vai Finanšu darījumu darba grupu. 2. Savās finansēšanas un investīciju operācijās EIB piemēro principus un standartus, kas noteikti Savienības tiesību aktos par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, tostarp prasību veikt nepieciešamus pasākumus, lai attiecīgajos gadījumos noskaidrotu faktiskos īpašniekus. 17. pants Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Pilnvaras pieņemt 8. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz trīs gadu laikposmu no šīs regulas stāšanās spēkā. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms trīs gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. panta 6. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau pastāvošo deleģēto aktu spēkā esamību. 4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Saskaņā ar 8. panta 6. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. VI NODAĻA – Grozījumi 18. pants Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1291/2013 Regulu (ES) Nr. 1291/2013 ar šo groza šādi: (1) Regulas 6. panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu: 1. Finansējums pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" īstenošanai ir EUR 74 328,3 miljoni faktiskajās cenās, no kuriem ne vairāk kā EUR 71 966,9 miljonus atvēl pasākumiem, ko veic atbilstoši LESD XIX sadaļai. Gada apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments un Padome daudzgadu finanšu shēmas ietvaros. 2. Summu, kas paredzēta pasākumiem, kurus veic atbilstoši LESD XIX sadaļai, sadala starp šīs regulas 5. panta 2. punkta pirmajā daļā noteiktajām prioritātēm šādi: a) zinātnes izcilība – EUR 23 897,0 miljons faktiskajās cenās; b) vadošā loma rūpniecībā – EUR 16 430,5 miljoni faktiskajās cenās; c) sabiedrības problēmu risināšana – EUR 28 560,7 miljoni faktiskajās cenās. Maksimālā kopējā summa, kas paredzēta Savienības finansiālajam ieguldījumam no pamatprogrammas "Apvārsnis 2020", lai īstenotu konkrētos mērķus, kas paredzēti 5. panta 3. punktā un KPC tiešajām darbībām, kas nav saistītas ar kodolenerģiju, ir šāda: i) izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana – EUR 782,3 miljoni faktiskajās cenās; ii) zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to – EUR 443,8 miljoni faktiskajās cenās; iii) KPC tiešajām darbībām, kas nav saistītas ar kodolenerģiju – EUR 1 852,6 miljoni faktiskajās cenās. Indikatīvs sadalījums 5. panta 2. un 3. punktā paredzētajām prioritātēm un konkrētajiem mērķiem ir noteikts II pielikumā. 3. EIT finansē, izmantojot maksimālo ieguldījumu no pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" EUR 2 361,4 miljonu faktiskajās cenās apmērā, kā noteikts II pielikumā. (2) II pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikumā doto tekstu. 19. pants Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1316/2013 Regulas (ES) Nr. 1316/2013 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Finansējums EISI īstenošanai laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 29 942 259 000 (*) faktiskajās cenās. Minēto summu sadala šādi: a) transporta nozare: EUR 23 550 582 000, no kuriem EUR 11 305 500 000 pārvieto no Kohēzijas fonda, lai atbilstīgi šai regulai izmantotu vienīgi tajās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda; b) telekomunikāciju nozare: EUR 1 041 602 000; c) enerģētikas nozare: EUR 5 350 075 000. Šīs summas neskar elastības mehānisma piemērošanu, kas paredzēts saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013(*). (*) Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko 2014.–2020. gadam tiek noteikta daudzgadu finanšu shēma (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp)." VII NODAĻA – Pārejas un nobeiguma noteikumi 20. pants Pārejas noteikums Finansēšanas un investīciju operācijas, ko parakstījušas EIB vai EIF, laikposmā no 2015. gada 1. janvāra līdz ESIF nolīguma noslēgšanai, EIB vai ESIF var iesniegt Komisijai segumam saskaņā ar ES garantiju. Komisija novērtē šīs operācijas un, ja tās atbilst 5. pantā noteiktajām pamatprasībām un ESIF nolīgumam, pieņem lēmumu, ka ES garantijas segums tiek attiecināts uz tām. 21. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Strasbūrā, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķis(-i) 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.3.2. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 4.3.2. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 5.3.2. Trešo personu ieguldījumi 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums – EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[8] Politikas joma: Ekonomika un finanses ABB darbības joma: Finanšu operācijas un instrumenti Sīkāku informāciju par ABB darbības jomām skatīt 3.2. iedaļā Politikas joma: Mobilitāte un transports Politikas joma: Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas Politikas joma: Enerģētika 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[9] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķis(-i) 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Atbalstīt izaugsmi veicinošas investīcijas saskaņā ar Savienības budžeta prioritātēm, jo īpaši šādās jomās: 1) stratēģiskā infrastruktūra (investīcijas digitālajā un enerģētikas jomā saskaņā ar ES politikām) 2) transporta infrastruktūra rūpniecības centros, izglītība, pētniecība un inovācija 3) investīcijas, kas veicina nodarbinātību, jo īpaši izmantojot MVU finansējumu un pasākumus attiecībā uz jauniešu nodarbinātību 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1 Palielināt Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansēšanas un investīciju operāciju skaitu un apjomu prioritārajās jomās Konkrētais mērķis Nr. 2 Palielināt Eiropas Investīciju fonda (EIF) finansējuma maziem un vidējiem uzņēmumiem apjomu Konkrētais mērķis Nr. 3 Eiropas Investīciju konsultāciju centra izveide Attiecīgās ABM/ABB darbības: ECFIN ĢD: Finanšu operācijas un instrumenti 1.4.3. Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Iniciatīvai būtu jāļauj Eiropas Investīciju bankai un Eiropas Investīciju fondam veikt finansēšanas un investīciju operācijas 1.4.1. punktā minētajās jomās ar lielāku finansējuma apjomu un, EIB gadījumā, riskantākiem, bet joprojām ekonomiski rentabliem projektiem. Daudzkāršojošā ietekme būtu jāgūst, sniedzot ES garantiju EIB, lai ES garantijas EUR 1 saskaņā ar šo iniciatīvu varētu radīt projektos investētus EUR 15. Tādējādi līdz 2020. gadam šai iniciatīvai vajadzētu palīdzēt mobilizēt finansējumu projektiem vismaz 315 miljardi euro. Tam būtu jāpalīdz palielināt kopējās investīcijas Savienībā un tādējādi potenciālo un faktisko izaugsmi un nodarbinātību. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Mērķis ir palielināt investīcijas stratēģiskās jomās, kas uzskaitītas 1.4.1. Šajā kontekstā tiks piemēroti šādi rādītāji: – to projektu/MVU skaits, kuri ir saņēmuši EIB/EIF finansējumu saskaņā ar iniciatīvu. – gūtā vidējā daudzkāršojošā ietekme. Paredzētā daudzkāršojošā ietekme ir aptuveni 15 saistībā ar ES garantijas izmantošanu, salīdzinot ar kopējām investīcijām, kas piesaistītas projektiem, kuri atbalstīti saskaņā ar šo iniciatīvu un darījumu noteikumiem. – kumulatīvais finansējuma apjoms, kas piesaistīts atbalstītajiem projektiem. Rezultātu uzraudzība balstīsies uz EIB ziņojumiem un tirgus pētījumiem. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. ES iesaistīšanās papildu vērtība Iniciatīva nodrošinās mēroga radītus ietaupījumus, izmantojot inovatīvus finanšu instrumentus, darbojoties kā katalizators privātu investīciju piesaistē visā Savienībā un pēc iespējas labāk izmantojot Eiropas iestādes un viņu pieredzi un zināšanas šim nolūkam. Ģeogrāfisko robežu Savienībā neesamība sniegs lielāku pievilcību un zemāku risku atbalstītajiem projektiem kopumā, nekā tas būtu iespējams atsevišķās dalībvalstīs. 1.5.2. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Komisija ir guvusi vērtīgu pieredzi ar inovatīviem finansēšanas instrumentiem, jo īpaši Projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posmā un izmantojot esošos ES un EIB finanšu instrumentus, piemēram, tos, kas izstrādāti saskaņā ar programmu COSME, "Apvārsnis 2020" vai Projektu obligāciju iniciatīvu. 1.5.3. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Šī iniciatīva ir pilnībā saderīga ar pašreizējām programmām 1.a izdevumu kategorijā, jo īpaši Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, "Apvārsnis 2020" un COSME. Tiks izmantotas sinerģijas, izmantojot Komisijas pašreizējās zināšanas par finanšu resursu pārvaldību un par pieredzi, kas gūta saskaņā ar spēkā esošajiem ES un EIB finansēšanas instrumentiem. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme ¨ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – ¨ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. – ¨ Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG. X Neierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., – pēc kura turpinās pilna mēroga operācija. 1.7. Plānotie pārvaldības veidi[10] X Komisijas īstenota tieša pārvaldība – X ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; – ¨ ko veic izpildaģentūras ¨ dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti: – ¨ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām; – ¨ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); – ¨EIB un Eiropas Investīciju fondam; – ¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām; – ¨ publisko tiesību subjektiem; – ¨ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas; – ¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts privāttiesības un kurām uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pietiekamas finanšu garantijas; – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā. – Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā "Piezīmes". Piezīmes Garantiju fonds ir Komisijas tiešā pārvaldībā. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Saskaņā ar priekšlikuma 10. pantu EIB, ja nepieciešams sadarbībā ar EIF, reizi sešos mēnešos ziņo Komisijai par EIB finansēšanas un investīciju operācijām. Turklāt EIB, ja nepieciešams sadarbībā ar EIF, katru gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par EIB finansēšanas un investīciju operācijām. Komisijas pienākums ir līdz katra gada 30. jūnijam nosūtīt Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai gada pārskatu par garantiju fonda stāvokli un pārvaldību iepriekšējā gadā. Saskaņā ar priekšlikuma 12. pantu EIB izvērtēs, kā darbojas Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), un sniegs savu novērtējumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Turklāt Komisija izvērtēs ES garantijas izmantošanu un garantiju fonda darbību un sniegs par to ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Līdz 2018. gada 30. jūnijam un pēc tam reizi trijos gados ir jāsniedz visaptverošs ziņojums par ESIF darbību, kā arī visaptverošs ziņojums par ES garantijas izmantošanu un to, kā darbojas garantiju fonds. 2.1.1. Pārvaldības un kontroles sistēma Priekšlikuma 14. pantā noteikts, ka Revīzijas palāta veic revīziju attiecībā uz ES garantiju un maksājumiem un atgūtajiem līdzekļiem saskaņā ar minēto garantiju, kuri ir attiecināmi uz Savienības vispārējo budžetu. EIB finansēšanas un investīciju operācijas pārvaldīs EIB atbilstoši tās pašas noteikumiem un procedūrām, tostarp attiecīgiem revīzijas, kontroles un uzraudzības pasākumiem. Kā paredzēts EIB statūtos, EIB Revīzijas komiteja, ko atbalsta ārējie revidenti, ir atbildīga par EIB operāciju un pārskatu pareizības pārbaudi. Valde katru gadu apstiprina EIB finanšu pārskatus. Turklāt EIB Direktoru padome, kurā Komisiju pārstāv direktors un direktora vietnieks, apstiprina katru EIB finansēšanas un investīciju operāciju un uzrauga, vai EIB tiek pārvaldīta saskaņā ar tās statūtiem un valdes noteiktajām vispārējām vadlīnijām. Pašreizējā trīspusējā Komisijas, Revīzijas palātas un EIB 2003. gada oktobra nolīgumā sīki izklāstīti noteikumi, atbilstoši kuriem Revīzijas palāta veic saskaņā ar ES garantiju EIB veikto finansēšanas operāciju revīziju. 2.1.2. Apzinātie riski EIB finansēšanas un investīciju operācijām, kuras sedz Savienības garantija, ir finansiālais risks, ko nevar uzskatīt par nebūtisku. Varbūtība, ka tiek pieprasīts veikt maksājumu saistībā ar garantiju, ir reāla. Tomēr tiek lēsts, ka garantiju fonds nodrošina aizsardzību, kas nepieciešama Savienības budžetam. Paši projekti var saskarties ar kavējumiem īstenošanas gaitā un izmaksu pārsniegšanu. Pat tad, ja, pamatojoties uz piesardzīgiem pieņēmumiem, iniciatīvas rentabilitāte varētu ciest no instrumentu nepietiekamas ieviešanās tirgū un tirgus apstākļu maiņas laika gaitā, samazinot paredzēto daudzkāršojošo ietekmi. Saskaņā ar priekšlikuma 8. panta 4. punktu garantiju fonda līdzekļi ir jāinvestē. Šīm investīcijām būs ieguldījumu risks (piemēram, tirgus risks un kredītrisks) un zināms operacionālais risks. 2.1.3. Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu ESIF pārvalda Valde, kas nosaka stratēģisko ievirzi, stratēģisko aktīvu izvietojumu un darbības politikas un procedūras, tostarp investīciju politiku projektiem, ko ESIF var atbalstīt, un ESIF riska profilu. Lēmumi par to, kā izmantot ESIF atbalstu infrastruktūrai un lielākiem vidējas kapitalizācijas projektiem, jāpieņem Investīciju komitejai. Investīciju komitejas sastāvā vajadzētu būt neatkarīgiem ekspertiem, kuri ir kompetenti un pieredzējuši investīciju projektu jomās, un tai būs jāatskaitās Valdei, kas uzrauga ESIF mērķu izpildi. Tās sastāvā būs arī rīkotājdirektors, kas atbild par ESIF vadību ikdienā un ESIF Investīciju komitejas sanāksmes sagatavošanu. Rīkotājdirektors ir tieši atbildīgs Valdei un katru ceturksni ziņo par ESIF darbībām Valdei. Rīkotājdirektoru ieceļ Valde pēc ar EIB kopēja priekšlikuma uz atjaunojamu trīs gadu noteiktu termiņu. Komisija pārvaldīs Garantiju fonda aktīvus saskaņā ar regulu un saskaņā ar tās spēkā esošiem iekšējiem noteikumiem un procedūrām. 2.2. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. Priekšlikuma 15. pantā ir precizēta Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) kompetence veikt izmeklēšanu attiecībā uz operācijām, ko atbalsta saskaņā ar šo iniciatīvu. Saskaņā ar EIB Valdes 2004. gada 27. jūlija lēmumu par EIB sadarbību ar OLAF banka ir izveidojusi konkrētus noteikumus sadarbībai ar OLAF saistībā ar iespējamiem krāpšanas, korupcijas vai citas nelikumīgas darbības, kas kaitē Savienības finanšu interesēm, gadījumiem. Papildus tam piemērojami EIB noteikumi un procedūras. Konkrēti tie ietver EIB iekšējās izmeklēšanas procedūras, ko apstiprinājusi EIB Vadības komiteja 2013. gada martā. Turklāt 2013. gada septembī EIB apstiprināja "Politiku, ar ko novērš aizliegtu rīcību Eiropas Investīciju bankas darbībās vai attur no tās" (EIB krāpšanas novēršanas politika). 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta pozīcijas skatīt 3.2. iedaļā · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindrotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Ieguldījums || Dif./Nedif.[11] || no EBTA valstīm[12] || no kandidātvalstīm[13] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 1a || 01.0404 – Garantija ESIF || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ 1.a || 01.0405 – ESIF Garantiju fonda uzkrājumu veidošana || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ 1.a || 01.0406 – Eiropas Investīciju konsultāciju centrs || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Eiropas Stratēģisko investīciju fonda finansējuma avoti || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kopā EIROPAS SAVIENOŠANAS INSTRUMENTS, no kā || 790 || 770 || 770 || 970 || || || 3300 06.020101 – problemātiskos posmu novēršana, dzelzceļa savstarpējās izmantojamības uzlabošana, savienojumu trūkstošajos posmos veidošana un pārrobežu posmu uzlabošana 06.020102 – Ilgtspējīgas un efektīvas transporta sistēmas nodrošināšana 06.020103 – Transporta veidu integrācijas un starpsavienojumu optimizēšana un sadarbspējas uzlabošana || 560,3 34,9 104,8 || 520,3 32,4 97,3 || 480,3 29,9 89,8 || 600,3 37,4 112,3 || || || 2161,2 134,6 404,2 09.0303 – Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūru sadarbspējas, ilgtspējīgas izvēršanas, ekspluatācijas un modernizācijas veicināšana, kā arī Eiropas līmeņa koordinācija || || || 50 || 50 || || || 100 32.020101 – Turpmāka iekšējā enerģijas tirgus integrācija un elektrotīklu un gāzes tīklu sadarbspēja pāri robežām 32.020102 - Savienības energoapgādes drošības nostiprināšana 32.020103 - Ilgtspējīgas attīstības un vides aizsardzības veicināšana || 30 30 30 || 40 40 40 || 40 40 40 || 56,7 56,6 56,7 || || || 166,7 166,6 166,7 "APVĀRSNIS 2020", no kā || 70 || 860 || 871 || 479 || 150 || 270 || 2700 02.040201 – Vadošā pozīcija kosmosa jomā 02.040203 – Inovācijas palielināšana mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) 02.040301 – Resursefektīvas un pret klimata pārmaiņām noturīgas ekonomikas izveide un ilgtspējīga izejvielu piegāde 02.040302 – Drošas Eiropas sabiedrības veicināšana || 11 1,8 3,7 7,5 || 29,9 2,1 7,0 25 || 27,9 6,1 7 25 || 11,6 6,5 17,5 10,4 || || || 80,4 16,5 35,2 67,9 05.090301 – Nodrošināt pietiekamu apgādi ar nekaitīgu un augstvērtīgu pārtiku un bioloģiskajiem produktiem || || 30 || 37 || 33 || || || 100 06.030301 – Resursu ziņā efektīvas, videi draudzīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide || || 37 || 37 || 26 || || || 100 08.020101 – Progresīvas pētniecības stiprināšana Eiropas Pētniecības padomē 08.020103 – Eiropas pētniecības infrastruktūru stiprināšana, ieskaitot e-infrastruktūras 08.020201 - Vadība nanotehnoloģiju, progresīvu materiālu, lāzertehnoloģijas, biotehnoloģijas un progresīvas ražošanas un apstrādes jomā 08.020203 – Inovācijas paplašināšana mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU) 08.020301 – Veselības un labklājības uzlabošana visa mūža garumā 08.020302 - Nekaitīgas, veselīgas un augstas kvalitātes pārtikas un citu bioproduktu pietiekamu krājumu nodrošināšana 08.020303 - Pāreja uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu 08.020304 - Resursefektīvas, videi draudzīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide 08.020305 - Resursefektīva un pret klimata pārmaiņām noturīga ekonomika un ilgtspējīga izejvielu piegāde 08.020306 – Iekļaujošas, novatoriskas un domājošas Eiropas sabiedrības veicināšana 08.0204 – Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana 08.0206 – Zinātne kopā ar sabiedrību un sabiedrībai || || 91,3 17,7 38,3 3,4 51,3 8,5 30,9 12,5 28,1 10,7 9,3 5,1 || 91,0 17,6 38,5 3,4 43,3 10,7 31,2 17,6 27,9 10,6 10,1 5,1 || 14,2 3,9 10,0 0,8 11,9 3,3 6,5 4,2 5,8 2,3 2,0 1,1 || 0,5 8,8 32,6 1,7 26,8 12,6 14,7 26,9 13,0 5,3 4,6 2,6 || 24,2 15,4 49,6 3,0 47,6 18,2 25,9 41,4 22,8 9,3 8,1 4,5 || 221,2 63,3 169,1 12,3 180,9 53,2 109,1 102,4 97,7 38,3 34,2 18,4 09.040101 – Pētniecības stiprināšana nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā 09.040102 – Eiropas pētniecības infrastruktūras stiprināšana, ieskaitot e-infrastruktūru 09.040201 – Vadošā loma informācijas un komunikācijas tehnoloģijā 09.040301 – Veselības un labklājības uzlabošana visa mūža garumā 09.040302 - Iekļaujošas, novatoriskas un domājošas Eiropas sabiedrības veicināšana 09.040303 – Drošas Eiropas sabiedrības veicināšana || || 35 15,9 120,3 19,2 6,1 7,4 || 45,4 15,3 114,8 15,5 5,8 7,1 || 37,4 10,4 71,7 13,6 3,9 4,9 || || || 117,9 41,6 306,8 48,3 15,9 19,5 10.0201 – "Apvārsnis 2020" – Uz klientu orientēts zinātnisks un tehnisks atbalsts Savienības politikai || 11 || 12 || 13 || 14 || || || 50 15.030101 – Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības – jaunu prasmju, zināšanu un inovācijas veidošana, pilnveidošana un tālāknodošana 15.0305 – Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts – izglītības, pētniecības, un inovācijas zināšanu trīsstūra integrēšana || 25 || 30 136 || 60 107 || 70 22 || -30 30 || -30 30 || 100 350 32.040301 – Pāreja uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu || 10 || 40 || 40 || 60 || || || 150 ITER PĀRPLĀNOŠANA LAIKPOSMĀ NO 2015. līdz 2020. GADAM 08.040102 – ITER iekārtu būvniecība, ekspluatācija un izmantošana – ITER Eiropas kopuzņēmums — Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E) || 490 || || || -70 || -150 || -270 || - Nepiešķirtās rezerves (tostarp vispārējā rezerve saistībām) || || 400 || 1000 || 600 || || || 2000 Kopējie finansējuma avoti uzkrājumu veidošanai ESIF garantiju fondam || 1350 || 2030 || 2641 || 1979 || || || 8000 Eiropas Investīciju konsultāciju centra finansējums – 08.040102 – ITER iekārtu būvniecība, ekspluatācija un izmantošana – ITER Eiropas kopuzņēmums — Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E) || 10 || || || -10 || || || - Eiropas Investīciju konsultāciju centra finansējums – Nepiešķirtās rezerves || || 20 || 20 || 30 || 20 || 20 || 110 KOPĒJAIS IEGULDĪJUMS ESIF || 1360 || 2050 || 2661 || 1 999 || 20 || 20 || 8110 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 1 A || Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai ĢD: ECFIN || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || 01.0405 || Saistības || (1) || 1350 || 2030 || 2641 || 1979 || 0 || 0 || 8000 Maksājumi || (2) || 0 || 500 || 1000 || 2000 || 2250 || 2250 || 8000 01.0406 || Saistības || (1a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110 Maksājumi || (2a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[14] || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || || (3) || || || || || || || KOPĒJĀS apropriācijas ECFIN ĢD || Saistības || =1+1a +3 || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110 Maksājumi || =2+2a +3 || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110 Maksājumi || (5) || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || KOPĀ apropriācijas saskaņā ar 1.a IZDEVUMU KATEGORIJU daudzgadu finanšu shēmā || Saistības || =4+ 6 || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110* Maksājumi || =5+ 6 || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110* * N.B.: Var būt nepieciešamas papildu apropriācijas, kā noteikts šā finanšu pārskata pielikumā. Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || ||  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || KOPĒJĀS apropriācijas saskaņā ar 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJU daudzgadu finanšu shēmā (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || "Administratīvie izdevumi" EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ ĢD: ECFIN ||  Cilvēkresursi || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015 KOPĀ ECFIN ĢD || || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503 KOPĒJĀS apropriācijas saskaņā ar 5. IZDEVUMU KATEGORIJU daudzgadu finanšu shēmā || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ KOPĒJĀS apropriācijas saskaņā ar 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJU daudzgadu finanšu shēmā || Saistības || 1360,624 || 2051,253 || 2662,287 || 2000,539 || 21,324 || 21,476 || 8117,503 Maksājumi || 10,624 || 521,253 || 1021,287 || 2021,539 || 2271,324 || 2271,476 || 8117,503 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas – X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ || || Veids[15] || Vidējās izmaksas || NĒ || Izmaksas || NĒ || Izmaksas || NĒ || Izmaksas || NĒ || Izmaksas || NĒ || Izmaksas || NĒ || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas || Konkrēti mērķi Nr. 1: Palielināt EIB finansēšanas un investīciju operāciju skaitu un apjomu prioritārajās jomās un 2: Palielināt EIF finansējuma maziem un vidējiem uzņēmumiem apjomu || || || || || 1350 || || 2030 || || 2641 || || 1979 || || || || || || 8000 || Nr. 3: Eiropas Investīciju konsultāciju centra izveide || || || || || 10 || || 20 || || 20 || || 20 || || 20 || || 20 || || 110 || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || 1360 || || 2050 || || 2661 || || 1999 || || 20 || || 20 || || 8110 || 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas – X Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ 5. IZDEVUMU KATEGORIJA daudzgadu finanšu shēmā || || || || || || || Cilvēkresursi || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS starpsumma daudzgadu finanšu shēmā || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503 Ārpus 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[16] daudzgadu finanšu shēmā || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || Pārējie administratīvie izdevumi || || || || || || || Starpsumma ārpus 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS daudzgadu finanšu shēmā || || || || || || || KOPĀ || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2. Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu. – X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || || || || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8 || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu: FTE)[17] || || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) || || || || || || || XX 01 04 gg [18] || – galvenajā mītnē || || || || || || || – delegācijās || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT - netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība) || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || KOPĀ || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8 XX XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki || · Aktīvu pārvaldība: portfeļa pārvaldība, kvantitatīvā analīze, arī atbalsta analītiskais darbs risku jomā; · atbalsta funkcijas, kas saistītas ar tiešu vadību, īpaši riska pārvaldību un riska vadības daļas (middle office) maksājumu funkcijām; · vadība, ziņošana un izpilde saistībā ar garantijām (projektu plānojums); · finanšu pārskati un grāmatvedība un pārskatu sniegšanas darbības; Ārštata darbinieki || 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā. Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. […] – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma. Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. […] 3.2.5. Trešo personu ieguldījumi – X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu. – ¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || Gads N || Gads N+1 || Gads N+2 || Gads N+3 || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || || || || || || || || KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas || || || || || || || || 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: – ¨ pašu resursus – ¨ dažādus ieņēmumus EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija: || Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[19] Gads N || Gads N+1 || Gads N+2 || Gads N+3 || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) .... pants || || || || || || || || Attiecībā uz īpaši piešķirtajiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). […] Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. […] Pielikums TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS dokumentam Priekšlikums – EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu Saskaņā ar priekšlikuma 8. panta 2. punktu ieņēmumus no Garantiju fonda līdzekļiem un Eiropas Stratēģisko investīciju fonda investīcijām piešķir Garantiju fondā. Šādu maksājumu saistības ir jāizpilda, izmantojot minēto ieņēmumus. Tomēr gadījumā, ja šie līdzekļi nav pietiekami, lai izpildītu tās saistības, tās sedz no Savienības budžeta. Tāpēc tie var papildināt maksājumu un saistību apropriācijas, kā norādīts šajā finanšu pārskatā. Miljonos EUR || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kopā Eiropas investīciju fonda palielināta palīdzība || 11,5 || 3,6 || 5,7 || 6,8 || 9,0 || 11,7 || 48,3* * N.B.: Administratīvās maksas, ko EIB maksā EIF saskaņā ar ES garantiju. Pēc 2020. gada paredzēti papildu izdevumi aptuveni EUR 57 miljoni. Skaitļu pamatā ir pieņēmumi par EIF produktu sortimentu un prognozes sagatavošanas laikā, bet vēlākā posmā var paredzēt būtiskas izmaiņas. [1] Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai "Investīciju plāns Eiropai". COM(2014) 903 galīgā versija [2] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020" (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.). [3] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.). [4] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.). [5] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.). [6] Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.). [7] Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.). [8] ABM: uz darbības jomām balstīta vadība, ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [9] Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [10] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [11] Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas. [12] EBTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [13] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [14] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [15] Rezultāti ir piegādājamie produkti un pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņas skaits, uzbūvēto ceļu kilometru skaits utt.) [16] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [17] CA = līgumdarbinieki; LA = vietējie darbinieki; SNE = valstu norīkotie eksperti; INT = aģentūras darbinieki; JED = jaunākie eksperti delegācijās. [18] Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām). [19] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā. I pielikums II pielikums Budžeta sadalījums Indikatīvs budžeta sadalījums pamatprogrammai "Apvārsnis 2020": || miljoni EUR faktiskajās cenās I Zinātnes izcilība, no kā: || 23 897,0 1. Eiropas Pētniecības padome (EPP) || 12 873,6 2. Nākotnes un jaunās tehnoloģijas (NJT) || 2 578,1 3. Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības || 6 062,3 4. Pētniecības infrastruktūras || 2 383,1 II Vadošā loma rūpniecībā, no kā: || 16 430,5 1. Vadošā loma rūpniecisko tehnoloģiju jomā (*), (****) || 13 000,7 2. Piekļuve riska finansējumam (**) || 2 842,3 3. Inovācija MVU (***) || 587,4 III Sabiedrības problēmu risināšana, no kā (****): || 28 560,7 1. Veselība, demogrāfiskās pārmaiņas un labklājība || 7 242,6 2. Pārtikas nodrošinājums, ilgtspējīga lauksaimniecība un mežsaimniecība, jūras, jūrlietu un iekšzemes ūdeņu pētniecība un bioekonomika || 3 698,2 3. Droša, tīra un efektīva enerģija || 5 672,1 4. Vieds, videi nekaitīgs un integrēts transports || 6 137,0 5. Klimata politika, vide, resursu efektivitāte un izejvielas || 2 948,3 6. Eiropa mainīgā pasaulē – Iekļaujoša, novatoriska un domājoša sabiedrība || 1 255,2 7. Droša sabiedrība – Eiropas un tās iedzīvotāju brīvības un drošības aizsargāšana || 1 607,3 IV Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana || 782,3 V Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to || 443,8 VI Ar kodolenerģiju nesaistītas Kopīgā pētniecības centra tiešās darbības || 1 852,6 VII Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) || 2 361,4 KOPĀ || 74 328,3 (*) Tostarp EUR 7 404 miljoni informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT), no kuriem EUR 1 539 miljoni atvēlēti fotonikai un mikro- un nanoelektronikai, EUR 3 716 miljoni – nanotehnoloģijām, progresīviem materiāliem un progresīvai ražošanai un pārstrādei, EUR 498 miljoni biotehnoloģijai un EUR 1 399 miljoni kosmosam. Tādējādi svarīgo pamattehnoloģiju atbalstam būs pieejami EUR 5 753 miljoni. (**) Aptuveni EUR 959 miljoni no šīs summas var tikt atvēlēti Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna (SET plāna) projektiem. Aptuveni viena trešdaļa no šīs summas var tikt atvēlēta MVU. (***) Atbilstoši mērķim MVU atvēlēt vismaz 20 % no kopējiem apvienotajiem budžetiem, kas paredzēti konkrētajam mērķim "Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā" un prioritātei "Sabiedrības problēmu risināšana", vismaz 5 % no minētajiem apvienotajiem budžetiem tiks sākotnēji atvēlēti MVU instrumentam. Vismaz 7 % no kopējiem budžetiem, kas paredzēti konkrētajam mērķim "Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā" un prioritātei "Sabiedrības problēmu risināšana", tiks atvēlēti MVU instrumentam, vidējo vērtību aprēķinot visam pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" darbības laikam. (****) Instrumenta "Ātrais ceļš uz inovāciju" (ĀCI) izmēģinājuma darbības tiks finansētas no konkrētajiem mērķiem "Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā" un no attiecīgajiem konkrētajiem prioritātes "Sabiedrības problēmu risināšana" mērķiem. Tiks uzsākts pietiekams skaits projektu, lai būtu iespējams pilnībā izvērtēt ĀCI izmēģinājumu. "