LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 28.11.2014. 
COM(2014) 907 final 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS 
2015. GADA BUDŽETA PL ĀNA PROJEKTI – VISP ĀRĪGAIS NOV ĒRTĒJUMS 
 
 
2 
 Kopsavilkums  
Šajā paziņojumā ir apkopots Komisijas nov ērtējums par 2015. gada budžeta pl āna projektiem (BPP), 
ko līdz 15. oktobrim iesniedza t ās sešpadsmit eurozonas dal ībvalstis, kur ām nepiem ēro 
makroekonomikas korekciju programmu (EZ–16). Saska ņā ar Regulu (ES) Nr. 473/2013 Komisija ir 
novērtējusi šos pl ānus, kā arī vispārējo budžeta st āvokli un fisk ālo nostāju visā eurozonā – brīdī, kad 
tiek īstenotas ar ī nozīmīgas struktur ālas reformas. 
2015. gada budžeta pl āna projektu (BPP) un kop īgās fiskālās nostājas vispārējo novērtējumu var 
apkopot š ādi. 
1. Dalībvalstu pl āni norāda uz to, ka kop ējais nomin ālais budžeta defic īts eurozon ā turpina 
samazināties, proti, p ēc tam, kad 2013. gad ā tas pirmo reizi kopš 2008. gada atkal bija maz āks par 
3 % no IKP, ir paredzams, ka tas samazin āsies vēl vairāk – 2014. gad ā līdz 2,6 % no IKP un 
2015. gad ā līdz 2,2 % no IKP. Balstoties uz BPP, ir pl ānots, ka 2015. gad ā kopējā parāda attiecība 
pret IKP paliks praktiski nemain īga salīdzinājumā ar aplēsto vērtību šim gadam, proti, aptuveni 
92,5 % no IKP. 
2. Salīdzinājumā ar vidēja termiņa mērķiem, kas noteikti 2014. gada pavasara stabilit ātes 
programm ās, plānotais defic īta samazin ājums ir iev ērojami niec īgāks. Tas atspogu ļo gan vājākas 
izaugsmes perspekt īvas, gan fisk ālās konsolid ācijas apm ēra samazin ājumu. Pēc tam, kad 
2014. gad ā tika konstat ēta apstāšanās, 2015. gad ā saskaņā ar EZ–16 dal ībvalstu budžeta pl āna 
projektu kopumu nav pl ānots atsākt fiskālo konsolid āciju. 
3. Komisijas 2014. gada rudens prognoze liel ā mērā apstiprina no BPP izrietošo ainu. Kaut ar ī izejas 
punkts ir identisks nomin ālais defic īts 2014. gad ā (2,6 % no IKP), Komisija sal īdzinājumā ar 
dalībvalstīm prognoz ē mazāku nomin ālā deficīta samazin ājumu 2015. gad ā (samazin ājums tikai 
par 0,2 procentpunktiem pretstat ā 0,4 procentpunktiem). Tas atspogu ļo to, ka 2015. gad ā ir 
sagaidāms mazāks fiskālās konsolid ācijas apm ērs. Lielāks deficīts un maz āka izaugsme ir par 
iemeslu tam, ka kop ējā parāda attiecība pret IKP saska ņā ar Komisijas prognozi palielin āsies, 
proti, pieaugs no 91,7 % no IKP 2013. gad ā līdz 93,1 % 2014. gad ā un 93,6 % 2015. gad ā, 
savukārt budžeta pl āna projektos tiek prognoz ēta stabiliz ācija. 
4. Pēc tam, kad 2014. gad ā tika konstat ēta konsolid ācijas apstāšanās, Komisijas prognozes nor āda uz 
visumā neitrālu (nedz pastiprin ātu, nedz pav ājinātu) fiskālo nostāju eurozon ā 2015. gad ā. 
Tādējādi, šķiet, ir pan ākts pienācīgs līdzsvars starp fisk ālās stabilitātes prasībām, ko pastiprina 
augsta un aizvien pieaugoša valsts par āda attiecība, un vēlmi panākt ciklisko stabiliz āciju, ko rada 
būtiska un past āvīga negatīva starpība starp potenci ālo un faktisko izlaides apjomu, kura saska ņā 
ar prognoz ēm turpm ākajos gados tikai l ēnām samazin āsies. Vienlaikus pl ānu novērtējums 
apstiprina, ka vair āku dalībvalstu gad ījumā pašlaik nav paredzams, ka t ās izpildīs savas saist ības 
saskaņā ar Stabilit ātes un izaugsmes paktu (SIP).  
5. Rūpīgi jāuzrauga gan visp ārējā eurozonas fisk ālā nostāja, gan t ās izpausmes konkr ētās 
dalībvalstīs, ievērojot SIP ietvaros pieejam ās iespējas. Konkr ēti, neitrālas kopīgās fiskālās 
nostājas saglab āšana (vienlaikus aicinot dažas dal ībvalstis pastiprin āt savus centienus, lai b ūtu 
izpildītas SIP pras ības) nozīmē, ka būs vajadzīgs zināms fiskālais atbalsts, kas īstenojams, 
izmantojot citur pieejam ās fiskālās iespējas. Tas ir v ēl viens arguments par labu v ērienīgajam 
investīciju plānam Eiropai, kuru Komisija iesniedza 26. novembr ī. 
 
3 
 6. Ja ņem vērā publisko finanšu strukt ūru, šī eurozonas izaugsmes veicin āšanas pieeja ir uzskat āma 
par piemērotu. Kaut ar ī nesenie pas ākumi, kuru nol ūks ir samazin āt nodokļu slogu darbasp ēkam, 
ir soļi pareizaj ā virzienā, izdevumu strukt ūra liecina, ka progress ce ļā uz izaugsmi vair āk 
veicinošu strukt ūru ir mazs – vai t ā nav visp ār. Tas uzsver nepieciešam ību labāk saskaņot 
dalībvalstu politiku ar priorit ātēm, kas noteiktas Komisijas iesniegtaj ā nodarbin ātības, izaugsmes 
un ieguld ījumu tiesību aktu paket ē. 
7. Komisijas nov ērtējumu par attiec īgajām dalībvalstīm var apkopot š ādi: 
nevienā 2015. gada budžeta pl āna projekt ā nav konstat ēta īpaši nopietna neatbilst ība SIP 
prasībām. Tomēr vairākos gadījumos Komisija uzskata, ka pl ānotās fiskālās korekcijas ir 
nepietiekamas vai var ētu būt nepietiekamas SIP pras ību izpildei. Konkr ēti: 
piecu valstu (V ācijas, Īrijas, Luksemburgas, N īderlandes un Slov ākijas) budžeta pl āna 
projekti ir atz īti par atbilst īgiem SIP noteikumiem; 
četru valstu (Igaunijas, Latvijas, Slov ēnijas un Somijas) budžeta pl āna projekti ir atz īti par 
visumā atbilstīgiem SIP noteikumiem.  Igaunijas, Latvijas un Somijas pl āni varētu izraisīt 
zināmas novirzes no katras valsts budžeta vid ēja termiņa mērķa (VTM) sasniegšanai 
vajadzīgajām korekcij ām. Lai gan Slov ēnija līdz termiņam, kas noteikts saska ņā ar pārmērīga 
budžeta defic īta novēršanas proced ūru, varētu samazin āt nominālo budžeta defic ītu zem 3 % no 
IKP, nepietiekams fisk ālās konsolid ācijas apm ērs apdraud to, ka p ārmērīgais defic īts tiek nov ērsts 
laikus un ilgtsp ējīgā veidā. Komisija aicina iest ādes valsts budžeta proced ūras ietvaros veikt 
nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka 2015. gada budžets atbilst SIP; 
septiņu valstu (Be ļģijas, Spānijas, Francijas, It ālijas, Maltas, Austrijas un Portug āles) 
budžeta pl āna projektos konstat ēti neatbilst ības riski. Austrijā plāni varētu izraisīt būtiskas 
novirzes no VTM sasniegšanai vajadz īgajām korekcij ām; tā tas būtu arī Maltas gad ījumā, ja uz to 
atteiktos SIP prevent īvā daļa. Spānijas, Francijas, Maltas un Portug āles budžeta pl āna projekti 
rada riskus attiec ībā uz atbilst ību pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras prasībām. Jo 
īpaši par Franciju pieejam ā informācija norāda, ka šī valsts 2014. gad ā vēl nav veikusi efekt īvus 
pasākumus un ka 2015. gad ā pastāv neatbilst ības risks. Be ļģijā un Itālijā, kurām pašlaik piem ēro 
SIP prevent īvo daļu, pastāv risks neiev ērot parādsaistību noteikumu. Komisija aicina iest ādes 
valsts budžeta proced ūras ietvaros veikt nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka 2015. gada 
budžets atbilst SIP. 
8. Dažos gad ījumos neatbilst ības riskam ir ietekme uz iesp ējamiem pas ākumiem saska ņā ar 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru. Francijas, It ālijas un Be ļģijas gadījumā 
Komisija 2015. gada marta s ākumā izvērtēs savu nost āju par šo valstu saist ībām saskaņā ar SIP, 
ņemot vērā galīgos budžeta likumus un struktur ālo reformu programmu gaid āmo konkretiz āciju, 
par ko iest ādes paziņoja 21. novembra v ēstulēs. Šīs trīs dalībvalstis vald ības augst ākajā līmenī ir 
apņēmušās līdz 2015. gada s ākumam pie ņemt un īstenot izaugsmi veicinošas struktur ālās 
reformas, kas, k ā tiek paredz ēts, ietekm ēs publisko finanšu stabilit āti vidējā termiņā. 
 
4 
 Saturs  
1. Ievads ............................................................................................................................... ...................5 
2. Galvenie konstat ējumi attiec ībā uz eurozonu .....................................................................................6 
3. Pārskats par atseviš ķajiem budžeta pl āna projektiem .......................................................................12 
1. PIELIKUMS. Budžeta pl āna projektu nov ērtējums pa valst īm......................................................... 18  
2. PIELIKUMS. Komisijas 2014. gada rudens prognožu pamat ā esošā metodika un pie ņēmumi
............................................................... ............................................................... ....................................................... 22  
3. PIELIKUMS. Jut īguma anal īze............................................................... ..................................................... 24  
4. PIELIKUMS. Struktur ālo reformu īstenošana – makroekonomikas nel īdzsvarotības novēršana 
un darbasp ēka nodokļu īpatsvara samazin āšana ............................................................... ........................... 27  
5. PIELIKUMS. Diagrammas un tabulas ............................................................... ........................................ 30  
 
 
 
 
5 
 1. Ievads 
 
Lai uzlabotu ekonomikas politikas koordin āciju ekonomiskaj ā un monet ārajā savienībā, ES tiesību 
aktos ir paredz ēts, ka eurozonas dal ībvalstis l īdz 15. oktobrim iesniedz Komisijai budžeta pl āna 
projektus (BPP) par n ākamo gadu1. Šajos pl ānos sniedz kopsavilkumu par budžeta projektiem, kurus 
valdības iesniedz valstu parlamentiem. Komisija par katru pl ānu sniedz atzinumu, kur ā izvērtē, vai tas 
atbilst valsts saist ībām saskaņā ar Stabilit ātes un izaugsmes paktu (SIP). Turkl āt tā sniedz visp ārīgu 
novērtējumu par visas eurozonas budžeta situ āciju un perspekt īvām.  
Saskaņā ar tā dēvētās „divpakas” regulu noteikumiem sešpadsmit2 eurozonas dal ībvalstis l īdz 
15. oktobrim iesniedza Komisijai savus 2015. gada budžeta pl āna projektus. Be ļģija un Latvija savus 
budžeta pl āna projektus s ākotnēji iesniedza, pamatojoties uz nemain īgas politikas scen āriju, jo neseno 
valsts līmeņa vēlēšanu dēļ valdības nebija vienojuš ās par budžeta politiku; ned ēļu vēlāk Beļģija 
iesniedza piln īgu programmu3.  
Ievērojot dalībvalstu budžeta autonomiju, Komisijas atzinumi dod iesp ēju jo īpaši valstu vald ībām un 
parlamentiem sa ņemt neatkar īgas konsult ācijas par politiku, kas atvieglina izv ērtējumu par budžeta 
projektu atbilst ību ES fisk ālajiem noteikumiem. „Divpakas” regulu noteikumi nodrošina vispus īgu 
instrumentu kopumu tam, lai ekonomikas un budžeta politiku var ētu risināt kā vispārsvarīgu 
jautājumu, kā tas iecerēts Līgumā. 
Turklāt Padome 2014. gada j ūlijā aicināja Eurogrupu p ārraudzīt un koordin ēt eurozonas dal ībvalstu 
fiskālo politiku un eurozonas kop īgo fiskālo nostāju, lai nodrošin ātu izaugsmi veicinošu un 
diferencētu fiskālo politiku4. Padome ieteica eurozonas dal ībvalstīm 2014. un 2015. gad ā atsevišķi un 
kopīgi veikt pas ākumus, kuru m ērķis ir „cieš ā sadarbībā ar Komisiju koordin ēt eurozonas dal ībvalstu 
fiskālo politiku, jo īpaši izvērtējot budžeta pl āna projektus, lai vis ā eurozonā nodrošin ātu saskanīgu un 
izaugsmei labv ēlīgu fiskālo nostāju. Uzlabot publisko finanšu kvalit āti un ilgtsp ēju, par priorit āti 
nosakot materi ālos un nemateri ālos ieguld ījumus gan valstu, gan ES l īmenī. Nodrošin āt to, lai valstu 
fiskālās sistēmas, tostarp valstu fisk ālo jautājumu padomes, b ūtu spēcīgas.” Šis ieteikums ir Komisijas 
novērtējuma stūrakmens. 
Šim paziņojumam ir divi m ērķi. Pirmkārt, tas sniedz kopainu par budžeta politiku eurozonas l īmenī, 
balstoties uz BPP horizont ālu novērtējumu. Šis izv ērtējums ir l īdzīgs stabilit ātes programmu 
horizontālajam nov ērtējumam, ko veic pavasar ī, taču šajā gadījumā galvenā uzmanība tiek velt īta 
nākamajam gadam, nevis vid ēja termiņa fiskālajiem plāniem. Otrk ārt, tas sniedz p ārskatu par budžeta 
plāna projektiem valstu l īmenī un izskaidro pieeju, kuru Komisija izmanto to nov ērtējumā. Šī pieeja 
principā nozīmē novērtēt atbilstību SIP pras ībām. 
                                                            
1  Kā noteikts Regul ā (ES) Nr. 473/2013 par kop īgiem noteikumiem budžeta pl ānu projektu uzraudz ībai un nov ērtēšanai un 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanai eurozonas dal ībvalstīs. Tā ir viena no div ām tā dēvētās „divpakas” regul ām, kuras 
stājās spēkā 2013. gada maij ā.  
2  Grieķijai un Kiprai, kas ir eurozonas valstis, kur ām piemēro makroekonomikas korekciju programmu, pl āns nav 
jāiesniedz, jo min ētā programma jau pati paredz ciešu fisk ālo uzraudz ību. 
3  Latvija tiek aicin āta laikus iesniegt atjaunin ātu plānu, lai Komisija var ētu pieņemt pamatotu atzinumu par BPP un 
Eurogrupa sp ētu pienācīgi apspriesties pirms pl ānotās budžeta likuma pie ņemšanas valsts parlament ā. 
4  Padomes 2014. gada 8. j ūlija Ieteikums par ekonomikas politikas visp ārējo pamatnost ādņu īstenošanu dal ībvalstīs, kuru 
valūta ir euro (OV C 247, 29.7.2014., 143. lpp.). 
 
6 
 2. Galvenie konstat ējumi attiec ībā uz eurozonu 
 
Vispārīgie konstat ējumi 
Šā gada budžeta pl āna projekti apstiprina IKP izaugsmes pal ēnināšanās salīdzinājumā ar maijā 
publicētajām Komisijas 2014. gada pavasara prognoz ēm. Saska ņā ar plānos iekļautajiem 
makroekonomikas pie ņēmumiem tagad tiek prognoz ēts, ka IKP sešpadsmit apl ūkotajās eurozonas 
dalībvalstīs (EZ–16) 2014. gad ā pieaugs par 1,0 %, kas ir maz āk nekā stabilitātes programmu (SP) 
izstrādes laikā – 2014. gada apr īlī – prognoz ētie 1,3 % (1. tabula). Prognoz ētā IKP izaugsme 
2015. gad ā EZ–16 dal ībvalstīs ir 1,5 %, kas ir maz āk nekā stabilitātes programm ās prognoz ētie 1,7 %. 
Lejupvērstā korekcija ir sam ērā izplatīta – vienīgi Spānija, Īrija, Malta un Slov ēnija ir ziņojušas par 
augšupvērstām izaugsmes prognožu korekcij ām, savuk ārt uz vairumu p ārējo valstu attiecas 
ievērojams samazin ājums. 
Arī inflācijas prognoze  ir pārskatīta un samazin āta – tam par iemeslu ir ener ģijas un pārtikas cenu 
kritums, k ā arī būtiskais ekonomikas pan īkums. Saska ņā ar budžeta pl āna projektiem infl ācijas 
līmenis EZ–16 dal ībvalstīs šogad sasniegs savu zem āko punktu (0,8 %), savuk ārt 2015. gad ā tas būs 
nedaudz augst āks (1,2 %). 
Pēc tam, kad 2013. gad ā kopējais nomin ālais budžeta defic īts EZ–16 dal ībvalstīs pirmo reizi kopš 
2008. gada atkal bija maz āks par 3 % no IKP, paredzams, ka saska ņā ar budžeta pl āna projektiem 
2014. gad ā tas samazin āsies līdz 2,6 % no IKP, t ātad būs lielāks nekā stabilitātes programm ās 
prognozētais deficīts, proti, 2,4 %. Defic īta samazin ājuma palēnināšanās ir acīmredzama ar ī attiecībā 
uz 2015. gadu, proti, kop ējais nomin ālais deficīts samazin āsies par 0,4 procentpunktiem l īdz 2,2 % no 
IKP salīdzinājumā ar pavasar ī prognoz ēto samazin ājumu par 0,6 procentpunktiem. Š ī deficīta 
prognozes palielin āšanās ir saistīta ar sliktākām izaugsmes perspekt īvām 2014. un 2015. gad ā, taču tās 
iemesls ir ar ī fiskālās konsolid ācijas apm ēra samazin ājums (skat īt turpmāk). 
Plānots, ka 2015. gad ā kopējā parāda attiec ība (92,5 % no IKP) paliks praktiski nemain īga 
salīdzinājumā ar šo gadu. Tas kontrast ē ar stabilit ātes programm ām, kurās bija prognoz ēts, ka 
nākamajā gadā parāda attiecība sāks samazin āties. Kop ējais rādītājs notušē ievērojamas atš ķirības 
starp atseviš ķu valstu r ādītājiem, proti, It ālijā parāds ir 133 % no IKP, savuk ārt Igaunij ā – nedaudz 
mazāks par 10 % no IKP. Saist ībā ar parāda līmeni jāatzīmē, ka parāda attiecības lejupv ērstās 
korekcijas, kas konstat ējamas sal īdzinājumā ar stabilit ātes programm ām, atspogu ļo jaunās EKS 2010 
valsts grāmatvedības sistēmas īstenošanu, kas ar uzviju kompens ē sliktākas izaugsmes un infl ācijas 
perspektīvas un fisk ālās konsolid ācijas apm ēra samazin ājumu.  
Sīkāk izvērtējot plānoto fisk ālo konsolid āciju, jāatzīmē, ka budžeta pl āna projektos nav liec ību par 
konsolidāciju kopējā līmenī 2014. un 2015. gad ā, kura izteikta k ā strukturālās bilances pozit īvās 
izmaiņas. Attiec ībā uz abiem gadiem dal ībvalstis sav ās stabilitātes programm ās bija paredz ējušas 
uzlabojumu, kas sasniedz 0,3 % no IKP. Ņemot vērā, ka sešām no EZ–16 dal ībvalstīm 2014. gad ā 
joprojām tiek piem ērota pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūra5 un ka ir paredzams, ka 
2014. un 2015. gad ā tikai divas no dal ībvalstīm, uz kur ām attiecas SIP prevent īvā daļa, sasniegs vai 
pārsniegs savus VTM, tas š ķietami liecina par SIP pras ību neizpild īšanu. Tom ēr kopējo struktur ālo 
korekciju šaj ā saistībā var uztvert tikai k ā orientējošu, jo tā nenorāda uz tām būtiskajām atšķirībām 
                                                            
5  Francija, Īrija, Malta, Portug āle, Slovēnija, Spānija. 
 
7 
 starp dalībvalstīm attiecībā uz SIP pras ībām, kurām ir veltīti Komisijas izstr ādātie konkrēto valstu 
novērtējumi. Turkl āt jebkurš secin ājums par visp ārējo struktur ālo konsolid āciju, kas balst ās uz 
strukturālās bilances izmai ņām, ir nosac īts, jo struktur ālā bilance ne vienm ēr sniedz prec īzu 
priekšstatu par attiec īgajiem fisk ālajiem pas ākumiem, piem ēram, tāpēc, ka ekonomikas izaugsme 
neparastā veidā ietekmē ieņēmumus. Tom ēr fiskālās konsolid ācijas trūkums kop ējā līmenī apstiprin ās, 
izmantojot alternat īvu fiskālās konsolid ācijas mērījumu, kas liecina, ka gan 2014., gan 2015. gad ā 
korekcija ir tikai 0,2 % no IKP6. 
 
1. tabula. P ārskats par 2014. un 2015. gada ekonomikas un budžeta agreg ātiem (EZ–16) 
2014. gads 2015. gads 
  2014. gada 
stabilitātes 
programmas 
(aprīlis) Budžeta 
plāna 
projekti 
(oktobris) Komisijas 
2014. g. 
rudens 
prognozes 
(novembris) 2014. gada 
stabilitātes 
programmas 
(aprīlis) Budžeta 
plāna 
projekti 
(oktobris) Komisijas 
2014. g. 
rudens 
prognozes 
(novembris) 
Reālā IKP 
pieaugums  
(izmaiņas %)  1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
SPCI infl ācija 
(izmaiņas %) 1,1 0,8 0,6 1,4 1,2 0,9 
Nominālais 
deficīts  
(% no IKP)  -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
Struktur ālās 
bilances 
izmaiņas  
(p.p. no IKP)  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
Parāds (% no 
IKP)  94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
Cikliski 
izlīdzinātā 
izdevumu 
attiecība (% no 
potenciālā IKP)  47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
Cikliski 
izlīdzinātā 
ieņēmumu 
attiecība  
(% no 
potenciālā IKP)  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
 
Publisko finanšu strukt ūra 
                                                            
6  Alternatīvu budžeta pl āna projektos paredz ētās fiskālās konsolid ācijas mērījumu var ieg ūt, ja no diskrecion āro 
ieņēmumu pas ākumu summas atska ita cikliski izl īdzinātās izdevumu attiec ības izmai ņas (A5.7. tabula). Tas liecina, ka 
gan 2014., gan 2015. gad ā fiskālā korekcija EZ–16 dal ībvalstīs ir 0,2 % no IKP. Kaut gan š īs aplēses ir nedaudz liel ākas 
nekā strukturālās bilances izmai ņas (abos gados attiec īgi 0,0 % un 0,1 % no IKP), lejupv ērstās korekcijas, sal īdzinot ar 
pavasara prognozi, ir t ādā pašā apmērā abos konsolid ācijas mērījumos. Tas apstiprina to, ka kop ējais fiskālās 
konsolidācijas apjoms, kas izriet no budžeta pl āna projektiem, ir maz āks, nekā pavasarī tika prognoz ēts stabilit ātes 
programm ās. 
 
8 
 Attiecībā uz visu eurozonu budžeta pl āna projektos 2014. un 2015. gad ā ir prognoz ētas tikai nelielas 
izmaiņas publisko finanšu strukt ūrā (A5.5. tabula). Paredzams, ka cikliski izl īdzinātā izdevumu 
attiecība 2015. gad ā tikai nedaudz samazin āsies (par 0,2 procentpunktiem), neitraliz ējot ietekmi, ko 
izraisa līdzīgi ierobežots pieaugums 2014. gad ā7. Paredzams, ka, iz ņemot soci ālos pārvedumus, 
vairums izdevumu kategoriju samazin āsies, tostarp algu izdevumi publiskaj ā sektorā un jo īpaši – 
procentu izdevumi (A5.2. diagramma).  
Budžeta pl āna projektos izkl āstītie nodok ļu jomas pas ākumi – kaut ar ī tie ir solis izaugsmi veicinoš ā 
virzienā – tikai m ēreni ietekm ētu nodokļu struktūru 2015. gad ā. Ietekmi, ko izraisa no soci ālajām 
iemaksām gūto ieņēmumu samazin ājums par 0,1 procentpunktu, kompens ē tiešo nodok ļu ieņēmumu 
pieaugums par 0,1 procentpunktu (A5.3. diagramma). Paredzams, ka netiešo nodok ļu īpatsvars 
attiecībā pret IKP saglab āsies iepriekš ējā līmenī. 
Daudzos budžeta pl āna projektos ir min ēti pasākumi, kuru m ērķis ir samazin āt nodokļu slogu 
darbaspēkam , kas paz īstams kā darbasp ēka nodok ļu īpatsvars. Komisijas dienestu darba 
dokumentos, kas pievienoti Komisijas atzinumiem par BPP, ir iek ļauta īpaša aile „darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara samazin āšana”, kura attiecas uz t ām dalībvalstīm, kam šaj ā jomā tika izteikts 
konkrētajai valstij adres ēts ieteikums (KVAI)8 un/vai kas sav ā budžeta pl āna projekt ā ir paziņojušas 
par attiecīgu reformu. Š ā paziņojuma IV pielikum ā ir iekļauta sīkāka inform ācija par šo jaut ājumu. 
Kopumā budžeta pl āna projekti apliecina eurozonas dal ībvalstu skaidru izpratni par augstu darbasp ēka 
nodokļu samazin āšanas ieguvumiem. Pirmk ārt, darbasp ēka nodok ļu īpatsvars p ēdējos pāris gados 
vairumā eurozonas dal ībvalstu ir nep ārtraukti palielin ājies, bet budžeta pl āna projektos ir iek ļauti tikai 
ļoti nedaudzi pas ākumi, kas to v ēl vairāk palielin ātu. Gluži pret ēji – daudzas dal ībvalstis pl āno vai 
īsteno pas ākumus, lai samazin ātu darbasp ēka nodok ļu īpatsvaru. Otrk ārt, pasākumus darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara samazin āšanai ir paredz ējušas ne tikai dal ībvalstis, kur ās tas ir sam ērā augsts, bet 
arī dalībvalstis ar sam ērā nelielu darbasp ēka nodokļu īpatsvaru. Trešk ārt, daudzi pas ākumi ir vērsti uz 
zemākām ienākumu kategorij ām, palielinot ar nodokli neapliekamo summu vai samazinot nodok ļus 
zemos ien ākumu līmeņos vai mazatalgoto darba ņēmēju sociālās iemaksas. Tom ēr vairums 
darbaspēka nodok ļu īpatsvara reformu ir sam ērā pieticīgas salīdzinājumā ar probl ēmām. Tas 
atspoguļo gan tr ūkstošās fiskālās iespējas daudz ās valstīs, gan gr ūtības atrast kompens ējošus 
pasākumus, ar kuriem vai nu samazina publiskos izdevumus, vai palielina nodok ļus ar maz āku 
negatīvo ietekmi uz izaugsmi, piem ēram, patēriņa, īpašuma vai vides nodok ļus. 
Atšķirības starp prognoz ēm 
„Divpakas” regul ās ir iekļauts jaunin ājums, kura nol ūks ir mazin āt dalībvalstu un Komisijas prognožu 
atšķirību potenci ālu, proti, ir ieviesta pras ība, saska ņā ar kuru fisk ālo jautājumu padomes cieš āk 
uzrauga prognožu procesu. 1. izc ēlumā 10. lappus ē ir izklāstīts, kā dalībvalstis ir piem ērojušas pras ību 
par to, ka budžeta projektiem j ābūt balstītiem uz neatkarīgām makroekonomisk ām prognoz ēm. 
Attiecībā uz vispārējām fiskālajām prognoz ēm jāatzīmē, ka kopējais EZ–16 dal ībvalstu nomin ālais 
deficīts, kas izriet no 2015. gada BPP, ir par 0,2 procentpunktiem no IKP maz āks nekā Komisijas 
prognozēs. Pirmkārt, budžeta pl āna projektos tiek pie ņemta liel āka fiskālā konsolid ācija (0,2 % 
                                                            
7  Cikliski izl īdzinātā attiecība 2015. gad ā samazin ātos būtiskāk, proti, par aptuveni 0,6 procentpunktiem, ņemot vērā 
pozitīvo „saucēja efektu”, kas saist īts ar aizvien maz āko starpību starp potenci ālo un faktisko izlaides apjomu. 
8  OV C 247, 29.7.2014., 1.–140. lpp. 
 
9 
 no IKP pretstat ā –0,1 % no IKP saska ņā ar Komisijas prognoz ēm, kurās tika izmantots iepriekš 
minētais alternat īvais rādītājs; skatīt A5.7. tabulu). Otrk ārt, plānos ir prognoz ēta lielāka IKP izaugsme 
2015. gad ā (1,5 % pretstat ā 1,1 % Komisijas prognoz ēs; ievērojama šīs atšķirības daļa attiecas uz 
Vāciju9). Tomēr makroekonomikas pie ņēmumi nav galvenais izskaidrojums atš ķirīgajām deficīta 
prognozēm par 2015. gadu. Tas t ādēļ, ka kopum ā dalībvalstis, prognoz ējot lielāku IKP izaugsmi, 
vienlaikus ar ī prognozē, ka ieņēmumu reakcija uz izaugsmi b ūs mazāka nekā Komisijas prognoz ēs10. 
Šī prognozētā mazākā elastība pamatā kompens ē ietekmi, ko izraisa liel āka prognoz ētā IKP izaugsme. 
Komisijas un BPP defic īta prognožu atš ķirību galvenais iemesls faktiski ir atš ķirīgs novērtējums par 
konsolidāciju izdevumu jom ā. 
Atšķirības starp atseviš ķu budžeta pl āna projektu un Komisijas prognoz ēm par nomin ālo budžeta 
deficītu var būt samērā lielas, ko nosaka katrai valstij specifiski iemesli. Attiec ībā uz Beļģiju, Spāniju, 
Maltu, Portug āli un Slov ākiju Komisijas prognozes par defic ītu ir augst ākas salīdzinājumā ar 
attiecīgajiem BPP – liel ākā atšķirība ir Maltas gad ījumā (A5.1. tabula un A5.4. diagramma). Visas 
pārējās prognožu atš ķirības ir 0,2 procentpunktu diapazon ā, un attiec ībā uz Nīderlandi un Austriju 
Komisija prognoz ē zemāku deficītu. 
Līdzīgi kā tas ir saist ībā ar prognoz ēm par kop ējo nominālo budžeta defic ītu, Komisija prognoz ē, ka 
kopējais parāda līmenis  būs augstāks nekā dalībvalstu prognoz ētais. Komisija prognoz ē, ka parāda 
līmenis 2015. gad ā turpinās nedaudz pieaugt, p ārsniedzot 93 % no IKP, savuk ārt budžeta pl āna 
projektos ir paredz ēts praktiski nemain īgs līmenis. Galvenie š īs atšķirības iemesli ir tie, ka Komisija 
prognozē lielāku nomin ālo deficītu un maz āku nomin ālā IKP pieaugumu. Ar ī šajā gadījumā 
dalībvalstu līmenī atšķirības starp budžeta pl āna projektiem un Komisijas prognoz ēm katrai valstij 
specifisku iemeslu d ēļ var būt lielākas. Lielākās atšķirības ir attiec ībā uz Beļģiju, Vāciju, Latviju un 
Maltu, proti, saska ņā ar BPP prognoz ēm parāda līmenis šaj ās valstīs būs aptuveni par 2 % no IKP 
mazāks nekā Komisijas prognoz ētais (A5.3. tabula un A5.5. diagramma). Vairum ā gadījumu 
prognožu atš ķirību diapazons ir no nulles l īdz 1 % no IKP. Tikai Slov ēnijas gad ījumā Komisija 
prognozē mazāku deficītu. Attiec ībā uz izdevumu strukt ūru Komisija prognoz ē, ka pastāv risks, ka 
varētu neīstenoties pat nelielais cikliski izl īdzinātās izdevumu attiec ības samazin ājums, kas paredz ēts 
budžeta pl āna projektos (A5.5. tabula). Izdevumu jom ā Komisijas prognoze apstiprina, ka publisk ā 
sektora algu, procentu maks ājumu un, iesp ējams, publisko ieguld ījumu īpatsvars var ētu samazin āties, 
savukārt sociālo maksājumu īpatsvars var ētu vēl vairāk palielin āties (A5.2. diagramma). Attiec ībā uz 
ieņēmumiem Komisijas prognozes saskan ar budžeta pl āna projektiem (A5.3. diagramma). 
Korekcijas apm ērs un strukt ūra 
Attiecībā uz strukturālās budžeta korekcijas  apmēru Komisijas prognoze sakr īt ar budžeta pl āna 
projektos izkl āstītajām prognoz ēm – pēc noturīgas fiskālās konsolid ācijas, kas konstat ēta trijos 
iepriekšējos gados, kop ējā fiskālā nostāja 2014. gad ā eurozon ā ir neitrāla, un paredzams, ka t ā 
                                                            
9  Budžeta pl āna projekta pamat ā esošais makroekonomikas scen ārijs balstās uz Vācijas Feder ālās valdības prognožu 
pavasara izdevumu, kas public ēts aprīlī. Tomēr, ņemot vērā, ka pēc šīs publikācijas kļuva pieejama turpm āka oficiālā 
statistika un pasliktin ājās uzņēmējdarbības cikla r ādītāji, projekt ā ir izklāstītas optimistisk ākas prognozes par 
ekonomikas aktivit āti 2014. un 2015. gad ā nekā Komisijas 2014. gada rudens prognoz ēs. Kopš budžeta pl āna projekta 
iesniegšanas V ācijas vald ība ir atjaunin ājusi savas prognozes.  
10  Tā dēvētā ieņēmumu „neto elast ība”, t. i., ie ņēmumu procentu ālās izmaiņas (no kur ām atskaitīta diskrecion āro pasākumu 
ietekme) uz vienu procentu IKP izmai ņu. No plāniem izrietoš ā kopējā ieņēmumu elast ība 2015. gad ā ir mazāka nekā 
Komisijas prognožu pamat ā esošā elastība (attiecīgi 0,8 un 1,0; skat īt A5.6.tabulu).  
 
10 
 saglabāsies neitrāla 2015. gad ā. Kopumā fiskālo ierobežojumu neesam ība šķiet visum ā pieņemams 
līdzsvars starp stabilit ātes prasībām, ko pastiprina lielas un aizvien pieaugošas par āda attiecības pret 
IKP, un cikliskajiem apst ākļiem, kuri nor āda uz potenci ālā un faktisk ā izlaides apjoma b ūtisku un 
pastāvīgu negatīvo starpību, kas saska ņā ar prognoz ēm turpmākajos gados samazin āsies tikai l ēnām. 
Vienlaikus pl ānu novērtējumi apstiprina, ka vair āku dalībvalstu gad ījumā pašlaik nav paredzams, ka 
tās izpildīs savas esoš ās saistības saska ņā ar SIP. Kop ā ņemot, šie apsv ērumi norāda uz to, ka ir r ūpīgi 
jāuzrauga gan kop ējā eurozonas fisk ālā nostāja, gan tās izpausmes konkr ētās dalībvalstīs, ievērojot 
iespējas, kas pieejamas saska ņā ar SIP noteikumiem. Princip ā būtu iespējams panākt tādu fiskālās 
politikas saska ņošanu starp valst īm, kā rezultātā visās dalībvalstīs tiktu nodrošin āta atbilstība SIP, 
vienlaikus nov ēršot nepamatotus fisk ālos ierobežojumus. Tas noz īmētu to fisk ālo iespēju 
izmantošanu, kuras daž ās valstīs ir pieejamas saska ņā ar noteikumiem.  
Iepriekš min ētie apsvērumi arī viennozīmīgi liecina, ka ES l īmenī ir vajadz īgs vērienīgs investīciju 
plāns, kas palielin ātu kopējo piepras ījumu un samazin ātu piedāvājuma ierobežojumus, un t ādējādi 
veicinātu stimulus, kurus nodrošina atbalstoša monet ārā politika.  
Ja ņem vērā publisko finanšu korekcijas strukt ūru, šī visas eurozonas izaugsmes veicin āšanas 
pieeja ir uzskat āma par piem ērotu. Kaut ar ī konstatētā rīcība ar mērķi novirzīt nodokļu slogu no 
darbaspēka – un vair āki politikas pas ākumi, kas veikti, lai samazin ātu nodokļu slogu darbasp ēkam, – 
ir soļi pareizaj ā virzienā, tomēr izdevumu strukt ūra liecina, ka progress ce ļā uz izaugsmi vair āk 
veicinošu strukt ūru ir mazs vai t ā nav visp ār. Tas uzsver nepieciešam ību labāk saskaņot dalībvalstu 
politiku ar nodarbin ātības, izaugsmes un ieguld ījumu ties ību aktu paketes priorit ātēm, tostarp 
izmantojot noteikumu pie ļauto elast īgumu. 
 
1. izcēlums. Neatkar īgu fiskālo iestāžu ieguld ījums 2015. gada BPP izstr ādē 
„Divpakas” Regulas (ES) Nr. 473/2013 1., 4. un 5. pant ā ir minēta neatkar īgu struktūru koncepcija. 
Šajā regulā ir sīkāk precizētas un paplašin ātas iepriekš ējās prasības, kas izkl āstītas ES un starpvald ību 
tiesību aktos, ar kuriem neatkar īgām struktūrām tika uztic ēti dažādi ar fiskāliem jautājumiem saist īti 
uzdevumi. Regul ā ir iezīmētas divas papildu jomas: i) fisk ālo noteikumu atbilst ības uzraudz ība un 
ii) makroekonomisk ās prognozes. R īcības kodeks ā par „divpakas” regul ām ir izkl āstīti īstenošanas 
noteikumi, kuru m ērķis ir sniegt dal ībvalstīm norādes saistībā ar prognožu procesu. Papildus šiem 
noteikumiem Padome 2014. gada 8. j ūlijā aicināja eurozonas dal ībvalstis „nodrošin āt to, lai valstu 
fiskālās sistēmas, tostarp valstu fisk ālo jautājumu padomes, b ūtu spēcīgas.” 
Konkrēti, saskaņā ar regulas 4. panta 4. punktu budžeta projekti „ir balst īti uz neatkar īgām 
makroekonomisk ām prognoz ēm”, kas saska ņā ar 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu noz īmē, ka tās ir 
„sniegušas vai apstiprin ājušas neatkar īgas strukt ūras”. Daudzos 2014. gada oktobr ī iesniegtajos 
budžeta pl āna projektos ir iek ļautas atsauces uz „divpakas” pras ībām, saskaņā ar kurām dalībvalstis 
izvēlas vienu no div ām iespējām, proti, makroekonomisko prognožu neatkar īgu izstrādi vai to 
apstiprinājumu. 
Saskaņā ar budžeta pl āna projektiem neatkar īgas strukt ūras ir sniegušas prognozes š ādās piecās 
dalībvalstīs: Austrij ā (Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung,  WIFO ), Beļģijā (Bureau 
Fédéral du Plan, FPB ), Luksemburg ā (STATEC ), Nīderlandē (Centraal Planbureau, CPB ) un 
Slovēnijā (Urad Rs Za Makroekonomske Analize in Razvoj, UMAR-IMAD ). Vācijas Ekonomikas 
ministrija joproj ām pati sniedz prognozes par V āciju, tom ēr šo prognožu pamat ā ir pētniecības 
 
11 
 institūtu izstrādātās Kopīgās ekonomikas prognozes (KEK). Novembr ī to ticam ību pārbauda 
neatkarīgā Ekonomikas konsultantu padome. BPP prognozes balst ās uz KEK pavasara izdevumu un 
valdības prognoz ēm, un tajās nav ņemts vērā KEK rudens izdevums un vald ības makroekonomisk ās 
projekcijas. Somij ā Finanšu ministrija pati izstr ādā makroekonomisk ās prognozes, ta ču atzīst, ka ir 
vajadzīgi pasākumi, lai nodrošin ātu prognožu izstr ādes grupas form ālo neatkar ību. 
Igaunijas, Sp ānijas, Īrijas, Itālijas un Slov ākijas budžeta pl āna projektos bija atsauces uz atzinumiem 
par makroekonomisk ām prognoz ēm; šos atzinumus izstr ādāja nesaist ītas strukt ūras (attiec īgi: 
Eelarvenõukogu , Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal  (AIReF ), Irish Fiscal Advisory 
Council  (IFAC ), Ufficio Parlamentare di Bilancio  (UPB ) un Slovakian Macroeconomic Forecasting 
Committee ). Kaut ar ī Francijā, Maltā un Portug ālē atzinumu izstr ādāja nesaist īta struktūra (attiecīgi: 
HCFP  (Haut Conseil des Finances Publiques) , National Audit Office of Malta  un CFP  (Conselho das 
Finanças Públicas )), budžeta pl āna projekt ā nav atsauces uz to. Francijas un Portug āles gadījumā 
atzinums visbeidzot tika iek ļauts budžeta dokumentos. Latvijas iesniegtais budžeta dokuments, kura 
pamatā ir nemain īgas politikas scen ārijs, nav kvalific ējams kā BPP, tāpēc formāli nav nepieciešams 
nesaistītas strukt ūras izstrādāts atzinums. Igaunijas, Sp ānijas, Īrijas, Itālijas, Maltas, Portug āles un 
Slovākijas gadījumā iepriekš min ētās struktūras kopum ā apstiprin āja prognozes, vienlaikus uzsverot 
vairākus riskus. Francijas gad ījumā HCFP  uzskatīja, ka makroekonomikas scen ārijs 2015. gadam ir 
optimistisks. Igaunij ā, Spānijā, Francijā, Īrijā, Maltā un Portug ālē tika norādīts uz negat īviem riskiem, 
kas izriet no ārējiem faktoriem, k ā rezultātā eksporta izaugsme var ētu būt mazāka nekā prognozēts. 
Tika piemin ēta arī neskaidr ība saistībā ar vietējo piepras ījumu (Francija), pat ēriņu (Spānija) vai 
ieguldījumiem (Malta). 
 
 
12 
 3. Pārskats par atseviš ķajiem budžeta pl āna projektiem 
Komisijas atzinumos par budžeta pl āna projektiem galvenok ārt tiek skat īta atbilstība Stabilit ātes un 
izaugsmes paktam (SIP) un uz t ā pamata pie ņemtajiem ieteikumiem. Attiec ībā uz dalībvalstīm, kurām 
piemēro pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru (PBDNP), Komisijas atzinumos ir izv ērtēti 
pārmērīgā budžeta defic īta novēršanā gūtie panākumi gan attiec ībā uz nomin ālā, gan struktur ālā 
budžeta defic īta mērķiem. Attiec ībā uz eurozonas dal ībvalstīm, uz kur ām attiecas pakta prevent īvā 
daļa, t. i., valst īm, kurām nepiem ēro PBDNP, tiek v ērtēta virzība uz vid ēja termiņa budžeta m ērķiem 
(VTM), skatot, vai t ā atbilst SIP un fisk ālajiem konkr ētai valstij adres ētajiem ieteikumiem (KVAI), 
kurus Padome dal ībvalstīm nosūtīja jūlijā. 
Plānu novērtējums balst ās uz Komisijas 2014. gada rudens prognoz ēm.  
Komisija, apspriedusies ar konkr ētām dalībvalstīm, lai piepras ītu papildu inform āciju vai nor ādītu uz 
sākotnējām bažām saistībā ar to iesniegtajiem BPP, l īdz oktobra beig ām nekonstat ēja nevienu budžeta 
plāna projektu, kas liecin ātu par „īpaši nopietnu neatbilst ību”, kā minēts Regulas (ES) Nr. 473/2013 
7. panta 2. punkt ā. Tomēr vairāki iesniegtie pl āni raisa bažas par neatbilst ības risku. 2.a un 2.b tabul ā 
ir sniegts kopsavilkums par Komisijas 28. novembra pie ņemtajos atzinumos sniegto katras valsts BPP 
vērtējumu un par fisk ālās jomas struktur ālo reformu11 virzības novērtējumu. Lai atvieglin ātu 
salīdzināšanu, budžeta pl āna projekti ir iedal īti trīs vispārīgās kategorij ās atkarībā no to vērtējuma:  
• Atbilstīgs – vadoties p ēc Komisijas prognoz ēm, attiecīgajam budžeta pl ānam nav nepieciešami 
nekādi pielāgojumi  valsts budžeta proced ūrā, lai tas atbilstu SIP noteikumiem. Tom ēr 
gadījumos, kad Komisijas nov ērtējumu par attiec īgo budžeta pl āna projektu skar k ādi īpaši riski, 
Komisija aicina attiec īgās dalībvalstis atbilstoši rea ģēt. 
• Visumā atbilstīgs – Komisija aicina iest ādes valsts budžeta proced ūras ietvaros veikt 
nepieciešamos pas ākumus , lai nodrošin ātu, ka 2015. gada budžets atbilst SIP, to pamatojot š ādi: 
attiecībā uz dalībvalstīm, kurām piemēro PBDNP: kaut gan Komisijas prognoz ēs ir paredz ēts, ka 
nominālais budžeta defic īts PBDNP termi ņā tiks samazin āts zem L īgumā noteiktās atsauces 
vērtības, t. i., 3 % no IKP, past āv ievērojama fisk ālās konsolid ācijas nepietiekam ība, kas apdraud 
to, ka pārmērīgais defic īts tiks nov ērsts laikus un ilgtsp ējīgā veidā; 
attiecībā uz dalībvalstīm, uz kurām attiecas SIP prevent īvā daļa: saskaņā ar Komisijas prognoz ēm 
nav paredzams, ka 2015. gad ā tiks panākta prasītā strukturālā korekcija virz ībā u z  V T M ,  t a ču 
novirze no š īs korekcijas virz ībā uz VTM neb ūtu būtiska12. Tomēr, ja nākamajos gados š ī situācija 
turpināsies, tā varētu izraisīt būtisku novirzi no pras ītās korekcijas. Š īs dalībvalstis atbilst par āda 
samazināšanas atsauces v ērtībai, ja tā ir piemērojama. 
                                                            
11 Strukturālas reformas ar tiešu ietekmi uz budžetu.  
12  Ja kāda dalībvalsts nav sasniegusi sa vu VTM, novirze tiks uzskat īta par būtisku, ja: 
 i) struktur ālās bilances novirze no atbilst īgās korekcijas ir vismaz 0,5 % no IKP vien ā gadā vai vismaz vid ēji 0,25 % 
no IKP gad ā divus gadus p ēc kārtas un 
 ii) izdevumu pieauguma l īmenis (atskaitot diskrecion āros ieņēmumu pas ākumus) p ārsniedz atbilst īgo korekciju attiec ībā 
pret vidējā termiņa pieauguma atsauces r ādītāju, un šis p ārsniegums ir negat īvi ietekm ējis valsts budžeta bilanci vismaz 
0,5 procentpunktu apm ērā no IKP vien ā gadā vai kumulat īvi divus gadus p ēc kārtas. 
 Novirzi var uzskat īt par būtisku arī tad, ja ir izpild īts tikai nosac ījums i) vai tikai ii) un visp ārīgais novērtējums liecina, 
ka šis nosac ījums vispiem ērotākais, lai nov ērtētu attiecīgos fiskālos pasākumus.  
 
13 
 • Ar neatbilst ības risku  – vadoties p ēc Komisijas prognoz ēm, nav paredzams, ka attiec īgais BPP 
nodrošinās atbilstību SIP pras ībām. Tāpēc Komisija aicina iest ādes valsts budžeta proced ūras 
ietvaros veikt nepieciešamos pas ākumus , lai nodrošin ātu, ka 2015. gada budžets atbilst SIP, to 
pamatojot š ādi: 
attiecībā uz dalībvalstīm, kurām piemēro PBDNP: ja Komisijas prognozes par 2015. gadu ex post  
apstiprinātos, tas var ētu izraisīt PBDNP pastiprin āšanu, jo netiek prognoz ēts, ka tiks nodrošin āta 
fiskālā konsolidācija, un paredzams, ka nomin ālā deficīta mērķis netiks sasniegts; 
attiecībā uz dalībvalstīm, uz kur ām attiecas SIP prevent īvā daļa: Komisijas prognoz ēs ir 
paredzēta būtiska novirze no pras ītās korekcijas virz ībā uz VTM 2015. gad ā un/vai neatbilst ība 
parāda samazin āšanas atsauces v ērtībai, ja tā ir piemērojama (atkar ībā no tā, kas ir saistoš āks). 
Plānu novērtējumā ir ņemta vērā ietekme, ko p āreja uz nacion ālo kontu standartu EKS 2010 un citi 
statistikas datu groz ījumi atst āj gan uz defic īta, gan par āda rādītājiem (visb ūtiskākā pārejas uz 
EKS 2010 ietekme bija Francijas, Īrijas, Itālijas, Portug āles un Somijas gad ījumā). Konkr ēti, 
statistikas datu groz ījumi kvalitat īvā izteiksmē un, ja iesp ējams, arī kvantitat īvā izteiksmē tika ņemti 
vērā Komisijas atzinumiem pievienotajos Komisijas dienestu darba dokumentos, ja šie groz ījumi 
ietekmēja galvenos main īgos lielumus, kas izmantoti, lai nov ērtētu atbilstību SIP. Citas statistikas 
datu izmai ņas atseviš ķi minētas Igaunijas, Latvijas un Slov ēnijas gad ījumā. Pārējos gadījumos 
ietekme nebija b ūtiska un/vai nemain īja novērtējumu. 
Turklāt Komisija ir nov ērtējusi vispārējo atbilst ību fiskālās jomas struktur ālajām reform ām, kas 
minētas 2014. gada KVAI. Budžeta pl āna projektu nov ērtējums ir iedal īts piecās vispārīgās 
kategorijās. Šīs kategorijas ir š ādas: 
• virzības nav  – dalībvalsts nav ne pazi ņojusi, nepie ņēmusi pas ākumus, lai izpild ītu attiecīgo 
KVAI;  
• ierobežota virz ība – dalībvalsts ir pazi ņojusi par dažiem pas ākumiem, lai izpild ītu attiecīgo 
KVAI, taču šie pasākumi šķiet nepietiekami un/vai to pie ņemšana / īstenošana ir apdraud ēta; 
• zināma virzība – dalībvalsts ir pazi ņojusi vai pie ņēmusi pasākumus, lai izpild ītu attiecīgo KVAI. 
Šie pasākumi ir daudzsološi, ta ču ne visi no tiem ir jau īstenoti, un ne visos gad ījumos īstenošana 
ir droša; 
• būtiska virz ība – dalībvalsts ir pie ņēmusi pas ākumus, no kuriem vairums ir īstenoti. Šie 
pasākumi lielā mērā veicina attiec īgā KVAI izpildi; 
• pilnīga izpilde  – dalībvalsts ir pie ņēmusi un īstenojusi pas ākumus, ar kuriem tiek pien ācīgi 
izpildīts attiecīgais KVAI. 
 
14 
 2.a tabula. P ārskats par Komisijas individu ālajiem atzinumiem par budžeta pl āna projektiem – 
dalībvalstis, uz kur ām attiecas SIP prevent īvā daļa 
 Budžeta pl āna projekta visp ārīgā atbilstība 
Stabilitātes un izaugsmes paktam (SIP)  
Vispārīgā atbilstība 2014. gada 
konkrētai valstij adres ētajos ieteikumos 
(KVAI) ierosin ātajām struktur ālajām 
reformām fiskālajā jomā 
Valsts Vispārīgais 
secinājums, balstoties 
uz Komisijas 
2014. gada rudens 
prognozēm Atbilstība prevent īvās 
daļas prasībām 
2014. un 2015. gad ā Vispārīgais 
secinājums par 
virzību fiskālās 
jomas struktur ālo 
reformu 
īstenošanā  
Galvenie BPP iek ļautie 
pasākumi ar m ērķi 
izpildīt KVAI 
darbaspēka nodok ļu 
īpatsvara jom ā 
BE Ar neatbilst ības 
risku  2014. g.: zin āmas 
novirzes no korekciju 
plāna virzībā uz VTM; 
atbilstība parāda 
kritērijam ir apdraud ēta 
2015. g.: zin āmas 
novirzes no korekciju 
plāna virzībā uz VTM; 
atbilstība parāda 
kritērijam ir apdraud ēta Zināma virzība KVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
 
Iedzīvotāju ienākuma 
nodokļa atlaides 
palielinājums. Darba 
devēju sociālā 
nodrošinājuma iemaksu 
samazinājums. 
DE Atbilstīgs 2014. g.: VTM 
pārsniegts; atbilst ība 
parāda kritērijam 
2015. g.: VTM 
pārsniegts; atbilst ība 
parāda kritērijam Ierobežota virz ībaKVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
 
No 2014. gada – 
iedzīvotāju ienākuma 
nodokļa atlaides 
palielinājums un pensiju 
iemaksu likmes 
samazināšanas (kas bija 
sākotnēji plānota) 
neīstenošana, lai 
finansētu papildu 
pensiju pabalstus. No 
2015. gada – ilgtermi ņa 
aprūpes iemaksu likmes 
palielinājums un 
veselības 
apdrošināšanas 
finansējuma reforma. 
EE Visumā atbilstīgs 2014. g.: zin āmas 
novirzes no korekciju 
plāna virzībā uz VTM; 
2015. g.: zin āmas 
novirzes no korekciju 
plāna virzībā uz VTM Virzības nav KVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
 
Iedzīvotāju ienākuma 
nodokļa likmes un 
bezdarba 
apdrošināšanas iemaksu 
samazinājums. Bāzes 
ienākumu palielin ājums.
 
15 
  
IT Ar neatbilst ības 
risku  2014. g.: at ļauts 
novirzīties no korekciju 
plāna virzībā uz VTM 
ārkārtīgi smago 
ekonomisko apst ākļu 
dēļ; atbilstība parāda 
kritērijam ir apdraud ēta; 
2015. g.: b ūtiskas 
novirzes no korekciju 
plāna virzībā uz VTM; 
atbilstība parāda 
kritērijam ir apdraud ēta Zināma virzība KVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
 
Darbaspēka izmaksu 
atskaitīšana no 
reģionālā 
uzņēmējdarbības 
nodokļa bāzes. 
Pastāvīga nodokļu 
atlaide (EKS 2010 
sistēmā iegrāmatota kā 
sociālie pārvedumi) 
zemu atalgotiem darba 
ņēmējiem; pašlaik 
finansējums tikai 
2014. gadam. 
Atbrīvojums no darba 
devēju sociālā 
nodrošinājuma 
iemaksām uz trim 
gadiem attiec ībā uz 
jaunpieņemtiem 
darbiniekiem ar 
2015. gad ā noslēgtiem 
beztermiņa līgumiem. 
LV Visumā atbilstīgs 2014. g.: nav noviržu no 
korekciju pl āna virzībā 
uz VTM; 
2015. g.: zin āmas 
novirzes no korekciju 
plāna virzībā uz VTM, 
balstoties uz BPP, kas 
izstrādāts saskaņā ar 
nemainīgas politikas 
scenāriju Ierobežota virz ībaKVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
 
Aizejošās valdības 
iesniegtaj ā BPP nav 
paredzēti nekādi 
pasākumi. Tom ēr 
nodokļu politikas 
stratēģijā 2015.–
2017. gadam ir iek ļauti 
plāni palielin āt 
minimālo algu un ar 
nodokli neapliekamos 
minimālos ienākumus. 
LU Atbilstīgs 2014. g.: VTM 
pārsniegts; 
2015. g.: nav noviržu no 
VTM Zināma virzība KVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
nav 
MT13 Ar neatbilst ības 
risku 2014. g.: PBDNP; 
2015. g.: b ūtiskas 
novirzes no korekciju 
plāna virzībā uz VTM; 
atbilstība parāda 
kritērijam Zināma virzība KVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
nav 
NL Atbilstīgs 2014. g.: nav noviržu no 
VTM; atbilst ība parāda Zināma virzība KVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
                                                            
13  Uz Maltu pašlaik attiecas korekt īvā daļa, taču no 2015. gada uz šo valsti var ētu attiekties prevent īvā daļa, ja tiks pan ākta 
pārmērīgā budžeta defic īta savlaicīga un notur īga novēršana.  
 
16 
 kritērijam; 
2015. g.: nav noviržu no 
VTM; atbilst ība parāda 
kritērijam;  
Darba ņēmēju nodokļu 
atlaides reforma, kas 
samazina slogu darba 
ņēmējiem ar maziem un 
vidējiem ienākumiem. 
Iedzīvotāju ienākuma 
nodokļa likmes 
samazinājums zem ākajā 
nodokļu kategorij ā. 
AT Ar neatbilst ības 
risku 2014. g.: zin āmas 
novirzes no korekciju 
plāna virzībā uz VTM; 
atbilstība parāda 
kritērijam; 
2015. g.: b ūtiskas 
novirzes no korekciju 
plāna virzībā uz VTM; 
atbilstība parāda 
kritērijam; Ierobežota virz ībaKVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
 
Vispārīgs paziņojums 
par reformu, kuras 
mērķis ir samazin āt 
darbaspēka nodokļu 
īpatsvaru un par kuru 
tiks lemts 2015. gada 
martā. 
SK Atbilstīgs 2014. g.: nav noviržu no 
korekciju pl āna virzībā 
uz VTM; 
2015. g.: nav noviržu no 
korekciju pl āna virzībā 
uz VTM; Ierobežota virz ībaKVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
nav 
FI Visumā atbilstīgs 2014. g.: zin āmas 
novirzes no VTM; 
2015. g.: zin āmas 
novirzes no korekciju 
plāna virzībā uz VTM Zināma virzība KVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
nav 
 
2.b tabula. P ārskats par Komisijas individu ālajiem atzinumiem par budžeta pl āna projektiem – 
dalībvalstis, uz kur ām attiecas SIP korekt īvā daļa 
Budžeta pl āna projekta visp ārīgā 
atbilstība Stabilit ātes un izaugsmes 
paktam  
Vispārīgā atbilstība 2014. gada KVAI 
ierosinātajām struktur ālajām reform ām 
fiskālajā jomā 
Valsts  Vispārīgais 
secinājums, balstoties 
uz Komisijas 
2014. gada rudens 
prognozēm Atbilstība 
pārmērīga budžeta 
deficīta novēršanas 
procedūrai 
2014. un 
2015. gad ā Vispārīgais 
secinājums par 
virzību fiskālās jomas 
strukturālo reformu 
īstenošanā  
Galvenie BPP iek ļautie 
pasākumi darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara 
samazināšanai 
ES Ar neatbilst ības 
risku 2014. g.: nomin ālais 
mērķis sasniegts; 
2015. g.: papildu 
pasākumu 
neīstenošanas 
gadījumā atbilstība 
nav nodrošin āta Zināma virzība KVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
 
Iedzīvotāju ienākuma 
nodokļa likmju 
samazinājums. Soci ālo 
iemaksu pagaidu 
samazinājums attiec ībā uz 
jauniem l īgumiem, kas 
parakstīti 2014. gad ā 
 
17 
 FR Ar neatbilst ības 
risku 2014. g.: efekt īvas 
rīcības 
neīstenošanas risks; 
2015. g.: papildu 
pasākumu 
neīstenošanas 
gadījumā atbilstība 
nav nodrošin āta Ierobežota virz ība KVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
 
No 2014. gada – jauna 
nodokļu atlaide alg ām, 
kuru apm ērs nepārsniedz 
minimālo algu reiz 2,5. 
Darba dev ēju sociālā 
nodrošinājuma iemaksu 
samazinājums. Iedz īvotāju 
ienākuma nodok ļa 
samazinājums 
mazatalgotiem darba 
ņēmējiem. 
IE Atbilstīgs 2014. g.: efekt īva 
rīcība; 
2015. g.: 
paredzams, ka 
pārmērīgais defic īts 
tiks laikus nov ērsts Zināma virzība KVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
nav 
PT Ar neatbilst ības 
risku 2014. g.: efekt īvas 
rīcības 
neīstenošanas risks; 
2015. g.: papildu 
pasākumu 
neīstenošanas 
gadījumā atbilstība 
nav nodrošin āta Ierobežota virz ība KVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
nav 
SI Visumā atbilstīgs 2014. g.: efekt īvas 
rīcības 
neīstenošanas risks; 
2015. g.: 
paredzams, ka 
pārmērīgais defic īts 
tiks laikus nov ērsts Ierobežota virz ība KVAI darbasp ēka 
nodokļu īpatsvara jom ā 
nav 
 
 
 
18 
  
1. PIELIKUMS. Budžeta pl āna projektu nov ērtējums pa valst īm 
 
Dalībvalstis, uz kur ām attiecas Stabilit ātes un izaugsmes pakta (SIP) prevent īvā daļa 
Plāni, kuri atbilst valsts saist ībām 
Komisija uzskata, ka budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Vācija, uz kuru pašlaik attiecas SIP 
preventīvā daļa un kurai piem ēro pārejas noteikumu par par ādu, atbilst SIP noteikumiem. Tom ēr lielās 
fiskālās iespējas, ieguld ījumu vajadz ības un ļoti zemas procentu likmes, kas nor āda uz to, ka soci ālā 
atdeve iev ērojami pārsniedz aiz ņemšanās izmaksas, dod iesp ēju sekmēt publiskos ieguld ījumus. 
Turklāt Vācijai jānodrošina, ka neatkar īga struktūra atbild par makroekonomisko prognožu izstr ādi 
vai apstiprin āšanu.  Komisija ar ī uzskata, ka V ācija ir pan ākusi ierobežotu virz ību attiecībā uz 
strukturālo daļu fiskālajos ieteikumos, kurus Padome snied za 2014. gada Eiropas pusgada kontekst ā, 
un tāpēc aicina iest ādes paātrināt īstenošanu.  
Komisija uzskata, ka budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Luksemburga , uz kuru pašlaik attiecas 
preventīvā daļa, atbilst SIP noteikumiem. Konkr ēti, Luksemburga 2015. gad ā plāno izmantot savu 
rezervi attiec ībā uz VTM, jo paredzams, ka struktur ālais pārpalikums saruks, tom ēr valsts joproj ām 
atbildīs VTM. Struktur ālā pārpalikuma samazin āšanās galvenok ārt ir saist īta ar to, ka e-komercijas 
tiesību aktu izmai ņu dēļ samazināsies PVN ie ņēmumi (aptuveni par 1½ % no IKP), ko tikai da ļēji 
kompensēs budžeta pl āna projekt ā paredzētie jaunie pas ākumi. Tom ēr PVN ie ņēmumu zaud ējumi 
varētu izrādīties lielāki, nekā gaidīts. Tāpēc Komisija aicina iest ādes būt gatavām veikt papildu 
pasākumus, ja šie riski īstenotos. Komisija ar ī uzskata, ka Luksemburga ir pan ākusi zināmu virzību 
attiecībā uz struktur ālo daļu fiskālajos ieteikumos, kurus Padome sn iedza 2014. gada Eiropas pusgada 
kontekstā, un aicina iest ādes turpin āt darbu. 
Komisija uzskata, ka budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Nīderlande,  uz kuru pašlaik attiecas 
preventīvā daļa un kurai piem ēro pārejas noteikumu par par ādu, atbilst SIP noteikumiem. Komisija 
aicina iest ādes stingri īstenot 2015. gada budžetu. Komisija ar ī uzskata, ka N īderlande ir pan ākusi 
zināmu virzību, īstenojot struktur ālo daļu fiskālajos ieteikumos, kurus Padome sniedza 2014. gada 
Eiropas pusgada kontekst ā, un aicina iest ādes turpin āt darbu. 
Komisija uzskata, ka budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Slovākija, uz kuru pašlaik attiecas 
preventīvā daļa, atbilst SIP noteikumiem. Konkr ēti, balstoties uz šobr īd pieejamo inform āciju, 
vispārējās valdības budžeta defic īts nepārsniegtu L īgumā noteikto atsauces v ērtību, kaut ar ī pastāv 
dažas neskaidr ības par defic īta attīstību 2014. gad ā. Slovākija 2014. gad ā tika atzīta par ties īgu uz 
ieguldījumu klauzulu, kas ļauj minētajā gadā īslaicīgi novirz īties no pras ītās korekcijas virz ībā uz 
VTM. 2015. gad ā, kad šī īslaicīgā novirze ir j ākompensē, ir paredzams, ka Slov ākija panāks 
pietiekamu virz ību uz VTM. Ņemot vērā iepriekš min ēto un to, ka ir paredzams, ka budžeta pl āna 
projekta pamat ā esošās valsts „par āda bremzes” vairs netiks piem ērotas, Komisija aicina iest ādes būt 
gatavām valsts budžeta proced ūras ietvaros veikt vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka 
2015. gada budžets joproj ām atbilst SIP. Komisija ar ī uzskata, ka Slov ākija ir pan ākusi ierobežotu 
virzību attiecībā uz struktur ālo daļu fiskālajos ieteikumos, kurus Padome sniedza 2014. gada Eiropas 
pusgada kontekst ā, un tāpēc aicina iest ādes paātrināt īstenošanu. 
 
19 
 Plāni, kas ir visum ā atbilstīgi  
Komisija uzskata, ka budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Igaunija , uz kuru pašlaik attiecas 
preventīvā daļa, visumā atbilst SIP noteikumiem. Konkr ēti, balstoties uz Komisijas prognoz ēm, 
2015. gad ā ir paredzama zin āma novirze no korekciju pl āna virzībā uz VTM. Komisija aicina iest ādes 
valsts budžeta proced ūras ietvaros veikt nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka 2015. gada 
budžets atbilst SIP. Komisija ar ī uzskata, ka Igaunija nav pan ākusi nekādu virzību attiecībā uz 
strukturālo daļu fiskālajos ieteikumos, kurus Padome snied za 2014. gada Eiropas pusgada kontekst ā, 
un tāpēc aicina iest ādes paātrināt īstenošanu. 
Latvija  15. oktobr ī iesniedza budžeta pl āna projektu, kas pamatojas uz nemain īgas politikas scen āriju. 
Komisija uzskata, ka budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Latvija , uz kuru pašlaik attiecas prevent īvā 
daļa, visum ā atbilst SIP noteikumiem. Komisija aicina iest ādes veikt vajadz īgos pasākumus 
2015. gada budžet ā, lai tas atbilstu SIP. Komisija ar ī uzskata, ka Latvija ir pan ākusi ierobežotu virz ību 
attiecībā uz struktur ālo daļu fiskālajos ieteikumos, kurus Padome sn iedza 2014. gada Eiropas pusgada 
kontekstā, un tāpēc aicina iest ādes paātrināt īstenošanu. P ēc tam, kad jaun ā valdība 2014. gada 
22. novembr ī iesniedza atjaunin ātu budžeta pl āna projektu, Komisijas m ērķis ir pieņemt atzinumu par 
atjaunināto budžeta pl āna projektu, pirms valsts parlaments pie ņem budžeta likumprojektu. 
Komisija uzskata, ka budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Somija , uz kuru pašlaik attiecas prevent īvā 
daļa, visumā atbilst SIP noteikumiem. Komisija aicina iest ādes valsts budžeta proced ūras ietvaros 
veikt nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka 2015. gada budžets atbilst SIP. Turkl āt Somijai 
būtu jāievieš pien ācīgs tiesiskais regul ējums, lai nodrošin ātu, ka budžeta projekta pamat ā esošās 
makroekonomisk ās prognozes tiek apstiprin ātas vai sagatavotas neatkar īgi. Komisija ar ī uzskata, ka 
Somija ir pan ākusi zināmu virzību, īstenojot struktur ālo daļu fiskālajos ieteikumos, kurus Padome 
sniedza 2014. gada Eiropas pusgada kontekst ā, un aicina iest ādes turpin āt darbu. 
Plāni, kas ir ar neatbilst ības risku 
Komisija uzskata, ka budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Beļģija, uz kuru pašlaik attiecas SIP 
preventīvā daļa un kam piem ēro noteikumu par par ādu, ir ar neatbilst ības risku SIP noteikumiem. 
Tāpēc Komisija aicina iest ādes valsts budžeta proced ūras ietvaros veikt nepieciešamos pas ākumus, lai 
nodrošinātu, ka 2015. gada budžets atbilst SIP. Komisija ar ī uzskata, ka Be ļģija ir pan ākusi zināmu 
virzību, īstenojot struktur ālo daļu fiskālajos ieteikumos, kurus Padom e sniedza 2014. gada Eiropas 
pusgada kontekst ā, un aicina iest ādes turpin āt darbu. Komisija 2015. gada marta s ākumā izvērtēs savu 
nostāju par Be ļģijas saistībām saskaņā ar SIP, ņemot vērā galīgo budžeta likumu un struktur ālo 
reformu programmas gaid āmo konkretiz āciju, par ko iest ādes paziņoja 21. novembra v ēstulē, kuru 
parakstījis premjerministrs Michel  un ministri van Overtveldt  un Jamar . 
Komisija uzskata, ka atjaunin ātais budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Itālija, uz kuru pašlaik 
attiecas prevent īvā daļa un kurai piem ēro noteikumu par par ādu, ir ar neatbilst ības risku SIP pras ībām. 
Tāpēc Komisija aicina iest ādes valsts budžeta proced ūras ietvaros veikt nepieciešamos pas ākumus, lai 
nodrošinātu, ka 2015. gada budžets atbilst SIP. Komisija ar ī uzskata, ka It ālija ir pan ākusi zināmu 
virzību, īstenojot struktur ālo daļu fiskālajos ieteikumos, kurus Padom e sniedza 2014. gada Eiropas 
pusgada kontekst ā, tomēr aicina iest ādes turpin āt darbu. Šaj ā saistībā jāatzīmē, ka politikas pas ākumi, 
ar kuriem tiek sekm ētas izaugsmes izredzes un stingri kontrol ēti kārtējie primārie izdevumi, 
vienlaikus uzlabojot publisko izdevumu visp ārējo efektivit āti, kā arī plānotās privatiz ācijas veicin ātu 
to, ka par āda attiecība pret IKP turpm ākajos gados s āktu samazin āties atbilst īgi noteikumam par 
parādu. Komisija 2015. gada marta s ākumā izvērtēs savu nost āju par Itālijas saistībām saskaņā ar SIP, 
 
20 
 ņemot vērā galīgo budžeta likumu un struktur ālo reformu programmas gaid āmo konkretiz āciju, par ko 
iestādes paziņoja 21. novembra v ēstulē, kuru parakst ījis ministrs Padoan . 
Komisija uzskata, ka Maltas  budžeta pl āna projekts ir ar neatbilst ības risku SIP noteikumiem. Uz 
Maltu pašlaik attiecas korekt īvā daļa, taču no 2015. gada uz šo valsti var ētu attiekties prevent īvā daļa, 
ja tiks pan ākta pārmērīgā budžeta defic īta savlaic īga un notur īga novēršana. Saska ņā ar Komisijas 
prognozēm struktur ālo pasākumu apm ērs 2014. gad ā ir tālu no tā, ko Padome ieteica PBDNP 
ieteikumā, un tas pastiprina risku, ka p ārmērīgais budžeta defic īts varētu netikt nov ērsts, jo 
acīmredzami tr ūkst pietiekama atbalsta š ā mērķa sasniegšanai. Balstoties uz Komisijas prognoz ēm, arī 
jāatzīmē, ka 2014. gad ā ir nedaudz tr ūkst līdz atbilstībai parāda noteikumam. Visbeidzot, pamatojoties 
uz Komisijas prognoz ēm, 2015. gad ā – pretstat ā budžeta pl āna projekt ā prognozētajam – ir paredzama 
būtiska novirze no korekcijas virz ībā uz VTM saska ņā gan ar struktur ālās bilances, gan ar izdevumu 
kritēriju. Tāpēc Komisija aicina iest ādes valsts budžeta proced ūras ietvaros veikt nepieciešamos 
pasākumus, lai nodrošin ātu, ka 2015. gada budžets atbilst SIP. Komisija atz īst, ka Malta ir pan ākusi 
zināmu virzību attiecībā uz struktur ālo daļu fiskālajos ieteikumos, kurus Padome sniedza 2014. gada 
Eiropas pusgada kontekst ā. Tomēr tā aicina iest ādes paātrināt virzību attiecībā uz plānotajiem 
centieniem uzlabot vesel ības aprūpes sistēmas finansi ālo ilgtspēju, nodrošin āt, ka tiek veikti turpm āki 
pensiju reformas pas ākumi, un nodrošin āt, ka centieni uzlabot nodok ļu iekasēšanu un apkarot 
izvairīšanos no nodok ļiem dod gaid ītos rezultātus. 
Komisija uzskata, ka budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Austrija , uz kuru pašlaik attiecas 
preventīvā daļa un kurai piem ēro pārejas noteikumu par par ādu, ir ar neatbilst ības risku SIP 
noteikumiem. Konkr ēti, Komisija uzskata, ka, ņemot vērā oktobrī paziņotos pasākumus, 2015. gada 
budžeta pl āna projekts liecina par b ūtisku novirzi no korekcijas virz ībā uz VTM 2014. un 2015. gad ā, 
pamatojoties gan uz struktur ālās bilances, gan uz izdevumu krit ēriju. Tāpēc Komisija aicina iest ādes 
valsts budžeta proced ūras ietvaros veikt nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka 2015. gada 
budžets atbilst SIP. Komisija ar ī uzskata, ka Austrija ir pan ākusi ierobežotu virz ību attiecībā uz 
strukturālo daļu fiskālajos ieteikumos, kurus Padome snied za 2014. gada Eiropas pusgada kontekst ā, 
un tāpēc aicina iest ādes paātrināt savus īstenošanas centienus. 
Dalībvalstis, uz kur ām attiecas Stabilit ātes un izaugsmes pakta (SIP) korekt īvā daļa 
Plāni, kuri atbilst valsts saist ībām 
Komisija uzskata, ka budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Īrija, uz kuru pašlaik attiecas korekt īvā 
daļa, atbilst SIP noteikumiem. Tom ēr Komisija aicina Īriju izmantot to, ka ekonomikas atlabšana rit 
labāk, nebija gaid īts, lai pa ātrināti samazin ātu parāda attiecību pret IKP. Kaut ar ī pašreizējās 
prognozes nodrošin ātu pārmērīgā budžeta defic īta laicīgu novēršanu, vērienīgāki deficīta novēršanas 
mērķi 2015. un 2016. gad ā palīdzētu sākt pārliecinoši samazin āt ļoti augsto valsts par āda attiecību 
pret IKP. Visbeidzot, Komisija aicina Īriju vajadz ības gadījumā būt gatavai veikt nepieciešamos 
pasākumus, lai nodrošin ātu pārmērīgā budžeta defic īta laicīgu novēršanu 2015. gad ā. Komisija ar ī 
uzskata, ka Īrija ir pan ākusi zināmu virzību, īstenojot struktur ālo daļu fiskālajos ieteikumos, kurus 
Padome sniedza 2014. gada Eiropas pusgada kontekst ā, un tāpēc aicina iest ādes turpin āt darbu. 
Plāni, kas ir visum ā atbilstīgi 
Komisija uzskata, ka budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Slovēnija, uz kuru pašlaik attiecas 
korektīvā daļa, visumā atbilst SIP noteikumiem. Lai gan budžeta pl āna projekt ā ir paredz ēts laikus 
novērst pārmērīgo budžeta defic ītu, jo saska ņā ar prognoz ēm nomin ālā bilance 2015. gad ā tiks 
 
21 
 samazināta zem 3 % no IKP, ir paredzams, ka ieteikt ā fiskālā konsolid ācija struktur ālā izteiksm ē 
netiks sasniegta. Komisija aicina iest ādes būt gatavām valsts budžeta proced ūras ietvaros veikt 
vajadzīgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka 2015. gada budžets atbilst SIP. Komisija ar ī uzskata, ka 
Slovēnija ir pan ākusi ierobežotu virz ību attiecībā uz struktur ālo daļu fiskālajos ieteikumos, kurus 
Padome sniedza 2014. gada Eiropas pusgada kontekst ā, un tāpēc aicina iest ādes paātrināt īstenošanu. 
Plāni, kas ir ar neatbilst ības risku 
Komisija uzskata, ka budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Spānija, uz kuru pašlaik attiecas korekt īvā 
daļa, ir ar neatbilst ības risku SIP noteikumiem. Konkr ēti, nav paredzams, ka budžeta pl āna projekts 
nodrošinās atbilstību PBDNP ieteikum ā noteiktajiem budžeta m ērķiem. Tāpēc Komisija aicina 
iestādes valsts budžeta proced ūras ietvaros veikt nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka 
2015. gada budžets atbilst SIP. Komisija ar ī uzskata, ka Sp ānija ir pan ākusi zināmu virzību uz 
atbilstību saistībā ar struktur ālo daļu fiskālajos ieteikumos, kurus Padom e sniedza 2014. gada Eiropas 
pusgada kontekst ā, un aicina iest ādes turpin āt darbu.  
Komisija uzskata, ka budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Francija , uz kuru pašlaik attiecas korekt īvā 
daļa, ir ar neatbilst ības risku SIP noteikumiem. Ņemot vērā papildu pas ākumu kopumu, kas tika 
iesniegts 27. oktobr ī, paredzams, ka struktur ālās bilances korekcija b ūs 0,3 % no IKP sal īdzinājumā ar 
0,8 % no IKP, k ā to ieteica Padome 2013. gad ā. Tāpēc Komisija aicina iest ādes valsts budžeta 
procedūras ietvaros veikt nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka 2015. gada budžets atbilst 
SIP. Komisija ar ī uzskata, ka Francija ir pan ākusi ierobežotu virz ību attiecībā uz struktur ālo daļu 
fiskālajos ieteikumos, kurus Padome snied za 2014. gada Eiropas pusgada kontekst ā, un tāpēc aicina 
iestādes paātrināt īstenošanu. L īdz šim pieejam ā informācija kopum ā liecina, ka Francija 2014. gad ā 
vēl nav veikusi efekt īvus pasākumus. Komisija 2015. gada marta s ākumā izvērtēs savu nost āju par 
Francijas saist ībām saskaņā ar SIP, ņemot vērā galīgo budžeta likumu un struktur ālo reformu 
programmas gaid āmo konkretiz āciju, par ko iest ādes paziņoja 21. novembra v ēstulē, kuru parakst ījis 
premjerministrs Valls . 
Komisija uzskata, ka budžeta pl āna projekts, ko iesniedza Portugāle, uz kuru pašlaik attiecas 
korektīvā daļa, ir ar neatbilst ības risku SIP noteikumiem. Konkr ēti, pastāv risks, ka ar budžeta pl āna 
projektu netiks izpild īts Padomes ieteikums par p ārmērīgā budžeta defic īta novēršanu līdz 
2015. gadam. Risks galvenok ārt izriet no optimistiskiem pie ņēmumiem par makroekonomikas norišu 
ietekmi uz budžetu un no apst ākļa, ka plāna pamatā nav struktur ālo pasākumu. Fisk ālās konsolid ācijas 
apmērs ir viennoz īmīgi mazāks par ieteikum ā paredzēto un tādējādi liecina par nepieciešam ību 
2015. gad ā īstenot iev ērojamus papildu struktur ālās konsolid ācijas pasākumus, lai sekm ētu ticamu un 
ilgtspējīgu pārmērīgā budžeta defic īta novēršanu. Tāpēc Komisija aicina iest ādes valsts budžeta 
procedūras ietvaros veikt nepieciešamos pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka 2015. gada budžets atbilst 
SIP. Komisija ar ī uzskata, ka Portug āle ir panākusi ierobežotu virz ību attiecībā uz struktur ālo daļu 
ieteikumos, kurus Padome sniedza 201 4. gada Eiropas pusgada kontekst ā, un tāpēc aicina iest ādes 
paātrināt īstenošanu. 
 
22 
 2. PIELIKUMS. Komisijas 2014. gada rudens prognožu pamat ā esošā metodika 
un pieņēmumi  
 
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 7. panta 4. punktu „metodiku .. un pie ņēmumus Komisijas 
dienestu jaun ākajās ekonomikas prognoz ēs par katru dal ībvalsti, tostarp apl ēses par kop ējo budžeta 
pasākumu ietekmi uz ekonomikas izaugsmi, pievieno visp ārējā izvērtējuma pielikum ā”. Komisijas 
2014. gada rudens prognožu pamat ā esošie pie ņēmumi ir skaidroti paš ā prognožu dokument ā; šīs 
prognozes neatkar īgā veidā sniedz Komisijas dienesti14. 
Budžeta dati par laikposmu l īdz 2013. gadam balst ās uz datiem, kurus dal ībvalstis Komisijai pazi ņoja 
pirms 2014. gada 1. oktobra un Eurostat  apstiprin āja 21. oktobr ī. Eurostat  ir atsaucis atrunu par 
Nīderlandes pazi ņoto valdības budžeta defic īta datu kvalit āti (šī atruna bija iek ļauta Eurostat  
2014. gada 23. apr īļa paziņojumā presei) saist ībā ar neskaidr ībām par to vald ības darbību statistisko 
ietekmi, kuras attiec ās uz SNS Reaal  nacionaliz āciju un pārstrukturēšanu 2013. gad ā, jo šīs ietekmes 
apmērs ir preciz ēts ar Nīderlandes statistikas iest ādēm. Eurostat  nav veicis nek ādus grozījumus datos, 
kurus dalībvalstis pazi ņoja 2014. gada rudens pazi ņošanas kārtā. 
Prognožu sagatavošanas nol ūkos finanšu stabilit ātes veicin āšanas pas ākumi ir iegr āmatoti saska ņā ar 
Eurostat  2009. gada 15. j ūlija lēmumu15. Ja vien attiec īgā dalībvalsts nav uzr ādījusi citādi, kapitāla 
iepludināšana, par kuru ir pietiekami s īkas ziņas, prognoz ē ir ņemta vērā kā finanšu dar ījums, t. i., 
palielinot par ādu, nevis defic ītu. Valsts izdevumos nav iek ļautas valsts garantijas par banku saist ībām 
un noguld ījumiem, ja vien l īdz prognozes finaliz ēšanas brīdim nav k ļuvis zināms, ka šie instrumenti ir 
izmantoti. Tom ēr jāatzīmē, ka valsts vai c itu valsts sektor ā klasificētu struktūru aizdevumi bank ām 
parasti tiek pieskait īti valsts par ādam. 
Par 2015. gadu ir ņemti vērā pieņemtie vai valstu parlamentiem iesniegtie budžeti un visi p ārējie 
pasākumi, par kuriem ir pietiekama inform ācija. Konkr ētāk, šajās prognoz ēs ir atspogu ļota visa 
informācija, kas iek ļauta līdz oktobra vidum iesniegtajos budžeta pl āna projektos. Attiec ībā uz 
2016. gadu prognoz ēs ir izmantots „nemain īgas politikas” pie ņēmums, kas noz īmē ieņēmumu un 
izdevumu tenden ču ekstrapol āciju, un ir iek ļauti pasākumi, par kuriem ir pietiekama inform ācija.  
Eiropas visp ārējo valdību parāda agreg āti par 2014.–2016. gada prognožu periodu ir public ēti 
nekonsolid ētā veidā (t. i., bez korekcij ām attiecībā uz starpvald ību aizdevumiem). Lai nodrošin ātu 
laikrindu konsekvenci, ar ī vēsturiskie dati ir public ēti, balstoties uz to pašu pieeju. Attiec ībā uz 
2013. gadu tas noz īmē, ka par āda attiec ība pret IKP eurozon ā ir par 2,2 procentpunktiem 
(1,7 procentpunktiem ES) liel āka nekā vispārējo valdību parāda konsolid ētā attiecība, ko Eurostat  
publicēja savā 2014. gada 21. oktobra pazi ņojumā presei Nr. 158/201316. Vispārējās valdības parāda 
                                                            
14  Komisijas 2014. gada ru dens prognožu pamat ā esošie metodolo ģiskie pieņēmumi ir pieejami š ādā tīmekļa vietnē: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publicatio ns/european_economy/forecasts/index_en.htm ). 
15  Pieejams š ādā tīmekļa vietnē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cach e/ITY_PUBLIC/2-15072009-BP/EN/2-15072009-BP-
EN.PDF . 
16  Pieejams š ādā tīmekļa vietnē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/c ache/ITY_PUBLIC/2-21102014-AP/EN/2-21102014-
AP-EN.PDF . 
 
23 
 prognozes 2014.–2016. ga dam par katru dal ībvalsti ietver ietekmi, ko izraisa garantijas EFSI17, 
divpusēji aizdevumi cit ām dalībvalstīm un dalība ESM kapit ālā prognožu sagatavošanas datum ā. 
Saskaņā ar Komisijas 2014. gada rudens prognoz ēm budžeta pas ākumi, kas paredz ēti 2015. gada 
budžeta pl āna projektos, kopum ā sasniedz aptuveni 0,2 % no IKP. Izdevumu ietaup ījumi tiek l ēsti 
0,25 % apm ērā no IKP, savuk ārt ieņēmumu jomas pas ākumiem kopum ā ir neliela defic ītu palielinoša 
ietekme. Kopum ā mehāniskā ietekme uz izaugsmi īstermiņā būtu aptuveni 0,15 procentpunktu 
apmērā. 
Ir svarīgi šo aplēsi interpret ēt piesardz īgi:  
• ja netiks veikti nek ādi pasākumi fisk ālās nelīdzsvarotības novēršanai, var ētu paaugstin āties 
finanšu akt īvu nestabilit āte un palielin āties starp ības un aizdevumu likmes, kas nelabv ēlīgi 
ietekmētu izaugsmi;  
• regulas m ērķis ir izvērtēt budžeta pl āna projektos paredz ēto pasākumu ietekmi. L īdz ar to 
pasākumi, kas veikti un st ājušies spēkā pirms budžeta pl āna projekta izstr ādes, novērtējumā nav 
iekļauti (kaut ar ī tie var ietekm ēt prognozes); 
• veiktie pas ākumi, kuru ietekme ir 2015. gad ā, arī var kompens ēt esošos pas ākumus ar vienreiz ēju 
ietekmi 2014. gad ā un izdevumu pieauguma te ndenci. Komisija l ēš, ka vienreiz ējo pasākumu 
ietekme vis ās EZ–16 dal ībvalstīs kopumā 2014. gad ā būs 0,0 % no IKP un izdevumu pieauguma 
tendence (ko m ēra kā izmaiņas cikliski izl īdzinātajā izdevumu attiec ībā) politikas pas ākumu 
neveikšanas gad ījumā būs 0,25 % no IKP. 
                                                            
17  Saskaņā ar Eurostat  2011. gada 27. janv āra lēmumu par EFSI ietvaros veikto oper āciju statistisko uzskaiti, pieejams š ādā 
tīmekļa vietnē: http://epp.eurostat.ec.eur opa.eu/cache/ITY_PUBLIC/ 2-27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF.  
 
24 
 3. PIELIKUMS. Jut īguma anal īze 
 
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 7. pantu „visp ārējā izvērtējumā iekļauj jutīguma anal īzi, kurā 
nosaka riskus publisko finanšu ilgtsp ējai ekonomikas, finanšu vai budžeta nelabv ēlīgas attīstības 
gadījumā”. Tāpēc šajā pielikum ā ir sniegta jut īguma anal īze par valsts par āda attīstību iespējamo 
makroekonomikas satricin ājumu gad ījumā (kuri ietekm ētu izaugsmi un procentu likmes), 
pamatojoties uz stohastisko par āda prognožu rezult ātiem18. Šī analīze dod iesp ēju izmērīt, kāda būtu 
nominālā IKP izaugsmes negat īvo un pozit īvo risku iesp ējamā ietekme uz valsts par āda dinamiku 
(ņemot vērā arī risku ietekmi uz budžeta bilances ciklisko komponentu ar autom ātisko stabilizatoru 
iedarbību), kā arī pozitīvu/negatīvu finanšu tirgu att īstības tenden ču ietekmi, kas noz īmētu 
augstākas/zemākas aizdevumu izmaksas vald ībām. 
Stohastiskaj ās prognoz ēs valsts par āda dinamikas anal īzē tiek atspogu ļota nākotnes makroekonomikas 
apstākļu nenoteikt ība, pamatojoties uz noteiktu „centr ālo” parāda prognožu scen āriju, kas ir attiec īgi 
Komisijas 2014. gada rudens prognožu scen ārijs un BPP prognožu scen ārijs, kuri atspogu ļoti abās 
turpmāk sniegtaj ās diagramm ās un raksturo rezult ātus par EZ–16 dal ībvalstīm (attiecībā uz laikposmu 
pēc prognoz ēs aplūkotā perioda abos gad ījumos tiek izmantots parastais nemain īgas fiskālās politikas 
pieņēmums)19. Lai ieg ūtu turpm āk sniegtaj ā diagramm ā attēloto iesp ējamo par āda trajektoriju 
„konusu” (sadal ījumu), centr ālajā scenārijā pieņemtajiem makroekonomikas apst ākļiem (valsts 
obligāciju īstermiņa un ilgtermi ņa procentu likmes; izaugsmes r ādītājs) piemēro satricin ājumus. Šis 
konuss raksturo plašu iesp ējamo makroekonomikas apst ākļu spektru – izaugsmes r ādītājam un 
procentu likm ēm piemēro 2000 daž ādus satricin ājumus. Satricin ājumu apm ērs un korel ācija atspogu ļo 
mainīgo lielumu v ēsturiski nov ēroto uzved ību20. Tas noz īmē, ka ar šo metodiku netiek ņemta vērā 
faktiskā nenoteikt ība, kas pašreiz ējos apstākļos var būt lielāka – jo īpaši attiec ībā uz starpību starp 
potenciālo un faktisko izlaides apjomu. Model ētajā parāda dinamik ā ir ņemts vērā fakts, ka izaugsmes 
satricinājumi atgriezeniski ietekm ē „budžeta satricin ājumus”, proti, autom ātisko stabilizatoru 
iedarbība ietekm ē budžeta bilances ciklisko komponentu. T ādējādi turpmāk sniegtās vēdekļveida 
diagrammas atspogu ļo ar varb ūtību aprēķiniem ieg ūto EZ–16 dal ībvalstu par āda dinamiku, ņemot 
vērā izaugsmes un procentu likmju satricin ājumu iesp ējamo īstenošanos t ādā apmērā un ar tādu 
korelācijas pakāpi, kāda novērota pagātnē. 
Vēdekļveida diagramm ās valsts par āda prognoz ētā trajektorija saska ņā ar centrālo scenāriju (kuram 
piemēro makroekonomikas satricin ājumus) ir att ēlota ar pārtrauktu līniju, savuk ārt parāda prognoz ētā 
trajektorija, kura sadala uz pus ēm visu iesp ējamo trajektoriju kopumu, kas ieg ūts ar satricin ājumu 
piemērošanu (medi āna), ir attēlota kā nepārtraukta melna l īnija konusa vid ū. Pats konuss aptver 80 % 
no visām iespējamām parāda trajektorij ām, kas ieg ūtas, model ējot 2000 daž ādus izaugsmes un 
procentu likmju satricin ājumus (konusu norobežojoš ā augšējā un apakš ējā līnija atbilst attiec īgi 
sadalījuma 10. un 90. procent īlei), tādējādi no iekr āsotā laukuma izsl ēdzot tās modelētās parāda 
                                                            
18  Šeit izmantot ā stohastisko valsts par āda prognožu izstr ādes metodika ir izkl āstīta Eiropas Komisijas 2012. gada 
ziņojuma par fisk ālo stabilit āti 3.3.3. ieda ļā un šādā publikācijā: Berti K. (2013) , „Stochastic public debt projections 
using the historical variance-covari ance matrix approach for EU countries ”, European Economy Economic Paper  
Nr. 480. 
19  Tas noz īmē, ka tiek pie ņems, ka EZ–16 dal ībvalstu struktur ālā primārā bilance vis ā pārējā prognožu period ā saglabājas 
pēdējās prognoz ētās vērtības līmenī, proti, 1,4 % p ārpalikums 2015. gad ā saskaņā ar BPP scen āriju un attiec īgi 1,2 % 
pārpalikums 2016. gad ā saskaņā ar Komisijas scen āriju. 
20  Tiek pie ņemts, ka satricin ājumi atbilst daudzdimensiju norm ālajam sadal ījumam. 
 
25 
 trajektorijas (20 % no vis ām trajektorij ām), kuras izriet no ekstr ēmiem (maz āk iespējamiem) 
satricinājumiem jeb notikumiem ar nelielu varb ūtību. Dažādais konusa laukumu iekr āsojums atbilst 
atšķirīgām iespējamo par āda trajektoriju visp ārējā sadalījuma daļām. Tumši zilais laukums (ko 
norobežo 40. un 60. procent īle) aptver 20 % no vis ām iespējamām parāda trajektorij ām, kuras ir 
vistuvākās centrālajam scen ārijam. 
A3.1. diagramma. V ēdekļveida diagrammas, kas atspogu ļo stohastisk ās valsts par āda 
prognozes, pamatojoties uz Komisijas prognožu scen āriju un budžeta pl āna projektu (BPP) 
prognožu scen āriju 
828486889092949698
2012. g. 2013. g. 2014. g. 2015. g. 2016. g. 2017. g. 2018. g. 2019. g.(% no IKP)Komisijas prognožu scen ārijs
p10 p10_p20 p20_p40
p40_p60 p60_p80 p80_p90
p50 EK prognožu scen ārijs 
 
828486889092949698
2012. g. 2013. g. 2014. g. 2015. g. 2016. g. 2017. g. 2018. g. 2019. g.(% no IKP)BPP prognožu scen ārijs
p10 p10_p20 p20_p40
p40_p60 p60_p80 p80_p90
p50 BPP prognožu scen ārijs
 
Vēdekļveida diagramm ās redzams, ka saska ņā ar Komisijas un BPP prognožu scen ārijiem past āv 
attiecīgi aptuveni 40 % un 50 % varb ūtība, ka par āda attiecība pret IKP EZ–16 dal ībvalstīs 2015. gad ā 
 
26 
 būs sliktāka par prognoz ēto, ja īstenojas nelabv ēlīgi makroekonomikas satricin ājumi21. Ņemot vērā 
negatīvos un pozit īvos izaugsmes un finanšu tirgus apst ākļu riskus, EZ–16 dal ībvalstu par āds 
2015. gad ā saskaņā ar abiem scen ārijiem ar 80 % varb ūtību būtu diapazon ā no 90–91 % l īdz 94–95 % 
no IKP (konuss atspogu ļo 80 % no vis ām modelēšanā iegūtajām iespējamām parāda trajektorij ām). 
Komisijas scen ārijā salīdzinājumā ar BPP scen āriju 2015. gada par āda attiecības augšējā un apakš ējā 
robeža ir augst āka, kam par iemeslu ir 1 procentpunkta atš ķirība attiecīgajās centrālajās prognoz ēs, 
kurām piemēroti satricin ājumi (Komisijas scen ārijā parāda attiecība ir aptuveni 93,5 %, bet BPP 
scenārijā – 92,5 %).  
Pēc 2015. gada, kas ir pašreiz ējos budžeta pl āna projektos apl ūkotā laika nogriež ņa beigu punkts, 
modelēšanas rezult āti liecina, ka palielin ās atšķirība starp Komisijas un BPP scen ārijos prognoz ētajām 
parāda attiecībām satricin ājumu gad ījumā. Vēdekļveida diagramm ās attēloto prognožu perioda beig ās 
(2019. gad ā) saskaņā ar Komisijas scen āriju pastāvētu 50 % varb ūtība, ka par āda attiecība pārsniedz 
89 % no IKP, un saska ņā ar BPP scen āriju – 50 % varb ūtība, ka par āda attiecība pārsniedz 87 % no 
IKP. Šī atšķirība ir galvenok ārt skaidrojama ar to, ka saska ņā ar BPP scen āriju pēdējā prognozētā 
strukturālā primārā bilance, kuras l īmeni saglab ā konstantu, ir ar liel āku pārpalikumu sal īdzinājumā ar 
Komisijas scen āriju, tādējādi modelētās parāda attiecības saska ņā ar BPP scen āriju pēc 2015. gada 
samazinās izteiktāk. 
Jāatzīmē, ka, tā kā satricinājumu apm ērs un korel ācija atspogu ļo mainīgo lielumu v ēsturiski nov ēroto 
uzvedību, ar šo metodiku netiek ņemta vērā faktiskā nenoteikt ība, kas, piem ēram, var past āvēt jo īpaši 
attiecībā uz izlaides apjoma starp ības novērtējumu. Līdzšinējā pieredze saist ībā ar izlaides apjoma 
starpības aplēšu būtisku pārskatīšanu (bieži vien virzien ā uz mazāku potenci ālo izlaides apjomu nek ā 
sākotnēji aplēsts) norāda uz papildu risku avotu, kas attiecas uz n ākotnes par āda trajektorij ām un nav 
atspoguļots šeit sniegtaj ā analīzē. 
                                                            
21  Attiecībā uz 2015. gadu p ārtrauktā līnija, kas ab ās vēdekļveida diagramm ās attēlo centrālā scenārija prognozes, BPP un 
Komisijas scen ārijos sakr īt ar līniju, kura attiec īgi norāda sadalījuma 50. un 60.procent īli (tas noz īmē, ka 2015. gad ā 
attiecīgi 50 % un 40 % no vis ām iespējamām parāda attiecības pret IKP v ērtībām būtu virs prognoz ētās vērtības). 
 
27 
 4. PIELIKUMS. Struktur ālo reformu īstenošana – makroekonomikas 
nelīdzsvarotības novēršana un darbasp ēka nodok ļu īpatsvara samazin āšana 
 
Strukturālās reformas ir ļoti svarīgas, lai veicin ātu izaugsmi un nodarbin ātību Eiropā, jo sekm ē 
resursu efekt īvu pārdali un uzlabo raž īgumu un konkur ētspējas izredzes22. Papildus eurozonas 
vārgākajām dalībvalstīm, kas ar finansi ālu palīdzību īsteno ekonomikas korekciju programmu, 
vislielākā vajadzība pēc reformām ir tajās valstīs, kurās pastāv pārmērīga nelīdzsvarotība MNP 
nozīmē (Itālija un Slov ēnija23) vai nel īdzsvarotība, kuras nov ēršanai ir nepieciešama izš ķiroša 
politiskā rīcība (Francija, Īrija un Sp ānija24). Reaģējot uz Padomes ieteikumiem, kas adres ēti 
eurozonai, Komisija šaj ās dalībvalstīs ir sākusi politikas īstenošanas īpašu pārraudzību. 
Sīki izvērstu novērtējumu par konkr ētu struktūrpolitikas pas ākumu ietekmi uz saimniecisko darb ību 
skatīt pētījumā „Market Reforms at Work ”, European Economy , 2014(5). Tas liecina, ka potenci ālā 
šādu atseviš ķu tirgus reformu ietekme četrās no Eiropas visneaizsarg ātākajām ekonomik ām (Itālijā, 
Grieķijā, Portugālē un Spānijā) var būt būtiska un ka reformu pas ākumi šajās valstīs acīmredzot s āk 
sniegt pozit īvus rezult ātus. Gan reformu pas ākumi, gan to efektivit āte šajās četrās valstīs šķiet 
atšķirīgi, proti, Sp ānijā ir konstat ējamas vissp ēcīgākās pazīmes, ka reformas s āk atmaksāties, tai seko 
Portugāle, savukārt Itālija un Grie ķija acīmredzot atpaliek25. 
Darbaspēka nodok ļu īpatsvara samazin āšana 
Darbaspēkam uzliktais nodok ļu slogs eurozon ā ir samērā augsts, kas bremz ē saimniecisko darb ību un 
nodarbinātību. Padome 2014. gad ā pieņēma konkr ētai valstij adres ētus ieteikumus (KVAI), iesakot 
vairākām eurozonas dal ībvalstīm risināt šo jautājumu. Turkl āt visai eurozonai tika adres ēts ieteikums 
„Regulāri rīkot tematiskas apspriedes par struktur ālām reform ām darba un produktu tirgos ar 
potenciāli lielu pārrobežu ietekmi, galveno uzman ību veltot augst ā nodokļu īpatsvara samazin āšanai 
darbaspēka izmaks ās un reform ām pakalpojumu tirgos”. 
Reaģējot uz šo ieteikumu, Eurogrupa šogad j ūlijā un septembr ī apspried ās par nodok ļu augsto 
īpatsvaru darbasp ēka izmaks ās eurozon ā. Tā apņēmās reāli samazin āt nodokļu slogu darbasp ēkam 
eurozonā un pieņēma vairākus kopīgus principus attiec ībā uz reform ām šajā jomā, kuri saist īti jo īpaši 
ar šo reformu veidu, to finans ējumu, plaš āku politikas kontekstu un politisko un sabiedr ības atbalstu. 
Tā uzsvēra, ka ir svar īgi turpināt darbu šaj ā jomā, tostarp apmainoties ar paraugpraksi. 
                                                            
22  Attiecībā uz sintētiskiem rādītājiem par politikas ieteikumu īstenošanu skat īt Deroose, S.  un J. Griesse , „Implementing 
Economic Reforms  – Are EU Member States Responding to  European Semester Recommendations? ”, ECFIN Economic 
Brief , 2014(37). 
23  Komisija ir konstat ējusi, ka ārpus eurozonas ar ī Horvātijā pastāv pārmērīga nelīdzsvarotība. 
24  Komisija ir konstat ējusi, ka ārpus eurozonas ar ī Ungārijā pastāv nelīdzsvarotība, kuras nov ēršanai ir nepieciešama 
izšķiroša politisk ā rīcība. 
25  Aplēses par potenci ālo atseviš ķu tirgus reformu ietekmi izv ēlētajās ekonomik ās skatīt pētījumā „Market Reforms at 
Work ”, European Economy , 2014(5). S īkāku nozares reformu nov ērtējumu skat īt Turrini A. et al.  „A Decade of Labour 
Market Reforms in the EU ”, European Economy-Economic Papers , 522; Lorenzani, D.  un J. Varga,  „The Economic 
Impact of Digital Structural Reforms ”, European Economy-Economic Papers , 529; Lorenzani, D  un F. Lucidi , „The 
Economic Impact of Ci vil Justice Reforms ”, European Economy-Economic Papers , 530; Connell, W.  „Economic Impact 
of Late Payments ”, European Economy-Economic Papers , 531; Ciriaci, D.  „Business Dynamics and Red Tape 
Barriers ”, European Economy-Economic Papers , 532, un Canton E. et al.  „The Economic Impact of Professional 
Services Liberalisation ”, European Economy-Economic Papers , 533. 
 
28 
 Augsts darbasp ēka nodok ļu īpatsvars – pats par sevi vai mijiedarb ībā ar pabalstu sist ēmu – var rad īt 
bezdarba vai bezdarb ības lamatas26. Palielinādami starp ību starp darbasp ēka izmaks ām un neto algu, 
augsti darbasp ēka nodok ļi samazina piepras ījumu pēc darbasp ēka un ierobežo darbasp ēka 
piedāvājumu. Šīs sekas var b ūt īpaši būtiskas mazkvalific ētu un zemu atalgotu darba ņēmēju gadījumā 
un var mijiedarboties ar citiem darba tirgus elementiem, piem ēram minim ālo darba algu. P ārnesot 
nodokļu slogu no darbasp ēka, tiktu veicin āts darbasp ēka piedāvājums, jo tiktu samazin āta 
neieinteres ētība strādāt, un tiktu palielin āts piepras ījums pēc darbasp ēka, jo tiktu samazin ātas 
uzņēmumu izmaksas par darbasp ēku. Zemāki darbasp ēkam piem ērojamie nodok ļi nāk par labu ar ī 
uzņēmumu rentabilit ātei, kas savuk ārt uzlabo kapit āla atdevi un stimul ē ieguldījumu veikšanu. 
Vairāku eurozonas dal ībvalstu gad ījumā nepieciešam ība samazin āt darbasp ēka izmaksas, kas 
neattiecas uz algu, ir saist īta arī ar nepieciešam ību uzlabot izmaksu konkur ētspēju, vienlaikus 
nepieļaujot neto algas samazin ājumu. 
Pirmskrīzes gados vair ākas dalībvalstis īstenoja struktur ālas reformas, lai samazin ātu darbasp ēka 
nodokļu īpatsvaru. Tom ēr krīzes apstākļos šie centieni izzuda, un daudzas dal ībvalstis palielin āja 
iedzīvotāju ienākuma nodok ļus vai soci ālās iemaksas, lai sekm ētu konsolid āciju. Šī tendence ir 
attēlota A4.1. diagramm ā. Kā redzams A4.2. diagramm ā, eurozon ā pastāv lielas atš ķirības starp 
dalībvalstīm attiecībā uz darbasp ēka nodokļu īpatsvara apm ēru un strukt ūru (uz vienu darba ņēmēju ar 
vidēju darba algu). 
Budžeta pl āna projekti apliecina skaidru izpratni eurozonas dal ībvalstīs par ieguvumiem, ko sniedz 
augstu darbasp ēka nodok ļu samazin āšana. Attiec īgas reformas tiek īstenotas vis ā eurozonā. Trīs 
piemēri:  
• Francija, kuras KVAI tika ieteikts „veikt pas ākumus, lai v ēl vairāk samazin ātu darba dev ēju 
sociālā nodrošin ājuma iemaksas” un „samazin āt nodokļu slogu darbasp ēkam”, sav ā budžeta 
plāna projekt ā atgādināja, ka atbild ības un solidarit ātes pakta ietvaros tika pazi ņots par 
vairākiem pasākumiem, kas galvenok ārt paredzēti zemu atalgotiem darba ņēmējiem. Nodok ļu 
kredīts konkur ētspējas un nodarbin ātības veicin āšanai no 2014. gada samazin ās darbasp ēka 
izmaksas attiec ībā uz algām, kas ne vair āk kā 2,5 reizes ir liel ākas par minim ālo algu. P ēc šo 
pasākumu piln īgas īstenošanas to budžeta iz maksas sasniegs 20 miljardus euro. Turkl āt 
valdība ir pazi ņojusi, ka l īdz 2016. gadam par 10 miljardiem euro tiks samazin ātas darba 
devēju sociālā nodrošin ājuma iemaksas. Visbeidzot, budžeta pl āna projekt ā ir iekļauts 
pasākums, ar ko par 2,7 miljardiem euro samazina iedz īvotāju ienākuma nodokli 
mājsaimniec ībām ar nelieliem ien ākumiem; 
• Igaunija, kuras KVAI tika ieteikts „uzlabot stimulus str ādāt, īstenojot zemu atalgotiem darba 
ņēmējiem paredz ētus pasākumus”, sav ā BPP iek ļāva vairākus pasākumus, lai kopum ā 
samazinātu darbasp ēka nodok ļu īpatsvaru, proti, iedz īvotāju ienākuma nodok ļa likme tiks 
samazināta par 1 procentpunktu l īdz 20 %, bezdarba apdrošin āšanas iemaksas tiks 
samazinātas no pašreiz ējiem 3 % l īdz 2,4 % un ar nodokli neapliekamo jeb b āzes ienākumu 
līmenis tiks palielin āts par 7 %; 
• Nīderlande, kuras KVAI tika ieteikts „mazin āt ar nodok ļiem saistītus stimulus nestr ādāt”, 
savā BPP iek ļāva pasākumus, lai v ēl vairāk palielin ātu nodok ļa atlaidi darba ņēmējiem. 
Turklāt nodokļa atlaide darba ņēmējiem tiks p ārorientēta, lai pastiprin ātu darba ņēmēju ar 
                                                            
26  Bezdarba un bezdarb ības lamatas noz īmē finansiālos faktorus, kuri personas bezdarba vai bezdarb ības situācijā attur no 
stāšanās darbā un kurus rada nodok ļu un pabalstu sist ēmu kopējā ietekme.  
 
29 
 maziem un vid ējiem ienākumiem stimulus str ādāt. Šī pieeja ierobežo pas ākuma budžeta 
izmaksas (500 miljonu euro apm ērā), vienlaikus saglab ājot nodok ļa atlaides iev ērojamo 
pozitīvo ietekmi uz darbasp ēka piedāvājumu attiec ībā uz mājsaimniec ībām ar maziem un 
vidējiem ienākumiem. Turkl āt nodokļu likmes pieaugums ien ākuma nodok ļa pirmaj ā 
kategorijā (pēc pagaidu samazin ājuma 2014. gad ā) būs mazāks, nekā tas paredz ēts koalīcijas 
līgumā, kas nozīmē budžeta izmaksas 475 miljonu euro apm ērā. 
 
A4.1. diagramma. Darbasp ēka nodok ļu īpatsvars eurozon ā uz vienu darba ņēmēju ar vidēju 
darba algu 
 
Avots: ESAO un Komisijas dienesti.  
Piezīme: attēlotais eurozonas vid ējais rādītājs ir vidējais aritm ētiskais rezult āts; jauni dati par Kipru nav 
pieejami; attiec ībā uz Latviju un Maltu tika izmantoti 2012. gada dati.  
 
A4.2. diagramma. Darbasp ēka nodok ļu īpatsvars uz vienu darba ņēmēju ar vidēju darba algu 
(2013. gad ā) 
0102030405060
BE DE AT FR IT LV FI SI EL PT SK ES EE LU NL IE MT EZ ESIenākuma nodoklis Darba ņēmēja SNI Darba dev ēja SNI
 
Avots: ESAO un Komisijas dienesti.  SNI = soci ālā nodrošinājuma iemaksas.  
 
30 
 Piezīme: attēlotais ES un eurozonas vid ējais rādītājs ir vidējais aritm ētiskais rezult āts; jauni dati par Kipru un 
Horvātiju nav pieejami; attiec ībā uz Bulgāriju, Latviju, Lietuvu, Maltu un Rum āniju tika izmantoti 2012. gada 
dati. 
 
5. PIELIKUMS. Diagrammas un tabulas 
 
A5.1. tabula. Nomin ālā deficīta mērķi (% no IKP) EZ–16 dal ībvalstīs saskaņā ar stabilit ātes 
programm ām (SP), budžeta pl āna projektiem (BPP) un Komisijas 2014. gada rudens 
prognozēm (KOM) 
  2014. gads 2015. gads 
Valsts SP BPP KOM SP BPP KOM 
BE -2,1 -2,9 -3,0 -1,4 -2,1 -2,8 
DE 0,1 0,2 0,2 0,1 0,2 0,0 
EE -0,7 -0,3 -0,4 -0,5 -0,5 -0,6 
ES -5,5 -5,5 -5,6 -4,2 -4,2 -4,6 
FR -3,8 -4,4 -4,4 -3,0 -4,3 -4,5 
IE -4,8 -3,7 -3,7 -3,0 -2,7 -2,9 
IT -2,6 -3,0 -3,0 -1,8 -2,6 -2,7 
LV -1,0 -1,5 -1,1 -0,8 -1,0 -1,2 
LU 0,1 0,2 0,2 -0,5 -0,2 -0,4 
MT -2,1 -2,1 -2,5 -1,6 -1,6 -2,6 
NL -2,9 -2,9 -2,5 -2,1 -2,2 -2,1 
AT -2,7 -2,8 -2,9 -1,4 -1,9 -1,8 
PT -4,0 -4,8 -4,9 -2,5 -2,7 -3,3 
SI -4,1 -4,4 -4,4 -2,4 -2,8 -2,9 
SK -2,8 -2,9 -3,0 -2,8 -2,0 -2,6 
FI -2,0 -2,7 -2,9 -1,1 -2,4 -2,6 
EZ–16 -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
 
 
31 
  
A5.2. tabula. Struktur ālās bilances izmai ņas (% no IKP) EZ–16 dal ībvalstīs saskaņā ar 
stabilitātes programm ām (SP), budžeta pl āna projektiem (BPP) un Komisijas 2014. gada 
rudens prognoz ēm (KOM) 
 2014. gads 2015. gads 
Valsts SP BPP KOM SP BPP KOM 
BE 0,4 0,3 0,1 0,6 0,7 0,4 
DE 0,0 -0,1 0,1 -0,2 -0,2 -0,1 
EE 0,0 0,9 0,4 0,3 0,1 0,1 
ES 0,6 0,4 0,2 0,1 -0,1 -0,2 
FR 0,7 0,2 0,3 0,6 0,1 0,1 
IE 1,5 0,3 1,0 2,0 1,0 0,4 
IT 0,2 -0,3 -0,1 0,4 0,3 0,1 
LV -0,5 -0,5 -0,4 0,0 0,1 -0,2 
LU -0,5 -0,8 -0,9 -1,2 -0,7 -0,7 
MT 0,4 0,4 0,0 0,5 0,1 -0,2 
NL -0,1 -0,3 0,1 0,3 0,1 -0,3 
AT 0,0 0,3 0,2 0,2 -0,1 0,1 
PT 0,5 0,8 0,6 0,8 0,1 -0,3 
SI 0,8 -0,4 -0,7 0,6 0,2 0,3 
SK -0,4 -0,6 -0,7 0,3 1,3 0,8 
FI -0,3 -0,4 -0,4 0,4 -0,2 0,0 
EZ–16 0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
 
32 
  
A5.3. tabula. Par āda attiecība pret IKP (% no IKP) EZ–16 dal ībvalstīs saskaņā ar stabilit ātes 
programm ām (SP), budžeta pl āna projektiem (BPP) un Komisijas 2014. gada rudens 
prognozēm (KOM)  
 2014. gads 2015. gads 
Valsts SP BPP KOM SP BPP KOM 
BE 101,2 105,6 105,8 99,4 105,1 107,3 
DE 75,8 73,8 74,5 72,6 70,7 72,4 
EE 9,8 9,8 9,9 9,3 9,3 9,6 
ES 99,5 97,6 98,1 101,7 100,3 101,2 
FR 95,6 95,3 95,5 95,6 97,2 98,1 
IE 121,4 110,5 110,5 120,0 108,5 109,4 
IT 134,9 131,6 132,2 133,3 133,1 133,8 
LV 38,8 39,7 40,3 32,9 34,6 36,3 
LU 23,3 23,0 23,0 24,0 24,1 24,3 
MT 69,4 70,1 71,0 68,5 69,0 71,0 
NL 74,6 69,8 69,7 74,7 70,0 70,3 
AT 79,2 86,5 87,0 77,6 85,6 86,1 
PT 130,2 127,2 127,7 128,7 123,7 125,1 
SI 80,9 82,2 82,2 81,1 83,2 82,9 
SK 55,2 54,1 54,1 56,2 54,4 54,9 
FI 59,8 59,6 59,8 61,0 61,2 61,7 
EZ–16 94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
 
 
33 
  
A5.4. tabula. Re ālā IKP pieaugums (%) EZ–16 dal ībvalstīs saskaņā ar stabilit ātes programm ām 
(SP), budžeta pl āna projektiem (BPP) un Komisijas 2014. gada rudens prognoz ēm (KOM) 
 2014. gads 2015. gads 
Valsts SP BPP KOM SP BPP KOM 
BE 1,4 1,1 0,9 1,8 1,5 0,9 
DE 1,8 1,8 1,3 2,0 2,0 1,1 
EE 2,0 1,5 1,9 3,5 2,5 2,0 
ES 1,2 1,3 1,2 1,8 2,0 1,7 
FR 1,0 0,4 0,3 1,7 1,0 0,7 
IE 2,1 4,7 4,6 2,7 3,9 3,6 
IT 0,8 -0,3 -0,4 1,3 0,6 0,6 
LV 4,0 2,9 2,6 4,0 2,8 2,9 
LU 3,2 2,8 3,0 3,2 2,7 2,4 
MT 2,3 3,0 3,0 2,1 3,5 2,9 
NL 0,8 0,7 0,9 1,3 1,3 1,4 
AT 1,7 0,8 0,7 1,7 1,2 1,2 
PT 1,2 1,0 0,9 1,5 1,5 1,3 
SI 0,5 2,0 2,4 0,7 1,6 1,7 
SK 2,3 2,4 2,4 3,0 2,6 2,5 
FI 0,5 0,0 -0,4 1,4 1,2 0,6 
EZ–16 1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
 
 
34 
  
A5.5. tabula. Fisk ālās konsolid ācijas strukt ūra 2014. un 2015. gad ā EZ–16 dal ībvalstīs saskaņā 
ar stabilit ātes programm ām (SP), budžeta pl āna projektiem (BPP) un Komisijas 2014. gada 
rudens prognoz ēm (KOM) 
2014. gads 2015. gads % no potenci ālā IKP, 
ja vien nav nor ādīts 
citādi SP BPP KOM SP BPP KOM 
Cikliski izl īdzinātā 
ieņēmumu attiec ība  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
izmaiņas 
salīdzinājumā ar 
iepriekšējo gadu, p.p. 0,0 0,1 0,2 -0,1 -0,1 0,0 
Cikliski izl īdzinātā 
izdevumu attiec ība 47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
izmaiņas 
salīdzinājumā ar 
iepriekšējo gadu, p.p. -0,3 0,1 0,2 -0,3 -0,2 0,0 
Struktur ālās 
bilances izmai ņas  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
A5.6. tabula. Īstermiņa elastīgums, kas ir prognoz ēto ieņēmumu pamat ā 2015. gad ā EZ–16 
dalībvalstīs – salīdzinājums starp budžeta pl āna projektiem (BPP) un Komisijas 2014. gada 
rudens prognoz ēm (KOM) un ESAO 
Valsts BPP KOM ESAO 
BE 0,7 1,0 1,0 
DE 0,8 1,0 1,0 
EE 1,2 1,4 1,1 
ES 0,1 1,1 1,0 
FR 1,0 1,1 1,0 
IE 0,7 0,4 1,1 
IT 1,5 1,5 1,1 
LV 0,1 1,0 0,9 
LU 0,2 1,0 1,0 
MT 0,7 1,2 1,0 
NL 0,7 1,3 1,1 
AT 0,9 1,1 1,0 
PT 1,5 0,6 1,0 
SI -1,5 0,1 1,0 
SK -0,1 1,0 1,0 
FI 0,7 0,8 0,9 
EZ–16 0,8 1,0 1,0 
Piezīme: salīdzinājums starp elast īgumu uz BPP un Komisijas prognožu pamata, no vienas puses, un elast īgumu 
uz ESAO prognožu pamata, no otras puses, j āveic ar piesardz ību. Pirmie divi apz īmē IKP izaugsmes neto 
elastīgumu, savuk ārt pēdējais, stingri ņemot, ir apr ēķināts attiecībā uz starp ību starp potenci ālo un faktisko 
izlaides apjomu. Kopum ā atšķirības ir nelielas. 
 
35 
  
A5.7. tabula. Fisk ālā konsolid ācija, kas apr ēķināta kā diskrecion āro ieņēmumu pas ākumu 
summa, atskaitot cikliski izl īdzinātās izdevumu attiec ības izmai ņas – salīdzinājums starp 
budžeta pl āna projektiem (BPP) un Komisijas 2014. gada rudens prognoz ēm (KOM) un 
stabilitātes programm ām (SP) 
 2014. gads 2015. gads 
Valsts SP BPP KOM SP BPP KOM 
BE 1,5 0,8 0,5 0,5 0,8 0,2 
DE 0,5 0,2 0,2 0,2 0,2 -0,1 
EE 0,3 0,3 0,0 -0,2 -0,7 -0,5 
ES 1,1 0,6 0,1 0,2 0,1 -0,1 
FR 0,8 -0,1 0,1 0,4 -0,1 0,0 
IE 2,3 1,1 1,3 2,0 1,1 1,2 
IT 0,1 0,1 0,0 0,1 -0,1 -0,5 
LV 0,8 -0,7 -0,1 1,7 2,0 -0,2 
LU 0,6 -0,3 -0,6 0,4 -0,1 -0,7 
MT -0,3 -0,2 -0,8 0,3 -0,1 -0,6 
NL 0,8 0,6 -0,1 0,4 0,5 -0,6 
AT -1,1 -1,4 -1,4 1,5 0,9 0,8 
PT 0,7 0,2 -0,5 0,5 1,1 1,3 
SI 10,4 10,0 9,8 2,9 2,2 1,7 
SK 1,1 1,7 0,5 1,1 1,9 0,4 
FI -0,2 -0,1 -0,5 0,6 -0,1 0,2 
EZ–16 0,6 0,2 0,1 0,4 0,2 -0,1 
 
36 
 A5.1. diagramma. Prognozes par izdevumu attiec ības izmai ņām 2015. gad ā EZ–16 dal ībvalstīs – 
salīdzinājums starp budžeta pl āna projektiem (BPP) un Komisijas 2014. gada rudens 
prognozēm (KOM) 
0,010,020,030,040,050,060,070,0
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,0
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EZ–16Izdevumu attiec ības izmai ņas, KOM Izdevumu attiec ības izmai ņas, BPP
Izdevumu attiec ība 2015. gad ā, KOM Izdevumu attiec ība 2015. gad ā, BPP
 
Diagramm ā ir attēlotas izdevumu attiec ības izmai ņas 2014. un 2015. gad ā (kreisā puse) un izdevumu attiec ība 
2015. gad ā (labā puse).  
 
A5.1.b diagramma. Prognozes par ie ņēmumu attiec ības izmai ņām 2015. gad ā EZ–16 
dalībvalstīs – salīdzinājums starp budžeta pl āna projektiem (BPP) un Komisijas 2014. gada 
rudens prognoz ēm (KOM) 
0,010,020,030,040,050,060,0
-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,5
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EZ–16Ieņēmumu attiecibas izmai ņas, KOM Ieņēmumu attiec ības izmai ņas, BPP
Ieņēmumu attiec ība 2015. gad ā, KOM Ieņēmumu attiec ība 2015. gad ā, BPP
 
Diagramm ā ir attēlotas ieņēmumu attiec ības izmai ņas 2014. un 2015. gad ā (kreisā puse) un ie ņēmumu attiec ība 
2015. gad ā (labā puse). 
 
37 
  
A5.2. diagramma. Galveno izdevumu veidu prognoz ētās izmaiņas (% no IKP) EZ–16 
dalībvalstīs 2015. gad ā – salīdzinājums starp budžeta pl āna projektiem (BPP) un Komisijas 
2014. gada rudens prognoz ēm (KOM) 
-0,5-0,4-0,3-0,2-0,10,00,1
BPP KOMSociālie maksājumi Starppatēriņš Kapitālizdevumi
Darbinieku atalgojums Procentu izdevumi Subsīdiju izdevumi
 
Diagramm ā ir attēlota izdevumu galveno poste ņu ietekme uz prognoz ētajām izmaiņām izdevumu attiec ībā pret 
IKP. 
 
A5.3. diagramma.  Galveno nodok ļu ieņēmumu veidu prognoz ētās izmaiņas (% no IKP) EZ–16 
dalībvalstīs 2015. gad ā – salīdzinājums starp budžeta pl āna projektiem (BPP) un Komisijas 
2014. gada rudens prognoz ēm (KOM) 
-0,2-0,10,00,10,2
BPP KOM
Sociālās iemaksas Netiešie nodok ļi Tiešie nodok ļi
 
Diagramm ā ir attēlota ieņēmumu galveno poste ņu ietekme uz prognoz ētajām izmaiņām ieņēmumu attiec ībā pret 
IKP. 
 
38 
  
A5.4. diagramma. Vald ības nomin ālās budžeta bilances (% no IKP) 2015. gada prognožu 
salīdzinājums starp Komisijas 2014. gada rudens prognoz ēm (KOM) un budžeta pl āna 
projektiem (BPP) 
 
Diagramm ā ir salīdzināta uz Komisijas prognožu pamata apr ēķinātā 2015. gada nomin ālā budžeta bilance 
(horizontālā ass) ar budžeta pl āna projektos pl ānoto bilanci (vertik ālā ass). Attiec ībā uz dalībvalstīm virs (zem) 
abus sektorus sadaloš ās līnijas Komisija prognoz ē lielāku (mazāku) nomin ālo bilanci nek ā BPP.  
 
39 
  
A5.5. diagramma. Par āda 2015. gada m ērķu (% no IKP) atš ķirību atšifrējums saska ņā ar 
Komisijas 2014. gada rudens prognoz ēm un budžeta pl āna projektiem 
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,0BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FIEZ–
16
"Lavīnas" efekts 2014. gada b āzes efekts
Primārās bilances atš ķirības Atlikumu un pl ūsmu korekcijas atš ķirības
 
Diagramm ā ir attēlotas prognoz ētās atšķirības parāda attiecībā pret IKP, iedalot t ās pa bāzes efekta, prim ārās 
bilances, atlikumu un pl ūsmu korekcijas un „lav īnas efekta” atš ķirībām. „Lavīnas efekts” atspogu ļo atšķirības 
starp prognoz ētajiem izaugsmes r ādītājiem un procentu likm ēm.