KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam PRIEKŠLIKUMS EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Savienības dalību pētniecības un izstrādes programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā iesaistītus mazos un vidējos uzņēmumus un kuru kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis /* SWD/2013/0243 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam PRIEKŠLIKUMS EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Savienības dalību pētniecības un izstrādes programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā iesaistītus mazos un vidējos uzņēmumus un kuru kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis Šajā kopsavilkumā iekļauti galvenie konstatējumi un secinājumi no Ietekmes novērtējuma ziņojuma, kas tika sagatavots kā pavaddokuments Komisijas priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par kopīgo programmu Eurostars–2 (turpmāk “programma Eurostars”) 2014.—2020. gadā. Programma Eurostars tika izveidota 2008. gadā, un tajā ir iesaistījušās visas ES dalībvalstis un sešas asociētās valstis. Šī programma paredzēta to pētniecībā iesaistīto mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstam, kuri piedalās starptautiskos sadarbības projektos pētniecības un izstrādes jomā. ES piedalās programmā, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 185. pantu (bijušo EKL 169. pantu), ar kopējo finanšu ieguldījumu EUR 100 miljonu apmērā pretstatā iesaistīto valstu kopējam finansējumam EUR 300 miljonu apmērā. Programma ir veidota uz Eureka[1] bāzes, un Eureka sekretariāts izraudzīts par šīs programmas īpašo īstenošanas struktūru. Eureka ministru konferencē, kas norisinājās 2012. gada jūnijā un kurā bija pārstāvētas visas programmā Eurostars iesaistītās valstis, tika pieņemta oficiāla deklarācija (Budapeštas dokuments), kurā apstiprināta šo valstu gatavība atbalstīt pastiprinātu pašreizējās programmas Eurostars redakciju laika posmā no 2014. gada līdz 2020. gadam. Tiek uzskatīts, ka Savienības līdzdalība minētajā programmā ir ļoti būtiska, lai šo programmu būtu iespējams sekmīgi īstenot, un ES ir aicināta tai pievienoties. Saskaņā ar pašreizējām programmas Eurostars–2 budžeta aplēsēm programmā Eurostars iesaistīto valstu kopējais finanšu ieguldījums būs EUR 861 miljons. Šā Ietekmes novērtējuma sagatavošanas laikā minētās aplēses balstītas uz 21 programmā Eurostars iesaistītās valsts (kuras kopā veido 88 % no kopējā budžeta) pārstāvju sniegto informāciju par finansējuma apjomu, ko šīs valstis ir gatavas ieguldīt programmā, un aprēķiniem par pārējo 12 valstu iespējamo ieguldījumu. 1. Problēmas raksturojums 1.1. Eiropas MVU — problēmas raksturojums un rīcības nepieciešamība ES līmenī Ekonomiskā izaugsme un jaunu darbvietu radīšana Eiropā ir ļoti atkarīga no novatorisku uzņēmumu izaugsmes. Ir būtiski veicināt ekonomisko izaugsmi un jaunu darbvietu radīšanu ES, lai arvien lielāks skaits Eiropas MVU kļūtu par augošiem, novatoriskiem uzņēmumiem. Tomēr Eiropā pētniecības un inovācijas jomā starp valstīm joprojām pastāv ievērojama sadrumstalotība un nošķirtība. Lai paaugstinātu tehnoloģisko sarežģītību, nepieciešama plašāka piekļuve speciālajām zināšanām, kas ne vienmēr ir pieejamas vienas valsts robežās. Starptautiskajai sadarbībai pētniecības un izstrādes jomā ir būtiska nozīme, lai MVU būtu plašāka pieeja tirgiem aiz šo uzņēmumu valstu robežām. Līdz ar to pastāv acīmredzama nepieciešamība pēc ES līmeņa rīcības. ES tiesības rīkoties šajā jomā ir noteiktas LESD 185. pantā. Atzīts, ka publiskās–publiskās partnerības pasākumi ievērojami veicina Eiropas Pētniecības telpas (EPT) izveidi, jo palīdz saskaņot un sinhronizēt valstu programmas. Paziņojumā par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” norādīts, ka “tiks turpinātas arī partnerības pieejas, pamatojoties uz Līguma 185. un 187. pantu”. 1.2. Pašreizējā programmā Eurostars gūtās atziņas 2010. gadā tika veikta starpposma novērtēšana. Tajā secināts, ka “ programma Eurostars ir laba programma, kas atbilst izvirzītajiem mērķiem un sniedz pievienoto vērtību pētniecībā un izstrādē iesaistītajiem Eiropas MVU”. Tika arī sniegta virkne ieteikumu par vēlamo darbību īstermiņā un ilgtermiņā, kas būtu nepieciešama, lai uzlabotu programmu un tās ietekmi. Eiropas Komisija 2011. gada aprīlī nosūtīja šā novērtējuma rezultātus Eiropas Parlamentam un Padomei. Jaunākie pieejamie dati liecina par to, ka programma Eurostars spēj piesaistīt pētniecībā un izstrādē iesaistīto MVU interesi un rada labvēlīgu ekonomisku ietekmi uz programmā iesaistītajiem uzņēmumiem apgrozījuma pieauguma, jaunu darbvietu un jaunu tirgū laistu produktu, procesu vai pakalpojumu izteiksmē. 1.3. Programma Eurostars–2 MVU īstenotās pētniecības un Eiropas Pētniecības telpas kontekstā Kopš programmas Eurostars izveides 2008. gadā ir pakāpeniski pieaudzis politiskais atbalsts shēmām, kas paredzētas pētniecībā iesaistīto MVU vajadzībām, un instrumentiem, kas veicina EPT izveidi. 2011. gada paziņojumā par Inovāciju savienību uzsvērta MVU būtiskā nozīme ekonomiskās izaugsmes nodrošināšanā un jaunu darbvietu radīšanā, īpaši norādot, ka, pamatojoties uz iniciatīvā Eurostars gūto pieredzi, jāpaplašina partnerība ar dalībvalstu aģentūrām. Tāpēc priekšlikumā pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” Komisija iekļāva atbalstu pētniecībā iesaistītajiem MVU paredzētai programmai, kas īstenojama kā LESD 185. panta iniciatīva, pamatojoties uz programmas Eurostars rezultātiem un pārorientējot to atbilstīgi starpposma novērtējumā sniegtajiem ieteikumiem. Kopā ar citām savstarpēji papildinošām iniciatīvām programma Eurostars veidos daļu no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” integrētās stratēģijas mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam. Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” iniciatīvu savstarpējā papildināmība nozīmē to, ka visām šīm iniciatīvām ir kopīgs vispārējais mērķis, taču katrai no tām ir savas atšķirīgas pazīmes un mērķa grupas. Pētniecībā iesaistītie MVU, kas piedalās pētniecības un izstrādes projektos, var turpināt piedalīties tradicionālākos sadarbības projektos pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, kas ir balstīta uz sociālo problēmu diktēto pasākumu īstenošanas loģiku un/vai konkrētām uzmanības jomām. MVU, kuri piedalās uz tirgus iespēju vērstos projektos, demonstrē augstu tehnoloģisko gatavību un atrodas pēdējā inovācijas pasākumu posmā, var saņemt atbalstu no jaunā MVU instrumenta, kā arī finanšu instrumentiem gadījumā, ja tiem nepieciešams pašu kapitāls vai aizdevumi, lai palielinātu savu projektu rezultātu komerciālās izmantošanas mērogu. Tā kā programma Eurostars–2 ir paredzēta pētniecībā iesaistītu MVU starptautiskās sadarbības veicināšanai jebkurā jomā, stratēģiskā novietojuma ziņā tā atrodas starp abiem iepriekš minētajiem pasākumiem. Šo atšķirīgo instrumentu stratēģisko novietojumu var attēlot šādi: Programma Eurostars–2 papildus citiem pasākumiem un atšķirībā no tiem veicina valstu programmu integrāciju un saskaņošanu. 2. Subsidiaritātes analīze Turpmākajai programmai Eurostars būs nepieciešams jauns Eiropas Parlamenta un Padomes koplēmums, kas pamatots ar LESD 185. pantu. Programmā tiks ievērots proporcionalitātes princips, jo par īstenošanu un visiem darbības aspektiem būs atbildīgas dalībvalstis. ES uzdevums būs stimulēt uzlabotu koordināciju starp iesaistītajām programmām un nosacījumu un noteikumu saskaņošanu to MVU interesēs, kuri vēlas iesaistīties starptautiskos pētniecības un izstrādes pasākumos, nodrošinot arī sinerģiju ar citām papildinošām programmām, kas noteiktas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”. 3. Mērķi Vispārējais iniciatīvas mērķis ir stimulēt ekonomisko izaugsmi un jaunu darbvietu radīšanu, ar starptautiskās sadarbības pētniecības un izstrādes jomā starpniecību palielinot pētniecībā iesaistīto MVU konkurētspēju. Lai sasniegtu šo vispārējo mērķi, ir izvirzīti divi konkrēti mērķi: · veicināt starptautisko pētniecību tiem MVU, kuri iesaistīti pētniecībā jebkurā jomā, ļaujot iesaistītajiem MVU izstrādāt un laist tirgū jaunus vai uzlabotus produktus, procesus vai pakalpojumus; · veicināt Eiropas Pētniecības telpas (EPT) izveidi un palielināt Eiropā publiskā finansējuma pieejamību pētniecībā iesaistītajiem MVU un šā finansējuma efektivitāti un lietderību, saskaņojot un sinhronizējot valstu finansējuma piešķiršanas mehānismus. Lai sasniegtu iepriekš minētos konkrētos mērķus, izvirzīti pieci darbības mērķi (šeit nav minēti). Turpmāk sniegts kopsavilkums par programmas Eurostars–2 problēmām, vispārējo mērķi, konkrētajiem mērķiem un darbības mērķiem. 4. Politikas risinājumi Sīkāk novērtēti trīs turpmāk minētie risinājumi. 1. risinājums — ierastās darbības (BAU) risinājums; tas paredz arī nākamajā plānošanas periodā (2014.—2020. gads) turpināt kopīgo programmu Eurostars tās pašreizējā formā, piemērojot līdzšinējos īstenošanas veidus un nodrošinot budžetu līdzšinējā apmērā. 2. risinājums — “nulles variants”, t. i., ES neiesaistās programmā Eurostars–2. 3. risinājums — pastiprināta partnerība. Trešais risinājums paredz to, ka pašreizējā kopīgā programma Eurostars nākamajā plānošanas periodā tiks turpināta uzlabotā formā kā Līguma 185. panta iniciatīva, pilnīgi īstenojot starpposma novērtējumā sniegtos ieteikumus, ar augstāku integrācijas pakāpi un plašākā mērogā. Pēc Komisijas dienestu ieteikuma Eureka dalībvalstis ir sākušas veikt uzlabojumus, lai saīsinātu līgumu slēgšanas procesu, uzlabotu savu noteikumu un procesu savstarpējo saskanību, samazinātu administrāciju un paaugstinātu sinhronizācijas un integrācijas līmeni. Lai paplašinātu programmu un nodrošinātu atbalstu lielākam skaitam daudzsološu pētniecībā intensīvi iesaistītu MVU, dalībvalstis plāno ievērojami palielināt savu finanšu ieguldījumu programmā. Attiecīgi ES ir atbilstīgi jāpalielina savs finanšu ieguldījums, lai stimulētu un atbalstītu šos uzlabojumus. 5. Ietekmes analīze 5.1. Ietekme uz administratīvo slogu un vienkāršošanas potenciāls Principā vienkāršošanas potenciāls piemīt visiem trim risinājumiem. Taču sākotnēji jārēķinās ar izmaksām, kas radīsies, saskaņojot administratīvās procedūras un veicot tajās izmaiņas. Jāanalizē valstu programmu sistēmas, vajadzības gadījumā veicot tajās atbilstošas izmaiņas. Nepieciešami grozījumi spēkā esošajos noteikumos un pamatnostādnēs. Labums, ko gūst MVU, ir pamanāms uzreiz, taču par labumu, ko gūst administrācijas, iespējams spriest tikai laika gaitā. Pārmaiņu iespējamība un intensitāte palielinās, pieaugot redzamajiem stimuliem. Šajā ziņā paredzams, ka vismazāk administratīvais slogs samazināsies un vienkāršošanas potenciāls atbilstīgi MVU interesēm pieaugs, ja tiks piemērots “nulles variants”, attiecīgi ierastās darbības scenārija gadījumā šis samazinājums un pieaugums būs lielāks, taču vislielākais tas būs gadījumā, ja tiks piemērots pastiprinātas partnerības risinājums. 5.2. Kritiskā masa Lai arī kritiskās masas izteiksmē ietekme, ko radītu BAU, saglabātos līdzšinējā līmenī, pašlaik kritiskās masas apjoms un mērogs uzskatāms par nepietiekamiem. Eureka dalībvalstis jau ir sākušas palielināt savu finanšu ieguldījumu pašreizējā programmā, taču trūkst stimulu turpmāk uzlabot valstu programmu efektivitāti un lietderību, jo Komisija šādus papildu līdzekļus nav piešķīrusi. “Nulles varianta” gadījumā pastāv visaugstākā varbūtība, ka kritiskā masa netiktu sasniegta, taču vēl būtiskāks aspekts ir tas, ka šādā gadījumā ES nespētu pienācīgi veicināt iepriekš minēto efektivitātes un lietderības uzlabošanu. Salīdzinājumā ar BAU pastiprinātās partnerības risinājums ievērojami vairāk veicinātu tādas kritiskās masas sasniegšanu, kas nepieciešama, lai programma radītu paredzēto ietekmi. Pastiprinātās partnerības risinājums arī ievērojami vairāk paaugstinātu potenciālo finansējuma saņēmēju sekmīguma līmeni. 5.3. Sviras efekts 5.3.1. Ierastā darbība (BAU) Ja Eureka valstis laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam nodrošinātu tādu pašu gada budžetu, kādu tās nodrošināja laika posmā no 2008. gada līdz 2013. gadam, no valstu līdzekļiem tiktu nodrošināti aptuveni EUR 300 miljoni, publiskajam finansējumam attiecībā uz septiņu gadu laikposmu (2014.—2020. gads) kopā sasniedzot EUR 400 miljonus. ES finanšu ieguldījums tāpat kā sākotnējā programmas Eurostars–1 budžetā tiktu piešķirts 25 % apmērā no kopējā publiskā finansējuma. Ja piemērotu šo risinājumu, tirgū tiktu laisti 1560 jauni vai uzlaboti produkti, procesi vai pakalpojumi (kā atskaites punktu piemērojot trīs gadus pēc katra projekta beigām). Šī ir aptuvena aplēse, jo starp finansējuma līmeni un projekta rezultātiem/ietekmi nepastāv tieša saistība. 5.3.2. “Nulles variants” Kopējo pētniecības un izstrādes jomā veikto ieguldījumu ietekme būtu zemāka nekā BAU gadījumā. Attiecīgi potenciālā ietekme ekonomiskās izaugsmes, jaunu darbvietu radīšanas un konkurētspējas izteiksmē būtu neliela vai tās nebūtu vispār. 5.3.3. Pastiprinātās partnerības risinājums Eureka dalībvalstis 2013. gada janvāra vidū novērtēja, ka to budžets 2014.—2020. gadam būs EUR 861 miljons. Ja Komisijas ieguldījuma īpatsvars tiek saglabāts 25 % robežās no kopējā publiskā finansējuma, tad ES finanšu ieguldījuma summa būtu EUR 287 miljoni [2], un tādējādi kopējais publiskais finansējums programmai Eurostars 2 2014.—2020. gadam būtu EUR 1,147 miljardi. Paredzams, ka kopējais programmas Eurostars projektos ieguldītais publiskais finansējums paaugstinās privāto finansējumu līdz EUR 1,4 miljardiem. Līdz ar to kopējais finansējums (publiskais finansējums kopā ar privāto finansējumu) pārsniegtu EUR 2,5 miljardus. Salīdzinājumā ar BAU pastiprinātās partnerības risinājumam būtu augstāka ietekme divos aspektos: · ietekme palielināta ieguldījuma pētniecības un izstrādes jomā, jaunu darbvietu skaita un iesaistīto MVU izaugsmes izteiksmē; · ietekme programmā Eurostars iesaistīto dalībvalstu līdzekļu apvienošanas, valstu finanšu līdzekļu zinātniskās, finansiālās un organizatoriskās integrācijas un sinhronizācijas izteiksmē un tādējādi arī EPT izveides veicināšanas izteiksmē. Provizoriski, ja starp finansējumu un ietekmi pastāvētu tāda pati saistībā, kāda pašlaik novērojama programmā Eurostars–1, iesaistīto MVU kopējais apgrozījums palielinātos par EUR 12 miljardiem un tiktu radīti aptuveni 30 000 tūkstoši jaunu darbvietu (apgrozījuma pieaugums EUR 10 miljonu apmērā un 25 jaunas darbvietas par katru EUR 1 miljonu, kas ieguldīts no publiskā finansējuma, kā atskaites punktu piemērojot trīs gadus pēc katra projekta beigām). Gan apgrozījuma, gan darbvietu izteiksmē tas ir gandrīz trīs reiz vairāk nekā gadījumā, ja tiktu piemērota BAU. Turklāt, ja piemērotu šo risinājumu, tirgū tiktu laisti 4500 jauni vai uzlaboti produkti, procesi vai pakalpojumi (kā atskaites punktu piemērojot trīs gadus pēc katra projekta beigām). 5.4. Ietekme uz inovāciju Visi trīs risinājumi ietekmē inovāciju. Atbilstīgi tam, kā norādīts iepriekš, attiecībā uz 3. risinājumu — jo lielāks finansējums programmā pieejams, jo vairāk jauninājumu iespējams izstrādāt, un attiecīgi arī ekonomiskā ietekme, jo īpaši ietekme uz Eiropas MVU konkurētspēju, būtu lielāka. 5.5. Ekonomiskā ietekme 3. risinājums “Pastiprināta partnerība” radītu būtisku labumu Eiropas ekonomikai, stiprinot Eiropas rūpniecības pozīcijas pasaules tirgū, radot jaunas darbvietas un veicinot Eiropas IKP pieaugumu. It īpaši programmā Eurostars izstrādātās tehnoloģijas palīdzētu Eiropas rūpniecībai saglabāt tās konkurētspēju. 5.6. Sociālā ietekme Sociālā ietekme galvenokārt saistīta ar nodarbinātību un darba tirgu, kur tā izpaužas kā jaunu augstas kvalifikācijas darbvietu radīšana, un ar valsts pārvaldes efektivitātes uzlabošanu, jo īpaši ar administratīvā sloga samazināšanu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Turklāt zināšanas un novatoriskie risinājumi, kas attiecīgi tiek iegūtas un izstrādāti programmas Eurostars projektos, neapšaubāmi palīdzētu uzlabot sociālekonomisko labklājību. Arī sociālajā sfērā 3. risinājumam būtu vislielākā ietekme. 6. Risinājumu salīdzinājums 6.1. Risinājumu salīdzinājums Risinājums Kritēriji || Ierastās darbības scenārijs (1. risinājums) Pamatscenārijs || Nulles variants (2. risinājums) || Pastiprināta partnerība (3. risinājums) || Efektivitāte || || || || Kritiskā masa || = || -/= || + || Ietekme uz MVU || = || -/= || + || Sviras efekts || = || -/= || + || Ietekme uz inovāciju || = || -/= || + || Ekonomiskā ietekme || = || -/= || + || Sociālā ietekme || = || =/- || + || Mazāks administratīvais slogs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem || = || -/= || + || Labākās prakses apmaiņa starp valstu programmām un savstarpēja mācīšanās || = || =/- || + || - || = || + Pasliktinājums salīdzinājumā ar pamatscenāriju || Tāda pati ietekme kā pamatscenārija gadījumā || Uzlabojums salīdzinājumā ar pamatscenāriju 6.2. Vēlamais risinājums Pamatojoties uz šo novērtējumu, pastiprinātās sadarbības risinājums ir vispiemērotākais risinājums izvirzīto mērķu sasniegšanai. Turklāt tas nodrošinātu ļoti labvēlīgu sinerģiju ar citām MVU jautājumiem veltītām programmām, kas noteiktas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, un tajā varētu izmantot programmā Eurostars–1 gūtos sasniegumus un uzkrāto pieredzi. Pateicoties labākās prakses apmaiņai un savstarpējai mācīšanai, trešais risinājums palīdzētu sasniegt augstāku valstu programmu integrācijas un saskaņotības līmeni, papildus arī samazinot administratīvo slogu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Šie būtu skaidri programmai raksturīgi aspekti. Tas palīdzētu pārvarēt tirgū pastāvošās problēmas, ar kurām MVU saskaras, kad vēlas izstrādāt jauninājumus vai cenšas iekļūt jaunos tirgos vai radīt tos. Tas palīdzētu tuvināt pirmskonkurences pētniecību tirgum, paātrinot jaunu tehnoloģiju nonākšanu tirgū. Turklāt pastāvošajā ekonomiskajā un finansiālajā situācijā ir pieaugusi tehnoloģijā veikto ieguldījumu nozīme izaugsmes un konkurētspējas nodrošināšanā. Saskaņā ar aptaujas rezultātiem arī lielākā daļa ieinteresēto personu norādījusi, ka šis vēlamākais risinājums. Atbilstīgi pašreizējām aplēsēm paredzams, ka Eureka dalībvalstu ieguldījums programmā Eurostars–2 būs EUR 861 miljons. Iemesls, kādēļ dalībvalstis ir uzņēmušās šādas finanšu saistības laikā, kad publiskais finansējums tiek samazināts un daudzās dalībvalstīs apcirpti izdevumi pētniecības un izstrādes jomā, ir cerība, ka arī ES rīkosies līdzīgi un piešķirs tikpat dāsnu finansējumu. 7. Uzraudzība un novērtēšana Programmas Eurostars ietekme jāuzrauga, novērtējot iesaistīto organizāciju kopējā apgrozījuma pieaugumu, kad apritējuši trīs gadi kopš programmas darbības beigām. Citi programmas ietekmes rādītāji ir jaunu darbvietu skaits, tirgū laistu jaunu produktu, procesu un pakalpojumu skaits un radītās zināšanas. Tā kā šie rādītāji galvenokārt atspoguļo ietekmi, kas pastāv pēc projekta beigām (parasti trīs gadus pēc projekta beigām), ar šiem rādītājiem saistītie dati tiks sistemātiski apkopoti no paša sākuma. Programmas Eurostars–2 starpposma novērtēšanu veiks neatkarīgi eksperti tad, kad kopš programmas sākuma būs apritējuši trīs gadi. Šajā novērtēšanā tiks pārbaudīta atbilstība kritērijiem, kas priekšlikumā pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” noteikti to potenciālo iniciatīvu novērtēšanai, kuras plānots īstenot, pamatojoties uz Līguma 185. pantu. Komisijai jānosūta novērtējuma secinājumi un savi novērojumi Eiropas Parlamentam un Padomei. Neatkarīga ex-post novērtēšana tiks veikta, kad beigsies ES dalība programmā, taču ne vēlāk kā 2023. gadā, un tajā tiks vērtēti programmas Eurostars un tās projektu rezultāti, kvalitāte un ietekme. [1] Eureka ir Eiropas starpvaldību tīkls, kas tika izveidots 17 valstu ministru un Eiropas Kopienu Komisijas dalībnieku konferencē 1985. gadā ar mērķi atbalstīt sadarbību rūpnieciskās pētniecības jomā. Pašlaik tajā ietilpst 40 valstis, un papildus programmai Eurostars tas sniedz atbalstu arī atsevišķiem projektiem, kopām un galvenajai programmai. [2] Tā kā programmas Eurostars valstu budžets vēl nav galīgi apstiprināts, ES finanšu noguldījums norādīts, pamatojoties uz informāciju, ko programmas Eurostars valstis sniegušas 2013. gada janvārī.