LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 20/9

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2014/C 20/08)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

“HAVARTI”

EK Nr.: DK-PGI-0005-0831-05.10.2010

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums

“Havarti”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Dānija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Nogatavināts cietais siers, kas ražots no pasterizēta govs piena. Ražošanā nav atļauts izmantot citu dzīvnieku pienu un piena produktus.

Mitruma saturs: atkarīgs no tauku satura sausnā, skatīt turpmāk tabulā.

Tauku saturs sausnā Maks. mitruma saturs no 30 % līdz < 40 % 54 % no 45 % līdz < 55 % 50 % no 55 % līdz < 60 % 46 % no 60 % 42 %

Citas raksturīgās īpašības ir šādas.

Ārējais izskats

Var būt ar baktēriju kultūrām nogatavinātu garozu vai bez tās. Virsma var būt pārklāta.

Iekšpuse

Krāsa: no bālganas (vai ziloņkaula krāsas) līdz izteikti dzeltenai.

Konsistence: mīksta, tomēr siers joprojām ir viegli sagriežams un gana stingrs (al dente).

Tekstūra: daudz neregulāras formas rīsa grauda lieluma acu (pārsvarā 1–2 mm platas un 10 mm garas) vienmērīgi visā sierā. Sierā, kam tauku saturu sausnā ir 60 %, acis parasti ir mazākas.

Smarža un garša: maiga, skābena, aromātiska un samērā pilnīga. Siera vecumam pieaugot, smarža un garša kļūst izteiktākas. “Havarti” 60+ sieram ir maiga un krēmveida konsistence un garša.

Aromatizētāji

Sieram var pievienot garšvielas, piemēram, maurlokus un dilles, ciktāl ir jūtama katrai no garšvielām raksturīgā garša.

Forma

Apaļa vai četrstūraina.

Nogatavināšana

“Havarti” sieram raksturīgo garšu un konsistenci iegūst turpmāk aprakstītā nogatavināšanas procesa rezultātā.

Ar garozu: 1–2 nedēļas nogatavina ar baktēriju kultūrām 14–18 °C temperatūrā, un pēc tam 1–3 nedēļas 8–12 °C temperatūrā.

Bez garozas: 3 nedēļas nogatavina 12–20 °C temperatūrā.

Ražotājs drīkst nodot sieru “Havarti” tālākai apstrādei, arī nogatavināšanai, vai uzglabāšanai citam uzņēmumam, pirms siers ir sasniedzis minēto vecumu, taču šis otrais uzņēmums to nedrīkst laist apgrozībā, pirms siers ir sasniedzis noteikto minimālo vecumu.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

“Havarti” siers ir jāražo un jānogatavina siera nogatavināšanas telpās Dānijā. Salīdzinājumā ar līdzīgu produktu ražošanu šajā ražošanas metodē īpaši atšķiras šādi posmi: siera graudu iepildīšana veidnēs, siera graudu presēšana un siera nogatavināšana pirmās 2–3 nedēļas. Turpmāk sniegts šo trīs posmu sīkāks apraksts.

Siera graudu iepildīšana veidnēs

Kad siera graudi ir sasnieguši nepieciešamo cietību, tie tiek atdalīti no sūkalām. Šajā posmā ir būtiski, lai pirms atdalīto siera graudu iepildīšanas veidnēs neveidotos nekādi kunkuļi. Lai to panāktu, sūkalu atdalīšanas ātrumu/intensitāti precīzi pielāgo iepildīšanas metodei un iepildāmo veidņu tilpumam. Turklāt ir būtiski, lai siera graudi būtu sasnieguši tādu konsistenci, kas tiem ļauj šādu apstrādi izturēt. Taču tie nedrīkst būt tik stingri, ka tiek kavēta vai apgrūtināta pēc tam veiktā presēšana, jo tas traucētu “Havarti” sieram iegūt tam raksturīgo garšu un konsistenci.

Siera graudu presēšana

Siera graudi veidnē netiek saspiesti vai arī tiek saspiesti pavisam viegli, lai nodrošinātu 3.2. punktā “Iekšpuse” aprakstītās tekstūras izveidi un saglabāšanu. Tādējādi siers galvenokārt “tiek saspiests” pats zem sava svara. Lai iegūtu vēlamo tekstūru un viendabīgu siera masu, temperatūrai šā posma sākumā jābūt 41 °C. Tieši šajā posmā tiek noteikts galīgais mitruma saturs sierā, un šis posms ir ļoti svarīgs vēlamās konsistences un garšas iegūšanai.

Siera nogatavināšana pirmās 2–3 nedēļas

Neatkarīgi no tā, vai jānogatavina siera virsa, vai arī tas paredzēts bez garozas, noteiktu laika posmu to uzglabā zemā temperatūrā, diapazonā no 12 līdz 20 °C. Parasti sierus nogatavina zemākā temperatūrā par iepriekš norādīto.

Minēto posmu kontrole un savstarpējā mijiedarbība ir noteicošā, lai siers varētu iegūt aprakstītās īpašības.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

Tauku saturu sausnā var izteikt ar četriem rādītājiem, proti, 30+, 45+, 55+ un 60+. “Havarti”, kam tauku saturu sausnā ir vismaz 60 %, apzīmēšanai var lietot nosaukumu flødehavarti (krējuma “havarti”). Lai sniegtu salīdzinošas uzturvērtības norādes par tauku saturu, par atsauces vērtību tiek pieņemts tauku saturs sausnā 45 %.

Ja sieram tiek pievienota garšviela, šī pamatgaršviela jānorāda nosaukumā vai saistībā ar to.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Dānija

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Dānija lepojas ar senām piensaimniecības tradīcijām. Dānijas piensaimniecības nozarē ir unikāla nozares speciālistu kopiena un augsts profesionālo prasmju līmenis; šīs prasmes dokumentējamas ar 1921. gadu, un tiek uzskatīts, ka tās pilnveidotas vairāk nekā 100 gadu garumā.

Kopš 19. gadsimta beigām Dānijā speciālās arodskolās – Ladelund Mejeriskole un Dalum Mejeriskole – piensaimniekiem tiek mācīta piena turpmākā apstrāde. Apmācībā par graudaina siera ražošanu par pamatu ir ņemts “Havarti” siers.

Kopš 1921. gada Dānijā ir pieejama augstākā izglītība piensaimniecības zinātnē un tehnoloģijās, un šobrīd tā ir viena no nedaudzajām valstīm pasaulē, kurā joprojām šāda izglītība pastāv.

5.2. Produkta specifika

“Havarti” ir tā dēvētais graudainais siers – apzīmējums, kas apzīmē veidu, kādā siera graudi tiek iepildīti veidnēs un pēc tam presēti. To var atpazīt pēc daudzajām neregulāri veidotajām rīsa grauda lieluma acīm vienmērīgi visā sierā. “Havarti” ir raksturīga maiga un skābena garša, kas ir arī aromātiska un pilnīga. Tam ir mīksta konsistence, taču siers joprojām ir viegli sagriežams un ir gana stingrs (al dente). Šo graudaino sieru Dānijā pirmo reizi sāka ražot 1921. gadā, kad G. Morgenthaler no Šveices divās pienotavās Dānijā – Ruds Vedby un Hallebygaard Zēlandē – divus piensaimniekus apmācīja, kā ražot pilnīgi jaunu graudaino sieru. Šis siers guva lielus panākumus, un to sāka ražot arī daudzās citās pienotavās visā Dānijā.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

“Havarti” kā ģeogrāfiskas izcelsmes norādes aizsardzība ir balstīta uz “Havarti” īpašo reputāciju un ražošanas metodi.

Reputācija

“Havarti” ir ļoti sens dāņu vārds, kas datējams ar vikingu periodu. Tas ir atvasināts no vārda “avarti” un apzīmē auglīgu un ziediem klātu upes krastu. Nosaukums “Havarti” ir saistīts ar Hanne Nielsen paveikto darbu 19. gadsimta otrajā pusē saistībā ar siera ražošanu Havartigården saimniecībā Holtē, netālu no Kopenhāgenas. No 1866. līdz 1890. gadam siera ražošanu Havartigården viņa padarīja slavenu visā Dānijā un kļuva par oficiālo piegādātāju Dānijas Karaliskajam galmam.

Gan Kopienā, gan ārpus tās “Havarti” ir pazīstams kā dāņu izcelsmes delikatese. Saskaņā ar pētījumu institūta Zapera nesen veikto patērētāju aptauju lielākā daļa dāņu patērētāju pazīst “Havarti” sieru un to asociē ar Dāniju. Tā kā “Havarti” siera ražošana un patēriņš ir koncentrēti Dānijā, “Havarti” vislabāk ir zināms Dānijas patērētāju vidū. Gandrīz 90 % aptaujāto dāņu pazīst “Havarti”, un gandrīz 80 % to asociē ar Dāniju. No citām dalībvalstīm tikai nedaudz vairāk par vienu trešdaļu patērētāju pazīst “Havarti”.

Dānijas piensaimniecības nozares pārstāvji ar “Havarti” siera šķirni ir piedalījušies gan valsts, gan starptautiska līmeņa izstādēs un konkursos, un tas ir saņēmis vairākus apbalvojumus. “Havarti” Dānijā izstādēs tiek izstādīts vairāk nekā 60 gadu gan Dānijas valsts piena produktu izstādē (Landsmejeriudstillingen), gan reģionālajās izstādēs, kā arī tas regulāri ir izstādīts Wisconsin Cheese Makers Association rīkotajos pasākumos, un ir saņēmis vairākus apbalvojumus. Tāpat arī daudzos starptautiskos uzziņu materiālos ir norādīta siera izcelsme Dānijā.

Dānijas siera ražošanas nozarē “Havarti” ir būtiska vieta, un tā ražošanas īpatsvars kopējā siera produkcijā Dānijā ir palielinājies no 1-2 % Pirmā pasaules kara beigās līdz 16 % 50 gadus vēlāk, proti, 20. gs. 70. gados. Šobrīd (2008. gadā) “Havarti” veido aptuveni 10,2 % (32 700 tonnu) no Dānijas siera kopējās produkcijas.

Ražošanas metode

Pirmie mācību materiāli par “Havarti” siera ražošanu ir datēti ar 1921. gadu. Apmācība šā siera ražošanā ir bijusi un joprojām ir pašsaprotams Dānijas piensaimnieku izglītības elements, un tādēļ lielā daļā mācību materiālu ir sniegtas atsauces uz “Havarti” ražošanu. Ražošanas procesā šā siera specifisko īpašību iegūšanai īpaši svarīgi ir trīs posmi. Minēto posmu kontrole un savstarpējā mijiedarbība ir būtiska, lai siers varētu iegūt aprakstītās īpašības. Visu šo gadu laikā Dānijas piensaimniecības nozarē iegūtās zināšanas veido unikālu pieredzi. Tādēļ ir būtiski, lai “Havarti” tiktu ražots Dānijas piensaimniecībās, kur piensaimnieki, piensaimniecības nozares tehniskie darbinieki, tehnologi un inženieri daudzu gadu garumā ir ieguvuši padziļinātu izglītību un apmācību saistībā ar tehnoloģijām, kas ļauj ražot tieši šo siera šķirni. Šīs siera šķirnes apraksts tika iekļauts Lauksaimniecības ministrijas 1952. gada 13. marta rīkojumā, un arī šodien joprojām ir atrodams 2013. gada 4. janvāra rīkojumā Nr. 2 par piena produktiem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts (3))

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/25_PDF_word_filer%20til%20download/06kontor/Varespecifikation%20for%20Havarti_revideret_juli%202011_.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skat. 2. atsauci.