Priekšlikums Padomes regula ar ko izveido ilgtermiņa plānu heka ziemeļu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto {SEC(2009)300 {SEC(2009)301} /* COM/2009/0122 galīgā redakcija - CNS 2009/0039 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 17.3.2009 COM(2009) 122 galīgā redakcija 2009/0039 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido ilgtermiņa plānu heka ziemeļu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto {SEC(2009)300{SEC(2009)301} (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar šo ierosināto regulu izveido ilgtermiņa pārvaldības plānu heka ziemeļu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto. Plāna mērķis ir saglabāt heka ziemeļu krājuma biomasu tādā apjomā, kas nodrošina tā ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem, un vienlaikus rūpēties par zvejniecības stabilitāti un rentabilitāti. Šie mērķi atbilst kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas izklāstīti 2. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] un 2002. gadā Johannesburgas Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību pieņemtā īstenošanas plāna 30. punktā. Ar šo plānu aizstāj un atceļ Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai. Galvenie jaunie elementi, kas jāiestrādā jaunajā plānā, ir šādi. Vajadzība pārskatīt mērķus Zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka ir lietderīgi censties sasniegt optimālu zvejas intensitāti, kas garantēs lielāko ilgtspējīgas ieguves apjomu attiecīgajos okeanogrāfiskajos apstākļos. Tā vietā, lai mēģinātu panākt konkrētu biomasas apjomu, ir izrādījies lietderīgāk nodrošināt stāvokli, kurā krājuma apjoms var brīvi svārstīties ap atjaunošanas mērķapjomu, un neizstrādāt atsevišķus atjaunošanas plānus vai ilgtermiņa plānus. Tāpēc ir ierosināts kā krājuma izmantošanas mērķi noteikt zvejas izraisītas mirstības koeficientu 0,17 gadā. Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu šāda zvejas intensitāte nodrošinās vislielākos ieguves apjomus no šā krājuma. Plāna pielāgošana pašreizējiem sociālajiem un ekonomiskajiem apstākļiem Zvejniecībā patlaban notiek strauja pārstrukturēšanās, ko izraisījušas augstās degvielas cenas 2008. gadā un zemā rentabilitāte. Jaunajā plānā jāņem vērā šīs pārmaiņas un jācenšas īsākajā pieņemamajā termiņā atjaunot iespējami augstu zvejniecības rentabilitāti. Ieguves noteikumu paredzēšana situācijās, kad trūkst datu Nesena pieredze saistībā ar citiem krājumiem liecina, ka vienmēr var nebūt pieejami dati, lai noteiktu parametrus plāna piemērošanai. Ir jāparedz precīzi noteikumi, kas piemērojami tad, kad zinātnieki nespēj precīzi novērtēt krājuma stāvokli. Vajadzība samazināt heku izmetumus Zvejas izraisītas mirstības koeficientu specializētajā heka zvejā samazinot līdz tādam, kas vajadzīgs vislielāko nozveju iegūšanai, samazinātos gan heka, gan citu kopā ar heku nozvejotu zivju izmetumu apjomi. Ja zvejas izraisītas mirstības koeficients ir mazāks, krājumā var koncentrēties lielākas un vecākas zivis, tāpēc nenovēršamā piezvejā tiek iegūts mazāk tirdzniecības standartam neatbilstošu zivju mazuļu. Kontroles noteikumi Arī kontroles noteikumi jāpielāgo jaunajai struktūrai un noteikumiem. Ņemot vērā ierosinātās izmaiņas heka krājuma pārvaldībā, ir jāuzlabo vairāki kontroles pasākumi, kas izklāstīti Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai, lai nodrošinātu atbilstību jaunajiem pasākumiem. | 120 | Vispārīgais konteksts Dalībvalstis 2002. gadā Johannesburgā parakstīja Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību sagatavoto īstenošanas plānu. Minētajā īstenošanas plānā ir iekļautas saistības ne vēlāk kā 2015. gadā sākt izmantot zvejas resursus atbilstīgi maksimālajiem ilgtspējīgas ieguves apjomiem. Turklāt kopējās zivsaimniecības politikas 2002. gada reformas laikā Komisija un Padome vienojās pakāpeniski ieviest daudzgadu plānus un atjaunošanas plānus attiecībā uz Kopienai svarīgiem zvejas resursiem. Ir izstrādāti plāni lielākajai daļai mencas krājumu Kopienas ūdeņos, diviem heka krājumiem, diviem Norvēģijas omāra krājumiem, diviem jūrasmēles krājumiem un jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā. Heka ziemeļu krājums bija otrais gadījums (pēc mencas), kad īstenoja daudzgadu atjaunošanas plānu. Spēkā esošajā heka atjaunošanas plānā noteikts, ka atjaunošanas plāns ir jāaizstāj ar pārvaldības plānu, ja heka krājuma apjoms divus gadus pēc kārtas ir pārsniedzis atjaunošanas mērķapjomu. 2007. gada zinātniskajā ieteikumā bija norādīts, ka minētais mērķapjoms ir sasniegts, tāpēc tika uzsākta priekšlikuma sagatavošana. Jaunāks zinātniskais ieteikums liecina, ka krājuma stāvoklis ir mainījies un vairs nevar uzskatīt, ka krājums divus gadus pēc kārtas ir pārsniedzis tā atjaunošanas mērķapjomu. Ir izrādījies lietderīgāk nodrošināt stāvokli, kurā krājuma apjoms var brīvi svārstīties ap atjaunošanas mērķapjomu, un neizstrādāt atsevišķus atjaunošanas plānus vai ilgtermiņa plānus. Tāpēc ir lietderīgi atjaunošanas plānu aizstāt ar plānu, kas ir attiecīgi piemērojams gadījumos, kad krājuma apjoms ir vai nu lielāks, vai mazāks par mērķapjomu. Īstenojot šādu plānu, būtu jāsasniedz maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma mērķi. Tajā būtu iekļaujami noteikumi KPN noteikšanai situācijās, kad krājuma apjoms ir vai nu lielāks, vai mazāks par pieaugušu zivju biomasas piesardzīgo apjomu 140 000 t, kā arī situācijā, kad biomasa varētu būt mazāka par minimālo apjomu, proti, 100 000 t. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai, ir paredzēti noteikumi heka ziemeļu krājuma KPN noteikšanai; to mērķis ir panākt, lai krājuma apjoms pārsniegtu piesardzīgo apjomu. | 140 | Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikuma mērķis — ilgtspējīga attīstība — atbilst Kopienas vides politikai, īpaši tiem šīs politikas aspektiem, kas saistīti ar dabīgo biotopu aizsardzību un dabas resursu saglabāšanu. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikums pamatojas uz vairākkārtēju apspriešanos ar dalībvalstīm, kā arī ar ieinteresēto aprindu pārstāvjiem reģionālajās konsultatīvajās padomēs. Komisija 2008. gada februārī iesniedza reģionālajām konsultatīvajām padomēm un dalībvalstīm neoficiālu tehnisku dokumentu. Šajā dokumentā analizētas dažādas metodes un sekas krājuma izmantošanas pakāpeniskai pārejai uz ilgtspējīgu pārvaldību, kas ir saskanīga ar 2002. gadā Johannesburgā pieņemtajām saistībām. Zvejas izraisītas mirstības samazināšana (pēc pārejas perioda) nodrošinātu stabilākas nozvejas un mazākus izmetumus un palīdzētu samazināt citu sugu pārzveju tajā pašā apgabalā un tajās pašās zvejniecībās. Atsaucoties uz tābrīža jaunāko zinātnisko ieteikumu, tika norādīts, ka zvejas izraisīta mirstība, kas saderīga ar maksimālo ilgtspējīgas izmantošanas apjomu, ir F=0,17. Zvejas izraisīta mirstība būtu jāsamazina vismaz par 10 % gadā, citādi tuvākajā laikā nekādi ieguvumi, visticamāk, netiktu nodrošināti. Tika raksturoti dalībvalstu paziņotie zvejas rīku veidi, kurus izmanto heka ieguvei, kā arī daži nozīmīgākie kuģu tipi, ko attiecīgās dalībvalstis izmanto heka zvejā. Ar nozares pārstāvjiem apspriedās par vairākiem zvejas izraisītas mirstības samazināšanas līdzekļiem, piemēram: kontroles un noteikumu izpildes uzlabošanas iespējām; zvejas izraisītas mirstības samazināšanas tempu; zvejas metožu maiņu mazāku zivju ieguves novēršanai, ieskaitot linuma acs izmēra palielināšanu dažādās zvejniecībās; zvejas pārvaldību, kurā papildus KPN izmanto jūrā pavadāmo dienu vai kilovatdienu limitus; kuģu ekspluatācijas pārtraukšanu. Apspriešanās laikā sagatavotais dokuments bija adresēts Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālajai konsultatīvajai padomei un Dienvidrietumu ūdeņu reģionālajai konsultatīvajai padomei. Šīs struktūras Eiropas Kopiena ir izveidojusi, lai zvejas un apstrādes nozares uzņēmumu pārstāvji, vides nevalstiskās organizācijas, personas, kas nodarbojas ar atpūtas zveju, un dažādas citas grupas varētu sniegt ieteikumus Eiropas Komisijai. | 212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas ICES un ZZTEK tika pieprasīts sniegt zinātnisku ieteikumu par heka krājuma ilgtermiņa pārvaldību. ZZTEK sniedza ziņojumu 2007. gada 4.–8. jūnija sanāksmē[2]. Ziņojumu par ekonomisko ietekmi sagatavoja 2007. gada decembra sanāksmē[3]. | 2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Galvenie atzinumi ir šādi. ZZTEK norāda, ka ievērojamus ilgtermiņa ieguvumus var nodrošināt, no atjaunošanas plānā norādītā zvejas izraisītas mirstības koeficienta, kas noteikts pēc piesardzības principa, (F=0,25) pārejot uz zvejas izraisītas mirstības koeficientu, kas saistīts ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (F=0,17). Tomēr, pārejot uz mazāku koeficientu, uz laiku samazinātos nozvejas apjoms. Turklāt ZZTEK norādīja, ka ieguvi varētu optimizēt, nomainot zvejas rīkus, lai tādējādi reducētu mazāku zivju nozveju, taču reģionālo konsultatīvo padomju pārstāvji nepiekrita palielināt linuma acs izmēru zvejas rīkiem, kurus izmanto heka ieguvē. Reģionālās konsultatīvās padomes piekrita, ka nepieciešams samazināt zvejas izraisītu mirstību un zvejas piepūli, taču uzskatīja, ka tas jādara, veicot zvejas jaudas strukturālus pielāgojumus, nevis izmantojot uz kilovatdienām vai jūrā pavadāmām dienām balstītu pārvaldību. Reģionālās konsultatīvās padomes neatbalstīja jaunu zvejas liegumu ieviešanu. Šis priekšlikums ir balstīts uz saņemtajiem ieteikumiem. | 225 | 226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi ICES un ZZTEK ieteikumi ir publiski pieejami attiecīgajās tīmekļa vietnēs (www.ices.dk un fishnet.jrc.it/web/stecf ). | 230 | Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējums galvenokārt pamatojas uz trīs veidu informāciju: bioloģiskā analīze, ko veikusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kura analizēja bioloģiskās iespējas attiecībā uz dažādiem zvejas izraisītas mirstības mērķkoeficientiem un šo koeficientu sasniegšanas metodi; ekonomiskā analīze, kuru arīdzan sagatavojusi ZZTEK un kurā ņemta vērā dažādo iespēju potenciālā ietekme uz attiecīgo flotu izmaksām un ienākumiem; apspriešanās ar ieinteresētajām personām, principā Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālās konsultatīvās padomes un Dienvidrietumu ūdeņu reģionālās konsultatīvās padomes kopīgais ieteikums. Ietekmes novērtējums pieejams: http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 310 | Juridiskais pamats Ilgtermiņa plānu izstrādes juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pants. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. | 331 | Salīdzinājumā ar spēkā esošo atjaunošanas plānu, ierosinātajā regulā paredzētas tikai tādas izmaiņas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu krājuma izmantošanu saskaņā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu un jaunāko zinātnisko ieteikumu. | IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | PAPILDU INFORMāCIJA | Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība | 531 | Priekšlikumā ir iekļauts noteikums, kas paredz novērtēt pārvaldības pasākumus reizi trīs gados, sākot no regulas spēkā stāšanās dienas. | 532 | Ierosinātie zvejas izraisītās mirstības mērķkoeficienti pamatojas uz ZZTEK un ICES zinātniskajiem ieteikumiem un atspoguļo pašreizējo bioloģisko stāvokli. Priekšlikumā ir iekļauta novērtēšanas klauzula, lai nodrošinātu to, ka zvejas izraisītas mirstības mērķkoeficientus attiecīgā gadījumā var grozīt, ņemot vērā jaunu zinātnisku informāciju un ieteikumus. | 2009/0039 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko izveido ilgtermiņa plānu heka ziemeļu krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5], tā kā: (1) Ņemot vērā 2002. gadā Johannesburgā ANO Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību pieņemto īstenošanas plānu, Eiropas Kopiena inter alia ir uzņēmusies saistības saglabāt vai atjaunot zivju krājumus tādā apjomā, kas nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un steidzami, ja iespējams, ne vēlāk kā 2015. gadā sasniegt šos mērķus attiecībā uz noplicinātajiem krājumiem. (2) Lai uzlabotu stāvokli heka ziemeļu krājumam, kas bija tuvu pilnīgam izsīkumam, tika pieņemta Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai[6]. Kaut gan šā plāna rezultātā attiecīgā krājuma stāvoklis zināmā mērā uzlabojās, minētā plāna mērķi ir nepietiekami, lai sasniegtu 1. apsvērumā minētos mērķus. (3) Lai atjaunotu heka ziemeļu krājumu tādā apjomā, kas nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, ir jāpieņem ilgtermiņa plāns heka ziemeļu krājuma pārvaldībai, paredzot tajā mērķus un procedūras, lai pieņemtu lēmumus par nozvejas limitiem un zvejas iespēju sadalījumu starp dalībvalstīm un aizstātu Regulu (EK) Nr. 811/2004. (4) Saskaņā ar pieejamo informāciju ilgtermiņā vēlamos biomasas apjomus precīzi noteikt nav iespējams. Tāpēc ilgtermiņa plāna mērķis drīzāk būtu jāizsaka ar zvejas izraisītas mirstības koeficientu, nevis biomasas mērķapjomu. (5) Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumā norādīts, ka vislielāko ieguves apjomu ilgtermiņā var nodrošināt, ja zvejas izraisītas mirstības koeficients, kas raksturo krājuma izmantošanu, ir 0,17. (6) ZZTEK ne vienmēr var būt spējīga sniegt ieteikumus par nozvejas limitiem pietiekami precīzas un reprezentatīvas informācijas trūkuma dēļ. Tāpēc jāizstrādā noteikumi, lai nodrošinātu to, ka nozvejas limitus var konsekventi noteikt arī apstākļos, kad trūkst datu. (7) Zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana, krājumu minimālā un piesardzīgā apjoma un zvejas izraisītas mirstības koeficienta noteikšana ir svarīgi kopējās zivsaimniecības politikas pasākumi, kuri tieši ietekmē dalībvalstu zvejas flotu sociāli ekonomisko stāvokli. Padomei ir lietderīgi paturēt tiesības tieši īstenot izpildes pilnvaras šajos konkrētajos jautājumos. (8) Lai nodrošinātu saskanību ar šajā regulā noteiktajiem pasākumiem, ir jāpieņem īpaši kontroles pasākumi papildus tiem, kuri paredzēti Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[7]. (9) Ir lietderīgi nodrošināt periodisku plāna izvērtēšanu. Turklāt jānodrošina iespēja koriģēt plānu, ja tā izvērtēšanā tiktu konstatēts, ka plānā noteiktie krājuma minimālie un piesardzīgie apjomi vai zvejas izraisītas mirstības rādītāji vairs nav piemēroti. (10) Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu[8] 21. panta a) punkta i) un iv) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām plāns jāuzskata par atjaunošanas plānu 2002. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[9] 5. panta nozīmē, ja krājuma apjoms ir mazāks par nārsta biomasas piesardzīgo apjomu, un par apsaimniekošanas [pārvaldības] plānu minētās regulas 6. panta nozīmē visos citos gadījumos. (11) Tāpēc Regula (EK) Nr. 811/2004 jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS 1. pants Priekšmets Ar šo regulu izveido ilgtermiņa plānu heka ziemeļu krājuma saglabāšanai un pārvaldībai (turpmāk “plāns”). 2. pants Darbības joma Šo regulu piemēro heka krājumam, kas dzīvo šādos apgabalos: a) ICES IIIa apakšrajons un ICES IIIb, IIIc un IIId apakšrajona Kopienas ūdeņi; b) ICES IIa apakšrajona un IV rajona Kopienas ūdeņi; c) ICES VI un VII rajons, ICES Vb apakšrajona Kopienas ūdeņi un ICES XII un XIV rajona starptautiskie ūdeņi; d) ICES VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe apakšrajons. 3. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) “KPN” ir daudzums, ko katru gadu 2. pantā minētajos apgabalos var iegūt no heka krājuma un izkraut; b) “biomasas minimālais apjoms” ir nārsta biomasa 100 000 t apmērā; c) “biomasas piesardzīgais apjoms” ir nārsta biomasa 140 000 t apmērā; d) “pašreizējā biomasa” ir heka krājuma apjoms KPN piemērošanas gada 1. janvārī. II NODAĻAILGTERMIŅA PĀRVALDĪBAS MĒRĶIS 4. pants Plāna mērķis Plāna mērķis ir: a) saglabāt heka krājuma biomasu tādā apjomā, kas nodrošina tā ilgtspējīgu izmantošanu, pamatojoties uz zvejas izraisītas mirstības mērķkoeficientu, kas ļautu ilgtermiņā no krājuma iegūt vislielāko apjomu, un b) nodrošināt minētā krājuma pārvaldību, lai tā apjoms būtu lielāks par biomasas piesardzīgo apjomu. III NODAĻA IEGUVES NOTEIKUMI 5. pants KPN noteikšanas procedūra 1. Lai sasniegtu 4. pantā izklāstīto mērķi, Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar ZZTEK, katru gadu ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par heka krājuma KPN 2. pantā minētajos apgabalos nākamajam gadam. 2 KPN nosaka saskaņā ar šo nodaļu. 6. pants Prognozētais zvejas radītais krājuma kopējais samazinājums 1. ZZTEK prognozē, kāds nākamajā gadā būs zvejas radītais heka krājuma kopējais samazinājums, kas atbilst saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu noteiktajiem zvejas izraisītas mirstības koeficientiem. 2. Ja ZZTEK prognozē, ka heka krājuma apjoms KPN piemērošanas gada 1. janvārī būs lielāks vai vienāds ar biomasas piesardzīgo apjomu, vidējais 2–6 gadu vecuma grupām piemērojamais zvejas izraisītas mirstības koeficients ir 0,17. 3. Ja ZZTEK prognozē, ka heka krājuma apjoms KPN piemērošanas gada 1. janvārī būs mazāks par biomasas minimālo apjomu, vidējais 2–6 gadu vecuma grupām piemērojamais zvejas izraisītas mirstības koeficients ir 0,085. 4. Ja ZZTEK prognozē, ka heka krājuma apjoms KPN piemērošanas gada 1. janvārī būs lielāks vai vienāds ar biomasas minimālo apjomu un mazāks par biomasas piesardzīgo apjomu, vidējais 2–6 gadu vecuma grupām piemērojamais zvejas izraisītas mirstības koeficients ir rezultāts, kas iegūts saskaņā ar šādu formulu: 0,085 + (pašreizējā biomasa – biomasas minimālais apjoms)*(0,17–0,085)/(biomasas piesardzīgais apjoms – biomasas minimālais apjoms). 7. pants KPN aprēķināšana 1. KPN aprēķina, no prognozētā zvejas radītā heka krājuma kopējā samazinājuma, kas minēts 6. pantā, atņemot šādus daudzumus: a) zivju daudzumu, kas vienāds ar paredzamajiem heka izmetumiem no attiecīgā krājuma, un b) attiecīgā gadījumā daudzumu, kas atbilst citiem attiecīgiem heka mirstības cēloņiem. 2. Neskarot 1. punktu, ikgadējās KPN izmaiņas katrā attiecīgajā apgabalā nepārsniedz 10 % no 2010., 2011. un 2012. gadā piemērojamās KPN un 20 % no turpmākos gados piemērojamās KPN. 8. pants KPN noteikšana apstākļos, kad trūkst datu Ja pietiekami precīzas un reprezentatīvas informācijas trūkuma dēļ ZZTEK nespēj sniegt ieteikumu, kas ļautu Padomei pieņemt lēmumu par KPN saskaņā ar 6. pantu, KPN nosaka šādi: a) ja ZZTEK iesaka heka nozvejas samazināt līdz iespējami mazākajam apjomam, KPN nosaka vismaz par 25 % mazāku nekā iepriekšējā gada KPN; b) visos pārējos gadījumos KPN nosaka vismaz par 15 % mazāku nekā iepriekšējā gada KPN. 9. pants Pasākumu pielāgošana Ja ZZTEK norāda, ka 6. panta 2., 3. vai 4. punktā minētais biomasas minimālais apjoms un biomasas piesardzīgais apjoms vai zvejas izraisītas mirstības mērķkoeficients vairs nav piemērots, lai nodrošinātu mazu krājuma noplicināšanas risku un maksimālu ilgtspējīgas ieguves apjomu, Padome pieņem lēmumu par jaunām minēto apjomu vērtībām. IV NODAĻA UZRAUDZĪBA, INSPEKCIJA UN PĀRRAUDZĪBA 10. pants Saistība ar Regulu (EEK) Nr. 2847/93 Šajā nodaļā paredzētos kontroles pasākumus piemēro papildus tiem pasākumiem, kas noteikti Regulā (EEK) Nr. 2847/93, Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 V nodaļā un minēto regulu īstenošanas noteikumos. 11. pants Zvejas žurnāla pārbaudes 1. Ja uz kuģiem ir uzstādīta kuģu satelītuzraudzības sistēma ( VMS ), dalībvalstis, izmantojot VMS datus, verificē, vai zvejas uzraudzības centros ( FMC ) saņemtā informācija atbilst zvejas žurnālā reģistrētajām darbībām. Šādas kontrolpārbaudes reģistrē datorlasāmā formā un glabā trīs gadus. 2. Katra dalībvalsts savā oficiālajā tīmekļa vietnē uztur un dara pieejamu informāciju par kontaktpunktiem zvejas žurnālu un izkraušanas deklarāciju iesniegšanai. 12. pants Pirmoreiz izkrautu heku svēršana 1. Zvejas kuģa kapteinis nodrošina to, ka jebkādu 2. pantā noteiktajos apgabalos nozvejotu un Kopienas ostā izkrautu heku daudzumu pirms pārdošanas vai pirms transportēšanas uz citu vietu nosver uz kuģa vai izkraušanas ostā. Svēršanai izmanto kompetento valsts iestāžu apstiprinātus svarus. Svēršanas rezultātā iegūto skaitli izmanto, aizpildot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. pantā minēto deklarāciju. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var atļaut nosvērt hekus zivju izsolē dalībvalsts teritorijā, ja izkraušanas vietā ir veikta fiziska inspekcija un ja zivju sūtījums ir aizzīmogots pirms transportēšanas tieši uz zivju izsoli un paliek aizzīmogots līdz svēršanas brīdim. Transporta dokumentā norāda ziņas par izkraušanas vietā veikto inspekciju. 13. pants Aizliegums pārkraut citā kuģī Heku pārkraušana citā kuģī, atrodoties jūrā, 2. pantā minētajos apgabalos ir aizliegta. 14. pants Iepriekšējs paziņojums 1. Tāda Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kurš ved vairāk nekā vienu tonnu heku, vismaz četras stundas pirms ieiešanas dalībvalsts ostā vai jebkurā izkraušanas vietā informē attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes par: a) ostas vai izkraušanas vietas nosaukumu; b) paredzamo ierašanās laiku attiecīgajā ostā vai izkraušanas vietā; c) visu to sugu zivju dzīvsvaru kilogramos, no kurām uz kuģa paturēti vairāk nekā 50 kg. 2. Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā paredzēts izkraut vairāk nekā vienu tonnu heku, var pieprasīt, lai uz kuģa paturētās nozvejas izkraušana nesāktos bez minēto iestāžu atļaujas. 3. Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, kas vēlas jūrā pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādu uz tā paturētu daudzumu, vai izkraut to trešās valsts ostā vai izkraušanas vietā, vismaz 24 stundas pirms pārkraušanas citā kuģī vai izkraušanas, ko veic jūrā, vai izkraušanas trešā valstī sniedz karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm 1. punktā minēto informāciju. 15. pants Apstiprinātās ostas 1. Ja Kopienā no Kopienas zvejas kuģa jāizkrauj vairāk nekā divas tonnas heku, kuģa kapteinis nodrošina to, ka izkraušanu veic tikai apstiprinātās ostās. 2. Katra dalībvalsts apstiprina ostas, kurās vienmēr izkrauj hekus, kuru daudzums pārsniedz divas tonnas. 3. Katra dalībvalsts 15 dienu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā nosūta Komisijai apstiprināto ostu sarakstu un 30 dienu laikā pēc tam nosūta ar šīm ostām saistītās inspekcijas un pārraudzības procedūras, tostarp noteikumus un nosacījumus par to, kā katrā izkraušanā reģistrēt heku daudzumus un ziņot par tiem. Komisija šo informāciju pārsūta visām dalībvalstīm. 16. pants Pielaides robeža, novērtējot zvejas žurnālā reģistrētos daudzumus Atkāpjoties no 5. panta 2. punkta Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulā (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[10], pieļaujamā pielaides robeža uz kuģa paturēto daudzumu novērtēšanai kilogramos ir 5 % no zvejas žurnālā minētā skaitļa. 17. pants Heku atsevišķa uzglabāšana Uz Kopienas zvejas kuģa ir aizliegts jebkādu heku daudzumu paturēt tvertnēs jauktā veidā kopā ar citām jūras organismu sugām. Tvertnes ar hekiem kuģa kravas telpās novieto tā, lai tās atrastos atsevišķi no citām tvertnēm. 18. pants Heku transportēšana 1. Dalībvalsts kompetentās iestādes var pieprasīt, lai visus hekus, kas nozvejoti kādā no 2. pantā minētajiem apgabaliem un pirmoreiz izkrauti minētajā dalībvalstī, pirms tālākas transportēšanas no pirmās izkraušanas ostas nosver inspektoru klātbūtnē. Pirms piedāvā pirmajai pārdošanai un pārdod hekus, kas pirmoreiz izkrauti saskaņā ar 15. pantu apstiprinātā ostā, dalībvalstu pilnvarotu kontrolieru klātbūtnē nosver reprezentatīvus paraugus, kas pēc skaita atbilst vismaz 20 % izkrāvumu. Tālab dalībvalstis mēneša laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Komisijai datus par izmantojamo paraugu ņemšanas režīmu. 2. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta, visiem heka daudzumiem, kuri pārsniedz 50 kg un kurus transportē uz vietu, kas nav ne pirmās izkraušanas, ne importēšanas vieta, pievieno minētās regulas 8. panta 1. punktā paredzētas deklarācijas kopiju, kurā norādīti transportētie heka daudzumi. Minētās regulas 13. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu nepiemēro. 19. pants Nacionālās kontroles rīcības programmas 1. Dalībvalstis, uz kuru kuģiem attiecas šī regula, saskaņā ar I pielikumu izstrādā nacionālo kontroles rīcības programmu. 2. Dalībvalstis, uz kuru kuģiem attiecas šī regula, līdz katra gada 31. janvārim savā oficiālajā tīmekļa vietnē Komisijai un citām dalībvalstīm, uz kurām attiecas šī regula, dara pieejamu nacionālo kontroles rīcības programmu un tās īstenošanas grafiku. 3. Komisija vismaz reizi gadā sasauc Zvejniecības un akvakultūras komitejas sanāksmi, lai izvērtētu nacionālo kontroles rīcības programmu piemērošanu un rezultātus. 20. pants Inspekcijas standarti Nacionālajās kontroles rīcības programmās, kas minētas 19. pantā, nosaka konkrētus inspekcijas standartus. Šādus standartus periodiski pārskata pēc tam, kad veikta sasniegto rezultātu analīze. Inspekcijas standartus pakāpeniski maina, līdz ir sasniegti II pielikumā noteiktie mērķstandarti. 21. pants Īpašas kontroles un inspekcijas programmas Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c panta 1. punkta, heka krājuma īpašās kontroles un inspekcijas programmas var ilgt vairāk nekā trīs gadus no to spēkā stāšanās dienas. V NODAĻATURPMĀKIE PASĀKUMI 22. pants Plāna novērtēšana Pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu un apspriedusies ar attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomi, Komisija ne vēlāk kā trešajā šīs regulas piemērošanas gadā un pēc tam katrā trešajā šīs regulas piemērošanas gadā novērtē plāna ietekmi uz heka krājumu un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto, un attiecīgā gadījumā ierosina vajadzīgos pasākumus plāna grozīšanai. VI NODAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI 23. pants Eiropas Zivsaimniecības fonda sniegtā palīdzība 1. Tajos gados, kuros krājuma apjoms ir mazāks par biomasas piesardzīgo apjomu, plānu uzskata par atjaunošanas plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. panta nozīmē Regulas (EK) Nr. 1198/2006 21. panta a) punkta i) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām. 2. Tajos gados, kuros krājuma apjoms ir lielāks vai vienāds ar biomasas piesardzīgo apjomu, plānu uzskata par apsaimniekošanas [pārvaldības] plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. panta nozīmē Regulas (EK) Nr. 1198/2006 21. panta a) punkta iv) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām. 24. pants Atcelšana 1. Regulu (EK) Nr. 811/2004 atceļ. 2. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu III pielikumā. 25. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Nacionālo kontroles rīcības programmu saturs Nacionālo kontroles rīcības programmu mērķis inter alia ir precizēt šādus jautājumus. 1. KONTROLES LĪDZEKĻI Cilvēkresursi 1.1. Krastā un jūrā strādājošo inspektoru skaits, kā arī laikposmi un zonas, kurās tie jāizvieto. Tehniskie resursi 1.2. Patruļkuģu un lidaparātu skaits, kā arī laikposmi un zonas, kuros tie jāizmanto. Finanšu resursi 1.3. Cilvēkresursu, patruļkuģu un lidaparātu izmantošanai iedalītie budžeta resursi. 2. AR ZVEJAS DARBĪBĀM SAISTĪTAS INFORMĀCIJAS ELEKTRONISKA REĢISTRĒŠANA UN PAZIŅOŠANA To sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 11., 12., 15. un 16. pantam. 3. OSTU APSTIPRINĀŠANA Attiecīgā gadījumā — to ostu saraksts, kas saskaņā ar 15. pantu apstiprinātas heku izkraušanai. 4. PAZIŅOJUMS PIRMS IZKRAUŠANAS To sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 14. pantam. 5. IZKRĀVUMU KONTROLE Visu to iekārtu un sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 12., 14., 15., 16. un 18. pantam. 6. INSPEKCIJAS PROCEDŪRAS Nacionālajās kontroles rīcības programmās nosaka procedūras, ko ievēro: a) veicot inspekcijas jūrā vai uz sauszemes; b) sazinoties ar kompetentajām iestādēm, ko citas dalībvalstis izraudzījušās par atbildīgajām iestādēm nacionālajā kontroles rīcības programmā attiecībā uz hekiem; c) veicot kopīgu pārraudzību un inspektoru apmaiņu, tostarp nosakot pilnvaras un tiesības inspektoriem, kas darbojas citu dalībvalstu ūdeņos. II PIELIKUMS ĪPAŠI INSPEKCIJAS STANDARTI Mērķis 1. Katra dalībvalsts saskaņā ar šo pielikumu nosaka īpašus inspekcijas standartus. Stratēģija 2. Zvejas darbību inspekciju un pārraudzību veic galvenokārt attiecībā uz kuģiem, kuri varētu nozvejot hekus. Kā papildu kontrolpārbaudes mehānismu inspekcijas un pārraudzības efektivitātes izvērtēšanai izmanto heku transportēšanas un tirdzniecības izlases veida inspekcijas. Prioritātes 3. Dažādiem zvejas rīku veidiem piemēro dažādas prioritātes pakāpes atkarībā no tā, cik lielā mērā zvejas iespēju limiti ietekmē flotes. Šā iemesla dēļ katra dalībvalsts nosaka konkrētas prioritātes. Mērķstandarti 4. Ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas dalībvalstis ievieš inspekciju grafikus, ņemot vērā turpmāk izklāstītos mērķus. Dalībvalstis nosaka un apraksta, kāda paraugu ņemšanas stratēģija tiks piemērota. Komisija pēc pieprasījuma var piekļūt dalībvalsts izmantotajam paraugu ņemšanas plānam. a) Ostā veiktu inspekciju intensitāte Sasniedzamajai precizitātei principā vajadzētu būt vismaz līdzvērtīgai tai, ko sasniegtu ar parastu paraugu ņemšanu izlases veidā, dalībvalstīs inspicējot 20 % (pēc skaita) visu izkrauto heku. b) Tirdzniecības inspekciju intensitāte Inspicē 5 % heku daudzuma, ko piedāvā pārdošanai izsolē. c) Jūrā veiktu inspekciju intensitāte Elastīgs standarts: to nosaka pēc tam, kad ir sīki izanalizētas zvejas darbības katrā apgabalā. Jūrā veiktu inspekciju standarti attiecas uz patrulēšanas dienu skaitu jūrā heka pārvaldības apgabalos; dienām, kurās patrulē konkrētos apgabalos, var noteikt atsevišķu standartu. d) Aeronovērošanas intensitāte Elastīgs standarts: to nosaka pēc tam, kad ir sīki izanalizētas zvejas darbības katrā apgabalā, ņemot vērā dalībvalsts rīcībā esošos pieejamos resursus. III PIELIKUMSAtbilstības tabula Regula (EK) Nr. 811/2004 | Šī regula | 1. pants | 1. pants | 2. pants | 4. pants | 3. pants | - | 4. pants | 5. pants | 5. pants | 6. un 7. pants | 6. pants | 8. pants | 7. pants | - | 8. pants | 14. pants | 9. pants | 15. pants | 10. pants | 16. pants | 11. pants | 17. pants | 12. pants | 18. pants | 13. pants | 21. pants | [1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [2] Heka ziemeļu krājuma ilgtermiņa pārvaldības plāni. Lisabona, 2007. gada 4.–8. jūnijs. Ziņojums, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas apakšgrupa resursu un to izmantošanas sabalansēšanas jautājumos. [3] Heka ziemeļu krājuma ilgtermiņa pārvaldības plāna ietekmes novērtējums. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas apakšgrupa resursu un to izmantošanas sabalansēšanas jautājumos. [4] OV C , lpp. [5] OV ... [6] OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp. [7] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. [8] OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp. [9] OV L 358, 31.12.2002., 59.lpp. [10] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp.