Ziņojums par turpmāko rīcību attiecībā uz pieprasījumiem no Eiropas Parlamenta tā rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprināšanu un no Padomes tās ieteikumā par budžeta izpildes apstiprināšanu 2019. finanšu gadā

Komisija pašlaik gatavo pamatnostādnes tās piemērošanai. Tajā pašā laikā Komisija aktīvi novērtē informāciju no regulā minētajiem avotiem, lai konstatētu iespējamos tiesiskuma principu pārkāpumus, kas būtu būtiski saskaņā ar tās noteikumiem. Ja radīsies bažas, bez liekas kavēšanās sāksies pārrunas ar dalībvalstīm.

Attiecībā uz efektīvas kontroles sistēmas izveidi saistībā ar iespējamiem zemes sagrābšanas gadījumiem kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) ietvaros dalītās pārvaldības kontekstā vispirms un galvenokārt ir jārīkojas attiecīgo dalībvalstu iestādēm, izskatot atsevišķu saņēmēju sūdzības. Tāpēc likumdevēji jaunajās KLP regulās ir vienojušies par noteikumu, kas paredz, ka dalībvalstīm jāizveido pienācīgas sistēmas sūdzību izskatīšanai par līdzekļu apguvi. Turklāt Komisija varētu izskatīt visus Savienības tiesību aktu pamattiesību vai vispārējo principu pārkāpumus pēc KLP plāna apstiprināšanas, izmantojot pašreizējo EU Pilot vai pārkāpuma procedūru.

Komisija uzrauga apgalvojumus par zemes sagrābšanu un vajadzības gadījumā pieprasa dalībvalstīm rīkoties (piemēram, uzlabot Slovākijas zemes reģistru). Tomēr attiecībā uz noziedzīgām darbībām galvenā kompetence joprojām ir policijas spēkiem un valstu prokuroriem. Ja ir aizdomas par krāpšanu, attiecīgo informāciju nosūta Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), lai tas varētu veikt turpmākus pasākumus saskaņā ar tā pilnvarām. Kopš 2021. gada 1. jūnija pastāv arī iespēja iesaistīt Eiropas Prokuratūru (EPPO).

Visbeidzot, attiecībā uz tiesiskuma ievērošanu ārējā palīdzībā Komisija ir stingri apņēmusies ievērot tādas pamatvērtības kā cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums, kas ir būtiski elementi visās ES partnerattiecībās un sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm. Sadarbība ar lielāko daļu valstu ietver atbalstu vairākām svarīgām nozarēm, piemēram, finanšu izmeklētājiem un kriminālizmeklētājiem, prokuroriem, juristiem un advokātiem, ombudiem, krimināltiesām, augstākajām tiesām, revīzijas palātām un būtisku atbalstu demokrātiskai pārvaldībai.

Vairākās valstīs ES ir atbalstījusi tiesu administrāciju tās centienos palielināt efektivitāti un iekļautību (Centrālāfrikas Republika, Mali, Nigēra un Mauritānija). ES ir arī palīdzējusi stiprināt visu ķēdi, sākot no policijas un žandarmērijas izmeklētājiem līdz pat prokuroriem un tiesnešiem, lai cīnītos pret kriminālām darbībām (Kongo Demokrātiskā Republika, Gvineja-Bisava). Visbeidzot, ES arī atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizācijas to uzraudzītāju lomā, kas veicina pārredzamību un pārskatatbildību, kā arī to kā sociāla dalībnieka lomā, kas spēj sniegt juridisku palīdzību personām, kurām ir liegtas balsstiesības vai kuras ir neaizsargātas (Kongo Demokrātiskā Republika, Centrālāfrikas Republika, Fidži).

4.Informācija par ES līdzekļu saņēmējiem un sadarbspējīgas IT uzraudzības un ziņošanas sistēmas izveide

Ievērojams progress tika panākts Kopīgo noteikumu regulas (KNR), kopējās lauksaimniecības politikas (KLP), Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) un Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) tiesiskajā regulējumā par to, kāda veida informācija dalībvalstīm jāvāc un jāuzglabā par ES līdzekļu saņēmējiem, tajā skaitā to juridisko personu faktiskajiem īpašniekiem, kas ir ES līdzekļu saņēmēji un galasaņēmēji. Šādiem datiem būtu jāļauj stiprināt kontroles un revīzijas procesus, jo īpaši attiecībā uz krāpšanu un interešu konfliktiem.

Komisija arī nāca klajā ar priekšlikumiem par vienota datizraces un riska noteikšanas instrumenta obligātu izmantošanu (kontroles un revīzijas nolūkā) KNR, KLP, ANM, Brexit korekcijas rezerves (BAR) un EGF vajadzībām. Tomēr likumdevēji nevirzīja šo priekšlikumu tālāk attiecībā uz KNR, ANM, BAR un EGF, tāpēc šāda datizraces un riska noteikšanas instrumenta izmantošana dalībvalstīs joprojām ir brīvprātīga. Attiecībā uz KLP likumdevēju panāktā galīgā politiskā vienošanās ir instrumenta brīvprātīga izmantošana ar pārskatīšanas klauzulu 2025. gadā ar iespējamiem tiesību aktu priekšlikumiem, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, kurā novērtēta vienotā datizraces instrumenta izmantošana un tā sadarbspēja. Komisija šo instrumentu dara pieejamu dalībvalstīm no 2023. gada 1. janvāra, lai palīdzētu tām nodrošināt Savienības finanšu interešu efektīvu aizsardzību. Turklāt informāciju par visiem KLP fondiem par grupām, pie kurām pieder saņēmēji, ievāc dalībvalstis (un arī publicē pārredzamības nolūkā).

Komisija datizraces un riska noteikšanas instrumentu turpinās darīt pieejamu dalībvalstīm kontroles un revīzijas nolūkā un, tā kā dalībvalstīm nav juridiska pienākuma to izmantot, stingri mudinās tās to izmantot.

Komisija apsver, kā vēl vairāk uzlabot datu par ES finansējuma saņēmējiem un galasaņēmējiem kvalitāti un sadarbspēju, tajā skaitā izmantojot vienotu datizraces un riska noteikšanas instrumentu. Tā uzskata, ka jebkādi noteikumi šajā sakarā vispirms būtu jānovērtē saistībā ar gaidāmo Finanšu regulas pārskatīšanu, kas ir visaptveroša regula par ES budžeta izpildi un kontroli.

Attiecībā uz KLP finansējuma sadali Komisija ir konsekventi ierosinājusi tiešo maksājumu maksimuma noteikšanu un pakāpenisku samazināšanu, kā arī pārdalošu ienākumu papildatbalstu un patiesa/aktīva lauksaimnieka jēdziena piemērošanu, lai nodrošinātu tiešo maksājumu taisnīgāku sadali. Likumdevēji vienojās par tiešo maksājumu iespējamo maksimuma noteikšanu, kā arī par obligātajiem pārdalošajiem maksājumiem vismaz 10 % apmērā no dalībvalstu tiešo maksājumu finansējuma, ja vien tās nevar pierādīt, ka panāk tiešo maksājumu mērķtiecīgāku izmantošanu ar citiem līdzekļiem. Likumdevēji vienojās arī par aktīva lauksaimnieka jēdzienu KLP.

5.Agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma (EDES)

EDES joprojām ir jauna sistēma, un tā turpina attīstīties. Sākotnēji no 2016. gada EDES attiecās tikai uz tiešo pārvaldību un tikai ļoti ierobežotā mērā uz netiešo pārvaldību. Finanšu regulas pēdējās pārskatīšanas ietvaros EDES ir paplašināta, ietverot visu netiešo pārvaldību, un tās darbības joma ir paplašināta.

Izņēmumu skaits ir jāskata arī salīdzinājumā ar vienību un personu aizsardzības līmeni, kas ir augsts, jo īpaši saskaņā ar ES Pamattiesību hartu un noziedzīgu nodarījumu un sodu likumības un samērīguma principu. Turklāt likumdevējs nolēma noteikt ierobežojošus nosacījumus attiecībā uz iespēju publicēt administratīvas sankcijas, paredzot šo iespēju visnopietnākajām lietām, lai pastiprinātu sankciju preventīvo ietekmi, vienlaikus ievērojot personas datu aizsardzību, izmeklēšanas vai valsts tiesvedības konfidencialitāti un samērīguma principu.

Kopumā EDES panāk pozitīvu līdzsvaru starp vajadzību aizsargāt ES finanšu intereses un nepieciešamību nodrošināt tiesības uz aizstāvību, pieprasot pamatoto pierādījumu minimumu (konstatētos faktus), kurus pārbauda, izmantojot tiesības tikt uzklausītam, un ievēro tiesiskuma principa ietekmi.

Līdz šim lietas, kurās iesaistītas vairāk nekā 90 vienības, ir nodotas EDES paneļkomitejai. Kopumā sankcijas ir piemērotas 42 vienībām, un 13 vienības joprojām ir izslēgtas.

Attiecībā uz izslēgšanas sistēmas uzlabojumiem Komisija saistībā ar gaidāmo Finanšu regulas pārskatīšanu un ņemot vērā sistēmas darbības pirmos piecus gadus izskatīs iespēju paplašināt tās darbības jomu un, ja iespējams, uzlabot procedūru.

6.Vadlīnijas par izvairīšanos no interešu konflikta

Komisija veic pasākumus arī šajā jomā. 2018. gadā grozītās Finanšu regulas 61. pantu piemēro vienādi visiem ES līdzekļiem visos līmeņos, ja budžeta izpildē iesaistīta finanšu dalībnieka vai citas personas funkcijas neatkarīgi un objektīvi traucē pildīt iemesli, kas saistīti ar ģimeni, emocionālajām saitēm, politisko vai nacionālo piederību, ekonomiskajām interesēm vai jebkādām citām tiešām vai netiešām personīgajām interesēm.

Komisija ir apņēmusies atbalstīt un virzīt dalībvalstis jauno interešu konflikta noteikumu piemērošanā. Komisija 2021. gada aprīlī publicēja vadlīnijas par izvairīšanos no interešu konfliktiem un to pārvaldību. Šīs vadlīnijas ir adresētas gan dalībvalstīm, gan ES iestādēm. Tās veicina Finanšu regulā izklāstīto noteikumu vienotu interpretāciju visos pārvaldības veidos un ietver praktiskus piemērus un pasākumus, ko varētu ieviest, lai izvairītos no interešu konflikta situācijām un tās pārvaldītu. Pirms pabeigšanas dokuments 2020. gada augustā tika nodots Eiropas Parlamentam un iesniegts dalībvalstu iestādēm un apspriedei ar tām. Komisija — kā daļu no mērķtiecīgiem pasākumiem dalībvalstīm — 2021. gadā ir iesniegusi dokumentu, izmantojot dalībvalstu iestādes un attiecīgos ekspertu tīklus, un tā turpinās to darīt arī pēc tam.