EIROPAS KOMISIJA Briselē, 27.4.2022 COM(2022) 658 final 2022/0132(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko attiecībā uz vīzas procedūras digitalizāciju groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2008, (EK) Nr. 810/2009 un (ES) 2017/2226, Padomes Regulas (EK) Nr. 1683/95, (EK) Nr. 333/2002, (EK) Nr. 693/2003 un (EK) Nr. 694/2003 un Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu {SEC(2022) 202 final} - {SWD(2022) 658 final} - {SWD(2022) 659 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi ES kopējā vīzu politika ir būtisks elements, kas nodrošina Šengenas zonas ārējo robežu drošību un pienācīgu darbību. Tā atvieglo likumīgu uzturēšanos vai tranzītu caur Šengenas valstīm un ir veicinājusi dalībvalstu vīzu izsniegšanas prakses saskaņošanu. Lai uzturētu augstu iekšējās drošības līmeni, aizsargātu personu brīvu pārvietošanos Šengenas zonā un veicinātu trešo valstu valstspiederīgo likumīgu ieceļošanu ES, vienlaikus samazinot neatbilstīgu migrāciju, dalībvalstis pašlaik uzlabo savu kopējo ārējo robežu pārvaldību. Kopš Vīzu kodeksa stāšanās spēkā 2010. gadā un Vīzu informācijas sistēmas (VIS) darbības uzsākšanas 2011. gadā vide, kurā darbojas vīzu politika, ir būtiski mainījusies. No vienas puses, pēdējos gados pieaugušas problēmas, kas saistītas ar migrāciju un drošību; no otras puses, būtiska tehnoloģiju attīstība sniedz jaunas iespējas padarīt Šengenas vīzas pieteikuma procesu raitāku gan ceļotājiem, gan konsulātiem. Lai gan vīzas pieteikuma apstrāde jau ir daļēji digitalizēta, proti, pieteikumi un lēmumi tiek reģistrēti VIS, divi svarīgi posmi joprojām tiek īstenoti papīra formātā — vīzas pieteikuma process un vīzas uzlīme. Šie divi posmi rada slogu visām ieinteresētajām personām, sākot no centrālajām valsts pārvaldes iestādēm, t. i., iekšlietu un ārlietu ministrijām, līdz konsulātiem un pieteikuma iesniedzējiem. Dalībvalstis to apzinās, un dažas no tām ir daļēji digitalizējušas pieteikumu iesniegšanas procesu, lai padarītu to efektīvāku un ērtāku. ES līmenī 2017. gadā Igaunija kā Padomes prezidentvalsts Padomes Vīzu jautājumu darba grupā atklāja diskusiju par iespējām uzlabot pašreizējo vīzu izsniegšanas procesu, ieviešot vīzas pieteikumu tiešsaistē un digitālo vīzu. Šis politiskais stimuls, kā arī pašreizējās un turpmākās tiesību aktu izmaiņas, proti, pārskatītais Vīzu kodekss, VIS pārskatīšana, ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS) un Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS), lika Komisijai 2018. gada 14. martā izdot paziņojumu par kopējās vīzu politikas pielāgošanu jauniem izaicinājumiem un sākt pārdomas par virzību uz digitālām vīzām. Komisijas 2018. gada marta paziņojumā par vīzu politiku tika apsvērta ideja par “e-vīzām”. Kā pieteikts Komisijas paziņojumā, 2019. gadā tika veikta priekšizpēte par vīzu procedūru digitalizāciju, un tās rezultāti ir izmantoti šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā. Turklāt ES Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) 2020.–2021. gadā veica ES platformas prototipa izstrādes projektu, cieši sadarbojoties ar Komisiju un dalībvalstīm. No šā prototipa gūtie secinājumi tiks izmantoti topošās ES pieteikuma platformas izstrādē. 2019. gadā pārskatot ES Vīzu kodeksu, Eiropas Parlaments un Padome skaidri norādīja mērķi izstrādāt kopīgu risinājumu, kas turpmāk ļautu Šengenas vīzas pieteikumus iesniegt tiešsaistē un tajā pilnībā izmantot jaunākās juridiskās un tehnoloģiskās norises. Covid-19 pandēmija, kas izraisīja Šengenas vīzu apstrādes darbību palēnināšanos visā pasaulē (daļēji tāpēc, ka konsulātos un vīzu pieteikumu centros bija grūti uzņemt vīzas pieteikuma iesniedzējus), lika dalībvalstīm aicināt Komisiju paātrināt darbu vīzas procedūru digitalizācijas jomā. Jaunajā Migrācijas un patvēruma paktā, ko Komisija ierosināja 2020. gada 23. septembrī, ir noteikts mērķis līdz 2025. gadam pilnībā digitalizēt vīzas procedūru, ieviešot digitālu vīzu un iespēju iesniegt vīzu pieteikumus tiešsaistē. Pašlaik valstspiederīgajiem no 102 trešām valstīm ir jābūt derīgai vīzai, lai šķērsotu ES ārējās robežas. Vīzas izsniedz dalībvalstis, izmantojot konsulātu tīklu trešās valstīs. Prognozēs, kas izmantotas šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā, tiek lēsts, ka līdz 2025. gadam īstermiņa vīzu skaits nedaudz palielināsies un pēc tam stabilizēsies. Ieviešot iespēju vīzas pieteikuma iesniedzējiem parakstīt pieteikuma veidlapas elektroniski, grozītais Vīzu kodekss ir radījis iespēju digitālai vīzas pieteikumu iesniegšanai un apstrādei; tomēr lielākā daļa dalībvalstu digitalizēja tikai atsevišķus īstermiņa vīzas procesa posmus un joprojām lielā mērā balstās uz procedūrām papīra formātā. Rezultātā digitalizācijas pakāpe, kā arī vīzas pieteikuma process dažādās dalībvalstīs atšķiras. Pašreizējā sadrumstalotā valstu prakse pieteikuma procesa pārvaldībā negatīvi ietekmē esošās ES vīzu politikas darbību un Eiropas Savienības kā vienotas ģeogrāfiskas vienības uztveri un apgrūtina vīzas pieteikuma procesu vīzu pieteikumu iesniedzējiem. Turklāt, tā kā pašreizējie noteikumi par īstermiņa vīzām ES līmenī neparedz dalībvalstīm digitalizācijas pienākumu, pašreizējās procedūras papīra formātā dalībvalstīm rada lielas pārvaldības izmaksas, kas saistītas ar pieteikumu izskatīšanu papīra formātā. Turklāt fiziskā vīzas uzlīme ir pakļauta falsifikācijai un krāpšanai (piemēram, viltošanai un atdarināšanai), un to var nozagt, kas rada drošības risku. Vīzas uzlīme tika ieviesta 1995. gadā, un kopš tā laika tā ir regulāri atjaunināta, lai uzlabotu tās drošības elementus. Nesenākais jauninājums ir parakstīta 2D svītrkoda ieviešana vīzas uzlīmē — tas stāsies spēkā 2022. gada 1. maijā. Tomēr vīzas uzlīme, visticamāk, joprojām būs neaizsargāta pret viltošanu. Vēl viens risks, kas identificēts saistībā ar pašreizējo situāciju, ir tas, ka pieteikumu iesniedzēji meklē izdevīgākas vīzas ieguves iespējas. Atšķirīgā pieteikumu iesniegšanas procedūra var pamudināt vīzas pieteikuma iesniedzējus iesniegt pieteikumu dalībvalstī, kurā pieteikuma procedūra ir digitalizētāka, nevis tajā dalībvalstī, kas citādi būtu kompetenta izskatīt konkrēto vīzas pieteikumu. Turklāt tās trešās valstis, kas tieši konkurē ar ES trešo valstu ceļotāju piesaistē, piemēram, Austrālija un Jaunzēlande, jau ir ieviesušas pilnībā digitalizētus procesus visiem ārvalstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas vīzas prasības. Citas valstis (piemēram, Apvienotā Karaliste, ASV, Kanāda, [Krievija,] Indija) ir digitalizējušas procesu, lai atsevišķu svarīgāko trešo valstu valstspiederīgie, uz ko attiecas vīzas prasības, vīzas vietā ātri un viegli varētu iegūt elektronisku ceļošanas atļauju noteiktiem ceļošanas mērķiem. Šīs procedūras lielā mērā ir salīdzināmas ar Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS). Turpretī vīzas pieteikuma procedūra ES apmeklēšanai ir diezgan sarežģīta un smagnēja. Globālā digitalizācijas tendence, kā arī ceļotāju gaidu pēc arvien ātrākām, modernākām un vienkāršākām procedūrām dēļ ES var atpalikt un var rasties ekonomiski neizdevīgi apstākļi Eiropas Savienībai, it īpaši ES nozarei, jo starptautiskie ceļojumi pozitīvi ietekmē ES IKP un it īpaši — tūrisma nozari. Līdz ar to nerīkojoties izmaksas ES līmenī laika gaitā varētu palielināties. Neveicot digitalizāciju, vīzas procesa pārvaldīšana dalībvalstīm joprojām būtu smags administratīvais slogs, vīzas pieteikuma iesniedzējiem arī turpmāk būtu jāveic dārgas un laikietilpīgas procedūras un saglabātos ar vīzas uzlīmes drošību saistītie riski. Galvenās konstatētās problēmas saistībā ar dalībvalstu iestādēm, kas nodarbojas ar vīzas pieteikumu izskatīšanu un vīzu izsniegšanu, ir šādas. ·Ilgais process un pieaugošās izmaksas konsulātiem par papīra dokumentu pārvaldīšanu, apstrādāšanu un arhivēšanu (arī iznīcināšanu). Dalībvalstu atkarība no ārpakalpojumu sniedzējiem savu pienākumu izpildē attiecībā uz vīzu pārvaldību, ņemot vērā vīzas pieteikumu skaita pieaugumu, un pienākums trešo valstu valstspiederīgajiem apmeklēt konsulātu vai vīzas pieteikuma centru katru reizi, kad viņiem ir jāiesniedz pieteikums. Vidēji 90 % īstermiņa vīzas pieteikumu tiek iesniegti ar ārpakalpojumu sniedzēju starpniecību. Tas ietver arī lielapjoma līgumus, uzraudzības izmaksas, kā arī papildu izdevumus vīzas pieteikuma iesniedzējiem.

·Process, kurā tiek izmantots papīra formāts, nav drošs pret apdraudējumu un riskiem. Covid-19 pandēmija ir būtiski ietekmējusi vīzas procedūru, jo Šengenas vīzas pieteikuma procedūras galvenajos posmos ir sistemātiski nepieciešama pieteikuma iesniedzēja fiziska ierašanās konsulātā vai pie ārpakalpojumu sniedzēja. ·Fiziskā vīzas uzlīme ir pakļauta falsifikācijai un krāpšanai (piemēram, viltošanai), un tā ir jātransportē un jāglabā drošībā. ·Paaugstināts risks, ka pieteikuma iesniedzēji meklēs izdevīgākas vīzas ieguves iespējas. Pieteikuma iesniedzēji varētu izvēlēties pieteikties vīzai uz to dalībvalsti, kas piedāvā ātru vīzas pieteikuma procesu, nevis uz to dalībvalsti, kuru viņi patiesībā vēlas apmeklēt. Pašreizējā procedūra ir sarežģīta un apgrūtinoša arī vīzas pieteikuma iesniedzējiem. ·Vīzas pieteikuma iesniedzējiem attiecībā uz katru pieteikumu ir jādodas uz tuvāko konsulātu vai vīzas pieteikuma centru un jāatstāj ceļošanas dokuments, kas apgrūtina personas identificēšanu un ceļošanu uz ārvalstīm pieteikuma apstrādes laikā. ·Bieži ceļojošām personām attiecībā uz katru pieteikumu ir jāatkārto tā pati ilgā procedūra, kas atkarībā no galamērķa dalībvalsts var atšķirties. ·Iesniedzot pieteikumu ar ārpakalpojumu sniedzēja starpniecību, pieteikuma iesniedzēji maksā arī papildu maksu. Šo problēmu pamatcēloņi ir juridiskās prasības dalībvalstīm izsniegt papīra vīzas uzlīmi, dalībvalstu prasība par fizisku ierašanos un papīra formāta izmantošana, kā arī atšķirīgais digitalizācijas līmenis un sadrumstalotās vīzas procedūras dalībvalstīs. Tāpēc vīzas procedūru digitalizācija piedāvā iespēju uzlabot vīzas pieteikuma procesu, samazinot izmaksas un slogu ieinteresētajām personām, vienlaikus uzlabojot Šengenas zonas drošību. Turklāt vīzu izsniegšanas procesa digitalizācija atbilst jaunākajām izmaiņām tiesību aktos attiecībā uz robežu pārvaldības IT vidi, tādējādi veicinot paaugstinātu Šengenas zonas drošību. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Vīzas pieteikuma procedūras digitalizācija un digitālas vīzas ieviešana ir saskanīga ar turpmāk minētajām būtiskajām norisēm vīzu un robežu politikas jomā. ·Vīzu kodeksa pārskatīšana 2020. gadā, kas atviegloja regulāro ceļotāju pieteikšanos vīzām ar ilgāku derīguma termiņu un atļāva elektroniskus vīzas pieteikumus (ko izmantoja dažas dalībvalstis) un elektronisko parakstu (dalībvalstīs līdz šim neizmanto). ·Nesen pārskatītā Vīzu informācijas sistēmas (VIS) regula. ·Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) ir daļa no viedrobežu un sistēmu sadarbspējas satvara un ievieš tiešsaistes ceļošanas atļauju trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem nav vajadzīga vīza. Šī ceļošanas atļauja atšķiras no vīzas procedūras, kurā ir jāiesniedz biometriskie dati un nepieciešama pieteikumu iesniedzēju fiziska klātbūtne, lai mazinātu lielākus migrācijas un drošības riskus, kas saistīti ar trešām valstīm, kuru valstspiederīgajiem ir vajadzīga vīza. ·Ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS), kas sāks darboties 2022. gadā un prasīs ikvienam ceļotājam, kurš apmeklēs Šengenas zonu uz īsu laiku, ārējās robežas šķērsošanas punktos reģistrēt ieceļošanu un izceļošanu, ļaus atklāt personas, kas pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu. ·Šis priekšlikums neskar Direktīvu 2004/38/EK. Ar priekšlikumu nekādi negroza Direktīvu 2004/38/EK. ·Šis priekšlikums neskar ES un Apvienotās Karalistes noslēgtā izstāšanās līguma Otro Daļu. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Iniciatīva par vīzu digitalizāciju ir iekļauta Komisijas darba programmā 2021. gadam un ir minēta jaunajā Migrācijas un patvēruma paktā, kā norādīts iepriekš. Iniciatīva ir minēta Komisijas paziņojumā “Stratēģija pilnībā funkcionējošai un noturīgai Šengenas zonai” kā viena no galvenajām Komisijas paziņotajām darbībām, kuras mērķis ir uzlabot ārējo robežu pārvaldību. Iniciatīva atbilst arī vispārējai ES pieejai sabiedrisko pakalpojumu modernizācijas un digitalizācijas veicināšanā un Komisijas paziņojumam “Digitālais kompass līdz 2030. gadam — Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā”.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šīs likumdošanas iniciatīvas juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkts. Ar LESD 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu Savienība ir pilnvarota izstrādāt pasākumus par “kopēju vīzu un citu īstermiņa uzturēšanās atļauju politiku”. Ar LESD 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu Savienība ir pilnvarota izstrādāt pasākumus par “kontroli, kādu veic attiecībā uz personām, kas šķērso ārējās robežas”. Ar LESD 79. panta 2. punkta a) apakšpunktu Savienība ir pilnvarota izstrādāt pasākumus jomā “ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumi, kā arī dalībvalstu ilgtermiņa vīzu un uzturēšanās atļauju izsniegšanas procedūru standarti”. Tā kā juridiskā instrumenta mērķis ir digitalizēt gan īstermiņa, gan ilgtermiņa vīzas (pēdējām nodrošināt tikai digitālās vīzas formātu), ir nepieciešams kopējs juridiskais pamats, ko veido LESD 77. panta 2. punkts un 79. panta 2. punkts. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Pašreizējās atšķirības dalībvalstu vīzas pieteikuma procesos un dažādās digitalizācijas pakāpes liecina, ka mērķi padarīt vīzas procedūras drošākas un piemērotākas digitālajam laikmetam nevar sasniegt, dalībvalstīm rīkojoties atsevišķi. Šo kopējo procedūru turpmākai uzlabošanai ir nepieciešama ES rīcība, jo lielākā daļa konstatēto problēmu ir saistītas ar ES tiesību aktiem. Iepriekš minētās problēmas, visticamāk, neizzudīs tuvākajā nākotnē un ir tieši saistītas ar spēkā esošo ES tiesību aktu noteikumiem. Šīs regulas mērķis ir racionalizēt un saskaņot procedūras saistībā ar kopējo vīzu politiku. Turklāt iniciatīva saskaņo ceļošanas un ieceļošanas prasības un robežpārbaudes Šengenas zonā, izmantojot digitalizāciju un sistēmu sadarbspēju robežkontroles punktos. Tāpēc grozījumi attiecīgajās Šengenas acquis daļās (galvenokārt Vīzu kodeksā, VIS regulā un citos saistītajos tiesību aktos) ir iespējami vienīgi Savienības līmenī. Paredzēto darbību mēroga, seku un ietekmes dēļ mērķus efektīvi un sistemātiski var sasniegt vienīgi ES līmenī. •Proporcionalitāte Saskaņā ar LES 5. panta 4. punktā noteikto proporcionalitātes principu konkrētā pasākuma būtībai un intensitātei ir jāatbilst konstatētajai problēmai. Visu šajā likumdošanas iniciatīvā risināto problēmu gadījumā ir nepieciešama ES līmeņa juridiska rīcība, kas ļautu dalībvalstīm risināt šīs problēmas efektīvi. Priekšlikums paredz obligātu papīra vīzas uzlīmes aizstāšanu ar digitālo vīzu un obligātu ES vīzas pieteikuma platformu, kurā, tiklīdz sistēma sāks darboties, būtu jāpiedalās visām dalībvalstīm, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, un asociētajām Šengenas līguma valstīm. Dalībvalstis varēs izmantot fakultatīvu pārejas periodu. Priekšlikums palīdz novērst pašreizējo problēmu pamatcēloņus. Tas izbeigtu sadrumstaloto un uz papīra formātu balstīto vīzas pieteikuma procesu un saskaņotu pašreizējos atšķirīgos digitalizācijas līmeņus, vienlaikus nodrošinot augstu drošības pakāpi. Tas nepārsniegs to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu iepriekšējās iedaļās izskaidrotos mērķus. •Juridiskā instrumenta izvēle Šā priekšlikuma mērķus var sasniegt ar tiesību aktu, kas mainīs esošās vīzas procedūras. Tādēļ ir vajadzīga regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009, un attiecīgi grozījumi citās regulās. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Visas ieinteresētās personas pauda plašu atbalstu iniciatīvai, uzsverot paredzamos ieguvumus un ērtības, ko sniedz moderns, lietotājdraudzīgs digitālais risinājums, kas, domājams, atvieglos administratīvās procedūras. Apspriešanās laikā visas dalībvalstis pauda atbalstu digitālas vīzas ieviešanai. Dalībvalstis atbalsta arī digitalizācijas attiecināšanu uz ilgtermiņa vīzām. Saistībā ar ES tiešsaistes pieteikuma platformu vairākas dalībvalstis dotu priekšroku ES pieteikuma platformas brīvprātīgai izmantošanai (turpmāk aprakstītais 3. risinājums), savukārt citas atbalstīja platformas obligātu izmantošanu ar pārejas periodu (turpmāk aprakstītais 4. risinājums). Pamattiesību aģentūra, kā arī valstu datu aizsardzības iestādes uzsvēra nepieciešamību, vācot persondatus, ievērot datu aizsardzības principus “mērķa ierobežojums” un “datu minimizēšana”, kā arī norādīja, ka ir svarīgi skaidri definēt, kurām iestādēm ir piekļuve kādiem datiem, un ka digitālajam pieteikuma procesam jābūt pieejamam cilvēkiem ar invaliditāti. Attiecībā uz dažādajiem politikas risinājumiem valstu datu aizsardzības iestādes deva priekšroku vai nu brīvprātīgai, vai obligātai ES vīzas pieteikuma platformas izstrādei un izveidei (attiecīgi 3. un 4. risinājums, kas aprakstīti turpmāk).

Komisija arī apspriedās ar visām iesaistītajām ieinteresētajām personām, to skaitā ar Pamattiesību aģentūru, Eiropolu, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju (EDAU), kā arī ar valstu datu aizsardzības iestādēm par pilnībā digitālu vīzas pieteikuma procedūru, kas atbrīvotu ceļotājus no nepieciešamības iesniegt savus biometriskos datus, fiziski ierodoties konsulātā vai pie ārpakalpojumu sniedzēja (sk. turpmāk 5. risinājumu). Pret to iebilda lielākā daļa ieinteresēto personu, galvenokārt biometrisko datu attālinātās vākšanas dēļ. Kopumā EDAU paskaidroja — jo augstāka ir risinājumu digitalizācijas pakāpe, jo lielāks risks datu aizsardzībai. Komisija rūpīgi apsvēra ES aģentūru un valstu iestāžu viedokli, arī bažas, kas saistītas ar biometrisko datu vākšanu tiešsaistē saskaņā ar 5. risinājumu. Frontex norādīja, ka digitālās vīzas ieviešana būtu apsveicama, jo tā vēl vairāk apgrūtinātu vīzas uzlīmju viltošanu (vairs nebūtu “fizisku” vīzu). Turklāt zustu vīzas uzlīmes ekspluatācijas augstās izmaksas. Ceļojumu un tūrisma nozares pārstāvji vienbalsīgi atbalstīja 4. risinājumu. Viņi uzsvēra, ka tas atvieglotu pieteikuma procedūru vīzas pieteikuma iesniedzējiem, kā arī pozitīvi ietekmētu ceļošanu uz ES un palielinātu ES kā ceļojumu galamērķa pievilcību. Viņi uzsvēra, ka ES ir jāpiedāvā ērta ceļošanas pieredze, kura būtu līdzvērtīga tai, ko piedāvā tādas valstis kā Austrālija, jo īpaši ceļotājiem no Āzijas valstīm, uz kurām attiecas vīzas prasības. Lai gan viņi izrādīja interesi arī par 5. risinājumu, tomēr atzina, ka tas varētu radīt drošības problēmas. Atbildējušās uzņēmējdarbības organizācijas arī uzsvēra nepieciešamību nodrošināt datu drošību un paredzēt pārejas periodu, lai nodrošinātu sekmīgu pāreju no papīra formāta uz digitālajiem risinājumiem, kā arī nepieciešamību pēc rezerves risinājumiem tehnisku problēmu gadījumā. Arī no 2021. gada marta līdz jūnijam notikušās sabiedriskās apspriešanas rezultāti liecina par ļoti spēcīgu atbalstu digitalizācijas procesam gan attiecībā uz digitālo vīzu, gan iespēju pieteikties tiešsaistē (515 atbildes). Gan tiešsaistes pieteikuma platformas, gan digitālās vīzas ieviešana tiek uzskatīta par ļoti pozitīvu notikumu, kas vīzu turētājiem atvieglotu īstermiņa vīzas pieteikuma procedūru un ceļošanu uz ES. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Komisija noslēdza līgumu ar ārējo konsultantu, lai veiktu pētījumu par vīzas pieteikumu apstrādes digitalizācijas risinājumu iespējamību un ietekmi. Ziņojums tika publicēts 2019. gada septembrī, un tas ir pieejams tiešsaistē. Papildus tam Komisijai ir palīdzējis ārpakalpojumu sniedzējs, kas veica pētījumu, kurš ietver detalizētu izmaksu un ieguvumu analīzi par dažādajiem politikas risinājumiem un kurš atbalstīja ietekmes novērtējuma ziņojuma izstrādi. Uzaicinājums veikt pētījumu tika izsludināts 2020. gada decembrī, un pēc tam tika izvērtēti divi nozīmīgi piedāvājumi, kā rezultātā 2021. gada janvāra beigās tika pieņemts lēmums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu Deloitte. •Ietekmes novērtējums Saskaņā ar labāka regulējuma politiku Komisija veica ietekmes novērtējumu. Ietekmes novērtējumā tika izvērtēti pieci politikas risinājumi ar dažādu līmeņu ES iesaistīšanos pašreizējā vīzu izsniegšanas procesā: 1. risinājums uzskatāms par pamatscenāriju — saskaņā ar to netiktu veikti ES līmeņa likumdošanas pasākumi. Dalībvalstis turpinātu (vai neturpinātu) izstrādāt valsts rīku. Komisija sniegtu dalībvalstīm nesaistošus ieteikumus un atbalstītu tās ar ieteikuma tiesību pasākumiem. 2. risinājums ietver dažas minimālas izmaiņas tiesību aktos Eiropas līmenī ar mērķi novērst juridiskos šķēršļus, kas ierobežo dalībvalstu iespējas turpināt vīzas pieteikuma procesa digitalizēšanu. Papīra vīzas uzlīmi aizstātu ar obligātu digitālu vīzu un tiktu ieviests tīmekļa pakalpojums tās derīguma pārbaudei. 3. risinājums paredz izstrādāt un izveidot ES vīzas pieteikuma platformu, lai gan tikai pēc izvēles. Dalībvalstis varētu izvēlēties piedalīties ES vīzas pieteikuma platformā brīvprātīgi vai arī izstrādāt vai turpināt izmantot savas valsts platformu, vai pat neizstrādāt nekādu digitāla pieteikuma risinājumu. Vīzas turētāji varētu pārbaudīt savas digitālās vīzas derīgumu, izmantojot ES vīzas pieteikuma platformu atkarībā no dalībvalsts, kas izsniegusi vīzu. 4. risinājums, tāpat kā 3. risinājums, ietver arī ES vīzas pieteikuma platformas izstrādi. Ja saskaņā ar 3. risinājumu dalībvalstu dalība ES vīzas pieteikuma platformā būtu fakultatīva, tad saskaņā ar 4. risinājumu ES platforma pēc pārejas perioda dalībvalstīm būtu obligāta. Vīzu turētāji varētu pārbaudīt digitālās vīzas derīgumu, izmantojot ES vīzas pieteikuma platformu. 5. risinājums ietver obligātu ES vīzas pieteikuma procedūras pilnīgu digitalizāciju, bez pārejas perioda. Atšķirībā no citiem risinājumiem pieteikuma iesniedzējs varētu reģistrēt savus biometriskos datus, izmantojot digitālu pieteikumu, un nebūtu nepieciešams personīgi apmeklēt konsulātu vai vīzas pieteikuma centru, kas joprojām būtu jādara citu risinājumu gadījumā. Pamatojoties uz ietekmes novērtējuma ziņojuma konstatējumiem, 4. risinājums tiek uzskatīts par vēlamo, jo tas vislabāk sasniegtu visus iniciatīvā noteiktos mērķus. 4. risinājums vienkāršotu un saskaņotu vīzas pieteikuma procesu, panākot administratīvā sloga samazināšanos dalībvalstīm (aplēsts, ka no 2025. līdz 2029. gadam samazinājums būtu aptuveni 510,9 miljonu EUR vērtībā) un pieteikuma iesniedzējiem, kā arī veicinātu Šengenas vīzas izsniegšanas procesa drošības palielināšanu. Tas būtu labs risinājums arī saistībā ar citiem kritērijiem, piemēram, datu aizsardzību un pamattiesībām. 4. risinājums paredz izstrādāt obligātu ES digitālās vīzas pieteikuma platformu īstermiņa vīzām un nosaka pienākumu izmantot digitālo vīzu. Tiktu ieplānots pārejas periods, lai ļautu tām dalībvalstīm, kuras izmanto vai izstrādā savas valsts vīzas platformas, pakāpeniski atcelt valsts risinājumus un pievienoties ES vīzas pieteikuma platformai, tādējādi samazinot iespējamās neatgūstamo ieguldījumu izmaksas. Pārejas periodā dalībvalstis sāktu izmantot ES vīzas pieteikuma platformu pakāpeniski. Turklāt ES vīzas pieteikuma platforma balstītos uz decentralizētu pieteikumu glabāšanu dalībvalstu valsts sistēmās. Līdz ar to visām dalībvalstīm, kuras jau ir daļēji digitalizējušas savu pieteikumu sistēmu (piemēram, elektronisko veidlapu), vajadzētu būt iespējai atkārtoti izmantot saskarni, ko izmanto datu pārsūtīšanai elektroniskā veidā uz valsts vīzu sistēmu pieteikumu apstrādei. Dalībvalstis, kuru risinājumā ir digitalizēts viss pieteikuma apstrādes cikls, var saglabāt savus pašreizējos digitālās glabāšanas risinājumus. Papildus tam, ka risinājums rada mazākus drošības vai datu aizsardzības riskus, decentralizētā glabāšana ļautu samazināt neatgūstamas izmaksas dalībvalstīm, kuras jau ir ieguldījušas digitalizācijā un ir izveidojušas attiecīgas glabāšanas iespējas. Saskaņā ar šo risinājumu trešo valstu valstspiederīgie var pieteikties īstermiņa vīzai tiešsaistē, izmantojot pieteikuma platformu. Tomēr pirmreizējiem pieteikuma iesniedzējiem, atkārtota pieteikuma iesniedzējiem ik pēc pieciem gadiem, pieteikuma iesniedzējiem, kas ceļo ar bērniem (lai aizsargātu bērna intereses), un pieteikuma iesniedzējiem, kuri ceļos ar citu ceļošanas dokumentu, nevis to, kas izmantots iepriekšējiem vīzas pieteikumiem, joprojām vajadzības gadījumā būtu jāierodas konsulātā vai vīzas pieteikuma centrā identifikācijas nolūkos, lai sniegtu biometriskos datus vai papildu informāciju. No Šengenas zonas drošības viedokļa digitāls vīzas pieteikuma process, kuram izmantotu ES vīzas pieteikuma platformu un kurš balstītos uz digitālo vīzu, stiprinātu visa procesa drošību, veicinātu Šengenas ārējo robežu drošību un palielinātu dalībvalstu savstarpējo uzticēšanos. Tas arī ļautu daļēji automatizēti noteikt dalībvalsti, kura, pamatojoties uz Vīzu kodeksa kritērijiem, ir kompetenta vērtēt vīzas pieteikumu, tādējādi būtiski samazinot izdevīgāku vīzas ieguves iespēju meklēšanas risku. Salīdzinājumā ar vīzas uzlīmi digitālā vīza ievērojami samazinātu drošības riskus. Tā tas būtu arī rezerves scenārija gadījumā, t. i., ja VIS un citu ES informācijas sistēmu pārbaude nav tehniski iespējama. Nebūtu iespējams nozagt neaizpildītas vīzu uzlīmes, kā tas pašlaik var notikt dalībvalstu konsulātos. 4. risinājums saskaņos ES pieteikuma platformā augšupielādēto apliecinošo dokumentu formātus un datu kvalitāti, un tas nodrošinās papildu aizsardzības pasākumus viltotu dokumentu atklāšanai.

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Saskaņā ar Komisijas Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT) visām iniciatīvām, kuru mērķis ir mainīt spēkā esošos ES tiesību aktus, vajadzētu būt vērstām uz to, lai vienkāršotu un efektīvāk sasniegtu noteiktos politikas mērķus (t. i., samazinātu nevajadzīgas regulatīvās izmaksas). Lai gan uz šo iniciatīvu neattiecas REFIT iniciatīva, kā liecina ietekmes novērtējums, tā ievērojami samazinās dalībvalstu kopējās administratīvās izmaksas vīzas pieteikumu pārvaldīšanā. •Pamattiesības Šī likumdošanas iniciatīva īpaši pievērš uzmanību nepieciešamībai nodrošināt pilnīgu atbilstību pamattiesībām, kas noteiktas ES Pamattiesību hartā. Vīzas pieteikuma iesniedzējiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām būtu ievērojami ērtāk, ja konsulātu vai vīzas pieteikuma centru būtu nepieciešams apmeklēt retāk. Tomēr noteiktas pieteikuma iesniedzēju kategorijas joprojām varētu pieteikties konsulātā vai vīzas pieteikumu iesniegšanas centrā, ja ar ES vīza pieteikuma platformas vai pakalpojumu sniedzēju un ģimenes vai draugu sniegto palīdzību nepietiktu. Pieteikšanās tiešsaistē, visticamāk, kļūs ērtāka vīzas pieteikumu iesniedzējiem ar redzes traucējumiem. Digitālajām pieteikuma platformām gan ES, gan valstu līmenī ir jāatbilst Piekļūstamības direktīvai, saskaņā ar kuru dalībvalstīm ir jānodrošina, ka “publiskā sektora struktūras veic vajadzīgos pasākumus, lai savas tīmekļvietnes un mobilās lietotnes padarītu vieglāk piekļūstamas, nodrošinot, ka tās ir uztveramas, darbināmas, saprotamas un robustas”. Tādēļ tīmekļvietnēm būtu jāļauj lietotājiem mainīt informācijas attēlošanas veidu (burtu lielumu, krāsas utt.), un tās varētu arī piedāvāt audio palīdzību (tekstu nolasīšanu). Tas nebūtu iespējams vai būtu mazākā mērā iespējams, izmantojot papīra formāta pieteikšanās procesu. Turklāt tas garantētu augstu piekļūstamību neredzīgiem un nedzirdīgiem cilvēkiem, jo ES pieteikuma platformā iestrādātos standartus un funkcijas piemērotu visas valstis. Īpašie noteikumi, kas būtu piemērojami atsevišķos gadījumos humānu apsvērumu dēļ, attiektos arī uz cilvēkiem ar zemāku IT pratību, kuriem būtu nepieciešama tehniskā palīdzība. Tomēr, pieaugot IT pratībai, digitālās piekļūstamības problēmas laika gaitā pakāpeniski samazināsies. Attiecībā uz bērna tiesībām paliktu spēkā piemērojamais tiesiskais režīms, kas garantē bērniem klātienes procesu. Pārskatītajā VIS regulā jau ir ieviestas izmaiņas, kuru mērķis ir īpaši pastiprināt cīņu pret bērna tiesību ļaunprātīgu izmantošanu; šajā nolūkā samazināts pirkstu nospiedumu noņemšanas vecums (no 12 uz 6 gadiem), kā arī noteikti stingri bērnu biometrisko datu aizsardzības pasākumi, jo īpaši datu glabāšanas laika ierobežojums, kas paredz, ka bērnu, kuri jaunāki par 12 gadiem, pirkstu nospiedumi un sejas attēli pēc vīzas derīguma termiņa beigām un bērnam izceļojot ārpus ārējām robežām, tiks dzēsti. Atkārtota pieteikuma iesniedzējiem ar bērniem atkārtota pieteikuma iesniegšanai šādos gadījumos būs nepieciešams veikt jaunu klātienes procedūru. Ārpakalpojumu sniedzēju loma jaunajā digitalizācijas kontekstā būs atkarīga no tā, kādus uzdevumus dalībvalstis tiem uzticēs, ja to atļaus tiesiskais regulējums. Liela daļa administratīvo uzdevumu, kas pašlaik uzticēti ārpakalpojumu sniedzējiem (piemēram, informācijas ievietošana no fiziskās pieteikuma veidlapas digitālajā veidlapā), digitālo procedūru gadījumā vairs nebūtu nepieciešami. Īstermiņā ārpakalpojumu sniedzēju loma vispārējas palīdzības sniegšanā pieteikuma iesniedzējam varētu palielināties (piemēram, palīdzot cilvēkiem, kam trūkst IT pratības). Tomēr ilgtermiņā viņu lomai pieteikumu vākšanā vajadzētu samazināties, jo atkārtota pieteikuma iesniedzēji, kuriem jau ir reģistrēti derīgi biometriskie dati, varētu pilnībā pieteikties tiešsaistē. No datu aizsardzības viedokļa ārpakalpojumu sniedzēju izmantošana de facto ir saistīta ar persondatu papildu atklāšanu trešām personām. Tas nerada datu aizsardzības apdraudējumu, ja vien ārpakalpojumu sniedzēju izmantotie procesi un tehnoloģijas atbilst datu aizsardzības un privātuma uzlabošanas principiem un ja dalībvalstu iestādes veic katra ārpakalpojumu sniedzēja pienācīgu uzraudzību. Kā norādīja EDAU, iniciatīvas ietekme uz datu aizsardzību galvenokārt izriet no vīzas pieteikuma platformas ieviešanas (kas ietekmē ārpakalpojumu sniedzēju veikto persondatu apstrādi un platformas datu drošību). Šajā ziņā risinājumu analīze ir parādījusi, ka 5. risinājums rada nopietnus riskus attiecībā uz datu aizsardzību, jo pieteikumu iesniedzēji biometrijas datus reģistrētu paši, izmantojot digitālus līdzekļus. Visi pārējie risinājumi datu aizsardzības ziņā ir samērā līdzvērtīgi. Attiecībā uz digitālām vīzām — šobrīd informācija par vīzu tiek gan glabāta lielapjoma ES datubāzē — VIS, gan arī to apstiprina, pasē ielīmējot vīzas uzlīmi. Tādējādi vīzas uzlīmes dematerializēšana tīri digitālā vīzā nemaina faktu, ka informācija par vīzu tiek un aizvien tiks glabāta lielapjoma ES datubāzē. VIS regulā jau ir ietverti stingri datu aizsardzības pasākumi (uzglabāšanas noteikumi, piekļuves noteikumi, piekļuves tiesības, tiesības uz personas datu labošanu, papildināšanu, dzēšanu un apstrādes ierobežošanu utt.). Turklāt nesen pārskatītajā VIS regulā šie datu aizsardzības pasākumi ir vēl vairāk uzlaboti, saskaņojot datu aizsardzības noteikumus ar piemērojamajiem datu aizsardzības tiesību aktu standartiem. Uzlabotie datu aizsardzības pasākumi tiks piemēroti arī turpmāk, jo digitālajās vīzās ietvertā informācija arī turpmāk tiks glabāta VIS. 4.IETEKME UZ BUDŽETU • ES vīzas pieteikuma platforma Saistībā ar ietekmi uz ES iestāžu budžetu, kā lēsts Digitālās vīzas prototipa pētījumā (Digital Visa Prototype study), ES vīzas pieteikuma platformas izveides izmaksas svārstās no 33,8 līdz 41,2 miljoniem EUR (ieskaitot pārvaldītā pakalpojuma izmaksas un pielāgojumus, kas nepieciešami VIS). Kad šis pārvaldītais pakalpojums būs izveidots, darbības un uzturēšanas izmaksas veidos 10,5–12,8 miljonus EUR gadā, ieskaitot 10 eu-LISA darbiniekus. Saistībā ar ietekmi uz dalībvalstīm katrai dalībvalstij būs jāpievieno un jāatjaunina valsts sistēma(-s), lai tā(-s) varētu izmantot jaunās centralizētās ES vīzas pieteikuma platformas pakalpojumus. Ietekmes novērtējumā šīs izmaksas tiek lēstas 270 000–330 000 EUR apmērā vienai dalībvalstij. Pēc savienojuma izveides valsts sistēmām būs jāuzglabā saņemtie pieteikumi, lai tos vēlāk varētu izskatīt. Ietekmes novērtējumā arī lēsts, ka katras dalībvalsts ieguldījumi šajos infrastruktūras nodrošinājumos būs aptuveni 2,5–3 miljoni EUR (vidēji). Šīs izmaksas būtu lielā mērā atkarīgas no vīzu pieteikumu skaita, ko dalībvalsts saņem gadā. Tiklīdz valstu sistēmas būs atjauninātas un savienotas ar pārvaldīto pakalpojumu un būs ieviesta pietiekami ietilpīga krātuve, arī šīs jaunās uzlabotās valstu sistēmas būs jāuztur, un tam paredzamās izmaksas tiek lēstas 460 000–570 000 EUR apmērā vienai dalībvalstij gadā. Šīs izmaksas atšķiras arī atkarībā no dalībvalsts saņemto pieteikumu skaita. Jāuzsver, ka visas iepriekš minētās izmaksas apjomradītu ietaupījumu rezultātā būs zemākas par izmaksām, kas dalībvalstij rastos, ja tā izstrādātu savu tiešsaistes vīzas pieteikuma platformu. • Digitāla vīza Digitālās vīzas izmaksas centrālā līmenī (pakalpojums vīzu derīguma pārbaudei) ir iekļautas iepriekš minētajās ES vīzas pieteikuma platformas izmaksās (platformas funkcionalitāte). Turklāt dati par pašlaik izsniegtajām vīzām jau tiek digitāli glabāti VIS. Tāpēc vīzu digitalizācija ES budžetam neradītu nekādas citas papildu izmaksas. Saskaņā ar aprēķiniem ietekmes novērtējumā, kas pievienots šim priekšlikumam, digitālās vīzas ieviešana dalībvalstīm radītu tikai nelielas izmaksas. Proti, rīki parakstīta 2D svītrkoda ģenerēšanai un pārbaudei jau būs ieviesti, lai nodrošinātu atbilstību Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko ievieš digitālu zīmogu uz vienotās vīzu formas. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

Spēcīgs uzraudzības un izvērtēšanas mehānisms būs ļoti svarīgs, lai nodrošinātu, ka ES vīzas pieteikuma platformas un digitālās vīzas ieviešanas paredzētā labvēlīgā ietekme īstenojas praksē. Vīzu kodeksa 57. pantā un pārskatītās VIS regulas 50. pantā par uzraudzību un izvērtēšanu jau ir paredzēti uzraudzības un izvērtēšanas pienākumi. VIS regulā ir pievienots īpašs pants, kas attiecas konkrēti uz to izmaiņu izvērtēšanu, kuras izriet no priekšlikuma par vīzas procedūru digitalizāciju pieņemšanas. Rādītāji ļaus izmērīt progresu galveno mērķu sasniegšanā, proti, mērķi ir vienkāršot un saskaņot vīzas pieteikuma procesu dalībvalstīm un trešo valstu valstspiederīgajiem, samazināt (identitātes) viltošanas riskus un atvieglot pārbaudes procesu robežšķērsošanas vietā, kā arī padarīt ES par pievilcīgāku galamērķi ceļotājiem. Vīzu politikas īstenošanu uzrauga vai novērtē arī Šengenas izvērtēšanas mehānisma ietvaros saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/20133, neskarot Komisijas lomu Līgumu ievērošanas uzraudzībā (LES 17. panta 1. punkts). • Valstu atšķirīgās nostājas Priekšlikums ir izstrādāts, pamatojoties uz Šengenas acquis, un tas pilnveido Šengenas acquis ārējo robežu un vīzu jomā, jo tas attiecas uz ārējo robežu šķērsošanu un īstermiņa vīzu piešķiršanu. Tā kā šā priekšlikuma juridiskais pamats ir atrodams LESD trešās daļas V sadaļā, piemēro “mainīgās ģeometrijas” sistēmu, kas paredzēta protokolos par Dānijas un Īrijas nostāju un Šengenas protokolā. Tādēļ ir jāņem vērā sekas saistībā ar dažādajiem protokoliem un asociācijas nolīgumiem attiecībā uz Dāniju, Īriju, Islandi, Norvēģiju, Šveici un Lihtenšteinu. Tāpat ir jāņem vērā dažādo pievienošanās aktu sekas. Katras attiecīgās valsts situācija ir sīki izklāstīta šā priekšlikuma 40.–47. apsvērumā. • Detalizēts priekšlikuma noteikumu skaidrojums Ar priekšlikuma 1. pantu tiek grozīti Regulas (EK) Nr. 810/2009 (Vīzu kodekss) noteikumi, lai īstenotu priekšlikumu, veicot šādus būtiskus grozījumus, kā arī vairākus citus secīgus grozījumus: ·to vīzas pieteikuma iesniedzēju īpašais statuss, kuri ir tādu Apvienotās Karalistes valstspiederīgo ģimenes locekļi, kas ir ES un Apvienotās Karalistes noslēgtā izstāšanās līguma labuma guvēji saistībā ar viņu uzņēmējvalsti saskaņā ar ES un Apvienotās Karalistes noslēgtā izstāšanās līguma 14. panta 3. punktu, ir atspoguļots 1. pantā un visā tekstā; ·regulas 5. pantā tiek paredzēts noteikums par to, kā noteikt dalībvalsti, kas ir kompetenta izskatīt pieteikumu; ·ar 9. pantu tiek ieviests pienākums pieteikumu iesniegt, izmantojot ES digitālās vīzas pieteikuma platformu, vienlaikus saglabājot iespēju ņemt vērā dažus izņēmumus, proti, vīzas, ko izsniedz pie ārējās robežas, vīzas, ko izsniedz valstu vai to valdību vadītājiem, un atsevišķus gadījumus humānu apsvērumu dēļ; ·priekšlikuma 10. pantā ir paredzēti vispārīgi noteikumi par pieteikuma iesniegšanu, tajos veicot dažus pielāgojumus, lai nodrošinātu, ka noteikumus var piemērot digitālajā vidē; ·ar 12. pantu tiek noteikts, ka ceļošanas dokuments būs jāuzrāda kopā ar pirmo pieteikumu, savukārt pēc tam pietiks ar skenētu kopiju, kas augšupielādēta ES pieteikuma platformā; ·tiek saglabāti 13. pantā paredzētie noteikumi par biometriskajiem identifikatoriem un tiek veiktas tikai mērķtiecīgas izmaiņas, lai atspoguļotu ES digitālā pieteikuma platformas funkcijas, it īpaši ārpakalpojumu sniedzēja vārteju izmantošanu, kad šādi pakalpojumu sniedzēji vāc biometriskos datus; ·regulas 18. pants tiek grozīts lai atspoguļotu automatizēto kompetences un pieņemamības priekšpārbaudi, ko veic ES vīzas pieteikuma platforma; ·regulas 19. pants tiek grozīts, lai pielāgotu pieņemamības noteikumus ES vīzas pieteikuma platformas izmantošanai, it īpaši iekļaujot pieņemamības priekšpārbaudi, ko veic ES vīzas pieteikuma platforma; ·tiek saglabāti 24. pantā izklāstītie noteikumi par vairākkārtējas ieceļošanas vīzu izsniegšanu. Tomēr vīzu dematerializēšanas rezultātā vīzas derīguma termiņu vairs neierobežos pases derīguma termiņš; ·ar 26.a pantu tiek noteikts, ka vīzas tiks izsniegtas digitālā formātā Vīzu informācijas sistēmā.

Ar 2. pantu tiek īstenota ES vīzas pieteikuma platforma, ierosinot vairākas izmaiņas Regulā (EK) Nr. 767/2008 (VIS regula). Kopā ar vairākiem citiem secīgiem grozījumiem ir izdarīti šādi būtiski grozījumi: ·ar 2.a pantu tiek ieviesta ES vīzas pieteikuma tiešsaistes platforma kā jauna Vīzu informācijas sistēmas funkcija; ·tiek ieviesta jauna Ia nodaļa, kurā nosaka ES vīzas pieteikuma platformas funkcijas: tiek izklāstīta tiešsaistes pieteikuma veidlapā iekļaujamā informācija, pamatojoties uz informāciju, kas pašlaik tiek prasīta no pieteikuma iesniedzējiem (7.b pants); tiek uzskaitīti pasākumi, kas pieteikuma iesniedzējiem jāveic, lai iesniegtu pieteikumu platformā, atspoguļojot ETIAS modeli un pašreizējo vīzas pieteikuma procesu (7.c pants); tiek ieviests maksāšanas un apmeklējumu pārvaldības rīks (7.d pants); tiek izveidota vārteja, lai ārpakalpojumu sniedzēji varētu piekļūt VIS datiem tikai lasīšanas režīmā (7.e pants); tiek paskaidrots, kā notiks lēmumu paziņošana, arī ievērojot ETIAS modeli (7.f pants); ·ar 7. pantu tiek ieviesti īpaši noteikumi par to, kā ES pieteikuma platformu izmanto Savienības pilsoņu vai tādu trešo valstu valstspiederīgo ģimenes locekļi, kuri izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai tādu Apvienotās Karalistes valstspiederīgo ģimenes locekļi, kuri ir ES un Apvienotās Karalistes noslēgtā izstāšanās līguma labuma guvēji. Ar 3. pantu tiek grozīta Padomes Regula (EK) Nr. 1683/95 (Vīzas uzlīmes regula), lai ieviestu digitālo vīzu, precizējot, ka dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis, izsniedz vīzas digitālā formātā. Ar 4. pantu tiek grozīta Padomes Regula (EK) Nr. 333/2002 (par vienotas formas veidlapām vīzu uzlīmēšanai, ko dalībvalstis izdevušas personām, kurām ir ceļošanas dokumenti, ko neatzīst dalībvalsts, kura izsniedz šo veidlapu). Ieviešot digitālas vīzas, kas nav ielīmētas ceļošanas dokumentā, vairs nav vajadzīga īpaša veidlapa, lai dalībvalsts iestādes ielīmētu vīzas tādā ceļošanas dokumenta turētāja ceļošanas dokumentā, kuru šī dalībvalsts neatzīst. Regulas 5. pantā ir paredzēti mērķtiecīgi grozījumi Padomes Regulā (EK) Nr. 694/2003 par vienotu formu vienkāršota tranzīta dokumentiem (FTD) un vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumentiem (FRTD). Lai atspoguļotu digitalizāciju, ir precizēts, ka šādi dokumenti tiks izsniegti digitālā formātā. Ar 6. pantu tiek grozīta Konvencija, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, jo īstermiņa vīzu forma, kura noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 1683/95, tiek izmantota arī ilgtermiņa vīzām. Tādēļ Konvencija, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, tiek grozīta, lai nodrošinātu arī ilgtermiņa vīzu izsniegšanu digitālā formātā. Ar 7. pantu tiek grozīta Padomes Regula (EK) Nr. 693/2003 (par vienkāršota tranzīta dokumentiem (FTD) un vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumentiem (FRTD)). Pieteikumu iesniegšanas procedūra attiecībā uz šiem dokumentiem ir papīra formātā. Lai atspoguļotu digitalizācijas norises, Padomes Regula (EK) Nr. 693/2003 un Padomes Regula (EK) Nr. 694/2003 tiek grozīta, lai nodrošinātu izsniegšanu digitālā formātā, kā arī digitālu pieteikuma iesniegšanu. Regulas 8. pantā ir paredzēti mērķtiecīgi tehniskie grozījumi Regulā (ES) 2017/2226 (Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas regula), kas ir nepieciešami, ieviešot digitālo vīzu un atceļot fizisko vīzas uzlīmi, it īpaši datu pārsūtīšanai no VIS uz IIS, ja derīga vīza ir apstiprināta jaunā ceļošanas dokumentā. Regulas 9. pantā ir paredzēti standarta noteikumi par ES pieteikuma platformas izvērtēšanu. Regulas 10. pantā ir izklāstīti noteikumi par ES pieteikuma platformas un digitālās vīzas izmantošanas sākšanu. Tajā arī paredzēts pārejas periods dalībvalstīm, kuras nevēlas izmantot ES vīzas pieteikuma platformu, un aprakstīta šā pārejas perioda kārtība. Regulas 11. pants ir standarta noteikums par grozošās regulas stāšanos spēkā. 2022/0132 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko attiecībā uz vīzas procedūras digitalizāciju groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2008, (EK) Nr. 810/2009 un (ES) 2017/2226, Padomes Regulas (EK) Nr. 1683/95, (EK) Nr. 333/2002, (EK) Nr. 693/2003 un (EK) Nr. 694/2003 un Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 79. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Savienības kopējā vīzu politika ir bijusi būtisks elements telpas bez iekšējām robežām izveidē. Vīzu politikai arī turpmāk vajadzētu būt svarīgam elementam, palīdzot novērst drošības riskus un neatbilstīgas migrācijas uz Savienību risku, vienlaikus veicinot tūrismu un uzņēmējdarbību. Ar kopējo vīzu politiku būtu jāpalīdz radīt izaugsmi veicinošus apstākļus, un tai vajadzētu būt saskanīgai ar citām Savienības politikas jomām, piemēram, tām, kas saistītas ar ārējām attiecībām, tirdzniecību, izglītību, kultūru un tūrismu. 2018. gada martā Komisijas paziņojumā par vīzu politiku tika aplūkots “e-vīzu” jēdziens un tika paziņots par digitālas vīzas procedūru priekšizpēti un nodomu novērtēt iespējamos risinājumus un veicināt izmēģinājuma projektus, lai sagatavotu pamatu turpmākiem priekšlikumiem. Pārskatot ES Vīzu kodeksu 2019. gadā, Eiropas Parlaments un Padome skaidri norādīja uz mērķi nākotnē izstrādāt kopīgu risinājumu, kas turpmāk ļautu Šengenas vīzas pieteikumus iesniegt tiešsaistē un tajā pilnībā izmantot jaunākās juridiskās un tehnoloģiskās norises. (2)Iniciatīva atbilst vispārējai ES pieejai sabiedrisko pakalpojumu modernizācijas un digitalizācijas veicināšanai un Komisijas paziņojumam “Digitālais kompass līdz 2030. gadam — Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā”. Kopš Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 810/2009 stāšanās spēkā 2010. gadā un Vīzu informācijas sistēmas (VIS) darbības sākuma 2011. gadā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 migrācijas un drošības problēmas, ar kurām nākas saskarties pēdējos gados, ir būtiski mainījušas vīzu politikas kontekstu. Turklāt būtiska tehnoloģiju attīstība sniedz jaunas iespējas padarīt Šengenas vīzas pieteikuma procesu raitāku un efektīvāku trešo valstu valstspiederīgajiem un dalībvalstu iestādēm. (3)Covid-19 pandēmija, kas izraisīja Šengenas vīzas apstrādes darbību palēnināšanos visā pasaulē (daļēji tāpēc, ka konsulātos un vīzu pieteikumu centros bija grūti uzņemt vīzas pieteikuma iesniedzējus), lika dalībvalstīm aicināt Komisiju paātrināt darbu vīzas procedūru digitalizācijas jomā. (4)Jaunajā Migrācijas un patvēruma paktā, ko Komisija ierosināja 2020. gada 23. septembrī, ir noteikts mērķis līdz 2025. gadam pilnībā digitalizēt vīzas procedūru, nodrošinot digitālu vīzu un iespēju iesniegt vīzas pieteikumus tiešsaistē. (5)Lai gan vīzas pieteikuma apstrāde jau ir daļēji digitalizēta, proti, pieteikumi un lēmumi tiek reģistrēti VIS, divi svarīgi posmi joprojām tiek īstenoti papīra formātā — vīzas pieteikuma process un vīzas izsniegšana pieteikuma iesniedzējam, izmantojot vīzas uzlīmi. Tas rada slogu visām ieinteresētajām personām, it īpaši dalībvalstu iestādēm, kuras izsniedz vīzas, un vīzas pieteikuma iesniedzējiem. Dalībvalstis to apzinās, un dažas no tām jau ir ieviesušas digitālus risinājumus, lai nodrošinātu pieteikuma iesniedzējiem mūsdienīgu un lietotājdraudzīgu pieteikuma iesniegšanas procedūru un uzlabotu vīzas pieteikuma apstrādes efektivitāti. (6)Vīzas pieteikuma iesniedzējiem vajadzētu būt iespējai pieteikties vīzai tiešsaistē, izmantojot vienotu ES platformu, neatkarīgi no galamērķa dalībvalsts. Šim rīkam būtu automātiski jānosaka, kura dalībvalsts ir kompetenta izskatīt pieteikumu, it īpaši, ja pieteikuma iesniedzējs plāno apmeklēt vairākas dalībvalstis. Dalībvalstīm būs tikai jāpārbauda, vai rīks noteicis pareizo kompetento dalībvalsti. (7)ES tiešsaistes pieteikuma platformai būtu jānodrošina pieteikuma iesniedzējam jaunākā informācija par Šengenas īstermiņa vīzām un orientācijas rīks, ar kura palīdzību pieteikuma iesniedzējs var atrast visu nepieciešamo informāciju par prasībām un procedūrām, piemēram, vai ir vajadzīga vīza un kāda veida vīza ir vajadzīga; vīzas nodevas apmērs; dalībvalsts, kura ir kompetenta izskatīt pieteikumu; nepieciešamie apliecinošie dokumenti; nepieciešamība pēc apmeklējuma biometrijas datu iegūšanai vai iespēja pieteikties tiešsaistē, neveicot apmeklējumu, kā arī citu informāciju. ES pieteikuma platformai būtu arī jāļauj elektroniski izveidot drošu elektronisku saziņu starp pieteikuma iesniedzēju un kompetento konsulātu vai kompetentās dalībvalsts centrālajām iestādēm, ja ir nepieciešami papildu dokumenti vai pārrunas. (8)Vīzas pieteikuma iesniedzējiem vajadzētu būt iespējai iesniegt pieteikumu, sniegt pieteikuma veidlapā prasītos datus, iesniegt skenētu ceļošanas dokumenta kopiju un iesniegt apliecinošus dokumentus un ceļojuma medicīnisko apdrošināšanu digitālā formātā, izmantojot ES pieteikuma platformu. Lai pieteikuma iesniedzēji varētu saglabāt ar viņu pieteikumu saistīto informāciju, tiešsaistes pieteikuma platformai būtu jāspēj īslaicīgi uzglabāt datus. Tiklīdz pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis tiešsaistes pieteikumu un dalībvalstis veic attiecīgās pārbaudes, pieteikuma datne tiks pārsūtīta uz kompetentās dalībvalsts valsts sistēmu un glabāta tajā. Konsulāti iepazītos ar valsts līmenī glabāto informāciju un nosūtītu uz centrālo VIS tikai nepieciešamos datus. (9) Klātienes apmeklējumam konsulātā vai ārpakalpojumu sniedzēja atrašanās vietā principā vajadzētu būt obligātam tikai tiem pieteikuma iesniedzējiem, kuri iesniedz pieteikumu pirmo reizi un kuri ir ieguvuši jaunu ceļošanas dokumentu, kas jāpārbauda,​kā arī gadījumos, kad jāiegūst biometriskie identifikatori. (10)Atkārtota pieteikuma iesniedzējiem vajadzētu būt iespējai pilnībā pieteikties tiešsaistē 59 mēnešu laikā pēc sākotnējā veiksmīgā pieteikuma iesniegšanas, ja viņi iesniedz pieteikumu ar vienu un to pašu ceļošanas dokumentu. Kad minētais laika posms ir pagājis, biometriskie dati būtu jāiegūst atkārtoti, kā minēts Regulā (EK) Nr. 810/2009, saskaņā ar kuru biometriskie dati principā jāiegūst ik pēc 59 mēnešiem, sākot no pirmās iegūšanas dienas. (11)Īpaši noteikumi tiek piemēroti trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas vīzas prasība un kuri ir tādu Savienības pilsoņu ģimenes locekļi, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/38/EK, vai tādu trešo valstu valstspiederīgo ģimenes locekļi, kuriem saskaņā ar nolīgumu starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un trešo valsti, no otras puses, ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, kas ir līdzvērtīgas Savienības pilsoņu tiesībām, un kuriem nav uzturēšanās atļaujas saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK, vai tādu Apvienotās Karalistes pilsoņu ģimenes locekļi, kuri ir labuma guvēji saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (ES un Apvienotās Karalistes noslēgtais izstāšanās līgums), saistībā ar viņu uzņēmējvalsti un kuriem nav ES un Apvienotās Karalistes noslēgtā izstāšanās līgumā paredzētā uzturēšanās dokumenta. (12)Līguma par Eiropas Savienības darbību 21. panta 1. punktā ir noteikts, ka ikvienam Eiropas Savienības pilsonim ir tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstīs, ievērojot Līgumos noteiktos ierobežojumus un nosacījumus, kā arī to īstenošanai paredzētos pasākumus. Attiecīgie ierobežojumi un nosacījumi ir izklāstīti Direktīvā 2004/38/EK. Kā apstiprinājusi Eiropas Savienības Tiesa, 11. apsvērumā minētajiem ģimenes locekļiem ir tiesības ne tikai ieceļot dalībvalsts teritorijā, bet arī minētajā nolūkā saņemt ieceļošanas vīzu. Dalībvalstīm jānodrošina šādām personām visas iespējas iegūt vajadzīgās vīzas, kuras jāizsniedz bez maksas, cik drīz vien iespējams, pamatojoties uz paātrinātu procedūru un pienācīgi ievērojot procesuālās garantijas, kas uz tām attiecas. Ņemot to vērā, šādiem ģimenes locekļiem it īpaši vajadzētu būt tiesībām iesniegt vīzas pieteikumu, pieteikumu derīgas vīzas apstiprināšanai jaunā ceļošanas dokumentā vai pieteikumu vīzas pagarināšanai, neizmantojot ES pieteikumu platformu, ja tas var atvieglot viņu pieteikšanos vīzai. Šādā gadījumā viņiem vajadzētu būt tiesībām izvēlēties iesniegt pieteikumus personīgi konsulātā vai pie ārpakalpojumu sniedzējiem. Turklāt ES tiešsaistes vīzas pieteikuma platformā būtu pilnībā jāņem vērā tiesības un atvieglojumi, kas piešķirti brīvas pārvietošanās acquis labuma guvējiem. Tas pats attiecas uz to Apvienotās Karalistes valstspiederīgo ģimenes locekļiem, kuri ir ES un Apvienotās Karalistes noslēgtā izstāšanās līguma labuma guvēji saistībā ar viņu uzņēmējvalsti saskaņā ar ES un Apvienotās Karalistes noslēgtā izstāšanās līguma 14. panta 3. punktu. (13)Īpaši noteikumi būtu jāpiemēro atsevišķos gadījumos humānu apsvērumu dēļ vai valstu vai valdību vadītājiem un valstu valdību locekļiem, kā arī viņu laulātajiem un oficiālo delegāciju locekļiem, kas viņus pavada, ja dalībvalstu valdības vai starptautiskas organizācijas viņus uzaicina oficiālā nolūkā, valdniekiem un citiem nozīmīgiem karaliskās ģimenes piederīgajiem, ja dalībvalstu valdības vai starptautiskas organizācijas viņus uzaicina oficiālā nolūkā. (14)Īpaši noteikumi, kas būtu jāpiemēro atsevišķos gadījumos humānu apsvērumu dēļ, varētu attiekties uz digitālās piekļūstamības jautājumiem. (15)Trešai personai, ko vīzas pieteikuma iesniedzējs pilnvarojis vai kas ar likumu pilnvarota pārstāvēt iesniedzēju, vajadzētu būt iespējai iesniegt pieteikumu iesniedzēja vārdā, ja pieteikuma veidlapā ir norādīta attiecīgās personas identitāte. Būtu jāparedz, ka ceļotāji var pilnvarot komerciālos starpniekus viņu vārdā sagatavot un iesniegt pieteikumu.

(16)Katram pieteikuma iesniedzējam būtu jāiesniedz aizpildīta pieteikuma veidlapa ES pieteikuma platformā, arī apliecinājums par sniegto datu autentiskumu, pilnību, pareizību un uzticamību un apliecinājums par sniegto apgalvojumu ticamību un uzticamību. Katram pieteikuma iesniedzējam būtu arī jānorāda, ka viņš ir sapratis Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/399 minētos ieceļošanas nosacījumus un saprot, ka katrā ieceļošanas reizē viņam var lūgt iesniegt attiecīgos apliecinošos dokumentus. Pieteikuma veidlapas par nepilngadīgajiem būtu jāiesniedz un elektroniski jāparaksta personai, kas pastāvīgi vai pagaidu kārtā īsteno vecāku pilnvaras vai juridisku aizbildnību. (17)Vīzas nodeva būtu jāapmaksā, izmantojot trešās puses vārteju, kas ir saistīta ar tiešsaistes pieteikuma platformu, un maksājumi būtu tieši jāpārskaita uz attiecīgo dalībvalsti. Dati, kas nepieciešami elektroniskā maksājuma nodrošināšanai, nedrīkstētu būt daļa no VIS glabātajiem datiem. (18)ES pieteikuma platforma ietvers apmeklējumu pārvaldības rīku, ko dalībvalsts var nolemt izmantot, lai pārvaldītu apmeklējumus savos konsulātos vai ārpakalpojumu sniedzēju atrašanās vietās. Lai gan šāda rīka izmantošanai vajadzētu palikt fakultatīvai, jo tas var nebūt piemērots visām atrašanās vietām un visiem konsulātiem, dalībvalstīm tomēr būtu jāizmanto vietējā Šengenas sadarbība, lai apspriestu, vai varētu ievērot saskaņotu pieeju attiecībā uz apmeklējumu pārvaldības rīka izmantošanu konkrētās trešās valstīs vai noteiktās atrašanās vietās. (19)Sistēmai būtu jāinformē pieteikuma iesniedzējs, ja trūkst informācijas, un sistēmai būtu arī jānodrošina pieteikuma iesniedzējam iespēja labot pieteikumu. ES pieteikuma platformai būtu jānorāda pieteikuma iesniedzējam informācija par viņa pieteikuma pieņemamību, izmantojot automatizētu pieņemamības priekšpārbaudi. Priekšpārbaudē būtu jāpārliecinās, ka sniegtā informācija atbilst pieprasītās vīzas pieņemamības prasībām. (20)Ja kompetentais konsulāts vai kompetentās dalībvalsts centrālās iestādes konstatē, ka tā ir atbildīga par pieteikuma izskatīšanu, dalībvalstij tas būtu jāpieņem, un dati, izņemot kontaktinformāciju, no VIS regulā paredzētās pagaidu krātuves būtu jāimportē valsts sistēmā un jādzēš no pagaidu krātuves. (21)Pieteikumu iesniedzēji par lēmumu, ko pieņēmusi kompetentā dalībvalsts attiecībā uz viņu pieteikumu, būtu jāinformē elektroniski, norādot, vai vīza ir izsniegta, atteikta, apstiprināta jaunam ceļošanas dokumentam, pagarināta, anulēta vai atcelta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 810/2009 un Regulu (EK) Nr. 767/2008. (22)Lai samazinātu drošības riskus saistībā ar viltotām un zagtām vīzas uzlīmēm, vīza būtu jāizsniedz digitālā formātā, nevis kā vīzas uzlīme, kas ielīmēta ceļošanas dokumentā. (23)Lai nodrošinātu maksimālu drošību un novērstu viltošanu, paziņojumam par digitālu vīzu vajadzētu būt 2D svītrkoda veidā, ko kriptogrāfiski paraksta izsniedzējas dalībvalsts valsts parakstīšanas sertifikātu iestāde (CSCA). Gadījumā, ja VIS nav pieejama vai sasniedzama, pārbaudēs tiks izmantots 2D svītrkods, ko sniegusi parakstīšanas iestāde. (24)Gadījumā, ja vīzas turētāja ceļošanas dokuments ir nozaudēts, nozagts vai tam ir beidzies derīguma termiņš un vīza joprojām ir derīga, vīzas turētājs ES pieteikuma platformā varētu pieteikties vīzas apstiprināšanai jaunā ceļošanas dokumentā ar nosacījumu, ka jaunais ceļošanas dokuments ir tāda paša veida un to izdevusi tā pati valsts, kura izdeva ceļošanas dokumentu, kas ticis nozaudēts, nozagts vai kam beidzies derīguma termiņš. Vīzas turētājam būtu personīgi jāierodas konsulātā vai ārpakalpojumu sniedzēja atrašanās vietā un jāuzrāda jaunais ceļošanas dokuments, lai tiktu pārbaudīts jaunā ceļošanas dokumenta autentiskums. (25)ES pieteikuma platformā glabātie dati būtu jāaizsargā, izmantojot privātumu uzlabojošus īstenošanas pasākumus. (26)Ārpakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt piekļuvei ES pieteikuma platformai tikai šādiem nolūkiem: lai izgūtu un izskatītu iesniegtos pieteikumus; lai pārbaudītu īslaicīgi glabātos datus (piemēram, ieskenētu ceļošanas dokumentu); lai iegūtu un augšupielādētu biometriskos identifikatorus; lai veiktu augšupielādēto apliecinošo dokumentu kvalitātes pārbaudes; lai apstiprinātu, ka pieteikums ir izskatīts, un tādējādi darītu to pieejamu konsulātam turpmākai apstrādei. Ārpakalpojumu sniedzējiem nevajadzētu būt piekļuvei VIS glabātajiem datiem. (27)Nepieciešams noteikt datumu, sākot no kura tiek veiktas darbības, tajā skaitā attiecībā uz digitālo vīzu un ES pieteikuma platformu. Dalībvalsts var nolemt neizmantot ES tiešsaistes pieteikuma platformu 5 gadus no darbību uzsākšanas. Tomēr dalībvalsts var paziņot, ka tā vēlas pievienoties ES tiešsaistes pieteikuma platformai pirms pārejas perioda beigām. Pārejas periodā, ja dalībvalsts, kas apstrādā vīzas pieteikumus, nolemtu neizmantot ES tiešsaistes pieteikuma platformu, vīzu turētāji joprojām varēs pārbaudīt digitālās vīzas, izmantojot ES pieteikuma platformas tīmekļa pakalpojumu. (28)ES pieteikuma platformā būtu jāiekļauj iespēja pieteikuma iesniedzējiem pārbaudīt savas digitālās vīzas. (29)Dalībvalstīm, kuras nepiemēro Šengenas acquis pilnībā un kurām tāpēc nav piekļuves VIS, lai ievadītu vīzas pieteikumus un glabātu digitālās vīzas, būtu jāturpina izsniegt vīzas vienotas formas (uzlīmes) veidā. (30)Lai varētu piemērot Lēmumu Nr. 565/2014/ES, Bulgārijai, Horvātijai, Kiprai un Rumānijai vajadzētu būt tikai lasīšanas režīma piekļuvei VIS glabātajām digitālajām vīzām. (31)Par ES pieteikuma platformu un tās komponentu tehnisko izstrādi un darbības pārvaldību VIS ietvaros vajadzētu būt atbildīgai Eiropas Savienības Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA). (32)ES pieteikuma platformas sistēmas arhitektūrai pēc iespējas pilnīgāk būtu atkārtoti jāizmanto esošās un topošās sistēmas, kas ir daļa no jaunās sadarbspējas sistēmas, un jo īpaši Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) un ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS), vienlaikus ievērojot tehnoloģiju pašreizējos ierobežojumus un pašreizējos ieguldījumus, ko dalībvalstis veic savās valsts sistēmās. (33)Digitālo vīzu pārbaudei pie robežas būtu jābalstās uz esošo un topošo ES robežu pārvaldības sistēmas arhitektūru, un tai būtu jāietver VIS glabātā informācija par vīzas turētāju. Dalībvalstu iestādēm šī informācija būtu jāpārbauda, skatot biometriskos datus. (34)Īstermiņa vīzu forma, kas noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 1683/95, tiek izmantota arī ilgtermiņa vīzām. Tādēļ būtu jāgroza Konvencija, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, lai nodrošinātu arī ilgtermiņa vīzu izsniegšanu digitālā formātā. (35)Tā kā digitālu vīzu ieviešana novērstu nepieciešamību uzlīmēt fizisko vīzas uzlīmi, attiecīgi būtu jāgroza Padomes Regula (EK) Nr. 333/2002 par vienotas formas veidlapām vīzu uzlīmēšanai, ko dalībvalstis izdevušas personām, kurām ir ceļošanas dokumenti, ko neatzīst attiecīgā dalībvalsts.

(36)Vienkāršota tranzīta dokumenti (FTD) un vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumenti (FRTD) ir līdzvērtīgi tranzīta vīzām, kas to turētājiem dod ieceļošanas tiesības, lai šķērsotu dalībvalstu teritorijas saskaņā ar Šengenas acquis par ārējo robežu šķērsošanu. Vienkāršota tranzīta dokumenti (FTD) un vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumenti (FRTD) tiek izsniegti vienotā formā, un pieteikuma iesniegšanas procedūra ir papīra formātā. Lai atspoguļotu digitalizācijas norises, Padomes Regula (EK) Nr. 693/2003 un Padomes Regula (EK) Nr. 694/2003 būtu jāgroza, lai nodrošinātu izsniegšanu digitālā formātā, kā arī digitālu pieteikuma iesniegšanu. (37)Lai nodrošinātu, ka pieteikuma veidlapā un atteikuma veidlapās ir ņemtas vērā iespējas, ka vīzas pieteikuma iesniedzējs iesniedzis pieteikumu, vai nu izmantojot ES pieteikuma platformu vai to neizmantojot, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai grozītu tās informācijas sarakstu, kas jāiekļauj ES pieteikuma platformā, un grozītu attiecīgās standarta veidlapas un formas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, arī ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Konkrēti, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jāsaņem visi dokumenti vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem vajadzētu būt sistemātiskai piekļuvei Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (38)Tā kā šīs regulas mērķi, proti, Eiropas tiešsaistes vīzas pieteikuma platformas izveide un digitālas vīzas ieviešana, balstās uz citām iniciatīvām, kuru mērķis, no vienas puses, ir racionalizēt un saskaņot procedūras kopējās vīzu politikas kontekstā un, no otras puses, pielāgot ceļošanas, ieceļošanas prasības un robežpārbaudes Šengenas zonā jaunajam digitālajam laikmetam, saistīto tiesību aktu grozījumi ir iespējami tikai Savienības līmenī un ir daļa no Šengenas acquis. Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. (39)Šī regula neskar Direktīvas 2004/38/EK un ES un Apvienotās Karalistes noslēgtā izstāšanās līguma Otrās Daļas piemērošanu. (40)Šajā regulā tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas ir jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ieviešot ES pieteikuma platformu un digitālu vīzu, pilnībā tiks ievērotas tiesības uz personas datu aizsardzību, tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, bērna tiesības un tiks nodrošināta neaizsargātu personu aizsardzība. Visi Vīzu informācijas sistēmas regulā iekļautie pamattiesību aizsardzības pasākumi joprojām būs pilnībā piemērojami saistībā ar topošo ES vīzas pieteikuma platformu un digitālo vīzu, it īpaši attiecībā uz bērna tiesībām. Platformai būs jāņem vērā Piekļūstamības direktīvā noteiktās prasības nodrošināt vieglu piekļuvi personām ar invaliditāti. (41)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos. (42)Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās, tāpēc Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. (43)Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā. (44)Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK 3. pantu. (45)Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES 3. pantu. (46)Šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā attiecīgi noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā. (47)Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 42. pantu ir notikusi konsultēšanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kurš [XX] ir sniedzis atzinumu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 810/2009 Regulu (EK) Nr. 810/2009 groza šādi: (1)regulas 1. panta 2. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu: “c) uzturēšanās tiesības, kas uzņēmējvalstī ir dotas trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir tādu Apvienotās Karalistes valstspiederīgo ģimenes locekļi, kuri paši ir Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas* (“ES un Apvienotās Karalistes noslēgtais izstāšanās līgums”) labuma guvēji. __________ * Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.).”; (2)regulas 2. pantā iekļauj šādu 10.a un 10.b punktu:

“10.a) “pieteikuma veidlapa” ir vienota veidlapa, kas norādīta I pielikumā un ir pieejama vai nu tiešsaistē ES pieteikuma platformā, vai papīra formātā; 10.b) “digitāla vīza” ir vīza, kas izsniegta digitālā formātā kā ieraksts VIS;”; (3)regulas 3. panta 5. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “d) 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto Savienības pilsoņu ģimenes locekļi un tādu Apvienotās Karalistes valstspiederīgo ģimenes locekļi, kuri paši ir 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētie ES un Apvienotās Karalistes noslēgtā izstāšanās līguma labuma guvēji;”; (4)regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “b) ja apmeklējums aptver vairāk par vienu ceļojuma mērķi vai ja divu mēnešu laikposmā ir paredzēts veikt vairākus atsevišķus apmeklējumus — dalībvalsts, kuras teritorijā atrodas galvenais apmeklējuma(-u) mērķis, ja ņem vērā uzturēšanās ilgumu, kas skaitīts dienās;”; (5)regulas 8. pantā iekļauj šādu 4.a punktu: “4.a. Regulas (EK) Nr. 767/2008 Ia nodaļā minētajā ES pieteikuma platformā ir redzami divpusējie pārstāvības pasākumi.”; (6)regulas 9. pantu groza šādi: (a)pantā iekļauj šādu 1.a un 1.b punktu: “1.a Pieteikuma iesniedzēji iesniedz pieteikumu, izmantojot Regulas (EK) Nr. 767/2008 Ia nodaļā minēto ES pieteikuma platformu. 1.b Atkāpjoties no 1.a punkta, pieteikumu, neizmantojot ES pieteikuma platformu, var iesniegt šādas personu kategorijas: (a)trešo valstu valstspiederīgie atsevišķos gadījumos humānu apsvērumu dēļ; (b)valstu vai valdību vadītāji un valstu valdību locekļi, kā arī viņu laulātie un oficiālo delegāciju locekļi, kas viņus pavada, ja dalībvalstu valdības vai starptautiskas organizācijas viņus uzaicina oficiālā nolūkā, valdnieki un citi nozīmīgi karaliskās ģimenes piederīgie, ja dalībvalstu valdības vai starptautiskas organizācijas viņus uzaicina oficiālā nolūkā; (c)trešo valstu valstspiederīgie, kuriem vīzas izsniedz pie ārējās robežas saskaņā ar VI nodaļu.”; (b)panta 4. punktam pievieno šādu d) apakšpunktu: “d) cita persona, ja to iesniedz, izmantojot ES pieteikuma platformu.”; (7) regulas 10. pantu groza šādi: (a)panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Iesniedzot pieteikumu, pieteikuma iesniedzēji, ja tas ir nepieciešams saskaņā ar 13. pantu, ierodas personīgi, lai sniegtu pirkstu nospiedumus un sejas attēlu. Pieteikumu iesniedzēji ierodas personīgi arī tādēļ, lai tiktu pārbaudīts viņu ceļošanas dokuments saskaņā ar 12. pantu.”;

(b)pantā iekļauj šādu 1.a un 1.b punktu: “1.a Dalībvalstis pamatotos un atsevišķos gadījumos var pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs uzrāda ceļošanas dokumentu un/vai iesniedz apliecinošus dokumentus. Tas ir iespējams izņēmuma gadījumos un gadījumos, kad konkrētā vietā ir bieža saskare ar viltotiem dokumentiem. 1.b Konsulāti vietējās Šengenas sadarbības ietvaros novērtē 1.a punktā paredzēto nosacījumu īstenošanu, lai ņemtu vērā vietējos apstākļus.”; (c)panta 3. punktu aizstāj ar šādu: “3. Iesniedzot pieteikumu, pieteikuma iesniedzējs: (a)sniedz 11. pantā minētos datus; (b)sniedz pierādījumu, ka viņam ir ceļošanas dokuments saskaņā ar 12. pantu; (c)ļauj uzņemt savu sejas attēlu klātienē saskaņā ar 13. pantu vai gadījumā, ja piemēro 13. panta 7.a punktā minētos izņēmumus, iesniedz fotogrāfiju saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1683/95 izklāstītajiem standartiem; (d)attiecīgā gadījumā ļauj noņemt savus pirkstu nospiedumus saskaņā ar 13. pantu; (e)samaksā par vīzu saskaņā ar 16. pantu; (f)sniedz pierādījumus par apliecinošajiem dokumentiem saskaņā ar 14. pantu; (g)vajadzības gadījumā sniedz pierādījumu, ka viņam ir pietiekama un derīga ceļojuma medicīniskā apdrošināšana, kā noteikts 15. pantā.”; (8)regulas 11. pantu groza šādi: (a)panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Pieteikuma veidlapu iesniedz, izmantojot ES pieteikuma platformu. Gadījumos, kas minēti 9. panta 1.b punktā, pieteikuma iesniedzēji var iesniegt manuāli vai elektroniski aizpildītu pieteikuma veidlapu, kas iekļauta I pielikumā. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 51.a pantu, lai atjauninātu pieteikuma veidlapu, kas iekļauta I pielikumā vai ko iesniedz, izmantojot ES pieteikuma platformu. Pieteikuma veidlapu paraksta. To var parakstīt elektroniski. Personas, kas minētas pieteikuma iesniedzēja ceļošanas dokumentā, iesniedz atsevišķas pieteikuma veidlapas. Nepilngadīgie iesniedz pieteikuma veidlapu, ko parakstījusi persona, kura pastāvīgi vai pagaidu kārtā īsteno vecāku pilnvaras vai juridisku aizbildnību.”; (b)panta 1.b punktu svītro; (c)pantā iekļauj šādu 1.c punktu: “1.c Katrs pieteikuma iesniedzējs iesniedz aizpildītu pieteikuma veidlapu, arī apliecinājumu par sniegto datu autentiskumu, pilnību, pareizību un uzticamību un apliecinājumu par sniegto apgalvojumu ticamību un uzticamību. Katrs pieteikuma iesniedzējs arī norāda, ka ir sapratis Regulas (ES) 2016/399 6. pantā minētos ieceļošanas nosacījumus un ka katrā ieceļošanas reizē viņam var lūgt iesniegt attiecīgos apliecinošos dokumentus.”;

(9)regulas 12. pantu aizstāj ar šādu: “12. pants

Ceļošanas dokuments 1.Pieteikuma iesniedzējs sniedz pierādījumu, ka viņam ir derīgs ceļošanas dokuments, kas atbilst šādiem kritērijiem: (a)tā derīguma termiņš pārsniedz vismaz trīs mēnešus pēc dienas, kad plānots izceļot no dalībvalstu teritorijas, vai — vairāku apmeklējumu gadījumā — pēc pēdējās dienas, kad plānots izceļot no dalībvalstu teritorijas. Tomēr pamatotos ārkārtas gadījumos no tādas prasības var atteikties; (b)tas ir izdots pēdējos desmit gados. 2.Pieteikuma iesniedzējam ceļošanas dokuments jāuzrāda personīgi tikai tad, ja viņš pirmo reizi iesniedz pieteikumu kopā ar minēto ceļošanas dokumentu vai ja pieteikuma iesniedzējam ir jāiesniedz biometriskie dati. Šā punkta pirmā daļa neskar 10. panta 1.a punkta piemērošanu. 3.Ceļošanas dokumentus pārbauda, izmantojot atbilstošu tehnoloģiju. 4.Ja pieteikumu iesniedz, izmantojot ES pieteikuma platformu, konsulāts vai ārpakalpojumu sniedzējs pārbauda,​vai uzrādītais ceļošanas dokuments, kas tiek uzrādīts personīgi saskaņā ar 2. punktu, atbilst pieteikuma iesniedzēja augšupielādētajai skenētajai kopijai. Ja pārbaudi veic ārpakalpojumu sniedzējs, tas izmanto ārpakalpojumu sniedzēju vārteju, kas minēta Regulas (EK) Nr. 767/2008 7.e pantā. 5.Ja 4. punktā minētās skenētās kopijas kvalitāte ir neapmierinoša vai ja rodas šaubas, it īpaši par tās autentiskumu, kompetentais konsulāts vai ārpakalpojumu sniedzējs iegūst jaunu skenētu kopiju un augšupielādē to ES pieteikuma platformā.”; (10)regulas 13. pantā iekļauj šādu 7.c punktu: “7.c Ja biometriskos identifikatorus iegūst ārpakalpojumu sniedzējs saskaņā ar 43. pantu, šajā nolūkā izmanto Regulas (EK) Nr. 767/2008 7.e pantā minēto ārpakalpojumu sniedzēja vārteju.”; (11)regulas 14. pantu groza šādi: (a)panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu: “Iesniedzot vienotas vīzas pieteikumu, pieteikuma iesniedzējs sniedz šādus pierādījumus:”; (b)panta 2. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu: “Iesniedzot pieteikumu, lai saņemtu lidostas tranzītvīzu, pieteikuma iesniedzējs sniedz šādus pierādījumus:”; (12)regulas 15. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: “Turklāt šādi pieteikuma iesniedzēji pieteikuma veidlapā apliecina, ka viņi apzinās to, ka viņiem jābūt ceļojuma medicīniskajai apdrošināšanai attiecībā uz turpmākām uzturēšanās reizēm.”;

(13)regulas 16. panta 7. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: “Par pieteikumiem, kas iesniegti, izmantojot ES pieteikuma platformu, vīzas nodevu iekasē euro, un to neatmaksā; izņēmums ir 18. panta 2. punktā un 19. panta 3. punktā minētie gadījumi. Attiecībā uz pieteikumiem, kas nav iesniegti, izmantojot ES pieteikuma platformu, iekasējot maksājumus valūtā, kas nav euro, iekasējamās vīzas nodevas apmēru attiecīgā valūtā nosaka un regulāri pārskata, piemērojot Eiropas Centrālās bankas noteikto euro valūtas maiņas kursa atsauces likmi. Iekasējamo apmēru var noapaļot, un vietējās Šengenas sadarbības ietvaros nodrošina, ka tiek iekasētas līdzīga apmēra nodevas.”; (14)regulas 18. pantam pievieno šādu 3. un 4. punktu: “3. Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, izmantojot ES pieteikuma platformu, pēc tam, kad saņemts ES pieteikuma platformas paziņojums par automatizēto kompetences un pieņemamības priekšpārbaudi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 7.c panta 9. punktu, dalībvalsts konsulāts vai centrālās iestādes, kam sistēma sniegusi paziņojumu, pārbauda savu kompetenci izskatīt pieteikumu un pieņemt lēmumu par to. 4. Šā panta 3. punktā minētajos gadījumos, ja dalībvalsts konstatē, ka tā nav kompetenta, tā nekavējoties informē pieteikuma iesniedzēju, izmantojot ES pieteikuma platformas droša konta pakalpojumu, un norāda, kura dalībvalsts ir kompetenta. Pieteikuma iesniedzējs var atsaukt pieteikumu. Ja pieteikumu atsauc, pieteikuma datus dzēš no pagaidu krātuves saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 7.c pantu.”; (15)regulas 19. pantu groza šādi: (a)pantā iekļauj šādu 1.a punktu: “1.a Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, izmantojot ES pieteikuma platformu, pēc tam, kad saņemts tāds ES pieteikuma platformas paziņojums par automatizēto pieņemamības priekšpārbaudi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 7.c panta 9. punktu, kurā norādīts, ka pieteikums ir pieņemams, dalībvalsts konsulāts vai centrālās iestādes, kam sistēma sniegusi paziņojumu, nekavējoties veic 1. punktā minētās pārbaudes.”; (b)pantā iekļauj šādu 2.b punktu: “2.b Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, izmantojot ES pieteikuma platformu, ja kompetentais konsulāts vai kompetentās dalībvalsts centrālās iestādes konstatē, ka 1. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, tad pieteikums ir pieņemams, un kompetentais konsulāts vai kompetentās dalībvalsts centrālās iestādes pieņem pieteikumu.”; (c)pantam pievieno šādu 4.a punktu: “4.a Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, izmantojot ES pieteikuma platformu, kompetentais konsulāts vai kompetentās dalībvalsts centrālās iestādes var pieņemt pieteikumu, kas nav iesniegts 9. panta 1. punktā minētajā periodā, it īpaši pamatotos steidzamības gadījumos, kuri minēti 9. panta 3. punktā.”; (16)regulas 20. pantu svītro; (17)regulas 21. pantu groza šādi: (a)panta 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “a) vai iesniegtais vai uzrādītais ceļošanas dokuments nav fiktīvs/viltots;”; (b)panta 6. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “a) vai iesniegtais vai uzrādītais ceļošanas dokuments nav fiktīvs/viltots;”;

(18)regulas 24. pantu groza šādi: (a)panta 1. punkta trešajā daļā atsauci uz “12. panta a) punktu” aizstāj ar atsauci uz “12. panta 1. punkta a) apakšpunktu”; (b)panta 2. punkta pirmās daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu: “Ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs ievēro ieceļošanas nosacījumus, kas izklāstīti Regulas (ES) 2016/399 6. panta 1. punkta a), c), d) un e) apakšpunktā, vairākkārtējas ieceļošanas vīzas ar ilgu derīguma termiņu izsniedz ar šādiem derīguma termiņiem:”; (c)pantā iekļauj šādu 2.aa punktu: “2.aa Vairākkārtējas ieceļošanas vīzu, kam ir ilgs derīguma termiņš, derīgumu neierobežo ceļošanas dokumenta derīguma termiņš.”; (19)regulas 25. pantam pievieno šādu 6. punktu: “6. Vīzas izsniegšana digitālā formātā neietekmē dalībvalstu kompetenci attiecībā uz ceļošanas dokumentu atzīšanu. Tas ietver tos ceļošanas dokumentus, kurus neatzīst viena vai vairākas, bet ne visas dalībvalstis.”; (20)regulā iekļauj šādu 26.a pantu: “26.a pants

Digitālās vīzas Vīzas izsniedz digitālā formātā kā ierakstu VIS, iekļaujot unikālu vīzas numuru. ”; (21)regulas 32. pantu groza šādi: (a)panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, izmantojot ES pieteikuma platformu, informāciju par lēmumu par atteikumu un iemeslus, kuri ir tā pamatā, paziņo pieteikuma iesniedzējam, izmantojot drošus elektroniskos līdzekļus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 7.f panta 1. punktu. Paziņojumā iekļauj to pašu informāciju, kas izklāstīta VI pielikumā, tās dalībvalsts valodā, kura pieņēmusi galīgo lēmumu par pieteikumu, un kādā citā Savienības oficiālajā valodā. Dalībvalstis standarta paziņojumam var pievienot papildu dokumentus, kas pamato atteikumu. Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, neizmantojot ES pieteikuma platformu, 9. panta 1.b punktā minētajos gadījumos lēmumu par atteikumu un iemeslus, kuri ir tā pamatā, paziņo pieteikuma iesniedzējam, izmantojot VI pielikumā doto standarta veidlapu, tās dalībvalsts valodā, kas pieņēmusi galīgo lēmumu par pieteikumu, un kādā citā Savienības oficiālajā valodā. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 51.a pantu, lai grozītu atteikuma veidlapu, kas dota VI pielikumā vai ko sniedz kā paziņojumu, kā minēts Regulas (EK) Nr. 767/2008 Ia nodaļā.”; (b)panta 3. punkta trešo teikumu aizstāj ar šādu: “Dalībvalstis sniedz pieteikuma iesniedzējiem informāciju par procedūru, kas jāievēro pārsūdzības gadījumā, kā norādīts VI pielikumā vai atteikuma paziņojumā, ko nosūta, izmantojot ES pieteikuma platformu.”; (22)regulā iekļauj šādu 32.a pantu:

“32.a pants

Derīgas vīzas apstiprinājums jaunā ceļošanas dokumentā 1.Vīzas turētāji, kuru ceļošanas dokuments ir pazaudēts, nozagts vai ar beigušos derīguma termiņu un kuru vīza joprojām ir derīga, var pieteikties vīzas apstiprināšanai ar piesaisti jaunam ceļošanas dokumentam. 2.Šā panta 1. punktā minētie vīzas turētāji iesniedz pieteikumu vīzas apstiprināšanai jaunā ceļošanas dokumentā, izmantojot Regulas (EK) Nr. 767/2008 Ia nodaļā minēto ES pieteikuma platformu. Viņi sniedz šādus personas datus: (a)vārds, uzvārds, dzimšanas dati, valstspiederība; (b)vīzas numurs; (c)pazaudētā, nozagtā ceļošanas dokumenta vai ceļošanas dokumenta, kuram beidzies derīguma termiņš, dati; (d)jaunā ceļošanas dokumenta dati; (e)ieskenēta biometrisko datu lapa; (f)pierādījums par ceļošanas dokumenta pazaudēšanu vai zādzību, vai tā derīguma termiņa beigām. 3.Vīzas turētājs maksā vīzas apstiprinājuma nodevu 30 EUR apmērā. 4.Vīzas turētājam jāierodas personīgi, lai uzrādītu jauno ceļošanas dokumentu un lai tādējādi tiktu pārbaudīts, ka šis ceļošanas dokuments atbilst skenētajai kopijai, kas augšupielādēta, izmantojot ES pieteikuma platformu, un ka ceļošanas dokumenta turētājs ir tā pati persona, kam tikusi izsniegta vīza. 5.Jaunais ceļošanas dokuments atbilst 12. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. 6.Ja kompetentais konsulāts vai kompetentās dalībvalsts centrālās iestādes konstatē, ka derīgo vīzu jaunā ceļošanas dokumentā var apstiprināt, tās ievada datus pieteikuma datnē VIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 12.a pantu. 7.Par to, ka vīza ir apstiprināta jaunā ceļošanas dokumentā, pieteikuma iesniedzējam paziņo, izmantojot drošus elektroniskos līdzekļus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 7.f pantu. 8.Ja kompetentais konsulāts vai kompetentās dalībvalsts centrālās iestādes nevar noteikt, vai derīgo vīzu var apstiprināt jaunā ceļošanas dokumentā, it īpaši tāpēc, ka ir šaubas par vīzas turētāja identitāti, tās: (a)atsaka apstiprinājumu; (b)atceļ derīgo vīzu saskaņā ar 34. pantu. 9.Procedūra derīgas vīzas apstiprināšanai jaunā ceļošanas dokumentā neliedz vīzas turētājam iesniegt jaunu vīzas pieteikumu.”; (23)regulas 33. pantu groza šādi: (a)panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6. Vīzas turētāji var pieteikties pagarināšanai tiešsaistē, izmantojot ES pieteikuma platformu. Viņi sniedz personas datus, norāda vīzas un ceļošanas dokumenta numuru, augšupielādē apliecinošus dokumentus, kas apliecina nepārvaramus apstākļus, humānus apsvērumus un/vai nopietnus personīgus iemeslus, kas liedz viņiem atstāt dalībvalstu teritoriju, un — tikai 2. punktā minēto nopietno personīgo iemeslu gadījumā — samaksā nodevu 30 EUR apmērā.”; (b)pantam pievieno šādu 8. punktu: “8. Ja vīzu pagarina saskaņā ar šā panta 1.–7. punktu, izmantojot ES pieteikuma platformu, par pagarināšanu pieteikuma iesniedzējam paziņo, izmantojot drošus elektroniskos līdzekļus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 7.f pantu.”; (24)regulas 34. pantu groza šādi: (a)panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem: “5. Ja vīzu, kas nav izsniegta digitālā formātā, anulē vai atsauc, tai uzliek spiedogu “ANULĒTA” vai “ATCELTA” un pārsvītrojot padara nederīgu vīzas uzlīmes optiski mainīgo elementu, drošības elementu “latentā attēla efekts” un vārdu “vīza”. 6. Lēmumu par vīzas anulēšanu vai atcelšanu un iemeslus, kuri ir tā pamatā, izdod digitālā formātā, ievadot datus VIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 12. pantu, un paziņo pieteikuma iesniedzējam, izmantojot drošus elektroniskos līdzekļus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 7.f pantu vai izmantojot VI pielikumā doto standarta veidlapu pieteikumiem, kas tiek iesniegti, neizmantojot ES pieteikuma platformu. Paziņojumā iekļauj VI pielikumā izklāstīto informāciju.”; (b)panta 7. punkta trešo teikumu aizstāj ar šādu: “Dalībvalstis sniedz pieteikuma iesniedzējiem informāciju par procedūru, kas jāievēro pārsūdzības gadījumā, kā norādīts VI pielikumā vai paziņojuma gadījumā, ko nosūta, izmantojot ES pieteikuma platformu.”; (25)regulas 37. pantu groza šādi: (a)panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Dalībvalstīs, kuras neizsniedz vīzas digitālā formātā, uz vīzas uzlīmju glabāšanu un apstrādi attiecas atbilstoši drošības pasākumi, lai novērstu krāpšanu vai nozaudēšanu. Katrā konsulātā veic vīzas uzlīmju krājuma uzskaiti un reģistrē katras vīzas uzlīmes lietojumu. Par jebkādu neaizpildītu vīzas uzlīmju nozīmīgu nozaudēšanu ziņo Komisijai.”; (b)panta 3. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: “Konsulātiem vai centrālajām iestādēm ir pieteikumu arhīvi elektroniskā formātā.”; (26)regulas 38. pantu groza šādi: (a)panta 1.a punktu aizstāj ar šādu: “Dalībvalstis nodrošina, ka visu vīzas procedūru konsulātos, ieskaitot pieteikumu iesniegšanu un rīcību ar tiem un praktisko sadarbību ar ārpakalpojumu sniedzējiem, pārrauga nosūtītie darbinieki, lai nodrošinātu integritāti visos procedūras posmos.”; (b)pantā iekļauj šādu 3.c punktu: “3.c Dalībvalstu centrālās iestādes nodrošina saviem darbiniekiem atbilstošu apmācību par ES pieteikuma platformu.”; (27)regulas 42. pantu svītro;

(28)regulas 43. pantu groza šādi: (a)panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Vīzas pieteikumu izskatīšanu, attiecīgā gadījumā pārrunas un lēmumu pieņemšanu par pieteikumiem veic tikai konsulāti.”; (b)panta 5. punktam pievieno šādu otro daļu: “Izņēmuma kārtā ārpakalpojumu sniedzējiem var būt piekļuve ES pieteikuma platformai, izmantojot Regulas (EK) Nr. 767/2008 7.e pantā minēto ārpakalpojumu sniedzēju vārteju, lai: (a)pārbaudītu pieteikuma iesniedzēja augšupielādētos datus; (b)augšupielādētu biometriskos identifikatorus; (c)augšupielādētu apliecinošos dokumentus; (d)izmantotu apmeklējumu pārvaldības rīku pieejamo laika nišu norādīšanai.”; (c)panta 6. punktu groza šādi: (1)punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “c) iegūt datus (arī iegūt biometriskos identifikatorus un — izņēmuma gadījumos — apliecinošos dokumentus un identitātes pārbaudei nepieciešamos dokumentus), attiecīgā gadījumā pārsūtīt tos konsulātam vai centrālajām iestādēm un augšupielādēt tos ES pieteikuma platformā;”; (2)punktā iekļauj šādu ca) apakšpunktu: “ca) pārbaudīt ceļošanas dokumentu, to salīdzinot ar pieteikuma iesniedzēja augšupielādēto kopiju;”; (29)regulas 44. pantā iekļauj šādu 1.a punktu: “1.a Šā panta 1. punkts neattiecas uz piekļuvi, kāda ārpakalpojumu sniedzējiem var būt ES pieteikuma platformai, izmantojot ārpakalpojumu sniedzēju vārteju, kas minēta Regulas (EK) Nr. 767/2008 7.e pantā.”; (30)regulas 47. pantam pievieno šādu 3. punktu: “3. ES pieteikuma platforma sniedz plašai sabiedrībai visu būtisko informāciju par pieteikšanos vīzai, izmantojot ES pieteikuma platformu, it īpaši Regulas (EK) Nr. 767/2008 7.a pantā minēto informāciju.”; (31)regulas 51.a panta 2. un 3. punktā atsauci uz “16. panta 9. punktā” un 6. punktā atsauci uz “16. panta 9. punktu” aizstāj ar atsauci uz “11. panta 1. punktā, 16. panta 9. punktā un 32. panta 2. punktā” attiecīgajā locījumā; (32)regulas 53. panta 1. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“f) dalībvalstis, kuras neizsniedz vīzas digitālā formātā, — valstu papildu ierakstus vīzas uzlīmes iedaļā “Piezīmes” saskaņā ar 27. panta 2. punktu;”; (33)regulas III pielikumu svītro. 2. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 767/2008 Regulu (EK) Nr. 767/2008 groza šādi: (1)regulas 2.a pantu groza šādi: (a)panta 1. punktu groza šādi: (1)punktā iekļauj šādu apakšpunktu: “fa) ES pieteikuma platforma;”; (2)punktam pievieno šādu daļu: “ES pieteikuma platforma, ciktāl tas ir tehniski iespējams, koplieto un atkārtoti izmanto IIS tīmekļa pakalpojuma un ETIAS tīmekļa vietnes un mobilajām ierīcēm paredzētās lietotnes aparatūras un programmatūras komponentus.”; (b)pantam pievieno šādu 6. punktu: “6. ES pieteikuma platformā ir ietverti šādi komponenti: (a)publiska tīmekļa vietne un lietotne mobilajām ierīcēm; (b)pagaidu krātuves funkcija; (c)droša konta pakalpojums; (d)pieteikuma iesniedzējiem paredzēts pārbaudes rīks; (e)tīmekļa pakalpojums vīzas turētājiem; (f)e-pasta pakalpojums; (g)maksājumu rīks; (h)apmeklējumu pārvaldības rīks;

(i)ārpakalpojumu sniedzēju vārteja; (j)konfigurācijas modulis, kas apkalpo aģentūru eu-LISA, centrālās iestādes un konsulātus; (k)programmatūra šifrēta 2D svītrkoda ģenerēšanai un nolasīšanai; (l)drošs tīmekļa pakalpojums, kas nodrošina ES pieteikuma platformas komponentu savstarpēju saziņu; (m)palīdzības dienesta funkcija, ko pārvalda eu-LISA; (n)VIS datubāzes tikai lasāmā kopija.”; (2)regulas 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2) “digitāla vīza” ir vīza digitālā formātā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 810/2009 26.a pantā;”; (3)regulā iekļauj šādu Ia nodaļu: “Ia NODAĻA

ES TIEŠSAISTES VĪZAS PIETEIKUMA PLATFORMA 7.a pants

Vispārīga publiska informācija ES pieteikuma platformā 1.ES tiešsaistes vīzas pieteikuma platforma (“ES pieteikuma platforma”) sniedz sabiedrībai vispārīgu informāciju, kā minēts Regulas (EK) Nr. 810/2009 47. pantā. Komisija un dalībvalstis ir atbildīgas par informācijas sniegšanu atbilstoši to attiecīgajiem pienākumiem, kas noteikti šā panta 2.–4. punktā. 2.Aģentūra eu-LISA atbild par šādas vispārīgas publiskas informācijas publiskošanu un atjaunināšanu ES pieteikuma platformā pēc tās saņemšanas no Komisijas vai dalībvalstīm: (a)vīzas prasības, tajā skaitā vīzu saraksti, nolīgumi par vīzu režīma atcelšanu, tostarp attiecībā uz diplomātiskajām un dienesta pasēm, kā arī gadījumiem, kad iespējama bezvīzu ceļošanas apturēšana saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1806 3., 4., 5., 7. un 8. pantu un tās I un II pielikumu, kā arī informāciju saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK un ES un Apvienotās Karalistes noslēgto izstāšanās līgumu; (b)Regulas (EK) Nr. 810/2009 16. pantā minēto vīzas nodevu apmērs; samazinātas vai lielākas nodevas gadījumos, kad ir noslēgts nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu vai ieviests ar atpakaļuzņemšanu saistīts pasākums, kas izriet no minētās regulas 25.a panta, kā arī Direktīvas 2004/38/EK un ES un Apvienotās Karalistes noslēgtā izstāšanās līguma; (c)attiecīgā gadījumā — saskaņoti apliecinošo dokumentu saraksti, kas izveidoti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 14. panta 5.a punktu; (d)attiecīgā gadījumā — ceļojuma medicīniskās apdrošināšanas prasības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 15. pantu. Ja informāciju sniedz dalībvalsts, eu-LISA konfigurē ES pieteikuma platformu pēc tam, kad Komisija apstiprina šādu informāciju. 3.Centrālās vīzu iestādes atbild par šādu elementu iekļaušanu:

(a)konsulātu atrašanās vietas un to teritoriālā kompetence, kas minēta Regulas (EK) Nr. 810/2009 6. pantā; (b)Regulas (EK) Nr. 810/2009 8. pantā minētie pārstāvības nolīgumi vai pasākumi; (c)Regulas (EK) Nr. 810/2009 43. pantā minēto ārpakalpojumu sniedzēju izmantošana un to atrašanās vietas; (d)apliecinošie dokumenti, kas minēti Regulas (EK) Nr. 810/2009 14. pantā, kā arī tie, kuri piemērojami saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK un ES un Apvienotās Karalistes noslēgto izstāšanās līgumu; (e)vīzu režīma fakultatīvā atcelšana, kas minēta Regulas (ES) 2018/1806 6. pantā; (f)Regulas (EK) Nr. 810/2009 16. panta 5. punktā minētie fakultatīvie atbrīvojumi no vīzas nodevas. 4.Konsulāts vai kompetentās dalībvalsts centrālās iestādes atbild par šādu elementu iekļaušanu: (a)ārpakalpojumu sniedzēju kontaktinformācija un piekļuves tiesības, tai skaitā apmeklējumu pārvaldības rīkam; (b)apmeklējumu pārvaldības rīks, ieskaitot pieejamās laika nišas; (c)pieņemto pieteikumu skaits nedēļā/mēnesī. 7.b pants

Tiešsaistes pieteikuma veidlapa 1.Ikviens pieteikuma iesniedzējs, izmantojot ES pieteikuma platformu, iesniedz aizpildītu tiešsaistes pieteikumu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 810/2009 11. pantā. 2.Neskarot 7.ba pantu, pieteikuma iesniedzējs pieteikuma veidlapā sniedz šādus personas datus: (1)uzvārds(-i); (2)uzvārds dzimšanas brīdī (agrākais(-ie) uzvārds(-i)); (3)vārds(-i); (4)dzimšanas datums (diena–mēnesis–gads); (5)dzimšanas vieta; (6)dzimšanas valsts; (7)pašreizējā valstspiederība; valstspiederība dzimšanas brīdī, ja atšķirīga; citas valstspiederības;

(8)dzimums; (9)civilstāvoklis; (10)persona ar vecāku pilnvarām (attiecībā uz nepilngadīgajiem) / juridiskais aizbildnis (uzvārds, vārds, adrese, ja citāda nekā pieteikuma iesniedzējam, tālruņa numurs, e-pasta adrese un valstspiederība); (11)valsts piešķirtais identifikācijas numurs, ja tāds ir; (12)ceļošanas dokumenta veids; (13)ceļošanas dokumenta numurs; (14)izdošanas datums; (15)derīguma termiņš; (16)izdevējs (valsts); (17)tā ģimenes locekļa personas dati, kurš ir mobils ES, EEZ vai Šveices pilsonis vai kurš ir Apvienotās Karalistes valstspiederīgais, kas ir ES un Apvienotās Karalistes noslēgtā izstāšanās līguma labuma guvējs uzņēmējvalstī, kuras vīza tiek pieprasīta, ja piemērojams: uzvārds, vārds(-i), dzimšanas datums, valstspiederība, ceļošanas dokumenta vai personas apliecības numurs; (18)radniecības saite ar mobilo ES, EEZ vai Šveices pilsoni vai ar Apvienotās Karalistes valstspiederīgo, kas ir ES un Apvienotās Karalistes noslēgtā izstāšanās līguma labuma guvējs uzņēmējvalstī, kuras vīza tiek pieprasīta, ja piemērojams; (19)pieteikuma iesniedzēja dzīvesvietas adrese un e-pasta adrese, tālruņa numurs; (20)uzturēšanās statuss valstī, kura nav pašreizējās valstspiederības valsts; (21)pašreizējā nodarbošanās; (22)darba devējs un darba devēja adrese un tālruņa numurs; studentiem — mācību iestādes nosaukums un adrese; (23)ceļojuma mērķis(-i); (24)papildu informācija par uzturēšanās mērķi; (25)galvenā galamērķa dalībvalsts (un attiecīgā gadījumā citas galamērķa dalībvalstis); (26)pirmās ieceļošanas dalībvalsts; (27)prasīto ieceļošanas reižu skaits; plānotais datums ieceļošanai Šengenas zonā pirmajā plānotajā uzturēšanās reizē; plānotais datums izceļošanai no Šengenas zonas pēc pirmās plānotās uzturēšanās reizes;

(28)Iepriekš dotie pirkstu nospiedumi, lai iesniegtu Šengenas vīzas pieteikumu; datums (ja zināms); vīzas numurs, ja zināms; (29)galamērķa valsts ieceļošanas atļauja, ja nepieciešama; (30)dalībvalstī(-s) uzaicinātāja(-u) vārds(-i) un uzvārds(-i). Ja tāda nav, viesnīcas(-u) vai pagaidu izmitināšanas vietas(-u) nosaukums dalībvalstī(-s); (31)uzaicinātāja uzņēmuma/organizācijas nosaukums un adrese; (32)kā tiks segti ceļa un uzturēšanās izdevumi pieteikuma iesniedzēja uzturēšanās laikā. Pieteikuma iesniedzējs norāda arī e-pasta adresi. Visus šādus datus reģistrē un glabā pagaidu krātuvē saskaņā ar 7.c pantā noteiktajiem datu glabāšanas termiņiem. 3.ES pieteikuma platforma ietver arī droša konta pakalpojumu. Droša konta pakalpojums nodrošina iespēju pieteikuma iesniedzējam glabāt sniegtos datus turpmākiem pieteikumiem, bet tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs brīvi un nepārprotami piekrīt šādai glabāšanai. Droša konta pakalpojums ietver iespēju pieteikuma iesniedzējam iesniegt pieteikumu vairākos posmos. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 48.a pantu, lai definētu prasības droša konta pakalpojumam, tai skaitā glabāšanas periodu šā pakalpojuma glabātajiem datiem un nepabeigtiem pieteikumiem vai pieteikumiem, kuri neiztur kompetences un pieņemamības pārbaudi. 4.Šā panta 2. punktā minētos datus pieteikuma iesniedzējs ievada ar latīņu alfabēta rakstzīmēm. 5.Kad tiek iesniegta tiešsaistes pieteikuma veidlapa, ES pieteikuma platforma reģistrē IP adresi, no kuras tika iesniegta pieteikuma veidlapa, un pievieno to kā daļu no pieteikuma datiem. 6.Komisija īstenošanas aktos nosaka vienkāršotu pieteikuma veidlapu saturu derīgu vīzu apstiprināšanai jaunā ceļošanas dokumentā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 810/2009 32.a pantā, un vīzu pagarināšanai, kā minēts tās pašas regulas 33. pantā, izmantojot ES pieteikuma platformu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 7.Komisija īstenošanas aktos nosaka prasības attiecībā uz šā panta 2. un 5. punktā minēto pieteikuma veidlapā norādāmo personas datu formātu, kā arī parametrus un pārbaudes, kas jāīsteno, lai nodrošinātu pieteikuma pilnīgumu un minēto datu saskanību. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 7.ba pants

Īpaši noteikumi par to, kā ES pieteikuma platformu izmanto Savienības pilsoņu vai tādu trešo valstu valstspiederīgo ģimenes locekļi, kuri izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai tādu Apvienotās Karalistes valstspiederīgo ģimenes locekļi, kuri ir ES un Apvienotās Karalistes noslēgtā izstāšanās līguma labuma guvēji 1.Trešās valsts valstspiederīgais, kurš ir Savienības pilsoņa ģimenes loceklis un uz kuru attiecas Direktīva 2004/38/EK, vai tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes loceklis, kam saskaņā ar nolīgumu starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un trešo valsti, no otras puses, ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, kuras ir līdzvērtīgas Savienības pilsoņu tiesībām, var iesniegt vīzas pieteikumu, neizmantojot ES pieteikuma platformu, un viņam ir tiesības iesniegt pieteikumu personīgi konsulātā vai ārpakalpojumu sniedzēja atrašanās vietā pēc paša izvēles. 2.Ja trešās valsts valstspiederīgais, kurš ir Savienības pilsoņa ģimenes loceklis un uz kuru attiecas Direktīva 2004/38/EK, vai kurš ir tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes loceklis, kam saskaņā ar nolīgumu starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un trešo valsti, no otras puses, ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, kuras ir līdzvērtīgas Savienības pilsoņu tiesībām, iesniedz pieteikumu vīzai, izmantojot ES pieteikuma platformu, pieteikšanās process notiek saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK. 3.ES pieteikuma platformu jo īpaši veido tā, lai nodrošinātu šādu īpašo noteikumu piemērošanu: (a)tiek atcelta vīzas nodeva; (b)vīzas pieteikuma veidlapā pieteikuma iesniedzējs nenorāda šādus personas datus: (a)pašreizējā nodarbošanās;

(b)darba devējs un darba devēja adrese un tālruņa numurs; studentiem — mācību iestādes nosaukums un adrese; (c)dalībvalstī(-s) uzaicinātāja(-u) vārds(-i) un uzvārds(-i). Ja tāda nav, viesnīcas(-u) vai pagaidu apmešanās vietas(-u) nosaukums dalībvalstī(-s); (d)uzaicinātāja uzņēmuma/organizācijas nosaukums un adrese; (e)līdzekļi, kā tiks segti ceļa un uzturēšanās izdevumi pieteikuma iesniedzēja uzturēšanās laikā; (c) pieteikuma iesniedzējam vajadzētu būt iespējai iesniegt dokumentus, kuri apliecina, ka viņš ir tāda Savienības pilsoņa ģimenes loceklis, uz kuru attiecas Direktīva 2004/38/EK, vai tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes loceklis, kuram saskaņā ar nolīgumu starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un trešo valsti, no otras puses, ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, kas ir līdzvērtīgas Savienības pilsoņu tiesībām. Pieteikuma iesniedzējam nebūtu jāprasa iesniegt apliecinošus dokumentus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 810/2009 14. pantā, nedz arī pierādījumus, ka viņam ir atbilstoša un derīga ceļojuma medicīniskā apdrošināšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 15. pantu; (d)atkāpjoties no 7.c panta 8. punkta, automatizētajā pieņemamības priekšpārbaudē tiek pārbaudīts tikai tas, vai: (a)ir aizpildīti visi nepieciešamie pieteikuma veidlapas lauki; (b)ir iesniegts pierādījums par derīgas pases esību saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK; (c)ir iegūti pieteikuma iesniedzēja biometriskie dati, ja piemērojams; (e) ja tiek izsniegta vīza, ar 7.f pantā noteikto paziņojumu pieteikuma iesniedzējs saņem atgādinājumu, ka tāda pilsoņa ģimenes loceklim, kurš izmanto brīvas pārvietošanās tiesības un kuram ir vīza, ir tiesības ieceļot tikai tad, ja šo ģimenes locekli pavada vai viņam pievienojas Savienības pilsonis vai citas trešās valsts valstspiederīgais, kurš izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties. 4.Šā panta 1. un 2. punktu piemēro arī tad, ja trešās valsts valstspiederīgais, kurš ir Savienības pilsoņa ģimenes loceklis un uz kuru attiecas Direktīva 2004/38/EK, vai kurš ir tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes loceklis, kam saskaņā ar nolīgumu starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un trešo valsti, no otras puses, ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, kuras ir līdzvērtīgas Savienības pilsoņu tiesībām, pieprasa vīzas pagarināšanu vai vīzas apstiprināšanu jaunā ceļošanas dokumentā. Nodeva par vīzas pagarināšanu un vīzas apstiprināšanu tiek atcelta. 5.Šā panta 1.–4. punktu mutatis mutandis piemēro Apvienotās Karalistes valstspiederīgo ģimenes locekļiem, kuri paši ir ES un Apvienotās Karalistes noslēgtā izstāšanās līguma labuma guvēji uzņēmējvalstī, kuras vīza tiek pieprasīta. 7.c pants

Pieteikšanās process, izmantojot ES pieteikuma platformu 1.Kad saskaņā ar 7.b pantu tiek iesniegta pieteikuma veidlapa, ES pieteikuma platforma nosaka pieprasītās vīzas veidu un veic automatizētu kompetences priekšpārbaudi, lai, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja sniegtajiem datiem, iepriekš automātiski noteiktu kompetento dalībvalsti. Tas neliedz dalībvalstīm manuāli pārbaudīt kompetenci saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 18. panta 3. punktu. ES pieteikuma platformu veido tā, lai pieteikumu iesniedzēji varētu norādīt, vai viņi likumīgi, bet ne pastāvīgi uzturas jurisdikcijā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 810/2009 6. panta 2. punktā. 2.Pieteikumu iesniedzēji var izmantot ES pieteikuma platformu, lai iesniegtu skenētu ceļošanas dokumenta kopiju elektroniskā formātā, kā arī apliecinošus dokumentus un ceļojuma medicīniskās apdrošināšanas pierādījumus digitālā formātā, ja nepieciešams, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 810/2009 vai Direktīvu 2004/38/EK. 3.Komisija īstenošanas aktos nosaka tehniskās prasības attiecībā uz apliecinošo dokumentu, ceļojuma medicīniskās apdrošināšanas un ceļošanas dokumenta elektroniskās kopijas formātu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 4.Nepieciešamības gadījumā pieteikuma iesniedzējs var izmantot ES pieteikuma platformu, lai samaksātu vīzas nodevu, izmantojot 7.d pantā minēto maksājumu rīku. 5.ES pieteikuma platforma VIS tikai lasāmajā kopijā var pārbaudīt, vai pieteikuma iesniedzēja biometriskie dati ir iegūti pēdējo 59 mēnešu laikā un vai pieteikuma iesniedzējs jau ir iesniedzis pieteikumu ar to pašu ceļošanas dokumentu. Ja pārbaudes rezultāts ir pozitīvs, ES pieteikuma platforma paziņo pieteikuma iesniedzējam, ka pieteikuma iesniegšanai nav nepieciešams apmeklēt konsulātu vai ārpakalpojumu sniedzēju.

Pretējā gadījumā ES pieteikuma platforma paziņo pieteikuma iesniedzējam, lai viņš pēc nepieciešamības organizē konsulāta vai ārpakalpojumu sniedzēja apmeklējumu, lai iesniegtu pieteikumu. 6.Ja saskaņā ar Regulu (EK)