KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR EIB ĀRĒJĀM DARBĪBĀM, KAS AR ES BUDŽETA GARANTIJU VEIKTAS 2012. GADĀ /* COM/2013/0834 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR EIB ĀRĒJĀM DARBĪBĀM, KAS AR ES BUDŽETA GARANTIJU VEIKTAS 2012. GADĀ 1. IEVADS Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Lēmumā 1080/2011/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai (EIB) piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām attiecībā uz projektiem ārpus Savienības[1] („lēmums” vai „ES garantija”), noteikts, ka Komisija katru gadu ziņo par EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar ES garantiju. Šis ziņojums balstās uz EIB sniegtajiem gada pārskatiem. Šajā ziņojumā sniegts arī kopsavilkums par darījumiem, ko EIB, uzņemoties pašu risku, veica 2012. gadā reģionos, uz kuriem attiecas lēmums. Pēc pirmā pilnā gada, kurā tika īstenota jaunā EIB rezultātu novērtēšanas sistēma (RNS), šajā ziņojumā sniegta sīkāka informācija par gaidāmajiem rezultātiem, balstoties uz 2012. gadā apstiprinātajiem EIB finansēšanas darījumiem. EIB darījumi Āfrikā, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs (ĀKK), kā arī aizjūras zemēs un teritorijās (AZT) ir apskatīti atsevišķā gada ziņojumā. Sīkāka informācija un statistikas tabulas par iepriekš minētajām darbībām, tostarp projektu, nozaru, valstu un reģionālā līmenī, ir sniegta pievienotajā dienestu darba dokumentā („DDD”)[2]. DDD ir apkopoti faktiski sasniegtie rezultāti, balstoties uz gadījumu pētījumiem par darījumiem, kas tiek īstenoti vai ir īstenoti. Jānorāda, ka Komisija 2013. gada 23. maijā pieņēma tiesību akta priekšlikumu jaunam Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju finansēšanas darījumiem ārpus ES saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu (DFS), kam pievienots ietekmes novērtējums[3]. 2. GALVENIE REZULTĀTI Ar minēto lēmumu kopējais vispārējo pilnvaru maksimālais apjoms tika noteikts līdz EUR 27 484 miljoniem, un tika izveidotas klimata pārmaiņu pilnvaras papildu EUR 2000 miljonu apmērā. Ilgstoši vājie ekonomiskie rezultāti eurozonā un citās attīstītajās ekonomikas struktūrās bija par iemeslu turpmākam pasaules ražošanas pieauguma tempa kritumam 2012. gadā. No šajā lēmumā apskatītajiem reģioniem pirmspievienošanās valstis bija vienas no visvairāk skartajām, ko izraisīja to ciešā saikne ar eurozonu, — kā rezultātā izaugsmes rādītāji no 2011. gada līdz 2012. gadam kritās no 8,5 % līdz 3 % Turcijā un no 1,3 % līdz -0,2 % citās pirmspievienošanās valstīs. Tāpat arī austrumu kaimiņvalstis cieta no to ciešajām tirdzniecības attiecībām ar eurozonu, bet pastāvīgā nedrošība saistībā ar politiskajām un ekonomiskajām pārmaiņām pēc Arābu pavasara turpināja negatīvi ietekmēt darbības rezultātus Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs. Izaugsme samazinājās Āzijā un Latīņamerikā, ko galvenokārt noteica attīstības palēninājums Brazīlijā, Ķīnā un Indijā. Arī Dienvidāfriku skāra negatīva ietekme, un tās izaugsme samazinājās no 3,5 % 2011. gadā līdz 2,3 % 2012. gadā. Neraugoties uz problēmām uzņēmējdarbības vidē, EIB 2012. gadā parakstīto darījumu apjoms šajā lēmumā ietvertajos reģionos noturējās 2011. gada līmenī — EUR 6,5 miljardi. Finansējums saskaņā ar ES garantiju palielinājās par aptuveni EUR 900 miljoniem un sasniedza EUR 4,0 miljardus, bet EIB finansējums, uzņemoties pašu risku, samazinājās par aptuveni EUR 900 miljoniem un sasniedza EUR 2,5 miljardus. EIB 2012. gada janvārī izveidoja RNS sistēmu, lai ieviestu stingrāku mērījumu un ziņošanas sistēmu attiecībā uz bankas darījumu rezultātiem un ietekmi, kā noteikts lēmumā. Ir izveidots paplašināts objektīvi mērāmu un uzraugāmu rādītāju kopums, kas būs novērtējuma pamatā visā projekta aprites ciklā. Šajā DDD ir apkopoti visu EIB 2012. gadā apstiprināto darījumu gaidāmie rezultāti. Pilnīgs ziņojums par EIB darījumiem ārpus ES ir publicēts tās tīmekļa vietnē[4]. Pārskatītajā lēmumā uzsvērta arī EIB ārējās darbības un ES ārējo politiku, programmu un instrumentu ciešāka saskaņošana. EIB 2012. gadā turpināja cieši sadarboties ar Komisiju un EĀDD, lai stiprinātu EIB darbību atbilstību un saskaņotību ar ārējām ES politikām. Šajā kontekstā tika īstenotas vairākas lēmumā noteiktās jaunās juridiskās prasības, tostarp Komisijas un EIB 2012. gada novembrī kopīgi pieņemtās reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes[5] un EIB klimata stratēģija[6] ārējo pilnvaru valstīs, kas gada beigās tika iesniegta Padomei un Parlamentam. 3. FINANSĒŠANAS DARĪJUMI 3.1. Pārskats par EIB finansēšanas apjomu reģionos, uz kuriem attiecas lēmums Tabulā sniegts pārskats par EIB finansēšanas apjomu 2012. gadā reģionos, uz kuriem attiecas lēmums. 1. tabula. EIB parakstītie finansēšanas darījumi 2012. gadā reģionos, uz kuriem attiecas šis lēmums Pēc pašu riska aizdevumu augstā īpatsvara 2011. gadā proporcijas, salīdzinot aizdevumu darbības saskaņā ar ES garantiju un EIB darbības, uzņemoties pašu risku, līdzsvarojās par labu darbībām saskaņā ar garantiju, kas pieauga par 30 % un sasniedza EUR 3,96 miljardus jeb 61 % no kopējā finansējuma 2012. gadā reģionos, uz kuriem attiecas lēmums. Lielākā daļa (89,8 %) no darījumiem, ko EIB finansēja, uzņemoties pašu risku, tika parakstīti pirmspievienošanās valstīs. 2012. gadā uz 80,1 % no aizdevumiem, kas tika parakstīti ar ES garantiju, attiecās vispārējā garantija, kas tiek izmantota valsts un reģionālajiem darījumiem, bet uz 19,9 % aizdevumiem attiecās politiskā riska segums privātā sektora darījumiem ar visiem citiem riskiem, kas radušies EIB. 1. grafiks. EIB aizdevumu apjomu pieaugums gadā reģionos, uz kuriem attiecas lēmums 2012. gada beigās kopējais parakstīto aizdevumu apjoms saskaņā ar lēmumu (atskaitot atceltos apjomus) bija EUR 23,1 miljardi jeb 79 % no kopējā maksimālā apjoma saskaņā ar minēto lēmumu. Saskaņā ar garantiju EIB pieejamais kopējais jauno darījumu apjoms bija EUR 6,3 miljardi. Ir sagaidāms, ka EIB dažos reģionos sasniegs maksimālo apjomu līdz 2013. gada beigām, bet attiecībā uz citiem reģioniem vēl varētu būt atlikums. Lēmumā paredzēta iespēja pārdalīt līdz 10 % ieņēmumu starp reģionu maksimālajiem apjomiem. 2. tabula. EIB kopējie parakstītie aizdevumi un izmaksas saskaņā ar lēmumu (2007.–2012. gads) Attiecībā uz izmaksātajiem apjomiem, kas ir reāls projekta īstenošanas norises rādītājs, 48 % no neto parakstītajiem apjomiem saskaņā ar lēmumu (EUR 11,2 miljardi) tika piešķirti 2012. gada beigās. Šis līmenis atbilst vidējai ierastajai laika nobīdei starp finanšu līguma parakstīšanu un atbilstošajām izmaksām. Dienvidāfrika bija nosacīti spēcīgākā ar 75 % no neto parakstītajiem apjomiem, kam sekoja Āzija un Latīņamerika (64 %) un pirmspievienošanās valstis (59 %). Izmaksas Vidusjūras reģionā 2012. gadā palielinājās līdz EUR 1,5 miljardiem (līdz šim augstākais līmenis), no kuriem EUR 1,2 miljardi tika piešķirti saskaņā ar pašreizējo lēmumu. Tomēr kopējās izmaksas Vidusjūras reģionā saglabājās zem vidējā līmeņa — 42 % no neto parakstītajiem darījumiem. Austrumu kaimiņvalstīs lēnāks izmaksu palielinājums atspoguļo sākotnēju kavēšanos projektu īstenošanā un administratīvu kavēšanos saņēmējvalstīs. Austrumu kaimiņvalstīs un Krievijā izmaksātie apjomi saglabājās tajā pašā līmenī — 21 % no neto parakstītajiem apjomiem. 3. tabula. Parakstītie aizdevumu apjomi pa gadiem saskaņā ar pašreizējo lēmumu (2007.–2013. gads) 2012. gadā saskaņā ar lēmumu finansējumu piešķīra 39 projektiem, salīdzinot ar 29 projektiem 2011. gadā. Kā parādīts 1. tabulā, 2012. gadā pirmspievienošanās valstis joprojām bija galvenais ES finansējuma saņēmējs reģions ārpus ES ar parakstītu apjomu EUR 3,1 miljards, kas bija 48 % no kopējā finansējuma attiecīgajos reģionos. EIB izvirzīja par prioritāti kredītlīnijas MVU (55 % no parakstītā apjoma) un visas Eiropas infrastruktūras projektiem. Aizdevumi saskaņā ar garantiju saruka līdz EUR 0,8 miljardiem, bet aizdevumi saskaņā ar pirmspievienošanās mehānismu, uzņemoties pašu risku, saglabājās EUR 2,3 miljardu apmērā, līdzīgi kā iepriekšējā gadā. Neraugoties uz ilgstošo nestabilitāti, kas joprojām pastāv pēc Arābu pavasara un darbības pārtraukšanas Sīrijā, EIB finansējums Vidusjūras reģiona valstīs 2012. gadā atkal bija EUR 1,7 miljardi parakstītu aizdevumu veidā, kas bija par 73 % vairāk salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Tāpat kā iepriekšējos gados, enerģētikas un transporta nozares bija lielākās ES finansējuma saņēmējas Vidusjūras reģionā. EIB palielināja arī savus aizdevumus privātajā sektorā, 2012. gadā piešķirot aptuveni EUR 660 miljonus[7], kas ir par EUR 300 miljoniem vairāk salīdzinājumā ar 2011. gadu un ir augstākais rādītājs kopš 2007. gada. Ar EUR 350 miljoniem, kas parakstīti saskaņā ar klimata pārmaiņu pilnvarām, un šajā gadā izveidoto ievērojamo projektu sarakstu reģions bija arī 2011. gada oktobrī izveidotās klimata pasākumiem paredzētās papildu pilnvaru summas galvenais saņēmējs. Finansējuma darbību apjoms austrumu kaimiņvalstīs un Krievijā 2012. gadā pieauga līdz jaunam rekorda apjomam — EUR 934 miljoniem, salīdzinot ar EUR 776 miljoniem 2011. gadā. Kredītlīnijas MVU aptvēra aptuveni 50 % no parakstītā apjoma, atspoguļojot nepieciešamību atbalstīt uzņēmējdarbību un iekļaujošāku izaugsmi šajā reģionā. Enerģētikas un transporta nozares arī saņēma ievērojamu EIB finansējumu stratēģisku infrastruktūras projektu atbalstam. Āzijā un Latīņamerikā kopējais aizdevumu apjoms samazinājās līdz EUR 700 miljoniem (salīdzinājumā ar EUR 1,17 miljardiem 2011. gadā) divu lielu darījumu atlikšanas dēļ. Klimata pasākumi joprojām ir galvenā aizdevumu prioritāte šajā reģionā, aptverot 86 % no parakstītajiem darījumiem gadā (100 % Āzijā un 67 % Latīņamerikā). Dienvidāfrikā 2012. gadā tika parakstīti divi jauni aizdevumi atjaunojamo energoresursu un komunālās infrastruktūras atbalstam kopumā par EUR 100 miljoniem, salīdzinot ar EUR 165 miljoniem 2011. gadā. 4. tabula. Saskaņā ar ES garantiju 2012. gadā parakstīto darījumu sadalījums pa nozarēm (milj. EUR) 3.2. Ieguldījums ES politikas mērķu īstenošanā Lēmumā ir noteikti trīs horizontālie augsta līmeņa mērķi visiem reģioniem, uz kuriem attiecas ES budžeta garantijas segums: i) pielāgošanās klimata pārmaiņām un to ietekmes mazināšana; ii) sociālās un ekonomiskās infrastruktūras attīstīšana; iii) vietējā privātā sektora attīstība, jo īpaši atbalsts MVU. Papildu pakārtotie mērķi ietver ārējās darbības noteicošo vispārējo principu ievērošanu, kā noteikts LES 21. pantā, un reģionālo integrāciju starp partnervalstīm, tostarp ekonomisko integrāciju starp pirmspievienošanās valstīm, kaimiņvalstīm un Savienību. Reģionālo tehnisko darbības pamatnostādņu mērķis ir nodrošināt, lai EIB finansējums saskaņā ar ES garantiju atbilstu un papildinātu attiecīgo ES ārējo politiku, programmas un instrumentus dažādos reģionos, uz kuriem attiecas lēmums. Sākot no 2012. gada, iepriekš minētie horizontālie augsta līmeņa mērķi veido pamatu ziņojumiem par jauniem darījumiem. Lēmuma darbības laikā EIB turpina palielināt savus aizdevumus klimata politikas jomā. Papildu summa EUR 2 miljardu apmērā, kas paredzēta klimata pārmaiņu pilnvarām, ir palīdzējusi paplašināt to jaunattīstības valstu skaitu (papildus jaunajām augošajām tirgus ekonomikas valstīm), kurās tiek veikti ieguldījumi klimata pasākumos. Līdz 2012. gada beigām viena trešdaļa no EUR 2 miljardiem (kas piešķirti 2011. gada oktobrī) jau ir izmantota un visos reģionos ir uzsākts ievērojams skaits projektu, nodrošinot labas izredzes pilnīgai šīs summas izmantošanai pirms pilnvaru perioda beigām. Kopš 2007. gada kopējais EIB atbalsts klimata pasākumu projektos reģionos, uz kuriem attiecas lēmums, sasniedz EUR 8,5 miljardus. Lielākā daļa (86 %) klimata politikas aizdevumiem ir saistīta ar ieguldījumiem atjaunojamo energoresursu, energoefektivitātes un ilgtspējīga transporta jomā. Tomēr, atzīstot, ka reģioni, uz kuriem attiecas lēmums, ir īpaši neaizsargāti pret pašreizējo mainīgo klimatu un klimata pārmaiņām nākotnē, EIB arvien vairāk projektos pievērš uzmanību noturībai pret klimata pārmaiņām. Tas ietver atbalstu tehniskajai palīdzībai un atbilstošiem plānošanas pasākumiem, kā arī atbalstu konkrētiem ieguldījumiem saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, piemēram, plūdu kontrolei un aizsardzības pasākumiem. Klimata politikas jomā parakstīto darījumu apjoms 2012. gadā sasniedza EUR 1,6 miljardus, kas bija 24 % no kopējā EIB finansējuma reģionos, uz kuriem attiecas lēmums (29 % no parakstītajiem darījumiem saskaņā ar ES garantiju, gan attiecībā uz vispārējo pilnvaru, gan klimata pārmaiņu pilnvaru apjomu). Šī proporcija atbilst EIB globālajam mērķim novirzīt šai jomai 25 % no kopējā aizdevumu apjoma (palielināts no 20 % 2010. gadā), un attiecīgi vairāk nekā 2010. gadā, kad kopumā līdzvērtīgs apjoms — EUR 1,6 miljardi — klimata pasākumu jomā parakstīto darījumu veidoja 21 % no kopējā finansējuma reģionos, uz kuriem attiecas lēmums (15 % no parakstītajiem darījumiem saskaņā ar ES garantiju). 5. tabula. Parakstītie aizdevumi klimata pasākumiem 2012. gadā reģionos, uz kuriem attiecas lēmums Pašreizējā ekonomikas vidē aizdevumi MVU ir kļuvuši par nozīmīgu bankas īstermiņa prioritāti ekonomiskās attīstības atbalstam pirmspievienošanās valstīs, kas ir samazinājis vides projektu īpatsvaru. Tomēr 2012. gadā ir ieguldīts būtisks kvalitatīvs darbs, lai nodibinātu attiecības ar vietējiem starpniekiem, kas no 2013. gada veiks darījumus, kuri paredzēti klimata pārmaiņu radīto seku mazināšanai (piemēram, maza apjoma ūdensapgādes un sadzīves atkritumu projekti). Turklāt ir sagaidāms, ka 2013. gadā īstenosies daži mežu atjaunošanas un dzelzceļa projektu finansējumi ar ļoti pozitīvu ietekmi uz vidi, tāpēc ar klimata politiku saistīts finansējums pirmspievienošanās reģionā, visticamāk, ievērojami palielināsies. Saskaņā ar lēmuma prasībām EIB, apspriežoties ar Komisiju, izstrādāja klimata stratēģiju ārējo pilnvaru valstīs, kas 2012. gada 19. decembrī tika iesniegta Eiropas Parlamentam un Padomei. Stratēģijā ir aprakstīta EIB pieeja klimata pasākumu atbalstam gan kvantitatīvā, gan kvalitatīvā nozīmē un ierosinātas vairākas īstermiņa un ilgtermiņa darbības, lai turpmāk stiprinātu bankas darbu klimata jomā. EIB 2007.–2012. gadā ir piešķīrusi vairāk nekā EUR 23,2 miljardus, lai finansētu sociālo un ekonomisko infrastruktūru, tostarp transporta, enerģētikas, vides infrastruktūras un informācijas un komunikāciju tehnoloģijas. EIB atbalsts sociālajai un ekonomiskajai infrastruktūrai 2012. gadā bija 51 % no kopējās EIB darbības reģionos, uz kuriem attiecas lēmums (73 % darījumiem saskaņā ar garantiju). Atbalsts privātajam sektoram 2012. gadā arī bija 51 % no kopējās EIB darbības reģionos, uz kuriem attiecas lēmums (37 % darījumiem saskaņā ar garantiju). Privātā sektora attīstība ir nepieciešama iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei, kas savukārt ir nosacījums nabadzības samazināšanai. EIB atbalstu vietējā privātā sektora attīstībai veido galvenokārt aizdevumi MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu[8], izmantojot starpnieku bankas, kā arī no tieša kreditējuma lielākiem privātajiem uzņēmumiem. Aizdevumi ar starpniecību MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu 2012. gadā reģionos, uz kuriem attiecas lēmums, sasniedza EUR 2,1 miljardu, kas vairāk nekā divas reizes pārsniedza iepriekšējā gadā parakstīto apjomu, galvenokārt tādēļ, ka pieauga parakstīto darījumu skaits pirmspievienošanās valstīs un austrumu kaimiņvalstīs / Krievijā. Tas sasniedza 66 % no EIB privātā sektora darbību apjoma 2012. gadā reģionos, uz kuriem attiecas lēmums (56 % darījumiem saskaņā ar garantiju). 64 % no darījumiem tika parakstīti saskaņā ar pirmspievienošanās mehānismu bez ES garantijas. Līdzekļu piešķīrumi 2012. gadā saskaņā ar kredītlīnijām sasniedza EUR 1,7 miljardus, kas palīdzēja MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu izveidot gandrīz 4800 ieguldījumu projektu ar kopējām ieguldījumu izmaksām — EUR 3,6 miljardi. Sīkāka informācija par finanšu starpnieku aktivitātēm MVU atbalstam ir ietverta DDD. EIB atbalsta vietējā privātā sektora attīstību arī ar tiešiem aizdevumiem lielākajiem privātajiem uzņēmumiem, galvenokārt rūpniecības un pakalpojumu nozarēs. Šiem ieguldījumiem bieži ir ietekme uz nodarbinātību un ieguldījumiem arī vietējo piegādātāju līmenī. Tiešie aizdevumi vietējā privātajā sektorā 2012. gadā tika koncentrēti uz pirmpievienošanās un Vidusjūras reģioniem. 3.3. Saskaņā ar lēmuma 12. pantu un EIB politiku attiecībā uz vāji regulētām, nepārredzamām un sadarbībā neieinteresētām jurisdikcijām, kas pieņemta 2010. gadā, netika veikti pārrobežu EIB finansiālie darījumi saskaņā ar ES garantiju ar partneriem, kas atrodas neatbilstošās jurisdikcijās. 3.4. EIB darījumu ietekme un pievienotā vērtība · Lai turpmāk ieviestu stingrāku savu ārpus ES darījumu rezultātu un ietekmes novērtējumu, mērījumus un ziņošanu un saskaņā ar lēmuma prasībām EIB izveidoja jaunu sistēmu, kas aizstāj esošo ekonomiskās un sociālās ietekmes novērtējuma sistēmu. RNS sistēma, kas tika izveidota 2012. gadā kā izmēģinājums, uzlabo projekta gaidāmo rezultātu ex-ante novērtējumu un stiprina bankas spēju uzraudzīt un sniegt ziņojumus par faktiski sasniegtajiem rezultātiem. Šajā kontekstā, kā arī uzticamības pārbaudes procesā EIB sistēmiskā veidā vērtē tās finansēto projektu ekonomisko, finanšu, vides un sociālo ilgtspējīgumu attiecībā uz tā plānošanu un uzraudzību. Līdzīgi kā iepriekšējās sistēmās, RNS projektu vērtēšana balstās uz trim pīlāriem: · 1. pīlārā tiek novērtēts gaidāmais ieguldījums aizdevumu mērķu sasniegšanā. · 2. pīlārā tiek mērīti projektu gaidāmie rezultāti, kvalitāte un pamatotība. · 3. pīlārā tiek mērīta EIB ieguldījuma gaidāmā finansiālā un nefinansiālā papildināmība. Turpmākajās sadaļās uzmanība pievērsta 2012. gadā apstiprinātajiem darījumiem pretēji citām šā ziņojuma daļām, kas attiecas uz parakstītajiem darījumiem. Izstrādāts RNS veidlapas paraugs ir ietverts DDD. Gaidāmie rezultāti ir aprēķināti uzticamības pārbaudē. Tā kā apstiprinātie projekti vispirms ir jāīsteno, faktiski sasniegtie rezultāti tiek apkopoti un iekļauti ziņojumos. Lai sasniegtu saskaņā ar jauno RNS sistēmu apstiprināto darījumu faktiskos rezultātus, ir vajadzīgi vairāki gadi, tāpēc šā gada RNS ikgadējā ziņojumā īstenojamo vai pabeigto projektu faktisko rezultātu atspoguļošanai izmantoti astoņi gadījumu pētījumi. Sākot ar 2013. gadu, ziņojumā jāizmanto parakstītie darījumi, nevis apstiprinātie darījumi, lai labāk atbilstu citām bankas ziņojumu sniegšanas prasībām. Pilns RNS ziņojums, kas attiecas uz EIB darījumiem ārpus ES, tostarp saskaņā ar Kotonū pilnvarām ĀKK reģionā, kā arī gadījumu pētījumi ir pieejami EIB tīmekļa vietnē. 2. grafikā parādīts 2012. gadā apstiprināto projektu RNS pīlāru reitingu sadalījums reģionos, uz kuriem attiecas lēmums. Piezīme. 3. pīlāra reitingi papildināmībai ir nedaudz atšķirīgi: 4 — augsts, 3 — būtisks, 2 — mērens, 1 — zems Sīkāka informācija par RNS sistēmu ir ietverta DDD. 4. SADARBĪBA AR KOMISIJU DDD ir uzskaitītas esošās sistēmas, kurās EIB un Komisija sadarbojās 2012. gadā ar mērķi stiprināt kopējā ES atbalsta saskaņotību reģionos, uz kuriem attiecas lēmums, un ir iekļauta apkopojuma tabula par finansējuma apjomiem, ko EIB parakstījusi ES budžeta resursu pārvaldībā. Turpmāk aprakstītas dažas no galvenajām aktivitātēm, kas 2012. gadā koordinētas starp abām iestādēm. Abas iestādes 2012. gada novembrī pieņēma reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes, kuru projekts izstrādāts ciešā sadarbībā starp Komisiju un EIB[9]. EIB 2012. gada decembrī iesniedza Padomei un Eiropas Parlamentam Klimata stratēģiju ārējo pilnvaru valstīs, kas sagatavota ciešā sadarbībā ar Komisiju. Komisijas un EIB 2008. gada maija saprašanās memorands tika atjaunināts 2012. gadā, ņemot vērā EĀDD izveidošanu un 2013. gadā parakstītos darījumus. Komisija 2012. gada aprīlī pieņēma deleģētu aktu, ar kuru Sīriju izslēdz no to valstu saraksta, kam ir tiesības pieteikties saskaņā ar lēmumu[10]. Šajā kontekstā jāuzsver, ka Sīrijas valdība nav izpildījusi aizdevumu un procentu atmaksas saistības pret EIB un garantiju fondam 2012. gadā vairākas reizes bija jāsedz aizdevumu atmaksas Sīrijā par apjomu, kas ir līdzvērtīgs aptuveni EUR 21,5 miljoniem[11]. EIB un EĀDD turpināja piemērot principu izveidot EIB birojus ES delegācijās. Visi jaunie EIB ārējie biroji ir izvietoti Savienības delegācijās ar mērķi pēc iespējas censties pārvietot pašreizējos birojus. EIB 2012. gadā atvēra biroju ES delegācijā Ukrainā, un ievērojams progress sasniegts pārrunās attiecībā uz EIB birojiem Ķīnā un Krievijā. Ar vairākiem jauniem tiesīgajiem partneriem (Kambodžu, Islandi, Irāku, Kosovu[12] un Lībiju) 2012. gadā tika apspriesti pamatnolīgumu projekti. Nolīgums ar Kosovu tika parakstīts 2013. gadā. Visā 2012. gadā notika ģeogrāfiskās koordinācijas sanāksmes starp EIB, Komisiju un EĀDD visos reģionos, uz kuriem attiecas lēmums, lai identificētu konkrētas darbības, kas stiprinātu sinerģiju. EIB palīdzēja izveidot ietekmes novērtējumu, ko Komisija veica 2012. gadā, lai sagatavotu tiesību akta priekšlikumu Parlamentam un Padomei par nākamo ES garantiju, kura attiecas uz EIB darījumiem ārpus ES laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. EIB ir bijusi aktīvi iesaistīta Augstās pārstāves un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces K. Eštones izveidotajās ES augsta līmeņa darba grupās ar mērķi izveidot koordinētu ES reakciju uz Arābu pavasara valstu vajadzībām. EIB 2012. gadā arī aktīvi iesaistījās reģionālo aizdevumu sniegšanas apvienošanas mehānismos. Tāpat tā cieši sadarbojās ar Komisiju ekspertu grupā, kuras uzdevums bija pētīt ES Ārējās sadarbības apkopošanas platformu (EUBEC) izveidošanu. Platforma tika izveidota 2012. gada beigās[13], un EIB ir aktīva EUBEC dalībniece, kā arī vada vienu no šajā sistēmā izveidotajām tehniskajām grupām. 5. SADARBĪBA AR STARPTAUTISKAJĀM FINANŠU IESTĀDĒM Sadarbība ar citām starptautiskajām finanšu iestādēm (SFI) ir nedalāma EIB darījumu daļa, sākot no dialoga par institucionāliem, horizontāliem un tematiskiem jautājumiem līdz abpusējām konsultācijām, lai stiprinātu operatīvās līdzfinansēšanas un darba dalīšanas veidus. Liela daļa no dialoga starp SFI notiek specializētās darba grupās, kas periodiski satiekas, lai dalītos ar labāko praksi vai risinātu konkrētus jautājumus. Pašlaik ir izveidotas aptuveni 30 daudzpusējas attīstības banku darba grupu, kas reizēm ietver citas SFI, skarot visdažādākos jautājumus. Turklāt EIB sadarbojas ar citām daudzpusējas attīstības bankām, lai saskaņotu izsekošanu un ziņošanu par finansējumiem klimata jomā. Divi ziņojumi par pielāgošanās un ietekmes mazināšanas izsekošanu tika publicēti Dohā. Turklāt banka ir galvenā ieguldītāja SFI darba grupā par siltumnīcefekta gāzu uzskaiti. Visbeidzot, banka piedalās citās dialoga iniciatīvās, piemēram, daudzpusējas attīstības banku vadītāju pusgada sanāksmē, kas 2012. gadā notika EIB telpās Luksemburgā. 2012. gadā līdzfinansējums kopā ar citām SFI vai Eiropas divpusējām iestādēm sasniedza 67 % no EIB saskaņā ar ES garantiju parakstīto darījumu kopējā apjoma, salīdzinot ar 56 % 2011. gadā. Saraksts ar 2012. gadā līdzfinansētajiem parakstītajiem darījumiem reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras, ir iekļauts DDD. Saprašanās memorands starp Komisiju, EIB grupu un ERAB, kas tika parakstīts 2011. gada martā, tika atjaunināts 2012. gadā, ņemot vērā pirmo pārskatīšanu, kas tika veikta 2012. gada martā. Saprašanās memorandā noteikta sadarbības sistēma ārpus ES, lai stiprinātu divu bankas attiecīgo darījumu kopējo ietekmi saņēmēju valstu un attiecīgo bankas akcionāru interesēs. Šis atjauninājums papildina to reģionu sarakstu, kuros veic darījumus ārpus ES, un tagad šajā sarakstā ir ietverts arī Vidusjūras dienvidu un austrumu reģions. Saskaņā ar savstarpējās paļāvības iniciatīvu starp AfD, EIB un KfW 2012. gadā tika apstiprinātas darbības pamatnostādnes, balstoties uz pieredzi sākuma posmā, kas ietvēra 14 kopīgus projektus dienvidu kaimiņvalstīs un Subsahāras Āfrikā. Savstarpējās paļāvības iniciatīva ir mehānisms, ar kuru, līdzfinansējot projektus, viens no trim partneriem uzņemas galvenā finansētāja lomu, balstoties uz saviem standartiem un procedūrām, ja ir ievērotas citu partneru minimālās prasības. Ar 2013. gadu iniciatīva tiks paplašināta citos ģeogrāfiskajos apgabalos ārpus ES. EIB 2012. gadā sadarbojās ar citiem aizdevējiem G-8 Dovilas partnerības kontekstā ar mērķi optimizēt sinerģiju, lai atbalstītu demokrātisko un ekonomisko pāreju dienvidu kaimiņvalstu reģionā. EIB 2012. gadā parakstīja arī divpusēju saprašanās memorandu ar Islāmisko Attīstības banku. Banka kopā ar ERAB un Pasaules bankas grupu 2012. gada janvārī uzsāka iniciatīvu „Vīne 2”, lai reaģētu uz jaunajiem riskiem pirmspievienošanās reģionam, kas radušies eurozonas krīzes rezultātā. Tās galvenais mērķis ir veicināt vietējo un ārējo iestāžu koordināciju, lai atbalstītu stabilu pārrobežu banku darbību un uzraudzību pret nesakārtotu aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu. Rietumu banku grupām joprojām ir nozīmīga loma šajā iniciatīvā, gan atbalstot koordinācijas centienus, gan rīkojoties, lai novērstu nekoordinētu aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu. [1] OV L 280, 27.10.2011., 1. lpp. [2] DDD(2013)484. [3] COM(2013)293. [4] http://www.eib.org/infocentre/publications/all/eib-rem-annual-report-2012.htm. [5] DDD(2012) 357 final. [6] http://www.eib.org/infocentre/publications/all/eibs-climate-strategy-outside-the-eu.htm. [7] Tostarp EUR 24 miljoni kapitāla līdzdalībā, izmantojot FEMIP riska kapitālu un ieguldījumu fonda resursus. [8] Vidēji uzņēmumi ar 250–3000 darbiniekiem. [9] DDD(2012) 357 final. [10] OV L 110, 24.4.2012., 38. lpp. [11] Sīkāku informāciju sk. Komisijas Ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par garantiju fondu un tā pārvaldību 2012. gadā (COM(2013)662), kas 2013. gada 27. septembrī nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei. [12] Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju. [13] Ekspertu grupas ziņojums ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6980&no=1 un http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6981&no=2