EIROPAS  
KOMISIJA   
Briselē, 13.5.2015.  
COM(2015) 268 final  
  
Ieteikums  
PADOMES IETEIKUMS  
par Nīderlandes 2015.  gada valsts reformu programmu  
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2015.  gada stabilitātes programmu   
 
  
 
Ieteikums  
PADOMES IETEIKUMS  
par Nīderlandes 2015.  gada valsts reformu programmu  
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2015.  gada stabilitātes programmu  
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,  
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121.  panta 2.  punktu un 
148. panta 4.  punktu,  
ņemot vērā Padomes 1997.  gada 7.  jūlija Regulu  (EK) Nr.  1466/97  par budžeta stāvokļa 
uzraudzība s un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu1 un jo īpaši 
tās 5.  panta 2.  punktu,  
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011.  gada 16.  novembra Regulu (ES) 
Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību2, un jo īpaši 
tās 6.  panta 1.  punktu,  
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu3, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas4, 
ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,  
ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,  
ņemot vērā Ekonomikas un finanšu ko mitejas atzinumu,  
ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,  
ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,  
tā kā:  
(1) Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu 
izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 202 0”, kam pamatā ir ciešāka 
ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta 
svarīgākajām jomām, kurās nepieciešama rīcība, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas 
izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.  
(2) Padome 2010. gada 13. jūli jā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma 
ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām 
pamatnostādnēm (2010. –2014. gadam), un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma 
lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnost ādnēm. Kopā tās veido 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.  
2 OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.  
3 COM(2015)  268. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
 “integrētās pamatnostādnes”, kurā dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā 
ekonomikas un nodarbinātības politikā.  
(1) Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma ieteikumu par Nīderlandes 2014. gada valsts 
reformu programmu un sniedza atzinumu par Nīderlandes atjaunināto stabilitātes 
programmu 2014.  gadam. Komisija 2014.  gada 28.  novembrī saskaņā ar Regulu  (ES) 
Nr. 473/20135 sniedza atzinumu par Nīderlandes budžeta plāna projektu 
2015.  gadam6. 
(2) Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugs mes pētījumu7, tādējādi 
uzsākot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pašā 
dienā Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr.  1176/2011, pieņēma brīdinājuma 
mehānisma ziņojumu8, kurā tā noteica Nīderlandi kā vienu no dalībvalstīm, par 
kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.  
(3) Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai stimulētu 
investīcijas, paātrinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi 
veicinošu fiskālo konsolidāciju.  
(4) Komisija 2015. gada 2 6. februārī publicēja 2015.  gada valsts ziņojumu par 
Nīderlandi9. Tajā tika novērtēts Nīderlandes progress, īstenojot valstij adresētos 
ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. Valsts ziņojumā ietverti arī padziļinātā 
pārskata rezultāti atbilstīgi Re gulas  (ES) Nr.  1176/2011 5.  pantam. Komisijas veiktā 
analīze ļauj secināt, ka Nīderlandē pastāv makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai 
nepieciešama politiska rīcība un uzraudzība. Uzmanība joprojām jāpievērš esošajiem 
riskiem, kurus rada privātā parāda aug stais līmenis, lai arī nesen veiktie pasākumi 
sekmē atveseļošanos mājokļu tirgū un hipotekāro kredītu apjoma ierobežošanu. Lai 
gan augstais tekošā konta pārpalikums ir daļēji skaidrojams ar ekonomikas 
strukturālajām iezīmēm, pensiju un nodokļu sistēmu stru ktūra, iespējams, var izraisīt 
neefektīvu kapitāla sadali.  
(5) Nīderlande 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015.  gada valsts reformu 
programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas 
vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo s aistību.  
(6) Pašlaik Nīderlandei piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu un uz to 
attiecas pārejas noteikumi par parādsaistībām. Savā 2015.  gada stabilitātes 
programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu līdz 1,8  % no 
IKP 2015 . gadā un līdz 0,7  % no IKP 2018.  gadā. Valdība plāno visā programmas 
periodā sasniegt vidējā termiņa mērķi  – strukturālo deficītu 0,5  % apmērā no IKP. 
Saskaņā ar stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP 
sasniegs maksimumu, p roti, 68,8  %, 2015. gadā un pakāpeniski samazināsies līdz 
66,1 % 2018. gadā. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas šīs budžeta 
prognozes, ir ticams. Saskaņā ar Komisijas 2015.  gada pavasara prognozi paredzams, 
ka strukturālā bilance atbildīs vidējā termiņa mērķim un sasniegs -0,3 % no IKP 
2015.  gadā un -0,4 % no IKP 2016.  gadā. Pamatojoties uz stabilitātes programmas 
novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome 
uzskata, ka Nīderlande panāks atbilstību Stabilitātes un izaug smes paktam. Valsts 
izdevumi pētniecībai un izstrādei, kas 2013.  gadā bija 0,84  % no IKP, ir zems 
                                                 
5 OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.  
6 COM(2014)  8810.  
7 COM(2014)  902. 
8 COM(2014)  904. 
9 SWD (2015) 38.  
 
 rādītājs, ņemot vērā izglītības līmeni, akadēmiskos sasniegumus un ekonomikas 
attīstības līmeni Nīderlandē. Kopš 2014.  gada valdības izdevumiem šajā jomā ir 
tendence samazināties, savukārt privātā sektora izdevumi pētniecības un izstrādes 
jomā joprojām ir zemi. Publiskā sektora izdevumu novirzīšana uz inovāciju un 
pētniecību, jo īpaši uz fundamentālajiem pētījumiem, un politikas pamatvirzienu 
īstenošana, lai st imulētu privātā sektora investīcijas pētniecībā uz izstrādē, palīdzētu 
vairot Nīderlandes ekonomikas izaugsmes potenciālu ilgtermiņā.  
(7) Būtiskas grūtības pastāv mājokļu tirgū, kur desmitu gadu laikā ir izveidojusies 
neelastība un kropļojoši stimuli, kas veido mājokļu finansēšanas un sektorālu 
ietaupījumu modeļus. Mājsaimniecību tendenci hipotekāro kredītu bruto parādu 
nodrošināt ar mājokļu līdzekļiem lielā mērā izskaidro ilgu laiku pastāvošie fiskālie 
stimuli, jo īpaši nodokļu atskaitījumi par hipotekāro kredītu procentu maksājumiem 
pilnā apmērā. Kopš 2012. gada aprīļa ir īstenota virkne pasākumu, lai daļēji novērstu 
šos stimulus. Daži no šiem pasākumiem ir saistīti ar mājokļu finansējuma fiskālā 
režīma pielāgojumiem. Pakāpeniskā pāreja uz nodokļu atskaitī jumu ierobežošanu par 
hipotekāro kredītu procentu maksājumiem un amortizēšanas stimulu palielināšanu ir 
pamatota, taču šā pasākuma ieviešana ir pārāk lēna, lai būtiski ietekmētu 
amortizēšanas kārtību, un saglabāsies ievērojams nodokļu stimuls ieguldīt 
neproduktīvos aktīvos. Joprojām ir augsta aizdevuma summas attiecība pret īpašuma 
vērtību, un paredzams, ka 2018. gadā tā sasniegs 100  %. Īres tirgu apgrūtina tā 
regulējums un ļoti lielais sociālo mājokļu segments, kurā arī jāatrisina jautājums 
saistībā ar ļot i garām rindām. Sociālo mājokļu segmentā ieviešot īres maksas 
diferenciāciju, pamatojoties vairāk uz ieņēmumiem, ir sperts solis pareizajā virzienā, 
bet tā ietekme ir ierobežota. Saskaņā ar jaunu likumu mājokļu uzņēmumiem būs 
jānošķir darbības ar vispārēju  tautsaimniecisku nozīmi (piemēram, sociālie mājokļi) 
un citas darbības. Laiks rādīs, vai tas ļaus īstenot iecerēto sociālo mājokļu 
novirzīšanu grūtībās nonākušiem iedzīvotājiem un nodrošinās, ka sociālie mājokļi ir 
pieejami nelabvēlīgā situācijā esošiem c ilvēkiem, kuri nespēj iegūt mājokli atbilstoši 
tirgus nosacījumiem.  
(8) Ir uzlabota pensiju sistēmas ilgtspēja ilgtermiņā. Papildus likumā noteiktā pirmā 
līmeņa pensionēšanās vecuma pakāpeniskai palielināšanai no 65 gadiem 2012.  gadā 
līdz 67 gadiem 2023.  gadā un tā turpmākai piesaistei paredzamajam dzīves ilgumam 
Nīderlande ir pieņēmusi visaptverošas reformas attiecībā uz pensiju sistēmas privāti 
finansēto pīlāru un ilgtermiņa aprūpes sistēmu. Ir uzlabota pensiju fondu finanšu 
uzraudzība un sistēma padarīta izt urīgāka pret finanšu satricinājumiem. Papildus tam 
ir sekmīgi īstenotas reformas, kas mudina vecāka gadagājuma darba ņēmējus strādāt 
ilgāk. Reformas ilgtermiņa aprūpes jomā ir pārnesušas atbildību uz pašvaldībām, 
samazinot kopējos izdevumus un pievēršot uz manību efektivitātes pieaugumam. Ir 
jāuzrauga ilgtermiņa aprūpes kvalitāte un pieejamība.  
(9) Citi risināmi uzdevumi ir izmaksu un risku piemērots sadalījums katrā paaudzē un 
starp paaudzēm ārpus pieņemtajiem noteikumiem par indeksāciju un finanšu 
rezervēm (fi nanšu novērtējuma sistēma), jo īpaši samazinot jauniešu iemaksas. 
Otrajā pensiju līmenī veicamo iemaksu "statistiskā godīguma" uzlabošana palīdzētu 
mājsaimniecībām piešķirt to finanšu līdzekļus vairāk uz izaugsmi vērstos veidos.  
(10) 2014.  gadā sāktās nodarbinā tības aizsardzības tiesiskā regulējuma visaptverošās 
reformas mērķis ir palielināt līdzdalību un mobilitāti darba tirgū. Ir samazināti 
nodarbinātības fiskālie šķēršļi. Parlamenta pieņemtajos tiesību aktos tiks noteikta 
kvota darba ņēmējiem attiecībā uz cil vēku ar invaliditāti pieņemšanu darbā. Šo 
pasākumu ietekmi pilnībā varēs novērtēt tikai pēc to īstenošanas. Ir vajadzīgi 
 
 turpmāki pasākumi, lai uzlabotu to cilvēku integrāciju, kas ir izstumti no darba 
tirgus, tostarp jauniešu no migrantu ģimenēm integrāci ju. 
(11) Ņemot vērā obligātos maksājumus, kas nav nodokļu maksājumi, nodokļu īpatsvars 
Nīderlandē ir ievērojami lielāks nekā vidēji ES, un ir iespējams nodokļu slogu 
novirzīt uz faktoriem ar mazāku negatīvo ietekmi uz izaugsmi. Paredzētā nodokļu 
reforma palīdzē tu palielināt līdzdalību darba tirgū. Pēc šīs reformas pieņemšanas ir 
cieši jāuzrauga tās ietekme.  
(12) Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Nīderlandes ekonomikas politikas 
visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015.  gada valsts ziņojumā. Tā ir izvērt ējusi arī 
stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti 
kā atbilde uz ieteikumiem, kas Nīderlandei sniegti iepriekšējos gados. Komisija ir 
ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās poli tikas 
izveidē Nīderlandē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, 
ka jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, 
turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi  
saskaņā  ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.  līdz 3. ieteikumā.  
(13) Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Nīderlandes stabilitātes 
programmu un uzskata10, ka Nīderlande ir panākusi atbilstību Stabilitātes un 
izaugsmes paktam.  
(14) Ņemot vērā Komisijas padziļināt o pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi 
valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar 
Regulas (ES) Nr.  1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. līdz 3. ieteikumā.  
(15) Turklāt Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi e konomikas politikas 
izvērtējumu visai eurozonai. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi 
konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro. Nīderlandei būtu arī 
jānodrošina šo ieteikumu pilnīga un savlaicīga īstenošana,  
AR ŠO IESAKA Nīderlandei  2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.  
1. Novirzīt publiskā sektora izdevumus investīciju atbalstam pētniecības un izstrādes 
jomā, kā arī izstrādāt pamatnosacījumus privāto izdevumu palielināšanai pētniecības 
un izstrādes jomā, lai novērstu pētniecības un izstrādes izdevumu samazināšanās 
tendenci un palielinātu ekonomiskās izaugsmes potenciālu.  
2. Ātrāk samazināt nodokļu atskaitījumus par hipotekāro kredītu procentu 
maksājumiem, lai samazinātu stimulus ieguldīt neproduktīvos aktīvos. Nodrošināt 
vairāk uz ti rgu orientētu mehānismu cenu noteikšanai īres tirgū un turpināt īres 
maksas sociālo mājokļu tirgū piesaistīt mājsaimniecību ieņēmumiem.  
3. Samazināt iemaksas pensiju sistēmas otrajā līmenī tiem iedzīvotājiem, kuriem rit 
darba dzīves pirmie gadi.  
Briselē,  
 Padomes vārdā — 
 priekšsēdētājs  
                                                 
10 Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr.  1466/97 5. panta 2. punktam.