Komisijas paziņojums - Attīstīt Kopienas aviācijas ārējās politikas programmu /* COM/2005/0451 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 27.9.2005 COM(2005) 451 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Attīstīt Kopienas aviācijas ārējās politikas programmu 1. IEVADS Savā paziņojumā „Attīstīt Kopienas aviācijas ārējās politikas programmu” (KOM (2005) 79 galīgais) Komisija uzsvēra, cik svarīgi ir izveidot kopējo gaisa telpu ar tās austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm. Galīgais mērķis būtu apvienot EK un partneru kopumu, kas atrodas pie tās dienvidu un austrumu robežām, lai tas darbotos saskaņā ar vienotiem tirgus ekspluatācijas nosacījumiem. Eiropas Savienības Padome 27. jūnijā atbalstīja šo mērķi savos "secinājumos par Kopienas aviācijas ārējās politikas programmas attīstīšanu”, kur tā uzteica progresu visas Eiropas kopējās gaisa telpas attīšanā līdz 2010. gadam, iekļaujot ES kaimiņvalstis. Paziņojumā „Kopienas aviācijas politika kaimiņattiecībās” (KOM (2004) 74 galīgais) Komisija paziņoja, ka tā cieši uzraudzīs tiesību aktu un ekonomikas attīstību Ukrainā, lai piemērotā laikā izteiktu konkrētus priekšlikumus par ciešākām aviācijas attiecībām. Ukraina ir nākošā lielākā paplašinātās Eiropas Savienības kaimiņvalsts aiz Krievijas Federācijas. ES ir Ukrainas nozīmīgākais tirdzniecības partneris. 2003. gadā Ukrainas eksporta darījumi ar ES 25 sasniedza 34 % un importa 33,4 %. Tajā pašā gadā Ukrainas IKP pieauga par 8,5 %, bet transporta nozarē – pat par 9%. ES – Ukrainas attiecības reglamentē partnerattiecību un sadarbības nolīgums. Nolīgumā uzsvērts mērķis stiprināt sadarbību transporta jomā (64. pants) un paredzēta iespēja pušu sarunām par īpašiem transporta nolīgumiem (40. pants). Jo īpaši pēc valstī notikušajām politiskajām izmaiņām Ukraina tiek uzskatīta par prioritāru valsti Eiropas kaimiņattiecību politikā. 2005. gada februārī abas puses apstiprināja ES – Ukrainas rīcības plānu, lai atbalstītu Ukrainas mērķi turpināt integrēšanos Eiropas politiskajās un ekonomiskajās struktūrās. Viena no konkrētām rīcības plānā noteiktajām prioritātēm ir paaugstināta sadarbība civilās aviācijas jomā, kā arī drošības jautājumos. Eiropas Kopienu Tiesas 2002. gada 5. novembra nolēmumu „atvērtās debesis” rezultātā bija jāizdara grozījumi 25 divpusējos nolīgumos starp dalībvalstīm un Ukrainu, jo daži to nosacījumi neatbilst Kopienas tiesībām, jo īpaši nosacījumi, kas neļauj Eiropas pārvadātājiem veikt lidojumus uz Ukrainu, ja vien viņi nelido no savām izcelsmes valstīm. Komisija ir saņēmusi „horizontālu” pilnvaru sarunām ar trešajām valstīm par šādiem nepieciešamiem labojumiem divpusējos nolīgumos. Komisija lietderīgi izmantoja savu pilnvaru 2005. gadā, un tā rezultātā tika noslēgts ievērojams skaits divpusējo nolīgumu, kas atbilst Kopienas tiesību aktiem. Eiropas Komisija horizontālās pilnvaras ietvaros ir parafējusi gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumu ar Ukrainu 2005. gada jūnijā, tādējādi atrisinot Eiropas Kopienu Tiesas ierosinātos juridiskos jautājumus „atvērto debesu” lietās un izveidojot pamatu tālākai ES – Ukrainas aviācijas attiecību attīstībai. ES aviācijas attiecību uzlabošana ar citām kaimiņvalstīm ar galamērķi izveidot kopējo gaisa telpu ir svarīgs uzdevums tālākajā Eiropas aviācijas nozares attīstībā. ES lidojumi uz kaimiņvalstīm veido 19% no starptautiskās satiksmes ārpus ES, tā ir nedaudz mazāk nozīmīga par satiksmi uz Ziemeļamerikas tirgiem. ES jau ir integrējusi Šveices un Norvēģijas aviācijas tirgus, izmantojot nolīgumus par ciešu sadarbību. Komisija uzsāka sarunas par Eiropas Kopējās gaisa telpas nolīgumu ( ECAA ) ar Rietumbalkānu valstīm 2005. gada martā saskaņā ar Padomes 2004. gada decembra sarunu direktīvām. Tajā pašā laikā Komisija saņēma sarunu direktīvas, lai noslēgtu vispārēju aviācijas nolīgumu ar Maroku, lai pēc iespējas vairāk integrētu šīs valsts aviācijas nozari Eiropas aviācijas nozarē. Ukraina savā virzībā uz integrāciju Eiropas struktūrās ir izrādījusi interesi par daudz ciešāku sadarbību ar ES gaisa transporta jomā un par sarunu uzsākšanu attiecībā uz visaptverošu aviācijas nolīgumu. Ukraina ir izrādījusi savu gribu kopā ar Eiropas Kopienu pārstrādāt starptautiskā gaisa transporta sistēmu. Kopš 2005. gada sākuma Ukraina ir sākusi ieviest vairāk uz tirgu orientētu ekonomiku un transporta politiku un atvērt tās tirgus ES dalībvalstīm. Tādēļ ar šo paziņojumu Komisija iesaka Padomei atļaut Komisijai risināt sarunas par vispārēju nolīgumu par kopējo gaisa telpu ar Ukrainu, apvienojot tirgus atvēršanu ar paralēlu regulējošas sadarbības procesu un/ vai konverģenci, jo īpaši prioritārajās jomās, piemēram, aviācijas drošībā un drošumā, vides aizsardzībā un konkurences noteikumu piemērošanā, nodrošinot līdzvērtīgus noteikumus un taisnīgus un vienlīdzīgus konkurences apstākļus. 2. ESOšā SISTēMA Pēc 2004. gada maijā notikušās paplašināšanās ES kļuva par Ukrainas lielāko tirdzniecības partneri, kopā veidojot aptuveni 35% no Ukrainas kopējā tirdzniecības apjoma. 2003. gadā Ukrainas eksporta apjoms uz ES – 25 bija 5,7 miljardi euro un importa apjoms – 8,8 miljardi euro. Tirdzniecība ar Ukrainu notiek vislielākās labvēlības režīmā atbilstīgi PSN, kas atļauj preču tirdzniecību bez kvantitātes ierobežojumiem, izņemot tērauda nozari, kur pastāv īpaši noteikumi. 2004. gada 28. decembrī stājās spēkā jauns divpusējs nolīgums par tēraudu. EK un Ukraina 2005. gada 9. martā parakstīja divpusēju nolīgumu par tekstilmateriālu tirdzniecību. Saskaņā ar šo nolīgumu tiks atcelti pēdējie atlikušie ierobežojumi attiecībā uz tekstilizstrādājumu un apģērbu tirdzniecību, un abas puses piekrīt saskaņot zemos muitas nodokļu līmeņus. Ukraina vēlas pievienoties PTO, un 2003. gada martā tā parakstīja divpusēju protokolu ar EK par piekļuvi tirgum. Pašlaik Ukraina strādā, lai panāktu atbilstību visiem PTO daudzpusējiem likumiem, un ES atbalsta Ukrainu šajā procesā. Ņemot vērā jauno politisko notikumu attīstību Ukrainā, ES ir apņēmusies palielināt savu atbalstu Ukrainas ekonomikas reformām un modernizācijai. Ukraina un ES ir paplašinājušas savu divpusējo sadarbību, noslēdzot zinātnes un tehnoloģiju nolīgumu un nesen parafējot nolīgumu par Ukrainas dalību Eiropas satelītu radionavigācijas programmā GALILEO.Tas skaidri liecina par Ukrainas vēlmi labāk integrēties ES programmās un pasākumos. Ukraina ir noslēgusi 68 divpusējus gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumus ar trešajām valstīm, un tā ir Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) pastāvīgā locekle. Ukraina aiz Krievijas Federācijas ir svarīgākais aviācijas tirgus Austrumeiropā un NVS ar spēcīgu izaugsmes potenciālu. Saskaņā ar provizoriskiem datiem starptautisko pasažieru pārvadājumu apjoms Ukrainā 2005. gada pirmajos mēnešos ir pieaudzis par 30 %. ES un Ukrainas aviācijas tirgi ir cieši saistīti. Ukraina ir viena no nedaudzajām pasaules valstīm, kura ir noslēgusi divpusējus gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumus ar visām 25 ES dalībvalstīm. Tas pasvītro to, cik svarīgas ir aviācijas attiecības ar šo vadošo Eiropas Savienības kaimiņvalsti. 2003. gadā 1,2 miljoni pasažieru izmantoja gaisa pārvadājumu pakalpojumus starp ES un Ukrainu. Saskaņā ar provizoriskiem datiem šis skaitlis 2004. gadā pieauga līdz 1,4 miljonam pasažieru. Augstākā ES - Ukrainas satiksmes proporcija ir starp Vāciju (260 000 pasažieru 2004. gadā), Austriju (215 000), Nīderlandi (168 000), kā arī Poliju(110 000) un Ungāriju (128 000). 50% pasažieru pārvadāja EK aviācijas uzņēmumi. Galvenie aspekti, kas veicina ceļošanu no Ukrainas, ir ekonomikas straujā attīstība, izmantojamā ienākuma pieaugums, paaugstinot dzīves līmeni un tā rezultātā lielāku vēlmi ceļot uz ārvalstīm. Ukraina ir arī strauji augošs tūrisma tirgus tūristiem no Centrālās un Rietumeiropas. 2002. gadā vairāk nekā 6 miljoni ārvalstu tūristu apmeklēja Ukrainu (+ 9 %) – šis skaitlis ir salīdzināms ar Krievijas Federācijas un Horvātijas tirgu[1]. Kopš 1999. gada Ukraina ir pilntiesīga Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) locekle, un 2004. gadā tā kļuva par Eurocontrol locekli. Eiropas izvēli par labu Ukrainas aviācijas politikai ietekmēja valdības maiņa 2005. gada sākumā un apstiprināja 2005. gada 3. jūnijā parafētais horizontālais nolīgums ar Eiropas Kopienu, kurā Ukraina atzina Kopienas pārvadātāju izvirzīšanas principu. Ukrainai vēl ir jāpanāk tās uzņemšana par Apvienoto aviācijas institūciju (JAA) pilntiesīgu locekli, kur Ukraina pagaidām ir kandidātlocekle. JAA, kuras funkcijas tiks integrētas Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā (EASA), pārstāv 39 dalībvalstis, un tā ir izveidojusi nozīmīgus drošības standartus, kuri ir spēkā visā Eiropā. Gan Ukrainas, gan Eiropas Savienības interesēs ir padziļināt to attiecības drošības jautājumos un palīdzēt Ukrainai pieņemt ES drošības standartus. EK Tacis programmas ietvaros ES jau ir uzsākusi projektus, lai atbalstītu pasākumus šajā jomā. Ukrainas aviācijas nozare Ukrainā aptuveni 80 aviosabiedrības ir reģistrētas Ukrainas Civilās aviācijas iestādēs. Divas galvenās starptautiskās aviosabiedrības ir Aerosvit un Ukrainas Starptautiskās gaisa līnijas, un tās abas veic gan vietējos, gan starptautiskos reisus. 2004. gadā Aerosvit veidoja 33 % no Ukrainas tirgus, un tā pasažieru skaits pieauga gandrīz par 50 % līdz 1 miljonam pasažieru. Uzņēmumam pieder flote ar 9 Boeing 737 un 767 lidojumiem uz Dienvidaustrumeiropu, ASV un Tālajiem austrumiem, tās akciju lielākā daļa pieder Ukrainas ceļojumu birojam, bet mazākā daļa – valstij un kādam holandiešu investīciju uzņēmumam. Ukrainas Starptautiskās gaisa līnijas apkalpo 20 starptautiskus galamērķus lielākoties Rietumeiropā, tās akciju vairākums pieder Ukrainas Valsts īpašuma fondam, bet 22 % - Austrian Airlines. Atlikušie Ukrainas aviācijas tirgus modernizēšanas uzdevumi ir: - likvidēt infrastruktūras vājās vietas - modernizēt aviācijas nozari saskaņā ar Rietumu standartiem - pilnībā ieviest Eiropas drošības pārskata prasības - modernizēt ATM procedūras un navigācijas sistēmas - paaugstināt Ukrainas lidaparātu drošības un vides standartus: Ukrainas aviosabiedrības ir sākušas iegādāties un nomāt modernus Rietumu gaisa kuģus, taču iekšzemes reisus tās veic ar novecojušiem Padomju laika gaisa kuģiem. 2003. gadā tikai 5 % no reģistrētajiem gaisa kuģiem pilnībā atbilda ES vides standartu prasībām. Nepieciešamība pēc moderniem gaisa kuģiem, kas atbilst starptautiskiem un ES standartiem, pavērs jaunas iespējas gan Eiropas, gan Ukrainas rūpniecībai. Rūpnieciskā sadarbība Gaisa kuģu ražošanas nozare tiek uzskatīta par Ukrainas rūpniecības nozares atjaunošanas augsto tehnoloģiju kodolu. Pēcpadomju aviācijas nozares lejupslīde pēdējā desmitgadē veicināja arī strauju gaisa kuģu ražošanas samazināšanos. Šodien Antonovs koncentrējas uz reģionālo gaisa kuģu (An – 140) ražošanu un turpina attīstīt citus gaisa kuģus, tostarp militārā transporta gaisa kuģus An – 70. Ukraina un ES ir ļoti ieinteresētas palielināt to rūpniecības nozaru sadarbību. Paredzētais nolīgums radītu jaunu pamatojumu aviācijas rūpniecības attiecībām starp Ukrainu un ES, kas papildinātu Ukrainas aerokosmiskās rūpniecības nozares pārstrukturēšanu un modernizāciju. Šo sadarbību varētu koncentrēt uz kopīgiem pētījumu projektiem, tostarp kontekstā ar ES – Galileo sadarbības nolīgumu, uz Ukrainas standartu tuvināšanu ES drošības, drošuma un vides standartiem, kā arī uz atbalstu Ukrainas lidostu infrastruktūras un gaisa satiksmes vadības sistēmas modernizācijai ar mērķi saskaņot navigācijas sistēmas. Tādējādi ciešāka sadarbība kā daļa no visaptveroša nolīguma ne tikai paaugstinātu drošuma un drošības līmeni ES vadošās kaimiņvalsts aviācijas nozarē, bet arī pavērtu jaunas iespējas aerokosmiskās rūpniecības nozarei, izveidojot jaunus kopējus standartus un sertificēšanas procedūras. Tāpat tā atvieglotu Ukrainas dalību galvenajos ES projektos un pasākumos, piemēram, "Sesame"[2], vai Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā (EASA). 3. TURPMāKA ATTIECīBU STIPRINāšANA AR VADOšO KAIMIņVALSTI Pēc tam, kad 2005. gada jūnijā tika parafēts horizontālais nolīgums starp Kopienu un Ukrainu, Ukraina aicināja veidot vēl visaptverošākas aviācijas attiecības ar Eiropas Savienību. Ukrainas iestādes apstiprināja savu gatavību pēc iespējas ātrāk uzsākt Ukrainas aviācijas tiesību aktu tuvināšanu ES acquis communautaire un uzsākt aviācijas attiecības ar Eiropas Savienību jaunā kvalitātē. Tāpat Ukrainas valdība ir ieinteresēta uzlabot attiecības aviācijas drošības jomā, kā arī sadarbībā ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru, un saņemt ES atbalstu Ukrainas lidostu un gaisa navigācijas sistēmu modernizēšanā. Kopš 2005. gada Ukraina ir ieņēmusi liberālāku nostāju attiecībā uz liberālāku starptautisko sadarbību ar vairākām ES dalībvalstīm un ir nodrošinājusi vieglāku pieeju Ukrainas tirgum. Pēc vairākām divpusējām sarunām Ukrainai un ES dalībvalstīm izdevās abpusēji palielināt to iknedēļas lidojumu biežumu. 4. KOPIENAS NOSTāJAS STIPRINāšANA UN PIEVIENOTā VēRTīBA Civilās aviācijas nozare (tostarp infrastruktūra, pārvadātāji un citi aviācijas nozares dalībnieki) ir nozīmīga Eiropas ekonomikas sastāvdaļa. Gaisa pārvadātāji veido aptuveni 1,5 % no Eiropas IKP un nodarbina 350 000 cilvēku, bet kopumā šajā nozarē visā ES ir nodarbināti 3 miljoni cilvēku. Vienotā aviācijas tirgus izveide kopš 90. gadu sākuma ir būtiski veicinājusi nozares dinamiku un efektivitāti un ir radījusi ievērojamas ekonomiskās un sociālās priekšrocības. Laikā no 1992. līdz 2003. gadam maršrutu skaits Kopienas teritorijā palielinājās par vairāk nekā 40 %. Kopienas galveno pārvadātāju ražīgums pieauga par 87 % laikā no 1990. līdz 2002. gadam[3]. Tomēr maz ticams, ka tiks sasniegts pilns iekšzemes tirgus potenciāls līdz brīdim, kad Kopiena darbosies kā vienota, saskaņota vienība tās aviācijas attiecībās ar trešajām valstīm, kur vien šādi saskaņoti centieni var radīt pievienotu vērtību Eiropas aviācijas aviācijas nozares un lietotāju interesēs. Bez tam trešās valstis augsti novērtē ES pieredzi šajā jomā. Tas jo īpaši attiecas uz Ukrainu, ar kuru ES vēlas izveidot privileģētas attiecības. ES dalībvalstis un Ukraina apspriedās par daudzveidīgiem divpusējiem gaisa pakalpojumu nolīgumiem par dažāda līmeņa tirgus atvēršanu un dažādiem nosacījumiem uzņēmējiem. Dažas dalībvalstis ir panākušas atvērtākus nolīgumus ar Ukrainu, citas vēl nē. Vairākos nolīgumos paredzēta vairāku gaisa pārvadātāju nozīmēšana, bet dažos nolīgumos ar dažām dalībvalstīm paredzēts ierobežojums līdz vienam gaisa pārvadātājam. Tādēļ pašreizējā ES dalībvalstu un Ukrainas divpusējo gaisa pakalpojumu nolīgumu sistēma deformē satiksmes struktūru un var būt neizdevīga vairākiem EK pārvadātājiem, kā arī patērētājiem dažās dalībvalstīs. Ar ES nolīgumu visaugstākajā iespējamajā līmenī tiktu nodrošināti līdzvērtīgi konkurences apstākļi visiem EK pārvadātājiem, un pasažieri visās dalībvalstīs varētu gūt labumu no līdzīgiem nosacījumiem un palielinātas satiksmes starp ES un Ukrainu. ES – Ukrainas kopējā gaisa telpa nodrošinātu būtiskus ekonomiskos labumus. Jo īpašu labumu no tirgus atvēršanas un Ukrainas tiesību aktu tuvināšanas ES tiesību aktiem gūtu Centrāleiropas tirgi, pateicoties to ģeogrāfiskajam stāvoklim un tradicionālajām ciešajām ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Ukrainu. Tirgus atvēršanas rezultātā ievērojami uzlabotos ES un Ukrainas pasažieru ceļošanas iespējas. Paredzams, ka tiešo savienojumu, kā arī kopējais lidojumu skaits starp ES un Ukrainu ievērojami palielinās tirdzniecības un tūrisma plūsmu starp ES un Ukrainu. Mēs ceram, ka Eiropas gaisa satiksmes nozare un visa Eiropas ekonomika gūs ievērojamas ekonomiskās priekšrocības. Tas radītu pilnīgi jaunas tirgus iespējas ES gaisa pārvadātājiem, kas gribētu uzsākt lidojumus uz Ukrainu, bet kuriem patlaban nav satiksmes tiesību. Tas atvieglotu arī Ukrainas pārvadātāju iekļaušanos pastāvošajās ES pārvadātāju savienībās, tādējādi nodrošinot to modernizāciju un augstākus drošības, drošuma un vides standartus. Acīmredzami īpaši nozīmīgi būs nodrošināt, lai tirgu atvēršana un iekļaušana notiktu līdzsvarotā veidā, ņemot vērā citus svarīgus politikas mērķus un novēršot iespējamu nelabvēlīgu ietekmi. Ir būtiski nodrošināt, lai vienlaicīgi ar tirgus atvēršanu tiktu īstenota paralēla reglamentējoša sadarbība un/ vai koverģence attiecībā uz drošības, drošuma, vides un konkurences tiesību aspektiem, tādējādi nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus un godīgu konkurenci, kuras pamatā ir vienlīdzīgas iespējas. Atvērtiem tirgiem ir nepieciešama sistēma, kas nodrošina godīgu konkurenci un augstus drošības un drošuma standartus. Attiecībā uz vides jautājumiem nolīgumam jāsaskan ar Kopienas apņemšanos veicināt ilgtspējīgu attīstību. Ir svarīgi, lai ar nolīgumu netiktu ierobežotas ES iespējas piemērot regulējošus vai ekonomiskus instrumentus, novēršot nevēlamus gaisa satiksmes pieauguma blakusefektus, jo īpaši attiecībā uz gaisa kvalitāti un trokšņu līmeņiem lidostu apkārtnē un globālo klimata pārmaiņu veicināšanu. ES politiskajās un ekonomiskajās interesēs ir nodrošināt Eiropas standartu ieviešanu tās austrumu robežās. To var panākt tikai ar Kopienas līmenī noslēgtu visaptverošu nolīgumu. Nolīguma galamērķis ir Ukrainas aviācijas nozares iekļaušana Eiropas Savienības kopējā gaisa telpā un pilnīga tiesību aktu saskaņošana ES aviācijas tiesību aktu galvenajās jomās. Ierosinot visaptverošu mandātu sarunām ar Ukrainu, tiktu demonstrēta ES apņemšanās atvērt tirgus, paplašināt tās drošības un drošuma standartus un veicināt ilgtspējīgu attīstību ar tās kaimiņvalstīm. ES – Ukrainas aviācijas nolīgumam būtu liela ekonomiskā ietekme uz gaisa transportu starp ES un citām ES austrumu robežas kaimiņvalstīm un uz reģionālās sadarbības veicināšanu. Kā minēts šajā paziņojumā, Ukraina ir izteikusi gatavību uzsākt savu integrāciju ar ES Kopienas aviācijas gaisa telpā atbilstīgi Eiropas Komisijas ierosinājumam tās 2005. gada marta paziņojumā. Tas jo īpaši ietvers Ukrainas gatavību uzsākt tās civilās aviācijas nozares modernizāciju. 5. Secinājumi Tādēļ Komisija uzskata, ka ir svarīgi piedāvāt Ukrainai visaptverošu palīdzību ciešākai sadarbībai civilajā aviācijā. Noslēdzot nolīgumu ar Ukrainu, tiktu izveidota vērienīga sistēma plašu aviācijas jautājumu integrēšanai, piemēram, attiecībā uz tiesisko sadarbību aviācijas drošības, gaisa satiksmes vadības, tehnoloģiju un izpētes jomā, kā arī attiecībā uz „darījumu” un rūpnieciskās sadarbības jautājumiem. Civilās aviācijas nozarē tiek piedāvātas jaunas iespējas tālākai transporta nozares sadarbības uzlabošanai un savstarpējām Ukrainas un ES priekšrocībām. Tādēļ jāpanāk, lai gaisa transports kļūtu par galveno jomu ciešākā sadarbībā starp ES un Ukrainu, tādējādi piedāvājot konkrētu piemēru par integrāciju Eiropas struktūrās un tirgos. Nolīgums būs svarīgs solis ceļā uz kopīgās gaisa telpas īstenošanu starp Eiropas Savienību un tās kaimiņvalstīm, kas ir galvenais ES ārējās aviācijas politikas mērķis un būtisks ES ārpolitikas elements. Tikai ar ES mēroga nolīgumu varēs īstenot Ukrainas centienus labāk iekļauties Eiropas aviācijas struktūrās un kombinēt tirgus atvēršanas priekšrocības ar sadarbību tiesiskajā, tehniskajā un rūpniecības jomā, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmējiem un priekšrocības patērētājiem. Ilgtermiņā būtiska gaisa transporta nolīguma politiskā un ekonomiskā pievienotā vērtība kalpotu kā paraugs citām valstīm reģionā un palīdzētu uzlabot reģionālo sadarbību Austrumeiropā. Ņemot vērā augstāk minēto, Komisija ierosina uzsākt sarunas, lai panāktu visaptveroša atvērta aviācijas nolīguma noslēgšanu ar Ukrainu, un aicina Padomi atļaut Komisijai uzsākt sarunas par šādu nolīgumu. Komisija cieši sadarbosies ar dalībvalstīm un visām attiecīgajam ieinteresētajām pusēm, lai turpinātu attīstīt un sasniegt mērķus, kas noteikti ierosinātajā Padomes lēmumā. [1] Pasaules tūrisma organizācija, Fakti un skaitļi, Starptautisko tūristu iebraukšana, Eiropa (http://www.worldtourism.org/facts/tmt.html). [2] Sesame, Eiropas Komisijas uzsāktās vienotās Eiropas gaisa telpas izveides tehniskās izpildes mērķis ir sagatavot jaunu gaisa satiksmes vadības sistēmu paaudzi, kas spēs tikt galā ar pieaugošo gaisa satiksmi. [3] Pielikums Komisijas paziņojumam „Attīstīt Kopienas aviācijas ārējās politikas programmu”KOM (2005) 79 galīgais