(3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva, pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

(5)Vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā izklāstīja viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis ES vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

(6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada stabilitātes programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī izmaiņām valsts finansētajos primārajos kārtējos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijās.

(7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

(8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

(9)Grieķija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 27. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā sniegtās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 6. jūlijā pieņēma lēmumu par Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu par to, ka Grieķija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

(10)Grieķija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantu 2022. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada 29. aprīlī – savu 2022. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Grieķijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

(11)Komisija 2022. gada ziņojumu par Grieķiju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā bija novērtēts, kā Grieķija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Grieķija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tai skaitā sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Grieķijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

(12)Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Grieķiju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Grieķijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Neaizsargātība ir saistīta ar lielu valdības parādu, nepilnīgu ārējo līdzsvarošanu un lieliem ieņēmumus nenesošiem aizdevumiem zemas potenciālās izaugsmes un augsta bezdarba līmeņa kontekstā.

(13)2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Šajā ziņojumā tika analizēts Grieķijas budžeta stāvoklis, jo tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu jāierosina šo procedūru sākšana.

(14)2020. gada 20. jūlijā Padome ieteica Grieķijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Grieķijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Grieķijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 10,2 % no IKP 2020. gadā līdz 7,4 % no IKP 2021. gadā. Grieķijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazinājās no 7,6 % no IKP 2020. gadā līdz 7,2 % 2021. gadā. Grieķijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Pēc Eurostat validētajiem datiem, vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 193,3 % no IKP.

(15)2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs un par 2023. gadu – labvēlīgs. 2022. gada stabilitātes programmā prognozēts, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,1 % un 2023. gadā – par 4,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs augstāks (3,5 %) un 2023. gadā – zemāks (3,1 %). Atšķirību starp prognozēm galvenokārt nosaka dažādie pieņēmumi par ES līdzekļu apguves tempu, kā arī par militārās agresijas ietekmi, jo īpaši uz privāto patēriņu. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 4,4 % no IKP 2022. gadā un līdz 1,4 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo notiekošo ekonomiskās aktivitātes atveseļošanos un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā krietni samazināsies līdz 180,2 % un 2023. gadā kritīsies līdz 168,6 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,3 % un 1,0 % no IKP. Tas aptuveni atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Neraugoties uz reālā IKP pieauguma atšķirībām, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē pieņemts, ka cenu un algu pieaugums būs dinamiskāks gan 2022., gan 2023. gadā, līdz ar to plānoti augstāki ieņēmumi no iedzīvotāju ienākumiem. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 185,7 % 2022. gadā un 180,4 % 2023. gadā. Šī atšķirība ir izskaidrojama ar atšķirībām aplēsēs par starpību starp skaidras naudas un uzkrājumu fiskālajām bilancēm, kā arī ar atšķirīgiem pieņēmumiem par neto finanšu aktīvu uzkrāšanu.

Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir –0,3 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Grieķijas potenciālo izaugsmi.

(16)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 7,2 % no IKP 2021. gadā līdz 1,8 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 1,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un bez fiskālās ietekmes 2023. gadā, jo tos plānots pakāpeniski izbeigt. Šo ietekmi uz deficītu daļēji kompensē augstāki ieņēmumi no emisiju kvotām. Šie pasākumi galvenokārt ietver subsīdijas enerģijas patērētājiem, sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām un transporta pakalpojumu netiešo nodokļu samazinājumu. Par šiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Pēc Grieķijas stabilitātes programmas iesniegšanas un Komisijas 2022. gada pavasara prognozes termiņa datuma valdība paziņoja par jaunu pasākumu kopumu 2022. gadam, kuru mērķis ir pievērsties enerģijas cenu kāpuma sekām. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas arī 2023. gadā, dažus no šiem pasākumiem varētu turpināt. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā no IKP 2023. gadā.

(17)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Grieķijai 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Grieķijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

(18)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Grieķijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja –3,3 % apmērā no IKP. Grieķija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,8 procentpunktiem no IKP. Tādējādi Grieķija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 2,2 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,6 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka arī pensiju izdevumu un sociālo pabalstu palielinājums veicinās (0,6 % apmērā no IKP) neto kārtējo izdevumu pieaugumu. Komisijas prognozē norādīts, ka šos pasākumus pilnībā neatsvērs kompensējoši pasākumi.

(19)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta +1,5 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies. Tiek paredzēts, ka Grieķija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,3 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu, atspoguļojot jauna pārējo ES fondu plānošanas perioda sākumu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (1,1 % apmērā no IKP).

(20)2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 0,4 % no IKP 2024. gadā un 0,1 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Šajās prognozēs ir pieņemts, ka ekonomikas atveseļošana turpināsies, un ir ierēķināta ietekme, ko rada izaugsmi veicinošo samazinājumu darbības pagarināšana, kas attiecas uz solidaritātes piemaksu, kuru piemēro papildus iedzīvotāju ienākuma nodoklim, un uz sociālās solidaritātes maksājumiem. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP vēl vairāk samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 155,2 % un 2025. gadā kritīsies līdz 146,5 %. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti.

(21)Turpinot iesākto pēc reformām, kas veiktas saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānu, izmaiņas Grieķijas nodokļu politikas satvarā varētu palīdzēt novērst investīciju trūkumu. Proti, iepriekšēju nodokļu nolēmumu sistēmas ieviešana varētu vairot juridisko noteiktību investoriem un pastiprināt pašreizējos centienus vienkāršot nodokļu sistēmu. Turklāt, kā liecina citu dalībvalstu paraugprakse, pārskatot pašreizējo fiksētas summas gada nodokli pašnodarbinātajiem (papildus iedzīvotāju ienākuma nodoklim un pievienotās vērtības nodoklim), varētu uzlabot pašnodarbināto personu nodokļu sloga struktūru, veicināt brīvprātīgu nodokļu saistību izpildi un atbalstīt investīcijas. Grieķija turpina veikt pasākumus, lai modernizētu savu valsts pārvaldi, taču tās kopējais sniegums joprojām ir zems, kas daļēji ir izskaidrojams ar problemātisko uzdevumu piesaistīt un saglabāt augsti kvalificētus darbiniekus. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts pārvaldes efektivitāti, īpašu uzmanību pievēršot tās digitālo pakalpojumu uzlabošanai. Grieķija ne tikai īsteno savā plānā iekļautos pasākumus, bet arī pakāpeniski izveido integrētu cilvēkresursu pārvaldības sistēmu ar digitālām publiskā sektora struktūru organigrammām un visu pašreizējo amata vietu darba aprakstiem. Paredzams, ka tas atvieglos resursu sadalīšanu atbilstoši apzinātajām un prioritārajām vajadzībām. Pastāvīgo ierēdņu skaits kopumā ir saglabājies stabils, jo vēl aizvien ir spēkā princips, ka par katru aizgājušo darbinieku citu pieņem vietā, taču pagaidu darbinieku skaits kopš 2018. gada ir strauji palielinājies – par gandrīz 25 %. Valsts pārvaldes aparāta palielināšanās varētu apturēt to, kas bija panākts, cenšoties Grieķijas algu izdevumus (salīdzinājumā ar IKP) tuvināt ES vidējam rādītājam. Ņemot vērā to, ka pagaidu amata vietām atlases process nav tik pamatīgs kā pastāvīgām amata vietām, tas ne tikai radītu fiskālo risku, bet arī varētu vājināt civildienesta ierēdņu atlases vajadzībām ieviestā jaunā atlases procesa integritāti. Pastāvīgos darbiniekus turpina pieņemt darbā pēc principa, kad par katru aizgājušo darbinieku citu pieņem vietā, turklāt kopš 2022. gada pagaidu darbinieku skaitam tiek noteikti griesti – šāds vispārējais satvars nostiprina centralizētu kontroli darbā pieņemšanā un ļaus darbinieku skaitam atgriezties pirmspandēmijas līmenī. Ja tiks īstenots paredzamais kopējā darbinieku skaita samazinājums, tas ļautu pielāgot atalgojuma līmeni noteiktām amata vietām un struktūrām, kuras tiek uzskatītas par kritiski svarīgām un kurās valsts pārvalde saskaras ar grūtībām piesaistīt un saglabāt kvalificētus darbiniekus. Tā rezultātā darba apraksts varētu tikt sasaistīts ar papildatalgojuma sistēmu vai tiktu izveidota īpaša atalgojuma sistēma konkrētām publiskā sektora struktūrām (piemēram, tirgus regulatoriem), jo šāda sistēmiska pieeja neapdraudētu vienoto atalgojuma sistēmu un atbilstu piesardzīgai fiskālajai politikai. Visbeidzot, lai gan atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi aktīvas darba tirgus politikas stiprināšanai, joprojām varētu darīt vairāk, lai palielinātu jauniešu un sieviešu nodarbināmību, un atbalstīt iekļaujošu darba tirgu, kurā ir vairāk un labākas darbvietas.

(22)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. kritērijā, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Grieķijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Grieķijai līdz plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši šie ieteikumi attiecas uz publisko finanšu kvalitāti un ilgtspēju; veselības aprūpes sistēmas pieejamību un noturību; aktīvu darba tirgus politiku; politiku, kas atbalsta publiskās investīcijas izglītībā, prasmēs un nodarbināmībā; pētniecību un izstrādi; drošu, viedu, ilgtspējīgu un noturīgu transportu un loģistiku; tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, tostarp atjaunīgās enerģijas un starpsavienojumu projektus; vides infrastruktūru; pilsētteritoriju atjaunošanu un valsts pārvaldes un uzņēmumu digitālo pārkārtošanos. Plānā ir iekļauts arī ievērojams skaits pasākumu, ar kuriem risina problēmas tādās jomās kā fiskālā struktūrpolitika, sociālā labklājība, finanšu stabilitāte, darba tirgus un produktu tirgi un valsts pārvaldes modernizācija un ar kuriem paplašina un papildina pēcprogrammas saistības un seko līdzi to izpildei. Plānā ietverti arī pasākumi konkurētspējas uzlabošanai un privāto investīciju veicināšanai, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi un vienkāršojot tiesisko regulējumu. Šīs reformas papildina aizdevumu mehānisms, kas paredzēts, lai stimulētu privātās investīcijas transformējošās ekonomikas nozarēs, tostarp zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā.

(23)Paredzams, ka Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Grieķijā atbilst 37,5 % no plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 23,3 % no plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Grieķijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.