2017. gada beigās bija sagatavoti 23 kopīgās plānošanas dokumenti, no kuriem 7 tika pabeigti attiecīgajā gadā. Kopīgās plānošanas procedūra turpinās vēl 36 partnervalstīs.

2017. gada maijā ES kopīgās plānošanas procedūru neatkarīgā novērtējumā tika secināts, ka to īstenošana ir uzlabojusi ES, dalībvalstu un citu attīstības partneru koordināciju un palielinājusi ES un dalībvalstu ietekmi valstu līmenī.

ES un tās dalībvalstis ir lielākais oficiālās attīstības palīdzības (OAP) sniedzējs, kas pasaules līmenī nodrošina vairāk nekā pusi no OAP. 2017. gadā OAP vajadzībām Eiropas Komisija vien izmaksāja vairāk nekā 13,34 miljardus EUR.

ES programmas turpināja nodrošināt atbalstu ekonomikas, sociālās jomas, kultūras un politikas attīstībai dienvidu kaimiņvalstīs, to skaitā valstīs, kuras uzņem bēgļus no Sīrijas.

Migrācija un mobilitāte joprojām bija viens no svarīgākajiem jautājumiem ES darba kārtībā, pārvirzot lielāko uzmanību uz Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutu kā galveno problēmu, un Lībija joprojām bija galvenā valsts izceļošanai uz ES. Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā turpināja pievērsties bēgļu un uzņēmējkopienu valstī vajadzībām, Komisijai nodrošinot finansējumu 3 miljardu EUR apmērā 2017. gadā.

2017. gadā tika uzsākta iniciatīva “Spotlight” — jauna ES un ANO partnerība, kas paredzēta visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm izskaušanai. Šīs iniciatīvas atbalstam ES piešķīra 500 miljonus EUR, un tās mērķis ir panākt būtiskas pārmaiņas reģionālā līmenī, koncentrējot uzmanību uz Āziju, Klusā okeāna valstīm, Āfriku (it īpaši Subsahāras Āfriku), Latīņameriku un Karību jūras valstīm.

Izmantojot programmu Erasmus+, ES palīdzēja partnervalstīm uzlabot cilvēku nodarbināmību. 2017. gadā studentiem un darbiniekiem tika piešķirtas vairāk nekā 40 500 individuālās mobilitātes stipendijas, no kurām vairāk nekā puse ieguvēju bija kaimiņvalstīs un valstīs, kas iesaistītas paplašināšanās procesā. Turklāt ar ES finansējumu aptuveni 40 miljonu EUR apmērā tika sniegts atbalsts aptuveni 350 starptautiskās līdzdalības gadījumos “Apvārsnis 2020” līdzdalības projektos.

Nabadzības izskaušana (1. IAM), nevienlīdzības un diskriminācijas samazināšana (10. IAM) un rūpes par to, lai neviens netiktu atstāts novārtā, ir ES attīstības politikas pamatā.

Vide un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana ir prioritāte dienvidu un austrumu kaimiņvalstīs. ES atbalsta iniciatīvas, to skaitā ūdens resursu apsaimniekošanu, attīrīšanu un pārrobežu sadarbību, tomēr ES darbība ir pārorientēta uz aprites, mazoglekļa un resursu izmantošanas ziņā efektīvas ekonomikas izveidošanu.

No mežiem ir atkarīga 1,6 miljardu cilvēku iztika, tādēļ ES aktīvi strādā ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas jomā. Ir sasniegts progress ES rīcības plāna par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību (FLEGT) īstenošanā. Ar Hondurasu un Gajānu ir noslēgti brīvprātīgi partnerattiecību nolīgumi (BPN). ES 2017. gadā arī veiksmīgi virzīja iniciatīvu “Kongo baseina mežu partnerība”.

Dabas kapitāls, proti, ražīgā zeme, ūdens resursi, meži, zivju krājumi un bioloģiskā daudzveidība, ir daudzu partnervalstu ekonomikas pamats, un tam ir ievērojama nozīme iztikas nodrošināšanā. Dabas kapitāla aizsardzība un ilgtspējīga apsaimniekošana ir svarīga Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam mērķu sasniegšanai (to skaitā 6., 12., 14. un 15. IAM).

Pielāgošanās klimata pārmaiņām ir galvenā prioritāte vairākumam jaunattīstības valstu, it īpaši mazajām salu jaunattīstības valstīm (SIDS) un vismazāk attīstītajām valstīm (VAV), un ES Pasaules klimata pārmaiņu alianses (PKPA+) pamatiniciatīvā tām vēl aizvien tika pievērsta lielākā uzmanība kā galvenajām labuma guvējām.

Veicinot 2. IAM sasniegšanu, ES darbību rezultātā tika nodrošināts mērķorientēts tematisks un divpusējs atbalsts, it īpaši attiecībā uz nestabilitātes un ārkārtas situāciju novēršanu vairākās valstīs, kam tika piešķirti 140 miljoni EUR, veidojot sinerģiju ar 750 miljoniem EUR, lai palīdzētu novērst badu četrās valstīs, kurās pastāv šāds risks: Somālijā, Dienvidsudānā, Jemenā un Nigērijā.

Sadarbība ar privāto sektoru

ES īstenoja jaunu privātā sektora iesaistes pieeju, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību 2017. gadā. Platformas “Ilgtspējīga uzņēmējdarbība Āfrikai” (SB4A) koncepcija, kas saistīta ar ĀIP, var izveidot forumu, kurā privātais sektors var identificēt ieguldījumu ierobežojumus (veicinot 8. IAM sasniegšanu).

ES 2017. gada novembrī pieņēma jaunu Tirdzniecības palīdzības stratēģiju “Labklājības panākšana ar tirdzniecības un ieguldījumu palīdzību”, balstoties uz ES desmit gadu pieredzi intervences pasākumu jomā. Tajā ir uzsvērts atbalsts partnervalstīm un to rūpniecības nozarēm, lai pārietu uz produktiem un pakalpojumiem ar lielāku pievienoto vērtību un izmantotu iespējas, ko paver reģiona iekšējā tirdzniecība, kā arī tirdzniecība ar ES.

Lauksaimnieciskās ražošanas izaugsme

Divām trešdaļām no pasaules nabadzīgajiem iedzīvotājiem iztika ir atkarīga no lauksaimniecības, un daudzas jaunattīstības valstis joprojām ir ļoti atkarīgas no tirdzniecības ar dažām patēriņa precēm.

ES atbalsta pasākumus zemes pārvaldības jomā aptuveni 40 valstīs ar kopējo budžetu gandrīz 240 miljoni EUR. Peru un Hondurasā ES finansētie pasākumi aizsargā pamatiedzīvotāju zemes tiesības un nodrošina tiem pamata līdzekļus (veicinot 2. IAM sasniegšanu).

AgriFI uzlabo pupiņu ražošanu 2017. gadā tika sāktas vairākas programmas saskaņā ar Lauksaimniecības finansēšanas iniciatīvu (AgriFI), tostarp zaļo pupiņu nozares vērtību ķēdes analīze Kenijā, kas parādīja, ka ieguldījumi sniedza atbalstu aptuveni 52 000 sīkzemnieku iztikai.

Infrastruktūras, pilsētas un digitalizācija

Virzībai uz Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam mērķiem ir jāizveido noturīga infrastruktūra, kas veicina iekļaujošu un ilgtspējīgu industrializāciju un sekmē inovācijas (9. IAM).

ES palīdzēja koordinēt Kopīgo Āfrikas un ES infrastruktūras programmu un piedalījās Āfrikas transporta politikas programmas valdē, kas atbalsta Āfrikas valdības un reģionālo ekonomikas kopienu politiku un stratēģiju.

Strauja urbanizācija, jo īpaši Āzijā un Āfrikā, rada būtiskas attīstības problēmas. 2017. gadā tika izstrādāta Starptautiskās pilsētsadarbības (IUC) programma, kuras ietvaros notiek pilsētu paraugprakses apmaiņa starp ES pilsētām un stratēģisko partnervalstu, piemēram, Indijas un Ķīnas, pilsētām, un ĀIP tika iekļauts īpašs investīciju logs “ilgtspējīgas pilsētas” (11. IAM).

ES Pilsētas mēru pakts austrumu kaimiņvalstīs ES Pilsētas mēru pakta iniciatīva atbalsta pašvaldības Armēnijā, Azerbaidžānā, Baltkrievijā, Gruzijā, Moldovā un Ukrainā, lai īstenotu saistības enerģētikas un klimata jomā. Piešķirot projektiem mērķtiecīgas dotācijas, ES palīdz sasniegt to mērķi līdz 2030. gadam samazināt CO2 emisijas par 30 %. Vairāk nekā 300 pašvaldības Austrumu partnerības reģionā ir parakstījušas Pilsētas mēru paktu.

Komisijas dienestu darba dokumentā par Digital4Development paredzēto digitālo pasākumu darbībspējas nodrošināšana 2017. gadā ietvēra optiskās šķiedras infrastruktūras projektus, informācijas kritiskās infrastruktūras un tīklu drošības un izturētspējas uzlabošanu un vispārēji praktiski un finansiāli pieejamu platjoslas savienojumu sekmēšanu visā Āfrikā.

MIERS

Demokrātija, cilvēktiesības un laba pārvaldība

ES atkārtoti apliecināja beznosacījuma atbalstu demokrātijai, cilvēktiesībām un labai pārvaldībai visā pasaulē (16. IAM), vienlaicīgi apstiprinot savu nozīmīgo lomu pasaulē ar īpašā Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR) starpniecību.

2017. gadā tika turpināta rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā īstenošana, un 2017. gada jūnijā tika izdots pirmais īstenošanas ziņojums. Atbalsts ES delegācijām tika nodrošināts, izmantojot divus mehānismus: atbalsts demokrātijai un Media4Demokrātijai, kuru mērķis ir palielināt spējas demokrātijas atbalsta un — attiecīgi — vārda brīvības jomā . Septembrī tika īstenota globālā EU4Democracy kampaņa.