Komisijas ieteikums Padomei pilnvarot Komisiju sākt sarunas par nolīgumu starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Eiropas Kopienu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu /* SEC/2006/0381 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 27.3.2006 SEC(2006) 381 galīgā redakcija KOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEI pilnvarot Komisiju sākt sarunas par nolīgumu starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Eiropas Kopienu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu 1. PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. IETEIKTā NOLīGUMA PAMATOJUMS UN MēRķI Šis Komisijas ieteikums Padomei attiecas uz pilnvarojumu Komisijai sākt sarunas par nolīgumu ar ASV, ar ko izveido pamatu kopīgi pārvaldītai programmai, kuras mērķis ir veicināt biroja iekārtu energoefektivitāti – ENERGY STAR programmai. EK un ASV kopš 2001. gada kopīgi īsteno ENERGY STAR programmu biroja iekārtu (datoru, monitoru, printeru, kopētāju utt.) energomarķēšanai, pamatojoties uz ASV un EK noslēgto nolīgumu[1], kurš zaudē spēku 2006. gada jūnijā. EK programmu apstiprināja ar Padomes 2003. gada 8. aprīļa Lēmumu 2003/269/EK[2] (ar ko aizstāj Padomes 2001. gada 14. maija Lēmumu 2001/469/EK) un īstenoja Kopienā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Regulu (EK) Nr. 2422/2001[3]. Ņemot vērā EK ENERGY STAR padomē dalībvalstu pārstāvju un citu interesentu paustos viedokļus un pieredzi, kas gūta ENERGY STAR programmas pirmajā īstenošanas laikposmā, Komisija ierosina turpināt EK ENERGY STAR programmu un uzsākt sarunas par jauna nolīguma noslēgšanu ar ASV uz pieciem gadiem laikposmam no 2006. līdz 2011. gadam. 2. ENERGY STAR PROGRAMMA Efektīva enerģijas izmantošana ir viens no galvenajiem ilgtspējīgas enerģētikas politikas pīlāriem EK. Energoefektivitātes paaugstināšana pilnveido Eiropas ekonomikas konkurētspēju, vides aizsardzību, samazinot klimata pārmaiņas, un energoapgādes drošību[4]. Biroja iekārtu enerģijas patēriņš veido būtisku daļu no EK kopējā enerģijas patēriņa. Nesen Vācijā veiktā pētījumā aprēķināts, ka biroja iekārtas patērē apmēram 5 % no kopējā elektroenerģijas patēriņa[5]. Patēriņš var augt, jo iespējamos ietaupījumus nodroses un izslēgtā režīmā var pārsniegt palielināts enerģijas patēriņš aktīvā režīmā. Lai sniegtu ieguldījumu ilgtspējīgā enerģētikas politikā saskaņā ar iepriekš minētajiem mērķiem, jāturpina optimizēt biroja iekārtu energoefektivitātes rādītāji. Ar ENERGY STAR programmu tiek izveidots pamats biroja iekārtu energoefektivitātes veicināšanai, saskaņojot šo preču marķēšanas sistēmas ASV un EK. ENERGY STAR programmu ir izveidojusi ASV Vides aizsardzības aģentūra ( EPA ), bet to īsteno arī citi lielākie pasaules tirdzniecības partneri (piemēram, Japāna, Kanāda, Austrālija, Dienvidkoreja). Šī programma biroja iekārtu ražotājiem piedāvā iespēju brīvprātīgi reģistrēt tos ražojumus, kas atbilst programmā noteiktām energoefektivitātes prasībām (tehniskajām specifikācijām), un tirdzniecības veicināšanas nolūkos izmantot ENERGY STAR marķējumu/logotipu. Galīgais mērķis ir sekmēt un atbalstīt piegādātāju un patērētāju izvēli par labu energoefektīvām iekārtām un efektīvu iekārtu lietojumu. 3. SPēKā ESOšIE NOTEIKUMI IEROSINāTā NOLīGUMA DARBīBAS JOMā Pirmais nolīgums starp ASV un EK zaudē spēku 2006. gada jūnijā. Jaunajā nolīgumā jāņem vērā pieredze, kas gūta, īstenojot ENERGY STAR programmu EK no 2001. līdz 2005. gadam. Pirmā perioda novērtējums ir apkopots „Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par programmas ENERGY STAR īstenošanu Eiropas Kopienā laikposmā no 2001. līdz 2005. gadam”. Direktīvā 92/75/EEK[6] par sadzīves tehnikas enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm, paredzēti pamatnoteikumi par mājsaimniecības ierīču energoefektivitātes obligātu marķēšanu . ENERGY STAR programma ir brīvprātīga marķēšanas shēma, kas attiecas tikai uz biroja iekārtām. Biroja iekārtas arvien vairāk izmanto mājsaimniecībās, tādēļ arī uz tām var attiecināt Direktīvu 92/75/EEK. Taču minētā direktīva nav piemērotākais instruments biroja iekārtu energoefektivitātes marķējuma regulēšanai šādu iemeslu dēļ. - Straujo inovāciju un īso ražojumu attīstības ciklu dēļ biroja iekārtu energoietaupījumu potenciālu vislabāk var izmantot, operatīvi pielāgojot energoefektivitātes kritērijus; - Dalībvalstu un Kopienas biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas pasākumu saskaņošana ar citiem tirdzniecības partneriem pasaulē samazina izmaksas biroja iekārtu ražotājiem un tirgotājiem, kā arī pircējiem un lietotājiem. Ar Direktīvu 2005/32/EK[7] izveido sistēmu obligātu ekodizaina prasību noteikšanai attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem. Ekodizaina jēdziens attiecas uz produkta izstrādes posmu un ņem vērā visu produkta dzīves ciklu. Energoefektivitāte ir svarīgs, bet ne vienīgais aspekts. Lai gan minimālās prasības konkrēta produkta vides rādītājiem, jo īpaši energoefektivitātei, var noteikt ar ekodizaina pasākumu palīdzību, ENERGY STAR programmas mērķis ir paaugstināt tirgū pieejamo produktu energoefektivitāti un stimulēt ražotājus optimizēt biroja iekārtu energopatēriņu. Tādējādi ENERGY STAR programma un iespējamie ekodizaina īstenošanas noteikumi viens otru papildina attiecībā uz produktiem, kurus aptver abas shēmas, un varētu izpētīt šo instrumentu sinerģiju, lai samazinātu izmaksas (piemēram, kopīgas mērījumu metodes, pētījumi). 4 . APSPRIEDES AR ENERGY STAR INTERESENTIEM LAIKPOSMā NO 2001. LīDZ 2005. GADAM Pamatojoties uz šobrīd spēkā esošo nolīgumu, Komisijai tika uzticēts īstenot programmu kā pārvaldības struktūrai, apspriežoties ar padomdevēju iestādi EK ENERGY STAR padomi ( ECESB ). Komisijas uzdevums bija novērtēt nolīguma darbību pirmo piecu gadu laikposmā un izdarīt secinājumus par nolīguma iespējamo atjaunošanu, apspriežoties ar ECESB un US EPA . Komisija ECESB un tās tehnisko apakšgrupu sanāksmēs konsultējās ar dalībvalstīm, EBTA valstīm (kas pievienojās programmai 2004. gadā) un interesentiem, jo īpaši biroja iekārtu ražotājiem un asociācijām, tirgus pārveides ekspertiem (dalībvalstu enerģētikas aģentūrām), vides NVO (piemēram, WWF ) un patērētāju organizācijām ( ANEC ). Turklāt Komisija organizēja konstruktīvu darbsemināru (2004. gada aprīlī Frankfurtē pie Mainas), kurā apsprieda ENERGY STAR biroja iekārtu programmas vispārējos pamatprincipus. Visi interesenti atbalsta jaunu ENERGY STAR nolīgumu ar ASV, paredzot nosacījumu, ka Eiropas Kopienā programma tiek īstenota efektīvāk. Jo īpaši jāvienkāršo tehnisko specifikāciju atjaunināšanas procedūra. Tas ir nepieciešams tādēļ, ka biroja iekārtu joma ir ļoti inovatīva, un šiem ražojumiem raksturīgs straujš attīstības cikls; procedūru vienkāršojot, programmai tiktu nodrošināta efektivitāte un uzticamība, kas lielā mērā ir atkarīga no to tehnisko specifikāciju stingrības, kas jāizpilda, lai drīkstētu izmantot ENERGY STAR logotipu. Tādēļ interesenti uzskata, ka kopumā tehniskās specifikācijas jānosaka tā, lai kritēriju izvēles laikā marķējuma prasībām atbilstu tikai apmēram 25 % no tirgū pieejamiem modeļiem. ECESB dalībnieki 2005. gada 2. decembra sanāksmē apstiprināja Komisijas darbinieku ierosinājumu turpināt īstenot ENERGY STAR programmu Eiropas Kopienā vēl vienu laikposmu. ECESB atbalstīja iesniegtos darba dokumentus, kuros ņemti vērā iepriekšminētie grozījumi. 5 . KOMISIJAS IEROSINāJUMS ENERGY STAR NOLīGUMA AR ASV ATJAUNOšANAI Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ierosina turpināt EK dalību ENERGY STAR programmā, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem. - Efektīva enerģijas izmantošana ir viens no galvenajiem ilgtspējīgas energoapgādes pīlāriem EK. Komisijas Energoefektivitātes zaļajā grāmatā minēti šādi lielākie ieguvumi no efektīvas enerģijas izmantošanas: Eiropas ekonomikas konkurētspējas nodrošināšana, pieticīgāk tērējot par enerģiju, vides aizsardzība, enerģijas izmantošanā emitējot mazāk oglekļa dioksīda, energoapgādes drošība, ierobežojot enerģijas pieprasījumu un tādējādi samazinot atkarību no enerģijas importa. - Biroja iekārtu enerģijas patēriņš veido būtisku daļu no EK kopējā enerģijas patēriņa. Neveicot pasākumus, patēriņš var palielināties, jo iespējamos ietaupījumus nodroses un izslēgtā režīmā var pārsniegt palielināts enerģijas patēriņš aktīvā režīmā. Lai sasniegtu Energoefektivitātes zaļajā grāmatā noteiktos mērķus, jāturpina optimizēt biroja iekārtu energoefektivitātes rādītāji. - EK ENERGY STAR programma ļauj saskaņot EK dalībvalstu pasākumus biroja iekārtu energoefektivitātes uzlabošanai. Saskaņota pieeja ir vajadzīga, lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz ražošanas nozari un tirdzniecību, jo nesaskaņotas valsts prasības rada papildu izmaksas biroja iekārtu ražotājiem, tirgotājiem un pēc tam arī pircējiem un lietotājiem. - Tā kā biroja iekārtu tirdzniecība ir starptautiska, pasākumi energoefektivitātes optimizēšanai jāveic kopā ar pasaules partneriem un lēmumu pieņēmējiem. Saskaņotas pieejas izmantošana samazina īstenošanas izmaksas un ļauj patērētājiem labāk orientēties piedāvātajās iespējās. ENERGY STAR programma ļauj koordinēt biroja iekārtu energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumus ar ASV, Japānu un citiem galvenajiem tirgiem. Tādēļ ENERGY STAR programma, ko izveidojusi US EPA un ko EK un EEZ pārvalda Eiropas Komisija, ir dabiska platforma pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot biroja iekārtu energoefektivitāti ar marķējuma palīdzību. - ENERGY STAR brīvprātīgā programma ražotāju vidū ir populāra. Turklāt ASV tā ir svarīga sabiedriskā iepirkuma kontekstā, jo programmas tehniskās specifikācijas ir prasība sabiedriskā iepirkuma konkursos. Paredzams, ka tādējādi radīsies situācija, kurā ENERGY STAR tehniskajām specifikācijām – pēc kāda laika – atbildīs liela daļa tirgū piedāvāto iekārtu. Tādā veidā var panākt ievērojamus enerģijas ietaupījumus, ja tehniskās specifikācijas kritēriju atlases laikā ir stingras (piemēram, tām atbilstu 25 % modeļu, kā ieteikts sarunu direktīvās pielikumā). Komisija uzskata, ka EK ekspertu ieguldījums ir svarīgs un palīdz izstrādāt konsekventas un stingras tehniskās specifikācijas. - Lai gan aprēķināt precīzu ietekmi nav iespējams, Komisijas dienesti uzskata, ka ENERGY STAR biroja iekārtu programma ir devusi ieguldījumu biroja iekārtu energoefektivitātes uzlabošanā. No otras puses, joprojām pastāv nozīmīgs potenciāls biroja iekārtu energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanai rentablā veidā. Taču straujo inovāciju un īso ražojumu attīstības ciklu dēļ vajadzīgi ļoti elastīgi instrumenti, piemēram, brīvprātīgas marķēšanas shēmas, ko var ātrāk pielāgot tehnikas un tirgus attīstības tendencēm. - Programma palielina biroja iekārtu nozares tirgus pārrredzamību, jo īpaši attiecībā uz biroja iekārtu energoefektivitāti. Tas ir priekšnoteikums pasākumiem, kuru mērķis ir motivēt patērētājus, pakalpojumu sniedzējus un sabiedriskā iepirkuma iestādes ņemt vērā energoefektivitāti un kopējos ekspluatācijas izdevumus, tostarp elektroenerģijas patēriņa izmaksas, pieņemot lēmumu par pirkumu. Jo īpaši Komisijas un EPA pārvaldīto ENERGY STAR datubāzi var izmantot par pamatu valsts, reģionālo un vietējo iestāžu pasākumiem energoefektīvu biroja iekārtu veicināšanai. Tādēļ tiek ierosināts veikt sarunas par jaunu nolīgumu ar ASV valdību uz otru piecu gadu periodu. Šāda termiņa noteikšana ļauj iesaistītajām personām rīkoties pietiekami brīvi, apsverot, kādas priekšrocības sniedz ENERGY STAR programma kā politikas instruments biroja iekārtu turpmākas energoefektivitātes uzlabošanai. 2. IETEIKUMS Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija iesaka šo: 1. Padome pilnvaro Komisiju veikt sarunas nolīguma noslēgšanai starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Eiropas Kopienu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu; 2. Tā kā saskaņā ar Līgumu Komisija Eiropas Kopienas vārdā vadīs šīs sarunas, Padome ieceļ īpašu komiteju, kas palīdz veikt uzticēto uzdevumu; 3. Padome pieņem sarunu direktīvas, kas pievienotas šā ieteikuma pielikumā. PIELIKUMS SARUNU NORĀDĪJUMI 1. Komisija nodrošina, ka nolīgumā tiek ietverti šādi noteikumi. Šie provizoriskie noteikumi izstrādāti izpētes pārrunās ar ASV Vides aizsardzības aģentūru, kā paredzēts pašreizējā nolīguma XII panta 2. punktā[8]. - Vispārīgi principi Līgumslēdzējas puses izmanto kopīgu energoefektivitātes specifikāciju komplektu un kopīgu logotipu, lai ražotājiem noteiktu konsekventus mērķus, tā maksimāli palielinot katra ražotāja ieguldījumu šādu veidu ražojumu piedāvājumā un pieprasījumā. Līgumslēdzējas puses izmanto kopīgo logotipu, lai energoefektīvos ražojumus identificētu pēc kategorijām, kas noteiktas C pielikumā. Līgumslēdzējas puses nodrošina to, ka ar kopīgajām specifikācijām veicina efektivitātes paaugstināšanu, ņemot vērā augstākā līmeņa tehnisko praksi, kāda ir sastopama tirgū. Kopīgajām specifikācijām jāatbilst ne vairāk kā labākajiem 25 procentiem modeļu, par kuriem specifikāciju noteikšanas laikā ir pieejami dati, tajā pašā laikā ievērojot citus apsvērumus. - Definīcijas Šajā nolīgumā: „ENERGY STAR” ir ASV reģistrēta pakalpojumu zīme, kas parādīta A pielikumā un kas ir Savienoto Valstu Vides aizsardzības ministrijas ( US EPA ) īpašums; „kopīgais logotips” ir ASV reģistrēts sertifikācijas marķējums, kas parādīts A pielikumā un kas ir US EPA īpašums; „ENERGY STAR marķējumi” ir „ENERGY STAR” nosaukums un kopīgais logotips, kā arī jebkuras šo marķējumu versijas, kādas pārvaldības struktūras vai programmas dalībnieki var izstrādāt vai modificēt saskaņā ar definīcijām, kas ir šajā nolīgumā, tostarp zīme vai marķējums, kurš ir A pielikumā; „ENERGY STAR marķēšanas programma” ir programma, ko vada pārvaldības struktūra, izmantojot kopīgās energoefektivitātes specifikācijas, marķējumus un pamatnostādnes, kuras jāpiemēro attiecīgo veidu ražojumiem; „programmas dalībnieki” ir ražotāji, tirgotāji vai tālākpārdošanas pārstāvji, kas pārdod apzīmētos energoefektīvos ražojumus, kuri atbilst specifikācijām, un kas ir izvēlējušies piedalīties ENERGY STAR marķēšanas programmā, reģistrējoties kādas Līgumslēdzējas puses pārvaldības struktūrā vai slēdzot līgumu ar to; „kopīgās specifikācijas” ir piemērojamās energoefektivitātes un izpildes prasības, ieskaitot testēšanas metodes, kas iekļautas C pielikumā un ko pārvaldības struktūras un programmas dalībnieki izmanto, lai noteiktu energoefektīvo ražojumu atbilstību kopīgajam logotipam. - Pārvaldības struktūras Katra Līgumslēdzēja puse norīko pārvaldības struktūru, kas atbild par šā nolīguma izpildi („pārvaldības struktūras”). Eiropas Kopiena norīko Eiropas Kopienu Komisiju („Komisija”) par savu pārvaldības struktūru. Amerikas Savienotās Valstis norīko US EPA par savu pārvaldības struktūru. - ENERGY STAR marķēšanas programmas vadība Abas pārvaldības struktūras vada ENERGY STAR marķēšanas programmu to energoefektīvo veidu ražojumu marķēšanai, kas iekļauti C pielikumā un uz ko attiecas šā nolīguma noteikumi. Pie programmas vadības pieder programmas dalībnieku brīvprātīga reģistrācija, programmas dalībnieku un atbilstīgo ražojumu sarakstu uzturēšana un B pielikumā noteikto ENERGY STAR nosaukuma un kopīgā logotipa pareizas lietošanas pamatnostādņu noteikumu ievērošanas nodrošināšana. ENERGY STAR marķēšanas programmā izmanto C pielikumā minētās kopīgās specifikācijas. Abas pārvaldības struktūras sedz izdevumus par visiem saviem pasākumiem, kurus veic saskaņā ar šo nolīgumu. - Piedalīšanās ENERGY STAR marķēšanas programmā Jebkurš ražotājs, tirgotājs vai tālākpārdošanas pārstāvis var pievienoties ENERGY STAR marķēšanas programmai, reģistrējoties par programmas dalībnieku kādas Līgumslēdzējas puses pārvaldības struktūrā. Programmas dalībnieki var lietot kopīgo logotipu, lai ražojumus, kas testēti to iekārtās vai ko testējušas neatkarīgas testēšanas laboratorijas un kas atbilst C pielikumā noteiktajām kopīgajām specifikācijām, identificētu pēc kategorijām, un var paši sertificēt ražojumu atbilstīgi kategorijai. ENERGY STAR marķēšanas programmas dalībnieka reģistrāciju, ko izdara vienas Līgumslēdzējas puses pārvaldības struktūra, atzīst otras Līgumslēdzējas puses pārvaldības struktūra. Lai atvieglotu programmas dalībnieku atzīšanu ENERGY STAR marķēšanas programmā saskaņā ar iepriekšējo punktu, pārvaldības struktūras sadarbojas, lai uzturētu kopīgus visu programmas dalībnieku un to ražojumu sarakstus, kuri atbilst kopīgā logotipa prasībām. Atkāpjoties no pašsertifikācijas procedūrām, kas noteiktas šīs nodaļas otrajā daļā, abas pārvaldības struktūras patur tiesību testēt vai citādi pārskatīt produktus, kurus pārdod vai kuri ir pārdoti to teritorijā (Eiropas Kopienas dalībvalstu teritorijā, ja tas attiecas uz Komisiju), lai noteiktu, vai ražojumi ir sertificēti saskaņā ar specifikācijām, kas noteiktas C pielikumā. Pārvaldības struktūras savstarpēji cieši sazinās un sadarbojas, lai nodrošinātu to, ka visi ražojumi, uz kuriem ir kopīgais logotips, atbilst C pielikumā noteiktajām kopīgajām specifikācijām. - Programmas koordinēšana starp Līgumslēdzējām pusēm Šā nolīguma izpildes pārskatīšanai Līgumslēdzējas puses izveido tehnisku komisiju, kuras sastāvā ir pārvaldības struktūru pārstāvji. Principā tehniskā komisija sanāk reizi gadā un pēc vienas pārvaldības struktūras pieprasījuma apspriežas, lai pārskatītu ENERGY STAR marķēšanas programmas darbību un vadību, C pielikumā noteiktās kopīgās specifikācijas, attiecinājumu uz ražojumiem un virzību uz šā nolīguma mērķu sasniegšanu. Personas, kas nav Līgumslēdzējas puses (tostarp citas valdības un nozaru pārstāvji) drīkst piedalīties tehniskās komisijas sanāksmēs novērotāja statusā, ja abas pārvaldības struktūras nevienojas citādi. - ENERGY STAR marķējumu reģistrācija US EPA , būdama ENERGY STAR marķējuma īpašniece, ir reģistrējusi marķējumus Eiropas Kopienā kā Kopienas tirdzniecības zīmes. Komisija nemeklē iespējas reģistrēt ENERGY STAR marķējumus vai kādu to variantu vai iegūt to reģistrāciju kādā valstī. US EPA apņemas neuzskatīt par šo marķējumu lietošanas pārkāpumu to, ka Komisija vai kāds cits programmas dalībnieks, ko reģistrējusi Komisija, saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem lieto zīmi vai marķējumu, kurš iekļauts A pielikumā. - Izpilde un neatbilstība Lai aizsargātu ENERGY STAR marķējumus, abas pārvaldības struktūras savā teritorijā (Komisija – Eiropas Kopienas dalībvalstu teritorijā) nodrošina ENERGY STAR marķējumu pareizu lietošanu. Abas pārvaldības struktūras nodrošina to, ka ENERGY STAR marķējumus lieto tikai A pielikumā noteiktajā formā. Abas pārvaldības struktūras nodrošina to, ka ENERGY STAR marķējumus lieto tikai tā, kā noteikts ENERGY STAR nosaukuma un kopīgā logotipa pareizas lietošanas pamatnostādnēs, kuras izklāstītas B pielikumā. Abas pārvaldības struktūras nodrošina to, ka pret programmas dalībniekiem veic tūlītēju un adekvātu rīcību, ja konstatē, ka programmas dalībnieks ir lietojis neatbilstīgu marķējumu vai ar ENERGY STAR marķējumiem marķējis ražojumu, kas neatbilst C pielikumā noteiktajām kopīgajām specifikācijām. Cita starpā pie šādas rīcības pieder: - programmas dalībnieka informēšana rakstveidā par tā neatbilstību ENERGY STAR marķēšanas programmas noteikumiem; - izmantojot apspriešanos, plāna izstrāde atbilstības sasniegšanas nodrošināšanai; un - pēc vajadzības programmas dalībnieka reģistrācijas izbeigšana, ja atbilstību nevar sasniegt. Abas pārvaldības struktūras nodrošina to, ka tiek veiktas visas pamatotas darbības, lai izbeigtu ENERGY STAR marķējumu neatļautu lietošanu vai to, ka persona, kas nav programmas dalībnieks, lieto neatbilstīgu marķējumu. Cita starpā pie šādas rīcības pieder: - tās personas informēšana par ENERGY STAR marķēšanas programmas prasībām un ENERGY STAR nosaukuma un kopīgā logotipa pareizas lietošanas pamatnostādnēm, kura lieto ENERGY STAR marķējumus; kā arī - personas pamudināšana kļūt par programmas dalībnieku un reģistrēt atbilstīgos ražojumus. Katra pārvaldības struktūra nekavējoties paziņo otras Līgumslēdzējas puses pārvaldības struktūrai par jebkuru ENERGY STAR marķējumu lietošanas pārkāpumu, ko tā konstatējusi, un par rīcību, kura veikta, lai izbeigtu šādu pārkāpumu. - Procedūras nolīguma un tā A un B pielikuma grozīšanai un jaunu pielikumu pievienošanai Abas pārvaldības struktūras var ierosināt šo nolīgumu un tā A un B pielikumu grozīt, un tās var ierosināt šim nolīgumam pievienot jaunus pielikumus. Grozījumu ierosina rakstveidā un apspriež nākamajā tehniskās komisijas sanāksmē, ja tas ir darīts zināms otrai pārvaldības struktūrai vismaz sešdesmit dienas pirms šādas sanāksmes. Šā nolīguma, tā A un B pielikuma grozījumus un lēmumus pievienot jaunus pielikumus pieņem, Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties. - Procedūras C pielikuma grozīšanai Pārvaldības struktūra, kas vēlas grozīt C pielikumu, lai pārskatītu esošās kopīgās specifikācijas vai pievienotu jauna veida ražojumu („ierosinātāja pārvaldības struktūra”) ievēro procedūras, kuras noteiktas iepriekšējās nodaļas 1. un 2. punktā, un savā pieteikumā iekļauj: - pierādījumu tam, ka, pārskatot specifikācijas vai pievienojot jauna veida ražojumu, panāktu nozīmīgus enerģijas ietaupījumus; - attiecīgā gadījumā enerģijas patēriņa prasības dažādiem patēriņa režīmiem; - informāciju par standartizētiem pārbaudes protokoliem, ko izmanto produkta vērtēšanai; - pierādījumu tam, ka pastāv nepatentēta tehnoloģija, ar ko var rentabli ietaupīt enerģiju, negatīvi neietekmējot ražojuma darbības rādītājus; - informāciju par prognozēto to ražojuma modeļu skaitu, kas atbilstu ierosinātajai specifikācijai, un aptuvenu attiecīgo tirgus daļu; - informāciju par to nozaru grupu viedokļiem, kuras ierosinātais grozījums var ietekmēt; un - ierosināto jauno specifikāciju spēkā stāšanās dienu, ņemot vērā ražojuma aprites ciklus un ražošanas grafikus. Ierosinātie grozījumi, ko akceptē abas pārvaldības struktūras, stājas spēkā dienā, par kuru pārvaldības struktūras savstarpēji vienojas. Ja pēc ierosinājuma saņemšanas saskaņā ar iepriekšējās nodaļas 1. un 2. punktu otra pārvaldības struktūra („oponējošā pārvaldības struktūra”) uzskata, ka ierosinājums neatbilst prasībām, kas noteiktas 1. punktā še iepriekš, vai citādi iebilst pret ierosinājumu, tad tā nekavējoties (parasti līdz nākamajai tehniskās komisijas sanāksmei) rakstveidā paziņo ierosinātājai pārvaldības struktūrai par savu iebildumu un paziņojumā iekļauj visu pieejamo informāciju, uz kuru pamatojas iebildums, piemēram, informāciju, ar ko pierāda, ka pieņemšanas gadījumā ierosinājums: - nesamērīgi un negodīgi piešķirtu tirgus priekšrocības vienam uzņēmumam vai nozaru grupai; - apdraudētu visu nozares dalību ENERGY STAR marķēšanas programmā; - būtu pretrunā normatīvo un administratīvo aktu prasībām; vai - uzliktu apgrūtinošas tehniskās prasības. Pārvaldības struktūras dara visu iespējamo, lai par ierosināto grozījumu panāktu vienošanos pirmajā tehniskās komitejas sanāksmē pēc ierosinājuma iesniegšanas. Ja pārvaldības struktūras nespēj vienoties par ierosināto grozījumu šajā tehniskās komitejas sanāksmē, tad tās cenšas vienoties rakstveidā līdz nākamajai tehniskās komitejas sanāksmei. Ja līdz nākamās tehniskās komitejas sanāksmes beigām Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties, tad ierosinātāja pārvaldības struktūra atsauc savu ierosinājumu; un, ja ierosinājumi attiecas uz esošo specifikāciju pārskatīšanu, tad līdz dienai, par ko rakstveidā vienojas pārvaldības struktūras, attiecīgā veida ražojumu izņem no C pielikuma. Par šo izmaiņu un par procedūrām, kas jāievēro, lai to īstenotu, informē visus programmas dalībniekus. Sagatavojot jaunas specifikācijas vai pārskatot esošās specifikācijas, pārvaldības struktūras nodrošina efektīvu saskaņošanu un apspriedes savā starpā un ar attiecīgajiem interesentiem, jo īpaši attiecībā uz darba dokumentu saturu un laika grafikiem. - Vispārīgie noteikumi Šis nolīgums neattiecas uz citām vides marķēšanas programmām, un tādas var izstrādāt un pieņemt katra no Līgumslēdzējām pusēm. Visus pasākumus saskaņā ar šo nolīgumu veic, ievērojot piemērojamos katras Līgumslēdzējas puses normatīvos un administratīvos aktus un iedalīto līdzekļu un resursu pieejamību. Nekas šajā nolīgumā neskar nevienas Līgumslēdzējas puses tiesības un pienākumus, kas izriet no divpusējas, reģionālas vai daudzpusējas vienošanās, kuru tā noslēgusi līdz šā nolīguma spēkā stāšanās brīdim. Neskarot citus šā nolīguma noteikumus, katra pārvaldības struktūra var vadīt marķēšanas programmas, kas attiecas uz tādu veidu ražojumiem, kuri nav iekļauti C pielikumā. Neskarot nevienu citu šā nolīguma noteikumu, neviena Līgumslēdzēja puse nekavē neviena ražojuma importu, eksportu, pārdošanu vai izplatīšanu tāpēc, ka uz tā ir otras Līgumslēdzējas puses pārvaldības struktūras energoefektivitātes marķējumi. - Stāšanās spēkā un darbības termiņš Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad abas Līgumslēdzējas puses viena otrai ir rakstveidā paziņojušas, ka attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā, ir izpildītas. Šis nolīgums ir spēkā piecus gadus. Vismaz vienu gadu pirms šā perioda beigām Līgumslēdzējas puses tiekas, lai apspriestu šā nolīguma atjaunošanu. - Darbības izbeigšana Jebkura Līgumslēdzēja puse jebkurā laikā šo nolīgumu var izbeigt, par to trīs mēnešus iepriekš rakstveidā paziņojot otrai pusei. Ja šo nolīgumu izbeidz vai neatjauno, tad pārvaldības struktūras par kopīgās programmas izbeigšanu informē visus programmas dalībniekus, kurus tās ir reģistrējušas. Turklāt pārvaldības struktūras informē programmas dalībniekus, kurus tās ir reģistrējušas, par to, ka katra pārvaldības struktūra var turpināt marķēšanas pasākumus saskaņā ar divām atsevišķām programmām. Šajā gadījumā Eiropas Kopienas marķēšanas programmā nelieto ENERGY STAR marķējumus. Komisija nodrošina to, ka tā pati, Eiropas Kopienas dalībvalstis un visi programmas dalībnieki, ko tā ir reģistrējusi, līdz dienai, par kuru rakstveidā ir vienojušās pārvaldības struktūras, pārtrauc lietot ENERGY STAR marķējumus. Pienākumi, kas noteikti šajā punktā, paliek spēkā pēc šā nolīguma izbeigšanas. - Nolīguma A pielikums A pielikumā noteikts kopīgais logotips. - Nolīguma B pielikums B pielikumā ietvertas kopīgā logotipa izmantošanas pamatnostādnes. - Nolīguma C pielikums C pielikumā paredzētas kopīgās tehniskās specifikācijas nolīgumā ietvertajām iekārtām – t.i., datoriem, datoru monitoriem, attēlu veidošanas iekārtām (printeriem, kopētājiem, skeneriem, daudzfunkcionālajām ierīcēm), faksa aparātiem, frankēšanas aparātiem – pēdējā redakcijā, kas ir pieejama nolīguma parakstīšanas brīdī. 2. Komisija ziņo Padomei par sarunu rezultātu un attiecīgos gadījumos par visām problēmām, kas rodas sarunu gaitā. [1] OV L 172, 26.6.2001., 3. lpp. [2] OV L 99, 17.4.2003., 47. lpp. [3] OV L 332, 15.12.2001., 1. lpp. [4] Zaļā grāmata par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu, KOM(2005) 265 galīgais, 2005. gada jūnijs. [5] „Tehniskās un tiesiskās iespējas elektrisko mājsaimniecības un biroja iekārtu nodroses energopatēriņa marķēšanai,” Fraunhofer Sistēmu un inovāciju pētniecības institūts, Karlsrūe, Minhene, Drēzdene, 2005. gada jūnijs. [6] OV L 297, 13.10.1992., 16. lpp. [7] OV L 191, , 22.7.2005., 29. lpp. [8] OV L 172, 26.6.2001., 3. lpp.