Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāko īstenošanu /* COM/2007/0535 galīgā redakcija - COD 2004/0156 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.9.2007 COM(2007) 535 galīgā redakcija 2004/0156 (COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāko īstenošanu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) 2004. gada jūlijā Komisijas pieņemtais regulas priekšlikums Komisija 2004. gada 14. jūlijā pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu attīstīšanas un darbības fāžu īstenošanu[1]. Šā priekšlikuma divi galvenie mērķi bija šādi. Pirmkārt, tā kā Galileo programma bija jau sasniegusi brieduma stadiju un līdz ar to bija jau kas vairāk par vienkāršu pētniecības projektu, tai vajadzēja pamatu, proti, īpašu juridisku instrumentu, kas atbilstu Eiropas kosmosa politikas nākotnes programmai un kas pilnībā spētu apmierināt no tās izrietošās vajadzības, un kurā vienlaikus būtu nodrošināta pēc iespējas laba finanšu pārvaldība. Otrkārt, Galileo programmas finansējums bija jāparedz Kopienas budžetā 2007.–2013. gada finanšu plānā. Priekšlikumā bija paredzēta arī Eiropas Kopienas finansiāla intervence viena miljarda euro apmērā laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Padome 2005. gada 21. aprīlī panāca vienošanos (tā dēvēto „daļēju vispārējo pieeju”) par Komisijas regulas priekšlikumu, izņemot tā finanšu daļu, kuras galīgais apstiprinājums bija atkarīgs no rezultātiem apspriedēs par finanšu plānu 2007.–2013. gadam. Būtiskākais Padomes ieviestais grozījums bija EGNOS programmas iekļaušana regulas priekšlikumā. 2005. gada 5. septembrī arī Parlaments pirmajā lasījumā ierosināto tekstu izskatīja un kopumā to novērtēja ļoti atzinīgi. Parlaments, tāpat kā Padome, regulas priekšlikumā vēlējās iekļaut EGNOS programmu. Ir jāuzsver, ka tad, kad Komisija 2004. gada jūlijā pieņēma savas regulas priekšlikumu, tika paredzēts, ka Galileo programmas izvēršanas un darbības fāzes tiks uzticētas privātā sektora koncesionāram. Šajā sakarā noteica, ka Eiropas Kopienas finanšu līdzdalība būs ne vairāk kā trešdaļa no sistēmas izvēršanas izmaksām un aprobežosies ar ikgadējiem subsīdiju maksājumiem potenciālajam koncesionāram pirmajos programmas ekspluatācijas gados. 2) Programmas gaitā notikušās izmaiņas Tā kā koncesijas līguma apspriešanas laikā radās sarežģījumi, Transporta padome savā 2007. gada 22. marta sanāksmē lūdza Komisijai izvērtēt visu Galileo projekta īstenošanā paveikto, iespējami drīz iesniegt potenciālos risinājumus tam, kā ilgtermiņā nodrošināt publiskās finanšu saistības, izstrādāt plānu, lai īsā laikposmā darītu pieejamus EGNOS satelītnavigācijas sistēmas pakalpojumus, un, visbeidzot, izvērtēt, kā norit sarunas par koncesijas līgumu un iesniegt sīki izstrādātus rezerves plānus. Eiropas Parlaments savā 2007. gada 26. aprīlī pieņemtajā rezolūcijā[2] pauda līdzīgu prasību, jo īpaši lai uzlabotu programmas publisko vadību, nodrošinot Komisijai skaidru politisko atbildību un vadošo lomu. Atbildi uz Parlamenta un Padomes prasībām Komisijas sniedza paziņojumā, ko tā pieņēma 2007. gada 16. maijā[3]. Komisija visupirms aicināja Parlamentu un Padomi atzīt, ka sarunas par koncesijas līgumu ir nonākušas strupceļā, atkārtoti uzsvērt, ka neatkarīga satelītu navigācijas sistēma ir vajadzīga, kā arī atzīt, ka Galileo pilnībā atbilst Eiropas Savienības mērķiem. Lai nodrošinātu, ka programma sekmīgi tiek turpināta, Komisija pauda šādus priekšlikumus: - noteikt, lai pati Eiropas Komisija nodrošina pilnīgas Galileo konstelācijas izvēršanu, bet pēc tam sistēmas ekspluatētu publiskā un privātā sektora partnerībā; - izraudzīties Eiropas Kosmosa aģentūru par sistēmas izvēršanas galveno vadītāju; Aģentūra rīkosies Eiropas Kopienas vārdā, tās vadībā un atbilstoši tās noteikumiem; - nostabilizēt un pārstrukturēt Eiropas GNSS programmu publisko vadību, Eiropas Kopienu pārstāvošajai Komisijai piešķirot politisko atbildību un vadošo lomu; - īstenot tūlītējus pasākumus, lai EGNOS sistēma, kuras sāks funkcionēt 2009. gada sākumā, pirmā varētu piedāvāt savus pakalpojumus pirms Galileo piedāvās savējos. Komisija 2007. gada maijā norādīja uz to, ka jaunais ierosinātais scenārijs ir vienīgais, kuru īstenojot, sistēma varētu sākt pilnībā darboties 2012. gada beigās. Paredzamās politisko lēmumu shēmas dēļ šo termiņu, iespējams, būs jāatliek līdz 2013. gada vidum. Ir pieprasītas budžeta saistības 3,4 miljardu euro apmērā laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam, kas ir par 2,4 miljardiem euro vairāk nekā sākotnējā summa, kas bija paredzēta priekšlikumā, kuru Komisija pieņēma 2004. gada 14. jūlijā. Šis būtiskais Kopienas budžeta saistību pieaugums ir galvenokārt saistīts ar to, ka Eiropas Kopiena uzņemas pilnībā finansēt sistēmas izvēršanas posmu. Pēc Komisijas paziņojuma Transporta padome 2007. gada jūnijā pieņēma rezolūciju, kurā tā būtībā piekrīt Komisijas priekšlikumam. Padome jo īpaši - secina, ka sarunas par koncesijas līgumu nav izdevušās un ka tās ir jāizbeidz; - aicina Komisiju turpināt EGNOS sistēmas ieviešanu nodrošinot, ka tās sākotnējie pakalpojumi ir pieejami no 2008. gada; - apstiprina būtisko nozīmi, kāda ir Galileo kā Eiropas Savienības pamatprojektam, un atbalsta plānu Galileo sistēmu izvērst līdz 2012. gada beigām; - piekrīt, ka vajadzēs papildu publisko finansējumu, lai publiskais sektors varētu izvērts Galileo un EGNOS; - lūdz, lai Komisija līdz 2007. gada septembrim tai iesniedz sīki izstrādātus priekšlikumus attiecībā uz finansējumu, attiecībā uz īstenošanas un iepirkumu stratēģiju, kam būs jāatspoguļo līdz šim sasniegtais, kā arī konkurences nepieciešamība, attiecībā uz privātā sektora nozīmi izvēršanas posmā un, visbeidzot, priekšlikumus tam, kā privātā sektora struktūrām nodrošināt labu programmas pārvaldību, pamatojoties uz skaidru Komisijas, Eiropas Kosmosa aģentūras, Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes, dalībvalstu un Padomes pienākumu sadalījumu. Parlaments 2007. gada 20. jūnija[4] rezolūcijā arī atbalstīja Komisijas 2007. gada 16. maija paziņojumā paustos priekšlikumus, jo īpaši attiecībā uz programmu Kopienas finansējumu un vajadzību uzlabot to publisko vadību. 3) Ierosinātie grozījumi Komisijas sākotnēji iesniegtajā tekstā Komisijas priekšlikumos, ko tā formulējusi, lai grozītu sākotnējo regulas priekšlikumu, ņemta vērā gan atteikšanās no shēmas, kas paredzēja koncesiju izvēršanas posmā, gan dažādās Eiropas Parlamenta un Padomes izteiktās piezīmes. Pirmkārt, jaunajā tekstā ir pilnībā iekļauta EGNOS programma. Tā šajā tekstā līdztekus Galileo tiek raksturota kā viens no diviem Eiropas stratēģijas pīlāriem satelītu radionavigācijas jomā. Abas sistēmas un abas programmas ir skaidri definētas. Otrkārt, ierosinātajā tekstā ir ņemts vērā, ka Galileo programmas izvēršanas posmā koncesijas shēmu neīstenos un ka visu izvēršanas posma finansējumu pilnībā uzņemsies Eiropas Kopiena. Laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim šo divu programmu finansēšanai vajadzīgi 3 405 miljoni euro. 1 005 miljoni euro jau ir paredzēti pašreizējā finanšu plānojumā (2007.–2013. gadam) atbilstoši Komisijas tiesību akta priekšlikumam Galileo programmas izvēršanas un ekspluatācijas posma īstenošanai[5]. Minēto summu ir ierosināts palielināt par papildu 2100 miljoniem euro. Šo finanšu līdzekļu piešķiršanu pārskatīs pašreizējā finanšu plānā (2007.–2013. gadam). Šā finansējuma avots būs 2007. un 2008. gadā 2. un 5. budžeta pozīcijā neizmantotās rezerves. Tālab grozītajā priekšlikumā noteiks, ka Kopienas budžetā laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam Eiropas GNSS programmām jāparedz summa 3 105 miljonu euro apmērā. Šo izmaksu segšanai izmantos arī 300 miljonus eiro, kas Eiropas GNSS programmām[6] pieejami pētniecības un attīstības septītajā pamatprogrammā. Šajā summā ietilpst arī izmaksas saistībā ar kavējumiem Galileo programmas izstrādes posma norisē, ko paredzēts pabeigt ne ātrāk kā 2010. gadā. Visbeidzot, Komisijas nesen veikto pētījumu[7] rezultātā secināts, ka Galileo sistēmas izvēršana varētu tikt pabeigta 2013. gada vidū. Treškārt, atbilstoši jaunajam tiesību akta tekstam EGNOS sistēmas ekspluatācija būs iespējama no 2009. gada, proti, gadu vēlāk, nekā paredzēts, notiekošās sākotnējās kvalifikācijas dēļ. Ceturtkārt, ar ierosināto dokumenta tekstu ir paredzēts uzlabot programmu publisko vadību. Kad strupceļā nonāca sarunas par koncesijas līgumu, radās juridisks vakuums jautājumā par to, kāda ir Uzraudzības iestādes nozīme Galileo programmas izvēršanas un ekspluatācijas posmā, jo atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1321/2004[8] tās galvenās funkcijas bija koncesionāra izraudzīšana. Tāpēc, tiklīdz kā Eiropas Kopiena būs pieņēmusi vajadzīgos politiskos lēmumus, Komisijai ir jāiesniedz priekšlikums grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1321/2004, lai programmām nodrošinātu stabilu un konsekventu publisko vadību. Tomēr vairāki pasākumi ir jau īstenoti. Ierosinātais teksts publisko vadību nostiprina divējādi: - no vienas puses, paredzot striktu Komisijas pārstāvētās Eiropas Kopienas, Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes un Eiropas Kosmosa aģentūras atbildības sadalījumu un uzticot Komisijai programmu īstenošanu. Eiropas GNSS Uzraudzības iestāde līdztekus tās galvenajai funkcijai — proti, vienkāršot sistēmu piedāvāto pakalpojumu ieviešanu komerciālos tirgos — palīdz Komisijai visos ar programmu norisi saistītajos aspektos. Par tehniskajiem aspektiem, savukārt, atbild Eiropas Kosmosa aģentūra. Eiropas Kosmosa aģentūras noslēgtajiem līgumiem jāatbilst Kopienas tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā; - no otras puses, paredzot Eiropas GNSS programmu komitejas izveidi, kas palīdzēs Komisijai šīs regulas piemērošanā un kas nodrošinās vienveidīgu programmu pārvaldību, lēmumu ātrāku pieņemšanu un vienādu piekļuvi informācijai. Programmas jāīsteno, vienlaikus ieviešot vajadzīgos elementus un sagādājot attiecīgos resursus. Cita starpā uzdevumi, kuri bija paredzēti koncesionāram, tagad ar neatkarīgu ekspertu, dalībvalstu ekspertu un ekspertu grupas palīdzību jāveic Komisijai. 4) Secinājumi Ņemot vērā kopš 2007. gada sākuma Galileo programmas īstenošanas gaitā notikušās pārmaiņas, jo īpaši to, ka Eiropas Kopienas uzņemas tiešu atbildību par sistēmas izvēršanu un ka tā rezultātā Kopienas budžetā jāparedz papildu 2 100 miljoni euro 2007.–2013. gada finanšu plānā, regulas priekšlikums, kuru Komisija pieņēma 2004. gada 14. jūlijā[9], ir jāgroza. 2004/0156 (COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāko īstenošanu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 156. pantu. ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[10], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[11], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[12], saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[13], tā kā: (1) Eiropas satelītu radionavigācijas politikas mērķis ir nodrošināt Eiropas Kopienā divas satelītu radionavigācijas sistēmas (GNSS). Šīs sistēmas izveido attiecīgi ar EGNOS un Galileo programmu. Katrā no šīm divām infrastruktūrām ietilpst satelīti un zemes stacijas. (2) EGNOS un Galileo programma pilnībā atbilst subsidiaritātes principa prasībām. Satelītu radionavigācijas infrastruktūru ieviešana pārsniedz vienas atsevišķas dalībvalsts finansiālās un tehniskās iespējas, tāpēc Kopienas mēroga rīcība ir piemērotākais veids, kā īstenot šīs programmas, kas ir teicams piemērs Eiropas Kopienas radītajai papildu vērtībai, kad tās mērķi un resursi ir skaidri definēti. (3) Galileo programmas mērķis ir izveidot pasaulē pirmo satelītu radionavigācijas un atrašanās vietas noteikšanas infrastruktūru, kas projektēta tieši civilos nolūkos. Īstenojot Galileo programmu radītā sistēma ir pilnībā neatkarīga no citām jau pastāvošām sistēmām vai tādām, kuras varētu izveidot nākotnē. (4) Ar EGNOS programmu ir paredzēts uzlabot Amerikas GPS sistēmas un Krievijas GLONASS sistēmas signālu kvalitāti, lai nodrošinātu to uzticamību plašā ģeogrāfiskā teritorijā. (5) Eiropas Parlaments, Padome un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir nepārtraukti sniegušas visu iespējamo atbalstu Eiropas GNSS programmām. (6) Satelītu radionavigācija ir tehnoloģija, kas ļauj uzlabot Eiropas iedzīvotāju ikdienas dzīvi visdažādākajās jomās. Tāpat kā Komisijas baltajā grāmatā[14] izklāstītā transporta politika arī šis tehnoloģiskais projekts pilnībā iekļaujas Lisabonas stratēģijas nostādnēs un citās Kopienas politiskajās stratēģijās, jo īpaši saistībā ar kravu pārvaldību, infrastruktūru tarifikāciju un ceļu drošību. (7) Eiropas GNSS programmas ir viens no tiem prioritārajiem projektiem, kas iekļauti Komisijas ierosinātajā izaugsmes iniciatīvā un ko apstiprinājusi Padome. Šīs programmas arī uzskata par vienu no svarīgākajiem sasniegumiem, nākotnē īstenojot Eiropas Kosmosa programmu, kā tas izklāstīts paziņojumā par Eiropas kosmosa politiku[15]. (8) Galileo programmai ir definēšanas, izstrādes, izvēršanas un ekspluatācijas posms. Ir paredzēts, ka izvēršanas posms sāksies 2008. gadā, bet beigsies — 2013. gadā. No 2013. gada vidus sistēmai vajadzētu jau darboties. (9) Pētniecībai veltītās Galileo programmas daļas, proti, definēšanas un izstrādes posmu, lielā mērā sedza no Eiropas tīkliem paredzētā Kopienas budžeta. Tā kā nav reālas privātā sektora iesaistīšanās, Eiropas Kopienai ir pilnībā jāfinansē arī izvēršanas posms. Sistēmas ekspluatēšanai paredzēts noslēgt pakalpojumu koncesijas līgumus vai publiskā sabiedrisko pakalpojumu līgumus ar privāto sektoru. (10) Ir svarīgi, ka Eiropas Kopiena finansē EGNOS sistēmu, kurā ietilpst visi elementi, kas nodrošina tās darbību, noturību un komerciālo raksturu. EGNOS sistēmas ekspluatācija varētu notikt, noslēdzot ar privāto sektoru pakalpojumu valsts līgumu, līdz brīdim, kad tā ir pilnībā integrēta Galileo darbībā. (11) Padomes 1995. gada 18. septembra Regulā (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā[16], ir paredzēti noteikumi, kurus piemēro Kopienas finansiālajam atbalstam Kopienas projektiem, kas attiecas uz atrašanās vienas noteikšanas un satelītu navigācijas sistēmām. (12) Ar Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1321/2004[17] par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūrām ir izveidota Eiropas GNSS Uzraudzības iestāde (turpmāk tekstā „Uzraudzības iestāde”). (13) Lai nodrošinātu Galileo un EGNOS programmas turpmāko īstenošanu, ir jāizveido pienācīgs finansiāls un tiesisks satvars, kas ļautu Eiropas Kopienai turpināt šo programmu finansēšanu. Ir arī jānorāda summa, kas vajadzīga, lai no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim finansētu Galileo izstrādes posma noslēgumu un izvēršanas posmu, kā arī Galileo un EGNOS sistēmu ekspluatācijas sākumu. (14) Atbilstoši aplēsēm Galileo un EGNOS sistēmu ieguldījumu un ekspluatācijas izmaksas laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam ir aptuveni 3,4 miljardi euro pašreizējās cenās. 1 005 miljoni euro jau ir paredzēti pašreizējā finanšu plānojumā (2007.–2013. gadam) atbilstoši Komisijas tiesību akta priekšlikumam Galileo programmas izvēršanas un ekspluatācijas posma īstenošanai[18]. Minēto summu ir ierosināts palielināt par papildu 2 100 miljoniem euro. Šo finanšu līdzekļu piešķiršanu pārskatīs pašreizējā finanšu plānā (2007.–2013. gadam). Šā finansējuma avots būs 2007. un 2008. gadā 2. un 5. budžeta pozīcijā neizmantotās rezerves. Tālab grozītajā priekšlikumā noteiks, ka Kopienas budžetā laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam Eiropas GNSS programmām jāparedz summa 3 105 miljonu euro apmērā. Šo izmaksu segšanai izmantos arī 300 miljonus eiro, kas Eiropas GNSS programmām[19] pieejami pētniecības un attīstības septītajā pamatprogrammā. (15) Ir jāatzīmē, ka Galileo un EGNOS sistēmu ieguldījumu un ekspluatācijas izmaksu pašreizējās aplēsēs 2007.–2013. gadam neietilpst neparedzētās finanšu saistības, kuras Eiropas Kopienai varētu būt jāuzņemas jo īpaši saistībā ar atbildību, kas nav līgumiska un kas izriet no tā, ka sistēmas ir publiskā sektora īpašums. (16) Turklāt Eiropas Kopienai būtu jāsaņem ieņēmumi no Galileo un EGNOS sistēmu ekspluatācijas, lai tādējādi atgūtu sākotnējos ieguldījumus. Tomēr līgumos, kurus ar laiku noslēgs ar privāto sektoru par sistēmu ekspluatāciju, varētu paredzēt ieņēmumu sadales mehānismu. (17) Laba Galileo un EGNOS programmu publiskā vadība, pirmkārt, nozīmē to, ka Eiropas Kopienas, Uzraudzības iestādes un Eiropas Kosmosa aģentūras atbildība ir skaidri nodalīta, un, otrkārt, ka Komisijas pārstāvētā Eiropas Kopiena nodrošina programmu īstenošanu. Komisijai jāizstrādā piemēroti instrumenti, un tās rīcībā jābūt vajadzīgajiem resursiem jo īpaši palīdzības ziņā. (18) Uzraudzības iestādes galvenais uzdevums ir palīdzēt Komisijai visos ar programmu norisi saistītajos aspektos. Uzraudzības iestādei arī jāpārvalda līdzekļi, kas tai piešķirti konkrēti šajās programmās vai kurus tai Komisija uzticējusi atbilstīgi 54. panta 2. punktam Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[20], kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1995/2006[21]. (19) Eiropas Kosmosa aģentūra, kura ir eksperts tehniskos jautājumos, noslēgs ar Eiropas Kopienu daudzgadu nolīgumu par programmu norises tehniskajiem aspektiem. Lai Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, varētu pilnībā īstenot savas revīzijas pilnvaras, šajā nolīgumā noteikti jāiekļauj vispārēji nosacījumi par Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticēto līdzekļu pārvaldību un jāparedz, ka saskaņā ar šo nolīgumu noslēgtajiem līgumiem ir jāatbilst Kopienas tiesību aktiem publisko iepirkumu jomā. Tādējādi ir pietiekamā mērā jāņem vērā līdz šim sasniegtais un ieguldījumi, kuriem jau ir piekrists, kā arī — attiecīga gadījumā — spēkā esošās vienošanās. (20) Šīs regulas piemērošanā Komisijai palīdz komiteja, kuras nosaukums ir „Eiropas GNSS programmu komiteja”. Tā kā labai publiskai vadībai ir vajadzīga viendabīga programmu pārvaldība, lēmumu ātrāka pieņemšana un vienāda piekļuve informācijai, Eiropas GNSS programmu komitejas darbā ir jāiesaistās Uzraudzības iestādes administratīvās padomes pārstāvjiem. (21) Tā kā Eiropas satelītu radionavigācijas programmas ir jau sasniegušas brieduma stadiju un ir kas vairāk par vienkāršu pētniecības projektu, tām jānodrošina īpašs juridisks pamats, kas būtu tām pilnībā piemērots un kas atbilstu labas finanšu pārvaldības prasībai. (22) Programmu turpmākās īstenošanas nolūkā ar šo regulu izveido finanšu plānu, kas ir galvenais atsauces punkts budžeta izpildiestādei ikgadējās budžeta procedūras laikā 37. punkta nozīmē Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību. (23) Visbeidzot, Eiropas Parlaments un Padome ir regulāri jāinformē par Galileo un EGNOS programmu īstenošanu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA PRIEKŠMETS UN VISPĀRĒJIE PRINCIPI 1. pants Eiropas GNSS sistēmas EGNOS un Galileo programmas (turpmāk tekstā „programmas”) attiecas uz visām darbībām, kas vajadzīgas, lai definētu, izstrādātu, validētu, būvētu, ekspluatētu un attiecīgi uzlabotu abas Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmas (GNSS), proti, EGNOS sistēmu un ar Galileo programmu izveidoto sistēmu (turpmāk tekstā „sistēmas”). EGNOS sistēma ir infrastruktūra, kas izmanto Amerikas GPS sistēmas un Krievijas GLONASS sistēmas vispirms raidītos signālus. EGNOS uzlabo šo signālu uzticamību ģeogrāfiskā apgabalā, kas pamatā atbilst Eiropas teritorijai. Sistēmā ir vairāki retranslatori, ar ko aprīkoti satelīti un zemes stacijas. Ar Galileo programmu izveidotā sistēma ir autonoma GNSS infrastruktūra, kurā ietilpst satelītu konstelācija un zemes stacijas. 2. pants Priekšmets Ar šo regulu nosaka programmu turpmākās īstenošanas kārtību, tostarp noteikumus Eiropas Kopienas finanšu ieguldījumiem. 3. pants Galileo programmas īstenošanas posmi Galileo programmu īsteno šādos posmos: - definēšanas posmā tika projektēta sistēmas arhitektūra un noteiktas tās sastāvdaļas. Šo posmu pilnībā finansēja ar pētniecības un attīstības piektajā pamatprogrammā paredzētajiem Kopienas līdzekļiem; - izstrādes un validācijas posmā ietilpst pirmo satelītu būve un palaišana, pirmo zemes infrastruktūru ieviešana un visi darbi un darbības, lai sistēmu varētu validēt orbītā. Šo posmu finansē ar Kopienas un Eiropas Kosmosa aģentūras līdzekļiem; - izvēršanas posmā ietilpst visu kosmosa un zemes infrastruktūru ieviešana, kā arī visas ar to saistītās darbības; - ekspluatācijas posmā ietilpst infrastruktūru pārvaldība, apkope, pastāvīgi sistēmas uzlabojumi un atjaunināšana, ar programmu saistītas sertifikācijas darbības un standartizācija, sistēmas komercializācija un visas citas darbības, kas vajadzīgas sistēmas izstrādei un programmas sekmīgai darbībai. 4. pants Galileo programmas finansējums 1. Izstrādes un validācijas posmu finansē Eiropas Kopiena un Eiropas Kosmosa aģentūra. Šis posms jāpabeidz 2010. gadā. 2. Izvēršanas posmu pilnībā finansē Eiropas Kopiena. Šis posms ilgs no 2008. līdz 2013. gadam. 3. Ekspluatācijas posmam jāsākas 2013. gadā. Šajā posmā sistēmas ekspluatācijai vajadzības gadījumā noslēdz pakalpojumu koncesijas līgumus vai sabiedrisko pakalpojumu līgumus ar privāto sektoru. Šos līgumus var noslēgt pirms 2013. gada. Šajā posmā Eiropas Kopienas finanšu līdzdalības summa ir atkarīga no tā, kāds būs privātā sektora līdzdalības apjoms, kas izrietēs no šiem noslēgtajiem un budžeta izpildiestādes iepriekš apstiprinātajiem līgumiem. 4. Eiropas Kopienas noslēgtie nolīgumi vai vienošanās paredz nosacījumus un kārtību, kā programmai papildu finansējumu var sniegt trešās valstis. 5. pants EGNOS sistēmas ekspluatācija EGNOS sistēmas ekspluatācijā galvenokārt ietilpst šīs infrastruktūras pārvaldība, apkope, pastāvīgi sistēmas uzlabojumi un atjaunināšana, ar programmu saistītās sertifikācijas darbības un standartizācija, kā arī sistēmas izmantošana komerciālos nolūkos. 6. pants EGNOS sistēmas ekspluatācijas finansēšana 1. Neraugoties uz iespējamiem privātā sektora ieguldījumiem, Eiropas Kopienas nodrošina EGNOS sistēmas ekspluatāciju. 2. Sākumposmā attiecībā uz EGNOS ekspluatāciju ar privāto sektoru tiks noslēgts publisko pakalpojumu līgums. Vēlāk šādu līgumu slēgšana būs Galileo ekspluatācijas posma neatņemama daļa. II NODAĻA BUDŽETA IEGULDĪJUMI UN MEHĀNISMI 7. pants Attiecīgās darbības Saskaņā ar šo regulu Kopienas līdzekļus programmām piešķir, lai finansētu 1. darbības Galileo programmas izstrādes un validācijas posma pabeigšanai; 2. darbības saistībā ar Galileo programmas izvēršanas posmu, tostarp šā posma pārvaldes un uzraudzības darbības, kā arī darbības, kuru nolūks ir vienkāršot sistēmas laišanu tirgū; 3. darbības saistībā ar sistēmu ekspluatāciju, kā arī pirmsekspluatācijas vai sagatavošanas darbus. 8. pants Budžeta resursi 1. Lai īstenotu šīs regulas 7. pantā paredzētās darbības, izņemto tās, kas saistītas ar tās sistēmas ekspluatāciju, kas izveidota ar Galileo programmu, laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ir vajadzīgi 3 105 miljoni euro pašreizējās cenās. 2. Lēmumus par pieejamām gada apropriācijām pieņem budžeta izpildiestāde, ievērojot finanšu plānā noteiktās robežas. Tos izpilda saskaņā ar noteikumiem Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam. 3. Budžeta saistības attiecībā uz programmām īsteno pa gadiem. 4. Šā panta pirmajā punktā minētajā summā neietilpst neparedzētās finanšu saistības, kuras Eiropas Kopienai varētu būt jāuzņemas, jo īpaši tādēļ, šīs sistēmas ir publiskā sektora īpašums. Šādā gadījumā Komisija iesniegs attiecīgus priekšlikumus Eiropas Parlamentam un Padomei. 9. pants Darbības ieņēmumi Sistēmu ekspluatācijas ieņēmumus saņem Eiropas Komisija. Tos ieskaita Kopienas budžetā, ko piešķir Eiropas EGNSS programmām. Ja ieņēmumu apjoms būtiski pārsniegs paredzēto summu, ieņēmumu piešķiršanas princips tiks pārskatīts. Ar privāto sektoru noslēgtajā līgumā (vai līgumos) var paredzēt ieņēmumu sadales mehānismu. III NODAĻA PROGRAMMU PUBLISKĀ VADĪBA 10. pants Vispārējā programmu vadība Programmu publiskās vadības pamatā ir princips, atbilstoši kuram Komisijas pārstāvētās Eiropas Kopienas, Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes (turpmāk tekstā „Uzraudzības iestādes”) un Eiropas Kosmosa aģentūras pilnvaras ir skaidri nodalītas. Eiropas Kopiena, kuru pārstāv Komisija, nodrošina programmu īstenošanu, neskarot Regulas (EK) Nr. 1321/2004 noteikumus. Tālab Komisija izstrādā piemērotus instrumentus, un tās rīcībā ir šā uzdevuma paveikšanai vajadzīgie resursi. Tā var lūgt neatkarīgu ekspertu palīdzību programmu uzraudzībā un pārvaldībā. Komisijai palīdzēt var arī dalībvalstu eksperti; Komisija ir pilnvarota veikt finanšu vai tehniskas revīzijas. 11. pants Programmēšana un fondu piesaiste 1. Eiropas Komisija pārvalda līdzekļus, kas piešķirti programmām atbilstoši šai regulai. 2. Komisija izstrādā daudzgadu darba programmu, kas atbilst šīs regulas pielikumā noteiktajiem mērķiem. 3. Komisija šo daudzgadu darba programmu un tās iespējamos grozījumos pieņem atbilstoši šīs regulas 14. panta 2. punktā paredzētajai procedūrai. 4. Grozījumus pielikumā pieņem Komisija. Tos pasākumus, kuru nolūks ir grozīt tādus regulas aspektus, kas nav būtiski, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. 5. Atbilstīgi šai regulai finansētos pasākumus īsteno saskaņā ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002. 12. pants Uzraudzības iestādes ( GUI ) nozīme Neskarot funkcijas, kas Uzraudzības iestādei uzticētas atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1321/2004, šī iestāde palīdz Komisijai visos programmu aspektos, kuros Komisija tai lūgusi palīdzību. Uzraudzības iestāde nodrošina to līdzekļu pārvaldību un kontroli, kurus programmu satvarā tai konkrēti piešķīrusi Eiropas Kopiena. Šie līdzekļi Uzraudzības iestādes rīcībā ir nodoti saskaņā ar lēmumu par deleģēšanu atbilstoši Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punktam un Regulas (EK) Nr. 1321/2004 noteikumiem. Pamatojoties uz iepriekšējā daļā paredzēto lēmumu par deleģēšanu, Komisija un Uzraudzības iestāde noslēdz deleģēšanas nolīgumu. Deleģēšanas nolīgumā izklāstīti vispārējie Uzraudzības iestādei uzticēto līdzekļu pārvaldības nosacījumi un jo īpaši īstenojamās darbības, saistītais finansējums, pārvaldības procedūras, uzraudzības un kontroles pasākumi. 13. pants Eiropas Kosmosa aģentūras ( ESA ) nozīme Ar programmu norisi saistītajos tehniskajos aspektos, jo īpaši, īstenojot Galileo programmas izvēršanas posma darbības, Eiropas Kopienas, kuru pārstāv Komisija, pamatojoties uz lēmumu par deleģēšanu, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punktu, noslēdz daudzgadu vienošanos ar Eiropas Kosmosa aģentūru. Šī vienošanās paredz Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticēto līdzekļu pārvaldības vispārējos nosacījumus un jo īpaši darbības, kas jāīsteno, kā arī saistīto finansējumu, pārvaldības procedūras, uzraudzības un kontroles pasākumus, pasākumus, kurus piemēro vienošanās nepareizas izpildes gadījumā, un noteikumus par materiāla vai nemateriāla īpašuma tiesībām. Šīs regulas piemērošanas rezultātā noslēgtie līgumi atbilst Kopienas tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā, neskarot pasākumus, kas jāīsteno, lai aizsargātu būtiskas Eiropas Kopienas drošības vai sabiedriskās drošības intereses. Līgumos jāievēro programmu struktūra un to Kopienas mēroga nozīme. 14. pants Komitoloģija 1. Komisijai palīdz komiteja, kuras nosaukums ir „Eiropas GNSS programmu komiteja”. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ievērojot minētā lēmuma 8. panta noteikumus. 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantu un 7. panta 1.–4. punktu, ievērojot minētā lēmuma 8. panta noteikumus. 4. Uzraudzības iestādes administratīvās padomes pārstāvji piedalās Eiropas GNSS programmu komitejas darbā. Eiropas GNSS programmu komitejas darbā atbilstoši tās reglamentā noteiktajai kārtībai var piedalīties arī ESA satelītu navigācijas programmu padomes pārstāvji. 5. Eiropas Kopienas noslēgtie nolīgumi vai vienošanās var paredzēt trešo valstu vai starptautisku organizāciju piedalīšanos Eiropas GNSS programmu komitejas darbā atbilstoši tās reglamentā noteiktajai kārtībai. IV NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 15. pants Kopienas finansiālo interešu aizsardzība Komisija gādā par to, lai, īstenojot atbilstoši šai regulai finansētās darbības, aizsargātu Kopienas finansiālās intereses šādi: piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām nelikumīgām darbībām, veicot faktiskas pārbaudes, atgūstot nepamatoti izmaksātas summas, kā arī — ja pārkāpumi ir konstatēti — nosakot efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas atbilstīgi Padomes Regulām (EK, Euratom ) Nr. 2988/95[22] un ( Euratom , EK) Nr. 2185/96[23] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1073/1999[24]. Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 1. panta 2. punkta nozīmē „pārkāpums” ir jebkurš Kopienas tiesību aktu noteikumu pārkāpums vai līgumsaistību neievērošana, ko izraisa kāda uzņēmēja rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Kopienu vispārējam budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumu. Šīs regulas piemērošanas rezultātā ar dalībniecēm trešām valstīm noslēgtie līgumi, nolīgumi, kā arī vienošanās īpaši paredz pārraudzību un finanšu kontroli, ko veic Komisija vai citas tās pilnvarota persona, kā arī Revīzijas Palātas inspekcijas, ja vajadzīgs — uz vietas. 16. pants Eiropas Parlamenta un Padomes informēšana Komisija nodrošina šīs regulas īstenošanu. Ik gadus, iesniedzot provizorisko budžeta projektu, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par programmu īstenošanu. 2010. gadā tiks sagatavots termiņa vidusposma pārskats, lai informētu Eiropas Parlamentu un Padomi par programmu īstenošanas gaitu. 17. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] Pielikums Eiropas GNSS programmu mērķi Eiropas GNSS sistēmas un programmas, kā arī šo programmu vispārējie mērķi un īstenošanas posmi ir definēti šīs regulas 1., 3. un 5. pantā. Īpašie Galileo programmas mērķi ir nodrošināt, lai sistēmas raidītos signālus varētu izmantot piecu šādu funkciju pildīšanai. - Piedāvāt tā dēvētu „atvērtu pakalpojumu” (angliski „open service” jeb OS ), kas izmantotājam pieejams bez maksas un kas sniedz tādu atrašanās vietas noteikšanas un sinhronizācijas informāciju, kas paredzēta satelītu radionavigācijas plaša apjoma lietojumiem. - Piedāvāt „dzīvības aizsardzību” („safety of life service” jeb SoL ), kas orientēta uz tiem izmantotājiem, kam drošība ir būtiska, un kas jo īpaši atbilst aeronautikas, jūras un dzelzceļā nozarē pastāvošajām prasībām. Šis pakalpojums atbilst arī nepārtrauktības prasībai, un tajā ietilpst informācijas veseluma ziņojums, kas brīdinās izmantotāju sistēmas atteices gadījumā. - Piedāvāt „komerciālu pakalpojumu” („commercial service” jeb CS ), lai lietojumus varētu izstrādāt profesionālos vai komerciālos nolūkos, pateicoties uzlabojumiem veiktspējas ziņā un informācijai, kurai ir lielāka pievienotā vērtība nekā tai, ko iegūst, izmantojot „atvērto pakalpojumu”. - Piedāvāt „regulētu pakalpojumu valsts struktūrām” („public regulated service” jeb PRS ), kas paredzēts tikai valsts struktūru pilnvarotiem lietotājiem. „Regulētajā pakalpojumā” izmanto spēcīgus, šifrētus signālus. - Piedalīties COSPAS-SARSAT sistēmas meklēšanas un glābšanas pakalpojumā („Search and Rescue Support Service” jeb SAR ), uztverot bāku raidītos avārijas signālus un nosūtot uz tām ziņojumus. Īpašie EGNOS programmas mērķi ir nodrošināt, lai EGNOS sistēma pildītu trīs šādas funkcijas: - Piedāvāt „atvērtu pakalpojumu” („open service” jeb OS), kas izmantotājam pieejams bez maksas un kas sniedz tādu atrašanās vietas noteikšanas un sinhronizācijas informāciju, kas paredzēta satelītu radionavigācijas plaša apjoma lietojumiem teritorijā, kurā sistēma darbojas. - Piedāvāt „komerciāla rakstura informācijas izplatīšanas pakalpojumu”, lai lietojumus varētu izstrādāt profesionālos vai komerciālos nolūkos, pateicoties uzlabojumiem veiktspējas ziņā un informācijai, kurai ir lielāka pievienotā vērtība nekā tiem tai, ko iegūst, izmantojot „atvērto pakalpojumu”. - Piedāvāt „dzīvības aizsardzību” („safety of life service”), kas orientēta uz tiem izmantotājiem, kam drošība ir būtiska, un kas jo īpaši atbilst aeronautikas, jūras un dzelzceļā nozarē pastāvošajām prasībām. Šis pakalpojums jo īpaši atbilst nepārtrauktības prasībai, un tajā ietilpst informācijas veseluma ziņojums, kas brīdinās izmantotāju sistēmas atteices gadījumā. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Grozīts priekšlikums Padomes Regulai par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāko īstenošanu 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības: 06 SADAļA — ENERģēTIKA UN TRANSPORTS 06 02 nodaļa — Iekšzemes, gaisa un jūras transports 06 06 nodaļa — Pētniecība saistībā ar enerģētiku un transportu 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas: 06 01 04 11 pozīcija — Galileo programma — administratīvie izdevumi ( jāizveido jauna budžeta pozīcija ) 06 02 10 pants — Galileo programma 06 06 02 pants — pētniecība saistībā ar transportu (tostarp — aeronautiku) 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums 2008-2013 3.3. Budžeta informācija Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 06 01 04 11 | Fakult. | Nedif. | JĀ | NĒ | NĒ | Nr. 1a — konkurētspēja izaugsmei un kohēzijai | 06 02 10 | Fakult. | Dif. | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 1a — konkurētspēja izaugsmei un kohēzijai | 06 06 02 | Fakult. | Dif. | NĒ | JĀ | JĀ | Nr. 1a — konkurētspēja izaugsmei un kohēzijai | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums Finanšu resursu izklāsts atbilst: 4. esošajam finanšu plānam 2007–2013: 1 005 miljoni euro[25] 5. papildu summām laikposmā 2008–2013: 2 100 miljoni euro 6. summai 300 miljoni euro no Septītās pētniecības pamatprogrammas 7. kopā: laikposmā 2007-2013: 3 405 miljoni euro miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Kopā — cilvēkresursi[30] | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Kopš 1999. gada jūlija Padome uzskata, ka satelītnavigācijas sistēmas izveidošana un izmantošana civilām vajadzībām uzlabotu neatkarību vienā no vissvarīgākajām tehnoloģiju jomām un ka satelītu navigācijas sistēmas pilnveidošana civilam izmantojumam Eiropas rūpniecībai sniegtu iespējas palielināt kompetenci un izmantot tādas iespējas, kuras, pateicoties šim tehnoloģiju veidam, nākotnē pavērsies visplašākajā mērogā. Kopš tā laika Eiropas Savienības padome atkārtoti uzsvērusi šīs programmas stratēģisko nozīmi un lūgusi Komisiju veikt visu nepieciešamo programmas īstenošanai. Komisija 2004. gada 14. jūlijā pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu attīstīšanas un darbības fāžu īstenošanu[31]. Šā priekšlikuma divi galvenie mērķi bija šādi. Pirmkārt, tā kā Galileo programma bija jau sasniegusi brieduma stadiju un līdz ar to bija jau kas vairāk par vienkāršu pētniecības projektu, tai vajadzēja pamatu, proti, īpašu juridisku instrumentu, kas atbilstu Eiropas kosmosa politikas nākotnes programmai un kas pilnībā spētu apmierināt no tās izrietošās vajadzības, un kurā vienlaikus būtu nodrošināta pēc iespējas laba finanšu pārvaldība. Otrkārt, Galileo programmas finansējums bija jāparedz Kopienas budžetā 2007.–2013. gada finanšu plānojumā. Priekšlikumā bija paredzēta arī Eiropas Kopienas finansiāla intervence viena miljarda euro apmērā laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Padome 2005. gada 21. aprīlī panāca vienošanos (tā dēvēto „daļēju vispārējo pieeju”) par Komisijas regulas priekšlikumu, izņemot tās finanšu daļu, kuras galīgais apstiprinājums bija atkarīgs no rezultātiem apspriedēs par finanšu plānu 2007.–2013. gadam. Būtiskākais Padomes ieviestais grozījums bija EGNOS programmas iekļaušana regulas priekšlikumā. 2005. gada 5. septembrī arī Parlaments pirmajā lasījumā ierosināto tekstu izskatīja un kopumā to ļoti atzinīgi novērtēja. Parlaments, tāpat kā Padome, regulas priekšlikumā vēlējās iekļaut EGNOS programmu. Ir jāuzsver, ka tad, kad Komisija 2004. gada jūlijā pieņēma savas regulas priekšlikumu, tika paredzēts, ka Galileo programmas izvēršanas un ekspluatācijas fāzes tiks uzticētas privātā sektora koncesionāram. Šajā sakarā noteica, ka Eiropas Kopienas finanšu līdzdalība būs ne vairāk kā trešdaļa no sistēmas attīstīšanas izmaksām un ikgadēji subsīdiju maksājumi potenciālajam koncesionāram pirmajos programmas darbības gados. Tā kā koncesijas līguma apspriešanas gaitā radās sarežģījumi, Transporta padomes sanāksmes laikā 2007. gada 22. martā un Eiropas Parlaments izvirzīja Komisijai prasību cita starpā iespējami drīz iesniegt potenciālos risinājumus tam, kā ilgtermiņā nodrošināt publiskās finanšu saistības. Atbildi uz Parlamenta un Padomes prasībām Komisijas sniedza 2007. gada 16. maija paziņojumā. Tā vispirms lūdza abus adresātus ņemt vērā, ka sarunas par koncesijas līgumu nonākušas strupceļā. Lai nodrošinātu programmas sekmīgu trupinājumu, Komisija izvirzīja dažus galvenos priekšlikumus, īpaši norādot, ka Eiropas Kopienai pašai ir jānodrošina pilnīga Galileo satelītu konstelācijas attīstīšana, un sistēmas ekspluatācija turpmāk varētu notikt, pamatojoties uz publiskā un privāta sektora partnerību. Komisija norādīja uz to, ka jaunais ierosinātais scenārijs ir vienīgais, kuru īstenojot, sistēma varēs sākt pilnībā darboties līdz 2012. gada beigām. Ir pieprasītas budžeta saistības 3,4 miljardu euro apmērā laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam, kas ir par 2,4 miljardiem euro vairāk nekā sākotnējā summa, kas bija paredzēta priekšlikumā, kuru Komisija pieņēma 2004. gada 14. jūlijā. Šis būtiskais Kopienas budžeta saistību pieaugums ir galvenokārt saistīts ar to, ka Eiropas Kopiena uzņemas pilnībā finansēt sistēmas izvēršanas posmu. Pēc Komisijas paziņojuma Transporta padomē 2007. gada jūnijā tika pieņemta rezolūcija, kurā tika iekļauti šādi apsvērumi: - secinājums, ka sarunas par koncesijas līgumu ir bijušas neveiksmīgas un ka tās ir jāizbeidz; - aicinājums Komisijai turpināt EGNOS sistēmas ieviešanu, nodrošinot, ka tās pakalpojumi ir pieejami 2008. gadā; - atkārtots apstiprinājums attiecībā uz Galileo kā Eiropas Savienības pamatprojekta būtisko nozīmi, un atbalsts iecerei par Galileo sistēmas izvēršanu līdz 2012. gada beigām; - apstiprinājums attiecībā uz to, ka būs nepieciešams papildu publiskais finansējums, lai publiskais sektors varētu panākt Galileo un EGNOS izvēršanu; - lūgums Komisijai līdz 2007. gada septembrim iesniegt sīki izstrādātus priekšlikumus par finansējumu, par politiku, kāda būtu īstenojama valsts pasūtījumu jomā, vienlaikus ņemot vērā gan sasniegto , gan konkurences nepieciešamību attiecībā uz privātā sektora nozīmi ekspluatācijas posmā, un visbeidzot, lai nodrošinātu publiskā sektora programmu labu pārvaldību, pamatojoties uz skaidru Komisijas, Eiropas Kosmosa aģentūras, Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes, dalībvalstu un Padomes pienākumu sadalījumu. Arī Parlaments ar 2007. gada 16. maija priekšlikumu pauda atbalstu Komisijas priekšlikumam jo īpaši attiecībā uz Kopienas finansējuma piešķiršanu programmām. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija EGNOS un Galileo programma pilnībā atbilst subsidiaritātes principam. Satelītu radionavigācijas infrastruktūru ieviešana pārsniedz vienas atsevišķas dalībvalsts finansiālās un tehniskās iespējas, tāpēc Kopienas mēroga rīcība ir piemērotākais veids, kā īstenot šīs programmas, kas ir teicams piemērs Eiropas Kopienas pievienotajai vērtībai, kad tās mērķi un resursi ir skaidri definēti. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Eiropas satelītu radionavigācijas politikas mērķis ir nodrošināt Eiropas Kopienas divas satelītu radionavigācijas sistēmas (GNSS): EGNOS un Galileo . Katrā no šīm divām infrastruktūrām ietilpst satelīti un zemes stacijas. Komisijas priekšlikumos, ko tā formulējusi, lai grozītu sākotnējo regulas priekšlikumu, ņemta vērā gan atteikšanās no shēmas, kas paredzēja koncesiju izvēršanas posmā, gan dažādās Eiropas Parlamenta un Padomes izteiktās piezīmes. Pirmkārt, jaunajā tekstā ir pilnībā iekļauta EGNOS programma. Tā šajā tekstā līdztekus Galileo tiek raksturota kā viens no diviem Eiropas stratēģijas pīlāriem satelītu radionavigācijas jomā. Abas sistēmas un abas programmas ir skaidri definētas. Otrkārt, atbilstoši tiesību akta tekstam būs iespējams pilnīgi izmantot EGNOS sistēmu 2009. gadā. Ir svarīgi, lai Kopiena pēc 2009. gada nodrošinātu finansējumu EGNOS sistēmas ekspluatācijai, iekļaujot visus elementus, kas nodrošina sistēmas darbību, noturību un komerciālās iezīmes. Laikā līdz 2013. gadam EGNOS sistēmas ekspluatācija varētu notikt, noslēdzot ar privāto sektoru sabiedrisko pakalpojumu līgumu, un pēc tam sistēmu varētu pilnībā integrēt Galileo ekspluatācijā. Treškārt, ierosinātajā tekstā ir ņemts vērā, ka Galileo programmas izvēršanas posmā koncesijas shēmu neīstenos un ka visu izvēršanas posma finansējumu pilnībā uzņemsies Eiropas Kopiena, jo nav vērā ņemamas privātā sektora iesaistīšanās. Sistēmas ekspluatēšanai varētu noslēgt pakalpojumu koncesijas līgumus vai sabiedrisko pakalpojumu līgumus ar privāto sektoru. Ceturtkārt, ar ierosināto dokumenta tekstu ir paredzēts uzlabot programmu publisko vadību divos iespējamos veidos: - no vienas puses, paredzot striktu Komisijas pārstāvētās Eiropas Kopienas, Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes un Eiropas Kosmosa aģentūras atbildības sadalījumu un uzticot Komisijai vadošo lomu un atbildību par programmu īstenošanu, - no otras puses, izveidojot Eiropas GNSS programmu komiteju. Rīcības mērķi un paredzētās darbības ir šādi: Rīcības mērķis Nr. 1: Galileo programmas turpmākā īstenošana. Darbība Nr. 1 Elementi, kuru piegādei nepieciešams ilgs laiks Šī darbība ietver tādu elementu savlaicīgu iepirkumu, kuru piegādei nepieciešams ilgs laiks (šādi elementi ir satelītu daļas, kuras jāiepērk savlaicīgi pirms pašu satelītu izgatavošanas, jo elementu pieejamība tirgū ir ierobežota) un kuri būtu savietojami ar satelītu ražošanas līnijām; šāds process saistīts ar sarunām par pilnīgas izvēršanas līgumu. Šī darbība vispārējai Galileo programmas plānošanai ir būtiska. Darbība Nr. 2 Gatavi satelīti Šīs darbības mērķis ir nodrošināt, lai sarunu par pilnīgas izvēršanas līgumu rezultāts un līguma īstenošana atbilstu Komisijas mērķiem attiecībā uz Galileo programmu. Būs nepieciešams rūpīgi pārbaudīt, vai pilnībā tiek ievēroti Padomes lēmumi attiecībā uz iepirkumu politiku, un pārliecināties par darbības savietojamību ar starptautiskajām saistībām. Darbība Nr. 3 Nesējraķetes Šīs darbības mērķis ir nodrošināt ESA ierosinātā starta plāna atbilstību vispārējai Komisijas politikai, programmu riska pārvaldības politikai un riska mazināšanas plāniem. Iespējamā starptautiskā sadarbība būtu jāskata saistībā ar šo starta plānu. Darbība Nr. 4 Rezerves nesējraķetes un divas satelītu zemes daļas Skatīt iepriekš minēto, konkrēti pievēršoties riska mazināšanai saistībā ar neparedzētiem atgadījumiem. Darbība Nr. 5 Zemes segments Šīs darbības mērķis ir nodrošināt, lai sarunu par pilnīgas izvēršanas līgumu rezultāts un līguma īstenošana atbilstu Komisijas mērķiem attiecībā uz Galileo programmu. Būs nepieciešams rūpīgi pārbaudīt, vai pilnībā tiek ievēroti Padomes lēmumi attiecībā uz iepirkumu politiku, un pārliecināties par darbības savietojamību ar starptautiskajām saistībām. Darbība Nr. 6 Ekspluatācija Šīs darbības mērķis ir nodrošināt, lai sarunu par pilnīgas izvēršanas līgumu rezultāts un līguma īstenošana atbilstu Komisijas mērķiem un darbībai attiecībā uz Galileo darbību. Būs nepieciešams rūpīgi pārbaudīt, vai turpmākajā Galileo ekspluatācijas posmā pilnībā tiek ievēroti Padomes lēmumi. Darbība Nr. 7 Sistēmas projektēšana Šīs darbības mērķis ir nodrošināt, lai sarunu par pilnīgas izvēršanas līgumu rezultāts un līguma īstenošana atbilstu Komisijas mērķiem attiecībā uz Galileo programmu. Būs nepieciešams rūpīgi pārbaudīt, vai pilnībā tiek ievēroti Padomes lēmumi, un pārliecināties par darbības savietojamību ar starptautiskajām saistībām. Rīcības mērķis Nr. 2: EGNOS (viena darbība). Šīs darbības mērķis ir nodrošināt, lai ESA un Galileo Uzraudzības iestādes veiktās darbības attiecībā uz EGNOS uzlabošanu, agrīnajām darbībām un EGNOS uzņēmēju izraudzīšanu atbilstu Komisijas mērķiem. Būs nepieciešams rūpīgi pārbaudīt, vai pilnībā tiek ievēroti Padomes lēmumi, un pārliecināties par darbības savietojamību ar starptautiskajām saistībām. 5.4. Īstenošanas nosacījumi - Komisija izveido vairākgadu darba programmu. Vairākgadu darba programmu un tās pārskatītās versijas Komisija pieņem saskaņā ar šīs regulas 14. pantā minēto procedūru. - Eiropas GNSS Uzraudzības iestādei tiek piešķirta vispārēja Komisija palīga loma. Uzraudzības iestāde arī nodrošina to līdzekļu pārvaldību un kontroli, kurus programmu satvarā tai konkrēti piešķīrusi Eiropas Kopiena. Šie līdzekļi Uzraudzības iestādes rīcībā ir nodoti saskaņā ar vienošanos par deleģēšanu atbilstoši Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punktam un Regulas (EK) Nr. 1321/2004 noteikumiem. - Eiropas Kosmosa aģentūra, kura ir eksperts tehniskos jautājumos, noslēgs ar Eiropas Kopienu daudzgadu nolīgumu par programmu norises tehniskajiem aspektiem un jo īpaši par darbībām, kas saistītas ar Galileo programmas izvēršanas posmu. Lai Komisija, kas pārstāv Eiropas Kopienu, varētu pilnībā īstenot savas revīzijas pilnvaras, šajā nolīgumā noteikti jāiekļauj vispārēji nosacījumi par Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticēto līdzekļu pārvaldību un jāparedz, ka saskaņā ar šo nolīgumu noslēgtajiem līgumiem ir jāatbilst Kopienas tiesību aktiem publisko iepirkumu jomā. - Komisijai ES vārdā kā sistēmas īpašumtiesību turētājai ir pienākums jo īpaši nodrošināt, lai ES politiskās un starptautiskās saistības un redzējums tiktu īstenoti, tā nosaka un vienojas par vispārējām sistēmas specifikācijām un prasībām, un tai ir jāuzrauga un jākontrolē, lai būvēšanas, izvēršanas un ekspluatācijas posmos šādas prasības tiktu rūpīgi ievērotas. Šajā sakarā: 1. Komisiju konsultēs pieredzes bagātākie speciālisti no tādām jomām kā projektu vadība, kosmosa tehnoloģijas, finanses, tehnoloģiju mārketings, kuri savu ieguldījumu sniegs kā neatkarīgi programmas pārskatītāji. 2. Komisija plāno izveidot atbilstoši organizētu Galileo komandu, kurai nodrošina pienācīgus cilvēkresursus, lai tā attiecībā uz programmas elementiem sniegtu vispārēju pārvaldības, riska uzraudzības un vadības, ziņojumu sniegšanas un novērtēšanas atbalstu. Galileo Uzraudzības iestādes un projektu vadības konsultanti (tos ieceļ, parakstot pakalpojumu līgumu(-us)) sniedz nepieciešamo atbalstu, jo īpaši attiecībā uz riska vadības novērtējumu un kontroli, dokumentācijas kontroli, līdzdalību sanāksmēs par programmas virzību, uzraudzību un ziņojumu sniegšanu par panākto progresu, kā arī palīdz novērtēt tehniskos, izmaksu aspektus un veic plānošanu. 3. Visbeidzot Komisijai atbalstu var sniegt arī citi speciālisti un eksperti. Šiem ekspertiem jāizvirza uzdevums konsultēt programmas vadītāju, bet tiem nedrīkst piešķirt izpildpilnvaras. Tādējādi tiek radīta laba iespēja pilnīgi izmantot valsts mērogā pieejamos profesionālos resursus. ( Pārvalda centralizēti ( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( izpildaģentūrām ( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē ( Starptautiskajām organizācijām (Eiropas Kosmosa aģentūrai) 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Komisija ir izveidojusi vairākgadu darba programmu, kurā ir definētas finansētās darbības, Kopienas ieguldījums, paredzamie rezultāti un darbības rādītāji. Vairākgadu darba programma un tās pārskatītās versijas Komisija pieņem saskaņā ar šīs regulas 14. pantā minēto procedūru. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Kopš 1999. gada Komisija ir veikusi vairākus pētījumus un sniegusi paziņojumus par dažādiem jautājumiem, kuri skar EGNOS un Galileo programmas (definīcijas, izmaksas/ieguvumi, pārvaldība, PPP, u.tml.). Visi šie dokumenti ir pieejami. 6.2.2. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Komisija nodrošina šo programmu īstenošanu. Tālab ik gadu, iesniedzot provizorisko budžeta projektu, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par programmu īstenošanu. Līdztekus minētajam 2010. gadā tiks veikts termiņa vidusposma pārskats, lai informētu Eiropas Parlamentu un Padomi par programmu īstenošanas gaitu. 7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI SASKAņā AR REGULAS 15. PANTU VIENOšANāS, FINANSēJUMA LīGUMI UN VISI LīGUMI VAI īSTENOšANAS INSTRUMENTI, KURI TIEK RADīTI TO REZULTāTā, SKAIDRI PAREDZ, KA REVīZIJAS PALāTA UN EIROPAS BIROJS KRāPšANAS APKAROšANAI (OLAF) NEPIECIEšAMīBAS GADīJUMā DRīKST VEIKT PāRBAUDES UZ VIETAS. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Šīs summas var izteikt pašreizējās cenās, izņemt tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksas un attiecina uz 2007. līdz 2013. gadu par kopējo summu 3 378 miljoni euro apmērā, no kuras 300 miljonus euro finansē Septītās pamatprogrammas ietvaros (06 06 02 pants — pētniecība saistībā ar transportu (tostarp aeronautika)) Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) (Mērķi, darbības un rezultāti) | Gads 2008. | Gads 2009. | Gads 2010. | Gads 2011. | Gads 2012. | Gads 2013. | KOPĀ | Gads 2008. | Gads 2009. | Gads 2010. | Gads 2011. | Gads 2012. | Gads 2013. | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[33] (XX 01 01.) | A*/AD | 15 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | B*, C*/AST | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | Personāls, ko finansē atbilstīgi[34] XX 01 02 pantam | 9[35] | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | KOPĀ | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi Programmas darbības joma ietver līdzekļus aptuveni 10 miljardu euro apjomā iepirkumiem, darbībām, ekspluatācijai un P&A līgumiem. „Galileo grupa”, kuru ierosināts izveidot un kuras vadība tiks organizēta direktoru līmenī, nodrošinās vispārējās programmu pārvaldības, riska uzraudzības, ziņojumu sniegšanas un izvērtēšanas funkcijas. Jo īpaši tā veiks šādus uzdevumus: 1. Institucionālie uzdevumi 1.1. Ziņojumu sniegšana Padomei un EP 1.2. Sadarbība ar Revīzijas palātu 2. Darbības uzdevumi 2.1. Ziņojumu sniegšana par programmas vadību jaunajai Eiropas GNSS padomei 2.2. Pārraudzība Galileo Uzraudzības iestādes valdē 2.3. Vispārējā programmas un riska pārvaldība ar ārējās konsultatīvās padomes atbalstu 2.4. Pārraudzība attiecībā uz ESA iepirkumiem, pārvaldības tehnisko bāzes līniju un drošības prasībām 2.5. Pārraudzība attiecībā uz EGNOS/ Galileo darbības/ ekspluatācijas līgumiem (tiešā veidā vai Galileo Uzraudzības iestādes pārraudzībā) 2.6. Galileo Uzraudzības iestādes veikto darbību pārraudzība, kas veiktas COM (P&A un citi) vārdā 3. Starptautisku sarunu risināšana (nolīgumu un regularitātes/ drošuma jautājumi) 4. Juridiskie un finanšu jautājumi 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) Cilvēkresursu vajadzības tiek apmierinātas, pamatojoties uz piešķirto budžetu ĢD, kurš veic pārvaldību, ikgadējā budžeta piešķiršanas procesa ietvaros. ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas Štata darbinieki/ ierēdņi: 8 AD + 3 AST Kā arī: Līgumdarbinieki: 1 no II pakāpes Valsts norīkotie eksperti: 2 ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru 2008. gadam 2 PLE — darbībai 14 PLE — pētniecībā ( Amata vietas jāpieprasa 2009. gada GSP/PBP procedūras ciklā 5 PLE Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas periodā no 2008. gada līdz 2013. gadam, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads 2008. | Gads 2009. | Gads 2010. | Gads 2011. | Gads 2012. | Gads 2013. | KOPĀ | 1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) | Izpildaģentūras | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - iekšējas (intra muros)[36] | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 21,000 | - ārējais (extra muros)[37] | 1,500 | 1,500 | 1,500 | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 6,000 | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 5,000 | 5,000 | 5,000 | 4,000 | 4,000 | 4,000 | 27,000 | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | Gads 2008. | Gads 2009. | Gads 2010. | Gads 2011. | Gads 2012. | Gads 2013. | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 2,457 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, ārštata darbinieki u.c.) | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 2,874 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | Aprēķins – ierēdņi un pagaidu darbinieki/ personāls, kuru finansē atbilstīgi XX 01 02 pantam a) Ierēdņi un pagaidu darbinieki Komisijas nodarbinātā personāla vidējās izmaksas gadā (gan attiecībā uz ierēdņiem gan pagaidu darbiniekiem) ir 117 000 euro/ gadā (2008. gadā), iekļaujot netiešās izmaksas ( overheads ) (21 štata darbinieks x 117 000 euro = 2 457 000 euro 2008. gadā un 26 štata darbinieki x 117 000 euro = 3 042 000 euro turpmākajiem gadiem). b) Darbinieki, kurus finansē saskaņā ar XX 01 02 pantu Vidējās izmaksas gadā vienam VNE ir 48 000 euro/ gadā (8 VNE x 48 000 = 384 000 euro) Vidējās izmaksas gadā par vienu līgumdarbinieku II pakāpē ir 33 000 euro/ gadā. Kopējās personāla izmaksas, kuru finansē saskaņā ar XX 01 02 pantu, ir 417 000 euro. 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) | Gads 2008. | Gads 2009. | Gads 2010. | Gads 2011. | Gads 2012. | Gads 2013. | KOPĀ | XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 2,400 | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,300 | XX 01 02 11 03 – Komitejas[38] | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,500 | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | - | - | - | - | - | - | - | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | - | - | - | - | - | - | - | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | - | - | - | - | - | - | - | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 4,200 | [1] COM(2004) 477. [2] Eiropas Parlamenta 2007. gada 26. aprīļa rezolūcija par Galileo koncesijas līguma sarunām. [3] COM(2007) 261. [4] Eiropas Parlamenta 2007. gada 20. jūnija Rezolūcija par Eiropas satelītu radionavigācijas programmas ( Galileo ) finansējumu saskaņā ar 2006. gada 17. maija iestāžu nolīgumu par Finanšu daudzgadu perspektīvu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. [5] COM(2004) 477 galīgā redakcija/2. [6] Budžeta 6. postenis. [7] COM(2007) 534, 2007. gada 19. septembris. [8] OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp. [9] COM(2004) 477, 2004. gada 14. jūlijs, grozījumi izdarīti ar COM(2004) 477 galīgā redakcija/2, 2006. gada 24. maijs. [10] OV C […], […], […] lpp. [11] OV C […], […], […] lpp. [12] OV C […], […], […] lpp. [13] …. [14] COM(2001) 370, 12.9.2001. [15] COM(2007) 212, 26.4.2007. [16] OV L 228, 23.9.1995., 1. lpp. Jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 807/2004 (OV L 143, 30.4.2004., 46. lpp.). [17] OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp. Grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 1942/2006 (OV L 367, 22.12.2006., 18. lpp.). [18] COM(2004) 477 galīgā redakcija/2. [19] Budžeta 6. postenis. [20] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [21] OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp. [22] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [23] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [24] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [25] COM(2004) 477 / COM(2004) 477 galīgā redakcija /2. [26] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [27] Summa 100 miljoni euro ir paredzēta 2007. gada budžetā budžeta pozīcijā 060210. Tomēr Komisija šos līdzekļus nevarēs izmantot, jo pamatinstrumenta pieņemšana nenotiks 2007. gadā. Tālab Komisija plāno šo summu pārcelt uz TEN-T kā saistību apropriācijas (ar paredzēto atdevi budžeta pozīcijā 060210 2009. gadā), kā arī darīt pieejamas saistību apropriācijas, izmantojot vispārējo pārvietojumu. [28] Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [29] OV C 139 14.6.2006. 1. lpp. [30] No 35 amata vietām 21 amata vieta ir izveidota no jauna, bet pārējās 14 jau pastāv. [31] COM(2004) 477. [32] Summā 895 miljoni euro (kura norādīta šajā tabulā) iekļauta summa 100 miljonu euro apmērā saistībā apropriācijās, kas paredzēta pārcelšanai uz 2009. gadu no budžeta pozīcijas 06 03 03 – „Finansiāls atbalsts projektiem, kas attiecas uz vispārējām interesēm Eiropas transporta tīklā” uz budžeta pozīciju 06 02 10 „ Galileo Programma”. Minētā darbība ir saskaņā ar lūgumu veikt pārcelšanu, kuru Komisija grasās iesniegt 2007. gadā (skatīt arī zemsvītras piezīmi tabulas pelēkajā laukumā 4.1.1. punktā ar kopsavilkumu par saistību apropriācijām (SA) un maksājumu apropriācijām (MA). [33] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [34] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [35] 8 VNE un 1 līgumdarbinieks. [36] Konsultanti, ar kuriem noslēdz līgumu pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus konkursam (10 personas, paredzot izdevumus 1 450 euro apjomā/ dienā/ personai 20 darba dienas mēnesī 12 mēnešu laikā + 20 000 euro komandējumu izmaksu segšanai gadā).Papildus būs nepieciešami kvalificēti darbinieki šādām vajadzībām: Galileo programmas pārvaldība/ finanšu/ riska pārvaldība/ Eiropas GNSS politika/ starptautiski jautājumi/ ziņojumu sniegšana/ ESA iepirkumu uzraudzība/ darbības/ ekspluatācijas līgumu pārraudzība [37] Skatīt 5.4. a [38] „Eiropas EGNSS programmu komiteja”.