KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Eiropas oglekļa tirgus stāvoklis 2012. gadā /* COM/2012/0652 final */





SATURS 1........... Ievads............................................................................................................................ 3 2........... Oglekļa tirgus stāvoklis................................................................................................... 4 3........... Izsoļu grafika pārskatīšana kā īstermiņa pasākums........................................................... 6 4........... Strukturālo pasākumu varianti......................................................................................... 7 4.1........ A variants. ES mērķa samazināt emisijas palielināšana līdz 30 % 2020. gadā.................... 7 4.2........ B variants. Daļas kvotu norakstīšana 3. posmā................................................................ 7 4.3........ C variants. Ikgadējā lineārā samazinājuma koeficienta agrāka pārskatīšana....................... 8 4.4........ D variants. ES ETS jomas paplašināšana, ietverot citas nozares....................................... 8 4.5........ E variants. Piekļuves starptautiskajiem kredītiem ierobežošana......................................... 9 4.6........ F variants. Diskrecionāri cenu pārvaldības mehānismi....................................................... 9 5........... Secinājumi.................................................................................................................... 11 KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Eiropas oglekļa tirgus stāvoklis 2012. gadā (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. Ievads Šis ziņojums par oglekļa tirgus darbību ir sniegts saskaņā ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas direktīvas 10. panta 5. punktu un 29. pantu[1]. Saskaņā ar ETS direktīvu ziņojums bija paredzēts 2013. gadā — pirmajā 3. posma gadā. Neformālajā sanāksmē 2012. gada aprīlī vides ministrus informēja par Komisijas nodomu pirmo ziņojumu sagatavot jau 2012. gadā, ko ministri atzinīgi novērtēja. ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS) kopš tās ieviešanas ir sniegusi ES mēroga oglekļa cenas signālu, kas ietekmē ikdienas operatīvo un stratēģisko ieguldījumu lēmumus. No 2013. gada tā attieksies aptuveni uz pusi no siltumnīcas efektu izraisošo gāzu (SEG) emisijām ES. Kā noteikts ETS direktīvas 1. pantā, sistēma ir izveidota, lai veicinātu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanos rentablā un ekonomiski efektīvā veidā. Šim mērķim nav termiņa. ETS būs izšķirīga nozīme investīciju sekmēšanā plašā zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju spektrā. Tā ir izveidota tā, lai būtu tehnoloģiju ziņā neitrāla, izmaksu ziņā efektīva un pilnībā atbilstoša iekšējam enerģijas tirgum. ETS būs svarīga loma pārejā uz ekonomiku ar mazām oglekļa dioksīda emisijām līdz 2050. gada. Kopš otrā tirdzniecības perioda sākuma 2008. gadā emisijas ir samazinājušās par vairāk nekā 10 %, un, lai gan ES ETS oglekļa cenas signāls noteikti deva savu ieguldījumu samazinājumā, acīmredzami lielākais iemesls šādam ievērojamam emeisiju ietaupījumam ir ekonomikas krīze. Tomēr ES ETS tirgus ir plaši atzīts kā likvīds tirgus ar funkcionējošu infrastruktūru un iedvesmo arvien vairāk valstu, piemēram, Austrāliju, Dienvidkoreju un Ķīnu, sekot Eiropas piemēram un izveidot vietējos oglekļa tirgus. Šā pirmā ziņojuma mērķis ir analizēt oglekļa tirgus darbību un apsvērt, vai ir nepieciešams ierosināt regulatīvus pasākumus, kā paredzēts ES ETS direktīvas 29. pantā. Ziņojums ir arī reakcija uz Eiropas Parlamenta un Padomes aicinājumu Komisijai saistībā ar Energoefektivitātes direktīvu: „minētajā ziņojumā izskatīt rīcības iespējas, tostarp iespēju pastāvīgi ieturēt kvotunepieciešamo daudzumu, lai pēc iespējas drīz pieņemtu turpmākos atbilstošos strukturālospasākumus, ar ko trešajā posmā stiprina un padara efektīvāku ETS." 2. Oglekļa tirgus stāvoklis ES ETS īstenošana valdībām un uzņēmumiem sniedza arī plašu tirgus un darba pieredzi. Šī pieredze ir izmantota sistēmas darbības modeļa nozīmīgai pārskatīšanai, par ko vienojās 2008. gadā ar mērķi piemērot to no 2013. gada, un kurā notiks šādas fundamentālas izmaiņas: 1. ES mēroga maksimālais kvotu apjoms atšķirībā no atsevišķu 27 dalībvalstu maksimālajiem kvotu apjomiem līdz 2020. gadam un pēc tam, kas samazināsies par 1,74 % gadā, nodrošinās lielāku tiesiskā regulējuma prognozējamību un stabilitāti; 2. izsolīšana kā kvotu piešķiršanas pamata sistēma 3. posmā; 3. harmonizēti noteikumi par kvotu piešķiršanu bez maksas, pamatojoties uz rādītāju līmeņatzīmēm, kas noteiktas pirms 3. posma; 4. stingrāki noteikumi attiecībā uz tiem starptautisko kredītu veidiem, kurus drīkst izmantot ES ETS; 5. 27 valstu elektronisko reģistru aizstāšana ar vienu Savienības reģistru. Regulatīvā izpratnē šīs izmaiņas nozīmē pamatīgas pārmaiņas Eiropas oglekļa tirgū. Lai gan daži darbi vēl nav pilnībā pabeigti (piemēram, izsoļu infrastruktūras izveidošana), regulatīvā infrastruktūra lielā mērā jau ir nodrošināta. Sākoties otrajam tirdzniecības periodam, tika prognozēts, ka ETS 2. posma kvotu maksimālie apjomi būs ievērojamas pūles prasošs uzdevums. Tomēr ekonomiskā lejupslīde, kas sākās 2008. gadā, ir radikāli mainījusi ainu, un kopš tā laika ETS ir kvotu un starptautisko kredītu pārpalikums, salīdzinot ar emisijām (sk. tabulu). Katru gadu, jo īpaši 2011. gadā, ir palielinājies apritē laisto kvotu skaits, kā arī starptautisko kredītu piedāvājums un izmantošana. Līdz 2011. gada beigām apritē laists 8171 miljons kvotu un atbilstībai izmantoti 549 miljoni starptautisko kredītu, kopā veidojot 8720 miljonus vienību, kas bija pieejamas atbilstības nodrošināšanai 2008.–2011. gadā. Pretēji tam verificētās emisijas 2008.–2011. gadā bija tikai 7765 miljoni tonnu CO2 ekvivalenta. Tādējādi līdz 2012. gada sākumam bija uzkrājies 955 miljonus liels kvotu pārpalikums[2]. Pat neņemot vērā daļu no pārpalikuma, kas radās no starptautisko kredītu izmantošanas atbilstības nodrošināšanai, pārpalikums joprojām būtu 406 miljoni kvotu. 1. tabula. Piedāvājuma un pieprasījuma bilance 2008.–2011. (miljonos tonnu) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Kopā Piedāvājums: izdotās kvotas un izmantotie starptautiskie kredīti || 2076 || 2105 || 2204 || 2336 || 8720 Pieprasījums: paziņotās emisijas || 2100 || 1860 || 1919 || 1886 || 7765 Kopējais kvotu pārpalikums || -24 || 244 || 285 || 450 || 955 Avots: Kopienas neatkarīgo darījumu žurnāls (CITL), atbilstības dati par 2011. gadu, publicēti 2012. gada 2. maijā, Eiropas Komisija Kvotu un starptautisko kredītu pieaugoša piedāvājuma tendence kopā ar mazu pieprasījumu daļēji atspoguļojas cenas attīstībā kopš 2008. gada. Kvotu cena ir lielas virknes faktoru rezultāts, lai gan, protams, vislielākā ietekme uz cenām bija ekonomikas lejupslīdei 2009. gadā. Nozīmīga cenu samazināšanās 2011. gada otrajā pusē līdz līmenim zem 10 euro notika vienlaicīgi ar kvotu un starptautisko kredītu pārpalikuma ātrāku veidošanos. 1. diagramma. Oglekļa cenas dinamika. Avots: „Intercontinental Exchange”. Dati par "front-year" nākotnes līgumiem ar piegādi decembrī Arī 2012. un 2013. gadā ir prognozējama pārpalikuma strauja palielināšanās, un lielā mērā iemesls ir pagaidu elementi, kas tieši saistīti ar pāreju uz 3. posmu. Kvotu piedāvājums īstermiņā palielinās, jo īpaši šādu faktoru dēļ: 3. posma kvotu pārdošana uz noteiktu termiņu, lai iegūtu līdzekļus NER300 programmas oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas un novatorisku atjaunojamo enerģiju projektiem[3], savlaicīgas izsoles, lai apmierinātu elektroenerģijas sektora riska ierobežošanas pieprasījumu, un jaunām iekārtām paredzētās rezerves valsts 2. posmā pārpalikušo kvotu pārdošana. Šie trīs avoti kopā līdz 2013. gada beigām veido aptuveni 500 miljonus kvotu. Tajā pašā laikā starptautisko kredītu piedāvājums saglabāsies augsts, kā arī to izmantošana ES ETS, visticamāk, palielināsies, kad notiks pāreja uz 3. posmu. Nav paredzamas nozīmīgas emisiju izmaiņas 2012. un 2013. gadā, tādēļ pārpalikums 3. posma sākumā varētu būt krietni lielāks par 1,5 miljardiem kvotu — pat līdz 2 miljardiem kvotu[4]. Lai gan tiek lēsts, ka no 2014. gada pārpalikuma strauja palielināšanās beigsies, nav paredzams, ka kopējais pārpalikums 3. posmā nozīmīgi samazināsies, un 3. posma lielākajā daļā, iespējams, veidosies strukturāls pārpalikums aptuveni 2 miljardu kvotu apjomā. Pārpalikuma lielums līdz 2020. gadam lielā mērā būs atkarīgs no enerģiētikas attīstības ilgākā termiņā, piemēram, atjaunojamo enerģijas avotu iekļūšanas tirgū un pašreizējā darba energoefektivitātes uzlabošanai, kā arī no ekonomikas atveseļošanās tempa. 2. diagramma. Piedāvājuma un pieprasījuma vēsturiskais un iespējamais nākotnes profils līdz 2020. gadam Avots: SWD(2012) 234 final 3. Izsoļu grafika pārskatīšana kā īstermiņa pasākums Līdz ar samazinātu pieprasījumu parasti rodas arī samazināts piedāvājums. Tomēr ES ETS specifisku regulatīvo pasākumu rezultātā nākamajos gados piedāvājums kādu laiku faktiski pieaugs, kā izklāstīts 2. iedaļā. Neliels pārpalikums oglekļa tirgū ir normāla parādība; var būt starpība starp kvotu maksimālo apjomu un emisijām. Bet, ja pārpalikums 2011. gadā jau ir gandrīz miljards kvotu, pastāv risks nozīmīgi kaitēt oglekļa tirgus pareizai darbībai, pārāk liela kvotu īstermiņa papildu piedāvājuma rezultātā izraisot pārmērīgas cenas svārstības. Ņemot vērā pašreizējo ārkārtas situāciju, kad reglamentējošo noteikumu dēļ turpina pieaugt piedāvājums, ir atbilstoši pārskatīt laika grafiku, kas nosaka piedāvājumu ES ETS 3. posmā, un atlikt daļu no izsolēm. Tādēļ, lai uzlabotu oglekļa tirgus pareizu darbību, Komisija kā tūlītēju pasākumu piedāvā 3. posmā mainīt izsoļu laika grafiku un atlikt noteikta apjoma kvotu izsoles, kas plānotas 2013., 2014. un 2015. gadā. Tādēļ šis ziņojums ir papildināts ar priekšlikumu grozīt Izsoļu regulu un proporcionālu ietekmes novērtējumu. Tas pierāda, ka šāda „atlikšana”, ja tā ir pareizi plānota, var atjaunot piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru ES ETS tirgū, pārejot uz 3. posmu, un samazināt nestabilitāti, ko rada kvotu pārpalikuma strauja palielināšanās. Tas ir panākams bez nozīmīgas ietekmes uz konkurētspēju un 3. posma sākumā var palielināt valstu ienākumus. Tomēr „atlikšana” neietekmētu aptuveni 2 miljardus kvotu lielo strukturālo pārpalikumu 2013.–2020. gada periodā. Tā kā kvotas, kas piešķirtas ekonomikas lejupslīdes laikā, var izmantot ilgu laiku pēc tās beigām, pārpalikums būs jūtams līdz 2020. gadam un vēl pēc tam. Strukturāls pasākums varētu koriģēt šo pārmērīgo piedāvājumu, tā ierobežojot ilgtermiņa sekas. 4. Strukturālo pasākumu varianti Lai risinātu pieaugošos piedāvājuma un pieprasījuma strukturālo neatbilstību un uzzinātu ieinteresēto personu viedokļus par iespējamiem risinājumiem, Komisija neizsmeļoša saraksta veidāir atlasījusi sešus strukturālo pasākumu variantus. Ja Komisija nolems virzīt jebkuru no izklāstītajiem variantiem, būs vajadzīgs tiesību akta priekšlikums likumdevējiem kopā ar pilnīgu ietekmes novērtējumu atbilstoši lietpratīga regulējuma principiem. 4.1. A variants. ES mērķa samazināt emisijas palielināšana līdz 30 % 2020. gadā Ja ES palielinātu SEG samazināšanas mērķi līdz 30 % 2020. gadā — ja ir izpildīti nosacījumi, kā vairākkārt apstiprinājusi Eiropadome —, tad vajadzētu attiecīgi grozīt kvotu daudzumu ES ETS, izmantojot kvotu galīgu norakstīšanu vai ikgadējā lineārā samazinājuma koeficienta pārskatīšanu, divus mehānismus, kas jau ir sīkāk aprakstīti kā „b” un „c” variants. Vērienīgākam 3. posma maksimālā apjoma mērķim ietekme būtu arī uz oglekļa tirgu pēc 2020. gada. Komisija jau iepriekš ir analizējusi ietekmi, kāda būtu kvotu norakstīšanas apjomam[5], kas ES ETS maksimālo apjomu līdz 2020. gadam izlīdzinātu ar kopējo mērķi 30 %, salīdzinot ar 1990. gadu, un ES pieņemto ilgtermiņa mērķi 80–95 % līdz 2050. gadam, salīdzinot ar 1990. gadu. Šāds apjoms būtu aptuveni 1,4 miljardi kvotu. Komisija ir analizējusi arī ar to saistīto ietekmi dalībvalstu līmenī[6]. Šā varianta īstenošanai būtu nepieciešamas ne tikai ES ETS kvotu skaita izmaiņas, bet tas arī ietekmētu mērķus, kas pieņemti ar ES Lēmumu par kopīgiem centieniem[7]. 4.2. B variants. Daļas kvotu norakstīšana 3. posmā Pārpalikumu var samazināt, galīgi norakstot dažas 3. posma kvotas. Šim pasākumam nepieciešami primārie tiesību akti, un tā vietā, lai pilnībā pārskatītu ES ETS direktīvu, pasākumu varētu īstenot ar atsevišķu lēmumu, ko pieņemtu Eiropas Parlaments un Padome. Tad tas pilnībā saglabātu plašāka ETS tiesību aktu kopuma sistēmas regulatīvo stabilitāti 3. posmā. Šā varianta rezultātā paredzēts samazināt 3. posmā piešķirto kvotu skaitu, no apjoma, ko paredzēts pārdot izsolē, galīgi norakstot noteiktu skaitu kvotu. Šis variants atstāj neskartas bez maksas piešķirtās kvotas vai jau esošās kvotas, kas tiek turētas kontos. Pasākums var efektīvi risināt vispārējo piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstību 3. posmā. Tas netieši palielinātu emisiju samazināšanas skaitlisko mērķi 2020. gadam un tādējādi (daļēji) atjaunotu 2008. gada klimata un enerģētikas tiesību aktu kopuma vērienīgo līmeni, bet tieši neietekmētu sistēmu pēc 2020. gada. Tas samazinātu kvotu pārpalikumu 3. posmā un atkarībā no norakstītā kvotu apjoma nodrošinātu to, ka ETS palīdz īstenot atjaunojamo enerģijas avotu un energoefektivitātes mērķus. Protams, var apsvērt dažādas pieejas galīgas norakstīšanas apjomam un laika grafikam. 4.3. C variants. Ikgadējā lineārā samazinājuma koeficienta agrāka pārskatīšana Kvotu kopējais apjoms lineāri samazinās par 1,74 % gadā, salīdzinot ar vidējo gada kvotu kopapjomu 2008.–2012. gadā. Šo lineāro koeficientu piemēro arī pēc 2020. gada, kamēr nav veiktas izmaiņas ETS direktīvā. Direktīvā paredzēts no 2020. gada pārskatīt lineāro koeficientu ar mērķi pieņemt lēmumu par tā grozīšanu līdz 2025. gadam. Šo pārskatīšanu var veikt agrāk, tādējādi potenciāli samazinot kvotu kopapjomu jau 3. posmā atkarībā no izmaiņu spēkā stāšanās termiņa. Šis strukturālais pasākums varētu ne tikai likvidēt pieprasījuma un piedāvājuma neatbilstību un līdz 2020. gadam (daļēji) atjaunot emisiju samazināšanas mērķa vērienīgumu, bet ietekmētu vērienīguma līmeni arī pēc 2020. gada. Lineāro koeficientu varētu noteikt tādā līmenī, kas atbilst ES kopējam mērķim par 30 % samazināt SEG emisijas, salīdzinot ar 1990. gadu[8], kā izklāstīts „a” variantā. Pašreizējā lineārā koeficienta izmantošanas rezultātā samazinājums līdz 2050. gadam ir tikai 70 % no ETS maksimālā kvotu apjoma, kas nav atbilstoši ES pieņemtajam ilgtermiņa mērķim līdz 2050. gadam samazināt emisijas par 80–95 %, salīdzinot ar 1990. gadu, kā Komisija norādījusi „Zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa ceļvedī 2050. gadam”[9]. Lineārā koeficienta agrāka pārskatīšana ietekmētu arī periodu pēc 3. posma. Šajā periodā tirgu pamatīgi ietekmē arī vairāki citi svarīgi politikas jautājumi, piemēram, kā uzlabot ES konkurētspēju svarīgāko zema oglekļa dioksīda emisiju tehnoloģiju jomā, saikne ar ES politisko ietvaru pēc 2020. gada, saikne starptautiskā oglekļa tirgus attīstību un oglekļa pārvirzes risks. Grozot lineāro koeficientu, jārisina arī minētie jautājumi. 4.4. D variants. ES ETS jomas paplašināšana, ietverot citas nozares Ceturtais strukturāla pasākuma variants varētu būt iekļaut nozares, ko mazāk ir ietekmējuši ekonomikas cikli. Ja 2009. gadā emisijas ES ETS samazinājās par vairāk nekā 11 %, tad nozarēs ārpus ES ETS šis samazinājums bija tikai aptuveni 4 %. Šo starpību daļēji var izskaidrot ar atšķirīgām ekonomikas lejupslīdes ietekmēm uz atsevišķām nozarēm. Tādēļ ES ETS jomu varētu attiecināt uz citām ar enerģiju saistītām CO2 emisijām nozarēs, kas pašlaik ir ārpus ES ETS, piemēram, iekļaujot degvielas/kurināmā patēriņu citās nozarēs. Tas varētu būt nākamais solis Eiropas oglekļa tirgus turpmākajā attīstībā. Tas būtu atbilstoši potenciālajām energosistēmas izmaiņām, piemēram, lielākai elektroenerģijas, gāzes un biomasas izmantošanai visās ar enerģiju saistītās nozarēs , pārejot uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmenil īdz 2050. gadam. Sistemātiskāka visu ar enerģiju saistīto emisiju ietveršana nozīmīgi palielinātu sistēmas aptvertās emisijas, kā arī varētu ietekmēt kopējā mērķa vērienu atkarībā no iekļautajām nozarēm paredzētā maksimālā apjoma. Būtu jāapsver vairāki politikas jautājumi, piemēram, kam būtu pienākums ziņot par emisijām un nodot kvotas — degvielas/kurināmā ražotājiem vai lietotājiem, vai hibrīdai sistēmai. Tādēļ šim pasākumam nepieciešama dziļāka analīze, tostarp par to, kā tas būtu saistīts ar šo nozaru pašreizējo politiku. 4.5. E variants. Piekļuves starptautiskajiem kredītiem ierobežošana Starptautiskos kredītus ir atļauts izmantot ES ETS galvenokārt tāpēc, lai samazinātu atbilstības izmaksas. Pēc ārkārtas makroekonomiskajiem notikumiem, kā arī tādēļ, ka emisiju ir bijis nozīmīgi mazāk par maksimālo apjomu, starptautisko kredītu robežapjoms no 2008. līdz 2020. gadam ir izrādījies diezgan devīgs un ir bijis galvenais pārpalikuma veidošanās dzinējspēks. Bez starptautiskajiem kredītiem pārpalikums ES ETS līdz 2020. gadam, iespējams, būtu tikai aptuveni ceturtā daļa (25 %) no pašlaik paredzamā pārpalikuma. 4. posmā tiesisko regulējumu varētu izstrādāt tā, ka tas sākotnēji neļauj vai daudz ierobežotāk ļauj piekļūt starptautiskajiem kredītiem. Tas radītu lielāku pārliecību par Eiropā veicamajiem uzdevumiem un stimulētu vietējos ieguldījumus zemu oglekļa dioksīda emisiju tehnoloģijās, nevis naudas un tehnoloģiju ārēju nodošanu, izmantojot ES ETS. Tomēr varētu būt vajadzīgi papildu pasākumi, kas līdzsvaro negatīvu ietekmi uz finanšu plūsmām un tehnoloģiju nodošanu attīstības valstīm. Īstermiņa pieprasījuma triecienus ES ETS varētu amortizēt ar atlikušo pārpalikumu ES ETS; tam ne vienmēr nepieciešams liels starptautisko kredītu apjoms. Liela un ilgstoša cenu pieauguma gadījumā varētu paredzēt papildu elastīgumu attiecībā uz piekļuvi starptautiskajiem kredītiem. Šādam mehānismam varētu būt līdzīga funkcija kā direktīvas 29.a pantam, bet tas neradītu strauju pārpalikuma palielināšanos, kāds tiek piedzīvots tagad. Turklāt attiecīga starptautiskā situācija varētu veicināt maksimālā kvotu apjoma pastiprināšanu, ar lielāku piekļuvi starptautiskajiem kredītiem ļaujot iegrožot papildu izmaksas. Jārūpējas, lai tas atkal nenovestu pie pārāk ierobežota rezultāta par pārāk lielu naudu, kā tas ir bijis, piemēram, ar starptautiskiem kredītiem no dažiem projektiem, kuri saistīti ar rūpnieciskajām gāzēm. 4.6. F variants. Diskrecionāri cenu pārvaldības mehānismi Lai sasniegtu ES mērķus attiecībā uz rentablu emisiju samazināšanas veicināšanu, kā arī emisiju pakāpeniskas un paredzamas samazināšanas nodrošināšanu laika gaitā, ES ETS ir izveidota kā instruments, kura pamatā ir daudzums un ar ko piešķir iepriekš noteiktu emisiju kvotu apjomu, tā panākot vēlamo ietekmi uz vidi. Tas, kas īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā oglekļa tirgū nosaka cenu, ir kvotu trūkums kopā ar elastīgumu, ko nodrošina iespēja tirgoties. Lai samazinātu nestabilitāti un nepieļautu cenu kritumus īslaicīgas piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstības dēļ, varētu paredzēt divus mehānismus kā oglekļa cenas atbalstīšanas pagaidu veidu. Tā kā, sākot ar trešo tirdzniecības posmu, liels kvotu apjoms tiks izsolīts, ir apspriesta oglekļa cenu minimālā robežvērtība kā elements, ko izmanto galvenokārt primārajā tirgū, t. i., izsolēs[10]. Oglekļa cenu minimālā robežvērtība radītu lielāku noteiktību attiecībā uz minimālo cenu, dodot labāku signālu investoriem. Kā alternatīva varētu būt paredzēts mehānisms, kas ar cenu pārvaldības rezervju palīdzību regulē kvotu piedāvājumu, kad oglekļa cenu ietekmē liela piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstība. Ja pieprasījuma samazināšanās radītu pārmērīgu cenu samazināšanos zem noteikta līmeņa, ko uzskata par tādu, kas ietekmē tirgus pareizu darbību, šādā rezervē varētu iekļaut izsolīt paredzēto kvotu apjomu. Pretējā gadījumā kvotas varētu pakāpeniski izlaist no rezerves. Rezervi sākotnēji varētu finansēt, samazinot 3. posma izsoles apjomu par daudzumu, kas atbilst uzkrātā pārpalikuma nozīmīgai daļai. Noteikumu kopumā varētu paredzēt dažu kvotu galīgu norakstīšanu, ja rezerves apjoms pārsniegtu noteiktu lielumu. Diskrecionāri mehānismi, kuru pamatā ir cena, piemēram, oglekļa cenas minimālā robežvērtība un rezerve, kopā ar skaidru oglekļa cenas mērķi mainītu pašu būtību pašreizējai ES ETS kā tirgus instrumentam, kura pamatā ir daudzums. Šiem mehānismiem ir vajadzīgi pārvaldes noteikumi, tostarp kārtība, kā nosaka cenu minimālo robežvērtību vai cenu līmeņus, kas iedarbinātu rezervi. Tam ir arī trūkumi, jo oglekļa cena var kļūt galvenokārt administratīvu un politisku lēmumu (vai cerību uz tiem), nevis tirgus piedāvājuma un pieprasījuma mijiedarbības rezultāts. Šāda diskrecionāra cenu pārvaldība radītu arī vairākus ar uzbūvi saistītus un attiecībā uz instrumenta efektivitāti būtiskus jautājumus, sākot ar atbilstošiem cenu līmeņiem. Piemēram: · ja rezultātā netiktu atceltas kvotas, kas bija izņemtas no izsoles procesa, jo cenas bija pārāk zemas, tas neradītu videi nekādu papildu ieguvumu, kas izriet no maksimālā apjoma; · ja minimālā oglekļa cena vai cenas minimālā robežvērtība rezervei būtu noteikta pārāk augsta, tas būtībā tikai fiksētu oglekļa cenu, samazinātu elastīgumu un radītu lielākas izmaksas; ja minimālā robežvērtība būtu noteikta pārāk zema, lai mehānisms sāktu darboties, tā nevarētu efektīvi īstenot mērķi risināt konstatētās problēmas un radīt lielāku cenu prognozējamību; · oglekļa cenas minimālā robežvērtība vai minimālā cena rezerves iedarbināšanai nodrošinātu lielāku noteiktību zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju investoriem un piegādātājiem, bet straujas tehnoloģiskās izaugsmes gadījumā, kas nozīmīgi samazina emisiju samazināšanas izmaksas, rodas risks: iespējamas pārmērīgas izmaksas ETS dalībniekiem un sabiedrībai par emisiju samazināšanu. Šādi diskrecionāri mehānismi var arī radīt jautājumus par starptautiskā oglekļa tirgus turpmāko attīstību, jo padarītu sarežģītāku to sasaisti ar citām emisiju tirdzniecības sistēmām. 5. Secinājumi ES ETS ir radījusi funkcionējošu tirgus infrastruktūru un likvīdu tirgu, kas dod ES mēroga oglekļa cenas signālu. Tas palīdz panākt reālu SEG emisiju samazinājumu saskaņā ar ES mērķiem 2020. gadam. Tomēr ekonomikas lejupslīdes sekas kopā ar vairākiem regulējošiem noteikumiem, kas saistīti ar 3. posmu, īstermiņā ir radījušas nozīmīgu piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstību ar iespējamu negatīvu ietekmi ilgtermiņā. Šī neatbilstība, ja to nelabos, pamatīgi ietekmēs ES ETS spēju rentabli sasniegt ETS mērķi nākamajos posmos, kad būs jāsasniedz ievērojami grūtāk panākami iekšzemes emisiju mērķi nekā pašlaik. Eiropas klimata politikas galvenais pīlārs — ETS — ir izveidota, lai būtu tehnoloģiski neitrāls, rentabls un saskaņots iekšējā tirgus un jo īpaši iekšējā enerģijas tirgus elements. Komisija tādēļ ierosina darbību divās frontēs. Pirmkārt, lai mazinātu straujo piedāvājuma palielināšanos, pārejot uz 3. posmu, Komisija ierosina mainīt izsoļu laika grafiku un aicina Klimata pārmaiņu komiteju pirms gada beigām sniegt atzinumu par Izsoļu regulas grozījumu projektu, lai nodrošinātu noteiktību tirgus dalībniekiem. Lai likvidētu tiesisko nenoteiktību, Parlaments un Padome tiek aicināti steidzami pieņemt ierosināto ES ETS direktīvas „mikrogrozījumu”, kas nepārprotami precizētu attiecīgo noteikumu[11] un Komisijai ļautu ātri pieņemt Izsoļu regulas grozījumu. Otrkārt, bez kavēšanās būtu jāapspriež strukturālo pasākumu varianti un jāizskata kopā ar ieinteresētajām personām. Šajā apspriešanā varētu izmantot analīzi, kas sniegta „Ceļvedī virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā” un „Enerģētikas ceļvedī 2050”. Izsoļu laika grafika maiņa ir tikai īstermiņa un pagaidu pasākums, kas nodrošinātu stabilāku 3. posmu un pakāpeniskāku pārpalikuma palielināšanos. Šis risinājums neietekmē strukturālo pārpalikumu. Tam būtu vajadzīgs strukturāls pasākums, kas pamatīgi un pastāvīgi ietekmē kvotu pieprasījuma un piedāvājuma līdzsvaru. Tabulā ir apkopoti daži ziņojumā uzskaitīto variantu galvenie elementi. 2. tabula. Dažādu variantu elementi Variants || Ietekmē piedāvājumu vai pieprasījumu || Ieviešanas temps || Maina mērķa vērienu pēc 2020. gada || Ietekmē kvotu bezmaksas piešķiršanu a. ES SEG mērķa palielināšana līdz 30 % || Piedāvājums || Atkarībā no mehānisma* || Atkarībā no mehānisma* || Atkarībā no mehānisma* b. Daļas kvotu norakstīšana || Piedāvājums || Salīdzinoši ātrs || Nē || Nē c. Lineārā samazināšanas koeficienta priekšlaicīga pārskatīšana || Piedāvājums || Lēns || Jā || Jā d. Jomas paplašināšana || Pieprasījums || Lēns || Atkarībā no uzbūves || Nē e. Noteikumi piekļuvei pie starptautiskiem kredītiem || Piedāvājums || Lēns || Nē || Nē f. Diskrecionāra cenas pārvaldība || Piedāvājums || Lēns || Nē** || Nē *Tas ir atkarīgs un atbilst tiem mehānisma elementiem, kuri tieši ietekmē pieaugumu, t. i., kvotu norakstīšana vai lineārā samazināšanas koeficienta pārskatīšana. **Pieņemot, ka mehānisms neatceltu tās kvotas, kuras kādu laiku netiek izsolītas. Lai gan ikviens variants ietekmē piedāvājumu vai pieprasījumu, dažiem variantiem būs nepieciešams ilgāks laiks analīzei, lēmuma pieņemšanai un pēc tam īstenošanai. Variantiem arī ir dažāda ietekme uz tirgus prognozējamību īstermiņā, un būtu papildus jāanalizē mijiedarbība ar citām politikām, piemēram, atjaunojamo enerģijas avotu un energoefektivitātes politiku. Komisija gaidīs ieinteresēto personu viedokļus par strukturālajiem variantiem un drīz sāks oficiālu apspriešanās procesu. [1] Direktīva 2003/87/EK. [2] Starptautiskais kredīts, kas izmantots atbilstībai, atbrīvo vienu kvotu, ko nav jāizmanto atbilstībai. Šādi atbilstībai izmantoti starptautiskie kredīti palielina tirgū pieejamo kvotu pārpalikumu. [3] http://www.eib.org/about/news/ner-300.htm [4] Sīkāka informācija ir pieejama Komisijas dienestu darba dokumentā "Information provided on the functioning of the EU Emissions Trading System, the volumes of greenhouse gas emission allowances auctioned and freely allocated and the impact on the surplus of allowances in the period up to 2020" (SWD(2012) 234 final) [5] Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienots paziņojumam „Dažādu iespēju analīze, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un oglekļa emisiju pārvirzes riska analīze”, SEC(2010) 650. [6] Paziņojumam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments "Analysis of options beyond 20% GHG emission reductions: Member State results”, SWD(2012) 5 final. [7] Tām nozarēm, uz kurām neattiecas ES ETS, mērķi ir noteikti ar Lēmumu Nr. 406/2009/EK par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam. [8] Tas automātiski nemaina to nozaru mērķu vērienu, uz kurām neattiecas ES ETS un kuru mērķis ir noteikts ar Lēmumu Nr. 406/2009/EK par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam. [9] COM(2011) 112 galīgā redakcija, paziņojums „Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā”. [10] Šī koncepcija atšķiras no rezerves cenas izsolēm, kas jau ir paredzēta Izsoļu regulā. Izsoles rezerves cena ir slepena minimālā izsoles līdzsvara cena, kas emisiju kvotām pirms izsoles noteikta uz esošās tirgus cenas pamata. Ja izsoles līdzsvara cena ir krietni zemāka par rezerves cenu, tas liecina, ka izsole nedarbojas pareizi. Ņemot vērā mērķi nodrošināt nepārprotamus oglekļa cenu signālus oglekļa tirgum, Izsoļu regula nosaka, ka šādas zemas līdzsvara cenas gadījumā izsole ir jāatceļ. [11] Priekšlikums Eiropas Padomes un Parlamenta lēmumam par Direktīvas 2003/87/EK grozījumiem, kas precizē noteikumus par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu izsoļu grafiku, COM(2012)416.