EIROPAS KOMISIJA Briselē, 23.10.2017 COM(2017) 613 final Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu

Grieķijas pieteikumam — EGF/2017/003 GR/Attica retail



PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (turpmāk “EGF regula”). 2.Grieķija 2017. gada 13. aprīlī iesniedza pieteikumu EGF/2017/003 GR/Attica retail, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF, pēc darba ņēmēju atlaišanas saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 47. nodaļā (Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus), NUTS 2. līmeņa reģionā Atika (Attica)(EL30) un 10 citos reģionos Grieķijā. 3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka nosacījumi EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS EGF pieteikums EGF/2017/003 GR/Attica retail Dalībvalsts Grieķija Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS 2. līmenis) Austrummaķedonija un Trāķija (EL11) Centrālā Maķedonija (EL12) Rietummaķedonija (EL13) Tesālija (EL14) Epira (EL21) Rietumgrieķija (EL23) Centrālā Grieķija (EL24) Peloponesa (EL25) Atika (EL30) Dienvidegeja (EL42) Krēta (EL43) Pieteikuma iesniegšanas datums 2017. gada 13. aprīlis Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums 2017. gada 13. aprīlis Tulkojuma saņemšanas datums 2017. gada 12. maijs Papildu informācijas pieprasījuma datums 2017. gada 26. maijs Papildu 2 nedēļu pieprasījuma datums, lai sniegtu pieprasīto informāciju 2017. gada 7. jūlijs Papildu informācijas iesniegšanas termiņš 2017. gada 21. jūlijs Papildu informācijas tulkojuma saņemšanas datums 2017. gada 16. augusts Izvērtējuma pabeigšanas termiņš 2017. gada 8. novembris Intervences kritērijs EGF regulas 4. panta 2. punkts

Attiecīgo uzņēmumu skaits 9 Saimnieciskās darbības nozare(-s) (NACE 2. redakcijas nodaļa) 47. nodaļa (“Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus”) Pārskata periods (deviņi mēneši): 2016. gada 19. aprīlis – 2017. gada 19. janvāris Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits 725 Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits 725 Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits 725 Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR) 4 720 250 EGF pasākumu īstenošanas budžets (EUR) 195 000 Kopējais budžets (EUR) 4 915 250 EGF ieguldījums (60 %) (EUR) 2 949 150 PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS Procedūra 4.Pieteikumu EGF/2017/003 GR/Attica retail Grieķija iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. punktā minētie intervences kritēriji, t. i., 2017. gada 13. aprīlī. Komisija tajā pašā dienā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2017. gada 26. maijā pieprasīja no Grieķijas papildu informāciju. Minētā papildu informācija tika sniegta astoņu nedēļu laikā pēc pienācīgi pamatota Grieķijas lūguma pagarināt termiņu par divām nedēļām. Termiņš, kurā Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2017. gada 8. novembrī. Pieteikuma atbilstība Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji 5.Pieteikums attiecas uz 725 darba ņēmējiem, kas atlaisti saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 47. nodaļā (Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus). Darbinieki atlaisti 9 uzņēmumos, kas atrodas NUTS 2. līmeņa reģionos – Atikā (EL30) un 10 citos reģionos.



Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā ΗΛΕΚΤΡΟΝΙΚΗ ΑΘΗΝΩΝ Α.Ε.Ε. 428 ΝΟΤΟΣ COM ΣΥΜΜΕΤΟΧΕΣ Α.Ε. 33 DIXONS SOUTH - EAST EUROPE SA 42 ΠΕΤ ΣΙΤΙ ΑΕΒΕ 23 ΗΛΕΚΤΡΟΛΟΓΙΚΑ ΕΛΛΑΣ 37 ΣΑΡΑΦΙΔΗΣ Α.Ε. 28 ΑΤΗΝΗ ΧΟΝΤΟΣ Α.Ε.Ε. 29 ΑΦΟΙ ΒΕΡΟΠΟΥΛΟΙ Α.Ε. 49 ΜΕΤΡΟ ΑΕΒΕ 56



Kopējais uzņēmumu skaits: 9 Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits: 725 To pašnodarbināto personu kopējais skaits, kuras beigušas darbību: 0 Atbalsttiesīgo darba ņēmēju un pašnodarbināto personu kopējais skaits: 725 Intervences kritēriji 6.Grieķijas iestādes, atkāpjoties no EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 2. punktā minētajiem intervences kritērijiem, kas nosaka vismaz 500 darba ņēmēju atlaišanu deviņu mēnešu pārskata periodā uzņēmumos, kas darbojas vienā saimnieciskās darbības nozarē, kas definēta NACE 2. red. nodaļas līmenī, un kuri atrodas vienā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī. NUTS 2. līmeņa Atikas reģionā (EL30) notikuši 513 atlaišanas gadījumi. 7.Pieteikuma deviņu mēnešu pārskata periods ir no 2016. gada 19. aprīļa līdz 2017. gada 19. janvārim. Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

8.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir aprēķināts šādi: –269 no datuma, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējam par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu, –456 no faktiskās līguma pārtraukšanas dienas vai līguma termiņa beigām. Atbalsttiesīgie saņēmēji 9.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 725. Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009 10.Lai noteiktu saikni starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas apskatīta Regulā (EK) Nr. 546/2009, Grieķija apgalvo, ka kopš krīzes sākuma 2008. gadā tās ekonomika atradās dziļā recesijā. Saskaņā ar Grieķijas statistikas iestādes ELSTAT sniegto informāciju kopš 2008. gada līdz 2016. gadam Grieķijas IKP ir samazinājies par 26,2 procentiem, publiskais patēriņš par 22,8 procentiem un privātais patēriņš par 24,4 procentiem, vienlaikus bezdarbam pieaugot par aptuveni 14 procentpunktiem. Lai gan tiek lēsts, ka Grieķijas ekonomika atrodas uz atveseļošanās ceļa un dažu šo rādītāju prognozes 2017. gadam ir pozitīvas, tuvākajā nākotnē darba tirgū joprojām būs vērojamas grūtības. 11.Kopš 2008. gada Grieķijas valdība īsteno tādus pasākumus kā nodokļu likmju palielināšana, publisko izdevumu racionalizācija un darbinieku algu samazināšana publiskajā sektorā, lai risinātu ārējā parāda atmaksas jautājumus. Arī privātajā sektorā algas ir samazinājušās, mēģinot palielināt Grieķijas ekonomikas konkurētspēju. 12.Samazināto ienākumu tūlītējā ietekme bija patēriņa samazināšanās, jo īpaši attiecībā uz tādām precēm, kas nav pirmās nepieciešamības preces. Kopš 2009. gada mājsaimniecību patēriņš Grieķijā turpināja samazināties līdz 2013. gadam, neraugoties uz to, ka notika lēna ekonomikas atlabšana ES 28 dalībvalstu līmenī. Pēc nelielas atgūšanās 2014. gadā mājsaimniecību patēriņa lejupslīdošā tendence Grieķijā 2015. gadā atsākās. 13.Saskaņā ar ELSTAT ziņojumu par mājsaimniecību ieņēmumiem un dzīves apstākļiem 21,2 % no Grieķijas iedzīvotājiem 2016. gadā dzīvoja zem nabadzības sliekšņa. 14.Saskaņā ar pētījumu, ko nesen veicis IME-GSEVEE, kas publicēts 2016. gada janvārī, katra trešā mājsaimniecība norādīja, ka viņu ienākumu līmenis 2015. gadā, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, ir samazinājies, savukārt 94,2 % mājsaimniecību norādīja, ka viņu ienākumi kopš krīzes sākuma ievērojami samazinājušies. 15.Pirmajos četros gados laikposmā no 2009. gada līdz 2016. gadam patērētāju uzticēšanās rādītājs ievērojami pasliktinājās no -46 2009. gadā līdz -75 2012. gadā un, neraugoties uz atveseļošanos 2014. un 2015. gadā (-49), kopš 2016. gada rādītājs ievērojami pasliktinājās līdz -73,3 2017. gada februārī. 16.Uz mazumtirdzniecības nozari līdz šim attiecas arī septiņi citi EGF pieteikumi, kuri visi pamatojas uz globālo finanšu un ekonomikas krīzi. Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu 17.Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju divi galvenie notikumi, kas izraisīja darbinieku atlaišanu, bija: 1) mājsaimniecībām pieejamo ieņēmumu samazinājums, kuru izraisīja nodokļu sloga palielinājums, algu samazinājums un augošais bezdarbs un kura rezultātā ievērojami pazeminājās pirktspēja; 2) spēcīga uzņēmumu un privātpersonu kreditēšanas samazināšanās, jo Grieķijas bankās trūka līdzekļu. Saskaņā ar Grieķijas Bankas sniegto informāciju kopš 2010. gada mājsaimniecībām un uzņēmumiem piešķirto aizdevumu gada izaugsmes rādītājs ir bijis negatīvs Grieķijas bankās. 18.Ņemot vērā Grieķijas mājsaimniecību pirktspējas samazināšanos, sākot no 2008. gada, samazinājās pieprasījums pēc pirmās nepieciešamības precēm un ilglietošanas patēriņa precēm. Tā rezultātā laikposmā no 2008. gada līdz 2015. gadam ievērojami samazinājās mazumtirdzniecība, kas svārstījās no 60 % attiecībā uz mājsaimniecības ierīcēm līdz 30 % attiecībā uz pārtikas mazumtirgotājiem un 23 % attiecībā uz lielveikaliem. Saskaņā ar Infobank Hellastat SA paredzams, ka mazumtirdzniecības samazināšanās nākotnē turpināsies. 19.Šajā sakarā mazumtirdzniecības uzņēmumi saskārās ar nopietnām problēmām jautājumā par uzņēmuma dzīvotspēju, jo to finansējums un darbība krīzes laikā kļuva arvien sliktāka. Kopējā apgrozījuma indekss mazumtirdzniecības nozarē bijis ar pastāvīgu lejupejošu tendenci, samazinoties par vairāk nekā 63 % laikposmā no 2008. gada līdz 2016. gadam – no 112,6 2008. gadā līdz 71,1 2016. gadā. 20.Nepārtraukta Grieķijas patērētāju ienākumu lejupslīde ieviesa izmaiņas viņu patēriņa ieradumos un attieksmē. Turklāt e-pārdošanas pastāvīgais pieaugums, kas 2016. gada novembrī sasniedza 18,3 %, radīja vēl lielāku spiedienu uz tradicionālajiem mazumtirdzniecības veikaliem. Viss minētais ietekmēja jau tā augsto bezdarba līmeni. Saskaņā ar Grieķijas Darba ņēmēju vispārējās konfederācijas (GSEE) Darba institūta 2016. gada ziņojumu laikposmā no 2008. gada līdz 2015. gadam mazumtirdzniecības, ražošanas un būvniecības nozarēs ir likvidētas 164 000 darbvietas, kas atbilst 64,2 % no kopējā darbavietu zuduma. Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā vai valsts līmenī 21.Lai gan pēdējos četros gados bezdarba līmenis Grieķijā lēnām samazinājās, 2016. gadā bezdarba līmenis joprojām bija visaugstākais ES (23,6 %).

22.Grieķijas iestādes apgalvo, ka darbinieku atlaišana attiecīgajos 11 reģionos vēl vairāk saasinās nodarbinātības situāciju, kas jau pasliktinājusies finanšu un ekonomikas krīzes dēļ. 2016. gadā Grieķijā bija visaugstākais bezdarba līmenis ES dalībvalstīs un piecpadsmitais augstākais visā pasaulē.



Bezdarba līmenis Avots: Eurostat un ELSTAT. 23.Lielākā daļa atlaišanas gadījumu ir koncentrēti Atikā (70,7 %), savukārt pārējie atlikušajos 10 reģionos (29,3 %). 2016. gada beigās bezdarba līmenis Atikā bija 22,9 %, savukārt pārējos attiecīgajos 10 reģionos tas svārstījās no 19,5 % Egejas reģionā līdz 26,8 % Epiras un Rietummaķedonijas reģionos. Turklāt salīdzinājumā ar lielo darba meklētāju skaitu reģionā trūkst darbvietu piedāvājumu. Tikai Atikā vien tajā pašā laikposmā (2016. gada februārī) darbu meklēja 306 749 cilvēku. 24.Šajā sakarā darbinieku atlaišana mazumtirdzniecības uzņēmumos ir pārslogojusi reģionus, kurus jau bija smagi skārušas krīzes negatīvās sekas. Paskaidrojums par ārkārtas apstākļiem, kas ir pamatā pieteikuma pieņemamībai 25.Grieķija norāda, ka šis pieteikums būtu pielīdzināms EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētajam pieteikumam izņēmuma apstākļu dēļ, kuri būtiski ietekmē nodarbinātību un vietējo, reģionālo vai valsts ekonomiku. Regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasības nav pilnībā izpildītas, jo ir grūti pierādīt, ka divi NUTS 2. līmeņa reģioni, kurus šķir ūdens (EL42 un EL43), ir kaimiņu reģioni ar citiem attiecīgajiem reģioniem un ir daļa no viena un tā paša vietējā vai reģionālā darba tirgus. 26.Attiecībā uz diviem reģioniem, kurus šķir ūdens, EGF regulā nav definēti kaimiņu reģioni 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē, un Grieķija apgalvo, ka pret šiem 20 darba ņēmējiem, kuri tika atlaisti no veikaliem, kas pieder vienam un tam pašam mātesuzņēmumam Electroniki Athinon SA, būtu jāizturas līdzvērtīgi un viņiem būtu jāgūst labums no tāda paša veida pasākumiem kā citiem darba ņēmējiem, kas atlaisti sauszemes reģionos. 27.Turklāt šajos 2 reģionos, kurus šķir ūdens, ir mazs, vietējs un nošķirts darba tirgus un abos minētajos reģionos jau ir ļoti augsts bezdarba līmenis: 19,5 % Dienvidegejā un 23,5 % Krētā. Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības Paredzētie atbalsta saņēmēji 28.Aplēsts, ka pasākumos varētu piedalīties 725 atlaistie darba ņēmēji. Potenciālos dalībniekus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi: Kategorija Paredzēto atbalsta

saņēmēju skaits Dzimums: vīrieši: 408 (56,3 %) sievietes: 317 (43,7 %) Valstspiederība: ES valstpiederīgie: 714 (98,5 %) nav ES valstpiederīgie: 11 (1,5 %) Vecuma grupa: 15-24 gadi: 0 (0,0 %) 25-29 gadi: 26 (3,6 %) 30-54 gadi: 81 (11,2 %) 55-64 gadi: 438 (60,4 %) vairāk nekā 64 gadi: 180 (24,8 %) Ierosināto darbību attiecināmība 29.Individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem, sastāv no šādām darbībām. –Profesionālas konsultācijas. Šis papildpasākums, kuru piedāvās visiem dalībniekiem, īpašu uzmanību pievēršot vecāka gadagājuma saņēmējiem, sastāv no 25 atsevišķām tikšanās reizēm ar specializēto konsultantu, katra no kurām ilgs 45 minūtes un ietver šādus posmus. 1. Informācija. Pirmais pasākums, kas paredzēts visiem dalībniekiem, sniedz pamatinformāciju par projektu un viņu izredzēm, piekrītot tajā piedalīties.

2. Atbalsta saņēmēju reģistrācija un vajadzību izpēte. Tas ietver informāciju par pieejamiem pakalpojumiem un apmācību programmām, par prasmēm un apmācību prasībām, kā arī personas lietas sagatavošanu visiem dalībniekiem. 3. Personīgais un profesionālais novērtējums. Šādi paredzēts palīdzēt darba ņēmējiem noteikt savas prasmes, iespējas un ierobežojumus saistībā ar savām interesēm, kā arī izveidot reālistisku karjeras plānu. Tādējādi tiks izveidots personīgais un profesionālais novērtējums, kas ietver dalībnieka prasmes, kvalifikācijas un apmācības vajadzības. 4. Personiskās un profesionālās attīstības process. Tajā ietver: 1) apmācību un horizontālās prasmes; 2) palīdzību un paņēmienus darba meklēšanā, apmācību par CV un pavadvēstules izstrādi un sagatavošanos darba pārrunām; 3) profesionālo orientāciju: konsultanti nodrošinās jaunāko informāciju par darba tirgus jautājumiem un orientēs saņēmējus uz konkrētiem darba piedāvājumiem; 4) sākotnējā kopsavilkuma individuālā projekta un rīcības plāna sagatavošanu. 5. Individuāla rīcības plāna izstrāde un sagatavošana. Konsultanti palīdzēs darba ņēmējiem viņu apmācību programmas un individuālā plāna, kas saistīts ar reintegrāciju nodarbinātībā, īstenošanas laikā. Dalībnieki, kas ir ieinteresēti uzņēmuma izveidē, saņems vispārīgu atbalstu un konsultācijas par uzņēmējdarbību. 6. Pārraudzība. Tā paredzēta, lai uzraudzītu dalībniekus sešus mēnešus pēc pasākumu īstenošanas beigām. –Apmācība, pārkvalifikācija un arodmācība. Šā pasākuma ietvaros tiek nodrošināti arodmācību kursi, kas atbilst darba ņēmēju, jo īpaši vecāka gadagājuma saņēmēju, vajadzībām un pašreizējā darba tirgus vajadzībām. Divi apmācību veidi: ilgstošas profesionālās apmācības programmas un specializētas apmācības vai īpašas izglītības programmas. Apmācību kursus iespējams papildināt arī ar praksi. –Ieguldījums uzņēmuma izveidē. Lai sekmētu uzņēmējdarbību, darba ņēmēji, kuri dibina jaunus uzņēmumus, saņems līdz pat EUR 15 000 kā ieguldījumu, lai segtu dibināšanas izmaksas. Ir izvirzīts nosacījums, ka saņēmēji saglabā savu uzņēmumu vismaz vienu gadu. –Darba meklēšanas pabalsts un mācību pabalsts. Lai segtu izdevumus, kas radušies, piedaloties profesionālo konsultāciju pasākumā, atbalsta saņēmēji saņems EUR 40, lai segtu izdevumus par piedalīšanos 45 minūšu ilgā tikšanās reizē ar konsultantu. Apmeklējot mācības, pabalsts būs EUR 3,33 stundā. –Darbvietu radīšana subsīdija. Kā darbā pieņemšanas stimulu darba devēji saņems pabalstu EUR 650 (bruto) par katru personu sešus mēnešus ar nosacījumu, ka tie saglabās līgumattiecības ar EGF atbalsta saņēmēju vēl sešus mēnešus pēc subsīdijas beigām. 30.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus. 31.Grieķija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajam uzņēmumam ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Iestādes ir apliecinājušas, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības. Aplēstais budžets 32.Aplēstās kopējās izmaksas ir EUR 4 915 250 un ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 4 720 250 apmērā un par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņošanas pasākumiem — EUR 195 000 apmērā. 33.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 2 949 150 (60 % no kopējām izmaksām). Darbības Aplēstais dalībnieku skaits Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku

(EUR) Aplēstās kopējās izmaksas (EUR) Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu) Profesionālas konsultācijas (Επαγγελματική συμβουλευτική) 725 1250 906 250 Arodmācības (Επαγγελματική Κατάρτιση) 680 1500 1 020 000 Specializēta apmācība/izglītība (Εξειδικευμένη κατάρτιση / εκπαίδευση) 45 4000 180 000 Ieguldījums uzņēmuma izveidē (Συνεισφορά για σύσταση επιχείρησης) 65 15 000 975 000 Starpsumma (a): Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma – 3 081 250 (65,28 %) Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu) Darba meklēšanas pabalsti (Επιδόματα αναζήτησης εργασίας) 725 1000 725 000 Mācību pabalsti (Επιδόματα κατάρτισης) 680 1000 680 000 Darbvietu radīšana subsīdija (Επιδότηση θέσεων εργασίας) 60 3900 234 000 Starpsumma (b): Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma – 1 639 000 (34,72 %) Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu 1. Sagatavošanās darbības – 25 000 2. Pārvaldība – 90 000 3. Informācija un reklāma – 55 000 4. Kontrole un ziņošana – 25 000 Starpsumma (c): Procentuāli no kopējām izmaksām: – 195 000 (3,97 %) Kopējās izmaksas (a + b + c): – 4 915 250 EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām) – 2 949 150 34.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Grieķija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos. 35.Grieķija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam. Izdevumu atbilstības periods 36.Grieķija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2017. gada 13. jūlijā. Tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem, kas saistīti ar šīm darbībām ir no 2017. gada 13. jūlija līdz 2019. gada 13. jūlijam. 37.2017. gada 5. jūnijā Grieķijai radās pirmie administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2017. gada 5. jūnija līdz 2020. gada 13. janvārim.

Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valstu vai Savienības fondiem 38.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Grieķijas Ekonomikas un attīstības ministrijas Publiskā ieguldījuma programma. 39.Grieķija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem. Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm 40.Grieķija ir norādījusi, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir izstrādāts, apspriežoties ar ģenerālsekretāru un Grieķijas Darba ņēmēju vispārējās konfederācijas (GSEE) Darba institūta pārstāvjiem. 41.2017. gada janvārī Darba ministrijas ģenerālsekretāra birojā notika sešas sanāksmes: trīs no šīm sanāksmēm noritēja starp ģenerālsekretāru un GSEE pārstāvjiem un trīs pārējās – starp ģenerālsekretāru un atlaisto darbinieku koordinācijas komiteju. Pārvaldības un kontroles sistēma 42.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Grieķija paziņoja Komisijai, ka finansiālos ieguldījumus pārvaldīs un kontrolēs tās pašas iestādes, kas pārvalda un kontrolē Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansējumu Grieķijā. Darba, sociālā nodrošinājuma un sociālās solidaritātes ministrijas Nodarbinātības un sociālās ekonomikas departamenta Valsts stratēģiskā ietvardokumenta (VSID) darba grupa darbosies kā pārvaldošā iestāde, Finanšu revīzijas komiteja (EDEL) — kā revīzijas iestāde un Līdzfinansēto programmu sertifikācijas un pārbaudes īpašais dienests — kā sertifikācijas iestāde. Saistības, ko uzņemas attiecīgā dalībvalsts 43.Grieķija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka: –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi, –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu, –uzņēmumi, kuros atlaisti darba ņēmēji un kuri pēc atlaišanas ir turpinājuši darbību, ir ievērojuši juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir snieguši darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību, –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana, –ar ierosinātām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības, –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu. IETEKME UZ BUDŽETU Budžeta priekšlikums 44.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. 45.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 2 949 150 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

46.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. Saistītie tiesību akti 47.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 2 949 150 apmērā. 48.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu

Grieķijas pieteikumam — EGF/2017/003 GR/Attica retail EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006, un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību un jo īpaši tā 13. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 12. pantā. (3)Grieķija 2017. gada 13. aprīlī iesniedza pieteikumu, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta saimniecisko darbību statistiskāa klasifikācijaa Eiropas Kopienā (NACE) 2. redakcijas 47. nodaļā (Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus) un kopējā statistiski teritoriālo vienību klasifikācijā (NUTS) 2. līmeņa Grieķijas reģionos: Atika (EL30), Austrummaķedonija un Trāķija (EL11), Centrālā Maķedonija (EL12), Rietummaķedonija (EL13), Tesālija (EL14), Epira (EL21), Rietumgrieķija (EL23), Centrālā Grieķija (EL24), Peloponesa (EL25), Dienvidegeja (EL42) un Krēta (EL43). Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu. (4)Grieķijas pieteikums ir atzīstams par pieņemamu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 4. panta 2. punktu, jo atlaišanai ir liela ietekme uz nodarbinātību un vietējo, reģionālo vai valsts ekonomiku. (5)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 2 949 150 apmērā saistībā ar Grieķijas iesniegto pieteikumu. (6)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.