EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 9.11.2011 
SEC(2011) 1321 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula 
par Patērētāju tiesību aizsardz ības programmu 2014.-2020. gadam 
{COM(2011) 707 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1320 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV Atruna 
Šis ietekmes nov ērtējums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti tā sagatavošan ā, 
tas sagatavots k ā pamats piez īmēm un neskar Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo redakciju. 
 
LV 3   LV 1. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
Patērētāju tiesību aizsardz ības programma (turpm āk “programma”), kas paredz ēta 
laikam pēc 2013. gada, b ūs atbalsts SANCO ĢD darbības īstenošanai pat ērētāju 
tiesību aizsardz ības politikas jom ā pēc 2014. gada un v ēlāk. Tās pamatā ir 
pašreizējās (2007.–2013. g) programmas sasniegtie rezult āti. 
Jaunā programma b ūs atbalsts turpm ākajai patērētāju tiesību aizsardz ības politikai, 
vienotajā tirgū galveno uzman ību pievēršot ES iedz īvotājiem kā pilntiesīgiem 
patērētājiem, un papildin ās ierosmes, piev ēršoties pied āvājuma pusei. 
Nepieciešams, lai starp pašreiz ējo un nākamo programmu b ūtu zināma pēctecība, kas 
atbilstu 2007.–2013. gada strat ēģijas un programmas vidusposma izv ērtējumam, kur ā 
uzsvērts, ka šī politika ES l īmenī ir samērā nesena un t ās sekmes ir b ūtiski atkar īgas 
no pēctecības. 
Vienlaikus noz īmīgākas ir kļuvušas jaunas sabiedriskas probl ēmas, piem ēram, arvien 
sarežģītāka kļūst lemšana (past āv pārslogotība ar inform āciju, pēc liberaliz ācijas 
lielāka atbild ība gulstas uz pat ērētājiem, ražojumi, pakalpojumi un rekl āma ir 
komplicēti), ir nepieciešams p ārorientēties uz ilgtsp ējīgākiem patēriņa modeļiem, 
digitalizācijas attīstība ir atnesusi gan iesp ējas, gan apdraud ējumus, aug soci ālā 
atstumtība un mazaizsarg ātu patērētāju skaits un sabiedr ību skar novecošana. 
Galvenās problēmas, kas risin āmas ar jaun ās programmas darb ību finans ēšanu, ir 
šādas: 
i) Drošums  
Dalībvalstis atš ķirīgi pilda ražojumu drošumu reglament ējošos ties ību aktus, 
vienotajā tirgū sastopami nedroši ražojumi, ar ražošanas ķēdes globaliz ēšanos 
saistītie riski liek iest ādēm efektīvāk sadarboties, lai aptur ētu bīstamu ražojumu 
ienākšanu vienotaj ā tirgū un gadījumos, kad š ādi bīstami produkti tirg ū parādās, 
nodrošinātu piemērotu rīcību. Ir nepieciešams izskat īt iespēju izstrādāt ierosmes 
pakalpojumu drošuma jom ā. Trūkst piem ērotas ES l īmeņa struktūras, kas 
nodrošinātu ES līdzfinansējuma optim ālu izlietojumu. 
ii) Pat ērētāju inform ēšana un izgl ītošana  
• Nepietiekami att īstīta patērētāju tirgu uzraudz ība 
Trūkst uzticamu un kvalitat īvu datu un anal īzes par to, k ā vienotais tirgus darbojas 
patērētāju vajadzībām.  
• Patērētāju tiesību aizsardz ības organiz āciju administrat īvā spēja nav 
pietiekama, tostarp tr ūkst resursu un speci ālo zināšanu, jo īpaši jaunaj ās 
dalībvalstīs. 
• Trūkst patērētājiem paredz ētas pārredzamas, sal īdzināmas, ticamas un lietošan ā 
ērtas informācijas, jo īpaši attiec ībā uz pārrobežu situ ācijām. Ne pat ērētājiem, 
ne mazumtirgot ājiem nepietiek zin āšanu un izpratnes  par pat ērētāju 
 
LV 4   LV pamatties ībām un pas ākumiem to aizsarg āšanai; nav p ārliecības par to, cik 
uzticami jo īpaši digit ālajā jomā ir "vienk āršie risinājumi" (piem ēram, cenu 
salīdzināšanas vietnes). 
• Līdzšinējie ES pat ērētāju izglītošanas  rīki ir nepiln īgi, jo īpaši attiec ībā uz 
norisēm digitālajā vidē. 
iii) Pat ērētāju tiesības un to aizsardz ība 
• Patērētāju tiesības, jo īpaši pārrobežu kontekst ā, nav pietiekami aizsarg ātas. 
• Ir nepieciešams arvien kvalitat īvāk integrēt patērētāju intereses ES politikas 
jomās. 
• Problēmas, ar kur ām saskaras pat ērētāji, kas cenšas pan ākt tiesību aizsardz ību, 
jo īpaši pārrobežu vid ē. 
iv) Īstenošana  
• SPTAJ tīkla (dalībvalstu izpildiest āžu tīkla) potenci āls netiek izmantots vis ā 
pilnībā. 
• Patērētāji ir maz inform ēti par Eiropas Pat ērētāju inform ēšanas centru t īklu 
(ECC-Net ), ir nepieciešams šo t īklu padar īt lietderīgāku. Ar pašreiz ējo 
līdzfinansēšanas procesu ir saist īts administrat īvais slogs un tr ūkst stabila 
finansējuma. 
v) Secin ājums: Pat ērētāju tiesību aizsardz ības programmas darb ību ievirze  
Lai gan, k ā minēts iepriekš, pat ērētāju tiesību aizsardz ības politikai j ārisina 
daudzveid īgas plaša m ēroga probl ēmas, Patērētāju tiesību aizsardz ības programmas 
relatīvi nelielais apjoms noz īmē, ka no š ās programmas finans ētās darbības 
galvenokārt jāorientē uz konkr ētām jomām, kurās iespējams panākt izmaiņas un radīt 
pievienoto v ērtību ar ES l īmeņa darbību. 
Darbībām ir izraudz ītas trīs jomas: 
1) darb ības, kas atbilst juridiskaj ām saistībām, kuras izriet no L īguma un sp ēkā 
esošā ES acquis  patērētāju tiesību aizsardz ības jomā: 
• finansēt RAPEX t īkla, SPTAJ izpildiest āžu tīkla un kosm ētikas līdzekļu 
datubāžu uzturēšanu un pien ācīgu darbību; 
2) darb ības, ko neveic vai ko neb ūtu iespējams veikt dal ībvalstu līmenī, jo tās pēc 
rakstura ir ES l īmeņa darbības: 
• palīdzēt patērētājiem pārrobežu jaut ājumos, rīkojoties š ādi: 
- līdzfinansējot Eiropas Pat ērētāju inform ēšanas centru ( ECC ) tīkla 
darbību; dalībvalstu p ārvaldes iest ādes vai pat ērētāju organiz ācijas reti 
spēj sniegt padomu un atbalstu pat ērētājiem pārrobežu jaut ājumos; 
 
LV 5   LV - izveidojot tiešsaistes str īdu izšķiršanas ( ODR ) platformu, kas 
nodarbotos ar ī ar pārrobežu incidentiem, un nodrošinot t ās darbību; 
• lai pievērstos ražošanas ķēdes globaliz ēšanās ietekmei uz ražojumu 
drošumu, att īstīt sadarbību ar starptautiskiem partneriem; 
• lai nodrošin ātu kritērijus dalībvalstu sal īdzināšanai un lai datus izmantotu 
ES līmeņa politikas izstr ādē, atbalstīt salīdzināmu ES līmeņa datu izstr ādi 
par patērētāju tirgiem; 
• ar finansi ālu atbalstu ES l īmeņa patērētāju organiz ācijām nodrošin āt 
patērētāju interešu ES l īmeņa pārstāvību;  
3) darb ības, kas papildina un pastiprina dal ībvalstu līmeņa pasākumu efektivit āti: 
• koordinēt un līdzfinansēt kopīgas darb ības ražojumu drošuma un 
patērētāju tiesību īstenošanas jom ā (vērienīgas pārbaudes); 
• atbalstīt ar dalībvalstīm un cit ām ieinteres ētajām person ām kopīgas 
informētības vairošanas kampa ņas, kas velt ītas patērētāju aizsardz ības 
jautājumiem, un str ādāt ar starpniekiem, pal īdzot nodrošin āt patērētājiem 
skaidru, p ārredzamu un uzticamu inform āciju; 
• atbalstīt dalībvalstu pat ērētāju tiesību aizsardz ības organiz ācijām 
paredzētas mācības, kas valstu l īmenī bez apjomrad īta ietaupījuma būtu 
daudz dārgākas; 
• nodrošināt platformu apmai ņai ar atzīto praksi pat ērētāju izglītošanas 
jomā.  
2. SUBSIDIARIT ĀTES PĀRBAUDE UN PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA 
ES darbības pamatojums ir LESD 169. un 12. pants. 
Labuma guv ēji programm ā būs patērētāji, par pat ērētāju tiesību aizsardz ību 
atbildīgās valsts iest ādes un patērētāju organiz ācijas, un t ās virsmērķis būs uzlabot 
patērētāju stāvokli visā Eiropas Savien ībā. Programma pied āvās atbalstu pat ērētāju 
tiesību aizsardz ības organiz ācijām ES un dal ībvalstu līmenī, kā arī par ražojumu 
drošumu un ties ību īstenošanu atbild īgajām dalībvalstu iest ādēm. Īsti ieguv ēji 
programm ā būs arī inovatīvi uzņēmumi ar labu reput āciju, jo rezultat īva patērētāju 
tiesību aizsardz ības politika atbalsta vienot ā tirgus pareizu darb ību. Visbeidzot, 
ekonomikas dal ībnieki var ēs izmantot god īgas konkurences nosac ījumus, kuru 
pamatā ir skaidri noteikumi un lab āk koordin ēta tiesību īstenošana.  Tādējādi 
programma pal īdzēs stimulēt ekonomikas izaugsmi. 
Pievēršoties vienot ā tirgus piepras ījuma pusei, programma atbalst īs turpmākās 
patērētāju tiesību aizsardz ības politikas m ērķus. 
 
LV 6   LV  
i) Ražojumu drošums 
Viens no Komisijas pien ākumiem, kas izriet no Visp ārējās produktu droš ības 
direktīvas (VPDD) un Regulas Nr. 765/2008, ir RAPEX sist ēmas darb ības 
nodrošināšana. Bez finansi āla atbalsta darb ība netiktu īstenota pietiekam ā līmenī un 
pietiekami bieži, lai uzlabotu sadarb ību tirgus uzraudz ībā un nodrošin ātu ražojumu 
drošumu reglament ējošo tiesību aktu vienveid īgāku izpildi. 
Tā kā darbība ES līmenī un sadarb ība Vispārējās produktu drošuma direkt īvas 
(VPDD) t īklā, tostarp ar citu valstu (piem ēram, Ķīnas) apkopotas inform ācijas 
izmantošanu, aizpilda inform ācijas iztrūkumus un dod iesp ēju novērst vienotaj ā tirgū 
vērojamās atšķirības, tā sniedz lab ākus rezult ātus nekā dalībvalstu īstenotu atseviš ķu 
darbību virkne. Tam ir b ūtiska noz īme patiesi god īgu konkurences nosac ījumu 
nodrošināšanā uzņēmumiem. Ar to tiek pan ākta konsekventa pieeja pat ēriņa preču 
izraisītiem apdraud ējumiem un pied āvāta augsta l īmeņa aizsardz ība patērētājiem visā 
ES teritorij ā.  
ii) Pat ērētāju izglītošana un inform ēšana 
• Patērētāju tirgus uzraudz ība: lai vienotaj ā tirgū galvenā uzmanība būtu 
piešķirta rezult ātiem, kas sasniegti attiec ībā uz patērētājiem, turpm āk ir 
jāizstrādā kvalitatīvāki dati un j āpilnveido vienot ā tirgus piepras ījuma puses 
uzraudzība. Vien īgi ES l īmenī iespējams veikt t ādu salīdzinošu datu 
apkopošanu un anal īzi, lai būtu iespējama kop ēja analīze par vienot ā tirgus 
darbību, kā arī salīdzināšanas krit ēriju iedibin āšana. Šo m ērķi palīdzēs sasniegt 
patērētāju sūdzību kvalific ēšanas un pazi ņošanas harmoniz ētā metodika. 
Kopumā dati ir izstr ādāti tā, lai tie b ūtu pietiekami stabili un reprezentat īvi 
izmantošanai ne vien ES, bet ar ī dalībvalstu līmenī. Uzvedības izpēte un 
testēšana attiec ībā uz konkr ētām politikas jom ām nodrošina praktiskus r īkus 
lietpratīga regulējuma izstr ādei. 
• Atbalsts pat ērētāju organiz ācijām: Patērētāju kustības stingra un vienota 
pārstāvība ES līmenī no patērētāju puses sniedz apkopotu ieguld ījumu ES 
politikas izstr ādē, ES iestāžu darbībā un ES līmeņa dialogos. 
Izteikti mazsp ējīgām organiz ācijām no jaunaj ām dalībvalstīm šis atbalsts ar ī 
nodrošina tiešu iesp ēju paplašin āšanu un pal īdzību. Darbības valsts pat ērētāju 
organizāciju administrat īvās spējas palielin āšanai (administrat īvās spējas 
palielināšana) papildina dal ībvalstu iniciat īvas, sniedz apjomrad ītus 
ietaupījumus, atbalsta transnacion ālu (tostarp mentoru darb ībai un sal īdzinošai 
izvērtēšanai paredz ētu) tīklu veidošanos dal ībnieku vid ū. 
• Patērētāju izglītošana un inform ēšana 
ES ierosmes pat ērētāju inform ēšanā un izglītošanā vairo pat ērētāju zināšanas 
par pārrobežu dar ījumiem un veicina uztic ēšanos tiem, t ādējādi sekmējot 
vienotā tirgus izveides  pabeigšanu. T ās sekmē paraugprakses apmai ņu starp 
 
LV 7   LV dalībvalstīm un palīdzēs izveidot vienotu saska ņotas un autoritat īvas ES līmeņa 
informācijas/izglītības avotu. 
 
iii) Pat ērētāju tiesības un to aizsardz ība 
• Saskaņā ar LESD 169. pantu augst ā līmenī nodrošin āt patērētāju aizsardz ību. 
• No LESD 12. panta izriet pien ākums attiec ībā uz pat ērētāju interešu 
integrāciju. 
• Tiesību aizsardz ība: līdzšinējie pētījumi rāda, ka nepieciešams nostiprin āt 
patērētāju tiesību aizsardz ības iespējas. Šajā sakarā: Komisija apsv ērs ierosmes 
alternatīvas strīdu izšķiršanas ( ADR ) un tiešsaistes str īdu izšķiršanas ( ODR ) 
jomā. 
Alternatīva strīdu izšķiršana ( ADR ) patērētājiem un uz ņēmējiem pied āvās 
ekonomisku, ātru un ērtu veidu, k ā ārpustiesas k ārtībā nodrošin āt tiesību 
aizsardzību visā ES teritorij ā. Tādējādi nodrošinot god īgus konkurences 
nosacījumus, visiem str īdiem būs pieejamas ADR  shēmas, kur ās ievēroti 
kvalitātes pamatprincipi.  
Tiešsaistes str īdu izšķiršanas platformas izveide dos iesp ēju, visu proced ūru 
veicot tikai tiešsaist ē, valstu ADR  shēmās rezultat īvāk izskatīt pārrobežu 
strīdus, kas saist īti ar preču vai pakalpojumu p ārdošanu tiešsaist ē. Eiropas 
platformas finans ēšana dos iesp ēju izmantot koordin ētu pieeju un  radīt 
apjomrad ītus ietaup ījumus un siner ģijas, kas var veidoties tikai ES l īmeņa 
darbībā. 
iv) Ties ību īstenošana 
• Komisijai ir uzdota SPTAJ t īkla (dalībvalstu izpildiest āžu tīkla) pārvaldība. 
SPTAJ  regulā arī ir paredz ēti kopīgi projekti, kop īgas īstenošanas darb ības un 
ierēdņu apmaiņa. Šajā ziņā efektīvs rīks ir vair ākām dalībvalstīm kopīgu 
darbību, piem ēram, vērienīgu pārbaužu, organiz ēšana (ko l īdzfinansē 
programma un dal ībvalstis). 
• Komisijas un dal ībvalstu līdzfinansētais Eiropas Pat ērētāju informēšanas centru 
tīkls (ECC-Net ) ir Eiropas t īkls, kurā patērētāji gūst informāciju par ties ībām, 
kādas tiem ir attiec ībā uz pārrobežu iepirkumiem, un atbalstu centienos g ūt 
kompensāciju no tirgot āja citā ES valst ī, kad notikusi k ļūme. Dalībvalstu 
patērētāju apvien ības patērētājiem nesniedz pal īdzību pārrobežu incidentos. 
Tīkls darbojas vis ās dalībvalstīs un tādējādi nodrošina atbalstu pat ērētājiem 
visā ES teritorij ā, un sekm ē viņu tiesību aizstāvību. 
3. POLITIKAS M ĒRĶI 
Ar šo programmu b ūtu jāatbalsta turpm ākās patērētāju tiesību aizsardz ības politikas 
vispārīgais mērķis vienotajā tirgū galveno uzman ību veltīt pilnties īgam pat ērētājam. 
 
LV 8   LV Eiropas pat ērētāju tiesību aizsardz ības politika, kas attiec īgi atbalsta un papildina dal ībvalstu 
politiku, cenšas nodrošin āt, lai Eiropas iedz īvotāji, baudot droš ību un pien ācīgu mantisko 
interešu aizsardz ību, visā pilnībā varētu izmantot vienot ā tirgus priekšroc ības. 
Darbības atbalst īs četrus konkr ētus mērķus: 
i) drošums : ar efekt īvu tirgus p ārraudzību visā Savienības teritorij ā nostiprin āt un 
pilnveidot ražojumu drošumu; 
ii) inform ēšana un izgl ītošana : pilnveidot pat ērētāju izglītotību, inform ētību un izpratni 
par savām tiesībām, izstrādāt patērētāju politikas faktu b āzi un atbalst īt patērētāju 
organizācijas; 
iii) ties ības un ties ību aizsardz ība: konsolid ēt patērētāju tiesības jo īpaši ar 
reglament ējošām darbībām un dar īt vieglāk pieejamu ties ību aizsardz ību, tostarp alternat īvu 
strīdu izšķiršanu; 
iv) ties ību īstenošana : atbalstīt patērētāju tiesību īstenošanu, nostiprinot sadarb ību starp 
valstu izpildiest ādēm un sniedzot padomus pat ērētājiem. 
Minētie mērķi izaugsmes un konkur ētspējas aspekt ā visā pilnībā atbalsta strat ēģiju 
“Eiropa 2020”. Šajos m ērķos būs integrēti tādi konkr ēti stratēģijas “Eiropa 2020” 
problēmaspekti k ā digitalizācijas programma (nodrošin āt, lai digitaliz ācijas faktiskais 
rezultāts būtu lielāka patērētāju labklājība), ilgtspējīga izaugsme (pāriet uz ilgtsp ējīgājiem 
patēriņa modeļiem), sociālā iekļaušana (ņemt vērā mazaizsarg ātu patērētāju īpašo stāvokli un 
novecojošas sabiedr ības vajadz ības), lietpratīgs regulējums (patērētāju tirgu p ārraudzīt tā, lai 
palīdzētu izstrādāt lietpratīgus, precīzi orientētus noteikumus). 
4. POLITISKO RISIN ĀJUMU VARIANTI  
Bāzes scenārijs 
Bāzes scenārijs atbilst četru konkr ēto mērķu ierosmju 1. risin ājumam . Šis risin ājums ar 
dažiem piel āgojumiem tiecas īstenot liel āko daļu darbību, kas veiktas saska ņā ar 2007.–
2013. gada programmu. Dažu darb ību apjomu krietni samazina vai t ās vairs ne īsteno, jo t ās 
zaudējušas noz īmi, savuk ārt ar iegrožotu v ērienu uzsāk vairākas jaunas darb ības (piem ēram, 
attiecībā uz tiesību aizsardz ību). Šim risin ājumam atbilst budžets, kas l īdzinās saskaņā ar 
pašreizējo programmu pieš ķirtajam budžetam vai ir par to maz āks. 
Turpmāk minēto sabiedrisko izmai ņu sekas noz īmē, ka 2007.–2013. gada programmai l īdzīgu 
darbību ietekme main īsies vai samazin āties: ražošanas ķēde arvien vair āk globaliz ējas un 
drošuma jom ā arvien svar īgāku nozīmi gūst pakalpojumi; arvien sarež ģītāka kļūst lemšana; ir 
nepieciešams p ārorientēties uz ilgtsp ējīgākiem pat ēriņa modeļiem; mazaizsarg ātiem un 
novecojošiem pat ērētājiem ir  īpašas vajadz ības, attīstās digitaliz ācija, pirkumu veikšana 
tiešsaistē un starpnieku darb ība. 
Lai gan ir gr ūti veikt prognozes laikposmam p ēc 2014. gada un v ēlāk, gaidāms, ka valsts 
pārvaldes iest ādēm, kas nodarbojas ar pat ērētāju tiesību aizsardz ības politikas jaut ājumiem, 
piemēram, attiec ībā uz tirgus uzraudz ību un ties ību īstenošanu, l īdzekļi joprojām būs 
ierobežoti. Pat ērētāju organiz ācijām draud saskaršan ās ar valsts iest āžu finansi ālā atbalsta 
 
LV 9   LV krietnu samazin ājumu, jo īpaši jaunaj ās dalībvalstīs. Ekonomiskas nenoteikt ības laikā ražotāji 
tiecas uz vienk āršiem risin ājumiem un var ētu biežāk ķerties pie kr āpniecības, iedzīvotāji 
pārsvarā iegādājas lētākas preces un var krist par upuri kr āpšanai. 
 
LV 10   LV  
Citi risin ājumi:  
Vispārīgi raugoties uz katram no četriem programmas m ērķiem atbilstošajiem elementiem, 
pārējos risinājumus var apkopot š ādi: 
- 0. risin ājums  atbilst oblig āti finansējamām darbībām, kas izriet no juridiskaj ām 
saistībām, kuras j āpilda saska ņā ar Līgumu, un no pat ērētāju tiesību aizsardz ības jomā spēkā 
esošā ES acquis . 
- 2. risin ājums  ir vērienīgāka pieeja, kas atbilst Komisijas priorit ātēm (stratēģija 
“Eiropa 2020”, Vienot ā tirgus akts) un turpm ākās patērētāju tiesību aizsardz ības politikas1 
apsvēršanas procesam, kas patlaban risin ās. Šim risin ājumam atbilstošais gada budžets ir 
apmēram EUR 25 miljoni. 
- 3. risin ājumam  salīdzinājumā ar līdzšinējo programmu b ūtu vajadz īgs budžeta 
palielinājums daž ām papildu darb ībām, kas attiecas uz vair ākām tādām programmas 
sastāvdaļām kā publiskas pat ēriņa preču drošuma datub āzes izstrāde vai ties ību aizsardz ība — 
tāda fonda izveide, no kura finansi āli atbalstītu pārrobežu ties ību aizsardz ības pasākumus. 
Komisijas 2011. gada 29. j ūnija Paziņojumā COM(2011)500 Pat ērētāju programmai 2014.–
2020. gadam tika atv ēlēti EUR 175 miljoni (2011. gada sal īdzināmās cenās). 
Sākotnēji apsvērto 3. risin ājumu tādēļ noraidīja, jo tas neatbilda šim pieš ķīrumam. 
5. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Turpmāk sniegts kopsavilkums par programmas četriem m ērķiem atbilstoši 
visvēlamākā risinājuma izvēli.  
0. risinājums, kas noz īmē uzturēt ar tiesību aktiem noteikto minim ālo darbības līmeni 
un pārtraukt vair ākas ES līmeņu darbības, mazin ātu ES atbalstu pat ērētāju tiesību 
aizsardzības politikai un b ūtu pretrun ā a r  E S  s a i s t ībām, kas skaidri noteiktas 
stratēģijā “Eiropa 2020” un Vienot ā tirgus akt ā, kā arī ar secinājumiem, kas izriet no 
patērētāju tiesību aizsardz ības politikas l īdzšinējās stratēģijas izvērtējuma un no 
spēkā esošā finanšu pl āna. Tas nenodrošin ātu pietiekamu atbalstu pašlaik 
izstrādājamai turpm ākajai patērētāju tiesību aizsardz ības politikai. 
1. risinājums, kam atbilst budžets, kurš vien āds ar līdzšinējās programmas budžetu 
vai mazāks par to, ne ļautu pietiekami risin āt problēmas, ar kur ām turpmākajos gados 
saskarsies pat ērētāji un patērētāju tiesību aizsardz ības politikas veidot āji, savukārt 
iespējams, ka 3.  risinājums, kas pat ērētāju tiesību aizsardz ības budžetam paredz 
būtisku palielin ājumu, nav re ālistisks, turkl āt saistās ar noz īmīgām papildu 
izmaksām, kas nav sam ērīgas attiecīgajiem papildu guvumiem. 
                                                 
1 kuras form āts varētu būt Patērētāju tiesību aizsardz ības dienask ārtība, ko paredz ēts publiskot 
2012. gad ā. 
 
LV 11   LV Izmaksu un ieguvumu aspekt ā optimālais risinājums ir 2. risin ājums (kas atbilst 
katras darb ības 2. risin ājumam). Šaj ā risinājumā paredzētais gada budžets b ūtu 
apmēram EUR 25 miljoni, kas atbilst 2011. gada 6. j ūnija Pazi ņojumā 
COM(2011)500 ierosin ātajam pat ērētāju tiesību aizsardz ības programmas budžeta 
piešķīrumam. Ar to tiek risin ātas arī attiecībā uz līdzekļu administr ēšanu konstat ētās 
problēmas: partner ības nolīgumus, ko patlaban izmanto ES pat ērētāju organiz āciju 
atbalstīšanai, var ētu izmantot ar ī Eiropas Pat ērētāju inform ēšanas centru 
līdzfinansēšanai; arī ar tirgus uzraudz ībai drošuma aspekt ā paredzētas ES līmeņa 
koordinējošas strukt ūras izveidi b ūtu panākama finans ēšanas procesu racionaliz ēšana 
šajā jomā.  
Lai mazin ātu administrat īvo slogu, izskat īs, vai var ētu iespējami izmantot 
vienreizējus maksājumus. 
Finansēšanas procesu p ārvaldību racionaliz ēt palīdz arī Veselības un pat ērētāju 
izpildaģentūras īstenotā pārvaldība. 
Saskaņā ar šo risin ājumu programma pav ērs iespēju atbalst īt stratēģijas 
"Eiropa 2020" un turpm ākās patērētāju tiesību aizsardz ības politikas m ērķus, galveno 
uzmanību pievēršot drošumam, inform ēšanai un izgl ītošanai, ties ībām, to 
aizsardzībai un īstenošanai. 
6. UZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Programm ā būs paredzēts vidusposma izv ērtējums un ex-post  izvērtējums. 
Pašreizējās 2007.–2013. gada programmas ex-post  izvērtējumā, kas gaid āms pirms 
2015. gada beig ām, arī būs rodami n ākamās programmas īstenošanai noder īgi 
elementi. 
Lai varētu uzraudz īt programmas īstenošanu, četriem konkr ētajiem programmas 
mērķiem ir izstr ādāts rādītāju kopums. 
Mērķis Nr. 1 — drošums: ar efekt īvas tirgus p ārraudzības starpniec ību visā Savienības 
teritorijā nostiprin āt un palielin āt ražojumu drošumu 
Rādītājs Avots Pašreizējā situācija Mērķvērtība 
Tādu RAPEX pazi ņojumu procents, kam seko 
vismaz viens rea ģēšanas gad ījums (cit ās 
dalībvalstīs) RAPEX 43 % (843 pazi ņojumi) 
2010. gad ā 7 gados 10% 
pieaugums  
Reaģēšanas gad ījumu attiec ība pret pazi ņojumu 
skaitu (nopietna riska gad ījumi)*  RAPEX 107,5% 2010. gad ā 7 gados 15% 
pieaugums  
*no citu dal ībvalstu valsts p ārvaldes iest āžu puses pazi ņojums parasti izraisa vair ākas reakcijas 
 
LV 12   LV  
Mērķis Nr. 2 — inform ēšana un izgl ītošana: pilnveidot pat ērētāju izglītotību, 
informētību un izpratni par sav ām tiesībām, izstrādāt patērētāju politikas faktu b āzi un 
atbalstīt patērētāju organiz ācijas 
Rādītājs Avots Pašreizējā situācija Mērķvērtība 
To sūdzību izskat īšanas iest āžu skaits, kas 
iesniedz s ūdzības ECCRS   ECCRS  (Eiropas 
Patērētāju sūdzību 
reģistrēšanas 
sistēma) nav piemērojams 7 gadu laik ā 60 % sūdzību 
izskatīšanas iest āžu 
Uzticēšanās pārrobežu dar ījumiem — to pat ērētāju 
procents, kuri internet ā iepērkoties no p ārdevējiem 
citā ES valst ī, jūtas tikpat droši vai pat droš āki Eirobarometra 
dati par 
patērētājiem 2010. gad ā 37 % 7 gadu laik ā 50 % 
 
Mērķis Nr. 3 — ties ības un to aizsardz ība: konsolid ēt patērētāju tiesības jo īpaši ar 
regulatīvām darbībām un darīt vieglāk pieejamu ties ību aizsardz ību, tostarp alternat īvu strīdu 
izšķiršanu 
Rādītājs Avots Pašreizējā situācija Mērķvērtība 
To darījumu procents, kurus Eiropas Pat ērētāju 
informēšanas centri novirza alternat īvai strīdu 
izšķiršanai Eiropas 
Patērētāju 
informēšanas 
centru gada pārskats 2010. gad ā 9 % 7 gadu laik ā 50 % 
To gadījumu skaits, kas izskat īti ar tiešsaistes str īdu 
izšķiršanas platformas starpniec ību Tiešsaistes str īdu 
izšķiršanas 
platformas 
datubāze 2010. gad ā 17 500 (Eiropas 
Patērētāju inform ēšanas 
centru sa ņemtās sūdzības 
sakarā ar e-komercijas 
darījumiem)  7 gadu laik ā 38 500 
(+120 %)  
 
Mērķis Nr. 4: ties ību īstenošana — atbalst īt patērētāju tiesību īstenošanu, nostiprinot 
sadarbību starp valstu izpildiest ādēm un sniedzot pat ērētājiem padomus. 
Rādītājs Avots Pašreizējā situācija Mērķvērtība 
Informācijas plūsmas līmenis un sadarb ība SPTAJ 
tīklā: 
- skaits piepras ījumiem par inform ācijas apmai ņu 
starp SPTAJ iest ādēm; 
- skaits piepras ījumiem par īstenošanas pas ākumiem 
starp SPTAJ iest ādēm; 
- brīdinājumu skaits SPTAJ t īklā. SPTAJ t īkla 
datubāze (CPCS) gada vidējie rādītāji (2007–
2010): 
- 129 - 142  - 63  
- 7 gados 40% pieaugums 
- 7 gados 40% pieaugums - 7 gados 30% pieaugums
 
Skaits tādiem saskarsmes gad ījumiem ar pat ērētājiem, 
ko izskatījuši Eiropas Pat ērētāju inform ēšanas centri  Eiropas Pat ērētāju 
informēšanas centru 
ziņojums 2010. gad ā 71 000  7 gados 50% pieaugums