Oficiālais Vēstnesis C 368 , 22/12/2001 Lpp. 0013 - 0015



Komisijas paziņojums par maznozīmīgiem nolīgumiem, kas ievērojami neierobežo konkurenci atbilstīgi Eiropas kopienas dibināšanas līguma 81. panta 1. punktam (de minimis) [1] (2001/C 368/07) (Dokuments attiecas uz EEZ) I 1. Līguma 81. panta 1. punktā ir aizliegti tādi nolīgumi starp uzņēmumiem, kuri var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un kuru nolūks vai sekas ir konkurences novēršana, ierobežošana vai traucēšana kopējā tirgū. Eiropas Kopienu Tiesa precizē, ka šos noteikumus nepiemēro, ja nolīguma ietekme uz Kopienas iekšējo tirdzniecību vai konkurenci ir maznozīmīga. 2. Šajā paziņojumā, nosakot tirgus daļas sliekšņus, Komisija sniedz maznozīmīga konkurences ierobežojuma definīciju atbilstīgi EK līguma 81. pantam. Šī maznozīmīgā novērtējuma definīcija nenozīmē, ka nolīgumi starp uzņēmumiem, kuri pārsniedz šajā paziņojumā noteiktos sliekšņus, ievērojami ierobežo konkurenci. Arī šiem nolīgumiem var būt tikai maznozīmīga ietekme uz konkurenci, un tādēļ tie nav aizliedzami saskaņā ar 81. panta 1. punktu [2]. 3. Turklāt nolīgumus var neiekļaut 81. panta 1. punkta piemērošanas jomā sakarā ar to, ka tie jūtami neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šis paziņojums uz šādiem gadījumiem neattiecas. Tas nenosaka to daudzumu, kam nav ievērojama ietekme uz tirdzniecību. Tomēr tiek atzīts, ka nolīgumi starp maziem un vidējiem uzņēmumiem atbilstīgi definīcijai Komisijas Ieteikuma 96/280/EK [3] pielikumā retos gadījumos var ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Mazie un vidējie uzņēmumi šobrīd šajā ieteikumā tiek definēti kā uzņēmumi, kuros ir mazāk nekā 250 darbinieku un kuriem vai nu gada apgrozījums nepārsniedz 40 miljonus eiro, vai kuru gada bilances kopsumma nepārsniedz 27 miljonus eiro. 4. Gadījumos, uz ko attiecas šis paziņojums, Komisija neuzsāks tiesas procesus ne pēc pieprasījuma, ne pēc savas ierosmes. Ja uzņēmumi labticīgi pieņem, ka uz kādu nolīgumu attiecas šis paziņojums, Komisija neuzliek sodanaudas. Lai gan šis paziņojums nav saistošs dalībvalstu tiesām un iestādēm, tas tām sniedz vadlīnijas, kā piemērot 81. pantu. 5. Šis paziņojums arī attiecas uz uzņēmumu apvienību lēmumiem un saskaņotām darbībām. 6. Šis paziņojums neskar 81. panta interpretāciju, ko var sniegt Eiropas Kopienu Tiesa vai Pirmās instances tiesa. II 7. Komisija uzskata, ka nolīgumi starp uzņēmumiem, kas skar tirdzniecību starp dalībvalstīm, ievērojami neietekmē konkurenci 81. panta 1. punkta nozīmē, ja: a) kopējā tirgus daļa, kas pieder nolīguma pusēm, nepārsniedz 10 % jebkurā attiecīgajā tirgū, kuru nolīgums skar, ja nolīgumu slēdz starp uzņēmumiem, kas ir faktiski vai iespējami konkurenti kādā no šiem tirgiem (nolīgumi starp konkurentiem) [4]; b) tirgus daļa, kas pieder katrai nolīguma pusei, nepārsniedz 15 % jebkurā attiecīgajā tirgū, kuru nolīgums skar, ja nolīgumu slēdz starp uzņēmumiem, kas nav faktiski vai iespējami konkurenti kādā no šiem tirgiem (nolīgumi starp nekonkurējošām pusēm). Ja ir grūti noteikt, vai nolīgums ir slēgts starp konkurentiem vai starp nekonkurējošām pusēm, piemēro 10 % slieksni. 8. Ja attiecīgajā tirgū konkurenci ierobežo tādu preču vai pakalpojumu pārdošanas nolīgumu kumulatīvā iedarbība, kurus noslēguši dažādi piegādātāji vai izplatītāji (paralēlu nolīgumu tīklu kumulatīvs tirgus ierobežošanas efekts, kam ir līdzīgas sekas uz tirgu), 7. punktā minēto tirgus daļu samazina līdz 5 % gan attiecībā uz nolīgumiem starp konkurentiem, gan starp nekonkurējošām pusēm. Parasti uzskata, ka atsevišķi piegādātāji vai izplatītāji, kuru tirgus daļa nepārsniedz 5 %, ievērojami neveicina kumulatīvo tirgus ierobežošanas efektu [5]. Kumulatīvais tirgus ierobežošanas efekts parasti nepastāv, ja mazāk nekā 30 % no attiecīgā tirgus aptver paralēli nolīgumi (nolīgumu tīkli) ar līdzīgām sekām. 9. Komisija tāpat uzskata, ka nolīgumi neierobežo konkurenci, ja tirgus daļas 7. un 8. punktā norādītos sliekšņus, kas ir attiecīgi 10 %, 15 % un 5 %, divu secīgu kalendāro gadu laikā nepārsniedz par vairāk nekā 2 procentu punktiem. 10. Lai aprēķinātu tirgus daļu, jānosaka attiecīgais tirgus. To veido attiecīgā produkta tirgus un attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus. Definējot attiecīgo tirgu, jāņem vērā attiecīgā tirgus definīcija Kopienas konkurences tiesību nolūkos [6]. Tirgus daļas jāaprēķina, pamatojoties uz pārdošanas vērtības datiem vai vajadzības gadījumā uz pirkšanas vērtības datiem. Ja šādi dati nav pieejami, var izmantot aprēķinus, kas pamatoti uz pārējo ticamo tirgus informāciju, tostarp datiem par pārdošanas apjomu. 11. Šī paziņojuma 7., 8. un 9. punktu nepiemēro nolīgumiem, kuros ir ietverts kāds no šādiem nepārprotamiem ierobežojumiem: 1) attiecībā uz nolīgumiem starp konkurentiem, kā definēts 7. punktā, ierobežojumi, kuru mērķis tieši vai netieši, atsevišķi vai kopā ar pārējiem pušu rīcībā esošajiem faktoriem ir [7]: a) cenu noteikšana, pārdodot produktus trešām pusēm; b) ražošanas vai tirdzniecības ierobežošana; c) tirgu vai klientu lokalizācija; 2) attiecībā uz nolīgumiem starp nekonkurējošām pusēm, kā definēts 7. punktā, ierobežojumi, kuru mērķis tieši vai netieši, atsevišķi vai kopā ar pārējiem pušu rīcībā esošajiem faktoriem ir: a) ierobežot pircēju spēju noteikt pārdošanas cenu, neskarot piegādātāja spēju noteikt maksimālo pārdošanas cenu vai ieteikt pārdošanas cenu, ja tā nesasniedz nemainīgo vai minimālo pārdošanas cenu jebkuras puses spiediena vai piedāvātu stimulu dēļ; b) ierobežot pārdošanas teritoriju, kurai pircējs var pārdot līguma preces vai pakalpojumus, vai to pircējus, izņemot šādus ierobežojumus, kas nav nepārprotami: - aktīvas pārdošanas ierobežošana ekskluzīvajā teritorijā vai ekskluzīvai klientu grupai, kas rezervēta piegādātājam vai ko piegādātājs piešķīris citam pircējam, ja šāda ierobežošana neierobežo pārdošanu pircēja klientiem, - ierobežojums pārdevējam, kas darbojas vairumtirdzniecības līmenī, pārdot gala lietotājiem, - ierobežojums selektīvās izplatīšanas sistēmas locekļiem pārdot nepilnvarotiem izplatītājiem, - pircēja ierobežošana pārdot detaļas, kas piegādātas pievienošanai, pircējiem, kuri varētu tās izmantot ar piegādātāju vienāda tipa preču ražošanai; c) ierobežot aktīvo vai pasīvo pārdošanu gala lietotājiem, ko veic selektīvās izplatīšanas sistēmas locekļi, kuri darbojas mazumtirdzniecības līmenī, neskarot iespēju aizliegt šīs sistēmas loceklim darboties neapstiprinātā vietā; d) ierobežot savstarpējās piegādes starp izplatītājiem selektīvajā izplatīšanas sistēmā, arī starp izplatītājiem, kas darbojas dažādos tirdzniecības līmeņos; e) pēc detaļu piegādātāja un pircēja, kurš šīs detaļas pievieno, vienošanās ierobežot piegādātāja spēju pārdot detaļas kā rezerves daļas gala lietotājiem, remontētājiem vai citiem pakalpojumu sniedzējiem, kam pircējs nav uzticējis remontēt vai apkalpot šīs preces; 3) attiecībā uz nolīgumiem starp konkurentiem, kā definēts 7. punktā, ja konkurenti šā nolīguma nolūkos darbojas dažādos ražošanas vai izplatīšanas ķēdes līmeņos, jebkurš no šā punkta 1) un 2) apakšpunktā norādītajiem nepārprotamajiem ierobežojumiem. 12. 1) Šā paziņojuma nolūkos jēdzieni "uzņēmums", "nolīguma puse", "izplatītājs", "piegādātājs" un "pircējs" ietver to atbilstīgos saistītos uzņēmumus; 2) "saistītie uzņēmumi" ir: a) uzņēmumi, kuros kādai no nolīguma pusēm tieši vai netieši: - ir tiesības izmantot vairāk nekā pusi balsstiesību vai - ir tiesības iecelt vairāk nekā pusi uzraudzības padomes, vadības padomes vai uzņēmuma likumīgas pārstāvības struktūru locekļus, vai - ir tiesības vadīt uzņēmuma darījumus; b) uzņēmumi, kuriem kādā nolīguma pusē vai pār kādu nolīguma pusi tieši vai netieši ir a) daļā uzskaitītās tiesības vai pilnvaras; c) uzņēmumi, kuros b) daļā minētam uzņēmumam tieši vai netieši ir a) daļā uzskaitītās tiesības vai pilnvaras; d) uzņēmumi, kuri ir nolīguma puses kopā ar vienu vai vairākiem a), b) vai c) daļā minētajiem uzņēmumiem, vai kuros vienam vai vairākiem pēdējiem minētajiem uzņēmumiem kopīgi ir a) daļā uzskaitītās tiesības vai pilnvaras; e) uzņēmumi, kuros a) daļā minētās tiesības vai pilnvaras kopīgi ir: - nolīguma pusēm vai to attiecīgajiem saistītajiem uzņēmumiem, kas ir minēti a) līdz d) daļā, vai - vienai vai vairākām nolīguma pusēm vai vienam vai vairākiem no to saistītajiem uzņēmumiem, kas minēti a) līdz d) daļā, un vienai vai vairākām trešām pusēm; 3) šā punkta 2. apakšpunkta e) daļas nozīmē tirgus daļu, kas kopīgi pieder šiem kopuzņēmumiem, līdzīgi sadala katram uzņēmumam, kuram ir 2. apakšpunkta a) daļā uzskaitītās tiesības vai pilnvaras. [1] Šis paziņojums aizstāj paziņojumu par maznozīmīgiem nolīgumiem, kas publicēts Oficiālajā Vēstnesī OV C 372, 9.12.1997. [2] Skatīt, piemēram, Tiesas nolēmumu Apvienotajās lietās C-215/96 un C-216/96 Bagnasco (Carlos) v Banca Popolare di Novara and Casa di Risparmio di Genova e Imperia (1999) ECR I-135, 34. līdz 35. punkts. Šis paziņojums arī neskar novērtēšanas principus atbilstīgi 81. panta 1. punktam, kā minēts Komisijas paziņojumā "Vadlīnijas par EK līguma 81. panta piemērojamību līgumiem par horizontālo sadarbību", OV C 3, 6.1.2001., jo īpaši 17. līdz 31. punktu ieskaitot, kā arī Komisijas paziņojumā "Vadlīnijas par vertikālajiem ierobežojumiem", OV C 291, 13.10.2000., jo īpaši 5. līdz 20. punktu ieskaitot. [3] OV L 107, 30.4.1996., 4. lpp. Šis ieteikums tiks pārskatīts. Paredzēts palielināt gada apgrozījuma slieksni no 40 miljoniem eiro uz 50 miljoniem eiro un gada bilances kopsummu no 27 miljoniem eiro uz 43 miljoniem eiro. [4] Par to, kas ir faktiski vai iespējami konkurenti, skatīt Komisijas paziņojumu "Vadlīnijas par EK līguma 81. panta piemērojamību līgumiem par horizontālo sadarbību", OV C 3, 6.1.2001., 9. punkts. Firmu uzskata par faktisku konkurentu, ja tā ir vai nu aktīva tajā pašā attiecīgajā tirgū, vai, ja nav nolīguma, tā var mainīt ražošanu uz attiecīgajiem produktiem un pārdot tos īstermiņā bez ievērojamiem papildu izdevumiem vai riska, reaģējot uz mazu un pastāvīgu relatīvo cenu pieaugumu (piedāvājuma puses tiešā aizstājamība). Firmu uzskata par iespējamu konkurentu, ja ir pierādījumi, ka, nepastāvot nolīgumam, tā varētu uzņemties vajadzīgos papildu ieguldījumus vai citus vajadzīgos pārejas izdevumus, lai tā varētu ieiet attiecīgajā tirgū, reaģējot uz mazu un pastāvīgu relatīvo cenu pieaugumu. [5] Skatīt Komisijas paziņojumu "Vadlīnijas par vertikālajiem ierobežojumiem", OV C 291, 13.10.2000., jo īpaši 73., 142., 143. un 189. punktu. Lai gan vadlīnijās par vertikālajiem ierobežojumiem saistībā ar dažiem ierobežojumiem ir atsauce ne tikai uz attiecīgā piegādātāja vai pircēja kopējo, bet arī uz saistīto tirgus daļu, šajā paziņojumā visi tirgus daļas sliekšņi attiecas uz kopējo tirgus daļu. [6] OV C 372, 9.12.1997., 5. lpp. [7] Neskarot kopīgu ražošanu ar vai bez kopīgas realizācijas, kā definēts 5. panta 2. punktā Komisijas Regulā (EK) Nr. 2658/2000 un 5. panta 2. punktā Komisijas Regulā (EK) Nr. 2659/2000, OV L 304, 5.12.2000., attiecīgi 3. un 7. lpp. --------------------------------------------------