19. aicina atsaukt visas aps ūdzības pret Stanislav Dmitriyevsky un aicina Krievijas varasiest ādes iev ērot
plašsaziņas līdzek ļu un žurn ālistu v ārda br īvību;
20. pauž nož ēlu, ka likumprojektu par vald ības kontroles pastiprin āšanu p ār NVO Krievij āātri pie ņēma
abās parlamenta pal ātās, un par šo jaut ājumu piln ībānetika ņemti v ērāEiropas Padomes pagaidu atzinuma
ieteikumi; sagaida, ka prezidents V. Putins pirms likumprojekta apstiprin āšanas par likumu joproj ām var
nodro šināt, ka tas piln ībāatbilst Eiropas Padomes ieteikumiem un nep ārprotami nov ēršNVO akt īvistu
vajāšanu Krievij ā;
21. šajāziņāaicina Padomi un Komisiju dar īt visu iesp ējamo, lai atbalst ītu stipras, past āvīgas, neatkar īgas
un patiesas pilsonisk ās sabiedr ības izaugsmi un salied ētību Krievij ākāfunkcion ējošas demokr ātijas neat ņe-
mamu pamatelementu;
22. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei, Komisijai, dal ībvalstu parlamentiem un
vald ībām, Krievijas Feder ācijas vald ībai un parlamentam un Eiropas Padomei.
P6_TA(2006)0027
Strukt ūra, temati un konteksts, lai nov ērtētu debates par Eiropas Savien ību
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par p ārdomu periodu: strukt ūra, temati un konteksts, lai nov ērtētu
debates par Eiropas Savien ību (2005/2146 (INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot v ērāNicas L īgumu,
—ņemot v ērāLīguma par Konstit ūciju Eiropai ratifik ācijas procesu,
—ņemot v ērātā2005. gada 12. janv āra rezol ūciju par L īgumu par Konstit ūciju Eiropai (1),
—ņemot v ērā2005. gada 16. un 17. j ūnija Eiropadomes nosl ēgum āpieņemto 2005. gada 18. j ūnija
valstu vai vald ību vad ītāju deklar āciju par L īguma par Konstit ūciju Eiropai ratifik āciju,
—ņemot v ērāLīgumu par Bulg ārijas Republikas un Rum ānijas Republikas pievieno šanos Eiropas
Savien ībai,
—ņemot v ērāpēc Eiropas Parlamenta piepras ījuma (2) sniegto 2005. gada 13. oktobra Re ģionu komitejas
atzinumu (3) un 2005. gada 26. oktobra Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu (4)
par p ārdomu periodu,
—ņemot v ērā2005. gada 15. un 16. decembra Eiropadomes secin ājumus;24.11.2006. C 287 E/306 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
(1) OV C 247 E, 6.10.2005., 88. lpp.
(2) 9.1. un 9.2. punkti P6_PV(2005)09-06
(3) CdR 250/2005 fin, OV v ēl nav public ēts.
(4) CESE 1249/2005, OV v ēl nav public ēts.
—ņemot v ērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot v ērāKonstitucion ālo jaut ājumu komitejas zi ņojumu un Ārlietu komitejas, R ūpniec ības, p ētnie-
cības un ener ģētikas komitejas, Re ģionālās att īstības komitejas, Lauksaimniec ības un lauku att īstības
komitejas, Kult ūras un izgl ītības komitejas, Juridisk ās komitejas, Pilso ņub r īvību, tieslietu un iek šlietu
komitejas un Sievie šu ties ību un dzimumu l īdzties ības atzinumus (A6-0414/2005), t ākā
A. L īgumu par Konstit ūciju Eiropai 2004. gada 29. oktobr īparakst īja 25 Eiropas Savien ības dal ībvalstu
valstu un vald ību vad ītāji, un to v ēlreiz apstiprin āja Eiropadome t ās 2005. gada 18. j ūnija deklar ācijā;
B. Konstit ūcijas projektu izstr ādāja Eiropas Konvents, kas, sal īdzinot ar iepriek šējām jaunu l īgumu
izstr ādes proced ūrām, nodro šināja atkl ātības, plur ālisma un demokr ātiskas le ģitimit ātes v ēl nebiju šu
līmeni;
C. Eiropas Parlaments t ā2005. gada 12. janv āra rezol ūcijāatbalst īja Konstit ūciju ar vair āk nek ā2/3 balsu,
uzskatot ka t āir “labs kompromiss un iev ērojams sp ēkāesošoLīgumu uzlabojums … [ šīKonstit ūcija]
būs stabils un ilgtermi ņa pamatdokuments Eiropas Savien ības att īstībai n ākotn ē, kur špavērs turpm ākas
papla šināšanās iesp ējas, vienlaic īgi vajadz ības gad ījum ānodro šinot meh ānismus t āpārskat īšanai”;
D. reformas, kuras paredz L īgums par Konstit ūciju Eiropai, cita starp āir iecer ētas, lai tiktu gal āar Savie-
nības 2004. gada 1. maija papla šināšanās sek ām, un gad ījum ā, ja konstitucion ālo ties ību aktu kopumu
neratific ētu, tiktu apdraud ētašīun turpm ākās papla šināšanās;
E. tr īspadsmit dal ībvalstis (1), kas p ārstāv Savien ības dal ībvalstu liel āko da ļu, ir ratific ējušas Konstit ūciju
atbilsto ši sav ām konstitucion ālajām pras ībām, tostarp ar īar referendumiem Sp ānijāun Luksemburg ā;
F. Francija un N īderlande p ēc attiec īgi 2005. gada 29. maij āun 1. j ūnijānotiku šajiem referendumiem ir
atteiku šās ratific ēt Konstit ūciju, t ādēļatliku šo desmit dal ībvalstu liel ākajādaļāratifik ācijas process ir
apst ājies;
G. L īguma par Eiropas Savien ību 48. pants nosaka, ka Konstit ūcija st ājas sp ēkātikai tad, kad to ir ratific ē-
jušas visas dal ībvalstis;
H. L īgumam par Konstit ūciju Eiropai pievienotaj ā30. deklar ācijāteikts, ka, “ja divus gadus p ēc tam, kad ir
parakst īts L īgums par Konstit ūciju Eiropai, četras piektda ļas dal ībvalstu ir to ratific ējušas un viena vai
vairākas dal ībvalstis ir sask ārušāsa rg r ūtībām ratific ēšanas proces ā,šis jaut ājums tiek dar īts zin āms
Eiropadomei”;
I. ir j āņem v ērāgan Konstit ūciju ratific ējušās, gan to neratific ējušās dal ībvalstis un iedz īvotāji, k āarī
rūpīgi jāizanaliz ēFrancijas un N īderlandes negat īvo balsojumu iemesli;
J. balsojumi “pret” dr īzākšķiet k āizpausme neapmierin ātībai ar pa šreizējo situ āciju Eiropas Savien ībā
nekātieši pret konstitucion ālām reform āmv ērsts iebildums;24.11.2006. C 287 E/307 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
(1)Vācija, Grie ķija, Sp ānija, It ālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ung ārija, Malta, Austrija, Slov ēnija, Slov ākija.
K. Eiropadome t ās 2005. gada 18. j ūnija deklar ācijāapstiprin ājašo anal īzi, pie ņemot viedokli, ka “ šie
rezult āti nerada šaubas par pilso ņu pozit īvo attieksmi pret Eiropas celtniec ību”, bet ka “pilso ņi tom ēri r
paudu ši bažas un r ūpes, kas j āņem v ērā”; Eiropadome t ādēļnolēma, ka nepiecie šams “p ārdomu laiks …
lai nodro šinātu pla šas debates vis āsmūsu valst īs, iesaistot pilso ņus, pilsonisko sabiedr ību, soci ālos part-
nerus, valstu parlamentus un politisk ās partijas”; vald ību vad ītāji vienoj ās, ka 2006. gada pirmaj āpusē
viņi “veiks valst īs notieko šo deba šu visp ārēju izv ērtējumu un vienosies par turpm āko darb ību”;
L.šajādeklar ācijāvald ību vad ītāji pazi ņoja, ka ratifik ācijas process turpin āsies, un ar īvienoj ās, ka
Konstit ūcijas s ākotn ējāspēkāstāšanās diena (2006. gada 1. novembris) ir j āatliek;
M. ta ču Eiropadomei neizdev ās piev ērst nep ārprotamu uzman ību p ārdomu periodam vai defin ēt metodes
un satvaru, lai izdar ītušo deba šu secin ājumus, un tai ir tr ūcis politisk ās gribas un sp ējas veicin ātu n
vadīt Eiropas dialogu;
N. Eiropadome 2005. gada decembr īuztic ēja Komisijai izstr ādāt “piln īgu, pla šup ārskatu, kas aptvertu
visus ES izdevumus, tostarp attiec ībāuz kop ējo lauksaimniec ības politiku, un visus resursus, tostarp
atlaides Apvienotajai Karalistei” 2008./2009. gad ā;
O. P ārdomu periods ir aizs ākts vair āk ar debat ēm par kontekstu, nevis tekstu, skarot t ādus pla ši atspo-
guļotus jaut ājumus k āEiropas soci ālāmode ļanākotne, Eiropas ekonomikas izredzes, papla šināšanās
ātrums, vid ēja termi ņa budžets un vienotais tirgus pakalpojumu jom ā;
P. Komisija ir publiskojusi t ās darba rezult ātus saist ībāar p ārdomu periodu, lai atjaunotu sabiedr ības uzti-
cību Eiropas Savien ībai, atbalstot valstu debates un veicinot iniciat īvas kopienas m ērogā,t aču tam neva-
jadz ētu attur ēt visas Eiropas politisk ās iest ādes no kop īgiem centieniem vai no vad ības uz ņemšanās,
nopietni izturoties pret Konstit ūcijas strat ēģisko noz īmību un politisko situ āciju, kas nosaka t ās pan ā-
kumus;
Q. Q dal ībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta pien ākums ir piln ībāuzņemties tiem uztic ēto lomu
pārdomu period ā,īpaši vair ākos kop īgos parlament āros forumos, kas “veicin ātu, ievirz ītu un apkopotu”
Eiropas dialogu, (1)
1. Atk ārtoti pauž p ārliec ību, ka Nicas L īgums nav stabils pamats Eiropas integr ācijas procesa turpi-
nāšanai;
2. Apstiprina ap ņemšanos bez liekas kav ēšanās pan ākt konstitucion ālu vieno šanos, kas nostiprin ātu
parlament āru demokr ātiju, p ārredzam ību un tiesiskumu, stiprin ātu pamatties ības, att īstītu pilsoniskumu un
veicin ātu Savien ības sp ēju efekt īvi r īkoties gan sav ās robež ās, gan ārpus t ām; pauž bažas, ka bez šādas
konstitucion ālas vieno šanās ES nevar cer ēt uz savu pilso ņu atbalstu, turpin āt integr ācijas procesu vai k ļūt
par uzticamu partneri starptautisk ās liet ās; atg ādina, ka Parlaments atbalsta L īgumu par Konstit ūciju Eiropai
kāšom ērķuīsteno šanas l īdzekli; aicina ar īEiropadomi 2006. gada j ūnijāsvin īgi pasludin āttādu pa šu
atbalstu attiec ībāuz konstitucion ālu vieno šanos par Eiropas n ākotni;
3. atz īst, ka Konstit ūcijas ratifik ācija tagad ir sask ārusies ar gr ūtībām, kuras var izr ādīties nep ārvaramas,
ja netiks veikti pas ākumi, kas nov ērstu Francij ā,Nīderland ēun citur paust ās bažas;24.11.2006. C 287 E/308 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
(1) XXXIV COSAC sanāksme 2005. gada 10.-11. oktobr ī.
4. Uzsver, ka p ēc Bulg ārijas un Rum ānijas pievieno šanās nav iesp ējams Savien ību papla šināttālāk, pama-
tojoties uz Nicas L īgumu;
5. Atg ādina, ka politiskas probl ēmas un institucion āls vājums, k ānovēršanai izveidoja Konventu, saglab ā-
sies un pat pieaugs, kam ēr neb ūsīstenotas L īgum āpar Konstit ūciju Eiropai iestr ādātās reformas;
6. Atz īmē, ka bažas liel āmērāpauž par visp ārējām vai specifisk ām probl ēmāmšajāsakar ānevis par
tekstu k ātādu; uzskata, ka, ja izdotos pan ākt progresu šajos jaut ājumos, b ūs viegl āk rast risin ājumu attie-
cībāuz tekstu;
7. Iest ājas pret priek šlikumiem veidot atsevi šķas grupas, kas sast āvētu no konkr ētām dal ībvalst īm, kam ēr
turpin ās konstitucion ālais process; izsaka nož ēlu par jebkuru priek šlikumu veidot atsevi šķu dal ībvalstu
koal īcijas ārpus ES sist ēmas; atg ādina, ka papla šinātajai sadarb ībai j āsekm ēES m ērķu izpilde, j āaizsarg ātās
intereses un j āpadzi ļina t ās integr ācijas process, k āarījebkur ābrīdījābūt atv ērtai vis ām dal ībvalst īm; bez
tam uzsver, ka šādai sadarb ībai nevajadz ētu b ūt par šķērsli p ēc iesp ējas ātrākai Konstit ūcijas Eiropai
pieņemšanai;
8. Br īdina, ka strat ēģija, kas balst īta uz selekt īvu Konstit ūcijas piem ērošanu, var izjaukt vienpr ātību, kas
nodro šināja līdzsvaru starp iest ādēm un starp dal ībvalst īm, t ādējādi saasinot uztic ības kr īzi;
9. Atz īmē,k a šajāposm āvar ieviest vien īgi atsevi šķas demokr ātiskas reformas, neveicot izmai ņas
Līgumos, bet p ārskatot Reglamentu vai Iest āžu nol īgumu, — t ādas k ālikumdo šanas procesa p ārredzam ība
Padom ē, pilso ņu iniciat īvas iesp ējas ievie šana, komitolo ģijas proced ūras uzlabojumi, piln īga “tilta” klauzulu
izmanto šana tieslietu un iek šlietu jom āun stingr āka kontrole, ko veiktu katras dal ībvalsts parlaments,
izskatot savas vald ības darb ību ES lietu jom ā;
10. Ierosina izmantot pa šreizējo p ārdomu periodu, lai ats āktu konstitucion ālo projektu, balstoties uz
plašām sabiedr ības debat ēm par Eiropas integr ācijas n ākotni; nolemj, ka šim Eiropas dialogam, par kura
rezult ātiem nevajadz ētu spriest p āragri, j ācenšas padar īt skaidr āku, padzi ļināt un demokratiz ēt vienpr ātību
ar Konstit ūciju saist ītos jaut ājumos, k āarīreaģēt uz kritiku un rast risin ājumus tajos gad ījumos, kad nav
panākts cer ētais;
11. Atzin īgi v ērtēplašas diskusijas uzs ākšanu par Eiropas Savien ības politikas virzienu, ta ču uzsver, ka
tai j ānotiek konstitucion ālāsk r īzes nov ēršanas kontekst āun ka politiskiem risin ājumiem ES m ērogājābūt
tieši saist ītiem ar ES iest āžu noteikumiem, pilnvar ām un proced ūrām, k āarīkompetenc ēm, kuras dal ībval-
stis nodevu šas ES, un tiem j ānosaka jaut ājumi, kas ir kop īgi visai Eiropai;
12. Ierosina, ka šis jaunais dialogs, kas j āuztver k āEiropas demokr ātijas veicin āšanas iesp ēja, jāveido un
jākoordin ēvisāSavien ībā,jābalsta uz kop īgāmtēmāmu nr e āli iesp ējamāmfāzēm saska ņāar izv ērtēšanas
sistēmu, par ko pan ākta vieno šanās, un tas j ārisina t ā, lai rezult ātātiktu izdar īta iz šķirīga politiska izv ēle;
13. Uzst āj, ka sabiedr ības debat ēmjānotiek gan Eiropas, gan dal ībvalstu l īmen ī;b rīdina, ka šauras debates
dalībvalsts m ērogāmaz pal īdzēs main īt valst īvaldo šos stereotipus un ka uzspiests dialogs bez politiskiem
mērķiem k ļūtu neskaidrs, pat tuk šs, izraisot aizvien liel āku neapmierin ātību Eiropas pilso ņu vid ū;
14. ierosina Eiropas Parlamentam un dal ībvalstu parlamentiem kop īgi organiz ēt konferences — “parla-
ment āros forumus” –, lai veicin ātu diskusijas un pak āpeniski non āktu pie attiec īgiem politiskiem secin āju-
miem; citas ES iest ādes tiks aicin ātas dot savu ieguld ījumu šajos forumos;24.11.2006. C 287 E/309 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
15. atz īst, cik ļoti svar īgi Eiropas Savien ībai un it īpaši Parlamentam ir izvair īties no v ēl vienas
neveiksmes konstitucion ālajāproces ā;tādēļapņemas uz ņemties vado šo lomu Eiropas dialog ākop āar valstu
parlamentiem, it īpaši public ējot “Eiropas lapas” par visiem Eiropas Savien ībai noz īmīgiem jaut ājumiem, ko
var izmantot k ākop ēju Eiropas modeli dal ībvalstu debat ēs un kas kop āar dal ībvalstu parlamentu devumu
jāizmanto par pamatu diskusij ām parlament ārajos forumos;
16. Atz īst, ka politiskaj ām iest ādēm ir strat ēģiski svar īgi veicin āt pla šsaziņas līdzek ļu (it īpaši telev īzijas,
preses un viet ējāradio) proakt īvu attieksmi un ieg ūt to atbalstu, lai piev ērstu uzman ību debat ēm un pada-
rītu tās intens īvākas;
17. ierosina pirmo parlamentu forumu sasaukt 2006. gada pavasar īpirms Eiropadomes tik šanāsjūnijā,
lai uzklaus ītu gan dal ībvalstu, gan Eiropas parlamenta deput ātu priek šlikumus, par m ērķi nosakot visaptve-
rošu ieteikumu snieg šanu Eiropadomei par to, k āSavien ībai r īkoties t ālāk, lai izk ļūtu no kr īzes;
18. Ierosina pirmaj āparlament ārajāforum ānoteikt ierobežotu skaitu to galveno jaut ājumu saist ībāar
Eiropas n ākotni un Eiropas Savien ības p ārvaldi, kam piev ērsties n ākamajos forumos un pla šākās sabiedr ības
debat ēs:
—K āds ir Eiropas integr ācijas m ērķis?
—K ādai j ābūt Eiropas lomai pasaul ē?
—ņemot v ērāglobaliz āciju, k āda ir Eiropas soci ālāun ekonomikas mode ļanākotne?
—K āmēs defin ējam Eiropas Savien ības robežas?
—K āmēs veicin āmb r īvību, dro šību un tiesiskumu?
—K āmēs finans ējam Savien ību?
19. Uzskata, ka pla šas debates par šiem pamatjaut ājumiem pav ērs jaunas perspekt īvas Eiropas integr ācijai
un sagatavos pamatu kop ējo politiku reformai taj ās jom ās, kur past āv domstarp ības;
20. Turkl āt uzskata, ka Eiropas dialogam izdosies p ārvar ēt konstitucion ālo kr īzi tikai tad, ja taj āiesaist ī-
sies ne tikai visas ES iest ādes, bet ar īvalstu un re ģionālie parlamenti, viet ējās varasiest ādes, politisk ās
partijas, soci ālie partneri, pilsonisk āsabiedr ība, akad ēmisk ākopiena un pla šsaziņas līdzek ļi;šajāziņā ī paši
novērtēpraktisko ieguld ījumu, ko sniegusi Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja un Re ģionu
komiteja;
21. Prasa, lai dal ībvalstis ar Komisijas pal īdzību organiz ēdaudz atkl ātu tik šanos un debates pla šsaziņas
līdzek ļos par Eiropas n ākotni — “pilso ņu forumus” — valsts, re ģionālāun viet ējālīmen ī, balstot to uz
kop īgi izraudz ītiem tematiem; mudina soci ālos partnerus un pilsonisko sabiedr ību iesaist īties šajās debat ēs;
22. Sagaida, ka politisk ās partijas sav ās iek šējās diskusij āsu nv ēlēšanu kampa ņās liel āku uzman ību
piev ērsīs Eiropas aspektam;
23. Atzin īgi vērtētu pilso ņulūgumrakstus, kas veicin ātu debates virz ību;
24. Mudina Savien ību pie šķirt daudz liel āku priorit āti politikai kult ūras un izgl ītības jom ā, lai īstenotu
praks ēKonstit ūcijāiekļauto formul ējumu “vienota daž ādībā”;
25. nor āda, ka ir neiesp ējami atbalst īt Eiropas dialogu bez atbilst īga finans ējuma;24.11.2006. C 287 E/310 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
26. Ierosina p ārdomu perioda secin ājumus izstr ādātvēlākais 2007. gada otraj āpusēun šajāposm ā
pieņemt skaidru l ēmumu par turpm āko r īcību saist ībāar Konstit ūciju;
27. Atzin īgi v ērtēVācijas vald ības deklar āciju, kur ātāpauž ap ņēmību uz ņemties iniciat īvu attiec ībāuz
Konstit ūcijas ratifik ācijas procesu savas Padomes prezident ūras laik ā2007. gada pirmaj āpusē;
28. Atz īmē, ka Eiropas Savien ībai teor ētiski ir vair ākas alternat īvas, tostarp t ādas k āvisp ār neturpin āt
konstitucion ālo projektu, censties pan ākt negroz īta pa šreizējāteksta ratifik āciju, censties padar īt skaidr āku
vai papildin ātp a šreizējo tekstu, uzlabo šanas nol ūkāpārstruktur ēt un/vai main ītp a šreizējo tekstu vai uzs ākt
tāpiln īgu p ārstrādāšanu;
29. Uzskata, ka p ārdomu perioda pozit īvs rezult āts būtu pa šreizējāteksta saglab āšana, lai gan tas ir iesp ē-
jams vien īgi saist ībāar b ūtiskiem pas ākumiem, lai noska ņotu un p ārliecin ātu sabiedrisko domu;
30. Atzin īgi v ērtēPadomes Austrijas prezident ūras pl ānus iesniegt vadl īnijas attiec ībāuz p ārdomu
periodu, k āarīuz ratifik ācijas procesa n ākotni kopum ā.
31. Aicina Eiropadomes locek ļus uz ņemties gan individu ālu, gan kolekt īvu atbild ību par Eiropas
Konstit ūcijas st āšanos sp ēkā; un uzst āj, ka vi ņiem cie šākjākoordin ēdalībvalstu kampa ņu saturs un grafiks,
kāarījāapliecina pilso ņiem sava politisk āgriba un savstarp ēja solidarit āte;
32. Atz īmēKomisijas “D” pl ānu– demokr ātija, dialogs, diskusijas (KOM(2005)0494), ta ču aicina Komisiju
ne tikai iesniegt t ās sazi ņas strat ēģiju, bet ar īdemonstr ēti zšķirīgu politisku ap ņemšanos, lai pal īdzētu
Savien ībai izk ļūtn op a šreizējām konstitucion ālāmg r ūtībām;
33. Uzsver, ka Rum ānija un Bulg ārija j āiesaista visos iepriek šmin ētajos pas ākumos;
34. Aicina pilsonisk ās sabiedr ības apvien ības un organiz ācijas Eiropas Konstit ūcijas sp ēkāstāšanos disku-
sijās un debat ēs iek ļaut k āvienu no priorit āriem jaut ājumiem;
35. Prasa, lai jebkur āgadījum ātiktu dar īts viss, lai nodro šinātu, ka Konstit ūcija st ājas sp ēkā2009. gad ā;
36. Uzdod Konstitucion ālo jaut ājumu komitejai p ārraudz ītpārdomu periodu, it īpaši attiec ībāuz parla-
ment āru forumu sagatavo šanu, darba dokumentu (“Eiropas lapas”) s īkāku izstr ādi, iest āžu un iedz īvotāju
deba šu apkopo šanu un iesp ējamiem no t āizrieto šiem secin ājumiem un pas ākumu priek šlikumiem;
37. Aicina Konstitucion ālo jaut ājumu komiteju šādāgaisotn ēcieši sadarboties ar vis āmp ārējām komi-
tejām, kuras ir tie ši ieinteres ētas parlament āru forumu izveid ēun tiem paredz ēto darba dokumentu
sagatavo šanā;
38. Uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Eiropadomes locek ļiem, Padomei, Komisijai, dal īb-
valstu valstu un re ģionu parlamentiem, Re ģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai,
biju šajiem Eiropas Konventa locek ļiem, k āarīpievieno šanās sarunvalstu un kandid ātvalstu parlamentiem
un vald ībām.24.11.2006. C 287 E/311 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV