EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 15.12.2011 
SEC(2011) 1490 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
KOMISIJAS IETEIKUMS 
par mantojuma nodok ļa dubultās uzlikšanas mazin āšanu 
{C(2011) 8819 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1488 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1489 gal īgā redakcija}  
 
LV   
 LV KOPSAVILKUMS 
Šis ietekmes nov ērtējums ir sagatavots, lai analiz ētu mantojumu diskrimin ācijas un nodok ļa 
dubultās uzlikšanas probl ēmas iekšējā tirgū un pieņemtu lēmumu par lab āko risinājumu, 
pamatojoties uz kuru Komisija izteiks priekšlikumu.  
Aizvien vair āk ES pilso ņu pārceļas uz ārzemēm, nešķērsojot iekš ējā tirgus robežas, lai atrastu 
darbu, apprec ētos vai pavad ītu pensijas gadus, un atst ājot ģimenes locek ļus savā izcelsmes 
valstī. Citi ārvalstīs iegādājas īpašumu un iegulda l īdzekļus aktīvos. Ņemot vērā šo situāciju, 
aizvien svar īgāks kļūst jautājums par mantojuma nodok ļa piemērošanu p ārrobežu 
mantojumiem.  
Problēmas defin īcija 
ES pilsoņi un uzņēmumi pārrobežu situ ācijās var saskarties ar divu veidu mantojuma nodok ļa 
problēmām. Pirmk ārt, viņi var būt pakļauti nodok ļu diskrimin ācijai. Otrk ārt, pastāv risks, ka 
vairākas dalībvalstis piem ēro nodokli vienam mantojumam, neparedzot nodok ļa dubultu 
neuzlikšanu vai paredzot tikai da ļēju nodokļa dubultu neuzlikšanu.  
Šī problēma var k ļūt par iemeslu nodok ļa vispārējā līmeņa paaugstin ājumam, iev ērojami 
pārsniedzot l īmeni, kas b ūtu piemērojams situ ācijās, ja būtu iesaistīta tikai viena vai otra 
dalībvalsts. Palielin āts nodokļu slogs var negat īvi ietekm ēt mantojuma v ērtību un rad īt lielas 
grūtības pilso ņiem un uz ņēmumiem, kuri izmanto ties ības brīvi pārvietoties un darboties 
iekšējā tirgus teritorij ā.  
Šīs problēmas var izrais īt ne tikai dal ībvalstu ties ību akti par mantojuma nodokli, bet ar ī to 
privātie tiesību akti par mantojumiem vai abu ties ību aktu kopumu kombin ācija. 
Diskrimin ācijas probl ēmas gadījumā, ja indivīdi manto īpašumu vai citus akt īvus ārpus savas 
valsts robež ām, viņiem var b ūt piemērojami noteikumi par mantojuma nodokli, kas nav tik 
labvēlīgi kā noteikumi, kas b ūtu piemērojami, ja neb ūtu pārrobežu elementa.  
Problēmu, kas saist īta ar nodok ļa dubultu vai pat daudzk āršu uzlikšanu, galvenok ārt var 
izraisīt atšķirības dalībvalstu noteikumos pa r to, kam ir piem ērojams nodoklis, un par 
piemērojamā nodokļa veidu. Turkl āt daudzos gad ījumos nav iesp ējama min ētā dubultā 
nodokļa neuzlikšana. Tas ir t āpēc, ka dal ībvalstu viet ējie atvieglojuma meh ānismi nav 
visaptveroši, dal ībvalstīm ir tikai dažas divpus ējas konvencijas šaj ā jomā un pēdējo gadu laik ā 
nav notikušas p ārrunas par jaun ām konvencij ām.  
Attiecībā uz problēmas mēroga noteikšanu t ās ietekme makrol īmenī nav būtiska. Dal ībvalstu 
kopējie ieņēmumi no viet ējo un pārrobežu mantojumu nodok ļa veido maz āk nekā 0,5 % no 
kopējiem nodok ļu ieņēmumiem ES dal ībvalstīs, līdz ar to p ārrobežu gad ījumi atseviš ķi veido 
vēl mazāku īpatsvaru. Tom ēr gan diskrimin ācijai, gan nodok ļa dubultai uzlikšanai, ja t ā 
notiek, mikrol īmenī var būt milzīga ietekme uz indiv īdiem, kuri izrietoš ā augstā nodokļu 
līmeņa dēļ var saskarties ar gr ūtībām. Tas ir neatkar īgi no tendences, ka mantojuma nodok ļa 
piemērošanas visp ārējais līmenis kļūst zemāks. 
Šīs problēmas var ietekm ēt visus ES pilso ņus, uzņēmumus un citas strukt ūras, uz kur ām 
attiecas mantojuma nodoklis. Ņemot vērā aizvien pieaugušo migr ācijas tendenci un akt īvu 
 
LV   
 LV pārrobežu īpašumties ības ES teritorij ā, var prognoz ēt, ka Ties ā tiks iesniegts aizvien liel āks 
sūdzību un piepras ījumu skaits attiec ībā uz dalībvalstu mantojuma nodok ļa tiesību aktu 
diskrimin ējošajiem aspektiem, k ā arī palielināsies nodok ļu dubultās uzlikšanas m ērogs.  
Subsidiarit ātes analīze 
Ņemot vērā Komisijas atbild ību par raitas iekš ējā tirgus darb ības nodrošin āšanu un Savien ības 
vispārējās intereses veicin āšanu, Komisija var izskat īt un apsv ērt rīcības veidus, ja nav 
iespējams rast risin ājumus pārrobežu nodok ļu problēmām dalībvalstu līmenī.  
Šobrīd nav izstr ādāti ES saska ņošanas noteikumi mantojuma nodok ļa jomā. Šādu noteikumu 
neesības dēļ mantojuma nodok ļa piemērošana ietilpst dal ībvalstu kompetenc ē. Tomēr, 
īstenojot šo kompetenci, dal ībvalstīm ir jāievēro ES ties ību aktu pamatbr īvības, līdz ar to tās 
nedrīkst diskrimin ēt, balstoties uz valsts pieder ību, vai piem ērot šīm brīvībām nepamatotus 
ierobežojumus. Vair ākās nesen izskat ītās lietās Eiropas Savien ības Tiesa ir apstiprin ājusi šo 
principu piem ērošanu mantojuma nodoklim. Tom ēr Eiropas Savien ības Tiesa ir ar ī paziņojusi, 
ka dalībvalstīm nav pien ākuma nov ērst nodok ļa dubulto uzlikšanu, kas izriet no to nodok ļu 
piemērošanas ties ību paralēlas izmantošanas.  
Ņemot vērā neseno tiesas lietu, s ūdzību, piepras ījumu un attiec īgajās sabiedriskaj ās 
apspriešan ās sniegto atbilžu skaita pieaugumu, Komisijai ir j āapsver, kāda veida r īcība varētu 
papildināt un atbalst īt pašreizējās pārkāpumu proced ūras, un vienlaikus j āierosina atbilstoši 
risinājumi dubultai nodok ļa uzlikšanai p ārrobežu mantojumiem. 
Mērķi 
Iniciatīvas vispārējais mērķis ir ļaut pilsoņiem īstenot viņu tiesības brīvi pārvietoties un 
darboties iekš ējā tirgus teritorij ā, nesaskaroties ar p ārrobežu mantojuma nodok ļa radītiem 
šķēršļiem. Tādējādi šīs iniciatīvas mērķis ir: 
veicināt diskrimin ācijas izskaušanu mantojuma nodok ļa piemērošanas jom ā un 
samazināt nodokļa dubultu uzlikšanu mantojumiem ES, 
jo īpaši, lai izvair ītos no pārmērīgi liela nodok ļu sloga vai pat kop ējo nodokļu konfisc ējošās 
likmes. 
Politikas alternat īvas 
Politikas alternat īvas A, lai nov ērstu nodok ļu diskrimin āciju, kas saist īta ar pārrobežu 
mantojumiem   
Politikas alternat īva A1 — pašreiz ējās situācijas paildzin āšana.  
Politikas alternat īva A2 — nediskrimin ējošu mantojuma nodok ļa sistēmu principu 
publicēšana.  Saskaņā ar šo alternat īvu varētu publicēt Komisijas dienestu darba dokumentu, 
kurā būtu apkopoti principi, kas izriet no tiesu prakses mantojuma nodok ļa jomā, kura būtu 
izmantojama k ā pamats mantojuma nodok ļa sistēmu izstrādei. Pēc šo principu public ēšanas 
ES pilsoņi labāk pārzinātu noteikumus, kuri dal ībvalstīm ir jāievēro, piemērojot nodok ļus 
 
LV   
 LV pārrobežu mantojumiem. Dokuments var ētu arī palīdzēt dalībvalstīm saskaņot to mantojuma 
nodokļa noteikumus ar ES ties ību aktiem.  
Politikas alternat īva A3 — oblig ātie noteikumi par dal ībvalstu viet ējā mantojuma nodok ļa 
tiesību aktu diskrimin ējošo iezīmju atcelšanu . Saskaņā a r  š o  a l t e r n a t īvu Komisija var ētu 
ierosināt pieņemt attiec īgajā Eiropas tiesu praks ē noteiktos principus k ā obligātus noteikumus 
ES līmenī.  
Politikas alternat īvas B, lai risin ātu problēmas, kas saist ītas ar nodok ļa dubultu uzlikšanu 
pārrobežu mantojumiem  
Politikas alternat īva B1 — pašreiz ējās situācijas paildzin āšana. 
Politikas alternat īva B2 — Komisijas ieteikums par (vienpus ējiem) dal ībvalstu 
noteikumiem, kuru m ērķis ir neuzlikt mantojumiem dubultu nodokli.  Komisija var ētu 
noteikt elementus, kas nodrošin ātu dalībvalstu nodok ļa noteikumu saskan īgāku savstarp ēju 
mijiedarb ību, lai visaptveroš ā veidā novērstu nodok ļa dubultu uzlikšanu un aicin ātu 
dalībvalstis uz š ā pamata izdar īt izmaiņas tiesību aktos. 
Politikas alternat īva B1 — Komisijas ieteikums par nodok ļa dubultu neuzlikšanu, nosl ēdzot 
divpusējus nolīgumus starp dal ībvalstīm, kuru m ērķis ir nodrošin āt nodokļa dubultu 
neuzlikšanu mantojumiem.  Komisija var ētu ieteikt dal ībvalstīm izveidot piln īgu tīklu 
divpusējiem nolīgumiem par nodok ļa dubultu neuzlikšanu mantojumiem, balstoties uz 
1982. gada ESAO Mantojuma nodok ļu paraugkonvenciju ( politikas alternat īva B3.a ) vai 
alternatīvu paraugu, piem ēram, ES paraugl īgumu ( politikas alternat īva B3.b ), vai arī iekļaut 
mantojuma nodok ļa noteikumus pašreiz ējo divpus ējo ienākuma nodok ļa nolīgumu darb ības 
jomā (politikas alternat īva B3.c ). Pirmā apakšalternat īva (B3.a) jau no paša s ākuma tika 
uzskatīta par visnepiem ērotāko, jo attiec īgajā ESAO paraug ā nav veikti groz ījumi, lai rastu 
risinājumu konstat ētajiem trūkumiem, un t āpēc tā nenodrošin ātu efektīvu visu probl ēmu 
risinājumu. Vēl viens iemesls, k āpēc pašreiz ējais paraugs neb ūtu uzskat āms par ide ālu 
sākumpunktu, ir tas, ka ESAO šobr īd apsver t ā atjaunināšanu. 
Politikas alternat īva B4 — saistošie noteikumi, kas regul ē divpusējos nolīgumus: a) vienota 
pamata nodok ļu saistību noteikšanai, piem ēram, akt īvu atrašan ās vieta vai miruš ās 
personas dz īvesvieta u. tml. divpus ējās attiecībās, vai b) minim ālo divpus ējām konvencij ām 
paredzētu kopējo standarta noteikumu iek ļaušana ES ties ību aktos.  Lai gan atseviš ķas 
ieinteresētās personas ir izteikušas š ādu ierosin ājumu, šo noteikumu izstr ādē būtu jāiegulda 
nesamērīgs darbs, ņemot vērā to, ka būtu jāpanāk to vienpr ātīga pieņemšana, un š ī alternatīva 
neatrisinātu problēmu, ja dal ībvalstis neb ūtu gatavas nosl ēgt divpus ējus nolīgumus par 
mantojuma nodokli. 
Politikas alternat īva B5 — ES m ēroga daudzpus ēja konvencija par nodok ļa dubultu 
neuzlikšanu.  Atsevišķas ieinteres ētās personas un koment ētāji ir ierosin ājuši, ka dal ībvalstis 
varētu noslēgt daudzpus ēju konvenciju par nodok ļu dubultu neuzlikšanu īpašumiem un 
mantojumiem. Tom ēr šī alternatīva jau no paša s ākuma tika uzskat īta par visneatbilstoš āko, jo 
ir maz ticams, ka dal ībvalstis sp ētu vienoties par š ādu konvenciju, ņemot vērā iepriekšējo 
 
LV   
 LV neveiksm īgo mēģinājumu pan ākt šādu risinājumu attiec ībā uz ienākumu nodokli. Turkl āt, ja 
Komisija ierosin ātu šādu konvenciju, to var ētu ierosin āt tikai tādas direkt īvas veidā, kas būtu 
daļa no politikas alternat īvas B.6.  
Politikas alternat īva B6 — saistoši ES ties ību akti.  ES mēroga saistošs instruments 
direktīvas veid ā varētu paredz ēt i) vienotu saska ņotu nodok ļu piemērošanas pamatu, 
piemēram, nodok ļu piemērošanu tikai tur, kur atradušies akt īvi vai mirus ī persona ( politikas 
alternatīva B6.a ); ii) kop ēju definīciju kombin āciju, kā arī vienotu saska ņotu pamatu 
(politikas alternat īva B6.b ); iii) tikai nodok ļa dubultu neuzlikšanu, paredzot saistošu 
vienpusēju noteikumu par atvieglojumu kop ā ar saistošu meh ānismu str īdu risināšanai, 
neveicot izmai ņas dalībvalstu mantojuma nodok ļa noteikumos ( politikas alternat īva B6.c ); 
iv) politikas alternat īvu B6.a, B6.b un B6.c parametru kombin āciju, t. i., vienotu saska ņotu 
pamatu, kop ējas definīcijas un saistošu meh ānismu str īdu risināšanai ( politikas alternat īva 
B6.d ). Pirmā apakšalternat īva (B6.a) tika uzskat īta par neatbilstošu pati par sevi, jo t ā būtu 
neefektīva, ja vien netiktu kombin ēta ar kopējām definīcijām, piemēram, aktīvu definīciju, un 
noteikumiem, kas paredz ēti, lai risin ātu divu m ītnes valstu/saik ņu problēmu, kā ir ierosin āts 
citā apakšalternat īvā (B.6.b). 
Būtiskāko ietekmju nov ērtēšana 
Ir analizētas šādas ietekmes: 
pamatbrīvības; 
izmaksas nodok ļu maksātājiem un nodok ļu administr ācijas iestādēm; 
sociālā ietekme; 
ekonomisk ā ietekme. 
Attiecībā uz sociālo un ekonomisko ietekmi m ēs īpašu uzman ību pievēršam attiec īgajiem 
indivīdiem, jo makrol īmenī ir maz ticams, ka risin ājumu pieņemšanai p ārrobežu mantojuma 
nodokļa jautājumos var ētu būt būtiska ietekme, ņemot vērā mantojuma nodok ļa nelielo 
īpatsvaru dal ībvalstu kop ējos ieņēmumos. 
Iespējamo pārrobežu mantojumu nodok ļu diskrimin ācijas probl ēmas risin ājumu ziņā 
(politikas alternat īvas A) gan principu kopuma, gan oblig āto noteikumu public ēšana varētu 
veicināt plašāku pamatbr īvību ievērošanu un — oblig āto noteikumu gad ījumā — palielin āt 
tiesisko noteikt ību, kas samazin ātu nepieciešam ību iesniegt pras ības tiesā. Minētā iemesla d ēļ 
abi risinājumi varētu arī samazināt nodokļu maksātāju un nodok ļu administr ācijas iestāžu 
izmaksas. Attiec ībā uz sociālo un ekonomisko ietekmi ab ām alternat īvām būtu jāveicina 
lielāka paļāvība uz pārrobežu p ārvietošanās elementiem un liel āka uzticēšanās iekšējam 
tirgum. 
Attiecībā uz politikas alternat īvām, kuru uzman ības centr ā ir nodok ļa dubulta neuzlikšana 
mantojumiem (politikas alternat īvas B), alternat īva „Neko nedar īt” nozīmētu, ka nodok ļa 
dubulta uzlikšana tiktu turpin āta, ievērojami apgr ūtinot pamatbr īvību īstenošanu. Atseviš ķos 
gadījumos atvieglojuma nepieejam ībai var b ūt augsta cena. Attiec ībā uz sociālo ietekmi 
visaptverošu risin ājumu nees ība, iespējams, visvair āk ietekmēs vidusšķiras pārstāvjus, jo 
turīgie iedzīvotāji būs nolīguši nodok ļu konsultantus, kas pal īdzēs viņiem nodok ļu plānošanā, 
 
LV   
 LV un ir maz ticams, ka tr ūcīgākie indiv īdi saņems mantojumu ārpus savas valsts robež ām. 
Šobrīd šķiet, ka šādas nodok ļa dubultas uzlikšanas ekonomisk ā ietekme neskar b ūtisku 
pilsoņu daļu, tomēr tā var nopietni skart pilso ņus, kuri izmanto ties ības veikt p ārrobežu 
darbības.  
Gan Komisijas ieteikuma alternat īva par dal ībvalstu r īcību attiecībā uz to atvieglojuma 
mehānismiem (politikas alternat īva B.2), gan nodok ļa dubulta neuzlikšana, nosl ēdzot 
divpusējus nolīgumus starp dal ībvalstīm (politikas alternat īva B.3), var pal īdzēt samazin āt to 
gadījumu skaitu, kad p ārrobežu mantojumiem ir piem ērojama nodok ļa dubulta uzlikšana. 
Tādējādi tiktu atvieglota pamatbr īvību īstenošana. Paaugstinot atvieglojuma l īmeni attiec ībā 
uz nodok ļa dubultu uzlikšanu p ārrobežu mantojuma nodok ļa gadījumos, var ētu tikt 
samazinātas nodok ļu maksātāju izmaksas un laika gait ā palielināts to nodok ļu maksātāju 
skaits, kas izmanto ties ības veikt p ārrobežu darb ības.  
Saistošai ES likumdošanai, kas mudin ātu dalībvalstis izstr ādāt nodokļu sistēmas tā, lai 
nepieļautu nodok ļa dubultu uzlikšanu vai nodrošin ātu nodokļa dubultu neuzlikšanu, var ētu būt 
daudz konkr ētāki rezultāti nekā iepriekšējām alternat īvām.  
Politikas alternat īvu salīdzināšana 
Lai novērtētu politikas alternat īvas diskrimin ācijas novēršanai (politikas alternat īvas A), tika 
izmantoti š ādi kritēriji: 
Stimuls:  stimuls dal ībvalstīm mainīt diskrimin ējošos noteikumus.  
Efektivitāte: attiecībā u z  E S  t i e s ību aktu īstenošanas m ērķa sasniegšanu un noteikt ības 
palielināšanu par diskrimin ējošiem noteikumu veidiem. 
Samērīgums:  neīstenot vair āk ES pasākumu nek ā nepieciešams m ērķa sasniegšanai. 
Lietderība: apmērs, kādā var sasniegt m ērķus attiecībā uz noteiktu resursu l īmeni / ar 
viszemākajām izmaks ām. 
Elastība: vienkārša pielāgošana, lai atspogu ļotu izmai ņas tiesu praks ē un vietējos tiesību 
aktos. 
Tabulās ir veikts politikas alternat īvu vērtējuma (negat īvs, neitrāls, pozitīvs) salīdzinājums. 
Politikas alternat īvu A salīdzinājums  
Kritēriji 
 A1 — 
status quo  A2 — 
principu 
kopuma 
publicēšan
a A3 — 
tiesību 
akti 
Stimuls main īt tiesību aktus 
Efektivitāte 0 
0 + 
+ + 
+ 
 
LV   
 LV Samērīgums 
Lietderība 
Elastība + 
- 
nepiemēro 
 + 
+ + 0 
0 0 
Secinājums.  Priekšroka ir j ādod politikas alternat īvai A.2 , jo, atbalstot Komisijas r īcību 
pārkāpumu jom ā, tiktu efekt īvi, elastīgi un izdev īgi risinātas pašreiz ējās nodok ļu 
diskrimin ācijas probl ēmas. 
Lai novērtētu politikas alternat īvas nodok ļa dubultas uzlikšanas samazin āšanai (politikas 
alternatīvas B), tika izmantoti š ādi kritēriji: 
Efektivitāte: attiecībā uz nodok ļa dubultas uzlikšanas samazin āšanas mērķa sasniegšanu un 
noteiktības nodrošin āšanu šajā jomā. 
Samērīgums:  neīstenot vair āk ES pas ākumu / ES saska ņošanu nek ā nepieciešams m ērķa 
sasniegšanai. 
Lietderība, jo īpaši vienk ārša īstenošana:  apmērs, kādā var sasniegt m ērķus attiecībā uz 
noteiktu resursu l īmeni / ar viszem ākajām izmaks ām, jo īpaši attiec ībā uz vienk āršu 
īstenošanu. 
Elastība: darbības jomas zi ņā vienkārša pielāgojamība, lai atspogu ļotu izmai ņas tiesību aktos 
un praksē. 
Politikas alternat īvu B salīdzinājums  
Kritēriji B1 
Nav 
izmaiņu B2 
Uzlabots 
vienpusējs 
atvieglojumsB3.b  
Nolīgumi 
par 
mantojuma 
nodokli, 
kuru 
pamatā ir 
ES 
paraugs  B3.c 
Nolīgumi 
par 
ienākumu 
nodokli ar 
mantojuma 
noteikumiem  B6.b  
Saistošas 
kopējas 
definīcijas 
un pamats  B6.c 
Saistošs 
atvieglojums, 
kā arī strīdu 
risināšana B6.
d 
B6.b 
+ 
B6.c
 
LV   
 LV Efektivitāte 
Samērīgums  
Efektivitāte / 
vienkārša īstenošana  
Elastība - 
0 0 
nepiemēr
o
 + 
+ 
++ 
++ + 
+ 
-- 
- + 
+ 
-- 
- ++ 
- - - - 
- - ++ 
- - 
- 
 ++ 
- - - - 
- - 
Secinājums.  Priekšroka ir j ādod politikas alternat īvai B.2  kā efektīvam un neapšaub āmi 
samērīgam veidam, k ā risināt nodokļa dubultas uzlikšanas probl ēmu. Pārējās alternat īvas 
nebūtu tik izdev īgas, to īstenošanai b ūtu nepieciešams vair āk laika, un nav zin āma to politisk ā 
iespējamība. Nepieciešam ības gadījumā alternatīvu B.6.c var ētu izskatīt vēlāk, ņemot vērā 
alternatīvas B.2 īstenošanas p ārskatīšanu. Priekšroka alternat īvai B.2, nevis B3.b un B3.c (t ās 
abas ir saist ītas ar risin ājumiem, dal ībvalstīm īstenojot divpus ējus pasākumus) ir balst īta arī uz 
to, ka dal ībvalstis nenosaka priorit āti nolīgumu par nodok ļa dubultu uzlikšanu mantojumiem 
noslēgšanai vai p ārskatīšanai. 
Vēlamā alternatīva 
Ir vēlams dot priekšroku politikas alternat īvas A.2 un B.2 kombin ācijai, un īsumā tās 
raksturojums ir š āds.  
Principus, kas izriet no ti esu prakses mantojuma nodok ļu jomā un kam b ūtu jābūt mantojuma 
nodokļa sistēmu izstrādes pamat ā, var apkopot vien ā publicētā dokument ā. Tādējādi ES 
pilsoņi labāk pārzinātu noteikumus, kas dal ībvalstīm jāievēro, piemērojot nodok ļus pārrobežu 
mantojumiem. Dokuments var ētu arī palīdzēt dalībvalstīm saskaņot to mantojuma nodok ļa 
noteikumus ar ES ties ību aktiem. Piem ēram, tajā būtu raksturoti noteikumu veidi, kurus Tiesa 
ir atzinusi par t ādiem, kuros netiek iev ērotas pamatbr īvības.  
Papildus Komisija var ētu pieņemt ieteikumu (saska ņā ar LESD 292. pantu), kur ā noteikti 
elementi, kas var ētu visaptveroš ā veidā novērst nodok ļa dubultu uzlikšanu, vienlaikus 
neliekot dal ībvalstīm mainīt pamata noteikumus mantojuma nodok ļa jomā. Tas noz īmētu, ka 
uz šā pamata dal ībvalstīm ir jāveic izmai ņas vietējos mehānismos saist ībā ar nodok ļa dubultu 
neuzlikšanu. Gal īgais mērķis būtu nodrošin āt, ka visp ārējais nodok ļu slogs p ārrobežu 
mantojumam nav liel āks par slogu viet ējā mantojuma gad ījumā, uzlabojot jau esošo 
vienpusējo atvieglojumu darb ību.  
Uzraudzība un nov ērtēšana 
Komisija var ētu sagatavot regul ārus novērtēšanas ziņojumus, kuru uzman ības centr ā ir 
informācija par p ārrobežu migr āciju, pārrobežu akt īvu (tostarp finanšu l īdzekļu un nekustam ā 
īpašuma) īpašumties ībām, vietējām mantojuma nodok ļa likmēm, kā arī grozījumiem 
dalībvalstu ties ību aktos, lai izskaustu diskrimin āciju un samazin ātu nodok ļa dubultu 
uzlikšanu, divpus ēju nolīgumu izstr ādi un attiec īgām Tiesas liet ām. 
Protams, tas neietekm ētu Komisijas ties ības turpm āk attiecīgā gadījumā iesniegt ties ību akta 
priekšlikumu.