1. VIRZĪBĀ UZ ILGSTPĒJĪGU MOBILITĀTI

Transportam Eiropā ir ilgstoša vēsture, ar kuru varam lepoties. Eiropai ir bijusi svarīga nozīme jaunu tehnoloģiju un inovāciju ieviešanā pasaulē. Eiropas gaisa kuģi, vilcieni un transportlīdzekļi saistās ar pasaules līmeņa kvalitāti.

Mūsu mērķis ir panākt, lai Eiropai arī turpmāk būtu šāda nozīme un lai tā būtu priekšgalā virzībai uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti. Faktiski mēs vēlamies panākt, lai Eiropā tiktu izstrādāti, piedāvāti un ražoti labākie mazemisiju, savienotas un automatizētas mobilitātes risinājumi, aprīkojums un transportlīdzekļi un lai būtu ieviesta pati modernākā infrastruktūra to atbalstam.

Šāds vērienīgs mērķis ir vajadzīgs, jo mobilitātes nozarei ir svarīga nozīme ES ekonomikā un sabiedrībā. Tā ir liels darba devējs, turklāt nekas tā nevirza plašākas ekonomikas konkurētspēju pasaules līmenī kā šī nozare. Cilvēku brīva pārvietošanās un preču brīva aprite ES iekšējā tirgū, kā arī „Eiropas bez robežām” nodrošinātie ekonomiskie, sociālie un kultūras ieguvumi ir atkarīgi no ērtas mobilitātes un transporta tīkla pieejamības Eiropas vienotajā transporta telpā. Moderna mobilitātes sistēma ir arī priekšnoteikums, lai Eiropā notiktu sekmīga pāreja uz mazoglekļa ekonomiku un lai sāktu samazināties transporta radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju un gaisa piesārņojuma pieaugums par spīti pieaugošajām mobilitātes vajadzībām.

Pašlaik būtiski mainās tas, kā mēs izmantojam mobilitāti. Kopīgotas mobilitātes pakalpojumi un atvieglota pāreja starp transporta veidiem nozīmē, ka tradicionālā mobilitāte tiek pārveidota. Tehnoloģijas un sabiedrības vajadzības turpina virzīt šīs izmaiņas. Digitalizācija, automatizācija un alternatīvi enerģijas avoti sāk aizstāt tradicionālos paņēmienus un nodrošina jaunas iespējas, kas saistītas ar resursu efektivitāti un kopīgošanas un aprites ekonomiku. Taču šādas pārmaiņas var arī radīt kaitējumu. Lai gan tās nodrošina jaunas darbvietas, citas var kļūt liekas. Šīm pārmaiņām ir vajadzīgas jaunas prasmes, labi darba apstākļi un vajadzību prognozes, kā arī pielāgošanās un ieguldījumi.

Pasaules līmenī ES ir jābūt šo pārmaiņu īstenošanas vadībā. Tas nozīmē, ka no šobrīd sadrumstalotajiem transporta tīkliem turpmāk ir jāpāriet uz integrētu un ilgtspējīgu mobilitāti. Komisija ir izstrādājusi programmu, lai panāktu, ka ikvienam ir reāli pieejama tīra, konkurētspējīga un savienota mobilitāte. Ar mūsu rīcību ir paredzēts nostiprināt Eiropas mobilitātes nozares konkurētspēju, lai veicinātu darbvietas, izaugsmi un ieguldījumus, vienlaikus risinot mobilitātes sociālo dimensiju, kas kļūst aizvien aktuālāks jautājums, un mobilitātē iesaistītajiem iedzīvotājiem nodrošinot augstu drošuma un drošības līmeni. Šī rīcība sniegs ļoti nozīmīgu ieguldījumu Komisijas vērienīgā mērķa – panākt tādu Eiropu, kas aizsargā, sniedz iespējas un aizstāv, kā arī īstenot ES 2030. gada enerģētikas un klimata mērķus, – sasniegšanā. Tā palīdzēs uzlabot sabiedrības veselību un dzīves kvalitāti visiem ES iedzīvotājiem. Šajā nolūkā ir vajadzīga vispusīga un integrēta pieeja, dažādos līmeņos sadarbojoties visiem iesaistītajiem dalībniekiem, proti, ES iestādēm, dalībvalstīm, pilsētām un citām vietējām iestādēm, rūpniecībai, sociālajiem partneriem un visām ieinteresētajām personām. Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikumā par autotransportu Eiropas Savienībā ir apstiprināts, ka šie priekšlikumi tiek ierosināti īstajā laikā un ka mums ir kopīgs redzējums.

Nesākam no nulles. ES jau ir ielikusi būtiskus pamatus šai rīcībai. Ir īstenoti sagatavošanās darbi Eiropas vienotās transporta telpas izveidei, nosakot šķēršļus, kas kavē drošus, efektīvus un cenas ziņā pieejamus sauszemes, jūras un gaisa pārrobežu mobilitātes pakalpojumus visā Savienībā. Daudzi pasākumi jau tiek īstenoti aviācijas un dzelzceļa nozarēs. Turklāt ES stratēģiskās Eiropas infrastruktūras projekti un ES pētniecības programmas, it sevišķi pamatprogramma „Apvārsnis 2020”, atbalsta infrastruktūras ieviešanu un transporta inovācijas.

Šajā paziņojumā uzmanība ir koncentrēta uz svarīgāko ieguldījumu, kas jāveic autotransporta nozarei. To papildina vairāki priekšlikumi, kas ir paredzēti šai nozarei un kuru mērķi ietver atbalsta sniegšanu infrastruktūras ieviešanai ceļa nodevu iekasēšanai, alternatīvas degvielas izmantošanai un savienojamībai, labākas informācijas sniegšanu patērētājiem, spēcīgāku iekšējo tirgu un uzlabotus darba apstākļus kravu autopārvadājumu nozarē, kā arī pasākumi, ar kuriem likt pamatus sadarbīgai, savienotai un automatizētai mobilitātei. Nākamo 12 mēnešu laikā šos priekšlikumus papildinās citi priekšlikumi, tostarp par automobiļu un vieglo kravas automobiļu, kā arī smago transportlīdzekļu emisiju standartiem pēc 2020. gada.

Mobilitātes kopumā un jo īpaši autotransporta nozīme ir atspoguļota daudzos un dažādos citos ES politikas satvaros, kam ir izšķiroša ietekme. Tādas sekmīgas Junkera Komisijas prioritātes kā Enerģētikas savienība, digitālais vienotais tirgus un darbvietu, izaugsmes un ieguldījumu programma visas veicina transportu un mobilitāti. Enerģētikas savienības stratēģijā, ko pieņēma 2015. gada februārī, pāreja uz energoefektīvu, dekarbonizētu transporta nozari ir noteikta kā viena no stratēģijas svarīgākajām darbības jomām, un 2016. gada novembra pasākumu paketē „Tīra enerģija visiem Eiropas iedzīvotājiem” bija ietverta rīcība mazoglekļa transporta degvielu ieviešanas paātrināšanai un elektromobilitātes atbalstīšanai. Pašlaik tiek īstenoti pasākumi, kas jau bija izklāstīti 2016. gada jūlijā pieņemtajā Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā. Ieguldījumi infrastruktūrā saskaņā ar Investīciju plānu Eiropai ir spēcīgs stimuls tīrai, konkurētspējīgai un savienotai nākotnes mobilitātei Eiropā. Kā paredzēts Eiropas sociālo tiesību pīlārā, taisnīgākas Eiropas veidošana un tās sociālās dimensijas stiprināšana ir šīs Komisijas būtiska prioritāte. Šie mērķi ir arī jāpiemēro mobilitātes nozarē un tiem ir jāatbalsta taisnīgs un labi funkcionējošs darba tirgus.

2. BŪTISKAS TENDENCES UN PROBLĒMAS

Ilgtspējas panākšana, turpinot pieaugt pieprasījumam

Sagaidāms, ka transporta aktivitāte Eiropā turpinās pieaugt. Tiek lēsts, ka no 2010. līdz 2050. gadam pasažieru transports pieaugs par aptuveni 42 %. Sagaidāms, ka kravu transports pieaugs par 60 % . Tas vēl vairāk apgrūtina ilgtspējīgas mobilitātes sistēmas panākšanu.

Mobilitāte šodien ir kļuvusi par lielāko ekonomikas nozari pasaulē. Eiropas Savienībā transporta un uzglabāšanas nozarē ir nodarbināti vairāk nekā 11 miljoni cilvēku, kas ir vairāk nekā 5 % no kopējā nodarbināto skaita un gandrīz 5 % no ES iekšzemes kopprodukta . Šī nozare veido aptuveni 20 % no ES eksporta uz ES galvenajiem tirdzniecības partneriem. Autotransports ir galvenais ES izmantotais transporta veids, kas veido gandrīz pusi no visām kravu transporta darbībām (gandrīz trīs ceturtdaļas tiek pārvadātas pa sauszemi), un ir dominējošais iedzīvotāju personīgās pārvietošanās veids. Tiek lēsts, ka ES autotransporta uzņēmumi tieši nodarbina aptuveni 5 miljonus cilvēku, kuri strādā aptuveni 915 000 uzņēmumos, galvenokārt mazos un vidējos uzņēmumos.

Autotransporta radītie sastrēgumi noved pie apjomīgas neefektivitātes, kas tiek lēsta 1 % apmērā no ES iekšzemes kopprodukta (100 miljardi euro) un turpina pieaugt. Autotransports arī būtiski palielina gaisa piesārņojumu, kas nopietni apdraud sabiedrības veselību. Sekas izjūt transporta lietotāji un jo īpaši iedzīvotāji Eiropas pilsētās, kurās nereti netiek izpildīti ES gaisa kvalitātes standarti. Tam ir nopietnas sekas — ES gandrīz trīs reizes lielāks skaits cilvēku mirst pāragrā nāvē ar transportu saistīta piesārņojuma dēļ, nekā iet bojā ceļu negadījumos, un miljoniem cilvēku cieš no elpvadu un sirds un asinsvadu slimībām visa mūža garumā.

Turklāt transports būtiski palielina Eiropas siltumnīcefekta gāzu emisijas, ieņemot otro vietu aiz enerģētikas nozares. Autotransports vien rada gandrīz piektdaļu no ES emisijām. Tādēļ mobilitātes nozare ir sevišķi nozīmīga ES centienos saglabāt impulsu virzībai uz mērķi panākt mazoglekļa ekonomiku. Transporta aktivitātei pieaugot, siltumnīcefekta gāzu emisijām ir jāsamazinās. Tas ir būtiski, lai sasniegtu ES 2030. gada enerģētikas un klimata mērķus. Turklāt Komisija ir ierosinājusi vērienīgu ES mērķi, proti, samazināt transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 60 % līdz 2050. gadam . Līdzšinējie rezultāti ir bijuši vāji, un ir jāpaātrina centieni, lai panāktu šīs tendences kustību pretējā virzienā. Visuzskatāmāk to var redzēt autotransporta gadījumā, kur vajadzīga pāreja uz nulles emisijas transportlīdzekļiem.

Ilgtspējīga mobilitāte nozīmē arī izsīkstošu resursu labāku izmantošanu. Saistībā ar izsīkstošu materiālu atkārtotu izmantošanu un izejmateriālu izmaksu ierobežošanu turpinās pieaugt aprites ekonomikas nozīme. Piemēram, akumulatoru pārstrāde varētu kļūt par jaunu darījumdarbības modeļu pamatu Eiropas autobūves nozarē.

Patērētāju rīcības un pieprasījuma tendenču izmainīšana

Iedzīvotāju mobilitātes vajadzības pieaug, un mainās viņu attieksme pret mobilitāti. Aizvien biežāk mobilitāti uzskata par pakalpojumu, un patērētāji vēlas saņemt labāku kvalitāti, ērtības, elastīgumu un cenas pieejamību. Viņi vēlas viegli nomainīt dažādus transporta veidus un ērti piekļūt maršrutu informācijai. It sevišķi starp gados jaunākiem cilvēkiem mobilitātes pakalpojumu noma un kopīgošana iegūst aizvien lielāku popularitāti, un privāta transportlīdzekļa iegūšana īpašumā vairs nav tik iekārots mērķis.