KOMISIJAS PAZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAMatbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam,par Padomes nostāju jautājumā par lēmuma pieņemšanu — Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Eiropas Savienības un atceļ Lēmumu Nr. 633/2009/EK /* COM/2011/0597 galīgā redakcija - 2010/0101 (COD) */





2010/0101 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam, par Padomes nostāju jautājumā par lēmuma pieņemšanu — Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Eiropas Savienības un atceļ Lēmumu Nr. 633/2009/EK 1. Konteksts Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2010) 174 galīgā redakcija — 2010/101 COD): || 2010. gada 21. aprīlis Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: || Nav Datums, kad Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā sniedzis savu nostāju: || 2011. gada 17. februāris Grozītā priekšlikuma nosūtīšanas datums: || Nav Padomes nostājas pieņemšanas datums: || 2011. gada 20. septembris 2. Komisijas priekšlikuma mērķis Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Lēmums Nr. 633/2009/EK piešķir Eiropas Investīciju bankai (EIB) ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Eiropas Savienības, lai veicinātu EIB ieguldījumu ES politisko mērķu izpildē, finansējot projektus. Komisijas iesniegtā priekšlikuma mērķis ir grozīt Lēmumu 633/2009/EK pēc EIB ārējā mandāta piemērošanas pārskatīšanas termiņa vidusposmā, kā noteikts ar Lēmumu 633/2009/EK. 3. Piezīmes par padomes nostāju 3.1 Vispārīgas piezīmes par Padomes nostāju pirmajā lasījumā Komisija var pilnībā pieņemt Padomes nostāju, kas ir trīs iestāžu savstarpēju konstruktīvu sarunu rezultāts. Tā atbilst svarīgākajiem mērķiem un Komisijas sākotnējā priekšlikuma būtībai. 3.2 Vienošanās, pieņemot Padomes nostāju Padomes nostāja izstrādāta pēc intensīvām iestāžu sarunām, kuras notika pēc Eiropas Parlamenta nostājas pieņemšanas pirmajā lasījumā 2011. gada 17. februārī. Pēc trīspusējām sarunām Eiropas Parlamenta BUDG komitejas priekšsēdētājs Alain Lamassoure 2011. gada 27. jūnijā nosūtīja vēstuli Ungārijas prezidentūrai, apstiprinot, ka gadījumā, ja Padome kā savu nostāju pirmajā lasījumā pieņems ECOFIN apstiprināto tekstu (ko pārbaudījuši juristi-lingvisti), viņš ieteiks BUDG komitejai un tad Parlamentam plenārsēdē Padomes nostāju pieņemt bez grozījumiem Parlamenta otrajā lasījumā. Vispārīgo lietu padome 2011. gada 18. jūlijā uz šā pamata panāca politisku vienošanos. Galvenie sarunu punkti, par kuriem panākta triju iestāžu vienošanās, ir šādi: a) reģionu maksimumu apmēri: – maksimuma palielinājums par EUR 1 miljardu dienvidu kaimiņattiecību reģionā. 4 % palielinājums visiem citiem vispārīgā mandāta reģionu un apakšreģionu maksimumiem; kopējais palielinājums būtu apmēram EUR 1,7 miljardi (papildus EUR 2 miljardu papildu klimata pārmaiņu mandātam), – minētie palielinājumi tiks iezīmēti kā pagaidu pasākumi ar elastīgiem nosacījumiem (palielinājums valstīm, kuras veic politisku reformu, ko novērtē Komisija, piedaloties Eiropas Ārējās darbības dienestam), – elastības ziņā EIB vadības struktūras var nolemt pārvietot summu līdz 10 % no vispārīgā mandāta reģionu maksimumiem reģionos un to starpā (līdz šim tikai reģionu starpā); – b) attīstības aspekti: Daži grozījumi tika ieviesti pēc EP pieprasījuma, koncentrējoties uz EIB vajadzību sniegt labāku pārskatu un vērtējumu par tās darbības iespaidu uz attīstību, sociālo jomu, vidi un cilvēktiesībām (piem., nosakot konkrētus snieguma rādītājus un rūpīgi uzraugot šos aspektus visā projekta darbības ciklā). Teksts tālāk precizēts, atspoguļojot to, ka EIB atbalsts nabadzības mazināšanai un tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai lielākoties būs netiešs un veicinās integrējošu izaugsmi un ilgtspējīgu saimniecisko un sociālo attīstību, finansējot darbības, kas izriet no lēmumā izklāstītajiem vispārīgajiem mērķiem; c) valstu piemērotība: Pēc nesenajiem politiskajiem notikumiem Baltkrievija netiks pasludināta par piemērotu (tomēr tā paliks "potenciāli" piemērota). Komisija saņems pilnvaras aktivizēt mandātu potenciāli piemērotai valstij vai arī dezaktivizēt/atlikt to ar deleģētajiem aktiem (atbilstīgi iepriekšējam lēmumam šim nolūkam būtu bijusi vajadzīga parastā likumdošanas procedūra). Tas ļaus Komisijai straujāk aktivizēt/atlikt mandātu atsevišķās valstīs, ja mainīsies politiskie apstākļi. No formālā viedokļa lēmuma pielikumos ir izveidoti divi saraksti: visu potenciāli piemēroto reģionu un valstu saraksts un faktiski piemēroto reģionu un valstu saraksts (otrajā sarakstā ietilpst tikai valstis no pirmā saraksta). Komisija būs pilnvarota grozīt otro sarakstu ar deleģētajiem aktiem; d) ES sadarbības un attīstības platforma: Ir vienošanās, ka Komisija izveidos un vadīs ekspertu grupu (EG), kas pētīs ES sadarbības un attīstības platformas koncepciju. EG sastāvu veidos Komisija, Eiropas Ārējās darbības dienests, dalībvalstis un EIB. Tiks lūgtas citu finanšu iestāžu konsultācijas, bet tās nebūs pastāvīgi EG locekļi; e) reģionālās politikas satvars: Pēc projekta pienācīgas pārstrukturēšanas Komisijas priekšlikuma 15., 16., 17., 18., 19. un 20. apsvērums tika pārvietots uz jaunu IV pielikumu "Reģionālās politikas satvars". 4. Secinājums Komisija pilnībā atbalsta iestāžu sarunu rezultātus un tāpēc var pieņemt Padomes nostāju pirmajā lasījumā.