PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Pievienotā regulas priekšlikuma mērķis ir uz laiku apturēt Regulas (ES) Nr. 952/2013 56. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos kopējā muitas tarifa nodokļus, ko piemēro precēm, kuras izmanto tādu slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanā, kas patlaban klasificēti kombinētās nomenklatūras (KN) apakšpozīcijās 2814 10 un 3102 10.

Eiropas Savienībā (ES) konkrētu slāpekļa mēslošanas līdzekļu ielaides resursu tirgus ir lielā mērā atkarīgs no importa no trešām valstīm. Eiropas Savienība slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanai 2021. gadā importēja 2,9 miljonus tonnu amonjaka un 4,7 miljonus tonnu karbamīda. 2021. gadā minēto produktu cenas ievērojami palielinājās, bet pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā tās ir palielinājušās vēl vairāk.

Lai mazinātu ES mēslošanas līdzekļu ražotāju izmaksas un līdz ar to samazinātu ES lauksaimnieku izmaksas un veicinātu Eiropas Savienībā ražotās pārtikas pienācīgu piegādi, ir lietderīgi veikt šajā priekšlikumā izklāstītos tirdzniecības liberalizācijas pagaidu pasākumus. Lai piegāde būtu stabilāka, ir arī lietderīgi nepreferenciālas izcelsmes ģeogrāfisko tvērumu, kas pašlaik ir koncentrēts uz Krieviju, paplašināt, to attiecinot uz citām valstīm. Tas, ka starpposma ražošanas resursu, piemēram, amonjaka un karbamīda, importam Eiropas Savienībā ir noteikti tarifi, īpaši laikā, kad starptautiskajos slāpekļa mēslošanas līdzekļu tirgos valda trūkums, faktiski nestimulē ES tirgus apgādi, salīdzinājumā ar citiem pasaules tirgiem, kur šādu importa tarifu nav. Ņemot vērā, ka šajā kategorijā tirgotās preces galvenokārt ir izejvielas, šāda tarifu atšķirība apgrūtina centienus dažādot importu Eiropas Savienībā.

Turklāt Komisija savā 2022. gada 23. marta paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Pārtikas nodrošinājuma garantēšana un pārtikas sistēmu noturības stiprināšana” norādījusi, ka jau pirms Krievijas iebrukuma Ukrainā izejvielu tirgos bija vērojams būtisks cenu kāpums, kas lauksaimniecības tirgos bija jūtams enerģijas un mēslošanas līdzekļu izmaksu pieauguma dēļ, un rezultātā palielinājās lauksaimniecības produktu cenas. Iebrukums Ukrainā un izejvielu cenu lēciens pasaulē ir paaugstinājis cenas lauksaimniecības produktu tirgos vēl vairāk un atklāj no mēslošanas līdzekļu importa daļēji atkarīgās Savienības pārtikas sistēmas neaizsargātību. Komisija uzsver, ka īstermiņā minerālo mēslošanas līdzekļu izmaksām un pieejamībai jābūt prioritātei, kamēr notiek pāreja uz ilgtspējīgu mēslošanas līdzekļu veidu vai mēslošanas metožu izmantošanu. Lai ražotu mēslošanas līdzekļus pašā ES, minētās pārejas perioda laikā mēslošanas līdzekļu nozarei ES ir vajadzīga piekļuve nepieciešamajam importam, arī ielaides resursiem.

Pretēji potašam un fosforam, kuru svarīgākajiem ielaides resursiem jau piemērotā kopējā muitas tarifa nodokļa likme ir nulle, slāpekļa mēslošanas līdzekļi ir viens no trim galvenajiem lauksaimnieku izmantotajiem mēslošanas līdzekļu veidiem, uz kuriem attiecas kopējā muitas tarifa nodokļi, kas piemērojami starpposma ražošanas resursiem, kuri ir svarīgi to ražošanai. Slāpekļa mēslošanas līdzekļi ir arī visplašāk patērētie mēslošanas līdzekļi Eiropas Savienībā, un to cenas kopš 2021. gada arī ir palielinājušās visvairāk. Tāpēc ierosinātie pasākumi ir vērsti uz slāpekļa mēslošanas līdzekļu ielaides resursiem.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Minētās preces ES tirgū patlaban piegādā galvenokārt tās trešās valstis, kurām saskaņā ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem ir preferenciāla beznodokļu piekļuve Savienības tirgum. Tomēr Eiropas Savienība lielos apjomos importē slāpekļa mēslošanas līdzekļu ielaides resursus, kuru izcelsme ir valstīs, uz kurām attiecas kopējais muitas tarifs, un patlaban tarifa likmes ir 5,5–6,5 % robežās. Lai padarītu piegādi stabilāku un tā kā patlaban piegāde ir koncentrēta salīdzinoši nedaudzu preferenciālo piegādātāju rokās, ir lietderīgi uz laiku paplašināt piegādātāju valstu ģeogrāfisko tvērumu, to attiecinot ne tikai uz tām, ar kurām noslēgts brīvās tirdzniecības nolīgums. Tomēr šajā priekšlikumā ierosinātie tarifa apturēšanas pasākumi, atšķirībā no preferenciālas tirdzniecības nolīgumu sniegtās piekļuves, ir pagaidu pasākumi.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Šajā priekšlikumā ietverto tirdzniecības liberalizācijas pasākumu mērķis ir nodrošināt, ka Savienības kopējā muitas tarifa pagaidu apturēšana notiek LES 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības principu un mērķu kontekstā un ir saskanība starp dažādām Savienības ārējās darbības jomām, kā arī tās ārējo darbību un citām Savienības politikas jomām. Tāpēc ir lietderīgi saskaņā ar ierobežojošajiem pasākumiem, ko Savienība pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu noteikusi pret Krieviju un Baltkrieviju, izslēgt no tarifa samazinājuma šo abu valstu izcelsmes produktus.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

Šā regulas priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 31. pants.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

Subsidiaritātes principu nepiemēro, jo priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.

•Proporcionalitāte

Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo tas līdzsvaro uzņēmēju (slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražotāju un patērētāju) komercintereses. Priekšlikums paredz apturēt kopējā muitas tarifa nodokļu piemērošanu tikai tādiem tarifa pozīcijās klasificēto mēslošanas līdzekļu ielaides resursiem, no kuru importa Eiropas Savienība ir atkarīga visvairāk un kuru cenu pieaugums bijis visnopietnākais. Turklāt apturēšana būs spēkā tikai pagaidu periodu. Apturēšana neietekmē nevienas personas pamattiesības; gluži pretēji – tā uz laiku atceļ pienākumu maksāt nodokli.