2.

ierosina šādas prioritātes attiecībā uz jomām, kurām piemēro vai kurām pārejas laikā vajadzētu piemērot koplēmuma/piekrišanas procedūru; Pamattiesību un pilsonības jomā — noteikt pārredzamākus kritērijus Eiropas Savienības līmenī, jo īpaši gadījumos, kad ES pasākumi var ierobežot dalībvalstu konstitūcijās paredzētās tiesības (Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 52. pants un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECK) 8. pants), un pārskatīt EKT atbalstu neguvušos ES pasākumus (skatīt lietas T-228/02 Organisation des Modjahedines du people d'Iran v. Council, TT-47/03 Sison v. Council, T 253/04 KONGRA-GEL and others v. Council, T-229/02 PKK v. Council par melnajiem sarakstiem), — sistemātiski ņemt vērā Eiropas Savienības un dalībvalstu tiesību aktu ietekmi uz pamattiesībām, jo īpaši attiecībā uz cīņu pret terorismu, ievērojot Komisijai nesen nosūtītās dalībvalstu atbildes šajā jautājumā, — uzsākt dialogu, lai sagatavotu sarunu pilnvaru par ES pievienošanos ECK (Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punkts), — pārskatīt Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras pasākumu programmu, ņemot vērā iestāžu un jo īpaši Parlamenta norādītās prioritātes policijas un tiesu iestāžu sadarbības ES principu ievērošanas (Līguma par Eiropas Savienību 7. pants) jomā (skatīt ar Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģntūru (4), vienlaicīgi pieņemto iestāžu deklarāciju), — ierosināt likumdošanas priekšlikumu, lai novērstu tiešu un netiešu diskrimināciju, kas skar Eiropas Savienības pilsoņu pārvietošanās brīvību, tiesības griezties tiesā valstī, kas nav to izcelsmes valsts, un diplomātisko aizsardzību trešās valstīs (LESD 20. pants), — iesniegt priekšlikumu par ES iestāžu izmantotās informācijas un dokumentu pārredzamību un konfidencialitāti, — iesniegt priekšlikumu par datu aizsardzību (paredzot konsolidēt pasākumus, kas pašreiz atškiras atkarībā no tā, ar kuru pīlāru saistīti), lai mazinātu bažas par datu aizsardzības standartu strauju kritumu Eiropas Savienībā, īpaši attiecībā uz nepietiekamu aizsardzību transatlantiskā datu pārsūtīšanā, un mudināt Padomi pieņemt pamatlēmumu par datu aizsardzību trešajā pīlārā, ievērojot Parlamenta ieteikumus, — stiprināt par pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienībā atbildīgo iestāžu iekšējo struktūru, jo īpaši Padomi (pārveidot Padomes Ad hoc darba grupu pamattiesību un pilsonības jautājumos par pastāvīgu darba grupu, kā to ierosināja Slovēnijas prezidentūra), — administratīvi sadarbojoties (EK līguma 66. pants), stiprināt dalībvalstu dialogu, tiesību sistēmu savstarpēju pārzināšanu, aktivizēt dialoga procedūru, iesaistot dalībvalstu parlamentus un Parlamentu, jo īpaši jomās, kur ir grūtības īstenot ES stratēģiju un pasākumus, kas skar BDTT, Eiropas tiesiskās telpas jomā — pārskatīt likumdošanas priekšlikumu par personas tiesībām kriminālprocesā (LESD 69.A pants), — iesniegt priekšlikumu par nozieguma un terorisma upuru tiesībām (LESD 69.A pants), — uzlabot dalībvalstu in absentia spriedumu un pierādījumu savstarpēju atzīšanu (LESD 69.A pants), — savstarpēji savienot sodāmību reģistrus, — pārskatīt Eiropas Policijas biroja (Europol), Eiropas Tiesu sadarbības vienības (Eurojust) un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla statusu, ņemot vērā jauno juridisko pamatu, Robežu aizsardzības jomā — pieņemt piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) un ar Prīmes līgumu (5) saistīto lēmumu pilnīgu īstenošanu, — stiprināt Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex) un novērtēt ietekmi, ko radīs Komisijas jaunie priekšlikumi robežkontroles jomā, — stiprināt Frontex informāciju par aģentūras noslēgtajiem nolīgumiem ar trešām valstīm un kopīgas apkalpošanas novērtējuma ziņojumiem, un nodrošināt, ka robežkontrolē ievēro cilvēktiesības; grozīt Frontex pilnvaras, tajās iekļaujot jūras glābšanas operācijas, — izveidot strukturētu sadarbību starp Frontex un ANO augsto komisāru bēgļu jautājumos (UNHCR), lai vienkāršotu attiecīgās operācijas, ņemot vērā cilvēktiesību aizsardzību, Migrācijas un patvēruma jomā — ātra un mērķtiecīga Komisijas un Padomes darbība, lai sniegtu ieguldījumu Eiropas Savienības nākotnes stratēģijā šajos jautājumos: — legālā migrācija: nākamā legālās migrācijas tiesību aktu pakete (Zilās kartes viena pieteikuma procedūra, sezonas darba ņēmēji, priekšlikums par darbiniekiem, kas pārcelti darbā citā uzņēmuma struktūrā, un algotiem praktikantiem, u. c.), — nelegālā migrācija: priekšlikumi, ietverot sankcijas, un ES pārcelšanās shēma, — patvērums: īstenot II fāzi, tostarp pārskatot Padomes 2005. gada 1. decembra Direktīvu 2005/85/EK par obligātiem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu (6), un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/83/EK par obligātajiem standartiem, trešās valsts pilsoņu vai bezvalstnieku statusa piešķiršanai un kvalificēšanai kā bēgļiem vai personām, kam citu iemeslu dēļ vajadzīga starptautiska aizsardzība (7), un piešķirtās aizsardzības raksturu, un Eiropas patvēruma atbalsta biroja izveide, — attīstīt Kopienas migrācijas un patvēruma politiku, pamatojoties uz legālās migrācijas kanālu atvēršanu un kopēju standartu noteikšanu migrantu un patvēruma meklētāju pamattiesību aizsardzībai Eiropas Savienībā, — iekļaut EK lēmumos un pamatlēmumos visus noteikumus, ko paredz ANO Ģenerālās asamblejas 1990. gada 18. decembrī pieņemtā Starptautiskā konvencija par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu aizsardzību;