EIROPAS KOMISIJA Briselē, 14.12.2017 COM(2017) 749 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Devītais ziņojums par to, kā īstenota Padomes Direktīva 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu, un par tās īstenošanas programmām (kā noteikts 17. pantā) {SWD(2017) 445 final}



KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Devītais ziņojums par to, kā īstenota Padomes Direktīva 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu, un par tās īstenošanas programmām (kā noteikts 17. pantā) Satura rādītājs 1. Politiskais konteksts 2. Atbilstības novērtēšana 2.1. Kanalizācijas sistēmas un/vai citas piemērotas sistēmas 2.2. Otrreizējā jeb bioloģiskā attīrīšana 2.3. Stingrāka jeb terciārā attīrīšana un jutīgās zonas 2.4. Atbilstības neizpilde 2.5. Atbilstības tendences 2.6. Lielas pilsētas / lieli notekūdeņu novadītāji 2.7. Notekūdeņu dūņu ražošana un atkārtota izmantošana 2.8. Notekūdeņu atkārtota izmantošana 3. KNAD īstenošana un ūdeņu stāvoklis 4. Atbilstības nodrošināšanas veicināšana 4.1. Finansēšanas programmas 4.2. Tiesību aktu prasību izpilde 4.3. Atbilstības veicināšanas stratēģija

4.4. Pētniecība un inovācija 5. Ziņošanas procesa uzlabošana 6. Darbvietas, izaugsme un investīcijas 7. KNAD izvērtējums 8. Secinājumi 1. Politiskais konteksts Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīva (KNAD) ir viens no galvenajiem politikas instrumentiem ES ūdens acquis ietvaros, kas paredzēts, lai aizsargātu vidi un cilvēku veselību. KNAD īstenošanas virzībai pēdējos 25 gados bija būtiska loma ES upju, ezeru un jūru ūdeņu kvalitātes uzlabošanā (sk. 1. attēlu). Ar šīs direktīvas īstenošanu lielā mērā bija saistīta arī virzība uz tādu mērķu sasniegšanu, kas noteikti citās ES direktīvās, piemēram, Dzeramā ūdens direktīvā, Peldūdeņu direktīvā, Ūdens pamatdirektīvā un Jūras stratēģijas pamatdirektīvā. Šī direktīva kopā ar Peldūdeņu direktīvu un Dzeramā ūdens direktīvu veicina arī izaugsmi un nodarbinātību. Piemēram: ·ar ūdeņiem saistītā infrastruktūrā katru gadu ir jāiegulda līdzekļi EUR 19–25 miljardu apmērā; ·ar ūdens resursu apsaimniekošanu ir saistītas aptuveni 600 000 pilnslodzes ekvivalenta darbavietas. 1. attēls. Bioķīmiskā skābekļa patēriņa (BSP5) izmaiņas Eiropas upēs — BSP5 samazinājums norāda uz ES ūdeņu kvalitātes uzlabošanos (avots: Eiropas Ekonomikas zona (EEZ)) KNAD ir jāskata arī saistībā ar 6. ilgtspējīgas attīstības mērķa (6. IAM) — “nodrošināt ūdens un sanitārijas pieejamību visiem” — īstenošanu. Jāņem vērā, ka pasaulē 2,4 miljardiem cilvēku un ES līmenī joprojām aptuveni 10 miljoniem cilvēku nav pieejamas uzlabotas sanitārijas ierīces. Minētais 6. IAM sniedz jaunu cerību attiecībā uz veselības un vides uzlabošanu visiem. Tas arī nodrošina iespēju veikt ieguldījumus un darbības ūdensapgādes nozarē. Šā ziņojuma pamatā ir dati, kas apkopoti no 2014. gada janvāra līdz decembrim, saskaņā ar KNAD 15. un 17. pantu. To papildina dienestu darba dokuments, kurā sniegta sīkāka analīze. Lai izstrādātu šo ziņojumu, Komisija novērtēja situāciju visās dalībvalstīs, balstoties uz precīziem īstenošanas datiem. Tas bija iespējams, veidojot padziļinātu dialogu ar dalībvalstīm un uzlabojot Komisijas un Eiropas Vides aģentūras izmantotos (EVA) IT rīkus . Ziņojumā parādīts, ka valstīs, kas pievienojās ES kopš 2004. gada (ES-13), ir panākts būtisks uzlabojums attiecībā uz minēto mērķu sasniegšanu. 2. Atbilstības novērtēšana Eiropas Savienībā 2014. gadā bija aptuveni 23 500 “aglomerācijas” (kā definēts KNAD), kurās cilvēka ekvivalents (c. e.) ir vismaz 2000. Šo aglomerāciju kopējā radītā slodze bija 604 miljoni cilvēka ekvivalentu (milj. c. e.), kas atbilst sadzīves, kā arī daļēji rūpniecisko un lietus notekūdeņu daudzumam. Starpība, salīdzinot ar iepriekšējā ziņojumā norādīto slodzi (500 milj. c. e.), galvenokārt ir saistīta ar to, ka tagad ir iekļauti arī dati par Poliju un Itāliju. Slodze, ko radīja 580 “lielās pilsētas”, kurās ir vairāk nekā 150 000 iedzīvotāju, kopā bija 256 miljoni c. e. jeb 42 % no kopējās slodzes. Tālāk 2. attēlā ir parādīts, ka 89 % no kopējās slodzes rada aglomerācijas, kuru radītā slodze ir virs 10 000 c. e., tāpēc tiek uzskatīts, ka to atbilstības nodrošināšana ir prioritārs jautājums. 2. attēls. Kopējā ES notekūdeņu slodze atbilstoši aglomerāciju lielumam, salīdzinot ar attīrīšanas iekārtu jaudu Kopumā ES līdz 2014. gadam tika sasniegts augsts atbilstības līmenis, proti: ·94,7 % attiecībā uz savākšanu (izmantojot vai nu kanalizācijas sistēmas, vai alternatīvas individuālās vai citas piemērotas sistēmas (IAS));

·88,7 % attiecībā uz otrreizējo attīrīšanu; ·84,5 % attiecībā uz stingrāku attīrīšanu nekā otrreizējās attīrīšanas gadījumā, nepieciešamības gadījumā atdalot slāpekli (N) un/vai fosforu (P). Tomēr joprojām pastāv būtiskas atšķirības starp dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz atbilstību stingrākas attīrīšanas prasībām (sk. tālāk). 3. attēls. ES-28, ES-15 un ES-13 rezultāti attiecībā uz atbilstību KNAD (svērtie vidējie rādītāji — 2014. gads) (3. pants — savākšana, 4. pants — otrreizējā attīrīšana, 5. pants — stingrāka attīrīšana). Otrreizējās attīrīšanas rezultāts ES-13 valstīs ir augstāks tādēļ, ka pievienošanās līgumos tika noteikti atšķirīgi apstākļi un termiņi. Kopumā ES atbilstības rezultāti ir nedaudz pasliktinājušies, salīdzinot ar iepriekšējā ziņojumā atspoguļotajiem rezultātiem (98,4 % attiecībā uz savākšanu, 91,9 % attiecībā uz otrreizējo attīrīšanu un 87,9 % attiecībā uz stingrāku attīrīšanu), taču šajā ziņojumā norādītie skaitļi precīzāk nekā iepriekšējā ziņojumā norādītie atspoguļo pašreizējo KNAD īstenošanas stāvokli. Šādi rezultāti iegūti, ņemot vērā vairāku tādu faktoru kombināciju, kā, piemēram: ·jauni atbilstības nodrošināšanas termiņi ES-13 valstīm; ·datu iekļaušana par Itāliju, Poliju un Rumāniju, kurām ir zemāki īstenošanas rādītāji; ·uzlabojumi saistībā ar datu savākšanu un pārbaudi. Kopējā ierīkotā attīrīšanas jauda ES ir aptuveni 780 miljoni c. e. (2. attēls), un tā ir lielāka nekā ES līmenī radītā slodze. Pateicoties tam, principā varētu apmierināt attīrīšanas vajadzības nākotnē, pat ja situācija dažādās vietās ir atšķirīga. Ir konstatēti gadījumi, kad attīrīšanas iekārtas ir pārmērīgi palielinātas, kā arī gadījumi, kad netiek nodrošināta pietiekama savākšana un/vai savienojums ar jau esošām iekārtām. 2.1. Kanalizācijas sistēmas un/vai citas piemērotas sistēmas ES atbilstības rādītājs attiecībā uz notekūdeņu savākšanu ir augsts — vidēji 94,7 %. Samazinājums par 3,7 procentpunktiem, salīdzinot ar iepriekšējo ziņojumu, galvenokārt ir noticis tādēļ, ka ir iekļauti dati par Itāliju un Poliju, kā arī precīzāki rezultāti par Rumāniju. Vairums dalībvalstu ir saglabājušas vai uzlabojušas savus atbilstības rādītājus, izņemot Rumāniju, Kipru un (mazākā mērā) Spāniju. Atbilstības rādītāji ir ļoti augsti 19 dalībvalstīs (98–100 %), turpretī četrās dalībvalstīs rādītāji joprojām ir zemi — zem 70 % (Rumānijā, Bulgārijā, Slovēnijā un Kiprā). Salīdzinājumā ar astoto ziņojumu vidēji ir samazinājusies IAS kā alternatīvas izmantošana centralizētas savākšanas nolūkā. Augstākas IAS vērtības ir konstatētas Slovākijā, Grieķijā, Ungārijā, Polijā un Čehijas Republikā. Komisija veic izmeklēšanu, vai IAS izmantošanas nosacījumi (reģistrs, atļaujas, uzraudzība un pārbaude, veidi un saistītā vides aizsardzība) atbilst KNAD prasībām. 4. attēls. Atbilstības rādītāju izmaiņas attiecībā uz KNAD 3. pantu pēdējos trijos ziņojumos, % no noteiktās slodzes — dati par 2010., 2012. un 2014. gadu 2.2. Otrreizējā jeb bioloģiskā attīrīšana 88,7 % no ES notekūdeņiem tiek atbilstoši attīrīti, izmantojot otrreizējo attīrīšanu, — šis rezultāts ir samazinājies par 3,2 % kopš iepriekšējā ziņojuma. Tā iemesli tika paskaidroti 2.1. punktā. Aptuveni 17 dalībvalstīm atbilstības rādītāji bija 90–100 % robežās, turpretī četrām dalībvalstīm (Maltai, Rumānijai, Bulgārijai un Slovēnijai) joprojām ir jāpieliek ievērojamas pūles, lai nodrošinātu atbilstību, jo to rādītāji bija zem 20 %. Īrija, kuras atbilstības rādītājs ir zem 70 %, ir izskatāma par īpašu gadījumu, un Itālija ir uzlabojusi savus rezultātus tikai nedaudz. Lai gan ES līmenī vidējais atbilstības rādītājs ir zemāks, ES-13 valstīs tas ir palielinājies no 68 %, kā bija norādīts astotajā ziņojumā, līdz 75 %. Ievērojams progress ir panākts Igaunijā, Latvijā, Lietuvā un Slovākijā. Līdz ar Polijas iekļaušanu ir samazinājies ES-28 vidējais rādītājs, taču ES-13 rādītājs ir palielinājies. 5. attēls. Atbilstības rādītāju izmaiņas attiecībā uz KNAD 4. pantu pēdējos trijos ziņojumos, % no noteiktās slodzes — dati par 2010., 2012. un 2014. gadu

2.3. Stingrāka jeb terciārā attīrīšana un jutīgās zonas Stingrāku attīrīšanu (nekā otrreizējā attīrīšana) piemēro notekūdeņiem, kas tiek izvadīti zonās, kuras aptver 76 % no ES teritorijas. Jāatzīmē, ka 15 dalībvalstis šo metodi piemēro visā savā teritorijā, savukārt pārējās 13 dalībvalstis ir noteikušas, ka “jutīgas” atbilstoši KNAD ir dažas zonas. Minētajās 13 dalībvalstīs teritorija, kas noteikta kā “jutīga”, ir palielinājusies, radot šādi klasificētas teritorijas pieaugumu par 4 % Eiropas līmenī un tādējādi uzlabojot ūdeņu aizsardzību. Atbilstības rādītājs attiecībā uz stingrāku attīrīšanu (ko piemēro aglomerācijām, kuras izvada ūdeņus “jutīgās” zonās) ir 84,5 %, — šī vērtība kopš iepriekšējā ziņojuma ir samazinājusies par 3,4 %. Šāds samazinājums galvenokārt ir reģistrēts tāpēc, ka ir pieejami precīzāki dati, kā arī ir iekļauti jauni sniegtie dati, kas uzrāda zemākus atbilstības rādītājus — zem ES vidējās vērtības — Itālijā, Polijā un Rumānijā. Samazinājuma iemesls mazākā mērā ir tas, ka 8 dalībvalstīs rezultāti nedaudz pasliktinājās, jo beidzās jaunie atbilstības nodrošināšanas termiņi. Jāpiezīmē, ka 15 dalībvalstīs sasniegtais atbilstības līmenis ir 85–100 % robežās (tostarp Kiprā, Igaunijā, Ungārijā, Latvijā un Lietuvā). Kopumā dalībvalstu rezultāti joprojām ir ļoti atšķirīgi — no tādiem, kas ir zem 70 %, līdz pilnīgai atbilstībai, un tam ir jāpievērš pietiekama uzmanība. Dažām dalībvalstīm, kuru rādītāji ir zem 20 % (Bulgārijai, Maltai, Īrijai un Rumānijai), joprojām ir jāveic ievērojams darbs. 6. attēls. Atbilstības rādītāju izmaiņas attiecībā uz KNAD 5. pantu pēdējos trijos ziņojumos, % no noteiktās slodzes — dati par 2010., 2012. un 2014. gadu 2.4. Atbilstības neizpilde Jēdzienu “atbilstības neizpilde” var definēt kā aprēķināto tādu notekūdeņu slodzi cilvēka ekvivalentos, kuri nav savākti vai nav pareizi attīrīti. Tas parāda, kādā apmērā vēl ir jāveic darbi, kā arī reālistiskāk ataino panākto progresu. Šo rādītāju aprēķina, pamatojoties uz atlikušajiem cilvēka ekvivalentiem, kuri ir jāsavāc vai — gadījumā, ja tie ir savākti, — kuriem vēl ir jāveic atbilstoša attīrīšana, lai tiktu pilnībā izpildīti KNAD nosacījumi. Šā jēdziena izmantošana rada priekšstatu, kas papildina atbilstības novērtējumu, kura ietvaros tiek uzskatīts, ka “atbilstīgas” ir tikai tās aglomerācijas, kas pilnībā izpilda KNAD prasības. Tālāk dotajā diagrammā (7. attēls) ir parādītas tendences “atbilstības neizpildes” ziņā: laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam papildus tika savākts aptuveni 1 miljons c. e., papildu 10 miljoniem c. e. tika veikta “kritērijiem atbilstoša” otrreizējā attīrīšana un papildu 5 miljoniem c. e. tika veikta “kritērijiem atbilstoša” stingrāka attīrīšana. 7. attēls. Atbilstības neizpilde ES-27 valstīs. Izmaiņas laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam (dati par Horvātiju nav iekļauti), % un miljonos c. e. “Atbilstības neizpilde”, kas aprēķināta, izmantojot 2014. gada datus, skaidrāk norāda atlikušo problēmu būtību un apmēru: ·11 miljoni c. e. netiek pareizi savākti (1,8 % no kopējās ES slodzes). Tiem c. e., kas netiek pareizi savākti, netiek veikta arī pienācīga attīrīšana; ·41 miljons c. e. neatbilst prasībām attiecībā uz otrreizējās attīrīšanas veikšanu (7,2 % no kopējās ES slodzes, kurai vajadzīga šāda attīrīšana); ·45 miljoni c. e. neatbilst prasībām attiecībā uz stingrākas attīrīšanas veikšanu (11,9 % no kopējās ES slodzes, kurai vajadzīga šāda attīrīšana). Starp dalībvalstīm pastāv lielas atšķirības. Jāatzīmē, ka 9 valstīs “atbilstības neizpildes” rādītāji ir virs 20 % attiecībā uz savākšanu, otrreizējo attīrīšanu vai stingrāku attīrīšanu. Dažās valstīs zemi “atbilstības neizpildes” rādītāji attiecībā uz savākšanu vai attīrīšanu ir sasniegti, pateicoties tam, ka ievērojamā mērā tiek izmantoti IAS. 8. attēls. Atbilstības neizpilde (savākšana) ES dalībvalstīs (dati par 2014. gadu). Dati par dažām dalībvalstīm šajā diagrammā nav iekļauti, jo to atbilstības neizpilde ir 0 %. 9. attēls. Atbilstības neizpilde (otrreizējā attīrīšana) ES dalībvalstīs (dati par 2014. gadu)

10. attēls. Atbilstības neizpilde (stingrāka attīrīšana) ES dalībvalstīs (dati par 2014. gadu) 2.5. Atbilstības tendences Kopumā izpildes tendences ir pozitīvas, jo īpaši ES-13 valstīs: to vidējie atbilstības rādītāji attiecībā uz savākšanu, otrreizējo attīrīšanu un stingrāku attīrīšanu ir ievērojami palielinājušies kopš 2009./2010. gada (t. i., triju ziņojumu laikā). Šajā ziņojumā norādītais atbilstības rādītāja samazinājums attiecībā uz savākšanu ES-13 līmenī galvenokārt ir saistīts ar sistemātisku pareizas novērtēšanas metodikas izmantošanu, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem. 11. attēls. Atbilstības rādītāju vēsturiskās izmaiņas (1998–2014) Tomēr dažas valstis joprojām ir tālu no tā, lai būtu nodrošināta pilnīga atbilstība KNAD prasībām. Īpašā situācijā ir Malta: tās infrastruktūra ir daļēji izveidota, taču tai ir darbības problēmas, kas ir jāatrisina. Lai gan KNAD prasības tiek piemērotas jau vairāk nekā 25 gadus, dažas dalībvalstis joprojām saskaras ar grūtībām, kas liedz tām sasniegt pilnīgu atbilstību; šīs valstis cita starpā ir Īrija, Itālija, Spānija un Portugāle. 2.6. Lielas pilsētas / lieli notekūdeņu novadītāji Kā paskaidrots iepriekš, 580 ES lielās pilsētas rada 42 % no kopējās ES notekūdeņu slodzes. Attiecībā uz 86 % no šīs slodzes tiek veikta stingrāka attīrīšana nekā otrreizējā attīrīšana. Nesavāktās un neattīrītās slodzes procentuālā daļa kopš iepriekšējā ziņojuma ir saglabājusies nemainīga — aptuveni 2,3 %. Atbilstības nodrošināšanas līmenis ir atšķirīgs, un var uzskatīt, ka 18 no 27 galvaspilsētām 2014. gadā ir pilnīgi atbilstošas, t. i., par 4 galvaspilsētām vairāk nekā iepriekšējā ziņojumā. Galvaspilsētām, kuras nav nodrošinājušas atbilstību, joprojām ir jāveic papildu pasākumi. 2.7. Notekūdeņu dūņu ražošana un atkārtota izmantošana Balstoties uz 2014. gada datiem, var uzsvērt dažus būtiskus faktus un skaitļus attiecībā uz dūņu apsaimniekošanu: ·ES tika saražoti 8,7 miljoni tonnu dūņu sausnas — aptuveni 17 kg uz vienu iedzīvotāju; ·Bulgārijā, Kiprā, Itālijā, Portugālē un Rumānijā šis rādītājs ir mazāks nekā 10 kg uz vienu iedzīvotāju, un tas liecina par nepietiekamu savākšanas un attīrīšanas līmeni; ·58 % no radītajām dūņām tika izmantoti atkārtoti, galvenokārt lauksaimniecībā (12. attēls). 12. attēls. To komunālo notekūdeņu dūņu galamērķis, par kurām tika paziņots Šī nozare var sniegt ievērojamu ieguldījumu aprites ekonomikā: ·vairāk nekā puse no P apjoma, kas tika atdalīts no notekūdeņiem attīrīšanas iekārtās, tika izmantots atkārtoti vai pārstrādāts; ·augsnē atkārtoti izmantotā N un P daudzums attiecīgi ir 250 000 tonnas. Vienas N tonnas vērtība ir EUR 1300 un vienas fosfora pentoksīda (P2O5) tonnas vērtība — EUR 900, līdz ar to kopējā no notekūdeņu dūņām atkārtoti izmantoto materiālu vērtība 2014. gadā ir EUR 550 miljoni. ·27 % dūņu tiek sadedzināti (galvenokārt dūņas, kas saražotas pilsētu teritorijās). Tas galvenokārt attiecas uz Austriju, Vāciju un Nīderlandi.

Anaerobās sadalīšanas tehnoloģiju attīstība palīdz samazināt dūņu ražošanu, nodrošinot atjaunojamo energoresursu enerģijas ieguvi (biogāze). 2.8. Notekūdeņu atkārtota izmantošana Jaunākā sniegtā informācija apstiprina, ka notekūdeņu atkārtota izmantošana notiek ierobežotā apmērā: tikai 8 dalībvalstis norādīja, ka regulāri atkārtoti izmanto daļu no saviem attīrītajiem notekūdeņiem (Grieķija, Apvienotā Karaliste, Francija, Itālija, Malta, Kipra, Spānija, Beļģija). Saistītie dati netiek vākti regulāri, un tāpēc tie nav pilnībā pieejami. Atkārtoti izmantotu attīrīto notekūdeņu īpatsvars svārstās no 0,08 % Apvienotajā Karalistē līdz 97 % Kiprā, savukārt ES vidējā vērtība ir 2 %. Atkārtota izmantošana galvenokārt notiek lauksaimniecībā un dažreiz rūpniecībā un saistībā ar ūdens nesējslāņa papildināšanu. Horvātija, Ungārija, Slovākija un Rumānija pauda nodomu atkārtoti izmantot notekūdeņus nākotnē. Latvija un Austrija paskaidroja, ka tas nav nepieciešams saldūdens plašās pieejamības dēļ. Pārējās 14 dalībvalstis ziņoja, ka tās savus notekūdeņus atkārtoti neizmanto. Komisija saistībā ar savu paziņojumu “Noslēgt aprites loku – ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” gatavo likumdošanas iniciatīvu, lai veicinātu notekūdeņu atkārtotu izmantošanu. Šā ES pasākuma mērķis būtu nodrošināt izmaksu ziņā lietderīgu notekūdeņu atkārtotu izmantošanu lauksaimnieciskai apūdeņošanai, vienlaicīgi nodrošinot augstu veselības un vides aizsardzības līmeni. 3. KNAD īstenošana un ūdeņu stāvoklis Daudzu ES upju ūdens kvalitātes uzlabošanos KNAD īstenošanas rezultātā var pierādīt, novērtējot dažādus rādītājus, piemēram, BSP5 (sk. 1. attēlu), amoniju vai ortofosfātu. Līdzīgus secinājumus ir grūtāk izdarīt par labu ekoloģisko stāvokli, kurā tiek ņemta vērā bioloģiskā dzīvība. Tomēr zivju sugu skaita analīze dažās upēs (piem., Sēnā) skaidri parāda, ka to skaits ir palielinājies paralēli neattīrītu notekūdeņu izvadīšanas samazinājumam. Tas skaidrojams ar to, ka smags notekūdeņu piesārņojums izraisa skābekļa trūkumu un novērš jutīgu bioloģisko sugu attīstību. Komisija pašlaik izvērtē otros upju baseinu apsaimniekošanas plānus (aptver 2009.–2015. gadu), kas iesniegti saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu (ŪPD), un 2018. gadā publicēs novērtējuma ziņojumu. 4. Atbilstības nodrošināšanas veicināšana Komisija ir uzsākusi vairākas iniciatīvas, lai atbalstītu, veicinātu un nodrošinātu pilnīgu KNAD īstenošanu. 4.1. Finansēšanas programmas Eiropas fondiem, it īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondam un Kohēzijas fondam, bija izšķiroša loma ES ūdens politikas īstenošanā. Šis atbalsts ir nodrošināts pēdējās divās desmitgadēs un ietver gan finansēšanu, gan labvēlīga politikas satvara veicināšanu: ieguldījumiem ūdens vidē tika piešķirti līdzekļi EUR 20,7 miljardu apmērā 2000.–2006. gadā un EUR 21,9 miljardu apmērā 2007.–2013. gadā. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ieguldījumi ir koncentrēti dalībvalstīs ar mazāk attīstītiem reģioniem. Ūdens resursu nozarei ir piešķirti līdzekļi EUR 14,8 miljardu apmērā, un tādējādi tā ir kohēzijas politikas nozīmīgākā vides aizsardzības joma. Īpaša uzmanība ir pievērsta notekūdeņu attīrīšanai un dzeramā ūdens apgādei, tajā pašā laikā veicot ieguldījumus arī ūdens saglabāšanā, plūdu novēršanā un citās ar ūdens resursiem saistītās jomās. Šis atbalsts piesaista papildu privāto finansējumu, un to papildina citi ES finansējuma avoti, piemēram, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, LIFE un “Apvārsnis 2020”. Pieejamā budžeta lielākā daļa — aptuveni EUR 10 miljardi — ir piešķirta notekūdeņu attīrīšanas infrastruktūrai, tostarp iekārtu un kanalizācijas tīklu būvniecībai vai uzlabošanai, noteiktu finansējuma daļu piešķirot arī dūņu apsaimniekošanai. Paredzams, ka 2014.–2020. gadā dalībvalstis pieslēgs 17 miljonus lietotāju jaunām vai uzlabotām notekūdeņu attīrīšanas iekārtām papildus 7 miljoniem lietotāju, kas tika pieslēgti 2007.–2013. gadā. Kohēzijas politika arī nodrošina politisko pamatu integrētai reģionālajai attīstībai, sadarbojoties ar vietējā līmeņa ieinteresētajām personām. Tas ietver priekšnoteikumus finansēšanai. Lai nodrošinātu resursu pēc iespējas labāku izmantošanu, ieguldījumiem ir jābūt balstītiem uz dalībvalstu upju baseinu apsaimniekošanas plāniem atbilstoši ŪPD. Turklāt projektu finansiālās ilgtspējas nodrošināšanai ir nepieciešama ūdens cenu politika, kas nosaka pienācīgus stimulus ūdens lietderīgai izmantošanai. Cita starpā šie stimuli ir šādi: principa “piesārņotājs maksā” ievērošana un dažādu ūdens izmantošanas veidu atbilstošs ieguldījums ūdens pakalpojumu izmaksu atgūšanā. Šie “ex ante nosacījumi” ir uzlabojuši arī ŪPD īstenošanu. 4.2. Tiesību aktu prasību izpilde Komisija 2014. gadā sāka izmeklēšanu attiecībā uz lielāko daļu valstu, kas pievienojās 2004. gadā vai vēlāk, un pret pārkāpējām valstīm sāka pārkāpumu procedūras 2016. un 2017. gadā. To valstu gadījumā, kuras bija dalībvalstis pirms 2004. gada, par konstatētajiem pārkāpumiem ir sāktas vairākas pārkāpuma procedūras un līdz šim ES Tiesa ir pieņēmusi vismaz vienu spriedumu attiecībā uz lielāko daļu no minētajām valstīm. Kopš Komisijas astotā īstenošanas ziņojuma publicēšanas Tiesa ir pieņēmusi četrus spriedumus, un divas lietas vēl tiek izskatītas. Vienā no šiem spriedumiem tika piespriests sods Portugālei saskaņā ar LESD 260. pantu (otrais spriedums). Līdz šim Tiesa četrām dalībvalstīm ir piespriedusi naudas sodus un/vai soda maksājumus saskaņā ar KNAD (Beļģijai, Luksemburgai, Portugālei un Grieķijai). Dalībvalstīm tiek piemērots naudas sods un/vai noteiktas summas maksājums, ja tās neievēro Tiesas iepriekšējo spriedumu saistībā ar to pašu pārkāpumu. 4.3. Atbilstības veicināšanas stratēģija Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, lai uzlabotu atbilstību KNAD, piemēram:

·darbsemināru, semināru un sanāksmju rīkošana kandidātvalstīs vai dalībvalstīs pirmā gada laikā pēc to pievienošanās ES, lai sniegtu nepieciešamo atbalstu turpmāka augsta īstenošanas līmeņa nodrošināšanā; ·koordinācija un sadarbība starp ENV ĢD un REGIO ĢD, lai nodrošinātu darbības programmu iespējami labāko iznākumu; ·17. pantā paredzētā ziņošanas formāta un datu pārvaldības uzlabošana, izmantojot jauno IT rīku; ·pārkāpuma procedūru uzsākšana saistībā ar pastāvīgas prasību neizpildes gadījumiem. Neraugoties uz šiem centieniem un pēc tam panākto progresu daudzos gadījumos, dažās dalībvalstīs joprojām ir jāuzlabo īstenošana. Tāpēc Komisija izvērtē iespēju īstenot vairāk iniciatīvu un ad hoc dialogu ar dalībvalstīm, kas saskaras ar vislielākajām grūtībām KNAD prasību izpildē. 4.4. Pētniecība un inovācija Pētniecībai un inovācijai ir nozīmīga loma KNAD īstenošanā. Jaunas tehnoloģijas un inovatīvi uzņēmējdarbības un vadības modeļi ir nepieciešami, lai efektīvāk attīrītu komunālos notekūdeņus un samazinātu atbilstības nodrošināšanas izmaksas. Lai atbalstītu pētniecību un inovāciju, ES Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai tika piešķirts finansējums vairāk nekā 140 pētniecības un inovācijas projektiem saistībā ar notekūdeņiem, par kopējo summu EUR 330 miljonu apmērā laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Citiem projektiem tiek vai tiks nodrošināts atbalsts programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros pašreizējā periodā no 2014.–2020. gadam. 5. Ziņošanas procesa uzlabošana EVA centralizētajai datubāzei tiek paziņots ļoti liels datu daudzums. Tas rada problēmas iegūt, izmantot un attēlot pieejamos datus, kā arī savienot to ar citām saistītām datubāzēm un informācijas avotiem, piemēram, ŪPD, Natura 2000 ziņojumiem vai ziņojumiem par peldūdeņiem vai vides stāvokli. Atjauninātajam EVA datu pārlūkam ir uzlabota piekļuve ES līmeņa informācijai. Ziņošanas process un vides informācijas pieejamība sabiedrībai ir uzlabojusies, jo strukturētas īstenošanas un informācijas sistēmas (SIIF) ietvaros valsts līmenī ir izstrādāta lietotājiem draudzīga digitālā platforma. Tas notika devītā ziņojuma sagatavošanas kontekstā. SIIF ir atklātā pirmkoda tīmekļa rīks, kas nodrošina datu automatizētu un standartizētu apstrādi un izplatīšanu. 13. attēls. Īrijas valsts platformas attēla piemērs SIIF ietvaros 28 valstu platformās tiek izplatīti dati, izmantojot diagrammas, kartes, tabulas un statistikas datus, ar spēcīgu ģeotelpisko komponentu, arī veicot automātiskus aprēķinus. Tiek parādīta arī informācija par plānotajiem projektiem ar mērķi nodrošināt atbilstību KNAD. Turklāt informācija par peldūdeņiem, Natura 2000 un upju kvalitāti ir pilnībā integrēta šajā rīkā. 6. Darbvietas, izaugsme un investīcijas KNAD kopā ar Dzeramā ūdens direktīvu un Atkritumu direktīvu ir viens no ES tiesību aktiem vides jomā ar lielāko ekonomisko ietekmi. KNAD ievērojami veicina investīcijas Eiropā esošo notekūdeņu attīrīšanas iekārtu uzturēšanā un turpmākā uzlabošanā, kā arī tādu uzņēmumu konkurētspējas nodrošināšanā, kuri veic darbību ārpus Eiropas. ES-28 dalībvalstis ir sniegušas sīku informāciju par 11 500 notiekošiem un plānotiem projektiem, ar kuru palīdzību ir jānodrošina atbilstība KNAD prasībām. Cita starpā ir paredzēta vismaz 6000 attīrīšanas iekārtu būvniecība vai atjaunošana ar kopējo jaudu aptuveni 94 miljoni c. e. jeb 12 % no ES kopējās jaudas. Saskaņā ar dalībvalstu ziņojumiem ieguldījumi komunālo notekūdeņu jomā ir palielinājušies un ir sasnieguši stabilizācijas vērtību EUR 19–25 miljardu apmērā gadā (neraugoties uz to, ka dažas dalībvalstis ir iesniegušas tikai daļēju informāciju, nenorādot datus par infrastruktūras atjaunošanu un paplašināšanu). Ieguldījumi šajā nozarē vidēji ir EUR 38–50 uz vienu iedzīvotāju gadā. 14. attēls. Ieguldījumi jaunās un atjaunotās kanalizācijas sistēmās un attīrīšanas iekārtās ES (EUR mljrd./gadā) Salīdzinot ar iepriekšējo pārskata periodu, ir vērojams ieguldījumu samazinājums ES-13 valstīs — saskaņā ar datiem, kas iesniegti 17. pantā paredzētajā ziņojumā. Tas skaidrojams ar to, ka īstenošanas rādītāji ir augstāki. Pamatojoties uz dalībvalstu aplēsēm, nākamajos desmit gados ir vajadzīgi ieguldījumi aptuveni EUR 49 miljardu apmērā, lai nodrošinātu atbilstību KNAD. Tas ietver ieguldījumus aizvien vairāk projektos, lai samazinātu lietusūdens pārplūdes un daļēji atjaunotu/uzlabotu infrastruktūru (piem., IAS aizstāšana ar kanalizācijas sistēmām). Paredzams, ka šos ieguldījumus daļēji segs ES fondi.