LV    LV LV 
LV 1   LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 20.7.2010 
SEC(2010) 908 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments  
priekšlikumam  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI 
par tiesībām uz inform āciju krimin ālprocesā 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
{COM(2010) 392 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 907}  
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
1. P
OLITIKAS KONTEKSTS UN PROCED ŪRA 
Lai palielin ātu savstarp ēju uzticēšanos, tādējādi uzlabojot savstarp ējās atzīšanas principa 
darbību, Eiropas Padome 2009. gada novembr ī pieņēma Procesu ālo tiesību ceļvedi1, kurā bija 
izklāstīta pakāpeniska pieeja aizdom ās turētu un apsūdzētu personu ties ību nostiprin āšanai. 
Ceļvedī pašlaik paredz ētie pasākumi  
A pasākums . Rakstiskā un mutisk ā tulkošana  
B pasākums . Informācija par ties ībām un inform ācija par aps ūdzību 
C pasākums . Juridiskās konsultācijās un juridisk ā palīdzība 
D pasākums . Saziņa ar radiniekiem, darba dev ējiem un konsul ārām iestādēm 
E pasākums . Īpaši aizsargpas ākumi aizdom ās turētām vai aps ūdzētām personām, kas ir 
neaizsarg ātas 
Šis ietekmes nov ērtējums attiecas uz B pas ākumu, kura m ērķis ir uzlabot aizdom ās turētu 
personu st āvokli, nodrošinot š īm person ām iespēju saņemt inform āciju par vi ņu tiesībām un 
viņām izvirzīto apsūdzību krimin ālprocesā. 
Ietekmes nov ērtējums ir liel ā mērā empīrisks — Komisijas dienesti vair ākkārt konsult ējās ar 
ieinteresētajām person ām, piemēram, Tiesiskuma foruma san āksmēs 2008. un 2009. gad ā. 
Ietekmes nov ērtējumā izmantoti ar ī jaunākie akadēmiskie pētījumi.  
2. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
2.1. Nepietiekama inform ācija krimin ālprocesā  
Aizdomās turētu un aps ūdzētu personu piek ļuve inform ācijai ir viens no galvenajiem 
faktoriem, lai nodrošin ātu lietas taisn īgu izskatīšanu. Nevar iepriekš pie ņemt, ka aizdom ās 
turētām person ām aizturēšanas laik ā ir pietiekama inform ācija par vi ņu tiesībām (piemēram, 
tiesībām uz juridisk ām konsult ācijām), kas ļauj šīs tiesības efekt īvi izmantot. Nodrošinot 
informāciju par ties ībām, tiek rad īta iespēja izmantot visas ties ības. Apsūdzētajām person ām 
ir arī precīzi jāzina, kāda ir viņām izvirzītā apsūdzība un pier ādījumi, lai var ētu sagatavot savu 
aizstāvību. 
Aizdomās turētas un aps ūdzētas personas ne vienm ēr saņem šo inform āciju. Dalībvalstīm ir 
atšķirīgas inform ēšanas sist ēmas, un daž ās dalībvalstīs daļu informācijas visp ār nesniedz. 
                                                 
1 2009/C 295/01.  
LV 3   LV Piemēram, četrās dalībvalstīs nav juridiska pien ākuma inform ēt aizdomās turētās personas par 
tiesībām uz juridisk ām konsult ācijām, un tikai desmit dal ībvalstīs aizdomās turētās personas 
tiek inform ētas par viņu tiesībām, izsniedzot rakstisku pazi ņojumu (pazi ņojumu par ties ībām). 
Tiesību akti un prakse attiec ībā uz inform āciju par aps ūdzību dažādās dalībvalstīs ievērojami 
atšķiras: apsūdzētajam var izsniegt rakstisku kopsavilkumu vai aps ūdzētā advokātam var 
atļaut iepazīties ar lietas materi āliem un p ārkopēt attiecīgās daļas. Trīs dalībvalstīs piekļuve 
lietas materi āliem ir liegta, un ar ī tajās dalībvalstīs, kur piek ļuves tiesības ir paredz ētas, valda 
liela dažādība attiecībā uz procesa posmu, kur ā piekļuve ir atļauta.  
2.1.1.  Negatīvā ietekme uz krimin ālprocesu un tiesu iest āžu sadarb ību  
Ja aizdom ās turētās personas netiek pien ācīgi inform ētas, krimin ālprocess var b ūt netaisnīgs, 
bet tas var rad īt nevajadz īgas izmaksas, kas saist ītas ar ilgstošu tiesved ību, pārsūdzībām un 
nesekmīgu krimin ālvajāšanu tiesved ības dalībvalstī.  
Nepietiekama inform ācija var rad īt problēmas un izmaksas cit ās dalībvalstīs, ja tās dalībvalsts 
tiesa, kur ā notiek s ākotnējais krimin ālprocess, v ēlas sadarboties ar cit ām dalībvalstīm. ES 
juridiskie instrumenti dal ībvalstu tiesu iest āžu sadarb ības atvieglošanai (piem ēram, Eiropas 
apcietināšanas orderis — EAO) pamatojas uz savstarp ējās atzīšanas principu, t. i., tiesas 
lēmumus cit ās dalībvalstīs izpilda, tos v ēlreiz nep ārskatot. Š ādas gandr īz automātiskas 
atzīšanas priekšnosac ījums ir tiesnešu un tiesu savstarp ēja uzticēšanās. Ja šādas uzticēšanās 
nav, savstarp ējās atzīšanas princips nedarbojas un sekas ir ilgstoša tiesved ība un ārvalstu 
tiesas lēmumu aizkav ēta izpilde, kas rada attiec īgas izmaksas. Nesen tiesas proces ā 
Apvienotaj ā Karalist ē aizdomās turētās personas apgalvojums, ka dal ībvalsts, kas bija 
izdevusi EAO par š īs personas nodošanu, procesa gait ā nav sniegusi šai personai pietiekamu 
informāciju, iesp ējams, ir bijis viens no aizdom ās turētās personas nodošanas proced ūras 
ieilgšanas iemesliem — process ir turpin ājies vairāk nekā gadu, un t ā laikā ir iesniegtas 
vairākas pārsūdzības augst āku instan ču tiesās un pieteikums Eiropas Cilv ēktiesību tiesai, 
radot ievērojamas izmaksas. 
2.1.2.  Spēkā esošie juridiskie standarti ne nodrošina pietiekamu aizsardz ību  
Pašlaik nav pietiekami augstu un atbilstoši īstenotu standartu. Eiropas Cilv ēktiesību un 
pamatbrīvību aizsardz ības konvencij ā (ECHR ) ir paredz ēts tiesību minimums, tom ēr 
ieinteresētās personas atz īst, ka ECHR  un tās īstenošanas meh ānisms ne vienm ēr garantē 
personu pietiekamu aizsardz ību un jo īpaši nenodrošina atbilstošu inform āciju par personu 
tiesībām un viņām izvirzīto apsūdzību. Tas ir t āpēc, ka ties ības uz inform āciju saska ņā ar 
ECHR  5. un 6. pantu nesniedzas pietiekami t ālu un Eiropas Cilv ēktiesību tiesa var izskat īt tai 
iesniegtos pieteikumus vair ākus gadus, nodrošinot tikai ex post  tiesiskās aizsardz ības 
līdzekļus, kuru efektivit āte ir ierobežota. 
2.2. ES tiesiskuma politikas l īdzsvarošana un ES pilso ņu brīvas pārvietošan ās sekmēšana, 
nostiprinot pamatties ības 
Lai gan ir veikti daž ādi ES līmeņa pasākumi ar m ērķi garantēt pilsoņiem augstu droš ības 
līmeni (piem ēram, EAO ieviešana), l īdz šim nebija izdevies pan ākt vienošanos par 
pasākumiem lietas taisn īgas izskat īšanas standartu jom ā. Padome, 2009. gada novembr ī 
pieņemot Procesu ālo tiesību ceļvedi, atzina, ka steidzami j ārīkojas, lai ES nostiprin ātu 
aizdomās turētu personu procesu ālās tiesības. Ceļvedis sagatavo pamatu ES r īcībai, lai 
nodrošinātu augstāku pamatties ību aizsardz ības līmeni, nek ā to paredz  ECHR . Tas pieš ķirtu 
arī īpašu ES noz īmi ES Pamatties ību hartas 47. un 48. pant ā paredzētajām lietas taisn īgas 
LV 4   LV izskatīšanas garantij ām un pal īdzētu novērst faktiskus un š ķietamus pilso ņu brīvas 
pārvietošanās šķēršļus, kā garantēts LESD 21. panta 2. punkt ā. 
2.3. Problēmas pašreiz ējais un paredzamais m ērogs 
Lai gan nav pieejami dati par to tiesas procesu skaitu, par kuriem ir sa ņemtas sūdzības sakarā 
ar nepietiekamu inform āciju, ieinteres ētās personas uzskata — lai ar ī nepietiekamas 
informācijas probl ēma nav end ēmiska, tom ēr tā ir aktuāla un neaprobežojas ar konkr ētām 
dalībvalstīm. Paredzams, ka pašreiz ējais nepietiekamais dal ībvalstu tiesu iest āžu savstarp ējās 
uzticēšanās līmenis saglab āsies arī turpmāk, jo jādomā, ka atk ārtosies gad ījumi, kad 
dalībvalstu iest ādes nebūs sniegušas aizdom ās turētām un apsūdzētām personām inform āciju. 
Tā kā intensīvāka pilsoņu pārvietošanās starp dal ībvalstīm palielin ās vajadzību pēc tiesu 
iestāžu sadarb ības un tuv ākajā nākotnē būs jāievieš un j āpiemēro turpmāki ES līmeņa tiesu 
iestāžu sadarb ības pasākumi, vajadz ība pēc lielākas savstarp ējās uzticēšanās kļūs vēl 
aktuālāka. 
2.4. ES kompetence 
LESD 82. panta 2. punkta b) apakšpunkts paredz, ka, tikt āl, cik tas nepieciešams, lai veicin ātu 
tiesas spriedumu un l ēmumu savstarp ēju atzīšanu, kā arī policijas un tiesu iest āžu sadarb ību 
krimināllietās, kam ir p ārrobežu aspekts, pie ņemot direkt īvas, var noteikt oblig ātos 
noteikumus, kuri atti ecas uz individu ālajām tiesībām krimin ālprocesā. Tā kā informācijas 
nodrošināšanas ziņā dalībvalstu starp ā pašlaik past āv ievērojamas atš ķirības, ir maz ticams, ka 
dalībvalstis, r īkojoties vienas pašas, var ētu ieviest pietiekami augstus inform ācijas 
nodrošināšanas standartus vis ā ES, tāpēc šis mērķis ir sasniedzams tikai ES l īmenī. 
3. MĒRĶI 
Vispārējie 
mērķi Uzlabot tiesu iest āžu sadarb ību, atjaunojot dal ībvalstu savstarp ējo uzticēšanos krimin āltiesību sistēmu 
taisnīgai darbībai.  
Nodrošināt augstu pamatties ību aizsardz ības līmeni krimin ālprocesā, tādējādi sekmējot ES pilso ņu brīvu 
pārvietošanos ES teritorij ā. 
Konkrētie 
mērķi Atvieglot tiesas l ēmumu izpildi 
kriminālprocesā, nodrošinot, ka aizdom ās 
turētās personas sa ņem pietiekamu 
informāciju par sav ām tiesībām (vēlams, 
rakstveidā), lai varētu efektīvi īstenot savas 
aizstāvības tiesības.  Atvieglot tiesu l ēmumu izpildi krimin ālprocesā, 
nodrošinot, ka aps ūdzētās personas sa ņem pietiekami s īki 
izklāstītu informāciju par vi ņām izvirzīto apsūdzību, lai 
dotu šīm person ām iespēju atbilstoši sagatavot savu 
aizstāvību vai apstr īdēt pirmstiesas l ēmumus.  
Darbības 
mērķi Informācijai par ties ībām uz lietas taisn īgu 
izskatīšanu, ko sniedz aizdom ās turētām 
personām:  
• jābūt skaidrā, aizdomās turētajai personai 
viegli saprotam ā valodā,  
• tā jāsniedz, personai pirmo reizi non ākot 
saskarē ar policiju, 
• tajā jāiekļauj ECHR  un ES Pamatties ību 
hartā paredzētās pamatties ības, kas ir 
piemērojamas personas aiztur ēšanas, 
pirmās nopratin āšanas un apcietin āšanas 
laikā, 
• tā jāsniedz t ā, lai b ūtu iespējams 
pārliecināties, ka inform ācija ir nodota.  Informācijai par aps ūdzību, ko sniedz aps ūdzētām personām: 
• jābūt pietiekami s īki izklāstītai, lai aps ūdzētā persona 
varētu atbilstoši sagatavot savu aizst āvību vai apstr īdēt 
pirmstiesas l ēmumus, 
• tā jāsniedz laic īgi un tā, lai apsūdzētā persona saprastu, 
kāda apsūdzība viņai izvirzīta, 
• tā jāsniedz tā, lai būtu iespējams pārliecināties, ka 
informācija ir nodota. 
LV 5   LV 4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI UN TO IETEKME  
• Status quo  saglabāšana: šajā risinājumā ES līmeņa pasākumi netiktu veikti .  
• Politikas A risin ājumi , kas risina probl ēmu saist ībā ar to, ka aizdom ās turētas 
personas ne vienm ēr saņem atbilstošu inform āciju par ties ībām 
Neleģislatīvi pasākumi: 
• politikas risin ājums A1 : ES mēroga informat īva kampa ņa par aizst āvības tiesību 
minimumu, 
• politikas risin ājums A2 : Padomes ieteikums par labu praksi attiec ībā uz aizdom ās 
turētu un apsūdzētu personu inform ēšanu par vi ņu tiesībām. 
ES mēroga leģislatīvi pasākumi: 
• politikas risin ājums A3 : ES mēroga pien ākums inform ēt aizdom ās turētas 
personas par vi ņu tiesībām, izmantojot dal ībvalstu izv ēlētus līdzekļus, 
• politikas risin ājums A4 : ES mēroga pien ākums inform ēt aizdom ās turētās 
personas, kas ir aiztur ētas, par vi ņu tiesībām, izmantojot pazi ņojumu par ties ībām, 
kas jāsagatavo dal ībvalstīm, iekļaujot vienotu ties ību minimumu ( ECHR  un ES 
tiesību aktos paredz ētās tiesības), un ko dal ībvalstis var papildin āt ar savos ties ību 
aktos paredz ētām tiesībām, 
• politikas risin ājums A5 : ES mēroga pien ākums inform ēt aizdom ās turētās 
personas, kas ir aiztur ētas, par vi ņu tiesībām, izmantojot pazi ņojumu par ties ībām, 
kurā, izmantojot ES standarta fr āzes, norāda minimuma ties ības, kā izklāstīts 
direktīvas pielikum ā.  
 
Politikas B risin ājumi , kas risina probl ēmu saistībā ar to, ka aps ūdzētas personas ne 
vienmēr saņem atbilstošu inform āciju par sev izvirz īto apsūdzību nekavējoties, sīkā 
izklāstā un sev saprotam ā valodā 
Neleģislatīvi pasākumi: 
• politikas risin ājums B1 : Padomes ieteikums par labu praksi un apm ācību 
attiecībā uz apsūdzētu personu inform ēšanu par vi ņām izvirzīto apsūdzību. 
ES mēroga leģislatīvi pasākumi: 
• politikas risin ājums B2 : ES mēroga pien ākums inform ēt apsūdzētās personas par 
viņām izvirzīto apsūdzību, izmantojot dal ībvalstu izv ēlētus līdzekļus, 
• politikas risin ājums B3 : ES mēroga pien ākums inform ēt apsūdzētās personas par 
viņām izvirzīto apsūdzību, tostarp at ļaujot šīm person ām (vai vi ņu advokātam) 
piekļūt lietas materi āliem.  
 
LV 6   LV 5. POLITIKAS RISIN ĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Turpmākajās tabulās sniegts politikas risin ājumu relat īvais novērtējums salīdzinājumā ar konkrētajiem 
un darbības mērķiem. Risin ājumi ir klasific ēti atkarībā no to potenci ālās iespējas sasniegt 3. punkt ā 
noteiktos m ērķus. Mērķu sasniegšan ā paredzam ās efektivit ātes novērtējumam gal īgajā summā ir dots 
līdzvērtīgs svars.  
Piemērotākie risinājumi ir A5 un B3, jo izr ādās, ka tiem ir visliel ākās potenci ālās iespējas. 
5.1. tabula. Politikas A risin ājumu novērtējuma salīdzinājums  
Mērķi/izmaksas Status quo  A1  A2   A3  A4   A5  
Nodrošināt, ka 
aizdomās turētās 
personas sa ņem 
pietiekamu 
informāciju par 
savām tiesībām, 
lai varētu tās 
efektīvi īstenot 0 √ √√ √√√ √√√√ √√√√√ 
Sniegt 
informāciju 
skaidrā, aizdomās 
turētajai personai 
viegli saprotam ā 
valodā  0 √ √√ √√√ √√√√ √√√√√ 
Sniegt 
informāciju, 
personai pirmo 
reizi nonākot 
saskarē ar 
policiju, un 
iekļaut tajā ECHR  
un ES 
Pamatties ību 
hartā paredzētās 
pamatties ības, kas 
ir piemērojamas 
personas 
aizturēšanas, 
pirmās 
nopratināšanas un 
apcietināšanas 
laikā 0 √ √√ √√ √√√√ √√√√√ 
Nodrošināt 
līdzekļus, kas ļauj 
pārliecināties, ka 
informācija ir 
nodota 0 √ √ √√ √√√√ √√√√√ 
LV 7   LV 5.1. tabula. Politikas A risin ājumu novērtējuma salīdzinājums  
Mērķi/izmaksas Status quo  A1  A2   A3  A4   A5  
Uzlabot 
dalībvalstu 
pārliecinātību par 
krimināltiesību 
sistēmu taisnīgu 
darbību visā ES 
teritorijā 0 √ √ √√ √√√√ √√√√√ 
Kopējais 
rezultāts 0 5 8 12 20 25 
Finanšu slogs 
vienai 
dalībvalstij2 - EUR 100 000–
EUR 10 miljoni 
(kopējās ES 
izmaksas) Vienreizējas 
sākuma  
izmaksas:  
EUR 0–
EUR 2,5 miljoni 
Darbības 
izmaksas gad ā: 
EUR 0–
EUR 4,6 miljoni Vienreizējas 
sākuma 
izmaksas:  
EUR 0–
EUR 2,5 miljoni 
Darbības 
izmaksas gad ā: 
EUR 5 000–
EUR 4,6 miljoni Vienreizējas 
sākuma 
izmaksas:  
EUR 15 000–
EUR 2,5 miljoni 
Darbības 
izmaksas gad ā: 
EUR 5 000–
EUR 4,6 miljoni Vienreizējas 
sākuma 
izmaksas:  
EUR 5 000–
EUR 2,5 miljoni 
Darbības 
izmaksas gad ā: 
EUR 5 000–
EUR 4,6 miljoni 
Potenciālie 
izmaksu 
ietaupījumi 
kriminālprocesa 
norises 
dalībvalstīs - Nelieli Nelieli Nelieli/vid ēji Vid ēji Vid ēji/lieli 
 
5.2. tabula. Politikas B risin ājumu novērtējuma salīdzinājums  
Mērķi/izmaksas Status quo B1  B2  B3    
Nodrošināt, ka 
apsūdzētās 
personas sa ņem 
pietiekami s īki 
izklāstītu 
informāciju par 
tām izvirzīto 0 √√ √√√ √√√√√   
                                                 
2 Izmaksu diapazona pamat ā ir paraugapr ēķins, kas attiecas uz t ām dalībvalstīm, kurās visticam āk 
radīsies īstenošanas izmaksas, jo to pašreiz ējā prakse atš ķiras no attiec īgajā risinājumā paredzētās 
prakses. Ievērojot, ka statistikas dati nav pieejami, darb ības izmaks ās nav ņemts vērā pašreizējais 
darbības izmaksu l īmenis, tāpēc ar attiec īgā risinājuma īstenošanu saist ītās papildu  izmaksas 
nevar apr ēķināt precīzi, bet var pie ņemt, ka tās būs daļa no šeit nor ādītās indikatīvās summas.  
LV 8   LV 5.2. tabula. Politikas B risin ājumu novērtējuma salīdzinājums  
Mērķi/izmaksas Status quo B1  B2  B3    
apsūdzību, lai 
dotu šīm 
personām iespēju 
atbilstoši 
sagatavot savu 
aizstāvību vai 
apstrīdēt 
pirmstiesas 
lēmumus  
Sniegt 
informāciju 
laicīgi un tā, lai 
apsūdzētā persona 
saprastu, k āda 
apsūdzība viņai 
izvirzīta 0 √ √√√ √√√√   
Nodrošināt 
līdzekļus, kas ļauj 
pārliecināties, ka 
informācija ir 
nodota 0 √ √√ √√√   
Uzlabot 
dalībvalstu 
pārliecinātību par 
krimināltiesību 
sistēmu taisnīgu 
darbību visā ES 
teritorijā 0 √ √√√ √√√√√   
Kopējais 
rezultāts 0 5 11 17   
Finansiālais slogs 
vienai 
dalībvalstij3 - Vienreizējas 
sākuma  
izmaksas : 
EUR 0–
EUR 2,6 miljoni 
Darbības 
izmaksas: 
EUR 270 000–
EUR 21 
miljons Vienreizējas 
sākuma 
izmaksas : 
EUR 0–
EUR 2,6 miljoni 
Darbības 
izmaksas: 
EUR 1 000 000
–
EUR 30 miljoni Vienreizējas 
sākuma 
izmaksas : 
EUR 9000–
EUR 2,6 miljoni 
Darbības 
izmaksas: 
EUR 270 000– 
EUR 21 miljons   
                                                 
3 Piem ēro 2. zemsv ītras piezīmē minēto piebildi . 
LV 9   LV 5.2. tabula. Politikas B risin ājumu novērtējuma salīdzinājums  
Mērķi/izmaksas Status quo B1  B2  B3    
Potenciālie 
izmaksu 
ietaupījumi 
kriminālprocesa 
norises 
dalībvalstīs - Nelieli Nelieli Vid ēji   
6. PIEMĒROTĀKAIS RISIN ĀJUMS  
Piemērotākais risinājums ir  risinājumu A5 un B3  apvienojums . 
Jāpieņem direkt īva, kas uzliek dal ībvalstīm pienākumu nodrošin āt, lai  
• aizdomās turētās un apsūdzētas personas, kas ir aiztur ētas, tiktu inform ētas par vi ņu 
tiesībām krimin ālprocesā, izmantojot pazi ņojumu par ties ībām šīm person ām saprotam ā 
valodā, kuru sagatavo dal ībvalstis un kur ā, izmantojot ES standarta fr āzes, norāda tiesību 
minimumu attiec ībā uz lietas taisn īgu izskatīšanu, kā izklāstīts direktīvas pielikum ā, un 
attiecīgos gadījumos papildu ties ības saska ņā ar attiecīgajiem dal ībvalstu ties ību aktiem, 
un 
• aizdomās turētās un apsūdzētās personas tiktu inform ētas par vi ņām izvirzīto apsūdzību, 
tostarp š īm person ām (vai vi ņu advokātam) ir j āatļauj bez maksas piek ļūt lietas 
materiāliem. 
6.1. Piemērotākā risinājuma ES pievienot ā vērtība un sam ērīgums 
Piemērotākais risinājums rada jaunus, vienotus ES m ēroga pien ākumus (pien ākumu izmantot 
paziņojumu par ties ībām un pien ākumu nodrošin āt piekļuvi lietas materi āliem). Šī 
saskaņošana apliecina piem ērotākā risinājuma efektivit āti — tas nodrošina atbilstošas 
informācijas sniegšanu un veicina uztic ēšanos lietas taisn īgai izskat īšanai citās dalībvalstīs. 
Lai gan risin ājumi A5 un B3 rada jaunus pien ākumus, tie attiecas tikai uz š ā tiesību akta galveno 
priekšmetu, t. i., ties ībām uz inform āciju. Tie nerada jaunas, ar inform ācijas nodrošin āšanu 
nesaistītas tiesības. 
Piemērotākā risinājuma abi elementi ir sam ērīgi: lai gan vair ākām dalībvalstīm abos 
gadījumos visticam āk nāksies groz īt savus krimin ālprocesa ties ību aktus, nav citu efekt īvu 
līdzekļu, lai nodrošin ātu, ka aizdom ās turētās personas sa ņem pilnīgu inform āciju.  
6.2. Finansiālā ietekme uz dal ībvalstu budžetu 
Risinājuma A5 galvenā finansiālā ietekme ir saist īta ar vienreiz ējām sākuma izmaks ām, ko 
rada pazi ņojumu par ties ībām sistēmu ieviešana. Pirm ām kārtām tās ir ar pazi ņojumu 
sagatavošanu un tulkošanu, k ā arī policijas ier ēdņu un attiec īgos gadījumos prokuroru un 
tiesnešu apm ācību saistītās izmaksas. Š īs izmaksas vienai dal ībvalstij visticam āk svārstīsies 
no EUR 10 000 l īdz EUR 2,5 miljoniem (saska ņā ar paraugapr ēķinu Maltas izmaksas ir no 
EUR 10 600 l īdz EUR 70 000, bet Francijas — no EUR 655 000 l īdz EUR 2,5 miljoniem). 
Jādomā, ka faktisk ās izmaksas vair āk tuvināsies izmaksu diapazona zem ākajai robežai. 
LV 10   LV Risinājuma  A5 ietekme uz dal ībvalstu darb ības izmaks ām pirmkārt ir atkar īga no tā, kādu 
informāciju par ties ībām attiecīgā dalībvalsts aizdom ās turētajām personām jau sniedz un cik 
ilgu laiku tas prasa. Ietekme uz to dal ībvalstu budžetu, kur ās paziņojumu par ties ībām 
sistēmas jau darbojas, visticam āk būs minimāla. Ar vienu lietu saist ītās izmaksas taj ās 
dalībvalstīs, kas pašlaik inform ē aizdomās turētās personas mutiski, b ūs atkarīgas no tā, cik 
detalizēta ir pašlaik sniegt ā informācija.  
Tā kā tiesības uz piek ļuvi lietas materi āliem vairākumā dalībvalstu jau past āv, risinājums B3 
radīs neievērojamas vienreiz ējas ar direkt īvas īstenošanu saist ītas izmaksas . Ieviešot ties ības 
uz piekļuvi lietas materi āliem, vienreiz ējas izmaksas var rasties tikai t ām trim dal ībvalstīm, 
kur šādas tiesības pašlaik nav paredz ētas. Šīs izmaksas visticam āk būs saistītas galvenok ārt ar 
policijas ier ēdņu, prokuroru un tiesnešu m ācībām un sv ārstīsies no EUR 9000 l īdz 
EUR 2,6 miljoniem vienai dal ībvalstij. Lai gan š ā risinājuma ietekmi uz darb ības izmaks ām 
precīzi nevar paredz ēt, jādomā, ka arī tajās trijās dalībvalstīs, kam šīs tiesības būs jāievieš, 
ietekme uz darb ības izmaks ām būs ļoti ierobežota.  
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Stabila uzraudz ības un nov ērtēšanas meh ānisma izveide ir īpaši svarīga, lai nodrošin ātu, ka 
paredzētās tiesības tiek iev ērotas praks ē un ir iek ļautas tiesību aktos. Komisija pl āno trīs līdz 
piecus gadus no priekšlikuma īstenošanas s ākuma veikt īpašu emp īrisku pētījumu, piev ēršot 
galveno uzman ību datu v ākšanai, lai g ūtu padziļinātu kvantitat īvu un kvalitat īvu izpratni par 
priekšlikuma efektivit āti. Kad b ūs īstenoti visi ce ļvedī paredzētie pasākumi, būs svarīgi 
novērtēt katru pas ākumu tā kontekstā, kā arī ceļveža kā vienota veseluma efektivit āti.