Projekts EK/Dānijas un Farēru Salu apvienotās Komitejas lēmums nr. X/2006, ar ko groza 1. protokola pielikuma I un II tabulu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses - Kopienas kopējās nostājas projekts /* SEC/2006/0687 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.6.2006 SEC(2006) 687 galīgā redakcija Projekts EK/DĀNIJAS UN FARĒRU SALU APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS NR. X/2006, ar ko groza 1. protokola pielikuma I un II tabulu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses - Kopienas kopējās nostājas projekts - (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Tarifu režīms un kārtība, kas piemērojama noteiktām Farēru salu izcelsmes zivīm un zivsaimniecības produktiem, kurus laiž brīvā apgrozībā Kopienā, ir precizēta 1. protokolā Nolīgumam starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību[1], no otras puses. Piemērojot 1. protokolu, Kopiena tarifu kvotas veidā 3000 tonnu apjomā ir piešķīrusi tarifu koncesijas Farēru salu izcelsmes sagatavotām vai konservētām garnelēm, ziemeļgarnelēm un Norvēģijas omāriem. Tomēr 1. protokolā nav ietvertas tarifu koncesijas Farēru salu izcelsmes saldētu pikšu importam. Minētā nolīguma 36. pantā teikts, ka pēc Farēru salu pieprasījuma Kopiena apsvērs iespējas, lai uzlabotu piekļuvi konkrētiem produktiem. Farēru salas ir pieprasījušas palielināt garneļu, ziemeļgarneļu un Norvēģijas omāru kvotu no 3000 līdz 6000 tonnu. Tās arī ir pieprasījušas, lai Farēru salu izcelsmes saldētas pikšas pievieno to zivsaimniecības produktu sarakstam 1. protokola 1. tabulā, kurus var ievest Kopienā, nemaksājot muitas nodokli. Komisija uzskata, ka ir pamatoti piekrist abām prasībām, ņemot vērā tarifu režīmu un kārtību, kas tiek piemērota šādu produktu importam ar izcelsmi trešās valstīs, piemēram, Norvēģijā, Islandē un Grenlandē, un salīdzinoši zemo risku, ka šādas pārmaiņas varētu negatīvi ietekmēt Kopienas tirgu. Tomēr Komisija uzskata, kas tarifu kvota garnelēm, ziemeļgarnelēm un Norvēģijas omāriem jāpalielina pakāpeniski ik pa 1000 tonnām un kvotas palielināšana jāveic atkarībā no tā, vai pietiekami izmantota spēkā esošā kvota. Ar nolīguma 31. pantu izveidoja Apvienoto komiteju, kas ir atbildīga par nolīguma administrēšanu un īstenošanu. Tāpēc saskaņā ar nolīguma 34. panta 1. punktu apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu, ar ko groza nolīguma 1. protokola pielikumu. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijai jāierosina, lai Padome pieņem pievienoto lēmuma projektu kā kopīgo Kopienas nostāju nākamajā apvienotajā komitejā. Projekts EK/DĀNIJAS UN FARĒRU SALU APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS NR. X/2006, ar ko groza 1. protokola pielikuma I un II tabulu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses[2], turpmāk – „nolīgums”, un jo īpaši tā 34. panta 1. punktu, tā kā: (1) Nolīguma 1. protokola pielikumā precizēti muitas nodokļi un citi nosacījumi, kurus jāpiemēro tādu noteiktu zivju un zivsaimniecības produktu importam Kopienā, kuru izcelsme ir Farēru salās un kuri tiek ievesti no Farēru salām. (2) Atbilstoši šim pielikumam Kopiena ir piešķīrusi tarifu koncesijas sagatavotām vai konservētām Farēru salu garnelēm, ziemeļgarnelēm un Norvēģijas omāriem, uz ko attiecas gada tarifu kvota 3000 tonnu apjomā. (3) Farēru salu iestādes ir pieprasījušas palielināt līdz 6000 tonnām Kopienas piešķirtās tarifu koncesijas sagatavotām vai konservētām garnelēm, ziemeļgarnelēm un Norvēģijas omāriem. (4) Ir pamatoti atļaut šādu palielinājumu veikt pakāpeniski laika posmā atkarībā no kvotas izmantojuma pakāpes. (5) Atbilstoši pielikumam Kopiena nav piešķīrusi nekādas koncesijas saldētām pikšām, kuru izcelsme ir Farēru salās un kuras tiek ievestas no Farēru salām. (6) Farēru salu iestādes ir pieprasījušas, lai saldētas pikšas pievieno to zivsaimniecības produktu sarakstam 1. protokola pielikuma 1. tabulā, kurus var ievest Kopienā, nemaksājot muitas nodokli. (7) Ir pamatoti iekļaut šajā tabulā saldētas pikšas, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Līguma 1. protokola pielikuma II tabulu groza šādi. „1605 | Gatavi izstrādājumi vai konservi no vēžveidīgajiem, mīkstmiešiem un citiem ūdens bezmugurkaulniekiem: | TK Nr. 4(1) 4 000 | 1605 20 | - garneļu un ziemeļgarneļu: | 1605 20 10 | - - hermētiskā tarā | 0 | - - citādi: | 1605 20 91 | --- tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 2 kg | 0 | 1605 20 99 | --- citādi | 0 | ex 1605 40 00 | - Norvēģijas omāri (Nephrops norvegicus) | 0” | (1) 2007. gadā gada apjomam jābūt 4000 tonnu. No 2008. gada 1. janvāra ik gadu apjoms jāpalielina par 1000 tonnām līdz maksimālajam apjomam 6000 tonnu ar nosacījumu, ka vismaz 80 % no kopējā iepriekšējās kvotas apjoma ir izmantoti līdz attiecīgā gada 31. decembrim. 2. pants Līguma 1. protokola pielikuma I tabulu groza, iekļaujot šādu rindu. „0303 72 00 | Pikšas (Melanogrammus aeglefinus) | 0” | 3. pants Šis lēmums stājas spēkā tā otrā mēneša pirmajā dienā, kas seko pēc lēmuma pieņemšanas. Briselē Apvienotās komitejas vārdā — priekšsēdētājs FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: Priekšlikums EK/Dānijas un Farēru salu a pvienotās komitejas lēmumam, ar ko groza 1. protokola pielikuma I un II tabulu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses 2. BUDŽETA POZĪCIJAS: Nodaļa un pants: 12. nodaļa, 120. pants Summa, kas attiecīgajā budžeta gadā iekļauta budžetā: 12 905 milj. euro 3. FINANSIĀLĀ IETEKME ( Priekšlikumam nav finansiālu seku ( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: (milj. euro līdz vienai zīmei aiz komata) Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[3] | 12 mēnešu periods, sākot ar 1.1.2006. | [n gads] | …pants | Ietekme uz pašu resursiem | 0,2 | Stāvoklis pēc darbības | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] | …pants | 0,7 | 1,4 | 2,1 | 4. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Komisija veiks garneļu daudzuma pārvaldību saskaņā ar kvotas piešķiršanas procedūru. 5. CITAS PIEZĪMES Pilnā muitas nodokļa likme, kas piemērojama garnelēm, ir 20 % un saldētām pikšām – 7,5 %. Ņemot vērā to, ka no Farēru salām importētu saldētu pikšu apjoms ir mazs, un ņemot vērā spēkā esošo nodokļa likmi, netiek uzskatīts, ka papildu koncesija ievērojami ietekmēs Kopienas budžetu. Tāpēc netiek turpmāk apsvērts iespējamais muitas nodokļa ieņēmumu zaudējums par šo Farēru salu produktu. Tomēr ierosinātais garneļu, ziemeļgarneļu un Norvēģijas omāru kvotas palielinājums varētu ietekmēt budžeta ieņēmumus, ja tiks izmantots papildu daudzums. Iespējamo ieņēmumu zaudējumu aprēķināja, pieņemot, ka papildu daudzums tiks izmantots tajā gadā, kad tas būs pieejams, un tas notiks šādā veidā: - 2006 333 tonnas - 2007 1000 tonnu - 2008 2000 tonnu - 2009 3000 tonnu Neiekasēto ieņēmumu aprēķina pamatā ir to garneļu un ziemeļgarneļu (16052099) vidējā vērtība, ko ieveda 2002.–2004. gadā (4619 euro par tonnu), jo šis produkts veido kvotas Nr. 090679 lielāko tirdzniecības daļu. Šādi aprēķināto rādītāju samazināja par 25 %, lai ņemtu vērā iekasēšanas izmaksas, kas bija radušās dalībvalstīm. [1] OV L 53, 22.2.1997., 2. lpp. [2] OV L 53, 22.2.1997., 2. lpp. [3] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitīti 25 % iekasēšanas izmaksu.