P6_TA(2006)0301
Pētniecības un inovāciju sekmēšana —ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: Pētniecības un inovā-
ciju sekmēšana —ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja (2006/2005(INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īsteno šana: Pētniecības un inovācijas
sekmēšana —ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja” (KOM(2005)0488) un ar to sais-
tītos Komisijas dienestu darba dokumentus (SEK(2005)1253 un SEC(2005)1289,
—ņemot vērā Lisabonas Eiropadomes prezidentūras 2000. gada 23.un 24. marta secinājumus un pieņemto
lēmumu pārveidot Savienības ekonomiku par viskonkurentspējīgāko, dinamiskāko un visvairāk uz zinā-šanām balstīto ekonomiku pasaulē,
—ņemot vērā Briseles Eiropadomes prezidentūras 2005. gada 22.un 23. marta secinājumus,
—ņemot vērā Briseles Eiropadomes prezidentūras 2006. gada 23.un 24. marta secinājumus,
—ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Ieteikumu 2005/601/EK par dalībvalstu un Kopienas vispā-
rējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2005-2008) (
1),
—ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Investīcijas pētniecībā: darbības plāns Eiropai” (KOM(2003)0226),
—ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai —jauns posms
Lisabonas stratēģijā” (KOM(2005)0024),
—ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopīgi pasākumi izaugsmei un nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas
programma” (KOM(2005)0330),
—ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīs-
tības pasākumiem 2004. gadā” (KOM(2005)0517),
—ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas
Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no2007. līdz 2013. gadam) (KOM(2005)0119), ko Eiropas Parlaments grozīja ar tā 2006. gada 15. jūnija
nostāju (
2);
—ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un
jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) (KOM(2005)0121), ko EiropasParlaments grozīja ar tā 2006. gada 1. jūnija nostāju (
3);
—ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Atjaunotās partnerības izaugsmei un darbavietām īstenošana —zinā-
šanu kvalitātes pilnveidošana: Eiropas Tehnoloģiju institūts” (KOM(2006)0077),
—ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Eiropas Konkurētspējas ziņojums 2004. gadam”
(SEC(2004)1397),
—ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Uzņēmumu politikas salīdzinošā novērtēšana:
2004. gada progresa ziņojuma rezultāti” (SEC(2004)1427),13.12.2006. C 303 E/640 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2006. gada 5. jūlijsLV
(1) OV L 205, 6.8.2005., 28. lpp.
(2) Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0265.
(3) Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0230.
—ņemot vērā Eiropas Inovāciju progresa ziņojumu 2005 — “Inovāciju gaitas salīdzinošā analīze”, kas
skaidri rāda, ka inovāciju jomā Amerikas Savienotās Valstis un Japāna ir līderes,
—ņemot vērā ekspertu grupas 2004. gada jūlija ziņojumu “Iestāžu darba pilnveidošana tehnoloģiju pārejai
no zinātnes uz uzņēmumiem”,
—ņemot vērā ekspertu grupas 2004. gada ziņojumu “Intelektuālā īpašuma apsaimniekošana valsts finan-
sētās pētniecības organizācijās: veidojot Eiropas pamatnostādnes”,
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada septembra ziņojumu “Nodarbinātība Eiropā 2005. gadā —jaunākās
tendences un nākotnes izredzes”,
—ņemot vērā 2006. gada janvāra ziņojumu, ko sastādīja Neatkarīgā ekspertu grupa pētniecības, attīstības
un jauninājumu jautājumos, kuru iecēla pēc Hemptonkortas sanāksmes “Novatoriskas Eiropas veidošana”
(Aho ziņojums),
—ņemot vērā tā2005. gada 10. marta rezolūciju par zinātni un tehnoloģiju —nostādnes pētniecības
atbalsta politikai Eiropas Savienībā (1),
—ņemot vērā tā2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas Mazo uzņēmumu hartas īstenošanu (2),
—ņemot vērā tā2006. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas informācijas sabiedrību izaugsmei un
nodarbinātībai (3),
—ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
—ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arīKultūras un izglītības
komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A6-0204/2006),
A. tā kāEiropa atpaliek no Amerikas Savienotajām Valstīm un Japānas izaugsmes, pētniecības un ražīguma
ziņā, nespējot pārvērst kapitālā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošanu, un
piesaistīt investīcijas pētniecībai un attīstībai Eiropā;
B. tā kāpētniecībai paredzēto resursu palielināšana ir priekšnoteikums veiksmī gām inovācijām, kas ir nepie-
ciešamas ekonomiskai izaugsmei un darbavietu radīšanai;
C. tā kāsaskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) ziņojumiem dotācijas pētnie-
cībai un attīstībai palīdz uzņēmumiem veikt stratēģijas izmaiņas un īstenot organizatoriskas programmas,
kāarīuzlabo attieksmi pret tehnoloģiju;
D. tā kākaut gan Eiropas labākie uzņēmumu investīcijas ir pasaules līmenī, privātā sektora aktivitātei
pētniecības un attīstības jomā ir jābūt lielākai;
E. tā kāmazo un vidējo uzņēmumu (MVU) ieguldījums, lai attīstītu jaunus uz tehnoloģiju balstītus
produktus, pakalpojumus un tirgus, ir atkarīgs no šo uzņēmumu spējas ieviest inovācijas, pētniecības
darba pieauguma, pētniecības ārpakalpojumiem, to tīklu paplašināšanas, labākas pētniecības rezultātu
ieviešanas un jaunu tehnoloģisko prasmju apgūšanas;
F. tā kātirgus inovācijas varētu dot labumu tām Eiropas nozarēm, kuras tieši skar dalībvalstu pilsoņus un
kam ir visaugstākais IKP;
G. tā kāatbalsta organizācijas, piemēram, mācību un pētniecības centri, finanšu iestādes un inovāciju un
intelektuālā īpašuma konsultanti, kā arīvietējās un reģionālās attīstības aģentūras var palīdzēt palielināt
uzņēmumu uzņēmējdarbības radošo potenciālu;
H. tā kāEiropas neapmierinošies darba tirgus rādītāji, cilvēkresursu neefektīvā izmantošana, tirgus sadrum-
stalošanās un darbaspēka ierobežotā mobilitāte lielā mērā izskaidro lēno virzību uz Lisabonā un
Stokholmā noteiktajiem mērķiem;13.12.2006. C 303 E/641 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2006. gada 5. jūlijsLV
(1) OV C 320 E, 15.12.2005., 259. lpp.
(2) Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0022.
(3) Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0079.
I. tā kāstrukturālie šķēršļi un vājie stimuli neveicina pieredzējušu zinātnieku lielāku mobilitāti;
J. tā kāEiropas tehnoloģiju nodošanas iestādes un inovāciju rosināšanas centri ļauj nodrošināt ātrāku ievie-
šanu tirgū, labāku jauno tehnolo ģiju izplatību, intelektuālā īpašuma labāku apsaimniekošanu, pētījumu
rezultātu labāku ieviešanu un labāku saskaņošanu ar esošajām dalībvalstu un reģionālajām shēmām;
K. tā kā“atvērto inovāciju” metodes pieņemšana palielinās pētniecības un attīstības spēju ES;
L. tā kāKomisijas ierosinātais pētniecības budžets finan šu shēmā nav strauji jāpalielina;
M. tā kāvairums ES finanšu instrumentu budžeta līdzekļu ir nepieciešami, lai vairotu MVU naudas līdzekļus,
novērstu tirgus nepilnības un optimizētu Kopienas resursus, līdzsvarojot valsts un privāto kapitālu;
N. tā kāpētniekiem ir nepieciešams pirms ieceres finansējums, lai veiktu tirgus novērtējumu, izstrādātu
eksperimentālos un demonstrējumu projektus, kā arīdarba prototipus jaundibinātiem uzņēmumiem un
jaunu pētniecības projektu pārvēršanai par ienākumu avotu; un tā kāturpmākai uzņēmuma izaugsmei ir
nepieciešams riska kapitāls;
O. tā kāvalsts atbalsta noteikumiem ir jābūt vienkāršiem, pārredzamiem un efektīviem, tas jāizmanto tikai
kāgalējs līdzeklis tirgus trūkumu gadījumā, un to piešķir pagaidu kārtā,
1. mudina dalībvalstis, sākot no izglītības sistēmas zemākajiem līmeņiem, sekmēt uzņēmējdarbību un
palielināt atbalstu mūžiglītībai, aktīvi veicinot IKT apmācību kā nodarbināto, tā bezdarbnieku vidū;
2. atzīmē, ka Eiropas Savienība novēloti ir uzsākusi Lisabonas stratēģijas īsteno šanu izglītības un apmācību
jomā; aicina dalībvalstis uzņemties iniciatīvu, lai atsāktu Lisabonas stratēģijas īstenošanu;
3. uzsver nepieciešamību paaugstināt zinātnieka karjeras prestižu un veicināt pašreizējās iniciatīvas,
piemēram, Descartes, Aristotle, kā arīprēmiju piešķiršanu jaunajiem zinātniekiem;
4. aicina sniegt lielāku atbalstu labākajiem pētniekiem, īpaši jaunajiem pētniekiem, radot tiem pievilcīgākus
darba apstākļus, samazinot juridiskos, administratīvos un ģeogrāfiskos šķēršļus, kā arīnodrošinot vienlīdzīgu
attieksmi kā Eiropas pētniekiem, tā arīviņu ārvalstu partneriem;
5. noteikti atbalsta vajadzīgo mērķi par vienota tirgus radīšanu pētniekiem, kā tas izklāstīts iepriekš minē-
tajāKomisijas paziņojumā “Kopienas Lisabonas programmas īstenoš ana: Pētniecības un inovācijas sekmēšana
—ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja”;
6. atzīst, ka stimuliem uzlabot zinātnieku un pētnieku nodarbinātības noteikumus un darbinieku nepār-
trauktai apmācībai ir būtiska nozīme, lai sekmētu zinātniskās pieredzes apmaiņu;
7. uzskata, ka mācību iestādes šajāsakarā var sniegt nozīmīgu ieguldījumu, un ir pārliecināts, ka, pirmkārt,
pirmajai saskarsmei ar zinātni un pētniecību jānotiek skolā, un, otrkārt, ir jāveicina radoša sadarbība starp
universitāšu pētniekiem un uzņēmējiem; turklāt uzskata, ka jānovērš šķēršļi pētnieku mobilitātei, uzlabojotviņu situāciju un karjeras virzību —mērķi, kurus var sasniegt, tikai uzlabojot dalībvalstu sadarbību nodokļu
jomā un noteiktu sociālo labumu nodošanu;
8. atbalsta Eiropas Hartu par pētniekiem un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā, jo šīs inicia-
tīvas varētu mudināt lielāku skaitu studentu Eiropā nodarboties ar pētniecību universitātēs un vienlaikus būtu
stimuls vislabākajiem ārvalstu pētniekiem, kuri ar sadarbības nolīgumu palīdzību būtu jāmudina pastāvīgi vai
uz laiku veidot zinātnisko karjeru Eiropā, piemērojot īpašu politiku par īstermi ņa vīzu piešķiršanu;13.12.2006. C 303 E/642 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2006. gada 5. jūlijsLV
9. aicina ES efektīvi cīnīties pret intelektuālā potenciāla aizplūšanu un veikt visus vajadzīgos pasākumus,
lai novērstu izcilāko prātu izceļošanu, jo īpaši veicinot apmaiņas programmas ar trešām valstīm, piemēram,
Erasmus mundus programmu studentiem, pētniekiem un pasniedzējiem; uzskata, ka Eiropas Savienības kvalifi-
kāciju sistēma būtu nozīmīgs elements, lai veidotu pētniekiem atvērtu Eiropas Savienības darba tirgu, unatbalsta centienus samazināt šķēršļus viņu brīvai kustībai;
10. atzīmē, ka ir svarīgi veicināt kultūru, kas cildina inovācijas, mudina dalībvalstis visās pētījumu jomās
īstenot inovāciju politiku;
11. uzsver, ka augstskolām ir uzticēts galvenais pienākums zināšanu veidošanas un izplatīšanas procesā,
un stingri iesaka pastiprināt augstskolu nozīmi, veidojot augstākās izglītības, pētniecības, mūžizglītības un
ražošanas nozares sinerģiju; tāpēc vērīgi izskatīs Komisijas ziņojumu par augstāko izglītību;
12. mudina Komisiju un dalībvalstis ieviest un sekmēt Eiropas godalgas par inovācijām;
13. uzsver, ka liela nozīme ir ražojumu, procesu un uz zināšanām balstītu pakalpojumu integrācijas veici-
nāšanai, kā arīdažādu atbalsta sistēmu ieviešanai nozarēs, kas nav tehnoloģiskas; šajāsakarā vērš uzmanību
uz faktu, ka ar tehnoloģiju nesaistītās inovācijas ietver arī sociālās un institucionālas inovācijas;
14. ierosina atsevišķiem MVU, kas parāda īpašas novatoriskas dotības un spējas uzņēmējdarbības jaunradē,
piedāvāt ierobežotu papildu atbalstu pētījumiem saistībā ar to uzņēmējdarbību;
15. iesaka īpaši vērst uzmanību uz to, ka ir jānodrošina atbilstoša MVU līdzdalība pētniecībā un attīstībā,
veicot konkrētus pasākumus, piemēram, piešķirot daļu no pētniecībai paredzētajiem līdzekļiem MVU;
16. norāda, ka nepieciešams atbalstīt MVU saistībā ar to pētniecības spēju;
17. mudina dalībvalstis radīt inovācijām draudzīgu tirgu pilsoņiem un uzņēmumiem, nodrošinot labāku
reglamentēšanu, standartus, valsts iepirkumu un intelektuālā īpašuma tiesības; prasa, lai Komisija nodrošina
informāciju par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību;
18. atzīmē Komisijas viedokli, ka ES ir jāizveido rentabla, juridiski droša un lietotājam draudzīga sistēma
intelektuālā īpašuma aizsardzībai, lai piesaistītu tehnoloģiski attīstītus uzņēmumus; uzskata, ka intelektuālāīpašuma aizsardzība nedrīkst traucēt sabiedrisko preču un zināšanu pieejamību; mudina Komisija sekmēt
sociāli integrētu un uz zināšanām balstītu sabiedrību, atbalstot, piemēram, bezmaksas un atklātā pirmkoda
programmatūru, kā arīlicencējot tādas koncepcijas kā vispārējā publiskā licence (GPL) un publiskā dokumen-
tācijas licence (PDL);
19. atzīmē, ka ir nepieciešami reģionālie informācijas punkti kuros saskaņot attiecīgo informāciju saistībā
ar pētniecību un inovāciju;
20. ierosina pārskatīt standartu noteikšanas pilnvaru izmantošanu, lai varētu pieprasīt augstus tehniskos
rādītājus un ātri vienoties par jauniem standartiem;
21. ierosina eiropeizēt dalībvalstu kopas, konglomerātus, kooperatīvus un konsorcijus, lai palielinātu
konkurētspēju un kritisko masu, iekļaujot arī daudzdisciplināro pētniecību, nobriedušās un nozares un jaun-
dibinātos uzņēmumus;
22. atzīst, ka svarīgi ir reģionālā līmenī radīt inovāciju centrus un zonas, un tām izveidot sakaru tīklus ar
atbilstīgām struktūras citos reģionos, dalībvalstīs vai trešās valstīs;
23. mudina noteikt skaidrus mērķus, radot izcilības centrus, kuriem visiem jābūt jaunrades laboratorijām;
24. atzīmē, ka ir vajadzīgs Kopienas patents un preču zīme, kā arīsavstarpīguma uzlabošanās starp
Eiropas, Amerikas Savienoto Valstu un Japānas patentu sistēmām; atzīmē, ka integrētai Kopienas patentusistēmai, kuras pamatā ir demokrātiski, tiesiski standarti, ir jābūt daļai no inovāciju stratēģijas, kur svarīgi ir
nodrošināt līdzsvaru starp rūpnieciskā īpašuma aizsardzību, tehnisko zināšanu izplatīšanu un brīvu un neie-
robežotu konkurenci; uzsver, ka patenta aizsardzības nolūks ir izgudrojuma aizsardzība, nevis tirgus sektoru
kontrole;13.12.2006. C 303 E/643 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2006. gada 5. jūlijsLV
25. aicina Padomi rast izeju no strupceļa, kas radies saistībā ar ierosināto Kopienas patenta projekta valodu
režīmu;
26. vērš Komisijas un dalībvalstu uzmanību uz nesenajām izmaiņām zinātnes speciālās profesionālās infor-
mācijas aizsardzībā un izplatīšanā, uz brīvas piekļuves zinātnisko periodisko žurnālu panākumiem un uz
Science Commons licenci;
27. mudina Komisiju izveidot vispārēju ziņošanas sistēmu ar kvalitatīvu interpretāciju tādiem rādītājiem kā
ieņēmumi no pētniecības uz līgumu pamata, patentu iesniegumi un piešķirtie patenti, licences un ieņēmumi
no licenču izsniegšanas, aktīvo līgumu skaits, klientu uzņēmumu skaits (tostarp MVU) un jaundibināto uzņē-
mumu atzaru skaits un attīstība;
28. mudina dalībvalstis palīdzēt lietišķo pētījumu institūtiem nodibināt ciešākus kontaktus ar rūpniecību,
biznesa inkubatoriem un tuvējiem tehnoloģiskajiem vai rūpniecības parkiem, ļaujot tiem sasniegt kritisko
masu;
29. atzīmē, ka Eiropas galvenās nozares joprojām cieš no sliktas koordinācijas un integrācijas, vājām
vietām un nepietiekamas zināšanu izmantošanas; atzīmē, ka šos jautājumus varētu palīdzēt risināt, iesaistot
Eiropas tehnoloģijas platformā vairāk MVU;
30. uzsver nepieciešamību atbalstīt zinātnieku piekļuvi pirmsieceres finansējumam, kas dod viņiem iespēju
finansēt pasākumus, kuru mērķis ir pierādīt investoriem, ka jaunajai tehnolo ģijai ir noteikts komerciālās un
tehniskās dzīvotspējas potenciāls;
31. pauž bažas, ka pat tad, ja Eiropas līmenī tiks atzīts, ka tehnoloģiju pētniecības un jauninājumu veicinā-
šanai ir būtiska nozīme, ES gūtie rezultāti būs ierobežoti finansējuma, izpildījuma un resursu izmantošanasziņā;
32. atzīmē, ka ir svarīgi radīt jaunus uzņēmumu atzarus, lai komercializētu pētniecības rezultātus, un īpaši
svarīgi šajānolūkā ir nodrošināt kredīta pakalpojumus;
33. uzsver —lai uzlabotu pētniecības kvalitāti, nodrošinot modernākas iekārtas, infrastruktūru un pakal-
pojumus, ir nepieciešams pilnveidot valsts un privāto partnerattiecību sistēmu;
34. atzinīgi vērtē “uzņēmējdarbības eņģeļu” svarīgumu citādi nepieejamu investīciju nodrošināšanā novato-
riskām firmām, īpaši MVU;
35. atzīmē, ka ekojauninājumi, īpaši metodes, kas palielina energoefektivitāti, dod Eiropas uzņēmumiem
konkurētspējas priekšrocības;
36. atzīmē, ka individuāli apspriestie aizdevumi un dotācijas, kad tiešo instrumenta veidu nosaka ciešā
sadarbībā ar klientiem, ļaus efektīvāk izmantot līdzekļus saistībā ar apjomu un tirgus sasniegšanai nepiecie-
šamo laiku, koncentrējoties uz reālām vajadzībām;
37. atzīmē —lai uzsāktu, attīstītu, veicinātu un tuvinātu pētniecību un inovācijas jaunajos uzņēmumos, ir
nepieciešams atbilstošs riska kapitāls;
38. mudina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošināt strukturālo palīdzību MVU zināšanu pārvaldības
un tehnoloģisko resursu uzlabošanai, ļaujot šiem uzņēmumiem aktīvi darboties jauninājumu tirgū, kurā
noteicošais ir pieprasījums, un aktīvi iesaistīties tehnoloģiju pētījumos un attīstībā;
39. konstatē, ka MVU ir jānodrošina finansējuma labāka pieejamība;
40. pauž atbalstu idejai, ko apstiprināja 2006. gada martā Briseles Eiropadomes sanāksmē , par uzņē-
mumu, īpaši MVU, kam visvairāk vajadzīgs stimuls jauninājumu un pētniecības jomā, iespējām vieglāk un
vairāk iegūt Eiropas Investīciju bankas aizdevumus;
41. ierosina struktūrfondus uzskatīt par galveno līdzekli pētniecības un jauninājumu spējas atbalstam, it
īpaši kohēzijas īstenošanā; ierosina trīskāršot pētniecībai un jauninājumiem paredzēto struktūrfondu līdzekļu
apjomu;13.12.2006. C 303 E/644 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2006. gada 5. jūlijsLV
42. atzīmē, ka valsts iepirkums pētniecības un inovāciju veicināšanai ir būtisks, bet tas nedrīkst kropļot
konkurenci vai sniegt priekšrocības galvenajiem tirgus dalībniekiem;
43. uzskata, ka publisko iepirkumu jomu nevajadzētu ierobežot, veicinot vienīgi privātus ieguldījumus, bet
tai vajadzētu pildīt stratēģisku lomu, iedvesmojot uzņēmumus sekmēt inovācijas un jaunas zinātības apguvi;
44. atzīst, ka sakaru tīklu izveidošanai starp MVU un lieliem līgumslēdzējiem gan no privātā, gan valsts
sektora var būt svarīga loma inovāciju stiprināšanā; uzsver, ka novatorisko produktu sabiedriskais nodrošinā-
jums kā valsts, tā Kopienas līmenī var palīdzēt aizpildīt tirgus plaisas un kopumā veicināt novatoriskos
produktus un pakalpojumus;
45. cildina ES valsts atbalsta noteikumu radikālo reformu, novirzot subsīdijas no lieliem, grūtībās nonāku-
šiem uzņēmumiem uz maziem un novatoriskiem uzņēmumiem;
46. atzīmē, ka inovāciju priekšnoteikums ir elastība un pārredzamība;
47. uzskata, ka ir nepieciešams rast vairāk iespēju veicināt ieguldījumus pētniecības aparatūrā;48. ierosina īstenot nodokļu atlaižu sistēmu, lai veicinātu pakalpojumu nozares ieinteresētību zinātnes
atklājumos un to ieviešanā;
49. ierosina izveidot “vienoto finansējuma struktūru”, lai tādējādi vienā dalībvalstī esošais investors, kas ar
fonda starpniecību investē citādalībvalstī, netiktu aplikts ar nodokli divkārši;
50. uzsver nepieciešamību izpētīt, vai pašreizējās struktūras un mehānismi, kas ir īpaši kompetenti inovā-
ciju jomā, būtu piemēroti, lai nodrošinātu plašu skatījums uz inovācijām un kura tās sekmētu, uzlabojot
darbības un politiskas nostādņu saskaņošanu;
51. aicina Padomi ik gadu sniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu par investīciju tendencēm no valstu
budžetiem valsts pētniecībā (mērķis ir 1 % no IKP);
52. konstatē, ka acīmredzot netiks sasniegts mērķis —līdz 2010. gadam ieguldīt pētniecībā 3 % no
Eiropas Savienības IKP; pauž nožēlu, ka 2006. gada marta Briseles Eiropadomes sanāksmē dalībvalstis neuz-
ņēmās ciešākas saistības sekmēt pētniecību un inovācijas; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis nenoteica mini-
mālo mērķi valsts atbalsta pieaugumam līdz 2010. gadam;
53. uzskata, ka Kopienas instrumenti, piemēram, i2010 stratēģija, Septītā pētniecības, tehnoloģiskās attīs-
tības un demonstrēšanas pasākumu pamatprogrammma, kā arīKonkurētspējas un jauninājumu pamatpro-
gramma, var sekmēt plaisas mazināšanu starp zinātniskajiem atzinumiem un finansiālo guvumu;
54. uzsver, ka labākai pētniecības un inovāciju politikai jāveicina jaunas nodarbinātības iespējas ar ilgtspē-
jības attīstības palīdzību, galveno uzmanību pievēršot ekojauninājumiem un ilgtspējīgai ražošanai (piem.,saules-ūdeņraža tehnoloģijas, vēja enerģija, kurināmā elementi, biomasa, ķīmiskā rūpniecība, kuras pamatā ir
augi), ekoloģiski efektīviem pakalpojumiem (enerģijas taupība, mobilitātes pasākumi, otrreizēja izmantošana
un pārstrāde) un ilgtspējīgām tehniskām un pārvaldības metodēm (piem., bionika, integrētā produktu
politika);
55. atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu, ka saistībā ar“Labākas likumdošanas” iniciatīvas ietekmes novērtē-
jumu jānovērtē arīieteikumu ietekme pētniecības un inovāciju jomā;
56. aicina dalībvalstis pilnv ērtīgāk izmantot tām piešķirtos ES līdzekļus un vērš uzmanību uz dalībvalstīm,
kuras darbavietu radīšanu ir noteikušas par projektu galveno elementu, vairāk nekā 35 % no Eiropas Sociālā
fonda līdzekļiem ieguldot valsts izglītības un apmācību sistēmas modernizācijā;
57. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.13.12.2006. C 303 E/645 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2006. gada 5. jūlijsLV