LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 30.5.2008 
SEC(2008) 1944 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments Komisijas pazi ņojumam Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas 
Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai „Ce ļā uz Eiropas e-tiesiskuma strat ēģiju” 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
COM(2008)329 final 
SEC(2008)1947 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums par Komisijas pazi ņojumu „Ce ļā uz Eiropas e-
tiesiskuma strat ēģiju” Padomei, Eiropas Parlamen tam un Eiropas Ekonomikas un 
sociālo lietu komitejai 
1. Politiskais konteksts 
Tieslietu un iekšlietu padome 2007. gada j ūnijā (dok. 10393/07 JURINFO  21) noteica š ādas 
prioritātes e-tiesiskuma att īstīšanai Eiropas Savien ībā: 
- izveidot Eiropas sask arni (e-tiesiskuma port ālu); 
- rad īt apstākļus vairāku reģistru sasl ēgšanai vienot ā tīklā, piemēram, sod āmības 
reģistru, maks ātnespējas reģistru, komercre ģistru, uzņēmumu re ģistru un zemes re ģistru 
saslēgšanai; 
- sākt darbu pie t ā, lai sagatavotu inform ācijas un komunik ācijas tehnolo ģiju 
izmantošanu Eiropas maks ājumu rīkojuma proced ūrās atbilstoši Regulai  (EK) Nr. 1896/2006; 
- uzlabot videokonferen ču izmantošanu p ārrobežu proced ūrās, jo īpaši pierādījumu 
iegūšanai; 
- izveidot mutisk ās un rakstisk ās tulkošanas atbalsta l īdzekļus. 
Vācijas, Portug āles un (pašreiz ējās) Slovēnijas prezident ūras laikā darbs pie e-tiesiskuma ir 
nepārtraukti virz ījies uz priekšu. 
Veicot pas ākumus šaj ā jomā, ir: 
- jānodrošina priorit āte operatīvajiem projektiem; 
- jādod priekšroc ība decentraliz ētai strukt ūrai, vienlaic īgi nodrošinot Eiropas l īmeņa 
koordinēšanu; 
- jāizmanto past āvošie juridiskie instrumenti un j āizmanto IT l īdzekļi, lai uzlabotu to 
efektivitāti. 
Arī Eiropas Parlaments ir izteicis atbalstu e-tiesiskuma projektam. 
Šajā jomā jau pastāv vairākas Eiropas un valstu l īmeņa iniciatīvas (Dok. 6358/08, JURINFO  
14). 
Komisija ir past āvīgi mudinājusi izmantot modern ās informācijas tehnolo ģijas gan civilliet ās, 
gan krimin āllietās. Šo iesp ēju paredz vair āki instrumenti, kas jau ir pie ņemti saist ībā ar tiesu 
iestāžu sadarb ību civilliet ās, piemēram, Eiropas maks ājumu rīkojums, regula par pier ādījumu 
iegūšanu un Eiropas proced ūra maza apm ēra prasībām. Turklāt kopš 2003. gada Komisija 
ciešā sadarbība ar dalībvalstīm vada port ālu „Eiropas Tiesisk ās sadarbības tīkls civilliet ās un 
komercliet ās”, kas iedz īvotajiem pieejams 22 valod ās. Komisija ir ar ī izstrādājusi un 
izveidojusi Eiropas tiesu atlantu — tiesnešiem un praktiz ējošiem juristiem pieejamu 
LV 3   LV elektronisku l īdzekli, kas tiem ļauj veikt p ārrobežu proced ūras tiešsaist ē. Šie divi l īdzekļi 
nenoliedzami ir Eiropas e-tiesiskuma turpm ākās sistēmas sākuma elementi. 
Krimināllietu jom ā Komisija izstr ādā līdzekli, lai ļautu apmain īties ar inform āciju, kas ieg ūta 
no dalībvalstu sod āmības reģistriem. Eurojust  ir izveidojis sist ēmu drošiem sakariem ar valstu 
iestādēm, jo īpaši saistībā ar E-POC  projektu. 
Nākamajos gados e-tiesiskums pav ērs daudzas iesp ējas padarīt Eiropas tiesiskuma telpu par 
realitāti. Lai šim nol ūkam izveidotu visp ārēju stratēģiju, Komisija v ēlas maijā pieņemt 
paziņojumu par e-tiesiskumu. Š ā paziņojuma mērķis ir apzin āt objektīvus kritērijus priorit āšu 
noteikšanai, īpaši Eiropas l īmeņa nākotnes projektiem, lai pie ņemamā laikā sasniegtu 
konkrētus rezultātus. 
2. Probl ēmas izklāsts 
Tā kā visā Eiropā pieaug piepras ījums pēc tiesiskuma un t ā starptautisk ā dimensija arvien 
palielinās, ko izraisa uz ņēmēju un iedz īvotāju pastiprin āta mobilit āte, tradicion ālās tiesu 
sistēmas nesp ēj nodrošin āt jaunajām vajadz ībām piemērotu risin ājumu. Starptautiskajam 
tiesiskumam ir īpašas iez īmes un konkr ēti uzdevumi, kam nepieciešami piem ēroti un 
novatoriski risin ājumi. 
Starptautisk ā tiesiskuma galvenos tr ūkumus var apkopt š ādi: 
• nepietiekama inform ācija par cit ās dalībvalstīs piemērojamām procedūrām; 
• valodas barjeras; • gr ūtības inform ācijas apmai ņā starp tiesu iest ādēm dažādās dalībvalstīs;  
• trūkst uzticības starp daž ādu dalībvalstu tiesu iest ādēm;  
• esošo ES instrumentu nepietiekama īstenošana; 
• probl ēmas saistībā ar dokumentu droš ību un autentific ēšanu. 
Lai arī valstu pašreiz ējo iniciatīvu daudzveid ība šajā jomā norāda uz apskat āmā jautājuma 
svarīgumu, tā varē
tu sekmēt dažādu un atš ķirīgu tehnisko risin ājumu pie ņemšanu valstu 
līmenī. Tā rezultātā var rasties nopietnas probl ēmas savstarp ējās izmantošanas jom ā. E-
tiesiskuma iniciat īvas mērķis ir novērst šo risku, ierosinot kop ēju pieeju šim jaut ājumam. 
3. Iniciat īvas mērķi 
Šim paziņojumam ir š ādi mērķi: 
• veicin āt atvieglotu piek ļuvi inform ācijai, padarot inform āciju pieejamu tiešsaist ē un 
pastāvīgi to atjauninot; 
• pa ātrināt procedūras, jo īpaši uzlabojot videokonferen ču izmantošanu un atbalstot e-
tiesiskuma saska ņotu attīstību; 
• uzlabot savstarp ējo uzticību starp tiesu iest ādēm, jo īpaši novēršot ar daudzvalod ību 
saistītus šķēršļus un sniedzot uzticamus instrumentus datu droš ības un autentific ēšanas 
nodrošināšanai; 
LV 4   LV • nostiprin āt tiesu iest āžu pārrobežu sadarb ības mehānismus, jo īpaši izstr ādājot 
praktiskus l īdzekļus un veicinot past āvošo ES instrumentu piem ērošanu; 
• koordin ēt pašreizējos projektus un nodrošin āt to konsekvenci. 
4. Politikas risin ājumi 
Lai pievērstos šīm problēmām, ietekmes nov ērtējuma ziņojumā ir apskat īti četri dažādi 
politikas risin ājumi, tostarp status quo  (1. risinājums). 
a) 1. risin ājums — status quo . E-tiesiskums paliek dal ībvalstu zi ņā — pašreiz ējo projektu 
turpināšana 
+ Resursi nav vajadz īgi 
- Maz ticams, ka pašreiz ējās problēmas tiks atsisin ātas — atšķirīgu tehnisko risin ājumu 
risks 
b) 2. risin ājums. Starptautisku pas ākumu atbalsts un lab ākās prakses apmai ņas 
veicināšana 
+ Tiks sekm ēti valstu projekti — vajadz īgi ierobežoti resursi 
- Ierobežotas ap ņemšanās un probl ēmu risināšanas spējas 
c) 3. risin ājums. Eiropas e-tiesiskuma iniciat īva. Pamatojoties uz četriem krit ērijiem, 
stratēģija 
var pievērsties šādiem pas ākumiem: videokonferen ču izmantošana; e-tiesiskuma port āla 
izveide; tulkošanas r īku uzlabošana, izveidojot automatiz ētus tiešsaistes tulkošanas l īdzekļus; 
saziņas uzlabošana starp tiesu iest ādēm; labāka valstu re ģistru savstarp ējā savienojam ība; 
tiešsaistes instrumenti Eiropas proced ūrām (piemēram, Eiropas maks ājuma rīkojums) 
+ Apvieno Eiropas dimensiju un valstu kompetenci — ļauj iegūt 
apjomrad ītus ietaup ījumus  
- Daž ādiem projektiem nepieciešami atseviš ķi īstenošanas iesp ējas novērtējumi 
d) 4. risin ājums. Likumdošanas pas ākumi — horizont ālie instrumenti, lai ieviestu 
vienotus 
tehniskos un juridiskos standartus e-tiesiskuma jom ā 
+ Kop īgu risinājumu maksim āla efektivit āte 
- Juridiskais pamats, jomas politiskais delik ātums 
5. Vēlamais risin ājums 
Vēlamais politikas risin ājums ir 3. risin ājums, kur ā iekļauti 2. risin ājuma elementi. 
LV 5   LV Kāpēc? 
Tas sekm ē tādu konkr ētu projektu izveidi, kuri uzlabo tiesu iest āžu sadarb ību (tulkojumi, 
videokonferences utt.) 
• Šis risin ājums veicina valstu l īmeņa e-tiesiskuma iniciat īvu, kas ir saska ņā ar 
subsidiarit ātes principu, un vienla ikus, izmantojot lab ākas prakses apmai ņu, nodrošina 
saskaņotību Eiropas l īmenī. 
• Nov ērš atšķirīgu tehnisko risin ājumu risku, tom ēr neievieš vienotus standartus. 
• Tas ļauj valstu p ārvaldes iest ādēm un iedz īvotājiem iegūt apjomrad ītus ietaup ījumus 
un izmaksu ietaup ījumus, neradot ES un dal ībvalstīm pārmērīgu finansi ālo slogu. 
• Nodrošina ES iest āžu galveno lomu, vienlaic īgi novēršot likumdošanas pas ākumu 
(juridiskas un politiskas) k ļūmes. 
6. Ietekmes sf ēra 
• Ietekm ētas tiek dal ībvalstis, kur ām ir galven ā atbildība efektīvu un uzticamu tiesu 
sistēmu nodrošin āšanā; 
• Eiropas Komisija, kura pilda l īgumu uzrauga lomu; 
• dal ībvalstu tiesu iest ādes, kam nepieciešami modern āki saziņas līdzekļi, jo īpaši 
pārrobežu liet ās; 
• juristi, iedz īvotāji un uzņēmumi, kuri atbalsta IT l īdzekļu labāku izmantošanu, lai 
labāk apmierin ātu savas „tiesiskuma” vajadz ības. 
7. Ar ko konsult ējās? 
Ietekmes nov ērtējuma ziņojumu sagatavoja, ņemot vērā dalībvalstu tiesu iest āžu, juristu, 
iedzīvotāju un uz ņēmumu atsauksmes. Pirms izstr ādāt šo ietekmes nov ērtējumu, notika 
apspriedes ar visiem min ētajiem dal ībniekiem. 
Lai izvērtētu iedzīvotāju vajadzības saistībā ar civilties ībām, izmantoja rezult ātus, ko sniedza 
Eurobarometer  civiltiesību jomā. Ar aptaujas pal īdzību, ko rīkoja Tiesisk ās sadarbības tīkls 
civillietās un Tiesisk ās sadarbības tīkls krimin āllietās, apkopoja praktiz ējošu juristu viedok ļus. 
Dalībvalstu tiesu iest āžu viedok ļus apkopoja, izmantojot Padomes veiktu aptauju par 
informācijas un komunik ācijas tehnolo ģiju izmantošanu dal ībvalstu tiesu sist ēmās, par 
maksātnespējas reģistriem un videokonferen ču izmantošanu. 
Attiecībā uz iekšēju konsult āciju izdev ējs ĢD ir izveidojis ciešus kontaktus ar Inform ātikas 
ĢD, Tulkošanas ĢD, Uzņēmējdarbības un r ūpniecības ĢD, Inform ācijas sabiedr ības un 
saziņas ĢD, Iekšējā tirgus un pakalpojumu ĢD, Enerģētikas un transporta ĢD, Eiropas Biroju 
krāpšanas apkarošanai, Publik āciju biroju un Ģenerālsekretariātu.