1.Ievads

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 450/2003 par darbaspēka izmaksu indeksu (LCI)() izveido vienotu sistēmu, lai dalībvalstis sagatavotu un nosūtītu Komisijai salīdzināmos rādītājus. Komisija (Eurostat) savā tīmekļa vietnē() publicē ceturkšņa paziņojumu presei par vienas stundas darbaspēka izmaksu indeksu, kurā ietverta pilna datu kopa saimnieciskās darbības un darbaspēka izmaksu sastāvdaļu dalījumā. Tīmekļa vietnē arī ietverti gan ceturkšņa, gan gada pieauguma rādītāji.

Komisija 2003. gada jūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 1216/2003(), ar ko sīkāk noteica indeksa nosūtīšanas kārtību, kas jāievēro dalībvalstīm, ja tās nosūta savus indeksus Komisijai, veicamās sezonālās indeksu izlīdzināšanas un valstu kvalitātes ziņojumu saturu. Komisija 2007. gada martā pieņēma Regulu (EK) Nr. 224/2007(). Ar to groza Regulu (EK) Nr. 1216/2003 un paplašina darbaspēka izmaksu indeksa darbības jomu, attiecinot to uz saimnieciskajām darbībām, kas definētas NACE 1. redakcijas L, M, N un O sadaļā. Šāds paplašinājums nozīmē, ka tiek aptverti arī ārpustirgus pakalpojumi. Ārpustirgus pakalpojumi veido lielāko daļu no šajās sadaļās norādītajām saimnieciskajām darbībām, un salīdzinājumā ar tirgus pakalpojumiem tiem var būt atšķirīga dinamika. Komisija 2007. gada augustā pieņēma Regulu (EK) Nr. 973/2007(). Lai īstenotu to saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kas norādītas NACE 2. redakcijā, ar šo regulu grozīja vairākas regulas par konkrētām statistikas jomām, tostarp par darbaspēka izmaksu indeksu.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 450/2003 13. pantu Komisija reizi divos gados iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Iepriekšējos ziņojumos tika analizētas retrospektīvās virknes, pašreizējā ziņojumā analizēta darbaspēka izmaksu indeksa datu kvalitāte pārskata ceturkšņos, sākot no 2014. gada trešā ceturkšņa (2014Q3) līdz 2016. gada otrajam ceturksnim (2016Q2).

Regulas (EK) Nr. 1216/2003 I pielikumā ir definēta darbaspēka izmaksu indeksa kvalitāte, izmantojot šādus kritērijus: atbilstība, precizitāte, datu sniegšanas punktualitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība, saskaņotība un pilnīgums.

Iepriekšējā ziņojumā() pievērsās progresam pieejamības un skaidrības jomā un to novērtēja kā apmierinošu. Tāpēc šajā ziņojumā uzmanība tiks pievērsta atbilstības, pilnīguma, punktualitātes, precizitātes un salīdzināmības uzlabojumiem, un tiks pārskatīta saskaņotība starp darbaspēka izmaksu indeksa datiem un nacionālajiem kontiem.

Īpaša uzmanība ir pievērsta tādu datu problēmai, kurus dalībvalstis nav iesniegušas noteiktajos termiņos, un ietekmei uz publicēto Eiropas agregātu kvalitāti.

2.Vispārīgi rezultāti kopš iepriekšējā ziņojuma

Izmaiņas likumdošanas jomā kopš pēdējā ziņojuma publicēšanas 2015. gadā nav notikušas.

Pašreizējā ziņojuma sniegšanas perioda laikā Eurostat ir strādājis, lai vienkāršotu un saskaņotu standartus, kas attiecas uz datiem un metadatiem (kvalitātes ziņojumi), kurus dalībvalstis nosūta Komisijai. Statistikas datu un metadatu apmaiņas() (SDMX) standartu izmantošana (visā pasaulē izmantots formāts apmaiņā ar statistikas informāciju) nomenklatūrai un mainīgiem lielumiem, kurus izmanto darbaspēka izmaksu indeksa datos, attiecas uz visām dalībvalstīm. Eurostat sāka atjaunināt SDMX datu struktūras definīciju jaunā redakcijā, lai būtu iespējams vākt vairāk mainīgo lielumu un saskaņot LCI datu vākšanu ar citām statistikas jomām. Testi atjaunināto standartu ieviešanā tika veikti 12 dalībvalstīs, un atjauninājumus statistikas sagatavošanā ir paredzēts ieviest nākamajā pārskata ceturksnī (2016 Q3) pēc papildu testu veikšanas. Arī attiecībā uz izvaddatiem LCI datu nosūtīšanas SDMX formātā Eiropas Centrālajai bankai (ECB) testēšana ir noritējusi veiksmīgi. Abas iniciatīvas ir palīdzējušas vienkāršot statistikas sagatavošanas procesu.

Dalībvalstu iesniegtie kvalitātes ziņojumi ir pārvietoti uz jaunās versijas Eiropas Statistikas sistēmas metadatu apstrādes sistēmu Metadata Handler (v2.13) — IT rīku, kas ļauj katrai dalībvalstij attālināti augšupielādēt kvalitātes ziņojumus un atjaunināt daļas, kas iepriekšējā gada laikā ir mainījušās, bez vajadzības tās atkārtoti iesniegt pilnībā. Turklāt šis IT rīks ļauj valstu kvalitātes ziņojumus iekļaut Eurostat atsauces datubāzē, tādējādi padarot tos pieejamus visiem lietotājiem.

Viena no jomām, kurai joprojām veltīta uzmanība, ir LCI saskaņotība ar citiem darbaspēka izmaksu statistikas datiem, īpaši ceturkšņa nacionālo kontu datiem (sk. 3.6. punktu). Šī joma tika analizēta gan no teorētiskā, gan no empīriskā viedokļa.

Eurostat 2015. gada maijā organizēja darbsemināru ar dalībvalstīm, lai apspriestu darbaspēka izmaksu statistikas kvalitāti. Tika izvērtētas tādas tēmas kā datu vākšana (avoti un paraugošanas metodes), metodiskie jautājumi, ticamība un saskaņotība, statistikas procesi (korekcija atbilstoši darba dienu skaitam), lietotāju vajadzības un turpmākā attīstība, un tika panākta vienošanās par uzlabojumu priekšlikumiem.

Darba tirgus statistikas (LAMAS) darba grupas sanāksmē 2016. gada janvārī Eurostat iepazīstināja ar darbaspēka izmaksu indeksa datu ticamības jauno pārbaužu rezultātiem. LAMAS pilnībā atbalstīja šīs jaunās kvalitātes pārbaudes un vienojās tās īstenot valsts līmenī pēc iespējas plašāk. Valstis, kas sezonālajai indeksu izlīdzināšanai neizmanto netiešo metodi (algu izmaksas / citas izmaksas un NACE agregāti), LAMAS darba grupas sanāksmē 2016. gada oktobrī vienojās šo procedūru īstenot turpmāko divu ceturkšņu laikā.

Eurostat pirmo reizi 2016. gada aprīlī paziņojumā presei sāka publicēt arī ikgadējās aplēses par vienas stundas darbaspēka izmaksām atbilstīgi NACE dalījumam. Šīs aplēses pamatotas uz darbaspēka izmaksu līmeņiem un darbaspēka izmaksu indeksa tendencēm, un tās tiek veidotas jau trīs mēnešus pēc pārskata perioda beigām. Tās aptver NACE dalījumu, izņemot NACE “L” sadaļu (Operācijas ar nekustamo īpašumu).

Dalībvalstis ir nodrošinājušas un uzturējušas infrastruktūru, kas vajadzīga, lai sagatavotu darbaspēka izmaksu indeksu, savukārt Eurostat ir pastāvīgi uzlabojis sistēmu, kas paredzēta datu saņemšanai, pārbaudīšanai, apstrādei, uzglabāšanai un izplatīšanai. Šīs procedūras sāka pilnībā darboties 2005. gadā, un tās pastāvīgi pārskata un atjaunina.

3.Datu kvalitātes un tās ietekmes uz Eiropas agregātiem novērtēšana

3.1.Atbilstība

Rādītājs “Pārmaiņas darbaspēka izmaksās par nostrādāto stundu” ir svarīgs rādītājs, ko izmanto, lai analizētu īstermiņa un vidēja termiņa ekonomikas attīstību. Komisija un ECB izmanto darbaspēka izmaksu indeksu par nostrādāto stundu, (kas atspoguļo īstermiņa darbaspēka izmaksu pārmaiņas), lai novērtētu iespējamo inflācijas spiedienu, ko izraisa pārmaiņas darba tirgū. Katras dalībvalsts, visas Eiropas Savienības (ES) un eurozonas (EZ) indekss savlaicīgi jāaprēķina pēc tam, kad dati kļuvuši ir pieejami. Darbaspēka izmaksu indekss ir svarīgs arī sociālajiem partneriem, kas iesaistīti sarunās par algām, un pašai Komisijai, lai uzraudzītu darbaspēka izmaksu īstermiņa pārmaiņas. Darbaspēka izmaksu indekss ir viens no galvenajiem Eiropas ekonomiskajiem rādītājiem().