Reaģēšana uz koronavīrusu

Visos iespējamos veidos izmantot katru pieejamo euro, lai glābtu cilvēku dzīvību un sargātu iztikas līdzekļus

1.Ievads

Koronavīrusa uzliesmojums uzliek Eiropai tādus pārbaudījumus, kas pirms pāris mēnešiem vēl nebūtu iedomājami. Šī pirmkārt un galvenokārt ir sabiedrības veselības krīze, kuras risināšanā Eiropas Komisija koncentrē darbu uz dzīvības glābšanu un iztikas līdzekļu sargāšanu. Šajā sakarā visiem spēkiem esam centušies atbalstīt varonīgo darbu, ko dara Eiropas veselības aprūpes darbinieki un tie, kas strādā “frontes pirmajā līnijā”, ārstējot pacientus vai turpinot darīt visu, lai dzīve neapstātos, kā arī visus tos, kuri bija spiesti pamest darbavietu vai palikt mājās, lai citus pasargātu no vīrusa.

Ņemot vērā šīs krīzes dziļumu un plašumu, ir jāreaģē līdz šim vēl nepieredzētā mērogā, ar vēl nepieredzētu ātrumu un solidaritāti. Ir steidzami vajadzīgs atbalsts: no medicīniskā aprīkojuma vai aizsarglīdzekļu iegādes un piegādes līdz pat tam, lai vistrūcīgākajām personām joprojām būtu pieejama pārtika vai nodrošinātas citas pamatvajadzības, no gādāšanas par to, lai cilvēkiem būtu ienākumi un darbs, kurā atgriezties, līdz rūpēm par to, lai uzņēmumi varētu turpināt darbību un mūsu dalībvalstu ekonomika spētu pēc iespējas ātrāk atgūties.

Visi šie apsvērumi ir bijuši Komisijas visaptverošo reaģēšanas pasākumu paketes virzītājspēks. Šī rīcība ietver aicinājumu nozarei palielināt kritiski svarīgo preču ražošanu, iniciatīvu veidot kopīgu aizsarglīdzekļu krājumu tūlītējai izplatīšanai pēc vajadzības un rīkot kopīgu iepirkumu ar dalībvalstīm, lai pasūtītu pašas neatliekamākās kritiski svarīgās preces. Tika izveidota ekspertu grupa no visas Eiropas, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir vislabākās pieejamās zināšanas un ka līdzekļi tiek nekavējoties ieguldīti ārstēšanas metožu un vakcīnu izpētē.

Komisija arī steidzami veica pasākumus, lai padarītu ES budžetu vieglāk pieejamu, padarītu mūsu valsts atbalsta noteikumus pilnībā elastīgus un pirmo reizi vēsturē iedarbinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārīgo izņēmuma klauzulu. Papildus Eiropas Centrālās bankas veiktajiem pasākumiem šī ES reakcija nodrošina dalībvalstīm līdz šim vēl nepieredzētu fiskālo un finansiālo rīcībspēju palīdzēt tiem, kam tas visvairāk vajadzīgs.

Šajā sakarā Komisija 13. martā ierosināja Investīciju iniciatīvu reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII). Šī iniciatīva bija tika vērsta uz to, kas tūlīt nepieciešams, pieejams un piegādājams. Iniciatīva stājās spēkā rekordīsā laikā, un tagad dalībvalstis var izmantot kohēzijas politikas fondus, lai atbalstītu veselības aprūpes sistēmas un profesionāļus, atbalstītu darba ņēmējus un viņu darba devējus, kuri var izmantot saīsināta darba laika shēmas, un atbalstītu mazos uzņēmumus, piedāvājot tiem likviditāti. Arī ES Solidaritātes fonda darbība tika paplašināta, to attiecinot arī uz ārkārtējām situācijām sabiedrības veselības jomā.

Tas ietekmēs situāciju uz vietas. Taču ar katru dienu aug vajadzības un darāmā apjoms. Tāpēc šodien Eiropas Komisija pieņem virkni līdz šim vēl nepieredzētu, drosmīgu pasākumu. Šodien iesniegtie priekšlikumi ir balstīti uz vienkāršu apņemšanos: visos iespējamos veidos izmantot katru mums pieejamo euro, lai glābtu cilvēku dzīvību un sargātu iztikas līdzekļus.

Lai to panāktu, mēs šodien ierosinām:

üizveidot jaunu ES solidaritātes instrumentu 100 miljardu euro vērtībā, lai palīdzētu darba ņēmējiem saglabāt ienākumus un uzņēmumiem palīdzētu paturēt darbiniekus;

ünodrošināt mūsu Eiropas strukturālo un investīciju fondu pilnīgu elastību, lai katru euro tagad varētu novirzīt sabiedrības veselības nozares darba atbalstam vai ekonomisko triecienu mazināšanai iedzīvotājiem un uzņēmumiem;

üieguldīt katru šā gada ES budžetā pieejamo euro Ārkārtas atbalsta instrumentā, lai atbalstītu dzīvības glābšanu.

Turklāt tiks iesniegti konkrēti priekšlikumi, lai nodrošinātu, ka vistrūcīgākās personas joprojām var saņemt pārtiku, un tiks sniegts pielāgots atbalsts lauksaimniekiem un zvejniekiem, kuri daudzās mūsu valstu vietējās kopienās ir zemes sāls un kuru dēļ Eiropas pārtikas piegādes ķēde turpina darboties.

Krīzes laikā nedrīkst ļauties šaubām, pamest darbu pusceļā vai kavēties ar rīcību. Ar šodien ierosināto pasākumu paketi Eiropa parāda, ka tā liks lietā visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai panāktu maksimāli iespējamo.

2.Iztikas līdzekļu sargāšana: cilvēku paturēšana darbā un uzņēmumu darbības uzturēšana

2.1. SURE: ES mēroga shēma bezdarba risku mazināšanai