1. IEVADS

Eiropas Komisija 2012. gada 19. janvārī sāka dialogu ar Kosovu par vīzu režīma liberalizāciju. Tā 2012. gada 14. jūnijā iesniedza Kosovas valdībai vīzu režīma liberalizācijas ceļvedi. Šajā dokumentā tika paredzēti visi tiesību akti un citi pasākumi, kas Kosovai jāpieņem, lai sekmētu vīzu režīma liberalizāciju.

Komisija ir pieņēmusi divus ziņojumus par Kosovas progresu saistībā ar vīzu dialogu, pirmo — 2013. gada 8. februārī , bet otro — 2014. gada 24. jūlijā. Minētajos ziņojumos tika ietverts Kosovas panāktā progresa novērtējums, ieteikumi Kosovas iestādēm un statistikas dati par bezvīzu režīma paredzamo ietekmi uz migrāciju un drošību.

Šis ir trešais ziņojums, kurā izklāstīts Komisijas novērtējums par Kosovas panākto progresu vīzu režīma liberalizācijas ceļvedī noteikto prasību izpildē. Tajā apkopotas vissvarīgākās norises, kas saistītas ar tiesību aktu īstenošanu, kā arī formulēti ieteikumi jomās, kurās jāveic papildu pasākumi, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību vīzu ceļvedī noteiktajām prasībām. Ziņojumam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments (KDDD), kurā izklāstīta vīzu režīma liberalizācijas paredzamā ietekme uz drošību un migrāciju.

Šā ziņojuma un pievienotā dokumenta pamatā ir ziņojumi, kurus iesniegusi Kosovas valdība, ziņojumi, kurus sagatavojuši ES dalībvalstu eksperti, kas piedalījās novērtēšanas apmeklējumā 2015. gada jūlijā, informācija, kura saņemta no ES Biroja Kosovā, EULEX un ES aģentūrām, kā arī statistikas dati, kurus apkopojis Eurostat un iesniegušas dalībvalstis.

Dialogs par vīzu režīma liberalizāciju notiek, neskarot ES dalībvalstu nostāju par statusu.

2. ATPAKAĻUZŅEMŠANAS UN REINTEGRĀCIJAS PRASĪBAS

2.1. Atpakaļuzņemšana

Kosova ir izpildījusi visas septiņas prasības atpakaļuzņemšanas jomā.

Kosovā ir ieviests tiesiskais regulējums atpakaļuzņemšanai. Tā ir noslēgusi atpakaļuzņemšanas nolīgumus ar 17 ES dalībvalstīm, 3 Šengenas asociētajām valstīm un 2 Rietumbalkānu valstīm . Tā 2015. gada 15. decembrī parakstīja atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar Turciju un uzsāka sarunas ar citām valstīm.

Kosovas pilsoņu atpakaļuzņemšana, tostarp neaizsargāto personu atpakaļuzņemšana, notiek raiti. Kosova ir uzlabojusi pieprasījumu apstrādi; neizskatīto lietu skaits vairs nerada bažas. Nav datu par trešo valstu valstspiederīgo un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanu.

-

2.2. Reintegrācija

Kosova ir izpildījusi divas no trīs prasībām reintegrācijas jomā.

No Kosovas budžeta 2015. gadā Reintegrācijas fondam tika piešķirti EUR 3,2 miljoni, tostarp EUR 1 miljons mājokļu būvniecībai tām personām, kas atgriežas. Divdesmit procenti no šīs summas tika iztērēti minētā gada pirmajā pusē. Tagad ir ieviesta lietu pārvaldības sistēma, kura atvieglo personām, kuras atgriežas, pieeju reintegrācijas pakalpojumiem. Tiesību noteikšanas termiņš paliek 2010. gada jūlijs, bet tie, kas pametuši Kosovu pēc šā termiņa, atgriežoties arī var izmantot virkni dažādu neatliekamās palīdzības pakalpojumu, piemēram, transportu, patvērumu un medicīnisko palīdzību. Neaizsargātās personas var saņemt visus minētā fonda finansētos pakalpojumus neatkarīgi no dienas, kurā tās izceļojušas no Kosovas.

2015. gada pirmajā pusē 1542 personas no 2744 personām, kuras atgriezušās un kuras reģistrētas lietu pārvaldības sistēmā (56 %), pēc atgriešanās Kosovā ir saņēmušas tūlītēju palīdzību, piemēram, transporta, patvēruma, pārtikas un medicīnisko palīdzību; 256 personas no tām, kuras reģistrētas sistēmā (9 %), ir saņēmušas ilgtspējīgas reintegrācijas pakalpojumus, piemēram, darba meklētāju pabalstu un atbalstu uzņēmējdarbības plānu izstrādē. Būtu jāturpina attīstīt apmācību programmas kvalificētām personām, kuras atgriežas, un bērnu reintegrācija skolu sistēmā, jo īpaši izmantojot valodu apmācību.

1. ieteikums

-Lai pilnībā izpildītu prasības reintegrācijas jomā, būtu pilnībā jāizmaksā Reintegrācijas fonda līdzekļi, pievēršoties palīdzības piedāvāšanai nodarbinātības jomā, mazo uzņēmumu izveidē, profesionālajā apmācībā un valodu apmācībā bērniem.

3. TEMATISKĀ DAĻA NR. 1: DOKUMENTU DROŠĪBA