PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Eiropas Savienības ģeopolitiskais konteksts, ko jau raksturo ilggadēja nestabila situācija Eiropas kaimiņreģionos un sarežģīta un izaicinoša vide, ir krasi mainījies, ņemot vērā Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu. Teritoriālā konflikta un augstas intensitātes karadarbības atkārtošanās Eiropas teritorijā liek dalībvalstīm pārskatīt to aizsardzības plānus un spējas.

ES valstu vai to valdību vadītāji, tiekoties Versaļā 2022. gada 11. martā, apņēmās “uzlabot Eiropas aizsardzības spējas”, ņemot vērā Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu. Versaļas deklarācijā jo īpaši norādīts, ka dalībvalstīm jāpalielina aizsardzības izdevumi, jāpastiprina sadarbība ar kopīgu projektu starpniecību, jānovērš nepilnības un jāsasniedz mērķi attiecībā uz spējām, jāveicina inovācija, tostarp izmantojot civilās/militārās sinerģijas un jāstiprina un jāpilnveido ES aizsardzības nozare, tostarp MVU. Turklāt Padome aicināja “Komisiju, koordinējot to ar Eiropas Aizsardzības aģentūru, līdz maija vidum nākt klajā ar analīzi par aizsardzības investīciju nepietiekamību un ierosināt turpmākas iniciatīvas, kas vajadzīgas, lai stiprinātu Eiropas aizsardzības rūpniecisko un tehnoloģisko bāzi”.

Atbildot uz šo uzaicinājumu, Eiropas Komisija un Augstais pārstāvis 2022. gada 18. maijā iesniedza Kopīgu paziņojumu “Aizsardzības investīciju nepietiekamības analīze un turpmākā virzība” (“Kopīgais paziņojums”). Tas sniedza ieskatu trīs galvenajos nepietiekamību veidos: finanšu, rūpniecības un spēju nepietiekamība. Kopīgajā paziņojumā ir norādīts, ka dalībvalstu budžets ticis palielināts pēc ilggadējiem būtiskiem samazinājumiem un nopietniem ieguldījumu trūkumiem. Šāds nepietiekams ieguldījums aizsardzības izdevumos radīja rūpniecības un spēju trūkumu ES un pašreizējo zemo aizsardzības ekipējuma krājumu līmeni. Aizsardzības ekipējuma nosūtīšana uz Ukrainu, kā arī tas, ka krājumu apjoms ir paredzēts miera laikam, ir radījis steidzamu un kritisku nepietiekamību militārā ekipējuma jomā.

Kopīgajā paziņojumā ir atgādināts, ka, ņemot vērā drošības situāciju un jau veiktos sūtījumus uz Ukrainu, dalībvalstīm steidzamā kārtā jāatjauno kaujas gatavība aizsardzības nolūkiem. Jo īpaši materiālu krājumu papildināšana arī ļautu tām sniegt turpmāku palīdzību Ukrainai.

Kopīgajā paziņojumā ir norādīts, ka, dalībvalstīm papildinot savus krājumus un palielinot aizsardzības ekipējuma daudzumu, jāizmanto iespēja to paveikt sadarbojoties. Tas nodrošinātu lielāku ieguldīto līdzekļu atdevi, uzlabotu sadarbspēju un novērstu to, ka visvairāk apdraudētajām ES dalībvalstīm nav iespēju iegūt to, kas tām nepieciešams, jo pastāv pretrunīgas prasības aizsardzības nozarei, kura nevar reaģēt uz šādu pieprasījuma strauju pieaugumu īstermiņā.

Bez koordinācijas un sadarbības palielinātas dalībvalstu investīcijas aizsardzības nozarē rada risku padziļināt Eiropas aizsardzības nozares sadrumstalotību, ierobežot sadarbības potenciālu visā ekipējuma aprites ciklā, pastiprināt ārējo atkarību un kavēt sadarbspēju. Izdarītajai izvēlei attiecībā uz iegādēm īstermiņā būs ilgtermiņa ietekme uz Eiropas aizsardzības tehniskā un rūpnieciskā pamata (EDTIB) tirgus pozīciju un iespējām turpmākajās desmitgadēs.

Ņemot vērā vajadzību savlaicīgi un mērķtiecīgi atbalstīt dalībvalstis to aizsardzības spēju stiprināšanā šajā ārkārtas situācijā, Eiropas Komisija ierosināja stimulēt kopīgu iepirkumu ar ES budžeta starpniecību, izmantojot īpašu īstermiņa instrumentu, ar ko Eiropas aizsardzības nozari nostiprina, izmantojot kopīgu iepirkumu (“Instruments”).

Ar Instrumenta starpniecību sniegtajam ES finansiālajam atbalstam būtu jāstimulē uz sadarbību balstītais aizsardzības jomas iepirkuma process un jāuzlabo EDTIB, vienlaikus nodrošinot ES dalībvalstu bruņoto spēku spēju rīkoties, piegādes drošību un lielāku sadarbspēju.

Šāds Instruments būtu jāizveido, lai stimulētu tās dalībvalstis, kuras vēlas veikt kopīgu iepirkumu nepietiekamību novēršanai. Šim Instrumentam vajadzētu būt īpašam rīkam, kas paredzēts, lai cīnītos pret Ukrainas kara nelabvēlīgo ietekmi un sekām Savienībā.

Instruments tiks ieviests pēc tam, kad būs izveidota Kopīga aizsardzības iepirkuma darba grupa, kas atbalstīs dalībvalstu ļoti īsa termiņa iepirkuma vajadzību koordinēšanu, lai risinātu jauno drošības situāciju. Pēc Instrumenta izveides Komisija ierosinās Eiropas aizsardzības investīciju programmas (EDIP) regulu. EDIP regula varētu kalpot par pamatu turpmākiem kopīgiem attīstības un iepirkuma projektiem, kas ļoti lielā mērā ir dalībvalstu un Savienības drošības kopīgajās interesēs, un, paplašinot īstermiņa instrumenta loģiku, varētu kalpot par pamatu iespējamai saistītai Savienības finansiālai intervencei Eiropas aizsardzības rūpnieciskās bāzes nostiprināšanai, jo īpaši attiecībā uz projektiem, kurus neviena dalībvalsts nevarētu attīstīt vai iepirkt viena pati.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Instruments ir saskanīgs ar Eiropas Aizsardzības fondu. Tas papildina šo fondu un ir balstīts uz tā paša juridiskā pamata. Kamēr EAF stimulē juridisko personu sadarbību aizsardzības pētniecības un izstrādes projektos, Instruments atbalstīs sadarbību kopīgu aizsardzības iepirkumu jomā. Instrumenta ietvaros tiek izmantota arī Eiropas Aizsardzības fonda pieeja, kad runa ir par aizliegumu atbalstīt preces vai pakalpojumus, kas ir aizliegti ar piemērojamajiem starptautiskajiem tiesību aktiem, vai letālus autonomus ieročus, kuru izmantošanā nav iespējama pietiekama cilvēka kontrole pār mērķu izvēles un spēka lietošanas lēmumiem, kad uzbrukumi tiek vērsti pret cilvēkiem.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Instruments papildinās esošās uz sadarbību balstītās ES aizsardzības iniciatīvas, piemēram, pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO), un veidos sinerģijas ar Drošības un aizsardzības stratēģiskā kompasa un citu ES programmu, piemēram, Eiropas Aizsardzības fonda, īstenošanu. Instruments tiks īstenots arī pilnīgā saskaņā ar ES Spēju attīstības plānu (CDP), kurā noteiktas aizsardzības spēju prioritātes ES līmenī, kā arī ar ES koordinēto aizsardzības gada pārskatu (CARD), kurā cita starpā noteiktas jaunas sadarbības iespējas aizsardzības jomā. Šajā saistībā var tikt ņemtas vērā arī Ziemeļatlantijas līguma organizācijas (NATO) un citu partneru attiecīgas darbības, ja tās atbilst Savienības drošības un aizsardzības interesēm un ja tās neizslēdz kādas dalībvalsts piedalīšanās iespēju.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE