PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Čīle bija pirmā Dienvidamerikas valsts, kas noslēdza asociācijas nolīgumu ar ES (“nolīgums”). Nolīgumu, kurā ietverti politiski, sadarbības un tirdzniecības noteikumi, provizoriski piemēroja no 2003. gada 1. februāra. Nolīgums stājās spēkā 2005. gada 1. martā.

Nolīguma īstenošana ir veiksmīgi turpinājusies, un tā organizatoriskā struktūra ir pilnīgi funkcionāla. Nolīgums ir palīdzējis stiprināt ES un Čīles (“puses”) attiecības un pavēris ceļu jaunu sadarbības jomu definēšanai un politikas dialogu izveidei. Attiecībā uz tirdzniecības jautājumiem nolīgumā ir ietverts arī brīvās tirdzniecības nolīgums, kas ir veicinājis divpusējās tirdzniecības un ieguldījumu spēcīgu izaugsmi.

Sanāksmē ES un CELAC samita ietvaros, kurš notika Santjago 2013. gada 26. un 27. janvārī, līderi no ES un Čīles vienojās, ka būtu jāizpēta iespējas modernizēt nolīgumu pēc tam, kad tas ticis īstenots 10 gadus. 2015. gada aprīlī ES un Čīles Asociācijas padomes sestās sanāksmes ietvaros tika apstiprināta kopīgas darba grupas (“grupa”) izveide nolīguma modernizēšanai. Grupas mērķis bija izpētīt darbības jomu, novērtējot to, cik vērienīgi ir mērķi sākt sarunas par nolīguma modernizēšanu visās jomās. Grupa izveidoja divas apakšgrupas, un viena no tām bija atbildīga par politikas un sadarbības jomu, bet otra — par tirdzniecību. Apakšgrupas pabeidza darbu līdz ar ES un Čīles Asociācijas komitejas 14. sanāksmi 2017. gada 31. janvārī.

Modernizētajam nolīgumam būtu jāveido ES un Čīles attiecību satvars, kas aptvertu politikas, drošības, nozaru sadarbības un tirdzniecības jautājumus. Galvenais politikas mērķis ir padziļināt ES un Čīles attiecības, izstrādājot jaunu, vispusīgu tekstu, kas aizstāj pašreizējo nolīgumu, lai paplašinātu tā pašreizējo darbības jomu un atspoguļotu jaunās divpusējās un pasaules mēroga politikas un ekonomikas problēmas. Pieredze pašreizējā nolīguma īstenošanā liecina, ka modernizācijas procesā būtu jāņem vērā ES integrācijas procesa padziļināšanās un jaunu dalībvalstu pievienošanās, kā arī ES un Čīles lomas attīstība starptautiskā mērogā.

Attiecībā uz tirdzniecības jautājumiem arī ir notikušas lielas tirdzniecības politikas izmaiņas pasaules mērogā, un puses ir noslēgušas tādus ļoti vērienīgus un vispusīgus nolīgumus ar trešo valstu partneriem, kuri krietni pārsniedz ES un Čīles brīvās tirdzniecības nolīguma noteikumus.

Grupā notikušās sagatavošanās diskusijas veicināja daudzu parametru definēšanu, kuri būtu jāņem vērā modernizēšanas procesā. Attiecībā uz politikas un sadarbības daļu grupa sekmēja to, ka tikta iegūta sākotnējā izpratne par jaunā nolīguma iespējamo struktūru un darbības jomu. Grupa palīdzēja arī apzināt iespējamās savstarpējo interešu jomas turpmākajai sadarbībai, galveno uzmanību pievēršot turpmākai ES un Čīles starptautiska mēroga sadarbībai Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam ietvaros un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai.

Attiecībā uz tirdzniecības jautājumiem darbības jomas izpētē atspoguļota darbības joma un vērienīguma līmenis, ko puses varētu sasniegt, vispusīgi modernizējot nolīguma tirdzniecības daļu. Tajā apstiprināts kopīgais mērķis vērienīgi atjaunināt divpusējo attiecību satvaru tirdzniecības un ieguldījumu jomā, pamatojoties uz pašreizējo nolīgumu un paredzot tajā plašākus nosacījumus nekā saistības PTO. Sarunās būtu jāņem vērā jaunākie tirdzniecības nolīgumi, par kuriem notikušas sarunas vai kurus noslēgušas puses, kā arī nepieciešamība nodrošināt papildināmību un saskaņotību ar minētajām sarunām un nolīgumiem.

Tādēļ modernizētajā nolīgumā būtu jāparedz pēc iespējas augstāks liberalizācijas līmenis attiecībā uz preču un pakalpojumu tirdzniecību, ieguldījumiem un piekļuvi publiskajam iepirkumam. Tam būtu jānodrošina augsts intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un ievērošanas līmenis, tostarp attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Turklāt tam būtu jāpaplašina pašreizējo tirdzniecības noteikumu darbības joma, attiecinot to uz tādu tirdzniecības šķēršļu novēršanu, kas nav saistīti ar tarifiem, un uz citiem regulatīviem un noteikumos balstītiem aspektiem. Modernizētajam nolīgumam būtu jānodrošina pušu tiesības īstenot likumīgus sabiedriskās kārtības mērķus visās attiecīgajās jomās. Tajā būtu arī jārisina citi jautājumi, piemēram, tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība, tirdzniecība un dzimuma jautājumi, un tirdzniecība un MVU.

•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Šis ieteikums ir saskaņā ar Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, kurā citu mērķu starpā ir paredzēta attiecību ar Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm padziļināšana, noslēdzot divpusējas partnerības.

Šis ieteikums ir arī saskaņā ar paziņojumu “Tirdzniecība visiem — Ceļā uz efektīvāku, pārredzamāku un atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku”, kurā ir uzsvērta nepieciešamība attīstīt ES divpusējās attiecības, lai radītu darbvietas un izaugsmi, cenšoties visaptveroši novērst tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļus, vienlaikus nodrošinot augstu sociālās un vides aizsardzības līmeni ES un citu politikas mērķu sasniegšanu, tostarp ilgtspējīgu attīstību un MVU īpašās vajadzības. Paziņojumā “Tirdzniecība visiem” ir uzsvērts, ka Komisija lūgs norādes sarunu risināšanai, lai modernizētu nolīgumu pēc darbības jomas izpētes veiksmīgas pabeigšanas.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Šis ieteikums ir saskaņā ar 2011. gadā pieņemto Pārmaiņu programmu, kas ir pamats ES attīstības politikai attiecībā uz trešām valstīm. Šajā sakarā Čīle vairs nekvalificējas ES divpusējās sadarbības palīdzībai, un tiek meklēts jauns starptautiskās sadarbības veids, pamatojoties uz Eiropas Konsensu attīstības jomā un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

Šā ieteikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 218. panta 3. un 4. punkts.