LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 42/3

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 42/03

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam (1). Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“ŚLIWKA SZYDŁOWSKA”

EK Nr.: PL-PGI-0005-0634-23.07.2007

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Śliwka szydłowska”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Polija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība.

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Ar Šidluvas plūmēm saprot žāvētas plūmes gan ar kauliņiem, gan bez tiem.

Plūmju forma atkarīga no šķirnes, un plūmēm var būt saplacinātas lodes forma vai tās var būt iegarenas. Augļiem raksturīgs viendabīgs elastīgas konsistences mīkstums un tiem ir ļoti tīra un ļoti intensīva garša un žāvētu augļu smarža. Plūmēm raksturīga ļoti krokaina, bet spīdīga tumšzila miziņa ar nelielu mirdzumu.

Šidluvas plūmes pēc lieluma ir dažādas atkarībā no izmantoto plūmju šķirnes – vienā kilogramā var būt no 50 līdz 160 plūmēm. Gatavais produkts satur 35 līdz 45 % ūdens.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

Šidluvas plūmju ražošanai izmanto augļus, kas iegūti no mājas plūmes Ungārijas tipa plūmēm (Prunus domestica L. ssp domestica) un no tām izaudzētajām šķirnēm: “Stanley”, “Amers”, “Węgierka Dąbrowicka”, “Empres”, “Oneida”, “Jojo”, “Top”, “Valjevka”, “President” un “Damacha”. Minēto šķirņu augļiem piemīt žāvēšanai ļoti noderīgas īpašības, cita starpā tie satur daudz cukura un relatīvi maz ūdens.

Šidluvas plūmju ražošanai izmanto nogatavojušos un patēriņam gatavus augļus. Augļiem jābūt slimību neskartiem, bez puvuma pazīmēm, mehāniski neiebojātiem, kā arī bez redzamiem kukaiņu, ērču un citu kaitēkļu nodarītiem bojājumiem. Izmantotajiem augļiem nedrīkst būt nekādi citi bojājumi, piemaisījumi vai citādi nekonkretizēti organismi, kas varētu darīt augļus patēriņam nederīgus.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Viss žāvēšanas process jāveic 4. punktā definētajā ģeogrāfiskajā apgabalā izvietotajās augļu kaltēs. Ražošana drīkst notikt tikai īpašajās tradicionālajās Šidluvas kaltēs. Par kurināmo izmanto ozola, skābarža, dižskābarža vai augļukoku malku. Pieļaujama arī citu koku malkas izmantošana, bet stingri aizliegts izmantot sveķainu malku (skujkoku malku).

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

—

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Šidluvas plūmju ražošanas apgabals ietver Šidluvas [Szydłów] pagastu (108 km2). Pagasts atrodas Sventokšiskas [Świętokrzyż] vojevodistes Stašuvas [Staszów] apriņķī.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Šidluvas plūmju ražošanas apgabals atrodas tikai Šidluvas pagastā. Šo apgabalu raksturo nabadzīgas augsnes, kuras satur daudz kaļķakmens (miocēna kaļķakmens). Vidējais gada nokrišņu daudzums svārstās no 500 līdz 700 mm. Raksturīgi šim apgabalam ir arī nelielais nokrišņu daudzums vasaras mēnešos, kā arī samērā labs izsauļojums. Veģetācijas periods ilgst no 200 līdz 215 dienām. Aptuveni 80 % no visām augļukoku sugām šajā apgabalā veido tieši plūmes. Šajā apgabalā plūmju dārzi aizņem aptuveni 900 hektārus.

Vietējie ražotāji, izmantojot viegli pieejamo izejvielu, ir izstrādājuši metodi tās pārstrādei speciālās kaltēs. Šidluvas pagasta ainavas sastāvdaļa ir kaltes, kuru konstrukcijas autori ir vietējie ražotāji, un tās celtas, liekot lietā vietējo ražotāju īpašās prasmes. 4. punktā definētajā apgabalā atrodas aptuveni 400 speciālu kalšu. Ņemot vērā to, ka 4. punktā definētais apgabals aizņem 108 km2, kā arī to, ka šajā teritorijā 2004. gadā dzīvoja 5 118 iedzīvotāji, varam secināt, ka minētajā gadā uz 13 iedzīvotājiem bija viena kalte, respektīvi, vienā kvadrātkilometrā bija 3,7 kaltes. Tas neapšaubāmi ir pierādījums šā produkta ciešajai saiknei ar minēto apgabalu un apliecina vietējo ražotāju prasmes.

Šidluvas plūmju ražošanā izmanto tikai tādas kaltes, kuru konstrukcija ļauj žāvēt plūmes ar dūmiem un karstu gaisu, nevis tikai ar karstu gaisu. Kalte ir celtne, kuras lielums pielāgots ražotāja individuālajām vajadzībām (restu lielumam un to daudzumam). Atverot durvis, redzami vertikāli plaukti, uz kuriem novietotas atvilkņveida caurumotas paplātes, kuras dēvē par restēm [laski]. Restes ir izgatavotas no koka. Zemākā paplāte (restes) atrodas 50 cm attālumā no kurtuves pamatnes, kura atrodas zemē. Kaltes augstums nedrīkst pārsniegt 3 metrus. Kaltes sastāvdaļa ir speciāls galds plūmju pārlasīšanai.

Augļus uz restēm novieto ar rokām. Augļi jānovieto tā, lai dūmi un gaiss varētu brīvi piekļūt katrai plūmei. Augļus uz restēm novieto kārtās atkarībā no augļu lieluma. Kārtas augstums nepārsniedz 12 cm.

Augļus žāvē ar karstu gaisu un dūmiem, kuri rodas, sadegot cietkoksnes lapu koku malkai, ko dedzina kurtuvē zem restēm. Karstais gaiss kopā ar dūmiem izplūst caur restēm un uz restēm novietotajiem augļiem. Izmanto gaisa un dūmu cirkulāciju gravitācijas ietekmē. Atkarībā no kurtuvē izmantotās malkas daudzuma un siltumietilpības temperatūra kaltē svārstās no 45 °C līdz 90 °C. Visaugstākā temperatūra ir kaltes lejasdaļā, viszemākā vidusdaļā, to rada gaisa cirkulācija gravitācijas ietekmē. Viss žāvēšanas process ilgst aptuveni 48 stundas, bet tas var mainīties atkarībā no augļu lieluma, kaltēs uzturētās temperatūras un ārējiem atmosfēras faktoriem, jo īpaši temperatūras un mitruma.

Vienmērīgi izžāvētos augļus noņem no restēm. Noņem un šķiro ar rokām. Katrs ražotājs novērtē (organoleptiskais novērtējums), vai plūme jau ieguvusi produkta aprakstā noteiktos rādītājus un vai tā ir pietiekami izžāvēta. Novērtē katru plūmi. Augļus, kas ieguvuši vajadzīgos rādītājus, noņem, bet pārējos novieto atpakaļ kaltē.

Vietējo meistaru prasme, cita starpā, ir saistīta ar zināšanām par plūmju kvalitāti un to, kuras plūmes vislabāk izmantot par izejvielu žāvēšanai, kā arī ar zināšanām par plūmju žāvēšanas procesu. Plūmju žāvēšanas procesā ļoti liela nozīme ir turpmāk minētajām vietējo ražotāju prasmēm, un tās ietekmē galaprodukta īpašības: plūmju novietošana uz restēm tādā veidā, lai katru plūmi sasniegtu siltais gaiss un dūmi, augļu pārlasīšana un apgriešana uz otru pusi vismaz divas reizes dienā, restu novietošana atbilstošā attālumā no kurtuves, žāvēšanas ilguma noteikšana, kā arī temperatūras pielāgošana kaltē (to dara katru dienu) atkarībā no augļu lieluma un sažāvējuma pakāpes, kā arī katras plūmes organoleptiskā novērtēšana, lai nodrošinātu atbilstīgu kvalitāti, kā arī vajadzīgās īpašības un sažāvējuma pakāpi.

5.2. Produkta specifika:

Šidluvas plūmēm raksturīgs viendabīgs elastīgas konsistences mīkstums, tās vienmērīgi žūst un tām ir ļoti intensīva un labi izjūtama žāvētu augļu garša un smarža. Plūmēm ir raksturīgā krokainā un spīdīgā tumši zilā miziņa ar redzamu mirdzumu. Šidluvas plūmes satur daudz mitruma, pārdošanas brīdī mitruma saturs svārstās no 35 līdz 45 %. Tā kā plūmes tiek novietotas kārtās, kuru augstums uz režģa nepārsniedz 12 cm, un vairākas reizes dienā tiek apgrozītas, siltais gaiss un dūmi vienmērīgi izdalās pa visām plūmēm, kas nodrošina augļu vienlaicīgu žāvēšanos, un tie iegūst specifiskās Šidluvas plūmju īpašības.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Šidluvas plūmju saikne ar apgabalu pamatojas to izcilajā kvalitātē, ko nodrošina vietējo ražotāju prasmes, un reputācijā, ko stiprinājušas ilggadīgas šā produkta ražošanas tradīcijas.

Unikālās vietējo ražotāju prasmes un izmantotās tradicionālās ražošanas metodes ir izšķirošais Šidluvas plūmju kvalitātes nodrošināšanas faktors. Kalšu konstrukcija un žāvēšanas veids ir vietējo ražotāju zinātība [know how]. Salīdzinājumā ar citām Polijas daļām un kaimiņu reģioniem vietējo ražotāju prasmes un zinātība ir būtiski atšķirīgas.

Atbilstīga kaltes konstrukcija nodrošina vienlaicīgu siltā gaisa un dūmu plūsmu, un tādējādi plūmes tiek izžāvētas. Režģu izvietojuma maiņa kaltē, atbilstīgas temperatūras uzturēšana un žāvēšanas ilguma ievērošana nodrošina produkta attiecīgu kvalitāti, īpašības un sažāvējuma pakāpi. Šāda tikai vietējiem ražotājiem piemītoša zinātība citos reģionos nav sastopama.

Šidluvas plūmju reputācija ir saistīta ar šā produkta senajām ražošanas tradīcijām. Plūmju audzēšanas un žāvēšanas vēsture Šidluvā aizsākusies jau pirms II pasaules kara, ko apliecina Šidluvas pagasta teritorijā veiktie etnogrāfiskie pētījumi. Pētījumos tiek secināts, ka noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā plūmes žāvētas jau aptuveni 80 gadu. 1988. gada 25. novembra laikrakstā “Słowo Ludu” ievietotā raksta novilkumā (raksts saucas “Mazpilsētas izredzes” (“Szansa dla miasteczka”)) varam iegūt informāciju par Šidluvas plūmju ražošanu, kā arī par to uzpirkšanas grūtībām. Par agrāko gadu ražošanas apjomu liecina kvītis, kas 1964. un 1967. gadā izsniegtas dažādos uzpirkšanas punktos. Mūsdienās Šidluvas plūmju ražošanas apjoms sasniedzis aptuveni 800 tonnu gadā.

Produkta reputāciju apliecina raksti presē, piemēram, laikrakstos “Echo Dnia – Echo Powiśla” (2006. gada 25. augusts) un “Gazecie Wyborczej – Kielce” (2007. gada 26. jūlijs), žurnālā “Hasło Ogrodnicze” (2005. gada 10. numurs). Arī tīmekļa vietnē http://www.potrawyregionalne.pl – “Sezon na śliwki” (“Plūmju laiks”) rodami atzinīgi vērtējumi.

Par produkta reputāciju liecina arī fakts, ka 2005. gadā tam piešķirta balva “Perła”.

Šidluvā jau gadus desmit rīko īpašas dienas – Święto Śliwki [Plūmju svētki], kad tiek reklamēts šis produkts. Viena no svētku galvenajām atrakcijām ir plūmju žāvēšanas demonstrācija uz speciālām tradicionālajām Šidluvas restēm, tas redzams arī uz šo svētku reklāmas plakāta.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.