P9_TA(2022)0077

Baterijas un bateriju atkritumi ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. martā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par baterijām un bateriju atkritumiem, ar ko atceļ Direktīvu 2006/66/EK un groza Regulu (ES) 2019/1020 (COM(2020)0798 – C9-0400/2020 – (2020/0353(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 347/30)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (2) Tāpēc baterijas ir uzskatāmas par nozīmīgu energoavotu un vienu no galvenajiem faktoriem, kas palīdzēs pārkārtoties uz ilgtspējīgu attīstību, zaļo mobilitāti, tīru enerģiju un klimatneitralitāti. Paredzams, ka tuvākajos gados pieprasījums pēc baterijām strauji augs, jo īpaši elektriskajā autotransportā, kur tās nodrošina transportlīdzekļu vilci, tāpēc šis tirgus iegūst aizvien stratēģiskāku nozīmi globālā mērogā. Bateriju tehnoloģiju jomā turpināsies ievērojams zinātnes un tehnikas progress. Ņemot vērā bateriju stratēģisko nozīmi un lai nodrošinātu juridisko noteiktību visiem iesaistītajiem operatoriem un nepieļautu diskrimināciju, šķēršļus tirdzniecībai un izkropļojumus bateriju tirgū, ir jānosaka noteikumi par bateriju ilgtspējas parametriem, sniegumu, drošumu, savākšanu, reciklēšanu un otrreizēju izmantošanu, kā arī par to, kāda informācija par baterijām jāsniedz. Ir nepieciešams izveidot saskaņotu tiesisko regulējumu, kas aptver visu Savienības tirgū laisto bateriju aprites ciklu. (2) Tāpēc baterijas ir uzskatāmas par nozīmīgu energoavotu un vienu no galvenajiem faktoriem, kas palīdzēs pārkārtoties uz ilgtspējīgu attīstību, zaļo mobilitāti, tīru enerģiju un klimatneitralitāti. Paredzams, ka tuvākajos gados pieprasījums pēc baterijām strauji augs, jo īpaši elektriskajā autotransportā un vieglajos pārvietošanās līdzekļos , kur tās nodrošina transportlīdzekļu vilci, tāpēc šis tirgus iegūst aizvien stratēģiskāku nozīmi globālā mērogā. Bateriju tehnoloģiju jomā turpināsies ievērojams zinātnes un tehnikas progress. Ņemot vērā bateriju stratēģisko nozīmi un lai nodrošinātu juridisko noteiktību visiem iesaistītajiem operatoriem un nepieļautu diskrimināciju, šķēršļus tirdzniecībai un izkropļojumus bateriju tirgū, ir jānosaka noteikumi par bateriju ilgtspējas parametriem, sniegumu, drošumu, savākšanu, reciklēšanu un otrreizēju izmantošanu, kā arī par to, kāda informācija par baterijām jāsniedz patērētājiem un ekonomikas operatoriem . Ir nepieciešams izveidot saskaņotu tiesisko regulējumu, kas aptver visu Savienības tirgū laisto bateriju aprites ciklu.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (2a) Ir arī jāatjaunina Savienības tiesību akti bateriju atkritumu apsaimniekošanas jomā un jāveic pasākumi vides un cilvēku veselības aizsardzībai, novēršot vai samazinot atkritumu rašanās un apsaimniekošanas negatīvo ietekmi, samazinot resursu izmantošanas ietekmi un uzlabojot resursefektivitāti. Šādi pasākumi ir ļoti būtiski pārejai uz klimatneitrālu aprites ekonomiku un vidi bez toksiskām vielām un Savienības ilgtermiņa konkurētspējas un stratēģiskās autonomijas nodrošināšanai. Tie var radīt nozīmīgas ekonomiskās iespējas, palielinot sinerģiju starp aprites ekonomiku un enerģētikas, klimata, transporta, rūpniecības un pētniecības politiku, kā arī aizsargājot vidi un ierobežojot siltumnīcefekta gāzu emisijas.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (10) Šī regula būtu jāpiemēro visu tipu baterijām un akumulatoriem, ko laiž tirgū vai ekspluatācijā Savienībā vai nu vienus pašus, vai iestrādātus ierīcēs, vai kā citādi piegādātus kopā ar elektriskām un elektroniskām ierīcēm un transportlīdzekļiem. Šī regula būtu jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai baterija ir īpaši paredzēta konkrētam produktam vai ir vispārlietojama, un neatkarīgi no tā, vai tā ir iestrādāta produktā vai tiek piegādāta kopā ar produktu, kuram tā paredzēta, vai atsevišķi no tā. (10) Šī regula būtu jāpiemēro visu tipu baterijām un akumulatoriem, ko laiž tirgū vai ekspluatācijā Savienībā vai nu vienus pašus, vai iestrādātus ierīcēs, vai kā citādi piegādātus kopā ar elektriskām un elektroniskām ierīcēm un transportlīdzekļiem neatkarīgi no tā, vai tie ir ražoti Savienībā vai importēti . Šī regula būtu jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai baterija ir īpaši paredzēta konkrētam produktam vai ir vispārlietojama, un neatkarīgi no tā, vai tā ir iestrādāta produktā vai tiek piegādāta kopā ar produktu, kuram tā paredzēta, vai atsevišķi no tā.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (12) Regulas plašajā darbības jomā būtu lietderīgi nošķirt dažādas bateriju kategorijas atkarībā no to konstrukcijas un lietojuma, bet neatkarīgi no baterijas ķīmiskā sastāva. Jau Direktīvā 2006/66/EK aizsāktā klasificēšana pārnēsājamās baterijās, no vienas puses, un rūpnieciskās un motorizēto transportlīdzekļu baterijās, no otras puses, būtu vēl jāpilnveido, lai labāk atspoguļotu jauninājumus bateriju lietošanā. Baterijas, ko izmanto elektrotransportlīdzekļu vilcei un kas saskaņā ar Direktīvu 2006/66/EK ietilptu rūpniecībā izmantojamo bateriju kategorijā, veido lielu un aizvien augošu tirgus daļu, jo ceļu elektrotransportlīdzekļu sektorā vērojama strauja izaugsme. Tāpēc ir lietderīgi šīs baterijas, ko izmanto ceļu transportlīdzekļu vilcei, klasificēt jaunā kategorijā kā elektrotransportlīdzekļu baterijas. Baterijas, ko izmanto citu transportlīdzekļu — tai skaitā dzelzceļa transportlīdzekļu, ūdens transportlīdzekļu un gaisa transportlīdzekļu — vilcei, arī saskaņā ar šo regulu joprojām ietilps rūpniecisko bateriju kategorijā. Pie rūpniecisko bateriju tipa pieder ļoti dažādas baterijas, ko paredzēts izmantot rūpniecībā, sakaru infrastruktūrā, lauksaimniecībā vai elektroenerģijas ražošanā un sadalē. Papildus šim neizsmeļošajam piemēru sarakstam par rūpniecisko bateriju būtu jāuzskata jebkura baterija, kas nav ne pārnēsājama baterija, ne motorizēto transportlīdzekļu baterija, ne elektrotransportlīdzekļu baterija. Baterijas, ko izmanto enerģijas uzkrāšanai privātām vajadzībām vai mājas apstākļos, šīs regulas izpratnē ir uzskatāmas par rūpnieciskām baterijām. Turklāt, lai nodrošinātu, ka visas baterijas, ko izmanto vieglajos pārvietošanās līdzekļos, tādos kā elektrovelosipēdi un motorolleri, tiek klasificētas kā pārnēsājamas baterijas, ir jāprecizē pārnēsājamo bateriju definīcija un jāievieš šādu bateriju masas limits. (12) Regulas plašajā darbības jomā būtu lietderīgi nošķirt dažādas bateriju kategorijas atkarībā no to konstrukcijas un lietojuma, bet neatkarīgi no baterijas ķīmiskā sastāva. Jau Direktīvā 2006/66/EK aizsāktā klasificēšana pārnēsājamās baterijās, no vienas puses, un rūpnieciskās un motorizēto transportlīdzekļu baterijās, no otras puses, būtu vēl jāpilnveido, lai labāk atspoguļotu jaunākās tendences bateriju lietošanā un to tirgus starpību . Baterijas, ko izmanto elektrotransportlīdzekļu vilcei un kas saskaņā ar Direktīvu 2006/66/EK ietilptu rūpniecībā izmantojamo bateriju kategorijā, veido lielu un aizvien augošu tirgus daļu, jo ceļu elektrotransportlīdzekļu sektorā vērojama strauja izaugsme. Tāpēc ir lietderīgi šīs baterijas, ko izmanto ceļu transportlīdzekļu vilcei, klasificēt jaunā kategorijā kā elektrotransportlīdzekļu baterijas. Baterijas, ko izmanto citu transportlīdzekļu — tai skaitā dzelzceļa transportlīdzekļu, ūdens transportlīdzekļu un gaisa transportlīdzekļu — vilcei, arī saskaņā ar šo regulu joprojām ietilps rūpniecisko bateriju kategorijā. Baterijas, ko izmanto vieglo pārvietošanās līdzekļu, piemēram, elektrisko velosipēdu un elektrisko skrejriteņu, vilcei Direktīvā 2006/66/EK nav skaidri klasificētas un veido lielu tirgus daļu, jo aizvien vairāk tiek izmantotas ilgtspējīgas mobilitātes nodrošināšanai pilsētās. Tāpēc ir lietderīgi šīs baterijas, ko izmanto vieglo pārvietošanās līdzekļu vilcei, klasificēt jaunā kategorijā kā vieglo pārvietošanās līdzekļu baterijas. Pie rūpniecisko bateriju tipa pieder ļoti dažādas baterijas, ko paredzēts izmantot rūpniecībā, sakaru infrastruktūrā, lauksaimniecībā vai elektroenerģijas ražošanā un sadalē. Papildus šim neizsmeļošajam piemēru sarakstam par rūpniecisko bateriju būtu jāuzskata jebkura baterija, kas nav ne pārnēsājama baterija, ne motorizēto transportlīdzekļu baterija, ne vieglo pārvietošanās līdzekļu baterija, ne elektrotransportlīdzekļu baterija. Baterijas, ko izmanto enerģijas uzkrāšanai privātām vajadzībām vai mājas apstākļos, šīs regulas izpratnē ir uzskatāmas par rūpnieciskām baterijām.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (13) Baterijas būtu jākonstruē un jāizgatavo tā, lai optimizētu to sniegumu, ilgizturību un drošumu un līdz minimumam samazinātu to vidisko pēdu. Ir lietderīgi noteikt konkrētas ilgtspējas prasības atkārtoti uzlādējamām rūpnieciskām baterijām un elektrotransportlīdzekļu baterijām ar iekšējo uzkrājēju un kapacitāti virs 2 kWh , jo šādas baterijas ietilpst tirgus segmentā, kas tuvākajos gados varētu augt visvairāk. (13) Baterijas būtu jākonstruē un jāizgatavo tā, lai optimizētu to sniegumu, ilgizturību un drošumu un līdz minimumam samazinātu to vidisko pēdu. Ir lietderīgi noteikt konkrētas ilgtspējas prasības rūpnieciskām baterijām , vieglo pārvietošanās līdzekļu baterijām un elektrotransportlīdzekļu baterijām, jo šādas baterijas ietilpst tirgus segmentā, kas tuvākajos gados varētu augt visvairāk.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (15) Bīstamu vielu izmantošana baterijās būtu jāierobežo, lai pasargātu cilvēka veselību un vidi un samazinātu šādu vielu klātbūtni atkritumos. Tāpēc papildus ierobežojumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (29) XVII pielikumā, ir lietderīgi noteikt ierobežojumus dzīvsudrabam un kadmijam dažu tipu baterijās. Baterijas, ko izmanto transportlīdzekļos, uz kuriem attiecas izņēmums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/53/EK (30) II pielikumu, no kadmija saturēšanas aizlieguma būtu jāatbrīvo. (15) Bīstamu vielu izmantošana baterijās būtu jāierobežo, lai pasargātu cilvēka veselību un vidi un samazinātu šādu vielu klātbūtni atkritumos. Tāpēc papildus ierobežojumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (29) XVII pielikumā, ir lietderīgi noteikt ierobežojumus dzīvsudrabam, kadmijam un svinam dažu tipu baterijās. Baterijas, ko izmanto transportlīdzekļos, uz kuriem attiecas izņēmums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/53/EK (30) II pielikumu, no kadmija saturēšanas aizlieguma būtu jāatbrīvo. Komisijai ar Aģentūras atbalstu būtu jāveic baterijās esošo bīstamo vielu holistisks un sistēmisks novērtējums. Minētajā novērtējumā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tirgū esošu lielā skaitā izmantotu bateriju ķīmiskajam sastāvam, jauniem ķīmiskiem sastāviem un piemērotu alternatīvu pieejamībai svina-skābes rūpnieciskām un motorizēto transportlīdzekļu baterijām un niķeļa-kadmija rūpnieciskām baterijām.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (17) Jaunu ierobežojumu pieņemšana un pašreizējo ierobežojumu grozīšana attiecībā uz baterijās esošām bīstamām vielām būtu pilnībā jāsalāgo ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006. Lai nodrošinātu efektīvu lēmumu pieņemšanu, koordināciju un saistīto šīs regulas tehnisko, zinātnisko un administratīvo aspektu pārvaldību, Eiropas Ķimikāliju aģentūrai , kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (“Aģentūra”), būtu jāveic konkrēti uzdevumi attiecībā uz to risku izvērtēšanu, ko rada vielu izmantošana bateriju izgatavošanā un izmantošanā, un to risku izvērtēšanu, kas var rasties pēc bateriju darbmūža beigām, kā arī attiecībā uz sociālekonomisko elementu izvērtēšanu un alternatīvu analīzi saskaņā ar attiecīgajiem Aģentūras norādījumiem. Līdz ar to Aģentūras Riska novērtēšanas komitejai un Sociālās un ekonomiskās analīzes komitejai būtu jāatvieglo konkrētu, ar šo regulu Aģentūrai uzticētu uzdevumu izpilde. (17) Jaunu ierobežojumu pieņemšana un pašreizējo ierobežojumu grozīšana attiecībā uz baterijās esošām bīstamām vielām būtu pilnībā jāsalāgo ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006. Lai nodrošinātu efektīvu lēmumu pieņemšanu, koordināciju un saistīto šīs regulas tehnisko, zinātnisko un administratīvo aspektu pārvaldību, būtu jāīsteno laba sadarbība, koordinācija un informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm, Eiropas Ķimikāliju aģentūru , kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (“Aģentūra”), Komisiju un ieinteresētajām pusēm. Dalībvalstīm vai Aģentūrai būtu jāveic konkrēti uzdevumi attiecībā uz to risku izvērtēšanu, ko rada vielu izmantošana bateriju izgatavošanā un izmantošanā, un to risku izvērtēšanu, kas var rasties pēc bateriju darbmūža beigām, kā arī attiecībā uz sociālekonomisko elementu izvērtēšanu un alternatīvu analīzi saskaņā ar attiecīgajiem Aģentūras norādījumiem. Līdz ar to Aģentūras Riska novērtēšanas komitejai un Sociālās un ekonomiskās analīzes komitejai būtu jāatvieglo konkrētu, ar šo regulu Aģentūrai uzticētu uzdevumu izpilde.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (17a) Lai nodrošinātu, ka šī regula ir saskaņota ar jebkādiem turpmākiem Regulas (EK) Nr. 1907/2006 noteikumu grozījumiem vai citiem turpmākiem Savienības tiesību aktiem attiecībā uz bīstamo vielu un ķīmisko vielu ilgtspējas kritērijiem, Komisijai būtu jāizvērtē, vai ir nepieciešams grozīt šīs regulas 6. un 71. pantu vai I pielikumu, vai arī visus minētos noteikumus. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus, lai vajadzības gadījumā varētu grozīt minētos noteikumus.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (18) Paredzamajai bateriju masveida izmantošanai mobilitātes un enerģijas uzkrāšanas sektoros vajadzētu samazināt oglekļa emisijas, tomēr, lai šo potenciālu izmantotu pilnībā, baterijām visā aprites ciklā ir jābūt ar mazu oglekļa pēdu. Kā minēts dokumentā “Produktu vidiskā pēda – noteikumi par to, kā kategorizējamas mobiliem lietojumiem paredzētas atkārtoti uzlādējamas baterijas ar lielu īpatenerģiju” (31), bateriju gadījumā klimata pārmaiņas ir otra nozīmīgākā ietekmes kategorija pēc minerālu un metālu izmantošanas. Tāpēc tehniskā dokumentācija, ko pievieno Savienības tirgū laistām atkārtoti uzlādējamām rūpnieciskām baterijām un elektrotransportlīdzekļu baterijām ar iekšējo uzkrājēju un kapacitāti virs 2 kWh , būtu jāpapildina ar oglekļa pēdas deklarāciju , turklāt vajadzības gadījumā šāda deklarācija būtu jāsagatavo par katru izgatavoto partiju atsevišķi . Baterijas izgatavo partijās, konkrētos daudzumos un konkrētos termiņos. Saskaņot tehniskos noteikumus par to, kā aprēķināt oglekļa pēdu visām Savienības tirgū laistajām atkārtoti uzlādējamām rūpnieciskām baterijām un elektrotransportlīdzekļu baterijām ar iekšējo uzkrājēju un kapacitāti virs 2 kWh , ir priekšnosacījums, bez kura nav iespējams ieviest prasību bateriju tehniskajā dokumentācijā iekļaut oglekļa pēdas deklarāciju un pēc tam noteikt oglekļa pēdas snieguma klases, kas palīdzēs noskaidrot, kuras baterijas ir ar zemāku kopējo oglekļa pēdu. Nav paredzams, ka tikai ar prasību sniegt informāciju un marķējumā skaidri norādīt baterijas oglekļa pēdu izdosies panākt paradumu maiņu, kas nepieciešamas, lai sasniegtu ES mērķi dekarbonizēt mobilitātes un enerģijas uzkrāšanas sektorus, kā to paredz starptautiski saskaņotie mērķi klimata pārmaiņu jomā (32). Tāpēc tiks ieviesti maksimālie oglekļa sliekšņi, kuru vērtības tiks noteiktas pēc īpaša ietekmes novērtējuma sagatavošanas. Ierosinādama oglekļa pēdas maksimālos sliekšņus, Komisija cita starpā ņems vērā to, kāds ir oglekļa pēdas vērtību relatīvais sadalījums starp tirgū esošajām baterijām, to, kā ir izdevies samazināt Savienības tirgū laisto bateriju oglekļa pēdu, un to, kāds būtu šī pasākuma faktiskais un potenciālais devums Savienības mērķu — ilgtspējīgas mobilitātes un klimatneitralitātes līdz 2050. gadam — sasniegšanā. Lai nodrošinātu caurredzamību attiecībā uz bateriju oglekļa pēdu un lai Savienības tirgu pārorientētu uz baterijām ar mazākām oglekļa emisijām, neatkarīgi no to ražošanas vietas, ir pamatoti prasības par oglekļa pēdu pakāpeniski un kumulatīvi palielināt. Pateicoties šīm prasībām, tiks samazinātas oglekļa emisijas baterijas aprites ciklā, un šīs aiztaupītās emisijas palīdzēs sasniegt Savienības mērķi — līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Tas var arī pavērt izdevības citām Savienības un valsts līmeņa rīcībpolitikām, piemēram, stimulēt zaļo publisko iepirkumu, un tas savukārt veicinās tādu bateriju ražošanu, kam ir mazāka ietekme uz vidi. (18) Paredzamajai bateriju masveida izmantošanai mobilitātes un enerģijas uzkrāšanas sektoros vajadzētu samazināt oglekļa emisijas, tomēr, lai šo potenciālu izmantotu pilnībā, baterijām visā aprites ciklā ir jābūt ar mazu oglekļa pēdu. Kā minēts dokumentā “Produktu vidiskā pēda – noteikumi par to, kā kategorizējamas mobiliem lietojumiem paredzētas atkārtoti uzlādējamas baterijas ar lielu īpatenerģiju” (31), bateriju gadījumā siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas veicina klimata pārmaiņas, ir otra nozīmīgākā ietekmes kategorija pēc minerālu un metālu ieguves un izmantošanas. Tāpēc tehniskā dokumentācija, ko pievieno Savienības tirgū laistām rūpnieciskām baterijām , vieglo pārvietošanās līdzekļu baterijām un elektrotransportlīdzekļu baterijām, būtu jāpapildina ar oglekļa pēdas deklarāciju. Saskaņot tehniskos noteikumus par to, kā aprēķināt oglekļa pēdu visām Savienības tirgū laistajām rūpnieciskām baterijām , vieglo pārvietošanās līdzekļu baterijām un elektrotransportlīdzekļu baterijām, ir priekšnosacījums, bez kura nav iespējams ieviest prasību bateriju tehniskajā dokumentācijā iekļaut oglekļa pēdas deklarāciju un pēc tam noteikt oglekļa pēdas snieguma klases, kas palīdzēs noskaidrot, kuras baterijas ir ar zemāku kopējo oglekļa pēdu. Nav paredzams, ka tikai ar prasību sniegt informāciju un marķējumā skaidri norādīt baterijas oglekļa pēdu izdosies panākt paradumu maiņu, kas nepieciešamas, lai sasniegtu ES mērķi dekarbonizēt mobilitātes un enerģijas uzkrāšanas sektorus, kā to paredz starptautiski saskaņotie mērķi klimata pārmaiņu jomā (32). Tāpēc tiks ieviesti maksimālie oglekļa sliekšņi, kuru vērtības tiks noteiktas pēc īpaša ietekmes novērtējuma sagatavošanas. Ierosinādama oglekļa pēdas maksimālos sliekšņus, Komisija cita starpā ņems vērā to, kāds ir oglekļa pēdas vērtību relatīvais sadalījums starp tirgū esošajām baterijām, to, kā ir izdevies samazināt Savienības tirgū laisto bateriju oglekļa pēdu, un to, kāds būtu šī pasākuma faktiskais un potenciālais devums Savienības mērķu — ilgtspējīgas mobilitātes un klimatneitralitātes , vēlākais, līdz 2050. gadam — sasniegšanā. Lai nodrošinātu pārredzamību attiecībā uz bateriju oglekļa pēdu un lai Savienības tirgu pārorientētu uz baterijām ar mazākām oglekļa emisijām, neatkarīgi no to ražošanas vietas, ir pamatoti prasības par oglekļa pēdu pakāpeniski un kumulatīvi palielināt. Pateicoties šīm prasībām, tiks samazinātas oglekļa emisijas bateriju aprites ciklā, un šīs aiztaupītās emisijas palīdzēs sasniegt Savienības mērķus klimata jomā, jo īpaši mērķi , vēlākais, līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Tas var arī pavērt izdevības citām Savienības un valsts līmeņa rīcībpolitikām, piemēram, stimulēt zaļo publisko iepirkumu, un tas savukārt veicinās tādu bateriju ražošanu, kam ir mazāka ietekme uz vidi.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

18.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (18a) Bateriju aprites cikla oglekļa pēdas maksimālajām robežvērtībām vajadzētu atbilst nākotnes prasībām un pakāpeniski mainīties atbilstīgi labākajiem pieejamajiem izgatavošanas un ražošanas procesiem. Tāpēc, pieņemot deleģēto aktu, ar ko nosaka aprites cikla oglekļa pēdas maksimālo robežvērtību, Eiropas Komisijai būtu jāņem vērā labākie pieejamie izgatavošanas un ražošanas procesi un jānodrošina, lai atlasītie tehniskie kritēriji atbilstu šīs regulas mērķim nodrošināt, ka ES tirgū laistās baterijas nodrošina augstu cilvēku veselības, drošības, īpašuma un vides aizsardzības līmeni.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (19) Dažas baterijās esošas vielas, piemēram, kobalts, svins, litijs vai niķelis, ir deficīti resursi, kas Savienībā nav viegli pieejami, turklāt dažas no tām Komisija uzskata par kritiski svarīgiem izejmateriāliem. Šajā jomā Eiropai ir jācenšas nostiprināt savu stratēģisko autonomiju un kāpināt savu noturību, lai tā būtu gatava iespējamiem piegādes traucējumiem, ko izraisījušas veselības vai citas krīzes. Šo mērķi sasniegt palīdzēs aktīvāka šo izejmateriālu reciklēšana un atgūšana, kas vedīs pie lielāka apritīguma un resursefektivitātes. (19) Dažas baterijās esošas vielas, piemēram, kobalts, svins, litijs vai niķelis, ir deficīti resursi, kas Savienībā nav viegli pieejami, turklāt dažas no tām Komisija uzskata par kritiski svarīgiem izejmateriāliem. Saskaņā ar Savienības rūpniecības stratēģiju Eiropai ir jācenšas nostiprināt savu stratēģisko autonomiju , tostarp jāveicina ieguldījumi ražotnēs, kas varētu masveidā ražot baterijas, un kāpināt savu noturību, lai tā būtu gatava iespējamiem piegādes traucējumiem, ko izraisījušas veselības vai citas krīzes. Šo mērķi sasniegt palīdzēs aktīvāka šo izejmateriālu reciklēšana un atgūšana, kas vedīs pie lielāka apritīguma un resursefektivitātes. Retu izejvielu aizstāšana ar alternatīvām plašāk pieejamām izejvielām, tostarp atjaunojamām izejvielām, arī palīdzētu uzlabot bateriju ražošanu pašā Savienībā un ES stratēģisko autonomiju. Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai Savienība un dalībvalstis atbalstītu attiecīgās pētniecības un izstrādes iniciatīvas.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (21) Lai ņemtu vērā riskus, kas apdraud kobalta, svina, litija un niķeļa piegādi, un novērtētu šo materiālu pieejamību, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz to mērķrādītāju grozīšanu , kas noteikti attiecībā uz reciklēta kobalta, svina, litija vai niķeļa īpatsvaru bateriju aktīvajā materiālā. (21) Lai ņemtu vērā riskus, kas apdraud kobalta, svina, litija un niķeļa piegādi, un tehnisko un zinātnes progresu un novērtētu šo materiālu pieejamību, Komisijai būtu jāizvērtē, vai ir lietderīgi pārskatīt mērķrādītājus , kas noteikti attiecībā uz reciklēta kobalta, svina, litija vai niķeļa minimālo īpatsvaru bateriju aktīvajā materiālā , un attiecīgā gadījumā minētajā nolūkā jāiesniedz tiesību akta priekšlikums .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

21.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (21a) Lai ņemtu vērā izmaiņas bateriju tehnoloģijās, kas ietekmē atgūstamu materiālu veidus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz šīs regulas papildināšanu, lai tajā iekļautu arī citas izejvielas, un attiecīgo mērķrādītāju iekļaušanu sarakstā, kurā noteikts reciklēta materiāla minimālais īpatsvars bateriju aktīvajos materiālos.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (22) Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus attiecībā uz to, kā tiek īstenoti noteikumi, kā par katras ražotnes katru baterijas modeli un partiju aprēķināt un verificēt bateriju aktīvajā materiālā esošā kobalta, svina, litija vai niķeļa daudzumu, kas atgūts no atkritumiem, un prasības par tehniskajā dokumentācijā iekļaujamo informāciju , būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. (22) Lai visā Savienībā nodrošinātu vienotus nosacījumus attiecībā uz atgūto materiālu deklarēšanu, kas jāveic saskaņotā formātā, kā arī attiecībā uz tehnisko dokumentāciju , būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras noteikt atgūto materiālu deklarācijas formātu un tehnisko dokumentāciju .

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (23) Savienības tirgū laistajām baterijām vajadzētu būt ilgizturīgām un ar izcilu sniegumu. Tāpēc ir nepieciešams noteikt snieguma un ilgizturības parametrus gan vispārlietojamām pārnēsājamām baterijām, gan atkārtoti uzlādējamām rūpnieciskām baterijām un elektrotransportlīdzekļu baterijām. Attiecībā uz elektrotransportlīdzekļu baterijām neformāla UNECE darba grupa, kas nodarbojas ar elektrotransportlīdzekļu un vides jautājumiem, pašlaik izstrādā ilgizturības prasības transportlīdzekļiem, tāpēc šajā regulā nav noteiktas papildu ilgizturības prasības . No otras puses, pastāvošās mērījumu metodes, ar kurām testē enerģijas uzkrāšanas jomā izmantoto bateriju sniegumu un ilgizturību, nav uzskatāmas par pietiekami precīzām un reprezentatīvām, lai būtu iespējams ieviest minimālās prasības. Minimālās prasības attiecībā uz šādu bateriju sniegumu un ilgizturību būtu jāievieš tikai tad, ja ir pieejami adekvāti saskaņotie standarti vai kopīgas specifikācijas. (23) Savienības tirgū laistajām baterijām vajadzētu būt ilgizturīgām un ar izcilu sniegumu. Tāpēc ir nepieciešams noteikt snieguma un ilgizturības parametrus gan pārnēsājamām baterijām, gan rūpnieciskām baterijām , vieglo pārvietošanās līdzekļu baterijām un elektrotransportlīdzekļu baterijām. Attiecībā uz elektrotransportlīdzekļu baterijām neformāla UNECE darba grupa, kas nodarbojas ar elektrotransportlīdzekļu un vides jautājumiem, pašlaik izstrādā ilgizturības prasības transportlīdzekļiem, tāpēc šī regula būtu jāpielāgo tās secinājumiem . No otras puses, pastāvošās mērījumu metodes, ar kurām testē enerģijas uzkrāšanas jomā izmantoto bateriju sniegumu un ilgizturību, nav uzskatāmas par pietiekami precīzām un reprezentatīvām, lai būtu iespējams ieviest minimālās prasības. Minimālās prasības attiecībā uz šādu bateriju sniegumu un ilgizturību būtu jāievieš tikai tad, ja ir pieejami adekvāti saskaņotie standarti vai kopīgas specifikācijas.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (24) Lai samazinātu bateriju ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai varētu grozīt snieguma un ilgizturības parametrus un noteikt šo parametru minimālās vērtības attiecībā uz vispārlietojamām pārnēsājamām baterijām un atkārtoti uzlādējamām rūpnieciskām baterijām. (24) Lai samazinātu bateriju ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai varētu grozīt snieguma un ilgizturības parametrus un noteikt šo parametru minimālās vērtības attiecībā uz pārnēsājamām baterijām , vieglo pārvietošanās līdzekļu baterijām un atkārtoti uzlādējamām rūpnieciskām baterijām.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

24.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (24a) Lai nodrošinātu, ka Savienības noteikumi par elektrotransportlīdzekļu bateriju elektroķīmisko sniegumu un ilgizturību ir saskaņoti ar neoficiālās UNECE darba grupas, kas nodarbojas ar elektrotransportlīdzekļu un vides jautājumiem, izstrādātajām tehniskajām specifikācijām un ka šajos noteikumos ir ņemta vērā tehnikas un zinātnes attīstība, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus attiecībā uz elektrotransportlīdzekļu bateriju snieguma un ilgizturības parametru un šo parametru minimālo vērtību mainīšanu.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (25) Ir tādas vispārlietojamas, atkārtoti neuzlādējamas baterijas, kas ir resursu un enerģijas izmantošanas ziņā neefektīvas. Būtu jānosaka objektīvas prasības attiecībā uz šādu bateriju sniegumu un ilgizturību, lai nodrošinātu, ka šādas vispārlietojamas pārnēsājamas baterijas ar vāju sniegumu mazāk nonāk tirgū , jo īpaši tad, ja no aprites cikla novērtējuma izriet, ka ir atkārtoti uzlādējamu bateriju izmantošana to vietā nestu ieguvumus videi. (25) Ir tādas vispārlietojamas, atkārtoti neuzlādējamas baterijas, kas ir resursu un enerģijas izmantošanas ziņā neefektīvas. Tomēr dažās ierīcēs joprojām tiek izmantotas atkārtoti neuzlādējamas baterijas. Būtu jānosaka objektīvas prasības attiecībā uz šādu bateriju sniegumu un ilgizturību, lai nodrošinātu, ka šādas vispārlietojamas pārnēsājamas baterijas ar vāju sniegumu mazāk nonāk tirgū . Komisijai attiecībā uz konkrētām produktu grupām, kurās izmanto atkārtoti neuzlādējamas baterijas, pamatojoties uz aprites cikla novērtējumu, būtu jāizvērtē, vai atkārtoti uzlādējamu bateriju izmantošana to vietā nestu ieguvumus videi un vai tādēļ būtu pakāpeniski jāpārtrauc atkārtoti neuzlādējamu vispārlietojamu pārnēsājamu bateriju izmantošana . Jābūt arī iespējai šīs regulas prasības papildināt ar prasībām, kas konkrētiem ar baterijām darbināmiem produktiem noteiktas īstenošanas pasākumos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK (1) .

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (26) Lai nodrošinātu, ka ierīcēs iestrādātas pārnēsājamas baterijas tiek pienācīgi dalīti savāktas, apstrādātas un kvalitatīvi reciklētas, kad tās ir kļuvušas par atkritumiem, ir vajadzīgi noteikumi, kas paredz, ka tām ir jābūt no ierīcēm izņemamām un nomaināmām. Arī lietotām baterijām vajadzētu būt arī nomaināmām, lai tā pagarinātu to ierīču paredzamo darbmūžu, kurās tās iestrādātas. Šīs regulas vispārīgos noteikumus var papildināt ar prasībām, kas izvirzītas konkrētiem ar baterijām darbināmiem produktiem, pieņemot īstenošanas pasākumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK (33). Ja Savienības tiesību aktos drošuma apsvērumu dēļ ir noteiktas specifiskākas prasības par bateriju izņemšanu no ražojumiem (piemēram, rotaļlietām), tad būtu jāpiemēro šie īpašie noteikumi. (26) Lai nodrošinātu, ka ierīcēs iestrādātas pārnēsājamas baterijas tiek pienācīgi dalīti savāktas, apstrādātas un kvalitatīvi reciklētas, kad tās ir kļuvušas par atkritumiem, ir vajadzīgi noteikumi, kas paredz, ka tām ir jābūt no ierīcēm izņemamām un nomaināmām. Būtu jāparedz arī noteikumi attiecībā uz vieglajiem pārvietošanās līdzekļiem. Arī lietotām baterijām vajadzētu būt arī nomaināmām, lai tā pagarinātu to ierīču paredzamo darbmūžu, kurās tās iestrādātas. Šīs regulas vispārīgos noteikumus var papildināt ar prasībām, kas izvirzītas konkrētiem ar baterijām darbināmiem produktiem, pieņemot īstenošanas pasākumus saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK. Ja Savienības tiesību aktos drošuma apsvērumu dēļ ir noteiktas specifiskākas prasības par bateriju izņemšanu no ražojumiem (piemēram, rotaļlietām), tad būtu jāpiemēro šie īpašie noteikumi. Būtu jāparedz arī noteikumi, lai nodrošinātu, ka rūpnieciskās baterijas, motorizēto transportlīdzekļu baterijas un elektrotransportlīdzekļu baterijas var izņemt un nomainīt, vienlaikus ņemot vērā to atšķirīgo būtību un īpašās drošuma prasības.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

26.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (26a) Kvalificētiem neatkarīgiem operatoriem būtu jāspēj izņemt un nomainīt motorizēto transportlīdzekļu baterijas, elektrotransportlīdzekļu baterijas un rūpnieciskās baterijas. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu, ka šādas baterijas var izņemt, nomainīt un demontēt. Ir svarīgi, lai šādu bateriju drošumu remonta laikā varētu novērtēt, pamatojoties uz tām pielāgotiem nesagraujošiem testiem. Lai atvieglotu motorizēto transportlīdzekļu bateriju, elektrotransportlīdzekļu bateriju un rūpniecisko bateriju remontu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz šīs regulas papildināšanu, lai noteiktu kritērijus motorizēto transportlīdzekļu bateriju, elektrotransportlīdzekļu bateriju un rūpniecisko bateriju izņemamībai, nomaināmībai un demontāžai. Lai varētu novērtēt šādu bateriju drošumu remonta laikā, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz piemērotu nesagraujošu testēšanas metožu noteikšanu.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

26.b apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (26b) Nolūkā samazināt atkritumu daudzumu ar konkrētiem ražojumiem saistītos tiesību aktos, ar kuriem īsteno Ekodizaina direktīvu, un gaidāmajā ilgtspējīgu produktu iniciatīvā būtu jāveicina bateriju, savienotāju un lādētāju sadarbspēja visās produktu kategorijās.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

26.c apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (26c) Lādētāju sadarbspēja konkrētās bateriju kategorijās varētu samazināt nevajadzīgu atkritumu daudzumu un izmaksas, kas ir patērētāju un citu galalietotāju interesēs. Tāpēc vajadzētu būt iespējai atkārtoti uzlādēt elektrotransportlīdzekļu un vieglo pārvietošanās līdzekļu baterijas, kā arī atkārtoti uzlādējamas baterijas, kas iekļautas konkrētās elektrisko un elektronisko iekārtu kategorijās, izmantojot kopīgi lietojamus lādētājus, kuri nodrošina sadarbspēju katrā bateriju kategorijā. Tāpēc šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, saskaņā ar kuriem Komisijai ir pienākums novērtēt, kā vislabāk ieviest saskaņotus standartus attiecībā uz kopīgi lietojamiem lādētājiem, piemērojot šos noteikumus ne vēlāk kā 2026. gada 1. janvārī attiecībā uz minētajām bateriju kategorijām. Attiecīgā gadījumā šim novērtējumam tiek pievienots tiesību akta priekšlikums.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (27) No uzticamām baterijām ir atkarīga daudzu produktu, ierīču un pakalpojumu darbība un drošums. Tāpēc bateriju konstrukcijai un izgatavošanai vajadzētu būtu tādai, ka tiek nodrošināta to droša darbība un izmantošana. Šis aspekts ir īpaši nozīmīgs , runājot par stacionārām enerģiju uzkrājošo bateriju sistēmām , uz kurām pašlaik neattiecas citi Savienības tiesību akti. Tāpēc būtu jānosaka, kādi parametri jāizvērtē šo enerģijas uzkrāšanas sistēmu drošuma testos. (27) No uzticamām baterijām ir atkarīga daudzu produktu, ierīču un pakalpojumu darbība un drošums. Tāpēc bateriju konstrukcijai un izgatavošanai vajadzētu būtu tādai, ka tiek nodrošināta to droša darbība un izmantošana , lai netiktu radīts kaitējums vai zaudējumi cilvēkiem, videi vai īpašumam . Šis aspekts ir īpaši nozīmīgs attiecībā uz baterijām stacionārās enerģiju uzkrājošo bateriju sistēmās , uz kurām pašlaik neattiecas citi Savienības tiesību akti. Tāpēc būtu jānosaka, kādi parametri jāizvērtē minēto bateriju drošuma testos , kā arī tie jāpapildina ar piemērojamiem CEN, CENELEC un IEC standartiem .

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (28) Lai tiešajiem lietotājiem sniegtu caurredzamu, uzticamu un skaidru informāciju par baterijām un to galvenajiem raksturlielumiem un par bateriju atkritumiem, lai tiešie lietotāji bateriju iegādes un izmešanas brīdī varētu pieņemt apzinātus lēmumus un lai atkritumu apsaimniekotāji varētu pienācīgi apstrādāt bateriju atkritumus, baterijas būtu jāmarķē. Baterijas būtu jāmarķē ar visu vajadzīgo informāciju par to galvenajiem raksturlielumiem, tostarp par to kapacitāti un konkrētu bīstamu vielu saturu tajās. Lai nodrošinātu informācijas pieejamību laika gaitā , šī informācija būtu jādara pieejama ar QR kodu starpniecību. (28) Lai tiešajiem lietotājiem sniegtu caurredzamu, uzticamu un skaidru informāciju par baterijām un to galvenajiem raksturlielumiem un par bateriju atkritumiem, lai tiešie lietotāji bateriju iegādes un izmešanas brīdī varētu pieņemt apzinātus lēmumus un lai atkritumu apsaimniekotāji varētu pienācīgi apstrādāt bateriju atkritumus, baterijas būtu jāmarķē. Baterijas būtu jāmarķē ar visu vajadzīgo informāciju par to galvenajiem raksturlielumiem, tostarp par to kapacitāti , ražošanas raksturlielumiem un konkrētu bīstamu vielu saturu tajās. Lai nodrošinātu pastāvīgu informācijas pieejamību, šī informācija būtu jādara pieejama ar QR kodu starpniecību atbilstīgi pamatnostādnēm attiecībā uz ISO/IEC standartu 18004 . QR kodam, kas uzdrukāts uz visām attiecīgajām baterijām vai iegravēts tajās, būtu jānodrošina piekļuve baterijas produkta pasei. Marķējumiem un QR kodiem vajadzētu būt piekļūstamiem personām ar invaliditāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/882 (1) noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (29) Informācija par bateriju sniegumu ir ļoti būtiska, lai nodrošinātu, ka tiešie lietotāji kā patērētāji ir labi un savlaicīgi informēti un jo īpaši lai tiem būtu vienots atskaites punkts , pēc kura pirms iegādes salīdzināt dažādas baterijas . Tāpēc vispārlietojamas pārnēsājams baterijas un motorizēto transportlīdzekļu baterijas būtu jāmarķē ar marķējumu, kas satur informāciju par to minimālo vidējo darbilgumu, kad tās izmanto specifiskos lietojumos. Tāpat ir svarīgi tiešajam lietotājam sniegt norādes par to, kā pareizi izmest bateriju atkritumus. (29) Informācija par bateriju sniegumu ir ļoti būtiska, lai nodrošinātu, ka tiešie lietotāji , sevišķi patērētāji , būtu labi un savlaicīgi informēti un jo īpaši tiem būtu vienots atskaites punkts dažādu bateriju salīdzināšanai pirms iegādes. Tāpēc pārnēsājamas baterijas , vieglo pārvietošanās līdzekļu baterijas un motorizēto transportlīdzekļu baterijas būtu jāmarķē ar marķējumu, kas satur informāciju par to minimālo vidējo darbilgumu, kad tās izmanto specifiskos lietojumos , un paredzamo darbmūžu . Tāpat ir svarīgi tiešajam lietotājam sniegt norādes par to, kā pareizi izmest bateriju atkritumus.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (30) Atkārtoti uzlādējamām rūpnieciskām baterijām un elektrotransportlīdzekļu baterijām ar iekšējo uzkrājēju un kapacitāti virs 2 kWh būtu jāsatur baterijas pārvaldības sistēma, kurā glabājas dati , pēc kuriem tiešais lietotājs vai jebkura trešā persona, kas darbojas tā vārdā, var noteikt bateriju veselības stāvokli un paredzamo darbmūžu. Lai bateriju varētu pārprofilēt vai pārražot, personai, kas bateriju iegādājusies, vai jebkurai trešai personai, kas rīkojas tās vārdā, vajadzētu jebkurā brīdī būt nodrošinātai piekļuvei baterijas pārvaldības sistēmai , lai būtu iespējams novērtēt baterijas atlikušo vērtību un tā atvieglot gan baterijas atkalizmantošanu, pārprofilēšanu vai pārražošanu, gan baterijas darīšanu par pieejamu neatkarīgiem agregatoriem, kuri definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 201/944 (34) un kuri to izmanto, lai elektroenerģijas tīklos darbinātu virtuālas spēkstacijas. Šī prasība būtu jāpiemēro papildus Savienības tiesību aktiem par transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu, tostarp tehniskajām specifikācijām par piekļuvi datiem elektrotransportlīdzekļos, kuras sagatavojusi neformālā UNECE darba grupa, kas nodarbojas ar elektrotransportlīdzekļu un vides jautājumiem. (30) Baterijās, kas iebūvētas stacionārās enerģiju uzkrājošo bateriju sistēmās, vieglajos pārvietošanās līdzekļos un elektrotransportlīdzekļos, ir baterijas pārvaldības sistēma, kurā glabājas dati . Baterijas pārvaldības sistēmā būtu jāietver informācija par bateriju veselības stāvokli , drošumu un paredzamo darbmūžu , lai tiešais lietotājs vai jebkura trešā persona, kas darbojas tā vārdā, varētu noteikt šos aspektus . Nolūkā veicināt baterijas atkalizmantošanu, pārprofilēšanu vai pārražošanu personai, kas bateriju iegādājusies, vai jebkurai trešai personai, kas rīkojas tās vārdā, vajadzētu jebkurā brīdī būt nodrošinātai piekļuvei baterijas pārvaldības sistēmas nerediģējamiem datiem , lai būtu iespējams novērtēt baterijas atlikušo vērtību un tā atvieglot gan baterijas sagatavošanu atkalizmantošanai un atkalizmantošanu, baterijas sagatavošanu pārprofilēšanai un pārprofilēšanu vai pārražošanu, gan baterijas darīšanu par pieejamu neatkarīgiem agregatoriem, kuri definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/944 (34) un kuri to izmanto, lai elektroenerģijas tīklos darbinātu virtuālas spēkstacijas , tostarp nepieciešamās funkcijas, kas ļauj sniegt transportlīdzekļa – tīkla pakalpojumus . Lai veicinātu elektrotransportlīdzekļu bateriju un vieglo pārvietošanās līdzekļu bateriju ieviešanu un izmantošanu Savienībā, vajadzētu būt pieejamiem reāllaika nerediģējamiem transportlīdzekļa ģenerētiem datiem, kas saistīti ar baterijas veselības stāvokli, baterijas uzlādes līmeni, baterijas uzlādes iestatījumu un baterijas kapacitāti. Elektrotransportlīdzekļu baterijas pārvaldības sistēmā vajadzētu iekļaut arī sakaru funkciju, lai būtu iespējams izmantot tādas viedas uzlādes funkcijas kā transportlīdzeklis–tīkls, transportlīdzeklis–baterija, transportlīdzeklis–transportlīdzeklis, transportlīdzeklis–ārkārtas uzlādes ierīce un transportlīdzeklis–ēka. Šī prasība būtu jāpiemēro papildus Savienības tiesību aktiem par transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu, tostarp tehniskajām specifikācijām par piekļuvi datiem elektrotransportlīdzekļos, kuras sagatavojusi neformālā UNECE darba grupa, kas nodarbojas ar elektrotransportlīdzekļu un vides jautājumiem. Kad Savienības tiesību aktos tiks piemērotas tehniskās specifikācijas, kuru pamatā ir UNECE globālie tehniskie noteikumi (UNECE GTR), tās būs jāuzskata par etalonu to parametru datiem, saskaņā ar kuriem nosaka baterijas pārvaldības sistēmā iekļaujamo bateriju veselības stāvokli un paredzamo darbmūžu.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (31) Vairākas šajā regulā konkrētiem produktiem izvirzītas prasības, tostarp attiecībā uz sniegumu, ilgizturību, pārprofilēšanu un drošumu, būtu jāmēra, izmantojot ticamas, precīzas un reproducējamas metodes, kurās ņemti vērā mūsdienīgi un vispāratzīti paņēmieni un aprēķina metodes. Lai nodrošinātu, ka nav nekādu šķēršļu tirdzniecībai iekšējā tirgū, standarti būtu jāsaskaņo Savienības līmenī. Šādās metodēs un standartos pēc iespējas vairāk būtu jāņem vērā bateriju reālā lietošana, jāatspoguļo vidusmēra patērētāja uzvedība, un tiem vajadzētu būt pietiekami stingriem, lai nepieļautu to tīšu vai netīšu apiešanu. Kad atsauce uz šādu standartu ir pieņemta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (35) un publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, attiecībā uz tām produktiem specifiskajām prasībām, kas pieņemtas, pamatojoties uz šo regulu, var izdarīt atbilstības pieņēmumu, ar nosacījumu, ka šo metožu izmantošanas rezultāti apliecina, ka ir sasniegtas saistībā ar šīm būtiskajām prasībām noteiktās minimālās vērtības. Ja produktiem specifisko prasību piemērošanas brīdī publicētu standartu nav, Komisijai ar īstenošanas aktiem būtu jāpieņem kopīgas specifikācijas, un šādu specifikāciju ievērošana arī būtu pamats pieņēmumam par atbilstību. Ja kopīgajās specifikācijās vēlāk tiek konstatētas nepilnības, Komisija attiecīgās kopīgās specifikācijas ar īstenošanas aktu groza vai atceļ (31) Vairākas šajā regulā konkrētiem produktiem izvirzītas prasības, tostarp attiecībā uz sniegumu, ilgizturību, pārprofilēšanu un drošumu, būtu jāmēra, izmantojot ticamas, precīzas un reproducējamas metodes, kurās ņemti vērā mūsdienīgi un vispāratzīti paņēmieni , standarti un aprēķina metodes. Lai nodrošinātu, ka nav nekādu šķēršļu tirdzniecībai iekšējā tirgū, standarti būtu jāsaskaņo Savienības līmenī. Šādās metodēs un standartos pēc iespējas vairāk būtu jāņem vērā bateriju reālā lietošana, jāatspoguļo vidusmēra patērētāja uzvedība, un tiem vajadzētu būt pietiekami stingriem, lai nepieļautu to tīšu vai netīšu apiešanu. Kad atsauce uz šādu standartu ir pieņemta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (35) un publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, attiecībā uz tām produktiem specifiskajām prasībām, kas pieņemtas, pamatojoties uz šo regulu, var izdarīt atbilstības pieņēmumu, ar nosacījumu, ka šo metožu izmantošanas rezultāti apliecina, ka ir sasniegtas saistībā ar šīm būtiskajām prasībām noteiktās minimālās vērtības. Lai izvairītos no standartu dublēšanās, maksimāli palielinātu efektivitāti un iekļautu labākās speciālās zināšanas un jaunākos sasniegumus, Komisijai būtu jācenšas pieprasīt vienai vai vairākām Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt standartu, ja šāda standarta vēl nav. Ja produktiem specifisko prasību piemērošanas brīdī publicētu standartu nav vai ja attiecīgās Eiropas standartizācijas organizācijas atzinums nav pozitīvs , Komisijai pamatotos izņēmuma gadījumos un pēc apspriešanās ar attiecīgajām iesaistītajām personām ar īstenošanas aktiem būtu jāpieņem kopīgas specifikācijas, un šādu specifikāciju ievērošana arī būtu pamats pieņēmumam par atbilstību. Ja kopīgajās specifikācijās vēlāk tiek konstatētas nepilnības, Komisija attiecīgās kopīgās specifikācijas ar īstenošanas aktu groza vai atceļ

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

31.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (31a) Aktīva iesaistīšanās starptautisko standartizācijas komiteju darbā ir svarīgs stratēģisks priekšnoteikums nākotnes tehnoloģiju laišanai tirgū. Dažos gadījumos Savienības līdzdalība šajās komitejās ir bijusi nepietiekama. Tādēļ Komisijai un dalībvalstīm būtu aktīvi jāatbalsta Eiropas uzņēmumu darbība šādās starptautiskās standartizācijas komitejās. Pirms apsvērt standartu pieņemšanu ar sekundārajiem tiesību aktiem, Komisijai būtu rūpīgi jāizvērtē darbs, kas paveikts starptautiskā līmenī.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

31.b apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (31b) Komisijai būtu jānodrošina konsekvence attiecībā uz saskaņotajiem standartiem un kopīgajām specifikācijām atbilstīgi šai regulai un Regulas (ES) Nr. 1025/2012 pārskatīšanā.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (32) Lai nodrošinātu efektīvu piekļuvi informācijai tirgus uzraudzības nolūkos, pielāgotos jaunajām tehnoloģijām un nodrošinātu noturību globālu krīžu (tādu kā Covid-19 pandēmija) priekšā , vajadzētu paredzēt, ka informācija par atbilstību visiem baterijām piemērojamiem Savienības tiesību aktiem ir pieejama tiešsaistē kā vienota ES atbilstības deklarācija. (32) Lai nodrošinātu efektīvu piekļuvi informācijai tirgus uzraudzības nolūkos, pielāgotos jaunajām tehnoloģijām un nodrošinātu noturību globālu krīžu (tādu kā Covid-19 pandēmija) gadījumā , informāciju par atbilstību visiem baterijām piemērojamiem Savienības tiesību aktiem varētu iesniegt tiešsaistē kā vienotu ES atbilstības deklarāciju.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

35. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (35) Tomēr izvēlētie moduļi neatspoguļo konkrētus un specifiskus bateriju aspektus, tāpēc atbilstības novērtēšanas procedūrai izvēlētie moduļi ir jāpielāgo. Lai ņemtu vērā šajā regulā izklāstīto ilgtspējas, drošuma un marķēšanas prasību novitāti un sarežģītību un lai nodrošinātu tirgū laisto bateriju atbilstību juridiskajām prasībām, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūru grozīšanu, proti, papildu verifikācijas posmu ieviešanu vai novērtēšanas moduļa mainīšanu, pamatojoties uz norisēm bateriju tirgū vai bateriju vērtības ķēdē. (35) Tomēr izvēlētie moduļi neatspoguļo konkrētus un specifiskus bateriju aspektus, tāpēc atbilstības novērtēšanas procedūrai izvēlētie moduļi ir jāpielāgo. Lai ņemtu vērā šajā regulā izklāstīto ilgtspējas, drošuma, marķēšanas un informācijas prasību novitāti un sarežģītību un lai nodrošinātu tirgū laisto bateriju atbilstību juridiskajām prasībām, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūru grozīšanu, proti, papildu verifikācijas posmu ieviešanu vai novērtēšanas moduļa mainīšanu, pamatojoties uz norisēm bateriju tirgū vai bateriju vērtības ķēdē. Ir vajadzīgas stingras atbilstības novērtēšanas procedūras, lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā noteiktajām ilgtspējas prasībām un vērtības ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumiem.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (38) Ņemot vērā šajā regulā izklāstīto ilgtspējas, drošuma un marķēšanas prasību novitāti un sarežģītību un lai nodrošinātu saskaņotu bateriju atbilstības novērtēšanas kvalitātes līmeni, ir jānosaka prasības paziņoto struktūru novērtēšanā, paziņošanā un uzraudzībā iesaistītajām paziņojošām iestādēm. Konkrētāk, būtu jānodrošina, ka paziņojošā iestāde savā darbā ir objektīva un taisnīga. Tāpat paziņojošām iestādēm būtu jāglabā iegūtās informācijas konfidencialitāte, tomēr būtu jāspēj apmainīties ar informāciju par paziņotajām struktūrām ar valsts iestādēm, citu dalībvalstu paziņojošajām iestādēm un Komisiju, lai nodrošinātu atbilstības novērtēšanas konsekvenci. (38) Ņemot vērā šajā regulā izklāstīto ilgtspējas, snieguma, drošuma, marķēšanas un informācijas prasību novitāti un sarežģītību un lai nodrošinātu saskaņotu bateriju atbilstības novērtēšanas kvalitātes līmeni, ir jānosaka prasības paziņoto struktūru novērtēšanā, paziņošanā un uzraudzībā iesaistītajām paziņojošām iestādēm. Konkrētāk, būtu jānodrošina, ka paziņojošā iestāde savā darbā ir objektīva un taisnīga un ka tai ir pietiekams skaits tehniski kompetentu darbinieku, lai tā varētu pildīt savus uzdevumus . Tāpat paziņojošām iestādēm būtu jāglabā iegūtās informācijas konfidencialitāte, tomēr būtu jāspēj apmainīties ar informāciju par paziņotajām struktūrām ar valsts iestādēm, citu dalībvalstu paziņojošajām iestādēm un Komisiju, lai nodrošinātu atbilstības novērtēšanas konsekvenci.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

39. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (39) Ir svarīgi, lai visas paziņotās struktūras savas funkcijas veiktu vienādā līmenī un godīgas konkurences un autonomijas apstākļos. Tādēļ būtu jānosaka prasības, kuras atbilstības novērtēšanas struktūrām jāizpilda, ja tās vēlas tikt paziņotas atbilstības novērtēšanas pakalpojumu sniegšanai. Šīs prasības būtu jāturpina piemērot kā priekšnoteikums paziņotās struktūras kompetences uzturēšanai. Lai nodrošinātu paziņotās struktūras autonomiju, paziņotajai struktūrai un tās darbiniekiem būtu jāsaglabā neatkarība no ekonomikas operatoriem bateriju vērtību ķēdē un no citiem uzņēmumiem, tostarp uzņēmumu apvienībām, mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem. Paziņotajai struktūrai būtu jādokumentē sava neatkarība un attiecīgā dokumentācija jāiesniedz paziņojošai iestādei. (39) Ir svarīgi, lai visas paziņotās struktūras savas funkcijas veiktu vienādā līmenī un godīgas konkurences un autonomijas apstākļos. Tādēļ būtu jānosaka prasības, kuras atbilstības novērtēšanas struktūrām jāizpilda, ja tās vēlas tikt paziņotas atbilstības novērtēšanas pakalpojumu sniegšanai. Šīs prasības būtu jāturpina piemērot kā priekšnoteikums paziņotās struktūras kompetences uzturēšanai. Lai nodrošinātu paziņotās struktūras autonomiju, paziņotajai struktūrai un tās darbiniekiem būtu jāsaglabā neatkarība no ekonomikas operatoriem bateriju vērtību ķēdē un no citiem uzņēmumiem, tostarp uzņēmumu apvienībām, mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem. Paziņotajai struktūrai būtu jādokumentē sava neatkarība un attiecīgā dokumentācija jāiesniedz paziņojošai iestādei. Būtu jāpieprasa arī struktūru rotācija un atbilstīgi nogaidīšanas periodi.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

42. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (42) Paziņoto struktūru piedāvātie pakalpojumi dalībvalstī var attiekties uz baterijām, kas darītas pieejamas tirgū visā Savienībā, tāpēc ir lietderīgi dot pārējām dalībvalstīm un Komisijai iespēju celt iebildumus attiecībā uz paziņoto struktūru. Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras, lai paziņojošai iestādei varētu prasīt veikt korektīvus pasākumus gadījumā, ja paziņotā struktūra neatbilst vai vairs neatbilst šīs regulas prasībām. (42) Paziņoto struktūru piedāvātie pakalpojumi dalībvalstī var attiekties uz baterijām, kas darītas pieejamas tirgū visā Savienībā, tāpēc ir lietderīgi dot pārējām dalībvalstīm, Komisijai , ekonomikas operatoriem un attiecīgajām ieinteresētajām personām iespēju celt iebildumus attiecībā uz paziņoto struktūru. Izmeklēšanas procedūru laikā Komisijai būtu jākonsultējas ar Savienības testēšanas iestādi, kas izraudzīta saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1020. Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras, lai paziņojošai iestādei varētu prasīt veikt korektīvus pasākumus gadījumā, ja paziņotā struktūra neatbilst vai vairs neatbilst šīs regulas prasībām.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

43. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (43) Lai atvieglinātu un paātrinātu atbilstības novērtēšanas procedūru, sertificēšanu un galu galā piekļuvi tirgum un ņemtu vērā baterijām izvirzīto ilgtspējas, drošuma un marķēšanas prasību novitāti un sarežģītību, ir ļoti svarīgi, lai paziņotajām struktūrām pastāvīgi būtu pieejams viss nepieciešamais testēšanas aprīkojums un testēšanas telpas un lai tās procedūras piemērotu, neradot nevajadzīgu slogu ekonomikas operatoriem. Šī paša iemesla dēļ un lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret ekonomikas operatoriem, paziņotajām struktūrām atbilstības novērtēšanas procedūru piemērošanā ir jāievēro konsekvence. (43) Lai atvieglinātu un paātrinātu atbilstības novērtēšanas procedūru, sertificēšanu un galu galā piekļuvi tirgum un ņemtu vērā baterijām izvirzīto ilgtspējas, drošuma, marķēšanas un informācijas prasību novitāti un sarežģītību, ir ļoti svarīgi, lai paziņotajām struktūrām pastāvīgi būtu pieejams viss nepieciešamais testēšanas aprīkojums un testēšanas telpas un lai tās procedūras piemērotu, neradot nevajadzīgu slogu ekonomikas operatoriem. Šī paša iemesla dēļ un lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret ekonomikas operatoriem, paziņotajām struktūrām atbilstības novērtēšanas procedūru piemērošanā ir jāievēro konsekvence.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

51. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (51) Lai atvieglotu ekonomikas operatoru, tirgus uzraudzības iestāžu un patērētāju saziņu, ekonomikas operatoriem papildus pasta adresei kontaktadresē būtu jānorāda arī tīmekļa vietnes adrese. (51) Lai atvieglotu ekonomikas operatoru, tirgus uzraudzības iestāžu un patērētāju saziņu, ekonomikas operatoriem kontaktadresē būtu jānorāda tālruņa numurs, pasta adrese, e-pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

52. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (52) Ir nepieciešams nodrošināt, ka baterijas no trešām valstīm, kas ienāk Savienības tirgū, atbilst šīs regulas prasībām gan tad, kad tās tiek importētas kā baterijas pašas par sevi, gan tad, kad tās ir integrētas produktos, un jo īpaši nodrošināt to, ka izgatavotāji attiecībā uz šīm baterijām ir veikuši pienācīgu atbilstības nodrošināšanas procedūru. Tāpēc būtu jāparedz, ka importētājiem ir jāpārliecinās, ka baterijas, ko tie laiž tirgū un ekspluatācijā, atbilst šīs regulas prasībām un ka valsts iestādes var inspicēt CE zīmi uz baterijām un izgatavotāju sagatavoto dokumentāciju. (52) Ir nepieciešams nodrošināt, ka baterijas no trešām valstīm, kas ienāk Savienības tirgū, atbilst šīs regulas prasībām un attiecīgajiem piemērojamiem Savienības tiesību aktiem gan tad, kad tās tiek importētas kā atsevišķas baterijas, gan tad, kad tās ir integrētas produktos, un jo īpaši nodrošināt to, ka izgatavotāji attiecībā uz šīm baterijām ir veikuši pienācīgu atbilstības nodrošināšanas procedūru. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka trešo personu veiktas šajā regulā noteikto ar bateriju ražošanas procesu saistīto prasību revīzijas ir uzticamas un neatkarīgas. Tāpēc būtu pilnībā jānodrošina atbilstība šajā regulā noteiktajām prasībām attiecībā uz oglekļa pēdas deklarēšanu, reciklētu saturu un pienācīgas pārbaudes pienākumiem saistībā ar cilvēktiesībām un bateriju vērtības ķēdi. Tāpēc būtu jāparedz, ka importētājiem ir jāpārliecinās, ka baterijas, ko tie laiž tirgū un ekspluatācijā, atbilst šīs regulas prasībām un ka valsts iestādes var inspicēt CE zīmi uz baterijām un izgatavotāju sagatavoto dokumentāciju. Minētajām iestādēm, jo īpaši kontrolējot produktus, ko ieved Savienības tirgū no trešām valstīm, būtu jānodrošina Savienības tiesību aktu konsekventa izpilde, piemērojot efektīvu un vienotu kontroles līmeni saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1020.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

53. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (53) Bateriju laižot tirgū vai ekspluatācijā, ikvienam importētājam būtu uz baterijas jānorāda importētāja nosaukums, reģistrētais tirdzniecības nosaukums vai reģistrētā preču zīme, kā ar pasta adrese. Gadījumos, kad bateriju izmēra dēļ tas nav iespējams, būtu jāparedz izņēmumi. Tas ietver arī gadījumus , kad importētājam būtu jāatver iepakojums, lai uz baterijas uzliktu savu nosaukumu un adresi, vai kad baterija ir pārāk maza, lai uz tās izvietotu šo informāciju . (53) Bateriju laižot tirgū vai ekspluatācijā, ikvienam importētājam būtu uz baterijas jānorāda importētāja nosaukums, reģistrētais tirdzniecības nosaukums vai reģistrētā preču zīme, kā arī pasta adrese , e-pasta adrese un telefona numurs . Gadījumos, kad bateriju izmēra dēļ tas nav iespējams , jo baterija ir pārāk maza, lai uz tās izvietotu minēto informāciju , būtu jāparedz izņēmumi. Būtu jāparedz arī izņēmumi gadījumos , kad importētājam būtu jāatver iepakojums, lai uz baterijas izvietotu savu nosaukumu un citu kontaktinformāciju . Minētajos izņēmuma gadījumos importētājam šī informācija būtu jāsniedz baterijai pievienotā dokumentā vai citā uzreiz pieejamā veidā. Ja baterija ir iepakojumā, tas būtu jāizmanto minētās informācijas norādīšanai.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

56. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (56) Tā kā izplatītāji un importētāji darbojas tirgus vidē, tiem būtu jāiesaistās tirgus uzraudzības uzdevumos, ko veic valsts iestādes, un tiem vajadzētu būt gataviem aktīvi līdzdarboties, sniedzot minētajām iestādēm visu vajadzīgo informāciju par attiecīgo bateriju. (56) Tā kā izplatītāji, importētāji un izpildes pakalpojumu sniedzēji, tostarp tirdzniecības vietas, darbojas tirgus vidē, tiem būtu jāiesaistās tirgus uzraudzības uzdevumos, ko veic valsts iestādes, un tiem vajadzētu būt gataviem aktīvi līdzdarboties, sniedzot minētajām iestādēm visu vajadzīgo informāciju par attiecīgo bateriju.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

57. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (57) Nodrošinot baterijas izsekojamību visā piegādes ķēdē, tirgus uzraudzība kļūst vienkāršāka un efektīvāka. Efektīva izsekojamības sistēma atvieglina tirgus uzraudzības iestāžu uzdevumu atrast ekonomikas operatorus, kuri neatbilstīgas baterijas ir laiduši tirgū, darījuši pieejamas tirgū vai laiduši ekspluatācijā. Tāpēc no ekonomikas operatoriem būtu jāprasa, lai tie noteiktu laika periodu glabā informāciju par saviem darījumiem ar baterijām. (57) Garantējot baterijas izsekojamību visā piegādes ķēdē, tirgus uzraudzība kļūst vienkāršāka un efektīvāka , un patērētājiem tiek nodrošināta pārredzamība . Efektīva izsekojamības sistēma atvieglina tirgus uzraudzības iestāžu uzdevumu atrast ekonomikas operatorus, kuri neatbilstīgas baterijas ir laiduši tirgū, darījuši pieejamas tirgū vai laiduši ekspluatācijā. Tāpēc no ekonomikas operatoriem būtu jāprasa, lai tie noteiktu laika periodu glabā informāciju par saviem darījumiem ar baterijām , tostarp elektroniski .

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

59. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (59) Šos materiālus piegādā tikai nedaudzas valstis, un dažos gadījumos zemie pārvaldības standarti var pastiprināt vidiskās un sociālās problēmas. Kobalta un niķeļa ieguve un rafinēšana ir saistīta ar visdažādākajām sociālajām un vidiskajām problēmām, tostarp ar risku, ka radīsies kaitējums videi un cilvēka veselībai. Lai gan ar dabiskā grafīta ieguvi saistītā sociālā un vidiskā ietekme nav tik smaga, tā lielā mērā ir nerūpnieciska un neliela apjoma ieguve, ieguves operācijas lielākoties ir neoficiālas, un tam var būt nopietna ietekme uz veselību un vidi, tostarp tāda, ka raktuves netiek pareizi slēgtas un nenotiek sanācija, kā rezultātā tiek iznīcinātas ekosistēmas un augsnes. Paredzams, ka gaidāmā, aizvien plašākā litija izmantošana bateriju izgatavošanā radīs papildu spiedienu uz ieguves un rafinēšanas operācijām, tāpēc būtu lietderīgi litiju iekļaut to materiālu skaitā, uz ko attiecas piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumi. Tam, ka Savienībā milzīgi pieaugs pieprasījums pēc baterijām, nevajadzētu sekmēt šādu vidisku un sociālu risku pieaugumu. (59) Šos materiālus piegādā tikai nedaudzas valstis, un dažos gadījumos zemie pārvaldības standarti var pastiprināt vidiskās un sociālās problēmas. Kobalta , vara, niķeļa , dzelzs un boksīta ieguve un rafinēšana ir saistīta ar visdažādākajām sociālajām un vidiskajām problēmām, tostarp ar risku, ka radīsies kaitējums videi un cilvēka veselībai. Lai gan ar dabiskā grafīta ieguvi saistītā sociālā un vidiskā ietekme nav tik smaga, tā lielā mērā ir nerūpnieciska un neliela apjoma ieguve, ieguves operācijas lielākoties ir neoficiālas, un tam var būt nopietna ietekme uz veselību un vidi, tostarp tāda, ka raktuves netiek pareizi slēgtas un nenotiek sanācija, kā rezultātā tiek iznīcinātas ekosistēmas un augsnes. Paredzams, ka gaidāmā, aizvien plašākā litija izmantošana bateriju izgatavošanā radīs papildu spiedienu uz ieguves un rafinēšanas operācijām, tāpēc būtu lietderīgi litiju iekļaut to materiālu skaitā, uz ko attiecas baterijas vērtības ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumi. Tam, ka Savienībā milzīgi pieaugs pieprasījums pēc baterijām, nevajadzētu sekmēt šādu vidisku un sociālu risku pieaugumu ārpus ES .

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

60. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (60) Dažus no apskatītajiem izejmateriāliem (kobaltu, litiju, dabisko grafītu) uzskata par ES kritiski svarīgām izejvielām (38), tāpēc to ilgtspējīga sagāde ir viens no priekšnoteikumiem ES bateriju ekosistēmas pienācīgai funkcionēšanai. (60) Dažus no apskatītajiem izejmateriāliem ( boksītu, kobaltu, litiju, dabisko grafītu) uzskata par ES kritiski svarīgām izejvielām (38), tāpēc to ilgtspējīga sagāde ir viens no priekšnoteikumiem ES bateriju ekosistēmas pienācīgai funkcionēšanai.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

62. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (62) Savienībā vispārīgas prasības par pienācīgu pārbaudi saistībā ar konkrētiem minerāliem un metāliem tika ieviestas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 2017/821 (39). Tomēr minētā regula neattiecas uz bateriju ražošanā izmantotajiem minerāliem un materiāliem. (62) Apvienoto Nāciju Organizācijas Vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām un ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem paredz, ka ekonomikas operatoriem būtu jāveic pienācīga pārbaude, lai tādējādi tie pildītu savu korporatīvās atbildības pienākumu cilvēktiesību un vides jomā. Savienībā vispārīgas prasības par pienācīgu pārbaudi saistībā ar konkrētiem minerāliem un metāliem tika ieviestas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/821 (39). Tomēr minētā regula neattiecas uz bateriju ražošanā izmantotajiem minerāliem un materiāliem.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

63. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (63) Tāpēc, ņemot vērā, ka ES pieprasījums pēc baterijām pieaugs eksponenciāli , ekonomikas operatoram, kas bateriju laiž ES tirgū, vajadzētu izveidot piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes politiku. Tāpēc būtu jānosaka prasības, kuru mērķis ir novērst sociālos un vidiskos riskus, kas iedabiski piemīt konkrētu, bateriju izgatavošanā izmantotu izejmateriālu ieguvei, pārstrādei un tirdzniecībai. (63) Atbildībai ievērot cilvēktiesības, sociālās tiesības, aizsargāt cilvēku veselību un nodrošināt vides aizsardzību būtu jāattiecas uz visām ekonomikas operatora ražošanas darbībām un citām saistītām darījumu attiecībām visā bateriju vērtības ķēdē. Tāpēc, ņemot vērā, ka ES pieprasījums pēc baterijām pieaugs eksponenciāli un to, ka dažu tādu izejvielu, ķīmisko vielu un otrreizējo izejvielu, kuras izmanto bateriju ražošanā un kuras rodas bateriju atkritumu apstrādē, ieguve, apstrāde un tirdzniecība rada īpašus riskus, būtu jānosaka konkrētas prasības attiecībā uz bateriju vērtības ķēdes pienācīgas pārbaudes procesu ar mērķi novērst sociālos un vidiskos riskus, kas iedabiski piemīt konkrētu bateriju izgatavošanā izmantotu izejvielu , ķīmisko vielu un otrreizējo izejvielu ieguvei, pārstrādei un tirdzniecībai , bateriju atkritumu apstrādei, pašam ražošanas procesam, kā arī visām citām saistītajām darījumu attiecībām .

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

64. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (64) Ieviestajai uz risku balstītajai pienācīgas pārbaudes politikai vajadzētu balstīties uz starptautiski atzītiem pienācīgas pārbaudes principiem — ANO Globālā līguma desmit principiem (40), Vadlīnijām par produktu aprites cikla sociālās ietekmes novērtēšanu (41), SDO Trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku (42) un ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām attiecībā uz atbildīgu uzņēmējdarbības praksi (43) — kas atspoguļo valdību un ieinteresēto personu vienotu izpratni un būtu jāpielāgo katra ekonomikas operatora specifiskajam kontekstam un apstākļiem. Attiecībā uz bateriju ražošanā izmantoto dabisko minerālresursu ieguvi, pārstrādi un tirdzniecību ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām (44) (“ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas”) atspoguļo valdību un ieinteresēto personu ilgstošus centienus iedibināt labo praksi šajā jomā. (64) Ieviestajam uz risku balstītajam pienācīgas pārbaudes procesam vajadzētu balstīties uz starptautiski atzītiem pienācīgas pārbaudes standartiem un principiem — ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, ANO Globālā līguma desmit principiem (40), Vadlīnijām par produktu aprites cikla sociālās ietekmes novērtēšanu (41), SDO Trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku (42) , ESAO Vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām attiecībā uz atbildīgu uzņēmējdarbības praksi (43) — kas atspoguļo valdību un ieinteresēto personu vienotu izpratni un būtu jāpielāgo katra ekonomikas operatora specifiskajam kontekstam un apstākļiem. Attiecībā uz bateriju ražošanā izmantoto dabisko minerālresursu no augsta riska teritorijām ieguvi, pārstrādi un tirdzniecību ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām (44) (“ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas”) ir starptautiski atzīts standarts, kas ir paredzēts, lai novērstu konkrētus smagu cilvēktiesību pārkāpumu riskus saistībā ar konkrētu izejvielu sagādi un tirdzniecību konflikta kontekstā, un šis standarts atspoguļo valdību un ieinteresēto personu ilgstošus centienus iedibināt labu praksi šajā jomā.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

65. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (65) ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas (45) paredz, ka pienācīga pārbaude ir nepārtraukts, proaktīvs un reaktīvs process, ar ko uzņēmumi var nodrošināt, ka tie ievēro cilvēktiesības un neveicina konfliktus (46). Uz risku balstīta pienācīga pārbaude nozīmē pasākumus, kas uzņēmumiem jāveic, lai identificētu un novērstu faktiskos vai potenciālos riskus nolūkā nepieļaut vai mazināt kaitīgu ietekmi, kas saistīta ar to darbību vai sagādes lēmumiem. Uzņēmums var novērtēt risku, ko rada tā darbība un attiecības, un pieņemt risku mazinošus pasākumus saskaņā ar relevantajiem standartiem, ko paredz valsts un starptautiskie tiesību akti, starptautisko organizāciju ieteikumi par atbildīgu uzņēmējdarbību, valdības atbalstīti instrumenti, privātā sektora brīvprātīgas iniciatīvas un uzņēmuma iekšējā politika un sistēmas. Šāda pieeja palīdz pienācīgas pārbaudes darbības salāgot ar uzņēmuma darbības mērogu vai attiecībām piegādes ķēdē. (65) ANO, SDO un ESAO standarti paredz, ka pienācīga pārbaude ir nepārtraukts, proaktīvs un reaktīvs process, ar ko uzņēmumi var nodrošināt, ka tie ievēro cilvēktiesības un vides aizsardzības prasības un neveicina konfliktus (46). Uz risku balstīta pienācīga pārbaude nozīmē pasākumus, kas uzņēmumiem jāveic, lai identificētu , nepieļautu, apturētu, mazinātu un reģistrētu kaitīgu ietekmi, kas saistīta ar to darbību vai sagādes lēmumiem. Ekonomikas operatoriem būtu jāveic uz informāciju balstīta, efektīva un jēgpilna apspriešanās ar skartajām kopienām. Uzņēmums var novērtēt risku, ko rada tā darbība un attiecības, un pieņemt risku mazinošus pasākumus , ar kuriem var cita starpā pieprasīt papildu informāciju, īstenot sarunas par situācijas uzlabošanu vai pārtraukt vai izbeigt saistības ar piegādātājiem saskaņā ar attiecīgajiem standartiem, ko paredz valsts un starptautiskie tiesību akti, starptautisko organizāciju ieteikumi par atbildīgu uzņēmējdarbību, valdības atbalstīti instrumenti, privātā sektora brīvprātīgas iniciatīvas un uzņēmuma iekšējā politika un sistēmas. Šāda pieeja palīdz pienācīgas pārbaudes darbības salāgot ar uzņēmuma darbības mērogu vai attiecībām piegādes ķēdē. Bateriju vērtības ķēdes pienācīgas pārbaudes prasības būtu jāpiemēro visiem ekonomikas operatoriem, tostarp tiešsaistes platformām, kas laiž baterijas Eiropas tirgū.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

65.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (65a) Lai arī privātā sektora pienācīgas pārbaudes sistēmas var palīdzēt ekonomikas operatoriem īstenot pienācīgu pārbaudi, katram ekonomikas operatoram tomēr būtu jāuzņemas individuāla atbildība par šajā regulā izklāstīto bateriju vērtības ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumu izpildi.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

65.b apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (65b) Dalībvalstīm būtu jāsniedz īpaša tehniskā palīdzība ekonomikas operatoriem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, lai tie varētu izpildīt bateriju vērtības ķēdes pienācīgas pārbaudes prasības.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

66. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (66) Būtu jāpieņem vai jāgroza obligāta piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes politika, kurā būtu jāapskata vismaz izplatītākās sociālā un vidiskā riska kategorijas. Tai vajadzētu aptvert pašreizējo un paredzamo ietekmi uz sociālo dzīvi, konkrētāk, uz cilvēktiesībām, cilvēka veselību un drošumu, kā arī uz darba drošību un arodveselību un darba tiesībām, no vienas puses, un pašreizējo un paredzamo ietekmi uz vidi, konkrētāk, uz ūdens izmantošanu, augsnes aizsardzību, gaisa piesārņojumu un biodaudzveidību, no otras puses, tostarp ietekmi uz kopienu dzīvi. (66) Būtu jāpieņem vai jāgroza obligāta bateriju vērtības ķēdes pienācīgas pārbaudes politika, kurā būtu jāapskata vismaz izplatītākās sociālā un vidiskā riska kategorijas. Tai vajadzētu aptvert pašreizējo un paredzamo ietekmi uz sociālo dzīvi, konkrētāk, uz cilvēktiesībām, cilvēka veselību un drošumu, kā arī uz darba drošību un arodveselību un darba tiesībām, no vienas puses, un pašreizējo un paredzamo ietekmi uz vidi, konkrētāk, uz ūdens izmantošanu, augsnes aizsardzību, gaisa piesārņojumu , klimata pārmaiņām un biodaudzveidību, no otras puses, tostarp ietekmi uz kopienu dzīvi.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

67. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (67) Runājot par sociālā riska kategorijām, pienācīgas pārbaudes politikai būtu jāpievēršas tādiem riskiem bateriju piegādes ķēdē, kas saistīti ar cilvēktiesību aizsardzību, t. sk. cilvēka veselību, bērnu aizsardzību un dzimumu līdztiesību, ievērojot starptautiskās cilvēktiesības (47). Pienācīgas pārbaudes politikā būtu jāiekļauj informācija par to, kā ekonomikas operators ir palīdzējis novērst cilvēktiesību pārkāpumus, un par operatora uzņēmējdarbības struktūrā ieviestajiem instrumentiem korupcijas un kukuļošanas apkarošanai. Pienācīgas pārbaudes politikai arī būtu jānodrošina, ka tiek pareizi īstenoti noteikumi, kas iekļauti Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvencijās (48), kuras uzskaitītas SDO trīspusējās deklarācijas I pielikumā. (67) Runājot par sociālā riska kategorijām, bateriju vērtības ķēdes pienācīgas pārbaudes politikai būtu jāpievēršas tādiem riskiem bateriju vērtības ķēdē, kas saistīti ar cilvēktiesību aizsardzību, t. sk. cilvēka veselību, pirmiedzīvotāju tiesībām, bērnu aizsardzību un dzimumu līdztiesību, ievērojot starptautiskās cilvēktiesības (47). Bateriju vērtības ķēdes pienācīgas pārbaudes politikā būtu jāiekļauj informācija par to, kā ekonomikas operators ir palīdzējis novērst cilvēktiesību pārkāpumus, un par operatora uzņēmējdarbības struktūrā ieviestajiem instrumentiem korupcijas un kukuļošanas apkarošanai. Bateriju vērtības ķēdes pienācīgas pārbaudes politikai arī būtu jānodrošina, ka tiek pareizi īstenoti noteikumi, kas iekļauti Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvencijās (48), kuras uzskaitītas SDO trīspusējās deklarācijas I pielikumā.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

68. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (68) Runājot par vidiskā riska kategorijām, pienācīgas pārbaudes politikai būtu jāpievēršas tādiem riskiem bateriju piegādes ķēdē, kas saistīti ar dabas vides un biodaudzveidības aizsardzību saskaņā ar Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (49), kas nozīmē, ka ir jāņem vērā vietējo kopienu intereses un jāgādā par šo kopienu aizsardzību un attīstību. (68) Runājot par vidiskā riska kategorijām, bateriju vērtības ķēdes pienācīgas pārbaudes politikai būtu jāpievēršas tādiem riskiem bateriju vērtības ķēdē, kas saistīti ar dabas vides un biodaudzveidības aizsardzību saskaņā ar Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (49), kas nozīmē, ka ir jāņem vērā vietējo kopienu intereses un jāgādā par šo kopienu aizsardzību un attīstību. Pienācīgas pārbaudes politikai būtu arī jāpievēršas ar klimata pārmaiņām saistītiem riskiem, atbilstīgi Parīzes nolīgumam un tā mērķim ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5 grādiem pēc Celsija salīdzinājumā ar pirmsrūpniecības laikmeta līmeni, kā arī vides riskiem, uz kuriem attiecas citas starptautiskās konvencijas vides jomā.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

69. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (69) Piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumiem saistībā ar tādu sociālo un vidisko risku identificēšanu un mazināšanu, kas saistīti ar bateriju izgatavošanā izmantotajiem izejmateriāliem, vajadzētu palīdzēt īstenot ANO Vides programmas Rezolūciju Nr. 19. par minerālresursu pārvaldību, kurā atzīts, cik liela nozīme izrakteņu ieguves nozarei būs 2030. gada programmas un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. (69) Bateriju vērtības ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumiem saistībā ar tādu sociālo un vidisko risku identificēšanu un mazināšanu, kas saistīti ar bateriju izgatavošanā izmantotajiem izejmateriāliem, vajadzētu palīdzēt īstenot ANO Vides programmas Rezolūciju Nr. 19. par minerālresursu pārvaldību, kurā atzīts, cik liela nozīme izrakteņu ieguves nozarei būs 2030. gada programmas un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

69.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (69a) Pat tad, ja ir veikta pienācīga pārbaude, var tikt nodarīts kaitējums. Ekonomikas operatoriem –– pašiem vai sadarbībā ar citiem dalībniekiem –– būtu aktīvi jānovērš šāds kaitējums. Šādiem operatoriem vajadzētu būt atbildīgiem par jebkādu negatīvo ietekmi, ko nodarījuši vai veicinājuši tie paši vai to kontrolētie subjekti, vai arī subjekti, kuri ir to kontrolē. Personām, kuras ir skārusi negatīva ietekme, vajadzētu būt piekļuvei tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

70. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (70) Pārējie ES likumdošanas instrumenti, kas nosaka prasības attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi, būtu jāpiemēro tiktāl, ciktāl šajā regulā nav konkrētu noteikumu ar tādu pašu mērķi, raksturu un iespaidu, kurus var pielāgot, ņemot vērā turpmākus tiesību aktu grozījumus. (70) Pārējie ES likumdošanas instrumenti, kas nosaka prasības attiecībā uz pienācīgu pārbaudi, būtu jāpiemēro gan Savienības uzņēmumiem, gan ārpus Savienības dibinātiem uzņēmumiem, kuri plāno laist baterijas Savienības tirgū, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus , tiktāl, cik šajā regulā nav konkrētu noteikumu ar tādu pašu mērķi, raksturu un iespaidu, kurus var pielāgot, ņemot vērā turpmākus tiesību aktu grozījumus.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

71. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (71) Lai pielāgotos norisēm bateriju vērtības ķēdē, tostarp tam, kā mainās relevanto vidisko un sociālo risku mērogs un raksturs, kā arī tehnikas un zinātnes attīstībai bateriju izgatavošanas un ķīmiskā sastāva aspektā, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai grozītu izejmateriālu un riska kategoriju sarakstus un piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes prasības. (71) Lai pielāgotos norisēm bateriju vērtības ķēdē, tostarp tam, kā mainās attiecīgo vidisko un sociālo risku mērogs un raksturs, kā arī tehnikas un zinātnes attīstībai bateriju izgatavošanas un ķīmiskā sastāva aspektā, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai grozītu izejvielu un riska kategoriju sarakstus un bateriju vērtības ķēdes pienācīgas pārbaudes prasības.

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

71.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (71a) Ja nākotnē tiks pieņemts Savienības tiesību akts, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību un pienācīgu pārbaudi, Komisijai būtu jānovērtē, vai minētajā jaunajā Savienības tiesību aktā ir nepieciešams grozīt 39. panta 2.–5. punktu vai X pielikumu, vai abus. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus, lai varētu attiecīgi grozīt minētos noteikumus.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

72. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (72) Lai nodrošinātu, ka uz ražotājiem un citiem ekonomikas operatoriem visās dalībvalstīs tiek attiecināti vienādi noteikumi, ciktāl tas skar paplašinātas ražotāja atbildības īstenošanu attiecībā uz baterijām, ir vajadzīgi saskaņoti atkritumu apsaimniekošanas noteikumi. Lai panāktu augstu materiālu atgūšanas līmeni, ir maksimāli jāpalielina bateriju atkritumu dalīta vākšana un jānodrošina, ka visas savāktās baterijas tiek reciklētas procesos, kas sasnieguši kopējo minimālo reciklēšanas efektivitātes rādītāju. Direktīvas 2006/66/EK novērtējumā tika konstatēts, ka viens no tās trūkumiem ir nepietiekama noteikumu detalizētība, kas noved pie nevienmērīgas īstenošanas, būtiskiem šķēršļiem reciklēšanas tirgu darbībai un neoptimāla reciklēšanas līmeņa. Tāpēc ar detalizētākiem un saskaņotākiem noteikumiem būtu iespējams novērst izkropļojumus bateriju atkritumu savākšanas, apstrādes un reciklēšanas tirgū, nodrošināt prasību vienādu īstenošanu visā Savienībā, vēl vairāk saskaņot ekonomikas operatoru sniegto atkritumu apsaimniekošanas pakalpojumu kvalitāti un sekmēt otrreizējo izejmateriālu tirgus. (72) Lai nodrošinātu, ka uz ražotājiem un citiem ekonomikas operatoriem visās dalībvalstīs tiek attiecināti vienādi noteikumi, ciktāl tas skar paplašinātas ražotāja atbildības īstenošanu attiecībā uz baterijām, un lai nodrošinātu augstu cilvēku veselības un vides aizsardzības līmeni visā Savienībā, ir vajadzīgi saskaņoti atkritumu apsaimniekošanas noteikumi. Paplašināta ražotāja atbildība var ierobežot kopējo resursu patēriņu, it īpaši samazinot bateriju atkritumu rašanos un negatīvo ietekmi, kas saistīta ar bateriju atkritumu apsaimniekošanu. Lai panāktu augstu materiālu atgūšanas līmeni, ir maksimāli jāpalielina bateriju atkritumu dalīta vākšana un jānodrošina, ka visas savāktās baterijas tiek reciklētas procesos, kas sasnieguši kopējo minimālo reciklēšanas efektivitātes rādītāju. Direktīvas 2006/66/EK novērtējumā tika konstatēts, ka viens no tās trūkumiem ir nepietiekama noteikumu detalizētība, kas noved pie nevienmērīgas īstenošanas, būtiskiem šķēršļiem reciklēšanas tirgu darbībai un neoptimāla reciklēšanas līmeņa. Tāpēc ar detalizētākiem un saskaņotākiem noteikumiem būtu iespējams novērst izkropļojumus bateriju atkritumu savākšanas, apstrādes un reciklēšanas tirgū, nodrošināt prasību vienādu īstenošanu visā Savienībā, vēl vairāk saskaņot ekonomikas operatoru sniegto atkritumu apsaimniekošanas pakalpojumu kvalitāti un sekmēt otrreizējo izejmateriālu tirgus.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

73. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (73) Šīs regulas pamatā ir atkritumu apsaimniekošanas noteikumi un vispārīgie principi, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (50), kuri būtu jāpielāgo, lai atspoguļotu īpašo situāciju ar baterijām . Lai bateriju atkritumu savākšana tiktu organizēta pēc iespējas efektīvāk, ir svarīgi, ka tā notiek tās vietas tiešā tuvumā, kur baterijas dalībvalstī tiek pārdotas, un tuvu tiešajiem lietotājiem. Baterijas var tikt savāktas kopā gan ar elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem, gan nolietotiem transportlīdzekļiem, izmantojot valsts savākšanas shēmas, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/19/ES (51) un Direktīvu 2000/53/EK. Lai gan pašreizējā regulā ir paredzēti īpaši noteikumi par baterijām, ir vajadzīga saskanīga un komplementāra pieeja, kura par pamatu ņem un pamatīgāk saskaņo esošās atkritumu apsaimniekošanas struktūras. Tāpēc, un arī lai efektīvi īstenotu paplašināto ražotāja atbildību saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu, būtu jānosaka pienākumi attiecībā uz to dalībvalsti, kurā baterijas pirmo reizi tiek darītas pieejamas tirgū. (73) Šīs regulas pamatā ir atkritumu apsaimniekošanas noteikumi un vispārīgie principi, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (50), kuri būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā bateriju atkritumu specifiku . Lai bateriju atkritumu savākšana tiktu organizēta pēc iespējas efektīvāk, ir svarīgi, ka tā notiek tās vietas tiešā tuvumā, kur baterijas dalībvalstī tiek pārdotas, un tuvu tiešajiem lietotājiem. Bateriju atkritumi būtu jāvāc atsevišķi no citām atkritumu plūsmām, piemēram, metāla, papīra un kartona, stikla, plastmasas, koksnes, tekstilizstrādājumu un bioloģiskajiem atkritumiem. Baterijas var tikt savāktas kopā gan ar elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem, gan nolietotiem transportlīdzekļiem, izmantojot valsts savākšanas shēmas, kas izveidotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/19/ES (51) un Direktīvu 2000/53/EK. Lai gan pašreizējā regulā ir paredzēti īpaši noteikumi par baterijām, ir vajadzīga saskanīga un komplementāra pieeja, kura par pamatu ņem un pamatīgāk saskaņo esošās atkritumu apsaimniekošanas struktūras. Tāpēc, un arī lai efektīvi īstenotu paplašināto ražotāja atbildību saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu, būtu jānosaka pienākumi attiecībā uz to dalībvalsti, kurā baterijas pirmo reizi tiek darītas pieejamas tirgū.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

76. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (76) Ražotājiem par šo bateriju apsaimniekošanu to darbmūža beigās vajadzētu būt paplašinātai ražotāja atbildībai. Tāpēc tiem būtu jāfinansē izmaksas par visu savākto bateriju savākšanu, apstrādi un reciklēšanu, par ziņošanu par baterijām un bateriju atkritumiem un par tiešo lietotāju un atkritumu apsaimniekotāju informēšanu par baterijām un par bateriju atkritumu pienācīgu atkalizmantošanu un apsaimniekošanu . Ar paplašinātu ražotāja atbildību saistītie pienākumi būtu jāattiecina uz visa veida piegādēm, tostarp tālpārdošanu. Ražotājiem vajadzētu būt iespējai šos pienākumus pildīt kolektīvi, izmantojot ražotāju atbildības organizācijas, kas uzņemas atbildību to vārdā. Ražotājiem vai ražotāju atbildības organizācijām būtu jāsaņem atļauja un būtu dokumentāri jāpierāda, ka tiem ir finanšu līdzekļi, ar ko segt ar paplašinātu ražotāja atbildību saistītās izmaksas. Ja tas nepieciešams, lai izvairītos no iekšējā tirgus izkropļojumiem un nodrošinātu vienādus nosacījumus to finansiālo iemaksu modulācijai, ko ražotāji maksā ražotāju atbildības organizācijām, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. (76) Ražotājiem par šo bateriju apsaimniekošanu to darbmūža beigās vajadzētu būt paplašinātai ražotāja atbildībai. Tā būtu jānosaka ar noteikumu kopumu, paredzot produktu ražotājiem īpašus darbības un finanšu pienākumus, saskaņā ar kuriem tiktu paplašināta to atbildība attiecībā uz produkta dzīves cikla pēclietošanas posmu. Tāpēc tiem būtu jāfinansē vismaz Direktīvas 2008/98/EK 8.a panta 4. punkta a) apakšpunktā minētās izmaksas, tostarp izmaksas, ko rada bateriju atkritumu atsevišķas savākšanas organizēšana, sagatavošana pārprofilēšanai un pārražošanai, apstrāde un sagatavošana atkalizmantošanai un reciklēšanai, ziņošana par baterijām un bateriju atkritumiem un izpratnes veicināšanas kampaņas, kuru mērķis ir mudināt tiešos lietotājus atbilstīgi izmest bateriju atkritumus . Ar paplašinātu ražotāja atbildību saistītie pienākumi būtu jāattiecina uz visa veida piegādēm, tostarp tālpārdošanu un pārdošanu tiešsaistē . Ražotājiem vajadzētu būt iespējai šos pienākumus pildīt kolektīvi, izmantojot ražotāju atbildības organizācijas, kas uzņemas atbildību to vārdā. Ražotājiem vai ražotāju atbildības organizācijām būtu jāsaņem atļauja un būtu dokumentāri jāpierāda, ka tiem ir finanšu līdzekļi, ar ko segt ar paplašinātu ražotāja atbildību saistītās izmaksas. Ja tas nepieciešams, lai izvairītos no iekšējā tirgus izkropļojumiem un nodrošinātu vienādus nosacījumus to finansiālo iemaksu modulācijai, ko ražotāji maksā ražotāju atbildības organizācijām, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

76.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (76a) Ražotāju atbildības prasību ieviešanai būtu jāpalīdz samazināt izmaksas un uzlabot sniegumu, kā arī nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, tostarp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un e-komercijas uzņēmumiem, un novērst šķēršļus iekšējā tirgus netraucētai darbībai. Tām arī vajadzētu sekmēt darbmūža beigu izmaksu iekļaušanu produkta cenā un stimulēt ražotājus produktu izstrādes laikā ievērot ilgtspējas prasības. Kopumā šādām prasībām būtu jāuzlabo paplašinātas ražotāja atbildības shēmu pārvaldība un pārredzamība, kā arī jāsamazina interešu konflikta iespējamība, kas varētu rasties starp paplašinātas ražotāja atbildības organizācijām un atkritumu apsaimniekotājiem, ar kuriem tās slēdz līgumus. Šīs prasības vajadzētu attiecināt gan uz jaunām, gan jau esošām paplašinātas ražotāja atbildības shēmām.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

77. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (77) Šai regulai būtu izsmeļoši jāreglamentē paplašinātā ražotāja atbildība par baterijām, tāpēc Direktīvā 2008/98/EK paredzētos noteikumus par paplašinātas ražotāja atbildības shēmām nevajadzētu piemērot baterijām . (77) Šai regulai būtu izsmeļoši jāreglamentē ražotāja paplašinātā atbildība par baterijām, un tāpēc būtu jāuzskata, ka tā papildina Direktīvā 2008/98/EK paredzētos noteikumus par paplašinātas ražotāja atbildības shēmām , kas būtu uzskatāmi par minimālajām prasībām .

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

78. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (78) Lai bateriju piegādes ķēdēs nodrošinātu kvalitatīvu reciklēšanu, veicinātu kvalitatīvu otrreizējo izejmateriālu izmantošanu un aizsargātu vidi, gandrīz visu bateriju atkritumu savākšanai un reciklēšanai vajadzētu kļūt par normu. Bez bateriju atkritumu savākšanas nav iespējams ar reciklēšanu noslēgt baterijās esošo vērtīgo materiālu aprites loku un paturēt bateriju vērtības ķēdi Savienības iekšienē, kas savukārt sekmētu piekļuvi atgūtiem materiāliem, kurus var turpmāk izmantot jaunu produktu ražošanā. (78) Lai bateriju vērtības ķēdēs nodrošinātu kvalitatīvu reciklēšanu, veicinātu kvalitatīvu otrreizējo izejmateriālu izmantošanu un aizsargātu vidi, gandrīz visu bateriju atkritumu savākšanai un reciklēšanai vajadzētu kļūt par normu. Bez bateriju atkritumu savākšanas nav iespējams ar reciklēšanu noslēgt baterijās esošo vērtīgo materiālu aprites loku un paturēt bateriju vērtības ķēdi Savienības iekšienē, kā arī veicināt tās stratēģisko autonomiju šajā nozarē, kas savukārt sekmētu piekļuvi atgūtiem materiāliem, kurus var turpmāk izmantot jaunu produktu ražošanā. Valstu atkritumu apsaimniekošanas plānos būtu jāiekļauj atbilstīgi pasākumi saistībā ar bateriju atkritumu savākšanu, apstrādi, sagatavošanu atkalizmantošanai, sagatavošanu pārprofilēšanai un reciklēšanai. Tāpēc dalībvalstu atkritumu apsaimniekošanas plāni būtu jāatjaunina, pamatojoties uz šajā regulā paredzētajiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

79. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (79) Visu bateriju ražotajiem vajadzētu būt atbildīgiem par bateriju atkritumu dalītas savākšanas finansēšanu un organizēšanu. Tas būtu jādara, izveidojot savākšanas tīklu, kas aptver visu dalībvalstu teritoriju, atrodas tiešo lietotāju tuvumā un neaprobežojas tikai ar tiem apgabaliem un baterijām, kur savākšana ir visrentablākā. Savākšanas tīklā būtu jāiekļauj visi izplatītāji, elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu un nolietoto transportlīdzekļu pilnvarotie apstrādes kompleksi, šķiroto atkritumu savākšanas vietas un citi aktori, kas to vēlas, piemēram, publiskās iestādes un skolas. Lai verificētu un uzlabotu savākšanas tīkla un informācijas kampaņu efektivitāti, būtu regulāri vismaz NUTS 2 līmenī (53) jāapseko savākto jaukto sadzīves atkritumu un elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu plūsmu sastāvs, lai noskaidrotu, kāds ir pārnēsājamo bateriju atkritumu īpatsvars šajās plūsmās. (79) Visu bateriju ražotajiem vajadzētu būt atbildīgiem par bateriju atkritumu dalītas savākšanas finansēšanu vai finansēšanu un organizēšanu. Tas būtu jādara, izveidojot atpakaļpieņemšanas un savākšanas tīklu, kas aptver visu dalībvalstu teritoriju, atrodas tiešo lietotāju tuvumā un neaprobežojas tikai ar tiem apgabaliem un baterijām, kur savākšana ir visrentablākā. Savākšanas tīklā būtu jāiekļauj visi izplatītāji, elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu un nolietoto transportlīdzekļu pilnvarotie apstrādes kompleksi, šķiroto atkritumu savākšanas vietas un citi aktori, kas to vēlas, piemēram, publiskās iestādes un skolas. Lai verificētu un uzlabotu savākšanas tīkla un informācijas kampaņu efektivitāti, būtu regulāri vismaz NUTS 2 līmenī (53) jāapseko savākto jaukto sadzīves atkritumu un elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu plūsmu sastāvs, lai noskaidrotu, kāds ir pārnēsājamo bateriju atkritumu īpatsvars šajās plūsmās.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

81. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (81) Ņemot vērā ietekmi uz vidi un materiālu zudumu, ko izraisa tas, ka bateriju atkritumi netiek dalīti savākti un līdz ar to netiek apstrādāti videi nekaitīgā veidā, arī turpmāk būtu jāpiemēro saskaņā ar Direktīvu 2006/66/EK nospraustais pārnēsājamo bateriju savākšanas mērķrādītājs, turklāt tas būtu pakāpeniski jāpalielina. Šī regula paredz, ka pie pārnēsājamām baterijām pieder arī baterijas, ar ko darbina vieglos pārvietošanās līdzekļus. Tā kā šāda tipa bateriju pārdošanas apjoms ir pieaudzis un patlaban ir grūti aprēķināt, kāds daudzums šādu bateriju tiek laists tirgū un darbmūža beigās savākts, šādas pārnēsājamas baterijas nebūtu jāieskaita pašreizējā pārnēsājamu bateriju savākšanas mērķrādītājā. Šis izņēmums tiks pārskatīts tad, kad tiks pārskatīts pārnēsājamo bateriju atkritumu savākšanas mērķrādītājs, un šīs pārskatīšanas gaitā, iespējams, tiks izdarītas izmaiņas pārnēsājamo bateriju savākšanas rādītāja aprēķināšanas metodikā. Komisija sagatavo ziņojumu, kas būs pārskatīšanas pamatā. (81) Ņemot vērā ietekmi uz vidi un materiālu zudumu, ko izraisa tas, ka bateriju atkritumi netiek dalīti savākti un līdz ar to netiek apstrādāti videi nekaitīgā veidā, arī turpmāk būtu jāpiemēro saskaņā ar Direktīvu 2006/66/EK nospraustais pārnēsājamo bateriju savākšanas mērķrādītājs, turklāt tas būtu pakāpeniski jāpalielina. Lai maksimāli palielinātu savākšanas apjomu un samazinātu drošības riskus, būtu jāizvērtē, vai ir iespējams izveidot Savienības mēroga depozīta sistēmu baterijām, jo īpaši attiecībā uz vispārlietojamām pārnēsājamām baterijām, un kādi varētu būt šādas sistēmas ieviešanas sniegtie ieguvumi. Valstu depozīta sistēmas nedrīkstu būt šķērslis saskaņotas Savienības mēroga sistēmu pieņemšanai.

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

82.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (82a) Lai atjauninātu metodiku vieglo pārvietošanās līdzekļu bateriju atkritumu savākšanas rādītāja aprēķināšanai un verificēšanai nolūkā atspoguļot savākšanai pieejamo daudzumu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir ļoti svarīgi, lai jaunajā metodikā salīdzinājumā ar pašreizējo metodiku tiktu saglabāts vai palielināts vēriens vides jomā attiecībā uz bateriju atkritumu savākšanu.

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

82.b apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (82b) Komisijai būtu arī jāapsver iespēja dalītas savākšanas mērķrādītāja aprēķināšanai ieviest aprēķina metodiku, kas palīdzētu atspoguļot savākšanai pieejamo bateriju atkritumu daudzumu. Ir ļoti svarīgi, lai jaunajā metodikā salīdzinājumā ar pašreizējo metodiku tiktu saglabāts vai palielināts vēriens vides jomā attiecībā uz bateriju atkritumu savākšanu.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

84. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (84) Ņemot vērā ar Direktīvas 2008/98/EK 4. pantu noteikto atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, kas paredz, ka prioritāra ir atkritumu rašanās novēršana, sagatavošana atkalizmantošanai un reciklēšana, un saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 4. punktu un Direktīvas 1999/31/EK (54) 5. panta 3. punkta f) apakšpunktu, savāktās baterijas nedrīkstētu nonākt incinerācijā vai atkritumu poligonos . (84) Ņemot vērā ar Direktīvas 2008/98/EK 4. pantu noteikto atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, kas paredz, ka prioritāra ir atkritumu rašanās novēršana, sagatavošana atkalizmantošanai un reciklēšana, un saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 4. punktu un Direktīvas 1999/31/EK (54) 5. panta 3. punkta f) apakšpunktu, uz savāktajām baterijām nedrīkstētu attiecināt darbības, kas saistītas ar enerģijas ražošanu no atkritumiem vai atkritumu apglabāšanu .

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

87. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (87) Vajadzētu paredzēt, ka apstrādi un reciklēšanu ārpus attiecīgās dalībvalsts vai ārpus Savienības drīkst veikt tikai tad, ja bateriju atkritumu sūtījumi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1013/2006 (58) un Komisijas Regulai (EK) Nr. 1418/2007 (59) un ja apstrādes un reciklēšanas darbības atbilst prasībām, kas piemērojamas šāda veida atkritumiem saskaņā ar to klasifikāciju grozītajā Komisijas Lēmumā 2000/532/EK (60). Šis grozītais lēmums būtu jāpārskata, lai tas atspoguļotu bateriju visa veida ķīmisko sastāvu. Ja šāda apstrāde vai reciklēšana notiek ārpus Savienības, tad, lai to varētu ieskaitīt reciklēšanas efektivitātes mērķrādītājā un citos mērķrādītājos, operatoram, kura vārdā tā tiek veikta, būtu jānosaka pienākums par to ziņot attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un pierādīt , ka apstrāde ir veikta apstākļos , kas ir līdzvērtīgi šajā regulā paredzētajiem. Lai noteiktu, kādām jābūt prasībām, lai apstrādi uzskatītu par līdzvērtīgu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz detalizētiem noteikumiem, kas satur kritērijus līdzvērtīgo apstākļu novērtēšanai. (87) Vajadzētu paredzēt, ka apstrādi , sagatavošanu atkalizmantošanai, sagatavošanu pārprofilēšanai un reciklēšanu ārpus attiecīgās dalībvalsts vai ārpus Savienības drīkst veikt tikai tad, ja bateriju atkritumu sūtījumi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1013/2006 (58) un Komisijas Regulai (EK) Nr. 1418/2007 (59) un ja apstrādes un reciklēšanas darbības atbilst prasībām, kas piemērojamas šāda veida atkritumiem saskaņā ar to klasifikāciju grozītajā Komisijas Lēmumā 2000/532/EK (60). Minētais grozītais lēmums būtu jāpārskata, lai tas atspoguļotu visu veidu bateriju ķīmisko sastāvu , tostarp pievienojot kodus litija jonu bateriju atkritumiem, nolūkā veicināt litija jonu bateriju atkritumu pienācīgu šķirošanu un ziņošanu par tiem . Ja šāda apstrāde vai reciklēšana notiek ārpus Savienības, tad, lai to varētu ieskaitīt reciklēšanas efektivitātes mērķrādītājā un citos mērķrādītājos, operatoram, kura vārdā tā tiek veikta, būtu jānosaka pienākums par to ziņot attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un ar galamērķa valsts kompetentās iestādes dokumentāriem pierādījumiem apliecināt , ka apstrāde tiek veikta atbilstīgi nosacījumiem , kas ir līdzvērtīgi šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, un atbilst attiecīgajām citos Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām vides un cilvēku veselības jomā . Lai noteiktu, kādām jābūt prasībām, lai apstrādi uzskatītu par līdzvērtīgu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz detalizētiem noteikumiem, kas satur kritērijus līdzvērtīgo apstākļu novērtēšanai.

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

87.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (87a) Ja bateriju atkritumus no Savienības eksportē sagatavošanai atkalizmantošanai, sagatavošanai pārprofilēšanai vai reciklēšanai, dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu efektīvi jāizmanto Regulas (EK) Nr. 1013/2006 50. panta 4. punktā paredzētās pilnvaras, lai pieprasītu dokumentārus pierādījumus, kas apliecina atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām. Dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jāspēj sadarboties ar citiem attiecīgajiem dalībniekiem, piemēram, kompetentajām iestādēm galamērķa valstī, neatkarīgām trešo pušu verifikācijas struktūrām vai ražotāju atbildības organizācijām, kas izveidotas paplašinātas ražotāja atbildības shēmu ietvaros un var veikt fiziskas un citu veidu pārbaudes trešās valstīs esošās iekārtās.

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

88. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (88) Rūpnieciskās baterijas un elektrotransportlīdzekļu baterijas, kas vairs nav piemērotas sākotnējam mērķim, kuram tās izgatavotas, var izmantot citam nolūkam kā stacionāras enerģiju uzkrājošās baterijas. Pašlaik sāk veidoties lietotu rūpniecisko un elektrotransportlīdzekļu bateriju otrreizējais tirgus, tāpēc, lai atbalstītu atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas praktisko realizēšanu, būtu jānosaka īpaši noteikumi, kas ļautu lietotas baterijas atbildīgi pārprofilēt, tajā pašā laikā ņemot vērā piesardzības principu un nodrošinot, ka tiešie lietotāji tās var droši izmantot. Būtu jānovērtē visu šādu lietotu bateriju veselības stāvoklis un pieejamā kapacitāte, lai pārliecinātos par to piemērotību lietošanai kādam citam, nevis sākotnējam nolūkam. Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus ar bateriju veselības stāvokļa novērtēšanu saistīto noteikumu īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. (88) Baterijas, kas vairs nav piemērotas sākotnējam mērķim, kuram tās izgatavotas, var izmantot citam nolūkam kā stacionāras enerģiju uzkrājošās baterijas. Pašlaik sāk veidoties lietotu bateriju otrreizējais tirgus, tāpēc, lai atbalstītu atkritum