1.IEVADS

Nodokļu politikai ir liela nozīme ES darbā, veidojot spēcīgāku, konkurētspējīgāku un taisnīgāku ekonomiku ar skaidru sociālo dimensiju. Eiropai ir vajadzīga tāda nodokļu sistēma, kas ir pielāgota iekšējam tirgum un veicina ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju, piesaista ieguldījumus, palīdz radīt darbvietas, veicina inovācijas un stiprina Eiropas sociālo modeli. Nodokļiem būtu jānodrošina stabili ieņēmumi publiskiem ieguldījumiem un izaugsmi veicinošai politikai. Tiem būtu jānodrošina, ka visiem uzņēmumiem ir vienlīdzīgi konkurences apstākļi, juridiskā noteiktība un minimāli šķēršļi, veicot pārrobežu darbību. Tiem vajadzētu būt daļai no plašākas nodokļu sistēmas, kurai pilsoņi uzticas, jo tā ir taisnīga un atbilst sabiedrības sociāli ekonomiskajām vajadzībām. Tāpēc ES prioritātes nodokļu jomā ir vērstas uz šo mērķu sasniegšanu.

2.TŪLĪTĒJA RĪCĪBA, LAI APMIERINĀTU AKŪTAS VAJADZĪBAS — UZŅĒMUMU IENĀKUMA NODOKĻA SISTĒMAS REFORMA

Komisija ir izstrādājusi vērienīgu programmu, lai uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu padarītu taisnīgāku un efektīvāku, labāk pielāgotu modernajai ekonomikai un labāk reaģēt spējīgu uz jaunām problēmām šajā jomā. Šī programma tiek strauji īstenota, un daudzi nozīmīgi darbi jau ir paveikti. Ir sāktas visas iniciatīvas, kas tika pieteiktas Komisijas rīcības plānā par taisnīgu un efektīvu uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmu, un dalībvalstis jau pieņēmušas daudzus jaunus priekšlikumus. Komisija arī virza sava darba jomu ārpus rīcības plānā paredzētā. Saskaņā ar Paziņojumu par papildu pasākumiem, lai veicinātu pārredzamību un cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu, kas sekoja Panamas dokumentu atklājumiem, Komisija ir gatava ātri un efektīvi reaģēt uz problēmām, tiklīdz tādas rodas . Turklāt, lai nodrošinātu taisnīgu un konkurētspējīgu vidi visiem uzņēmumiem ES, Komisija ir veikusi valsts atbalsta izmeklēšanas, lai noskaidrotu, vai konkrētas dalībvalstis ir piešķīrušas nodokļu atvieglojumus izvēlētiem starptautiskiem uzņēmumiem .

Vispirms Komisijas rīcība bija vērsta uz to, lai uzlabotu nodokļu pārredzamību, kas ir būtisks pamats turpmākām reformām. Dalībvalstis 12 mēnešu laikā vienojās par priekšlikumiem par automātisku informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem un pārskatu sniegšanu par katru valsti par nodokļu informāciju attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem . Tas radīs jaunu un nebijušu pārredzamības un sadarbības līmeni starp nodokļu iestādēm uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā. Komisija ierosināja arī publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem, lai nodrošinātu pilsoņiem lielāku pārskatu par uzņēmumu nodokļu praksi. Šim priekšlikumam, kuru patlaban apspriež Padome un Eiropas Parlaments, vajadzētu palīdzēt atjaunot sabiedrības uzticēšanos uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmai un nodrošināt, ka uz uzņēmumiem neattiecas atšķirīgi valstu noteikumi par informācijas atklāšanu sabiedrībai. Paredzams, ka līdz gada beigām tiks panākta vienošanās par priekšlikumu, ar ko nodokļu iestādēm atļauj piekļūt valstu informācijai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu . Eiropas Parlaments un Padome arī ir sākuši strādāt pie savām nostājām par ierosinātajiem grozījumiem Ceturtajā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvā, un tiem būtu strauji jāturpina darbs, lai 2017. gada sākumā varētu sākt trialogus. Turklāt Komisija ir sākusi izskatīt vispiemērotāko regulējumu, lai īstenotu automātisko informācijas apmaiņu par faktiskajiem īpašniekiem Eiropas līmenī, un pēta, kā vislabāk uzlabot pārskatu par agresīvas nodokļu plānošanas shēmu atvieglojošiem un veicinošiem faktoriem. Lielāka nodokļu pārredzamība visā Eiropā palīdzēs atklāt nodokļu plānotājus, kuru mērķis ir agresīva nodokļu plānošana, atklāt kaitniecisku nodokļu praksi un stabilizēt uzņēmumu ienākuma nodokļa vidi, kuras pamatā ir atklātība un uzticēšanās.

Līdztekus tam Komisija arī strādā, lai nodrošinātu, ka visi uzņēmumi, kas darbojas ES, maksā nodokļus tur, kur tiek gūta peļņa un radīta vērtība. Šim principam ir būtiska nozīme taisnīgas un efektīvas nodokļu sistēmas nodrošināšanai, bet to var efektīvi panākt tikai ar kopīgiem un saskaņotiem pasākumiem. Tāpēc Komisija ierosināja jaunu nodokļu apiešanas novēršanas direktīvu , nosakot juridiski saistošus ļaunprātīgas rīcības novēršanas pasākumus visā ES, lai nepieļautu dažus visizplatītākos nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas veidus. Šie tiesību akti, kurus dalībvalstis pieņēma 2016. gada jūlijā, ļāva dalībvalstīm ātri, koordinēti un saskaņoti īstenot saistības, ko tās uzņēmās saskaņā ar ESAO/G20 nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas novēršanas (BEPS) projektu. Tiek pārskatīti arī dalībvalstu preferenciālie režīmi un transfertcenu noteikšanas noteikumi, lai nodrošinātu vienotu ES pieeju jauniem starptautiskiem standartiem. Tas ir ļoti svarīgi, lai nodrošinātu noteiktību uzņēmumiem, tiklīdz reformas tiks īstenotas, un lai novērstu jaunas nepilnības, kas varētu rasties vienotajā tirgū.

Visbeidzot, Komisija ir nākusi klajā ar pasākumiem nodokļu labas pārvaldības veicināšanai globālā mērogā ar mērķi nodrošināt taisnīgus un vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp ES un tās starptautiskajiem partneriem. Dalībvalstis ir apstiprinājušas jauno ārējo stratēģiju faktiskai nodokļu uzlikšanai , ko Komisija iesniedza 2016. gada janvārī, lai aizsargātu nodokļu bāzes pret nodokļu bāzes samazināšanas apdraudējumiem no ārvalstīm. Šīs stratēģijas būtisks elements ir jauns ES sarakstu veidošanas process, kas paredzēts, lai risinātu jautājumus, kuri skar nodokļu jurisdikcijas, kas nesadarbojas, un rosinātu visu trešo valstu jurisdikcijas ievērot nodokļu labas pārvaldības starptautiskos standartus. Pirmie pasākumi šajā sarakstu veidošanas procesā jau ir veikti, un ES kopējais saraksts būtu jāpabeidz 2017. gadā. Tas nodrošinās dalībvalstis ar spēcīgu instrumentu, kas vajadzīgs, lai risinātu jautājumus saistībā ar valstīm, kuras atsakās taisnīgi rīkoties nodokļu lietās. Arī ES Finanšu regula ir pārskatīta, lai novērstu, ka ES līdzekļi tiek novirzīti caur nodokļu oāzēm, un notiek darbs, lai nostiprinātu nodokļu labas pārvaldības noteikumus ES nolīgumos ar trešām valstīm.

3.POZITĪVA UN UZ NĀKOTNI VĒRSTA PROGRAMMA

Iepriekš izklāstītās iniciatīvas ir būtiskas, lai aizsargātu dalībvalstu nodokļu bāzes, nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem un izveidotu taisnīgu un efektīvu nodokļu sistēmu visiem nodokļu maksātājiem. Tās skar aktuālākās mūsdienu problēmas uzņēmumu ienākuma nodokļu jomā. Tomēr ilgtermiņā ir jāturpina iesāktais un jāpievēršas jaunām jomām. Īstermiņa noteikumi drīz var novecot, jo darījumdarbības modeļi un nodokļu plānošanas metodes rodas straujāk, nekā iespējams izstrādāt jaunus risinājumus. Turklāt, pakāpeniski atjauninot starptautiskos, ES vai valstu nodokļu noteikumus, rodas sarežģījumi gan nodokļu administrācijām, gan uzņēmumiem, kuriem nepieciešams tiem pielāgoties. Lai veicinātu nodarbinātību, izaugsmi un ieguldījumus, ir jārada labvēlīga vide darījumdarbībai, samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas un administratīvo slogu, kā arī nodrošinot nodokļu noteiktību. Nodokļu noteiktības nozīmi, veicinot ieguldījumus un stimulējot izaugsmi, nesen atzina G20 valstu vadītāji, un tai pasaules mērogā tiek veltīta galvenā uzmanība. Dalībvalstīm jāatrod līdzsvars, īstenojot nepieciešamās reformas un nodrošinot stabilu, skaidru un prognozējamu nodokļu vidi uzņēmumiem.

ES nepieciešama pozitīva un uz nākotni vērsta sistēma uzņēmumu ienākuma nodokļu jomā. Tai jābūt izaugsmi veicinošai, efektīvai un taisnīgai, kā arī pilnībā jāatbalsta plašākas ES politikas prioritātes tagad un nākotnē. Tas ir pamatojums Komisijas priekšlikumam atjaunot kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB). KKUINB var nodrošināt divas galvenās vajadzības, kas mūsdienās raksturīgas uzņēmumiem un pilsoņiem Eiropā, proti, vajadzību pēc ilgtspējīgas izaugsmes un sociālā taisnīguma, un nostiprināt ES vispārējo ekonomisko un sociālo programmu. Analīze liecina, ka KKUINB var palielināt ieguldījumus ES par 3,4 % un izaugsmi — par 1,2 %.

Komisija pirmo reizi ierosināja KKUINB 2011. gadā, lai stiprinātu vienoto tirgu uzņēmumiem. Priekšlikums bija vērienīgs un stabils, taču tā mēroga dēļ sarunas Padomē nevirzījās tālāk. Tomēr Eiropas Parlaments, uzņēmumi, ieinteresētās personas un daudzas dalībvalstis joprojām stingri atbalstīja KKUINB ideju, ņemot vērā daudzās priekšrocības, ko tā varēja piedāvāt. Turklāt pēdējos gados ir kļuvis skaidrs, ka KKUINB nozīme ir plašāka nekā tikai darījmumdarbībai labvēlīgas nodokļu sistēmas radīšana spēcīgākam vienotajam tirgum.

Tāpēc 2015. gada jūnija rīcības plānā Komisija paziņoja, ka atsāks šo svarīgo projektu, izmantojot labāk pārvaldāmu divu posmu procesu. Pirmajā posmā galvenā uzmanība ir vērsta uz to, lai nodrošinātu kopējo bāzi. Tiklīdz to īstenos, tiks ieviests sarežģītāks konsolidācijas aspekts. Daudzas svarīgas KKUINB priekšrocības ir saistītas ar konsolidācijas aspektu. Tādēļ šo otro posmu atjaunotajā KKUINB nevar neņemt vērā vai no tā atteikties. Darbs pie šā kopuma tiks pabeigts tikai tad, kad būs ieviesta pilnīgā KKUINB.

KKUINB darba atsākšana sniedz iespēju atjaunināt sākotnējo priekšlikumu un pielāgot to jaunajiem uzdevumiem, kas rodas globālajā nodokļu vidē. Vissvarīgākā pārmaiņa — KKUINB būs obligāta visām finanšu grāmatvedības grupām ar konsolidētiem grupas ieņēmumiem, kas pārsniedz EUR 750 miljonus. Tas palīdzēs maksimāli palielināt tās potenciālu kā līdzekli pret nodokļu apiešanu. Tas nozīmē arī to, ka uzņēmumi zinās, ar ko rēķināties, ņemot vērā noteikumus par ļaunprātīgas rīcības novēršanu, un tiem nebūs nepieciešams veikt nevajadzīgas korekcijas. Tādējādi tas palīdzēs izveidot paredzamāku vidi ES uzņēmumiem.

Komisija ir arī ieviesusi priekšlikumā divus jaunus elementus, tiešā veidā atbalstot ES mēroga ekonomikas programmu. Pētniecības un izstrādes izmaksas varēs lielā mērogā atskaitīt, lai veicinātu pētniecību, izstrādi un inovāciju, kas ir galvenie izaugsmes dzinējspēki. Turklāt, lai atbalstītu mazo un inovatīvo darījumdarbību, pastiprināta liela mēroga atskaitīšana tiks nodrošināta maziem darbību uzsākušiem uzņēmumiem bez saistītiem uzņēmumiem. Ar KKUINB tiks atrisināts arī jautājums par kropļojošo parāda preferenciālo režīmu salīdzinājumā ar pašu kapitālu, lai veicinātu spēcīgu kapitāla tirgu savienību un lielāku finansiālo stabilitāti ES.

4.MODERNA, VIENKĀRŠA, NOTEIKTA — LABĀKA UN EFEKTĪVĀKA NODOKĻU VIDE UZŅĒMUMIEM

Uzņēmumiem vienotajā tirgū ir vajadzīga vienkārša, stabila un tiesiski noteikta vide, kurā tie varētu attīstīties. Jānodrošina, lai būtu tikai minimāli nodokļu šķēršļi, ja uzņēmumi darbojas pārrobežu mērogā, un tie nebūtu jāapgrūtina ar nevajadzīgu administratīvo slogu un izmaksām. ES ir vajadzīga uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma, kas ir pielāgota 21. gadsimta darījumdarbības realitātei un kas rosina uzņēmumus, piesaista ieguldītājus un palīdz visiem uzņēmumiem — gan lieliem, gan maziem.

4.1. Vienota uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma vienotajam tirgum

Raugoties no nodokļu viedokļa, KKUINB ievērojami uzlabos vienotā tirgus darbību. Pārrobežu uzņēmumi, aprēķinot ar nodokli apliekamo peļņu ES, gūs labumu no vienotu noteikumu kopuma (nevis no dažādu valstu sistēmu kopuma). Tie varēs iesniegt vienu deklarāciju par visām savām darbībām ES, izmantojot “vienas pieturas aģentūras” sistēmu, un sadarboties tikai ar vienu dalībvalsti, nevis vairākām nodokļu iestādēm. Konsolidācija nozīmēs arī to, ka zaudējumus vienā dalībvalstī varēs automātiski izlīdzināt ar peļņu citā, tādējādi ļaujot pārrobežu uzņēmumiem izmantot tādu pašu režīmu kā tikai iekšzemē strādājošiem uzņēmumiem.

Ierosinātajā direktīvā par KKUINB atjaunošanu Komisija ir saglabājusi tādu pašu vērienīgu pieeju konsolidācijai, kā tas bija sākotnējā priekšlikumā. Tomēr divu posmu pieeja aizkavēs šīs priekšrocības izmantošanu. Lai to kompensētu, Komisija ir ierosinājusi, ka uzņēmumiem provizoriski vajadzētu būt pieejamai vienkāršai un stabilai sistēmai pārrobežu zaudējumu izlīdzināšanai kopējās bāzes ietvaros, kamēr nav panākta vienošanās par konsolidāciju.