3.2.

Papildus finanšu palielinājumam ir dažas jaunas un inovatīvas idejas, ko EESK vēlas uzsvērt kā tieši no priekšlikuma pārņemtus aspektus, kuri ir svarīgi šim atzinumam. Tāpēc EESK vēlētos īsi norādīt uz šādiem aspektiem: a) “Apvārsnis Eiropa” trīs pīlāru struktūra. Kā norādījusi Eiropas Komisija, “Apvārsnis Eiropa” nav revolūcija, bet gan evolūcija. Tādējādi tā ir balstīta uz trim galvenajiem pīlāriem: atvērtu zinātni, kurā ietilpst Eiropas Pētniecības padome (EPP), Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības (MSCA) un pētniecības infrastruktūras; globālajām problēmām un rūpniecības konkurētspēju, kas ietver piecas kopas: veselību, iekļaujošu un drošu sabiedrību, digitālo jomu un rūpniecību; klimatu, enerģētiku un mobilitāti, pārtiku un dabas resursus; un atvērtās inovācijas pīlāru, kurā ietilpst Eiropas Inovācijas padome (EIP), Eiropas inovācijas ekosistēmas un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT). Minēto trīs pīlāru pamatā būs pasākumi Eiropas pētniecības telpas stiprināšanai. b) Eiropas Inovācijas padomes (EIP) izveide ar mērķi palīdzēt ES kļūt par līderi tirgu radošas inovācijas jomā; Eiropa ir centusies sasniegt šo mērķi jau daudzus gadus, taču – par spīti šiem centieniem, par spīti izcilām idejām un stiprai inovatīvajai un zinātniskajai kopienai – izaugsmes un darbvietu radīšanas līmenis neatspoguļo minēto centienu līmeni. Tādējādi saskaņā ar Komisijas priekšlikumu tiks izveidota vienas pieturas aģentūra, lai visdaudzsološākās liela potenciāla un revolucionārās tehnoloģijas pārnestu no laboratorijas uz tirgu, un sniegta palīdzība novatoriskākajiem jaunuzņēmumiem un sabiedrībām izvērst to idejas. Jaunā EIP palīdzēs apzināt un finansēt strauji mainīgas augsta riska inovācijas, kam ir spēcīgs potenciāls radīt pilnīgi jaunus tirgus. Tā nodrošinās tiešu atbalstu novatoriem, izmantojot divus galvenos finansējuma instrumentus – vienu agrīnajiem posmiem, bet otru attīstībai un inovāciju ieviešanai tirgū. Tas papildinās Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (EIT). EESK uzskata, ka EIP būtu jākoncentrējas uz ļoti inovatīviem un revolucionāriem MVU un jaunuzņēmumiem. c) EIT ietvaros priekšlikumi turpmākām EIT zināšanu un inovācijas kopienām (ZIK) tiks norādīti EIT stratēģiskajā inovāciju programmā (SIP). EESK uzskata, ka to skaits nebūtu ievērojami jāpalielina, bet gan jāsaglabā ierobežots saskaņā ar pētniecības un inovācijas vides vienkāršošanas principu. Turklāt turpmākajām ZIK būtu jāgarantē dažādu Eiropas valstu pārstāvība, proti, attiecībā uz jaunrades centru atrašanās vietu. Būtu jāstiprina uzņēmējdarbība, ko veicina akadēmiskais pīlārs (piemēram, izglītošana uzņēmējdarbībā; spēcīgas pārdisciplīnu sadarbības veicināšana starp rūpniekiem un mācībspēkiem; un topošo novatoru gaidāmo prasmju apzināšana). d) ES pētniecības un inovācijas uzdevumu noteikšana, koncentrējoties uz globālajām problēmām un rūpniecības konkurētspēju. Šī pieeja varētu būt sekmīgs veids sabiedrības un iedzīvotāju iesaistei nosakāmajos uzdevumos, un tā radīs kopienas izjūtu, kas varētu būt svarīga, lai gūtu ievērojamus rezultātus un ietekmi. Piemēru vidū varētu būt gan cīņa pret vēzi, gan tīrs transports, no plastmasas brīvi okeāni vai drošs un tīrs ūdens visiem. Šie uzdevumi tiks izstrādāti kopā ar iedzīvotājiem, ieinteresētajām personām, Eiropas Parlamentu un dalībvalstīm. EESK, kas ir organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāve, ir gatava sniegt aktīvu ieguldījumu šajā kopizstrādes procesā. e) Inovācijas potenciāla maksimāla palielināšana Eiropas Savienībā un Eiropas pētniecības telpas stiprināšana. Atbalsts tiks divkāršots tām dalībvalstīm, kuras uzrāda zemu pētniecības un inovācijas potenciālu. Turklāt sinerģijas ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (piemēram, strukturālajiem un kohēzijas fondiem) atvieglos finansējuma koordinēšanu un apvienošanu un palīdzēs reģioniem ieviest inovāciju un panākt sviras efektu ES līmenī. f) Lielāka atvērtība. “Atvērtas zinātnes/atvērtas inovācijas” princips kļūs par “Apvārsnis Eiropa” darbības principu, prasot atvērto piekļuvi publikācijām un datiem. Tas veicinās rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, to ieviešanu tirgū un palielinās ar ES finansējumu radīto rezultātu inovācijas potenciālu. g) Jauna Eiropas partnerību paaudze un palielināta sadarbība ar citām ES programmām. Tiek sagaidīts, ka “Apvārsnis Eiropa” racionalizēs to partnerību skaitu, ar kurām ES ir kopīga programma vai ko tā līdzfinansē ar tādiem partneriem kā rūpniecība, pilsoniskā sabiedrība un finansējuma aģentūras, lai palielinātu minēto partnerību efektivitāti un ietekmi uz Eiropas politikas prioritāšu īstenošanu. “Apvārsnis Eiropa” veicinās efektīvu un operatīvu saikni ar citām turpmākajām ES programmām, piemēram, kohēzijas politiku, Eiropas Aizsardzības fondu, Digitālās Eiropas programmu un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kā arī ar starptautisko kodolsintēzes enerģētikas projektu ITER. h) Kopīgais pētniecības centrs (KPC), Komisijas zinātnes un zinātības dienests arī turpmāk dos ieguldījumu, sniedzot zinātniskus ieteikumus, tehnisku atbalstu un veicot īpašus pētījumus.