Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par visā ES piemērojamā sadarbspējīgā eCall pakalpojuma ieviešanu /* COM/2013/0315 final - 2013/0166 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Šis priekšlikums ir Komisijas eCall stratēģijas daļa, kas attiecas uz ārkārtas izsaukumu centrāļu (ĀIC) infrastruktūru; Komisijas eCall stratēģijas pamatā ir trīsdaļīga regulatīvā pieeja, kas aptver transportlīdzeklī uzstādīto sistēmu, telesakaru tīklus un ĀIC. 1.1. Vispārīgais konteksts Ceļu satiksmes drošība ir viens no galvenajiem Eiropas Savienības transporta politikas elementiem. 2011. gadā uz ES ceļiem aptuveni 1,1 miljonā ceļu satiksmes negadījumu gāja bojā apmēram 30 000 tūkstoši cilvēku, bet vairāk nekā 1,5 miljoni cilvēku tika savainoti. Līdztekus traģiskajiem dzīvības zaudējumiem un traumām šie negadījumi rada arī ekonomisko slogu — ikgadējas izmaksas sabiedrībai aptuveni 130 miljardu euro apmērā. ES ir cieši apņēmusies samazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu (negadījumu novēršana jeb aktīvā drošība), kā arī mazināt notikušo negadījumu negatīvās sekas (pasīvā drošība) un uzlabot neatliekamās palīdzības pakalpojumu un pēcnegadījuma medicīniskās aprūpes efektivitāti (terciārā drošība). Šajā kontekstā eCall var ievērojami palīdzēt samazināt satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu un mazināt ceļu satiksmes negadījumu traumatismu. Pēc neatliekamās palīdzības izsaukuma uz satiksmes negadījumu ik minūte ir izšķirīga, glābjot dzīvību un samazinot traumu smagumu. eCall ierīces brīdina palīdzības dienestus nekavējoties, pat ja autovadītājs vai pasažieris ir bezsamaņā vai cita iemesla dēļ nespēj piezvanīt, un, kā aprēķināts, paātrina glābēju ierašanos par aptuveni 40 % pilsētu teritorijās un 50 % lauku teritorijās. eCall var arī būtiski samazināt sastrēgumus, ko izraisa satiksmes negadījumi, un tādējādi arī sastrēgumus uz Eiropas ceļiem kopumā. Tāpēc sadarbspējīga eCall pakalpojuma saskaņota īstenošana visā ES ir bijusi Komisijas darba kārtībā kopš 2005. gada, un nu tā ir kļuvusi par prioritāru darbību ceļu satiksmes drošības uzlabošanā un ITS ieviešanā Eiropā. Brīvprātīgas ieviešanas pieejas ietvaros Komisija savā 2005. gada paziņojumā "eCall nodrošināšana iedzīvotājiem"[1] aktīvi aicināja valstu un reģionu valdības rīkoties un veikt ieguldījumus vajadzīgās eCall neatliekamās palīdzības infrastruktūras izveidē ar mērķi 2009. gadā ieviest pakalpojumu visas Eiropas mērogā. Komisija arī lūdza Eiropas standartizācijas organizācijas (ETSI, CEN) sagatavot vajadzīgos kopīgos Eiropas standartus un sniedza tām attiecīgu atbalstu. 2009. gada 21. augusta paziņojumā "eCall: laiks ieviest"[2] tā ziņoja par eCall ieviešanā paveikto un secināja, ka brīvprātīgā pieeja nav bijuši pietiekama. Komisija norādīja: ja līdz 2009. gada beigām netiks panākts ievērojams progress, tā apsvērs regulējošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka eCall standarta aprīkojums tiek uzstādīts visos jaunajos transportlīdzekļos Eiropā, sākot ar konkrētām kategorijām (pasažieru automobiļi un vieglie kravas automobiļi). 2010. gada augustā stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīva 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem[3], kurā viena no sešām prioritārajām darbībām, kas identificētas specifikāciju pieņemšanai, bija "saskaņoti nodrošināt visā ES piemērojamu sadarbspējīgu eCall sistēmu". Savā neleģislatīvajā rezolūcijā "Ziņojums par eCall — jaunu tālruņa līnijas 112 pakalpojumu iedzīvotājiem"[4], kas tika pieņemta 2012. gada 3. jūlijā, Eiropas Parlaments pauda viedokli, ka tas: – "uzskata, ka eCall jābūt publiskai visu ES aptverošai transportlīdzeklī uzstādītai neatliekamās palīdzības zvanu sistēmai, kuras pamatā ir zvans 112 un kopīgi Eiropas mēroga standarti"; – "atgādina, ka Komisijas ietekmes novērtējumā ir konstatēts, ka regulatīvu pasākumu pieņemšana nolūkā nodrošināt obligātu eCall ieviešanu patlaban ir vienīgais veids, kā sasniegt visus vēlamos rezultātus"; – "mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu Direktīvas 2007/46/EK kontekstā, lai nodrošinātu publiskas eCall sistēmas, kuras pamatā ir zvans 112, obligātu uzstādīšanu līdz 2015. gadam visos jaunajos automobiļos, kam piešķirts tipa apstiprinājums, un visās dalībvalstīs"; – "atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada 8. septembra ieteikumu un mudina dalībvalstis un mobilo sakaru tīklu operatorus (MSTO) vēlākais līdz 2014. gada beigām ieviest ieteikumā ietvertos vajadzīgos pasākumus un uzlabojumus"; "tomēr pauž nožēlu, ka savlaicīgi rīkojās tikai 18 dalībvalstis; aicina pārējās dalībvalstis to darīt pēc iespējas ātrāk"; – "mudina Komisiju līdz 2012. gada beigām ITS direktīvas ietvaros pieņemt kopējas ĀIC specifikācijas un iesniegt priekšlikumu direktīvai par eCall ieviešanu". eCall ieviešana arī īstenos rīcības plānu "CARS 2020", kas ir iekļauts 2012. gada 8. novembra paziņojumā "CARS 2020 — rīcības plāns konkurētspējīgai un ilgtspējīgai Eiropas autobūves nozarei"[5]. 2012. gada 26. novembrī Komisija pieņēma Deleģēto regulu (ES) Nr. 305/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES papildina attiecībā uz sadarbspējīga ES mēroga eCall pakalpojuma saskaņotu nodrošināšanu[6], kura nosaka specifikācijas ārkārtas izsaukumu centrāļu (ĀIC) infrastruktūras modernizācijai, kas vajadzīga eCall izsaukumu pienācīgai saņemšanu un apstrādei, lai nodrošinātu saskaņotā ES mēroga eCall pakalpojuma savietojamību, sadarbspēju un nepārtrauktību. 1.2. Priekšlikuma pamatojums Ņemot vērā, ka līdz 2009. gada beigām, izmantojot eCall brīvprātīgas ieviešanas pieeju, netika gūtas vērā ņemamas sekmes, Komisija nolēma veikt ietekmes novērtējumu, lai noskaidrotu, kurš politikas risinājums būtu vispiemērotākais Eiropas Savienības mēroga eCall pakalpojuma ieviešanai Eiropā. Kā paskaidrots ietekmes novērtējumā[7], eCall ir nepieciešami trīs veidu pasākumi: konkrētas sistēmas uzstādīšana transportlīdzekļos, mobilo sakaru tīklu operatoru spēja pārraidīt konkrēta formāta ziņojumus un, visbeidzot, neatliekamās palīdzības izsaukumu centrāļu (jeb ĀIC — ārkārtas izsaukumu centrāļu) spēja apstrādāt šos ziņojumus. Sistēma var būt darbspējīga tikai tad, ja vienlaikus darbojas visas trīs daļas. Ietekmes novērtējumā tika secināts, ka vislabākais risinājums eCall efektīvai ieviešanai ir "regulatīvā" pieeja. eCall pamatā būtu vienotā Eiropas neatliekamās palīdzības dienesta numura 112 izsaukšanai vajadzīgā aprīkojuma ar tipa apstiprinājumu uzstādīšana visos transportlīdzekļos Eiropā, sākot ar konkrētu kategoriju transportlīdzekļiem, kā arī sistēma eCall izsaukumu apstrādei telesakaru tīklos un ĀIC. Šī pieeja darītu eCall pieejamu visiem Eiropas pilsoņiem kā ES mēroga pakalpojumu, paātrinātu eCall lietošanas sākšanu un atraisītu visu šā pakalpojuma potenciālu glābt dzīvību un mazināt traumu smagumu. Attīstot līnijas 112 standarta rūpnīcas iekārtas vai darbojoties līdzās tām, lietotājam var sniegt papildu ārkārtas un/vai pievienotās vērtības pakalpojumus, kas dod papildu drošību un ekonomisko labumu. Līdz ar to Komisija 2011. gada 8. septembrī nāca klajā ar regulatīvu pasākumu stratēģiju eCall ieviešanai un pieņēma pirmo šās stratēģijas daļu, ko veidoja Komisijas ieteikums[8] par atbalstu visu ES aptverošiem eCall pakalpojumiem elektronisko sakaru tīklos neatliekamās palīdzības zvanu pārraidīšanai no transportlīdzekļa, pamatojoties uz 112 zvanu (eCall). Lai pabeigtu savu eCall stratēģijas īstenošanu un nodrošinātu, ka trīs iesaistītās ieinteresēto personu grupas (mobilo sakaru tīklu operatori, valstu neatliekamās palīdzības dienesti un automobiļu ražošanas nozare) līdz 2015. gadam laicīgi un paralēli ieviesīs eCall pakalpojumu, kura pamatā ir tālruņa numura 112 izsaukums, Komisija plāno pieņemt šādus pasākumus: – Transportlīdzeklī iebūvētā sistēma — priekšlikums saskaņā ar shēmu, kas paredzēta Direktīvā 2007/46/EK, nosakot eCall obligātu ieviešanu visos jaunos M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu tipos (pasažieru automobiļos un vieglajos kravas automobiļos). – Mobilo sakaru tīkli — iepriekš minētais Komisijas ieteikums attiecībā uz eCall. – Ārkārtas izsaukumu centrāles — iepriekš minētās deleģētās regulas pieņemšana saskaņā ar Direktīvu 2010/40/ES, lai noteiktu ĀIC specifikācijas. Direktīvas 2010/40/ES 6. panta 2. punkts nosaka, ka Komisijai ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc tam, kad pieņemtas vajadzīgās specifikācijas prioritārajai darbībai, attiecīgā gadījumā un pēc tam, kad tā ir veikusi ietekmes novērtēšanu, kurā iekļauta izmaksu un ieguvumu analīze, ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikums saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 294. pantu par šās prioritārās darbības ieviešanu. Tas ir konkrētais mērķis šim priekšlikumam, kas papildina Komisijas eCall stratēģijas "ĀIC" daļu. Šie dažādie teksti ir papildinoši, un kopā tie ļaus līdz 2015. gada 1. oktobrim padarīt līnijas 112 eCall pakalpojumu pilnīgi darbspējīgu. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI 2.1. Apspriedes ar ieinteresētajām personām Šā priekšlikuma sagatavošanas procesā ir veikta izvērsta apspriešanās ar galvenajām ieinteresētajām personām. Tajā ņemtas vērā visas eCall ietekmes novērtēšanas gaitā veiktās konsultācijas. Saistībā ar tām īpaši jāmin, piemēram, būtisks to ieinteresēto personu ieguldījums, kuras līdzdarbojās vairākos forumos, piemēram, Eiropas eCall īstenošanas platformā (EeĪP), eCall ĀIC ekspertu grupā un eCall ieviešanas grupā e-drošības un i-mobilitātes foruma ietvaros, kā arī sabiedriskajā apspriešanā par eCall ieviešanu no 2010. gada 19. jūlija līdz 19. septembrim. Priekšlikumā tiek ņemtas vērā arī diskusijas sanāksmēs ar ekspertiem no dalībvalstīm, EEZ valstīm un Šveices 2011. gada 13. oktobrī, 2012. gada 29. maijā, 19. jūnijā un 3. jūlijā, kurās gatavoja specifikācijas ĀIC. Šajās sanāksmēs piedalījās arī pārstāvji no Eiropas Parlamenta un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja[9]. Visbeidzot, šajā priekšlikumā ir ņemts vērā arī Eiropas ITS konsultatīvās grupas 25 dalībnieku atzinums; minēto grupu veido ITS pakalpojumu sniedzēju, lietotāju apvienību, transporta un iekārtu operatoru, ražošanas nozares pārstāvju, sociālo partneru, profesionālo apvienību, vietējo iestāžu un citu saistītu forumu augsta līmeņa pārstāvji[10]. 2.2. Ietekmes novērtējums un izmaksu un ieguvumu analīze Veicot eCall ietekmes novērtējumu attiecībā uz trim ierosinātajiem risinājumiem, tostarp vēlamāko — regulatīvo pasākumu — risinājumu, tika veikta izvērsta izmaksu un ieguvumu analīze. Attiecībā uz izraudzītā risinājuma (3. risinājuma) izmaksu un ieguvumu analīzi trīs plānotie eCall regulatīvie pasākumi (transportlīdzeklī uzstādāmas iekārtas, telesakaru nodrošinājums, ĀIC) nav cits no cita nošķirami. ĀIC izmaksas var aplēst atsevišķi no eCall iniciatīvas transportlīdzeklī uzstādāmo iekārtu un telesakaru nodrošinājuma izmaksām, taču ieguvumus var novērtēt tikai attiecībā uz eCall iniciatīvu kopumā. 2.2.1. Galveno ar ĀIC saistīto izmaksu analīze Līnijas 112 eCall apstrādes robežizmaksas par katru ĀIC, kas pienācīgi aprīkota, lai varētu apstrādāt tālruņa numura 112 izsaukumus ar informāciju par atrašanās vietu — E112 izsaukumus — (šādu pienākumu nosaka Universālā pakalpojuma direktīva[11]), ietver šādas izmaksas: – izmaksas par iekšjoslas modemu serveri (no EUR 3000 līdz EUR 20 000 atkarā no eCall skaita); – izmaksas par programmatūru minimālā datu kopuma (MDK) dekodēšanai un par integrēšanu ĀIC programmatūrā; – izmaksas par apmācību. Šīm izmaksām jāpieskaita ikgadējās izmaksas par ekspluatāciju. Kad eCall izsaukumus saņems ĀIC, kas saņem arī citus neatliekamās palīdzības izsaukumus, lielākā daļa šo izmaksu būs ietvertas parastajās darbības izmaksās. Citādi tās būs atkarīgas no tā, cik operatoru būs nepieciešams paredzamā eCall zvanu skaita apstrādei[12]. Saskaņā ar aplēsēm ĀIC modernizēšanas aptuvenās izmaksas varētu būt vidēji 1,1 miljons euro uz dalībvalsti[13]. Šīs aplēses ir iegūtas, veicot klasteru analīzi, kuras pamatā ir valsts iedzīvotāju blīvums, ceļu satiksmes negadījumu tipoloģija, ceļu un neatliekamās palīdzības sniegšanas infrastruktūra un citu veidu vispārīga statistika. Dažādu valstu izmaksas būtiski atšķiras atkarā ne vien no ĀIC skaita, bet arī no ĀIC modernizēšanai izraudzītā tehniskā risinājuma. Papildu informāciju sniedza pirmsieviešanas izmēģinājuma projekts HeERO[14] (no 2011. gada janvāra līdz 2013. gada janvārim), kurā iesaistījās deviņu dalībvalstu un asociēto valstu iestādes, kā arī četrdesmit partneri. Projekta mērķis bija sagatavoties vajadzīgās infrastruktūras ieviešanai, tostarp tādas sadarbspējīgas un saskaņotas transportlīdzeklī uzstādītas neatliekamās palīdzības izsaukumu sistēmas ieviešanai, kuras pamatā ir tālruņa numura 112 izsaukums. Projektam sekos izmēģinājuma projekts HeERO2, kas sākts 2013. gada sākumā un kas ilgs 24 mēnešus, iesaistot vēl deviņas dalībvalstis un asociētās valstis. HeERO izmēģinājuma projekts ir palīdzējis pierādīt, ka inovatīvi risinājumi var samazināt izmaksas salīdzinājumā ar visai konservatīvo pieeju, kas tika izmantota eCall ietekmes novērtējumā, it īpaši attiecībā uz tām dalībvalstīm, kurās ir daudz ĀIC. Tajā arī apstiprinājās, ka ieviešanas aplēstās un faktiskās izmaksas ir paredzētajās robežās. 2.2.2. Galveno ieguvumu analīze Ieguvumi, kas tika konstatēti ietekmes novērtējumā un vairākos pētījumos, tostarp valstu pētījumos, ir, piemēram, šādi: – bojāgājušo skaita samazinājums (ja visi transportlīdzekļi būtu aprīkoti ar eCall — no 1 % līdz 10 % atkarā no valsts iedzīvotāju blīvuma un ceļu un neatliekamās palīdzības sniegšanas infrastruktūras)[15]; – ievainojumu nopietnības samazinājums (par 2–15 %)[16]; – ceļu satiksmes negadījumu izraisīto satiksmes sastrēgumu radīto izmaksu samazinājums. Tā iemesls ir efektīvāka negadījumu pārvaldība — par negadījumu nekavējoties tiek paziņots ĀIC, tāpēc par to var paziņot tālāk attiecīgajam ceļu satiksmes vadības kontroles centram, kas var nekavējoties par to informēt citus ceļu satiksmes dalībniekus, tādējādi palīdzot samazināt sekundāro negadījumu skaitu; – glābšanas dienestu darbības atvieglošana un lielāka glābēju (piemēram, ugunsdzēsēju brigādes) drošība, kad no transportlīdzekļiem tiek atbrīvoti tajos iesprostoti cilvēki, jo MDK sniedz arī informāciju par degvielas veidu; – mazāka avārijas izsaukumu infrastruktūra autoceļu malās, jo katrs ceļu satiksmes dalībnieks varēs veikt neatliekamās palīdzības izsaukumu no sava transportlīdzekļa. 2.2.3. Izmaksu un ieguvumu attiecība Ieguvumu apmērs ir aprēķināts arī monetāri, un ir veikta gan dažādo risinājumu, gan dažādo ietekmes kategoriju izmaksu un ieguvumu analīze[17]. Aprēķini ir veikti par laikposmu līdz 2033. gadam, jo ir paredzams, ka vēlamākā politikas risinājuma īstenošanas gadījumā minētais gads būs eCall pakalpojuma pilnīgas izplatības gads. || 1. politikas risinājums ES neveic pasākumus || 2. politikas risinājums Brīvprātīgas rīcības pieeja || 3. politikas risinājums Regulatīvie pasākumi Ieguvumu un izmaksu attiecība || 0,29 || 0,68 || 1,74 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Juridiskais pamats Direktīvas 2010/40/ES 6. panta 2. punktā ir noteikts, ka vēlākais dienā, kad pagājuši 12 mēneši pēc to specifikāciju pieņemšanas, kas vajadzīgas noteiktai prioritārai darbībai, Komisija, iepriekš veikusi ietekmes novērtējumu, ietverot izmaksu un ieguvumu analīzi, attiecīgā gadījumā saskaņā ar LESD 294. pantu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par šo specifikāciju ieviešanu. 3.2. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Saskaņā ar subsidiaritātes principu (Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 3. punkts) ES līmeņa pasākumi var notikt tikai tad, ja dalībvalstis pašas nevar pietiekami labi īstenot paredzētos mērķus, līdz ar to atbilstoši ierosinātās darbības mērogam vai iedarbībai tie ir labāk sasniedzami ES līmenī. Ceļu satiksmes drošība ir ārkārtīgi nozīmīgs jautājums visā Eiropas Savienībā un visiem tās iedzīvotājiem — 500 miljoni pilsoņu 27 dalībvalstīs izmanto vairāk nekā 230 miljonus transportlīdzekļu uz vairāk nekā 5 miljoniem km ceļu. Sadarbspējīga ES mēroga eCall pakalpojuma iniciatīvas galīgais mērķis ir visos Eiropas transportlīdzekļos ieviest minimālās funkcijas, kas ļautu nodrošināt to, ka neatliekamās palīdzības dienesti pienācīgi apstrādātu neatliekamās palīdzības izsaukumus. Šobrīd autobraucienu ikgadējais skaits visās dalībvalstīs pārsniedz 100 miljonus, un šis skaits pieaug, jo Eiropas Savienības konsolidācija kļūst aizvien izteiktāka (brīvas preču aprites, personu brīvas pārvietošanās un pakalpojumu brīvas aprites ietekmē). Pakalpojuma sadarbspēju un nepārtrauktību visā Eiropā nevar pienācīgi panākt atsevišķas dalībvalstis vienas pašas, tāpēc ir jāīsteno pasākumi ES līmenī. Turklāt rīcība ES līmenī, izmantojot kopējus Eiropas eCall standartus, ko apstiprinājušas Eiropas standartizācijas organizācijas (CEN un ETSI), nodrošinās neatliekamās palīdzības pakalpojuma efektīvu sniegšanu visā Eiropā — piemēram, gadījumos, kad transportlīdzeklis atrodas ārvalstīs, — un palīdzēs izvairīties no tirgus sadrumstalotības (kas varētu rasties, ja parādītos daudzi dažādi valstu un/vai patentēti privātā sektora risinājumi, kuri tiktu īstenoti dažādos veidos). Tāpat kā pakalpojumu 112 un E112 ieviešanas gadījumā ES līmeņa eCall ir izstrādāts tā, lai ierobežotu ietekmi uz ieinteresētajām personām vērtības radīšanas ķēdē (automobiļu rūpniecības nozari, mobilo sakaru tīklu operatoriem, dalībvalstīm, ĀIC) un šo ietekmi sadalītu taisnīgi. Pašreizējais priekšlikums aicina dalībvalstis ieviest nepieciešamo eCall ĀIC infrastruktūru, kas vajadzīga visu eCall zvanu pienācīgai saņemšanai un apstrādei to teritorijā, saskaņā ar specifikācijām, kas noteiktas Komisijas 2012. gada 26. novembra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 305/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES papildina attiecībā uz sadarbspējīga ES mēroga eCall pakalpojuma saskaņotu nodrošināšanu, lai nodrošinātu ES mēroga eCall pakalpojuma sadarbspēju, savietojamību un nepārtrauktību. Tiek plānots panākt, lai valstu un reģionālo iestāžu finansiālās un administratīvās izmaksas būtu pēc iespējas mazākas un atbilstu sasniedzamajiem mērķiem. Būtiska ieviešanas daļa (ĀIC organizēšana) ir atstāta valsts lēmējiestāžu ziņā. Dalībvalstis modernizēs ĀIC infrastruktūru tādā veidā, kas ir vispiemērotākais valsts/lokālajai arhitektūrai, un tādējādi tiks ņemtas vērā katrai dalībvalstij raksturīgās grūtības un apstākļi. Katra dalībvalsts varēs organizēt savus neatliekamās palīdzības dienestus izmaksu ziņā maksimāli efektīvi un atbilstīgi tās vajadzībām, ieskaitot iespēju filtrēt zvanus, kas nav ārkārtas izsaukumi un kurus nedrīkst apstrādāt eCall ĀIC, jo īpaši attiecībā uz manuāli aktivizētajiem eCall zvaniem. 3.3. Sīkāks priekšlikuma skaidrojums 1. pants liek dalībvalstīm līdz 2015. gada 1. oktobrim ieviest nepieciešamo eCall ĀIC infrastruktūru, kas vajadzīga visu eCall izsaukumu pienācīgai saņemšanai un apstrādei to teritorijā. 2. pants liek dalībvalstīm ziņot Komisijai par šā lēmuma īstenošanā paveikto ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc tam, kad šis lēmums stājies spēkā. Lēmuma 3. pantā ir noteikts, ka tas stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē ES budžetu. 5. IZVĒLES ELEMENTI · Eiropas Ekonomikas zona Ierosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ svarīgu jautājumu, tādēļ tas būtu jāattiecina arī uz Eiropas Ekonomikas zonu. 2013/0166 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par visā ES piemērojamā sadarbspējīgā eCall pakalpojuma ieviešanu (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[18], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[19], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvas 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem[20] 3. panta d) punktu viena no prioritārajām darbībām, kas identificētas specifikāciju un standartu izstrādei un lietošanai, ir saskaņoti nodrošināt visā ES piemērojamu sadarbspējīgu eCall pakalpojumu. (2) Direktīvas 2010/40/ES 6. pants nosaka, ka Komisijai ir jāpieņem deleģētie akti par specifikācijām, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu intelektisku transporta sistēmu (ITS) ieviešanas un izmantošanas savietojamību, sadarbspēju un nepārtrauktību attiecībā uz prioritārajām darbībām. (3) Komisijas 2012. gada 26. novembra Deleģētā regula (ES) Nr. 305/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES papildina attiecībā uz sadarbspējīga ES mēroga eCall pakalpojuma saskaņotu nodrošināšanu[21], nosaka specifikācijas ārkārtas izsaukumu centrāļu (ĀIC) infrastruktūras modernizācijai, kas vajadzīga eCall izsaukumu pienācīgai saņemšanu un apstrādei, lai nodrošinātu saskaņotā ES mēroga eCall pakalpojuma savietojamību, sadarbspēju un nepārtrauktību. (4) Direktīvas 2010/40/ES 6. panta 2. punkts nosaka, ka Komisijai ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc tam, kad pieņemta iepriekš minētā deleģētā regula, attiecīgā gadījumā un pēc tam, kad tā ir veikusi ietekmes novērtēšanu, kurā iekļauta izmaksu un ieguvumu analīze, ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikums saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu par šo specifikāciju ieviešanu. (5) Ir paredzams, ka sadarbspējīgais ES mēroga eCall pakalpojums, samazinot neatliekamās palīdzības dienestu reaģēšanas laiku, samazinās ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu Savienībā, kā arī tajos gūto traumu smagumu. Ir arī paredzams, ka sadarbspējīgais ES mēroga eCall pakalpojums nodrošinās sabiedrībai ietaupījumus, uzlabojot negadījumu pārvaldību un samazinot satiksmes sastrēgumus un sekundāro negadījumu skaitu. (6) Lai nodrošinātu pakalpojuma sadarbspēju un nepārtrauktību visā Savienībā un samazinātu īstenošanas izmaksas Savienībai kopumā, ir vajadzīgs, lai visas dalībvalstis ieviestu eCall prioritāro darbību saskaņā ar kopīgajām specifikācijām, kas noteiktas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 305/2013. Tam nebūtu jāskar katras dalībvalsts tiesības izmantot papildu tehniskos līdzekļus, lai apstrādātu citus ārkārtas izsaukumus. (7) Kā jau pieredzēts ar citām neatliekamās palīdzības izsaukumu sistēmām, manuāli aktivizēto eCall izsaukumu starpā var būt arī palīdzības izsaukumi. Ja nepieciešams, dalībvalstis var īstenot visus tehniskos un organizatoriskos līdzekļus šo palīdzības izsaukumu filtrēšanai, lai nodrošinātu, ka eCall ĀIC apstrādā tikai patiesus neatliekamās palīdzības zvanus. (8) Ņemot vērā to, ka šās direktīvas mērķi — proti, nodrošināt sadarbspējīga ES mēroga eCall pakalpojuma saskaņotu ieviešanu un garantēt pakalpojuma sadarbspēju un nepārtrauktību visā Eiropā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un/vai privātajā sektorā, un to, ka minētās rīcības mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz minētā mērķa sasniegšanai nepieciešamo, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Dalībvalstis ne vēlāk kā 2015. gada 1. oktobrī ievieš nepieciešamo eCall ĀIC infrastruktūru, kas vajadzīga visu eCall izsaukumu pienācīgai saņemšanai un apstrādei, kuri vajadzības gadījumā ir attīrīti no zvaniem, kas nav ārkārtas izsaukumi, savā teritorijā saskaņā ar specifikācijām, kas noteiktas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 305/2013, lai nodrošinātu visā ES piemērojamā sadarbspējīgā eCall pakalpojuma savietojamību, sadarbspēju un nepārtrauktību. Tas neskar katras dalībvalsts tiesības organizēt savus neatliekamās palīdzības dienestus izmaksu ziņā maksimāli efektīvi un atbilstīgi tās vajadzībām, ieskaitot iespēju filtrēt zvanus, kas nav ārkārtas izsaukumi un kurus nedrīkst apstrādāt eCall ĀIC, it īpaši attiecībā uz manuāli aktivizētajiem eCall zvaniem. 2. pants Ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā dalībvalstis ziņo Komisijai par šā lēmuma īstenošanā paveikto. Ziņojumā ir jāietver vismaz to kompetento iestāžu saraksts, kuras novērtē eCall ĀIC darbību atbilstību Deleģētās regulas (ES) Nr. 305/2013 3. punktā uzskaitītajām prasībām, eCall ĀIC saraksts un apkalpotā ģeogrāfiskā teritorija, atbilstības testu apraksts un privātuma un datu aizsardzības protokolu apraksts. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 4. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] COM(2005) 431 galīgā redakcija. [2] COM (2009) 434. [3] OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp. [4] P7_TA(2012)0274. [5] COM(2012) 636 final. [6] OV L 91, 3.4.2013., 1. lpp. [7] SEC(2011) 1019 galīgā redakcija. [8] 2011/750/ES. [9] Darba kārtību un protokola kopsavilkumu sk. http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=1941. [10] http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2736. [11] Direktīvas 2002/22/EK 26. pants. [12] SEC(2011) 1019 galīgā redakcija, III pielikums. [13] SEC(2011) 1019 galīgā redakcija, XIV pielikums. [14] http://ec.europa.eu/information_society/apps/projects/factsheet/index.cfm?project_ref=270906. [15] SEiSS, E-MERGE, eIMPACT, AINO pētījumi. Aprēķinu sīkāku analīzi sk. eCall ietekmes novērtējuma IV pielikumā. [16] SEiSS, E-MERGE, eIMPACT, AINO pētījumi. Aprēķinu sīkāku analīzi sk. eCall ietekmes novērtējuma IV pielikumā. [17] SEC(2011) 1019 galīgā redakcija, IV un XIV pielikums. [18] OV C [..], [..], [..]. lpp. [19] OV C [..], [..], [..]. lpp. [20] OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp. [21] OV L 91, 3.4.2013., 1. lpp.