[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 27.2.2008 COM(2008) 110 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAI Ziņojums par Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai {SEC(2008) 259} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAI Ziņojums par Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai Kopsavilkums Sākot pildīt savus pienākumus, pašreizējā Komisija nosprauda stratēģisko mērķi saņemt pozitīvu ticamības deklarāciju no Eiropas Revīzijas palātas. Lai sekmētu šā mērķa sasniegšanu, Komisija 2006. gada janvārī pieņēma „Rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai”[1], pamatojoties uz Revīzijas palātas ieteikumiem[2], Eiropas Parlamenta rezolūciju par budžeta izpildes apstiprināšanu 2003. gadam[3] un Ekonomikas un finanšu padomes ( ECOFIN ) 2005. gada 8. novembra secinājumiem. Rīcības plānā tika apskatīts jautājums par nepilnību novēršanu Komisijas tā brīža kontroles struktūrās un norādītas 16 jomas, kurās līdz 2007. gada beigām veicami pasākumi. Savā starpposma progresa ziņojumā 2007. gada martā[4] Komisija izklāstīja sasniegto progresu un paziņoja par dažiem papildu pasākumiem. Divu gadu laikā, kopš tika sākti 16 pasākumi, 7 no tiem jau ir pabeigti, 6 – gandrīz jau pabeigti, bet trīs pasākumus nebija iespējams īstenot vai tos īsteno citādā veidā. 1. attēlā dots pārskats par stāvokli katrā pasākumu grupā un pirmais ietekmes novērtējums. Rīcības plāna termiņš bija 2007. gada beigas, lai varētu veikt pasākumus. Pasākumu norises gaita sīki izklāstīta šā ziņojuma pielikumā. Ir dots pasākumu ietekmes pirmais novērtējums, bet laika gaitā kļūdas samazināsies un ticamības līmenis tikai pieaugs, jo veikto pasākumu ietekme uz izmantotajām kontroles sistēmām jau ir jūtama. 1. attēls. Rīcības plāna īstenošana un ietekme Pasākumu grupa | Stāvoklis 2007. gada martā | Stāvoklis 2008. gada februārī | Ietekme 2008. gada februārī | Vienkāršošana un kopēji kontroles principi (1.-4. pasākums) | ■■□□□ | ■■■■■ | ■□□□□ | Pārvaldības deklarācijas un revīzijas ticamība (5.-8. pasākums) | ■■□□□ | ■■■■□ | ■□□□□ | Vienotas revīzijas pieeja: rezultātu apmaiņa un izmaksu un ieguvumu prioritāšu noteikšana (9.-11. pasākums) | ■■□□□ | ■■■■□ | ■□□□□ | Nozarēm raksturīgi trūkumi (12.-16. pasākums). | ■■■□□ | ■■■■□ | ■□□□□ | 1. attēlā redzams, ka Komisija ir ievērojusi vērienīgā rīcības plāna īstenošanas grafiku, kura termiņš beidzās 2007. gada 31. decembrī. Tā faktiskā ietekme uz kļūdu intensitāti būs jūtama tikai vēlākajā posmā. Rīcības plāna mērķis bija radīt pamatu pozitīvai ticamības deklarācijai ( DAS ). Pabeigtie pasākumi ir ļāvuši precizēt un nostiprināt iekšējās kontroles struktūru Kopienas programmām. Līdz galam nepabeigtie pasākumi tiks pabeigti 2008. gadā. Galvenie nepabeigtie pasākumi ir šādi: - 7. pasākums – „saskaņoto procedūru” izstrāde izglītības un kultūras jomā – tika atlikts līdz 2008. gadam Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta revīzijas metodoloģijas atjaunināšanas dēļ. Šo darbu pabeigs 2008. gada decembrī; - 10. pasākums – datu vākšana par kontroles izmaksām lauksaimniecības un struktūrfondu jomā – ir pabeigts, un tiek veikta tā analīze. Rezultāti tiks iekļauti paziņojumā 2008. gada oktobrī (skatīt turpmāk); - 11.N pasākums – izmaiņas ABAC sistēmā 2008. gada februārī – ļaus precīzi izsekot daudzgadu atgūtajām summām, sākot no 2008. gada; un - 16. pasākums – paraugu atlases rokasgrāmata Komisijas dienestiem, kā arī specializēta paraugu atlases rokasgrāmata struktūrfondiem būs pieejama 2008. gada vasarā. Šā gada laikā tiks pabeigta struktūrfondu revīzijas rokasgrāmatas pārskatīšana, lai ņemtu vērā jaunos noteikumus. Neraugoties uz veiktajiem pasākumiem, dažās jomās Palāta joprojām atrod pārāk daudz kļūdu. 2006. gada ticamības deklarācijās strukturālās darbības, kuras īstenoja ar dalībvalstu starpniecību un izmantojot ārējo palīdzību, ko vadīja īstenotājas organizācijas, saņēma negatīvu Palātas novērtējumu. Kā Palāta savā „atzinumā par vienotu revīziju” norādīja, pareiza izpratne par risku un izmaksu un ieguvumu kontroli ir būtiski svarīgs elements, formulējot kontroles stratēģijas un novērtējot to rezultātus. Komisija sagatavos paziņojumu 2008. gada oktobrim par kontroles sistēmu izmaksām un ieguvumiem un nenovērsto risku analīzi, ko ģenerāldirektorātiem ir jāiekļauj savos 2007. gada darbības pārskatos par tām politikas jomām, kurām Palāta ir devusi negatīvu novērtējumu. Rīcības plāna mērķis ir novērst trūkumus iekšējās kontroles struktūrā un atbalstīt virzību uz pozitīvu ticamības deklarāciju. Tā kā dažādajiem pasākumiem jau ir zināmi panākumi, to ietekme uz kontroles efektivitāti kļūs aizvien jūtamāka. Šajā ziņojumā sniegts pārskats par pasākumiem, kas veikti laikā pēc iepriekšējā progresa ziņojuma iesniegšanas 2007. gada maijā. RīCīBAS PLāNA īSTENOšANA UN IETEKME Katra pasākumu norises gaita aprakstīta nākamajās sadaļās un sīkāk izklāstīta pielikumā. Vienkāršošana un kopēji kontroles principi (1.-4. pasākums) 1. pasākums: Vienkāršot tiesību aktu, kas ierosināti laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam Pasākums pabeigts : savā „atzinumā par vienotu revīziju” Palāta norādīja, ka vienkāršiem, skaidriem un viegli piemērojamiem noteikumiem ir izšķiroši svarīga loma kļūdas riska samazināšanā. Pēc rīcības plāna pieņemšanas iespējas turpināt 2007.–2013. gadam ierosināto tiesību aktu vienkāršošanu papildus jau saskaņotajiem noteikumiem bija diezgan ierobežotas. Tālab vienkāršošana – atbildība, ko Komisija dala ar likumdevēja iestādi – netika īstenota tik plašā mērogā kā cerēts, lai gan atsevišķās nozarēs, tostarp lauku attīstības un strukturālo darbību jomā, ir ieviesti kļūdu samazināšanai paredzētie elementi. Piemēram, iekšējās kontroles sistēmas, kas ietver dalītu pārvaldību, jaunajos tiesību aktos ir izklāstītas daudz skaidrāk un atbilst vienotas revīzijas principam[5]. Taču sarežģīti noteikumi vēl aizvien ir vērā ņemams kļūdu avots. Kopš 2007. gada marta ziņojuma Komisija ir precizējusi noteikumus, izmantojot pamatnostādnes[6] par jaunajiem struktūrfondu tiesību aktiem. Tā turpinās sniegt atbalstu un jaunus norādījumus, ja vajadzīgs. Tāpat Komisija nodrošinās, lai nākamajos tiesību aktu projektos tiktu iekļauti skaidri un vienkārši noteikumi. Ietekme : Procentuālā daļa no budžeta, kas izlietota, izmantojot vienreizējus maksājumus. ■□□□□ Iespējamā attīstība : gaidāmas nelielas izmaiņas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. Tiks ierosināta tiesību aktu tālāka vienkāršošana nākamajam tiesību aktu plānošanas periodam. 2. pasākums: Iekļaut kopējās iekšējās kontroles principus priekšlikumā pārskatītajai Finanšu regulai Pasākums ir atcelts, bet to īsteno citādā veidā : kā norādīts 2007. gada marta progresa ziņojumā, šo pasākumu atcēla, jo likumdevējs atteicās iekļaut Finanšu regulā atsevišķu iekšējās kontroles principu. Šā pasākuma mērķis ir sasniegts ar 28.a panta starpniecību, kurš paredz, ka „budžetu izpilda saskaņā ar efektīvu un rezultatīvu iekšējo kontroli”. 3. pasākums: Izveidot un labāk saskaņot kontroles stratēģiju un pietiekamu ticamības pierādījumu noformējumu Pasākums pabeigts : gada darbības pārskati ir pamats, kas Kolēģijai ļauj uzņemties atbildību par tās dienestu veikto pārvaldību. Tādēļ iekšējās kontroles sistēmas skaidrs noformējums ir ļoti svarīgs elements, lai lietotāji varētu saprast, kas ir ticamības pierādījumu pamatā. 2007. gadā tika izstrādātas „iekšējās kontroles veidnes” katram pārvaldības veidam, aprakstot iekšējās kontroles sistēmu konsekventā un konspektīvā veidā un ierosinot loģisku struktūru ģenerāldirektorāta ticamības deklarācijai. Šo veidņu pamatā ir kopējs formāts, kas pieļauj nelielu elastīgumu, lai pielāgotos ģenerāldirektorātu vajadzībām. Minētās veidnes izmantos 2007. gada darbības pārskatos, un pārraudzības un lietpratēju novērtējuma process nodrošinās to konsekventu pielietojumu. Ģenerāldirektorāti tiks rosināti sniegt precīzu skaidrojumu par sistēmas nepilnībām, kā arī pasākumiem, ko tie veic, lai novērstu šīs nepilnības. Ietekme : 3. pasākuma rezultātā ir uzlabojusies 2006. gada darbības pārskatu (GDP) kvalitāte, par ko liecina daudz pozitīvāks novērtējums, ko ERP sniedz savā gada ziņojumā par GDP kvalitāti; labāka izpratne par dažādajām kontroles sistēmām. ■■ □□□ . Iespējamā attīstība : Būtiski uzlabojumi gaidāmi 2007. gada darbības pārskatos, kas liecinās par pastiprinātiem pastāvīgajiem norādījumiem, stingrāku lietpratēju novērtējumu un – dalītas pārvaldības jomā – dalībvalstu iesniegto gada kopsavilkumu izmantošanu. 3.N pasākums: Stiprināt saikni starp pietiekamiem ticamības pierādījumiem un maksājumiem. Pasākums pabeigts : Kopsavilkuma ziņojumā par 2006. gadu ir skaidri izklāstītas atrunas vispārējās ticamības nodrošināšanai, norādot arī konkrētās nozares un/vai attiecīgās dalībvalstis. Tajā norādītas attiecīgās finanšu korekcijas un pārtrauktie maksājumi. Šādu pieeju izmanto aizvien vairāk. Ietekme : Struktūrfondu jomā Komisijas rīcības plāns, kura mērķis ir pastiprināt uzraudzību dalītas pārvaldības jomā[7], jau ir izveidojis ļoti tiešu saikni starp revīzijas konstatējumiem, atrunām un reģionu vai dalībvalstu rīcības plāniem, tādējādi nodrošinot to, ka 2008. gadā lēmumi par maksājumu pārtraukšanu un finanšu korekcijām tiks pieņemti laikus. ■□□□□ . Iespējamā attīstība : Struktūrfondu rīcības plāna īstenošana nodrošinās to, ka pietiekamu ticamības pierādījumu trūkuma rezultātā vai nu tiks uzlabotas sistēmas, vai pārtraukti maksājumi un finanšu korekcijas. 4. pasākums: Sākt iestāžu dialogu par riskiem, kas būtu pieļaujami notikušajiem darījumiem Pasākums ir atcelts, bet tas ir jāīsteno 10. pasākuma ietvaros : ar samērīgām izmaksām nav iespējams nodrošināt nulles risku. Palāta ir norādījusi, ka Komisijai jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai pietiekami mazinātu kļūdas risku. Tā uzsvēra, ka ir nepieciešams definēt „pieļaujamo riska līmeni” un pielāgot kontroles sistēmas tā nodrošināšanai. Lai gan likumdevēja iestāde šo jēdzienu neiekļāva pārskatītajā Finanšu regulā, Komisija turpinās šā pasākuma īstenošanu kopā ar 10. un 11. pasākumu (skatīt turpmāk). Pārvaldības deklarācijas un revīzijas ticamība (5.-8. pasākums) 5. pasākums: Veicināt operatīvā līmeņa pārvaldības deklarācijas un kopsavilkumu pārskatus valsts līmenī Pasākums pabeigts : dalītas pārvaldības tiesību akti 2007.-2013. gadam prasa dalībvalstīm sniegt gada revīzijas atzinumu un sīku informāciju par kontroles rezultātiem. Turklāt pārskatītā Finanšu regula paredz gada kopsavilkumu par pieejamajām revīzijām un deklarācijām, kas nosūtāms pirmo reizi līdz 2008. gada 15. februārim (par 2007. gadu). Lauksaimniecības jomā maksājumu aģentūru vadībai jāsniedz ikgadējās ticamības deklarācijas. Pienākums sagatavot gada kopsavilkumu tika precizēts Regulas Nr. 885/2006 7. panta 5. punktā, un 2007. gada decembrī dalībvalstīm tika nosūtītas sīki izstrādātas papildu pamatnostādnes. 2007. gada oktobrī Fondu koordinācijas komitejai tika iesniegtas sīki izstrādātas pamatnostādnes struktūrfondiem, un 2007. gada decembrī tās tika izplatītas galīgajā redakcijā. Komisija uzsvērti pasvītroja kopsavilkumu nozīmi un līdz 27. februārim saņēma kopsavilkumus par struktūrfondiem no 25 dalībvalstīm. Lai gan no šiem dokumentiem iegūto ticamības pierādījumu raksturu var novērtēt tikai pēc šo dokumentu satura un kvalitātes pārbaudes, Komisija uzskata to par panākumu, kas ir pamats turpmākā progresa sasniegšanai. Tā kā šis process turpinās un sākas 2007.-2013. gada programmu īstenošana, kopsavilkumi nodrošinās papildu pārliecību par pārskatu ticamību. Komisija nosūtīs atgādinājumus tām valstīm, no kurām kopsavilkumi vēl nav saņemti (Austrija un Vācija), un noteiks šīm valstīm viena mēneša termiņu šīs prasības izpildei. Četras dalībvalstis (Īrija, Grieķija, Luksemburga un Čehijas Republika) nav sniegušas informāciju par 2000.-2006. gada programmām. Saskaņā ar spēkā esošajiem finanšu noteikumiem kopsavilkumu sniegšana ir juridisks pienākums. Ja situācija tām dalībvalstīm, kas nav sniegušas kopsavilkumu, neuzlabosies vai ja kopsavilkumu saturs neatbildīs Finanšu regulā paredzētajām prasībām, Komisija ir nolēmusi sākt pienākumu neizpildes procedūru. Lauksaimniecības jomā gandrīz visi maksājumu aģentūru vadītāji (75 no 83) līdz 2008. gada 1. februārim iesniedza gada pārskatus kopā ar ticamības deklarāciju un sertifikācijas ziņojumu (pārējie jāsaņem līdz februāra beigām). Visām dalībvalstīm, kurās ir akreditēta vairāk nekā tikai viena maksājumu aģentūra, ir pienākums iesniegt gada kopsavilkumu līdz 2008. gada 15. februārim. Visas dalībvalstis ievēroja šo termiņu, izņemot vienu dalībvalsti, kura, kā paredzams, izdarīs to līdz marta beigām. Komisija pauda gandarījumu par Nīderlandes valdības brīvprātīgi iesniegto deklarāciju un tai pievienoto ziņojumu un Nīderlandes Revīzijas palātas atzinumu. Tā atzinīgi novērtēja arī Dānijas Augstākās revīzijas iestādes veikto ES izdevumu apstiprināšanu un AK paziņojumu par tās ieceri veikt pasākumus šajā jomā. Komisija atbalstīs šāda veida iniciatīvas valsts līmenī. Ietekme : Augstāka ticamības pakāpe dalītas pārvaldības jomā ■■ □□□ Iespējamā attīstība : Gaidāmi pakāpeniski kontroles sistēmu uzlabojumi, jo process ir integrēts un dalībvalstis uzņemas lielāku atbildību par ES fondiem (atkarībā no dalībvalstu atbilstības līmeņa). 6. pasākums: Pārbaudīt pārvaldības deklarāciju lietderību jomās, kurās netiek īstenota dalīta un netieša centralizēta pārvaldība Pasākums ir atcelts, bet tas ir jāīsteno citādā veidā : Pārvaldības deklarāciju attiecināšana uz ārpolitiku netika uzskatīta par rentablu pasākumu, kas varētu nodrošināt augstāku ticamības pakāpi, jo pastāvēja risks, ka tas varētu dublēties ar saņēmēju spēkā esošajām līgumsaistībām finanšu pārvaldības jomā. Tika uzskatīts, ka iekšpolitikas jomā lietderīgāk būtu paaugstināt ticamības pakāpi, izmantojot revīzijas sertifikātus (skatīt 7. pasākumu turpmāk). Ietekme : Skatīt 7. pasākumu turpmāk. 7. pasākums: Veicināt labo praksi, lai uzlabotu revīziju izmaksu un ieguvumu attiecību projektu līmenī Pasākums daļēji pabeigts : Komisijas iekšējās kontroles struktūras daudzos gadījumos balstās uz citu revidentu darbu, tostarp uz dalībvalstu iestāžu darbu dalītas pārvaldības jomā un līgumrevidentu darbu centralizētas tiešas pārvaldības jomā. Lai gūtu efektīvus rezultātus visos revīzijas līmeņos, ir vajadzīgas skaidras darba procedūras un pilnvaras. Komisija ir pārskatījusi savas procedūras revīzijas atzinumiem un revidentu darba kvalitātei un neatkarībai. Tās pieeja ārējai palīdzībai un Septītajai pētniecības pamatprogrammai balstījās uz starptautiskiem standartiem par „saskaņotajām procedūrām”. Šajās procedūrās un tām pievienotajās pamatnostādnēs ir skaidri definēts uzdevumu apjoms, ziņojumu formāts un saturs, akreditācijas prasības un revidenta pienākumi. Šo pieeju 2008. gadā ieviesīs arī izglītības un kultūras jomā. Tiesību akti 2007.-2013. gadam struktūrfondu jomā nosaka dalībvalstu dažādo iestāžu funkcijas (tostarp sertifikācijas iestādes uzdevumu apstiprināt izdevumu deklarācijas un revīzijas iestādes uzdevumu sniegt gada revīzijas atzinumu). Tiek pārskatīta struktūrfondu revīzijas rokasgrāmata, lai ņemtu vērā jaunās normatīvās prasības. Tā ietvers paraugu atlases rokasgrāmatu Komisijas Regulas (EK) Nr. 1828/2006 16. pantam, ko apsprieda kopā ar dalībvalstīm 2007. gada novembrī un ko plānots pabeigt līdz 2008. gada vidum. Lauksaimniecības jomā gada izdevumu apstiprināšana, sākot ar 2007. finanšu gadu, ietver maksājumu aģentūru iekšējās kontroles procedūru pareizu darbību, un sertifikācijas iestādēm ir jāpārbauda un jāapstiprina kontroles statistika un pēcmaksājumu pārbaudes. Ietekme : Standartizācijas un revīzijas darba kvalitātes uzlabošana un kvalitatīvāki pārskati par reprezentatīvo kļūdu intensitāti □□□□□ Iespējamā attīstība : Kļūdu intensitātes pakāpeniska samazināšanās 8. un 8.N pasākums: Veicināt papildu ticamības pierādījumus no augstāko revīzijas iestāžu puses 8. pasākums pabeigts : kaut arī neatkarīgas augstākās revīzijas iestādes nav iekšējās kontroles struktūras daļa, tām kā nacionālo publisko izdevumu ārējiem revidentiem ir nozīmīga loma valsts – tostarp ES – līdzekļu revīzijā. Komisija ir sniegusi datus par maksājumiem, kas veikti 2005. un 2006. gadā, visām augstākajām revīzijas iestādēm un turpinās sniegt šādu informāciju. 8.N pasākums gandrīz jau pabeigts : Komisija kopā ar Slovēnijas Augstāko revīzijas iestādi veica gadījumu izpēti, kas tai ļāva uzlabot standarta pārskatu kvalitāti. Tas veicinās to izmantošanu augstākajās revīzijas iestādēs nākotnē valsts revīzijas kontekstā. Ietekme : Arvien lielāks skaits augstāko revīzijas iestāžu izmanto Komisijas datus un sniedz pārskatus par ES līdzekļu izlietojumu ■□□□□ Iespējamā attīstība : Augstākās revīzijas iestādes ir neatkarīgas, bet to loma pakāpeniski varētu pieaugt, jo Komisijas ziņojumu kvalitāte uzlabojas. Vienotas revīzijas pieeja: rezultātu apmaiņa un izmaksu un ieguvumu prioritāšu noteikšana (9.-11. pasākums) 9. un 9.a1N pasākums: Izstrādāt efektīvus instrumentus revīzijas un pārbaužu rezultātu apmaiņai un veicināt vienotas revīzijas pieeju Pasākums gandrīz jau pabeigts: Palāta ierosināja iekodēt revīzijas rezultātus kopējā datubāzē[8]. Komisija ir integrējusi revīzijas datus savā finanšu un grāmatvedības sistēmā, lai veicinātu revīziju saskaņošanu un datu apmaiņu starp ģenerāldirektorātiem: šobrīd ir reģistrētas vairāk nekā 2 700 revīzijas. Ģenerāldirektorāti, kas izmanto dalītas pārvaldības sistēmu, koordinē revīzijas ar dalībvalstīm un pārrauga revīzijas gaitu ar IT sistēmu, regulāru pārskatu un ikgadējo koordinācijas sanāksmju starpniecību. Tiesību akti 2007.-2013. gadam struktūrfondu jomā prasa saskaņot pārbaudes starp dažādiem dalībniekiem kontroles ķēdē, un revīzijas iestādei jāsagatavo revīzijas stratēģija apstiprināšanai Komisijā 9 mēnešu laikā pēc programmas pieņemšanas, ko atjaunina un pārskata abpusēji katru gadu. Notiek sistēmas revīzijas ziņojumu apmaiņa starp Komisiju un valstu revīzijas dienestiem. 2007. gadā tika organizēti mācību semināri par jauno regulu revīzijas un kontroles noteikumiem gandrīz visu dalībvalstu struktūrfondu revīzijas iestādēm, lai veicinātu kopējo izpratni par jauno tiesību aktu prasībām. Ietekme : Revīzijas darbības un revīzijas metodoloģijas labāka koordinācija. ■□□□□ Iespējamā attīstība : Saskaņotāks un kvalitatīvāks revīzijas darbs. Aizvien lielāka valstu revīzijas iestāžu darba izmantošana. 10. un 10.N pasākums: Sagatavot kontroles izmaksu sākotnējo aprēķinu un analīzi un izskatīt kontroles ieguvumu un izmaksu attiecību Pasākums tiek īstenots: Komisija pabeidz kontroles izmaksu novērtējumu lauksaimniecības, ERAF un tiešās centralizētās pārvaldības jomā. Šā novērtējuma rezultāti būs pamats Komisijas paziņojumam 2008. gada oktobrī, kurā tiks apskatīts jautājums par kontroles sistēmu izmaksām un ieguvumiem un nenovērstā riska analīzi, ko ģenerāldirektorātiem ir jāiekļauj savos 2007. gada darbības pārskatos par tām politikas jomām, kurām Palāta ir devusi negatīvu novērtējumu. Šis paziņojums būs pamats turpmākajām diskusijām par atlikuma standartkļūdu risku. Analīze par programmas dizainparauga ietekmi uz risku, kas paredzēts 10.N pasākumam, ir veikta lēnāk nekā plānots, galvenokārt tādēļ, ka nav attiecīgo centralizēto datu. Ietekme : Izpratne par nenovērstā riska līmeņiem galvenajās politikas jomās ■□□□□ . Iespējamā attīstība : Atkarīga no paveiktā darba kontroles rezultātiem līdz 2008. gada oktobra paziņojumam 11. pasākums: Atgūtās summas un kontroles ieguvumi Pasākums gandrīz jau pabeigts : daudzus kontroles ieguvumus ir grūti izsvērt skaitliski (atturoša un preventīva iedarbība, revīzijas sistēmu ietekme uz dalībvalstu vai saņēmēju pārvaldības un kontroles sistēmām). Tādēļ analīze šajā posmā attiecas tikai uz kvantitatīvi nosakāmiem ieguvumiem (atgūtās summas un maksājumu samazināšanās). Ietekme : Kontroles ieguvumu kvantitatīva noteikšana kļūdaini izmaksātu summu atgūšanas ziņā □□□□□ Iespējamā attīstība : 11.N pasākuma ietvaros, sākot ar 2008. gadu, tiks savākta pilnīga informācija. 11.N pasākums: Kļūdaini izmaksātu summu atgūšana Pasākums tiek īstenots : informācija par atgūtajām summām ir sniegta 2005. un 2006. gada pārskatos. Taču tieša saikne starp kontroles rezultātiem un atgūtajām summām vēl nav izveidota. Lai nodrošinātu iespēju konstatēt un izsekot kontroles finanšu rezultātiem, centrālā finanšu un grāmatvedības sistēma no 2008. gada 28. februāra reģistrēs informāciju par kontroles iestādi un kļūdu veidiem. Šo informāciju, ko ar atpakaļejošu datumu iekodēs visām atgūtajām summām, kuru atgūšana sākta 2008. gadā, iekļaus 2008. gada pārskatos, kurus iesniegs 2009. gada martā. Tas ļaus inter alia salīdzināt gadu, kurā kļūda izdarīta, ar gadu, kurā šī kļūda konstatēta, un būs pamats daudzgadu atgūšanas sistēmu efektivitātei. Vienlaikus Komisija 2007. gada oktobrī kā pielikumu gada ziņojumam par struktūrfondiem iekļāva informāciju par Komisijas labojumiem un pirmo reizi sniedza skaitļus par finanšu korekciju izpildi valsts līmenī, izmantojot dalībvalstu atceltās un atgūtās summas. Komisija 2008. gadā veiks pasākumus, lai nodrošinātu labāku atbilstību pārskatu sniegšanas prasībām, un pārbaudīs to datu precizitāti, ko sniedz dalībvalstu paraugs. Ietekme : Pierādījumi, ka daudzgadu kontroles sistēmas efektīvi labo kļūdas □□□□□ Iespējamā attīstība : Tiks savākti pilnīgi dati 2008. gadam par struktūrfondu korekcijām, un Komisijas korekcijas tiks ievadītas tieši grāmatvedības sistēmā. Nozarēm raksturīgi trūkumi (12.-16. pasākums) 12. un 12.N pasākums: Novērst trūkumus, ko atklājuši iesaistītie dienesti Pasākums pabeigts : Komisija nodrošinās, lai daudzgadu revīzijas stratēģija turpinātu nodrošināt līdzsvaru starp risku un izlases veida paraugu[9]. Struktūrfondu jomā ir izstrādātas sīkas pamatnostādnes par revīzijas paraugu atlasi atbilstīgi starptautiskajiem standartiem, lai veicinātu dalībvalstu revīzijas iestāžu pārbaužu saskanību[10]. Komisija ir sniegusi norādījumus par paraugpraksi ārējās revīzijas struktūras līgumu pārvaldības jomā, lai nodrošinātu konsekvenci un ļoti kvalitatīvus revīzijas rezultātus[11]. Sestās pamatprogrammas revīzijas stratēģija, kas balstās uz saņēmēju sīku analīzi, pēc ERP domām, „ir labs pamats Palātas konstatēto problēmu risināšanai”[12]. Atzīstot, ka šī pieeja nav tieši piemērojama visām jomām, Komisija līdz 2008. gada jūlijam, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta darbā ar revīzijas stratēģiju pētniecības jomā, sniegs saviem dienestiem ieteikumus par paraugu atlases stratēģiju. Salīdzinot ar 45 revīzijām, kas veiktas 2006. gadā Sestajai pamatprogrammai, Pētniecības ģenerāldirektorāts pārpildīja 2007. gada marta progresa ziņojumā paredzēto plānu – 300 revīzijas[13], to vietā veicot 378 revīzijas 2007. gadā. Informācija par šo revīziju rezultātiem tiks sniegta ģenerāldirektorātu gada darbības ziņojumos. Šis darbs turpināsies 2008. gadā, un revīzijas rezultātu pakāpeniska apzināšana un attiecīgās korekcijas un atgūtās summas sniegs skaidru priekšstatu par nenovērsto risku Sestajai pamatprogrammai. Ietekme : Kļūdu pakāpeniska samazināšanās visiem pārvaldības veidiem. ■□□□□ Iespējamā attīstība : Pakāpeniski uzlabojumi Revīzijas palātas sniegtajā novērtējumā 13. pasākums: Analizēt kontroli dalītas pārvaldības gadījumā reģionālā līmenī un esošo pārskatu vērtību Pasākums pabeigts : Par struktūrfondiem atbildīgie ģenerāldirektorāti savos gada darbības ziņojumos ietver informāciju par to, kā tie novērtējuši dalībvalstu kontroles sistēmas. Šis novērtējums daļēji balstās uz informāciju, ko sniedz dalībvalstis savos gada kopsavilkumos par pieejamajām revīzijām (skatīt 5. pasākumu iepriekš). Ietekme : Uzlabota dalībvalstu kontroles sistēmu kvalitāte, ko apliecina gada darbības ziņojumu process un ERP novērtējums. ■□□□□ Iespējamā attīstība : Uzlabojumi Palātas novērtējumā, bet dažādām dalībvalstīm tie var būt atšķirīgi 14. pasākums: Sniegt precīzākus norādījumus kļūdas riska pārvaldībai struktūrfondu jomā Pasākums pabeigts : Par struktūrfondiem atbildīgie ģenerāldirektorāti 2007. gadā izdeva norādījumus par revīzijas stratēģiju un atbilstības novērtējumu (dokumenti, kas revīzijas iestādēm jāiesniedz attiecīgi 12 un 9 mēnešu laikā pēc programmas pieņemšanas), gada kopsavilkumiem un finanšu korekcijām nelikumību novēršanai publiskā iepirkuma jomā. 2008. gadā norādījumi par paraugu atlasi, sistēmu novērtējumu, kā arī pārskatītie norādījumi par pamatlīmeņa pārvaldības verificēšanu un sertificēšanu tiks pārskatīti, lai ņemtu vērā jauno regulu noteikumus. 2008. gada vidū ir plānots seminārs vadošajām iestādēm. Ietekme : Samazināta kļūdu intensitāte, pateicoties veiksmīgai norādījumu īstenošanai. □□□□□ Iespējamā attīstība : 2008. gadā izdos būtiski uzlabotus norādījumus visos pamatjautājumos. 15. pasākums: Veicināt „uzticēšanās līgumus” struktūrfondu jomā Visām dalībvalstīm šis pasākums netiks pabeigts, bet to īstenos ar 2007.-2013. gada tiesību aktu starpniecību : uzticēšanās līgumi ir parakstīti ar sešām dalībvalstīm: Austriju, Apvienoto Karalisti (Velsu), Dāniju, Portugāli, Slovēniju un Igauniju. Nākamos līgumus varētu parakstīt 2008. gadā, ja revīzijas rezultāti rādīs, ka nosacījumi ir izpildīti. Kaut arī Komisija nav sasniegusi tālejošo mērķi parakstīt līgumus ar visām dalībvalstīm (2000.-2006. gadam), šīs iniciatīvas veicināšana ir bijusi pamats uzlabojumiem revīzijas darba koordinācijā un salīdzinošās analīzes procedūras izstrādei. Šīs iniciatīvas pamatkoncepcija ir iestrādāta struktūrfondu 2007.-2013. gada tiesību aktos. Ietekme : Aizvien labāka informētība par kontroli dalībvalstīs ■□□□□ Iespējamā attīstība : Tā kā 2007.-2013. gada programmas ir īstenotas, ir gaidāmi uzlabojumi dalībvalstu kontroles sistēmās un aizvien lielāks skaits dalībvalstu izpildīs „uzticēšanās līgumu” prasības. 16. pasākums: Izveidot vienotas pamatnostādnes katrai politikas grupai Pasākums jāpabeidz : ir sagatavotas iekšējās pamatnostādnes par akreditāciju, apmācību un ārējo revidentu uzraudzību. Grupa, kas darbojas pētniecības jomā, ir izstrādājusi revīzijas rokasgrāmatu Sestajai pamatprogrammai, lai veicinātu konsekventu revīzijas darbu. Revīzijas rokasgrāmatas struktūrfondiem pārskata atbilstoši jaunajiem tiesību aktiem. Pētniecības jomā ir izstrādātas kopējās pieejas izlases veida paraugam. Progress citās jomās ir lēnāks, bet ir veikta analīze un sagatavots paraugu atlases rokasgrāmatas projekts, tostarp strukturālām darbībām, pilnveidojot 2007.-2013. gada tiesību aktos noteiktos principus. Tās tiks pabeigtas līdz 2008. gada vidum un nodotas dienestu rīcībā. Ietekme : Revīzijas principu un metožu standartizēšana. Piemēram, labāka informācija par kļūdu intensitāti, izmantojot kopējas paraugu atlases pamatnostādnes ■□□□□ Iespējamā attīstība : Ietekme, kas pierādāma pētniecības jomā 2008. gadam, būs arī citās nozarēs. Secinājumi Tiks novērsta lielākā daļa rīcības plānā norādīto trūkumu. Pasākumi, kas vēl nav pabeigti, tiks pabeigti 2008. gadā, kas nozīmē to, ka integrēta iekšējās kontroles struktūra, kas paredzēta 2006. gadam, drīz būs ieviesta. Lai panāktu progresu riska pārvaldības un nenovērstā riska jomā, Komisija turpinās strādāt pie izmaksu/ieguvumu un riska līdzsvarošanas. Tā atzinīgi vērtē Padomes un Parlamenta ieinteresētību atlikuma standartkļūdu riska jēdziena tālākā izstrādē, jo īpaši tādēļ, ka to būtiski ietekmē sarežģīti noteikumi, kas noved pie augsta kļūdu riska. Tālab tiks sagatavots paziņojums 2008. gada oktobrim, lai apkopotu rezultātus par kontroles izmaksu un ieguvumu novērtējumu un nenovērstā riska analīzi, ko ģenerāldirektorātiem ir jāiekļauj savos 2007. gada darbības pārskatos par tām politikas jomām, kurām Palāta ir devusi negatīvu novērtējumu. Komisija var pierādīt, ka tā ir guvusi konkrētus panākumus. Tomēr tieši pasākumu ietekme būs pamats rīcības plāna panākumu novērtēšanai, izmantojot samazinātus kļūdu koeficientus un pozitīvākus sistēmu novērtējumus, ko sniedz Palāta. 2009. gada sākumā Komisija sagatavos nākamo ietekmes novērtējumu par situāciju 2008. gada 31. decembrī. [1] COM(2006) 9 un SEC(2006) 49. [2] Atzinums Nr. 2/2004: OV C107/1, 30.4.2004 (Atzinums par „vienotu revīziju”). [3] OV L 196, 27.7.2005., 4. lpp. [4] COM(2007) 86. [5] Skatīt COM(2007) 86 sīkākai informācijai par konkrētām vienkāršošanas iniciatīvām. [6] Pamatnostādnes par Septīto pamatprogrammu (FP7), pamatnostādnes par īstenošanas noteikumiem struktūrfondiem laikposmā no 2007.-2013. gadam, pamatnostādnes par izglītības politiku 2007.-2013. gadam. [7] COM(2008) 97. [8] Atzinums 02/2004, 46. un 47. punkts. [9] Atzinums 02/2004, 48. un 49. punkts. [10] Atzinums 02/2004, 40. un 49. punkts. [11] Atzinums 02/2004, 37. punkts. [12] ERP gada ziņojums par 2006. finanšu gada budžeta izpildi. [13] COM(2007) 86.