[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 16.7.2009 COM(2009) 361 galīgā redakcija 2009/0106 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Kopienā, un par Regulas (EK) Nr. 736/96 atcelšanu {SEC(2009) 971}{SEC(2009) 972} PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Jaunās enerģētikas politikas kontekstā, kas vērsta uz piegāžu drošību, klimata pārmaiņu samazināšanu un konkurētspējas nodrošināšanu, būtiski svarīgas ir ievērojamas investīcijas enerģētikas infrastruktūrā. Tagad infrastruktūras investīcijās lielāka loma ir privātā sektora ekonomikas dalībniekiem. Tādas jaunas politikas vajadzības kā mērķi, kas ietekmē kurināmā bilanci, mainīs dalībvalstu politiku attiecībā uz jaunas enerģētikas infrastruktūras būvi un esošās modernizāciju. Komisijai uzmanīgi jāseko situācijai, lai laikus pamanītu iespējamās problēmas un tirgus dalībniekiem nodrošinātu pietiekamu informētību. Taču Komisijai šim nolūkam vajadzīgi attiecīgi dati par investīciju projektiem. Patlaban spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā attiecībā uz enerģētikas infrastruktūru paredzētie pienākumi par ziņošanu nav saskaņoti. ES līmeņa uzraudzības pasākumiem pārnozaru griezumā nav pieejami pietiekami un attiecīgi validēti dati. Turklāt patlaban vairs netiek vienveidīgi piemērota un ar jaunākajām norisēm enerģētikas nozarē sasaistīta Padomes Regula (EK) Nr. 736/96 par Komisijas informēšanu par ES enerģētikas investīciju projektiem naftas, dabasgāzes un elektroenerģijas nozarēs. Pārskatīšanas vispārējais mērķis ir Padomes Regulā (EK) Nr. 736/96 noteiktās sistēmas pārskatīšana un turpmāka nostiprināšana, samazinot administratīvo slogu. Jāaktualizē ziņošanas regulējums, kas jāpapildina ar situācijas regulāru analīzi, kura informētības palielināšanai jāapspriež ar ieinteresētajām pusēm un jāpublicē. Vispārīgais konteksts Saistībā ar investīciju projektu īstenošanu ir ļoti daudz neskaidrību, turklāt enerģētikas nozarē nepieciešamajām investīcijām ievērojamas papildu grūtības rada patlaban notiekošā kredītu krīze un ekonomikas straujā lejupslīde. ES institūcijas investīcijām ES enerģētikas infrastruktūrā ir pieņēmušas labāku tiesisko regulējumu ar skaidriem un paredzamiem mērķiem un jauniem noteikumiem par iekšējo tirgu. Tomēr vēl ir vajadzīgi turpmāki pasākumi. Saistībā ar gāzes un elektroenerģijas pieprasījumu un piedāvājumu Eiropadomes 2007.-09. g. pasākumu plānā par enerģētikas politikai Eiropā Komisija un dalībvalstis ir aicinātas identificēt ES stratēģisko vajadzību apmierināšanai nepieciešamo investīciju vajadzību. Pēc Otrā Enerģētikas stratēģiskā pārskata, kuru 2008. gadā pieņēmusi Komisija, gan Eiropas Savienības Padome [1], gan Eiropas Parlaments [2] ir piekrituši Komisijai, pieprasot investīciju veicināšanu un informētības paaugstināšanu, kā arī ar piegāžu un ģenerācijas pietiekamību saistīto prognožu un tīkla attīstības plānu izstrādāšanu. Pašreizējie noteikumi priekšlikuma jomā Patlaban ir spēkā vairāki tiesību akti, taču tie nedod Komisijai iespējas iegūt saskaņotu un perspektīvā vērstu informāciju par investīciju projektiem un ar tiem saistītajām norisēm: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva **** par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu; Padomes Direktīva 2004/67/EK par pasākumiem, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību; Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1364/2006/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva **** par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/89/EK par pasākumiem, lai nodrošinātu elektroapgādes drošumu un ieguldījumus infrastruktūrā; Padomes Regula Nr. 2857/1999, ar ko nosaka, par kuriem ieguldījumu projektiem saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 41. pantu jāinformē Komisija; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/31/EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 85/337/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Šis priekšlikums atbilst Eiropas Savienības mērķiem, jo īpaši tiem, kas attiecas uz iekšējā tirgus izveidi un Eiropas ilgtspējīgu attīstību, kas balstīta uz līdzsvarotu ekonomikas izaugsmi un cenu stabilitāti. Tas ir saskaņā arī ar klimata un enerģētikas politiku, kuras viens no pīlāriem ir energoapgādes drošība. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Sabiedriskā apspriešana, kurā tika noskaidroti ieinteresēto pušu (dalībvalstu, enerģētikas nozares visu sektoru pārstāvju, enerģētikas regulatoru) viedokļi, notika no 2009. gada februāra līdz martam. Vispirms apspriešanas pamatā bija atbildes uz visām pusēm nosūtītajām aptaujas anketām, lai precīzāk noskaidrotu uzraudzības dažādos aspektus un ziņošanas mehānisma jomu, elementus un ietekmi. Galīgā apspriešana notika darbseminārā (2009. gada 14. maijā), kurā ar uzaicinātajām pusēm šie aspekti tika apspriesti sīkāk. Atbilžu kopsavilkums un veids, kā tās ņemtas vērā Lielākā daļa respondentu — gan dalībvalstis, gan nozares pārstāvji — uzskata, ka jāveic pienācīga uzraudzība pār investīcijām enerģētikas nozares infrastruktūrā. Tas parasti tiek uzskatīts par svarīgu, lai nodrošinātu informētību par konkrētiem projektiem, lēmumu pieņemšanu par tiem un to atbalstu. Tomēr uzraudzība tiek atbalstīta ar nosacījumu, ka tā arī turpmāk ir līdzeklis informētības nodrošināšanai, dod pievienoto vērtību un nerada pārlieku lielu administratīvo slogu. Šīs prasības ir pilnībā ņemtas vērā, sagatavojot šā priekšlikuma projektu. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Transporta un enerģētikas ĢD ir ticies ar elektroenerģijas un gāzes pārvades Eiropas tīkla operatoriem, kas atbild par desmit gadu plāna izstrādāšanu investīcijām elektroenerģijas un gāzes apgādes tīklos, kuras paredzētas trešajā tiesību aktu paketē par iekšējo tirgu, ar datu sniedzējiem, kuri ir izstrādājuši datu analīzes paņēmienus, kuru pamatā ir modelēšana, un ar reitinga aģentūru, lai iegūtu informāciju par enerģētikas nozarē darbojošos Eiropas uzņēmumu kredītkvalitāti. Transporta un enerģētikas ĢD novērotāja statusā piedalījies arī vairākās kādas dalībvalsts iestāžu sarīkotajās sanāksmēs par orientējošiem investīciju plāniem elektroenerģijas, gāzes un siltuma apgādē. Neviens ārējs līgumdarba veicējs nepiedalījās ietekmes novērtējuma un tiesību akta priekšlikuma sagatavošanā. Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējumā, kas pievienots šim priekšlikumam, tika paredzēti četri risinājumi. 0 variants. Status quo – Politikas uzraudzība, neizmantojot īpašu ziņošanas mehānismu Pēc šāda varianta Komisija veic politikas uzraudzību, izmantojot dažādus datus, ko sniedz komerciālie datu piegādātāji, vai datus, kurus saskaņā ar konkrētiem ES tiesību aktiem par enerģētikas nozari sniedz dalībvalstis vai uzņēmumi. Papildu datu avots ir Padomes Regula (EK) Nr. 736/96. Politiku nemainot, efektīvu attiecīgu datu vākšana par visu ES, kā arī informētību par datiem un to analīzes rezultātiem nevar nodrošināt, un uzraudzību var apgrūtināt prasību atšķirības ES tiesību aktos par enerģētikas nozari (attiecībā uz biežumu, aktualizāciju, konfidencialitāti …) vai tas, ka informācijas komerciālo sniedzēju rīcībā esošie dati ir nepilnīgi. 1. variants. Padomes Regulas (EK) Nr. 736/96 atcelšana Šis variants būtu Padomes Regulas (EK) Nr. 736/96 atcelšana, ņemot vērā, ka šī regula tiek īstenota slikti un ka tā arvien mazāk spēj aptvert jauno ES enerģētikas sistēmu. Ņemot vērā, ka ilgtermiņā tirgos piedāvājums un pieprasījums varētu nonākt līdzsvarā, regulāras uzraudzības vietā pēc vajadzības varētu veikt konkrētus pētījumus gadījumos, kad politisku lēmumu pieņemšanai būtu vajadzīga ar enerģētikas nozari saistītu investīciju projektu analīze. 2. variants. Politikas uzraudzība, papildus izmantojot ziņošanas mehānismu Dalībvalstis, pēc vajadzības saņēmušas ziņas no uzņēmumiem, informāciju par investīciju projektiem paziņo Komisijai. Paziņošanas joma, to paplašinot un pārskatot attiecīgos sliekšņus, varētu ietvert visu ar enerģētikas drošību saistīto infrastruktūru un virzību uz zema oglekļa ekonomiku. Lai novērstu ziņojumu atkārtošanos, būtu jāņem vērā un jāizmanto esošie ziņojumu sniegšanas un uzraudzības pienākumi, ja tie nodrošina attiecīgi ekvivalentas informācijas pieejamību. Ziņojumi būti jāsniedz reizi divos gados, samazinot administratīvo slogu un šo pienākumu saskaņojot ar citiem attiecīgajiem tiesību aktiem. Izņemot gadījumos, kad tā ir komerciāli sensitīva informācija, savāktie dati un informācija varētu būt publiski pieejami. Lai identificētu iespējamos trūkumus un problēmas, kā arī nodrošinātu tirgus dalībnieku informētību, pamatojoties uz savāktajiem datiem un citiem atbilstošiem avotiem Komisija regulāri analizētu ES enerģētikas sistēmas dažādo sektoru attīstību. Šāds variants nodrošina līdzsvarotu un saskaņotu sistēmu. 3. variants. Politikas uzraudzība, izveidojot pilnīgu ziņošanas mehānismu Tāpat kā pēc 2. varianta, saskaņā ar 3.variantu tiek izveidots vispārējs un integrēts pamats, kas apvieno ziņošanu un uzraudzību. Tomēr saskaņā ar 3. variantu tiktu noteikta atsevišķa pilnīga ziņošanas sistēma. Neatkarīgi no visiem citiem ziņošanas mehānismiem dalībvalstu pienākums būtu Komisijai paziņot un validēt visu pieprasīto informāciju. Šajā variantā netiek ievērots proporcionalitātes princips. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pamatojoties uz 2. variantu, kas ir labākais kompromiss, ar regulas priekšlikumu tiek noteikta vienota kārtība, kādā Komisijai paziņo datus un informāciju par investīciju projektiem enerģētikas infrastruktūrā naftas, gāzes, elektroenerģijas un biodegvielu sektoros, kā arī par projektiem, kas saistīti ar šajos sektoros radušos oglekļa dioksīdu. Dalībvalstīm vai iestādēm, kurām tās šo uzdevumu deleģējušas, divos gados reizi būtu jāsavāc un jāpaziņo dati un informācija par investīciju projektiem, kas saistīti ar ražošanu, transportu un glabāšanu. Administratīvā sloga samazināšanai ieviesti divi elastīguma un vienkāršošanas elementi: - - ja dalībvalstis nepieņem citādu lēmumu, uzņēmumiem būtu pienākums dalībvalstīm — vai to kompetentajām iestādēm — sniegt informāciju par saviem investīciju projektiem, tostarp arī par infrastruktūras slēgšanas projektiem; - - dalībvalstīm nebūtu ziņošanas pienākuma, ja tās jau Komisijai sniedz attiecīgu ekvivalentu informāciju saskaņā ar ES tiesību aktiem par enerģētikas nozari. Tas varētu būt arī gadījumos, kad vajadzīgos datus vāc par gāzes un elektroenerģijas tīklu attīstības plāniem atbildīgās institūcijas. Šādos gadījumos tām šie dati jāpaziņo Komisijai, ja vajadzīgs, ar atbilstošiem dalībvalsts komentāriem. Savāktie dati un informācija (investīcijas veids, plānotās jaudas un būtiskākie šķēršļi …) raksturotu galvenās investīciju tendences ES enerģētikas infrastruktūrā. Paredzēti noteikumi tam, lai garantētu, ka Komisijai paziņotie dati un informācija atbilst vispārpieņemtiem standartiem; ka datu saņemšanai, glabāšanai un apstrādei tiek izmantoti atbilstoši IT instrumenti, pilnībā ievērojot noteikumus par personas datu aizsardzību; ka dati un informācija, izņemot gadījumus, kad tie ir komerciāli sensitīvi, ir publiski pieejami. Pamatojoties uz saņemtajiem datiem un informāciju, Komisija regulāri veiks ES enerģētikas sistēmas sektoru strukturālo pārmaiņu un perspektīvu analīzi un pēc vajadzības citu veidu īpašas analīzes. Tādējādi būtu iespējams identificēt iespējamos enerģijas pieprasījuma un piedāvājuma trūkumus un šķēršļus investīcijām. Ar šīm analīzēm Komisijai būs lielākas iespējas popularizēt paraugpraksi un tirgus dalībniekiem nodrošināt labāku informētību. Kopīgu viedokļu izstrādāšanai šajos jautājumos šādu analīžu rezultāti tiktu apspriesti ar ieinteresētajām pusēm un publicēti. Juridiskais pamats Priekšlikuma juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 284. pants un Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līguma 187. pants. Subsidiaritātes princips Šā priekšlikuma projekta mērķis ir nostiprināt kārtību, ar kuru saskaņā jāvāc dati un informācija Komisijai noteikto uzdevumu veikšanai. Ja Komisijas un jo īpaši tās Enerģētikas tirgus novērošanas centra rīcībā ir atbilstoši dati, tā var labāk uzraudzīt gan ES enerģētikas sistēmas attīstību sektoru griezumā visas ES līmenī, gan arī apzināt iespējamās problēmas, kas varētu aizkavēt vai apgrūtināt investīciju projektus. Ņemot vērā enerģētikas nozares atsevišķo sektoru savstarpējo saistību (piemēram, elektroenerģija un gāze), kā arī iekšējā tirgus pastāvēšanu, ES līmeņa dimensija kļūst aizvien svarīgāka, tādējādi pamatojot ES institūciju un jo īpaši Komisijas lomu. Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam. Šajā priekšlikumā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu nospraustos mērķus. Dalībvalstīm arī turpmāk būs iespējama rīcības brīvība izvēlēties īpašu kārtību, kā vākt datus. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments ir regula, jo ar to tiek pārskatīta esoša regula. IETEKME UZ BUDžETU Priekšlikumam ir ierobežota ietekme uz Kopienas budžetu, jo īpaši, lai segtu izmaksas par informācijas tehnoloģiju, datu pirkšanas un ekspertu algošanas izdevumus, ja Komisija pieņemtu šādus lēmumus. Nav paredzama būtiska tieša ietekme uz dalībvalstu budžetu. PAPILDU INFORMāCIJA Vienkāršošana Ņemot vērā esošos ziņošanas pienākumus un uzraudzības mehānismus, šis priekšlikums nepalielina nevajadzīgu administratīvu slogu, un tā noteikumi attiecībā uz ziņošanu būtu jāpiemēro tikai tad, ja ekvivalentu datu un informācijas sniegšana nav paredzēta ES tiesību aktos par enerģētikas nozari. Atkārtotas izskatīšanas klauzula Pēc pieciem gadiem Komisija atkārtoti izskatīs ar šo regulu noteikto ziņošanas un uzraudzības mehānismu. 2009/0106 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Kopienā, un par Regulas (EK) Nr. 736/96 atcelšanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 284. pantu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 187. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[4], tā kā: (1) Kopiena izvirzījusi mērķi īstenot vienotu enerģētikas politiku, kas vērsta uz Kopienas energoapgādes drošības paaugstināšanu, pakāpenisku pāreju uz zema oglekļa enerģētikas sistēmu un tādu enerģijas tirgu funkcionēšanu, kuros valda konkurence. (2) Viena no šīs politikas iezīmēm ir kopainas iegūšana par investīciju attīstību Kopienas enerģētikas infrastruktūrā. Tā Kopienai dotu iespēju izdarīt vajadzīgos salīdzinājumus un novērtējumus, kā arī pieņemt piemērotus pasākumus, pamatojoties uz atbilstošiem rādītājiem un analīzi, jo īpaši par energoresursu pieprasījuma un piedāvājuma bilanci turpmāk nākotnē. (3) Aizvadīto dažu gadu laikā enerģētikas jomā Kopienā un ārpus tās notikušas ievērojamas pārmaiņas, kuru dēļ, lai nodrošinātu Kopienai nepieciešamo energoresursu piegādes, tādu enerģijas tirgu funkcionēšanu, kuros valda konkurence, un pakāpenisku pāreju uz zema oglekļa enerģētikas sistēmu Kopienā, investīcijas Kopienas enerģētikas infrastruktūrā kļūst ārkārtīgi svarīgs jautājums (4) Jaunais enerģētikas konteksts nosaka nepieciešamību veikt ievērojams investīcijas visu enerģētikas nozares sektoru infrastruktūrā, attīstīt jaunu veidu infrastruktūras un jaunas tehnoloģijas, kas ienāk tirgū. Enerģētikas nozares liberalizācijas un iekšējā tirgus ciešāka integrācijas apstākļos aizvien lielāku lomu investīciju jomā iegūst uzņēmēji; tajā pašā laikā tādas jaunas politikas prasības kā mērķi, kas skar enerģijas avotu daļu kopējā enerģijas bilancē, ietekmē dalībvalstu politiku attiecībā uz jaunas enerģētikas infrastruktūras būvi un/vai esošās modernizāciju. (5) Ņemot vērā jaunos politikas mērķus un norises tirgū, Kopienā jo īpaši sakarā ar gaidāmajām problēmām lielāka uzmanība jāpievērš investīcijām enerģētikas infrastruktūrā, paraugprakses veicināšanai un lielākas informētības nodrošināšanai attiecībā uz enerģētikas sistēmas turpmāko attīstību Kopienā. (6) Tāpēc Komisijai un jo īpaši Enerģētikas tirgus novērošanas centram ir vajadzīgi precīzi dati un informācija par investīciju projektiem, arī ar slēgšanu saistītajiem, pašos svarīgākajos Kopienas enerģētikas sistēmas komponentos. (7) Dati un informācija par sagaidāmajām ražošanas, transporta un glabāšanas jaudu izmaiņām un par projektiem dažādos enerģētikas nozares sektoros ir Kopienas interesēs. Tāpēc ir jānodrošina, ka Komisija ir informēta par investīciju projektiem, pie kuriem sākts darbs vai kurus plānots sākt piecu gadu laikā, un kuru mērķis ir triju gadu laikā izbeigt infrastruktūras ekspluatāciju. (8) Uzņēmumiem ir pienākums paziņot savus investīciju projektus saskaņā ar Euratom līguma 41. un 42. pantu; šī informācija jo īpaši ir jāpapildina ar regulāriem pārskatiem par investīciju projektu īstenošanas gaitu; šiem papildu ziņojumi neskar Euratom līguma 41. līdz 44. pantu. (9) Lai Komisijai būtu pārskatāmas gaidāmās norises visā Kopienas enerģētikas sistēmā, attiecībā uz ziņošanu par investīciju projektiem ir nepieciešami harmonizēti noteikumi, kuru pamatā ir aktualizētas kategorijas oficiāliem datiem un informācijai, kuru sniedz dalībvalstis. (10) Šim nolūkam dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai dati un informācija par to teritorijā plānotajiem vai īstenojamajiem investīciju projektiem, kas saistīti ar naftas, dabasgāzes, elektroenerģijas, biodegvielu vai oglekļa dioksīda ražošanu, glabāšanu vai transportu. Iesaistītajiem uzņēmumiem jābūt pienākumam konkrētos datus paziņot attiecīgajai dalībvalstij. (11) Ņemot vērā enerģētikas sektora investīciju projektu dzīves cikla ilgumu, pietiktu, ja pārskatus par tiem sniegtu reizi divos gados; (12) Lai dalībvalstīm un uzņēmumiem, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, novērstu nesamērīgu administratīvo slogu un samazinātu izmaksas, šajā regulā jāparedz iespējas dalībvalstis un uzņēmumus atbrīvot no ziņošanas pienākuma gadījumos, kad Komisijai tiek sniegta ekvivalenta informācija saskaņā ar Eiropas Savienības institūciju pieņemtajiem ES tiesību aktiem, kas attiecas uz enerģētikas nozari un ir vērsti uz tādu Eiropas enerģijas tirgu izveidošanu, kuros valda konkurence, un uz Eiropas enerģētikas sistēmas ilgtspējas un Eiropas Kopienas energoapgādes drošības mērķu sasniegšanu. (13) Komisijai un jo īpaši tās Enerģētikas tirgus novērošanas centram jābūt iespējām veikt visus ar datu apstrādi, kā arī to paziņošanas vienkāršošanu un drošību saistītos pasākumus, jo īpaši izmantot integrētus IT instrumentus un procedūras. (14) Personu aizsardzības tiesiskais regulējums attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic dalībvalstis, noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[5], bet personu aizsardzības tiesiskais regulējums attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic Komisija, noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[6]. Šī regula minētos noteikumus atstāj bez izmaiņām. (15) Komisijai un jo īpaši tās Enerģētikas tirgus novērošanas centram regulāri jāveic Kopienas enerģētikas sistēmas sektoru strukturālo pārmaiņu un turpmāko perspektīvu analīze, gadījumos, kad tas vajadzīgs, veicot šīs enerģētikas sistēmas konkrētos aspektos padziļinātu analīzi; šādai analīzei jādod konkrēts ieguldījums infrastruktūras un investīciju iespējamo trūkumu identificēšanā, ņemot vērā energoresursu piedāvājuma un pieprasījuma bilanci ilgtermiņā. (16) Lai veidotu kopīgu izpratni un veicinātu informētību attiecībā uz gaidāmajām norisēm tirgū, par kurām ir īpašas intereses jauniem tirgus dalībniekiem, Komisijai var palīdzēt eksperti no dalībvalstīm un citi kompetenti eksperti. (17) Šīs regulas īstenošanai nepieciešamie tehniskie pasākumi, tostarp papildus tehniskās definīcijas, ir jāpieņem Komisijai. (18) Ņemot vērā grozījumus, kas nepieciešami Regulas Nr. 736/96 pielāgošanai mūsdienu enerģētikas problēmām un kas jāveic skaidrības labad, minētā regula ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets un darbības joma 1. Ar šo regulu tiek noteikta vienota sistēma, pēc kuras Komisijai sniedz datus un informāciju par investīciju projektiem enerģētikas infrastruktūrā naftas, dabasgāzes, elektroenerģijas un biodegvielas sektoros un par investīciju projektiem, kas saistīti ar šajās nozarēs radušos oglekļa dioksīdu. 2. Šī regula attiecas uz tādiem pielikumā minētajiem investīciju projektiem, pie kuriem sākts darbs vai kurus plānots sākt piecu gadu laikā, un projektiem, kuru ekspluatāciju plānots izbeigt triju gadu laikā. 2. pants Definīcijas Šajā regulā izmanto šādas definīcijas: (1) “infrastruktūra” ir visu veidu iekārtas vai iekārtu daļas, kas ir saistītas ar energonesēju vai oglekļa dioksīda ražošanu, transportu un glabāšanu; (2) “investīciju projekti” ir projekti, kas saistīti ar (a) jaunas infrastruktūras būvēšanu, (b) esošās infrastruktūras pārveidošanu, modernizāciju, jaudas palielināšanu vai samazināšanu, (c) esošās infrastruktūras slēgšanu; (3) “plānotie investīciju projekti” ir investīciju projekti pirms būvdarbu sākšanas un kapitālieguldījumu veikšanas, vai faktiskas slēgšanas, tostarp arī tādi investīciju projekti, kuru būtiski aspekti (atrašanās vieta, līgumslēdzējs, uzņēmums, tehniskie raksturlielumi u.c.) kopumā vai daļēji ir jāizskata sīkāk vai par kuriem jāsaņem galīgs apstiprinājums; (4) “īstenojamie investīciju projekti” ir investīciju projekti, kuriem sākti būvdarbi un kapitālieguldījumi; (5) “slēgšana” ir posms, kurā infrastruktūra tiek galīgi izņemta no ekspluatācijas; (6) “ražošana” ir elektroenerģijas ģenerācija un kurināmā un degvielas, arī biodegvielu, ražošana; (7) “transports” ir enerģijas avotu, produktu vai oglekļa dioksīda pārvietošana tīklā: (a) pa cauruļvadiem, izņemot augšupejošo cauruļvadu tīklus un izņemot cauruļvadu daļu, kuru galvenokārt izmanto vietējiem sadales tīkliem, (b) pa savstarpēji savienotām ultraaugsta sprieguma un augstsprieguma sistēmām, izņemot sistēmas, kuras galvenokārt izmanto vietējiem sadales tīkliem; (8) “glabāšana” ir enerģijas avotu vai oglekļa dioksīda pastāvīga vai pagaidu novietošana virszemes vai pazemes infrastruktūras objektos vai ģeoloģiskos objektos; (9) “uzņēmumi” ir fiziskas personas, juridiskas privātas vai publiskas personas, kas pieņem lēmumus par investīciju projektiem vai tos īsteno; (10) “enerģijas avoti” ir (a) primārie enerģijas avoti, piemēram, nafta, dabasgāze vai akmeņogles, vai transformētas enerģijas avoti, piemēram, elektroenerģija; (b) atjaunojamie enerģijas avoti, piemēram, hidroelektrostacijas, biomasa, vēja, saules, paisuma un ģeotermiskā enerģija; (c) energoprodukti, piemēram, naftas pārstrādes produkti un biodegvielas. 3. pants Datu paziņošana 1. Ievērojot proporcionalitātes principu attiecībā uz datu vākšanas un ziņošanas radīto slogu, dalībvalstis vai iestādes, kuram tās šo uzdevumu deleģējušas, no 2010. gada sākuma un pēc tam reizi divos gados apkopo visus šajā regulā noteiktos datus un informāciju. Apkopotos datus un informāciju par attiecīgajiem projektiem tās paziņo Komisijai 2010. gadā, kas ir pirmais pārskata gads, un pēc tam reizi divos gados. Dalībvalstis vai to deleģētās iestādes apkopotos datus un informāciju par attiecīgajiem projektiem paziņo līdz attiecīgā pārskata gada 31. jūlijam. 2. Komisija var atbrīvot dalībvalstis vai to deleģētās iestādes no šā panta 1. punktā minētā pienākuma gadījumos, kas ir saskaņā ar ES tiesību aktiem par enerģētikas nozari: 1. ja dalībvalstis vai to deleģētās iestādes pieprasītos datus vai informāciju jau ir paziņojušas; tādā gadījumā norāda attiecīgā paziņojuma datumu un konkrēto tiesību aktu; 2. ja ir īpaša institūcija, kurai uzdots sagatavot daudzgadu plānus investīcijām enerģētikas infrastruktūrā Kopienas līmenī, kura par tām apkopo ekvivalenta līmeņa datus un informāciju; šādā gadījumā šī īpašā institūcija panta 1. punktā noteiktajos termiņos paziņo Komisijai visus attiecīgos datus un informāciju. 4. pants Datu avoti 1. Līdz katra pārskata gada 31. maijam uzņēmumi, kuri attiecīgo dalībvalstu teritorijā plāno īstenot investīciju projektus, šīm dalībvalstīm vai to deleģētajām iestādēm paziņo 3. pantā minētos datus vai informāciju. Paziņotie dati un informācija atspoguļo investīciju projektu stāvokli uz attiecīgā pārskata gada 31. martu. Šā punkta pirmās daļas noteikumi uz uzņēmumiem neattiecas gadījumos, kad attiecīgās dalībvalstis pieņem lēmumu par citādu līdzekļu izmantošanu, lai Komisijai paziņotu 3. pantā minētos datus vai informāciju. 2. Dalībvalstis novērš vairākkārtēju datu vākšanu un samazina izmaksas uzņēmumiem. 5. pants Paziņojuma saturs 1. Par pielikumā minētajiem investīciju projektiem 3. pantā noteiktajā paziņojumā pēc vajadzības attiecīgi norāda šādas ziņas: 3. plānotās vai būvējamās jaudas; 4. plānotās vai būvējamās infrastruktūras vai jaudu atrašanās vieta, nosaukums, veids un galvenie raksturlielumi; 5. iespējamais ekspluatācijā nodošanas termiņš; 6. izmantoto enerģijas avotu veids; 7. tehnoloģijas, kas paaugstina piegāžu drošību, piemēram, plūsmas pretējā virzienā, iespējas pāriet uz citu kurināmo vai citas attiecīgas iekārtas; 8. iekārtas oglekļa uztveršanas sistēmām vai to pārveidošanai; 2. Par jaudu paredzēto slēgšanu 3. pantā noteiktajā paziņojumā norāda šādas ziņas: 9. attiecīgās infrastruktūras veids un jauda; 10. iespējamais slēgšanas termiņš. 3. Paziņojumā, kas noteikts 3. pantā, norāda uzstādīto jaudu apjomu attiecīgā pārskata gada sākumā. Dalībvalstis, to deleģētās iestādes vai 3. panta 2. punktā minētā īpašā institūcija paziņojumiem var pievienot savus komentārus, ja tādi ir, piemēram, komentārus par investīciju projektu īstenošanas termiņu kavējumiem vai šķēršļiem to īstenošanai. 6. pants Datu kvalitāte un publicēšana 1. Dalībvalstis, to deleģētās iestādes vai attiecīgos gadījumos institūcijas, kurām uzticēti konkrēti investīciju plāni ES enerģētikas nozarē, nodrošina, ka Komisijai paziņotie dati un informācija ir kvalitatīva, atbilstoša, precīza, skaidra, saskaņota un tiek sniegta laikus. Institūcijas, kurām uzticēti konkrēti investīciju plāni ES enerģētikas nozarē, paziņojamajiem datiem un informācijai pievieno attiecīgus dalībvalstu komentārus par savākto datu un informācijas kvalitāti. 2. Komisija var publicēt datus un informāciju, kas tai nosūtīta saskaņā ar šo regulu, jo īpaši 10. panta 3. punktā minētos analītiskos apskatus, ja šie dati un informācija tiek publicēta apkopotā veidā, neizpaužot sīkākas ziņas par konkrētiem uzņēmumiem. Dalībvalstīm vai to deleģētajām iestādēm attiecībā uz komerciāli sensitīviem datiem vai informāciju ir jāievēro konfidencialitāte. 7. pants Īstenošanas pasākumi Komisija pieņem šīs regulas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, jo īpaši attiecībā uz izmantojamajām aprēķinu metodēm, tehniskajām definīcijām, formu, saturu un citiem jautājumiem, kas saistīti ar 3. pantā minēto datu un informācijas paziņošanu. 8. pants Datu apstrāde Komisija atbild par saskaņā ar šo regulu paziņoto datu un informācijas saņemšanai, glabāšanai un apstrādei nepieciešamo IT resursu izstrādi, hostingu jeb mitināšanu, pārvaldību un uzturēšanu. 9. pants Fizisko personu aizsardzība attiecībā uz datu apstrādi Šī regula neskar Kopienas tiesību aktos paredzētos noteikumus un jo īpaši negroza ne dalībvalstu pienākumus attiecībā uz personas datu apstrādi, kas noteikti ar Direktīvu 95/46/EK, ne pienākumus, kuri Kopienas institūcijām un struktūrām noteikti ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, veicot tām uzticētos pienākumus. 10. pants Uzraudzība un ziņošana 1. Pamatojoties uz saņemtajiem datiem, un attiecīgos gadījumos uz citiem datu avotiem, tostarp datiem, kurus Komisija ir iegādājusies, Komisija vismaz reizi divos gados veic ES enerģētikas sistēmas sektoru strukturālo pārmaiņu un perspektīvu analīzi ar šādiem konkrētiem mērķiem: 11. identificēt iespējamos enerģijas pieprasījuma un piedāvājuma trūkumus; 12. identificēt šķēršļus investīcijām un popularizēt to novēršanas paraugpraksi; 13. palielināt tirgus dalībnieku informētību. Komisija, pamatojoties uz šiem datiem un informāciju, var veikt dažādu citu veidu analīzi, ko tā uzskata par vajadzīgu vai lietderīgu. 2. Šā panta 1. punktā minēto veidu analītisko apskatu sagatavošanā Komisijai var palīdzēt eksperti no dalībvalstīm un/vai citi attiecīgajā jomā kompetenti eksperti. 3. Komisija ar ieinteresētajām pusēm var apspriest šādu analīžu rezultātus. Veiktās analīzes Komisija nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, un tās publicē. 11. pants Pārskatīšana Piecu gadu laikā kopš šīs regulas stāšanās spēkā Komisija veic novērtējumu par tās piemērošanu. 12. pants Atcelšana Tiek atcelta Regula (EK) Nr. 736/96. 13. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS INVESTĪCIJU PROJEKTI 1. NAFTA 1.1. PāRSTRāDE - Pārtvaices iekārtas ar jaudu 1 milj. t gadā un lielāku. - Pārtvaices jaudu palielināšana virs 1 milj. t gadā. - Reforminga/krekinga iekārtas ar minimālo jaudu 500 t dienā. - Mazuta/gāzeļļu/naftas pārstrādes izejvielu/citu naftas pārtvaices produktu desulfurizācijas iekārtas. Izņēmums ir ķīmiskās rūpnīcas, kurās neražo kurināmo un/vai motoru degvielas, vai tos iegūst tikai kā blakusproduktus. 1.2. Transports - Naftas cauruļvadi ar jaudu 3 milj. t gadā un lielāku, un šādu cauruļvadu tīkla paplašināšana vai pagarināšana vismaz par 30 km vai vairāk. - Naftas produktu cauruļvadi ar jaudu 1,5 milj. t gadā un lielāku, un šādu cauruļvadu paplašināšana vai pagarināšana vismaz par 30 km vai vairāk. - Cauruļvadi, kas ir svarīgi savienojumi valstu vai starptautiskos savstarpēji savienotos tīklos, kā arī cauruļvadi un projekti, kas ir kopējās interesēs pēc vadīnijām, kuras noteiktas ar EK līguma 155. pantu. Neattiecas uz cauruļvadiem militāriem nolūkiem un cauruļvadiem piegādēm pārstrādes iekārtām, kuras neietilpst 1.1. punktā noteiktajā jomā. 1.3. Glabāšana - Naftas un naftas produktu glabāšanas iekārtas (iekārtas ar jaudu 150 milj. m3 un lielāku, vai tvertnes, kuru tilpums ir vismaz 100 000 m3). Neattiecas uz tvertnēm, kas paredzētas militāriem nolūkiem, un tvertnēm piegādēm pārstrādes iekārtām, kuras neietilpst 1.1. punktā noteiktajā jomā. 2. GĀZE 2.1. TRANSPORTS - Gāzes cauruļvadi, ieskaitot dabasgāzi un biogāzi, izņemot augšupejošo cauruļvadu tīklus un izņemot cauruļvadu daļu, kuru galvenokārt izmanto vietējiem sadales tīkliem. - Cauruļvadi un projekti, kas ir kopējās interesēs pēc vadlīnijām, kuras noteiktas ar EK līguma 155. pantu. 2.2. Sašķidrinātas dabasgāzes termināļi - Sašķidrinātas dabasgāzes importa termināļi. 2.3. Glabāšana - Glabāšanas iekārtas, kas savienotas ar 2.1. punktā minētajiem transporta cauruļvadiem. Neattiecas uz gāzes cauruļvadiem, termināļiem un iekārtām, kas paredzēti militāriem nolūkiem vai kas paredzēti tādu ķīmisko uzņēmumu apgādei ar gāzi, kas neražo energoproduktus vai tos iegūst tikai kā blakusproduktus. 3. ELEKTROENERĢIJA 3.1. RAžOšANA - Termoelektrostacijas un kodolspēkstacijas (ģeneratori ar vienības jaudu 100 MW un lielāku). - Hidroelektrostacijas (spēkstacijas ar jaudu 30 MW un lielāku). - Vēja ģeneratoru parki (ar jaudu 20 MW un lielāku parkiem atklātā jūrā, un ar jaudu 10 MW un lielāku parkiem uz sauszemes). - Koncentrētas saules termiskās enerģijas, ģeotermiskās enerģijas un fotoelementu iekārtas (ģeneratori ar vienības jaudu 10 MW un lielāku). - Iekārtas elektroenerģijas ģenerācijai no biomasas/atkritumiem (ģeneratori ar vienības jaudu 10 MW un lielāku). - Elektroenerģijas un lietderīgi izmantojamas siltumenerģijas koģenerācijas stacijas (iekārtas ar elektrisko jaudu 10 MW un lielāku). 3.2. Transports - Pārvades gaisvadu līnijas, ja tās paredzētas 150 kV un augstākam spriegumam. - Pārvades pazemes un jūras kabeļu līnijas, ja tās paredzētas 100 kV un augstākam spriegumam. - Projekti, kas ir kopējās interesēs pēc vadlīnijām, kuras noteiktas ar EK līguma 155. pantu. 4. BIODEGVIELA 4.1. RAžOšANA - Biodegvielas ražošanas iekārtas (pārstrādes iekārtas ar jaudu 50 000 t gadā un lielāku). 5. OGLEKļA DIOKSīDS 5.1. TRANSPORTS - CO2 cauruļvadi, kas saistīti ar ražošanas iekārtām, kuras minētas 1.1. un 3.1. punktā. 5.2. Glabāšana - glabāšanas iekārtas (glabāšanas objekti vai kompleksi ar jaudu 100 kt un lielāku). Neattiecas uz pētniecībai vai tehnoloģiju attīstīšanai paredzētām glabāšanas iekārtām. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS Šo dokumentu pievieno kā paskaidrojuma raksta papildinājumu. Tāpēc, neietekmējot finanšu pārskata saprotamību, jācenšas neatkārtot paskaidrojuma rakstā minēto informāciju. Pirms šā pārskata aizpildīšanas lūdzam iepazīties ar attiecīgajiem norādījumiem un skaidrojumiem par turpmākajiem punktiem. 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Eiropas Savienības Padomes regulai par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Kopienā, un par Regulas (EK) Nr. 736/96 atcelšanu. 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) ATTIECīGāS POLITIKAS JOMAS UN SAISTīTāS DARBīBAS: 06: Enerģētika un transports 06 04: Konvencionālie un atjaunojamās enerģijas avoti 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un saistītās tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex- B.A pozīcijas) ieskaitot pozīcijas: 06 01 01: Izdevumi, kas saistīti ar ‘Enerģētika un transports‚ politikas joma’ aktīvā darbā iesaistītajiem darbiniekiem 06 01 04 03: Konvencionālā enerģija — Administratīvās pārvaldes izdevumi 06 04 03: Konvencionālo enerģijas avotu piegāžu drošība 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Sākums: 2010. Beigas: nav noteikts 3.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 06 01 01 | Fakult. | Nedif. | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 5 | 06 01 04 03 | Fakult. | Nedif. | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 1a | 06 04 03 | Fakult. | Dif. | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 1a | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. FINANšU RESURSI 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 decimālzīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa nr. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[7] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a | 0,40 | 0,30 | 0,30 | 1,00 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 0,30 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 1,00 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[8] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4 | c | 0,05 | 0,06 | 0,06 | 0,17 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | 0,45 | 0,36 | 0,36 | 1,17 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 0,35 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 1,17 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[9] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5 | d | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,36 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6 | e | Kopējās orientējošās izmaksas KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,57 | 0,48 | 0,48 | 1,53 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0,47 | 0,01 | 0,38 | 0,01 | 0,38 | 0,1 | 1,53 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas). miljonos EUR (3 decimālzīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 un turpmākie gadi | Kopā | …………………… | f | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu x Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[10] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem x Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: NB: Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā. miljonos EUR (viena decimālzīme aiz komata) Pirms- darbības [2009] | Situation following action | Kopā — cilvēkresursi | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI Priekšlikuma konteksts jāizklāsta paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata punktā jāiekļauj šāda papildinformācija. 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Regulā paredzēts izstrādāt jaunas IT lietojumprogrammas tādu datu un informācijas saņemšanai, glabāšanai un aizsardzībai, kas jāpaziņo saskaņā ar šo regulu. Regulā arī paredzēts, ka analīzei vajadzīgos datus par situāciju attiecībā uz investīciju projektiem infrastruktūrā Eiropas Kopienā var pirkt no komerciāliem datu sniedzējiem. Šādas analīzes veikšanai Komisija var izmantot arī ekspertus no ārienes. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Regulā noteikta jauna kārtība, kas paredz apvienot ziņošanu par ES enerģētikas infrastruktūras projektiem ar to uzraudzību (analīzi). Lai garantētu energoresursu piegāžu drošību uz ES un sasniegtu mērķus, kas izvirzīti klimata pārmaiņu radīto seku mazināšanai, ir vajadzīgi lieli ieguldījumi attiecīgajā infrastruktūrā. ES pienākums ir dod ieguldījumu piegāžu drošības paaugstināšanā, un tai ir jānodrošina, ka vienota ES iekšējā tirgus apstākļos lēmumi par investīcijām tiek pieņemti pareizi un tiek pienācīgi īstenoti, jautājumā par ES enerģētikas sistēmas attīstību nodrošinot pietiekamu tirgus dalībnieku informētību. Kopiena ir pienācīgais līmenis, kādā risināt šo jautājumu nozares sektoru (nafta, gāze, elektroenerģija …) griezumā un ES līmenī. Lai novērstu datu vairākkārtēju vākšanu, Regulā ņemti vērā tie tiesību akti, kas attiecas uz nozari un kuros par investīcijām ES infrastruktūrā jau ir noteikts ziņošanas pienākums. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt Komisijai vajadzīgos datus par investīcijām enerģētikas infrastruktūrā. Šie dati un informācija ir nepieciešami Komisijas uzdevumu veikšanai ES enerģētikas politikas kontekstā, kas jo īpaši ir vērsti uz piegāžu drošību un ilgtspēju. Sagaidāms, ka stingrāka un regulārāka investīciju uzraudzība un analīze enerģētikas infrastruktūrā nodrošinās ticamu informāciju, kas izmantojama gan tādu politisku lēmumu pieņemšanai un ES politiku novērtēšanai, kas pilnīgi izmainījuši tirgu, gan jaunu politikas mērķu noteikšanai par klimata pārmaiņu radīto seku mazināšanu. Sagaidāms, ka izmantojot regulāru analīzi, Komisija varēs labāk nodrošināt informētību tirgus dalībniekiem, kas īstenos investīcijas, par ES enerģētikas sistēmas attīstību, un būs arī spējīga atbalstīt paraugpraksi un laikus pamanīt iespējamās problēmas. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi[12] x Pārvalda centralizēti ٱx Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Pēc 5 gadiem Komisija novērtēs regulas ietekmi 6.2. Novērtēšana 6.2.3. Provizoriskais novērtējums Nav vajadzīgs 6.2.4. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Nav vajadzīgi 6.2.5. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Nav vajadzīgi 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Izmantojami parastie noteikumi, īpaši pasākumi nav vajadzīgi. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. PRIEKšLIKUMA MēRķI UN TO SASNIEGšANAS IZMAKSAS Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 decimālzīmes aiz komata) 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[14] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 | B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | Personāls, ko finansē[15] atbilstoši XX 01 02 pantam | Pārējais personāls, ko finansē[16] atbilstoši XX 01 04/05 pantam | KOPĀ | 1 | 1 | 1 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi - Datu vākšanas un sanāksmju ar ekspertiem, dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm sagatavošana, organizēšana un kontrole. - Datu pirkšana analīzēm nepieciešamo papildu datu iegūšanai. - Komisijai paziņoto datu saņemšanai, glabāšanai un aizsardzībai vajadzīgo IT izstrādāšana un uzturēšana. 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) (Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām) X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 decimālzīmes aiz komata) Budžeta pozīcija 06 01 04 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 un turpmākie gadi | KOPĀ | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | — iekšējais (intra muros) | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,15 | — ārējais (extra muros)— IT uzturēšana | 0,01 | 0,01 | 0,02 | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 0,06 | 0,06 | 0,17 | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 decimālzīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (06 01 01) | 0,12 | 0,12 | 0,12 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,12 | 0,12 | 0,12 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā sk. 8.2.1. punktu. Gads n: 2 ierēdņi (1 FTE) (122 000 €/ierēdnis/gadā) 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 decimālzīmes aiz komata) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 – Komandējumi | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 – Komitejas[18] | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam piešķirti gada budžeta sadales procedūrā.[pic] [1] Enerģētikas Padomes secinājumi (6692/09) par 2. Stratēģisko enerģijas pārskatu. [2] Eiropas Parlamenta rezolūcija par 2. Stratēģisko enerģētikas pārskatu, 2/00/2009, (2008/2239(INI)). [3] [4] [5] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. [6] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp. [7] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [8] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā. [9] Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [10] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [11] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu ailes. [12] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”. [13] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [14] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [15] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [16] Atbilstīgās izmaksas ietvertas pamatsummā. [17] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [18] Tiesību akta projektā paredzēta koordinācijas grupa un (komitoloģijas) komiteja.