Īpašais ziņojums ES ārējās migrācijas 
izdevumi Vidusjūras 
dienvidu reģiona un ES 
austrumu kaimiņvalstīs 
līdz 2014. gadamLV 2016  Nr. 09
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām: eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx  
Tīmekļa vietne: eca.europa.eu  
Twitter : @EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-4797-1 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/500453 QJ-AB-16-010-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-4776-6 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/166706 QJ-AB-16-010-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-4783-4 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/2275 QJ-AB-16-010-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
ES ārējās migrācijas 
izdevumi Vidusjūras 
dienvidu reģiona un ES 
austrumu kaimiņvalstīs 
līdz 2014. gadam
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 09
02
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi un akronīmi
 Glosārijs
I–V Kopsavilkums
1–20 Ievads
2–20 ES ārējās migrācijas politika
2–5 Politikas pamatnostādnes
6–8 Vispārēja pieeja ārējai migrācijai
9 Prioritāte tiek piešķirta kaimiņvalstīm
10–11 Dažādi institucionālie un finanšu instrumenti
12–16 ES ārējās migrācijas izdevumu dažādie avoti
17–20 Finansēšanas un pārvaldības kārtība
21–26 Revīzijas tvērums un pieeja
27–65 Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu vajadzību noteikšana un 
uzraudzības instrumenti
27–31 Plašais politikas mērķu klāsts ne vienmēr ir savstarpēji saistīts
32–37 Vairāk uzmanības jāpievērš partnervalstu vajadzību apzināšanai
38–51 Ir jāuzlabo uzraudzības un novērtēšanas instrumenti
52–60 Ģeogrāfiskās un tematiskās prioritātes bija grūti pārbaudīt
61–65 Intervences pasākumi notiek plašā ģeogrāfiskā areālā
03 Saturs 
66–89 ES ārējās migrācijas izdevumu ( TPMA  un EKPI) efektivitātē bija vērojami trū 
kumi Vidusjūras dienvidu reģiona un Austrumu partnerības valstīs
67–69 Darbības mērķu un rezultātu rādītāju nepilnību dēļ bija grūti novērtēt projektu efektivitāti
70–73 Faktori, kas nelabvēlīgi ietekmē efektivitāti
8. izcēlums Labas prakses piemērs 
74 Ar efektivitāti saistītās problēmas trīs galvenajās jomās
75–81 Saikne starp migrāciju un attīstību
82–86 Atgriešanās un atpakaļuzņemšanas atbalsta pasākumi: ierobežota ietekme un nevienmērīgs atbalsts, ko 
sniedz valstis ārpus ES
87–89 Revidētajos projektos bija iekļauta cilvēktiesību aizsardzība, taču to ne vienmēr sekmīgi īstenoja
90–103 Koordinēšanas grūtības starp dažādiem partneriem dažādos līmeņos
91–100 Pārvaldība bija sarežģīta
101–102 Mobilitātes partnerība: ir jāprecizē koordinācija
103 Ieskats nākotnē
 Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.  Mobilitātes partnerības nolīgumi, ko parakstījusi ES, ES dalībvalstis un trešās valstis
 II pielikums.   Summas, par kurām bija uzņemtas saistības, noslēgti līgumi un kuras tika 
izmaksātas saistībā ar migrācijas politikas ārējo dimensiju 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā (miljoni EUR)
 III pielikums.  Izdevumi ārējās migrācijas politikai: dažādi ES izdevumu instrumenti, un katram no 
tiem ir savi mērķi un stratēģijas
 IV pielikums.   Kopsavilkums par revidētajiem projektiem
 V pielikums.   ES finansiālā atbalsta īstenošanas mehānismi (migrācijas un patvēruma politikas 
ārējā dimensija)
 Komisijas atbilde
04
 Saīsinājumi  
un akronīmi
ASI: Attīstības sadarbības instruments.
EAF : Eiropas Attīstības fonds
EĀDD : Eiropas Ārējās darbības dienests
EDCI : Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments
EKPI : Eiropas kaimiņattiecību (un partnerības) instruments
Frontex : Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām
ĢD: Ģenerāldirektorāts
ĢD ECHO : Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts
IfS: Stabilitātes instruments
IOM : Starptautiskā Migrācijas organizācija
IPA: Pirmspievienošanās palīdzības instruments
ISF: Iekšējās drošības fonds
JMDI : Kopīgā migrācijas un attīstības ierosme
TPMA : Tematiskā programma migrācijas un patvēruma jomā
UNDP : Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programma
UNHCR : Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos
VPMM : Vispārēja pieeja migrācijai un mobilitātei
05
 Glosārijs1
Atgriešanās : vispārīgā nozīmē šis jēdziens attiecas uz atgriešanos vai atgriešanās procesu vai nu konkrētas valsts 
teritoriālajās robežās vai, ja ir izsmeltas visas likumīgās iespējas palikt ES dalībvalstī, tad došanos no uzņēmējas 
valsts uz izcelsmes vai tranzīta valsti, kā tas ir bēgļu, patvēruma meklētāju un kvalificētu valstspiederīgo gadījumā.
Atpakaļuzņemšanas nolīgums : tas ir nolīgums, kurā izklāstītas procedūras, kas jāveic valstij, lai ārvalstnieki vai 
bezvalstnieki, kas tajā uzturas neregulāri, atgrieztos piederības valstī vai trešā valstī, caur kuru tie ieradušies valstī, 
kura vēlas panākt viņu atgriešanu.
Bēglis : bēgļi ir personas, kas, pamatoti baidoties no vajāšanas rases, reliģijas, tautības, piederības kādai noteiktai 
sociālai grupai vai politisko uzskatu dēļ, atrodas ārpus valsts, kuras valstspiederīgie viņi ir, un kas nespēj vai minēto 
baiļu dēļ nevēlas izmantot šīs valsts aizsardzību.
Migrācija : personu vai personu grupu pārvietošanās, vai nu šķērsojot starptautisko robežu, vai valsts iekšienē. 
Migrācijas ilgums, sastāvs un iemesli var būt dažādi; migrācija ietver bēgļu, pārvietotu personu un ekonomisko 
migrantu pārvietošanos, kā arī citu personu plūsmas, piemēram, tos, kuru mērķis ir ģimeņu apvienošana.
Mobilitāte2: mobilitātes jēdziens ir ietilpīgāks nekā migrācijas jēdziens, tas attiecas uz plašu cilvēku loku, piemēram, 
īstermiņa apmeklētājiem, tūristiem, studentiem, pētniekiem, uzņēmējiem vai ciemos atbraukušiem ģimenes 
locekļiem.
Neregulārā migrācija : nav skaidras vai vispāratzītas definīcijas jēdzienam “neregulāra migrācija”, ar kuru apzīmē 
personu pārvietošanos ārpus nosūtošo, tranzīta un uzņemošo valstu reglamentējošām struktūrām. No galamērķa 
valstu viedokļa tā nozīmē neregulāru iebraukšanu, uzturēšanos vai darbu. No nosūtītājvalstu viedokļa rīcība 
ir neregulāra, ja, piemēram, persona šķērso starptautisko robežu bez derīgas pases vai ceļošanas dokumenta. 
Neregulāri migranti ir gan tie, kas ieceļojuši kādas valsts suverēnā teritorijā bez derīga ieceļošanas dokumenta, 
gan tie, kas pēc ieceļošanas ar derīgu dokumentu to neatjauno un paliek uzņemošajā valstī (pārsniedz atļauto 
uzturēšanās laiku).
Patvēruma meklētājs : migrantiem piešķir patvēruma meklētāja statusu, kad tie ir pieteikušies vai nu bēgļa statusa, 
vai alternatīvās aizsardzības saņemšanai un ja to pieteikumu vēl izskata.
Projekta rezultāti : lai izmērītu projekta rezultātus, ir jānosaka šādi aspekti:
a) skaidri darbības mērķi (piemēram, visu kāda ciemata mājsaimniecību pieslēgums elektriskajam tīklam);
b) ieguldījuma un tiešo rezultātu rādītāji, lai novērtētu projekta sniegto pakalpojumu, preču vai darba kvantitāti, 
kvalitāti un nodošanas termiņu (piemēram, 200 elektrības stabu iegāde un uzstādīšana un elektrolīnija 
4000 metru garumā);
c) sākotnējā stāvokļa rādītāji un mērķlielumi (piemēram, ja ir 500 stabi un līnija 10 000 metru garumā, mērķis ir 
palielināt stabu skaitu līdz 700 un līniju pagarināt līdz 14 000 metriem);
d) rezultātu rādītāji, ar ko mēra projekta ieviešanas efektivitāti un apraksta mērķa sasniegšanu (piemēram, tagad 
visām 200 mājsaimniecībām ir piekļuve elektrībai). Arī šajā gadījumā iespējams precizēt sākotnējā stāvokļa 
rādītājus un mērķlielumus (piemēram, apkalpoto mājsaimniecību skaits ir palielinājies no 150 līdz 200).
1 Visas definīcijas ir adaptētas no Starptautiskās Migrācijas organizācijas “Migrācijas glosārija” ( Glossary on Migration ), ja vien nav norādīts citādi.
2 “Vispārējā pieeja migrācijai un mobilitātei”, COM(2011) 743 galīgā redakcija, 18.11.2011.
06 Glosārijs 
Reintegrācija : personas vai personu grupas atkārtota iekļaušana, piemēram, process, kura laikā migrants atkal 
iekļaujas sabiedrībā savā izcelsmes valstī.
Robežu pārvaldība : uzņēmēju, tūristu, migrantu un bēgļu atļautu plūsmu sekmēšana un ārvalstnieku neregulāras 
ieceļošanas atklāšana un novēršana konkrētā valstī. Robežu pārvaldības pasākumi ietver valstu noteikto vīzu prasību 
ievērošanu, transporta uzņēmumiem piemērotas sankcijas par neregulāru ārvalstnieku ievešanu valsts teritorijā, kā 
arī pārtveršanu atklātā jūrā.
Spēju veidošana : valdību un pilsoniskās sabiedrības autonomo spēju palielināšana, papildinot viņu zināšanas, 
uzlabojot prasmes un attieksmi. Spēju veidošana var izpausties kā projekts, kas īstenots kopā ar partnervalsts 
valdību, vai kā divpusējs vai daudzpusējs dialogs.
07
 Kopsavilkums
I
ES kopējās migrācijas politikas ārējās dimensijas mērķis ir sekmēt migrācijas plūsmu efektīvu pārvaldību partnerībā 
ar izcelsmes un tranzīta valstīm. Šajā ziņojumā ir izskatīti divi galvenie finansēšanas instrumenti sešās valstīs no 
11 Vidusjūras dienvidu reģiona un Austrumu partnerības valstīm, proti, Tematiskā programma migrācijas un patvē -
ruma jomā ( TPMA ) un Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments (EKPI), un tos abus izveidoja laikposmam 
no 2007. līdz 2013. gadam. Revīzija neietver ne migrācijas dinamiku pēc 2014. gada, ne ES reakciju uz pašreizējo 
bēgļu krīzi.
II
Uz ES ārējās migrācijas izdevumiem attiecas plašs vispārēju mērķu klāsts. Revīzijas laikā nebija iespējams ne noteikt 
kopējo izdevumu summu, kas izmaksāta no ES budžeta, ne noskaidrot, vai izdevumi tika novirzīti atbilstoši paredzē -
tajām ģeogrāfiskajām un tematiskajām prioritātēm.
III
Pamatojoties uz projektu izlases pārbaudi, revidenti secina, ka ir iespējams uzlabot ES ārējās migrācijas izdevumu 
(TPMA  un EKPI) efektivitāti Vidusjūras dienvidu reģiona un Austrumu partnerības valstīs. Bieži vien bija grūti izmē -
rīt rezultātus, kas panākti ar ES līdzekļu palīdzību, jo mērķi attiecās uz ļoti plašu tematisko spektru un ģeogrāfisko 
areālu un nebija kvantitatīvu un uz rezultātiem orientētu rādītāju. Bija sarežģīti novērtēt, kāds ir migrācijas iegul -
dījums attīstībā, kura ir viena no prioritātēm vispārējā pieejā migrācijai un mobilitātei. Visbeidzot, spriežot pēc 
pārbaudītajiem projektiem, repatriantu ieguldījums pēc atgriešanās dzimtenē bija ierobežots.
Kopsavilkums 08
IV
ES ārējās migrācijas izdevumus īstenoja daudzas un dažādas ieinteresētās personas. Šajā nolūkā bija savstarpēji 
jākoordinē dažādas Komisijas struktūrvienības, it īpaši tās ģenerāldirektorāti, Eiropas Ārējās darbības dienests, 
ES delegācijas trešās valstīs un vairākas ES aģentūras sadarbībā ar dalībvalstīm, kaimiņvalstīm un trešām valstīm. 
Tik komplicētai pārvaldībai bija nepieciešama stingrāka koordinācija visos līmeņos un lielāka ES delegāciju iesaiste 
migrācijas jautājumos.
V
Ziņojuma noslēgumā Palāta ir ieteikusi Komisijai izstrādāt skaidrus un izmērāmus mērķus, kuri jāīsteno ar saskaņota 
ES finansēšanas instrumentu klāsta palīdzību un kuru izpildi atbalsta efektīva uzraudzība un novērtēšana, kā arī 
atbilstoša informācijas sistēma. Pārvaldības kārtība ir jāvienkāršo un labāk jākoordinē.
09
 Ievads
01 
ES ārējā migrācijas politika aptver plašu jautājumu loku, piemēram, mobilitāti un 
legālo migrāciju, neregulāro migrāciju, migrāciju un attīstību vai starptautisko 
aizsardzību. Revīzija balstās uz darbu, kas paveikts līdz 2014. gada beigām, un 
revīzijas laikā tika pārbaudīti ES ārējās migrācijas izdevumi Vidusjūras dienvidu re -
ģiona un Austrumu kaimiņattiecību un partnerības valstīs (sk. arī 21.–26. punktu). 
Revīzija neattiecās ne uz palīdzību, kas sniegta ES iekšienē, ne arī ES dalībvalstīm 
piešķirto palīdzību. Tā tieši neattiecās arī uz īpaši izstrādātajiem pasākumiem, 
kas paredzēti patvēruma pieprasījumu izskatīšanai, vai datiem par neregulāro 
migrāciju. Revīzijas laikā tika pārbaudīti divi galvenie ES finansēšanas instrumenti 
un ar tiem saistītie izdevumi sešās3 austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs laikposmā 
no 2007. līdz 2013. gadam. Palātas revidētie ārējās migrācijas izdevumi neattiecās 
uz izdevumiem saistībā ar Sīrijas bēgļu krīzi. Tādējādi ziņojumā nav ietverti ne 
notikumi, ne ES rīcība, ne arī dati saistībā ar 2015. gadu. Palāta publicē šīs revīzijas 
rezultātus tagad, jo uzskata, ka formulētie konstatējumi un ieteikumi ir būtiski, 
tāpēc ka ES cenšas izstrādāt piemērotu politiku un rast budžeta resursus saistībā 
ar ārējās migrācijas politiku.
ES ārējās migrācijas politika
Politikas pamatnostādnes
02 
Līguma 67. pantā ir formulēta prasība izstrādāt uz dalībvalstu solidaritāti balstītu 
kopēju patvēruma, imigrācijas un ārējo robežu kontroles politiku. Eiropadome 
definēja attiecīgās stratēģiskās pamatnostādnes (68. pants), un tās ir izklāstītas 
Stokholmas programmā (2009.–2014. g.)4, kura ES kalpo kā ceļvedis tiesiskuma, 
brīvības un drošības telpā. Jaunas stratēģiskās pamatnostādnes 2014.–2019. ga -
dam Padome pieņēma 2014. gada jūnijā.
03 
Kopējās imigrācijas politikas  galvenais mērķis ( Līguma 79. pants ) ir nodrošināt 
efektīvu migrācijas plūsmu vadību, taisnīgu attieksmi pret trešo valstu pilsoņiem, 
kuri likumīgi uzturas dalībvalstīs, un novērst neregulāru ieceļošanu un cilvēku 
tirdzniecību, kā arī paredzēt pastiprinātus pasākumus to apkarošanai.3 Alžīrija, Gruzija, Lībija, 
Moldova, Maroka un Ukraina.
4 OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.
10 Ievads 
04 
ES piešķir īpašu nozīmi arī migrācijas plūsmu pārvaldībai sadarbībā ar migrantu 
izcelsmes vai tranzīta valstīm, kā arī migrācijas un attīstības saikņu stiprināšanai.
05 
Tādējādi ES kopējai migrācijas politikai ir gan iekšēja, gan ārēja dimensija. Šajā 
ziņojumā ir iztirzāta ārējā dimensija, kas ir aprakstīta nākamajā iedaļā.
Vispārēja pieeja ārējai migrācijai
06 
Padome 2005. gadā pieņēma vispārējo pieeju migrācijai Āfrikā un Vidusjūras re -
ģiona valstīs. 2011. gadā tā tika izvērsta vispārējā pieejā migrācijai un mobilitātei 
(VPMM)5. Minētā pieeja, kuru pieņēma Padome6, taču kura nav juridiski saistoša, 
atspoguļo ES vispārējo politikas satvaru politiskam dialogam un sadarbībai ārējās 
migrācijas politikas jomā.
07 
VPMM ir noteiktas četras vispārējas tematiskas prioritātes, kuras atzītas par “vien -
līdz svarīgām”:
a) labāk organizēt legālo migrāciju un sekmēt labi pārvaldītu mobilitāti;
b) novērst un apkarot neregulāro migrāciju un izskaust cilvēku tirdzniecību;
c) maksimāli palielināt migrācijas un mobilitātes ietekmi uz attīstību;
d) veicināt starptautisko aizsardzību un pilnveidot patvēruma politikas ārējo 
dimensiju.
08 
Cilvēktiesību ievērošana ir prioritāte, kas attiecas uz visiem šī politikas satvara 
aspektiem.5 COM(2011) 743 galīgā 
redakcija; “Padomes 
secinājumi par vispārēju 
pieeju migrācijai un 
mobilitātei”, Eiropas 
Savienības Padomes 
dokuments Nr. 9417/12, 
3.5.2012.
6 Pieņemti ar Padomes 
secinājumiem 2012. gada 
maijā (Padomes dokuments 
Nr. 9417/12), kā arī atkārtoti 
2014. gada aprīlī (Padomes 
dokuments Nr. 8443/14).
11 Ievads 
Prioritāte tiek piešķirta kaimiņvalstīm
09 
Lai gan VPMM (Komisijas 2011. gada paziņojums) attiecas uz visu pasauli, tās 
pirmā prioritāte7 bija Eiropas kaimiņattiecību politikas aptvertās valstis (sk.  1. at -
tēlu ), proti, valstis Vidusjūras reģiona dienvidos (Alžīrija, Ēģipte, Lībija, Maroka un 
Tunisija) un Austrumu partnerības valstis (Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, 
Gruzija, Moldova un Ukraina). Mērķis kaimiņvalstu reģionā bija “pakāpeniska spē -
cīgu un ciešu partnerattiecību veidošana, kuras balstīsies uz savstarpēju uzticēša -
nos un kopīgām interesēm, lai veicinātu turpmāku reģionālo integrāciju”8. Eiropas 
kaimiņvalstis ir nozīmīgas gan kā izcelsmes valstis un tranzīta valstis ceļā uz ES, 
gan kā galamērķa valstis pašas par sevi.
Dažādi institucionālie un finanšu instrumenti
10 
VPMM īstenošanai izmanto plašu instrumentu klāstu, tie sīkāk aprakstīti 
1. izcēlumā .1. izcēlumsVPMM īstenošanai izmantotie instrumenti
 οPolitikas instrumenti, tādi kā reģionālās politikas dialogs un mobilitātes partnerība.
 οJuridiskie instrumenti, tādi kā vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumi ar trešām valstīm 
(2015. gadā ir noslēgti 17 šādi nolīgumi).
 οES aģentūru, piemēram, Frontex , operatīvais atbalsts.
 οDažāds ES finansējums trešo valstu pārvaldes iestādēm un citām ieinteresētām personām (tādām kā starp -
tautiskas organizācijas). Līdzekļi tiek piešķirti programmām vai projektiem, ko finansē no dažādiem budže -
ta avotiem, kā arī īpašai tematiskai programmai, kura virzīta uz spēju veidošanu un sadarbību migrācijas un 
patvēruma jomā un kura ietver lielāko daļu trešo valstu, tostarp ES kaimiņvalstis.7 2005. gadā vispārējā pieejā 
migrācijai ģeogrāfiskā 
prioritāte tika piešķirta Āfrikai 
(tostarp Ziemeļāfrikai). Šo 
pieeju paplašināja, lai 
2007. gadā tajā iekļautu valstis 
Eiropas austrumos un 
dienvidaustrumos (“Vispārēja 
pieeja migrācijai un tās 
piemērošana Austrumu un 
Dienvidaustrumu reģioniem 
ES kaimiņos”, COM(2007) 247 
galīgā redakcija, 16.5.2007.). 
Prioritāte, kas piešķirta Eiropas 
kaimiņvalstīm, tika atkārtoti 
uzsvērta VPMM 
(COM(2011) 743 galīgā 
redakcija) un ziņojumā par tās 
īstenošanu (“Ziņojums par 
Vispārējās pieejas migrācijai 
un mobilitātei īstenošanu 
2012.–2013. gadā”, 
COM(2014) 96 final, 12.2.2014.) 
Šīs prioritātes tiek atkārtoti 
minētas daudzos Padomes 
secinājumos.
8 COM(2011) 743 galīgā 
redakcija, 8. lpp.
12 Ievads 1. attēls
"
""
"""
""""
"
"
""
""
""
"
"
"""
"
""
"""
"""
""""
""
""
""
""
""
"
"""
"""
""
"
"LichtensteinBakuKyïvRigaOslo
Bern
RomeMinsk
VaduzParis
AmmanSofia
CairoTunis
RabatMoskow
Warsaw Berlin
ZagrebViennaPrague
BeirutAthensAnkara
TiranaSkopje
Madrid
LisbonLondonDublin
TbilisiTallinn
Vilnius
BaghdadYerevan
Nicosia
TripoliAlgiersHelsinki
Chisinau
BudapestBrussels
DamascusBelgrade
Sarajevo
VallettaReykjavík
LjubljanaStockholm
Amsterdam
Bucharest
PodgoricaBratislavaCopenhagen
LuxembourgRUSSIAN FEDERATION
SAUDI ARABIATURKEY
IRAQSPAINFRANCESWEDEN
ITALYFINLAND
POLAND
GERMANYNORWAY
ROMANIA
WESTERN SAHARA 'ICELAND
HUNGARYUNITED KINGDOM
BULGARIA
GREECEAUSTRIALATVIA
PORTUGALIRELANDLITHUANIA
CROATIASLOVAKIAESTONIA
CZECH REPUBLIC
SERBIABELGIUM
ALBANIASWITZERLANDNETHERLANDSDENMARK
SLOVENIA
BOSNIA AND
HERZEGOVINA
CYPRUSTHE FORMER YUGOSLAV
REPUBLIC OF MACEDONIA MONTENEGROLUXEMBOURG
MALTAANDORRAMONACO
ALGERIAEGYPT
LIBYAMOROCCO
TUNISIAJORDANSYRIA
ISRAELLEBANON
ALGERIAUKRAINEBELARUS
GEORGIA
AZERBAIJAN
ARMENIAMOLDOVA
Cartography: Eurostat — GISCO , 05/2015Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FA O © Turkstat
0 200 400 600 800 km
Administratīvās robežas: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat
Kartogrāfija: Eurostat – GISCO, 2015. gada maijsEiropas kaimiņvalstis
Paskaidrojumi.  
Zilā krāsā iezīmēta Eiropas Savienība, 
zaļā – valstis, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika.
Avots:  Eiropas Statistikas birojs.
13 Ievads 
11 
ES ir iesaistījusies vairākos reģionālos9 un divpusējos dialogos par VPMM īsteno -
šanu. Revīzijas laikā septiņos galvenajos reģionālajos dialogos bija iesaistīti sva -
rīgākie reģioni uz dienvidiem un austrumiem no ES, un tie izpaudās kā regulāras 
oficiālas sanāksmes un sadarbības instrumentu stiprināšana. Galvenais divpu -
sējais mehānisms patvēruma un migrācijas politikas dialogā ar kaimiņvalstīm ir 
mobilitātes partnerība. Tās mērķis ir risināt attiecīgos ar migrāciju un mobilitāti 
saistītos jautājumus, kas nozīmīgi visām iesaistītajām pusēm, tostarp, atbilstīgos 
gadījumos, īstermiņa un ilgtermiņa mobilitāti. Dalībvalstu līdzdalība ir brīvprā -
tīga un nav juridiski saistoša. Mobilitātes partnerībā ir izraudzītas prioritātes un 
panākta vienošanās par konkrētām iniciatīvām, un dalībvalstis var brīvprātīgi tajā 
piedalīties ar finansējumu vai zināšanām. Pārskats par astoņām mobilitātes part -
nerībām, kas parakstītas kopš 2008. gada, tostarp norādot arī dalībvalstu iesaisti, 
ir sniegts I pielikumā .
ES ārējās migrācijas izdevumu dažādie avoti
12 
Šajā iedaļā ir aprakstīti divi galvenie ES izdevumu instrumenti, ko izmanto ārējās 
migrācijas politikas atbalstam, kā arī citas programmas, kas devušas ieguldījumu 
ārējās migrācijas politikā.
13 
Tematiskā programma migrācijas un patvēruma jomā  (TPMA ) bija vienīgā 
programma 2007.–2013. gadā, kas īpaši izveidota problēmjautājumu risināšanai 
ārējās migrācijas un patvēruma jomā. Tās juridiskais pamats ir 16. pants Attīstības 
sadarbības instrumenta (ASI) regulā10. Programmas vispārējais mērķis ir sniegt 
atbalstu trešām valstīm, lai tām palīdzētu “nodrošināt migrācijas plūsmu labāku 
pārvaldi visos aspektos”. Šai nolūkā programmas uzmanības centrā bija pasākumi 
saistībā ar migrācijas ceļiem austrumos un dienvidos, kā arī spēju veidošana un 
sadarbības iniciatīvu veicināšana migrācijas un patvēruma jomā. Tā “nebija tieši 
vērsta uz migrācijas pamatcēloņu risināšanu”11, 12.
14 
Programmu īstenoja Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāta 
pārraudzībā. Aptuveni divas trešdaļas finansēto pasākumu izraudzījās, izmantojot 
uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, bet atlikušos – ar Komisijas mērķiniciatīvu 
palīdzību.9 Nozīmīgākie reģionālie dialogi 
ir Budapeštas process, Prāgas 
process, Austrumu partnerības 
darba grupa migrācijas un 
patvēruma jautājumos, Āfrikas 
un ES partnerība migrācijas, 
mobilitātes un nodarbinātības 
jautājumos, Rabātas process, 
ĀKK un ES migrācijas un 
attīstības dialogs, kā arī ES un 
Latīņamerikas un Karību jūras 
reģiona valstu kopienas 
(CELAC ) strukturētais un 
visaptverošais dialogs par 
migrāciju.
10 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2006. gada 
18. decembra Regula (EK) 
Nr. 1905/2006, ar ko izveido 
finanšu instrumentu 
sadarbībai attīstības jomā 
(OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).
11 Tematiskā programma 
“Sadarbība ar trešām valstīm 
migrācijas un patvēruma 
jomā”, daudzgadu stratēģijas 
dokuments 2011.–2013. gadam  
http://ec.europa.eu/
europeaid/
thematic-programme-
cooperation-third-countries-
areas-migration-and-asylum-
2011.–2013.-multi-annual_en .
12 2014.–2014. gadā tematisko 
programmu migrācijas un 
patvēruma jomā aizstāja ar 
migrācijas komponenti 
programmā “Vispārēji 
sabiedriskie labumi un 
problēmas”.
14 Ievads 
15 
Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments  (EKPI)13 sāka darboties 
2007. gadā, un ar tā palīdzību tika īstenota Eiropas kaimiņattiecību politika14. 
EKPI regulā nebija formulēti mērķi, taču tos noteica nolīgumos, ko Komisija no -
slēdza ar trešām valstīm. Ar EKPI tika piešķirts finansējums konkrētām darbībām, 
tostarp atbalstīt reformu un palielināt darbības kapacitāti tieslietās un iekšlietās, 
ietverot tādas jomas kā migrācija un patvērums (piemēram, integrēta robežu pār -
valdība, atpakaļuzņemšana un cilvēku tirdzniecības apkarošana un novēršana), kā 
arī organizētās noziedzības un terorisma apkarošana.
16 
Arī vairākas citas programmas var dot ieguldījumu ārējās migrācijas politikā, 
piemēram, Attīstības sadarbības instruments, Eiropas demokrātijas un cilvēktiesī -
bu instruments vai Stabilitātes instruments. Var izmantot arī Pirmspievienošanās 
palīdzības instrumentu un Eiropas Attīstības fondu, taču ne kaimiņvalstīm.
Finansēšanas un pārvaldības kārtība
17 
Palāta uzskata, ka 2007.–2013. gada plānošanas periodā ES kopējie ārējās mig -
rācijas izdevumi, par kuriem bija noslēgti līgumi, veidoja aptuveni 1,4  miljar -
dus EUR (sk.  II pielikumu ). Tomēr finanšu dati ir pieejami vienīgi par  TPMA , 
no kuras tajā pašā periodā tika veikti maksājumi 304,3 miljonu EUR apmērā 
(sk. 52.–56. punktu).
18 
Papildus Komisijas finansējumam 2007.–2013. gadā pasākumus līdzfinansēja arī 
dalībvalstis.
19 
Atbildību par ES izdevumu plānošanu ārējās migrācijas politikas jomā dalīti uzņe -
mas Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) un vairāki Komisijas ģenerāldirek -
torāti. Komisija ir atbildīga par ES līdzekļu pārvaldību ārējās migrācijas politikas 
jomā.13 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2006. gada 
24. oktobra Regula 
(EK) Nr. 1638/2006, ar ko 
paredz vispārējos noteikumus 
Eiropas kaimiņattiecību un 
partnerības instrumenta 
izveidošanai (OV L 310, 
9.11.2006., 1. lpp.).
14 2014.–2020. gadam 
EKPI aizstāja ar Eiropas 
kaimiņattiecību 
instrumentu (EKI), kurš šīs 
revīzijas tvērumā neietilpa.
15 Ievads 
20 
Līdzīgi minētajiem daudzveidīgajiem ES izdevumu instrumentiem, šajā jomā var 
iesaistīties vairāki Komisijas ģenerāldirektorāti, piemēram, Starptautiskās sadar -
bības un attīstības ĢD pārziņā ir attīstības sadarbības instruments (ASI), Eiropas 
Attīstības fonds (EAF), Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EDCI) 
un EKPI, taču 2015. gadā atbildību par tiem pārņēma Kaimiņattiecību politikas un 
paplašināšanās sarunu ĢD, kurš ir atbildīgs arī par Pirmspievienošanās palīdzī -
bas instrumentu ( IPA). Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD (ĢD  ECHO ) 
pārvalda humānās palīdzības, tostarp bēgļu jautājumus. Tikai tad, ja tematiskās 
programmas finansē no attīstības sadarbības instrumenta (piemēram,  TPMA ), par 
to plānošanu un īstenošanu ir atbildīgs vienīgi Starptautiskās sadarbības un attīs -
tības ĢD. Projektus, ko īstenoja saskaņā ar tiešu pārvaldību, pārvaldīja tieši vai nu 
Komisija Briselē, vai ES delegācijas. Dalībvalstis var piedalīties un piešķirt līdzfi -
nansējumu noteiktu instrumentu ietvaros (plašāku informāciju sk.  III pielikumā ).
16
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
21 
Palāta pārbaudīja, vai ES izdevumiem no  TPMA  un EKPI (abus izveidoja laikpos -
mam no 2007. līdz 2013. gadam) migrācijas jomā bija skaidri mērķi un vai izde -
vumi bija efektīvi un labi koordinēti sešās no 11 valstīm, kas ietilpst Vidusjūras 
dienvidu reģionā un Austrumu partnerībā. Revīzija neietver ne migrācijas dina -
miku pēc 2014. gada, ne ES reakciju uz pašreizējo bēgļu krīzi. Konkrēti, Palāta 
pārbaudīja, vai izdevumi migrācijas jomā
a) atbilda skaidri noteiktiem un saskanīgiem mērķiem, kuri savukārt izriet no pa -
reizi noteiktām kaimiņvalstu vajadzībām un prioritātēm un vai tos papildināja 
efektīva uzraudzības sistēma;
b) sasniedza mērķus kaimiņvalstīs;
c) bija labi koordinēti ES struktūru starpā un ar dalībvalstīm.
22 
Revidējot uzraudzības sistēmas un to, cik skaidri bija formulēti izdevumu mērķi, 
Palāta galveno uzmanību pievērsa dažādajiem izdevumu instrumentiem, kas tika 
izmantoti ES ārējās migrācijas politikas atbalstam (sk.  III pielikumu )15. Attiecībā 
uz efektivitāti un koordināciju tā revidēja projektus, kas finansēti no tematiskās 
programmas migrācijas un patvēruma jomā ( TPMA ), kā arī no Eiropas Kaimiņattie -
cību un partnerības instrumenta (EKPI).
23 
Revīzija aptvēra valstis austrumu un dienvidu kaimiņreģionā, konkrēti, Alžīriju, 
Gruziju, Lībiju, Moldovu, Maroku un Ukrainu.
24 
Revidenti veica šādu revīzijas darbu:
a) iztaujāja darbiniekus un ievāca informāciju Komisijā un trijās valstīs (Alžīri -
jā, Gruzijā un Marokā) saistībā ar 12 projektiem, apmeklēja ES delegācijas, 
atbildīgos valsts un reģionālos darbiniekus un, kad iespējams, galasaņēmējus. 
Tika iztaujātas arī citas ieinteresētās personas, piemēram, dalībvalstu pārstāv -
ji (gan Briselē, gan uz vietas), starptautisko organizāciju, pilsoniskās sabiedrī -
bas un domnīcu pārstāvji;
b) veica dokumentu pārbaudi 11 projektiem, kas īstenoti Lībijā, Moldovā un 
Ukrainā;
c) pārbaudīja dokumentus, kas attiecas uz politikas virzienu, plānošanu un 
projektiem, izsūtīja aptauju 11 dalībvalstu pārvaldes iestādēm un izskatīja ar 
jautājumu saistīto literatūru un attiecīgus novērtējumus.15 Vidusjūras dienvidu reģiona 
un Austrumu partnerības 
valstīs neizmanto ne EAF, 
ne IPA.
17 Revīzijas tvērums un pieeja  
25 
Šo 23 projektu (no kuriem viens bija cita izlasē iekļauta projekta pagarinājums) 
kopējā līgumvērtība bija 89 miljoni EUR (sk.  IV pielikumu ) no kopējās līgumos 
paredzētās summas 742 miljonu EUR apmērā. Šos projektus atlasīja saskaņā ar 
šādiem kritērijiem: i) izdevumu apjoms; ii) līdzsvarots dažādu VPMM tematisko 
prioritāšu pārklājums; iii) īstenošanas vieta; iv) projekta statuss (slēgts vai turpi -
nās); v) vai sniegtā palīdzība atbalstīja mobilitātes partnerību (sk.  I pielikumu ).
26 
Revīzija notika, ņemot vērā kontekstu saistībā ar jaunajiem noteikumiem, kas 
pieņemti 2014.–2020. gada izdevumu periodam. Kad Komisija sāka darbu jaunā 
sastāvā un notika daļēja tās reorganizācija, Eiropas kaimiņattiecību politika (kura 
ietver migrācijas jautājumus) no Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāta 
nonāca Kaimiņattiecību ģenerāldirektorāta pārziņā. Atbilstīgos gadījumos revīzijā 
ņēma vērā šīs izmaiņas.
18
 Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība,  
partnervalstu vajadzību noteikšana  
un uzraudzības instrumenti
Plašais politikas mērķu klāsts ne vienmēr ir savstarpēji 
saistīts
27 
Palāta pārbaudīja, vai abi izdevumu instrumenti ( TPMA  un EKPI) ES ārējās migrāci -
jas politikas atbalstam bija īstenoti saskaņā ar skaidri noteiktiem un saskanīgiem 
mērķiem. Palāta pārbaudīja arī to, vai darbības mērķi atspoguļoja trešo valstu 
pareizi noteiktās vajadzības un vai tiem bija izstrādāti rādītāji rezultātu mērīšanai. 
Visbeidzot, Palāta pārbaudīja, vai pareizi noteiktajām prioritātēm tika piešķirti 
pieejamie finanšu resursi, lai intervences pasākumiem būtu maksimāla ietekme.
28 
Tematiskās programmas migrācijas un patvēruma jomā ( TPMA ) vispārējais mērķis 
bija palīdzēt trešām valstīm nodrošināt “migrācijas plūsmu labāku pārvaldi visos 
aspektos”. To iedalīja piecās rīcības prioritātēs16, kuras tika definētas Komisijas 
dokumentos kā programmas mērķi. Tematiskajos stratēģijas dokumentos noteica 
konkrētus mērķus.
29 
Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentam (2007.–2013. g.), kura 
darbības jomā daļēji ietilpst migrācija, nav noteikti īpaši politikas mērķi. Piemēro -
jamā regula norāda uz prioritāru mērķu noteikšanu konkrētai valstij vai reģionam 
paredzētajos stratēģijas dokumentos, kas jāpieņem Komisijai. Ja ES nav vienoju -
sies par konkrētiem mērķiem ar kādu valsti, ir spēkā ES politikas mērķi (taču nav 
norādīts, kuri).
30 
Saskaņā ar kārtību, kas nosaka ES ārējās migrācijas izdevumus, tika izmantoti vēl 
citi pieci instrumenti, kuriem katram ir savi mērķi un darbības areāls, un tādējādi 
noteikumi par migrāciju nav to uzmanības centrā vai arī nav tajos nav iekļauti. 
Tiesību akti nesniedza skaidru priekšstatu par to, kā dažādie mērķi bija savstar -
pēji saistīti vai ko bija paredzēts sasniegt ES līmenī ārējās migrācijas aspektā 
(sk. III pielikumu ).
31 
Lai gan šie ES izdevumu instrumenti var tikt izmantoti situācijās, kas saistītas ar 
migrācijas problēmām, un tie piešķir līdzekļus izdevumiem migrācijas jomā, to -
mēr tie nesniedza ne juridiskā, ne finansiālā aspektā skaidru stratēģiju vai uzrau -
dzības kārtību, kas ļautu novērtēt šo instrumentu ieguldījuma apmēru.16 Regula (EK) Nr. 1905/2006, 
16. panta 2. punkts: i) sekmēt 
saikni starp migrāciju un 
attīstību; ii) veicināt labi 
pārvaldītu darbaspēka 
migrāciju; iii) apkarot nelegālo 
imigrāciju un vienkāršot 
nelegālo imigrantu 
atpakaļuzņemšanu; iv) veicināt 
patvēruma sniegšanu un 
starptautisko aizsardzību, 
tostarp ar reģionālu 
aizsardzības programmu 
palīdzību, jo īpaši, lai stiprinātu 
iestāžu spējas un sniegtu 
aizsardzību bezvalstniekiem; 
un v) aizsargāt migrantus pret 
ekspluatāciju un sociālo 
atstumtību un apkarot cilvēku 
tirdzniecību.
19
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti
Vairāk uzmanības jāpievērš partnervalstu vajadzību 
apzināšanai
32 
Revidenti konstatēja, ka vajadzību analīze bija pienācīgi dokumentēta desmit 
projektiem, turpretī deviņiem citiem tā bija dokumentēta tikai daļēji dažādu 
iemeslu dēļ (piemēram, trešdaļai minēto projektu iemesls bija sarežģīts vietējais 
konteksts un politiskā nestabilitāte). Četriem projektiem neizdevās atrast doku -
mentārus pierādījumus.
33 
Mobilitātes partnerība17, ko parakstījusi Komisija, dalībvalstis un partnervalstis, 
ir noteikusi politisku satvaru, kas jāizmanto politiskā dialogā par migrāciju, kurš 
sekmē arī vajadzību noteikšanu (sk. arī 36. punktu). Mobilitātes partnerība ir 
noslēgta ar astoņām valstīm18 (sk. I pielikumu ), un tai var pievienoties dalīb -
valstis: 24 dalībvalstis ir noslēgušas vienu vai vairākus no astoņiem partnerības 
nolīgu miem. Lai gan mobilitātes partnerība nav juridiski saistoša, dialoga process 
palīdz apzināt vajadzības un tās pilnvērtīgāk ņemt vērā. Moldova, kas ir viena no 
vecākajām mobilitātes partnerības dalībniecēm, piemēram, vēlējās pārstrukturēt 
savas mobilitātes partnerības īstenošanu tādējādi, lai nodrošinātu labāku līdzsva -
ru starp visām četrām VPMM tematiskajām prioritātēm. Komisija regulāri atgādina 
dalībvalstīm, ka mobilitātes partnerība ir jāīsteno līdzsvaroti un ka šajā procesā 
lielāks uzsvars jāliek uz darbībām saistībā ar legālo migrāciju, cilvēktiesībām un 
bēgļu aizsardzību.
34 
Milzīga nozīme vajadzību apzināšanā un noteikšanā ir ES delegācijām partnerval -
stīs. Palāta konstatēja, ka ES delegācijās nebija amatpersonu, kas specializējušās 
migrācijas jautājumos. Migrācijas jomu pārvaldīja darbinieki, kuru pārziņā ir ES iz -
devumi, taču viņu zināšanas un pieredze migrācijas jautājumos atšķīrās. Migrā -
cijas un iekšlietu ģenerāldirektorāts ir nosūtījis darbā uz delegācijām daudzus 
speciālistus, kuru pārziņā ir vairāki iekšlietu politikas virzieni, taču revīzijas laikā 
neviena šāda speciālista nebija nevienā kaimiņvalstī vai valstī, ar kuru ir nodibinā -
ta mobilitātes partnerība.
35 
Labāka izpratne par migrācijas jautājumiem izpaudīsies kā labāka atbildes reak -
cija uz trešo valstu vajadzībām. Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD ir 
izstrādājis vairākus mācību rīkus un sagatavojis darbseminārus par plašu attiecīgo 
jautājumu klāstu.17 Tā nosaka politisku mērķu 
kopumu un izstrādā vairākas 
iniciatīvas, kuru nolūks ir cik 
vien iespējams efektīvi 
pārvaldīt cilvēku plūsmas.
18 Armēnija, Azerbaidžāna, 
Kaboverde, Gruzija, Jordāna, 
Moldova, Maroka un Tunisija.
20
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti
36 
Partnervalsts vajadzību apzināšana ir atkarīga arī no valstī izvirzītajām prioritātēm 
un apņēmības iesaistīties migrācijas jautājumu pārvaldībā. Daudzām kaimiņ -
valstīm, īpaši dienvidos, tā tomēr nav bijusi prioritāte. Nevēlēšanās iesaistīties 
konstruktīvās attiecībās ar ES šajā jomā apgrūtina vajadzību apzināšanu, īpaši 
tāpēc, ka partnervalstis uzskatīja dažas darbības par tādām, kas galvenokārt dod 
labumu Eiropas Savienībai. Kā piemēru var minēt neveiksmi ar Ziemeļāfrikas 
iesaistīšanu Vidusjūras robežu uzraudzības tīklā Seahorse .
37 
Arī neregulārās migrācijas ceļu un plūsmu Āfrikas, Tuvo Austrumu un Vidusjūras 
reģiona interaktīvās kartes ( I-Map ) projekts (0,7 miljoni EUR), kura mērķis ir at -
balstīt migrācijas dialoga procesu un veicināt informācijas apmaiņu, saņēma dažu 
partnervalstu kritiku, jo karte esot noderīgāka ES un tās dalībvalstīm, nevis tre -
šām valstīm. Saskaņā ar 2014. gada jūlijā pieejamiem datiem tikai 6 % no kopumā 
668 sistēmas lietotājiem bija kaimiņvalstis, turpretī galvenie kartes izmantotāji 
bija dalībvalstis (50 %), pēc tam Komisija un ES aģentūras (30 %).
Ir jāuzlabo uzraudzības un novērtēšanas instrumenti
38 
Atbilstīgi, saskanīgi un laikā salīdzināmi rādītāji ir ļoti būtiski politikas un ar to 
saistīto instrumentu virzībai un novērtēšanai. Palāta konstatēja, ka ir maz precīzu 
un sistemātiski izstrādātu rādītāju, kas pielāgoti katram rīcības līmenim, un ka rā -
dītāji nav saskaņoti dažādos politikas īstenošanas līmeņos – stratēģiskajā satvarā, 
budžetā un Komisijas darbības pārskatos, proti, katras finanšu intervences darbī -
bas regulējumā (sk.  2. attēlu ).
21
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti2. attēlsSaikne starp mērķiem un rādītājiem TPMA  politikas un īstenošanas dokumentos
Juridiskais pamats Politikas pamatnostādnes
Stratēģija
Īstenošana
Stratēģija
 Plānošanax
x
xxxx
√
Rādītāju viendabīguma un saskaņotības skaidrojums
x
√Vispārējā pieeja migrācijai un mobilitātei (VPMM) – 2011. g.
Četri pīlāri
Nav izstrādāti ne rādītāji, ne mērķlielumi, ne sagaidāmie rezultātiASI regula 
(TPMA) – 2006. g.
5 darbības jomas
Nav izstrādāti ne rādītāji, 
ne mērķlielumi,
ne sagaidāmie rezultātiĪstenošanas 
vadlīnijas
Excel tabula
5 darbības jomas
Rādītāji; rezultāti 
sasniegti daļējiProjekti
Mērķi; rādītāji; 
rezultāti
Starptautiskās sadarbības 
un attīstības ĢD 
gada darbības pārskats
G+1 gads
Četri konkrēti mērķi
Rādītāji, mērķlielumi, 
rezultātiStarptautiskās sadarbības 
un attīstības ĢD 
gada pārvaldības plāns
G gads
Četri konkrēti mērķi
Rādītāji, mērķlielumi, 
sagaidāmie rezultātiBudžeta projekta
darbības pārskats
G–1 gads
Četri konkrēti mērķi
Rādītāji, mērķlielumi, 
sagaidāmie rezultātiPārskatatbildība/
ziņošanaTPMA
Stratēģijas 
dokumenti
2007.–2010. g.
2011.–2013. g.
5 darbības jomas
Sagaidāmie rezultāti; 
rādītāji; nav sākotnējā 
stāvokļa rādītāju vai 
mērķlielumuorVadlīnijas uzaicinājumiem 
iesniegt priekšlikumus
Mērķi; prioritātes;
rādītāju nav
2007.–2008. g: 5 daļas
(ģeogrā/f_iska prioritāte)
2009.–2012. g: 6 daļas
(5 ģeogrā/f_iskas prioritātes un 
mobilitātes partnerība)
2011.–2012. g: 4 daļas
(3 ģeogrā/f_iskas prioritātes un 
viena globāla)
Sagaidāmais viendabīgums un saskaņotība
Viendabīguma un saskaņotības trūkumsTika konstatēts viendabīgums un saskaņotība
22
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti
39 
Stratēģiskā līmenī  vispārējās pieejas migrācijai un mobilitātei uzraudzības kārtī -
ba bija definēta visai plaši. Bija plānots, ka programmas īstenošanu vadīs, izman -
tojot salīdzinoša novērtējuma metodi, kas ļauj konstatēt izmaiņas laika gaitā. Šo 
plašo definīciju neizskaidroja sīkāk un tai neizstrādāja rādītājus, atsauces vērtības 
vai mērķlielumus, ar kuru palīdzību varētu novērtēt, vai ir sasniegti mērķi, kas arī 
bija ļoti vispārīgi. 2011. gadā notika publiska apspriešana, un 86 % respondentu 
labvēlīgi izteicās par pārvaldības rādītāju ieviešanu, tāpēc Komisija līdz ar vairāku -
mu dalībvalstu secināja, ka politikas mērķlielumiem un rādītājiem jābūt “elastī -
giem un vairāk kvalitatīviem, nevis kvantitatīviem”.
40 
Tematiskās programmas migrācijas un patvēruma jomā ( TPMA ) vispārējais mērķis 
ir sadalīts piecās rīcības prioritātēs (sk. 28. punktu). Tematiskajā stratēģijas doku -
mentā bija jāizklāsta konkrētie mērķi, gaidāmie rezultāti un rezultatīvie rādītāji.
41 
Tika izstrādāti divi stratēģijas dokumenti diviem laikposmiem: attiecīgi četriem 
gadiem (2007.–2010. g.) un trim gadiem (2011.–2013. g.). Laikposmam no 2011. līdz 
2013. gadam noteica 26 gaidāmos rezultātus un 37 rādītājus. Tomēr netika formu -
lētas ne atsauces vērtības, ne skaitļos izteikti mērķlielumi.
42 
Uzraudzības un pārskatatbildības procesa trūkumi ir vērojami programmas 
pirmajā darbības jomā  (kas stratēģijas dokumentā formulēta kā mērķis), ku -
ras vispārējais mērķis ir pastiprināt saikni starp migrāciju un attīstību . Bija 
paredzēts, ka 2011.–2013. gadā šā mērķa sasniegšanu uzraudzīs ar deviņu rādītāju 
palīdzību (sk.  2. izcēlumu ).
23
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti
43 
Tomēr ar šiem rādītājiem nebija iespējams uzraudzīt un novērtēt, kā tika īstenots 
šīs programmas mērķis. Lielākā daļa rādītāju bija komplicēti, reizēm tajos bija 
apvienoti vairāki parametri (piemēram, pārredzamība, uzticamība un par naudas 
pārvedumiem atbildīgo dienestu izmaksas), un labākajā gadījumā tie attiecās 
uz tiešajiem rezultātiem, nevis koprezultātiem. Nebija precizēti datu avoti, to defi -
nīcijas un apkopošanas metodes. Grūtības varēja sagādāt dažu jēdzienu interpre -
tācija, piemēram, tas attiecas uz ekspertiem (saistībā ar datu analīzi vai migrācijas 
plūsmu pārvaldību) un mājsaimniecību finanšu lietpratību.
44 
Tādas pašas neskaidrības bija vērojamas programmu rādītājos, kas uzskaitīti 
ES budžetā, Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāta 
vadības plānos un gada darbības pārskatos . Lai varētu uzraudzīt programmu 
īstenošanu, šajos dokumentos bija jāiekļauj arī rādītāji, ar kuru palīdzību var no -
vērtēt ES intervences darbības rezultātus resursu izlietojuma un iegūto rezultātu 
aspektā. Dokumentu pamatā bija četri mērķi19 līdz ar rādītājiem, mērķlielumiem 
un rezultātiem, kas katru gadu atšķīrās. 2. izcēlumsRādītāji, kas saistīti ar mērķi pastiprināt saikni starp migrāciju un attīstību
 οTo projektu skaits, kuros iesaistītas ES dzīvojošās diasporas kopienas un kuri paredzēti izcelsmes valstu 
attīstībai.
 οRažošanas vai attīstības darbību skaits, kurās bija iesaistīti migranti, tie migranti, kas gatavojas atgriezties, 
vai emigrantu kopienas.
 οPar naudas pārvedumiem atbildīgo dienestu pārredzamība, uzticamība un izmaksas.
 οMigrantu mājsaimniecību finanšu lietpratība.
 οTrešo valstu ekspertu skaits, kas iesaistīti migrācijas plūsmu pārvaldībā.
 οTo tiesību aktu skaits, kas trešās valstīs izstrādāti vai pieņemti migrācijas jomā.
 οDialoga un sadarbības sistēma migrācijas jautājumos starp trešām valstīm un starp trešām valstīm un Eiro -
pas Savienību.
 οInformēšanas pasākumu vai kampaņu skaits.
 οTrešo valstu ekspertu skaits, kuri piedalās ar migrāciju saistīto datu vākšanā un analīzē.
19 Konkrētie mērķi ietvēra 
migrāciju un attīstību, 
likumīgo migrāciju un 
darbaspēka migrāciju, 
neregulārās migrācijas 
ierobežošanu un patvēruma 
un starptautiskās aizsardzības 
veicināšanu. Konkrētajā mērķī 
nebija iekļauta migrantu 
tiesību aizsardzība un 
pasākumi ar nelikumīgu 
tirdzniecību saistīto jautājumu 
risināšanai. Vadības plānos un 
gada darbības pārskatos bija 
minēts piektais konkrētais 
mērķis 2011. gadam (bet ne 
nākamajiem gadiem), kurš 
attiecās uz migrācijas jomas 
integrēšanu politiskajā dialogā 
ar trešām valstīm.
24
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti
45 
Turklāt šie rādītāji un TPMA  stratēģiskajā satvarā uzskaitītie rādītāji bija slikti 
sa ska ņoti. Līdz ar to stratēģiskā satvara pirmā mērķa (pastiprināt saikni starp mig -
rāciju un attīstību) deviņi rādītāji 2011. gada budžetā bija samazināti līdz diviem, 
2012. gada budžetā – tikai līdz vienam, un 2013. gada budžetā – līdz diviem. Ne -
viens no šiem rādītājiem nefigurēja visos trijos budžetos. Rādītāji, kas bija atlasīti 
Komisijas darbības pārskatiem (trīs 2011. gadā, četri 2012. gadā un trīs 2013. gadā) 
ne vienmēr bija tie paši, kas budžetā, un tam atbilda tikai daļēji.
46 
Piemēri, kas minēti 3. izcēlumā , liecina par to, ka laika gaitā programmas pirmā 
mērķa rādītāji nav saskaņoti un mainās. 3. izcēlumsSaiknes pastiprināšana starp migrāciju un attīstību: nesaskaņoti un nestabili 
rādītāji
 οStarptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāta 2011. gada darbības pārskatā rādītājs, kas at -
tiecas uz to vietējo uzņēmumu skaitu, kuri ir saņēmuši atbalstu no ES finansētām programmām 1. mērķa 
ietvaros (pastiprināt saikni starp migrāciju un attīstību), neatbilda rādītājiem TPMA  stratēģiskajā satvarā. Šis 
rādītājs netika izmantots ne 2012., ne 2013. gada darbības pārskatos.
 ο2012. gada budžetā vienīgais rādītājs šim mērķim bija to vietējo uzņēmumu skaits, kuri ir saņēmuši atbal -
stu. Minētā gada darbības pārskatā šim mērķim bija četri rādītāji: strādājošo migrantu izmaksas par sum -
mām, ko tie pārskaita uz savu izcelsmes valsti, diasporas organizāciju iesaistes pakāpe migrācijas projektu 
izstrādē, trešo valstu skaits, kurām ir sniegts atbalsts migrācijas stratēģijas izstrādē un īstenošanā un/vai 
migrācijas jautājumu iekļaušanā attīstības stratēģijās, kā arī migrācijas profilu ģeogrāfiskais pārklājums.
25
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti
47 
Citiem programmas mērķiem atlasītie rādītāji nebija daudz saskaņotāki. Mērķim 
legālas un ar darbu saistītas migrācijas veicināšanai bija izstrādāts saskanīgs 
rādītājs 2010.–2013. gada budžetos un darbības pārskatos, proti, “nolīgumu skaits 
par zināšanu pārnesi un cirkulārām migrācijas sistēmām”. Tomēr TPMA  stratēģis -
kajā satvarā šis rādītājs bija formulēts kā “cirkulārajās sistēmās iesaistīto migrantu 
atgriešanās rādītājs”.
48 
Visbeidzot, kā iepriekš minēts, TPMA  stratēģiskajos dokumentos nebija izvirzīti 
mērķlielumi. Tie bija minēti budžetos (2013. gadam –19 02. nodaļā), taču bieži 
vien tie bija adresēti kādām konkrētām valstīm vai kādam reģionam vai nebija 
atjaunināti. Tādējādi skaitļos izteiktā informācija šiem mērķlielumiem bija trūcīga 
vai tās nebija nemaz, un rādītāji zaudēja nozīmi, kaut gan tie ir domāti, lai parā -
dību izteiktu skaitļos un uzraudzītu tās attīstību laika gaitā. Piemēram, 2009. un 
2010. gadā ziņoja par tādiem pašiem rezultātiem saistībā ar rādītāju, kas attiecas 
uz atklāto un trešās valstīs atpakaļ uzņemto neregulāro imigrantu skaitu, un tāds 
pats mērķlielums tika noteikts 2012. un 2013. gada budžetam. 2014.–2020. gada 
plānošanas periodam Komisija ir noteikusi jaunu rādītāju kopumu. Ir daži uzla -
bojumi, tomēr ir vērojami pastāvīgi trūkumi, piemēram, nav sākotnējā stāvokļa 
rādītāju un mērķlielumu.
49 
Attiecībā uz projektiem Palāta konstatēja, ka stratēģiskajos dokumentos un bu -
džeta dokumentos definētos rādītājus skar tādas pašas nepilnības un tiem trūkst 
saskaņotības. Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts cenšas 
uzraudzīt ar atbalstu sasniegtos rezultātus, izmantojot rādītājus, kas izstrādāti 
tabulai Excel  izklājlapā (sk. 54. punktu). Tomēr nebija saskaņas starp rādītājiem, 
kas noteikti projekta līmenī, un rādītājiem Excel  tabulā, gada darbības pārskatā 
vai TPMA  stratēģiskajā satvarā. Turklāt paziņotie rezultāti bieži vien bija nepilnīgi. 
No Excel  tabulā iekļautajiem un 18 revidētajiem projektiem (izlasi veidoja 23 pro -
jekti), trijos gadījumos rezultāti bija iekļauti pilnībā, astoņos gadījumos – daļēji, 
bet atlikušajos septiņos gadījumos tie vispār nebija paziņoti. Šie faktori mazināja 
gan Excel  tabulas uzticamību, gan tās vērtību sasniegto rezultātu un progresa 
mērīšanai.
26
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti
50 
Palāta norāda, ka gada darbības pārskatā sniegtos datus par TPMA  rezultātiem 
apkopoja par projektu atbildīgie Komisijas darbinieki, kas iegūst ziņas no ad hoc  
izsūtītiem pieprasījumiem, nevis izmanto pastāvīgā un sistemātiskā informācijas 
vākšanas procesā balstītas ziņas. Faktiski spēkā esošā kārtība nenodrošināja sis -
temātisku atskaiti par veiktajām darbībām, pamatojoties uz stabiliem un saska -
ņotiem rādītājiem ( TPMA  gadījumā). Nebija arī reģistra, kurā būtu atspoguļota 
mērķu un rādītāju korelācija visos līmeņos starp projektiem un gada darbības 
pārskatiem. Visbeidzot, lielāko daļu finansējuma, kas izlietots ārējās migrācijas 
politikai, sniedz citi ES izdevumu instrumenti, nevis  TPMA . Tomēr attiecībā uz 
migrāciju un patvērumu gada darbības pārskatā (Starptautiskās sadarbības un 
attīstības ĢD) ir ietvertas ziņas par tās budžeta nodaļas īstenošanu, kas attiecas 
uz TPMA , bet nav informācijas par nodaļām, kuras attiecas uz citiem izdevumu 
instrumentiem. Nebija neviena dokumenta, kurā būtu apkopoti visu izdevumu 
instrumentu konsolidētie rezultāti.
51 
ES ārējās migrācijas politikas īstenošana dažādā mērā bija atspoguļota daudzos 
citos ziņojumos un pārskatos20. Šie ziņojumi sniedza informāciju par sasniegto 
progresu dažādās politikas jomās, bet īpašu uzmanību neveltīja pārskatam par 
rezultātiem, kas sasniegti ar ES izdevumiem šajā jomā.
Ģeogrāfiskās un tematiskās prioritātes bija grūti 
pārbaudīt
52 
Vispārējā pieejā migrācijai un mobilitātei Eiropas kaimiņvalstis ir minētas kā 
ģeogrāfiskā prioritāte. Attīstības sadarbības instruments tematiskajām program -
mām (tostarp  TPMA ) Eiropas kaimiņvalstīs21 piešķīra 465 miljonus EUR (no 2007.–
2013. gadam paredzētā kopējā finansējuma apmēram 5,6  miljardu  EUR apmērā).20 Piemēram, VPMM īstenošanas 
ziņojums, ikgadējais EKP valstu 
progresa ziņojums, 
ES ziņojumi par attīstības 
politikas saskaņotību, 
Vidusjūras reģiona jautājumu 
darba grupas jaunākā 
informācija, vīzu režīma 
liberalizācijas rīcības plāna 
progresa ziņojumi, gada 
ziņojumi par imigrāciju un 
patvērumu (tostarp dienestu 
darba dokumenti), 
ES atpakaļuzņemšanas 
nolīgumu novērtējums, 
Eiropas Migrācijas tīkla 
ziņojums “Stokholmas 
programmas ietekmes 
aprakstoša analīze, 2010.–
2003. g.”, stratēģisks pārskats 
par Eiropas Savienības 
Integrētas robežu pārvaldības 
palīdzības misiju Lībijā ( EUBAM  
Libya ), kā arī jaunākā 
informācija, ko divas reizes 
gadā sniedz Padomes 
Imigrācijas, robežu un 
patvēruma jautājumu 
stratēģiskajai komitejai ( SCIFA ) 
par ES rīcību migrācijas 
spiediena jautājumā.
21 Regula (EK) Nr. 1905/2006, 
38. panta 4. punkts.
27
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti
53 
Revīzijas laikā bija grūti novērtēt, vai izdevumi atbilda šīm prioritātēm, jo nebija 
iespējams noteikt ES kopējos izdevumus no ES budžeta, kuri atvēlēti ārējās migrā -
cijas pasākumiem kaimiņvalstīs. I pielikumā  ir apkopotas summas, par kurām bija 
noslēgti līgumi saistībā ar izdevumiem migrācijas jomā no 2007. līdz 2013. gadam, 
respektīvi, apmēram 1,4 miljardi EUR. Šajos datos, ko sniedza Starptautiskās sa -
darbības un attīstības ĢD un Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās saru -
nu ĢD, nebija detalizētas informācijas par faktiskajiem maksājumiem.
54 
Palāta analizēja šo informāciju, balstoties uz Excel  programmā izveidotu tabulu22, 
kuru uzturēja Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD un kurā bija apkopotas 
ziņas par visiem šīs jomas izdevumiem. Minētajā tabulā bija iekļauti visi izdevumi 
kopš 2001. gada. Attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu reģistrētās summas tika 
izmaksātas no septiņiem ES izdevumu instrumentiem23. Tomēr skaitliskā infor -
mācija nebija pilnīga: dati par izdevumu jomām, kas neattiecās uz  TPMA , kopš 
2012. gada netika regulāri atjaunināti. No revidētajā izlasē iekļautajiem 23 līgu -
miem pieci (kopējā vērtība – 22,8 miljoni EUR) Excel  tabulā nebija reģistrēti.
55 
Excel  tabulā iekļautie dati bija ņemti no Komisijas finanšu informācijas sistē -
mas  CRIS , kuru Komisija ieviesa 2002. gadā, lai atvieglotu ārējo darbību pārvaldī -
bu. CRIS  ir galvenā atsauces informācijas sistēma ārējo darbību pārvaldībai un do -
kumentēšanai. Īpašajā ziņojumā par  CRIS24 (2012. g.) Palāta norādīja uz vairākiem 
šīs sistēmas trūkumiem, kas rodas tāpēc, ka CRIS  datu kodi nav pienācīgi definēti. 
Līdz ar to datu konsolidācija CRIS  sistēmā bija kļuvusi īpaši sarežģīta un veidoja 
augsni kļūdām, tāpēc nebija iespējams ātri iegūt apkopotus datus par katrai kon -
krētai valstij sniegto ārējo atbalstu, ES izdevumu instrumentu vai politiku.22 Šī Excel  tabula nebija 
paredzēta tam, lai ar tās 
palīdzību varētu reāllaikā ziņot 
par projektu izmaksām.
23 Tematiskā programma 
migrācijas un patvēruma jomā 
(TPMA ), tā ASI daļa, kas 
neattiecas uz TPMA , Eiropas 
Attīstības fonds, EKPI, EDCI, 
stabilitātes instruments un  IPA.
24 Īpašais ziņojums Nr. 5/2012 
“Kopējā ārējo attiecību 
informācijas sistēma ( CRIS )” 
(http://eca.europa.eu ).
28
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti
56 
Komisija izmanto ESAO25 definētos kodus, lai klasificētu līgumus atkarībā no 
darbības jomas. Tomēr oficiālās attīstības palīdzības jomā nav paredzēti īpaši kodi 
migrācijai. Tādējādi specifisku kodu piešķiršana līgumiem ir atstāta programmu 
vadītāju ziņā, un tos viņi izvēlas no jau esošajiem. Tāpēc izmantotie kodi var ne -
atbilst attiecīgajai nozarei. Tas attiecas uz vairākiem Palātas revidētiem līgumiem 
(sk. 4. izcēlumu ). Šāda reģistrēšanas metode neļāva pienācīgi analizēt izdevumus 
atkarībā no ģeogrāfiskā vai tematiskā iedalījuma un nesniedza pilnīgu pārskatu 
par izdevumu līmeni. 4. izcēlumsNeatbilstošu kodu piemēri ārējās migrācijas izdevumiem
Ukrainas robežkontroles dienestam paredzētā 54 pilnpiedziņas transportlīdzekļu piegāde tika reģistrēta ar 
kodu 15 110 (publiskā sektora un administratīvās pārvaldes politika), taču to varēja reģistrēt arī ar kodu 15 130 
(palīdzība iestādēm nolūkā atbalstīt drošības sistēmu reformu). Projekts “Aktivitātes un nodarbinātības 
atbalsts Magriba valstīs: migrācija vietējās attīstības atbalstam” tika reģistrēts ar kodu 15 150 (demokrātiska 
līdzdalība un sabiedrība), nevis ar kodu 13 010 (nodarbinātības un administratīvās pārvaldes politika). Tomēr 
neviens no minētajiem diviem kodiem nebija piemērots migrācijas projektiem, ne arī ļāva tos atpazīt kā piede -
rīgus šai jomai.
Nav koda migrācijas projektiem, kas neatbilst ESAO kritērijiem, lai tos varētu klasificēt kā publiskos attīstības 
palīdzības projektus – Eiropas Parlaments par to pauda bažas 2011. gadā26. Tomēr Komisija reizēm kļūdaini 
tiem piešķīra kodu, kā gadījumā ar Saharamed  un Seahorse  Vidusjūras robežu uzraudzības tīkla projektiem27, 
kuri ietvēra dažas nozīmīgas darbības, kas neatbilda ESAO kritērijiem.
26 Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. jūnija rezolūcija par Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā: 
gūtā pieredze un nākotnes perspektīvas.
27 Tas tika atzīmēts TPMA  programmas starpposma pārskatā 2010. gadā, kurā tika aplūkoti Seahorse Atlantijas un citi projekti un tika konstatēts, ka 
vairākiem TPMA programmas projektiem nav koda.25 Ekonomiskās sadarbības un 
attīstības organizācija, 
Attīstības palīdzības komiteja. 
29
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti
57 
Palāta pārbaudīja, cik lielā mērā TPMA  izdevumi tika piešķirti Eiropas kaimiņval -
stīm –VPMM pirmajai prioritātei (sk. 9. punktu). Izdevumu ģeogrāfiskais sada -
lījums ir atspoguļots turpmāk 3. attēlā . Tomēr tā ir tikai aplēse, jo daži līgumi 
attiecās vairāk nekā uz vienu valsti vai reģionu (piemēram, vispārēji pasākumi 
var attiekties arī uz kaimiņvalstīm). Datu analīze liecina, ka, lai gan būtiska līgumu 
daļa bija saistīta ar kaimiņvalstīm, aptuveni puse bija veltīta citiem reģioniem. No 
2007. līdz 2013. gadam austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs tika noslēgti līgumi 
par 42 % no kopsummas (un 59 %, ja pieskaita vispārējos pasākumus), bet to nav 
pareizi kvalificēt kā augstas ģeogrāfiskās prioritātes pasākumu, varētu pat uzska -
tīt, ka pieejamie līdzekļi nebija pietiekami sakopoti, lai risinātu arvien pieaugošo 
nestabilitāti migrācijas jomā. 3. attēlsTPMA  līgumu ģeogrāfiskā sadalījuma apkopojums 2017 .–2013. gadā
Avots : Eiropas Revīzija palāta, pamatojoties uz Komisijas sniegtajiem datiem.Austrumu un dienvidu kaimiņvalstis Vispārēji pasākumi, ieskaitot pasākumus
kaimiņvalstīsPārējās pasaules valstis, atskaitot
kaimiņvalstis100 %38 %42 %41 %44 %47 %42 %
29 %23 %13 %14 %14 %17 %
33 %35 %46 %42 %39 %41 %
19,087,6107,8185,9213,5267,9375,0
2007. g. 2008. g. 2009. g. 2010. g. 2011. g. 2012. g. 2013. g.Miljoni400
350
300
250
200
150
100
50
0
30
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti
58 
Bija grūti izskaitļot, kā līdzekļi tika sadalīti dažādām tematiskām jomām, jo daži 
pasākumi attiecās uz vairākām tēmām. Kopējie TPMA  izdevumi 2007.–2013. gada 
periodā ir sniegti 4. attēlā .4. attēlsTPMA  līgumu tematiskā sadalījuma apkopojums 2017 .–2013. gadā
Avots : Eiropas Revīzija palāta, pamatojoties uz Komisijas sniegtajiem datiem.Miljoni400
350
300
250
200150
100
50
0
2007. g. 2008. g. 2009. g. 2010. g. 2011. g. 2012. g. 2013. g.
Neregulārās migrācijas atklāšana un novēršana Legālas un darbaspēka migrācijas veicināšanaPatvērums un starptautiska aizsardzība Migrācijas un attīstības saikņu stiprināšanaMigrantu tiesības un cilvēku tirdzniecības apkarošana Saistīts ar vairākām tēmām19,087,6107,8185,9213,5267,9375,0
21 %
5 % 7 % 79 % 8 %32 %18 %12 %25 %79 %
11 %
14 %
30 %
8 %6 %8 %22 %22 %11 %30 %28 %
11 %
22 %
22 %
8 %
9 %23 %
19 %
19 %
22 %
9 %
8 %10 %12 %20 %20 %18 %20 %
31
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti
59 
Līdzīga analīze tika veikta līgumiem, ko parakstīja saskaņā ar Eiropas kaimiņattie -
cību instrumentu 2008.–2013. gadam, un rezultāti ir apkopoti 5. attēlā .5. attēlsEKPI līgumu tematiskā sadalījuma apkopojums 2008.–2013. gadā
Avots : Eiropas Revīzija palāta, pamatojoties uz Komisijas sniegtajiem datiem.Neregulārās migrācijas atklāšana un novēršana
Patvērums un starptautiska aizsardzība
Migrantu tiesības un cilvēku tirdzniecības apkarošanaLegālas un darbaspēka migrācijas veicināšana
Migrācijas un attīstības saikņu stiprināšana
Saistīts ar vairākām tēmām2008. g. 2009. g. 2010. g. 2011. g. 2012. g. 2013. g.400
350
300
250
200
150
100
50
0Miljoni
1949171222232367
68 %7 %17 %7 %
32
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti
60 
Abu tabulu apvienojums liecina, ka ārējās migrācijas jomā Eiropas divi galvenie 
izdevumu instrumenti, proti, Tematiskā programma migrācijas un patvēruma 
jomā un Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments, lielāko daļu savas 
darbības koncentrēja uz neregulārās imigrācijas novēršanu un atklāšanu (tostarp 
robežkontroli). Tas, ka drošība un robežu aizsardzība bija dominējošais elements 
Eiropas migrācijas izdevumos, aizēno citus mērķus, kas izcelti vispārējā pieejā, tā -
dus kā saiknes izveidošana starp migrāciju un attīstību, un uzsvars uz nepiecieša -
mību kopā ar trešām valstīm īstenot efektīvu migrācijas pārvaldību, lai atspoguļo -
tu uzņēmējvalstu ekonomiskās vajadzības, izcelsmes valstu attīstības vajadzības 
un migrantu tiesības.
Intervences pasākumi notiek plašā ģeogrāfiskā areālā
61 
ES ārējās migrācijas izdevumi aptvēra daudzus un dažādus mērķus, instrumentus 
un ģeogrāfiskos reģionus. Tas var ierobežot to efektivitāti.
62 
Resursi, kas bija atvēlēti trešo valstu atbalstam, tālu atpalika no vajadzības pēc 
ātras izaugsmes, un šo vajadzību bija izraisījis nozīmīgais neregulārās imigrācijas 
pieaugums Vidusjūras reģionā, īpaši kopš 2013. gada. Projekti bija daļa no tema -
tisko prioritāšu virknes daudzās valstīs, tāpēc nevienā no partnervalstīm nebija 
koncentrējusies finanšu līdzekļu kritiskā masa. Tematiskā programma migrācijas 
un patvēruma jomā ( TPMA ) tādējādi aptvēra plašu ģeogrāfisku reģionu un dau -
dzus un dažādus intervences pasākumus, kuru veids un darbības spektrs ievēroja -
mi atšķiras. TPMA  darbību tvērums un tās vērienīgie mērķi neatbilda ierobežota -
jiem pieejamajiem resursiem, tāpēc projekti bija tik sadrumstaloti, ka tie nespēja 
sasniegt pietiekamu kritisko masu, lai iegūtu nozīmīgus rezultātus valstīs, kurās 
tos īsteno. Šāds stāvoklis ierobežoja ES spēju nodrošināt, lai tās pasākumi radītu 
patiesu stimulu trešās valstīs, vai attīstīt efektīvu sadarbību ar tām migrācijas 
problēmu risināšanā. Ja resursi ir trūcīgi, tos jāpiešķir tādām prioritātēm, kurām ir 
lielākais potenciāls radīt pievienoto vērtību.
33
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu  
vajadzību noteikšana un uzraudzības instrumenti
63 
Tāds pats atzinums ir pausts TPMA  stratēģijas dokumentā 2011.–2013. gadam, 
tajā teikts: “Programmas plašais ģeogrāfiskais tvērums un lielais mērķu klāsts 
līdz ar ierobežotajiem pieejamajiem resursiem neļauj uzkrāt “kritisko masu”, un 
tas ievērojami samazina programmas ietekmi attiecīgajās valstīs, liedzot Eiropas 
Savienībai izmantot šo finansējumu kā reālu stimulu sadarbībā ar trešām valstīm, 
lai tādējādi iesaistītos efektīvā sadarbībā ar šo valstu valdībām minētajā jomā.”
64 
Par to liecināja arī Palātas revidētais projekts – ES un ANO kopīgā migrācijas un 
attīstības ierosme, kuras mērķis bija sekmēt migrācijas un attīstības pozitīvās 
ietekmes nostiprināšanu, izmantojot atbalstu maza mēroga dalībniekiem un 
viņu iesaistīšanu, kā arī pasaules paraugprakses izplatīšanu. Apzinoties, ka tā bija 
izmēģinājuma programma, Palāta nonāca pie tādiem pašiem secinājumiem kā 
Komisija, kad tā novērtēja šo iniciatīvu – Komisija kritizēja tematiskās un ģeo -
grāfiskās mērķtiecības trūkumu: “Tā kā bija formulēta prasība izstrādāt globālu 
programmu un tā kā 50 % finansējuma piešķīra valstīm, kas attiecas uz Eiropas 
kaimiņattiecību un partnerības instrumentu, un 50 % – valstīm, kas attiecas uz 
finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, nevienā valstī vai reģionā neizvei -
dojās projektu kritiskā masa.”
65 
Tā kā līdzekļi arvien pieaugošās migrācijas problēmas risināšanai ir ierobežoti, 
pastāv risks, ka ES darbība var kļūt pārāk izkliedēta, jo nav skaidri formulētu un 
skaitļos izteiktu prioritāšu.
34
 ES ārējās migrācijas izdevumu ( TPMA   
un EKPI) efektivitātē bija vērojami trūkumi  
Vidusjūras dienvidu reģiona un  
Austrumu partnerības valstīs
66 
Palāta pārbaudīja, cik efektīvi ir izlietots ES finansējums, īpaši to, vai projekti bija 
labi izstrādāti, vai rezultāti tika mērīti, vai projektus īstenoja paredzētajos termi -
ņos un vai ieguva plānotos rezultātus. Pārbaudes laikā revidenti analizēja izlasē 
iekļautos projektus un visus pieejamos ar uzraudzību un novērtēšanu saistītos 
dokumentus. Revidenti atklāja daudz trūkumu, taču konstatēja arī dažus labas 
prakses piemērus.
Darbības mērķu un rezultātu rādītāju nepilnību dēļ 
bija grūti novērtēt projektu efektivitāti
67 
Lai izmērītu projekta rezultātus, izsacītu skaitļos panākto virzību un noteiktu, cik 
lielā mērā rezultāti atbilst sākotnējiem mērķiem, ir jāizstrādā darbības mērķi un 
jāformulē tiešie rezultāti un iznākumi, balstoties uz sākotnējā stāvokļa rādītājiem 
un mērķlielumiem (sk.  Glosāriju ).
68 
Palāta konstatēja, ka projektu mērķi bieži vien bija izklāstīti vispārīgi, tāpēc bija 
sevišķi grūti novērtēt rezultātus attiecībā pret formulētajiem mērķiem (sk.  5. izcē -
lumu ). Rezultātu rādītāji bieži vien neatspoguļoja mērķu sasniegšanu un faktiski 
tie bija tiešo rezultātu rādītāji. Tikai dažiem no revidētajiem projektiem rādītāju 
pamatā bija sākotnējā stāvokļa rādītāji vai mērķlielumi, ar kuru palīdzību iespē -
jams izmērīt projekta īstenošanas virzību.
35
ES ārējās migrācijas izdevumu ( TPMA  un EKPI)  
efektivitātē bija vērojami trūkumi Vidusjūras  
dienvidu reģiona un Austrumu partnerības valstīs5. izcēlumsGrūti izmērāmu rezultātu piemēri
Projektam “Labāka aizsardzība migrantiem un spēju pilnveidošana jauktās migrācijas28 plūsmu pārvaldībai 
Alžīrijā” bija trīs konkrēti mērķi:
1. nostiprināt juridiskās spējas un procedūras migrācijas un patvēruma jomā, lai varētu pārvaldīt jauktās 
migrācijas plūsmas un rastu ilgtspējīgus risinājumus;
2. palīdzēt izveidot aizsardzību un humāno palīdzību migrantiem un patvēruma meklētājiem, īpaši tiem, 
kuri pieder pie neaizsargātām grupām;
3. vairot izpratni un informētību pilsoniskajā sabiedrībā par jautājumiem saistībā ar jauktās migrācijas 
plūsmām.
i) Pirmkārt, šie mērķi nebija konkrēti (neatbilda SMART  kritērijiem, proti, tie nebija konkrēti, izmērāmi, 
sasniedzami, reālistiski un ar noteiktu termiņu), jo tie attiecās uz darbībām, kas bija vai nu pārāk 
izplūdušas, vai pārāk vispārīgas, lai tās varētu izteikt skaitļos. Turklāt līgumā nebija noteikta neviena 
objektīva metode, ar kuras palīdzību var izmērīt mērķu sasniegšanu. Piemēram, lai izmērītu pirmā un 
trešā mērķa sasniegšanu, bija jāizmanto organizāciju publicētie pētījumi un avīžraksti par jebkuru 
progresu, kas konstatēts projekta aptvertajā jomā.
ii) Otrkārt, bija maz rādītāju, ko varēja izmantot darbības rezultātu mērīšanai, un pat tad, ja šie rādītāji 
bija izsakāmi skaitļos, tie skaitļos nebija izteikti un tajos nebija iekļauti sākotnējā stāvokļa rādītāji vai 
mērķlielumi. Viena no plānotajām darbībām bija bēgļu brīvprātīga atgriešanās (piemēram, Nigērijā) 
ar kādas itāļu arodbiedrības palīdzību. Nebija aplēses par gaidāmo atgriešanos skaitu, ne arī analīzes 
saistībā ar to, vai izcelsmes valsts bija gatava migrantu atpakaļuzņemšanai. Visbeidzot, nebija deta -
lizēta būtiskas un ticamas informācijas apkopojuma, lai varētu izmērīt rezultātus. Šādos apstākļos 
nebija iespējams novērtēt, cik lielā mērā projekts ir palīdzējis uzlabot pašreizējo stāvokli.
iii) Trešajam mērķim bija raksturīgi tādi paši trūkumi. Īstenošana bija balstīta uz pilsoniskās sabiedrības 
izpratnes veidošanas pasākumu organizēšanu un starpiestāžu dialogu. Attiecīgais rādītājs tika defi -
nēts šādi: “sabiedrības izpratnes pakāpe par to cilvēku konkrētajām vajadzībām, kam nepieciešama 
starptautiska aizsardzība”. Šie formulējumi bija pārāk izplūduši, tāpēc tos nav iespējams novērtēt.
28 Jēdziens “ jauktā migrācija ” apzīmē iedzīvotāju komplicētu pārvietošanos, un tajā ir iesaistīti cilvēki, kas dodas pa vienu un to pašu maršrutu un 
izmanto vienus un tos pašus transporta veidus, taču viņu profili ir atšķirīgi un iemesli, kāpēc viņi ir devušies ceļā, arī atšķiras (Starptautiskā 
Migrācijas organizācija, IOM ).
36
ES ārējās migrācijas izdevumu ( TPMA  un EKPI)  
efektivitātē bija vērojami trūkumi Vidusjūras  
dienvidu reģiona un Austrumu partnerības valstīs
69 
TPMA  izveidoja, lai pastiprinātu spējas izcelsmes un tranzīta valstīs (sk.  6. izcēlu -
mu). Tā atbalstīja sadarbības iniciatīvas un mudināja trešās valstis dalīties piere -
dzē un darba metodēs. TPMA  projekti parasti finansēja pētniecību, konsultācijas, 
mācību apmeklējumus dalībvalstīs, informēšanas kampaņas u. tml. Tāpēc bieži 
vien TPMA  projektu mērķu vai darbību ietekmi uz migrāciju bija grūti novērtēt vai 
arī to varētu novērtēt tikai ilgtermiņā.
Faktori, kas nelabvēlīgi ietekmē efektivitāti
70 
Palāta konstatēja, ka astoņi projekti sasniedza plānotos rezultātus. Trīspadsmit 
citos gadījumos plānotie rezultāti bija sasniegti daļēji. Bieži vien tas attiecās uz tā -
diem projektu mērķiem, kas bija pārāk plaši formulēti un kurus bija grūti izmērīt. 
Viena projekta mērķi nebija sasniegti, taču projekts vēl turpinājās, un citā pro -
jektā bija pāragri vērtēt rezultātu sasniegšanu. Nedaudzos gadījumos projektu 
efektivitāti nelabvēlīgi ietekmēja politiskā nestabilitāte. Visbeidzot, daži projekti 
bija vairāk orientēti uz dalībvalstu interešu apmierināšanu, tāpēc to ietekme part -
nervalstīs bija ierobežota (sk.  7. izcēlumu ).6. izcēlumsPiemērs spēju veidošanai ar ilgtermiņa rezultātiem
Projekti, kas bija veltīti darbaspēka migrācijas pastiprināšanai, Moldovai palīdzēja noslēgt divpusējus darba un 
sociālās drošības nolīgumus ar vairākām ES dalībvalstīm un trešām valstīm un sākt sarunas par starpvaldību 
nolīgumiem, kuri attiecas uz veselības aprūpes speciālistu migrāciju.
37
ES ārējās migrācijas izdevumu ( TPMA  un EKPI)  
efektivitātē bija vērojami trūkumi Vidusjūras  
dienvidu reģiona un Austrumu partnerības valstīs
71 
Ņemot vērā kontekstu un ar migrāciju saistīto jautājumu sarežģītību, Palāta 
konstatēja kavēšanos dažu projektu īstenošanā. Palāta pārbaudīja, cik lielā mērā 
izlasē iekļautos projektus īstenoja termiņā un kādus rezultātus tie bija devuši 
paredzētajā laikposmā. Deviņus projektus īstenoja plānotajā termiņā, piecus – ar 
mazāk nekā divpadsmit mēnešu kavēšanos, bet vēl pieci kavējās vairāk nekā div -
padsmit mēnešus. Revīzijas laikā vēl turpinājās četri projekti. 7. izcēlumsDaļēji efektīva projekta piemērs
Seahorse  projekts Vidusjūras reģionā
Šā projekta mērķis bija uzlabot Ziemeļāfrikas valstu valdību spējas, pastiprinot robežuzraudzību, lai labāk 
risinātu jautājumus, kas saistīti ar neregulāro imigrāciju un nelegālo tirdzniecību. Tā mērķis bija izveidot Vidus -
jūras robežu uzraudzības tīklu ( Seahorse ), kas ļautu ātri un uzticami apmainīties ar informāciju par neregulāro 
imigrāciju pa jūru, izmantojot kontaktpunktus tīklā iesaistītajās Āfrikas valstīs. Šis tīkls bija stratēģiski svarīgs 
Eiropas Savienībai, jo tas ir būtisks elements Eiropas robežaizsardzības un informācijas apmaiņas sistēmas  
EUROSUR29 radīšanai. Gada laikā kopš projekta sākšanas bija sasniegts ļoti maz. Lai gan bija īstenotas dažas 
darbības (mācības, tehnisko darba grupu tikšanās un pirmā valsts kontaktpunkta izveide), Lībija bija vienī -
gā, kas pievienojās tīklam, un projekta īstenošanu šajā valstī pamatīgi apdraudēja tur valdošā nedrošības un 
nestabilitātes gaisotne. Lībijas pievienošanās neatbilda Komisijas iecerēm, kura labprātāk būtu izvairījusies 
no politiski nestabilām valstīm. Alžīrijas iestādes apstiprināja, ka tās nevēlas iesaistīties, jo stimuli ir vāji, bet 
drošības prasības izmaksā pārāk dārgi.
29 Ārlietu padome to uzsvēra 2013. gada 18. novembrī, Padomes dokuments Nr. 16 364/13, 2013. gada 18. un 19. novembris.
38
ES ārējās migrācijas izdevumu ( TPMA  un EKPI)  
efektivitātē bija vērojami trūkumi Vidusjūras  
dienvidu reģiona un Austrumu partnerības valstīs
72 
Dažos gadījumos projektu ierobežotās sekmes bija skaidrojamas ar politisko 
nestabilitāti. SaharaMed  projektu sāka 2010. gadā, kad ievērojamas migrantu 
plūsmas devās uz Lībiju un pāri Vidusjūrai uz Itāliju. Projekta īstenošanu sāka 
pirms 2011. gada revolūcijas Lībijā, un pēc tam projektu pielāgoja jaunajai pēc -
revolūcijas situācijai. Projekta mērķi bija definēti ļoti plaši – uzlabot vai nostipri -
nāt resursus neregulārās imigrācijas apkarošanai, novērst neregulāro imigrāciju 
un pārtvert neregulāros imigrantus Vidusjūras piekrastē, izmeklēt nelikumīgas 
tirdzniecības gadījumus un iesniegt prasības tiesā, īpaši saistībā ar cilvēku 
tirdzniecību, kā arī efektīvi pārvaldīt ne vien saskaņā ar starptautiskajiem tiesību 
aktiem aizturēto migrantu jautājumu risināšanu, bet arī meklēšanas un glābšanas 
operācijas. Valstī valdošās politiskās nestabilitātes un vājas projekta vadības dēļ 
2011. gadā īstenošanu apturēja uz 12 mēnešiem, pēc tam termiņu pagarināja par 
12 mēnešiem, 2014. gadā vēlreiz apturēja uz septiņiem mēnešiem, un tika zaudē -
ta arī daļa no ieguldītajiem līdzekļiem. No kopumā atvēlētajiem 10 miljoniem EUR 
saskaņā ar revīzijas laikā pieejamo finanšu pārskatu tikai 3 miljonus EUR iztērēja 
projektam, un Komisija bija izsniegusi 5,8 miljonu EUR avansu, kad sākās projekta 
īstenošana. Revīzijas laikā sarežģītās situācijas dēļ nebija sniegti daži pakalpoju -
mi, lai atbalstītu glābšanas operācijas un apkarotu cilvēku tirdzniecību pa jūras 
ceļiem, piemēram, neatliekamās palīdzības mašīnu piegāde vai kara laikā bojāto 
peldlīdzekļu remonts.
73 
Iepriekšējos punktos ir aprakstīti vairāki trūkumi, kas ietekmēja projektu efektivi -
tāti. Palāta atklāja arī nedaudzus gadījumus, kad šos trūkumus prasmīgi novērsa, 
un tas pozitīvi ietekmēja projektu efektivitāti. 8. izcēlumsLabas prakses piemērs
Viens piemērs attiecas uz projektu “Subsahāras migrantu tiesību ievērošanas veicināšana Marokā”. Šo projektu 
sāka 2013. gada janvārī (2 miljoni EUR), tas vēl turpinās un tā mērķis bija sekmēt no Subsahāras ieradušos mig -
rantu tiesību ievērošanu provincēs ap Rabātu, Tanžeru un Kasablanku. Projekts bija labi izstrādāts, tas atbilda 
vietējām vajadzībām un tam bija izvirzīti nedaudzi darbības mērķi (piemēram, “uzlabot veidu, kā tiek uzņem -
ti migranti, un samazināt vispārējas atstumtības risku”), kā arī konkrēti gaidāmie rezultāti (piemēram, trijos 
uzņemšanas paraugcentros izvietoja apmēram 4 500 visneaizsargātāko migrantu, un institucionālie partneri 
viņu tiesības atzina un ievēroja), turklāt bija izstrādāti kvantitatīvi rādītāji līdz ar avotiem un veidiem, kā tos 
pārbaudīt.
Tika sagatavoti detalizēti pārbaudāmos faktos balstīti ziņojumi, kuri skaidri norādīja, ka mērķus sasniedza 
pakāpeniski (revīzijas laikā tomēr bija pāragri analizēt projekta kopējo ietekmi vai iznākumus). Projekta īsteno -
šana notiek ciešā sadarbībā ar citu līdzekļu devēju iniciatīvām, un ir centieni aktīvi iesaistīt valdību un vietējās 
pašvaldības. ES delegācija ir labi informēta un pastāvīgi uzrauga projekta norisi.
39
ES ārējās migrācijas izdevumu ( TPMA  un EKPI)  
efektivitātē bija vērojami trūkumi Vidusjūras  
dienvidu reģiona un Austrumu partnerības valstīs
Ar efektivitāti saistītās problēmas trīs galvenajās 
jomās
74 
Sekojošās iedaļās tiek izvērtēta efektivitāte trijās galvenajās jomās:
 ο saikne starp migrāciju un attīstību (migrācijas pozitīvā ietekme uz attīstību), 
kas ir viena no ES prioritātēm;
 ο pasākumi atgriešanās un atpakaļuzņemšanas atbalstam;
 ο cilvēktiesību aizsardzība – visaptverošs mērķis, kas jāīsteno visos projektos.
Saikne starp migrāciju un attīstību
75 
Saikne starp migrāciju un attīstību ir viena no četrām prioritātēm vispārējā pieejā 
migrācijai un mobilitātei (VPMM) (sk. 7. punktu). Vispārīgā veidā tā ir minēta arī 
ASI regulā: “maksimāli palielināt ietekmi uz attīstību, kuru rada lielāka cilvēku 
reģionālā un globālā mobilitāte, un jo īpaši labi pārvaldītas darbaspēka migrāci -
jas ietekmi, uzlabot (..) kopējo izpratni par attīstības un migrācijas sasaisti.” Tā ir 
viena no svarīgākajām ceturtā pīlāra darbībām, “jauna legālas migrācijas politika”, 
kas izklāstīta Komisijas 2015. gada maijā publicētajā Eiropas programmā migrāci -
jas jomā.
76 
Šīs jomas tematiskās programmas pamatprojekts bija kopīgā migrācijas un attīs -
tības ierosme ( Joint Migration and Development Initiative, JMDI ), kuras rīcībā bija 
15 miljonu EUR budžets un kuru īstenoja līdz ar ANO Attīstības programmu. Šīs 
iniciatīvas vispārējais mērķis bija pastiprināt migrācijas pozitīvo ietekmi, iesaistot 
maza mēroga dalībniekus un izplatot pasaules paraugpraksi. Tika izvirzīti trīs kon -
krēti mērķi:
a) stiprināt maza mēroga dalībnieku spējas, lai tie varētu efektīvāk izstrādāt un 
īstenot paši savas migrācijas un attīstības iniciatīvas;
b) atvieglot sadarbības tīklus un zināšanu apmaiņu starp cilvēkiem, kas praktiski 
nodarbojas ar migrācijas un attīstības jautājumiem;
c) sniegt ieteikumus gan praktiskā darbā iesaistītajiem, gan politikas veidotā -
jiem un izplatīt šos ieteikumus valstu un starptautiskā līmenī.
40
ES ārējās migrācijas izdevumu ( TPMA  un EKPI)  
efektivitātē bija vērojami trūkumi Vidusjūras  
dienvidu reģiona un Austrumu partnerības valstīs
77 
To, ka šie mērķi ir pārāk izplūduši, lai tos varētu pienācīgi novērtēt, atzina jau 
2011. gadā veiktā ārējā novērtējumā30, kurā ir uzsvērts, ka tādējādi jebkurus 
konstatētos rezultātus iespējams uzskatīt par mērķiem atbilstīgiem. Kopīgās 
migrācijas un attīstības ierosmes ( JMDI ) koordinācijas komiteja šā novērtējuma 
secinājumus neapsprieda.
78 
JMDI  programmas kopējo izpildi un rezultātus bija jāmēra ar rādītāju palīdzību, 
piemēram, cik mācību kursu sniedza spēju veidošanas jomā, cik bieži notika sazi -
ņa vai cik augsts bija līdzdalības līmenis tiešsaistes diskusijās, kāds bija lejupielāžu 
skaits, izstrādātais un izplatītais saturs, virtuālā gadatirgus apmeklētāju skaits vai 
rokasgrāmata par paraugpraksi migrācijas un attīstības jomā. Šie rādītāji skaidri 
neatspoguļoja, kā var palielināt migrācijas un attīstības pozitīvo ietekmi vai kādus 
konkrētus rezultātus būtu iespējams sasniegt kvalitātes un kvantitātes aspektā.
79 
Kopīgās migrācijas un attīstības ierosmes galvenie sasniegumi bija izstrādāts un 
paziņots uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saistībā ar 55 maziem projektiem, 
kas īstenojami 16 valstīs, iesaistot diasporas organizācijas 27 ES dalībvalstīs, kā arī 
paraugprakses sistematizēts apkopojums rokasgrāmatā, pamatojoties uz projek -
tu rezultātiem. Tā ļāva arī izmantot sadarbības tīklus un zināšanu apmaiņu starp 
cilvēkiem, kas praktiski nodarbojas ar migrācijas un attīstības jautājumiem. Tur -
klāt projekts ieguva plašu publicitāti starptautiskos forumos, tādos kā ikgadējais 
Pasaules Migrācijas un attīstības forums.
80 
Palāta pārbaudīja JMDI  izmēģinājuma iniciatīvas ietvaros un pēc priekšlikumu 
konkursa sākto projektu izlasi. Rezultāti nebija viendabīgi: mērķi bieži vien bija 
pārāk ambiciozi vai arī saikne starp migrāciju un attīstību nebija skaidra, un ne 
visi projekti bija ilgtspējīgi. Kādā Marokā īstenotā projektā sievietes no reģiona 
ar augstu emigrācijas līmenī bija nodibinājušas kooperatīvus un spēja izveidot 
ilgtspējīgas ienākumus nesošas darbības (piemēram, garšvielu pārdošanu, kondi -
torejas veikala uzturēšanu), kā arī apguva lasīšanas un rakstīšanas pamatprasmes. 
Bija paredzēts, ka šos kooperatīvus organizēs ar ciešu un aktīvu Itālijas marokā -
ņu diasporas iesaisti. Lai gan kooperatīvus izveidoja, Itālijas marokāņu diaspora 
netika īpaši iesaistīta.30 EK/ANO kopīgās migrācijas un 
attīstības iniciatīvas 
novērtējums,  IBF International 
Consulting , 2011.
41
ES ārējās migrācijas izdevumu ( TPMA  un EKPI)  
efektivitātē bija vērojami trūkumi Vidusjūras  
dienvidu reģiona un Austrumu partnerības valstīs
81 
Palātas pārbaudīto projektu ietekme un dzīvotspēja bija ierobežotas, un tie vairāk 
attiecās uz attīstību, nevis migrāciju. Apmeklētajos projektos Marokā, Gruzijā un 
Alžīrijā bija iesaistīti vietēja mēroga dalībnieki, un tie attiecās uz pavisam nelielu 
cilvēku skaitu. Tā kā kopīgās migrācijas un attīstības ierosmes vispārējais mērķis ir 
noteikt paraugpraksi, izplatīšana plašā mērogā rada nelielu ietekmi.
Atgriešanās un atpakaļuzņemšanas atbalsta pasākumi: 
ierobežota ietekme un nevienmērīgs atbalsts, ko sniedz 
valstis ārpus ES
82 
ES politiku neregulāru migrantu atpakaļuzņemšanā noteica 1999. gadā ar Am  ster -
damas līgumu, kurš pilnvaroja Savienību vest sarunas un slēgt atpakaļuzņemša -
nas nolīgumus ar trešām valstīm. Tos noslēdz kā sadarbības nolīgumus, kas izcel -
smes valstij vai tranzītvalstij atvieglo ceļošanas atļauju izsniegšanu trešo valstu 
valstspiederīgajiem, kuriem nav pases un kuri atrodas izraidīšanas procedūrā. Šo 
politiku formāli izstrādāja Atgriešanās direktīvā31 2008. gadā.
83 
ES ir noslēgusi 17 atpakaļuzņemšanas nolīgumus, no tiem piecus – ar kaimiņval -
stīm. Turklāt vairākas dalībvalstis ir noslēgušas divpusējus nolīgumus ar trešām 
valstīm. Gruzija, piemēram, ir noslēgusi gan atpakaļuzņemšanas nolīgumu ar ES, 
gan vairākus divpusējus atpakaļuzņemšanas nolīgumus ar dalībvalstīm.
84 
ES izdevumu programmas, kas veltītas atgriešanās un atpakaļuzņemšanas pro -
cesiem, sniedza pakalpojumus migrantiem, kurus gaida brīvprātīga vai piespie -
du atgriešanās. Palīdzība izpaudās kā profesionālā integrācija un arodmācības, 
atbalsts uzņēmējdarbības sākšanai un medicīniskā aprūpe. Programmas atbalstīja 
arī valsts pārvaldes, kuru pārziņā ir atgriešanās un atpakaļuzņemšana, un šo prog -
rammu ietvaros tika organizētas mācības, apmaiņa un palīdzība ar neregulāro 
imigrāciju un cilvēktirdzniecību saistīto risku informēšanas kampaņu rīkošanai.31 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2008. gada 
16. decembra 
Direktīva 2008/115/EK par 
kopīgiem standartiem un 
procedūrām dalībvalstīs 
attiecībā uz to trešo valstu 
valstspiederīgo atgriešanu, kas 
dalībvalstī uzturas nelikumīgi 
(OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).
42
ES ārējās migrācijas izdevumu ( TPMA  un EKPI)  
efektivitātē bija vērojami trūkumi Vidusjūras  
dienvidu reģiona un Austrumu partnerības valstīs
85 
No Palātas pārbaudītajiem 23 projektiem pieci attiecās uz atpakaļuzņemšanu, un 
to kopējā vērtība bija 20,50 miljoni EUR. Šo summu sadalīja starp Eiropas kaimiņ -
attiecību un partnerības instrumentu (16,31 miljons EUR) un tematisko program -
mu “Migrācija un patvērums” (4,19 miljoni EUR). Projekti bieži vien bija diezgan 
mazi, un to rezultāti un efektivitāte bija neliela (sk.  9. izcēlumu ).9. izcēlumsAtpakaļuzņemšanas projekts Gruzijā
Atbalsts Gruzijas migrantiem, kas atgriežas / tiek repatriēti, un ar Gruziju noslēgto ES atpakaļuzņem -
šanas nolīgumu īstenošana
Šā 3 miljonus EUR vērtā projekta nolūks bija stiprināt valdības spēju to migrantu pārvaldībā, kuri atgriežas / 
tiek repatriēti, palīdzēt Gruzijas valstspiederīgo ekonomiskajā un sociālajā integrācijā un izvērst informēšanas 
kampaņu.
Projekts deva ieguldījumu valsts stratēģijas un ar migrāciju saistīto tiesību aktu izstrādē. Tika izveidoti divi 
profesionālās orientācijas un darbā pieņemšanas centri, lai sekmētu repatriantu reintegrāciju. Tomēr revīzijas 
laikā nebija droši zināms, vai šie centri turpinās darbu pēc projekta beigām, jo turpmāko finansējumu sniegs 
ES ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas starpniecību, nevis vietējie avoti.
Bija plānots, ka darbā iekārtošanas pakalpojumus varēs izmantot 700 cilvēku; faktiski tas bija sniedzis palīdzī -
bu 423 cilvēkiem, no tiem 119 atrada darbu, un projekta beigās tika lēsts, ka 83 cilvēki joprojām strādāja.
Visbeidzot, bija paredzēts pasākums, lai nodrošinātu pagaidu izmitināšanu 180 cilvēkiem. Šo atbalstu izmanto -
ja tikai 13 cilvēki.
Palīdzība efektīvas atpakaļuzņemšanas pārvaldības sistēmas izveidei trijās Kaukāza valstīs
Šā 1,5 miljonus EUR vērtā projekta nolūks bija sniegt palīdzību efektīvas atpakaļuzņemšanas pārvaldības sistē -
mas izveidei Armēnijā, Azerbaidžānā un Gruzijā. 20 % no projekta izmaksām finansēja ES dalībvalstis. Projekta 
darbības ietvēra spēju stiprināšanas programmu un mācību apmeklējumus uz vairākām dalībvalstīm (šajos 
apmeklējumos piedalījās deviņas amatpersonas), un 110 Gruzijā dzīvojoši ārvalstnieki izmantoja palīdzību 
brīvprātīgai repatriācijai. Projekta ietvaros izveidoja interneta vidē izvietotu elektronisku atpakaļuzņemšanas 
pieteikumu pārvaldības sistēmu, kas paredzēta, lai dalībvalstis varētu reģistrēt un apstrādāt šos pieteiku -
mus. 2014. gadā tai pievienojās dažas dalībvalstis, tomēr bija par agru aprēķināt, vai sistēma uzlabo darbību 
efektivitāti.
43
ES ārējās migrācijas izdevumu ( TPMA  un EKPI)  
efektivitātē bija vērojami trūkumi Vidusjūras  
dienvidu reģiona un Austrumu partnerības valstīs
86 
Revidēto projektu sasniegumi bija ierobežoti šādu iemeslu dēļ:
a) dažās partnervalstīs valda plaši izplatīts maldīgs uzskats, ka atpakaļuzņemša -
nas politika ir ES drošības politikas sastāvdaļa. Bieži vien to uztver kā maksu 
par vīzu režīma atvieglošanu Austrumu valstīs vai par tirdzniecības nolīgu -
miem ar dienvidu kaimiņvalstu valdībām;
b) dalībvalstis efektīvi nesagatavo ES dzīvojošos migrantus repatriācijai32;
c) visbeidzot, daudzi repatrianti, kas ir atgriezušies, nezina, ka viņiem ir tiesības 
uz atbalstu saistībā ar atpakaļuzņemšanu, un grūtības, ar ko viņiem nākas 
saskarties reintegrācijas procesā, rada augstu atkārtotas emigrācijas līmeni33.
Revidētajos projektos bija iekļauta cilvēktiesību aizsardzība, 
taču to ne vienmēr sekmīgi īstenoja
87 
Daudzos dokumentos ir pausta apņēmība ievērot cilvēktiesības, arī Komisijas 
paziņojumā, ko tā publicēja pēc Arābu pavasara notikumiem34. Pirmajā ziņojumā 
par vispārējo pieeju migrācijai un mobilitātei Komisija atzīmēja, ka mobilitātes 
partnerību veidošana ir atkarīga no tā, vai ir uzlabots tematisko prioritāšu līdz -
svars, konkrēti, ir nepieciešams vairāk pievērsties “legālajai migrācijai, cilvēktie -
sībām un bēgļu aizsardzībai”35. Padome, pieņemot šo ziņojumu, apstiprināja šos 
secinājumus.
88 
Palāta konstatēja, ka lielākā daļa revidēto projektu savos mērķos tieši vai ne -
tieši pievērsās cilvēktiesībām. Kā piemēri minami migrantu tiesību veicināšana 
Marokā un Alžīrijā un starptautiskiem standartiem atbilstošu migrantu uzņem -
šanas centru būve Ukrainas atpakaļuzņemšanas programmas ietvaros. Tomēr 
praksē, piemēram, attiecībā uz Ukrainas uzņemšanas centriem, nebija paredzētas 
mācības, lai iestādēm, kuru pārziņā ir šie centri, palīdzētu ievērot starptautiskos 
cilvēktiesību standartus. Starptautiskās organizācijas un pilsoniskā sabiedrība ir 
atkārtoti izteikusi kritiku par to, kā Ukrainā izturas pret migrantiem, patvēruma 
meklētājiem un bēgļiem.32 Picard, E.  and Greco Tonegutti, 
R., Study on the results of 
concrete migration and 
development projects financed 
from the Aeneas and TPMA 
programmes  [Pētījums par 
rezultātiem, kas sasniegti ar 
konkrētiem migrācijas un 
attīstības projektiem, kurus 
finansēja no trešām valstīm 
paredzētas programmas 
saistībā ar finansiālu un 
tehnisku palīdzību migrācijas 
un patvēruma jomā ( Aeneas ) 
un tematiskās programmas 
migrācijas un patvēruma jomā 
(TPMA )], 2014. gada oktobris, 
http://ec.europa.eu/
europeaid/sites/devco/files/
study-migration-and-
development-20  141 031_
en.pdf.
33 Saskaņā ar pētījumu, ko 
publicējis CARIM-East  
(Consortium for Applied 
Research on International 
Migration , Starptautiskās 
migrācijas lietišķo pētījumu 
konsorcijs), 40 % repatriantu ir 
apņēmušies atkārtoti emigrēt, 
jo repatriācijas laikā saskaras ar 
grūtībām. Mirian Tukhashvili , 
“The demographic and 
economic framework of circular 
migration in Georgia ” 
[“Cirkulārās migrācijas 
demogrāfiskā un ekonomiskā 
struktūra”], CARIM-East  
skaidrojums 12/89.
34 “Jauna reakcija uz pārmaiņām 
kaimiņvalstīs”, 
COM(2011) 303 galīgā 
redakcija, 25.5.2011.
35 COM(2014) 96 final.
44
ES ārējās migrācijas izdevumu ( TPMA  un EKPI)  
efektivitātē bija vērojami trūkumi Vidusjūras  
dienvidu reģiona un Austrumu partnerības valstīs
89 
SaharaMed  projekts saņēma finansējumu 10  miljonu  EUR apmērā, lai uzlabotu 
spējas risināt neregulārās migrācijas jautājumu un novērstu neregulāro imigrantu 
ierašanos un viņu pārtveršanu Vidusjūras reģionā, taču tajā nebija iekļauti nekādi 
aizsardzības pasākumi migrantu tiesību garantēšanai – ne veicot attiecīgās darbī -
bas, ne iepērkot aprīkojumu. Riska novērtējumā nebija padomāts par mehānismu 
gadījumiem, ja tiek pārkāptas cilvēktiesības. Kad 2012. gada beigās Eiropas Parla -
ments aicināja izveidot efektīvu uzraudzības mehānismu cilvēktiesību aizsardzī -
bai36, projekta vadītājs atsaucās šim aicinājumam un lūdza kādu Itālijas NVO, lai tā 
attīstītu Lībijas iestāžu spējas sniegt aizsardzību. Daudzos ziņojumos bija minēti 
neskaitāmi cilvēktiesību pārkāpumi aizturēšanas centros, taču Lībijas varasiestā -
des atteicās no NVO palīdzības, lai gan pastāvēja oficiāla vienošanās37. Minētā 
NVO ierosināja izbeigt SaharaMed  projektu 2013. gadā, un tas tika pienācīgi ap -
turēts. 2014. gadā to papildināja divi citi, kas bija vērsti uz migrantu cilvēktiesību 
aizsardzību un ievērošanu Lībijā38.36 Eiropas Parlamenta 2012. gada 
22. novembra rezolūcija par 
migrantu stāvokli Lībijā 
(2012/2879(RSP)).
37 http://www.amnesty.org/en/
news/libya-refugees-asylum-
seekers-and-migrants-held-
indefinitely-deplorable-
conditions-2013–06-20 ;  
http://www.hrw.org/
news/2014/06/22/
libya-whipped-beaten-and-
hung-trees .
38 “Neaizsargāto iedzīvotāju 
grupu aizsardzība Lībijā” 
(5 miljoni EUR) un “Uz tiesību 
ievērošanu vērsta atbalsta 
sniegšana patvēruma sistēmai 
un migrācijas pārvaldībai 
Lībijā” (10 miljoni EUR).
45
 Koordinēšanas grūtības  
starp dažādiem partneriem  
dažādos līmeņos
90 
Migrācijas politikas pārvaldībā līdzdarbojas ļoti daudz partneru ES, dalībvalstīs un 
trešās valstīs. Partnerībā ar dalībvalstīm un trešām valstīm ir iesaistīti vairāki Ko -
misijas direktorāti un dienesti (tostarp Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD, 
Migrācijas un iekšlietu ĢD, Paplašināšanās ĢD un tagad – Kaimiņattiecību politi -
kas un paplašināšanās sarunu ĢD, kā arī EĀDD), un to ieceres var atšķirties.
Pārvaldība bija sarežģīta
91 
Migrācijas politikas īstenošanas struktūrshēma ES iestādēs bija komplicēta 
(sk. V pielikumu ). Bija vērojami trūkumi saiknē starp galvenajiem partneriem – 
gan starp Komisijas direktorātiem un dienestiem, gan starp Komisijas dienestiem 
Briselē un delegācijām.
92 
Vajadzību uzlabot Komisijas būtiskāko dienestu iekšējo koordināciju  – īpaši 
starp Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD un Migrācijas un iekšlietu ĢD, 
diviem galvenajiem ģenerāldirektorātiem, – bieži vien ir uzsvērusi gan Padome, 
gan Komisija, gan daudzas darba grupas.
93 
Lai gan Komisija veltī pūles, lai pārvaldītu migrācijas jautājumus, kas caurvij tās 
daudzos politikas virzienus un dienestus (sadarbība attīstības jomā, kaimiņattie -
cības, paplašināšanās, kā arī ārlietas un iekšlietas), nebija darboties spējīgas 
stratēģijas vai mehānisma, lai nodrošinātu politikas jomu, finansējuma un ģene -
rāldirektorātu savstarpēju koordināciju.
94 
Lai VPMM varētu sekmīgi īstenot, svarīgs elements ir finansējums. Dalībvalstis var 
sniegt tiešu ieguldījumu tās finansēšanā, tāpēc efektīvs koordinēšanas mehā -
nisms ir svarīgs. Tomēr VPMM līmenī nebija pārskata par finansējumu, kurā cita 
starpā būtu noteikts, kurš ko finansē vai arī kā tiek piešķirti līdzekļi.
46
Koordinēšanas grūtības starp dažādiem  
partneriem dažādos līmeņos
95 
Palāta pieņem zināšanai, ka nesen Komisijā notikusi iekšēja reorganizācija (pie -
mēram, koordinācijas uzlabošanai ir izveidotas Komisijas locekļu kolēģijas).
96 
Iekšējā koordinācija starp Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD un Migrā -
cijas un iekšlietu ĢD ir pastiprinājusies, lielā mērā pateicoties tam, ka daudziem 
Migrācijas un iekšlietu ĢD darbiniekiem ir pieredze attīstības jomā, bet Starp -
tautiskās sadarbības un attīstības ĢD darbiniekiem – iekšlietu jomā. Tagad valda 
lielāka sapratne par ES darbību savstarpējo saikni migrācijas un attīstības jomā.
97 
Revidētajā periodā EĀDD, kurš sāka darboties tikai 2010./2011. gadā, nespēja 
pilnībā uzņemties tam paredzēto lomu, lai gan Padome uzsvēra VPMM pausto 
vajadzību tuvināt ES migrācijas politikas iekšējo un ārējo dimensiju. Tas daļēji 
skaidrojams ar to, ka EĀDD nebija pietiekamas tematiskās kompetences jomās, 
kas ietver migrāciju un patvēruma politiku, un uz šo trūkumu Palāta jau ir norādī -
jusi 2014. gadā publicētā īpašā ziņojumā39.
98 
Arī vāja koordinācija starp Komisiju Briselē un ES delegācijām partnervalstīs ap -
draudēja efektivitāti. Žēl, ka delegācijas netika pietiekami iesaistītas plānošanas 
procesā: daudziem revidētajiem projektiem trūka patiesas izpratnes par partner -
valstu iecerēm un konkrēto situāciju.
99 
Zināmā mērā pie šiem trūkumiem bija vainojami Komisijas dienesti Briselē, jo tie 
delegācijām nesniedza vajadzīgo informāciju, īpaši gadījumos, ja projektos bija 
iesaistīta vairāk nekā viena valsts. Palāta konstatēja, ka attiecīgās delegācijas par 
to ne vienmēr bija informētas. Komisija bija arī atstājusi novārtā uzraudzību pār 
to, vai tiek ieviesti ārējo novērtētāju sniegtie ieteikumi apkopot labāko praksi, kas 
konstatēta uz vietas īstenotos projektos.39 Īpašais ziņojums Nr. 11/2014 
“Eiropas Ārējās darbības 
dienesta izveide”  
(http://eca.europa.eu ).
47
Koordinēšanas grūtības starp dažādiem  
partneriem dažādos līmeņos
100  
Tādējādi koordinācijas trūkuma dēļ zuda kompetence un dublējās darbs. Piemē -
ram, projektu efektivitāte samazinājās, ja bez vajadzības atkārtoti veica pētīju -
mus, kas jau bija pieejami.
Mobilitātes partnerība: ir jāprecizē koordinācija
101  
Mobilitātes partnerības parasti veido pēc standartmodeļa, kurš atšķiras atkarībā 
no partnervalsts un ES attiecīgajām vajadzībām, interesēm un spējām. Šo part -
nerību īstenošanu un ar to saistīto sarunu procesu uzrauga (stratēģiskā/politiskā 
līmenī) Patvēruma un migrācijas jautājumu augsta līmeņa darba grupa. Turklāt 
īstenošanas tehniskos un darbības aspektus uzrauga ekspertu grupa, kurā ietilpst 
dalībvalstu, attiecīgo Komisijas ģenerāldirektorātu (Migrācijas un iekšlietu ĢD, 
Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD un Kaimiņattiecību politikas un papla -
šināšanās sarunu ĢD), EĀDD un attiecīgo ES aģentūru pārstāvji.
102  
Koordinācija joprojām ir nepieciešama, lai nodrošinātu, piemēram, to, ka dalīb -
valstis pienācīgi un regulāri atjaunina partnerības rezultātu pārskatus un ar tiem 
iepazīstina, un lai informētu Frontex  par divpusējiem projektiem nolūkā novērst 
dublēšanos.
Ieskats nākotnē
103  
Jaunā daudzgadu finanšu shēma (2014.–2020. g.) un Komisijas jaunais pilnvaru 
termiņš, kas sākās 2014. gada beigās, radīja iespēju pastiprināt Savienības ārējo 
migrācijas politiku. Jaunais Komisijas sastāvs migrāciju uzskata par prioritāru 
jomu, un konkrēta atbildība par to ir uzticēta vienam komisāram. Komisijas 
2015. gada maijā publicētajā Eiropas programmā migrācijas jomā ir norādīti “četri 
migrācijas labākas pārvaldības stūrakmeņi” un izteikts aicinājums pēc “lielāka[s] 
dažādo politikas jomu, piemēram, attīstības sadarbības politikas, tirdzniecības 
politikas, nodarbinātības politikas, ārpolitikas un iekšpolitikas, konsekvence[s]”. 
Labāka sadarbība ar izcelsmes un tranzīta valstīm, ko atbalstītu ES delegāciju 
aktīvāka iesaiste, palīdzēs uzlabot atpakaļuzņemšanas uzraudzību. Komisija prasa 
enerģiskāku rīcību migrācijas un attīstības politikas sasaistē, kas panākama, palie -
linot ieguvumus, ko izcelsmes valstis var gūt no attīstības.
48
 Secinājumi  
un ieteikumi
1. secinājums. Uz ES ārējās migrācijas izdevumiem attiecās 
plašs politikas mērķu klāsts, kas nebija pietiekami sīki iedalīti 
darbības mērķos, kuru pamatā savukārt būtu rezultātu 
rādītāji. Vēl vairāk jāuzlabo uzraudzība un novērtēšana.
a) Ārējās migrācijas politiku īstenoja ar daudzu un dažādu izdevumu instru -
mentu palīdzību, un katram no tiem bija savi mērķi. Mērķi nebija savstarpēji 
saistīti, un nebija skaidras stratēģijas, ar kuras palīdzību varētu noteikt katra 
instrumenta ieguldījumu. Tāpēc nav nosakāms, ko bija paredzēts ar tiem 
sasniegt ES līmenī (sk. 27.–31. punktu).
b) Tematiskās programmas ļoti plaši definētie mērķi nebija sīkāk iedalīti part -
nervalstu vajadzībām pielāgotos darbības mērķos. Uzraudzībai izmantotie 
rādītāji aptvēra tikai dažus mērķus, turklāt tie nebija savstarpēji saskaņoti; 
arī rādītāji mainījās laika gaitā un netika rūpīgi uzraudzīti; skaitlisko datu bija 
maz, un parasti uz tiem nevarēja paļauties. Nebija saskaņoti dažādos politikas 
īstenošanas līmeņos izmantotie rādītāji (stratēģiskajā satvarā, budžetā un 
darbības pārskatos), kuri savukārt nebija saskaņoti ar projekta līmenī noteik -
tajiem rādītājiem (sk. 32.–47. punktu).
c) Nebija arī reģistra, kurā būtu atspoguļota mērķu un rādītāju korelācija visos 
līmeņos (sākot ar atsevišķiem projektiem un beidzot ar gada darbības pār -
skatiem) visiem izdevumu instrumentiem. Tāpēc politikas rezultātus nebija 
iespējams uzraudzīt vai par tiem pienācīgi ziņot visaptverošā un saskaņotā 
veidā (sk. 49.–51. punktu).
d) Tā kā Komisijas informātikas sistēmai piemīt trūkumi, nebija iespējams no -
teikt, cik lielā mērā tika piešķirti ES līdzekļi (izmantojot tematisko programmu 
migrācijas un patvēruma jomā) kaimiņvalstu galvenajām prioritātēm. Tā kā 
nebija kvantitatīva prioritāro vajadzību novērtējuma, nebija iespējams aplēst, 
vai esošais atbalsta līmenis kaimiņvalstīm bija pienācīgs (sk. 52.–56. punktu).
e) Ārējās migrācijas izdevumiem kaimiņvalstīs bija raksturīga liela tematiskā un 
ģeogrāfiskā daudzveidība. Tas ierobežoja šo izdevumu efektivitāti, jo nebija 
iespējams koncentrēt līdzekļu kritisko masu, lai tos virzītu patiesajām vajadzī -
bām prioritārajos reģionos (sk. 58.–65. punktu).
49 Secinājumi un ieteikumi  
1. ieteikums. Jānosaka skaidrāki mērķi, jāattīsta, jāizvērš un 
jāuzlabo darbības rezultātu mērīšanas sistēma un pieejamie 
finanšu resursi jākoncentrē skaidri definētām un skaitļos 
izteiktām mērķprioritātēm.
Komisijai jāizstrādā skaidri un konkrēti politikas mērķi, kas īstenojami ar saska -
nīgu ES izdevumu instrumenti klāstu. Lai palielinātu ietekmi, resursi jāpiešķir 
tām darbībām un tiem ģeogrāfiskiem reģioniem, kas atbilst skaidri definētām 
un skaitļos izteiktām prioritātēm. Budžeta pārvaldībai un projektu vadībai jābūt 
pietiekami elastīgām, lai pielāgotos strauji mainīgajai situācijai. Komisijai jānod -
rošina, lai rezultātu rādītājus, izmērāmus mērķlielumus un sākotnējā stāvokļa 
rādītājus nosaka projekta līmenī atkarībā no īstenotajām darbībām. Rādītājiem 
jāpaliek nemainīgiem laika gaitā un tiem jābūt salīdzināmiem, un ir sistemātiski 
jāievāc kvantitatīvie dati. Ir jāizstrādā mērķu un rādītāju korelācijas tabula visos 
līmeņos un visiem ES izdevumu instrumentiem, lai pareizi atspoguļotu politikas 
īstenošanas rezultātus un par tiem ziņotu visaptverošā un saskaņotā veidā.
2. ieteikums. Jāizstrādā piemēroti kodi Komisijas 
informātikas sistēmā
Komisijai jāturpina piemērotas kodēšanas sistēmas ieviešana ārējās migrācijas 
darbībām vai jāizstrādā atbilstoša metodoloģija, lai būtu iespējams iegūt aptve -
rošāku pārskatu par izdevumiem migrācijas jomā nolūkā konstatēt un uzraudzīt 
ES izdevumus (atkarībā no to veida un vietas, kur tie veikti) un lai papildinātu 
ESAO  DAC  kodu sistēmu.
2. secinājums. ES migrācijas izdevumu (TPMA un EKPI) 
efektivitātē bija vērojami trūkumi Vidusjūras dienvidu 
reģiona un Austrumu partnerības valstīs
a) Tā kā mērķi bija pārlieku ambiciozi vai pārāk vispārīgi, projektu rezultāti bieži 
vien nebija izmērāmi. Rezultātu rādītāji bieži vien bija izteikti kā tiešo rezul -
tātu rādītāji, tāpēc ar to palīdzību nebija iespējams noteikt, vai mērķi tika 
sasniegti (sk. 67.–72. punktu).
b) Mērķis pastiprināt saikni starp migrāciju un attīstību tika daļēji īstenots. Sprie -
žot pēc pārbaudītajiem projektiem, repatriantu ieguldījums pēc atgriešanās 
dzimtenē bija ierobežots (sk. 75.–81. punktu).
50 Secinājumi un ieteikumi  
c) Projektiem, kas bija virzīti uz atgriešanās un atpakaļuzņemšanas veicināšanu, 
bija ierobežoti rezultāti, jo dažas partnervalstis maldīgi uzskatīja, ka pamatā 
esošā politika ir ES drošības politikas sastāvdaļa, tāpēc partnervalstīm to bija 
grūti pieņemt. Turklāt dalībvalstis efektīvi nesagatavo migrantus repatriācijai 
(sk. 82.–86. punktu).
d) Lielākajā daļā revidēto projektu mērķi ietvēra teorētisku apņemšanos ievērot 
cilvēktiesības, taču Palāta konstatēja vairākus gadījumus, kad praksē tā netika 
ievērota (sk. 87.– 89. punktu).
3. ieteikums. Jāuzlabo projektu sagatavošana un atlase
Komisijai jāuzlabo projektu sākotnējā plānošana un jāpieprasa, lai izvirzītie mērķi 
būtu atbilstīgi, sasniedzami un izmērāmi (un jānodrošina, lai šīs prasības ir nepār -
protami iestrādātas nolīgumu paraugos un vadlīnijās un lai tās ievēro). Projektu 
rādītājos jāiekļauj rezultātu rādītāji.
4. ieteikums. Vēl vairāk jānostiprina saikne starp attīstību un 
migrāciju
Komisijai vēl skaidrāk jānosaka pieeja, lai nodrošinātu pozitīvu migrācijas ietekmi 
uz attīstību. Komisijai ir jānodrošina, lai programmas un projekti vairāk pievēršas 
migrācijai, un jācenšas noteikt, ar kādiem politikas virzieniem panākama pozitīva 
ietekme.
3. secinājums. Bija grūti koordinēt ES ārējās migrācijas 
izdevumus (TPMA un EKPI) starp iesaistītajām personām 
dažādos līmeņos
Sarežģītā pārvaldības kārtība vājina ES struktūru koordināciju visos līmeņos, 
īpaši starp ģenerāldirektorātiem un starp Komisiju Briselē un ES delegācijām 
partnervalstīs. Lai gan nesen šajā jomā ir bijuša iniciatīvas, ir vajadzīga lielāka 
racionalizācija. VPMM līmenī nebija tāda pārskata par finansējumu, kas – attiecībā 
uz Komisiju un dalībvalstīm – ietvertu precīzas norādes par to, kurš ko finansē 
(sk. 91.–100. punktu).
51 Secinājumi un ieteikumi  
5. ieteikums. Jāveido iekšējais un ārējais dialogs, lai uzlabotu 
koordināciju
Komisijai un EĀDD ir jāpastiprina ES delegāciju spējas ar migrāciju saistītajos jau -
tājumos. Komisijai ir jācenšas izstrādāt pārskats par finansējumu ar norādēm par 
to, kurš ko finansē saskaņā ar VPMM.
Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2016. gada 25. februāra sēdē Luksemburgā.
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

52
 Pielikumi
Mobilitātes partnerības nolīgumi, ko parakstījusi ES, ES dalībvalstis un trešās valstis
Kaboverde Moldova Gruzija Armēnija Maroka Azerbaidžāna Tunisija Jordānija
Datums 2008.  g. 2008.  g. 2009.  g. 2011.  g. 2013.  g. 2013.  g. 2013.  g. 2014.  g.
ES X X X X X X X X 8
Francija X X X X X X X X 8
Vācija X X X X X X 6
Itālija X X X X X X 6
Polija X X X X X X 6
Zviedrija X X X X X X 6
Beļģija X X X X 4
Bulgārija X X X X 4
Čehijas 
RepublikaX X X X 4
Nīderlande X X X X 4
Portugāle X X X X 4
Rumānija X X X X 4
Spānija X X X X 4
Dānija X X X 3
Grieķija X X X 3
Lietuva X X X 3
Apvienotā 
KaralisteX X X 3
Kipra X X 2
Ungārija X X 2
Slovākija X X 2
Slovēnija X X 2
Igaunija X 1
Latvija X 1
Luksemburga X 1
Austrija 0
Horvātija 0
Somija 0
Īrija 0
Malta 0
Dalībvalstis 
kopā4 15 16 10 9 8 10 11I pielikums
53 Pielikumi 
Summas, par kurām bija uzņemtas saistības, noslēgti līgumi un kuras tika izmak -
sātas saistībā ar migrācijas politikas ārējo dimensiju 2007 .–2013. gada plānošanas 
periodā (miljoni EUR)
Budžeta saistības Līgumu vērtība Līgumu skaits Maksājumi
TPMA 379,78 375 256 304,30
EKPI 376 64
ASI (atskaitot TPMA ) 190 64
EAF 156 27
EDCI 7 43
IfS 5 4
IPA 309 76
KOPĀ 1 418 534 304,30
Nav datuII pielikums
54 Pielikumi 
Izdevumi ārējās migrācijas politikai: dažādi ES izdevumu instrumenti, un katram no 
tiem ir savi mērķi un stratēģijas
 Attīstības sadarbības instruments (1. ASI – TPMA, 2. ASI – citi) . Piemērojamā regulā ir definēti primārie 
un visaptverošie mērķi, ir dotas atsauces uz ģeogrāfisko un tematisko programmu mērķiem un iezīmēta 
virzība uz mērķiem, kas noteikti citos politikas dokumentos vai ārējos dokumentos (Tūkstošgades attīstības 
mērķi un mērķi, ko apstiprinājusi ANO vai citas starptautiskas organizācijas). Šo instrumentu īsteno visās 
trešās valstīs, atskaitot tās, kuras ir tiesīgas saņemt pirmspievienošanās atbalstu. Ģeogrāfiskajās programmās 
nav iekļautas valstis, kas var pretendēt uz Eiropas Attīstības fondu, Eiropas kaimiņattiecību instrumentu vai 
Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, tāpat kā nav iekļautas valstis, kas parakstījušas ĀKK un ES Part -
nerattiecību nolīgumu (izņemot Dienvidāfriku).
3. Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentam , kura darbības jomā daļēji ietilpst migrācija, nav 
noteikti īpaši politikas mērķi. Piemērojamā regula norāda uz prioritāru mērķu noteikšanu konkrētai valstij vai 
reģionam paredzētajos stratēģijas dokumentos, kas jāpieņem Komisijai. Ja ES nav vienojusies par konkrētiem 
mērķiem ar kādu valsti, ir spēkā ES politikas mērķi (taču nav norādīts, kuri).
4. Eiropas Attīstības fonds . EAF fonda noteikumi ir līdzīgi Attīstības sadarbības instrumenta noteikumiem, 
taču to īsteno citās valstīs, proti, 78 Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs. Tāpēc EAF kā 
tādu neizmanto kaimiņvalstīs, bet to var izmantot, piemēram, to migrantu atbalstam, kuri atgriežas no 
kaimiņvalstīm.
5. Stabilitātes instrumenta  mērķis ir novērst galvenos riskus un draudus politiskajai drošībai un attīstībai. 
Regulā tam ir formulēti divi vispārēji mērķi. Konkrēti mērķi ir izklāstīti daudzvalstu stratēģijas dokumentos, 
tematiskos stratēģijas dokumentos un daudzgadu indikatīvās programmās.III pielikums
55 Pielikumi 
6. Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta  mērķis ir konsolidēt demokrātiju trešās valstīs un 
pastiprināt cilvēktiesību ievērošanu. Regulā tam ir noteikti trīs vispārēji mērķi, bet konkrēti mērķi jānosaka 
stratēģijas dokumentos, kurus Komisija izmanto arī, lai formulētu gada darbības programmu mērķus.
7. Pirmspievienošanās palīdzības instruments  sniedz finansiālu un tehnisku palīdzību astoņām paplašināša -
nās procesā iesaistītām valstīm pievienošanās procesa laikā. Regulā ir noteikti vispārēji mērķi, bet daudzgadu 
un ikgadējās programmās ir jānosaka konkrēti mērķi, kā arī citi mērķi saistībā ar īpašiem komponentiem, 
tādiem kā pārrobežu sadarbība. Tāpēc  IPA neizmanto Vidusjūras dienvidu reģiona un Austrumu partnerības 
valstīs.III pielikums
56 Pielikumi 
Kopsavilkums par revidētajiem projektiem
Finansēšanas 
instrumentsLīguma 
noslēgšanas gadsIlgums  
(mēneši)Projekta nosaukumsES finansējums  
(EUR)
Pasaulē
TPMA 2007 55 Kopīgā migrācijas un attīstības ierosme 15 000  000
Austrumu kaimiņreģions
EKPI 2008 45 Dienvidkaukāza integrētā robežu pārvaldība ( SCIBM ) 6 000  000
EKPI 2009 71Ar atpakaļuzņemšanu saistītā palīdzība un Eiropas Savienības Integ -
rētas robežu pārvaldības palīdzības misijas atbalsta pasākumi1 4 864 050
EKPI 2009 42ES un Moldovas mobilitātes partnerības migrācijas un attīstības 
komponenta ieviešanas atbalsts1 999 734
TPMA 2010 36Darbaspēka migrācijas un tās prasmju dimensijas efektīva 
pārvaldība1 507  501
TPMA 2010 35Atbalsts Gruzijas migrantiem, kas atgriežas, un ar Gruziju noslēgto 
ES atpakaļuzņemšanas nolīgumu īstenošana3 000  000
EKPI 2011 22Ar atpakaļuzņemšanu saistītā palīdzība un Eiropas Savienības Integ -
rētas robežu pārvaldības palīdzības misijas atbalsta pasākumi1 798 941
EKPI 2011 48Ar atpakaļuzņemšanu saistītā palīdzība un Eiropas Savienības Integ -
rētas robežu pārvaldības palīdzības misijas atbalsta pasākumi9 532 400
TPMA 2011 35Veselības aprūpes speciālistu mobilitātes labāka pārvaldība Moldo -
vas Republikā2 000  000
TPMA 2011 23UNHCR  darbību atbalsts Austrumeiropā ES reģionālās aizsardzības 
programmu kontekstā, II posms1 500  000
TPMA 2012 24Atbalsts efektīvas atpakaļuzņemšanas pārvaldības izveidei Armēni -
jā, Azerbaidžānā un Gruzijā1 193 965
TPMA 2013 36Stiprināt attīstības potenciālu ES mobilitātes partnerībai Gruzijā, 
mērķtiecīgi virzot cirkulāro migrāciju un mobilizējot diasporu878 000IV pielikums
1 Šajā summā ir iekļauts projekta grozījums 864 810 EUR apmērā, un Palātai tas bija jāpārbauda, lai iegūtu priekšstatu par visu projektu.
57 Pielikumi 
Finansēšanas 
instrumentsLīguma 
noslēgšanas gadsIlgums  
(mēneši)Projekta nosaukumsES finansējums  
(EUR)
Dienvidu kaimiņreģions
TPMA 2008 47Sekmēt uzņēmumu izveidi Marokā, mobilizējot Eiropā dzīvojošo 
marokāņu diasporu ( FACE-Maroc )1 497 305
TPMA 2008 26Interaktīva karte, kurā attēloti neregulārās migrācijas ceļi un plūs -
mas Āfrikā, Tuvajos Austrumos un Vidusjūras reģionā ( I-Map )784 789
TPMA 2009 59SharaMed : neregulārās migrācijas plūsmu novēršana un pārvaldība 
areālā no Sahāras tuksneša līdz Vidusjūrai10 000  000
EKPI 2010 44 MEDSTAT III 7 000  000
TPMA 2010 36Alžīrija: stiprināt migrantu aizsardzību un jauktās migrācijas plūsmu 
pārvaldības spējas1 915  916
TPMA 2011 23UNHCR  darbību atbalsts Ziemeļāfrikā reģionālās aizsardzības 
programmas kontekstā3 631 627
EKPI 2011 40 EUROMED MIGRATION III 4 998 800
TPMA 2012 35No Subsahāras valstīm ieradušos migrantu cilvēktiesību ievērošanas 
veicināšana Marokā1 594 264
TPMA 2012 36Atbalstīt uzņēmējdarbības un darbavietu radīšanu Magribā: migrā -
cijas devums vietējai attīstībai1 875 000
TPMA 2013 36Vidusjūras robežu uzraudzības tīkla Seahorse Mediterranean Network  
īstenošana4 500  000
TPMA 2013 13UNHCR  darbību atbalsts Ziemeļāfrikā reģionālās aizsardzības 
programmas kontekstā1 953 000
KOPĀ 89 025 292IV pielikums
58 Pielikumi 
ES finansiālā atbalsta īstenošanas mehānismi (migrācijas un patvēruma politikas 
ārējā dimensija)V pielikums
Avots:  Eiropas Revīzijas palātaEiropadome
FRONTEX EIROPOLS ETF EASOHumānās palīdzības un
civilās aizsardzības ĢDMigrācijas un iekšlietu ĢD Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢDKaimiņattiecību politikas un
paplašināšanās sarunu ĢD 2Migrācijas un
patvēruma jautājumu
augsta līmeņa darba grupa (HLWG )
ES aģentūrasEiropas Savienības Padome
EĀDD
23. sadaļa.4AMIF EAF5 ASI EKPI/EKI IPA/IPA II ISF Finanšu instrumentiApzīmējumi
SCIFA
CODEV
PI6IcSP7Nomināli atrodas VLP pārziņā
EIROPAS ĀRĒJĀS DARBĪBAS DIENESTS
Eiropas Komisija
1 Bijušais Iekšlietu ģenerāldirektorāts (ĢD/uni00A0HOME) Tas bija atbildīgs par programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu 
pārvaldība” fondu īstenošanu 2007.–2013./uni00A0gadā. Tie bija Ārējo robežu fonds (EBF ), Eiropas Atgriešanās fonds (RF), 
Eiropas Bēgļu fonds (ERF) un Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds (EIF). Tomēr nevienam no šiem 
fondiem nebija ārējās komponentes, lai veiktu izdevumus trešās valstīs, atšķirībā no šo fondu pēctečiem 2014.–2020./uni00A0gadā, proti, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) un Iekšējās drošības fonda (ISF). 
2 Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu/uni00A0ĢD (bijušais Paplašināšanās/uni00A0ĢD (ELARG))3 Kopīga programma migrācijas un mobilitātes jomā.4 Humānā palīdzība un civilā aizsardzība.5 Neattiecas uz kaimiņvalstīm.6 Partnerības instrumenti7 Stabilitātes un miera veicināšanas instruments (bij. Stabilitātes instruments).8 Programmas “Vispārēji sabiedriskie labumi un problēmas” migrācijas un patvēruma komponente (2014.–2020./uni00A0g.).pēc 2014. g.
EBF2007.–2013. g.
RF EBF EIFĀrlietu padome Tieslietu un iekšlietu 
padomeVispārējo lietu 
padome (VLP)Politiskā 
diskusija
Padomes darba sagatavošanas  struktūras un  
darba grupas Izstrādā integrētu stratēģiju ES/uni00A0sadarbībai ar 
trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā
 Sagatavo Padomes secinājumus un 
ieteikumus par iemesliem un sekām 
migrācijas un patvēruma jomā Palīdz COREPER juridiskos, transversālos un 
stratēģiskos jautājumos migrācijas un patvēruma, 
kā arī robežu jomā
 Divreiz gadā sagatavo ziņojumu “ES/uni00A0rīcība 
migrācijas spiediena jautājumā”Cits
(piem., JAIEX, CATS, COSI)Ģeogrāﬁskās darba grupasFinanšu instrumentu pārvaldība
Ietilpst valdēPiedalās sanāksmēs
Ziņošanas kanāli
 Humānā palīdzība bēgļiem un iekšzemē 
pārvietotām personām Atbildīgs par Komisijas paziņojumu sagatavošanu 
migrācijas politikas jomā
 Galvenais Komisijas pārstāvis HLWG
 Vada sarunas par vīzu režīma atvieglojumu, 
atpakaļuzņemšanu un mobilitātes partnerību, CAMMs3
 Vada divpusēju un reģionālu dialogu migrācijas jomā Piedalās TPMA uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus 
izvērtēšanā Atbildīgs par Komisijas paziņojumu sagatavošanu 
attīstības politikas jomā
 Plāno attīstības palīdzību trešām valstīm 
ģeogrāfiskā un tematiskā aspektā
 Pārvalda un uzrauga attīstības īstenošanu Atbildīgs par Eiropas kaimiņattiecību politiku Līdz 2014./uni00A0gada beigām ģenerāldirektorāta 
Austrumu un Dienvidu direktorāti ietilpa ĢD 
DEVCO
 Sākot ar 2014.gada beigām, ĢD/uni00A0NEAR pārņēma EKI/uni00A0
pārvaldību no ĢD/uni00A0DEVCOĀrpolitikas instrumentu
dienests
(FPI)
 Veicina informācijas apmaiņu 
starp ES/uni00A0dalībvalstīm un 
izcelsmes valstīm
 Ar agrīnās brīdināšanas 
sistēmas palīdzību atbalsta ES/uni00A0dalībvalstis īpašas spriedzes apstākļos
 Sniedz ieguldījumu kopējas 
Eiropas patvēruma sistēmas īstenošanā Sekmē un uzlabo robežu 
pārvaldības pasākumu piemērošanu un koordinē ES/uni00A0dalībvalstu darbības to 
īstenošanā
 Riska analīze
 Operatīva palīdzība ES/uni00A0
dalībvalstīm un trešām valstīm (17) Sniedz atbalstu partnerval-
stīm legālās migrācijas jomā, īpaši attiecībā uz nodarbinātību un prasmēm 
(ĢD EAC ietilpst Valdē,
ĢD HOME ir novērotāja statuss) Organizētās noziedzības 
draudu novērtējums
 Stratēģiski nolīgumi ar 
trešām valstīm
TPMA/
GPGC8 Atbildīgs par ES/uni00A0ārējās darbības izdevumiem, 
tostarp migrācijas un patvēruma jomā Dod ieguldījumu ES/uni00A0politikas veidošanā un konkrētās darbībās saistībā ar migrācijas ārējo dimensiju 
 Dod ieguldījumu ES/uni00A0migrācijas politikas ārējās un iekšējās dimensijas koordinēšanā
 Piedalās Tieslietu un iekšlietu padomes darba grupās, konkrēti, HLWG .
59 Pielikumi 
Eiropadome
FRONTEX EIROPOLS ETF EASOHumānās palīdzības un
civilās aizsardzības ĢDMigrācijas un iekšlietu ĢD Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢDKaimiņattiecību politikas un
paplašināšanās sarunu ĢD 2Migrācijas un
patvēruma jautājumu
augsta līmeņa darba grupa (HLWG )
ES aģentūrasEiropas Savienības Padome
EĀDD
23. sadaļa.4AMIF EAF5 ASI EKPI/EKI IPA/IPA II ISF Finanšu instrumentiApzīmējumi
SCIFA
CODEV
PI6IcSP7Nomināli atrodas VLP pārziņā
EIROPAS ĀRĒJĀS DARBĪBAS DIENESTS
Eiropas Komisija
1 Bijušais Iekšlietu ģenerāldirektorāts (ĢD/uni00A0HOME) Tas bija atbildīgs par programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu 
pārvaldība” fondu īstenošanu 2007.–2013./uni00A0gadā. Tie bija Ārējo robežu fonds (EBF ), Eiropas Atgriešanās fonds (RF), 
Eiropas Bēgļu fonds (ERF) un Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds (EIF). Tomēr nevienam no šiem 
fondiem nebija ārējās komponentes, lai veiktu izdevumus trešās valstīs, atšķirībā no šo fondu pēctečiem 2014.–2020./uni00A0gadā, proti, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) un Iekšējās drošības fonda (ISF). 
2 Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu/uni00A0ĢD (bijušais Paplašināšanās/uni00A0ĢD (ELARG))3 Kopīga programma migrācijas un mobilitātes jomā.4 Humānā palīdzība un civilā aizsardzība.5 Neattiecas uz kaimiņvalstīm.6 Partnerības instrumenti7 Stabilitātes un miera veicināšanas instruments (bij. Stabilitātes instruments).8 Programmas “Vispārēji sabiedriskie labumi un problēmas” migrācijas un patvēruma komponente (2014.–2020./uni00A0g.).pēc 2014. g.
EBF2007.–2013. g.
RF EBF EIFĀrlietu padome Tieslietu un iekšlietu 
padomeVispārējo lietu 
padome (VLP)Politiskā 
diskusija
Padomes darba sagatavošanas  struktūras un  
darba grupas Izstrādā integrētu stratēģiju ES/uni00A0sadarbībai ar 
trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā
 Sagatavo Padomes secinājumus un 
ieteikumus par iemesliem un sekām 
migrācijas un patvēruma jomā Palīdz COREPER juridiskos, transversālos un 
stratēģiskos jautājumos migrācijas un patvēruma, 
kā arī robežu jomā
 Divreiz gadā sagatavo ziņojumu “ES/uni00A0rīcība 
migrācijas spiediena jautājumā”Cits
(piem., JAIEX, CATS, COSI)Ģeogrāﬁskās darba grupasFinanšu instrumentu pārvaldība
Ietilpst valdēPiedalās sanāksmēs
Ziņošanas kanāli
 Humānā palīdzība bēgļiem un iekšzemē 
pārvietotām personām Atbildīgs par Komisijas paziņojumu sagatavošanu 
migrācijas politikas jomā
 Galvenais Komisijas pārstāvis HLWG
 Vada sarunas par vīzu režīma atvieglojumu, 
atpakaļuzņemšanu un mobilitātes partnerību, CAMMs3
 Vada divpusēju un reģionālu dialogu migrācijas jomā Piedalās TPMA uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus 
izvērtēšanā Atbildīgs par Komisijas paziņojumu sagatavošanu 
attīstības politikas jomā
 Plāno attīstības palīdzību trešām valstīm 
ģeogrāfiskā un tematiskā aspektā
 Pārvalda un uzrauga attīstības īstenošanu Atbildīgs par Eiropas kaimiņattiecību politiku
 Līdz 2014./uni00A0gada beigām ģenerāldirektorāta 
Austrumu un Dienvidu direktorāti ietilpa ĢD 
DEVCO
 Sākot ar 2014.gada beigām, ĢD/uni00A0NEAR pārņēma EKI/uni00A0
pārvaldību no ĢD/uni00A0DEVCOĀrpolitikas instrumentu
dienests
(FPI)
 Veicina informācijas apmaiņu 
starp ES/uni00A0dalībvalstīm un 
izcelsmes valstīm
 Ar agrīnās brīdināšanas 
sistēmas palīdzību atbalsta ES/uni00A0dalībvalstis īpašas spriedzes apstākļos
 Sniedz ieguldījumu kopējas 
Eiropas patvēruma sistēmas īstenošanā Sekmē un uzlabo robežu 
pārvaldības pasākumu piemērošanu un koordinē ES/uni00A0dalībvalstu darbības to 
īstenošanā
 Riska analīze
 Operatīva palīdzība ES/uni00A0
dalībvalstīm un trešām valstīm (17) Sniedz atbalstu partnerval-
stīm legālās migrācijas jomā, īpaši attiecībā uz nodarbinātību un prasmēm 
(ĢD EAC ietilpst Valdē,
ĢD HOME ir novērotāja statuss) Organizētās noziedzības 
draudu novērtējums
 Stratēģiski nolīgumi ar 
trešām valstīm
TPMA/
GPGC8 Atbildīgs par ES/uni00A0ārējās darbības izdevumiem, 
tostarp migrācijas un patvēruma jomā Dod ieguldījumu ES/uni00A0politikas veidošanā un konkrētās darbībās saistībā ar migrācijas ārējo dimensiju 
 Dod ieguldījumu ES/uni00A0migrācijas politikas ārējās un iekšējās dimensijas koordinēšanā
 Piedalās Tieslietu un iekšlietu padomes darba grupās, konkrēti, HLWG .
60 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
I
Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) sniedz turpmāk uzskaitītās piezīmes par minētā ziņojuma kon -
tekstu un saturu.
Komisija un EĀDD ir spiests darboties kompleksā un pastāvīgi mainīgā vidē. Reaģējot uz bēgļu un migrācijas krīzi, 
kurai nav precedenta, tiek nopietni pārskatītas migrācijas politikas prioritātes un tās elementus nostiprina ES līmenī, 
turklāt migrācijas politiku nemitīgi pielāgo mainīgajiem apstākļiem.
Šis Revīzijas palātas ziņojums tika sagatavots pirms minētajiem būtiskajiem notikumiem.
Migrācija un patvērums ir daudzšķautņaina, kompleksa un nepastāvīga politikas joma gan starptautiskā, gan ES 
līmenī, un Komisija ir spiesta darboties šajos mainīgajos un sarežģītajos apstākļos. Tādējādi attiecīgās politikas īste -
nošanai ir vajadzīgas tikpat kompleksas un daudzdimensionālas struktūras.
Palātas ziņojumā šie politiskie, juridiskie, operatīvie un budžeta apstākļi nav pienācīgi ņemti vērā.
II
Komisija piekrīt, ka nav viegli noteikt budžeta izdevumu kopsummu un to, vai izdevumi novirzīti saskaņā ar pare -
dzētajām ģeogrāfiskajām un tematiskajām prioritātēm. Komisija turpinās uzlabot šajā kompleksajā politikas jomā 
īstenoto vispārējo uzraudzības un novērtēšanas satvaru, arī turpmāk nodrošinot, ka attiecīgajos instrumentos ir 
norādītas plānotās galveno jomu ģeogrāfiskās un tematiskās prioritātes.
III
Individuālā līmenī visos ar ES finanšu instrumentiem finansētajos projektos ir iekļauti rādītāji, ko uzrauga visā pro -
jekta dzīves ciklā. Skatīt arī Komisijas atbildi par 68. punktu.
IV
Migrācija ir kompleksa un politiski jutīga joma, kas ietekmē vairākas sfēras un ietver plašu klāstu dažādu ieinteresēto 
personu (piem., Eiropas aģentūras, Starptautisko Migrācijas organizāciju ( IOM ), ANO Augstā komisāra bēgļu jautāju -
mos birojs ( UNHCR )) gan ES iestādēs, gan ārpus tām. Situāciju neapšaubāmi atspoguļo ES ārējās migrācijas politikas 
un sadarbības pārvaldība.
Pēdējos gados ir īstenoti centieni pilnveidot Komisijas ģenerāldirektorātu un Eiropas Ārējās darbības dienesta, kā arī 
ES dalībvalstu koordināciju, un šajā nolūkā ir izveidoti vairāki koordinācijas mehānismi. Nesen izstrādātajā Eiropas 
programmā migrācijas jomā ir uzsvērts, ka jāturpina šo centienu nostiprināšana.
Komisijas atbilde 61
Ievads
01
Komisija uzsver, ka izdevumi par bēgļiem partnervalstīs, tai skaitā kaimiņreģionā, bija iekļauti ES sadarbībā ar trešām 
valstīm migrācijas un patvēruma jomā jau pirms 2015. gada. Vairumā migrācijas projektu tiešām ir ievērota visaptve -
roša un iekļaujoša pieeja, jo migrācijas plūsmas ir neviendabīgas un iekļauj ekonomiskos migrantus, neaizsargātus 
migrantus un personas, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība.
02
Komisija 2015. gada 13. maijā iepazīstināja ar Eiropas programmu migrācijas jomā, un, pamatojoties uz to, Padome 
2015. gada jūnijā pieņēma secinājumus.
11
Kopš tā dēvētā Hartūmas procesa (ar valstīm, kas atrodas Austrumāfrikas migrācijas maršrutā) uzsākšanas 2014. gada 
novembrī par prioritāti ir atzīti astoņi reģionālie dialogi.
Papildus mobilitātes partnerībām par būtisku divpusējas sadarbības satvaru uzskata arī kopīgās programmas migrā -
cijas un mobilitātes jomā.
13
Nelikumīgajai un piespiedu migrācijai ir daudz pamatcēloņu – sākot no nabadzības un ekonomisko iespēju trūkuma 
līdz pat konfliktiem, nedrošībai, klimata pārmaiņām un visiem ar tiem saistītajiem faktoriem. Tematiskās program -
mas migrācijas un patvēruma jomā ( TPMA ) gada budžets bija aptuveni EUR 50 miljoni, un tās mērķis tik tiešām bija 
palīdzēt uzlabot valstīs īstenoto migrācijas un patvēruma pārvaldību, nevis pievērsties migrācijas galvenajiem 
cēloņiem.
15
Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (EKPI) regulā ir izvirzīti vispārīgi mērķi, savukārt atbalsta plāno -
šanas politiskais satvars ir ES un partnervalstu nolīgumi. (Skatīt EKPI regulas 3. pantu).
Taču, aizstājot EKPI ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (EKI), attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu tika izvir -
zīti konkrēti mērķi. Atbilstīgi Regulai Nr. 232/2014 viens no sešiem EKI konkrētajiem mērķiem ir “radīt apstākļus 
likumīgas migrācijas labākai organizācijai un labi pārvaldītas cilvēku mobilitātes pastiprināšanai, spēkā esošu vai 
turpmāku, atbilstīgi vispārējai pieejai migrācijai un mobilitātei noslēgtu nolīgumu īstenošanai un tiešu personisku 
kontaktu veicināšanai, jo īpaši saistībā ar kultūras, izglītības, profesionāliem un sporta pasākumiem”.
Komisijas atbilde 62
Revīzijas tvērums un pieeja
22
Kā jau to minējusi Revīzijas palāta, Komisija norāda, ka, lai gan Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) un 
Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir norādīti III pielikumā, tie nepiešķir nekādu finansējumu kaimiņreģiona valstīm.
Ir jāuzlabo mērķu saskaņotība, partnervalstu vajadzību noteikšana un  uzraudzības instrumenti
Atbilde par virsrakstu pirms 27 . punkta
Komisija atzīst, ka politikas mehānismi ir ļoti dažādi, taču tā tas ir galvenokārt tāpēc, ka migrācija ir ļoti komplekss 
fenomens.
Īstenojot Komisijas priekšlikumus, ārējās sadarbības instrumentu kopums ir ievērojami racionalizēts un integrēts 
secīgajās daudzgadu finanšu shēmās. Pašreizējā ģeogrāfisko un tematisko instrumentu kombinācija kopumā atspo -
guļo vispusīgu un pienācīgi līdzsvarotu pieeju, kas ļauj ES risināt dažādos problēmjautājumus, izmantojot savstar -
pēji saskaņotu un papildinošu finanšu instrumentu kopumu.
29
Attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu EKPI ir aizstāts ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (EKI). Atbilstīgi Regulai 
Nr. 232/2014 viens no sešiem EKI konkrētajiem mērķiem ir “radīt apstākļus likumīgas migrācijas labākai organizācijai 
un labi pārvaldītas cilvēku mobilitātes pastiprināšanai, spēkā esošu vai turpmāku, atbilstīgi vispārējai pieejai mig -
rācijai un mobilitātei noslēgtu nolīgumu īstenošanai un tiešu personisku kontaktu veicināšanai, jo īpaši saistībā ar 
kultūras, izglītības, profesionāliem un sporta pasākumiem”.
EKI regulā ir paredzēts iekļaut pielikumu, kurā būs uzskaitītas plānošanas prioritātes un plaši finanšu piešķīrumi 
katram programmas veidam (divpusēja, daudzvalstu un pārrobežu sadarbība) un kuru var grozīt, pieņemot dele -
ģēto aktu. Viens no galvenajiem elementiem, kas izriet no sarunām, ir jauns pielikums, kurš EKI satvarā pārrunāts ar 
Eiropas Parlamentu un Padomi un kurā noteiktas plašas prioritātes attiecībā uz visu Eiropas kaimiņattiecību politikas 
reģionu. Šīs prioritātes noteiks turpmākā plānošanas procesa virzienu.
30
Finanšu instrumenti ārējai un attīstības sadarbībai ar trešām valstīm ir izveidoti, lai pievērstos tādiem jautājumiem 
kā nabadzība, nedrošība, demokrātija un pārvaldība, ekonomisko iespēju trūkums, cilvēktiesības u. c.
Atbilstīgi katram tiesību aktam konkrētas rīcības jomas ir sīki noteiktas daudzgadu un gada programmās un var 
ietvert arī vairākas pamatjomas, piemēram, izglītību, veselības aprūpi, vidi, kā arī drošību, iekšlietas un migrāciju. 
Par ģeogrāfiskajiem instrumentiem jānorāda, ka par rīcības jomām plānošanas posmā vienojas ar attiecīgajām 
partnervalstīm.
Komisijas atbilde 63
Ārējās migrācijas un patvēruma politikas – līdzīgi kā pārējo ES nozaru politikas virzienu – īstenošanu var sekmēt 
ar finansējumu, kas pieejams no attiecīgajiem ES ārējās sadarbības instrumentiem, un tas jādara, ievērojot katra 
finanšu instrumenta juridiskajā pamatā noteiktos kritērijus un procedūras.
Skatīt arī Komisijas atbildi par 22. punktu.
31
Taču, turpinot ievērot katra finanšu instrumenta mērķus, ārējās darbības pasākumi var veicināt ES politikas īsteno -
šanu dažādās tematiskajās jomās, piemēram, klimata pārmaiņu, drošības, izglītības, lauksaimniecības un migrācijas 
jomā.
32
Komisija uzskata, ka projekti kopumā ir pienācīgi dokumentēti. Tomēr turpmāk Komisija centīsies dokumentēt tās 
izstrādātās projektu vajadzību analīzes sistemātiskākā veidā.
33
Komisija piekrīt, ka, lai gan mobilitātes partnerības (MP) jāatzīst par labi attīstītu divpusēju satvaru, ar ko var risināt 
migrācijas un patvēruma jautājumus tā, lai sadarbība būtu abpusēji izdevīga, ir jāiegulda lielāks darbs, lai panāktu 
MP līdzsvarotu īstenošanu, t. i., lai tās labāk atspoguļotu visas četras vispārējās pieejas migrācijai un mobilitātei 
(VPMM) tematiskās prioritātes, tostarp nodrošinātu vairāk pasākumu likumīgas migrācijas, cilvēktiesību un bēgļu 
aizsardzības jomā.
Komisija dalībvalstīm regulāri atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt VPMM četru tematisko prioritāšu līdzsvaru arī MP 
īstenošanas līmenī.
34
Vairums delegāciju – iespējams, pat visas – svarīgākos migrācijas jautājumus noteica jau pirms vairākiem gadiem. 
Turklāt Migrācijas un iekšlietu ĢD ( HOME  ĢD) darbiniekus varēja izvietot tikai dažās prioritārajās delegācijās 
(ASV, Krievija, Ženēva, Vīne, Turcija, Ķīna, Indija). Vairumā gadījumu šie amati ir kopīgi ar citiem ģenerāldirektorātiem 
un attiecas arī uz citiem jautājumiem, kas ir HOME  ĢD kompetencē (un tādējādi ne vienmēr saistīti ar migrāciju).
Kā atzīts nesen pieņemtajā Eiropas programmā migrācijas jomā, ir jānostiprina ES delegāciju kompetence migrācijas 
jautājumos. Tāpēc Padome ir nolēmusi stiprināt ES delegāciju spējas migrācijas jautājumu risināšanā un, konkrētāk, 
izvietot prioritārajās delegācijās Eiropas migrācijas sadarbības koordinatorus, īpašu uzsvaru liekot uz kaimiņreģiona 
valstīm.
Komisijas atbilde 64
35
Tas, ka Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD pirms vairākiem gadiem tika izveidotas tematiskās struktūrvienī -
bas, tostarp migrācijas struktūrvienība, apliecina visas organizācijas, tajā skaitā delegāciju, tematiskās kompetences 
palielināšanas nozīmīgumu.
Būtiska šo tematisko struktūrvienību pilnvarojuma daļa bija tematiskās kvalitātes atbalsts galvenās mītnes un 
delegāciju darbiniekiem. Lai nodrošinātu šā atbalsta saskaņotu un efektīvu sniegšanu, Starptautiskās sadarbības un 
attīstības ĢD ( DEVCO  ĢD) struktūrvienība, kuras pārziņā ir migrācijas un patvēruma jautājumi, ir izstrādājusi vairākus 
rīkus. Šajā nolūkā ir sagatavotas virzības piezīmes un pamatnostādnes, kā arī tematiskie mācību moduļi.
Ņemot vērā to, ka migrācijai ES ārējā darbībā tiek pievērsta arvien lielāka nozīme, Komisija apsver iespēju izstrādāt 
e-mācību moduli, ar ko papildināt klātienes mācību rīkus.
36
Komisija piekrīt, ka vēl nesen daudzas kaimiņreģiona valstis neuzskatīja migrāciju par vienu no galvenajām prio -
ritātēm, taču pēdējā laikā situācija ir ievērojami mainījusies, jo tās arvien vairāk atzīst migrācijas nozīmīgumu un 
nepieciešamību sadarboties ar ES.
Par Vidusjūras robežu uzraudzības projektu Seahorse  Komisija atzīst, ka ir grūti panākt Ziemeļāfrikas valstu sadarbo -
šanos ar ES. Lai gan centieni tiek turpināti, jānorāda, ka nestabilā situācija, kas reģionā valda kopš projekta sākuma, 
ir traucējusi īstenot ar šīm valstīm dialogu par šo ļoti jutīgo tematu.
37
Lai gan Komisija atzīst, ka I-map  galaprodukta lietotāju vairākums ir no ES dalībvalstīm, nevis partnervalstīm, tā 
uzskata, ka jāņem vērā vairāki aspekti.
Ņemot vērā Vidusjūras reģiona valstu tranzītmigrācijas dialogā ( MTM ) pausto vajadzību, projekta mērķis bija sniegt 
jaunāko informāciju par migrācijas plūsmām un tādējādi uzlabot politikas veidošanu.
I-Map  bija atsevišķs un ļoti mērķvirzīts projekts, kas kopā ar citiem projektiem veicināja Tuvo Austrumu un Ziemeļ -
āfrikas valstu ( MENA ) un ES dalībvalstu rezultatīvu migrācijas dialogu. Komisija uzskata, ka informācija par migrāciju, 
kas līdz tam nebija apkopota vienotā sistēmā, bet nu ir ļoti ērti pieejama, dialogu uzlaboja.
38
Komisija piekrīt, ka ir ļoti svarīgi precīzāk definēt mūsu sadarbības satvaru migrācijas un starptautiskās aizsardzības 
jomā, nosakot operatīvos mērķus un paredzot skaidrus, izmērāmus iznākumus un rezultātus, kas ietver tiešu saikni 
starp pasākumiem un rezultātiem.
Komisijas atbilde 65
39
Lai gan Komisija atzīst, ka līdz šim nebija izvirzīti precīzi VPMM īstenošanas stratēģiskās uzraudzības mērķi, atsauces 
vērtības un rādītāji, tā uzskata, ka mērķiem jābūt plašiem, lai varētu elastīgi aptvert dažādus kontekstus, ļoti atšķirī -
gus aspektus un strauji mainīgus problēmjautājumus un vajadzības migrācijas jomā.
Komisija 2015. gadā Patvēruma un migrācijas jautājumu augsta līmeņa darba grupas līmenī atsāka diskusiju ar ES 
dalībvalstīm par atbilstošu VPMM uzraudzības rādītāju noteikšanu.
Kopēja atbilde par 43.–50. punktu
Komisija atzīst, ka atbilstošu kritēriju un lietpratīgu rādītāju izstrāde migrācijas jomā joprojām ir sarežģīts uzdevums 
(arī starptautisko līdzekļu devēju un ANO līmenī). To apliecina grūtības saistībā ar migrācijas rādītāju noteikšanu un 
apstiprināšanu attīstības satvarā, kas īstenojams pēc 2015. gada.
Iemesls varētu būt migrācijas un patvēruma politikas kompleksās un daudzšķautņainās dimensijas. Komisija atzīst, 
ka pastāv kopīga nepieciešamība nopietni pievērsties šā jautājuma risināšanai.
Saistībā ar DEVCO  ĢD jānorāda, ka rezultātu satvara pārskatīšana, kas paredzēta pēc ilgtspējīgas attīstības mērķu 
(IAM) rādītāju pieņemšanas (2016. gada pavasarī), sniedz iespēju panākt progresu arī migrācijas jomā gūto rezultātu 
izmērīšanas uzlabošanā.
Atbilde par virsrakstu pirms 52. punkta
Komisija uzskata, ka VPMM ģeogrāfiskās un tematiskās prioritātes bija skaidri noteiktas, tomēr atzīst, ka revīzijas 
gaitā bija grūti novērtēt ES izdevumu precīzu apjomu saistībā ar šīm prioritātēm.
53
Kopējā RELEX  informācijas sistēma ( CRIS ) ir finanšu pārvaldības rīks, kas papildina Komisijas uzskaites sistēmu ABAC  
un attiecībā uz visiem ES ārējiem izdevumiem nodrošina reāllaika informāciju par finanšu darījumiem. CRIS  nav īpaši 
paredzēta ziņošanas vajadzībām. Sistēma CRIS  tiek pakāpeniski likvidēta un lielā mērā aizstāta ar ABAC , kā arī papil -
dināta ar jauno sistēmu OPSYS .
Lai klasificētu līgumus atbilstīgi darbības jomai, sistēmā izmanto ESAO kodus. Migrācijai patlaban nav piešķirts kods, 
taču Komisija apzinās ierobežojumus, kas izriet no tā, ka migrācijas un patvēruma politikas finansētiem attīstības 
pasākumiem nav speciāla Attīstības palīdzības komitejas (APK) koda. Iemesls ir saistīts ar migrācijas daudzšķaut -
ņaino un visaptverošo iedabu – tā skar arī vairākas citas nozares un politikas virzienus. Komisija nekavējoties sāks 
apspriedi ar ESAO (un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām), lai apzinātu vislabākos veidus, kā konstatēt 
dažādu attīstības aģentūru izdevumus migrācijas jomā.
Komisijas atbilde 66
54
Komisija atzīst, ka Excel  tabula, ko pārvalda DEVCO  ĢD, ir vienkāršs rīks, kas tikai papildina Komisijas Kopējās RELEX  
informācijas sistēmas ( CRIS ) datubāzi. Tā kā migrācijai nav sava APK koda, tas tika uzskatīts par noderīgu rīku ziņoša -
nas vajadzībām.
55
Finanšu IT  sistēma  tiek pakāpeniski likvidēta un lielā mērā aizstāta ar Komisijas uzskaites sistēmu. Maz ticams, ka 
šādus apkopotos datus ir iespējams sniegt ļoti īsā laikposmā.
56
Finanšu IT sistēma tiek pakāpeniski likvidēta un lielā mērā aizstāta ar sistēmu ABAC . Visa finanšu informācija tiks 
pārsūtīta uz ABAC . Ņemot vērā nesenos notikumus, Komisija sāks diskusijas ar ESAO.
Taču Komisija apzinās ierobežojumus, kas izriet no tā, ka migrācijas un patvēruma politikas finansētiem attīstības 
pasākumiem nav speciāla APK koda. Iemesls ir saistīts ar migrācijas daudzšķautņaino un visaptverošo iedabu, proti, 
tā skar arī vairākas citas nozares un politikas virzienus.
4. izcēlums. Neatbilstošu kodu piemēri ārējās migrācijas jomas izdevumos
Komisija atzīst, ka abiem minētajiem projektiem – Seahorse  un SaharaMed  – tika nepamatoti piešķirts APK kods, lai 
gan ne visas darbības bija atzīstamas par ESAO APK kritērijiem atbilstīgām. Šī kļūda ir izlabota.
Komisija norāda, ka Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) regulā par ESAO APK kritērijiem noteikts:
“Vismaz 90 % no tematiskajās programmās paredzētajiem izdevumiem ir aprēķināti tā, lai atbilstu kritērijiem OAP 
saņemšanai, ko noteikusi ESAO/APK (..).”
57
ASI tematiskajai programmai ir globāls tvērums, un tās mērķis ir papildināt, nevis aizstāt ģeogrāfiskos instrumen -
tus un programmas. Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam tika pieņemti divi TPMA  stratēģijas dokumenti – pirmais 
attiecās uz 2007.–2010. gadu, bet otrais uz 2011.–2013. gadu. Lai gan TPMA  aptver visus ģeogrāfiskos reģionus, šajās 
stratēģijās par skaidru prioritāti tika atzīti TPMA  izdevumi Vidusjūras dienvidu, Āfrikas un Austrumeiropas reģioniem 
saskaņā ar VPMM un Stokholmas programmu. Šīs prioritātes izriet no “migrācijas maršrutu” koncepcijas, tostarp 
migrācijas maršrutiem, kas sākušies ārpus kaimiņreģiona (Subsahāras Āfrika) un ved cauri reģionam.
Komisijas atbilde 67
60
Komisija šim apgalvojumam piekrīt tikai daļēji, jo būtu jāņem vērā arī tas, ka prioritātes nereti ir pielāgotas part -
nervalstu pieprasījumam, jo īpaši attiecībā uz austrumu kaimiņreģiona valstīm, un ka robežu pārvaldības izdevumi 
kopumā var būt daudz lielāki nekā citās jomās, piemēram, sociālekonomiskos projektos, kas pievēršas migrantu 
integrācijai.
Komisija uzskata, ka lielākās uzmanības pievēršana izdevumiem nelikumīgās migrācijas jomā, uz ko norādījusi Revī -
zijas palāta, arī atspoguļo dažu partnervalstu norādītās prioritātes.
Ar šīm jomām, īpaši robežu pārvaldību, saistītie izdevumi patiešām ir lieli, un tas izriet no nepieciešamības investēt 
robežšķērsošanas vietās, kā arī saziņas un IT aprīkojumā.
Jāpiebilst, ka ES ir tikai viena no līdzekļu devējiem, kas darbojas partnerībā ar valstīm, dalībvalstīm un starptautiska -
jām organizācijām.
62
Komisija norāda, ka tiesību aktā, ar ko tiek izveidota TPMA , norādīts, ka šī programma papildina ģeogrāfiskās prog -
rammas. Ģeogrāfisko programmu prioritārajām jomām piešķirto resursu apmērs galvenokārt ir atkarīgs no partner -
valstīm, ne tikai no Komisijas.
64
ES un ANO kopīgā migrācijas un attīstības ierosme ( JMDI ) tika uzsākta kā pirmā vispusīgā migrācijas programma, kas 
pievērsās migrācijas ietekmei uz partnervalstu attīstību.
To uzskatīja par būtisku ES ieguldījumu migrācijas un attīstības darba programmā pēc tam, kad šo dimensiju iekļāva 
vispārējā pieejā migrācijai un mobilitātei.
Ierosmi tiešām izstrādāja kā izmēģinājuma programmu, lai pārbaudītu migrācijas un attīstības saikni, tāpēc tā 
aptvēra tik daudz valstu dažādos reģionos.
Programmā uzzinātais un gūtā mācība ir ņemta vērā tās turpinājumā – nākamā programma ir vairāk vērsta uz kon -
krētām prioritārajām valstīm.
68
Komisija uzsver, ka deviņiem projektiem bija precīzi formulēti mērķi. 12 gadījumos mērķi tikai daļēji atbilda 
precīzi formulētu mērķu definīcijai – bieži tie bija izklāstīti vispārīgi –, un vienā gadījumā mērķi bija nekonkrēti 
(skatīt 5. izcēlumu).
5. izcēlums. Grūti izmērāmu rezultātu piemēri
Komisija daļēji piekrīt novērojumam, ka rezultāti nav tūlītēji materiāli un izmērāmi. Tomēr tā uzskata, ka projekts 
kopumā bija veiksmīgs, īpaši tāpēc, ka izdevās radīt iespēju īstenot dialogu ar kolēģiem, kas raduši pie demokrātisku 
reformu novilcināšanas vairāku gadu garumā.
Komisijas atbilde 68
69
Komisija norāda, ka TPMA , tāpat kā vairums citu tematisko un ģeogrāfisko ārējās finansēšanas instrumentu, ir galve -
nokārt vērsta uz partnervalstu varas iestāžu un pilsoniskās sabiedrības spēju veidošanu. Projektu ietvaros, sniedzot 
tehnisko palīdzību un apmācību, parasti tiek veidotas spējas tiesiskajā, institucionālajā un darbības līmenī. Tomēr 
Komisija piekrīt, ka spēju uzlabošana un tiesiskās un institucionālās sistēmas reformēšana ir vidēja un ilgtermiņa 
mērķis un ka tam tā vajadzētu būt, un ka rezultāti nav pamanāmi uzreiz.
70
Komisija daļēji atzīst, ka nav sasniegti pilnīgi visi izlasē iekļauto projektu mērķi.
Tomēr tā vēlreiz uzsver, ka tik kompleksā un pastāvīgi mainīgā politikas jomā, kāda ir migrācija, ļoti liela ietekme ir 
ārējiem faktoriem un uz tiem nevar reaģēt vienīgi ar projekta tipveida sagatavošanu un plānošanu.
Neatkarīgi no tā, cik labi projekts ir izplānots un saskaņots ar partnervalstīm, visos īstenošanas posmos pasākuma 
iznākumus ietekmēs migrācijas un bēgļu plūsmu, kā arī politisko problēmjautājumu neparedzamība. To skaidri 
apliecina, piemēram, Lībijā pieredzētā situācija.
7 . izcēlums. Daļēji efektīva projekta piemērs
Vidusjūras robežu uzraudzības tīkla projekta Seahorse  mērķis ir palīdzēt izstrādāt vienu no reģionālajiem tīkliem, 
kam jābalsta sistēma EUROSUR .
Līguma parakstīšanas brīdī situācija Tripolē bija visnotaļ stabila un nevarēja paredzēt ievērojamu Lībijas drošības 
situācijas pasliktināšanos.
Alžīrijas, Ēģiptes un Tunisijas un pārstāvji pastāvīgi tika ielūgti uz projekta koordinācijas komitejas sanāksmēm un 
bieži tajās aktīvi piedalījās. Līdz šim neviena no trim valstīm nav uzņēmusies oficiālas saistības.
Civilā gvarde ( Guardia Civil ) – to atbalsta piecas dalībvalstis, kas darbojas konsorcijā – regulāri sazinās ar potenciāla -
jiem partneriem no trešām valstīm, lai pārliecinātu tos piedalīties ierosmē.
Palāta norāda, ka “Lībijas pievienošanās neatbilda Komisijas iecerēm”. Tomēr, ņemot vērā Lībijas stratēģisko novieto -
jumu, vēlāk tika atzīts, ka tā šajā ierosmē ir vissvarīgākā partnere, tāpēc tika nolemts to iekļaut projektā.
72
Lai gan Lībijā patlaban ir ārkārtas situācija, projekts turpinās un lēnām tiek gūti rezultāti. Projekta īstenošanas gaitā 
radušās grūtības izraisīja nedrošie un nestabilie apstākļi Lībijā. Projekts tika atsākts 2015. gada augustā un pielāgots 
jaunajai situācijai pēc 2014. gada krīzes.
Patlaban paredzēts, ka projektu noslēgs 2016. gada aprīlī. Tā mērķis ir reaģēt uz Lībijas aizturēšanas/uzņemšanas 
centros izmitināto pārtverto un aizturēto migrantu vissteidzamākajām vajadzībām, sniedzot viņiem palīdzību un 
nodrošinot brīvprātīgu atgriešanos, pilnīgi ievērojot cilvēktiesības.
Komisijas atbilde 69
77
Komisija ņem vērā Palātas komentāru un norāda, ka ārējā novērtējumā bija iekļauti daži pozitīvi aspekti.
Novērtējuma secinājumi vairākas reizes tika plaši apspriesti ar UNDP  regulārā saziņā par projektu un jo īpaši sanāk -
smē, kas notika 2011. gada 10. oktobrī. Ziņojumu arī saskaņoja ar visām partneraģentūrām, dodot tām iespēju sniegt 
komentārus.
80
ES un ANO kopīgā migrācijas un attīstības ierosme ( JMDI ) tika uzsākta kā pirmā vispusīgā migrācijas programma, kas 
pievērsās migrācijas ietekmes uz partnervalstu attīstību uzlabošanai.
To kā pirmo izmēģinājuma projektu šajā jomā uzskata par būtisku ES ieguldījumu migrācijas un attīstības darba 
programmā pēc tam, kad šo dimensiju iekļāva vispārējā pieejā migrācijai un mobilitātei.
Programmā uzzinātais un gūtā mācība ir ņemta vērā tās turpinājumā – nākamā programma ir vairāk vērsta uz kon -
krētām prioritārajām valstīm.
81
ES atbalstu migrācijas jomā Gruzijā piešķir plašam atbalsta saņēmēju lokam, un to veido daudzveidīgi pasākumi, ko 
īsteno dažādos pārvaldības līmeņos. JMDI  shēmas pievienotā vērtība bija vietējā līmeņa dalībnieku iesaistīšana, un 
šāda veida atbalsts var sasniegt tikai diezgan mazu galasaņēmēju skaitu. Tomēr šādos pasākumos gūtās atziņas var 
ņemt vērā arī citur.
Alžīrijas gadījumā, lai gan tika panākta ļoti ierobežota ietekme, programma sniedza iespēju iekļaut darba prog -
rammā migrācijas jautājumus un izveidot pastāvīgu Ārlietu ministrijas vadītu starpministriju struktūru.
Savukārt par Maroku jānorāda, ka bija ļoti noderīgi migrācijas pasākumu portfelī iekļaut projektu, kura uzmanības 
centrā bija sabiedrības apakšslānis. Tomēr izplatīšana bija jāveic, pamatojoties uz atšķirīgiem rezultātiem un ietekmi. 
Gūtā pieredze ir pienācīgi ņemta vērā attiecībā uz JMDI  II posmu, kurā izplatīšanai pievēršas strukturētākā veidā.
9. izcēlums. Atpakaļuzņemšanas projekts Gruzijā
Par to, ka revīzijas laikā nebija zināms, vai profesionālās orientācijas un darbā pieņemšanas centri turpinās dar -
bību, Komisija uzsver, ka Gruzijas iestādes ir nodrošinājušas centru ilgtspēju, piešķirot līdzekļus no valsts budžeta 
(2015. gada budžetā – 400 000 GEL un 2016. gada budžeta projektā – 600 000 GEL).
Plānotais darbā iekārtošanas pakalpojumu izmantotāju skaits praksē bija mazāks, nekā prognozēts, jo tika nepietie -
kami novērtēta atgriezušos migrantu pašpietiekamības spēja.
Par pagaidu mītnes nodrošināšanu jānorāda, ka Komisija bija gatava apmierināt 180 personu vajadzības, bet pie -
prasījums bija mazāks, jo reģionā pastāv spēcīgās sociālās un ģimenes saites. Finanšu piešķīrumi tika attiecīgi 
samazināti.
Savukārt brīvprātīgas repatriācijas jomā attiecīgais skaitlis ir pieaudzis līdz 167 Gruzijā dzīvojošiem ārzemniekiem, 
salīdzinājumam – revīzijas laikā bija 110 šādu personu.
Komisijas atbilde 70
86, a)
Komisija piekrīt Revīzijas palātas komentāram un piemetina, ka saskaņā ar starptautiskajām paražu tiesībām valstij 
ir pienākums uzņemt atpakaļ savus valstspiederīgos, taču attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem šāda pienā -
kuma nav. Tā ir migrācijas, nevis drošības politikas daļa, kā to uztver dažas partnervalstis.
Rezultatīva atgriešanās un atpakaļuzņemšanas politika ir nevis drošības elements, bet gan būtisks labi pārvaldītas 
migrācijas elements un priekšnosacījums. Kā uzsvērts ES Rīcības plānā par atgriešanu (2015. gada 9. septembris), 
rezultatīva to nelikumīgo migrantu atgriešana, kuriem nav vai vairs nav tiesību uzturēties ES, ir arī svarīgs preventīvs 
pasākums turpmākas nelikumīgās migrācijas novēršanai. Gan atgriešana, gan atpakaļuzņemšana ir neatņemama 
VPMM un no tās izrietošo politikas (piemēram, Eiropas programmas migrācijas jomā) virzienu daļa. Tas, ka nolīgumi 
par vīzu atvieglotu izsniegšanu ir iespējami un tiek apsvērti paralēli ES atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, kā arī tiek 
skatīti principa “vairāk par vairāk” kontekstā, ir taisnība.
Atbilde par virsrakstu pirms 87 . punkta
Komisija uzsver, ka sekmīga cilvēktiesību aizsardzība nereti ir atkarīga no vairākiem ārējiem faktoriem, ko tā nespēj 
kontrolēt.
87
Migrantu cilvēktiesību aizsardzība ir ne tikai oficiāls visaptverošs mērķis, kam nopietni pievēršas visos ES ārējās dar -
bības projektos – tā ir atzīta par prioritāti arī ārējā darbībā migrācijas jomā
Papildus darbam pie cilvēktiesību pasākumu iekļaušanas visos projektos ir īstenotas daudzas darbības, kuru vispārē -
jais mērķis ir migrantu tiesību aizsardzība. Kā piemērus var minēt projektus, kuru mērķis ir aizsargāt cilvēku tirdznie -
cības upurus un bēgļus un sniegt viņiem palīdzību, aizsargāt vietējo migrējošo darba ņēmēju tiesības u. c.
88
Par Ukrainu jāpiebilst, ka sākotnēji projektā READMIT  bija paredzēta iespēja organizēt mācības par cilvēktiesību 
standartiem un to apsprieda ar valdību. Tomēr tai posmā tika norunāts neiekļaut to šajā programmā, jo tā dublētu 
vairākus citus projektus, ko īsteno starptautiskās organizācijas un PSO, piemēram, i) IOM  (CRIS  atsauce: 2011/282-850) 
“Strengthening Migration Management and Cooperation on Readmission in Eastern Europe” ( MIGRECO ), ii) ANO 
Cilvēktiesību komiteja ( UNCHR ) (CRIS  atsauce: 2010/272-415, projekta nosaukums: “Support to UNHCR activities in 
Eastern Europe in the context of EU Regional Protection Programmes”, II posms ( RPP II )) un iii) NVO “The Right to 
Protection” ( CRIS  atsauce: 2012/334-088, projekta nosaukums: “Advocacy and Government Capacity Building in 
Migration”). Kopā kopš 2003. gada 18 no 34 projektiem, kas attiecas uz migrāciju un patvērumu un kam piešķirts ES 
finansējums, tika risināti cilvēktiesību jautājumi dažādos līmeņos.
89
Komisija ļoti aktīvi centās pārliecināt Lībijas iestādes parakstīt saprašanās memorandu ar UNHCR .
Lībijas iestādes, konkrētāk, tās iestādes, kas pārstāvēja M. Kadafi režīmu, politisku iemeslu dēļ pret UNHCR  kā gal -
veno pasākuma partneri bija noskaņotas ļoti nelabvēlīgi.
Tomēr Komisija vienmēr ir uzsvērusi, ka cilvēktiesību ievērošana ir būtisks projekta elements.
Komisijas atbilde 71
91
Ž. K. Junkera vadītā Komisija no jauna pievērš uzmanību nepieciešamībai pastiprināt ES iestāžu, tostarp Komisijas 
departamentu, koordināciju. Ir izveidoti vairāki uzlaboti koordinācijas mehānismi. Tie tika izmēģināti nesenajā Eiro -
pas migrācijas un bēgļu krīzē un, šķiet, darbojas labi.
92
Komisija uzskata, ka iekšējā koordinācija jau ir ievērojami uzlabota.
93
Lai gan Komisija atzīst, ka joprojām ir vēlami uzlabojumi, tā uzsver, ka ar migrāciju saistītas politikas un plānošanas 
jomā ir pilnīgi ieviesti rezultatīvi koordinācijas mehānismi.
Piemēram, HOME  ĢD nodrošina koordināciju, kad tiek izstrādātas un pieņemtas dalībvalstu programmas Patvēruma, 
migrācijas un integrācijas fondam ( AMIF ) un Iekšējās drošības fondam ( ISF), kā arī gada darba programmas, kam pie -
mēro centralizētu pārvaldību. Šādu procedūru īsteno arī DEVCO  ĢD un Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās 
sarunu ĢD ( NEAR  ĢD). Turklāt starpdienestu apspriedēs par visu finansējuma programmu pieņemšanu EĀDD oficiāli 
konsultējas ar visiem attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem.
EĀDD individuāli vai kopā ar Komisiju vada daudzgadu plānošanu attiecībā uz lielāko daļu ārējo finanšu instrumentu 
un tādējādi nodrošina augsta līmeņa koordināciju dažādās politikas jomās un ģeogrāfiskajās teritorijās. Nekonsek -
vences iemesls varētu būt arī atšķirīgie atbalsta saņēmēju trešo valstu pieprasījumi (nav iespējams īstenot universālu 
pieeju).
94
Komisija tiešām atzīst, ka, lai veicinātu koordināciju un palielinātu ES un citu līdzekļu devēju finansējuma papildinā -
mību, būtu noderīgi izveidot kartes/pārskatus par finansējumu, kas konkrētai valstij vai reģionam piešķirts migrāci -
jas jomā. Finansējuma pārskati par ES un dalībvalstu izdevumiem migrācijas jomā ir pieejami par visām mobilitātes 
partnerībām (MP) un kopīgajām programmām migrācijas un mobilitātes jomā (tā sauktie rezultātu pārskati), kā arī 
par vairākiem reģionāliem procesiem. Šos pārskatus sagatavo Komisijas dienesti, apspriežoties ar attiecīgām koordi -
nācijas struktūrām (MP vietējās koordinācijas platformas, VPMM ekspertu sanāksmes utt.). Tomēr tie, saprotams, var 
būt tikai indikatīvi, nevis uzlikt saistības dažādajiem līdzekļu devējiem vai finansējuma avotiem, jo atbilstīgi pašrei -
zējam ES tiesiskajam regulējumam šāda stratēģija nebūtu iespējama, turklāt tā nebūtu saderīga ar procedūrām, kas 
izveidotas, īstenojot attiecīgos ES finanšu instrumentus.
97
EĀDD uzskata, ka arī tas ar īpašajām tiesiskuma, brīvības un drošības / migrācijas un sociālo lietu komitejām, kurās 
piedalās attiecīgo valstu pārstāvji, ir palīdzējis iekļaut migrācijas jautājumu politiskajos dialogos ar trešām valstīm, jo 
īpaši kaimiņreģiona valstīm. Turklāt, tā kā migrācijas jautājums ES attiecībās ar trešām valstīm ieņem aizvien ievē -
rojamāku vietu, EĀDD ir pakāpeniski palielinājis tematisko kompetenci šajā jautājumā un norīkojis papildu cilvēkre -
sursus darbam ar nozaru jautājumiem, kas saistīti ar ārējo attiecību jomu, tostarp migrāciju. Jaunās Komisijas vadībā 
nu tiek nepārprotamāk turpināta saiknes veidošana starp migrācijas iekšējo un ārējo dimensiju un uzlabota politikas 
virzienu saskaņotība EĀDD un attiecīgo Komisijas ģenerāldirektorātu darbā.
Komisijas atbilde 72
98
Atzīstot, ka ES delegāciju darbības koordināciju var un vajag uzlabot un ka šajā nolūkā ir īstenoti attiecīgi pasākumi, 
Komisija norāda, ka vairāku iemeslu dēļ to ir grūti izdarīt. ES delegāciju spēju novērtēt ar migrāciju saistītas vajadzī -
bas un prioritātes partnervalstīs mazina ne vien delegāciju (un galvenās mītnes) cilvēkresursu nepietiekamība, bet 
arī ierobežotā kompetence migrācijas jomā.
99
Komisija piekrīt, ka koordinācijai ar ES delegācijām ir būtiska nozīme, un cenšas nodrošināt tās reālu īstenošanu 
projektu ikdienas pārvaldībā.
Sekmīgi īstenoto projektu labo praksi apkopo un apstiprina individuālos projektu uzraudzības un novērtējuma 
ziņojumos, turklāt tiek strādāts pie šīs informācijas konsolidēšanas un izplatīšanas sistēmas izveides. Konkrētāk, 
informācija par labu praksi tiks iekļauta DEVCO  ĢD B3 nodaļas sagatavotajos norāžu rīkos un pēc to pabeigšanas būs 
pieejama speciālā tematiskajā tīmekļa vietnē par migrāciju.
Turklāt tematiskajās mācībās, ko nodrošina DEVCO  ĢD B3 nodaļa, ir iekļautas sesijas par gūtajām atziņām un 
paraugpraksi.
Secinājumi un ieteikumi
1. secinājums
Komisija uzsver, ka pārskatītās Eiropas kaimiņattiecību politikas mērķis ir ciešā partnerībā ar kaimiņvalstīm izklās -
tīt priekšlikumus saskaņotākam un uz ietekmi vērstākam sadarbības satvaram abpusēji svarīgās jomās, tostarp 
migrācijā.
Tāpat arī programmā, kas turpinās TPMA , ir iekļauti sīki izklāstīti mērķi, rezultāti un rādītāji.
a) Komisija uzskata, ka ir iespējams precīzāk formulēt stratēģisko virzību ar migrāciju saistītos jautājumos kaimiņre -
ģionā, nosakot skaidrus un izmērāmus mērķus, saskaņotus un konkrētus iznākumus, kas būs pamatā jaunajiem 
instrumentiem sadarbībai ar kaimiņreģiona un paplašināšanās valstīm.
b) Komisija daļēji piekrīt šim secinājumam attiecībā uz saskaņotību starp dažādiem uzraudzības un novērtēšanas 
mehānismu līmeņiem. Par EKPI un TPMA  jānorāda, ka vairumā migrācijas projektu ir iekļauti sīki izstrādāti uzrau -
dzības un novērtēšanas mehānismi, kā arī pilnvērtīgs loģiskais satvars. Tomēr Komisija uzskata, ka ir vēlams precī -
zāk formulēt satvaru mūsu sadarbībai ar kaimiņreģiona valstīm migrācijas jomā, nosakot stratēģiskos mērķus un 
paredzot skaidrus, izmērāmus iznākumus un rezultātus, kas ietver tiešu saikni starp pasākumiem un rezultātiem.
e) Komisija daļēji piekrīt šim apgalvojumam, īpaši attiecībā uz ģeogrāfisko dažādību.
Sadarbība ar kaimiņvalstīm, īpaši migrācijas un starptautiskās aizsardzības jomā, ir jāpielāgo dažādiem partnervalstu 
līdzdalības un politikas virzienu attīstības līmeņiem, turklāt tajā jāņem vērā partneru atšķirīgā nostāja, gaidas un 
ierobežojumi šajā jomā. Piedevām, reaģējot uz ieilgušo krīzi kaimiņreģionā, ir jānodrošina diferencēšanas un elastī -
bas mehānismi.
Komisijas atbilde 73
Tomēr attiecībā uz EKI jānorāda, ka, lai optimāli izmantotu tā resursus, Komisija grasījās diferencēt partnerus 
atbilstīgi EKI paredzētajiem plānošanas kritērijiem un stingri īstenot stimulēšanas pieeju.
Kā norādīts iepriekš, partneru vajadzības atšķiras gan atkarībā no valsts, gan atkarībā no reģiona. Ievērojot Pār -
maiņu programmā sniegtos ieteikumus un jaunajā EKI noteikto diferencēšanas pieeju, sadarbībā ar kaimiņreģionu 
ES uzsvaru vienmēr liek uz trim prioritārajām nozarēm. Tās tika noteiktas visaptverošās konsultācijās ar valdībām, 
vietējām iestādēm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ES dalībvalstīm, starptautiskajām finanšu iestādēm, kā arī 
starptautiskajām organizācijām.
1. ieteikums
Komisija daļēji piekrīt ieteikumam, jo īpaši attiecībā uz vajadzību uzlabot snieguma mērīšanas satvarus. Komisija 
piekrīt, ka ir ļoti svarīgi precīzāk definēt savu stratēģiskās sadarbības satvaru migrācijas un starptautiskās aizsar -
dzības jomā, nosakot operatīvos mērķus un paredzot skaidrus, izmērāmus iznākumus, kas ietver tiešu saikni starp 
pasākumiem un rezultātiem.
Tomēr, tā kā katras valsts vajadzības un tātad arī nepieciešamā palīdzība atšķiras, Komisija uzsver, ka ir grūti noteikt 
kopīgu salīdzināmu rādītāju kopumu, kas laika gaitā nemainītos, un ka mērķa prioritāšu noteikšanā nepieciešama 
lielāka elastība. Lai varētu skaitliski novērtēt sasniegumus un panākto progresu, tiek izstrādāti pielāgoti uzraudzības 
un novērtēšanas rīki, kas ir būtisks elements darbā pie konkrētāka un rezultatīvāka sadarbības satvara migrācijas 
jomā.
Pārskatītās Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) mērķis ir ciešā partnerībā ar kaimiņvalstīm izklāstīt priekšlikumus 
saskaņotākiem un uz ietekmi vērstākiem sadarbības satvariem abpusēji svarīgās jomās, tostarp migrācijā.
Pašreizējā situācija ir nestabila, un ir nepieciešams steidzamu pasākumu un sistēmiskāku programmu nošķīrums. Ne 
vienmēr būs iespējams darboties, pamatojoties uz skaitļos izteiktiem prioritārajiem uzdevumiem.
Komisija ar pārskatīto EKP centīsies veidot spēcīgākas partnerības ar skaidrāku uzmanības centru un pielāgotāku 
sadarbību. Pieredze liecina, ka EKP nodrošina labākos rezultātus, kad ES un tās partneriem ir patiešām kopīga darba 
programma. Tāpēc pārskatīšanā noskaidros ES un katra partnera intereses, kā arī jomas, kurās ir visspēcīgāk izteik -
tas kopīgās intereses (tajā skaitā migrācija un mobilitāte). Pārskatīšana sniedz ES un tās partneriem iespēju izveidot 
skaidru kopīgu izpratni par minētajām izteiktu kopīgu interešu jomām, un tā veidos pamatu stiprākai partnerībai un 
mērķorientētam finansiālajam atbalstam. Tomēr arī turpmāk būtisks princips EKI finansējuma izmantošanas procesā 
būs elastība, lai ES, īstenojot finanšu sadarbību, spētu elastīgāk reaģēt uz strauji mainīgajiem apstākļiem un vajadzī -
bām reģionā.
2. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Kā pareizi norādīts, APK kodus nosaka ESAO. Ņemot vērā nesenos notikumus, Komisija sāks diskusijas ar ESAO.
Komisija arīdzan analizēs ESAO APK kodējuma sistēmas papildināšanas iespējas.
Komisijas atbilde 74
2. secinājums 
a) Skatīt Komisijas atbildes par 68. punktu un 5. izcēlumu.
b) Migrācijas un attīstības politikas mērķis ir maksimāli palielināt migrācijas un attīstības pozitīvo saikni, lai gan sa -
biedrības, gan migrantu labā izmantotu migrācijas potenciālu attīstības jomā un veicinātu ilgtspējīgu attīstību un 
nabadzības mazināšanu. Lai gan precīza migrācijas un attīstības saistība dažādos kontekstos varētu būt jāpamato ar 
papildu pierādījumiem, migrāciju arvien vairāk atzīst par spēcīgu līdzekli, ar ko veicināt attīstību ne tikai izcelsmes, 
bet arī galamērķa valstīs. Tas, ka migrācija Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam ir atzīta par attīstības 
veicinātāju, apliecina pēdējos gados panākto progresu šajā jomā.
c) Komisija piekrīt, ka atgriešanās un atpakaļuzņemšanas atbalsts līdz šim ne vienmēr ir sniedzis gaidītos rezultātus. 
Tomēr rezultatīva atgriešanās un atpakaļuzņemšanas politika ir labas migrācijas pārvaldības priekšnosacījums un 
neatņemama VPMM daļa.
 Komisija piekrīt Palātas komentāram un piemetina, ka saskaņā ar starptautiskajām paražu tiesībām valstij ir pie -
nākums uzņemt atpakaļ savus valstspiederīgos. Tā ir migrācijas, nevis drošības politikas daļa, kā to uztver dažas 
partnervalstis.
d) Komisija šim secinājumam piekrīt daļēji.
 Attiecībā uz cilvēktiesībām Komisija atzīst, ka tās sniegumu varētu uzlabot, nosakot konkrētākus riska mazināšanas 
pasākumus, piemēram, nostiprinot humāno diplomātiju un valstu nosūtīšanas sistēmas.
 Tomēr Komisija 2014. gadā iesaistījās darbībā, kuras mērķis bija ieplānot un izstrādāt rīkkopu, ar ko varētu nodro -
šināt, ka vairumā jauno projektu tiek izmantota uz tiesībām pamatota pieeja ( RBA ) visos projekta posmos.
 RBA  īstenošanas pamatā ir cilvēktiesību universālums un nedalāmība, kā arī tādi principi kā iekļaušana un līdzdalība 
lēmumu pieņemšanas procesā, nediskriminācija, vienlīdzība un taisnīgums, pārredzamība un pārskatatbildība. Šie 
principi ir būtiski ES sadarbībā attīstības jomā un nodrošina nabadzīgāko un neaizsargātāko personu, īpaši sieviešu 
un nepilngadīgo, pilntiesību.
3. ieteikums
Komisija pieņem šo ieteikumu, un tas jau tiek īstenots:
Komisija jau izmanto visu projekta pārvaldības ciklā paredzēto instrumentu klāstu. Lai gan Komisija atzīst, ka snie -
gumu katras darbības intervences loģikas formulēšanā varētu uzlabot, vairumā projektu jau ir iekļauts pilnvērtīgs 
loģiskais satvars, tostarp rezultātu rādītāji.
Komisijas atbilde 75
4. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Aizvien vairāk pierādījumu uzsver migrācijas pozitīvo ietekmi uz attīstību (gan izcelsmes un galamērķa valstu, gan 
pašu migrantu attīstību). Tomēr, tā kā migrācijas tendences mainās un pieaug, ir jāturpina uzticamu migrācijas datu 
vākšana, lai attiecīgo informāciju ņemtu vērā programmās. Komisija veic ieguldījumus šo pierādījumu turpmākā 
konsolidēšanā, jo tie tiks izmantoti par pamatu turpmāku reaģēšanas stratēģiju un projektu izstrādē.
3. secinājums
Komisija uzskata, ka pēc ievērojamām pūlēm jau ir ieviesti iedarbīgi koordinācijas mehānismi migrācijas jomā. 
Ņemot vērā jautājuma sarežģītību, kompetences sadalījumu un iesaistīto ieinteresēto personu skaitu, ir ļoti maz 
iespēju vēl vairāk racionalizēt pārvaldības kārtību migrācijas jomā.
5. ieteikums
Komisija daļēji piekrīt ieteikumam. Komisija uzskata, ka, ņemot vērā arī budžeta ierobežojumus, jau ir pieliktas ievē -
rojamas pūles ES delegāciju spēju uzlabošanā (skatīt arī Komisijas atbildes par 34., 98. un 99. punktu).
Komisija dažādu divpusēju un reģionālu sistēmu (piemēram, mobilitātes partnerību rezultātu pārskatu) vajadzībām 
jau ir sagatavojusi finansējuma pārskatus par līdzekļu devēju izdevumiem migrācijas jomā.
Komisija uzskata, ka viena visaptveroša finansējuma pārskata izstrāde par visiem ar migrāciju saistītajiem izdevu -
miem būtu praktiski neiespējama.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Ziņojumā ir aplūkoti divi galvenie ES  kopējās migrācijas 
politikas ārējās dimensijas finansēšanas instrumenti 
(TPMA  – Tematiskā programma migrācijas un patvēruma 
jomā – un EKPI – Eiropas kaimiņattiecību un partnerības 
instruments), kuru mērķis ir sekmēt migrācijas plūsmu 
efektīvu pārvaldību partnerībā ar izcelsmes un tranzīta 
valstīm. Tajā ir analizēts, vai abu instrumentu izdevumiem 
bija skaidri mērķi un vai izdevumi bija efektīvi un labi 
koordinēti. Palāta konstatēja, ka kopumā instrumentiem 
nebija skaidras stratēģijas, kas ļautu noteikt to ieguldījumu 
mērķu sasniegšanā, un tādējādi nav saprotams, ko bija 
iecerēts ar tiem panākt ES līmenī. Bieži vien bija grūti gan 
izmērīt rezultātus, kas sasniegti ar ES izdevumu palīdzību, 
gan novērtēt migrācijas ieguldījumu attīstībā. Šai politikas 
jomai ir raksturīga sarežģīta pārvaldības struktūra un 
nepietiekama koordinācija, un tai nav izstrādāts pārskats 
par finansējumu ar norādēm par to, ko finansē Komisija un 
ko – dalībvalstis.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA