Īpašais ziņojums Vai ar ES finansiālo 
atbalstu tiek pienācīgi 
apmierinātas 
mikrouzņēmēju 
vajadzībasLV 2015  Nr. 08
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
Print ISBN 978-92-872-2574-0 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/754674 QJ-AB-15-008-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-2546-7 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/44225 QJ-AB-15-008-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-2600-6 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/954606 QJ-AB-15-008-LV-E
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
Vai ar ES finansiālo 
atbalstu tiek pienācīgi 
apmierinātas 
mikrouzņēmēju 
vajadzības
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2015  Nr. 08
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrē ­
ti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie 
notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Henri Grethen  vadītā II apakšpalāta, kura revidē struktūrpolitikas, transporta un 
enerģētikas izdevumu jomas. Revīziju vadīja ERP locekle Iliana Ivanova , un viņai palīdzēja biroja vadītājs Tony Murphy ,  
biroja atašejs Mihail Stefanov , nodaļas vadītājs Emmanuel Rauch , revidentu grupas vadītājs Dennis Wernerus , revidentu 
grupas vadītājs Romuald Kayibanda , revidents Piotr Senator  un revidents Christian Wieser .
No kreisās uz labo: C. Wieser, R. Kayibanda, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy,  
D. Wernerus, P. Senator  un M. Stefanov .

03
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi
 Glosārijs
I–VI  Kopsavilkums
1–16 Ievads
17–18 Revīzijas tvērums un pieeja
19–63 Apsvērumi
19–37 ES atbalsta mikrouzņēmējiem plānošana un izstrāde
21–30 ESF atbalstā mikrouzņēmējiem trūkst konkrētu vajadzību novērtējumu un pienācīgu riska pārvaldības 
sistēmu
31–33 EPMI izveides kārtība kopumā ir apmierinoša
34–36 Lielākā daļa ESF finanšu instrumentu nepiesaistīja privāto finansējumu
37 EPMI finanšu instrumenti piesaistīja zināmu privāto finansējumu
38–54 Uzraudzības un darbības rezultātu ziņošanas sistēmas
41–44 Informācija par ESF darbības programmu sasniegtspēju un izdzīvotības rādītājiem ir ierobežota
45–47 Informācija par EPMI projektu sasniegtspēju un izdzīvotības rādītājiem ir pilnīgāka
48–54 Mikrouzņēmēji tika sasniegti, no tiem aptuveni puse iepriekš bija bezdarbnieki
55–63 Informācija par ES atbalsta mikrouzņēmējiem īstenošanas izmaksām
56–58 Informācija par ESF darbības programmu īstenošanas administratīvajām izmaksām ir nepilnīga
59–63 Atšķirības izmaksās, kas iekasētas par ESF finanšu instrumentiem
64–72 Secinājumi un ieteikumi
 Komisijas atbildes
04
 Saīsinājumi
CGAP : Konsultatīvā grupa palīdzības sniegšanai trūkumcietējiem
DP: darbības programma
EaSI : Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma 
EIB: Eiropas Investīciju banka vai Eiropas Investīciju bankas grupa, ja ir atsauce uz EIB un EIF kopā
EIF: Eiropas Investīciju fonds
EPMI : Eiropas progresa mikrofinansēšanas instruments
ERAF : Eiropas Reģionālās attīstības fonds
ES: Eiropas Savienība
ESF : Eiropas Sociālais fonds
MVU : mazie un vidējie uzņēmumi
NKI : nacionālais kopienākums
05
 Glosārijs
Apgrozības efekts : efekts, ko dod finanšu instrumentam piešķirto līdzekļu atkārtota izmantošana vismaz vienu 
reizi (aizdevumu vai garantiju veidā).
Darbības izbeigšana : tas ir process, kas ietver visu fonda aktīvu pārdošanu, samaksu kreditoriem, atlikušo 
aktīvu sadalīšanu īpašniekiem un fonda likvidāciju. Darbības izbeigšana principā jāsaprot kā finanšu instrumentu 
īstenojošā fonda likvidācija.
Darbības programma (DP) : tajā izklāstītas dalībvalsts prioritātes un konkrēti mērķi, kā arī tas, kā finansējums (ES un 
valsts publiskais un privātais līdzfinansējums) tiks izlietots attiecīgajā periodā (parasti septiņos gados) projektu 
finansēšanai. Šiem projektiem jābūt tādiem, kas palīdz sasniegt noteiktu skaitu mērķu, kuri konkretizēti darbības 
programmas prioritāro virzienu līmenī. Katram fondam kohēzijas jomā (t. i., ERAF un ESF) ir darbības programmas. 
DP sagatavo dalībvalsts, un Komisijai tā jāapstiprina, pirms drīkst veikt maksājumus no ES budžeta. Attiecīgajā 
periodā darbības programmās drīkst veikt izmaiņas tikai tad, ja abas puses piekrīt.
EaSI : Nodarbinātības un sociālās inovācijas ( EaSI ) programma ir ES līmeņa finansēšanas instruments, kura mērķis 
ir veicināt augsta līmeņa kvalitatīvu un ilgtspējīgu nodarbinātību, garantējot atbilstīgu un pienācīgu sociālo 
aizsardzību, izskaužot sociālo atstumtību un nabadzību, kā arī uzlabojot darba apstākļus.
EaSI  tieši pārvalda Eiropas Komisija. Tā apvieno EPMI un divas citas ES programmas, kuras no 2007. līdz 2013. gadam 
tika pārvaldītas atsevišķi.
Eiropas Ētikas kodekss mikrokredītu nodrošināšanai : Komisijas 2011. gada decembrī izdotas labas prakses 
pamatnostādnes un ieteikumi mikrokredītu sniedzējiem.
Eiropas Investīciju fonds : EIF nodrošina riska finanšu speciālistus mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzībām 
visā Eiropā. Tas ietilpst EIB grupā, un tā akcionāri ir Eiropas Investīciju banka (EIB), Eiropas Komisija un daudzas 
publiskas un privātas bankas un finanšu iestādes.
Eiropas progresa mikrofinansēšanas instruments (EPMI) : Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu 
(EPMI) Komisijas uzdevumā īsteno Eiropas Investīciju fonds (EIF) saistībā ar mikrokredītu garantijām un aizdevumiem 
bankām un citiem finanšu starpniekiem.
Pēdējā gadījumā EIB ir līdzieguldītājs EPMI.
Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) : Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) mērķis ir stiprināt 
ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, mazinot reģionu galvenās atšķirības. To dara, sniedzot 
finansiālu atbalstu infrastruktūras izveidei un veicot produktīvas investīcijas, kas sekmē jaunu darbavietu radīšanu, 
galvenokārt uzņēmumos.
Eiropas Sociālais fonds (ESF) : tā mērķis ir stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, uzlabojot 
nodarbinātības un darba iespējas (galvenokārt ar mācību pasākumu starpniecību), veicinot augstu nodarbinātības 
līmeni un radot vairāk un labākas darba vietas.
Finanšu instrumenti : finanšu instrumenti ir vispārējs apzīmējums līgumiem, kuri to turētājiem nodrošina 
prasījuma tiesības pret parādnieku. ES sniedz atbalstu triju veidu finanšu instrumentiem: pašu kapitāla, aizdevumu 
un garantijas instrumentiem. Pašu kapitāla vai aizdevumu instrumenti ir līgumi starp ieguldītāju un ieguldījumu 
saņēmēju vai starp aizdevēju un aizņēmēju. Garantijas ir līgumi, kur garantijas devējs garantē ieguldītāja vai 
aizdevēja tiesības.
Izdzīvotības rādītājs : tas ir rādītājs, kas atspoguļo, vai finansiālais atbalsts mikrouzņēmējiem ir bijis sekmīgs. Šo 
rādītāju aprēķina, dalot to atbalstīto vienību skaitu, kas joprojām veic uzņēmējdarbību konkrēta perioda beigās 
(“atskaites periods”), ar atbalstīto vienību kopējo skaitu.
06 Glosārijs
Izejas politika : izejas politika ir politika/stratēģija finanšu instrumenta līdzdalības izbeigšanai saskaņā ar plānu 
maksimālas ieguldījumu atdeves nodrošināšanai.
Konsultatīvā grupa palīdzības sniegšanai trūkumcietējiem ( CGAP ): Konsultatīvā grupa palīdzības sniegšanai 
trūkumcietējiem ( CGAP ) ir politikas un pētniecības centrs, ko atbalsta aptuveni 30 attīstības aģentūras un privāti 
fondi, kuru uzdevums ir atvieglot pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju piekļuvi finansēm. Tās centrālais dienests 
atrodas Pasaules Bankā.
Mazie un vidējie uzņēmumi : mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir uzņēmumi, kuriem ir mazāk nekā 250 darbinieku 
un kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus EUR, un/vai gada bilance kopumā nepārsniedz 43 miljonus EUR. 
Šajā kategorijā mazu uzņēmumu definē kā uzņēmumu, kurā ir nodarbināti mazāk nekā 50 darbinieki un kura gada 
apgrozījums un/vai gada bilances kopsumma nepārsniedz 10 miljonus EUR.
Mikrofinansējums : šajā ziņojumā mikrofinansējums ir definēts kā aizdevumi mikrouzņēmējiem un garantijas 
bankām un citiem finanšu starpniekiem, kuri izsniedz šādus aizdevumus.
Mikrokredīts : Komisija mikrokredītu definē kā aizdevumus, kuru summa ir līdz 25 000 EUR, mikrouzņēmējiem 
(sk. Komisijas dienestu darba dokumentu “Mikrokredīts Eiropas mazajiem uzņēmumiem” [“ Microcredit for European 
small businesses ”], SEC(2004) 1156).
Mikrouzņēmējs : šajā ziņojumā par mikrouzņēmējiem uzskatītas pašnodarbinātas personas, kā arī mikrouzņēmumi 
(t. i., reģistrēti kā juridiskas personas).
Mikrouzņēmums : kā izklāstīts Komisijas ieteikumos 2003/361, mikrouzņēmums ir uzņēmums, kurā ir nodarbināti 
mazāk nekā 10 darbinieki un kura gada apgrozījums un/vai gada bilances kopsumma nepārsniedz divus 
miljonus EUR.
Pārmērīgi liels finanšu instruments : finanšu instruments tiek uzskatīts par pārmērīgi lielu, kad tā kopējais 
piešķīrums ievērojami pārsniedz finansējumu, kas vajadzīgs mērķgrupas faktisko vajadzību apmierināšanai (t. i., 
mikrouzņēmējiem šīs revīzijas kontekstā).
Riskam pakļautais portfelis : visu to neatmaksāto aizdevumu vērtība, kuru pamatsummas viens vai vairāki 
maksājumi tiek kavēti ilgāk par zināmu dienu skaitu (parasti 30 dienām).
Sasniegtspēja : tā ir pakāpe, kādā ar projektiem tiek sasniegta attiecīgā mērķgrupa (piemēram, mikrouzņēmēji).
Sviras efekts : saistībā ar finanšu instrumentiem, kurus finansē no ES budžeta vai no valstu publiskajiem līdzekļiem, 
sviras efekts ir attiecība starp (publisko un privāto) finansējumu, kas izteikts EUR un ir bijis faktiski pieejams 
finansiāla atbalsta sniegšanai galasaņēmējiem, un katru instrumentā izmaksāto publiskā (ES un dalībvalsts) 
finansējuma EUR.
Vadošā iestāde : valsts, reģionālā vai vietējā pārvaldības iestāde (vai jebkura cita publiska vai privāta struktūra), ko 
dalībvalsts norīkojusi darbības programmas vadīšanai. Tā konkrēti ietver finansējamo projektu atlasi, šo projektu 
īstenošanas uzraudzību un ziņošanu Komisijai gan par finanšu aspektiem, gan sasniegtajiem rezultātiem.
07
 Kopsavilkums
I
Mikrouzņēmēji saskaras ar problēmām piekļuvē 
tradicionālajam kredītu tirgum, un tas rada šķēršļus 
jaunu mikrouzņēmumu izveidei un pašnodarbinātībai. 
ES atbalsta mērķis ir daļēji mazināt finansējuma trū ­
kumu, sniedzot dotācijas mikrouzņēmumiem (no ESF) 
vai atvieglojot piekļuvi aizdevumiem ar finanšu instru ­
mentu starpniecību mikrokredītu sniedzējiem, proti, 
aizdevumiem un garantijām.
II
ES atbalsts tiek sniegts galvenokārt ar divu dažādu 
instrumentu starpniecību: tie ir Eiropas Sociālais fonds 
(ESF) un Eiropas progresa mikrofinansēšanas instru ­
ments (EPMI). ESF ietver pasākumus, ko īsteno lielāko ­
ties ar dotāciju starpniecību, kā arī izmantojot finanšu 
instrumentus (aizdevumus vai garantijas), kuri ietverti 
dalībvalstu sagatavotajās un Komisijas apstiprinātajās 
darbības programmās. EPMI savukārt Komisijas uzde ­
vumā īsteno Eiropas Investīciju fonds.
III
Palāta novērtēja, vai ES atbalsta plānošanā un izstrādē 
bija ņemtas vērā mikrouzņēmēju faktiskās vajadzības 
un vai bija ieviestas stabilas darbības rezultātu ziņo ­
šanas sistēmas. Palāta arī pārbaudīja, vai ir pieejama 
pietiekama informācija par to, kādas ir mikrouzņēmēju 
atbalstam izmantoto dažādu ES finansējuma mehā ­
nismu īstenošanas izmaksas.
IV
Palāta secina, ka ESF finansiālajā atbalstā mikrouz ­
ņēmējiem pastāv nepilnības atbalsta plānošanā un 
izstrādē un trūkst pietiekamas un ticamas uzraudzības 
informācijas par darbības rezultātiem. Turklāt Komisijai 
un dalībvalstīm nav pietiekamas informācijas par kat ­
ras dalībvalsts un katra finansēšanas mehānisma (t. i., 
dotāciju vai finanšu instrumentu, piemēram, aizde ­
vumu vai garantiju) administratīvajām izmaksām.V
Kopumā Palāta uzskata, ka šie aspekti var negatīvi 
ietekmēt ES finansiālā atbalsta efektivitāti mikrouzņē ­
mēju vajadzību apmierināšanā.
VI
Lai risinātu šajā ziņojumā apzinātās problēmas, Palāta 
formulē turpmāk izklāstītos ieteikumus.
a) 2014.–2020. gada plānošanas periodā dalībvalstīm 
konsekventi jāveic vajadzību novērtējumi, kad tās 
izstrādā finansēšanas instrumentus un sagatavo 
darbības programmas, kurās ietverts ES finan ­
siālais atbalsts mikrouzņēmējiem. Tas palīdzētu 
arī sadalīt pietiekamu finansējumu alternatīviem 
finansēšanas mehānismiem, t. i., dotācijām vai 
finanšu instrumentiem (aizdevumiem vai garanti ­
jām). Šajā jautājumā Komisijas uzdevums ir sagata ­
vot norādījumus.
b) Kā nosacījums tam, ka dalībvalstis drīkst izmantot 
ESF finanšu instrumentus, Komisijai jāizvirza ne 
tikai reglamentējošo prasību ievērošana, bet arī 
stabilas riska pārvaldības sistēmas esamība nolūkā 
izvairīties no pārāk lielu līdzekļu iedalīšanas.
c) Lai uzlabotu sasniegtspēju, Komisijai kopā ar dalīb ­
valstīm jāizstrādā ESF finansiālā atbalsta pasākumi 
mikrouzņēmējiem un jādefinē attiecināmības 
kritēriji, kuru mērķis būtu sasniegt bezdarbniekus 
un neaizsargātās personas, kas atrodas nelabvē ­
līgā situācijā attiecībā uz piekļuvi tradicionālajam 
kredītu tirgum.
d) 2014.–2020. gada plānošanas periodā Komisijai 
jāveic salīdzinoša analīze par ESF dotāciju, ESF fi ­
nanšu instrumentu un EaSI  finanšu instrumentu 
īstenošanas izmaksām, lai noteiktu to faktiskos 
līmeņus. Šajā novērtējumā jānorāda laba prakse 
saistībā ar to, kā mazas dotācijas, aizdevumus 
un garantijas var izsniegt par pieņemamām 
izmaksām.
08
 Ievads
01 
Mikrouzņēmējiem bieži nav iespējams 
piekļūt tradicionālajam kredītu tirgum. 
Kopējais pieprasījums pēc mikrofinan ­
sējuma ES dalībvalstīs 2012. gadā tie ­
šām ir aplēsts virs 12  miljardiem  EUR1, 
un šī summa pārsniedz banku un citu 
finanšu iestāžu sniegto aizdevumu 
piedāvājumu. Ar ES finansiālo atbal ­
stu mikrouzņēmējiem zināmā mērā 
tiek mēģināts risināt šā nepietiekamā 
finansējuma jautājumu.
02 
Piedāvājot iespēju uzsākt uzņēmējdar ­
bību vai attīstīt jaunus uzņēmumus, 
finanšu atbalsts mikrouzņēmējiem ir 
paredzēts arī atstumtības apkarošanai 
un nodarbinātības paaugstināšanai, 
īpaši iepriekš nenodarbināto cilvēku 
vidū. ES tādējādi sniedz ieguldījumu, 
lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” 
mērķus gudrai, ilgtspējīgai un integrē ­
jošai izaugsmei, paaugstinot nodarbi ­
nātības, ražīguma un sociālās kohēzijas 
līmeni.
03 
Komisija mikrofinansējumu definē 
kā finansiālo atbalstu vērtībā līdz 
25 000 EUR, kuru EPMI ietvaros var 
sniegt mikrouzņēmējiem. Piekļuvi 
šim finansējumam un tā pieejamību 
var atvieglot ar finanšu instrumentu 
starpniecību aizdevumu un garantiju 
veidā. Šīs revīzijas kontekstā par finan ­
siālo atbalstu mikrouzņēmējiem tiek 
uzskatītas arī dotācijas, kuras izsnieg ­
tas, lai uzsāktu uzņēmējdarbību vai 
attīstītu jaunus uzņēmumus, ievērojot 
25 000 EUR robežvērtību.ES atbalsts 
mikrouzņēmējiem ar ESF 
un EPMI starpniecību
04 
ES finansiālo atbalstu mikrouzņēmē ­
jiem galvenokārt sniedza ar Eiropas 
Sociālā fonda (ESF) starpniecību 
2007.–2013. gada plānošanas periodā 
un ar Eiropas progresa mikrofinansē ­
šanas instrumenta (EPMI) starpniecību 
2010.–2013. gadā.
05 
Mikrouzņēmumiem mikrofinansējumu 
sniedz citi ES instrumenti, piemēram, 
MVU paredzētie finanšu instrumenti 
ERAF darbības programmu ietvaros 
(3 136 miljoni EUR 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā2) un MVU garan ­
tiju mehānisms Konkurētspējas un 
inovāciju programmas ( CIP) ietvaros, 
šo programmu Komisijas uzdevumā 
pārvalda EIF (550 miljoni EUR3 20 07.–
2013. gada plānošanas periodā). Šie 
instrumenti šajā revīzijā nav aptverti, jo 
tie vai nu neietilpst ES budžetā (EIB aiz ­
devumi), vai tie nav īpaši paredzēti 
mikrouzņēmējiem.
06 
Palātas pārbaudīto projektu piemēri ir 
minēti 1. izcēlumā .1 Eiropas Komisija, Evaluation of 
the JASMINE Technical 
Assistance Pilot Phase  [JASMINE  
tehniskās palīdzības 
izmēģinājuma posma 
novērtējums], Reģionālās 
politikas un pilsētpolitikas 
ģenerāldirektorāta uzdevumā 
sagatavojis ICF GHK , 
2013. gada 14. novembris, 
20.–22. lpp.
2 Avots:  Kopsavilkums par tiem 
datiem saistībā ar progresu 
finansēšanā un finansēšanas 
vadības instrumentu 
ieviešanā, kurus paziņojušas 
vadošās iestādes saskaņā ar 
67. panta 2. punkta 
j) apakšpunktu Padomes 
2006. gada 11. jūlija Regulā 
(EK) Nr. 1083/2006, ar ko 
paredz vispārīgus noteikumus 
par Eiropas Reģionālās 
attīstības fondu, Eiropas 
Sociālo fondu un Kohēzijas 
fondu un atceļ Regulu (EK) 
Nr. 1260/1999 (OV L 210, 
31.7.2006., 25. lpp.), 2007.–
2013. gada plānošanas 
periods, 2014. gada 
septembris, Eiropas Komisija, 
stāvoklis 2013. gada 
31. decembrī, 26. lpp.
3 Avots:  Dati par finanšu 
ieguldījumu 2007.–2013. gadā, 
EIF, 2011. gada novembris 
(http://www.eif.org/
news_centre/publications/
corporate_brochure/
fei_brochure_new/files/
assets/seo/page14.html ).
09 Ievads
Eiropas Sociālais fonds
07 
ESF mērķis ir atvieglināt darba ņēmēju 
nodarbināšanu (ietverot pašnodar ­
binātību), kā arī dot darba ņēmējiem 
lielākas iespējas brīvi pārvietoties 
un izvēlēties darbu, veicināt viņu 
pielāgošanos pārmaiņām rūpniecībā 
un pārmaiņām ražošanas sistēmās4. 
2007.–2013. gada plānošanas periodā 
Komisija uzskatīja, ka no ESF jāatbalsta 
pasākumi, kas uzlabo nelabvēlīgākā 
situācijā esošu personu finansiālo un 
sociālo iekļaušanu un dod piekļuvi 
darba tirgum5.
08 
ESF finansētais atbalsts mikrouzņēmē ­
jiem ietver pasākumus, ko īsteno ar 
dotāciju un finanšu instrumentu starp ­
niecību, un tas ir definēts darbības 
programmās, kuras sagatavo dalībval­
stis un apstiprina Komisija.09 
Dalībvalstis 2007.–2013. gada plā ­
nošanas periodā bija izveidojušas 
117 ESF darbības programmas, 96 no 
tām finansēja pasākumus, kuri bija 
klasificēti saskaņā ar kodu “Atbalsts 
pašnodarbinātībai un jaunu uzņēmu ­
mu dibināšanai”6, kopumā 2,4  miljar ­
du EUR apmērā, galvenokārt dotāciju 
veidā. Tomēr nav pieejama informācija 
par to, cik no šā dotāciju finansējuma 
piešķīra mikrouzņēmējiem. No otras 
puses, ESF finanšu instrumentiem, ar 
kuriem atbalstīja mikrouzņēmējus, 
līdz 2013. gada beigām bija piešķirti 
680 miljoni EUR7.4 Līgums par ES darbību, 
162. pants.
5 Komisijas 2008. gada 
3. oktobra Ieteikums 
2008/867/EK par tādu cilvēku 
aktīvu integrāciju, kuri ir 
atstumti no darba tirgus 
(OV L 307, 18.11.2008., 11. lpp.); 
SEC(2010) 1564 galīgā 
redakcija, 16.12.2010., 
“Galveno iniciatīvu saraksts”.
6 Šī aplēse ir balstīta uz 
izdevumu analīzi atbilstoši 
86 kodiem, kurus Komisija 
izstrādājusi dalībvalstīm 
ziņojumu sagatavošanai 
saskaņā ar II pielikumu 
Komisijas 2006. gada 
8. decembra 
Regulā (EK) Nr. 1828/2006, kas 
paredz noteikumus par to, kā 
īstenot Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar 
ko paredz vispārīgus 
noteikumus par Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu, 
Eiropas Sociālo fondu un 
Kohēzijas fondu, un Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu (OV L 371, 27.12.2006., 
1. lpp.), un īpaši izdevumiem, 
kas atbilst 68. kodam “Atbalsts 
pašnodarbinātībai un jaunu 
uzņēmumu dibināšanai”.
7 680 miljonu EUR lielais 
atbalsts, kas sniegts 
mikrokredīta veidā, daļēji, bet 
ne pilnībā ietilpst 
2,4 miljardos EUR ESF tēriņu 
pašnodarbinātības atbalstam.Kāda veida mikrouzņēmēji saņēma ES atbalstu
Opoles vojevodistes (Polija) mazpilsētā mikrouzņēmēja saņēma 40 000 zlotu lielu  dotāciju  (aptuveni 
9 500 EUR) no ESF projekta, lai izveidotu iekšēju bērnu rotaļu istabu un apģērbu veikalu.
Bavārijas federālajā zemē (Vācija) mikrouzņēmējs saņēma 7 000 EUR mikrokredītu, lai finansētu jaunu mūzi ­
kas iekārtu. Mērķis bija piesaistīt vairāk klientu ezermalas bāram. Aizdevumu  sniedza ESF atbalstīts finanšu 
starpnieks.
Krētas salā (Grieķija) mikrouzņēmējs izmantoja 5 000 EUR lielu apgrozāmo kapitālu, lai paplašinātu savu kiosku 
pilsētā. Šo mikrokredītu izsniedza vietējā banka, izmantojot EPMI  garantiju .1. izcēlums
10 Ievads
8 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2010. gada 25. marta 
Lēmums Nr. 283/2010/ES, ar ko 
izveido Eiropas progresa 
mikrofinansēšanas 
instrumentu nodarbinātībai 
un sociālajai iekļaušanai 
(OV L 87, 7.4.2010., 1. lpp.).
9 SEC(2009) 907, 2.7.2009.
10 Beļģija, Bulgārija, Dānija, Īrija, 
Grieķija, Spānija, Francija, 
Horvātija, Itālija, Kipra, Lietuva, 
Nīderlande, Austrija, Polija, 
Portugāle, Rumānija, Slovēnija, 
Slovākija, Zviedrija un 
Apvienotā Karaliste.
11 Eiropas Progresa 
mikrofinansēšanas 
instrumenta īstenošana – 
2013. gads, 
COM(2014) 639 final, 
20.10.2014.
12 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
11. decembra Regula (ES) 
Nr. 1296/2013 par Eiropas 
Savienības Nodarbinātības un 
sociālās inovācijas programmu 
(“EaSI ”) un ar kuru groza 
Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar 
ko izveido Eiropas progresa 
mikrofinansēšanas 
instrumentu nodarbinātībai 
un sociālajai iekļaušanai 
(OV L 347, 20.12.2013., 
238. lpp.).Eiropas progresa mikrofinan -
sēšanas instruments
10 
EPMI mērķis ir atvieglot piekļuvi mikro ­
finansējumam personām, kas zaudēju ­
šas darbu, kā arī citām neaizsargātām 
personām, kurām ir grūtības piekļūt 
tradicionālajam kredītu tirgum8, un arī 
mikrouzņēmumiem. EPMI Komisijas 
uzdevumā īsteno Eiropas Investīciju 
fonds (EIF), kas rīkojas kā līdzekļu pār ­
valdītājs finansētajiem instrumentiem 
un kā pilnvarotā struktūra garantijām.
11 
Eiropas Parlamenta un Padomes 
lēmums, ar ko izveidoja EPMI, bija bal­
stīts uz Komisijas veiktu ex ante  novēr ­
tējumu. Šajā dokumentā secināts, ka 
papildus jau esošajiem ES instrumen ­
tiem bija vajadzība izveidot mikrofi ­
nansēšanas instrumentu ES budžeta 
ietvaros9.
12 
No 2010. līdz 2013. gadam EPMI bija 
piešķirti 203 miljoni EUR (103 miljo ­
ni EUR no ES budžeta un 100 miljo ­
ni EUR no EIB): 25 miljoni EUR (12 % 
no kopējās summas) bija paredzēti 
garantijām un 178 miljoni EUR (88 %) – 
aizdevumu finansēšanai. EPMI finanšu 
instrumenti nesniedz tiešu finansiālu 
palīdzību mikrouzņēmējiem, bet gan 
drīzāk ar aizdevumiem un/vai garanti ­
jām sniedz atbalstu starpniekiem.13 
EIF atlasa bankas vai citus finanšu 
starpniekus, kas ir ieinteresēti atbalsta 
sniegšanā mikrouzņēmējiem ar nosa ­
cījumiem, kuri ir pēc iespējas tuvāki 
tirgus nosacījumiem. Šie starpnieki 
izsniedz aizdevumus attiecināmiem 
galasaņēmējiem ar labvēlīgākiem 
nosacījumiem nekā tirgus nosacījumi 
līdzīga kredītriska aizņēmējiem.
14 
Līdz 2014. gada 30. jūnijam 20 dalīb ­
valstīs10 bija atlasītas 55 bankas vai 
citi finanšu starpnieki, un mikrouz ­
ņēmējiem bija izsniegti vairāk nekā 
23 000 mikroaizdevumu, kuru kopsum ­
ma sasniedz 208 miljonus EUR11.
15 
2014.–2020. gada plānošanas perio ­
dā viens no trim Eiropas Savienības 
Nodarbinātības un sociālās inovācijas 
programmas ( EaSI )12 darbības virzie ­
niem pakāpeniski aizvietos EPMI.
16 
Tas, kā ar ESF dotāciju, ESF finanšu 
instrumentu un EPMI starpniecību 
ES atbalsts tiek sniegts mikrouzņēmē ­
jiem, ir atspoguļots 1. attēlā .
11 Ievads 1. attēlsES atbalsts mikrouzņēmējiem, kuru sniedz ar ESF dotāciju, ESF finanšu instrumentu 
un EPMI starpniecību (shematisks attēlojums)
Avots : ER P.Mikrouzņēmēji
(Galasaņēmēji)Valstu budžets ES budžets EIB budžets
Eiropas Sociālā fonda darbības programmas 
(ESF DP) 
īsteno Komisija un dalībvalstu vadošās iestādes
         
Dotācijas Finanšu instrumenti Finanšu instrumenti
Finanšu starpnieki 
(tostarp bankas) Finanšu starpnieki
(tostarp bankas)Projektu vadītājiESF EPMI
Eiropas progresa mikroﬁnansēšanas
instruments (EPMI) 
Komisijas uzdevumā īsteno EIFgarantijām aizdevumiem
12
 Revīzijas tvērums 
un pieeja
13 Projektus pārbaudīja vadošās 
iestādes vai starpniecības 
iestādes (dotāciju gadījumā) 
līmenī, vai arī finanšu 
starpnieka līmenī (finanšu 
instrumentu gadījumā).
14 Vācija (pieci projekti), Grieķija 
(seši projekti), Itālija (četri 
projekti), Polija (astoņi 
projekti) un Rumānija (četri 
projekti).
15 Beļģija, Bulgārija, Čehijas 
Republika, Igaunija, Spānija, 
Francija, Latvija, Lietuva, Malta, 
Portugāle, Slovēnija, Slovākija, 
Somija un Apvienotā Karaliste.
16 Ir saņemtas atbildes no 
14 dalībvalstu 16 vadošajām 
iestādēm saistībā ar 
19 darbības programmām.17 
Šajā revīzijā Palāta novērtēja, vai ar 
Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Eiropas 
progresa mikrofinansēšanas instru ­
menta (EPMI) finansiālo atbalstu tika 
apmierinātas mikrouzņēmēju vajadzī ­
bas. Palāta konkrēti pārbaudīja, vai
­ ES atbalsta plānošanā un izstrādē 
bija ņemtas vērā mikrouzņēmēju 
faktiskās vajadzības;
­ bija ieviestas stabilas darbības 
rezultātu ziņošanas sistēmas;
­ ir pieejama pietiekama informācija 
par to, kādas ir mikrouzņēmēju 
atbalstam izmantoto dažādu ES fi ­
nansējuma mehānismu īstenoša ­
nas izmaksas.
18 
Revīzijas rezultātu pamatā ir:
­ dokumentu pārbaude Komisijas un 
dalībvalstu līmenī (saistībā ar ESF), 
kā arī EIF (saistībā ar EPMI);
­ 27 tādu projektu13 izlases pār ­
baude, ar kuriem sniedza finan ­
siālu atbalstu mikrouzņēmējiem: 
sešām ESF darbības program ­
mām – 14 dotācijas un seši finanšu 
instrumenti (trīs aizdevumu un 
trīs garantiju fondi); vēl arī septi ­
ņi EPMI finanšu instrumenti (divi 
instrumenti, ar kuriem sniedza 
aizdevumus, un pieci instrumen ­
ti, kas sniedza garantijas). Šos 
projektus, kuri veidoja aptuveni 
1,6 miljardus EUR saistību (1,2 mil ­
jardi  EUR tika izmaksāti), īstenoja 
piecās dalībvalstīs14 (Vācijā, Grie ­
ķijā, Itālijā, Polijā un Rumānijā), 
un līdz 2013. gada beigām tie bija 
vai nu daļēji, vai pilnībā pabeigti 
(sk. 1. tabulu );­ attiecīgās jomas speciālistu 
iztaujāšana;
­ klientu (dotāciju labuma guvēju 
un aizņēmēju) dokumentu analīze 
banku un citu finanšu starpnieku 
līmenī;
­ to papildu 18 vadošo iestāžu 
aptauja 14 dalībvalstīs15, kuras ir 
atbildīgas par 22 ESF darbības 
programmām, kas paredz tēriņus 
pašnodarbinātībai un jaunu uzņē ­
mumu izveidei. Uz aptaujas jautā ­
jumiem atbildēja 89 % responden ­
tu16, un tā sniedza atgriezenisko 
saiti par vadošo iestāžu pieredzi 
saistībā ar finansiālā atbalsta pasā ­
kumiem mikrouzņēmējiem. Palāta 
analizēja to 11 vadošo iestāžu 
atbildes no 10 dalībvalstīm, kuras 
bija deklarējušas, ka to darbības 
programmās bija iekļauti pasākumi 
mikrouzņēmējiem.
13 Revīzijas tvērums un pieeja 1. tabulaPubliskais finansējums, kas izlietots (līdz 2013. gada beigām), lai atbalstītu 
mikrouzņēmēju piekļuvi finansējumam Palātas pārbaudītajos projektos, miljonos EUR
DalībvalstsESF EPMI
Kopā
Dotācijas Garantijas Aizdevumi Garantijas Aizdevumi
Vācija 665,8 100,0 765,8
Grieķija 368,9 0,8 369,7
Itālija 9,1 13,9 9,5 32,5
Polija 21,0 11,6 7,9 40,5
Rumānija 1,7 6,2 18,9 26,8
Kopā 1 066,5 13,9 121,1 14,9 18,9 1 235,3
Avots:  ERP analīze, 2013. gada decembris.
14
 Apsvērumi
17 Bulgārija, Čehijas Republika, 
Igaunija, Francija 
(kontinentālā, Martinika), 
Latvija, Lietuva, Portugāle 
(Madeira), Slovēnija, Slovākija 
un Somija.ES atbalsta 
mikrouzņēmējiem 
plānošana un izstrāde
19 
Nav viegli izstrādāt finansēšanas 
instrumentus tā, lai sasniegtu noteiktu 
politikas mērķi. Šajā kontekstā sva ­
rīgi faktori ir nodrošināt, lai atbalsta 
raksturu un veidu (dotācijas vai finanšu 
instrumenti), kā arī pieejamās summas 
izmanto iespējamo labuma guvēju 
faktisko vajadzību apmierināšanai.
20 
Tādējādi Palāta vērtēja, vai
­ saistībā ar ESF bija veikts vaja ­
dzību novērtējums, lai noteiktu 
mikrouzņēmējiem piedāvāto 
atbalsta pasākumu vispārējo līmeni 
un veidu, un saistībā ar finanšu 
instrumentiem – vai bija ieviestas 
pienācīgas ieguldījuma stratēģijas 
un riska pārvaldības procedūras, lai 
izvairītos no pārāk lielām vai pārāk 
mazām līdzekļu summām. Palāta 
vērtēja arī to, vai ir definēta izejas 
politika un/vai darbības izbeigša ­
nas noteikumi;
­ saistībā ar EPMI finansētajiem 
finanšu instrumentiem ir ieviesta 
stabila riska pārvaldības sistēma 
un, konkrēti, vai ir veikts obligātais 
novērtējums par riskam pakļauto 
portfeli;
­ ESF vai EPMI finansētie finanšu 
instrumenti sekmīgi piesaistīja 
papildu privāto finansējumu. Šajā 
nolūkā tika aprēķināts panāktais 
sviras rādītājs.ESF atbalstā mikrouzņē -
mējiem trūkst konkrētu 
vajadzību novērtējumu un 
pienācīgu riska pārvaldības 
sistēmu
Caurskatīto ESF darbības 
programmu izstrādes posmā 
vadošās iestādes nav īpaši 
ņēmušas vērā mikrouzņēmēju 
vajadzības
21 
Palātas revīzijā tika konstatēts, ka pār ­
baudīto darbības programmu ESF va ­
došās iestādes nebija veikušas mikrou ­
zņēmēju īpašo vajadzību novērtējumu, 
pirms tās piešķīra līdzekļus un noteica 
šo līdzekļu piemērotāko izlietojumu.
22 
Atbildēs uz Palātas aptaujas jautāju ­
miem 11 vadošās iestādes 10 dalīb ­
valstīs17 minēja, ka to ESF darbības 
programmās bija iekļauti atbalsta 
pasākumi mikrouzņēmējiem. Palātas 
analīzē tomēr atklājās, ka neviena no 
šīm 11 vadošajām iestādēm pirms 
DP apstiprināšanas nebija novērtējusi 
mikrouzņēmēju īpašās vajadzības. Tas 
pats attiecās arī uz visām darbības 
programmām piecās dalībvalstīs, kurās 
Palāta pārbaudīja konkrētus projektus. 
Palāta atzīmē, ka 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā nebija reglamen ­
tējošas prasības dalībvalstīm veikt 
vajadzību novērtējumus.
15 Apsvērumi
19 Komisijas Regula (EK) 
Nr. 1828/2006, 43. pants.23 
Piemērs, kas ņemts ārpus revidētās 
izlases un kurā veikts rūpīgs vajadzību 
novērtējumus nolūkā noteikt vajadzī ­
bu pēc mērķtiecīgiem atbalsta pasā ­
kumiem mikrouzņēmējiem, sniegts 
2. izcēlumā .
Ieguldījumu stratēģijas nebija 
izstrādātas trijos no sešiem 
pārbaudītajiem ESF finanšu 
instrumentiem
24 
Parasti ESF finanšu instrumenti no 
DP saņem piešķīruma iemaksu, kad 
ir izveidota šo instrumentu juridis ­
kā struktūra. Tad šo naudu izlieto, 
lai atbalstītu projektus, kuri ietilpst 
DP tvērumā (t. i., izsniedz aizdevumus 
un garantijas galasaņēmējiem). ESF fi ­
nanšu instrumentiem piemērojamās 
reglamentējošās prasības paredz, ka 
tādējādi katram fondam ir jāizstrādā 
ieguldījumu stratēģija. Attiecībā uz ESF finanšu instrumentiem ieguldīju ­
mu stratēģijā19 ietilpst arī iespējamās 
mērķa grupas analīze nolūkā izvairīties 
no pārāk liela vai pārāk maza līdzekļu 
piešķīruma fondam.Piemērs par pētījumu, kurā noteikta vajadzība pēc konkrēta atbalsta pasākuma, 
kas paredzēts mikrouzņēmējiem
Brandenburgas federālajā zemē Vācijā 2006. gadā tika veikts pētījums, kura mērķis bija noteikt īpašās vaja ­
dzības saistībā ar jaunu uzņēmumu izveidi18. Pētījumā īpaša uzmanība bija pievērsta jautājumam par to, vai 
banku sniegtie finanšu pakalpojumu mikrouzņēmējiem ir pietiekami.
Šis pētījums bija balstīts uz kvalitatīvu un kvantitatīvu mikrofinansējuma piedāvājuma un pieprasījuma novēr ­
tējumu šajā reģionā.
Tajā noskaidrojās, ka i) tradicionālajām bankām finanšu pakalpojumu sniegšana mikrouzņēmējiem nešķita pie ­
vilcīga, īpaši tas attiecās uz maziem aizdevumiem līdz 10 000 EUR, un ka ii) esošās finanšu atbalsta iniciatīvas 
(piemēram, valsts subsidēti aizdevumi) nepiedāvāja piemērotas alternatīvas mikrouzņēmējiem.
18 Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit  (GIZ, iepriekš GTZ GmbH ), Microfinance in Europe – Regional Case Studies from France, 
Germany and Greece  [Mikrofinansējums Eiropā – reģionāli gadījumu pētījumi no Francijas, Vācijas un Grieķijas], 13.–15. lpp. (ESF līdzfinansēts 
ziņojums).2. izcēlums
16 Apsvērumi
20 Norādījumi par finansēšanas 
vadības instrumentiem 
saskaņā ar 44. pantu Padomes 
Regulā (EK) Nr. 1083/2006 
[Guidance Note on Financial 
Engineering Instruments under 
Article 44 of Council Regulation 
(EC) No 1083/2006 ], COCOF_10 ­
0014 ­04­EN, 21.2.2011., 
4.1.6. punkts.25 
Palāta konstatēja, ka ieguldījumu 
stratēģijas nebija izstrādātas trim no 
sešiem revidētajiem ESF finanšu ins ­
trumentiem Polijā un Itālijā (Kalabrijā) 
(sk. 2. tabulu ).
Nepietiekamas riska 
pārvaldības sistēmas piecos 
no sešiem pārbaudītajiem 
ESF finanšu instrumentiem
26 
Papildus vajadzību iepriekšējam 
novērtējumam fondu pārvaldītājiem 
jāievieš arī pienācīgas riska pārvaldības 
procedūras. Tas ietver riskam pakļautā 
finanšu instrumentu portfeļa analīzi, 
lai novērtētu, vai piešķīrums fondam 
ir pietiekams, un īpaši, lai noteiktu, vai 
potenciālos zaudējumus no aizdevu ­
miem un garantijām iespējams segt. Šādas analīzes veikšana nozīmē, ka tiek 
ievēroti pareizas finanšu pārvaldības 
principi saskaņā ar Komisijas norādīju ­
miem20 dalībvalstīm 2007.–2013. gada 
plānošanas periodam.2. tabulaIeguldījumu stratēģijas, riska pārvaldības sistēmu un izejas politiku / darbības 
izbeigšanas noteikumu esamība revidētajos ESF finanšu instrumentos
Revidētie ESF  finanšu instru -
menti (dalībvalsts)Ieguldījumu stratēģija Riska pārvaldības sistēmas  
(PAR  analīze)Izejas politika  / darbības izbeig -
šanas noteikumi
Finanšu instruments  A 
(Vācija)ir navir, bet ar 
trūkumiem
Finanšu instruments  B 
(Itālija)nav nav nav
Finanšu instruments  C 
(Itālija)nav nav nav
Finanšu instruments  D 
(Itālija)ir nav nav
Finanšu instruments  E 
(Polija)ir ir ir
Finanšu instruments  F 
(Polija)nav nav ir
Avots:  ERP analīze (2014. g.).
17 Apsvērumi
21 Komisijas Regula 
(EK) Nr. 1828/2006, 43. panta 
2. punkts.
23 Komisijas Regula (EK) 
Nr. 1828/2006, 43. panta 
2. punkts.27 
Palāta konstatēja, ka riskam pakļautā 
portfeļa analīze ir veikta tikai vienam 
no sešiem Palātas pārbaudītajiem 
ESF finanšu instrumentam (sk.  2. tabu -
lu). Itālijas gadījumā Palāta uzskata, ka 
trīs revidētie ESF finanšu instrumenti ir 
pārmērīgi lieli (sk.  3. izcēlumu ).28 
Regulā noteikts, ka finanšu instru ­
mentiem piešķirtie neizlietotie līdzekļi 
slēgšanas posmā jāatmaksā atpakaļ 
ES budžetā21.
Nepilnības saistībā ar 
izejas politiku un darbības 
izbeigšanas noteikumiem 
ESF finanšu instrumentiem
29 
Palāta novērtēja arī to, vai vadošās ies ­
tādes bija ieviesušas izejas politiku un/
vai darbības izbeigšanas noteikumus 
ESF finanšu instrumentiem saskaņā 
ar piemērojamajiem noteikumiem23. 
Šīs politikas un noteikumu mērķis ir 
nodrošināt pareizu un pienācīgu fonda 
likvidēšanu slēgšanas laikā.30 
Palāta konstatēja, ka trijos no sešiem 
pārbaudītajiem ESF finanšu instrumen ­
tiem nebija ieviesta izejas politika un/
vai darbības izbeigšanas noteikumi 
(divos Kampānijā un vienā Kalabrijā).Pārmērīgi lielu ESF finanšu instrumentu piemērs
Līdz 2013. gada beigām izmaksa mikrouzņēmējiem bija 9,5 % no kopējā piešķīruma aizdevumu fondam Kam ­
pānijā (izveidots 2009. gada decembrī), bet diviem garantiju fondiem Kalabrijā tā bija 0 % un 26,7 % (izveidoti 
2012. gada septembrī un novembrī).
Lai ievērotu noteikumu par izdevumu attiecināmību, atbalsts jāizmaksā līdz 2015. gada 31. decembrim22. Maz 
ticams, ka atlikušie līdzekļi nonāks pie mikrouzņēmējiem līdz 2015. gada beigām.
22 Regulā Nr. 1083/2006 definētais attiecināmības perioda beigu datums pašlaik tiek apspriests.3. izcēlums
18 Apsvērumi
24 Sviras rādītājs zem 1,0 ir 
iespējams, kad daļa no 
piešķirtajiem līdzekļiem ir 
izlietota pārvaldības maksām.EPMI izveides kārtība 
kopumā ir apmierinoša
31 
EPMI finanšu instrumentu izveide ir ci ­
tāda nekā ESF finanšu instrumentiem. 
EPMI finanšu starpniekiem (piemē ­
ram, bankām) ir jāiesniedz pieteikums 
EIF, lai iegūtu finansējumu finanšu 
instrumentiem. Ja finanšu starpnieki 
nesaskaras ar pieprasījumu pēc aizde ­
vumiem vai garantijām, tie vienkārši 
nepieprasa EIF finansējumu. Līdz ar to 
īpašs reģionālo vajadzību novērtēju ­
mus nav vajadzīgs.
32 
Turklāt, atbilstoši EPMI noteikumiem, 
EIF katram finanšu starpniekam veic 
standarta uzticības pārbaudes pro ­
cedūru. Tajā ietilpst riska pārvaldības 
sistēmu novērtējums, tostarp to pro ­
cedūru novērtējums, kas paredzētas 
riskam pakļautajam portfelim. Finanšu 
starpnieks pēc tam uzrauga portfeli un 
attiecīgo saistību neizpildes rādītāju 
un par tiem regulāri ziņo Eiropas Inter ­
neta fondam. Konkrēti noteikumi par 
šo uzraudzības un ziņošanas kārtību ir 
neatņemama sastāvdaļa līgumam starp 
EIF un finanšu starpnieku.
33 
Palāta konstatēja, ka visiem septi ­
ņiem pārbaudītajiem EPMI finanšu 
instrumentiem bija veikta prasītā 
analīze par riskam pakļauto portfeli. 
Kaut arī mikrofinansēšanas pasākumi 
pēc būtības ir ar augstu risku, Palātas 
analīzē atklājās, ka riskam pakļautais 
portfelis aizdevumu fondam Rumānijā 
bija neliels salīdzinājumā ar līdzīgiem 
fondiem. Fondam, kurš darbojās kopš 
2012. gada marta, portfelim bija 0.3 % 
kredītriska un kopš 2013. gada 30. sep ­
tembra nebija norakstītu summu.Lielākā daļa ESF finanšu 
 instrumentu nepiesaistīja 
privāto finansējumu
34 
Viena no priekšrocībām finanšu ins ­
trumentu izmantošanā salīdzinājumā 
ar dotācijām ir tas, ka tiem ir iespēja 
piesaistīt privāto finansējumu papil ­
dus publiskajam finansējumam (no ES 
un valstu budžetiem). To sauc arī par 
sviras efektu, kuru izsaka kā attiecību 
starp kopējo finansējumu un publisko 
finansējumu. Sviras rādītājs, kas lielāks 
par vienu, nozīmē, ka privātais finansē ­
jums tika piesaistīts. Palāta pārbaudīja, 
vai ESF un EPMI finanšu instrumenti, 
kurus izmantoja mikrouzņēmēju at ­
balstam, papildus publiskajam finan ­
sējumam sekmīgi piesaistīja privāto 
finansējumu.
35 
Palātas analīzē noskaidrojās, ka tikai 
viens no sešiem revidētajiem ESF fi ­
nanšu instrumentiem piesaistīja 
papildu privāto finansējumu garanti ­
ju fondam Itālijā (Kalabrijā) ar sviras 
rādītāju 1,2. Četriem no sešiem instru ­
mentiem sviras efekta nebija nemaz, 
jo sviras rādītājs bija viens vai mazāk 24. 
Pēdējam – citam garantiju fondam Itā ­
lijā (Kalabrijā) – vadošā iestāde nespēja 
sniegt informāciju par sviras rādītāju.
19 Apsvērumi
36 
Attiecībā uz kvantitatīviem mērķiem 
Palāta konstatē, ka sviras rādītāja 
mērķlieluma noteikšana nebija regla ­
mentējoša prasība 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā. Tomēr Palāta atzī ­
mē, ka sviras rādītāja mērķlielumi virs 
1,0 fonda izveides pašā sākumā tika 
noteikti tikai diviem Itālijas garantiju 
fondiem (1,25 – sasniedzams fondu 
slēgšanas posmā 2015. gadā). Visos 
pārējos gadījumos vai nu nebija pieeja ­
ma informācija, vai arī sviras rādītāja 
mērķlielums neparedzēja privātā finan ­
sējuma piesaistīšanu.EPMI finanšu instrumenti 
piesaistīja zināmu privāto 
finansējumu
37 
Palāta konstatēja, ka visi septiņi 
EPMI finanšu instrumenti, kuri revīzi ­
jas laikā bija īstenoti, bija piesaistījuši 
papildu privāto finansējumu (sk.  3. ta -
bulu ). Attiecībā uz garantijām sviras 
rādītāja mērķlielumi ir precīzi sasniegti 
vienā no septiņiem gadījumiem un nav 
sasniegti divos gadījumos. Citos divos 
gadījumos nav ticams, ka sākotnējie 
mērķi tiks sasniegti, jo atšķirība starp 
esošo un mērķa rādītāju ir pārāk ievē ­
rojama, lai to pārvarētu līdz noteikta ­
jam termiņam 2015. gada vidū. Diviem 
mikrokredīta portfeļu gadījumiem 
mērķlielumi nebija noteikti. Saskaņā ar 
Komisijas sniegto informāciju galīgo 
izvērtējumu par sviras rādītāja mērķ­
lieluma sasniegšanu visam EPMI veiks 
pēc tā slēgšanas, tas ir, ne agrāk kā 
2020. gadā.3. tabulaPārbaudīto EPMI finanšu instrumentu sviras efekts
Struktūra (dalībvalsts) Projekta aprakstsSviras rādītājs
TermiņšPrivātais finansējums  
(miljonos EUR)MērķisFaktiskais 
(31.12.2013.)
1. struktūra (Grieķija)Mikrokredīta portfeļa 
garantija7, 47 1,33 18.12.2014. 0,3
2. struktūra (Rumānija) Mikrokredīta portfelis Nav norādīts 1,25120.3 .2014. 2,4
3. struktūra (Rumānija) Mikrokredīta portfelis Nav norādīts 1,18 16.5 .2013. 1,7
4. struktūra (Rumānija)Mikrokredīta portfeļa 
garantija8,33 1,38 29.12.2013. 2,4
5. struktūra (Polija)Mikrokredīta portfeļa 
garantija9,13 9,13 30.3 .2013. 55,2
6. struktūra (Polija)Mikrokredīta portfeļa 
garantija6,67 1,33 27.6 .2015. 0,3
7. struktūra (Polija)Mikrokredīta portfeļa 
garantija7, 5 8 1,33 27.6 .2015. 0,1
1 Sviras rādītāja faktiskais datums ir 30.9.2013.
Avots : ERP analīze, balstoties uz EIF datiem (2013. g.).
20 Apsvērumi
25 Komisijas Regula (EK) 
Nr. 1828/2006, 20. panta 
2. punkts.
26 Eiropas Ētikas kodekss 
mikrokredītu nodrošināšanai; 
Konsultatīvā grupa palīdzības 
sniegšanai trūkumcietējiem 
(CGAP ), Smart  kampaņa 
(Finansiālās iekļaušanas 
centrs), Sociālo darbības 
rezultātu vadības universālie 
standarti [ Universal Standards 
for Social Performance 
Management ] (Sociālo 
darbības rezultātu darba 
grupa [ Social Performance Task 
Force ]).Uzraudzības un darbības 
rezultātu ziņošanas 
sistēmas
38 
Palāta novērtēja, pirmkārt, dalībvalstu 
un EPMI izveidotās darbības rezultā ­
tu ziņošanas sistēmas atbilstību un, 
otrkārt, izlasē iekļautajiem projek ­
tiem – to, vai pastāvēja iespēja, ka tie 
sniedz atbalstu mikrouzņēmējiem, 
īpaši tiem, kuri iepriekš nebija nodarbi ­
nāti. Palāta atzīmē, ka ESF uzraudzību 
2007.–2013. gada plānošanas periodā 
veica prioritāro virzienu līmenī, nevis 
projektu līmenī25.
39 
ES finansiālā atbalsta mikrouzņēmē ­
jiem galīgais mērķis ir izveidot vai 
pilnveidot ilgtspējīgus uzņēmumus un 
darba iespējas un novērst vai pārvarēt 
bezdarbu. Tādējādi Palāta novērtēja, 
vai ESF vai EPMI ziņoja turpmāk uz ­
skaitīto informāciju, jo šādi rezultatīvie 
rādītāji ir ieteikti arī Komisijas Ētikas 
kodeksā un tos ieteikušas ekspertu 
organizācijas mikrofinansējuma jomā26:
­ informācija par finansiālā atbalsta 
mikrouzņēmumiem saņēmēju so ­
ciālo profilu (piemēram, izglītība, 
vecums, atrašanās vieta vai piede ­
rība kādai konkrētai neaizsargātai 
grupai, piemēram, bezdarbnieks, 
cilvēks ar invaliditāti, etniskās mi ­
noritātes pārstāvis vai migrants);­ informācija par mikrouzņēmumu 
izdzīvotības rādītāju pēc zināma 
laikposma, kad atbalsts ir beidzies 
(piemēram, diviem gadiem).
40 
Šo novērtējumu veica, pamatojoties uz 
projektu pārbaudi uz vietas, uz Palā ­
tas aptaujā sniegtajām atbildēm un 
uz Komisijai iesniegto vadošo iestāžu 
gada īstenošanas ziņojumu izskatīšanu 
saistībā ar 17 ESF darbības program ­
mām, kas aptvertas šajā revīzijā.
Informācija par ESF darbības 
programmu sasniegtspēju 
un izdzīvotības rādītājiem ir 
ierobežota
41 
Palātas veiktā analīze parādīja, ka
­ informācija par to, vai finansiālā at ­
balsta mikrouzņēmējiem saņēmēji 
piederēja neaizsargātai grupai, 
nebija pieejama 11 gadījumos no 
pārbaudītajām 17 (65 %) ESF dar ­
bības programmām. Pārējām 
sešām programmām informācija 
tiek uzskatīta par daļēji pieejamu, 
jo tā tika sniegta par projektiem, 
kuri bija konkrēti paredzēti bez ­
darbniekiem. Turklāt revidētajās 
ESF darbības programmās informā ­
cija par saņēmēju profiliem – ja tā 
bija pieejama – netika sistemātiski 
uzraudzīta;
­ informācija par izdzīvotības rādītā ­
jiem bija pieejama par trijām (Vā ­
cijā, Bulgārijā un Somijā) no 17 ESF 
darbības programmām (18 %). Ja 
nav ticamu un stabilu rezultatīvo 
datu par izdzīvotības rādītāju, 
nav iespējams novērtēt projektu 
ilgtspēju atlikušajām 14 darbības 
programmām.
21 Apsvērumi
27 Lēmums Nr. 283/2010/ES, 
8. pants.42 
Šo analīzi apstiprina vadošo iestāžu 
Komisijai iesniegto DP gada īstenoša ­
nas ziņojumu caurskatīšana. Arī šajos 
ziņojumos sniegtie dati par ES atbalstu 
mikrouzņēmējiem ir ļoti ierobežoti vai 
arī šādi dati vispār nav sniegti.
43 
Tā kā pastāv minētie ierobežojumi 
saistībā ar dalībvalstu sniegtajiem 
datiem, Komisijai nav iespēju apkopot 
konsekventu, nozīmīgu un ticamu 
informāciju, kas palīdzētu sekot līdzi 
mikrouzņēmējiem sniegtā ESF atbalsta 
sasniegumiem, it īpaši attiecībā uz 
iekļaušanu.
44 
Tāpēc Palāta uzskata, ka pietiekamas 
un ticamas informācijas trūkums par 
darbības rezultātiem neļauj izdarīt 
vispārēju secinājumu par to, cik lielā 
mērā ir sasniegti ESF finansiālā atbalsta 
mikrouzņēmējiem galīgie mērķi.Informācija par EPMI  
projektu sasniegtspēju un 
izdzīvotības rādītājiem ir 
pilnīgāka
45 
Attiecībā uz septiņiem Palātas revīzijā 
aptvertajiem EPMI projektiem infor ­
mācija par to, vai mikrouzņēmēji tika 
sasniegti, visos gadījumos bija sniegta. 
Vairākumā gadījumu ziņojumos par 
EPMI bija sniegta arī informācija par 
finansiālā atbalsta mikrouzņēmējiem 
saņēmēju profilu (piemēram, dzimums, 
izglītība, vecums un reģions). Tomēr 
dati par galasaņēmēju iepriekšējo no ­
darbinātības statusu bija pieejami tikai 
vienā no septiņiem pārbaudītajiem 
EPMI finanšu instrumentiem (Grieķijā).
46 
Attiecībā uz izdzīvotības rādītājiem par 
trim EPMI projektiem ir ziņots, ka izdzī ­
votības rādītājs ir 100 %, un par vienu 
projektu – ka šis rādītājs ir vidēji 70 %. 
Pārējo triju EPMI projektu īstenošanas 
statuss vēl neļauj izdarīt šādu aprēķinu.
47 
Kopumā Palāta konstatēja, ka ziņošana 
atbilda EPMI lēmuma prasībām visiem 
septiņiem pārbaudītajiem projektiem27 
un sniedza labāku informāciju nekā to, 
kas bija pieejama par dalītās pārvaldī ­
bas finanšu instrumentiem.
22 Apsvērumi
28 Komisijas 2003. gada 6. maija 
Ieteikums 2003/361/EK par 
mikrouzņēmumu, mazo un 
vidējo uzņēmumu definīciju 
(OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).Mikrouzņēmēji tika 
sasniegti, no tiem aptu -
veni puse iepriekš bija 
bezdarbnieki
48 
Ņemot vērā aprakstītās nepilnības 
uzraudzības un ziņošanas sistēmās, 
Palāta novērtēja, vai izlasē iekļautie 
projekti būtu snieguši atbalstu mikro­
uzņēmējiem, īpaši bezdarbniekiem. Šo 
vērtējumu veica, pirmkārt, pārbaudot, 
vai atbalsta vidējā summa bija propor ­
cionāla mikrouzņēmēju vajadzībām, 
un, otrkārt, pārbaudot dotāciju saņē ­
mēju vai finanšu instrumentu labuma 
guvēju profilus.Vidējais ES finansiālais 
atbalsts ir proporcionāls 
mikrouzņēmēju vajadzībām
49 
Palāta konstatēja, ka atbalsta vidē ­
jā summa bija mazāka vai nedaudz 
lielāka par ES ieteikto 25 000 EUR mak ­
simālo summu28 visos gadījumos, 
izņemot vienu no 20 pārbaudītajiem 
ESF projektiem. Visos septiņos pārbau ­
dītajos EPMI projektos bija ievērota 
maksimālā robežvērtība 25 000 EUR, 
kas noteikta EPMI tiesiskajā regulēju ­
mā (sk.  2. attēlu ). Saskaņā ar Komisijas 
sniegto informāciju vidējā EPMI aizde ­
vuma summa 2014. gada 30. septembrī 
bija 9 825 EUR garantijām un 6 717 EUR 
aizdevumu instrumentiem.2. attēlsES finanšu atbalsta mikrouzņēmējiem vidējā summa katram projektam salīdzinājumā 
ar atlasītām maksimālajām vērtībām
Avots : ERP analīze (2013. g.), balstoties uz vadošo iestāžu (2013. g.) un Pasaules Bankas (2012. g.) sniegtajiem datiem.
90
80
70
60
50
40
3020
10
-
Vācija Itālija Grieķija Polija RumānijaCGAP  “Nabadzības risks”
ES “Mikroﬁnansējums”
ESF projekti
EPMI projektitūkst. EUR
23 Apsvērumi
29 CGAP  maksimālo summu 
veido NKI uz iedzīvotāju, kurš 
izteikts USD un reizināts ar 2,5.50 
Palāta konstatē, ka 25 000 EUR mak ­
simālajā summā, kuru piemēro katrā 
no 28 dalībvalstīm, nav ņemtas vērā 
ievērojamās ienākumu un labklājības 
atšķirības starp tām. Tāpēc Palāta 
pārbaudīja, vai atbalsts nepārsniedza 
maksimālo summu, kura bija aprēķinā ­
ta, ņemot vērā NKI svērumu, un kurā 
ņemts vērā, kādā mērā ir sasniegti 
nabadzības riskam pakļautie cilvēki 
(Konsultatīvā grupa palīdzības snieg ­
šanai trūkumcietējiem ( CGAP ) “Risk of 
poverty ” [Nabadzības risks]29). Šī papil ­
du analīze parādīja, ka visos pārbau ­
dītajos 27 projektos nebija pārsniegta 
CGAP  maksimālā summa.
51 
Tas norāda, ka konkrētu finansiālā at ­
balsta pasākumu summa bija tāda, ko 
var uzskatīt par proporcionālu mikro­
uz ņēmēja vajadzībām.
Ne visi izlasē iekļautie 
ESF projekti bija mērķtiecīgi 
paredzēti bezdarbniekiem
52 
Palāta pārbaudīja arī dotāciju saņē ­
mēju profilus (vadošo iestāžu līmenī) 
vai to klientu profilus, kuri bija sa ­
ņēmuši finansiālo atbalstu ar ESF un 
EPMI finanšu instrumentu starpniecību 
(fondu pārvaldītāju līmenī), lai novēr ­
tētu, kādā mērā atbalsts bija paredzēts 
mikrouzņēmējiem, kuri iepriekš nebija 
nodarbināti.53 
Iepriekš nenodarbinātie mikrouzņēmē ­
ji bija mērķgrupa 11 projektos no pār ­
baudītajiem 20 ESF projektiem (55 %). 
Starp tiem ir deviņi projekti (45 %), kuri 
bija paredzēti tikai bezdarbniekiem 
(pieci Grieķijā, divi Polijā, viens Itālijā 
(Kampānijā) un viens Vācijā).
54 
No EPMI galasaņēmējiem iepriekš 
nenodarbinātie bija īpaša mērķgrupa 
vienā no septiņiem pārbaudītajiem 
projektiem. Tomēr saskaņā ar Komisi ­
jas sniegtajām ziņām EPMI apkopotie 
dati par stāvokli 2014. gada septembra 
beigās liecina, ka 58 % no pašnodarbi ­
nātajiem, kuri tika finansēti no EPMI, 
pirms tam bija bezdarbnieki un vairāk 
nekā 60 % no mikrouzņēmumiem, ku ­
rus atbalstīja no EPMI, bija jaunizveido ­
ti uzņēmumi, tātad iepriekš nenodar ­
binātu mikrouzņēmēju sasniegtspēja 
bija augsta.
24 Apsvērumi
30 Beļģija, Čehijas Republika, 
Itālija, Malta, Polija, Somija un 
Apvienotā Karaliste.
31 Nodarbinātības, sociālo lietu 
un iekļautības ĢD 2013. gada 
darbības pārskats [ Annual 
Activity Report 2013 ], 61. lpp. 
(http://ec.europa.eu/atwork/
synthesis/aar/doc/empl_
aar_2013.pdf ).Informācija par 
ES atbalsta 
mikrouzņēmējiem 
īstenošanas izmaksām
55 
Saistībā ar ES atbalsta mikrouzņēmē ­
jiem īstenošanas izmaksām ir jāņem 
vērā divi elementi: publiskās adminis ­
tratīvās izmaksas un izmaksas, kas tiek 
ieturētas par finanšu instrumentiem. 
Tādējādi Palāta novērtēja, vai Komisijai 
un dalībvalstīm ir pieejama pietiekama 
informācija par šīm izmaksām.
Informācija par ESF darbī -
bas programmu īstenošanas 
administratīvajām izmaksām 
ir nepilnīga
56 
Komisija 2011. gadā novērtēja, ka 
2007.–2013. gada plānošanas perio ­
dā darbības programmu īstenošanas 
administratīvās izmaksas sasniedz 
3,2 % no kopējā ERAF/KF un ESF finan ­
sējuma. Šajā novērtējumā ir iekļautas 
aplēstās kontroles izmaksas 0,9 %, kas 
attiecas uz valstu iestāžu veiktajām 
pārbaudes, apstiprināšanas un revī ­
zijas darbībām. Šīs aplēses pamatā 
ir dažu dalībvalstu30 ziņotie dati par 
2007.–2013. gada plānošanas perioda 
pirmajiem gadiem – gan par ERAF/KF, 
gan ESF darbības programmām.57 
Pamatojoties uz to31, Nodarbinātības, 
sociālo lietu un iekļautības ģenerāldi ­
rektorāts 2013. gada darbības pārskatā 
aplēsa, ka izmaksas dalībvalstu līmenī 
2007.–2013. gada plānošanas periodā 
ir aptuveni 4,8 % no ESF budžeta (tās 
aptver vadošās iestādes, sertifikāci ­
jas iestādes un revīzijas iestādes). Šī 
aplēse ir balstīta uz dalībvalstu vidē ­
jām izmaksām, kuras bija robežās no 
2 % līdz 13 %. Papildus tam, ikgadējās 
vispārējās Komisijas administratīvās 
izmaksas veido aptuveni 0,2 % no ko ­
pējām apropriācijām. Kopumā aplēstā 
ESF pārvaldības un kontroles adminis ­
tratīvo izmaksu summa ir aptuveni 5 % 
no gada kopējā budžeta. Administra ­
tīvo izmaksu galvenie komponenti ir 
aprakstīti 4. izcēlumā .
58 
Visbeidzot, Palāta atzīmē, ka Komisijai 
nav pieejama salīdzināma informācija 
par katras dalībvalsts vai katra finan ­
sēšanas mehānisma (t. i., dotāciju vai 
finanšu instrumentu, piemēram, aizde ­
vumu vai garantiju) administratīvajām 
izmaksām. Turklāt attiecībā uz pie ­
ejamajiem datiem atjaunināta ir tikai 
informācija par finanšu instrumentiem. 
Saistībā ar Palātas pārbaudītajām ESF 
darbības programmām piecās dalībval ­
stīs dažādu vadošo iestāžu līmenī nebi ­
ja pieejama informācija par faktiskajām 
administratīvajām izmaksām.
25 Apsvērumi
32 Saskaņā ar 43. pantu Komisijas 
Regulā (EK) Nr. 1828/2006 
ESF finanšu instrumentu 
pārvaldības izmaksu 
maksimālā robeža vidēji gadā 
ir 4 % no fonda kopējā 
piešķīruma, izņemot 
gadījumus, kad fonda 
pārvaldītājs ir izraudzīts 
konkurētspējīgā konkursa 
procedūrā, kā tas bija darīts 
vienam fondam Vācijā.Atšķirības izmaksās, kas 
iekasētas par ESF finanšu 
instrumentiem
59 
Augstas izmaksas ir iemesls tam, ka 
mikrouzņēmējiem galu galā ir pie­
ejams mazāks finansējums, un tās var 
apdraudēt fonda ilgtspēju, īpaši mazu 
mikrofinansēšanas fondu gadījumā. 
Visbiežāk sastopamās izmaksas, ko 
iekasē par finanšu instrumentiem, ir 
pārvaldības izmaksas, kurās var ietilpt 
dažādi apakškomponenti (piemēram, 
personāla izmaksas, reklāmas un 
tirdzniecības izmaksas, ceļojumu un 
konsultāciju izmaksas).60 
Palātas veiktā analīze liecina, ka piecos 
no sešiem pārbaudītajiem ESF finanšu 
instrumentiem pārvaldības izmaksas 
svārstījās no 2,3 % līdz 4,2 %32. Vis ­
beidzot, viens garantiju fonds Itālijā 
(Kalabrijā) nespēja sniegt informāciju 
par pārvaldības izmaksām, kad Palāta 
to pieprasīja.ESF darbības programmu publisko administratīvo izmaksu galvenie komponenti
Dalībvalstu administratīvās izmaksas ietver izmaksas, kuras saistītas ar darbības programmu pārvaldību, 
kontroli, uzraudzību un izvērtēšanu, ko veic valstu iestādes. Šādas izmaksas var būt darbinieku atalgojums, 
pamatdarbības izmaksas, ceļa un mācību izmaksas. Lai nodrošinātu, ka valsts efektīvi gūst labumu no sniegtā 
atbalsta, administratīvās izmaksas var aptvert arī izmaksas, kuras attiecas uz informācijas un komunikācijas 
pasākumiem saistībā ar ESF darbības programmu finansēšanas iespējām, vai labuma guvēju administratīvas 
spējas stiprināšanas izmaksas (piemēram, izmantojot mācības).
Finanšu instrumentu gadījumā daļu administratīvās darbības veic fonda pārvaldītājs (piemēram, galasaņēmēju 
atlase), kā rezultātā samazinās administratīvās izmaksas dalībvalstu līmenī. Šo darbību pārvaldības izmaksas 
fondu pārvaldītāji tieši pieskaita darbības programmas izmaksām.
Komisijas līmenī administratīvās izmaksas ir saistītas ar izmaksām par ESF reglamentējošo noteikumu izstrādi, 
finanšu pārvaldību, kontroli, revīziju, tehnisko koordināciju ar dalībvalstīm, kā arī novērtēšanas un informācijas 
darbībām.
Šajās administratīvajās izmaksās neietilpst izmaksas, kuras radušās ES finansiālā atbalsta saņēmējiem.4. izcēlums
26 Apsvērumi
61 
Palāta atzīmē, ka tās izlasē diviem 
ESF finanšu instrumentiem Itālijā 
(Kalabrijā) darbības programmas 
pārvaldības izmaksām ir pieskaitītas 
vēl papildu izmaksas, proti, garantē ­
to aizdevumu procentu maksājums 
(sk. 5. izcēlumu ). Tā rezultātā viena no 
diviem finanšu instrumentiem īsteno ­
šanas izmaksas palielinās līdz 7,8 %, kas 
veido aptuveni 4 miljonus EUR gadā.62 
Par ESF finanšu instrumentiem no 
ES budžeta iekasēto izmaksu struktūra 
atšķīrās atkarībā no dažādiem apakš ­
komponentiem. Kaut arī Palāta atzīst, 
ka šādas atšķirības var būt pamatotas, 
Komisijai nav pilnīga pārskata par to, 
kas ir pamatā ESF finanšu instrumentu 
pārvaldības un īstenošanas izmak ­
su aprēķiniem, un vai šīs izmaksas ir 
pamatotas.
63 
No otras puses, Komisija lēš, ka EPMI 
(aizdevumiem un garantiju instru ­
mentiem kopā) vidējās gada izmaksas 
no ES budžeta ir augstākais 0,5 % līdz 
0,7 % no piešķīruma.
Augstas izmaksas, kas iekasētas par finanšu instrumentu Kalabrijā
Mikrokredītu garantijas fonda iekasētās pārvaldības izmaksas Kalabrijā tika ziņotas Komisijai kā 2,23 % no 
kopējā piešķīruma, līdz ar to formāli tās nepārsniedza regulējumā noteikto 4 % maksimālo robežu.
Tomēr vadošās iestādes vienojās ar vietējām bankām par pārvaldības izmaksu struktūru, kas paredzēja, ka no 
ESF aizņēmēju vārdā tiks maksāti procenti par mikrokredītu. Pieskaitot pārvaldības izmaksām 5,6 % lielos ga ­
rantēto aizdevumu procentu maksājumus, kopējās izmaksas, kas tika maksātas no DP , pārsniedz 7,8 %. Turklāt 
tajā pašā laikā tās pašas privātās bankas, kuras saņēma procentu maksājumus, arī pelnīja procentus no ESF no ­
guldītajiem līdzekļiem, kas kalpoja kā garantijas.5. izcēlums
27
 Secinājumi un ieteikumi
64 
Palāta secina, ka ESF finansiālajā 
atbalstā mikrouzņēmējiem pastāv ne ­
pilnības atbalsta plānošanā un izstrā ­
dē un trūkst pietiekamas un ticamas 
informācijas par darbības rezultātiem. 
Turklāt Komisijai un dalībvalstīm nav 
pieejama salīdzināma informācija par 
katras dalībvalsts un katra finansē ­
šanas mehānisma (t. i., dotāciju vai 
finanšu instrumentu, piemēram, aizde ­
vumu vai garantiju) administratīvajām 
izmaksām.
65 
Kopumā Palāta uzskata, ka šie aspekti 
var negatīvi ietekmēt ES finansiālā 
atbalsta efektivitāti mikrouzņēmēju 
vajadzību apmierināšanā.
Nepilnības ESF finansiālā 
atbalsta mikrouzņēmējiem 
plānošanā un izstrādē
66 
Dalībvalstis kopumā nav pienācīgi 
novērtējušas mikrouzņēmēju īpašās 
vajadzības, kad tās izstrādāja ESF dar ­
bības programmas. 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā nebija reglamen ­
tējošas prasības Eiropas līmenī apmie ­
rināt mikrouzņēmēju īpašās vaja ­
dzības. Revīzijas aptvertajā periodā 
dotācijas viennozīmīgi bija galvenais 
izmantotais ESF atbalsta mehānisms 
mikrouzņēmējiem.67 
ES finansiālo atbalstu mikrouzņē ­
mējiem no ESF galvenokārt sniedza, 
neveicot padziļinātu vajadzību no ­
vērtējumu. Dažiem pārbaudītajiem 
ESF finanšu instrumentiem ieguldīju ­
mu stratēģiju trūkums kopā ar nepie ­
tiekamām riska pārvaldības sistēmām 
bija par iemeslu pārāk lielu līdzekļu 
piešķīrumam fondiem. Palāta konstatē ­
ja arī to, ka pusei pārbaudīto ESF finan ­
šu instrumentu nebija izejas politikas 
un darbības izbeigšanas noteikumu, 
kaut arī piemērojamajās regulās tas 
bija prasīts.
68 
Tiek uzskatīts, ka Komisijas finanšu 
instrumentam EPMI ir kopumā apmieri ­
noša izveides kārtība attiecībā uz riska 
pārvaldības sistēmām. EPMI ir sekmīgi 
piesaistījis zināmu papildu privāto 
finansējumu, kas nenotika ESF finanšu 
instrumentu gadījumā. Tomēr summas, 
kas no ES budžeta līdz šim ir piešķirtas 
EPMI (salīdzinājumā ar ESF finanšu ins ­
trumentiem), ir bijušas ierobežotas.
1. ieteikums
2014.–2020. gada plānošanas perio ­
dā dalībvalstīm konsekventi jāveic 
vajadzību novērtējumi, kad tās izstrā­
dā finansēšanas instrumentus un 
sagatavo darbības programmas, kurās 
ietverts ES finansiālais atbalsts mikro­
uzņēmējiem. Tas palīdzētu arī sadalīt 
pietiekamu finansējumu alternatī ­
viem finansēšanas mehānismiem, t. i., 
dotācijām vai finanšu instrumentiem 
(aizdevumiem vai garantijām). Šajā 
jautājumā Komisijas uzdevums ir saga ­
tavot norādījumus.
28 Secinājumi un ieteikumi
2. ieteikums
Kā nosacījums tam, ka 
dalībvalstis drīkst izmantot 
ESF finanšu instrumentus, 
Komisijai jāizvirza ne tikai 
reglamentējošo prasību 
ievērošana, bet arī stabilas riska 
pārvaldības sistēmas esamība 
nolūkā izvairīties no pārāk lielu 
līdzekļu iedalīšanas.  Trūkst 
pietiekamas un ticamas 
uzraudzības informācijas par 
darbības rezultātiem
69 
EPMI darbības rezultātu ziņošanas 
sistēmas sniedza pilnīgāku informāciju 
nekā attiecīgās ESF sistēmas, kuras tika 
uzskatītas par nepietiekamām. Pama ­
tojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem 
datiem, Komisijai nav iespēju apkopot 
konsekventu, nozīmīgu un ticamu 
informāciju (piemēram, par mikrouz ­
ņēmēju izdzīvotības rādītājiem un sa ­
sniegtspēju), lai uzraudzītu mikrouzņē ­
mējiem sniegtā ESF mikrofinansēšanas 
atbalsta sasniegumus. Palāta uzskata, 
ka šāds stāvoklis neļauj izdarīt vispārē ­
ju secinājumu par mikrouzņēmējiem 
sniegtā ESF atbalsta efektivitāti.
70 
Pārbaudītā izlase liecina, ka ESF dotāci ­
jas, ESF finanšu instrumenti un EPMI ir 
snieguši finansiālu atbalstu mikrouz­
ņēmējiem. Iepriekš nenodarbinātie 
mikrouzņēmēji tika sasniegti aptuveni 
pusē projektu.3. ieteikums
Lai uzlabotu sasniegtspēju nākotnē, 
Komisijai kopā ar dalībvalstīm jāizstrā ­
dā ESF finansiālā atbalsta pasākumi 
mikrouzņēmējiem un jādefinē attie ­
cināmības kritēriji, kuru mērķis būtu 
sasniegt bezdarbniekus un neaizsargā ­
tās personas, kas atrodas nelabvēlīgā 
situācijā attiecībā uz piekļuvi tradicio ­
nālajam kredītu tirgum.
Nepietiekama informācija 
par ESF dotāciju un finanšu 
instrumentu īstenošanas 
izmaksām
71 
Pārbaudītajās ESF darbības prog ­
rammās vadošajām iestādēm nebija 
informācijas par faktiskajām admi ­
nistratīvajām izmaksām. Komisijai un 
dalībvalstīm nav pieejama salīdzināma 
informācija par katras dalībvalsts un 
katra finansēšanas mehānisma (t. i., 
dotāciju vai finanšu instrumentu, 
piemēram, aizdevumu vai garantiju) 
publiskajām administratīvajām izmak ­
sām. Šāds stāvoklis tām neļauj apsvērt 
izmaksu ziņā visefektīvāko ES atbalstu 
mikrouzņēmējiem.
72 
Pārbaudītajiem finanšu instrumentiem 
Palāta konstatēja dažādas izmaksu 
struktūras un atšķirīgu procentuālo 
īpatsvaru no ES budžeta iekasēta ­
jām pārvaldības izmaksām. Komisijai 
nav visaptveroša pārskata par to, kas 
ir pamatā ESF finanšu instrumentu 
īstenošanas izmaksu aprēķinam, un 
tādējādi tā nevar novērtēt, vai izmaksu 
atšķirības dažādiem instrumentiem ir 
attaisnotas.
29 Secinājumi un ieteikumi
4. ieteikums
2014.–2020. gada plānošanas periodā 
Komisijai jāveic salīdzinoša analīze par 
ESF dotāciju, ESF finanšu instrumentu 
un EaSI  finanšu instrumentu īstenoša ­
nas izmaksām, lai noteiktu to faktiskos 
līmeņus. Šajā novērtējumā jānorāda 
laba prakse saistībā ar to, kā mazas 
dotācijas, aizdevumus un garantijas var 
izsniegt ar pieņemamām izmaksām.
Šo ziņojumu 2015. gada 10. jūnija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas  
palātas II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN .
 Revīzijas palātas vārdā –
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 priekšsēdētājs

30
VI d)
Komisija nepieņem šo ieteikumu.
No vienas puses, Komisija uzskata, ka analīzei 
būtu nepieciešams nodalīt dotācijas vai finanšu 
instrumenta pārvaldības izmaksas, ko sedz vadošā 
iestāde. Turklāt būtu sarežģīti salīdzināt izmaksas un 
maksas starp ESF dotācijām un finanšu instrumen ­
tiem un starp ESF un EPMF finanšu instrumentiem 
(piemēram, ESF finanšu instrumentu izmaksas ietvar 
maksas par banku pakalpojumiem, bet neietver 
vadošo iestāžu un starpniecības iestāžu izmak ­
sas); arī EPMF un ESF finanšu instrumentu izmaksu 
struktūras ir atšķirīgas, jo nav iesaistītas vadošās 
iestādes).
No otras puses, analīze var nesasniegt mērķi izman ­
tot labo praksi jaunajam plānošanas periodam, jo 
tiesiskajā regulējumā ir paredzēti jauni noteikumi 
par pārvaldības izmaksām un maksām, kas ir atkarī ­
gas no darbības rezultātiem un ietver robežvērtības 
(skatīt Deleģēto regulu Nr. 480/2014).
Ievads
09
2007.–2013. gada plānošanas periodā vadošo ie stā žu 
ziņojumu sniegšana Komisijai projektu līmenī par 
mikrouzņēmēju mērķgrupu nebija obligāta.Kopsavilkums
VI a)
Komisija pieņem ieteikumu.
2014.–2020. gada plānošanas periodā tiesiskais 
regulējums nodrošinās, ka katrs finanšu instru ­
ments ir “balstīts uz ex ante  novērtējumu”, kurā ir 
apzinātas tirgus nepilnības vai neoptimālas ieguldī ­
jumu situācijas un ieguldījumu vajadzības. Ex ante  
novērtējuma prasības ir paredzētas arī iepriekšējam 
plānošanas periodam izveidoto finanšu instrumentu 
turpināšanai.
Apstiprinot darbības programmas, Komisija ir 
nodrošinājusi saskaņošanu ar stratēgiskām prio ­
ritātēm, ex ante  nosacījumu noteikšanu/izpildi un 
ierosinātā atbalsta veida pamatojuma novērtēšanu.
Komisija apņemas arī sniegt konsultācijas par 
ex ante  novērtējumu un sniegt norādījumus par 
finanšu instrumentu īstenošanu.
Tā jau ir sniegusi norādījumus un praktisku meto ­
diku par obligātā ex ante  novērtējuma sagatavošanu 
jaunajam plānošanas periodam.
VI b)
Komisija pieņem šo ieteikumu, kas jau ir aplūkots 
jaunajā ESF tiesiskajā regulējumā, kurā pieprasīti ex 
ante  novērtējumi finanšu instrumentiem.
VI c)
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Jaunais tiesiskais regulējums ļaus noteikt mikro ­
finansējuma instrumenta svarīgākās mērķgrupas 
katram konkrētajam tirgum. Tas jāpanāk ar ex ante  
novērtējumiem.Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 31
27
Skatīt Komisijas atbildi uz 21. un 22. punktu.
2014.–2020. gada plānošanas periodā ex ante  novēr ­
tējuma veikšana ir priekšnosacījums, un maksāšanas 
noteikumi paredz maksājuma pakāpenisku apstip ­
rināšanu. Tas veicinās finanšu instrumentu lieluma 
optimizāciju.
3. izcēlums
Attiecībā uz Kampāniju, kā noteikusi Palāta, pārmē ­
rīgais lielums radās sakarā ar viena virziena mērķa 
pārmērīgu parakstīšanu par sliktu citiem, kas palika 
neparakstīti. Turpmākais uzaicinājums iesniegt 
priekšlikumu tika grozīts, lai risinātu šo jautājumu. 
2015. gada maija beigās izmaksa mikrouzņēmējiem 
sasniedza 37,4 % no fonda kopējā piešķīruma.
33
Komisija uzskata, ka vēl ir par agru novērtēt ris ­
kam pakļauto portfeli, jo EPMF portfelis ir jauns un 
atmaksu pirmais cikls vēl nav pabeigts.
Kopīga atbilde uz 35. un 36. punktu
Sviras efekts nebija juridiska prasība 2007.–
2013. ga  da plānošanas periodam. Tomēr tā bija 
iekļauta 2014.–2020. gada perioda tiesiskajā 
regulējumā1.
Tomēr, pat nepiesaistot papildu privātos līdzekļus, 
ESF finansētiem finanšu instrumentiem var būt palieli ­
noša ietekme, pateicoties to apgrozības raksturam.
1 Regulas (ES) Nr. 1303/2013 34. apsvērums, 37. panta 2. punkta 
c) apakšpunkts un 46. panta 2. punkta h) apakšpunkts.Apsvērumi
Kopīga atbilde uz 21. un 22. punktu
Finanšu instrumentiem dalītajā pārvaldībā ar 
Kopīgo noteikumu regulu Nr. 1303/2013 (KNR) 
2014.–2020. gada plānošanas periodā ievieš obli ­
gātu ex ante  novērtējumu, kam inter alia  jāattiecas 
uz ierosinātā atbalsta veida pamatojumu.
Kopīga atbilde uz 24. un 25. punktu
Dalītajā pārvaldībā un saskaņā ar subsidiaritātes 
principu valsts iestāžu pienākums ir nodrošināt, lai 
atsevišķas darbības tiktu īstenotas saskaņā ar pie ­
mērojamiem juridiskajiem noteikumiem.
Komisija atzīst, ka nebija izstrādāta ieguldījumu 
stratēģija trīs no sešu finanšu instrumentu izveidei.
Šī problēma no 2007.–2013. gada plānošanas 
perioda, iespējams, radusies sakarā ar nenoteiktību 
Vispārējā regulā Nr. 1828/2006, kas tika vairākas rei ­
zes grozīta 2010. un 2011. gadā attiecībā uz finanšu 
instrumentiem.
26
2007.–2013. gada plānošanas periodā šī prasība 
izrietēja no minētās COCOF  norādes. Tas pārsniedz 
vadošo iestāžu kompetenci un attiecas uz fondu 
pārvaldnieku saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldī ­
bas principiem.
2014.–2020. gada plānošanas periodam šīs prasības 
ir skaidri noteiktas KNR 37. panta 2. punktā, kas 
paredz ex ante  novērtējuma veikšanas pienākumu.
Komisijas atbilde 32
45
Saskaņā ar EPMF noteikumiem dati par iepriekšējo 
nodarbinātības statusu tika vākti par fiziskām perso ­
nām, bet ne par mikrouzņēmumiem. Šis jautājums ir 
ņemts vērā EaSI  finanšu instrumentu izveidē.
Kopīga atbilde uz 52.–54. punktu
Komisija atzīmē, ka revidētie mikrofinansējuma ins ­
trumenti ir instrumenti, lai sasniegtu ESF darbības 
programmu un EPMF daļu attiecīgos mērķus, kas 
tiek īstenoti to ietvaros un var būt ne tikai bezdarb ­
nieku integrācija.
Saskaņā ar EPMF lēmumu kā mērķgrupas ir definē ­
tas gan privātpersonas, jo īpaši no neaizsargātām 
grupām, gan mikrouzņēmumi.
Strādājot ar nebanku mikrofinansēšanas iestādēm, 
ja tādas eksistē attiecīgajā tirgū, tiek nodrošināta to 
mikroaizņēmēju laba sasniegtspēja, kuri ir neiz ­
devīgā situācijā attiecībā uz parasto kredītu tirgu. 
Nebanku MFI darījumdarbības modelis ir balstīts 
uz esošo situāciju, kurā neaizsargātas personas ir 
neizdevīgā situācijā attiecībā uz piekļuvi parastajam 
kredītu tirgum, jo parastās bankas uzskata to apkal ­
pošanu par dārgāku un/vai riskantāku.
58
Komisija uzskata, ka būtu nesamērīgi apgrūtinoši 
sniegt šo informāciju salīdzinājumā ar gaidāmajiem 
rezultātiem. Tai jo īpaši būtu nepieciešams noda ­
līt dotācijas vai finanšu instrumenta pārvaldības 
izmaksas, ko sedz vadošā iestāde. Turklāt būtu 
sarežģīti salīdzināt izmaksas un maksas starp ESF 
dotācijām un finanšu instrumentiem (piemēram, 
ESF finanšu instrumentu izmaksas ietvar maksas par 
banku pakalpojumiem, bet neietver vadošo iestāžu 
un starpniecības iestāžu izmaksas);37
Attiecībā uz sviras rādītāja mērķlielumu Komisija 
vēlas uzsvērt, ka tas, ka daži darījumi nesasniedz 
paredzēto sviras efektu, nav darbības rezultātu 
problēma, bet pieņemama darījumdarbības rea ­
litāte nepilnīgam mikrofinansējuma tirgum un 
mehānismam, kas cenšas sasniegt ne tikai labākos 
starpniekus, bet arī jaunizveidotos, kā arī tos, kas 
pievēršas visneaizsargātākajām grupām. Lai mak ­
simāli palielinātu pieejamā ES budžeta izlietojumu, 
galvojuma līgumos, kas nesasniedz sviras rādītāja 
mērķlielumu, EIF attiecīgi koriģē attiecīgās mak ­
simālās summas un atkārtoti izmanto atbrīvotās 
maksimālās summas jauniem darījumiem. Turklāt 
starpnieku pienākums ir maksāt saistību maksu par 
saskaņoto portfeļa apjomu nesasniegšanu.
Kopīga atbilde uz 41.–44. punktu
ESF uzraudzība tiek veikta prioritāro virzienu 
līmenī, nevis projektu līmenī. Izlaides un rezultātu 
rādītāji tika formulēti prioritāro virzienu līmenī 
saskaņā ar tā mērķiem. Uzlabojums tiks panākts ar 
2014.–2020. gada plānošanas periodu, jo izlaides un 
rezultātu rādītāji tiek noteikti ieguldījumu priori ­
tātes līmenī, atspoguļojot attiecīgās ieguldījumu 
prioritātes konkrētos mērķus.
Ziņojumu sniegšanu par izdzīvotības rādītāju nevar 
gaidīt, jo tā nav regulas prasība.
Turklāt Komisija neuzskata izdzīvotības rādītāju par 
svarīgu kritēriju, lai novērtētu mikrofinansēšanas 
instrumenta panākumus. Piemēram, ja bezdarb ­
nieks centās izveidot savu uzņēmumu un pēc tam 
piedzīvoja neveiksmi, viņš tomēr ieguva darba 
pieredzi un vadības prasmes, pateicoties kurām viņš 
vēlāk varēja atrast darbu. Tāpēc intervences rezul ­
tāts jāuzskata par pozitīvu.
Atbalstīto mikrouzņēmēju izdzīvotības rādītāju 
varētu, piemēram, noteikt ar galasaņēmēja darba 
tirgus situācijas novērtējumu kādu laiku pēc pasā ­
kuma pabeigšanas.
Komisijas atbilde 33
Secinājumi un ieteikumi
Kopīga atbilde uz 64. un 65. punktu
Komisija uzskata, ka būtu nesamērīgi apgrūtinoši 
vākt šo informāciju. Turklāt būtu sarežģīti salīdzināt 
izmaksas un maksas starp ESF dotācijām un finanšu 
instrumentiem.
Turklāt administratīvajām izmaksām nevajadzētu 
būt galvenajam faktoram vispiemērotākā finansēša ­
nas mehānisma izvēlē.
67
Skatīt Komisijas atbildi uz 21., 22. un 27. punktu.
68
EPMF darbojas kā izmēģinājuma iniciatīva kopš 
2010. gada. Papildu budžeta līdzekļi ir piešķirti tās 
turpmākajai programmai EaSI  ietvaros.
1. ieteikums
Komisija pieņem ieteikumu.
2014.–2020. gada plānošanas periodā tiesiskais 
regulējums nodrošinās, ka katrs finanšu instru ­
ments ir “balstīts uz ex ante  novērtējumu”, kurā ir 
apzinātas tirgus nepilnības vai neoptimālas ieguldī ­
jumu situācijas un ieguldījumu vajadzības. Ex ante  
novērtējuma prasības ir paredzētas arī iepriekšējam 
plānošanas periodam izveidoto finanšu instrumentu 
turpināšanai.
Apstiprinot darbības programmas, Komisija ir 
nodrošinājusi saskaņošanu ar stratēgiskām prio ­
ritātēm, ex ante  nosacījumu noteikšanu/izpildi 
un pamatojuma novērtēšanu ierosinātā atbalsta 
veidam.59
Mikrokredīta pasākumu pārvaldības izmaksas pēc 
definīcijas ir augstākas nekā parastai kreditēšanai 
sakarā ar īpašo mērķgrupu, nelielo summu un mik ­
rofinansēšanas iestāžu izsniegto aizdevumu lielo 
skaitu.
62
Dalītajā pārvaldībā un saskaņā ar subsidiaritātes 
principu valsts iestāžu pienākums ir nodrošināt, lai 
atsevišķas darbības tiktu īstenotas saskaņā ar pie ­
mērojamiem juridiskajiem noteikumiem.
Kopš 2011. gada dalībvalstu pienākums ikgadējā 
īstenošanas ziņojumā ir sniegt datus par pārvaldī ­
bas izmaksām un maksām saistībā ar finanšu instru ­
mentu īstenošanu.
Šie dati ir pieejami iestādēm un sabiedrībai “Vadošo 
iestāžu sniegtajā datu kopsavilkumā par finansēša ­
nas vadības instrumentu finansēšanā un īstenošanā 
panākto progresu”, kas katru gadu tiek publicēts 
decembrī.
Jāuzsver arī, ka fondu pārvaldnieks tiek izraudzīts 
publiskā iepirkuma procedūrā, bet pārvaldības 
izmaksu un maksu līmeni nosaka tirgus.
Attiecībā uz izmaksu aprēķināšanu, kā tas bija 
2007.–2013. gada plānošanas periodā, 2014.–
2020. gada tiesiskajā regulējumā ietverta pārval ­
dības izmaksu un maksu ierobežojums. Turklāt 
darbības rezultātu komponents tagad ir šo maksu 
obligāts elements2.
Komisija Deleģētajā regulā Nr. 480/2014 noteica 
kritērijus, lai noteiktu finanšu instrumentu izmaksas 
un maksas, pamatojoties uz darbības rezultātiem, 
un noteica robežvērtības pārvaldības izmaksām un 
maksām, pamatojoties uz labu tirgus praksi.
2 Skatīt Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 5. punktu.
Komisijas atbilde 34
Kopēja atbilde uz 71. un 72. punktu
Attiecībā uz ESF finanšu instrumentiem kopš 
2011. gada dalībvalstu pienākums ikgadējā īsteno­
šanas ziņojumā ir sniegt datus par pārvaldības 
izmaksām un maksām saistībā ar finanšu instru ­
mentu īstenošanu.
2014.–2020. gada plānošanas periodam Komisija 
Deleģētajā regulā Nr. 480/2014 noteica kritērijus, lai 
noteiktu finanšu instrumentu izmaksas un maksas, 
pamatojoties uz darbības rezultātiem, un noteica 
robežvērtības pārvaldības izmaksām un maksām, 
pamatojoties uz labu tirgus praksi.
4. ieteikums
Komisija nepieņem šo ieteikumu.
No vienas puses, Komisija uzskata, ka analīzei būs 
nepieciešams nodalīt dotācijas vai finanšu ins ­
trumenta pārvaldības izmaksas, ko sedz vadošā 
iestāde. Turklāt būs sarežģīti salīdzināt izmaksas un 
maksas starp ESF dotācijām un finanšu instrumen ­
tiem un starp ESF un EPMF finanšu instrumentiem 
(piemēram, ESF finanšu instrumentu izmaksas ietver 
maksas par banku pakalpojumiem, bet neietver 
vadošo iestāžu un starpniecības iestāžu izmak ­
sas); arī EPMF un ESF finanšu instrumentu izmaksu 
struktūras ir atšķirīgas, jo nav iesaistītas vadošās 
iestādes).
No otras puses, analīze var nesasniegt mērķi izman ­
tot labo praksi jaunajam plānošanas periodam, jo 
tiesiskajā regulējumā ir paredzēti jauni noteikumi 
par pārvaldības izmaksām un maksām, kas ir atka ­
rīgas no rezultātiem un ietver robežvērtības (skatīt 
Deleģēto regulu Nr. 480/2014).Komisija apņemas arī sniegt konsultācijas par 
ex ante  novērtējumu un sniegt norādījumus par 
finanšu instrumentu īstenošanu.
Tā jau ir sniegusi norādījumus un praktisku meto ­
diku par obligātā ex ante  novērtējuma sagatavošanu 
jaunajam plānošanas periodam.
2. ieteikums
Komisija pieņem šo ieteikumu, kas jau ir aplūkots 
jaunajā ESF tiesiskajā regulējumā, kurā pieprasīti ex 
ante  novērtējumi finanšu instrumentiem.
69
Nešķiet, ka EPMF cieš no nepietiekamas vai neuzti ­
camas informācijas par darbības rezultātiem.
2014.–2020. gada plānošanas periodā Komisija 
atzīmē, ka papildus izdzīvotības rādītājam tādi ESF 
specifiski rādītāji kā atbalstīto mikrouzņēmumu 
skaits un dalībnieku nodarbinātības statuss sākumā 
un beigās arī palīdz novērtēt mikrouzņēmējiem 
sniegtā ESF atbalsta efektivitāti.
3. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Jaunais tiesiskais regulējums ļaus noteikt mikro ­
finansējuma instrumenta svarīgākās mērķgrupas 
katram konkrētajam tirgum. Tas jāpanāk ar ex ante  
novērtējumiem.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Mikrouzņēmēji visā Eiropas Savienībā saskaras ar 
problēmām piekļuvē tradicionālajam kredītu tirgum. Lai šo 
situāciju uzlabotu, ES sniedz atbalstu ar dotāciju un finanšu 
instrumentu starpniecību.
Šajā ziņojumā Palāta novērtēja, vai ES  finansiālā atbalsta 
plānošanā un izstrādē bija risinātas mikrouzņēmēju faktiskās 
vajadzības un vai bija ieviestas noturīgas rezultātu ziņošanas 
sistēmas. Turklāt Palāta pārbaudīja, vai ir pieejama 
pietiekama informācija par mikrouzņēmēju atbalstam 
izmantoto dažādo ES  finansēšanas mehānismu īstenošanas 
izmaksām.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA