Kā jau iepriekš ziņots, vienīgais trūkums kopumā ļoti veiksmīgajā ESAO Vienošanās vēsturē ir tas, ka dažus no lielajiem jaunajiem dalībniekiem (īpaši Ķīnu), kas eksporta kredītu jomā parādījušies pēdējos gados, nav bijis iespējams pārliecināt kļūt arī par Vienošanās dalībniekiem.

Šis ziņojums attiecas uz laikposmu no 2015. gada jūlija līdz 2016. gada augustam.

Pārskata periodā SDG ir noturējusi šādas oficiālas sanāksmes: 9. oficiālā sanāksme – 2015. gada oktobrī Vašingtonā, 10. oficiālā sanāksme – 2016. gada februārī Pekinā un 11. oficiālā sanāksme – 2016. gada jūlijā Berlīnē.

Ar 9. oficiālo sanāksmi Vašingtonā (no 2015. gada 14. līdz 16. oktobrim) pēc sarunu sākotnējā posma, kurā sarunas bija vairāk skaidrojošas un attiecās tikai uz eksporta kredītiem divās konkrētās nozarēs (medicīnas aprīkojums un kuģi), tika uzsāktas sarunas par horizontāliem, vispārīgiem noteikumiem, kas piemērojami visiem eksporta kredītu darījumiem. Kopš tā laika sarunas par medicīnas aprīkojumu (kuras de facto jau iepriekš uzskatītas par sagatavošanos horizontālo noteikumu sarunām) ir pakāpeniski noslēgtas, bet diskusijas par kuģu nozari turpinās.

Sarunas par horizontālajiem noteikumiem – gan Vašingtonā, gan 10. oficiālajā sanāksmē (Pekinā no 2016. gada 23. līdz 25. februārim) – nav noritējušas bez grūtībām, jo jautājumā par to, kā vislabāk definēt vispārējos noteikumus attiecībā uz turpmāko horizontālo disciplīnu kopuma “darbības jomu” un “mērķi”, pastāv ievērojamas viedokļu atšķirības. Arī ESAO Vienošanās dalībnieku lokā nav bijis iespējams izveidot šiem terminiem nevainojamas teorētiskās definīcijas, bet gadu gaitā starp tās dalībniekiem izveidojusies laba praktiskā izpratne. Turpmāko SDG disciplīnu līmenī būs svarīgi arī izveidot skaidru izpratni par to, kādi darījumi un kādas finanšu struktūras jāietver, jo īpaši tādēļ, ka SDG procesa dalībniekiem ir daudz plašāka mēroga institucionālo tradīciju un uzņēmējdarbības kultūras dažādība.

Vēl viena liela, jau nozares sarunu sākumposmā pamanīta problēma, kura kļūst vēl būtiskāka horizontālo sarunu, kas ir sarežģītākas un detalizētākas, posmā, ir oficiālo sanāksmju savstarpējās nekonsekvences priekšsēdētāju pastāvīgās rotācijas dēļ: ASV, organizējot Vašingtonas sanāksmi, dedzīgi vēlējās nekavējoties sākt sarunas par horizontālo tekstu, turpretim Ķīnas delegācija, rīkojot nākamo sanāksmi, tās darba kārtību gandrīz pilnībā koncentrēja uz tādu jautājumu izklāstu, kas, viņuprāt, uzskatāmi par vispārējas nozīmes transversālām problēmām.

Organizējot 11. oficiālo sanāksmi (Berlīnē no 2016. gada 6. līdz 8. jūlijam), ES izvēlējās pieeju, kuras pamatā ir horizontālā teksta “stūrakmeņi”, apzināti izvēloties mazāk strīdīgus jautājumus (piemēram, maksimālie atmaksas termiņi, maksimālais oficiālais atbalsts, attieksme pret vietējām izmaksām un atmaksas profili). Tas ļāva diezgan konstruktīvi atsākt diskusijas par horizontālo tekstu. Pamatojoties uz gadījumu izpēti, jāsecina, ka diezgan auglīgas bijušas arī paralēlās diskusijas par dažādu SDG locekļu pašreizējo praksi eksporta kredītu jomā. Turklāt bija iespējams veikt pārredzamības izmēģinājumu, kurā apkopoja informāciju par atsevišķo SDG locekļu attiecīgajām eksporta kredītu sistēmām. Attiecībā uz sanāksmes loģistiku Eiropas Komisija (kas vadīja sanāksmi Eiropas Savienības vārdā) bija pieņēmusi Vācijas iestāžu dāsno piedāvājumu rīkot sanāksmi Berlīnē, Federālās Ekonomikas ministrijas telpās. Tā kā visas ES rīkotās SDG sanāksmes līdz šim bija notikušas Briselē, šī jaunā pieeja bija laba izdevība demonstrēt Eiropas Savienības daudzveidību.

Attiecībā uz kuģu nozari SDG visās trijās minētajās sanāksmēs ir bijušas samērā konstruktīvas diskusijas. Īpaši labs progress panākts sarunās par noteiktiem nozarei raksturīgiem aspektiem (kuģu kategorijas, uz kurām attiecas jaunie kuģu nozares noteikumi). Tomēr jāpatur prātā arī tas, ka tikai daļai no SDG locekļiem ir aktīva interese par kuģu nozari. Bez tam attiecībā uz finanšu nosacījumiem to pareizajā izpratnē acīmredzami piesardzīgāk būs vispirms prioritāri vienoties par tiem vienoties horizontālajos noteikumos un pēc tam izlemt, kādas atkāpes no vispārīgiem noteikumiem būtu atbilstīgas kuģu nozarei.

Paralēli teksta apspriešanai pagājušajā gadā pieliktas ievērojamas pūles, lai panāktu SDG institucionālo struktūru efektivitātes pieaugumu: ES, ASV un daudzas citas delegācijas ir sen uzskatījušas, ka pastāvīgas vadošās amatpersonas izvirzīšana (piemēram, priekšsēdētājs vai ģenerālsekretārs) sevišķi sekmētu to, ka SDG delegāciju vidū tiek rasta vienprātība, un nodrošinātu tekstu izstrādes darbā nepieciešamo tehnisko saskaņotību, kā arī panāktu darbību nepārtrauktību laika posmos starp oficiālajām sanāksmēm. Ķīna pret šādu priekšlikumu sākotnēji reaģēja ar ārkārtēju nepatiku un apgalvoja, ka SDG pastāvīga vieta būtu svarīgāks jautājums. Šī ziņojuma izstrādes laikā turpinājās intensīvas sarunas par to, lai rastu visiem pieņemamu kompromisu (visticamāk, pamatojoties uz risinājumu kopumu, kas ietver abus aspektus). Mērķis joprojām ir spēt līdz SDG 12. sanāksmei, ko 2016. gada decembrī paredzēts rīkot Brazīlijā, panākt vienošanos par efektīvākām SDG institucionālajām struktūrām.

Vispārīgi runājot, šajā pārskata periodā SDG ir notikusi zināma virzība. Šajā procesā vēl arvien pastāvīgi vajadzīgas iniciatīvas, jo īpaši, no ASV, ES un citiem ESAO dalībniekiem, lai gan pakāpeniski arvien vairāk tiek iesaistīti arī citi SDG locekļi. Ķīna joprojām bieži pauž rezervētu attieksmi, un progresu panākt nav viegli . Obligāti jāturpina regulāri atbalstīt šo SDG jautājumu, iesniedzot to izskatīšanai atbilstīgās divpusējās sanāksmēs un daudzpusējos kanālos (G7, G20 u. c.).

4. Norises ESAO pārskata periodā.