LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 12.07.2004 
COM(2004) 473 gal īgā redakcija 
2004/0146 (COD)   
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par Kopienas gaisa satiksmes dispe čera licenci 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. I EVADS  
Eiropas gaisa telpa joproj ām ir viena no p ārslogotākajām satiksmes vid ēm pasaulē. Augstākā 
līmeņa grupa jaut ājumā par vienoto Eiropas gaisa telpu /Single European Sky/ par galveno 
šķērsli ceļā uz būtisku progresu šaj ā nozarē atzina gaisa p ārvaldības sistēmas sadrumstalot ību 
nacionālajos likumos, proced ūrās, tirgū un snieguma l īmeņos. Pakete par vienoto Eiropas 
gaisa telpu skar š īs dažādās fragment ācijas formas virkn ē iniciatīvu: gaisa navig ācijas 
pakalpojumu sniedz ēju sertifik ācija, funkcion ālu gaisa telpas bloku izve idošana, gaisa telpas 
klasifikācijas saska ņošana, iek ārtu sadarbsp ēja utt. Ar ī Kopienas gaisa satiksmes dispe čera 
licence dara to pašu ar Kopienas likumu izveidošanas starpniec ību, kas virz īs uz augst āku 
kompetences l īmeni un b ūs salīdzināmāks Eiropas l īmenī. Jo svarīgāk tas ir tādēļ, ka gaisa 
satiksmes p ārvaldība ir darbietilp īga nozare ar aptuveni  6 biljonu eiro apm ērā vērtējamu tirgu. 
Apmēram 60 % gaisa navig ācijas izmaksu ir attiecin āmas uz person ālu.  
2001. gad ā Eiropas (15 dal ībvalstis) gaisa satiksmes p ārvaldības nozar ē kopējais darbasp ēks 
bija aptuveni 33 000, k ādi 35 % vai aptuveni 13 500 no t ā – gaisa satiksmes dispe čeri. Gaisa 
satiksmes dispe čera profesija ie ņem galveno vietu droš ības ķēdē. Direktīva attieksies uz 
visiem šiem gaisa satiksmes dispe čeriem kop ā ar militārajiem dispe čeriem, kas iesaist īti gaisa 
satiksmes kontroles nodrošin āšanā vispārējā gaisa satiksm ē. 
2. P AKETES PAR VIENOTO EIROPAS GAISA TELPU ELEMENTS  
Četru regulu, kas veido paketi par vienoto Eiropas gaisa telpu, pie ņemšana pašos pamatos 
pārvērtīs gaisa satiksmes p ārvaldības ainu. Šis papild u priekšlikums attiec ībā uz Kopienas 
gaisa satiksmes dispe čera licenci ir svar īgs vairāku iemeslu d ēļ. 
Licence veicina līdzsvaru  atšķirīgu vienot ās Eiropas gaisa telpas paketes elementu starp ā, 
nodrošinot ne tikai institucion ālo, ekonomisko vai tehnisko aspektu, bet ar ī sociālo aspektu 
risinājumu. 
Licence ir da ļa no plašākas drošības politikas,  kam ierādīta nozīmīga vieta paket ē: tā sniedz 
iespēju pārskatīt vai pastiprin āt gaisa satiksmes p ārvaldības drošības aspektus un ieviest 
augstus apm ācību sistēmas standartus.  
Likumdošana attiec ībā uz vienot ās Eiropas gaisa telpas sist ēmu noved īs pie funkcion ālu 
pārrobežu gaisa telpas bloku izveides. Gaisa navig ācijas pakalpojumu sniedz ēju 
konsolidācijas procesam b ūs nepieciešams elast īgāks darbasp ēka lietojums. Licence sekm ēs 
starptautiska darba organiz āciju.  
Priekšlikum ā apmācības tiks atzītas kā specifisks pakalpojums, t ādējādi priekšlikums veicin ās 
dažādu apmācību veidu kvalit ātes paaugstin āšanu. Sertific ēšanas process efekt īvi izveidos 
vienādlīmeņa atskaites b āzi apmācību pakalpojumiem. 
3. S AGATAVOŠANAS DARBS  
Lai sagatavotu šo likumdošanas iniciat īvu, Komisija uzs āka pētījumu, kas atspogu ļotu 
licencēšanas stāvokli daž ādās dalībvalstīs. Pētījums atkl āja, ka, neraugoties uz daudzajiem 
 
LV 3   LV starptautiskajiem noteikumiem, ko iz devusi SCAO vai Eir okontrole, ES dal ībvalstīs 
licencēšana joproj ām ir ļoti sadrumstalota. P ētījuma ieteikums bija t āds, ka Komisijas 
likumdošanai b ūtu jāaptver šādas jomas: 
– vecuma ierobežojumi, kategorijas apstiprin ājuma un strukt ūrvienības apstiprin ājuma 
derīgums jāparedz saist ībā ar licences sa ņemšanas un uztur ēšanas nosac ījumiem; 
– dispečeru kompetences p ārbaude, apm ācību process un pras ības attiec ībā uz pārbaudēm, 
ieskaitot valodas kvalifik āciju un nov ērtējumu, jāraksturo saist ībā ar kandid ātu apmācību 
un kompetences standartiem; 
– visam apr īkojumam j ābūt akreditētam, un instruktoru kvalifik ācijas pras ībām jābūt 
precizētām attiecībā pret apm ācību institūtu un apm ācību struktūrvienību atzīto; 
– apstākļi un apel ācijas process j āapraksta, ņemot vērā to kandid ātu tiesības, kuri neiztur 
pārbaudi, un to dispe čeru tiesības, kuri nesa ņem pozitīvu novērtējumu; 
– šķirtnei jābūt caurredzamai un skaidri un nep ārprotami noteiktai attiec ībā uz neatkar ību 
regulējošo iestāžu un pakalpojumu sniedz ēju starpā; 
– ļoti ieteicams ir apm ācību institūtu atzīšanas Eiropas standarts, ieskaitot caurredzamu un 
nepārtrauktu pašnov ērtējuma sistēmu; 
– lai gan Kopienas gaisa satiksmes dispe čera licences ieviešana ir v ēlama, direkt īvā rūpīgi 
jādiferencē, kas tiek reglament ēts ES līmenī un kas tiek atst āts izskatīšanai atseviš ķajās 
valstīs; 
– korekts soci ālais dialogs ir galvenais sekm ējošais elements drošu un efekt īvu gaisa 
satiksmes kontroles pakalpojumu nodrošin āšanā, un kā tādā ierosinātajā direktīvā ir 
jāiekļauj atsauce attiec ībā uz licenču atzīšanu no trešo valstu puses; 
– savstarpēja Kopienas licences va i kompetences sertifik āta atzīšana var b ūt efektīva tikai 
tādā gadījumā, ja licences apliecin ātās zināšanas ir vien āda līmeņa. 
4. D IREKTĪVAS SAGATAVOŠANA  
Gaisa satiksmes dispe čeru licenc ēšana ir sena trad īcija. SCAO noteikumi par licenc ēšanas 
segumu ietver sev ī prasības attiec ībā uz vecumu, zin āšanām, kategoriju, pieredzi, valod ām un 
medicīnisko atbilst ību. Eirokontrole ir pie ņēmusi savas Eirokontroles droš ības normat īvās 
prasības Nr. 5 (ESARR5) par gaisa satiksmes p ārvaldības person ālu līdz ar virkni pie ņemamu 
līdzekļu, kā ievērot ESARR5. Pras ības attiec ībā uz gaisa satiksmes dispe čeriem vajadz ēja 
ieviest līdz 2003. gada 10. novembrim. Š īs prasības ir adres ētas attiecīgajām varas iest ādēm, 
gaisa satiksmes pakalpojumu sniedz ējiem un fizisk ām person ām. Komisijas priekšlikums 
atbilstošas š ī ESARR pras ības iestrādā Kopienas ties ībās. 
ESARR5 atbalsta virkne Eirokontroles izstr ādātu materi ālu, lai tādējādi veicin ātu to 
ieviešanu, piem ēram, Eiropas rokasgr āmata person āla licenc ēšanā, kurā sniegta plaša 
informācija par kategorij ām un apstiprin āšanas kārtību; ar kop ēju pamata saturu, nodrošinot 
vienotu gaisa satiksmes dispe čeru licences un medic īnisko pras ību pamatojumu vis ā Eiropā. 
Šo materi ālu vērtība ir plaši atz īta visā Eiropā, un tie nodrošin ājuši būtiskus šī priekšlikuma 
elementus, de facto  bruģējot ceļu Kopienas licences ieviešanai. Ņemot vērā Kopienas 
 
LV 4   LV likumdošanas un ESARR5 savietojam ību, Eirokontroles izdotie dokumenti var turpin āt veikt 
savu uzdevumu efekt īvā Kopienas likumdošanas ieviešan ā. 
Sagatavojošais p ētījums atklāja, ka, neraugoties uz past āvošo starptautisko regul ēšanas darbu, 
nacionālās tradīcijas ir sp ēcīgas, uzrādot main īgu kvalit ātes līmeni un nodrošinot gr ūti 
salīdzināmu kompetences l īmeni. Saist ībā ar Kopienu š āda sadrumstalot ība vairs nav 
pieņemama, jo t ā var novest pie droš ības riska palielin āšanās Eiropas p ārslogotajā gaisa telp ā. 
Gaisa satiksmes dispe čeru licenču saskaņošana dos savu ieguld ījumu droš ībā, jo kompetences 
līmeņi būs saskaņoti kā iekšēji, tā arī pakalpojumu sniedz ēju starpā, sekmējot efektīvāku un 
drošāku saskarni to starp ā. Tas noved īs pie efekt īvākas darba tirgus organiz ācijas gaisa 
satiksmes dispe čeriem, palielin ās viņu pieejam ību un veicin ās funkcion ālu gaisa telpas bloku 
izveidi. Licence p ārvietošanās brīvību padarīs efektīvāku, likvid ējot pašreiz ējo rīcības brīvību, 
kādu dažas dal ībvalstis praktiz ē attiecībā uz savstarp ēju licenču atzīšanu. 
5. D IREKTĪVU PAMATOJOŠIE PRINCIPI  
Ņemot vērā faktu, ka liel ākajai daļai dalībvalstu jau ir likumdošana, kas da ļēji balstīta uz 
SCAO principiem, un ka t ās šobrīd ievieš vienot ās Eiropas gaisa telpas likumdošanu un 
ESARR5, ir ārkārtīgi svarīgi nodrošin āt pilnīgu saskaņu ar šo direkt īvu. 
5.1. Saska ņotība ar vienot ās Eiropas gaisa telpas paketi 
Tādā pašā veidā kā gaisa navig ācijas pakalpojumi ar ī apmācību nodrošin ājums jāpakļauj 
sertificēšanai. Tā kā ir radīts atseviš ķs apmācību tirgus, īpaša uzman ība tiks piev ērsta 
attiecīgai aizsardz ībai, lai izvair ītos no “apm ācību dempinga”. Divi galvenie instrumenti, ar 
kuru palīdzību izvairīties no šāda dempinga, ir kompeten ču saraksts, kas raksturo apm ācību 
procesa gala rezult ātu līmeni, un sertific ēšanas pras ības, kas j āievēro, lai kļūtu par Eiropas 
apmācību nodrošin ātāju. Tikai sertific ētiem apm ācību nodrošin ātājiem būs iespēja iesniegt 
kursu un apm ācību plānus valstu uzraudz ības iestādēm apstiprin āšanai. 
5.2. Saska ņotība ar past āvošajiem noteikumiem 
Vienotās Eiropas gaisa telpas likumdošana un jo īpaši Pakalpojumu sniegšanas regulas 4. 
pants paredz ESARR iestr ādi Kopienas ties ībās. Šī direktīva ir visu oblig āto prasību attiecībā 
uz gaisa satiksmes dispe čeriem transpon ējums, un t ā atbalsta dal ībvalstu jau veiktos 
pasākumus savos centienos ieviest ESARR5. T ā kā direktīva satur daudz vair āk elementu, kas 
ir būtiski droš ībā, tādus kā apmācību nodrošin ātāju sertific ēšana vai pien ākums veikt visas 
licencēšanas ķēdes auditu, tikai ESARR5 ieviešana vien nav pietiekama, lai šo direkt īvu 
īstenotu. No otras puses, ņemot vērā, ka šīs direktīvas un ESARR5 starp ā nav 
nesavietojam ības, dalībvalstis var izv ēlēties Eirokontroles izdotos dokumentus k ā šīs 
direktīvas ieviešanas instrumentus. 
5.3. Sal īdzinājums ar cit ām Kopienas licenc ēm 
Direktīva pārsniedz past āvošās licences civilaj ā aviācijā pilotiem (91/670/EEK), kas ir 
direktīva par savstarp ēju nacion ālo diplomu atz īšanu. To iesp ējams drīzāk salīdzināt ar 
licencēm kuģniecības un dzelzce ļa sektorā (priekšlikums ietverts  KOM(2004)142), ar ko 
noteikumi attiec ībā uz kompetenc ēm ir noteikti Eiropas l īmenī un nav atst āti dalībvalstu zi ņā. 
Jūrnieku licences (01/25/EK) ievieš darb ībā Starptautisk ā Kuģniecības organiz āciju 
konvencija par j ūrnieku apm ācības, sertifik ācijas un uzraudz ības standartiem. Atš ķirība šajā 
 
LV 5   LV direktīvā ir tāda, ka arī jūrnieku licence nosaka Kopienas j ūrnieku nodarbin ātības sekmēšanu, 
nosakot apm ācību standartus visam Kopienas ost ās iebraucošajam ku ģu personālam. Skaidrs, 
ka šīs direktīvas gaisa satiksmes dispe čeriem pilnvaras p ārsniedz Kopienas robežas.  
6. D IREKTĪVAS UZB ŪVE UN SATURS  
Direktīvas mērķis ir izvirz īt noteikumus attiec ībā uz visiem licenc ēšanas ķēdes elementiem.  
1. pants  
Šis pants nosaka direkt īvas priekšlikuma uzdevumus un t ās jomu.  
2. pants  
Šajā pantā definēti direktīvā lietotie termini.  
3. pants  
Šis pants veido institucion ālo sistēmu, kas noteikta vienot ās Eiropas gaisa telpas likumdošan ā, 
ko piemēro attiecībā uz apmācībām. Apmācības jāuzlūko kā pakalpojums, kas l īdzīgs gaisa 
navigācijas pakalpojumiem, ieskaitot p ārbaudes un apsekojumus. 
4. pants  
Šajā pantā noteikti licenc ēšanas shēmas pamatprincipi: darba tirgus izveidošana gaisa 
satiksmes kontroles darb ības jomā un licences pamata ra ksturlielumi, kas sev ī ietver gan 
licences īpašnieka kompetences, gan nacion ālās uzraudz ības iestādes piešķirto pilnvarojumu.  
5. un 6. pants  
Šajos pantos preciz ēti nosacījumi attiec ībā uz licences sa ņemšanu un uztur ēšanu.  
7. pants  
Šajā pantā atspoguļota kompeten ču saskaņošana, nosakot kategoriju un apstiprin ājumu 
struktūru, kas paredz to pakalpojumu veidu, ko gaisa satiksmes dispe čers ir kompetents 
sniegt.  
8. pants  
Šis pants ievieš jaun ākos SCAO I pielikuma groz ījumus par pras ībām attiecībā uz valodas 
prasmi.  
9. pants  
Šis pants attiecas uz nesen pie ņemtajām medic īniskajām prasībām, kādas noteikusi 
Eirokontrole.  
10. un 11. pants  
Šajos pantos preciz ēti nosacījumi, kā kļūt par sertific ētu apmācību nodrošin ātāju. Tiek 
nodrošināta pilnīga atbilstība citu gaisa navig ācijas pakalpojumu sertifik ācijai. 
 
LV 6   LV 12. pants  
Šajā pantā sniegtas turpm ākas garantijas attiec ībā uz augstu kompetences l īmeni, cita starp ā ar 
auditēšanas pras ības un eksaminatoru apstiprin ājuma sistēmas starpniec ību.  
13. pants  
Šajā pantā ir precizēts, kā jārealizē savstarpējā atzīšana, apstiprinot principus, ko iedibin ājušas 
Eiropas Tiesas precedenta ties ības. 
No 14. panta l īdz 18. pantam  
Šie panti satur standarta noteikumus attiec ībā uz komitejas proced ūras lietojumu, sodiem un 
direktīvas iekļaušanu nacion ālajā likumdošan ā.  
I pielikums  
Šajā pielikum ā sniegts apm ācību saturs, k ādas nepieciešamas, lai apg ūtu un uztur ētu spēkā 
kompetences. 
II pielikums  
Šajā pielikum ā precizētas prasības attiecībā uz valodas prasmi, kas p ārņemta no SCAO.  
III pielikums  
Šajā pielikum ā uzskaitīti sertific ēšanas krit ēriji, lai k ļūtu par apm ācību nodrošin ātāju, un 
norādīti nosacījumi, kādus nacion ālā uzraudzības iestāde var pievienot sertifik ātam. 
7. K ONSULT ĀCIJU FĀZE 
Pamatojoties uz p ētījuma ieteikumiem, tika sagatavots iekš ējs darba dokuments, veidots, 
balstoties uz SCAO, Eirokontroles un dal ībvalstu apkopot ās pieredzes. Darba dokuments tika 
plaši apspriests san āksmēs ar arodorganiz ācijām, darba dev ēju organiz ācijām, Eirokontroli un 
valstu administr ācijām. Dokument ā pienācīgi ņemti vērā visi konsult āciju fāzes laikā izteiktie 
piebildumi. 
8. D IREKTĪVAS EKONOMISK Ā UN FINANSI ĀLĀ IETEKME  
Direktīvas ietekme b ūs atšķirīga atbilstoši tiem apm ācību standartiem, kas jau šobr īd tiek 
piemēroti dažādās dalībvalstīs. 
Izmaksas valstu administr ācijām: 
Licences k ā tādas izdošana nav saist īta ar papildu izmaks ām, jo visās dalībvalstīs jau ir sava 
licenču sistēma. Atkar ībā no pašreiz ējā monitoringa un audita l īmeņa administr ācijām varētu 
būt nepieciešams darboties pastiprin āti, lai tiktu gal ā ar direkt īvā izvirzītajiem uzdevumiem 
saprātīgā laika period ā, piemēram, lai dotu apstiprin ājumu.  
Direktīva skaidri un nep ārprotami paredz ārpakalpojumu iesp ēju, piemēram, auditu iesp ējams 
deleģēt atzītām organiz ācijām.  
 
LV 7   LV Uzraudzības izmaksas var segt vai nu pakalpojumu sniedz ēji, kas pretend ē uz sertifik āciju un 
apstiprinājumu, vai ar ī tās var iekļaut apmaksas rež īma izmaksu b āzē. 
Izmaksas gaisa navig ācijas pakalpojumu sniedz ējiem: 
Arī šajā gadījumā izmaksas b ūs atkarīgas no pašreiz ējā apmācību sistēmas kvalit ātes līmeņa. 
Direktīva apmācību sistēmas gala rezult āta kvalitāti paceļ līdz tādam līmenim, k āds 
nepieciešams, lai iev ērotu prasības attiec ībā uz drošību, kādas izriet no Eiropas bl īvās un 
sarežģītās satiksmes sist ēmas. Tā kā sagatavošanas p ētījums ir uzr ādījis dažādu situāciju 
kompilāciju visā Eiropas Savien ībā, vienota izmaksu/pe ļņas analīze nav iesp ējama. Turkl āt ir 
grūti izdalīt šīs direktīvas izmaksas un t ās izmaksas, kas saist ītas ar citu Kopienas 
likumdošanu vai SCAO vai Eirokontroles pras ībām. Iespējams sniegt tikai virkni kvalitat īvo 
norāžu. 
Nosakot augstus s ākotnējās apmācības standartus un sniedzot vair āk garantiju neitr āliem un 
objektīviem eksamin ētājiem strukt ūrvienības apmācību laikā, struktūrvienību apmācību 
sekmju l īmenim b ūtu jāpaaugstin ās. Jāatceras, ka gaisa satiksmes dispe čera vispārējās 
apmācības izmaksas, ieskaitot algu, ir nov ērtētas starp € 150 000 un € 400 000. No min ētā 
jāsecina, ka neveiksmes apm ācību beigās ir visai d ārgas. 
Papildu komplekt ēšanas izmaksas augst āku strukt ūrvienībai izvirz ītu standartu d ēļ vai arī 
apmācību turpin ājuma dēļ ir ierobežotas, iev ērojot pien ācīgu funkciju decentraliz ēšanas 
piemērošanu, kad nacion ālās uzraudz ības iestādes ir vispiem ērotākās, lai spriestu par 
struktūrvienību funkcion ālajām vajadz ībām, apstiprinot apm ācību plānus vai kompeten ču 
shēmas. 
Dažādu licencēšanas ķēdes elementu pl ānveida pārbaužu izmaksas var nedaudz palielin āties, 
daļēji tādēļ, ka audita nol ūkā tiek veikta uzskaite. Ar ī šajā gadījumā šīs direktīvas specifiski 
ierosinātās izmaksas j āizvērtē salīdzinājumā ar tām izmaks ām, kas izriet no cit ām prasībām, 
piemēram, kvalit ātes un droš ības pārvaldības sistēmu prasībām.  
Saskaņotas kompetences palielin ās drošību un veicin ās efektīvāku darba organiz āciju, 
ieskaitot funkcion ālu gaisa telpas bloku izveidi. 
Secinājumi: 
Kopumā iespējamo izmaksu pieaugumu īsā laikā jākompensē ar izmaksu aiztaup ījumu, 
ilglaicīgi izmantojot darbasp ēku racion ālāk. Visbeidzot, ta ču ne mazsvar īgāk, – direkt īva 
palielinās lidojumus izmantojoš ās sabiedrības drošību. 
9. F INANSIĀLĀ IETEKME  
Šajā priekšlikum ā nav iekļauts finansi āls atzinums. 
Pastāvošā komiteja (Vienot ās gaisa telpas komiteja, kas izveidota saska ņā ar Sistēmas regulas 
5. pantu (2004/549/EK)) tiks izmantota l ēmumu pie ņemšanas proced ūrām, kādas nosaka šis 
priekšlikums.  
 
LV 8   LV 10. S ECINĀJUMI  
Tādējādi Komisija ierosina Eiropas Parlamentam un Padomei pie ņemt šeit ietverto 
priekšlikumu direkt īvai.  
 
LV 9   LV 2004/0146 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA un PADOMES DIREKT ĪVA 
par Kopienas gaisa satiksmes dispe čera licenci 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,1 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu,2 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,3 
rīkojoties saska ņā ar Līguma 251. pant ā noteikto proced ūru,4 
tā kā: 
(1) Lai izveidotu vienoto Eiropas gaisa telpu, vajadz īga detaliz ētākas likumdošanas 
izveide, it īpaši attiec ībā uz pasākumiem, kas saist īti ar gaisa satiksmes dispe čeru 
licencēšanu, lai uzlabotu vi ņu pieejam ību un veicin ātu savstarp ēju licenču atzīšanu, kā 
paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 200 4. gada 10. marta Regulas Nr. (EK) 
550/2004 5. pant ā par gaisa navig ācijas pakalpojumu sniegšanu vienot ā Eiropas gaisa 
telpā (pakalpojumu sniegšanas regula) 5. 
(2) Šādas Kopienas licences ieviešana ir l īdzeklis, k ā atzīt to specifisko noz īmi, kāda ir 
gaisa satiksmes dispe čeriem, lai īstenotu drošu gaisa satiksmes kontroli. Kopienas 
kompeten ču standartu noteikšana samazin ās arī sadrumstalot ību šajā jomā, padarot 
darba organiz āciju arvien pieaugoš ās reģionālās sadarb ības gaisa navig ācijas 
pakalpojumu sniedz ēju starpā sistēmas ietvaros. T ādēļ šī direktīva ir būtiska vienot ās 
Eiropas gaisa telpas  likumdošanas sast āvdaļa. 
(3) Direkt īva ir vispiem ērotākais instruments, k ā noteikt standartus attiec ībā uz 
kompetenc ēm, kas savuk ārt dalībvalstu zi ņā atstāj lēmumu pie ņemšanu par veidiem, 
kā kopīgi noteiktos standartus īstenot. 
                                                 
1 OV 
2 OV 
3 OV 
4 OV 
5 OV L  96, 31.03.2004., 10. lpp. 
 
LV 10   LV (4) Šī direktīva balstās uz past āvošajiem starptautiskajiem st andartiem. Starptautisk ās 
aviācijas organiz ācija (SCAO) ir pie ņēmusi noteikumus attiec ībā uz gaisa satiksmes 
dispečeru licenc ēšanu, ieskaitot pras ības attiec ībā uz valodas prasmi. Eiropas 
Aeronavig ācijas droš ības organiz ācija (Eirokontrole), kas izveidota saska ņā ar 1960. 
gada 13. decembra Starptau tisko konvenciju attiec ībā uz sadarb ību aeronavig ācijas 
drošības jomā, ir pieņēmusi Eirokontroles droš ības normat īvās prasības. Saska ņā ar 
Regulas (EK) Nr. 550/2004 4. pantu š ī direktīva iestrādā Eirokontroles droš ības 
normatīvajās prasībās Nr. 5 konkr ētas prasības attiec ībā uz gaisa satiksmes 
dispečeriem. 
(5) Kopienas gaisa satiksmes īpašie raksturlielumi prasa efekt īvu Kopienas kompetences 
standartu piem ērošanu attiec ībā uz gaisa satiksmes dispe čeriem, kurus nodarbina 
vispārējā gaisa satiksm ē iesaistītie gaisa navig ācijas pakalpojumu sniedz ēji. 
(6) Gad ījumos, kad dal ībvalstis veic pas ākumus, lai nodrošin ātu Kopienas pras ību 
ievērošanu, iest ādēm, kas veic atbilst ības uzraudz ību un pārbaudi jābūt pietiekami 
neatkarīgām no apm ācību nodrošin ātājiem. Iest ādēm jāspēj veikt savus uzdevumus 
efektīvi. 
(7) Gaisa navig ācijas pakalpojumu sniegšana prasa augsti prasm īgu person ālu, kura 
kompetences iesp ējams apliecin āt ar vairākiem līdzekļiem. Gaisa satiksmes kontrol ē 
atbilstošs l īdzeklis ir Kopienas licence, kas j āuzlūko kā sava veida diploms, piederošs 
gaisa satiksmes dispe čeram person īgi. Licenc ē minētā kategorija nor āda gaisa 
satiksmes pakalpojumu veidu, k ādu gaisa satiksmes dispe čers ir kompetents sniegt. 
Tajā pašā laikā licencē ietvertie apstiprin ājumi atspogu ļo gan dispe čera specifisk ās 
kompetences, gan uzraudz ības iestāžu pilnvarojumu sniegt pakalpojumus k ādā 
noteiktā sektorā vai sektoru grup ā. Šī iemesla d ēļ iestādēm jāspēj izvērtēt gaisa 
satiksmes dispe čeru kompetences, izsniedzot li cences vai pagarinot apstiprin ājumu 
derīguma termi ņu; iestādēm jāvar arī atcelt licenci, atsaucot licences apstiprin ājumus 
gadījumā, ja kompetence tiek apšaub īta. Cenšoties sekm ēt taisnīguma kult ūru, 
direktīva neveido autom ātisku saikni starp negad ījumu un licences atcelšanu. Licences 
atsaukšana uzskat āma par pēdējo līdzekli ārkārtējos gadījumos, kam nav saist ības ar 
apšaubāmu kompetenci. 
(8) Lai veicin ātu dalībvalstu uztic ēšanos citas dal ībvalsts licenc ēšanas sist ēmai, Kopienas 
noteikumi attiec ībā uz licences sa ņemšanu un uztur ēšanu ir oblig āti. Šī iemesla d ēļ ir 
svarīgi saskaņot uzņemšanas nosac ījumus gaisa satiksmes dispe čera profesij ā. Tas 
savukārt novedīs pie licen ču atzīšanas visā Kopienā, tādējādi palielinot p ārvietošanās 
brīvību un uzlabojot gaisa satiksmes dispe čeru pieejam ību. 
(9) Lai kompetences vis ā Kopienā būtu salīdzināmas, tās nepieciešams struktur ēt skaidrā 
un nepārprotamā, un vispārēji pieņemtā veidā. Tas palīdzēs garantēt drošību ne tikai 
viena gaisa navig ācijas pakalpojumu sniedz ēja kontrol ētajā gaisa telp ā, bet īpaši 
saskarpunkt ā starp daž ādiem pakalpojumu sniedz ējiem. 
(10) Sākotnējās apmācības uzdevumi ir aprakst īti vadlīniju materi ālā, kas izveidots p ēc 
Eirokontroles dal ībnieku piepras ījuma, un tiek uzskat īti par atbilstošiem standartiem. 
Attiecībā uz strukt ūrvienību apmācību vispārēji pieņemtu standartu tr ūkumu 
nepieciešams likvid ēt, ieviešot virkni pas ākumu, ieskaitot eksamin ētāju 
apstiprinājumu, kam j āgarantē augsti kompetences standarti. Jo svar īgāk tas ir tādēļ, ka 
struktūrvienību apmācība ir ļoti dārga un ļoti būtiska droš ības uzturēšanā. 
 
LV 11   LV (11) Daudzos negad ījumos un nelaimes gad ījumos komunik ācijai ir bijusi svar īga nozīme. 
Tādēļ SCAO ir pie ņēmusi pras ības attiec ībā uz valodu prasmi. Š ī direktīva ir līdzeklis, 
kā īstenot šos starptautiski pie ņemtos standartus. 
(12) Pēc Eirokontroles dal ībvalstu piepras ījuma ir noteiktas medic īniskās prasības, kas tiek 
uzskatītas par pien ācīgu atbilstības līdzekli. 
(13) Apm ācību nodrošin ājuma sertific ēšana ir uzskat āma par vienu no droš ībā 
svarīgākajiem balstiem, kas veicina apm ācību kvalitāti. Apmācības ir uzl ūkojamas k ā 
pakalpojums, l īdzīgi gaisa navig ācijas pakalpojumiem, kas ar ī ir pak ļautas 
sertificēšanas procesam. Šai direkt īvai jādod iesp ēju sertific ēt apmācības pēc 
apmācību veida, p ēc apmācību pakalpojumu kopuma vai p ēc apmācību un gaisa 
navigācijas pakalpojumu kopuma, nezaud ējot uzman ību, kas v ērsta uz noteiktiem 
apmācību raksturlielumiem. Atbilstoši j āattiecas ar ī pret apm ācību institūtiem, kas 
sagatavo milit āru licenču piešķiršanu, lai p ēc iespējas pilnīgāk aptvertu ar ī militārās 
gaisa satiksmes dispe čerus. 
(14) Šī direktīva apstiprina senu Eiropas Ti esas jurisprudenci savstarp ējās diplomu 
atzīšanas un darba ņēmēju pārvietošanās brīvības jomā. Proporcionalit ātes princips, 
vienlīdzīga vērtējuma nepieciešam ība, pamatots attaisnojums kompens ācijas 
pasākumu piem ērošanai un atbilstošu apel ācijas proced ūru nodrošin āšana veido tos 
pamatprincipus, kurus nepieciešams piem ērot gaisa satiksmes p ārvaldības sektor ā 
daudz redzam ākā veidā. 
(15) Gaisa satiksmes dispe čera profesija ir pak ļauta tehnisk ām inovācijām, kas prasa 
regulāru savas kompetences atjaunin āšanu. Direkt īva pieļauj šādas adapt ācijas 
attiecībā uz tehnisko pilnveidi uz zin ātnisko progresu ar komitolo ģijas lietojuma 
starpniecību. 
(16) Šai direkt īvai var b ūt ietekme uz gaisa satiksmes dispe čeru ikdienas darba praksi. 
Pienācīgā veidā jāinformē sociālie partneri un ar vi ņiem jāapspriežas par visiem 
pasākumiem, kam ir noz īmīga sociālā ietekme.  Tādēļ ir jākonsultējas ar Sektori ālā 
dialoga komiteju, kas izveidota saska ņā ar Komisijas 1998. gada 20. maija L ēmumu 
1998/500/EK nozaru dialogu komiteju izveidi, lai veicin ātu sociālo partneru dialogu 
Eiropas līmenī6. 
(17) Dal ībvalstis nosaka likumus attiec ībā uz sodiem, kas piem ērojami saska ņā ar šo 
direktīvu pieņemto valsts noteikumu p ārkāpumu gad ījumā, un veic visus pas ākumus, 
kādi nepieciešami, lai nodrošin ātu šo likumu ieviešanu. Šiem sodiem j ābūt efektīviem, 
proporcion āliem un tiešiem. 
(18) Pas ākumi, kas nepieciešami š īs direktīvas ieviešanas nol ūkā, jāpieņem saska ņā ar 
Padomes 1999. gada 28. j ūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai 
piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas k ārtību7,  
                                                 
6 OV L 225, 12.08.1998., 27. lpp. 
7 OV L 184, 17.07.1999., 23. lpp. 
 
LV 12   LV IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKT ĪVU. 
1. pants 
Mērķis un piem ērošanas joma 
1. Š īs direktīvas mērķis ir paaugstin āt drošības standartus un uzlabot Kopienas gaisa 
satiksmes kontroles sist ēmas oper ācijas, izsniedzot Kopienas gaisa satiksmes 
dispečera licenci. 
Licence paredz gaisa satiksmes dispe čera profesijas apguves un izpildes 
nosacījumus. 
2. Š ī direktīva attiecas uz tiem, kuri pretend ē uz gaisa satiksmes dispe čera studenta 
licenci, un uz gaisa satiksmes dispe čeriem, kurus nodarbina gaisa navig ācijas 
pakalpojumu sniedz ēji, galvenok ārt piedāvājot savus pakalpojumus visp ārējās gaisa 
satiksmes jom ā. 
2. pants 
Definīcijas 
Šajā direktīvā tiek piem ērotas šādas definīcijas:  
1. “gaisa satiksmes dispe čers” nozīmē personu, kurai ir ties ības sniegt gaisa satiksmes 
kontroles pakalpojumus vai nu apm ācību uz vietas instruktora uzraudz ībā, vai arī 
patstāvīgi; 
2. “gaisa satiksmes kontroles pakalpojums” noz īmē pakalpojumu, kas tiek sniegts 
nolūkā novērst sadursmes gaisa satiksmes l īdzekļu starpā un manevr ēšanas zon ā 
gaisa satiksmes l īdzekļu un šķēršļu starpā, kā arī sekmējot un uzturot sak ārtotu gaisa 
satiksmes pl ūsmu; 
3. "gaisa navig ācijas pakalpojumu sniedz ēji" nozīmē jebkuru valsts vai priv ātu 
organizāciju, kas sniedz gaisa navig ācijas pakalpojumus visp ārējā gaisa satiksm ē; 
4. “licence” noz īmē sertifikātu, neatkar īgi no tā, ar kādu nosaukumu tas zin āms, ko 
izsniedz un apstiprina saska ņā ar šo direkt īvu un kas savam likum īgajam īpašniekam 
dod tiesības sniegt gaisa satiksmes kontrole s pakalpojumus atbilstoši taj ā minētajām 
privilēģijām; 
5. “kategorija” noz īmē pilnvarojumu, k āds norādīts licencē vai ar to saist īts un veido 
licences sast āvdaļu, nosakot īpašus nosac ījumus, privil ēģijas vai ierobežojumus, k ādi 
attiecināmi uz šādu licenci; licenc ē minētās kategorijas ir vismaz viena no turpm āk 
minētajām: 
a) lidlauka kontrole – vizu āli; 
b) lidlauka kontrole – ar instrumentiem; c) piek ļuves kontrole – proced ūras; 
 
LV 13   LV d) piek ļuves kontrole – nov ērošana; 
e) zonas kontrole – proced ūras; 
f) zonas kontrole – nov ērošana; 
6. “apstiprin ājums” noz īmē licencē norādīto pilnvarojumu, it īpaši: 
a) kategorijas apstiprin ājums, nor ādot īpašus nosac ījumus, privil ēģijas vai 
ierobežojumus, k ādi attiecin āmi uz konkr ēto kategoriju, 
b) strukt ūrvienības apstiprin ājums, nor ādot SCAO vietas noteikšanas indikatoru 
un sektorus, un/vai darba poste ņus, kuros licences īpašnieks ir kompetents str ādāt, 
c) valodas apstiprin ājums, nor ādot licences īpašnieka valodas prasmi, un 
d) instrukciju apstiprin ājums, nor ādot kompetenci sniegt instrukcijas apm ācībās 
uz vietas /darba viet ā/; 
tas var attiekties uz kategoriju  vai uz licenci, un veidos t ās sastāvdaļu; 
7. “SCAO vietas noteikšanas indikators” noz īmē četru burtu koda grupu, kas formul ēta 
saskaņā ar SCAO noteiktajiem likumiem SCAO rokasgr āmatā DOC 7910 un kas 
piešķirta aeronautiski noteiktas stacijas atrašan ās vietai; 
8. “sektors” noz īmē kontroles zonas da ļu un/vai lidojuma inform ācijas reģionu/augš ējo 
reģionu; 
9. “apm ācības” ir teor ētisko kursu, praktisko nodarb ību, ieskaitot simul āciju, un 
apmācības uz vietas kopumu, k āds nepieciešams, lai apg ūtu kompetences, kuru 
rezultātā panākt drošus un augstas kvalit ātes gaisa satiksmes kontroles 
pakalpojumus; šo kopumu veido: 
a) sākotnējā apmācība, kas nodrošina pamata apm ācību un apm ācību noteikt ā 
kategorijā un kuras rezult ātā tiek piešķirta studenta licence; 
b) strukt ūrvienību apmācība, ieskaitot p ārejas apm ācību, apmācību pirms darba 
un apmācību uz vietas, kuras rezult ātā tiek pieš ķirta gaisa satiksmes dispe čera 
licence; 
c) apm ācību turpināšana, kas uztur sp ēkā licences apstiprin ājumus; 
d) apm ācību uz vietas instruktoru apm ācība, kuras rezult ātā tiek pieš ķirts 
apmācību uz vietas instruktora apstiprin ājums; 
e) eksamin ētāju un/vai v ērtētāju apmācība; 
10. “apm ācību nodrošin ātājs” ir organiz ācija, ko sertific ējusi valsts uzraudz ības iestāde 
viena vai vair āku apmācību veidu nodrošin āšanai, kā noteikts šaj ā pantā, un kurai 
šajā nolūkā ir tiesības iesniegt apm ācību kursu, strukt ūrvienību apmācību plānus vai 
struktūrvienību kompetences sh ēmas apstiprin āšanai; 
 
LV 14   LV 11. “kompetences pras ības, kas noteiktas gaisa satiksmes dispe čeru apmācību vienota 
pamata satura un apm ācību mērķu vadlīnijās” ir mērķi, kādi jāsasniedz gaisa 
satiksmes dispe čeriem studentiem vi ņu pamata apm ācībās un kategoriju apm ācībās, 
kā aprakstīts Eirokontroles “Gaisa satiksmes dispe čeru apmācību vienota pamata 
satura un apm ācību mērķu vadlīnijās (1. fāze: pārskatīta), HRS/TSP-002-GUI-01, 
20.07.2001., otrais izdevums; un Eirokontro les “Gaisa satiksmes dispe čeru apmācību 
vienota pamata satura un apm ācību mērķu vadlīnijās (II f āze), 
HUM.ET1.ST05.1000-GUI-02, 20.07.2000., pirmais izdevums; 
12. “Pras ības attiec ībā uz gaisa satiksmes dispe čeru Eiropas 3. klases medic īnisko 
sertifikāciju” ir pras ības, kādas noteiktas Eirokontroles “Pras ībās attiecībā uz gaisa 
satiksmes dispe čeru Eiropas 3. klases medic īnisko sertifik āciju”, 
HUM.ET1.ST08.10000-STD-02, 31.01.2003., pirmais izdevums; 
13. “strukt ūrvienības kompetences sh ēma” ir apstiprin āta shēma, kurā norādīta metode, 
ar kādu struktūrvienība uztur savu licen ču īpašnieku kompetenci. 
3. pants 
Valstu uzraudz ības iestādes 
1. Dal ībvalstis iece ļ vai izveido instit ūciju vai instit ūcijas kā savu nacion ālo 
uzraudzības iestādi, lai uz ņemtos šādai iestādei saska ņā ar šo direkt īvu uzticētos 
uzdevumus. 
2. Valsts uzraudz ības iestādes ir neatkar īgas no apm ācību nodrošin ātājiem. Šī 
neatkarība tiek pan ākta, attiec īgi atdalot valsts uzraudz ības iestādes un š ādus 
apmācību nodrošin ātājus vismaz funkcion ālajā līmenī.  
Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts uzraudz ības iestādes savas pilnvaras īsteno 
objektīvi un caurredzami. 
3. Dal ībvalstis inform ē Komisiju par valsts uzraudz ības iestāžu nosaukumiem un 
adresēm, kā arī jebkādām izmaiņām tajās, un par pas ākumiem, k ādi veikti, lai 
nodrošinātu 2. panta iev ērošanu. 
4. pants 
Licencēšanas principi 
1. Dal ībvalstis nodrošina to, ka gaisa satiksmes  kontroles pakalpojumus sniedz tikai 
atbilstoši licenc ēti gaisa satiksmes dispe čeri. 
2. Licences pieš ķir visām person ām, kuras ir kompetentas str ādāt kā gaisa satiksmes 
dispečeri vai kā gaisa satiksmes dispe čeri studenti. 
3. Licences pieš ķiršanā jāievēro šādas inform ācijas iekļaušana: 
(a) viena vai vair ākas kategorijas gaisa satiksmes dispe čera studenta licenc ē un, 
(b) viena vai vair ākas kategorijas un apstiprin ājumi gaisa satiksmes dispe čera 
licencē. 
 
LV 15   LV 4. Licences pretendentiem j āsniedz apliecin ājums, ka vi ņi ir kompetenti str ādāt kā gaisa 
satiksmes dispe čeri vai kā gaisa satiksmes dispe čeri studenti. Šis apliecin ājums, kas 
atspoguļo viņu kompetenci, attiecas uz zin āšanām, pieredzi, prasm ēm un valodas 
prasmi. 
5. Licence paliek t ās personas īpašums, kurai licence ir pieš ķirta un kura to parakst ījusi.  
Licenci var atcelt, ja gaisa satiksmes dispe čera kompetence tiek apšaub īta vai arī 
rupjas nolaid ības gadījumā. Licenci var atsaukt p ārkāpuma gad ījumā. 
6. Gaisa satiksmes dispe čera studenta licence pilnvaro t ās īpašnieku sniegt gaisa 
satiksmes kontroles pakalpojumus apm ācību uz vietas instruktora uzraudz ībā. Šajā 
nolūkā studenta licenc ē jāiekļauj kategorija, kas nor āda, kāda veida gaisa satiksmes 
kontroles pakalpojuma sniegšan ā licences īpašnieks tiek apm ācīts. 
7. Licence ir der īga tikai tad, ja t ā satur spēkā esošu medic īnisko sertifik ātu. 
5. pants 
Licences sa ņemšanas nosac ījumi 
1. Gaisa satiksmes dispe čeru studentu licences, kur ās minēta vismaz viena kategorija, 
tiek izsniegtas pretendentiem, kuri: 
(a) ir vismaz vid ējās izglītības diploma vai diploma, kas garant ē studiju 
turpināšanu augstskol ā, īpašnieki; 
(b) ir sekm īgi pabeiguši apstiprin āto sākotnējās apmācības kursu atbilstoši 
kategorijas vai kategoriju apstiprin ājumam, ieskaitot praktisko un simul ācijas 
apmācību, kā noteikts š īs direktīvas I pielikuma A da ļā; 
(c) kuriem ir der īgs medicīniskais sertifik āts; un 
(d) kuri par ādījuši atbilstošu valodas prasmju l īmeni saska ņā a r  I I  p i e l i k u m ā 
noteiktajām prasībām. 
2. Gaisa satiksmes dispe čeru licences, kur ās minētas kategorijas, attiec ībā uz kurām 
apmācība ir sekm īgi pabeigta, un nepieciešamie apstiprin ājumi tiek izsniegti 
pretendentiem, kuri: 
(a) ir vismaz 21 gadu veci; tom ēr dalībvalstis var paredz ēt procedūru, kā atteikties 
no šīs prasības, jo īpaši, ja pretendents savu apm ācību gaitā ir parādījis, ka viņam ir 
nepieciešam ā kompetence, lai nodrošin ātu drošas oper ācijas; 
(b) ir studenta licences īpašnieki un ir pa beiguši apstiprin ātu struktūrvienības 
apmācību kursu, un sekm īgi nokārtojuši attiec īgos eksāmenus vai p ārbaudes saska ņā 
ar I pielikuma B da ļā noteiktaj ām prasībām; 
(c) kuriem ir der īgs medicīniskais sertifik āts; un 
(d) kuri par ādījuši atbilstošu valodas prasmju l īmeni saska ņā ar II pielikum ā 
noteiktajām prasībām. 
 
LV 16   LV 3. Licences apstiprin ājums kļūt par darba apm ācību instruktoru tiek pieš ķirts tiem gaisa 
satiksmes dispe čera licences īpašniekiem, kuri: 
(a) ir īstenojuši nekav ējoties viens otram sekojošos laika periodos, kuru ilgumu 
nosaka valsts uzraudz ības iestāde, attiec īgās kategorijas un apstiprin ājuma 
privilēģijas, kuras vi ņi var apm ācīt attiecīgajā struktūrvienībā; 
(b) ir sekm īgi pabeiguši apstiprin āto apmācību uz vietas instruktora kursu, kura 
laikā nepieciešam ās zināšanas un pedago ģiskās prasmes tika nov ērtētas atbilstošos 
eksāmenos. 
6. pants 
Nosacījumi attiec ībā uz kategoriju un apstiprin ājumu uztur ēšanu spēkā 
1. Dal ībvalstis nodrošina to, lai apstiprin ājuma derīguma termi ņš tiktu pagarin āts uz 
nākamajiem 12 m ēnešiem, ja gaisa navig ācijas pakalpojumu sniedz ējs parāda, ka: 
(a) pretendents ir īstenojis licences privil ēģijas minim ālo stundu skaitu, k ā 
norādīts apstiprin ātajā struktūrvienības kompetences sh ēmā, beidzamo 12 m ēnešu 
laikā; 
(b) pretendenta kompetence apstiprin ājuma privil ēģiju īstenošanā ir novērtēta, 
ievērojot I pielikuma C da ļā noteiktos standartus, un  
(c) pretendentam ir der īgs medicīniskais sertifik āts. 
2. Neierobežojot 1. punktu, apm ācību uz vietas inst ruktoru apstiprin ājums ir der īgs 36 
mēnešu atjaunojuma periodam. 
3. Kategorijas īpašnieks, kas nav sniedzis gaisa satiksmes kontroles pakalpojumus 
saskaņā ne ar vienu apstiprin ājumu, kas ar š ādu kategoriju saist īts, jebkādā piecu 
gadu period ā, nevar īstenot šīs kategorijas privil ēģijas bez apmierinoša nov ērtējuma 
un apmācību prasībām, kas nodrošina to, ka kategorijas īpašnieks ir kompetents 
uzsākt struktūrvienības apmācību šajā kategorij ā. 
4. Neierobežojot 3. punktu, strukt ūrvienības apstiprin ājums vairs nav sp ēkā, ja 
īpašnieks nav veicis gaisa satiksmes kontroli minim ālo pakalpojuma stundu skaitu 
atbilstoši šim apstiprin ājumam tādos laika periodos, k ādi noteikti strukt ūrvienības 
kompetences sh ēmā. 
5. Minim ālo darba stundu skaitu bez instrukt āžas uzdevumiem, kas nepieciešams, lai 
uzturētu spēkā apstiprin ājumu, apm ācību uz vietas instruktoriem iesp ējams 
samazināt proporcion āli laikam, k āds pavad īts, instruējot mācekļus darba viet ās, 
attiecībā uz kurām pagarin ājums tiek piem ērots. 
7. pants 
Gaisa satiksmes dispe čera kategorijas un apstiprin ājumi 
1. Licenc ēs jāmin viena vai vair ākas kategorijas, k ā aprakstīts no 2. līdz 7. punktam, lai 
tādējādi norādītu pakalpojumu veidu, k ādu licences īpašnieks var sniegt. Papildus 
 
LV 17   LV šajā pantā norādītajiem kategoriju apstiprin ājumiem, kategorija tiek v ērtēta ar 
apstiprinājumu, kur ā norādīta valodas prasme, SCAO viet as noteikšanas indikators 
un struktūrvienība, ieņemamais amats, sektors vai sektoru grupa. 
2. Kategorija “lidlauka kontrole vizu āli” (LKV) nor āda uz to, ka licences īpašnieks ir 
kompetents sniegt gaisa satiksmes k ontroles pakalpojumu lidlauka satiksm ē lidlaukā, 
kuram nav pieejas public ētiem instrumentiem vai izlidošanas proced ūrām. 
3. Kategorija “Lidlauka kontrole  ar instrumentiem” (LKI) nor āda uz to, ka licences 
īpašnieks ir kompetents sniegt gaisa satiksmes kontroles pakalpojumu lidlauka 
satiksmē lidlaukā, kuram ir pieeja public ētiem instrumentiem vai izlidošanas 
procedūrām; tam j āpievieno vismaz viens no sekojošajiem kategorijas 
apstiprinājumiem:  
(a) torņa kontroles apstiprin ājums ( TWR ) norāda uz to, ka licences īpašnieks ir 
kompetents sniegt kontroles pakalpojumus  tur, kur lidlauka kontrole tiek nodrošin āta 
no viena darb ības stāvokļa; 
(b) zemes kust ības kontroles apstiprin ājums ( GMC ) norāda uz to, ka licences 
īpašnieks ir kompetents veikt zemes kust ības kontroli; 
(c) zemes kust ības novērošanas apstiprin ājums ( GMS ), kas pieš ķirts papildus 
zemes kust ības kontroles apstiprin ājumam vai tor ņa kontroles apstiprin ājumam, 
norāda uz to, ka licences īpašnieks ir kompetents veikt zemes kust ības kontroli ar 
lidlauka virsmas kust ības sistēmu palīdzību; 
(d) gaisa kontroles apstiprin ājums ( AIR) norāda uz to, ka licences īpašnieks ir 
kompetents veikt gaisa kontroli; 
(e) lidlauka radaru kontroles apstiprin ājums ( RAD ), kas pieš ķirts papildus gaisa 
kontroles apstiprin ājumam vai tor ņa kontroles apstiprin ājumam, nor āda uz to, ka 
licences īpašnieks ir kompetents ve ikt lidlauka kontroli ar nov ērošanas radaru 
iekārtas palīdzību. 
4. Piek ļuves kontrole – proced ūras (PKP) nor āda uz to, ka licences īpašnieks ir 
kompetents sniegt gaisa satiksmes kont roles pakalpojumus atlidojušajiem, 
aizlidojošajiem vai tranz ītā esošajiem gaisa satiksmes l īdzekļiem bez nov ērošanas 
iekārtu palīdzības. 
5. Kategorija “Piek ļuves kontrole – nov ērošana” (PKN) nor āda uz to, ka licences 
īpašnieks ir kompetents sniegt gais a satiksmes kontroles pakalpojumus 
atlidojušajiem, aizlidojošajiem vai tranz ītā esošajiem gaisa satiksmes l īdzekļiem ar 
novērošanas iek ārtu palīdzību; tam j āpievieno vismaz viens no sekojošajiem 
kategorijas apstiprin ājumiem: 
(a) radara apstiprin ājums ( RAD ) norāda uz to, ka licences īpašnieks ir kompetents 
sniegt piek ļuves kontroles pakalpojumus, izmantojot prim āro un/vai sekund āro 
radaru iek ārtu; 
(b) prec īzas piekļuves radara apstiprin ājums ( PAR), kas pieš ķirts papildus radara 
apstiprinājumam, nor āda uz to, ka licences īpašnieks ir kompetents nodrošin āt no 
zemes kontrol ētas precīzas piekļuves, izmantojot prec īzas piekļuves radaru iek ārtu 
 
LV 18   LV attiecībā uz gaisa satiksmes l īdzekli, kas atrodas beidzamaj ā piekļuves posm ā 
skrejceliņam; 
(c) nov ērošanas radara piek ļuves apstiprin ājums ( SRA), kas pieš ķirts papildus 
radara apstiprin ājumam, nor āda uz to, ka licences īpašnieks ir kompetents nodrošin āt 
no zemes kontrol ētas neprec īzas piekļuves, izmantojot nov ērošanas iek ārtas attiec ībā 
uz gaisa satiksmes l īdzekli, kas atrodas beidzamaj ā piekļuves posm ā skrejceliņam; 
(d) autom ātiski atkar īgas novērošanas apstiprin ājums ( ADS) norāda uz to, ka 
licences īpašnieks ir kompetents sniegt piek ļuves kontroles pakalpojumu ar 
automātiski atkar īgas novērošanas pal īdzību; 
(e) termin āla kontroles apstiprin ājums ( TCL), kas pieš ķirts papildus radara vai 
automātiski atkar īgas novērošanas apstiprin ājumam, nor āda uz to, ka licences 
īpašnieks ir kompetents sniegt gaisa sa tiksmes kontroles pakalpojumus, izmantojot 
jebkādas novērošanas iek ārtas attiec ībā uz gaisa satiksmes l īdzekļiem, kas darbojas 
noteiktā termināla zonā un/vai tai blakus esošajos sektoros. 
6. Kategorija “Zonas kontrole – proced ūras” (ZKP) nor āda uz to, ka licences īpašnieks 
ir kompetents sniegt gaisa satiksme s kontroles pakalpojumu, neizmantojot 
novērošanas iek ārtas. 
7. Kategorija “Zonas kontrole – nov ērošana” (ZKN) nor āda uz to, ka licences īpašnieks 
ir kompetents sniegt gaisa satiksmes kontroles pakalpojumu gaisa satiksmes 
līdzekļiem, izmantojot nov ērošanas iek ārtas; tam j āpievieno vismaz viens no 
sekojošajiem apstiprin ājumiem: 
(a) radara apstiprin ājums ( RAD ) norāda uz to, ka licences īpašnieks ir kompetents 
sniegt zonas kontroles paka lpojumus, izmantojot nov ērošanas radaru iek ārtu; 
(b) autom ātiski atkar īgas novērošanas apstiprin ājums ( ADS) norāda uz to, ka 
licences īpašnieks ir kompetents sniegt zona s kontroles pakalpojumus ar autom ātiski 
atkarīgas novērošanas pal īdzību; 
(c) termin āla kontroles apstiprin ājums ( TCL), kas pieš ķirts papildus radara vai 
automātiski atkar īgas novērošanas apstiprin ājumam, nor āda uz to, ka licences 
īpašnieks ir kompetents sniegt gaisa sa tiksmes kontroles pakalpojumus, izmantojot 
jebkādas novērošanas iek ārtas attiec ībā uz gaisa satiksmes l īdzekļiem, kas darbojas 
noteiktā termināla zonā un/vai tai blakus esošajos sektoros; 
(d) oke āna kontroles ( OCL ) apstiprin ājums norāda uz to, ka licences īpašnieks ir 
kompetents sniegt gaisa satiksmes kontroles pakalpojumus attiec īgā uz gaisa 
satiksmes l īdzekļiem, kas darbojas oke āna kontroles zon ā. 
8. Neierobežojot 1. punktu, dal ībvalstis var, ja to prasa noteikti gaisa satiksmes 
raksturlielumi šo valstu atbild ībā esošajā gaisa telp ā un savas atbild ības ietvaros, 
noteikt nacion ālus apstiprin ājumus. 
9. Apm ācību darbā instruktora licences apstiprin ājums nor āda uz to, ka licences 
īpašnieks ir kompetents veikt apm ācību un uzraudz ību sava amata darba viet ā 
attiecībā uz jomām, kas saist ītas ar spēkā esošo kategoriju. 
 
LV 19   LV 10. Š ī panta groz ījumi, ievērojot tehnisko vai zin ātnisko progresu, j āpieņem saskaņā ar 
14. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
8. pants 
Prasības attiec ībā uz valodas prasmi 
1. Dal ībvalstis nodrošina to, lai gaisa satiksmes dispe čeri varētu uzrādīt spēju runāt un 
saprast ang ļu valodu apmierinoš ā līmenī. Viņu valodas prasmei j āatbilst II pielikum ā 
dotajai vērtējumu skalai. Valodas prasmei j āsasniedz vismaz 4. valodas prasmju 
prasību līmenis, kāds noteikts šaj ā pielikum ā. 
2. Groz ījumus šaj ā pantā un II pielikum ā, ievērojot tehnisko un zin ātnisko progresu, 
pieņem atbilstoši 14. panta 2. punkt ā minētajai proced ūrai. 
3. Pretendenta valodas prasmju pras ības tiek form āli novērtētas ar regul āriem 
starplaikiem, iz ņemot to pretendentu gad ījumā, kuri uzrādījuši 6. prasmju l īmeni. 
Šis starplaiks nedr īkst būt ilgāks par 3 gadiem attiec ībā uz tiem pretendentiem, kuri 
uzrāda 4. prasmju l īmeni, un ilg āks par 6 gadiem attiec ībā uz pretendentiem, kuri 
uzrāda 6. prasmju l īmeni. 
4. Dal ībvalstis var noteikt viet ējas valodas pras ības, kad tas š ķiet nepieciešams droš ības 
nolūkā. Tomēr nepieciešamajam valodas zin āšanu līmenim nevajag b ūt augstākam 
par 4. līmeni SCAO valodas prasmju test ā. Valodas prasme j āapliecina ar sertifik ātu, 
ko izdevis apm ācības nodrošin ātājs, vai ar l īdzvērtīgu sertifik ātu, ko izdevis valodu 
apmācības institūts. 
5. Valodas prasmes apliecin ājums jāietver licenc ē specifiska valodas prasmes 
apstiprinājuma veid ā. 
9. pants 
Medicīniskās prasības 
1. Medic īniskie sertifik āti tiek izsniegti saska ņā ar gaisa satiksmes dispe čeru Eiropas 3. 
klases medic īniskās sertifikācijas medic īniskajām prasībām. 
Valsts uzraudz ības iestādes apstiprin āti medic īnas vērtētāji sastāda atskaites, 
pamatojoties uz š īm prasībām. 
Pretendentu nov ērtējumā pienācīgi jāņem vērā pretendenta vecums un noteiktie vi ņa 
darba vietas raksturlielumi  atbilstoši proporcionalit ātes principam. 
2. Dal ībvalstis nodrošina to, lai tiktu ieviestas efekt īvas apelācijas proced ūras, kas 
garantētu taisnīgu attieksmi pret eksamin ējamajiem, un lai gaisa navig ācijas 
pakalpojumu sniedz ēji veiktu nepieciešamos pas ākumus gad ījumos, kad licen ču 
īpašnieki nesa ņem derīgu medicīnisko vērtējumu. 
3. Dal ībvalstis nodrošina to, lai tiktu ieviestas proced ūras attiecībā uz gadījumiem, kad 
medicīniskā piemērotība darbam ir mazin ājusies, un dotu iesp ēju licenču īpašniekiem 
informēt savus darba dev ējus, ka vi ņi apzinās jebkādu medic īniskās atbilstības 
 
LV 20   LV mazināšanos vai ar ī atrodas k ādas psihoakt īvas vielas vai medikamentu ietekm ē, kas 
varētu padarīt viņus nespējīgus droši un pien ācīgi veikt licences privil ēģijas, tā lai 
gaisa navig ācijas pakalpojumu sniedz ēji varētu novērot dispe čerus attiec ībā uz 
psihoaktīvās vielas ļaunprātīgu lietošanu un sniegt padomu dispe čeriem, kuri lieto 
medikamentus. 
4. Groz ījumus 2. panta 12. punkta atsauc ē, ievērojot tehnisko un zin ātnisko progresu, 
pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
10. pants 
Apmācību nodrošin ātāju sertific ēšana 
1. Gaisa satiksmes dispe čeru apmācību nodrošin āšana Kopien ā ir pakļauta valstu 
uzraudzības iestāžu veiktai sertifik ācijai. 
2. Pras ības attiec ībā uz sertific ēšanu ir saist ītas ar tehnisko un darb ības kompetenci un 
atbilstību apmācību kursu organiz ēšanai pedago ģiski efekt īvā veidā, kā noteikts III 
pielikuma 1. punkt ā. 
3. Sertifik ācijas pieteikumi j āiesniedz dal ībvalsts nacion ālajām uzraudz ības iestādēm, 
kurā atrodas pretendenta iesniedz ēja pamata darb ības vieta un, ja t āds ir, reģistrētais 
birojs. 
Valsts uzraudz ības iestādes izsniedz sertifik ātus gadījumos, ja pieteikuma iesniedz ējs 
atbilst III pielikuma 1. punkt ā noteiktajām prasībām.  
Sertifikātus var izsniegt attiec ībā uz katru apm ācību veidu, k ā noteikts 2. panta 9. 
punktā, vai arī apvienojum ā ar citiem gaisa navig ācijas pakalpojumiem, kad 
apmācību veids un gaisa navig ācijas pakalpojums ir sertific ējams kā pakalpojumu 
kopums. 
4. Sertifik ātos tiek noteiktas apm ācību nodrošin ātāju tiesības un pien ākumi. 
Sertifikāciju var pak ļaut tikai III pielikuma 2. un 3. punkt ā noteiktajiem 
nosacījumiem. Š ādi nosac ījumi ir objekt īvi jāpamato, nediskrimin ējošā veidā, 
proporcion āli un caurredzami. 
5. Valsts uzraudz ības iestādes novēro atbilstību sertifik ātiem pievienotaj ām prasībām 
un nosacījumiem. Ja valsts uzraudz ības iestāde atzīst, ka sertifik āta īpašnieks vairs 
neatbilst š ādām prasībām vai nosac ījumiem, tai j āveic attiec īgi pasākumi, kas var 
sevī ietvert sertifik āta atsaukšanu. 
6. Dal ībvalstij jāatzīst visi citas dal ībvalsts izsniegtie sertifik āti. 
11. pants 
Apmācību nodrošin ātāju grāmatvedības pārvaldība 
1. Apm ācību nodrošin ātāji, neatkar īgi no to īpašumties ību vai tiesisk ās formas sist ēmas, 
sastāda, iesniedz auditam un public ē savas finansi ālās atskaites. 
 
LV 21   LV Atskaitēm jāatbilst Kopienas pie ņemtajiem starptautiskajiem gr āmatvedības 
standartiem. Gad ījumos, kad, ņemot vērā apmācību nodrošin ātāja tiesisko statusu, 
pilnīga atbilst ība starptautiskajiem gr āmatvedības standartiem nav iesp ējama, 
apmācību nodrošin ātājs cenšas pan ākt maksim āli iespējamo atbilst ību minētajiem 
standartiem. 
2. Visos gad ījumos apm ācību nodrošin ātāji publicē gada atskaiti un regul āri uzaicina 
neatkarīgu finanšu auditu. 
3. Nodrošinot daž ādu veidu apm ācības, to nodrošin ātāji savā iekšējā uzskaitē norāda 
attiecīgās izmaksas un vajadz ības gadījumā uztur konsolid ētu uzskaiti par citiem 
pakalpojumiem, kas nav apm ācību pakalpojumi, t ā, kā viņiem vajadz ētu to darīt, ja 
attiecīgos pakalpojumus sniegtu atseviš ķi uzņēmumi. 
4. Dal ībvalstis iece ļ kompetentas iest ādes, kurām ir ties ības piek ļūt apmācību 
nodrošinātāju uzskaites dokumentiem. 
5. Dal ībvalstis var piev ērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 
1606/2002 9. panta8 pārejas noteikumus attiec ībā uz apmācību nodrošin ātājiem, uz 
kuriem attiecas š īs regulas darb ības joma. 
6. Apm ācību nodrošin ātāji, kuri nodrošina apm ācību, kuras rezult ātā tiek izsniegtas 
militārās licences, ir atbr īvoti no 1., 2. un 3. punkt ā noteiktajām saistībām. 
12. pants 
Garantija attiec ībā uz atbilst ību kompetences standartiem 
1. Lai nodrošin ātu kompetences l īmeņus, kas oblig āti gaisa satiksmes dispe čeriem, lai 
veiktu savu darbu augstiem droš ības standartiem atbilstoš ā līmenī, dalībvalstis 
nodrošina to, lai valsts uzraudz ības iestādes uzraudz ītu un nov ērotu viņu apmācību. 
Šī atbildība sevī ietver: 
(a) licen ču izsniegšanu, uztur ēšanu, atcelšanu un atsaukšanu; 
(b) apm ācību nodrošin ātāju sertific ēšanu; 
(c) apm ācību kursu, strukt ūrvienību apmācību plānu un strukt ūrvienību 
kompeten ču shēmu apstiprin āšanu; 
(d) kompetences eksamin ētāju apstiprin āšanu; 
(e) apm ācību sistēmas novērošanu un auditu; un 
(f) atbilstošu apel ācijas un pazi ņojumu meh ānismu izveidošanu. 
2. Valsts uzraudz ības iestādes organiz ē datubāzi, kurā tiek turēti dati par visu licen ču 
īpašnieku kompetenc ēm un to apstiprin ājumu der īguma termi ņiem. Šādā apmērā 
darba strukt ūrvienības gaisa navig ācijas pakalpojumu sniedz ēju sistēmā uztur 
                                                 
8 OV L 243, 1.9.2002, 1.p. 
 
LV 22   LV atskaites par sekt oros, sektoru grup ā vai darb ības vietās lietderīgi nostrādātajām 
stundām attiecībā par katru licences īpašnieku, kurš str ādā attiecīgajā struktūrvienībā, 
un pēc pieprasījuma iesniedz šo inform āciju valsts uzraudz ības iestādēm. 
3. Valsts uzraudz ības iestādes apstiprina tos licen ču īpašniekus, kuriem ir ties ības 
strādāt kā kompetences eksamin ētājiem vai kompetences nov ērtētājiem attiec ībā uz 
struktūrvienību un nep ārtraukto /turpin āto/ apmācību. Apstiprin ājums ir sp ēkā ar trīs 
gadu atjaunojuma periodu. 
4. Valsts uzraudz ības iestādes regul āri auditē visus licenc ēšanas sist ēmas elementus, 
ievērojot, lai tiktu garant ēta efektīva šajā direktīvā noteikto standartu iev ērošana. 
Papildus k ārtējam auditam valsts uzraudz ības iestādes var veikt apmekl ējumus uz 
vietas, lai p ārbaudītu šīs direktīvas efektīvu ieviešanu un atbilst ību tajā paredzētajiem 
standartiem. 
Valsts uzraudz ības iestādes nosūta Komisijai gada atskaiti par š īs direktīvas 
piemērošanu, ieskaitot auditu atzinumus. 
5. Valsts uzraudz ības iestādes var pie ņemt lēmumu piln ībā vai daļēji audita funkcijas 
un šī panta 4. punkt ā minētās pārbaudes dele ģēt atzītām organiz ācijām, kas min ētas 
Regulas (EK) Nr. 550/2004 3. pant ā. 
13. pants 
Savstarpēja gaisa satiksmes dispe čeru atzīšana 
1. Visas dal ībvalstis atz īst citas dal ībvalsts nacion ālās uzraudz ības iestādes izsniegt ās 
licences un ar t ām saistītos apstiprin ājumus saska ņā ar šīs direktīvas noteikumiem. 
2. Lai pieš ķirtu piepras īto apstiprin ājumu, valsts uzraudz ības iestādes no pretendenta 
prasa ar apstiprin ājumu saist īto noteikto nosac ījumu izpildi, nor ādot strukt ūrvienību, 
sektoru vai ie ņemamo amatu. Izv ērtējot līdzvērtību starp apstiprin ājumiem, k ādi ir 
pretendentam šobr īd un kādus viņam nepieciešams apg ūt, gaisa navig ācijas 
pakalpojumu sniedz ējs, nosakot strukt ūrvienības apmācību plānu, pienācīgi ņem vērā 
pretendenta jau apg ūtās kompetences un pieredzi. 
3. Ja pretendentam ir licence, ko apstiprin ājusi trešā valsts, vai ar ī dalībvalsts milit ārā 
licence, valsts uzraudz ības iestāde var pras īt, lai pretendents izpild ītu nosacījumus, 
kādi paredz ēti noteiktas kategorijas un apstiprin ājuma saņemšanā. Licences 
līdzvērtības izvērtējumā pienācīgi jāņem vērā apgūtās kompetences saska ņā ar 
starptautiskajiem standartiem. 
4. Valsts uzraudz ības iestādes apstiprina un pie ņem pamatotu l ēmumu attiec ībā uz 
struktūrvienību apmācību plānu, kas ietver pretendentam v ēlamo apm ācību, ne vēlāk 
kā četras nedēļas pēc apliecin ājuma iesniegšanas, neierobežojot to ar kav ējumu, kāds 
radies jebk ādas apelācijas sūdzības, ko iesp ējams iesniegt, rezult ātā. Savos lēmumos 
nacionālās uzraudz ības iestādēm jānodrošina tas, lai tiktu cien īti nediskrimin ējoši un 
proporcionalit ātes principi. 
 
LV 23   LV 14. pants 
Komiteja 
1. Komisijas darb ā palīdz Vienot ās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Regulas 
EK/549/2004 5. pantu. 
2. Gad ījumos, kad tiek izdar īta atsauce uz šo punktu, tiek piem ērots lēmuma 
1999/468/EK 5. un 7. pants, kas ir saist īts ar šīs direktīvas 8. panta noteikumiem. 
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkt ā noteiktā perioda ilgums ir viens m ēnesis. 
3. Komitejai j āpieņem savs reglaments. 
15. pants 
Sodi 
Dalībvalstis izveido noteikumus attiec ībā uz sodiem, ko piem ēro saskaņā ar šo direkt īvu 
pieņemto valsts noteikumu p ārkāpuma gad ījumā, un nodrošina to, lai šie sodi tiktu īstenoti. 
Paredzētajiem sodiem j ābūt efektīviem, proporcion āliem un tiešiem. Dal ībvalstis šos 
noteikumus pazi ņo Komisijai, v ēlākais, līdz datumam, kas min ēts 16. punkt ā, un bez 
kavēšanās sniedz inform āciju par jebk ādiem būtiskiem groz ījumiem, kas š ādus noteikumus 
ietekmē.  
16. pants 
Pārlikšana 
1. Dal ībvalstis nodrošina to likum u, regulu un administrat īvo noteikumu st āšanos 
spēkā, kas nepieciešami, lai iev ērotu šo direkt īvu vēlākais līdz [ ]9. Dalībvalstis 
Komisijai dara zin āmu šo noteikumu tekstu un korel ācijas tabulu, kas atspogu ļo šo 
noteikumu un š īs direktīvas mijsakar ības. 
Kad dalībvalstis pie ņem šos noteikumus, tajos j āiekļauj atsauce uz šo direkt īvu vai 
arī tiem jāpievieno t āda atsauce to ofici ālās publicēšanas reiz ē. Dalībvalstis pašas 
nosaka, k ā izdarāma šāda atsauce. 
2. Dal ībvalstis dara zin āmu Komisijai valsts likuma galveno noteikumu tekstu, kas 
pieņemti ar šo direkt īvu saistītajā jomā. 
17. pants 
Stāšanās spēkā 
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī. 
8. pants tiek piem ērots [divus gadus p ēc 1. punkt ā paredzētā datuma]. 
                                                 
9 Divdesmit četri mēneši pēc spēkā stāšanās dauma. 
 
LV 24   LV 18. pants 
(Adresāti) 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
Briselē,  
Eiropas Parlamenta v ārdā – Padomes v ārdā – 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
  
 
LV 25   LV I PIELIKUMS  
Prasības attiec ībā uz apmācību 
A DAĻA 
PRASĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ GAISA SATIKSMES DISPE ČERU SĀKOTNĒJO 
APMĀCĪBU 
Sākotnējā apmācībā jānodrošina, lai gaisa satiksmes dispe čers students atbilstu vismaz t ām 
prasībām attiecībā uz kompetenci, k ādas noteiktas Gaisa satiksmes dispe čeru apmācību 
vienota pamata satura un apm ācību mērķu vadlīniju mērķos; tā, lai gaisa satiksmes dispe čeri 
spētu nodrošin āt gaisa satiksmi droš ā, ātrā un efektīvā veidā. Grozījumus attiec ībā uz atsauci, 
kas izdarīta 2. panta 11. punkt ā, ievērojot tehnisko un zin ātnisko progresu, pie ņem saskaņā ar 
14. panta 2. punkt ā noteikto proced ūru. 
Sākotnējā apmācība aptver š ādus priekšmetus: avi ācijas tiesības, gaisa satiksmes p ārvaldība, 
ieskaitot civil ās un milit ārās sadarbības proced ūras, meteorolo ģija, navig ācija, gaisa 
satiksmes l īdzekļi un lidošanas pamati, ieskaitot sapratni gaisa satiksmes dispe čera un pilota 
starpā, cilvēkfaktori, iek ārtas un sist ēmas, profesion ālā vide, neparastas/ ārkārtas situācijas, 
degradētās sistēmas, valodas zin āšanas, ieskaitot radiotelefonijas frazeolo ģiju. 
Priekšmeti j āpasniedz t ādā veidā, lai tie sagatavotu kandid ātus dažādu veidu gaisa satiksmes 
pakalpojumiem un izceltu droš ības aspektus. S ākotnējo apmācību veido teor ētiskais un 
praktiskais kurss, ieskaitot simul āciju, un t ās ilgums tiek noteikts apstiprin ātajos apm ācību 
plānos. Apgūtās kompetences nodrošina to, ka kandid ātu var uzskat īt par kompetentu, lai vi ņš 
varētu rīkoties sarež ģītās un blīvās satiksmes situ ācijās, sekmējot pāreju uz strukt ūrvienības 
apmācību. Kandid āta kompetenci p ēc sākotnējās apmācības novērtē attiecīgos eksāmenos. 
B DAĻA 
PRASĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ GAISA SATIKSMES DISPE ČERU 
STRUKT ŪRVIENĪBU APM ĀCĪBU 
Struktūrvienības apmācību plānos sīki izklāstīti procesi un nepieciešamais stundu skaits, lai 
pretendentam uz gaisa satiksmes dispe čera licenci ļautu piem ērot struktūrvienību proced ūras 
vietējā zonā apmācību darbā instruktora uzraudz ībā. Apstiprin ātajā plānā iekļautas visu 
kompetences nov ērtējuma sist ēmas elementu nor ādes, ieskaitot pas ākumus darb ā, darba 
gaitas nov ērtējumu un eks āmenu, līdz ar pazi ņojuma proced ūrām valsts uzraudz ības iestādei. 
Struktūrvienības apmācību ilgums ir noteikts strukt ūrvienību apmācību plānā. Vajadzīgās 
kompetences tiks nov ērtētas ar atbilstošu eks āmenu vai nep ārtraukta nov ērtējuma sistēmas 
starpniecību, ko veic apstiprin āti kompetences eksamin ētāji vai vērtētāji, kuriem savos 
spriedumos j ābūt neitrāliem un objekt īviem. Šaj ā sakarā valsts uzraudz ības iestādēm jāievieš 
apelācijas meh ānismi, lai nodrošin ātu taisnīgu attieksmi pret kandid ātiem.  
 
LV 26   LV C DAĻA 
PRASĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ NEP ĀRTRAUKTO GAISA SATIKSMES DISPE ČERU 
APMĀCĪBU 
Gaisa satiksmes dispe čeru licenc ēs noteiktās kategorijas un strukt ūrvienības apstiprin ājumi ir 
jāuztur spēkā ar apstiprin ātas nepārtrauktās apmācības palīdzību, ko veido apm ācība, kas 
nodrošina gaisa satiksmes dispe čeru derīgumu darbam, zin āšanu atsvaidzin āšanas kursi, 
apmācības attiec ībā uz ārkārtas situācijām un, ja nepieciešams, valodas apm ācība. 
Nepārtraukto apm ācību veido teor ētiskais un praktiskais kurss kop ā ar simul āciju. Šajā 
nolūkā apmācību nodrošin ātājs izveido strukt ūrvienības kompetences sh ēmas, kurās sīki 
izklāstīti procesi, komplekt ēšana un laika grafiks, k āds nepieciešams, lai nodrošin ātu 
atbilstošu nep ārtraukto apm ācību un par ādītu kompetences. Š īs shēmas tiek p ārskatītas un 
apstiprinātas vismaz reizi trijos gados. To, k āds ir nep ārtraukto apm ācību ilgums, izlemj 
atbilstoši strukt ūrvienībā strādājošo satiksmes dispe čeru funkcion ālajām vajadzībām, it īpaši 
ņemot vērā procedūru vai iek ārtu maiņu vai plānotu maiņu vai ņemot vērā vispārējās drošības 
pārvaldības prasības. Katra gaisa satiksmes dispe čera kompetenci attiec īgi novērtē vismaz 
reizi trijos gados. Gaisa navig ācijas pakalpojumu sniedz ējs nodrošina to, lai tiktu piem ēroti 
mehānismi, kas garant ē taisnīgu attieksmi pret to licen ču īpašniekiem, kuru apstiprin ājumu 
derīguma termi ņu nav iesp ējams pagarin āt. 
 
LV 27   LV II PIELIKUMS  
PRASĪBAS ATTIEC ĪBĀ UZ VALODAS PRASMI 
8. pantā noteiktās prasības attiec ībā uz valodas prasmi attiecas gan uz frazeolo ģijas, gan uz 
sarunvalodu. Lai atbilstu pras ībām attiecībā uz valodas prasmi, licences pretendenta vai 
licences īpašnieka zin āšanas jānovērtē, un vi ņam/viņai jāparāda atbilst ība vismaz 
operatīvajam līmenim (4. l īmenis) valodas prasmju v ērtējumu skal ā, kas sniegta šaj ā 
pielikumā. 
Kvalificētiem valodas prat ējiem jāprot: 
a) efekt īvi sazināties tikai ar balss starpniec ību (telefons/radiotelefons), k ā arī tiešas 
saskarsmes situ ācijās; 
b) run āt par vienk āršām, konkrētām un uz darbu attiecin āmām tēmām precīzi un skaidri; 
c) izmantot atbilstošas sazi ņas stratēģijas, lai apmain ītos ar vēstījumiem un izprastu un 
atrisinātu pārpratumus (piem ēram, pārbaudīt, apstiprin āt vai noskaidrot inform āciju) 
vispārīgā vai uz darbu attiecin āmā kontekstā; 
d) sekm īgi un ar nosac ītu vieglumu risin āt valodnieciska rakstura probl ēmas, kādas rada 
sarežģījumi vai negaid īti notikumu pav ērsieni, kādi gadās ikdienas darba situ ācijās vai 
saziņas uzdevumos, kas cit ādi licences pretendentam vai licences īpašniekam ir labi zin āmi; 
un 
e) lietot dialektu va i izrunu, kas ir saprotams aeronautiskaj ā sabiedrībā. 
 
LV 28  
 LV Valodas prasmes nov ērtējuma skala: eksperta, paaugstin ātais un operat īvais līmenis  
LĪMENIS  IZRUNA  
PIEĻAUJ DIALEKTU UN /VAI 
IZRUNU , KAS SAPROTAMS 
AERONAUTISKAJ Ā 
SABIEDR ĪBĀ. UZBŪVE  
ATTIECĪGO GRAMATISKO 
UZBŪVI UN TEIKUMU 
PARAUGUS NOSAKA UZDEVUMAM ATBILSTOŠ ĀS 
VALODAS FUNKCIJAS
. VĀRDU KR ĀJUMS  V ALODAS VEIKL ĪBA I ZPRATNE  M IJIEDARB ĪBA 
 
EKSPERTA  
6 Izruna, uzsvars, ritms un 
intonācija, ko iesp ējami 
ietekmē pirmā valoda vai 
reģionālas variācijas, tom ēr 
gandrīz nekad netrauc ē 
uztveres vieglumam. Pastāvīgi tiek veiksm īgi 
pārvaldīta gan pamata, gan 
sarežģīta gramatisk ā uzbūve 
un teikumu paraugi.  Vārdu krājuma apjoms un 
precizitāte ir pietiekama, lai 
efektīvi sazin ātos plaš ā 
zināmu un nezin āmu tēmu 
dažādībā. Vārdu krājums ir 
raksturīgs sarunvalodai, 
niansēts un reģistra jutīgs. Spēj runāt izvērsti ar dabisku 
plūdumu, bez piep ūles. Dažādo 
runas plūdumu stilistiska efekta 
labad, piem ēram, uzsver 
galveno noz īmi. Spont āni 
izmanto atbilstošas sarunu zīmes un pārejas. Izpratne past āvīgi ir precīza gandrīz 
visos kontekstos un ietver sev ī 
valodniecisku un kult ūras 
smalkumus.  Mijiedarbojas bez p ūlēm 
gandrīz visās situācijās. Jutīgs 
pret verb āliem un neverb āliem 
mājieniem un atbilstoši uz tiem 
reaģē.  
 
PAAUGSTIN ĀTA
IS 
5 Izruna, uzsvars, ritms un 
intonācija, ko iesp ējami 
ietekmē pirmā valoda vai 
reģionālas variācijas, tom ēr 
reti trauc ē uztveres 
vieglumam. Pastāvīgi tiek labi veidota 
pamata gramatisk ā teikumu 
uzbūve un paraugi. M ēģina 
lietot arī sarežģītu teikuma 
uzbūvi, taču ar kļūdām, kas 
dažreiz maina teikuma j ēgu. Vārdu krājuma apjoms un 
precizitāte ir pietiekama, lai 
efektīvi sazin ātos par 
vienkāršām, konkrētām un uz 
darbu attiecin āmām tēmām. 
Pastāvīgi un veiksm īgi veido 
parafrāzes. Reiz ēm vārdu 
krājums ir idiom ātisks. Spēj runāt ilgi ar relat īvu 
vieglumu par paz īstamām 
tēmām, taču neizmanto runas 
plūsmas daž ādošanu k ā 
stilistisku l īdzekli. Var izmantot 
atbilstošas sarunu z īmes vai 
pārejas.  Izpratne ir prec īza, runājot par 
vienkāršām, konkrētām un uz darbu 
attiecināmām tēmām, un liel ākoties 
precīza, kad run ātājs sastopas ar 
valodniecisku vai situat īvu 
sarežģījumu vai neparedz ētu 
notikumu pav ērsienu. Sp ēj saprast 
virkni runas vari āciju (dialekts 
un/vai akcents) vai re ģistru. Atbildes ir t ūlītējas, atbilstošas 
un informat īvas. 
Runātāja/klausītāja attiec ības 
pārvalda efekt īvi. 
OPERATĪVAIS  
LĪMENIS 4 Izruna, uzsvars, ritms un 
intonācija, ko ietekm ē 
pirmā valoda vai 
reģionālas vari ācijas, 
dažreiz trauc ē uztveres 
vieglumam. Pamata teikuma 
gramatisk ā uzbūve un 
teikumu paraugi tiek 
izmantoti radoši un parasti 
tiek labi p ārvaldīti. Var 
gadīties kļūdas, it īpaši 
neparastos vai 
neparedz ētos apst ākļos, 
taču tas reti kad trauc ē Vārdu krājuma apjoms un 
precizitāte ir pietiekama, 
lai efekt īvi sazinātos par 
vienkāršām, konkr ētām un 
uz darbu attiecin āmām 
tēmām. Bieži sp ēj veidot 
veiksmīgas parafr āzes, kad 
neparastos vai negaid ītos 
apstākļos pietrūkst vārdu Noteiktā ritm ā valodu 
pagausina. Br īžiem valodas 
veiklība var pazust, kad 
notiek p āreja no iestud ētas 
vai frāžainas runas uz 
spontānu mijiedarb ību, taču 
tas netrauc ē efekt īvi 
sazināties. Ierobežots sarunu 
zīmju un p āreju lietojums. Galvenok ārt izpratne ir prec īza, 
runājot par vienk āršām, 
konkrētām un uz darbu 
attiecināmām tēmām, kad 
akcents vai izmantot ā variācija ir 
pietiekami saprotama š īs valodas 
lietotāju starptautiskajai 
sabiedrībai. Kad run ātājs 
sastopas ar valodniecisku vai Parasti atbildes ir t ūlītējas, 
atbilstošas un informat īvas. 
Uzsāk un uztur inform ācijas 
apmaiņu pat neparedz ēta 
notikumu pav ērsiena 
gadījumā. Adekv āti atrisina 
acīmredzamus p ārpratumus, 
pārbaudot, apstiprinot un 
noskaidrojot.  
 
LV 29  
 LV LĪMENIS  IZRUNA  
PIEĻAUJ DIALEKTU UN /VAI 
IZRUNU , KAS SAPROTAMS 
AERONAUTISKAJ Ā 
SABIEDR ĪBĀ. UZBŪVE  
ATTIECĪGO GRAMATISKO 
UZBŪVI UN TEIKUMU 
PARAUGUS NOSAKA UZDEVUMAM ATBILSTOŠ ĀS 
VALODAS FUNKCIJAS
. VĀRDU KR ĀJUMS  V ALODAS VEIKL ĪBA I ZPRATNE  M IJIEDARB ĪBA 
uztvert teikuma j ēgu.  krājuma. Paužu aizpild ījums uzman ību 
nenovērš. situatīvu sarež ģījumu vai 
neparedz ētu notikumu 
pavērsienu, izpratne var b ūt 
gausāka vai ar ī prasa 
noskaidrošanas strat ēģijas 
pielietojumu.  
 
LV 30  
 LV Valodas prasmes v ērtējuma skala: pirms operat īvais, element ārais un sagatavošanas /pirms element ārā/ līmenis.  
LĪMENIS  IZRUNA  
 P
IEĻAUJ DIALEKTU 
UN/VAI IZRUNU , KAS 
SAPROTAMS AERONAUTISKAJ Ā 
SABIEDR ĪBĀ
. UZBŪVE  
 A
TTIECĪGO GRAMATISKO 
UZBŪVI UN TEIKUMU 
PARAUGUS NOSAKA UZDEVUMAM ATBILSTOŠ ĀS 
VALODAS FUNKCIJAS
. VĀRDU KR ĀJUMS  V ALODAS VEIKL ĪBA I ZPRATNE  M IJIEDARB ĪBA 
 
PIRMS 
OPERAT ĪVAIS  
3 Izruna, uzsvars, ritms un 
intonācija, ko ietekm ē 
pirmā valoda vai re ģionālas 
variācijas, bieži trauc ē 
uztveres vieglumam. pamata teikuma gramatisk ā 
uzbūve un teikumu paraugi, 
kas saist īti ar paredzam ām 
situācijām, ne vienm ēr tiek 
labi pārvaldīti. Kļūdas bieži 
traucē uztvert teikuma j ēgu. Vārdu krājuma apjoms un 
precizitāte bieži ir 
pietiekama, lai sazin ātos par 
vienkāršām, konkr ētām vai 
uz darbu attiecin āmām 
tēmām, taču diapazons ir 
ierobežots, un v ārdu izvēle 
bieži vien nav atbilstoša. Ja 
nav vārdu krājuma, nesp ēj 
veiksmīgi veidot parafr āzes. Veido valodas fragmentus, ta ču 
frāzējums un pauzes bieži ir 
neatbilstošas. Vilcin āšanās vai 
lēnums valodas veidošan ā var 
kavēt efektīvu saziņu. Paužu 
aizpildījums reiz ēm novērš 
uzmanību. Izpratne bieži ir prec īza, runājot par 
vienkāršām, konkrētām un uz darbu 
attiecināmām tēmām, kad akcents 
vai izmantot ā variācija ir pietiekami 
saprotama š īs valodas lietot āju 
starptautiskajai sabiedr ībai. Var 
nesaprast valodniecisku vai 
situatīvu sarež ģījumu vai 
neparedzētu notikumu pav ērsienu. Dažreiz atbildes ir t ūlītējas, 
atbilstošas un informat īvas. Var 
uzsākt un uztur ēt informācijas 
apmaiņu ar pietiekamu 
vieglumu, ja runa ir par 
zināmām t ēmām un 
paredzam ām situ ācijām. 
Visumā neveiksm īga, risinot 
neparedzētu notikumu 
pavērsienu. 
 
ELEMENT ĀRAI
S 
2 Izrunu, uzsvaru, ritmu un 
intonāciju smagi ietekm ē 
pirmā valoda vai re ģionālās 
variācijas, kas bieži trauc ē 
uztveres vieglumam. Uzrāda tikai ierobežotu dažu 
vienkāršu iegaum ētu 
gramatisko strukt ūru un 
teikumu paraugu 
pārvaldījumu.  Ierobežots v ārdu krājuma 
apjoms, ko veido tikai izol ēti 
vārdi un iegaum ētas frāzes.  Var veidot ļoti īsus, izolētus, 
iegaumētus izteikumus ar 
biežām pauzēm un trauc ējošu 
frāžu izpild ījumu, mekl ējot 
izteicienus un m ēģinot artikul ēt 
mazāk zināmus vārdus.  Izpratne aprobežojas ar izol ētām, 
iegaumētām frāzēm, ja tās tiek 
uzmanīgi un lēni artikulētas.  Atbilde prasa ilgu laiku un biži 
ir neatbilstoša. Mijiedarb ība I 
ierobežota ar vienk āršu 
ikdienišķas inform ācijas 
apmaiņu.  
SAGATAVOŠAN
AS 
1 Valoda veidota l īmenī, kas 
ir zemāks par element āro 
līmeni. Valoda veidota l īmenī, kas ir 
zemāks par element āro 
līmeni. Valoda veidota l īmenī, kas ir 
zemāks par element āro 
līmeni. Valoda veidota l īmenī, kas ir 
zemāks par element āro līmeni. Valoda veidota l īmenī, kas ir 
zemāks par element āro līmeni. Valoda veidota l īmenī, kas ir 
zemāks par element āro līmeni. 
Piezīme. Operatīvais līmenis (4. l īmenis) ir minim ālais nepieciešam ās valodas prasmes l īmenis radiotelefonisk ā saziņā. 1. – 3. l īmenis attiec īgi raksturo valodas prasmju 
sagatavošanas, element āro un pirms operat īvo līmeni, un visi tr īs šie līmeņi raksturo prasmju l īmeni, kas atrodas zem āk par SCAO pras ībām attiecībā uz valodas prasmi. 5. un 6. 
 
LV 31  
 LV līmenis raksturo paaugstin ātu un eksperta l īmeni; prasmju l īmeņi, kas pārsniedz pras īto standarta minimumu. Kopum ā skala kalpos k ā etalons apm ācību un pārbaužu darb ā, 
palīdzot kandid ātiem sasniegt SCAO operat īvo līmeni (4. l īmeni). 
 
LV 32   LV III PIELIKUMS  
PRASĪBAS UN NOSAC ĪJUMI, KAS APM ĀCĪBU NODROŠIN ĀTĀJIEM 
JĀPIEVIENO PIEŠ ĶIRTAJIEM SERTIFIK ĀTIEM  
(1) 10. un 11. pant ā minētās prasības jo īpaši attiecas uz: 
(a) kursu saturs, organiz ācija un ilgums, 
(b) veids, k ādā tiek organiz ēti eksāmeni, 
(c) instruktoru un m ācībspēku kvalitāte un pieredze, 
(d) apm ācību nodrošin ātāja iekārtas, aprīkojums un telpas, 
(e) kvalit ātes pārvaldības sistēma un procesi, 
(f) pakalpojumu kvalit āte, 
(g) finansi ālā stabilitāte, 
(h) saist ību un apdrošin āšanas segums un 
(i) īpašumties ības un organizatorisk ā uzbūve. 
(2) Sertifik ātos jānorāda: 
(a) valsts uzraudz ības iestāde, kas sertifik ātu izsniedz; 
(b) pretendents (v ārds un adrese); 
(c) sertific ējamo pakalpojumu veids; 
(d) pretendenta atbilst ības 1. punkt ā noteiktajām prasībām atzinums; 
(e) sertifik āta izdošanas datums un der īguma termi ņš. 
(3) Papildu nosac ījumi, kas pievienojami sertifik ātam, nepieciešam ības gadījumā var 
attiekties uz: 
(a) darb ības specifik ācija saistībā ar noteiktiem pakalpojumiem; 
(b) laiks, l īdz kuram pakalpojumi ir j āsniedz; 
(c) jebk ādi citi juridiski nosac ījumi, kas nav specifiski gaisa navig ācijas 
pakalpojumiem, t ādi kā nosacījumi attiec ībā uz sertifik āta atcelšanu vai atsaukšanu.