ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
e-CODEX ir IT sistēma pārrobežu tiesu iestāžu sadarbībai, kas lietotājiem, neatkarīgi no tā, vai tie ir tiesu iestādes, praktizējoši juristi vai iedzīvotāji, ļauj drošā veidā nosūtīt un saņemt dokumentus, juridiskas veidlapas, pierādījumus vai citu informāciju. e-CODEX sistēmu izstrādāja 21 ES dalībvalsts konsorcijs laikposmā no 2010. līdz 2016. gadam ar ES finansējumu no Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (CIP) IKT politikas atbalsta programmas. Dalībvalstis ir brīvprātīgi izmantojušas sistēmu tādām procedūrām kā Eiropas maksājuma rīkojums vai Eiropas procedūra maza apmēra prasībām. Tagad, lai nodrošinātu sistēmas uzturēšanu, attīstību un plašāku piemērošanu citām tiesu procedūrām, būtu jārod risinājums, lai nodrošinātu tai pienācīgu finansējumu un ilgtspēju. Tas ir arī priekšnoteikums sistēmas ieviešanai dalībvalstīs, kuras to līdz šim nav izmantojušas. Komisija jau izstrādā e-pierādījumu digitālās apmaiņas sistēmu (eEDES), izmantojot e-CODEX kā saziņas kanālu. Paredzams, ka dalībvalstis pievienosies eEDES līdz 2021. gadam. e-CODEX arī ir programmatūras risinājums, kuru, ļoti iespējams, izmantos decentralizētas IT sistēmas izveidei saistībā ar dokumentu izsniegšanas un pierādījumu iegūšanas regulām. Nenodrošinot e-CODEX ilgtspējīgu pārvaldību, varētu tikt apdraudēts šis darbs, kā arī darbs attiecībā uz jebkādām procedūrām, kurās šo sistēmu jau izmanto izmēģinājuma kārtā.
Satiksmes drošības jautājums ES tiek risināts, izmantojot integrētu pieeju (izpildes panākšana, transportlīdzekļu vadītāju apmācība, infrastruktūra un transportlīdzekļu drošība u. c.). Kopš 2001. gada ceļu satiksmes negadījumu skaits ir ievērojami samazinājies. Pēdējā laikā šis rādītājs saglabājas nemainīgs. Dažas dalībvalstis pat ziņo, ka šādu negadījumu skaits vairākus gadus pēc kārtas ir palielinājies. Ja nebūs jaunu iniciatīvu ceļu satiksmes drošības jomā kopumā, sagaidāms, ka pašreizējās pieejas ietekme uz drošību vairs nevarēs kompensēt satiksmes intensitātes pieaugumu. Tā kā joprojām katru gadu vairāk nekā 26 000 cilvēku iet bojā ceļu satiksmes negadījumos un gandrīz 250 000 tiek smagi ievainoti, ir jāapsver jaunas darbības šajā jomā. Attiecībā uz satiksmes dalībniekiem — ir labāk jāaizsargā neaizsargātākie satiksmes dalībnieki, t. i., gājēji, riteņbraucēji, kā arī neliela auguma personas un veci cilvēki. Tiek izskatīti arī citi jautājumi: izņēmumi saistībā ar apvidus automobiļu (SUV) sadursmes testiem, paredzamā transportlīdzekļu parka elektrifikācija un saistītie drošības riski u. c. Kopumā šos mērķus var sasniegt, veicot uzlabojumus vairākās politikas jomās (infrastruktūra, apmācība u. c.) un — šīs konkrētās iniciatīvas gadījumā — uzlabojot transportlīdzekļu drošības elementus, ja šī pieeja ir saskaņota visām attiecīgajām transportlīdzekļu kategorijām.
Neraugoties uz līdzšinējiem centieniem un ieguldījumiem, ES rīcībā nav jaudīgāko superdatoru, bet esošie ir atkarīgi no tehnoloģijām, kuru izcelsme ir ārpus ES. Pieejamais skaitļošanas laiks nevar apmierināt augošo pieprasījumu. Lai aizpildītu šo nepietiekamību, Eiropas zinātniekiem un rūpniekiem dati ir jāapstrādā ārpus ES. Tas var radīt problēmas ar privātumu, datu aizsardzību, komercnoslēpumu, kā arī datu īpašumtiesībām, it īpaši diskrētu lietojumu gadījumā. Lai gan izmaksas ir kļuvušas pārmērīgi lielas vairumam tirgus dalībnieku, tostarp Eiropas valstu valdībām, dalībvalstis savstarpēji nekoordinē ieguldījumu stratēģiju augstas veiktspējas skaitļošanas (HPC) jomā un nesakopo resursus. Salīdzinot ar konkurentiem ASV, Ķīnā vai Japānā, Eiropa HPC jomā nepārprotami iegulda pārāk maz līdzekļu — finansējuma deficīts katru gadu ir EUR 500–750 miljoni. Eiropas HPC tehnoloģiju piegādes ķēde ir vāja, un Eiropas tehnoloģiju integrācija funkcionējošās HPC iekārtās joprojām ir nebūtiska. Ja nav skaidru izredžu izveidot pirmtirgu un pārdot eksalīmeņa iekārtu publiskajam sektoram, Eiropas piegādātāji neuzņemas risku tādas iekārtas izstrādāt pašu spēkiem. Ja netiks veikts viss nepieciešamais, lai attīstītu visu HPC ekosistēmu (no tehnoloģiju komponentiem līdz sistēmām un iekārtām, kā arī lietojumiem un prasmēm) un koordinētu un apvienotu ieguldījumus mūsdienīgā, ES tehnoloģijās balstītā HPC infrastruktūrā, ilgtermiņā paredzamas negatīvas sekas gan digitālajai ekonomikai, gan Eiropas suverenitātei un vadošajai lomai zinātnē un rūpniecībā.
Problēma ir Eiropas Savienībā joprojām lielos apjomos notiekošā nelikumīgā tirdzniecība ar tabakas izstrādājumiem. Nelikumīgi tabakas izstrādājumi neatbilst tabakas kontroles tiesību aktos noteiktajām prasībām un nodrošina mākslīgi lētas tabakas piegādes, tādējādi rosinot sākt smēķēšanu un veicinot tās izplatību. Tabakas izstrādājumu direktīvas 2014/40/ES (“TID”) 15. un 16. panta mērķis ir šo problēmu risināt, tabakas izstrādājumiem Eiropas Savienībā paredzot izsekojamības un drošības elementu sistēmas, kas uzlabotu piegādes ķēžu drošību un atvieglotu izstrādājumu autentificēšanu. Izsekojamības noteikumi (15. pants) paredz, ka visas tabakas izstrādājumu iepakojuma vienības, kas ražotas Savienības tirgū, ir paredzētas tam vai tiek tajā laistas, ir jāmarķē ar unikālu identifikatoru, un to pārvietošana jāreģistrē visā piegādes ķēdē (sākot no ražotāja un beidzot ar pēdējo līmeni pirms mazumtirdzniecības pārdevēja). Noteikumi attiecībā uz drošības elementiem (16. pants) paredz, ka uz visām tabakas izstrādājumu iepakojuma vienībām, ko laiž Savienības tirgū, jābūt drošības elementam, kas atvieglotu to autentificēšanu. Komisijai ar īstenošanas aktiem ir jānosaka tehniskās specifikācijas šo sistēmu izveidei un darbībai. Minētajos aktos būtu jārisina šādi jautājumi: 1) iepakojumu marķēšana ar unikālu identifikatoru, 2) datu reģistrēšana un nosūtīšana uz datu glabātavu, 3) datu apstrāde, glabāšana un piekļuve tiem, 4) izsekojamības sistēmas sastāvdaļu saderība, kā arī 5) drošības elementu tehniskā specifikācija.
Politikas risinājumi ietver politikas pasākumu kopumus, ar kuriem paredzēts sasniegt konkrētos mērķus un īpaši pievērsties galvenajiem noteiktajiem problēmu cēloņiem. Pirmais politikas risinājums (PR1): minimāli grozījumi, kas galvenokārt vērsti uz vienkāršošanu: salīdzinājumā ar pamatscenāriju šis risinājums paredz vienkāršot definīciju (t. i., noteikt autoceļu posma garumu: 150 km), par atbilstības pierādījumu pieņemt vienkāršus elektroniskus dokumentus, kā arī paplašināt autopārvadātājiem paredzēto fiskālo stimulu, nodrošinot to arī gadījumos, kad posmā, ko neveic pa autoceļiem, tiek izmantoti citi transporta veidi, ne tikai dzelzceļš (piemēram, pārvadājumi par iekšējiem ūdensceļiem vai jūras ceļiem). Otrais politikas risinājums: atbilstības kritēriju (definīcijas) un to pārbaudes vienkāršošana un efektīvāka ekonomiskā atbalsta nodrošināšana. Ir divi apakšrisinājumi: — mazāk vērienīgs apakšrisinājums (PR2A): ģeogrāfiskā aptvēruma paplašināšana, iekļaujot arī iekšzemes kombinētos pārvadājumus; vienota autoceļu posma definīcija (vai nu 150 km, vai 20 % distances atkarībā no tā, kurš no šiem attālumiem ir lielāks); tikai tādu kravas vienību pieņemšana, kam ir ISO/ILU identifikācija; skaidri noteiktas ar atbilstības pierādījumu saistītās prasības; vairāk ekonomiskā atbalsta iespēju, — vērienīgāks apakšrisinājums (PR2B): papildus PR2A pasākumiem — iespēja dalībvalstīm elastīgāk regulēt autoceļu posma garumu; jebkāda lieluma kravas vienības; obligāts atbalsta pasākums termināļu būvniecībai. Trešais politikas risinājums (PR3): atbilstības kritēriji (definīcija) mainīti tā, lai ietvertu visus intermodālos pārvadājumus, kā arī noteikti obligāti atbalsta pasākumi: ģeogrāfiskā aptvēruma paplašināšana tāpat kā PR2; nav ierobežojumu autoceļu posmiem un citiem posmiem, kā arī kravas vienībām; nav datu prasību attiecībā uz atbilstības pierādījumiem; obligāti atbalsta pasākumi (labvēlīgs režīms) visiem intermodālajiem pārvadājumiem. Izraudzītais risinājums ir PR2B, kas ļauj sasniegt 2030. gada mērķi attiecībā uz transporta veidu maiņu un garantē lielāku ienākumu no ieguldījumiem (B/C), kā arī ekoloģisko efektivitāti nekā risinājums PR3.
Ieguvums no vēlamā risinājuma (ja nav, no galvenajiem risinājumiem).

Attiecībā uz ES dibinātiem CCP piemēroto uzraudzības pasākumu konsekvenci vēlamajam risinājumam, kas paredz izveidot jaunu Eiropas uzraudzības mehānismu attiecībā uz CCP, nebūtu nekādas ietekmes uz ES budžetu, jo visas papildu izmaksas tiktu segtas, izmantojot no ES CCP iekasētās uzraudzības maksas. Taču tās būtu samērīgas ar CCP darbību un veidotu tikai nenozīmīgu daļu no to apgrozījuma. Līdz ar paredzams, ka vēlamajam risinājumam nebūs ievērojamas ietekmes uz tīrvērtes izmaksām — ne tīrvērtes dalībniekiem vai to klientiem, ne netiešajiem klientiem. Tāpat arī izmaiņas, kas paredzētas, lai mazinātu trešo valstu CCP radītos riskus, neietekmētu ES budžetu, jo visi papildu līdzekļi Eiropas mehānismam arī tiktu gūti, iekasējot uzraudzības maksas no trešo valstu CCP. Papildus izmaksām, kas saistītas ar uzraudzību, lielākā daļa izmaksu, kas rastos tīrvērtes darījumu partneriem (tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem), būtu saistītas ar atrašanās vietas politikas ieviešanu attiecībā uz 2. līmeņa CCP, kas tiktu piemērota, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem.
C. Vēlamā risinājuma ietekme

Vēlamais risinājums ietver īstenošanas sākotnējās izmaksas datu apkopotājiem, ņemot vērā izmaiņas datu sagatavošanas procesos un jaunās datu prasības. Ietekmes novērtējums liecina, ka sistēmlīmeņa efektivitātes pieaugums ilgtermiņā atsver papildu īstenošanas izmaksas VSI īstermiņā. Aplēstās katras dalībvalsts vienreizējās ieguldījumu izmaksas būtu starp EUR 1,25 miljoniem un EUR 1,9 miljoniem un katras dalībvalsts sākotnējās papildu darbības izmaksas svārstītos no EUR 691 000 līdz EUR 700 000 gadā. Paredzamā ilgtermiņa ietekme ES līmenī tiek aplēsta starp maksimālo neto izmaksu ietaupījumu EUR 10 miljonu apmērā un maksimālo neto izmaksu pieaugumu EUR (+) 9 miljonu apmērā desmit gadu īstenošanas periodā (pašreizējās vērtības izteiksmē, atkarībā no galīgās īstenošanas kārtības katrā dalībvalstī).

No vienas puses, papildu datu prasības varētu radīt nelielu slogu MVU, jo īpaši attiecībā uz palielinātu informāciju apjomu par pakalpojumu nozari. Kvalitatīvās apspriešanās ietvaros datu sagatavotāju iesniegtajās atbildēs VSI ir apliecinājušas, ka ar maksimālu rūpību tiek nodrošināts, ka MVU slogs ir pēc iespējas mazāks, piemēram, izmantojot administratīvos datus vai progresīvas statistikas metodes. No otras puses, modernizējot ES iekšējās preču tirdzniecības statistiku varētu arī ievērojami samazināt MVU slogu (kas iesaistīti ES iekšējā preču tirdzniecībā). MVU sloga iespējamā palielināšanās būtu jāierobežo arī tāpēc, ka, lai izpildītu jaunās datu prasības, daudzas valstis izmantos administratīvos datus (apvienojumā ar uz modeli balstītu aplēšu metodēm).
EIROPAS KOMISIJA

Briselē,30.1.2018

SWD(2017) 477 final/2

CORRIGENDUM :

Document SWD(2017) 477 final of 19.12.2017 is corrected in all language versions except EN.

The words "lawfully marketed in another Member State" were missing in the title.

The text shall read as follows:







KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS

ZIŅOJUMS PAR APSPRIEŠANU

Pavaddokuments dokumentam

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai

par citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēju atzīšanu

{COM(2017) 796 final}



{SWD(2017) 471 final}



{SWD(2017) 472 final}



{SWD(2017) 475 final}



{SWD(2017) 476 final}
Pārskatīšanas vispārējais mērķis ir gādāt, lai konkurenci labvēlīgi ietekmējošais regulējums nodrošinātu neierobežotu savienojamību kā pamatu vienotam digitālam tirgum. Tas nozīmē jauna ļoti augstas veiktspējas savienojamības mērķa ieviešanu papildus esošajiem mērķiem, kas ir saistīti ar konkurenci, iekšējo tirgu un galalietotāju interesēm. Analīzes rezultātā tika noteikti trīs konkrēti pārskatīšanas mērķi, kas ir saistīti ar vispārējo mērķi. Pirmais no tiem ir plaši izplatītas savienojamības sekmēšana iekšējā tirgū. Otrais mērķis ir konkurences un lietotājam pieejamās izvēles sekmēšana iekšējā tirgū. Trešais mērķis ir regulatīvās iejaukšanās vienkāršošana un pretrunīguma novēršana iekšējā tirgū. Iekšējais tirgus saglabājas kā regulējuma mērķis, un tas ir pamats katram no pārskatīšanas mērķiem. Noteikti arī vairāki iespējami papildu efekti un kompromisi attiecībā uz mērķiem.

Katrai no apsvērtajām jomām ir vēlamais risinājums. Vēlamais risinājums attiecībā uz piekļuvi tīkliem ir ļoti augstas veiktspējas tīklu izvietošana, saglabājot piekļuves regulēšanu galvenajiem tirgus dalībniekiem, lai nodrošinātu konkurenci tirgū un galalietotāju atsaucību. Vēlamais risinājums attiecībā uz spektru paredz saistošu un izpildāmu paplašinātas spektra pārvaldības koordinēšanu, lai pielāgotos 5G vajadzībām ES. Vēlamais risinājums attiecībā uz universālo pakalpojumu ir pielāgot to tirgus tendencēm un panākt platjoslas tīkla pieejamību cenas ziņā. Vēlamais risinājums attiecībā uz pakalpojumiem ir racionalizēt nozarei raksturīgās regulējuma vajadzības, ņemot vērā patērētāju aizsardzības horizontālo tiesību aktu izstrādi. Tas arī attiecina regulējumu galvenokārt uz interneta piekļuves pakalpojuma sniegšanu un sakaru pakalpojumiem, kas izmanto koplietošanas numerācijas resursus, ar mērķi noteikt konkrētus regulatīvos pienākumus visiem sakaru pakalpojumiem, kuri tiek sniegti internetā, pamatojot to ar galalietotāju aizsardzību un sabiedriskās kārtības interesēm. Vēlamais risinājums attiecībā uz obligātiem noteikumiem un pienākumiem saistībā ar elektroniskajiem raidījumu aprakstiem ir atstāt esošo kārtību, veicot tikai nelielas izmaiņas. Vēlamais risinājums attiecībā uz numerāciju ir mainīt ES regulējumu, lai pievērstos saskaņošanas un konkurences jautājumiem „mašīnas-mašīnas” sakaru tirgū. Vēlamais risinājums attiecībā uz pārvaldību ir grozīt neatkarīgo regulatoru kompetenci un mainīt BEREC pašreizējo struktūru, padarot to par pilntiesīgu aģentūru ar plašākiem uzdevumiem, tostarp noteiktu pilnvaru īstenošanu un labākiem tirgus analīzes, numerācijas un spektra piešķiršanas procesiem. Radiofrekvenču spektra politikas grupa (RSPG) arī turpmāk būs EK ekspertu grupas padomdevēja iestāde, kas formulēs un saskaņos valstu pārvaldes iestāžu viedokļus par augsta līmeņa stratēģiskiem jautājumiem attiecībā uz spektra politiku un ar to saistītu attīstību.
[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.6.2007 SEC(2007) 792 galīgā redakcija Projekts EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām - Kopienas kopējās nostājas projekts - (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. EEZ līguma 31. protokolā ir iekļauti konkrēti noteikumi par Kopienas un EEZ EBTA valstu sadarbību ārpus četrām pamatbrīvībām. 2. Pievienotais EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts paredz grozīt 31. protokolu, lai paplašinātu sadarbību civilās aizsardzības jomā. Tas nodrošina sadarbības satvaru un izklāsta kārtību, kas stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī, kādā EEZ EBTA valstis pilnībā iesaistās Kopienas programmās un darbībās šajā jomā, iekļaujot: - 32007 D 0162 : Padomes 2007. gada 5. marta Lēmumu Nr. 2007/162/EK, Euratom, ar ko izveido civilās aizsardzības finanšu instrumentu (OV L 71, 10.3.2007., 9. lpp.). 3. Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem Kopienas nostāju par šādiem lēmumiem. 4. EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu iesniedz apstiprināšanai Padomē, un pēc tam Komisija pēc iespējas drīz iesniegs EEZ Apvienotajai komitejai Kopienas nostāju. Projekts EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar kuru pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā – „Līgums”, un jo īpaši tā 86. un 98. pantu, tā kā: (1) Līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas … Lēmumu Nr. ….[1] (2) Ir nepieciešams paplašināt Līguma pušu sadarbību, lai iekļautu tajā Padomes 2007. gada 5. marta Lēmumu 2007/162/EK, Euratom, ar ko izveido civilās aizsardzības finanšu instrumentu[2]. (3) Tādēļ Līguma 31. protokols jāgroza, lai šo paplašināto sadarbību var sākt 2007. gada 1. janvārī, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Līguma 31. protokola 10. panta 8. punktam pievieno šādu apakšpunktu: „c) Kopienas tiesību akti, kas stājas spēkā no 2007. gada 1. janvāra: – 32007 D 0162 : Padomes 2007. gada 5. marta Lēmums 2007/162/EK, Euratom, ar ko izveido civilās aizsardzības finanšu instrumentu (OV L 71, 10.3.2007., 9. lpp.).” 2. pants Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu*. To piemēro no 2007. gada 1. janvāra. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā. Briselē EEZ Apvienotās komitejas vārdā – priekšsēdētājs EEZ Apvienotās komitejas sekretāri — [1] OV L … [2] OV L 71, 10.3.2007., 9. lpp. * [Konstitucionālās prasības ir norādītas.][Konstitucionālās prasības nav norādītas.]
Komisijas dienestu darba dokuments – Pielikums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko ievieš mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz šo mehānismu - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums (COM(2006) 401 galīgā redakcija) {SEC(2006) 953} {SEC(2006) 954} /* SEC/2006/0955 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.7.2006 SEC(2006) 955 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pielikums Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko ievieš mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz šo mehānismu IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS (COM(2006) 401 galīgā redakcija){SEC(2006) 953}{SEC(2006) 954} IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Veidojot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurā vairs nepastāv iekšējās robežas, bija jāpastiprina ārējo robežu kontrole, lai garantētu augstu drošības līmeni. Ja dalībvalstu kontroles iestādes uzņemas arī atbildību par visiem saviem partneriem, drošības problēmas un uzdevuma apjoms pieprasa padziļinātu operatīvo sadarbību starp dalībvalstu kontroles iestādēm. Minētā sadarbība pēdējos gados ir ievērojami mainījusies, īpaši, ņemot vērā integrētā robežu plāna īstenošanu, un šajā analīzē tiek pausts uzskats, ka nepilnībās, no vienas puses, vainojams trūkstošais reglamentējums, kur būtu noteikti sīkāki aspekti ātrai reaģēšanai neparedzētos apstākļos, un, no otras puses, jautājums par pilnvarām, kas uzticētas robežsargiem, kuri tiek izvietoti citas dalībvalsts teritorijā. Ņemot vērā politisko fonu, ko veido Hāgas programma, ir noteikti vairāki mērķi. Nolūks ir izveidot tiesisko reglamentējumu, lai varētu izvietot ātrās reaģēšanas vienības, izmantojot Eiropas līmenī koordinētu struktūru, un definēt to darbinieku atbildību, kas sniedz palīdzību citā dalībvalstī. Turklāt vajadzētu ieviest skaidrību un juridisko noteiktību sistēmā, lai tā atbalstītu valstu iestādes, nevis aizstātu tās. Izvēlētajam risinājumam vajadzētu veicināt robežu kodeksa vienotu piemērošanu un uzlabot izmaksu un efektivitātes attiecību, iesaistot dalībvalstu robežsargus. Tika apsvērtas dažādas intervences iespējas: divpusēji nolīgumi, „trešā pīlāra” policijas iestāžu sadarbības instrumentu izmantošana, ātrās reaģēšanas vienību izveide FRONTEX aģentūras struktūrā un Eiropas robežapsardzes korpusa izveide. Novērtējot katra pasākuma ietekmi, kļūst skaidrs, ka Eiropas robežapsardzes korpusa izveide būtu visefektīvākais risinājums, taču juridiski un politiski šķēršļi liedz šādu risinājumu īstermiņa perspektīvā. Vispiemērotāk šķiet izveidot ātrās reaģēšanas vienības FRONTEX aģentūras struktūrā un noteikt tiesisko regulējumu to izvietošanai.
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Tas ir piemērojams no mēneša pirmās dienas pēc tā pieņemšanas dienas.

[…],

Asociācijas padomes vārdā – priekšsēdētājs

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1.Legal basis

Article 133 of the Treaty

2.Title of the measure

Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement.

3.Objective

To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands.

4.Financial implications

As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications.

4. PROTOKOLS



PAR IZCELSMES PRODUKTU JĒDZIENA DEFINĪCIJU UN



ADMINISTRATĪVAJĀM SADARBĪBAS METODĒM

SATURS

I SADAĻA VISPĀRĒJIE NOSACĪJUMI

1. pants Definīcijas

II SADAĻA IZCELSMES PRODUKTU JĒDZIENA DEFINĪCIJA

2. pants Vispārīgie nosacījumi
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI

ES stratēģiskais satvars par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam

Darba aizsardzība mainīgā darba pasaulē

1.Darba aizsardzība Eiropas Savienībā

1.1.Veselības un drošības darbā vērtība

ES darba aizsardzības tiesību akti ir būtiski, lai aizsargātu gandrīz 170 miljonu darba ņēmēju veselību un drošību ES. Cilvēku aizsardzība pret veselības un drošības apdraudējumiem darbvietā ir svarīgs elements, kas visiem darba ņēmējiem palīdzēs nodrošināt stabilus un pienācīgus darba apstākļus. Tiesību akti ir palīdzējuši samazināt veselības apdraudējumus darbā un uzlabot darba aizsardzības standartus visā ES un visās nozarēs. Tomēr problēmas joprojām pastāv, un Covid-19 pandēmija ir saasinājusi riskus, kas jānovērš.

Darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzība, kas nostiprināta Līgumos un Pamattiesību hartā, ir viens no svarīgākajiem ES ekonomikas elementiem, kas darbojas cilvēku labā. Tiesības uz veselīgu un drošu darbavietu ir atspoguļotas Eiropas sociālo tiesību pīlāra 10. principā, un tās ir būtiskas, lai sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus. Šīs tiesības ir arī pašlaik veidojamās Eiropas veselības savienības pamatelements.

Jaunajā darba aizsardzības satvarā 2021.–2027. gadam, kas paziņots Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā, ir noteiktas galvenās prioritātes un rīcība, kas vajadzīga, lai turpmākajos gados pēcpandēmijas kontekstā uzlabotu darba ņēmēju veselību un drošību, un ko raksturo zaļā un digitālā pārkārtošanās, ekonomikas un demogrāfiskās problēmas un tradicionālās darba vides mainīgais jēdziens.

Veselīgi un droši darba apstākļi ir veselīga un produktīva darbaspēka priekšnoteikums. Neviens nedrīkst ciest no slimībām vai nelaimes gadījumiem, kas saistīti ar darbu. Tas ir arī svarīgs ES ekonomikas ilgtspējas un konkurētspējas aspekts.

Pēdējās trīs desmitgadēs ir panākts ievērojams progress darba aizsardzības jomā: no 1994. līdz 2018. gadam letālo nelaimes gadījumu darbā skaits ES samazinājās par aptuveni 70 % (1. attēls). Lai gan šo samazinājumu neapšaubāmi ir veicinājuši tādi faktori kā deindustrializācija un labāka medicīniskā aprūpe, arī ES darba aizsardzības sistēmai ir bijusi būtiska nozīme. Neraugoties uz šo progresu, 2018. gadā ES 27 dalībvalstīs joprojām bija vairāk nekā 3300 letālu nelaimes gadījumu un 3,1 miljons nelaimes gadījumu bez letālām sekām, un katru gadu vairāk nekā 200 000 darba ņēmēju mirst no saslimšanām, kas saistītas ar darbu. Tas cilvēkiem rada milzīgas ciešanas. Tādēļ darba ņēmēju aizsardzības standartu saglabāšana un uzlabošana ir pastāvīgs uzdevums un nepieciešamība.

2. attēls. Ar darbu saistītu traumu un slimību izmaksas sabiedrībai, 2019. gads (miljardos EUR)

Avots: “An international comparison of the cost of work-related accidents and illnesses” (EU-OSHA, 2017), aplēse, kuras pamatā ir Eurostat un Pasaules Bankas dati.