LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 09.08.2005 
COM(2005) 367 gal īgā redakcija 
  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
ar kuru groza L ēmumu 2001/131/EK, ar ko pabeidz apspriešan ās procedūru ar Haiti 
saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiec ību nolīguma 96. pantu 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Lēmumi, kas pie ņemti saska ņā ar 96. pantu 
Pēc 2000. gada neveiksm īgajām vēlēšanām, ņemot vērā, ka situācija Haiti neatbilst Koton ū 
Nolīguma demokr ātijas principiem, 2001. gada 29. janv ārī Eiropas Savien ības Padome 
saskaņā ar Koton ū nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktu nol ēma pieņemt atbilstošus 
pasākumus, saska ņā ar kuriem pal īdzība Haiti tika da ļēji apturēta (nav tieš ā budžeta atbalsta 
Haiti vald ībai), nav pazi ņojuma par 9. EAF l īdzekļu piešķiršanu (239 milj.€) un atlikušie 8. 
EAF līdzekļi (84,4 milj.€) tika novirz īti tiešam Haiti iedz īvotāju atbalstam. ES izvirz īja 
nosacījumus attiec ību ar Haiti normaliz ēšanai – tādēļ jāizpilda nosac ījumi un pas ākumi, kas 
paredzēti OAS 822. rezol ūcijā par brīvu un taisn īgu vēlēšanu organiz ēšanu. 
Lēmums tika p ārskatīts 2001. gad ā, un to atjaunin āja ar 2002. gada 21. janv āra Lēmumu 
2002/131/EK, 2003. gada 10. janv āra Lēmumu 2003/53/EK un 2003. gada 22. decembra 
Lēmumu 2003/916/EK.  
Politiskā situācija Haiti krasi main ījās 2004. gad ā ar toreiz ējā prezidenta Arist īda demisiju. 
Straujo politisko p ārmaiņu dēļ (to kopsavilkums ir izkl āstīts tālākajā tekstā) bija jāpārskata 
situācija un 2004. gada 24. septembr ī pieņēma Lēmumu 2004/681/EK, ar ko groza 
Lēmumu 2001/131/EK. T ā darbības termi ņš beidzas 2005. gada 31. decembr ī, un tas 
jāpārskata pēc sešiem m ēnešiem. Šis l ēmums atc ēla visus iepriekš ējos pasākumus (atbr īvoja 
95,6 miljonus €), vien īgi izņemot 9. EAF Nacion ālās Indikatīvās programmas parakst īšanu 
(72 miljoni €), kas notiks p ēc valsts v ēlēšanām, kas atbilst OAS 822. rezol ūcijai un ko 
kompetent ās Haiti iest ādes un starptautisk ā sabiedrība atzīst par br īvām un taisn īgām 
vēlēšanām. 
Pašlaik tiek uzskat īts, ka pārejas perioda virz ība uz demokr ātiski ievēlētu valdību, kas sākās ar 
pagaidu vald ības izveidošanu 2004. gad ā un turpin āsies ar pašvald ību vēlēšanām, parlamenta 
vēlēšanām un prezidenta v ēlēšanām 2005. gada ruden ī, pamato pašreiz ējā lēmuma izskat īšanu 
un atlikušo pas ākumu atcelšanu, k ā tas izklāstīts tālāk, šajā grūtajā periodā tas būs konkrēts 
atbalsts pagaidu vald ībai un iedrošin ājums ievērot vēlēšanu procesu. 
Konteksts 
Ilgstošās varmācības un asinsizliešanas d ēļ 2004. gada s ākumā, proti, 29. febru ārī demision ēja 
prezidents Arist īds. Augst ākās tiesas priekšs ēdētājs Bonifācijs Aleksandrs deva valsts pagaidu 
prezidenta zv ērestu un pagaidu vald ība, kuru vad īja Žerārs Latortū, nodeva zv ērestu 2004. 
gada 17. mart ā. Pagaidu vald ība uzņēmās 18 mēnešu laik ā sarīkot brīvas un taisn īgas 
vēlēšanas. Pašreiz ējais plāns ir sarīkot vēlēšanas 2005. gada ruden ī: pašvald ību vēlēšanas 
2005. gada 9. oktobr ī, tad parlamenta v ēlēšanas un prezidenta v ēlēšanas div ās kārtās 2005. 
gada 13. novembr ī un 18. decembr ī, lai ievēlētais prezidents var ētu stāties amatā 2006. gada 
7. februārī. Haiti pagaidu vald ība ir pati sev no teikusi par priorit āti drošības un uztic ības 
atmosfēras atjaunošanu valst ī, kas tiek uzskat ītas par izš ķirīgām, lai demokratiz ētu valsti.  
ANO 2004. gada 29. febru āra un 30. apr īļa rezolūcija attiec īgi apstiprin āja starptautisku 
pagaidu bru ņoto spēku izveidi, kam sekoja stabiliz ācijas spēku izveide ( MINUSTAH ), kuri 
darbu sāka 1. jūnijā Brazīlija vadībā, lai palīdzētu stabiliz ēt drošības situāciju un atbalst ītu 
pagaidu vald ību demokratiz ācijas procesu īstenošanā. MINUSTAH  pilnvaras tika pagarin ātas 
līdz 2005. gada j ūnija beigām, līdz Drošības padom ē tiks lemts par iesp ējamo 12 m ēnešu 
perioda pagarin ājumu. 
 
LV 3   LV Pēc Padomes piepras ītajām neofici ālām konsult ācijām 2004. gada maij ā, premjerministrs 
Latortū adresēja vēstuli attīstības komis āram P. N īlsonam, kur ā iezīmē savas valdības 
saistības attiecībā uz pārejas periodu vair ākās jomās. Komisija 2005. gada apr īlī ĀKK Grupas 
padomei iesniedza zi ņojumu saska ņā ar Lēmuma pras ību par tā pārskatīšanu pēc sešiem 
mēnešiem. Zi ņojums tika sagatavots sadarb ībā ar ES dal ībvalstu vēstniecībām Portoprens ā, un 
tas atspogu ļo situāciju attiec ībā uz šīm saistībām. Komis ārs L. Mišels 2005. gada mart ā 
apmeklēja Haiti, kur notika izv ērstas apspriedes, lai uz vietas nov ērtētu situāciju. ANO 
Drošības padome 2005. gada apr īlī uz Haiti nos ūtīja misiju, un 2005. gada maij ā ANO 
ģenerālsekretārs iepazīstināja ar ziņojumu par ANO Stabiliz ācijas misiju Haiti. Visi iepriekš 
minētie ziņojumi kopum ā atspoguļo līdzīgu situāciju Haiti. 
Pašreizējā situācija 
Politiskaj ā jomā 7. aprīlī tika uzsākts valsts dialoga un izl īgšanas process. Saglab ājas bažas 
par to, vai dialogs aptver visus aspektus, jo iepriekš ējā prezidenta Arist īda partija turpina 
atsacīties tajā iesaistīties, neatkar īgi no prezidenta centieniem iesaist īt Lavalas . Daudzas 
mazas politisk ās partijas, tuvojoties v ēlēšanām, pakāpeniski apvienojas liel ākās politisk ās 
vienībās. 
Iepriekš min ētais vēlēšanu plānojums  saskaņā ar ziņoto tiek iev ērots. Tieši atbild īga par 
vēlēšanām ir PVP, Pagaidu v ēlēšanu padome, kuru atbalsta MINUSTAH . ANO Att īstības 
programma un Āfrikas valstu organiz ācija ( OAS) koordin ē palīdzību vēlēšanu organiz ēšanā, 
īpaši balsu skait īšanas jom ā. Pašlaik v ēlēšanu kopējais budžets ir 62 miljoni ASV dol āru, un 
to segs līdzekļu devēji. ES atbalsts kopum ā ir 18 miljoni euro. Komisija gatavojas nos ūtīt 
vēlēšanu nov ērošanas misiju. Finans ējums nov ērošanas misijai tiek pieš ķirts papildus 
iepriekšmin ētajiem 18 miljoniem euro. 
Stāvoklis droš ības jomā vēl aizvien ir nestabils un rada nopietnas bažas par atk ārtotu 
vardarbības, slepkav ību, cilvēku nolaup īšanu un bru ņotu laupīšanu pieaugumu. Haiti Valsts 
policija ir p ārāk vāja, un tai nav bijis laika atg ūties pēc pagātnes sliktās slavas, lai noz īmīgi 
ietekmētu drošības stāvokli. Tādēļ MINUSTAH  sniedz lielu atbalstu un cenšas saglab āt 
kontroli. Skaidrs, ka MINUSTAH  pilnvaras un resursi, gan person āla, gan materi ālie, ir 
jāpalielina, lai tie var ētu darboties efekt īvāk, un šis priekšlikums  pašlaik tiek izskat īts ANO 
Drošības padom ē.  
Cilvēktiesību jomā ir daži uzlabojumi, jo cilv ēktiesību pārkāpšana, kas bija iepriekš ējās 
valdības politika, noteikti nepieder pie pagaidu vald ības politikas. Tom ēr bruņotu bandu 
izplatība valstī un nesod āmības kultūra, kas past āv tādēļ, ka droš ības spēkos ir korump ēti 
indivīdi un tiesu sist ēma ir ārkārtīgi nepiln īga, ir tr ūkumi centienos veikt noz īmīgu 
uzlabojumu cilv ēktiesību jomā. EK kopā ar Kanādas Starptautisk ās attīstības aģentūru (CIDA ) 
gatavo programmu tiesu sist ēmas nostiprin āšanai, tom ēr arī citi līdzekļu devēji, ieskaitot ES 
dalībvalstis, darbojas šaj ā virzienā. 
Ir uzsāktas dažas, v ēl aizvien neregul āras bruņotu grupu, jo sevišķi bijušo  militāristu, 
atbruņošanas operācijas, īpaši Kapaitj ēnas teritorij ā, un tam j āpaātrina tāda drošības līmeņa 
izveide, k āds nepieciešams v ēlēšanu norisei. 
Starptautiskais atbalsts Haiti  
Pagaidu vald ība priecājas par visu liel āko dalībnieku sp ēcīgo atbalstu Haiti, ieskaitot 
Amerikas Savienot ās Valstis, Franciju, Sp āniju un vair ākas Latīņamerikas valstis, k ā arī 
starptautisk ās organiz ācijas, tādas kā ANO, Āfrikas valstu organiz ācija ( OAS), Pasaules 
 
LV 4   LV banka, Starptautiskais val ūtas fonds (SVF), InterAmerican Development Banka un citas. 
Attiecības ar Kar ību jūras kopienu, kas sasp īlējās prezidenta Aristr īda demisijas apst ākļos, 
pakāpeniski uzlabojas. 
Starptautiskie l īdzekļu devēji un pagaidu vald ība pieņēma Pagaidu sadarb ības sistēmu (PSS), 
kas tika izmantota k ā pamatdokuments 2005. gada j ūlija konferenc ē Vašington ā. Šajā reizē 
tika piešķirti 1,2 miljardi ASV dol āru, lielākais atbalsts n āca no ES.  
Kajennā 2005. gada mart ā tika organiz ēta starptautiska konference par Haiti. Šaj ā reizē 
līdzekļu devēji atkārtoti uzsv ēra savu tiešo atbalstu, atjaunojot 2004. gad ā Vašington ā sniegto 
atbalstu un uz ņemoties pal īdzības izmaksu pa ātrināšanu, lai paustu solidarit āti ar Haiti un 
Haiti iedz īvotajiem ļautu saskat īt praktiskas priekšroc ības no notiekoš ā politisko p ārmaiņu 
procesa. 
Līdzīgi Kanādas valdība 16.–17. j ūnijā Monreālā organizē starptautisku konferenci par Haiti, 
kurā Haiti atbalst ītāji pārrunās jautājumus, kas saist īti ar drošību un stabilit āti, vēlēšanām un 
palīdzības sniegšanu. 
Ekonomikas atjaunošana  
Starptautiskais val ūtas fonds sniedza pozit īvu novērtējumu par Haiti vald ības centieniem 
atjaunot valsts ekonomiku. Atz īstot, ka atjaunošana ir l ēns process, ņemot vērā sarežģītos 
valsts visp ārējos apstākļus, ziņojumā atzīts, ka vald ības centieni ir vainagojušies ar infl ācijas 
samazināšanos, val ūtas maiņas kursa stabiliz ēšanos un starptautisko rezervju neto pieaugumu. 
SVF dienestu uzraudz ītajā programm ā (SMP  – Staff Monitored Programme ) gūtie rezultāti 
(2004. gada apr īlis – septembris) bija apmi erinoši, visi kvantitat īvie mērķi tika liel ā mērā 
izpildīti, un struktur ālajos pas ākumos1 gūti ievērojami pan ākumi. Tam sekoja EPCA -
(Emergency post conflict assistance ) no 2004. gada oktobra l īdz 2005. gada septembrim. 
Vairākums kvantitat īvo mērķu atkal tika izpild īti un struktur ālie pasākumi ieviesti. Haiti 
nokārtoja saist ības ar Pasaules banku, kas PB ļāva apstiprin āt ātrās izmaksāšanas korekcijas 
operāciju. Tom ēr ieņēmumu nepietiekam ība un nov ēlošanās līdzekļu devēju finansētajā rīcībā 
pieprasīja budžeta p ārskatīšanu un stingri aicin āja noteikt jaunas izdevumu priorit ātes, lai 
nodrošinātu maksim ālu atbalstu ekonomikas atjaunošanai. Saska ņā ar ziņojuma IV pantu SVF 
2005./2006. gad ā paredz re ālu IKP pieaugumu par 3 procentiem un 10 procentu infl āciju. Pēc 
tam uzdevums b ūs atbalstīt 4 procentu pieaugumu un sekm ēt valdības ienākumus, kas 
nepieciešami b ūtiskas soci ālo pakalpojumu un valsts sektora institucion ālo spēju uzlabošanas 
finansēšanai. „Izš ķirīgie priekšnosac ījumi ir veiksm īgas vēlēšanas, valsts izl īgšana un 
pastāvīgs līdzekļu devēju atbalsts”.1 
Komisijas ieteikums  
Komisija ir izskat ījusi politisko un cilv ēktiesību situāciju, kas v ēl nav optim āla, bet lēnām 
kļūst labāka. Ņemot vērā centienus, kas veikti, lai pild ītu vēlēšanu grafika saist ības; valdības 
gūtos labos rezult ātus ekonomikas atjaunošanas proces ā, kas ir izš ķirīga cīņā ar nabadz ību, 
kura rada neapmierin ātību, vardarb ību un nedroš ību; starptautisk ās kopienas plaši paustu 
atbalstu Haiti tautai un pagaidu vald ībai; nepieciešamo noz īmīgo sagatavošan ās laiku, kas 
nepieciešams att īstības palīdzības programmu skaidrai noteikšanai un re ālajām izmaks ām; 
                                                 
1 VF Person āla 2005. gada zi ņojuma IV pants Konsult ācijas. 
 
LV 5   LV Komisija iesaka, lai tiktu atcelti atlikušie 96. panta pas ākumi saist ībā ar 9. EAF 72 miljonu 
euro atbrīvošanu. 
Komisija iesaka, lai Haiti premjerministram adres ētajā vēstulē, kurā paziņo par pas ākumu 
atcelšanu, uzsv ērtu nozīmību, kādu ES velta demokr ātijai, tiesiskumam, labai p ārvaldībai un 
cilvēktiesībām, un ka t ā iedrošina Haiti vald ību turpināt centienus saist ību pildīšanā, ko tā ir 
uzņēmusies pret ES un Haiti tautu.  
Eiropas Savien ība turpinās ciešo sadarb ību ar Haiti, lai saist ībā ar Koton ū Nolīgumu veicin ātu 
attīstību, izmantojot past āvīgu un pastiprin ātu politisko dialogu ar pagaidu vald ību un jauno 
valdību, kuru iev ēlēs nākamajās vēlēšanās. 
 
LV 6   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS, 
ar kuru groza L ēmumu 2001/131/EK, ar ko pabeidz apspriešan ās procedūru ar Haiti 
saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiec ību nolīguma 96. pantu 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, 
ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiec ību nolīgumu2, kas stājās spēkā 2003. gada 1. apr īlī, un 
jo īpaši tā 96. pantu, 
ņemot vērā iekšējo vienošanos starp dal ībvalstu vald ību pārstāvjiem, kas tik ās Padomē, par 
veicamajiem pas ākumiem un iev ērojamajām proced ūrām ĀKK un EK partnerattiec ību 
nolīguma3 īstenošanai un jo īpaši tā 3. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,4 
tā kā: 
(1) Pamatojoties uz L ēmumu 2001/131/EK5, finansiālais atbalsts, kas pieš ķirts Haiti, ir 
daļēji apturēts, ievērojot „attiec īgos pasākumus”, kuri defin ēti ĀKK un EK 
partnerattiec ību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunkt ā. 
(2) Lēmuma 2004/681/EK darb ības termi ņš beidzas 2005. gada 31. decembr ī, un tajā 
paredzēts pēc sešiem m ēnešiem pārskatīt pasākumus. 
(3) Darba grupa, kuru izveidoja Eiropas Savien ības prezident ūra Haiti, Eiropas Komisija 
un dalībvalstu pārstāvji Haiti, 2005. gada mart ā izstrādāja novērtējuma ziņojumu par 
progresu attiec ībā uz īpašajām Haiti vald ības saistībām pielāgoties Koton ū nolīguma 
9. panta pamatelementiem, īpaši cilvēktiesību, demokr ātijas principu un tiesiskuma 
jomā, lai valsts atgrieztos pie konstitucion āla un demokr ātiska rež īma bez 
ierobežojumiem. 
(4) Haiti pašreiz ējā situācija sagādā īpašas rūpes drošības, cilvēktiesību ievērošanas un 
nabadzības jomā. Šī situācija tika apstiprin āta ar ANO Droš ības padomes misijas 
2005. gada apr īļa ziņojumu. Tom ēr starptautisk ā sabiedrība vairākkārtīgi ir 
apstiprinājusi apņemšanos atbalst īt pagaidu vald ību un Haiti tautu to  centienos ieviest 
demokrātiju un ekonomikas un soci ālo attīstību. 
                                                 
2 OV L 317, 15.12.2002., 3. lpp.  
3 OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp. 
4 OV C […] […], […] lpp. 
5 OV L 48, 17.2.2001., 31. lpp. L ēmumā jaunākie grozījumi izdar īti ar Lēmumu 2004/681/EK 
(OV L 311, 8.10.2004., 30. lpp.). 
 
LV 7   LV (5) Pagaidu vald ība ir peln ījusi Eiropas Savien ības uztic ību, lai nodrošin ātu politisko 
pāreju, jo īpaši ar br īvu un taisn īgu vēlēšanu organiz ēšanu, piln ībā ievērojot izziņoto 
vēlēšanu grafiku, 
IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 
1. pants 
Lēmumu 2001/131/EK atce ļ. 
Pielikumu aizst āj ar šā lēmuma pielikuma tekstu. 
2. pants 
Šo lēmumu public ē Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
3. pants 
Eiropas Parlamentu piln ībā un nekav ējoties inform ē par šo lēmumu. 
Briselē, […] 
 Padomes v ārdā − 
 priekšs ēdētājs 
  
 
LV 8   LV PIELIKUMS  
Vēstule, kas adres ējama Haiti pagaidu vald ībai 
Godātais kungs! 
Eiropas Savien ība uzskata, ka Koton ū Nolīguma 9. panta noteikumi ir ļoti nozīmīgi. ĀKK un 
EK partnerattiec ības ir dibin ātas, ievērojot cilv ēktiesības, demokr ātijas principus un 
tiesiskumu, tie ir iepriekšmin ētā nolīguma galvenie elementi un veido m ūsu attiecību pamatu. 
Šai ziņā Eiropas Savien ība ir cieši sekojusi p ārejas posmam Haiti, kas s ākās ar Jūsu vadītās 
jaunās Haiti pagaidu vald ības iecelšanu, kas deva zv ērestu 2004. gada 17. mart ā pēc plašām 
apspriedēm saskaņā ar Karību jūras kopienu/ OAS plānu. 
Briselē 2004. gada 12. maij ā notika J ūsu un Eiropas Kopien as sarunas, kuru m ērķis bija 
izskatīt pagaidu vald ības politisko programmu attiec ībā uz demokr ātijas un konstitucion ālās 
varas atjaunošanu. Eiropas Savien ība ņēma vērā Jūsu apņemšanos veikt pas ākumus attiec ībā 
uz cilvēktiesību situācijas uzlabojumiem, demokr ātijas principu iedibin āšanu, tostarp br īvu un 
taisnīgu vēlēšanu norisi, tiesiskumu un labu p ārvaldību, kā tas ir izkl āstīts jūsu 2004. gada 
25. maija v ēstulē Eiropas Komisijai. Š īs vienmēr saistošās saistības ar laiku pan āks lielāku 
politisko stabilit āti Haiti.  
Eiropas Savien ība ir cieši sekojusi Haiti att īstībai visās jomās un ir daudz pal īdzējusi 
starptautisk ās sabiedr ības centienos pal īdzēt valstij t ās tālejošajā un grūtajā ceļā uz 
demokrātisku pārvaldību. Mēs esam cieši p ārliecināti, ka Haiti tauta ir peln ījusi labāku dzīvi 
drošā un stabil ā Haiti, kura piln ībā tiek iev ēroti demokr ātijas principi, cilv ēktiesības, 
tiesiskums un laba p ārvaldība. 
Kā Jums zin āms, Eiropas Savien ībai bija noteicoš ā loma Pagaidu sadarb ības sistēmas izveid ē 
un pieņemšanā un tā bija lielākais līdzekļu devējs, kas veica ieguld ījumu Haiti att īstībā 2004. 
gada Vašingtonas konferenc ē. Kopš tā laika ir g ūtas lielas sekmes un finanšu pl ūsmas 
pakāpeniski sasniedz v ēlamo līmeni līdz ar valsts sp ējas palielin āšanos absorb ēt finansiālo un 
tehnisko pal īdzību. 
Eiropas Savien ība ir cieši sadarbojusies ar visiem liel ākajiem starptautiskajiem dal ībniekiem 
un ir izteikusi piln īgu atbalstu ANO misijai Haiti MINUSTAH  un tās ievērojamiem centieniem 
palīdzēt valdībai un Haiti Valsts policijai ieviest droš ību un stabilit āti, kuras valstij ir 
nepieciešamas, lai t ā varētu virzīties uz vēlēšanām 2005. gada ruden ī un lai veiksm īgi īstenotu 
ilgtspējīgas attīstības programmas. 
Eiropas Savien ība, izmantojot savus resursus un ar Droš ības padomes zi ņojumu par Haiti, 
novērtēja gūtās sekmes politikas un ekonomikas jom ā un nolēma, ka ar L ēmumu xxx 
pieņemtie pas ākumi jāatceļ. Šie pasākumi paredz ēja, ka Haiti 9. EAF Nacion ālā Indikatīvā 
programma tiks parakst īta pēc vēlēšanām ar jauno demokr ātiski ievēlēto valdību. Pašlaik 9. 
EAF programmu izstr āde notiek J ūsu valdības vadībā un NIP tiks parakst īta, līdzko šī izstrāde 
tiks pabeigta. Ir svar īgi, lai šis process norisin ātos strauji, t ā ka saistītie pasākumi Haiti tautas 
atbalstam tiktu ieviesti ātri. 
Lai sadarb ība būtu veiksm īga, jānodrošina pastiprin āta atbalsta izmantošanas sp ēja, kuras 
pašlaik tr ūkst, un tas j āpanāk, veicot labas p ārvaldības un atbalsta apsaimniekošanas sp ējas 
attīstības pasākumus. Izpildes k ārtību pielāgos valsts sp ējai adekvāti pārvaldīt valsts finanses.  
 
LV 9   LV Eiropas Savien ība cieši sekos turpm ākajai demokratiz ācijas procesa att īstībai jo īpaši saistībā 
ar pagaidu vald ības saistību izpildi cilv ēktiesību, valsts dialoga, demokr ātijas principu, 
ekonomikas vad ības jomā un veiktajiem pas ākumiem pašvald ību, valsts un prezidenta 
vēlēšanu gatavošan ā. Mēs atzinīgi vērtējam vēlēšanu plānojuma izzi ņošanu, saska ņā ar kuru 
pašvaldību vēlēšanas notiks 2005. gada oktobr ī, valsts v ēlēšanas un prezidenta v ēlēšanas 
divās kārtās 2005. gada novembr ī un decembr ī, lai jaunā valdība varētu uzsākt darbu 2006. 
gada febru ārī. Eiropas Savien ība ir pārliecināta, ka nekas nedr īkstētu aizkav ēt šo izšķirīgo 
plānojumu, un t ā sniedz atbalstu v ēlēšanu procesam 18 miljonu euro apm ērā. Piedevām 
Eiropas Savien ība apsver iesp ēju nosūtīt vēlēšanu novērošanas misiju. 
Eiropas Savien ība turpinās ciešo sadarb ību ar Haiti, lai saist ībā ar Koton ū Nolīgumu veicin ātu 
attīstību, izmantojot past āvīgu un pastiprin ātu politisko dialogu ar pagaidu vald ību un jauno 
valdību, kuru iev ēlēs nākamajās vēlēšanās. 
Ar visdziļākajiem cie ņas apliecin ājumiem,  
Briselē, 
Komisijas v ārdā −  
Padomes v ārdā − 
priekšsēdētājs