50. atz īmē,k at ādēvēto 3. l īmeņa komiteju darbs uzlabotos, ja t ās liel ākāmērāņemtu v ērāvienk āršuma,
skaidr ības un praktiskuma principus, k āarīpadar ītu vienot ākas metodes;
51. konstat ē, ka, pie ņemot Direkt īvu 85/611/EEK, Lamfalussy proced ūras v ēl nebija, un, ka t āspārveido-
šana par piln īgu Lamfalussy direkt īvu, pamatojoties uz eso šajiem, s īki izstr ādātajiem ties ību aktiem, nav
iespējama bez Direkt īvas 85/611/EEK piln īgas p ārstrādāšanas un sak ārtošanas; uzskata, ka tas nav j ādara
pašlaik, ta ču uzskata, ka to b ūtu vērts apsv ērt, ja pas ākumi tuv ākajānākotn ēizrādītos neefekt īvi;
52. atzin īgi vērtē, ka jau tiek izmantoti meh ānismi, kas ir l īdzīgi Lamfalussy pieejai, piem ēram, apsprie-
šanās process un visu iesaist īto pu šu sadarbo šanās, lab ākās pieredzes konver ģence, un k āpraktisku risin ā-
jumu iesaka groz ījumus Direkt īvā85/611/EEK, kas veikti ar PVKIU III, saska ņot ar Lamfalussy pieeju;
53. mudina Padomi un Komisiju vis ām pus ēm pie ņemami vienoties par pa šreizējām sarun ām par komi-
toloģiju, lai Parlamentam b ūtu piln īgas atsauk šanas ties ības vis ās komitolo ģijas proced ūrās, kas saist ītas ar
kopl ēmuma proced ūrām.Šādas vieno šanās nosl ēgšana ir priek šnoteikums, lai Lamfalussy process var ētu
turpin āties; atg ādina, ka klauzulas par darb ības beig āms t ājas sp ēkā2008. gada 1. apr īlīattiec ībāuz galvena-
jām finan šu pakalpojumu direkt īvām, piem ēram, MiFID un direkt īvu par pras ībām attiec ībāuz sākumkapi-
tālu kred ītiestādēm un ieguld ījumu sabiedr ībām, ja pirms šīdatuma Parlamentam netiek sniegtas piln īgas
atsauk šanas ties ības;
*
**
54. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei un Komisijai.
P6_TA(2006)0182
Valsts atbalsts jaunin ājumiem
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par valsts atbalsta r īcības pl āna nozaru aspektiem: atbalsts jaunin āju-
miem (2006/2044(INI))
Eiropas Parlaments ,
— ņemot v ērāKomisijas 2005. gada 21. septembra pazi ņojumu “Apspriedes dokuments par valsts atbalstu
jaunin ājumiem ”(COM(2005)0436),
— ņemot v ērāKomisijas 2005. gada 7. j ūnija Valsts atbalsta r īcības pl ānu“Mazāks un m ērķtiecīgāks valsts
atbalsts: pl āns valsts atbalsta reformai 2005. —2009. gadam ”(COM(2005)0107),
— ņemot v ērāEiropas Parlamenta 2006. gada 14. febru āra rezol ūciju par valsts atbalsta reformu
2005. —2009. gadam (1),
— ņemot v ērāKomisijas 2005. gada 21. decembra pazi ņojuma projektu “Valstu re ģionālāatbalsta pamat-
nostādnes 2007. —2013. gadam ”(2),
— ņemot v ērāKopienas nost ādnes par valsts atbalstu p ētniec ībai un att īstībai (3),
(1) Pie ņemtie teksti, P6_TA(2006)0054.
(2) OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.
(3) OV C 45, 17.2.1996, 5. lpp., kur ājaunākie groz ījumi izdar īti ar Komisijas pazi ņojumu attiec ībāuz Kopienas nost ād-
nēm par valsts atbalsta pagarin āšanu p ētniec ībai un att īstībai, OV C 310, 8.12.2005., 10. lpp.6.12.2006. LV C 296 E/263 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
— ņemot v ērā2005. gada ES rezult ātu zi ņojumu par invest īcijāmrūpnieciskaj āpētniec ībāun att īstībā
(P&A) (1),
— ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu par valsts atbalstu un riska kapit ālu (2),
— ņemot v ērāKomisijas 2005. gada 12. oktobra pazi ņojumu “Pētniec ības un inov ācijas sekm ēšana—
ieguld ījums izaugsmei un nodarbin ātībai: kop ēja nost āja”(COM(2005)0488),
— ņemot v ērāKomisijas 2002. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibi-
nāšanas l īguma 87. un 88. panta piem ērošanu attiec ībāuz valsts atbalstu nodarbin ātībai (3),
— ņemot v ērāLisabonas strat ēģijas m ērķus,
— ņemot v ērāEK līguma 2., 5., 81., 82., 87., 88. un 163. pantu,
— ņemot v ērāReglamenta 45. pantu,
— ņemot v ērāEkonomikas un monet ārās komitejas zi ņojumu un R ūpniec ības, p ētniec ības un ener ģētikas
komitejas atzinumu (A6-0073/2006),
A. t ākāES ir paredz ējusi visp ārējāvalsts atbalsta samazin āšanu un p ārkārtošanu par labu horizont ālajiem
mērķiem;
B. t ākājaunievedumu l īmenis ES nav optim āls un atpaliek no t ās tirdzniec ības partneriem gan saist ībāar
invest īcijām P&A, gan ra žīguma pieaugumu; t ākāintelektu ālādarbasp ēka emigr āciju un invest īciju
aizpl ūdi no ES uz cit ām pasaules da ļāmi rj āvēršpretējāvirzien ā;
C. t ākāattiec ībāuz jaunin ājumiem, p ētniec ību un att īstību horizont ālais atbalsts tiek sniegts Eiropas
konkur ētspējai svar īgājomā,kāarītādājomā, kur āmūsu konkurenti paredz b ūtiski liel āku valsts
atbalstu nek ātas ir at ļauts Eiropas Savien ībā;
D. t ākājaunin ājumu procesiem ir vajadz īgas iesp ējas att īstībai un eksperiment ēšanai;
E. t ākāatšķirības darb ības rezult ātos jaunin ājumu jom āstarp ES un t ās glob ālajiem konkurentiem ir
radu šāstādu faktoru rezult ātā,kāmazas valsts un priv ātās invest īcijas P&A, nepietieko šs kvalific ētu
darbinieku skaits, k āarīES patentu noteikumu kav ējošais raksturs;
F. t ākāvalsts atbalstam, k āfaktoram, kas ietekm ēlēmumu pie ņemšanu par invest īcijām P&A, ir ļoti maza
nozīme; t ākātiešāvalsts atbalsta noz īmīgums ir at šķirīgs da žādās dal ībvalst īsu nt ok āvienu no fakto-
riem uz ņēmumi ņem v ērālemjot par invest īcijām P&A, un šo faktoru nedr īkst apskat īt atrauti no P&A
labvēlīgas uz ņēmējdarb ības vides un tam ir j āatbilst EK konkurences noteikumiem;
G. t ākājaunin ājumu politika tehnolo ģiju un P&A jom āaptver ac īmredzami mazu dal ībvalstu bud žeta un
IKP da ļu, kas savuk ārt trauc ēīstenot Lisabonas strat ēģijas m ērķus un pan ākt liel ākas nodarbin ātības un
kohēzijas m ērķa sasnieg šanu;
H. t ākāvalsts atbalstam ar īturpm ākjābūti zņēmumam —instrumentam, ar kura pal īdzību labot tr ūku-
mus, kuri nav nov ēršami ar parastajiem politikas instrumentiem, un t ākāP&A invest īciju zemais l īme-
nis pieprasa visaptvero šāku politiku;
(1) Komisija public ēja 9.12.2005.
(2) OV C 235, 21.8.2001., 3. lpp.
(3) OV L 337, 13.12.2002., 3. lpp.C 296 E/264 LV 6.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
I. t ākāsaska ņāar Luksemburgas 2005. gada 22. un 23. marta Eiropadomes prezident ūras secin ājumiem,
valsts atbalstam ir j ādarbojas k āpētniec ības, izgl ītības un visa veida jaunin ājumu atbalsta svirai, un ir
jāpieļauj patiess dialogs starp ieinteres ētajām pus ēm valsts un priv ātajāsektor ā;
J. t ākāirļoti svar īgi skaidri defin ēt kas ir P&A, lai nov ērstu valsts atbalsta noteikumu ļaunpr ātīgu izman-
tošanu,
I. Visp ārīgas piez īmes
1. atg ādina, ka valsts atbalstam ar īturpm ākjābūti zņēmumam —instrumentam, ar kura pal īdzību labot
trūkumus, kuri nav nov ēršami ar parastajiem politikas instrumentiem; uzsver, ka svar īgi nodro šināt konse-
kvenci starp min ētajiem pas ākumiem un tiem, kuru m ērķis ir samazin āt nelietder īgu reglament ēšanu un
turpin āt ierobe žojumu atcel šanas pas ākumus, veikt ieguld ījumus izgl ītībāun apm ācībā, nodro šināt piem ē-
rotu infrastrukt ūru, r ūpēties, lai patentu re žīms veicina jaunin ājumus, nodro šināt god īgu konkurenci, atvie-
glot pieeju riska kapit ālam, veicin ātu zņēmējdarb ības garu, nov ērstšķēršļus darba ņēmēju un p ētnieku p ār-
vieto šanāsb rīvībai ES teritorij ā,kāarīpieņemt kop ēju leg ālas imigr ācijas politiku, kas ES at ļautu piesaist īt
labākos un zino šākos speci ālistus;
2. uzsver, ka nepiecie šams s īkāk paskaidrot to, k āvalsts atbalsta noteikumus piem ēros uz ņēmumu starp-
tautiskaj āmpārrobe žu saimnieciskaj ām darb ībām, k āarīpētniec ības un augstskolu iest ādēm;
3. uzskata, ka valsts atbalstam jaunin ājumiem ir j āpapildina Kopienas atbilsto šāvienot āpolitika un t ā
radītajai pievienotajai v ērtībai ir j ābūt skaidri nov ērtējamai gan attiec ībāuz tuv ākajiem sa ņēmējiem, gan ar ī
attiec ībāuz sekund āro ietekmi uz viet ējo, re ģionālo un valsts ekonomiku;
4. uzsver, ka j āmācāsn og a d ījumiem, kad pie šķirot valsts atbalstu netika sasniegts t āmērķis, k āarīno
gadījumiem, kad v ēlamo m ērķu sasnieg šanai tas izr ādījās efekt īvs līdzeklis;
5. atzin īgi vērtēKomisijas atkl ātās konsult ācijas un mudina tupin āt dialogu, lai preciz ētu visus punktus
pirms jauno noteikumu, kas j āīsteno p ēc iesp ējasātrāk, noform ēšanas; uzskata, ka, ņemot v ērā, ka jaunin ā-
jumu m ērķi ir daudzpus īgi un sare žģīti, un b ūtu jāizvair āsn o ļoti ierobe žojošām defin īcijām un nosac īju-
miem; iesaka paredz ēt noteikumus attiec ībāuz starpposma periodu noteikumu p ārskat īšanai gad ījumā,j a
tos nepiecie šams uzlabot; turkl āt atz īmē,k aj āņem v ērāOslo rokasgr āmatas p ārskats, kur āir izkl āstīti meto-
diskie noteikumi jaunin ājumu nov ērtēšanai;
6. aicina Komisiju sniegt detaliz ētāku inform āciju par iesp ējamo valsts atbalsta krop ļojošo ietekmi un
ņemt v ērāES starptautisko konkurentu sniegto valsts atbalstu, gan nozaru, gan horizont ālālīmen īun t ā
iespējamo krop ļojošo un stimul ējošo ietekmi pasaules m ērogā; nor āda, ka efekt īva jaunin ājumu politikas
pārvald ība, starptautiska etalonu noteik šana, transnacion āla politiku apguve, uzraudz ība un ietekmes nov ēr-
tējums ir vispiem ērotākāatbilde glob ālās konkurences izaicin ājumiem;
II. Principi, kas regul ēvalsts atbalsta kontroli jaunin ājumu jom ā
7. atzin īgi vērtēpieeju past āvošajāacquis communautaire iekļaut jaunus noteikumus, kuri atbalsta konkr ētas
un prec īzi defin ētas darb ības jaunin ājumu jom ā, ja tas tiek dar īts saska ņotāun p ārredzam āveidā;
8. atzin īgi vērtēekonomisko pieeju valsts atbalstam jaunin ājumiem un atzin īgi vērtētuex-ante noteikumu
ievie šanu attiec īgos gad ījumos, ja tie b ūtu pārredzami, nediskrimin ējoši, izpild āmi, k āarīnodro šinātu tiesi-
sko noteikt ību; uzst āj, lai Komisija cie šāsadarb ībāar Parlamentu regul āri pārskata un nov ērtēš ādu notei-
kumu piem ērotību; ta čujāuzsver, ka, nosakot krit ērijus atbalsta pie šķiršanai jaunin ājumiem, j āņem v ērātādi
faktori k āekonomikas nozares rakstur īgāsīpatn ības, tirgus strukt ūra un uz ņēmuma ietekme tirg ū;6.12.2006. LV C 296 E/265 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
9. uzst āj, ka valsts atbalsta galvenaj ām priorit ātēm P&A jom āir jābūtpārrobe žu sadarb ības un priv ātāun
valsts sektora p ētniec ības partner ības un p ētniec ības rezult ātu izplat īšanas veicin āšanai, k āarīgalvenaj ām
izpētes programm ām;
10. uzst āj, ka valsts atbalstam jaunin ājumu jom ājābūt pagaidu, pie šķirtam saska ņāar pārredzamiem un
saprātīgiem krit ērijiem, sam ērīgam, stingri un efekt īvi kontrol ētam, k āarīatkar īgam no dal ībvalstu un Komi-
sijas periodiskiem retrospekt īvās anal īzes ietekmes nov ērtējumiem; uzst āj, ka valsts atbalstam ir j āņem v ērā
“nošķirtība no tirgus ”, proti, jaunin ājumu procesa nekomerci ālais posms; uzsver, ka jaunin ājumu augo šā
nozīme nedr īkst b ūt aizbildin ājums, lai pie šķirtu valsts atbalstu uz ņēmumiem;
11. atg ādina, ka jaunin ājumi ir neat ņemama uz ņēmējdarb ības sast āvdaļa un uzsver, ka ar noteikumiem
un krit ērijiem ir j āizskaidro, ka jaunin ājumu procesam pa šam par sevi nepien ākas valsts atbalsts; uzsver, ka
valsts atbalsts ir j āpiešķir tikai tiem jaunin ājumiem, ko nav iesp ējams finans ēt ar parastajiem komerci ālajiem
līdzek ļiem un kas dod ieguld ījumu uz ņēmējdarb ības un sabiedr ības visp ārējo m ērķu sasnieg šanā;
12. uzskata, ka termins “tirgus neefektivit āte”ir piem ērotāks par terminu “tirgus nepiln ības,”un pieprasa
sīkāk izstr ādātu un viegl āk lietojamu j ēdziena defin īciju; ierosina atkl ātšķēršļus, kas ierobe žo jaunin ājumu
radīšanu, k āarīturpin ātrūpīgi pētīt jaunin ājumu efekt īvāsvērtības noteik šanu;
13. uzsver uzticamu statistikas datu nepiecie šamību gan par tirgus, gan valsts atbalsta efektivit ātes tr ū-
kumu jaunin ājumu jom ā,kāarīpar valsts atbalsta efektivit āti jaunin ājumu jom ā;
14. atz īst, ka MVU un uz ņēmumus dibin āšanas posm āvisvair āk ietekm ēneefekt īva tirgus darb ība; vien-
laikus atz īmē, ka valsts atbalsta ietekme ir maz āk krop ļojoša, ja to pie šķir darb ībām, kuras ir zin āmāattā-
lumāno tirgus vai MVU un uz ņēmumiem dibin āšanas posm ā;
15. uzsver nepiecie šamību MVU rad īt jaunin ājumiem draudz īgu vidi, lai stimul ētu to neizmantoto jaun-
rades potenci ālu;
16. šajāsakar āuzsver, ka iev ērojot to, cik noz īmīgi ir MVU, kuriem, ņemot v ērāto b ūtību, ir tikai
ierobe žoti l īdzek ļi, tiem j āpiešķir liel āka pieejam āatbalsta da ļa; lai to īstenotu, jaunin ājumu starpnieku
lomai ir j ābūt noz īmīgākai, jo to b ūtība un loma ir turpm āk preciz ēta, k āarīir palielin āts to nepiecie šamo
infrastrukt ūru skaits, kas tiem j ānodro šina, iek ļaujot IT infrastrukt ūru un t īklu izveidi, k āarīpiesaisti starp-
tautiskaj ām datu b āzēm;
17. uzsver, ka MVU bie ži nev ēlas uz ņemties lielus riskus, kas saist īti ar tehnolo ģiskajiem jaunin ājumiem,
kuri var ētu sniegt labumu ne tikai atsevi šķiem uz ņēmumiem, bet, iesp ējams, sabiedr ībai kopum ā; uzsver
nepiecie šamību valsts atbalstu nekav ējoši novirz īt uz atbalsta pas ākumiem, kas motiv ētu MVU un samazi-
nātu riskus, kas saist īti ar tehnolo ģisko jaunin ājumu procesu, k āarīnepiecie šamību uzlabot visp ārējo uz ņē-
mējdarb ības vidi;
18. attiec ībāuz lieliem uz ņēmumiem k ābūtisku novatorisk ās sist ēmas sast āvdaļu; tom ēr uzskata, ka
valsts atbalsts lieliem uz ņēmumiem ir piem ērots, lai veicin ātu sadarb ību ar MVU novatorisku uz ņēmumu
un izcil ības grup ās (lielie uz ņēmumi, MVU un zin āšanu centri), ar nosac ījumu, ka tie atbilst ex-ante notei-
kumu krit ērijiem;
19. apzin ās, ka valsts atbalsts var b ūt vajadz īgs, lai ieviestu jaunin ājumu projektus vai zin ātnisk āsu n
tehnisk āspētniec ības projektus, kas ir att ālināti no tirgus;
20. atz īmē, ka stimul ējošo valsts atbalsta instrumentu ietekmi ir gr ūti pier ādīt, taču to var atvieglot ar
standartiz ētu jaut ājumu kopumu; uzskata, ka tie šās subs īdijas j āizmanto iesp ējami maz āk;C 296 E/266 LV 6.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
21. ap šauba at šķirību starp tehnolo ģiskiem un netehnolo ģiskiem jaunin ājumiem; atz īmēnetehnolo ģisku
jaunin ājumu svar īgumu, īpaši, lai MVU ieg ūtu konkurences priek šrocības; ta ču atbalsta jaunin ājumu defin ī-
ciju, kur ānošķirtas uz ņēmumu ikdienas pl ānveida darb ības no darb ībām, kas saist ītas ar jaunin ājumiem;
ierosina, ka projektiem, kuri ir ties īgi sa ņemt valsts atbalstu, j ārada papildu vai jaunas priek šrocības klien-
tiem, tajos j ābūt riska elementam, tiem j ābūt apzin ātiem, ar p ārnesamiem ieguvumiem un tiem j ārada pozi-
tīviārējie efekti;
22. uzskata, ka re ģionālais atbalsts un valsts atbalsts jaunin ājumiem ir papildu atbalsts, kas galvenok ārt
jāsniedz maz āk att īstītiem re ģioniem ekonomisk ās un soci ālāsk o h ēzijas paaugstin āšanai; uzskata, ka pret ējā
gadījumāšis atbalsts veicin ās izaugsmi tikai att īstītākos re ģionos un valst īs; uzskata, ka re ģionālāatbalsta
shēmām, kad vien t ās papildina valsts atbalstu jaunin ājumiem, ir j ābūt savietojam ām ar iek šējātirgus un
konkurences noteikumiem; turkl āt uzskata, ka īpašu noz īmi jāpiešķir valsts atbalsta pie šķiršanas nosac īju-
miem jaunin ājumu jom āsaistībāar re ģionālajiem MVU, kuriem pieeja jaunin ājumiem ir b ūtiski svar īga;
23. aicina Komisiju veidot t ālredz īgākas re ģionālāatbalsta sh ēmas, it īpašiļaujot atbalst īt nemateri ālos
ieguld ījumus;
24. aicina Komisiju nodro šināt, ka finans ēšana no ES strukt ūrfondiem apvienojum āar līdzfinans ēšanu no
citiem avotiem netiks uzskat īta par nelikum īgu valsts atbalstu; turkl ātlūdz main īt attiec īgās proced ūras, lai
izvair ītos no divk āršas pazi ņošanas Komisijai par šāda veida finans ēšanu;
III. Atbalsts risk ēšanai un eksperiment ēšanai
25. piekr īt, ka valsts atbalsts j āpiešķir pamatojoties uz krit ērijiem, kuri atbalsta novatoriskus uz ņēmumus
dibin āšanas posm āun MVU, nevis pamatojoties uz attaisnot ām izmaks ām; atz īmē,k al ēmumus pie šķirt
valsts atbalstu j āpieņem efekt īvi un iev ērojot skaidri noteiktu laika grafiku;
26. ierosina l īdz 8 gadiem pagarin āt past āvēšanas perioda pras ību uz ņēmumiem ar gar āku P&A ciklu;
27. atbalsta priek šlikumu sniegt finan šu atbalstu ar riska kapit āla pal īdzību ne tikai s ākuma un dibin āša-
nas posm ā, bet ar īpēcsākumposma; tom ēr uzsver, ka šis nav optim ālākais risin ājums, un ka jebk ādam
atbalstam ir j ābūtīstermi ņa un tam j āpapildina galvenok ārt priv āti ieguld ījumi;
28. uzsver, ka P&A izmaksu robe žas rūpīgi jāpārrauga;
29. atz īmē,k ar e ģionos un valst īs, kur āsi rīpaši nelabv ēlīga jaunin ājumu vide, liels jaunin ājumus kav ējošs
faktors var b ūtp r i v āto ieguld ītāju un finan šu instit ūciju izj ūta, ka past āv liel āks risks;
30. konstat ē, ka novatorisku MVU pieeja riska kapit ālam šobrīdi r ļoti ierobe žota, galvenok ārt, to att īstī-
bas pirmajos posmos; t āpēc atbalsta domu par valsts atbalsta izmanto šanu, lai piesaist ītu priv ātākapit āla
ieguld ījumus riska kapit āla re ģionālajos fondos, kuri darbojas k āvalsts un priv ātāsektora partner ības ar
lielāku ieguld ījumu kvotu elast ību attiec ībāuz valsts resursiem;
IV. Jaunin ājumiem labv ēlīga uz ņēmējdarb ības vide
31. aicina turpin āt starpnieku juridisk āstatusa preciz ēšanu saist ībāar to sniegto pakalpojumu darb ības
jomu; atbalsta kuponu sist ēmu, ta ču ierosina iek ļaut l īdzfinans ēšanas elementu, lai vair āk piesaist ītu priv ātus
ieguld ījumus; tom ēr uzskata, ka 100 % atmaks āšana var ētu krop ļot konkurenci;6.12.2006. LV C 296 E/267 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
32. ierosina universit ātēmu np ētniec ības centriem k ā“jaunin ājumu starpniekiem ”piedal īties re ģionālajās
valsts un priv ātajās partner ībās vai ar īcieši sadarboties ar t ām; uzskata, ka tas rad īs iev ērojamu siner ģisko
efektu, izraisot lab āku mijiedarb ību starp universit āšupētniec ības un jaunin ājumu darb ībām un atsevi šķu
novatorisko MVU un novatorisko uz ņēmumu klasteru vajadz ībām;
33. aicina turpin āt skaidro šanu par to, k āvalsts atbalsta noteikumi attiecas uz universit ātēmu np ētniec ī-
bas iest ādēm, ja t ās ir iesaist ījušās saimniecisk ādarb ībā;
34. ap šauba, ka ir pareizi pie ļaut valsts atbalsta pie šķiršanu MVU, lai t ās pie ņemtu darb āaugsti kvalific ē-
tus darbiniekus, jo MVU var piek ļūt speci ālistu zin āšanām un iema ņām, izmantojot starpnieku un ekspertu
pakalpojumus;
35. ir p ārliecin āts par nepiecie šamību stiprin āt saites starp uz ņēmumiem un universit ātēm, cita starp ā
palielinot visu specialit āšu augsti kvalific ētāperson āla mobilit āti starp universit ātēmu nu z ņēmumiem, it
īpaši MVU; uzskata, ka atbalstam, it īpaši izmantojot atbalsta sh ēmas, j āveicina šādu sai šu nostiprin āšanās;
atzin īgi vērtēKomisijas priek šlikumu intelektu ālāīpašuma ties ības sadal īt starp p ētniec ības un jaunin ājumu
programmu partneriem (r ūpniec ības nozari un valsts p ētniec ības organiz ācijām) saska ņāar katra partnera
dalības l īmeni, ņemot v ērā, ka tas iev ērojami veicin ās izcil ības centru izveidi; t āpēc aicina Komisiju iesniegt
īpašus priek šlikumus, preciz ējot intelektu ālāīpašuma tiesisko statusu šajos apst ākļos;
36. uzskata, ka klasteri rodas dabiski, un t ādēļtiem ir j ābūt ties īgiem sa ņemt valsts atbalstu tikai īslaicīgi,
sākuma posm ā, lai atrisin ātu administrat īvās probl ēmas un nov ērstu šķēršļus, kas saist īti ar sadarb ību;
37. uzskata, ka valsts atbalstam infrastrukt ūrai jāatbilst tehniskas neitralit ātes un atkl ātas piek ļuves pras ī-
bām, jānovēršatklātās tirgus nepiln ības un j āstiprina jaunrades potenci āls;
*
**
38. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei un Komisijai.
P6_TA(2006)0183
Ceļu satiksmes dro šība:“eCall”nodro šināšana iedz īvotājiem
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par Eiropas ce ļu satiksmes dro šību:“eCall”nodro šināšana iedz īvotā-
jiem (2005/2211(INI))
Eiropas Parlaments ,
— ņemot v ērāKomisijas Balto gr āmatu “Eiropas Transporta politika 2010. gadam — nākotnes
pamatnost ādnes”(COM(2001)0370) un t ās 2003. gada 12. febru āra rezol ūciju par šo jaut ājumu (1),
— ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu “Inform ācijas un komunik āciju tehnolo ģijas dro šiem un inteli ģentiem
transportl īdzek ļiem”(COM(2003)0542),
— ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu “Eiropas Ce ļu satiksmes dro šības r īcības programma —ceļu
satiksmes negad ījumos cietu šo skaita samazin āšana Eiropas Savien ībāuz pusi l īdz 2010. gadam, īsteno-
jot kop ējas atbild ības principu ”(COM(2003)0311), un t ās publik āciju 2004. gada oktobr ī“Glābsim
20 000 dz īvību uz m ūsu ce ļiem”,
(1) OV C 43 E, 19.2.2004., 250. lpp.C 296 E/268 LV 6.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis