/* COM/2010/0658 galīgā redakcija - NLE 2010/0324 */ Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un —attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 10.11.2010 COM(2010) 658 galīgā redakcija 2010/0324 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un —attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ministru Padomei katru gadu ir jāpieņem lēmums par Atlantijas okeāna un Ziemeļjūras zivju krājumu zvejas iespējām un zvejas iespējām starptautiskās zvejniecībās, kurās piedalās ES kuģi. Regulēto krājumu skaita ziņā šī ir lielākā zvejas iespēju regula. Regulas, ar kurām nosaka zvejas iespējas no Baltijas jūras, Melnās jūras un dziļūdens krājumiem (pēdējo minēto regulu pieņem reizi divos gados), un šī regula ierobežo apjomu, ko drīkst iegūt no katra krājuma, lai to izmantošana būtu saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas vispārējiem mērķiem. Šajā sakarībā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] ir noteikti mērķi, kuri jāiestrādā ikgadējos priekšlikumos par nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumiem, proti, nodrošināt ES zvejniecības ilgtspējību vides, ekonomiskajā un sociālajā aspektā. Šajās regulās noteiktās zvejas iespējas atspoguļo to, cik sekmīgi kopumā tiek īstenota zivsaimniecības politika. Daudzveidīgajiem instrumentiem, kurus Savienība izmanto šīs politikas mērķu sasniegšanā, jāpalīdz nodrošināt to, lai Eiropas zvejas resursi tiktu izmantoti pareizajā apjomā, to nepārsniedzot. Zvejniecības pārvaldība nav tikai zvejas iespēju ierobežošana vien. Izšķiroša nozīme šajā sakarībā var būt arī flotes politikai un zvejas darbību kontrolei, kas ir tikai divas no vairākām citām jomām, kurās politikas veidotāji aktīvi izstrādā regulatīvus pasākumus. Galvenā pazīme, kas raksturo ikgadējās zvejas iespēju regulas, ir to īslaicīgais piemērošanas termiņš. Tam galvenokārt ir vēsturiski iemesli, kas saistīti ar veidu, kā KZP ir paredzēts kopīgi izmantot jūras telpu un sadalīt tās resursus starp ES dalībvalstu flotēm. Ir svarīgi panākt, lai viens no politikas balstiem arī turpmāk būtu ikgadēja vienošanās ES mērogā. Tomēr tas nebūt netraucē pārvaldībā ieviest ilgtermiņa pieeju. Savienība ir daudz sasniegusi šajā ziņā, un galvenajiem komerciālas nozīmes krājumiem tagad ir izstrādāti daudzgadu pārvaldības plāni, kuri jāievēro, nosakot gada KPN un maksimālo zvejas piepūli. Vispārējais novērtējums liecina, ka daudzgadu plāni tiek īstenoti sekmīgi, jo vairums krājumu, kurus regulē ar šādu plānu palīdzību, ir labākā stāvoklī nekā citi. Lai regulatoram izdotos īstenot jēgpilnu politiku, kura nodrošina reālu iespēju sasniegt iecerētos mērķus, ir nepieciešams ilgtermiņa skatījums, jo īpaši resursu nepietiekamības apstākļos. Šajā sakarībā Komisija katru gadu — nu jau piekto reizi pēc kārtas — publicē paziņojumu, kurā tiek izvērtēts stāvoklis, kas jāņem vērā zvejas iespēju priekšlikumu izstrādē. Šogad Komisijas paziņojumā “Apspriešanās par zvejas iespējām 2011. gadam” (COM(2010) 241 galīgā redakcija) minētas vairākas labas ziņas, jo dažu krājumu stāvoklis ir uzlabojies. Tomēr vēl joprojām attiecībā uz daudziem zivju krājumiem ir ieteikta vai nu nulles apjoma nozveja, vai nozvejas samazināšana līdz iespējami mazākam apjomam. Daudzi krājumi ir ārpus drošām bioloģiskām robežām. Neraugoties uz KZP ieviestajiem saglabāšanas pasākumiem, pārāk daudzi krājumi pieder pie šādām jutīgām kategorijām un pārāk maz ir tādu krājumu, kuru stāvoklis ir uzlabojies. Analīze apstiprina, ka nepieciešami stingrāki pārmērīgi izmantoto zivju krājumu saglabāšanas pasākumi. Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumos par 2011. gadu ir vēlreiz uzsvērts daudzu zivju resursu sliktais stāvoklis ES ūdeņos. Taču tajos ir norādīts, ka dažu svarīgu krājumu, piemēram, heka, jūrasmēles un jūrasvelnu dzimtas zivju krājumu, stāvoklis uzlabojas. Atsaucoties uz Komisijas lūgumu, ICES sniedz ieteikumus par stratēģiju, kā panākt, lai 2015. gadā pārvaldība būtu saskanīga ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Šādas saistības Savienība uzņēmās, parakstīdama 2002. gadā Johannesburgā notikušā Pasaules sammita par ilgtspējīgu attīstību secinājumus un saistīto īstenošanas plānu. | Vispārīgais konteksts Zvejas iespēju noteikšana un sadalīšana ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. ES pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā noteiktajiem pienākumiem. Savienības pieņemtajām transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu zvejas iespējām jābūt saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, cita starpā ar ANO 1995. gada Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību. Šādu krājumu saglabāšanas pasākumi, par kuriem Savienība ir vienojusies ar starptautiskajiem partneriem, ar šo priekšlikumu tiek iestrādāti ES tiesību aktos, nosakot zvejas iespējas nozvejas vai zvejas piepūles limitu veidā. Attiecībā uz krājumiem, kuru pārvaldība ir tikai Savienības kompetencē, ierosinātās zvejas iespējas atbilst Komisijas saņemtajiem zinātniskajiem ieteikumiem par šo krājumu stāvokli, uz kuru pamata ir noteikti ar daudzgadu pārvaldības plāniem saskanīgi nozvejas limiti. Ierosinātā kopējā pieļaujamā nozveja no krājumiem, kuriem šādus plānus nepiemēro, atbilst zinātniskajiem ieteikumiem, kā izklāstīts Paziņojuma COM(2010) 241 galīgajā redakcijā. Faktiski paziņojumā ir izklāstīti vairāki pārvaldības risinājumi, kurus uzskata par piemērotiem dažādiem zinātniskajā ieteikumā minētajiem scenārijiem atkarībā no krājuma stāvokļa (no “ilgtspējīgi izmantota” līdz “noplicinātam”) vai novērotajām tendencēm, ja, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, precīzs novērtējums nav iespējams. Krājumi ir iedalīti kategorijās. Katrai kategorijai ir izstrādāti noteikumi, kas jāpiemēro nozvejas/zvejas piepūles limitu noteikšanā. Zinātniskie ieteikumi ir lielā mērā atkarīgi no datiem. Var novērtēt tikai to krājumu stāvokli, par kuriem ir pieejami pietiekami un ticami dati, un pēc tam sagatavot apmēra novērtējumus, kā arī prognozes par šo krājumu reakciju uz dažādiem izmantošanas scenārijiem (“nozvejas prognožu tabulas”). Teiktais attiecas tikai uz vairākiem regulētiem krājumiem. Pārējo krājumu pārvaldībā nākas balstīties uz novērotajām tendencēm, kuras izsecina no tādiem — vairāk vai mazāk ticamiem — rādītājiem kā paziņotā nozveja. Dažos gadījumos ticamu datu trūkums kavē zinātniekus sniegt ieteikumus pat par tendencēm. Visos šajos gadījumos Padomei lēmums par zvejas iespējām jāpieņem, pamatojoties uz piesardzības pieeju, lai tādējādi īstenotu saglabāšanas pasākumus. Dažkārt šī pieeja ir grūti īstenojama, ņemot vērā iesaistīto aprindu dažādās intereses. Tomēr Komisijai priekšlikumu izstrādē obligāti jāievēro šis princips. Ir jo īpaši svarīgi stingri ievērot noteikumu, ka nedrīkst palielināt zvejas radīto slodzi, ja vien nav saņemts zinātniskais ieteikums, kas liecina, ka to var darīt, nekaitējot attiecīgajam krājumam. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma jomā spēkā esošie noteikumi ir piemērojami līdz 2010. gada 31. decembrim, izņemot konkrētus zvejas piepūles ierobežojumus, kuri ir piemērojami līdz 2011. gada 31. janvārim. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. | 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikumā ir ņemtas vērā atziņas, kas gūtas, apspriežoties ar Zvejniecības un akvakultūras padomdevēju komiteju (ACFA darbojas pārstāvji no profesionālajām organizācijām, kas pārstāv ražošanas sektoru, apstrādes uzņēmumus un zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecību, kā arī ar nozari nesaistītām organizācijām, kas pārstāv patērētāju, vides un attīstības intereses) un reģionālajām konsultatīvajām padomēm (RKP), kuru interešu lokā ir priekšlikuma jomā ietvertās zvejniecības. Šīs apspriešanās notika, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246 galīgā redakcija), kurā izklāstīti sagatavošanas (front-loading) procesa principi. Šajā sakarībā Komisija ir izstrādājusi četrus apspriešanās dokumentus par konkrētiem ar šo priekšlikumu saistītiem tematiem, proti: teritoriāli strukturēta Norvēģijas omāru krājumu pārvaldība VII zonā; jūras zeltplekstes KPN apgabala sadalīšana VIId un VIIe apgabalā; zvejas piepūles pārvaldība VIIfg zonā saskaņā ar ekosistēmas pieeju; pārvaldības lēmumi, kuros ņem vērā 11. kategorijas krājumu stāvokļa nenoteiktību. Pirmajos divos dokumentos ir apspriesti nepieciešamie tehniskie pielāgojumi, lai ieviestu teritoriāli strukturētus nozvejas limitus, un aprēķini, kas vajadzīgi, lai attiecīgi pielāgotu dalībvalstu kvotu daļas. Trešajā dokumentā ir aplūkotas iespējas ieviest zvejas piepūles ierobežojumus, atsaucoties uz vispārējo ieteikumu “iesaldēt” vai samazināt Ķeltu jūras krājumu zvejas piepūli. Pēdējā dokumentā ir iztirzāta iespējamā pieeja, kā pieņemt lēmumus par krājumiem, kuriem zinātnieki nespēj izstrādāt ieteikumu attiecīgu datu trūkuma dēļ, un šis iztirzājums orientējas uz 2012. gada priekšlikumu, jo ierosināto pieeju vispirms būs jāievieš zinātnisko ieteikumu izstrādes procesā 2011. gada pirmajā pusē. Šie sagatavošanas dokumenti tika nosūtīti dalībvalstīm un arī RKP, lai dotu tām iespēju sniegt atsauksmes. 14. oktobrī Komisija organizēja kopīgu ACFA un RKP sanāksmi, pirms kuras — 14. septembrī — notika atklāts seminārs, kurā piedalījās dalībvalstis, Eiropas Parlamenta deputāti, zivsaimniecības eksperti, ieinteresēto aprindu, preses un plašas sabiedrības pārstāvji un kurā tika darīti zināmi un apspriesti zinātnisko ieteikumu rezultāti un to galvenā ietekme. Apspriešanās procesā balstījās arī uz Komisijas paziņojumu “Apspriešanās par zvejas iespējām 2011. gadam” (COM(2010) 241 galīgā redakcija), kurā izklāstīts Komisijas viedoklis un plāni attiecībā uz priekšlikumiem par zvejas iespējām, kamēr vēl nav saņemti zinātniskie ieteikumi par krājumu stāvokli 2011. gadam. | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Kamēr sagatavošanas procesā galvenā uzmanība ir pievērsta tehniskiem aspektiem, argumenti, kas izteikti Komisijas organizētās apspriešanās par zvejas iespējām gaitā, atspoguļo dalībvalstu un ieinteresēto aprindu viedokļus par Komisijas veikto resursu stāvokļa novērtējumu un to, kā nodrošināt pareizus pārvaldības lēmumus. Šajā sakarībā četras dalībvalstis un 4 reģionālās konsultatīvās padomes ir izteikušas viedokli, atsaucoties uz Komisijas paziņojumu. Turpinājumā apkopotas atbildes, ko sniedza RKP, kuras piedalījās apspriešanās procesā. Dienvidrietumu ūdeņu RKP Atbalsta MSY mērķi un pauž nožēlu, ka Komisija jau agrāk nav sākusi virzīties uz to. Tas jāīsteno jauktā dažādu sugu zvejā saskaņā ar ekosistēmas pieeju. Tomēr tā izsaka nožēlu, ka šīs pieejas rezultātā 2. un 3. kategorijas krājumu KPN tiks samazināta vairāk nekā parasti. Attiecībā uz iespēju ar “vienas dalībvalsts KPN” saistītos lēmumus nodot attiecīgās dalībvalsts kompetencē Dienvidrietumu ūdeņu RKP uzskata, ka jāizstrādā nozares apspriešanās mehānisms, nevis tikai jādeleģē pilnvaras dalībvalstij. Atbalsta daudzgadu plānus, taču uzskata, ka tajos jāiekļauj tehniskie pasākumi, zvejas kapacitātes un piepūles limiti utt. un ka tie jāizstrādā reģionālā satvarā. Uzsver zinātniskās informācijas trūkuma problēmu. Apšauba heka dienvidu krājuma zvejas piepūles datus. Iebilst pret pāreju uz vidējiem nozvejas rādītājiem attiecībā uz 6. un 9. kategorijas krājumiem. Ziemeļrietumu ūdeņu RKP Norāda, ka MSY mērķa sasniegšana ir likumisks ES pienākums. Tomēr, ņemot vērā neskaidrības un datu trūkumu, ar ko saskaras zinātne, Komisijai būs jāpieņem paši piesardzīgākie lēmumi. Kā Dienvidrietumu ūdeņu RKP, tā arī šī RKP ir nobažījusies par to, ka 2. un 3. kategorijas krājumu KPN tiks samazināta vairāk nekā iepriekšējos gados. RKP iesaistītie nozares pārstāvji atzīst, ka ir pilnīgi neiespējami novērtēt, kādu sociāli ekonomisko ietekmi uz visiem zvejniekiem radīs 2011. gada priekšlikumi, kas izstrādāti, piemērojot jauno principu katram krājumam. Tomēr tie uzsver, ka šāds novērtējums būtu jāveic, pirms tiek ievērojami mainīts politikas virziens. Attiecībā uz Ķeltu jūras krājumu pārvaldību Ziemeļrietumu ūdeņu RKP dod priekšroku maksimālās zvejas kapacitātes, nevis maksimālās zvejas piepūles noteikšanai. Attiecībā uz jūras zeltplekstes krājumu pārvaldību VIId un VIIe apakšrajonā RKP nepiekrīt ierosinātajai KPN apgabala sadalīšanai, jo abi krājumi ir sastopami jauktā veidā, un tā uzskata, ka šajās zvejniecībās iesaistītās dalībvalstis ir vislabāk spējīgas pārvaldīt attiecīgo KPN, lai sasniegtu ilgtspējības mērķus. Ziemeļrietumu ūdeņu RKP ierosina izstrādāt integrētu zvejniecības pārvaldības plānu Norvēģijas omāra zvejniecībai VIIa zonā un paredzēt šajā plānā arī merlanga un jūrasmēles saglabāšanas pasākumus, jo tās ir galvenās piezvejas sugas šajā zvejniecībā. Pelaģisko krājumu RKP Uzskata, ka Komisijai būtu vajadzējis pozitīvāk attēlot pelaģisko krājumu stāvokli. Atbalsta ICES ierosināto MSY pamatsistēmu. Būtu priecājusies par atzinumu, ka pelaģisko sugu KPN tiek noteikta saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem. Turpina pieprasīt datu uzlabošanu. Vēlas, lai tiktu izstrādāts ilgtermiņa plāns reņģu krājumam Baltijas jūras rietumu daļā. Izsaka nožēlu, ka ir aizkavējusies stavridu rietumu krājuma daudzgadu plāna pieņemšana. Norāda, ka ir vajadzīgs process, kurā tiktu pārskatīti novērtētie zvejas izraisītas mirstības rādītāji, kas ir saskaņā ar MSY (Fmsy). Nožēlo, ka nav veiktas sociālas un ekonomiskas analīzes. Ziemeļjūras RKP Dod priekšroku uz ekosistēmu balstītai pieejai, kas aptver daudzas sugas. Iebilst pret 2. un 10. kategorijas krājumu KPN samazināšanu par 25 %; samazinājumam vajadzētu būt tikai 15 %. Tā vietā, lai uz Fmsy pārietu 4 vienādos posmos līdz 2015. gadam, būtu labāk saglabāt zināmu elastību. Izsaka bažas par to, ka trūkst datu par lielu skaitu krājumu, un rosina vairāk izmantot informāciju no zvejniekiem. Apgalvo, ka nemitīga zvejas piepūles samazināšana ir izmetumu cēlonis. Pauž nožēlu par to, ka netiek veikta sociāla un ekonomiska analīze par kārtējā gada gaitā pieņemtiem lēmumiem. Uzstāj, lai atbildības nodošanas iniciatīvās tiktu iesaistītas ieinteresētās aprindas. Sniedz skaidrojumu par dziļūdens sugu maksimālo zvejas piepūli, norādot, ka šo maksimumu nosaka, ņemot vērā katras dalībvalsts nozvejas rezultātus atsevišķi. Iebilst pret 11. kategorijas krājumu KPN samazināšanu. * * * Pēc ieinteresēto aprindu domām, ir jāievēro princips, ar kuru saskaņā visas ikgadējās KPN un kvotu izmaiņas jāievieš pakāpeniski, lai mazinātu īslaicīgus pārtraukumus ekonomiskajā darbībā. Kā turpmāk norādīts priekšlikuma sīkākā skaidrojumā, priekšlikumā ir iestrādāts zvejas iespēju ikgadējo izmaiņu pakāpeniskas pielāgošanas un ierobežošanas princips, ja vien tas bijis iespējams, nepasliktinot jutīgo resursu stāvokli. Ieinteresētās aprindas ir izteikušās arī par mērķi atjaunot krājumus līdz maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam saskaņā ar saistībām, kuras Savienība uzņēmusies 2002. gadā Johannesburgā notikušajā Pasaules sammitā par ilgtspējīgu attīstību. Tās principā piekrīt šim mērķim, taču izsaka nožēlu, ka pakāpeniskā pieeja, kas ļautu šo mērķi sasniegt līdz 2015. gadam, nozarei var izrādīties “sāpīga”, jo praktiskai rīcībai atlikuši vairs tikai 5 gadi. Tās uzskata, ka vajadzīgie pielāgojumi varētu samazināt prognozēto nozveju no krājumiem pietiekami labā saglabātības stāvoklī. Lai gūtu vislielāko labumu no šādu krājumu stāvokļa uzlabošanās, MSY mērķa sasniegšanas nolūkos nozveju var nākties samazināt salīdzinājumā ar nozvejas apjomiem, kuru mērķis ir panākt tikai to, lai krājums būtu drošās bioloģiskās robežās. Ja tehniskā bāze ir pietiekama, lai turpinātu šīs stratēģijas īstenošanu, krājumiem tiek piemērota ICES ierosinātā pieeja, kas faktiski ir pakāpeniska pāreja uz MSY, taču ar papildu drošības pasākumiem, kurus piemēro maza apmēra krājumiem. Ja tiktu ievērots RKP viedoklis par krājumiem relatīvi labā stāvoklī, nāktos atteikties no Johannesburgas mērķa, turklāt tieši attiecībā uz tiem resursiem, kuriem noteiktais mērķis varētu būt visreālāk sasniedzams. Ieinteresētās aprindas praktiski piekrīt idejai par atbildības nodošanu nozarei. Visās atbildēs ir uzsvērta vajadzība pēc labākiem datiem un ierosināta aktīvāka zvejniecības nozares iesaistīšanās datu sniegšanā zinātniekiem. Tomēr, nododot atbildību, jāpatur prātā arī iespējamās bezdarbības sekas. Par tām visskaidrāk liecina krājumu stāvoklis. Ja tas neuzlabojas, zvejas iespējas jāsaglabā nelielā apjomā vai vēl vairāk jāsamazina. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Zvejas bioloģija un zivsaimniecības ekonomika. | Izmantotās metodes Komisija apspriedās ar neatkarīgu starptautisku zinātnisku iestādi ICES un organizēja ZZTEK plenārsēdi. ICES ieteikums balstās uz ieteikumu pamatsistēmu, kuru ICES ir izstrādājusi un izmanto saskaņā ar savu klientu, tostarp Komisijas, lūgumiem. ZZTEK sniedz savu ieteikumu, pamatojoties uz darba uzdevumu, kuru tā saņem no Komisijas. | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus - Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) - Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums 2010. gadā ICES pirmo reizi ieteikumā norādīja trīs iespējas, proti: vēsturiskās nepārtrauktības labad īstenot “piesardzības pieeju”; tūlīt piemērot ICES ieteikto MSY pamatsistēmu; pakāpeniski ieviest ICES ieteikto MSY pamatsistēmu, pilnībā pārejot uz to līdz 2015. gadam (saskaņā ar Johannesburgas Pasaules sammitu). Šīs iespējas izklāstītas papildus informācijai, kas vajadzīga, lai īstenotu Paziņojuma COM(2010) 241 galīgajā redakcijā izklāstītos noteikumus, tostarp līdz 2015. gadam pakāpeniski pārietu no pašreizējiem zvejas izraisītas mirstības rādītājiem uz rādītājiem, kas ir saskaņā ar MSY (Fmsy). Svarīgākos punktus, kas izriet no saņemtā ieteikuma, var apkopot šādi (pa apgabaliem). Ziemeļjūra, Skageraks un Kategats (ICES IIa (ES ūdeņi), III, IV apgabals) Iespējams nedaudz palielināt jūras zeltplekstu nozveju. Nedaudz jāsamazina jūrasmēļu, siļķu, Norvēģijas omāru, pikšu, merlangu un saidu nozveja. Zvejas izraisītā mencu mirstība kopš 2007. gada pieaug, un, neraugoties uz īstenotajiem izmetumu novēršanas pasākumiem, krājuma apmērs joprojām ir zemāks par biomasas minimālā apjoma rādītāju. Novērtētā nozveja ir aptuveni trīs reizes lielāka par kvotu. Siļķu un pikšu zveja vēl joprojām atbilst MSY. Ūdeņi uz rietumiem no Skotijas un uz ziemeļiem no Īrijas (ICES VI apgabals) Grunts zvejniecībās šajā apgabalā ir gandrīz izsmelti “balto zivju” krājumi, un tagad tajās iegūst galvenokārt Norvēģijas omārus, jūrasvelnu dzimtas zivis un megrimus. Jaunas uzskaites par jūrasvelnu dzimtas zivīm liecina, ka to sastopamība samazinās kopš 2007. gada un biomasa — kopš 2009. gada. Tas norāda, ka jāpiemēro 7. kategorija un KPN samazinājums par 15 %. Problemātisks ir arī “balto zivju” stāvoklis. Neraugoties uz (ļoti apstrīdētajiem) jaunajiem tehniskajiem pasākumiem ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, pikšu izmetumi 2009. gadā bija 66 % (zivju skaita ziņā). Pikšas krājumu apmērs ir krietni zemāks par Blim; merlanga krājumi ir izsīkuši; mencas krājumu apmērs ir nedaudz palielinājies, tomēr vēl joprojām ir krietni zemāks par Blim. Ieteikumā par Norvēģijas omāru paredzēts KPN samazinājums par 15 %. Neuzticamu nozvejas ziņojumu dēļ zināšanu bāze ir slikta. Mencas krājumu pārvaldības plānā ir paredzēts vēl par 25 % samazināt KPN un zvejas piepūli. Īrijas jūra (ICES VIIa apgabals) Kopš pagājušā gada stāvoklis nav mainījies: vēl joprojām pastāv problēmas ar nozvejas ziņojumiem; nav atrasts risinājums merlanga vai jūrasmēles krājumu noplicināšanas problēmai. Mencas krājumu pārvaldības plānā ir paredzēts vēl par vismaz 25 % samazināt KPN un zvejas piepūli. Resursi visās zvejniecībās ir noplicināti, izņemot jūras zeltplekstes un siļķes resursus. Jāapsver iespēja pamatīgi izvērtēt zvejniecības, kas darbojas šajā apgabalā. Ķeltu jūra (ICES VIIb–VIIk apgabals) Ir apstiprināts Norvēģijas omāra krājumu sliktais stāvoklis Porkupīnas sēklī, taču ir pozitīvas pazīmes par 2010. gadā īstenotā sezonālā zvejas aizlieguma ietekmi. Ir novērtēts, ka Norvēģijas omāru izmetumi ir aptuveni 20–25 %. Atkal ir spēkā novērtējums un ieteikumi par jūrasmēli VIIe apgabalā, t. i., atkal tiek piemērots daudzgadu plāns. Ir iespējams palielināt jūrasvelnu dzimtas zivju KPN, tomēr šajā ieteikumā nav ņemts vērā palielinājums, par kuru Padome vienojās jau pagājušajā gadā. Biskajas līcis un Atlantijas okeāna apgabals pie Pireneju pussalas Pazīmes liecina, ka anšovu krājums ūdeņos uz rietumiem no Pireneju pussalas samazinās. Ir iespējams palielināt jūrasvelnu dzimtas zivju KPN. Heka dienvidu krājuma pārvaldības plāna īstenošana nav izdevusies: zvejas izraisītā mirstība nav samazinājusies un KPN ir pārsniegta. Megrimu KPN ir nedaudz jāsamazina. Norvēģijas omāra KPN VIIIc un IXa apgabalā jāsamazina par 10 % un VIIIab apgabalā jāsaglabā nemainīgā apjomā. Jāsamazina jūrasmēles KPN Biskajas līcī. Dziļūdens sugu krājumi (visi apgabali) Daži sastopamības indikatori liecina par augšupejošu tendenci attiecībā uz jūras līdakas, brosmes un zilās jūras līdakas krājumiem, taču pieejamā informācija neļauj izdarīt secinājumus par krājumu apmēra tendencēm. Zinātnieki vēl joprojām iesaka kā primāro pārvaldības instrumentu izmantot zvejas piepūles ierobežojumus un turpināt vai izvērst pasākumus, lai nepieļautu konkrētu sugu (Atlantijas lielgalvja, zilās jūras līdakas) vietējo baru noplicināšanu. | ZZTEK apstiprina un dažos gadījumos ir papildinājusi ICES sniegtos ieteikumus. | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Pēc tam, kad Komisija ir oficiāli pieņēmusi visus ZZTEK ziņojumus, tie ir pieejami Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Visi ICES ziņojumi ir pieejami tās tīmekļa vietnē. | Ietekmes novērtējums Zvejas iespēju regula vairs nav instruments, kas ļauj Padomei vienai pašai pieņemt sarežģītu pasākumu kopumu, un tās darbības joma jāierobežo saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu. Tāpēc tā ir labi piemērota uz rezultātiem balstītai pārvaldībai. Ja politika kopumā darbosies labāk, labākas būs arī ikgadējās zvejas iespējas. Tā aptver flotes pārvaldību, strukturālo atbalstu, kontroli un noteikumu izpildi, tirgu regulējumu un pārvaldības instrumentu integrēšanu visaptverošā jūrniecības politikā. Tomēr šis instruments vēl joprojām jāizmanto, lai veiktu pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai saglabātu resursu bāzi zivju ieguves un apstrādes nozarei Eiropā un nepieļautu vai novērstu pārāk augstas zvejas izraisītas mirstības negatīvo ietekmi uz jūras vidi. Savienība ir pieņēmusi vairākus daudzgadu pārvaldības plānus attiecībā uz ekonomiski ļoti nozīmīgiem krājumiem, tostarp heka, mencas, plekstveidīgo zivju un citiem krājumiem. Pirms šādu plānu pieņemšanas tiek veikts to ietekmes novērtējums. Kad tie stājušies spēkā, saskaņā ar tiem nosaka KPN apjomus attiecīgajam gadam, lai sasniegtu plānu ilgtermiņa mērķus. Komisijai KPN priekšlikums obligāti jāizstrādā saskaņā ar šiem plāniem. Tāpēc daudzu svarīgu krājumu KPN šajā priekšlikumā izriet no tā plāna ietekmes novērtējuma, uz kura pamata noteikta attiecīgā KPN. Attiecībā uz pārējo krājumu KPN un par spīti tam, ka attiecīgajiem krājumiem nav spēkā esošu daudzgadu plānu, priekšlikuma izstrādātāji ir centušies izvairīties no īstermiņa pieejas, dodot priekšroku lēmumiem, kuri nodrošina ilgtspējību. Daudzos gadījumos tas nozīmē vēl pakāpeniskāku zvejas iespēju samazinājumu. Tādējādi samazinātā KPN īstermiņā radīs lielākas zvejas iespējas, jo pārmērīgi izmantotie krājumi atjaunosies. Paredzams, ka šādas pieejas rezultātā vidējā un ilgā termiņā mazināsies ietekme uz vidi, jo samazināsies zvejas piepūle, zvejošanas sektorā samazināsies kuģu skaits un/vai vidējā zvejas piepūle vienam kuģim, bet izkrāvumu apjoms nemainīsies vai palielināsies. | 3. Priekšlikuma juridiskie aspekti | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķi, proti, bioloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu zvejniecību, priekšlikumā ir noteikti nozvejas un zvejas piepūles limiti, kas piemērojami ES zvejniecībām un starptautiskām zvejniecībām, kurās darbojas ES kuģi. | Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Kopējā zivsaimniecības politika ir vienota politika. Saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. Ar ierosināto Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 3. punktu, dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem šādas iespējas sadalīt starp reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis var brīvi operēt ar lēmumiem, kas ir saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas. | Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Šis ir priekšlikums par zvejniecības pārvaldību, kas pamatojas uz LESD 43. panta 3. punktu un ir saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu. | 4. Ietekme uz budžetu | Priekšlikums neietekmē ES budžetu. | 5. Papildu informācija | Vienkāršošana | Priekšlikumā paredzēta publiskā sektora iestāžu (ES vai valsts) administratīvo procedūru vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz prasībām par zvejas piepūles pārvaldību. | Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība | Priekšlikums attiecas uz ikgadējo regulu 2011. gadam, tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā nav ietverta. | Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Saskaņā ar Lisabonas līgumu parastā procedūra lēmumu pieņemšanai jautājumos, kas ietilpst KZP jomā, ir koplēmuma procedūra. Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts izņēmums attiecībā uz pasākumiem “par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu”. Šie pasākumi pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem Padomei bez Parlamenta iesaistīšanās. Tāpēc šis priekšlikums attiecas tikai uz zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un ar šīm iespējām funkcionāli saistītiem nosacījumiem. Attiecībā uz nozvejas ierobežojumiem un zvejas piepūles pārvaldību šis priekšlikums ir saskaņā ar sagatavošanas procesa principiem, kas noteikti Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246 galīgā redakcija) un Komisijas paziņojumā “Apspriešanās par zvejas iespējām 2011. gadam” (COM(2010) 241 galīgā redakcija), kurā izklāstīts Komisijas viedoklis un plāni attiecībā uz priekšlikumiem par zvejas iespējām, kamēr vēl nav saņemti zinātniskie ieteikumi saistībā ar krājumu stāvokli 2011. gadam. Saskaņā ar minēto paziņojumu arvien lielākam skaitam krājumu, piemēram, heka, jūrasmēles, jūras zeltplekstes un Norvēģijas omāra krājumiem, zvejas iespējas ir noteiktas, pamatojoties uz attiecīgajos daudzgadu plānos paredzētajiem noteikumiem. Attiecībā uz krājumiem, kuriem ir ierosināti jauni daudzgadu plāni (stavridu rietumu krājums), kā arī krājumiem, saistībā ar kuriem Padome un Komisija ir uzņēmušās saistības, pieņemdamas paziņojumu Padomes 2009. gada decembra sanāksmē (siļķes krājums Ķeltu jūrā un pikšas krājums Vb un VIa apgabalā), šajā priekšlikumā ir ievēroti attiecīgajos dokumentos izklāstītie noteikumi. Īpaši jāpievēršas mencas krājumu specifiskajam stāvoklim. Rietumu ūdeņos (Īrijas jūra, ūdeņi uz rietumiem no Skotijas un Kategats) šo krājumu apmērs ir mazāks par 5 % no sākotnējā biomasas apjoma, un tāpēc tie ir praktiski izsīkuši. Šiem krājumiem un krājumam, kas nārsto Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumu daļā, ir izstrādāts daudzgadu pārvaldības plāns (2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008), kurš — kā liecina zinātniskie ieteikumi — netiek pareizi īstenots. Krājumu stāvoklis turpina pasliktināties, nevis uzlabojas. Novērtējumi liecina, ka nozveja ir daudz lielāka nekā regulā noteiktie apjomi, un tas norāda, ka trūkst piemērotas zvejas kontroles un ticamu datu, arī par izmetumiem. Attiecībā uz trim krājumiem (Īrijas jūrā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Kategatā) jau atkārtoti tiek konstatēta datu nepietiekamība, un nekādas pazīmes neliecina, ka tendence, kuras rezultātā šie krājumi nonākuši pašreizējā izsīkuma stāvoklī, būtu apturēta. Ziemeļjūras mencu krājuma stāvoklis ir jāapspriež ar Norvēģiju, jo tas ir kopīgs krājums. Taču attiecībā uz krājumiem, kuri ir vienīgi Savienības pārziņā, pārvaldības plāna 10. panta 2. punktā ir noteikts, ka Padomei ir jāpiemēro stingrāki pasākumi nekā parasti, ja ZZTEK norāda, ka krājumi pienācīgi neatjaunojas. Saņemtajā ieteikumā ir pietiekami daudz informācijas, lai secinātu, ka var piemērot šo noteikumu, un gan ICES, gan ZZTEK to skaidri norāda. Ņemot vērā krājumu izsīkumu, šķiet lietderīgi pakāpeniski izbeigt šo zveju. Tāpēc priekšlikumā paredzēts KPN samazināt par 50 %, nevis piemērot parasto samazinājumu 25 % apmērā. Katrā ziņā būtu jāpiemēro zvejas piepūles samazinājums par 25 %. Attiecīgi 2012. gada zvejas sezonā tiks ierosināta nulles apjoma KPN. Līdztekus Komisija pieprasīs dalībvalstīm veikt vajadzīgos pasākumus, lai stingri kontrolētu šo pasākumu izpildi. Turklāt priekšlikums ir saskaņā ar Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Par ilgtspējības īstenošanu ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu” (COM(2006) 360 galīgā redakcija), un tas nozīmē, ka ierosinātās zvejas iespējas neradīs attiecīgo krājumu zvejas izraisītas mirstības palielinājumu. Šāds palielinājums būtu pretrunā saistībām, ko ES un dalībvalstis ir uzņēmušās Johannesburgā notikušajā Pasaules sammitā par ilgtspējīgu attīstību, proti, saglabāt vai atjaunot krājumus tādā apmērā, kas nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, lai steidzami, ja iespējams, ne vēlāk kā 2015. gadā sasniegtu šos mērķus attiecībā uz noplicinātajiem krājumiem. Runājot par pagājušajā gadā ieviesto iespēju pilnībā dokumentētās zvejniecībās iegūt papildu mencas nozvejas līdz pat 5 % apmērā no kvotas, tā šajā priekšlikumā ir saglabāta, taču ielikta kvadrātiekavās, jo par šiem noteikumiem jāpanāk vienošanās ar Norvēģiju. Katrā ziņā ir jāveic visu šādu iniciatīvu ex-ante zinātnisks novērtējums, konkrēti, tas jādara ZZTEK. Pamatojoties uz iepriekšminēto, attiecībā uz jūrasmēles KPN VIIe zonā priekšlikumā ir paredzēts stimuls nozvejas kvotu veidā. Priekšlikumā ir iekļauti nozvejas ierobežojumi, par ko ir vienojušās konkrētas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas. Nozvejas ierobežojumi un citi saistošie ieteikumi no Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO), Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisijas (CCSBT), Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR), Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC), Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (SEAFO), Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC), Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) tiks saņemti pēc šo organizāciju gadskārtējām sanāksmēm, kas notiks laikposmā no 2010. gada oktobra līdz decembrim. Krājumiem Grenlandes ūdeņos, kā arī ar Norvēģiju un Fēru salām kopīgiem krājumiem KPN vēl nav noteikta, jo turpinās apspriešanās, kuras beigsies 2010. gada novembrī un decembrī. Tāpēc šie KPN apjomi ir norādīti kā pro memoria (pm). Saistībā ar zvejas piepūles pārvaldību kopš 2009. gada mencu zvejā tiek piemērota uz kilovatdienām balstīta sistēma, kuru turpinās piemērot 2011. gadā. Attiecībā uz Lamanša rietumu daļas jūrasmēles, heka dienvidu krājuma un Norvēģijas omāra zvejas piepūles pārvaldību 2011. gadā turpinās piemērot pārvaldības sistēmu, kas balstīta uz jūra pavadāmām dienām, kuras iedala konkrēta tipa kuģiem, kas reģistrēti darbojamies attiecīgajā zvejniecībā, taču ierosinātajā regulā dalībvalstīm arī turpmāk būs atļauts izmantot uz kilovatdienām balstītu sistēmu, lai tās varētu efektīvāk izmantot zvejas iespējas un sadarbībā ar zvejas sektoru veicinātu krājumu saglabāšanas pasākumus. Runājot tieši par heka dienvidu krājuma un Norvēģijas omāra zvejas piepūles noteikumiem, ar šo priekšlikumu sistēma tiks racionalizēta, nosakot maksimālo zvejas piepūli, kas piemērojama katrai dalībvalstij. Sākot no 2011. gada, katrai dalībvalstij regulā tiks noteikts faktiskais skaitlis. Tādējādi izdosies panākt lielāku pārredzamību procesā, kurā tiek pārdalītas jūrā pavadāmas dienas, kas atgūtas no sadalīšanai nodotiem attiecīgās zvejniecības kuģiem, un kura rezultātā katrai dalībvalstij tiek noteikti konkrēti piepūles rādītāji atkarībā no kuģu nodošanas sadalīšanai. Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, kas dažādiem krājumiem noteikta II pielikumā (izteikta jūrā pavadāmās dienās vienam kuģim vai kilovatdienās uz zvejas piepūles grupu), patlaban ir norādīta provizoriski, un to, iespējams, vajadzēs atjaunināt, ņemot vērā ZZTEK galīgo ieteikumu pēc 2010. gada novembra plenārsēdes. Joprojām tiek analizētas arī metodes galīgās zvejas piepūles noteikšanai tūbīšu zvejai ES ūdeņos IIa, IIIa un IV zonā. 2011. gada priekšlikumā, pirmo reizi KPN noteikšanas vēsturē, ir iekļauti pasākumi zvejas piepūles ierobežošanai Ķeltu jūrā. Ir ierosināts šajā apgabalā noteikt maksimālo zvejas piepūli, kura būtu piemērojama pilnīgi visās zvejniecībās. Ierosināts, ka šo maksimālo zvejas piepūli nosaka, par 10 % samazinot 2007. gadā (atsauces gads) īstenoto zvejas piepūli. Šo gadu par atsauces gadu izvēlējās tādēļ, lai dalībvalstis, kuras pēdējos gados ir samazinājušas zvejas piepūli, nenostādītu neizdevīgā stāvoklī salīdzinājumā ar dalībvalstīm, kuras tajā pašā laikposmā zvejas piepūli attiecīgajā apgabalā ir faktiski palielinājušas. Pasākumu pamato fakts, ka zinātniskajā ieteikumā par lielāko daļu krājumu šajā apgabalā rekomendēts vai nu samazināt, vai nepalielināt zvejas piepūli. Tā kā apgabalā notiek jaukta dažādu sugu zveja, ir lietderīgi paredzēt vispārēju ierobežojumu, kuru būs vieglāk īstenot un uzraudzīt. Tas būtu piemērojams ICES VII apgabala f un g apakšrajonā, kurā tiek īstenota vislielākā zvejas piepūle. Paredzamā ietekme uz floti ir niecīga, jo pasākuma mērķis ir stabilizēt pašreizējo stāvokli zvejas vietās. Krājumiem nāks par labu tas, ka uz šo apgabalu netiks novirzīta zvejas piepūle no blakus esošajiem reģioniem, kuros krājumi samazinās vēl būtiskāk, piemēram, no Īrijas jūras (VIIa apakšrajons). Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) 2002. gadā ieteica uz diviem gadiem “iesaldēt” dziļūdens krājumu zvejas piepūli. Attiecīgi maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle tika pakāpeniski samazināta, proti, NEAFC gadskārtējā sanāksmē vienojās par samazinājumu, kuru transponēja Padome, un 2008. un 2009. gadā piepūle attiecīgi sasniedza 75 % un 65 % no 2003. gadā (atsauces gads) īstenotās piepūles. 2010.–2012. gadā NEAFC ieteica saglabāt zvejas piepūles ierobežojumu 65 % līmenī. Lai izpildītu ES starptautiskās saistības un aizsargātu krājumus, kas saskaņā ar ICES datiem jau vairākus gadus ir uz izsīkšanas robežas un kas nekavējoties jāaizsargā to ārkārtīgi zemā reproduktīvā potenciāla dēļ, ir nepieciešams arī turpmāk ierobežot zvejas piepūli. Ir saglabātas kārtējā gada gaitā īstenojamas pārvaldības sistēmas zivīm ar īsu dzīves ilgumu, piemēram, tūbītēm, Esmarka mencai un brētliņai Ziemeļjūrā. Šajā gadījumā 2011. gada sākumam ieteiktās zvejas iespējas kārtējā gada laikā var pārskatīt saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, pieņemot Komisijas regulas, lai paredzētos pārvaldības pasākumus varētu ieviest pēc iespējas raitāk. Tomēr tūbīšu krājuma pārvaldības metodika patlaban tiek pārskatīta, un šīs pārskatīšanas rezultātā varētu ieviest sistēmu, kuru piemērojot, kārtējā gada gaitā veikta pārskatīšana kļūtu nevajadzīga. Šīs iespējamās izmaiņas rudenī jāapspriež un par tām jāvienojas ar Norvēģiju, tā ka IID pielikumu var nākties būtiski grozīt vai pat svītrot, ņemot vērā šo diskusiju iznākumu. Visbeidzot, pirmo reizi ikgadējo zvejas iespēju noteikšanas vēsturē šajā regulā paredzēts, ka konkrētas KPN pieņem pašas dalībvalstis. Šādas pārmaiņas ierosinātas attiecībā uz 7 KPN — gadījumos, kad zvejas iespējas ir tikai vienai dalībvalstij. Šādā gadījumā nenotiek faktiska iedalīšana, jo KPN būtībā “pieder” tikai vienai valstij, kura to arī pārvalda. Šādos apstākļos ir lietderīgi vienkāršot regulu, ierosinot, ka šādos gadījumos atbildību uzņemas ieinteresētā dalībvalsts, kurai gan netiek atcelts pienākums rīkoties atbilstīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem. | 2010/0324 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un —attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2], tā kā: (1) Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. (2) Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[3] paredzēts, ka jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). (3) Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka arī ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. (4) Ja KPN ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Tomēr jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem un nodrošina to, ka attiecīgā krājuma izmantošana faktiski garantē maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, kā arī veic vajadzīgos pasākumus, lai vāktu attiecīgos datus, novērtētu attiecīgo krājumu un noteiktu maksimālos ilgtspējīgas ieguves apjomus no šā krājuma. (5) KPN jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši sanāksmē, kurā piedalījās Zvejniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju pārstāvji. (6) Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN jānosaka saskaņā ar šajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc heka krājumiem, Norvēģijas omāra krājumiem, jūrasmēles krājumiem Biskajas līcī, Lamanša rietumu daļā un Ziemeļjūrā, jūras zeltplekstes krājumiem Ziemeļjūrā, siļķes krājumiem ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un mencas krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā, Lamanša austrumu daļā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā KPN jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgi Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai[4], Padomes 2005. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2166/2005, ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē[5], Padomes 2006. gada 23. februāra Regulā (EK) Nr. 388/2006, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī[6], Padomes 2007. gada 7. maija Regulā (EK) Nr. 509/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā[7], Padomes 2007. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 676/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā[8], Padomes 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto[9], Regulā (EK) Nr. 1342/2008 un Padomes 2009. gada 6. aprīļa Regulā (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā[10]. (7) Saskaņā ar 2. pantu 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[11], ir jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. (8) Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu nopietni apdraudēt varētu pat ierobežota zvejas aktivitāte. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas pilnībā jāierobežo ar vispārēju aizliegumu zvejot šīs sugas. (9) Norvēģijas omārus iegūst grunts zvejniecībās jauktā veidā ar dažādu citu sugu īpatņiem. Zonā uz rietumiem no Īrijas (Porkupīnas sēklis) saglabāšanas nolūkos ir nepieciešams pēc iespējas samazināt Norvēģijas omāru nozveju. Tāpēc ir lietderīgi ierobežot zvejas iespējas šajā apgabalā un atļaut zvejot tikai pelaģiskās sugas, kuru zvejā Norvēģijas omāri netiek iegūti. (10) Maksimālā zvejas piepūle 2011. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes 2009. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas[12]. [(11) Ievērojot ICES ieteikumu, ir jāsaglabā un jāpārskata sistēma tūbīšu zvejas piepūles pārvaldībai ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā.] (12) Ņemot vērā zinātnisko ieteikumu par krājumu stāvokli Ķeltu jūrā un to, ka šajā apgabalā veic jauktu dažādu sugu zveju, ir lietderīgi pieņemt pasākumus, lai ierobežotu zvejas piepūli ICES VII statistiskā apgabala f un g apakšrajonā notiekošajās zvejas darbībās. (13) Ņemot vērā ICES jaunākos zinātniskos ieteikumus un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas ( NEAFC ) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle. (14) Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju[13], Fēru salām[14] un Grenlandi[15], Savienība ar minētajiem partneriem ir apspriedusies par zvejas tiesībām. (15) Savienība ir vairāku zvejniecības organizāciju līgumslēdzēja puse, un tā piedalās arī citās organizācijās kā sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse. Turklāt Savienība saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu no Polijas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai pārvalda Polijas Republikas iepriekš noslēgtos zvejniecības nolīgumus, piemēram, Konvenciju par saidas resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas 2011. gadā ieviest vairākus pasākumus, tostarp noteikt ES kuģu zvejas iespējas. Tāpēc Savienībai jāīsteno šīs zvejas iespējas. (16) Amerikas Tropisko tunzivju komisija ( IATTC ) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā nevienojās par dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju un svītraino tunzivju saglabāšanas pasākumu pieņemšanu. Tomēr lielākā daļa līgumslēdzēju pušu, tostarp Eiropas Savienība, uzskatīja, ka ir jāregulē šo trīs krājumu zvejas iespējas, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu pārvaldību. Tāpēc Savienībai ir lietderīgi pieņemt attiecīgus pasākumus. (17) Indijas okeāna tunzivju komisija ( IOTC ) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā pārskatīja tropisko tunzivju zvejas flotu kopējo kapacitāti 2006.–2008. gadā un zobenzivju un garspuru tunzivju zvejas flotu kopējo kapacitāti 2007.–2008. gadā. IOTC atbalstīja arī flotu attīstības plānu īstenošanu. Turklāt IOTC apstiprināja Rezolūciju par tādā zvejā iegūtu lapshaizivju ( Alopiidae dzimta) saglabāšanu, kas ir tās kompetences jomā. (18) Trešajā starptautiskajā sanāksmē par reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas ( SPRFMO ) izveidi Klusā okeāna tāljūras apgabalā, kura notika 2007. gada maijā, tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, tostarp noteica zvejas iespējas, lai regulētu pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju šajā apgabalā līdz šādas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas izveidei. Šos pasākumus pārskatīja 8. starptautiskajā apspriedē par SPRFMO izveidi, kas tika organizēta 2009. gada novembrī, un tos vēlreiz pārskatīs gaidāmajā SPRFMO komisijas 2. sagatavošanas konferencē, kas norisināsies 2011. gada janvārī. Tāpēc pašreizējos pagaidu pasākumus īstenos līdz brīdim, kad tiks pieņemti jaunie pasākumi. Saskaņā ar dalībnieku panākto vienošanos, šie pagaidu pasākumi ir brīvprātīgi un nav juridiski saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tomēr, ņemot vērā saistītus noteikumus, kas ietverti Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumā par zivju krājumiem, ir ieteicams šos pasākumus iestrādāt Savienības tiesību aktos. (19) Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija ( SEAFO ) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā pieņēma nozvejas limitus četriem zivju krājumiem SEAFO konvencijas apgabalā. Šie nozvejas limiti ir jāiestrādā Savienības tiesību aktos. (20) Saskaņā ar Līguma 291. pantu pasākumi, kas vajadzīgi, lai noteiktu nozvejas limitus konkrētiem tādu sugu krājumiem, kas nav ilgdzīvojošas sugas, steidzamības dēļ jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[16]. (21) Attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas gada beigās vienojas par dažiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo ES zvejas tiesības, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc ir lietderīgi šādu pasākumu īstenošanas noteikumus piemērot ar atpakaļejošu spēku. (22) Uz šajā regulā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem[17], un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. (23) Zvejas iespējas jāizmanto, pilnībā ievērojot spēkā esošos Savienības tiesību aktus, kas piemērojami šajā jomā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I SADAĻA DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS 1. PANTS Priekšmets Šajā regulā nosaka šādas zvejas iespējas un ar šo zvejas iespēju izmantošanu funkcionāli saistītus nosacījumus: a) konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu nozvejas limitus 2011. gadam un b) konkrētus zvejas piepūles limitus laikposmam no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim; c) konkrētu krājumu zvejas iespējas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencijas ( CCAMLR ) apgabalā 18. un 20. pantā un IE un V pielikumā noteiktajos laikposmos; [d) konkrētu krājumu zvejas iespējas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas ( IATTC ) apgabalā 26. pantā noteiktajos laikposmos.] 2. pants Darbības joma Ja nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro: a) ES kuģiem un b) trešo valstu kuģiem ES ūdeņos. 3. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) “ES kuģis” ir zvejas kuģis, kas peld ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā; b) “trešo valstu kuģi” ir zvejas kuģi, kas peld ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī; c) “ES ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā minētajām teritorijām piegulošos ūdeņus; d) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma un izkraut; e) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta ES, dalībvalstīm vai trešai valstij; f) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; g) “linuma acs izmērs” ir linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas 2008. gada 10. jūnija Regulu (EK) Nr. 517/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu[18]; h) “ES zvejas flotes reģistrs” ir zvejas flotes reģistrs, ko Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu; i) “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā. 4. pants Zvejas zonas Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas: a) ICES (Starptautiskās Jūras pētniecības padomes) zonas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 218/2009[19]; b) “Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos — līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; c) “Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos — līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai; d) “VII zona (Īrijas jūras austrumu daļa — 14. vienība)” ir apgabals, ko norobežo: i ) loksodroma, kura secīgi savieno šādus punktus: - 5° rietumu garuma meridiāna un Lielbritānijas salas krasta krustpunktu pie Portpatrikas, - 54°30' N 5°W, - 54°30' N 4°W, - 4° rietumu garuma meridiāna un Lielbritānijas salas krasta krustpunktu pie Lanfairfehanas ( Llanfairfechan ); ii ) Lielbritānijas salas krasts; e) “VII zona (Īrijas jūras rietumu daļa — 15. vienība)” ir apgabals, ko norobežo: i ) loksodroma, kura secīgi savieno šādus punktus: - 55° ziemeļu platuma paralēles un Īrijas salas krasta krustpunktu pie Kemlohas ( Camlough ), - 55° ziemeļu platuma paralēles un Lielbritānijas salas krasta krustpunktu pie Strenrāras; ii ) Lielbritānijas salas krasts starp 55° ziemeļu platuma paralēles un šā krasta krustpunktu pie Strenrāras un 5° rietumu garuma meridiāna un šā krasta krustpunktu pie Portpatrikas; iii ) loksodroma, kura secīgi savieno šādus punktus: - 5° rietumu garuma meridiāna un Lielbritānijas salas krasta krustpunktu pie Portpatrikas, - 54°30' N 5°W, - 54°30' N 4°W, - 4° rietumu garuma meridiāna un Lielbritānijas salas krasta krustpunktu pie Lanfairfehanas ( Llanfairfechan ); iv ) Lielbritānijas salas krasts starp 4° rietumu garuma meridiāna un šā krasta krustpunktu pie Lanfairfehanas ( Llanfairfechan ) un 53° ziemeļu platuma paralēles un Leina pussalas krasta krustpunktu; v ) loksodroma, kura secīgi savieno šādus punktus: - 53° ziemeļu platuma paralēles un Lielbritānijas salas krasta krustpunktu Leina pussalā, - 53° ziemeļu platuma paralēles un Īrijas salas krasta krustpunktu pie Viklovas, - Īrijas salas austrumu krastu starp 53° 00' ziemeļu platuma paralēli un 55° 00' ziemeļu platuma paralēli; f) “VII zona (Porkupīnas sēklis — 16. vienība)” ir apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: - 53° 30'N 15°00'W, - 53° 30'N 11°00'W, - 51°30'N 11°00'W, - 51°30'N 13°00'W, - 51°00'N 13°00'W, - 51°00'N 15°00'W, - 53° 30'N 15°00'W; g) “VII zona (Eranas salu ūdeņi — 17. vienība)” ir apgabals, ko norobežo: i ) Īrijas salas rietumu krasts; ii ) 53°30' ziemeļu platuma paralēle; iii ) 11°00' rietumu garuma meridiāns; iv ) 52°30' ziemeļu platuma paralēle; h) “VII zona (Īrijas dienvidu un dienvidrietumu ūdeņi — 19. vienība)” ir apgabals, ko norobežo: i ) loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: - 52°30' ziemeļu platuma paralēles un Īrijas salas rietumu krasta krustpunktu, - 52°30'N 11°00'W, - 51°00'N 11°00'W, - 51°00'N 8°00'W, - 51°30'N 8°00'W, - 51°30'N 7°00'W, - 52°00'N 7°00'W, - 52°00'N 6°00'W, - 52°30'N 6°00'W, - 52°30' ziemeļu platuma paralēles un ii ) Īrijas salas austrumu krasta krustpunktu uz dienvidiem no 52°30' ziemeļu platuma; i) “VII zona (Ķeltu jūra — 20.–22. vienība)” ir apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: - 51°00' N 9°00'W, - 51°00' N 8°00'W, - 51°30' N 8°00'W, - 51°30' N 7°00'W, - 52°00' N 7°00'W, - 52°00' N 6°00'W, - 51°30' N 6°00'W, - 51°30' N 5°00'W, - 51°00' N 5°00'W, - 51°00' N 6°00'W, - 50°30' N 6°00'W, - 50°30' N 7°00'W, - 49°30' N 7°00'W, - 49°30' N 9°00'W, - 51°00' N 9°00'W; j) “VII zona (Īrijas ziemeļrietumu ūdeņi un citi apgabali — 18. vienība)” ir VII zonas daļa, kura neietilpst d) līdz i) punktā definētajos apgabalos; k) “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa zonas teritorija uz austrumiem no 7o 23′48″ rietumu garuma; l) CECAF (Vidusatlantijas austrumu daļa vai FAO 34. galvenā zvejas zona) zonas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 216/2009[20]; m) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 217/2009[21]; n) SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību[22]; o) ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā[23]; p) CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts Padomes 2004. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 601/2004, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā[24]; q) IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju[25]; r) IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) apgabals, kā noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi[26]; s) “ SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir tāljūras apgabals uz dienvidiem no 10o ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā[27], un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem; t) WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā[28]; u) “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir tāljūras apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums. II SADAĻA ES KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS I NODAĻA VISPāRīGI NOTEIKUMI 5. PANTS KPN un tās sadalījums 1. ES kuģu kopējā pieļaujamā nozveja ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, un KPN sadalījums starp dalībvalstīm, un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā. 2. ES kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Īslandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 13. pantā un III pielikumā un Padomes Regulā (EK) Nr. 1006/2008[29] izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus. 3. Moivas KPN ICES V un XIV zonas Grenlandes ūdeņos, kura Savienībai pieejama, pamatojoties uz KPN un zvejas iespējām, ko Grenlande piešķīrusi Savienībai, Komisija nosaka saskaņā ar vienošanos ar minēto valsti. 4. Ņemot vērā 2011. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru var pārskatīt KPN, kas I pielikumā noteikta šādiem krājumiem: [a) tūbīšu krājumam ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā saskaņā ar IID pielikuma 6. punktā paredzētajiem noteikumiem;] b) Esmarka mencas krājumam ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā un brētliņas krājumam ES ūdeņos ICES IIa un IV zonā; c) merlanga krājumiem ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā un pikšas krājumiem ES ūdeņos ICES IIa, III un IV zonā, lai ņemtu vērā rūpniecisko piezveju Esmarka mencas zvejā. 6. pants Zvejai aizliegtās sugas 1. ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis: a) milzu haizivs ( Cetorhinus maximus ) un baltā haizivs ( Carcharodon carcharias ) visos ES ūdeņos un ūdeņos, kas nav ES ūdeņi; b) eņģeļhaizivs ( Squatina squatina ) visos ES ūdeņos; c) parastā raja ( Dipturus batis ) ES ūdeņos ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX un X zonā; d) cirtainā raja ( Raja undulata ) un baltā raja ( Rostroraja alba ) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X zonā; e) siļķu haizivs ( Lamna nasus ) starptautiskos ūdeņos un d) ģitārrajas ( Rhinobatidae ) ES ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII zonā. 2. Šā panta 1. punktā minēto sugu īpatņus neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. 7. pants Īpaši noteikumi par sadalījumu 1. Šajā regulā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar: a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu; c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu. 2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas pēc piesardzības principa noteiktā KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi. 8. pants Zvejas piepūles limiti Laikposmā no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim zvejas piepūles pasākumus, kas paredzēti: a) IIA pielikumā, piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā, ICES IIIa zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV, VIa, VIIa, VIId zonā un ES ūdeņos ICES IIa un Vb zonā; b) IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu pārvaldībai ICES VIIIc un IXa zonā, izņemot Kadisas jūras līci; c) IIC pielikumā, piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībai ICES VIIe zonā; [d) IID pielikumā, piemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā;] e) IIE pielikumā, piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai ICES VIIf un VIIg zonā. 9. pants Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai 1. Grenlandes paltusam piemēro Padomes Regulas (EK) Nr. 2347/2002[30] 3. pantu. Minētajā pantā izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai. 2. Dalībvalstis nodrošina to, ka 2011. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. pantā minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniedz 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas un/vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas. 10. pants Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja: a) nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai b) nozveja ir daļa no ES kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā ES kvota nav pilnībā apgūta. 11. pants Dažu zvejas iespēju izmantošanas ierobežojumi 1. Brosmes, mencas, megrimu, jūrasvelnu dzimtas zivju, pikšas, merlanga, heka, zilajās jūras līdakas, jūras līdakas, Norvēģijas omāra, jūras zeltplekstes, pollaka, saidas, raju dzimtas zivju, parastās jūrasmēles [un dzelkņu haizivs] zvejas iespējas ICES VII apgabalā vai tā attiecīgajos apakšapgabalos, kas noteiktas šīs regulas I pielikumā, ierobežo, paredzot aizliegumu laikposmā no 2011. gada 1. maija līdz 31. jūlijam Porkupīnas sēklī zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus. Attiecīgajos I pielikuma ierakstos ir iekļauta atsauce uz šo pantu. 2. Šā panta piemērošanas nolūkos Porkupīnas sēklis ir apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas: Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums | 1 | 52o 27' N | 12o 19' W | 2 | 52o 40' N | 12o 30' W | 3 | 52o 47' N | 12o 39,600' W | 4 | 52o 47' N | 12o 56' W | 5 | 52o 13,5' N | 13o 53,830' W | 6 | 51o 22' N | 14o 24' W | 7 | 51o 22' N | 14o 03' W | 8 | 52o 10' N | 13o 25' W | 9 | 52o 32' N | 13o 07,500' W | 10 | 52o 43' N | 12o 55' W | 11 | 52o 43' N | 12o 43' W | 12 | 52o 38,800' N | 12o 37' W | 13 | 52o 27' N | 12o 23' W | 14 | 52o 27' N | 12o 19' W | 3. Šā panta 2. punktā definētajā apgabalā piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu. 12. pants Datu nosūtīšana Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus. II NODAĻA ZVEJAS ATļAUJAS TREšO VALSTU ūDEņOS 13. PANTS Zvejas atļaujas 1. Maksimālais zvejas atļauju skaits ES kuģiem, kuri zvejo trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā. 2. Ja, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts III pielikumā. III NODAĻA ZVEJAS IESPēJAS REģIONāLO ZVEJNIECīBAS PāRVALDīBAS ORGANIZāCIJU ūDEņOS 1. IEDAļA STARPTAUTISKāS KONVENCIJAS PAR ATLANTIJAS TUNZIVJU SAGLABāšANU ( ICCAT ) APGABALS 14. PANTS Zilo tunzivju zvejas kapacitātes un audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi 1. To ES laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 1. punktu. 2. To ES piekrastes amatierzvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu. 3. To ES kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 3. punktu. 4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 4. punktu. 5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 5. punktu. 6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 6. punktu. 15. pants Papildu noteikumi ID pielikumā iedalītajām zilās tunzivs kvotām Papildus Regulas (EK) Nr. 302/2009 7. panta 2. punktā paredzētajam aizlieguma periodam zilo tunzivju zveja ar riņķvadiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegta laikā no 2011. gada 15. aprīļa līdz 15. maijam 16. pants Zveja atpūtas un sporta nolūkā Dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā. 17. pants Haizivis 1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut lielacu lapshaizivju ( Alopias superciliosus ) liemeņa daļu vai visu liemeni. 2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju. 2. iedaļa ANTARKTIKAS ūDEņU DZīVO RESURSU SAGLABāšANAS KONVENCIJAS ( CCAMLR ) APGABALS 18. PANTS Aizliegumi un nozvejas limiti 1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta. 2. Jauna veida zvejai un izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus. 19. pants Izpētes zveja 1. ES kuģi, kas ir paziņoti CCAMLR saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu, drīkst piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. 2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām ( SSRU ) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām. 3. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m. 20. pants Krilu zveja 2011./2012. gada zvejas sezonā 1. Krilu ( Euphausia superba ) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2011./2012. gada zvejas sezonā drīkst veikt tikai tās dalībvalstis, kuras ir CCAMLR komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, tā vēlākais 2011. gada 1. jūnijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a pantu paziņo CCAMLR Sekretariātam un Komisijai: a) par saviem plāniem zvejot krilus, ziņošanai izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu; b) par zvejas rīku konfigurāciju, ziņošanai izmantojot V pielikuma D daļā paredzēto veidlapu. 2. Paziņojumā, kas minēts 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā. 3. Dalībvalstis, kuras plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, paziņo tikai tos kuģus, kas peld ar to karogu un paziņojuma nosūtīšanas laikā ir saņēmuši attiecīgo atļauju. 4. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģim, par ko CCAMLR nav paziņots saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai nepārvaramas varas apstākļu dēļ. Šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz: a) pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi(-iem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju; b) izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. 5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģiem, kas ir iekļauti kādā no CCAMLR NNN kuģu sarakstiem. 3. iedaļa INDIJAS OKEāNA TUNZIVJU KOMISIJAS ( IOTC ) APGABALS 21. PANTS Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC apgabalā 1. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC apgabalā, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība (GT), ir noteikta VI pielikuma 1. punktā. 2. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis ( Xiphias gladius ) un garspuru tunzivis ( Thunnus alalunga ) IOTC apgabalā, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta GT, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā. 3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle. 4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija iekļāvusi to kuģu sarakstā, kas iesaistīti nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā (NNN kuģi). Lai ņemtu vērā IOTC iesniegto attīstības plānu īstenošanu, šajā pantā paredzētos zvejas kapacitātes limitus dalībvalstis drīkst palielināt, nepārsniedzot minētajos attīstības plānos noteiktos limitus. 22. pants Haizivis 1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju īpatņu liemeņa daļu vai visu liemeni. 2. Šā panta 1. punktā minēto sugu īpatņus neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. 4. iedaļa KLUSā OKEāNA DIENVIDU DAļAS ZVEJNIECīBAS PāRVALDīBAS ORGANIZāCIJAS ( SPRFMO ) APGABALS 2 3. pants Pelaģiskā zveja – kapacitātes limits Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo to kuģu kopējo bruto tilpību (GT), kuri peld ar to karogu un 2011. gadā zvejo no pelaģiskiem krājumiem, līdz kopējai bruto tilpībai 78 610 GT tā, lai nodrošinātu pelaģisko zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Klusā okeāna dienvidu daļā. 2 4. pants Pelaģiskā zveja – KPN 1. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā minēts 23. pantā, drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN. 2. Dalībvalstis reizi mēnesī paziņo Komisijai šajā pantā minētajā zvejā iesaistīto kuģu vārdus un parametrus, tostarp bruto tilpību (GT). 3. Lai uzraudzītu šajā pantā minēto zveju, dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piecpadsmitajam datumam nosūta Komisijai tālākai pārsūtīšanai SPRFMO Pagaidu sekretariātam kuģu satelītnovērošanas sistēmu ( VMS ) reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un attiecīgā gadījumā datus par kuģu ienākšanu ostās. 2 5. pants Grunts zveja Dalībvalstis ierobežo grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā tā, lai zvejas kuģu skaits un citi rādītāji, kas atspoguļo nozvejas apjomu, zvejas piepūli un zvejas kapacitāti, nepārsniegtu gada vidējos rādītājus laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un atļauj grunts zveju veikt tikai tajās SPRFMO konvencijas apgabala daļās, kurās grunts zveja ir veikta iepriekšējā zvejas sezonā. 5. iedaļa AMERIKAS TROPISKO TUNZIVJU KONVENCIJAS ( IATTC ) APGABALS 2 6. pants Zveja ar riņķvadiem 1. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadiem zvejot dzeltenspuru tunzivis ( Thunnus albacares ), lielacu tunzivis ( Thunnus obesus ) un svītrainās tunzivis ( Katsuwonus pelamis ): a) no 2011. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2011. gada 18. novembra līdz 2012. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo: Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, 150° rietumu garuma meridiāns, 40° ziemeļu platuma paralēle, 40° dienvidu platuma paralēle; b) no 2011. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo: 96° rietumu garuma meridiāns, 110° rietumu garuma meridiāns, 4° ziemeļu platuma paralēle, 3° dienvidu platuma paralēle. 2. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2011. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem zvejas aizlieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, noteiktajā apgabalā pārtrauc zveju ar riņķvadiem. 3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo tunzivis IATTC pārvaldības apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis, izņemot zivis, kas uzskatāmas par neatbilstīgām lietošanai pārtikā citu iemeslu, nevis izmēra dēļ. Vienīgais izņēmums ir pēdējais zvejas rīku iemetiens zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis. 6. iedaļa DIENVIDAUSTRUMU ATLANTIJAS ZVEJNIECīBAS ORGANIZāCIJAS ( SEAFO ) APGABALS 2 7. pants Pasākumi dziļūdens haizivju aizsardzībai SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja: - raju dzimtas zivis ( Rajidae ), - dzelkņu haizivs ( Squalus acanthias ), - laternhaizivs (Etmopterus bigelowi), - īsastes laternhaizivs ( Etmopterus brachyurus ), - lielā laternhaizivs ( Etmopterus princeps ), - gludā laternhaizivs ( Etmopterus pusillus ), - kaķhaizivs ( Apristurus manis ), - samtainā dzeloņzivs ( Scymnodon squamulosus ) - un Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis. 7. iedaļa KLUSā OKEāNA RIETUMU UN CENTRāLāS DAļAS ZVEJNIECīBAS KOMISIJAS ( WCPFC ) APGABALS 2 8. pants Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs zvejas piepūles limiti Dalībvalstis nodrošina to, ka lielacu tunzivs ( Thunnus obesus ), dzeltenspuru tunzivs ( Thunnus albacares ), svītrainās tunzivs ( Katsuwonus pelamis ) un garspuru tunzivs ( Thunnus alalunga ) kopējā zvejas piepūle WCPFC konvencijas apgabalā nepārsniedz zvejas piepūli, kas paredzēta zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos, kuri noslēgti starp Savienību un attiecīgā reģiona piekrastes valstīm. 29. pants Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI 1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2011. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2011. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma. Šajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā: a) neizmantotu ZPI vai līdzvērtīgu elektronisku ierīci; b) nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI. 2. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis. 3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos: a) zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm; b) ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar zivju izmēru, vai c) ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība. 3 0. pants Apgabali, kas slēgti zvejai ar riņķvadu Lielacu tunzivju un dzeltenspuru tunzivju zveja ar riņķvadu ir aizliegta šādos tāljūras apgabalos: a) starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Indonēzijas, Palau, Mikronēzijas un Papua-Jaungvinejas ekskluzīvās ekonomikas zonas robežas; b) starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Mikronēzijas, Māršala salu, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Zālamana salu un Papua-Jaungvinejas ekskluzīvās ekonomikas zonas robežas. 3 1. pants To kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis ( Xiphias gladius ) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā. 8. iedaļa BERINGA JūRA 3 2. pants Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos Mintaja ( Theragra chalcogramma ) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta. III SADAĻA TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS ES ŪDEŅOS 3 3. pants KPN Zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Fēru salās, ir atļauts zvejot ES ūdeņos, ievērojot I pielikumā noteikto KPN un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā un šajā sadaļā izklāstītos nosacījumus. 3 4. pants Zvejas atļaujas 1. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo ES ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā. 2. Zivis no krājumiem, kam ir noteikta KPN, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši tādas trešās valsts kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta. 3 5. pants Zvejai aizliegtās sugas 1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis: a) milzu haizivs ( Cetorhinus maximus ) un baltā haizivs ( Carcharodon carcharias ) visos ES ūdeņos; b) eņģeļhaizivs ( Squatina squatina ) visos ES ūdeņos; c) parastā raja ( Dipturus batis ) ES ūdeņos ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX un X zonā; un d) cirtainā raja ( Raja undulata ) un baltā raja ( Rostroraja alba ) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X zonā. 2. Šā panta 1. punktā minēto sugu īpatņus neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. IV SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 3 6. pants Stāšanās spēkā un piemērošana Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2011. gada 1. janvāra. Ja zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteiktas laikposmiem, kas sākas pirms 2011. gada 1. janvāra, 18. līdz 20. pantu un IE un V pielikumu attiecīgi piemēro no to laikposmu sākuma, kuriem šīs zvejas iespējas noteiktas. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Nozvejas limiti, kas piemērojami ES kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, un trešo valstu kuģiem ES ūdeņos, pa sugām un apgabaliem (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) Turpmāk tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un attiecīgā gadījumā ar tām funkcionāli saistītie nosacījumi. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām visas šajā pielikumā paredzētās KPN uzskata par kvotām, un tāpēc uz tām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi. Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem. Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums | Amblyraja radiata | RJR | Ērkšķu raja | Ammodytes spp. | SAN | Tūbītes | Argentina silus | ARU | Ziemeļatlantijas argentīna | Beryx spp. | ALF | Beriksas | Brosme brosme | USK | Brosme | Centrophorus squamosus | GUQ | Pelēkā īsraga haizivs | Centroscymnus coelolepis | CYO | Baltacu haizivs | Chaceon maritae | CGE | Sarkanie dziļūdens krabji | Champsocephalus gunnari | ANI | Antarktikas leduszivs | Chionoecetes spp. | PCR | Karaliskie krabji | Clupea harengus | HER | Siļķe | Coryphaenoides rupestris | RNG | Strupdeguna garaste | Dalatias licha | SCK | Melnā haizivs | Deania calcea | DCA | Gardeguna spurainā haizivs | Dipturus batis | RJB | Parastā raja | Dissostichus eleginoides | TOP | Patagonijas ilkņzivs | Engraulis encrasicolus | ANE | Eiropas anšovs | Etmopterus princeps | ETR | Lielā laternhaizivs | Etmopterus pusillus | ETP | Gludā laternhaizivs | Euphausia superba | KRI | Krils | Gadus morhua | COD | Menca | Galeorhinus galeus | GAG | Bara haizivs | Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Sarkanā plekste | Hippoglossoides platessoides | PLA | Rietumatlantijas plekste | Hippoglossus hippoglossus | HAL | Atlantijas paltuss | Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlantijas lielgalvis | Illex illecebrosus | SQI | Īsspuru kalmārs | Lamna nasus | POR | Siļķu haizivs | Lepidonotothen squamifrons | NOS | Pelēkā nototēnija | Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimi | Leucoraja circularis | RJI | Smilšu raja | Leucoraja fullonica | RJF | Šagrēnādas raja | Leucoraja naevus | RJN | Dzegužraja | Limanda ferruginea | YEL | Dzeltenastes plekste | Limanda limanda | DAB | Limanda | Lophiidae | ANF | Jūrasvelnu dzimtas zivis | Macrourus spp. | GRV | Makrūrzivis | Makaira nigricans | BUM | Atlantijas zilais marlīns | Mallotus villosus | CAP | Moiva | Martialia hyadesi | SQS | Kalmārs | Melanogrammus aeglefinus | HAD | Pikša | Merlangius merlangus | WHG | Merlangs | Merluccius merluccius | HKE | Heks | Micromesistius poutassou | WHB | Putasu | Microstomus kitt | LEM | Mazmutes plekste | Molva dypterygia | BLI | Zilā jūras līdaka | Molva molva | LIN | Jūras līdaka | Nephrops norvegicus | NEP | Norvēģijas omārs | Pandalus borealis | PRA | Ziemeļu garnele | Paralomis spp. | PAI | Krabji | Penaeus spp. | PEN | Penaeus garneles | Platichthys flesus | FLE | Plekste | Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste | Pleuronectiformes | FLX | Plekstveidīgās zivis | Pollachius pollachius | POL | Pollaks | Pollachius virens | POK | Saida | Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste | Raja brachyura | RJH | Blondā raja | Raja clavata | RJC | Dzeloņainā raja | Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Norvēģijas raja | Raja microocellata | RJE | Sīkacu raja | Raja montagui | RJM | Plankumainā raja | Raja undulata | RJU | Cirtainā raja | Rajiformes - Rajidae | SRX-RAJ | Rajveidīgās – Raju dzimtas zivis | Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Grenlandes paltuss | Rostroraja alba | RJA | Baltā raja | Scomber scombrus | MAC | Makrele | Scophthalmus rhombus | BLL | Gludais rombs | Sebastes spp. | RED | Sarkanasari | Solea solea | SOL | Parastā jūrasmēle | Solea spp. | SOO | Jūrasmēles | Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa | Squalus acanthias | DGS | Dzelkņu haizivs | Tetrapturus albidus | WHM | Baltais marlīns | Thunnus maccoyii | SBF | Dienvidu tunzivs | Thunnus obesus | BET | Lielacu tunzivs | Thunnus thynnus | BFT | Zilā tunzivs | Trachurus spp. | JAX | Stavridas | Trisopterus esmarkii | NOP | Esmarka menca | Urophycis tenuis | HKW | Baltā Amerikas jūrasvēdzele | Xiphias gladius | SWO | Zobenzivs | Turpmākā tabula, kurā norādīti atbilstošie vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos. Beriksas | ALF | Beryx spp. | Rietumatlantijas plekste | PLA | Hippoglossoides platessoides | Eiropas anšovs | ANE | Engraulis encrasicolus | Jūrasvelnu dzimtas zivis | ANF | Lophiidae | Antarktikas leduszivs | ANI | Champsocephalus gunnari | Atlantijas paltuss | HAL | Hippoglossus hippoglossus | Lielacu tunzivs | BET | Thunnus obesus | Gardeguna spurainā haizivs | DCA | Deania calcea | Blondā raja | RJH | Raja brachyura | Zilā jūras līdaka | BLI | Molva dypterygia | Atlantijas zilais marlīns | BUM | Makaira nigricans | Putasu | WHB | Micromesistius poutassou | Zilā tunzivs | BFT | Thunnus thynnus | Gludais rombs | BLL | Scophthalmus rhombus | Moiva | CAP | Mallotus villosus | Menca | COD | Gadus morhua | Parastā raja | RJB | Dipturus batis | Parastā jūrasmēle | SOL | Solea solea | Krabji | PAI | Paralomis spp. | Dzegužraja | RJN | Leucoraja naevus | Limanda | DAB | Limanda limanda | Sarkanie dziļūdens krabji | CGE | Chaceon maritae | Plekstveidīgās zivis | FLX | Pleuronectiformes | Plekste | FLE | Platichthys flesus | Lielā laternhaizivs | ETR | Etmopterus princeps | Ziemeļatlantijas argentīna | ARU | Argentina silus | Grenlandes paltuss | GHL | Reinhardtius hippoglossoides | Makrūrzivis | GRV | Macrourus spp. | Pelēkā nototēnija | NOS | Lepidonotothen squamifrons | Pikša | HAD | Melanogrammus aeglefinus | Heks | HKE | Merluccius merluccius | Siļķe | HER | Clupea harengus | Stavridas | JAX | Trachurus spp. | Melnā haizivs | SCK | Dalatias licha | Krils | KRI | Euphausia superba | Pelēkā īsraga haizivs | GUQ | Centrophorus squamosus | Mazmutes plekste | LEM | Microstomus kitt | Jūras līdaka | LIN | Molva molva | Makrele | MAC | Scomber scombrus | Megrimi | LEZ | Lepidorhombus spp. | Ziemeļu garnele | PRA | Pandalus borealis | Norvēģijas omārs | NEP | Nephrops norvegicus | Esmarka menca | NOP | Trisopterus esmarkii | Norvēģijas raja | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis | Atlantijas lielgalvis | ORY | Hoplostethus atlanticus | Patagonijas ilkņzivs | TOP | Dissostichus eleginoides | Penaeus garneles | PEN | Penaeus spp. | Jūras zeltplekste | PLE | Pleuronectes platessa | Pollaks | POL | Pollachius pollachius | Siļķu haizivs | POR | Lamna nasus | Baltacu haizivs | CYO | Centroscymnus coelolepis | Sarkanasari | RED | Sebastes spp. | Strupdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris | Saida | POK | Pollachius virens | Tūbītes | SAN | Ammodytes spp. | Smilšu raja | RJI | Leucoraja circularis | Šagrēnādas raja | RJF | Leucoraja fullonica | Īsspuru kalmārs | SQI | Illex illecebrosus | Rajveidīgās – Raju dzimtas zivis | SRX-RAJ | Rajiformes - Rajidae | Sīkacu raja | RJE | Raja microocellata | Gludā laternhaizivs | ETP | Etmopterus pusillus | Karaliskie krabji | PCR | Chionoecetes spp. | Jūrasmēles | SOX | Solea spp. | Dienvidu tunzivs | SBF | Thunnus maccoyii | Plankumainā raja | RJM | Raja montagui | Brētliņa | SPR | Sprattus sprattus | Dzelkņu haizivs | DGS | Squalus acanthias | Kalmārs | SQS | Martialia hyadesi | Ērkšķu raja | RJR | Amblyraja radiata | Zobenzivs | SWO | Xiphias gladius | Dzeloņainā raja | RJC | Raja clavata | Bara haizivs | GAG | Galeorhinus galeus | Akmeņplekste | TUR | Psetta maxima | Brosme | USK | Brosme brosme | Cirtainā raja | RJU | Raja undulata | Baltā Amerikas jūrasvēdzele | HKW | Urophycis tenuis | Baltais marlīns | WHM | Tetrapturus albidus | Baltā raja | RJA | Rostroraja alba | Merlangs | WHG | Merlangius merlangus | Sarkanā plekste | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | Dzeltenastes plekste | YEL | Limanda ferruginea | IA PIELIKUMS Skageraks, Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zona, ES ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi Suga: | Tūbītes Ammodytes spp. | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (SAN/04-N.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Apvienotā Karaliste | pm | ES | pm | KPN | Nepiemēro | Suga: | Tūbītes Ammodytes spp. | Zona: | ES ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā(1) (SAN/2A3A4.) | Dānija | pm | Piesardzības KPN | Apvienotā Karaliste | pm | Vācija | pm | Zviedrija | pm | ES | pm | Norvēģija | pm | Fēru salas | pm | KPN | pm | (1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas. (2) Jāzvejo IV zonā. | Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (ARU/1/2.) | Vācija | 25 | Piesardzības KPN | Francija | 8 | Nīderlande | 20 | Apvienotā Karaliste | 42 | ES | 95 | KPN | 95 | Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus | Zona: | ES ūdeņi III un IV zonā (ARU/3/4.) | Dānija | 963 | Piesardzības KPN | Vācija | 10 | Francija | 7 | Īrija | 7 | Nīderlande | 45 | Zviedrija | 37 | Apvienotā Karaliste | 17 | ES | 1 086 | KPN | 1 086 | Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (ARU/567.) | Vācija | 330 | Piesardzības KPN | Francija | 7 | Īrija | 306 | Nīderlande | 3 449 | Apvienotā Karaliste | 242 | ES | 4 334 | KPN | 4 334 | Suga: | Brosme Brosme brosme | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā (USK/1214EI.) | Vācija | 6 | (1) | Analītiskā KPN | Francija | 6 | (1) | Apvienotā Karaliste | 6 | (1) | Citi | 3 | (1) | ES | 21 | (1) | KPN | 21 | (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. | Suga: | Brosme Brosme brosme | Zona: | IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc zonā un 22.−32. apakšrajonā (USK/03-C.) | Dānija | 12 | Analītiskā KPN | Zviedrija | 6 | Vācija | 6 | ES | 24 | KPN | 24 | Suga: | Brosme Brosme brosme | Zona: | ES ūdeņi IV zonā (USK/04-C.) | Dānija | 53 | Analītiskā KPN | Vācija | 16 | Francija | 37 | Zviedrija | 5 | Apvienotā Karaliste | 80 | Citi | 5 | (1) | ES | 196 | KPN | 196 | (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. | Suga: | Brosme Brosme brosme | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (USK/567EI) | Vācija | pm | Analītiskā KPN Piemēro 11. pantu | Spānija | pm | Francija | pm | Īrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | Citi | pm | (1) | ES | pm | Norvēģija(2) | pm | (3)(4) | KPN | 3 217 | (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā. (3) No tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja pm % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt pm tonnas. (4) Ieskaitot jūras līdakas. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdakas nozvejai ir pm tonnas un brosmes nozvejai — pm tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz pm tonnām, un tās drīkst zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā. | Suga: | Brosme Brosme brosme | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (USK/04-N.) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Apvienotā Karaliste | pm | ES | pm | KPN | Nepiemēro | (1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2) Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā. (3) No tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja pm % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt pm tonnas. (4) Ieskaitot jūras līdakas. Norvēģijai iedalītās kvotas jūras līdakas nozvejai ir pm tonnas un brosmes nozvejai — pm tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz pm tonnām, un tās drīkst zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā. | Suga: | Siļķe(1) Clupea harengus | Zona: | IIIa (HER/03A.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN | Vācija | pm | Zviedrija | pm | ES | pm | Fēru salas | pm | (2) | KPN | pm | (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Jāzvejo Skagerakā. | Suga: | Siļķe(1) Clupea harengus | Zona: | ES un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53°30'N (HER/4AB.) | Dānija | pm | Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | ES | pm | Norvēģija | pm | (2) | KPN | pm | (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija, atsevišķi norādot IVa un IVb zonā nozvejotu siļķu izkrāvumus. (2) Drīkst zvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas. | Īpašs nosacījums | Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) | ES | pm | Suga: | Siļķe(1) Clupea harengus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) | Zviedrija | pm | (1) | Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | ES | pm | KPN | pm | (1) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas. | Suga: | Siļķe(1) Clupea harengus | Zona: | Piezveja IIIa zonā (HER/03A-BC) | Dānija | pm | Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | pm | Zviedrija | pm | ES | pm | KPN | pm | (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm. | Suga: | Siļķe(1) Clupea harengus | Zona: | Piezveja IV, VIId zonā un ES ūdeņos IIa zonā (HER/2A47DX) | Beļģija | pm | Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | Vācija | pm | Francija | pm | Nīderlande | pm | Zviedrija | pm | Apvienotā Karaliste | pm | ES | pm | KPN | pm | (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm. | Suga: | Siļķe(1) Clupea harengus | Zona: | IVc, VIId(2) (HER/4CXB7D) | Beļģija | pm | (3) | Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | (3) | Vācija | pm | (3) | Francija | pm | (3) | Nīderlande | pm | (3) | Apvienotā Karaliste | pm | (3) | ES | pm | KPN | pm | (1) To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2) Izņemot Blekvoteras krājumu: siļķu krājums Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kas novilkta taisni uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51°56' N, 1°19,1' E) līdz 51°33' ziemeļu platuma un no šā punkta taisni uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3) Līdz 50 % no šīs kvotas drīkst apgūt IVb zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (HER/*04B.). | Suga: | Siļķe Clupea harengus | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā(1) (HER/5B6ANB) | Vācija | pm | Analītiskā KPN | Francija | pm | Īrija | pm | Nīderlande | pm | Apvienotā Karaliste | pm | ES | pm | Fēru salas | pm | (2) | KPN | 22 481 | (1) Attiecas uz siļķu krājumu VIa zonā uz ziemeļiem no 56°00' N un tajā VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07°00' W un uz ziemeļiem no 55°00' N, izņemot Klaidu. (2) Šo kvotu drīkst izmantot tikai VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30' N. | Suga: | Siļķe Clupea harengus | Zona: | VIIb, VIIc; VIaS(1) (HER/6AS7BC) | Īrija | 3 387 | Nīderlande | 339 | ES | 3 726 | KPN | 3 726 | (1) Attiecas uz siļķu krājumu VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00' N un uz rietumiem no 07° 00' W. | Suga: | Siļķe Clupea harengus | Zona: | VI zona (Klaida)(1) (HER/06ACL.) | Apvienotā Karaliste | Nav noteikta | (2) | Piesardzības KPN | ES | Nav noteikta | (3) | KPN | Nav noteikta | (3) | (1) Klaidas krājums: siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp Kintairas ragu un Korsvolas ragu. (2) Attiecīgajai dalībvalstij jānosaka tādā apjomā, kas nodrošina krājuma ilgtspējīgu izmantošanu un lielu varbūtību, ka krājuma izmantošana no 2015. gada būs saskaņā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Attiecīgā dalībvalsts līdz 2011. gada 28. februārim informē Komisiju par pieņemto apjomu un par pārvaldības pasākumiem, kurus tā plāno veikt, lai ievērotu iepriekš izklāstītos principus un mērķus. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi. | Suga: | Siļķe Clupea harengus | Zona: | VIIa(1) (HER/07A/MM) | Īrija | 1 250 | Analītiskā KPN | Apvienotā Karaliste | 3 550 | ES | 4 800 | KPN | 4 800 | (1) Šī zona ir samazināta par VIIg, VIIh, VIIj un VIIk zonai pievienoto teritoriju, ko norobežo: – ziemeļos — 52° 30'N platuma paralēle, – dienvidos — 52° 00'N platuma paralēle, – rietumos — Īrijas krasts, – austrumos — Apvienotās Karalistes krasts. | Suga: | Siļķe Clupea harengus | Zona: | VIIe un VIIf (HER/7EF.) | Francija | 425 | Piesardzības KPN | Apvienotā Karaliste | 425 | ES | 850 | KPN | 850 | Suga: | Siļķe Clupea harengus | Zona: | VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) un VIIk(1) (HER/7G-K.) | Vācija | 147 | Analītiskā KPN | Francija | 815 | Īrija | 11 407 | Nīderlande | 815 | Apvienotā Karaliste | 16 | ES | 13 200 | KPN | 13 200 | (1) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: – ziemeļos — 52° 30'N platuma paralēle, – dienvidos — 52° 00'N platuma paralēle, – rietumos — Īrijas krasts, – austrumos — Apvienotās Karalistes krasts. | Suga: | Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus | Zona: | IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) | Spānija | 3 252 | Analītiskā KPN | Portugāle | 3 548 | ES | 6 800 | KPN | 6 800 | Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | Skageraks (COD/03AN.) | Beļģija | pm | (1) | Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | (1) | Vācija | pm | (1) | Nīderlande | pm | (1) | Zviedrija | pm | (1) | ES | pm | KPN | pm | [(1) Papildus šai kvotai dalībvalstis var atļaut kuģiem, kas piedalās iniciatīvās par pilnībā dokumentētām zvejniecībām, iegūt papildu nozvejas, kas nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi: - kuģis izmanto slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kuras savienotas ar devēju sistēmu, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa, - visas minētā kuģa gūtās mencu nozvejas, ieskaitot minimālo izkrāvumu izmēru nesasniegušu zivju nozveju, atskaita no kvotas, - papildu nozveja nepārsniedz 30 % no šādam kuģim piemērojamā parastā nozvejas limita vai apjomu, kuru var pamatoti uzskatīt par tādu, kas nodrošinās to, ka minētā mencu krājuma zvejas izraisītā mirstība nepalielināsies. Ja dalībvalsts konstatē, ka kuģis, kas piedalās iniciatīvā, neatbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, dalībvalsts atsauc minētajam kuģim piešķirto papildu nozvejas apjomu un aizliedz tam turpināt dalību attiecīgajā iniciatīvā.] | Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | Kategats (COD/03AS.) | Dānija | 118 | Analītiskā KPN | Vācija | 2 | Zviedrija | 70 | ES | 190 | KPN | 190 | Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | IV; ES ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) | Beļģija | pm | (1) | Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Dānija | pm | (1) | Vācija | pm | (1) | Francija | pm | (1) | Nīderlande | pm | (1) | Zviedrija | pm | (1) | Apvienotā Karaliste | pm | (1) | ES | pm | Norvēģija | pm | (2) | KPN | pm | [(1) Papildus šai kvotai dalībvalstis var atļaut kuģiem, kas piedalās iniciatīvās par pilnībā dokumentētām zvejniecībām, iegūt papildu nozvejas, kas nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi: kuģis izmanto slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kuras savienotas ar devēju sistēmu, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa, visas minētā kuģa gūtās mencu nozvejas, ieskaitot minimālo izkrāvumu izmēru nesasniegušu zivju nozveju, atskaita no kvotas, papildu nozveja nepārsniedz 30 % no šādam kuģim piemērojamā parastā nozvejas limita vai apjomu, kuru var pamatoti uzskatīt par tādu, kas nodrošinās to, ka minētā mencu krājuma zvejas izraisītā mirstība nepalielināsies. Ja dalībvalsts konstatē, ka kuģis, kas piedalās iniciatīvā, neatbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, dalībvalsts atsauc minētajam kuģim piešķirto papildu nozvejas apjomu un aizliedz tam turpināt dalību attiecīgajā iniciatīvā.] (2) Drīkst zvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas. | Īpašs nosacījums | Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā (COD/*04N-) | ES | pm | Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N (COD/04-N.) | Zviedrija | pm | (1) | Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3.