LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 12.5.2004 
COM(2004) 369 galiga redakcija 
  
 KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, 
EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU 
KOMITEJAI 
Eiropas piesl ēgšana ātras darb ības internetam: valstu platjoslas tehnolo ģiju stratēģijas 
Piezīme: šī dokumenta versija ir kopsavilkums no pamatdokumenta ang ļu valodā  
COM(2004) 369 final. 
 
LV 2   LV 1. I EVADS  
Platjoslas tehnolo ģijām ir nozīmīga loma ekonomikas un sabiedr ības moderniz ēšanā1. Tā kā 
šīs tehnolo ģijas paver r īcības iespējas, tās ir inform ācijas sabiedr ības izplat īšanās un 
informācijas un sazi ņas tehnolo ģiju (IST) att īstības balsti. Savuk ārt šīs tehnolo ģijas ir 
svarīgākie produktivit ātes un izaugsmes virz ītājspēki2. 
Platjoslas tehnolo ģijas ļauj sniegt jaunu, moderniz ētu saturu. T ās veicina jaunu pakalpojumu 
attīstību un uzlabo jau esošo pakalpojumu sniegšanas iesp ējas. Tās ļauj pārorganizēt darba un 
ražošanas procesus. Tas viss sniedz noz īmīgas priekšroc ības uzņēmumiem, p ārvaldes 
iestādēm un patērētājiem. 
Platjoslas tehnolo ģiju sniegt ās priekšroc ības ir plaši atz ītas. Aizvien pieaugot  to izvietošanas 
un izmantošanas apjomiem, visas Eiropas Savien ības dalībvalstis jau izmanto šo tehnolo ģiju 
sniegtās priekšroc ības. Šāda, lielākoties, tirgus situ ācijas virz īta attīstība ir ļoti stimul ējoša. 
Tomēr joprojām pastāv šķēršļi ātrāka progresa sasniegšanai.  
Daži no š ādiem šķēršļiem pasvītroti “e-Eiropa 2005” r īcības plānā3. Rīcības plāns “e-Eiropa 
2005” tiecas uz modernu pakalpojumu izveidi un izmantošanu, lietojot drošu platjoslas tehnoloģiju infrastrukt ūru. Viens no pl āna svarīgākajiem m ērķiem ir nodrošin āt plašu 
platjoslas tehnolo ģiju pieejam ību un izmantošanu l īdz 2005. gada beig ām. 
Šā mērķa sasniegšanu veicina sabiedr ības stratēģijas, kas mudina ieguld īt līdzekļus platjoslas 
tehnoloģiju infrastrukt ūrā, lietojum ā un pakalpojumos. Visas ES-15 dal ībvalstis tieš ām 
pašreiz jau ir izveidojušas savas valsts platjoslas tehnolo ģiju stratēģijas, kurās ierosināta 
virkne iniciat īvu, lai nov ērstu šos š ķēršļus un paātrinātu platjoslas tehnolo ģiju izvietošanu un 
izmantošanas uzs ākšanu
4. Daudzas no jaunaj ām dalībvalstīm arī strādā pie savu valstu 
stratēģijām. Dažas strat ēģijas izstrādi jau pabeigušas. 
Minētajās stratēģijās atspogu ļota virkne iniciat īvu gan attiec ībā uz pied āvājumu 
(infrastrukt ūras izveide), gan piepras ījumu (palielin āta izmantošana) tirg ū. Divas jomas, kam 
pievērsta visliel ākā uzmanība, ir šādas: izvietošanas palielin āšana pašreiz nepietiekami 
apkalpotās vietās, kur pl ānots valsts atbalsts, ja tirgus dal ībnieki nenodrošina vajadz īgo 
ieguldījumu, kā arī valsts p ārvaldes iest āžu piepras ījuma apkopošana. Tas ir saska ņā ar 
Telekomunik āciju padomes 2004. gada marta aicin ājumu dalībvalstīm “sagatavot un īstenot 
valsts platjoslas tehnolo ģiju stratēģijas ar mērķi, cita starp ā, līdz 2005. gadam pievienot visas 
valsts pārvaldes iest ādes platjoslas tehnolo ģiju tīklam un pied āvāt, kur nepieciešams, ātri 
īstenojamus projektus digit ālās plaisas nov ēršanai, izmantojot, kur iesp ējams, esošos finanšu 
instrumentus, piem ēram strukt ūrfondus, lai palielin ātu platjoslas tehnolo ģiju nodrošin ājumu 
                                                 
1 “Platjoslas” noz īmē “vienmēr darbībā esošus” interneta piesl ēgumus, ar kuru pal īdzību iespējams sniegt 
novatorisku saturu un pakalpojumus. Sal īdzinājumā ar tradicion ālajiem šaurjoslas piesl ēgumiem 
platjoslas piesl ēgums ir t ūlītējs, un ar t ā palīdzību datus liel ā apjomā var pārsūtīt gandrīz acumirkl ī, 
samazinot gaid īšanas ilgumu un ļaujot lietot ājiem darboties efekt īvi. 
2 Pazi ņojums “Eiropas piesl ēgšana ātras darbības internetam: jaun ākās tendences elektronisk ās saziņas 
tehnoloģiju nozarē” KOM(2004) 61. 
3 KOM(2002) 263. 
4 2003. gada pavasara Eiropadomes prezident ūras secinājumi, 38. punkts. 
 
LV 3   LV tādās teritorij ās, kur tas pašreiz ir nepietiekami”.  Tas arī atbilst Izaugsmes iniciat īvā5 
izceltajām prioritātēm, ko atbalst ījušas Valstu vad ības un vald ības 2003. gada decembr ī. 
Šā paziņojuma mērķis ir sniegt p ārskatu par platjoslas tehnolo ģiju attīstību un par ES-15 
valstu platjoslas tehnolo ģiju stratēģijām pēc 2003. gada pavasara Eiropadom ē to izteikt ās 
apņemšanās6. Tāpēc šajā paziņojumā galvenā uzmanība pievērsta situācijai ES-15, un izteikts 
priekšlikums paplašin āt minēto apņemšanos, attiecinot to ar ī uz jaunaj ām dalībvalstīm. 
Pārskats ir veidots trij ās daļās. Pirmajā daļā (2. sadaļā) uzmanība pievērsta tehnolo ģiskajai 
attīstībai, platjoslas tehnolo ģiju priekšroc ībām un satura, pakalpojum u un lietojuma lomai. 
Otrā daļa (3. sada ļā) sniedz p ārskatu par valstu platjoslas tehnolo ģiju stratēģijām, norādot 
galvenās piedāvājuma un piepras ījuma iniciat īvas. Kopsavilkums par strat ēģijām atrodams 
Personāla darba dokument ā7, kas pievienots šim pazi ņojumam. Trešaj ā daļā (4. sadaļā) 
analizēta platjoslas tehnolo ģiju pieaugums Eiropas Savien ībā, saistot to ar konkurences lomu 
attiecīgās normatīvās vides kontekst ā. Savukārt 5. sadaļā ir sniegts p ārskats par visp ārējo ES 
līmeņa politiku. 
5. S ECINĀJUMI  
Platjoslas tehnolo ģijas potenci āli rada jaunus tirgus, pa lielina darbinieku raž īgumu un sniedz 
pievienoto v ērtību uzņēmējdarbībai, pārvaldes efektivit ātei un dzīves kvalit ātes uzlabošanai. 
Platjoslas tehnolo ģiju ieguvumu izmantošana ir b ūtiska, lai stiprin ātu virzību uz ekonomiku, 
kas balstīta uz zināšanām, un lai nodrošin ātu izaugsmi ar uzlabotas konkur ētspējas palīdzību. 
Tādēļ Eiropas ekonomiskajai labkl ājībai un tās sociālajai koh ēzijai ir svar īgi veiksm īgi 
izvietot platjoslas tehnolo ģijas un uzs ākt to izmantošanu. 
Atzīstot platjoslas tehnolo ģiju priekšroc ības, 2003. gada pavasara Eiropas valstu un vald ību 
vadītāju tikšanās dalībvalstis vienoj ās līdz gada beig ām izstrādāt savu valstu platjoslas 
tehnoloģiju stratēģijas. ES-15 dal ībvalstis pašreiz ir dar ījušas pieejamus saska ņotus plānus, 
kuros nor ādīti mērķi un to sasniegšanas veidi, kas apskat īti šajā paziņojumā. 
Infrastrukt ūras pieejam ība dažādās valstīs ir atšķirīga, jo tā atkarīga no ģeogrāfiskām 
īpatnībām, iedzīvotāju blīvuma, tehnolo ģiskās attīstības, TV kabe ļtīklu pārklājuma, 
konkurences l īmeņa un citiem faktoriem. T āpēc stratēģijās aprakst ītas iniciat īvas ar 
atšķirīgiem uzsvariem atkar ībā no pārklājuma stāvokļa, bet tajās visās redzama vienota pieeja. 
Dažas dal ībvalstis nor ādījušas uz nepieciešam ību valsts strat ēģiju pielāgot un atjaunin āt 
atbilstoši jaun ākajiem tehnolo ģiju un tirgus att īstības virzieniem. Īpaša uzman ība jāpievērš 
šādiem jautājumiem:  
a) attiecībā uz piedāvājumu: 
i) platjoslas tehnolo ģiju pieejam ības plānošana ir lietder īgs sākumpunkts, lai prec īzi noteiktu 
vietas, kas netiek pietie kami apkalpotas, un t ā pastāvīgi jāpārrauga un j āatjaunina, ņemot vērā 
straujo platjoslas tehnolo ģiju attīstību visā Eiropas Savien ībā, 
                                                 
5 KOM(2003) 690. 
6 Piln īgi dati par platjoslas tehnolo ģijām jaunajās dalībvalstīs būs pieejami tikai v ēlāk. 
7 [“Eiropas piesl ēgšana ātras darbības internetam: valstu platjoslas tehnolo ģiju stratēģijas – pielikumi”] 
 
LV 4   LV ii) piešķirot valsts finans ējumu, jāņem vērā “Vadlīnijas par strukt ūrfondu izmantošanu 
elektroniskajiem sazi ņas līdzekļiem”, lai netrauc ētu konkurenci un neietekm ētu privātas, 
komerciālas dabas iniciat īvas; 
b) attiecībā uz piepras ījumu: 
i) atklātu un sadarbsp ējīgu sabiedrisko pakalpojumu izveide, 
ii) piedāvāt visus nepieciešamos pas ākumus, lai sekm ētu visu p ārvaldes iest āžu, skolu, 
slimnīcu un sabiedr ības veselības centru savienošanu, 
iii) īstenot piepras ījuma palielin āšanas politiku, ņemot vērā konkurences apsv ērumus, 
iv) uzlabot finanšu atvieglojumu efektivit āti, lai veicin ātu platjoslas tehnolo ģiju izmantošanas 
uzsākšanu. 
Īstermiņā, ņemot vērā līdzšinējo koncentr ēšanos uz att ālu vietu un lauku rajonu p ārklājumu, 
valstu strat ēģijām visticam āk būs tūlītēja ietekme uz infrastrukt ūras izvietošanu. T ādēļ tās tiek 
uzskatītas par noz īmīgu ieguld ījumu izaugsmes iniciat īvas mērķu sasniegšan ā. Šo sasniegumu 
pirmais nov ērtējums tiks iek ļauts progresa zi ņojumā par izaugsmes iniciat īvu, kas jāiesniedz 
Eiropadomei 2005. gada pavasar ī. 
Komisijas pazi ņojumos “Eiropas piesl ēgšana ātras darbības internetam: jaun ākās attīstības 
tendences elektronisko sazi ņas tehnolo ģiju jomā” un “Rīcības plāns “e-Eiropa 2005”: jaun ākā 
notikumu att īstība” izklāstīti ierosin ājumi tālākai darbībai gan attiec ībā uz platjoslas 
tehnoloģiju piedāvājumu, gan piepras ījumu. Šīs darbības mērķis ir paātrināt līdz šim 
nepietiekami apkalpotu re ģionu pārklājuma veidošanu, š ķēršļu pārvarēšana novatoriska satura 
un pakalpojumu att īstībai, lai veicin ātu piepras ījumu, lab ākas izpratnes g ūšana par iemesliem 
pašreiz v ērojamajai atpalic ībai piepras ījuma ziņā un jaun ā intertīkla protokola ( IPv6 ) 
ieviešanas veicin āšana, lai paplašin ātu novatorisku pakalpojumu un lietojuma spektru. 
Turklāt iepriekšmin ētās darbības papildina š ādi aspekti: 
• Tehnoloģiskā attīstība, platjoslas tehnolo ģiju tirgus izaugsme, pieredzes apmai ņa un gūtā 
pieredze īstenošanas gait ā prasa valstu platjoslas tehnolo ģiju stratēģiju atjaunin āšanu. 
Dalībvalstīm līdz 2005. gada beig ām jāveic visaptveroša strat ēģiju atjaunin āšana. 
• Jaunajām dalībvalstīm jāpieņem valstu platjoslas strat ēģijas līdz 2004. gada beig ām. 
• Valstu platjoslas tehnolo ģiju stratēģiju īstenošanas progresa p ārraudzība sniegs savu 
ieguldījumu “e-Eiropas 2005” m ērķu novērtēšanā par platjoslas tehnolo ģiju plašu 
pieejamību un izmantošanu ES. Komisija p ārskatīs progresu un att īstību 2006. gada 
pirmajā pusē “e-Eiropas 2005” izv ērtēšanas procesa ietvaros.