LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 8.4.2009 
SEC(2009) 477 gal īgā redakcija 
GRIBAUSKAITES KUNDZES PAZI ŅOJUMS  
KOMISIJAI, KAS VEIKTS AR PRIEKŠS ĒDĒTĀJA PIEKRIŠANU 
Finanšu noteikumu racionaliz ācija un budžeta izpildes pa ātrināšana, lai veicin ātu 
ekonomikas atvese ļošanos 
LV 2   LV GRIBAUSKAITES KUNDZES PAZI ŅOJUMS  
KOMISIJAI, KAS VEIKTS AR PRIEKŠS ĒDĒTĀJA PIEKRIŠANU 
Finanšu noteikumu racionaliz ācija un budžeta izpildes pa ātrināšana, lai veicin ātu 
ekonomikas atvese ļošanos 
Ņemot vērā pašreizējo smago ekonomikas kr īzi, jāveic visi iesp ējamie pas ākumi, lai 
nodrošinātu iespējami efekt īvu un lietder īgu publisk ā finansējuma izmantošanu – maks ājumi 
jāveic ātrāk un administrat īvās procedūras jāpielāgo, lai rea ģētu uz main īgajiem apst ākļiem, 
vienlaikus nekait ējot projektu kvalit ātei vai neatsakoties no p ārbaudēm, kas ir oblig ātas, lai 
nodrošinātu pareizu finanšu p ārvaldību. 
Priekšnoteikums lab ākai budžeta izpildei ir finanšu noteikumu un proced ūru vienkāršošana un 
racionaliz ācija; kopš 2004. gada šis uzdevums ir bijis viens no pašreiz ējās Komisijas 
galvenajiem m ērķiem. Pirmais pas ākums šajā dinamiskaj ā procesā bija Finanšu regulas1 (FR) 
grozīšana 2007. gad ā, jo īpaši uzlabojot l īdzekļu piešķiršanas metodes (l īgumi un dot ācijas) 
un palielinot p ārredzamību. Vienlaikus ar ī jaunās paaudzes izdevumu programmas 2007.–
2013. gadam nodrošin āja ievērojamus vienk āršojumus un v ēl vairāk paaugstin āja ES līdzekļu 
izdošanas efektivit āti – programmu skaits ir samazin āts un juridiskie instrumenti ir saska ņoti 
ar daudzgadu finanšu sh ēmu. Rezult ātā pašreizējās Komisijas pilnvaru laik ā ES rīcība ir 
kļuvusi redzam āka un budžeta izpilde ir iev ērojami uzlabojusies, t ādējādi nodrošinot, ka 
ES līdzekļi tiek izdoti pareizi īstajā brīdī un īstajā vietā. 
Nākamais svar īgais pasākums būs gaidāmā finanšu noteikumu p ārskatīšana 2010. gad ā 
(Finanšu regula un t ās īstenošanas k ārtība2) un process ar nosaukumu „Budžeta reforma – 
pārmaiņas Eiropā”, kura ietvaros galveno uzman ību pievērsīs arī ES budžeta izpildes 
mehānismiem, tostarp vienk āršošanai. P ēc 2008. gad ā notikušās sabiedrisk ās apspriešanas šis 
pasākums ir noteikts k ā prioritārs mērķis arī turpmāk. Ar abām šīm pieejām ir iesp ējams 
sasniegt noz īmīgākus uzlabojumus, tom ēr būs vajadzīgs laiks, kam ēr tās nesīs rezultātus, jo 
tās izraisīs ilgas sarunas starp iest ādēm.  
Ņemot to v ērā un balstoties uz jau 2007. gad ā ieviestajām reform ām, Komisija uzskata, ka, 
negrozot pašreiz sp ēkā esošos ties ību aktus, var veikt noteiktus t ūlītējus pasākumus, lai ātri 
gūtu papildu pan ākumus; to var pan ākt, vēl vairāk uzlabojot budžeta izpildi un pa ātrinot 
saņēmējiem paredz ēto ES līdzekļu plūsmu, tādējādi sniedzot savu ieguld ījumu Komisijas 
stratēģijā, kuras mērķis ir ekonomikas atvese ļošana. Veicot šos pas ākumus, galven ā uzmanība 
būs pievērsta tai budžeta da ļai, ko Komisija izpilda tieši (centraliz ēta pārvaldība), lai p ēc 
iespējas īsākā laikā maksimāli palielin ātu publisk ā finansējuma ietekmi.  
Tas ir šā paziņojuma nol ūks. 
Šo paziņojumu iesniedz kop ā ar Komisijas priekšlikumu samazin āt līdz 30 dien ām 
maksājumu kav ējumus, dal ībvalstīm maksājot rēķinus komercdar ījumos3 (t. i., saist ībā ar 
līgumiem). Pazi ņojuma m ērķis ir piem ērot tādus pašus termi ņus Komisijas veiktajiem 
                                                 
1 OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. 
2 OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. 
3 Skat īt Komisijas priekšlikumu p ārstrādāt Direktīvu 2000/35/EK par maks ājumu kav ējumu nov ēršanu 
komercdar ījumos (COM(2009) 126 gal īgā redakcija). 
LV 3   LV maksājumiem. Pazi ņojuma darb ības joma ir plaš āka, jo ierosin ātie īsākie termiņi attiecas gan 
uz līgumiem, gan dot ācijām. 
Ir paredzēti šādi pasākumi. 
1. ES LĪDZEKĻU ĀTRĀKA PIEŠ ĶIRŠANA  
Komisija vienm ēr ir pievērsusi uzman ību tam, lai nodrošin ātu, ka maks ājumus veic 
pēc iespējas ātrāk4. Pēdējo Finanšu regulas groz ījumu gait ā ieviesa vair ākus 
pasākumus, lai samazin ātu maksājumu termi ņus, tostarp noteica oblig ātos kavējuma 
procentus. Kopš 2005. gada ir g ūti ievērojami pan ākumi – pateicoties Komisijas 
veiktajiem pas ākumiem pret nokav ētu maksājumu iemesliem, š ādu maksājumu skaits 
ir samazin ājies no apm ēram 43 % l īdz 22 %. Tom ēr daudz kas v ēl ir veicams šajos 
grūtajos laikos, ņemot vērā, ka ir ļoti svarīgi palielin āt visiem sa ņēmējiem (un jo 
īpaši MVU un nevalstiskaj ām organiz ācijām) paredz ēto līdzekļu plūsmu.  
Šā iemesla d ēļ Komisija tagad ierosina spert v ēl vienu soli un īstenot šādus 
pasākumus.  
1. pasākums – Pa ātrināt „pirmos” priekšfinans ējuma maks ājumus, tos veicot 
mazāk nekā 20 kalend āro dienu laik ā 
Priekšfinans ējuma maks ājumi pēc savas b ūtības neparedz tik daudzas p ārbaudes k ā 
starpposma vai gal īgo maksājumu gad ījumā, kas ir atkar īgi no projekta posma 
pabeigšanas un atbilstošo p ārskatu un apliecinošo dokumentu apstiprin āšanas. 
Priekšfinans ējuma maks ājumi, kas nav atkar īgi no turpm ākām pārbaudēm vai 
nosacījumiem un kurus veic p ēc līguma, dot āciju nolīguma vai l ēmuma parakst īšanas 
(„pirmais priekšfinans ējums”), jāveic ievērojami ātrāk pirms īstenošanas noteikumos 
(106. pants) paredz ētā 45 dienu termi ņa (vai 30 dienu termi ņa attiecībā uz 
pakalpojumu un pieg ādes līgumiem). Komisija t ādēļ centīsies panākt, ka pirmo 
priekšfinans ējuma maks ājumu gad ījumā starp l īguma un dot āciju nolīguma 
noslēgšanu vai l ēmuma par dot āciju piešķiršanu pie ņemšanu (parakstu) un dienu, kad 
Komisijas konts ir debit ēts, paiet ne vairāk kā 20 dienas5. 
2. pasākums – Pa ātrināt visus pārējos maksājumus  
Visiem p ārējiem maks ājumiem (t. i., „atjaunots priekšfinans ējums”, starpposma un 
galīgie maksājumi) Komisija pašreiz ējā 45 dienu termi ņa vietā (dotāciju gadījumā) 
piemēros 30 dienu termi ņu. Lai apstiprin ātu pārskatus un  a r  t i e m  s a i s t ītos 
maksājumus, visiem Komisijas dienestiem (visp ārīgi) jāievēro šādi maksimālie 
termiņi (pieskaitot īstenošanas noteikumos paredz ētos pārskatu vai apliecin ājumu 
apstiprināšanas termi ņus (106. pants)):  
- līgumu gad ījumā – 60 dienas (pretstat ā pašreizējām 90 dien ām);  
                                                 
4 Ar ī Eiropas Ombuds ir piev ērsies šim jaut ājumam un p ēc 2008. gad ā veiktās pārbaudes nesen uzs ācis šā 
jautājuma pārbaudi pēc savas iniciat īvas.  
5 To ierobežojumu d ēļ, kas saist īti ar ikgad ējo budžeta pabeigšanu un p ārnesamo l īdzekļu piešķiršanu, 
laikposmu no 15. decembra l īdz 15. janv ārim neņems vērā, nosakot kav ējumu saska ņā ar šo pasākumu. 
LV 4   LV - dotāciju gad ījumā – 90 dienas (pretstat ā pašreiz ējām 105 dien ām). 
Kalendāra dienās
Bez pārskata 
vai 
apliecinājumaAr pārskatu 
vai 
apliecinājumuKOPĀBez pārskata 
vai 
apliecinājumaAr pārskatu 
vai 
apliecinājumuKOPĀ
Pirmais 
priekšfinans ējums 
(pakalpojumu un pieg ādes 
līgumi)30 nav 30 15 nav 15
Pirmais 
priekšfinans ējums
(citi līgumi un dot ācijas)45 nav 45 15 nav 15
Citi maks ājumi
(līgumi)30 20/45/60 50/75/90 30 20/30 50/60
Citi maks ājumi
(dotācijas)45 45/60 90/105 30 45/60 75/90MĒRĶIS PAŠREIZ ĒJIE TERMI ŅI
 
Ņemot vērā Komisijas veikto maks ājumu skaitu un apm ēru, kā arī pašreizējiem 
termiņiem neatbilstošo maks ājumu īpatsvaru6, būs jāpieliek īpašas pūles, lai šo 
tālejošo mērķi sasniegtu. 
Komisija uzskata, ka 1. un 2. pas ākums atvieglos m ērķtiecīgu panākumu gūšanu 
projektu īstenošanas gait ā, tādējādi vēl vairāk samazinot ES l īdzekļu nepilnīgu 
izlietojumu. Šie pas ākumi atbilst ar ī Komisijas pazi ņojumiem, kas iek ļauti 
ekonomikas atvese ļošanas pl ānā7, un Komisijas priekšlikumam par nov ēlotiem 
maksājumiem komercdar ījumos. 
Dienestiem j ānodrošina, ka faktiskie maks ājumu termi ņi starpposma un gal īgo 
maksājumu gad ījumā pārsniedz šaj ā paziņojumā noteiktos m ērķus tikai tad, ja tam ir 
pienācīgs pamatojums, ņemot vērā īpašus apst ākļus, piemēram, objekt īvu vajadz ību 
veikt maks ājumu ilgākā laika posm ā. Tomēr laiks, kādā veic maks ājumus, nedr īkst 
pārsniegt īstenošanas noteikumos noteikt ās robežas. 
Komisijas gr āmatveža dienesti katru ceturksni nov ērtēs panākumus iepriekš min ēto 
pasākumu īstenošanā atbilstoši saist ībām, kuras Komisija šaj ā jautājumā uzņēmās 
pret Ombudu. Pirmo nov ērtējumu veiks, balstoties uz 2009. gada p ēdējā ceturksn ī 
konstatētajiem maks ājumu kav ējumiem. Kav ējuma procentus ar ī turpmāk piemēros 
atbilstoši noteiktajiem termi ņiem, kas min ēti īstenošanas noteikumu 106. panta 
5. punktā. 
Turklāt Komisija atg ādina, ka 
• faktūrrēķini un izmaksu deklar ācijas jāreģistrē tūlīt pēc to saņemšanas, 
• atbilstoši 106. panta 3. punkt a otrai rindkopai 60 dienu termi ņš pārskatu vai 
apliecinājumu apstiprin āšanai jāizmanto tikai īpaši sarež ģītos gadījumos,  
                                                 
6 Skaita zi ņā 2007. gad ā 22 % maks ājumu bija nov ēloti (tas atbilst 12 % apjoma zi ņā).  
7 COM(2008) 800 gal īgā redakcija, 26.11.2008. 
LV 5   LV • gadījumos, kad p ārskatu vai apliecin ājumu nevar apstiprin āt (piemēram, dažu 
dokumentu tr ūkuma dēļ), dienesti dr īkst nekav ējoties aptur ēt maksājuma termi ņu, 
kā paredzēts finanšu noteikumos. Š ādos gadījumos aptur ēšanas laiku, protams, 
neskaita š ā paziņojuma nol ūkā. Tomēr katrai termi ņa apturēšanai jābūt pamatotai 
saskaņā ar finanšu noteikumiem, un attiec īgais līdzekļu saņēmējs ir pien ācīgi 
jāinformē8. 
3. pasākums – Veicin āt vienoto likmju un vienreiz ējo maksājumu izmantošanu 
attiecībā uz dotācijām 
Dotācijas no ES l īdzekļiem var pieš ķirt kā: a) projekta attaisnoto izdevumu (da ļēju 
vai visu izdevumu) atmaks ājumu, b) vienreiz ēju maksājumu (fiks ēta summa) vai 
c) vienoti noteiktas likmes finans ējumu (vien ības pašizmaksas skala). Šos dot āciju 
veidus var ar ī kombinēt. 
Lai paātrinātu dotāciju maks ājumus, Komisija turpin ās centienus, lai veicin ātu 
vienoti noteiktas likmes finans ējuma (attiec ībā uz to īstenošanas noteikumos nav 
paredzētas robežas) un vienreiz ējo maksājumu izmantošanu. Atkar ībā no piešķirto 
dotāciju veida š ādi maksājumi jāizmanto p ēc iespējas biežāk ar nosac ījumu, ka 
juridiskais pamats to pie ļauj. Jāatgādina, ka Komisija var at ļaut vienu vai vair ākus 
vienreizējus maksājumus līdz EUR 25 000, lai segtu vienu vai vair ākas attaisnoto 
izdevumu kategorijas ( īstenošanas noteikumu 181. pant a 1. punkta a) apakšpunkts).  
Tādēļ dienesti tiek aicin āti sagatavot l ēmumus, ar kuriem nosaka vienotas likmes un 
vienreizējus maks ājumus, t ādējādi paplašinot to izmantošanu; Budžeta 
ģenerāldirektorāts sniegs atbalstu šaj ā darbā. 
Šajā sakarā un atbilstoši Komisija s priekšlikumiem par groz ījumiem Eiropas Soci ālā 
fonda regul ā9 Komisija ierosin ās, ka, pārskatot pašreiz ējās programmas un darb ības 
un iesniedzot jaunus ties ību aktu priekšlikumus, tajos vajadz ības gadījumā jāiekļauj 
lielāki vienreiz ēji maksājumi (īstenošanas noteikumu 181. panta 2. punkts).  
2. FINANŠU NOTEIKUMU INTERPRET ĀCIJAS ELAST ĪBA 
Piemērojot finanšu noteikumus ikdien ā, Komisija tos parasti interpret ē vai nosaka 
vadlīnijas, tādējādi nodrošinot, ka Komisijas dienesti īsteno vienotu praksi. 
Lai panāktu pēc iespējas lielāku elastību pašreiz ējo finanšu noteikumu interpret ācijā 
un tādējādi atvieglin ātu pārvaldību, Komisija galveno uzman ību pievērsīs šādiem 
pasākumiem. 
4. pasākums – Iesp ēja public ēt divus gadus aptverošus uzaicin ājumus iesniegt 
priekšlikumus  
Publicēt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus ir at ļauts ar finans ēšanas lēmumu, ko 
pieņem uz gada p ārskata principa pamata. T ādēļ saskaņā ar pašreiz ējām vadlīnijām 
Komisijas dienesti nedr īkst public ēt tādu uzaicin ājumu, kas ļauj pieteikumu 
                                                 
8 Skat īt īstenošanas noteikumu 106. panta 1. punkta trešo apakšpunktu, 106. panta 3. punkta ceturto 
apakšpunktu un 106. panta 4. punktu. 
9 COM(2008) 813 gal īgā redakcija, 26.11.2008.  
LV 6   LV iesniedzējiem iesniegt priekšlikumus vair ākos, divus sec īgus gadus aptverošos, 
termiņos, pat tad, ja uzaicin ājuma krit ēriji ir vieni un tie paši. Ir vajadz īgi divi 
finansēšanas lēmumi un divi uzaicin ājumi iesniegt priekšlikumus. 
Divus sec īgus gadus aptverošus uzaicin ājumus iesniegt priekšlikumus at ļaus 
publicēt, ja Komisijas dienesti optimiz ēs finansēšanas lēmumu pie ņemšanas grafiku 
un iekļaus uzaicin ājumā īpašu atbilstošu klauzulu. 
Tas nozīmē, ka tā vietā, lai public ētu divus atseviš ķus uzaicin ājumus iesniegt 
priekšlikumus (vienu par gadu N un otru par gadu N+1), public ēs tikai vienu 
uzaicinājumu un iesp ējamie līdzekļu saņēmēji iesniegs savus priekšlikumus tikai 
vienreiz. T ūlīt pēc provizorisk ā N+1 gada budžeta projekta pie ņemšanas Komisija 
var atļaut papildin āt ar N+1 gadam paredz ētajām apropri ācijām to uzaicin ājumu 
iesniegt priekšlikumus, kas ir jau public ēts un kurā iekļauta īpaša klauzula, ar kuru 
atļauj šādu papildin ājumu . Tādā pašā veidā ar N+1 gadam paredz ētajām 
apropriācijām var papildin āt to uzaicin ājumu iesniegt priekšlikumus, kur ā paredzēts 
tikai viens termi ņš. Šis pas ākums ļaus ietaup īt laiku, ener ģiju un līdzekļus, un 
tādējādi būs izdevīgs visām ieinteres ētajām personām. 
5. pasākums – Vienk āršot uzaicin ājumu iesniegt priekšlikumus saturu  
Vairākās politikas jom ās, jo īpaši izglītības un kult ūras jomā, saistībā ar dažām 
pētniecības programm ām (Marie Curie ) vai attīstības palīdzības jomā, uzaicinājumu 
iesniegt priekšlikumus teksts ļoti bieži atk ārtojas un/vai ir standartiz ēts. Parasti tie ir 
gari un sarež ģīti dokumenti. 
Šādos gadījumos, kad uzaicin ājumu teksts atk ārtojas un/vai ir standartiz ēts, Komisija 
iespēju robežās izstrādās dokumentus, noš ķirot inform āciju, kas negroz ītā veidā 
principā attiecas uz vair ākiem uzaicin ājumiem, no inform ācijas, kas attiecas tikai uz 
konkrēto uzaicin ājumu. Atkar ībā no īstenošanas iesp ējām un projektu sarež ģītības 
atbildīgais kredītrīkotājs varētu atļaut saviem dienestiem piem ērot divpak āpju pieeju, 
lai noteiktu dot āciju piešķiršanas pamatnosac ījumus. 
(1) Pirmajā posmā Komisija izstr ādātu praktisku rokasgr āmatu dot āciju 
piešķiršanai, iek ļaujot tajā visu visp ārējo inform āciju, vadl īnijas un finanšu 
noteikumus, kas veido uzaicin ājumu iesniegt priekšlikumus liel āko teksta 
daļu. Šo rokasgr āmatu public ētu attiecīgās programmas t īmekļa vietnē. 
(2) Otrajā posmā tiktu pie ņemts ikgad ējais finans ēšanas lēmums un public ēti 
uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus; šajos uzaicin ājumos iek ļautu tikai 
patiesi īpašos un main īgos elementus, piem ēram, uzaicin ājumam paredz ētie 
līdzekļi, priekšlikumu iesniegšanas termi ņi un cita inform ācija, kas ir jauna 
vai atšķiras no rokasgr āmatā minētās (piemēram, jaunas priorit ātes). 
Uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus nep ārprotami j āatsaucas uz atbilst īgo 
dokument āciju. Arī šos elementus un s īki izstrādātas, lejupl ādējamas 
pieteikuma veidlapas public ēs programmas t īmekļa vietnē. 
Šāda pieeja, ko jau piem ēro programm ās izglītības un kult ūras jomā, jāattiecina ar ī 
uz citām politikas jom ām, lai pēc rokasgr āmatas izstr ādes atvieglotu darbu un lai 
būtu vienkāršāk publicēt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Š ī pieeja sniegtu 
priekšrocības arī ES līdzekļu iespējamiem sa ņēmējiem, jo tā ir parocīgāka un veicina 
labāka priekšstata rašanos. Rezult ātā viņi varētu ātrāk un prec īzāk atbildēt uz 
LV 7   LV uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, t ādējādi veicinot dot āciju piešķiršanu īsākā 
laikposmā. 
Šo pasākumu īstenos pak āpeniski, un l īdz 2009. gada beig ām novērtēs pieejas 
rezultātus. 
3. IEKŠĒJAIS UN ĀRĒJAIS ATBALSTS  
Lai atvieglin ātu un pa ātrinātu budžeta izpildi, Komisija ar šo ierosina š ādu 
pakāpenisku pieeju, kas j āīsteno iekš ējā un ārējā līmenī. 
3.1. Budžeta ģenerāldirektor āta atbalsts citiem Komisijas dienestiem 
6. pasākums – Pastiprin āt Budžeta ģenerāldirektorāta sniegt ās aktīvās 
konsultācijas  
Saskaņā ar Finanšu regulu (75. panta 2. punkts) priekšnoteikums ES l īdzekļu 
izmantošanai ir finans ēšanas lēmuma pie ņemšana, ar kuru Komisija politiski 
apstiprina projekta finans ēšanu. Lai pal īdzētu dienestiem sagatavošanas posm ā un 
tādējādi paātrinātu finans ēšanas lēmumu pie ņemšanu Komisij ā, Budžeta 
ģenerāldirektorāts sniegs š ādas papildu nor ādes dienestu darba atvieglošanai. 
• Ierosināt visu finans ēšanas lēmumu paraugu. Komisijas pie ņemtajos finans ēšanas 
lēmumos šobr īd bieži vien ir iek ļauts daudz vair āk informācijas nekā noteikts 
finanšu noteikumos un pamatdokument ā. Tādēļ tiks ierosin āts vienkāršs un 
racionaliz ēts paraugs, lai operat īviem dienestiem, kas tieši p ārvalda Kopienas 
līdzekļus, atvieglin ātu projektu l ēmumu izstr ādi. Ar šo paraugu ar ī jāpanāk, ka 
dienestu savstarp ējās apspried ēs veic ātru novērtējumu un ka samazin ās 
dokumentu un vajadz īgo tulkojumu apm ērs. Šis paraugs paredz ēts tikai kā atbalsta 
instruments, un dienesti, kas ar ī turpmāk vēlēsies izmantot savu, Budžeta 
ģenerāldirektorāta apstiprin āto paraugu, var ēs to dar īt. 
Budžeta ģenerāldirektorāta izstrādāto paraugu v ēlāk pievienos iekš ējiem 
noteikumiem, ko Komisija pie ņem katru gadu. Šo paraugu izstr ādās līdz 
2009. gada maija beig ām, tādējādi dienesti var ēs to izmantot no 2009. gada 
1. jūnija. 
• Mudināt dienestus vair āk izmantot finanšu noteikumos ( īstenošanas noteikumu 
90. panta 4. punkts) paredz ēto elastības principu, lai groz ītu finans ēšanas 
lēmumus. Jo īpaši tas ļauj atbild īgajiem kred ītrīkotājiem pieņemt nebūtiskus 
grozījumus konkr ēta pasākuma īstenošanas nosac ījumos, negrozot šai nol ūkā 
sākotnējo finansēšanas lēmumu ar jaunu Komisijas l ēmumu (izmantojot rakstisku 
procedūru, ar pilnvarošanas vai dele ģēšanas proced ūru). Šāda elastības klauzula 
būtu īpaši piem ērota tad, ja s ākotnēji apstiprin ātais apropri āciju apmērs jāpalielina 
ne vairāk kā par 20 % vai s ākotnējais īstenošanas posma ilgums j āpalielina ne 
vairāk kā par 20 %, lai piln ībā pabeigtu īstenot Komisijas apstiprin āto pasākumu. 
Budžeta ģenerāldirektorāts izstrādās attiecīgo elastības klauzulu, lai dienesti to 
varētu izmantot, un iek ļaus to finans ēšanas lēmuma paraug ā. Šis pasākums jāsāk 
īstenot līdz 2009. gada apr īļa beigām. 
• Mudināt pilnībā izmantot citus finanšu noteikumos paredz ētos elast ības 
pasākumus, piem ēram, gadījumos, kad dienesti saska ņā ar īstenošanas noteikumu 
LV 8   LV 134. panta 6. punktu var izlemt, vai ir lietder īgi atbrīvot kandid ātu no pien ākuma 
iesniegt dokumentus, ka s jau iesniegti saist ībā ar citu proced ūru, vai ar ī 
gadījumos, kad l īgumslēdzējiem un dot ācijas saņēmējiem nav oblig āti jāiesniedz 
finanšu garantijas un citi dokumenti. Šaj ā saistībā izstrādās vadlīnijas, lai 
uzsvērtu, ka š ādi noteikumi nav oblig āti, un pal īdzētu dienestiem nov ērtēt 
atbilstošo risku10.  
• Vajadzības gad ījumā mudināt dienestus sagatavot savus finans ēšanas 
lēmumus/gada programmas p ēc iespējas ātrāk pēc provizorisk ā budžeta projekta 
pieņemšanas, lai t ādējādi Komisija var ētu tos pieņemt tūlīt pēc tam. 
• Optimizēt pamatlīgumu izmantošanu. Dienesti tiks mudin āti iespēju robežās darīt 
pieejamus savus turpm ākos pamatl īgumus citiem ģenerāldirektorātiem vai 
aģentūrām, lai nepie ļautu iepirkuma proced ūru nevajadz īgu dublēšanos. Šo pieeju 
centīsies sistem ātiski attiecin āt uz standarta iepirkuma proced ūrām (piemēram, 
mēbeles, sazi ņas līdzekļi) vai specifisk ākiem pakalpojumiem vienu un to pašu 
programmu grup ā, piemēram, ārējās darbības vai (pašreiz notiekoš ā) pētniecība. 
• Veicināt līdzdalību attiecībā uz dotācijām. Līdzdalība var iev ērojami veicin āt to, 
ka projektu īstenošanas gait ā vienas un t ās pašas formalit ātes nedubl ējas. Tādēļ 
Komisija šobr īd pieejamo iekš ējo vadlīniju ietvaros turpin ās veicināt šādu 
līdzdalību.  
Kā ilgtermi ņa sadarb ības meh ānismu starp Komisiju un dažiem dot āciju 
saņēmējiem vajadz ības gad ījumā var nosl ēgt līdzdalības pamatl īgumu 
(īstenošanas noteikumu 163. pants). L īdzdalības pamatl īgumā ir sīkāk noteikti 
kopējie mērķi, plānoto darb ību raksturs un visp ārīgie nosac ījumi, kā arī dotāciju 
piešķiršanas proced ūra. Dotācijas pēc tam pieš ķir, pamatojoties uz īpašiem 
līdzdalības īstenošanas nol īgumiem, kuros ir noteikta proced ūra, dotācijas summa 
un ilgums. Tikai īpašu nolīgumu gad ījumā saistības attiec ībā uz līdzekļiem 
jāuzņemas jau iepriekš. T ādējādi ir iesp ējama ilgtermi ņa sadarbība ar dažiem 
saņēmējiem, nepieš ķirot tūlīt visas vajadz īgās apropriācijas. 
3.2. Komisijas atbalsts iesp ējamiem l īgumslēdzējiem un citiem ES l īdzekļu 
saņēmējiem 
7. pasākums – Pa ātrināt iepirkuma un dot āciju piešķiršanas proced ūras 
• Komisija turpin ās pielikt p ūles, lai vienkāršotu iepirkuma proced ūras un 
saīsinātu to kop ējo ilgumu, jo īpaši lielas v ērtības līgumu gad ījumā. Turklāt, ja 
vien iespējams un ekonomikas kr īze to pieļauj, tiks sa īsināti minimālie līdzdalības 
pieprasījumu pieņemšanas termi ņi, kas paredz ēti ierobežot ās procedūrās un sarunu 
procedūrās ar iepriekš ēju paziņojuma public ēšanu, un ierobežotu proced ūru 
gadījumā – arī piedāvājumu pie ņemšanas termi ņi, kā noteikts īstenošanas 
noteikumu 142. pant ā. Šajā pantā atļauts noteiktos apst ākļos samazin āt šos 
termiņus no 77 dien ām līdz 20 dien ām, ja steidzam ības gadījumos nav iesp ējams 
ievērot parastos termi ņus. Tas atbilst nor ādījumiem, kurus Eiropadome pie ņēma, 
                                                 
10 Šie dokumenti b ūs pieejami Komisijas iekš ējā tīmekļa vietnē BUDGWEB , kas veltīta visiem finanšu un 
pārvaldības jautājumiem. Dokumenti b ūs arī pieejami visiem Komisijas dienestiem, izmantojot RUF  
(Komisijas finanšu vien ību tīkls). http://www.cc.cec/budg/index_en.html . 
LV 9   LV lai apjom īgu publisku projektu gad ījumā vispārējos termi ņus dalībvalstīs 
samazinātu no 87 l īdz 30 dien ām11.  
• Līdzīga pieeja j āpiemēro, lai saīsinātu dotāciju piešķiršanas proced ūru kopējo 
ilgumu, ņemot vērā, ka Finanšu regul ā nav noteikti termi ņi. Lai to pan āktu, jo 
īpaši varētu veikt šādus pasākumus.  
 Atlases proced ūras paātrināšana, piem ērojot elast ības principu, kas noteikts 
īstenošanas noteikumos (178. pa nta 1. punkta a) apakšpunkts). Īpaši gadījumos, 
kad uzaicin ājumā iesniegt priekšlikumus paredz ēts, ka priekšlikumi ir iesniedzami 
divās kārtās (divposmu iesniegšanas proced ūra), pirm ā kārta priekšlikumu 
iesniedzējiem nedr īkst būt saistīta ar p ārmērīgiem pū
liņiem. Piem ēram, 
priekšlikumu iesniedz ējiem jāiesniedz tikai īss koncepcijas apraksts, kur ā 
vispārīgā formā izskaidroti galvenie vi ņu projekta elementi (kopsavilkums, m ērķi, 
rezultāti, grafiks un īstenošanas pamatnoteikumi), k ā arī līdzekļu izmantošanas 
kopsavilkums. Tikai attiec ībā uz pirmaj ā kārtā atlasītajiem pieteikumiem b ūs 
jāiesniedz piln īgs priekšlikums.  
 Šis mehānisms ir īpaši piem ērots programm ām, kurās parasti iesniedz ļoti daudz 
pieteikumu, un tas ļautu priekšlikumu iesniedz ējiem ietaup īt izmaksas. Tas ļautu 
Komisijai koncentr ēt savus resursus uz lab ākajiem priekšlikumiem, atmetot 
daudzus priekšlikumus jau agr īnā posmā. Šo divposmu iesniegšanas un 
novērtējuma proced
ūru piemēro vairāki dienesti (piem ēram, EAC , AIDCO  un 
RTD ), un visp ārējās atsauksmes ir pozit īvas.  
 Tomēr, ja priekšlikumu kopsavilkumu izstr āde prasa iev ērojamas p ūles 
(piemēram, sarež ģītu projektu gad ījumā), šis meh ānisms var ētu pagarin āt 
procedūru, tādējādi radot pieteikumu iesniedz ējiem ievērojamas gr ūtības. Tādēļ, 
lai šis meh ānisms būtu efektīvs, tas galvenok ārt jāpiemēro mazāk sarežģītu 
priekšlikumu kopsavilkumiem.   Alternatīvi uzaicin ājumā iesniegt priekšlikumus var ētu noteikt, ka ir iesniedzams 
pilnīgs priekšlikums, kuru pirmaj ā kārtā
 novērtēs, pamatojoties uz ierobežotu 
skaitu krit ēriju. Nākamajā novērtējuma kārtā (divpakāpju novērtēšanas proced ūra) 
ņems vērā tikai pirmo k ārtu izturējušos priekšlikumus. 
• Paātrinātas līgumu un dot āciju proced ūras attiecas ar ī uz jaunatt īstības valstīm, 
kas nonākušas īpaši grūtos apstākļos un saist ībā ar kurām Komisija ir 
pasludinājusi „kr īzes situ āciju”. Komisija regul āri pārraudzīs situāciju 
visneaizsarg ātākajās jaunattīstības valstīs un attiec īgi pielāgos to valstu sarakstu, 
kas atrodas „kr īzes situācijā”12. 
8. pasākums – Iesp ēju robežās vienkāršot un racionaliz ēt kontroles pas ākumus  
                                                 
11 Skat. 11. punkta 8. ievilkumu Eiropa domes 2008. gada 12. decembra secin ājumos. Komisija šo pieeju 
apstiprināja 2008. gada 19. decembra pazi ņojumā presei IP/08/2040, atz īstot, ka pašreiz ējā ārkārtas 
situācija ekonomik ā varētu attaisnot pa ātrinātas iepirkuma proced ūras izmantošanu atbilstoši 38. panta 
8. punktam Direkt īvā 2004/18/EC, k ā rezultātā attiecīgie termiņi samazin ās līdz 10 dien ām. 
12 Skat. COM(2009) 160. Saska ņā ar īstenošanas noteikumu 168. panta 2. punktu kr īzes situācijās drīkst 
piemērot elastīgākas proced ūras. 
LV 10   LV Savā finanšu p ārvaldībā un kontroles pas ākumos Komisija cent īsies labāk līdzsvarot 
izmaksas un efektivit āti. Mērķis ir samazin āt iesaistīto darbinieku skaitu (piem ēram, 
pēc līguma parakst īšanas veicamajos priekšfinans ējuma maks ājumos jāīsteno 
vienkāršākā finansējuma plūsma; skat. 1. pas ākumu), samazin āt kavējumus kontroles 
un pārvaldības noritēs un, ja iesp ējams, pārskatīt organizatorisk ās struktūras. Otrs 
mērķis ir racionaliz ēt ar maks ājumiem saist īto pārskatu sast ādīšanas procesu t ā, lai 
dažādu apliecinošo dokumentu un finanšu p ārskatu izv ērtēšana norisin ātos vienlaikus 
un nevis viena p ēc otras.  
 Saskaņā ar šo pieeju dienestiem, ņemot vērā programmu īstenošanā gūto pieredzi, 
jāpārbauda sist ēmas, lai apzin ātu trūkumus vai nevajadz īgas kontroles. J āņem vērā 
arī riska nov ērtējumi, ko veikuši kred ītrīkotāji atkarībā no katra darb ības veida. Tas, 
vai šī pieeja būs sekmīga, galvenok ārt ir atkar īgs no operat īvajiem dienestiem, jo tie 
atbild par p ārvaldības un kontroles norišu iekš ējām organizatoriskaj ām struktūrām.  
4. S
ECINĀJUMS  
Šajā paziņojumā ierosinātie pasākumi atbilst Komisijas m ērķim vienkāršot un uzlabot budžeta 
izpildi un sniedz jaunu impulsu, lai papildin ātu ekonomikas atvese ļošanas plānu, ko Komisija 
iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei. Lai pas ākumi būtu sekmīgi, vajadz īga ne tikai 
nepārtraukta dienestu ap ņēmība un to centieni sasniegt m ērķus, bet ar ī izpratne un sadarb ība 
no visu ieinteres ēto personu puses. Šie pas ākumi jāuztver kā turpmākie soļi nepārtrauktā 
vienkāršošanas proces ā, kurā savu ieguld ījumu sniegs ar ī gaidāmā budžeta p ārskatīšana un 
reizi trīs gados notiekoš ā Finanšu regulas p ārskatīšana.  
Visu 2. un 3. noda ļā aprakstīto brīvprātīgo pasākumu nol ūks ir palīdzēt Komisijas dienestiem 
sasniegt maks ājumu termi ņu samazin āšanas mērķus, kas noteikti 1. noda ļā. Dienesti paši var 
novērtēt, kuri no šiem pas ākumiem tiem ir vispiem ērotākie, lai sasniegtu maks ājumu termi ņu 
mērķus. Tomēr dienestiem b ūs jāpamato sava izv ēle, ja tie nesp ēs sasniegt maks ājumu 
termiņu mērķus. 
Šos pasākumus iek ļaus nepārtrauktā finanšu noteikumu vienk āršošanas proces ā, kuru 
Komisija ir stingri ap ņēmusies īstenot.  
Komisija uzdod saviem dienestiem īstenot visus iepriekš min ētos pasākumus. Jo īpaši 
dienestiem nekav ējoties jāsāk rīkoties ar nol ūku samazin āt pašreizējos maksājumu termi ņus, 
lai 2009. gada 1. oktobr ī sasniegtu 1. un 2. pas ākumā noteiktos m ērķus. Komisijas 
grāmatvedis ir pilnvarots uzraudz īt panākumus, kas g ūti šo pas ākumu īstenošanā; pirmā 
ziņojuma pamat ā būs 2009. gada p ēdējā ceturksnī konstatētie maksājumu termi ņi. 
Visbeidzot, g ūtos panākumus izv ērtēs ģenerāldirektoru un dienestu vad ītāju iesniegtajos 
2009. gada darb ības pārskatos, k ā arī kopsavilkuma p ārskatā par Komisijas sasniegumiem 
vadības jomā 2009. gad ā.