Kopsavilkums Kopš Bulgārijas pievienošanās ES 2007. gadā Komisija, izmantojot sadarbības un pārbaudes mehānismu (SPM), ir uzraudzījusi tās reformas tādās jomās kā tiesiskums un korupcija. Tiesu sistēmas reforma Bulgārijā ir bijis pakāpenisks process, kas būtiski ietekmējis tiesu iestāžu neatkarību un sabiedrības uzticēšanos. Problēmas joprojām pastāv, sevišķi attiecībā uz nepieciešamību atbilstīgi Venēcijas komisijas atzinumam pabeigt reformu procesu, kas tika uzsākts 2019. gadā attiecībā uz juridiskajām procedūrām saistībā ar ģenerālprokurora faktisko pārskatatbildību un kriminālatbildību. Papildu debates ir notikušas arī par Augstākās tiesu padomes un tās inspekcijas sastāvu un darbību, un to rezultātā ir izstrādāti jauni reformu priekšlikumi. Kopumā tiek ziņots, ka palielinās uzbrukumu tiesu iestādēm skaits un kompetentās iestādes uz to pienācīgi nereaģē. Ir atcelti pretrunīgi noteikumi par tiesnešu automātisku atstādināšanu kriminālizmeklēšanas gadījumā un par tiesnešu pienākumu deklarēt savu dalību profesionālajās organizācijās. Bulgārija 2017. un 2018. gadā veica visaptverošu tiesiskā un institucionālā korupcijas apkarošanas regulējuma reformu. Reformas rezultātā ir uzlabojusies sadarbība starp attiecīgajām iestādēm. 2020. gada pirmajā pusē tika uzsāktas vairākas augsta līmeņa izmeklēšanas, un vairākās no šīm lietām ir izvirzītas apsūdzības. Jaunās reformas nodrošina sabiedrības piekļuvi augstākā līmeņa valsts amatpersonu īpašuma un interešu deklarācijām — tā ir uzskatāma par labu praksi. Tomēr joprojām pastāv ievērojamas problēmas, par ko liecina arī priekšstatu apsekojumi, kuri parāda ļoti zemu sabiedrības uzticēšanās līmeni korupcijas apkarošanas iestādēm. Rezultātu trūkums cīņā pret korupciju ir viens no galvenajiem aspektiem, kas tika uzsvērts 2020. gada vasarā notikušajos protestos. Joprojām trūkst stabilu rezultātu — galīgas notiesāšanas spriedumu augsta līmeņa korupcijas lietās. Lietderīga būtu labāka un produktīvāka komunikācija par korupcijas apkarošanas stratēģijas izstrādi un īstenošanu. Ir svarīgi nodrošināt iestādēm pietiekamus resursus, lai tās varētu sekmīgi cīnīties pret korupciju. Tiesiskais regulējums attiecībā uz interešu konfliktiem ir ieviests, taču joprojām pastāv bažas, kas saistītas ar lobēšanu, kuru tiesību akti vēl aizvien neregulē, un likumdošanas procesa pārredzamību un paredzamību valstī. Bulgārijas tiesiskais regulējums plašsaziņas līdzekļu plurālisma jomā ir balstīts uz konstitucionālu garantiju un leģislatīvu pasākumu kopumu, piemēram, Radio un televīzijas likumu, tomēr praksē tie bieži vien netiek faktiski īstenoti. Audiovizuālo mediju regulatīvā iestāde (EPLP) ir neatkarīga, un tās darbība ir pārredzama, taču iestādei trūkst resursu, lai efektīvi veiktu savus uzdevumus. Bažas raisa nepietiekama plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamība. Tiesiskais regulējums pret politisko iejaukšanos plašsaziņas līdzekļu darbībā skaidri neaizliedz politiķiem iegādāties plašsaziņas līdzekļus, un ir konstatētas saiknes starp politiskajiem spēkiem un dažiem plašsaziņas līdzekļiem. Vairākas plašsaziņas līdzekļu brīvības asociācijas ziņo par fiziskiem vai tiešsaistes uzbrukumiem žurnālistiem. Pastāv problēmas saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu, piemēram, ir bažas par to, ka likumdošanas procesā netiek pietiekami izmantota sabiedriskā apspriešana un ietekmes novērtēšana. Par spīti to ierobežotajiem resursiem, valsts cilvēktiesību iestāžu darbība ir turpinājusi uzlaboties. Jau tā ierobežoto pilsoniskās sabiedrības telpu Bulgārijā varētu vēl vairāk ietekmēt jaunais likumprojekts par ārvalstu finansējumu NVO.





Sadarbības un pārbaudes mehānisms (SPM) tika izveidots 2007. gadā, valstij iestājoties Eiropas Savienībā, kā pārejas pasākums ar mērķi sekmēt Bulgārijas pastāvīgo darbu tiesu sistēmas reformēšanā un korupcijas un organizētās noziedzības aktīvākā apkarošanā . Saskaņā ar lēmumu, ar ko izveido mehānismu, un kā to uzsvēra Padome, SPM beidzas, kad ir apmierinoši izpildīti visi Bulgārijai piemērojamie kritēriji . Jaunākajā SPM ziņojumā, kas tika pieņemts 2019. gada oktobrī, konstatēts, ka Bulgārija ir uzņēmusies virkni turpmāku saistību, un Komisija secināja, ka ar Bulgārijas progresu SPM ietvaros ir pietiekami izpildītas Bulgārijas apņemšanās, ko tā uzņēmās laikā, kad iestājās ES. Kā papildus uzsvēra Komisija, Bulgārijai būs jāturpina konsekventi strādāt, lai izpildītu ziņojumā norādītās saistības, izstrādājot konkrētus tiesību aktus un nodrošinot noturīgu īstenošanu. Pirms galīgā lēmuma pieņemšanas Komisija pienācīgi ņems vērā Padomes, kā arī Eiropas Parlamenta apsvērumus .

I.Tiesu sistēma

Bulgārijas Republikas tiesu sistēmā ietilpst 182 tiesas — vispārējās jurisdikcijas un specializētās tiesas. Principā vispārējās jurisdikcijas tiesas izskata lietas trīs instancēs, un šo tiesu sistēmā ietilpst 113 apgabaltiesas, 28 rajona tiesas un 5 apelācijas tiesas. Specializētās tiesas ietver arī militārās tiesas, krimināltiesas un administratīvās tiesas. Augstākā kasācijas tiesa ir pēdējās instances tiesa lietās, ko izskata vispārējās jurisdikcijas tiesas, militārās tiesas un specializētās krimināltiesas, savukārt administratīvajās lietās pēdējās instances tiesa ir Augstākā administratīvā tiesa. Ārpus vispārējās jurisdikcijas tiesu sistēmas Augstākā kasācijas tiesa un Augstākā administratīvā tiesa ir pēdējās instances tiesas. Tiesu varā ietilpst arī prokuratūra, savukārt Bulgārijas Republikas Konstitucionālā tiesa tajā neietilpst . Prokuratūrai ir vienota struktūra, un to vada ģenerālprokurors. Augstākā administratīvā iestāde Bulgārijas tiesu varā ir Augstākā tiesu padome. Tā ir atbildīga par tiesu sistēmas pārvaldību un tās neatkarības nodrošināšanu. Tiesnešus, prokurorus un izmeklētājus ieceļ, paaugstina amatā, pārceļ un atbrīvo no amata attiecīgā palāta (tiesnešu vai prokuroru) Augstākajā tiesu padomē . Augstā advokātu padome ir neatkarīga un ar likumu izveidota pašpārvaldes struktūra .

Neatkarība

Tiek īstenota reforma par ģenerālprokurora un viņa vietnieku pārskatatbildību. Pēdējos gados prokuratūra ir veikusi virkni reformu, kuru mērķis bija tās pārstrukturēšana . Neraugoties uz šo progresu, Bulgārijā ģenerālprokurora pilnvaru un amata apvienošanai ir būtiska ietekme, jo ģenerālprokurors var atcelt vai grozīt jebkura prokurora pieņemtu jebkuru lēmumu, kuru nav pārskatījis tiesnesis . Turklāt viņš var uz 3 mēnešu periodu kalendārā gada laikā norīkot prokurorus bez viņu piekrišanas un izdot viņiem rakstiskus norādījumus, tostarp atsevišķās lietās . Ģenerālprokuroram ir ievērojamas pilnvaras arī attiecībā uz prokuroriem, kuri ir prokuratūru vadītāji rajonu un apgabalu līmenī . Līdz ar to visi prokurori un izmeklētāji ir de facto padoti ģenerālprokuroram. Kas attiecas uz viņa pārskatatbildību, ģenerālprokuroru var atbrīvot no amata tikai ar Augstākās tiesu padomes (ATP) plenārsēdē apstiprinātu priekšlikumu Republikas prezidentam . Lai gan ģenerālprokurora pilnvaras nav unikālas Bulgārijas tiesu sistēmai , bažas radušās sakarā ar to apvienošanu ar ģenerālprokurora amatu ATP. Prokuroru palātā ģenerālprokuroram kā ex officio loceklim un priekšsēdētājam ir izšķiroša loma attiecībā uz prokuroru karjeru un disciplinārlietām . Tas, ka pret ģenerālprokuroru un viņa vietniekiem nav iespējams vērst rezultatīvu kriminālizmeklēšanu, ir ieilgusi problēma, ko ir aktualizējusi ne tikai Eiropas Komisija , bet arī Eiropas Cilvēktiesību tiesa un Eiropas Padome . Lai risinātu šo problēmu, 2019. gada jūnijā tika iesniegts likumprojekts, taču dažādas ieinteresētās personas ir paudušas nopietnas bažas. Pēc Komisijas ieteikuma Bulgārija pieprasīja Venēcijas komisijas atzinumu, lai novērstu jebkādu risku tiesu neatkarībai, vienlaikus saglabājot ierosinātā mehānisma iedarbīgumu. Tieslietu ministrija 2019. gada decembrī publicēja jaunu likumprojektu, kurā ņemti vērā daži Venēcijas komisijas ieteikumi . Šis jaunais likumprojekts par šo jautājumu tagad ir iesniegts parlamentam , tas paredz “īpašu prokuroru” , kurš būtu atbildīgs par to noziegumu izmeklēšanu, kurus, iespējams, izdarījis ģenerālprokurors. Šo īpašo prokuroru uz noteiktu septiņu gadu pilnvaru laiku ievēlētu ATP Prokuroru palāta pēc triju tās locekļu priekšlikuma un ar astoņu no vienpadsmit balsu vairākumu. Īpašais prokurors, uzraugot izmeklēšanu pret ģenerālprokuroru un viņa vietniekiem, būtu procesuāli neatkarīgs, taču paliktu ģenerālprokurora pakļautībā citu darbību veikšanai . Daži “īpašā prokurora” iecelšanas procedūras un izmeklēšanas pilnvaru elementi ir radījuši bažas, un būtu svarīgi likumprojektā ņemt vērā Eiropas Padomes ieteikumus . Valdība 2019. gada 18. decembrī Konstitucionālajai tiesai uzdeva jautājumu, vai ģenerālprokurora īstenota likumības uzraudzība , kas ir Konstitūcijā nostiprināta vara, attiecas arī uz izmeklēšanu pret viņu. Ar šādu pieprasījumu tiek netieši apšaubīta likumprojekta atbilstība Konstitūcijai. Konstitucionālā tiesa 2020. gada 23. jūlijā nosprieda, ka ģenerālprokurors nevar veikt likumības uzraudzību attiecībā uz prokuroriem, kuri izmeklē pret viņu vērstu lietu . Šis spriedums ļaus parlamentam atsākt darbu. Tomēr šis spriedums nekliedē bažas, kas saistītas ar paredzētā īpašā prokurora iecelšanas procedūru un ar to, ka viņš paliks ģenerālprokurora pakļautībā tajās darbībās, kas nav izmeklēšana pret ģenerālprokuroru un viņa vietniekiem. Papildu apspriešanās ar Venēcijas komisiju par likumprojektu dotu pārliecību par jaunā pārskatatbildības mehānisma iedarbīgumu.

Neraugoties uz gūtajiem panākumiem, turpinās diskusijas par Augstākās tiesu padomes sastāvu un darbību. Neraugoties uz iepriekšējām reformām un progresu , Eiropas Padome un dažādas ieinteresētās personas ir norādījušas, ka ATP stāvoklis rada bažas. Sastāva ziņā iepriekš minētās reformas ir nodrošinājušas līdzsvarotāku ATP struktūru . Tomēr kopējais to tiesnešu skaits, kurus ievēlējuši viņu līdzbiedri, neveido vairākumu . Turklāt ģenerālprokuroram ir izšķiroša ietekme Prokuroru palātā un arī ietekme plenārsēdē un, iespējams, arī Tiesnešu palātā , jo likums paredz, ka tie locekļi, kurus parlaments ievēl Tiesnešu palātā, teorētiski var būt arī no prokuroru aprindām . To par iemeslu bažām norādījusi Venēcijas komisija , jo prokurori un jo īpaši ģenerālprokurors joprojām ir ievērojami iesaistīti tiesnešu pārvaldībā. ATP vispārējā struktūra varētu ierobežot tās spēju aizsargāt tiesu iestāžu neatkarību pret spiedienu, ko izdara izpildvara, likumdevējvara, tiesu vara, tai skaitā Ģenerālprokuratūra un pati ATP. Par risku tiesu iestāžu neatkarībai liecina to tiesnešu skaits, pret kuriem vērsti uzbrukumi , mērķtiecīgā kritika, kuras pamatā ir viņu nolēmumu saturs , vai nesenie valsts amatpersonu izteikumi. Premjerministrs 2020. gada 14. augustā paziņoja par jaunas Konstitūcijas plānu , kas ietvertu Augstākās tiesu padomes un tās inspekcijas sastāva reformu ; tas ietvertu arī izmaiņas iecelšanas procedūrā un Augstākās kasācijas tiesas priekšsēdētāja, Augstākās administratīvās tiesas priekšsēdētāja un ģenerālprokurora pilnvaru ilgumā . Ir svarīgi, lai jebkurā šādā reformā tiktu ņemti vērā Eiropas Padomes ieteikumi .

Joprojām valda uzskats, ka tiesu sistēmas neatkarības līmenis ir zems. Tikai 37 % plašas sabiedrības uzskata, ka tas ir “diezgan augsts vai ļoti augsts”, un arī uzņēmumi to vērtē kā vidēju — 45 % uzņēmumu uzskata, ka tas ir “diezgan augsts vai ļoti augsts” .

Bažas rada tiesnešu papildu atalgojuma un paaugstināšanas režīms. Pašreizējā sistēmā tiesnesis var saņemt papildu atalgojumu saskaņā ar ATP noteiktajiem kritērijiem, var kļūt neatceļams pēc piecu gadu darba, un to var paaugstināt pēc uzvaras konkursā. Eiropas Padome ir paudusi bažas par papildu atalgojuma kritērijiem saistībā ar noteikumiem, ko ATP pieņēma 2018.–2019. gadā, jo tie piešķir plašas pilnvaras tiesu priekšsēdētājiem . Šajā pašā kontekstā ilgais periods, kas nepieciešams, lai iegūtu pastāvīgu statusu, var radīt bažas par tiesu iestāžu neatkarību . Turklāt pēc nesen izdarītajiem grozījumiem Tiesu sistēmas likumā (TSL) ATP locekļus var automātiski paaugstināt uz augstāka līmeņa amatu to pilnvaru termiņa beigās. Tas ir radījis bažas saistībā ar Eiropas Padomes ieteikumiem un var ietekmēt tiesu iestāžu neatkarību, ņemot vērā Bulgārijas Konstitūcijā noteikto tiesiskās kārtības struktūru, kā to norādījusi Augstākā kasācijas tiesa . Šo bažu dēļ TSL pavisam nesen tika papildus grozīts, pašlaik tajā ir noteikts, ka iecelšana augstākā amatā ir atkarīga no vairākiem nosacījumiem .

Ir izdarīti grozījumi Tiesu sistēmas likumā (TSL). 2020. gada februārī ir atcelta tiesnešu automātiska atstādināšana gadījumā, ja pret viņiem tiek veikta kriminālizmeklēšana . Iepriekš ATP attiecīgā palāta bija spiesta atstādināt attiecīgo tiesnesi bez jebkāda novērtējuma. TSL 230. panta nosacījums ir atcelts atbilstoši Konstitucionālās tiesas lēmumam un atbilst Eiropas Komisijas prasībām un Eiropas Padomes ieteikumiem . Papildu TSL grozījumi attiecas uz tiesnešu pienākumu deklarēt dalību profesionālajās organizācijās. Bijusī prasība tiesnešiem, prokuroriem un izmeklēšanas tiesnešiem deklarēt savu dalību profesionālajās apvienībās Augstākajai tiesu padomei bija raisījusi bažas par biedrošanās brīvību . Atbilstoši grozījumiem deklarēšana vairs netiek prasīta . Tomēr ATP tīmekļa vietnē joprojām ir pieejams to tiesnešu reģistrs, kuri piedalās profesionālajās asociācijās, un, iespējams, valsts amatpersonas to ir izmantojušas, lai izdarītu spiedienu uz tiesnešiem .

Ierosināts priekšlikums par Augstākās tiesu padomes inspekcijas reformu. Saskaņā ar pašreizējo režīmu inspekcija pārbauda tiesu iestāžu darbību, veic tiesnešu profesionālās godprātības un iespējamo interešu konfliktu pārbaudes un ierosina ATP sākt disciplinārlietas pret tiesnešiem. Inspekciju veido ģenerālinspektors un desmit inspektori, kuri ir neatkarīgi un kurus ievēlē Nacionālā asambleja . Uz politiskas ietekmes risku jau iepriekš ir norādījusi Venēcijas komisija . Pēc projekta “Atbalsts ATP inspekcijas spēju uzlabošanai” inspekcija pati ierosināja grozīt TSL, paredzot, ka ģenerālinspektors un inspektori būtu jāizvirza citām struktūrām, piemēram, Augstākās kasācijas tiesas un Augstākās administratīvās tiesas plēnumiem vai tiesnešu un profesionālo organizāciju kopsapulcēm, nevis parlamenta deputātiem . Tomēr saskaņā ar nepārtrauktības principu inspekcija pašlaik strādā, pamatojoties uz pilnvarām, kuru termiņš ir beidzies . Papildus inspekcijas sastāvam ieinteresētās personas ir izteikušas bažas par šīs struktūras darbību . Ir izskanējušas bažas, ka saskaņā ar noteikumu, kas ļauj inspekcijai ierosināt disciplinārlietas pret tiesnešiem , ATP un ģenerālprokurors ir devuši inspekcijai norādes par pārbaudes sākšanu, kā rezultātā ir izdarīts spiediens uz atsevišķiem tiesnešiem .

Kvalitāte

Tiesu pieejamība ir jāuzlabo. Tiek aicināts samazināt juridiskās palīdzības pieejamības slieksni , atbrīvot juridiskās palīdzības saņēmējus no tiesas nodevām , samazināt par tiesvedības sākšanu maksājamo tiesas nodevu apmēru un uzlabot tiesu iestāžu digitalizāciju . Bulgārijas juridiskās palīdzības sistēmas pašreizējā stāvoklī pat personai, kuras ienākumi ir pie Eurostat noteiktā nabadzības sliekšņa vai nedaudz zem tā, nav tiesību saņemt juridisko palīdzību. Īpaša uzmanība ir pievērsta ievērojami augstajām tiesas nodevām administratīvajā tiesvedībā . Kas attiecas uz digitalizāciju — lai gan nav iespējams ierosināt lietu tiešsaistē, ir iespējams nosūtīt pavēsti un pārraudzīt dažas lietas . Turklāt tiesu pakalpojumu lietotāju vidū veikto apsekojumu rezultātu izmantošana un turpmākie pasākumi ir nepietiekami . Vispusīgs e-tiesiskuma situācijas apskats būs pieejams 2020. gada beigās, kad, kā tiek plānots, tiks pabeigts projekts “Bulgārijas tiesu un prokuratūru teritoriālā plāna optimizēšanas modeļa un tiesu vienotas informācijas sistēmas izstrāde” . Covid-19 pandēmija ir izgaismojusi tiesu sistēmas trūkumus e-tiesiskuma jomā. Pēc ATP Tiesnešu palātas lēmuma ārkārtas stāvokļa laikā uz laiku (vienu mēnesi) tika atlikta tiesas lietu izskatīšana, izņemot steidzamas lietas .