Likumdošanas procesā īsteno ietekmes novērtējumus un apspriedes ar ieinteresētajām personām. Valdības iesniegtu tiesību aktu priekšlikumu ietekmes novērtējumus veic pirms to nodošanas Deputātu palātai. Atkarībā no tiesību akta projekta priekšmeta to iesniedz arī Ekonomikas un sociālo lietu padomes izskatīšanai ar mērķi sniegt konsultatīvu atzinumu vai vienai no piecām specializētajām profesionālajām palātām, ja tas attiecas uz jomu, kas ir šādas palātas kompetencē . Var tikt organizētas arī atklātas apspriedes plašai sabiedrībai, kuras arvien biežāk rīko tiešsaistē . Valsts padomes un profesionālo palātu konsultatīvie atzinumi, kā arī Deputātu palātas parlamentārās procedūras pieejamas gan tiešsaistē, gan drukātā veidā .

Pastāv tiesiskais regulējums tiesību uz informāciju aizsardzībai. Tiesības un informāciju tiesību aktos iekļautas 2018. gada septembrī . Likums paredz, ka visām privātpersonām vai juridiskajām personām ir tiesības piekļūt valsts iestāžu dokumentiem. Tomēr no šā likuma efektivitātes viedokļa Luksemburgas Profesionālo žurnālistu apvienība (Association luxembourgeoise des journalistes professionnels — ALJP) novērojusi, ka joprojām ir gadījumi, kad informāciju sniedz ar lielu kavēšanos, un tas nav savietojams ar to, kā žurnālisti veido ziņas .

Ir izveidots tiesiskais regulējums attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašnieku pārredzamību. 2019. gadā pieņemts likums paredz, ka visām organizācijām, kas ir reģistrētas Luksemburgas Uzņēmumu reģistrā, tai skaitā plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem, ir jāsniedz detalizēta informācija par saviem faktiskajiem īpašniekiem. Likums paredz, ka šai informācijai jābūt publiski pieejamai. Attiecībā uz drukāto plašsaziņas līdzekļu nozari likums paredz, ka attiecīgajiem uzņēmumiem sava īpašumtiesību struktūra jāpublicē tikai tad, ja vienai ieinteresētajai personai pieder vairāk nekā 25 % kapitāla, kas ierobežo šīs nozares pārredzamību. Attiecībā uz audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem ALIA savā gada ziņojumā publicē Luksemburgā licencēto pakalpojumu sarakstu, nenorādot to īpašniekus. Saistībā ar to būtu jāatgādina, ka pārskatītajā AVMPD dalībvalstis tiek aicinātas pieņemt leģislatīvus pasākumus, kuros paredzēts, ka to jurisdikcijā esošie mediju pakalpojumu sniedzēji dara pieejamu informāciju par savu īpašumtiesību struktūru, tostarp faktiskajiem īpašniekiem.

Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu regulators ir neatkarīga publiska iestāde ar savu juridiskas personas statusu. Luksemburgas neatkarīgā audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu iestāde (Autorité Luxembourgeoise Indépendante de l’Audiovisuel — ALIA) ir atbildīga par to regulatīvo prasību piemērošanas uzraudzību, kas ir saistītas ar audiovizuālajiem pakalpojumiem un plašsaziņas līdzekļiem. Tā pārrauga tradicionālo televīziju, pieprasījumvideo (video on demand — VOD) un valsts, reģionālās un vietējās radio stacijas . Iestādes neatkarība ir oficiāli atzīta Likumā par elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem , kas konkrēti paredz, ka iestāde ir finansiāli un administratīvi neatkarīga . Radušās bažas par regulatīvās iestādes pilnīgu neatkarību, jo īpaši attiecībā uz amatā iecelšanas procedūru, jo valdība uzņemas galīgo atbildību par valdes locekļu un valdes priekšsēdētāja iecelšanu amatā un atbrīvošanu no amata (pēc apspriešanās ar valdi) . Saistībā ar to jāatgādina, ka pārskatītajā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā (AVMPD) ir noteiktas īpašas garantijas valstu plašsaziņas līdzekļu neatkarības un efektivitātes nodrošināšanai. Likumu, ar ko minēto direktīvu transponē, iesniedza parlamentam 2020. gada vasarā. ALIA ir nesen — 2013. gada decembrī — izveidota iestāde. Regulatīvās iestādes ierobežotos resursus, ņemot vērā valstī licencēto audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu lielo skaitu , vērtē kā problēmu . ALIA lēmumi un atzinumi ir pieejami tiešsaistē .

Korupcijas novēršanas un apkarošanas institucionālo regulējumu veido vairākas iestādes. To vidū ir Tieslietu ministrija, Revīzijas palāta, prokuratūra un policija. Prokuratūras ekonomiskās un finanšu nodaļas kompetencē ir vērst uzmanību uz cīņu pret finanšu noziegumiem kopumā, nevis konkrēti uz korupciju. Finanšu izlūkošanas vienība kopā ar Ekonomikas un finanšu departamentu izmeklē ar korupciju saistītus noziedzīgus nodarījumus, kuru pamatā ir finanšu noziegumi. Pagājušajā gadā ziņots par prokuratūras resursu trūkumu . Nepietiekamo resursu jautājumu saasina arvien sarežģītākie finanšu noziegumi. Saistībā ar to pārskata darbā pieņemšanas procesu un resursu sadali .

Jaunākajā Transparency International korupcijas uztveres indeksā Luksemburga ir ieguvusi 80 no 100 punktiem, ierindojoties 5. vietā Eiropas Savienībā un 9. vietā pasaulē . 42 % respondentu uzskata, ka korupcija ir plaši izplatīta (vidēji ES — 71 %), savukārt tikai 6 % respondentu uzskata, ka korupcija ietekmē viņu personīgo ikdienas dzīvi (vidēji ES — 26 %) . Pievēršoties uzņēmumiem, jānorāda, ka 26 % uzņēmumu uzskata, ka korupcija ir plaši izplatīta (ES vidējais rādītājs ir 63 %), un 41 % uzņēmumu uzskata, ka korupcija ir problēma, veicot darījumdarbību (ES vidējais rādītājs ir 37 %). 25 % respondentu uzskata, ka veiksmīgas kriminālvajāšanas gadījumu ir pietiekami daudz, lai atturētu iedzīvotājus no koruptīvu darbību veikšanas (ES — vidēji 36 %), un 57 % uzņēmumu uzskata, ka iedzīvotāji un uzņēmumi, kurus pieķer augstas amatpersonas kukuļošanā, saņem atbilstošu sodu (ES — vidēji 31 %) .

Atsevišķām neatkarīgajām iestādēm ir svarīga loma pamattiesību aizsardzībā. Valsts cilvēktiesību iestādei (Valsts cilvēktiesību konsultatīvajai komitejai (Commission nationale consultative des droits de l'homme — CCDH)) Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu globālā alianse ir piešķīrusi A statusu. Konsultatīvā iestāde vai nu pēc pašas iniciatīvas, vai pēc valdības pieprasījuma sniedz atzinumus un ieteikumus par jautājumiem saistībā ar pamattiesībām . CCDH pārvalda premjerministrs, taču faktiski tā strādā neatkarīgi. Tā ir tādas plašākas institūciju struktūras sastāvā, kura aizsargā pamattiesības un ietver arī ombudu, bērna tiesību ombudu, Valsts datu aizsardzības komisiju un Vienlīdzīgas attieksmes centru. Lai veicinātu iedzīvotāju piekļuvi pamattiesību aizsardzības iestādēm, valdība plāno visas šīs iestādes apvienot Cilvēktiesību namā.

Nesen pieņemto iniciatīvu mērķis ir uzlabot pilsoniskās sabiedrības vidi. Tiek uzskatīts, ka Luksemburgā ir atvērta pilsoniskā sabiedrība , un nesen uzsāktu centienu mērķis ir turpmāk stiprināt pilsonisko sabiedrību. Pildot 2019.–2024. gada valsts rīcības plānu attiecībā uz Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu, valdība nesen izveidoja divas konsultatīvas iestādes ar mērķi veicināt pilsoniskās sabiedrības un valdības sadarbību, nodrošinot forumu diskusijām . Ieinteresētās personas uzskata, ka pilsonisko sabiedrību varētu pilnveidot, pašreizējos bezpeļņas organizāciju reģistrācijas noteikumos ieviešot privātuma garantijas .

Ar nesenu konstitucionālo reformu ieviesa izmaiņas, kas attiecas uz līdzsvara un atsvara sistēmu. Konstitūcijas pārskatīšana 2020. gada 15. maijā pastiprināja to Konstitucionālās tiesas nolēmumu ietekmi, ar kuriem tiesību aktus pasludina par konstitūcijai neatbilstošiem. Nu konstitūcija paredz, ka šādiem noteikumiem vairs nav juridiska spēka, sākot ar nākamo dienu pēc Konstitucionālās tiesas nolēmuma pieņemšanas, ja vien pati tiesa nenosaka citu termiņu . Tā paredz arī to, ka šī tiesa nosaka tā nolēmuma ietekmes nosacījumus un ierobežojumus, kurš attiecas uz konstitūcijai neatbilstošā tiesību akta ietekmi. Ar šo konstitūcijas pārskatīšanu labo situāciju, ka par konstitūcijai neatbilstošu atzīts tiesību akts turpina radīt juridiskas sekas. Turklāt ar ierosinātu konstitūcijas pārskatīšanu paredzēts pašā konstitūcijas tekstā minēt ombuda iestādi . Par šo pārskatīšanu parlamentā joprojām notiek debates. Atzīstot ombuda iestādi konstitucionālā līmenī, šī iestāde tiktu stiprināta .





I pielikums. Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā.*

* Saraksts ar informāciju, kas saņemta 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas laikā, ir pieejams (COM tīmekļa vietnē).

Plašsaziņas līdzekļu plurālisma un brīvības centrs (2020), 2020. gada plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instruments. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

Deputātu palāta (2019), Deputātu palātas noteikumi. https://www.chd.lu/wps/wcm/connect/public/406a71a2-1082-4298-b7a0-dff4e3d61b8b/Reglement+CHD_11022020.pdf?MOD=AJPERES&ContentCache=NONE&CACHE=NONE&CVID=n0-deSF&CVID=n0-deSF .

CIVICUS, “Monitor tracking civic space: Luxembourg.” https://monitor.civicus.org/country/luzembourg/ .

Eiropas Padome (1999), Krimināltiesību pretkorupcijas konvencija.

Eiropas Padome, Ministru komiteja (2000), “Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers to member states on the role of public prosecution in the criminal justice system”.

Eiropas Padome, Venēcijas komisija (2019), “Luxembourg. Opinion on the proposed revision of the Constitution”, (CDL-AD(2019)003).

Eiropas Padome, Venēcijas komisija (2019), “Principles on the protection and promotion of the Ombudsman institution (the Venice principles)”, (CDL-AD(2019)005).

Eiropas Savienības Padome (1995), Padomes 1995. gada 26. jūlija akts par Eiropas Kopienas finanšu interešu aizsardzības konvencijas sastādīšanu, C 316/48.

Eiropas Savienības Padome (2003), Padomes 2003. gada 22. jūlija pamatlēmums 2003/568/JHA par korupcijas apkarošanu privātajā sektorā, L 192.

Revīzijas palāta (2018), 2018. gada darbības pārskats. https://cour-des-comptes.public.lu/dam-assets/fr/rapports/rapport-activites/Rapport-d-activite-2018.pdf .

Eiropas Savienības Tiesa, 2019. gada 27. maija spriedums apvienotajās lietās C-508/18 OG un C-82/19 PPU PI.

Laikraksts “Delano” (2019), “Freedom of information for press: “it’s really a necessity””. https://delano.lu/d/detail/news/freedom-information-press-its-really-necessity/205336 .

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Eurobarometer: perceived independence of the national justice system in the EU among the general public”.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Flash Eurobarometer 482: Businesses’ attitudes towards corruption in the EU”.