LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 277/61

Reģionu komitejas atzinums “Priekšlikums regulai par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi”

2012/C 277/08

REĢIONU KOMITEJA

— ņemot vērā šajā jomā veicamos svarīgos uzdevumus, atzinīgi vērtētu daudz lielāku programmas budžeta palielinājumu, vienlaikus atzīstot, ka nav iespējams vienoties par konkrētiem skaitļiem, kamēr nav beigušās sarunas par daudzgadu finanšu shēmu;

— atbalsta integrēto projektu jauno pieeju, taču aicina vairāk veicināt integrēto projektu pieejamību ieinteresētajām pusēm un ieinteresēto pušu līdzdalību tajos; aicina papildināt sarakstu, kā svarīgākās integrēto projektu jomas minot arī jūras vidi, augsni un troksni; kā arī aicina izveidot piemērotus mehānismus LIFE programmas koordinēšanai ar citiem ES fondiem vienotajā stratēģiskajā satvarā un ar Prioritārās rīcības plāniem (PAF) Natura 2000 finansēšanai;

— uzskata, ka PVN izslēgšana no attiecināmajām izmaksām var atturēt daudzus iespējamos pieteikumu iesniedzējus no priekšlikuma izstrādes, un ierosina PVN atzīt par attiecināmajām izmaksām, ja finansējuma saņēmēji var pierādīt, ka PVN nav iespējams atgūt;

— iesaka arī turpmāk saglabāt pastāvīgā personāla izmaksu attiecināmību, ievērojot nosacījumu, ka ir jāpierāda un ar dokumentiem jāapstiprina, ka šis personāls ir oficiāli norīkots attiecīgā projekta pasākumu īstenošanai pilna laika darbā vai uz nepilnu slodzi;

— ierosina līdzfinansējuma augšējo likmi palielināt līdz 85 % mazāk attīstītajos reģionos (kā noteikts Vispārējā regulā) un tālākajos reģionos;

— aicina noteikt, ka LIFE programmā var piedalīties arī ES aizjūras zemes un teritorijas, kuras ir “Lēmuma par aizjūras asociāciju” (Padomes Lēmuma 2001/822/EK) iesaistītās puses un kuras veido lielāko daļu ES bioloģiskās daudzveidības.

Ziņotāja Kay TWITCHEN kdze (UK/NI), Eseksas grāfistes padomes locekle Atsauces dokuments Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi COM(2011) 874 final – 2011/0428 (COD)

I. IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

A. Vispārējas piezīmes

1. atkārtoti uzsver, ka LIFE programmu uzskata par nozīmīgu instrumentu, kas palīdz finansēt vietējas un reģionālas nozīmes vides politiku un projektus ar Eiropas pievienoto vērtību un kas ir palīdzējis mobilizēt vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu centienus. Programma ir arī palīdzējusi izveidot partnerattiecības, tādējādi stiprinot sadarbības struktūras un atvieglojot pieredzes un informācijas apmaiņu vietējā un reģionu līmenī;

2. atzinīgi vērtē vēlmi nākamajā finansēšanas posmā programmas LIFE darbību turpināt un ir pārliecināta, ka tas nodrošinās efektīvāku programmas darbību, veidos sinerģiju, koordinējot ES un valstu rīcību, un palielinās vides un klimata jomā veikto pasākumu atpazīstamību;

3. piekrīt Komisijas viedoklim par to, ka rīcībai vides un klimata jomā vajadzētu būt neatņemamai sastāvdaļai vairumā ES politikas pasākumu. ES galvenie finansēšanas instrumenti tomēr neaptver visas vides un klimata specifiskās vajadzības, tāpēc joprojām ir nepieciešama atsevišķa vides un klimata pasākumu programma, kas balstīta uz laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam paredzētās Regulas (EK) Nr. 614/2007 (LIFE+) ietvaros panākto. Tādējādi tā papildina “integrēšanas” pieeju vides un klimata mērķu sasniegšanai visa ES budžeta ietvaros, finansējot vides un klimata projektus, kuriem nav pieejams finansējums no citiem avotiem;

4. norāda, ka pašreizējās LIFE programmas novērtējums ir atklājis, ka tās ietekme stratēģiskas mērķtiecības trūkuma dēļ ir ierobežota. Ar jauno programmu tāpēc tiktu ieviesta elastīga lejupēja pieeja un izveidotas divas atsevišķas apakšprogrammas ar skaidri noteiktām prioritātēm attiecībā uz vidi un rīcību klimata jomā;

5. šajā saistībā ir svarīgi, lai programma nodrošinātu pietiekamu elastīgumu. Prioritāšu secības noteikšana nedrīkst radīt būtiskus ierobežojumus vai pārāk stingrus kritērijus. Tāpat kā pašreizējā programmā par galveno kritēriju jāizvirza ierosināto projektu kvalitāte;

6. uzskata, ka LIFE regulā būtu īpaši jānorāda nepieciešamība panākt dažādu jomu sinerģiju, piemēram, nodrošināt, lai ar programmas LIFE palīdzību finansētajiem klimata projektiem būtu pozitīva ietekme uz bioloģisko daudzveidību un lai ar programmas LIFE palīdzību finansētie vides projekti būtu atbilstoši no klimata viedokļa. Tā kā Komisija ir norādījusi divu apakšprogrammu un projektu sinerģijas iespējas daudzu mērķu sasniegšanai, būs svarīgi to nodrošināt;

7. atkārto aicinājumu (1) LIFE programmā arī turpmāk atbalstīt komunikācijas un informācijas projektus, tajos lielāku uzsvaru liekot uz izpratnes veidošanu, ietverot uz ilgtspējīgu attīstību virzītu izglītību un tādu projektu sekmēšanu, kuros iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības. Ņemot vērā minēto, Komiteja atzinīgi vērtē ierosinājumu katrā no apakšprogrammām pārvaldību un informāciju noteikt par prioritāru jomu;

8. atzinīgi vērtē priekšlikumu, kura mērķis ir nodrošināt abu LIFE apakšprogrammu saskaņotību, proti, tās iekļaut vienā daudzgadu darba programmā ar vienotiem, kopīgiem īstenošanas noteikumiem un vienotu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, kā arī tās pārraudzīt vienā LIFE komitejā un norāda, ka dažādu apakšprogrammu procedūrām un prioritātēm nevajadzētu būt atšķirīgām;

9. pauž gandarījumu, ka Eiropas Komisija, gatavojot priekšlikumu, ir plaši apspriedusies ar ieinteresētajām pusēm un ņēmusi vērā daudzus to izteiktos viedokļus, kā arī Reģionu komitejas viedokli (2).

B. Rādītāji

10. atzinīgi vērtē to, ka priekšlikuma 3. pantā īpaša uzmanība pievērsta LIFE sekmīguma vērtēšanai izmantojamu rādītāju noteikšanai, un iesaka tos papildināt ar rādītājiem, kas katrā LIFE projektā ļauj vērtēt un veicināt labu pārvaldību un komunikāciju. RK ir uzstājīgi aicinājusi LIFE programmā katrā tās projektā sekmēt mērķtiecīgas, un tātad efektīvākas, komunikācijas metodes un veiktspējas uzlabošanas pasākumus.

C. Vides apakšprogramma

Prioritārā joma “vide un resursefektivitāte”

11. pieņem zināšanai, ka priekšlikuma 10. pantā nav minēta uz ieviešanu tirgū virzīta privātā sektora radīta inovācija, jo uz to attieksies pamatprogramma “Apvārsnis 2020”. Līdz ar to LIFE fokusā būs vietējo un reģionālo pašvaldību īstenota ekoinovācija un tādu risinājumu meklēšana, kurus visbiežāk sekmīgi īsteno, izmantojot publiskā un privātā sektora partnerattiecības. Tāpēc RK atzinīgi vērtē pāreju uz publiskā sektora īstenotu inovāciju un publiskā un privātā sektora partnerattiecību iespējām;

Prioritārā joma “bioloģiskā daudzveidība”

12. atzinīgi vērtē to, ka atbilstoši RK aicinājumam (3) priekšlikuma 11. pantā ņemta vērā regulāru pasākumu iespēja, ja projekti darbojas, pamatojoties uz labu praksi, ko var izmantot citiem reģioniem, un tiem piemēro standartus attiecībā uz uzraudzību un sabiedrības informēšanu par rezultātiem;

13. uzskata, ka atbalsts, ko ar integrētu projektu starpniecību sniedz Prioritārās rīcības plāniem (PAF) Natura 2000 finansēšanai, turpmāk būs būtisks elements LIFE prioritārajā jomā “bioloģiskā daudzveidība”. RK prasa, lai, ņemot vērā katras dalībvalsts institucionālo ietvaru, reģionālās pašvaldības būtu atbildīgas par prioritārās rīcības plānu izstrādi un ņemtu vērā Eiropas Komisijas jaunākās iniciatīvas Natura 2000 finansēšanai (4);

Prioritārā joma “vides pārvaldība un informācija”

14. pauž lielu gandarījumu par to, ka ir pastiprināts LIFE programmas atbalsts vides pārvaldībai, ierosinātajā regulā to nosakot par vienu no prioritārajām jomām (12. pants). RK ir pārliecināta, ka tādējādi tiks palielināta potenciālo pārvaldības projektu atpazīstamība un ka svarīgas ieguvējas no šīs prioritārās jomas būs vietējās un reģionālās pašvaldības. RK ir ieteikusi, ka ar LIFE programmu ir jāpalīdz stiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvās spējas un pastiprināti jāpievērš uzmanība izpratnes palielināšanai, tostarp uz ilgtspējīgu attīstību virzītai izglītībai un tādu projektu sekmēšanai, kuros iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības un kuriem ir būtiska ietekme ES līmenī (5);

15. uzskata, ka izvirzot šo jomu par prioritāti, būtu jāsekmē zināšanu apmaiņa jautājumā par ES vides tiesību aktu ieviešanu un īstenošanu. Šādu zināšanu apmaiņu var sekmēt, Eiropas līmenī atbalstot tīklus, mācību programmas un labākās prakses apmaiņas projektus, jo īpaši šajā jomā Eiropas līmenī aktīvu vietējo un reģionālo pašvaldību projektus.

D. Klimata pasākumu apakšprogramma

16. atzinīgi vērtē jaunas klimata pasākumu apakšprogrammas izveidi, jo tā var veicināt uz oglekļa satura pazemināšanu un resursu efektīvu izmantošanu vērstus un klimata ziņā drošus pasākumus un investīcijas. Komiteja šo iniciatīvu vērtē atzinīgi, ņemot vērā ES starptautiskās saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas atbilstoši Kioto protokolam un jaunajam globālajam nolīgumam klimata jomā, par kuru jāvienojas līdz 2015. gadam, kā arī ES mērķus, kas noteikti klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumā, stratēģijā “Eiropa 2020” un Ceļvedī virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā (6);

17. tomēr norāda, ka ierosinātais budžets ir tikai neliela daļa no visa programmas LIFE budžeta (25 %). Tādējādi LIFE klimata komponentes potenciāls būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas ir ļoti ierobežots. Tāpēc tai būtu jāatbalsta dažādu vides mērķu sasniegšana, piemēram, no gaisa kvalitātes viedokļa svarīgu bioloģiski daudzveidīgu dabas teritoriju (kūdrāju un mežu) vai “zaļas” infrastruktūras izveide, izmantojot integrētu pieeju bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un klimata pārmaiņu seku mazināšanai;

18. atzinīgi vērtē to, ka integrētie projekti galvenokārt būs virzīti uz stratēģijām un rīcības plāniem, kuru mērķis ir mazināt klimata pārmaiņas un tām pielāgoties;

19. atzinīgi vērtē mērķus prioritārajā jomā “klimata pārvaldība un informācija” (16. pants), un uzskata, ka šeit skaidrs RK uzdevums varētu būt izpratnes par klimata jautājumiem palielināšana.

E. Integrētie projekti

20. kā norādīts vienā no iepriekšējiem atzinumiem (7), atzinīgi vērtē priekšlikumu ieviest ilgtermiņa “integrētus projektus”, lai plašā teritoriālā mērogā (jo īpaši reģionālā, vairāku reģionu vai valsts mērogā) risinātu dažādus jautājumus, balstoties uz stratēģisku un strukturētu saistību ar citām ES finansējuma jomām. LIFE projektiem arī turpmāk būtu ievērojama katalītiskā vērtība;

21. uzskata, ka integrētie projekti uzlabos vides un klimata politikas īstenošanu un to iekļaušanu citās politikas jomās, kā arī daudzlīmeņu pārvaldības īstenošanu, nodrošinot citu Eiropas Savienības, valstu un privāto līdzekļu koordinētu piesaistīšanu vides un klimata mērķu sasniegšanai. Tie tiks vērsti uz vides un klimata plānu un stratēģiju īstenošanu plašākā teritoriālā mērogā nekā parasti programmā LIFE+;

22. atzinīgi vērtē to, ka 18. panta d) apakšpunktā minētās svarīgākās integrēto projektu jomas lielā mērā atbilst agrākajiem RK ieteikumiem (ūdens resursu pārvaldība, dabas un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, resursu ilgtspējīga izmantošana un atkritumu apsaimniekošana). Komiteja tomēr uzskata, ka saraksts jāpapildina, minot arī jūras vidi, augsni un troksni;

23. pauž bažas, ka integrētos projektus varētu būt sarežģīti sagatavot un pārvaldīt, īpaši ņemot vērā dažādos termiņus, atlases kritērijus, pieteikumu iesniegšanas procedūras un to veidus, pārvaldības nosacījumus un ziņošanas noteikumus. Īpaši sarežģīti tas varētu būt mazākām vietējām pašvaldībām, tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē priekšlikumā paredzēto tehnisko palīdzību, kuras mērķis ir sniegt atbalstu integrēto projektu sagatavošanā un iesniegšanā;

24. aicina izveidot piemērotus mehānismus LIFE programmas koordinēšanai ar citiem ES fondiem vienotajā stratēģiskajā satvarā (VSS), jo īpaši ar partnerattiecību līgumiem, kas paredzēti Vispārējās regulas projekta 14. pantā, kā arī ar ierosināto jauno pieeju, proti, uz sabiedrību orientētu vietējo attīstību un vietējās attīstības stratēģijām visiem fondiem, kā norādīts Vispārējās regulas projekta 28. un 29. pantā;

25. pauž cerību, ka jaunie, lielāka mēroga LIFE programmas projekti ietvers pamatnoteikumus un norādījumus atsevišķu LIFE projektu un citu projektu izstrādei, tostarp plānu, kas ļauj saprast, kā ierosināto pasākumu finansēšanai apvienojami dažādi ES, valstu, reģionālie, vietējie un privātie fondi. Atsevišķos gadījumos projekti varētu būt ilgāki, lai šajā laikposmā varētu izstrādāt un īstenot atsevišķus saistītus LIFE projektus;

26. vienlaikus uzsver parasto, mazāka mēroga projektu nozīmi, jo tie ir pieejami mazākām pašvaldībām, kuras nav tik spējīgas izstrādāt integrētu projektu. Tāpēc atzinīgi vērtē to, ka tiem joprojām ir sava nozīme jaunajā programmā un aicina nesamazināt tiem piešķirto kopējo budžetu;

27. atzīst, ka ir vajadzīga aptuvena ģeogrāfiskā bāze, bet uzskata, ka tam nevajadzētu būt galvenajam virzītājspēkam, kura dēļ finansējums tiek novirzīts no būtiskiem projektiem tikai tāpēc, lai citur aizpildītu kādu abstraktu valsts kvotu. Komiteja atzinīgi vērtē iespēju šādiem projektiem piesaistīt kaimiņvalstis;

28. uzskata, ka vairāk jāveicina ieinteresēto pušu līdzdalība integrētajos projektos.

F. Vienkāršošana, plānošana un deleģētie akti

29. atzīst, ka Eiropas Komisija ir centusies ņemt vērā agrāk sniegtā atzinumā (8) izteiktos aicinājumus vienkāršot administratīvās procedūras, paredzot arī daudzgadu plānošanu un IT rīku plašāku izmantošanu. Vienotas likmes un vienreizējas kopsummas maksājumu izmantošana var mazināt birokrātiju, tāpēc ir atbalstāma. Komiteja tomēr pauž bažas, ka apņemšanās panākt vienkāršošanu galvenokārt ir ļoti vispārīgi pausta kā vēlamība, piemēram, 26. apsvērumā;

30. ļoti atzinīgi vērtē divu posmu pieejas ieviešanu integrēto projektu atlasei, potenciālajiem pretendentiem sniedzot iespēju Komisijai iesniegt koncepcijas aprakstu iepriekšējai apstiprināšanai. Tas nozīmē, ka pieteikumu iesniedzēji, kuriem nav lielu izredžu, zaudētu mazāk resursu. Tas atbilst arī RK ieteikumam (9);

31. atzinīgi vērtē 24. pantā ierosinātās daudzgadu darba programmas, kuru ilgums ir vismaz divi gadi. Uzskata, ka šādas daudzgadu darba programmas LIFE atbilstību ES prioritātēm var nodrošināt daudz stratēģiskākā un politiski nostādītākā veidā. Aicina Komisiju iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības darba programmu izstrādē, lai šīs programmas atbilstu praksei;

32. tomēr pauž bažas, ka 24. panta 3. punktā paredzētā daudzgadu programmu vidusposma pārskatīšana izmantotājiem varētu nozīmēt drošības trūkumu; tāpēc izmaiņām pēc pārskatīšanas vajadzētu būt minimālām;

33. atzīst, ka, īstenojot pašreizējo programmu, valstu kontaktpunktu sniegums ir bijis mainīgs un dažos gadījumos to darbības nepilnību dēļ valsts piešķīrumi ir izmantoti nepietiekami (RK jau iepriekš ir aicinājusi uzlabot valsts kontaktpunktu darbinieku sagatavošanu (10));

34. uzskata, ka pārbaudes procedūrai un LIFE komitejai (29. pants) ir jādarbojas pārredzami un iekļaujoši;

35. atzīmē, ka regulas projektā ir paredzēti deleģētie akti par izpildes rādītājiem, kas piemērojami konkrētajām tematiskajām prioritātēm (3. pants), par “Savienības nozīmes projekta” kritērija piemērošanu (19. panta 1. punkts) un par “ģeogrāfiskā līdzsvara piemērošanas” kritēriju piemērošanu (19. panta 3. punkts). RK kritiski vērtē komiteju procedūras biežāku izmantošanu vides politikas jomā, jo tā vietējām un reģionālajām pašvaldībām nenodrošina pietiekamu ES lēmumu pieņemšanas un darbības procesa pārredzamību (11). Tāpēc iesaka Eiropas Komisijai deleģēto aktu sagatavošanas posmā pienācīgi apspriesties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām.

G. Līdzfinansēšana un attiecināmās izmaksas

36. atzīst, ka Eiropas Komisija ir ņēmusi vērā vienā no iepriekšējiem atzinumiem (12) pausto aicinājumu palielināt maksimālo līdzfinansējuma likmi no pašreizējiem 50 % līdz 70 % (un līdz 80 % integrētiem un sagatavošanās projektiem);

37. ierosina augšējo likmi palielināt līdz 85 % mazāk attīstītajos reģionos (kā noteikts Vispārējā regulā (13)) un tālākajos reģionos. Šiem reģioniem bieži vien ir liela nozīme bioloģiskās daudzveidības zuduma apturēšanā;

38. pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija nav ņēmusi vērā vienā no iepriekšējiem atzinumiem (14) pausto aicinājumu vietējām un reģionālajām pašvaldībām arī turpmāk atļaut pastāvīgā personāla izmaksas pilnībā iekļaut pašu kapitālā. Pastāvīgā personāla izmaksu izslēgšana atstās būtiskas negatīvas sekas uz projektu kvalitāti un to īstenošanas iespējām, īpaši mazākās valstiskās un nevalstiskās organizācijās, kuras ir atkarīgas no pastāvīgā personāla veiktā darba pēctecības un tā kompetences, turklāt šie darbinieki bieži vien strādā nepilnu slodzi vienlaikus vairākos projektos;

39. uzskata, ka šī problēma kopā arī PVN izslēgšanu no attiecināmajām izmaksām (kā ierosināts 20. pantā) daudzus iespējamos pieteikumu iesniedzējus var atturēt no priekšlikuma izstrādes. Komiteja atgādina, ka citos ES fondos PVN ir atzīts par attiecināmajām izmaksām, ja finansējuma saņēmēji var pierādīt, ka PVN nav iespējams atgūt;

40. tomēr ņem vērā kāda pētījuma secinājumus, kas, šķiet, liecina, ka lielākajā daļā projektu dažu attiecināmā finansējuma elementu izslēgšanu kompensēs Komisijas ierosinātās daudz augstākās līdzfinansējuma likmes. Komiteja arī apzinās, ka personāla darba laika jautājums ir iemesls daudzām Komisijas revidentu un finansējuma saņēmēju diskusijām, kuru rezultātā Komisija atgūst lielas naudas summas, dažreiz ilgi pēc projekta pabeigšanas;

41. tomēr iesaka arī turpmāk saglabāt pastāvīgā personāla izmaksu attiecināmību, ievērojot nosacījumu, ka ir jāpierāda un ar dokumentiem jāapstiprina, ka šis personāls ir oficiāli norīkots attiecīgā projekta pasākumu īstenošanai.

H. Budžets

42. atzīmē, ka ierosinātais LIFE programmas budžeta palielinājums no EUR 2 100 miljoniem līdz EUR 3 600 miljoniem, lai gan nozīmē būtisku programmas līdzekļu pieaugumu, tomēr ir salīdzinoši neliels un veido vien 0,3 % no ES kopējā budžeta;

43. tomēr, ņemot vērā šajā jomā veicamos svarīgos uzdevumus, RK atzinīgi vērtētu daudz lielāku šā budžeta palielinājumu. Komiteja atzīst, ka nav iespējams vienoties par konkrētiem skaitļiem, kamēr nav beigušās sarunas par daudzgadu finanšu shēmu;

44. lai gan lielāka saskaņotība un papildināmība attiecībā uz citiem finansējuma virzieniem ir atbalstāma, LIFE programmas finansējumam šos fondus (piemēram, struktūrfondus) nevajadzētu ietekmēt;

45. atzinīgi vērtē to, ka 50 % Vides apakšprogrammas attiecas uz bioloģisko daudzveidību, un tas atbilst RK izteiktajai prasībai (15);

46. atzinīgi vērtē 17. pantā iekļauto jauno noteikumu, ka LIFE programmu var apvienot ar inovatīviem finansēšanas instrumentiem. Komiteja uzskata, ka tam ir īpaša nozīme attiecībā uz prioritāro jomu “vide un resursefektivitāte”, un atgādina, ka šie instrumenti ir izmantojami, lai vienīgi papildinātu, nevis aizstātu darbības dotācijas.

I. Subsidiaritāte

47. atkārtoti apliecina, ka vides politika ir joma, kurā Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir dalīta kompetence, tāpēc ir jāpiemēro subsidiaritātes princips. Komiteja tomēr uzskata, ka stingrs novērtējums par LIFE programmas atbilstību subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem nav nepieciešams, jo ierosinātā regula būtībā ir kopš 1992. gada īstenotās programmas turpinājums. Regulas projekta 34. apsvērumā ir atkārtoti apliecināta atbilstība subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

48. tomēr: (a) pilnībā atbalsta to, ka programma arī turpmāk ir jāpārvalda centralizēti, bet uzskata, ka jānodrošina, lai, kādai izpildaģentūrai deleģējot tādus uzdevumus kā projektu atlase un uzraudzība, nesamazinātos dalībvalsts līdzdalība programmas darbā un lai pārnešana neizraisītu darbā ar LIFE pieteikumiem nepieciešamu zināšanu un kompetences zudumu; (b) atgādina par vietējo un reģionālo pašvaldību svarīgo nozīmi ES vides tiesību aktu un klimata stratēģiju īstenošanā vietējā un reģionālā mērogā, kā arī sabiedrības informētības par inovācijām un labāko praksi palielināšanā.

II. IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

Grozījums Nr. 1

15. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Sociālo un ekonomikas lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni līdz 2050. g.” (16) (turpmāk tekstā – “Ceļvedis 2050”) ir atzīts, ka jaunu pieeju izmēģināšana klimata pārmaiņu mazināšanai joprojām būs būtiska, lai pārietu uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Tāpat arī būs jānodrošina pielāgošanās klimata pārmaiņām kā Savienības starpnozaru prioritāte. Turklāt svarīga ir pārvaldības veicināšana un izpratnes uzlabošana, lai sasniegtu konstruktīvus rezultātus un nodrošinātu ieinteresēto pušu iesaistīšanos. Tāpēc klimata pasākumu apakšprogrammai vajadzētu atbalstīt centienus trīs konkrētās prioritārajās jomās: klimata pārmaiņu mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām, klimata pārvaldība un informācija. Jāparedz iespēja, ka no LIFE programmas finansētie projekti var veicināt konkrētu mērķu sasniegšanu vairāk nekā vienā no šīm prioritārajām jomām un tajos var piedalīties vairāk nekā viena dalībvalsts. Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Sociālo un ekonomikas lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni līdz 2050. g.” (16) (turpmāk tekstā – “Ceļvedis 2050”) ir atzīts, ka jaunu pieeju izmēģināšana klimata pārmaiņu mazināšanai joprojām būs būtiska, lai pārietu uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Tāpat arī būs jānodrošina pielāgošanās klimata pārmaiņām kā Savienības starpnozaru prioritāte. Turklāt svarīga ir pārvaldības veicināšana un izpratnes uzlabošana, lai sasniegtu konstruktīvus rezultātus un nodrošinātu ieinteresēto pušu iesaistīšanos. Tāpēc klimata pasākumu apakšprogrammai vajadzētu atbalstīt centienus trīs konkrētās prioritārajās jomās: klimata pārmaiņu mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām, klimata pārvaldība un informācija. . Jāparedz iespēja, ka no LIFE programmas finansētie projekti var veicināt konkrētu mērķu sasniegšanu vairāk nekā vienā no šīm prioritārajām jomām un tajos var piedalīties vairāk nekā viena dalībvalsts.

Pamatojums

LIFE regulā būtu īpaši jānorāda vajadzība veidot vides mērķu sinerģiju, īpaši saistībā ar rīcību klimata jomā un bioloģisko daudzveidību. Ir svarīgi uzsvērt arī mežu ekosistēmu funkcijas, jo tās var sekmēt bioloģisko daudzveidību un palīdzēt mazināt klimata pārmaiņas, vienlaikus palielinot spēju absorbēt oglekli.

Grozījums Nr. 2

26. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Nolūkā vienkāršot LIFE programmu un samazināt administratīvo slogu pretendentiem un saņēmējiem, ir plašāk jāizmanto vienotas likmes un vienreizēji kopsummas maksājumi, un finansējums ir jākoncentrē uz konkrētākām izmaksu kategorijām. Lai kompensētu neattiecināmās izmaksas un uzturētu efektīvu atbalsta līmeni LIFE programmā, līdzfinansējuma daļai kopumā ir jābūt 70 %, bet īpašos gadījumos – 80 %. Nolūkā vienkāršot LIFE programmu un samazināt administratīvo slogu pretendentiem un saņēmējiem, ir plašāk jāizmanto vienotas likmes un vienreizēji kopsummas maksājumi, un finansējums ir jākoncentrē uz konkrētākām izmaksu kategorijām. Lai kompensētu neattiecināmās izmaksas un uzturētu efektīvu atbalsta līmeni LIFE programmā, līdzfinansējuma daļai kopumā ir jābūt 70 %, bet – %.

Pamatojums

Augšējā likme būtu jāpalielina līdz 85 % ekonomiski atpalikušākos reģionos vai pārejas reģionos (saskaņā ar definīciju struktūrfondu regulās). Šiem reģioniem bieži vien ir liela nozīme bioloģiskās daudzveidības zuduma apturēšanā. Tālākajiem reģioniem galveno Eiropas fondu izmantošanai parasti ir noteikts 85 % līdzfinansējuma līmenis, tāpēc tiem ir jābūt iespējai izmantot šo līmeni arī attiecībā uz citām Savienības programmām, piemēram, LIFE. Turklāt tālākie reģioni nodrošina visā Eiropas teritorijā vislielāko ieguldījumu bioloģiskās daudzveidības ziņā, ņemot vērā Kopienas nozīmes Natura 2000 tīkla teritoriju lielo skaitu.

Grozījums Nr. 3

30. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Lai nodrošinātu labāko iespējamo Savienības finansējuma izmantošanu un Eiropas pievienoto vērtību, Komisijai jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz atbilstības kritērijiem projektu atlasei, ģeogrāfiska līdzsvara piemērošanas kritērijiem “integrētajiem projektiem” un konkrētām tematiskajām prioritātēm piemērojamiem izpildes rādītājiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot priekšdarbus, attiecīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstoša attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. Lai nodrošinātu labāko iespējamo Savienības finansējuma izmantošanu un Eiropas pievienoto vērtību, Komisijai jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz atbilstības kritērijiem projektu atlasei, ģeogrāfiska līdzsvara piemērošanas kritērijiem “integrētajiem projektiem” un konkrētām tematiskajām prioritātēm piemērojamiem izpildes rādītājiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot priekšdarbus, attiecīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstoša attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei

Pamatojums

RK kritiski vērtē komiteju procedūras biežāku izmantošanu vides politikas jomā, jo tā vietējām un reģionālajām pašvaldībām nenodrošina pietiekamu ES lēmumu pieņemšanas un darbības procesa pārredzamību.

Grozījums Nr. 4

5. pants — Trešo valstu dalība LIFE programmā

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums LIFE programmā var piedalīties šādas valstis: LIFE programmā var piedalīties šādas valstis: (a) Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kuras ir Nolīguma par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) puses; (a) Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kuras ir Nolīguma par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) puses; (b) Savienības kandidātvalstis, potenciālās kandidātvalstis un pievienošanās valstis; (b) Savienības kandidātvalstis, potenciālās kandidātvalstis un pievienošanās valstis; (c) valstis, uz kurām attiecas Eiropas Kaimiņattiecību politika; (c) valstis, uz kurām attiecas Eiropas Kaimiņattiecību politika; (d) valstis, kuras ir kļuvušas par Eiropas Vides aģentūras loceklēm saskaņā ar Padomes 1999. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 993/1999, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1210/90 par Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkla izveidi. (d) valstis, kuras ir kļuvušas par Eiropas Vides aģentūras loceklēm saskaņā ar Padomes 1999. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 993/1999, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1210/90 par Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkla izveidi Šīs valstis piedalās saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti attiecīgajos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, ar ko nosaka vispārīgus principus šo valstu līdzdalībai Savienības programmās. Šīs valstis piedalās saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti attiecīgajos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, ar ko nosaka vispārīgus principus šo valstu līdzdalībai Savienības programmās.

Pamatojums

ES aizjūras zemēs un teritorijās (to kopskaits ir 21), tostarp četros Francijas aizjūras departamentos, ir vairāk endēmisko un apdraudēto sugu nekā visās 27 ES dalībvalstīs. Pieci no 34 pasaules bioloģiskās daudzveidības “karstajiem punktiem” atrodas ES aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Salu ekosistēmas aptver tikai 5 % no planētas sauszemes teritorijas, taču tajās mīt aptuveni trešā daļa no pasaules apdraudētajām sugām. Šī bioloģiskā daudzveidība joprojām ir salīdzinoši neaizsargāta, jo uz to neattiecas ne Putnu, ne Dzīvotņu direktīva. Aizsardzības pasākumiem ir grūti rast finansējumu, jo, būdami saistīti ar ES, šie attālie reģioni parasti nekvalificējas starptautisku fondu atbalstam. AZT projektus varētu finansēt no līdzekļiem, kas piešķirti četrām ES dalībvalstīm — Apvienotajai Karalistei, Nīderlandei, Francijai un Dānijai —, kurām pieder teritorijas, kas klasificējamas kā AZT; šāds risinājums neietekmētu LIFE programmā pieejamā finansējuma kopapjomu.

Grozījums Nr. 5

8. pants — Papildināmība, 3. punkts

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Komisija un dalībvalstis atbilstoši saviem attiecīgajiem pienākumiem nodrošina koordināciju starp LIFE programmu un Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrniecības un zivsaimniecības fondu, lai radītu sinerģiju, jo īpaši 18. panta d) apakšpunktā minēto integrēto projektu kontekstā, un lai atbalstītu LIFE programmas īstenošanas laikā izstrādāto risinājumu, metožu un pieeju izmantošanu. Savienības līmenī koordinācija notiek atbilstoši vienotam stratēģiskajam satvaram, kas minēts Regulas (ES) Nr. …. 10. pantā (VSS regula) Komisija un dalībvalstis atbilstoši saviem attiecīgajiem pienākumiem nodrošina koordināciju starp LIFE programmu un Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrniecības un zivsaimniecības fondu, lai radītu sinerģiju, jo īpaši 18. panta d) apakšpunktā minēto integrēto projektu kontekstā, un lai atbalstītu LIFE programmas īstenošanas laikā izstrādāto risinājumu, metožu un pieeju izmantošanu. Savienības līmenī koordinācija notiek atbilstoši vienotam stratēģiskajam satvaram, kas minēts Regulas (ES) Nr. …. 10. pantā ( regula)

Pamatojums

Ņemot vērā būtisko LIFE stratēģisko ieguldījumu Natura 2000 finansēšanā, RK aicina šajā regulā dalībvalstīm adresēt konkrētu aicinājumu nodrošināt koordināciju, ieviešot arī prioritārās rīcības plānus. Turklāt sinerģiju var radīt integrēto LIFE projektu koordinācija ar ierosināto jauno pieeju, proti, vietējās sabiedrības vadītu vietējo attīstību un vietējās attīstības stratēģijām visiem VSS fondiem, kā paredzēts Vispārējās regulas projekta 28. un 29. pantā.

Precizējums lietotajā terminoloģijā saskaņā ar iepriekš pieņemtajiem RK atzinumiem (CdR 5/2012 rev. 1).

Grozījums Nr. 6

10. pants — Vides un resursefektivitātes prioritārās jomas īpašie mērķi, (b) apakšpunkts

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums atbalstīt integrētu pieeju izmantošanu, izstrādi, izmēģināšanu un demonstrēšanu attiecībā uz plānu un programmu īstenošanu atbilstoši Savienības politikai un tiesību aktiem vides jomā, galvenokārt ūdens, atkritumu un gaisa jomā; atbalstīt integrētu pieeju izmantošanu, izstrādi, izmēģināšanu un demonstrēšanu attiecībā uz plānu un programmu īstenošanu atbilstoši Savienības politikai un tiesību aktiem vides jomā, galvenokārt ūdens, atkritumu un gaisa jomā;

Pamatojums

Daudzos reģionos ir īpaši svarīgi risināt augsnes piesārņošanas problēmu, uzskatot ka tā ir cieši saistīta ar ūdens aizsardzību un atkritumu rašanās novēršanu.

Grozījums Nr. 7

14. pants — Klimata pārmaiņu mazināšanas prioritārās jomas īpašie mērķi

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Nolūkā veicināt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, klimata pārmaiņu mazināšanas prioritārās jomas īpašie mērķi ir jo sevišķi šādi: Nolūkā veicināt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, klimata pārmaiņu mazināšanas prioritārās jomas īpašie mērķi ir jo sevišķi šādi: (a) veicināt Savienības klimata pārmaiņu mazināšanas politikas un tiesību aktu izstrādi un īstenošanu, tostarp iekļaušanu dažādās politikas jomās, jo īpaši izstrādājot, izmēģinot un demonstrējot politikas vai pārvaldības pieejas, paraugpraksi un risinājumus klimata pārmaiņu mazināšanai; (a) veicināt Savienības klimata pārmaiņu mazināšanas politikas un tiesību aktu izstrādi un īstenošanu, tostarp iekļaušanu dažādās politikas jomās, jo īpaši izstrādājot, izmēģinot un demonstrējot politikas vai pārvaldības pieejas, paraugpraksi un risinājumus klimata pārmaiņu mazināšanai; (b) uzlabot zināšanu bāzi, lai izstrādātu, izvērtētu, uzraudzītu, novērtētu un ieviestu efektīvas klimata pārmaiņu mazināšanas darbības un pasākumus un lai uzlabotu spēju izmantot šādas zināšanas praksē; (b) uzlabot zināšanu bāzi, lai izstrādātu, izvērtētu, uzraudzītu, novērtētu un ieviestu efektīvas klimata pārmaiņu mazināšanas darbības un pasākumus un lai uzlabotu spēju izmantot šādas zināšanas praksē; (c) atvieglot integrētu pieeju izstrādi un ieviešanu, piemēram, klimata pārmaiņu mazināšanas stratēģijas un rīcības plānus vietējā, reģionālajā vai valsts līmenī; (c) atvieglot integrētu pieeju izstrādi un ieviešanu, piemēram, klimata pārmaiņu mazināšanas stratēģijas un rīcības plānus vietējā, reģionālajā vai valsts līmenī; (d) veicināt novatorisku klimata pārmaiņu mazināšanas tehnoloģiju, sistēmu, metožu un instrumentu izstrādi un demonstrēšanu, kas būtu piemēroti replicēšanai, nodošanai vai integrēšanai. (d) veicināt novatorisku klimata pārmaiņu mazināšanas tehnoloģiju, sistēmu, metožu un instrumentu izstrādi un demonstrēšanu, kas būtu piemēroti replicēšanai, nodošanai vai integrēšanai.

Pamatojums

Jāraugās, protams, lai klimata projektiem nebūtu negatīva ietekme uz bioloģisko daudzveidību. Bet tā kā šie pasākumi iekļauti LIFE programmā, ir svarīgi panākt, lai tiem būtu pozitīva ietekme uz bioloģisko daudzveidību. Ir jānodrošina abu LIFE programmas galveno virzienu saskaņotība.

Grozījums Nr. 8

15. pants — Pielāgošanās klimata pārmaiņām prioritārās jomas īpašie mērķi

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Nolūkā veicināt atbalstu centieniem palielināt noturību pret klimata pārmaiņām, pielāgošanās klimata pārmaiņām prioritārās jomas īpašie mērķi ir jo sevišķi šādi: Nolūkā veicināt atbalstu centieniem palielināt noturību pret klimata pārmaiņām, pielāgošanās klimata pārmaiņām prioritārās jomas īpašie mērķi ir jo sevišķi šādi: (a) veicināt Savienības klimata pārmaiņu pielāgošanās politikas un tiesību aktu izstrādi un īstenošanu, tostarp iekļaušanu dažādās politikas jomās, jo īpaši izstrādājot, izmēģinot un demonstrējot politikas vai pārvaldības pieejas, paraugpraksi un risinājumus attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām; (a) veicināt Savienības klimata pārmaiņu pielāgošanās politikas un tiesību aktu izstrādi un īstenošanu, tostarp iekļaušanu dažādās politikas jomās, jo īpaši izstrādājot, izmēģinot un demonstrējot politikas vai pārvaldības pieejas, paraugpraksi un risinājumus attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām; (b) uzlabot zināšanu bāzi, lai izstrādātu, izvērtētu, uzraudzītu, novērtētu un ieviestu efektīvas klimata pārmaiņu pielāgošanās darbības un pasākumus un lai uzlabotu spēju izmantot šādas zināšanas praksē; (b) uzlabot zināšanu bāzi, lai izstrādātu, izvērtētu, uzraudzītu, novērtētu un ieviestu efektīvas klimata pārmaiņu pielāgošanās darbības un pasākumus un lai uzlabotu spēju izmantot šādas zināšanas praksē; (c) atvieglot integrētu pieeju izstrādi un ieviešanu, piemēram, attiecībā uz klimata pārmaiņu pielāgošanās stratēģijām un rīcības plāniem vietējā, reģionālajā vai valsts līmenī; (c) atvieglot integrētu pieeju izstrādi un ieviešanu, piemēram, attiecībā uz klimata pārmaiņu pielāgošanās stratēģijām un rīcības plāniem vietējā, reģionālajā vai valsts līmenī; (d) veicināt novatorisku klimata pārmaiņu pielāgošanās tehnoloģiju, sistēmu, metožu un rīku izstrādi un demonstrēšanu, kas būtu piemēroti replicēšanai, nodošanai vai integrēšanai. (d) veicināt novatorisku klimata pārmaiņu pielāgošanās tehnoloģiju, sistēmu, metožu un rīku izstrādi un demonstrēšanu, kas būtu piemēroti replicēšanai, nodošanai vai integrēšanai.

Pamatojums

Jāraugās, protams, lai klimata projektiem nebūtu negatīva ietekme uz bioloģisko daudzveidību. Bet tā kā šie pasākumi iekļauti LIFE programmā, ir svarīgi panākt, lai tiem būtu pozitīva ietekme uz bioloģisko daudzveidību. Ir jānodrošina abu LIFE programmas galveno virzienu saskaņotība.

Grozījums Nr. 9

18. pants — Projekti, (d) apakšpunkts

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Rīcības dotācijas var piešķirt šādiem projektiem: …. d) integrētie projekti galvenokārt dabas, ūdens, atkritumu, gaisa, klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās jomā; Rīcības dotācijas var piešķirt šādiem projektiem: …. d) integrētie projekti galvenokārt dabas, ūdens, atkritumu, , gaisa, klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās jomā;

Pamatojums

Prioritārajām jomām būtu jāietver arī jūras vide, augsnes un trokšņa pārvaldība.

Grozījums Nr. 10

19. pants — Projektu atbilstības kritēriji

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums 1. 18. pantā minētajiem projektiem ir jāizpilda šādi atbilstības kritēriji: 1. 18. pantā minētajiem projektiem ir jāizpilda šādi atbilstības kritēriji: a) Savienības nozīmes projekti, kas sniedz ievērojamu ieguldījumu kāda no 3. pantā izklāstītajiem LIFE programmas mērķiem sasniegšanā; a) Savienības nozīmes projekti, kas sniedz ievērojamu ieguldījumu kāda no 3. pantā izklāstītajiem LIFE programmas mērķiem sasniegšanā; b) tajos ir ievērota izmaksu ziņā efektīva pieeja, tie ir tehniski un finansiāli pamatoti; b) tajos ir ievērota izmaksu ziņā efektīva pieeja, tie ir tehniski un finansiāli pamatoti; c) tajos piedāvātā ieviešanas kārtība ir pamatota. c) tajos piedāvātā ieviešanas kārtība ir pamatota. Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētus tiesību aktus saskaņā ar 30. pantu attiecībā uz nosacījumiem, saskaņā ar kuriem piemēro 1. punkta a) apakšpunktā minēto kritēriju, lai pielāgotu šo kritēriju konkrētajām prioritārajām jomām, kas noteiktas 9. un 13. pantā. Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētus tiesību aktus saskaņā ar 30. pantu attiecībā uz nosacījumiem, saskaņā ar kuriem piemēro 1. punkta a) apakšpunktā minēto kritēriju, lai pielāgotu šo kritēriju konkrētajām prioritārajām jomām, kas noteiktas 9. un 13. pantā. 2. Kur tas iespējams, no LIFE programmas finansētie projekti veicina sinerģiju starp dažādiem mērķiem un zaļu publisko iepirkumu. 2. LIFE programmas palīdzību finansētie projekti veicina sinerģiju starp dažādiem mērķiem un zaļu publisko iepirkumu. 3. 18. panta d) punktā minētajos integrētajos projektos attiecīgā gadījumā iesaista ieinteresētās puses un veicina koordināciju ar citiem Savienības finansējuma avotiem un to piesaistīšanu. 3. 18. panta d) punktā minētajos integrētajos projektos iesaista ieinteresētās puses un veicina koordināciju ar citiem Savienības finansējuma avotiem un to piesaistīšanu. Komisija integrēto projektu piešķiršanas procesā nodrošina ģeogrāfisko līdzsvaru atbilstoši solidaritātes un centienu dalīšanas principam. Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētus tiesību aktus saskaņā ar 30. pantu attiecībā uz ģeogrāfiskā līdzsvara piemērošanas kritērijiem katrā tematiskajā jomā, kas minēta 18. panta d) apakšpunktā. Komisija integrēto projektu piešķiršanas procesā nodrošina ģeogrāfisko līdzsvaru atbilstoši solidaritātes un kopīgu centienu principam. Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētus tiesību aktus saskaņā ar 30. pantu attiecībā uz ģeogrāfiskā līdzsvara piemērošanas kritērijiem katrā tematiskajā jomā, kas minēta 18. panta d) apakšpunktā. 4. Komisija īpašu uzmanību pievērš transnacionāliem projektiem, ja transnacionāla sadarbība ir būtiska, lai nodrošinātu vides aizsardzības un klimata mērķu sasniegšanu, un cenšas nodrošināt to, ka vismaz 15 % no projektiem paredzētajiem budžeta resursiem piešķir transnacionāliem projektiem 4. Komisija īpašu uzmanību pievērš transnacionāliem projektiem, ja transnacionāla sadarbība ir būtiska, lai nodrošinātu vides aizsardzības un klimata mērķu sasniegšanu, un cenšas nodrošināt to, ka vismaz 15 % no projektiem paredzētajiem budžeta resursiem piešķir transnacionāliem projektiem. 5.

Pamatojums

Visur un pēc iespējas vairāk būtu jāveicina integrēto projektu pieejamība ieinteresētajām pusēm un ieinteresēto pušu līdzdalība tajos.

Lai gan programmas ietvaros īstenotajiem centieniem ir jāaptver visa ES, īpaši tāpēc, ka vides un klimata problēmām bieži vien ir pārrobežu sekas, “valstu kvotu” jēdziens nav atbilstošs un nebūtu jāuzskata par svarīgāku kritēriju nekā atsevišķu priekšlikumu pozitīvās iezīmes.

Jāpanāk, lai turpmākie integrētie un daudzgadu projekti, kurus īstenos ar šīs programmas atbalstu, nesamazinātu budžeta līdzekļus pašreiz īstenotajiem pasākumiem, kas jau apliecinājuši savu lietderību. Tieši šos pasākumus visbiežāk izmanto vietējās un reģionālās pašvaldības, kurām ne vienmēr ir vajadzīgie līdzekļi, lai īstenotu Komisijas priekšlikumā paredzētos integrētos projektus. Turklāt būtu loģiski, ka LIFE programmas finansētie projekti rosinātu izmantot ekoloģisku publisko iepirkumu.

Grozījums Nr. 11

20. pants — Līdzfinansējuma likme un projektu izmaksu attiecināmība, 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Maksimālā 18. pantā minēto projektu līdzfinansējuma likme ir 70 % attiecināmo izmaksu. Izņēmuma gadījumos maksimālā 18. panta d) un f) punktā minēto projektu līdzfinansējuma likme ir 80 % attiecināmo izmaksu. Maksimālā 18. pantā minēto projektu līdzfinansējuma likme ir 70 % attiecināmo izmaksu. Izņēmuma gadījumos maksimālā 18. panta d) un f) punktā minēto projektu līdzfinansējuma likme ir 80 % attiecināmo izmaksu.

Pamatojums

Augšējā likme būtu jāpalielina līdz 85 % ekonomiski atpalikušākos reģionos (saskaņā ar definīciju struktūrfondu regulās). Šiem reģioniem bieži vien ir liela nozīme bioloģiskās daudzveidības zuduma apturēšanā. Tālākajiem reģioniem galveno Eiropas fondu izmantošanai parasti ir noteikts 85 % līdzfinansējuma līmenis, tāpēc tiem ir jābūt iespējai izmantot šo līmeni arī attiecībā uz citām Savienības programmām, piemēram, LIFE. Turklāt tālākie reģioni nodrošina visā Eiropas teritorijā vislielāko ieguldījumu bioloģiskās daudzveidības ziņā, ņemot vērā Kopienas nozīmes Natura 2000 tīkla teritoriju lielo skaitu.

Grozījums Nr. 12

20. pants — Līdzfinansējuma likme un projektu izmaksu attiecināmība, 2. punkts, pirmā daļa par PVN

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums PVN izmaksas 18. pantā minētajos projektos neuzskata par attiecināmām. PVN izmaksas 18. pantā minētajos projektos par attiecināmām.

Pamatojums

RK uzskata, ka PVN izslēgšana no attiecināmo izdevumu skaita daudzus iespējamos pieteikumu iesniedzējus var atturēt no priekšlikumu izstrādes. Komiteja atgādina, ka citos ES fondos PVN ir atzīts par attiecināmām izmaksām, ja finansējuma saņēmēji var pierādīt, ka PVN nav iespējams atgūt.

Grozījums Nr. 13

20. pants — Līdzfinansējuma likme un projektu izmaksu attiecināmība, 3. punkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums

Pamatojums

RK uzskata, ka personāla izmaksu izslēgšana no attiecināmajiem izdevumiem daudzus iespējamos pieteikumu iesniedzējus var atturēt no priekšlikumu izstrādes. Ieteiktais formulējums atjauno attiecināmību, kas paredzēta LIFE+ Regulā (EK) Nr. 614/2007, kura 2008. gada 20. novembrī publicēta Oficiālajā Vēstnesī L309 (sk. 5. pantu). Tomēr ir nevis vienkārši jāparedz iespēja ņemt vērā algu izdevumus, nenosakot konkrētus kritērijus, bet tie ir jāņem vērā. Turklāt pienākums nodarbināt papildu personālu šo projektu īstenošanai nav reāls mazām vienībām, un daudzos gadījumos to nebūs iespējams īstenot jo īpaši tāpēc, ka biežāk ir nepieciešami speciālisti ar pieredzi šajā jomā. Tāpēc tiek ierosināts šo nosacījumu attiecināt tikai uz to, ka šie darbinieki ir īpaši nosūtīti no šīm līdzekļiem finansēta projekta īstenošanai.

Jāprecizē, ka ierēdņus var norīkot darbā pie konkrēta projekta īstenošanas pilna laika darbā vai uz nepilnu slodzi, lai nebūtu diskriminācijas, aprēķinot algu izmaksas ierēdņiem, kuri faktiski nodarbināti pie finansēto projektu īstenošanas. Pieredze saistībā ar LIFE projektiem iepriekšējos periodos liecina, ka bieži vien ierēdņi projektu īstenošanā nodarbināti uz nepilnu slodzi, bet viņu līdzdalība ir nepieciešama. Tādēļ šīs izmaksas ir jāatzīst, lai tās varētu finansēt.

Briselē, 2012. gada 19. jūlijā Reģionu komitejas priekšsēdētāja Mercedes BRESSO

(1) CdR 6/2011 fin (74. punkts).

(2) Ziņojums “Assessment of Territorial Impacts of the EU Life+ instrument” [ES instrumenta Life+ teritoriālās ietekmes novērtējums], sagatavojis Reģionu komitejas sekretariāts, 2011. gada maijs; CdR 6/2011 fin.

(3) CdR 6/2011 (56. punkts).

(4) Komisijas dienestu darba dokuments SEC (2011) 1573 final.

(5) CdR 6/2011 fin, ziņojums “Novērtējums par ES Life + instrumenta teritoriālo ietekmi”, sagatavojis Reģionu komitejas sekretariāts, 2011. gada maijs.

(6) COM(2010) 2020 final un COM(2011) 112 final.

(7) CdR 6/2011 fin (6., 25., 65.–69. punkts).

(8) CdR 6/2011 fin (33. un 37. punkts).

(9) CdR6/2011 fin (38. punkts).

(10) CdR 6/2011 fin (18. punkts).

(11) CdR 25/2011 fin, CdR 159/2008 fin, CdR 47/2010 fin.

(12) CdR 6/2011 fin (35. punkts).

(13) COM(2011) 615 final; CdR 6/2011 fin (15. punkts).

(14) CdR 6/2011 fin (34. punkts).

(15) CdR 6/2011 fin (9. un 14. punkts).

(16) COM(2011) 112 final, 8.3.2011.