C 429/29

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 17. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89

(2022/C 429/09)

Šī publikācija dod tiesības pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/787 27. pantam (1).

GALVENIE TEHNISKĀS DOKUMENTĀCIJAS PARAMETRI

“GRAPPA DELLA VALLE D’AOSTA” / “GRAPPA DE LA VALLÉE D’AOSTE”

ES Nr.: PGI-IT-02479 – 2018. gada 30. augustā

1. Nosaukums

“Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste”

2. Stiprā alkoholiskā dzēriena kategorija

Vīnogu čagu spirts (6. kategorija Regulā (EK) Nr. 110/2008)

3. Stiprā alkoholiskā dzēriena apraksts

Fizikālās, ķīmiskās un/vai organoleptiskās īpašības

— Grapa ir bezkrāsaina, izņemot gadījumus, kad tai pievieno noteiktus augus vai karameli vai iztur koka tvertnē.

— Tā ir caurspīdīga un kristāliska, ar smaržu un pēcsmaržu, kurā atkarībā no izmantotajām izejvielām sajūtams aromāts, kas variē no ziedu līdz augļu notīm. Garšas ziņā tā ir silta un maiga, izturētam produktam to papildina pikantas nianses.

— Tā netiek aromatizēta, izņemot saskaņā ar tradicionālajām metodēm paredzēto medus, aromātisko augu vai to daļu, kā arī augļu vai to daļu pievienošanu.

Specifiskās īpašības (salīdzinājumā ar citiem tās pašas kategorijas stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem)

— “Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste” spirta koncentrācija ir vismaz 38 tilp. % un gaistošo vielu, kas nav etilspirts un metilspirts, saturs ir 140 grami vai vairāk uz hektolitru 100 tilp. % spirta.

— Gaišajā grapā visbiežāk sajūtami aromāti, kuri raksturīgi izcelsmes vietas (galvenokārt vietējām) vīnogu šķirnēm un kuros dominē ziedu/smaržaugu/augļu notis (piemēram, jasmīns, salvija, persiks, aprikoze, eksotiskie augļi). Nogatavinātās grapas pikantajā aromātā atpazīstams daudzu tradicionālo vīnogu šķirņu augļainais pikantums, kā arī mucām izmantotās koksnes smarža un izturēšanas ilguma atstātās pēdas.

— Invertcukurā izteiktais cukuru saturs dzērienā nepārsniedz 20 gramus uz litru. Šī robežvērtība ietver arī iespējamo medus izmantošanu aromatizēšanai.— Ja grapa ir nogatavināta vismaz 12 mēnešus, tā var saturēt karameli.

4. Attiecīgais ģeogrāfiskais apgabals

Visa Valles d’Aostas autonomā reģiona teritorija.

5. Stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanas metode

“Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste” tiek iegūta, destilējot raudzētas vai daļēji raudzētas vīnogu čagas vai nu tieši ar ūdens tvaikiem, vai pievienojot ūdeni destilatoram (ūdens vannas (bain-marie) sistēma) un izmantojot tikai partiju destilācijas aparātu. Grapas ražošanai ir atļauts izmantot dabiskās šķidrās vīna nogulsnes, nepārsniedzot 25 kg nogulšņu uz 100 kg izmantoto vīnogu čagu. Izejvielas tiek iegūtas tikai un vienīgi no to šķirņu vīnogām, kuras ir atļauts audzēt Valles d’Aostas reģionā. Izejvielām ir jābūt ļoti labā stāvoklī un iegūtām no vīnogām, kas audzētas un pārstrādātas Valles d’Aostas autonomā reģiona teritorijā. No nogulsnēm iegūtā spirta saturs galaproduktā nedrīkst būt augstāks par 35 % no visa spirta satura. Dabiskās šķidrās vīna nogulsnes var izmantot, pievienojot tās vīnogu čagām pirms destilācijas. Šīs darbības ir jāveic turpat destilēšanas vietā. Raudzētu vai daļēji raudzētu vīnogu čagu destilācijā, kam izmanto tikai partiju destilācijas aparātu, spirta koncentrācija nedrīkst pārsniegt 86 tilp. %. Iegūto produktu var redestilēt, ievērojot tādu pašu robežvērtību. Robežvērtības ievērošana ir jāapliecina, veicot uzskaiti, kurā katru dienu tiek atzīmēti čagu un dabisko šķidro vīna nogulšņu daudzumi, kas tiek nosūtīti destilācijai.

Saskaņā ar tradicionālajām ražošanas metodēm “Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste” gatavošanas procesā var pievienot medu, aromātiskos augus vai to daļas, kā arī augļus vai to daļas. “Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste” garšas nodrošināšanai tiek izmantoti šādi aromātiskie augi vai to daļas: Glycirrhiza glabra L., Ruta graveolens, Juniperus communis L., Juglans regia L., Artemisia umbelliformis L., Artemisia genipi (Weber), Artemisia glacialis L., Rubus idaeus L., Vaccinium myrtillus L., Sambucus nigra L., Achillea millefolium, Achillea moschata (Wulfen), Rosa canina L., Prunus persica L., Vanilla planifoglia J. e A., Laurus nobilis L., Illicium verum H., Pinus cembra L., Thymus L.

Uz vienu litru var pievienot ne vairāk kā 20 gramus cukura (kas izteiks invertcukurā).

Saskaņā ar piemērojamajiem ES un valsts tiesību aktiem grapai, kura ir izturēta vismaz 12 mēnešus, par krāsvielu var izmantot karameli.

“Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste” mucās, tvertnēs un citos koka traukos, kas nav lakoti vai krāsoti, var vismaz 12 mēnešus (to uzrauga nodokļu iestādes) izturēt ražotnēs, kas atrodas reģionā. Ir atļauta parasta koksnes tīrīšana un saglabājoša apstrāde.

“Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste” destilācija ir jāveic noteiktā reģiona teritorijā.

6. Saikne ar ģeogrāfisko vidi vai izcelsmi

Izejvielām ir jābūt iegūtām tikai un vienīgi no vīnogām, kas audzētas un pārstrādātas Valles d’Aostas autonomā reģiona teritorijā. Lielā augstumā virs jūras līmeņa izvietoto vīndārzu klimatiskie apstākļi (tāpat kā visā Alpu reģionā, kur grapa vienmēr ir bijusi raksturīgākais destilāts) ir labvēlīgi šķirnēm raksturīgo aromātu sintēzei un akumulācijai vīnogu miziņās. Alpu reģiona skarbo ziemu zemās temperatūras, kas seko pēc ražas novākšanas, novērš vai samazina bakteriālā vai sēnīšu piesārņojuma risku uzglabātajās vīnogu čagās. Visbeidzot, ierobežotais izejvielu daudzums un nelielais attālums starp vīndarības saimniecībām un destilēšanas vietām ļauj destilēt tikai svaigas vīnogu čagas vai vīnogu čagas, kas uzglabātas neilgu laiku. Lai gan šis faktoru kopums ierobežo ražošanas apjomus, tas var uzlabot kvalitātes īpašības. Stingrais nosacījums izmantot tikai nelielu partiju destilācijas iekārtas ļauj pareizi ekstrahēt dabiskos aromātus, kas raksturīgi “Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste”, un ir būtisks priekšnosacījums tam, lai iegūtu tīrus vienšķirnes destilātus, un tas nebūtu iespējams, ja tiktu izmantotas nepārtrauktās darbības rūpnieciskās iekārtas.

“Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste” ražošana, kas tradicionāli tiek veikta, tiešā veidā destilējot vīnogu čagas nelielu partiju destilācijas amatnieciskajos aparātos, ir cieši saistīta ar izcelsmes teritoriju. “Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste” ražošana ir sasaistīta ar reģiona vīnkopības arodu un plašo vides apstākļu un audzēto šķirņu dažādību.

Grapās visbiežāk sajūtami aromāti, kuri raksturīgi izcelsmes vietas (galvenokārt vietējām) vīnogu šķirnēm un kuros dominē ziedu/smaržaugu/augļu notis (piemēram, jasmīns, salvija, persiks, aprikoze, eksotiskie augļi). Nogatavinātās grapas pikantajā aromātā atpazīstams daudzu tradicionālo vīnogu šķirņu augļainais pikantums, kā arī mucām izmantotās koksnes smarža un izturēšanas ilguma atstātās pēdas.

Vīna darītavas, no kurām iegūst svaigās un raudzētās vīnogu čagas, atrodas netālu no destilēšanas vietām; tā rezultātā čagas var ātri destilēt, pirms tās sāk bojāties, un tādējādi ir iespējams saglabāt vīnogu organoleptiskās īpašības. Šis aspekts ir būtisks to aromātu un savienojumu ekstrakcijai, kas piešķir “Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste” tās organoleptiskās īpašības. Arī Alpu reģiona skarbās ziemas ir nozīmīgas šā rezultāta sasniegšanā.

Izejvielas drīkst iegūt tikai un vienīgi no to šķirņu vīnogām, kuras ir atļauts audzēt Valles d’Aostas apgabalā, kā to paredz KCVN “Valle d’Aosta” vīnu produkta specifikācija.

Izejvielu izcelsmei ir jābūt izsekojamai, vadoties pēc pavaddokumentiem un destilēšanas vietā veiktās uzskaites.

Turklāt, piemērojot īpaši stingras valsts tiesību aktos noteiktās prasības attiecībā uz vīnogu čagām, tiek panākti bagātīgāki savienojumi vīnogu čagās un attiecīgi arī saistītajos ekstrakcijas un destilācijas produktos, nodrošinot smaržu un pēcsmaržu, kurā atkarībā no izmantotajām izejvielām sajūtams aromāts, kas variē no ziedu līdz augļu notīm. Garšas ziņā grapa ir silta un maiga, izturētam produktam to papildina pikantas nianses.

“Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste” reputācijas saknes meklējamas senajā tradīcijā, kad grapa tika ražota nelielos apjomos. Pirmās vēsturiskās liecības, kurās rodama atsauce uz grapas ražošanu Valles d’Aostas apgabalā, ir 1843. gada dokuments, kurā angļu ceļotājs Arturs Tomass [Arthur Thomas] piemin grapas ražošanu Vallē d’Aostā (Malvezzi, P., “Viaggiatori inglesi in Valle d’Aosta”, 1972). Vairākos vēlākos vēsturiskos avotos ir dokumentēta vīnogu čagu destilācija šajā reģionā; to sākotnēji galvenokārt destilēja vīnkopju amata apvienības, taču vēlāk to arvien vairāk uzticēja vietējām spirta dedzinātavām, kas tika izveidotas šajā periodā. Šajā kontekstā ir jāpiemin 1878. gada lauksaimnieciskā izpēte par lauksaimnieku klases dzīves apstākļiem (Careggio, P., “L'inchiesta agraria sulle condizioni della classe agricola 1885”, Le Chateau, 2004), 1887. gada manuskripts par Valles d'Aostas lauksaimniecību (Argentier, L., “Leçons sur l’agriculture valdôtaine”, Le Château, 2004), plašs vēsturisks apraksts, kas iekļauts grāmatā “Vini e distillati della Valle D’Aosta” (Vola un Sanguinetti; Musumeci, 1971), un visbeidzot — Valles d’Aostas vīnkopju interviju apkopojums (Cossavella, P., “Vini, vigneti e vignerons della Valle D’Aosta”, Tipografia Valdostana, 2012). Ir atrodams arī liels skaits reklāmas rakstu Valles d'Aostas lauksaimnieku gadskārtējos izdevumos, kuri publicēti 20. gs. sākumā (“Almanach de l’agriculteur valdotain”, Imprimerie Joseph Marguerettaz, 1911; “Messager valdotain”, Imprimerie Catholique, 1912. un 1931. gada izdevums).

7. Eiropas Savienības vai valsts/reģiona noteikumi

Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas 2008. gada 27. novembra Dekrēts Nr. 5396, ar kuru cita starpā attiecībā uz čagām nosaka stingrākas prasības, nekā paredzētas ES noteikumos.

Valles d’Aostas autonomā reģiona īpašie statūti.

8. Pieteikuma iesniedzējs

Nosaukums: Istituto Tutela Grappa della Valle d’Aosta.

Adrese: Zona Industriale 12, 11020 Saint-Marcel Aosta.

9. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes papildinājumi un īpaši marķēšanas noteikumi

Saskaņā ar Valles d’Aostas autonomā reģiona īpašo statūtu 38. pantu, ar kuru franču valodai un itāļu valodai tiek piešķirts vienlīdzīgs statuss, papildus nosaukumam “Grappa della Valle d’Aosta” itāļu valodā var izmantot arī nosaukumu “Grappa de la Vallée d’Aoste” franču valodā — vai nu kopā vai kā alternatīvu.

Nosaukumam “Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste” var pievienot atsauci:

a) uz vienas vīnogu šķirnes nosaukumu, ja grapa ir destilēta no izejvielām, kas iegūtas šīs vīnogu šķirnes vīna ražošanas procesā; citu vīnogu šķirņu pieļaujamā robežvērtība — izņemot visas tās šķirnes, kuras nav atļauts audzēt Valles d’Aostas reģionā, — ir līdz 15 % (masas);

b) uz ne vairāk kā divu vīnogu šķirņu nosaukumiem, ja grapa ir destilēta no izejvielām, kas pilnībā iegūtas šo vīnogu šķirņu vīna ražošanas procesā. Vīnogu šķirnes ir jānorāda uz marķējuma dilstošā secībā pēc to masas. Vīnogu šķirnes, kuras veido mazāk nekā 15 % no kopējās masas, uz marķējuma nenorāda;

c) uz vienu no produkta, uz kuru attiecas vīna ar KCVN “Valle d’Aosta” pašreizējā produkta specifikācija, septiņiem ģeogrāfiskajiem apakšapgabaliem, lai sniegtu papildu informāciju patērētājiem; tikai ar noteikumu, ka izejvielas iegūtas vīnogu, kas atbilst iepriekš minētajai specifikācijai, vīna ražošanas procesā;

d) uz partiju destilācijas metodi un uz destilācijas aparāta veidu.

Tām grapām, kurām būtu atļauts vienlaikus norādīt vairāk nekā vienu no iepriekš a) un b) punktā aprakstītajām atsaucēm, nosaukumā drīkst pievienot tikai vienu no šīm atsaucēm.

Nosaukumam “Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste” ir jāpievieno atsauce uz visu to aromātisko augu vai to daļu, kā arī augļu vai to daļu nosaukumiem, kuri pievienoti saskaņā ar tradicionālajām ražošanas metodēm, kas aprakstītas šīs tehniskās dokumentācijas d) iedaļā.

Ja grapa ir vismaz 12 mēnešus nogatavināta nelakota un nekrāsota koka mucās, tvertnēs un citos koka traukos “Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste” izturēšanai paredzētās ražotnēs, kuras uzrauga nodokļu iestādes, tās noformējumā un reklāmā var izmantot vārdus vecchia (veca) vai invecchiata (izturēta). Vārdus riserva (rezerve) vai stravecchia (īpaši izturēta) var izmantot “Grappa della Valle d’Aosta” / “Grappa de la Vallée d’Aoste”, kas izturēta vismaz 18 mēnešus. Nogatavināšanas laiku var norādīt gados un mēnešos vai tikai mēnešos.

Neskarot iepriekš minētos noteikumus attiecībā uz izturēšanu un lai nodrošinātu patērētājiem precīzu informāciju, ir iespējams norādīt arī izmantotā koka trauka veidu (piemēram, barrique, tonneau, caratello u. c.), cita starpā izmantojot attiecīgos īpašības vārdus, tikai ar noteikumu, ka grapa ir tikusi uzglabāta šāda veida tvertnē vismaz pusi no minimālā izturēšanas laika, kas noteikts attiecīgajai klasei (invecchiata, riserva).

(1) OV L 130, 17.5.2019., 1. lpp.