Priekšlikums Padomes regula par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu un uzliktā pagaidu maksājuma galīgu iekasēšanu par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu ievedumiem /* COM/2005/0688 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.12.2005 COM(2005) 688 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu un uzliktā pagaidu maksājuma galīgu iekasēšanu par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu ievedumiem (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā sakarā ar Norvēģijas izcelsmes saimniecībās audzētu lašu ievešanu piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregulu”), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. | 120 | Vispārējais konteksts Šis priekšlikums tiek izvirzīts pamatregulas īstenošanas kontekstā un ir radies izmeklēšanā, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | 139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. | 141 | Atbilstība politikai citās jomās un Eiropas Savienības mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 219 | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana | 229 | Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. | 230 | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir tapis pamatregulas īstenošanas rezultātā. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI | 305 | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Pēc antidempinga izmeklēšanas uzsākšanas 2004. gada 23. oktobrī Komisija 2005. gada 23. aprīlī ieviesa pagaidu antidempinga maksājumus par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu ievedumiem („regula par pagaidu maksājumu ieviešanu”). Pagaidu antidempinga maksājumus piemēro no 2005. gada 27. aprīļa, iekasējot tos kā procentuālos nodokļus 6,8–24,5 % robežās par ievestajiem produktiem. Ar Regulu (EK) Nr. 1010/2005 („grozījumu regula”) 2005. gada 1. jūlijā Komisija mainīja pagaidu pasākumu formu no procentuālā nodokļa uz viszemāko ievešanas cenu („VIC”) EUR 2,81 par 1 kilogramu veselu zivju ekvivalenta un ar grozījumiem Regulā par pagaidu maksājumu ieviešanu pagarināja pagaidu pasākumu darbības laiku vēl par trijiem mēnešiem. Pēc pagaidu antidempinga maksājumu piemērošanas Komisija turpināja analizēt dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Kopienas intereses. Klātpieliktais Padomes regulas priekšlikums par galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu ir balstīts uz galīgajiem secinājumiem par dempingu, tā izraisīto kaitējumu, cēloņsakarībām un Kopienas interesēm. Tiek ierosināts par saimniecībās audzētu lašu ievedumiem uzlikt galīgos antidempinga maksājumus VIC formā EUR 2,80 par kg veselu zivju ekvivalenta. Tā kā ievedumi no Norvēģijas par cenām, kas sakrīt ar VIC vai ir lielākas, novērsīs kaitējošā dempinga sekas, ir ieteicams VIC attiecināt uz visiem ievedumiem no Norvēģijas, izņemot no viena uzņēmuma, kuram ir konstatēta niecīga dempinga starpība. Procentuālā nodokļa summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem par saimniecībās audzētiem Norvēģijas izcelsmes lašiem, ir jāatlaiž, jo procentuālā nodokļa ievākšana būtu nesamērīga ar kaitējošā dempinga novēršanu, zinot to, ka procentuālo nodokļu pastāvēšanas laikā tirgus cenas bija ievērojami augstākas par VIC un ka VIC tika ieviestas nepieredzētu un neparedzamu tirgus notikumu dēļ. Tās ar pagaidu VIC nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgās VIC, ir atlaižamas. Lai vēl vairāk samazinātu nepareizas preču muitas vērtības deklarēšanu, uzskatāms, ka ir vajadzīgs īpašs noteikums, kas nodrošinātu to, ka uzņēmumi ievēro VIC un bīstas deklarēt nepareizu preču muitas vērtību. Lai būtu nodrošināta faktiska VIC ievērošana, importētājiem būtu jāapzinās, ka katra nepareiza preču muitas vērtības deklarēšana beigsies ar fiksētas likmes maksājuma piemērošanu attiecīgajiem darījumiem ar atpakaļejošu datumu. Šajā sakarā jānorāda arī uz Muitas kodeksu, cita starpā, 78. pantu, pēc kura muitas dienesti var pārbaudīt tirdzniecības dokumentus un ziņas par attiecīgo preču ievešanu un izvešanu vai sekojušajām tirdznieciskām darbībām ar šīm precēm. Šādas pārbaudes var veikt deklarētāja vai jebkuras citas personas telpās, kas minētajās darbībās tieši vai netieši iesaistīta sakarā ar savu komercdarbību, vai pie jebkuras citas personas, kuras valdījumā komercdarbības vajadzībām atrodas minētie dokumenti un ziņas. Šie dienesti var arī pārbaudīt preces. Komisija apņemas uzraudzīt notikumu attīstību saimniecībās audzēto lašu tirgū Kopienā. Ja šās uzraudzības rezultātā būs sākotnēji šķietami ticami pierādījumi, ka spēkā esošais pasākums vairs nav nepieciešams vai pietiekams, lai pretotos kaitējošam dempingam, Komisija var sākt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un paātrināti veikt izmeklēšanu. Tādēļ Padomei tiek ierosināts pieņemt klātpielikto priekšlikumu, lai to varētu pieņemt un publicēt Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2006. gada 21. janvārī. | 310 | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir ekskluzīvā Kopienas kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu tālāk minēto iemeslu dēļ. | 331 | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | 332 | Netiek prasīts norādīt, kā tiek līdz minimumam samazināts un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, komersantu un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Iecerētais akts – regula. | 342 | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas iespējas. | IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu un uzliktā pagaidu maksājuma galīgu iekasēšanu par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu ievedumiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: 1. Procedūra 1.1. Pagaidu pasākumi (1) Pēc antidempinga izmeklēšanas uzsākšanas[2] 2004. gada 23. oktobrī Komisija ar Regulu (EK) Nr. 628/2005[3] ieviesa pagaidu antidempinga maksājumus par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu ievedumiem („regula par pagaidu maksājumu ieviešanu” jeb „pagaidu regula”). Pagaidu antidempinga maksājumus piemēro no 2005. gada 27. aprīļa, iekasējot tos kā procentuālos nodokļus 6,8–24,5 % robežās par ievestajiem produktiem. (2) Ar Regulu (EK) Nr. 1010/2005 („grozījumu regula”)[4] 2005. gada 1. jūlijā Komisija mainīja pagaidu pasākumu formu no procentuālā nodokļa uz viszemāko ievešanas cenu („VIC”) EUR 2,81 par 1 kilogramu veselu zivju ekvivalenta un ar grozījumiem Regulā par pagaidu antidempinga maksājumu ieviešanu pagarināja pagaidu pasākumu darbības laiku vēl par trijiem mēnešiem. 1.2. Tālākā procedūra (3) Pēc pagaidu antidempinga maksājuma uzlikšanas regulas publicēšanas iesaistītajām personām paziņoja faktus un apsvērumus, uz kuriem tika balstīta pagaidu regula. Dažas ieinteresētās personas iesniedza rakstveida piezīmes. Visām ieinteresētajām personām, kas to pieprasīja, tika dota iespēja tikt uzklausītām Komisijā. (4) Pēc grozījumu regulas publicēšanas visām personām tika darīti zināmi būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika balstīti grozījumi pagaidu regulā. Dažas ieinteresētās personas iesniedza rakstveida piezīmes. Visām ieinteresētajām personām, kas to pieprasīja, tika dota iespēja tikt uzklausītām Komisijā. (5) Līdzīgā kārtā visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tiek plānots ieteikt uzlikt galīgos antidempinga maksājumus, un to summu iekasēšanas kārtību, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem. Tām arī tika atvēlēts laiks, lai pēc šās publiskošanas tās varētu formulēt savas piezīmes. (6) Ieinteresēto personu iesniegtās mutvārdu un rakstveida atsauksmes izskatīja un attiecīgos gadījumos ņēma vērā, izdarot galīgos secinājumus. (7) Komisija turpināja vākt visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu galīgo secinājumu izdarīšanai. Bez pārbaudes apmeklējumiem, kas tika veikti pagaidu regulas par pagaidu antidempinga maksājuma uzlikšanu 7. apsvērumā minēto uzņēmumu telpās, ir jāņem vērā, ka pēc pagaidu pasākumu uzlikšanas tika sarīkoti papildu apmeklējumi uz vietas šādu Kopienas lietotāju un to apvienību telpās: - Norlax, Outrup, Dānija; - SIF France, Boulogne sur Mer , Francija; - Association of Danish Fish Processing Industries and Exporters, Copenhagen , Dānija; - Bundesverband der Deutschen Fischindustrie und des Fischgroßhandels, Hamburg , Vācija; - Polish Association of Fish Processors, Koszalin, Polija; - Syndicat Saumon et Truite fume, Paris, Francija. 2. Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums (8) Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgiem ražojumiem netika saņemtas nekādas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 10.–14. apsvēruma saturs un pagaidu secinājumi. 3. Dempings 3.1. Paraugu ņemšana (9) Kā uzsvērts pagaidu regulas 18. apsvērumā, diviem uzņēmumiem tajā brīdī nebija iespējams provizoriski noteikt individuālu dempinga starpību. Tomēr, kā norādīts, Komisija turpināja izmeklēt šo jautājumu procedūras galīgajā posmā. Abi attiecīgie uzņēmumi pēc tam ir iesnieguši nepieciešamās ziņas, kas ļauj noteikt tiem individuālas galīgās vērtības. (10) Tā kā par paraugu atlasi nav tālāku piezīmju, ar šo tiek galīgi apstiprināti pagaidu secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 16. un 17. apsvērumā. 3.2. Normālā vērtība (11) Pēc pagaidu vērtību publiskošanas netika saņemtas piezīmes par metodiku, kas tika izmantota, nosakot normālo vērtību Norvēģijas eksportētājiem. Līdz ar to tiek galīgi apstiprināti pagaidu regulas 19.–31. apsvērumā izklāstītie pagaidu secinājumi šajā sakarā. (12) Vairākas piezīmes tomēr tika izteiktas attiecībā uz dažu izdevumu posteņu traktējumu, sastādot normālo vērtību pēc metodikas, kas izklāstīta pagaidu regulas 26. apsvērumā. 3.2.1. Vispārīgas piezīmes (13) Gadījumos, kas tika izmantota konstruētā normālā vērtība, Komisija aprēķināja ražojuma saražošanā iesaistītās izmaksas IP laikā. Ja izmaksas varēja attiecināt tieši, tika ņemtas vērā faktiskās izmaksas. Kad tas nebija iespējams, izmaksu sadalījums tika noteikts, pamatojoties uz attiecīgā uzņēmuma izmantoto vēsturisko sadalījumu, ja šādas ziņas bija pieejamas un uzņēmums tās varēja pierādīt; ja šādu ziņu nebija – pamatojoties uz apgrozījumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu. (14) Ja kādus izmaksu elementus nevarēja tieši aprēķināt par IP, izmaksas tika novērtētas, balstoties uz jaunākajiem pieejamajiem revidētajiem pārskatiem. 3.2.2. Ārkārtas izmaksas (15) Pagaidu posmā Komisija iekļāva visas attiecīgajam ražojumam piemērojamās ārkārtas izmaksas, par kurām uzņēmumi bija ziņojuši IP laikā. Ārkārtas izmaksas attiecas uz vairākām uzņēmumiem specifiskām izmaksām, taču parasti tajā ietilpst materiālo aktīvu vērtības daļējs norakstījums, audzēšanas iekārtu, kaušanas un pārstrādes rūpnīcu slēgšana un izstāšanās pabalsti darbiniekiem. Vairāki uzņēmumi šādu traktējumu apstrīdēja divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, tika apgalvots, ka ārkārtas izmaksas vispār neesot iekļaujamas, jo tās esot vienreizējas izmaksas, kas pilnīgi izslēdzamas no parastajām lašu ražošanas izmaksām. Otrkārt, ja tiktu uzskatīts, ka šīs izmaksas ir pieskaitāmas, tad būtu jābūt kaut kādam šo izmaksu sadalījumam faktiskajā laikposmā, uz kuru tās attiecas, piemēram, pārstrādes rūpnīcas lietderīgās lietošanas laikā, ja ārkārtas izmaksas attiecas uz šādu aktīvu. (16) Attiecībā uz apgalvojumu, ka ārkārtas izmaksas kopumā nav pieskaitāmas, Komisija piezīmē, ka lašu audzēšana Norvēģijā jau vairākus gadus tiek pārstrukturēta. Līdz ar to par ārkārtas izmaksām vairākos saimnieciskajos gados ir ziņojuši daudzi uzņēmumi. Tādēļ ir skaidrs, ka konkrētās ārkārtas izmaksas nav atsevišķas vienreizējas izmaksas, kas bijušas tikai dažiem uzņēmumiem. Drīzāk tās vedina domāt par sistēmiskām izmaksām, kas saistītas ar lašu ražošanu. Ja visas šīs izmaksas nepieskaitītu, tad iznākumā patiesās ražošanas izmaksas tiktu novērtētas pārāk zemu, līdz ar to šo apgalvojumu nācās noraidīt. (17) Attiecībā uz otru apgalvojumu Komisija piezīmē, ka ārkārtas izmaksas, kas bija iekļautas, nosakot pagaidu vērtības, ir vienādas ar izmaksām, kuras uzņēmumi faktiski deklarējuši IP laikā, balstoties uz šo uzņēmumu pieņemtajiem finansiālajiem lēmumiem. Tādēļ Komisija ievēroja pašu uzņēmumu ieņemto nostāju. (18) Tiesa, patiesais izmaksu sadalījums kādā laikposmā novērstu nevēlamas sekas, ko rada šo uzņēmumu lēmumu ziņot par šīm izmaksām izvēlētais laiks. Ideālā gadījumā visas ārkārtas izmaksas, kas uzrādītas pie katra no aktīviem, būtu sadalāmas pa visu šā aktīva lietderīgās lietošanas laiku, lai iegūtu gada vidējās izmaksas. Taču jāpiezīmē, ka tā nav rīkojies neviens no attiecīgajiem uzņēmumiem. Tā vietā Komisija ir nolēmusi ņemt ārkārtas izmaksas, par kurām ziņoja paraugā ietilpstošie uzņēmumi pēdējo trīs gadu laikā, pamatojoties uz pēdējiem pieejamajiem finanšu pārskatiem, un attiecināt vienu trešdaļu no šīm izmaksām uz lašu ražošanu IP laikā, par pamatu ņemot apgrozījumu. Trīs gadi tika uzskatīti par piemērotu laikposmu, jo tas ir vidējais ilgums laša izaudzēšanai no mazuļa līdz kaujamam lasim. 3.2.3. Licenču vērtības un finansiālo izmaksu daļēja norakstīšana (19) Vairāki uzņēmumi arī apgalvoja, ka lašu ražošanas izmaksās nav iekļaujama lašu audzēšanas licenču vērtības un finansiālo izmaksu daļēja norakstīšana. Attiecībā uz licenču novērtējumu pie norakstīšanas jāpiezīmē, ka derīga licence Norvēģijā ir tiesiska prasība, lai varētu audzēt lašus. Attiecībā uz finansiālo izmaksu daļēju norakstīšanu jāpiezīmē, ka šīs izmaksas galvenokārt attiecas uz brīvo naudas līdzekļu izmantojumu, bieži caur aizdevumiem saistītiem uzņēmumiem, kas arī iesaistīti lašu ražošanā, un ka attiecīgie uzņēmumi nav finanšu ieguldījumu sabiedrības. (20) Šo iemeslu dēļ Komisija apstiprina, ka šī norakstīšana attiecas uz izmaksām, kas radušās un jāsedz attiecīgajiem uzņēmumiem. Bez tam tiek apstiprināts, ka šīs izmaksas jāattiecina uz pamatdarbību, kurā ietilpst lašu audzēšana, līdz ar to apgalvojums tiek noraidīts. Attiecībā uz ārkārtas izmaksām arī tika uzskatīts par piemērotu vienu trešdaļu no visām izmaksām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem radušās pēdējos trīs gados, attiecināt uz lašu ražošanu, par pamatu ņemot apgrozījumu. 3.2.4. Biomasas vērtības daļēja norakstīšana (21) Divi no paraugā iekļautajiem uzņēmumiem apgalvoja, ka biomasas vērtības norakstījums nav atskaitāms no lašu ražošanas izmaksām. Tika apgalvots, ka šie norakstījumi attiecas uz grāmatvedības korekcijām, kuru pamatā ir plānotā lašu realizācijas vērtība, un tie nav patiesas izmaksas. (22) Tajos gadījumos, kad uzņēmumi spēja pierādīt, ka šie norakstījumi patiešām ir vienkārši tirgus vērtību maiņas, nevis citu faktoru, piem., izbēgšanas, mirstības vai slimības rezultāts, Komisija secināja, ka šīs izmaksas nav iekļaujamas normālās vērtības aprēķinā, un tādā mērā paraugā iekļauto sabiedrību uzņēmumu prasība tika apmierināta. 3.2.5. Izejvielu nodošanas cena (23) Tika apgalvots, ka saistīto uzņēmumu peļņas norma ir jāatskaita, novērtējot no šādiem uzņēmumiem pirkto izejvielu izmaksas. Tika argumentēts, ka tāda pieeja saskanētu ar pieeju integrētiem uzņēmumiem, kad gatavās produkcijas izmaksu aprēķinā ieskaita tikai ražošanas izmaksas bez peļņas. Šajā gadījumā apgalvojums galvenokārt skar lašu mazuļu pirkumus no uzņēmumiem, kas ir saistīti ar paraugā iekļautajiem. (24) Atbildot uz šādu prasību, ir jāpiezīmē, ka Kopienas iestādēm nebija iespējams pārbaudīt lašu mazuļu ražošanas izmaksas, jo uzņēmumi netika snieguši šādas ziņas. Līdz ar to nebija iespējams novērtēt šo pārdevumu saistīto uzņēmumu starpā radīto peļņu vai zaudējumus, ja tie tiešām būtu bijuši. Turklāt nebija nekādu pierādījumu, kas liktu domāt, ka šādu pārdevumu cenu izmantošana iespaidotu konstruētās lašu normālās vērtības ticamību. Tādēļ minētā prasība bija jānoraida. 3.2.6. Barības izmaksas (25) Daži uzņēmumi apgalvoja, ka esot izmantotas pārāk augstas barības izmaksas. Konkrēti, tika apgalvots, ka barības izmaksas saistībā ar zivīm, kas iet bojā pirms pārstrādes, esot gan iekļautas pārstrādāto zivju barības izmaksās, gan ieskaitītas ar mirstību saistītajās izmaksās. (26) Šis apgalvojums tika izskatīts, un tajos gadījumos, kad tika konstatēts, ka barības izmaksas ir pieskaitītas divreiz, tika izdarītas nepieciešamās korekcijas, lai šādu divkāršojumu likvidētu. 3.3. Eksporta cena (27) Tā kā nav izteiktas piezīmes par eksporta cenas noteikšanu, ar šo tiek galīgi apstiprināti pagaidu regulas 32.–34. apsvērumā izklāstītie pagaidu secinājumi. 3.4. Salīdzināšana (28) Tā kā nav izteiktas piezīmes par normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājumu, ar šo tiek galīgi apstiprināti pagaidu regulas 35. apsvērumā izklāstītie pagaidu secinājumi. 3.5. Dempinga starpība 3.5.1. Atlasītie uzņēmumi (29) Visiem desmit paraugā iekļautajiem uzņēmumiem ir noteikta individuāla dempinga starpība, vadoties pēc metodikas, kas izklāstīta pagaidu regulas 36. apsvērumā, un pēc nepieciešamības izdarot korekcijas, ņemot vērā šās regulas 11.–26. apsvērumā izklāstītās prasības. 3.5.2. Paraugā neiekļautie uzņēmumi (30) Tā kā nav izteiktas piezīmes par paraugā neiekļautajiem uzņēmumiem noteikto dempinga starpību, ar šo tiek galīgi apstiprināti pagaidu regulas 38. un 39. apsvērumā izklāstītie pagaidu secinājumi. 3.5.3. Uzņēmumi, kas nesadarbojās (31) Līdzīgā kārtā, tā kā nav izteiktas piezīmes par uzņēmumiem, kas nesadarbojās, noteikto dempinga starpību, ar šo tiek galīgi apstiprināti pagaidu regulas 40. un 41. apsvērumā izklāstītie pagaidu secinājumi. 3.5.4. Dempinga starpība (32) Tādējādi galīgā dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda. Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība | Marine Harvest Norway AS, Postbox 4102 Dreggen, N-5835 Bergen, Norvēģija | 11,2 % | Fjord Seafood Sales AS and Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, 8900 Brønnøysund, Norvēģija | 15,0 % | Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, 6002 Ålesund, Norvēģija | 17,7 % | Stolt Sea Farm AS, Grev Wedels plass 5, 0151 Oslo, Norvēģija | 10,0 % | Follalaks AS, 8286 Nordfold, Norvēģija | 20,0 % | Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, 8455 Stokmarknes, Norvēģija | 0,8 % | Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norvēģija | 18,0 % | Grieg Seafood AS, C. Sundtsgt 17/19, 5804 Bergen, Norvēģija | 20,9 % | Sinkaberg-Hansen AS, Postbox 134, N-7901 Rørvik, Norvēģija | 2,4 % | Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norvēģija | 11,2 % | Uzņēmumu, kas sadarbojas, bet nav iekļauti paraugā, svērtais vidējais | 14,8 % | Atlikusī starpība | 20,9 % | (33) Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu tiek secināts, ka Nordlaks Oppdrett AS dempinga starpība ir niecīga, jo tā ir mazāka par 2 %. 4. ZAUDĒJUMI 4.1. Kopienas produkcijas un Kopienas ražošanas nozares definīcija (34) Kad bija publiskoti provizoriskie secinājumi, tika saņemts daudz prasību un pieņēmumu sakarā ar Kopienas produkcijas novērtējumu, Kopienas ražošanas nozares definējumu un Kopienas ražotāju parauga atlasi. Tādēļ Komisija padziļināja kaitējuma izmeklēšanu un veica papildu analīzi datiem, ko bija snieguši visi Kopienas ražotāji. Bez tam vajadzības gadījumā tika pieprasītas sīkākas ziņas no visiem uzņēmumiem, kas veidoja Kopienas ražošanas nozari provizoriskās izmeklēšanas posmā. Tas ļāva galīgi noteikt, kas ir Kopienas produkcija un Kopienas ražošanas nozare, un uzlabot kaitējuma rādītāju novērtēšanā izmantojamo datu precizitāti un saskanību. (35) Vairāki ražotāji eksportētāji un ar Norvēģijas eksportētājiem saistīti ražotāji atkārtoja savu prasību, lai tos iekļauj Kopienas produkcijas definīcijā. (36) Komisija no jauna izskatīja visus argumentus, kas jau bija iesniegti provizoriskās izmeklēšanas posmā prasības atbalstam. Tomēr, ievērojot pamatregulas 4. panta 1. punkta noteikumus, tika konkrēti atzīts, ka attiecības starp šiem saistītajiem ražotājiem un dempinga preces eksportētājiem vai importētājiem ir tādas, kas liek saistītajiem ražotājiem rīkoties citādi nekā nesaistītajiem ražotājiem. (37) Patiešām, jāatceras, ka pieci ražotāji, kas atrodas ES un pieder pie lieliem Norvēģijas koncerniem, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā, sniedza rakstveida informāciju un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Rakstveida informācija lielā mērā atspoguļoja argumentus, ko izmeklēšanas sakarā bija minējuši Norvēģijas ražotāji. Lai gan tika konstatēts, ka šie ES uzņēmumi arī cieš no cenu samazināšanās un zaudētas tirgus daļas dēļ importa no Norvēģijas, tie pretojās izmeklēšanas sākšanai un antidempinga pasākumu uzlikšanai. Uzskatāms, ka tamlīdzīgu rīcību lielā mērā iespaido viņu attiecības ar eksportētājiem attiecīgajā valstī. Līdz ar to saskaņā ar pamatregulu šo citu ražotāju saražotais netika ņemts vērā, aprēķinot Kopienas produkciju. Tādēļ tiek apstiprināti pagaidu regulas 44. apsvērumā minētie secinājumi. (38) Tālāka izmeklēšana apstiprināja, ka attiecīgajam ražojumam aplēstā kopējā Kopienas produkcija IP laikā bija aptuveni 22 000 t. (39) Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari no lašaudzētājiem saņemto datu detalizēta analīze parādīja, ka daži uzņēmumi vai nu vairs neražo lašus, vai arī nav ražojuši tos IP laikā, vai arī ražojuši vienīgi atsevišķu veidu lašus, vai arī tiem IP laikā sākta maksātnespējas administrēšana, vai arī tie neiesniedza datus pieprasītajā formā. Tas lika secināt, ka Kopienas ražošanas nozares definīcijā var ņemt vērā tikai datus, ko piegādājuši 15 Kopienas ražotāji, kuri bija sūdzības iesniedzēji vai kuri nepārprotami atbalstīja sūdzību. Tas iespaidoja makroekonomiskos kaitējuma rādītājus, ko noteica visas Kopienas ražošanas nozares līmenī, it sevišķi produkciju, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, nodarbinātību un ražīgumu. Pārskatītie dati sīkāk ir aprakstīti tālāk 61.–75. apsvērumā. (40) Tālākā izmeklēšanā atklājās, ka IP laikā 15 sūdzības atbalstītāji Kopienas ražotāji, bija saražojuši aptuveni 18 000 t lašu. Tas atbilst apmēram 82 % no attiecīgā ražojuma kopējās Kopienas produkcijas, kas noteikta iepriekš 38. apsvērumā, citiem vārdiem – veido lielāko daļu no Kopienas produkcijas. Tāpēc uzskatāms, ka Kopienas ražotāji, kas atbalsta sūdzību, veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. 4.2. Parauga atlase kaitējuma novērtēšanas vajadzībām (41) Jāatceras, ka, ņemot vērā lašaudzētāju lielo skaitu Kopienā, paziņojumā par kaitējuma novērtēšanas uzsākšanu tika paredzēta atlases metožu piemērošana. (42) Iesniegumos, kas tika saņemti pēc provizorisko secinājumu publiskošanas, dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražotāju paraugs neesot reprezentatīvs. Ir izteikts pieņēmums, ka daži uzņēmumi ir specializēti un pilnīgi atkarīgi no organisko lašu audzēšanas, kas atšķiras no parastajiem lašiem, un ka kaitējuma rādītāji nav noteikti precīzi. (43) Komisija veica papildu analīzi datiem, ko bija sagādājuši Kopienas ražotāji, ieskaitot visus paraugā iekļautos ražotājus. Papildu analīzē apstiprinājās, ka Kopienas ražotāju galvenā produkcija tomēr ir parastie laši. Tomēr gadījumos, kad tika konstatēts, ka paraugā iekļauti uzņēmumi ražo organiskos lašus, tika uzskatīts, ka šajā izmeklēšanā organiskos lašus var neņemt vērā, jo organiskajiem lašiem vispār ir augstākas ražošanas izmaksas un augstāka realizācijas cena. Tādējādi visi iepriekš iztirzātie kaitējuma rādītāji ir pārskatīti, analīzē neiekļaujot organiskos lašus. 4.3. Kaitējuma izmeklēšana un atlases metodes (44) Daži ražotāji eksportētāji minēja, ka daži kaitējuma rādītāji noteikti, balstoties uz informāciju, kas pārbaudīta parauga līmenī, bet daži — balstoties uz datiem, kas savākti visas Kopienas ražošanas nozares līmenī. Uz tāda pamata tie izteica pieņēmumu, ka kaitējuma analīze nav veikta objektīvi. (45) Šis pieņēmums ir jānoraida. Paraugu sakarā ir iedibināta prakse novērtēt un analizēt mikroekonomiskos un ar darbības rezultātiem saistītos kaitējuma rādītājus Kopienas ražošanas nozares atlasītā parauga līmenī un novērtēt un analizēt makroekonomiskos kaitējuma rādītājus, balstoties uz ziņām, kas savāktas visas Kopienas ražošanas nozares līmenī. (46) Jāatceras, ka kaitējuma analīze balstās: a) uz tādiem kaitējuma rādītājiem kā realizācijas cenas, krājumi, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, ieguldījumi, spēja piesaistīt kapitālu un algas, kas tika noteikti, balstoties uz informāciju, kura pārbaudīta parauga līmenī; un b) uz pārējiem kaitējuma rādītājiem, kā produkcija, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, pieaugums, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums, kas tika noteikts, balstoties uz datiem, kuri savākti visas Kopienas ražošanas nozares līmenī. (47) Iepriekš b) punktā minētos datus var iegūt no dažādiem avotiem, tādiem kā sūdzība un atsevišķu ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, un tiem var izdarīt kontroles pārbaudi, salīdzinot ar datiem, ko piedāvā ražotāju apvienības vai valdības avoti. Ražotāji eksportētāji nepamatoja un nepaskaidroja, kādā ziņā un kādēļ kaitējuma izmeklēšana, kas izmantoja abus iepriekš a) un b) punktā minētos avotus, nav objektīva un kurš kaitējuma rādītājs nav objektīvi izskatīts. Pamatojoties uz iepriekš minēto, prasību nācās noraidīt. (48) Dažas ieinteresētās personas bez tam apgalvoja, ka Komisijas izraudzītā pieeja kaitējuma noteikšanā varot dot nereprezentatīvus rezultātus, jo provizoriskās izmeklēšanas posmā tikai viena paraugam atlasītā uzņēmuma, Celtic Atlantic Salmon , dati tika izmantoti, lai aprēķinātu cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu, nevis noteiktu pārējos kaitējuma rādītājus. Pēc prasības rūpīgas apsvēršanas un izmeklēšanas padziļināšanas tika atzīts, ka cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums jānosaka, šo uzņēmumu neiekļaujot paraugā, jo šis ražotājs nebija audzējis lašus attiecīgajā laika posmā un tādēļ attiecībā uz šo ražotāju vienkārši nebija pieejami daži dati un anketā prasītās ziņas. Taču šā uzņēmuma iesniegto datu neiekļaušana nedeva ievērojami atšķirīgus cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma aprēķinu rezultātus. (49) Uz šāda pamata tiek apstiprināts, ka kaitējuma rādītāji, kā arī cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma aprēķini galīgajā posmā tagad tiek noteikti, balstoties uz pārbaudītajām ziņām, ko iesnieguši pārējie pieci Kopienas ražotāji, kas uzskaitīti pagaidu regulas 7. apsvērumā. (50) Tālākā izmeklēšanā atklājās, ka kopējā produkcija pieciem Kopienas ražotājiem, kas bija atlasīti paraugam un pilnīgi sadarbojās izmeklēšanā, bija apmēram 48 % no Kopienas ražošanas nozares audzēto lašu produkcijas, kas atbalstīja sūdzību. Tādēļ tiek apstiprināts, ka Kopienas ražotāju parauga atlase pamatojās uz lielāko ražošanas reprezentatīvo apjomu, ko bija iespējams pienācīgi izmeklēt atvēlētajā laika posmā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, un ka paraugs ir pilnīgi reprezentatīvs. 4.4. Informācija, kas ieinteresētajām personām pieejama izskatīšanai (51) Daži Norvēģijas ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka lielākā daļa Kopienas ražotāju dokumentācijas, kas bija nodota izskatīšanai ieinteresētajām personām, neesot pilnīga. Viņi piezīmēja, ka daži Kopienas ražotāji (ieskaitot paraugā iekļautus uzņēmumus) nav atbildējuši uz atlases veidlapas jautājumiem, kuru mērķis bija atlasīt Kopienas ražotāju paraugu. Viņi arī apgalvoja, ka divi no paraugā iekļautajiem uzņēmumiem neesot prasītajā formā atbildējuši uz Kopienas ražotājiem domātajiem jautājumiem antidempinga aptaujā. Tādēļ ražotāji eksportētāji secināja, ka to iekļaušana paraugā neesot pamatota un ka paraugs līdz ar to neesot reprezentatīvs. (52) Jāatceras, ka, ņemot vērā izmeklēšanas laikā pēc provizorisko secinājumu publiskošanas saņemtās piezīmes, Komisija padziļināja izmeklēšanu un lūdza visas personas aizpildīt dokumentāciju saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. Izmeklēšanā tālāk netika izskatīti uzņēmumi, kas nesniedza prasītās ziņas vai sīkākus precizējumus. Šajā sakarā jāatceras, ka visos paraugā iekļautajos uzņēmumos izmeklēšana ir veikta uz vietas un ka trūkstošās ziņas tika iesniegtas izmeklēšanas laikā. Pabeigtā dokumentācija publiski pieejamajā redakcijā arī bija pieejama visām ieinteresētajām personām, un dažas to skatīja vairākkārt. Tādēļ uzskatāms, ka minēto Kopienas ražotāju atlase ir pamatota un ka Kopienas ražotāju paraugs ir reprezentatīvs. 4.5. Kopienas patēriņš (53) Tā kā nav iesniegta informācija par patēriņu, tiek apstiprināti pagaidu regulas 50.–53. apsvērumā ietvertie pagaidu secinājumi. 4.6. Ievedums Kopienā no attiecīgās valsts (54) Tā kā nav iesniegta jauna informācija vai pierādījumi, Kopienas ražošanas nozares definīciju nav iesniegta, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 54.–59. apsvērumā izklāstītie secinājumi par ievedumiem Kopienā no Norvēģijas (apjoms, tirgus daļa un vidējās cenas). 4.7. Cenu samazinājums (55) Lai varētu aprēķināt cenu pazeminājumu IP laikā, galīgās izmeklēšanas posmā tika izmantota tā pati metodika, kas pagaidu izmeklēšanas posmā. Kopienas ražotāju paraugā atlasīto piecu uzņēmumu vidējās svērtās pārdošanas cenas tika salīdzinātas ar atlasīto Norvēģijas ražotāju eksportētāju vidējām svērtajām izvešanas cenām. Šo salīdzinājumu veica salīdzināmiem saimniecībās audzētu lašu veidiem un tajā pašā tirdzniecības posmā, proti, pārdošanai pirmajam neatkarīgajam pircējam. Salīdzināšana tika izdarīta pēc rabatu un atlaižu atskaitīšanas, un ievedumu cenas bija CIF līdz Kopienas robežai, koriģētas pēc muitas nodokļiem. (56) Atlasīto Kopienas ražotāju cenas bija ražotāja cenas, t. i., bez transporta izmaksām, un tādos tirdzniecības līmeņos, kas salīdzināmi ar attiecīgo ievedumu tirdzniecības līmeņiem. Attiecībā uz tiem paraugā iekļautajiem Kopienas ražotājiem, kuri pārdeva zivis tieši no saimniecības, atskaitot maksu pārstrādes fabrikai, tika izdarīta korekcija uz augšu, kas atspoguļo pārstrādes un iepakošanas izmaksas, lai to cenas būtu salīdzināmas ar citu paraugā iekļauto ražotāju cenām un izmeklēšanai pakļautajiem ievedumiem. Korekcija tika izdarīta, balstoties uz faktisko maksu pārstrādes fabrikai vai izmaksām, kas šajās darbībās bija radušās citiem paraugā iekļautajiem ražotājiem. (57) Rezultātā cenu salīdzināšana parādīja, ka Norvēģijas izcelsmes lašu cenas IP laikā ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas Kopienas tirgū. Vidējā cenu samazinājuma starpība, izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares cenām, tika noteikta aptuveni 12 %, t. i., tāpat kā provizoriskajā posmā, bija ievērojams cenu samazinājums. 4.8. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis (58) Jāatceras, ka pagaidu regulas 89. apsvērumā bija provizoriski konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozarei bijuši būtiski zaudējumi pamatregulas 3. panta nozīmē. (59) Vairākas ieinteresētās personas apšaubīja pagaidu regulas 63.–89. apsvērumā uzrādītos skaitļus, kas attiecas uz stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. Tās apgalvoja, ka skaitļi neuzrādot būtisku kaitējumu, jo daži kaitējuma rādītāji — produkcija, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms un krājumi — uzrādīja pozitīvas tendences. Tajā pašā laikā, gan atzīdamas, ka Kopienas ražošanas nozares perspektīva nav diez ko pozitīva, tās tomēr uzskatīja, ka kopumā nav pamata secinājumam, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums. (60) Ņemot vērā šos apgalvojumus, Komisija turpināja kaitējuma izmeklēšanu. Jāatceras, ka 15 Kopienas ražotāji, kas atbalsta sūdzību, tagad veido Kopienas ražošanas nozari, kā minēts iepriekš 40. apsvērumā, un pieci Kopienas ražotāji, kas atbalsta sūdzību, tika atlasīti paraugam, kā minēts 49. apsvērumā. Uz šā pamata tiek izteikti šādi secinājumi. 4.8.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantošana (61) Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms, jauda un tās izmantošana kopumā veidojās šādi. 1. tabula. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantošana 2001 | 2002 | 2003 | IP | Produkcija (t) | 17 448 | 18 879 | 18 612 | 18 271 | Rādītājs | 100 | 108 | 107 | 105 | Ražošanas jauda (t) | 32 445 | 36 900 | 39 442 | 39 342 | Rādītājs | 100 | 114 | 122 | 121 | Ražošanas jaudas izmantojums | 54 % | 51 % | 47 % | 46 % | Rādītājs | 100 | 95 | 88 | 86 | Avots: Kopienas ražošanas nozare (62) Kā redzams tabulā, aplūkojamajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares produkcija kopumā palielinājās par 5 %. Produkcija vispirms palielinājās par 8 % 2001. un 2002. gadā, bet pēc tam samazinājās par apmēram 1 % un vēl vairāk samazinājās par 2 % IP laikā, paliekot zem 2002. gada līmeņa. Vērojamās tendences sakrīt ar pagaidu izmeklēšanā konstatētajām. (63) Aplūkojamajā laika posmā ražošanas jauda palielinājās par 21 %. Galvenais palielinājums notika 2002. gadā (+14 %). Jāatceras, ka saimniecībās audzējamo lašu produkcijas apjomu Kopienā efektīvi ierobežo ar valdības atļaujām, kurās nosaka maksimālo zivju daudzumu, kuras drīkst turēt ūdenī konkrētā vietā konkrētā brīdī. Tādējādi iepriekš minētie skaitļi par jaudu atspoguļo teorētisko jaudu, kuras pamatā ir kopējais atļaujās iekļautais daudzums, nevis sprostu vai citu Kopienas ražošanas nozares izmantoto ražošanas līdzekļu fizisko zivju ietilpību. Tādēļ uzskatāms, ka šiem skaitļiem, kas raksturo jaudu, analīzē nav izšķirīgas nozīmes, jo faktiskā ražošanas jauda ir zemāka. (64) Ražošanas jaudu izmantošana pirmoreiz pazeminājās par 5 % 2001.–2002. gadā un vēl pazeminājās 2003. gadā par apmēram 7 % un par apmēram 2 % IP laikā. 4.8.2. Pārdošanas apjoms, tirgus daļas, vienības vidējās cenas EK un pieaugums (65) Tālāk dotie skaitļi raksturo Kopienas ražošanas nozares pārdevumu neatkarīgiem pircējiem Kopienas tirgū. 2. tabula. Pārdošanas apjoms, tirgus daļas, vienības vidējās cenas EK 2001 | 2002 | 2003 | IP | Pārdošanas apjoms (t) | 15 719 | 16 185 | 18 142 | 16 825 | Rādītājs | 100 | 103 | 115 | 107 | Tirgus daļa | 2,98 % | 2,94 % | 2,97 % | 2,77 % | Rādītājs | 100 | 99 | 100 | 93 | Vienības vidējās pārdošanas cenas (EUR/kg) | 3,03 | 3,00 | 2,64 | 2,77 | Rādītājs | 100 | 99 | 87 | 91 | Avots: Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem attiecībā uz pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Kopienas ražošanas nozares atlasītā parauga atbildes uz anketas jautājumiem attiecībā uz vidējām vienības pārdošanas cenām audzētāja cenu līmenī. (66) Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi laikā no 2001. gada līdz IP ir pieauguši par 7 %. Citiem vārdiem sakot, Kopienas ražošanas nozare ir spējusi palielināt savu pārdošanas apjomu par aptuveni 1100 t. Šis veikums ir arī jāskata kopā ar Kopienas patēriņa pieaugumu, kas tajā pašā laika posmā bija 80 000 t. (67) Tā kā Kopienas ražošanas nozare nav guvusi pilnīgu labumu no tirgus pieauguma, tās tirgus daļa kopumā aplūkojamajā laikposmā ir samazinājusies (–7 %). Vispirms tā 2001.–2002. gadā samazinājās, pēc tam 2003. gadā mazliet palielinājās un tad atkal krasi samazinājās IP laikā, paliekot stipri zemākā līmenī nekā tirgus daļa 2001. gadā. Tā kā Kopienas ražošanas nozarei ir ierobežota tirgus daļa, ikkatrs, pat visniecīgākais zaudējums spēcīgi iespaido tās ekonomisko stāvokli. (68) Laikā no 2001. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas samazinājās par 9 %. Galvenā cenu krišanās notika 2002.–2003. gadā. (69) Aplūkojamajā laikposmā Kopienas patēriņš pieauga par 15 % un Kopienas ražošanas nozare palielināja savu pārdošanas apjomu par 7 %. Tomēr tajā pašā laikā kritās Kopienas pārdošanas cenas (–9 %) un Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa (–7 %). Tajā pašā laikā ieveduma apjoms no Norvēģijas palielinājās par aptuveni 35 % un dempinga ievedumi ieguva tirgus daļas pieaugumu par 8,6 procentu punktiem. Tas apstiprina, ka aplūkojamajā laikposmā Kopienas ražošanas nozare tikai nelielā mērā sekmēja tirgus izaugsmi. 4.8.3. Rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma (70) Rentabilitāte no EK pārdošanas apjoma raksturo paraugā iekļauto Kopienas ražotāju audzēto lašu realizācijas rezultātus. Ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmu varēja izmērīt šaurākās ražojumu grupas līmenī, kur bija ietverts arī līdzīgais ražojums, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 8. punktu. Šajā sakarā jāatceras, ka audzētie laši reprezentē vairāk nekā 95 % no Kopienas ražošanas nozares parauga saimnieciskās darbības. 3. tabula. Rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma 2001 | 2002 | 2003 | IP | Rentabilitāte no EK pārdošanas apjoma | 8,0 % | -6,9 % | -9,0 % | -5,0 % | Ienākums no ieguldījumiem | 38, 9% | -18,0 % | -26,2 % | -21,1 % | Naudas plūsma (tūkst. EUR) | 2749 | -53 | 827 | 984 | Avots: Kopienas ražošanas nozares paraugs (71) Kā redzams tabulā, Kopienas ražošanas nozarei rentabilitātes ziņā 2001. gadā bija pozitīvi rezultāti — 8,0 %. 2001.–2002. gadā rentabilitāte kļuva negatīva, pazeminoties par 14,9 procentu punktiem, kas deva 6,9 % zaudējumu. Kopš tā brīža Kopienas ražošanas nozare nesusi tikai zaudējumus. Jāpiezīmē, ka stāvoklis vēl vairāk pasliktinājās 2002.–2003. gadā, kad zaudējumi bija 9 % no apgrozījuma, citiem vārdiem — vēl 2,1 procentu punkts. IP laikā lašu pieprasījums nekļuva mazāks, un, tā kā vienlaicīgi tika darīti zināmi provizoriskie drošības pasākumi, Kopienas ražošanas nozare spēja laikā no 2003. gada līdz IP palielināt savas pārdošanas cenas par apmēram 5 %. Tas ļāva samazināt zaudējumus, kas tomēr joprojām palika ievērojami (–5 %). Rentabilitātes samazinājums no aplūkojamā laikposma sākuma līdz beigām bija 13 procentu punkti. (72) Aplūkojamajā laikposmā ienākumam no ieguldījumiem un naudas plūsmai bija līdzīgas negatīvas tendences kā rentabilitātei. 4.8.4. Nodarbinātība un ražīgums 4. tabula. Nodarbinātība un ražīgums 2001 | 2002 | 2003 | IP | Darbinieku skaits | 227 | 247 | 238 | 221 | Rādītājs | 100 | 109 | 105 | 97 | Darba ražīgums (t uz darbinieku) | 76,9 | 76,4 | 78,2 | 82,7 | Rādītājs | 100 | 100 | 101 | 108 | Avots: Kopienas ražošanas nozare (73) Laikā no 2001. gada līdz IP nodarbinātība, kas tieši saistīta ar lašu audzēšanu Kopienas ražošanas nozarē (kopumā), samazinājās par 3 %. Palielinājums bija 2001.–2002. gadā (+9 %) — tas skaidrojams ar tajā laikā īstenoto ražošanas apjoma palielināšanu. Kā redzams iepriekš tabulā, 2002. gada nodarbinātības pieaugums nevarēja saglabāties, jo pasliktinājās Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis. Aplūkojamajā laikposmā bija vērojama arī plašāka automatizācijas izmantošana. Nodarbinātības skaitļi, kas tieši saistīti ar lašu audzēšanu, tiem Kopienas ražotājiem, kuri nav saistīti ar norvēģu eksportētājiem, jāskata sakarā ar Kopienas interesēm, kas aplūkotas tālāk 112. apsvērumā. (74) Ražošanas pieauguma un nodarbinātības samazināšanās rezultātā Kopienas ražošanas nozare spēja aplūkojamajā laikposmā palielināt savu ražīgumu par 8 %. 4.8.5. Algas 5. tabula. Algas 2001 | 2002 | 2003 | IP | Algas (tūkst. EUR) | 4517 | 4147 | 3941 | 3915 | Rādītājs | 100 | 92 | 87 | 87 | Avots: Kopienas ražošanas nozares paraugs (75) Tā kā pasliktinājās Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis, algas aplūkojamajā laikposmā nācās samazināt par 13 %. Kopējā algu summa ne tikai atspoguļo nodarbinātības samazināšanos, bet arī parāda vidējās algas samazinājumu uz vienu nozarē nodarbināto. 4.8.6. Citi kaitējuma rādītāji (76) Tālākā izmeklēšana nekādi neiespaidoja pārējos kaitējuma rādītājus. Tādēļ tiek apstiprināti provizoriskie secinājumi attiecībā uz krājumiem, ieguldījumiem, spēju piesaistīt kapitālu, atgūšanos no iepriekšējā dempinga un faktiskās dempinga starpības lielumu, kas izklāstīti pagaidu regulas 68., 78., 79., 83. un 84. apsvērumā. 4.9. Slēdziens par kaitējumu (77) Lai gan aplūkojamajā laikposmā Kopienas tirgu raksturoja nemitīgs pieprasījuma pieaugums, patēriņam pieaugot par 15 % jeb 80 000 t, dempinga importa cenu līmenis tajā pašā laikā tika nodzīts uz leju ar 16 % kritumu. Lašu ievešana par zemām dempinga cenām no Norvēģijas, galvenās izvešanas valsts, Kopienas tirgū ir notikusi nepārtraukti lielos un pieaugošos apmēros (+35 %). Rezultātā Norvēģijas tirgus daļa palielinājās par 17 % jeb 8,6 procentu punktiem. Laikā no 2002. līdz 2003. gadam Norvēģijas ievedumu apjoma pieaugums (+20 %) un cenu kritums (–13 %) bija īpaši izteikti. Izmeklēšanā atklājās, ka kopš tā laika lašu cenas Kopienas tirgū palikušas ļoti zemā līmenī. (78) Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli kaitējuma rādītāju vispārēja izmeklēšana rāda, ka tas aplūkojamajā laikposmā pakāpeniski pasliktinājies. Lai gan daži faktori aplūkojamajā laikposmā uzrādīja pozitīvu tendenci (produkcija, jauda, pārdošanas apjomi), vairums rādītāju mainījās uz negatīvo pusi: pārdošanas cenas (–9 %), tirgus daļa (–7 %), rentabilitāte (–13 procentu punkti) un nodarbinātība (–3 %), kā arī naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis visvairāk pasliktinājās laikā no 2002. līdz 2003. gadam. (79) Attiecībā uz vispārējo pozitīvo produkcijas (+5 %) un pārdošanas apjomu (+7 %) attīstību tika konstatēts, ka šis pieaugums bijis Kopienas tirgus palielināta pieprasījuma periodā (+15 %). Taču Kopienas ražošanas nozare no tirgus pieauguma guva tikai niecīgu labumu, kas IP laikā ļāva tikai izvairīties no lielāka tirgus daļas zaudējuma. (80) Bez tam ir jāpiezīmē, ka pārdošanas apjoma palielināšanās Kopienas ražošanas nozarē notika laikā, kad cenas Kopienas tirgū ievērojami slīdēja uz leju. Tas izraisīja ievērojamu rentabilitātes kritumu no pozitīva stāvokļa (8,0 % 2001. gadā) līdz ievērojamiem zaudējumiem pārējā aplūkojamajā laikposmā. Ienākumam no ieguldījumiem un naudas plūsmai bija līdzīgas tendences kā rentabilitātei. Aplūkojamajā laikposmā ir cietušas arī algas (–13 %). (81) Jāpiezīmē, ka galvenā rentabilitātes (–2,1 procentu punkti) un pārdošanas cenu (–12 %) samazināšanās notika laikā no 2002. līdz 2003. gadam. (82) Ņemot vērā visus šos faktorus, tiek galīgi secināts, ka Kopienas rūpniecības nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta nozīmē. 5. CĒLOŅSAKARĪBA 5.1. Citu trešu valstu izcelsmes ievedumu ietekme (83) Vairākas ieinteresētās personas apšaubīja pagaidu regulas 94.–99. apsvērumā uzrādīto skaitļu — attiecībā uz trešu valstu izcelsmes ievedumiem — interpretāciju. Tās apgalvoja, ka skaitļi neuzrādot cēloņsakarību starp ievedumiem par zemām cenām no dažām trešām valstīm un stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. Šīs personas apgalvoja, ka kopējā vidējā ievešanas cena no visām trešām valstīm, kas nav Norvēģija, un vidējās ievešanas cenas dažām valstīm ir zemākas nekā ievešanas cena no Norvēģijas. Bez tam tika izteikts pieņēmums, ka Komisija nav pierādījusi, ka savvaļas laši nekādi neiespaido Kopienas ražošanas nozares stāvokli un ka savvaļas laši un audzētie laši nav savstarpēji aizvietojami. (84) Jāpiezīmē, ka neviena no ieinteresētajām personām neapstrīdēja skaitļus, kas attiecas uz citu trešo valstu izcelsmes ievedumu cenām un absolūto daudzumu, bet tikai to interpretāciju. Netika arī apšaubīts, ka importa statistika nešķiro saimniecībās audzētos lašus no savvaļas lašiem un ka savvaļas lašu cena ir zemāka nekā audzēto lašu cena. (85) Tādēļ ir svarīgi atcerēties, ka importa statistikā nav atšķirības starp saimniecībās audzētiem un savvaļas lašiem. Tomēr ir konstatēts, ka savvaļas lašu garša ievērojami atšķiras no saimniecībās audzētu lašu garšas. Vēl svarīgāk ir tas, kas izmeklēšanā pierādījās, ka savvaļas lašus atšķirībā no audzētajiem lašiem tirgū tikpat kā nepiedāvā kā svaigu produktu, bet lielākoties pārdod burkās un kārbās. Ir skaidrs, ka šie produkti savā starpā tirgū tieši nekonkurē. Tas izskaidro, kāpēc savvaļas lašu cena ir zemāka nekā audzēto lašu cena un kāpēc šie produkti lietotājiem un pircējiem nav savstarpēji aizvietojami. Visbeidzot, jāpiezīmē, ka neviena no ieinteresētajām personām neiesniedza pierādījumus par labu pieņēmumam, ka savvaļas un audzētie laši ir savstarpēji aizvietojami. Pamatojoties uz iepriekš minēto, prasības nācās noraidīt. (86) Aplūkojot vispārējās vidējās cenas dažām atsevišķām valstīm, kā ASV un Kanāda, tās liekas zemākas par ievedcenu no Norvēģijas. Tomēr saskaņā ar izmeklēšanas gaitā savāktajām ziņām vairums ievedumu no ASV un Kanādas ir savvaļas laši, kas, kā iepriekš paskaidrots, ir lētāki par saimniecībās audzētajiem lašiem un nav ar tiem savstarpēji aizvietojami. Ņemot vērā iepriekš 85. apsvērumā minētos konstatējumus, nav domājams, ka ievedumi no šīm divām valstīm būtu varējuši ievērojami iespaidot stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. (87) Attiecībā uz citām izvešanas valstīm, par kurām nav runas, tika novērots — kamēr vidējā ievešanas cena no Čīles bija augstāka par Kopienas ražošanas nozares līmeni, IP laikā ievešanas cena no Farēru salām bija zemākas nekā cenas, ko Norvēģijas ražotāji eksportētāji prasīja Kopienas tirgū. Tomēr tas nedrīkst aizēnot faktu, ka ievedumu apjoms no Čīles un Farēru salām aplūkojamajā laikposmā ir samazinājies attiecīgi par 7 % (jeb –1895 t) un 8 % (jeb –3397 t), turpretim ievedums no Norvēģijas ir palielinājies par 35 % (jeb +93 366 t). Šīs pārmaiņas aplūkojamas arī sakarā ar pārmaiņām patēriņā, kas tajā pašā laikā pieauga par 15 %. (88) Bez tam laikā no 2001. līdz 2003. gadam, kad stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē pasliktinājās visvairāk, pārmaiņas ievedumos no Čīles un Farēru salām uzrādīja iezīmes, kas atgādina Kopienas ražošanas nozares likteni. Kamēr Čīles ieveduma apjoms ievērojami samazinājās par 26 % (jeb –6987 t) un ievedums no Farēru salām palielinājās tikai par 2 %, proti, daudz mazāk nekā pieauga patēriņš (16 %), ievedumi no Norvēģijas tajā pašā laikā palielinājās par 31 % (jeb +82 631 t). Ņemot vērā iepriekš teikto, ir jāpiezīmē — lai gan nevar pilnīgi nepieļaut iespēju, ka šo divu zemju zemas cenas lašu klātbūtne ir iespaidojusi Kopienas tirgu, tas tomēr neizjauc cēloņsakarību starp Norvēģijas ievedumu par dempinga cenām pieaugušo klātbūtni un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. 5.2. Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības pārmaiņu rezultāti 6. tabula. Kopienas ražošanas nozares eksporta apjomi 2001 | 2002 | 2003 | IP | Izvedums (t) | 184 | 212 | 386 | 484 | Rādītājs | 100 | 116 | 210 | 263 | Avots: Kopienas ražošanas nozare (89) Tālāka izmeklēšana arī atklāja dažas pārmaiņas Kopienas ražošanas nozares eksporta līmenī un deva tabulā parādītos rezultātus. (90) Dažas no ieinteresētajām personām iebilda, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta rezultātus negatīvi iespaidojuši ASV 2003. gadā uzliktie ievešanas ierobežojumi saimniecībās audzētiem lašiem. Tās secināja, ka katru kaitējumu, ko rada vāji eksporta darbības rezultāti, nevar attiecināt uz Norvēģijas ievedumiem. (91) Šajā sakarā jāpiezīmē, ka netika iesniegti nekādi pierādījumi sakarā ar ASV ievešanas ierobežojumiem. Ja arī tādi ierobežojumi ir bijuši, tie nekādi nav būtiski iespaidojuši Kopienas ražošanas nozares eksporta darbību. Bez tam Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība aplūkojamajā laikposmā bija ierobežota. Tā veidoja apmēram 1 % no Kopienas ražošanas nozares produkcijas 2001. gadā un mazāk par 3 % IP laikā. Pretēji iebildumiem, no tabulas ir redzams, ka Kopienas ražošanas nozares izvedums aplūkojamajā laikposmā ir ievērojami palielinājies. Ņemot vērā šos konstatējumus un sarežģīto stāvokli Kopienas tirgū, Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu nevar saistīt ar pārmaiņām tās izvedumu apjomā. (92) Katrā ziņā jāpiezīmē, ka kaitējuma novērtēšanai izmantotie dati, kas attiecas uz cenām un rentabilitāti, ir balstīti uz Kopienas ražošanas nozares pārdevumu tikai nesaistītiem Kopienas pircējiem. Tādēļ nācās noraidīt tālāk nepamatoto iebildumu, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultātu pārmaiņas kaitējušas Kopienas ražošanas nozarei. 5.3. Zinātnisko publikāciju iespaids uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu un pārdošanas cenu (93) Kāda no ieinteresētajām personām iebilda, ka zinātniska pētījuma publikācija, kur bija atzīts, ka Skotijas lašiem esot augsts piesārņojuma līmenis, varēja aplūkojamajā laikposmā izraisīt ievērojamus tirdzniecības apjomu zaudējumus un negatīvi iespaidot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas. (94) Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozares produkcija un pārdevums iekšzemes tirgū, kā arī eksporta pārdošanas apjoms aplūkojamajā laikposmā palielinājās. (95) Iepriekš minēto faktu dēļ un tāpēc, ka iebildums tālāk netika pamatots, to nācās noraidīt. 5.4. Mirstības pieauguma iespaids uz produkcijas un pārdošanas apjomu (96) Kāda no ieinteresētajām personām atkārtoja iebildumu, ka paaugstināta zivju mirstība Īrijā un slimības uzliesmojumi Apvienotajā Karalistē un Īrijā 2002. un 2003. gadā varētu būt izraisījuši ievērojamus produkcijas un pārdošanas apjomu zudumus Kopienas ražošanas nozarē. (97) Taču izmeklēšanā izrādījās, ka minētās parādības bija skārušas tikai nedaudzas saimniecības un nebija ievērojami iespaidojušas kopējos pārdošanas un produkcijas rādītājus Kopienā, jo attiecās uz maziem daudzumiem. Patiesi, kā paskaidrots iepriekš un 62. un 65. apsvērumā, 2002. un 2003. gadā Kopienas produkcijas un pārdošanas apjomi palielinājās. (98) Šā iemesla dēļ un tādēļ, ka apgalvojums netika tālāk pamatots, šo iebildumu nācās noraidīt. 5.5. Slēdziens par cēloņsakarību (99) Balstoties uz iepriekš minētajiem faktiem un apsvērumiem, tā kā nav pierādījumu vai citu pamatotu piezīmju par cēlonību, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 90.– 111. apsvērumā izdarītie secinājumi. 6. KOPIENAS INTERESES 6.1. Iepriekšēja piezīme (100) Jāatceras, ka Kopienas interešu analīzi pagaidu izmeklēšanas posmā nācās balstīt uz pārstrādātāju (lietotāju) zemu sadarbības aktivitāti. Tādēļ Komisija turpināja pētīt Kopienas intereses, mudinādama pārstrādātājus (lietotājus) arī turpmāk iesniegt noderīgas atbildes uz anketas jautājumiem, veikdama papildu inspekcijas uz vietas 7. apsvērumā minēto lietotāju un lietotāju apvienību telpās un ievākdama sīkākas ziņas. (101) Bez tam pēc provizorisko secinājumu publiskošanas tika saņemtas vairākas prasības no ieinteresētajām personām, it sevišķi no lietotājiem un lietotāju apvienībām, kas prasīja tālāku analīzi, it sevišķi attiecībā uz pasākumu iespaidu uz viņu darbību un attiecībā uz pasākumu formu. (102) Ir arī jāpiezīmē, ka pēc Komisijas nodoma mainīt pagaidu maksājuma formu publiskošanas tika saņemta kopumā pozitīva reakcija uz pāreju uz viszemāko ievešanas cenu („VIC”) mainīga maksājuma veidā. 6.2. Kopienas ražošanas nozares intereses (103) Dažas no ieinteresētajām personām bilda, ka esot jāizvēlas antidempinga maksājumu uzlikšanai alternatīvi risinājumi Kopienas ražošanas nozares atbalstīšanai, ņemot vērā, pirmkārt, zemo nodarbinātību Kopienas ražošanas nozarē, otrkārt, augsto nodarbinātību citās ražošanas nozarēs. (104) Šajā sakarā jāpiezīmē, ka varbūtējiem alternatīviem risinājumiem un antidempinga pasākumiem ir atšķirīgs juridiskais konteksts un atšķirīgi mērķi. Jāatceras, ka Kopienas ražošanas nozarei kaitējumu ir nodarījusi saimniecībās audzētu lašu ievešana par zemām dempinga cenām no Norvēģijas. Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma raksturu, tiek secināts, ka, neieviešot pasākumus, turpmāka Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās ir neizbēgama. Pasākumu nepieņemšana visticamāk turpmāk pastiprinās kaitējumu un varbūt vidējā termiņā liks šai nozarei izzust, ņemot vērā aplūkojamajā laikposmā piedzīvotos zaudējumus. Tādēļ, pamatojoties uz IP laikā izdarītajiem konstatējumiem, ir jāuzskata, ka Kopienas ražošanas nozare būs briesmās, ja netiks izlabots importa dempinga cenu zemais līmenis. Ņemot vērā to, ka ir konstatēts dempinga nodarīts kaitējums, piemērota rīcība ir antidempinga pasākumu noteikšana, un tādēļ par alternatīviem risinājumiem nav runas. (105) Ja antidempinga pasākumus neizliks, Kopienas tirgu jo vairāk apdraudēs lieli daudzumi dempinga Norvēģijas lašu. Tāds stāvoklis neatnesīs vajadzīgo ilgtermiņa stabilitāti, kas ir būtiska, lai Kopienas lašaudzētāji varētu atgūties no pašreizējā dempinga, un apdraudēs visus Kopienas ražošanas nozarē līdz šim notikušos pārstrukturēšanas centienus. Ņemot vērā to, ka liels skaits saimniecību pēdējos gados ES ir slēgts, uzskatāms, ka, nenosakot pasākumus kaitējošā dempinga likvidēšanai, pastāv liels risks, ka vidējā termiņā Kopienas ražošanas nozare izzudīs. (106) Ja tiks uzlikti galīgi antidempinga pasākumi, tie atjaunos taisnīgus tirdzniecības nosacījumus tirgū un ļaus Kopienas ražošanas nozarei gūt labumu no pēdējo gadu pārstrukturēšanas centieniem. Šādos apstākļos Kopienas ražošanas nozare spēs palikt dzīvotspējīga ražotāja, kas piedāvās augstas kvalitātes lašus, un iespējams, ka tā varēs paplašināties. Konkrēti tiek arī gaidīts, ka Kopienas ražošanas nozarē atjaunosies rentabla situācija, kā bija 2001. gadā. Pa to laiku, ņemot vērā jaudas, kas palikušas no saimniecībām, kuras aplūkojamajā laikposmā bija spiestas slēgt darbību, varētu pieļaut, ka Kopienas ražošanas nozare spēs divkāršot savu tirgus daļu. (107) Kopienas ražošanas nozares dzīvotspēja dažādos veidos pozitīvi ietekmēs lašu lietotājus un patērētājus. Kopienas ražošanas nozares piedāvātie augstas kvalitātes produkti arī turpmāk būs pieejami visiem lietotājiem un patērētājiem. Tāpat ir loģiski pieņemt, ka pēc pārstrukturēšanas, ar lielāku tirgus daļu, Kopienas ražošanas nozare spēs labāk pārzināt savas izmaksas un peļņu no apjomradītiem ietaupījumiem, kas tai nebija iespējams importa dempinga radītā spiediena dēļ. Tas īstenosies kā Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa nostiprināšanās, efektīvāka konkurence un stabilas lašu cenas, no kā labumu gūs visas Kopienas tirgū iesaistītās personas. (108) Visbeidzot, jāpatur prātā, ka daudzi Kopienas ražotāji atrodas attālos ES lauku apgabalos, kur lašaudzētāju tiešā un netiešā nodarbinātība ir ārkārtīgi svarīga vietējai sabiedrībai. Šī nodarbinātība, visticamāk, izzudīs, ja Kopienas ražošanas nozare netiks aizsargāta no importa dempinga par zemām cenām no Norvēģijas. Turpretim, ja pasākumus uzliks, tad var gaidīt, ka līdz ar iepriekš aprakstīto Kopienas ražošanas nozarē gaidāmo uzlabošanos palielināsies arī nodarbinātība. (109) Tā kā nav iesniegtas jaunas pamatotas piezīmes attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares interesēm, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 113.–116. apsvērumā izklāstītie secinājumi. 6.3. Nesaistīto importētāju un apstrādātāju (lietotāju) interese (110) Pēc provizorisko secinājumu publiskošanas un tālākas izmeklēšanas, kā minēts iepriekš 100. apsvērumā, no lašaudzētājiem tika saņemti vairāki iebildumi. Tālākas izmeklēšanas rezultātā tika panākta papildu sadarbība ar importētājiem un pārstrādātājiem. Uzņēmumi, kas tagad procedūras galīgajā posmā iesniedza nozīmīgas atbildes, pārstāv apmēram 18 % no kopējā ieveduma no Norvēģijas IP laikā un aptuveni 11 % no patēriņa (salīdzinot ar 9 % respektīvi 6 % pagaidu izmeklēšanas posmā). (111) Importētāji un pārstrādātāji (lietotāji) uzskatīja, ka procentuālais nodoklis palielinātu viņu izmaksas, samazinātu viņu pārdošanas apjomu un rentabilitāti un var novest pie darbavietu zuduma un pat pie uzņēmuma pārcelšanas. Viņi arī bilda, ka nodarbinātība zivju pārstrādes nozarē ir stipri augstāka nekā zivju audzēšanas nozarē, kas tomēr dažos gadījumos sagādā darbu reģionos ar zemu nodarbinātību. Pārstrādātāji arī uzsvēra, ka patērētājiem un tirgotājiem arī turpmāk vajadzīga piekļuve labas kvalitātes audzētiem lašiem par zemām cenām. Tomēr vispār viņi uzskatīja, ka VIC ir vairāk pieņemama pasākumu forma nekā procentuālais nodoklis. (112) Galvenās izmaksas, kas rodas lašu kūpināšanā vai citādā apstrādē, ir izmaksas, kas attiecas uz lašu iepirkšanu un nodarbinātību. Attiecībā uz nodarbinātību tālākā izmeklēšanā Komisijai vairākos pētījumos vai iesniegumos tika pasniegti atšķirīgi skaitļi. Šie pētījumi un iesniegumi ir tikai ierobežotā veidā izmantojami šās izmeklēšanas vajadzībām. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka iesniegtie pētījumi attiecas uz laika posmiem, kas nesakrīt ar IP, precīzi neaptver attiecīgo ražojumu un pa daļai izmanto citādus parametrus, kas netiek aplūkoti šajā izmeklēšanā. Tādēļ Komisija arī uzņēmās izdarīt apmeklējumus klātienē attiecīgajās apvienībās. Uz savāktās informācijas pamata visprecīzākais novērtējums rāda, ka apmēram 7500 darbinieki Kopienā tiek tieši nodarbināti lašu pārstrādes nozarē. (113) Pēc tālākas izmeklēšanas atklājās, ka audzētie laši pārstāv apmēram 48–54 %, bet algas — apmēram 6–12 % no pārstrādātāju kopējām izmaksām. Normālos tirgus apstākļos (t. i., mērenas izejvielu cenas un labas mazumcenas) pārstrādātāji sagaida ražošanas peļņu robežās no 5 līdz 12 %. To apstiprināja tie pārstrādātāji, kas sadarbojas un kas iesniedza datus par rentabilitāti. Tālāka izmeklēšana parādīja, ka izdevīgos apstākļos peļņa var būt vēl augstāka. Izplatīšanas tīklā mazumtirgotāji var gaidīt peļņas normu robežās no 6 līdz 11 %. (114) Izmantojošās rūpniecības paustās bažas ir dibinātas, jo tajā ir jābaidās no paredzamo pasākumu negatīva iespaida uz izmaksām un līdz ar to — no rentabilitātes krišanās. Tomēr pašreizējos apstākļos, ņemot vērā ieteiktās VIC, ir sagaidāms, ka iespaids uz lietotāju izmaksām būs niecīgs vai tā nebūs vispār. (115) Pēc labākā scenārija tirgus nosacījumi paliks tādi paši, kādi tie ir patlaban, proti, cenas paliks līmenī, kas krietni pārsniedz VIC. Tādā gadījumā VIC vispār nebūs nekāda iespaida uz lietotāju izmaksām. Ja ievešana notiek par CIF cenu līdz Kopienas robežai, kas nav mazāka par noteikto VIC, nodoklis nebūs jāmaksā. (116) Pēc sliktākā scenārija ar pasākumu uzlikšanu lietotāju izejvielu izmaksas tiks noteiktas VIC līmenī, proti, faktiskās ražotāja izmaksas plus samērīga peļņa par pārdevumu Kopienas tirgū. Lai gan šāds scenārijs neatspoguļo pašreizējos tirgus apstākļus, uzskatāms, ka šādā gadījumā nevar noliegt, ka antidempinga maksājumu uzlikšana varētu kaut kādā mērā negatīvi iespaidot importētājus un pārstrādātājus, jo nodokļi, ja tādi būtu, būtu tieši maksājami ievešanas brīdī neatkarīgi no ievedcenas līmeņa. Tomēr šajā sakarā jāatceras, ka ierosinātais pasākums ir VIC formā, kas ir minimālā cena un ir domāta tikai tam, lai nodrošinātu, ka Kopienas ražotāji var savus lašus pārdot Kopienā par cenām, pamatojoties uz noteikumu par mazāku nodokli, kuras ļauj viņiem segt viņu izmaksas un atstāj vietu peļņai, ko viņi normālos apstākļos sagaidītu, ja nebūtu dempinga importa. Nodokļi tiks ievākti tikai varbūtējos ārkārtas gadījumos, kad Norvēģijas ievedumu Kopienas brīvas robežpiegādes cena nokritīsies zem VIC, un arī tad tikai līmenī, kas vienāds ar ievedcenas un VIC starpību. Bez tam visu lašu tirgu no audzēšanas līdz pārdošanai pircējiem regulēs godīga konkurence. Šie apstākļi ļaus izmaksas pienācīgi atspoguļot pārdošanas cenās katrā izplatīšanas tīkla posmā. Lietotāji arī var gaidīt lielāka piedāvājuma iespējas no ES avotiem un citām trešajām valstīm, kad tirgus būs atlabis no dempinga nodarītā kaitējuma. Patiesi, kad visiem tirgus dalībniekiem ir iespējams izmantot veselīgus godīgas tirdzniecības regulētus tirgus apstākļus, ir pieejama visplašākā ražojumu un kvalitātes izvēle no dažādiem piedāvājuma avotiem. Cenām, ko nosaka no tirgus saņemtie signāli, būtu pozitīvi jāiedarbojas uz ražošanas un izplatīšanas tīkliem, vairojot cenu un izmaksu stabilitāti un prognozējamību. (117) Ja neuzliks nekādus pasākumus un ļaus Norvēģijas izvedumiem atgriezties iepriekšējā zemu dempinga cenu līmenī, lietotājiem var tikt atļauts kādu laiku iedzīvoties no negodīga dempinga importa. Taču tirgus tādu stāvokli ilgi nesaglabās. Lašu cenas lietotājiem būs zemākas nekā ražotāju cenas piegādēm Kopienas tirgū. Ja dempingam ļaus atjaunoties, ievedumi no Norvēģijas, kas pārstāv apmēram 60 % no Kopienas patēriņa, aizšķērsos ceļu ievedumiem no trešu valstu bezdempinga avotiem. Lietotājiem nebūs iespējas izvēlēties alternatīvu piedāvājumu un kvalitāti. Tas, kas cenas netiks noteiktas pēc tirgus signāliem, izraisīs cenu nepastāvību un negatīvi iespaidos galīgos patērētājiem domāto produktus. Beigu beigās tas var ietekmēt pārstrādātāju rentabilitāti. (118) Tādēļ VIC piemērošana, pirmkārt, tikai mazliet iespaidos cenas importētājiem un pārstrādātājiem. Patiešām, kamēr tirgus cenas paliks augstākas par VIC, nebūs nekādu finansiālu seku. Otrkārt, uzskatāms, ka tādiem tirgus apstākļiem būtu arī jānovērš uzņēmumu pārvietošana, jo ievedmuitas nodoklis pārstrādātiem lašiem ir augsts. Tādēļ pārstrādes rūpniecībai Kopienā būtu arī turpmāk jābūt piekļuvei pietiekamiem izejvielu krājumiem. (119) Kā teikts tālāk 140. apsvērumā, Komisija apņemas uzraudzīt notikumu attīstību saimniecībās audzēto lašu tirgū Kopienā. Ja šās uzraudzības rezultātā būs sākotnēji šķietami ticami pierādījumi, ka spēkā esošais pasākums vairs nav nepieciešams vai pietiekams, lai pretotos kaitējošam dempingam, Komisija var sākt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un paātrināti veikt izmeklēšanu. Tas ļaus Komisijai strauji reaģēt, ja tirgus cenas uz ilgāku laiku nokritīsies zem VIC līmeņa. (120) Ir bijusi arī neliela diskusija ar ieinteresētajām personām par nodarbinātības līmeņiem nākotnē. Tomēr, tāpat kā analīzē par pasākumu ietekmi uz izmaksām, nav liecību par to, ka antidempinga pasākumam sakarā ar lašu ievešanu no Norvēģijas būs kāda lielāka ietekme uz nodarbinātību. (121) Tālākā izmeklēšana apstiprināja, ka VIC un tās ierosinātais līmenis ir pasākuma vislabāk piemērotā forma (sk. tālāk 128. apsvērumu). Tādējādi, piemērojot VIC, varbūtējais neizdevīgums, kas varētu rasties importētājiem/pārstrādātājiem/lietotājiem, nav uzskatāms par tādu, kas būtu pārsvarā pār ieguvumiem, uz kuriem var cerēt Kopienas ražotāji antidempinga pasākumu rezultātā, kurus uzskata par minimālo, kas vajadzīgs, lai izlabotu nodarīto smago kaitējumu un novērstu Kopienas ražotāju stāvokļa turpmāku stipru pasliktināšanos. Bez tam jāpiezīmē, ka paliek pieejami arī atsevišķi piegādes avoti no citām trešajām valstīm. (122) Tā kā nav iesniegtas jaunas pamatotas piezīmes attiecībā uz nesaistīto importētāju un pārstrādātāju (lietotāju) interesēm, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 128. apsvērumā izklāstītie secinājumi. 6.4. Lašu mazuļu un barības ražotāju un ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem saistīto piegādātāju un ražotāju EK intereses (123) Tā kā nav iesniegtas pamatotas piezīmes attiecībā uz lašu mazuļu un barības ražotāju un ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem saistīto piegādātāju un ražotāju EK interesēm, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 117.–121. apsvērumā izklāstītie secinājumi. 6.5. Patērētāju interese (124) Tā kā attiecīgais produkts ir patēriņa prece, Komisija informēja vairākas patērētāju organizācijas par izmeklēšanas uzsākšanu. Atsaucās viena ieinteresētā persona, kas apgalvoja, ka lašu labvēlīgā ietekme uz uzturu ir plaši atzīta un ka mākslīgas cenu paaugstināšanas dēļ patērētājiem būs grūtāk izvēlēties vērtīgu uzturu. Tika arī izteiktas bažas par to, ka cenu palielināšanās samazinātu saimniecībās audzēto lašu iegādes iespējas un apturētu tirgus izaugsmi tajās dalībvalstīs, kurās iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju ir zemāks par vidējo. (125) Uzskatāms, ka tad, ja tiks uzlikti antidempinga maksājumi, komersantiem joprojām būs pieejami neierobežoti ievedumi, taču par taisnīgām cenām. Turklāt, ņemot vērā veselu zivju no audzētavām un pārstrādātu lašu produktu mazumtirdzniecības cenu starpības apmērus, uzskatāms, ka pasākumi nevarētu būtiski iespaidot mazumcenas, jo nav ticams, ka viss cenas pieaugums tiks novelts uz patērētājiem. Patiesi, ar pašreizējām tirgus cenām, kas krietni pārsniedz VIC, nebūtu itin nekāda iespaida. Tādēļ domājams, ka iespaids uz patērētājiem pat pēc vissliktākā scenārija nebūs liels. Bez tam cenas, kas rada zaudējumus, nemēdz būt noturīgas vidējā vai ilgākā termiņā. Šo iemeslu dēļ nav sagaidāms, ka antidempinga pasākumi varētu radīt kādas negatīvas sekas patērētājiem. 6.6. Slēdziens par Kopienas interesēm (126) Ņemot vērā pagaidu regulā izdarītos secinājumus un tālākas izmeklēšanas laikā saņemtos dažādu personu iesniegumus un tās rezultātus, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu neuzlikt galīgos antidempinga pasākumus Norvēģijas izcelsmes saimniecībās audzētu lašu dempinga importam. Tādēļ tiek apstiprināts pagaidu regulas 131. apsvērumā paustais slēdziens. 7. Galīgie antidempinga pasākumi 7.1. Galīgo pasākumu forma (127) Ņemot vērā galīgos secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, ir jāievieš antidempinga pasākumi, lai novērstu dempinga importa turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Ir ņemtas vērā gan konstatētās dempinga starpības, gan maksājuma summas, kas nepieciešamas, lai likvidētu Kopienas ražošanas nozares ciesto kaitējumu. Ir konstatēts, ka visi kaitējuma apmēri pārsniedz 2,0 % un tātad nav uzskatāmi par niecīgiem. Tika konstatēts, ka vidējais svērtais kaitējuma apmērs, kas ir zemāks par vidējo svērto dempinga starpību, ir 14,6 %. (128) Tomēr pēc grozījumu regulas pamatā esošo faktu publiskošanas dažas no ieinteresētajām personām noteikti noraidīja procentuālos nodokļus un labvēlīgi uzņēma VIC ieviešanu. Tādēļ, ievērojot saņemtās piezīmes un tālākās izmeklēšanas secinājumus, par pasākuma piemērojamo formu tiek apstiprināta VIC. 7.2. Kaitējuma novēršanas pakāpe (129) Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgie maksājumi ir jānosaka dempinga starpības vai kaitējuma apmēra līmenī atkarā no tā, kura vērtība ir zemāka. Šā noteikuma piemērošanai tika noteikta VIC, kas nerada kaitējumu. Lai šo metodi verificētu, tika aprēķinātas arī konkrētu uzņēmumu bezdempinga cenas, balstoties uz normālo vērtību, koriģējot pēc tīrās Kopienas brīvas robežpiegādes cenas. Tās tika salīdzinātas ar VIC, kas nerada kaitējumu, kura bija aprēķināta pēc 131. apsvērumā izklāstītās metodikas. Visos gadījumos tika konstatēts, ka VIC, kas nerada kaitējumu, ir zemāka par bezdempinga VIC. (130) Aprēķinot bezdempinga VIC, Norvēģijas kronas bija jāpārvērš EUR. Pagaidu izmeklēšanas posmā Komisija pārrēķiniem izmantoja trīs gadu vidējo valūtas maiņas kursu. Vairāki uzņēmumi apgalvoja, ka pareizais kurss esot IP laikā piemērotais kurss. Atbildot uz šo apgalvojumu, Komisija vēlreiz piezīmē, ka trīs gadi ir vidējais laša izaudzēšanas laiks. Tā kā vairākas svarīgas izmaksas, kas ir iekļautas normālajā vērtībā, rodas šajā izaudzēšanas laikā, Komisija uzskata, ka trīs gadu vidējie kursi ir piemēroti bezdempinga VIC aprēķināšanā. Tādēļ šis apgalvojums tiek noraidīts. (131) Attiecībā uz cenas, kas nerada kaitējumu, līmeni, kas nepieciešams, lai likvidētu kaitējošā dempinga iespaidu, bija jāņem vērā tālākās izmeklēšanas konstatējumi. Aprēķinot kaitējošā dempinga iespaida novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Kopienas ražošanas nozarei segt savas ražošanas izmaksas un kopumā iegūt tādu peļņu pirms nodokļu atskaitīšanas, ko šādiem ražotājiem šajā nozarē iespējams sasniegt līdzīgā produkta pārdošanā Kopienā normālos konkurences apstākļos, proti, ja nav dempinga importa. Pamatojoties uz iepriekš minēto, līdzīgā produkta Kopienas ražošanas nozarei tika aprēķināta cena, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, ir iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot apgrozījuma peļņas normu 8 % apmērā. Ražošanas izmaksas tika pārbaudītas, sastatot ar Kopienas ražošanas nozares parauga vidējās vienības pārdošanas cenu (EUR 2,77/kg) un ar Kopienas ražošanas nozares parauga vidējiem zaudējumiem (5 % zaudējumu) IP laikā. Pamatojoties uz 2001. gadā iegūto peļņu (sk. iepriekš 3. tabulu), tika noteikta 8 % peļņas norma, un tā ir stingri noteikts minimums, ko Kopienas ražošanas nozare varētu cerēt iegūt, ja nebūs kaitējoša dempinga. (132) Saimniecībās audzētos lašus parasti tirgo dažādu produktu veidā (ķidātus, bet ar galvu, ķidātus un bez galvas, veselas zivs filejas, citādas filejas vai filejas gabalus). Tādēļ viszemākās ievešanas cenas nekaitējošais līmenis bija jānosaka katram no šiem produktiem, lai atspoguļotu pieskaitāmās izmaksas, kas rodas katra produkta izgatavošanā. Šajā aspektā dažādo viszemāko ievešanas cenu pamatā ir šajā izmeklēšanā atklātais. Pēc būtības tās ir veidotas no pārrēķina koeficientiem, kas iekļauti Padomes Regulā (EK) Nr. 772/1999[5] un izmantoti arī šajā izmeklēšanā. Attiecībā uz veselām filejām un gabalos sagrieztām filejām tika ierēķinātas apstrādes izmaksas. (133) Ja ievešana notiks par CIF cenu līdz Kopienas robežai, kas nav mazāka par noteikto viszemāko ievešanas cenu, nodoklis nebūs jāmaksā. Ja ievešana notiks par zemāku cenu, būs maksājama starpība starp faktisko cenu un noteikto viszemāko ievešanas cenu. Tā kā ievedumi no Norvēģijas par cenām, kas sakrīt ar VIC vai ir lielākas, novērsīs kaitējošā dempinga sekas, ir ieteicams VIC attiecināt uz visiem ievedumiem no Norvēģijas, izņemot no viena uzņēmuma, kuram ir konstatēta niecīga dempinga starpība, kā aprādīts iepriekš 33. apsvērumā. 8. Pagaidu maksājuma galīgā iekasēšana (134) Ņemot vērā konstatētos Norvēģijas ražotāju eksportētāju dempinga starpību apmērus un ņemot vērā Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, uzskatāms, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulas, kura grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1010/2005, noteiktajiem pagaidu maksājumiem, galīgi jāiekasē noteikto galīgo maksājumu apmērā. Ciktāl galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas līdz galīgo maksājumu apmēram. (135) Toties antidempinga pagaidu maksājumi procentuālo nodokļu veidā robežās no 6,8 % līdz 24,5 %, kas ievedumiem tika uzlikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 628/2005 un tika piemēroti laikposmā no 2005. gada 27. aprīļa līdz 2005. gada 4. jūlijam, ir atlaižami. Procentuālo nodokļu ievākšana nesaderētu ar kaitējošā dempinga likvidēšanu, jo šajā laikposmā tirgus cenas bija ievērojami augstākas par VIC, kas tika ieviestas sakarā ar nepieredzētiem un neparedzamiem notikumiem tirgū. Summas, kas nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumiem, izpildot Komisijas Regulu (EK) Nr. 1010/2005[6], par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu ievedumiem, iekasējamas galīgi, ievērojot galīgi noteiktās VIC. Summas, kas nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumiem, izpildot Komisijas Regulu (EK) Nr. 1010/2005 par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu ievedumiem, un pārsniedz galīgo likmi, ir atlaižamas. 9. VIC piemērojamība (136) Pēc ziņu publiskošanas atskanēja iebildumi, ka VIC, salīdzinot ar citām pasākuma formām, var izrādīties grūtāk piemērojama un ka ar to ir vieglāk deklarēt nepatiesas ziņas par preču muitas vērtību. Patiesi, ņemot vērā norādes par to, ka pēc VIC ieviešanas 2005. gada 1. jūlijā reizēm ir notikusi noteikumu apiešana, un šajā tirgus nozarē pastāvošo kompensācijas mehānismu potenciālu, ir nepieciešams ieviest divkārtīgu pasākumu sistēmu. Šī divkārtīgā sistēma sastāv no VIC (sk. iepriekš 129.–133. apsvērumu) un fiksētas likmes maksājuma. Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu fiksētas likmes maksājums tika aprēķināts, balstoties uz svērto vidējo kaitējuma apmēru, jo tika konstatēts, ka tas ir zemāks par svērto vidējo dempinga starpību. Lai nodrošinātu VIC faktisku ievērošanu, importētājiem jāapzinās, ka tad, ja pārbaudē pēc ievešanas tiks konstatēts, ka (i) tīrā Kopienas brīvas robežpiegādes cena, ko faktiski samaksājis pirmais neatkarīgais pircējs Kopienā („pēcimporta cena”), ir zemāka par tīro Kopienas brīvas robežpiegādes cenu pirms nodokļiem, kas izriet no muitas deklarācijas; un (ii) pēcimporta cena ir zemāka par VIC, tad attiecīgajiem darījumiem retrospektīvi tiks piemērots fiksētas likmes maksājums, ja vien fiksētās likmes maksājuma plus pēcimporta cenas piemērošana nesastāda summu (faktiski samaksātā cena plus fiksētas likmes maksājums), kas joprojām ir zemāka par VIC. Tādā gadījumā piemērojama nodokļa summa, kas vienāda ar VIC un pēcimporta cenas starpību. Muitas dienestiem tūdaļ jāinformē Komisija par katru gadījumu, kad tiek konstatētas nepatiesas deklarācijas pazīmes. (137) Šajā sakarā, lai kliedētu radušās bažas, Komisijai ir nodoms ieviest trīs konkrētus balstus, kas nodrošinātu pasākumu piemērojamību un pilnīgu respektēšanu. Pirmkārt, tiek norādīts uz Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienu Muitas kodeksa izveidi[7], cita starpā, tās 78. pantu, pēc kura muitas dienesti var pārbaudīt tirdzniecības dokumentus un ziņas par attiecīgo preču ievešanu un izvešanu vai sekojušajām tirdznieciskām darbībām ar šīm precēm. Tādas pārbaudes var izdarīt deklarētāja vai jebkuras citas personas telpās, kas minētajās darbībās tieši vai netieši iesaistīta sakarā ar savu komercdarbību, vai pie jebkuras citas personas, kuras valdījumā komercdarbības vajadzībām atrodas minētie dokumenti un ziņas. Šie dienesti var arī pārbaudīt preces. (138) Otrkārt, lai labāk aizsargātos pret pasākumu absorbēšanu, it sevišķu saistītu uzņēmumu starpā, Kopienas iestādes ar šo paziņo par nodomu tūdaļ sākt pārskatīšanu pēc pamatregulas 12. panta 1. punkta un pakļaut ievedumus reģistrācijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, ja parādītos liecības par tādu rīcību. (139) Kopienas iestādes cita starpā balstīsies uz valstu muitas dienestu sniegto uzraudzības informāciju, kā arī uz ziņām, ko piegādā dalībvalstis, pildot pamatregulas 14. panta 6. punktu. (140) Visbeidzot, Komisija apņemas uzraudzīt notikumu attīstību saimniecībās audzēto lašu tirgū Kopienā. Ja šās uzraudzības rezultātā būs sākotnēji šķietami ticami pierādījumi, ka spēkā esošais pasākums vairs nav nepieciešams vai pietiekams, lai pretotos kaitējošam dempingam, Komisija var sākt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un paātrināti veikt izmeklēšanu, IR PIEņēMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo tiek ieviests galīgais antidempinga maksājums par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu (kas nav savvaļas laši) ievedumiem — filejas veidā vai veseliem, svaigiem, dzesinātiem vai saldētiem, kas atbilst KN kodiem ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 un ex 0304 20 13 (turpmāk — „saimniecībās audzēti laši”). 2. Galīgais antidempinga maksājums neattiecas uz savvaļas lašiem. Šajā regulā savvaļas laši ir laši, kurus par tādiem uzskata tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pieņemta brīvās apgrozības muitas deklarācija, pamatojoties uz ieinteresēto pušu iesniegtajiem attiecīgajiem dokumentiem par to, ka Atlantijas vai Klusā okeāna laši nozvejoti jūras ūdeņos vai Donavas laši nozvejoti upēs. 3. Galīgais antidempinga maksājums attiecībā uz Nordlaks Oppdrett AS ir šāds: Uzņēmums | Galīgais maksājums | TARIC papildu kods | Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, 8455 Stokmarknes, Norvēģija | 0,0 % | A707 | 4. Visiem pārējiem uzņēmumiem ( TARIC papildu kods A999) galīgā antidempinga maksājuma summa ir starpība starp viszemāko ievešanas cenu, kas noteikta 5. punktā, un tīro Kopienas brīvas robežpiegādes cenu pirms muitošanas, ja otrā ir zemāka par pirmo. Nodokli neievāc, ja tīro Kopienas brīvas robežpiegādes cena ir vienāda ar attiecīgo viszemāko ievešanas cenu, kas noteikta 5. punktā, vai augstāka par to. 5. Lai izpildītu 4. punktu, piemērojama nākamās tabulas 2. slejā noteiktā viszemākā ievešanas cena. Ja pēcimporta pārbaudē atklājas, ka tīrā Kopienas brīvas robežpiegādes cena, ko faktiski samaksājis pirmais neatkarīgais pircējs Kopienā (pēcimporta cena) ir zemāka par tīro Kopienas brīvas robežpiegādes cenu pirms nodokļiem, kas izriet no muitas deklarācijas, un pēcimporta cena ir zemāka par viszemāko ievešanas cenu, piemēro tālāk tabulas 3. slejā norādīto fiksētas likmes andidempinga maksājumu, ja vien 3. slejā norādītā fiksētās likmes maksājuma plus pēcimporta cenas piemērošana nesastāda summu (faktiski samaksātā cena plus fiksētas likmes maksājums), kas joprojām ir zemāka par 2. slejā norādīto viszemāko ievešanas cenu. Tādā gadījumā piemērojama nodokļa summa, kas vienāda ar tālāk tabulas 2. slejā norādītās viszemākās ievešanas cenas un pēcimporta cenas starpību. Ja fiksētās likmes antidempinga maksājumu iekasē retrospektīvi, tas iekasējams, atskaitot iepriekš samaksātos antidempinga maksājumus, aprēķinot pēc viszemākās ievešanas cenas. Saimniecībās audzēto lašu produkts | Viszemākā ievešanas cena EUR/kg neto svara | Fiksētas likmes nodoklis EUR/kg neto produkta svara | TARIC kods | Veselas zivis, svaigas, dzesinātas vai saldētas | 2,80 | 0,40 | 0302 12 00 12, 0302 12 00 33, 0302 12 00 93, 0303 11 00 93, 0303 19 00 93, 0303 22 00 12, 0303 22 00 83 | Izķidātas zivis, ar galvu, svaigas, dzesinātas vai saldētas | 3,11 | 0,45 | 0302 12 00 13, 0302 12 00 34, 0302 12 00 94, 0303 11 00 94, 0303 19 00 94, 0303 22 00 13, 0303 22 00 84 | Citādas (arī izķidātas, bez galvas), svaigas, dzesinātas vai saldētas | 3,49 | 0,50 | 0302 12 00 15, 0302 12 00 36, 0302 12 00 96, 0303 11 00 18, 0303 11 00 96, 0303 19 00 18, 0303 19 00 96, 0303 22 00 15, 0303 22 00 86 | Veselas zivju filejas un gabalos sagrieztas filejas, kas katra sver vairāk par 300 g, svaigas, dzesinātas vai saldētas, ar ādu | 5,01 | 0,73 | 0304 10 13 13, 0304 10 13 94, 0304 20 13 13, 0304 20 13 94 | Veselas zivju filejas un gabalos sagrieztas filejas, kas katra sver vairāk par 300 g, svaigas, dzesinātas vai saldētas, bez ādas | 6,40 | 0,93 | 0304 10 13 14, 0304 10 13 95, 0304 20 13 14, 0304 20 13 95 | Citādas zivju filejas un gabalos sagrieztas filejas, kas katra sver 300 g vai mazāk, svaigas, dzesinātas vai saldētas | 7,73 | 1,12 | 0304 10 13 15, 0304 10 13 96, 0304 20 13 15, 0304 20 13 96 | 6. Gadījumos, kad pirms nonākšanas brīvā apgrozībā preces ir bojātas un tāpēc cena, kura par tām samaksāta vai jāmaksā, tiek proporcionāli sadalīta, lai atbilstīgi Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93[8] 145. pantam varētu noteikt attiecīgo preču muitas vērtību, antidempinga maksājumu, kas aprēķināts, pamatojoties uz šā panta 4. un 5. punktu, samazina atbilstīgi sadalītajai cenai, kas ir samaksāta vai jāmaksā. 7. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Summas, kas nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumiem, izpildot Komisijas Regulu (EK) Nr. 628/2005, pirms Komisijas Regulas (EK) Nr. 1010/2005 stāšanās spēkā, par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu ievedumiem, ir atlaižamas. Summas, kas nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumiem, izpildot Komisijas Regulu (EK) Nr. 1010/2005, par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu ievedumiem, galīgi iekasējamas šādā kārtībā: a) atlaiž tās nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgā maksājuma apmēru, b) ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.) [2] OV C 261, 23.10.2004., 8. lpp. [3] OV L 104, 23.04.2005., 5. lpp. [4] OV L 170, 1.07.2005., 32. lpp. [5] OV L 101, 16.04.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 321/2003 (OV L 47, 21.2.2003., 3. lpp.) [6] OV L 170, 1.07.2005., 32. lpp. [7] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2005 (OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.) [8] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 883/2005 (OV L 148, 11.6.2005., 5. lpp.)