Lai visām dalībvalstīm palīdzētu kara ietekmi pārvarēt ar to 2021.–2027. gada programmām, atbalsts no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” būtu ātri jāmobilizē, palielinot priekšfinansējuma likmi.

Bez tam tiek arī ierosināts atļaut atlikušos resursus no 2014.–2020. gada Kohēzijas fonda izmantot, lai atbalstītu darbības, kas ietilpst vai nu ERAF, vai ESF darbības jomā, saskaņā ar minētajiem fondiem piemērojamajiem noteikumiem. Tas nozīmē, ka ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/562 ieviestā elastība attiecībā uz ERAF un ESF resursu izmantošanu tiks paplašināta, aptverot arī Kohēzijas fondu. Tā kā to darbību attiecināmība, ar kurām risina Krievijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, ir noteikta no 2022. gada 24. februāra, būtu jāparedz iespēja izdevumus par šādām darbībām deklarēt arī tad, ja tās jau ir fiziski pabeigtas vai pilnībā īstenotas. Šīs iespējas būtu jāattiecina arī uz Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), ņemot vērā kara ietekmi uz zvejniecības un akvakultūras nozari.

Tāpēc attiecībā uz darbībām, ar kurām risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, šā plašākā atbalsta ietvaros izņēmuma kārtā un neskarot parastos apstākļos piemērojamos noteikumus, ir lietderīgi atkāpties no prasībām, kas saistītas ar darbības lokāciju konkrētā dalībvalstī, ievērojot to, ka personas, kas bēg no kara, savu atrašanās vietu var mainīt vairākas reizes. Turklāt, ņemot vērā Krievijas agresijas turpināšanos, ir pamatoti pagarināt laikā un palielināt jaunizveidotās vienības izmaksas, kas ļauj segt to personu pamatvajadzības un atbalstu, kurām visās dalībvalstīs ir piešķirta pagaidu aizsardzība vai cita pienācīga aizsardzība atbilstīgi valstu tiesību aktiem saskaņā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 un Padomes Direktīvu 2001/55/EK.

Tādēļ būtu jāievieš lielāka elastība, kas nodrošinātu ātrāku un pilnīgāku atbalstu no fondiem; šāda elastība samazinātu slogu valstu budžetiem un atvieglotu to darbību īstenošanu, ar kurām risina gan migrācijas problēmas, gan tirgus satricinājumus svarīgās tautsaimniecības nozarēs.

Iespēja Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Eiropas Sociālo fonda (ESF) līdzekļus izmantot saskaņā ar otra fonda noteikumiem darbībām, ar kurām risina no Krievijas militārās agresijas izrietošās migrācijas problēmas, ļauj pieejamos resursus izmantot esošajām vajadzībām bez nepieciešamības veikt pārvietojumu. Turklāt minētās darbības tiek atzītas par atbalsttiesīgām no iebrukuma dienas, lai varētu atbalstīt visas saistītās vajadzības. Bez tam ir ieviestas jaunas vienības izmaksas un vienkāršota ziņošanas kārtība par dalībniekiem, lai samazinātu administratīvo slogu gan saņēmējiem, gan dalībvalstu pārvaldes iestādēm saistībā ar migrācijas problēmu risināšanu. Visbeidzot, iespēja šiem pasākumiem izmantot līdz 100 % līdzfinansējuma tika pagarināta arī līdz grāmatvedības gadam, kas beidzas 2022. gada 30. jūnijā, lai palīdzētu mazināt slogu uz dalībvalstu publiskajām finansēm, un būtiskais priekšfinansējuma palielinājums no REACT-EU resursiem nodrošināja dalībvalstīm nepieciešamo likviditāti vissteidzamāko vajadzību segšanai.

Kopš 24. februāra Komisija jau ir iesniegusi vairākus priekšlikumus kohēzijas rīcības bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) ietvaros, lai nodrošinātu, ka viss finansējums, kas pieejams programmām saskaņā ar 2014.–2020. gada kohēzijas politiku un Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām, tiek ātri mobilizēts nolūkā risināt neatliekamās problēmas, ar kurām saskaras dalībvalstis un, konkrētāk, to austrumu reģioni, īpaši saistībā ar personām, kas bēg no Krievijas agresijas.

Kopš Krievijas neprovocētā iebrukuma Ukrainā 24. februārī Savienība ir uzņēmusi vairāk nekā 6,2 miljonus Ukrainas valstspiederīgo, kas bēg no Krievijas agresijas. ES ir reaģējusi ātri: mobilizējot visu pieejamo finansējumu, sniegusi atbalstu dalībvalstīm un reģioniem šīs cilvēku ieceļošanas pārvaldībā. Tomēr, pieaugot ieceļotāju skaitam, ir skaidrs, ka ir vajadzīga turpmāka rīcība. Eiropadomes ārkārtas sanāksmē 2022. gada maijā Komisija tika aicināta “iesniegt jaunas iniciatīvas [..] daudzgadu finanšu shēmas ietvaros”, lai atbalstītu centienus nodrošināt aizsardzību miljoniem bēgļu, kas bēg no kara Ukrainā.

Priekšlikums nepārsniedz to, kas nepieciešams, un ir vērsts uz to, lai nodrošinātu, ka visi pieejamie kohēzijas politikas resursi var atbalstīt pasākumus, ar kuriem risina Krievijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas. Ierosinātā elastība nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai pilnībā izmantotu 2014.–2020. gada ESI fondu programmās paredzētos resursus un atvieglotu 2021.–2027. gada programmu darbību pakāpenisku īstenošanu.

·attiecībā uz Krievijas militārās agresijas izraisīto migrācijas problēmu risināšanai paredzētajām darbībām atkāpties no prasībām par lokāciju konkrētā dalībvalstī, ievērojot to, ka cilvēki, kas bēg no kara, savu atrašanās vietu var mainīt vairākas reizes (grozījums Regulas (ES) Nr. 1303/2013 70. pantā);

·ļaut līdz 2024. gada 30. jūnijam piemērot līdzfinansējuma likmi līdz 100 % atsevišķai prioritātei, kas programmā noteikta nolūkā atbalstīt darbības, ar kurām veicina trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju. Vismaz 30 % no prioritātei paredzētā atbalsta būtu jāpiešķir saņēmējiem, kas ir vietējās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras darbojas vietējās kopienās, lai nodrošinātu, ka šāda veida saņēmēji saņem pienācīgu šādu resursu daļu, ņemot vērā viņu aktīvo lomu bēgļu uzņemšanas un integrācijas darbībās. Kopējā summa, kas šādām prioritātēm plānota dalībvalstī, nedrīkst pārsniegt 5 % no attiecīgajai dalībvalstij paredzētā sākotnējā valsts piešķīruma no ERAF un ESF+ kopā. Līdz 2024. gada 30. jūnijam līdzfinansējuma likme līdz 100 % tiks pārskatīta (grozījums Regulas (ES) 2021/1060 112. pantā);

·palielināt priekšfinansējuma likmi programmām no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” par 0,5 % 2022. gadā un par 0,5 % 2023. gadā no kopējā fondu sniegtā atbalsta, kas noteikts lēmumā, ar kuru programmu apstiprina visās dalībvalstīs (grozījums Regulas (ES) 2021/1060 90. panta 2. punktā);

·ieviest papildu elastību starp fondiem, proti, ļaut izmantot 2014.–2020. gada Kohēzijas fonda resursus darbībām, ar kurām risina Krievijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, un to darīt atbilstīgi ERAF un ESF darbības jomai un fondiem specifiskajiem noteikumiem, ciktāl vismaz 30 % prioritārā virziena budžeta finanšu līdzekļu tiek piešķirti saņēmējiem, kas ir vietējās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras darbojas vietējās kopienās; tas nodrošinās, ka šāda veida saņēmēji saņem pienācīgu daļu no šādiem resursiem, ņemot vērā to aktīvo lomu bēgļu uzņemšanas un integrācijas darbībās (grozījums Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punktā);

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1)Laikā, kad dalībvalstu ekonomikas joprojām atgūstas no Covid-19 pandēmijas ietekmes, dalībvalstis un jo īpaši Eiropas Savienības centrālos un austrumu reģionus ir smagi skārušas sekas, ko radījusi Krievijas Federācijas militārā agresija pret Ukrainu. Daudzās dalībvalstīs ne tikai pastāvīgi ieplūst no Krievijas agresijas bēgošas personas, bet tās saskaras arī ar darbaspēka trūkumu, piegādes ķēžu sarežģījumiem, kā arī cenu un enerģijas izmaksu pieaugumu. No vienas puses, tas rada spiedienu uz publiskajiem budžetiem un, no otras puses, kavē investīciju īstenošanu. Tas ir novedis pie ārkārtas situācijas, kura jārisina ar konkrētiem, labi mērķētiem pasākumiem, lai nebūtu jāizdara izmaiņas daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālajos apjomos, kas saistībām un maksājumiem noteikti Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 I pielikumā, un lai netiktu apdraudēta šobrīd notiekošā zaļā, digitālā un noturīgā ekonomikas atveseļošana.

(2)Nolūkā mazināt augošo slogu uz valstu budžetiem ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/562 tika izdarīti vairāki mērķtiecīgi grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 un Regulā (ES) Nr. 223/2014, lai dalībvalstīm būtu vieglāk izmantot atlikušos Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Eiropas atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām (EAFVP) piešķīrumus saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, kā arī izmantot REACT-EU resursus, lai pēc iespējas rezultatīvi un ātri risinātu Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas.

(3)Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/613 sniedza papildu iespējas ātri mobilizēt resursus, lai kompensētu dalībvalstu tūlītējās budžeta izmaksas, un noteica vienības izmaksas, kas atvieglo to personu pamatvajadzību un atbalsta finansēšanu, kurām piešķirta pagaidu aizsardzība.

(4)Tomēr būtu dalībvalstīm jānodrošina papildu ārkārtas pasākumi, kas tām dotu iespēju koncentrēties uz atbildes pasākumiem, kuri vajadzīgi, lai reaģētu uz bezprecedenta sociālekonomisko situāciju, ņemot vērā Krievijas iebrukuma plašo raksturu, un tas jo īpaši attiecas uz darbībām, ar kurām risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas.

(5)Ņemot vērā papildu slogu publiskajiem budžetiem, ko rada Krievijas Federācijas militārā agresija, Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punktā paredzētā elastība attiecībā uz ERAF un ESF izmantošanu šādām darbībām būtu jāpaplašina un jāattiecina arī uz Kohēzijas fondu, lai arī tā resursus varētu izmantot tādu darbību atbalstam, kas ietilpst ERAF vai ESF darbības jomā, saskaņā ar minētajiem fondiem piemērojamajiem noteikumiem. Turklāt ir lietderīgi Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punktā noteiktās atvieglotās uzraudzības prasības attiecināt arī uz ESF atbalstītām darbībām migrācijas problēmu risināšanai, ja šīs darbības ir plānotas prioritārā virzienā, kas veltīts tikai minēto problēmu risināšanai. Turklāt būtu jāievieš iespēja, ka prioritātēm, kas veicina trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, tostarp tām, kas paredzētas darbībām, ar kurām risina Krievijas agresijas izraisītās migrācijas problēmas, abos plānošanas periodos tiek piemērota līdzfinansējuma likme līdz 100 % apmērā, lai pārvietoto personu jautājuma risināšanā dalībvalstīm palīdzētu gan tagad, gan nākotnē. Tāpat būtu jāpalielina vienības izmaksu summa, kas atvieglotu bēgļu pamatvajadzību un atbalsta finansēšanu, un būtu jāpagarina tās piemērošanas termiņš.

(6)Turklāt ir izrādījies, ka 2022. gada 24. februāra kā attiecināmības sākumdatuma noteikšana darbībām, ar kurām risina Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, nav pietiekama, lai nodrošinātu, ka no fondiem var atbalstīt visas relevantās darbības, ar kurām risina šīs problēmas. Tāpēc ir lietderīgi izņēmuma kārtā atļaut, ka šādas darbības atlasa pirms saistīta programmas grozījuma apstiprināšanas un ka šādu darbību izdevumus, kas ir fiziski pabeigtas vai pilnībā īstenotas, var uzskatīt par attiecināmiem, turklāt šīs elastības iespējas ir jāpaplašina un jāattiecina arī uz EJZF atbalstītām darbībām, ar kurām novērš sekas, ko zvejniecības un akvakultūras nozarei radījusi Krievijas agresija. Bez tam, ņemot vērā ierobežoto finansējumu, kas pieejams visvairāk skartajos reģionos, vajadzētu būt iespējai šādas darbības atbalstīt ārpus programmas teritorijas robežām konkrētā dalībvalstī, ņemot vērā, ka situācija, kurā personas bēg no Krievijas agresijas un pārvietojas dalībvalstīs un starp tām, rada problēmas visai Savienības ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai kopumā. Tāpēc šādām darbībām vajadzētu būt atbalsttiesīgām neatkarīgi no tā, kur tās konkrētā dalībvalstī tiek īstenotas, jo to lokācija galu galā nav izšķirošs kritērijs, risinot neatliekamās vajadzības.

(7)Turklāt, ņemot vērā lielo slogu, kuru vietējās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas nes, risinot Krievijas Federācijas militārās agresijas izraisītās migrācijas problēmas, to resursu kontekstā, ko izmanto ERAF vai ESF darbības jomā ietilpstošo darbību atbalstīšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punkta pirmo un otro daļu, minimālais atbalsta līmenis šādām struktūrām būtu jānosaka vismaz 30 % apmērā.

(8)Lai mazinātu administratīvo slogu dalībvalstīm, ņemot vērā mainīgās vajadzības un atbilstību finanšu piešķīrumiem darbības programmā, būtu jāparedz vispārējs pasākums, ar ko tiktu atcelta vajadzība 2014.–2020. gada plānošanas perioda darbības programmā veikt oficiālu grozījumu, lai varētu veikt pārvietojumus starp tematiskajiem mērķiem viena un tā paša fonda prioritātē un reģiona kategorijā.

(9)Visbeidzot, lai 2014.–2020. gada plānošanas perioda programmu slēgšanas kontekstā optimizētu 2014.–2020. gada piešķīrumu izmantošanu, attiecībā uz fondu ieguldījuma galīgā atlikuma aprēķināšanu būtu jāpalielina maksimālā robeža elastībai starp prioritātēm.

(10)Zināma elastība, kas ļautu risināt šo bezprecedenta situāciju, būtu jāparedz arī regulatīvajā satvarā, kas reglamentē 2021.–2027. gada plānošanas perioda programmas. Lai vēl vairāk mazinātu slogu valstu budžetiem, mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās būtu jāpalielina priekšfinansējuma maksājumi. Turklāt, ņemot vērā problēmas, ko rada personu pārvietojumi, un vajadzību pēc integrētiem dalībvalstu atbildes pasākumiem, ja kāda dalībvalsts kādā no savām 2021.–2027. gada kohēzijas programmām prioritāti piešķir tādu darbību atbalstam, kas veicina trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, līdz 2024. gada 30. jūnijam šai prioritātei vajadzētu būt iespējamai līdzfinansējuma likmei līdz 100 %, ar nosacījumu, ka vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas vietējās kopienās, ir paredzēts pienācīgs atbalsta līmenis un ka kopējā summa, kas dalībvalstī plānota šādām prioritātēm, nepārsniedz 5 % no minētās dalībvalsts sākotnējā valsts piešķīruma no ERAF un ESF+ kopā. Tas neskar dalībvalstu iespēju šādām prioritātēm plānot papildu summas ar parastām līdzfinansējuma likmēm. Turklāt, ņemot vērā Krievijas militārās agresijas izraisītos iztraucējumus 2014.–2020. gada plānošanas perioda nobeigumā un pandēmijas ilglaicīgo ietekmi uz projektu īstenošanu un pastāvīgos traucējumus vērtības ķēdēs, būtu jānodrošina arī papildu elastība, kas dotu iespēju tieši piešķirt atbalstu un pabeigt darbības, kuru īstenošana sākta saskaņā ar 2014.–2020. gada regulatīvo satvaru pirms šā tiesību akta priekšlikuma datuma, pat ja šādas darbības neietilptu attiecīgā fonda darbības jomā 2021.–2027. gada plānošanas periodā, izņemot gadījumus, kad fondi izmantoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 98. panta 4. punkta pirmo vai otro daļu. Lai nodrošinātu, ka uz šādām darbībām var attiecināt intervenču veidus, būtu attiecīgi jākoriģē Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 I pielikums. Atbalstam šādām darbībām nebūtu jāietekmē dalībvalstu pienākumi ievērot tematiskās koncentrācijas prasības un klimatisko ieguldījumu mērķrādītājus.

(11)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, palīdzēt dalībvalstīm risināt problēmas, kas saistītas ar ārkārtīgi lielo skaitu personu, kas bēg no Krievijas Federācijas militārās agresijas pret Ukrainu, un atbalstīt dalībvalstu nepārtrauktos centienus virzīties uz ekonomikas noturīgu atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas, ierosinātās darbības mēroga un iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

(12)Tāpēc Regula (ES) Nr. 1303/2013 un Regula (ES) 2021/1060 būtu attiecīgi jāgroza.

(13)Ņemot vērā vajadzību ātri atslogot publiskos budžetus, lai saglabātu dalībvalstu spēju turpināt ekonomikas atveseļošanu, tiek uzskatīts par lietderīgu piemērot izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas paredzēts LES, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.

(14)Ņemot vērā vajadzību ātri atslogot publiskos budžetus, lai saglabātu dalībvalstu spēju turpināt ekonomikas atveseļošanas procesu, kā arī lai varētu nodrošināt raitu pakāpeniski īstenojamo darbību plānošanu 2021.–2027. gada plānošanas periodā, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījums Regulā (ES) Nr. 1303/2013