SATURS IEVADS 2 Programma 2 Atbalstīto rīcību veidi 3 PP programmas īstenošana 3 Starpposma novērtējums 7 PP programmas piemērotība 7 PP programmas lietderība 9 PP programmas efektivitāte 10 PP programmas ilgtspēja 11 Ieteikumi 12 Likt lielāku uzsvaru uz ES politikas prioritātēm 12 Koncentrēties uz projektiem ar izteiktu Eiropas dimensiju 12 Līdzsvarot dalību PP programmā 13 Palielināt PP programmas pārvaldības efektivitāti 13 Uzlabot rezultātu izplatīšanu un izmantošanu 13 Secinājumi 14 IEVADS Šajā dokumentā ir sniegti programmas “Pamattiesības un pilsonība” (2007–2013) starpposma novērtējuma galvenie konstatējumi un ieteikumi un Komisijas attiecīgi izdarītie secinājumi. Programma Īpašo programmu “Pamattiesības un pilsonība” (turpmāk “PP programma”) 2007.–2013. gadam izveidoja ar Padomes 2007. gada 19. aprīļa Lēmumu 2007/252/EK kā daļu no programmas “Pamattiesības un tiesiskums”. Vispārējie mērķi 1. Programmai ir šādi vispārējie mērķi: a) veicināt tādas Eiropas sabiedrības attīstību, kuras pamatā ir pamattiesību ievērošana, kā atzīts Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā, tostarp tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības; b) stiprināt pilsonisko sabiedrību un iesaistīt to atklātā, pārskatāmā un pastāvīgā dialogā par pamattiesībām; c) apkarot rasismu, ksenofobiju un antisemītismu un visā Eiropas Savienībā veicināt labāku dažādu konfesiju un dažādu kultūru izpratni un lielāku iecietību; d) uzlabot kontaktus, informācijas apmaiņu un tīklu sadarbību starp tiesu, juridiskajām un administratīvajām iestādēm un juridiskajām profesijām, jo īpaši atbalstot juridiskas apmācības, lai veicinātu labāku sapratni starp šīm iestādēm un speciālistiem. 2. Programmas vispārējie mērķi papildina Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 168/2007, mērķus. 3. Programmas vispārējie mērķi palīdz attīstīt un īstenot Kopienas politikas aspektus, pilnībā ievērojot pamattiesības. Konkrētie mērķi 4. Programmai ir šādi konkrētie mērķi: a) veicināt pamattiesības, kā atzīts Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā, un informēt visus cilvēkus par viņu tiesībām, tostarp par tiesībām, kas izriet no Savienības pilsonības, veicinot Savienības pilsoņu aktīvu dalību Savienības demokrātiskajā dzīvē; b) vajadzības gadījumā izskatīt, kā, īstenojot Kopienas tiesību aktus, Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs respektē konkrētas pamattiesības, un uzklausīt viedokļus par konkrētiem ar pamattiesībām saistītiem jautājumiem, kas ir tās darbības jomā; c) atbalstīt nevalstiskas organizācijas un citas pilsoniskas sabiedrības organizācijas, veicinot to spēju aktīvi piedalīties pamattiesību, tiesiskuma un demokrātijas veicināšanā; d) izveidot attiecīgas struktūras, lai Eiropas Savienības mērogā veicinātu konfesiju un kultūru dialogu. Atbalstīto rīcību veidi Lai īstenotu vispārējos un konkrētos mērķus, ar programmu atbalsta šādu četru veidu rīcības: a) konkrētas Komisijas rīcības, piemēram, analīzes un pētījumus, aptaujas un apsekojumus, rādītāju un vienotu metodoloģiju formulēšanu, datu un statistikas vākšanu, apkopošanu un izplatīšanu, seminārus, konferences un ekspertu sanāksmes, sabiedriskas kampaņas un pasākumu organizēšanu; interneta vietņu izstrādi un uzturēšanu, informatīvu materiālu gatavošanu un izplatīšanu, valstu ekspertu tīklu atbalstīšanai un valdīšanai, analīzei, uzraudzībai un izvērtēšanai [valstu ekspertu tīklu atbalstīšanu un vadīšanu, analīzi, uzraudzību un izvērtēšanu]; b) īpašus pārvalstiskus projektus, kas rada Kopienas ieinteresētību, ko iesniedz iestāde vai jebkura cita dalībvalsts struktūra, starptautiska vai nevalstiska organizācija, un kurā jebkurā gadījumā ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis vai vismaz viena dalībvalsts un viena cita valsts, kas varētu būt vai nu valsts, kas pievienojas, vai arī kandidātvalsts, saskaņā ar gada darba programmās izklāstītiem nosacījumiem; c) darbības, ko veic nevalstiskas organizācijas vai citas organizācijas, kuru mērķi rada Eiropas mēroga ieinteresētību, saskaņā ar vispārējiem programmas mērķiem, ievērojot gada darba programmās izklāstītos nosacījumus; d) operatīvas dotācijas, lai līdzfinansētu izdevumus, kas saistīti ar Eiropas Savienības Konstitucionālo tiesu konferences un Eiropas Savienības Valstu padomju un augstāko administratīvo tiesu asociācijas pastāvīgo darba programmu, kas uztur attiecīgas datubāzes, nodrošinot Eiropas mēroga datubāzi, kas ietver valstu spriedumus saistībā ar Kopienas tiesību aktu īstenošanu, tik lielā mērā, cik izdevumi radušies, īstenojot vispārējo Eiropas interešu mērķi, veicinot viedokļu apmaiņu un pieredzes apmaiņu jautājumos, kas saistīti ar judikatūru, tajās apvienoto struktūru organizāciju un darbību, veicot tiesu un/vai konsultatīvās funkcijas attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem. PP programmas īstenošana PP programma darbojas visās 27 ES dalībvalstīs. Kaut arī šajā programmā principā var piedalīties arī trešās valstis — valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un Rietumbalkānu valstis, kas iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā —, tās šo iespēju nav izmantojušas. Programmu pilnībā centralizēti pārvalda Eiropas Komisija, un tās īstenošanai 2007.–2013. gadam ir paredzēts 95,2 miljonu euro budžets, kas pa gadiem sadalīts šādi (miljonos euro): KOPSUMMA 2007.–2013. GADAM: 95,2 MILJ. EURO 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 10,60 12,00 14,20 13,80 13,80 15,30 15,50 | Budžeta sadalījuma ziņā vidēji 70 % līdzekļu ik gadu tiek piešķirti rīcību dotācijām, 9 % operatīvajām dotācijām un 21 % Komisijas iniciatīvām. 2007.–2010. GADĀ PIEEJAMAIS BUDŽETS [pic] Kopš 2007. gada Komisija ir izsludinājusi 3 konkursus par rīcību dotācijām un 4 konkursus par operatīvajām dotācijām un ir izmantojusi publiskā iepirkuma procedūras, finansējot 61 Komisijas iniciatīvu. RĪCĪBU DOTĀCIJAS Komisijas izsludinātajos konkursos tika iesniegts liels skaits priekšlikumu. Attiecībā uz rīcību dotācijām Komisija saņēma un izvērtēja kopumā 415 priekšlikumus. Tos iesniegušajās partnerībās bija vidēji 4,5 organizācijas no vismaz divām ES dalībvalstīm. No visiem iesniegtajiem priekšlikumiem Komisija finansējumu piešķīra kopumā 93 daudzpusējiem projektiem, kuru vidējais finansējuma apjoms bija EUR 341 000 uz vienu projektu un vidējais ilgums — 21 mēnesis. OPERATĪVĀS DOTĀCIJAS Saskaņā ar programmas izveides lēmuma 4. panta c) punktu Komisija piešķīra līdzfinansējumu gada darba programmu īstenošanai astoņām NVO un citām organizācijām, “kuru mērķi rada Eiropas mēroga ieinteresētību, saskaņā ar vispārējiem programmas mērķiem”, tostarp šīm: Eiropas Bērnu ombudu tīkls; Fair Trials International ; Jesuit Refugee Service (Eiropā); Eiropas Administratīvo tiesnešu asociācija. Programmas juridiskajā pamatā ir minētas divas asociācijas, kas var saņemt operatīvās dotācijas kā līdzfinansējumu to pastāvīgo darba programmu izdevumu segšanai. 1. Eiropas Savienības Valstu padomju un augstāko administratīvo tiesu asociācija. Šīs asociācijas mērķis ir veicināt viedokļu apmaiņu un pieredzes apmaiņu jautājumos, kas saistīti ar judikatūru, asociācijā apvienoto struktūru organizāciju un darbību, veicot tiesu un/vai konsultatīvās funkcijas, jo īpaši attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem. Asociācija ir izveidojusi datu banku, kurā ietverti galvenokārt tās biedru nolēmumi, atzinumi un pētījumi par asociācijas mērķiem atbilstīgiem jautājumiem, asociācijas kolokvijos aplūkotie ziņojumi un izdarītie secinājumi, kā arī cita noderīga informācija. 2. Eiropas Savienības Konstitucionālo tiesu konference. Līdz šim (2011. gads) šī asociācija ne reizi nav pieteikusies uz programmas juridiskajā pamatā paredzētajām operatīvajām dotācijām. KOMISIJAS RĪCĪBAS Komisija 2007.–2010. gadā pēc savas iniciatīvas uzsāka 61 rīcību, ko no programmas finansēja, izmantojot publiskā iepirkuma procedūras. Šajos gadījumos, pretēji dotācijām, rīcība tiek pilnībā finansēta no programmas līdzekļiem, un attiecīgais produkts vai rezultāts pieder Komisijai. Finansēto rīcību temati ir ļoti dažādi, tostarp šādi: - izpratnes veicināšanas un informēšanas kampaņas par personas datu aizsardzību, bērnu tiesībām, rasismu un ksenofobiju; - tīmekļa vietņu izveide un uzturēšana par bērnu tiesībām un konsulāro aizsardzību; - pētījumi (12) un analīzes, tostarp: - pētījums par vienotu Eiropas Parlamenta vēlēšanu sistēmu, daudzkārtēju kandidēšanu, diskvalifikācijas atzīšanu; - salīdzinošs pētījums par dalībvalstu tiesību aktiem un praksi diplomātiskās un konsulārās aizsardzības jomā; - pētījums par dalībvalstu tiesību aktiem un praksi, risinot jautājumu saistībā ar totalitāro režīmu pastrādātajiem noziegumiem, un jo īpaši par metodēm un instrumentiem, ko dalībvalstis izmantojušas šajā jomā; - pētījums par praktiskajiem šķēršļiem, ar kuriem viendzimuma pāri sastopas, pārvietojoties ES teritorijā; - pētījums par valstu tiesību aktiem par rasisma un ksenofobijas apkarošanu; - 3 Eurobarometer aptaujas (par datu apstrādi atbildīgās personas un pilsoņi; informētība par ES pilsoņu tiesībām; atmiņas par totalitāro režīmu pastrādātajiem noziegumiem); - konferences, semināri, pasākumi utt. STARPPOSMA NOVēRTēJUMS Starpposma novērtējumu Komisija veica, izmantojot ārēja līgumdarbu veicēja palīdzību[1]. Tas veica plašu aptauju visu finansējuma (rīcību un operatīvo dotāciju) tiešo saņēmēju vidū un sarīkoja pārrunas ar iekšējām un ārējām programmā ieinteresētajām personām. Novērtējuma vispārīgie mērķi bija šādi: a) sniegt pārskatu par programmas pirmajos trijos darbības gados gūtajiem rezultātiem; b) sniegt īstenošanas kvalitatīvo un kvantitatīvo aspektu novērtējumu no piemērotības, lietderības un efektivitātes viedokļa; c) sniegt ieteikumus un norādes par īstenošanas uzlabošanu programmas atlikušajos darbības gados. Novērtējums tika veikts 2010. gada otrajā pusē, balstoties uz 2007.–2010. gada datiem[2], un tas sniedz ļoti vispusīgu ieskatu par programmas rezultātiem un daudz statistikas datu par finansējuma saņēmējiem. GALVENIE NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTĀ IZDARĪTIE KONSTATĒJUMI PP programmas piemērotība PP programmas piemērotība noteikto vajadzību risināšanai ir ļoti augsta. PP programma ir devusi ieguldījumu ES pasākumu pilnveidē un stiprināšanā brīvības, drošības un tiesiskuma jomā un konkrēti palīdzējusi īstenot nepieciešamību aizsargāt pamattiesības un veicināt ES pilsonības apziņu. Programmas mērķi ir piemēroti noteikto vajadzību, problēmu un jautājumu risināšanai, un līdz ar to tā ir ārēji saskanīga, kā to apliecināja finansējuma saņēmēju aptauja. Turklāt prioritāšu ikgadēja noteikšana darba programmā nodrošina iespēju reaģēt un pielāgoties vajadzību un Komisijas politikas ieviržu izmaiņām. Kā veiksmīgu papildu prioritāšu piemēru var minēt cīņas pret homofobiju iekļaušanu programmā. Tomēr PP programma aptver plašu politikas jomu spektru, un šīs jomas daļēji ir iekļautas arī citās ES programmās, tādējādi īstenoto pasākumu ietekme konkrētajās jomās nav tik koncentrēta, kā varētu vēlēties. Līdz ar to ir pastāvīgi pieaudzis pretendentu skaits, un konkurence par salīdzinoši nelielo finansējumu, kas pieejams rīcību dotācijām, kļūst arvien sīvāka. Triju gadu laikā pieteikumu skaits ir vairāk nekā trīskāršojies: no 66 pieteikumiem 2007. gadā līdz 215 pieteikumiem 2009.–2010. gadā. Savukārt interese par finansējumu operatīvo dotāciju veidā ir bijusi ierobežota, pieteikumu skaitam četros izsludināto konkursu gados nepārsniedzot 20. [pic] Vērtējot programmas iekšējo saskanību, īstenotās rīcības (finansētie projekti un Komisijas īpašie pasākumi) ļoti tuvu atbilst programmas mērķiem, un ir vērojama cieša korelācija starp projektu ietvaros īstenotajiem (vai īstenošanā esošajiem) pasākumiem un darba programmās noteiktajām gada prioritātēm, kā arī programmas vispārīgajiem mērķiem. Tomēr dažādu rīcību (tiešās dotācijas vai Komisijas iniciatīvas) ietvaros finansētie pasākumi ir savā ziņā savrupi. Daļēji tas ir skaidrojams ar ģenerāldirektorāta organizatorisko struktūru — Komisijas iniciatīvas ierosina un īsteno trīs dažādas politikas struktūrvienības, savukārt rīcību un operatīvās dotācijas pārvalda darbības/finanšu struktūrvienība. Vēl papildu atšķirības ir vērojamas attiecībā uz pieprasījumu pēc rīcību dotāciju finansējuma pa prioritārajām jomām un attiecīgi šajās jomās finansētajām Komisijas iniciatīvām. Konkrēti, iniciatīvas ir līdzsvaroti sadalītas pa pamattiesību, personas datu aizsardzības un pilsonības tēmām, savukārt finansējuma pieprasījums pamattiesību jomā (rasisms, bērnu tiesības un homofobija) atbilst vairāk nekā 82 % no saņemtajiem pieteikumiem, bet pilsonības (12 %) un personas datu aizsardzības (mazāk par 5 %) jomas ir ievērojami mazāk pārstāvētas. [pic] Kaut arī ir konstatējama cieša korelācija starp prioritātēm un finansētajiem projektiem, varētu tikt uzlabots īstenoto pasākumu rezultātu un praktisko iznākumu izmantojums politikas attīstībā. Nepastāv formalizēti mehānismi, kas nodrošinātu politikas struktūrvienību un citu politikas veidošanā iesaistīto dalībnieku informēšanu par rīcību un operatīvo dotāciju praktiskajiem iznākumiem, un rezultātu izplatīšana ir visai kampaņveidīga un neformāla. Vairāki faktori liecina par PP programmas ietvaros finansēto rīcību ES līmeņa pievienoto vērtību. Konkrēti, ES finansējums tiek uzskatīts par izšķirīgi svarīgu faktoru, lai attiecīgie pasākumi tiktu īstenoti, un projektu Eiropas dimensija kopumā sekmē rezultātu izplatīšanu. Turklāt dažādas dalībvalstis pārstāvošu partneru iesaiste rada tādus ieguvumus kā lielāks novatorisms, paraugprakses apmaiņa un ietekmes pastiprināšana. Daudzos projektos izstrādātās pieejas un gūtos rezultātus ir iespējams ar nelieliem pielāgojumiem īstenot citās valstīs. PP programmas lietderība Programmas starpposma novērtējumā būtu pāragri izdarīt vispārējus secinājumus par to, vai ar programmu tiek sasniegti tās mērķi. Turklāt, ņemot vērā programmas struktūru, tās prioritāšu un tēmu daudzveidību, dažādās mērķgrupas un daudzās ieinteresētās personas, ir sarežģīti noteikt jēgpilnus un praktiski izmantojamus rādītājus, un noderīgas informācijas iegūšanas izredzes ir zināmā mērā iluzoras. Tomēr veiktais novērtējums skaidri parāda, ka visi finansēto projektu veidi un visas Komisijas iniciatīvas atbilst programmas mērķiem un prioritātēm. Neraugoties uz to, faktors, kas neapšaubāmi ierobežo šo pasākumu devumu programmas mērķu sasniegšanā, ir pieejamā finansējuma apjoms, īpaši vērtējot Eiropas mērogā. Tā kā 2 gadus ilgam projektam, ko īsteno vidēji 4 partneri, maksimālā summa ir EUR 1 000 000, tad maksimālais finansējums uz vienu partneri ir EUR 125 000 gadā, kas parasti nedod iespēju ar šiem projektiem pārsniegt to partnerības tvērumu un panākt reālu Eiropas dimensiju un pievienoto vērtību. Kopumā finansējuma saņēmēji nenorādīja ne uz kādiem būtiskiem šķēršļiem, kas būtu uzskatāmi par pasākumu īstenošanas gaitas kavēkļiem. Tika atzīts, ka finansējuma maksimālā intensitāte 80 % apmērā ir pieņemama, un tādi vispārīgie nosacījumi attiecībā uz rīcību dotācijām kā ilgums un partnerības prasības tika uzskatīti par piemērotiem. Attiecībā uz operatīvajām dotācijām daži finansējuma saņēmēji ierosināja finansējumu piešķirt uz ilgāku laiku salīdzinājumā ar pašreiz piemēroto viena gada sistēmu, lai tādējādi nodrošinātu spēcīgāku ietekmi. Pateicoties projektu finansēšanā izmantoto atlases kritēriju raksturam, projekti ir spējuši efektīvi veicināt iesaistīto valstu sadarbību. Turklāt uzsvars uz līdzsvarotām partnerībām un projekta uzdevumu un dalības vienlīdzīgu sadali, jo īpaši pateicoties finansējuma līdzsvarotai sadalei, ir nodrošinājis līdzdalību veicinošu pieeju projektu vadībā un labvēlīgu augsni paraugprakses apzināšanai un apmaiņai. Šie pozitīvie aspekti ir vienlīdz veicinājuši gan esošo partnerību nostiprināšanu, gan jaunu partnerību izveidi. Par trūkumu, ko varētu būt vēlams novērst, ir uzskatāma dažu valstu nesamērīgi aktīvā dalība (vairāk nekā trešdaļa no 2009.–2010. gada konkursā par rīcību dotācijām iesniegtajiem pieteikumiem bija no Itālijas) un dažos gadījumos pilnīgs citu valstu dalības trūkums. [pic] PP PROGRAMMAS EFEKTIVITāTE Rīcību dotācijām noteiktais Komisijas finansējuma īpatsvars ir tuvu Finanšu regulā paredzētajiem robežlielumiem. Operatīvajām dotācijām šis īpatsvars ir daudz zemāks, ko jo īpaši nosaka maksimālais finansējuma apjoms, kas ir EUR 300 000 uz vienu organizāciju. Tomēr, tā kā ievērojama daļa finansējuma saņēmēju ir NVO, tām ir arvien sarežģītāk piesaistīt līdzfinansējumu no citiem avotiem, ņemot vērā finanšu krīzes ietekmi uz valsts finansējuma pieejamību šāda veida pasākumiem un organizācijām. Aptaujātie finansējuma saņēmēji atzina, ka Komisijas vispārīgās pārvaldības spējas ir atbilstīgas, ieskaitot norāžu nodrošināšanu un ziņojumu sniegšanas kārtību. Tomēr, programmas popularitātei un sekmēm strauji pieaugot (pieteikumu skaits laikā no 2007. gada līdz 2010. gadam ir vairāk nekā trīskāršojies), Komisijas cilvēkresursi kļūst pārslogoti, un ir arvien mazāk izredžu nodrošināt dažus tādus svarīgus aspektus kā projektu cieša uzraudzība visā to cikla garumā. Līdz ar to nav optimāli izmantotas iespējas vertikāli integrēt no PP programmas finansētos pasākumus, kā arī izplatīt rezultātus un izmantot tos politikas stiprināšanai. Programmas īstenošanas efektivitāte atlases procedūras ziņā ir piedzīvojusi vērienīgas pārmaiņas, un pāreja no priekšlikumu iesniegšanas papīra formātā uz pieteikumu tiešsaistes programmu Priamos ir ievērojami vienkāršojusi šā procesa pirmos posmus. Tomēr kā ievērojamus šķēršļus finansējuma saņēmēji ir jo īpaši minējuši aspektus saistībā ar ārkārtīgi lielo dokumentu skaitu, kas nepieciešami pieteikšanās procesā, un pēc tam sekojošās izvērtēšanas procedūras ilgumu. Turklāt tika atzīts, ka pienākums par atlases procesa iznākumu apspriesties ar komitoloģijas komiteju ir papildu šķērslis iekšējā procedūrā, kas liedz saīsināt laiku no priekšlikumu iesniegšanas līdz dotāciju faktiskajai piešķiršanai. Finansējuma saņēmēji ir norādījuši, ka projektu efektīvu īstenošanu kavē sarežģītie finanšu nosacījumi, kas piemērojami jaunākās paaudzes dotācijām ar vairākiem saņēmējiem, un finanšu pārskatu sniegšanas pienākumu apjoms. Pēc dažu ieinteresēto personu domām, par šķēršļiem uzskatāmas finansējuma saņēmēju līdzfinansējuma prasības un prasības attiecībā uz partnerībām un Eiropas dimensiju. Kā tas loģiski izriet no finansējamo pasākumu veida, PP programmas rīcību un operatīvajām dotācijām budžeta galvenās pozīcijas ir bijušas personāla izmaksas, konferenču un semināru izmaksas, publikāciju un izplatīšanas, kā arī citas tiešās izmaksas. Šīs izmaksas tiešā veidā izmantotas uz mērķgrupām vērsto pasākumu īstenošanai. Šīm kategorijām atbilst 88 % no rīcību dotāciju kopējām izmaksām un 86 % no operatīvo dotāciju izmaksām. Attiecībā uz rīcību dotācijām lielāka līdzekļu daļa parasti tiek atvēlēta izplatīšanai, kā arī konferencēm un semināriem, savukārt operatīvo dotāciju gadījumā salīdzinoši lielākas ir personāla izmaksas. PP programmas ilgtspēja Rīcību un operatīvo dotāciju saņēmēji ir atkarīgi no Komisijas finansējuma, lai spētu īstenot pasākumus un nodrošinātu to praktisko ietekmi. Mērķu pilnīga sasniegšana, īpaši ilgtermiņa perspektīvā, ir atkarīga arī no turpmāka finansējuma. Dažos gadījumos organizācijas to panāk, iegūstot finansējumu no PP programmas, pateicoties vairākiem sekmīgiem pieteikumiem, tomēr lielajam vairumam organizāciju tas neizdodas. Daudzi finansējuma saņēmēji strādā pie tā, lai savu pasākumu īstenošanai iegūtu papildu finansējumu, taču tas izdodas tikai nedaudziem, līdz ar to līdzfinansējumam pārsvarā tiek izmantoti pašu resursi. Tomēr ir arī pazīmes, kas liecina, ka dažiem pabeigtajiem pasākumiem ilgstoša ietekme būs arī bez papildu finansējuma saņemšanas, jo šo pasākumu ietekme sniedzas pāri konkrētā projekta robežām. To apliecina tas, ka daži tādi projektu iznākumi kā mācību materiāli, praktiskie instrumenti un paraugprakse tiek izmantoti arī pēc projekta beigām. Vēl viens programmas iznākumu ilgtspējas apliecinājums ir dotāciju izmantošanai izveidoto partnerību ilglaicīgums un stabilitāte. Daudzos gadījumos šīs partnerības ir vēl padziļinājušās vai pat tikušas formalizētas, izveidojot neoficiālus vai oficiālus tīklus, un, visticamāk, to ietvaros arī turpmāk tiks īstenoti kopīgi pasākumi. Paredzams, ka pasākumi tiks turpināti jaunā formātā, kaut arī varbūt ar mazāku vērienu. Mērķgrupu vajadzības attīstās, un varētu būt nepieciešamas citas pieejas tā vietā, lai turpinātu viena veida pasākumus. Ieteikumi Ņemot vērā programmas novērtējuma rezultātā apzinātos problemātiskos jautājumus, Komisija plāno programmas ietekmes stiprināšanai un īstenošanas uzlabošanai veikt turpmāk norādītos pasākumus. Likt lielāku uzsvaru uz ES politikas prioritātēm Programmas piemērotību atzina visas aptaujātās ieinteresētās personas, taču tās ietekmi ir daļēji ierobežojusi finansējuma prioritāšu izkliede. Tāpēc, lai veicinātu programmas piemērotību un palielinātu tās ietekmi, būtu lietderīgi sašaurināt programmas tvērumu. Lai to panāktu, varētu racionalizēt un nopietni samazināt gada prioritāšu skaitu. Turklāt, īpaši programmu nākamās paaudzes kontekstā, būtu jāapsver iespēja koncentrēt programmas projektu finansējumu pamattiesību politikas jomu stiprināšanai, ieskaitot personas datu aizsardzību un Savienības pilsonību. To papildinot ar atbilstīgu atbalstu Komisijas iniciatīvu izstrādei, palielinātos politikas izstrādes ietekme un tiktu novērsta pārklāšanās ar programmām, kas tiek īstenotas citos ģenerāldirektorātos, kuriem šāda veida tiešajam finansējumam ir pieejams daudz lielāks budžets. Koncentrēties uz projektiem ar izteiktu Eiropas dimensiju Pirmajos PP programmas darbības gados ar ievērojamām sekmēm ir izdevies veicināt daudzpusēju partnerību elementu un iesaistīt lielu skaitu dalībnieku un dažos gadījumos arī dalībvalstis. Tomēr šīs pieejas negatīvais efekts ir tāds, ka ir daudz saņēmēju un katrs no tiem saņem vien ierobežota apjoma finansējumu, tādējādi mazinās ietekme, ko var panākt ar finansētajiem pasākumiem. Tādēļ, lai palielinātu programmas lietderību, pašlaik ierobežotais finansējums būtu jāvirza uz projektiem ar izteiktāku Eiropas dimensiju. Ar lielākiem projektiem, kam piešķirts lielāks finansējums, būtu iespējams palielināt programmas pamanāmību un nodrošināt projektiem plašāku ietekmi, kas pārsniegtu vietējo vai reģionālo līmeni, jo šādi projekti būtu vērienīgāki un labāk izstrādāti, ar lielāku ES līmeņa pievienoto vērtību un attiecīgi lielāku ilgtspēju. Saistībā ar to pašu mērķi Komisija arī izvērtēs, vai operatīvo dotāciju ieguldījums programmas mērķu sasniegšanā ir pietiekams, lai turpinātu piešķirt šā veida finansējumu, ņemot vērā pretendentu pastāvīgi vājo ieinteresētību un PP programmas un tās mērķu ierobežoto pamanāmību ar šā veida finansējumu. Līdzsvarot dalību PP programmā Attiecībā uz PP programmas dalībniekiem joprojām ir vērojams dažas dalībvalstis pārstāvošu finansējuma saņēmēju pārsvars un vāja 12 jaunāko dalībvalstu tiešo un netiešo finansējuma saņēmēju dalība. Lai to mainītu, Komisija centīsies vērst informēšanas kampaņas uz šo dalībvalstu organizācijām un aktivizēs kontaktus ar attiecīgajām valstu un reģionālajām iestādēm, lai kāpinātu šo kampaņu iedarbīgumu un pārvarētu ierobežojumus saistībā ar šādiem pasākumiem pieejamo finansējumu. Palielināt PP programmas pārvaldības efektivitāti Ņemot vērā programmas arvien lielāko popularitāti un finansējuma pieteikumu, kā arī finansēto projektu arvien lielāku skaitu, ir jāturpina strādāt pie projektu cikliem piemērojamo procedūru racionalizācijas. Pieteikumu iesniegšanas procesā, nesen ieviešot elektronisko pieteikumu sistēmu Priamos , ir pavērušās lielas iespējas atvieglot gan pretendentu, gan Komisijas darbu, kā arī ir panākts, ka priekšlikumu iesniegšanas sākotnējā posmā vairs neizmanto papīra formātu. Šai sistēmai ir vēl daudzas citas potenciālās priekšrocības, un Komisija turpinās darbu, lai uzlabotu sistēmas lietošanas ērtumu, efektivitāti un darbības ātrumu un lai panāktu, ka tā kļūst par integrētu rīku, kas gan pretendentiem/finansējuma saņēmējiem, gan Komisijai palīdz efektīvi pārvaldīt projektus visā to cikla garumā. Turklāt būtu jāapsver, kā mazināt iekšējo kavēšanos, ko izraisa pienākums par atlases procesa iznākumu apspriesties ar PP programmas komiteju, un jāizvērtē, vai šīs procedūras radītais administratīvais slogs ir attaisnojams, ņemot vērā ļoti ierobežoto finansējuma apjomu. Lai vēl vairāk palielinātu programmas efektivitāti, tiks strādāts pie Komisijas atbalsta un uzraudzības spēju stiprināšanas visā īstenojamo rīcību cikla garumā attiecībā pret finansējuma saņēmējiem. Tādējādi tiks veicināta pasākumu sekmīgāka īstenošana un politikas prioritāšu un paraugprakses labāka izpratne un integrēšana. Uzlabot rezultātu izplatīšanu un izmantošanu Novērtējumā tika konstatēts, ka projektu rezultātus un iznākumus būtu iespējams izplatīt mērķtiecīgākā veidā un izmantot kā resursus politikas izstrādē. Lai to panāktu, Komisija gan projektu atlases, gan pārvaldības pieejā lielāku uzmanību veltīs iznākumiem un rezultātiem. Tas apvienojumā ar koncentrēšanos uz prioritātēm arī nodrošinās ciešāku korelāciju starp Komisijas tieši īstenotajām politikas iniciatīvām un projektiem, tādējādi sekmīgāk veicinot šo divu programmas finansējuma mehānismu sinerģiju. Papildus šai uz rezultātiem vērstajai pieejai varētu veikt arī citus pasākumus, kas izceltu programmas rezultātus, tostarp pārdomātāk un dinamiskāk izplatot rezultātus internetā un rīkojot īpašus pasākumus, kuros tiktu izcelti konkrēti sekmīgi projekti, tādējādi ilustrējot programmas pievienoto vērtību. Secinājumi Starpposma novērtējums apliecināja Pamattiesību un pilsonības programmas nozīmi pamattiesību ievērošanas un dialoga veicināšanā un rasisma un ksenofobijas apkarošanā. Par programmas piemērotību un pievienoto vērtību liecina tādi spēcīgi rādītāji kā arvien pieaugošā interese par finansējuma iespējām, projektu arvien lielākā pamanāmība un pēdējā laikā arī plaši pazīstamu un respektējamu starptautisko organizāciju piepulcēšanās tiešo finansējuma saņēmēju lokam. Tas, ka pēdējās atlases kārtās finansējuma pieprasījums pieckārt pārsniedza pieejamo līdzekļu apjomu, skaidri parāda, ka programmai ir attīstības un paplašināšanās potenciāls. Lai gan novērtējuma rezultātā atklājās arī daži problemātiski aspekti PP programmas īstenošanā un tika apzināti vairāki iespējamie uzlabojumi, ir pilnīgi skaidrs, ka programma pati par sevi ir kvalitatīva, atbilst Eiropas pašreizējām politikas prioritātēm un noteikto mērķgrupu un ieinteresēto personu vajadzībām un rada pievienoto vērtību. Līdz ar to, lai palielinātu programmas ietekmi un efektivitāti, Komisija mērķtiecīgāk noteiks programmas prioritātes, panāks ciešāku saikni starp rezultatīviem projektiem un politikas izstrādi, nodrošinās programmas izmantošanu ES-12 dalībvalstīs, racionalizēs programmas pārvaldības procesus un liks lielāku uzsvaru uz programmas rezultātu izplatīšanu. [1] EPEC , GHK Consulting izpildījumā, www.ghkint.com. [2] Rīcību dotācijas: 18 projekti sākti 2008. gadā (jau pabeigti), 26 projekti — 2009. gadā (termiņa vidusposms). Operatīvās dotācijas: 3 dotācijas 2008. gadā, 7 — 2009. gadā un 5 — 2010. gadā. Komisijas iniciatīvas 2007.–2009. gadā: 47; 2010. gadā paredzētas 12.