Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva par Kopienas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (Kodificētā versija) /* COM/2006/0783 galīgā redakcija - COD 2006/0273 */





LV Briselē, 13.12.2006 COM(2006) 783 galīgā redakcija 2006/0273 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par Kopienas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (Kodificētā versija) (iesniegusi Komisija) Priekšlikuma konteksts | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķiKomisijas darbības svarīgs mērķis ir vienkāršot un modernizēt tiesisko regulējumu Eiropā. Veicot šo stratēģisko un daudzas jomas aptverošo uzdevumu, Komisijai bija jāizstrādā un jāievieš tālejoša likumdošanas uzlabošanas programma, lai veicinātu Lisabonas mērķu īstenošanu ceļā uz izaugsmi un jaunām darbavietām. Šajā kontekstā ir ierosināts priekšlikums kodificēt un apvienot direktīvas par dzelzceļa savstarpēju izmantojamību.Turklāt tiek uzskatīts, ka dalībvalstu procedūras attiecībā uz lokomotīvju apstiprināšanu rada šobrīd vislielākos šķēršļus jauno dzelzceļa uzņēmumu veidošanā kravu pārvadājumu jomā un bremzē Eiropas dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību. Tā kā neviena dalībvalsts pati nevar pieņemt lēmumu par to, ka tās izdotā ekspluatācijas atļauja būs derīga visās dalībvalstīs, ir vajadzīga Kopienas iniciatīva, lai saskaņotu un vienkāršotu dalībvalstu procedūras un biežāk izmantotu savstarpējas atzīšanas principu. | 120 | Vispārīgais kontekstsŠis priekšlikums iekļaujas plašākas iniciatīvas kontekstā, kuras iecere ir pilnveidot dzelzceļa tiesiskā regulējuma tehnisko daļu, proti, direktīvas par dzelzceļa savstarpēju izmantojamību, dzelzceļu drošības direktīvu un regulu par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu. Pirmkārt, viens no vissvarīgākajiem aspektiem, kurā vēl ir jāveic uzlabojumi, lai atvieglotu vilcienu brīvu kustību, attiecas uz lokomotīvju apstiprinājuma procedūru. Dzelzceļa nozares ražotāji un uzņēmēji uzskata, ka attiecīgās procedūras joprojām bieži ir ilgstošas un ļoti dārgas; viņi atzīst, ka no tehniskā viedokļa atsevišķas kompetento iestāžu prasības nav pamatotas. Otrkārt, īstenojot likumdošanas vienkāršošanas programmu, Komisija ierosina pastiprināt un apvienot direktīvas par dzelzceļa savstarpēju izmantojamību. Treškārt, Komisija uzskata, ka tās pienākums ir piedāvāt vairākus attiecīgā regulējuma tehniskās daļas uzlabojumus, ņemot vērā uzkrāto desmit gadu pieredzi dzelzceļa savstarpējas izmantojamības direktīvas ieviešanā. Priekšlikuma mērķis ir kodificēt, pārstrādāt un apvienot direktīvas par dzelzceļa savstarpēju izmantojamību. Tas ir jāizskata kopā ar saistītajiem priekšlikumiem izdarīt grozījumus Regulā (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (še turpmāk — „Aģentūra”) un Direktīvā 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāŠā priekšlikuma mērķis ir pārstrādāt un apvienot šādas direktīvas.PADOMES 1996. GADA 23. JŪLIJA DIREKTĪVA 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp.), kurā grozījumi ir izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.),EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES 2001. GADA 19. MARTA DIREKTĪVA 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp.), kurā labojumi ir izdarīti ar Kļūdu labojumu 2001/16/EK (OV L 334, 18.12.2001., 34. lpp.). | 140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemJa vienkāršos procedūras, kas saistītas ar ritošā sastāva nodošanu ekspluatācijā, tiks paaugstināta dzelzceļa pārvadājumu konkurētspēja. Samazinot izmaksas pārvadājumu ķēdē, procedūru vienkāršošana veicinās Eiropas Savienības nozares konkurētspēju kopumā. Turklāt dinamiska dzelzceļa nozare nostiprinās Eiropas dzelzceļa rūpniecības līderpozīciju pasaulē un nodrošinās darba vietu saglabāšanu šajā nozarē. Konkurētspējīgs dzelzceļa transports arī palīdzēs pildīt Eiropas Savienības pamatsaistības ilgspējīgas attīstības jomā un cīņā pret klimata pārmaiņām. Attiecīgi šī iniciatīva atbilst pārskatītās Lisabonas stratēģijas mērķiem panākt izaugsmi un nodrošināt darbavietas. Turklāt tā ļaus samazināt administratīvās izmaksas, kas saistītas ar dalībvalstu iestāžu darbību drošības jomā. | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums | | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsKomisija 2006. aprīlī sagatavoja apspriešanās dokumentu, kurā tika noteiktas vairākas pieejas; darbsemināra laikā šo dokumentu iesniedza visām attiecīgajām pusēm (par dzelzceļa drošību atbildīgajām dalībvalstu iestādēm, ražotājiem, uzņēmējiem, dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājiem, Eiropas standartizācijas organizācijām u. c.). Visu pušu rakstiskās nostājas tika apkopotas un izpētītas, veicot ietekmes novērtējumu atbilstīgi spēkā esošajām prasībām. | 212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāKomisija ņēmusi vērā dažādus viedokļus, lai sagatavotu savu priekšlikumu, kuram ir divas daļas: no vienas puses, sākt darbus, ko var uzņemties uzreiz, negaidot jauno reglamentējošo noteikumu stāšanos spēkā, no otras puses, izdarīt grozījumus tiesību aktos, lai radītu drošu tiesisko regulējumu, ar ko piešķir tiesības un uzliek pienākumus pusēm, uz kurām attiecas atļaujas saņemšanas procedūra, nododot ekspluatācijā dzelzceļa ritošo sastāvu. | | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomasValsts procedūras dzelzceļa ritošā sastāva apstiprināšanai, valsts tehniskie un/vai drošības noteikumi, izmaksas un termiņi saistībā ar šīm procedūrām u.c. | 222 | Izmantotās metodesIzmantoja Komisijas 2005. gada 15. jūnija Pamatnostādnes SEC(2005)791, kuras atjauninātas 2006. gadā. | 223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumusLai novērtētu nozares ieinteresēto personu viedokļus un dažādu pieeju ietekmi, Komisija konsultējās ar Eiropas Dzelzceļa aģentūras speciālistiem. | 2249 | Saņemto un izmantoto atbilžu kopsavilkumsNav norādīts, ka pastāv potenciāli nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām. | 225 | Skat. iedaļu „Ietekmes novērtējums”. | 226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļiIetekmes novērtējums publicēts internetā. | 230 | Ietekmes novērtējumsPamata pieeja: turpināt piemērot spēkā esošos tiesību aktus un iejaukties vienīgi sūdzību gadījumos. Nereglamentējošā pieeja: publicēt darba grupas ieteikumus par esošā ritošā sastāva savstarpēju apstiprinājumu un lūgt dalībvalstīm tos piemērot; lūgt Aģentūrai klasificēt attiecīgos valsts noteikumus un identificēt līdzvērtīgus noteikumus; lūgt Aģentūrai uzņemties padomdevēja vai izšķīrēja funkcijas valsts procedūrās, kuras attiecas uz nodošanu ekspluatācijā; paātrināt Eiropas standartu izstrādes un pārskatīšanas gaitu; kontrolēt savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu un, vajadzības gadījumā, ierosināt attiecīgās pārkāpuma procedūras. Reglamentējošā pieeja: izdarīt grozījumus tiesību aktos ar mērķi atcelt pienākumu saņemt atļauju atsevišķi katrā dalībvalstī, skaidrāk noteikt procedūru, kas jāpiemēro attiecībā uz esošo ritošo sastāvu, atļaut Aģentūrai izdot ekspluatācijas atļaujas, atļaut Aģentūrai pildīt koordinatora, padomdevēja un/vai izšķīrēja funkcijas, atļaut kompetentajām atbilstības verifikācijas iestādēm izdot ekspluatācijas atļaujas, atļaut dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājiem izdot ekspluatācijas atļaujas. | 231 | Komisija veica ietekmes novērtējumu, kas iekļauts Komisijas likumdošanas un darba programmā. Ziņojums pieejams http://ec.europa.eu/transport/rail/index_en.html. | Priekšlikuma juridiskie aspekti | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkumsTiek ierosināts vienkāršot procedūru attiecībā uz nodošanu ekspluatācijā. Kravas un pasažieru vagoniem, ko nodos ekspluatācijā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, vajadzētu pietikt ar vienu ekspluatācijas atļauju, kuru izdevusi viena Kopienas dalībvalsts. Attiecībā uz ritošo sastāvu, kurš nodots ekspluatācijā pirms šīs regulas stāšanās spēkā un kuram nav piešķirta „EK” verifikācijas deklarācija, jāprecizē, ka jāpiemēro dzelzceļu drošības direktīva. Attiecībā uz ritošo sastāvu, kuram piešķirta 18. pantā paredzētā „EK” verifikācijas deklarācija, izsmeļoši jānosaka konkrēti kritēriji, kurus par drošību atbildīgā iestāde drīkst pārbaudīt, lai izdotu ekspluatācijas atļauju. Attiecībā uz ritekļu sērijām, kas ražotas pēc viena tipa, jāatļauj dalībvalstīm izdot apvienotu ekspluatācijas atļauju. | 310 | Juridiskais pamats71. un 156. pants | 320 | Subsidiaritātes principsSubsidiaritātes princips tiek piemērots, ciktāl priekšlikums neskar jomu, kas ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. | | Dalībvalstis pašas nevar pietiekamā mērā īstenot priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ. | 321 | Šī iniciatīva iekļaujas to priekšlikumu kontekstā, kuru mērķis ir atrisināt problēmu saistībā ar ritošā sastāva ekspluatācijas atļauju, kura ir derīga vienā dalībvalstī, bet nav automātiski derīga citā dalībvalstī. Šo starptautiska mēroga problēmu nevar atrisināt valsts līmenī, jo nevienai dalībvalstij nav pilnvaru atļaut ritošā sastāva nodošanu ekspluatācijā citas dalībvalsts teritorijā. Turklāt Komisijas kompetencē ir izvirzīt priekšlikumus attiecībā uz tiesību aktu vienkāršošanu. | | Priekšlikuma mērķus var labāk sasniegt ar Kopienas līmeņa pasākumiem turpmāk minēto iemeslu dēļ. | 324 | Ekspluatācijas atļauju teritoriālais princips ir iekļauts direktīvās par dzelzceļa savstarpēju izmantojamību un dzelzceļu drošības direktīvā, un, darbojoties tikai valsts līmenī, nevarēs sasniegt šajā priekšlikumā izvirzītos mērķus. | 325 | Šā priekšlikuma mērķu sasniegšanu vērtēs pēc tā, cik ātrā laikā un ar kādām izmaksām varēs saņemt ritošā sastāva apstiprinājumu. | 326 | | 327 | Grozījumi, kas izdarīti šajā priekšlikumā apvienoto direktīvu par savstarpēju izmantojamību 14. pantā, ļauj noteikt to atļaujas daļu, kura ir savstarpēji jāatzīst, un vienkāršot procedūru konkrētos gadījumos. Netika atbalstīta iespēja uzdot, piemēram, tikai Aģentūras vadītājam pieņemt lēmumus par ekspluatācijas atļauju izdošanu; tas pierāda to, ka šis priekšlikums skar tikai tos jautājumus, kurus dalībvalstis nevar atrisināt valsts līmenī. | | Tādējādi šis priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. | | Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | 331 | Šis priekšlikums sagatavots ar mērķi samazināt nepieciešamo grozījumu skaitu. | 332 | Priekšlikums neietekmēs Komisijas darbības budžetu. Paredzēts, ka kompetentās iestādes un nozare tikai iegūs no šā priekšlikuma, jo tā mērķi ir vienkāršot ekspluatācijas atļaujas saņemšanas procedūru, likvidējot liekas pārbaudes un samazinot prasības. | | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais juridiskais instruments: direktīva. | 342 | Citi juridiskie instrumenti nav piemēroti šādu iemeslu dēļ.Ir paredzēts grozīt direktīvu. | Ietekme uz budžetu | 401 | Attiecībā uz Aģentūru — mazāka par 2,2 miljoniem euro pirmajos piecos gados, pēc tam — mazāka par 0,5 miljoniem euro (skat. pievienoto finanšu pārskatu). | Papildu informācija | 510 | Vienkāršošana | 511 | Priekšlikumā paredzēts vienkāršot administratīvās procedūras, ko piemēro attiecībā uz juridiskajām un fiziskajām personām. | 514 | Ritošajam sastāvam, kuram jau ir izdota ekspluatācijas atļauja vienā dalībvalstī, būs jāpieprasa papildu atļauja citā dalībvalstī tikai tad, ja runa ir par valsts papildu prasībām, kuras attiecas, piemēram, uz vietējā tīkla īpatnībām. | 517 | Priekšlikums ir iekļauts Komisijas likumdošanas un darba programmā ar atsauces numuru 2006/TREN/005. | 560 | Eiropas Ekonomikas zonaŠis tiesību akta projekts attiecas uz EEZ līguma jomu, tāpēc minētais jautājums jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu. | 570 | Priekšlikuma sīks izskaidrojums pa nodaļām vai pa pantiem1. Ģeogrāfiskās robežas un darbības jomas paplašināšana (1. pants)Direktīvā 2004/50/EK paredzēts pakāpeniski paplašināt Direktīvas 2001/16/EK darbības jomu saskaņā ar jauno SITS pieņemšanu vai esošo SITS pārskatīšanu. Kopš direktīva stājusies spēkā, tās darbības jomā tika iekļauti gan Eiropas parastā un ātrgaitas dzelzceļa tīkli, kas definēti Eiropas nostādnēs par Eiropas transporta tīkliem, gan ritošais sastāvs, kas piemērots kursēšanai pa šo tīklu ceļiem. Ja ietekmes novērtējums liecinās par attiecīgajiem ekonomiskajiem ieguvumiem, direktīvas darbības jomu pakāpeniski paplašinās, iekļaujot tajā visus tīklus un visu ritošo sastāvu. Izdarīti grozījumi 1. panta 3. punktā ar nolūku skaidrāk definēt procedūru, kas jāievēro, lai paplašinātu darbības jomu.Pirmkārt, Aģentūrai jāveic ietekmes novērtējums un jānosaka, kādas jaunas SITS ir jāattīsta vai kādas esošās SITS ir jāgroza, lai tās attiecinātu uz dzelzceļa līnijām un ritošo sastāvu, kam vēl nepiemēro esošās SITS.Otrkārt, pamatojoties uz Aģentūras ieteikumiem un saņemot komitejas atzinumu, Komisijai jāpieņem lēmums par attiecīgām pilnvarām. Turklāt, lai paplašinātu darbības jomu, visā direktīvā jāizdara nelieli labojumi formulējumos.2. Definīcijas (2. pants) Izdarīti grozījumi pamatparametra definīcijā, kā arī 6. panta 3. punktā, lai svītrotu noteikumu par Komisijas lēmumu; pieredze liecina par to, ka šāda lēmuma pieņemšana nav pamatota, jo, lai noteiktu parametru specifikācijas, vajadzīgs ekonomiskais novērtējums, kuru nevar pabeigt, kamēr nav izstrādāta attiecīgās SITS ieviešanas stratēģija.Ir ierosinātas trīs jaunas definīcijas:– „līgumslēdzējs subjekts” nav definēts iepriekš; šo jautājumu apsprieda komitejas sanāksmēs un vienojās par lielāku elastīgumu attiecībā uz līgumslēdzēju subjektu, kas var uzsākt „EK” verifikācijas procedūru vai pieprasīt ekspluatācijas atļauju;– „apsaimniekotājs” ir minēts līgumslēdzēja subjekta definīcijā un ir iekļauts apvienotajā priekšlikumā, ar kuru groza dzelzceļu drošības direktīvu; – „projekts izstrādes beigu posmā”. 3. IzņēmumiSaskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 21. pantu izveidotā komiteja vairākās sanāksmēs apsprieda jautājumu par 7. panta piemērošanu saistībā ar izņēmumiem. Komiteja sagatavoja ieteikumus jo īpaši attiecībā uz– definīciju „projekts izstrādes beigu posmā”: runa ir par projektu, kuram var automātiski piemērot izņēmuma procedūru un kuram nav vajadzīgs Komisijas lēmums;– Komisijai paziņoto dokumentu saturu, lai tā varētu pārbaudīt attiecīgā izņēmuma pamatu.4. Pārējas posms savstarpējas izmantojamības komponentiem (10. pants – jauns 5. punkts)Dienā, kad stāsies spēkā SITS, daļa no savstarpējas izmantojamības komponentiem jau būs ražošanas procesā. Jāparedz pārejas posms, lai varētu iekļaut šos komponentus attiecīgajā apakšsistēmā, arī tad, ja tie precīzi neatbilst minētajām SITS.5. SITS tehniskie pielikumi (6. pants)Ātrgaitas un parasto dzelzceļu SITS pieņemšanas procedūra aizņem ilgu laiku, jo jāpārtulko apjomīgie tehniskie pielikumi. Turklāt, ņemot vērā šo pielikumu tehnisko raksturu, tajos iekļautie dati mēdz strauji mainīties, jo īpaši datorsistēmu un telekomunikāciju jomā. Līdzīga situācija ir, piemēram, ar SITS, kuras attiecas uz vadības nodrošināšanas un signalizācijas apakšsistēmām un uz tālvadības izmantošanu pasažieru un kravu pārvadājumos. Attiecīgi tiek ierosināts 6. pantā iekļaut jaunu punktu, ar kuru atļaus šādos gadījumos pieņemt lēmumu par to, ka Aģentūra drīkst publicēt vienu vai vairākus tehniskos pielikumus. 6. Pārbaude, ko veic, lai pārliecinātos, vai ir ievērotas prasības attiecībā uz apakšsistēmu izmantošanu un uzturēšanu kārtībā pēc to nodošanas ekspluatācijā (14. panta 2. punkts)Pēc apakšsistēmas nodošanas ekspluatācijā jāpārliecinās, ka šī apakšsistēma tiek izmantota un uzturēta kārtībā saskaņā ar attiecīgajām pamatprasībām. Saskaņā ar dzelzceļu drošības direktīvu par šo prasību ievērošanu ir atbildīgs infrastruktūras pārvaldītājs vai dzelzceļa uzņēmums, katrs attiecībā uz savām apakšsistēmām. Dalībvalstis var pārbaudīt šo prasību ievērošanu tad, kad tās piešķir drošības sertifikātus un drošības atļaujas saskaņā ar dzelzceļu drošības direktīvas 10. un 11. pantu. 7. Procedūra attiecībā uz ritošā sastāva nodošanu ekspluatācijā (14. pants)Tas, ka ekspluatācijas atļauja ritošajam sastāvam ir jāsaņem katrā dalībvalstī un par katru ritekli atsevišķi, rada nepamatotas ekonomiskas grūtības. Tāpēc minētā procedūra jāvienkāršo. 8. Īpaši gadījumi un dalībvalstu noteikumi (16. panta 3. punkts) Arī šo punktu komiteja apsprieda savās sanāksmēs. Vienojās par to, ka, ja SITS paredzētajā īpašā gadījumā piemēro valsts tehniskos noteikumus, tie jāpaziņo Komisijai, tāpat kā noteikumi, kurus izmanto izņēmuma piemērošanas gadījumā vai tad, kad SITS ietver „atklātos punktus”.9. Ja SITS jāizdara steidzami grozījumi (17. pants)SITS pārskatīšanas procedūra var ilgt vairākus mēnešus — Komisijai jāapstiprina Aģentūras pilnvaras, Aģentūrai jāizstrādā projekts, Komisijai jāsagatavo novērtējums, Komisijai jāsagatavo lēmums, komitejai jāsniedz atzinums, tulkošanas darbi, jāpabeidz Komisijas iekšējā procedūra, attiecīgo dokumentu pieņemšana un paziņošana dalībvalstīm. Par šo jautājumu debatēja komitejas sēdēs un vienojās, ka steidzamajiem gadījumiem jāparedz ātrāka procedūra. Tādēļ tika ierosināts, ka šādos gadījumos Aģentūrai lūgs sagatavot tehnisko atzinumu un Komisijai būs jālemj, vai šo tehnisko atzinumu drīkst izmantot, kamēr tiek pārskatītas SITS.10. Pagaidu verifikācijas sertifikāti (18. pants) Saistībā ar šo punktu ir izstrādāts priekšlikums par grozījumiem VI pielikumā, ko saskaņā ar regulatīvo procedūru 2006. gada jūnija iesniedza komitejai, lai saņemtu tās atzinumu. Ar šiem grozījumiem tiks atzīts, ka apakšsistēmu verifikācijas procedūrai ir vairāki posmi un ka šādu sertifikātu izdošana radīs šāda tipa tirgum vajadzīgo elastīgumu. 11. Darba programma (23. pants)Šis pants jāatjaunina, ņemot vērā jau pieņemtās SITS.12. Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri (24. pants)Aģentūras 2005. un 2006. gada darbs, lai izstrādātu specifikācijas 14. panta 3. punktā minētajam valsts transportlīdzekļu reģistram, liecina par to, ka skaidrāk jānosaka dažādu reģistru joma, to saturs, savstarpējs savienojums un veids, kādā reģistrus izmantos attiecīgās nozares dalībnieki, proti, valsts drošības iestāde, infrastruktūras pārvaldītāji, dzelzceļa uzņēmumi, apsaimniekotāji, ražotāji u.c. Ir ierosināts sagatavot rokasgrāmatu un — vajadzības gadījumā — to oficiāli apstiprināt. | 2004/50/EK, 2. panta 1. punkts (pielāgots) 2006/0273 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2001/16/EK (2001. gada 19. marts) par parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību 96/48/EK (pielāgots) PADOMES DIREKTĪVA 96/48/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Dokuments attiecas uz EEZ 2001/16/EK (pielāgots) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 156. un 71. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [3], saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru [4], tā kā: jauns (1) Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvā 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību [5] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvā 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību [6]2004. gadā tika izdarīti būtiski grozījumi. Tā kā jāveic jauni grozījumi, skaidrības un vienkāršības labad ir jāpārstrādā minētās direktīvas, lai to noteikumus apvienotu vienā tekstā. 96/48/EK 1. apsvērums (pielāgots) (2) tā kā, lai Eiropas Savienības pilsoņi, uzņēmēji un reģionālās un vietējās varas iestādes varētu pilnībā izmantot priekšrocības, ko rada telpas bez iekšējām robežām izveide, jo īpaši ieteicams uzlabot valstu ātrgaitas vilcienu tīklu savienojumu un savstarpēju izmantojamību, kā arī šo tīklu pieejamību; 2001/16/EK 1. apsvērums (pielāgots) (3) Lai nodrošinātu Savienības iedzīvotājiem pilsoņiem, uzņēmējiem, kā arī reģionu un vietējo pašvaldību iestādēm iespēju pilnībā izmantot priekšrocības, kas rodas, izveidojot telpu bez iekšējām robežām, būtu lietderīgi cita starpā uzlabot atsevišķo valstu dzelzceļu tīklu savstarpējus savienojumus un savstarpēju izmantojamību, kā arī piekļuvi šiem tīkliem, īstenojot jebkurus vajadzīgos pasākumus tehnisko normu saskaņošanas jomā, kā paredzēts Līguma 155. pantā. 2001/16/EK 2. apsvērums (pielāgots) (4) Parakstot 1997. gada 12. decembrī Kioto pieņemto protokolu, Eiropas Savienība ir apņēmusies samazināt gāzu emisijas izmešus; lai panāktu šo mērķi, ir jāmaina dažādu transporta veidu samērs un līdz ar to jāpalielina dzelzceļa transporta konkurētspēja. 2001/16/EK 3. apsvērums (pielāgots) (5) Padomes stratēģija, iekļaujot vides aizsardzības un ilgtspējīgas noturīgas attīstības apsvērumus Kopienas transporta politikā, priekšplānā izvirza izceļ vajadzību samazināt transporta ietekmi uz vidi. 96/48/EK 2. apsvērums (pielāgots) (6) tā kā augsta līmeņa darba grupa, kurā ir dalībvalstu valdību, Eiropas dzelzceļu un Eiropas dzelzceļa rūpniecības pārstāvji un kuru sasauca Komisija, izpildot Padomes 1989. gada 4. un 5. decembra rezolūcijā izteikto pieprasījumu, ir izstrādājusi Eiropas ātrgaitas vilcienu tīkla ģenerālplānu; 96/48/EK 3. apsvērums (pielāgots) (7) tā kā 1990. gada decembrī Komisija nosūtīja Padomei paziņojumu par ātrgaitas vilcienu tīklu, un tā kā Padomes 1990. gada 17. decembra rezolūcijas atzinums par šo paziņojumu bija labvēlīgs [7]; 96/48/EK 4. apsvērums (pielāgots) (8) tā kā Līguma 129.c pantā ir paredzēts, ka Kopiena īsteno visus pasākumus, kas var izrādīties vajadzīgi, lai nodrošinātu dzelzceļu tīklu savstarpēju izmantojamību, jo īpaši tehniskās standartizācijas jomā; 96/48/EK 5. apsvērums (pielāgots) (9) tā kā ātrgaitas vilcienu komerciālai ekspluatācijai nepieciešama infrastruktūras un ritošā sastāva raksturlielumu teicama savietojamība; tā kā no šādas savietojamības ir atkarīga pārvadājumu efektivitāte, drošums, pakalpojumu kvalitāte un izmaksas un, jo īpaši, Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējā izmantojamība; 96/48/EK 9. apsvērums (pielāgots) (10) tā kā attiecīgo valstu noteikumos un dzelzceļu iekšējos noteikumos, un dzelzceļu izmantotajās tehniskajās specifikācijās ir būtiskas atšķirības; tā kā minētajos valstu noteikumos un iekšējos noteikumos ir iekļautas attiecīgās valsts nozarei raksturīgas metodes; tā kā tajos ir noteikti specifiski izmēri, ierīces un īpaši raksturlielumi; tā kā šāds stāvoklis traucē ātrgaitas vilcienu normālu kustību visā Kopienas teritorijā; 96/48/EK 10. apsvērums (pielāgots) (11) tā kā laika gaitā šāds stāvoklis ir radījis valsts dzelzceļa rūpniecības un valsts dzelzceļa ciešu saikni, kaitējot patiesai tirgus atvēršanai; tā kā, lai paaugstinātu konkurētspēju pasaules mērogā, minētajai rūpniecībai ir nepieciešams atklāts, konkurējošs Eiropas tirgus; 2001/16/EK 4. apsvērums (pielāgots) (12) Vilcienu komerciālā ekspluatācija Eiropas dzelzceļu tīklā nav iedomājama jo īpaši bez infrastruktūras un ritošā sastāva parametru ideālas saderības, kā arī bez dažādu infrastruktūras objektu pārvaldītāju un apsaimniekotāju informācijas un sakaru sistēmu efektīva savstarpēja savienojuma; no šīs saderības un savstarpējiem savienojumiem ir atkarīga pārvadājumu efektivitāte, drošība, kvalitāte un to izmaksas, kā arī Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība vispār. 2001/16/EK 13. apsvērums (13) Dalībvalstu pienākums ir nodrošināt to drošības, higiēnas un patērētāju aizsardzības noteikumu izpildi, kas attiecas uz dzelzceļu tīkliem kopumā, projektējot, būvējot, nododot ekspluatācijā un ekspluatējot šos dzelzceļus. 2001/16/EK 14. apsvērums (pielāgots) (14) Valstu normatīvajos aktos, kā arī iekšējos noteikumos un tehniskajās specifikācijās, kurus piemēro dzelzceļa uzņēmējsabiedrības, pastāv nozīmīgas atšķirības, jo tajos atspoguļojas katras valsts dzelzceļa nozarei rūpniecībai raksturīgās īpatnības un tie paredz konkrētus gabarītus, ierīces un īpašus parametrus; šie apstākļi neļauj vilcieniem netraucēti kursēt pa visu Kopienas dzelzceļu tīklu. 2001/16/EK 15. apsvērums (15) Laika gaitā šo apstākļu dēļ katrā valstī ir izveidojusies ļoti cieša saikne starp dzelzceļa rūpniecību un dzelzceļa uzņēmējsabiedrībām, kas traucē panākt šo tirgu patiesu atvēršanu; lai veicinātu to konkurētspēju pasaules mērogā, šai rūpniecības nozarei ir vajadzīgs atvērts, konkurētspējīgs Eiropas tirgus. 2001/16/EK 16. apsvērums (pielāgots) (16) Tādēļ būtu lietderīgi visā Kopienā noteikt pamatprasības, kas būtu piemērojamas Eiropas parasto dzelzceļu sistēmai. 96/48/EK 11. apsvērums (pielāgots) (17) tā kā tādēļ ieteicams noteikt Kopienas mēroga pamatprasības, kas būs piemērojamas Eiropas ātrgaitas vilcienu sistēmai; 96/48/EK 6. apsvērums (pielāgots) (18) tā kā, ievērojot Padomes Direktīvu 91/440/EEK (1991. gada 29. jūlijs) par Kopienas dzelzceļa attīstību [8], dzelzceļa sabiedrībām bija jāpaplašina dalībvalstu dzelzceļu tīklu pieejamība, kam, savukārt, nepieciešama infrastruktūras, aprīkojuma un ritošā sastāva savstarpēja izmantošana; 96/48/EK 7. apsvērums (pielāgots) (19) tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par to drošības, veselības aizsardzības un patērētāju aizsardzības noteikumu ievērošanu, ko parasti piemēro dzelzceļu tīkliem to projektēšanas, izbūves, nodošanas ekspluatācijā un ekspluatācijas gaitā; tā kā, kopīgi ar vietējām varas iestādēm, dalībvalstu kompetencē ir tiesības uz zemi, reģionālā plānošana un vides aizsardzība; tā kā tas jo īpaši attiecas arī uz ātrgaitas vilcienu tīkliem; 96/48/EK 8. apsvērums (pielāgots) (20) tā kā Padomes Direktīvā 85/337/EEK (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu [9] ir prasība novērtēt tālsatiksmes vilcienu līniju izbūves ietekmi uz vidi; 96/48/EK 12. apsvērums (pielāgots) (21) tā kā, ņemot vērā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas apjomu un sarežģītību, praktisku iemeslu dēļ ir bijis nepieciešams sadalīt minēto sistēmu apakšsistēmās; tā kā katrai no minētajām apakšsistēmām jānosaka pamatprasības, pamatparametri un tehniskās specifikācijas visas Kopienas mērogā, jo īpaši attiecībā uz sastāvdaļām un saskarnēm, lai varētu izpildīt minētās pamatprasības; tā kā tomēr uz atsevišķām apakšsistēmām (vidi, lietotājiem un ekspluatāciju) savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas (TSI) attieksies tikai, ciktāl tas nepieciešams, lai nodrošinātu savstarpēju izmantojamību infrastruktūras, elektroapgādes, signalizācijas, centralizācijas un bloķēšanas un ritošā sastāva jomā; 96/48/EK 13. apsvērums (pielāgots) (22) tā kā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības noteikumu ieviešana nedrīkst radīt nepamatotus izmaksu un ieguvumu šķēršļus katras dalībvalsts esošā dzelzceļu tīkla saglabāšanai, bet to mērķim jābūt ātrgaitas vilcienu kustības nodrošināšanai visā Kopienā; 96/48/EK 14. apsvērums (pielāgots) (23) tā kā atsevišķām dalībvalstīm konkrētos gadījumos jāļauj nepiemērot dažas savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, ja ir noteikta kārtība, lai nodrošinātu šādu izņēmuma iespēju pamatotību; tā kā Līguma 129.c pantā ir prasība, lai Kopienas pasākumos savstarpējās izmantojamības jomā ņemtu vērā projektu potenciālo ekonomisko dzīvotspēju; 96/48/EK 15. apsvērums (pielāgots) (24) tā kā, lai ievērotu attiecīgos noteikumus par valsts pasūtījuma piešķiršanas procedūru dzelzceļu sektorā un jo īpaši Direktīvas 93/38/EEK [10] noteikumus, līgumslēdzējiem jāiekļauj tehniskās specifikācijas vispārējos dokumentos vai līguma dokumentos attiecībā uz katru līgumu; tā kā jāizveido Eiropas specifikāciju kopums uzziņām par minētajām tehniskajām specifikācijām; 96/48/EK 16. apsvērums (pielāgots) (25) tā kā Direktīvas 93/38/EEK nozīmē Eiropas specifikācija ir kopīga tehniska specifikācija, Eiropas tehniskais apstiprinājums vai valsts standarts, ar ko ievieš Eiropas standartu; tā kā saskaņotie Eiropas standarti pēc Komisijas rīkojuma jāizstrādā kādai no Eiropas standartizācijas organizācijām, piemēram, Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (CENELEC) vai Eiropas Telekomunikāciju standartu institūtam (ETSI), un atsauces uz tiem jāpublicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī; 96/48/EK 17. apsvērums (pielāgots) (26) tā kā Kopienas interesēs būtu izveidot starptautisku standartizācijas sistēmu, kas spētu radīt starptautiskajā tirdzniecībā faktiski izmantojamus standartus, kuri atbilst Kopienas politikas prasībām; tā kā Eiropas standartizācijas organizācijām tādēļ jāturpina sadarbība ar starptautiskajām standartizācijas organizācijām; 96/48/EK 18. apsvērums (pielāgots) (27) tā kā līgumslēdzēji nosaka tādas turpmākas prasības, kas vajadzīgas, lai papildinātu Eiropas specifikācijas vai citus standartus; tā kā minētās specifikācijas nedrīkst kavēt to pamatprasību izpildi, kas ir saskaņotas Kopienas līmenī un jāievēro attiecībā uz Eiropas ātrgaitas vilcienu sistēmām; 96/48/EK 19. apsvērums (pielāgots) (28) tā kā procedūrām, kas reglamentē sastāvdaļu atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtēšanu, jāpamatojas uz to moduļu izmantošanu, uz kuriem attiecas Lēmums 93/465/EEK [11]; tā kā, lai veicinātu attiecīgo nozaru attīstību, vēlams pēc iespējas izvērst procedūras, kas ir saistītas ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmu; tā kā jēdziens «sastāvdaļa» attiecas gan uz materiālām lietām, gan uz nemateriālām lietām, piemēram, programmatūru; 96/48/EK 20. apsvērums (pielāgots) (29) tā kā jānovērtē kritisko sastāvdaļu piemērotība lietošanai attiecībā uz to drošumu, pieejamību un sistēmas ekonomiskumu; 96/48/EK 21. apsvērums (pielāgots) (30) tā kā līgumslēdzēji, atsaucoties uz Eiropas specifikācijām, līguma dokumentos nosaka raksturlielumus, kas jāievēro ražotājiem saskaņā ar līguma noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz sastāvdaļām; tā kā šajā gadījumā sastāvdaļu atbilstība ir saistīta galvenokārt ar to lietošanas jomu, lai nodrošinātu un garantētu sistēmas savstarpēju izmantojamību, un ne tikai ar sastāvdaļu brīvu apriti Kopienas tirgū; 96/48/EK 22. apsvērums (pielāgots) (31) tā kā tādēļ ražotājam nevajag ar CE marķējumu apzīmēt tās sastāvdaļas, uz kurām attiecas šīs direktīvas noteikumi, pamatojoties uz atbilstības un/vai piemērotības lietošanai novērtējumu, kas veikts saskaņā ar procedūrām, kuras šim nolūkam paredzētas direktīvā, bet pietiek ar ražotāja atbilstības deklarāciju; tā kā tas neietekmē ražotāja pienākumu apzīmēt ar CE marķējumu atsevišķus komponentus, lai apliecinātu to atbilstību citiem Kopienas noteikumiem, kuri uz tiem attiecas; 96/48/EK 23. apsvērums (pielāgots) (32) tā kā Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmu veidojošās apakšsistēmas jāpakļauj verifikācijas procedūrai; tā kā minētajai verificēšanai jādod iespēja iestādēm, kas atbild par atļauju izsniegšanu attiecībā uz minēto apakšsistēmu nodošanu ekspluatācijā, pārliecināties, ka projektēšanas, būvdarbu un nodošanas ekspluatācijā posmā rezultāts atbilst spēkā esošajām normām un tehniskās ekspluatācijas noteikumiem; tā kā verificēšanai jānodrošina arī tas, ka ražotāji var paļauties uz vienlīdzīgu attieksmi no visu valstu puses; tā kā tādēļ jāizstrādā modulis, ar ko nosaka apakšsistēmu EK verificēšanai piemērojamos principus un nosacījumus; 96/48/EK 24. apsvērums (pielāgots) (33) tā kā EK verifikācijas procedūra pamatojas uz savstarpējās izmantojamības tehniskajām specifikācijām (TSI); tā kā minētās TSI pēc Komisijas rīkojuma ir izstrādājusi organizācija, kurā ir pārstāvēti infrastruktūras vadītāji, dzelzceļa sabiedrības un dzelzceļa rūpniecība; tā kā atsauce uz TSI ir vajadzīga, lai nodrošinātu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību, un tā kā uz minētajām TSI attiecas Direktīvas 93/38/EEK 18. panta noteikumi; 96/48/EK 25. apsvērums (pielāgots) (34) tā kā pilnvarotajām iestādēm, kas ir atbildīgas par atbilstības novērtēšanas procedūru vai procedūru, kuras piemēro sastāvdaļu izmantošanai, pārbaudi, kopā ar apakšsistēmu novērtēšanas procedūru pēc iespējas jāsaskaņo to pieņemtie lēmumi, jo īpaši Eiropas specifikāciju neesamības gadījumā; 96/48/EK 26. apsvērums (pielāgots) (35) tā kā Padomes Direktīvā 91/440/EEK ir pieprasīta transporta pakalpojumu un dzelzceļa infrastruktūras apsaimniekošanas darbību nodalīšana grāmatvedībā; tā kā šajā gadījumā dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāju, kas ir izraudzīti kā pilnvarotās iestādes, sniegtie specializētie pakalpojumi jāstrukturē tā, lai tie atbilstu kritērijiem, kuri jāpiemēro šāda tipa iestādei; tā kā citas specializētas organizācijas var būt pilnvarotas, ja tās atbilst tiem pašiem kritērijiem; 96/48/EK 27. apsvērums (pielāgots) (36) tā kā savstarpējā izmantojamība Eiropas ātrgaitas vilcienu sistēmā darbojas Kopienas mērogā; tā kā dalībvalstis atsevišķi nevar veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu minēto savstarpējo izmantojamību; tā kā tādēļ, ievērojot subsidiaritātes principu, šādi pasākumi jāveic Kopienas līmenī, 2001/16/EK 5. apsvērums (pielāgots) (37) Lai sasniegtu šos mērķus, Padome ir veikusi pirmo pasākumu, pieņemot 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/48/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību [12]. Pēc tam Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Direktīvu 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējo savietojamību. 2004/50 7. apsvērums (pielāgots) (38) Savstarpējas izmantojamības īstenošanu ietekmē tas, ka spēkā stājušās šādas direktīvas: Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/12/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļu attīstību, Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/13/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksājumu iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu, un drošības sertifikāciju. Tāpat kā attiecībā uz citiem transporta veidiem, paplašinot piekļuves tiesības, jāveic attiecīgie saskaņošanas pasākumi. Tāpēc savstarpēja izmantojamība jāīsteno visā tīklā, pakāpeniski paplašinot Direktīvas 2001/16/EK ģeogrāfisko piemērošanas jomu. Jāpaplašina arī Direktīvas 2001/16/EK juridiskais pamats, to attiecinot uz tajā iekļaujot Līguma 71. pantu, saskaņā ar ko ir izstrādāta uz kuru pamatojas Direktīva 2001/12/EK. 2004/50 10. apsvērums (39) Izstrādājot SITS ātrsatiksmes dzelzceļu nozarē, ir pierādījies, ka jāprecizē Direktīvā 96/48/EK noteikto būtisko prasību saistība ar SITS, no vienas puses, un ar Eiropas standartiem un citiem normatīviem dokumentiem, no otras puses. Jo īpaši ir jānošķir tie standarti vai to daļas, kas ir obligāti, lai īstenotu minētajā Ddirektīvā noteiktos mērķus, no „saskaņotajiem” standartiem, kas izstrādāti atbilstoši jaunajai pieejai attiecībā uz saskaņošanu un standartizāciju. 2004/50 11. apsvērums (40) Parasti Eiropas specifikācijas izstrādā, ievērojot jauno pieeju attiecībā uz tehnisko saskaņošanu un standartizāciju. Tās dod iespēju izdarīt pieņēmumu par konkrētu Direktīvā 96/48/EK noteikto būtisko prasību ievērošanu, jo īpaši attiecībā uz savstarpējas izmantojamības komponentiem un saskarnēm. Šīs Eiropas specifikācijas vai to attiecīgās daļas nav obligātas, un SITS uz tām nevar sniegt tiešas norādes. Atsauces uz šīm Eiropas specifikācijām publicē „Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, bet dalībvalstis publicē atsauces uz valsts standartiem, ar kuriem Eiropas standartus transponē. 2004/50 12. apsvērums (pielāgots) (41) Dažos gadījumos SITS var būt tieša norāde uz Eiropas standartiem vai specifikācijām, ja tas ir noteikti vajadzīgs šīs direktīvas mērķu īstenošanai. Šādai tiešai norādei ir sekas, kas jānoskaidro; jo īpaši šie Eiropas standarti vai specifikācijas kļūst obligāti no savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju piemērošanas brīža dienas . 2004/50 13. apsvērums (pielāgots) (42) SITS ir noteikti visi nosacījumi, kam ir jāatbilst savstarpējas izmantojamības komponentam, un procedūra, kas jāievēro, novērtējot atbilstību. Turklāt ir jāprecizē, ka attiecībā uz visiem komponentiem ir jāveic atbilstības un lietošanas piemērotības piemērotības lietošanai novērtēšanas procedūra, kas norādīta attiecīgajā SITS, un par tiem ir jāiegūst attiecīgais sertifikāts. 2004/50 14. apsvērums (pielāgots) (43) Drošības apsvērumu dēļ ir jāpieprasa dalībvalstīm, lai tās visiem ekspluatācijā nodotajiem vagoniem ritekļiem piešķir identifikācijas kodu. Pēc tam vagoni ritekļi jāreģistrē valsts transportlīdzekļu reģistrā. Šiem reģistriem jābūt pieejamiem visām dalībvalstīm un dažām Kopienas ekonomikā iesaistītajām pusēm. Attiecībā uz datu formātu šiem reģistriem jābūt saskanīgiem. Tāpēc uz tiem jāattiecina kopīgas ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas. 2004/50 15. apsvērums (44) Jānosaka procedūra, kas jāievēro gadījumā, kad apakšsistēmai piemērojamās būtiskās prasības attiecīgajās SITS vēl nav noteiktas sīkāk. Šādā gadījumā par atbilstības novērtēšanas un pārbaudes procedūrām ir atbildīgas iestādes, par kurām jau paziņots saskaņā ar Direktīvu 96/48/EK un 2001/16/EK 20. pantu. jauns (45) Atšķirības starp ātrgaitas un parasto dzelzceļu sistēmām neattaisno divu atsevišķu direktīvu pastāvēšanu. Savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju izstrādāšanas procedūras ir līdzīgas abās sistēmās, tāpat kā procedūras, kas jāievēro savstarpējas izmantojamības komponentu un apakšsistēmu sertifikācijai. Pamatprasības ir gandrīz vienādas, tāpat kā sistēmas dalīšana apakšsistēmās, kas ir jāiekļauj tehniskajās specifikācijās. Turklāt, tā kā vilcieniem jābūt iespējai brīvi kursēt gan ātrgaitas gan parastajos dzelzceļu tīklos, abu sistēmu tehniskās specifikācijas lielā mērā pārklājas; SITS izstrādājot, atklājās, ka dažās apakšsistēmās vienu SITS var izmantot gan vienā, gan otrā sistēmā [13]. Tāpēc jāapvieno Direktīva 96/48/EK un 2001/16/EK. (46) Direktīvā 2004/50/EK paredzēts pakāpeniski paplašināt Direktīvas 2001/16/EK darbības jomu saskaņā ar jauno SITS pieņemšanu vai spēkā esošo SITS pārskatīšanu. Kopš direktīva stājusies spēkā, tās darbības jomā tika iekļauti gan Eiropas parasto un ātrgaitas dzelzceļu tīkli, kas definēti Eiropas nostādnēs par Eiropas transporta tīkliem [14], gan ritošais sastāvs, kas piemērots kursēšanai pa šo tīklu ceļiem. Ja ietekmes novērtējums liecinās par ekonomisku ieguvumu, direktīvas darbības jomu pakāpeniski paplašinās, iekļaujot tajā visus tīklus un visu ritošo sastāvu. 2001/16/EK 6. apsvērums (pielāgots) (47) Baltajā grāmata ar nosaukumu “Kopienas dzelzceļu atdzīvināšanas stratēģija” Komisija 1996. gadā paziņoja par vēl vienu pasākumu parastā dzelzceļa nozarē un vēlāk pasūtīja pētījumu par atsevišķo valstu dzelzceļa sistēmu integrāciju, kura rezultāti publicēti 1998. gada maijā kopā ar ieteikumu pieņemt direktīvu, kas balstītos uz ātrsatiksmes dzelzceļa nozarē izmantoto pieeju; šajā pētījumā arī ieteikts nevis uzreiz likvidēt šķēršļus savstarpējai izmantojamībai, bet pakāpeniski risināt problēmas atkarībā no to svarīguma pakāpes, kuru nosaka katra piedāvātā pasākuma izmaksu un ieguvumu samērs; šis pētījums liecina, ka izmantojamo procedūru un normatīvu saskaņošana, kā arī informācijas un sakaru sistēmu savstarpēji savienojumi ir efektīvāka par pasākumiem, kas, piemēram, skar infrastruktūras gabarītus. 2001/16/EK 7. apsvērums (pielāgots) (48) Komisijas paziņojumā par “Parasto dzelzceļu sistēmu integrāciju” ieteikts pieņemt šo direktīvu un pamatota tās līdzība un galvenās atšķirības salīdzinājumā ar Direktīvu 96/48/EK; galvenās atšķirības skar ģeogrāfisko robežu pielāgošanu, tehnisko robežu paplašināšanu, ņemot vērā iepriekš minētā pētījuma rezultātus, kā arī pakāpeniskuma principa ieviešanu, novēršot šķēršļus dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai, kas paredz noteikt prioritāšu secību un to noteikšanas grafiku. 2001/16/EK 8. apsvērums (49) Ņemot vērā šo pakāpeniskuma principu un laiku, kas būs vajadzīgs visu savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS) ieviešanai, būtu jāveic pasākumi, lai novērstu situāciju, kad dalībvalstis pieņem jaunas tiesību normas vai sāk projektus, kas veicina esošās sistēmas neviendabīgumu. 2001/16/EK 9. apsvērums (pielāgots) (50) Pakāpeniskuma principa ieviešana atbilst parasto dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības mērķiem un konkrētajām vajadzībām, šai sistēmai dalībvalstīs raksturīga novecojusi infrastruktūra un ritošais sastāvs, kuru pielāgošanai vai atjaunošanai ir vajadzīgas prāvas investīcijas, turklāt būtu īpaši jāraugās, lai nenodarītu saimnieciskus ekonomiskus zaudējumus dzelzceļam, kas nāktu par labu citiem transporta veidiem. 2001/16/EK 10. apsvērums (pielāgots) (51) Parlamenta 1999. gada 10. marta rezolūcijā par dzelzceļua kompleksu tiesību aktu kopumu uzsvērts, ka dzelzceļa nozares pakāpeniskai atvēršanai jānotiek, vienlaikus veicot, cik vien iespējams, ātrus un efektīvus tehniskās saskaņošanas pasākumus. 2001/16/EK 11. apsvērums (pielāgots) (52) Padome 1999. gada 6. oktobraī sēdē ir mudinājusi Komisiju piedāvāt stratēģiju dzelzceļa transporta savstarpējas izmantojamības uzlabošanai un sastrēgumu samazināšanai, lai nekavējoties novērstu tehniskus, administratīvus un saimnieciskus ekonomiskus šķēršļus tīklu savstarpējai izmantojamībai, vienlaikus nodrošinot augstu drošības līmeni, kā arī personāla apmācību un kvalifikāciju. 2001/16/EK 12. apsvērums (pielāgots) (53) Ievērojot Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīvu 91/440/EEK (1991. gada 29. jūlijs) par Kopienas dzelzceļa attīstību [15], jāatvieglo dzelzceļa uzņēmējsabiedrību piekļuve dalībvalstu dzelzceļa tīkliem, kas savukārt nav iespējams bez infrastruktūras, iekārtu, ritošā sastāva, kā arī vadības un ekspluatācijas sistēmu savstarpējas izmantojamības, kas skar arī personāla kvalifikāciju un higiēnas un drošības apstākļus darbā, kuri ir nepieciešami aplūkojamo apakšsistēmu ekspluatācijai un apkopei un ikvienas SITS ieviešanai; šīs direktīvas mērķis tomēr nav tieši vai netieši saskaņot darba apstākļus dzelzceļa nozarē. 2001/16/EK 17. apsvērums (pielāgots) (54) Praktisku iemeslu dēļ, ņemot vērā Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas apmērus un sarežģītību, ir radusies nepieciešamība to sadalīt apakšsistēmās; katrai no šīm apakšsistēmām ir jānosaka pamatprasības un tehniskās specifikācijas visas Kopienas mērogā, jo īpaši komponentiem un saskarnēm, lai panāktu atbilstību šīm pamatprasībām. 2001/16/EK 18. apsvērums (pielāgots) (55) Eiropas parasto Ddzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības noteikumu izpilde nedrīkst radīt nepamatotus šķēršļus esošā dzelzceļu tīkla saglabāšanai katrā dalībvalstī no izmaksu un ieguvumu viedokļa, tajā pašā laikā neatsakoties no mērķa panākt savstarpēju izmantojamību. 2001/16/EK 19. apsvērums (56) Savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas ietekmē arī dzelzceļa transporta izmantošanas nosacījumus, tādēļ būtu jāapspriežas ar lietotājiem par jautājumiem, kas tos skar. 2001/16/EK 20. apsvērums (pielāgots) (57) Īpašos gadījumos katrai konkrētai dalībvalstij būtu jāļauj nepiemērot dažas tehniskās specifikācijas saistībā ar savstarpēju izmantojamību, ja pastāv kārtība, kā nodrošināt to, ka šie izņēmumi ir pamatoti; saskaņā ar Līguma 155. pantu Kopienai, veicot aktivitātes pasākumus savstarpējas izmantojamības jomā, jāņem vērā projektu varbūtējā ekonomiskā dzīvotspēja. 2001/16/EK 21. apsvērums (pielāgots) (58) SITS noteikšana un piemērošana parasto dzelzceļu sistēmai nedrīkst kavēt tehnoloģiskus jauninājumus, kuru mērķis ir veicināt saimniecisko darbību. 2001/16/EK 22. apsvērums (pielāgots) (59) Būtu jāizmanto parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība, jo īpaši pārvadājot kravas, lai radītu nosacījumus vēl lielākai dažādu transporta veidu savstarpējai izmantojamībai. 2001/16/EK 23. apsvērums (pielāgots) (60) Lai izpildītu valsts pasūtījuma procedūras attiecīgos noteikumus dzelzceļa nozarē un cita starpā Direktīvu 93/38/EEK [16] , līgumslēdzējiem subjektiem būtu jāietver tehniskās specifikācijas pamatdokumentos vai katra atsevišķa līguma noteikumos; šim nolūkam būtu jāizstrādā Eiropas specifikāciju kopums, lai uz to varētu atsaukties šajās tehniskajās specifikācijās. 2001/16/EK 24. apsvērums (61) Kopienas interesēs būtu radīt starptautisku standartizācijas sistēmu, kas spēj izstrādāt standartus, kurus reāli izmantotu starptautiskas tirdzniecības subjekti un kuri atbilstu Kopienas politikas prasībām; tādēļ Eiropas standartizācijas organizācijām jāturpina sadarbība ar starptautiskajām standartizācijas organizācijām. 2001/16/EK 25. apsvērums (pielāgots) (62) Līgumslēdzējiem subjektiem jānosaka papildu prasības, kas ir vajadzīgas Eiropas specifikāciju vai citu standartu papildināšanai; šīm specifikācijām būtu jāatbilst pamatprasībām, kuras ir saskaņotas Kopienas mērogā un kurām jāatbilst Eiropas parasto dzelzceļu sistēmai. 2001/16/EK 26. apsvērums (pielāgots) (63) Procedūrās, ar ko reglamentē komponentu atbilstības vai to izmantošanas lietderības piemērotības lietošanai novērtējumu, būtu jāizmanto Lēmumā 93/465/EEK [17] noteiktie moduļi; iespēju robežās, lai sekmētu dzelzceļa rūpniecības attīstību, būtu lietderīgi izstrādāt kārtību, kas paredz kvalitātes nodrošināšanas shēmas izmantošanu. 2001/16/EK 27. apsvērums (pielāgots) (64) Komponentu atbilstība galvenokārt skar to izmantošanas jomu, nodrošinot sistēmas savstarpēju izmantojamību, nevis tikai to brīvou apriti Kopienas tirgū; būtu jānovērtē kritiskāko komponentu izmantošanas lietderība piemērotība lietošanai no drošības, darbspējas vai sistēmas ekonomiskuma viedokļa; tādēļ ražotājam nav jāpiestiprina CE marķējums komponentiem, uz kuriem attiecas šīs direktīvas noteikumi; ja ir veikts novērtēta atbilstības un/vai piemērotība lietošanai izmantošanas lietderības novērtējums, vajadzētu pietikt ar ražotāja atbilstības deklarāciju. 2001/16/EK 28. apsvērums (65) Tas neatbrīvo ražotāju no pienākuma piestiprināt CE marķējumu noteiktām sastāvdaļām, lai apliecinātu to atbilstību pārējiem Kopienas noteikumiem, kas uz tiem attiecas. jauns (66) Kad SITS stājas spēkā, noteikts savstarpējās izmantojamības komponentu skaits jau ir laists tirgū. Ir jāparedz pārejas periods, lai varētu integrēt minētos komponentus apakšsistēmā, pat ja tie nav pilnā mērā atbilstīgi minētajai SITS. 2001/16/EK 29. apsvērums (pielāgots) (pielāgots) jauns (67) Eiropas parasto Ddzelzceļu sistēmas apakšsistēmām jāpiemēro verifikācijas procedūra; šādas verifikācijas mērķis ir ļaut valsts iestādēm, kuras izdod atļauju, ar kuru sankcionē nodošanu ekspluatācijā, pārliecināties, ka rezultāti, kas gūti, veicot projektēšanu, celtniecību būvniecību un nodošanu ekspluatācijā, atbilst spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem, kā arī tehniskajiem un ekspluatācijas noteikumiem; tās mērķis ir arī nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret ražotājiem dažādās valstīs; tādēļ būtu jāizstrādā viens vai vairāki moduļi modulis, pēc kuraiem noteikt principus un nosacījumus, kas piemērojami apakšsistēmu „EK” verificēšanai. jauns (68) Pēc apakšsistēmas nodošanas ekspluatācijā jāpārliecinās, ka šī apakšsistēma tiek izmantota un uzturēta kārtībā saskaņā ar attiecīgajām pamatprasībām. Saskaņā ar dzelzceļu drošības direktīvu par šo prasību ievērošanu ir atbildīgs infrastruktūras pārvaldītājs vai dzelzceļa uzņēmums, katrs attiecībā uz savām apakšsistēmām. Dalībvalstis var pārbaudīt šo prasību ievērošanu tad, kad tās piešķir drošības sertifikātus un drošības atļaujas saskaņā ar dzelzceļu drošības direktīvas 10. un 11. pantu. (69) Tas, ka ekspluatācijas atļauja ritošajam sastāvam ir jāsaņem katrā dalībvalstī un par katru ritekli atsevišķi, rada nepamatotas ekonomiskas grūtības. Tādēļ jāvienkāršo procedūra attiecībā uz ritošā sastāva nodošanu ekspluatācijā. Kravas un pasažieru vagoniem, ko nodos ekspluatācijā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, vajadzētu pietikt ar vienu ekspluatācijas atļauju, kuru izdevusi viena Kopienas dalībvalsts. Attiecībā uz ritošo sastāvu, kas nodots ekspluatācijā pirms šīs regulas stāšanās spēkā un kam nav „EK” verifikācijas deklarācijas, jāprecizē, ka ir jāpiemēro dzelzceļu drošības direktīva. Attiecībā uz ritošo sastāvu, kuram piešķirta 18. pantā paredzētā „EK” verifikācijas deklarācija, izsmeļoši jānosaka konkrēti kritēriji, kurus par drošību atbildīgā iestāde drīkst pārbaudīt, lai izdotu ekspluatācijas atļauju. Attiecībā uz ritekļu sērijām, kas ražotas pēc viena tipa, jāatļauj dalībvalstīm izdot apvienotu ekspluatācijas atļauju. 2001/16/EK 30. apsvērums (pielāgots) (70) „EK” verifikācijas procedūrai būtu jābalstās uz SITS. Uz šīm SITS attiecas Direktīvas 93/38/EEK 18. panta noteikumi; pilnvarotajām iestādēm paziņotajām institūcijām , kas atbild par komponentu atbilstības un izmantošanas lietderības piemērotības lietošanai novērtējuma procedūras pārbaudi, kā arī par apakšsistēmu novērtēšanas norisi, cik vien iespējams, rūpīgi jāsaskaņo savi lēmumi, jo īpaši ja nav Eiropas specifikāciju. 2001/16/EK 31. apsvērums (pielāgots) (71) Šīs SITS pēc Komisijas rīkojuma izstrādā apvienotā pārstāvju komiteja, kurā ietilpst infrastruktūras pārvaldītāji, dzelzceļa uzņēmējsabiedrības un rūpniecības pārstāvji; trešo valstu, jo īpaši kandidātvalstu, pārstāvjiem jau no paša sākuma var atļaut piedalīties apvienotās pārstāvju komitejas sēdēs novērotāja statusā. 2001/16/EK 32. apsvērums (pielāgots) jauns (72) Direktīvā 91/440/EEK pieprasīts nošķirt uzskaiti attiecībā uz pārvadājumu nodrošināšanu un uz dzelzceļa infrastruktūras pārvaldīšanu; šajā gadījumā dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāju izveidoto un kā pilnvarotās iestādes Paziņoto institūciju izraudzīto specializēto dienestu struktūrai jābūt tādai, lai tieās atbilstu šādām organizācijām obligāti piemērojamiem kritērijiem; visās tehniskai saskaņošanai un atbilstības verificēšanai piemērojamās jaunās pieejas jomās, jo īpaši neatkarības un kompetences kritērijiem .var izraudzīties arī citas specializētās organizācijas, ja tās atbilst tiem pašiem kritērijiem. 2001/16/EK 33. apsvērums (pielāgots) (73) Šīs direktīvas izpildei vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību [18]. jauns (74) Jo īpaši jāpiešķir pilnvaras Komisijai pieņemt un atjaunināt SITS. Tā kā šie pasākumi ir vispārīgi un ir paredzēti, lai papildinātu šo direktīvu, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, tie ir jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā. 2001/16/EK 34. apsvērums (pielāgots) (75) Eiropas parasto dDzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība ir risināma Kopienas mērogā; atsevišķas dalībvalstis nespēj veikt vajadzīgos pasākumus, lai panāktu šo savstarpējuo izmantojamību; saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt iecerēto pasākumu mērķus, un tādēļ tāpēc iecerēto pasākumu mēroga vai seku dēļ tos var vieglāk sasniegt Kopienā. jauns (76) Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos jāattiecina vienīgi uz noteikumiem, kas uzskatāmi par būtiskām izmaiņām salīdzinājumā ar iepriekšējām direktīvām. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav mainīti, izriet no iepriekšējām direktīvām. 2001/16/EK IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. PIRMĀ NODAĻA Vispārīgi noteikumi 1. pants 2004/50/EK 2. panta 2.a punkts (pielāgots) jauns 1. Šajā direktīvā ir noteikti nosacījumi, kas ir jāievēro, lai nodrošinātu I pielikumā izklāstītās Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienas teritorijā. Šie nosacījumi attiecas uz to šīs sistēmas daļu projektēšanu, būvi, ekspluatāciju, modernizāciju, atjaunošanu, darbību un apkopi, kas nodotas ekspluatācijā pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas, kā arī uz tās ekspluatācijā un apkopē iesaistītā personāla profesionālo kvalifikāciju un veselības un drošības nosacījumusiem. Šie nosacījumi tāpat attiecas uz pašreizējo dzelzceļa sistēmu saskaņā ar ierobežojumiem, kas noteikti attiecīgajos pantos, proti, 14. panta 3. punktā un 24. pantā par reģistriem. 2004/50/EK 1. panta 1. punkts Šie nosacījumi attiecas uz to šīs sistēmas daļu projektēšanu, būvi, ekspluatāciju, modernizāciju, atjaunošanu un apkopi, kas nodotas ekspluatācijā pēc 2004. gada 30. aprīļa, kā arī uz ekspluatācijā iesaistītā personāla kvalifikāciju un veselības un drošības nosacījumiem. 2004/50/EK 1. panta 1. punkts un 2. panta 2.b punkts 2. Lai īstenotu šo mērķi, ir jānosaka tehniskās saskaņošanas optimāls līmenis un jānodrošina iespēja: 2001/16/EK a) atvieglot, uzlabot un attīstīt starptautiskus dzelzceļa pārvadājumus Eiropas Savienībā un saistībā ar trešām valstīm; 2004/50/EK 1. panta 1. punkts (pielāgots) b) veicināt Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai vajadzīgo būvniecības, ekspluatācijas, atjaunošanas un modernizācijas iekārtu un pakalpojumu iekšējā tirgus pakāpenisku izveidošanu; 2001/16/EK (pielāgots) b) veicināt iekšējā tirgus pakāpenisku izveidi aprīkojumam un pakalpojumiem saistībā ar Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas būvi celtniecību, atjaunošanu, modernizāciju un ekspluatāciju; c) veicināt Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību. 2004/50/EK 2. panta 2.c punkts (pielāgots) (pielāgots) jauns 3. Šīs direktīvas darbības jomu pakāpeniski paplašina, to attiecinot uz visu parasto dzelzceļu sistēmu, ieskaitot sliežu pievadceļus uz termināļiem un galvenajām ostu iekārtām, kam ir vai varētu būt vairāk nekā viens lietotājs, izņemot infrastruktūru un ritošo sastāvu, ko izmanto tikai vietējiem, vēsturiskiem vai tūrisma mērķiem, vai infrastruktūru, kas ir funkcionāli nodalīta no pārējās dzelzceļu sistēmas, un neskarot izņēmumus attiecībā uz SITS piemērošanu, kas noteikti 7. pantā. Ārpus Eiropas dzelzceļu sistēmas Ššī direktīva piemērojama attiecas uz tām tīkla daļām, uz kurām vēl neattiecas 1. punkts, tikai no dienas, kad stājas spēkā attiecīgās SITS to attiecīgo SITS spēkā stāšanās dienas, kas jāpieņem saskaņā ar turpmāk izklāstīto procedūru, un tikai attiecībā uz jomām, kas tajās noteiktas. Komisija saskaņā ar 21. panta 2 3 . punktā noteikto procedūru līdz 2006. gada 1. janvārim pieņem darba programmu vienu vai vairākus mandātus , kas vērsta uz par jaunu SITS izstrādāšanu un/vai jau pieņemto SITS pārskatīšanu, lai tās attiecinātu uz līnijām un ritošo sastāvu, uz ko tās vēl neattiecas. Šajā darba programmā Pirmais mandāts jānorāda pirmāo jauno SITS grupau un/vai SITS grozījumius, kas jāizstrādā līdz 2009. 2012. gada janvārim, neskarot 5. panta 5. punktu attiecībā uz iespēju paredzēt īpašus gadījumus un neskarot 7. pantu, saskaņā ar ko konkrētos apstākļos pieļaujami izņēmumi. SITS tematiku izraugās Šo pirmo mandātu izstrādā, pamatojoties uz Aģentūras ieteikumu, lai noteiktu jaunās izstrādājamās SITS un/vai pašreizējo SITS grozījumus , ņemot vērā ierosināto pasākumu paredzamo rentabilitāti un Kopienas līmenī veikto pasākumu proporcionalitātes principu. Tālab pienācīga uzmanība jāpievērš I pielikuma 4. punktam un vajadzīgajam līdzsvaram starp mērķiem nodrošināt vilcienu nepārtrauktu kustību, no vienas puses, un attiecīgā transporta veida tehnisku saskaņotību Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmenī, no otras puses. Pēc šīs pirmās SITS grupas izstrādāšanas šā pirmā mandāta , izmantojot pieņemtos mandātus, jānosaka tiks noteiktas prioritātes nākamo SITS izstrādāšanai un/vai esošo SITS pārskatīšanai saskaņā ar 21. panta 2 3 . punktā noteikto procedūru. Dalībvalstīm šis punkts nav jāpiemēro attiecībā uz projektiem , kas ir izstrādes beigu posmā vai uz kuriem attiecas līgums, kurš tiek pildīts līguma priekšmetu darbības gaitā, kad attiecīgo SITS grupu publicē. 2001/16/EK un 96/48/EK 2. pants Šajā direktīvā: 2001/16/EK (pielāgots) a) „Eiropas parasto dzelzceļu sistēma” ir I pielikumāa 1. un 2. punktā aplūkotā struktūra, kurā ietilpst Eiropas transporta tīkla sliežu ceļi un stacionārās iekārtas, kas radītas vai modernizētas parastā dzelzceļa transporta vai kombinētā dzelzceļa transporta vajadzībām vai ātrgaitas satiksmes vajadzībām , kā arī šīs infrastruktūras izmantošanai paredzētais ritošais sastāvs; b) „savstarpēja izmantojamība” ir Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas spēja nodrošināt drošu un nepārtrauktu vilcienu satiksmi, kas ļauj panākt nepieciešamo caurlaidības līmeni uz šiem sliežu ceļiem; šī spēja ir atkarīga no reglamentējošajiem, tehniskajiem un ekspluatācijas nosacījumiem, kuri jāievēro, pildot pamatprasības; c) „apakšsistēmas” ir II pielikumā norādītā Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas dalījuma rezultāts; šīs apakšsistēmas, attiecībā uz kurām jānosaka pamatprasības, ir strukturālas un funkcionālas; d) „savstarpējas izmantojamības komponenti” ir jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai vesels mezgls, kas iekļauts vai paredzēts iekļaušanai apakšsistēmā un no kuras tieši vai netieši ir atkarīga Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība; jēdziens „komponents” aptver gan materiālas, gan nemateriālas lietas, piemēram, programmatūru; e) „pamatprasības” ir visi III pielikumā izklāstītie nosacījumi, kas ir obligāti Eiropas parasto dzelzceļu sistēmai, apakšsistēmām un savstarpējas izmantojamības komponentiem, tostarp saskarnēm; 96/48/EK un 2001/16/EK (pielāgots) f) „Eiropas specifikācija” ir vispārēja tehniskā specifikācija, Eiropas tehniskais apstiprinājums vai valsts standarts, ar kuru pārņem kādu Eiropas standartu, kas kā noteikts Direktīvas 93/38/EEK 1. panta 8. līdz 12. punktā; 96/48/EK (pielāgots) g) „savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas” (še turpmāk – TSI) ir specifikācijas, kas piemērojamas katrai apakšsistēmai, lai tā atbilstu pamatprasībām, izveidojot Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas apakšsistēmu nepieciešamo savstarpējo funkcionālo saistību un nodrošinot šīs sistēmas atbilstīgumu; 2001/16/EK (pielāgots) g) „savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas”, (turpmāk tekstā — „SITS”), ir specifikācijas, kas attiecas uz ikvienu apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu un kuru mērķis ir panākt pamatprasību izpildi un nodrošināt Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību; 96/48/EK un 2001/16/EK (pielāgots) i) „pilnvarotās iestādes paziņotās institūcijas ” ir iestādes, kas atbild par savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības vai izmantošanas lietderības piemērotības lietošanai novērtēšanu, kā arī par apakšsistēmu „EK” verifikācijas procedūras novērtēšanu; 2001/16/EK (pielāgots) jauns j) „pamatparametri” ir reglamentējošie, tehniskie vai ekspluatācijas nosacījumi, kas izšķirīgi ietekmē savstarpēju izmantojamību un kas jānorāda SITS attiecībā uz kuriem jāpieņem lēmums saskaņā ar 21. panta 2. punktā noteikto kārtību, pirms apvienotā pārstāvju komiteja sāk izstrādāt SITS projektus; k) „īpašs gadījums” ir jebkura Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas daļa, kurai ģeogrāfisku, topogrāfisku vai pilsētvides ierobežojumu dēļ vai tādu ierobežojumu dēļ, kas skar saderību ar esošo sistēmu, uz laiku vai pastāvīgi jāparedz īpaši noteikumi attiecībā uz SITS; šeit var, piemēram, minēt dzelzceļa līnijas un tīklus, kuri nošķirti no pārējā Kopienas tīkla, gabarītu, sliežu platumu vai attālumu starp sliežu ceļiem un ritošo sastāvu, kas paredzēts vienīgi vietējiem, reģionāliem vai vēsturiskiem mērķiem, kā arī ritošo sastāvu, kas kursē no vai uz trešām valstīm, ja vien šis ritošais sastāvs nešķērso robežu starp divām dalībvalstīm; 2004/50/EK 1. panta 2. punkts un 2. panta 3.b punkts l) „modernizācija” ir apakšsistēmas vai apakšsistēmas daļas ievērojami pārveidošanas darbi, kas uzlabo apakšsistēmas vispārējo darbību; m) „atjaunošana” ir apakšsistēmas vai apakšsistēmas daļas ievērojami nomaiņas darbi, kas nemaina apakšsistēmas vispārējo darbību; 2001/16/EK un 2004/50/EK 1. panta 2. punkts n) „esošā dzelzceļu sistēma” aptver struktūru, kurā ietilpst esošās dzelzceļu sistēmas sliežu ceļi un stacionārās iekārtas kopā ar jebkuras kategorijas un izcelsmes ritošo sastāvu, kas izmanto šo infrastruktūru; 2004/50/EK 1. panta 2. punkts un 2. panta 3.c punkts o) „aizstāšana saistībā ar apkopi” ir komponentu nomaiņa ar detaļām, kam ir identiskas funkcijas un darbības parametri, veicot profilaktisko vai korektīvo apkopi; p) „nodošana ekspluatācijā” ir visas darbības, kuras veicot, apakšsistēmu nodod tās paredzētajā ekspluatācijas stāvoklī; jauns q) „līgumslēdzējs subjekts” ir jebkurš valsts vai privātā sektora uzņēmums, kas ir apakšsistēmas projektēšanas un/vai būves darbu pasūtītājs, ievērojot noteiktus pārredzamības un konkurences nosacījumus. Atkarībā no apakšsistēmas, kas jābūvē vai kurā jāveic izmaiņas, tas var būt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai apsaimniekotājs, vai koncesionārs, kurš ir atbildīgs par projekta nodošanu ekspluatācijā; r) „apsaimniekotājs” ir persona, kas pastāvīgi saimnieciski ekspluatē ritekli kā transportlīdzekli, būdama īpašnieks vai persona ar tiesībām rīkoties ar šo ritekli; s) „projekts izstrādes beigu posmā” ir projekts, attiecībā uz kuru ir pieņemts lēmums par finansēšanu un kas ir tādā projektēšanas/ būvniecības posmā, kad izmaiņas tehniskajā specifikācijā būtu nepieņemamas. Šādas izmaiņas var būt saistītas ar līgumu, ekonomiskiem, sociāliem vai vides apsvērumiem, un tās ir pienācīgi jāpamato; t) „saskaņotie standarti” ir Eiropas standarti, kurus pieņem kāda no Direktīvas 98/34/EK I pielikumā minētajām struktūrām saskaņā ar Komisijas sniegto mandātu atbilstīgi minētās direktīvas 6. panta 3. punktā paredzētajai procedūrai un kuri paši par sevi vai kopā ar citiem standartiem rada risinājumu juridisko noteikumu ievērošanai. 2001/16/EK (pielāgots) 3. pants 1. Šī direktīva attiecas uz noteikumiem par katras apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentiem, saskarnēm un procedūrām, kā arī tā attiecas uz noteikumiem par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas vispārējās saderības nosacījumiem, kas ir nepieciešami, lai panāktu tās savstarpēju izmantojamību. 96/48/EK (pielāgots) 1. Šo direktīvu piemēro noteikumiem, kas attiecas uz katras apakšsistēmas parametriem, savstarpējās izmantojamības komponentiem, saskarnēm un procedūrām, kā arī uz Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas kopējās atbilstības nosacījumiem, kas nepieciešami minētās sistēmas savstarpējās izmantojamības panākšanai. 2001/16/EK (pielāgots) 2. Šīs direktīvas noteikumus piemēro, neierobežojot pārējos ar tiem saistītos Kopienas noteikumus. Tomēr attiecībā uz savstarpējas izmantojamības komponentiem, saskarnes ieskaitot, šīs direktīvas pamatprasību izpilde var paredzēt atsevišķu šim nolūkam izstrādātou Eiropas specifikāciju izmantošanu. 4. pants 1. Eiropas parasto Ddzelzceļu sistēma, apakšsistēmas un savstarpējas izmantojamības komponenti, saskarnes ieskaitot, atbilst attiecīgajām pamatprasībām. 96/48/EK un 2001/16/EK 2. Direktīvas 93/38/EEK 18. panta 4. punktā minētās papildu tehniskās specifikācijas, kas ir vajadzīgas Eiropas specifikāciju vai citu Kopienā izmantojamo standartu papildināšanai, nedrīkst būt pretrunā pamatprasībām. II NODAĻA Savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS) 5. pants 2004/50/EK 1. panta 4.a punkts un 2. panta 4.a punkts 1. Uz katru apakšsistēmu attiecas viena SITS. Vajadzības gadījumā uz apakšsistēmu var attiecināt vairākas SITS, un viena SITS var attiekties uz vairākām apakšsistēmām. Lai nolemtu izstrādāt un/vai pārskatīt SITS un izvēlētos tās tehnisko un ģeogrāfisko darbības jomu, ir jāsaņem pilnvaras saskaņā ar 6. panta 1. punktu. 2001/16/EK 2. Apakšsistēmas atbilst SITS; šo atbilstību pastāvīgi nodrošina ikvienas apakšsistēmas izmantošanas laikā. 2001/16/EK un 2004/50/EK 1. panta 4.b punkts 3. Ciktāl tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu 1. pantā minētos mērķus, katrā SITS: a) norāda tās darbības jomu (I pielikumā minēto tīkla vai ritošā sastāva daļu; II pielikumā minēto apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu); b) formulē pamatprasības attiecībā uz katru aplūkojamo apakšsistēmu un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām; 2001/16/EK (pielāgots) c) nosaka ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas, kas ir jāievēro attiecībā uz apakšsistēmu un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām; vajadzības gadījumā šīs specifikācijas var atšķirties atkarībā no apakšsistēmas izmantošanas, piemēram, atkarībā no I pielikumā paredzētās sliežu ceļa, mezgla un/vai ritošā sastāva kategorijas; d) nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz kurām attiecināmas Eiropas specifikācijas, kā arī Eiropas standarti, kas ir vajadzīgi, lai panāktu Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību; 2004/50/EK 1 panta 4.b punkts un 2. panta 4.b punkts (pielāgots) e) katrā konkrētā gadījumā nosaka, kuras procedūras jāizmanto , lai novērtētu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstībasu vai lietošanas piemērotības piemērotību lietošanai, novērtēšanai vai apakšsistēmu EK verifikācijai. Šīs procedūras pamatojas uz Lēmumā 93/465/EEK noteiktajiem moduļiem; 2001/16/EK (pielāgots) f) norāda SITS ieviešanas stratēģiju. Jo īpaši jāprecizē, kādi starpposmi paredzēti, veicot pakāpenisku pāreju no pašreizējā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstība SITS būs kļuvusi par normu; g) norāda attiecīgā personāla profesionālo kvalifikāciju, kā arī higiēnas un drošības apstākļus darba ietā, kas ir vajadzīgi iepriekš minētās apakšsistēmas ekspluatācijai un apkopei, kā arī SITS piemērošanai. 4. Katru SITS izstrādā pēc esošās apakšsistēmas izpētes un norāda mērķa apakšsistēmu, kuru var pakāpeniski iegūt piemērotā laikā. Tādējādi pakāpeniskā SITS ieviešana un to izpilde palīdzēs pakāpeniski panākt Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību. 5. SITS ļauj katrā dalībvalstī pienācīgā veidā saglabāt esošās dzelzceļu sistēmas saderību. Šim nolūkam katrā SITS kopā var paredzēt īpašus gadījumus gan attiecībā uz infrastruktūru, gan uz ritošo sastāvu; īpaša uzmanība jāpievērš gabarītiem, sliežu platumam jeb attālumam starp sliedēm, kā arī vagoniem, kas kursē no trešām valstīm un uz tām. Katram īpašajam gadījumam SITS atrunā 3. punkta c) līdz g) apakšpunktā norādīto SITS elementu ieviešanas noteikumus. 6. SITS netraucē dalībvalstis pieņemt lēmumus par infrastruktūras izmantošanu, pārvietojot tāda ritošoā sastāvua satiksmei , kas neatbilst SITS. 96/48/EK (pielāgots) 4. TSI nav šķērslis dalībvalstu lēmumiem attiecībā uz jaunu vai modernizētu infrastruktūru izmantošanu citu vilcienu ekspluatācijai. 5. Atbilstība visām TSI dod iespēju izveidot saderīgu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmu, kas attiecīgi saglabās katrā dalībvalstī esošā dzelzceļu tīkla savietojamību. 2004/50/EK 1. panta 4.c punkts un 2. panta 4.c punkts (pielāgots) jauns 7. SITS var būt ietverta tieša, skaidri noteikta norāde uz Eiropas vai starptautiskiem standartiem vai specifikācijām gadījumos, kad tas ir noteikti vajadzīgs šīs direktīvas mērķu īstenošanai. Šādā gadījumā šos Eiropas standartus vai specifikācijas (vai to attiecīgās daļas) uzskata par attiecīgo SITS pielikumiem, un tie kļūst obligāti no SITS piemērošanas brīža dienas . Ja Eiropas šādu standartu vai specifikāciju nav, un līdz laikam, kamēr tos izstrādā, var sniegt norādi uz citiem skaidri noteiktiem normatīvajiem dokumentiem; šādā gadījumā tas attiecas uz dokumentiem, kas ir viegli pieejami un brīvi izmantojami. 2004/50/EK 1. panta 5. punkts un 2. panta 5. punkts (pielāgots) (pielāgots) jauns 6. pants 1. SITS projektus un SITS turpmākos grozījumus Aģentūra izstrādā saskaņā ar Komisijas piešķirtajām pilnvarām, ievērojot 21. panta 2 3 . punktā noteikto procedūru. Tās izstrādā Aģentūras uzraudzībā saskaņā ar 3. un 12. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 881/2004, ar ko izveido Eiropas Dzelzceļu aģentūru (Aģentūras regula) [19], sadarbojoties ar šajos pantos minētajām darba grupām. Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, papildinot to ar SITS, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 21. panta 4. punktā. SITS pieņem un pārskata saskaņā ar to pašu 21. panta 2. punktā noteikto procedūru. Tās publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 2. Aģentūra ir atbildīga par SITS sagatavošanu pārskatīšanai un atjaunināšanai un par ieteikumu sniegšanu 21. pantā minētajai komitejai Komisijai , lai ņemtu vērā tehnoloģiju tehnikas attīstību vai sociālās prasības. Komisija par to informē komiteju, kas minēta 21. pantā . 3. Katru SITS projektu izstrādā divos posmos. Vispirms Aģentūra nosaka SITS pamatparametrus, kā arī saskarnes ar pārējām apakšsistēmām, un citus īpašus gadījumus, kas var būt vajadzīgi. Attiecībā uz visiem šiem parametriem un saskarnēm jāierosina izdevīgākā alternatīva no visiem risinājumiem, sniedzot tās tehnisko un ekonomisko pamatojumu. Lēmums jāpieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā noteikto procedūru; vajadzības gadījumā norāda atsauces uz īpašiem gadījumiem. Pēc tam, pamatojoties uz šiem pamatparametriem, Aģentūra izstrādā SITS projektus. Attiecīgā gadījumā Aģentūra ņem vērā tehnikas attīstību, standartizācijas jomā paveikto darbu, darbojošās darba grupas un atzītus pētījumus. SITS projektiem pievieno vispārēju novērtējumu par paredzamajām SITS īstenošanas izmaksām un ieguvumiem; šajā novērtējumā norāda iespējamo ietekmi uz visiem iesaistītajiem uzņēmējiem un ekonomikas subjektiem vienībām. 4. Izstrādājot, pieņemot un pārskatot katru SITS (un tās pamatparametrus), ņem vērā visu izskatīto tehnisko risinājumu paredzamās izmaksas un ieguvumus, un saskarnes starp tām, lai īstenotu izdevīgākos risinājumus. Dalībvalstis piedalās šajā novērtēšanā, sniedzot vajadzīgos datus. 5. Komiteja, kas minēta 21. pantā, ir pastāvīgi jāinformē par SITS sagatavošanas darbu. Sagatavošanas darba gaitā Komisija pēc komitejas pieprasījuma var izstrādāt darba uzdevumus vai noderīgus ieteikumus attiecībā uz SITS projektiem un izmaksu un labumu ieguvumu analīzi. Jo īpaši komiteja Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma var pieprasīt pārbaudīt alternatīvos risinājumus un šo alternatīvo risinājumu izmaksu un labumu ieguvumu novērtējumu iekļaut ziņojumā, kas pievienots SITS projektam. 6. Pieņemot SITS, tās spēkā stāšanās dienu nosaka, ievērojot 21. panta 2 4 . punktā minēto procedūru. Ja tehniskās savietojamības apsvērumu dēļ ekspluatācijā vienlaicīgi jānodod atšķirīgas apakšsistēmas, attiecīgās SITS stājas spēkā vienā un tajā pašā dienā. 7. Izstrādājot, pieņemot un pārskatot SITS, ņem vērā lietotāju viedokli par tehniskajām īpašībām, kas tieši ietekmē apstākļus, kādos tie izmanto apakšsistēmas. Tādēļ Aģentūra SITS izstrādāšanas un pārskatīšanas posmos apspriežas ar apvienībām un iestādēm, kas SITS izstrādāšanas un pārskatīšanas posmos pārstāv lietotājus. SITS projektiem tā pievieno ziņojumu par šo apspriežu rezultātiem. Pirms pilnvaru pieņemšanas SITS pārskatīšanai Komisija, apspriedusies ar komiteju saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto procedūru, 21. pantā minētā komiteja pabeidz izveido to apvienību un iestāžu sarakstu, ar kurām jāapspriežas, un šo sarakstu var pārskatīt vai atjaunināt pēc dalībvalsts pieprasījuma vai Komisijas pieprasījuma iniciatīvas . 8. Izstrādājot, pieņemot un pārskatot SITS, attiecībā uz 5. panta 3. punkta g) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem ņem vērā sociālo partneru viedokli. Tādēļ pirms SITS projektu iesniegšanas 21. pantā minētajai komitejai, lai tos pieņemtu vai pārskatītu, ir jāapspriežas ar sociālajiem partneriem. Ar sociālajiem partneriem apspriežas nozaru dialogu komitejā, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Lēmumu 98/500/EK [20]. Sociālie partneri savu atzinumu sniedz trīs mēnešu laikā. jauns 9. Pieņemot un pārskatot SITS, pieņem lēmumu par to, vai Agentūra var atsevišķi publicēt tehniskos pielikumus un — kurus, un par to, kuri valodas un atjaunināšanas noteikumi jāpiemēro, ņemot vērā minēto pielikumu attīstošos un tehnisko raksturu (īpaši informācijas un komunikācijas tehnoloģiju gadījumā). Šādā gadījumā noteikumus par valodu un atjaunināšanas procedūru iekļauj pasākumā, ar kuru pieņem SITS. 2001/16/EK un 2004/50/EK 1. panta 6. punkts jauns 7. pants 1. Dalībvalsts var atteikties no vienas vai vairāku SITS piemērošanas, arī attiecībā uz ritošo sastāvu, saskaņā ar šā panta nosacījumiem un šādos gadījumos un apstākļos: 2004/50/EK 1. panta 6. punkts un 2. panta 6. punkts (pielāgots) a) attiecībā uz ierosinātu jaunu līniju, esošas līnijas modernizāciju vai jebkuru 1. panta 1. punktā minēto elementu , kas ir izstrādes beigu stadijā posmā vai līguma priekšmetu darbības gaitā uz ko attiecas līgums, kurš tiek pildīts , kad SITS publicē; 2001/16/EK un 2004/50/EK 1. panta 6. punkts (pielāgots) b) jebkuram projektam, kas paredz jau esoša sliežu ceļa atjaunošanu vai modernizāciju, ja gabarīti, sliežu platums, attālums starp sliežu ceļiem vai elektrības elektriskais spriegums šajās SITS ir nesaderīgs ar esošā sliežu ceļa parametriem; c) iecerētai sliežu ceļa jaunbūvei, kāda esoša sliežu ceļa atjaunošanai vai modernizācijai dalībvalsts teritorijā, ja tai ir savrups dzelzceļu tīkls vai to no Kopienas pārējā dzelzceļu tīkla šķir jūra; d) jebkurai iecerētai jau esoša sliežu ceļa atjaunošanai, pagarināšanai vai modernizācijai, ja šo SITS piemērošana var apdraudēt projekta ekonomisko dzīvotspēju un/vai dalībvalsts dzelzceļu sistēmas saderību; e) ja saimniecisku ekonomisku vai tehnisku iemeslu dēļ tīkla atjaunošanas apstākļi pēc avārijas vai dabas katastrofas neļauj daļēji vai pilnībā piemērot attiecīgās SITS; 2001/16/EK f) vagoniem, kas kursē no trešām valstīm vai uz tām, ja sliežu platums tur atšķiras no sliežu platuma galvenajā dzelzceļu tīklā Kopienā. jauns 2. Visos gadījumos attiecīgā dalībvalsts dara zināmu Komisijai dokumentāciju, kurā iekļauti VIII pielikumā norādītie elementi. Komisija analizē dalībvalsts paredzētos pasākumus un informē 21. pantā minēto komiteju. 3. Gadījumos, kas minēti 1. punkta c) un e) apakšpunktā, Komisija pārliecinās, ka dokumentācija atbilst prasībām, un informē dalībvalsti par analīzes rezultātiem. Dalībvalsts var nekavējoties piemērot alternatīvus noteikumus. 2001/16/EK (pielāgots) (pielāgots) jauns Visos gadījumos attiecīgā dalībvalsts jau iepriekš brīdina Komisiju par paredzamo izņēmumu un nosūta tai dokumentus, kur norāda SITS vai SITS daļas, kuras tā nevēlas piemērot, kā arī attiecīgās specifikācijas, ko tā grasās piemērot. 4. Gadījumos, kas minēti a), b), d) un f) gadījumā apakšpunktā Komisija pieņēm lēmumu saskaņā ar 21. panta 2. 3. punktā paredzēto procedūru lemj , vai pieprasītais izņēmums tiek pieņemts; vajadzības gadījumā tā sagatavo ieteikumu attiecībā uz piemērojamajām specifikācijām. Gadījumā, kas minēts b) apakšpunktā, Komisijas lēmums tomēr neattiecas uz gabarītiem un sliežu platumu. Komisija pieņēm lēmumu sešu mēnešu laikā pēc tam, kad iesniegts šāds pieprasījums, kuram pievienota pilnīga dokumentācija. Kamēr Komisija nav pieņēmusi lēmumu, dalībvalsts nedrīkst piemērot pieprasīto atkāpi. 2004/50/EK 1. panta 6. punkts (pielāgots) Visos gadījumos attiecīgā dalībvalsts jau iepriekš brīdina Komisiju par paredzamo izņēmumu un nosūta tai dokumentus, kur norāda SITS vai SITS daļas, kuras tā nevēlas piemērot, kā arī attiecīgās specifikācijas, ko tā grasās piemērot. Komisija analizē dalībvalsts paredzētos pasākumus. Komisija b) un d) punktā minētajos gadījumos pieņem lēmumu saskaņā ar 21. panta 2. punktā noteikto procedūru. Vajadzības gadījumā par specifikācijām, kas jāpiemēro, ir jāizstrādā ieteikumi. Gadījumā, kas minēts b) apakšpunktā, Komisijas lēmums tomēr neattiecas uz gabarītiem un sliežu platumu. 96/48/EK un 2001/16/EK III NODAĻA Savstarpējas izmantojamības komponenti 8. pants Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka savstarpējas izmantojamības komponentus: 2001/16/EK (pielāgots) a) laiž pārdošanā tikai tad, ja tie ļauj panākt Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību un tajā pašā laikā atbilst pamatprasībām; 96/48/EK un 2001/16/EK b) izmanto paredzētiem mērķiem un pienācīgi uzstāda un uztur kārtībā. 2001/16/EK Šie noteikumi neliedz šos komponentus laist pārdošanā izmantošanai citiem mērķiem. 96/48/EK (pielāgots) Šie noteikumi neizslēdz minēto komponentu laišanu tirgū citiem nolūkiem, ne arī to izmantošanu parastajās dzelzceļa līnijās. 2001/16/EK (pielāgots) 9. pants Dalībvalstis nedrīkst, pamatojoties uz šo direktīvu, savā teritorijā aizliegt, ierobežot vai kavēt to savstarpējas izmantojamības komponentu laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā, ja tie atbilst šīs direktīvas prasībām. Cita starpā tās nedrīkst pieprasīt pārbaudes, kas jau ir veiktas saistībā ar „EK” atbilstības deklarāciju vai izmantošanas lietderības deklarāciju par piemērotību lietošanai , kuru saturs izklāstīts IV pielikumā. 2004/50/EK 1. panta 7. punkts Jo īpaši tās nedrīkst pieprasīt veikt pārbaudes, kas jau veiktas kā tās procedūras daļa, kuras rezultātā tiek sniegta „EK” atbilstības deklarācija vai deklarācija par piemērotību lietošanai. 2001/16/EK (pielāgots) 10. pants 1. Dalībvalstis uzskata, ka savstarpējas izmantojamības komponenti, kuriem pievienota „EK” atbilstības deklarācija vai izmantošanas lietderības deklarācija par piemērotību lietošanai , atbilst šīs direktīvas attiecīgajām pamatprasībām. 2004/50/EK 2. panta 7.a punkts (pielāgots) 2. Attiecībā uz visiem Visu savstarpējas izmantojamības komponentiemu jāveic atbilstības un lietošanas piemērotības piemērotība lietošanai jānovērtēšanas saskaņā ar procedūrau, kas norādīta attiecīgajā SITS, un par tiem jābūt attiecīgajai apliecībai. 2004/50/EK 1. panta 8.b punkts un 2. panta 7.b punkts 3. Dalībvalstis uzskata, ka savstarpējas izmantojamības komponents atbilst pamatprasībām, ja tas atbilst attiecīgajās SITS noteiktajiem nosacījumiem vai Eiropas specifikācijām, kas izstrādātas šo nosacījumu ievērošanai. 2001/16/EK Ja, apstiprinot SITS, Eiropas specifikācija vēl nav ieviesta un šīs specifikācijas izpilde ir būtisks priekšnosacījums, kas garantē savstarpēju izmantojamību, SITS var atsaukties uz visvairāk izstrādātu no pieejamajiem Eiropas specifikācijas projektu variantiem, kuri ir jāievēro, vai uz tādiem, kas pilnībā vai daļēji ietver šo projektu. jauns SITS paredzēts pārejas periods tiem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kas jau ir laisti tirgū, kad SITS stājas spēkā. Lai tos varētu integrēt apakšsistēmā, šādiem komponentiem jāatbilst 8. pantā izklāstītajām prasībām. 2004/50/EK 2. panta 8. punkts jauns 11. pants Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka Eiropas specifikācijas, ko tieši vai netieši izmanto, lai īstenotu šajā direktīvā noteiktos mērķus, neatbilst pamatprasībām, vēršas 21. pantā minētajā komitejā, un Komisija pieņem lēmumu par visatbilstošāko pasākumu, piemēram, (a) par attiecīgo specifikāciju pilnīgu vai daļēju atsaukšanu no publikācijām, kurās tās iekļautas, var nolemt saskaņā ar 21. panta 2. punktā noteikto procedūru, apspriežoties ar komiteju, kura izveidota saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK, ja ir runa par Eiropas standartiem, vai (b) par SITS pārskatīšanu saskaņā ar 6. panta 1. punktu . 2001/16/EK (pielāgots) (pielāgots) 12. pants 1. Ja dalībvalsts apšauba konstatē , ka savstarpējas izmantojamības komponents, kas ietverts „EK” atbilstības vai izmantošanas lietderības deklarācijā vai deklarācijā par piemērotību lietošanai un laists tirgū, to izmantojot paredzētajiem mērķiem, atbilst neatbilst pamatprasībām, tā veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ierobežotu tā izmantošanas jomu, aizliegtu tā izmantošanu vai izņemtu to no tirgus. Dalībvalstis uzreiz tūlīt informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem un pamato savu lēmumu, konkrēti norādot, vai neatbilstības iemesls ir: 96/48/EK un 2001/16/EK (pielāgots) a) pamatprasību neizpildīšana; b) Eiropas specifikāciju nepareiza piemērošana, ja ir izmantotas minētās specifikācijas; c) Eiropas specifikāciju neatbilstība. 2. Cik drīz vien iespējams, Komisija apspriežas ar attiecīgajām pusēm. Ja pēc apspriešanās Komisija konstatē, ka šis pasākums ir pamatots, tā uzreiz tūlīt par to informē dalībvalsti, kas ir izrādījusi šo iniciatīvu, kā arī pārējās dalībvalstis. Ja pēc apspriešanās Komisija konstatē, ka pasākums ir nepamatots, tā uzreiz tūlīt par to informē dalībvalsti, kas ir izrādījusi šo iniciatīvu, kā arī ražotāju vai Kopienā reģistrētu viņa pilnvarotu pārstāvi. Ja 1. punktā minētais lēmums balstās uz to, ka nav attiecīgo Eiropas specifikāciju, piemēro 11. pantā noteikto kārtību. 3. Ja savstarpējas izmantojamības komponents, kam ir „EK” atbilstības deklarācija, neatbilst prasībām, kompetentā dalībvalsts vēršas pret deklarācijas sastādītāju, lai kurš tas būtu, un par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. 4. Komisija nodrošina to, lai dalībvalstis tiktu informētas par šīs procedūras norisi un rezultātiem. 2001/16/EK (pielāgots) 13. pants 1. Sastādot savstarpējas izmantojamības komponenta „EK” atbilstības deklarāciju vai izmantošanas lietderības deklarāciju par piemērotību lietošanai , ražotājs vai viņa Kopienā reģistrēts viņa pilnvarots pārstāvis piemēro attiecīgajās SITS ietvertos noteikumus. 96/48/EK (pielāgots) 2. Savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtējumu apstiprina pilnvarotā iestāde, kurai ražotājs vai tā Kopienā reģistrēts pilnvarots pārstāvis ir iesniedzis pieteikumu, ja tā paredzēts attiecīgajā TSI. 2001/16/EK (pielāgots) 2. Savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības novērtējumu vai izmantošanas lietderības novērtējumu par piemērotību lietošanai veic pilnvarotā iestāde paziņotā institūcija , kurai ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarots pārstāvis ir iesniedzis pieteikumu. 96/48/EK un 2001/16/EK (pielāgots) 3. Ja uz savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecas citas Kopienas direktīvas, kas skar citus jautājumus, šajos gadījumos „EK” atbilstības deklarācijā vai izmantošanas lietderības deklarācijā par piemērotību lietošanai norāda, ka šie savstarpējas izmantojamības komponenti atbilst arī pārējo direktīvu prasībām. 4. Ja nedz ražotājs, nedz viņa Kopienā reģistrēts viņa pilnvarots pārstāvis nepilda saistības, kas izriet no 1., 2. un 3. punkta, šīs saistības pārņem jebkura persona, kas laiž savstarpējas izmantojamības komponentus tirgū. Saskaņā ar šo direktīvu tādas pašas saistības uzņemas ikviena persona, kas uzstāda dažādas izcelsmes savstarpējas izmantojamības komponentus un savstarpējas izmantojamības komponentu daļas vai ražo savstarpējas izmantojamības komponentus paša vajadzībām. 5. Neierobežojot 12. panta noteikumus,: 2001/16/EK (pielāgots) jauns a) ikreiz, kad dalībvalsts atklāj, ka „EK” atbilstības deklarācija ir nepareizi sastādīta, ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarota pārstāvja pienākums ir vajadzības gadījumā nodrošināt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību prasībām un novērst pārkāpumu, ievērojot dalībvalsts noteiktos nosacījumus; b) ja pārkāpums netiek novērsts, dalībvalstij jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai ierobežotu vai aizliegtu attiecīgā savstarpējas izmantojamības komponenta laišanu tirgū vai panāktu tā izņemšanu no tirgus saskaņā ar 12. pantā paredzēto kārtību. IV NODAĻA Apakšsistēmas 14. pants 1. Katra dalībvalsts izsniedz atļaujas nodot ekspluatācijā strukturālās apakšsistēmas, kuras ietilpst Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā un kuras atrodas un tiek izmantotas tās teritorijā. Šim nolūkam dalībvalstis veic visus piemērotos pasākumus, lai panāktu to, ka šīs apakšsistēmas nodod ekspluatācijā tikai tad, ja tās projektē, būvē un uzstāda atbilstīgi attiecīgajām pamatprasībām, ņemot vērā to iekļaušanu Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā. Tās, piemēram, pārbauda šo apakšsistēmu saderību ar sistēmu, kurā tās iekļauj. 2. Katra dalībvalsts , nododot apakšsistēmas ekspluatācijā, tās pārbauda ekspluatācijā nodošanas laikā un pēc tam periodiski, vai ir ievēroti SITS noteikumi, kas ir izstrādāti, lai nodrošinātu, ka šīs apakšsistēmas tiek izmantotas un uzturētas kārtībā saskaņā ar attiecīgajām pamatprasībām. Pēc šo apakšsistēmu nodošanas ekspluatācijā pārbaudi veic, piešķirot drošības sertifikātus un drošības atļaujas saskaņā ar 10. un 11. pantu Dzelzceļu drošības direktīvā [21]. 2004/50/EK 2. panta 9.a punkts Tādēļ izmanto attiecīgajās strukturālajās un funkcionālajās SITS noteiktās novērtēšanas un pārbaudes procedūras. 2004/50/EK 2. panta 9.b punkts jauns 3. Veicot atjaunošanu vai modernizāciju, infrastruktūras pārvaldītājs vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums īgumslēdzējs subjekts attiecīgajai dalībvalstij nosūta projekta dokumentāciju. Dalībvalsts šos dokumentus pārbauda un, ņemot vērā piemērojamajā SITS norādīto īstenošanas stratēģiju, izlemj, vai darbu apjoma dēļ šīs direktīvas nozīmē vajadzīga jauna ekspluatācijas atļauja. Šāda jauna ekspluatācijas atļauja vajadzīga ikreiz, kad paredzētie darbi var nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās apakšsistēmas vispārējo drošības līmeni. Ja vajadzīga jauna atļauja, dalībvalsts nolemj, ciktāl projektam jāpiemēro SITS. Dalībvalsts savu lēmumu paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm un norāda jauns – iemeslu, kādēļ viena vai vairākas SITS nav piemērotas pilnībā; – tehniskos parametrus, ko piemēro attiecīgās SITS vietā; – gadījumā, kad izmanto šos tehniskos parametrus, — institūcijas, kuras ir atbildīgas par 18. pantā minētās verifikācijas procedūras piemērošanu. Komisija paziņo šo informāciju Aģentūrai, kas to publicē. Ja dalībvalsts nolemj, ka ekspluatācijas atļauja nav vajadzīga vai arī, piemērojot šo punktu, ka atsevišķa SITS tiek piemērota daļēji, prasība vai paziņojums par izņēmumu 7. panta nozīmē nav obligāts. 2004/50/EK 1. panta 10. punkts un 2. panta 9.c punkts (pielāgots) jauns 4. Kad dalībvalstis atļauj nodot ekspluatācijā ritošo sastāvu, tās ir atbildīgas par to, lai tiktu nodrošināts, ka katram vagonam riteklim ir piešķirts burtciparu identifikācijas kods. Šim kodam jābūt atzīmētam uz katra vagona ritekļa, un tas jāreģistrē valsts transportlīdzekļu reģistrā, kas atbilst šādiem kritērijiem: a) reģistrs atbilst 5. punktā noteiktajām kopīgajām specifikācijām; b) ierakstus veic un atjaunina no dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma neatkarīga iestāde; c) reģistrs ir pieejams drošības iestādēm un izmeklēšanas iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar 16. un 21. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvā 2004/49/EK par drošību uz Kopienas dzelzceļiemos ( Dzelzceļu drošības dDirektīva par drošību uz dzelzceļiem) [22]. Atbildot uz likumīgām prasībām, tam jābūt pieejamam arī reglamentējošām iestādēm, kas minētas 30. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīvā 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu, un drošības sertifikāciju [23], Aģentūrai, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem. Attiecībā uz ritošo sastāvu, kas pirmoreiz ekspluatācijā nodots trešā valstī, dalībvalstis drīkst atļaut ekspluatēt vagonus ritekļus , kas skaidri identificēti saskaņā ar atšķirīgu kodēšanas sistēmu. Tomēr, tiklīdz dalībvalsts atļāvusi šādu vagonu ritekļu ekspluatāciju, jābūt iespējai no reģistra iegūt turpmāk 5. punkta c), d) un e) apakšpunktā minētos attiecīgos datus. 5. Kopīgās specifikācijas attiecībā uz reģistru pieņem saskaņā ar 21. panta 2 3 . punktā noteikto procedūru, pamatojoties uz Aģentūras sagatavotajiem specifikāciju projektiem. Šo specifikāciju projektos norāda: saturu, datu formātu, funkcionālo un tehnisko uzbūvi arhitektūru, izmantošanas veidu un noteikumus par datu ievadi un apspriedēm. Reģistrā ir vismaz šāda informācija: a) norādes uz „EK” verificēšanas deklarācijām un to izdevēju iestādi; b) atsauces uz 24. pantā minētā ritošā sastāva reģistru; c) transportlīdzekļa īpašnieka vai nomnieka vai apsaimniekotāja identifikācija; d) transportlīdzekļa izmantošanas ierobežojumi; e) no drošības viedokļa svarīgi dati, kas attiecas uz transportlīdzekļa apkopes grafiku. uzņēmums, kas ir atbildīgs par apkopi. Ja šī informācija nav pieejama, kad atļauj nodot ekspluatācijā, to var pievienot vēlāk, pirms dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums sāk lietot transportlīdzekli . jauns 6. Kravas un pasažieru vagoniem, ko nodos ekspluatācijā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, vajadzētu pietikt ar vienu ekspluatācijas atļauju, kuru izdevusi viena Kopienas dalībvalsts. 7. Attiecībā uz ritošo sastāvu, kas nodots ekspluatācijā pirms šīs regulas stāšanās spēkā un kam nav „EK” verifikācijas deklarācijas, jāprecizē, ka ir jāpiemēro dzelzceļu drošības direktīva. Jo īpaši – ja dalībvalsts drošības iestāde pieprasa, jāsaņem papildu ekspluatācijas atļauja saskaņā ar dzelzceļu drošības direktīvas 14. panta noteikumiem; – pretējā gadījumā — izmantotā ritošā sastāva ekspluatācijas atļaujas vietā jāizmato drošības sertifikāts, kas saskaņā ar dzelzceļu drošības direktīvas 10. pantu ir piešķirts dzelzceļa uzņēmumam. 8. Ja ritošajam sastāvam ir 18. pantā paredzētā „EK” verifikācijas deklarācija, drošības iestāde ekspluatācijas atļaujas izdošanai var pārbaudīt vienīgi šādus kritērijus: – minētā ritošā sastāva tehniskā atbilstība attiecīgajai infrastruktūrai; – prasības, ko piemēro attiecībā uz 17. panta 2. punktā minētajiem atklātajiem punktiem; – prasības, ko piemēro attiecībā uz īpašiem gadījumiem, kas noteikti attiecīgajās SITS; – izņēmumi, par kuriem paziņoja saskaņā ar šīs direktīvas 7. pantu. 9. Neierobežojot 18. pantā norādīto procedūru, dalībvalstis var izdot ekspluatācijas atļauju ritošā sastāva sērijai. 2001/16/EK (pielāgots) 15. pants Neierobežojot 19. panta noteikumus, dalībvalstis nedrīkst, pamatojoties uz šo direktīvu, savā teritorijā aizliegt, ierobežot vai kavēt tādu strukturālo apakšsistēmu izveidi, nodošanu ekspluatācijā un izmantošanu, kuras ietilpst Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā, ja tās atbilst pamatprasībām. Jo īpaši tās nedrīkst pieprasīt pārbaudes, kas jau veiktas saistībā ar „EK” verifikācijas deklarāciju, kuruas saturs ir izklāstīts V pielikumā. 2004/50/EK 1. panta 11. punkts Jo īpaši tās nedrīkst pieprasīt veikt pārbaudes, kas jau veiktas kā tās procedūras daļa, kuras rezultātā tiek sniegta „EK” verifikācijas deklarācija. 2001/16/EK (pielāgots) 16. pants 1. Dalībvalstis uzskata, ka strukturālās apakšsistēmas, kas ietilpst Eiropas parasto dzelzceļu sistēmā un ietvertas „EK” verifikācijas deklarācijā, ir savietojamas un atbilst attiecīgajām pamatprasībām. 2. Eiropas parasto dDzelzceļu sistēmā ietvertas strukturālas apakšsistēmas savstarpēju izmantojamību saskaņā ar pamatprasībām verificē, piemērojot SITS, ja tādas ir. 2004/50/EK 1. panta 12. punkts un 2. panta 10. punkts (pielāgots) (pielāgots) jauns 3. Ja SITS nav, proti, un arī tad, ja saskaņā ar 7. pantu sniegts paziņojums par atkāpi vai ja īpašā gadījumā jāpiemēro tehniskie noteikumi, kas nav iekļauti attiecīgajā SITS , attiecībā uz katru apakšsistēmu dalībvalstis pārējām dalībvalstīm un Komisijai nosūta to tehnisko noteikumu sarakstu, kurus izmanto, izpildot pamatprasības. Par to attiecīgā gadījumā jāpaziņo vēlākais līdz 2005. gada 30. aprīlim divus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā un pēc tam ikreiz, kad tehnisko noteikumu sarakstā izdara izmaiņas vai kad paziņo par izņēmumu, vai pēc attiecīgās SITS publicēšanas . Tādēļ dalībvalstis arī izraugās iestādes, kas attiecībā uz šiem tehniskajiem noteikumiem ir atbildīgas par 18. pantā minēto pārbaudes procedūru. jauns Komisija paziņo šo informāciju Aģentūrai, kas to publicē. 96/48/EK un 2001/16/EK (pielāgots) (pielāgots) jauns 17. pants 1. Ja atklājas, ka SITS pilnībā neatbilst nepilnīgi atbilst pamatprasībām, pēc dalībvalsts lūguma vai Komisijas ierosmes var apspriesties ar 21. pantā minēto komiteju aistībā ar pārskatīšanas procedūru . 2004/50/EK 1. panta 13. punkts un 2. panta 11. punkts Šādā gadījumā SITS pārskata saskaņā ar 6. panta 2. punktu. 2. Ja dažus tehniskos aspektus, kas atbilst pamatprasībām, nevar nepārprotami ietvert SITS, tos norāda attiecīgās SITS pielikumā. Uz šiem aspektiem attiecas 16. panta 3. punkts. jauns 3. Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka kādā SITS ir steidzami jāizdara grozījumi, pieprasa Aģentūras tehnisko atzinumu. Apspriedusies ar komiteju saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto procedūru, Komisija izlemj, vai šo tehnisko atzinumu var izmantot, kamēr SITS nav pārskatītas; ja var, Aģentūra publicē tehnisko atzinumu. 2001/16/EK (pielāgots) jauns 18. pants 1. Sastādot „EK” verifikācijas deklarāciju, valsts pasūtījuma piešķīrējs vai tā oficiāls pārstāvis pretendents aicina šim nolūkam izraudzītu pilnvaroto iestādi paziņoto institūciju piemērot VI pielikumā minēto „EK” verifikācijas procedūru. Pretendents var būt līgumslēdzējs subjekts vai ražotājs, vai viņu pilnvarotais pārstāvis Kopienā . 2. Paziņotā institūcija Pilnvarotā iestāde, kas atbild par apakšsistēmas „EK” verificēšanu, sāk pildīt savus pienākumus no projektēšanas stadijas un turpina to darīt visu ražošanas laiku līdz pieņemšanai pirms apakšsistēmas nodošanas ekspluatācijā. Tas attiecas arī uz aplūkojamās apakšsistēmas saskarņu verificēšanu sistēmā, kurā tā iekļauta, pamatojoties uz attiecīgajā SITS un 24. pantā paredzētajos reģistros pieejamo informāciju. 3. Paziņotā institūcija Pilnvarotā iestāde atbild par tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kas jāpievieno „EK” verifikācijas deklarācijai. Šajā tehniskajā dokumentācijā jābūt visiem nepieciešamajiem dokumentiem, kas atspoguļo apakšsistēmas parametrus, un, vajadzības gadījumā, visiem dokumentiem, kas apliecina savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību prasībām. Tajā arī jāiekļauj visi dati par izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem, kā arī apkalpošanas, pastāvīgas vai periodiskas uzraudzības, noregulēšanas un apkopes norādījumi. jauns 4. Paziņotā iestāde var izdot pagaidu verifikācijas sertifikātus, kas attiecas uz noteiktiem ražošanas cikla posmiem vai noteiktām apakšsistēmas daļām. Šādā gadījumā piemērojama VI pielikumā norādītā procedūra. 5. Ja pieļaujams atbilstīgi SITS 6. nodaļai, paziņotā institūcija var izdot verifikācijas sertifikātus attiecībā uz ritošā sastāva sēriju. 96/48/EK un 2001/16/EK (pielāgots) 19. pants 1. Ja dalībvalsts konstatē, ka strukturālā apakšsistēma, kas ietverta „EK” verifikācijas deklarācijā, kurai pievienota tehniskā dokumentācija, pilnībā neatbilst nepilnīgi atbilst šai direktīvai un jo īpaši, ka apakšsistēma neatbilst pamatprasībām, tā var pieprasīt veikt papildu pārbaudes. 2. Dalībvalsts, kas iesniedz pieprasījumu, uzreiz informē Komisiju par visām pieprasītajām papildu pārbaudēm, pamatojot savas rīcības iemeslus. Komisija nekavējoties uzsāk 21. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Cik drīz vien iespējams, Komisija apspriežas ar attiecīgajām pusēm. jauns 3. Dalībvalsts, kas iesniedz pieprasījumu, norāda, vai neatbilstību rada (a) pamatprasību vai kādas SITS neievērošana vai kādas SITS nepareiza piemērošana. Šādā gadījumā Komisija nekavējoties informē dalībvalsti, kurā reģistrēta persona, kas kļūdaini izdevusi „EK” verifikācijas deklarāciju, un pieprasa tai veikt atbilstīgus pasākumus; (b) slikta SITS kvalitāte. Šādā gadījumā uzsāk SITS pārskatīšanas procedūru saskaņā ar 6. panta 1. punktu. 2001/16/EK (pielāgots) V NODAĻA Pilnvarotās iestādes PaziŅotās institŪcijas 20. pants 1. Dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm iestādes, kas atbild par 13. pantā minētās atbilstības vai izmantošanas lietderības piemērotības lietošanai novērtējuma procedūru un 18. pantā minēto verifikācijas procedūru, norādot katras iestādes atbildības jomu un Komisijas iepriekš piešķirto identifikācijas numuru. Komisija publicē Eiropas Kopienu Savienības Oficiālajā Vēstnesī iestāžu sarakstu, to identifikācijas numurus un atbildības jomas, kā arī periodiski papildina šo sarakstu. 2. Novērtējot pilnvarojamās iestādes paziņojamās institūcijas , dalībvalstis piemēro VII pielikumā paredzētos kritērijus. Uzskata, ka iestādes, kas atbilst attiecīgajos Eiropas standartos paredzētajiem vērtēšanas kritērijiem, atbilst minētajiem kritērijiem. 96/48/EK un 2001/16/EK (pielāgots) jauns 3. Dalībvalsts atsauc iestādes apstiprinājumu, ja tā vairs neatbilst VII pielikumā minētajiem kritērijiem. Tā uzreiz tūlīt dara to zināmu Komisijai un pārējām dalībvalstīm. 4. Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka citas dalībvalsts pilnvarota iestāde paziņotā institūcija vairs neatbilst attiecīgajiem kritērijiem, lietu nodod 21. pantā paredzētajai komitejai, kas sniedz atzinumu triju mēnešu laikā Komisija apspriežas ar attiecīgajām pusēm. Komisija, apspriedusies ar komiteju saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto procedūru, ņemot vērā komitejas atzinumu, informē attiecīgo dalībvalsti par pārmaiņām, kas jāveic, lai pilnvarotā iestāde paziņotā institūcija varētu saglabāt tai piešķirto statusu. 2004/50/EK 1. panta 15. punkts un 2. panta 12. punkts (pielāgots) 5. Komisija izveido pilnvaroto iestāžu paziņoto institūciju koordinācijas grupu (še turpmāk — „koordinācijas grupa”), kas apspriež visus jautājumus, kuri attiecas uz 13. pantā minētajām atbilstības vai lietošanas piemērotības lietošanai novērtēšanas procedūrām un 18. pantā minēto pārbaudes procedūru vai attiecīgo SITS piemērošanu. Dalībvalstu pārstāvji koordinācijas grupas darbā var piedalīties novērotāju statusā. Komisija un novērotāji informē 21. pantā minēto komiteju par koordinācijas grupā veikto darbu. Komisija attiecīgos gadījumos ierosina pasākumus, kas vajadzīgi problēmu novēršanai. Vajadzības gadījumā pilnvaroto iestāžu paziņoto institūciju darbu koordinē saskaņā ar 21. pantua 5. punktu. 2001/16/EK VI NODAĻA Komiteja un darba programma 21. pants 1. Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 21. pantu (še turpmāk — „komiteja”). jauns 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. 2001/16/EK un 2004/50/EK 1. panta 16. punkts (pielāgots) 23. Atsaucoties Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. jauns 4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. 2001/16/EK un 2004/50/EK 1. panta 16. punkts 3. Komiteja apstiprina savu reglamentu. 2004/50/EK 2. panta 13. punkts (pielāgots) 4 5. Vajadzības gadījumā komiteja var izveidot darba grupas, kas palīdz veikt tās uzdevumus, jo īpaši, lai koordinētu pilnvarotās iestādes paziņotās institūcijas . 2004/50/EK 2. panta 14. punkts jauns 21.a pants 6. Komisija var iesniegt komitejai apspriešanai visus ar šīs direktīvas īstenošanu saistītos jautājumus. Vajadzības gadījumā Komisija saskaņā ar 21. panta 2. punktā noteikto procedūru pieņem īstenošanas ieteikumus. 2004/50/EK 1. panta 17. punkts (pielāgots) 1. Komiteja var apspriest visus ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību saistītos jautājumus, arī jautājumus, kas attiecas uz šīs sistēmas un trešo valstu dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību. 2. Komiteja var apspriest visus ar šīs direktīvas īstenošanu saistītos jautājumus. Vajadzības gadījumā komisija saskaņā ar 21. panta 2. punktā noteikto procedūru pieņem īstenošanas noteikumus. 21.b pants 1. Komisija pēc pašas iniciatīvas vai dalībvalsts pieprasījuma saskaņā ar 21. panta 2. punktā noteikto procedūru var nolemt piešķirt pilnvaras izstrādāt SITS projektu attiecībā uz papildu aspektu, ciktāl tas attiecas uz II pielikumā minēto apakšsistēmu. 2. Saskaņā ar 21. panta 2. punktā noteikto procedūru komiteja, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, pieņem darba programmu, kas atbilst mērķiem, kuri noteikti šajā direktīvā un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvā 2001/16/EK par Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību [24]. 2004/50/EK 1. panta 17. punkts un 2. panta 14. punkts jauns 21.b pants 7. Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, kas iekļauti II līdz VIII pielikumā, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta šā panta 4. punktā. 2001/16/EK jauns 22. pants Pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā komiteja var apspriest jebkuru jautājumu, kas skar Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību, tostarp jautājumus, kuri skar Eiropas Kopienas parasto dzelzceļu sistēmas un trešo valstu dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību. 2004/50/EK 2. panta 15. punkts (pielāgots) jauns 23. pants 1. Neatkarīgi no 6. panta 1. punktā paredzēto pilnvaru pieņemšanas kārtības, SITS pieņemšanas prioritāšu secība ir šāda: a) SITS pirmā grupa attiecas uz kontroli/vadību un signalizāciju, kravu pārvadājumu pakalpojumiem paredzētiem telemātikas liet