-saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp dalībvalstīm un ekonomikas dalībniekiem neatkarīgi no tā, kurā vietā ES preces tiek muitotas, lai novērstu konkurences izkropļojumus;

TPR iekasēšana dalībvalstīm ir deleģēta ar likumu. Tām iekasētie nodokļi ir jādara pieejami ES budžetā un kā kompensācija par iekasēšanas izmaksām jāpatur vienota likme 20 % apmērā no visām TPR summām, kas nodotas Komisijas rīcībā neatkarīgi no faktiskajām izmaksām, kas tām radušās. Dalībvalstīm pašām jāveic pārbaudes un jāziņo Komisijai.

Šajā dokumentā ir aprakstīta un analizēta TPR pārbaudes sistēmas darbība laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam . Tajā ir sniegta informācija par tradicionālo pašu resursu pārbaudēm, ko šajā periodā veikusi Eiropas Komisija, un ietverti citi pasākumi, kas veikti, lai aizsargātu ES finanšu intereses:

Laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam pieejamo TPR summa (neto) bija vairāk nekā 60 miljardi EUR, gada vidējai summai pārsniedzot 20 miljardus EUR. Tas ir par 20 % vairāk, salīdzinot ar laikposmu no 2013. līdz 2015. gadam.

Reizi trijos gados Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei ziņo par to, kā darbojas tradicionālo pašu resursu (TPR) pārbaudes kārtība.

-uzlabot TPR atgūšanu. Komisijai ir jāpārliecinās, ka dalībvalstis pilda savus pienākumus attiecībā uz TPR iekasēšanu un nodošanu. Komisija pārbauda dalībvalstu veiktos pasākumus attiecībā uz TPR atgūšanu, tostarp savlaicīgu paziņošanu par muitas parādu un izpildes procedūrām, kas tiek atzītas par nepieciešamām;

-informēt budžeta lēmējinstitūciju. Pamatojoties uz pārbaudēs izdarītajiem konstatējumiem, Komisija var novērtēt dalībvalstu darba efektivitāti un ticamību attiecībā uz TPR iekasēšanu un nodošanu, lai veiktu nepieciešamos pasākumus jebkādu nepilnību novēršanai un iesniegtu ziņojumus budžeta lēmējinstitūcijai.

Turklāt pārbaudes palīdz nodrošināt efektīvu muitas savienības darbību un ES noteikumu vienādu piemērošanu, lai novērstu nepilnības, kas ļauj krāpniekiem savā labā izmantot vai apiet maksājamos nodokļus.

No 2016. gada 1. maija sāka piemērot jaunus tiesību aktus muitas jomā, un no 2014. gada 1. janvāra ar atpakaļejošu spēku tiek piemērots jauns tiesiskais regulējums attiecībā uz pašu resursiem laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam. Turklāt Komisijas un dalībvalstu veikto TPR kontroli sarežģī tirdzniecības atvieglošanas un vienkāršošanas nepārtrauktā attīstība.

2.2. Uz vietas veicamo TPR pārbaužu mērķi un metodoloģija

Tradicionālo pašu resursu pārbaužu galvenais mērķis ir pārliecināties, ka dalībvalstīs veiktās procedūras atbilst piemērojamajiem ES tiesību aktiem un ES finanšu intereses tiek atbilstoši un vienoti aizsargātas neatkarīgi no preces muitošanas vietas. Katru gadu tiek pārbaudīti dažādi muitas un grāmatvedības jautājumi. Rezultātā tiek saskaņotas un uzlabotas dalībvalstu procedūras, lai konsekventi nodrošinātu ES finanšu interešu efektīvu un lietderīgu aizsardzību.

Komisijas pārbaudēs uz vietas tiek izmantota precīza metodoloģija, un tās tiek plānotas kā daļa no ikgadējās pārbaužu programmas, kuras pamatā ir riska analīze un kas aptver vairākus jautājumus, par kuriem pārbaude jāveic vienā vai vairākās dalībvalstīs.

Visas pārbaudes tiek veiktas, izmantojot standartizētas procedūras un pielāgotus revīzijas rīkus, lai nodrošinātu, ka pārbaužu veikšana un ziņojumu sagatavošana notiek saskaņoti.

Turklāt 2014. un 2016. gadā tika sākts revīzijas izmēģinājuma projekts par A un B konta pārvaldības revīziju, ko veic pašas dalībvalstis. Lai gan rezultāti kopumā bija pozitīvi, Komisijas dienesti nolēma neturpināt šo kopīgo darbu, jo netika panākta gaidītā sinerģija un efektivitāte.

3. KOMISIJAS VEIKTĀS TPR PĀRBAUDES 2016.–2018. GADĀ

Laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam Komisija veica 68 pārbaudes saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 608/2014 2. pantu, kuru rezultātā tika izdarīti 233 konstatējumi. Četras no šīm pārbaudēm tika veiktas saskaņā ar apvienotās revīzijas pieeju .

No minētajiem 233 konstatējumiem 134 līdz šim ir bijusi tieša finansiāla ietekme (57,5 %) un 60 — regulatīva ietekme (25,8 %).

Pārbaužu laikā tiek vērtēti gan grāmatvedības, gan muitas jautājumi.

3.1. Grāmatvedības jautājumi

Vienlaikus ar galvenajiem muitas jautājumiem visās apmeklētajās dalībvalstīs tiek veiktas A konta un B konta pārvaldības pārbaudes. Pārbaudēs, kas saistībā ar šo jautājumu tika veiktas 2016.–2018. gadā, apstiprinājās, ka lielākā daļa kļūdu bija individuāla rakstura un sistemātiskas kļūdas bija sastopamas reti. Dalībvalstis uzņēmās atbildību par finansiālajām sekām, kas radās iepriekš minēto konstatējumu rezultātā.

Kopējā situācija uzlabojās, jo tika ņemtas vērā Komisijas pārbaudes par šo jautājumu, kā arī tādēļ, ka lielākā daļa dalībvalstu izmanto elektroniskas grāmatvedības sistēmas, kas samazina tādu kļūdu risku, kuras saistītas ar manuālu iejaukšanos. Tomēr dalībvalstīm ir vēl vairāk jāuzlabo centieni nodrošināt B konta rūpīgu pārvaldību un A konta korekcijas, kā arī jāsniedz visa likumā noteiktā informācija, lai nodrošinātu, ka pārskati ir skaidri un pārredzami.

Piecās dalībvalstīs tika veiktas arī vairākas pārbaudes par A un B konta un ar tiem saistīto pārskatu ticamību. Tika secināts, ka šo pārskatu izstrādes procedūras atbilst ES noteikumiem un nodrošina ES finanšu interešu aizsardzību. Pēc šīm pārbaudēm paziņotie konstatējumi attiecas uz atsevišķām nesakritībām starp abiem kontiem un novēlotai līdzekļu izņemšanai no B konta, kam ir ierobežota finansiāla ietekme.

3.2. Muitas jautājumi 2016.–2018. gadā

Šajā triju gadu laikposmā galvenā uzmanība pārbaudēs tika pievērsta:

2016. gadā