LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 132/63

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “KLP 2020. gada perspektīvā: Kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas””

COM(2010) 672 galīgā redakcija

2011/C 132/11

Ziņotājs: CHIRIACO kgs

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2010. gada 18. novembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “KLP 2020. gada perspektīvā: Kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas””

COM(2010) 672 galīgā redakcija.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2011. gada 28. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 470. plenārajā sesijā, kas notika 2011. gada 15. un 16. martā (16. marta sēdē), ar 197 balsīm par, 26 balsīm pret un 17 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 EESK pozitīvi vērtē Komisijas dokumenta saturu un izvirzītos priekšlikumus un uzsver, ka paziņojumā tikušas iekļautas daudzas piezīmes, ko Komiteja paudusi iepriekšējos atzinumos. EESK aicina Komisiju precizēt saikni starp kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķiem, instrumentiem un finanšu resursiem laikposmā pēc 2013. gada. KLP reforma jāīsteno tā, lai nodrošinātu lauksaimniecības rentabilitāti un pienācīgus ienākumus lauksaimniekiem visā ES.

1.2 KLP prioritārs uzdevums ir vairāk novērtēt lauksaimnieku lomu, jo viņi ir ne vien ikdienas pārtikas, bet — arvien vairāk — arī videi draudzīgas un ilgtspējīgas enerģijas ražotāji. Turklāt lauksaimniecībai un mežsaimniecībai jāstiprina nozīmīgais ieguldījums dabas resursu ilgtspējīgā apsaimniekošanā, ļaujot rast konkrētus risinājumus šādiem svarīgiem jautājumiem: cīņa ar klimata pārmaiņām, ūdens trūkums, vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība (1), kā arī teritoriālā attīstība.

1.3 EESK atbalsta priekšlikumu atteikties no vēsturiskās atsauces izmantošanas atbalsta apjoma noteikšanā un uzsver, ka tiešajiem maksājumiem, kurus paredz KLP, ir svarīga nozīme, lai saglabātu Eiropas lauksaimniecības modeli. Šie maksājumi ir nozīmīgi, jo būtībā tā ir kompensācija par ES sabiedrībai nozīmīgo augsto standartu ievērošanu un lauksaimnieku sniegtajiem pakalpojumiem, par kuriem nevar saņemt atlīdzību tirgū. Turklāt šie maksājumi mazina riskus un nodrošina lauksaimniekiem ienākumus tirgos, kur valda arvien lielāka nestabilitāte. Sabiedrības interesēs ražotās preces un sniegtie pakalpojumi, pēc Komitejas ieskatiem, attiecas uz ilgtspējīgu attīstību, vides aizsardzību, lauku apgabalu dzīvotspēju, nabadzības samazināšanu, nodrošinātību ar pārtiku, darba un patērētāju aizsardzību.

1.4 Turklāt EESK uzskata: ir būtiski, ka pārskatīšanas process tomēr nedrīkst traucēt KLP mērķu īstenošanu un darbības mehānismus, kas vērsti uz lauksaimniecības, pārtikas un vides nozares dalībnieku atbalstīšanu, veicot ilgtermiņa un vidējā termiņa plānošanu. Šajā sakarā EESK uzskata, ka ir lietderīgi paredzēt pietiekami ilgu pārejas periodu, kas atbilstu jaunā plānošanas perioda ilgumam, kurš beigsies 2020. gadā, lai ļautu lauksaimniekiem, īpaši tiem, kas ieguldījumus veikuši, ņemot vērā patlaban spēkā esošos nosacījumus, pielāgoties vēsturiskās atsauces atcelšanai vienotā maksājuma apjoma noteikšanā. Attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm Komiteja atgādina, ka vienkāršotas vienotā platībmaksājuma shēmas piemērošanas periods beidzas 2012. gadā. Visbeidzot EESK aicina apstiprināt valsts un reģionālo elastības instrumentu (līdzīgu 68. pantā minētajam (2) īpaša atbalsta piešķiršanai, un lai nodrošinātu pilnīgu saskaņošanu ar otrā pīlāra pasākumiem, tirgu organizāciju augļu un dārzeņu nozarē un veicināšanas pasākumus.

1.5 EESK atzinīgi vērtē KLP atbalsta piešķiršanu tikai aktīviem lauksaimniekiem un Eiropas lauksaimniecības modeļa veicināšanu gan ar pirmā, gan otrā pīlāra pasākumu starpniecību. Visiem pirmā un otrā pīlāra maksājumiem jābūt vērstiem uz sociālo, vides un ekonomikas problēmu risināšanu. Tāpēc EESK aicina Komisiju izstrādāt “aktīva lauksaimnieka” definīciju, ko var piemērot visā Eiropas Savienībā. EESK ierosina, lai aktīva lauksaimnieka definīcijā būtu iekļauti kritēriji, kas skar lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību, arī tieši pārdodot tos vietējos tirgos, un sabiedriski lietderīgu patēriņa preču un pakalpojumu radīšanu.

1.6 EESK uzskata, ka Eiropadomes politiskais lēmums nodrošināt apstākļus lauksaimnieciskajai darbībai visā ES arī turpmāk jāizvirza par skaidru KLP reformas mērķi. EESK uzskata, ka nebūtu lietderīgi atcelt atbalstu, kas otrā pīlāra ietvaros tiek piešķirts aktīviem lauksaimniekiem apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi dabas un klimata apstākļi. Papildu atbalsts platībatkarīgo maksājumu veidā tiem lauksaimniekiem, kuri darbojas mazāk labvēlīgos apgabalos, var novērst lauksaimnieciskās ražošanas pārtraukšanu Eiropas Savienībā un tādējādi veicināt nodrošinātību ar pārtiku. EESK aicina Komisiju iespējami drīz publicēt priekšlikumu par kritēriju pārskatīšanu pārējo nelabvēlīgos apstākļos esošo zonu (vidējo zonu) apzināšanai, lai varētu attiecīgi konsultēties ar visām ieinteresētajām personām.

1.7 EESK piekrīt, ka tiešo maksājumu maksimālais apjoms būtu nosakāms, ņemot vērā attiecīgās valsts vai reģiona lauksaimniecības struktūru. EESK ierosina noteikt maksimālo summu atkarībā no darbietilpīguma (gan saimniecībā nodarbinātā atalgotā, gan neatalgotā darbaspēka), ņemot vērā arī lauksaimnieka darbu; tādējādi vienlaikus tiktu nodrošināts arī sociāls pamatojums ekonomikas resursu izmantošanai KLP vajadzībām. Turklāt EESK uzskata, ka ir jāņem vērā to saimniecību īpatnības, ko veido lauksaimnieku kooperatīvi un apvienības, un ka atbalsts jānosaka pēc biedru skaita.

1.8 Jaunajai KLP prioritāri būs jānodrošina, ka ES ir konkurētspējīga un inovatīva lauksaimniecības nozare un pārtikas ražošanas nozare, kas varētu veicināt lauksaimniecības darbinieku sociālekonomisko, nodarbinātības un drošības apstākļu uzlabošanu, atbalsta piešķiršanā par atsauci izmantojot atbilstību sociālajām klauzulām, it sevišķi darba tiesību un darba līgumu ievērošanu.

1.9 Komisijai būtu jāprecizē tiešā maksājuma “ekoloģiskā komponenta” piemērošana, iesniedzot galīgo novērtējumu par šāda priekšlikuma ietekmi uz pašreizējām otrā pīlāra vides programmām. EESK aicina Komisiju apsvērt arī citas iespējamās pieejas. Viens no risinājumiem — tiešā maksājuma ekoloģisko komponentu veidot atkarībā no obligātas līdzdalības noteiktos lauksaimniecības un vides pasākumos, kas var reāli ietekmēt attiecīgo platību, ar nosacījumu, ka finansiālie stimuli sedz pilnīgi visas izmaksas un ka birokrātiskās procedūras ir minimālas. Šajā nolūkā Komisijai vajadzētu izveidot atbilstošo pasākumu sarakstu, no kura lauksaimnieki varētu izvēlēties tos pasākumus, kas visvairāk piemēroti viņu īpašajai situācijai. Lai minētie pasākumi pozitīvi ietekmētu ieņēmumus, to īstenošanai vajadzētu būt strukturētai reģionālā līmenī.

1.10 EESK uzskata, ka nav iespējams efektīvi reformēt KLP laikposmam pēc 2013. gada, ja nav skaidru norāžu attiecībā uz pieņemtajiem lēmumiem par ES budžeta apjomu un struktūru. Tomēr EESK uzskata, ka patlaban vismaz jānodrošina, lai tiktu apstiprināta budžeta kvota, ko ES jau ir paredzējusi KLP mērķiem.

1.11 EESK norāda, ka, turpinot ES lauksaimniecības tirgu atvēršanu, būs jāsastopas ar vēl lielāku konkurenci un nestabilitāte starptautiskajos tirgos vēl vairāk ietekmēs ražotāju cenas. Komiteja pauž bažas par to, ka tirgu nevar pietiekami stabilizēt ar pašreizējiem instrumentiem. Tam ir jāpievērš uzmanība iecerētās reformas gaitā, ne tikai nosakot tiešo maksājumu turpmāko virzību, bet arī pilnveidojot tirgus stabilizācijas instrumentus.

2. Paziņojuma kopsavilkums

2.1 Kopējās lauksaimniecības politikas mērķi

2.1.1 Eiropas Komisija uzskata, ka ar KLP pēc 2013. gada jāīsteno šādi mērķi (3):

— ekonomiski dzīvotspējīga pārtikas ražošana;

— dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana un pasākumi cīņai ar klimata pārmaiņām;

— teritoriālā līdzsvara un lauku apgabalu daudzveidības saglabāšana.

2.2 Nākotnes KLP instrumenti

2.2.1 Komisija uzskata, ka Eiropas lauksaimniecības galvenais atbalsta instruments arī turpmāk būs atsaistīti tiešie maksājumi (pamata atsaistītie tiešie maksājumi, kas ir vienādi visiem noteikta reģiona vai dalībvalsts ražotājiem). Lai šo instrumentu padarītu efektīvāku un taisnīgāku, ir paredzēta pāreja no vēsturiskiem maksājumiem uz fiksētu un vienotu platībatkarīgu maksājumu (pamatmaksājumu). Tomēr, ņemot vērā ES reģionu atšķirīgos saimnieciskos un dabas apstākļus, kas ietekmē lauksaimnieku darbību, tiešo maksājumu sadalei ir jābūt taisnīgai. Šāda maksājuma pamatā būs pārvedami piešķīrumi, kas jāaktivizē, pielāgojot lauksaimniecības platībai un izpildot savstarpējās atbilstības prasības; minētās prasības ir jāvienkāršo un jāsaskaņo ar Ūdens pamatdirektīvas mērķiem. Ir ierosināts ieviest atbalsta maksimālo summu (“griestus”) katrai saimniecībai; minētais atbalsts varētu būt atkarīgs no nodarbinātības līmeņa.

2.2.2 Komisija uzskata, ka KLP pēc 2013. gada jāparedz arī divi citi tiešo maksājumu veidi, kas tiktu piešķirti, lai stimulētu videi draudzīgāku lauksaimniecību (tiešo maksājumu ekoloģiskais komponents): 1) maksājums par hektāru, ko piemērotu visā ES un piešķirtu, ja lauksaimnieks uzņemtos lauksaimniecības un vides saistības, kuras attiektos uz plašāku darbību spektru nekā savstarpējās atbilstības pamatprasības (pastāvīgās ganības, augseka, zemes atstāšana atmatā ekoloģisku iemeslu dēļ utt.); 2) papildu platībatkarīgs maksājums, ko piešķirtu lauksaimniekiem apgabalos, kur ir nelabvēlīgi apstākļi un/vai specifiski dabas ierobežojumi; šis maksājums papildinātu saskaņā ar KLP otro pīlāru piešķirto atbalstu.

2.2.3 Paredzēti vairāki izņēmumi attiecībā uz atsaistīšanu. Dažiem reģioniem un īpašiem ražošanas veidiem ir paredzēta iespēja piešķirt saistīto atbalstu, paredzot tā apjoma ierobežojumus. Mazajiem lauksaimniekiem ir paredzēta īpaša un vienkāršota atbalsta sistēma, lai lauku apgabalos nezaudētu darbavietas. Atbildot uz Eiropas Revīzijas palātas pausto kritiku par tiešo maksājumu darbības mehānismiem, ir ierosināts orientēt atbalsta piešķiršanu tikai uz aktīvajiem lauksaimniekiem.

2.2.4 Komisija uzskata, ka ir jāparedz dažu tirgus pasākumu saglabāšana. Šiem instrumentiem jābūt aktivizējamiem krīzes laikā, lai pēc iespējas novērstu ārkārtas situācijas. Ir ierosināts paplašināt intervences periodu, izmantot drošības klauzulu un privāto uzglabāšanu attiecībā uz citiem produktiem un, visbeidzot, uzlabot kontroli. Šajā sakarā Komisija paziņo, ka tiks iesniegti priekšlikumi, lai stabilizētu piena tirgu, un uzsver, ka ir jāsāk apsvērt cukura nozares nākotni. Turklāt pēc 2013. gada būs paredzēts pieņemt īpašus KLP pasākumus, kas skar pārtikas apgādes ķēdes darbību un lauksaimnieku iespēju uzlabošanu, palielinot viņu spēju panākt izdevīgus nosacījumus sarunās.

2.2.5 Komisija norāda, ka KLP vispārējās struktūras pamatā joprojām būs divi pīlāri. Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” atbalsts, kas tiek piešķirts lauku attīstībai, vairāk jāorientē uz konkurētspēju, jauninājumiem, klimata pārmaiņu ierobežošanu un vides jautājumu risināšanu. Šajā sakarā otrajā pīlārā ir paredzēts iekļaut risku pārvaldības instrumentus, kurus dalībvalstis varēs izmantot, lai stabilizētu ražošanu un lauksaimnieku ienākumus.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1 EESK uzsver, ka paziņojumā Komisija ir ņēmusi vērā šādas piezīmes, kas tika paustas Komitejas iepriekšējos atzinumos: (4)

— nepieciešamību taisnīgi sadalīt resursus starp dalībvalstīm;

— prasību atteikties no vēsturiskās atsauces izmantošanas vienotā maksājuma piešķīruma apjoma noteikšanā;

— tiešā maksājumā ekoloģiskā komponenta ieviešanu, lai risinātu jaunus uzdevumus, sevišķi saistībā ar klimata pārmaiņām, atjaunojamiem enerģijas avotiem, ūdens resursu apsaimniekošanu un bioloģisko daudzveidību (5), lai piešķirto atbalsta apjomu ciešāk saistītu ar labumu un pakalpojumiem, ko lauksaimnieks sniedz sabiedrībai un kas parasti nav atalgoti tirgū, kā arī lai kompensētu lielākas izmaksas tiem lauksaimniekiem, kas darbojas apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi klimatiskie un dabas apstākļi;

— nepieciešamību paredzēt tiešos maksājumus tikai aktīviem lauksaimniekiem, izmantojot kārtību, kurā ir ņemtas vērā katrā saimniecībā esošās un radītās darbavietas un jo sevišķi atalgotā un neatalgotā darbaspēka, tostarp arī lauksaimniecības un mežsaimniecības līgumdarbu veicēju, darbietilpīgums.

3.2 Atzinumā par tematu “Kopējās lauksaimniecības politikas reforma 2013. gadā” (NAT/449) EESK aicināja Komisiju, Padomi un Parlamentu “vispirms skaidri definēt KLP mērķi un pēc tam apzināt šā mērķa sasniegšanai vajadzīgos instrumentus un darīt zināmu līdzekļu apjomu”. EESK konstatē, ka paziņojumā Komisija neievēro šo loģisko secību. Tāpēc EESK aicina Komisiju precizēt saikni starp KLP mērķiem, instrumentiem un finanšu resursiem laikposmā pēc 2013. gada.

3.3 Mērķi

3.3.1 Atzinumā NAT/449 EESK atgādināja, ka pēc 2013. gada KLP mērķim jābūt “saglabāt Eiropas lauksaimniecības modeli, kas jābalsta uz tādiem principiem kā pārtikas nodrošināšanas neatkarība, ilgtspēja un lauksaimnieku un patērētāju faktiskās vajadzības”. EESK vēlas uzsvērt galvenos mērķus, kuriem jābūt KLP pamatā:

— sekmēt kvalitatīvo un kvantitatīvo nodrošinātību ar pārtiku Eiropas un pasaules līmenī (6);

— veicināt tirgu stabilizāciju (7), jo sevišķi, ierobežojot lauksaimniecības produktu cenu svārstības;

— atbalstīt Eiropas lauksaimnieku ienākumus, kas ir zemāki par tiem, ko gūst citās Eiropas ekonomikas nozarēs nodarbinātie (8);

— atbalstīt tirdzniecības noteikumu sistēmas izveidošanu, kas ļautu saglabāt Eiropas lauksaimniecības pārtikas nozares modeli un izvairīties no konkurences kropļojumiem;

— ļaut lauksaimniekiem atgūt tirgus spēju salīdzinājumā ar mazumtirgotājiem, sevišķi organizētām lielajām veikalu ķēdēm (9);

— veicināt resursu ilgtspējīgu izmantošanu, dabisko dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarēm aktīvāk iesaistoties cīņā ar klimata pārmaiņām (10);

— atbalstīt kvalitatīvu vietējo produktu ražošanu un tirdzniecību lauku apgabalos, veicinot alternatīvas izplatīšanas metodes (11);

— izveidot tiesiskos nosacījumus, lai lauksaimnieki varētu pārvaldīt nelielas un pārredzamas piegādes ķēdes;

— saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” veicināt mācības un inovāciju (gudru izaugsmi), atjaunojamo enerģijas avotu attīstību (ilgtspējīgu izaugsmi), lauku apgabalu nodarbinātības iespēju palielināšanu (integrējošu izaugsmi), ievērojot paraugpraksi attiecībā uz nodarbinātību, līgumiem un Eiropas un trešo valstu sezonas darbu lauksaimniecībā.

3.3.2 Nodrošinātība ar pārtiku par samērīgām cenām joprojām ir ES lauksaimniecības prioritārs mērķis, ņemot vērā situāciju pasaulē, ko raksturo demogrāfiskais spiediens un patēriņa pieaugums; problēmai būs jārod politisks un stratēģisks risinājums, kas vērsts uz attīstību un nodrošinātību ar pārtiku pasaules mērogā.

3.3.3 EESK uzskata, ka Eiropas lauksaimnieki ir ieinteresēti “gūt taisnīgus ienākumus, tirgū pārdodot saražotās preces un saņemot atalgojumu par sabiedrībai sniegtajiem pakalpojumiem, kā to paredz Eiropas lauksaimniecības modelis” (12). Tātad KLP nevar aprobežoties tikai ar finansējuma sadali. Šajā sakarā EESK lūdz Komisiju precizēt, kā jaunajā KLP ir paredzēts risināt tirgu stabilizācijas problēmu, un piedāvāt risinājumus lauksaimniecības cenu un ienākumu problēmai.

3.3.4 Eiropas lauksaimniecības politikai un lauku attīstības politikai jābūt vērstai uz jauninājumiem un konkurētspēju. EESK uzskata, ka ir jāpastiprina ES lauku attīstības un mežsaimniecības politikas ieguldījums bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā, oglekļa uztveršanā, enerģijas ražošanā un taupīšanā, kā arī pārtikas produktu ražošanā un veicināšanā un līdzsvarotā teritoriālajā attīstībā. Lauku attīstība var radīt iespējas izveidot jaunus uzņēmumus un palielināt nodarbinātību lauku apgabalos, ļaujot dažādot ienākumu gūšanas iespējas lauksaimniecībā. Visbeidzot ir jāatgādina, ka pārtikas produktu pārstrādes nozare ir viena no galvenajām saimnieciskajām darbībām lauku apgabalos. Tāpēc lauku attīstībā nevajadzētu atstāt novārtā atbalstu lauku apgabalu lauksaimniecības pārtikas uzņēmumiem, kas kopā ar lauksaimniekiem veic pētniecību un izstrādi, sniedz apmācību, ievieš jauninājumus, veicina eksportu un ir iesaistījušies uzņēmumu sadarbības iniciatīvās (piemēram, kopuzņēmumos) ar mērķi paaugstināt konkurētspēju tirgū.

3.3.5 EESK atgādina, ka lauksaimniecības tirgu cenu svārstības ir nozares endēmiska problēma, taču pēdējos gados tās saasināšanos sevišķi veicinājuši dažādi faktori, tostarp ārkārtēji meteoroloģiskie apstākļi, enerģijas cenas, spekulācijas, kā arī pieprasījuma pieaugums pasaules mērogā sakarā ar iedzīvotāju skaita palielināšanos. Tāpēc EESK norāda: pēc lauksaimniecības produktu cenu ievērojama kāpuma 2006.–2008. gadā un tam sekojoša nozīmīga krituma pēdējos mēnešos tās ir atsākušas augt. EESK uzskata, ka šīs milzīgās lauksaimniecības produktu cenu svārstības negatīvi ietekmē gan ražotājus, gan patērētājus. EESK pauž bažas arī par to, ka arī Eiropas Savienībā ar lauksaimniecību nesaistīti kapitāla ieguldītāji aktīvi mēģina iegādāties zemi kapitāla ieguldīšanas un spekulācijas nolūkos; tas noteikti neatbilst Eiropas lauksaimniecības modeļa interesēm.

3.3.6 Lai nodrošinātu Eiropas lauksaimniecības nākotni, jaunajā KLP jāveicina un jāatbalsta jauni uzņēmumi, it sevišķi, piesaistot nozarei jauniešus. Lauksaimniecībā ir vajadzīga paaudžu maiņa, jo tikai 7 % no ES lauksaimniekiem ir jaunāki par 35 gadiem, un dažās dalībvalstīs situācija ir vēl kritiskāka. Pašreiz visās 27 dalībvalstīs vidēji katram trešajam saimniekam ir vairāk nekā 65 gadi, un tuvākajos gados daudzi aizies pensijā. Tāpēc KLP jāsekmē ne vien vērienīga un sinerģiska nodarbinātības politika lauksaimniecības nozarē, bet arī Eiropas mēroga politikas īstenošana, lai piesaistītu jaunus lauksaimniekus.

3.4 Instrumenti

3.4.1 EESK uzsver KLP tiešo maksājumu nozīmi Eiropas lauksaimniecības modeļa saglabāšanā. Piešķirot tiešos maksājumus, tiek atbalstīti Eiropas lauksaimnieki, kas nodrošina patēriņa preces un pakalpojumus, kuriem ir liela sabiedriska vērtība, bet kuri tomēr netiek atbilstoši atalgoti to cenu dēļ, kas veidojas lauksaimniecības pārtikas tirgos.

3.4.2 Ir jāvienkāršo jaunās KLP instrumentu, jo sevišķi vienotā maksājuma, darbības kārtība. EESK piekrīt, ka jāvienkāršo vides savstarpējās atbilstības pienākumi, prasot racionalizēt kontroles sistēmu un ar to saistītās maksājumu samazināšanas procedūras. EESK norāda, ka pieeja tiešo maksājumu ekoloģiskajam komponentam veidojama tā, lai atvieglotu un veicinātu saimniecību piekļuvi KLP atbalstam. Šajā sakarā un arī ņemot vērā atbilstības nosacījumu iespējamo paplašināšanu (piemēram, Ūdens pamatdirektīvas prasības), EESK aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt šā pasākuma ietekmi, izstrādājot tādas pieteikumu iesniegšanas procedūras, kas nerada papildu sarežģījumus lauksaimniekiem.

3.4.3 EESK piekrīt principam, ka pamata maksājumi, kas jādiferencē reģionālā līmenī, obligāti saistāmi ar noteiktu veikumu vides jomā. Notiekošās diskusijas liecina, ka var izrādīties sarežģīti atšķirt pirmā pīlāra vides komponentu (tiešo maksājumu ekoloģisko komponentu) no otrā pīlāra lauksaimniecības un vides pasākumiem.

3.4.4 EESK atbalsta jauna kritērija ieviešanu tiešā maksājuma apjoma noteikšanā. Šajā saistībā EESK ierosina sākt diskusijas, lai identificētu atsauces teritoriju tiešā maksājuma (Eiropas, valsts vai reģionālā) pamata komponenta noteikšanai. Turklāt EESK ierosina apsvērt iespēju vienu tiešā maksājuma komponentu saistīt ar darbietilpības līmeņiem un ar citas paraugprakses pieņemšanu konkurētspējas, darba un jauninājumu jomā.

3.4.5 EESK atzinīgi vērtē lēmumu ieviest vienkāršu un īpašu atbalsta shēmu mazajiem lauksaimniekiem. Šajā sakarā EESK aicina Komisiju precizēt kritērijus, kas tiks izmantoti, lai apzinātu mazos lauksaimniekus. It sevišķi EESK aicina ņemt vērā īpašās strukturālās atšķirības, kas raksturo dažādu dalībvalstu lauksaimniecību.

3.4.6 EESK pauž bažas par pašreizējo tirgus instrumentu (garantētas cenas, muitas nodevas, eksporta subsidēšana, krājumu glabāšana, kvotas, zemes atstāšana atmatā utt.) pielāgošanas procesa sekām. Šajā saistībā EESK uzsver, ka tikai drošības tīkli vien nevar nodrošināt lauksaimniecības produktu tirgu stabilizāciju, bet jo sevišķi atrisināt problēmas piena produktu nozarē (13). Lai nostiprinātu lauksaimniecības produktu ražotāju pozīcijas vērtību radīšanas ķēdē un ierobežotu cenu svārstības un organizēto lielo mazumtirgotāju pārmērīgo ietekmi tirgū, EESK uzskata, ka KLP pēc 2013. gada ir lietderīgi pieņemt īpašus instrumentus, kurus tieši pārvaldītu lauksaimniecības produktu ražotāji vai viņu pārstāvji; minētie instrumenti būtu paredzēti, lai koncentrētu piedāvājumu un uzlabotu tirdzniecības sakarus, izmantojot pasākumus un instrumentus, kas jau ir pārbaudīti dažās kopīgās tirgus organizācijās.

3.4.7 EESK aicina izvērst KLP paredzētās darbības, kas vērstas uz vietējo un kvalitatīvo lauksaimniecības pārtikas produktu vērtības celšanu un veicināšanu ES un trešo valstu tirgū, arī, lai uzlabotu lauksaimniecības pārtikas nozares darbību, informētu par ES pārtikas produktu daudzveidību, apmierinātu patērētāju prasības, kā arī atvērtu jaunus tirgus ārvalstīs. Tāpēc EESK atbalsta pārbaudītas prakses ieviešanu lauksaimniecības produktu marķēšanas jomā, lai atbildētu uz sabiedrības pieaugošo pieprasījumu pēc informācijas un pārredzamības.

3.4.8 EESK atgādina, ka Eiropas Savienībā ir vairāk nekā 40 miljoni trūcīgu iedzīvotāju, kuriem trūkst pārtikas. Šajā saistībā EESK aicina Komisiju izvērst pārtikas izdalīšanu trūcīgajiem, kas tiek īstenota KLP ietvaros.

3.4.9 Lauku attīstība var sekmēt lauku nozaru un teritoriju vajadzību apmierināšanu. EESK uzskata, ka ir lietderīgi saglabāt pašreizējo KLP divu pīlāru struktūru, veicinot katra pīlāra pasākumu reorganizāciju, kā arī lielāku pasākumu papildināmību (14).

3.4.10 Saskaņā ar “Eiropas lauksaimniecības modeli” KLP būtisks uzdevums ir saglabāt lauksaimniecības produktu ražošanu visos ES reģionos. Tādēļ EESK uzsver, ka lauku attīstības ietvaros ļoti svarīgi ir īstenot mazāk labvēlīgajiem apgabaliem paredzētus pasākumus. Lai nodrošinātu nepārtrauktību, noteikti jāturpina īstenot jau pārbaudītus pasākumus, jo sevišķi kompensāciju piešķiršanu par nelabvēlīgiem dabas un klimatiskajiem apstākļiem.

3.5 ES budžets un finanšu resursi KLP vajadzībām

3.5.1 EESK uzskata, ka mērķi, ko mūsdienu sabiedrība izvirza ES lauksaimniecībai, ir ļoti vērienīgi un grūti sasniedzami. Tāpēc nākotnē KLP jābūt gan nodrošinātai ar efektīviem instrumentiem, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, gan iedarbīgai ieviešanas sistēmās, gan finansiāli atbilstoši pielāgotai (15). Turklāt ir pilnīgi nepieciešams integrēt KLP visās citās ES politikas jomās (uzņēmumi, klimata jautājumu risināšana, starpnozaru politika, ekonomika, finanses un nodokļi, nodarbinātība un sociālās tiesības, enerģētika un dabas resursi, vide, patērētāji un veselība, ārējās attiecības un ārlietas, reģioni un vietējā attīstība, zinātne un tehnoloģija).

3.5.2 EESK uzskata, ka diskusijās par KLP pēc 2020. gada jāņem vērā fakts, ka, ņemot vērā finanšu plānu un nepielāgotu budžetu, būs grūti īstenot mērķus, kas gaidāmajai KLP ir izvirzīti paziņojumā, kā arī aizstāvēt Eiropas lauksaimniecības modeli.

3.5.3 EESK uzskata, ka KLP reforma pēc 2013. gada ir iespēja sākt diskusiju gan par pirmā, gan otrā pīlāra finanšu resursu pārdali. It īpaši ir jārisina problēma saistībā ar KLP resursu nevienlīdzīgu sadali valsts līmenī, kas ir sevišķi neizdevīga jaunajām dalībvalstīm. Tāpēc saistībā ar atteikšanos no vēsturiskās atsauces ir jādefinē jauns kritērijs, lai noteiktu tiešo maksājumu maksimāli pieļaujamo summu, kas tiek piešķirta dalībvalstij. Tādēļ praktisku apsvērumu dēļ un ņemot vērā atšķirīgās situācijas dažādās dalībvalstīs, EESK aicina ņemt vērā ne vien attiecīgās valsts lauksaimniecības platību, bet arī citus kritērijus. Jo sevišķi, pieņemot kritērijus, kas attiecas uz dzīves dārdzību, nodarbinātību, pievienoto vērtību, kā arī agroklimatisko apstākļu un ražošanas izmaksu atšķirībām, varētu palielināt lauksaimniecības ieguldījumu teritoriālajā attīstībā (16).

3.5.4 EESK piekrīt Komisijas lēmumam neieviest valsts līdzfinansējuma veidus pirmā pīlārā pasākumiem. Attiecībā uz otro pīlāru EESK uzskata, ka ir lietderīgi apstiprināt valsts līdzfinansējumu, lai īstenotu lauku attīstības pasākumus. EESK arī uzskata, ka ir jārosina diskusijas par līdz šim pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz valstu līdzfinansējuma apjomu lauku attīstībai, lai ņemtu vērā daudzu dalībvalstu budžeta grūtības un uzlabotu rezultātus valstu izdevumiem ieguldījumu jomā (17).

4. Īpašas piezīmes

4.1 Attiecībā uz konkurenci lauksaimniecības pārtikas produktu nozarē EESK aicina apsvērt, vai ES tiesību akti nebūtu jāpārskata, lai uzlabotu lauksaimniecības pārtikas nozares darbības mehānismus un no jauna līdzsvarotu pārtikas ķēdes dalībnieku, it īpaši lielo mazumtirgotāju, tirgus spējas.

4.2 EESK piekrīt, ka ir jāstiprina risku pārvaldības instrumenti, kas tiek īstenoti KLP ietvaros. EESK uzskata, ka ar šiem instrumentiem jāspēj mazināt ienākumu svārstības un tirgu nestabilitāti. Apdrošināšanas instrumentu stiprināšana un kopfondu veidošana varētu būt veids, kā atbalstīt lauksaimniekus un palīdzēt viņiem tikt galā ar veselības un klimata riskiem, kas tuvākajā nākotnē, paredzams, pieaugs. Atgādinot par nopietno krīzi, kas skāra pasaules finanšu iestādes, EESK lūdz Komisijai iespējami ātrāk precizēt darbības kārtību, kura tiks pieņemta minēto instrumentu īstenošanai. EESK pauž šaubas, vai ir lietderīgi iekļaut otrajā pīlārā riska pārvaldības pasākumus, uzsverot, ka valsts pienākums nodrošināt līdzfinansējumu var atturēt dalībvalstis no jauno instrumentu piemērošanas.

4.3 EESK rūpīgi seko Komisijas priekšlikumam veicināt alternatīvus izplatīšanas kanālus, lai celtu vietējo resursu vērtību, izmantojot tiešās pārdošanas un vietējo tirgu prakses izplatīšanas un konsolidācijas pasākumus otrā pīlāra ietvaros. EESK uzskata, ka šī alternatīvā tirdzniecības prakse jāatbalsta, piemēram, nosakot ES ad hoc tiesisko regulējumu.

4.4 EESK cer, ka tiks atsāktas un sekmīgi noslēgsies PTO sarunas, kā arī atgādina: tirdzniecības nolīgumi, it īpaši ar Mercosur, var ietekmēt ne vien lauksaimniecības tirgu tālāku atvēršanu, bet arī KLP efektīvu darbību (18). Šajā sakarā EESK vēlas uzsvērt, ka tas sekmēs konkurences pastiprināšanos un palielinās lauksaimniecības pārtikas cenu svārstības starptautiskajos tirgos. Minētais ir jāņem vērā KLP reformas procesā, gan mainot tirgu stabilizācijas instrumentus, gan pārorientējot tiešo maksājumu instrumentu. Turklāt starptautiskā tirdzniecība var ievērojami sekmēt pārtikas pieejamību, palielinot pārtikas produktu daudzumu un paplašinot to daudzveidību tirgū (19). EESK atgādina, ka obligāto ES ražošanas standartu dēļ Eiropas lauksaimnieki atrodas neizdevīgā situācijā salīdzinājumā ar trešo valstu lauksaimniekiem. EESK lūdz pastiprināt kontroles sistēmas izejvielu importam, kurā jāievēro Eiropas produktiem piemērojamās prasības, lai izvairītos ne vien no negodīgas konkurences un sociālā dempinga, bet arī, lai novērstu lauksaimniecības produkcijas un pārtikas pārstrādes kvalitātes pazemināšanos.

4.5 EESK aicina Komisiju veikt pasākumus, kas ļautu atrisināt Eiropas lauksaimniecībai raksturīgo problēmu saistībā ar lopbarības proteīnaugu audzēšanas trūkumu, kurš ierobežo dažu Kopienas ražošanas nozaru attīstību. Šajā saistībā EESK ar interesi seko līdzi lauksaimniecības un enerģētikas programmu sinerģijas pasākumu īstenošanai, kā arī pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt augu proteīnu ražošanu Eiropā.

Briselē, 2011. gada 16. martā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) COM(2010) 548 galīgā redakcija, “2010. gada novērtējums par ES bioloģiskās daudzveidības rīcības plāna īstenošanu”.

(2) Padomes Regula (EK) Nr. 73/2009 (2009. gada 19. janvāris), ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 30, 31.01.2009., 16. lpp.).

(3) Eiropas Komisija, paziņojums presei IP/10/1527, 2010. gada 18. novembris.

(4) EESK atzinums par tematu “Kopējās lauksaimniecības politikas reforma 2013. gadā” (OV C 354, 28.12.2010., 35. lpp., 5.6.11. punkts).

(5) Padomes 2009. gada 19. janvāra lēmums, ar ko groza Lēmumu Nr. 2006/144/EK par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007.–2013. gada plānošanas laikposms) (OV L 30, 31.01.2009., 112. lpp.).

(6) EESK atzinums par tematu “Kopējās lauksaimniecības politikas perspektīvas pēc 2013. gada” (OV C 318, 23.12.2009., 66. lpp., 2.3. punkts).

(7) EESK atzinums par tematu “Kopējās lauksaimniecības politikas reforma 2013. gadā” (OV C 354, 28.12.2010., 35. lpp., 5.2. punkts) un EESK atzinums par tematu “KLP “veselības pārbaude” un perspektīvas pēc 2013. gada” (OV C 44, 16.02.2008., 60. lpp., 7.4.2. punkts).

(8) EESK atzinums par tematu “Kopējās lauksaimniecības politikas reforma 2013. gadā” (OV C 354, 28.12.2010., 35. lpp., 3.7. punkts).

(9) EESK atzinums par tematu “Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” (OV C 48, 15.02.2011., 145. lpp., 3.6. punkts).

(10) EESK atzinums par tematu “Kopējās lauksaimniecības politikas reforma 2013. gadā” (OV C 354, 28.12.2010., 35. lpp., 4.7. punkts).

(11) EESK atzinums par tematu “Kopējās lauksaimniecības politikas reforma 2013. gadā” (OV C 354, 28.12.2010., 35. lpp., 5.5.15. punkts).

(12) EESK atzinums par tematu “Kopējās lauksaimniecības politikas reforma 2013. gadā” (OV C 354, 28.12.2010., 35. lpp., 5.3. punkts).

(13) EESK atzinums par tematu “KLP “veselības pārbaude” un perspektīvas pēc 2013. gada” (OV C 44, 16.02.2008., 60. lpp., 7.4.13.–7.4.15. punkts) un EESK atzinums par tematu “Kopējās lauksaimniecības politikas reforma 2013. gadā” (OV C 354, 28.12.2010., 35. lpp., 5.5.9. punkts).

(14) EESK atzinums par tematu “Kopējās lauksaimniecības politikas perspektīvas pēc 2013. gada” (OV C 318, 23.12.2009., 66. lpp., 4.3. punkts).

(15) EESK atzinums par tematu “Kopējās lauksaimniecības politikas perspektīvas pēc 2013. gada” (OV C 318, 23.12.2009., 66. lpp., 2.5. punkts).

(16) Sk. EESK atzinumu par tematu “Kopējās lauksaimniecības politikas reforma 2013. gadā” (OV C 354, 28.12.2010., 35. lpp., 5.7.4., 5.8.4. un 5.8.5. punkts).

(17) EESK atzinums par tematu “KLP “veselības pārbaude” un perspektīvas pēc 2013. gada” (OV C 44, 16.02.2008., 60. lpp., 7.6.11. punkts).

(18) EESK atzinums par tematu “KLP “veselības pārbaude” un perspektīvas pēc 2013. gada” (OV C 44, 16.02.2008., 60. lpp., 7.4.9. punkts).

(19) COM(2010) 127 galīgā redakcija, “ES politikas programma jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas”.