Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS, ar ko Latvijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu /* COM/2014/0626 final - 2014/0290 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Saskaņā ar 395. panta 1. punktu 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (turpmāk „PVN direktīva”) Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, lai atkāptos no minētās direktīvas noteikumiem ar nolūku vienkāršot PVN iekasēšanas procedūru vai nepieļaut noteiktu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2014. gada 1. jūlijā, Latvija lūdza atļauju atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 000. Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punktu Komisija 2014. gada 7. augusta vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Latvijas pieprasījumu. Komisija 2014. gada 11. augusta vēstulē paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama, lai izvērtētu pieprasījumu. Vispārīgais konteksts PVN direktīvas XII sadaļas 1. nodaļā dalībvalstīm paredzēta iespēja mazajiem uzņēmumiem piemērot īpašus režīmus, tostarp iespēja atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums ir mazāks par konkrētu summu. Šis atbrīvojums nozīmē to, ka nodokļa maksātājam nav jāiekasē PVN par piegādēm un rezultātā nodokļa maksātājs nevar atskaitīt priekšnodokli. Pirmo reizi Latvijai šāds pasākums atļauts ar Padomes Īstenošanas Lēmumu 2010/584/ES[1], kurš bija spēkā līdz 2013. gada 31. decembrim. Pasākums ir atkāpe no PVN direktīvas XII sadaļas vienīgi tiktāl, ciktāl saskaņā ar īpašo shēmu nodokļa maksātāja gada apgrozījuma robežvērtība ir lielāka par EUR 17 200, kas ir Latvijai pašreiz atļautā summa saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 10. punktu. Pamatojoties uz šo pieredzi, Latvija tagad ir pieprasījusi atļauju atkal piemērot pasākumu, kas jebkurā gadījumā nodokļu maksātājiem būtu fakultatīvs. Saskaņā ar informāciju, ko sniegusi Latvija, pasākuma ietekme uz iekasētajiem nodokļu ieņēmumiem galapatēriņa stadijā būs nenozīmīga. Tādēļ tiek ierosināts atkāpi piemērot vēl vienu laika posmu līdz 2017. gada 31. decembrim. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Līdzīgas atkāpes ir piešķirtas citām dalībvalstīm. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Pasākums ir saskaņā ar Savienības mērķiem attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem, kā izklāstīts Komisijas paziņojumā “Vispirms domāt par mazākajiem” – Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts (COM(2008) 394, 2008. gada 25. jūnijs). 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Neattiecas. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. Ietekmes novērtējums Lēmuma mērķis ir saglabāt vienkāršošanas pasākumu, kas atceļ daudzus pienākumus saistībā ar PVN tādiem uzņēmumiem, kuru gada apgrozījums ir mazāks par konkrētu summu. Ņemot vērā atkāpes šauro darbības jomu un īso piemērošanas laikposmu, darbības joma jebkurā gadījumā būs ierobežota. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Atļauja Latvijai piemērot atkāpi no PVN direktīvas attiecībā uz vienkāršošanas pasākuma piemērošanu uzņēmumiem, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 000. Juridiskais pamats PVN direktīvas 395. pants. Subsidiaritātes princips Vadoties pēc PVN direktīvas normas, kura ir šā priekšlikuma pamats, priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Šis lēmums attiecas uz atļauju, ko piešķir dalībvalstij pēc tās pieprasījuma, un tas neuzliek nekādus pienākumus. Ņemot vērā atkāpes ierobežoto darbības jomu, īpašais pasākums ir samērīgs ar vēlamo mērķi. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais instruments: Padomes īstenošanas lēmums. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Saskaņā ar PVN direktīvas 395. pantu atkāpe no kopējiem PVN noteikumiem ir pieļaujama vienīgi ar Padomes atļauju, ko tā ar vienprātīgu lēmumu piešķir pēc Komisijas priekšlikuma. Padomes īstenošanas lēmums ir vienīgais piemērotais juridiskais instruments, jo to var adresēt atsevišķai dalībvalstij. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Šis priekšlikums neietekmē Savienības budžetu, jo Latvija veiks kompensācijas aprēķinus atbilstoši 6. pantam Padomes Regulā (EEK EURATOM) 1553/89. 5. IZVĒLES ELEMENTI Priekšlikumam ir noteikts termiņš. 2014/0290 (NLE) Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS, ar ko Latvijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu[2] (PVN direktīva) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Ar vēstuli, kas Komisijā reģistrēta 2014. gada 1. jūlijā, Latvijas Republika lūdza atļauju pasākumam, ar ko atkāpjas no PVN direktīvas 287. panta 10. punkta, lai atbrīvotu no nodokļa tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 000. Ar šādu pasākumu minētie nodokļa maksātāji būtu atbrīvoti no dažiem vai visiem tiem pienākumiem saistībā ar pievienotās vērtības nodokli (PVN), kuri minēti PVN direktīvas XI sadaļas 2.–6. nodaļā. Šāds pasākums Latvijas Republikai jau bija piešķirts ar Padomes Īstenošanas Lēmumu 2010/584/ES[3], kurš bija spēkā līdz 2013. gada 31. decembrim. (2) Komisija 2014. gada 7. augusta vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Latvijas pieprasījumu. Komisija 2014. gada 11. augusta vēstulē paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama, lai izvērtētu pieprasījumu. (3) Saskaņā ar PVN direktīvas XII sadaļu dalībvalstīm jau ir pieejama īpaša shēma mazajiem uzņēmumiem. Pasākums ir atkāpe no PVN direktīvas XII sadaļas vienīgi tiktāl, ciktāl saskaņā ar īpašo shēmu nodokļa maksātāja gada apgrozījuma robežvērtība ir lielāka par EUR 17 200, kas ir Latvijai atļautā summa saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 10. punktu. (4) Augstāka robežvērtība īpašajā shēmā ir vienkāršošanas pasākums, jo tā var ievērojami samazināt PVN saistības mazākajiem uzņēmumiem, vienlaikus īpašā shēma nodokļa maksātājiem ir fakultatīva un dod uzņēmumiem iespēju izvēlēties parasto PVN režīmu. (5) Vadoties pēc Latvijas sniegtās informācijas, atkāpei būs vien nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem. (6) Atkāpe neietekmē Savienības pašu resursus, ko veido iekasētais pievienotās vērtības nodoklis, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 287. panta 10. punkta, Latvijas Republikai tiek atļauts atbrīvot no PVN nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 000. 2. pants Šis lēmums ir spēkā līdz 2017. gada 31. decembrim. 3. pants Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 256, 30.9.2010., 29. lpp. [2] OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp. [3] OV L 256, 30.9.2010., 29. lpp.