Ārējā revidenta ziņojums

Eiropas Revīzijas

palātas vadībai

Mēs revidējām pievienotos Eiropas Revīzijas palātas pārskatus, kas ietver 2007. gada 31. decembra bilanci, pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu, pārskatu par tīro aktīvu izmaiņām un naudas plūsmas pārskatu minētajā datumā slēgtajam finanšu gadam un kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citas paskaidrojošas piezīmes.

Revīzijas palātas vadības atbildība par finanšu pārskatiem

Eiropas Revīzijas palātas vadība atbild par šo finanšu pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, ievērojot Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Padomes regulai, un Eiropas Revīzijas palātas grāmatvedības noteikumus. Šajos pienākumos ietilpst iekšējās kontroles koncepcijas izstrāde, ieviešana un pārraudzība, kas ir svarīga finanšu pārskatu sagatavošanai un patiesam izklāstam un nesatur būtiski nepatiesu informāciju vai nu krāpšanas, vai kļūdu rezultātā, kā arī atbilstīgu grāmatvedības metožu izvēle un piemērošana un apstākļiem atbilstošu grāmatvedības aplēšu formulēšana.

Revidenta atbildība

Mūsu pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sniegt atzinumu par šiem finanšu pārskatiem. Revīziju veicām atbilstīgi Starptautiskajiem revīzijas standartiem, ko pieņēmis Institut des Réviseurs d’Entreprises. Atbilstīgi šiem standartiem mums jāievēro ētikas normas un jāplāno un jāveic revīzija, lai iegūtu pamatotu pārliecību par to, ka finanšu pārskati nesatur būtiski nepatiesu informāciju.

Revīzija ietver procedūras, kas paredzētas, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par finanšu pārskatos norādītām summām un informāciju. Procedūru izvēle ir revidenta ziņā, tāpat kā riska novērtējums par to, vai finanšu pārskatos krāpšanas vai kļūdu rezultātā nav iekļauta būtiski nepatiesa informācija. Novērtējot risku, revidents ņem vērā revidējamajā vienībā pastāvošo iekšējo kontroli, kas attiecas uz finanšu pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, lai izstrādātu apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, nevis nolūkā sniegt atzinumu par minētās iekšējās kontroles efektivitāti.

Revīzija ietver arī novērtējumu par piemēroto grāmatvedības metožu atbilstīgumu un par Eiropas Revīzijas palātas vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī novērtējumu par finanšu pārskatu vispārējo izklāstu.

Uzskatām, ka gūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai.

Atzinums

Uzskatām, ka šie finanšu pārskati sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli 2007. gada 31. decembrī, kā arī par tās finanšu izpildi un naudas plūsmām minētajā datumā slēgtajā finanšu gadā, ievērojot Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Padomes regulai, un Eiropas Revīzijas palātas grāmatvedības noteikumus.

Naudas plūsma (neto) no ieguldījumu darbībām

Ieņēmumi no materiālajiem un nemateriālajiem pamatlīdzekļiem (+)

Naudas plūsmas no ieguldījumu darbībām

Naudas plūsma (neto) no pamatdarbības

(Peļņa)/zaudējumi no īpašuma, iekārtu un aprīkojuma pārdošanas

Atlikums/(deficīts) no parastām darbībām

Naudas plūsmas no parastām darbībām

Atlikums/(deficīts) no citām darbībām

Atlikums/(deficīts) no pamatdarbībām

Ieņēmumi no administratīvām darbībām

GRĀMATVEDĪBAS METODES UN FINANŠU PĀRSKATU PIEZĪMES

1. Grāmatvedības noteikumi un pārskatu sagatavošana

Eiropas Revīzijas palātu (turpmāk tekstā – “Palāta”) izveidoja ar Briseles līgumu 1975. gada 22. jūlijā, bet 1977. gada oktobrī tā sāka darbu kā Kopienas ārējās revīzijas struktūra, kura atrodas Luksemburgā.

Eiropas Revīzijas palāta ir ES iestāde, kas ar Līgumu izveidota ES finanšu revīzijas veikšanai. Pildot ES ārējās revīzijas pienākumus, Palāta sekmē ES finanšu labāku pārvaldību un darbojas kā neatkarīga Eiropas Savienības pilsoņu finansiālo interešu aizstāve.

Palāta veic revīzijas, kurās vērtē ES finanšu līdzekļu iekasēšanu un tēriņus. Tā pārbauda, vai finanšu darījumi ir pareizi iegrāmatoti un atspoguļoti, likumīgi un pareizi veikti un pārvaldīti tā, lai nodrošinātu ekonomiju, efektivitāti un produktivitāti. Revīziju rezultātus Palāta izklāsta skaidros, būtiskos un objektīvos ziņojumos un pārskatos. Tā sniedz arī atzinumus jautājumos par finanšu pārvaldību.

Palāta veicina pārskatatbildību un pārredzamību, palīdz Eiropas Parlamentam un Padomei pārraudzīt ES budžeta izpildi, īpaši budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā.

Palātas finanšu gads ir no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

2. Nozīmīgas grāmatvedības metodes un finanšu pārskatu sagatavošana

2.1. Pārskatu sagatavošanas pamats

Palātas pārskati tiek sagatavoti saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kā arī saskaņā ar Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz minētās finanšu regulas īstenošanas kārtību.

Finanšu pārskatus sagatavo saskaņā ar Eiropas Kopienu grāmatvedības noteikumiem, kuru pamatā ir Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (IPSAS). Pēc apspriešanās ar pārējām iestādēm šos grāmatvedības noteikumus ir pieņēmis Komisijas grāmatvedis.

2.2. Ārvalstu valūtas atlikumu un darījumu vērtēšana

Monetārie posteņi, kas norādīti citās valūtās, ir konvertēti EUR pēc maiņas kursa, kas bija spēkā pārskata sagatavošanas dienā.

Nemonetārie posteņi, kuri uzskaitīti pēc sākotnējām izmaksām citā valūtā, kas nav EUR, pārskatos norādīti, izmantojot maiņas kursu, kas bija spēkā iegādes dienā.

Nemonetārie posteņi, kuri uzskaitīti pēc to patiesās vērtības citā valūtā, kas nav EUR, pārskatos norādīti, izmantojot maiņas kursu, kas bija spēkā, kad noteica vērtības.

2.3. Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

Materiālos un nemateriālos pamatlīdzekļus novērtē pēc to sākotnējām izmaksām, no kurām atskaita nolietojumu/amortizāciju un vērtības samazinājumu. Posteņus, kuru vērtība ir mazāka par EUR 420, iegrāmato kā izdevumus to iegādes gadā. Aktīvus, kas piegādāti uzskaites gadā, bet līdz gada beigām nav apmaksāti, iegrāmato kā tādus, kas ir “veidošanas procesā”.

Nolietojumu/amortizāciju aprēķina pēc lineārās metodes, sākot no iegādes mēneša un pamatojoties uz attiecīgajiem aktīviem lēsto lietderīgās lietošanas laiku.

Nemateriālie pamatlīdzekļi (datorprogrammatūras licences) 4 gadi Ēkas 25 gadi Iekārtas, mehānismi un darbarīki 4, 8 gadi Mēbeles un autoparks 4, 8, 10 gadi Datortehnika 4 gadi Nomāto ēku labiekārtošana nomas termiņš Cits aprīkojums un ierīces 6 gadi

2.4. Darbinieku pabalsti

Darbinieku pabalstus veido Palātas locekļu pensiju tiesības nākotnē. Saskaņā ar 19. pantu Padomes 1977. gada 18. oktobra Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 2290/77 par Revīzijas palātas locekļu atalgojumu (OV L 268, 20.10.1977., 1 lpp.) pensiju shēmā paredzētos pabalstu maksājumus iekļauj Kopienu budžetā, un dalībvalstis kopīgi garantē šo pabalstu samaksu.

Dalībvalstu garantētās summas nosaka, no vienas puses, pamatojoties uz 12. grāmatvedības standartu “Darbinieku pabalsti”, kas pieņemts 2004. gada 28. decembrī ar Komisijas grāmatveža lēmumu, ievērojot 133. pantu Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un, no otras puses, pamatojoties uz aktuāranalīzi, ko veic specializētā Komisijas Atalgojuma un individuālo tiesību biroja eksperti.

2.5. Uzkrājumi saistībām un maksām

Uzkrājumi saistībām un maksām paredzēti, lai segtu zaudējumus vai parādus, kuru raksturs ir skaidri definēts un kuri bilances slēgšanas dienā vai nu varētu rasties, vai ir skaidrs, ka radīsies, tomēr vēl vai nu nav zināma summa, vai nav zināma diena, kad tie radīsies.

3. Bilances piezīmes

3.1. Materiālie pamatlīdzekļi

Izmaiņas materiālajos pamatlīdzekļos 2007. gadā bija šādas:

(EUR) Uzskaites vērtība (bruto) 2007. gada 1. janvārī Pamatlīdzekļu iegāde Pamatlīdzekļu realizācija Uzskaites vērtība (bruto) 2007. gada 31. decembrī Uzkrātais nolietojums 2007. gada 31. decembrī Uzskaites vērtība (neto) 2007. gada 31. decembrī Zeme 776 630 — — 776 630 — 776 630 Ēkas 52 074 987 — — 52 074 987 –21 887 128 30 187 859 Iekārtas, aprīkojums un darbarīki 1 198 673 126 083 –68 534 1 256 222 – 917 760 338 462 Datortehnika 3 867 333 921 863 – 426 784 4 362 412 –3 268 464 1 093 948 Mēbeles un autoparks 1 845 083 95 793 – 225 307 1 715 569 –1 179 800 535 769 Cits aprīkojums un ierīces 1 043 800 — — 1 043 800 – 782 848 260 952 Aktīvi veidošanas procesā 199 254 90 047 – 199 254 90 047 — 90 047 Kopā 61 005 760 1 233 786 – 919 879 61 319 667 –28 036 000 33 283 667

3.2. Īstermiņa debitoru parādi

(EUR) 2007. gada 31. decembrī 2006. gada 31. decembrī Īstermiņa debitoru parādi, kas rodas, pārnesot iestāžu darbinieku valsts pensiju tiesības 628 778 846 304 Atliktie maksājumi par ēku nomu un IT līgumiem 560 782 296 449 Dažādi debitoru parādi, galvenokārt attiecas uz algām un avansiem par komandējumiem 485 079 841 749 Citu EK struktūrvienību (Publikāciju birojs) debitoru saistības 5 133 8 276 Kopā 1 679 772 1 992 778

3.3. Nauda un tās ekvivalenti

(EUR) 2007. gada 31. decembrī 2006. gada 31. decembrī Avansu konts 1 000 1 000 Bankā 2 011 791 1 806 092 Kopā 2 012 791 1 807 092

3.4. Darbinieku pabalsti

Kopš 2006. gada nākotnē maksājamo pensiju saistības aprēķina bez nodokļiem, ko atgūst par nākotnes pensijas maksājumiem. Finanšu pārskatos 2006. gada 31. decembrī visas Kopienu iestādes bija izmantojušas 12,4 % nodokļu likmi. Savukārt 2007. gada 31. decembrī visām iestādēm bija norādīts aprēķinus pilnveidot, pamatojoties uz saviem vēsturiskajiem datiem par pēdējiem trim gadiem. Šīs nodokļu likmes pārvērtējums Palātai deva vidējo nodokļu likmi 17,7 %. Lai gan vispārējā pensiju saistību aprēķināšanas metode nemainās, pārskatītā nodokļu likme ietekmē pensiju saistību variāciju 2007. gadā. Kā turpmāk parādīts tabulā, uzkrājums pensijai samazinās par EUR 2 279 511 tā vietā, lai palielinātos par EUR 416 693, ja nodokļu likme būtu palikusi nemainīga.

(EUR) Pensiju saistības un pārskatītās nodokļu likmes ietekme Finanšu pārskati 31.12.2006. (12,4 %) Pirms grozījumiem 31.12.2007. (12,4 %) Finanšu pārskati 31.12.2007. (17,7 %) Summa (bruto) 50 396 086 50 871 762 50 871 762 Nodokļu likme (%) 12,40 % 12,40 % 17,70 % Nodokļi 6 249 115 6 308 098 9 004 302 Summa (neto) 44 146 971 44 563 664 41 867 460 Pensiju saistību (neto) variācija 2007. gadā – 416 693 2 279 511

3.5. Ilgtermiņa saistības

Pēc K9 ēkas nomas līguma izbeigšanas saskaņā ar līgumu ir jāmaksā EUR 175 000.

3.6. Uzkrājums riskiem un maksājumiem

Summa (bez nodokļiem) atbilst neizņemtajām brīvdienām, kas pienākas darbiniekiem 2007. gada 31. decembrī.

3.7. Parādi kreditoriem

(EUR) 2007. gada 31. decembrī 2006. gada 31. decembrī Uzkrātās maksas veido izdevumi, kuri jau radušies, bet par kuriem vēl nav saņemti faktūrrēķini; no tiem EUR 1 100 000 tika rezervēti 2007. gadā, lai segtu izdevumus, kas radās saistībā ar K3 ēkas sagatavošanās darbiem 5 250 342 3 706 745 Dažādi parādi darbiniekiem (likumīgās tiesības, darbinieku medicīniskā apdrošināšana) 522 592 557 087 Īstermiņa parādi piegādātājiem 484 724 801 070 Īstermiņa parādi konsolidētajām EK struktūrām (galvenokārt Eiropas Parlamentam un Tulkošanas centram) 57 291 8 083 Kopā 6 314 949 5 072 985

4. Piezīmes pārskatam par saimnieciskās darbības rezultātu

4.1. Atbilst līdzekļiem, ko Palāta katru mēnesi prasa Komisijai sava bankas konta papildināšanai.

4.2. Galvenokārt šo pozīciju veido atskaitījumi no locekļu un darbinieku algām nodokļiem un sociālajām iemaksām.

4.3. “Citi darbības ieņēmumi” cita starpā rodas, kad Publikāciju birojs pārdod publikācijas.

4.4. Palātas locekļu un darbinieku algas veido 96 % no šīs summas. Pārējie līdzekļi ietver līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku algas.

4.5. Ar pamatlīdzekļiem saistītos izdevumus veido materiālo un nemateriālo pamatlīdzekļu nolietojums/amortizācija.

4.6. Svarīgākie posteņi šajā pozīcijā ir:

— ēku noma un ar to saistītās izmaksas, tostarp izmaksas par K3 ēku,

— IT un telekomunikācijas,

— komandējumu izdevumi,

— telpu uzkopšanas un apsardzes pakalpojumi.

4.7. Bankas procenti par līdzekļu atlikumu Palātas norēķinu kontā.

4.8. Bankas komisijas maksas, kas atskaitītas no Palātas norēķinu konta.

4.9. Šajā summā ietverti:

(EUR) pensijas maksājumi attiecīgajā gadā –2 020 041 locekļu pensiju saistību (neto) variācija 2 279 511 Kopā 259 470

5. Ārpusbilance

5.1. Iespējamie aktīvi

Saskaņā ar līgumsaistībām pakalpojumu sniedzēji ir snieguši šādas bankas garantijas:

(EUR) 2007. gadā — Ceļojumu aģentūra 50 000 — Autoparka noma 75 000 — Apdrošināšanas sabiedrība 1 361 Kopā 126 361

5.2. Saistības finansējumam nākotnē

Attiecībā uz pašreizējiem biroju nomas līgumiem neizpildītās nomas saistības EUR 6 347 948 apmērā sīkāk iedalās šādi:

(EUR) 2007 — K8 ēka 3 243 684 — K9 ēka 2 894 873 — Briseles birojs 61 833 — Citi (Cetrel, autostāvvieta, Maison de l'Europe) 147 558 Starpsumma 6 347 948 Automašīnu un kopējamo mašīnu operatīvais līzings 1 174 806 Saistības pret apropriācijām, kas vēl nav izlietotas (RAL), pēc 2007. gada uzkrājumu atskaitījumiem 2 859 584 Kopā 10 382 338

5.3. Palātas ēku celtniecības projekti

Attiecībā uz galvenajiem ēku celtniecības projektiem Palāta 1999. gada 15. decembrī noslēdza pamatlīgumu ar Luksemburgas valsti par viena vai vairāku Palātas ēku paplašinājumu izbūvi, un pirmais paplašinājums ir uzbūvēts (K2 ēka).

Luksemburgas valsts apņēmās iznomāt Palātai zemi pirmajam paplašinājumam par EUR 1 uz 49 gadiem.

Turpmāk iznomājot Palātai zemi, kas vajadzīga citiem paplašinājumiem, nomas termiņš nedrīkst pārsniegt termiņu, kas noteikts pirmajam paplašinājumam.

Luksemburgas valsts arī apņēmās jebkurā laikā šo zemi pārdot pēc tirgus cenas, kuru noteiktu kopīgs ekspertu slēdziens.

No savas puses Palāta apņēmās darīt visu, lai varētu šo zemi no Luksemburgas valsts nopirkt. Tai būtu jālūdz budžeta lēmējiestādēm nepieciešamie līdzekļi.

Palāta ir nolēmusi būvēt otru paplašinājumu (K3 ēku), un saistībā ar dažādiem šā projekta sagatavošanās darbiem Luksemburgas valsts un Palāta 2008. gada 22. februārī noslēdza jaunu pamatnolīgumu. Līdz ar šā nolīguma paraktīšanu Palāta uzņēmās atmaksāt Luksemburgas valstij summu EUR 1 058 560, par kuru Palātas vārdā ir uzņemtas saistības arhitekta un inženieru pētījumiem. Izdevumu atlīdzināšana notiks, pamatojoties uz summu, kuru būs samaksājusi Luksemburgas valsts un par kuru būs iesniegti apliecinoši dokumenti. Šo saistību segšanai pārskatos ir iekļauts uzkrājums – EUR 1 100 000.

Abus zemesgabalus iepriekš minētajiem paplašinājumiem Luksemburgas valsts tagad pārdos Palātai par simbolisku cenu – EUR 1. Ja Palāta no savas puses jebkad nolems iznomāt trešajai personai, kas nav Kopienas iestāde vai struktūra, vienu vai otru ēku, tā atdos zemi Luksemburgas valstij, par to saņemot simbolisko samaksu EUR 1 apmērā, tuklāt Luksemburgas valstij būs tiesības konkrēto ēku nopirkt par neatkarīga eksperta noteiktu cenu. Ja valsts nolems šo iespēju neizmantot, tā var piešķirt zemes lietošanas tiesības ēkas pircējiem.

5.4. Potenciālās saistības tiesvedības gadījumā

Nav.