KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par Eiropas Pētniecības padomes darbībām un īpašajā programmā “Idejas” noteikto mērķu izpildi 2011. gadā /* COM/2012/0297 final */





1. Ievads un juridiskais pamats Ar Komisijas Lēmumu 2007/134/EK[1] izveidotās Eiropas Pētniecības padomes (EPP) galvenais uzdevums ir īstenot īpašo programmu "Idejas", kuras kopējais budžets ir 7,51 miljards euro. EPP sastāv no neatkarīgas Zinātnes padomes, ko atbalsta specializēta īstenošanas struktūra – EPP Izpildaģentūra (ERCEA)[2], kas ir izveidota atbilstīgi vispārīgajai izpildaģentūru izveides kārtībai. Atbildību par programmas "Idejas" īstenošanu un atbalstu Pētniecības padomei 2008. gadā Komisija uzticēja Izpildaģentūrai, un 2009. gada jūlijā Izpildaģentūrai tika piešķirta autonomija. Saskaņā ar Padomes Lēmuma par īpašo programmu "Idejas" 4. panta 4. punktu un I pielikumu šis Komisijas gada ziņojums, kas sagatavots sadarbībā ar EPP Zinātnes padomi un EPP Izpildaģentūru, iepazīstina ar Komisijas veikto EPP darbību novērtējumu un parāda, kā 2011. gadā sasniegti tās mērķi. Šo ziņojumu papildina Zinātnes padomes ziņojums par programmas zinātnisko īstenošanu un sasniegumiem 2011. gadā[3]. 2. Stratēģijas jautājumi Zinātnes padome atbild par EPP zinātniskās stratēģijas noteikšanu, ieskaitot EPP vissvarīgākā stratēģijas dokumenta – ikgadējās darba programmas "Idejas" – izveidi. 2.1. Finansēšanas shēmas Divas dotāciju shēmas no darba programmas "Idejas" kodola: Starta dotācijas – atbalsts pētniekiem viņu karjeras agrīnos posmos ar mērķi nodrošināt darba apstākļus, kas ļauj viņiem kļūt par neatkarīgiem pētniecības līderiem. Progresa dotācijas – paredzētas izcilu un vispāratzītu pētniecības līderu atbalstīšanai, nodrošinot nepieciešamos resursus, lai viņi varētu turpināt darbu savās komandās, meklējot jaunus atklājumus savu pētījumu virzienos. Lai stiprinātu EPP nozīmi inovāciju ķēdē no progresīva pētījuma līdz sociālekonomiskam ieguvumam, Zinātnes padome 2011. gadā izstrādāja un uzsāka jaunu dotācijas piešķiršanas iespēju – Koncepcijas pamatojums, kas tiek piedāvāts EPP dotāciju saņēmējiem, lai tie aprakstītu to savu ideju novatorisko potenciālu, kuras radījuši EPP finansētie projekti. Shēmas nolūks ir novērst finansējuma trūkumu inovācijas pašā agrīnākajā fāzē. 2.2. Īpašās programmas "Idejas" 2011. gada darba programma 2010. gada 14. aprīlī Zinātnes padome izveidoja 2011. gada darba programmu īpašai programmai "Idejas" un pēc tam 2010. gada 19. jūlijā Komisija to apstiprināja[4]. Darba programma tika pārskatīta, lai tajā tiktu iekļauta jaunā dotāciju piešķiršanas iespēja – koncepcijas pamatojums. Programmas pārskatīto versiju, kuru 2010. gada 29. novembrī izveidoja Zinātnes padome, Komisija pieņēma 2011. gada 24. martā[5]. Papildus koncepcijas pamatojuma dotāciju ieviešanai zinātniskajā stratēģijā tika veikti daži pielāgojumi. Atbilstības parametri starta dotācijai tika paplašināti; tagad tā tiek piešķirta 2 - 12 gadus no PhD saņemšanas (2 - 7 '"iesācējiem" un 7 - 12 "apvienotājiem"). Atkārtotas piemērošanas ierobežojumi arī tika mīkstināti; pieteikumu iesniedzēji var no jauna pieteikties turpmāk minētajam uzaicinājumam, ja viņu priekšlikums ir novērtēts atbilstoši iepriekš minētajam kvalitātes slieksnim. Starpdisciplīnu domēns ir pārdēvēts par "ceturto domēnu" ar 10 % paredzamā budžeta. 2.3. Profesionālapskates metodika EPP izmanto augsta līmeņa speciālistu profesionālapskates komisiju struktūru, kuru locekļus izvēlas Zinātnes padome un kurās iekļauti gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās strādājoši zinātnieki, inženieri un mācībspēki. Šīs komisijas aptver visas pētniecības nozares un ir organizētas saistībā ar trim galvenajām pētniecības jomām: dabaszinātnēm un inženierzinātnēm, biozinātnēm un sociālajām un humanitārajām zinātnēm. Saskaņā ar iepriekšējiem konkursa uzaicinājumiem komisiju skaits gan starta, gan progresa dotāciju shēmām bija 25. Koncepcijas pierādījuma priekšlikumus izvērtēja konkrēti profesionālapskates speciālisti, kuri nestrādāja uz vietas. 3. Programmu izpilde Programmas īstenošanas gaitā 2011. gadā tika pilnībā izpildīti saistību kredīti 1,3 miljardu euro apmērā (vispārējās saistības) un maksājumi 725 miljonu euro apmērā, kas par 100 % atbilst 2011. gada īpašās programmas "Idejas" darbības apropriācijām. Apmēram 2,2 % no darbības budžeta tika iztērēti administrācijai. 3.1. Dotācijas Kopš 2008. gada darba programmas EPP konkursa uzaicinājumos ir viena posma pieteikšanās process, kurā pieteikuma iesniedzēji iesniedz pilnu pieteikumu, un divpakāpju vērtēšana. Atkarībā no pieejamā budžeta dotācijas piedāvā labākajiem pieteikumiem. Piedāvājums pamatojas uz pašu pieteikumu un uz finansējumu, ko ieteikusi profesionālapskates komisija. 3.1.1. EPP starta dotācijas Uzaicinājums pieteikties uz 2011. gada EPP starta dotācijām tika publicēts 2010. gada jūlijā, un paredzamais budžets bija 661 miljons euro. Kopumā tika saņemti 4080 pieteikumi, kas pa jomām sadalīti šādi: dabaszinātnēs un inženierzinātnēs – 1690 pieteikumi, biozinātnēs – 1440, sociālajās un humanitārajās zinātnēs – 950. Finansējuma piešķiršanai kopumā tika izvēlēti 485 pieteikumi, kuru kopējā summa pārsniedza 670 miljonus euro, un kopējais vidējais dotāciju piešķīrums bija ap 1,4 miljoniem euro. Uzaicinājums pieteikties uz 2012. gada starta dotācijām tika publicēts 2011. gada jūlijā, un paredzamais budžets bija 730 miljoni euro. Atsaucoties uz to, tika iesniegti 4741 pieteikumi: 2058 dabaszinātnēs un inženierzinātnēs, 1653 biozinātnēs un 1030 sociālajās un humanitārajās zinātnēs, kas atbilst attiecīgi 43 %, 35 % un 22 %, un šāds sadalījums ir līdzīgs sadalījumam 2011. gada un 2010. gada starta dotāciju konkursā. 3.1.2. EPP progresa dotācijas Uzaicinājums pieteikties uz 2011. gada EPP progresa dotācijām tika publicēts 2010. gada novembrī, un paredzamais budžets bija 661 miljoni euro. Kopumā tika saņemti 2284 pieteikumi, kas pa jomām sadalīti šādi: dabaszinātnēs un inženierzinātnēs – 917 pieteikumi (40 %), biozinātnēs – 789 (35 %), sociālajās un humanitārajās zinātnēs – 578 (25 %). Vērtēšanas procesa rezultātā finansēšanai kopumā tika paturēti 294 pieteikumi ar kopējo piešķīrumu aptuveni 700 miljonu euro apmērā, un kopējā vidējā piešķīruma dotācija bija ap 2,4 miljoniem euro. Uzaicinājums pieteikties uz EPP 2012. gada progresa dotācijām tika publicēts 2011. gada novembrī ar termiņu no 2012. gada februāra līdz aprīlim un paredzēto budžetu 680 miljonu euro apmērā. 3.1.3. EEP koncepcijas pamatojums Pirmais koncepcijas pamatojuma aicinājums tika publicēts 2011. gada martā, un paredzamais budžets bija 10 miljoni euro, no kuriem aptuveni puse katrai no novērtēšanas kārtām, kuru iesniegšanas termiņi bija attiecīgi 2011. gada jūnijā un novembrī. Pieteikties koncepcijas pamatojuma finansējumam tiesīgi bija vienīgi tie pētnieki, kuriem jau bija EEP starta un progresa dotācijas. Pirmajā termiņā kopumā tika saņemti 78 pieteikumi un 73 no tiem tika atzīti par atbilstīgiem vērtēšanai, ar šādu pieteikuma iesniedzēja sākotnējās EEP dotācijas sadales shēmu pa jomām: dabaszinātnēs un inženierzinātnēs – 58 %, biozinātnēs – 34 %, sociālajās un humanitārajās zinātnēs – 8 %. Vērtējuma rezultātā finansēšanai izvēlējās 30 pieteikumus. Otrajā termiņā kopumā tika saņemti 73 pieteikumi un 67 no tiem tika atzīti par atbilstīgiem vērtēšanai, ar šādu pieteikuma iesniedzēja sākotnējās EEP dotācijas sadales shēmu pa jomām: dabaszinātnēs un inženierzinātnēs – 61 %, biozinātnēs – 34 %, sociālajās un humanitārajās zinātnēs – 5 %. 3.2. Programmas komiteja Īpašās programmas "Idejas" programmas komiteja papildus tās oficiālajiem pienākumiem ir svarīgs saziņas tīkls starp dalībvalstīm un 7. pamatprogrammas asociētajām valstīm, Zinātnes padomi, EPP ģenerālsekretāru un Komisiju. Šās komitejas 2011. gada sanāksmes notika 5. aprīlī un 24. oktobrī. 3.3. Ētikas pārbaude Kopumā 2011. gadā ētikas pārbaude ietvēra 55 neatkarīgos ekspertus un aptvēra 100 % pieteikumu, un tikai 3 no tiem tika iezīmēti kā saistīti ar cilvēka embriju cilmes šūnām. Šie pieteikumi tiks nodoti Komisijai procesa pabeigšanai. 3.4. Pārsūdzība 2011. gadā tika saņemti 234 pārsūdzības pieprasījumi, kas veido 3,6 % iesniegto pieteikumu, un tas ir būtisks samazinājums salīdzinājumā ar 4,6 % 2010. gadā. Divi veiksmīgie pārsūdzības pieprasījumi bija dēļ kļūdām, kas radušās individuālā vērtēšanas procesa novērtējuma pirmajos soļos. Abos gadījumos tika veikta atkārtota vērtēšana, kuros secināts, ka abiem pieteikumiem būtu bijis jāpiešķir finansējums; kā rezultātā abi pieteikumi tika izvēlēti finansējuma piešķiršanai. 3.5. Komunikācija 2011. gada laikā EPP pastiprināja savu izpratni saistībā ar finansēšanas iespējām gan Eiropā, gan ārpus tās, nodrošinot savu klātbūtni un iesaistīšanos lielākajās starptautiskajās pētniecības konferencēs un izstādēs, kā arī karjeras gadatirgos un darbsemināros, vienlaicīgi palielinot EPP finansēto projektu pamanāmību atklātībā un mediju vidū. Eiropā EPP piedalījās ikgadējā Eiropas molekulārās bioloģijas organizācijas sanāksmē Vīnē un Eiropas Sociologu asociācijas sanāksmē Ženēvā, Eiropas Bioķīmijas biedrību federācijas kongresā Turīnā, Dabas darbu karjeras gadatirgū Londonā, Eiropas universitāšu sabiedrisko attiecību un informācijas amatpersonu sanāksmē Prāgā, konferencē Falling Walls Berlīnē, kā arī ES inovāciju konvencijā, kas norisinājās Briselē. Īpašas pūles tika veltītas valstīm, kuras maz piedalījušās EPP shēmās. Jūnijā Ungārijas Eiropas Savienības prezidentūras laikā EPP kopā ar Ungārijas Zinātņu akadēmiju Budapeštā organizēja nozīmīgu konferenci "Izcilības veicināšana pētniecībā Eiropā". Uzmanības centrā bija labākie pētnieki, kuri bijuši veiksmīgi un ieguvuši ļoti konkurētspējīgas EPP dotācijas. Atsevišķi EEP stipendiāti sniedza savas rekomendācijas, tai skaitā 2010. gada Nobela prēmijas laureāts Konstantin Novoselov. Rīgā (Latvijā) sabiedrības iepazīstināšana ar EPP tika organizēta sadarbībā ar valsts Zinātņu akadēmiju. Polijā valsts un reģionālie kontaktpunkti organizēja vairākus izpratnes veidošanas seminārus. 2011. gada 25. maijā EPP tika uzaicināta viedokļu apmaiņā ar Eiropas Parlamenta Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju (ITRE). Viedokļu apmaiņa norisinājās arī 2011. gada 30. septembrī Konkurētspējas padomē kopā ar pētniecības, inovācijas un zinātnes komisāri un EPP prezidentu. Ārpus Eiropas EPP ir bijusi dažās prioritārās valstīs, proti, ASV (Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts – Eiropas karjera (MIT-European Career), Amerikas Zinātnes progresa asociācija (American Association for the Advancement of Science), Neirozinātnes biedrības ikgadējā sanāksme (Annual meeting of the Society for Neuroscience), Amerikas asociācija vēža slimības pētījumiem (American Association for Cancer Research), Bio Starptautiskā konference (Bio International Conference), Amerikas Ģeofizikālās savienības sanāksme (American Geophysical Union Meeting)), Ķīnā (pētniecības organizāciju un universitāšu apmeklējums Pekinā), Indijā (Indijas Zinātnes kongress Šenajā un dalība ES kampaņā, kuru organizēja ES delegācijas visā valstī) un Brazīlijā (Sanpaulu un Brazīlijā) par godu Pētniecības fonda Brazīlijas aģentūras 60. gadadienai. Zinātnes padomes locekļi un Izpildaģentūras darbinieki ir palīdzējuši daudzās no šīm informēšanas darbībām un ir apmeklējuši citus zinātniskos kongresus, kas notikuši ES un citās pasaules daļās (piemēram, Amerikas biedrības ikgadējā sanāksmē šūnu bioloģijā Denverā, ASV, Amerikas antropoloģijas asociācijas ikgadējā konferencē Monreālā un Materiālu pētīšanas biedrības rudens sanāksmē Varšavā). Kā organizācija un tās finansētie projekti un stipendiāti EPP gada garumā piesaistīja plašsaziņas līdzekļu uzmanību gan Eiropā, gan visā pasaulē. Preses pasākumu rezultātā liels skaits rakstu tika publicēts gan zinātniskā, gan vispārīgākā presē (pieminēts vairāk nekā 1900 reizes) un daudzās preses relīzēs un atjauninājumos, kas izplatīti plašsaziņas līdzekļos. Lielākajos dienas laikrakstos arī publicētas daudzas intervijas ar EPP Prezidentu, Ģenerālsekretāru vai Zinātnes padomes locekļiem. Trīs „īpašās funkcijas” tika publicētas, lai sekotu jaunumiem par godu Alcheimera dienai, Krūts vēža izpratnes mēnesim un ANO Klimata pārmaiņu konferencei Durbānā. Valstu kontaktpunkti, kas izvietoti visā Eiropā un kalpo par informācijas pavairotājiem potenciālo pieteikuma iesniedzēju vajadzībām, pastāvīgi tika informēti par EPP pasākumiem un uzaicinājumiem iesniegt pieteikumus. Visbeidzot, septembrī tika uzsākta pilnīgi jauna tīmekļa vietne, kurai ir jauns izskats, jauns izkārtojums, skaidrāka un lietotājiem draudzīgāka navigācija, pievienotas funkcijas un daudz dinamiskāka pieeja. Reizi ceturksnī iznākošais elektroniskais informācijas biļetens ar nosaukumu "ideas" pirmo reizi tika publicēts martā, lai nodrošinātu padziļinātu informāciju un prezentācijas par EPP sasniegumiem, projektiem, stipendiātiem un partneriem. 3.6. Īpašās programmas "Idejas" uzraudzība un vērtēšana Tika sagatavota EPP galveno rezultātu vērtēšana saistībā ar Komisijas priekšlikumiem par programmu "Apvārsnis 2020" ietekmes novērtējumu. Programma "Apvārsnis 2020" ir nākamā pētniecības un inovāciju pamatprogramma[6]. No minētā vērtējuma izdarīti šādi secinājumi: · Līdz 2011. gada beigām vairāk nekā 2000 pētniecības projektu tika sākti un īstenoti aptuveni 470 ietekmīgās pētniecības iestādēs visā Eiropā. · 2011. gadā trīsdesmit seši EPP stipendiāti ir saņēmuši ietekmīgas starptautiskas zinātnes balvas un godalgas, starp kurām 4 Nobela prēmijas un 3 pētījuma jomu medaļas. · Rakstu skaits ar atzītu EPP finansējumu, kas publicēti zinātniski recenzētos žurnālos, pieauga no 1200 žurnāliem 2010. gadā līdz vairāk nekā 1750 žurnāliem 2011. gadā, kas kopš 2008. gada kopsummā veido vairāk nekā 3400 žurnālu. Tas izskaidrojams ar to, ka pieaug projektu skaits un projektiem ir lielāka atdeve. · Koncentrējoties uz rakstiem divos no visvairāk citētajiem zinātniskajiem žurnāliem (Nature un Science), redzams, ka EPP ietekme strauji aug. 2011. gadā katru nedēļu vismaz viens EPP finansēts projekts publicēja savus secinājumus vai nu žurnālā Nature vai Science. Attiecīgi 2010. gadā un 2009. gadā tas notika reizi divās nedēļās un reizi septiņās nedēļās. 2010. gadā Komisija, ERCEA un Zinātniskā padome veica darbības saskaņā ar ieteikumiem EPP Pārskatā par struktūrām un mehānismiem[7]. Lēmumā par grozījumiem lēmumā par EPP izveidi[8] Komisija apstiprināja kārtību, kādā atbalstāmi Zinātnes padomes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki viņu darba vietās, un ieviesa honorāru par dalību Zinātnes padomes plenārsēdēs, tādējādi novērtējot Zinātnes padomes locekļu personisko ieguldījumu un EPP uzdevumu izpildei ziedoto laiku. Ar minēto lēmumu tika ieviesta arī Pastāvīgās identifikācijas komitejas koncepcija nākamo Zinātnes padomes locekļu apzināšanai. Šie pasākumi tika veikti praktiski un tika nodrošināti ar budžetu 2011. gada marta "Idejas" darba programmas pārskatīšanai[9]. Jautājumā par EPP pārvaldību Komisija ciešā saskarē ar Zinātnisko padomi turpināja pētīt iespējas rast ilgtspējīgu, perspektīvu risinājumu, ņemot vērā programmu "Apvārsnis 2020". Šī izpēte tika uzticēta 2010. gada decembrī izveidotai EPP darba grupai, kurā ietilpa Zinātnes padomes, EPP Pārskatīšanas komisijas un Komisijas pārstāvji[10]. EPP darba grupas ziņojums tika publicēts 2011. gada 12. jūlijā[11] un tika nosūtīts Padomei un Eiropas Parlamentam. Tās galvenais secinājums ir tāds, ka programmas "Apvārsnis 2020" grafikā EPP nākotne ir labāk nodrošināta Izpildaģentūras struktūras ietvaros. Ziņojums lielā mērā saskan ar EPP 2009. gada pārskata secinājumiem. Tas atzīst EPP ievērojamos līdzšinējos panākumus un ierosina pasākumus, lai uzlabotu savas darbības. Viena no ieteicamajām inovācijām ir prasība pēc nosacīti pilnā slodzē strādājoša, Briselē bāzēta EPP prezidenta, prasība, kura ļautu iztikt bez EPP ģenerālsekretāra. Darba grupas ieteikumi ir iekļauti Komisijas priekšlikumos īpašās programmas "Apvārsnis 2020" īstenošanai[12]. 4. Eiropas Pētniecības padomes uzbūve 4.1. Zinātnes padome Vienas trešdaļas Zinātnes padomes locekļu atjaunošana stājās spēkā 2011. gada janvārī un tika iztirzāta pagājušā gada ziņojumā[13]. Pastāvīgā Identifikācijas komiteja turpināja nākotnes locekļu meklējumus un 2011. gada decembrī paziņoja zinātnes kopienas apspriešanos[14] nākamajai identifikācijas īstenošanai, 2012. gada oktobrī. Pēc Zinātnes padomes atjaunošanas profesori Pavel Exner un Carl-Henrik Heldin, būdami Zinātnes padomes dibinātāji, tika ievēlēti par priekšsēdētāja vietniekiem[15]. 2011. gadā Zinātnes padome izvēlēja Prof. Donald Bruce Dingwell, kas ir eksperimentālās vulkanoloģijas profesors Ludviga Maksimiliāna universitātē Minhenē, kā trešo ģenerālsekretāru aiz Ernst-Ludwig Winnacker un Andreu Mas-Colell. Prof. Dingwell amatā stājās 2011. gada 1. septembrī[16]. Zinātnes padome 2011. gadā bija 5 plenārsēdes, no kurām divas notika ārpus Briseles: Budapeštā (Ungārijā) jūnijā un Rīgā (Latvijā) oktobrī. Plenārsēžu kopsavilkums ir publicēts EPP tīmekļa vietnē[17]. Papildus plenārsēdēm Zinātnes padomes locekļi tiekas darba grupās, risinot konkrētus jautājumus. 2011. gadā Izpildaģentūra sarīkoja vairākas EPP darba grupu sanāksmes par tematiem "Inovācijas un attiecības ar rūpniecību", "Atklātā piekļuve", "Internacionalizācija" un "Dzimumu līdzsvars". Darba grupas veic analīzi un veicina EPP zinātniskās stratēģijas izveidi ar priekšlikumiem, kas Zinātnes padomei jāpieņem plenārsēdēs, par jautājumiem, kas ietverti to darba uzdevumā: pētīt EPP attiecības ar rūpniecības/uzņēmējdarbības sektoru un EPP finansētās pētniecības ietekmi uz inovācijām; izstrādāt EPP nostāju par atklātu piekļuvi; pētīt piemērotus mehānismus ārpuseiropas pētnieku, it sevišķi no Brazīlijas, Krievijas, Indijas un Ķīnas (BRIC valstīm), dalības paplašināšanai EPP shēmās; nodrošināt, lai EPP būtu labākās prakses pirmajās rindās attiecībā uz stipendiātu dzimumu līdzsvaru. Zinātnes padomei ir divas pastāvīgās komitejas: profesionālapskates un interešu konflikta un zinātnieku necienīgas rīcības komiteja. Izpildaģentūra sagatavoja virkni darba dokumentu, kas ietvēra konkrētu jautājumu analīzi un galvenos vēstījumus, ar kuriem strādāja darba grupas un pastāvīgās komitejas sadarbībā ar grupu locekļiem. Lai vēl vairāk nodrošinātu EPP sasaisti ar Eiropas Komisiju un Izpildaģentūru, Zinātnes padomes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki, EPP ģenerālsekretārs un Izpildaģentūras direktors regulāri tiekas kā EPP Valde. Šajās sanāksmēs piedalās arī Izpildaģentūras augstākā vadība. 2011. gadā Valde sanāca Briselē 10 reizes, it sevišķi, lai sagatavotu jaunas un analizētu notikušās Zinātnes padomes sanāksmes. Zinātnes padomes plenārsēdes un tās locekļu tikšanās ar EPP ieinteresētajām personām tiek gatavotas ar Izpildaģentūras organizatorisku un administratīvu atbalstu. Izpildaģentūra arī sniedz konsultācijas un analīzi, lai Zinātnes padomei būtu vieglāk izpildīt tās uzdevumus, kas aprakstīti īpašās programmas "Idejas" 1. pielikumā, kā arī atbalstu tās darba grupu un pastāvīgo komiteju operatīvajām darbībām. 4.2. EPP Izpildaģentūra ERCEA Kopš 2009. gada jūlija Izpildaģentūra atbild par visiem administratīvās īstenošanas aspektiem un programmu izpildi saskaņā ar darba programmu. Izpildaģentūras darbību pārrauga Vadības komiteja, ko ieceļ Komisija. Saskaņā ar EPP darba grupas secinājumiem tika mainīts Vadības komitejas sastāvs, lai kā ārējos locekļus iekļautu divus Zinātnes padomes locekļus: profesori Sierd Cloetingh un Tomasz Dietl. Komiteju vada Pētniecības un inovāciju ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors, bet EPP ģenerālsekretārs ir novērotājs. 2011. gadā Vadības komiteja noturēja četras sanāksmes un pieņēma lēmumus, kas saistīti ar Izpildaģentūras gada darba programmu, budžetu un pārskatiem. Katrā sanāksmē Vadības komiteja saņēma no Izpildaģentūras direktora detalizētu progresa ziņojumu. 4.2.1. Izpildaģentūras personāls 2011. gada darbības budžetā bija paredzēts štatu saraksts ar 100 pagaidu darbiniekiem un budžets 253 līgumdarbiniekiem un 7 norīkotajiem valstu ekspertiem, kopā – 360 darbiniekiem. 2011. gada decembra beigās Izpildaģentūrā tika nodarbināti 350 darbinieki: 97 pagaidu darbinieki, 245 līgumdarbinieki un 8 norīkotie valstu eksperti. Statistika par 2011. gada decembri rāda, ka Izpildaģentūrā strādā apmēram 36 % vīriešu un 64 % sieviešu. Par augsti specializētā personāla (pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki IV funkciju grupā) dzimumu līdzsvaru jāteic, ka 54 % amatu ieņem sievietes. 2011. gada beigās EPP Izpildaģentūrā strādāja 24 dalībvalstu piederīgie. Pablo Amor 2011. gada 1. janvārī par EPP Izpildaģentūras pagaidu direktora amatā nomainīja Jack Metthey. 5. Secinājumi un ieskats 2012. gadā Pētnieku kopiena labprāt saņem EPP finansējumu. Kopš finansējuma uzsākšanas 2007. gadā EPP ir pabeigusi astoņus uzaicinājumus iesniegt pieteikumus starta un progresa dotāciju shēmām. Konkursi kopumā ļāva iegūt vairāk nekā 26 000 pieteikumu, no kuriem, izmantojot profesionālapskates izvērtēšanu, vairāk nekā 2500 tika atlasīti finansēšanai. 2012. gadā Zinātnes padome ieviesīs Sinerģijas dotācijas, lai sniegtu iespēju mazām pētnieku grupām apvienot papildu prasmes, zināšanas un resursus, lai kopīgi risinātu pētniecības problēmas zināšanu progresīvākajās jomās, pārsniedzot to, ko varētu sasniegt individuāli. Sinerģijas dotācijas ieviestas izmēģinājuma veidā, un to budžets ir 150 miljoni euro[18]. 2012. gadā Eiropas Parlamentā un Padomē būs arī diskusijas par Komisijas priekšlikumiem par programmu "Apvārsnis 2020". Programmas "Apvārsnis 2020" viens no galvenajiem mērķiem ir atbalstīt ES pasaules līderes pozīciju zinātnes jomā ar paredzēto budžetu EUR 24,6 miljardi, ietverot finansējuma palielinājumu par 77 % EPP. EPP budžeta palielināšana ļaus atbalstīt visaugstākā līmeņa zinātniekus un viņu novatoriskās idejas, un jo īpaši atbalstīt gados jaunus pētniekus, kuriem jānodrošina ilgtermiņa perspektīva. Visbeidzot, 2012. gadā EPP Izpildaģentūrai būs pagājuši 3 autonomas eksistences gadi un tā tiks pakļauta ārējam novērtējumam, kas ietvers izmaksu un ieguvumu analīzi. Novērtējuma ziņojums tiks nosūtīts Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai. [1] OV L 57, 24.2.2007., 14. lpp. [2] 2008/37/EK: Komisijas 2007. gada 14. decembra Lēmums, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūru, lai pārvaldītu Kopienas īpašo programmu "Idejas" progresīvas pētniecības jomā, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 (OV L 9, 12.1.2008., 15. lpp.). [3] http://erc.europa.eu/sites/default/files/document/file/erc_annual_report_2011.pdf [4] C(2010)4898, 19.7.2010., nav publicēts. [5] C(2011)1848, 24.3.2011., nav publicēts. [6] COM(2011) 809 galīgā redakcija, 30.11.2011. [7] Pārskatīšanas komisijas ziņojums. Ceļā uz pasaules līmeņa progresīvās pētniecības organizāciju — Eiropas Pētniecības padomes struktūru un mehānismu pārskatīšana (2009. gada 23. jūlijā). http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=158 Komisijas atbilde: Paziņojuma Padomei un Parlamentam C(2009) 552 galīgā redakcija, 22.10.2009. http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/commission_communication_on_the_erc_review_-_22_october_2009.pdf [8] 2011. gada 12. janvāra Lēmums 2011/12/ES, OV L 9, 13.1.2011., 5. lpp. [9] C(2011)1848, 24.3.2011., nav publicēts. [10] Paziņojums presei IP/10/1759. http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/1759&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr. [11] http://erc.europa.eu/about-erc/reviews-and-development-erc [12] COM(2011) 811 galīgā redakcija, 30.11.2011. [13] COM (2011) 497, 17.8.2011. [14] http://ec.europa.eu/research/index.cfm?pg=newsalert&lg=en&year=2011&na=na-121211 [15] http://erc.europa.eu/pdf/ERC_Press_release_Vice-Presidents.pdf [16] http://erc.europa.eu/pdf/ERC_Press_release_New_Secretary_General.pdf [17] http://erc.europa.eu/about-erc/organisation [18] http://ec.europa.eu/research/fp7/pdf/wp2012/wp2012_ideas_en.pdf