Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai un Reģionu Komitejai - eTEN programmas termiņa vidusposma pārskats /* COM/2005/0354 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 1.8.2005 COM(2005)354 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI eTEN programmas termiņa vidusposma pārskats 1. IEVADS Saskaņā ar 14. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes eTEN lēmumā, kas nosaka Eiropas telekomunikāciju tīklu pamatnostādnes, „Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu laika posmā no 2000. gada jūlija līdz 2004. gada jūnijam”. eTEN programmas novērtējumu pieprasīja konsorcijs, kas sastāv no Ramboll Management un IDATE , ko vada Komisijas izveidota koordinācijas komiteja. To veica laika posmā no 2004. gada janvāra līdz decembrim. Tika noteikti šādi divi mērķi: - pamatojoties uz paveiktā darba analīzi ( ex post ), novērtēt ieviešanu un darbību saistībā ar programmas mērķiem un rezultātiem laika posmā no 2000. gada jūlija līdz 2004. gada jūnijam, ietverot arī programmas sociālekonomiskās ietekmes ilgākā laika posmā novērtējumu, - veikt iepriekšēju novērtējumu ( ex ante ) attiecībā uz iespējamo programmas pārorientēšanu tuvākajā nākotnē (līdz 2006. gada beigām) un iespējamo politikas izvēli jaunai programmas fāzei no 2006. gada. 2004. gada 14. decembrī eTEN pārvaldības komitejai tika iesniegti šā novērtējuma galīgā ziņojuma projekta „Secinājumi un ieteikumi”. 2. ETEN PROGRAMMAS VISPāRēJS RAKSTUROJUMS eTEN ir ES Eiropas komunikāciju tīklu politikas daļa[1]. Vispārējā TEN finanšu regulā[2] ir izklāstīts dotāciju piešķiršanas finansiālais pamatojums, kas attiecas arī uz transporta TEN un enerģētikas TEN . eTEN tehniskais pamatojums ir definēts atsevišķā pamatnostādņu lēmumā[3]. Pēc TEN telekomunikāciju programmas[4], kā arī Revīzijas palātas īpašā ziņojuma[5] iepriekšējas izskatīšanas pamatnostādņu lēmuma 1. pielikums tika labots, pārdefinējot „vispārējas intereses pakalpojumus”, un programma tika nosaukta par eTEN . Šīs pārorientēšanas rezultātā eTEN kļuva atbilstoša jaunajiem politikas mērķiem, kas definēti Lisabonas stratēģijā, un straujajai attīstībai telekomunikāciju sektorā, jo īpaši jaunu pakalpojumu pieejamībai un jaunajiem reglamentējošajiem noteikumiem, kā arī jaunajām sociālajām un ekonomiskajām prasībām, kas rodas straujās interneta attīstības rezultātā. eTEN šobrīd cenšas paātrināt vispārējas intereses Eiropas e-pakalpojumu sniegšanas uzsākšanu ES un darbojas kā atbalsta programma „e-Eiropas 2005” rīcības plānā noteikto mērķu sasniegšanai. Ievērojot subsidiaritātes principu, eTEN koncentrējas uz atbalstu Eiropas e-pakalpojumu nodrošināšanai, kā definēts pamatnostādņu lēmumā, valstu līmenī nepieciešamo pakalpojumu sniegšanu atstājot dalībvalstu ziņā. Šajā gadījumā „Eiropas” definīcija ietver Eiropas līmeņa, starpvalstu un atsevišķu dalībvalstu vajadzību izpildi. eTEN gada budžets 2003. un 2004. gadā bija aptuveni EUR 45 miljoni, un eTEN darbojās galvenokārt veicot dotāciju izmaksas pēc ikgadējiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Ir paredzams, ka šāda līmeņa finansējums turpināsies arī 2005. un 2006. gadā. eTEN atbalsta divu veidu projektus – tā saucamos „sākotnējās izvietošanas” projektus un „tirgus apstiprināšanas” projektus. Sākotnējās izvietošanas projekti ir lejupēji un atbalsta e-pakalpojuma uzsākšanas fāzi. Tie tiek finansēti līdz 10 % apmērā no projekta izmaksām. Tie ir tikai neliela daļa no finansētajiem projektiem. Tirgus apstiprināšanas projekti ir augšupēji un cenšas apstiprināt e-pakalpojuma rentabilitāti. Tie tiek finansēti līdz 50 % apmērā no projekta izmaksām un ir lielākā daļa no finansētajiem projektiem un iesniegtajiem priekšlikumiem. 3. KOMISIJAS VISPāRēJAIS VēRTēJUMS PAR NOVēRTēJUMU Komisija pieņem novērtējuma ziņojumu kā godīgu eTEN programmas vērtējumu laika posmā no 2000. gada jūlija līdz 2004. gada jūnijam. No ziņojuma ir saprotams, ka eTEN programmai ir būtiska nozīme Eiropas informācijas sabiedrības nākotnes attīstībā. Bez tam Komisija atzinīgi vērtē ziņojumā izteikto apstiprinājumu, ka programma tagad tiek labi administrēta un ka pēc tās pārstrādāšanas 2002. gada jūlijā tā ir kļuvusi stratēģiskāk pozicionēta un ir būtiska informācijas sabiedrības politikas daļa. Tomēr ir arī skaidrs, ka pašreizējā formā netiks pilnībā izmantots eTEN potenciāls, un iniciatīvā, kas sekos kā turpinājums, tā pamatīgi jāpārveido formā, kas daudz vairāk atbilst pieprasījumam. Ņemot vērā gan iepriekšēja novērtējuma ( ex ante ), gan paveiktā darba analīzes ( ex post ) secinājumus, Komisija ir iesaistījusies šādas jaunas turpinājuma programmas definēšanā. Komisija arī atzīst ziņojuma ieteikumus īsā un vidējā termiņā un ir iesaistīta esošās programmas uzlabošanā. 4. (PAVEIKTā DARBA ANALīZE) STARPPOSMA NOVēRTēJUMA SECINāJUMI ( EX POST ) 4.1. 1. secinājums. Programmas juridiskā pamatojuma izmaiņām 2002. gadā bija būtiska pozitīva ietekme uz programmas īstenošanu. Ir skaidrs, ka eTEN programmas pozicionēšana ir pastāvīgi jāvērtē šajā strauji mainīgajā nozarē. 1990. gadu vidū programmas uzsvars bija uz telekomunikācijām, pēc tam pievēršoties internetam, un tagad tā ir iekļauta Kopienas politikā kā programma, kas risina mūsdienu nepieciešamību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem e-Eiropas ietvaros. Komisija atzinīgi vērtē ziņojuma konstatējumus, ka kopš 2002. gada projektu un to izvēršanas iespējas ir uzlabojušās. Komisija arī piekrīt novērtējuma ziņojuma ieteikumam, ka programmu ir nepieciešams vēl vairāk pārstrādāt, lai optimizētu tās ietekmi. 4.2. 2. secinājums. Programmas vadība un administrācija ir ievērojami uzlabota. Komisija atzinīgi vērtē konstatējumus par uzlaboto darbību ar secinājumu, ka eTEN tagad ir programma, kas tiek labi vadīta. Priekšlikumu vērtēšanas procedūras tiek pastāvīgi uzlabotas, un Komisija uzskata, ka tagad tās atspoguļo labu praksi. eTEN ir arī uzlabojusi savu komunikāciju stratēģiju, kā arī ir spējusi nodrošināt lielu jauno dalībvalstu līdzdalību 2004. gada uzaicinājumā. Komisija piekrīt, ka finansiālā administrēšana ir pārāk apgrūtinoša. Jaunās programmas mērķis būs pilnveidot eTEN finansiālo administrēšanu, vienlaikus saglabājot atbilstību Komisijas Finanšu regulai. 4.3. 3. secinājums. Līdz 2002. gadam izstrādāto projektu ietekme pagaidām ir ierobežota, taču pastāv ievērojama iespēja radīt lielāku ietekmi. Komisija lielā mērā tam piekrīt, kā arī ar to saistītajam 6., 7. un 8. secinājumam. Būtībā novērtējums norāda uz eTEN nozīmīgumu, tomēr uzsverot nepieciešamību pārstrādāt programmu, lai tiktu pastiprināta tās ietekme. Līdz 2002. gadam izstrādātie projekti tika ieviesti saskaņā ar pamatnostādņu lēmumu, kas bija spēkā pirms 2002. gada jūlija. Neskatoties uz to, pārskatā norādīts arī tas, ka lielākā daļa (līdz 2002. gadam izstrādāto) projektu beidzās ar zināma veida izvēršanu, kā arī tas, ka bez programmas daudzi no šiem rezultātiem netiktu sasniegti, būtu sasniegti vēlāk vai mazākā mērogā. Pamatnostādņu lēmums 2002. gada jūlijā tika aktualizēts, pievēršot daudz lielāku uzmanību sabiedriskajam sektoram. Tā un eTEN programmas vadības uzlabojumu rezultātā pēc 2002. gada projekti ir labāk sagatavoti izvēršanai. Bez tam jaunā projektu padomdevēja iniciatīva, kuras mērķis ir likvidēt šķēršļus tirgus apstiprināšanas projektu rezultātu izvēršanai, sniegs lielāku atbalstu izvēršanai, ieskaitot finanšu investīciju iespēju. 4.4. 4. secinājums. Veiksmīgus projektus vada spēcīgi dalībnieki, bieži vien arī gala lietotāji. Komisija ņem vērā šo secinājumu. Tomēr Komisija uzskata, ka veiksmīgu projekta rezultātu ilgtspējībai ir nepieciešama dalībvalstu apņemšanās sniegt pakalpojumu. 4.5. 5. secinājums. Daudzi projekti, kuru mērķis ir B2C un B2B tirgi, nav bijuši sevišķi veiksmīgi. Šāda veida pakalpojumi pārskatītajā pamatnostādņu lēmumā vairs netiek plānoti. 4.6. 6. secinājums. Vāja valsts sektora partneru dalība projektos rada šķēršļus izvēršanai un liela mēroga ietekmes panākšanai. Komisija piekrīt šim secinājumam. Komisijas atbilde ir dota tālāk 5.1. un 5.6. punktā. 4.7. 7. secinājums. Izvēršanas mērogi parasti ir ierobežoti. Komisija piekrīt šim secinājumam. Tomēr šis secinājums ir iegūts no rezultātiem, ko devuši projekti pirms eTEN pārorientēšanas 2002. gadā. Komisija plāno veikt līdzīgu ietekmes novērtējumu turpmākajiem projektiem, kad tie tiks pabeigti. Pasākumi, kas veikti, lai uzlabotu izvēršanu, ir izklāstīti tālāk 5.1. un 5.6. punktā. 4.8. 8. secinājums. Ierobežoti un/vai novēloti izvēršanas rezultāti un ierobežota līdz šim sasniegtā ietekme. Komisija piekrīt šim secinājumam. Tomēr šis secinājums ir iegūts no rezultātiem, ko devuši projekti pirms eTEN pārorientēšanas 2002. gadā. Komisija plāno veikt līdzīgu ietekmes novērtējumu turpmākajiem projektiem, kad tie tiks pabeigti. Pasākumi, kas veikti, lai uzlabotu izvēršanu, ir izklāstīti tālāk 5.1. un 5.6. punktā. 4.9. 9. secinājums. eTEN ir būtiska nozīme vērtību skalā no izpētes līdz izvēršanai. Atzinīgi tiek vērtēts tas, ka ziņojumā atzīts eTEN pastāvīgais nozīmīgums un tās sinerģija ar izpētes pasākumiem. Komisija ir apņēmusies nodrošināt līdzsvarotu un vienotu pieeju izpētei, izvēršanai un reglamentējošajai darbībai informācijas sabiedrības jomā. Informācijas sabiedrības ģenerāldirektorāts cenšas stiprināt tādas saites, turpinot uzņemties galveno atbildību par saskaņotu un konsekventu pārvaldību visās šajās trīs jomās. 5. ĪSTERMIņA PAVEIKTā DARBA ANALīZES ( EX POST ) IETEIKUMI PAšREIZēJAI PROGRAMMAS FāZEI 5.1. 1. ieteikums. Vēl vairāk pastiprināt vērtēšanas kritērijus Galvenās ieinteresētās personas, kas varētu nodrošināt ilgtspējīgu izvēršanu, nepārprotami ir valsts iestādes. Komisija atzīst pamatotu ilgtermiņa biznesa plānu nozīmīgumu sabiedriskajiem pakalpojumiem, kā arī privātajam sektoram, un šis jautājums aizvien būs svarīgs vērtēšanas kritēriju aspekts. Komisija ir būtiski pārveidojusi 2005. gada darba programmas vērtēšanas kritērijus, vairāk uzsverot izvēršanas potenciālu. Ir ieviests jauns piešķiršanas kritērijs, kas šo jautājumu padara vēl redzamāku un svarīgāku. Valsts iestāžu iesaistīšanos jau ļoti popularizē informācijas kampaņa, kā arī stingrāki piešķiršanas kritēriji. 2005. gadā kopā ar pārvaldības komiteju tiks veikti turpmāki pasākumi, lai programmā iesaistītu valsts iestādes. 5.2. 2. ieteikums. Piešķirt prioritāti to pakalpojumu atdarināšanai, kas ir pierādījuši savu ilgtspējību un lietderību valsts kontekstā Liels uzsvars jau ir likts uz eTEN informācijas kampaņu par „labas prakses” nozīmi un tās atkārtotu izmantošanu par pamatu eTEN priekšlikumiem. „Labas prakses” identificēšana jaunajās dalībvalstīs ir viens no pašreiz notiekošās izpētes mērķiem, un tās rezultāti tiks plaši popularizēti visā Kopienā, lai veicinātu atdarināšanu. Līdz šim „labas prakses” identificēšana ir atstāta piedāvātāju ziņā, taču aizvien vairāk Komisija pievērsīsies šim jautājumam sadarbībā ar dalībvalstīm tā sauktās „lejupejošās pieejas” kontekstā. 5.3. 3. ieteikums. Saskaņot tirgus apstiprināšanu un daudzfāžu projektu izvēršanu Komisija piekrīt tirgus apstiprināšanas saskaņošanas un sākotnējās izvēršanas koncepcijai daudzfāžu projektos. Šim nolūkam būs nepieciešams veikt izmaiņas Finanšu regulā, kas šobrīd attiecas arī uz transporta TEN un enerģētikas TEN. Šis jautājums tiks pilnībā izskatīts pārrunās par eTEN nākotnes attīstību saistībā ar piedāvāto turpinājuma programmu sākot ar 2007. gadu, kam būs nepieciešams jauns juridiskais pamatojums. 5.4. 4. ieteikums. Turpināt virzību uz projektu vispārējā finansējuma maksimālā apjoma palielināšanu Ņemot vērā to, ka ir saņemti tikai daži kvalitatīvi sākotnējās izvēršanas priekšlikumi, šķiet, ka eTEN izmantotāji būtībā ir noraidījuši pastāvošo finansējuma maksimālo apjomu 10 % apmērā. Ir pierādījies, ka šāda līmeņa finansējums nesedz pieskaitāmās izmaksas, papildu izdevumus un Eiropas mēroga pakalpojuma ieviešanas risku. Visa informācija, kas ir pieejama Komisijai, apliecina nepieciešamību palielināt finansējuma līmeni līdz 30 % un rada vajadzību laikus pieņemt pozitīvu lēmumu izmantošanai līgumos 2005. gadā. 5.5. 5. ieteikums. Noteikt projekta mērķus un pagrieziena punktus konkrētu rezultātu, nevis iesniedzamo dokumentu izteiksmē Komisija atzīst, cik svarīgi ir likt lielāku uzsvaru uz pagrieziena punktiem un konkrētiem rezultātiem, nevis tikai uz iesniedzamo dokumentu radīšanu. Komisijai ir nepieciešami noteikti iesniedzamie dokumenti, lai spriestu par konsorciju efektivitāti un progresu virzībā uz projekta mērķu sasniegšanu. Daži iesniedzamie dokumenti, sevišķi administratīvie, ir obligāta līguma sastāvdaļa. Neskatoties uz to, pēc konsorciju lēmuma līgumi parasti ietver daudz vairāk iesniedzamo dokumentu. Pārrunu pēdējā kārtā Komisija sāka apšaubīt, vai ir nepieciešami visi iesniedzamie dokumenti, ko iesaka konsorciji, nolūkā tos saglabāt nepieciešamā minimuma apjomā. 5.6. 6. ieteikums. Turpināt darba programmas uzlabošanu 2005. gada darba programmā ir ņemta vērā pieredze, kas gūta no iepriekšējiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kā arī no ieteikumiem, kas izteikti novērtējuma ziņojumā. Saskaņā ar juridisko pamatojumu ir nepieciešama tematiska pieeja, taču ir ieviesta šķērsgriezuma pieeja, kā rezultātā visos priekšlikumos ir jāaplūko atbilstoši „e-ietveršanas” un „uzticēšanās un drošības” jautājumi. Aizvien lielāks uzsvars tiek likts uz izvēršanu, pievienojot piešķiršanas kritēriju, kas paredzēts šim jautājumam, kā arī lielāks uzsvars tiek likts uz vadošo lomu, kādai būtu jābūt valsts iestādēm. Ir atvieglota arī administratīvā slodze, vienkāršojot priekšlikumu struktūras modeļus, kā arī pirmo reizi atļaujot iesniegt dokumentus gan elektroniskā veidā, gan uz papīra. Komisija 2006. gadā turpinās uzlabošanas procesu robežās, kas ir noteiktas ar juridisko pamatojumu. Jo īpaši 2005. gada laikā Komisija izvērtēs iespējas ieviest uz pieprasījumu vērstu pieeju apvienojumā ar esošo augšupejošo pieeju, kas balstīta uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. 6. TURPMāKāS PROGRAMMAS IESPēJAMO ALTERNATīVU NOVēRTēJUMS Ziņojumā tiek aplūkotas 5 iespējamās alternatīvas. Pirmās trīs ir formulētas kā teorētiskas iespējas, un to analīzē ir pievērsta uzmanība būtiskajai lomai, kāda ir programmai, lai aizpildītu tukšumu starp izpēti un komerciālo īstenošanu, ko neaptver citas Kopienas iniciatīvas. Komisija piekrīt, ka „būtu pārāk riskanti pilnībā atteikties no augšupejošās pieejas”. Ziņojumā ir identificēta nepieciešamība veikt būtiskas izmaiņas pašreizējā programmas formā, un tiek piedāvāta optimāla pieeju kombinācija, ietverot saskaņotāku stratēģiju, ko nosaka pieprasījums. Saskaņā ar šo pieeju komiteja noteiks prasības, un projekti tiks īstenoti, izmantojot valsts iepirkuma procedūru. Komisija izpētīs iespējas atklātās koordinācijas metodes izmantošanai, lai atbalstītu politikas apgūšanu, labas prakses apmaiņu, standartizēšanu un labāku stratēģiju saskaņošanu vietējos, reģionālos un valsts pasākumos. Lielā mērā produktivitātes palielināšanās, kas ir nepieciešama Lisabonas mērķu sasniegšanai, tiks panākta ar efektīvu e-pakalpojumu palīdzību. Komisija ņem vērā novērtējuma ziņojumā ieteikto nākotnes programmas mērķi „veicināt e-pakalpojumu (vai e-risinājumu) izvēršanu, risinot valsts sektora galvenās vajadzības, kā arī sistēmu un pakalpojumu savietojamību dažādās valstīs, tādējādi palīdzot samazināt šķēršļus, kas kavē personas un uzņēmumus pilnībā piedalīties iekšējā tirgū un gūt labumu no efektīvas un iedarbīgas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas.” 6.1. Intervences pieeja ir jāmaina no tādas, ko nosaka piedāvājums, uz tādu, ko nosaka pieprasījums. Galveno jautājumu risināšana Komisija piekrīt secinājumam (skatīt 5. punktu), ka jāievieš vispārējas intereses pakalpojumi, kas noteikti stratēģiskāk un saskaņotāk. Pieredze liecina, ka atklātie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus nenoved pie saskaņotas Eiropas sabiedrisko e-pakalpojumu ieviešanas. Definējot turpmāko programmu, būs jāizvērtē vairāki mehānismi saskaņotākas pieejas panākšanai, ieskaitot tos, kas aprakstīti iepriekš 6. punktā. 6.2. Jāuzlabo eTEN līdzekļu izmantojums Komisija piekrīt apgalvojumam: „Ja ir jāpanāk reāla ietekme, projektos jāaptver būtiska daļa pieprasījuma izvēlētajās jomās”. 6.1. punktā aplūkotajai „lejupejošajai” pieejai, kas ieviesta ar dalībvalstu palīdzību, būs izšķiroša loma pieprasījuma noteikšanā. Lielāka mēroga vispārējas intereses pakalpojumu izvēršanai būs nepieciešams gan lielāks budžets, nekā ir pieejams šobrīd, gan arī tā būs atkarīga no tā, vai būs tādi dalības nosacījumi, kas ir pievilcīgāki nekā esošais 10 % limits, ko ieinteresētās puses jau ir nepārprotami noraidījušas kā pārāk mazu. 7. SECINāJUMI Komisija visumā atzinīgi vērtē šo ziņojumu un savlaicīgo iespēju, ko tas sniedz, lai atbalstītu jaunu domāšanas veidu politikas formulēšanā. Komisija sekoja līgumslēdzēja darbam nolūkā savlaicīgi noteikt uzlabojumus. Tā rezultātā vairākums ieteikumu jau ir iestrādāti 2005. gada darba programmā, kā aprakstīts iepriekš 5. punktā. Ievērojot novērtējuma ziņojuma secinājumu, ka „ eTEN vispārējie mērķi pilnībā atbilst Lisabonas stratēģijai”, iepriekš 6. punktā aprakstītie ilgtermiņa ieteikumi ņemti vērā, pārstrādājot programmu kā galveno elementu jaunajā iniciatīvā, kas ir „e-Eiropas 2005” rīcības plāna turpinājums, proti, komisāres Vivjenas Redingas 2005. gada 1. jūnijā uzsāktajā iniciatīvā „i2010”. Turklāt Komisija ir pieņēmusi konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu[6], kurā iekļauts priekšlikums programmai, kas nodrošina eTEN turpinājumu[7], un šī pamatprogramma iesniegta Eiropas Parlamentam un Padomei kā jauno finanšu plānu daļa. [1] Eiropas komunikāciju tīklu ( TEN ) iniciatīva ir balstīta uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 154., 155. un 156. pantu, kas nosaka mērķi izveidot Eiropas komunikāciju tīklus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas jomās. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 19. jūlija Regula (EK) Nr. 1655/1999, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā (OV L 197, 29.7.1999., 1. lpp.). [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Lēmums Nr. 1376/2002/EK, ar ko groza Lēmumu Nr. 1336/97/EK par vairākām pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem(OV L 200, 30.7.2002., 1. lpp.). [4] Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai KOM(2001)742 galīgais – Ziņojums par to, kā tiek īstenots Lēmums Nr. 1336/97/EK par vairākām pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem. [5] Īpašais ziņojums Nr. 9/2000 attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem ( TEN ) – telekomunikācijas, kam pievienotas Komisijas atbildes. [6] 2005. gada 6. aprīļa KOM(2005)121. Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam). [7] Ņemot vērā šo vispārējo pārskatīšanu, Komisija neiesniegs atsevišķu priekšlikumu pārskatīt 1. pielikumu pašreizējam pamatnostādņu lēmumam, kas zaudēs spēku 2006. gada 31. decembrī, izņemot attiecībā uz tiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kuri jau būs publicēti Oficiālajā Vēstnesī pirms šā datuma.