Izmaiņas konvenciju sarakstos tieši ietekmē Savienības tiesību aktu narkotiku kontroles jomā darbības jomu visās dalībvalstīs. Padomes 2004. gada 25. oktobra Pamatlēmuma 2004/757/TI, ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā (“Pamatlēmums”), 1. panta 1. punktā noteikts, ka pamatlēmumā “narkotiskā viela” ir viela, uz kuru attiecas Konvencija par narkotiskajām vielām vai Konvencija par psihotropajām vielām, un ikviena no pamatlēmuma pielikumā uzskaitītajām vielām. Tāpēc Pamatlēmums attiecas uz vielām, kas uzskaitītas sarakstos, kuri pievienoti Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām. Tātad jebkādas izmaiņas sarakstos, kas pievienoti minētajām konvencijām, tieši ietekmē kopīgos ES noteikumus un maina to darbības jomu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 2. panta nozīmē. Tas nav atkarīgs no tā, vai attiecīgajai vielai jau ir noteikti kontroles pasākumi visā Savienībā.

ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām (“Konvencija par psihotropajām vielām”) izveido starptautisku sistēmu psihotropo vielu kontrolei. Tas tika darīts, reaģējot uz narkotisko vielu dažādošanos un izplatīšanos, un ar to tika ieviesti kontroles pasākumi attiecībā uz virkni sintētisku narkotisko vielu atbilstīgi to potenciālam novest pie narkomānijas, no vienas puses, un to ārstnieciskajai vērtībai, no otras puses.

CND lēmumi par vielu iekļaušanu sarakstā ir “lēmumi ar juridiskām sekām” LESD 218. panta 9. punkta nozīmē. Saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām un Konvenciju par psihotropajām vielām CND lēmumi automātiski kļūst saistoši, ja viena no pusēm noteiktajā termiņā lēmumu nav nosūtījusi pārskatīšanai ECOSOC. ECOSOC lēmumi šajā jautājumā ir galīgi. Arī CND lēmumiem par vielu iekļaušanu sarakstos ir juridiskas sekas attiecībā uz ES tiesību sistēmu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ņemot vērā to, ka tie spēj būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu, proti, Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI. Izmaiņas konvenciju sarakstos tieši ietekmē šā ES tiesību instrumenta darbības jomu.

No otras puses, nav skaidrs, kāda juridiskā un praktiskā ietekme un sekas radīsies vairāku ieteikumu rezultātā saistībā ar jauniem kontroles pasākumiem vai to trūkumu. Tāpēc Komisijas priekšlikumā par Savienības nostāju tiek ieteikts iebilst pret šiem ieteikumiem. Komisijas priekšlikumā tiek sniegta alternatīva atkāpšanās iespēja, proti, nebalsot par šiem ieteikumiem un pieprasīt, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.

(3)ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām (“Konvencija par psihotropajām vielām”) stājās spēkā 1976. gada 16. augustā.

(4)Ievērojot Konvencijas par psihotropajām vielām 2. pantu, Narkotisko vielu komisija, pamatojoties uz PVO ieteikumiem, var lemt par vielu iekļaušanu minētās konvencijas sarakstos vai svītrošanu no tiem. Tai ir plaša rīcības brīvība ņemt vērā ekonomiskos, sociālos, juridiskos, administratīvos un citus faktorus, taču tā nevar rīkoties patvaļīgi.

(5)Izmaiņas abu konvenciju sarakstos tieši ietekmē narkotiku kontroles jomā pieņemto Savienības tiesību aktu darbības jomu. Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI attiecas uz vielām, kas uzskaitītas minēto konvenciju sarakstos. Tātad jebkādas izmaiņas sarakstos, kas pievienoti konvencijām, tieši ietekmē kopīgos Savienības noteikumus un maina to darbības jomu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 2. punkta nozīmē.

(6)Narkotisko vielu komisijai tās sešdesmit trešajā sesijā, kas notiks 2020. gada 2.–6. martā Vīnē, jāpieņem lēmumi par Indijas kaņepēm un Indijas kaņepēm radniecīgām vielām, kurām, pamatojoties uz Konvenciju par narkotiskajām vielām vai Konvenciju par psihotropajām vielām, jau tiek piemēroti kontroles pasākumi.

(7)Savienība nav attiecīgo ANO konvenciju puse. Tai ir novērotājas statuss Narkotisko vielu komisijā, kuras locekles ar tiesībām balsot 2020. gada martā būs trīspadsmit dalībvalstis. Tāpēc ir nepieciešams, lai Padome pilnvarotu dalībvalstis paust Savienības nostāju par vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām, jo lēmumi par vielu iekļaušanu starptautiskajos konvenciju sarakstos ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.

(8)PVO 2019. gada 24. janvārī iesniedza sešus ieteikumus, kas tika izstrādāti pēc tās ekspertu komitejas narkotiku atkarības jautājumos (“PVO ekspertu komiteja ”) 41. sanāksmē veiktās kritiskās analīzes attiecībā uz Indijas kaņepēm un Indijas kaņepēm radniecīgām vielām. Šo ieteikumu mērķis nav atļaut Indijas kaņepju un Indijas kaņepēm radniecīgu vielu lietošanu izklaides nolūkā.

(9)Novērtējums, ko veikusi PVO ekspertu komiteja, liecina, ka Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķi netiek uzskatīti par vielām, kurām būtu tāda pati negatīvā ietekme kā citām Konvencijas par narkotiskajām vielām IV sarakstā iekļautajām vielām. Turklāt ir konstatēts, ka Indijas kaņepju preparātiem ir ārstnieciskais potenciāls mazināt sāpes un citus veselības traucējumus, piemēram, epilepsiju un spastiskumu, kas saistīts ar multiplo sklerozi.

(10)PVO uzskatīja, ka Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķi būtu jāiekļauj tāda kontroles līmeņa sarakstā, kura novērstu kaitējumu, ko izraisa Indijas kaņepju lietošana, bet tajā pašā laikā tā neradītu šķēršļus piekļūt Indijas kaņepēm radniecīgiem preparātiem, to pētniecībai un izstrādei medicīniskas pielietošanas nolūkā. Tādējādi PVO secināja, ka Indijas kaņepju un Indijas kaņepju sveķu iekļaušana IV sarakstā neatbilst kritērijiem, kas piemērojami narkotiskajām vielām, kuras iekļaujamas IV sarakstā.

(11)Minētajā ieteikumā nav paredzēts mainīt Indijas kaņepēm un Indijas kaņepju sveķiem piemērojamo starptautisko kontroles pasākumu līmeni, jo šīs vielas arī turpmāk paliks Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā. Ieteikumā pienācīgi ņem vērā zinātnes attīstību šajā jomā kopš Indijas kaņepju un Indijas kaņepju sveķu pirmās iekļaušanas Konvencijā par narkotiskajām vielām. Indijas kaņepju un Indijas kaņepju sveķu svītrošana no IV saraksta Konvencijā par narkotiskajām vielām būtu lietderīga, lai gūtu vairāk kolektīvo zināšanu gan par Indijas kaņepju ārstniecisko lietderību, gan arī ar tām saistīto kaitējumu.

(12)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja svītrot Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķus no Konvencijas par narkotiskajām vielām IV saraksta.

(13)Novērtējums, ko veikusi PVO ekspertu komiteja, liecina, ka delta-9-tetrahidrokanabinols un tā aktīvais stereoizomērs dronabinols, jo īpaši nelikumīgi iegūtos augstas tīrības atvasinājumos, var radīt negatīvu ietekmi, atkarību un nelabvēlīgas lietošanas potenciālu, kas ir vismaz tikpat liels kā Indijas kaņepēm, kuras ir iekļautas Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā. Viela, kuras nelabvēlīgas lietošanas varbūtība un kuras negatīvā ietekme ir līdzīga kā vielai, kas jau ir iekļauta Konvencijā par narkotiskajām vielām, parasti būtu jāiekļauj tajā pašā sarakstā. Tā kā delta-9-tetrahidrokanabinola nelabvēlīgas lietošanas varbūtība un tās negatīvā ietekme ir līdzīga, šī viela atbilst kritērijiem, lai to iekļautu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā.

(14)Turklāt PVO saprata, ka delta-9-tetrahidrokanabinola klasificēšana saskaņā ar to pašu konvenciju un iekļaušana tajā pašā sarakstā, kurā ir iekļautas Indijas kaņepes, t. i., Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, ievērojami atvieglotu saskaņā ar konvencijām noteikto kontroles pasākumu īstenošanu dalībvalstīs. Tāpēc PVO ieteica delta-9-tetrahidrokanabinolu un tā aktīvo stereoizomēru dronabinolu iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā un, ja šis ieteikums tiks pieņemts, svītrot tos no Konvencijas par psihotropajām vielām II saraksta.

(15)Minētajā ieteikumā nav paredzēts mainīt delta-9-tetrahidrokanabinolam un tā aktīvajam stereoizomēram dronabinolam piemērojamo starptautisko kontroles pasākumu līmeni. Tas varētu arī atvieglot kontroles pasākumu īstenošanu dalībvalstīs.

(16)Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu ieņemt nostāju iekļaut delta-9-tetrahidrokanabinolu un tā aktīvo stereoizomēru dronabinolu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā un, ja minētais ieteikums tiks pieņemts, svītrot tos no Konvencijas par psihotropajām vielām II saraksta. Alternatīva iespēja būtu ieteikumu neizvirzīt balsošanai un pieprasīt, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.

(17)Novērtējums, ko veikusi PVO ekspertu komiteja, liecina, ka tetrahidrokanabinols (delta-9-tetrahidrokanabiola izomēri), kas ir iekļauts Konvencijas par psihotropajām vielām I sarakstā, nerada nelabvēlīgas lietošanas risku un negatīvu ietekmi, kura līdzīga ietekmei, kas saistīta ar delta-9-tetrahidrokanabinolu, taču, ņemot vērā to, ka ikviens no sešiem izomēriem ir ķīmiski līdzīgs delta-9-tetrahidrokanabinolam, ir ļoti grūti nošķirt jebkuru no šiem sešiem izomēriem no delta-9-tetrahidrokanabinola, izmantojot standarta ķīmiskās analīzes metodes. Turklāt minēto sešu izomēru iekļaušana tajā pašā konvencijā un tajā pašā sarakstā, kurā ir iekļauts delta-9-tetrahidrokanabinols, t. i., Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, atvieglotu starptautiskas kontroles pasākumu piemērošanu delta-9-tetrahidrokanabinolam, kā arī palīdzētu dalībvalstīm īstenot kontroles pasākumus valstu līmenī. Tāpēc PVO ieteica tetrahidrokanabinolu (delta-9-tetrahidrokanabinola izomērus) iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, ja Narkotisko vielu komisija (CND) pieņems ieteikumu par dronabinola un tā stereoizomēru (delta-9-tetrahidrokanabinola) iekļaušanu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, un, ja minētais ieteikums tiks pieņemts, svītrot to no Konvencijas par psihotropajām vielām I saraksta.

(18)Minētajā ieteikumā nav paredzēts mainīt tetrahidrokanabinolam (delta-9-tetrahidrokanabinola izomēriem) piemērojamo starptautisko kontroles pasākumu līmeni. Tas varētu arī atvieglot kontroles pasākumu īstenošanu dalībvalstīs.

(19)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut tetrahidrokanabinolu (delta-9-tetrahidrokanabinola izomērus) Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, ja CND pieņems ieteikumu par dronabinola un tā stereoizomēru (delta-9-tetrahidrokanabinola) iekļaušanu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, un, ja minētais ieteikums tiks pieņemts, svītrot to no Konvencijas par psihotropajām vielām I saraksta. Alternatīva iespēja būtu ieteikumu neizvirzīt balsošanai un pieprasīt, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.

(20)Novērtējums, ko veikusi PVO ekspertu komiteja, liecina, ka Indijas kaņepju ekstraktu un tinktūru psihoaktīvās īpašības, kā tās norādītas Konvencijā par narkotiskajām vielām, būtībā atšķiras tāpēc, ka minētajos ekstraktos un tinktūrās ir atšķirīga delta-9-tetrahidrokanabinola koncentrācija. Dažiem Indijas kaņepju ekstraktiem un tinktūrām, kuriem nepiemīt psihoaktīvas īpašības un kuri satur galvenokārt kanabidiolu, ir daudzsološi ārstnieciskie pielietojumi. Tas, ka dažādiem preparātiem ar atšķirīgu delta-9-tetrahidrokanabinola koncentrāciju ir noteikti kontroles pasākumi saskaņā ar vienu un to pašu ierakstu “Ekstrakti un tinktūras” un to pašu sarakstu, rada grūtības atbildīgajām iestādēm, kuras īsteno kontroles pasākumus atsevišķās valstīs. Turklāt preparātu definīcija saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām var attiekties uz visiem produktiem, kas ir Indijas kaņepju “ekstrakti un tinktūras”, tos traktējot kā Indijas kaņepju “preparātus” un arī — ja tiktu atbalstīts komitejas ieteikums dronabinolu pārcelt uz Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstu — kā dronabinola un tā stereoizomēru “preparātus”. Tāpēc PVO ieteica ekstraktus un tinktūras svītrot no Konvencijas par narkotiskajām vielām I saraksta.

(21)Tomēr, neraugoties uz skaidrojumiem, ko PVO sniedza pēc minētā ieteikuma publicēšanas, nav skaidra sabiedrības veselības aizsardzības pamatojuma un ir grūti pilnībā novērtēt tās ietekmi, tostarp attiecībā uz starptautiskās kontroles sistēmas pilnīgumu.

(22)Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu ieņemt nostāju par ieteikuma neizvirzīšanu balsošanai un būtu jāpieprasa, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.