LV    LV LV 
2008/TREN/065 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 15.10.2008 
SEC(2008) 2631 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Priekšlikums Eiropas Parl amenta un Padomes direkt īvai, ar kuru groza Direkt īvu 
2002/15/EK par darba laika organiz ēšanu person ām, kas ir autotransporta apkalpes 
locekļi 
{COM(2008) 650} 
{SEC(2008) 2632} 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Šis ietekmes nov ērtējuma ziņojuma kopsavilkums apraksta probl ēmas, kas raduš ās saistībā ar 
tiesību aktu par person ām, kas ir autotransporta apkalpes locek ļi, darbības jomu un izpildi, un 
analizē dažādas politikas iesp ējas šo probl ēmu risināšanai. 
Direktīvā 2002/15/EK1 noteiktas oblig ātās prasības par autotransporta apkalpes locek ļu darba 
laiku, lai uzlabotu šo personu vesel ības aizsardz ību un darba droš ību, kā arī ceļu satiksmes 
drošību un sak ārtotu konkurences nosac ījumus. Direkt īva papildina Regulu (EK) 
Nr. 561/20062, ar ko nosaka noteikumus par transportl īdzekļa vadīšanas laikposmiem un 
atpūtas laikposmiem. 
Saskaņā ar panākto kompromisu pašnodarbin ātajiem autovad ītājiem direkt īvas noteikumus 
piemēros no 2009. gada 23. marta, tikl īdz Komisija iesniegs zi ņojumu un uz min ēto ziņojumu 
pamatotu ties ību akta priekšlikumu (direkt īvas 2. panta 1. punkts). 
Komisijas zi ņojums3, kurā apskatītas potenci ālās sekas pašnodarbin āto autovad ītāju 
izslēgšanai no direkt īvas darbības jomas un izv ērtēti noteikumi par nakt s darbu, tika iesniegts 
2007. gada 23. maij ā. 
Ziņojumā apstiprin āts, ka pašnodarbin āto autovad ītāju iekļaušanas vai neiek ļaušanas 
direktīvas darbības jomā trūkumu un priekšroc ību vispārējais līdzsvars nav viennoz īmīgs, un 
norādīts, ka jāveic padzi ļināts jautājuma ietekmes nov ērtējums. Turkl āt ziņojumā atainota 
problēma saistībā ar noteikumu efekt īvu un taisn īgu izpildi. 
2. PROCEDŪRAS JAUT ĀJUMI  
Ietekmes nov ērtējuma pamat ā ir vairāki pētījumi un apsekojumi, kas veikti laikposm ā no 
2003. līdz 2008. gadam, tostarp divas apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām, kā arī 
regulāra sadarbība ar dalībvalstīm un soci ālajiem partneriem. Zi ņojumā ir iekļauti ieinteres ēto 
personu apsv ērumi, kā arī šim ietekmes nov ērtējumam izveidot ās Starpdienestu koordin ācijas 
grupas ieguld ījums. 
Vairākums ieinteres ēto personu min gan pozit īvu, gan negat īvu ietekmi. No vienas puses, 
darba laika noteikumi pozit īvi ietekm ē veselības aizsardz ību un darba droš ību, darba 
apstākļus un konkurences nosac ījumus, bet, no otras puses, min ētie noteikumi izraisa ar ī 
vairākus blakusefektus, piem ēram, algas samazin āšanos, autovad ītāju skaita samazin ājumu un 
izmaksu pieaugumu. 
Ieinteresētās personas v ērsa uzman ību uz probl ēmām saistībā ar darba laika noteikumu izpildi 
un norādīja, ka spēkā esošā kontroles sist ēma ir neefekt īva un tā negarant ē pilnu atbilst ību 
noteikumiem. Direkt īvas darbības jomas skaidr ības labad ieinteres ētās personas atbalsta 
noteikumu izpildes efektivit āti, labāku sadarb ību starp valsts iest ādēm un tā dēvēto "viltus" 
pašnodarbin āto autovad ītāju darbības novēršanu. 
                                                 
1 OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp. 
2 OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp. 
3 COM(2007) 266, gal īgā redakcija. 
LV 3   LV Ietekmes nov ērtēšanas komisija izskat īja ietekmes nov ērtējuma projektu 2008. gada 16. apr īļa 
sanāksmē un pēc ietekmes nov ērtējuma atk ārtotas iesniegšanas 2008. gada 22. apr īļa un 
26. jūnija atzinum ā sniedza apsv ērumus par nov ērtējuma teksta uzlabošanu. Galvenie 
apsvērumi bija š ādi: nav skaidrojuma par saist ību starp darba laika direkt īvu un citiem 
piemērojamajiem ties ību aktiem, probl ēmas jādefinē skaidrāk, fakts, ka s ākotnēji neviena no 
izskatītajām iespējām netika izv ēlēta, kā arī tas, ka š īs iespējas ir jādefinē daudz sīkāk, un 
nepilnīga sociālās ietekmes anal īze. Ņemot vērā minētos apsvērumus, ir izskaidrota saikne 
starp daž ādiem ties ību aktiem, probl ēmu defin ējums ir prec īzāks, politikas iesp ējas ir 
pārskatītas un soci ālā ietekme ir apzin āta kvalitat īvā veidā saistībā ar katru risin ājumu. 
3. KONSTAT ĒTĀS PROBL ĒMAS  
Galvenā problēma ir direkt īvas darbības joma, k ā norādīts 2. panta 1. punkt ā, proti, vai 
pašnodarbin ātie autovad ītāji ir jāiekļauj minētajā darbības jomā, un ja "j ā", tad ar k ādiem 
nosacījumiem. Parasti pašnodarbin āto personu darba laiks nav ierobežots, jo t ādējādi tiktu 
ierobežota vi ņu uzņēmējdarbības brīvība. Saistībā ar šo probl ēmu ietekmes nov ērtējumā ir 
apskatīta ekonomisk ā, sociālā, vides un administrat īvā ietekme daž ādos scen ārijos par 
pašnodarbin āto autovad ītāju izslēgšanu un iek ļaušanu direkt īvas darbības jomā. 
Otrā problēma ir transportl īdzekļu apkalpes locek ļu grupas (t ā dēvētie "viltus" 
pašnodarbin ātie autovad ītāji) zemais atbilst ības līmenis noteikumiem. Tam ir vair āki iemesli: 
tiesību aktu transpon ēšanas kav ējumi, dažu transporta nozares uz ņēmumu nepietiekam ā 
gatavība, konkr ētu noteikumu nepa reiza interpret ācija un neefekt īva izpilde. 
Direktīvā nav īpašu noteikumu par to, k ā pārbauda tās piemērošanu Situ ācija saistībā ar 
transportl īdzekļa vadīšanas laikposmu un atp ūtas laikposmu kontroli ir atš ķirīga. 
Direktīvā 2006/22/EK paredz ētas kvalitat īvas un kvantitat īvas pārbaudes, kas dal ībvalstīm 
jāveic gan uz ce ļiem, gan uz ņēmumu telp ās. Komisija s ākotnēji ierosināja, lai darba laika 
noteikumi tiktu kontrol ēti saskaņā ar Direkt īvu 2006/22/EK, bet likumdev ējs šo pieeju 
neatbalstīja. 
Zemā atbilstība noteikumiem un to neefekt īva izpilde galvenok ārt ir saist īta ar "viltus" 
pašnodarbin ātajiem autovad ītājiem. Min ētajā kategorij ā ietilpst autovad ītāji, kas ofici āli ir 
pašnodarbin ātie, bet kuri str ādā noteiktas stundas taj ā paša uzņēmumā un kuriem nav iesp ēju 
sniegt pakalpojumus citiem interesentiem. Direkt īvā tas nav skaidri defin ēts, bet tā kā minētie 
autovadītāji neatbilst "pašnodarbin āta autovad ītāja" kritērijiem, uz vi ņiem attiecas tie paši 
pienākumi un priekšroc ības, kādas ir transportl īdzekļu apkalpes locek ļiem. Tom ēr vairāki 
autovadītāji un uzņēmumi šo atš ķirību piemēro nepareizi. 
Ceļu satiksmes droš ības probl ēmas saist ībā ar autovad ītāju nogurumu nov ērš stingri 
noteikumi par transportl īdzekļa vadīšanas laikposmiem un atp ūtas laikposmiem, ko piem ēro 
visiem autovad ītājiem neatkar īgi no vi ņu nodarbin ātības statusa. T ādējādi darba laika 
direktīvas papildu efekts nav b ūtisks ceļu satiksmes droš ībai. 
Visas min ētās problēmas kaitē Kopienas noteikumiem un apdraud direkt īvas galveno politikas 
mērķu sasniegšanu. 
LV 4   LV 4. MĒRĶI  
Vispārīgais mērķis, kas pamato ES r īcību, ir direkt īvas darbības jomas p ārskatīšana un 
atbilstība noteikumiem. Tas tiks sasniegts š ādi:  
• precizēt direktīvas darbības jomu attiec ībā uz pašnodarbin ātajiem autovad ītājiem; 
• Skaidri nor ādīt atšķirību starp pašnodarbin ātajiem autovad ītājiem un tiem autovad ītājiem, 
kuri šīs direktīvas kontekst ā jāuzskata par transportl īdzekļu apkalpes locek ļiem; 
• uzlabot noteikumu izpildes efektivit āti; 
• stiprināt sadarbību starp dal ībvalstīm, lai nodrošin ātu noteikumu vienotu piem ērošanu. 
5. POLITIKAS IESP ĒJAS  
Tika noteiktas četras iesp ējas: trīs attiecas uz direkt īvas darbības jomu un viena – uz 
noteikumu izpildi. 
Iespēja A: "nedar īt neko". Šī iespēja neparedz Eiropas Parlamenta un Padomes r īcību, 
bet tas nenoz īmē, ka ir saglab āts status quo . Tikai izpildot nosac ījumus, kas min ēti direktīvas 
2. panta 1. punkt ā, proti, Komisija pie ņem ziņojumu un uz min ēto ziņojumu pamatotu ties ību 
akta priekšlikumu, no 2009. gada 23. marta pašnodarbin ātie autovad ītāji tiktu iek ļauti 
direktīvas darbības jomā. 
Iespēja B:  paplašināt direktīvas darb ības jomu, iek ļaujot visus pašnodarbin ātos 
autovadītājus, izņemot tos pašnodarbin ātos autovad ītājus, kas veic tikai iekšzemes 
autopārvadājumus.  Šajā iespējā piedāvāts iekļaut direkt īvas darb ības jomā tikai tos 
pašnodarbin ātos autovad ītājus, kuri veic starptautiskus autop ārvadājumus. Tas noz īme 
pārskatīt direktīvas darbības jomu, bet visi p ārējie noteikumi netiek groz īti. 
Iespēja C: uzlabota direkt īvas izpilde darb ības jom ā, pateicoties k ārtībai, kas 
nodrošina "viltus" pašnodarbin āto autovad ītāju iekļaušanu, bet faktisko 
pašnodarbin āto izslēgšanu no direkt īvas darb ības jomas. Šī iespēja piedāvā iekļaut 
direktīvas darbības jomā tā dēvētos "viltus pašnodarbin ātos", paredzot konkr ētu noteikumu 
precizējumu un pievienojot kontroles pras ības. 
Tika izskat ītas trīs papildiesp ējas. 
C.1: direkt īvā paredzēt juridiskus preciz ējumus. Šī papildiesp ēja paredz preciz ēt 
transportl īdzekļa apkalpes locek ļa definīciju, kur ā minēti "viltus" pašnodarbin ātie 
autovadītāji, un līdz ar to, izsl ēdzot citas interpret ācijas iespējas. Šajā iespējā var arī paredzēt 
publicēt pamatnor ādījumus, lai nodrošin ātu definīciju saska ņotu interpret āciju. 
C.2: administrat īvi pasākumi, kas paredz piln ībā īstenot noteikumus un preciz ēt šādas 
kategorijas: "pašnodarbin āts autovad ītājs" un "transportl īdzekļa apkalpes loceklis".  Šī 
papildiesp ēja paredz ieviest administrat īvus pasākumus, lai veicin ātu to, ka noteikumi tiek 
izpildīti efektīvi un lietder īgi. Tas noz īmē pārskatīt direktīvu, lai izdar ītu grozījumus 
"transportl īdzekļa apkalpes locek ļa" definīcijā, tāpat kā C.1 iesp ējā, un ieviest pras ības par 
sadarbību, lai nodrošin ātu noteikumu taisn īgu piemērošanu un piln īgu atbilstību visā Kopienā. 
LV 5   LV C.3: pak āpeniska "viltus" pašnodarbin āto iekļaušana direkt īvā. Šī papildiesp ēja paredz 
kārtību, kā iekļaut "viltus" pašnodarbin ātos: preciz ēt "transportl īdzekļa apkalpes locek ļa" 
definīciju pirmaj ā posmā (2009.-2011.) un, s ākot ar 2011. gadu, ieviest kontroles pras ības. 
Tas nozīmē pārskatīt direktīvu, tāpat kā C.2 iespējā, paredzot īstenošanas grafiku. 
Iespēja D: piln ībā izslēgt pašnodarbin ātos autovad ītājus. Šī politikas iesp ēja paredz 
pilnībā izslēgt pašnodarbin ātos autovad ītājus no direkt īvas darbības jomas. T ā atspoguļo šā 
brīža situāciju, jo pagaid ām pašnodarbin ātie autovad ītāji uz laiku ir izsl ēgti no darb ības jomas 
un, tādā gadījumā ietekme nemain ās salīdzinājumā ar pašreiz ējo situāciju. Tāpēc šī iespēja 
tiek minēta kā pamatscen ārijs, attiec ībā pret kuru izskata p ārējās iespējas. 
Jāatceras, ka neatkar īgi no lēmuma par pašnodarbin āto autovad ītāju iekļaušanu vai 
neiekļaušanu direkt īvas darbības jomā, uz pašnodarbin ātajiem autovad ītājiem attiecas Regul ā 
(EK) Nr. 561/2006 paredz ētie noteikumi par transportl īdzekļa vadīšanas laikposmiem, 
pārtraukumiem un atp ūtas laikposmiem. 
A, B, C politikas iesp ēju ietekme tika analiz ēta attiecībā pret pašreiz ējo situāciju iespējā D. 
Četru galveno politikas iesp ēju ekonomisk ā, sociālā, vides un administrat īvā ietekme ir 
analizēta attiecībā pret konkurences m ērķiem, soci ālajiem apst ākļiem un atbilst ību 
noteikumiem. 
6. IESPĒJU UN SECIN ĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Iespēja D 
Šo iespēju neizvēlējās ,  j o  i r  p r o b l ēma saistībā ar "viltus" pašnodarbin āto autovad ītāju 
atbilstību noteikumiem. Š ī problēma nezud īs un pat saasin āsies, ņemot vērā noteikumu 
izpildes nepietiekamo l īmeni, atšķirības, piem ērojot noteikumus, un to, ka aizvien nav skaidra 
dalījuma starp faktiski pašnodarbin ātajiem, uz kuriem noteikumi neattiecas, un "viltus" 
pašnodarbin ātajiem, kas ietilpst direkt īvas darbības jomā. Tas arī turpmāk kavēs politikas 
mērķu īstenošanu. 
Iespēja A 
Šis risinājums pied āvā godīgus sociālos noteikumus vis ām person ām, kuras ir autotransporta 
apkalpes locek ļi. Tomēr tas nenoz īmē, ka konkurence b ūs godīga, jo saist ībā ar darba laika un 
ienākumu attiec īgu samazin ājumu liel ākais pašnodarbin āto autovad ītāju vairākums neb ūs 
spējīgs turpināt uzņēmējdarbību. Tas ļoti negatīvi ietekm ēs uzņēmējdarbības attīstību, kā arī 
situāciju nozar ē valstīs, kurās ir augsts pašnodarbin āto skaits. Lielie uz ņēmumi izmantos 
konkurētspēju nodrošinošas priekšroc ības un p ārņems tirgus da ļas, jo tie, izmantojot 
apjomrad ītus ietaup ījumus, ir lab āk pielāgoti darba laika samazin ājumam, savuk ārt mazie un 
vidējie uzņēmumi ciet īs zaudējumus. Pašnodarbin ātajiem, kuri turpin ās veikt uz ņēmējdarbību, 
var būt vēlēšanās strādāt vēl citu darbu, lai kompens ētu ienākumu zaud ējumu, vai tie m ēģinās 
strādāt vairāk, lai vismaz saglab ātu esošā apgrozījuma lielāko daļu. Tas palielin ās ar darbu 
saistītu stresu un nogurumu. "Viltus" pašnodarbin āto problēma nebūtu svarīga, bet atbilst ības 
līmenis neuzlabotos un pat, iesp ējams, mazin ātos, ņemot vērā tās grupas pieaugošo skaitu, uz 
kuru attiecas noteikumi, kas netiek efekt īvi pildīti, un kopum ā "viltus" pašnodarbin āto 
autovadītāju gatavība pildīt šos noteikumus nav apmierinoša. Uz ņēmumiem b ūtu jāpalielina 
darbības un administrat īvās izmaksas, pie ņemot darb ā vairāk autovad ītāju, lai saglab ātu esošo 
kravas transporta pakalpojumu apjomu. Pieaugošais piepras ījums pēc autovad ītājiem var 
izraisīt profesion ālu autovad ītāju trūkumu un nesp ēju apmierin āt tirgus piepras ījumu pēc 
LV 6   LV kravas transporta pakalpojumie m. Noteikumu izpilde tiktu apgr ūtināta saistībā ar 
pašnodarbin āto autovad ītāju darba laika kontroli, jo vi ņi nereģistrē darba laiku, lai sa ņemtu 
atalgojumu. 
Iespēja B 
Iekļaujot pašnodarbin ātos autovad ītājus starptautisko autop ārvadājumu jom ā, tiks nodrošin āti 
taisnīgi konkurences nosac ījumi starptautiskajiem p ārvadātājiem, bet tas neveicin ās vērā 
ņemamu atbilst ības līmeņa uzlabošanos vai "viltus" pašnodarbin āto autopārvadātāju skaita 
samazinājumu, kā arī neuzlabos politikas m ērķu efektīvāku sasniegšanu bez b ūtiskiem 
pasākumiem. 
Iespēja C.1. 
Nodrošinot lab āku dalījumu starp autovad ītājiem, kas ietilpst (nodarbin ātie autotransporta 
apkalpes locek ļi un "viltus" pašnodarbin ātie) un neietilpst direkt īvas darbības jomā (faktiskie 
pašnodarbin ātie), C.1 iesp ēja veicin ātu "viltus" pašnodarbin āto autovad ītāju skaita 
samazinājumu, bet š āds samazin ājums skartu tikai tos autovad ītājus, kuri neiev ēro 
noteikumus, tos nepareizi interpret ējot, bet tas neskartu tos "viltus" pašnodarbin ātos, kuri 
rēķinās ar to, ka kontroles ir neefekt īvas, un apzin āti neievēro noteikumus. Lai uzlabotu 
atbilstības līmeni, kā arī sasniegtu politikas m ērķus, šīs iespējas ietekme ir minim āla. 
Iespēja C.2 
Šajā iespējā labāk nekā C.1 iesp ējā autovadītāju kategoriju dal ījums ir apvienots kop ā ar 
prasībām ieviest noteikumus saska ņotā veidā. Saistībā ar noteikumu efekt īvu izpildi iesp ējā 
paredzētas nelielas administrat īvās izmaksas, kas j āsedz dalībvalstīm. Minētās izmaksas 
kompensēs ieguvumi, ko rada paaugstin āts atbilstības līmenis noteikumiem un politikas 
mērķu veiksm īga sasniegšana. Uz ņēmumi saskarsies ar mazliet liel ākām administrat īvajām 
izmaksām, kas saist ītas ar autovad ītāju skaita palielin āšanu uzņēmumā, lai novērstu "viltus" 
pašnodarbin āto autovad ītāju parādīšanos. Lielo uz ņēmumu izmantotie ārpakalpojumi 
palielinās faktiski pašnodarbin āto autovad ītāju apgroz ījumu. Tas veicin ās profesijas 
popularitāti un jaunu uz ņēmumu izveidošanu. Tiks nov ērsti konkurences trauc ējumi starp 
nodarbinātajiem autovad ītājiem, kas iev ēro noteikumus, un autovad ītājiem, kuri tos neiev ēro 
("viltus" pašnodarbin ātie). Faktiski pašnodarbin ātā autovadītāja konkur ētspēju neapdraud ēs 
"viltus" pašnodarbin ātais, kurš šodien g ūst labumu no neierobežota darba laika (ar vis ām no tā 
izrietošām sekām), bet neuz ņemas atbild ību un riskus saist ībā ar savu uz ņēmumu. Sal īdzinot 
ar visām iespējām, "viltus" pašnodarbin āto autovad ītāju samazin ājums un attiec īgi atbilstības 
nodrošināšanas probl ēmas risinājums ir efekt īvākais. 
Iespēja C.3 
Šajā iespējā apvienotie pas ākumi ir C.1 un C.2 iesp ējā ierosinātie pasākumi ar īstenošanas 
grafiku, un t ās ietekme (pozit īva un negat īva) ir ļoti līdzīga C.2 iesp ējas ietekmei, mazliet 
atšķiras tikai skait ļi. Gaidāms, ka taust āmi rezultāti būs vēlāk, nekā tas paredz ēts C.2 iesp ējā, 
un problēmas tiks nov ērstas pēc tam. 
Atbilstības izmaksu sal īdzinājums 
Izmaksu un ieguvumu anal īzes rezult āti apliecina to, ka iesp ēja A ir visd ārgākā, jo rada lielas 
izmaksas dal ībvalstīm (noteikumu izpilde) un priv ātā sektora p ārstāvjiem (darba laika 
reģistrēšana un pazi ņošana). Iesp ēju A ir visgr ūtāk izpildīt, jo ir gandr īz neiespējami pārbaudīt 
LV 7   LV pašnodarbin āto autovad ītāju reģistrēto darba laika datu ticam ību, jo darba laiks netiek 
reģistrēts, lai saņemtu atalgojumu. T ādējādi izmaksas, kas raduš ās, lai uzlabotu atbilst ības 
līmeni, var b ūt neproporcion ālas sasniegtajiem rezult ātiem. Visl ētākā ir iespēja D, jo t ā 
neparedz jaunu r īcību. Tomēr tas rada augstas izmaksas saist ībā ar neatbilst ību, jo probl ēma 
par "viltus" pašnodarbin āto autovad ītāju atbilstību noteikumiem netiek nov ērsta. Iespēja B ir 
vislētākā attiecībā uz administrat īvajām izmaks ām, kas jāveic uzņēmējiem, bet ir gandr īz 
tikpat dārga kā C iespējā minētās noteikumu izpildes izmaksas. Tom ēr tā būtiski neuzlabo 
situāciju saistībā ar "viltus" pašnodarbin āto problēmu. C.2 iesp ēja ir lētāka par iesp ēju A, bet 
mazliet d ārgāka par iesp ēju B. Tom ēr tas ir visefekt īvākais risinājums, kā samazināt "viltus" 
pašnodarbin āto autovad ītāju skaitu un nov ērst problēmu par atbilst ību noteikumiem. 
Secinājumi  
Izvērtējot dažādu politikas iesp ēju ietekmi, k ā arī tajās minētās izmaksas atbilst ības 
nodrošināšanai, var secin āt, ka C.2 iesp ēja ir optim āla. A, B un C.1 iesp ējā mainīta direktīvas 
darbības joma, bet nav varianta, k ā novērst problēmu par atbilst ību noteikumiem un k ā labāk 
sasniegt politikas m ērķus, bet C.3 iesp ējā tiek sasniegti t ādi paši rezult āti kā C.2, tikai v ēlāk. 
Pievēršot uzman ību gan defin īcijai, gan noteikumu izpildes pas ākumiem, iesp ēja C.2 ir 
efektīvākais variants, lai risin ātu problēmas un sasniegtu politikas m ērķus. 
Nodrošinot "viltus" pašnodarbin āto iekļaušanu un efekt īvāku noteikumu izpildi, priekšlikum ā 
ir skaidri nov ērsti iemesli probl ēmai par zemo atbilst ību noteikumiem. T ādējādi var secin āt, 
ka pašreiz sp ēkā esošie darba laika noteikumi kop ā ar preciz ētu direktīvas darbības jomu un 
skaidriem izpildes noteikumiem mazin ās konkurences trauc ējumus un veicin ās šajā jomā 
strādājošo un saist īto grupu lab āku sociālo aizsardz ību.