EIROPAS KOMISIJA Briselē, 24.8.2016 COM(2016) 551 final 2016/0264(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido vienotu sistēmu tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī (Dokuments attiecas uz EEZ) {SWD(2016) 282 final}

{SWD(2016) 283 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi ES sociālās dimensijas pieaugošā nozīme Eiropas Savienības politikas programmas centrā ir mērķis radīt ļoti konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku, nodrošināt izaugsmi, labākas darbvietas, sociālo progresu un sociālo taisnīgumu visiem Savienības iedzīvotājiem. Piecu priekšsēdētāju ziņojumā par Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanu, kas tika publicēts 2015. gada jūnijā, bija uzsvērts, ka ir svarīgi veidot spēcīgu sociālo Eiropu. Priekšsēdētājs Ž. K. Junkers savā 2015. gada septembra runā par stāvokli Savienībā pauda šo mērķi, uzsverot, ka mums ir “jāatjauno konverģences process — gan dalībvalstu starpā, gan sabiedrībā —, tā centrā izvirzot ražīgumu, darbvietu radīšanu un sociālo taisnīgumu”. Šis uzdevums tiek mērķtiecīgi īstenots ar pārveidotā Eiropas pusgada palīdzību. Eiropas pusgads ir ikgadējs cikls ekonomikas politikas saskaņošanai ES līmenī saskaņā ar 2015. gada oktobra paziņojumu par pasākumiem EMS izveides pabeigšanai. Pienācīgs līdzsvars starp ekonomiskajiem un sociālajiem mērķiem Eiropas pusgada ietvaros ir īpaši svarīgs ekonomiskās un monetārās savienības ilgtspējas un leģitimitātes nodrošināšanai. Tāpēc Eiropas pusgada ietvaros ir palielinājusies sociālo un nodarbinātības mērķu nozīme; gan valstu ziņojumos, gan konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos tiek novērtētas sociālās un nodarbinātības problēmas, kā arī atbalstītas politikas reformas, kuru pamatā ir paraugprakse. Komisija arī ir ierosinājusi izstrādāt Eiropas sociālo tiesību pīlāru, lai veicinātu augšupēju konverģenci nodarbinātības un sociālo apstākļu jomā, kā arī lielāku noturību pret ekonomiskajiem satricinājumiem. Pīlāra pamatā būtu jābūt ES sociālo tiesību aktu kopumam, un tam būtu šis kopums jāpapildina, lai virzītu politiku vairākās jomās, kas ir svarīgas labai darba tirgu un sociālās drošības sistēmu darbībai un to taisnīguma nodrošināšanai. Pīlāram būtu jākļūst par atsauces kopumu, kas palīdzētu pārraudzīt iesaistīto dalībvalstu nodarbinātības un sociālos rādītājus, veicinātu reformu procesu valstu līmenī un, konkrētāk, kalpotu kā virzienrādītājs konverģences atjaunošanai eurozonā. Tam būtu jāpalīdz nodrošināt to, ka ekonomiskā attīstība rada lielāku sociālo progresu un kohēziju saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” un tās iekļaujošas izaugsmes mērķi. Šī stingrā apņemšanās īstenot ES sociālos mērķus ir jāpamato ar pārliecinošiem pierādījumiem. Turklāt, paturot prātā, ka izdevumi sociālās politikas jomās plašā nozīmē (tostarp sociālajā aizsardzībā, izglītībā un veselībā) veido vairāk nekā ceturto daļu no IKP un vairāk nekā pusi no publiskajiem tēriņiem vairākumā dalībvalstu, pastiprināta uzmanība būtu jāvelta politikas rezultātiem, izdevīgumam un centieniem sasniegt labākus rezultātus, izmantojot starptautiskus salīdzinājumus, salīdzinošo vērtēšanu un savstarpēju mācīšanos. ES ir vajadzīga uzticama un savlaicīgi nodrošināta sociālā statistika, lai pārraudzītu sociālo situāciju, kā arī ekonomikas attīstības un politikas virzienu ietekmi uz sociālajiem apstākļiem dalībvalstīs un to reģionos, kā arī uz dažādu sabiedrības grupu situāciju. Tas nozīmē, ka ar uzticamas un savlaicīgi nodrošinātas statistikas palīdzību ir jāsniedz labāka informācija par tādiem jautājumiem kā nabadzība un sociālā atstumtība, nevienlīdzība, prasmes, visu iedzīvotāju piekļuve nodarbinātībai un izdevumi sociālās aizsardzības jomā. Eiropas sociālā un nodarbinātības statistika Eiropas Statistikas sistēma (ESS) sagatavo statistikas datus, ko izmanto, lai novērtētu dalībvalstu rezultātus Eiropas pusgada kontekstā, pārraudzītu stratēģijas “Eiropa 2020” galveno mērķu īstenošanu, ieviestu daudzās Komisijas izvērtējuma sistēmas attiecībā uz nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī sagatavotu augsni nākotnes stratēģiskajam redzējumam par Eiropu pēc stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas. Gadu gaitā ESS ir izstrādājusi progresīvus rīkus, lai nodrošinātu uzlabotu un salīdzināmu statistiku labākas politikas veidošanai Eiropas līmenī un dalībvalstīs. ESS arvien vairāk saskaras ar pieaugošu vajadzību pēc statistikas informācijas analīžu veikšanai, pētniecībai un politikas veidošanai. Turklāt statistikas datiem arī turpmāk būtu jāatbilst augstiem oficiālās statistikas kvalitātes standartiem, tostarp attiecībā uz savlaicīgumu. ES līmenī izmantotā sociālā statistika tiek iegūta no dažādiem avotiem, proti, tautas skaitīšanām, apkopotiem administratīvajiem datiem, uzņēmumu sniegtiem datiem, kā arī individuālā līmenī izlases apsekojumos savāktiem datiem par personām un mājsaimniecībām. Šis priekšlikums ir saistīts ar pēdējo minēto sociālās statistikas datu avotu. Pašreizējā sistēma Eiropas statistikas sagatavošanai par personām un mājsaimniecībām pamatojas uz individuālā līmenī no izlasēm savāktiem datiem (turpmāk “no izlasēm savāktā Eiropas sociālā statistika”), un to veido vairākas atsevišķas regulas, kuras attiecas uz konkrētām jomām un kurās ir noteikti konkrētie aptveramie temati un tehniskās prasības attiecībā uz datu vākšanu (piemēram, izlases lielums, kvalitātes kritēriji un nosūtīšanas prasības). Pašlaik ir spēkā pieci tiesību akti par Eiropas sociālo apsekojumu veikšanu, kas attiecas uz darbaspēka apsekojumu (LFS), Eiropas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC), pieaugušo izglītības apsekojumu (AES), Eiropas veselības aptauju apsekojumu (EHIS) un apsekojumu par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) lietošanu mājsaimniecībās (ICT-HH). Divi Eiropas apsekojumi tiek veikti, pamatojoties tikai uz neoficiālu vienošanos, proti, mājsaimniecību budžeta apsekojums (HBS) un saskaņotais Eiropas laika izlietojuma apsekojums (HETUS). Šī iniciatīva ir daļa no Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT), un tās mērķis ir racionalizēt no izlasēm savākto Eiropas sociālo statistiku, uzlabot datu vākšanas procesa efektivitāti un statistikas rezultātu atbilstību. Ierosinātajai regulai būtu jāgarantē datu salīdzināmība un saskaņotība ilgtermiņā. Eiropas sociālo apsekojumu sistēmai jābūt pietiekami uzticamai un efektīvai, un tai būtu jānodrošina, ka tiek saglabāta statistikas augstā kvalitāte. Tas var būt sarežģīti, ņemot vērā pastāvīgās pārmaiņas šajā statistika jomā, proti, straujās inovācijas metožu un IT izmantojuma jomā, jaunu datu avotu pieejamību, datu lietotāju mainīgās vajadzības un gaidas, kā arī pastāvīgo spiedienu uz pieejamiem resursiem. •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Lai spētu pieņemt atbilstošus un ar pierādījumiem pamatotus lēmumus, politikas veidotājiem, uzņēmumiem un sabiedrībai aizvien vairāk ir nepieciešama uzticama, savlaicīgi nodrošināta un kvalitatīva statistika. Tomēr statistikas nodrošināšana šādā kvalitātē ESS rada grūtības: pieaugošais pieprasījums pēc datiem, kā arī statistikas apsekojumu respondentu prasība mazināt tiem radīto slogu kopā rada spiedienu uz statistikas sagatavošanu. Tāpēc jaunāko statistikas iniciatīvu mērķis ir bijis koordinēšanas un sadarbības vienkāršošana un uzlabošana ESS ietvaros, lai uzlabotu Eiropas statistikas sagatavošanas efektivitāti un mazinātu respondentiem radīto slogu. Viens no piemēriem ir Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku, kurā 2015. gadā tika veikti grozījumi, lai precizētu informāciju par ESS pārvaldību un stiprinātu koordinācijas un sadarbības instrumentus gan ES, gan valsts līmenī. Komisijas REFIT iniciatīvā ir iekļautas citas iniciatīvas, piemēram, šis priekšlikums un pamatregula, ar ko integrē uzņēmējdarbības statistiku (FRIBS), un to mērķis ir vienkāršot un racionalizēt Eiropas statistikas sagatavošanu noteiktās jomās. Eiropas statistikas programmā 2013.–2017. gadam statistika par “tautu Eiropu” (t. i., sociālā statistika) ir atzīta par vienu no trim statistikas informācijas sistēmas pīlāriem. Šie trīs pīlāri ir ekonomiskais, sociālais un vides pīlārs. Katrs pīlārs aptver statistikas pirmdatu kopu, kas nodrošina vajadzīgos datus politikas rādītāju un uzskaites sistēmu vajadzībām. Šajā regulā ir paredzēts visaptverošs tiesiskais regulējums no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas sagatavošanai, lai pēc iespējas efektīvāk un konsekventāk īstenotu Eiropas statistikas programmas mērķus. ESS redzējuma 2020. gadam mērķis ir modernizēt Eiropas statistikas sagatavošanu un tādējādi uzlabot līdzsvaru starp kvalitatīvas Eiropas statistikas nozīmi un sniegtajiem ieguvumiem un ar tās sagatavošanu saistītajām izmaksām un slogu. Tādējādi ESS veicinās atbilstīgu reaģēšanu uz Eiropas iestāžu nepieciešamību pēc informācijas to politikas veidošanai, kā arī plašākas sabiedrības vajadzībām statistikas jomā, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā nepieciešamību samazināt mājsaimniecībām un uzņēmumiem radīto administratīvo slogu.

•Saskanība ar citām ES politikas jomām Lai izstrādātu un novērtētu politiku attiecībā uz Savienības politiskajām prioritātēm, jo īpaši saistībā ar darbvietām, izaugsmi un ieguldījumiem, digitālo vienoto tirgu, dziļāku un taisnīgāku ekonomisko un monetāro savienību (EMS), migrāciju, iekšējo tirgu, enerģētikas savienību un klimatu, ir vajadzīgi efektīvi analītiskie un pārraudzības rīki. Turklāt politiskās prioritātes atbilst vairākām atšķirīgām sociālās un ekonomikas statistikas jomām, radot vajadzību nodrošināt lielāku saskaņotību starp datu avotiem un veicināt jaunu inovatīvu avotu un pieeju plašāku izmantošanu. Stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros tiek izmantoti rādītāji, lai pārraudzītu tādu pamatmērķu īstenošanu kā nodarbinātības veicināšana, izglītības līmeņa paaugstināšana un sociālās iekļaušanas veicināšana, samazinot nabadzību. Lai aprēķinātu šos rādītājus, ir vajadzīga laikus nodrošināta statistikas informācija. Šī statistikas informācija ir jāsagatavo pēc iespējas efektīvāk, izmantojot modernas statistikas datu vākšanas un sagatavošanas metodes. Pašreizējais jomu integrācijas trūkums apgrūtina no dažādām datu vākšanām iegūtu datu analīzi. Šā priekšlikuma rezultātā tiks izstrādāti integrētāki un savlaicīgi nodrošināti rādītāji, kas palīdzēs izpildīt arī statistikas prasības, kuras noteiktas ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam. Šajā programma uzmanība pievērsta gan nabadzības izskaušanai, gan ilgtspējīgas attīstības ekonomiskajām, sociālajām un vides dimensijām. Politika virzienos ietvertās īstenojamās prioritātes var mainīties, un gaidāms, ka nākotnē vajadzība pēc kvalitatīvas Eiropas sociālās statistikas pieaugs vēl vairāk — piemēram, tad, kad sāks īstenot plānotā Eiropas sociālo tiesību pīlāra mērķus. Turklāt kvalitatīva statistika ir nepieciešama, lai sniegtu politikas veidotājiem iespēju paraudzīties tālāk par pašreizējo kontekstu, noteikt un izstrādāt jaunus politikas satvarus un mērķus. Eiropas statistika ir svarīga ne tikai pašreizējo stratēģiju aptvertajā laikposmā. Piemērs no nesenas pagātnes: stratēģijai “Eiropa 2020” uz rādītājiem pamatotus mērķus bija iespējams izvirzīt tikai tāpēc, ka Eiropas statistikas bāze bija pietiekami liela šo mērķu novērtēšanai un īstenošanas pārraudzībai. Minētajā gadījumā esošo datu izmantošana jaunam mērķim apliecināja to, cik svarīgi ir sagatavot un uzturēt statistikas pamatdatus, kas ir pietiekami elastīgi, lai tos būtu iespējams ātri pielāgot jaunām politikas prasībām. Lai pilnveidotu sociālo statistiku atbilstīgi Savienības prioritātēm un spēcīgākai ES sociālajai dimensijai, būs nepieciešams mērķtiecīgs dalībvalstu atbalsts un cieša koordinācija starp politikas veidotājiem un statistikas speciālistiem visos posmos. Būs svarīgi, lai dalībvalstis turpinātu pietiekami ieguldīt sociālās statistikas jomā un nodrošinātu vajadzīgo politisko atbalstu, jo īpaši saistībā ar piekļuvi administratīvajiem datiem. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Eiropas statistikas juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 338. pants. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru paredz statistikas sagatavošanas pasākumus, ja tas ir nepieciešams Savienības uzdevumu veikšanai. LESD 338. pantā izklāstītas prasības attiecībā uz Eiropas statistikas sagatavošanu un prasīta atbilstība taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas konfidencialitātes prasībām. •Subsidiaritāte (ja nav ekskluzīva kompetence) Subsidiaritātes principu piemēro tiktāl, ciktāl priekšlikums nav ES ekskluzīvā kompetencē. ESS nodrošina statistikas informācijas infrastruktūru. Sistēma ir izstrādāta, lai apmierinātu daudzu lietotāju vajadzības lēmumu pieņemšanas nolūkos demokrātiskā sabiedrībā. Šīs regulas priekšlikums ir izstrādāts, lai aizsargātu ESS partneru pamatdarbības, vienlaikus uzlabojot efektivitāti un nodrošinot, ka pēc iespējas ir novērstas nepamatotas izmaiņas un darba dublēšanās. Šā priekšlikuma darbības jomā iekļautās statistikas vākšana ES līmenī pašlaik tiek veikta saskaņā ar dažādiem noteikumiem. Priekšlikuma mērķis ir racionalizēt un modernizēt statistikas vākšanu atbilstīgi vienam satvaram. ES mēroga salīdzināmas statistikas nodrošināšana politikas mērķiem ir iespējama, tikai rīkojoties ES līmenī. Galvenie kritēriji, kas noteikti statistikas datiem, ir saskaņotība un salīdzināmība. Dalībvalstis nevar panākt vajadzīgo saskaņotību un salīdzināmību bez pārredzama Eiropas regulējuma, t. i., Eiropas tiesību aktiem, kas nosaka vienotus statistikas jēdzienus, datu nosūtīšanas formātus un kvalitātes kritērijus. Ierosinātās darbības mērķis, proti, no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas racionalizēšana, nav pietiekami labi sasniedzams, ja dalībvalstis rīkojas neatkarīgi. ES līmenī ir iespējama daudz efektīvāka darbība, pamatojoties uz Savienības tiesību aktu, kas tajā ietvertajās statistikas jomās nodrošina statistikas informācijas saskaņotību un salīdzināmību ES līmenī. Savukārt datu vākšanu var veikt dalībvalstis. Tāpēc Savienība šajā jomā var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. •Proporcionalitāte Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minēto iemeslu dēļ. Tas nodrošinās no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas kvalitāti un salīdzināmību, jo visās dalībvalstīs tiks piemēroti vienādi principi. Tas arī nodrošinās no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas atbilstību, kā arī pielāgošanu, lai reaģētu uz lietotāju vajadzībām. Regula nodrošinās lielāku izmaksu lietderību statistikas sagatavošanā, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu sistēmu īpatnības. Pašreizējais ES tiesiskais regulējums par statistiku saistībā ar personām un mājsaimniecībām aizvadīto gadu gaitā ir ticis pastāvīgi pārskatīts. Ir kļuvis skaidrs, ka regula, kas paredzētu vienotu satvaru attiecībā uz statistikas vākšanu, apstrādi un izplatīšanu šajās konkrētajās sociālajās jomās, varētu uzlabot šā procesa rentabilitāti (samazinātu izmaksas attiecībā pret ieguvumiem) un efektivitāti. Paredzēts, ka regula samazinās respondentiem, valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, uzņēmumiem un vispārējai sabiedrībai radīto finansiālo un administratīvo slogu. Tas tiks panākts, standartizējot jēdzienus un metodes, novēršot dublēšanos, dažās jomās samazinot datu nosūtīšanas biežumu, kā arī papildus apsekojumiem aktīvāk izmantojot avotu apkopojumu.

Saskaņā ar proporcionalitātes principu ierosinātajā regulā noteiktas obligātās prasības, lai sasniegtu mērķi un nepārsniegtu šim nolūkam nepieciešamo. •Instrumenta izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Ņemot vērā priekšlikuma mērķus un saturu, vispiemērotākais instruments ir regula. Pienācīga juridiskā instrumenta izvēle ir atkarīga no mērķa, kas jāsasniedz ar tiesību akta palīdzību. Ņemot vērā vajadzību pēc salīdzināmas statistikas informācijas Eiropas līmenī, Eiropas statistikas jomā kā pamataktus visbiežāk izmanto regulas, nevis direktīvas. Priekšroka dodama regulai, jo tā nosaka vienus un tos pašus noteikumus visā Savienībā. Tā nodrošina datu salīdzināmību ES ietvaros un tādējādi sniedz iespēju sagatavot kvalitatīvu Eiropas statistiku. Tā ir tieši piemērojama, proti, tas nozīmē, ka tā nav jātransponē valstu tiesību aktos. 3.EX-POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex-post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Tā kā šī iniciatīva tika sākta pirms Labāka regulējuma pamatnostādņu (COM (2015)215) pieņemšanas, nav pilnā mērā novērtēta pašreizējā sistēma, ko izmanto Eiropas sociālās statistikas sagatavošanai, pamatojoties uz izlases veida apsekojumos savāktiem datiem. Pamatojoties uz Komisijas standartiem, tika ievērota Eurostat sistēma spēkā esošā tiesiskā regulējuma, tostarp Eiropas statistikas programmas, novērtēšanai, un šī sistēma veidoja visa procesa centrālo daļu. Papildus tam katru gadu tiek veikti lietotāju apsekojumi, lai iegūtu labāku informāciju par lietotājiem, to vajadzībām un apmierinātību ar Eurostat sniegtajiem pakalpojumiem. Eurostat izmanto novērtējuma rezultātus, lai uzlabotu statistikas informācijas sagatavošanas procesu un tā statistikas rezultātus. Šos rezultātus izmanto dažādos stratēģiskos plānos, piemēram, darba programmā un pārvaldības plānā. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Notika apspriešanās ar trim galvenajām ieinteresēto personu grupām. Datu sagatavotāji: šī kategorija ietver par sociālās statistikas vākšanu un apkopošanu atbildīgās iestādes. Tajā galvenokārt ietilpst valsts statistikas iestādes (VSI) valsts līmenī un Eurostat ES līmenī. Šajā kontekstā datu sagatavotāji arī ir galvenie pirmdatu sniedzēju, t. i., mājsaimniecību, pārstāvji. Datu sniedzēji: šī kategorija ietver gan respondentus, gan valsts iestādes, kas ir administratīvo datu krātuvju turētājas, piemēram, valdības sociālā nodrošinājuma un nodokļu departamentus. VSI plašākā izpratnē arī tiek uzskatītas par pirmdatu sniedzēju (t. i., mājsaimniecību) aizstājējām, ņemot vērā to, cik sarežģīti šīs apspriešanās nolūkā ir veikt intervijas ar atsevišķām mājsaimniecībām. Datu lietotāji: šajā grupā iespējams nošķirt institucionālos lietotājus (Komisiju, valsts valdību departamentus, citas starptautiskās organizācijas un profesionālo personālu, kas strādā ES iestādēs) un citus ārējos lietotājus, piemēram, sabiedrību, plašsaziņas līdzekļus un akadēmisko aprindu pārstāvjus. Īpaši jāpiemin konkrēta struktūra, ar kuru ir veikta apspriešanās kā ar datu lietotāju, proti, Eiropas Statistikas padomdevēja komiteja (ESAC), kas tika izveidota 2008. gadā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 234/2008/EK. To veido 24 locekļi, kas pārstāv lietotājus, respondentus un citas ieinteresētās personas, kurām ir svarīga Eiropas statistiska (tostarp zinātnisko aprindu pārstāvjus, sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību), kopā ar institucionālajiem lietotājiem (piemēram, Padomi un Eiropas Parlamentu). Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 8. pantu ar ESAC var apspriesties jaunu iespējamu tiesību aktu sagatavošanas laikā. Apspriešanās tika veikta laikposmā no 2015. gada jūlija līdz decembrim. Rezultāti ir izklāstīti trīs īpašos ziņojumos. Problēmas, ko minēja ieinteresētās personas, kuras piedalījās apspriešanā, iespējams apkopot šādi: (1)datu lietotājus uztrauc risks, ka Eiropas oficiālā statistika varētu neapmierināt to vajadzības, t. i., ka tā varētu būt neatbilstīga. Viņu bažas izriet no vairākām ar datu kvalitāti saistītām problēmām, piemēram, nepietiekama jaunu sociālo sarežģījumu atspoguļojuma, ierobežota savlaicīguma un nosacītas statistikas datu kopu salīdzināmības un saskaņotības; (2)datu sagatavotājus (VSI) māc bažas par lielajām sagatavošanas izmaksām un spiedienu, ko tām rada īsie termiņi, kuri ir noteikti vajadzīgās statistikas informācijas sniegšanai jauno sociālo krīžu kontekstā. Problēmu rada arī slogs, kas saistīts ar statistikas datu sniegšanu (jo pārāk liels slogs rada atbildes rādītāju samazināšanās risku un tādējādi datu kvalitātes pasliktināšanos). VSI vēlētos saņemt lielāku atbalstu to modernizācijas procesiem (piemēram, inovācijām tehnoloģiju jomā, metodēm, jaunu datu avotu izmantošanai un pārvaldībai), kuru mērķis ir samazināt sagatavošanas izmaksas. Ieinteresēto personu aprakstītos risinājumus iespējams grupēt trīs darbības jomās: nodrošināt, lai oficiālo Eiropas sociālo statistiku būtu iespējams labāk pielāgot jaunajām informācijas vajadzībām (t. i., uzlabojot tās atbilstību);

uzlabot Eiropas sociālās statistikas saskaņotību un salīdzināmību, lai nodrošinātu augstāku kvalitāti; izmantot inovatīvas pieejas, lai pazeminātu sagatavošanas izmaksas un mazinātu slogu, kas saistīts ar statistikas datu sniegšanu. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Eurostat ir plaši apspriedis šo priekšlikumu ar VSI. Tas izveidoja darba grupas (par katru statistikas datu vākšanu), uzdevumgrupas un direktoru grupas, kas regulāri tikās, lai apspriestu priekšlikumu. Priekšlikums ir iesniegts arī Eiropas Statistikas sistēmas komitejai (ESS komiteja), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. ESS komiteja sniedz ESS profesionālus norādījumus par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu. To vada Komisija (Eurostat) un veido VSI pārstāvji. Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis piedalās novērotāju statusā. ESS komitejas sanāksmes var apmeklēt arī novērotāji no Eiropas Centrālās bankas (ECB), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) un citām starptautiskajām organizācijām. Ārēji viedokļi un ekspertīze tika iegūta arī no vairākiem papildu avotiem: (1)iepriekš aprakstītā ieinteresēto pušu apspriešanās ietvēra datu lietotāju un datu sniedzēju viedokļus; (2)tika lūgts arī ESAC kā ārējās ekspertīzes avota viedoklis. ESAC pauda atbalstu pamatregulas priekšlikumam par Eiropas statistiku par personām un mājsaimniecībām. Tā uzskata, ka pamatregulai ir būtiska nozīme, lai sniegtu atbalstu Komisijas pašreizējai plašāka mēroga sociālās politikas darba kārtībai un uzlabotu visā Eiropā vākto sociālo datu integrāciju un saskaņotību. •Ietekmes novērtējums Priekšlikumu papildina ietekmes novērtējums. Tajā ir noteiktas pašreizējās problēmas, izklāstīti vairāki politikas risinājumi, kurus varētu izmantot šo problēmu risināšanai, un novērtēta sociālā un ekonomiskā ietekme, ko radītu katrs no šiem risinājumiem. Regulējuma kontroles padome 2016. gada martā sniedza pozitīvu atzinumu par šo ietekmes novērtējumu. Ietekmes novērtējumā ir noteikti divi galvenie faktori, kas ir pamatā no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas jomā pastāvošajām problēmām: (1)dažādās jomās no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas sadrumstalotība un (2)elastīguma trūkums metodēm, ko izmanto datu vākšanai par personām un mājsaimniecībām. Tika novērtētas turpmāk norādītās iespējas no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas sadrumstalotības novēršanai. Risinājums Apraksts 1.0. Sākumpunkts: sadrumstaloti sagatavošanas procesi, tiesiskās integrācijas neveikšana. Saglabāt pašreizējo tiesisko struktūru ar atsevišķas jomas reglamentējošām ES regulām un sadrumstalotiem procesiem (atšķirīgas pamatnostādnes, procedūras un sagatavošanas procesi). 1.1. Sagatavošanas procesu sadrumstalotības novēršana, spēkā esošā tiesiskā regulējuma neintegrēšana. Saglabāt atsevišķas jomas reglamentējošās ES regulas, bet īstenot plašāku dažādu sagatavošanas procesu, definīciju un mainīgo lielumu standartizāciju (“sadrumstalotības novēršana”) visām datu vākšanām. 1.2. Sadrumstaloti sagatavošanas procesi (t. s. cilindriskie modeļi), bet spēkā esošā tiesiskā regulējuma integrācija. Integrēt no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas tiesisko regulējumu, neveicot aktīvu sagatavošanas procesa “sadrumstalotības novēršanu”. 1.3. Sagatavošanas procesu sadrumstalotības novēršana un tiesiskā integrācija Apvienot tiesisko integrāciju ar sagatavošanas procesu sadrumstalotības novēršanu. Šis risinājums ietver apakšrisinājumus, kas atšķiras pēc to mēroga un visas sistēmas pārvaldības veida. 1.3.a Sagatavošanas procesu sadrumstalotības novēršana, spēkā esošā tiesiskā regulējuma integrēšana Ietver tikai piecas spēkā esošās regulas (LFS, SILC, AES, EHIS un ICT-HH). 1.3.b Sagatavošanas procesu sadrumstalotības novēršana, no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas pārvaldības integrācija Regula ietver arī HBS/HETUS datu vākšanas. Starp dalībvalstīm pastāvošās atšķirības liecina, ka ir vajadzīga vērā ņemama saskaņošana. Turpmāk aprakstītie trīs risinājumi tika analizēti kā iespējamie veidi datu vākšanas elastīguma trūkuma novēršanai. Risinājums Apraksts 2.0. Sākumpunkts: tiesiskajā regulējumā noteiktā programma un tehniskie aspekti Izmaiņu veikšana programmā vai tehniskajos aspektos rada vajadzību veikt grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes regulā. 2.1. Tiesiskajā regulējumā noteikta programmu izstrāde/ elastīgas tehniskās specifikācijas Parlamenta un Padomes noteikta statistikas programmu izstrāde, lielāks elastīgums tehnisko aspektu jomā. 2.2. Elastīga programmu izstrāde/ elastīgas tehniskās specifikācijas Elastīgums statistikas programmu izstrādes un tehnisko aspektu jomā. Pamatojoties uz ietekmes novērtējuma rezultātiem, no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas sadrumstalotības novēršanai tika izvēlēts 1.3.a politiskais risinājums (spēkā esošo regulu konsolidācija, sagatavošanas procesu sadrumstalotības novēršana) un ilgtermiņā — 1.3.b politiskais risinājums (no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas pārvaldības integrācija, atšķirīgām datu vākšanām piemēroto sagatavošanas procesu sadrumstalotības novēršana). Šie politiskie risinājumi ietver to pašlaik spēkā esošo ES regulu integrāciju, kuras attiecas uz dažādām konkrētām jomām, un pasākumus, kas paredzēti lielākas saskaņotības nodrošināšanai datu sagatavošanas un apstrādes jomā. Šī pieeja sniegtu vislabākās iespējas: uzlabot no izlasēm savāktās sociālās statistikas pielāgojamību mainīgajām lietotāju vajadzībām, uzlabot šīs statistikas kvalitāti, paplašināt inovatīvu metožu izmantošanu un samazināt vai ierobežot izmaksas, ko rada pašreizējā sadrumstalotā Eiropas sociālās statistikas sistēma, kuras pamatā ir izlases apsekojumos savāktie dati. 2.1. politikas risinājums (Parlamenta un Padomes noteikta statistikas programmu izstrāde, elastīgums tehnisko aspektu jomā) ir izvēlēta kā iespējamā pieeja pašreizējās datu vākšanas sistēmas neelastīguma novēršanai. Šā politiskā risinājuma pamatā ir princips, kas paredz plašu ar programmas izstrādi saistītu prasību nošķiršanu no tehniskajām prasībām, un tas atbilst Regulā (EK) Nr. 223/2009 atspoguļotajai pieejai. Šī pieeja palīdzētu uzlabot lēmumu pieņemšanas kvalitāti un tādējādi paaugstinātu statistikas informācijas kvalitāti, uzlabotu spēju izmantot inovatīvas metodes, kā arī stiprinātu iespēju pielāgot statistikas informāciju lietotāju vajadzībām. 1.3.a un 1.3.b politiskā risinājuma īstenošana VSI radītu vienreizējas izstrādes izmaksas. Tomēr tiek prognozēts, ka vispārējās īstenošanas izmaksas samazinātos, galvenokārt tāpēc, ka mazinātos pārklāšanās un dublēšanās starp atšķirīgām datu vākšanām un tiktu atkārtoti izmantotas sagatavošanas sistēmas.

Atkarībā no tā, kā valsts līmenī tiks ieviestas sagatavošanas metodes (piemēram, vai tiek pieņemtas tehnoloģiskās un metodikas inovācijas, vai ir nodrošināta uzlabota piekļuve administratīvajiem reģistriem), palielinātās izmaksas sākotnējā sociālo apsekojumu izstrādes posmā lielā mērā varētu kompensēt izmaksu samazināšanās datu vākšanas posmā, kas veido divas trešdaļās no statistikas sagatavošanas kopējām izmaksām. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana REFIT priekšlikuma mērķis ir pēc iespējas labāk izmantot privāto mājsaimniecību un personu sniegto informāciju un nodrošināt pašreizējās un turpmākās vajadzības pēc Eiropas statistikas, vienlaikus ierobežojot slogu, kas saistīts ar statistikas datu sniegšanu. Šī vienkāršošana būtu jāpanāk, iekļaujot viena tiesību akta darbības jomā atšķirīgās Eiropas statistikas datu vākšanas, kuras pašlaik reglamentē dažādas regulas. Sīkāka informācija par datu sagatavotāju un sniedzēju izmaksu samazinājumu, kas aprēķināts, pamatojoties uz scenāriju modeļiem, ir sniegta ietekmes novērtējumā (7.4. sadaļa “Ietekme uz izmaksu efektivitāti” un 4. pielikums “Ietekmes novērtējumā izmantotie analītiskie modeļi”). No sākumpunkta hipotēzes izriet prognozētais izmaksu pieaugums EUR 10,3 miljonu apmērā izstrādes posmā (ES līmenī) un izmaksu samazinājums EUR 20,8 miljonu apmērā datu vākšanas posmā (neto pašreizējā vērtība EUR -10,4 miljoni). Tomēr prognozētās izmaksas atšķīrās: saskaņā ar ierobežotāku hipotēzi neto pašreizējā vērtība bija EUR -3,1 miljons, savukārt saskaņā ar mazāk ierobežojošu risinājumu neto pašreizējā vērtība bija EUR -34 miljoni. Tā kā priekšlikums attiecas uz datiem, kas ir savākti no privātām mājsaimniecībām un personām, netiek radīta ietekme uz uzņēmumiem, tostarp mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Priekšlikums ir saskaņā ar Digital Check, jo tas atbalsta sadarbspēju un atkārtotu izmantojamību, izmantojot: identiskas tehniskās specifikācijas attiecībā uz datu kopām. Specifikācijas ietvers mainīgo lielumu skaitu un aprakstu, statistiskās klasifikācijas, statistikas kopu, novērojamo vienību un respondentu raksturlielumus, pārskata periodus un datumus, kā arī prasības saistībā ar ģeogrāfisko aptvērumu, izlases iezīmēm, praktiskā darba tehniskajiem aspektiem, labošanu un imputāciju, svaru noteikšanu, novērtēšanu un variācijas novērtēšanu; identiskus standartus attiecībā uz informācijas nosūtīšanu, apmaiņu un kopīgošanu starp Eurostat un dalībvalstīm. Standarti ietvers koncepcijas, procesus un produktus, tostarp datus un metadatus. Ja datu kvalitāte atbilst Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā noteiktajiem kvalitātes kritērijiem, dalībvalstīm būtu jāspēj nodrošināt datus no vairākiem avotiem, tostarp izmantojot metodes vai inovatīvas pieejas, tiktāl, ciktāl tās nodrošina tādu datu sagatavošanu, kas ir salīdzināmi un atbilst regulā noteiktajām konkrētajām prasībām. •Pamattiesības Šim priekšlikumam nav ietekmes uz pamattiesību aizsardzību. Svarīgākie ar šo priekšlikumu saistītie apsvērumi attiecas uz iespējamo ietekmi personas datu aizsardzības jomā (ar to saistītās tiesības ir paredzētas ES Pamattiesību hartas 8. pantā, LESD 16. pantā un sekundārajos tiesību aktos). Tomēr neviens no izvēlētajiem politiskajiem risinājumiem neparedz izmaiņas noteikumos par personas datu aizsardzību. Valsts un ES tiesiskais regulējums par statistiku paredz, ka VSI ir jāgarantē datu aizsardzība. Tās ir ieviesušas stingru politiku, piemēram, attiecībā uz respondentu konfidencialitātes nodrošināšanu, datu anonimizēšanu un anketās sniegto atbilžu aizsardzību. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikuma īstenošanai ir paredzēts pakāpeniskas ieviešanas periods, kas ilgst septiņus gadus — no 2019. gada līdz 2025. gadam, tomēr programma pēc šā laikposma būtu jāturpina. Tiesību akta finanšu pārskatā ir aplūkoti tikai pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) gadi. Finansējuma turpināšana būs atkarīga no vienošanās, kas tiks panākta par nākamo DFS, kā arī no to konkrēto programmu turpināšanas, kuru ietvaros ir paredzēts piešķirt finansējumu. Finansējums 2019. un 2020. gadam tiks piešķirts no pašreizējiem piešķīrumiem programmām, un papildu finansējums nav vajadzīgs. Saskaņā ar aplēsēm apropriāciju kopsumma 2019. un 2020. gadam sasniegs EUR 28,814 miljonus. Sīkāka informācija par ietekmi uz budžetu ir sniegta tiesību akta finanšu pārskatā. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Paredzams, ka ierosināto regulu Eiropas Parlaments un Padome pieņems 2017. vai 2018. gadā un Komisija nedaudz vēlāk pieņems īstenošanas pasākumus. Gaidāms, ka 2019. gadā dalībvalstis sāks nosūtīt datus Komisijai atbilstīgi jaunajai regulai. Ierosinātais likumdošanas instruments tiks pilnīgi izvērtēts, lai cita starpā novērtētu tā lietderīgumu un efektivitāti noteikto mērķu sasniegšanas ziņā un pieņemtu lēmumu par to, vai ir vajadzīgi jauni pasākumi vai grozījumi. Vispirms ir svarīgi izvērtēt pašlaik spēkā esošos uzraudzības un novērtēšanas instrumentus, kas attiecas uz visām Eurostat statistikas sagatavošanas jomām. Šie instrumenti jau nodrošina līdzekļus analīzes veikšanai par efektivitātes un lietderības izmaiņām saistībā ar jauno statistikas iniciatīvu un sagatavoto datu kvalitāti. Galvenie instrumenti ir šādi:

pašreizējā Eiropas statistikas programmā ir paredzēta sistemātiska programmas starpposma un galīgā novērtējuma veikšana. Neatņemama šo ziņošanas mehānismu daļa ir sociālā statistika; Eurostat pārvaldības plānā ir paredzēta rīcība, pamatojoties uz galvenajiem izpildes rādītājiem, kas attiecas uz dažādām jomām, tostarp sociālo statistiku; regulāri tiek veikti lietotāju apmierinātības apsekojumi. Katra statistikas joma tiek pārraudzīta, arī izmantojot kvalitātes ziņojumus; tos regulāri sagatavo dalībvalstis, un Eurostat statistikas kvalitātes nodrošināšanas sistēmas ietvaros veic to analīzi. Šajos ziņojumos ir aplūkota statistikas rezultātu kvalitāte atbilstības, precizitātes, savlaicīguma un punktualitātes, pieejamības un skaidrības, saskaņotības un salīdzināmības jomā, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 223/2009. Datu vākšanas regulāro pasākumu ietvaros tiks pārraudzītas arī statistikas sagatavošanas izmaksas. Īpaši rūpīgi (gan individuālā, gan mainīgo lielumu līmenī) tiks novērtēti turpmāk norādītie aspekti: tendences administratīvo datu izmantošanas jomā, datu vākšanas veids (piemēram, intervija tīmeklī, intervija klātienē), izlases lielums, anketu garums, interviju ilgums, kā arī datu vākšanas biežums. Tas ļaus novērtēt progresu, kas panākts saistībā ar konkrētu metožu izmantošanu, kā arī šo pārmaiņu ietekmi uz respondentiem radīto slogu. Turklāt kā vispārējs rādītājs ierosinātā tiesiskā regulējuma īstenošanas pārraudzībai tiks izmantotas sociālo datu vākšanas izmaksu izmaiņas kopējā ES līmenī. Šā rādītāja ietvaros tiks nošķirtas VSI izmaksas par datu izstrādi, vākšanu un nosūtīšanu. Šo rādītāju tieša salīdzināmība starp dalībvalstīm nav iespējama, ņemot vērā acīmredzamas atšķirības saistībā ar dalībvalstu lielumu, to pieeju statistikai un citām tendencēm. Tomēr laika gaitā šos rādītājus būs iespējams izmantot, lai izsekotu no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas sagatavošanas izmaksu dinamiku ES līmenī un attiecībā uz katru dalībvalsti atsevišķi. Šīs izmaksas var noteikt, pamatojoties uz iesaistīto personālu (piemēram, nodarbināto intervētāju skaitu pilnslodzes ekvivalenta izteiksmē) vai finanšu resursiem (piemēram, budžeta piešķīrumu konkrētu datu vākšanai). Tādējādi šie rādītāji nodrošina būtisku informāciju no izlasēm savāktās sociālās statistikas sagatavošanas izmaksu pārraudzībai, kas ir viens no svarīgākajiem aplūkotajiem jautājumiem ierosinātajā jaunajā tiesību aktā. Būs jāizstrādā pilnveidots un saskaņots satvars izmaksu ziņošanai, aptverot visu ESS un nošķirot dažādus statistikas sagatavošanas posmus. •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums Ierosināto regulu veido 19 panti un pieci pielikumi. Kā norādīts 1. pantā (“Priekšmets”), regulas mērķis ir izveidot vienotu sistēmu tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī. Regulas 2. pantā ir sniegtas regulā izmantoto konkrēto terminu definīcijas. Regulas darbības jomā ietvertā statistika ir grupēta jomās un tematos, kas ir uzskaitīti ierosinātās regulas 3. pantā un sīkāk aplūkoti tās I pielikumā. Ierosināts Komisijai piešķirt deleģēto aktu pieņemšanas pilnvaras, lai veiktu grozījumus I pielikumā norādītajos tematos ar mērķi pielāgot savāktos datus lietotāju vajadzībām nākotnē. Ierosināts arī piešķirt Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka vai pielāgo daudzgadu mainīgos plānus (4. pants), lai nodrošinātu konkrētu, no tehnoloģiskām, sociālām un ekonomiskām pārmaiņām izrietošu lietotāju prasību izpildi. Komisijai arī būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus saistībā ar datu kopu tehniskajām specifikācijām (6. pants), informācijas nosūtīšanas un apmaiņas standartiem (7. pants), izlases bāzu raksturlielumiem (11. pants) un kvalitātes ziņojumiem (12. pants). Prasības saistībā ar kvalitātes ziņojumiem ir saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009, kurā ir paredzēta atsauces sistēma un noteikta prasība dalībvalstīm nodrošināt atbilstību šajā regulā paredzētajiem statistikas principiem un kvalitātes kritērijiem. Šis priekšlikums atļauj un atbalsta jaunu datu vākšanas veidu un alternatīvu datu avotu, tostarp administratīvo datu, kā arī no modelēšanas un lielajiem datiem iegūtu novērtējumu, izmantošanu (8. pants). Regula arī paredz, ka dalībvalstīm ir jāizmanto kvalitatīvas atlases bāzes (11. pants). Priekšlikums aptver vairākus citus būtiskus aspektus no izlasēm savāktas Eiropas sociālās statistikas modernizācijas jomā. –Tajā ir paredzētas reprezentatīvas priekšizpētes un izmēģinājuma pētījumi, lai uzlabotu statistikas kvalitāti un atbalstītu jaunu metožu izstrādi un ieviešanu (13. pants). –Priekšlikumā ir paredzēti arī noteikumi par finanšu atbalstu, kas saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem tiks piedāvāts dalībvalstīm (14. pants). –Priekšlikums ietver arī noteikumus par piešķiramajām atkāpēm, kas i) vajadzības gadījumā sniegtu dalībvalstīm vairāk laika, lai pielāgotos jaunajām prasībām, un ii) pieļauj zināmas atšķirības tajā, kā tiek piemērotas kopīgās metodes, vienlaikus nodrošinot sagatavotās statistikas kvalitāti un salīdzināmību (17. pants). Turklāt regulā ir iekļauti nepieciešamie noteikumi par pilnvaru deleģēšanu (15. punktā), precizējot, ka tā atbilst 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumam par labāku likumdošanas procesu. Pēdējie panti attiecas uz komitejas procedūru (16. pants) un divu spēkā esošo regulu atcelšanu, kas tiks pilnīgi aizstātas ar jauno regulu (18. pants). Piecos pielikumos ir sniegta sīka informācija par aptvertajiem tematiem, precizitātes prasībām, izlašu iezīmēm, datu nosūtīšanas regularitāti un termiņiem. 2016/0264 (COD) Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido vienotu sistēmu tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Stratēģijas “Eiropa 2020” un ekonomikas pārvaldības stiprināšanas kontekstā sociālajiem rādītājiem ir svarīga nozīme, sniedzot informāciju saistībā ar Savienības galvenajām prioritātēm un atbalstot to īstenošanu izaugsmes un darbvietu radīšanas, nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanas, prasmju, mobilitātes un digitālās ekonomikas jomā. Proti, sociālajiem rādītājiem ir jāsniedz uzticams statistiskais pamatojums to politikas virzienu izstrādei un pārraudzībai, kurus Savienība ievieš šo prioritāšu īstenošanai. (2)Ņemot to vērā, sociālajiem rādītājiem būtu jābūt pietiekami kvalitatīviem, jo īpaši attiecībā uz uzticamību, savlaicīgumu, atbilstību, pielāgojamību jaunām lietotāju prasībām, kā arī salīdzināmību un efektivitāti. (3)Eiropas statistika par personām un mājsaimniecībām patlaban tiek vākta, pamatojoties uz vairākiem tiesību aktiem, kas reglamentē apsekojumus par personām un mājsaimniecībām, demogrāfisko statistiku, iedzīvotāju un mājsaimniecību skaitīšanu, kā arī statistiku, kas galvenokārt tiek iegūta no administratīviem avotiem. Atsevišķi dati tiek vākti arī no uzņēmējdarbības apsekojumiem. Lai gan pēdējos gados ir panākti būtiski uzlabojumi, ir jāturpina uz personu un mājsaimniecību apsekojumiem pamatotās statistikas vākšanas integrācija. (4)Pateicoties tehnoloģiskajam progresam, iespēja izmantot administratīvos avotus statistikas vajadzībām ir ievērojami palielinājusies. Sociālās statistikas jomā būtu aktīvi jāveicina administratīvo avotu izmantošana, vienlaikus vienmēr nodrošinot minētās statistikas kvalitāti, savlaicīgumu un salīdzināmību. (5)Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Par ES statistikas sagatavošanas metodi: Nākamās desmitgades redzējums” tika uzsvērts aizvien plašākais daudzu datu avotu un inovatīvu datu vākšanas metožu izmantojums, kā arī dažādu jomu statistikas jēdzienu un metožu saskaņošanas arvien pieaugošā nozīme. Tajā tika pausts aicinājums nodrošināt jaunu statistikas jomas tiesību aktu paaudzi, kuros tiktu reglamentētas plašākas jomas. (6)Eiropas Statistikas sistēma (ESS) 2011. gadā Vīsbādenē pieņēma Memorandu par jaunu konceptuālo sistēmu attiecībā uz mājsaimniecību un sociālo statistiku. Šajā memorandā ir pausts uzskats, ka Eiropas apsekojumi, kas nodrošina datus par personām un mājsaimniecībām, būtu jāvienkāršo un papildus būtu jāizmanto retāk veiktā mikrodatu vākšana, lai papildinātu minētos galvenos sociālos apsekojumus. Turklāt būtu jānodrošina labāka piekļuve administratīvajiem datiem un valsts un ES līmenī būtu jāuzlabo pašreizējo datu avotu atkārtota izmantošana un piekļuve jauniem datu avotiem. (7)Iepriekš aprakstītās tendences ir pakāpeniski jāvienkāršo, un ir jāmodernizē statistikas tiesību akti sociālās statistikas jomā, lai nodrošinātu, ka kvalitatīvi sociālie rādītāji tiek sagatavoti integrētāk, elastīgāk un efektīvāk. Vienlaikus pienācīga uzmanība jāvelta lietotāju vajadzībām, respondentiem uzliktajam slogam, dalībvalstu resursiem, izmantoto metožu ticamībai un precizitātei, statistikas sagatavošanas tehniskās īstenošanas iespējamībai, laikam, kurā statistika kļūst pieejamība, un rezultātu ticamībai. (8)Šī regula paredz vienotu sistēmu tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī. Tajā ir precizēti dati un informācija, kas dalībvalstīm ir jāvāc un jāiesniedz, kā arī paredzētas kvalitātes pamatprasības, kurām datiem ir jāatbilst. Regulā ir noteikts, ka deleģēto aktu un īstenošanas pasākumu ietvaros ir jāparedz sīkākas tehniskās specifikācijas. Tas sniedz iespēju savstarpēji integrēt dažādus datu krājumus, kā arī papildus izmantot administratīvos datus, un vienlaikus tiek konsolidēti un vienkāršoti spēkā esošie tiesību akti. (9)Lai efektīvāk vienkāršotu un racionalizētu atsauces sistēmu Eiropas sociālajai statistikai, kuras pamatā ir izlases apsekojumos savāktie dati, pašreizējā Eiropas statistika par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir dati individuālā līmenī, būtu jāiekļauj viena regulējuma darbības jomā. Tas garantētu, ka Eiropas sociālā statistika, kas tiek vākta no izlasēm, tostarp darba tirgus, ienākumu un dzīves apstākļu, veselības, izglītības un apmācības, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas jomā, tiktu nodrošināta saskaņoti, konsekventi un koordinēti. (10)Datu vākšanu laika izlietojuma un patēriņa jomā daudzas dalībvalstis patlaban veic brīvprātīgi, pamatojoties un saskaņotām vispārējām pamatnostādnēm. Šīs abas jomas būtu jāmodernizē, lai pilnīgi izmantotu jauno tehnoloģisko uzlabojumu sniegtās iespējas. Datu vākšana abās šajās jomās būtu jāorganizē saskaņā ar šo regulu, lai radītu un sniegtu turpmākas attīstības iespējas nākotnē, nodrošinot savlaicīgākus, atbilstīgākus un efektīvāk sagatavotus datus. Tikmēr dalībvalstu pašreizējās pieejas nevajadzētu mainīt. (11)Ņemot vērā īpatnības, kas raksturīgas demogrāfijas statistikai, iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanai, uzņēmējdarbības apsekojumiem un statistikai, kuras pamatā ir galvenokārt administratīvie avoti, iepriekšminētie statistikas avoti nav iekļauti šīs regulas darbības jomā un tie būtu jāreglamentē atsevišķos tiesību aktos, kas pielāgoti to īpatnībām.

(12)Statistika vairs netiek uzskatīta tikai par vienu no daudziem informācijas avotiem politikas veidošanai; tagad tai ir galvenā nozīme politikas veidošanas procesā. Lai pieņemtu ar pierādījumiem pamatotus lēmumus, ir vajadzīga augstas kvalitātes kritērijiem atbilstoša statistika, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009, atbilstīgi šo lēmumu mērķiem. (13)Kvalitatīvi sociālie dati ir vajadzīgi ne tikai politiskiem mērķiem, bet arī pētniecībai, kā arī kā stabilas informācijas infrastruktūras komponents. Pētnieki, kuri zinātniskiem nolūkiem iegūst piekļuvi mikrodatiem, kas tiek piešķirta, pamatojoties uz Komisijas Regulu (ES) Nr. 557/2013 par Eiropas statistiku attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem, gūtu ievērojamu labumu no labāk savienotām datu kopām, kas uzlabotu pētījumus par politikas ietekmes novērtējumu. (14)Regula (EK) Nr. 223/2009 nodrošina atsauces sistēmu Eiropas statistikai un paredz, ka dalībvalstīm ir jāievēro regulā noteiktie statistikas principi un kvalitātes kritēriji. Kvalitātes ziņojumi ir svarīgi, lai novērtētu, uzlabotu un ziņotu par Eiropas statistikas kvalitāti. Eiropas Statistikas sistēmas komiteja (ESS komiteja) ir apstiprinājusi ESS standarta kvalitātes ziņojuma struktūru atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. pantam. Tam būtu jāpalīdz saskaņot ziņošanu par kvalitāti atbilstīgi šai regulai. (15)Regulā (EK) Nr. 223/2009 ir paredzēti noteikumi par datu nosūtīšanu no dalībvalstīm, tostarp konfidenciālu datu nosūtīšanu. Saskaņā ar šo regulu veiktajiem pasākumiem būtu jānodrošina, lai konfidenciālie dati tiktu aizsargāti un lai Eiropas statistikas sagatavošanas un izplatīšanas laikā nenotiktu datu nelikumīga izpaušana vai izmantošana mērķiem, kas nav statistiski mērķi. (16)Statistika ir vajadzīga arī valsts un reģionālā līmenī. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1059/2003 visiem dalībvalstu statistikas datiem, kas jānosūta Komisijai un jāsniedz teritoriālo vienību dalījumā, būtu jāizmanto NUTS klasifikācija. Tādēļ, lai sagatavotu salīdzināmu reģionālo statistiku, datus par teritoriālajām vienībām vajadzētu nodrošināt saskaņā ar NUTS klasifikāciju. (17)Lai ņemtu vērā ekonomisko, sociālo un tehnoloģisko attīstību, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz I pielikumā norādītajiem detalizētajiem tematiem. Komisijai arī būtu jābūt pilnvarām noteikt vai pielāgot daudzgadu mainīgos plānus astoņiem gadiem attiecībā uz šīs regulas darbības jomā ietverto datu vākšanu ar regularitāti, kas norādīta IV pielikumā. Īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanas darba laikā veiktu pienācīgu apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī, un lai šī apspriešanās tiktu veikta saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu paredzētajiem principiem. Proti, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (18)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras saistībā ar konkrētu datu kopu tehniskajām specifikācijām, tehniskajiem aspektiem, ja tie ir kopīgi vairākām datu kopām, tehniskajiem standartiem, kas ir vajadzīgi informācijas kopīgošanas un apmaiņas veicināšanai starp Komisiju (Eurostat) un dalībvalstīm, izlases bāzēm, jo īpaši nosakot to obligātās prasības, kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību un saturu, kā arī saistībā ar visām atkāpēm. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. (19)Lai īstenotu šo regulu, var būt nepieciešama būtisku pielāgojumu veikšana valsts statistikas sistēmās, tāpēc Komisija dalībvalstīm var noteikt izņēmumus. (20)Uz statistikas datiem, kas ir iekļauti šīs regulas darbības jomā, būtu jāattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 45/2001. Proti, statistikas dati, kas ir vajadzīgi Savienības un valsts pasākumu un stratēģiju izstrādei un pārraudzībai sabiedrības veselības un darba aizsardzības jomā, būtu jāuzskata par datiem, kas tiek apstrādāti, pamatojoties uz būtiskām sabiedrības interesēm. (21)Šīs regulas mērķi, proti, vienotas sistēmas izveidi tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī, nav iespējams pietiekamā mērā sasniegt dalībvalstu līmenī, bet šis mērķis ir efektīvāk īstenojams ES līmenī ar saskaņošanu un salīdzināmību saistītu iemeslu dēļ. Tāpēc ES var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā paredzēto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. (22)No izlasēm savāktai sociālajai statistikai un datu vākšanas procesam ir jākļūst efektīvākam un atbilstošākam. Būtu jānodrošina datu salīdzināmība un saskaņotība ilgtermiņā. Eiropas statistiku par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savāktie dati individuālā līmenī, patlaban reglamentē vairāki atsevišķi tiesību akti, kas būtu jāaizstāj ar šo regulu. Tāpēc ir jāatceļ Padomes Regula (EK) Nr. 577/98 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1177/2003. (23)Ir veikta apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju. (24)Ir veikta apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets 1.Ar šo regulu izveido vienotu sistēmu tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no minēto personu un mājsaimniecību izlasēm savākti dati individuālā līmenī. 2.Šī regula neattiecas uz Regulā (EK) Nr. 763/2008 minēto iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu. 2. pants Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (a)“iepriekš pārbaudīti dati vai mikrodati” ir dati vai mikrodati, ko ir pārbaudījušas dalībvalstis, pamatojoties uz saskaņotiem kopīgiem validācijas noteikumiem; (b)“joma” ir viena vai vairākas datu kopas, kas ir organizētas, lai aptvertu konkrētus tematus; (c)“novērojamā vienība” ir identificējama struktūra, par kuru iespējams iegūt datus; (d)“temats” ir vācamās informācijas saturs par novērojamām vienībām, katram tematam ietverot vairākus sīkākus tematus; (e)“administratīvie ieraksti” ir dati, kurus saviem nolūkiem ir radījis ar statistiku nesaistīts avots, parasti — publisko tiesību subjekts, un kuru mērķis nav statistikas sniegšana; (f)“ad hoc temats” ir temats, kas lietotājus konkrētā brīdī īpaši interesē, bet kas nav iekļauts tradicionālajās datu kopās ; (g)“pamatrādītāji” ir plaši izmantota informācija, ko izmanto, lai pārraudzītu ES politikas galvenā mērķa īstenošanu. 3. pants Datu kopas 1.Regulas 1. pantā minēto datu vākšanu organizē šādās jomās: (a)darba tirgus; (b)ienākumi un dzīves apstākļi; (c)veselība; (d)izglītība un apmācība; (e)informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošana; (f)laika izlietojums; (g)patēriņš. 2.Datu kopas aptver visām jomām kopīgus tematus papildus turpmāk norādītajiem konkrētajiem tematiem, kas sīkāk uzskaitīti I pielikumā: (a)personu un mājsaimniecību raksturlielumi;

(b)dalība darba tirgū; (c)darba stāžs un iepriekšējā darba pieredze; (d)darba apstākļi, tostarp darba stundas un darba laika režīms; (e)iegūtais izglītības līmenis un ziņas par izglītību; (f)dalība izglītībā un apmācībā; (g)veselība: veselības stāvoklis un invaliditāte, aprūpe un veselību noteicošie faktori; (h)ienākumi, patēriņš un labklājība, tostarp parādsaistības; (i)dzīves apstākļi, tostarp materiālā nenodrošinātība, mājoklis, dzīves vide un piekļuve pakalpojumiem; (j)dzīves kvalitāte, tostarp dalība sociālajā un kultūras dzīvē un labsajūta; (k)laika sadale un (l)dalība informācijas sabiedrībā. 3.Precizitātes prasības un dažādās jomās izmantotie izlašu raksturlielumi ir tādi, kā noteikts attiecīgi II pielikumā un III pielikumā. 4.Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 15. pantu, lai veiktu grozījumus I pielikumā sīki izklāstītajos tematos nolūkā atspoguļot attiecīgo tehnisko, sociālo un ekonomisko attīstību un reaģēt uz lietotāju jaunajām vajadzībām. Izmantojot šīs pilnvaras, Komisija nodrošina, ka: (a)šādi deleģētie akti nerada būtisku papildu slogu vai izmaksas dalībvalstīm vai respondentiem; (b)ar deleģētajiem aktiem katrā jomā netiek mainīti vairāk kā 20 % no I pielikumā sīki izklāstītajiem tematiem. Jomās, kurās dati tiek vākti reizi gadā vai biežāk, šīs izmaiņas attiecas ne vairāk kā uz 10 % no sīki izklāstīto tematu saraksta. Minētais maksimālais procentuālais īpatsvars attiecas uz četriem secīgiem gadiem. Sīki izklāstīto tematu skaitu, kuros drīkst veikt izmaiņas, noapaļo līdz veselam skaitlim. 4. pants Daudzgadu mainīgie plāni 1.Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 15. pantu, lai noteiktu vai pielāgotu daudzgadu mainīgos plānus astoņiem gadiem šīs regulas darbības jomā ietverto datu vākšanai saskaņā ar IV pielikumā paredzēto regularitāti. Komisija nodrošina, ka šādi deleģētie akti nerada būtisku papildu slogu vai izmaksas dalībvalstīm vai respondentiem. 2.Šajos daudzgadu mainīgajos plānos nosaka periodu, kurā dati tiek vākti par: (a)sīki izklāstītajiem tematiem, kas saistīti ar jomām;

(a)lietotāju pieprasītiem ad hoc tematiem, darba tirgu un ienākumu, kā arī dzīves apstākļu jomām, kā noteikts IV pielikumā. Izņēmuma vai pamatotos gadījumos šie dati var ietvert sīki izklāstītus tematus, kas nav norādīti I pielikumā. 3.Šā panta 1. punktā minētos plānu pielāgojumus veic ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms katra datu vākšanas perioda sākuma, kā norādīts plānos. Šo pielāgojumu mērķis ir nodrošināt plānu efektivitāti un saskaņotību ar lietotāju vajadzībām. 5. pants Statistikas kopas un novērojamās vienības 1.Statistikas kopu veido visas personas, kas katrā dalībvalstī pastāvīgi dzīvo privātās mājsaimniecībās. 2.Datu vākšanu katrā dalībvalstī veic par novērojamo vienību izlasi, ko veido privātas mājsaimniecības vai privātām mājsaimniecībām piederošas personas, kuras pastāvīgi dzīvo minētajā dalībvalstī. 6. pants Datu kopu tehniskās specifikācijas 1.Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, lai precizētu šādus atsevišķo datu kopu tehniskos aspektus: (a)mainīgo lielumu skaitu un aprakstu; (b)statistiskās klasifikācijas; (c)statistikas kopu, novērojamo vienību un respondentu precīzos raksturlielumus; (d)pārskata periodus un datumus; (e)prasības saistībā ar ģeogrāfisko aptvērumu, izlases iezīmēm, tostarp apakšizlasēm, praktiskā darba tehniskajiem aspektiem, labošanu un imputāciju, svaru noteikšanu, novērtēšanu un variācijas novērtēšanu; (f)gadījumos, kad jānodrošina nodarbinātības un bezdarba datu augsta līmeņa salīdzināmība darba tirgus jomā, metodiku, kas izmantojama datu vākšanā. Tas vajadzības gadījumā var ietvert jautājumu secību un novietojumu anketā. Šo vajadzību pienācīgi pamato. 2.Ja vairākām datu kopām ir kopīgi elementi, Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, lai precizētu šādus datu kopu tehniskos raksturlielumus: (a)mainīgo lielumu sarakstu un aprakstu; (b)statistiskās klasifikācijas; (c)statistikas kopu un novērojamo vienību precīzos raksturlielumus. 3.Komisija attiecībā uz datu kopām par ikmēneša bezdarbu saistībā ar darba tirgus jomu ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, lai aprakstītu mainīgos lielumus, kā arī nosūtāmo laikrindu garumu, kvalitātes prasības un detalizācijas pakāpi.

4.Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 7. pants Informācijas nosūtīšanas un apmaiņas standarti 1.Nosaka tehniskos standartus, lai atvieglotu informācijas kopīgošanu un apmaiņu starp Komisiju (Eurostat) un dalībvalstīm, jo īpaši nolūkā atbalstīt šīs regulas darbības jomā iekļautās statistikas kvalitātes pārvaldību un procesa dokumentēšanu. 2.Tehniskie standarti attiecas uz statistikas jēdzieniem, procesiem un produktiem, tostarp datiem un metadatiem. 3.Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, lai noteiktu 1. punktā minētos tehniskos standartus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 8. pants Datu avoti un metodes 1.Dalībvalstis sniedz 1. pantā minētos datus, izmantojot kādu no turpmāk minētajiem avotiem vai šo avotu apkopojumu, ar nosacījumu, ka tie atbilst 12. pantā paredzētajām kvalitātes prasībām: (a)respondentu tieši sniegtu informāciju; (b)administratīvos ierakstus un citus avotus, metodes vai inovatīvas pieejas tiktāl, ciktāl tās sniedz iespēju sagatavot datus, kas ir salīdzināmi un atbilst piemērojamajām konkrētajām prasībām, kas paredzētas šajā regulā. 2.Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) sīku informāciju par izmantotajiem avotiem un metodēm. 9. pants Datu kopu regularitāte Datu kopu regularitāte ir noteikta IV pielikumā. 10. pants Datu nosūtīšana un termiņi 1.Nosūtīšanas termiņi ir noteikti V pielikumā. 2.Par katru kopu dalībvalstis nosūta Komisijai (Eurostat) iepriekš pārbaudītus mikrodatus bez tiešas identificēšanas. 3.Atkāpjoties no 2. punkta, ikmēneša bezdarba statistikas apkopošanai nosūta iepriekš pārbaudītus kopsavilkuma datus.

4.Dalībvalstis, sākot ar 2019. gadu, vāc un nosūta datus saskaņā ar šo regulu. 11. pants Izlases bāzes 1.Datu pamatā ir reprezentatīvas izlases, kas ir iegūtas no valsts līmenī izveidotām izlases bāzēm, kuras sniedz iespēju izvēlēties personas un mājsaimniecības pēc nejaušības principa ar zināmu atlases varbūtību. Izlases bāzu mērķis ir pilnīgi aptvert tikai interesējošo kopu, un tās regulāri atjaunina. Izlases bāzes ietver visu informāciju, kas nepieciešama izlases izstrādei, piemēram, vajadzīgo informāciju stratifikācijas nolūkiem, kā arī saziņai ar personām un mājsaimniecībām. Izlases bāze arī ietver informāciju, kas nepieciešama personu sasaistei ar citiem administratīvajiem ierakstiem tiktāl, ciktāl to atļauj datu aizsardzības noteikumi. 2.Ja dalībvalstī nav pieejama šāda izlases bāze, izmanto citas izlases bāzes, kas atbilst turpmāk norādītajiem kritērijiem. Šādas izlases bāzes: (a)identificē izlases vienības, kas var būt personas, mājsaimniecības, mājokļi vai adreses; (b)spēj nodrošināt izlases varbūtību; (c)tiek regulāri atjauninātas. 3.Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, kas paredz vienādus nosacījumus attiecībā uz izlases bāzēm, jo īpaši noteikt obligātās prasības. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 12. pants Kvalitāte 1.Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu nosūtīto datu un metadatu kvalitāti. 2.Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā noteiktos kvalitātes kritērijus. 3.Komisija (Eurostat) novērtē metadatu par specifikācijām, nosūtīto datu un izlases bāzu kvalitāti. 4.Šajā nolūkā dalībvalstis saistībā ar 10. pantā minētajiem datiem un mikrodatiem nosūta: (a)metadatus, kas apraksta izmantoto metodiku un to, kā tika īstenotas tehniskās specifikācijas, pamatojoties uz šajā regulā noteiktajām prasībām; (b)informāciju par atbilstību obligātajām prasībām attiecībā uz izmantotajām izlases bāzēm, tostarp to izstrādi un atjaunināšanu, kā noteikts šajā regulā. 5.Dalībvalstis nosūta 4. punktā minētos metadatus un informāciju ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc datu un mikrodatu nosūtīšanas termiņa. Šo papildu informāciju sniedz kvalitātes ziņojumos, kuros atspoguļots tas, kā nosūtītie dati un mikrodati, kā arī metadati un informācija atbilst kvalitātes prasībām. 6.Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, kas paredz kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību un saturu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 7.Dalībvalstis iespējami drīz sniedz Komisijai (Eurostat) visu to attiecīgo informāciju vai ziņas par izmaiņām attiecībā uz šīs regulas īstenošanu, kas varētu ietekmēt nosūtīto datu kvalitāti.

8.Pēc Komisijas (Eurostat) pieprasījuma dalībvalstis sniedz papildu informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu statistiskās informācijas kvalitāti. 13. pants Priekšizpētes un izmēģinājuma pētījumi Lai uzlabotu datu kopas, Komisija (Eurostat) vajadzības gadījumā ierosina un sadarbojas ar dalībvalstīm vairākos priekšizpētes un izmēģinājuma pētījumos, lai uzlabotu kvalitāti, tostarp salīdzināmību, veicinātu patēriņa un laika izlietojuma jomu modernizāciju, izpētītu un īstenotu jaunus veidus, kā uzlabot spēju reaģēt uz lietotāju vajadzībām, labāk integrētu datu vākšanu un citu datu avotu izmantošanu, kā arī pilnveidotu datu vākšanas efektivitāti dalībvalstīs, ņemot vērā tehnoloģiskos uzlabojumus. 14. pants Finansējums 1. Šīs regulas īstenošanai Savienība Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 2. punktā minētajām valsts statistikas iestādēm un citām valsts iestādēm var piešķirt dotācijas: a) datu vākšanas vai datu vākšanas metožu, tostarp izlases bāzu, izstrādei un/vai īstenošanai sociālās statistikas jomā datu kopu vākšanas pirmajos četros gados; b) metodiku izstrādei, tostarp 13. pantā minētajiem priekšizpētes un izmēģinājuma pētījumiem; c) statistikas vākšanai par lietotāju pieprasītu ad hoc tematu, kā noteikts IV pielikumā, jaunām vai pārskatītām mainīgo lielumu kopām un pirmo reizi īstenotiem raksturlielumiem. 2. Savienības finansiālo ieguldījumu sniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 99/2013 7. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1296/2013 16. panta 1. punkta a) apakšpunktu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1291/2013 6. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 58. pantu vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 282/2014 5. pantu. 3. Šis Savienības finansiālais ieguldījums nepārsniegs 90 % no attiecināmajām izmaksām. 15. pants Deleģēšanas īstenošana 1.Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2.Pilnvaras pieņemt 3. panta 4. punktā un 4. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [Publikāciju birojs: lūdzu ierakstīt precīzu regulas spēkā stāšanās datumu]. 3.Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 4. punktā un 4. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4.Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts norīkotajiem ekspertiem saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu paredzētajiem principiem. 5.Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 6.Saskaņā ar 3. panta 4. punktu un 4. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

16. pants Komiteju procedūra 1.Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē. 2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 17. pants Atkāpes 1.Ja, piemērojot šo regulu vai saskaņā ar to pieņemtos īstenošanas pasākumus un deleģētos aktus, rastos vajadzība veikt būtiskus pielāgojumus dalībvalstu statistikas sistēmās, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var piešķirt atkāpi uz laikposmu līdz trim gadiem. Atkāpi var piešķirt tikai tad, ja tā neapdraudēs ar pamatrādītājiem saistīto dalībvalstu datu salīdzināmību un nekavēs savlaicīgu nepieciešamo reprezentatīvo Eiropas kopsavilkuma rādītāju aprēķinu. 2.Gadījumā, ja piešķirtās atkāpes termiņa beigās šādas atkāpes piemērošana joprojām ir pamatota, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var piešķirt turpmāku atkāpi uz laikposmu līdz trim gadiem. 3.Ja dalībvalsts var nodrošināt vajadzīgās datu kopas, tikai izmantojot citas, nevis šajā regulā vai saskaņā ar to pieņemtajos īstenošanas pasākumos un deleģētajos aktos paredzētās metodes, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, izņēmuma kārtā var atļaut šādu metožu izmantošanu laikposmā līdz pieciem gadiem. 4.Gadījumā, ja sniegtās atļaujas termiņa beigās šāda atļauja joprojām ir pamatota, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var piešķirt turpmāku atļauju uz laikposmu līdz pieciem gadiem. 5.Šā panta 1. un 4. punkta nolūkā dalībvalstis trīs mēnešu laikā pēc attiecīgā akta stāšanās spēkā vai sešus mēnešus pirms tā laikposma beigām, uz kuru ir piešķirta spēkā esošā atkāpe vai atļauja, iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu prasību. Pieprasot šā panta 3. un 4. punktā minēto atļauju, attiecīgā dalībvalsts sīki apraksta izmantotās metodes un apliecina, ka tās nodrošina salīdzināmus rezultātus. 6.Komisija pieņem minētos īstenošanas aktus saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 18. pants Atcelšana 1.Regulu (EK) Nr. 577/98 un Regulu (EK) Nr. 1177/2003 atceļ no 2018. gada 31. decembra. Šajās regulās noteiktās prasības attiecībā uz datu un metadatu, tostarp kvalitātes ziņojumu, nosūtīšanu ir joprojām attiecināmas uz pārskata periodiem pirms šo regulu atcelšanas. 2.Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu. 19. pants Stāšanās spēkā 1.Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 2.Attiecībā uz 3. panta 1. punkta f) un g) apakšpunktā noteiktajām jomām tā ir spēkā no 2025. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4.Mērķis(-i) 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5.Trešo pušu iemaksas 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido vienotu sistēmu tādai Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 3403 – Statistiskās informācijas sagatavošana 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ☒ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4.Mērķis(-i) 1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Lai izstrādātu un novērtētu politiku attiecībā uz Komisijas politiskajām prioritātēm, jo īpaši saistībā ar darbvietām un izaugsmi, digitālo tirgu, dziļāku un taisnīgāku ekonomisko un monetāro savienību (EMS), migrāciju un mobilitāti, ir vajadzīgi efektīvi analītiskie un pārraudzības rīki. Turklāt politiskās prioritātes atbilst vairākām atšķirīgām jomām sociālās un ekonomikas statistikas ietvaros, radot vajadzību nodrošināt lielāku saskaņotību starp datu avotiem. Stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros tiek izmantoti rādītāji, lai pārraudzītu tādu pamatmērķu īstenošanu kā nodarbinātības veicināšana, izglītības līmeņa paaugstināšana un sociālās iekļaušanas veicināšana, jo īpaši samazinot nabadzību. Lai aprēķinātu šos rādītājus, ir vajadzīga savlaicīgi nodrošināta statistikas informācija. Šī statistikas informācija ir jāsagatavo pēc iespējas efektīvāk, izmantojot modernas statistikas datu vākšanas un sagatavošanas metodes.

Šis priekšlikums arī uzlabos spēju elastīgi reaģēt uz augsta līmeņa stratēģiskajām iniciatīvām, kurām ir vajadzīgi rādītāji. 1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1 Novērst: i) pašreizējo sadrumstalotību no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas sagatavošanā un ii) elastīguma trūkumu pašreizējā datu vākšanas sistēmā, kas paredzēta Eiropas sociālās statistikas sagatavošanai no izlasēs iegūtiem datiem. Attiecīgās ABM/ABB darbības 3403 – Statistiskās informācijas sagatavošana 1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Priekšlikums sniegs iespēju labāk pielāgot no izlasēm savākto Eiropas sociālo statistiku sabiedrības vajadzībām. Priekšlikums, sniedzot iespējas veicināt saskaņotību dažādās jomās, arī palīdzēs Eurostat nodrošināt no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas kvalitāti. Tas arī veicinās inovatīvu statistikas instrumentu un metožu izmantošanu, kā arī sniegs iespēju īstenot efektīvāku sadarbību un koordināciju starp statistikas iestādēm un citām valsts iestādēm saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku. Priekšlikums VSI radīs vienreizējas izstrādes izmaksas. Tomēr tiek prognozēts, ka vispārējās īstenošanas izmaksas samazinātos — galvenokārt tāpēc, ka samazinātos pārklāšanās un dublēšanās starp atšķirīgajām datu vākšanām un tiktu atkārtoti izmantotas statistikas sagatavošanas sistēmas. Atkarībā no tā, kā valsts līmenī tiks ieviestas sagatavošanas metodes (piemēram, vai tiek pieņemtas tehnoloģiskās un metodikas inovācijas, vai ir nodrošināta uzlabota piekļuve administratīvajiem reģistriem), palielinātās izmaksas sākotnējā sociālo apsekojumu izstrādes posmā lielā mērā varētu kompensēt izmaksu samazināšanās datu vākšanas posmā, kas veido divas trešdaļās no statistikas sagatavošanas kopējām izmaksām. Iespējamo izmaksu pieaugumu, kas varētu izrietēt no uzlabota datu vākšanas elastīguma, varētu kontrolēt, ja apsekojumu pamatelementi, kas lielā mērā nosaka VSI izmaksas, būtu noteikti pamata tiesību aktā. Priekšlikums atbilst REFIT programmas vienkāršošanas mērķiem, jo īpaši tāpēc, ka tas vienā regulatīvā noteikumu dokumentā iekļauj piecas regulas. 1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Komisija (Eurostat) sagatavo vienotas Eiropas statistikas pamatnostādnes un paredz prasības attiecībā uz ziņošanu par kvalitāti saistībā ar sociālās statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu. Kvalitātes ziņojumos, kas dalībvalstīm ir jāsagatavo par katru datu vākšanu, ir jāietver īpašas attiecīgajai datu vākšanai atbilstošas pārbaudes. Tas nodrošinās statistikas datu kvalitāti. 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Īsā līdz vidējā termiņā: integrēt spēkā esošās regulas no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas jomā; novērst to sagatavošanas procesu sadrumstalotību, kas tiek izmantoti no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas jomā, un uzlabot datu vākšanas elastīgumu, ieviešot daudzpakāpju tiesisko regulējumu. Ilgtermiņā: nodrošināt, lai no izlasēm savāktā Eiropas sociālā statistika arī turpmāk sniegtu vērtīgu ieguldījumu ES un valsts līmeņa politikas veidošanā; uzlabot statistikas vākšanā izmantoto metožu efektivitāti. 1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Uzdevums sagatavot statistiku, kas ir 1) saskaņota un salīdzināma starp dalībvalstīm un 2) sagatavota saskaņā ar ES vajadzībām, nav izpildāms tikai valsts līmenī. ES statistiku ir iespējams sagatavot tikai tad, ja dalībvalstis piemēro saskaņotas metodes un sagatavo statistiku atbilstīgi noteiktiem kopīgiem rezultātiem un vienotiem raksturlielumiem. To pilnīgi iespējams panākt, tikai īstenojot ES līmeņa rīcību.

1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Ir pieņemtas vairākas regulas, kas attiecas uz dažādām sociālās statistikas jomām un kas radījušas nekonsekvenci un neatbilstību starp datu vākšanām. Šī ir pirmā reize, kad ir ierosināta pamatregula, kas aptver septiņas sociālās statistikas jomas. Šī iniciatīva racionalizēs piecus tiesību aktus, kas attiecas uz darbaspēka apsekojumu (LFS), Eiropas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC), pieaugušo izglītības apsekojumu (AES), Eiropas veselības aptauju apsekojumu (EHIS) un apsekojumu par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) lietošanu mājsaimniecībās (ICT-HH). Tā arī paredzēs juridisko pamatu diviem Eiropas sociālajiem apsekojumiem, kas tiek veikti, pamatojoties uz neoficiālu vienošanos, proti, mājsaimniecību budžeta apsekojumam (HBS) un saskaņotajam Eiropas laika izlietojuma apsekojumam (HETUS). 1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Priekšlikums atbilst Regulai (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku. 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme ◻ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva –◻ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. –◻ Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG. ☒ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva: –Priekšlikuma īstenošanai ir paredzēts pakāpeniskas ieviešanas periods, kas ilgst septiņus gadus — no 2019. gada līdz 2025. gadam. –Tomēr programma pēc tam būtu jāturpina. –Tiesību akta finanšu pārskatā ir aplūkoti tikai spēkā esošās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) gadi (2019–2020). Finansējuma turpināšana būs atkarīga no vienošanās, kas tiks panākta par nākamo DFS, kā arī no to konkrēto programmu turpināšanas, kuru ietvaros ir paredzēts piešķirt finansējumu. 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi ☒ Komisijas īstenota tieša pārvaldība, –☒ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; –◻ ko veic izpildaģentūras. ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti: –◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

–◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām; –◻ publisko tiesību subjektiem; –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas; –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā. –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, lūdzu, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes […] […] 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Saskaņā ar konkrētajiem spēkā esošajiem noteikumiem jau tiek sniegti regulāri padziļināti ziņojumi par katras statistikas datu vākšanas īstenošanas kvalitāti. Saskaņā ar jauno priekšlikumu ziņošana tiks turpināta un uzlabota. Dotāciju saņēmējiem jāsniedz savāktie dati un atbilstīgais kvalitātes ziņojums. 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Apzinātie riski Tā kā attiecībā uz priekšlikumu izvēlētais pārvaldības veids ir Komisijas īstenota tieša pārvaldība, galvenie raksturīgie riski ir saistīti ar iepirkumu un dotāciju pārvaldību. 2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

Komisija (Eurostat) ir izstrādājusi kontroles stratēģiju laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam. Šajā stratēģijā ietvertie pasākumi un instrumenti ir pilnīgi piemērojami statistikas vākšanai atbilstīgi ierosinātajai regulai. Ar stratēģiju ieviestās izmaiņas var samazināt krāpšanas varbūtību un veicināt tās novēršanu. Šīs izmaiņas ietver sarežģītības mazināšanu, rentablu pārraudzības procedūru piemērošanu un uz risku pamatotu ex-ante un ex-post pārbaužu veikšanu. Stratēģija ietver arī informētības uzlabošanas pasākumus un apmācību par krāpšanas novēršanu. 2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums Komisija (Eurostat) ir ieviesusi kontroles stratēģiju, kuras mērķis kopumā ir panākt, lai neatbilstības risks būtu zemāks par būtiskuma kritēriju, proti, 2 %, atbilstīgi tās Stratēģiskajā plānā 2016.–2020. gadam noteiktajiem iekšējās kontroles un riska pārvaldības mērķiem. 100 % finanšu darījumu (un tādējādi 100 % budžeta) tiks pakļauti obligātajām ex-ante pārbaudēm atbilstīgi Finanšu regulai. Turklāt, pamatojoties uz ikgadējām riska analīzēm, tiks veiktas pārbaudes, kuru pamatā ir pamatojošo dokumentu padziļināta analīze. Tās var aptvert 4–6 % no kopējā Eurostat pārvaldītā budžeta. 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. Eurostat 2013. gada 30. oktobrī pieņēma krāpšanas apkarošanas stratēģiju 2014.–2017. gadam atbilstīgi Komisijas 2011. gada 24. jūnija stratēģijai krāpšanas apkarošanai (CAFS). Eurostat krāpšanas apkarošanas stratēģijā ir noteikti trīs darbības mērķi: i) pašreizējo krāpšanas apkarošanas pasākumu stiprināšana; ii) labāka krāpšanas apkarošanas procedūru integrēšana Eurostat riska novērtēšanā un riska pārvaldībā, kā arī revīzijās, plānošanā, ziņošanā un pārraudzībā; iii) Eurostat krāpšanas apkarošanas spēju un informētības stiprināšana Komisijas krāpšanas apkarošanas kultūras ietvaros. Krāpšanas apkarošanas stratēģiju papildina krāpšanas apkarošanas rīcības plāns. Stratēģijas piemērošanas laikā tās īstenošana tiek pārbaudīta divas reizes gadā, pamatojoties uz vadībai iesniegtajiem ziņojumiem. Eurostat 2017. gadā novērtēs stratēģijas ietekmi un attiecīgi to atjauninās. Krāpšanas apkarošanas rīcības plāna starpposma pārskatīšana tiks veikta 2016. gadā. Gan Eurostat stratēģijas, gan rīcības plāna pārskatīšana tiks veikta, pamatojoties uz atjauninātām metodēm un norādēm, ko 2016. gada februārī publicēja Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). Visi iespējami dotāciju saņēmēji ir valsts iestādes (valsts statistikas iestādes un citas valsts iestādes, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 223/2009). Turklāt dotācijas tiek piešķirtas, nepublicējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Ir ieviesti pasākumi dotāciju pārvaldības pārraudzībai. Tajos ir ņemtas vērā īpašās dotāciju procedūras, un tie ietver dotāciju pārvaldības ex-ante un ex-post analīzes. Vienības izmaksu un vienreizēju maksājumu izmantošana saskaņā ar Finanšu regulas 124. panta 1. punktu ievērojami mazina kļūdu risku saistībā ar dotāciju pārvaldību un tādējādi vienkāršo to pārvaldi. 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Numurs

[Kategorija………………………...……………] Dif./Nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē 1.a 04.030201 — saistītā progr.: EaSI — Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma Dif. JĀ NĒ NĒ NĒ 1.a 09.040201 — Vadošā nozīme informācijas un komunikācijas tehnoloģijā (saistītā progr.: “APVĀRSNIS 2020” — Pētniecības un inovācijas pamatprogramma (“Apvārsnis 2020”) Dif. JĀ NĒ NĒ NĒ 1.a 29.020100 — saistītās progr.: ESP — Eiropas statistikas programma 2013.–2017. gadam; ESP18_20 — Eiropas statistikas programma 2018.–2020. gadam Dif. JĀ NĒ NĒ NĒ 1. 13.036501 — saistītā progr.: ERAF — Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) Dif. NĒ NĒ NĒ NĒ 1. 13.046101 — saistītā progr.: KF — Kohēzijas fonds (KF) Dif. NĒ NĒ NĒ NĒ 3. 04.030100 — saistītā progr.: “VESELĪBA” — Savienības rīcības programma veselības jomā (veselības programma) Dif. JĀ JĀ JĀ NĒ 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem [Šo iedaļu aizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu (otrais dokuments šā finanšu pārskata pielikumā), un augšupielādē CISNET starpdienestu konsultācijām.] 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija Numurs 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

ĢD: ESTAT



2019. gads



2020. gads KOPĀ • Darbības apropriācijas Budžeta pozīcijas numurs 29.020100 Saistības (1) 5,298 4,648 9,946 Maksājumi (2) 2,649 4,444 7,093 Budžeta pozīcijas numurs Saistības (1a) Maksājumi (2a) Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem Budžeta pozīcijas numurs (3) KOPĀ — ESTAT ĢD apropriācijas

Saistības =1+1.a +3 5,298 4,648 9,946 Maksājumi =2+2.a +3 2,649 4,444 7,093





ĢD: EMPL

2019. gads

2020. gads KOPĀ • Darbības apropriācijas Budžeta pozīcijas numurs 04.030201 Saistības (1) 3,194 2,695 5,889 Maksājumi (2) 1,597 2,625 4,222 Budžeta pozīcijas numurs Saistības (1a) Maksājumi (2a) Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem Budžeta pozīcijas numurs (3) KOPĀ — EMPL ĢD apropriācijas

Saistības =1+1.a +3 3,194 2,695 5,889 Maksājumi =2+2.a +3 1,597 2,625 4,222



ĢD: CONNECT

2019. gads

2020. gads KOPĀ • Darbības apropriācijas Budžeta pozīcijas numurs 09.040201 Saistības (1) 2,000 0,000 2,000 Maksājumi (2) 1,000 0,800 1,800 Budžeta pozīcijas numurs Saistības (1a) Maksājumi (2a) Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem Budžeta pozīcijas numurs (3) KOPĀ — CONNECT ĢD apropriācijas

Saistības =1+1.a +3 2,000 0,000 2,000 Maksājumi =2+2.a +3 1,000 0,800 1,800 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija Numurs 1. Gudra un iekļaujoša izaugsme ĢD: REGIO

2019. gads

2020. gads KOPĀ • Darbības apropriācijas Budžeta pozīcijas numurs 13.036501 Saistības (1) 0,466 0,466 0,932 Maksājumi (2) 0,233 0,419 0,652 Budžeta pozīcijas numurs 13.046101 Saistības (1a) 0,200 0,200 0,400 Maksājumi (2a) 0,100 0,180 0,280 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem Budžeta pozīcijas numurs (3) KOPĀ — REGIO ĢD apropriācijas

Saistības =1+1.a +3 0,666 0,666 1,332 Maksājumi =2+2.a +3 0,333 0,599 0,932









• KOPĀ darbības apropriācijas Saistības (4) 11,159 8,008 19,167 Maksājumi (5) 5,579 8,468 14,047 •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas



Saistības =4+ 6 11,159 8,008 19,167 Maksājumi =5+ 6 5,579 8,468 14,047 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas: Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija Numurs 3. Drošība un pilsoniskums ĢD: SANTE

2019. gads

2020. gads KOPĀ • Darbības apropriācijas Budžeta pozīcijas numurs 17.030100 Saistības (1) 0,000 0,500 0,500 Maksājumi (2) 0,000 0,250 0,250 Budžeta pozīcijas numurs Saistības (1a) Maksājumi (2a) Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem Budžeta pozīcijas numurs (3) KOPĀ — SANTE ĢD apropriācijas

Saistības =1+1.a +3 0,000 0,500 0,500 Maksājumi =2+2.a +3 0,000 0,250 0,250





• KOPĀ darbības apropriācijas Saistības (4) 0,000 0,500 0,500 Maksājumi (5) 0,000 0,250 0,250 •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 3. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas



Saistības =4+ 6 0,000 0,500 0,500 Maksājumi =5+ 6 0,000 0,250 0,250 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas: • KOPĀ darbības apropriācijas Saistības (4) 11,159 8,508 19,667 Maksājumi (5) 5,579 8,718 14,297 •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (6) KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.-4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

(Pamatsumma) Saistības =4+ 6 11,159 8,508 19,667 Maksājumi =5+ 6 5,579 8,718 14,297







Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu

kategorija 5 “Administratīvie izdevumi” EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

2019. gads

2020. gads KOPĀ ĢD: ESTAT • Cilvēkresursi 4,164 4,164 8,328 • Pārējie administratīvie izdevumi 0,404 0,414 0,818 KOPĀ — ESTAT ĢD Apropriācijas 4,568 4,578 9,146 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Saistību summa = maksājumu summa) 4,568 4,578 9,146 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

2019. gads

2020. gads KOPĀ KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas Saistības 15,727 13,087 28,814 Maksājumi 10,147 13,296 23,443 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām –◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas –☒ Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ⇩

2019. gads

2020. gads KOPĀ REZULTĀTI Rezultāta veids Rezultāta vidējās izmaksas Nr. Izmaksas Nr. Izmaksas Kopējais rezultātu daudzums Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1… Novērst pašreizējo sadrumstalotību no izlasēm savāktās Eiropas sociālās statistikas sagatavošanā un elastīguma trūkumu pašreizējā datu vākšanas sistēmā - Rezultāti LFS ad hoc modulis 0,067 30 2,000 30 2,000 60 4,000 - Rezultāti EU-SILC ad hoc modulis 0,017 30 0,500 0 0,000 30 0,500 - Rezultāti Datu vākšanu īstenošana 0,096 60 5,650 30 3,000 90 8,650 - Rezultāti Metodikas un izmēģinājuma pētījumi 0,080 37 3,009 44 3,509 81 6,517 Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 1 157 11,159 104 8,509 261 19,667 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 - Rezultāti Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 2 KOPĒJĀS IZMAKSAS 157 11,159 104 8,509 261 19,667 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1.Kopsavilkums

–◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas –☒ Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

2019. gads

2020. gads KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJA Cilvēkresursi 4,164 4,164 8,328 Pārējie administratīvie izdevumi 0,404 0,414 0,818 Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJA 4,568 4,578 9,146 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJAS Cilvēkresursi Pārējie administratīvie

izdevumi Starpsumma —

ārpus daudzgadu finanšu shēmas

5. IZDEVUMU KATEGORIJAS KOPĀ 4,568 4,578 9,146 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem –◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu –☒ Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu



2019. gads



2020. gads 29 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) 24,45 24,45 XX 01 01 02 (Delegācijas) XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) 29 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) 12 12 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) XX 01 04 gg - galvenajā mītnē - delegācijās XX 01 05 02 (AC, END, INT - netiešā pētniecība) 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība) Citas budžeta pozīcijas (precizēt) KOPĀ 36,45 36,45 XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki Metodikas darbs apsekojumu, tostarp ad hoc moduļu, pārdomātai definēšanai IT darbu, lai varētu saņemt, validēt un apstrādāt datus Datu analīze, datu izplatīšana un lietotāju atbalsts Ārštata darbinieki Metodikas darbs apsekojumu, tostarp ad hoc moduļu, pārdomātai definēšanai IT darbu, lai varētu saņemt, validēt un apstrādāt datus

3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu –☒ Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai –◻ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. –◻ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.5.Trešo pušu iemaksas –Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)



N gads



N+1 gads



N+2 gads



N+3 gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas



3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem –☒ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus –◻ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: –◻ pašu resursus –◻ dažādus ieņēmumus EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)