ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

uzskata, ka 2011. gadā publicētajā Baltajā grāmatā ir izvirzīti ļoti tālejoši mērķi, it īpaši, ņemot vērā — un tas nav pārsteigums — to, ka pilnībā nav sasniegts neviens no 2001. gadā publicētajā Baltajā grāmatā noteiktajiem galvenajiem mērķiem. Tomēr dažus vērienīgus ilgtermiņa mērķus vajadzētu pārveidot par īsāka termiņa starpposma mērķiem, lai sniegtu valstu un reģionālās politikas veidotājiem skaidru orientējošu satvaru viņu pilnvaru termiņu laikā veicamajiem pasākumiem;
40.

norāda uz neskaidrību par to, vai starptautisko saistību (it īpaši to, kas saistītas ar PTO) dēļ mērķus, kas izvirzīti priekšlikumā, izdosies sasniegt;
16.

tomēr aicina Komisiju pievērst lielāku uzmanību tam, ka atkarība no palīdzības negatīvi ietekmē iestāžu kvalitāti, un vairāk uzsvērt uzdevumus, kas sekmē korupcijas apņēmīgu apkarošanu un attīstības valstu fiskālās veiktspējas nostiprināšanu, lai uzlabotu ne tikai iestāžu kvalitāti, bet arī mazinātu atkarību no palīdzības un palielinātu to spēju mobilizēt iekšējos resursus;
15.

norāda, ka klimata pārmaiņu ietekme uz dažādiem reģioniem būs ļoti atšķirīga gan starptautiskā, gan arī Eiropas līmenī (piemēram, kontinentālajos reģionos un kalnu reģionos vai salās, un tā var izpausties kā pārtuksnešošanās, kalnu ledāju kušana, jūras līmeņa celšanās), un līdz ar to, vērtējot to iespējamās reģionālās sekas dalībvalstu, reģionu un pašvaldību līmenī, jāņem vērā to dažādība;
6.

atzinīgi vērtē to, ka, īstenojot valsts indikatīvo programmu, Ukrainai piešķirta Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenta dotācija 494 miljonu euro apmērā, lai laikposmā no 2007. gada līdz 2010. gadam atbalstītu asociācijas programmas galvenos politikas mērķus, kā arī atbilstoši Eiropas Komisijas 2010. gada marta lēmumam piešķirts indikatīvais finansējums 470,1 miljona euro apmērā, lai atbalstītu sadarbības pasākumus Ukrainā laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam. Papildus piešķirtajam divpusējam atbalstam Ukraina piedalās arī četrās Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenta pārrobežu sadarbības programmās, kurām laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam kopumā piešķirti 401,163 miljoni euro. Reģionu komiteja tomēr uzsver, ka ir svarīgi saskaņot dažādās iniciatīvas un programmas un savstarpēji saistīt Kopienas programmas, projektus un instrumentus, lai izvairītos no pasākumu dublēšanās un nodrošinātu ES un Ukrainas pārrobežu sadarbības programmu efektivitāti un veiksmīgu īstenošanu;
35.

uzskata, ka Komisijas iepriekšējos paziņojumos, īpaši paziņojumā “Vietējās pašpārvaldes iestādes: attīstības līdzdalībnieces”, nepārprotami atzīta vietējo un reģionālo pašvaldību nozīme starptautiskajā sadarbībā, kas virzīta uz attīstības valstīm; ka “Eiropas Attīstības dienas” no 2008. gada 15. novembra līdz 17. novembrim deva iespēju vietējām un reģionālajām iestādēm un Reģionu komitejai apliecināt to ieguldījumu sadarbībā attīstības veicināšanai un nepieciešamību nodrošināt tām līdzdalības iespējas Eiropas un starptautiskajā līmenī to kompetences jomās;
34.

uzskata, ka pēc analoģijas ar Lisabonas līgumā paredzēto horizontālo sociālo klauzulu, nozaru politiku teritoriālā ietekme jāņem vērā jau politiku izstrādes posmā (looking at the map before implementing policies), lai paredzētu to teritoriālo ietekmi;
1.

tā kā Komitejai jāveicina sociālā kohēzija reģionālajā līmenī un šā procesa būtisks faktors ir digitālā konverģence, tā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē, it īpaši Komisijas izstrādāto jēdziena “plašsaziņas līdzekļu lietotprasme” visaptverošo definīciju, proti, tā ir spēja un iespējas piekļūt plašsaziņas līdzekļiem un tos izmantot, kā arī zināšanas par to darbību un spēja kritiski izvērtēt to saturu;
19.

atzīst Komisijas centienus ar minētā paziņojuma palīdzību sagatavot pamatu tiesiskajam regulējumam un starpnozaru instrumentiem, kas nepieciešami integrētai ES jūrniecības politikai, kā arī iepazīstināt ar svarīgākajiem pasākumiem, kurus Komisija plāno uzsākt tās pašreizējā mandāta darbības laikā; šajā sakarā Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija Ikgadējā politikas stratēģijā 2009. gadam (COM(2008) 72) jūrniecības politiku apstiprina kā vienu no savām politiskajām prioritātēm; tomēr Komiteja izsaka nožēlu par zemo finansējuma līmeni, kas paredzēts šajā jomā 2009. gadam, tostarp 6 milj. EUR novirzīšanu no zivsaimniecības politikai paredzētajiem resursiem;
47.

rosina radīt ekonomiskus stimulus, lai nodrošinātu piemērotu ostu infrastruktūru un atbilstošu jūras satiksmi salu reģionos un attālās piekrastes teritorijās, lai tādējādi paātrinātu to ilgtspējīgu attīstību un pēc iespējas mazinātu to faktoru ietekmi, kas kavē to saimniecisko darbību un līdztiesīgu piekļuvi lielajam Eiropas tirgum;
1.32.

piekrīt, ka izglītošana ir būtisks noteikums, lai veicinātu pārmaiņas patēriņa un līdz ar to arī attieksmes veidos vispār, un apzinās, ka tie var novirzīties no ilgtspējas izvirzītajām prasībām, ja nekas netiek darīts jomās, kas tos ietekmē vai pat nosaka. Ir jāievieš vērtību sistēma, kas ir atbilstošāk piemērojama dzīvesveidiem (un līdz ar to arī ražošanas un patēriņa modeļiem);
(a)

lielāks atbalsts gan valsts, gan reģionālajiem, gan kontinenta līmeņa vietējo vēlēto pārstāvju tīkliem (piemēram, Āfrikas Pilsētu un reģionu padomes (CCRA — Council of Cities and Regions of Africa), kas ir Apvienoto pilsētu un vietējo pašvaldību (CGLU — Cités et Gouvernements Locaux Unis) Āfrikas filiāle, izveidošana); sekmīgas periodiskas Āfrikas pilsētu (Africités) sanāksmes, no kurām pēdējā notika Nairobi 2006. gada septembrī, liecina, ka vietējiem vēlētajiem pārstāvjiem šajā sakarā ir lielas cerības;
1.

pašvaldības un reģioni ir ES iedzīvotājiem tuvākais lēmumu pieņemšanas un to izpildes līmenis; ir jāierosina pasākumi, lai nodrošinātu to, ka Eiropā gaiss kļūst tīrāks, un, uzturot dialogu ar pašvaldībām un reģionālo līmeni, kā arī ES iedzīvotājiem, šādi pasākumi ir jāievieš, jāveic un jāpārbauda to izpilde;
2.1.10

uzskata, ka nolūkā ilgtspējīgi izmantot Eiropas Savienības ieguldītos līdzekļus obligāti ir jāiesaista Rietumbalkānu valstu reģioni, vietējās pašvaldības un to apvienības visu Kopienas programmu sagatavošanā un īstenošanā, kā arī minētajiem reģioniem un organizācijām ir jāpiešķir to administratīvajai darbspējai atbilstīga (līdz)atbildība; norāda, ka Eiropas Savienība ir piešķīrusi līdzekļus (aptuveni 5,4 miljardu EUR apjomā no 2000. līdz 2006. gadam) politisko un ekonomikas reformu atbalstam; uzsver, ka ir svarīgi turpināt sniegt finansiālu atbalstu, lai konsolidētu un turpinātu partnerattiecības, šo finansiālo atbalstu piešķirot tādiem veiktspējas uzlabošanas pasākumiem, kuros pirmām kārtām tiek izmantots pirmspievienošanās palīdzības instruments un sagaida, ka nākamajā finanšu periodā no 2007. līdz 2013. gadam Rietumbalkānu valstīm atkal tiks piešķirta atbilstīga dotācija;
1.1

Transporta tīklu efektīva drošība atkarīga no iesaistīto aģentūru visciešākās sadarbības, sākot no darbiniekiem, kuri nodrošina virszemes transporta pakalpojumus, viņu vadītājiem un politiķiem (vietējā, reģionālajā un valsts līmenī), kuriem viņi atskaitās, ieskaitot arī policiju un izlūkdienestus. Ir svarīgi nodrošināt konsekventu pieeju preventīviem pasākumiem un efektīvai rīcībai starpgadījumos, piemēram, nodrošināt to, ka iespējams vienlaicīgi sniegt palīdzību pasažieriem, aizsargāt pierādījumus un pēc iespējas ātrāk atjaunot transporta pakalpojumus. Visās aģentūrās būtiska nozīme ir augstākās vadības iesaistei.
1.21

uzsver, ka, apvienojot patērētāju un veselības aizsardzības jomas, iespējams rūpēties arī par līmeņa izlīdzināšanu dalībvalstu vidū, jo sociālekonomiskās atšķirības bieži ir pamatā atšķirīgajām situācijām veselības un patērētāju aizsardzības jomā. Iekšējai nevienlīdzībai un nevienlīdzībai atsevišķu dalībvalstu starpā ir jāpievērš īpaša uzmanība. Lai sasniegtu vispārējo mērķi — iespēju vienlīdzību — neaizstājama ir īpaša uzmanība kritiskajām grupām, piemēram, iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem, iedzīvotājiem, kas cieš no liekā svara un etniskajām minoritātēm. Jāuzsver arī katra cilvēka individuālā atbildība par savu veselību. Vēlama ir veselības un patērētāju aizsardzības politika, kas veicina veselībai labvēlīgu lēmumu pieņemšanu, jo tādā veidā iespējams efektīvi cīnīties ar dzīvesveida izraisītām slimībām. Pētījumi liecina, ka iedzīvotājiem no kritiskajām grupām daudz biežāk ir slikta veselība un viņi cieš no dzīvesveida izraisītām slimībām. Palīdzot iedzīvotājiem no kritiskajām grupām pieņemt veselībai labvēlīgākus lēmumus, iespējams mazināt sociālekonomisko nevienlīdzību;
4.5.3.

Stabilitātes un izaugsmes pakts, kad būs pabeigta tā pārskatīšana un kad tas tiks pienācīgai īstenots, vēlams, ar vienkāršotiem noteikumiem un samazinātu procikliskumu, kā arī atspoguļojot situāciju pēc pandēmijas, ļoti lielā mērā palīdzēs dalībvalstīm izveidot ilgtspējīgu valsts finanšu pamatu un stiprinās uzticību ieguldījumiem. Jebkurai turpmākajai fiskālajai sistēmai a) jāveicina ilgtspējīgas publiskās finanses, kas ļauj palielināt publiskos ieguldījumus, b) jāļauj īstenot pretciklisku politiku un c) jānodrošina lielāka elastība un valstu diferenciācija attiecībā uz parāda korekcijām, vienlaikus garantējot fiskālo ilgtspēju. Proti, viens no galvenajiem EESK priekšlikumiem par fiskālās sistēmas pārskatīšanu ir – ieviest līdzsvarota budžeta normu attiecībā uz publiskajiem ieguldījumiem tā, lai vidējā termiņā neapdraudētu fiskālo un finansiālo stabilitāti un euro vērtību, un papildināt to ar noteikumu par izdevumiem.
2.3.

ES līdzekļi jau tiek novirzīti enerģētikas pārejai un katastrofu seku novēršanai, taču to efektivitāti kavē dažādas problēmas. Pašreizējais Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF), kas izveidots, lai palīdzētu kopienām atgūties no dabas katastrofām, vienkārši nav pietiekami liels, lai reaģētu uz mūsdienu klimata katastrofu mērogu. Finansējums enerģētikas pārkārtošanai ir vērienīgāks, bet joprojām nav pietiekams. Turklāt tas tiek pārvaldīts no vairākiem dažādiem fondiem, un pastāv risks, ka tas var būt nesaskaņots vai pārklāties, turklāt tādā veidā, ka tūlītēji mērķi tiek sajaukti ar ilgāka termiņa mērķiem cīņā pret klimata pārmaiņām. Nepieciešamība palielināt ES enerģētisko autonomiju apstākļos, kurus radījis Krievijas iebrukums Ukrainā, ir parādījusi, cik lielā mērā mūsu energoatkarība no naidīgām valstīm vājina mūsu spēju izlēmīgi reaģēt uz starptautiskiem notikumiem.
3.6.

Kopš ievērības cienīgās Vladimira Putina runas Minhenes drošības konferencē 2007. gadā Krievija diemžēl ir attālinājusies no līdz šim diezgan iepriecinošās sadarbības ar Rietumiem. Maskava jau sen kā ietekmes līdzekli sāka izmantot kaimiņvalstu atkarību no dabasgāzes piegādēm. Kad ar to vairs nepietika un bijušās padomju republikas sāka pārāk cieši tuvināties ES un līdz ar to arī Rietumiem vai pārāk spēcīgi tiekties pēc lielākas neatkarības, Maskavas vadība savā perifērijā jeb Padomju Savienības bijušajā ietekmes sfērā sāka rīkot slēptus un atklātus karus, piemēram, anektējot Ukrainas teritoriju Krimu, tādējādi pārkāpjot starptautiskās tiesības un savas līgumiskās garantijas. Kremļa varas iestādes ir brutālā veidā ļaunprātīgi izmantojušas nestabilitāti, kas sekoja īsajam “Arābu pavasarim” 2011. gadā, lai sasniegtu savus mērķus. Tāpat tās rīko kiberkarus pret liberāli demokrātiskām valstīm, īsteno mērķtiecīgas dezinformācijas kampaņas, atbalsta ekstrēmistu kustības un partijas, un ir gūti pierādījumi par to iejaukšanos šajās valstīs notiekošajās vēlēšanās, it īpaši Brexit kampaņā un ASV prezidenta 2016. gada vēlēšanās. Tās vajā savus kritiķus visā pasaulē, veicot pret viņiem vērstus uzbrukumus, tostarp Eiropas Savienībā.
EESK publicētajā pētījumā “ Boosting the use of artificial intelligence in Europe’s micro, small and medium-sized enterprises ” [Mākslīgā intelekta izmantošanas veicināšana Eiropas mikrouzņēmumos, mazajos un vidējos uzņēmumos] ir analizētas piecas nozares (lauksaimniecība, būvniecība, veselības aprūpe, juridiskie pakalpojumi un grāmatvedība) piecās dalībvalstīs (Itālijā, Francijā, Īrijā, Rumānijā, Zviedrijā). Minētajā “rīkkopā” formulētie ieteikumi ir pieejami politikas veidotājiem un MMVU.
Neraugoties uz to, vairākos tiesību aktu priekšlikumos un debatēs ir minēti jauni pārskatu sniegšanas pienākumi mikrouzņēmumiem un MVU (korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšana ( 4 ) , darba samaksas pārredzamība ( 5 ) , rūpības pienākums). Šie pienākumi lielu vērtības ķēdes uzņēmumu prasību dēļ tieši vai netieši var skart mikrouzņēmumus un MVU un radīt izmaksas, jo tiem nav reaģēšanai nepieciešamo cilvēkresursu un finansējuma. Tāpēc tas apdraud to darbību, ekonomisko modeli un līdz ar to – izdzīvošanu, īpaši krīzes laikā.
1.6.

Tāpēc jautājums par jaunās energosistēmas veidu ir ne tikai tehnisks, bet drīzāk visnotaļ politisks jautājums, proti, “taisnīgā un godīgā pārkārtošanā” ir runa par to, kurš var (un kuram vajadzētu) uzņemties attiecīgu lomu, un līdz ar to – īsumā – par to, kurš turpmāk varēs un drīkstēs pelnīt naudu ar enerģiju un kurš tādējādi varēs ekonomiski piedalīties enerģētikas pārkārtošanā. Šis jautājums izšķirs arī to, cik lielā mērā enerģētikas pārkārtošana veicinās inovāciju.
2.1.

Krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apmērs makroekonomiskajā ziņā Eiropā un pasaulē ir ļoti ievērojams. Šādām darbībām ir nepārprotama pārrobežu dimensija. To īstenošanā galvenā loma ir nodokļu oāzēm, kurās tiek turēts un novirzīts kapitāls no lieliem uzņēmumiem un lieliem tādu privātpersonu īpašumiem, kas izvairījušies no nodokļu maksāšanas vai to apgājuši, kā arī finanšu līdzekļi, kuru avots ir politiskā un ekonomiskā korupcija un noziedzīgās ekonomikas organizācijas.
3.7.

Eiropas uzņēmumu un it īpaši mazo un vidējo ražotāju spējas uzlabošana efektīvi pārvaldīt attiecīgus datus un informāciju (jauns nozīmīgs jēdziens ir “uzņēmējdarbības analīze” ( business intelligence )) palielina to izdzīvošanas izredzes, kā arī spēju pielāgoties mainīgam globālajam tirgum: — viedāka resursu izmantošana, jo reāllaika dati par produktu stāvokli, piemēram, transportlīdzekļiem un citām mašīnām, ļauj uzņēmumiem konstatēt iespējamās problēmas un profilaktiski plānot apkopi un remontu, tādējādi paildzinot produktu darbmūžu, — lielāka apgādes drošība, pateicoties pašreizējai pārejai uz aprites ekonomiku, t. i., mazāka atkarība no “neskartiem” resursiem un plašāka reciklēto preču izmantošana, kā rezultātā samazinās uzņēmumu pakļautība svārstīgām izejvielu cenām, tādējādi palielinot uzņēmumu noturību, — produktu nodrošināšana kā pakalpojums un sensoru izmantošana, lai pārraudzītu to lietojumu, – patērētāji maksā atbilstoši patēriņam, savukārt uzņēmumi saglabā īpašumtiesības uz produktu. Līdz ar to produkti tiek izmantoti ilgāk un klienti maksā tikai par faktiski izmantoto, — lielāka elastība un konkurētspēja, jo pienācīgi tiek risināti tādi jautājumi kā augstāks svārstīgums, mijiedarbība ar klientiem un lojalitāte, kā arī atkritumu likvidēšanas augstās izmaksas, — jaunas iespējas radošai attieksmei pret klientiem, kas ļauj uzņēmumiem veidot ar viņiem personīgākas pakalpojumu sniegšanas attiecības un labāk pielāgot produktus un pakalpojumus.
3.1.

EESK visnotaļ atbalsta ANO pieņemto ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un Parīzes nolīgumu. Taču mūsu pašreizējie pūliņi labākajā gadījumā tikai ierobežos temperatūras pieaugumu par 3 o C vai vairāk, un tas ir daudz mazāk, nekā būtu vajadzīgs saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Lai īstenotu pāreju uz ilgtspēju, būs jāveic liels darbs un būs vajadzīgi ievērojami ieguldījumi. Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) īpašajā ziņojumā par to, kādu ietekmi rada globāla temperatūras paaugstināšanās par 1,5 o C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, prognozēts, ka laikposmā no 2015. līdz 2050. gadam ar enerģētiku saistīto klimata pārmaiņu mazināšanai paredzēto kopējo ieguldījumu vidējais apmērs, kas jāatvēl risinājumiem, kuri sasilšanu ierobežo līdz 1,5 o C, ir 900 miljardi USD.
2.5.

Viens no liberālās demokrātijas pamatelementiem ir plurālistiska “pilsoniskā sabiedrība”, kas respektē demokrātijas un konstitucionālā liberālisma principus. Pilsoniskā sabiedrība sastāv no atsevišķiem pilsoņiem, kuri publiski iesaistās pilsoniskās sabiedrības organizācijās vai neformālos līdzdalības veidos, un tā darbojas kā starpnieks starp valsti un iedzīvotājiem. Līdztekus iedzīvotāju interešu paušanai, tehnisko ekspertzināšanu nodrošināšanai likumdošanas procesā un panākšanai, ka lēmumu pieņēmēji atbild par savu darbību, pilsoniskā sabiedrība dod ieguldījumu kopienas veidošanā un pilda integrējošu funkciju, stiprinot sociālo kohēziju un radot identitāti. Turklāt daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, it īpaši sociālie partneri, nododas praktiskam nekomerciālam darbam un kalpo labdarības vai citiem vispārējas nozīmes mērķiem, tostarp dažādos savstarpējas pašpalīdzības veidos.
4.2.

Eurostat 2017. gada uzraudzības ziņojums par progresu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā ES kontekstā ir labs sākums, taču tajā vēl ir jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi. To ir nepieciešams pilnveidot, uzlabojot rādītājus. Tā kā ES līmenī nav noteikti kvantitatīvi mērķi, metode, ko patlaban izmanto, lai novērtētu sasniegto (t. i., 1 % pozitīvu pārmaiņu), var būt maldinoša, jo atšķirībā no citiem ziņojumiem tā nenodrošina informāciju par to, ciktāl ir sasniegti IAM. Piemēram, lai gan Eurostat secina, ka Eiropā ir ievērojams progress attiecībā uz IAM12 EESK uzskata, kair labs sākums, taču tajā vēl ir jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi. To ir nepieciešams pilnveidot, uzlabojot rādītājus. Tā kā ES līmenī nav noteikti kvantitatīvi mērķi, metode, ko patlaban izmanto, lai novērtētu sasniegto (t. i., 1 % pozitīvu pārmaiņu), var būt maldinoša, jo atšķirībā no citiem ziņojumiem tā nenodrošina informāciju par to, ciktāl ir sasniegti IAM. Piemēram, lai gansecina, ka Eiropā ir ievērojams progress attiecībā uz IAM12 ( 6 ) , citi avoti, piemēram, ESAO, izdara atšķirīgus secinājumus ( 7 ) . Uzraudzības ziņojumā ir vairāk jāuzsver, ka programmas elementi ir savstarpēji saistīti, un, veicot darbības, ir jācenšas stiprināt katru konkrēto mērķi, nevienu no tiem nevājinot. Lai gan starpnozaru rādītāji ir vērtīgi, to izmantošana joprojām ir nepietiekama, lai sniegtu informāciju par mērķu sinerģiju un dilemmām. Turklāt ziņojumā būtu jānovērtē plašāka ietekme uz partnervalstu ilgtspējīgu attīstību un jāuzrauga politikas saskaņotība attiecībā uz svarīgiem ārējiem un iekšējiem politikas mērķiem. Visbeidzot, ir jānodrošina, ka rādītāji spēj sniegt salīdzinošu pārskatu par Eiropas valstīm un noteikt īstenošanas atšķirības dalībvalstīs, turklāt tie ir regulāri jāatjaunina, lai to pamatā būtu labākie pieejamie zinātniskie pierādījumi, zināšanas un informācija.
4.6.

CAFTA ) CAFTA sadaļā par darbu. Sadaļā noteikta juridiska prasība, ka sankciju uzlikšanu pamato tikai darba tiesību pārkāpumu nelabvēlīga ietekme uz tirdzniecību. Konkrētajā gadījumā tiesa secināja, ka ir konstatēti nepārprotami SDO darba tiesību pārkāpumi, taču nav pietiekamu pierādījumu, ka tie nelabvēlīgi ietekmē tirdzniecību. Komisijai jāturpina analizēt tirdzniecības nolīgumos iekļautos pašreizējos sankciju mehānismus, to līdzšinējo izmantošanu un iespējamos ierobežojumus, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā, ka pilsoniskās sabiedrības grupas ir paudušas gan atbalstu, gan nopietnas bažas par to izmantošanu. Tomēr EESK pauž nožēlu par to, ka neoficiālajā dokumentā šķiet secināts, ka tirdzniecības nolīgumos iekļauto sankciju vērtību var novērtēt, tikai pamatojoties uz vienu konkrētu tiesvedību pret Gvatemalu, ko ASV uzsāka saskaņā ar Centrālamerikas Brīvās tirdzniecības nolīgumu ( ( 26 ) . Tomēr tas, ka ASV šajā lietā neizdevās uzvarēt, bija saistīts nevis ar sankciju pieejamību, bet ar saistību koncepcijusadaļā par darbu. Sadaļā noteikta juridiska prasība, ka sankciju uzlikšanu pamato tikai darba tiesību pārkāpumu nelabvēlīga ietekme uz tirdzniecību. Konkrētajā gadījumā tiesa secināja, ka ir konstatēti nepārprotami SDO darba tiesību pārkāpumi, taču nav pietiekamu pierādījumu, ka tie nelabvēlīgi ietekmē tirdzniecību. Komisijai jāturpina analizēt tirdzniecības nolīgumos iekļautos pašreizējos sankciju mehānismus, to līdzšinējo izmantošanu un iespējamos ierobežojumus, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā, ka pilsoniskās sabiedrības grupas ir paudušas gan atbalstu, gan nopietnas bažas par to izmantošanu.
2.1.

Nodokļu sistēmai ir būtiska nozīme cīņā par sociālo taisnīgumu un taisnīgu ekonomiku. Attiecīgi tai piemīt arī sociālais, paaudžu un dzimumu aspekts. Valdības iekasē līdzekļus, kuru mērķis ir pietiekamā un ilgstošā veidā finansēt sociālās aizsardzības un sociālā nodrošinājuma sistēmas, kā arī sabiedriskos pakalpojumus, no kuriem labumu gūst gan iedzīvotāji, gan uzņēmumi. No otras puses, nodokļu sistēma ir viens no pamata instrumentiem, kas paredzēts ienākumu un bagātību taisnīgākai pārdalei sabiedrībā un attiecīgi – sociālās nevienlīdzības mazināšanai.
1.4.

Dalībvalstīm beidzot ir jānosaka konkrētas finansiālās vajadzības, kas izriet no Eiropas tiesību aktu īstenošanas, un Komisijai jāgādā par nepieciešamo finanšu līdzekļu piešķiršanu. Natura 2000 finansēšana no Kopienas fondiem, it īpaši no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), daudzējādā ziņā ir uzskatāma par neizdevušos, tāpēc EESK aicina izveidot atsevišķu budžeta pozīciju, kas paredzēta Natura 2000 tīkla finansēšanai.
1.7.

Kā EESK jau norādīja iepriekš (1), piecpadsmit dalībvalstis ir pārvietojušas līdzekļus no tiešajiem maksājumiem uz lauku attīstības programmām, savukārt piecas citas dalībvalstis ir pārvietojušas līdzekļus no otrā pīlāra uz pirmo pīlāru. Abas opcijas ir leģitīmas – jo tās atļauj likumdevēji –, bet to vērtība ir atšķirīga: lauku attīstības programmu mērķis ir veicināt līdzsvarotāku teritoriālo attīstību visos ES reģionos. Komiteja iesaka veikt pētījumu par šīs elastības atbilstību un efektivitāti, ietverot tās ietekmi uz konkurenci vienotajā tirgū.
3.6.

Padomē jautājums par pilnvaru deleģēšanu un to kontroli šķita viens no tiem jautājumiem, kas satrauc dažas dalībvalstis, un tas vienmēr tika uzskatīts par prioritāru jautājumu. Tomēr jautājumā par nepieciešamību precīzāk noteikt LESD 290. un 291. panta darbības jomas viedokļi bija atšķirīgi. Padomes nostāja bija orientēta uz “Kopīgās vienošanās” pārformulēšanu, nostiprinot valstu ekspertu lomu, ar kuriem sistemātiski būtu jāapspriežas deleģēto aktu sagatavošanas posmā (ex ante apspriešanās). Padomes priekšsēdētāja 2015. gada pārskatā par ietekmes novērtējumu vēlreiz norādīts, ka ar valstu ekspertiem jākonsultējas pietiekami ilgu laiku iepriekš.
3.1.

Fakti liecina, ka Eiropas Vidusjūras reģions ir neaizsargāts pret dabas katastrofām uz sauszemes un jūrā. Kā norādīts ziņojumā (2013), Vidusjūras piekrastes vide nodrošina iztiku vismaz 150 miljoniem cilvēku. Šajā ziņojumā minēti no dati ANO Vides programmas, kurā Vidusjūras krastā identificētas 13 gāzes rūpnīcas, 55 naftas pārstrādes rūpnīcas, 180 elektrostacijas, 750 jahtu ostas, 286 tirdzniecības ostas, 112 lidostas un 238 atsāļošanas rūpnīcas – lielākā daļa no tām ir potenciāls vides katastrofu avots. Ziņojumā norādīts arī, ka viena no svarīgākajām visa šā reģiona prioritātēm (4) ir tādu pasākumu izveide, kas būtu piemēroti seku mazināšanai dabas vai cilvēka izraisītas katastrofas gadījumā.
4.1.

ES jūrās pašreiz darbojas aptuveni 2 500 turbīnas 11 valstīs ar kopējo jaudu vairāk nekā 8 GW apmērā. ES ražo gandrīz 90 % no pasaules produkcijas. Pēc pašreizējo 12 projektu noslēgšanās uzstādīto iekārtu jauda pieaugs līdz 10,9 GW. Vēja enerģija kopumā pašreiz veido 7 % no ES enerģijas, no kuras 1/7 nāk no atkrastes vēja enerģijas nozares (OWE).
1.14.

Eiropas un valstu tiesiskais regulējums nav spējis tikt līdzi straujajām tehnoloģiju pārmaiņām, it īpaši piedevu ražošanas jomā, tāpēc ir divkārša nepieciešamība pēc regulas: no vienas puses, īpašs regulējums attiecībā uz standartiem un sertifikāciju un, no otras puses, spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšana no piedevu ražošanas perspektīvas.