I.IEVADS

Neprovocētais un nepamatotais Krievijas iebrukums Ukrainā ir izraisījis briesmīgas cilvēku ciešanas un nodarījis milzu postījumus pilsētām un kopienām. Tiek zaudētas dzīvības un iztikas līdzekļi, vairāk nekā divpadsmit miljoni cilvēku ir spiesti pamest savas mājas un gandrīz seši miljoni cilvēku – no tiem puse ir bērni – ir spiesti pamest savu valsti, lai nokļūtu drošībā.

Saskaroties ar Krievijas agresiju, Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir izrādījušas nelokāmu solidaritāti ar cilvēkiem, kas bēg no kara Ukrainā, un nekavējoties mobilizējušas atbalstu Ukrainas valdībai, lai tā spētu arī turpmāk veikt savas funkcijas. Savienība ir sniegusi ārkārtas palīdzību, lai stiprinātu noturību, humāno palīdzību, militāro palīdzību, kā arī citu atbalstu. Komisija koordinē savu līdz šim lielāko operāciju saskaņā ar ES civilās aizsardzības mehānismu, lai īstenotu plašu atbalsta pasākumu klāstu, t. sk. veselības aprūpes, enerģētikas, pārtikas un lauksaimniecības nozarēs, un nodrošina patvērumu, tehniku, kā arī medicīnisko aprīkojumu un evakuāciju. Lai atbalstītu Ukrainu, Komisija ir arī ierosinājusi pasākumus tirdzniecības atvieglošanai, it īpaši ievedmuitas nodokļu atcelšanu Ukrainas eksportam, un solidaritātes joslu izveidei, lai palīdzētu Ukrainai eksportēt lauksaimniecības preces. ES gatavību uzņemt šos cilvēkus apliecina tas, ka ir aktivizēta Pagaidu aizsardzības direktīva, kas nodrošina piekļuvi darbvietām, mājokļiem, izglītībai un veselības aprūpei visā ES. Komisija turpinās atbalstīt Ukrainu un tās iedzīvotājus, sadarbojoties ar dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas komandas pieeju.

Visā valstī notiek karadarbība, tāpēc ekonomiskā situācija ir strauji pasliktinājusies. Paredzams, ka šogad IKP samazināsies par 30–50 %, un nodokļu ieņēmumi ir samazinājušies par aptuveni 50–80 %. Krievijas militārās darbības joprojām bloķē Ukrainas ostas Azovas un Melnajā jūrā, liedzot Ukrainai gūt tik ļoti nepieciešamos eksporta ieņēmumus. Aplēstais kopējais kaitējums jau tagad sasniedz simtiem miljardu euro, un tikai fiziskajai infrastruktūrai vien ir nodarīts kaitējums vairāk nekā 100 miljardu EUR apmērā.

Ir vajadzīgi lieli globāli finansiāli centieni, lai atbalstītu Ukrainu šā kara laikā, kā arī lai atjaunotu valsti un sniegtu jaunas iespējas tās iedzīvotājiem. Tāpēc ir svarīgi jau tagad izstrādāt šo starptautisko centienu galvenos elementus, lai gan Krievijas agresija turpinās. Eiropadome savos 2022. gada marta secinājumos vienojās izveidot Ukrainas solidaritātes fondu, aicinot tajā piedalīties starptautiskos partnerus. Eiropadome aicināja Komisiju turpināt attīstīt tehnisko palīdzību, lai palīdzētu Ukrainai īstenot vajadzīgās reformas.

Šāda mēroga atjaunošanai Eiropas kontinentā ir vajadzīga spēcīga Eiropas Savienības vadība, proaktīvi sadarbojoties ar starptautiskajiem partneriem. Eiropas Savienību un Ukrainu cieši saista asociācijas nolīgums un padziļinātā un visaptverošā brīvās tirdzniecības zona. Ukraina 2022. gada 28. februārī pieteicās dalībai ES un ir paudusi stingru gribu saistīt atjaunošanu ar reformām virzībā uz Eiropu.

Šajā paziņojumā ir izklāstīta Savienības rīcība, lai novērstu Ukrainas tūlītējo finansējuma trūkumu, un ilgtermiņa atjaunošanas satvars.

II.TŪLĪTĒJA PALĪDZĪBA

Īstermiņa atbildes pasākumi attiecas uz tuvāko laika periodu, kad vēl nav iespējams paredzēt ievērojama mēroga atjaunošanas pasākumus. Šajā laikposmā palīdzība galvenokārt ir vērsta uz nepieciešamo operatīvo atbalstu Ukrainas valdībai, ko papildina ārkārtas palīdzības un humānās palīdzības sniegšana.

Jau sniegtais atbalsts

ES apņemšanās atbalstīt Ukrainu ir ilglaicīga un ir devusi rezultātus. Eiropas Savienība Ukrainai ir sniegusi ievērojamu finansiālo palīdzību, kas no 2014. līdz 2021. gadam sasniedza 1,7 miljardus EUR dotācijās no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta, 5,6 miljardus EUR saskaņā ar piecām makrofinansiālās palīdzības programmām aizdevumu veidā, 194 miljonus EUR humānajā palīdzībā un 355 miljonus EUR no ārpolitikas instrumentiem. ES Ukrainai sniedz atbalstu politikas izstrādē un visaptverošās reformās, cieši iesaistot dalībvalstis saskaņā ar Eiropas komandas pieeju. Būtiskas ir pamatprogrammas, kas attiecas uz decentralizāciju, valsts pārvaldes reformu un korupcijas apkarošanu.

Kopš Krievijas agresijas sākuma ES ir palielinājusi atbalstu, piesaistot aptuveni 4,1 miljardu EUR Ukrainas vispārējai ekonomiskajai, sociālajai un finansiālajai noturībai, sniedzot makrofinansiālo palīdzību, budžeta atbalstu, ārkārtas palīdzību, atbalstu reaģēšanai krīzes situācijās un humāno palīdzību. Ukrainai ir sniegta arī militārā palīdzība 1,5 miljardu EUR apmērā saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu, un tiek piesaistīti vēl 500 miljoni EUR.

Pirms kara un tā laikā ES ir cieši sadarbojusies ar Eiropas finanšu iestādēm, lai atbalstītu Ukrainu. Kopš 2014. gada Eiropas Investīciju banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka Ukrainai ir piešķīrušas aizdevumus 10 miljardu EUR apmērā. Pēdējo nedēļu laikā Eiropas Investīciju banka Ukrainas budžetā ir iemaksājusi 668 miljonus EUR. ES cieši sadarbojas arī ar Pasaules Banku un Starptautisko Valūtas fondu, kas kopš 2014. gada ir bijuši nozīmīgi partneri centienos palīdzēt Ukrainai.

Īstermiņa palīdzība

Karš izraisīja nodokļu, eksporta un citu ieņēmumu sabrukumu, un situāciju pasliktināja nelikumīga aktīvu un eksporta preču piesavināšanās lielā mērogā (tostarp lauksaimniecības nozarē), savukārt būtiskie izdevumi ārkārtīgi pieauga. Ukrainai būs vajadzīga ievērojama īstermiņa finansiāla palīdzība, lai uzturētu pamatpakalpojumus, risinātu humanitārās vajadzības un savestu kārtībā pašu svarīgāko infrastruktūru, kas patlaban ir iznīcināta. Saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda aplēsēm Ukrainas finansējuma iztrūkums līdz jūnijam būs aptuveni 14,3 miljardi EUR (15 miljardi USD).

Lai uzturētu valsti, palīdzētu saglabāt makrofinansiālo stabilitāti un mazinātu spiedienu uz cilvēkkapitālu un fizisko kapitālu, Ukrainas valdības finansējuma vajadzības īstermiņā joprojām ir ievērojamas. Lai risinātu šīs vajadzības, būs vajadzīgi kopīgi starptautiski centieni, kuros Savienība būs gatava uzņemties savu daļu.

Tāpēc Komisija no savas puses plāno ierosināt 2022. gadā piešķirt Ukrainai jaunu ārkārtas makrofinansiālo palīdzību aizdevumu veidā līdz 9 miljardiem EUR apmērā, kas būs jāpapildina ar atbalstu no citiem divpusējiem un daudzpusējiem starptautiskajiem partneriem, arī G7 formātā. Minētajiem aizdevumiem, kuri tiktu izmaksāti vairākās daļās, būtu ilgi termiņi un labvēlīgas procentu likmes, kas būtu iespējamas, pateicoties garantijai no Savienības budžeta.

Lai tas būtu iespējams, dalībvalstīm būtu jāvienojas darīt pieejamas garantijas, lai papildinātu uzkrājumus, kas šim nolūkam rezervēti Savienības kopējā uzkrājumu fonda attiecīgajā nodalījumā. Kopā ar dotāciju atbalstu, kas saistīto procentu maksājumu subsidēšanai tiek sniegts no ES budžeta, minētā palīdzība nodrošinās labi koordinētu un ļoti labvēlīgu atbalstu Ukrainai.

III.UKRAINAS ATJAUNOŠANA