KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par tirdzniecības aizsardzības instrumentu modernizēšanu, esošos tirdzniecības aizsardzības instrumentus pielāgojot pašreizējām Eiropas ekonomikas vajadzībām /* COM/2013/0191 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par tirdzniecības aizsardzības instrumentu modernizēšanu, esošos tirdzniecības aizsardzības instrumentus pielāgojot pašreizējām Eiropas ekonomikas vajadzībām 1. IEVADS 1.1. Modernizācijas nepieciešamība Eiropas Savienība ir visietekmīgākā tirgus dalībniece pasaulē un visā pasaulē gūst ievērojamu labumu no brīvas tirdzniecības un atvērtajiem tirgiem. Tomēr dažos gadījumos noteiktu tirdzniecības partneru un trešo valstu eksportētāju negodīga prakse var nelabvēlīgi ietekmēt nozares ES. Šā iemesla dēļ tirdzniecības aizsardzības instrumenti (turpmāk “TAI”) ir svarīgs vispārējas ES tirdzniecības politikas līdzeklis. Tie bieži ir vienīgie līdzekļi, ko uzņēmumi var izmantot, lai reaģētu uz negodīgu starptautisku tirdzniecības praksi. Tajā pašā laikā tirdzniecības aizsardzības instrumentu piemērošana var ietekmēt lietotājus un patērētājus. ES piemēro ļoti augstus standartus šo 1995. gadā ieviesto instrumentu pārvaldīšanā, kas bieži ir augstāki nekā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) standarti un daudzu citu lietotāju piemērotie standarti. Tomēr ekonomikas vide pastāvīgi mainās, un periodiski ir jāapsver, vai TAI nav jāpielāgo šīm izmaiņām. ES TAI noteikumi nav būtiski mainīti vairāk nekā 15 gadus. Pēdējā nozīmīgā ES TAI pārskatīšana tika veikta 1995. gadā, lai ieviestu daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas secinājumus. Kopš tā laika vienīgie būtiskie grozījumi tiesību aktos tika pieņemti 2004. gadā, kad tika mainīts lēmumu pieņemšanas process Padomē (vienkāršs vairākums Komisijas priekšlikuma noraidīšanai, nevis vienkāršs vairākums tā atbalstīšanai). 2006.–2007. gadā tika uzsākta aptauja par reformu „Zaļā grāmata”, un tajā atklājās, ka viedokļi par šo tēmu ievērojami atšķiras. Pēc tam komisārs K. De Gucht Eiropas Parlamenta INTA komitejas sēdē 2010. gada janvārī norādīja, ka, viņaprāt, TAI būtu jāpārskata pēc PTO aizbildnībā notiekošo Dohas tirdzniecības sarunu pabeigšanas. Šīs sarunas ir apstājušās. Šajā situācijā Komisija ir nolēmusi pārskatīt ES TAI darbību, lai tos atjauninātu, ņemot vērā arī to, ka daudzpusējais PTO ietvars tuvākajā nākotnē nemainīsies. Šajā paziņojumā izklāstīti priekšlikumi un izmaiņas, ko Komisija ierosina, lai modernizētu instrumentus saskaņā ar Līguma mērķi veicināt brīvu un godīgu tirdzniecību (Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 5. punkts). Priekšlikumu kopuma pamatprincips ir uzlabot ES TAI pragmatiskā un līdzsvarotā veidā visu ieinteresēto personu labā. Ražotājiem, importētājiem un lietotājiem, vai tās būtu lielas uzņēmējsabiedrības vai mazi un vidēji uzņēmumi, vajadzētu būt pieejamiem lietotājam draudzīgiem un efektīviem instrumentiem, kas atbilst aktuālām problēmām, sastopoties ar negodīgu tirdzniecības praksi vai paredzamiem TAI pasākumiem. Komisija ir apzinājusi 6 galvenās jomas, kurās nepieciešamas izmaiņas esošajos noteikumos, lai tie atbilstu izmaiņām ekonomikas vidē. Priekšlikumos ņemta vērā sabiedriskā apspriešana par tirdzniecības aizsardzības instrumentu modernizēšanu (no 2012. gada 3. aprīļa līdz 3. jūlijam)[1], Komisijas lielā pieredze, kas gūta, ikdienā pārvaldot šos instrumentus, un neatkarīgs novērtējuma pētījums, kas tika publicēts 2012. gada martā[2]. 1.2. Tiesiskais regulējums ES tirdzniecības aizsardzības sistēmas pamatā ir PTO noteikumi, kas ļauj tās locekļiem reaģēt uz eksportētājvalstu negodīgu tirdzniecības praksi un atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Visbiežāk izmantoto TAI, proti, antidempingu (pārējie ir pretsubsīdiju un tirgus aizsardzības instrumenti), piemēro no trešām valstīm importētajiem ražojumiem, kurus pārdod par cenām, kas ir zemākas par to normālo vērtību[3], ja tie rada kaitējumu ES ražošanas nozarei. Pretsubsīdiju instrumentu piemēro subsidētam[4] importam. Šādos gadījumos ietekmētā ES ražošanas nozare var iesniegt sūdzību Komisijai kopā ar pierādījumiem par negodīgu praksi un tās radīto kaitējumu. Ja sūdzības pierādījumi ir pietiekami, tiek uzsākta izmeklēšana, kas dempinga gadījumā ilgst aptuveni 15 mēnešus (subsīdiju gadījumā — 13 mēnešus), un tiek uzaicinātas piedalīties visas iesaistītās personas (Savienības ražotāji, eksportētāji, importētāji, ražojuma lietotāji un patērētāju organizācijas). Ja izmeklēšanā tiek apstiprināti sūdzības apgalvojumi, ievieš antidempinga vai pretsubsīdiju maksājumu. Parasti pasākumi paliek spēkā 5 gadus, bet šajā periodā tie var tikt pārskatīti un vajadzības gadījumā pagarināti. Aizsardzības instruments ir trešais TAI, un tas nav iekļauts šajā iniciatīvā, arī tāpēc, ka ES to ir izmantojusi ļoti reti. Tā sauktie ES sistēmas „PTO+ elementi”, jo īpaši mazākā maksājuma noteikums un Savienības interešu pārbaude, nodrošina proporcionalitāti un līdzsvaru šo instrumentu piemērošanā. Šīs iniciatīvas mērķis ir saglabāt šos augstos standartus un pēc vajadzības pielāgot un uzlabot tos. Daudzas ieinteresētās personas ir paudušas vēlmi, lai Komisija paātrinātu antidempinga/pretsubsīdiju izmeklēšanu. Komisija centīsies kopumā par diviem mēnešiem saīsināt laiku, kas nepieciešams, lai antidempinga/pretsubsīdiju lietās lemtu par pagaidu pasākumiem. 2. PRIEKŠLIKUMI Šajā paziņojuma daļā izklāstīti Komisijas priekšlikumi attiecībā uz ES TAI modernizēšanu. Katrā priekšlikumā ir minēts, vai tas paredz izdarīt grozījumus tiesību aktos. Liela daļa no šiem priekšlikumiem paredz izdarīt grozījumus Antidempinga (AD) un Pretsubsīdiju (AS) pamatregulās[5]. Priekšlikumi grozījumiem tiesību aktos detalizēti uzskaitīti regulas projektā, ko Komisija iesniedz Padomei un Parlamentam apstiprināšanai parastā likumdošanas procedūrā. Priekšlikumos iekļauti arī pamatnostādņu projekti attiecībā uz četriem būtiskiem ES TAI elementiem. Pamatnostādņu projekti Komisijas dienestu darba dokumentu formā tiks publicēti kopā ar šo paziņojumu, lai nodotu tos sabiedriskai apspriešanai pirms Komisijas apstiprināšanas. Apstiprinot šīs pamatnostādnes, Komisija īsteno rīcības brīvību, kas tai piešķirta un nepieciešama, piemērojot ES TAI konkrētiem ražojumiem. 2.1. Lielāka pārredzamība un paredzamība Pārredzamība TAI piemērošanā ir ļoti svarīga, tāpēc pastāvīga TAI procedūru pārredzamības uzlabošana ir prioritāra. Ņemot vērā ieinteresēto personu paustās bažas, ir ieteikti dažādi elementi, kas izveidoti, lai palielinātu procedūru pārredzamību un uzlabotu to paredzamību visām iesaistītajām personām. 2.1.1. Antidempinga un pretsubsīdiju pagaidu pasākumu iepriekšēja nodošana atklātībā Ieinteresētās personas bieži ir paudušas vēlmi sniegt iepriekšējus komentārus par pamatojumu, kas izmantots antidempinga un pretsubsīdiju pagaidu maksājumu ieviešanai. Tās apgalvo, ka šāda iespēja palīdzētu, piemēram, novērst kļūdas, aprēķinu neprecizitāti utt., kas pašreizējā sistēmā tiek novērstas tikai galīgo pasākumu piemērošanas posmā. Turklāt ieinteresētās personas apgalvo, ka tās nezina, vai un kā to uzņēmējdarbību ietekmēs pagaidu pasākumi, jo tām nav zināms līmenis, kādā varētu tikt ieviesti maksājumi. Lai palielinātu antidempinga un pretsubsīdiju procedūru pārredzamību, ir izveidots priekšlikums izpaust ieinteresētajām personām ierobežotu informāciju divas nedēļas pirms pagaidu pasākumu ieviešanas. Tas novērstu pārsteiguma momentu personām par pagaidu pasākumu piemērošanu, nekādā veidā būtiski neapdraudot importa uzkrāšanos, jo ekonomikas dalībnieki arī tagad parasti zina ES lēmumu pieņemšanas procesa termiņus un to, kad tiek paziņots par pagaidu pasākumiem. Pašreizējie izmeklēšanas termiņi netiktu ietekmēti. Iepriekš izpaustā ierobežotā informācija ietvertu i) ierosināto pasākumu apkopojumu un ii) attiecīgos dempinga un kaitējuma starpības aprēķinus katram eksportētājam, kas sadarbojas, un Savienības ražošanas nozarei. Lai ievērotu izmeklēšanas termiņus, ieinteresētajām personām būtu jādod salīdzinoši īss termiņš, t. i., trīs darba dienas, lai iesniegtu apsvērumus tikai attiecībā uz aprēķiniem. Pagaidu pasākumu pilnīga nodošana atklātībā, kas savukārt dod iespēju izteikt plašus apsvērumus par visiem šādu pasākumu aspektiem, joprojām notiktu vienlaicīgi ar pasākumu ieviešanu tāpat kā pašreizējā sistēmā[6]. Tādējādi aprēķinu kļūdas tiktu izlabotas pirms pagaidu pasākumu ieviešanas, kas palielinātu pasākumu precizitāti, vienlaicīgi nepalēninot pasākumu apstiprināšanas procesu. Šis priekšlikums paredz izdarīt grozījumus tiesību aktos. 2.1.2. Iepriekšējs paziņojums par pagaidu pasākumu neieviešanu Daudzas ieinteresētās personas norādīja, ka gribētu tikt informētas iepriekš, ja Komisija negatavojas ieviest pagaidu pasākumus. To, ka pagaidu pasākumi nav ieviesti, ieinteresētās personas bieži uzzina tikai pēc 9 mēnešiem, kad ir beidzies šādu pasākumu ieviešanas termiņš. Iepriekšēja paziņošana palīdzētu uzlabot uzņēmējdarbības vides pārredzamību un paredzamību. Katrā ziņā, ja ieinteresētās personas tiktu iepriekš informētas par pasākumu ieviešanu (kā paredzēts šajā iniciatīvā), tad būtu saprātīgi tās informēt arī par to, ka pagaidu pasākumus nav paredzēts ieviest. Tāpēc tiek ierosināts aptuveni divas nedēļas pirms 9 mēnešu beigu termiņa informēt ieinteresētās personas par to, vai ir paredzēts ieviest pagaidu pasākumus vai nē. Šis priekšlikums paredz izdarīt grozījumus tiesību aktos. 2.1.3. Paziņojums divas nedēļas iepriekš par antidempinga/pretsubsīdiju pagaidu pasākumu ieviešanu Importētāji bieži sūdzas, ka precēm, kas pagaidu pasākumu ieviešanas laikā jau ir tranzītā, tiek piemēroti šie pasākumi pēc tam, kad tās ir deklarētas muitā. Tā kā, kā minēts iepriekš, ir ierosināts izpaust ieinteresētajām personām informāciju par paredzēto pagaidu pasākumu ieviešanu (aptuveni divas nedēļas pirms to ieviešanas), ir ierosināts arī neieviest pasākumus divu nedēļu laikā pēc iepriekšējās informācijas izpaušanas. Nogaidot divas nedēļas, tiktu uzlabota paredzamība visām ieinteresētajām personām un tas dotu importētājiem lielāku elastību rīkoties ar sūtījumiem, kas jau ir tranzītā, pilnībā ievērojot termiņus. Kā minēts 2.1.1. sadaļā, divas nedēļas neapdraudētu nekādu pagaidu pasākumu efektivitāti, vēl jo vairāk tāpēc, ka pagaidu pasākumu termiņš parasti ir labi zināms. Šis priekšlikums neietekmē dalībvalstu tiesības pieprasīt nekavējoties ieviest pagaidu pasākumus saskaņā ar AD pamatregulas 7. panta 5. punktu un AS pamatregulas 12. panta 4. punktu. Šis priekšlikums paredz izdarīt grozījumus tiesību aktos. 2.1.4. Pamatnostādnes Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas TA izmeklēšana, bieži nav zināmi ļoti tehniski izmeklēšanas aspekti. Tomēr visu ieinteresēto personu interesēs ir tas, lai šie aspekti būtu labi zināmi un attiecīgā informācija viegli pieejama. Ņemot to vērā, ir ierosināts publicēt pamatnostādnes par četriem galvenajiem izmeklēšanas elementiem, t. i., kaitējuma starpības aprēķināšanu, analogas valsts izvēli izmeklēšanā attiecībā uz importu no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas, Savienības interešu pārbaudi un pasākumu ilgumu un termiņa beigu pārskatīšanu. Pamatnostādņu projekti ir balstīti uz Komisijas pieredzi. Komisija rīkos sabiedrisko apspriešanu par pamatnostādņu projektiem pirms to apstiprināšanas. 2.2. Kā rīkoties pretpasākumu draudu gadījumā 2.2.1. Ex-officio izmeklēšanas sākšana pretpasākumu draudu gadījumā Sabiedriskajā apspriešanā ir apstiprinājies, ka pastāv problēma saistībā ar pretpasākumiem pret dažiem ES ražotājiem, kas gatavojas iesniegt sūdzību ar pieprasījumu uzsākt antidempinga vai pretsubsīdiju izmeklēšanu. Tādēļ ES ražotāji bieži nelabprāt iesniedz sūdzības vai var atteikties no piedalīšanās izmeklēšanā un tādējādi neizmantot savas tiesības saskaņā ar ES un PTO noteikumiem. Trešā daļa no respondentiem ziņoja, ka ir iepriekš saskārušies ar pretpasākumiem. Pretpasākumi ietver jebkādus draudus ES ražošanas nozares iespējamām ekonomiskām interesēm eksportētājvalstī. Šādi draudi var būt dažādi, piemēram, draudi attiecībā uz ražošanu, pārdošanas darbībām, ieguldījumiem, administratīvo šķēršļu izveidošana utt. Jāņem vērā arī draudi Savienības ražošanas nozares klientiem vai piegādātājiem. Pēc Komisijas pieredzes šādi draudi patiešām palielinās. Tāpēc atjauninātiem TAI jānodrošina mehānismi, lai vismaz mazinātu pretpasākumu draudu spiedienu. Nākamais solis ir, ka Komisija, ja iespējams, uzsāk ex-officio izmeklēšanu gadījumā, ja Savienības ražotāji saskaras ar pretpasākumu draudiem un ir pietiekami prima facie pierādījumi par kaitējumu radošu dempingu/subsidēšanu. Nepieciešamajiem pierādījumiem ex-officio procedūras uzsākšanai jāatbilst tādam pašam standartam, kādam atbilst pierādījumi izmeklēšanas uzsākšanai pēc ES ražošanas nozares pieprasījuma saskaņā ar AD pamatregulas 5. pantu un AS pamatregulas 10. pantu. Savienības ražotāji, kas gatavojas iesniegt antidempinga vai pretsubsīdiju sūdzību, tiks iedrošināti konfidenciāli sazināties ar Komisiju, ja tie saskarsies ar pretpasākumu draudiem. Informācijas apkopojums, ko parasti pieprasa, tiks publicēts Komisijas (Tirdzniecības ĢD) tīmekļa vietnē. Lēmumu par to, vai uzsākt ex-officio izmeklēšanu, Komisija pieņems, pamatojoties uz pieejamo pierādījumu nopietnību par kaitējumu radošu dempingu/subsidēšanu. Turklāt Komisija ņems vērā arī pieejamos pierādījumus par to, vai jebkādiem pasākumiem varētu būt nesamērīgas ekonomiskas sekas uz Savienību kopumā, ja izmeklēšanā apstiprinātos, ka pastāv kaitējumu radošs dempings/subsidēšana. Komisija iesaka precizēt punktu ar piemērojamajiem tiesību aktiem. 2.2.2. Savienības ražotāju, kas ražo līdzīgu ražojumu, pienākums sadarboties Saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem ieinteresētajām personām nav pienākuma sadarboties TA procedūrās. Saistībā ar Komisijas ierosināto ex-officio izmeklēšanu ir ierosināts ieviest pienākumu Savienības ražotājiem sadarboties. Šāds pienākums ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka Komisijas dienestiem ir piekļuve izmeklēšanā nepieciešamajiem datiem. Pienākums sadarboties ietver pienākumu aizpildīt aptaujas anketu, kas tiks nosūtīta ieinteresētajām personām, uzsākot šādu izmeklēšanu, un akceptēt Komisijas ierēdņu pārbaudi uz vietas attiecībā uz atbildēm aptaujas anketā. Savienības ražotāju un Komisijas starpā pārrunātais paliks konfidenciāla informācija, un tā netiks izpausta nekonfidenciālajā dokumentācijā, kas minēta AD pamatregulas 6. panta 7. punktā un AS pamatregulas 11. panta 7. punktā. Šis priekšlikums paredz izdarīt grozījumus tiesību aktos. 2.3. Efektivitāte un izpilde 2.3.1. Ex-officio izmeklēšana, lai novērstu pasākumu apiešanu Tirdzniecības aizsardzības pasākumu apiešana ir pieaugoša problēma starptautiskajā tirdzniecībā. Tāpēc uzlabota Komisijas uzraudzība tirdzniecības plūsmām nodrošinās agrāku šādas prakses atklāšanu. Vienmēr, kad Komisijai šķitīs, ka šāda prakse pastāv, tā uzsāks ex-officio izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šis priekšlikums neparedz izdarīt grozījumus tiesību aktos. 2.3.2. Mazākā maksājuma noteikuma nepiemērošana pretsubsīdiju gadījumos, un gadījumos, ja pastāv izejvielu tirgus strukturāli kropļojumi Mazākā maksājuma noteikums ir ES TAI „PTO+” elements. PTO noteikumi ļauj ieviest antidempinga un pretsubsīdiju pasākumus dempinga/subsīdijas starpības līmenī. ES prasības ir stingrākas par šo PTO minimuma prasību, un tās ievieš pasākumus līmenī, kas ir zemāks par dempinga/subsīdijas starpību, ja šāds zemāks līmenis ir pietiekams, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tomēr mazākā maksājuma noteikuma piemērošana nav atbilstoša turpmāk minētajās situācijās. Pirmkārt, trešo valstu valdību veiktā subsidēšana rada arvien lielākas bažas, un zināmā mērā ieguvums no mazāka maksājuma, izmantojot mazākā maksājuma noteikumu, var iedrošināt valdības turpināt subsidēt savus ekonomikas dalībniekus. Otrkārt, trešās valstis arvien vairāk iejaucas izejvielu tirdzniecībā ar mērķi paturēt izejvielas savā valstī pakārtoto lietotāju ieguvumam. Attiecīgi ES ražotājiem nav vienlīdzīgi konkurences apstākļi salīdzinājumā ar šādiem trešās valsts pakārtotajiem ražotājiem. Nešķiet atbilstoši, ka šādi ražotāji gūst labumu no ES TAI sistēmas mazākā maksājuma noteikuma, ja viņi jau gūst labumu no izejvielu tirgus strukturāliem kropļojumiem. Pašreizējos tiesību aktos nav ietverts nekāds noteikums, kas atturētu trešo valstu valdības un ekonomikas dalībniekus iesaistīties šādā praksē. Tāpēc ir ierosināts nepiemērot mazākā maksājuma noteikumu: – visā valstī — subsidēšanas gadījumos, – visā valstī — izejvielu tirgus strukturālu kropļojumu gadījumos. Šis priekšlikums paredz izdarīt grozījumus tiesību aktos. 2.4. Sadarbības veicināšana 2.4.1. Ar Savienības interesēm saistītas informācijas reģistrēšana un vākšana Ieinteresētās personas apgalvo, ka sadarbība ar Komisiju TA izmeklēšanā dažos gadījumos var būt apgrūtinoša. Tas īpaši attiecas uz maziem un vidējiem uzņēmumiem. Galvenās grūtības, ar ko sastopas ieinteresētās personas, ir liels darba apjoms, apgrūtinošas un dārgas procedūras un īsi termiņi. Lai gan grūtību pakāpe ieinteresētajām personām ir dažāda, tās visas piekrīt, ka TA izmeklēšanas tehniskā rakstura un sarežģītības dēļ daudzi uzņēmumi, jo īpaši MVU, bieži atturas no sadarbošanās. Risinot šīs grūtības, Komisijas dienesti jau ir vienkāršojuši informācijas sarakstu, kas tiek pieprasīta lietotājiem. Turklāt ir ierosināts turpmāk piešķirt garākus termiņus visām pusēm, lai reģistrētos kā ieinteresētās personas un aizpildītu aptaujas anketas, t. i., 29 dienas, nevis 15 dienas, lai reģistrētos kā ieinteresētā persona, un 51 diena, nevis 37 dienas, lai iesniegtu aizpildītu aptaujas anketu. Tas attiecas uz to izmeklēšanas daļu, kas skar Savienības intereses, bet ne uz dempinga, subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšanu. Tam būtu jāiedrošina puses sadarboties tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanā un tādējādi turpmāk uzlabot kvalitāti konstatējumiem, kas ir pamatā jebkuram lēmumam par pasākumiem, vienlaicīgi pilnībā ievērojot termiņus. Šis priekšlikums neparedz izdarīt grozījumus tiesību aktos. 2.4.2. Atmaksāšanas procedūru vienkāršošana Ieinteresētās personas norādīja uz nepieciešamību palielināt pārredzamību arī attiecībā uz atmaksāšanas procedūrām. Komisija publicēs atjauninātas pamatnostādnes par atmaksāšanas pieprasījumiem Oficiālajā Vēstnesī un Komisijas (Tirdzniecības ĢD) vietnē. Ir ierosināts publicēt vietnē arī aide-memoire kopā ar standarta veidlapu, kas jāaizpilda pieprasījuma iesniedzējam un ražotājam, kas sadarbojas, kontaktpersonu sarakstu ar visiem kontaktpunktiem dalībvalstīs, nenokārtoto atmaksāšanas pieprasījumu sarakstu un informāciju par to, vai atmaksāšana ir apstiprināta vai noraidīta. Ja pieprasījuma iesniedzējs būs devis atļauju, arī lēmuma par atmaksāšanu nekonfidenciālā versija tiks publicēta Tirdzniecības ĢD vietnē. Attiecīgā Savienības ražošanas nozare tiks informēta par atmaksāšanas pieprasījuma saņemšanu. Tiks izveidots nekonfidenciālu dokumentu kopums ar visiem atmaksāšanas izmeklēšanas nekonfidenciālajiem dokumentiem. Šis priekšlikums neparedz izdarīt grozījumus tiesību aktos. 2.4.3. Mazi un vidēji uzņēmumi Maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) bieži ir ļoti grūti sadarboties ilgajās un sarežģītajās TAI procedūrās, galvenokārt šo uzņēmumu sadrumstalotības un resursu trūkuma dēļ. Daudzas ieinteresētās personas, kas pārstāv dažādas intereses, apgalvo, ka ir jāatjaunina MVU palīdzības dienests. MVU palīdzības dienests tiks atjaunināts, lai sniegtu vairāk atbalsta un informācijas tiem MVU, kas ir saistīti ar TAI procedūru. Turklāt sadarbībā ar dalībvalstīm tiks organizēti īpaši semināri, kas paredzēti MVU visā Savienībā, lai uzlabotu to zināšanas par TAI. Turklāt Komisija, sadarbojoties ar Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD MVU tīklu, izpētīs iespējas, lai atvieglotu MVU līdzdalību TAI procedūrās, jo īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem: a) standarta veidlapa statistikai, kas jāiesniedz izmeklēšanas ierosināšanas pārbaudes nolūkiem, un aptaujas anketas, lai ļautu MVU sniegt nepieciešamos datus mazāk apgrūtinošā veidā; b) apsvērumi noteikt, ka iespēju robežās izmeklēšanas periods sakrīt ar finanšu gadu; c) valodu barjeru radītā sloga samazināšana samērīgā veidā. Šī darba rezultāti tiks iekļauti Komisijas pamatnostādnēs. Šis priekšlikums neparedz izdarīt grozījumus tiesību aktos. 2.5. Pārskatīšanas prakses optimizācija 2.5.1. Veikto maksājumu atlīdzināšana, ja termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšana ir izbeigta, neatjaunojot pasākumu termiņu Termiņa beigu pārskatīšanu var uzsākt īsi pirms TA pasākumu piemērošanas 5 gadu perioda beigām. Pasākumi paliek spēkā, līdz ir zināmi pārskatīšanas rezultāti, un tā ilgst no 12 līdz 15 mēnešiem. Šajā periodā turpina ieturēt antidempinga/pretsubsīdiju maksājumus, un tos neatmaksā arī tad, ja izmeklēšana tiek izbeigta un pasākumi atcelti. Tomēr gadījumos, kad izmeklēšanā ir pierādījies, ka nav noticis kaitējumu radošs dempings/subsidēšana, šķiet nepamatoti turpināt ieturēt maksājumus. Tāpēc ir ierosināts atmaksāt termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā ieturētos maksājumus, ja izmeklēšanas rezultātā pasākumu termiņš netiek atjaunots. Šāda atmaksāšana tiks piešķirta tikai tad, ja tiks iesniegts pieteikums valsts muitas iestādēm, un tajā netiks iekļauti procenti. Kaut gan tādējādi tiek radīts papildu administratīvais slogs, nav pamatoti uzlikt dalībniekiem papildu maksājumus pēc oficiālajām pasākuma termiņa beigām, ja vairs nav pierādījumu par to, ka pasākumu termiņš ir jāatjauno. Ieinteresētās personas, kas pārstāv ražotāju intereses, apgalvo, ka, tā kā pagaidu pasākumus neievieš ar atpakaļejošu spēku, Savienības ražošanas nozare turpina izjust kaitējumu arī pēc procedūras uzsākšanas. Attiecīgi termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā ieturētie maksājumi noder kā kompensācija pasākumu neesamībai starp procedūras uzsākšanu un pagaidu pasākumu ieviešanu. Tomēr gan ES, gan PTO noteikumi ļauj ieviest pasākumus ar atpakaļejošu spēku tikai ārkārtas, skaidri noteiktos apstākļos (būtisks importa par dempinga cenām palielinājums relatīvi īsā laikposmā, kas varētu ievērojami mazināt pasākumu koriģējošo ietekmi[7]). Šis priekšlikums paredz izdarīt grozījumus tiesību aktos. 2.5.2. Termiņa beigu pārskatīšana kopā ar starpposma pārskatīšanu TAI pasākumus sākotnēji ievieš uz 5 gadiem, pēc tam tos var pagarināt uz vēl 5 gadiem pēc termiņa beigu pārskatīšanas. Var piešķirt papildu pagarinājumus pēc jaunas termiņa beigu pārskatīšanas. Tā kā noteikumi par termiņa beigu pārskatīšanu neļauj mainīt maksājumu apmēru, pasākumi paliek nemainīgi vai tiek atcelti. Tirgus situācija var būt ievērojami mainījusies kopš tā laika, kad pasākumi tika sākotnēji ieviesti (piemēram, izmaiņas Savienības ražošanas nozarē, vairāk eksportētāju tirgū, jauns imports no citiem avotiem utt.). Ja ieinteresētās personas uzskatīs, ka tas ir nepieciešams, tās tiks iedrošinātas pieprasīt starpposma pārskatīšanu paralēli termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanai. Tas ļaus pielāgot pasākuma līmeni, lai precīzāk atspoguļotu mainījušos tirgus situāciju. Tāpēc ir ierosināts, ka paziņojumā par gaidāmajām termiņa beigām, ko publicē aptuveni 9 mēnešus pirms pasākumu piemērošanas 5 gadu perioda beigām saskaņā ar AD pamatregulas 11. panta 2. punktu un AS pamatregulas 18. panta 4. punktu, tiks uzsvērta šāda iespēja. Turklāt atgādinājumu varētu publicēt Tirdzniecības ĢD vietnē, lai to redzētu visas ieinteresētās personas. Šis priekšlikums neparedz izdarīt grozījumus tiesību aktos. 2.5.3. Sistemātiska starpposma pārskatīšanu uzsākšana, ja ir novērota attiecīga konkurenci ierobežojoša rīcība no Savienības ražotāju puses Lai gan ir taisnība, ka TAI un ES konkurences tiesību aktu mērķis un juridiskais pamats ir atšķirīgs, konkurenci ierobežojoša rīcība var izkropļot konstatējumus attiecībā uz kaitējumu, piemēram, uzņēmumiem, kas darbojas kartelī, būs augstākas pārdošanas cenas nekā normālos konkurences apstākļos. Tas savukārt ietekmē cenu analīzi, kas ir būtiska kaitējuma pārbaudes daļa saskaņā ar AD pamatregulas 3. panta 3. punktu un AS pamatregulas 8. panta 3. punktu. Komisija turpmāk sistemātiski uzsāks spēkā esošo antidempinga/pretsubsīdiju pasākumu starpposma pārskatīšanu, ja tā būs atklājusi, ka Savienības ražotāji ir iesaistījušies pret konkurenci vērstā rīcībā. Tā tiks piemērota tikai tad, ja būs attiecīgā ražojuma un laika periodu daļēja sakritība. Starpposma pārskatīšanā tiks pārbaudīts, vai un kādā mērā pašreizējos antidempinga un pretsubsīdiju pasākumus ietekmē šāda pret konkurenci vērsta rīcība. Šis priekšlikums neparedz izdarīt grozījumus tiesību aktos. 2.6. Kodifikācija Šeit minētie tehniska rakstura grozījumi tiesību aktos ir ierosināti, lai saskaņotu ES tiesību aktus ar pašreizējo praksi vai notikumiem un jaunāko tiesu praksi. Lielākā daļa no grozījumiem ir ierosināta arī nesenajā ES TAI novērtējumā[8]. 2.6.1. Ex-officio importa reģistrācija AD pamatregulas 14. panta 5. punktā un AS pamatregulas 24. panta 5. punktā noteikta iespēja reģistrēt importu izmeklēšanas nolūkā. Reģistrācijas mērķis ir vajadzības gadījumā atvieglot maksājumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. Šo noteikumu konkrētos gadījumos piemēro pastāvīgi (piemēram, jaunu eksportētāju pārskatīšanā, pasākumu apiešanas novēršanas pārskatīšanā). Pašreizējā 14. panta 5. punkta un 24. panta 5. punkta tekstā noteikts, ka reģistrāciju veic pēc Savienības ražošanas nozares pieprasījuma. Tā kā reģistrācija ir iespējama arī pēc Komisijas pašas iniciatīvas, skaidrības labad tas būtu jāmin arī tiesību aktos. Šis grozījums nepaplašinātu jomas, kurās pašlaik tiek izmantota reģistrācija. 2.6.2. AD pamatregulas 11. panta 9. punkta un AS pamatregulas 22. panta 4. punkta atjaunināšana AD pamatregulas 11. panta 9. punktā noteikts: „Visos pārskatos un izmeklēšanās par atmaksāšanu, kuras, ievērojot šo pantu, veic Komisija ar noteikumu, ka apstākļi nav mainījušies, izmanto tās pašas metodes, kas tika izmantotas izmeklēšanā, kuras rezultātā tika ieviests maksājums, attiecīgi ņemot vērā 2. pantu un jo īpaši tā 11. un 12. punktu, kā arī 17. pantu.” Šā noteikuma piemērošana praksē ir radījusi nenoteiktību, jo īpaši attiecībā uz to, ko nozīmē apstākļu maiņa. Turklāt reizēm tas ir licis turpināt izmantot acīm redzami novecojušas metodes, ko vairs nepiemēro citās jaunākajās procedūrās. AS pamatregulas 22. panta 4. punkta noteikumi ir līdzīgi. Tāpēc, lai nodrošinātu lielāku saskaņotību šajā jomā, šie divi noteikumi būtu jāsvītro. 2.6.3. Nodrošināt, lai ražotājiem eksportētājiem, kuru dempinga starpība sākotnējā izmeklēšanā (pretstatā pārskatīšanas izmeklēšanai) ir nulle vai de-minimis, netiktu veikta nekāda pārskatīšana AD pamatregulas 9. panta 3. punktā cita starpā noteikts, ka atsevišķiem ražotājiem eksportētājiem, kuru dempinga starpība ir mazāka par 2 %, nepiemēro antidempinga maksājumu, bet „uz viņiem joprojām attiecas lietas izskatīšana, un, saskaņā ar 11. pantu, viņi var tikt pakļauti atkārtotai izmeklēšanai attiecībā uz attiecīgo valsti”. PTO strīda izšķiršanas lietā starp ASV un Meksiku[9] PTO Apelācijas institūcija noteica, ka eksportētājiem, kuru dempinga starpība sākotnējā izmeklēšanā ir mazāka par 2 %, nedrīkst veikt nekādu turpmāku pārskatīšanas izmeklēšanu, jo tādējādi tiktu pārkāpts PTO Antidempinga nolīguma 5.8. pants. Tāpēc 9. panta 3. punkts tiks grozīts, lai ietvertu šo nolēmumu. Tā vietā, lai pakļautu šādus uzņēmumus pārskatīšanai, tiem var veikt jaunas izmeklēšanas saskaņā ar AD pamatregulas 5. pantu. Līdzīgi groza arī AS pamatregulas 14. panta 5. punktu. 2.6.4. Noteikt iespēju piemērot atbrīvojumus arī saistītajām ieinteresētajām personām, ja tās nav iesaistītas pasākumu apiešanas praksē AD pamatregulas 13. panta 4. punkta mērķis ir nodrošināt, ka uzņēmumi, kuriem tiek veikta pasākumu apiešanas novēršanas izmeklēšana, būtu atbrīvoti no jebkādiem pasākumu apiešanas novēršanas pasākumiem, ja tie var pierādīt, ka nav iesaistīti apiešanas praksē. Tomēr šā punkta tekstā nav skaidri noteikts, ka atbrīvojumu piemēro ieinteresētajām personām, kas nav iesaistītas apiešanas praksē, bet ir saistītas ar ražotājiem, kuriem piemēro spēkā esošus pasākumus. Tāpēc ir ierosināts grozīt AD pamatregulas 13. panta 4. punkta un AS pamatregulas 23. panta 6. punkta noteikumus, lai ieviestu skaidrību tekstos šajā saistībā. 2.6.5. Skaidrības ieviešana definīcijā „lielākā daļa” no Savienības ražošanas nozares Antidempinga vai pretsubsīdiju izmeklēšanu nevar uzsākt, ja sūdzības iesniedzēji nepārstāv Savienības ražotāju „lielāko daļu” — ražotājiem jāpārstāv vismaz 25 % no attiecīgā ražojuma kopējās saražotās produkcijas ES. Pamatregulās tā pati robežvērtība ir noteikta arī kaitējuma pārbaudei. Tomēr saskaņā ar PTO 2011. gada nolēmumu strīda izšķiršanas lietā[10] kaitējuma pierādīšanas nolūkos „lielākā daļa” izmeklēšanā automātiski nenozīmē to pašu 25 % robežvērtību, kas izmantota, lai uzsāktu izmeklēšanu[11]. Šī robežvērtība jānosaka katrā gadījumā atsevišķi. Tāpēc AD pamatregulas 4. panta 1. punktā būtu jāsvītro atsauce uz 5. panta 4. punktu. Līdzīgi AS pamatregulas 9. panta 1. punktā būtu jāsvītro atsauce uz 10. panta 8. punktu, lai noteikumi atbilstu šim nolēmumam. 2.6.6. Atlases noteikumi būtu jāattiecina uz Savienības ražotājiem, nevis uz sūdzības iesniedzējiem, izņemot izmeklēšanas ierosināšanas pārbaudi Ja izmeklēšanā sadarbojas liels skaits ražotāju, eksportētāju vai importētāju, var izmantot atlasi. Pašreizējā Tirdzniecības ĢD prakse, kas ir arī noteikta PTO tiesībās, ir izveidot atlasi no visiem Savienības ražotājiem, nevis tikai no sūdzības iesniedzējiem (kā noteikts pamatregulās[12]). Tāpēc atsauce uz sūdzības iesniedzējiem 12. zemsvītras piezīmē minētajos noteikumos tiks aizstāta ar atsauci uz Savienības ražotājiem, lai atspoguļotu šo praksi. 2.6.7. Skaidri noteikt, ka izmeklēšana attiecībā uz Savienības interesēm ietver visus Savienības ražotājus, nevis tikai sūdzības iesniedzējus Lai gan pamatregulās uzsvērta atsauce uz „sūdzības iesniedzējiem”, informāciju Savienības interešu pārbaudes nolūkos praksē pieņem ne tikai no sūdzības iesniedzējiem, bet arī no citiem Savienības ražotājiem[13]. Tas ir saskaņā ar principu un senu praksi, ka pasākumu ieviešanas vai neieviešanas iespējamā ietekme jāpārbauda attiecībā uz visiem dažādu veidu ekonomikas dalībniekiem ES. Tāpēc atsauce uz sūdzības iesniedzējiem 13. zemsvītras piezīmē minētajos noteikumos tiks aizstāta ar atsauci uz Savienības ražotājiem, lai atspoguļotu šo praksi. 3. SECINĀJUMI Ir atbilstoši atjaunināt tiesību aktus un procedūras, lai sniegtu ieinteresētajām personām modernus līdzekļus, ko izmantot, mainoties videi, kurā tie darbojas. Šajā dokumentā izklāstīto priekšlikumu mērķis ir modernizēt pašreizējo TA sistēmu. Tie skar reālas problēmas un piedāvā praktiskus risinājumus. Dažādie elementi attiecas uz to ieinteresēto personu bažām, kas pārstāv ražotāju intereses, un citi — uz to, kas pārstāv importētāju un patērētāju intereses. Daudzi no šiem priekšlikumiem, jo īpaši tie, kas attiecas uz pārredzamību, dos ieguvumu visām attiecīgajām ieinteresētajām personām. Ir arī daži priekšlikumi, kas dod lielāku labumu ražotājiem, savukārt citi — importētājiem un patērētājiem. Piemēram, agresīvāka pieeja pretpasākumu draudiem un krāpnieciskai vai strukturāli kropļojošai tirdzniecības praksei stiprinās sistēmu un palīdzēs saglabāt ražošanu un nodarbinātību ES. Lielāka paredzamība attiecībā uz pagaidu pasākumiem un optimizēta pārskatīšanas prakse palīdzēs importētājiem un labāk apmierinās patērētāju intereses. Kopumā Komisija ir pārliecināta, ka priekšlikumu kopums ir līdzsvarots. Ir pārliecība, ka ar šo modernizāciju ES tirdzniecības aizsardzības instrumenti paliks kā starptautisks etalons un cita starpā būs ierosmes avots PTO tiesību vēlamajai reformai šajā jomā. 4. TERMIŅI 2013. gada aprīlis – Komisija apstiprina šo paziņojumu un tiesību aktu priekšlikumu. Pēc tiesību akta priekšlikuma apstiprināšanas notiek parastā likumdošanas procedūra Padomē un Parlamentā 2013.–2014. gadā. – Sākas sabiedriskā apspriešana par pamatnostādņu projektiem. 2013. gada jūlijs – Beidzas sabiedriskā apspriešana par pamatnostādņu projektiem. 2013. gada vasara – Sabiedriskās apspriešanas viedokļu analīze. Šajā paziņojumā ietvertās izmaiņas praksē, kas neparedz grozījumus tiesību aktos vai pamatnostādnēs, tiks ieviestas turpmākajos mēnešos. [1] Sabiedriskās apspriešanas par ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu modernizēšanu rezultāti pieejami tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?userstate=DisplayPublishedResults&form=MTDI. [2] Tirdzniecības aizsardzības instrumentu neatkarīgais novērtējums pieejams tīmekļa vietnē: http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=786. [3] Normālā vērtība parasti ir balstīta uz neatkarīgu pircēju maksātajām vai maksājamajām cenām eksportētājvalstī parastā tirdzniecības apritē vai uz pilnām ražošanas izmaksām, pieskaitot saprātīgu peļņu. [4] Subsīdijas ir valdības vai valdības iestādes finansiāls ieguldījums, kas dod ieguvumu saņēmējam (ASCM 1. pants). [5] Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.), un Padomes Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.). [6] AD pamatregulas 20. panta 1. punkts/ AS pamatregulas 30. pants. [7] AD pamatregulas 10. panta 4. punkts, AS pamatregulas 16. panta 4. punkts. [8] Tirdzniecības aizsardzības instrumentu neatkarīgais novērtējums pieejams tīmekļa vietnē: http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=786. [9] Apelācijas institūcijas 2005. gada 29. novembra ziņojums WT/DS295/AB/R, „Meksika — galīgie antidempinga pasākumi attiecībā uz liellopu gaļu un rīsiem — sūdzība attiecībā uz rīsiem”. [10] 2011. gada 15. jūlija lieta DS397 „Eiropas Kopienas — galīgie antidempinga pasākumi konkrētiem dzelzs un tērauda savienotājelementiem no Ķīnas”. [11] Izmeklēšanas, kuru pamatā ir ražošanas nozares pārstāvju sūdzība, nevar uzsākt, ja sūdzības iesniedzēji nepārstāv 25 % robežvērtību, lai sāktu sūdzības izmeklēšanu (sk. AD pamatregulas 5. panta 4. punktu un AS pamatregulas 10. panta 6. punktu: Izmeklēšanu neuzsāk ja „Kopienas ražotāji, kas skaidri ir pauduši savu atbalstu sūdzībai, kopumā pārstāv mazāk nekā 25 % no līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas, ko saražo Kopienas ražošanas nozare”). AD pamatregulas 4. panta 1. punktā noteikts: „Šajā regulā ar terminu „Kopienas ražošanas nozare” saprot līdzīgo preču ražotāju kopumu Kopienā vai arī tos ražotājus, kuru kopējais saražoto līdzīgo preču apjoms veido lielāko daļu no šo preču kopējā saražotā apjoma Kopienā, kā teikts 5. panta 4. punktā (..)” (izcēlums pievienots). AS pamatregulas 9. panta 1. punkta teksts ir līdzīgs. Tomēr Apelācijas institūcija 2011. gada 15. jūlija lietā DS397 „Eiropas Kopienas — galīgie antidempinga pasākumi konkrētiem dzelzs un tērauda savienotājelementiem no Ķīnas” pieņēma nolēmumu, ka atsauci uz AD pamatregulas 4. panta 1. punktā minēto lielāko daļu attiecībā uz izmeklēšanu nevar automātiski pielīdzināt AD pamatregulas 5. panta 4. punktā noteiktajai 25 % minimālajai robežvērtībai, kas attiecas uz lietas uzsākšanu. Tādējādi Apelācijas institūcija noraidīja saistību starp abiem pantiem. Tas pats attiecas uz AS pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 6. punkta saistīšanu. [12] AD pamatregulas 17. pantā un AS pamatregulas 27. pantā noteikta iespēja antidempinga/pretsubsīdiju izmeklēšanās izmantot atlasi. Abās regulās noteikts, ka atlasi veido „[g]adījumos, kad sūdzības iesniedzēju, eksportētāju vai importētāju, ražojumu veidu vai darījumu skaits ir liels (..)” (izcēlums pievienots). [13] Informāciju Savienības interešu pārbaudes nolūkos pieņem ne tikai no sūdzības iesniedzējiem, bet arī no citiem Savienības ražotājiem. Tomēr AD pamatregulas 21. panta 2. punktā un AS pamatregulas 31. panta 2. punktā noteikts: „Lai iestādes, uz pamatotu argumentu pamata lemjot par to, vai pasākumu piemērošana ir vai nav Kopienas interesēs, varētu ņemt vērā visus viedokļus un informāciju, sūdzības iesniedzēji, importētāji un viņu pārstāvju apvienības, lietotāju pārstāvji un patērētāju pārstāvju organizācijas drīkst (..) iepazīstināt ar sevi un piegādāt Komisijai informāciju. (..)” (izcēlums pievienots). Šie citētie noteikumi neatspoguļo Tirdzniecības ĢD pašreizējo praksi, jo tie neietver Savienības ražotājus, kas nav sūdzības iesniedzēji..