EIROPAS KOMISIJA Briselē, 7.7.2020 COM(2020) 293 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par Eiropas Savienības sporta darba plāna 2017.–2020. gadam

īstenošanu un atbilstīgumu

























KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par Eiropas Savienības sporta darba plāna 2017.–2020. gadam

īstenošanu un atbilstīgumu IEVADS Sports pēdējo gadu laikā ir ieguvis stabilu vietu ES politikas virzienu vidū, jo tā nozīme mūsdienu ekonomikā un sabiedrības dzīvē aizvien palielinās, tādējādi sekmējot ES vispārējo ekonomisko un sociālo problēmu risināšanu. Sports sniedz unikālu iespēju ne tikai uzlabot cilvēku veselību un labklājību, bet arī veidot spēcīgas un saliedētas kopienas, risināt ar migrāciju un sociālo atstumtību saistītas problēmas, kā arī sekmēt ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu. Tā kā sportu neierobežo sociālās un valodas barjeras, tas var palīdzēt popularizēt kopējas vērtības un radīt sabiedrībā piederības sajūtu, jo īpaši jauniešu vidū. Tas var palīdzēt risināt pieaugošās ar nepietiekamu fizisko aktivitāti saistītās problēmas. Sportu ir smagi skārusi Covid-19 pandēmija, izceļot tā būtisko lomu veselības veicināšanā, kā arī tā slimību profilakses potenciālu. Pandēmija sportā ir radījusi daudz apgrūtinājumu — no tautas sporta līdz pat augstu sasniegumu sporta līmenim, tomēr tā ir arī vēl vairāk izcēlusi sporta kā veselību, labklājību un vienotību sekmējoša faktora nozīmi mūsu sabiedrības dzīvē sarežģītos periodos. Pēc sporta iekļaušanas Lisabonas līgumā un saskaņā ar LESD 165. pantu ES iestādes un dalībvalstis ir stiprinājušas savstarpējo sadarbību un padziļinājušas Eiropas dimensiju sportā. ES mēroga sadarbība ir bijusi jo īpaši vērsta uz jomām, kurās ES var sniegt pievienoto vērtību dalībvalstu īstenotajām darbībām un atbalstīt to veiktos pasākumus. Šajā kontekstā ES sporta darba plāns ir kļuvis par vienu no galvenajiem instrumentiem sadarbības sekmēšanai ES līmenī. Laikā kopš 2011. gada ir izstrādāti trīs ES sporta darba plāni. To galvenais mērķis ir bijis sekmēt un veidot ES iestāžu, dalībvalstu un sporta nozares ieinteresēto personu sadarbību sporta politikas jomā, īpaši pievēršoties konkrētām darbībām ar skaidru ES līmeņa pievienoto vērtību. Trešais ES sporta darba plāns aptver laikposmu no 2017. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 31. decembrim. Šā plāna izpilde ir sekmējusi stratēģijā “Eiropa 2020” un programmā nodarbinātībai, izaugsmei, taisnīgumam un demokrātiskām pārmaiņām noteikto galveno prioritāšu īstenošanu. Programmā “Erasmus+” (2014.–2020. gadam) ir paredzēts atbalsts plāna īstenošanai, tādējādi nodrošinot sporta jomā īstenoto darbību savstarpēju papildināmību un lielāku ietekmi. Spēkā esošajā ES sporta darba plānā noteiktās prioritārās jomas neatšķiras no iepriekšējā plānā paredzētajām prioritārajām jomām, un tās ir šādas: -godprātīgums sportā, -sporta ekonomiskie aspekti, -sports un sabiedrība. Trešā ES sporta darba plāna struktūru un vispārējo darbības organizāciju raksturo tādi paši galvenie elementi kā iepriekšējo sporta darba plānu, tomēr tajā ir ieviesti vairāki uzlabojumi un jauni papildinājumi. Šis ziņojums ir sagatavots, izpildot Komisijas pienākumu 2020. gada pirmajā pusgadā novērtēt ES sporta darba plāna īstenošanu un atbilstību. Ziņojums tiks izmantots kā pamats varbūtējam ceturtajam ES sporta darba plānam, kas, iespējams, tiks izstrādāts 2020. gada otrajā pusgadā. Komisijas ziņojumam ir divi galvenie mērķi: novērtēt ES sporta darba plāna īstenošanu un plašāku politikas ietekmi, no vienas puses, un sniegt ieteikumus par turpmākām darbībām sporta jomā, no otras puses. Komisija novērtējumā ņem vērā dažādu informāciju, tostarp dalībvalstu iesniegtus rakstiskus ziņojumus, kā arī darba struktūrās iesaistītu ekspertu un novērotāju atzinumus. B) IZVĒRTĒJUMS Tāpat kā iepriekšējo sporta plānu gadījumā, pirms trešā ES sporta darba plāna izvērtēšanas Komisija apspriedās ar dažādām ieinteresētajām personām. Komisija organizēja divas sanāksmes — vienu ar dalībvalstīm un otru ar sporta organizācijām, lai apkopotu to viedokļus par darba plāna īstenošanu, tostarp par gūtajiem secinājumiem, kā arī lai uzklausītu ieteikumus turpmākajam darbam. Papildus šīm sanāksmēm Komisija izmantoja tiešsaistes aptaujas anketu, ar kuras palīdzību tā no dalībvalstīm, kā arī no darba struktūrās iesaistītajiem ekspertiem un novērotājiem ieguva noderīgus pierādījumus un statistikas datus. No saņemtās informācijas analīzes izriet, ka trešā ES sporta darba plāna īstenošanā ir sasniegti vispārējie gaidītie rezultāti un mērķi. Tomēr, neskatoties uz trešā ES sporta darba plāna labajiem rezultātiem un efektīvo īstenošanu, to iespējams pilnveidot un nākotnē iekļaut tajā jaunas rīcības jomas.

1.Darba metodes un struktūras Ieviesto darba metožu un struktūru izvērtēšana ir svarīgs aspekts, jo darba metodēm un struktūrām ir būtiska nozīme ES sporta darba plāna prioritāšu un mērķu efektīvā īstenošanā. Spēkā esošā ES sporta darba plāna darba metodes ir lielā mērā atjauninātas un dažādotas. Papildus ekspertu grupām ir ieviestas un aktīvi izmantotas jaunas darba metodes. Turklāt ES sporta darba plāns arī ir kļuvis par efektīvu instrumentu prezidentvalsts un Padomes darba plānošanai. Iepriekšējos ES sporta darba plānos paredzētā galvenā darba metode bija ekspertu grupas. Īstenojot 2011.–2014. gada ES sporta darba plānu, darbojās sešas ekspertu grupas, un 2014.–2017. gada ES sporta darba plānu — piecas ekspertu grupas. Komisijas pieeja laikposmam no 2017. līdz 2020. gadam bija mērķorientētāka, un tika izveidotas tikai divas ekspertu grupas. Šo grupu sastāvā bija dalībvalstu pārstāvji, un to darbu vadīja Komisija. Pēc vajadzības novērotāju statusā varēja pieaicināt arī ieinteresētās personas (skatīt pielikumu). Abas ekspertu grupas sāka darbu 2018. gada sākumā. Tās strādā, lai sasniegtu ES sporta darba plānā paredzētos rezultātus. Galvenais ekspertu grupu mērķis bija apmainīties ar paraugpraksi atsevišķās politikas jomās, veicināt dalībvalstu sadarbību un sniegt ieguldījumu politikas norisēs valstu un Eiropas līmenī. Iepriekšējo ES sporta darba plānu īstenošana ir parādījusi, ka struktūras un darba metodes varētu paplašināt, lai efektīvi īstenotu dokumentā paredzētos mērķus un radītu iespēju aktīvāk iesaistīties citiem starptautiskajiem partneriem un ieinteresētajām personām. Dažas no šīm darba struktūrām ir prezidentvalsts organizētas konferences, sporta ministru un sporta struktūru direktoru sanāksmes, kā arī Komisijas konferences, semināri un pētījumi. Trešā ES sporta darba plāna īstenošanas laikā tika ieviesti divi jauni instrumenti, proti, ieinteresēto dalībvalstu grupas, kurās dalībvalstu pārstāvji var tikties un apspriest konkrētus ES sporta darba plānā ietvertus jautājumus, kā arī kopu sanāksmes, kas sekmē informācijas apmaiņu par politikai noderīgiem rezultātiem, kuri gūti ES finansētos projektos. Laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam notika četras ieinteresēto dalībvalstu sanāksmes ar mērķi apspriest konkrētus šīm dalībvalstīm svarīgus jautājumus, piemēram, ilgtspēju, uz pierādījumiem balstītas veselību veicinošas fiziskās aktivitātes, kā arī dažādus labas pārvaldības un spēļu rezultātu pasūtīšanas aspektus. Komisija ieviesa īpašu finanšu mehānismu, lai atbalstītu dalībvalstis un izveidotu spēcīgāku sasaisti starp politiku un programmu. Šis mehānisms sniedz iespēju iegūt ES līdzfinansējumu dalībvalstu virzītām iniciatīvām, kuru mērķis ir veicināt mācīšanās no līdzbiedriem pasākumus, kuros piedalās vismaz septiņas dalībvalstis. Turklāt līdz 2019. gada beigām sadarbībā ar Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru (EACEA) tika noorganizētas četras kopu sanāksmes, kas bija veltītas šādiem jautājumiem: sportošanas un fiziskās aktivitātes veicināšana (2017. gada decembris), sporta radītie ekonomiskie ieguvumi (2018. gada aprīlis), godprātība sportā (2018. gada decembris) un sporta nozīme izglītībā (2019. gada decembris). Vēl viena kopu sanāksme par sociālo iekļaušanu ar sporta palīdzību notiks 2020. gada decembrī. Turklāt 2017.–2019. gadā ir notikušas daudzas augsta līmeņa sanāksmes un konferences (piemēram, neoficiāla sporta ministru sanāksme, desmit prezidentvalsts rīkoti pasākumi un konferences, kā arī piecas sporta struktūru direktoru sanāksmes). Kā paredzēts ES sporta darba plānā, visas šīs sanāksmes ir palīdzējušas vēl vairāk stiprināt dalībvalstu, ES iestāžu un sporta nozares ieinteresēto personu sadarbību. Pateicoties šīm sanāksmēm, ir uzlabota koordinēšana ES līmenī, notikusi dalībvalstu pieredzes apmaiņa un dalīšanās ar labu praksi, un sporta nozares ieinteresētajām personām ir sniegta iespēja piedalīties ES sporta programmas izstrādē un īstenošanā. Sporta federācijām, apvienībām un citām ieinteresētajām personām ir svarīga loma sporta politikas īstenošanā. Tāpēc ir būtiski nodrošināt, lai politikas apspriešanas laikā tiktu noskaidrots un ņemts vērā to viedoklis. Sadarbības paplašināšanas kontekstā tika veikti konkrēti pasākumi, lai ES darbībās, tostarp ES sporta darba plāna īstenošanā, vairāk iesaistītu sporta organizācijas un sporta nozares ieinteresētās personas. Konkrētāk, dažādu sanāksmju un pasākumu ietvaros tika izveidots un uzturēts padziļināts dialogs ar sporta organizācijām atbilstīgi Padomes rezolūcijai par ES strukturētā dialoga par sportu turpmāku attīstīšanu. Sporta kustība aktīvi piedalījās ikgadējos ES sporta forumos un sanāksmēs, kas tika organizētas Padomes un sporta struktūru direktoru sanāksmju laikā. 2.Rezultāti Trešajā ES sporta darba plānā ir paredzēts 31 konkrēts un pēc būtības atšķirīgs rezultāts. Šie rezultāti aptver visas sporta šķautnes, proti, sporta sociālo, ekonomisko un organizatorisko dimensiju, un tos raksturo īpaša īstenošanas struktūra. Lielākā daļa rezultātu ir sasniegta, vai norit darbs, lai tos īstenotu. Tikai trīs no sasniedzamajiem rezultātiem nav sasniegti, jo ES Padomes prezidentvalstis un dalībvalstis, īstenojot ES sporta darba plānu, varēja pielāgot savas prioritātes. Abām ekspertu grupām joprojām bija svarīga loma ES sporta darba plāna darbību īstenošanā. -Ekspertu grupa godprātīguma sportā jautājumos 2018.–2020. gadā tikās piecas reizes. Tās sastāvā bija 27 dalībvalstu pārstāvji un 22 novērotāji. Šī ekspertu grupa īpaši pievērsās korupcijas, spēļu rezultātu pasūtīšanas un dopinga apkarošanai, kā arī godprātīguma veicināšanai un bērnu aizsardzībai sportā. Lai atbalstītu tās darbu, Komisija piešķīra finansējumu divu pētījumu veikšanai. Pirmajā pētījumā tika sniegts pārskats par sporta jomā pastāvošo korupciju Eiropā, un otrā pētījumā tika noteikti pasākumi bērnu aizsardzībai sportā. -Ekspertu grupa prasmju un cilvēkresursu attīstības sportā jautājumos 2018.–2020. gadā tikās piecas reizes. Tās sastāvā bija 26 dalībvalstu pārstāvji un 8 novērotāji. Šīs ekspertu grupas darbs bija vērsts uz treneru izglītību, dubultkarjeru un profesionālo kvalifikāciju, kā arī prasmēm sportā. Tai tika uzdots sagatavot pamatnostādnes par minimālajām prasībām attiecībā uz treneru prasmēm un kompetenci. Minētā dokumenta izstrāde tika pabeigta 2020. gada februārī, un tas tika nosūtīts īstenošanai visām dalībvalstīm. Spēkā esošajā ES sporta darba plānā paredzēto dažādo rezultātu vidū var izcelt turpmāk aprakstītos rezultātus. -2019. gada decembrī notika seminārs “Sporta īpašās iezīmes”. Tā mērķis bija padziļināt svarīgāko ieinteresēto personu, tostarp sportistu, diskusiju par sporta autonomiju un ES tiesību aktu piemērojamību sporta jautājumiem. -Kopu sanāksmes bija sekmīgas gan pārstāvēto viedokļu, gan apspriesto tēmu daudzveidības ziņā. Tajās pulcējās virkne dažādu sporta nozares dalībnieku, piemēram, dalībvalstu pārstāvji, publiskās iestādes, universitātes, sporta organizācijas u. c. Pateicoties tam, noritēja atklāts dialogs starp politikas veidotājiem un struktūrām, kas īsteno projektus vietējā līmenī, aplūkojot tādus prioritārus jautājumus kā veselību veicinošas fiziskās aktivitātes, izglītošana sportā un ar sporta palīdzību, godprātīgums sportā un sporta ekonomiskie aspekti. Turklāt kopu sanāksmes sniedza unikālu iespēju noteikt politikai noderīgus programmas “Erasmus+” sporta projektu rezultātus, kā arī apmainīties idejām par to ietekmi uz lēmumu pieņemšanu. -Lielu interesi raisīja jaunizveidotais ieinteresēto dalībvalstu grupu formāts, jo tas atbilda sākotnējai iecerei par ieinteresēto un brīvprātīgo valstu sadarbību noteiktos jautājumos bez vajadzības radīt īpašu Komisijas ekspertu grupu. Jaunieviestā metode izrādījās īpaši elastīga un noderīga darbam ar jaunām vajadzībām un prioritātēm, un to nākotnē varētu izmantot biežāk.

3.Ieinteresēto personu atsauksmes par ES sporta darba plāna īstenošanu Komisija, dalībvalstis un lielākā daļa ieinteresēto personu kopumā uzskatīja, ka pirmais un otrais ES sporta darba plāns ir bijuši sekmīgi. Kopumā no tiešsaistes apspriešanās ar ieinteresētajām personām izriet, ka pašreizējā ES sporta darba plāna ietvaros īstenotās darbības noteiktajās prioritārajās politikas jomās ir nesušas labus rezultātus. Lielākā daļa respondentu piekrita, ka dokumentā ir izvirzītas pareizās prioritātes (91 %) un ka tas ir uzlabojis koordinēšanu sporta jomā ES līmenī (72 %). 78 % respondentu piekrita, ka ES sporta darba plāns ietver atbilstošas struktūras un darba metodes. Daudzas ieinteresētas personas arī uzskatīja, ka ES sporta darba plāns ir sniedzis auglīgus rezultātus politiskā procesa kontekstā. Tomēr, lai arī trešais ES sporta darba plāns nodrošināja prioritāšu turpinātību, tas arī ieviesa dažas būtiskas izmaiņas vairākos aspektos. Konkrētāk, ar šo plānu tika dažādotas darba metodes un būtiski racionalizētas ekspertu grupas: to skaits tika samazināts no piecām uz divām. Turklāt trīs ar pusi gadus ilgais darbību plānošanas posms ir palīdzējis darboties dinamiskāk un nodrošināt kvalitatīvus visu darbību rezultātus. Piemēram, plānošana nodrošināja atbalstu ES Padomes darbam un ietvēra Padomes secinājumu, prezidentvalsts organizēto konferenču un pasākumu sagatavošanu. ES sporta darba plānu kopīgiem spēkiem īstenoja ES Padomes prezidentvalstis, Eiropas Komisija un dalībvalstis. Bija arī nepārprotama vēlēšanās nepieļaut, ka ekspertu grupas izstrādā pārmērīgi daudz pamatnostādņu, ziņojumu un rakstisku dokumentu. Tajā pašā laikā minētajās sanāksmēs tika cieši iesaistītas sporta organizācijas un ieinteresētās personas, kuras ar lielu interesi un atdevi piedalījās arī daudzos citos pasākumos, piemēram, kopu sanāksmēs. Salīdzinājumā ar otro ES sporta darba plānu tika panākti divi būtiski uzlabojumi. 1)Pirmkārt, 80 % respondentu uzskatīja, ka trešais ES sporta darba plāns ir stiprinājis sadarbību starp ES un sporta organizācijām. Otrā ES sporta darba plāna izvērtējumā šis rādītājs bija 69 %. 2)Otrkārt, 62 % respondentu piekrita, ka trešais ES sporta darba plāns ir sekmējis dalībvalstu un sporta kustības sadarbību valsts līmenī. Salīdzinājumam — otrā ES sporta darba plāna izvērtējumā minētais radītājs bija tikai 46 %. Šis pieaugums apliecina, ka centieni veicināt darba metožu atvērtību un stiprināt sadarbību ir bijis solis pareizajā virzienā. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem rakstiskajiem komentāriem, iespējams izdarīt turpmāk izklāstītos secinājumus. ·ES sporta darba plāna formāts ir atbilstošs, jo tas ļauj aktīvi iesaistīties dalībvalstīm un sporta organizācijām, kā arī akadēmisko aprindu un rūpniecības nozaru pārstāvjiem. Daudzi respondenti apstiprināja, ka šāda veida sadarbība ir ļoti auglīga, jo, pateicoties dažādu ieinteresēto personu iesaistei un atšķirīgiem skatījumiem, ir notikušas aktīvas un vērtīgas diskusijas, nodrošinot gaidītos rezultātus. ·Ekspertu grupu darbs kopumā tika novērtēts pozitīvi. Tomēr daži respondenti norādīja, ka sanāksmēs apspriestie temati bijuši pārāk plaši. Konkrētāk, vairākos komentāros bija minēts, ka mērķorientētāka pieeja ekspertu grupās būtu palīdzējusi nodrošināt produktīvākas un noderīgākas apspriedes. Tika apšaubīta arī dažu novērotāju reprezentativitāte. ·Darba metodes tika uzskatītas par atbilstīgām ES sporta darba plāna īstenošanai. Respondenti jo īpaši izcēla, ka kopu sanāksmes un ieinteresēto dalībvalstu grupas ir bijušas ļoti noderīgas struktūras, ņemot vērā to elastīgumu jaunu tematu apspriešanā. Tika atbalstīts ES sporta darba plāna pašreizējais ilgums. Lielākajā daļā atbilžu bija norādīts, ka 3 līdz 4 gadi ir piemērots plāna ilgums. Tomēr daži respondenti minēja, ka ES sporta darba plānos jāiekļauj vairāk elastības pasākumu, lai pielāgotos norisēm sporta jomā. 4.Eiropas Komisijas piezīmes par ES sporta darba plāna īstenošanu Komisijas novērtējums daudzos aspektos apstiprina apspriešanās procesā paustos galvenos ieinteresēto personu viedokļus. Komisija uzskata, ka trešais ES sporta darba plāns ir bijis sekmīgs, jo lielākā daļa rezultātu ir sasniegti un dalībnieku atsauksmes liecina, ka tie ir bijuši kvalitatīvi. Darba metodes ir bijušas efektīvas, ļaujot starp dalībvalstīm, Komisiju un sporta organizācijām izveidot pastāvīgu dialogu par svarīgākajiem jautājumiem. Ir novērots ievērojams intereses un iesaistes pieaugums, jo īpaši ES prezidentvalsts organizētajās konferencēs un kopu sanāksmēs, jo tās ir kļuvušas par noderīgām platformām ar pamatjautājumiem saistītu viedokļu un labas prakses apmaiņai, kā arī saziņai un kontaktu veidošanai. Ekspertu grupas ir turpinājušas funkcionēt kā noderīgs instruments dalībvalstu, sporta organizāciju un Komisijas sadarbības uzlabošanai un stiprināšanai tādos būtiskos jautājumos kā izglītošana sportā un ar sporta palīdzību un laba pārvaldība. Komisija uzskata, ka abām ekspertu grupām piešķirto pilnvaru jomu varētu apspriest, jo dažas sporta organizācijas un dalībvalstis pašreizējo pilnvaru jomu novērtēja kā pārāk plašu un norādīja, ka tā rada neviendabīgu sastāvu un zinātību. Turklāt Komisija uzskata, ka novērotāji kopumā ir radījuši pievienoto vērtību, daloties savās īpašajās zināšanās un paaugstinot zinātības līmeni.

Komisija atzinīgi vērtē darba metožu optimizāciju un uzskata, ka to dažādošana (ieviešot kopu sanāksmes un izveidojot ieinteresēto dalībvalstu grupas) ir radījusi pozitīvu ietekmi un sekmējusi ES sporta darba plāna labāku īstenošanu. Konkrētāk, šie jaunie formāti ir paplašinājuši dalībvalstu sadarbības iespējas un nodrošinājuši mērķorientētāku pieeju būtiskiem jautājumiem. Turklāt Komisija ir gandarīta par ES sporta darba plāna lietderīgumu ES Padomes darbību (secinājumu, konferenču un semināru) plānošanā, jo tas nodrošina labāku darbību koordināciju un saskaņotību ES līmenī. Attiecībā uz ES sporta darba plāna rezultātiem — kopumā Komisijas un dalībvalstu darbā ir tikusi piemērota sadarbīga un saskaņota pieeja. Turklāt attiecīgos gadījumos plāna īstenošanā tika aktīvi iesaistīta arī sporta kustība un citas atbilstošas ieinteresētās personas. Tādējādi ES sporta darba plāns kā elastīgs ceļvedis ir palīdzējis efektīvi risināt pārrobežu problēmas un sekmējis ES ekonomiskās un sociālās politikas programmas visaptverošo prioritāšu īstenošanu. Saistībā ar godprātīgumu sportā gan politiskā, gan ekspertu līmenī ir nodrošināta ciešāka sadarbība ar mērķi aizsargāt bērnus sportā, jo tā ir jauna problēmjoma. Pateicoties tam, dalībvalstu līmenī ir īstenoti konkrēti pasākumi. Sporta ekonomisko aspektu kontekstā īpaši svarīga ir bijusi inovācija sportā. Pateicoties dažādām apspriedēm un pasākumiem, ir palielināta izpratne par ieguvumiem un problēmām, ko rada nepārtrauktā un straujā tehnoloģiju attīstība. Pamatojoties uz iepriekš īstenotajām darbībām, nākamā ES sporta darba plāna ietvaros vietējā, valstu un Eiropas līmenī iespējams īstenot jaunas konkrētas iniciatīvas un pasākumus, kas saistīti ar inovāciju un sportu. Pēdējo gadu laikā ir noticis aktīvs darbs arī saistībā ar prioritāti Sports un sabiedrība. Izmantojot dažādus ES Padomes prezidentvalstu un Komisijas sagatavotus dokumentus, ir izstrādātas pamatnostādnes par minimālajām prasībām attiecībā uz treneru prasmēm un kompetenci. Šajā dokumentā ir piedāvāts kopīgs Eiropā strādājošu treneru minimālās kompetences kopums, kas ietver arī vispārīgo prasmju attīstīšanu, kā arī ierosināti uzlabojumi treneriem paredzētās izglītības/apmācības moduļos un kursos. Tas ir darīts ar mērķi nodrošināt treneru labāku sagatavotību mainīgās sabiedrības vajadzību apmierināšanai, ņemot vērā sociālā aspekta padziļināšanos treneru ikdienas darbā. C) IETEIKUMI TURPMĀKAJAM DARBAM Komisija, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi un tās veikto trešā ES sporta darba plāna īstenošanas novērtējumu, uzskata, ka varētu apsvērt dažus uzlabojumus, lai vēl vairāk stiprinātu nākamo ES sporta darba plānu un uzlabotu tā efektivitāti un ietekmi. Turpmāk izklāstītie ieteikumi attiecas uz ES sporta darba plāna formātu un būtību, tā ilgumu, prioritātēm un darba metodēm. Īpaši jāizceļ arī vajadzība plašāk izplatīt un efektīvāk izmantot programmas “Erasmus+” sporta projektu rezultātus politikas veidošanā. 1.ES sporta darba plāna formāts un būtība ES sporta darba plāns ir bijis dalībvalstu, Komisijas un ieinteresēto personu ES līmenī īstenotās sadarbības elastīgs satvars un efektīvs instruments. Tajā paredzētās dažādās darba metodes ļauj īstenot un sekmē labas prakses apmaiņu, ES Padomes darbību ilgtermiņa plānošanu, kā arī prioritāro sadarbības jomu noteikšanu. Tomēr ES sporta darba plāns ir nesaistošs dokuments. Tādējādi tas tiek īstenots saskaņā ar Eiropas Savienībai sporta jomā piešķirto kompetenci gadījumos, kad ES līmeņa darbībai jāatbalsta, jākoordinē un jāpapildina dalībvalstu darbības. Šis plāns arī papildina un ņem vērā visu sporta jomā iesaistīto dalībnieku, piemēram, publisko iestāžu, sporta organizāciju un ieinteresēto personu, īstenotās darbības, iniciatīvas un politikas programmas. Šajā kontekstā nosaukums “ES sporta darba plāns” pienācīgi neatspoguļo dokumenta būtību, un nākotnē varētu apsvērt tā pārskatīšanu. Veicot izmaiņas nosaukumā, jāņem vērā, ka dokumenta vispārējais mērķis ir uzlabot un stiprināt ES līmeņa sadarbību sporta jomā. Jaunā dokumenta struktūra varētu labāk atspoguļot dokumenta stratēģisko raksturu un efektīvāk aptvert visus īstenošanā iesaistītos dalībniekus. Sporta nozares ieinteresētajām personām ir būtiska loma sporta politikas programmu veidošanā un īstenošanā, un nākamā ES sporta darba plāna ietvaros tās varētu iesaistīt ciešāk. Soļi šajā virzienā atbilstu iecerēm, kas paustas Padomes rezolūcijā par ES strukturētā dialoga par sportu turpmāku attīstīšanu. 2.Ilgums ES sporta darba plāna ilguma pagarināšana no trīs līdz trīs ar pusi gadiem, tādējādi aptverot laikposmu līdz 2020. gada beigām, ir bijusi atbilstīga, jo tādējādi darba plāns tika saskaņots ar ES daudzgadu finanšu shēmas (DFS) un programmas “Erasmus+” 2014.–2020. gadam termiņu un prioritātēm. Šajā sakarā Komisija ierosina saglabāt darba plāna līdzšinējo ilgumu, proti, trīs ar pusi gadus. Tas būtu pietiekams laiks plānā paredzēto darbību un mērķu īstenošanai, kā arī darba plāna izpildes novērtēšanai un jaunā plāna apspriešanai. Trīs ar pusi gadus ilgs plāns arī nodrošinātu saskaņotību ar ES DFS ilgumu, jo sakristu ar DFS vidusposma novērtēšanu. 3.Prioritātes Par sporta jomu atbild dalībvalstis, un ES rīcība ir ierobežota: ES var tikai atbalstīt, koordinēt un papildināt dalībvalstu īstenotās darbības. ES sporta darba plāna turpmākās prioritātes jānosaka, rūpīgi ņemot vērā iespējamos ieguvumus, ko varētu sniegt konkrētā jomā īstenota vai atsevišķām tēmām veltīta sadarbība ES līmenī. Turklāt, izvēloties prioritārās tēmas un pamatjautājumus, noteicošajam faktoram jābūt tam, kādas darbības ES varētu veikt, lai sekmētu esošo problēmu risināšanu sportā. Turklāt, lai nodrošinātu ES darbību saskaņotību un efektivitāti sporta jomā, jāņem vērā saiknes ar Eiropas Komisijas galvenajām politiskajām prioritātēm, piemēram, zaļo kursu, vēža apkarošanas plānu un eiropeiskās dzīvesziņas atbalstīšanu.

Sports piedāvā iespēju efektīvi sekmēt visu šo problēmu risināšanu. Turklāt, nosakot jaunās prioritātes, jāņem vērā arī Covid-19 pandēmijas ietekme, tostarp sporta nozares atveseļošana visos līmeņos pēc krīzes beigām. “Zaļais” sports jāatbalsta visos līmeņos, proti, no tautas sporta līdz pat augstākā līmeņa sportam. Lieliem sporta pasākumiem jābūt ilgtspējīgiem, un, tos organizējot, jāņem vērā to radītā ietekme. Nodarbošanās ar sportu un fiziskajām aktivitātēm ne tikai sekmē veselīgu dzīvesveidu, bet var arī būt nozīmīga vēža profilaksē. Turklāt sports, tā pārvaldība un tā praktizēšanas veidi neapšaubāmi ir daļa no mūsu eiropeiskās dzīvesziņas. Šajā kontekstā sports jāattīsta kā atsevišķa politikas joma, tomēr jāatzīst un aktīvāk jāsekmē arī tā ieguldījums citās svarīgās nozarēs.