LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 255/37

458. PLENĀRĀ SESIJA 2009. GADA 16. UN 17. DECEMBRĪ

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tekstilmateriālu nosaukumiem un ar tiem saistīto tekstilizstrādājumu marķēšanu”

COM(2009) 31 galīgā redakcija/2 – 2009/0006 (COD)

(2010/C 255/06)

Ziņotājs: CAPPELLINI kgs

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu Padome 2009. gada 27. februārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tekstilmateriālu nosaukumiem un ar tiem saistīto tekstilizstrādājumu marķēšanu

COM(2009) 31 galīgā redakcija/2 — 2009/0006 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa pieņēma atzinumu 2009. gada 17. novembrī. Ziņotājs — Cappellini kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 458. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 16. un 17. decembrī (16.decembra sēdē) ar 160 balsīm par un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK atbalsta Eiropas Komisijas iniciatīvu par tekstilmateriālu nosaukumiem un tekstilizstrādājumu marķēšanu, kas varētu būt nozīmīgs solis uz priekšu, lai sekmētu jauninājumus un sociālos risinājumus ES tekstilrūpniecībā, kā arī veicinātu Eiropas patērētāju izpratni un uzlabotu viņu informētību, jo īpaši pašreizējos krīzes apstākļos. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, kā jau minēts iepriekšējos Komitejas atzinumos un informatīvajosziņojumos par tekstilrūpniecības nākotni (1), norāda, ka konkurences priekšrocību saglabāšanai nozarē steidzami jāizstrādā saskaņota un integrēta politika, tostarp attiecībā uz marķēšanu.

1.2. EESK atzinīgi vērtē regulu un atbalsta tās 4. pantu par dalībvalstu tiesisko regulējumu produktu izcelsmes un konkurences tiesību jautājumā.

1.3. EESK aicina Eiropas Komisiju un ieinteresētās iesaistītās puses uzraudzīt, kā ierosinātā regula ietekmēs:

— Eiropas Stratēģiskās pētniecības programmu jaunu šķiedru un novatorisku tekstilizstrādājumu izstrādes un izmantošanas jomā, kā arī pārskatāmību,

— spēkā esošā tiesiskā regulējuma vienkāršošanu, kas varētu labvēlīgi ietekmēt ieinteresētās personas privātajā sektorā un valsts pārvaldes iestādes ES un dalībvalstu/reģionālajā līmenī,

— spēkā esošā tiesiskā regulējuma uzlabošanu, padarot to saskaņotāku (2).

1.4. EESK uzskata, ka ir svarīgi sniegt patērētājiem skaidru, saprotamu un pilnīgu informāciju par precēm, it sevišķi saistībā ar tekstilizstrādājumiem, un atbalsta Komisijas iniciatīvu, kuras mērķis ir vienkāršot procedūras un samazināt izmaksas, kas šobrīd nepieciešamas direktīvas transponēšanai.

1.5. EESK uzskata, ka ir jānodrošina pilsoniskās sabiedrības, tekstilrūpniecības nozares sociālo partneru (plašā izpratnē) un iestāžu ieinteresēto personu sistemātiska līdzdalība Tekstilmateriālu nosaukumu un marķēšanas komitejas (regulas priekšlikuma 20. pants) darbā. Būtu jāapsver arī pastāvīgu regulas pārskatīšanas sistēmu izveidošana, lai varētu iegūt konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar citu valstu tekstilmateriālu marķējumiem un standartiem (skatīt ES tekstilrūpniecības tirgus (3)). Pēc ierosinātās regulas stāšanās spēkā varētu veikt tās pārskatīšanu, piedaloties plašākam ieinteresēto personu lokam, un tādējādi varētu veicināt atklātas diskusijas par lielāko daļu to veselības problēmu (piemēram, alerģijas, jonizācijas indeksi) saistībā ar tekstilizstrādājumiem, ko izraisa nevis pašas šķiedras, bet gan ķīmiskās vielas, kuras izmantotas ražošanas ķēdē, piemēram, krāsošanai un mīkstināšanai vai tādos mehāniskos procesos kā, piemēram, ķemmēšana un uzkāršana.

1.6. Papildus izskatāmās regulas tiešajai ieviešanai EESK ierosina sadarbībā ar MVU organizācijām, zinātniskās izpētes centriem, patērētājiem un tekstilizstrādājumu ražotājiem veikt arī mērķtiecīgu informācijas kampaņu par tekstilizstrādājumu nosaukumiem un marķēšanu un nozarei vajadzīgos pētījumus. Minētajiem ieinteresētajiem dalībniekiem varētu būt svarīga loma, pastiprinot ekoloģiski ilgtspējīgu šķiedru un izstrādājumu nozīmi un veicinot izpratni par tirgus potenciālu.

1.7. Šī iniciatīva varētu sekmēt arī atklātas debates par tekstilizstrādājumu gala produktu, piemēram, apģērba, “neobligāto” marķēšanu saistībā ar to saglabāšanu un tīrīšanu (gludināšanas, mazgāšanas, balināšanas u.c. simboli), taču šīs informācijas sniegšana ir brīvprātīga, jo ES līmenī šajā jomā nav obligātu prasību. Tādas sistēmas ieviešana, kas ir līdzīga Ginetex (4) izmantotajai sistēmai atbilstoši ISO 3758 standartam, vai pat Amerikas Materiālu un izmēģinājumu biedrības D-5489 standarta pieņemšana, būtu izdevīga jo īpaši gala lietotājiem. Tādējādi, piemēram:

— varētu pagarināt tekstilizstrādājumu lietošanas laiku,

— izstrādājumi netiktu bojāti un tie kopšanas laikā nebojātu arī citus izstrādājumus,

— veicot sauso tīrīšanu, būtu skaidri saprotams, kāda veida apstrāde ir piemērota,

— izstrādājumi saglabātu savu izskatu,

— pircēji veikalā varētu veikt apzinātu izvēli, lai iegādātos sev vispiemērotāko produktu.

Turklāt, plaši izmantojot kopšanas un tīrīšanas marķējumus, tiktu samazināts ar tekstilizstrādājumu kopšanu saistītais enerģijas un ūdens patēriņš.

1.8. Šādas regulas īstenošana ES tiesisko regulējumu tuvinātu nosacījumiem, ko izmanto trešo valstu tirgos, piemēram, ASV (5), Japānā (6), Austrālijā (7) un citur.

1.9. Tekstilrūpniecības nozarē izmanto tūkstošiem ķīmisko vielu, kurām nenoteiktā sajaukumā pievieno citas vielas, un dažas no tām ir toksiskas. Tās izmanto krāsošanā un auduma citāda veida pārveidošanā. Eiropas Savienībā toksiskas vielas preventīvi atlasa, likvidē vai apstrādā atbilstoši vides un sanitārajiem noteikumiem. EESK ierosina regulu par tekstilizstrādājumu marķēšanu cieši saistīt ar REACH regulu un platformu, lai vienkāršotu un paātrinātu procedūras un novērstu nevajadzīgu pārklāšanos.

2. Vispārīgs apraksts

2.1. Eiropas Savienības tiesību aktu par tekstilmateriālu nosaukumiem un marķēšanu pamatā ir EK līguma 95. pants. To mērķis ir izveidot tekstilizstrādājumu iekšējo tirgu, vienlaikus nodrošinot pienācīgu informāciju patērētājiem. Pagājušā gadsimta 70. gados dalībvalstis atzina vajadzību saskaņot Kopienas tiesību aktus par tekstilmateriālu nosaukumiem. Atšķirīgi (nesaskaņoti) tekstilšķiedru nosaukumi ES dalībvalstīs radītu tehnisku šķērsli tirdzniecībai iekšējā tirgū. Turklāt patērētāju intereses būtu labāk aizsargātas, ja minētajā jomā sniegtā informācija būtu vienāda visā iekšējā tirgū.

2.2. Lai atrisinātu ievērojamās saimnieciskās problēmas, ar kurām ES tekstilrūpniecība saskārusies pēdējos gados, nozarē ir uzsākts ilgs pārstrukturēšanas, modernizācijas un tehnoloģiskā progresa process. Eiropas uzņēmumi, galvenokārt MVU, ir uzlabojuši savu starptautisko stāvokli, galveno uzmanību pievēršot konkurences priekšrocībām, proti, kvalitātei, dizainam, jauninājumiem un produktiem ar augstāku pievienoto vērtību. ES tekstilrūpniecības nozarei pasaulē ir vadošā loma jaunu produktu, tehniski izmantojamu un neausto tekstilmateriālu izstrādē jauna veida lietojumiem, piemēram, ģeotekstilmateriāli, higiēnas produkti, automobiļu rūpniecībā vai medicīnas nozarē izmantojami izstrādājumi.

2.3. Būtiska pētniecības joma ir jaunu īpaša veida šķiedru un kombinēto šķiedru izstrāde novatoriskiem tekstilizstrādājumiem. Eiropas Nākotnes tekstilmateriālu un apģērbu tehnoloģiju platformas Stratēģiskajā izpētes programmā tā ir noteikta par vienu no tematiskajām prioritātēm. Šķiedru jauninājumi tekstilizstrādājumu vērtības pievienošanas ķēdes sākumposmā ir spēcīgs pamats, lai radītu jaunus izstrādājumus, apstrādes metodes un pielietojumus daudzās apstrādes nozarēs (8). Pēdējos gados ir arvien vairāk pieprasījumu pievienot ES tiesību aktiem jaunus šķiedru nosaukumus, un, ņemot vērā Eiropas tekstilnozares orientāciju uz jauninājumiem, paredzams, ka šādu pieprasījumu skaita palielināšanās tendence saglabāsies.

2.4. Pieteikumus jaunu šķiedru nosaukumu reģistrēšanai iesnieguši dažādi, lieli un mazi uzņēmumi. Nozares dati liecina, ka kopumā 90–95 % pētniecības un izstrādes darba galvenokārt ir veltīts esošo šķiedru uzlabošanai un pilnveidošanai. Lai gan tikai 5–10 % gadījumu pētniecības un izstrādes rezultātā tiek radītas šķiedras, kurām nepieciešams jauns ģenērisks nosaukums, tieši pateicoties jaunajām šķiedrām dažādās nozarēs bieži tiek rasti jauni pielietojumi un izstrādāti jauni tehnoloģiski procesi, piemēram, apģērbu ražošanā, medicīnā, vides jomā un rūpniecībā.

2.5. Pēdējo gadu laikā, veicot grozījumus zemāk uzskaitīto direktīvu tehniskajos pielikumos, tiem pievienotas astoņas jaunas šķiedras:

— ar Direktīvu 97/37/EK (9) šķiedru nosaukumu saraksts papildināts ar četriem jauniem nosaukumiem (kašgoras, liocela, poliamīda un aramīda šķiedras),

— ar Direktīvu 2004/34/EK (10) šķiedru nosaukumu sarakstam pievienota poliaktīda šķiedra,

— ar Direktīvu 2006/3/EK (11) šķiedru nosaukumu sarakstam pievienota elastomultiestera šķiedra,

— ar Direktīvu 2007/3/EK (12) šķiedru nosaukumu sarakstam pievienota elastolefīna šķiedra,

— ar Direktīvu 2009/121/EK (13) šķiedru nosaukumu sarakstam pievienota melamīna šķiedra.

2.6. Paredzams, ka turpmākajos gados tehniskajiem pielikumiem pievienoto jauno šķiedru skaits palielināsies. Nozare (kuru pārstāv BISFA (14)) ir norādījusi, ka nākotnes tendences ir grūti paredzamas. Tomēr tā minējusi, ka, reālistiski vērtējot (15), varētu būt sagaidāmi divi jauni pieteikumi gadā.

2.7. Ar pašreizējo regulas priekšlikumu politiskais līdzsvars starp dalībvalstīm un ES nemainās. Paredzēts, ka Komisiju atbalstīs komiteja, kura saskaņā ar regulatīvās kontroles procedūras komitejas noteikumiem sniegs atzinumu par īstenošanas pasākumiem, kas ierosināti, lai regulu grozītu. Tā tas notiek arī patlaban attiecībā uz spēkā esošajām direktīvām.

2.8. Tekstilmateriālu nosaukumu tiesību aktu pārskatīšana kļuvusi aktuāla pēdējos gados, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, veicot regulārus tehniskus grozījumus, lai spēkā esošajās direktīvās ieviestu jaunus šķiedru nosaukumus. ES tiesību aktu par tekstilmateriālu nosaukumiem un marķēšanu (16) pārskatīšana tika izziņota 2006. gadā “pirmajā progresa ziņojumā par stratēģiju normatīvās vides vienkāršošanai” (17) un iekļauta Komisijas likumdošanas un darba programmā 2008. gadam.

2.9. Minētās pārskatīšanas iemesli ir šādi:

— vienkāršot spēkā esošo tiesisko regulējumu — paredzams, ka tas pozitīvi ietekmēs ieinteresētās personas no privātā sektora un valsts pārvaldes iestādes; tādējādi minēto tiesību aktu pārskatīšanas mērķis ir paātrināt jaunu šķiedru ieviešanu un pieejamību,

— vienkāršot un uzlabot spēkā esošo tiesisko regulējumu, lai izstrādātu un rastu pielietojumu jaunām šķiedrām,

— rosināt jauninājumus tekstilrūpniecības un apģērba ražošanas nozarē un ļaut šķiedru lietotājiem un patērētājiem ātrāk gūt labumu no novatoriskiem produktiem,

— uzlabot procesa pārskatāmību,

— pievienot jaunu šķiedru nosaukumus saskaņoto šķiedru nosaukumu sarakstam,

— padarīt tiesību aktu pielāgošanas procesu elastīgāku, lai apmierinātu tekstilrūpniecības nozarē paredzamās tehnoloģijas attīstības vajadzības.

2.10. Pārskatīšanas mērķis nav paplašināt ES tiesību aktu darbības jomu, iekļaujot tajos citas marķēšanas prasības papildus tām prasībām par šķiedru sastāvu un tekstilšķiedru nosaukumu saskaņošanu, kuras ir noteiktas spēkā esošajās direktīvās.

3. Apspriešanās par direktīvas pārskatīšanu

3.1. Tā kā pārskatīšanas apjoms ir ierobežots, tika veikta mērķtiecīga apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Apspriešanā piedalījās attiecīgā nozare un mazumtirdzniecības apvienības, arodbiedrības, patērētāju organizācijas, Eiropas standartizācijas organizācijas un dalībvalstu valsts pārvaldes iestādes.

3.2. Komisijas dienestu organizētajās sanāksmēs un rakstiski no 2008. gada janvāra līdz augustam ieinteresētās personas un dalībvalstu pārstāvjus aicināja paust savu viedokli, sniegt ierosinājumus un priekšlikumus.

3.3. Galvenie secinājumi, kas gūti šajās mērķtiecīgi veiktajās konsultācijās ar ieinteresētajām personām, ir šādi:

— jaunu šķiedru nosaukumu ieviešana Eiropas tiesību aktos ir svarīga, lai sekmētu jauninājumus Eiropas tekstilrūpniecības nozarē un uzlabotu patērētāju informētību;

— tiesību aktos par tekstilmateriālu nosaukumiem veikto tehnisko grozījumu politiskais nozīmīgums neattaisno ar direktīvas transponēšanu saistītās sarežģītās procedūras un izmaksas; tāpēc

— būtu jāvienkāršo tiesiskais regulējums.

3.4. Apspriešanās gaitā iegūtie secinājumi ir izklāstīti ietekmes novērtējuma ziņojumā un tā pielikumos.

4. Ietekmes novērtējums

4.1. Pamatojoties uz rezultātiem, kas iegūti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, un pētījumā “ES tiesību aktu vienkāršošana tekstilmateriālu nosaukumu un marķējuma jomā. Politisko risinājumu ietekmes novērtējums” (18), Komisija veica ietekmes novērtējumu par dažādajiem politiskajiem risinājumiem iepriekšminēto mērķu sasniegšanai.

4.2. Eiropas Komisijas Ietekmes novērtēšanas padome iepazinās ar minētā ietekmes novērtējuma projektu, kuru bija sagatavojis attiecīgais dienests, un ar dažām izmaiņām to apstiprināja (19).

4.3. Analizējot un salīdzinot dažādus risinājumus un to ietekmi, tika izdarīti vairāki secinājumi:

— iekļaujot norādījumus par pieteikuma dokumentācijas saturu un atzīstot laboratorijas, kuras palīdz uzņēmumiem dokumentācijas izstrādē, ir iespējami potenciāli ieguvumi, ja, izmantojot minētos risinājumus, izdotos panākt, ka iesniegtā pieteikuma dokumentācija labāk atbilst Komisijas dienestu prasībām. Tas varētu ievērojami ietaupīt laiku gan nozarei, gan valsts iestādēm;

— lielākos ieguvumus nozarei nodrošinās tas, ka paies mazāk laika no pieteikuma iesniegšanas par jaunu šķiedras nosaukumu līdz uzņēmuma spējai laist tirgū šķiedru ar jauno nosaukumu. Tādējādi tiktu ietaupītas administratīvās izmaksas un agrāk gūti ienākumi no šķiedras pārdošanas;

— lielākais ieguvums dalībvalstu iestādēm būs direktīvu aizstāšana ar regulu, jo tām vairs nevajadzēs transponēt grozījumus valsts tiesību aktos. Tas varētu dalībvalstīm nodrošināt ievērojamus izmaksu ietaupījumus;

— pārskatīšana sniegs patērētājiem pārliecību, ka šķiedrām ar attiecīgo nosaukumu piemīt norādītās īpašības. Patērētāji iegūs arī no tā, ka jaunās šķiedras tirgū būs pieejamas ātrāk.

5. Vispārējie mērķi

5.1. Regulas mērķis ir stimulēt pasākumus pētniecības un izstrādes, kā arī jauninājumu un tehnoloģiju veicināšanai, sekmēt partnerības ES, dalībvalstu un reģionālajās valsts pārvaldes iestādēs un zinātniskās izpētes centros, uzlabot pastāvošās apmācības un tehniskās prasmes, iekšējā tirgū un trešo valstu tirgos (20) laist pārdošanā produktus ar augstu pievienoto vērtību un nodrošināt ilgtspējīgus attīstības un patēriņa modeļus.

5.2. Regulai būtu jāsekmē arī:

— tekstilnozarei un ar to saistītajai rūpniecībai, ES zinātībai un ekonomikas izaugsmei pievienotā vērtība;

— labāka pārredzamība patērētājiem un jauni patēriņa modeļi;

— plašāka pilsoniskās sabiedrības līdzdalība regulas īstenošanas uzraudzībā.

6. Konkrētie mērķi

6.1. Šķiedras nosaukumam būtu jāsniedz pilnīga informācija par šķiedras sastāvu pretēji, piemēram, ASV spēkā esošajiem noteikumiem, kuri izstrādāti, izmantojot citādu pieeju (21). Šī prasība atbilst metodoloģijai, kuru izmanto BISFA, proti, saskaņā ar to ģenēriskajam nosaukumam ir jāsniedz informācija par šķiedras polimērā dominējošā monomēra ķīmisko sastāvu un/vai par būtiskām un unikālām šķiedras īpašībām vai tehnoloģisko procesu.

6.2. Etiķetē jānorāda patiesa informācija, taču regulā nav skaidri atrunāti gadījumi, kad to var nedarīt. Dažos regulas pantos nav prasības etiķetē sniegt pilnīgu informāciju, piemēram, 9. pantā (daudzšķiedru tekstilizstrādājumi) paredzēta iespēja izvēlēties, vai identificēt šķiedras sastāvu pilnā apmērā, vai arī to darīt tikai tad, ja tā veido vairāk nekā 85 % no tekstilmateriāla. Attiecībā uz minētā panta a) un b) apakšpunktu šī informācija, lai gan ir patiesa, tomēr nav pilnīga. Tādējādi, lai gūtu patiesu un pilnīgu informāciju, etiķetē būtu jānorāda arī atlikušie 15 % informācijas.

6.3. Atbilstoši regulas priekšlikuma II pielikuma 1., 2., 3. un 6. punktam etiķetē jāuzskaita visas ražotāja norādītās šķiedras īpašības.

6.4. Attiecībā uz izmaksām un laika ierobežojumiem pēdējie minētie, neņemot vērā laiku, kas nepieciešams pieteikuma sagatavošanai (atkarīgs no tā, cik ātri rīkojas pieteikuma gatavotājs) (22) ir šādi:

— pieteikuma novērtējums — 1 līdz 3 mēneši,

— darba grupas sasaukšana — 3 mēneši,

— Kopīgais pētniecības centrs un salīdzinošie testi — 6 līdz 9 mēneši,

— ziņojums par tehnisko ekspertīzi — 1 līdz 3 mēneši,

— priekšlikuma projekti — 1 līdz 3 mēneši,

— grozījumu veikšana regulā — 6 līdz 12 mēneši.

6.5. Tika aplūkoti divi scenāriji, kā nozarē varētu ietaupīt izmaksas — viens scenārijs ar augstām izmaksām un otrs — ar zemām; abiem tika noteikta augšējā un apakšējā robeža, un galu galā iespējamais ietaupījums tika lēsts 47 500 līdz 600 000euro apmērā uz katru pieteikumu. Potenciālie ieguvumi tika ņemti vērā arī, novēršot 6 līdz 21 mēnesi ilgo kavēšanos līdz šķiedras nonākšanai tirgū, aizkavējot ieņēmumus un/vai tos zaudējot. Tie varētu būt no 2 000 līdz 3 500 000euro. Izmaksu ietaupījumā valsts iestādēm tika ņemts vērā 25 % ietaupījums no Kopīgā pētniecības centra izmaksām; tas ļautu samazināt vienas šķiedras izmaksas apmēram par 75 000 līdz 100 000euro (15).

6.6. Kā liecina pēdējo piecu gadu pieredze, lai veiktu dažādos posmus, kas nepieciešami novērtējumu un apstiprinājumu saņemšanai jaunas šķiedras ātrai ienākšanai tirgū, ir vajadzīgi labākajā gadījumā 36 mēneši un sliktākajā — 66. Piemērojot jauno regulu, šo procedūru varētu veikt 18 līdz 33 mēnešu laikā. Tādējādi laika posms, kas nepieciešams jaunas šķiedras ienākšanai tirgū, samazinātos par 50 % gan labākajā, gan sliktākajā gadījumā (15).

Briselē, 2009. gada 16. decembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Mario SEPI

(1) Tekstilrūpniecība, apģērbu un apavu ražošana ir viena no svarīgākajām 27 valstu ES apstrādes rūpniecības nozarēm. Nozarē darbojas aptuveni 250 000 uzņēmumu, tās kopējais apgrozījums ir 240 miljardi EUR, kas veido 4 % no kopējās pievienotās vērtības 27 valstu ES apstrādes rūpniecībā (aptuveni puse no tās tiek radīta tekstilrūpniecībā). Tā ir vienīgā nozare Eiropas Savienībā, kurā vairākums no 3,2 miljoniem nodarbinātajiem ir sievietes (64,5 %); tajā ir nodarbināti 9,3 % no 27 valstu ES apstrādes rūpniecībā strādājošiem, no kuriem daudzi nodarbināti apģērbu ražošanas nozarē (aptuveni 1,5 miljoni). ES ir lielākais realizācijas tirgus un galvenais minēto preču eksportētājs, tās tirgus daļa ir gandrīz 20 % (2005. gada dati). — CCMI/041.

Lai iegūtu plašāku informāciju par tekstilrūpniecības tendencēm un kritiskajiem faktoriem, skatīt Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvās komisijas sagatavoto informatīvo ziņojumu, kas pieejams internetā:

http://eescregistry.eesc.europa.eu/viewdoc.aspx?doc=%5C%5Cesppub1%5Cesp_public%5Cces%5Cccmi%5Cccmi041%5Clv%5Cces1572-2007_fin_ri_lv.doc.

(2) Viena no direktīvām (direktīva 96/74/EK), kuru paredzēts aizstāt ar regulu, jau ir aizstāta ar direktīvu 2008/121/EK. Ja jaunā regula stāsies spēkā, tad regulai un direktīvai ir jābūt savstarpēji saskaņotām.

(3) 17 svarīgākie tirgi — avots: Euratex:

— Āzija: Ķīna, Japāna, Indija, Dienvidkoreja, Taivāna, Indonēzija, Pakistāna, Taizeme, Malaizija,

— Ziemeļamerika: ASV, Kanāda,

— Centrālamerika: Meksika,

— Dienvidamerika: Brazīlija, Argentīna, Čīle,

— Okeānija: Austrālija,

— Āfrika: Dienvidāfrikas Republika.

(4) GINETEX: Groupement international d’étiquetage pour l’entretien des textiles (Tekstilizstrādājumu kopšanas marķējumu starptautiskā organizācija).

(5) Care labelling of textile wearing apparel and certain piece goods -16 CFR Part 423 (Kopšanas marķējumi apģērbiem un citām tekstilprecēm — (ASV Federālo noteikumu kodeksa 16. sadaļas 423. daļa).

(6) Japānas Rūpniecības standarts attiecībā uz kopšanas marķējumiem.

(7) Austrālijas/Jaunzēlandes standarts AS/NZ 1957:1998 — “Tekstilizstrādājumi — kopšanas marķējumi”.

(8) Skatīt Eiropas Nākotnes tekstilmateriālu un apģērbu tehnoloģiju platformas Stratēģisko izpētes programmu.

(9) OV L 169, 27.6.1997., 74.-75. lpp.

(10) OV L 89, 26.3.2004., 35. lpp.

(11) OV L 5, 10.1.2006., 14. lpp.

(12) OV L 28, 3.2.2007., 12.-13. lpp.

(13) OV L 242, 15.9.2009., 13. lpp.

(14) BISFA: Starptautiskais ķīmisko šķiedru standartizācijas birojs.

(15) Avots: Ietekmes novērtējuma ziņojums par ES tiesību aktu vienkāršošanu tekstilizstrādājumu nosaukumu un marķēšanas jomā.

(16) Direktīva 96/74/EK (ar grozījumiem), direktīva 96/73/EK (ar grozījumiem) un direktīva 73/44/EEK.

(17) Komisijas darba dokuments COM(2006)690 galīgā redakcija.

(18) Pētījums pieejams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/enterprise/textile/documents/dir2008_0121_study.pdf.

(19) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2009:0091:FIN:EN:PDF.

(20) Jāņem vērā, ka ES tekstilpreču piekļuvi trešo valstu tirgiem bieži apgrūtina ievērojamas netarifu barjeras. Tās ietver prasības vai procedūras saistībā ar preču marķēšanu, apzīmēšanu, aprakstu vai sastāvu, kas ir diskriminējošas salīdzinājumā ar vietējām precēm noteiktajām prasībām.

(21) Avots: Likumā par tekstilšķiedru produktu identifikāciju paredzētie noteikumi un nosacījumi — Amerikas Savienoto Valstu Federālo noteikumu kodeksa 16. sadaļas 303. daļa.

(22) BISFA: Starptautiskais ķīmisko šķiedru standartizācijas birojs.