[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 21.6.2006

SEC(2006) 787 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES LĒMUMS

ar kuru atceļ Lēmumu 2005/184/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Kiprā

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. IEVADS

Līguma 104. pants prasa dalībvalstīm izvairīties no pārmērīga budžeta deficīta un nosaka procedūru tā identificēšanai un novēršanai. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra ir sīkāk aprakstīta Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, „kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu”[1], kura ietilpst Stabilitātes un izaugsmes paktā.

Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 3605/93[2] 4. pantu divas reizes gadā, tas ir, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāziņo par valsts budžeta deficītu un valsts parādu un par citiem saistītajiem rādītājiem.

Komisija 2004. gada 7. aprīlī publicēja 2004. gada pavasara prognozes[3]. Saskaņā ar šīm prognozēm, kur ņēma vērā Kipras valdības paziņotos datus 2004. gada martā, Kiprā vispārējais valsts budžeta deficīts palielinājās no vairāk nekā 4½% no IKP 2002. gadā līdz aptuveni 6¼% no IKP 2003. gadā, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3% no IKP. Komisijas ziņojumā tika secināts, ka valsts parāda attiecība pret IKP, kas 2003. gadā jau bija 72¼% no IKP, turpinās atšķirties no Līgumā noteiktās 60% atsauces vērtības līdz pat vairāk nekā 74½% no IKP 2004. gadā. Balstoties uz šiem pierādījumiem, Komisija 2004. gada 12. maijā attiecībā uz Kipru ierosināja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, sagatavojot ziņojumu,[4] kā paredzēts Līguma 104. panta 3. punktā. Kipras iestādes 2004. gada 24. maijā iesniedza konverģences programmu laikposmam no 2004.–2007. gadam, apstiprinot, ka deficīta līmenis bijis aptuveni 6¼% no IKP 2003. gadā un paredzamā valsts parāda attiecība pret IKP – 75¼% no IKP 2004. gadā. Ņemot vērā visus atbilstošos faktorus šajā ziņojumā un Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar 104. panta 4. punktu, Komisija 2004. gada 24. jūnijā pieņēma atzinumu (saskaņā ar Līguma 104. panta 5. punktu), konstatējot, ka Kiprā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome 2004. gada 5. jūlijā saskaņā ar 104. panta 6. punktu pieņēma attiecīgu Lēmumu[5].

Vienlaikus Padome pieņēma atzinumu par Kipras 24. maija konverģences programmu saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97[6] un ieteikumus Kiprai atbilstoši Līguma 104. panta 7. punktam, lai novērstu pārmērīgā budžeta deficīta situāciju.

2. Ieteikumi saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru

Padome Kipras valdībai ieteica „ novērst pastāvošo pārmērīgu budžeta deficītu, cik drīz vien iespējams .” Konkrēti, tika ieteikts: „ apņēmīgi īstenot 2004. gada maija konverģences programmā paredzētos pasākumus , jo īpaši, līdz 2004. gada 5. novembrim veikt efektīvus pasākumus, lai sasniegtu to mērķi, proti, lai deficīts 2005. gadā ticami un stabili kļūtu mazāks par 3% no IKP, kā paredzēts Padomes 2004. gada 5. jūlija atzinumā par konverģences programmu, kura iesniegta 2004. gada maijā .” Vēl Padome ieteica „ Kipras varas iestādēm nodrošināt, ka parāda procentuālās vērtības pieaugumu 2004.gadā aptur un pēc tam samazina, kā paredzēts Padomes atzinumā par konverģences programmu .”

Pieņemot ieteikumus pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, Padome aicināja Kipras pārvaldes iestādes nodrošināt, ka: „budžeta konsolidāciju, kuras mērķis ir vidējā termiņā panākt stāvokli, kad budžets ir tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, turpina pēc tam, kad pārmērīgs budžeta deficīts ir novērsts.”

Komisija 2004. gada 22. decembrī secināja[7], ka Kipras valdība ir veikusi efektīvu darbību attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti 2005. gada deficīta mērķu sasniegšanai līdz paredzētā termiņa 5. novembrī beigām, reaģējot uz Padomes ieteikumu, ko Padome pieņēma zināšanai 2005. gada 18. janvārī.

Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, kad pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī, pēc Padomes uzskata, ir novērsts.

3. Deficīta dinamika līdz 2005. gadam

2006. gada aprīļa paziņojumā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (kuru iesniedza 2006. gada 22. martā un kuru Eurostat publicēja 2006. gada 24. aprīlī) tika lēsts, ka valsts budžeta deficīts 2005. gadā ir 2,4% no IKP (1. tabula). Šāds rezultāts sakrīt ar mērķi – 2,9% no IKP –, kā noteikts 2004. gada maija konverģences programmā, kas apstiprināta 2005. gada budžeta likumā, ko parlaments pieņēma 2004. gada decembrī, un ar 2,5% mērķi jaunākajā konverģences programmas atjauninātajā versijā, kas iesniegta 2005. gada 14. decembrī. Atbilstoši 2005. gada budžetam, korekcijas bija jāpanāk gan palielinot ieņēmumus, gan ierobežojot izdevumus. Ieņēmumu pasākumos iekļauti gan strukturāli pasākumi (2004. gada maijā PVN likmes tika koriģētas, tās palielinot atbilstoši acquis, un tādējādi ietekmējot 2005. gada rādītājus), gan vienreizēji pasākumi (nodokļu amnestija, kas ļāvusi gūt papildu ieņēmumus apjomā līdz ¾ procentu punkta 2004. gadā un gandrīz līdz 1% 2005. gadā). Nominālo izdevumu palielināšanos ierobežoja, nosakot griestus kārtējo un kapitāla izdevumu nominālajam izaugsmes tempam, ierobežojot kārtējos pārskaitījumus un subsīdijas atbilstoši inflācijai un paaugstinot pensionēšanās vecumu valsts sektorā nodarbinātajiem. Rezultāts, kas bija labāks nekā cerēts, tika panākts ar augstu nodokļu saturu izaugsmē, kas gandrīz pilnīgi tika balstīta uz vietējo patēriņu un kurai līdztekus ievērojami palielinājās nodarbinātība. Ieņēmumi no nodokļu amnestijas arī izrādījās augstāki, nekā iepriekš paredzēts. Turklāt 2004. gada deficīta rezultāti (nedaudz augstāk par 4% no IKP) bija zem 2004. gada beigās paredzētā līmeņa (aptuveni 4¾% no IKP), kad tika apstiprināts 2005. gada budžets. Deficīta rezultāts būtu varējis būt pat vēl labāks, ja daļa šādu bāzes gada efektu un papildu ieņēmumu nebūtu mazināti, pārsniedzot izdevumu limitu. Lai gan darba samaksas ierobežojumi lielākoties tika ievēroti, un kapitāla izdevumi nominālās izteiksmēs faktiski kritās, sociālo pabalstu maksājumi palielinājās līdz 13%.

1. tabula. Budžeta dinamika 2003. - 2005. gadā (% no IKP) |

Izpilde | 2003. | 2004. | 2005. |

Vispārējā valsts bilance | -6.3 | -4.1 | -2.4 |

- Kopējie ieņēmumi | 39.1 | 39.7 | 42.3 |

no kuriem: kārtējie nodokļi | 26.2 | 25.6 | 26.9 |

sociālās iemaksas | 7.1 | 7.8 | 8.4 |

- Izdevumi kopā | 45.3 | 43.8 | 44.7 |

no kuriem: kolektīvais patēriņš | 10.9 | 9.9 | 10.0 |

pabalsti natūrā | 9.0 | 8.2 | 8.3 |

pabalsti, kas nav natūrā | 11.4 | 12.2 | 12.9 |

procentu izdevumi | 3.4 | 3.2 | 3.4 |

bruto ieguldījumi pamatkapitālā | 3.4 | 4.1 | 3.2 |

Primārā bilance | -2.8 | -0.9 | 1.0 |

Pm Nodokļu slogs | 33.2 | 33.4 | 35.3 |

Pm Cikliski koriģētā bilance (1) 1 | -6.1 | -3.9 | -2.1 |

Pm Vienreizējie pasākumi (2) | 1.8 | 1.0 | 0.9 |

Pm Strukturālā bilance (1–2) 1 | -7.9 | -4.9 | -3.0 |

Pm Strukturālā primārā bilance | -4.4 | -1.7 | 0.4 |

Pm Faktiskais IKP 1 (gada procentuālās izmaiņas) | 1.9 | 3.9 | 3.8 |

Procentu izdevumos un bilancē iekļauti maiņas darījumi saskaņā ar definīciju, kas izmantota pārmērīga budžeta deficīta procedūrā. Kopējie ieņēmumi un kopējie izdevumi atbilst saskaņotajām definīcijām atbilstīgi ESA95. 1 Komisijas dienestu 2006. gada pavasara ekonomikas prognoze. Avots: Komisijas dienesti. |

Kopumā deficīta rādītāji 2005. gadā uzlabojās par gandrīz 4 procentu punktiem no IKP salīdzinājumā ar 2003. gadu un par 1¾% punktiem, salīdzinājumā ar 2004. gadu. Pagaidu ieņēmumi radīja aptuveni 1% no IKP gan 2004., gan 2005. gadā. Primārā bilance laikā kopš 2002. gada pirmo reizi kļuva pozitīva. Jo īpaši primārais pārpalikums 1% apjomā no IKP 2005. gadā ir salīdzināms ar primāro 3% un 1% deficītu attiecīgi 2003. un 2004. gadā. Vērtējot pēc lēstajām izmaiņām strukturālajā bilancē (cikliski koriģētā bilance, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus), valsts budžeta bilances uzlabojumi iekļāva arī fiskālus pasākumus par aptuveni 5 procentu punktiem no IKP laikā no 2003.–2005. gadam, kad strukturālais deficīts bija attiecīgi gandrīz 8% un 3% no IKP.

4. Budžeta prognozes 2006. gadam un turpmāk

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada pavasara budžeta prognozi paredzams, ka vispārējais valsts budžeta deficīts būs nedaudz virs 2% no IKP (2. tabula) vai aptuveni ¼ procentu punkta no IKP augstāka nekā oficiālais mērķis. Atšķirība galvenokārt skaidrojama ar optimistiskāku izaugsmes scenāriju Kipras sniegtajās oficiālajās aplēsēs. Saskaņā ar 2005. gadā atjaunināto konverģences programmu šajā gadā IKP augtu līdz 4,2%, savukārt Komisijas dienesti 2006. gada pavasara budžeta prognozē lēš, ka IKP augs līdz 3,8%. Paredzams, ka primārā pārpalikuma līmenis paliks nemainīgs – 1% no IKP, jo vispārējā valsts budžeta deficīta samazinājums salīdzinājumā ar rezultātu 2005. gadā (nedaudz virs ¼% no IKP) tikai atspoguļotu paredzēto procentu maksājumu samazinājumu.

2. tabula. Valsts finanšu prognozes (% no IKP) |

2005. | 2006. | 2007. |

KP | Komisija | KP | Komisija (1) |

Vispārējā valsts bilance | -2.4 | -1.9 | -2.1 | -1.8 | -2.0 |

- Kopējie ieņēmumi | 42.3 | 41.9 | 41.8 | 41.9 | 41.8 |

no kuriem: kārtējie nodokļi | 26.9 | 26.9 | 26.9 | 27.0 | 26.8 |

sociālās iemaksas | 8.4 | 8.1 | 8.1 | 8.1 | 8.1 |

- Izdevumi kopā | 44.7 | 43.8 | 43.9 | 43.7 | 43.8 |

no kuriem: - kolektīvais patēriņš | 10.0 | 9.5 | 9.8 | 9.0 | 9.8 |

- pabalsti, kas nav natūrā | 12.9 | 11.4 | 11.4 | 11.5 | 11.4 |

- procentu izdevumi | 3.4 | 3.1 | 3.1 | 3.0 | 3.0 |

- bruto ieguldījumi pamatkapitālā | 3.2 | 3.4 | 3.4 | 3.4 | 3.4 |

Primārā bilance | 1.0 | 1.2 | 1.0 | 1.2 | 1.0 |

Pm Cikliski koriģētā bilance (1) | -2.1 | -1.8 | -1.9 | -1.8 | -2.0 |

Pm Vienreizējie pasākumi (2) | 0.9 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |

Pm Strukturālā bilance (1–2) | -3.0 | -2.1 | -2.2 | -2.1 | -2.3 |

Pm Strukturālā primārā bilance | 0.4 | 1.0 | 0.9 | 0.9 | 0.7 |

Pm Faktiskais IKP (gada procentuālās izmaiņas) | 3.8 | 4.2 | 3.8 | 4.2 | 3.8 |

Avoti: 2006. gada aprīļa paziņojums par pārmērīgu budžeta deficītu 2005. gadā, konverģences programmas (KP) atjauninājumi 2005. gadā un Komisijas dienestu prognozes 2006. gada pavasarim (Komisija). Cikliski koriģētā strukturālā bilance KP, ko aprēķina Komisijas dienesti, par pamatu ņemot programmā sniegtos datus (atšķirība ar Komisijas prognozi atspoguļo atšķirīgus makroekonomiskās attīstības scenārijus). KP kopējie ieņēmumi un kopējie izdevumi ir palielinājušies par 1,9 procenta punktiem no IKP, kas atbilst saskaņotajām definīcijām atbilstīgi ESA95. (1) Ja pastāv „parastais scenārijs” – netiek mainīta politika. |

Atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus no cikliski koriģētās bilances, strukturālais uzlabojums sasniegtu pat ¾ procentu punkta no IKP un strukturālais deficīts 2006. gadā būtu ap 2¼%. Paredzētais strukturālā deficīta līmenis sasniedz minimālu uzlabojumu gadā – vismaz ½% no IKP –, kā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā, un liecina par pārmērīga budžeta deficīta ticamu un ilgtspējīgu korekciju, ko apstiprina 2007. gada budžeta aplēses Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozēs. Ja notikumu attīstības scenārijs paliek kā ierasts, tas ir, netiek mainīta politika, ņemot vērā ieņēmumus no vienreizējiem pasākumiem, kas ir nedaudz virs ¼ procentu punkta no IKP, ir paredzams, ka strukturālā bilance saglabāsies gandrīz nemainīga – aptuveni 2¼% no IKP. Strukturālās bilances uzlabojuma trūkums 2007. gadā atspoguļo paredzamo Kipras neto pozīcijas pasliktināšanos salīdzinājumā ar ES budžetu, jo 2006. gadā beidzas īstermiņa kompensējošās dotācijas saistībā ar pievienošanos ES.

Saskaņā ar Padomes atzinumu[8] par atjaunināto Kipras konverģences programmu 2005.–2009. gadam, Kipras pārvaldes iestāžu plānotie pasākumi programmas periodā turpinātu valsts finanšu konsolidēšanu laikā līdz 2009. gadam, kad deficīts tuvotos ½% no IKP. Sasniedzot ¾% no IKP 2005. gadā, paredzams, ka primārais pārpalikuma līmenis pakāpeniski palielināsies līdz 1¾% no IKP 2009. gadā. Strukturālais deficīts samazinātos no aptuveni 3% no IKP 2005. gadā līdz aptuveni ½% no IKP laikā līdz 2009. gadam[9], liecinot par uzlabojumu par vairāk nekā ½% no IKP vidēji vienā gadā. Pamatojoties uz 2005. gadā gaidāmo iznākumu un ņemot vērā risku līdzsvaru ar budžeta mērķiem, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekošs, lai nodrošinātu, ka Kipras pārvaldes iestāžu identificētais vidēja termiņa mērķis (VTM) tiek gandrīz sasniegts laikā līdz 2009. gadam, kā programmā paredzēts. Laikā pēc pārmērīga budžeta deficīta koriģēšanas korekciju temps, lai sasniegtu programmā paredzētos programmas VTM, liecinātu par virzību uz stāvokli tuvu līdzsvaram, kas savukārt būtu atbilstošā līmenī[10], jo būtu euro zonai un VKM II dalībvalstīm noteiktajās robežās atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes paktam un tā Rīcības kodeksam[11]. Tāpat Padome uzskata, ka programmā norādītā budžeta stratēģija nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai nepārkāptu deficīta slieksni 3% no IKP budžeta parastu makroekonomisko svārstību rezultātā pēc 2008. gada.

5. Valsts parāds

2005. gadā valsts parāda attiecība pret IKP samazinājās līdz 70¼% no 71¾ 2004. gadā, pateicoties konstatētajam primārajam pārpalikumam un augstajam izaugsmes līmenim, kura ietekmi uz parāda samazināšanos daļēji mazināja finanšu aktīvu uzkrāšanās noguldījumu veidā vērtspapīru dzēšanas fondos Centrālajā bankā (3. tabula).

Saskaņā ar 2006. gada budžeta likumu tiek lēsts, ka parāda attiecība pret IKP joprojām samazināsies – līdz 67% 2006. gadā. Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozēs arī paredzēts, ka parāda attiecība pret IKP samazināsies, tikai nedaudz mazāk, no 70¼% no IKP 2005. gadā līdz 69% 2006. gadā. Atšķirības starp Komisijas prognozēm un budžeta likumu skaidrojamas ar to, ka atšķirīgi tiek prognozēta primārā bilance un nominālais IKP pieaugums (atšķirīgi prognozēta „lavīnas efekta” ietekme), un ar to, ka Komisijas prognozēs nav iekļauts parādu samazinošais efekts, ko rada vērtspapīru dzēšanas fondu dekumulācija (ja tas būtu ņemts vērā, prognozētais līmenis saruktu līdz aptuveni 68% no IKP). Balstoties uz ierastu politiku, Komisijas dienesti prognozē, ka parāda attiecība pret IKP 2007. gadā turpinās samazināties līdz 67¾% no IKP. Galvenokārt paredzētās vērtspapīru dzēšanas fondu dekumulācijas dēļ, 2005. gadā atjauninātajā konverģences programmā paredzēts, ka parāda attiecība pret IKP turpinās samazināties, sākot no 64% no IKP 2007. gadā līdz 57% 2008. gadā un 53½% 2009. gadā. Iepriekš pieminētajā Padomes atzinumā par konverģences programmu ir secināts, ka, ņemot vērā risku līdzsvaru programmā, izskatās, ka parāda attiecība samazinās pietiekoši, lai sasniegtu atsauces vērtību – 60% no IKP.

3. tabula. Parāda dinamika |

2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. |

KP | Komisija | KP | Komisija (1) |

Valdības kopējā parāda attiecība (2) | 69.7 | 71.7 | 70.3 | 67.0 | 69.1 | 64.0 | 67.8 |

Izmaiņas parāda attiecībā | 4.5 | 1.9 | -1.3 | -3.5 | -1.2 | -3.0 | -1.3 |

Kopējā parāda attiecību izmaiņas veicinošie faktori: |

- primārā bilance | 2.8 | 0.9 | -1.0 | -1.2 | -1.0 | -1.2 | -1.0 |

- „lavīnas efekts” | -0.8 | -1.0 | -1.1 | -1.6 | -1.0 | -1.2 | -1.0 |

- procentu izdevumi | 3.4 | 3.2 | 3.4 | 3.1 | 3.1 | 3.0 | 3.0 |

- Krājumu plūsmas korekcijas | 2.5 | 2.0 | 0.8 | -0.8 | 0.8 | -0.6 | 0.7 |

no kuriem: |

- starpība starp naudas līdzekļiem un uzkrājumiem | 0.6 | 0.3 | 0.3 | 0.0 | 0.0 |

- finanšu aktīvu tīrā uzkrāšana | 1.8 | 1.6 | 0.3 | -0.6 | -0.4 |

no tiem ieņēmumi no privatizācijas | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |

- novērtēšanas ietekme un atlikušās korekcijas | 0.1 | 0.1 | 0.1 | 0.0 | 0.0 |

Avoti: 2006. gada aprīļa paziņojums par pārmērīgu budžeta deficītu 2005. gadā, konverģences programmas (KP) atjauninājumi 2005. gadā un Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozes (Komisija). (1) Ja pastāv „parastais scenārijs” – netiek mainīta politika. (2) Kopējā parāda attiecību izmaiņas atšifrē šādi: [pic] kur „t” ir laiks; „D”, „PD”, „Y” un „SF” attiecīgi ir valsts parāda kopapjoms, primārais deficīts, nominālais IKP un krājumu plūsmas korekcijas un „i” un „y” ir vidējās parāda izmaksas un nominālais IKP pieaugums. Izteiksmes daļa iekavās apzīmē „lavīnas” efektu. Avoti: |

6. Secinājumi

Vispārējais valsts budžeta deficīts samazinājās no 4,1% no IKP 2004. gadā līdz 2,4% 2005. gadā, tātad, zem atsauces vērtības 3% no IKP. Deficīta samazināšanu galvenokārt veicināja pastāvīgas dabas pasākumi. Tiek lēsts, ka strukturālā bilance, proti, cikliski koriģētā bilance, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus, uzlabosies par gandrīz 2 procentu punktiem no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozēm paredzams, ka pamata deficīts samazināsies līdz 2¼% no IKP 2006. gadā un, ja netiek mainīta politika, līdz 2% 2007. gadā. Tas liek uzskatīt, ka ticamā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta līmenis zem noteiktajiem griestiem – 3% no IKP.

Vispārējais valsts kopējais parāds samazinājās no 71¾ no IKP 2004. gadā līdz 70¼ % 2005. gadā un var uzskatīt, ka tas rūk pienācīgi, lai sasniegtu atsauces vērtību – 60% no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozēm, paredzams, ka valsts parāda attiecība, lai gan tā joprojām saglabājas virs noteiktās 60% no IKP atsauces vērtības, turpinās mazināties līdz aptuveni 69% un 68% no IKP attiecīgi 2006. un 2007. gadā (ja netiek mainīta politika).

No šī vispārējā novērtējuma var secināt, ka Kiprā ir novērsta pārmērīga budžeta deficīta situācija. Tāpēc Komisija iesaka Padomei atcelt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Kiprā.

Ieteikums

PADOMES LĒMUMS

ar kuru atceļ Lēmumu 2005/184/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Kiprā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā

1. Ar Padomes Lēmumu 2005/184/EK[12], ņemot vērā Komisijas ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, tika nolemts, ka Kiprā pastāvēja pārmērīgs budžeta deficīts.

2. Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome 2004. gada 5. jūlijā adresēja Kiprai ieteikumu, aicinot to vēlākais līdz 2005. gada beigām novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Ieteikums tika darīts zināms atklātībā. Konkrēti, tika ieteikts apņēmīgi īstenot 2004. gada maija konverģences programmā paredzētos pasākumus, jo īpaši, līdz 2004. gada 5. novembrim veikt efektīvus pasākumus, lai deficīts 2005. gadā ticami un stabili kļūtu mazāks par 3% no IKP. Vēl Padome ieteica nodrošināt, ka parāda procentuālās vērtības pieaugumu 2004.gadā aptur un pēc tam samazina. Padome aicināja Kipras pārvaldes iestādes nodrošināt, ka budžeta konsolidāciju, lai sasniegtu VTM, turpina pēc tam, kad pārmērīgs budžeta deficīts ir novērsts.

3. Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes Lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, kad pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī, pēc Padomes uzskata, ir novērsts.

4. Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus procedūras īstenošanai. Protokola piemērošanas ietvaros dalībvalstis paziņo datus par valsts budžeta deficītu un par valsts parādu un ar tiem saistītajiem mainīgajiem; to dara divas reizes gadā, tas ir, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, saskaņā ar 4. pantu Padomes 1993. gada 22. novembra Regulā (EK) Nr. 3605/93 [13] par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru.

5. Pamatojoties uz Komisijas sniegtajiem datiem ( Eurostat ), saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8. g pantu, pēc Kipras paziņotajiem datiem pirms 2006. gada 1. aprīļa un, pamatojoties uz Komisijas dienestu prognozēto par 2006. gada pavasari, var secināt:

6. Vispārējais valsts budžeta deficīts ir samazināts no 4,1% no IKP 2004. gadā līdz 2,4% 2005. gadā, kas ir zem noteiktās atsauces vērtības attiecībā uz budžeta deficītu – 3% no IKP. Tas sakrīt ar mērķi – 2,9% no IKP, kas noteikts 2004. gada maijā atjauninātajā konverģences programmā un ar 2,5% mērķi jaunākajā konverģences programmas atjauninājumā 2005. gada decembrī. Samazinājums zem atsauces vērtības 2005. gadā atbilst ieteikumam 104. panta 7. punktā. Fiskālās korekcijas tika ievērotas 2005. gadā gan palielinot ieņēmumus, gan ierobežojot izdevumus. Lai gan daži vienreizēji pasākumi līdzēja samazināt budžeta deficītu, Kiprā budžeta konsolidēšana notika galvenokārt izmantojot strukturālus pasākumus. Strukturālais deficīts (cikliski koriģētais deficīts, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus) saruka līdz 3% no IKP, salīdzinājumā ar gandrīz 5% un 9% no IKP attiecīgi 2004. un 2003. gadā.

7. Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu prognozes par 2006. gada pavasari paredz, ka deficīts turpinās samazināties līdz 2¼% no IKP galvenokārt pateicoties strukturālas dabas pasākumiem. Tas ir nedaudz augstāk nekā oficiālais mērķis attiecībā uz deficītu – 1,9% no IKP, kas noteikts 2005. gada decembrī atjauninātajā konverģences programmā. Attiecībā uz 2007. gadu pavasara prognozes liecina, ka, ja vien netiek mainīta politika, budžeta deficīts turpinās samazināties līdz 2% no IKP. Tas mudina uzskatīt, ka ticamā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta līmenis zem noteiktajiem griestiem – 3% no IKP, kā prasīts saskaņā ar 104. panta 7. punktu sniegtajā ieteikumā.

8. Valsts parāds ir samazinājies no 71¾% no IKP 2004. gadā līdz 70¼% no IKP 2005. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozēm paredzams, ka parāda attiecība turpinās mazināties līdz aptuveni 69% un 68% no IKP attiecīgi 2006. un 2007. gadā. Parāda samazināšanas temps līdz noteiktajai atsauces vērtībai – 60% no IKP – atbilst ieteiktajam saskaņā ar 104. panta 7. punktu.

9. Saskaņā ar Padomes 2006. gada 14. marta atzinumu par atjaunināto Kipras konverģences programmu 2005.–2009. gadam Kipras pārvaldes iestāžu plānotie pasākumi programmas periodā strukturālo deficītu samazinātu līdz aptuveni ½% no IKP līdz 2009. gadam, ko uzskata par vidēja termiņa mērķi, kuru nospraudušas Kipras iestādes. Pamatojoties uz 2005. gadā gaidāmo iznākumu un ņemot vērā risku līdzsvaru ar budžeta mērķiem, budžeta stāvoklis programmā izskatās atbilstošs, lai nodrošinātu, ka vidēja termiņa mērķis (VTM) tiek gandrīz sasniegts līdz 2009. gadam, kā programmā paredzēts. Laikā pēc pārmērīgā budžeta deficīta koriģēšanas korekciju temps, lai sasniegtu programmā paredzētos programmas VTM, lielā mērā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.

10. Tādēļ Lēmums 2005/184/EK ir jāatceļ.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No šī vispārējā novērtējuma secina, ka Kiprā ir novērstā pārmērīga budžeta deficīta situācija.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2005/184/EK.

3. pants

Šīs lēmums ir adresēts Kipras Republikai.

Briselē, 2006. gada 11. jūlijā

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

[1] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.)

[2] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp)

[3] Komisijas 2004. gada pavasara budžeta prognoze atrodama tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.

[4] Pilns ziņojuma teksts ir tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_cy.pdf

[5] Padomes Lēmums 2005/184/EK publicēts 9.3.2005. Oficiālajā Vēstnesī OV L062, 19. lpp.

[6] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.)

[7] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_comm_22_dec_en.pdf

[8] Padomes atzinums: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf. Tehniskais novērtējums: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf

[9] Padomes atzinums: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf.Tehniskais novērtējums: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf

[10] Vidējā termiņa budžeta mērķi atsevišķām dalībvalstīm varētu atšķirties no stāvokļa tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu. Euro zonai un VKM II dalībvalstīm noteiktās robežas ir no 1% no IKP un līdzsvarā vai ar pārpalikumu cikliski koriģētā budžeta izteiksmē, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus.

[11] Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 – OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.) – un (EK) Nr. 1467/97 – OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.) un 1997. gada 7. jūlijā Eiropas Padomes Rezolūciju par Stabilitātes un izaugsmes paktu. Rīcības kodekss atrodams tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/codeofconduct_en.pdf

[12] OV L 62, 9.3.2005., 19. lpp.

[13] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp)