·nodrošināt dalībvalstīm un to iedzīvotājiem savlaicīgu piekļuvi vakcīnām un vienlaikus vadīt globālos solidaritātes centienus;

Tā ir ne tikai Eiropas, bet arī visas pasaules problēma. Skarti ir reģioni visā pasaulē. Vīrusa izplatība ir parādījusi, ka neviens reģions nav pasargāts, kamēr vīruss visur nav pakļauts kontrolei. Paātrināt drošas un iedarbīgas vakcīnas izstrādi un ražošanu, kā arī nodrošināt tās pieejamību visiem pasaules reģioniem ir ne tikai valstu ar augstu ienākumu līmeni pašu interesēs, bet arī to pienākums. ES atzīst šo uzdevumu par savu atbildību.

Tas ir tāpēc, ka drošas un iedarbīgas vakcīnas izstrāde ir ļoti sarežģīts process. Liela daļa vakcīnas kandidātu neiztur klīniskās pārbaudes. Normālos apstākļos uzņēmumi investē ražošanas jaudā atkarībā no varbūtības izstrādes posmā iegūt veiksmīgu vakcīnu, kura atbilst stingrajiem kvalitātes, drošuma un efektivitātes standartiem, kas jāizpilda, lai varētu saņemt licenci, un kura būs perspektīva atbilstoši pieejamajām prognozēm par pieprasījumu. Tādēļ izstrādes un ražošanas termiņi ir ilgi.

Lai varētu precīzāk novērtēt vajadzību pēc vakcīnām ES, Veselības drošības komiteja paātrinātā tempā strādā pie ES imunizācijas sistēmas izveides, kā to 7. maijā pieprasīja Veselības padome. Šī imunizācijas sistēma balstās uz dalībvalstu, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) zinātību.

2.1.ES pieeja attiecībā uz efektivitāti un solidaritāti

ES dalībvalstis ir savstarpēji cieši saistītas. Vienotais tirgus nodrošina preču un personu brīvu apriti, kā rezultātā ekonomikas ir cieši integrētas un ir pieaugusi visu mūsu ekonomiku un sabiedrību savstarpējā atkarība. Tāpat kā pandēmija sniedzas pāri robežām, arī tās radītā sociālekonomiskā ietekme izplatās no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir būtiski, lai visām 27 ES dalībvalstīm pēc iespējas ātrāk būtu pieejama vakcīna. Tas pats attiecas uz Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstīm.

Vienota rīcība ES līmenī ir drošākais, ātrākais un efektīvākais veids, kā sasniegt šo mērķi. Nevienai dalībvalstij vienai pašai nav tādas kapacitātes, lai nodrošinātu investīcijas vakcīnu izstrādei un ražošanai pietiekamā skaitā. Kopīga stratēģija ļauj labāk nodrošināties pret neveiksmēm, sadalīt riskus un apvienot investīcijas apjomradītu ietaupījumu, tvēruma un ātruma sasniegšanas nolūkā.

Francija, Vācija, Itālija un Nīderlande ir izveidojušas iekļaujošu vakcīnu aliansi un tādējādi spērušas nozīmīgu soli ceļā uz dalībvalstu vienotu rīcību. Minētā alianse tika izveidota nolūkā apvienot šo valstu resursus un nodrošināt Eiropas iedzīvotājiem taisnīgu piekļuvi vakcīnu piegādēm. Šā priekšlikuma pamatā ir minētās alianses paveiktais svarīgais sagatavošanas darbs.

Lai šo pieeju paplašinātu un attiecinātu uz visu ES, Komisija ierosina īstenot centralizētu iepirkuma procesu, kas sniegtu vairākas svarīgas priekšrocības. Proti, visām ES dalībvalstīm būs iespēja iegādāties vakcīnas, īstenojot vienu vienīgu iepirkumu. Turklāt šāds process dotu iespēju ievērojami vienkāršot sarunu ar vakcīnu ražotājiem procesu, izmantojot vienotu kontaktpunktu, kā rezultātā visiem būtu mazākas izmaksas. ES līmenī centralizētas vakcīnas iepirkšanas priekšrocības salīdzinājumā ar 27 atsevišķiem procesiem ir ātrums un efektivitāte. Patiesi eiropeiska pieeja ļautu arī izvairīties no konkurences starp dalībvalstīm. Šādi tiek radīta solidaritāte starp visām dalībvalstīm neatkarīgi no to iedzīvotāju skaita un pirktspējas. Pateicoties ES mēroga pieejai, ES būs lielāka ietekme sarunās ar nozari. Tādējādi mēs arī varēsim apvienot Komisijas un dalībvalstu speciālās zināšanas zinātniskajos un regulatīvajos jautājumos.

Saistībā ar vienoto ES pieeju vienmēr tiks ievērots subsidiaritātes princips un dalībvalstu kompetence veselības politikas jomā, t. i., vakcinācijas politika arī turpmāk būs dalībvalstu ziņā.

2.2.Cerības pirkuma līgumi, izmantojot Ārkārtas atbalsta instrumentu

Lai atbalstītu uzņēmumus ātrā vakcīnu izstrādē un ražošanā, Komisija dalībvalstu vārdā noslēgs līgumus ar atsevišķiem vakcīnu ražotājiem. Apmaiņā pret tiesībām noteiktā laikposmā iegādāties vakcīnu devas noteiktā skaitā un par noteiktu cenu, sākotnējas izmaksas, kas rodas vakcīnu ražotājiem, daļēji tiks finansētas no ĀAI līdzekļiem. Šajā nolūkā tiks noslēgti cerības pirkuma līgumi.

Par šiem līgumiem tiks vestas sarunas ar atsevišķiem uzņēmumiem, pielāgojot nosacījumus to vajadzībām nolūkā atbalstīt un nodrošināt vakcīnu piegādi pietiekamā apjomā. Šie līgumi mazinās risku attiecībā uz investīcijām, kuras nepieciešamas gan saistībā ar vakcīnu izstrādi, gan klīniskajām pārbaudēm, un arī risku saistībā ar ražošanas jaudas izvēršanu visā vakcīnu ražošanas ķēdē tādā apmērā, kas ir pietiekams, lai pietiekami daudz potenciālās vakcīnas devu īsā laikā būtu pieejamas ES un visā pasaulē. Līguma nosacījumi atspoguļos līdzsvaru starp ražotāja izredzēm ātri izstrādāt drošu un iedarbīgu vakcīnu un nepieciešamību pēc investīcijām vakcīnas izplatīšanai Eiropas tirgū.

Līgumus ar uzņēmumiem var noslēgt iepirkuma procesā, ko visu iesaistīto dalībvalstu vārdā īsteno Komisija. Attiecīgais finansējums tiks piešķirts saskaņā ar ĀAI. Budžeta lēmējinstitūcijas, Eiropas Parlaments un Padome, ir atvēlējušas 2,7 miljardus EUR saskaņā ar ĀAI. Komisija ir gatava šeit aprakstīto aktivitāšu īstenošanai atvēlēt ievērojamu daļu minēto līdzekļu, lai maksimāli palielinātu ES un pasaules izredzes pēc iespējas īsākā laikā saņemt perspektīvu vakcīnu. Ja būs vajadzīgi papildu līdzekļi, dalībvalstis varēs papildināt ĀAI budžetu un tādējādi piešķirt trūkstošo finansējumu, lai finansētu vairāk piedāvājumu.

Tiklīdz kāda no atbalstītajām vakcīnām izrādīsies veiksmīga, dalībvalstis attiecīgo vakcīnu varēs iegādāties tieši no ražotāja un saskaņā ar cerības pirkuma līgumos paredzētajiem nosacījumiem. Katrai dalībvalstij pieejamo vakcīnas devu sadalījums tiktu noteikts atkarībā no iedzīvotāju skaita un pamatojoties uz sadales principu.

Dalībvalstis kā vakcīnu galapircējas piedalīsies šajā procesā jau no paša sākuma. Tās tiks aicinātas sniegt savas speciālās zināšanas par potenciālajiem vakcīnas kandidātiem, kā arī nodrošināt papildu finansējumu (ja saskaņā ar ĀAI piešķirtais finansējums nebūs pietiekams), un tās būs tieši iesaistītas sarunās. Komisija ierosina noslēgt nolīgumu ar iesaistītajām dalībvalstīm, lai oficiāli apstiprinātu to savstarpējās saistības. Visas iesaistītās dalībvalstis tiks pārstāvētas koordinācijas padomē, kas pirms cerības pirkuma līgumu parakstīšanas palīdzēs Komisijai visos ar šiem līgumiem saistītajos aspektos. Kopīga sarunu grupa, kuras sastāvā būs Komisija un neliels skaits dalībvalstu ekspertu, risinās sarunas par cerības pirkuma līgumu nosacījumiem. Cerības pirkuma līgumi tiks noslēgti visu iesaistīto dalībvalstu vārdā.

Sarunu mērķis ir noslēgt ar atsevišķiem uzņēmumiem cerības pirkuma līgumus ar pēc iespējas labākiem nosacījumiem. Šajos cerības pirkuma līgumos tiks precizētas vairākas detaļas attiecībā uz gaidāmajiem maksājumiem (piemēram, maksājumu summas, grafiks un finansējuma struktūra), piegādi veiksmīgas vakcīnas gadījumā (piemēram, cena par katru vakcinēto personu, vakcīnu daudzums un grafiks attiecībā uz piegādi pēc apstiprināšanas) un citi attiecīgie nosacījumi (piemēram, ražošanas jauda ES, ražošanas iekārtu pieejamība citu vakcīnu vai zāļu ražošanai neveiksmes gadījumā vai atbildība).

Saskaņā ar ĀAI regulas prasībām iepriekš minētajā nolīgumā būtu ietverta dalībvalstu un Komisijas vienošanās par to, ka Komisija veic iepirkumu dalībvalstu vārdā, tostarp paredz noteikumus, kas piemērojami šādam iepirkumam. Kā noteikts ĀAI regulā, iepirkuma procedūru veic saskaņā ar Finanšu regulas prasībām, kas ietver noteikumus, kuri ir līdzvērtīgi Savienības iepirkuma direktīvu noteikumiem un attiecīgi arī valsts iepirkuma noteikumiem. Kad kāda no vakcīnām kļūst pieejama, dalībvalstis var izmantot Komisijas īstenotā iepirkuma rezultātus un iegādāties vakcīnas tieši no ražotāja, un tām nav papildus jāīsteno iepirkuma procedūra valsts līmenī.

Komisija būs atbildīga par iepirkuma procesu un noslēgtajiem cerības pirkuma līgumiem, savukārt par vakcīnas izplatīšanu un izmantošanu, tai skaitā par cerības pirkuma līgumos paredzētu konkrētu kompensāciju būs atbildīgas dalībvalstis, kas iegādājas vakcīnu. Šā iemesla dēļ attiecībā uz visiem ar atbildību saistītajiem jautājumiem būtisks ir koordinācijas padomes atbalsts.

ES valda nepieredzēti apstākļi, kas prasa drosmīgu reakciju. Lai gan tiks veikti riska mazināšanas pasākumi, piemēram, investīcijas vairākos uzņēmumos, kuri aptver dažādas tehnoloģijas, vakcīnu izstrādē ir liels nesekmīgo kandidātu īpatsvars. Pastāv reāls risks, ka neviens no atbalstītajiem kandidātiem nebūs veiksmīgs. Tomēr, ja vakcīnu izdotos iegūt īsā laikā, ieguvums būtu milzīgs – tiktu izglābtas dzīvības un novērsts ekonomiskais kaitējums. Tāpēc ir vērts uzņemties šo risku.

Tādējādi šis ierosinātais satvars ir apdrošināšanas polise, saskaņā ar kuru daļa riska no nozares tiek pārnesta uz valsts iestādēm un apmaiņā pret to tiek garantēts, ka dalībvalstīm veiksmīgas vakcīnas izstrādes gadījumā būs nodrošināta taisnīga un cenas ziņā pieejama piekļuve vakcīnai.

Saistībā ar stratēģiju tiks meklētas sinerģijas ar citiem Savienības instrumentiem, lai nodrošinātu, ka Savienības darbības ir pilnībā saskaņotas un cita citu papildina.