Priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 50., 53., 62. un 114. pants. LESD 50. pants ir juridiskais pamats tādu ES pasākumu pieņemšanai, kuru mērķis ir uzņēmumu tiesībās iekļaut tiesības veikt uzņēmējdarbību vienotajā tirgū. LESD 50. pants pilnvaro Eiropas Parlamentu un Padomi rīkoties, pieņemot direktīvas. Turklāt LESD 114. pants ir vispārīgs tiesību akts, kura mērķis ir izveidot vienoto tirgu vai nodrošināt tā darbību — šajā gadījumā kapitāla brīvu apriti.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

Šīs iniciatīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt, katrai dalībvalstij rīkojoties atsevišķi. Dalībvalstīm pašlaik ir zināma rīcības brīvība, izstrādājot noteikumus par ES tiesību aktos noteikto korporatīvās ziņošanas pienākumu mehānismiem un formātiem. No tā izrietošā informācijas atklāšanas mehānismu un formātu ģeogrāfiskā un tematiskā sadrumstalotība Savienībā ir plaši izplatīta un palielina piekļuves un apstrādes izmaksas korporatīvās informācijas lietotājiem. Turpmākas atsevišķi veiktas dalībvalstu darbības nemazinātu šo sadrumstalotību, ja vien tās nebūtu vērstas vienā virzienā, lai izveidotu vienotu piekļuves punktu un novērstu vairākus šķēršļus; bez koordinētas pieejas tas ir maz ticams.

Tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu.

•Proporcionalitāte

Saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā, šajā iniciatīvā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi šīs iniciatīvas mērķu sasniegšanai. Šis priekšlikums nepapildinās un negrozīs ziņošanas pienākumus satura ziņā. Lai mazinātu vienību un valstu iestāžu slogu, ESAP pēc iespējas vairāk tiek izmantoti esošie datu ziņošanas kanāli un infrastruktūra.

•Juridiskā instrumenta izvēle

Tiek uzskatīts, ka kopotā direktīva ir vispiemērotākais juridiskais instruments spēkā esošo direktīvu grozīšanai, lai izveidotu ESAP, jo lielākajā daļā tās noteikumu tiek precizēts, kāda publiska informācija būtu jāiesniedz ESAP ar informācijas vākšanas struktūras starpniecību.

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

Šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā cita starpā ir izmantoti Komisijas 2021. gada aprīlī publicētā ES regulējuma par publisko informācijas sniegšanu, ko veic vienības, atbilstības pārbaudes konstatējumi. Šīs atbilstības pārbaudes galvenais konstatējums ir nepieciešamība izmantot digitālo rīku potenciālu, lai uzlabotu piekļuvi vienību atklātajai regulētajai informācijai, tās izmantošanu un atkalizmantošanu. Atbilstības pārbaudē jo īpaši tika konstatēts, ka ES mērogā trūkst vienota piekļuves punkta regulētai informācijai un ka vienību atklātajai informācijai ir ierobežota mašīnlasāmība.

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Apspriešanās process un tā galvenie secinājumi, kas ir šā priekšlikuma pamatā, ir apkopoti ietekmes novērtējuma 2. pielikumā, kas pievienots priekšlikumam regulai, ar ko izveido ESAP. Apspriešanās darbības ietvēra mērķorientētu apspriešanos tiešsaistē, darbseminārus ar dažādām attiecīgo ieinteresēto personu kategorijām un ieguldījumu, ko sniedza attiecīgās Komisijas izveidotās ekspertu grupas, jo īpaši Augsta līmeņa forums kapitāla tirgu savienības jomā.

Kopumā visas ieinteresēto personu grupas, ar kurām notika apspriešanās, atzinīgi novērtēja Komisijas iniciatīvu par ESAP un pauda atbalstu pakāpeniskai īstenošanai, lai dažādos posmos noteiktu prioritātes un darītu pieejamu informāciju par ESAP. Ieinteresētās personas arī uzsvēra, ka ir svarīgi izmantot “vienreizējas iesniegšanas” principu. Publiski ziņojamās informācijas sagatavotāji un MVU arī uzsvēra nepieciešamību izvairīties no papildu administratīvā sloga radīšanas, tostarp no jaunu ziņošanas pienākumu ieviešanas vienībām.

Lielākā daļa ieinteresēto personu atbalstīja plašu informācijas klāstu, kas jāiekļauj ESAP un aptver gan finanšu, gan ar ilgtspēju saistīto informāciju. Lielākā daļa ieinteresēto personu uzskatīja, ka informācijas standartizācija saskaņā ar kopīgu ziņošanas sistēmu ar kopīgām shēmām un metadatiem būtu lietderīga, lai risinātu problēmas saistībā ar informācijas salīdzināmību, uzticamību un atkalizmantojamību. Tās arī minēja, ka šādu kopīgu standartu trūkums ir viens no galvenajiem šķēršļiem, ar ko lietotāji un sabiedrība saskaras, apstrādājot finanšu un ar vides, sociālajiem un pārvaldības jautājumiem saistīto informāciju.

Lielākajai daļai ieinteresēto personu ir līdzīgs viedoklis par infrastruktūras dimensiju un to, kā ESAP būtu jāvāc informācija, un tās ierosina, ka ESAP būtu jāizmanto esošie valstu vai Eiropas ziņošanas kanāli. Turklāt ieinteresētās personas aicināja informāciju darīt pieejamu ESAP tajā pašā laikā, kad tā tiek publicēta jebkurā citā veidā vai kanālā.

•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā izmantoti arī dati, kas pieejami no teorētiskiem pētījumiem un jo īpaši no šādiem pētījumiem un speciālajām zināšanām:

·pētījums “Regulatory framework analysis for potential integration into the European Electronic Access Point (EEAP)”;

·“Impact Assessment study on the list of High Value Datasets to be made available by the Member States under the Open Data Directive”;