[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 23.7.2010 COM(2010) 395 galīgā redakcija 2010/0212 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. ../.. par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu (Dokuments attiecas uz EEZ)SEC(2010) 934 SEC(2010) 933 PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot harmonizētus noteikumus attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu (traktoru, piekabju un velkamu iekārtu) tirdzniecību, lai vienlaikus nodrošinātu gan iekšējā tirgus darbību, gan teicamu ceļu satiksmes drošību, darba drošību un vides aizsardzību. Spēkā esošie tiesību akti tiks aizstāti, lai tos pielāgotu labāka regulējuma un vienkāršošanas principiem. Šā priekšlikuma mērķis ir uzlabot transportlīdzekļu drošību, nosakot prasības attiecībā uz visām lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu kategorijām. Visbeidzot priekšlikums uzlabo nozares konkurētspēju, vienkāršojot spēkā esošo transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma likumdošanu, uzlabojot pārredzamību un mazinot administratīvo slogu. | Vispārīgais konteksts Traktoru tipa apstiprināšanas tehniskās prasības attiecībā uz dažādiem drošības un vides elementiem ir harmonizētas Savienības līmenī, lai izvairītos no tā, ka dalībvalstu prasības atšķiras, lai nodrošinātu augstu ceļu satiksmes drošības, darba drošības un vides aizsardzības līmeni visā Kopienā un izveidotu saskaņotu ES tipa apstiprinājuma sistēmu. Tagad ir pieejamas un drīz varēs ieviest tādas jaunas tehnoloģijas kā ABS (bremžu pretbloķēšanas sistēma), kas lielā mērā uzlabos transportlīdzekļu drošību. Pētījumi liecina, ka, ieviešot šādu tehnoloģiju kā standartu jauniem transportlīdzekļiem, gūtu ievērojamas priekšrocības. Kopīgu obligātu prasību noteikšana novērstu arī iekšējā tirgus sadrumstalotību, kuras cēlonis ir ražojumu standartu atšķirības dalībvalstīs. Komisija savā paziņojumā “Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējums 21. gadsimtam”[1] atbalstīja CARS 21 ziņojuma[2] ieteikumu vienkāršot esošo gatava transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma tiesisko regulējumu. Sekojot šim ieteikumam, priekšlikums būtiski vienkāršo tipa apstiprinājuma likumdošanu, ar vienu Padomes un Parlamenta regulu aizstājot 24 pamatdirektīvas (un aptuveni 35 saistītas grozījumu direktīvas) lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu tehnisko prasību jomā. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Spēkā esošā likumdošana attiecībā uz traktoru tipa apstiprinājumu ir reglamentēta šādos ES aktos: Padomes Direktīva 74/347/EEK, 76/432/EEK, 76/763/EEK, 77/537/EEK, 78/764/EEK, 80/720/EEK, 86/297/EEK, 86/298/EEK, 86/415/EEK, 87/402/EEK; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/25/EK, 2003/37/EK, 2009/57/EK, 2009/58/EK, 2009/59/EK, 2009/60/EK, 2009/61/EK, 2009/63/EK, 2009/64/EK, 2009/66/EK, 2009/68/EK, 2009/75/EK, 2009/76/EK un 2009/144/EK. Priekšlikuma projekts un tā īstenošanas un deleģētie akti pārņems spēkā esošos noteikumus, kas pieņemti ar minētajiem aktiem. Salīdzinot ar spēkā esošajiem aktiem, regulā ir noteiktas jaunas prasības par modernizētu drošības pasākumu, proti bremžu pretbloķēšanas sistēmām, un jauninājumi prasībās par bremzēm, piemēram, īsāks bremzēšanas ceļš un hidrostatikas sistēmu ieviešana. Turklāt priekšlikumā ieviestas prasības par virkni tehnisku aspektu tām transportlīdzekļu kategorijām, kurām prasības vēl nav noteiktas Direktīvā 2003/37/EK, un šo prasību līmenis būs līdzīgs iepriekš minētajās direktīvās noteiktajam. Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikums atbilst ES mērķim par ceļu satiksmes drošību, kas it īpaši izklāstīts Baltajā grāmatā par Eiropas transporta politiku[3]. Šo balto grāmatu Komisija pieņēma 2001. gadā, un tā nodrošina pamatu Eiropas ceļu satiksmes drošības rīcības programmai. Savukārt attiecībā uz priekšlikuma vides aspektiem nav ierosināts mainīt spēkā esošo aizsardzības līmeni. Vienīgi uz regulu ir attiecināta Direktīva 97/68/EK par visurgājējas tehnikas emisiju tā vietā, lai traktoriem šim nolūkam izveidotu atsevišķu direktīvu, un tādējādi ir vienkāršots pašreizējais īstenošanas process, vienlaikus saglabājot pamatiezīmes saistībā ar turpmākām pārmaiņām. Visbeidzot priekšlikums atbilst ES normatīvās vides vienkāršošanas stratēģijai, kā ziņots Komisijas paziņojumā par acquis communautaire atjaunināšanu un vienkāršošanu[4], kurā mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma sistēma Kopienas tiesību aktu vienkāršošanā ir noteikta par prioritāti. | 2. APSPRIEšANA AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešana ar ieinteresētajām personām | Apspriešanas metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Komisija, izstrādājot priekšlikumu, ar ieinteresētajām personām apspriedās vairākos veidos. Tīmeklī notika vispārēja apspriešana par visiem priekšlikuma aspektiem. Atbildes tika saņemtas no dalībvalstīm (ministrijām), traktoru izgatavotājiem (Eiropas un dalībvalstu pārstāvjiem, un atsevišķiem uzņēmumiem) un sastāvdaļu izgatavotājiem, transporta organizācijām un lietotāju pārstāvjiem. Ietekmes novērtējuma pētījuma ietvaros ārējs konsultants aicināja apmēram 200 ieinteresētās personas piedalīties pētījumā un iesniegt komentārus. Turklāt tika organizēta tikšanās ar ieinteresētajām personām. Priekšlikums tika apspriests vairākās Komisijas lauksaimniecības traktoru darba grupas sanāksmēs. | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Apspriešanā, kas norisinājās internetā, iesaistītās personas izvirzīja vairākus jautājumus. Ietekmes novērtējumā, kas pievienots priekšlikumam, izsmeļoši izklāstīti būtiski uzdotie jautājumi un minēts, kā tie ņemti vērā. | No 2008. gada 3. jūlija līdz 2008. gada 12. septembrim notika atklāta apspriešana internetā. Komisija saņēma 19 atbildes. Rezultāti ir pieejami http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/consultation/agricultural_vehicles/call.htm. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Saistībā ar šo priekšlikumu bija jāveic dažādu politisko risinājumu novērtējums, kā arī saistīts ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes novērtējums. | Izmantotās metodes Konsultants TRL ltd. pieprasīja informāciju visām attiecīgajām iesaistītajām personām (publiskām iestādēm, ražošanas nozarei un lietotāju organizācijām); ziņojuma projekts tika apspriests sanāksmē, kurā interesenti piedalījās un saņēma papildu informāciju. | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi TRL ziņojums ir pieejams Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. | Ietekmes novērtējums Par katru no galvenajiem priekšlikuma aspektiem izskatīja dažādus risinājumus. 1. Vienkāršošanas aspekti. I – Direktīvas vai regulas a) Politika nemainās. Tas nozīmē, ka esošās 24 direktīvas paliks spēkā, un tajās pēc vajadzības veiks papildu grozījumus. b) Spēkā esošās atsevišķās direktīvas aizstāj ar vienu regulu. c) Spēkā esošās direktīvas aizstāj ar vienu regulu, kas pieņemta koplēmuma procedūrā, un ar noteiktu skaitu tematisku deleģēto un īstenošanas aktu. Šis ir izvēlētais risinājums. 2. Vienkāršošanas aspekti. II – Sīki izstrādātas prasības ES tiesību aktos vai atsauce uz starptautiskajiem standartiem a) Politika nemainās. Tas nozīmē, ka esošās 24 direktīvas paliks spēkā un tajās pēc vajadzības veiks papildu grozījumus. Direktīvas būs spēkā vienlaikus ar esošajiem ANO EEK noteikumiem un ESAO kodiem ar tehniskajām prasībām, kuras parasti (bet ne vienmēr) ir līdzvērtīgas. Tas pašlaik rada lielu neskaidrību ieinteresētajam personām, kuras nav cieši saistītas ar tipa apstiprinājuma sistēmu, tādēļ rodas situācija, kad tiesiskais regulējums nav pilnībā pārskatāms. b) Spēkā esošās atsevišķās direktīvas pēc iespējas aizstāj ar atbilstošajiem ANO EEK noteikumiem. c) Spēkā esošās atsevišķās direktīvas pēc iespējas aizstāj ar atbilstošajiem ANO EEK noteikumiem vai ar ESAO kodiem (pretapgāšanās konstrukcijas), vai varbūt ar CEN/CENELEC vai ISO standartiem. Šis ir izvēlētais risinājums, jo, to izmantojot, vienkāršošana sniegs visvairāk priekšrocību, it īpaši dalībvalsts iestādēm un ražošanas nozarei. 3. Iekšējā tirgus izveides pabeigšana a) Politika nemainās. Tas nozīmētu, ka pamazām tiek pabeigta tiesību aktu pakete, kā paredzēts Direktīvā 2003/37/EK. b) Pabeigt ES tipa apstiprinājuma prasību izstrādi un attiecināt obligātu gatava transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājumu uz visām kategorijām. c) Pabeigt ES tipa apstiprinājuma prasību izstrādi, bet gatava transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājumu dažām kategorijām piedāvāt kā izvēles iespēju (T4, T5, C, R un S kategorijai). Komisija veica darba programmā minēto ietekmes novērtējumu; ziņojums ir pieejams [CIRCA tīmekļa vietnē]. 3. Priekšlikuma juridiskie aspekti Ierosinātā pasākuma kopsavilkums Šis priekšlikums, ar kuru atceļ 24 direktīvas, būtiski vienkāršo lauksaimniecības transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma sistēmu attiecībā uz tehniskajām prasībām par drošību un emisiju. Ar šajā priekšlikumā paredzētajiem deleģētajiem aktiem tiks noteiktas sīki izstrādātas jaunas obligātas prasības par bremzēm. It īpaši ar deleģētajiem aktiem, kas tiks pieņemti saskaņā ar šo regulu, cita starpā noteiks: obligātu bremžu pretbloķēšanas sistēmu uzstādīšanu dažām kategorijām (T5 ātrgaitas traktoriem un to piekabēm, kuru ātrums pārsniedz 40 km/h); lielāku palēninājumu; traktora un piekabes/velkamas iekārtas savietojamību. Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants. Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, jo priekšlikums nav Savienības ekskluzīvā kompetencē. Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ. Lai izveidotu transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājuma sistēmu, Savienības mērogā jāharmonizē mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma tehniskās prasības attiecībā uz drošību un vides aizsardzību. Ar rīcību dalībvalstu mērogā vien gatava transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājuma sistēmu izveidot nav iespējams. Rīcība Eiropas Savienības mērogā ir vajadzīga, lai nepieļautu, ka vienotajā tirgū veidojas šķēršļi. Priekšlikuma mērķus varēs labāk sasniegt Savienības mērogā, jo tādā veidā varēs izvairīties no iekšējā tirgus sadrumstalotības, kas pretējā gadījumā būtu nenovēršama, un varēs uzlabot transportlīdzekļu drošību un ekoloģiskos raksturlielumus. Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Kā norādīts ietekmes novērtējumā, priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas nosaka tikai to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu iekšējā tirgus pareizas darbības mērķus, vienlaikus nodrošinot teicamu sabiedrisko drošību un vides aizsardzību. Normatīvās vides vienkāršošana būtiski samazinās dalībvalsts iestāžu un ražošanas nozares administratīvās izmaksas. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Regula ir piemērota, lai panāktu vajadzīgās atbilstības nodrošināšanu, turklāt nav jāveic transponēšana dalībvalstu tiesību aktos. Priekšlikumā izmantota “dalīto līmeņu pieeja”, ko sākotnēji ieviesa pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma un izmantoja citos tiesību aktos par mehānisko transportlīdzekļu ES tipa apstiprinājumu. Šī metode paredz likumdošanu divos posmos: pirmkārt, ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ko pieņems parastā likumdošanas procedūrā, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu, pieņems pamatnoteikumus; otrkārt, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu Komisijas pieņemtajos deleģētajos aktos, īstenojot pamatnoteikumus, tiks noteiktas tehniskās specifikācijas. 4. Ietekme uz budžetu Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. 5. Papildu informācija Modelēšana, izmēģinājuma posms un pārejas periods Priekšlikumā paredzēts vispārīgs pārejas periods, lai dotu pietiekamu laiku transportlīdzekļu un sastāvdaļu izgatavotājiem un iestādēm. Vienkāršošana Priekšlikums paredz tiesību aktu vienkāršošanu. Tiks atceltas 24 direktīvas par transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu. Priekšlikums paredz vienkāršot publiskās pārvaldes administratīvās procedūras. Priekšlikums ietverts Komisijas caurviju programmā par acquis communautaire atjaunināšanu un vienkāršošanu un tiesību aktu darba programmā ar atsauci 2009/ENTR/001. Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Pieņemot priekšlikumu, tiks atcelti spēkā esošie tiesību akti. Eiropas Ekonomikas zona Ierosinātais akts attiecas uz EEZ jautājumu, tāpēc tas jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu. | 2010/0212 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. ../2010 par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5], nosūtījuši priekšlikumu dalībvalstu parlamentiem, rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: 1. Lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību, ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Direktīvu 2003/37/EK, kas attiecas uz tipa apstiprinājumu lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām kopā ar to sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām un ar ko atceļ Direktīvu 74/150/EEK[6], tika izveidota visaptveroša Kopienas tipa apstiprinājuma sistēma traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām iekārtām. 2. Lai pabeigtu Savienības iekšējā tirgus izveidi un nodrošinātu tā darbību, dalībvalstu apstiprinājuma sistēmas ir jāaizstāj ar Savienības apstiprinājuma procedūru, kuras pamatā ir pilnīgas saskaņošanas princips, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā apsvērumus par izmaksu samērojamību ar ieguvumiem un īpašu vērību piegriežot maziem un vidējiem uzņēmumiem. 3. Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma un ar mērķi vienkāršot un paātrināt procedūru Savienības tipa apstiprinājuma likumdošanā ir ieviesta jauna normatīvā metode, saskaņā ar kuru likumdevējs parastā likumdošanas procedūrā pieņem vienīgi pamatnoteikumus un pamatprincipus, bet likumdošanas pilnvaras attiecībā uz sīki izstrādātiem tehniskiem noteikumiem deleģē Komisijai. Ievērojot pamatprasības, šajā regulā tādējādi būtu jāiekļauj vienīgi pamatnoteikumi par ceļu satiksmes drošību, darba drošību un ekoloģiskajiem raksturlielumiem, un Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras izstrādāt tehniskās specifikācijas deleģētajos aktos. 4. Šī regula neskar pasākumus attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu lietošanu uz ceļa, piemēram, īpašas prasības par vadītāja apliecību, maksimālā ātruma ierobežojumus vai pasākumus, kas reglamentē konkrētu ceļu pieejamību. 5. Lai nodrošinātu teicamu ceļu satiksmes drošību, darba drošību un vides aizsardzību, jāharmonizē tehniskās prasības un vides standarti, kas piemērojami transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām attiecībā uz tipa apstiprinājumu. 6. Tā kā saskaņotas prasības par ceļu satiksmes drošību visurgājējas tehnikas direktīvās[7] nav iekļautas, ir lietderīgi visurgājējas tehnikas izgatavotājiem nodrošināt iespēju apstiprināt savus ražojumus saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem ceļu satiksmes drošības prasību Eiropas standartiem; tādēļ šī regula ar izvēles iespēju jāattiecina uz visurgājējas tehnikas sistēmas tipa apstiprinājumu ceļu satiksmes drošības prasībām, it īpaši tādēļ, ka šajā regulā neiekļautās visurgājējai tehnikai piemērojamās prasības neskar ceļu satiksmes drošības aspektus. 7. Lai vienkāršotu tipa apstiprinājuma tiesību aktus saskaņā ar ieteikumiem CARS 21 ziņojumā “Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējums 21. gadsimtam”[8] (“CARS 21”), ir lietderīgi atcelt visas atsevišķās direktīvas, nesamazinot aizsardzības līmeni. Šajās direktīvās noteiktās prasības jāpārceļ uz šo regulu vai tās deleģētajiem aktiem un vajadzības gadījumā jāaizstāj ar atsaucēm uz attiecīgiem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas ekonomikas komisijas (ANO EEK) noteikumiem, kas iekļauti Savienības likumdošanā ar 4. pantu Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmumā 97/836/EK, kura iemesls ir Eiropas Savienības pievienošanās ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem (pārskatītais 1958. gada nolīgums)[9]. Lai samazinātu tipa apstiprināšanas procesa administratīvo slogu, ir lietderīgi atļaut transportlīdzekļu izgatavotājiem apstiprināt tipu saskaņā ar šo regulu, attiecīgā gadījumā tieši saņemot apstiprinājumu atbilstoši attiecīgajiem ANO EEK noteikumiem, kas uzskaitīti šīs regulas I pielikumā. 8. Tādējādi ANO EEK noteikumi, kam Savienība pievienojas, piemērojot Lēmumu 97/836/EK, kā arī ANO EEK noteikumu grozījumi, kuriem Savienība jau ir pievienojusies, būtu jāiestrādā ES tipa apstiprināšanas procedūrā vai nu kā transportlīdzekļa ES tipa apstiprināšanas prasības, vai kā alternatīvas spēkā esošiem Savienības tiesību aktiem. It īpaši, ja Savienība izlemj, ka ANO EEK noteikumiem jākļūst par daļu no ES tipa apstiprinājuma prasībām un jāaizstāj spēkā esošie ES tiesību akti, jāpiešķir pilnvaras Komisijai pieņemt nepieciešamos pielāgojumus šajā regulā vai pieņemt nepieciešamos īstenošanas aktus. 9. Alternatīvs variants ir tāds, ka deleģētajos aktos var iekļaut atsauci uz Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) vai uz CEN/CENELEC vai ISO standartiem, kas ir tieši pieejami sabiedrībai. 10. Šīs regulas prasības atbilst principiem, kas paredzēti rīcības plānā “Normatīvās vides vienkāršošana un uzlabošana”[10]. 11. Īpaši liela nozīme ir tam, lai turpmākie pasākumi, ko ierosina, pamatojoties uz šo regulu, vai tās īstenošanā izmantotās procedūras būtu saskaņā ar minētajiem principiem, kurus Komisija atkārtoti apstiprināja paziņojumā CARS 21. Konkrētāk, lai uzlabotu un vienkāršotu regulējumu, kā arī, lai nebūtu pastāvīgi jāatjauno spēkā esošie ES tiesību akti par tehniskajām specifikācijām, šajā regulā būtu jāatsaucas uz spēkā esošajiem starptautiskajiem standartiem un noteikumiem, kas ir pieejami sabiedrībai, tos neatkārtojot ES tiesiskajā regulējumā. 12. Direktīva 2003/37/EK sākotnēji gatava transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājuma obligātu piemērošanu attiecināja vienīgi uz T1, T2 un T3 kategorijas transportlīdzekļiem un nenodrošināja visas vajadzīgās prasības, lai citu kategoriju transportlīdzekļus izvēles kārtā varētu pieteikt gatava transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājumam. Lai pabeigtu iekšējā tirgus izveidi un nodrošinātu tā pienācīgu darbību, šajā regulā jādod iespēja visu kategoriju transportlīdzekļu, uz kurām attiecas šī regula, izgatavotājiem izvēles kārtā pieteikties gatava transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājumam, tādējādi ļaujot tiem ar ES tipa apstiprinājuma palīdzību gūt labumu no iekšējā tirgus sniegtajām priekšrocībām. 13. Ir lietderīgi noteikt principu, ka transportlīdzeklis jākonstruē, jāizgatavo un jāmontē tā, lai samazinātu ievainojumu risku transportlīdzeklī esošām personām un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Šajā saistībā ir nepieciešams, lai izgatavotāji nodrošinātu transportlīdzekļa atbilstību šajā regulā noteiktajām attiecīgajām prasībām. Minētajiem noteikumiem cita starpā jāietver prasības attiecībā uz transportlīdzekļa konstrukcijas integritāti, sistēmām, kas palīdz vadītājam kontrolēt transportlīdzekli, sistēmām, kas vadītājam nodrošina redzamību un informāciju par transportlīdzekļa stāvokli un apkārtējo vidi, transportlīdzekļa apgaismojuma sistēmām, transportlīdzeklī esošu personu aizsardzības sistēmām, transportlīdzekļa ārpusi un aprīkojumu, transportlīdzekļa masu un gabarītiem un transportlīdzekļa riepām. 14. Lai nodrošinātu, ka vienu no Kopienas tipa apstiprināšanas sistēmas stūrakmeņiem – ražošanas atbilstības pārraudzības procedūru – īsteno pareizi un tā pareizi darbojas, kompetentai iestādei vai attiecīgi kvalificētam tehniskam dienestam, kam uzticēti šie pienākumi, regulāri jāpārbauda izgatavotāji. 15. Lai izvairītos no stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas, mazu sēriju transportlīdzekļu vienkāršotā procedūra jāpiemēro vienīgi ierobežotam transportlīdzekļu skaitam; tādēļ precīzi jānosaka saražoto transportlīdzekļu skaits, kas atbilst mazās sērijas jēdzienam. 16. Lai nodrošinātu lielāku elastību vairākposmu tipa apstiprinājuma sistēmā, ir svarīgi paredzēt noteikumus transportlīdzekļu individuālai apstiprināšanai. 17. Pieņemot Savienības tiesību aktus par transportlīdzekļu apstiprināšanu, galvenais mērķis ir nodrošināt, lai tirgū laisti jauni transportlīdzekļi, to sastāvdaļas un atsevišķas tehniskas vienības garantētu teicamu drošību un vides aizsardzību. Šā mērķa sasniegšanu nevajadzētu apgrūtināt, dažas detaļas vai aprīkojumu uzstādot pēc tam, kad transportlīdzekļi ir laisti tirgū vai nodoti ekspluatācijā. Tālab jāveic attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu to, ka apstiprinātājiestāde pirms tirdzniecības sākuma pārbauda detaļas vai aprīkojumu, ko var uzstādīt transportlīdzekļiem un kas var nopietni traucēt tādu sistēmu darbību, kuras ir būtiskas drošībai vai vides aizsardzībai. Minētajos pasākumos jāietver tehniski noteikumi par prasībām, kas noteiktas minētajām detaļām vai aprīkojumam. 18. Minētie pasākumi jāpiemēro vienīgi attiecībā uz ierobežotu skaitu detaļu un aprīkojuma, un minēto detaļu un aprīkojuma saraksts pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām jāiekļauj deleģētajā aktā. Ar šādiem pasākumiem jānodrošina, lai attiecīgās detaļas un aprīkojums neradītu nelabvēlīgu ietekmi uz transportlīdzekļa drošību vai attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem, vienlaikus pēc iespējas nodrošinot konkurenci remonta un tehniskās apkopes ražojumu un pakalpojumu tirgū. 19. Lai novērstu drošības ierīču nepareizu lietojumu, ir svarīgi, ka izgatavotāji transportlīdzekļu īpašniekiem sniedz attiecīgu informāciju. 20. Lai ļautu sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību izgatavotājiem pieteikties sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību ES tipa apstiprināšanai vai atļaujām, šiem izgatavotājiem ir arī nepieciešams darīt pieejamu noteiktu vien transportlīdzekļa izgatavotājam zināmu informāciju, piemēram, tehnisko informāciju, tai skaitā rasējumus, kas nepieciešami rezerves daļu izstrādāšanai. 21. Lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību, it īpaši attiecībā uz preču brīvu apriti, brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus, ir nepieciešama neierobežota piekļuve informācijai par transportlīdzekļu remontu, izmantojot standartformātu, ko lieto tehniskās informācijas iegūšanai, un efektīva konkurence transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijas pakalpojumu tirgū. Liela šādas informācijas daļa saistīta ar iebūvētām diagnostikas (OBD) sistēmām un to mijiedarbību ar citām transportlīdzekļa sistēmām. Ir jānosaka tehniskās specifikācijas attiecībā uz izgatavotāju tīmekļa vietnēm, kā arī konkrēti pasākumi, lai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem nodrošinātu pienācīgu piekļuvi. 22. Dalībvalstīm jāpieņem noteikumi par sodiem, kas piemērojami par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to izpilde. Šiem sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem. 23. Komisijai jādod pilnvaras, lai tā, papildinot vai grozot konkrētus šīs regulas nebūtiskus elementus, varētu pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz ceļu satiksmes drošību (tai skaitā bremzēm), darba drošību un ekoloģiskajiem raksturlielumiem, testēšanu, remonta un tehniskās apkopes informācijas pieejamību, tehnisko dienestu iecelšanu un to īpašu pilnvarošanu konkrētiem uzdevumiem. 24. Par dažiem šīs regulas priekšmetiem jānosaka vienotas prasības attiecībā uz īstenošanu dalībvalstīs, lai nodrošinātu iekšējā tirgus nevainojamu darbību, vienkāršojot dažādās dalībvalstīs pieņemtu administratīvo lēmumu un izgatavotāju izdoto dokumentu savstarpēju atzīšanu, tādējādi uzlabojot ieinteresēto personu iespēju baudīt iekšējā tirgus priekšrocības. Tādēļ Komisija jāpilnvaro pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar LESD 291. pantu, lai noteiktu vienotas prasības šīs regulas īstenošanai attiecībā uz šādiem jautājumiem: informācijas sarakstu, kas jāiesniedz, piesakoties tipa apstiprinājumam; tipa apstiprinājuma procedūrām; papildu informācijas plākšņu, ko piestiprina izgatavotājs, paraugiem; ES tipa apstiprinājuma sertifikātiem; izmantoto tipa apstiprinājumu sarakstu; ES tipa apstiprinājumu numerācijas sistēmu un ražošanas atbilstības procedūru nodrošināšanu. 25. Saskaņā ar LESD 291. pantu noteikumi un galvenie principi, kas attiecas uz kontroles mehānismiem, ar kuriem dalībvalstis pārbauda, kā Komisija īsteno ieviešanas pilnvaras, iepriekš nosaka regulā, kuru pieņem parastā likumdošanas procedūrā. Līdz jaunās regulas pieņemšanai vēl ir spēkā Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmums 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, izņemot regulatīvo kontroles procedūru, kura nav piemērojama. 26. Stājoties spēkā jaunajai reglamentējošajai sistēmai, ko izveido ar šo regulu, atceļ Direktīvu 2003/37/EK un šādas direktīvas: Padomes 1974. gada 25. jūnija Direktīva 74/347/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru redzamības lauku un priekšējā stikla tīrītājiem[11], Padomes 1976. gada 6. aprīļa Direktīva 76/432/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru bremžu iekārtām[12], Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvu 76/763/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasažieru sēdekļiem lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros[13], Padomes 1977. gada 28. jūnija Direktīvu 77/537/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu piesārņotāju emisiju no lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros lietojamiem dīzeļmotoriem[14], Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīvu 78/764/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz vadītāja sēdekli lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoros[15], Padomes 1980. gada 24. jūnija Direktīvu 80/720/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbības telpu, piekļuvi vadītāja pozīcijai, kā arī durvīm un logiem lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros[16], Padomes 1968. gada 26. maija Direktīvu 86/297/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru jūgvārpstām un to aizsardzību[17], Padomes 1968. gada 26. maija Direktīvu 86/298/EEK par aizmugurē piemontētām aizsardzības apgāšanās aizsargkonstrukcijām šauras riteņu bāzes lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoriem[18], Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/415/EEK par lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru vadības ierīču uzstādīšanu, izvietojumu, darbināšanu un apzīmēšanu[19], Padomes 1987. gada 25. jūnija Direktīvu 87/402/EEK par šauras riteņu bāzes lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru apgāšanās aizsargkonstrukcijām, kas piestiprinātas vadītāja sēdekļa priekšā[20], Padomes 2000. gada 22. maija Direktīvu 2000/25/EEK, ar kuru paredz darbības, kas veicamas, lai samazinātu gāzveida un cieto daļiņu piesārņojumu emisiju no dzinējiem, kas paredzēti lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 74/150/EEK[21], Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/57/EEK par lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru apgāšanās aizsargkonstrukcijām[22], Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/58/EEK par lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru sakabes ierīci un atpakaļgaitu [23], 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/59/EEK lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru atpakaļskata spoguļiem[24], Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/60/EEK par lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru maksimālo projektēto ātrumu un kravas platformām[25], Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/61/EEK par apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros[26], Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/63/EEK attiecībā uz noteiktām lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru daļām un parametriem[27], Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/64/EEK par lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru radīto radiotraucējumu novēršanu[28], Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/66/EEK par lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru stūres iekārtu[29], Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/68/EEK detaļas tipa apstiprinājumu apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros[30], Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/75/EEK par lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru apgāšanās aizsargkonstrukcijām[31], Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/76/EEK par trokšņu līmeni, kam ir pakļauti lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru vadītāji[32], Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/144/EEK par dažām lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru sastāvdaļām un parametriem[33]. 27. Visām ieinteresētajām personām ir svarīgi nodrošināt skaidru saikni starp šo regulu un Direktīvu 2006/42/EK par mašīnu drošību[34], lai skaidri noteiktu, kuras prasības jāpiemēro konkrētam izstrādājumam, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS 1. pantsPriekšmets Ar šo regulu nosaka visu 2. pantā minēto jauno transportlīdzekļu ES tipa apstiprinājuma administratīvās un tehniskās prasības. Ar šo regulu turklāt nosaka prasības par to detaļu un aprīkojuma tirdzniecību un nodošanu ekspluatācijā, kas paredzēti transportlīdzekļiem, kuri ir apstiprināti saskaņā ar šo regulu, un par šādas tirdzniecības un nodošanas ekspluatācijā aizliegšanu. Šī regula neskar attiecīgo Savienības ceļu satiksmes drošības tiesību aktu piemērošanu. 2. pantsDarbības joma 28. Šo regulu piemēro vienā vai vairākos posmos konstruētu un izgatavotu transportlīdzekļu, kā arī šādiem transportlīdzekļiem konstruētu un izgatavotu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprināšanai un individuālai apstiprināšanai. Šo regulu piemēro šādiem transportlīdzekļiem: a) traktoriem (T un C kategorija), b) piekabēm (R kategorija), c) maināmām velkamām iekārtām (S kategorija) un d) pārvietojamiem agregātiem (U kategorija). 29. Šo regulu nepiemēro maināmām mašīnām, ko pilnīgi paceļ virs zemes, kad transportlīdzekļus, kuram tās ir piestiprinātas, izmanto uz ceļa. 30. Turpmāk minētajiem transportlīdzekļiem izgatavotājs var izvēlēties, vai piemērot tipa apstiprinājumu saskaņā ar šo regulu vai valsts tipa apstiprinājumu: a) pārvietojamiem agregātiem; b) piekabēm un velkamiem darbarīkiem, R un S kategorija; c) individuāla apstiprinājuma gadījumā — transportlīdzekļu prototipiem, kurus izgatavotāja atbildībā izmanto konkrētas testu programmas veikšanai un kuri ir īpaši šim mērķim konstruēti un izgatavoti. 3. pantsDefinīcijas Šajā regulā un I pielikumā uzskaitītajos aktos piemēro šādas definīcijas, ja vien tajos nav paredzēts citādi: 31. “tipa apstiprinājums” ir procedūra, ar ko apstiprinātājiestāde apliecina, ka transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tips atbilst attiecīgiem administratīviem noteikumiem un tehniskām prasībām; 32. “gatava transportlīdzekļa tipa apstiprinājums” ir tipa apstiprinājums, ar ko apstiprinātājiestāde apliecina, ka pabeigts transportlīdzeklis atbilst attiecīgiem administratīviem noteikumiem un tehniskām prasībām; 33. “sistēmas tipa apstiprinājums” ir tipa apstiprinājums, ar ko apstiprinātājiestāde apliecina, ka transportlīdzeklī iekļauta konkrēta tipa sistēma atbilst attiecīgiem administratīviem noteikumiem un tehniskām prasībām; 34. “sastāvdaļas tipa apstiprinājums” ir tipa apstiprinājums, ar ko apstiprinātājiestāde apliecina, ka no transportlīdzekļa neatkarīga sastāvdaļa atbilst attiecīgiem administratīviem noteikumiem un tehniskām prasībām; 35. “atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājums” ir tipa apstiprinājums, ar ko apstiprinātājiestāde apliecina, ka atsevišķā tehniskā vienība, uz kuru attiecas viens vai vairāki konkrēti transportlīdzekļu tipi, atbilst attiecīgiem administratīviem noteikumiem un tehniskām prasībām; 36. “valsts tipa apstiprinājums” ir tipa apstiprināšanas procedūra, kas noteikta ar attiecīgas dalībvalsts tiesību aktiem un kas ir spēkā vienīgi attiecīgās dalībvalsts teritorijā; 37. “ES tipa apstiprinājums” ir procedūra, ar ko apstiprinātājiestāde apliecina, ka transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tips atbilst attiecīgiem šīs regulas administratīviem noteikumiem un tehniskām prasībām; 38. “traktors” ir jebkurš mehānisks, riteņu vai kāpurķēžu lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktors, kuram ir vismaz divas asis un kura maksimālais projektētais ātrums nav mazāks par 6 km/h, kura galvenā funkcija ir tā vilcējspēks un kurš ir īpaši konstruēts, lai vilktu, stumtu, vestu un darbinātu attiecīgas maināmas iekārtas, kas konstruētas lauksaimniecības vai mežsaimniecības darbu veikšanai, vai lai vilktu lauksaimniecības vai mežsaimniecības piekabes vai iekārtas; to drīkst pielāgot kravu vešanai, veicot lauksaimniecības vai mežsaimniecības darbus, un/vai aprīkot ar vienu vai vairākām pasažieru sēdvietām; 39. “piekabe” ir jebkurš velkams lauksaimniecības vai mežsaimniecības transportlīdzeklis, kas galvenokārt paredzēts kravu vešanai, ir konstruēts tā, lai to varētu vilkt lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktors, nav konstruēts materiālu pārstrādei [un kura tehniski pieļaujamās kopējās masas attiecība pret pašmasu ir vienāda ar 3,0 vai lielāka par 3,0; 40. “maināma velkama iekārta” ir jebkurš transportlīdzeklis, ko izmanto lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, kas ir konstruēts, lai to vilktu traktors, kas maina vai papildina tā funkcionālās iespējas, kas aprīkots ar darbarīku vai konstruēts materiālu pārstrādei, tas drīkst būt ar kravas platformu, kas konstruēta un izgatavota, lai noturētu visus mehānismus un ierīces, kas vajadzīgi minētajiem mērķiem, un uz laiku glabātu visus materiālus, kas ražoti vai vajadzīgi darba laikā, un minētā transportlīdzekļa tehniski pieļaujamās kopējās masas attiecība pret pašmasu ir mazāka par 3,0; 41. “pārvietojams agregāts” ir jebkurš pašgājējs transportlīdzeklis, kas īpaši konstruēts un izgatavots, lai veiktu darbu, un kas konstrukcijas parametru dēļ nav piemērots pasažieru vai kravu pārvadāšanai, izņemot mašīnas, kas uzstādītas uz mehāniskā transportlīdzekļa šasijas; 42. “transportlīdzeklis” ir jebkurš traktors, piekabe, maināma velkama iekārta vai pārvietojams agregāts, kas definēts 8., 9., 10., un 11. punktā; 43. “transportlīdzekļa tips” ir visi konkrētās kategorijas transportlīdzekļi, kas neatšķiras vismaz attiecībā uz 41. punktā norādītajiem būtiskajiem aspektiem neatkarīgi no tā, vai tie pieder dažādiem variantiem un versijām, kas definēti 42. un 43. punktā; 44. “bāzes transportlīdzeklis” ir jebkurš transportlīdzeklis, ko izmanto vairākposmu tipa apstiprināšanas procesa pirmajā posmā; 45. “nepabeigts transportlīdzeklis” ir jebkurš transportlīdzeklis, kas ir jāpabeidz vēl vismaz vienā posmā, lai tas atbilstu šīs regulas attiecīgajām tehniskajām prasībām; 46. “vairākos posmos pabeigts transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas iegūts vairākposmu tipa apstiprināšanas procesā un kas atbilst šīs regulas attiecīgajām tehniskajām prasībām; 47. “pabeigts transportlīdzeklis” ir jebkurš transportlīdzeklis, kas nav jāpabeidz, lai tas atbilstu šīs regulas attiecīgajām tehniskajām prasībām; 48. “sērijas beigu transportlīdzeklis” ir jebkurš transportlīdzeklis no tādiem krājumiem, ko nevar reģistrēt vai pārdot, vai nodot ekspluatācijā, jo spēkā ir stājušās jaunas tehniskas prasības, attiecībā uz kurām šis transportlīdzeklis nav apstiprināts; 49. “sistēma” ir apvienotu ierīču bloks, kas transportlīdzeklī veic vienu vai vairākas īpašas funkcijas un uz ko attiecas kāda normatīvā akta prasības; 50. “sastāvdaļa” ir ierīce, uz ko attiecas normatīvā akta prasības, ko paredzēts izmantot kā transportlīdzekļa daļu un kam tipa apstiprinājumu var piešķirt atsevišķi no transportlīdzekļa, ja tas tieši paredzēts normatīvajā aktā; 51. “atsevišķa tehniska vienība” ir ierīce, uz ko attiecas normatīvā akta prasības, ko paredzēts izmantot kā transportlīdzekļa daļu un kam tipa apstiprinājumu var piešķirt atsevišķi no transportlīdzekļa, bet tikai attiecībā uz vienu vai vairākiem noteiktiem transportlīdzekļu tipiem, ja tas tieši paredzēts normatīvajā aktā; 52. “oriģinālās detaļas vai aprīkojums”, ir detaļas vai aprīkojums, ko attiecīgā transportlīdzekļa montāžai izgatavo saskaņā ar transportlīdzekļa izgatavotāja noteiktiem detaļu vai aprīkojuma ražošanas specifikācijām un standartiem, tai skaitā tādas detaļas un aprīkojums, ko izgatavo vienā un tajā pašā ražošanas līnijā, kur izgatavo šīs detaļas un aprīkojumu, un, ja nav pierādīts pretējais, uzskata, ka detaļas ir oriģinālas, ja detaļu izgatavotājs apliecina, ka detaļas vai aprīkojums atbilst to sastāvdaļu kvalitātei, kuras izmanto attiecīgā transportlīdzekļa montāžā un ir izgatavotas saskaņā ar transportlīdzekļa izgatavotāja specifikācijām un ražošanas standartiem; 53. “izgatavotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas tipa apstiprinātājiestādei atbild par visiem tipa apstiprināšanas vai atļaujas izsniegšanas procesa aspektiem un par ražojumu atbilstības nodrošināšanu, neatkarīgi no tā, vai minētā persona vai struktūrvienība ir vai nav tieši iesaistīta visos transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības izgatavošanas posmos; 54. “izgatavotāja pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ko izgatavotājs ir pienācīgi norīkojis, lai tā viņu pārstāvētu apstiprinātājiestādē un viņa vārdā darbotos, risinot jautājumus, uz ko attiecas šī regula; 55. “apstiprinātājiestāde” ir dalībvalsts iestāde, kuru ir izveidojusi vai nozīmējusi dalībvalsts un par kuru dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai saskaņā ar 5. pantu, kuras kompetencē ir visi transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprināšanas vai transportlīdzekļu individuālas apstiprināšanas aspekti, atļauju piešķiršanas process, apstiprinājuma sertifikātu izsniegšana un – vajadzības gadījumā – to atsaukšana, kontaktpunkta funkcijas attiecībās ar citu dalībvalstu apstiprinātājiestādēm, tehnisku dienestu norīkošana, kā arī nodrošināt to, lai izgatavotājs pildītu savus pienākumus attiecībā uz ražošanas atbilstību; 56. “tehniskais dienests” ir organizācija vai struktūrvienība, ko dalībvalsts apstiprinātājiestāde ir pilnvarojusi kā testu laboratoriju, lai veiktu testus, vai kā atbilstības izvērtētāju struktūrvienību, lai apstiprinātājiestādes uzdevumā veiktu pirmo izvērtēšanu un citus testus vai apskates; 57. “paštestēšana” ir testu veikšana savās telpās, testu rezultātu reģistrēšana un ziņojuma iesniegšana, ietverot secinājumus, ko izgatavotājs, kas ir pilnvarots par tehnisko dienestu dažu prasību atbilstības pārbaudei, iesniedz apstiprinātājiestādei; 58. “virtuāla testēšanas metode” ir datorsimulācijas, arī aprēķini, kas rāda, vai transportlīdzeklis, sistēma, sastāvdaļa vai atsevišķa tehniska vienība atbilst kādā normatīvā aktā ietvertām tehniskām prasībām, neprasot izmantot pašu transportlīdzekli, sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķo tehnisko vienību; 59. “tipa apstiprinājuma sertifikāts” ir dokuments, ar ko apstiprinātājiestāde oficiāli apliecina, ka ir apstiprināts transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tips; 60. “ES tipa apstiprinājuma sertifikāts” ir sertifikāts, kura pamatā ir šajā regulā noteiktais paraugs vai paziņojuma veidlapa, kas noteikta attiecīgajos ANO EEK noteikumos, vai I pielikumā noteiktie ESAO kodi; 61. “individuāla apstiprinājuma sertifikāts” ir dokuments, ar ko apstiprinātājiestāde oficiāli apliecina, ka konkrēts transportlīdzeklis ir apstiprināts; 62. “atbilstības sertifikāts” ir dokuments, kura pamatā ir šajā regulā iekļautais paraugs un ko izdod izgatavotājs, kurš apliecina, ka ražošanas laikā transportlīdzeklis no sērijas, kuras tips apstiprināts saskaņā ar šo regulu, atbilst tipa apstiprinājumā minētajam tipam un visām tajā noteiktajām normatīvajām prasībām; 63. “iebūvēta diagnostikas sistēma” jeb “OBD sistēma” ir emisijas kontroles sistēma, kura spēj noteikt iespējamo nepareizas darbības zonu, izmantojot kļūdas kodus, kas glabājas datora atmiņā; 64. “transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācija” ir visa informācija, kas vajadzīga transportlīdzekļa diagnosticēšanai, apkalpošanai, periodiskai uzraudzībai, remontam, pārprogrammēšanai vai transportlīdzekļa atkārtotai aktivizēšanai un kuru izgatavotājs piegādā saviem sertificētajiem tirgotājiem/remontētājiem, ietverot visus turpmākos grozījumus un pielikumus pie šādas informācijas; 65. „neatkarīgs uzņēmums” ir uzņēmums, kas nav pilnvarots pārdevējs vai remontētājs, kas tieši vai netieši iesaistīts mehānisko transportlīdzekļu remontā un tehniskajā apkopē, īpaši remonta iekārtu, instrumentu vai rezerves daļu remontētāji, izgatavotāji vai izplatītāji, tehniskās informācijas publicētāji, automobiļu klubi, uzņēmumi, kas nodrošina palīdzību uz ceļiem, piedāvā pārbaudes un testēšanas pakalpojumus un mācības alternatīvās degvielas transportlīdzekļu iekārtu uzstādītājiem, izgatavotājiem un remontētājiem; 66. “jauns transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kurš: a) iepriekš nav bijis reģistrēts vai b) individuāla apstiprinājuma pieteikuma laikā ir bijis reģistrēts mazāk nekā sešus mēnešus; 67. “reģistrēšana” ir process, kurā pēc transportlīdzekļa identificēšanas tam piešķir administratīvu atļauju nodot to ekspluatācijā ceļu satiksmē pagaidu kārtā vai pastāvīgi, vai uz īsu laika periodu, piešķirot reģistrācijas numuru; 68. “laist tirgū” nozīmē Savienībā pirmo reizi darīt pieejamu transportlīdzekli par atlīdzību vai bez maksas ar nolūku to izplatīt vai lietot; 69. “nodošana ekspluatācijā” ir transportlīdzekļa, uz ko attiecas šī regula, pirmā lietošana Savienībā šim transportlīdzeklim paredzētajā nolūkā; 70. “pārdošana” ir transportlīdzekļa izgatavotāja jebkāda veida pārdevums mazumtirgotājam vai jebkāda veida pārdevums galalietotājam; 71. “transportlīdzekļa tips” ir vienas kategorijas transportlīdzekļi, kas neatšķiras vismaz attiecībā uz šādām pamatpazīmēm: 72. izgatavotājs; 73. izgatavotāja noteiktais tips; 74. galvenās uzbūves īpatnības un konstrukcijas pamatparametri; 75. centrālsijas šasija/šasija ar garensijām/locīklšasija (acīmredzamas un būtiskas atšķirības); 76. T kategorijai: asis (skaits) vai C kategorijai: asis/šķērsbāzes (skaits); un vienīgi traktoriem: - motors (iekšdedzes/elektrisks/hibrīds). - “variants” ir visi viena tipa transportlīdzekļi, kas neatšķiras vismaz attiecībā uz šādām pamatpazīmēm: a) traktoriem: - motors, - darbības princips, - cilindru skaits un izkārtojums, - jaudas atšķirība nepārsniedz 30 % (lielākā jauda ir ne vairāk kā 1,3 reizes lielāka par mazāko); - cilindru tilpuma atšķirība nepārsniedz 20 % (lielākais tilpums pārsniedz mazāko tilpumu ne vairāk kā 1,2 reizes); - dzenošās asis (skaits, izvietojums, savstarpējais savienojums); - vadāmās asis (skaits un izvietojums); - maksimālā pilnā masa neatšķiras vairāk kā par 10 %; - transmisija (tips), - apgāšanās aizsargkonstrukcija; - bremzējamās asis (skaits); b) piekabēm un velkamām iekārtām: - vadošās asis (skaits, izvietojums, savstarpējais savienojums); - maksimālā pilnā masa neatšķiras vairāk kā par 10 %; - bremzējamās asis (skaits); - “varianta versija” ir transportlīdzekļi, kuros ir apvienotas informācijas paketē norādītās pozīcijas. 4. pantsTransportlīdzekļu kategorijas Šajā regulā piemēro šādas transportlīdzekļu kategorijas: 77. “T kategorija” ir visi riteņtraktori; 78. “T1 kategorija” ir riteņtraktori, kam maksimālais projektētais ātrums nepārsniedz 40 km/h, kam minimālā šķērsbāze uz vadītājam tuvākās ass nav mazāka par 1150 mm, kam pašmasa darba kārtībā pārsniedz 600 kg un kam klīrenss nepārsniedz 1000 mm; 79. “T2 kategorija” ir riteņtraktori, kam minimālā šķērsbāze ir mazāka par 1150 mm, kam pašmasa darba kārtībā pārsniedz 600 kg, kam klīrenss nepārsniedz 600 mm un kam maksimālais projektētais ātrums nepārsniedz 40 km/h, un, ja traktora smaguma centra augstuma (ko mēra attiecībā pret zemi) attiecība pret vidējo minimālo šķērsbāzi uz katras ass pārsniedz 0,90, maksimālo projektēto ātrumu ierobežo līdz 30 km/h; 80. “T3 kategorija” ir riteņtraktori, kam maksimālais projektētais ātrums nepārsniedz 40 km/h un kam pašmasa darba kārtībā nepārsniedz 600 kg; 81. “T4 kategorija” ir īpaši riteņtraktori, kam maksimālais projektētais ātrums nepārsniedz 40 km/h; 82. “T4.1 kategorija” (traktori ar lielu klīrensu) ir traktori, kuri paredzēti darbam ar augstu augošiem kultūraugiem (piemēram, ar vīnogām). Tie ir ar augstu šasiju vai šasijas daļu, kas ļauj tiem virzīties uz priekšu paralēli kultūraugiem ar kreisās un labās puses riteņiem abās pusēs vienai vai vairākām kultūraugu rindām. Tie paredzēti tādu ierīču pārvadāšanai vai darbināšanai, kuras drīkst uzstādīt priekšā, starp asīm, aizmugurē vai uz platformas. Ja traktors ir darba stāvoklī, klīrenss perpendikulāri kultūraugu rindām pārsniedz 1000 mm. Ja traktora smaguma centra augstuma (to mēra attiecībā pret zemi traktoram, kurš aprīkots ar parasti izmantotajām riepām) attiecība pret visu asu vidējo minimālo šķērsbāzi pārsniedz 0,90, maksimālais projektētais ātrums nedrīkst pārsniegt 30 km/h; 83. “T4.2 kategorija” (lielgabarīta traktori) ir traktori, kuriem raksturīgi lieli gabarīti un kuri paredzēti galvenokārt lielu lauksaimniecības zemju platību apstrādāšanai; 84. “T4.3 kategorija” (traktori ar mazu klīrensu) ir pilnpiedziņas traktori, kuru maināmās iekārtas paredzēts izmantot lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā un kuriem raksturīgi ar vienu vai vairākām jūgvārpstām aprīkoti nesošie rāmji, tehniski pieļaujamā masa nepārsniedz 10 tonnas un šīs masas attiecība pret maksimālo pašmasu braukšanas kārtībā nepārsniedz 2,5. Turklāt šo traktoru smaguma centra augstums [skat. iepriekšējo 38. zemsvītras piezīmi], ko mēra attiecībā pret zemi traktoram, kurš aprīkots ar parasti izmantotajām riepām, nepārsniedz 850 mm. 85. “T5 kategorija” ir īpaši riteņtraktori, kuru maksimālais projektētais ātrums pārsniedz 40 km/h; 86. “C kategorija” ir kāpurķēžu traktori, kuri pārvietojas uz kāpurķēdēm vai uz riteņiem un kāpurķēdēm un kuru apakškategorijas definē pēc analoģijas ar T kategoriju; 87. “R kategorija” ir piekabes; katrā 12. un 15. punktā aprakstīto piekabju kategorijā atbilstoši projektētajam ātrumam paredzēts dalījums arī pēc rādītāja “a” vai “b”: 88. a) “a” piekabēm, kuru maksimālais projektētais ātrums nepārsniedz 40 km/h, 89. b) “b” piekabēm, kuru maksimālais projektētais ātrums pārsniedz 40 km/h; 90. “R1 kategorija” ir piekabes, kuru tehniski pieļaujamās masas summa uz asi nepārsniedz 1500 kg, 91. “R2 kategorija” ir piekabes, kuru tehniski pieļaujamās masas summa uz asi pārsniedz 1500 kg, bet nepārsniedz 3500 kg; 92. “R3 kategorija” ir piekabes, kuru tehniski pieļaujamās masas summa uz asi pārsniedz 3500 kg, bet nepārsniedz 21 000 kg; 93. “R4 kategorija” ir piekabes, kuru tehniski pieļaujamās masas summa uz asi nepārsniedz 21 000 kg, 94. “S kategorija” ir maināmas velkamas iekārtas. Katrā maināmo velkamo iekārtu kategorijā atbilstoši projektētajam ātrumam paredzēts dalījums arī pēc rādītāja “a” vai “b”: - “a” maināmām velkamām iekārtām, kuru maksimālais projektētais ātrums nepārsniedz 40 km/h; - “b” maināmām velkamām iekārtām, kuru maksimālais projektētais ātrums pārsniedz 40 km/h. - “S1 kategorija” ir maināmas velkamas iekārtas, kuru tehniski pieļaujamās masas summa uz asi nepārsniedz 3500 kg, - “S2 kategorija” ir maināmas velkamas iekārtas, kuru tehniski pieļaujamās masas summa uz asi pārsniedz 3500 kg, - “U kategorija” ir Direktīvā 2006/42/EK definētās pašgājējas mašīnas, kas ir paredzētas lietošanai lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā. II NODAĻA VISPĀRĪGAS SAISTĪBAS 5. pants Valsts iestādes 95. Dalībvalstis izveido un norīko apstiprināšanas jautājumos kompetentas valsts iestādes, un saskaņā ar 53. pantu informē Komisiju par to izveidi un norīkošanu. Paziņojumā par apstiprinātājiestādēm norāda to nosaukumu, adresi, tostarp elektronisko adresi, kā arī to kompetences jomu. 96. Apstiprinātājiestādes nodrošina, lai izgatavotāji, kas iesniedz pieteikumus apstiprināšanai, ievērotu šajā regulā paredzētās saistības. 97. Apstiprinātājiestādes apstiprina vienīgi tādus transportlīdzekļus, sistēmas, sastāvdaļas un atsevišķas tehniskas vienības, kas atbilst šīs regulas noteikumiem. 98. Apstiprinātājiestādes reģistrē vai ļauj pārdot vai nodot ekspluatācijā vienīgi tādus transportlīdzekļus, sastāvdaļas un atsevišķas tehniskas vienības, kas atbilst šīs regulas prasībām. Tās neaizliedz, neierobežo un netraucē reģistrēt, pārdot, nodot ekspluatācijā vai lietot uz ceļiem transportlīdzekļus, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības ar pamatojumu, kas saistīts ar uzbūves un darbības aspektiem, uz ko attiecas šī regula, ja tie atbilst tajā ietvertajām prasībām. 6. pantsIzgatavotāju vispārīgas saistības 99. Izgatavotājs atbild apstiprinātājiestādei par visiem apstiprināšanas aspektiem un ražojumu atbilstības nodrošināšanu neatkarīgi no tā, vai izgatavotājs ir tieši iesaistīts visos kāda transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības izgatavošanas posmos. 100. Vairākposmu tipa apstiprināšanā katrs izgatavotājs ir atbildīgs par to sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķo tehnisko vienību apstiprināšanu un ražošanas atbilstību, kuras pievieno tajā transportlīdzekļa pabeigtības posmā, par ko atbild attiecīgais izgatavotājs. Izgatavotājs, kas pārveido iepriekšējos posmos jau apstiprinātas sastāvdaļas vai sistēmas, ir atbildīgs par minēto sastāvdaļu un sistēmu apstiprināšanu un ražošanas atbilstību. 101. Izgatavotājs, kurš pārveido nepabeigtu transportlīdzekli tiktāl, ka tas ir klasificējams citā transportlīdzekļu kategorijā un tādējādi mainās juridiskās prasības, kas jau novērtētas iepriekšējā apstiprināšanas posmā, arī ir atbildīgs par minēto prasību ievērošanu. 102. Šīs regulas nolūkiem izgatavotājs, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Kopienas, ieceļ vienu pārstāvi, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā un to pārstāv apstiprinātājiestādē. Ar atsaucēm uz izgatavotāju saprot gan izgatavotāju, gan tā pārstāvi. III NODAĻAPAMATPRASĪBAS 7. pants Prasības attiecībā uz ceļu satiksmes drošību 103. Izgatavotāji nodrošina, ka transportlīdzekļi ir konstruēti, izgatavoti un montēti tā, lai samazinātu ievainojumu risku transportlīdzeklī esošām personām un citiem satiksmes dalībniekiem. 104. Izgatavotāji nodrošina, ka transportlīdzekļi, sistēmas, sastāvdaļas un atsevišķas tehniskās vienības atbilst šajā regulā noteiktajām attiecīgajām prasībām, tai skaitā prasībām, kas saistītas ar: a) transportlīdzekļa konstrukcijas integritāti; b) sistēmām, kas vadītājam palīdz kontrolēt transportlīdzekli, tai skaitā stūres iekārtu, bremžu iekārtu, arī pretbloķēšanas sistēmām un elektriskās stabilitātes kontroles sistēmām; c) sistēmām, kas vadītājam nodrošina redzamību un informāciju par transportlīdzekļa stāvokli un apkārtējo vidi, ieskaitot stiklojumu, spoguļus un vadītāja informācijas sistēmas; d) transportlīdzekļa apgaismojuma sistēmām; e) transportlīdzeklī esošu personu aizsardzību, tai skaitā iekšējo apdari, pagalvjiem, drošības jostām, transportlīdzekļa durvīm; f) transportlīdzekļa ārpusi un aprīkojumu; g) elektromagnētisko savietojamību; h) skaņas signālierīcēm; i) apsildīšanas sistēmām; j) ierīcēm, lai novērstu transportlīdzekļa neatļautu lietošanu; k) transportlīdzekļa identifikācijas sistēmām; l) masu un gabarītiem; m) elektrodrošību; n) aizmugures aizsargstruktūrām; o) sānu aizsardzību; p) kravas platformām; q) sakabēm un reversiekārtām ierīcēm; r) vadības iekārtām; s) riepām, t) pretšļakatu sistēmām. 105. Šā panta 1. un 2. punktā minētās prasības piemēro transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un tiem paredzētām atsevišķām tehniskām vienībām, ja noteikts, ka tie pieder attiecīgajai 4. pantā minētajai transportlīdzekļu kategorijai. 106. Komisijai tiks piešķirtas pilnvaras, lai saskaņā ar 57. punktu pieņemtu deleģēto aktu, kurā izklāstītas detalizētas tehniskas prasības, tai skaitā testa procedūras un attiecīgā gadījumā robežvērtības, attiecībā uz 2. punktā minētajiem punktiem, lai nodrošinātu augstu ceļu satiksmes drošības līmeni. 8. pantsPrasības attiecībā uz darba drošību 107. Izgatavotāji nodrošina, ka transportlīdzekļi ir konstruēti, izgatavoti un montēti tā, lai mazinātu ievainojumu risku personām, kas strādā uz transportlīdzekļa vai tajā. 108. Izgatavotāji nodrošina, ka transportlīdzekļi, sistēmas, sastāvdaļas un atsevišķas tehniskās vienības atbilst šajā regulā noteiktajām attiecīgajām prasībām, tai skaitā prasībām, kas saistītas ar: a) apgāšanās aizsargkonstrukcijām (turpmāk “ ROPS ”); b) konstrukcijām aizsardzībai pret krītošiem objektiem (turpmāk “ FOPS ”); c) pasažieru sēdvietām; d) iekšējo skaņas līmeni; e) vadītāja sēdvietu; f) darbības telpu un piekļūšanu vadītāja vietai; g) jūgvārpstām; h) piedziņas sastāvdaļu aizsardzību; i) drošības jostu stiprinājuma punktiem; j) drošības jostām; k) konstrukcijām operatora aizsardzībai pret caurdurošiem objektiem (turpmāk “ OPS ”); l) vadītāja aizsardzību pret kaitīgām vielām; m) operatora rokasgrāmatu. 109. Šā panta 1. un 2. punktā minētās prasības piemēro transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un tiem paredzētām atsevišķām tehniskām vienībām, ja ar šo regulu noteikts, ka tie pieder attiecīgajai transportlīdzekļu kategorijai. 110. Komisijai tiks piešķirtas pilnvaras, lai saskaņā ar 57. punktu pieņemtu deleģēto aktu, kurā sīki izklāstītas tehniskas prasības, tai skaitā testa procedūras un attiecīgā gadījumā robežvērtības, attiecībā uz 2. punktā minētajiem punktiem, lai nodrošinātu teicamu darba drošību. 9. pantsPrasības par ekoloģiskajiem raksturlielumiem 111. Izgatavotāji nodrošina, lai transportlīdzekļi tiktu konstruēti, izgatavoti un montēti tā, lai pēc iespējas mazinātu ietekmi uz vidi. 112. Izgatavotāji nodrošina, ka transportlīdzekļi, sistēmas, sastāvdaļas un atsevišķas tehniskās vienības atbilst attiecīgajām šajā regulā noteiktajām prasībām, tai skaitā prasībām, kas saistītas ar: a) piesārņotāju emisiju; b) ārējo skaņas līmeni; 113. Piemēro īpašās robežvērtības, procedūras un testēšanas prasības par piesārņotāju emisiju no pārvietojamiem agregātiem, kas izklāstītas Direktīvā 97/68/EK[35]. 114. Šā panta 1. un 2. punktā minētās prasības piemēro transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un tiem paredzētām atsevišķām tehniskām vienībām, ja ar šo regulu noteikts, ka tie pieder attiecīgajai transportlīdzekļu kategorijai. 115. Komisijai tiks piešķirtas pilnvaras, lai saskaņā ar 57. punktu pieņemtu deleģēto aktu, kurā sīki izklāstītas tehniskās prasības, tai skaitā testa procedūras un attiecīgā gadījumā robežvērtības, attiecībā uz 2. punkta b) apakšpunktā minēto ārējo skaņas līmeni un apstiprinātu motoru uzstādīšanu transportlīdzeklī, kā arī saistītās prasības attiecībā uz elastīgumu, kā noteikts 2. panta a) apakšpunktā un 3. punktā, lai nodrošinātu teicamus ekoloģiskos raksturlielumus. IV NODAĻAES TIPA APSTIPRINĀŠANAS PROCEDŪRAS 10. pants Pabeigta transportlīdzekļa ES tipa apstiprināšanas procedūras 116. Izgatavotājs var izvēlēties vienu no šādām procedūrām: a) pakāpenisku tipa apstiprināšanu; b) tipa apstiprināšanu vienā posmā; c) jauktu tipa apstiprināšanu; d) vairākposmu tipa apstiprināšanu. 117. Pakāpenisks tipa apstiprinājums ir transportlīdzekļa apstiprināšanas procedūra, kurā transportlīdzekļa sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām pakāpeniski savāc visu ES tipa apstiprinājuma sertifikātu komplektu un kuras beigās apstiprina gatavu transportlīdzekli. Tipa apstiprinājums vienā posmā ir procedūra, kurā gatavu transportlīdzekli apstiprina vienā darbībā. Jaukta tipa apstiprinājums ir pakāpeniska tipa apstiprināšanas procedūra, kurā vienas vai vairāku sistēmu apstiprinājumus piešķir gatava transportlīdzekļa apstiprināšanas pēdējā posmā, un šīm sistēmām nav jāizdod ES tipa apstiprinājuma sertifikāti. Vairākposmu tipa apstiprinājums ir apstiprinājuma procedūra, ar ko viena vai vairākas apstiprinātājiestādes apliecina, ka, atkarībā no pabeigtības pakāpes, nepabeigta vai vairākos posmos pabeigta transportlīdzekļa tips atbilst attiecīgiem šajā regulā ietvertiem administratīviem noteikumiem un tehniskām prasībām. 118. Vairākposmu tipa apstiprinājumu piešķir attiecībā uz nepabeigta vai vairākos posmos pabeigta transportlīdzekļa tipu, kas atbilst datiem informācijas mapē un attiecīgos I pielikumā uzskaitītajos aktos ietvertām tehniskām prasībām, ņemot vērā transportlīdzekļa pabeigtības pakāpi. 119. Tipa apstiprinājumu attiecībā uz pabeigtības pēdējo posmu piešķir vienīgi pēc tam, kad apstiprinātājiestāde ir pārliecinājusies, ka saskaņā ar nepabeigtā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu(-iem) pēdējā posmā apstiprinātais transportlīdzekļa tips atbilst visām tehniskajām prasībām, kas attiecībā uz konkrēto transportlīdzekļa kategoriju ir spēkā brīdī, kad izsniedz pabeigtā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu. 120. Apstiprināšanas procedūras izvēle neietekmē piemērojamās normatīvās prasības, kurām apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam jāatbilst laikā, kad izsniedz gatava transportlīdzeļa tipa apstiprinājumu. 121. Komisijai piešķir īstenošanas pilnvaras, lai tā atbilstīgi 54. pantam izstrādātu paraugus saistībā ar tipa apstiprināšanas procedūru pasākumiem. 11. pants Tipa apstiprinājuma pieteikums 122. Izgatavotājs tipa apstiprinājuma pieteikumu iesniedz apstiprinātājiestādei. 123. Par konkrēta tipa transportlīdzekli var iesniegt tikai vienu pieteikumu, un to var iesniegt tikai vienā dalībvalstī. 124. Par katru apstiprināmo tipu iesniedz atsevišķu pieteikumu. 12. pantsInformācija, kas jāsniedz tipa apstiprinājuma pieteikumā 125. Kā norādīts īstenošanas tiesību aktos, informācijas dokumentā ir uzskaitīta informācija, kas jāiesniedz pieteikuma iesniedzējam. Pieteikuma iesniedzējs apstiprinātājiestādei iesniedz informācijas mapi. Informācijas mapē iekļauj informācijas dokumentu un visus datus, rasējumus, fotoattēlus un citu tajā prasīto informāciju. Šo informāciju iesniedz uz papīra vai elektroniski. Komisijai piešķir ieviešanas pilnvaras, lai tā izstrādātu informācijas dokumenta un informācijas mapes paraugus atbilstīgi 54. pantam. 126. Piesakoties tipa apstiprinājumam, izgatavotājs saskaņā ar 10. panta 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu norāda izraudzīto procedūru un iesniedz informācijas mapi. 13. pantsĪpašas prasības par informāciju, kas jāiesniedz dažādu tipa apstiprinājuma procedūru pieteikumā 127. Pakāpeniska tipa apstiprinājuma pieteikumam pievieno informācijas mapi un pilnīgu to tipa apstiprinājuma sertifikātu komplektu, kas prasīti saskaņā ar I pielikumā minētajiem piemērojamajiem atsevišķajiem aktiem un ANO EEK noteikumiem vai ESAO kodiem. Saskaņā ar I pielikumā uzskaitītajiem piemērojamajiem aktiem apstiprinātājiestādei attiecīgā informācijas mape par sistēmas vai atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājumu ir pieejama līdz brīdim, kad apstiprinājumu piešķir vai atsaka. 128. Viena posma tipa apstiprināšanas pieteikumam pievieno informācijas mapi, kurā iekļauta attiecīgā informācija saistībā ar I pielikumā minētajiem aktiem. 129. Jaukta tipa apstiprinājuma procedūrā informācijas mapei pievieno vienu vai vairākus tipa apstiprinājuma sertifikātus, kas prasīti saskaņā ar I pielikumā minētajiem piemērojamajiem atsevišķajiem aktiem un ANO EEK noteikumiem vai ESAO kodiem, un, ja tipa sertifikātu neiesniedz, tad pievieno šīs regulas īstenošanas pasākumos prasīto attiecīgo informāciju saistībā ar I pielikumā minētajiem aktiem. 130. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, vairākposmu tipa apstiprināšanas vajadzībām iesniedz šādu informāciju: a) pirmajā posmā – informācijas mapes tās daļas un ES tipa apstiprinājuma sertifikātus, kas prasīti pabeigtam transportlīdzeklim un kas attiecas uz bāzes transportlīdzekļa pabeigtības pakāpi; b) otrajā posmā un turpmākajos posmos – informācijas mapes tās daļas un ES tipa apstiprinājuma sertifikātus, kas attiecas uz konkrēto izgatavošanas posmu, līdz ar iepriekšējā izgatavošanas posmā izsniegtu transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājuma sertifikāta kopiju; turklāt izgatavotājs iesniedz sīkus datus par jebkādām izmaiņām vai papildinājumiem, ko viņš veicis transportlīdzeklim. Šā punkta a) un b) apakšpunktā norādīto informāciju var iesniegt saskaņā ar 2. punktu. 131. Apstiprinātājiestāde, prasību pienācīgi pamatojot, var prasīt izgatavotāju iesniegt jebkādu papildu informāciju, kas vajadzīga, lai varētu pieņemt lēmumu par to, kādi testi ir jāveic, vai arī – lai palīdzētu veikt minētos testus. 14. pantsProcedūras, kas jāievēro sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību ES tipa apstiprināšanā Izgatavotājs iesniedz pieteikumu apstiprinātājiestādei. Par konkrēta tipa sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību var iesniegt tikai vienu pieteikumu, un to var iesniegt tikai vienā dalībvalstī. Par katru apstiprināmo tipu iesniedz atsevišķu pieteikumu. V NODAĻAES TIPA APSTIPRINĀŠANAS PROCEDŪRU NORISE 15. pantsVispārēji noteikumi 132. Apstiprinātājiestādes ES tipa apstiprinājumu piešķir vienīgi tad, ja ir pārliecinājušās, ka 19. pantā minētās ražošanas atbilstības procedūras ir īstenotas, un ja transportlīdzekļa, sistēmas, sastāvdaļas un atsevišķās tehniskās vienības tips atbilst piemērojamām prasībām. 133. ES tipa apstiprinājumus piešķir saskaņā ar 16. un 17. pantu. 134. Ja apstiprinātājiestāde konstatē, ka transportlīdzeklis, sistēma, sastāvdaļa vai atsevišķa tehniska vienība, lai gan ir izgatavota saskaņā ar paredzētajiem noteikumiem, tomēr rada nopietnu apdraudējumu ceļu satiksmes drošībai vai nopietni kaitē videi vai sabiedrības veselībai, vai traktoriem – rada nopietnu apdraudējumu darba drošībai, tā var atteikties piešķirt ES tipa apstiprinājumu. Šādā gadījumā tā pārējo dalībvalstu apstiprinātājiestādēm un Komisijai tūlīt nosūta sīku informāciju, izskaidrojot lēmuma iemeslus un darot zināmus konstatēto faktu pierādījumus. 135. ES tipa apstiprinājuma sertifikātus numurē saskaņā ar harmonizēto sistēmu. 136. Par katru transportlīdzekļa tipu, ko tā apstiprinājusi, apstiprinātājiestāde 20 darbadienās pārējo dalībvalstu apstiprinātājiestādēm nosūta transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājuma sertifikāta kopiju kopā ar pielikumiem. Papīra versiju var aizstāt ar elektronisku datni. 137. Apstiprinātājiestāde nekavējoties informē pārējo dalībvalstu apstiprinātājiestādes par jebkādu transportlīdzekļa apstiprinājuma atteikumu vai atsaukumu, izklāstot lēmuma pamatojumu. 138. Apstiprinātājiestāde reizi trijos mēnešos pārējo dalībvalstu apstiprinātājiestādēm nosūta sarakstu ar sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību ES tipa apstiprinājumiem, ko tā iepriekšējā posmā piešķīrusi, grozījusi, atteikusi vai atsaukusi. 139. Ja citas dalībvalsts apstiprinātājiestāde to pieprasa, tad apstiprinātājiestāde, kas piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, 20 darbadienās pēc minētās prasības saņemšanas nosūta tai attiecīgā ES tipa apstiprinājuma sertifikāta kopiju kopā ar pielikumiem. Papīra versiju var aizstāt ar elektronisku datni. 140. Pēc Komisijas pieprasījuma apstiprinātājiestāde 5. līdz 8. punktā minēto informāciju iesniedz arī Komisijai. 141. Apstiprinātājiestāde sagatavo informācijas paketi, kurā ietilpst informācijas mape ar testu ziņojumiem un visa pārējā dokumentācija, ko tehniskais dienests vai apstiprinātājiestāde pievieno informācijas mapei savu pienākumu veikšanas gaitā. informācijas paketē ir satura rādītājs, kurā uzskaitīts informācijas paketes saturs, kas atbilstīgi numurēts vai citādi apzīmēts, lai skaidri identificētu visas lapas, un minētā dokumenta forma ir tāda, lai tā nodrošinātu pārskatu par ES tipa apstiprinājuma pārvaldības secīgām darbībām, it īpaši par pārskatīšanas un atjaunināšanas datumiem. 16. pantsĪpašas prasības attiecībā uz tipa apstiprinājuma sertifikātu 142. Tipa apstiprinājuma sertifikātam pievieno šādus pielikumus: a) 15. pantā minēto informācijas paketi; b) testu rezultātus; c) personas(-u), kas ir pilnvarota(-as) parakstīt atbilstības sertifikātus, vārdu(-us), uzvārdu(-us) un paraksta(-u) paraugu(-us), kā arī norādi par personas(-u) amatu uzņēmumā. 143. Tipa apstiprinājuma sertifikātu izsniedz, pamatojoties uz paraugu, kas noteikts šīs regulas īstenošanas aktā. 144. Attiecībā uz katru transportlīdzekļa tipu apstiprinātājiestāde: a) aizpilda visas attiecīgās ES tipa apstiprinājuma sertifikāta iedaļas, arī pievienoto testu rezultātu lapu saskaņā ar šīs regulas īstenošanas aktā ietverto tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugu; b) sagatavo informācijas paketes satura rādītāju; c) aizpildīto sertifikātu kopā ar pielikumiem bez kavēšanās izsniedz pieteikuma iesniedzējam. 145. Ja ES tipa apstiprinājumam saskaņā ar 26. pantu ir piemēroti kādi derīguma termiņa ierobežojumi vai ir piešķirti atbrīvojumi no dažiem aktu noteikumiem, minētos ierobežojumus vai atbrīvojumus norāda ES tipa apstiprinājuma sertifikātā. 146. Ja izgatavotājs ir izvēlējies jauktu tipa apstiprināšanas procedūru, apstiprinātājiestāde informācijas dokumentā aizpilda atsauces uz normatīvajos aktos paredzētajiem testu protokoliem, par ko nav pieejami ES tipa apstiprinājuma sertifikāti. Komisijai piešķir īstenošanas pilnvaras, lai tā atbilstīgi 54. pantam izstrādātu šāda dokumenta paraugu. 147. Ja izgatavotājs izvēlas tipa apstiprināšanu vienā posmā, apstiprinātājiestāde izveido piemērojamo prasību vai aktu sarakstu un pievieno minēto sarakstu ES tipa apstiprinājuma sertifikātam. Komisijai piešķir īstenošanas pilnvaras, lai tā atbilstīgi 54. pantam izstrādātu šāda dokumenta paraugu. 17. pantsĪpaši noteikumi par sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām 148. ES tipa apstiprinājumus piešķir sistēmām, kas atbilst datiem informācijas mapē un attiecīgajā I pielikumā minētajā aktā paredzētām tehniskām prasībām. 149. Sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību ES tipa apstiprinājumus piešķir sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām, kas atbilst datiem informācijas mapē un attiecīgajā atsevišķajā I pielikumā minētajā aktā paredzētām tehniskām prasībām. 150. Ja uz sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām – neatkarīgi no tā, vai tās ir paredzētas remontam, apkopei vai profilaksei – arī attiecas transportlīdzekļa sistēmas tipa apstiprināšana, tad nav jāveic šīs sastāvdaļas vai tehniskās vienības papildu apstiprināšana, ja vien to neparedz attiecīgais I pielikumā minētais akts. 151. Ja kāda sastāvdaļa vai atsevišķa tehniska vienība funkcionē vai ja tai ir kāda konkrēta īpašība vienīgi savienojumā ar citām transportlīdzekļa detaļām, un ja šā iemesla dēļ atbilstību prasībām var pārbaudīt vienīgi tad, ja sastāvdaļa vai atsevišķā tehniskā vienība darbojas savienojumā ar šīm citām transportlīdzekļa detaļām, tad sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības ES tipa apstiprinājuma darbības jomu atbilstīgi ierobežo. Šādos gadījumos ES tipa apstiprinājuma sertifikātā norāda jebkādu lietojuma ierobežojumu un precizē īpašus montāžas nosacījumus. Ja tādu sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību uzstāda transportlīdzekļa izgatavotājs, tās atbilstību spēkā esošajiem lietojuma ierobežojumiem vai montāžas nosacījumiem pārbauda, apstiprinot transportlīdzekli. 18. pantsES tipa apstiprinājumiem vajadzīgie testi 152. Atbilstību šajā regulā un I pielikumā uzskaitītajos aktos paredzētām tehniskām norādēm pierāda ar pilnvarotu tehnisku dienestu veiktiem attiecīgiem testiem. Minētajos aktos apraksta testa procedūras un īpašo aprīkojumu, un darbarīkus, kas jāizmanto minēto testu veikšanai. 153. Izgatavotājs apstiprinātājiestādei dara pieejamus tik daudzus transportlīdzekļus, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības, cik ir vajadzīgs saskaņā ar attiecīgajiem aktiem, lai veiktu prasītos testus. 154. Vajadzīgos testus veic ar transportlīdzekļiem, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, kas precīzi atbilst apstiprināmam tipam. Izgatavotājs, vienojoties ar apstiprinātājiestādi, tomēr var izvēlēties transportlīdzekli, sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību, kas nav reprezentatīva un apvieno vairākas nelabvēlīgākās apstiprināmajam tipam prasīto darbības parametru iezīmes. Var izmantot virtuālas testēšanas metodes, lai atlases procesā būtu vieglāk pieņemt lēmumu. 155. Attiecībā uz prasībām deleģētajos aktos, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, un pēc izgatavotāja lūguma var izmantot virtuālas testēšanas metodes kā alternatīvu 1. punktā minētām testēšanas procedūrām, ja panākta vienošanās ar apstiprinātājiestādi. 156. Virtuālās testēšanas metodes atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti deleģētajos aktos, kuri pieņemti saskaņā ar šo regulu. 157. Komisijai piešķir pilnvaras, lai tā saskaņā ar 57. pantu pieņemtu deleģēto aktu, norādot to, uz kādām prasībām var attiecināt virtuālo testēšanu un paredzot nosacījumus, ar kādiem šāda virtuāla testēšana veicama, lai nodrošinātu to, ka virtuālajā testēšanā iegūtie rezultāti ir tikpat jēgpilni kā fiziskā testēšanā iegūti rezultāti. 19. pantsRažošanas atbilstība 158. Apstiprinātājiestāde, kas piešķir ES tipa apstiprinājumu, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai – vajadzības gadījumā sadarbojoties ar pārējo dalībvalstu apstiprinātājiestādēm – pārbaudītu, vai ir veikti piemēroti pasākumi, kas nodrošina to, ka izgatavotie transportlīdzekļi, sistēmas, sastāvdaļas un atsevišķas tehniskas vienības attiecīgā gadījumā atbilst apstiprinātajam tipam. 159. Apstiprinātājiestāde, kas piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, veic visus vajadzīgos pasākumus attiecībā uz piešķirto apstiprinājumu, lai – vajadzības gadījumā sadarbojoties ar pārējo dalībvalstu apstiprinātājiestādēm – pārbaudītu, vai 1. punktā minētie pasākumi joprojām ir piemēroti un vai, attiecīgi, izgatavotie transportlīdzekļi, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības joprojām atbilst apstiprinātajam tipam. Lai pārliecinātos, ka transportlīdzekļi, sistēmas, sastāvdaļas un atsevišķas tehniskas vienības atbilst apstiprinātajam tipam, izmanto vienīgi tās procedūras, kas izklāstītas šīs regulas īstenošanas aktos. Lai to nodrošinātu, tās dalībvalsts apstiprinātājiestāde, kas piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, ar izgatavotāja telpās, tostarp ražotnēs ņemtiem paraugiem var veikt visus prasītos kontroles pasākumus vai testus, kas saistīti ar normatīvo prasību, uz kuru attiecas ES tipa apstiprinājums. 160. Ja apstiprinātājiestāde, kas piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, konstatē, ka netiek veikti 1. punktā minētie pasākumi, ka tie būtiski atšķiras no pasākumiem un kontroles plāniem, par ko ir panākta vienošanās, ka tos vairs neveic vai ka tie vairs nav uzskatāmi par piemērotiem, kaut gan ražošana turpinās, apstiprinātājiestāde veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pareizu ražošanas atbilstības procedūras norisi vai atsauc tipa apstiprinājumu. VI NODAĻAES TIPA APSTIPRINĀJUMU GROZĪJUMI 20. pantsVispārēji noteikumi 161. Izgatavotājs nekavējoties informē apstiprinātājiestādi, kas piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, par visām izmaiņām informācijas paketē fiksētajos datos. Apstiprinātājiestāde saskaņā ar šajā nodaļā izklāstītajiem noteikumiem pieņem lēmumu par to, kādu procedūru veikt. Vajadzības gadījumā apstiprinātājiestāde, apspriežoties ar izgatavotāju, var pieņemt lēmumu, ka ir jāizsniedz jauns ES tipa apstiprinājums vai jauns individuāls apstiprinājums. 162. Pieteikumus ES tipa apstiprinājumu grozījumiem iesniedz vienīgi tai apstiprinātājiestādei, kas piešķīrusi sākotnējo ES tipa apstiprinājumu. 163. Ja apstiprinātājiestāde konstatē, ka grozījuma veikšanai pārbaudes vai testi jāveic atkārtoti, tā attiecīgi informē izgatavotāju. Regulas 19. pantā minētās procedūras piemēro vien tad, ja, pamatojoties uz minētajām pārbaudēm vai testiem, apstiprinātājiestāde ir secinājusi, ka ES tipa apstiprinājuma prasības joprojām ir izpildītas. 21. pantsĪpaši noteikumi par transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām 164. Ja informācijas paketē norādītie dati ir grozīti, nepieprasot atkārtotas pārbaudes vai testus, grozījumu uzskata par “pārskatīšanu”. Tādos gadījumos apstiprinātājiestāde vajadzības gadījumā izsniedz pārskatītas informācijas paketes lapas, katrā pārskatītajā lapā skaidri norādot grozījumu būtību un atkārtotās izsniegšanas datumu. Par atbilstīgu šai prasībai uzskata konsolidētu un atjauninātu informācijas paketes versiju, kam pievienots sīks grozījumu apraksts. 165. Grozījumu uzskata par "paplašinājumu", ja papildus 1. punktā paredzētajam izpildās kāds no šiem nosacījumiem: a) ir vajadzīgas papildu pārbaudes vai papildu testi; b) ir grozīta informācija ES tipa apstiprinājuma sertifikātā, bet ne tā pielikumos; c) saskaņā ar kādu aktu, ko piemēro apstiprinātam transportlīdzekļa tipam vai apstiprinātai sistēmai, sastāvdaļai vai atsevišķai tehniskai vienībai, stājas spēkā jaunas prasības. Šādos gadījumos apstiprinātājiestāde izsniedz pārskatītu ES tipa apstiprinājuma sertifikātu, kurā norādīts paplašinājuma numurs, to papildinot saskaņā ar jau piešķirto secīgo paplašinājumu skaitu. Apstiprinājuma sertifikātā skaidri norāda paplašinājuma iemeslu un atkārtotas izsniegšanas dienu. Izsniedzot grozītas lapas vai konsolidētas un atjauninātas versijas, attiecīgi groza apstiprinājuma sertifikātam pievienoto informācijas paketes satura rādītāju, lai atspoguļotu jaunākā paplašinājuma vai jaunākās redakcijas datumu, vai jaunākās atjauninātās un konsolidētās versijas datumu. 22. pants Grozījumu izsniegšana un paziņošana 166. Piemērojot paplašinājumu, tiek atjauninātas visas attiecīgās ES tipa apstiprinājuma sertifikāta iedaļas, pielikumi un informācijas paketes satura rādītājs. Atjaunināto sertifikātu un tā pielikumus bez kavēšanās izsniedz pieteikuma iesniedzējam. 167. Ja notikusi pārskatīšana, apstiprinātājiestāde pārskatītos dokumentus vai, attiecīgi, konsolidēto un atjaunināto versiju, tostarp pārskatīto informācijas paketes satura rādītāju, nekavējoties izsniedz pieteikuma iesniedzējam. 168. Apstiprinātājiestāde visus ES tipa apstiprinājumu grozījumus saskaņā ar 15. pantā minētajām procedūrām dara zināmus pārējo dalībvalstu apstiprinātājiestādēm. VII NODAĻAES TIPA APSTIPRINĀJUMA DERĪGUMS 23. pantsDerīguma beigas 169. ES tipa apstiprinājumus izdod uz nenoteiktu laiku. 170. Transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājuma derīgums beidzas šādos gadījumos: a) ir stājušās spēkā jaunas un obligātas akta, ko piemēro apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, prasības par jaunu transportlīdzekļu reģistrāciju, pārdošanu vai nodošanu ekspluatācijā, un apstiprinājumu nevar attiecīgi atjaunināt; b) apstiprināto transportlīdzekli izbeidz ražot, pilnīgi un brīvprātīgi; c) tipa apstiprinājuma derīgums beidzas, piemērojot īpašu ierobežojumu saskaņā ar 26. pantu. 171. Ja no visa tipa anulē tikai vienu variantu vai vienu kāda varianta versiju, tad attiecīgā transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājums vairs nav derīgs vienīgi attiecībā uz konkrēto variantu vai versiju. 172. Ja pilnīgi izbeidz ražot konkrēta tipa transportlīdzekli, izgatavotājs to dara zināmu apstiprinātājiestādei, kas piešķīrusi attiecīgā transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājumu. Saņēmusi tādu paziņojumu, minētā iestāde par to 20 darbdienās attiecīgi informē pārējo dalībvalstu apstiprinātājiestādes. 173. Neskarot 4. punktu un ja transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājuma derīgums tuvojas beigām, izgatavotājs par to informē apstiprinātājiestādi, kas izsniegusi ES tipa apstiprinājumu. Apstiprinātājiestāde visu attiecīgo informāciju nekavējoties dara zināmu pārējo dalībvalstu apstiprinātājiestādēm, lai vajadzības gadījumā varētu piemērot 34. pantu. Informācijā precīzi norāda pēdējā ražotā transportlīdzekļa izgatavošanas dienu un identifikācijas numuru. VIII NODAĻAATBILSTĪBAS SERTIFIKĀTS UN MARĶĒJUMS 24. pantsAtbilstības sertifikāts 174. Izgatavotājs kā gatava transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma turētājs piešķir atbilstības sertifikātu papīra dokumenta veidā katram pabeigtam, nepabeigtam vai vairākos posmos pabeigtam transportlīdzeklim, kas izgatavots atbilstīgi apstiprinātam transportlīdzekļa tipam. Šādu sertifikātu pircējam kopā ar transportlīdzekli iesniedz bez atlīdzības, neatkarīgi no tā, vai ir bijusi nepārprotama prasība un vai izgatavotājs iesniedzis papildu informāciju. 175. Izgatavotājs izmanto atbilstības sertifikāta paraugu, kas paredzēts īstenošanas pasākumos atbilstīgi 54. pantam. 176. Atbilstības sertifikātu sagatavo tās dalībvalsts oficiālajā valodā, kur transportlīdzeklis iegādāts, ja vien ar transportlīdzekļa pircēju nav panākta citāda vienošanās. 177. Atbilstības sertifikātu izstrādā tā, lai novērstu viltojumus. Lai to nodrošinātu, izmantoto papīru aizsargā vai nu ar krāsainiem grafiskiem rakstiem, vai ar ūdenszīmi, kurā attēlots izgatavotāja identifikācijas marķējums. 178. Atbilstības sertifikātu aizpilda pilnībā, un tajā neiekļauj citus transportlīdzekļa izmantošanas ierobežojumus kā vien normatīvā aktā paredzētos. 179. Izgatavotājs nepabeigtu vai vairākos posmos pabeigtu transportlīdzekļu atbilstības sertifikāta otrā pusē aizpilda vienīgi tās pozīcijas, kas ir pievienotas vai grozītas konkrētā apstiprināšanas posmā, un attiecīgos gadījumos sertifikātam pievieno visus iepriekš saņemtos atbilstības sertifikātus. 180. Transportlīdzekļiem, ko apstiprina saskaņā ar 2. panta 26. punktu, atbilstības sertifikāta nosaukumā, kā izklāstīts šīs regulas īstenošanas aktā, ir norāde “Pabeigtiem/vairākos posmos pabeigtiem transportlīdzekļiem, kam tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Regulas […] [šī regula] 26. pantu (provizorisks apstiprinājums)”. 181. Transportlīdzekļiem, kam tipa apstiprinājumu piešķir saskaņā ar 28. pantu, atbilstības sertifikāta nosaukumā, kā izklāstīts šīs regulas īstenošanas aktā, ir norāde "Pabeigtiem/vairākos posmos pabeigtiem transportlīdzekļiem, kam tipa apstiprinājumu piešķir mazās sērijās", un blakus tai ražošanas gads, pēc tā kārtas skaitlis no 1 līdz II pielikuma 1. daļā ietvertajā tabulā norādītajam maksimālajam skaitlim, kas katram ražošanas gadam norāda attiecīgā transportlīdzekļa vietu minētā gadā saražoto transportlīdzekļu klāstā. 182. Neskarot 1. punktu, izgatavotājs dalībvalsts reģistrācijas iestādei elektroniski var pārsūtīt atbilstības sertifikāta datus vai informāciju. 183. Atbilstības sertifikāta dublikātu var izsniegt vienīgi izgatavotājs. Sertifikāta dublikāta pirmajā lappusē jābūt skaidri salasāmam vārdam “dublikāts”. 25. pantsTipa apstiprinājuma marķējums 184. Sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību izgatavotājs, neatkarīgi no tā, vai tās ir sistēmas daļas, katrai saskaņā ar apstiprināto tipu izgatavotai sastāvdaļai vai vienībai piestiprina tipa apstiprinājuma marķējumu, kā paredzēts attiecīgajā šīs regulas deleģētajā aktā vai attiecīgajos ANO EEK noteikumos, vai ESAO kodos. 185. Ja šāds tipa apstiprinājuma marķējums nav prasīts, izgatavotājs piestiprina vismaz savu preču zīmi vai tirdzniecības nosaukumu, tipa numuru un identifikācijas numuru. 186. ES tipa apstiprinājuma marķējumu izstrādā saskaņā ar paraugu šīs regulas īstenošanas tiesību aktā. IX NODAĻAATBRĪVOJUMI UN JAUNAS TEHNOLOĢIJAS VAI KONCEPCIJAS, NEATBILSTĪBA DELEĢĒTAJIEM AKTIEM VAI ANO EEK NOTEIKUMIEM 26. pantsAtbrīvojumi jaunām tehnoloģijām vai jaunām koncepcijām 187. Izgatavotājs var pieteikties ES tipa apstiprinājumam attiecībā uz tipa apstiprinājumu sistēmai, sastāvdaļai vai atsevišķai tehniskai vienībai, kurā iekļautas jaunas tehnoloģijas vai koncepcijas, kas neatbilst vienam vai vairākiem I pielikumā minētiem aktiem vai prasībām. 188. Apstiprinātājiestāde piešķir 1. punktā minēto ES tipa apstiprinājumu, ja izpildīti šādi nosacījumi: a) pieteikumā norādīti iemesli, kāpēc attiecīgas tehnoloģijas vai koncepcijas dēļ sistēma, sastāvdaļa vai atsevišķa tehniska vienība neatbilst prasībām; b) pieteikumā aprakstīta jaunās tehnoloģijas ietekme uz drošību un vidi, kā arī pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu to, ka salīdzinājumā ar prasībām, no kurām prasīts atbrīvojums, ir nodrošināts vismaz līdzvērtīgs drošības un vides aizsardzības līmenis. c) ir iesniegti testu apraksti un rezultāti, kuri pierāda, kas ir izpildīts nosacījums b) apakšpunktā. 189. Kamēr nav saņemta Komisijas atļauja, apstiprinātājiestāde transportlīdzekļa tipam, uz ko attiecas atbrīvojums, var piešķirt provizorisku apstiprinājumu, kas ir spēkā vienīgi minētās dalībvalsts teritorijā. Apstiprinātājiestāde par to nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis, nosūtot datni ar 2. punktā minēto informāciju. 190. Citas apstiprinātājiestādes var pieņemt lēmumu savā teritorijā atzīt 3. punktā minēto provizorisko apstiprinājumu. 191. Atbrīvojumu jaunām tehnoloģijām vai jaunām koncepcijām piešķir tikai tad, ja ir saņemta Komisijas atļauja saskaņā ar 55. panta 2. punktā minēto procedūru. 192. Vajadzības gadījumā lēmumā par atļaujas piešķiršanu arī norāda, vai uz derīgumu attiecina kādus ierobežojumus. Apstiprinājuma derīguma termiņš nav īsāks par 36 mēnešiem. Ja Komisija pieņem lēmumu nepiešķirt atļauju, apstiprinātājiestāde 3. punktā minētā provizoriskā tipa apstiprinājuma turētājam nekavējoties dara zināmu, ka provizorisko apstiprinājumu atcels sešus mēnešus pēc dienas, kad Komisija pieņēmusi lēmumu. Tomēr jebkurā dalībvalstī, kas ir atzinusi provizorisko apstiprinājumu, drīkst reģistrēt, pārdot vai nodot ekspluatācijā transportlīdzekļus, kuri pirms provizoriskā tipa apstiprinājuma atcelšanas ir izgatavoti atbilstīgi provizoriskajam apstiprinājumam. 27. pantsVeicamā darbība 193. Ja Komisija atļauj piešķirt atbrīvojumu atbilstīgi 26. pantam, tā nekavējoties veic vajadzīgos pasākumus, lai deleģētos aktus vai prasības pielāgotu tehnikas attīstībai. Ja atbrīvojums saskaņā ar 26. pantu attiecas uz ANO EEK noteikumiem, Komisija saskaņā ar procedūru, ko piemēro atbilstīgi Pārskatītajam 1958. gada nolīgumam, ierosina attiecīgo ANO EEK noteikumu grozījumu. 194. Kad attiecīgie akti vai prasības ir grozīti, uzreiz atceļ visus ar atbrīvojumu saistītos ierobežojumus. Ja nav veikti vajadzīgie pasākumi, lai pielāgotu deleģētos aktus vai prasības, pēc apstiprinājuma piešķīrējas dalībvalsts lūguma atbrīvojuma derīguma termiņu var pagarināt ar jaunu Komisijas lēmumu, ko pieņem saskaņā ar 55. panta 2. punktā minēto procedūru. X NODAĻAMAZĀS SĒRIJĀS RAŽOTI TRANSPORTLĪDZEKĻI 28. pantsValsts tipa apstiprinājums mazām sērijām 195. Izgatavotājs var pieprasīt valsts tipa apstiprinājumu mazām transportlīdzekļu sērijām saskaņā ar II pielikuma 1. daļā noteiktajiem daudzuma ierobežojumiem. Lai šādu apstiprinājumu piešķirtu, dalībvalsts iestāde, ja ir pamatoti iemesli tā rīkoties, var piešķirt atbrīvojumu no viena vai vairākiem noteikumiem vai aktiem, kas minēti I pielikumā, ar nosacījumu, ka tā ir noteikusi alternatīvas prasības. 196. Ar šā panta 1. punktā minētajām alternatīvajām prasībām nodrošina tādu ceļu satiksmes drošības, vides aizsardzības un darba drošības līmeni, kas pēc iespējas ir līdzvērtīgs I pielikumā minētajā attiecīgajā aktā paredzētajam līmenim. 197. Veicot transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu saskaņā ar šo pantu, atzīst sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības, kam tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar I pielikumā uzskaitītiem aktiem. 198. Tipa apstiprinājuma sertifikātā norāda informāciju par atbrīvojumiem, kas ir piešķirti saskaņā ar 1. punktu. Šā panta nolūkā tipa apstiprinājuma sertifikātu sagatavo saskaņā ar īstenošanas tiesību aktos doto paraugu, bet neiekļauj virsrakstu “Transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājuma sertifikāts”. Tipa apstiprinājuma sertifikātus numurē saskaņā ar šo regulu. 199. Tipa apstiprinājuma derīgums attiecas vienīgi uz tās dalībvalsts teritoriju, kurā atrodas apstiprinātājiestāde, kas apstiprinājumu piešķīrusi. 200. Tomēr, ja izgatavotājs pieprasa, apstiprinātājiestāde ierakstītā vai elektroniskā vēstulē nosūta tipa apstiprinājuma sertifikāta un tā pielikumu kopijas izgatavotāja izraudzīto dalībvalstu apstiprinātājiestādēm. 201. Izgatavotāja norādīto dalībvalstu apstiprinātājiestādes 60 dienu laikā pēc saņemšanas lemj par tipa apstiprinājuma atzīšanu. Tās minēto lēmumu dara oficiāli zināmu pirmajā punktā minētajai iestādei. 202. Tipa apstiprinājumu neatsaka, izņemot gadījumu, kad ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka tehniskie noteikumi, saskaņā ar kuriem transportlīdzeklis apstiprināts, nav līdzvērtīgi tiem, ko piemēro pašu dalībvalstī. 203. Ja pieteikuma iesniedzējs vēlas transportlīdzekli pārdot, reģistrēt vai nodot ekspluatācijā citā dalībvalstī un iesniedz pieprasījumu, apstiprinātājiestāde, kas piešķīrusi apstiprinājumu, viņam izsniedz tipa apstiprinājuma sertifikāta kopiju un arī informācijas paketi. 204. Dalībvalsts iestāde ļauj minēto transportlīdzekli pārdot, reģistrēt vai nodot ekspluatācijā, izņemot, ja ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka tehniskie noteikumi, saskaņā ar kuriem transportlīdzeklis apstiprināts, nav līdzvērtīgi noteikumiem, ko piemēro pašu dalībvalstī. XI NODAĻAINDIVIDUĀLI APSTIPRINĀJUMI 29. pantsIndividuāli apstiprinājumi 205. Individuāla apstiprinājuma pieteikumu iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai īpašnieks. To var iesniegt arī persona, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā un rīkojas transportlīdzekļa izgatavotāja vai īpašnieka vārdā. 206. Individuāla apstiprinājuma procedūrā apstiprinātājiestādes apliecina, ka transportlīdzeklis atbilst attiecīgiem administratīviem noteikumiem un attiecīgām tehniskām prasībām. 207. Individuāls apstiprinājums attiecas uz konkrētu transportlīdzekli, neatkarīgi no tā, vai šis transportlīdzeklis ir unikāls. 208. Individuāla apstiprinājuma pieteikumos iekļauj ne vairāk kā 15 viena tipa transportlīdzekļus. 209. Šo pantu piemēro transportlīdzekļiem, kuri individuālā apstiprinājuma pieteikuma iesniegšanas brīdī vēl nav saņēmuši administratīvu atļauju nodot ekspluatācijā, kas ietver to identifikāciju un reģistrācijas numura izdošanu, tai skaitā pagaidu vai īstermiņa reģistrācijai vai profesionālai reģistrācijai vai nodošanai ekspluatācijā, vai kuri bijuši reģistrēti vai nodoti ekspluatācijā mazāk nekā sešus mēnešus. 30. pantsAtbrīvojumi saistībā ar individuālo apstiprinājumu 210. Apstiprinātājiestāde var atbrīvot transportlīdzekli no atbilstības vienam vai vairākiem I pielikumā minētajiem aktiem, ja apstiprinātājiestāde ir noteikusi alternatīvas prasības un tai ir pamatoti iemesli piešķirt šādu atbrīvojumu. Alternatīvajām prasībām jānodrošina tāds ceļu satiksmes drošības, vides aizsardzības un darba drošības līmenis, kas ir pēc iespējas līdzvērtīgs I pielikumā minētajā attiecīgajā aktā paredzētajam līmenim. 211. Apstiprinātājiestādes neveic sagraujošo testēšanu. Tās izmanto visu svarīgāko pieteikuma iesniedzēja sniegto informāciju, kas palīdz noteikt atbilstību alternatīvajām prasībām. 212. Apstiprinātājiestādes atzīst jebkuru sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības ES tipa apstiprinājumu alternatīvu prasību vietā. 213. Ja transportlīdzeklis atbilst pieteikumam pievienotajam aprakstam un spēkā esošajām tehniskajām prasībām, apstiprinātājiestāde piešķir individuālu apstiprinājumu un nekavējoties izsniedz individuāla apstiprinājuma sertifikātu. Individuāla apstiprinājuma sertifikāta veidlapas pamatā ir ES tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs, kā izklāstīts V pielikumā, un tajā ir vismaz informācija, kas vajadzīga, lai aizpildītu reģistrācijas pieteikumu, kā paredzēts Padomes Direktīvā 1999/37/EK[36]. Individuāla apstiprinājuma sertifikātā neiekļauj virsrakstu “Transportlīdzekļa ES apstiprinājums”. Individuāla apstiprinājuma sertifikātā ir attiecīgā transportlīdzekļa identifikācijas numurs. 31. pantsIndividuālā apstiprinājuma derīgums un atzīšana 214. Individuāla apstiprinājuma derīgums attiecas vienīgi uz tās dalībvalsts teritoriju, kurā piešķirts apstiprinājums. 215. Ja pieteikuma iesniedzējs transportlīdzekli, kam piešķirts individuāls apstiprinājums, vēlas pārdot, reģistrēt vai nodot ekspluatācijā citā dalībvalstī, tad apstiprinātājiestāde, kas piešķīrusi apstiprinājumu, pieteikuma iesniedzējam pēc pieprasījuma izsniedz dokumentu par tehniskām prasībām, saskaņā ar kurām transportlīdzeklis ir apstiprināts, un detalizētu papildu informāciju par tehniskajām prasībām, kurām atbilst konkrētais transportlīdzeklis. 216. Dalībvalstu apstiprinātājiestādes ļauj pārdot, reģistrēt vai nodot ekspluatācijā transportlīdzekli, par ko citā dalībvalstī saskaņā ar 29. panta noteikumiem ir izsniegts individuāls apstiprinājums, izņemot gadījumu, ja ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka tehniskie noteikumi, saskaņā ar kuriem transportlīdzeklis ir apstiprināts, nav līdzvērtīgi tiem, ko piemēro pašu dalībvalstī. 217. Pēc transportlīdzekļa izgatavotāja vai īpašnieka pieprasījuma apstiprinātājiestādes izsniedz individuālu apstiprinājumu transportlīdzeklim, kurš atbilst šīs regulas prasībam. Tādā gadījumā apstiprinātājiestādes atzīst individuālu apstiprinājumu un ļauj transportlīdzekli pārdot, reģistrēt un nodot ekspluatācijā. 32. pantsĪpaši noteikumi 218. Šo pantu var piemērot transportlīdzekļiem, kam saskaņā ar šo regulu ir piešķirts tipa apstiprinājums un kas ir pārveidoti pirms pirmās reģistrācijas vai nodošanas ekspluatācijā. 219. Šajā nodaļā izklāstīto procedūru var piemērot konkrētam transportlīdzeklim tā secīgos pabeigšanas posmos saskaņā ar vairākposmu tipa apstiprināšanas procedūru. 220. Ar šajā nodaļā izklāstīto procedūru nevar aizstāt vairākposmu tipa apstiprināšanas procedūras normālas secības starpposmu, un šo procedūru nevar piemērot, transportlīdzeklim saņemot pirmā posma apstiprinājumu. XII NODAĻAREĢISTRĀCIJA, PĀRDOŠANA UN NODOŠANA EKSPLUATĀCIJĀ 33. pantsTransportlīdzekļu reģistrācija, pārdošana un nodošana ekspluatācijā 221. Neskarot 36. un 37. panta noteikumus, transportlīdzekļus, kuriem gatava transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājums ir obligāts vai kuriem izgatavotajs ir saņēmis šādu tipa apstiprinājumu saskaņā ar šo regulu, reģistrē, pārdod vai nodod ekspluatācijā vienīgi tad, ja tiem ir saskaņā ar 24. pantu izsniegts derīgs atbilstības sertifikāts. Nepabeigtu transportlīdzekļu pārdošana ir atļauta, bet, kamēr tie nav pabeigti, dalībvalstu kompetentās iestādes var atteikt šādu transportlīdzekļu pastāvīgu reģistrāciju un nodošanu ekspluatācijā. 222. Mazās sērijās izgatavotu, reģistrētu, pārdotu vai ekspluatācijā nodotu transportlīdzekļu skaits vienā gadā nepārsniedz II pielikuma 1. daļā norādīto vienību skaitu. 223. Šā panta 1. punkta prasības neattiecas uz transportlīdzekļiem, ko paredzēts izmantot bruņotajos spēkos, civilās aizsardzības, ugunsdzēsības vai sabiedriskās kārtības uzturēšanas dienestos, vai uz transportlīdzekļiem, kuri saņēmuši tipa apstiprinājumu saskaņā ar 28. vai 32. pantu. 34. pantsSērijas beigu transportlīdzekļu reģistrācija, pārdošana un nodošana ekspluatācijā 224. Transportlīdzekļus, kas atbilst tādam transportlīdzekļa tipam, kura ES tipa apstiprinājums vairs nav derīgs, var reģistrēt, pārdot un nodot ekspluatācijā, ievērojot II pielikuma 2. daļā norādītos ierobežojumus un vienīgi uz 2. punktā minēto ierobežoto laiku. Šā punkta pirmā daļa attiecas vienīgi uz tādiem transportlīdzekļiem Savienības teritorijā, kam ražošanas laikā ES tipa apstiprinājums ir bijis spēkā, bet kas nav reģistrēti vai nodoti ekspluatācijā līdz minētā ES tipa apstiprinājuma derīguma beigām. 225. Pirmo punktu piemēro pabeigtiem transportlīdzekļiem divpadsmit mēnešus, savukārt vairākos posmos pabeigtiem transportlīdzekļiem – astoņpadsmit mēnešus no dienas, kad ES tipa apstiprinājums kļuvis nederīgs. 226. Izgatavotājs, kas vēlas izmantot 1. punkta noteikumus, līdz attiecīgo transportlīdzekļu nodošanai ekspluatācijā iesniedz pieprasījumu katras attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei. Pieprasījumā ir jānorāda, kādu tehnisku vai saimniecisku iemeslu dēļ transportlīdzekļi neatbilst jaunajām tehniskajām prasībām. Attiecīgās kompetentās iestādes trīs mēnešos pēc pieprasījuma saņemšanas pieņem lēmumu par to, vai un cik lielā skaitā ļaut savā teritorijā reģistrēt tādus transportlīdzekļus. 227. Dalībvalstis nodrošina efektīvu pārraudzību par to, cik transportlīdzekļu reģistrē vai nodod ekspluatācijā atbilstīgi šajā pantā izklāstītajai procedūrai. 228. Šo pantu piemēro vienīgi attiecībā uz ražošanas izbeigšanu, kuras iemesls ir tipa apstiprinājuma derīguma beigas 23. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā. 35. pantsSastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību pārdošana un nodošana ekspluatācijā 229. Sastāvdaļas un atsevišķas tehniskas vienības var pārdot vai nodot ekspluatācijā vienīgi tad, ja tās atbilst attiecīgo 1. pielikumā minēto aktu prasībām un ir atbilstoši marķētas saskaņā ar 25. pantu. 230. Šā panta 1. punktu nepiemēro sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām, kas ir īpaši izgatavotas vai konstruētas jauniem transportlīdzekļiem, uz kuriem neattiecas šī regula. 231. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var ļaut pārdot un nodot ekspluatācijā sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības, ja tām saskaņā ar 26. pantu nepiemēro vienu vai vairākus šīs regulas noteikumus vai ja tās paredzēts uzstādīt transportlīdzekļos, uz ko attiecas atbilstīgi 28. vai 29. pantam piešķirti apstiprinājumi attiecībā uz konkrēto sastāvdaļu vai atsevišķo tehnisko vienību. 232. Atkāpjoties no 1. punkta un, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, dalībvalstis var ļaut pārdot un nodot ekspluatācijā sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības, ko paredzēts uzstādīt transportlīdzekļos, par ko laikā, kad tie nodoti ekspluatācijā, nav bijis jāsaņem ES tipa apstiprinājums saskaņā ar šo regulu vai Direktīvu 2003/37/EK. XIII NODAĻADROŠĪBAS KLAUZULAS 36. pantsTransportlīdzekļi, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības, kas atbilst šai regulai 233. Ja dalībvalsts iestāde secina, ka, lai gan jauni transportlīdzekļi, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības atbilst spēkā esošām prasībām vai ir pareizi marķētas, tomēr nopietni apdraud ceļu satiksmes drošību vai nopietni kaitē videi vai veselības aizsardzībai, vai traktoriem – nopietni apdraud darba drošību, minētā dalībvalsts iestāde var ilgākais sešus mēnešus atteikties savā teritorijā reģistrēt šādus transportlīdzekļus vai var neatļaut pārdot vai nodot ekspluatācijā tādus transportlīdzekļus, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības. Tādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts iestāde nekavējoties dara zināmu tādu lēmumu, attiecīgi, izgatavotājam, citu dalībvalstu iestādēm un Komisijai, izklāstot lēmuma iemeslus, un it īpaši, vai minētais lēmums saistīts ar: a) nepilnībām attiecīgos aktos; b) nepareizu attiecīgo prasību piemērošanu. 234. Lai sagatavotu lēmumu, Komisija pēc iespējas drīz konsultējas ar attiecīgām personām, it īpaši ar apstiprinātājiestādi, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu. 235. Ja 1. punktā minētos pasākumus pamato ar nepilnībām attiecīgos aktos, Komisija veic šādus pasākumus: a) attiecīgā gadījumā groza konkrētos deleģētos aktus; b) attiecībā uz ANO EEK noteikumiem saskaņā ar procedūru, ko piemēro atbilstīgi Pārskatītajam 1958. gada nolīgumam, iesniedz priekšlikumu par vajadzīgajiem attiecīgo ANO EEK noteikumu grozījumiem. 236. Ja 1. punktā minētos pasākumus pamato ar attiecīgo prasību nepareizu piemērošanu, Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgās apstiprinātājiestādes atbilstību minētajām prasībām. Par šādiem pasākumiem informē visu dalībvalstu apstiprinātājiestādes. 37. pantsTransportlīdzekļi, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības, kas neatbilst apstiprinātajam tipam 237. Ja dalībvalsts iestāde, kas piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, konstatē, ka jauni transportlīdzekļi, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības, kam ir atbilstības sertifikāts vai uz kā ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam, tā veic vajadzīgos pasākumus, arī atsauc tipa apstiprinājumu, lai attiecīgā gadījumā nodrošinātu izgatavoto transportlīdzekļu, sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķo tehnisko vienību atbilstību apstiprinātajam tipam. Tā 20 darbdienās informē citu dalībvalstu apstiprinātājiestādes par veiktajiem pasākumiem. 238. Saistībā ar 1. punktu, novirzes no datiem ES tipa apstiprinājuma sertifikātā vai informācijas paketē uzskata par neatbilstību apstiprinātajam tipam. Transportlīdzekli neuzskata par neatbilstīgu apstiprinātajam tipam, ja attiecīgos normatīvos aktos ir atļautas pielaides, un pielaides ir ievērotas. 239. Ja citas dalībvalsts apstiprinātājiestāde pierāda, ka jauni transportlīdzekļi, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības, kam pievienots atbilstības sertifikāts vai uz kā ir apstiprinājuma marķējums, neatbilst apstiprinātajam tipam, tā var lūgt ES tipa apstiprinājumu piešķīrušajai dalībvalsts iestādei pārbaudīt, vai ražošanā esošie transportlīdzekļi, sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības joprojām atbilst apstiprinātajam tipam. Saņemot tādu pieprasījumu, dalībvalsts iestāde, kas piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, pēc iespējas drīz un vēlākais 60 darbdienās pēc pieprasījuma dienas veic vajadzīgās darbības. 240. Turpmāk norādītajos gadījumos apstiprinātājiestāde lūdz dalībvalsts iestādi, kas sistēmai, sastāvdaļai, atsevišķai tehniskai vienībai vai nepabeigtam transportlīdzeklim piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, veikt vajadzīgos pasākumus, lai atkal nodrošinātu ražošanā esošo transportlīdzekļu atbilsmi apstiprinātajam tipam: a) (attiecībā uz transportlīdzekļa ES tipa apstiprinājumu) ja transportlīdzekļa neatbilstības vienīgais cēlonis ir kādas sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības neatbilstība; b) (attiecībā uz vairākposmu tipa apstiprinājumu) ja vairākos posmos pabeigta transportlīdzekļa neatbilstības cēloņi ir tādas sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības neatbilstība, kura ir nepabeigta transportlīdzekļa daļa, vai arī paša nepabeigtā transportlīdzekļa neatbilstība. Saņemot tādu pieprasījumu, attiecīgā dalībvalsts iestāde vajadzīgos pasākumus veic pēc iespējas drīz un vēlākais 60 darbdienās pēc saņemšanas dienas, vajadzības gadījumā saziņā ar dalībvalsti, kas iesniegusi pieprasījumu. Konstatējot neatbilstību apstiprinātam tipam, tās dalībvalsts apstiprinātājiestāde, kas piešķīrusi attiecīgo sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības ES tipa apstiprinājumu vai nepabeigta transportlīdzekļa apstiprinājumu, veic 1. punktā izklāstītos pasākumus. 241. Apstiprinātājiestādes 20 darbdienās informē cita citu par jebkura ES tipa apstiprinājuma atsaukšanu, ka arī par tās iemesliem. 242. Ja dalībvalsts iestāde, kas piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, apstrīd neatbilstību, par ko tai ir darīts zināms, attiecīgās dalībvalstis cenšas strīdu noregulēt. Par to informē Komisiju un vajadzības gadījumā rīko attiecīgas apspriedes, lai strīdu noregulētu. 38. pantsDetaļas un aprīkojums, kas var radīt nopietnu apdraudējumu būtiski svarīgu sistēmu pareizai darbībai 243. Nav atļauts pārdot un piedāvāt pārdošanai vai nodot ekspluatācijā detaļas vai aprīkojumu, kas var nopietni apdraudēt to sistēmu pareizu darbību, kuras ir būtiskas transportlīdzekļa drošībai vai tā ekoloģiskajiem raksturlielumiem, izņemot gadījumu, ja apstiprinātājiestāde to atļauj saskaņā ar 4. punktu un 39. panta 1. un 2. punktu. Komisija saskaņā ar 57. pantā minēto procedūru izveido šādu detaļu vai aprīkojuma sarakstu, ievērojot pieejamo informāciju par to, a) cik nopietns ir apdraudējums tā transportlīdzekļa, kurā uzstādītas attiecīgās detaļas un aprīkojums, drošībai vai ekoloģiskajiem raksturlielumiem; b) kā apdraudējums iespaidotu patērētājus un izgatavotājus remonta un tehniskās apkopes ražojumu un pakalpojumu tirgū, ja detaļām un aprīkojumam saskaņā ar šo pantu tiktu piemērota prasība par atļauju. 244. Šā panta 1. punktu nepiemēro oriģinālām detaļām un aprīkojumam un detaļām un aprīkojumam, kam ir tipa apstiprinājums saskaņā ar vienu no I pielikumā uzskaitītajiem aktiem, izņemot gadījumu, ja apstiprinājums attiecas uz aspektiem, ko neskar 1. punkts. 245. Komisijai piešķir pilnvaras, lai tā, attiecīgi, sask