ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1. Komisija pārvalda Instrumentu saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002. 2. Lai īstenotu 4. panta 1. punktā minētos pasākumus, izņemot 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētos atbalsta pasākumus, Komisija saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53.d pantu un Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 43. pantu slēdz nolīgumus ar starptautiskajām finanšu iestādēm, īpaši ar Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Investīciju fondu (EIF). Šajos nolīgumos tiek sīki izklāstīts, kā īstenojami tām uzticētie uzdevumi, kā arī tiek norādīts uz nepieciešamību nodrošināt papildināmību ar dalībvalstu shēmām. 3. Šā panta 2. punktā minētās starptautiskās finanšu iestādes ieņēmumus, tostarp dividendes un atmaksājumus, ko tās saņēmušas, drīkst atkārtoti ieguldīt 4. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos instrumentos sešu gadu laikposmā no Instrumenta izveidošanas dienas. Instrumentu noslēdzot, neizmantotie līdzekļi, kas pienāksies Eiropas Kopienām, ir jāatmaksā Eiropas Kopienu vispārējā budžetā. 4. Šā panta 2. punktā minētās starptautiskās finanšu iestādes ar 4. panta 2. punktā minētajiem publiskajiem un privātajiem mikrofinansējuma sniedzējiem slēdz rakstiskus nolīgumus, kuros nosaka, ka tiem jāizmanto no Instrumenta piešķirtie līdzekļi saskaņā ar 2. pantā izklāstītajiem mērķiem un jānodrošina informācija, kas vajadzīga 8. panta 1. punktā minēto gada pārskatu sagatavošanai. 5. Šā lēmuma 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā norādītajiem atbalsta pasākumiem paredzēto budžetu pārvalda Komisija.

1. Komisija pārvalda Instrumentu saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002. 2. Lai īstenotu 4. panta 1. punktā minētos pasākumus, izņemot 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētos atbalsta pasākumus, Komisija saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53.d pantu un Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 43. pantu slēdz nolīgumus ar starptautiskajām finanšu iestādēm, īpaši ar Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Investīciju fondu (EIF). Šajos nolīgumos tiek sīki izklāstīts, kā īstenojami tām uzticētie uzdevumi, kā arī tiek norādīts uz nepieciešamību nodrošināt papildināmību ar dalībvalstu, shēmām. 3. Šā panta 2. punktā minētās starptautiskās finanšu iestādes ieņēmumus, tostarp dividendes un atmaksājumus, ko tās saņēmušas, drīkst atkārtoti ieguldīt 4. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos instrumentos sešu gadu laikposmā no Instrumenta izveidošanas dienas. Instrumentu noslēdzot, neizmantotie līdzekļi, kas pienāksies Eiropas Kopienām, ir jāatmaksā Eiropas Kopienu vispārējā budžetā. 4. Šā panta 2. punktā minētās starptautiskās finanšu iestādes ar 4. panta 2. punktā minētajiem publiskajiem un privātajiem mikrofinansējuma sniedzējiem slēdz rakstiskus nolīgumus, kuros nosaka, ka tiem jāizmanto no Instrumenta piešķirtie līdzekļi saskaņā ar 2. pantā izklāstītajiem mērķiem un jānodrošina informācija, kas vajadzīga 8. panta 1. punktā minēto gada pārskatu sagatavošanai. 5. Šā lēmuma 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā norādītajiem atbalsta pasākumiem paredzēto budžetu pārvalda Komisija.
30.

vēlas vērst uzmanību uz to, ka pēdējos gados daudzas vietējās un reģionālās pašvaldības ir iesaistījušās pārrobežu izpirkumnomas darījumos, attīstot būtisku infrastruktūru, un daudzi no tiem pašreiz ir apdraudēti, ņemot vērā finanšu krīzi un nepietiekamo informāciju, kas bija daudzu šādu darījumu pamatā. Daudzas šādas shēmas ir saistītas ar nekvantificējamiem finanšu un tiesiskiem riskiem, un tādēļ ir nepieciešami saskaņoti pasākumi, lai ierobežotu no šīm shēmām izrietošo problēmu iespējamo ļoti negatīvo ietekmi uz iedzīvotājiem;
56.

pauž nožēlu, ka Komisijas kritēriji, izskatot projektus, galvenokārt atbilst pakalpojuma īstermiņa dzīvotspējas prasībām, kaut gan to ir ļoti grūti panākt īsā laikā, pirmkārt, ievērojamā sākotnējā ieguldījuma dēļ, otrkārt, nenoteiktības par kuģu piekraušanu dēļ – kā to apliecina pieredze pārvadājumos starp Tulonas un Čivitavekijas (Roma) ostām laikā no 2005. gada līdz 2008. gadam;
1. Dalībvalstis var no Kopienas sistēmas izslēgt sadedzināšanas iekārtas, kuru nominālā siltumspēja ir mazāka par 25 MW un kuras kompetentajām iestādēm paziņojušas, ka to emisijas (izņemot biomasas emisijas) katrā no iepriekšējiem 3 gadiem bijušas mazākas par 10 000 tonnu oglekļa dioksīda ekvivalenta, un uz kurām attiecināti pasākumi, kas ļaus panākt līdzvērtīgu emisiju samazinājumu; turklāt dalībvalstij jāizpilda šādi nosacījumi: (a) jāpaziņo Komisijai par katru šādu iekārtu, norādot, kādi līdzvērtīgi pasākumi ir ieviesti; (b) jāapliecina, ka ir izstrādāta monitoringa kārtība, lai izvērtētu, vai kādā kalendārajā gadā kāda no iekārtām ir emitējusi 10 000 tonnas vai vairāk oglekļa dioksīda ekvivalenta (izņemot emisijas no biomasas); (c) jāapliecina, ka, ja kādā kalendārajā gadā kāda no iekārtām ir emitējusi 10 000 tonnas vai vairāk oglekļa dioksīda ekvivalenta (izņemot emisijas no biomasas) vai ja līdzvērtīgie pasākumi vairs nav spēkā, iekārta no jauna tiks iekļauta Kopienas sistēmā; (d) jāpublicē a), b) un c) apakšpunktā minētā informācija, lai ieinteresētās personas varētu iesniegt savus apsvērumus.

1. Dalībvalstis, ņemot vērā arī sadedzināšanas iekārtu īpašnieka lūgumu, var no Kopienas sistēmas izslēgt tās sadedzin āšanas iekārtas, kuru nominālā siltumspēja ir mazāka par 25 MW un kuras kompetentajām iestādēm paziņojušas, ka to emisijas (izņemot biomasas emisijas) katrā no iepriekšējiem 3 gadiem bijušas mazākas par 10 000 tonnu oglekļa dioksīda ekvivalenta, un uz kurām attiecināti pasākumi, kas ļaus panākt līdzvērtīgu emisiju samazinājumu; . Dalībvalstis lemj par šiem pasākumiem sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām saskaņā ar attiecīgajām Komisijas noteiktajām pamatnostādnēm. 2. 1. punktā minētās iekārtas var izslēgt no ES ETS, turklāt dalībvalstij jāizpilda šādi nosacījumi: (a) jāpaziņo Komisijai par katru šādu iekārtu, norādot, kādi līdzvērtīgi pasākumi ir ieviesti; (b) jāapliecina, ka ir izstrādāta monitoringa kārtība, lai izvērtētu, vai kādā kalendārajā gadā kāda no iekārtām ir emitējusi 10 000 tonnas vai vairāk oglekļa dioksīda ekvivalenta (izņemot emisijas no biomasas); (c) pēc konsultācijām ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāapliecina, ka, ja kādā kalendārajā gadā kāda no iekārtām ir emitējusi 10 000 tonnas vai vairāk oglekļa dioksīda ekvivalenta (izņemot emisijas no biomasas) vai ja līdzvērtīgie pasākumi vairs nav spēkā, iekārta no jauna tiks iekļauta Kopienas sistēmā; (d) jāpublicē a), b) un c) apakšpunktā minētā informācija, lai ieinteresētās personas varētu iesniegt savus apsvērumus.
8.

pauž šaubas par to, vai dažiem jaunajiem, regulējumā paredzētajiem pasākumiem būs pievienotā vērtība, ja tie attieksies uz visām dalībvalstīm, neatkarīgi no to īpašās situācijas un sasniegumiem valstu un reģionālā līmenī; Reģionu komitejai lielas bažas izraisa vēlme piešķirt Kopienai lielākas pilnvaras telekomunikāciju tirgu reglamentēšanā un radiofrekvenču spektra pārvaldībā;
9.

uzskata, ka transporta jomā jāpārskata daudzi Kopienas noteiktie tehniskie standarti, lai to prasības atbilstu “Galileo” sistēmas standartiem un nerastos pretrunas. Tikai tādā veidā būs iespējams nodrošināt dažādu sistēmu un lietojumu vajadzīgo savietojamības pakāpi. Viens no būtiskākajiem faktoriem, lai paātrinātu drošu navigācijas sistēmu lietojumu ieviešanu tirgū, ir rūpīga sertificēšana, pārbaudot to savietojamību ar “Galileo” sistēmu atbilstīgi Kopienas pārskatītajiem tehniskajiem standartiem, kā arī tehnisko pamatprasību noteikšana attiecībā uz lauka iekārtām un citām drošības ierīcēm, kuras izmanto satelītu navigāciju. Kopumā runa ir par to, ka sertificēšanas procedūras laikā jāpierāda attiecīgās ierīces atbilstība drošības prasībām. Sertifikātu izsniegs īpaša iestāde, kas ir tiesīga veikt šāda veida darbību (atsevišķi Kopienas un valsts līmenī). Turklāt jāizlemj, kādas citas sistēmas vai lietojumi jāsertificē saistībā ar dažādiem “Galileo” sistēmas (un jo īpaši EGNOS sistēmas) komponentiem.
2.3.14

izstrādāt jaunu sistēmu, lai izveidotu koordinētu pieeju ilgtspējīgam jūras tūrismam ES — jo īpaši atspoguļojot reģionu vajadzības —, ņemot vērā to, ka jūras tūrisms ir viens no galvenajiem jūrniecības nozares ekonomikas virzītājspēkiem un tam ir liels izaugsmes potenciāls, vienlaikus tomēr ņemot vērā arī to, ka jūras tūrisma rezultātā palielinās krasta teritoriju piesārņojums, resursu izmantošana nav ilgstpējīga un pasliktinās piekrastes dabiskās vides stāvoklis;
1.15

uzskata, ka nav jācenšas pretnostatīt iekšējā tirgus pamatbrīvību īstenošanu Eiropas Savienības pamattiesību īstenošanai vai prasībai labi pildīt vispārējas nozīmes pakalpojumu uzdevumus, bet gan gluži otrādi, izveidojot Kopienas juridisko pamatu, kas būtu piemērots šiem pakalpojumiem un publiskā un privātā sektora iesaistīto pušu īpašajiem uzdevumiem, ir jārod kompromiss starp šīm vērtībām — sevišķi, ja ņem vērā minēto pakalpojumu niecīgo ietekmi uz tirdzniecību Kopienas iekšienē. Šāds kompromisa gars ir nepieciešams gan no iekšējā tirgus viedokļa, gan no Eiropas Savienības ārpolitikas viedokļa, it sevišķi attiecībā uz vienu no sarunu par pakalpojumu tirdzniecību pasaulē (Vispārējais nolīgums par pakalpojumu tirdzniecību) sadaļām “Sociālie pakalpojumi un veselības aprūpe”,
2.2

uzsver, ka starpkultūru dialogs jo īpaši var veicināt labāku kultūras tradīciju, reliģijas prakses un vēstures izpratni. Minētā pieeja var mūs pasargāt arī pret dubulto vienaldzības pret kultūru un tās noniecināšanas risku, no vienas puses, un pieaugošo rasisma un ksenofobijas izpausmi, no otras puses; jo minētās parādības veicina antisociālu uzvedību. RK vēlreiz apliecina, ka jānostiprina starpkultūru sadarbība, lai nodrošinātu to, ka kulturālas atšķirības kļūst par līdzekli iedzīvotāju savstarpējo saikņu nostiprināšanai daudzvalodu un daudzu kultūru Eiropā (1);
1.3

atzīst to, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jārisina divējāds uzdevums — no vienas puses, vietējās un reģionālās pašvaldību vadības ir pašas atbildīgas par diskriminējošas prakses apkarošanu un vienlīdzības ievērošanu individuālo, ekonomisko un sociālo tiesību piešķiršanā, bet no otras puses — tām ir aktīvi jānodrošina, lai pēc iespējas vairāk ievērotu pamattiesības, ieskaitot minoritāšu tiesības;
5.1

Reģionu komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisijas dokuments ir pilnībā saskaņots ar Kopienas politiku attiecībā uz brīvu darbaspēka apriti, kā arī studentu un mācībspēku, arodizglītības iestāžu pasniedzēju un to personu, kas apgūst arodu, it īpaši jauniešu mobilitāti.
4)

reģionālais atbalsts ir viens no faktoriem, kas ietekmē investīciju izvietojumu, un to pārvietošana notiek gan Eiropas iekšējā tirgū, gan globālā mērogā; valsts iestāžu palīdzība, sniedzot valsts atbalstu, jāpēta no diviem aspektiem: Eiropas mērogā un attiecībā uz globalizācijas parādību;
1.21

šajā sakarā vēlreiz atkārto savā atzinumā attiecībā uz priekšlikumu direktīvai par pakalpojumiem iekšējā tirgū izteikto pieprasījumu, ka “vispārējas nozīmes pakalpojumi principiāli jāizslēdz no direktīvas darbības jomas (un ne tikai no piemērošanas saistībā ar izcelsmes valsts principu), lai novērstu jebkādas diskusijas, kad būs pienācis laiks minētās direktīvas īstenošanai, un tādējādi izvairītos no nepieciešamības saskaņot minēto nozari īsā laika posmā ar visas Kopienas atbalsta noteikumiem”; tā atzinīgi vērtē to, ka Komisija paziņojumā “Sadarbība izaugsmei un darbavietām — jauns Lisabonas stratēģijas sākums” atzīst bažas saistībā ar izcelsmes valsts principa piemērošanu tās pakalpojumu direktīvas projektā (6)
1.16

norāda, ka kopējās partnerattiecībās vai institucionalizētajās partnerattiecībās, galvenā atbildība bieži tiek uzlikta valsts varas institūcijām. Papildus ieguvums veidojas no tā, ka lielāku atbildību uzņemas privātais sektors, kā arī no kopējā finansējuma, jaunām idejām un pieejām, kā arī no ilgtermiņa attiecību nodibināšanas.
3.3.

Ir svarīgi saglabāt Eiropas tiesību, standartu un patērētāju aizsardzības politikas modeli. Tieši to dēļ ES ir unikāla. Piemēram, digitalizācijas jomā ES mākslīgā intelekta (MI) ētikas kodekss balstās uz tādu pieeju kā cilvēka īstenota procesa kontrole, tādējādi ES koncepcija atšķiras no citos reģionos valdošās. Minētā pieeja, kuras pamatā ir pamattiesības un pamatbrīvības, ir daļa no ES modeļa, un tā būtu jāsaglabā, neraugoties uz to, ka pašlaik veidojas spēcīgākas konkurences apstākļi.
2.2.5.

Darba devēji . EESK uzskata, ka EURES tīklam būtu jāsniedz piekļūstama un saprotama informācija darba devējiem, kas izmanto šo tīklu, un portālam būtu jākoncentrējas ne tikai uz pārrobežu mobilitāti, bet arī jāveicina mobilitāte dalībvalstīs. Lai visiem darba devējiem nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas, būtu jāsniedz skaidri norādījumi par to, kā novērst administratīvos šķēršļus, pieņemot darbiniekus no citām dalībvalstīm, kā konstatēts tīkla 2019. gada novērtējuma ziņojumā – pētījumā, kas pamato EURES ex post novērtējumu un EURES otro divgadu ziņojumu EURES tīklam būtu jāsniedz arī jaunākā informācija par darbaspēka trūkumu un pārpalikumu katrā dalībvalstī, kā arī jāveicina dalībvalstu pasākumu koordinācija, lai nodrošinātu darba meklētāju vienmērīgu sadalījumu nolūkā stiprināt Eiropas darba tirgu. . EESK uzskata, katīklam būtu jāsniedz piekļūstama un saprotama informācija darba devējiem, kas izmanto šo tīklu, un portālam būtu jākoncentrējas ne tikai uz pārrobežu mobilitāti, bet arī jāveicina mobilitāte dalībvalstīs. Lai visiem darba devējiem nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas, būtu jāsniedz skaidri norādījumi par to, kā novērst administratīvos šķēršļus, pieņemot darbiniekus no citām dalībvalstīm, kā konstatēts tīkla 2019. gada novērtējuma ziņojumā – pētījumā, kas pamatonovērtējumu unotro divgadu ziņojumu ( 10 ) . Ņemot vērā darbaspēka un it īpaši kvalificētu darba ņēmēju, trūkumu visās dalībvalstīs,tīklam būtu jāsniedz arī jaunākā informācija par darbaspēka trūkumu un pārpalikumu katrā dalībvalstī, kā arī jāveicina dalībvalstu pasākumu koordinācija, lai nodrošinātu darba meklētāju vienmērīgu sadalījumu nolūkā stiprināt Eiropas darba tirgu.
1.5.

Pašlaik vērojam, kā Eiropas pilsoniskā sabiedrība no Covid-19 krīzes pāriet pavisam jaunā krīzē. Daudzi pilsoniskās sabiedrības dalībnieki tagad koncentrējas uz to, lai novērstu sekas, ko izraisījis neizprovocēts Krievijas iebrukums Ukrainā. Piemēram, daudzas NVO tagad ņem vērā pandēmijas krīzes pārvaldībā gūto pieredzi un to izmanto, lai atbalstītu Ukrainas bēgļus, vāktu ārkārtas līdzekļus un palīdzētu viņiem bēgt no asinsizliešanas, kas pašlaik notiek viņu valstī. Tās arī vērš savu darbu uz pārējā ES daļā mītošajiem, kuri straujā degvielas cenu kāpuma un inflācijas dēļ ir visvairāk pakļauti nabadzības riskam.
1.1.

Aviācija ir viena no nozarēm, ko koronavīrusa krīze ir ietekmējusi vissmagāk. Vien laika posmā no 2020. gada marta līdz maijam pasažieru gaisa pārvadājumu tirgus samazinājās par 90 %, būtiski ietekmējot visu ieinteresēto personu un viņu darbinieku ieņēmumus aviācijas vērtības ķēdē. Aviācijai ir būtiska nozīme tirdzniecībā un tūrismā, kā arī savienojumu nodrošināšanā gan Eiropas iekšienē, gan ar trešām valstīm. Tūrisma nozare daudzās valstīs dod ļoti lielu daļu no IKP un ir cietusi ārkārtējus zaudējumus. Tas ietekmē ES dalībvalstis, taču ietekme ir vēl jo lielāka jaunattīstības valstīs, kurās tūrisms veido būtisku daļu no IKP. Šādās valstīs tūrisma darbību apturēšana rada risku, ka tiks zaudēts ievērojams humanitārais progress (Institut der deutschen Wirtschaft pētījums, 2015. gada augusts, Entwicklungsfaktor Tourismus: jaunattīstības valstu tūrisma galamērķos Vācijas tūristi vien ir iztērējuši 13,5 miljardus EUR. Tas veido 5 % no visiem tūristu izdevumiem attiecīgajās valstīs un rada tajās 78 000 darbvietu.) EESK aicina Komisiju atbalstīt tūrismu kā vienu no attīstības sadarbības pamatelementiem.
3.5.

Šajā kontekstā būtiska nozīme ir arī ES starptautiskajai dimensijai un tās attiecībām ar globālā tirgus dalībniekiem, it īpaši ar Ķīnu, ASV un Krieviju. Tā kā starptautiskā diplomātija ir būtiski svarīga ES un tās valūtas turpmākajām ekonomikas perspektīvām, Eiropas Savienībai ir jāuzņemas uz nākotni vērsta un daudz nozīmīgāka loma starptautiskajās attiecībās, tostarp tirdzniecības sarunās ar konkurējošajām valstīm. EESK joprojām atbalsta daudzpusējas tirdzniecības sarunas un arī turpinās to darīt, taču ir acīmredzams, ka Ķīna, ASV un Krievija ignorē ES nostāju attiecībā uz daudzpusējo tirdzniecību. Ja ES vēlas uzņemties lielāku lomu pasaules tirdzniecībā, kas ir būtiski svarīga ES uzņēmumiem un to uzņēmējdarbības perspektīvām, tad tai ir jādara daudz vairāk, lai no jauna sapulcinātu citas nācijas pie daudzpusēju sarunu galda; ja šīs sarunas neizdosies, daudz lielāka nozīme būs jāpiešķir divpusējām tirdzniecības attiecībām. Globalizācijas situācijā, kas izveidosies pēc krīzes, ES starptautiskajiem uzņēmumiem, kuri darbojas globālajā tirgū, būs jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi ļoti daudzos un dažādos aspektos (tostarp nodokļu konkurences cīņā, darba standartu ievērošanā un virzībā uz klimata pārmaiņu jomā noteiktajiem mērķiem). Ja tas nenotiks, ES riskē ar to, ka tās neaizsargātība pret ASV un Ķīnas cīņu tirdzniecības jomā un atkarība no tās aizvien pieaugs.
3.1.

Aprites ekonomikas ceļveži un stratēģijas palīdz izklāstīt un definēt to, ko valsts, reģions vai pilsēta vēlas sasniegt, un pasākumus, kuri vajadzīgi, lai to panāktu. Tie bieži vien ir visaptveroši dokumenti, kas pievēršas pārejai no lineāra modeļa uz aprites modeli tādos vērtības radīšanas ķēdes posmos kā ražošana, patēriņš, atkritumu apsaimniekošana, otrreizējās izejvielas, inovācija un ieguldījumi.
2.1.2.

Sociālajai ekonomikai joprojām ir vajadzīga politiskā atzīšana. Zināms progress, protams, ir panākts, kā to apliecina Luksemburgas deklarācija par sociālo ekonomiku Eiropā A roadmap towards a more comprehensive ecosystem for social economy enterprises , Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības ( EPSCO ) padomes secinājumi “Veicināt sociālo ekonomiku – vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”, kurus pirmo reizi vienprātīgi apstiprināja 28 dalībvalstis, ekspertu grupas sociālās ekonomikas un sociālās uzņēmējdarbības jautājumos ( GECES ) sastāva atjaunošana, ko EK īstenoja 2018. gadā, un Eiropas Parlamenta (EP) aicinājums Eiropas Komisijai nodrošināt, ka ES politiku veidošanā tiktu ņemtas vērā sociālās ekonomikas iezīmes.
2.1.1.

Eurostat datiem 112,9 miljonus cilvēku jeb 22,5 % no visiem iedzīvotājiem Eiropas Savienībā (ES) apdraud nabadzība vai sociālā atstumtība. Tas nozīmē, ka uz šiem cilvēkiem attiecas vismaz viens no šiem trijiem nosacījumiem: nabadzības risks pēc sociālajiem pārvedumiem (zemu ienākumu radīta nabadzība), atrašanās smagos materiālās nenodrošinātības apstākļos vai dzīvošana mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti. Nabadzības vai sociālās atstumtības apdraudētu cilvēku īpatsvars ES pieaugdams trīs gadus pēc kārtas laikposmā no 2009. gada līdz 2012. gadam, sasniedza gandrīz 25 %, un kopš tā laika tas ir pastāvīgi samazinājies, līdz pagājušajā gadā sasniedza 22,5 % rādītāju, kas ir par 1,2 procentpunktiem zemāks nekā 2008. gada atsauces līmenis un par 1 procentpunktu zemāks par 2016. gada līmeni Debates par ienākuma minimuma pieņemšanu Eiropas līmenī notiek sociālās krīzes apstākļos; neraugoties uz to, ka ekonomika atveseļojas, krīze ir ieilgusi, un vērojama iedzīvotāju masveida atstumtība. Saskaņā ar jaunākajiemdatiem 112,9 miljonus cilvēku jeb 22,5 % no visiem iedzīvotājiem Eiropas Savienībā (ES) apdraud nabadzība vai sociālā atstumtība. Tas nozīmē, ka uz šiem cilvēkiem attiecas vismaz viens no šiem trijiem nosacījumiem: nabadzības risks pēc sociālajiem pārvedumiem (zemu ienākumu radīta nabadzība), atrašanās smagos materiālās nenodrošinātības apstākļos vai dzīvošana mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti. Nabadzības vai sociālās atstumtības apdraudētu cilvēku īpatsvars ES pieaugdams trīs gadus pēc kārtas laikposmā no 2009. gada līdz 2012. gadam, sasniedza gandrīz 25 %, un kopš tā laika tas ir pastāvīgi samazinājies, līdz pagājušajā gadā sasniedza 22,5 % rādītāju, kas ir par 1,2 procentpunktiem zemāks nekā 2008. gada atsauces līmenis un par 1 procentpunktu zemāks par 2016. gada līmeni ( 4 )
2.16.

Sociālā pīlāra īstenošana būs milzīgs izaicinājums, kas prasa apņemšanos no Eiropas Savienības dalībvalstīm un atbalstu no Eiropas Savienības. Tas prasīs arī sociālo partneru pilnīgu iesaistīšanos un viņu kopīgas rīcības sekmēšanu un veicināšanu – sevišķi koplīgumu slēgšanā un to tvēruma uzlabošanā –, it īpaši saistībā ar nodarbinātības drošību, darba kvalitāti un atalgojuma nosacījumiem, kā arī drošību un veselības aizsardzību darbā. Būtiski palīdzēt var arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas ar savu pieredzi un zināšanām par problēmām. Arī privātie uzņēmumi var sniegt nozīmīgu ieguldījumu ar publiskā un privātā sektora partnerību starpniecību un ieguldījumiem prasmju un kvalifikāciju attīstībā uzņēmumos.
4.4.

EKP ir būtisks instruments, ar ko nodrošināt Globālajā Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā noteiktās prioritātes. Šajā stratēģijā norādīts, ka viena no ārējās darbības prioritātēm ir investīcijas to valstu un sabiedrību noturībā, kuras atrodas uz austrumiem no Eiropas un uz dienvidiem no Eiropas Centrālāfrikas virzienā – gan attiecībā uz valstīm, kurām piemērojama EKP, gan citām valstīm.
3.1.

EESK uzskata, ka lēmumā ir panākts pareizs līdzsvars starp vajadzību veicināt un atbalstīt PVTN, no vienas puses, un mērķi novērst iespējamos konkurences traucējumus, no otras puses. Atbrīvojums no paziņošanas samazina administratīvās izmaksas un sarežģījumus, ar kādiem pretējā gadījumā nāktos saskarties iestādēm, jo īpaši vietējā līmenī. Ņemot vērā, ka tādiem pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisko nozīmi, kas saskaņā ar šo lēmumu nevar saņemt valsts atbalstu, tiek piemēroti stingrāki noteikumi, lēmuma darbības jomā nebūtu jāiekļauj tikai tie gadījumi, kad radušās konkrētas bažas par konkurenci, jo mērķis ir ES līmenī koncentrēt resursus valsts atbalsta rūpīgai pārbaudei. Pieredze liecina, ka Komisija apstiprina lielāko daļu PVTN shēmu, ko tā ir pārbaudījusi. Kopš lēmuma un nostādņu spēkā stāšanās 2012. gadā tikai trīs PVTN gadījumos bija jāveic padziļinātas izmeklēšanas procedūra saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu. Divi gadījumi bija saistīti ar pasta pakalpojumiem (valsts atbalsts SA.35608 attiecībā uz Hellenic Post (ELTA) un valsts atbalsts SA.37977 attiecībā uz Spānijas Pastu;) un viens ar slimnīcām (valsts atbalsts SA.19864 saistībā ar finansējuma piešķiršanu IRIS slimnīcām Briseles galvaspilsētas reģionā): ar Tiesas nolēmumu tika atcelts Komisijas apstiprinājuma lēmums, jo to sarežģītības pakāpe liecināja, ka jāveic oficiāla izmeklēšana. Visos Komisijas pārbaudītajos gadījumos izšķirīga nozīme bija konkurentu sūdzībām, un tas nodrošina pilnīgu ievērošanu un nerada vajadzību sistemātiski ziņot par PVTN shēmām. Turklāt no nolēmumiem un Komisijas prakses izriet pietiekami daudz norāžu ieinteresētajām personām, lai tās varētu novērtēt, vai lēmumu var droši piemērot bez paziņošanas par PVTN shēmām, lai nodrošinātu pilnīgu noteiktību. Tādēļ EESK iesaka Komisijai atcelt atbrīvojuma robežvērtības un ietvert lēmumā visus PVTN neatkarīgi no kompensācijas summas gadā, un šajā sakarā par piemēru izmantot kompensācijas shēmas pasažieru pārvadājumiem (6).
2.8.

Viņu iesaistīšanās IKT jomā dažkārt tiek vērtēta kā lēna un sarežģīta. Tomēr viņi bieži vien bija pirmie, kas tās izmantoja, un pat radīja jauninājumus (The Seven Myths of Population Aging, Julika Erfurt et al., Accenture, 2012. gada februāris). Francijā 2010. gadā vairāk nekā 16 % no jaunajiem uzņēmumiem izveidoja cilvēki, kuriem bija 50 un vairāk gadu, un gandrīz katrs otrais izveidots, izmantojot pašfinansējumu; cilvēki, kuri pārsnieguši 50 gadu vecumu, ir seniori – algoti darbinieki, darba meklētāji, joprojām strādājoši uzņēmēji un pat pensionāri (sk. Yann Le Galès rakstu, Le Figaro, 2012. gada 27. aprīlis).