Eiropola būtiskā loma aizritējušā gada laikā ir kļuvusi vēl nozīmīgāka, tādējādi tiesībaizsardzības aģentūra ir kļuvusi par patiesu ES centrmezglu informācijas apmaiņai smagu pārrobežu noziegumu un terorisma jomā . 2017. gada 1. maijā stājās spēkā jaunā Eiropola regula , nodrošinādama aģentūrai instrumentus, kas ļauj tai kļūtu efektīvākai, sekmīgākai un atbildīgākai. Jo īpaši jaunā datu apstrādes sistēma uzlabo aģentūras spēju sagatavot noziegumu analīzi, sniedzot atbalstu dalībvalstīm, un pamatīgāks datu aizsardzības satvars nodrošina neatkarīgu un efektīvu datu aizsardzības uzraudzību. Tiks turpināts darbs, lai ES tiesībaizsardzības datubāzes vēl ciešāk integrētu ar Eiropola informācijas sistēmu un panāktu to sadarbspēju. Komisija iesniedza priekšlikumus, kā uzlabot Eiropola piekļuvi Šengenas informācijas sistēmai, stiprināt Eiropas Terorisma apkarošanas centra pārvaldību un gūt maksimālus ieguvumus no sadarbības ar starptautiskajiem partneriem . Komisija arī aicināja uz tiesībaizsardzības iestāžu un izlūkdienestu sadarbību , un Eiropas Terorisma apkarošanas centrs ir nodibinājis kontaktus ar terorisma apkarošanas grupu . Pamatojoties uz vajadzību rūpīgu novērtējumu, Eiropolam papildus tika piešķirtas 18 amata vietas, lai tas varētu izpildīt savus jaunos 2017.–2020. gadam izvirzītos uzdevumus, un no ES 2017. gada budžeta tiek finansēta vēl 31 papildu amata vieta, kas ļauj tam nodrošināt diennakts darbību un izvietošanas spējas uz vietas, tādējādi Eiropolā ir pavisam 550 amata vietas. 2018. gada ES budžeta projektā Komisija Eiropolam ir ierosinājusi vēl 16 papildu amata vietas, lai stiprinātu tā specializētos centrus , atbalstu, ko sniegtu tā vienība ziņošanai par interneta saturu, lai dzēstu teroristiska saturu internetā, un centienus cīņai pret krāpšanu tiešsaistē. Eiropols ziņo, ka nepārtraukti papildinājis savas datubāzes. Vēl aizvien nepieciešams, lai dalībvalstis pilnībā sadarbotos Eiropas Terorisma apkarošanas centrā, sniegtu visu attiecīgo informāciju Eiropolam kopīgai analīzei un veicinātu operatīvo sadarbību Eiropola vajadzībām, lai atraisītu visu atbalsta potenciālu, ko tas var sniegt valsts iestādēm.

Nākamais svarīgais aizsardzības elements pēc ārējām robežām ir dati. Aizvadītā gada laikā informācijas apmaiņas uzlabošanas darbs ir bijusi Komisijas prioritāte, tā ir spērusi soļus, lai īstenotu 2016. gada aprīļa paziņojumu par spēcīgākām un viedākām robežu un drošības informācijas sistēmām . Pirmkārt, lai maksimāli palielinātu ieguvumus no ES informācijas sistēmām, Komisija 2016. gada decembrī nāca klajā ar tiesību akta priekšlikumu , kura mērķis ir stiprināt visveiksmīgāko ES tiesībaizsardzības instrumentu — Šengenas informācijas sistēmu (SIS) —, kas ir nostiprināta, lai atbalstītu dalībvalstis ES Pasažieru datu reģistra direktīvas (PDR) īstenošanā, cita starpā ar īstenošanas plānu un papildu finansējumu 70 milj. euro apmērā, un Komisija ir sākusi pienākuma neizpildes procedūru pret dalībvalstīm, kuras vēl nav īstenojušas Prīmes sistēmu DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datu automātiskai apmaiņai. Darbs, kas veltīts labākai esošo sistēmu izmantošanai, dod rezultātus — to parāda ievērojamais Šengenas informācijas sistēmas izmantošanas un tajā meklētās un iegūtās informācijas pieaugums .

Pēdējās nedēļās Eiropa atkal cietusi no vairākiem terora aktiem. 2017. gada 9. augustā Parīzes metropoles Levaluā-Perē komūnā vieglais auto ietriecās militārās patruļas auto un ievainoja 6 karavīrus. 2017. gada 17. augustā Barselonā Las Ramblas ielā ar mikroautobusu tika nogalināti 15 cilvēki un ievainoti vairāk nekā 100 cilvēki. 2017. gada 18. augustā Somijas pilsētā Turku kāds vīrs sadūra desmit cilvēkus, un divi no viņiem nomira. 2017. gada 25. augustā Briselē vīrs ar nazi uzbruka karavīriem un divus ievainoja. Tajā pašā dienā pie Bekingemas pils Londonā vīrs uzbruka policistiem ar zobenu. Šie uzbrukumi vēlreiz akcentē cīņas pret vardarbīgu ekstrēmismu un radikalizāciju vitālo svarīgumu un problēmas, kas jārisina dalībvalstīm, lai liktu šķēršļus šādiem uzbrukumiem, lai nepieļautu tos un pretdarbotos radikalizācijai, kas iedvesmo pastrādāt šādus uzbrukumus.

Lai apkarotu radikalizāciju tiešsaistē, Komisija pagājušajā gadā ir turpinājusi strādāt ar interneta platformām, lai novērstu to, ka teroristi ļaunprātīgi izmanto internetu, un pasargātu tiešsaistes lietotājus. ES Interneta forumam ir divi galvenie mērķi: samazināt ar teroristiem saistīta satura pieejamību tiešsaistē un sniegt pilsoniskās sabiedrības partneriem iespējas palielināt efektīvu un alternatīvu atbildes vēstījumu skaitu tiešsaistē. Minētā pirmā mērķa kontekstā Eiropola ES vienībai ziņošanai par interneta saturu joprojām ir būtiska nozīme teroristiska satura apzināšanā un ziņošanā par to interneta uzņēmumiem. Mazliet vairāk nekā divos gados ir apzināti vairāk nekā 35 000 vienumu, no kuriem 80–90 % ir dzēsti. Tomēr ir skaidrs, ka ar aktīvu pretreakciju vien nepietiks, lai efektīvi izjauktu teroristiska satura materiālu izplatīšanu tiešsaistē. Tāpēc otrajā ES Interneta foruma augsta līmeņa sanāksmē, kas notika 2016. gada decembrī, Komisija atzinīgi vērtēja četru lielāko uzņēmumu apņemšanos izveidot “jaucējkodu datubāzi”, kas novērsīs to, ka teroristiska satura materiāli, kuri ir dzēsti no vienas platformas, tiek atkārtoti augšupielādēti citā platformā. Pēc Taormīnas G7 samita paziņojumā izteiktajiem aicinājumiem, G20 Rīcības plāna terorisma apkarošanai un Eiropadomes 2017. gada jūnija secinājumiem ES Interneta foruma dalībnieki 2017. gada 17. jūnijā noteica Rīcības plānu teroristiska satura apkarošanai internetā. Tas ietver pasākumus, kuru mērķis ir pastiprināt automātisku nelikumīga teroristiska satura atklāšanu internetā, dalīties ar attiecīgajām tehnoloģijām un rīkiem ar mazākiem uzņēmumiem, panākt pilnīgu “jaucējkodu datubāzes” ieviešanu un izmantošanu un sniegt iespējas pilsoniskajai sabiedrībai, izmantojot alternatīvus atbildes vēstījumus. Kā tika paziņots ES Interneta forumā 2016. gada decembrī, tagad ir uzsākta Pilsoniskās sabiedrības iespēju veicināšanas programma (CSEP), kurai Komisija piešķīrusi EUR 10 miljonu finansējumu un kuras mērķis ir palīdzēt palielināt efektīvu un alternatīvu atbildes vēstījumu skaitu tiešsaistē.

Transporta drošības jomā, lai uzlabotu to civilās aviācijas gaisa kuģu drošību, kuri lido pāri konflikta zonām, un no trešām valstīm ielidojošo kravas un pasažieru gaisa kuģu drošību, ES ir izstrādājusi kopīgu riska novērtēšanas procesu. Minēto riska novērtēšanas procesu papildinās spēju veidošanas pasākumi trešās valstīs.

Pēc Padomes 2017. gada jūnija secinājumiem par sadarbspēju un Eiropadomes 2017. gada jūnija secinājumiem darbs pie informācijas sistēmu sadarbspējas nodrošināšanas tiek veikts prioritārā kārtībā. Komisija 2017. gada jūlijā publicēja sākotnējo ietekmes novērtējumu. Līdz 2017. gada oktobra vidum notiek plašāka sabiedriska apspriešana. Pamatojoties uz tās rezultātiem, Komisija pēc iespējas drīz iesniegs tiesību akta priekšlikumu.

Radikalizācijas apkarošana arī joprojām ir prioritāte. Komisija paātrina darbu šajā jomā jo īpaši ar Augsta līmeņa ekspertu grupas radikalizācijas jautājumos starpniecību. Šī grupa iepazīstinās ar saviem starpposma konstatējumiem līdz 2017. gada beigām. Attiecībā uz radikalizācijas tiešsaistē novēršanu ES Interneta foruma augstākās amatpersonas 2017. gada septembrī izvērtēs 2017. gada jūlija rīcības plāna īstenošanu, lai sagatavotos trešajam ES Interneta forumam 2017. gada decembrī. Komisija arī cieši sadarbosies ar nesen dibināto Globālo Interneta forumu terorisma apkarošanai, kas papildina ES Interneta foruma ietvaros veiktos pasākumus.

Komisija savā darbā, kura mērķis ir nodrošināt Eiropas atbildes reakciju uz teroristu finansēšanu, īsteno pasākumus, kuri noteikti 2016. gada 2. februāra rīcības plānā . Tas ietver pasākumu izvērtēšanu, lai uzlabotu piekļuvi centralizētam bankas kontu reģistram un ierobežotu skaidras naudas maksājumus. Vēl viens svarīgs šā darba aspekts ir izvērtēt iespējamu Eiropas sistēmu, kuras mērķis ir izsekot ar teroristiem saistītus darījumus un kura papildinātu pašreizējo ES un ASV Teroristu finansēšanas izsekošanas programmas (TFTP) nolīgumu , izsekojot darījumus, uz kuriem neattiecas minētais nolīgums. 2016. gada decembra Trešajā progresa ziņojumā virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību Komisija izklāstīja savu sākotnējo analīzi par iespējamo Eiropas Teroristu finansēšanas izsekošanas sistēmas izveidi, norādot, ka tās izvērtēšana vēl tiks turpināta. Komisijas 2017. gada 27. jūnijā publicētais pārvalstiska mēroga novērtējums par riskiem, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu , apstiprināja, ka teroristi un noziedznieki cenšas izmantot finanšu sektoru savām darbībām, piemēram, krāpnieciski izmantojot patērētāju kredītus un zemas vērtības aizdevumus. Finanšu izlūkošanas vienībām (FIU) ir centrāla loma ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu saistītu problēmu apkarošanā. Tās ir atbildīgas par informācijas saņemšanu un analizēšanu un par veiktās analīzes rezultātu paziņošanu kompetentajām iestādēm. Tomēr, kā norādīts 2016. gada decembra ziņojumā , ievērojamas atšķirības FIU statusā, pilnvarās piekļūt informācijai, dalīties ar to un to izmantot, darbības modelī un autonomijas līmenī var negatīvi ietekmēt to spēju sadarboties savstarpēji un ar attiecīgajām iestādēm. 2017. gada jūnija Komisijas dienestu darba dokumentā par sadarbības uzlabošanu starp finanšu izlūkošanas vienībām minēti gan regulatīvi, gan neregulatīvi pasākumi, kas palīdzētu novērst apzinātās grūtības. Komisija turpinās izvērtēt šos pasākumus, apspriežoties ar ekspertiem no valstu FIU, tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm. Komisija ziņos par saviem secinājumiem vienā no nākamajiem progresa ziņojumiem par drošības savienību.

Jāturpina darbs, lai ierobežotu piekļuvi bīstamām vielām, kuras teroristu tīkli var izmantot kā sprāgstvielas. Pašdarinātas sprāgstvielas, jo īpaši triacetona triperoksīds (TATP), ir nesenajos uzbrukumos visbiežāk lietotais sprāgstvielu veids. Kā paziņots nesenajā Ziņojumā par regulas par sprāgstvielu prekursoriem piemērošanu, Komisija izvērtē iespējamus papildu un pastiprinātus pasākumus, kuru mērķis ir atturēt teroristus no sprāgstvielu iegūšanas.

Lai stiprinātu viegli pieejamu mērķu aizsardzību, 2017. gada 18.–19. septembrī pirmo reizi tikās nesen izveidotā ES viegli pieejamu mērķu politikas grupa, un to atbalsta divas apakšgrupas, kuras sastāv no speciālistiem un operatoriem, tostarp privātas ieinteresētās personas. Speciālistu grupas ietvaros ir izveidots augsta riska viegli pieejamu mērķu aizsardzības tīkls, un tā pirmā tikšanās notiks 2017. gada 24.–26. oktobrī Spānijā.

Kā paziņots 2017. gada janvārī , Komisija veido vadlīnijas par to, kā izstrādāt datu saglabāšanas tiesību aktus valsts līmenī, lai tie atbilstu Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem.

III. CITU PRIORITĀRO DROŠĪBAS JOMAS DOKUMENTU ĪSTENOŠANA

1. Likumdošanas iniciatīvas

Notiek darbs pie Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem , kuru mērķis ir stiprināt Šengenas Informācijas sistēmu (SIS). Pēdējā apspriede Padomes darba grupas līmenī notika 2017. gada 26. jūlijā, un Igaunija kā Padomes prezidentvalsts plāno panākt sarunu pilnvaras līdz 2017. gada oktobrim. Eiropas Parlamentā referenti iesniedza ziņojuma projektu 2017. gada jūnijā, un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja (LIBE) balsos par tā sarunu pilnvarām 2017. gada 11. vai 12. oktobrī. Sadarbspējas darba programmas ietvaros, kas noteikta Septītajā progresa ziņojumā virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību, Komisija aicina likumdevējus vienoties par šiem svarīgajiem priekšlikumiem pirms 2017. gada beigām.

2. Neleģislatīvās iniciatīvas

Transporta drošības jomā un lai papildinātu darbu, kas kopā ar dalībvalstīm paveikts ES līmenī civilās aviācijas drošības uzlabošanai, Komisija ir sākusi darbu pie citu transporta veidu riska novērtējumiem, lai apzinātu trūkumus un iespējamos pasākumus apzināto risku mazināšanai. 2017. gada 15. jūnija sanāksmē Komisijas dienesti ar dalībvalstīm apsprieda apdraudējumu attiecībā uz dzelzceļa transportu un veidus, kā nostiprināt sadarbību, lai palīdzētu novērst šo apdraudējumu. Nākamā sanāksme notiks 2017. gada oktobrī.

Cīņas pret kibernoziedzību ietvaros 2017. gada 25. jūlijā pagāja gads kopš tika uzsākta “No More Ransom” iniciatīva, un tā tiek paplašināta, iesaistot jaunus partnerus, rīkus un valodas. No More Ransom ir publiskā un privātā sektora sadarbības iniciatīva, kas izveidota 2016. gadā ar mērķi apkarot ļaunprātīgu programmatūru un ko atbalsta Eiropols. Tā palīdz ļaunprātīgas programmatūras upuriem, pašlaik nodrošinot vairāk nekā 50 dažādu atšifrēšanas rīku 26 valodās. Kopš tās uzsākšanas ar tās palīdzību ir veikti vairāk nekā 28 000 veiksmīgu atšifrēšanu, novēršot, ka noziedznieku rokās ar ļaunprātīgu programmatūru starpniecību nokļūst aptuveni EUR 8 miljoni. Šī iniciatīva piedāvā inovatīvu sadarbības modeli, izmantojot efektīvu un konkrētu publiskā un privātā sektora partnerību kibernoziedzības apkarošanai. Šī iniciatīva tagad aptver vairāk nekā 100 partneru, tostarp septiņus asociētos partnerus un 98 atbalstošos partnerus (34 tiesībaizsardzības aģentūras un 64 organizācijas no privātā un publiskā sektora).

Mēnešiem ilgas starptautiskās sagatavošanas un koordinācijas rezultātā tika veiksmīgi slēgti divi no lielākajiem noziedzīgajiem tumšā tīmekļa tirgiem, t. i., AlphaBay un Hansa. Paredzams, ka tā rezultātā Eiropā tiks sākti simtiem izmeklēšanu. Divās apjomīgās tiesībaizsardzības operācijās, ko vadīja ASV Federālais izmeklēšanas birojs, ASV Narkotiku apkarošanas aģentūra un Nīderlandes policija ar Eiropola atbalstu, tika slēgta pagrīdes noziedzīgās ekonomikas infrastruktūra, kas bija atbildīga par vairāk nekā 350 000 nelikumīgu preču, tostarp narkotiku, šaujamieroču un kibernoziedzībā izmantotas ļaunprogrammatūras, tirdzniecību. Šis saskaņotais tiesībaizsardzības pasākums ES un ASV ir viena no vissarežģītākajām slēgšanas operācijām cīņā pret noziedzīgām darbībām tiešsaistē.

3. Ārējā dimensija

Eiropas Savienības Tiesa 2017. gada 26. jūlijā sniedza savu atzinumu par nolīguma starp ES un Kanādu par pasažieru datu reģistra (PDR) datu pārsūtīšanu un apstrādi saderību ar Līgumiem. Tiesas atbilde uz Eiropas Parlamenta pieprasījumu ir tāda, ka paredzēto nolīgumu nevar noslēgt tā pašreizējā formā, jo vairāki tā noteikumi nav saderīgi ar ES atzītajām pamattiesībām, jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz datu aizsardzību un privātās dzīves neaizskaramību. Kaut arī Tiesa atzina, ka PDR datu nosūtīšana no ES Kanādai un iejaukšanās minētajās pamattiesībās, ko tā paredz, ir attaisnojama sabiedrības drošības garantēšanai cīņā pret teroristu nodarījumiem un smagiem starptautiskiem noziegumiem, Tiesa uzskata, ka vairāki plānotā nolīguma noteikumi nav ierobežoti ar to, kas ir stingri nepieciešams, un neparedz skaidru un precīzu regulējumu.

Tā kā PDR datu izmantošana ir nozīmīgs terorisma un smagu starptautisku noziegumu apkarošanas līdzeklis, Komisija veiks vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka PDR dati turpmāk atbilstoši Tiesas atzinumam tiek pārsūtīti, pilnībā ievērojot pamattiesības. Komisija pabeidz savu Tiesas atzinuma analīzi un drīz lūgs Padomei pilnvarojumu, lai uzsāktu sarunas ar Kanādu par pašreizējā nolīguma pārskatīšanu un ātri varētu to saskaņot ar Tiesas atzinumā minētajām prasībām.

V. SECINĀJUMS

Ziņojumā ir sniegts pārskats par pagājušajā gadā gūtajiem panākumiem virzībā uz drošības savienību. Tajā izklāstīts, kā īstenotas visas ar drošību saistītās prioritātes, kas bija noteiktas 2016. gada runā par stāvokli Savienībā un Komisijas 2017. gada darba programmā. Šis darbs ir pamats turpmākai saskaņotai rīcībai ar Eiropas Parlamentu un Padomi turpmākajā gadā, lai saskaņā ar prioritātēm, kas noteiktas 2017. gada runā par stāvokli Savienībā, novērstu aktuālos draudus un izaicinājumus drošībai.

Nākamais drošības savienības progresa ziņojums tiks sniegts 2017. gada oktobrī.