(6)Īstenojot dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānus, visā Savienībā tiks veiktas koordinētas investīcijas un reformas. Pateicoties tam, ka minētās reformas un investīcijas tiks īstenotas koordinēti un vienlaicīgi un ka tiks īstenoti pārrobežu projekti, šīs reformas un investīcijas radīs savstarpēji pastiprinošu iedarbību un pozitīvu blakusietekmi visā Savienībā. Tiek lēsts, ka aptuveni vienu trešdaļu no mehānisma ietekmes uz dalībvalstu izaugsmi un darbvietu radīšanu veidos blakusietekme no citām dalībvalstīm.

(2)Padome 2019. gada 9. jūlijā un 2020. gada 20. jūlijā adresēja Latvijai ieteikumus Eiropas pusgada kontekstā. Konkrētāk, Padome ieteica samazināt nodokļus zema atalgojuma saņēmējiem, novirzot nodokļus uz citiem avotiem, jo īpaši kapitālu un īpašumu, un uzlabojot nodokļu saistību izpildi, kā arī turpināt darbu pie nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas sistēmas pilnveidošanas. Tā ieteica arī stiprināt sociālās drošības tīklu un risināt sociālās atstumtības problēmu, jo īpaši uzlabojot minimālo ienākumu pabalstu, minimālo vecuma pensiju un cilvēkiem ar invaliditāti paredzētā ienākumu atbalsta adekvātumu, uzlabot izglītības un apmācības – jo īpaši tās, kas paredzēta mazkvalificētiem darba ņēmējiem un darba meklētājiem, – kvalitāti un efektivitāti, tostarp palielinot līdzdalību profesionālajā izglītībā un apmācībā un pieaugušo izglītībā, un stiprināt veselības sistēmas noturību, piekļūstamību, kvalitāti un izmaksu lietderību, tostarp nodrošinot to ar papildu cilvēkresursiem un finanšu resursiem. Tā ieteica koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz pētniecību un inovāciju, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, ilgtspējīgu transportu un digitālo infrastruktūru. Attiecībā uz krīzes ietekmes novēršanu tā ieteica paredzēt pienācīgu ienākumu atbalstu krīzes vissmagāk skartajām grupām un mazināt tās ietekmi uz nodarbinātību, tostarp izmantojot elastīgu darba režīmu, aktīvos darba tirgus pasākumus un prasmju pilnveidošanu. Visbeidzot, tā ieteica stiprināt publiskā sektora pārskatatbildību un efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz pašvaldībām un valsts un pašvaldību uzņēmumiem, un uzlabot interešu konfliktu novēršanas režīmu. Komisija, novērtējusi, kādā mērā šie konkrēti Latvijai adresētie ieteikumi īstenoti līdz atveseļošanas un noturības plāna iesniegšanas brīdim, konstatēja, ka ir panākts būtisks progress to ieteikumu īstenošanā, kuri attiecas uz fiskālo politiku, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, ienākumu atbalstu un krīzes ietekmes novēršanai paredzēto likviditātes atbalstu.

(8)Plānā ir paredzēts sabalansēts reformu un investīciju kopums, kas vērsts uz to, lai atrisinātu valsts galvenos problēmjautājumus, stimulētu atveseļošanos no Covid-19 krīzes un liktu pamatus valsts ilgtermiņa izaugsmei. Plānā ir ietverti 85 pasākumi, kas vērsti uz Latvijas galvenajiem problēmjautājumiem un ES nozīmes rīcībpolitikas jomām, un tie aptver visus sešus pīlārus. Latvijas plānā ir seši komponenti: zaļā pārkārtošanās, digitālā pārkārtošanās, nevienlīdzības mazināšana, veselība, produktivitāte un tiesiskums. Šo komponentu mērķi savstarpēji papildina cits citu, un paredzētās reformas kāpinās attiecīgo investīciju ietekmi, konkrēti, palīdzot viest strukturālas pārmaiņas un palielinot privātā sektora dalību un finansējumu.

(9)Plāns ir vērsts uz Latvijas galvenajiem problēmjautājumiem, kas ir zaļā un digitālā pārkārtošanās, sociālā atstumtība, veselības aprūpe, reģionālās atšķirības, digitālās prasmes, pieaugušo izglītība un augstākā izglītība, konverģence un produktivitātes kāpināšana, tai skaitā pētniecība un inovācija un atbalsts uzņēmumu investīcijām, un administratīvās spējas, tai skaitā nodokļu administrācijā, publiskajā iepirkumā un tiesu sistēmā.

Risinājums visām problēmām vai ievērojamai to problēmu daļai, kuras ir konstatētas valstij adresētajos ieteikumos

(10)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. punktā, gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs efektīvi risināt visas problēmas vai ievērojamu to problēmu daļu (A reitings), kuras ir konstatētas attiecīgajos konkrētajai valstij adresētajos ieteikumos, ieskaitot to fiskālos aspektus, vai problēmas, kuras ir konstatētas citos atbilstīgos dokumentos, ko Komisija ir oficiāli pieņēmusi Eiropas pusgada kontekstā.

(11)Uzskatāms, ka ieteikumi attiecībā uz tūlītējiem fiskālās politikas pasākumiem reaģēšanai uz pandēmiju neietilpst Latvijas plāna tvērumā, kaut gan var atzīmēt, ka Latvija kopumā ir adekvāti un pietiekami reaģējusi uz tūlītējo vajadzību 2020. un 2021. gadā atbalstīt ekonomiku, izmantojot fiskālus līdzekļus, atbilstoši vispārējās izņēmuma klauzulas noteikumiem. Turklāt ieteikums sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi 2020. gadā vairs nav aktuāls, jo attiecīgais budžeta periods ir beidzies un pandēmijas dēļ 2020. gada martā tika iedarbināta Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula.

(12)Plānā ir paredzēts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, kas palīdzēs efektīvi atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Latvijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, un konkrēti šādās jomās: veselības aprūpe, it īpaši veselības aprūpes nozares noturība, piekļūstamība, kvalitāte un izmaksu lietderība; izglītība un prasmes, it īpaši izglītības sistēmas un digitālo prasmju kvalitāte un efektivitāte; sociālā iekļaušana, it īpaši minimālo ienākumu pabalsti; pētniecība un inovācija; investīcijas, it īpaši zaļajā un digitālajā pārkārtošanā un izmaksu ziņā pieejamos mājokļos; publiskā pārvalde; uzņēmējdarbības vide.

(13)Galvenais problēmjautājums, kuram Latvijai ir jāpievēršas, lai uzlabotu iedzīvotāju dzīves līmeni, ir konverģences turpināšana. Reformas un investīcijas prasmju apguves, izglītības un apmācības, veselības aprūpes un sociālās iekļautības jomā palīdzētu uzlabot Latvijas produktivitāti un iekļaujošu izaugsmi ilgtermiņā. Būtiskas investīcijas ir paredzētas prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt darbaspēkam vajadzīgās prasmes, un jaunu, izmaksu ziņā pieejamu mājokļu piedāvājumam nolūkā uzlabot darbaspēka reģionālo mobilitāti. Plānā ir ietvertas reformas un investīcijas ar mērķi palielināt veselības aprūpes sistēmas noturību un piekļūstamību, atbalstīt integrētās aprūpes pakalpojumu nodrošināšanu un palielināt veselības aprūpes iestāžu kapacitāti, lai spētu pielāgoties krīzes situācijām. Plāns palīdzēs risināt sociālās problēmas, turpinot uzlabot minimālā ienākuma atbalsta sistēmu, kurā tiks ieviests ikgadējas indeksācijas mehānisms un kura tiks piesaistīta ienākumu mediānas attīstībai. Pašreizējo problēmu novēršanā virzību panākt palīdzētu arī citas investīcijas piekļūstamības un rehabilitācijas infrastruktūrā personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un personām ar invaliditāti, kā arī investīcijas ilgtermiņa aprūpē senioriem.

(14)Plānā paredzēts būtiski palielināt investīcijas pētniecībā un inovācijā un atbalstīt dažādas publiskās pārvaldes reformas. Saskaņā ar plānu tiks arī atvieglots zaļās un digitālās pārkārtošanās sociālekonomisko izmaksu slogs, ņemot vērā reģionālās atšķirības. Plāns ir vērsts uz būtisku pārmaiņu viešanu sadrumstalotajā inovācijas sistēmas pārvaldībā un uz ilgtspējīgas inovācijas ekosistēmas radīšanu, kas sekmētu lielākas kopējās investīcijas. Ir paredzētas būtiskas investīcijas zaļajā un digitālajā pārkārtošanā, tai skaitā energoefektivitātē, elektrotīkla modernizācijā, publiskā sektora IT sistēmās un pamata un padziļinātajās digitālajās prasmēs gan publiskajā, gan privātajā sektorā. Ar pasākumiem, kas uzlabos intermodālā transporta infrastruktūru Rīgā un tās apkārtnē, paredzēts atvieglot darbaspēka mobilitāti un reizē ierobežot vieglo automobiļu augošo enerģijas patēriņu un siltumnīcefekta gāzu emisijas. Plāna izejas punkts reģionālo atšķirību mazināšanā ir administratīvi teritoriālā reforma, un ir paredzētas būtiskas investīcijas industriālajos parkos, pašvaldību transportā, autoceļu remontā, skolās un izmaksu ziņā pieejamos mājokļos. Publiskās pārvaldes pārskatatbildība un efektivitāte tiktu stiprinātas ar reformām un investīcijām, kas vērstas uz ēnu ekonomikas un ekonomiskās noziedzības apkarošanu, iepirkuma sistēmas uzlabošanu un inovāciju publiskajā sektorā. Plānā ir paredzēts turpināt darbu pie nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas stratēģijas īstenošanas, reformējot ekonomisko noziegumu atklāšanā, izmeklēšanā un iztiesāšanā iesaistīto tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, informācijas apmaiņu un apmācības sistēmas un reizē stiprinot to tehniskās spējas.

Izaugsmes potenciāls, darbvietu radīšana un ekonomiskā, sociālā un institucionālā noturība

(15)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta c) apakšpunktā un V pielikuma 2.3. punktā, gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns būtiski (A reitings) palīdzēs stiprināt dalībvalsts izaugsmes potenciālu, darbvietu radīšanu un ekonomisko, sociālo un institucionālo noturību, veicinot Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, tostarp veicinot rīcībpolitikas attiecībā uz bērniem un jauniešiem, un mazinās Covid-19 krīzes ekonomisko un sociālo ietekmi, tādējādi uzlabojot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un konverģenci Savienībā.

(16)No Komisijas veiktās modelēšanas izriet, ka plānam ir potenciāls Latvijas IKP līdz 2026. gadam palielināt par 2 %. Kā izriet no Latvijas 2021. gada stabilitātes programmas, plānam būs acīm redzams papildinošais efekts – paredzams, ka publisko investīciju līmenis 2021.–2024. gadā būs vidēji 5,9 % no IKP, kas ir ievērojami vairāk nekā pirms pandēmijas, kad vidējais 2017.–2019. gada rādītājs bija 5,1 % no IKP.

(17)Investīcijas un reformas tādās jomās kā zaļā un digitālā infrastruktūra, reģionālā attīstība, pētniecība un inovācija, kā arī vērienīgās uzņēmumu investīciju atbalsta shēmas stiprinās Latvijas izaugsmes potenciālu vidējā termiņā un ilgtermiņā. Investīcijas Rīgas transporta sistēmā un saistītās reformas sekmēs pilsētas konkurētspēju un spēju piesaistīt investīcijas un talantus. Pasākumi, ar kuriem tiks veicinātas privātās investīcijas vēja enerģijā, palīdzēs sasniegt mērķrādītājus atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā un kļūt par konkurētspējīgu mazoglekļa ekonomiku. Uzņēmumu investīciju atbalsta shēmas palīdzēs Latvijai ātrāk palielināt eksportspēju un produktivitātes pieaugumu, balstoties uz tādiem uzņēmējdarbības pamatfaktoriem kā inovācija, konkurence un spēcīgs un labi funkcionējošs vienotais tirgus. Latvijas plānā ir paredzētas investīcijas un reformas, kas vērstas uz iedzīvotāju prasmju uzlabošanu. Investīcijas nomaļo reģionu mājokļos un infrastruktūrā stiprinās Latvijas mazāk attīstīto reģionu izaugsmes iespējas. Visi kopā šie pasākumi ļaus risināt Latvijai jau ilgāku laiku aktuālos problēmjautājumus: zemos izdevumus inovācijai, moderno tehnoloģiju vāju izmantojumu, kā arī ievērojamas reģionālās atšķirības.

(18)Gaidāms, ka investīcijas un reformas ar mērķi panākt uzlabojumus sociālās iekļautības un veselības aprūpes jomā stiprinās sociālo kohēziju un sociālo aizsardzību. Minimālo ienākumu pabalstu indeksācijas ieviešana nodrošinātu, ka pabalsti ik gadu tiek koriģēti atbilstoši algu pieaugumam, tādējādi sekmējot to adekvātumu. Gaidāms, ka apvienojumā ar minimālo ienākumu sliekšņa palielināšanu līdz vismaz 20 % no ienākumu mediānas šie pasākumi mazinās ienākumu nevienlīdzību un uzlabos sociālo pārvedumu efektivitāti, kas līdz šim ir bijušas starp galvenajām Latvijas problēmām sociālajā jomā. Turklāt gaidāms, ka investīcijas veselības infrastruktūrā apvienojumā ar reformu, kas vērsta uz papildu cilvēkresursu piesaistīšanu veselības nozarē, uzlabos veselības aprūpes pieejamību, kuras trūkums ir galvenokārt skāris personas ar maziem ienākumiem un nomaļos apgabalos dzīvojošos.

Princips “nenodarīt būtisku kaitējumu”

(19)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta d) apakšpunktā un V pielikuma 2.4. punktā, gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns nodrošinās, ka neviens (A reitings) atveseļošanas un noturības plānā iekļauto reformu un investīciju projektu īstenošanas pasākums nerada būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē (princips “nenodari būtisku kaitējumu”).

(20)Novērtējums par atbilstību principam “nenodarīt būtisku kaitējumu”, ko Latvija ir sniegusi savā atveseļošanas un noturības plānā, ir veikts saskaņā ar Eiropas Komisijas tehniskajiem norādījumiem par principu “nenodarīt būtisku kaitējumu” (2021/C 58/01). Plānā ir ietverti visi seši vides mērķi Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, tas ir, klimata pārmaiņu mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām, ilgtspējīga ūdens un jūras resursu izmantošana un aizsardzība, pāreja uz aprites ekonomiku, piesārņojuma novēršana un kontrole un bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana. Ietekme uz vidi novērtēta pasākumu līmenī, tas ir, katra reforma vai investīcija novērtēta atsevišķi. Tur, kur tas nepieciešams, Latvija ir ierosinājusi īstenot mitigācijas pasākumus būtiska kaitējuma novēršanai. Tas jo īpaši attiecas uz pasākumiem aizsardzībai pret plūdiem – atbilstība principam “nenodarīt būtisku kaitējumu” nodrošināta, iekļaujot speciālu atskaites punktu. Līdz ar to, investējot aizsardzībā pret plūdiem, būs jānodrošina, ka tiek stingri ievēroti Savienības tiesību akti vides jomā un ka netiek kaitēts ūdensobjektu stāvoklim. Lai autoceļu remonts neapdraudētu klimata pārmaiņu mazināšanas mērķa sasniegšanu, šo pasākumu papildina investīcijas dekarbonizētā transportā.

Zaļā pārkārtošanās, tai skaitā bioloģiskā daudzveidība

(21)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta e) apakšpunktā un V pielikuma 2.5. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (A reitings) sekmē zaļo pārkārtošanos, tostarp bioloģisko daudzveidību, vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanās izrietošās problēmas. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi atbilst 37,6 % no plāna kopējā piešķīruma (šis īpatsvars aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 VI pielikumu). Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 17. pantā, atveseļošanas un noturības plāns ir saderīgs ar informāciju, kas iekļauta Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā 2021.–2030. gadam.

(22)Latvijas atveseļošanas un noturības plānā īpašs uzsvars ir likts uz ilgtspējīgu mobilitāti. Tās modernizācija Rīgas metropoles areālā un saistītā programma investīcijām pilsētas sabiedriskā transporta un infrastruktūras zaļināšanā ievērojami veicinātu Latvijas transporta nozares dekarbonizāciju. Atveseļošanas un noturības plānā ir paredzēti arī pasākumi attiecībā uz daudzdzīvokļu un publisko ēku un uzņēmumu energoefektivitātes uzlabošanu un elektrotīkla modernizāciju. Šiem pasākumiem būtu jāpalīdz uzlabot energoefektivitāti un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas būvniecības nozarē. Atveseļošanas un noturības plāns ir arī vērsts uz pielāgošanos klimata pārmaiņām – ir paredzētas investīcijas aizsardzībai pret plūdiem un aizsardzībai pret ugunsgrēkiem, kas tiešā veidā palīdzētu sasniegt mērķi pielāgoties klimata pārmaiņu sekām. Plānā nav neviena pasākuma, kura mērķis būtu bioloģiskā daudzveidība. Tomēr daži klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumi varētu nākt par labu arī bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, ņemot vērā, ka klimata pārmaiņas ir viens no galvenajiem bioloģiskās daudzveidības apdraudējumiem.

Digitālā pārkārtošanās