KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI

par 2017. gada profesionālo pakalpojumu regulējuma reformu ieteikumu kopsavilkumu un atjaunināšanu

I. Profesionālo pakalpojumu regulējums: plašāks konteksts

Komisija 2017. gada janvārī sniedza ieteikumus dalībvalstīm par profesionālo pakalpojumu regulējuma valsts reformām . Ieteikumu mērķis bija mudināt dalībvalstis un tām palīdzēt radīt regulatīvu vidi, kas atbalsta izaugsmi, inovācijas un darbvietu radīšanu. Tomēr pēdējos gados progress profesiju regulējuma reformu īstenošanā ES ir bijis samērā neapmierinošs. Neraugoties uz iespējamo pozitīvo ekonomisko ietekmi, ko reformas var radīt, tikai dažas dalībvalstis veica pasākumus, lai likvidētu nesamērīgu regulējumu. Pat tajos gadījumos reformas bieži vien tika sāktas tikai, pamatojoties uz pārkāpuma procedūrām. Dažas dalībvalstis pat pastiprināja regulatīvo vidi konkrētām profesijām. Tas atbilst analīzei, kas veikta 2021. gada ziņojumā par pakalpojumu vienoto tirgu, kura attīstību joprojām kavē nepamatoti un nevajadzīgi šķēršļi. Tādējādi četrus gadus pēc ieteikumu pieņemšanas, arī ņemot vērā Covid-19 pandēmijas izraisīto spēcīgo ES ekonomikas satricinājumu, tagad ir īstais laiks sniegt kopsavilkumu par rīcību attiecībā uz profesionālo pakalpojumu regulējumu. Tas pilnībā atbilst nesen pieņemtajam paziņojumam “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana”, kurā uzsvērts, ka ir steidzami jāuzlabo vienotais pakalpojumu tirgus kā svarīga svira ES ekonomikas konkurētspējai un noturībai. Tādējādi tas papildina minētajā paziņojumā paredzētās darbības nolūkā sekmēt vienotā pakalpojumu tirgus darbību. Kā paziņots 2020. gada marta Rīcības plānā vienotā tirgus noteikumu izpildei , šajā paziņojumā ir sniegta jaunākā informācija par 2017. gada ieteikumiem profesionālo pakalpojumu regulējumam.

Ekonomikas konteksts

Ņemot vērā jauno satricinājumu, ko ES ekonomikā izraisīja Covid-19 pandēmija, ir vajadzīga atbildes rīcība visās jomās, lai panāktu veiksmīgu ekonomikas atveseļošanos. Papildus citiem pasākumiem efektīvas un ietekmīgas strukturālās reformas pakalpojumu nozarē var radīt stimulu ekonomikas atveseļošanai un palīdzēt nodrošināt tās ilgtspēju. Pakalpojumiem ir būtiska nozīme ES ekonomikā — tie sniedz ieguldījumu pievienotās vērtības radīšanā un nodarbinātībā ne tikai tieši, bet arī netieši, izmantojot attiecīgus posmus vērtību ķēdēs un savu būtisko lomu rūpniecības ekosistēmās. Regulēti profesionālie pakalpojumi ir klātesoši visā ekonomikā un ir daļa no daudzām nozarēm, piemēram, daļa no būvniecības, mobilitātes, veselības aprūpes, tūrisma, publisko pakalpojumu un izglītības nozares. Tie arvien biežāk ir iesaistīti preču ražošanā tā dēvētās ekonomikas “servitizācijas” kontekstā . Tādējādi dinamiski, noturīgi un labi funkcionējoši pakalpojumu tirgi var nodrošināt stabilu pamatu pārējās ekonomikas sniegumam.

Konkrētāk, uzņēmējdarbības pakalpojumi , no kuriem daudzi ir regulēti profesionālie pakalpojumi, sniedz ieguldījumu aptuveni 13 % apmērā ES bruto pievienotajā vērtībā un gandrīz 14 % apmērā ES nodarbinātībā . Papildus šim tiešajam ieguldījumam tie sniedz būtisku ieguldījumu pārējā ekonomikā — gan vietējā, gan pārrobežu līmenī . Šie pakalpojumi, ko pārsvarā definē kā zinātnesietilpīgus, sniedz būtisku ieguldījumu inovācijā un pētniecībā.

Pandēmijas laikā kļuva skaidri redzams, ka digitālajai inovācijai ir būtiska un pieaugoša loma pakalpojumu sniegšanā, un tāpēc tai ir jāpievērš īpaša uzmanība darbā, kas saistīts ar normatīvo atbilstību. Pierādījumi liecina, ka, lai gan digitālajai automatizācijai uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē ir potenciāls pārveidot visu uzņēmējdarbības modeli, sākot no piekļuves tirgiem un beidzot ar atkārtotu uzdevumu automatizāciju, tā vēl nav realitāte lielākajai daļai pakalpojumu sniedzēju ES . Tādējādi, ņemot vērā jaunu digitālo pakalpojumu rašanos, ir atkārtoti jāizvērtē pašreizējie tiesiskie regulējumi, lai tos padarītu par tādiem, kas vairāk veicina vajadzīgos inovatīvos pakalpojumus.

Empīriskie pierādījumi apstiprina, ka pārmērīgs tirgus regulējums var būtiski pasliktināt ekonomikas sniegumu. Turpretī tirgu atvēršana konkurencei var sekmēt produktivitāti, inovāciju un uzņēmējdarbību, galu galā radot labākus ekonomikas rezultātus. Piemēram, nesen veikts pētījums liecina, ka Komisijas 2017. gada reformu ieteikumu īstenošana tikai četrās uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarēs (juridiskie, grāmatvedības, arhitektūras un inženierijas pakalpojumi) varētu trīs gadu laikā 12 ES dalībvalstīs radīt IKP pieaugumu par vairāk nekā 14 miljardiem EUR un vairāk nekā 50 000 jaunu darbvietu; tas ir ievērojams pieaugums, ņemot vērā šo reformu gandrīz niecīgās publiskās izmaksas. Reformu pozitīvā ietekme rastos, uzlabojot produktivitāti, pazeminot cenu līmeņus un palielinot galapatēriņu.

Regulatīvais konteksts

Profesionālo pakalpojumu regulējums ir dalībvalstu un ES dalītā kompetencē, un tāpēc ir vajadzīga kopīga rīcība, lai panāktu, ka regulējums ir piemērots mērķim. Patlaban saskaņā ar dalībvalstu sniegto informāciju reglamentēto profesiju datubāzē visā ES ir gandrīz 6000 reglamentēto profesiju, bet to skaits starp valstīm ievērojami atšķiras . Pamatojoties uz ES mēroga apsekojumu, aptuveni 22 % Eiropas darbaspēka jeb vairāk nekā 47 miljonus iedzīvotāju tieši ietekmē profesiju regulējums .

Patiešām, daudzas no pakalpojumu profesijām tradicionāli tiek stingri reglamentētas. Tirgus ekonomikā regulējums ir pamatots, ja mērķis ir koriģēt tirgus nepilnības, ko izraisījusi, piemēram, ievērojama ārējā ietekme vai būtiska informācijas asimetrija. Būtu vēlams šīs tirgus korekcijas panākt vismazāk ierobežojošā veidā un ar minimālām iespējamām izmaksām tirgus dalībniekiem. Tomēr regulatīvie ierobežojumi bieži var tikt noteikti virs nepieciešamā minimuma, piemēram, ja tos ietekmē profesionālo grupu iegūtās tiesības.

Analīze par regulatīvajiem ierobežojumiem ekonomiski nozīmīgām profesijām, uz kurām vērsts šis paziņojums, liecina par būtiskiem šķēršļiem ienākšanai tirgū un šo profesiju praktizēšanai un par plašu regulatīvo pieeju klāstu, kas tiek īstenots dalībvalstīs. Šie ierobežojumi aptver dažādus aspektus, kas saistīti ar piekļuvi profesionālajiem pakalpojumiem un to īstenošanu, sākot no rezervētām darbībām un aizsargātiem profesionālajiem nosaukumiem un beidzot ar prasībām par juridisko formu, akciju turējumu vai apdrošināšanu. Prasību kumulatīvā ietekme profesionālo pakalpojumu tirgu ierobežošanā var būt būtiska. Nesenajā ziņojumā “Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers” piekļuve reglamentētām profesijām un to praktizēšana ir minēta kā daži no būtiskajiem un pastāvīgajiem šķēršļiem uzņēmējdarbībai vienotajā tirgū .

Uzmanības centrā — profesijas

Tāpat kā 2017. gada reformu ieteikumos šis paziņojums ir vērsts uz vairākām ekonomiski nozīmīgām profesiju grupām — arhitektiem, būvinženieriem, grāmatvežiem, juristiem, patentu aģentiem, nekustamā īpašuma aģentiem un tūristu gidiem. Galvenā uzmanība šīm profesiju grupām pievērsta to ekonomiskā nozīmīguma dēļ un ņemot vērā to lomu inovācijā un ieguldījumu svarīgās ekonomikas ekosistēmās, kā arī potenciālos ieguvumus, ko sniedz noteikumu reforma šajās nozarēs. Tās pieder pie četrām plašām pamatnozarēm — uzņēmējdarbības pakalpojumi, būvniecība, nekustamais īpašums un tūrisms.

Piemēram, arhitektūras un inženierijas pakalpojumu nozares tieši nodrošina 1,4 % no kopējās nodarbinātības un 1 % no bruto pievienotās vērtības ES. Tām ir pat vēl lielāks netiešais ieguldījums, kas izpaužas kā pamatielaide citās ekonomikas nozarēs, piemēram, būvniecībā. Vairāk nekā 50 % Eiropas uzņēmumu arhitektūras un inženierijas pakalpojumu nozarē uzskata par “inovatīviem uzņēmumiem”. Juridisko un grāmatvedības pakalpojumu nozares kopā veido 3 % no kopējās nodarbinātības ES un tādu pašu procentuālo daļu no kopējās ES bruto pievienotās vērtības, kā arī nodrošina būtiskus pakalpojumus citām ekonomikas nozarēm.

Attiecībā uz tūristu gidiem — profesiju, kas vēl joprojām tiek reglamentēta divās trešdaļās dalībvalstu — jāatzīst, ka tūrisms ir viena no būtiskākajām saimnieciskajām darbībām ES ar plašu ietekmi uz pārējo ekonomiku un uz sociālajiem un kultūras aspektiem. Patentu aģenti tika izraudzīti, ņemot vērā to būtisko lomu inovācijā un izstrādē, jo intelektuālā īpašuma tiesības, piemēram, patenti, preču zīmes un rūpnieciskie dizainparaugi, ir neaizstājamas daudzās nozarēs. Darbības ar nekustamo īpašumu veido ievērojamu daļu no visas ekonomikas, un tām ir svarīga loma lielākajā daļā nozaru, ietekmējot gan atsevišķus uzņēmumus, gan iedzīvotājus.

Progress regulatīvo reformu īstenošanā

Komisija savos 2017. gada reformu ieteikumos ierosināja konkrētas regulējuma jomas atsevišķiem profesionālajiem pakalpojumiem, kas gūtu labumu no regulatīviem uzlabojumiem . Mērķis bija palīdzēt dalībvalstīm labāk virzīt uz mērķi to regulatīvās reformas un sasniegt visaugstāko ekonomisko atdevi no reformām, kā arī sniegt papildu politisko atbalstu, kas vajadzīgs, lai īstenotu reformas. Profesionālo pakalpojumu reformas ir arī tikušas atkārtoti iekļautas Eiropas pusgada ieteikumos, kas adresēti vairākām konkrētām dalībvalstīm.