[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.2.2009 COM(2009) 73 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ikgadējā politikas stratēģija 2010. gadam SATURS 1. Ievads 3 2. I daļa. Politikas prioritātes 2010. gadam 3 2.1. Ekonomiskā un sociālā atjaunošana 3 2.2. Klimata pārmaiņas un ilgtspējīga Eiropa 5 2.3. Pilsoņu intereses – pirmajā vietā 6 2.4. Eiropa kā pasaules mēroga partneris 7 2.5. Labāks regulējums un pārredzamība 8 3. II daļa. Cilvēkresursu un finanšu resursu vispārīgais plāns 2010. gadam 9 3.1. Cilvēkresursi 9 3.2. Izmaiņas finanšu resursu piešķiršanā 9 3.2.1. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (1.a pozīcija) 9 3.2.2. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai (1.b pozīcija) 10 3.2.3. Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība (2. pozīcija) 11 3.2.4. Brīvība, drošība un tiesiskums (3.a pozīcija) 11 3.2.5. Pilsonība (3.b pozīcija) 11 3.2.6. ES – globālo procesu dalībniece (4. pozīcija) 11 KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ikgadējā politikas stratēģija 2010. gadam 1. IEVADS Šī IKGADēJā POLITIKAS STRATēģIJA KALPO PAR PAMATU, LAI NOTEIKTU POLITIKAS DARBA KāRTīBU 2010. GADAM, UN AR TO UZSāK IESTāžU DIALOGU PAR NāKAMā GADA PRIORITāTēM. LAI GAN PAR STRATēģISKāS PLāNOšANAS UN PROGRAMMU VEIDOšANAS SISTēMAS NEPāRTRAUKTīBU IR ATBILDīGA PAšREIZēJā KOMISIJA, JāņEM VēRā ARī TAS, KA 2010. GADā DARBU SāKS JAUNA KOMISIJA. NāKAMāS KOMISIJAS UZDEVUMS BūS PāRSKATīT POLITIKAS PRIORITāTES, ņEMOT VēRā TāS STRATēģISKOS MēRķUS, UN, SAGATAVOJOT DARBA PROGRAMMU 2010. GADAM, PADARīT TāS PAR DARBīBAS PROGRAMMU. Atkarībā no tā, vai valstis būs pabeigušas ratifikācijas procesu, 2010. gads var kļūt par gadu, kad ar Lisabonas līgumu ievieš lielas izmaiņas ES iestāžu sistēmā. Lai Līgums varētu stāties spēkā, Komisijai būs jāiesniedz vairāki priekšlikumi, kas nodrošina tā nosacījumu pilnīgu spēkā esību. Eiropā pašlaik ir ekonomiska krīze, kas skar pilsoņus un uzņēmumus visās kontinenta daļās. Krīzes ietekme varētu būt ievērojama gan 2009., gan 2010. gadā. ES tāpēc ir jāturpina strauji, apņēmīgi un saskaņoti rīkoties un pilnībā jāiesaistās starptautisku risinājumu veidošanā. Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns nodrošina stabilu pamatu atveseļošanas apstākļu radīšanai; tā īstenošana 2009. gada atlikušajā daļā un 2010. gadā būs ļoti svarīgs uzdevums. Lai nodrošinātu, ka ES iziet no krīzes spēcīgāka un spēj labāk izmantot labvēlīgo pārmaiņu priekšrocības, partnerības garā ar Eiropas iestādēm un dalībvalstīm mums ir jāturpina strukturālās reformas, kas paredzētas Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā. Iesniedzot budžeta pārskatu 2009. gadā, starp Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi tiks uzsākta nozīmīga diskusija par ES finanšu nākotni. Komisija 2010. gadā centīsies panākt konsensu par nākamās daudzgadu finanšu shēmas galvenajiem virzieniem, lai sagatavotu pamatu tiesību aktu priekšlikumiem. Daļa no šā sagatavošanas darba 2010. gadā būs vidusposma pārskats par pašreizējām ES izdevumu programmām. Svarīgs Komisijas uzdevums joprojām būs Kopienu finansiālo interešu aizsardzība, kas ir ES politikas virzienu pareizas un stingras finanšu vadības neatņemama sastāvdaļa. Gadā, ko iezīmēs vairākas institucionālas izmaiņas, ļoti svarīga būs informēšana par ES jautājumiem. Komisija, Padome un Eiropas Parlaments noteiks iestāžu prioritātes informācijas sniegšanai saskaņā ar politisko deklarāciju par partnerību informācijas sniegšanā par Eiropu. Tiks sniegta informācija par jautājumiem, kas tieši interesē pilsoņus, piemēram, par ekonomikas atjaunošanu, vidi, klimatu un enerģiju apvienojumā ar uzlabotu pārvaldību Eiropā, lai nodrošinātu iekšējo un ārējo drošību, kas būs saistīta ar jauno Līgumu. 2. I daļa. Politikas prioritātes 2010. gadam 2.1. Ekonomiskā un sociālā atjaunošana Turpinot 2009. gadā uzsākto darbību, viens no Komisijas galvenajiem uzdevumiem būs nodrošināt efektīvu paveiktā kontroli Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna īstenošanā un uzraudzīt tā ietekmi gan dalībvalstu, gan Kopienas līmenī. Komisija raudzīsies, lai dalībvalstis pildītu apņemšanos turpināt un saskaņot to centienus atbilstoši Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijai un Stabilitātes un izaugsmes paktam. Noslēdzoties Lisabonas stratēģijas otrajam posmam, būs pienācis laiks izlemt, kā pastiprināti atbalstīt šo stratēģiju pēc 2010. gada. Paplašinoties krīzei, ir kļuvis īpaši svarīgi, lai ES izmantotu tās rīcībā esošās sviras, lai palīdzētu dalībvalstīm novērst bezdarbu un saglabāt sociālo kohēziju. Radoši jāizmanto nodarbinātības, izglītības un mācību politikas ES dimensija, lai palīdzētu dalībvalstīm izstrādāt stratēģiju, kā veidot jaunas prasmes, uzlabot darbavietu kvalitāti un palīdzēt tiem, kas zaudējuši darbu, tostarp vairāk izmantojot Eiropas Sociālo fondu un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu. Pielāgojumi, kas izdarīti 2007.-2013. gada kohēzijas un lauku attīstības programmās, un šo programmu paātrināta īstenošana, lai palīdzētu atgūties no krīzes, nesīs augļus 2010. gadā. Tas būs saistīts ar pastiprinātu sadarbību ar valstu un reģionālajām sabiedriskajām iestādēm projektu sagatavošanā, lai varētu veikt lielākus ieguldījumus energoefektivitātē, tehnoloģijā ar zemu oglekļa emisijas līmeni un atjaunojamas enerģijas tehnoloģijā, infrastruktūras projektos un pasākumos klimata pārmaiņu radīto seku apkarošanai. Tāpat arī 2010. gads būs nozīmīgs gads, lai pabeigtu un īstenotu pašreizējo regulējuma pārbaudes un finanšu tirgu uzraudzības darbu. Krīze atklāja pašreizējās sistēmas neatbilstības un trūkumus. Komisija ir apņēmusies nodrošināt, lai tiktu pienācīgi regulētas visas sistēmiski svarīgās iestādes. Balstoties uz De Larosière grupas veikto darbu un līdztekus pašreizējām starptautiskajām norisēm, īpaši G20 valstīs, Komisija drīzumā iesniegs priekšlikumus finanšu pakalpojumu reformai. Viena no svarīgākajām prioritātēm 2009. un 2010. gadā joprojām būs reformas pasākumu pareiza un savlaicīga pieņemšana un īstenošana. Attiecībā uz izaugsmes saglabāšanu un virzību uz labklājību viens no vērtīgākajiem ES instrumentiem ir sekmīgi funkcionējošs un atvērts vienotais tirgus. Komisija turpinās strādāt kopīgi ar dalībvalstīm, lai panāktu, ka vienotais tirgus darbojas, dodot tiešu labumu gan ES pilsoņiem, gan uzņēmumiem. Lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un veicinātu patērētāju uzticību un pieprasījumu, tā īstenos reformas, kas tika uzsāktas, veicot vienotā tirgus pārskatu. Atjaunošanas darbs 2010. gadā ietvers 2008. gada Mazās uzņēmējdarbības akta pilnīgu īstenošanu un MVU piekļuves uzlabošanu tirgum trešās valstīs, un tas ļaus MVU turpināt savu uzņēmējdarbību krīzes apstākļos. Komisija saglabās vienotā tirgus pieejamību privātajiem uzņēmumiem, lai palīdzētu tirgiem atgūt konkurētspēju laikposmā pēc 2010. gada. Pakalpojumu direktīvas īstenošanai un darbībai jānodrošina stabils pamats šiem centieniem. Pasta pakalpojumu direktīvas īstenošana būs noslēguma posmā, un pasta tirgi tiks pilnībā atvērti konkurencei. Lai padarītu efektīvāku un iedarbīgāku pašreizējo sistēmu, varētu izstrādāt jaunu regulējumu attiecībā uz standartizāciju Eiropā. Viena no prioritātēm 2010. gadā, izmantojot valsts atbalstu un apvienošanās kontroles pasākumus, būs pārvaldīt ietekmi, ko Eiropas ekonomikā izraisījušas pārmaiņas, kas saistītas ar krīzi. Pastiprinot cīņu pret karteļiem un piemērojot konkurences noteikumus tīkla nozarēs (enerģētika, IKT, transports, pasta un finanšu pakalpojumi), tiks veicināta arī ekonomikas atjaunošana. Tiks veiktas konkurences nozaru turpmākas aptaujas, un jauna, padziļināta tirgus uzraudzība ļaus apzināt neefektīvus tirgus un nozares, kur korekcijas var nodrošināt ieguvumus izaugsmes, darbavietu radīšanas un patērētāju labklājības ziņā. Vienlaikus ir jānodrošina konsekvence Eiropas līmenī, veicot tādu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, kurus smagi skārusi krīze. To tiesību aktu īstenošana, par kuriem paredzēts vienoties 2009. gadā un kuri attiecas uz tīkla nozarēm, padarīs konkurētspējīgākus telekomunikāciju, elektroenerģijas un gāzes tirgus. 2010. gadā būs pienācis laiks izveidot integrētu politikas pieeju digitālo pakalpojumu ekonomikai un pārstrādāt pašreizējo IKT politiku (i2010). Īpaši tiks strādāts pie tā, lai IKT dotu ieguldījumu energoefektivitātē. Īpaša uzmanība būs jāpievērš tīkla un informācijas drošībai. 2010. gadā arī notiks kontrole pār paveikto attiecībā uz platjoslas atjaunoto stratēģiju, kura Komisijai jāievieš 2009. gadā, tostarp pār iespējamo platjoslas piekļuves izvēršanu līdz lauku rajoniem. Pašreizējos ekonomiskajos apstākļos ir vajadzīga papildu enerģija, lai apkarotu viltošanu un pirātismu – tostarp gan ar muitas palīdzību, gan, izmantojot starptautisko sadarbību. Turpināsies darbs, lai izveidotu Kopienas patentu un patentu strīdu izšķiršanas sistēmu. Tāpat arī jāmodernizē autortiesību un preču zīmju sistēmas, lai tās atbilstu uzņēmumu un patērētāju vajadzībām. Lai mazinātu Eiropas pētniecības darba sadrumstalotību, Komisija turpinās sadarboties ar dalībvalstīm nolūkā panākt zināšanu brīvu apriti Eiropas pētniecības telpā (EPT). Eiropas pētniecības telpas izveides stūrakmens arī turpmāk būs Septītā pētniecības pamatprogramma. Plašas inovācijas stratēģijas efektīva īstenošana palīdzēs pārvērst pētniecību komerciālos panākumos. Komisija turpinās atbalstīt Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (ETI) izveidi. Tā iespējas veicināt inovācijas tiks izmantotas, izveidojot pirmās Zināšanu un inovācijas kopienas. Transporta nozarē 2010. gadā tiks pabeigta apspriešana par ES transporta politikas nākotni. Tas ļaus Komisijai pārskatīt transporta politiku, ņemot vērā pieprasījumu pēc tautsaimniecības ar zemu oglekļa emisiju līmeni un nesen izveidotos finansēšanas mehānismus. Ņemot vērā zinātnes un tehnoloģijas sasniegumus, tiks atjauninātas arī pamatnostādnes par Eiropas transporta tīkliem ( TEN-T ). Turklāt Komisija iesniegs priekšlikumus par Galileo programmas turpmāko pārvaldību (pēc 2013. gada). 2.2. Klimata pārmaiņas un ilgtspējīga Eiropa Pieņemot, ka ES sasniegs savu mērķi 2009. gadā Kopenhāgenā noslēgt jaunu starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, jauno nolīgumu transponēs un tā izpildi pārbaudīs ES un citur pasaulē, tostarp pret klimata pārmaiņām visneaizsargātākās valstīs. Turklāt ES ir uzņēmusies vērienīgas vienpusējas saistības samazināt siltumnīcas efektu izraisošās gāzu emisijas, attīstīt atjaunojamās enerģijas un uzlabot energoefektivitāti. Viena no prioritātēm 2010. gadā būs nesen pieņemto tiesību aktu klimata un enerģētikas jomā, tostarp pārskatītās ES emisiju kvotu tirdzniecības shēmas, īstenošana. Ieguldījumi no struktūrfondiem (13 miljardi euro 2010. gadā) palīdzēs uzlabot vidi un cīnīties pret klimata pārmaiņām. Turpināsies Vides un drošības globālā monitoringa ( GMES ) operatīvo pakalpojumu attīstība, lai uzraudzītu klimata pārmaiņu radīto ietekmi. Rīkojoties saskaņā ar Komisijas priekšlikumiem, Eiropadomes 2010. gada pavasara sanāksmē būtu jāpieņem enerģētikas rīcības plāns laikposmam no 2010. līdz 2014. gadam. Joprojām nopietns temats būs energoefektivitāte, īpaši saistībā ar energoefektivitātes rīcības plāna atjaunināšanu. Lai radītu efektīvu energoapgādes drošības instrumentu, ir jāpārstrādā arī pamatnostādnes par Eiropas transporta tīkliem ( TEN-E ). Būs arī jāveic darbs, lai īstenotu jaunos tiesību aktus par atjaunojamiem enerģijas avotiem un par elektroenerģijas un gāzes vienoto tirgu. Komisija 2010. gadā turpinās aizsargāt ES bioloģisko daudzveidību, īstenojot pašreizējos ES tiesību aktus dabas aizsardzības jomā, pabeidzot Natura 2000 tīkla izveidi un izpildot bioloģiskās daudzveidības 2006. gada rīcības plānu. 2010. gads būs pirmais gads, kad pilnībā tiks īstenota kopējās lauksaimniecības politikas efektivitātes pārbaude. Komisija arī pārbaudīs paveikto saistībā ar iniciatīvām, kas paredzētas tās darba programmā 2009. gadam par robežu noteikšanu mazāk labvēlīgiem apgabaliem un par lauksaimniecības produktu kvalitāti. Komisija 2010. gadā turpinās sekmēt un īstenot integrēto jūrniecības politiku, tostarp ilgtermiņa projektus, kas saistīti ar jūras uzraudzību, jūras teritoriālo plānošanu un Eiropas jūras novērojumu un datu tīklu EMODNET . Kopējai zivsaimniecības politikai (KZP) 2010. gads būs nozīmīgs ar to, ka ir gaidāms, ka pēc sabiedriskas apspriešanas Komisija iesniegs reformu priekšlikumus. Tiklīdz būs pieņemts priekšlikums, kuru pašlaik apspriež, 2010. gadā stāsies spēkā arī KZP kontroles un izpildes reforma. Komisija sniegs darbības atbalstu Baltijas jūras stratēģijas un rīcības plāna īstenošanai; šī stratēģija un rīcības plāns attieksies uz tādām jomām kā enerģētika, vide, transports, IKT, pētniecība, inovācijas un sadarbības uzlabošana ar trešām valstīm. 2.3. Pilsoņu intereses – pirmajā vietā 2010. gads būs Stokholmas programmas īstenošanas pirmais gads brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. Balstoties uz iniciatīvām, kas jāsniedz 2009. gadā, virzīsies uz priekšu darbs terorisma draudu un organizētās noziedzības apkarošanā, lai uzlabotu pilsoņu drošību. Cita darbības joma būs Eiropas tiesiskuma telpas izveide, īpaši izveidojot e-tiesiskuma portālu, uzlabojot savstarpēju atzīšanu krimināllietās un civillietās un piešķirot plašākas procesuālās tiesības. ES darbības pamatā arī turpmāk būs pamattiesību aizsardzība, īpaši attiecībā uz tādām neaizsargātām grupām kā bērni. Tiks veikti pasākumi, lai veicinātu pilsoniskumu un vienkāršotu pilsoņu dzīvi, tiem ceļojot ārpus ES. Var būt nepieciešamas jaunas iniciatīvas, lai atrisinātu privātuma jautājumu globalizētā pasaulē. Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktā paredzēts ES imigrācijas un patvēruma politikas regulējums turpmākajos gados. Pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, Eiropadomes sanāksmē 2010. gada jūnijā notiks pirmā ikgadējā diskusija par šā pakta īstenošanu. Integrācijas jomā būs jāīsteno iniciatīvas, kas noteiktas 2008. gada Višī ministru konferencē. Robežu jomā praksē jāievieš jaunais Šengenas izvērtēšanas mehānisms. Komisija 2010. gada sākumā varētu iesniegt priekšlikumus ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izveidei, reģistrēto ceļotāju programmai un grozījumiem aģentūras Frontex pilnvarās. 2010. gadā arī jāpanāk progress Eiropas robežu uzraudzības sistēmas Eurosur izveidē. Jānostiprina Eiropas kopējā vīzu politika, konkrēti, piemērojot vīzu režīma atcelšanas savstarpības principu. Lai pārvarētu krīzes sekas, uzmanības centrā būs nodarbinātības, izglītības un mācību politika. Turpinot atjaunoto sociālo programmu, nākamā Komisija turpinās darbu tādās jomās kā nodarbinātība, sociālie jautājumi, dzimumu līdztiesība un jaunatne, lai veicinātu galveno politikas uzdevumu izpildi saistībā ar globalizāciju, tehnoloģijas attīstību un demogrāfiskajām pārmaiņām. Komisijai arī jāiesniedz turpmākā stratēģija attiecībā uz dzimumu līdztiesības programmu, kura beigsies 2010. gadā, un jāturpina darbs, lai padarītu par realitāti vienlīdzīgas iespējas invalīdiem. Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) vēl vairāk uzsvērs ES politisko apņēmību izskaust nabadzību un novērst sociālo atstumtību. Komisija kopā ar dalībvalstīm, ieinteresētajām personām un citām ES iestādēm veiks sagatavošanas darbu, lai 2011. gadā organizētu Eiropas brīvprātīgo kustības gadu. Tiks veikti turpmāki pasākumi, lai uzlabotu sabiedrības veselību un nodrošinātu patērētāju drošību. Tas būs saistīts ar ES veselības aizsardzības stratēģijas īstenošanu, otrās Kopienas rīcības programmas veselības aizsardzības jomā pārvaldīšanu, koplēmuma procedūru pabeigšanu attiecībā uz pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpē un attiecībā uz orgānu ziedošanu un transplantāciju, kā arī ar darba modernizēšanu gripas pandēmiju jomā un attiecībā uz sabiedrības veselības apdraudējumu. Pieņemot par noteikumiem 2008. gada iniciatīvu paketi attiecībā uz farmaceitiskajiem līdzekļiem, varēs nodrošināt drošas zāles pacientiem, vienlaikus aizsargājot nozares konkurētspēju. Nākamā joma, kur Komisija varētu iesniegt jaunus priekšlikumus saskaņā ar dzīvnieku veselības stratēģiju un rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai, ir dzīvnieku veselība un labturība. Komisija turpinās sadarboties ar ASV un Ķīnas iestādēm produktu drošības jomā un paplašinās šo darbību, aptverot arī citas valstis. Direktīvas par rotaļlietu drošumu gaidāmā spēkā stāšanās padarīs šos centienus intensīvākus. Komisija turpinās uzraudzīt tirgus un rezultātus attiecībā uz patērētājiem, un, pamatojoties uz paziņojumu, kas jāsniedz 2009. gadā, turpinās pārdomāt, kā labāk piemērot patērētāju aizsardzības acquis . Komisija arī pārbaudīs paveikto pēc 2008. gada Zaļās grāmatas par patērētāju kolektīvo tiesisko aizsardzību. 2.4. Eiropa kā pasaules mēroga partneris ES stingra nostāja pasaules mērogā ir būtiska, lai pārvarētu dažādās problēmas, ko rada globalizācija, – sākot ar energoapgādes drošību, klimata pārmaiņām, pārtikas nekaitīgumu un migrāciju un beidzot ar pasaules nabadzīgākajām valstīm, kuras atgūstas no lejupslīdes. Ja stāsies spēkā Lisabonas līgums, 2010. gads iezīmēs jaunu posmu ES ārējā politikā. Viens no minēto institucionālo pārmaiņu sākotnējiem un pamanāmajiem rezultātiem būtu Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidošana. Līdz ar pārveidotu starptautisko finanšu struktūru 2010. gadā būtu jānotiek arī ekonomikas atjaunošanai. Komisija aktīvi piedalīsies dažādajos starptautiskajos forumos, kuros tiks veidotas jaunas globālās struktūras. Praksē tiks ieviestas arī svarīgas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot finanšu pārraudzību un pastiprināt makrofinansiālo uzraudzību un krīžu pārvarēšanu. Turpināsies pievienošanās sarunas ar Horvātiju un Turciju. Komisija veiks pasākumus, lai izpildītu Eiropadomes prasību paātrināt stabilizācijas un asociācijas procesu ar Rietumbalkāniem. Komisija arī sagatavos pasākumus, lai atbalstītu Kosovas kā šā reģiona sastāvdaļas politisko un sociālekonomisko attīstību un veicinātu tās virzību uz ES. ES turpinās atbalstīt atkalapvienošanās procesa noregulējumu Kiprā. Eiropas kaimiņattiecību politikā (EKP) īpašs uzsvars tiks likts uz divpusējo attiecību padziļināšanu, īpaši ar Izraēlu, Moldovas Republiku, Maroku un Ukrainu. EKP kļūs vēl intensīvāka, piemēram, īstenojot Austrumu partnerību, uzsākot pirmos Vidusjūras reģiona valstu savienības paraugprojektus un uzlabojot sadarbību ar Melnās jūras reģiona sinerģijas palīdzību. Sarunas par jaunu nolīgumu ar Krieviju noritēs 2010. gadā. Intensīvāk tiks īstenota Vidusāzijas stratēģija. Komisija sadarbosies ar visiem šiem partneriem un īpašu uzmanību pievērsīs savstarpējās energoapgādes drošības izveidei. Komisija cieši sadarbosies ar jauno ASV administrāciju, lai attīstītu transatlantisko partnerību. Jāmeklē iespējas sekmēt kopīgas intereses un pozitīvu kopīgo darba kārtību globālā kontekstā. Komisija arī veidos partnerību ar ASEAN valstīm, Ķīnu un Indiju. ES un Latīņamerikas valstu samitā 2010. gada maijā tiks plašāk attīstīta ES stratēģiskā partnerība ar Latīņamerikas valstīm. Pēc Padomes 2008. gada jūnija lēmuma par politiskā dialoga atjaunošanu ar Kubu tiek atsākta sadarbība, un 2010. gadā tā pastiprināsies. Komisija 2010. gadā varētu aktīvi iesaistīties Dohas attīstības sarunu kārtas noslēgšanā un/vai praktiskā īstenošanā un pašlaik notiekošajās divpusējās tirdzniecības sarunās. Turpināsies dialogs ar mūsu galvenajiem saimnieciskajiem partneriem par regulējuma jautājumiem, cenšoties panākt Eiropas rūpniecībai plašāku piekļuvi trešo valstu tirgiem. Komisija arī pievērsīs īpašu uzmanību tam, lai novērstu negodīgu darbību, kas kropļo tirdzniecību, un protekcionismu trešās valstīs, un risinātu ar šīm problēmām saistītos jautājumus. Joprojām būs vajadzīgs ES ieguldījums starptautiskajā drošībā un stabilitātē, īpaši Kosovā, Tuvajos Austrumos, Afganistānā un Gruzijā. ES būs aktīvi jāiesaistās Tuvo Austrumu miera procesā, kur progress būs atkarīgs no iekšpolitiskās situācijas Izraēlā un okupētajās palestīniešu teritorijās, ASV jaunās administrācijas turpmākās līdzdalības un valstu četrinieka centieniem, un norisēm uz vietas. Turpināsies pārtikas mehānisma īstenošana. Tāpat kā iepriekšējos gados, 2010. gadā Komisija centīsies aktīvi darboties krīžu pārvarēšanas jomā un efektīvi un ātri reaģēt uz katastrofām, kas piemeklējušas cilvēkus, saskaņā ar rīcības plānu Eiropas Konsensa par humāno palīdzību īstenošanai, ko pieņēma 2008. gadā. ANO 2010. gada septembra samitā tiks vērtēts progress Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā. Pildot ES vērienīgās saistības attiecībā uz atbalsta apjomu, 2010. gads ir noteikts par starpposma mērķi, lai līdz 2015. gadam sasniegtu 0,7 %. Arī Kotonū nolīguma ar ĀKK otrā pārskatīšana un 10. Eiropas Attīstības fonda vidusposma pārskats tiks pabeigts 2010. gadā. Āfrikas valstu un ES trešajā samitā pārskatīs Āfrikas un ES kopīgo stratēģiju, kas tika pieņemta 2007. gada decembrī, un lems par jaunu rīcības plānu 2011.-2013. gadam. Komisija sadarbosies ar attīstītajām un jaunattīstības valstīm, lai varētu ātri īstenot nolīgumu par klimata pārmaiņām, ja par to vienosies Kopenhāgenā. Pēc ārējo attiecību finanšu instrumentu 2009. gada vidusposma pārskata grozījumi, par kuriem vienosies, stāsies spēkā 2010. gadā. 2.5. Labāks regulējums un pārredzamība Labāks regulējums arī turpmāk būs Komisijas darba raksturīga iezīme. Attiecībā uz spēkā esošajiem tiesību aktiem, izmantojot integrētu vienkāršošanas pieeju, tiks pārbaudīta regulējuma vispārīgā efektivitāte pa politikas jomām. Līdztekus tam Komisija pievērsīsies jomām, kuras iniciatīvu paketē attiecībā uz labāku regulējumu tika noteiktas kā tādas, ko varētu vienkāršot. Komisija arī turpinās enerģiski samazināt administratīvo slogu, lai līdz 2012. gadam sasniegtu noteikto 25 % samazinājuma mērķi. Lai nodrošinātu, ka jaunie tiesību akti ir pēc iespējas kvalitatīvāki, tā turpinās piemērot nesen pastiprināto ietekmes novērtējuma sistēmu un labāk izmantos novērtējuma rezultātus. Turpināsies darbs saskaņā ar Eiropas pārredzamības iniciatīvu. Pēc Interešu pārstāvju reģistra (lobiju reģistra) pārskatīšanas, ko veiks 2009. gadā, varētu ieviest vienotu reģistru, par kuru vienojās ar Eiropas Parlamentu. Komisija arī turpinās uzlabot pārredzamību attiecībā uz ES līdzekļu tiešajiem saņēmējiem. 3. II daļa. Cilvēkresursu un finanšu resursu vispārīgais plāns 2010. gadam 3.1. Cilvēkresursi Veicot cilvēkresursu pārbaudi[1] 2007. gada sākumā, Komisija apņēmās līdz 2013. gadam no pastāvīgiem līdzekļiem nodrošināt visu vajadzīgo personālu, tiklīdz pēc pēdējās paplašināšanās būs pakāpeniski piešķirtas amata vietas Bulgārijai un Rumānijai. Lai sekmētu politikas 2010. gada prioritāšu izpildi, Komisija deva norādījumus tās nodaļām apzināt iespējas paaugstināt efektivitāti, konkrēti, atbalsta un koordinācijas funkcijās. Paredzams, ka tā rezultātā varēs pārkvalificēt aptuveni 600 darbiniekus, no kuriem lielāko daļu varēs pārcelt citā amatā tajā pašā ģenerāldirektorātā, lai nostiprinātu operatīvās darbības, proti, politikas veidošanu un tiesību aktu pieņemšanu, Kopienas politikas uzraudzību un īstenošanu. Šīs darbības ietvers pasākumus, kuru mērķis ir pārvarēt pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes sekas, konsolidēt pētniecības programmas transporta un enerģētikas jomā, nostiprināt politiskās un tirdzniecības funkcijas ES delegācijās trešās valstīs, nostiprināt pārstāvniecības dalībvalstīs un izstrādāt korporatīvās komunikācijas mērķus. 3.2. Izmaiņas finanšu resursu piešķiršanā Lai palīdzētu sagatavot 2010. gada provizorisko budžeta projektu, kuru Komisija iesniegs aprīļa beigās, ikgadējā politikas stratēģijā ir izklāstītas ierosinātās izmaiņas finanšu plānošanā katrā 2007.-2013. gada daudzgadu finanšu shēmas pozīcijā. Visas ierosinātās izmaiņas atbilst 2007.-2013. gada daudzgadu finanšu shēmas izdevumu maksimālajām robežām, un atsauces summām, kas noteiktas dažādajās finanšu programmās. 3.2.1. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (1.a pozīcija) Saskaņā ar Komisijas finanšu plānošanu 1.a pozīcijā („Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”) ir paredzēts apropriāciju pieaugums par 9 % salīdzinājumā ar 2009. gada budžetu. Tas ir saistīts ar finanšu līdzekļu piešķīrumu palielinājumu galvenajām iniciatīvām, kuras sekmē Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna izpildi saskaņā ar 1.a pozīciju un Lisabonas stratēģiju, proti: - Septītajai pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammai (EK un EURATOM ) + 803 miljoni euro - Mūžizglītības programmai + 39 miljoni euro - Konkurētspējas un inovācijas programmai (KIP) + 25 miljoni euro - Eiropas komunikāciju tīkliem ( TEN ) + 128 miljoni euro - Galileo + 66 miljoni euro - Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam (EIT) + 24 miljoni euro pirmajā darbības gadā. Svarīga sastāvdaļa Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā, ko Eiropadome apstiprināja 2008. gada decembrī[2], ir jauns finansēšanas instruments – Eiropas enerģētikas atjaunošanas programma. Tā paredzēta, lai Kopienā izstrādātu projektus enerģētikas jomā. Programma ilgs divus gadus (no 2009. līdz 2010. gadam), un tās budžets ir 3500 miljoni euro, kas sadalīti šādi. - Gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu projekti: 1750 miljoni euro - Jūras vēja enerģijas projekti: 500 miljoni euro - Oglekļa savienojumu uztveršanas un uzglabāšanas projekti: 1250 miljoni euro. Komisija ierosināja pārskatīt daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, lai darītu pieejamus papildu līdzekļus 1.a pozīcijā, vienlaikus nepārsniedzot kopējās summas, kas apstiprinātas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[3]. Ņemot vērā apspriedes ar budžeta lēmējinstitūciju, Komisija ierosina līdzekļus, kas 2008. gadā netika izmantoti 2. pozīcijā, pārvietot uz 1.a pozīciju, lai ierosinātajiem enerģētikas jomas projektiem nodrošinātu 3500 miljonus euro (1500 miljoni euro 2009. gadā un 2000 miljoni euro 2010. gadā). Komisija sadarbosies ar Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru, lai meklētu risinājumus saistībā ar aģentūras gaidāmo naudas plūsmas trūkumu 2010. gadā, ko izraisa tas, ka samaksa tiek veikta vēlāk tajā pašā gadā. Būs jāparedz subsīdija no ES budžeta. Ierosinātā Kopienas programma īpašu pasākumu atbalstam finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā[4] ļaus Kopienai finansēt struktūras[5], kuras darbojas uzraudzības konverģences un sadarbības un finanšu pārskatu un revīzijas jomā. Ierosinātais finanšu līdzekļu piešķīrums ir 36,2 miljoni euro laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam, kā tas jau tika paredzēts atjauninātajā 2009. gada janvāra finanšu plānā. 3.2.2. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai (1.b pozīcija) Atbilstīgi pašreizējam strukturālo un kohēzijas fondu plānam pozīcijai Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai piešķirtos finanšu līdzekļus palielinās par 980 miljoniem euro jeb par 2 % salīdzinājumā ar 2009. gadu. Pēc tam, kad tiks izveidoti efektīvas pārvaldības un kontroles nosacījumi un pieņemti pasākumi, ko ierosināja 2008. gada beigās, lai racionalizētu īstenošanu, Komisija galveno uzmanību veltīs tam, lai kohēzijas, izaugsmes un efektivitātes izteiksmē šiem pasākumiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme ekonomikas un finanšu krīzes pārvarēšanā. 3.2.3. Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība (2. pozīcija) Lauksaimniecības politikas efektivitātes pārbaude būs saistīta ar 479 miljonu euro pārvietošanu no tiešā atbalsta uz lauku attīstību. Šī summa papildinās pārvietojumu, kas saistīts ar brīvprātīgo modulāciju Portugālei un vīna nozares reformu, kā rezultātā salīdzinājumā ar 2009. gadu 2010. gadā apropriācijas lauku attīstībai palielināsies par 4,3 %. Šis salīdzinājums tiek izdarīts, neņemot vērā īpašos pasākumus, kas paredzēti 2009. gadā saistībā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu. Komisija ierosina jau 2009. gadā 2. pozīcijā paredzēt pasākumus, kas ietverti jaunā uzdevuma efektivitātes pārbaudē (500 miljoni euro), un uzlabot platjoslas infrastruktūru laukos (1000 miljoni euro). Šie Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna pasākumi papildina 1.a pozīcijā paredzētos pasākumus. Programmai LIFE + piešķirtie līdzekļi 2010. gadā palielināsies par 6,9 %, kā paredzēts finanšu plānā. 3.2.4. Brīvība, drošība un tiesiskums (3.a pozīcija) Šīs pozīcijas izdevumi salīdzinājumā ar 2009. gadu 2010. gadā palielināsies par aptuveni 14 %, apliecinot augsto prioritāti, ko Kopiena piešķir rīcībai šajā jomā. Komisija sniegs priekšlikumus, kas paredzēti, lai ieviestu kopīgo Eiropas patvēruma sistēmu, tostarp izveidotu atbalsta aģentūru, kā paredzēts Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktā, ko pieņēma 2008. gada 15. un 16. oktobrī. Šī aģentūra būs kopējās Eiropas imigrācijas un patvēruma politikas svarīgs elements. Komisija arī ierosina aģentūrai FRONTEX 2010. gadā saglabāt tādu pašu noturīgu finansējuma līmeni kā 2009. gadā (78 miljoni euro), kas ir par 8 miljoniem euro vairāk, nekā sākotnēji tika paredzēts finanšu plānā. Tiek ierosināts samazinājums par 30 miljoniem euro, ņemot vērā to, ka nav juridisku instrumentu, kas tādus jauninājumus kā ieceļošanas un izceļošanas vai reģistrēto ceļotāju sistēma robežkontroles jomā ļautu ieviest 2010. gadā, kā sākotnēji plānots. 3.2.5. Pilsonība (3.b pozīcija) Ņemot vērā šīs izdevumu pozīcijas viendabīgo profilu, kopējā summā, kas ierosināta 2010. gadam, ir neliels pieaugums par 0,6 % salīdzinājumā ar 2009. gadu, kas ļauj saglabāt tādu pašu finansējuma līmeni svarīgākajiem pasākumiem, kuri attiecas uz ES pilsoņiem, piemēram, sabiedrības veselībai, patērētāju aizsardzībai, civilajai aizsardzībai, kultūras programmām un komunikācijai. 3.2.6. ES – globālo procesu dalībniece (4. pozīcija) Viena no galvenajām ES prioritātēm ir sekmīgi noslēgt Apvienoto Nāciju Organizācijas 2009. gada decembrī Kopenhāgenā rīkoto konferenci par klimata pārmaiņām. Turpmākā darbība pēc šīs konferences ietekmēs gan iekšējo, gan ārējo ES politiku. Ieviešot klimata pārmaiņu radītās ietekmes apkarošanas jauno, starptautisko režīmu, kas ir jāapstiprina Kopenhāgenā, varētu panākt kompromisu starp pielāgošanās, ietekmes mazināšanas, finansēšanas un tehnoloģiju nodošanas pasākumiem, tostarp ar Pasaules klimata pārmaiņu alianses starpniecību, lai palīdzētu visneaizsargātākajām valstīm sagatavot to pielāgošanās programmas. Komisija laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam plāno piešķirt 600 miljonus euro Austrumu partnerības pakāpeniskai īstenošanai. Summa 250 miljonu euro apmērā ir piešķirta, pārplānojot EKPI līdzekļus. Atlikušos 350 miljonus euro piešķirs no 4. pozīcijā nepiešķirtās rezerves saskaņā ar šādu grafiku: 25 miljoni euro 2010. gadā; 53 miljoni euro 2011. gadā; 113 miljoni euro 2012. gadā; 159 miljoni euro 2013. gadā. Attiecībā uz palestīniešu teritorijām būs jāturpina atbalsta sniegšana Gazai un Rietumkrastam, lai mazinātu ieilgušās krīzes sekas. Komisija turpinās pildīt saistības reaģēt uz vajadzībām, kas izriet no 2008. gada krīzes Gruzijā. Palīdzība valsts iekšienē pārvietotām personām papildinās un pastiprinās atbalstu politikas prioritātēm, kas noteiktas Gruzijas EKPI indikatīvajā programmā 2007.-2010. gadam - atbalsts demokrātijas attīstībai, tiesiskumam un pārvaldībai, atbalsts ekonomikas attīstībai, nabadzības mazināšanai un sociālajām reformām, un atbalsts Gruzijas iekšējo konfliktu miermīlīgai atrisināšanai. Komisija arī turpinās veicināt stabilizācijas un asociācijas procesu (SAP) ar Kosovu. Pētījuma ietvaros, ko Komisija plāno iesniegt 2009. gada rudenī, 2010. gadā tā īstenos pasākumus, lai veicinātu Kosovas politisko un sociālekonomisko attīstību un tuvināšanos ES. Vajadzības attiecībā uz Tuvo Austrumu miera procesu, Kubu, Gruziju un Kosovu, atbalstu atkalapvienošanās procesam Kiprā un klimata pārmaiņām būs atkarīgas no norisēm turpmākajos mēnešos. Komisija papildinās savus pieprasījumus budžeta procedūras laikā. [1] Komisijas cilvēkresursu plānošana un optimālāka izmantošana ES prioritāšu īstenošanai - SEC(2007)530, 24.4.2007. [2] Eiropadomes prezidentvalsts secinājumi, ko tā pieņēma 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmē Briselē, 17271/08, 9. punkts. [3] COM(2008) 859, 10.12.2008. [4] COM(2009) 14, 23.1.2009. [5] Starptautisko grāmatvedības standartu komitejas fonds, Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupa, Sabiedrības interešu uzraudzības padome, Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja, Eiropas Banku uzraugu komiteja un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteja.