PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma konkrētais mērķis ir ļaut Padomei izpildīt savu regulatīvo pienākumu noteikt orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas 2012. zvejas gadam. Šā priekšlikuma vispārīgais mērķis ir šādi panākt, lai attiecīgajā zvejas gadā darbotos cenu atbalsta un intervences mehānismi, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000. | 120 | Vispārīgais konteksts Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 ir izveidota zivsaimniecības [zvejas] un akvakultūras produktu tirgu kopīgā organizācija, kas attiecas uz kopējās zivsaimniecības politikas tirgus un tirdzniecības aspektiem un tādējādi palīdz īstenot arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. panta mērķus. Īpaši cenu atbalsta un intervences mehānismi ir svarīga tirgus kopīgās organizācijas daļa. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, jāpieņem pasākumi par cenu noteikšanu. Tas attiecas uz orientējošām cenām noteiktam skaitam ES nozīmes zvejas produktu, gan arī Savienības ražotāju cenām konkrētiem tunzivs produktiem. Orientējošās cenas kalpo par pamatu, lai turpmāk, izmantojot Komisijas regulas, varētu noteikt dažādus tehniskus parametrus, kas nepieciešami intervences mehānismu darbībai. Savienības ražotāju cena attiecas uz tādu kompensācijas pabalstu par apstrādes uzņēmumiem piegādātām tunzivīm, kuru var piešķirt, ja cenas pasaules tirgū nokrīt zem noteikta līmeņa. Atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 104/2000 orientējošajām cenām jābūt saskaņotām gan ar tirgus cenu attīstību triju iepriekšējo zvejas gadu laikā, gan arī ar ražošanas un pieprasījuma tendencēm. Tādēļ priekšlikumā ir ierosināts par +1% līdz +3% mainīt vairuma “balto” zivju cenas; par +1,5% līdz +3% mainīt pelaģisko sugu, piemēram, siļķes, Atlantijas makreles, austrumu makreles un nesadalītas garspuru tunzivs, cenas, kā arī par -0,5 % līdz -2 % mainīt sardīnes, anšovu un ķidātas garspuru tunzivs cenas; un par +1% un +3 % mainīt vairuma vēžveidīgo cenas. Saldēto sugu jomā priekšlikums atspoguļo pieaugumu +1 % līdz +3% apmērā lielākajai daļai produktu. Visbeidzot, priekšlikumā paredzēts Savienības ražotāju cenu tunzivs produktiem palielināt par +2 %. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 1258/2010, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2011. zvejas gadam | 140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 izveidotās tirgus kopīgās organizācijas darbība un no tās izrietošo regulatīvo pienākumu izpilde palīdz īstenot arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. panta mērķus. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Zivsaimniecības produktu pārvaldības komiteja un Zvejniecības un akvakultūras padomdevēja komiteja. | 212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Abu komiteju izteiktie viedokļi ir devuši vērtīgu ieguldījumu Komisijas tirgus analīzē. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Zvejas produktu tirgi. | 222 | Izmantotās metodes Atklāta apspriešanās. | 223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Eksperti, kas pārstāv dalībvalstis Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejā. Eksperti, kas pārstāv visas ES ieinteresēto personu galvenās grupas Zvejniecības un akvakultūras padomdevējā komitejā. | 2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Nav norādīts, ka pastāv potenciāli bīstami riski ar neatgriezeniskām sekām. | 225 | Ieteikumus parasti ņem vērā, sagatavojot priekšlikumu par orientējošo cenu un Savienības ražotāju cenu noteikšanu. | 226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejas un Zvejniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas sanāksmju protokoli. | 230 | Ietekmes novērtējums Ņemot vērā priekšlikuma specifiku, proti, ikgadējo attiecīgo cenu noteikšanu atbilstīgi pašreizējās tirgus kopīgās organizācijas noteikumiem, ietekmes novērtējums nav vajadzīgs. Tomēr priekšlikums ir izstrādāts, pamatojoties uz iepriekšējos zvejas gados veiktās intervences regulāru uzraudzību un katra attiecīgā zvejas produkta tirgus situācijas rūpīgu analīzi. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2012. zvejas gadam. | 310 | Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | 331 | Lai izveidotu vienotu tirgu zvejas produktiem, ir jānosaka orientējošās cenas. Tirgus kopīgā organizācija paredz īpašus intervences mehānismus, bet neliek nevienam attiecīgajam tirgus dalībniekam (ražotāju organizācijām) izmantot intervenci. | 332 | Tirgus kopīgā organizācija ir ievērojami mazinājusi gan motivāciju veikt intervenci, produktus izņemot no tirgus, un ar to saistīto izšķērdību, gan arī intervencei tērētos naudas līdzekļus. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | 342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Pēc Komisijas priekšlikuma orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka Padome. Regula ir vajadzīga, lai nodrošinātu tiešu un saskaņotu piemērojamību visā ES. | IETEKME UZ BUDžETU | 401 | Tā kā šis ir cenu noteikšanas pasākums, iespaids uz izdevumiem ir netiešs un lielā mērā atkarīgs no tirgus situācijas attīstības un no izkrauto zvejas produktu daudzuma. | E-4220 | 2011/0336 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2012. zvejas gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: 1. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, jāpieņem pasākumi par cenu noteikšanu. 2. 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju paredz[1], ka katram zvejas gadam nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas, lai noteiktu cenu līmeņus intervencei konkrētu zvejas produktu tirgū. 3. Padomes pienākums ir noteikt orientējošās cenas produktiem un produktu grupām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā, un Savienības ražotāju cenas produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas III pielikumā. 4. Pamatojoties uz patlaban pieejamajiem datiem par attiecīgo produktu cenām un kritērijiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punktā, orientējošās cenas 2012. zvejas gadam atkarībā no sugas ir jāpalielina, jāsaglabā nemainīgas vai jāsamazina. 5. Ir lietderīgi noteikt Savienības ražotāju cenu vienam no Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītajiem produktiem un aprēķināt Savienības ražotāju cenas pārējiem produktiem, izmantojot pārrēķina koeficientus, kas noteikti Komisijas 2006. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 802/2006, ar ko nosaka Thunnus un Euthynnus ģinšu zivīm piemērojamos pārrēķina koeficientus[2]. 6. Savienības ražotāju cena 2012. zvejas gadam jāpielāgo, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā un 26. panta 1. punktā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Zvejas gadam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim orientējošās cenas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas I pielikumā. 2. pants Zvejas gadam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim Savienības ražotāju cenas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 104/2000 26. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas II pielikumā. 3. pants Šī regula stājas spēkā 2012. gada 1. janvārī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Pielikumi | Suga Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā uzskaitītie produkti | Tirdzniecības specifikācija | Orientējošā cena (EUR par tonnu) | I | 1. Siļķe (Clupea harengus) | Nesadalīta zivs | 282 | 2. Sardīne (Sardina pilchardus) | Nesadalīta zivs | 568 | 3. Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 1123 | 4. Kaķhaizivis (Scyliorhinus spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 711 | 5. Sarkanasari (Sebastes spp.) | Nesadalīta zivs | 1230 | 6. Menca (Gadus morhua) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 1613 | 7. Saida (Pollachius virens) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 823 | 8. Pikša (Melanogrammus aeglefinus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 975 | 9. Merlangs (Merlangius merlangus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 902 | 10. Jūras līdakas (Molva spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 1176 | 11. Atlantijas makrele (Scomber scombrus) | Nesadalīta zivs | 328 | 12. Austrumu makrele (Scomber japonicus) | Nesadalīta zivs | 294 | 13. Anšovi (Engraulis spp.) | Nesadalīta zivs | 1268 | 14. Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu no 1.1.2011. līdz 30.4.2011. | 1005 | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu no 1.5.2011. līdz 31.12.2011. | 1389 | 15. Heks (Merluccius merluccius) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 3235 | 16. Megrimi (Lepidorhombus spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 2365 | 17. Limanda (Limanda limanda) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 791 | 18. Plekste (Platichthys flesus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 493 | 19. Garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) | Nesadalīta zivs | 2343 | ķidāta zivs ar galvu | 2388 | 20. Sēpijas (Sepia officinalis un Rossia macrosoma) | nesadalītas | 1817 | 21. Jūrasvelni (Lophius spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 2879 | bez galvas | 5955 | 22. Brūnā garnele (Crangon crangon) | Novārītas ūdenī | 2350 | 23. Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) | Novārītas ūdenī | 6868 | Svaigas vai atvēsinātas | 1638 | 24. Ēdamais krabis (Cancer pagurus) | nesadalītas | 1693 | 25. Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | nesadalītas | 5196 | Astes | 4039 | 26. Jūrasmēles (Solea spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 6911 | II | 1. Melnais paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1954 | 2. Heki (Merluccius spp.) | Saldēta, vesela, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1257 | Saldēta fileja, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1528 | 3. Zobaines un pageles (Dentex dentex un Pagellus spp.) | Saldēta, partijās vai oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1461 | 4. Zobenzivs (Xiphias gladius) | Saldēta, vesela, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 4139 | 5. Sēpijas (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1963 | 6. Astoņkāji (Octopus spp.) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 2226 | 7. Kalmāri (Loligo spp.) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1191 | 8. Kalmārs (Ommastrephes sagittatus) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 961 | 9. Argentīnas īsspuru kalmārs (Illex argentinus) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 899 | 10. Penaeidae dzimtas garneles - garnele Parapenaeus longirostris | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 4153 | - citas Penaeidae dzimtas sugas | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 7813 | II PIELIKUMS Suga Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītie produkti | Svars | Komerciālie rādītāji | Kopienas ražotāju cena (EUR/t) | Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) | katra sver vairāk nekā 10 kg | Nesadalīta | 1224 | Bez žaunām un ķidāta | Cita | katra sver ne vairāk kā 10 kg | Nesadalīta | Bez žaunām un ķidāta | Cita | Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) | katra sver vairāk nekā 10 kg | Nesadalīta | Bez žaunām un ķidāta | Cita | katra sver ne vairāk kā 10 kg | Nesadalīta | Bez žaunām un ķidāta | Cita | Svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis) | Nesadalīta | Bez žaunām un ķidāta | Cita | Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) | Nesadalīta | Bez žaunām un ķidāta | Cita | Citas Thunnus un Euthynnus ģints sugas | Nesadalīta | Bez žaunām un ķidāta | Cita | TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Padomes Regulai, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2012. zvejas gadam Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[3] Politikas joma Nr. 11: jūrlietas un zivsaimniecība Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[4] ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā Mērķi Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Resursu ziņā efektīva Eiropa Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1 Palīdzēt sasniegt Līgumā (39. pantā) noteiktos mērķus, palielinot zvejas darbību ilgtspējību, nodrošinot minimālos ienākumus ražotājiem, tirgus stabilizāciju, preču pieejamību un saprātīgas cenas patērētājiem un kompensējot papildu izmaksas, kas radušās, tirgojot zvejas produktus no attālākajiem reģioniem. Attiecīgās ABM/ABB darbības ABB darbība 11 02: zivsaimniecības nozares tirgi Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Pārnesto darbību pārsvars pār izņemšanu no tirgus Orientējošo cenu svārstības saglabājas ierobežotas (starp +3% un -3%). Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Pārnesto darbību līmenis un zvejas produktu izņemšana no tirgus Izmaiņas orientējošajās zvejas produktu cenās Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Intervences pasākumi attiecībā uz zvejas produktiem tiek veikti atbilstīgi kopīgai zivsaimniecības politikai (KZP) un LESD 40. pantam. To mērķis ir radīt stabilitāti ES tirgū, novēršot iespējamo krīzes risku. Tāpēc atbilstošai cenu un piegādes politikai ir ļoti liela nozīme. Jāņem vērā ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu intereses un nepieciešamība stiprināt nozares konkurētspēju globalizācijas apstākļos. Tirgus stabilitāti un atbalstu ražotāju ienākumiem lielā mērā var nodrošināt, izmantojot dažādus tirgus intervences mehānismus, piemēram, izņemšanu no tirgus, pārnesumus un kompensācijas pabalstu. Ir jāņem vērā arī patērētāju intereses. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Subsidiaritātes princips uz šo priekšlikumu neattiecas, jo intervence ir ES ekskluzīvā kompetencē. ES intervences sniegtā pievienotā vērtība ir tieši saistīta ar zvejniecības un akvakultūras produktu tirgus kopīgas organizācijas pastāvēšanu. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Ikgadējā orientējošo cenu un Savienības ražotāju cenu noteikšana palīdz izveidot vienotu tirgu zvejas produktu jomā. Tirgus kopīgā organizācija ir ievērojami samazinājusi gan intervences gan motivāciju veikt intervenci, produktus izņemot no tirgus, un ar to saistīto izšķērdību, gan arī intervencei patērētos naudas līdzekļus. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Cenu atbalsta un intervences mehānismi ir svarīga tirgus kopīgās organizācijas daļa. Orientējošās cenas kalpo par pamatu, lai turpmāk varētu noteikt dažādus parametrus, kas vajadzīgi intervences mehānismu izmantošanai attiecīgajā zvejas gadā. Līdzīgi Savienības ražotāju cenas izmanto kā pamatu, lai par tunzivīm piešķirtu kompensācijas pabalstu, kas ir atkarīgs no cenu attīstības pasaules tirgos. Ilgums un finansiālā ietekme ( Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva - ( Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 1.1.2012. līdz 31.12.2012. - ( Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG. ( Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva - Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., - pēc kura turpinās normāla darbība Paredzētie pārvaldības veidi[5] ( Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ( Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot: - ( izpildaģentūrām - ( Kopienu izveidotām struktūrām[6] - ( valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus - ( personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ( Dalīta pārvaldība ar dalībvalstīm ( Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ( Pārvaldīb a kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”. Piezīmes No 2006. gada 16. oktobra pasākumus, kas tiek finansēti 11.02.01. budžeta pozīcijā, īsteno centralizēti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu. Dati par pārvaldību, kurus dalībvalstis dara zināmus Komisijai saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 248/2009, ir vienīgi Komisijas pārziņā. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Paredzēto pasākumu uzraudzību nodrošina, vācot un analizējot dalībvalstu paziņotos datus, izmantojot FIDES sistēmu, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 248/2009. Pārvaldības un kontroles sistēma Apzinātie riski Paredzētās kontroles metodes Priekšlikums izstrādāts, pamatojoties uz regulāru iepriekšējo zvejas gadu intervenču uzraudzību un rūpīgu analīzi par attiecīgo produktu tirgus situāciju. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus. Krāpšanas apkarošanas pasākumi atbilst Regulai (EK) Nr. 104/2000 un jo īpaši Regulai (EEK) Nr. 595/91 par pārkāpumiem un nepareizi izmaksātu summu atgūšanu. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas - Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas | Numurs [Izdevumu kategorija………………………………..] | Dif./nedif. ([7]) | no EBTA valstīm[8] | no kandidātvalstīm[9] | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē | 2 | 11 02 01 01 Intervence zvejas produktiem | Dif./nedif. | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | - No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas | Numurs [Izdevumu kategorija…………………………………….] | Dif./nedif. | no EBTA valstīm | no kandidātvalstīm | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē | [XX.YY.YY.YY.] | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | Paredzamā ietekme uz izdevumiem Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | Daudzums | 2 | miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) - Paredzamās cilvēkresursu vajadzības - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu - ( Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) N 2012. gads | N+1 gads | N+2 gads | N+3 gads | …iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) | ( Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) | XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) | 2 AST | XX 01 01 02 (Delegācijas) | XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) | 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) | ( Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)[17] | XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) | XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) | 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) | Citas budžeta pozīcijas (precizēt) | KOPĀ | 2 AST | XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki | Izdevumu, izpildes un retrospektīvo pārbaužu finanšu pārvaldība. | Ārštata darbinieki | Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu - ( Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai - ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. - ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[20] Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. Trešo personu iemaksas - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu - Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) N gads | N+1 gads | N+2 gads | N+3 gads | …iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) | Kopā | N gads | N+1 gads | N+2 gads | N+3 gads | …iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) | ….pants | | | | | | | | | |Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. [1] OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. [2] OV L 144, 31.5.2006., 15. lpp. [3] ABM — budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [4] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [5] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [6] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā. [7] diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas. [8] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [9] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [10] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [11] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [12] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [13] Rezultāti ir attiecīgie produkti un pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņas braucienu skaits, uzbūvēto ceļu garums km utt.). [14] Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā [15] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [16] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [17] CA — līgumdarbinieki; INT – pagaidu darbinieki; JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA — vietējie darbinieki; SNE — valstu norīkotie eksperti. [18] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām). [19] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [20] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [21] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.