C 281/12

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2022/C 281/08)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Κατσικάκι φφμνου/Katsikaki Limnou”

ES Nr.: PGI-GR-02792 – 27.7.2021

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. AĢIN nosaukums vai nosaukumi

“Κατσικάκι φφμνου/Katsikaki Limnou”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Grieķija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts “Katsikaki Limnou” ir gaļa, ko iegūst no kazlēniem, kuri nokauti 60–90 dienu vecumā un sver vairāk nekā 8 kg. Ar nosaukumu “Katsikaki Limnou” apzīmēto gaļu iegūst no tādu dzīvnieku liemeņiem, kuri dzimuši Limnas (Limnos) un Ajosefstratijas (Agios Efstratios) salās (Limnas reģionālā vienība). Tie ir dzimuši tradicionāli audzētām un šīm salām pielāgotām kazām, kas barojas ar skaidri noteiktā (salu) ģeogrāfiskā apgabala veģetāciju.

“Katsikaki Limnou” gaļa parasti ir maiga un sulīga, ar izteiktu aromātu un garšu. Gaļas krāsa ir galvenokārt no sarkanas līdz gaiši sārtai, audi ir iesārti, bet tauki pilnīgi balti.

Organoleptiskās īpašības ietver arī zemādas taukus un attīstītu muskuļu masu. Tauku slānis ir biezs, kas padara produktu maigu un ar izteiktu garšu.

“Katsikaki Limnou” gaļas ēdamo audu ķīmiskais sastāvs ir norādīts nākamajā tabulā.

Produkts Olbaltumvielas Tauki “Katsikaki Limnou” 18,4 % līdz 26,4 % 4,1 % līdz 11,1 %

“Katsikaki Limnou” gaļu pārdod svaigu šādos veidos:

— viss liemenis;

— pusliemenis;

— izcirtņi pēc svara.

“Katsikaki Limnou” gaļas ēdamo audu ķīmiskais sastāvs atšķiras no kazlēnu ēdamo audu ķīmiskā sastāva citās Grieķijas daļās, kur vidējais tauku saturs ir 1,2 % salīdzinājumā ar 6,9 % “Katsikaki Limnou” gadījumā.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Kazlēni ir dzimuši laikposmā no novembra beigām līdz februāra beigām. Tie zīdāmi 45 līdz 60 dienas. Šā perioda beigās kazlēnus pieradina ēst rupjo lopbarību, izmantojot adaptīvo barību, kas sastāv no rupjiem pārtikas produktiem, piemēram, uz vietas ražota labības un pākšaugu siena. Pēc atšķiršanas no mātes parasti 1 vai 2 mēnešus pavasarī kazlēni atrodas ganībās kopā ar pieaugušajām kazām.

Limnā un Ajosefstratijā audzētās kazas ir cēlušās no vietējām populācijām, kas iegūtas, dabiski krustojot Grieķijas vietējo šķirni “Capra prisca”. Kazas ir mazas un pielāgotas Limnosas un Ajosefstratijas salu mikroklimatam un videi.

Kazu barības pamatā ir pārsvarā tas, ko tās atrod, brīvi ganoties noteiktā ģeogrāfiskā apgabala ganībās. Barībā ietilpst arī papildu maisījumi, kas parasti satur no labības iegūtus produktus, pākšaugus, labības (galvenokārt cieto kviešu) salmus, āboliņu un eļļas augu produktus, kuri pārsvarā ražoti noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, vitamīnus un mikroelementus.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Apzīmējumu “Katsikaki Limnou” var izmantot tikai un vienīgi kazlēniem, kas dzimuši, audzēti un nokauti noteiktajā apgabalā. Tas ietver atasiņošanu, dīrāšanu un ķidāšanu. Arī kazas, kurām dzimuši kazlēni, ir dzimušas un audzētas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Papildus valsts un ES tiesību aktos noteikto marķēšanas prasību ievērošanai neatkarīgi no tā, kā produkts tiek piedāvāts pārdošanai (vesela liemeņa, pusliemeņa vai izcirtņu veidā), “Katsikaki Limnou” gaļai piestiprina šādu īpašu logotipu:

Iepriekš norādītajam logotipam jāpievieno koda numurs, kas identificē dzīvnieku un liemeņa izcelsmes saimniecību, kā arī kaušanas datumu. Koda numuru veido šādi elementi:

— ciparu kods, kas atbilst saimniecībai, kurā dzīvnieki audzēti;

— liemenim atbilstīgā dzīvā dzīvnieka identifikācijas kods;

— kaušanas datums.

Piemēram, liemenim, kas iegūts saimniecībā ar koda numuru EL8330**** no dzīva dzīvnieka ar numuru 002, kurš nokauts 01.12.2020., tiktu piešķirts unikālais kods 8330****002-01/12/2020.

Ja “Katsikaki Limnou” gaļa ir sadalīta un iepakota, iepriekš minēto etiķeti pārliek vai nu uz atsevišķiem gaļas izcirtņiem, vai uz ārējā apvalka, ja produkts jau ir iepakots, lai attiecīgā informācija tiktu nodota galapatērētājam.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfisko apgabalu, kurā ražo produktu “Katsikaki Limnou”, nosaka Limnas un Ajosefstratijas salu ģeogrāfiskās robežas.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Produkta un noteiktā apgabala saiknes pamatā ir gaļas kvalitātes īpašības. “Katsikaki Limnou” gaļa ir slavens produkts. Tam piemīt labas organoleptiskās īpašības, ko rada tradicionālās kazlēnu un kazu audzēšanas metodes un to barība, kuras pamatā pārsvarā ir noteiktā ģeogrāfiskā apgabala ganību bagātīgā veģetācija.

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Limnas un Ajosefstratijas salas pieder pie Egejas jūras ziemeļaustrumu salu grupas. Limna lielākoties sastāv no līdzeniem bezmežu plašumiem un līdzenumiem. Daži no ainavas galvenajiem elementiem ir kviešu un labības lauki, vīndārzi, krūmāji un plašas ganības, kas aizņem vairāk nekā pusi salas. Ajosefstratijas (jeb Ai Stratis) salā ir līdzīga aina.

Abas salas ir nesaraujami saistītas gan sociālajā un kultūras ziņā, gan arī ekonomiski un ar tirdzniecības starpniecību. Gadu gaitā abu salu starpā ir tirgoti un pārvadāti daudzi produkti. Šī nepārtrauktā lauksaimniecības dzīvnieku pārvietošana ietvēra arī kazu pārvadāšanu, kas veicināja to viendabīgo attīstību abās salās. Ajosefstratijas salai ir regulāras piekrastes kuģu satiksmes līnija tikai ar Limnu.

Dabas faktori

Tāpat kā pārējā Grieķijā, arī šajā apgabalā valda tipisks Vidusjūras klimats. Ziemas ir maigas un mitras. Vasaras ir diezgan karstas un sausas, un gandrīz visu gadu te ir ilgstoši saulesgaismas periodi. Tomēr klimats šajā apgabalā ir sausāks, dažkārt ar spēcīgiem vējiem un retiem nokrišņiem.

Limna un Ajosefstratija kā Egejas jūras salas nodrošināja nozīmīgu ceļu vietējo augu sugu pakāpeniskai migrācijai uz Grieķiju no austrumiem, jo tuvumā atradās Mazāzijas izcelsmes augi.

Abu salu kazas lielākoties barojas ar bagātīgo zālaugu veģetāciju, kurā ietilpst aromātisko augu un krūmu šķirnes. Pētījumi liecina, ka Limnas dabisko veģetāciju veido 756 augu sugas, pārsvarā terofīti (55 %). To vidū ir astoņas sugas, kas ir endēmiskas Grieķijā, viena — endēmiska Egejas jūras ziemeļaustrumu daļā un viena — endēmiska Limnā. Turklāt, neraugoties uz Ajosefstratijas nelielo izmēru, tajā sastopamas 438 dažādas augu sugas.

Kopumā Limnas un Ajosefstratijas salās plaši izplatīta ir gariga (krūmājs). Krūmājs aizņem 25 % apgabala ganību platības. Tipiskas garigas sugas ir šādas: Kermes ozols (Quercus coccifera), brūnvālīte (Sarcopoterium spinosum), timiāns (Coridothymus capitatus), parastā raudene (Origanum vulgare), dzeloņainā irbulene (Genista acanthoclada), verbēna (Verbena officinalis), salvija (Salvia verbenaca, Salvia virgata), pērkonamoliņš (Anthyllis hermanniae), dievkrēsliņš (Euphorbia acanthothamnos), klinšu roze (Cistus creticus, Cistus parviflorus, Cistus salviifolius) un izops (Hyssopus officinalis). Apgabalā sastopami arī šādi augi: Vidusjūras dievkrēsliņš (Euphorbia characias), jānītis (Dittrichia viscosa) un zīlaine (Ballota acetabulosa).

Makijā — abu salu mežainajā veģetācijā — ietilpst arī šādas sugas: Jūdaskoks (Cercis siliquastrum), pūkainā kalikotoma (Calicotome villosa), doņu spartija (Spartium junceum), mastikas koks (Pistacia lentiscus), zaļais olīvkoks (Phillyrea latifolia), savvaļas olīvkoks (Olea europaea subsp. oleaster), rozmarīns (Rosmarinus officinalis), savvaļas sparģelis (Asparagus acutifolius), ruskuss (Ruscus aculeatus) un citi.

Apgabalā ir arī kāpas ar veģetāciju, ko veido sklerofītu krūmājs.

Papildus tam abu salu veģetācijā bieži ir sastopami zālaugu un pākšaugu sugām piederoši dabiskie zālaugi un pākšaugi, kas ir piemērotākās kazu ganīšanai.

Lauksaimniecības dzīvnieki

Kopš seniem laikiem mazo atgremotāju audzēšana, kā arī lauksaimniecība un zivsaimniecība ir bijusi Limnas un Ajosefstratijas ģeogrāfiskā apgabala iedzīvotāju galvenā nodarbošanās. Faktiski tradicionālā lauksaimniecības metode ir gan veids, kā saglabāt apgabala ekosistēmu un biodaudzveidību, gan vienlaikus arī vietējā kultūras mantojuma neatņemama sastāvdaļa.

Parasti kazu un kazlēnu uzturs palīdz iegūt gaļu ar raksturīgu taukskābju profilu. Gaļas tauku sastāvs ir saistīts ar pietiekamu augos esošo polinepiesātināto taukskābju proporciju, ko uzskata par ļoti vēlamu, jo tā ir saistīta ar iegūtās gaļas īpašo garšu. Turklāt dzīvnieku brīvās ganīšanās dēļ gaļā palielinās arī citu vēlamo mikroelementu, piemēram, vitamīnu un dabisko antioksidantu, koncentrācija.

Cilvēkfaktori

Dzīvnieku audzēšanas tradicionālās metodes pamatā ir dzīvnieku turēšana tipiskos aplokos (mantres) netālu no ganībām. Audzēšanas metodei bija sevišķi svarīga nozīme produkta “Katsikaki Limnou” gaļas garšas veidošanā, jo gaļas kvalitāte ir nesaraujami saistīta ar ganību izmantošanu un zināšanām par tām.

Produkta “Katsikaki Limnou” īpašības ietekmē lopkopju izmantotās tradicionālās metodes. Konkrēti, vēlīnā kazlēnu atšķiršana (aptuveni 60 dienu vecumā) veicina veselīgu kazlēnu augšanu un bagātīgus tauku nogulsnējumus to ķermenī. Papildus tam ganāmpulki tiek pārvaldīti, izmantojot tradicionālās audzēšanas aplokos metodes. Tas nodrošina, ka kazām un kazlēniem nav jāpārvar lieli attālumi, lai atrastu barību, jo ganības atrodas netālu no aplokiem un attālumi salās ir nelieli. Tāpēc dzīvniekiem gandrīz nav jāpiepūlas, un tie var uzkrāt daudz vairāk starpmuskuļu tauku nekā citi līdzīgi dzīvnieki un attīstīt muskuļu masu.

Cik vien iespējams, līdz atšķirto kazlēnu kaušanas brīdim tiem kopā ar pieaugušajiem dzīvniekiem ir pastāvīga piekļuve ganībām. Pieauguši dzīvnieki un kazlēni atrodas ganībās visu gadu, un, tā kā tiek izmantota daļēji ekstensīvas lauksaimniecības metode, tiem ir tieša piekļuve ganībām ar ļoti daudzveidīgiem aromātiskajiem ēdamajiem augiem un garšaugiem. Augi veido aromātiskas sastāvdaļas taukaudos un veicina produkta patīkamās organoleptiskās īpašības. Šādu īpašību vidū ir garša, kas apvienota ar gaļas maigumu, kuru rada lielais starpmuskuļu tauku daudzums.

Daļēji ekstensīvā lauksaimniecības metode, kuras pamatā ir apgabala dabiskās ekosistēmas maksimāla izmantošana ganību veidā, laika gaitā ir attīstīta, ņemot vērā specifiskos apkārtējās vides apstākļus. Faktiski tas ir gan veids, kā saglabāt apgabala ekosistēmu un bioloģisko daudzveidību, gan vienlaikus arī vietējā kultūras mantojuma neatņemama sastāvdaļa.

Kazkopības prasme ir pārmantota no paaudzes paaudzē, lopkopības metodes un pieredzi nododot gados jaunākiem lauksaimniekiem. Viņi līdz šai dienai turpina ražot produktu “Katsikaki Limnou”, kas ir slavens ar savu labo kvalitāti. Gadsimtiem ilgi ganāmpulkus pārvalda pieredzējuši kehagiades — kā lopkopjus dēvē vietējie ļaudis —, izmantojot tradicionālo audzēšanas aplokos sistēmu. Tā ir izveidojies dzīvotspējīgs un ilgtspējīgs daļēji ekstensīvas kazkopības modelis.

Produkta specifika

“Katsikaki Limnou” gaļa ir produkts ar izteikti bagātīgu garšu. Tā ir maiga, sulīga un mīksta ar labām organoleptiskajām īpašībām. Kopējais tauku saturs ēdamajos audos ir augstāks nekā līdzīgos produktos. Tas pozitīvi ietekmē produkta garšu un maigumu.

Ņemot vērā kaušanai izvēlēto vecumu, liemeņi ir salīdzinoši smagi un pārsniedz 8 kg. Liemeņa tauki lielākoties ir starpmuskuļu tauki.

Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta specifiskajām īpašībām

“Katsikaki Limnou” ir gaļa ar labām organoleptiskajām īpašībām. Tas ir ļoti plaši izplatīts produkts, kas daudzus gadus ir nepārtraukti ražots abās salās. Specifiskie vides faktori un cilvēku izmantotās metodes, kas ilgstoši dominējušas Limnas un Ajosefstratijas salu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, ir ļāvuši izveidot produktu ar labām īpašībām, kas “Katsikaki Limnou” padara atšķirīgu no citiem līdzīgiem produktiem.

Mazo atgremotāju audzēšana ir lopkopības pamats abās salās. Limnā ir plašas ganību platības, kas aizņem 35,74 % no kopējās salas platības. Aptuveni 25 % salas ganību veido krūmāji. Veģetācija šajos apgabalos ir zema, reta un izkaisīta. Dominē brūnvālīte, timiāns un daudz aromātisko augu.

Limnas un Ajosefstratijas ganībām ir ievērojama kapacitāte, un tās labvēlīgi ietekmē tajās sastopamo aromātisko augu daudzveidība. Pateicoties tam, gaļas produktos esošie tauki iegūst organoleptiskās īpašības, ko veido ganību daudzveidīgie aromātiskie un citi augi. Tāpēc produkta kvalitāte un organoleptiskās īpašības ir atkarīgas no dzīvnieku plašās piekļuves ganībām.

Noteiktā apgabala lēzenais reljefs ar zemajiem līdzenumiem nodrošina vieglu piekļuvi ganībām, kas atrodas netālu no tradicionālajām novietnēm. Tāpēc dzīvniekiem gandrīz nav jāpiepūlas, un tie var uzkrāt daudz vairāk tauku nekā citi līdzīgi dzīvnieki un attīstīt muskuļu masu.

Jo īpaši kazas, kas ganās Limnas un Ajosefstratijas salās, barojas ar ļoti daudzveidīgiem aromātiskajiem ēdamajiem augiem un garšaugiem.

Ņemot vērā klimatiskos apstākļus, dzīvnieki var visu gadu dzīvot ārā — ganībās, nevis mājdzīvnieku novietnēs. Tāpēc pēc perioda, kurā kazlēni barojušies tikai ar pienu, tiem līdz nokaušanai ir pieejamas ganības. Kazlēnu ganīšanas periods ir no 1 līdz 2 mēnešiem, galvenokārt pavasarī.

Dzīvnieka barība lielā mērā sastāv no tā, ko tas atrod, brīvi ganoties. Ņemot vērā maigos klimatiskos apstākļus, dzīvnieki var visu gadu dzīvot ārā — ganībās, nevis mājdzīvnieku novietnēs, un var ganīties visu gadu. Tāpēc pēc perioda, kurā kazlēni barojušies tikai ar pienu, tiem līdz nokaušanai ir pieejamas ganības.

Pieaugušām kazām, tāpat kā kazlēniem, laikposmā no to atšķiršanas līdz nokaušanai, ganības ir pieejamas gandrīz visu gadu. Tas kopā ar ilgo zīdīšanas periodu piešķir gaļai raksturīgās īpašības, un rezultātā tiek iegūti liemeņi ar pietiekamu daudzumu muskuļu masas un starpmuskuļu tauku.

Starpmuskuļu tauku daudzums “Katsikaki Limnou” gaļā tieši ietekmē gaļas mitruma saturu un tekstūru, kā arī tās garšu un gatavošanas laikā izdalītos aromātus.

Ar nosaukumu “Katsikaki Limnou” apzīmētā produkta identitātes pamatā ir daļēji ekstensīva lauksaimniecības metode, brīva ganīšanās un lopkopju izmantotās tradicionālās metodes. Pieprasījums pēc produkta “Katsikaki Limnou”, kam piemīt aprakstītās labās īpašības, ir stimuls šo lopkopības metožu saglabāšanai, lai garantētu minētās īpašības.

Viss iepriekš minētais veicina “Katsikaki Limnou” gaļas labo kvalitāti un patīkamās organoleptiskās īpašības, kas veidojušas tās reputāciju. Produkts ir saistīts ar kulinārijas tradīciju salās, kur vietējie ēdieni, piemēram, “kaspakino” kazlēna gaļa, ir vieni no iecienītākajiem gan vietējo iedzīvotāju, gan tūristu vidū.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_katsikaki_limnou150222.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.