Īpašais ziņojums Nr. 13/2010 “Vai Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ir sekmīgi ieviests un sasniedz rezultātus Dienvidkaukāzā (Armēnijā, Azerbaidžānā un Gruzijā)”





TERMINI UN AKRONĪMI EK : Eiropas Komisija EKP : Eiropas kaimiņattiecību politika EKPI : Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ES : Eiropas Savienība EuropeAid : EuropeAid sadarbības birojs ĢD RELEX : Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts MEDA : Atbalsts Vidusjūras reģiona attīstībai (pasākumi ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Vidusjūras reģiona valstīs, kuras nav ES dalībvalstis) PIA : profesionālā izglītība un apmācība TACIS : Tehniskās palīdzības programma Neatkarīgo Valstu Sadraudzībai KOPSAVILKUMS I. Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (EKPI) sāka ieviest 2007. gadā kā jaunu plānošanas un palīdzības sniegšanas struktūru 17 partnervalstīm un teritorijām. Tas kļuva par galveno instrumentu ES finansiālā atbalsta sniegšanai trim Dienvidkaukāza valstīm (Armēnijai, Azerbaidžānai un Gruzijai), kurās ES ir ekonomiski un stratēģiski ļoti ieinteresēta (sk. 1.–6. punktu). II. Revīzijas mērķis bija novērtēt, vai jaunais EKPI ir sekmīgi ieviests un sasniedz rezultātus Dienvidkaukāzā. Lai iegūtu atbildi uz šo vispārējo jautājumu, jānoskaidro trīs konkrētāki jautājumi, proti: a) vai pirmās gada rīcības programmas bija labi izstrādātas; b) vai pirmo gada rīcības programmu īstenošana ļāva sasniegt vēlamos rezultātus noteiktajā termiņā; c) vai Komisija pienācīgi izmantoja īstenošanas mehānismus, kas bija pieejami saskaņā ar EKPI. III. Revīzijas laikā Palāta pārbaudīja plānošanas sistēmu, kas noteica ES prioritātes palīdzības sniegšanā, pirmās gada rīcības programmas panākumus un dažādu īstenošanas mehānismu izmantošanu. IV. Attiecībā uz programmu plānošanu un izstrādi Komisija piemēroja daudzgadu plānošanas sistēmu, lai noteiktu ES palīdzības prioritātes saskaņā ar EKPI regulu. Tomēr programmu plānošanas lietderību samazināja tas, ka nebija pietiekamas skaidrības un prioritāšu secības. Ilga programmu plānošana un izstrāde nav piemērota darbībām strauji mainīgā un konfliktiem pakļautā vidē, kāda ir Dienvidkaukāzā, un tas apdraud palīdzības noderīgumu. Palīdzības programmu plānošanas un izstrādes virzībā pietrūka strukturēta dialoga ar saņēmējvalstīm (sk. 10.–34. punktu). V. Kopumā rezultāti nebija viendabīgi. Armēnijā programma profesionālās izglītības un apmācību (PIA) jomā labvēlīgi ietekmēja un stiprināja reformu procesu, taču Azerbaidžānā netika veikti gandrīz nekādi konkrēti pasākumi, lai pavirzītu uz priekšu enerģētikas reformu. Gruzijā valsts finanšu pārvaldības reformas programmas pirmajos 12 darbības mēnešos bija vērojama niecīga virzība, taču nākamajā gadā pārmaiņas pastiprinājās. Abhāzija ir konfliktu skarts reģions, un tur EKPI vēl nav apliecinājis sevi kā piemērots tautsaimniecības atveseļošanas un uzticības veidošanas instruments. Mērķsadarbība joprojām bija sākuma posmā (sk. 35.–56. punktu). VI. Attiecībā uz īstenošanas mehānismiem Komisija veiksmīgi dažādoja finansiālās palīdzības sniegšanas veidus, piesaistot nozares budžeta atbalstu un mērķsadarbību. Tomēr galvenais mehānisms — nozares budžeta atbalsts — nebija pietiekami izstrādāts, tāpēc tas nelabvēlīgi ietekmēja rezultātus. Izmantotie īstenošanas mehānismi netika pietiekami rūpīgi atlasīti (sk. 57.–66. punktu). VII. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Palāta ir sagatavojusi ieteikumus, kas varētu palīdzēt Komisijai palielināt Armēnijai, Azerbaidžānai un Gruzijai sniegtās palīdzības efektivitāti (sk. 67.–75 punktu). Galvenie ieteikumi attiecas uz programmu plānošanas un izstrādes procesa racionalizēšanu un selektīvāku nozares budžeta atbalsta mehānisma izmantošanu. IEVADS 1. Pēc 2004. gada paplašināšanās Eiropas Savienība centās novērst jaunu robežlīniju rašanos Eiropā un veicināt stabilitāti un labklājību Eiropas Savienībā un aiz tās jaunajām robežām. Tika izstrādāta jauna Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP), kas balstījās uz rīcības plāniem, par kuriem savstarpēji vienojusies ES un katra partnervalsts. 2. EKP mērķis ir paplašināt partnerības un sadarbības līgumu darbību, lai piedāvātu kaimiņvalstīm iespēju nodibināt arvien ciešākas attiecības ar ES. Vispārējais mērķis ir veicināt politikas un ekonomikas reformu procesus, sekmēt ciešāku ekonomisko integrāciju un tuvināšanos ES pieņemtajiem standartiem, kā arī atbalstīt ilgtspējīgu attīstību. 3. Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (EKPI) [1] sāka ieviest 2007. gadā kā jaunu plānošanas un palīdzības sniegšanas struktūru. Finansējums no 2007. līdz 2010. gadam ir 5,6 miljardi EUR, un tas paredzēts 17 partnervalstu un teritoriju atbalstam: desmit valstīm Vidusjūras reģionā [2], četrām Austrumeiropas valstīm [3] un trim Dienvidkaukāza valstīm (Armēnijai, Azerbaidžānai un Gruzijai) (sk. Dienvidkaukāza karti). EKPI aizstāj tādas programmas kā TACIS [4] un MEDA [5] un ir kļuvis par galveno ES finansiālā atbalsta sniegšanas instrumentu šajās valstīs. KARTE DIENVIDKAUKĀZS +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Statistikas birojs. 4. Nozīmīgākās EKPI sastāvdaļas ir gada rīcības programmas, kuras paredz no 2007. līdz 2010. gadam piešķirt 311 miljonus EUR trim Dienvidkaukāza valstīm [6]. Papildus katrai valstij paredzētajiem asignējumiem tās saņem finansējumu no vairākas valstis aptverošām, pārrobežu un reģionālām EKPI programmām, kā arī no programmām, kurām līdzekļus piešķir no īpašām budžeta pozīcijām. 5. EKPI piedāvā plašāku mehānismu klāstu atbalsta sniegšanai (sk. I pielikumu) nekā iepriekšējais TACIS instruments, tostarp mērķsadarbību [7] un nozares budžeta atbalstu. Komisija definē nozares budžeta atbalstu kā "ārējas finansēšanas aģentūras finanšu resursu pārskaitīšanu partnervalsts kasē, lai atbalstītu nozares programmu, ja valsts ir ievērojusi maksājuma saņemšanas nosacījumus, par kuriem ir panākta vienošanās. Šādi saņemtie finanšu resursi ir daļa no partnervalsts kopējiem resursiem, un tos izmanto saskaņā ar partnervalstī noteikto valsts finanšu pārvaldības sistēmu". 6. Lai gan Dienvidkaukāzs atrodas pašos austrumos teritorijai, kuru aptver EKP (vienīgi Gruzijai ir kopēja robeža ar ES Melnajā jūrā), šajās valstīs ES ir ekonomiski un stratēģiski ļoti ieinteresēta. Palāta līdz šim vēl nav veikusi lietderības revīziju Dienvidkaukāza reģionā, taču tika veiktas divas revīzijas tuvējās Austrumeiropas valstīs: vispirms Krievijas Federācijā (2006. g.) [8], pēc tam Baltkrievijā, Moldovā un Ukrainā (2008. g.) [9]. Par vēl vienu reģionu, uz kuru attiecas EKP — Vidusjūras valstīm —, tika sagatavots 2006. gadā publicētais īpašais ziņojums [10]. REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA 7. Revīzijas mērķis bija novērtēt, vai jaunais EKPI ir sekmīgi ieviests un sasniedz rezultātus Dienvidkaukāzā. Revidenti pievērsa uzmanību galvenokārt pirmajām EKPI gada rīcības programmām, kuras Komisija apstiprināja no 2007. gada oktobra līdz decembrim. Tās ir paredzēts izpildīt vairāku gadu laikā, un maksājumus varēs veikt līdz 2013. gadam. 8. Lai iegūtu atbildi uz šo vispārējo jautājumu, jānoskaidro trīs konkrētāki jautājumi, proti: a) vai pirmās gada rīcības programmas bija labi izstrādātas; b) vai pirmo gada rīcības programmu īstenošana ļāva sasniegt vēlamos rezultātus noteiktajā termiņā; c) vai Komisija pienācīgi izmantoja īstenošanas mehānismus, kas bija pieejami saskaņā ar EKPI. 9. Revīzijas laikā, pirmkārt, pārbaudīja stratēģiskās plānošanas sistēmu, kas noteica atbalsta prioritātes, un šis darbs tika veikts Komisijas centrālajos dienestos (Ārējo attiecību ģenerāldirektorātā un EuropeAid birojā Briselē). Otrkārt, no 2009. marta līdz novembrim notika revīzijas apmeklējumi uz vietas katrā no trim valstīm, lai pārbaudītu pirmos praktiskos sasniegumus un izmantotos īstenošanas mehānismus [11]. Revidenti apmeklēja arī ES delegācijas un īstenotājorganizācijas katrā valstī, kā arī uzraudzības vienības [12]. APSVĒRUMI VAI PIRMĀS GADA RĪCĪBAS PROGRAMMAS BIJA LABI IZSTRĀDĀTAS? 10. EKPI regula nosaka daudzgadu programmu un stratēģijas dokumentu izstrādāšanu. Daudzgadu programmas palīdz noskaidrot saņēmējvalsts vajadzības un attiecīgi formulēt stratēģiskos attīstības mērķus. Nākamajā izstrādes posmā attīstības mērķus iekļauj programmu un projektu priekšlikumos (identifikācija un formulēšana), un nobeigumā tiek pieņemts lēmums par finanšu ieguldījumu. 11. Palāta pārbaudīja, vai plānošanas sistēma ļauj skaidri un laikus noteikt saņēmējvalstu vajadzības un tās sarindot prioritārā secībā, balstoties uz strukturētu dialogu ar saņēmējiem. IR IZVEIDOTA STRATĒĢISKA SISTĒMA 12. Pirmo gada rīcības programmu izstrādāšana bija stratēģiskās plānošanas procesa rezultāts. Palāta analizēja šā procesa posmus, saistītos dokumentus un dokumentu savstarpējo saistību (sk. I diagrammu). Par to ir atbildīgi divi Komisijas ģenerāldirektorāti: Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts (ĢD RELEX) veido daudzgadu programmas, bet EuropeAid izstrādā un īsteno gada programmas. 13. Pēc intensīva Komisijas veiktā sagatavošanas darba 2009. gada novembrī tika noslēgta divpusēja vienošanās starp ES un Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju par EKP rīcības plāniem. Līdz ar 1999. gadā noslēgtajiem partnerības un sadarbības nolīgumiem [13] tie veido EKPI politikas galvenās pamatnostādnes. I DIAGRAMMA PĀRSKATS PAR REVĪZIJAS LAIKĀ PĀRBAUDĪTAJIEM AR PLĀNOŠANU SAISTĪTAJIEM DOKUMENTIEM +++++ TIFF +++++ 1 Tiek automātiski pagarināts ik gadu, ja neviena no pusēm nav rakstiski paziņojusi par tā pārtraukšanu. 14. Balstoties uz šīm pamatnostādnēm, Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts ir izstrādājis divus stratēģiskus dokumentus sadarbībai ar katru no šīm trim valstīm: a) valsts stratēģijas dokuments 2007.–2013. gadam. Tajā nav iekļautas finanšu prognozes, taču tas sniedz pārskatu par visām Eiropas Komisijas atbalsta prioritātēm [14] turpmākajos septiņos gados; b) valsts indikatīvā programma 2007.–2010. gadam. Tajā valsts stratēģijas dokumentā ietvertās palīdzības prioritātes ir izteiktas kā finansējuma prioritātes turpmākajiem četriem gadiem saskaņā ar EKPI piešķīrumiem katrai valstij. Tajā ir iekļautas arī aplēses par nepieciešamo kopējo summu un ir sniegts indikatīvs resursu sadalījums izraudzītajām prioritātēm. 15. Pēc tam EuropeAid izstrādāja gada rīcības programmas 2007. gadam (sk. II diagrammu). Šīm trim valstīm tika noteiktas dažādas palīdzības prioritātes, ņemot vērā prioritārās jomas, kas norādītas valstu indikatīvajās programmās: a) Armēnijā augstāko prioritāti piešķīra profesionālajai izglītībai un apmācībai (PIA). Komisija uzskata, ka panākumi šajā jomā samazinātu nabadzību vidējā un ilgā termiņā (sk. 36.–39. punktu); b) Azerbaidžānā augstāko prioritāti piešķīra enerģētikas nozarei, īpaši pievēršoties atjaunīgiem enerģijas avotiem un energoefektivitātei (sk. 40.–44. punktu); c) Gruzijā augstāko prioritāti piešķīra valsts finanšu pārvaldībai, un ES atbalsts bija paredzēts, lai veicinātu ekonomisko izaugsmi un samazinātu nabadzību vidējā un ilgā termiņā (sk. 46.–48. punktu). Vēl viena prioritāte bija tautsaimniecības atveseļošana un uzticības veidošana konflikta skartajos apgabalos (sk. 49.–52. punktu). II DIAGRAMMA PĀRSKATS PAR 2007. GADA RĪCĪBAS PROGRAMMĀM +++++ TIFF +++++ 16. Palīdzību sniedz galvenokārt kā nozares budžeta atbalstu līdz ar tehnisku palīdzību atbalsta īstenošanai. Turklāt visās trijās 2007. gada rīcības programmās bija iekļauts mērķsadarbības mehānisms, lai nodrošinātu sadarbību starp saņēmējvalsts pārvaldes iestādēm un pārvaldes iestādēm ES dalībvalstīs. 17. Izstrādes posma nobeigumā tika noslēgti finansēšanas nolīgumi starp Komisiju un saņēmējvalstīm. Tajos ir definēti vispārējie un īpašie nosacījumi, kā arī atbalsta tehniskie un administratīvie noteikumi. ĀRĒJO ATTIECĪBU ĢENERĀLDIREKTORĀTA IZSTRĀDĀTO DAUDZGADU PROGRAMMU IEGUVUMUS SAMAZINĀJA NEPIETIEKAMA SKAIDRĪBA UN NEPIETIEKAMI NOTEIKTA PRIORITĀŠU SECĪBA 18. Tā kā EKP rīcības plāna, valsts stratēģijas dokumenta un valsts indikatīvās programmas savstarpējā saistība bija nepilnīga, plānošana nebija pietiekami skaidra. Nepietiekami noteikta prioritāšu secība samazināja plānošanas efektivitāti (sk. 19.–27. punktu). 19. Viena un tā paša jautājuma dažādi traktējumi viena dokumenta ietvaros neļauj to skaidri uztvert. Piemēram, Armēnijas stratēģijas dokumentā izglītības jomai ir veltītas divas sadaļas: "Ekonomikas un sociālā reforma, nabadzības samazināšana un ilgtspējīga attīstība" un "Kontakti starp kopienām". Turklāt vienas un tās pašas prioritātes reizēm tiek dažādi formulētas un atšķirīgi izklāstītas vairākos dokumentos. Savukārt Gruzijas stratēģijas dokumentos valsts finanšu pārvaldība ir iekļauta dažādām prioritātēm veltītajās sadaļās. 20. Stratēģiskā līmenī izmanto trīs dažādus plānošanas grafikus. EKP rīcības plāns attiecas uz piecu gadu termiņu, bet valsts stratēģijas dokuments — uz ES finanšu shēmas septiņu gadu periodu, savukārt valsts indikatīvā programma ir paredzēta četriem gadiem. 21. EKP rīcības plānam jābūt tādam, lai to varētu izmantot kā galveno atsauces dokumentu, izvirzot palīdzības prioritātes, kā arī nosakot prioritāro jomu, īpašo darbību un vispārējo mērķu loku. Tomēr mēģinājumus noteikt prioritāšu secību apgrūtināja pārlieku lielais prioritāro darbību skaits un to nekonkrētais formulējums (sk. 1. izcēlumu). 22. Valsts stratēģijas dokuments 2007.–2013. gadam, kurš daļēji atvasināts no EKP rīcības plāna, sniedz labu pārskatu par stāvokli valstī, taču nav izmantojams, lai konkretizētu prioritātes. No tā izrietošajā valsts indikatīvajā programmā 2007.–2010. gadam, kas paredzēta īsākam četru gadu periodam, ir samazināts galveno prioritāšu skaits, taču ir nākušas klāt jaunas apakšprioritātes. Tādējādi uz finansiālu atbalstu var pretendēt plašs pasākumu loks (sk. 2. izcēlumu). Tas ir krasā pretrunā ar citās ārējā atbalsta jomās pieņemto praksi [15], kad parasti izraugās divas galvenās nozares. 1. IZCĒLUMS PLAŠI NOTEIKTĀS PRIORITĀTES EKP RĪCĪBAS PLĀNĀ. ARMĒNIJAS PIEMĒRS EKP rīcības plāns Armēnijai nosaka astoņas prioritārās sadarbības jomas, tostarp 54 īpašas darbības. Šajās prioritārajās jomās ietilpa vēl 248 darbības, kas uzskaitītas septiņos "Vispārējos mērķos", kuri iedalīti 20 mazākos mērķos, kas savukārt sīkāk sagrupēti 62 vēl mazākos mērķos. 2. IZCĒLUMS PLAŠS PASĀKUMU LOKS POTENCIĀLAI FINANSIĀLAI PALĪDZĪBAI VALSTS INDIKATĪVAJĀ PROGRAMMĀ. AZERBAIDŽĀNAS PIEMĒRS Azerbaidžānas indikatīvajā programmā ir trīs ļoti vispārīgi formulētas prioritārās jomas (piem., "Atbalsts demokrātijas attīstībai un labai pārvaldībai"), 10 apakšprioritātes (piem., "Vide") un 19 īpaši mērķi (piem., "Veicināt tirdzniecību un ilgtspējīgā veidā uzlabot investīciju vidi, kā arī nodarbinātību un sociālo stāvokli"). 23. Valsts indikatīvā programma tikai nedaudz papildina valsts stratēģijas dokumentu, tā vienīgi sniedz indikatīvu budžetu 2007.–2010. gadam atlasītajām prioritātēm. Tajā nav izstrādāts grafiks prioritāšu īstenošanai. Turklāt ilgtermiņa ietekme, īpašie mērķi, sagaidāmie rezultāti un sasniegumu rādītāji ir aprakstīti ļoti vispārīgi un nekonkrēti. Nav arī īpašu norāžu, kurās nozarēs varētu izmantot mērķsadarbības instrumentu vai nozares budžeta atbalstu. Nozares budžeta atbalstu iesaka izmantot tikai ļoti vispārīgi "pirmām kārtām (...), ja ir izpildīti visi vajadzīgie nosacījumi" [16]. ATBALSTAM IZRAUDZĪTĀS JOMAS NEPĀRPROTAMI NEIZRIET NO PROGRAMMU DOKUMENTIEM 24. Valsts stratēģijas dokumentos un valsts indikatīvajās programmās ir uzskaitītas visas jomas, kurām varētu sniegt atbalstu turpmākajos septiņos gados (2007.–2013. g.), tostarp indikatīvi norādot asignējumus turpmākajos četros gados (2007.–2010. g.). Komisijā atbildību par tās jomas izraudzīšanos, kurai tiks sniegts atbalsts programmas darbības pirmajā gadā (2007. g.), uzņēmās EuropeAid (sk. 12. punktu). 25. Pieņemot šo lēmumu, EuropeAid galvenokārt vadīja apņemšanās vismaz 50 % no Kopienas atbalsta virzīt caur valstu sistēmām (sk. 58. punktu). Tādējādi izraudzītās jomas atbilstība nozares budžeta atbalsta saņemšanai kļuva par nozīmīgu faktoru palīdzības saņemšanai saskaņā ar 2007. gada rīcības programmām. 26. Piemēram, Armēnijā profesionālā izglītība un apmācība bija galvenā joma, kas saņēma atbalstu saskaņā ar pirmo gada rīcības programmu. Tomēr nevienā stratēģiskajā dokumentā PIA nebija īpaši izcelta, tā ir viena no septiņām apakšprioritātēm, kuras valsts indikatīvajā programmā 2007.–2010. gadam ir sīkāk iedalītas 25 īpašos mērķos (sk. III diagrammu). Gruzijas gada rīcības programmā galvenā uzmanība ir pievērsta valsts finanšu pārvaldībai, taču šī joma nebūt nav prioritāra ne valsts stratēģijas dokumentā (tai atvēlēta vieta piektās prioritātes pēdējā ievilkumā), ne valsts indikatīvajā programmā, kur tā ir pieminēta pirmās prioritārās jomas trešajā apakšprioritātē. III DIAGRAMMA 2007. GADA RĪCĪBAS PROGRAMMĀ NOTEIKTO PRIORITĀŠU SAIKNE AR STRATĒĢISKAJIEM DOKUMENTIEM (ARMĒNIJAS PIEMĒRS) +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas stratēģijas dokumentiem. 27. Ja ES izmantos nozares budžeta atbalstu kā galveno mehānismu, tā varēs pilnvērtīgi palīdzēt tikai apmēram pusei no apakšprioritātēm, kuras noteiktas valstu indikatīvajās programmās 2007.–2010. gadam, jo nozares budžeta atbalsts ietver relatīvi lielu daļu no pieejamā ikgadējā finansējuma. Piemēram, Azerbaidžānā četru gadu posmā nozares budžeta atbalsta programmas aptvers tikai četras no desmit apakšprioritātēm. DIVU GADU ILGS PROGRAMMU PLĀNOŠANAS UN IZSTRĀDES PROCESS APDRAUD PALĪDZĪBAS NODERĪGUMU 28. Rīcības programmu 2007. gadam plānoja (ĢD RELEX) un izstrādāja (EuropeAid) vairāk nekā divus gadus. Piemēram, Gruzijā pirmos maksājumus saskaņā ar 2007. gada rīcības programmu veica 2008. gada februārī, lai gan pirmos stratēģisko vajadzību novērtējumus saistībā ar valsts stratēģijas dokumentu sagatavoja 2005. gada novembrī (sk. tabulu). 29. Valsts stratēģijas dokumentam, valsts indikatīvajai programmai un gada programmai tika veiktas atkārtotas kvalitātes pārbaudes un notika vairākas apspriežu procedūras, pirms šos dokumentus apstiprināja Komisija. Šajās procedūrās ietilpa galvenokārt Komisijas Kvalitātes atbalsta grupu veiktais novērtējums, Komisijas dienestu kopējā apspriežu procedūra, izskatīšana Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta dalībvalstu pārvaldības komitejā un Eiropas Parlamenta veiktā rūpīgā pārbaude. 30. Katrs plānošanas posms bija pamatots, taču kopā tie veidoja ilgu plānošanas grafiku. Galvenais iemesls, kāpēc EKPI sākumposms aizņēma tik ilgu laiku, bija kvalitātes kontroles un apstiprināšanas procedūras: tās veica divos secīgos posmos — vispirms ĢD RELEX bija atbildīgs par valsts stratēģijas dokumentu 2007.–2013. gadam un valsts indikatīvo programmu 2007.–2010. gadam, pēc tam EuropeAid — par rīcības programmu 2007. gadam. Tomēr šīs secīgās procedūras ĢD RELEX un EuropeAid piemēroja tikai tad, kad iesniedza vai grozīja valsts stratēģijas dokumentu vai valsts indikatīvo programmu [17]. TABULA 2007. GADA RĪCĪBAS PROGRAMMAS EKPI PROGRAMMU PLĀNOŠANAS POSMI UN IZSTRĀDES PROCESS (GRUZIJAS PIEMĒRS) Posmi | Posma galvenie pasākumi | Laiks | Galvenais atbildīgais ĢD | Plānošanas instruments | Dokumentu projektu izstrādāšana | ĢD RELEX pirmais dokuments, kurā izstrādāta koncepcija, un komandējums uz Tbilisi | 2005. g. nov. | Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts | Valsts stratēģijas dokuments 2007.–2013. g. un Valsts indikatīvā programma 2007.–2010. g. | Programmas plānošanas komandējums uz Tbilisi | 2006. g. jūnijs | Tikšanās ar Gruzijas darba grupu | 2006. g. jūlijs | Valsts stratēģijas dokumenta projekta un indikatīvās programmas projekta prezentēšana Gruzijas valsts iestādēm | 2006. g. sept. | Kvalitātes kontrole un jaunas redakcijas izstrādāšana, un demokrātiska uzraudzība | Dienestu kopējās Kvalitātes atbalsta grupas veikts novērtējums | 2006. sept. | Gruzijas valsts iestāžu komentāru iesniegšana | 2006. g. okt. un nov. | Dienestu kopējā apspriešanās | 2006. g. nov. | Tikšanās ar EKPI vadības komiteju | 2006. g. dec. | Apspriešanās ar Eiropas Parlamentu | 2006. g. dec. | Oficiāla apstiprināšana | Vienošanās ar Gruziju par valsts indikatīvās programmas budžetu un prioritātēm | 2007. g. febr. | Komisijas apstiprinājums | 2007. g. marts | Dokumentu projektu izstrādāšana | Finansējamo pasākumu noteikšana un definēšana (tostarp komandējums uz Gruziju) | 2006. g. beigas/ 2007. g. sākums | EuropeAid | Valsts programma 2007. g. un finansēšanas nolīgumi | Kvalitātes kontrole un jaunas redakcijas izstrādāšana, un demokrātiska uzraudzība | Funkcionālā kvalitātes atbalsta grupa novērtēja (divos secīgos posmos): 1)identifikācijas veidlapas2)darbības veidlapas | 2007. g. febr./ 2007. g. aprīlis | Dienestu kopējā apspriešanās | 2007. g. maijs | Tikšanās ar EKPI vadības komiteju | 2007. g. jūlijs | Apspriešanās ar Eiropas Parlamentu | 2007. g. sept. | Oficiāla apstiprināšana | Komisijas apstiprinājums | 2007. g. okt. | Finansēšanas nolīgumu parakstīšana ar Gruziju | 2007. g. dec./ 2008. g. janv. | Pirmie maksājumi | | 2008. g. febr. | 31. Tik ilga plānošana samazina palīdzības noderīgumu. Cits jautājums ir, vai stratēģiju varētu izstrādāt laikposmam, kas ir īsāks nekā finanšu shēmā noteiktie septiņi gadi. Konfliktu skartajās Dienvidkaukāza valstīs un to strauji mainīgajos apstākļos neizbēgami samazināsies ilgtermiņa stratēģijas noderīgums, tāpēc starpposmā tā ir jāpārskata. Karadarbība 2008. gada augustā starp Gruziju un Krieviju radīja jaunas un nozīmīgas vajadzības (sk. V pielikumu). Kad 2008. gada pirmajā pusē [18] Armēnijā iestājās nopietna politiskā krīze, parādījās vajadzības, kuras nebija ietvertas stratēģijas dokumentā, tāpēc tika izveidotas ES konsultatīvās grupas, kuras sniedza padomus tieši valdībai (sk. 65. punktu). Cits jaunas notikumu attīstības piemērs ir arvien spēcīgāka politiskā griba sākt Austrumu partnerību [19]. Visbeidzot, Dienvidkaukāza valstu stāvoklis ievērojami mainījās pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmē. PALĪDZĪBAS PROGRAMMU PLĀNOŠANAS UN IZSTRĀDES VIRZĪBĀ PIETRŪKA STRUKTURĒTA DIALOGA AR SAŅĒMĒJVALSTĪM 32. Saskaņā ar partnerattiecību principiem partneri no saņēmējām valstīm cik vien iespējams ir jāiesaista visu pasākumu plānošanā un izstrādē. Ar Dienvidkaukāza valstīm bija grūti veidot sistemātisku un līdzsvarotu dialogu vairāku faktoru dēļ: a) Armēnijā un Azerbaidžānā Komisija bija nepietiekami pārstāvēta. Reģionālajai delegācijai Erevānā (Armēnija) vēl nebija pilntiesīgas delegācijas statusa [20], bet delegācija Baku (Azerbaidžāna) tika izveidota 2008. gada februārī, taču sāka pilnvērtīgi darboties tikai 2009. gadā. b) Komisija pievērsa galveno uzmanību iekšējām procedūrām plānošanas (ĢD RELEX) un izstrādes (EuropeAid) procesā, un tas sašaurināja dialoga iespējas ar saņēmējvalstīm. Komisija gan ir izstrādājusi dažādus noteikumus un norādījumus tās iekšējiem dialogiem, taču nav īpašu vadlīniju strukturētam dialogam ar saņēmējvalsti; c) koordinācijas struktūrvienībām saņēmējvalstīs neizdevās apkopot dažādās nostājas un intereses savā valstī, un tāpēc tās nevarēja darboties kā efektīvs sarunu partneris starp Komisiju un savu valdību. 33. Tādējādi apspriešanās ar valsts pārvaldes iestādēm, citiem līdzekļu devējiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām par prioritāšu noteikšanu valsts stratēģijas dokumentā, valsts indikatīvajā programmā un gada rīcības programmā bija ierobežota. Dialogu uzturēja galvenokārt Komisijas centrālie dienesti (ĢD RELEX un EuropeAid), tāpēc tieša viedokļu apmaiņa notika vienīgi dažu dienu ilgos apmeklējumos uz vietas. Komisijas ziņojumos par šiem apmeklējumiem ne vienmēr bija skaidri norādīts, kādi jautājumi tika apspriesti. 34. Dialoga nepilnību dēļ visas trīs valstis reizēm pārprata dažādo plānošanas dokumentu atšķirīgos mērķus un jauno īstenošanas mehānismu būtību. Turklāt valstis ne vienmēr apzinājās, vai to komentāri par prioritātēm vai programmām spētu ietekmēt lēmumu pieņemšanas procesu Komisijā. VAI PIRMO GADA RĪCĪBAS PROGRAMMU ĪSTENOŠANA ĻĀVA SASNIEGT VĒLAMOS REZULTĀTUS NOTEIKTAJĀ TERMIŅĀ? 35. EKPI uzsāka īstenot 2007. gadā, un pēc trim gadiem Palāta pārbaudīja, kā ES lēmumi sniegt finansiālu palīdzību ir īstenoti uz vietas un cik lielā mērā šie pasākumi ir veicinājuši programmā noteikto mērķu sasniegšanu. ARMĒNIJA. REFORMU PROCESU PASTIPRINĀJA PRIORITĀRAJĀ PALĪDZĪBAS JOMĀ "PROFESIONĀLĀ IZGLĪTĪBA UN APMĀCĪBA", TAČU PROGRESS VĒL IR ĻOTI NENOTURĪGS 36. Pirmo nozares budžeta atbalsta programmu profesionālās izglītības un apmācības jomā saskaņā ar EKPI sāka īstenot 2008. gada janvārī (sk.15. punkta a) apakšpunktu), un tās vispārējais mērķis bija atbalstīt valdības izstrādāto nabadzības samazināšanas stratēģiju. Tās mērķis bija paaugstināt profesionālās izglītības un apmācības kvalitāti un tuvināt šīs sistēmas struktūru un kontekstu darba tirgus vajadzībām — šādi tiktu paaugstināta darbaspējīgā vecuma iedzīvotāju nodarbinātība un uzņēmējdarbības konkurētspēja. 37. Nozares budžeta atbalsta maksājumi bija atkarīgi no vispārējo nosacījumu [21] izpildes un no īpašajiem nosacījumiem saistībā ar profesionālo izglītību un apmācību. Tajos ir iekļauta reģionālo PIA centru atlase un modernizēšana, kā arī valsts PIA iestāžu izveide. Budžeta atbalstu bija paredzēts piešķirt trijos maksājumos, 5 miljonus EUR katru; pirmais maksājums bija fiksēts, taču otrais un trešais bija mainīgi un atkarīgi no tā, cik lielā mērā ir izpildīti attiecīgie nosacījumi. 38. Pirmo fiksēto summu 5 miljonu EUR apmērā Komisija izmaksāja 2008. gada jūnijā. Lai noteiktu, cik lielu otru mainīgo daļu izmaksāt, 2008. gada beigās Komisija nolīga ārējos ekspertus, kuru uzdevums bija pārbaudīt, kā reformas ir virzījušās uz priekšu. Balstoties uz ekspertu atzinumu, ka ne visi nosacījumi ir izpildīti, taču ir gūti pietiekami panākumi, 2009. gada janvārī Komisija izmaksāja 3,25 miljonus EUR, daļu no maksimālās 5 miljonu EUR summas (sk. II pielikumu). Samazinātais maksājums mudināja valdību turpināt pasākumus, un tā sagādāja aprīkojumu reģionālajiem PIA centriem un piešķīra papildu darbiniekus profesionālās izglītības un apmācības departamentam Izglītības un zinātnes ministrijā. 39. Kopumā Palāta secināja, ka saskaņā ar EKPI īstenotā pirmā nozares budžeta atbalsta programma labvēlīgi ietekmēja un stiprināja profesionālās izglītības un apmācības reformu procesu Armēnijā. Tomēr progress vēl ir ļoti nenoturīgs, jo atbalsta programmā nebija risināti vairāki strukturāli šķēršļi: a) nozares programmā vēl nebija pilnībā izvērtēts pieprasījums profesionālās izglītības un apmācības jomā, piemēram, kā noteikt darba devēju un bezdarbnieku vajadzības; 3. IZCĒLUMS NEPIETIEKAMS FINANSĒJUMS REĢIONĀLAJOS PROFESIONĀLĀS IZGLĪTĪBAS UN APMĀCĪBAS CENTROS Remonta laikā Idževanas mācību iestādē tika nomainīts jumts, iekārtota centrālā gāzes apkure un nomainīti logi pie ieejas un galvenajās kāpnēs. Modernā apkures sistēma aizstāja iepriekš izmantotās ar malku kurināmās krāsnis klases telpās, taču, tā kā nomainīja tikai nedaudz vairāk par 10 % logu, tās efektivitāte bija ierobežota. Vecie logi bija ieplaisājuši un tos nevarēja cieši aizvērt. Turpretī Vanadzorā nomainīja visus logus. Taču jaunā gāzes apkures sistēma izmantoja vecos radiatorus, kas nebija lietoti apmēram 20 gadus. Tāpēc remontdarbu apjoms nebija pietiekams, un pietrūka līdzekļu pat primitīvās tualetes atjaunināšanai. Idževana saņēma vispārēju aprīkojumu (mēbeles klases telpām un birojiem, datorus, sporta inventāru), materiālus vispārizglītojošo priekšmetu mācīšanai un iekārtas specializētiem kursiem (automašīnu remontam un kokapstrādei). Direktors pauda gandarījumu par piegādēm, tomēr arī pieminēja, ka ir jāizremontē telpas, lai varētu uzstādīt saņemtās mēbeles un iekārtas. Taču tam vēl līdzekļi nebija pieejami. Šai mācību iestādei bija vispārējas finansējuma problēmas, jo divu gadu laikā studentu skaits bija samazinājies par 230 (iepriekš tur mācījās 780 studenti), tāpēc ka Erevānas Valsts universitāte atvēra filiāli Idževanā. b) valdības atbildība par profesionālās izglītības un apmācības jomu bija fragmentāra, tāpēc bija grūti koordinēt nozari. No 82 valsts profesionālās apmācības iestādēm tikai 51 atrodas Izglītības un zinātnes ministrijas pārziņā, bet pārējās ir pakļautas citām ministrijām. c) ja profesionālās izglītības un apmācības reformas finansējums nav regulārs un netiek ievērojami palielināts, īpaši no valsts puses, tā nevirzās uz priekšu. Revidenti apmeklēja divas mācību iestādes, kas piedalījās programmā (Idževanā un Vanadzorā), un konstatēja, ka nepietiekamais finansējums bija traucējis sasniegt mērķi šīs iestādes pārveidot par ilgtspējīgu reģionālu profesionālās izglītības un apmācības centru. Īstenotie remontdarbi bija nesaskaņoti un niecīgi (sk. 3. izcēlumu). AZERBAIDŽĀNA. NEAPMIERINOŠA VIRZĪBA PRIORITĀRAJĀ PALĪDZĪBAS JOMĀ "ENERĢĒTIKA" 40. Azerbaidžāna īsā laikā kļuva par ievērojamu naftas un gāzes ražotāju, un to arvien biežāk izmanto kā tranzītvalsti piegādēm no Kaspijas jūras baseina un Centrālās Āzijas uz ES. Enerģētikas nozares nozīmīgumu abām pusēm atspoguļo īpašs Saprašanās memorands par stratēģiskām partnerattiecībām starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku enerģētikas jomā, kurš tika noslēgts 2006. gada novembrī. 41. Nozares budžeta atbalsta programma saskaņā ar EKPI pievēršas divām Azerbaidžānā neattīstītām jomām: atjaunīgās enerģijas avotiem un energoefektivitātei (sk. 15. punkta b) apakšpunktu). Plānoto palīdzības apjomu — kopumā 13 miljonus EUR — ir paredzēts izmaksāt triju gadu laikā: pirmo fiksēto daļu 3 miljonus EUR, bet otro un trešo mainīgo daļu 5 miljonus EUR katru. 42. Lai saņemtu pirmo fiksēto daļu, bija jāizpilda tikai divi vispārēji nosacījumi, taču, lai pilnā apmērā saņemtu turpmākās divas mainīgās daļas (5 miljoni EUR katra), bija jāizpilda pieci konkrēti nosacījumi, proti, valdības apstiprinātas visaptverošas enerģētikas stratēģijas izstrāde, trīs pasākumi atjaunīgās enerģijas avotu un energoefektivitātes jomā (rīcības plāni, jauns tiesiskais regulējums, valsts aģentūras izveide), kā arī publisko finanšu pārvaldības rīcības plāna pieņemšana (sk. III pielikumu). 43. Kad Palāta 2009. gada novembrī apmeklēja Azerbaidžānu, tā vēl nebija pieprasījusi nevienu maksājumu. Pēc Komisijas 2007. gada decembrī pieņemtā finansēšanas lēmuma sekoja divi stagnācijas gadi (sk. 4. izcēlumu). Netika darīts gandrīz nekas, lai sasniegtu programmā izvirzītos mērķus. Nebija pārskatīta nozares stratēģija, un nozares politiskais dialogs nebija izveidots. Līdz pat revīzijas sākumam ES piedāvātais nozares budžeta atbalsts nespēja sniegt gandrīz nekādus stimulus, ne arī pasteidzināt iecerēto reformu procesu. 44. Tomēr Azerbaidžāna izrādīja zināmu interesi par atjaunīgo enerģijas avotu attīstīšanu. Piemēram, 2008. un 2009. gadā neatkarīgi no ES atbalsta trīs eksperimentālas vēja turbīnas tika uzstādītas piekrastes līdzenumā ziemeļos no Baku, un tika veikti pasākumi pirmā vēja enerģijas ģeneratoru kompleksa izveidošanai tajā pašā reģionā. Taču vairāku līdzekļu devēju veiktajos pētījumos norādīts, ka pietrūkst valsts mērogā izstrādātas sistēmas, piemēram, garantētas pieejas elektrības tīklam, kas privātiem uzņēmumiem ļautu iesaistīties atjaunīgās enerģijas nozarē. Spēcīgiem pašmāju ražotājiem ir jāpiekrīt pārmaiņām valsts politikas virzībā, lai nodrošinātu progresu. 4. IZCĒLUMS AZERBAIDŽĀNA. DIVUS GADUS PĒC KOMISIJAS LĒMUMA FINANSĒT ENERĢĒTIKAS REFORMAS ATBALSTA PROGRAMMU ATTĪSTĪBA IR NIECĪGA Salīdzinot ar abām pārējām Dienvidkaukāza valstīm, sagatavošanas periods enerģētikas reformas atbalsta programmas ieviešanai bija ārkārtīgi ilgs. Pēc Komisijas finansēšanas lēmuma 2007. gada decembrī pagāja divi gadi: vienu gadu ilgs izvērtēšanas process Azerbaidžānā pirms attiecīgā finansēšanas nolīguma parakstīšanas 2008. gada decembrī, un pēc tam pagāja gads, lai noteiktu iekšējās īstenošanas metodes jaunajam nozares budžeta atbalsta mehānismam. Tas izskaidrojams ar gausajām iekšējās apstiprināšanas procedūrām Azerbaidžānā un nepietiekamu informāciju no Komisijas par jauno palīdzības mehānismu. Azerbaidžānā ieviestās iekšējās īstenošanas metodes pievērsa uzmanību galvenokārt iepirkumam un ES finansējuma (13 miljoni EUR) izmantošanai, lai gan vienīgi atbilsme atbalsta programmas nosacījumiem varēja nodrošināt Komisijas finansējuma izmaksu. GRUZIJA. NIECĪGI PANĀKUMI PRIORITĀRAJĀ PALĪDZĪBAS JOMĀ "VALSTS FINANŠU PĀRVALDĪBA" UN NEKĀDU PANĀKUMU PRIORITĀRAJĀ PALĪDZĪBĀ "TAUTSAIMNIECĪBAS ATVESEĻOŠANA UN UZTICĪBAS VEIDOŠANA" 45. Kā minēts 15. punkta c) apakšpunktā, palīdzība Gruzijā tika sniegta galvenokārt valsts finanšu pārvaldības jomā. Tautsaimniecības atveseļošana un uzticības veidošana Abhāzijā un Rietumgruzijā ir izvirzīta kā cita prioritāte. VALSTS FINANŠU PĀRVALDĪBA 46. EKPI nozares budžeta atbalsta programmu valsts finanšu pārvaldības reformai (15 miljoni EUR) sāka īstenot 2007. gada decembrī, un tās mērķis bija "uzlabot valsts pakalpojumu efektivitāti un tādējādi sekmēt nabadzības mazināšanu". Budžeta atbalstu bija paredzēts sniegt trīs vienādos piešķīrumos, katru 5 miljonu EUR apmērā: pirmo piešķīrumu kā fiksētu summu, bet otrais un trešais katrs sastāvētu no fiksētas un mainīgas daļas. Septiņi īpaši nosacījumi attiecās uz valsts finanšu pārvaldības reformas vispārējo plānu un uzraudzību, kā arī uz gūtajiem panākumiem valsts finanšu pārvaldības sistēmas sešās jomās. IV pielikumā ir apkopoti īpašie nosacījumi, kas bija jāizpilda, lai saņemtu finansējuma otro daļu. 47. Valsts finanšu pārvaldības programmu sāka īstenot lēni, Gruzijas puse nepielika pietiekamas pūles, lai iesaistītos reformā. ES delegācijas pārstāvji sūrojās, ka ir grūti veidot konstruktīvu dialogu ar Gruzijas partneriem. Tomēr 2008. gada decembrī EuropeAid daļēji izmaksāja otro piešķīruma daļu — 4 miljonus EUR no maksimāli iespējamiem 5 miljoniem EUR. Lēmums par šo summu izmaksu balstījās divos secīgos ārēju ekspertu sagatavotos ziņojumos par reformas virzību: viens sniedza negatīvu atzinumu (2008. gada novembrī), bet nākamais — pozitīvu atzinumu, jo nu bija kļuvuši pieejami jauni fakti (2008. gada decembrī). Palāta norādīja, ka, ņemot vērā Gruzijas ārkārtīgi grūto stāvokli pēc 2008. gada augusta notikumiem, Komisija atzina, ka valsts finanšu pārvaldības jomā pieliktās pūles ir bijušas pietiekamas, lai atļautu šo līdzekļu izmaksu. Tomēr Palāta atzīmē, ka netika izpildīti visi izvirzītie noteikumi šā piešķīruma daļas izmaksai. 48. Kopumā pirmajos divpadsmit mēnešos valsts finanšu pārvaldības programma virzījās uz priekšu ļoti lēni. Taču 2009. gada sākumā Gruzijas puses attieksmē bija vērojamas iepriecinošas pārmaiņas. Piemēram, lai gan 2008. gadā valdība noraidoši izturējās pret iekšējās revīzijas koncepciju, 2009. gadā tā pieņēma iekšējās revīzijas stratēģiju. Arvien lielāku atsaucību pret valsts finanšu pārvaldības reformu varētu skaidrot ar vispārējās situācijas maiņu. Pēc divkārša satricinājuma — konflikta ar Krieviju 2008. gada augustā un pasaules ekonomikas lejupslīdes — Gruzijas tautsaimniecība bija atkarīga no ārēja atbalsta, tāpēc valdībai nācās pievērst vairāk uzmanības līdzekļiem no ES budžeta atbalsta. TAUTSAIMNIECĪBAS ATVESEĻOŠANA UN UZTICĪBAS VEIDOŠANA 49. Gruzija kļuva neatkarīga no Padomju Savienības 1991. gadā; konflikti ar šķeltnieciskajām kustībām Abhāzijā un Dienvidosetijā beidzās ar līgumiem par uguns pārtraukšanu un iestājās stāvoklis, kad karadarbība vairs nenotika, bet miers arī nevaldīja. Kopš tā laika ES ir atbalstījusi ekonomikas atveseļošanas un sociālās rehabilitācijas programmas abās valsts daļās. Gruzijā valsts kontrolētajās nozarēs ES finansēja pasākumus "valsts iekšienē pārvietoto personu" atbalstam. Karš starp Gruziju un Krieviju 2008. gada augustā apturēja šo programmu īstenošanu, jo miera nostiprināšanas process starp Gruziju un tās separātiski noskaņotajām teritorijām tika praktiski iznīcināts. 50. Pirmā programma saskaņā ar EKPI (tehniskā palīdzība) paredzēja piešķirt 4 miljonus EUR tautsaimniecības atveseļošanas un uzticības veidošanas pasākumiem. Šī programma bija vērsta uz rehabilitācijas pasākumiem šķeltnieciski noskaņotajā Abhāzijā, taču tā netika realizēta, jo līdzekļi faktiski bija bloķēti vēl pirms karadarbības sākšanās 2008. gada augustā, lai gan Komisija un Gruzijas valsts iestādes jau 2008. gada janvārī bija parakstījušas finansēšanas nolīgumu. Jebkādu virzību uz priekšu kavēja gan Gruzijas, gan Abhāzijas politiskie apsvērumi: a) Gruzijas valdība bija norūpējusies, vai ārējs atbalsts Abhāzijai nenostiprinās tās separātisko statusu. Piemēram, tā uztraucās, ka Abhāzijā atbalstu varētu saņemt skolas, kurās netiek mācīta vai lietota gruzīnu valoda, vai ka projektus varētu nepastarpināti īstenot vietējās nevalstiskās organizācijas (NVO), veicinot separātismu; b) pārvaldes iestādes Abhāzijā, šķiet, uzskatīja, ka ES darbības atbilst vienīgi Gruzijas interesēm, jo programmas apstiprina un paraksta tikai Gruzijas valdība viena pati. 51. Līdz 2009. gada beigām EKPI nebija sevi apliecinājis kā piemērots tautsaimniecības atveseļošanas un uzticības veidošanas instruments konfliktu skartajā Abhāzijā. 52. Pretēji Abhāzijai, kur vēl pastāvēja iespēja veidot dialogu, Dienvidosetija un Gruzija kopš konflikta sākuma nemaz nesadarbojās, un visi iesāktie ES atjaunošanas projekti apstājās. Ir zudis pamats (kā politiskā griba vai kopēja ieinteresētība) rehabilitācijas programmu turpināšanai. Tāpēc Gruzijas un Dienvidosetijas konflikta zonai sākotnēji paredzētos 6 miljonus EUR no 2008. gada rīcības programmas Komisija piešķīra valsts iekšienē pārvietoto personu vajadzībām Gruzijas valdības kontrolētajos apgabalos, īpaši mājokļu problēmas risināšanai. Jānorāda, ka līdzīgu pasākumu īstenošana ir saistīta ar risku, ka ieguldītie līdzekļi var nesniegt atdevi (sk. V pielikumu). VISAS TRĪS VALSTIS. MĒRĶSADARBĪBA SASKAŅĀ AR EKPI PROGRAMMU VĒL ARVIEN IR SĀKUMPOSMĀ 53. Rīcības programma 2007. gadam piedāvā mērķsadarbību un paredz visām trim valstīm kopumā piešķirt 14 miljonus EUR [22]. Komisija bija iecerējusi sākt divus pirmos mērķsadarbības projektus 2008. gadā. Tomēr tikai 2009. gada jūnijā tika parakstīts pirmais mērķsadarbības nolīgums ar Gruziju saskaņā ar EKPI. Armēnijā un Azerbaidžānā 2009. gada otrajā pusē tika gatavoti vairāki līgumi, bet tie vēl nebija parakstīti. Tādējādi mērķsadarbība saskaņā ar EKPI kavējās [23]. 54. Galvenais iemesls ir valstu nevēlēšanās piešķirt resursus vajadzīgo mērķsadarbības pārvaldības struktūru izveidošanai. Iespējams, ka tuvināšanās mērķsadarbības ietvaros nešķiet tik pievilcīga tāpēc, ka nav perspektīvas pievienoties Eiropas Savienībai. 55. Lai pārvaldītu mērķsadarbības mehānismu, katrā valstī bija jāizveido programmu vadības birojs. Komisija atbalstīju šādu biroju izveidi, izmantojot secīgus TACIS projektus. Tomēr, kad šie projekti tika slēgti, biroji vēl nespēja patstāvīgi vadīt un virzīt mērķsadarbības mehānismu. TACIS projektos nodarbinātie ārējie eksperti nevis stiprināja biroju darbības spēju, bet centās pārņemt biroju funkcijas. 56. Komisija sniedza turpmāku tehnisku palīdzību, noslēdzot līgumus ar konsultantiem no privātām struktūrām, lai sagatavotu mērķsadarbības projektu darbības noteikumus. Tādējādi pirmajos mērķsadarbības projektos bija lielā mērā iesaistīts privātais sektors tādā jomā, kurai būtu jāpaliek valsts struktūru kompetencē. VAI KOMISIJA PIENĀCĪGI IZMANTOJA ĪSTENOŠANAS MEHĀNISMUS, KAS BIJA PIEEJAMI SASKAŅĀ AR EKPI? 57. Palīdzības efektivitāte lielā mērā ir atkarīga no tā, cik pārdomāti ir tās sniegšanas veidi. Palāta pārbaudīja, vai Komisija pienācīgi izmantoja nozares budžeta atbalsta jauno mehānismu un citus pieejamos līdzekļus. KOMISIJA DAŽĀDOJA FINANSIĀLĀS PALĪDZĪBAS SNIEGŠANAS VEIDUS 58. Komisija visvairāk izmantoja nozares budžeta atbalstu. Komisija, tāpat kā vairākums līdzekļu piešķīrēju mūsdienās, uzskata, ka atbalsts valsts budžetam sniedz lielākas attīstības iespējas nekā caur projektiem saņemtā palīdzība. Ieviešot nozares budžeta atbalstu un mērķsadarbību, Komisijai izdevās ieviest pārmaiņas un atkāpties no tehniskās palīdzības projektiem, kas dominēja TACIS programmās [24]. 59. Nozares budžeta atbalsts saskan arī ar 2005. gadā pieņemto "Eiropas konsensu attīstības jomā", kura mērķis ir novirzīt 50 % no palīdzības, ko sniedz valdība valdībai, izmantojot valstī esošo sistēmu. Tomēr, lai gan ES attīstības sadarbības primārais uzdevums ir nabadzības samazināšana, sadarbībā ar Dienvidkaukāza valstīm galvenais mērķis ir tās pietuvināt Eiropas Savienībai. Piemēram, Gruzijas stratēģijas dokumentā Komisija uzsvēra, ka atbalsts būtu jāvirza galvenokārt uz ciešāku ES un Gruzijas ekonomisko un sociālo integrāciju. Tādējādi saskaņā ar valsts stratēģijas dokumentu ES loma atšķirtos no citu līdzekļu devēju lomas, kuri galveno uzmanību pievērš attīstībai. PĀREJA UZ NOZARES BUDŽETA ATBALSTU NEBIJA PIETIEKAMI SAGATAVOTA, TĀPĒC TĀ NELABVĒLĪGI IETEKMĒJA REZULTĀTUS 60. Vairāki faktori liecina, ka Komisija nebija pietiekami labi sagatavojusi pāreju uz nozares budžeta atbalstu, tāpēc tā īstenošana nenoritēja gludi (sk. 39., 43. un 47. punktā aprakstītās problēmas): a) netika pienācīgi dokumentēti secinājumi par priekšnosacījumiem efektīvai nozares budžeta atbalsta izmantošanai (sk. 61. un 62. punktu); b) pieņēmums, ka partnervalstis pilnībā izpratīs jauno nozares budžeta atbalsta mehānismu, atsaucoties uz iepriekšēju pieredzi līdzīgu pasākumu īstenošanā, bija kļūdains (sk. 63. punktu); c) Komisijai trūka zināšanu par mehānismiem, kuri darbojās uz vietas nozares budžeta atbalsta jomā. Delegācijām nācās lielā mērā paļauties uz ārēju ekspertu pakalpojumiem, kad bija jāsaskaras ar īstenošanas kārtības tehniskajiem aspektiem (piemēram, nosacījumu paraugu izstrādāšana un izvērtēšana, vai nosacījumi ir pilnībā izpildīti). 61. Saskaņā ar pašas izstrādātajām vadlīnijām Komisijai pirms nozares budžeta atbalsta programmas īstenošanas būtu jānovērtē, kāds ir stāvoklis septiņās galvenajās vērtējuma jomās (sk. 5. izcēlumu). Komisija veica šādu novērtējumus, taču skaidri neformulēja secinājumus un tos nedokumentēja. Turklāt novērtējumos liela nozīme tika piešķirta tam, ko saņēmējvalstis solīja izdarīt nākotnē. Šī nepilnība sevišķi bija raksturīga, novērtējot, vai ir izveidotas efektīvas sistēmas uzraudzībai un nozares koordinēšanai. Piemēram, Gruzijā Komisija atzina, ka esošās uzraudzības sistēma darbojas vāji, taču vienīgi secināja, ka "vidēja termiņa izdevumu programmas pilnīga īstenošana paredz ieviest ticamus un pienācīgus rezultatīvos rādītājus". 62. Turklāt Palāta neatrada pierādījumus, ka Komisija pirms nozares budžeta atbalsta izvēlēšanās būtu izvērtējusi citas iespējas, lai īstenotu nozares atbalsta programmu, konkrēti, finansējumu apvienošanu un EK projekta procedūras [25]. 63. Plānošanas dokumentos Komisija pauda ticību, ka saņēmējvalstis pareizi izpratīs budžeta atbalsta mehānismu, jo tām ir pieredze ar līdzīgiem pasākumiem. Tomēr praksē nācās pārliecināties, ka no iepriekšējās pieredzes tās nav guvušas pietiekamas atziņas. Lai gan šajās valstīs ilgus gadus tika sniegts budžeta atbalsts saskaņā ar programmu "Nodrošinātība ar pārtiku", šie pasākumi bija pārāk specifiski, lai tos varētu izmantot kā noderīgu paraugu nozares budžeta atbalstam, kas iecerēts saskaņā ar EKPI. Piemēram, programma "Nodrošinātība ar pārtiku" konkrēti nepievērsās atsevišķas nozares reformai, neiesaistīja vienas un tās pašas ministrijas un parasti sniedza budžeta atbalstu fiksētās, nevis mainīgās finansējuma daļās. 5. IZCĒLUMS SEPTIŅAS GALVENĀS VĒRTĒJUMA JOMAS 1) makroekonomiskās sistēmas stabilitāte; 2) valsts finanšu pārvaldības sistēmas uzlabošanai paredzētās programmas uzticamība un piemērotība; 3) nozares politikas un vispārējās stratēģijas saskaņotība un konsekvence; 4) nozares gada budžeta uzticamība, vispusība un pārredzamība, tostarp vidēja termiņa stratēģiskā budžeta plānošana; 5) vai ir ieviesta un vai efektīvi darbojas valdības vadīta nozares un līdzekļu devēju koordinēšanas sistēma; 6) vai ir ieviesta un vai efektīvi darbojas rezultātu uzraudzības sistēma; 7) vai ir ieviesta un vai efektīvi darbojas programma iestāžu darbības uzlabošanai. Avots: "EuropeAid guidelines on support to sector programmes" ["EuropeAid vadlīnijas nozares programmu atbalstam"], 2007. gada jūlijs. IZMANTOTIE ĪSTENOŠANAS MEHĀNISMI NETIKA PIETIEKAMI RŪPĪGI ATLASĪTI 64. Rīcības programma 2007. gadam piedāvā tikai divus galvenos mehānismus: nozares budžeta atbalstu un mērķsadarbību (attiecīgi 72 % [26] un 22 % no visām trim valstīm piešķirtajiem budžeta līdzekļiem). Tradicionālo atbalstu, izmantojot tehniskās palīdzības projektus, piemēroja vienīgi konflikta zonu rehabilitācijai Gruzijā (6 %). Nozares budžeta atbalsta un mērķsadarbības izcelšana gada rīcības programmās rada šādus ierobežojumus: a) tieša finansiāla palīdzība pilsoniskai sabiedrībai un privātajam sektoram ir iespējama vienīgi specifiskās programmās, tādās kā instruments demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai [27], taču to ir grūti piemērot saskaņā ar EKPI gada rīcības programmu; savukārt pārsvarā izmantojot nozares budžeta atbalstu, ES sniegtā palīdzība nav tik uzskatāma; b) nozares budžeta atbalsta un mērķpalīdzības ietvaros ir ļoti grūti īstenot ātrus, elastīgus un īpaši pielāgotus risinājumus specifiskām problēmām (sk. 65. punktu). 65. Armēnijā tiešus EKP mērķus nefinansēja no EKPI. Lai atbalstītu reformu procesu saskaņā ar EKP rīcības plānu, delegācija izveidoja ES konsultatīvo grupu, kuru finansēja no stabilitātes instrumenta. Šīs grupas uzdevums bija sniegt visaptverošu atbalstu daudzām svarīgām struktūrām, piemēram, ministrijām, norīkojot tur īpašus padomniekus. Šis īstenošanas mehānisms papildināja mērķsadarbību, un tas prasīja saskaņošanu. 66. Palāta konstatēja, ka visās trijās valstīs priekšroka tika dota nozares budžeta atbalstam un ka šīs izvēles pamatā nebija dažādu mehānismu detalizēta izvērtēšana. Attiecībā uz Azerbaidžānu tika izteiktas šaubas par to, vai būtu jāizmanto nozares budžeta atbalsts valstī, kura arvien vairāk eksportē naftu un gāzi [28]. Budžeta atbalsta piemērotību apsprieda EKPI pārvaldības komitejas sanāksmē 2007. gada septembrī. Tomēr Komisija kā galveno atbalsta mehānismu Azerbaidžānā izraudzījās nozares budžeta atbalstu. Revīzijas laikā valdības pārstāvji revidentiem uzsvēra, ka valsts labprātāk saņemtu tehnisko palīdzību, nevis budžeta atbalstu. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 67. Komisija sāka piemērot jauno EKPI trijās Dienvidkaukāza valstīs, taču rezultāti nebija viendabīgi. NEPILNĪBAS PIRMO GADA RĪCĪBAS PROGRAMMU PLĀNOŠANĀ 68. Komisija piemēroja daudzgadu plānošanas sistēmu, lai noteiktu ES palīdzības prioritātes saskaņā ar EKPI regulu. Tomēr EKP rīcības plāna, valsts stratēģijas dokumenta un valsts indikatīvās programmas savstarpējā saistība bija nepilnīga, tāpēc nebija pietiekamas skaidrības plānošanā. Skaidrību vēl vairāk mazināja tas, ka vienas un tās pašas prioritātes tika dažādi formulētas un atšķirīgi izklāstītas vairākos dokumentos. Nepietiekami noteikta prioritāšu secība samazināja plānošanas lietderību. 69. Šajos trijos secīgajos dokumentos nebija pietiekami samazināts prioritāšu skaits. Pirmajās gada rīcības programmās palīdzībai izraudzītās jomas pietiekami skaidri neizrietēja no šiem stratēģijas dokumentiem. Savukārt izraudzītās jomas atbilstība nozares budžeta atbalsta saņemšanai kļuva par svarīgu faktoru palīdzības noteikšanai 2007. gada rīcības programmā. Turklāt visi trīs dokumenti aptver dažāda ilguma periodus (attiecīgi piecus, septiņus un četrus gadus). 70. Pirmo gada rīcības programmu apstiprināja pēc vairāk nekā divu gadu ilga plānošanas un izstrādes procesa. Galvenais iemesls bija tas, ka kvalitātes kontroles un apstiprināšanas procedūras īstenoja divos secīgos posmos divi dažādi ģenerāldirektorāti — ĢD RELEX un EuropeAid. Šā procesa kopējais ilgums nav piemērots darbībām strauji mainīgā un konfliktiem pakļautā vidē, kāda ir Dienvidkaukāzā, un tas apdraud palīdzības noderīgumu. 71. Palīdzības programmu plānošanas un izstrādes virzībā pietrūka strukturēta dialoga ar saņēmējvalstīm, jo šo procesu lielā mērā noteica Komisijas iekšējās procedūras. Dialogu apgrūtināja arī tas, ka Armēnijā un Azerbaidžānā Komisija nebija pietiekami pārstāvēta un tai nebija piemērota vietējā partnera, kas spētu apkopot un formulēt valsts vajadzības. 1. IETEIKUMS Tā kā ir izveidots Eiropas Ārējās darbības dienests, ir jāizmanto izdevība, lai vienkāršotu programmu plānošanas un izstrādes procesu. Tāpēc būtu jāapsver iespēja: a) izveidot tādu organizācijas struktūru, kas nostiprina saikni starp stratēģijas dokumentiem (programmu plānošana) un gada rīcības programmām (izstrādāšana), tādējādi novēršot secīgus apstiprināšanas posmus; b) racionalizēt stratēģijas dokumentus (jāmeklē iespēja dokumentus apvienot, kā arī jāvienādo laikposmi, uz kuriem šie dokumenti attiecas); c) programmu plānošanas laikā vēl precīzāk noteikt prioritāšu secību, lai piedāvātu kaimiņvalstīm iespēju nodibināt arvien ciešākas attiecības ar ES. PIRMO GADA RĪCĪBAS PROGRAMMU ĪSTENOŠANAS PANĀKUMI NAV VIENDABĪGI 72. Kopumā panākumi nebija viendabīgi. Nozares budžeta atbalsta programma profesionālās izglītības un apmācību jomā Armēnijā stiprināja reformu procesu, taču programma, kas bija paredzēta enerģētikas reformai Azerbaidžānā, neguva apmierinošus rezultātus. Programma valsts finanšu pārvaldībai Gruzijā sāka radīt pārmaiņas tās otrajā darbības gadā, taču pirmā tās darbības gada laikā partneru aktivitāte Gruzijā bija neliela. EKPI vēl nav apliecinājis sevi kā piemērots tautsaimniecības atveseļošanas un uzticības veidošanas instruments konfliktu skartajā Abhāzijā. 73. Visās trijās valstīs mērķsadarbība saskaņā ar EKPI bija palikusi sagatavošanas stadijā lielākoties tāpēc, ka valstis nepiešķīra resursus struktūrai, kas nepieciešama šā mehānisma pārvaldībai. 2. IETEIKUMS Komisijai: a) Armēnijā, lai panāktu ilgtspējīgu uzlabošanos profesionālās izglītības un apmācību jomā, būtu jāpievērš uzmanība jautājumiem, kuri līdz šim reformu procesā bija atstāti novārtā, proti, pieprasījumam profesionālās izglītības un apmācību jomā (darba devēju un bezdarbnieku vajadzības), valdības īstenotajai nozares koordinācijai un nepietiekamam (neregulāram) līdzfinansējumam no valsts puses; b) Azerbaidžānā jāizvērtē, vai valsts pēc ievērojama kavēšanās perioda vēl arvien ir gatava izpildīt nepieciešamos nosacījumus, lai virzītu uz priekšu enerģētikas reformu; c) Gruzijā stingrāk jāizvērtē nozares budžeta atbalsta saņemšanas nosacījumu ievērošana valsts finanšu pārvaldības jomā; attiecībā uz tautsaimniecības atveseļošanu un uzticības veidošanu konflikta zonās jāapsver iespēja izmantot citus instrumentus, nevis EKPI; d) attiecībā uz mērķsadarbību visās trijās valstīs nodrošināt, lai saņēmējvalsts valdība apņemas uzlabot savas spējas pārvaldīt šo mehānismu. IR IEVIESTI JAUNI ĪSTENOŠANAS MEHĀNISMI, TAČU JOMAS NOZARES BUDŽETA ATBALSTAM NETIKA PIETIEKAMI RŪPĪGI ATLASĪTAS 74. Ieviešot nozares budžeta atbalstu un mērķsadarbību, Komisijai izdevās atrast alternatīvu iepriekš dominējošajiem tehniskās palīdzības projektiem. Tomēr nozares budžeta atbalsts tika ieviests bez pietiekamas sagatavošanās, un tas ietekmēja rezultātus. Lai gan Komisija izvērtēja tā efektīvas izmantošanas priekšnosacījumus, taču skaidri neformulēja secinājumus un tos nedokumentēja, un novērtējumos liela nozīme tika piešķirta tam, ko saņēmējvalstis solīja izdarīt nākotnē. Turklāt tās pieņēmums, ka iepriekšēja pieredze valstīm spēs dot izpratni par to, kā vajadzētu darboties jaunajam mehānismam, bija pārlieku optimistisks. Visbeidzot, Komisija nenosūtīja darbam uz vietas pietiekami daudz personāla ar atbilstošu pieredzi. 75. Saskaņā ar 2007. gada rīcības programmu valstīm tika piedāvāti divi īstenošanas mehānismi: nozares budžeta atbalsts un mērķsadarbība. Pievēršanās galvenokārt šiem diviem mehānismiem sašaurināja iespējamo tiešo EKPI palīdzību pilsoniskajai sabiedrībai un privātajam sektoram un kavēja gada rīcības programmu izmantošanu specifisku problēmu ātrai un tūlītējai risināšanai. Turklāt, pārsvarā izmantojot nozares budžeta atbalstu, ES sniegtā palīdzība nav tik uzskatāma. Azerbaidžānā nozares budžeta atbalsts neatrisināja valsts vajadzības pēc tehniskās palīdzības. Nozares budžeta atbalsts nekādā gadījumā nav mehānisms, kas piemērots visām valstīm jebkuros apstākļos. 3. IETEIKUMS Komisijai būtu: a) rūpīgāk jāizraugās jomas nozares budžeta atbalstam, izvērtējot visas EKPI sniegtās iespējas, un jāievēro lielāks līdzsvars dažādu mehānismu izmantošanā; b) saistībā ar budžeta atbalsta pasākumiem jāuzlabo to piešķiršanas lēmumu sagatavošana un dokumentēšana; c) jānodrošina pietiekami daudz kvalificētu darbinieku nozares budžeta atbalsta īstenošanai, jo šim mehānismam vajadzīgas citādas analītiskas iemaņas nekā projektu finansēšanā; d) jānoskaidro, kā uzlabot nozares budžeta atbalsta uzskatāmību un nodrošināt šā jaunā mehānisma uzraudzību; e) jāveicina saņēmējvalstu pārvaldes iestāžu vispārējās sistēmas stiprināšana, mērķsadarbību papildinot ar citiem pasākumiem (piemēram, vispārēju horizontālu atbalstu valsts pakalpojumiem). Šo ziņojumu pieņēma Revīzijas palātas III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklisJan KINŠT, 2010. gada 16. novembra sēdē Luksemburgā. Revīzijas palātas vārdā +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1638/20006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (OV L 310, 9.11.2006). To piemēro no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. [2] Alžīrija, Ēģipte, Izraēla, Jordāna, Libāna, Lībija, Maroka, Palestīniešu pašpārvalde, Sīrija, Tunisija. [3] Baltkrievija, Moldova, Krievijas Federācija, Ukraina. [4] Tehniskās palīdzības programma Neatkarīgo Valstu Sadraudzībai. [5] Finansiālie un tehniskie pasākumi ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās. [6] Līdzekļus ir paredzēts sadalīt šādi: Armēnijai 98,4 miljonus EUR, Azerbaidžāna 92,2 miljonus EUR un Gruzijai 120,4 miljonus EUR. Pēc 2008. gadā Gruzijā notikušā konflikta Komisija pieņēma lēmumu palielināt asignējumu Gruzijai par 61,5 miljoniem EUR (sk. V pielikumu). [7] ES dalībvalstu valsts pārvaldes ekspertu norīkošana saņēmējvalstīs uz pilnu darba slodzi un ilgu termiņu. Mērķsadarbības līgumi ir juridiski dokumenti, ar kuriem abas puses uzņemas saistības sasniegt vēlamos rezultātus. [8] Īpašais ziņojums Nr. 2/2006 par TACIS finansēto projektu izpildi Krievijas Federācijā (OV C 119, 19.5.2006.). [9] Īpašais ziņojums Nr. 9/2008 "ES atbalsta efektivitāte brīvības, drošības un tiesiskuma jomā Baltkrievijā, Moldovā un Ukrainā" (OV C 71, 25.3.2009.). [10] Īpašais ziņojums Nr. 5/2006 par MEDA programmu (OV C 200, 24.8.2006.). [11] Attiecīgos maksājumus veica 2008. un 2009. gadā. [12] Komisija ir noslēgusi līgumu ar konsorciju, kas nodrošina programmu uzraudzību. [13] Šie nolīgumi veido tiesisko regulējumu ES un triju valstu attiecībām. Tie ir noslēgti sākotnēji uz desmit gadiem un pēc tam tiek automātiski pagarināti ik gadu, ja neviena no pusēm neiesniedz rakstisku paziņojumu par to denonsēšanu. [14] Tas ietver EKPI valsts programmas, daudzvalstu programmas, pārrobežu sadarbības programmas, kā arī tematiskās programmas un stabilitātes instrumentu. [15] Attīstības un sadarbības instruments, kā arī Eiropas Attīstības fonds. [16] Sk. Armēnijas indikatīvo programmu 2007.–2010. gadam. [17] Saskaņā ar EKPI regulu stratēģijas dokumentus jāpārskata starpposmā vai pēc vajadzības, un tos var grozīt. [18] Valsti spēcīgi satricināja politiskā krīze 2008. gada pirmajā pusē pēc 2008. gada februārī notikušajām apstrīdētajām prezidenta vēlēšanām. [19] Kopīgā deklarācija, kas pieņemta Austrumu partnerības samitā Prāgā 2009. gada 7. maijā. [20] Šo statusu tā ieguva 2008. gada februārī. [21] Turpināt pārdomātas makroekonomiskās stabilizēšanas politikas īstenošanu, uzlabot valsts finanses, darīt pieejamus dokumentus saistībā ar programmas īstenošanu. [22] TAIEX (Tehniskās palīdzības informācijas apmaiņas birojs) instruments, kurš iepriekš bija paredzēts tikai ES kandidātvalstīm, tagad ir pieejams arī kaimiņvalstīm. [23] Tomēr Azerbaidžānā 2008. gadā sāka piemērot trīs TACIS finansētus mērķsadarbības līgumus. [24] To uzdevums bija galvenokārt pieredzes un zinātības (know-how) nodošana, ietverot mācības, taču tā ietvēra arī piegādes un palīdzību, lai veicinātu un atbalstītu investīcijas. [25] EuropeAid guidelines on support to sector programmes [EuropeAid vadlīnijas nozares programmu atbalstam], 2007. gada jūlijs. [26] Tostarp tehniskā palīdzība trīs miljonu EUR apmērā, kas paredzēta nozares budžeta atbalsta uzsākšanai. [27] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (OV L 386, 29.12.2006.). [28] 2006. gadā valsts pirmo reizi guva ievērojumus ieņēmumus no naftas un gāzes eksporta. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS MEHĀNISMU KLĀSTS PALĪDZĪBAS SNIEGŠANAI SASKAŅĀ AR EKPI [1] PASĀKUMU VEIDI 1. Kopienas palīdzība izmantojama, lai finansētu programmas, projektus un jebkura veida pasākumus, kas veicina šīs regulas mērķu sasniegšanu. 2. Kopienas palīdzību var arī izmantot: a) lai finansētu tehniskās palīdzības un mērķtiecīgus administratīvus pasākumus, tostarp tādus administratīvās sadarbības pasākumus, kuros iesaistīti valsts sektora eksperti no programmā iesaistītajām dalībvalstīm un to reģionālajām un vietējām iestādēm; b) lai finansētu ieguldījumus un ar ieguldījumiem saistītas darbības; c) ieguldījumiem EIB vai citā finanšu starpniecības iestādē, saskaņā ar 23. pantu, aizdevuma finansēšanai, ieguldīšanai akcijās, garantiju fondos vai investīciju fondos; d) izņēmuma gadījumos parādu atvieglošanas programmām saskaņā ar starptautisku parādu atvieglošanas programmu; e) nozaru vai vispārējā budžeta atbalstam, ja partnervalsts valsts izdevumu vadība ir pietiekami pārredzama, uzticama un efektīva, un kur tā ir izveidojusi pietiekami noformulētas nozaru vai makroekonomiskās politikas, kuras ir apstiprinājuši galvenie līdzekļu devēji, attiecīgā gadījumā ieskaitot starptautiskās finanšu institūcijas; f) lai nodrošinātu procentu likmju subsidēšanu, it sevišķi vides aizņēmumiem; g) lai nodrošinātu apdrošināšanu pret nekomerciāla rakstura riskiem; h) lai ieguldītu fondā, ko nodibinājusi Kopiena, tās dalībvalstis, starptautiskas un reģionālas organizācijas, citi līdzekļu devēji vai partnervalstis; i) lai ieguldītu starptautisko finanšu institūciju vai reģionālo attīstības banku kapitālā; j) lai finansētu izdevumus, kas nepieciešami efektīvai to valstu projektu un programmu administrācijai un uzraudzībai, kurām piešķirta Kopienas palīdzība; k) lai finansētu mikroprojektus; l) pārtikas nodrošināšanas pasākumiem. [1] Regulas (EK) Nr. 1638/2006 15. pants. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS ARMĒNIJA. ĪPAŠI NOSACĪJUMI NOZARES ATBALSTA PROGRAMMAI PROFESIONĀLĀS IZGLĪTĪBAS UN APMĀCĪBAS JOMĀ; OTRA, MAINĪGĀ DAĻA (5 MILJONI EUR) Nosacījumi | Procentuālā daļa | Pieejamā summa (miljonos EUR) | Faktiski izmaksātā summa (miljonos EUR) | 1.Remontdarbi un modernizētu iekārtu piegādes turpinās šādos atlasītos profesionālās izglītības un apmācības centros:remontdarbu līgumi, kas parakstīti par visu līguma summu;iekārtu piegādes konkursi, kas sagatavoti īstenošanai. | 40 % | 2 | 1,5 | 2.Ir sagatavots stāvokļa novērtējums par līdzekļu devēju intervences pasākumiem izglītības jomā. | 10 % | 0,5 | 0,5 | 3.Ir uzlabota ministrijas iekšējā uzraudzība un ir izveidots uzraudzības mehānisms nozares politikas atbalsta programmai 2007. gadā. | 10 % | 0,5 | 0,25 | 4.Lēmuma par profesionālās izglītības un apmācības attīstības valsts centra izveidi sagatavošana un apstiprināšana. | 10 % | 0,5 | 0,5 | 5.Profesionālās izglītības un apmācības departamenta struktūrshēmas pārskatīšana saskaņā ar īpaši izveidotas darba grupas ierosinājumu; jauno struktūrshēmu apstiprināja Izglītības un zinātnes ministrija un pieņēma valdība. | 10 % | 0,5 | 0,25 | 6.Ir izstrādāti Profesionālās izglītības un apmācības departamenta darba apraksti un kompetenču modeļi; tos pieņēma darba grupa un apstiprināja Civildienesta padome. | 10 % | 0,5 | 0,25 | 7.Minētā darba grupa kļūst par trīspusēju struktūru — Valsts Profesionālās izglītības un apmācības padomi, kura sniedz norādes par valsts profesionālās izglītības un apmācības sistēmas attīstību:Valsts Profesionālās izglītības un apmācības padomes uzdevumi un atbildības joma ir skaidri noteikti;tiesību akti par Padomes izveidi ir apstiprināti. | 10 % | 0,5 | 0 | | 100 % | 5 | 3,25 | -------------------------------------------------- III PIELIKUMS AZERBAIDŽĀNA. ĪPAŠI NOSACĪJUMI NOZARES ATBALSTA PROGRAMMAI ENERĢĒTIKAS REFORMAS JOMĀ; OTRA, MAINĪGĀ DAĻA (5 MILJONI EUR) Īpaši nosacījumi | Procentuālā daļa (mainīgā daļa) | Pieejamā summa (miljonos EUR) | Faktiski izmaksātā summa (miljonos EUR) | 1.Politikas pamatnostādnes Valdības apstiprināta vispusīga un pilnībā integrēta nozares stratēģija. | 25 % | 1,25 | 0 | 2.Rīcības plāni attiecībā uz atjaunīgās enerģijas avotiem un energoefektivitāti Rīcības plāni ar noteiktiem termiņiem, lai īstenotu atjaunīgās enerģijas avotu un energoefektivitātes stratēģijas saskaņā ar enerģētikas reformas atbalsta programmu līdz 2010. gadam; par šiem plāniem ir panākta vienošanās ar citām iestādēm, un tos ar dekrētu ir apstiprinājusi Rūpniecības un enerģētikas ministrija. | 15 % | 0,75 | 0 | 2.Tiesību akti atjaunīgās enerģijas avotu un energoefektivitātes jomā Tiesību aktu projekti par atjaunīgās enerģijas avotu izmantošanu un par energoefektivitāti ir iesniegti Parlamentā. | 20 % | 1,00 | 0 | 3.Atjaunīgās enerģijas avotu un energoefektivitātes valsts aģentūra Ir izveidota Atjaunīgās enerģijas avotu un energoefektivitātes valsts aģentūra, kas darbojas Rūpniecības un enerģētikas ministrijas pakļautībā, ir definētas tās tiesības un pienākumi. Aģentūra jau ir sākusi darbu. | 20 % | 1,00 | 0 | 4.Valsts finanšu pārvaldība Ir apstiprināts valsts finanšu pārvaldības rīcības plāns. | 20 % | 1,00 | 0 | -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS ĪPAŠI NOSACĪJUMI NOZARES ATBALSTA PROGRAMMAI VALSTS FINANŠU PĀRVALDĪBAS JOMĀ GRUZIJĀ; OTRA, MAINĪGĀ DAĻA (5 MILJONI EUR) | Īpaši nosacījumi | Rādītāji | Procentuālā daļa (mainīgā daļa) | Pieejamā summa (miljonos EUR) | Faktiski izmaksātā summa (miljonos EUR) | Fiksētā daļa | 1.Valsts finanšu pārvaldības reformas plānošana un uzraudzība | Finanšu ministrija atjauninās valsts finanšu pārvaldības stratēģisko redzējumu saskaņā ar Valsts izdevumu un finansiālā atbildīguma partnerības veikto novērtējumu rezultātiem un detalizētāk izstrādās rīcības plānu, tajā norādot termiņus un galvenos posmus, lai aktualizētu valsts finanšu pārvaldības reformu kopumā. | Valsts finanšu pārvaldības rīcības plāns ar noteiktos termiņos sasniedzamiem un no rezultātiem atkarīgiem rādītājiem, kurus apstiprinājušas attiecīgās aģentūras | — | | | 2.Budžeta procedūra, kas balstīta uz vidēja termiņa izdevumu plānošanu | 3 | 3 | Budžeta plānošanas un vidēja termiņa izdevumu plānošanas procedūra ir uzlabota, pilnveidojot nozares plānošanu vidējā termiņā un nozares izdevumu aplēses, un to visu iekļaujot gada budžeta izstrādes procesā. Trijās atlasītajās kompetentajās ministrijās ir uzlabojies ieguldījuma saturs vidēja termiņa izdevumu programmā 2009.–2012. gadam, un ir paplašināts tās darbības loks, ietverot reģionālo pārvaldības iestāžu stratēģijas. | Dokuments "Basic Data and Directions (BDD) 2009–2012" ["Pamatdati un vadlīnijas 2009.–2012. gadam"] ir paplašināts, un tajā ir iekļauts reģionālo iestāžu stratēģiju un prioritāšu vispārējs izklāsts. Tieslietu ministrija, Enerģētikas ministrija un Darba un sociālo lietu ministrija ir aplēsušas stratēģijas īstenošanas izmaksas, skaidri atspoguļojot saikni starp politikas virzienu, izdevumu plānošanu un gada budžeta izstrādi. Vienam no atlasītajiem reģioniem stratēģijas izmaksas ir aplēstas, un tajās atrodama skaidra norāde uz saikni starp izdevumu plānošanu vidējā termiņā un gada budžeta izstrādi. | — | | | Mainīgā daļa | 3.Valsts kases uzskaites sistēmas | Ir pabeigts dokumenta "Government Finance Statistics Manual (GFSM) 2001" ["Valdības finanšu statistikas rokasgrāmata", 2001] pirmais posms. | Ir pabeigta valsts kases virsgrāmata, kurā iekļauta "Valdības finanšu statistikas rokasgrāmatā" sniegtā budžeta klasifikācija. | 20 % | 0,4 | 0,4 | 4.Ārējā revīzija | Valsts kontrole ir sagatavojusi Revīzijas vadības politikas rokasgrāmatu un procedūru vadlīnijas. Ir pieņemts likumprojekts par Valsts kontroli. | Ir pārskatīta un apstiprināta Valsts kontroles jaunā vadības politika un attīstības stratēģija. | 10 % | 0,2 | 0,2 | Ir pieejamas revīzijas vadlīnijas, un tās izmanto kā pamata mācību materiālus visiem darbiniekiem. | 10 % | 0,2 | 0 | 5.Iekšējās kontroles sistēmas un iekšējā revīzija | Valdība ir apstiprinājusi politikas dokumentu un rīcības plānu pakāpeniskai saskaņotas valsts finanšu iekšējās kontroles sistēmas ieviešanai (vadības pārskatatbildība un iekšējā revīzija). | Ministru kabineta sanāksmes protokols, kas apstiprina politikas dokumentu un rīcības plānu. | 20 % | 0,4 | 0 | 6.Valsts iepirkums | Valdībai iesniedza un valdība apstiprināja rīcības plānu, kas balstīts uz darba grupas ieteikumiem pārstrukturēt valsts iepirkuma tiesisko regulējumu. | Darba grupas ieteikumi | 10 % | 0,2 | 0 | Ministru kabineta apstiprinātais rīcības plāns | 10 % | 0,2 | 0 | 7.Ieņēmumu dienests | Ir izstrādāts ieņēmumu stratēģijas projekts un procedūru vadlīniju projekts. Ir padziļināti izstrādātas procedūras visiem aspektiem saistībā ar muitas kontroli un uz riska analīzi balstītu nodokļu maksātāju revīzijas sistēmu; Finanšu ministrija tās ir pieņēmusi. | Visu Ieņēmumu dienesta procedūru izstrādei un uzturēšanai tiek piemērota attiecīga metodoloģija, sistēma un standarti. | 20 % | 0,4 | 0,4 | | | 100 % | 5,00 | 4 | -------------------------------------------------- V PIELIKUMS GRUZIJA. LĪDZEKĻI, KO ES IR PAPILDUS PIEŠĶĪRUSI PĒCKRĪZES SITUĀCIJĀ, VAR NESNIEGT ATDEVI Pēc 2008. gada augusta krīzes ES palielināja politisko un finansiālo atbalstu Gruzijai, 2008. gada oktobrī līdzekļu devēju konferencē apņemoties piešķirt līdz 500 miljoniem EUR. Šie līdzekļi tiks ņemti no vairākiem finanšu instrumentiem, tostarp EKPI. Lai gan EKPI valsts indikatīvā programma 2007.–2010. gadam nav grozīta, Komisija pieņēma lēmumu palielināt piešķīrumu Gruzijai saskaņā ar EKPI par 61,5 miljoniem EUR, kurus atvēlēs īpašiem pasākumiem, kas veidos ievērojamu daļu no humānās palīdzības. Papildu EKPI piešķīrumu galvenokārt izlietoja, lai Gruzijas teritorijā par jaunu izmitinātu personas, kuras tika pārvietotas 2008. gada kauju laikā. Šo finansējumu izmaksās kā budžeta mērķatbalstu "valsts iekšienē pārvietoto personu" izmitināšanai, kuru savukārt īstenos Gruzijas Municipālās attīstības fonds [1]. Līdz 2009. gada jūlijam Komisija bija veikusi divus maksājumus (9,8 miljonus EUR un 12,1 miljonu EUR) valsts budžetā māju celtniecībai, ieskaitot ar to saistītos ūdensapgādes un elektrotīklu darbus. Ārējie revidenti pārbaudīja pakārtotos izdevumus un atzina, ka tie atbilst saistošajiem tiesību aktiem un noteikumiem. Tomēr vēl līdz šim nav veikta lietderības revīzija, lai gan šiem darījumiem ir ļoti augsts risks. Municipālās attīstības fonds neizsludināja atklātu iepirkumu konkursu, valsts finanšu pārvaldības jomas iekšējā un ārējā kontrolē nav vērojami lieli uzlabojumi, ir negatīva pieredze Dienvidosetijā īstenotajā sākotnējā programmā saistībā ar pagaidu mītņu kvalitāti. [1] Gruzijas Municipālās attīstības fonds ir juridiska persona, kas izveidota atbilstoši publisko tiesību aktiem 1997. gadā ar Gruzijas prezidenta dekrētu saskaņā ar Municipālās attīstības valsts programmu. --------------------------------------------------