KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, ar ko nosaka aizliegumu zvejot ar dreifējošiem tīkliem, groza Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 812/2004, (EK) Nr. 2187/2005 un (EK) Nr. 1967/2006 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 894/97 /* SWD/2014/0154 final */





Atruna: Šis kopsavilkums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaistīti tā sagatavošanā, un neskar Komisijas turpmāko lēmumu galīgo redakciju. 1. PROBLĒMAS IZKLĀSTS Dreifējoši tīkli ir zvejas tīkli, kas var dreifēt un tiek izmantoti tuvu ūdens virsmai vai uz tās, lai zvejotu zivis, kuras peld vertikālā ūdens slāņa augšējā daļā. Ņemot vērā īpašas Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas rezolūcijas[1], kurās pausts aicinājums noteikt moratoriju attiecībā uz “lielapjoma pelaģisko zveju ar dreifējošiem tīkliem”[2], ES 90. gados izstrādāja vairākus noteikumus, lai ieviestu šādu liela izmēra dreifējošu tīklu aizliegumu[3]. Turklāt, apzinoties nopietnos draudus, kurus laša zveja ar dreifējošiem tīkliem rada jau tā noplicinātajām cūkdelfīnu populācijām, kopš 2008. gada 1. janvāra ir aizliegts Baltijas jūrā turēt uz kuģa vai izmantot jebkāda veida dreifējošus tīklus[4]. Patlaban uz ES kuģiem ir atļauts turēt un izmantot maza izmēra dreifējošus tīklus (izņemot Baltijas jūrā) ar nosacījumu, ka: (a) atsevišķu tīklu garums vai tīklu kopējais garums ir 2,5 km vai mazāks; (b) tos nav paredzēts izmantot, lai iegūtu to sugu īpatņus, kas minētas VIII pielikumā Regulā (EK) Nr. 894/97, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1239/98[5], un (c) VIII pielikumā[6] minēto sugu īpatņus, kuri nozvejoti ar dreifējošiem tīkliem, nevar izkraut. Neatkarīgi no visa šā tiesiskā regulējuma joprojām pastāv grūtības piemērot ES noteikumus par dreifējošiem tīkliem, jo īpaši Vidusjūrā. Šādas nepilnības varētu būt iemesls tam, ka ir pieņemts liels skaits valsts pasākumu, kuri papildina spēkā esošo ES tiesisko regulējumu, taču tie nekādi nav varējuši faktiski nodrošināt, ka minētās nepilnības vairs netiek ļaunprātīgi izmantotas, un ir ļāvuši operatoriem pieļaut vēl citus pārkāpumus un neatbilstības. Lai gan attiecīgās dalībvalstis nesen ir pieņēmušas vēl citus valsts pasākumus, lai risinātu šos jautājumus, joprojām ir iespējams, ka tās pašas problēmas atkārtosies jau tuvākajā nākotnē. Turklāt, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi un jaunāko informāciju no zinātniskiem pētījumiem[7], dažas mazapjoma zvejniecības, kurās izmanto dreifējošus tīklus, varētu radīt ilgstošas problēmas vides un saglabāšanas jomā, ietekmējot aizsargājamās sugas (piemēram, vaļveidīgos, jūras bruņurupučus, stores utt.), jo īpaši dažos apgabalos. 2. SUBSIDIARITĀTES ANALĪZE Komisija rīkojas, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu un ievērojot procedūru, kas izveidota ar tā 43. panta 2. punktu. Tāpēc jautājumam, uz ko attiecas šī iniciatīva, subsidiaritātes principu nepiemēro. 3. MĒRĶI Šajā kontekstā galvenie konkrētie politikas mērķi ir šādi: · novērst visas iespējamās ilgstošās vides un saglabāšanas problēmas, kas saistītas ar maza izmēra dreifējošu tīklu izmantošanu; · novērst ES tiesiskā regulējuma trūkumus, kas varētu apdraudēt īstenošanu un vājināt kontroli un noteikumu izpildi; · palīdzēt īstenot “laba vides stāvokļa” mērķus un uzdevumus, kas noteikti Jūras stratēģijas pamatdirektīvā[8] un saistītajās direktīvās. 4. POLITIKAS RISINĀJUMI Šo mērķu sasniegšanai tika izskatīti četri politikas risinājumi: · 1. politikas risinājums – status quo saglabāšana (pamatscenārijs); · 2. politikas risinājums – tehnisku pasākumu un kontroles pasākumu ieviešana; · 3. politikas risinājums – selektīvs aizliegums zvejot ar dreifējošiem tīkliem; · 4. politikas risinājums – pilnīgs aizliegums zvejot ar dreifējošiem tīkliem. 1. politikas risinājums – status quo saglabāšana (pamatscenārijs) Šī pieeja nozīmē, ka netiek veikti nekādi konkrēti pasākumi, lai grozītu pašreizējos noteikumus, kas reglamentē dreifējošu tīklu izmantošanu un ir iekļauti Padomes Regulā (EK) Nr. 894/97, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1239/98. 2. politikas risinājums – tehnisku pasākumu un kontroles pasākumu ieviešana Šā risinājuma mērķis ir novērst dreifējošiem tīkliem piemērojamo noteikumu nepareizu interpretāciju un vāju īstenošanu, ieviešot īpašus noteikumus par: · papildu tehniskajiem pasākumiem (piemēram, zvejas rīku parametriem: linuma acs izmēru un auklas diametru, attālumu no krasta utt.), · kontroles un uzraudzības aspektiem (piemēram, “viena tīkla” noteikums, obligātas zvejas atļaujas utt.). 3. politikas risinājums – selektīvs aizliegums zvejot ar dreifējošiem tīkliem Tiktu pārtraukta tikai tāda zveja, kura nodara vislielāko kaitējumu stingri aizsargājamām sugām un/vai kurā nav iespējams novērst neatļautu sugu (VIII pielikuma sugu) piezveju. Līdz šim pieejamā informācija nav pietiekama, lai ar zināmu precizitāti identificētu kaitīgu zveju ar dreifējošiem tīkliem, kaut gan ir zināmi daži konkrēti piemēri, un būtu vajadzīgs lielāks praktiskais darbs. 4. politikas risinājums – pilnīgs aizliegums zvejot ar dreifējošiem tīkliem Šis risinājums nozīmētu faktiski izbeigt jebkādu zveju ar dreifējošiem tīkliem, ieviešot pilnīgu aizliegumu turēt uz kuģa un/vai izmantot šāda veida zvejas rīkus. Piemērojot piesardzības principu, tiktu novērstas visas kontroles un vides problēmas. Turklāt šis risinājums atbilstu vēlmēm, ko paudušas dažas dalībvalstis, – vai nu tāpēc, ka šāda veida zvejniecības tajās nav attīstījušās (piemēram, Nīderlande, Beļģija utt.), vai arī tāpēc, ka tās ir pieņēmušas valsts pasākumus (piemēram, Spānija, Grieķija, Kipra, Malta utt.) vai parakstījušas starptautiskas saistības (piemēram, Vidusjūras un Melnās jūras reģiona dalībvalstis kopā ar Portugāli kā ACCOBAMS līgumslēdzējas puses), kas aizliedz jebkādu dreifējošu tīklu izmantošanu, lai gan vairumā gadījumu šis aizliegums nav īstenots. 5. IETEKMES NOVĒRTĒJUMS Politikas risinājumu novērtējums balstās uz SVID analīzi. Īsuma labad status quo jeb pamatscenārija apsvērumi (1. risinājums) šeit nav iztirzāti. Lielākā daļa apzināto zvejniecību ir sezonālas, un iesaistītajās flotēs darbojas daudzfunkcionāli kuģi. Vairums zvejnieku ar dreifējošiem tīkliem zvejo tikai dažus mēnešus gadā, un daži zvejnieki dreifējošus tīklus izmanto pat mazāk nekā pusi mēneša gadā. Tomēr šis zvejas veids var būt ievērojams ienākumu avots dažām vietējām zvejnieku kopienām, lai gan pēdējos gados kuģu skaits, kā arī nodarbināto skaits ir būtiski samazinājies. Kaut gan nav iespējams izslēgt to, ka aizliegums varētu ietekmēt dažus kuģus, kuri darbojas šādās zvejniecībās, pilnīga aizlieguma vispārējā sociālekonomiskā ietekme valsts un apakšreģionālā mērogā ir uzskatāma par nenozīmīgu. Nav paredzams, ka pilnīgs dreifējošu tīklu izmantošanas aizliegums saskaņā ar 4. risinājumu radīs atbilstošu zvejnieku skaita samazinājumu, jo tie turpinās darboties ar citiem zvejas rīkiem, kuru izmantošana jau atļauta to zvejas licencē. Risinājums || Sociālekonomiskā ietekme || Vērtējums 2. politikas risinājums Tehniskie un kontroles pasākumi, kas pieņemti ES līmenī || Ir paredzamas ekonomiskas un finansiālas izmaksas, jo flotei ir jāpielāgojas jaunajām tehniskajām prasībām un ir jāizstrādā piemēroti kontroles instrumenti. Stingrāki tehniskie pasākumi dreifējošo tīklu segmentos varētu izraisīt dažu zvejas darbību izbeigšanu. || - 3. politikas risinājums Selektīvs aizliegums zvejot ar dreifējošiem tīkliem || Sociālā un ekonomiskā ietekme uz zvejniekiem, kuri izmanto dreifējošus tīklus un kurus ietekmē aizlieguma īstenošana. Tomēr šīs izmaksas varētu mazināt, veicot cita veida zveju, kas jau ir atļauta zvejas licencē, un vajadzības gadījumā īstenojot finansiālus pavadpasākumus. Ietekmi palielina potenciālais risks, kas saistīts ar diskriminējošu attieksmi pret dažādām zvejniecībām, kurās izmanto dreifējošus tīklus. Turklāt, lai iegūtu ticamākus datus, kas vajadzīgi pareizai klasificēšanai, zinātniskajās uzskaitēs būtu jāiesaistās arī nozarei, un tas radītu papildu izmaksas. || -- 4. politikas risinājums Pilnīgs aizliegums zvejot ar dreifējošiem tīkliem || Sociālā un ekonomiskā ietekme uz attiecīgajiem zvejniekiem, lai gan to varētu mazināt, veicot cita veida zveju, kas jau ir atļauta zvejas licencē, un vajadzības gadījumā īstenojot pavadpasākumus, kas atvieglotu pielāgošanos (pāreja uz citām zvejas metodēm, darbības dažādošana, pakāpeniska izbeigšana). || - (Apzīmējumi: + pozitīva ietekme, ++ būtiska pozitīva ietekme, - negatīva ietekme, -- būtiska negatīva ietekme, 0 nav ietekmes, NA neattiecas/ļoti grūti novērtēt). Risinājums || Ietekme uz vidi || Vērtējums 2. politikas risinājums Tehniskie un kontroles pasākumi, kas pieņemti ES līmenī || Līdzīga ietekme uz vidi kā status quo risinājumam, tomēr tiek novērsta iespēja, ka valsts tiesību aktu iespējama mīkstināšana radītu negatīvu ietekmi uz neatļautām sugām. || - 3. politikas risinājums Selektīvs aizliegums zvejot ar dreifējošiem tīkliem || Šā risinājuma mērķis ir novērst ilgstošo vides problēmu, tostarp vākt lēmuma pamatošanai vajadzīgos pierādījumus. Tomēr jāatzīmē, ka īstermiņā pieejamā informācija ir ierobežota un nav pietiekami stabila, lai identificētu zvejniecības, kuras nodara vislielāko kaitējumu un ir jāaizliedz. Šajā sakarībā pastāv risks, ka zvejniecības, kuras nodara vislielāko kaitējumu, netiks aizliegtas un vides problēmas turpināsies. Lai nepieļautu negatīvu ietekmi, būtu jāuzrauga iespējamā zvejas piepūles pārvietošana no aizliegtās zvejas ar dreifējošiem tīkliem uz citiem zvejas veidiem. || + 4. politikas risinājums || || Pilnīgs aizliegums zvejot ar dreifējošiem tīkliem || Pozitīva ietekme, jo šis risinājums novērsīs visas iespējamās vides problēmas, aizliedzot visas darbības. Uzskata, ka darbības pārvietošana uz zvejniecībām, kurās izmanto citus zvejas rīkus, kas jau ir atļauti zvejas licencē, būs minimāla, jo lielākajai daļai zvejas kuģu darbības ar dreifējošiem tīkliem ir maznozīmīgas. Tomēr, lai nepieļautu neparedzētu negatīvu ietekmi, būtu jāuzrauga zvejas piepūles pārvietošana no zvejas ar dreifējošiem tīkliem uz citiem zvejas veidiem. Netieša pozitīva ietekme, jo tiktu labāk vadītas citas zvejniecības ar līdzīgu ietekmi uz aizsargājamām sugām. || ++ Novērtējums par dalībvalstīm radīto administratīvo slogu balstās uz iespējamajām prasībām, kas saistītas ar katram politikas risinājumam ierosinātajiem galvenajiem pasākumiem, un ietekmi uz iesaistītajām ieinteresētajām personām (t. i., publiskām struktūrām un uzņēmumiem) šādos aspektos: a) regulatīvās prasības (liels slogs), b) informēšanas pienākumi (mērens slogs) vai c) īpaša procesu vai rīcības pielāgošana (vidējs slogs). Risinājumi || Ietekme uz administratīvo slogu || Vērtējums 2. risinājums: Tehniskie un kontroles pasākumi, kas pieņemti ES līmenī || Nozīmīgs administratīvais slogs, proti, jāseko līdzi, kā notiek pielāgošanās jaunai prasībai (piemēram, linuma acu izmēra izmaiņas), un pareizi jāuzrauga jaunā režīma īstenošana (piemēram, jāizdod zvejas atļaujas, jāsagatavo kontroles plāns utt.). || -- 3. risinājums: Selektīvs aizliegums zvejot ar dreifējošiem tīkliem || Nozīmīgs administratīvais slogs, proti, jāvāc informācija, kas vajadzīga, lai lemtu par konkrētu zvejniecību iespējamu aizliegšanu. Grūtības pārvaldīt un kontrolēt divas paralēlas sistēmas: zveju ar dreifējošiem tīkliem, kas būtu aizliegta, un zveju ar dreifējošiem tīkliem, kas būtu atļauta. || -- 4. risinājums: Pilnīgs aizliegums zvejot ar dreifējošiem tīkliem || Īstermiņa administratīvais slogs, proti, jāpārvalda un jākontrolē pāreja. Vidējā un ilgā termiņā šis slogs lielā mērā mazinātos, pateicoties vienkāršotam tiesiskajam regulējumam un kontroles vajadzībām. Šim vienkāršotajam režīmam būtu nepieciešama mazāk stingra kontrole un uzraudzība, kas vērsta uz dreifējošiem tīkliem, un būtu jāpārvalda mazāk zvejas rīku. || + 6. RISINĀJUMU SALĪDZINĀJUMS Papildus iepriekš izklāstītajam salīdzinājumam četri politikas risinājumi tika savstarpēji salīdzināti, izmantojot būtiskuma, efektivitātes, lietderīguma, saskaņotības un pieņemamības vērtēšanas kritērijus. Risinājumu būtiskums ir izsvērts, ņemot vērā apzinātās ilgstošās vides un kontroles problēmas, proti: · vides problēma – zveja ar dreifējošiem tīkliem tiek uzraudzīta nepietiekami, tāpēc nav iespējams novērtēt ietekmi uz aizsargājamajām sugām, · kontroles problēma – dažas dalībvalstis nav varējušas novērst to, ka mazapjoma zvejā ar dreifējošiem tīkliem tiek iegūtas neatļautas sugas. Risinājumu efektivitāte un lietderīgums cita starpā izvērtēts, salīdzinot to iespējas novērst liela izmēra dreifējošu tīklu izmantošanas paplašināšanos/VIII pielikuma sugu zveju un ar to saistītās neprognozējamās nozvejas (mērķsugas/piezvejas sugas), kā arī mazināt dreifējošu tīklu ietekmi uz sugām, kuras ir īpaši aizsargātas. Politikas risinājumu saskaņotība tika izvērtēta saistībā ar ES vispārējiem mērķiem, stratēģijām un prioritātēm. Politikas risinājumu pieņemamība tika izvērtēta saistībā ar labāku kontroli un noteikumu izpildi, vides aspektu, samērīgu administratīvo slogu (t. i., ņemot vērā proporcionalitātes principu), tostarp arī sabiedriskās apspriešanās rezultātus. Četru politikas risinājumu salīdzinājums ir apkopots nākamajā tabulā. Vērtēšanas kritēriji || 1. risinājums – status quo || 2. risinājums – tehnisku pasākumu un kontroles pasākumu ieviešana || 3. risinājums – selektīvs aizliegums || 4. risinājums – pilnīgs aizliegums Būtiskums || Vides jomā || -- || + || + || ++ Kontroles jomā || - || - || -- || ++ Efektivitāte || 1. mērķis || -- || + || + || ++ 2. mērķis || -- || + || + || ++ 3. mērķis || -- || + || + || ++ 4. mērķis || -- || + || + || ++ 5. mērķis || 0 || 0 || - || - Lietderīgums || 1. mērķis || -- || + || + || ++ 2. mērķis || -- || + || + || ++ 3. mērķis || -- || + || + || ++ 4. mērķis || -- || + || + || ++ 5. mērķis || 0 || 0 || - || - Saskaņotība || Proporcionalitātes princips || + || + || - || - Piesardzības princips || - || + || + || ++ Ekosistēmas pieeja pārvaldībā || - || + || + || ++ Pieņemamība || Dalībvalstis || 0 || - || -- || +/- Zvejnieki || 0 || -- || -- || - NVO || -- || + || + || ++ Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, 4. politikas risinājums – visu veidu zvejas ar dreifējošiem tīkliem aizliegums – šķiet vēlamais risinājums, jo tas atbilst lielākajai daļai efektivitātes, lietderīguma, saskaņotības un pieņemamības parametru, vienlaikus nodrošinot vislabākos rezultātus vides ietekmējuma un mazāka administratīvā sloga ziņā. 7. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA Nav jāveido jaunas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas, bet ir jāpanāk jau pastāvošo sistēmu pareiza darbība. Šajā sakarībā Komisija veiks stingru pārbaudi un cieši sadarbosies ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstīs tiek faktiski un efektīvi ieviesti kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes nodrošināšanas instrumenti un zinātniskā uzraudzība, riska novērtēšanas stratēģijas un atturošie pasākumi, kuri izveidoti saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[9], [10], [11]. Turklāt jaunajiem mehānismiem, kas izveidoti ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu[12], būtu jāatvieglo un jāuzlabo dalībvalstu uzraudzības un ziņošanas sistēmas, kas izveidotas ar Putnu direktīvu un Dzīvotņu direktīvu[13]. [1] ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas: 1989. gada 22. decembra Rezolūcija 44/225; 1990. gada 21. decembra Rezolūcija 45/197; 1991. gada 20. decembra Rezolūcija 46/215. [2] Liela izmēra dreifējoši tīkli ir tīkli, kuru garums pārsniedz 2,5 km; definīcija atrodama Konvencijā par aizliegumu zvejot ar gariem dreifējošiem tīkliem Klusā okeāna dienvidu daļā (Velingtonas konvencija). [3] Padomes 1997. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 894/97, ar kuru paredz dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai. [4] Padomes 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98. [5] Padomes 1998. gada 8. jūnija Regula (EK) Nr. 1239/98, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 894/97, ar kuru paredz dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai. [6] Sugu saraksts (VIII pielikums): garspuru tunzivs (Thunnus alalunga), zilā tunzivs (Thunnus thynnus), lielacu tunzivs (Thunnus obesus), svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis), Atlantijas pelamīda (Sarda sarda), dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares), Atlantijas tunzivs (Thunnus atlanticus), mazās tunzivis (Euthynnus spp.), dienvidu tunzivs (Thunnus maccoyii), makreļtunzivis (Auxis spp.), jūras plaudis (Brama rayi), marlīni (Tetrapturus spp., Makaira spp.), buriniekzivis (Istiophorus spp.), zobenzivs (Xiphias gladius), skumbrijlīdakas (Scomberesox spp., Cololabis spp.), korifēnas (Coryphaena spp.), haizivis (Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, Alopiidae, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae), galvkāji (visas sugas). [7] MAREA Framework Contract MARE 2009/05 Lot. 1 SI2.651082 - Specific contract 8 (SI2.646130). “Identification and characterization of the small scale driftnet fisheries in the Mediterranean (DriftMed)” and Framework Contract No MARE/2011/01 Lot2 - Specific contract 5 (SI2.650655). “Study in support of the review of the EU regime on the small-scale driftnet fisheries”. [8] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva). [9] Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.). [10] Padomes 2008. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (OV L 286, 29.10.2008., 1.lpp.). [11] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.). [12] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā. [13] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību. Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu un savvaļas augu un dzīvnieku aizsardzību.