LV 
 
 
  EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2009. gada 26. marts) 
pēc Latvijas Finanšu un kapit āla tirgus komisijas l ūguma 
par likumprojektu, ar ko groza Noguld ījumu garantiju likumu 
(CON/2009/31) 
 Ievads un juridiskais pamats
 
Eiropas Centr ālā Banka (ECB) 2009. gada 23. mart ā saņēma Latvijas Finanšu un kapit āla tirgus komisijas 
(FKTK) l ūgumu sniegt atzinumu par likumprojektu (turpm āk tekstā – „likumprojekts”), ar ko groza 1998. 
gada 3. jūnija Noguld ījumu garantiju likumu (turpm āk tekstā – „Noguld ījumu garantiju likums”1). 
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 105. panta 
4. punktu un Padomes 1998. gada 29. j ūnija Lēmuma 98/415/EK par valstu iest āžu apspriešanos ar 
Eiropas Centr ālo banku par ties ību aktu projektiem2 2. panta 1. punkta sesto ievilkumu, jo likumprojekts 
attiecas uz noteikumiem, ko piem ēro finanšu iest ādēm, ciktāl tie būtiski ietekm ē finanšu iest āžu un tirgu 
stabilitāti. ECB Padome šo atzinumu ir pie ņēmusi saska ņā ar Eiropas Centr ālās bankas Reglamenta 
17.5. panta pirmo teikumu. 
 1.  Likumprojekta m ērķis 
Ar likumprojektu tiks veiktas izmai ņas Latvijas Noguld ījumu garantiju fonda (turpm āk tekstā – 
„fonds”) darb ībā, konkrēti:  
1)  paplašin āta fonda darb ība attiecībā uz Eiropas Savien ībā nereģistrētu banku fili ālēm Latvijā
3; 
2) preciz ētas noguld ītāju kategorijas, kas izsl ēgtas no fonda garant ētās aizsardz ības4; 
3)  ieviesta no riska l īmeņa atkarīgu fonda dal ībnieku iemaksu apr ēķināšana, kā arī īpaša fonda 
iemaksu pagaidu palielin ājuma iesp ēja gadījumos, ja veiktas noguld ījumu izmaksas5; un 
                                                 
1  Public ēts Latvijas V ēstnesī, 162(1223) 1998. gada 3. j ūnijā, ar grozījumiem. 
2  OV L 189, 3.7.1998., 42. lpp. 
3  Sk. groz ījumus Noguld ījumu garantiju likuma 2. pant ā (2. daļas grozījumus, kā arī 3. daļas un 4. da ļas 2. punkta 
izslēgšanu). 
4  Sk. groz ījumus Noguld ījumu garantiju likuma 17. panta 4. un 6. punkt ā. Izslēgto noguld ītāju jaunās kategorijas ir 
i) noteiktas personu kategor ijas, kuras ir iesaist ītas fonda dal ībnieka pārvaldē, uzraudz ībā vai audit ā; un ii) noguld ītāji, 
kuri saņēmuši individu ālus nosac ījumus saviem noguld ījumiem, kas veicin ājis fonda dal ībnieka finanšu st āvokļa 
pasliktināšanos. Šīs kategorijas atbilst Direkt īvas 94/19/EK par noguld ījumu garantiju sist ēmām (OV L 135, 31.5.1994., 
5. lpp.) I pielikuma 7. un 11. punktam.  
5  Fonda iemaksu apr ēķināšana, pamatojoties uz riska l īmeni, tiks piem ērota no 2010. gada 1. janv āra; sk. Noguld ījumu 
garantiju likuma 8. panta groz ījumus (2.–2.2 daļas un 6. da ļas jaunā redakcija) kop ā ar likumprojekta 9. punktu. 
2 4) uzlabota fonda noguld ījumu izmaksas proced ūra, konkr ēti, ļaujot veikt maks ājumus, 
izmantojot izraudz ītas komerci ālās kredītiestādes6.  
FKTK nor ādījusi7, ka šādi grozījumi ir nepieciešami, lai risin ātu jautājumus, kas saist īti ar 
pašreizējo starptautisko un iekšzemes finanšu st āvokli, un iev ērotu regulat īvo režīmu, kas ieviests 
ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Direkt īvu 2009/14/EK, ar ko Direkt īvu 
94/19/EK par noguld ījumu garantiju sist ēmām groza attiec ībā uz seguma l īmeni un izmaksas 
aizkavējumu8. 
 2.  Visp ārīgi apsvērumi 
ECB savā 2009. gada 4. febru āra Atzinum ā CON/2009/10 jau ir sniegusi koment ārus par Latvijas 
iestāžu ierosin ātajiem ties ību aktiem finanšu kr īzes novēršanā, t.sk. par izmai ņām Noguld ījumu 
garantiju likum ā
9. Atbilstoši, Atzinum ā CON/2009/10 iek ļautie apsv ērumi attiecas ar ī uz šo 
likumprojektu. Šaj ā atzinum ā uzmanība ir piev ērsta atseviš ķiem turpm āk norādītajiem 
jautājumiem, un taj ā nav ietverts visaptverošs v ērtējums ne par Noguld ījumu garantiju likumu, ne 
arī par Direkt īvas 2009/14/EK ieviešanu Latvij ā. Tomēr ECB izmanto iesp ēju vēlreiz norādīt, ka, 
ieviešot Direkt īvu 2009/14/EK vai cit ādā veidā izdarot groz ījumus ties ību aktos, kas nosaka 
nacionālo noguld ījumu garantiju sist ēmu darbību, dalībvalstīm ir jārīkojas koordin ēti, lai izvair ītos 
no ievērojamām atšķirībām nacion ālajos tiesiskajos regul ējumos, kas rad ītu nevēlamu ietekmi, 
izraisot trauc ējumus pasaules banku tirgos10. 
 
3. Īpaši apsv ērumi 
3.1 Dalība fondā 
Likumprojekts paplašina fonda darb ību attiecībā uz Eiropas Savien ībā nereģistrēto banku fili ālēm 
Latvijā11. Šādas filiāles atšķirībā no citās ES dalībvalstīs reģistrētu banku fili ālēm Latvijā obligāti 
un bez nosac ījumiem k ļūs par fonda dal ībniekiem. Dal ībvalstu banku fili āles var piedal īties fondā, 
                                                 
6  Sk. Noguld ījumu garantiju likuma jauno 13.1 pantu un 20. pantam pievienoto 1.- 4. da ļu. 
7  Sk. apspriešan ās vēstuli, ko ECB 2009. gada 23. mart ā saņēma no FKTK.  
8  OV L 68, 13.3.2009., 3. lpp. 
9  Sk. 3.1 punktu ECB 2009. gada 4. febru āra Atzinum ā CON/2009/10 CON/2009/10 p ēc Latvijas Finanšu kapit āla tirgus 
komisijas l ūguma par dažiem ties ību aktu groz ījumu projektiem saist ībā ar finanšu kr īzi. Visi ECB atzinumi ir pieejami 
ECB interneta lap ā www.ecb.europa.eu. 
10  Sk. 2.1 punktu ECB 2008. gada 18. novembra Atzinum ā CON/2008/70 p ēc Eiropas Savien ības Padomes l ūguma par 
priekšlikumu Eiropas Parl amenta un Padomes direkt īvai, ar ko groza Direkt īvu 94/19/EK par noguld ījumu garantiju 
sistēmām attiecībā uz seguma l īmeni un izmaksas aizkav ējumu (OV C 314, 9.12.2008., 1. lpp.); 2.1 punktu ECB 2008. 
gada 28. oktobra Atzinum ā CON/2008/61 p ēc Beļģijas finanšu ministra l ūguma par priekšlikumu kara ļa dekrētam, ar ko 
īsteno 2008. gada 15. oktobra Likumu par pas ākumiem finanšu stabilit ātes veicin āšanai, konkr ēti, nosakot valsts 
garantijas kred ītu izsniegšanai finanšu stabilit ātes kontekst ā attiecībā uz noguld ījumu un dažu dz īvības apdrošin āšanas 
produktu aizsardz ību, un groza 2002. gada 2. augusta Likumu pa r finanšu sektora un finanšu pakalpojumu p ārraudzību; 
un 2.1 punktu ECB 2009. gada  10. marta Atzinum ā CON/2009/20 p ēc Kipras Centr ālās bankas un Kipras Kooperat īvo 
sabiedrību pārraudzības un att īstības iestādes lūguma par dažiem noteikum u projektiem attiec ībā uz noguld ījumu 
garantiju sist ēmu.  
11  Saska ņā ar Noguld ījumu garantiju likuma 2. panta 2. da ļas grozījumiem, k ā arī 2. panta 3. da ļas un 4. da ļas 2. punkta 
izslēgšanu. 
3 par to pazi ņojot, un to dal ības pamat ā būs tā sauktais „papildu segums”, t.i., cikt āl mītnes 
dalībvalsts noguld ījumu garantiju sist ēma nesedz visas Latvij ā aizsargāto noguld ījumu kategorijas 
vai, ja m ītnes dalībvalsts garantiju sist ēmas pied āvātais kompens ācijas apjoms ir maz āks par 
Latvijas noteikumos paredz ēto12. Lai gan šie noteikumi atbilst Direkt īvas 94/19/EK 4. panta 2. 
punkta pras ībām, tie paredz atš ķirīgu pieeju attiec ībā uz ES banku un ārpus ES re ģistrētu banku 
filiālēm, kuras darbojas Latvij ā. Saskaņā ar šiem noteikumiem fonds piln ībā segs ārpus ES 
reģistrētu kredītiestāžu filiālēs turētos garant ētos noguld ījumus, bet ES dal ībvalstīs reģistrētu 
kredītiestāžu filiālēs turēto noguld ījumu segumu tikai papildin ās. 
3.2 Sankciju rež īms 
Šis likumprojekts kop ā ar spēkā esošajiem Noguld ījumu garantiju likuma noteikumiem ievieš 
sankciju rež īmu, saska ņā ar kuru fonda dal ībniekiem, kas nepilda dal ībai fondā noteiktās 
finansiālās saistības, mēnesi iepriekš izsakot br īdinājumu, var: i) atsaukt bankas licenci gad ījumos, 
ja dalībnieki ir Latvij ā reģistrētas bankas vai ārpus ES re ģistrētu banku fili āles Latvij ā; vai 
ii) izbeigt dal ību fondā, ja dalībnieki ir cit ā dalībvalstī reģistrētu kredītiestāžu filiāles Latvij ā13. 
ECB saprot, ka ierosin āto sankciju noteikumu pamat ā ir nodoms izveidot efekt īvu sankciju sist ēmu 
attiecībā uz visām fonda dal ībnieku kategorij ām. Tomēr ECB vērš FKTK uzman ību uz Direkt īvas 
94/19/EK 3. panta 2. un 3. punktu, k ā arī 4. panta 4. punktu, kur nor ādīts sankciju proced ūru 
noteikumu minimums attiec ībā uz nacion ālo noguld ījumu sist ēmu dalībniekiem, kuri neiev ēro 
noteiktās prasības14. ECB iesaka Noguld ījumu garantiju likumu, kuru groza ar šo likumprojektu, 
saskaņot ar Direkt īvas 94/19/EK noteikumiem, konkr ēti, attiecībā uz attiec īgo uzraudz ības 
institūciju iesaisti sankciju proced ūrās un brīdināšanai nepieciešamo laiku.  
3.3 Fonda iemaksu apr ēķināšana 
Ar šo likumprojektu tiek paredz ēta iespēja, ka fonda dal ībnieku iemaksas var diferenc ēt atbilstoši 
noteiktiem piesardz ības kritērijiem, piem ēram, fonda dal ībnieka kapit āla pietiekam ības, likvidit ātes 
un lielo riska dar ījumu rādītājam, kā arī kredītportfeļa kvalitātei15. ECB savos iepriekš ējos 
atzinumos par nacion ālo tiesību aktu projektiem, kuros pied āvātas izmaiņas iemaksu apr ēķināšanā 
nacionālajās noguldījumu garantiju sist ēmās, atzinīgi novērtēja no riska l īmeņa atkarīgu iemaksu 
principa16 ieviešanu, vienlaic īgi norādot, ka droši finans ēšanas pas ākumi ir b ūtiski attiec ībā uz 
                                                 
12  Sk. Noguld ījumu garantiju likuma 2. panta 2. da ļas jauno 2. punktu un jauno 4.1 daļu. 
13  Sk. Noguld ījumu garantiju likuma 12. panta sp ēkā esošo 4. un 5. da ļu, kā arī jauno 6. un 7. da ļu. 
14  Noteikumi paredz, ka attiec īgos pasākumus, kas nodrošina pras ību ievērošanu, pirmaj ā instancē īsteno attiec īgās iestādes 
mītnes valsts uzraudz ības instit ūcija sadarb ībā ar iestādes vai, attiec īgos gadījumos, tās ārvalsts fili āles nacion ālo 
garantiju sist ēmu. Tikai tad, ja pas ākumi nenodrošina pras ību izpildi un p ēc noteiktā laikposm ā, ne maz ākā par 12 
mēnešiem, iepriekš pazi ņota brīdinājuma, pras ības pārkāpusī iestāde vai tās ārvalsts fili āle var tikt izsl ēgta no savas 
mītnes valsts garantiju sist ēmas vai fili āles uzņēmējas valsts garantiju sist ēmas papildu seguma nodrošin ājuma, ja tam 
piekrīt attiecīgās iestādes mītnes valsts uzraudz ības institūcija.  
15  Sk. groz ījumus Noguld ījumu garantiju likuma 8. panta 2. da ļā. 
16  Sk. 3.2 punktu ECB 2008. gada 17. oktobra Atzinum ā CON/2008/51 p ēc Grieķijas Ekonomikas un fi nanšu ministrijas 
lūguma par ties ību akta projektu, cita starp ā, saistībā ar „Kred ītiestāžu noguld ītāju un ieguld ītāju kompens ācijas fonda 
izveidi”. 
4 sistēmu efektivit āti un sabiedr ības uztic ības saglab āšanu banku sist ēmai17. Pašlaik Direkt īva 
94/19/EK neparedz metodes noguld ījumu garantiju sist ēmu finans ēšanai, ja: i) finans ēšanas 
izmaksas pamat ā sedz pašas kred ītiestādes; ii) sist ēmas finans ēšanas jauda ir proporcion āla 
kredītiestāžu saistībām; un iii) no t ās necieš attiec īgās dalībvalsts banku sist ēmas stabilit āte18. 
Tomēr ar Direkt īvu 2009/14/EK ir paredz ēts, ka līdz 2009. gada 31. decembrim Eiropas Komisijai 
ir jāsniedz zi ņojums, cita starp ā, par noguld ījumu garantiju sist ēmu finans ēšanas meh ānismu 
saskaņošanu un no riska l īmeņa atkarīgu iemaksu mode ļu ieviešanu19. Veicot jebk ādas izmai ņas 
valsts ties ību aktos, kas nosaka nacion ālās noguldījumu garantiju sist ēmu darbību, būs jāņem vērā 
Kopienas l īmenī iesāktais darbs. 
3.4 Garantēto noguld ījumu izmaksu aizkav ējumu samazin āšana  
Kā norādīts iepriekš ējos ECB atzinumos20, aizkavējumu samazin āšana, veicot garant ēto 
noguldījumu izmaksas, var stiprin āt noguldītāju uzticību un būt izšķirošais faktors noguld ījumu 
garantiju sist ēmu efektivit ātē. Tajā pašā laikā ir būtiski īstenot pragmatisku pieeju izmaksu 
kavējumu samazin āšanai, tādējādi saglabājot uzticību šīm noguld ījumu garantiju sist ēmām. Turklāt 
ir svarīgi izveidot efekt īvas proced ūras prasījumu pārbaudei un kompens āciju izmaksai 
noguldītājiem, kā arī lai nodrošin ātu pietiekoša finans ējuma pieejam ību. ECB atbalsta 
likumprojekta nol ūku nodrošin āt ātri izpild āmas izmaksu proced ūras, konkr ēti, uzliekot par 
pienākumu fonda dal ībniekiem ik dienu atjaunin āt noguldītāju, kuri ties īgi saņemt kompens āciju, 
un garant ēto noguld ījumu apjomu sarakstus21. Šādi pasākumi atbilst Direkt īvas 2009/14/EK 
mērķiem, kuri nosaka, ka dal ībvalstīm ir jācenšas nodrošin āt banku pakalpojumu nep ārtrauktību, 
īpaši finanšu kr īzes apstākļos22.  
3.5 Garantēto noguld ījumu maks ājumi, izmantojot komerci ālās kredītiestādes 
Noguldījumu garantiju likuma 20. panta jaunaj ā 1.–4. da ļā ir paredz ēta iespēja, ka garant ēto 
noguldījumu izmaksu var veikt: i) izmantojot vienu vai vair ākas komerci ālās kredītiestādes vai ii) 
garantēto noguld ījumu garant ētās atlīdzības apmērā nododot citai kred ītiestādei. Likumprojekt ā nav 
precizēti kritēriji, kā jāizraugās kredītiestādes, kuras atbild ēs par izmaksu proced ūrām, un nav s īki 
izklāstīti šādu kredītiestāžu uzdevumi vai to atbild ība. Šajā kontekst ā ECB atsaucas uz 10. panta 
1. punktu Direkt īvā 94/19/EK23, kurā paredzēts, ka noguld ījumu garantiju sist ēmām ir jāspēj 
apmaksāt pienācīgi pamatotus noguld ītāju prasījumus par nepieejamiem noguld ījumiem. Tas 
nozīmē, ka pirmām kārtām tā ir nacion ālās noguldījumu garantiju sist ēmas atbild ība nodrošin āt, lai 
garantētie noguld ījumi paredz ētajā kārtībā un laikā būtu pieejami noguld ītājiem, kuri ties īgi saņemt 
                                                 
17  Sk. 2.5 punktu ECB 2007. gada 27. augusta Atzinum ā CON/2007/26 p ēc Polijas finanšu ministra l ūguma par ties ību akta 
projektu, ar ko izdara groz ījumus Likum ā par banku garantiju fondu; sk. ar ī Financial Stability Forum, ‘Guidance for 
Developing Effective Deposit Insurance Systems’, 2001. gada septembris, V.4. punkts („Finans ēšanas pasākumi”), 26.lpp. 
18  Skat īt Direktīvas 94/19/EK 23. apsv ērumu. 
19  Sk. Direkt īvas 94/19/EK 12. panta 1. punktu, kur ā grozījumi izdar īti ar Direkt īvas 2009/14/EK 1. panta 7. punktu. 
20  Sk. Atzinuma CON/2008/70 2.2 punktu un Atzinuma CON/2009/20 2.2 punktu. 
21  Sk. Noguld ījumu garantiju likuma jauno 131. pantu. 
22  Skatīt Direktīvas 2009/14/EK 13. apsv ērumu. 
23  Kurā grozījumi izdar īti ar Direkt īvas 2009/14/EK 1. panta 6. punktu. 
5 kompensāciju, neatkar īgi no izvēlētās izmaksu sist ēmas. Tādēļ ir svarīgi precizēt iepriekš min ētos 
ierosināto noteikumu elementus, īpaši tāpēc, lai nodrošin ātu, ka izv ēlētajai kred ītiestādei ir 
pieejami resursi pietiekam ā apjomā, lai veiktu noguld ījumu garantiju sist ēmas maks ājumus 
paredzētajā kārtībā un laikā. Turklāt izraudzīto komerci ālo kredītiestāžu atbildībai ir jāaprobežojas 
ar garantēto noguld ījumu tehnisku izmaks āšanu, neietverot pras ītāja tiesību saņemt maks ājumu 
pārbaudi, jo par to atbild nacion ālā noguldījumu garantiju sist ēma.  
3.6 Kopumā komerci ālās kredītiestādes izraudz īšanās par maks ājuma administratoru var b ūt par 
pamatu baž ām saistībā ar konkurences krop ļojumu un mor ālā kaitējuma jaut ājumiem, k ā arī 
saistībā ar jautājumiem par potenci ālo saspīlējuma pieaugumu likvidit ātes sadales jom ā. Konkrēti, 
ja kāda komerci ālā kredītiestāde jau iepriekš ir bijusi izraudz īta šai darb ībai, tas var tikt uztverts k ā 
valsts garantija š īs kredītiestādes dzīvotspējai. Līdzīgas bažas var attiecin āt uz alternat īvo 
risinājumu saska ņā ar Noguld ījumu garantiju likuma 20. panta 1.da ļas 2. punktu, saska ņā ar kuru 
pakalpojumu nodrošin ātāja kredītiestāde praktiski var ieg ūt klientu kontus no iest ādes, saistībā ar 
kuru ir aktiviz ēti noguld ījumu garantiju maks ājumi. Ņemot vērā iepriekš min ēto, ECB iesaka 
stiprināt paša fonda tehnisk ās iespējas, nevis izv ēlēties pagaidu ārpakalpojumu risin ājumus kā 
galveno metodi atbilstošai garant ēto noguld ījumu maks ājumu organiz ēšanai24. 
 
Šo atzinumu public ēs ECB interneta lap ā. 
  Frankfurt ē pie Mainas 2009. gada 26. mart ā 
 
[parakstīts] 
 
ECB prezidents 
Jean-Claude TRICHET 
                                                 
24  Sk. ECB atzinumus pašreiz ējās finanšu kr īzes kontekst ā, kuros tiek uzsv ērta vajadz ība aizsarg āt esošo nacion ālo 
noguldījumu garantiju sist ēmu operat īvo rīcībspēju; sk. 3.10 punktu ECB 2008. gada 15. oktobra Atzinum ā 
CON/2008/48 p ēc Īrijas finanšu ministra l ūguma par kred ītiestāžu (finansi ālā atbalsta) sist ēmas 2008. gada projektu; un 
2.2 punktu ECB 2008. gada 17. novembra Atzinum ā CON/2008/69 p ēc Īrijas finanšu ministra l ūguma par finanšu 
pakalpojumu (noguld ījumu garantijas sist ēmas) 2008. gada likumprojektu.