Kopš Krievija sāka pilna apjoma agresiju pret Ukrainu, situācija ir ievērojami pasliktinājusies, proti, ir radītas traģiskas humanitārās sekas civiliedzīvotājiem un infrastruktūrai un Krievija ir vēl vairāk paplašinājusi tās īstenoto pilnīgo vai daļējo okupāciju Ukrainas austrumu un dienvidu reģionos. Miljoniem ukraiņu bija spiesti bēgt, šķērsojot sauszemes robežas, jo gaisa satiksmes maršruti nav pieejami. Lielā mēroga iebrukuma tiešās sekas ir tādas, ka pastāvīgi pieaug to gadījumu skaits, kad no Ukrainas teritorijas tiek šķērsotas tās robežas ar kaimiņvalstīm. UNHCR dati liecina, ka 23. augustā šis skaits pārsniedza 11 miljonus, un aptuveni 10 miljonos gadījumu notika ieceļošana ES.

Eiropadome 2022. gada 24. februārī visstingrākajā veidā nosodīja neprovocēto un nepamatoto Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu un kopā ar tās starptautiskajiem partneriem pauda pilnīgu Savienības solidaritāti ar Ukrainu un tās iedzīvotājiem. Kopš tā laika Krievija, īstenodama nelikumīgo militāro agresiju, rupji pārkāpj starptautiskās tiesības un izdara nežēlīgus noziegumus pret Ukrainas iedzīvotājiem, kā arī apdraud Eiropas un globālo drošību un stabilitāti. Turklāt Eiropadome pieprasīja Krievijai nekavējoties pārtraukt savas militārās darbības, bez nosacījumiem izvest visus bruņotos spēkus un militāro ekipējumu no visas Ukrainas teritorijas un pilnībā ievērot Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību tās starptautiski atzītajās robežās.

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federāciju par vīzu atvieglinātu izsniegšanu Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas pilsoņiem (turpmāk “nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu”), kas stājās spēkā 2007. gada 1. jūnijā. Nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu mērķis ir, pamatojoties uz savstarpīgumu, atvieglot vīzu izsniegšanu Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas pilsoņiem, ja paredzētā uzturēšanās nepārsniedz 90 dienas 180 dienu laikposmā. Eiropas Savienība nolīgumus par vīzu atvieglotu izsniegšanu ir noslēgusi tikai ar ierobežotu skaitu izvēlētu trešo valstu. Šādiem nolīgumiem jābūt par pierādījumu savstarpējai partnerībai starp ES un attiecīgo valsti, un to pamatā jābūt savstarpējai kopīgo vērtību ievērošanai.

Turklāt Krievijas Federācija īsteno proaktīvu politiku, nosakot, ka Ukrainas pilsoņiem no Ukrainas reģioniem, kurus okupējuši Krievijas militārie spēki, ir jāizmanto tās starptautiskās pases, un tādējādi pārkāpj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

Saskaņā ar nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu 15. panta 5. punktu katra puse nolīgumu var pilnībā vai daļēji apturēt sabiedriskās kārtības, valsts drošības aizsardzības vai sabiedrības veselības aizsardzības iemeslu dēļ. Krievijas iebrukums Ukrainā rada risku attiecībā uz visiem šiem kritērijiem. Tas, ka Krievija klaji neievēro noteikumos balstīto starptautisko kārtību, ir viens no galvenajiem sabiedriskās kārtības apdraudējumiem. Pastāv arī īpaši riski, piemēram, okupēto Ukrainas teritoriju to iedzīvotāju pārvietošanās, kuri atbalsta Krievijas režīmu un kuriem varētu būt izsniegtas Krievijas Federācijas starptautiskās pases. Šī militārā agresija rada pamatu organizētās noziedzības attīstībai un nelikumīgu ieroču apritei, tādējādi apdraudot Savienības drošības intereses un drošību dalībvalstīs. Paaugstinātais risks, kas saistīts ar to, ka Krievijas Federācija izmanto Zaporižjas kodolelektrostaciju par militāru objektu, rada nopietnus draudus cilvēku dzīvībai.

Vispārīgāk runājot, lēmums iebrukt Ukrainā un turpināt militāro agresiju nav savienojams ar uzticamām attiecībām starp ES un Krievijas Federāciju. Nolīgumi par vīzu atvieglotu izsniegšanu ir noslēgti tikai ar ierobežotu skaitu izvēlētu trešo valstu, un to pamatā ir savstarpēja partnerība starp ES un attiecīgo valsti. Valstij, kas īsteno neprovocētu un nepamatotu agresijas karu, vairs nevajadzētu būt tiesībām saņemt atvieglojumus attiecībā uz vīzu izsniegšanu. Tādēļ ir pamatoti pilnībā apturēt nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu attiecībā uz visiem Krievijas Federācijas pilsoņiem.

Apturēšana ietekmēs arī tādas ceļotāju kategorijas kā žurnālisti, skolēni, studenti un pētnieki, kuri vairs nesaņems atvieglojumus, kas paredzēti apturētajā nolīgumā par vīzu atvieglotu izsniegšanu. Ņemot vērā to, cik šādas ceļotāju kategorijas ir svarīgas Eiropas Savienībai, un to, cik svarīgi ir turpināt uzturēt tiešus personiskus kontaktus, šis jautājums tiks risināts gaidāmajās Komisijas pamatnostādnēs par vispārējiem vīzu jautājumiem ar Krieviju.

Tiklīdz Padomes lēmums stāsies spēkā, nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu noteikumi tiks apturēti. Attiecīgi šo noteikumu vietā tiks piemēroti Vīzu kodeksa vispārīgie noteikumi.

3.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

Materiālais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts.

Turklāt nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu 15. panta 5. punkts nosaka, ka “[k]atra Puse var šo nolīgumu pilnīgi vai daļēji apturēt sabiedriskās kārtības, valsts drošības aizsardzības vai sabiedrības veselības aizsardzības iemeslu dēļ. Lēmumu par apturēšanu otrai Pusei paziņo ne vēlāk kā 48 stundas pirms tā stāšanās spēkā. Puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Pusi, tiklīdz apturēšanas iemesli vairs nepastāv.”

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

Neattiecas.

•Proporcionalitāte

Šis priekšlikums ir samērīgs nepieciešamībai aizsargāt Savienības un dalībvalstu drošību un reaģēt uz neprovocēto un nepamatoto Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu. Ņemot vērā drošības situācijas Ukrainā pasliktināšanos Krievijas Federācijas militāro darbību rezultātā un šo darbību radīto pieaugošo risku Eiropas Savienībai, ir samērīgi pilnībā apturēt nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu.

4.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

Dalībvalstis Vīzu jautājumu darba grupas 2022. gada 13. jūlija sanāksmē apsprieda nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu pilnīgu apturēšanu. Dalībvalstis 2022. gada 31. augustā notikušajā neformālajā ārlietu ministru sanāksmē (Gimnihā) arī pauda savu viedokli par apturēšanu un panāca politisku vienošanos par nolīguma pilnīgu apturēšanu.

5.IETEKME UZ BUDŽETU

Šis priekšlikums nerada papildu izmaksas ES budžetā.

6.CITI ELEMENTI

•Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība