KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI 2012. gada ziņojums par finanšu palīdzību paplašināšanās jomā (IPA, PHARE, CARDS, Turcijas pirmspievienošanās instruments, Pārejas programma) /* COM/2013/0625 final */





Ievads Šajā ziņojumā aplūkoti būtiskākie notikumi saistībā ar pirmspievienošanās palīdzības īstenošanu 2012. gadā[1], tostarp aplūkotas nākotnes perspektīvas. Sīkāka informācija par pārskata periodā veiktajām konkrētajām darbībām ir pieejama Komisijas dienestu tehniskajā darba dokumentā[2], kas papildina šo ziņojumu un vienā dokumentā aptver gan IPA[3], gan iepriekšējos pirmspievienošanās instrumentus un instrumentus Rietumbalkānu valstīm (t. i., Phare, CARDS[4], Turcijas pirmspievienošanās instrumentu un Pārejas programmu). 2012. gada ziņojums sniedz iespēju aplūkot līdzšinējos panākumus un gūtās mācības brīdī, kad tiek pabeigta institucionālā uzbūve jaunam IPA instrumentam, kurš aptver nākamo daudzgadu finanšu shēmu. Ziņojumā ir sniegts īss tās ekonomiskās un politiskās situācijas apraksts, kurā notika ES finansētās darbības. Tajā uzsvērts progress, kāds gūts, lai uzlabotu stratēģisko plānošanu un plānošanas dokumentus, un sniegts īss apraksts par projektu īstenošanu, gūtajiem rezultātiem un līdzekļu devēju koordinēšanas nepārtrauktu uzlabošanu. Pamatojoties uz līdzšinējo pieredzi, kas atspoguļota arī IPA 2012. gada konferencē izdarītajos novērtējumos un secinājumos, tiek ieteikts, kā līdz 2013. gadam un pēc tam IPA līdzekļus izmantot vēl efektīvāk. 1. Pārskata gads: politiskā un ekonomiskā situācija Paplašināšanās valstis 2012. gadā turpināja gūt panākumus savā ceļā uz Eiropas Savienību. Kandidātvalstīs[5] un potenciālajās kandidātvalstīs[6] notika pozitīvas norises, tostarp tika panākts progress attiecībā uz reformām saistībā ar pievienošanos ES. Turpinājās pievienošanās nolīguma ratifikācijas process ar Horvātiju, paverot ceļu Horvātijai uz pievienošanos 2013. gada 1. jūlijā. Pievienošanās sarunas ar Melnkalni tika sāktas jūnijā, un sarunas ar Islandi turpināja virzīties uz priekšu. Pateicoties pozitīvai darba kārtībai, kuru Komisija sāka īstenot 2012. gada maijā, jaunu impulsu guva attiecības ar Turciju. Eiropadome piešķīra Serbijai kandidātvalsts statusu tā paša gada martā. Komisija apstiprināja, ka var noslēgt Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp ES un Kosovu. Belgradas un Prištinas dialoga ietvaros tika panākts progress. Augsta līmeņa pievienošanās dialogs ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku pievērsa iestāžu pastiprinātu uzmanību reformām. Dialogs starp valdību un opozīciju Albānijā ļāva lielā mērā pārvarēt politisko strupceļu. Tika sākts augsta līmeņa dialogs par pievienošanās procesu ar Bosniju un Hercegovinu, lai palīdzētu valstij izpildīt ES pievienošanās prasības, kas noteiktas ES integrācijas ceļvedī. Lielākajā daļā valstu galvenās problēmas joprojām ir cilvēktiesības, laba pārvaldība, tiesiskums, tostarp cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību, kā arī administratīvā spēja. Valstīm bieži bija jāuzņemas lielāka atbildība par reformu veikšanu un jāapkopo nepieciešamā politiskā griba, lai virzītos uz priekšu. Liela problēma ir arī vārda brīvības un plašsaziņas līdzekļu neatkarības stiprināšana. Pievienošanās procesu nelabvēlīgi ietekmēja divpusējas problēmas. Situācija attiecībā uz sociāli ekonomiskajām norisēm paplašināšanās valstīs bija neviennozīmīga. Turcija un Islande 2012. gadā turpināja virzīties pa ekonomikas atveseļošanās ceļu. Pēc neilga atveseļošanās perioda ekonomikas apjomi lielākajā daļā Rietumbalkānu valstu atkal samazinājās ES nelabvēlīgo ekonomikas norišu rezultātā. Ievērojami pasliktinājās sociālie apstākļi. Turpināja palielināties bezdarba un nabadzības rādītāji, bet budžeta konsolidācija un darba tirgus reforma joprojām ir steidzamākās ekonomikas prioritātes. Laba pārvaldība, tiesiskums un administratīvās spējas turpina būt būtiskas politiskas problēmas, kurām ir nelabvēlīga ietekme uz uzņēmējdarbības vidi. 2. efektīvāka un lietderīgāka palīdzība Virzībā uz jaunu IPA 2014.–2020. gadam Pēc plašām apspriedēm ar ieinteresētajām personām un ex ante novērtējumu par turpmāko pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, kurš būtiski sekmēja šā instrumenta izstrādi, Komisija 2011. gada 7. decembrī pieņēma priekšlikumu IPA II regulai kā daļu no ārējās darbības instrumentu paketes. Komisijas priekšlikuma mērķis ir ciešāk sasaistīt pirmspievienošanās palīdzību ar paplašināšanās politikas prioritātēm un virzīties uz nozaru pieeju. 2012. gadā priekšlikums IPA II regulai bija jāapspriež Parlamentā un Padomē, un šā ziņojuma izstrādes laikā sarunas joprojām turpinājās. Vienlaicīgi Komisija sāka gatavot IPA piemērošanas noteikumu projektu un stratēģiskās plānošanas dokumentus, lai pabeigtu IPA II palīdzības plānošanas un sniegšanas shēmu. Tā sāka pētījumu par nozaru pieejas īstenošanu un izveidoja īpašas darba grupas, kas aplūkoja jaunā instrumenta īstenošanas kārtības dažādās dimensijas. Nozaru pieeja Komisija 2012. gadā turpināja pakāpeniski īstenot nozaru pieeju nākamā pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA II) plānošanā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam. 2009. gada oktobra IPA konferencē tika nolemts, ka turpmākie pasākumi ietvers pakāpenisku virzību uz nozaru pieeju, lai, izmantojot palīdzību, atvieglotu rezultātu, ietekmes un pievienotās vērtības sasniegšanu. Šie ir galvenie visu jauno ārējās darbības instrumentu principi laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam. Pāreja uz nozaru pieeju ir īpaši svarīga laikā, kad dalībvalstis saskaras ar budžeta ierobežojumiem un starptautiskās finanšu iestādes aicina sniegt vēl efektīvāku un ilgtspējīgāku pirmspievienošanās palīdzību: uz stratēģiju balstīta pieeja plānošanai, kuras pamatā ir valstu vajadzības un priekšrocības, veicinās efektīvāku un uz rezultātu sasniegšanu vērstu pirmspievienošanās procesu. Turklāt, nodrošinot lielāku valsts iestāžu atbildību par programmām, šāda pieeja palielina papildināmības potenciālu, jo nozaru pieejas pamatā ir valstu stratēģijas. Tādējādi tiek palielināts dažādu atbalsta veidu iedarbīgums un tiek racionalizēts atbalsts, veicot atbilstošu darba dalīšanu. IPA ieinteresēto personu konferencē Zagrebā 2011. gada aprīlī tika apstiprināts jaunās pieejas nozīmīgums un pašreizējā IPA īstenošanas novērtējumā minētie secinājumi. IPA daudzgadu indikatīvie plānošanas dokumenti (MIPD) 2011.–2013. gadam tika izstrādāti, lai atspoguļotu minēto pieeju, kā rezultātā tie kļuva vēl motivētāki un tajos izvirzīts mērķis uzlabot prioritāšu noteikšanu un nodrošināt vēl mērķtiecīgāku palīdzību. Jaunā plānošanas metode, tostarp jaunie plānošanas paraugi un norādījumi, tika ieviesti jau 2011. gada beigās 2012. un 2013. gada budžeta plānu izstrādei. 2012. gadā visas valsts iestādes veltīja daudz pūļu, lai analizētu attiecīgajos MIPD noteikto nozaru gatavību virzībai uz nozaru pieeju. 2012. gadā bija pirmais īstais mēģinājums īstenot nozaru pieeju paplašināšanās valstīs, kas bija kā izmēģinājuma pārbaude dziļākām pārmaiņām, kuras notiks saskaņā ar IPA II. Vienlaicīgi 2012. gadā Komisija izstrādāja nozaru pieejas pamatnostādņu projektu piemērošanai pirmspievienošanās palīdzībai, kurš jāpabeidz 2013. gadā, lai to izmantotu IPA II plānošanā. Komisija 2013. gadā organizēja seminārus par nozaru pieeju visās IPA saņēmējās valstīs, lai sniegtu pilnīgu izpratni par nozaru pieejas piemērošanu IPA II līdzekļu plānošanā. Sadarbība ar līdzekļu devējiem par atbalsta efektivitāti Komisija 2012. gadā turpināja strādāt pie tā, lai dažādos jautājumos nodrošinātu koordināciju starp līdzekļu devējiem, tostarp, lai palielinātu atbalsta efektivitāti un pārredzamību saskaņā ar saistībām, kuras tā uzņēmās Ceturtajā augsta līmeņa forumā par atbalsta efektivitāti, kas notika 2011. gada novembrī Pusanā, kad Komisija vienojās par tādu kopīgu principu nozīmību kā atbildība par prioritātēm, rezultātu, pārredzamības un pārskatatbildības nozīmība. Turklāt līdzekļu devēju kopiena, tostarp Komisija, apņēmās uzlabot kvalitāti un efektivitāti attīstības sadarbības jomā, izmantojot arī atbalsta pārredzamību. Komisija 2012. gadā veica turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) saņemtā finansējuma saskaņošanu ar starptautiskiem standartiem par atbalsta pārredzamību. Saskaņā ar saistībām, kuras uzņēmās 2012. gada Pusanas Konferencē par partnerattiecībām efektīvai sadarbībai attīstības jomā, sabiedrībai ne vēlāk kā 2015. gada beigās standarta veidā darīs pieejamu attiecīgu informāciju par oficiālo attīstības palīdzību (OAP). Publicējot informatīvo datu kopumus organizācijas un darbības līmenī, kā arī informāciju par pašreizējiem un turpmākiem izdevumiem, Komisija laikus sniegs dalībvalstu iestādēm, iedzīvotājiem un trešām valstīm vispārīgu un uz nākotni vērstu informāciju par resursiem, kurus nodrošina, izmantojot sadarbību attīstības jomā. Saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) ieteikumiem saistībā ar Attīstības palīdzības komitejas (DAC)[7] salīdzinošo pārskatu par ES palīdzību 2012. gadā, Komisija ir pārskatījusi pieeju programmas izstrādei. IPA II paredzētās nozaru pieejas īstenošanas mērķis ir efektīvāk pārvaldīt ārējo palīdzību, padarot pirmspievienošanās palīdzību efektīvāku, lietderīgāku un vērstu uz rezultātu sasniegšanu. Nākotnē no IPA tiek gaidīta turpmāka notikumu attīstība, īstenojot uz rezultātu sasniegšanu vērstu pieeju. Tāpēc 2012. gadā izveidoja darba grupu, kuras mērķis ir izstrādāt rādītāju sistēmu, ko izmantot valstu stratēģiju līmenī progresa un darbības rezultātu uzraudzībai, novērtēšanai un pārskatīšanai. Komisija koordinē šos procesus, lai pārliecinātos, ka pirmspievienošanās palīdzība atbilst dažādām Komisijas, ES dalībvalstu, starptautisko finanšu iestāžu un plašāka līdzekļu devēju loka iniciatīvām ar nolūku uzlabot līdzekļu devēju koordinēšanu un atbalsta efektivitāti, kā arī nodrošināt plānoto rezultātu sasniegšanu. 3. Svarīgākie fakti par programmu īstenošanu 2012. gadā Pēc pievienošanās līguma parakstīšanas 2011. gada 9. decembrī Horvātija visu 2012. gadu turpināja īstenot pasākumus, lai stiprinātu spēju pildīt saistības, kuras izvirza dalība ES. Kopš 2013. gada 1. jūlija Horvātija ir ES dalībvalsts. 2012. gadā pieņemtā valsts programma[8] attiecībā uz I komponentu aptver divus budžeta gadus, proti, IPA 2012. gada piešķīrumu pārejas posma atbalstam un iestāžu veidošanai, kā arī sešu mēnešu piešķīrumu 2013. gadam (saskaņā ar Horvātijas plānoto pievienošanos ES 2013. gada 1. jūlijā). Valsts programmu kopējā summa 2012. un 2013. gadā bija EUR 46,80 miljoni. ES finansiālās palīdzības īstenošana 2012. gadā papildināja šīs norises, sniedzot papildu atbalstu reformu pabeigšanai un spēju veidošanai galvenajās jomās, kas nepieciešamas, lai varētu uzņemties saistības, kuras izvirza dalība ES, tādās jomās kā tiesu vara, pamattiesības un tieslietas, brīvība un drošība, kā arī turpinātu veikt pasākumus saistībā ar Horvātijas sagatavošanu to līdzekļu pārvaldībai un izmantošanai, kurus piešķir pēc pievienošanās. Turklāt Horvātija 2012. gadā pabeidza sagatavošanos publiskā iepirkuma ex-ante kontroles atcelšanai, lai pilnīgi decentralizētu pārvaldību un īstenotu ES finansiālo palīdzību pirms pievienošanās. “Pozitīva darba kārtība” ES un Turcijas attiecībās 2012. gadā radīja jaunu dinamiku, vairākās jomās atgriežot pievienošanās procesu uz pareizā ceļa pēc stagnācijas posma. Šajā darba kārtībā galvenā uzmanība tika pievērsta ar kopējām interesēm saistītiem pasākumiem, tostarp: · saskaņošanai ar acquis; · sadarbības veicināšanai enerģētikas jomā; · vīzām, mobilitātei un migrācijai; · tirdzniecības nolīgumiem, kā arī muitas savienībai, par kuru tika sākts īpašs pētījums ar Pasaules Banku, lai novērtētu tās kopējo ietekmi; · ārpolitikai, tostarp politiskajām reformām un pretterorisma darbībām; · ievērojamam līdzdalības pieaugumam Savienības programmās. 2012. gadā ar IPA I komponenta finansiālo palīdzību, kuras kopējā vērtība bija EUR 225,74 miljoni, turpināja sniegt atbalstu pievienošanās procesa politiskajām prioritātēm, pievēršot uzmanību tiesiskumam un galvenajām reformām, kas saistītas ar tiesu varu un pamattiesībām. Tika novērotas pozitīvas norises — Turcijas valsts iestādes izmantoja decentralizētu pārvaldības veidu finansiālās palīdzības pārvaldīšanai. Akreditācijas process, kura ietvaros konkursu rīkošanas, līgumu slēgšanas un finanšu pārvaldības funkcijas no Centrālās finanšu un līgumu aģentūras (CFCU) nodeva nozaru ministrijām, ir veiksmīgi pabeigts attiecībā uz visām IPA III un IV komponenta darbības struktūrām. IPA V komponenta pārvaldības pilnvaras ir piešķirtas gandrīz 20 provincēm. Visa 2012. gada laikā tika veicināts dialogs ar Turcijas iestādēm par migrāciju un patvērumu, kā arī par robežu integrētu pārvaldību. Tika pētītas turpmākas iespējas atbalstīt iestāžu reformu no ES finansiālās palīdzības līdzekļiem. Visas attiecīgās plānošanā iesaistītās ieinteresētās personas, tostarp specializētās ANO aģentūras, pilnveidoja un pārskatīja projektu priekšlikumu sarakstu finansējuma piešķiršanai no IPA. Par IPA programmu īstenošanu atbildīgās Turcijas iestādes veica turpmākus pasākumus, lai uzlabotu pārvaldību un kontroles sistēmu, tomēr IPA plānošanas un uzraudzības jomā joprojām ir nepieciešami uzlabojumi. IPA pamatnolīguma ratifikāciju ar Islandi pabeidza 2012. gadā pēc parlamenta rezolūcijas, ar kuru Islandes valdību pilnvaroja apstiprināt pamatnolīgumu. Parlamenta rezolūciju pieņēma 2012. gada 18. jūnijā, paverot ceļu to projektu īstenošanai, kurus Islandei plānoja IPA valsts programmās. Pēc IPA pamatnolīguma stāšanās spēkā projektu īstenošana saskaņā ar IPA 2011. gada valsts programmu sākās 2012. gada otrajā pusē. Ar 2011. gada programmu atbalsta septiņus projektus. Tās budžets ir EUR 12 miljoni, un tika nodrošināts līdzsvars starp abām daudzgadu indikatīvajā plānošanas dokumentā noteiktajām prioritātēm: · vēl vairāk uzlabot Islandes spēju uzņemties saistības, kuras izvirza dalība ES, atbalstot iestāžu spēju veidošanu ES acquis transponēšanai valsts tiesību aktos un īstenošanai, un · stiprināt Islandes iestāžu spēju, gatavojoties dalībai struktūrfondos un citos ES fondos un tos īstenojot. 2012. gada valsts programmu pieņēma 2012. gada 16. jūlijā, un tās mērķis ir atbalstīt trīs projektus ar budžetu EUR 12 miljonu apmērā. Projektu īstenošana jau ir daļēji sākusies. 2013. gada valsts programmu pieņēma 2012. gada 2. decembrī, un tās kopējā vērtība ir EUR 10,8 miljoni. Pēc parlamenta vēlēšanām 2013. gada 27. aprīlī jaunizveidotā valdība ir apturējusi pievienošanās sarunas, līdz parlaments būs novērtējis stāvokli sarunās un norises ES. Tiek pārbaudīta ietekme uz IPA. Komisija neplāno turpināt darbu pie turpmākiem IPA projektiem, kamēr Islandes valdība nebūs pieņēmusi lēmumu turpināt vai neturpināt pievienošanās procesu. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ar IPA atbalstu turpināja īstenot ar pievienošanos saistītās reformas, taču 2012. gadā saskārās ar nopietnām problēmām ES palīdzības plānošanas un īstenošanas jomā. Kopumā to valsts iestāžu spējas, kuras pārvalda IPA, joprojām ir nevienmērīgas, radot atkārtotus kavējumus saistībā ar publisko iepirkumu, kā arī zemus līgumu slēgšanas un finansējuma izmaksāšanas rādītājus. IPA 2012.–2013. gada valsts programmā paredzēts kopējais ES ieguldījums I komponentā aptuveni EUR 28 miljonu apmērā gadā. Komisija to sagatavoja un apstiprināja 2012. gada novembrī, un tā sastāv no pieciem nozaru pieteikumiem un septiņiem saistītiem projektu pieteikumiem, kuros tiek atbalstītas tādas nozares kā valsts pārvalde, tieslietas, iekšlietas un pamattiesības, privātā sektora attīstība, lauksaimniecība, vide un klimata pārmaiņas. Vienlaikus tika pieņemti arī jauni piešķīrumi III, IV un V komponenta darbības programmām. No visiem IPA komponentiem pieejamo līdzekļu apguve bija jautājums, kuram Komisija pievērsa uzmanību, atbalstot iestāžu pasākumus. Martā un vēlreiz 2012. gada beigās Komisija (Reģionālās politikas ĢD, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD un Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD) īslaicīgi pārtrauca maksājumus, jo bija nepietiekams darbinieku skaits un vadības spēja galvenajās iestādēs, jo īpaši tajās, kuras īsteno kontroles funkcijas, piemēram, revīzijas iestādē un valsts kredītrīkotāja (NAO) birojā. Pateicoties valdības apņēmīgajai rīcībai, visu minēto iestāžu spējas sasniedza visus mērķus, kas bija izvirzīti attiecībā uz personālu 2012. gada darba noslogojuma novērtējumā (WLA). Spēju veidošanas vajadzības un uzkrātais nepadarītais darbs joprojām rada nopietnas problēmas, un visaugstākajā iespējamajā politiskajā līmenī pastāvīgi jāveic pasākumi un jāuzņemas saistības, lai paātrinātu īstenošanu. Melnkalne 2012. gadā veiksmīgi pabeidza tās atlikušās pirmspievienošanās palīdzības plānošanu, kuru piešķīra saskaņā ar pašreizējo Finanšu shēmu pēdējiem diviem gadiem. 2012.–2013. gada I komponenta valsts programma pārejas posma atbalstam un iestāžu veidošanai joprojām ir svarīga IPA finansējuma daļa (EUR 21,28 miljoni), kuru izmanto pastāvīgam galveno reformu jomu atbalstam saskaņā ar iepriekšējām programmām. Eiropadomes 2012. gada jūnijā sāktās pievienošanās sarunas atspoguļoja un apstiprināja to IPA projektu īstenošanas nozīmīgumu un efektivitāti, kurus Melnkalnē veic ES delegācija saskaņā ar I komponentu. Salīdzinājumā ar IPA I un II komponenta līdzekļiem 2012. un 2013. gadā lielākā IPA līdzekļu daļa bija paredzēta ES kohēzijas un lauksaimniecības politikas sagatavošanai un īstenošanai tādās nozarēs kā vide, transports, sociālā attīstība un lauksaimniecība un lauku attīstība, t. i., III, IV un V komponenta programmās. Kopš 2010. gadā Melnkalnei piešķīra kandidātvalsts statusu, galvenie ieguldījumi tiek plānoti, pieņemot attiecīgās 2012.–2013. gada III komponenta (EUR 22,24 miljoni) un IV komponenta (EUR 5,58 miljoni) darbības programmas, izņemot V komponentu, attiecībā uz kuru Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta lauku attīstībai (IPARD) pieņemšana ir atlikta uz 2013. gadu. Visbeidzot, visa gada laikā Melnkalnes iestādes ir parādījušas labu progresu pārvaldības kompetences piešķiršanas sagatavošanā, jo īpaši iesniedzot pieteikuma paketi I un II komponenta programmām 2012. gada jūlijā. ES finansiālajai palīdzībai Albānijai 2012. gadā bija stratēģiska nozīme, piešķirot aptuveni EUR 95 miljonus no I un II komponenta programmām vairāku iestāžu administratīvās spējas palielināšanai un sociālās, vides un ekonomikas attīstības veicināšanai. Tika turpināti projekti, kas notiek tieslietu un valsts pārvaldes reformas, kā arī cīņas pret korupciju jomā. Tiesībaizsardzības iestādes ieguva lielākas spējas ES stratēģiskā atbalsta rezultātā un sasniedza konkrētus rezultātus cīņā pret organizēto noziedzību. No tehniskās palīdzības projektiem turpināja sniegt atbalstu dažādām nozaru ministrijām un valsts iestādēm, nodrošinot, ka tiek pieņemti vairāki svarīgi tiesību akti acquis saskaņošanas jomā. Tomēr infrastruktūras projekti saskārās ar īstenošanas problēmām, galvenokārt koordinācijas trūkuma dēļ starp nozaru ministrijām un starp valsts un vietējām iestādēm, tādējādi ietekmējot projektu ilgtermiņa ilgtspēju. Tāpēc Komisija pieprasīja izstrādāt IPA iestāžu koordinācijas mehānismu, lai nodrošinātu projekta ilgtspēju. Albānija ir veikusi pasākumus, lai sagatavotos IPA līdzekļu decentralizētai pārvaldībai. Arī turpmāk jāveic mērķtiecīgas darbības, lai nodrošinātu, ka ieviestā decentralizētā pārvaldības sistēma ietver visas IPA regulatīvajos noteikumos paredzētās prasības. Tomēr, ja nosacījumi ir izpildīti, pārvaldības pilnvaru piešķiršana var notikt drīz. Ņemot vērā minēto akreditāciju, Albānijas iestādēm jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu to civildienesta ierēdņu amata vietu stabilitāti, kurus mācīja veikt IPA līdzekļu pārvaldību. Serbija saņēma kandidātvalsts statusu 2012. gadā un turpināja intensīvi gatavoties decentralizētas īstenošanas sistēmas (DIS) ieviešanai IPA līdzekļu pārvaldībai. ES ieguldījums IPA I komponentā, kuru piešķīra 2012. gadā, bija EUR 170,60 miljoni. Pēc pozitīva atbilstības novērtējuma, kuru izstrādāja neatkarīgs revidents, tika pabeigta valsts akreditācija un visu četru IPA komponentu (I, II, III un IV) akreditācijas paketes nosūtīja Eiropas Komisijai 2012. gadā. Vienlaicīgi tika nolemts neturpināt pašreizējā 2007.–2013. gada finanšu plāna III un IV komponenta izmantošanu. Pirmo revīzijas apmeklējumu attiecībā uz I un II komponentu Paplašināšanās ĢD revidenti veica 2012. gada novembrī. Šo komponentu pārvaldības pilnvaru piešķiršana Serbijai notiks 2013. gadā. Komisija 2012. gadā plānoja IPA 2012. un 2013. gada I komponenta piešķīrumus Bosnijai un Hercegovinai, vienlaikus piešķirot EUR 84,77 miljonus 2012. gada valsts programmai. Tas bija atšķirīgi no iepriekšējiem gadiem, kad Komisija plānoja vienu programmu katru gadu. Jaunās pieejas priekšrocība bija plānoto pasākumu īstenošana saskaņā ar ilgāka termiņa plāniem, tādējādi nodrošinot nepārtrauktību un apjomradītus ietaupījumus. Lai gan tika rūpīgi sagatavots viss plānošanas process, kas sākās ar sanāksmēm politiskā līmenī, plānošana tāpat kā iepriekšējos gados būtiski kavējās Bosnijas un Hercegovinas iekšējo problēmu dēļ, kuras liedza panākt vienošanos par projektu noteikšanu un formulēšanu. Komisija ir mudinājusi iestādes pieņemt efektīvu koordinācijas mehānismu starp valsti un divām struktūrām, lai pārvarētu šīs pastāvīgās grūtības. Neatkarīgi no problēmām saistībā ar IPA palīdzības plānošanu un īstenošanu vairākos projektos tika gūti labi rezultāti un paliekoša ietekme, jo īpaši iekšlietu nozarē un atbalsta sniegšanā ekonomikas attīstībai. Integrētā robežu pārvaldības sistēma ir ievērojami uzlabota, un atbalsts tūrisma nozares attīstībai un atbalsts mazajiem un vidējiem uzņēmumiem radīja un nodrošināja darbavietas. ES palīdzības īstenošana Kosovā pārsniedza savus finansiālos mērķus gan noslēgto līgumu, gan maksājumu ziņā. IPA 2012. gada programmas sagatavošana Kosovai ir pabeigta, piešķirot EUR 63,2 miljonus. IPA komiteja sagatavoja un apstiprināja 2013. gada programmu 2012. gada novembrī, izvirzot mērķi to pieņemt 2013. gada sākumā. Kosovas līdzdalība IPA pārrobežu sadarbības (CBC) programmā 2012. gadā norisinājās labi, un par visām trim CBC programmām (attiecīgi ar Albāniju, bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Melnkalni) tika parakstīti finansēšanas nolīgumi 2011. gadam. Pirmais aicinājums iesniegt priekšlikumus Kosovas un Albānijas CBC programmā tika paziņots 2012. gada jūnijā. 2012. gada martā notika apspriešanas sanāksme ar pilsonisko sabiedrību, kuras laikā valdība izklāstīja ierosinātos projektus pilsoniskās sabiedrības organizācijām un ierosināja diskusiju. Šī bija pirmā reize, kad Kosovā tik agrīnā IPA plānošanas procesa posmā notika šāda veida apspriešana. Reģionālā sadarbība un programmas Reģionālās sadarbības jomā Dienvidaustrumeiropā pēdējos gados ir panākts ievērojams progress, jo īpaši tirdzniecības, statistikas, enerģētikas un transporta, valsts pārvaldības reformas un civilās aizsardzības jomā. Lielākā IPA atbalsta daļa līdzekļu saņēmējiem tiek nodota, izmantojot valstu programmas. Tomēr aptuveni 9 % no pieejamiem līdzekļiem tiek piešķirti, izmantojot vairāku palīdzības saņēmēju programmas (MB). Tās darbojas līdztekus valstu programmām un stiprina daudzpusējās attiecības Rietumbalkānos un Turcijā jomās, kuras šajā reģionā ir svarīgas Eiropas integrācijai un stabilitātei. Izmantojot MB palīdzību, pasākumi tiek veikti tikai tajās jomās, kurās ir skaidri saskatāma vajadzība veikt reģionālo sadarbību vai horizontālu rīcību, piemēram, lai risinātu pārrobežu problēmas vai palielinātu efektivitāti, izstrādājot saskaņotas pieejas, piemērojot esošos instrumentus vai veidojot ekspertu tīklus. 2012. gadā šim mērķim pieejamais indikatīvais piešķīrums I komponentam kopā bija aptuveni EUR 222,06 miljoni. Tieslietu un iekšlietu nozarē, tostarp attiecībā uz pamattiesībām un neaizsargātām grupām, kā vienu no prioritātēm izvēlējās reģionālo projektu, ar kuru sekmē iekļaujošu izglītību, bet reģionālais projekts, ar kuru stiprina liecinieku aizsardzību, veicināja cīņu pret organizēto noziedzību un korupciju. Ar reģionālo mājokļu programmu Sarajevas procesa ietvaros, kuram lielāko līdzekļu apjomu dod ES, palīdz atgriezties bēgļiem un nodrošina ilgstošus mājokļu risinājumus. Īpaša uzmanība tika pievērsta projektiem, ar kuriem līdzekļu saņēmējiem palīdz pārvarēt ekonomikas un finanšu krīzi un atbalsta ekonomikas atjaunošanu, sniedzot nepārtrauktu finansiālu atbalstu prioritāriem ieguldījumiem infrastruktūrā ciešā sadarbībā ar starptautiskajām finanšu iestādēm (IFI). Ieguldījumi energoefektivitātē palīdz nodrošināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un īstenot stratēģiju “Eiropa 2020”. Vides un klimata pārmaiņu nozarē ir izvēlēts reģionālais projekts, ar kuru veicina sadarbību civilās aizsardzības jomā Rietumbalkānos un Turcijā. Lai sekmētu reformas un reģionālo sadarbību izglītības jomā, ar IPA 2012. gada vairāku palīdzības saņēmēju programmu turpinās iepriekšējo praksi un atbalstīs Erasmus Mundus 1. un 2. rīcības programmu, kā arī programmu “Jaunatne darbībā” sociālās attīstības nozarē. Lai atbalstītu pilsonisko sabiedrību, 2012. gadā tika parakstīti 18 partnerattiecību pamatnolīgumi ar vairāk nekā 170 organizācijām no reģiona un Eiropas dažādās tādās prioritārās nozarēs kā cīņa pret korupciju, enerģētika, cilvēktiesības un drošība, vide un dabas resursi. 4. UZMANĪBAS CENTRĀ — ILGTSPĒJĪGAS VALSTS PĀRVALDES REFORMAS, TIESISKUMA UN DEMOKRĀTISKAS PĀRVALDĪBAS STIPRINĀŠANA Visas valstis Rietumbalkānos saskaras ar ievērojamām problēmām ekonomikas un finanšu jomā. Pieņemot Dienvidaustrumeiropas (SEE) redzējumu 2020. gadam 2012. gada novembrī Tirānā, Dienvidaustrumeiropas sadarbības procesa (SEECP) ministri atzina, ka ir jānodrošina integrēta, gudra, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, kuras atbalsts būs šīs izaugsmes laba pārvaldība. Tā ir reģiona valstu konstruktīva pieeja pašreizējām problēmām, ņemot vērā reģionālo perspektīvu. Laba valsts pārvalde ir viens no politiskajiem pievienošanās kritērijiem un ietver tādas dimensijas, kuras sniedzas pāri valsts pārvaldes reformas (PAR) tvērumam, piemēram, politisko stabilitāti un demokrātisko principu ievērošanu, valdības efektivitāti, stabilu valsts finanšu pārvaldību un tiesiskuma ievērošanu. Tāpēc Komisija gaida, ka visas valstis Rietumbalkānos izstrādās pamatotas un visaptverošas valsts stratēģijas, kurās tiks noteiktas prioritātes finansiālā atbalsta sniegšanai saskaņā ar nākamo Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II). Šajā ziņā reģionālā ESAO/SIGMA (atbalsts vadības un pārvaldības uzlabošanai) programma sniedz būtisku atbalstu. To turpināja stiprināt, izmantojot nesen apstiprināto piešķīrumu jaunu valsts novērtējumu un valsts rīcības plānu izstrādei, kuros tiek analizēts, vai un kā efektīvi īstenot valstu reformas. Mērķis ir ne tikai uzraudzīt tiesisko regulējumu, bet arī izstrādāt integrētu pieeju PAR, kas dotu iespēju Komisijai saskaņotāk, efektīvāk un ilgtspējīgāk izmantot pieejamos resursus un nodrošināt labāku politiskā dialoga saskaņotību. Lai nodrošinātu darbības rezultātu efektīvu mērīšanu saskaņā ar IPA II regulu, ar SIGMA tiks noteikti arī valsts pārvaldes standarti, kuri būtu jāizmanto kā atsauces punkts progresa mērīšanai, un sniegta plašāka informācija par augsta līmeņa dialogu attiecībā uz PAR ar valstīm. SIGMA darbs ir cieši saistīts ar Reģionālo valsts pārvaldes skolu (ReSPA). Labākajā gadījumā tā rezultātā reģionā varētu izstrādāt kopēju pieeju PAR, kura palīdzētu koordinēt pasākumus un darbības ne tikai valsts līmenī, bet arī līdzekļu devēju līmenī. Ir jānostiprina ReSPA — platformas augsta līmeņa politiskajam dialogam par valsts pārvaldes reformu — reģionālā leģitimitāte, lai to atzītu par kvalitatīvu augstākā līmeņa vadītāju mācību iestādi. Tieši tāpēc ReSPA tiek veikti papildu pasākumi, lai nostiprinātu tās nozīmi šādās jomās: i) informētības palielināšana par valsts pārvaldes reformu katrā partnervalstī un tīklu izveidošana valstu apspriedēm un salīdzinošai izvērtēšanai; ii) apmaiņas ar valstu stratēģijām un saistīto pieredzi veicināšana, lai uzlabotu valsts pārvaldi visos līmeņos; iii) mācību nodrošināšana, lai stiprinātu Rietumbalkānu valstu ierēdņu spēju, galveno uzmanību pievēršot pasniedzēju un augsta līmeņa amatpersonu mācībām, kas nodrošinātu vislielāko ietekmi. Taču ReSPA darba ietekmes garantēšana ir iesaistīto valstu pienākums, nodrošinot atbilstošus turpmākos pasākumus pēc gūtajām mācībām, tostarp pieredzes, kas iegūta gatavojot Horvātijas pievienošanos ES. 5. Tehniskā palīdzība un informācijas apmaiņa (TAIEX) Plašs darbību kopums 2012. gadā liecināja par TAIEX instrumenta elastīgumu. Arvien vairāk tiek izmantota vidēja termiņa tehniskā palīdzība un īstermiņa iepriekš apstiprināti intervences pasākumi. Visbiežāk šo pieeju izmantoja lauksaimniecībā un pārtikas nekaitīguma nozarē, kā arī palīdzībā Islandei, Kosovai un Kipras turku kopienai. TAIEX izmantoja arī, lai atbalstītu Melnkalnes atbilstības ES acquis novērtējumu, tā saukto skrīningu, kas ir ES pievienošanās procesa galvenā daļa. Atbilstīgi kopš 2005. gada novērotajai tendencei TAIEX 2012. gadā līdzekļu saņēmējās valstīs bija pieejams aptuveni 30 000 valsts ierēdņu. Vislielāko ieguvumu no TAIEX palīdzības saņēma Turcija, kurā to izmantoja gandrīz 5000 dalībnieku (4767), bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Horvātija un Bosnija un Hercegovina, kur katrā no trim minētajām Rietumbalkānu valstīm to izmantoja vairāk nekā 3000 dalībnieku (attiecīgi 3431, 3232 un 3223). Vietējās pārvaldības programmas (LAF) mērķis ir palielināt Rietumbalkānu vietējo un reģionālo iestāžu informētību. Notika 14 LAF pasākumi, kuros piedalījās gandrīz 400 pārstāvju no vietējās un reģionālās pārvaldes iestādēm. TAIEX virzošais spēks ir ES dalībvalstu valsts pārvaldes amatpersonu pieredze. 2012. gadā tika apkopotas gandrīz 5000 ekspertu zināšanas un kompetence, kuras saņēmēji ir novērtējuši kā izcilas. Lielākajā daļā pasākumu šis mērķis 2012. gadā tika izpildīts; 99 % no dalībniekiem, kuri sniedza atsauces, informēja, ka TAIEX pasākuma apmeklējums deva iespēju uzlabot zināšanas. Ir ieviesta jauna novērtēšanas sistēma, kuras mērķis ir mērīt gan TAIEX palīdzības efektivitāti, gan galīgo ietekmi. Sešus mēnešus pēc pasākuma īstenošanas dalībniekus aicināja sniegt tiešsaistes atsauci par konkrēto saņemto palīdzību. 6. SECINĀJUMS 2012. gadā tika sperts būtisks solis uz priekšu, lai palīdzības sniegšanu paplašināšanās valstīm padarītu stratēģiskāku un orientētāku uz pievienošanos kā neatņemamu paplašināšanās stratēģijas daļu. Juridiskā un stratēģiskā plānošana, ko Komisija ir ierosinājusi pirmspievienošanās palīdzībai, sākot no 2014. gada, stiprinās saikni ar politisko uzraudzību un ziņošanu, ieviešot sistēmu, kuras mērķis ir gūt taustāmus rezultātus, vēlamo ietekmi un atalgot par labiem darba rezultātiem. Tā sekmēs paplašināšanās valstīm piešķirto ES līdzekļu pievienotās vērtības palielināšanos, jo tiks izveidoti spēcīgāki stimuli šo valstu sabiedrību, tiesību sistēmu un ekonomikas pārveidei, tādējādi ieguvēji būs gan Savienība, gan IPA līdzekļu saņēmējas valstis un to pilsoņi. IPA finansiālās palīdzības īstenošanas statuss pa valstīm 2012. gada 31. decembrī no kopējiem piešķirtajiem līdzekļiem (2007.–2012. gads) Turpmākās tabulas atspoguļo IPA piešķīrumu sadalījumu laikposmā no 2007. gada līdz 2012. gadam miljonos EUR pa saņēmējām valstīm un pa komponentiem kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm. Šajos rādītājos ir ņemti vērā 2012. gadā veiktie pārvietojumi starp I un II komponentu. 2012. gada 31. decembris: IPA I komponents, ko pārvalda Paplašināšanās ĢD[9] Miljoni EUR || Piešķirti || Paredzēti līgumos || Procenti || Samaksāts || Procenti Horvātija || 242,08 || 205,93 || 85,07 % || 137,85 || 56,94 % bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika || 202,18 || 131,25 || 64,92 % || 78,69 || 38,92 % Islande || 24,00 || 10,04 || 41,83 % || 3,41 || 14,19 % Melnkalne || 152,04 || 106,14 || 69,81 % || 90,43 || 59,48 % Turcija || 1390,41 || 1376,61 || 99,01 % || 772,50 || 55,56 % Albānija || 430,01 || 299,24 || 69,59 % || 169,72 || 39,47 % Bosnija un Hercegovina || 474,60 || 248,99 || 52,46 % || 159,35 || 33,58 % Kosova || 538,30 || 429,91 || 79,87 % || 285,09 || 52,96 % Serbija || 1028,99 || 760,06 || 73,86 % || 541,33 || 52,61 % Kopā || 4482,61 || 3568,17 || 79,60 % || 2238,37 || 49,93 % 2012. gada 31. decembris: IPA II komponents, ko pārvalda Paplašināšanās ĢD: Miljoni EUR || Piešķirti || Paredzēti līgumos || Procenti || Samaksāts || Procenti Horvātija || 15,02 || 10,32 || 68,71 % || 6,75 || 44,94 % bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika || 16,22 || 4,13 || 25,46 % || 3,10 || 19,11 % Melnkalne || 18,10 || 9,83 || 54,31 % || 7,11 || 39,28 % Turcija || 6,93 || 6,93 || 100 % || 1,69 || 24,39 % Albānija || 21,77 || 8,16 || 37,48 % || 5,76 || 26,46 % Bosnija un Hercegovina || 15,12 || 7,50 || 49,60 % || 5,88 || 38,87 % Kosova || 4,80 || 0,17 || 3,47 % || 0,09 || 1,96 % Serbija || 18,97 || 12,11 || 63,85 % || 9,00 || 47,44 % Kopā || 116,93 || 59,15 || 50,59 % || 39,38 || 33,68 % 2012. gada 31. decembris: IPA II komponents, ko īsteno Reģionālās politikas ĢD: Miljoni EUR || Piešķirti || Samaksāts || Procenti Adrijas jūra || 205,66 || 59,45 || 28,9 % Slovēnija un Horvātija || 35,75 || 16,24 || 45,4 % Ungārija un Horvātija || 43,90 || 19,85 || 45,2 % Ungārija un Serbija || 41,96 || 22,96 || 54,7 % Rumānija un Serbija || 44,47 || 18,43 || 41,4 % Bulgārija un Serbija || 26,26 || 9.15 || 34,8 % Bulgārija un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika || 14,99 || 5,64 || 37,6 % Bulgārija un Turcija || 22,83 || 7,85 || 34,4 % Grieķija un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika || 12,60 || 6,08 || 48,3 % Grieķija un Albānija || 9,47 || 4,62 || 48,8 % Kopā || 457,89 || 170,27 || 37,19 % 2012. gada 31. decembris: IPA III komponents, ko īsteno Reģionālās politikas ĢD: Miljoni EUR || Piešķirti || Samaksāts || Procenti Horvātija || 329,68 || 88,64 || 26,9 % bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika || 199,93 || 48,15 || 24,1 % Turcija || 1747,58 || 519,29 || 29,7 % Melnkalne || 22,24 || 0 || 0 % Kopā || 2299,43 || 656,08 || 28,5 % 2012. gada 31. decembris: IPA IV komponents, ko īsteno Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD: Miljoni EUR || Piešķirti || Samaksāts || Procenti Horvātija || 85,88 || 35,02 || 41 % bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika || 33,50 || 10,33 || 31 % Turcija || 382,9 || 109,48 || 28,6 % Melnkalne || 2,77 || 0 || 0 % Kopā || 403,18 || 96,32 || 23,9 % 2012. gada 31. decembris: IPA V komponents, ko īsteno Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD: Miljoni EUR || Piešķirti || Samaksāts || Procenti Horvātija || 129,90 || 30,08 || 23,16 % bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika || 63,49 || 11,33 || 17,8 % Turcija || 650,38 || 81,25 || 12,5 % Kopā || 843,77 || 122,66 || 14,5 % [1] Paplašināšanās ĢD 2012. gada darbības pārskats (AAR) ietver precīzāku informāciju par šo programmu pārvaldības un ziņojumu sniegšanas aspektiem un izdevumiem, piemēram, pārvaldību un pārskatatbildību, riskiem un kontroli, likumību un pareizumu, kļūdu biežumu un pamatotas ticamības iespējamām sekām. Saskaņā ar Komisijas pienākumu sniegt sīku informāciju Padomei un Eiropas Parlamentam tā katru gadu publicē ziņojumu par pirmspievienošanās palīdzību. Iepriekšējais ziņojums, kas tika publicēts 2012. gadā, attiecas uz 2011. budžeta gadu un ir publiski pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/enlargement/instruments/how-does-it-work/index_en.htm. [2]Komisijas dienestu darba dokuments — pievienots dokumentam “Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai — 2012. gada ziņojums par finansiālo palīdzību saistībā ar paplašināšanos (IPA, Phare, CARDS, Turcijas pirmspievienošanās instruments un Pārejas programma)". [3]Pirmspievienošanās instrumenta (IPA) kopējais budžets laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam ir EUR 11,5 miljardi. IPA līdzekļu saņēmējas valstis ir Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne, Serbija, Turcija, Islande (no 2011. gada), kā arī Kosova*. Ar IPA tiek atbalstītas reformas līdzekļu saņēmējās valstīs un to pakāpeniska saskaņošana ar Eiropas Savienības standartiem un politiku, kā arī ES acquis, lai sagatavotu tās turpmākai dalībai ES. [4]PHARE 1989. gadā sākotnēji tika izveidota kā atbalsta programma Polijas un Ungārijas ekonomikas pārstrukturēšanai, taču tagad tā aptver 10 valstis. No PHARE palīdzība ir piešķirta astoņām no desmit dalībvalstīm, kas ES pievienojās 2004. gadā: Čehijai, Igaunijai, Latvijai, Lietuvai, Polijai, Slovākijai, Slovēnijai un Ungārijai, kā arī valstīm, kas ES pievienojās 2007. gadā (Bulgārijai un Rumānijai) — laikā, kad notika būtiska ekonomikas pārstrukturēšana un politiskās pārmaiņas. Līdz 2000. gadam PHARE līdzekļi tika piešķirti arī Rietumbalkānu valstīm (Albānijai, bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai un Bosnijai un Hercegovinai). Taču, sākot no 2001. gada, finansiāla palīdzība šīm valstīm tika piešķirta no CARDS programmas (Kopienas palīdzība rekonstrukcijai, attīstībai un stabilizācijai Rietumbalkānu valstīs). Ar šo regulu tiek atcelta OBNOVA regula, grozīta PHARE regula un tiek izveidota vienota sistēma palīdzības sniegšanai Dienvidaustrumeiropas valstīm: CARDS programma (Kopienas palīdzība rekonstrukcijai, attīstībai un stabilizācijai). Sākot no 2007. gada, šo programmu aizstāj pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA). Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju. [5] Horvātija, Islande, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne, Serbija, Turcija. [6] Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova. [7] Attīstības palīdzības komiteja, Sadarbības attīstības jomā direktorāts (DCD-DAC), ESAO. [8] Šajā ziņojumā valsts programmās minētie skaitļi attiecas uz I komponentu. [9] Horvātija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un Turcija saņem priekšrocības, kuras sniedz decentralizēta pārvaldība, proti, tas nozīmē, ka piešķirto ES līdzekļu īstenošana tiek uzticēta saņēmējas valsts Finanšu ministrijai, kura uzņemas atbildību par spēkā esošo līgumu un maksājumu pārvaldīšanu.