1.Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākuma nodokļa politika – vienotā tirgus stūrakmens

Vienotais tirgus ir viens no Eiropas dižākajiem sasniegumiem, kas paredzēts, lai nodrošinātu personu brīvu pārvietošanos un preču, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti. Tas samazina birokrātiju profesionāļiem un uzņēmumiem, kuri darbojas pārrobežu mērogā. Tas nodrošina lielāku izvēli un zemākas cenas patērētājiem. Tas ļauj cilvēkiem ceļot, dzīvot, strādāt un mācīties, kur viņi vēlas. Tāpēc Komisija ir izvirzījusi sev par prioritāti veidot padziļinātu un taisnīgāku iekšējo tirgu, kas ir būtiski, lai sasniegtu plaukstošu ekonomiku, kas sniedz labumu visiem.

Kā izklāstīts 2015. gada jūnija rīcības plānā attiecībā uz taisnīgu un efektīvu uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu Eiropas Savienībā, spēcīgam vienotajam tirgum ir vajadzīga taisnīga, efektīva un uz izaugsmi vērsta uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma, kas balstīta uz principu, ka uzņēmumi maksā nodokļus tajā valstī, kurā tiek gūta peļņa. Agresīva nodokļu plānošana apdraud šo principu. Lielākā daļa uzņēmumu neveic agresīvu nodokļu plānošanu un atrodas neizdevīgā konkurences situācijā salīdzinājumā ar tiem, kas to veic. Šo uzņēmumu agresīvā rīcība izkropļo cenu signālus un nodrošina šiem uzņēmumiem zemākas kapitāla izmaksas, tādējādi izjaucot vienlīdzīgus konkurences apstākļus vienotajā tirgū. Šī parādība īpaši skar mazus un vidējus uzņēmumus.

Tikmēr dažu uzņēmumu agresīvas nodokļu plānošanas dēļ dalībvalstis cieš ievērojamus ieņēmumu zaudējumus. Citiem mazāk agresīviem, mazāk mobiliem nodokļu maksātājiem tad ir lielāks slogs. Tā kā Eiropa izkļūst no sarežģītas ekonomikas krīzes, ir saprotams, ka iedzīvotāji nav apmierināti ar lielāku nodokļu slogu, vienlaikus daži uzņēmumi izvairās maksāt taisnīgu apmēru, dažkārt ar valstu valdību apzinātu vai neapzinātu līdzdalību. Nevienlīdzīgā sloga sadale samazina nodokļu politikas taisnīgumu, grauj nodokļu maksātāju vispārējo morāli un apdraud sociālo saikni starp iedzīvotājiem un valdībām. Eiropas Parlaments, paužot Eiropas pilsoņu bažas, ir pieprasījis izbeigt šādu praksi.

Dalībvalstis piekrīt un saprot, ka tad, ja tās vēlas spēcīgāku vienoto tirgu, tad nodokļu politiku nevar atstāt bez ievērības. Koordinēta pieeja, lai īstenotu uz izaugsmi vērstas nodokļu sistēmas un risinātu pārrobežu problēmas, ir nepieciešama labi funkcionējošam vienotajam tirgum, veiksmīgai kapitāla tirgu savienībai un nolūkā Eiropas Savienībai piesaistīt ārvalstu ieguldījumus. Dalībvalstis tagad to atzīst un ir pieprasījušas izbeigt agresīvu nodokļu plānošanu . Tam ir vajadzīga vienota pieeja ES līmenī vai vispārīgu un īpašu noteikumu ieviešana Savienībā nodokļu apiešanas novēršanai, aptverot gan iekšējus pasākumus, gan kopēju rīcību pret nodokļu bāzes samazināšanas ārējiem apdraudējumiem.

2.Agresīva nodokļu plānošana – globāla problēma, kurai ir vajadzīgi ES un globāli risinājumi

Dalībvalstu vienpusēja rīcība nevarētu pienācīgi risināt agresīvas nodokļu plānošanas problēmu un radītu problēmas. Vienotā tirgū, kura pamatā ir personu brīva pārvietošanās un preču, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite, nesaskaņoti pasākumi pret peļņas novirzīšanu var nodarīt vairāk ļaunuma nekā labuma. Atšķirīgas valstu pieejas, lai risinātu šo pārrobežu problēmu, var radīt nepilnības, ko savtīgos nolūkos var izmantot agresīvi nodokļu plānotāji. Noteikumi vienā dalībvalstī var mazināt citu dalībvalstu noteikumu efektivitāti. Turklāt nekoordinēta pieeja var radīt nenoteiktību un administratīvo slogu uzņēmumiem.

Nekoordinēta pieeja var turpmāk veicināt dalībvalstu nepietiekamu rīcību. Dažos gadījumos dalībvalstis nevēlas rīkoties, baidoties no neizdevīgajiem konkurences apstākļiem, ko tas varētu radīt. Dažas dalībvalstis tā vietā risina problēmu, pastiprinot centienus, lai piesaistītu vai saglabātu starptautisko uzņēmumu peļņu savā teritorijā, dažkārt izmantojot preferenciālus nodokļu režīmus vai atsevišķus nodokļu nolēmumus, piešķirot selektīvu priekšrocību, kas ir pretrunā ES noteikumiem par valsts atbalstu. Tomēr kaitnieciska nodokļu konkurencei ir tendence radīt uzņēmumiem lielākus stimulus novirzīt peļņu, vienlaikus turpinot samazināt dalībvalstu kopējos nodokļu ieņēmumus un novēršot tās no izaugsmi veicinošas nodokļu politikas. Lai gan preferenciāliem režīmiem un atsevišķiem nodokļu nolēmumiem pašlaik piemēro mērķtiecīgu izpildes darbību saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, tas ir jāpapildina ar leģislatīviem pasākumiem.

Agresīva nodokļu plānošana ir globāla problēma, kam ir nepieciešami Eiropas un starptautiska mēroga risinājumi. Tagad daudzas dalībvalstis atzīst, ka vienpusēja rīcība nav pietiekama. Ir panākta plaša vienprātība par to, ka ir vajadzīga saskaņota reaģēšana uz agresīvas nodokļu plānošanas problēmu, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus nodokļu jautājumos.

3.Nepieciešama konkrēta rīcība – ir vajadzīgi politiski centieni un juridiskā noteiktība

Komisijas 2015. gada 17. jūnija paziņojums "Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma Eiropas Savienībā: piecas galvenās rīcības jomas" ir pamats rīcībai attiecībā uz agresīvu nodokļu plānošanu. Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB) ir rīcības plāna centrā, jo tādējādi tiktu veikta uzņēmumu ienākuma nodokļa būtiska reforma un nodrošināts visaptverošs risinājums peļņas novirzīšanas problēmai Eiropā. Tādējādi tiktu arī radīta labāka nodokļu vide uzņēmumiem, samazinot nodokļu slogu.

Līdz gaidāmā pārskatītā KKUINB priekšlikuma pieņemšanai jūnija rīcības plānā bija izklāstīti citi pasākumi tuvākajam laikam, un to mērķis bija nodrošināt faktisku nodokļu uzlikšanu tajā vietā, kur tiek gūta peļņa, radīt labāku nodokļu vidi uzņēmumiem, gūt turpmākus panākumus nodokļu pārredzamības jomā un stiprināt ES rīcībā esošos koordinācijas instrumentus. Šie pasākumi ir cieši saistīti ar G20/ESAO projektu par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS), kurš vēl turpinājās, kad tika publicēts rīcības plāns. Kopš tā laika ir gūti ievērojami panākumi daudzās no šīm darbībām. Tomēr dažās rīcības plāna jomās ES līmeņa rīcība bija atkarīga no G20/ESAO pasākuma pabeigšanas.

G20/ESAO ziņojumi tika publicēti 2015. gada oktobrī, un tagad no dalībvalstīm tiek gaidīts, ka tās īstenos daudzus no šiem ieteikumiem tādā veidā, kas ir saderīgs ar ES tiesībām. Daudzas dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās plāno īstenot šos risinājumus iespējami drīz, bet pastāv risks, ka tās to darīs dažādos veidos vai dažādi interpretēs ESAO BEPS pasākumus.

Tas nav pietiekami. Eiropas Savienībā rīcība nodokļu apiešanas novēršanas pasākumu veidā jāveic skaidri un saskaņoti, lai stiprinātu dalībvalstu kopīgo nostāju pret nodokļu apiešanu, vienlaikus atbalstot Līgumā noteiktās brīvības un ES konkurētspēju.

ES var virzīties uz priekšu un tai jāvirzās uz priekšu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis veido vienotu standartu. ES rīcībā ir instrumenti, ko var izmantot, lai nodrošinātu, ka nodokļu apiešanas novēršanas pasākumi tiek īstenoti saskaņotā veidā visās dalībvalstīs, savstarpēji nostiprinot aizsardzību pret ļaunprātīgu izmantošanu un nodrošinot lielāku juridisko noteiktību uzņēmumiem. Jo īpaši ES var nodrošināt kopēju pieeju, pieņemot juridiskos instrumentus. Tas ir lietderīgi dažos gadījumos, piemēram, ja aizsardzības pasākumi attiecas uz valsts tiesību aktiem. Tiesību akti var paredzēt zināmu elastību, lai ļautu dalībvalstīm ņemt vērā to dažādos apstākļus, bet varētu vismaz nodrošināt, ka visā Savienībā pastāv minimāls standarts. ES tiesību akti palīdzētu dalībvalstīm nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus nodokļu jomā un ierobežot izkropļojumus, kas apdraud vienoto tirgu.

Citos gadījumos tiesību akti var nebūt piemēroti, piemēram, ja tie ir saistīti ar nodokļu nolīgumiem. Šajos gadījumos Komisijas ieteikums var būt labāks veids, lai sniegtu norādījumus par pieeju, kas ir saderīga ar ES tiesībām. Citās jomās var būt lietderīgi izmantot citus mūsu rīcībā esošus instrumentus Eiropas Savienībā, piemēram, Kopējo transfertcenu noteikšanas forumu, Rīcības kodeksu attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem vai Labas nodokļu pārvaldības grupas platformu.

Tagad ir nepieciešams rīkoties, lai Eiropas Savienībā izveidotu uzņēmumu ienākuma nodokļa vidi, kas veicina konkurētspējīgu un izaugsmi veicinošu ekonomiku. Jo ilgāka nogaidīšana, jo lielāks risks, ka radīsies atšķirīgas pieejas, tādējādi radot administratīvo slogu un nenoteiktību uzņēmumiem un kaitējot vienotajam tirgum. Nav iemesla vilcināties. Dalībvalstis ir gari un plaši izpētījušas šos jautājumus gan Eiropas Savienībā, gan ESAO. Šī procesa laikā ir notikusi plaša apspriešanās ar uzņēmumiem, NVO un profesionālām grupām, un tās ir paudušas savu viedokli. Eiropas Parlaments ir sniedzis ziņojumus par agresīvu nodokļu plānošanu. Visi elementi tagad ir pieejami. Ir pienācis laiks rīkoties.

4.Faktiska nodokļu uzlikšana – nodrošināt, ka nodoklis tiek maksāts tajā vietā, kur tiek radīta vērtība