EIROPAS KOMISIJA Briselē, 8.12.2016 COM(2016) 792 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI UN PADOMEI Ceturtais ziņojums par ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā gūto progresu



Ceturtais ziņojums par ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā gūto progresu Ievads Periodā, uz ko ir attiecināms ceturtais ziņojums , ES un Turcijas paziņojuma īstenošana apliecina virzību uz pastāvīgu rezultātu sasniegšanu, tomēr ir jāpārvar arī daudzi šķēršļi. Kopš paziņojuma stāšanās spēkā ieceļošanas gadījumu skaits ir būtiski samazinājies, un šī tendence turpinājās arī šā ziņojuma aplūkotajā periodā. Ir sarucis migrantu bojāejas gadījumu skaits. Vidēji ik dienu Grieķijas salās no Turcijas ieradās aptuveni 81 persona, kas ir ievērojami mazāk, salīdzinot ar lielo plūsmu šajā laikā pirms gada. Vienlaikus personu atgriešana no Grieķijas Turcijā notiek pārāk lēni. Tā rezultātā Grieķijas salās esošās pārslogotās izmitināšanas iestādes ir pakļautas papildu spiedienam, un šī situācija ir veicinājusi nesenos sabiedriskās kārtības pārkāpumus. Kaut arī migrantu plūsmas uz Grieķiju kopumā ir mazākas nekā pirms paziņojuma stāšanās spēkā, ir rūpīgi jāuzrauga pašreizējais stāvoklis un, vēl jo būtiskāk, jāpieliek papildu pūles, lai uzlabotu situāciju Grieķijas salās. Arī citās paziņojuma jomās ir panākts progress. Piemēram, Sīrijas bēgļu pārmitināšana no Turcijas ir pastāvīgi paātrinājusies. Šim nolūkam ES ir piešķīrusi vairāk nekā EUR 2,2 miljardus no Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā, kura budžets ir EUR 3 miljardi, un EUR 677 miljoni no šiem līdzekļiem jau ir izmaksāti. Ceturtajā ziņojumā ir aprakstīta pastāvīgā progresa tendence, kā arī pasākumi, kas joprojām ir nepieciešami, lai paziņojuma īstenošana kļūtu par ES politikas stabilu un ilgtspējīgu pīlāru. Šā gada 20. oktobra Eiropadome norādīja, ka, lai panāktu situācijas noturīgu stabilizēšanos Vidusjūras austrumdaļas maršrutā, ir nepieciešama paziņojuma tālāka īstenošana. Tās secinājumos aicināts vēl vairāk paātrināt personu atgriešanu no Grieķijas salām uz Turciju; ātri iecelt pastāvīgos koordinatorus Grieķijas karstajos punktos; dalībvalstīm pilnībā reaģēt uz aicinājumiem sniegt resursus, ko attiecīgās ES aģentūras ir apzinājušas kā nepieciešamus, lai palīdzētu Grieķijai; kā arī gūt turpmāku progresu attiecībā uz visām tām saistībām pret visām dalībvalstīm, kas iekļautas paziņojumā, tostarp attiecībā uz vīzu režīma liberalizāciju. Šis ziņojums apstiprina steidzamo vajadzību panākt progresu visos šajos jautājumos. 1.Pašreizējā situācija Kopš trešā ziņojuma (2016. gada 28. septembris) kopējais to cilvēku skaits, kas no Turcijas ieradušies Grieķijas salās, ir 5687 personas, kas ir vidēji 81 cilvēks dienā. Lai arī ik dienu ieceļojušo cilvēku skaits joprojām ir lielāks, nekā tas bija līdz vasaras sākumam, šis rādītājs ir ievērojami sarucis, salīdzinot ar šo pašu laiku pirms gada (kopā aptuveni 390 000 laikā no 2015. gada 28. septembra līdz 4. decembrim) un ar mēnesi pirms paziņojuma īstenošanas (vidējais ieceļojušo personu skaits tad pārsniedza 1700 personas dienā). Kopš ES un Turcijas paziņojuma ir reģistrētas 63 Egejas jūrā bojā gājušas un bez vēsts pazudušas personas. Lai arī ikviena zaudēta dzīvība raisa nožēlu, dati tomēr liecina par ievērojamu bojāejas gadījumu skaita samazinājumu, ņemot vērā to, ka tai pašā laikā 2015. gadā bojā gāja vairāk nekā 592 cilvēki.

Labāka koordinēšana un sadarbība ES koordinators ES un Turcijas paziņojuma īstenošanai nodrošināja ES un Turcijas paziņojuma ikdienas pēcpasākumus sadarbībā ar Grieķijas un Turcijas iestādēm, ES aģentūrām, starptautiskajām organizācijām un citām dalībvalstīm, koncentrējoties uz patvēruma piešķiršanas procesu paātrināšanu, to migrantu skaita palielināšanu, kuri atgriežas no Grieķijas salām uz Turciju, un atbilstošu drošības pasākumu ieviešanu karstajos punktos. Lai nodrošinātu ES un Turcijas paziņojuma pilnīgu īstenošanu, kā arī mazinātu spiedienu uz Grieķijas salām, ir jāpastiprina un jāpaātrina īstenošana. Šim nolūkam un attiecībā uz ES pasākumiem ES koordinators ir izstrādājis kopīgu rīcības plānu kopā ar Grieķijas iestādēm, kuru tas šodien publicē. Tas tika izstrādāts, lai apzinātu papildu centienus, kas jāveic visām pusēm, proti, tās ir Grieķija, dalībvalstis, Eiropas Robežu un krasta apsardze, Eiropas Patvēruma atbalsta birojs, Komisija un starptautiskās organizācijas (Starptautiskā Migrācijas organizācija un Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos), lai nodrošinātu to, ka ES un Turcijas paziņojums tiktu pilnībā īstenots, un jo īpaši lai mazinātu spiedienu uz Grieķijas salām. Strādājot kopā uz šā pamata konkrētais mērķis ir līdz 2017. gada aprīlim novērst to, ka ir uzkrājušās neizskatītas patvēruma lietas Grieķijas salās. No šā skatu punkta Komisija atbalsta kopīgā rīcības plāna galvenos punktus, kas izklāstīti 1. pielikumā. Lai atbalsts, ko ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā sniedz ES aģentūras, būtu efektīvs, ir nepieciešama dalībvalstu iesaistīšanās. Eiropadomes 20. oktobra sanāksmē tika uzsvērts, ka ir būtiski pilnībā ievērot ES aģentūru prasības attiecībā uz personālu, kā arī prasības, kas ir saistītas ar Eiropas Patvēruma atbalsta biroja reakcijas rezerves sarakstu, lai jebkurā laikā un pietiekamā apmērā būtu iespējams sniegt atbalstu priekšposteņa dalībvalstīm. Tiecoties sekmēt ātru reakciju uz Eiropadomes aicinājumu pēc papildu personāla, Eiropas Patvēruma atbalsta birojs ir izstrādājis visaptverošu apmācību izmēģinājuma programmu, lai Grieķijas iestāžu atbalstam būtu iespējams izvietot arī tādus patvēruma lietu izskatītājus, kuru pieredze dalībvalstīs ir neliela. Tomēr darbinieku trūkums, uz ko tika norādīts iepriekšējos ziņojumos, joprojām nav pilnībā novērsts. Šā gada 5. decembrī Eiropas Patvēruma atbalsta birojs Grieķijā bija izvietojis 93 tulkus un 74 dalībvalstu ekspertus, no kuriem 52 strādāja karstajos punktos un 39 bija patvēruma lietu izskatītāji. Patlaban trūkst 61 patvēruma lietu izskatītāja. Ņemot vērā vajadzību pēc papildu izvietotajām amatpersonām, Eiropas Patvēruma atbalsta birojs 11. novembrī publicēja papildu aicinājumu pieteikties uz 150 dalībvalstu patvēruma ekspertu vietām, tostarp 100 patvēruma lietu izskatītāju vietām darbam salās, tomēr, pamatojoties uz kandidatūru priekšlikumiem, kas saņemti līdz 5. decembrim, ir sagaidāms, ka izvietoto ekspertu skaits līdz gada beigām samazināsies. Ja šī situācija netiks steidzami novērsta, tai būs ievērojama negatīva ietekme uz lietu izskatīšanas ātrumu, turklāt tā var veicināt vēl lielākas pārblīvētības risku salās. Attiecībā uz atbalstu pie robežām jānorāda, ka 5. decembrī Eiropas Robežu un krasta apsardze Grieķijā bija izvietojusi 682 amatpersonas, tostarp 54 amatpersonas, kuras sniedz atbalstu paziņojuma īstenošanā. Tas nozīmē, ka līdz 14. decembrim trūkst 13 pieaicināto amatpersonu un pēc tam šis skaits palielinās līdz 57 amatpersonām. Tādu pieaicināto amatpersonu skaits, ko Eiropols pašlaik karstajos punktos ir izvietojis otrreizējo pārbaužu veikšanai, ir pieaudzis līdz 24 (tostarp ir 21 pieaicināta amatpersona un trīs Eiropola darbinieki). Patlaban papildus Eiropola darbiniekiem, kas ir izvietoti piecās salās, lai veiktu papildu drošības pārbaudes, vēl četri ierēdņi strādā Eiropas Reģionālajā darba grupā Pirejā, kur veic ar koordināciju saistītus uzdevumus. Ar Eiropola starpniecību izvietoto amatpersonu skaits joprojām ir uzskatāms par pietiekamu, tomēr rūpīgi būs jāuzrauga nepieciešamība veikt pielāgojumus atbilstoši bēgļu plūsmas izmaiņām nākotnē. Ņemot vērā šos apstākļus, proti, salu uzņemšanas vietu iespējamo pārblīvētības pieaugumu un ar to saistītos apdraudējumus sabiedriskajai kārtībai (sk. turpmāk), dalībvalstīm būtu steidzami jāpastiprina sava apņemšanās sniegt atbalstu Eiropas Patvēruma atbalsta birojam. Tāpat dalībvalstīm jāpilda solījumi norīkot nepieciešamās amatpersonas darbam Eiropas Robežu un krasta apsardzē atbilstīgi pieprasītajam personu skaitam un prasmju profiliem. Eiropas Robežu un krasta apsardzes darbības nodrošināšanai, t. i., pašas aģentūras uzdevumu veikšanai un tām dalībvalstu robežsardzes iestādēm, kas saskaras ar migrantu neatbilstīgo plūsmu Vidusjūras austrumdaļas maršrutā, ir ārkārtīgi būtiski, lai izvietošanai pastāvīgi būtu pieejamas pieaicinātās amatpersonas un tehniskais aprīkojums, kas nepieciešams Eiropas Robežu un krasta apsardzes koordinēto operāciju efektīvai īstenošanai. Grieķijas salās izvietotie Turcijas sadarbības koordinatori, kuri pēc valsts apvērsuma mēģinājuma tika atsaukti, 25. oktobrī tika izvietoti atpakaļ salās. Turcijas krasta apsardze aktīvi patrulē Egejas jūras austrumdaļas ūdeņos, ik nedēļu ziņojot par lielu skaitu novērstu mēģinājumu izceļot no Turcijas (ap 450–500 aizturēšanas gadījumu). Pateicoties Eiropas Robežu un krasta apsardzes sadarbības koordinatora norīkošanai darbam NATO flagmaņkuģī 2016. gada aprīlī un standarta operāciju procedūrām, ko jūlijā parakstīja Eiropas Robežu un krasta apsardze un NATO Jūras spēku pavēlniecība, sadarbība Egejas jūrā ir padziļinājusies, pusēm izveidojot kopēju situācijas ainu, īstenojot agrīnās brīdināšanas un uzraudzības darbības un nodrošinot operatīvās informācijas apmaiņu ar Grieķijas un Turcijas krasta apsardzēm. Šīs sadarbības mērķis ir pastāvīgi palielināt jau sasniegto augsto atklāšanas rādītāju un paātrināt informācijas apmaiņu par migrantu kontrabandas gadījumiem. Šajā saistībā NATO nesen nodrošināja aprīkojumu Eiropas Robežu un krasta apsardzei, lai izveidotu piekļuvi tās reģionālajam ierobežotas piekļuves tīklam un tādējādi pastiprinātu informācijas apmaiņu platformās, ko izmanto abu pušu operācijās. Informatīvie pasākumi Balstoties uz darbu, kas paveikts Darba grupā migrantu informēšanas stratēģijas jautājumos, augsta pamanāmības līmeņa plašsaziņas līdzekļu konsorcijs sadarbībā ar Komisiju veido tiešsaistes “Migrantu informācijas portālu”. To ir paredzēts atklāt 2017. gada sākumā, un ar to miljoniem potenciālo bēgļu visā pasaulē tiks informēti par ceļojuma bīstamību un juridiskajiem šķēršļiem, kādi rodas, mēģinot iekļūt ES.

Pēc informatīvās kampaņas, kas no jūlija līdz augustam noritēja visās karsto punktu salās un kuras mērķis bija informēt migrantus par viņu tiesībām un iespējām, Komisija palīdz Grieķijas iestādēm visos karstajos punktos izveidot pastāvīgus informācijas punktus. Ir plānots, ka tajos strādās eksperti no Grieķijas iestādēm, kā arī no Eiropas un starptautiskajām organizācijām, nodrošinot uzticamu informācijas avotu migrantiem. Informācijas punkts Hijā jau ir izveidots, savukārt Lesbas salā tas vēl tiek veidots. Pamatdokumentus un informatīvos materiālus sagatavo Komisija sadarbībā ar Grieķijas iestādēm, ES aģentūrām, Starptautisko Migrācijas organizāciju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi Ņemot vērā salu uzņemšanas vietu iespējamo pārblīvētības pieaugumu un ar to saistītos apdraudējumus sabiedriskajai kārtībai, dalībvalstīm ir steidzami jānodrošina vajadzīgie eksperti saskaņā ar oktobra Eiropadomē pausto apņemšanos, lai Eiropas Patvēruma atbalsta birojs varētu paātrināt patvēruma pieteikumu izskatīšanu Grieķijas salās, pēc vajadzības liekot lietā visaptverošo apmācību, ko tas ir izstrādājis jaunāko darbinieku izvietošanai. Dalībvalstīm arī turpmāk ir jānodrošina eksperti darbam Eiropas Robežu un krasta apsardzē atbilstīgi pieprasītajam personu skaitam un prasmju profiliem. Plašsaziņas līdzekļu konsorcijam 2017. gada sākumā ir jāatklāj “Migrantu informācijas portāls”. Visās karsto punktu salās ir iespējami drīz jāizveido informācijas punkti, kuru uzdevums ir tiešā veidā sniegt informāciju migrantiem. 2.Visu neatbilstīgi jaunieceļojušo migrantu atgriešana no Grieķijas uz Turciju Paziņojumā ir paredzēts atgriezt visus neatbilstīgi jaunieceļojušos migrantus un patvēruma meklētājus, kuru pieteikumi ir atzīti par nepieņemamiem vai nepamatotiem un kuri Grieķijas salās pēc 20. marta ir ieradušies no Turcijas. Šie pasākumi tiek veikti pilnīgā saskaņā ar prasībām, kas paredzētas ES un starptautiskajās tiesībās, un pilnībā ievērojot neizraidīšanas principu. Pašreizējā situācija attiecībā uz atgriešanos Kopš trešā ziņojuma (2016. gada 28. septembris) un Turcijas sadarbības koordinatoru darba atjaunošanas salās un atgriešanas operāciju atsākšanas septembra sākumā 170 personas, kuras Grieķijā ieceļoja caur Turciju, ir atgrieztas Turcijā saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu, tostarp 42 sīrieši; tādējādi kopējais Turcijā atgriezto migrantu skaits saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu ir sasniedzis 748 personas. Citu tautību pārstāvji bija pakistānieši (394), afgāņi (61), alžīrieši (68), irākieši (17), bangladešieši (26), irāņi (18), šrilankieši (16) un marokāņi (15). Atgrieztās personas bija saņēmušas patvēruma pieteikumu noraidījumu (ietverot negatīvus otrās instances lēmumus), bija atsaukušas savus patvēruma pieteikumus vai arī nebija pieteikušās patvēruma saņemšanai. Kopumā 2016. gadā no Grieķijas uz Turciju tika atgriezti 1187 neatbilstīgi migranti, tostarp 95 sīrieši, saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu un saskaņā ar Grieķijas un Turcijas divpusējo atpakaļuzņemšanas protokolu. Tomēr atgriezto personu kopskaits ir bijis neliels un nav sasniedzis ieceļojušo personu skaitu. Oktobrī, kad atgriešanas operācijas tika īstenotas katru nedēļu, atgriezto personu skaits nedaudz pieauga, taču novembra pirmajā pusē (kad tika atgriezti tikai četri pakistānieši) Turcijas iestādes kavējās reaģēt uz Grieķijas iestāžu lūgumiem veikt atgriešanas pasākumus saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu vai vispār neatbildēja uz šādiem lūgumiem. Kaut arī Grieķijas Patvēruma dienests ir dubultojis salās strādājošo ekspertu skaitu un ir sagaidāms, ka līdz šā gada beigām tiks pieņemti darbā jauni eksperti, ir jāīsteno turpmāki centieni, tostarp dalībvalstīm ar Eiropas Patvēruma atbalsta biroja starpniecību izvietojot savus ekspertus, lai paātrinātu patvēruma pieteikumu izskatīšanu pirmajā instancē un palielinātu un saglabātu sasniegtajā līmenī atgriezto personu skaitu. Bēgļi, kuru izcelsmes valsts nav Sīrija, tiek atgriezti Turcijā ar laivu un nogādāti izraidīšanas centrā Kirklareli pilsētā, kur viņus informē par viņu tiesībām, tostarp tiesībām lūgt aizsardzības statusu Turcijai. Ir ziņas par 47 personām, kuras līdz šim ir iesniegušas pieteikumus Turcijas iestādēm: vienai no personām ir piešķirts bēgļa statuss, savukārt 46 ir atbrīvotas no izraidīšanas centra uz laiku, kamēr tiek pieņemts lēmums par viņu pieteikumiem. Līdz šim 417 personas, kuras nepieteicās bēgļa statusam Turcijā, tikušas atgrieztas izcelsmes valstīs. Sīrieši tiek atgriezti no Grieķijas salām ar lidmašīnu, un viņus ievieto bēgļu nometnē Duziči pilsētā. Viņiem ir tiesības pieteikties pagaidu aizsardzībai, un pēc īsas iepriekšējās reģistrācijas pagaidu aizsardzībai viņi tiek atbrīvoti un drīkst pēc izvēles apmesties kādā no provincēm vai palikt bēgļu nometnē. Līdz šim visiem atgrieztajiem sīriešiem tika veikta iepriekšējā reģistrācija, izņemot desmit no viņiem, kas nolēma brīvprātīgi atgriezties Sīrijā. Izraidīšanas centru Kirklareli pilsētā un bēgļu nometni Duziči pilsētā nesen apmeklēja Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos un ES delegācija Turcijā. Pēc 15. novembra datiem 2016. gadā Turcijā darba atļaujas bija saņēmuši 11 102 Sīrijas valstspiederīgie. Kopš trešā ziņojuma (2016. gada 28. septembris) ar Brīvprātīgas atgriešanās atbalstīšanas un reintegrācijas programmas palīdzību brīvprātīgi savā izcelsmes valstī ir atgriezušās 869 personas no Grieķijas kontinentālās daļas un 163 personas no salām. Kopš 2016. gada 1. janvāra Grieķijā šo programmu kopā ir izmantojuši 5710 migranti. Lai pastiprinātu šos centienus, programma ir pārskatīta. Tādējādi visiem programmas dalībniekiem no salām turpmāk būs iespēja pilnā mērā saņemt reintegrācijas atbalstu. Centienus atgriešanas jomā stiprinātu arī Grieķijas pilna dalība ES finansētās atgriešanas programmās (jo īpaši Eiropas Reintegrācijas tīkla programmā) un iespējami pilnīgāka šo programmu ietvaros piedāvātā finansiālā un tehniskā atbalsta izmantošana.

Juridiskie pasākumi Jaunizveidotā apelācijas iestāde jau darbojas, un tai ir sešas pastāvīgās apelācijas komitejas (kā arī viena pastāvīgajām komitejām alternatīva komiteja). To uzdevums ir izskatīt apelācijas sūdzības, kas par Grieķijas Patvēruma dienesta pirmajā instancē pieņemtajiem lēmumiem ir iesniegtas kopš 20. jūlija, saskaņā ar pieņemamības un atbilstības procedūrām (ko piemēro tautībām ar zemiem atzīšanas rādītājiem). Lai uzlabotu jaunās apelācijas iestādes darbības efektivitāti un palielinātu otrajā instancē pieņemto lēmumu skaitu, Grieķijas valdība 25. oktobrī nolēma izveidot vēl septiņas apelācijas komitejas, tādējādi komiteju kopējam skaitam pieaugot līdz 13, ar nolūku līdz 2017. gada februārim kopā izveidot 20 apelācijas komitejas un kāpināt ik mēnesi pieņemto lēmumu skaitu. Tieslietu ministrija kopā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos ir pabeigusi šo septiņu papildu komiteju locekļu atlasi, un ir sagaidāms, ka tās sāks darbu līdz decembra beigām. Komisija turpina sniegt Grieķijas iestādēm atbalstu ar nolūku paātrināt patvēruma piešķiršanas procesu pirmajā un otrajā instancē, kā arī palielināt Patvēruma dienesta un apelācijas iestādes produktivitāti. Lietās, kas attiecināmas uz Grieķijas salām, pret Patvēruma dienesta pirmās instances 6040 lēmumiem par pieņemamību un par lietas būtību iesniegto apelācijas sūdzību kopējais skaits līdz šim ir bijis 2014. Pamatojoties uz šiem 2014 apelācijas sūdzību gadījumiem, pagaidām ir pieņemti 838 otrās instances lēmumi (t. i., 42 % gadījumu). Līdz šim no 407 apelācijas sūdzību lēmumiem par nepieņemamību 17 otrās instances apelācijas sūdzību lēmumos ir apstiprināti pirmajā instancē pieņemtie lēmumi par nepieņemamību, savukārt 390 otrās instances apelācijas sūdzību lēmumos tika atcelti pirmajā instance pieņemtie lēmumi par nepieņemamību. Attiecībā uz 431 apelācijas sūdzības lēmumu par lietas būtību 369 otrās instances lēmumos tika apstiprināti pirmās instances negatīvie lēmumi un 62 — šādi negatīvie lēmumi atcelti. Jauno apelācijas komiteju būtiska funkcija ir gādāt par to, lai ikvienam būtu iespēja izmantot savas likumīgās tiesības. Tomēr lēmumu pieņemšanas temps ir bijis lēns, un tas ir tiešā veidā ietekmējis paziņojuma īstenošanu. Līdz šim jaunās apelācijas komitejas ir izdevušas 366 lēmumus saistībā ar ES un Turcijas paziņojumu — 14 par pieņemamību un 352 par lietas būtību. 29. novembrī Grieķijas Valsts padomē notika uzklausīšana par jauno apelācijas komiteju sastāva atbilstību konstitūcijai, un ir gaidāms, ka Valsts padome pieņems lēmumu līdz šā gada beigām. Šim lēmumam būs īpaši liela nozīme, nosakot daudzu citu lietu iznākumu. Operatīvie pasākumi Aizvien pārblīvētākas uzņemšanas vietas karstajos punktos, kā arī migrantu un vietējo iedzīvotāju salās nesen izraisītie incidenti ir vēl vairāk pasliktinājuši jau tā sarežģītos dzīves un darba apstākļus salās. Kopējais salās esošo migrantu skaits ir 16 295, kaut arī ir tikai 7450 vietu oficiālajās izmitināšanas iestādēs un vēl 754 vietu Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos īres programmas ietvaros. Situācijas kontrolēšanu karstajos punktos apgrūtina ievērojamais slogs, kas gulstas uz Grieķijas iestādēm tās kontinentālajā daļā — saskaņā ar Grieķijas iestāžu 6. decembra datiem valsts kontinentālajā daļā un salās kopā atrodas 62 000 migranti. Papildus centieniem paātrināt patvēruma pieteikumu izskatīšanu un neatbilstīgo migrantu atgriešanu uz Turciju Grieķija veic virkni pasākumu, lai atslogotu karstos punktus. Neaizsargātie migranti un ģimenes ir pārvietotas uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos īres programmas mitekļiem vai salās esošajām viesnīcām. Personas, kuras nav iespējams atgriezt Turcijā saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu, neaizsargātās grupas un nepavadītus nepilngadīgos pārvieto arī uz valsts kontinentālo daļu. Šā gada 1. decembrī uz valsts kontinentālo daļu bija pārvietotas kopā 2675 šādas personas. Šīs personas tika nogādātas Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos īres programmas mitekļos vai izmitināšanas vietās valsts kontinentālajā daļā, vai arī tās pašas sameklēja sev apmešanās vietu valsts kontinentālajā daļā. Piemērotas pajumtes nodrošināšana nepavadītiem nepilngadīgajiem joprojām ir Komisijas galvenā prioritāte — Komisija ir piešķīrusi finansējumu papildu uzņemšanas spēju nodrošināšanai un ir mudinājusi dalībvalstis pārcelt no Grieķijas un Itālijas lielāku skaitu tādu nepavadītu nepilngadīgo, kuri ir tiesīgi pretendēt uz šādu pārcelšanu. Lesbas salā migrantiem no Magribas valstīm, Pakistānas un Bangladešas ticis piemērots paātrinātais darba process, kurā reģistrācija, intervija un paziņošana notiek dažu dienu laikā. Grieķijas iestādes sadarbībā ar vietējām pārvaldes iestādēm arī strādā pie tā, lai radītu papildu aizturēšanas spējas vai paplašinātu salās jau izveidotās aizturēšanas vietas, tādējādi palielinot slēgtu pirmsizraidīšanas uzturēšanās vietu kapacitāti. Salās pastāvīgi ir jānodrošina atbilstīga ziemas apstākļiem piemērotu izmitināšanas iestāžu pieejamība, un turpinās apmešanās vietu uzlabošana. Reaģējot uz ziemas apstākļu iestāšanos, humānās palīdzības partneri ar ES atbalstu salās izdala apģērbu un citas saimniecības lietas. Lai risinātu dažus ar drošību saistītus jautājumus un uzlabotu sabiedriskās kārtības situāciju salās, Grieķijas policija ir izstrādājusi drošības un evakuācijas plānus, kas aptver visas personas un organizācijas, kuras atrodas karstajos punktos. Ir sagatavotas ārkārtas gadījumu vadlīnijas karstajos punktos strādājošo ES aģentūru darbinieku un dalībvalstu ekspertu evakuācijai incidenta gadījumā, savukārt Grieķijas policija ir palielinājusi salās izvietoto policistu skaitu, tostarp patvēruma pieteikumu izskatīšanas vietu tuvumā izvietojot īpaši apmācītas nekārtību novēršanas vienības, un plāno turpmāk palielināt šādu policijas klātbūtni. Arī Eiropas Patvēruma atbalsta birojs turpina pastiprināt drošības pasākumus karstajos punktos izveidotajās pieteikumu izskatīšanas vietās. Neraugoties uz līdz šim ieviestajiem uzlabojumiem, ir vēl daudz darāmā, lai pielāgotos situācijai salās. Lai uzlabotu procesus, Reģistrācijas un identifikācijas dienestam būtu prioritārā kārtā jāpabeidz standarta operāciju procedūru izstrāde karstajiem punktiem un tās jāapstiprina, pilnībā ievērojot ES un Turcijas paziņojumu. Būtu jāsaīsina laiks starp pieteikuma sagatavošanu un iesniegšanu atbilstīgi Patvēruma procedūru direktīvas 6. panta 2. punktam, kas paredz, ka personai, kas ir sagatavojusi patvēruma pieteikumu, ir jānodrošina reāla iespēja to iespējami drīz iesniegt. Lai gan aizvadīto sešu mēnešu laikā ir ziņots par Grieķijas pastāvīgo koordinatoru kandidatūru gaidāmo izvirzīšanu, šie koordinatori vēl nav sākuši pildīt savus amata pienākumus. Viņu klātbūtne ir nepieciešama nekavējoties, lai nodrošinātu karsto punktu vispārēju pārvaldību, tostarp no drošības viedokļa. Tāpat būtu jāizvieto ievērojami lielāks skaits policistu. Aprēķini liecina, ka, lai policijas spēki pašreizējā sastāvā būtu pietiekami lieli un spētu pienācīgi darboties saskaņā ar drošības un sabiedriskās kārtības uzturēšanas vajadzībām karstajos punktos, būtu nepieciešams trīs vai pat četras reizes vairāk policistu, nekā ir izvietots patlaban, turklāt katrā salā izvietojamo policijas darbinieku skaits ir atšķirīgs.

ES finansiālais atbalsts Grieķijai ES finansiālais atbalsts Grieķijā ticis vērsts ne vien uz karstajiem punktiem un neatliekamāko vajadzību apmierināšanu, bet arī uz palīdzību Grieķijas kontinentālajai daļai, tādējādi pozitīvi ietekmējot paziņojuma izpildi. Tiek veikti pasākumi, lai nodrošinātu to, ka EUR 509 miljoni, kas laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam Grieķijai piešķirti no tās valsts programmām Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda un Iekšējās drošības fonda finansējuma ietvaros, tiktu iespējami drīz pilnībā izmantoti. Oktobrī tika pabeigta par valsts programmu pārvaldīšanu atbildīgās iestādes statusa piešķiršana Ekonomikas, attīstības un tūrisma ministrijai. Tika nolemts, ka ir nepieciešams pārskatīt abas valsts programmas, lai tās labāk pielāgotu pašreizējām vajadzībām — viena no tām, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds, nesen tika apstiprināta, bet darbs pie otras programmas, Iekšējās drošības fonda, tuvojas noslēgumam un tās apstiprināšana ir gaidāma drīzumā. Komisija joprojām aicina Grieķijas iestādes efektīvi un iedarbīgi izmantot valsts programmas un cieši sadarbojas ar Grieķijas iestādēm, lai uzlabotu izpildes mehānismus un pieejamos resursus varētu novirzīt steidzamu vajadzību apmierināšanai, jo īpaši migrantu uzņemšanas un robežkontroles jomā (piemēram, personu reģistrācijai, identifikācijai un pirkstu nospiedumu ņemšanai). No EUR 352,8 miljoniem, kas Grieķijai tika piešķirti kā ārkārtas palīdzība, izmantojot abus iepriekšminētos fondus, aptuveni EUR 70 miljoni ir tiešā veidā sekmējuši ES un Turcijas paziņojuma īstenošanu, atbalstam nonākot Grieķijas iestāžu rīcībā nepastarpināti vai arī tiekot sniegtam ar ES aģentūru un starptautisko organizāciju starpniecību. Papildu EUR 199 miljoni ir atvēlēti no Instrumenta ārkārtas atbalsta sniegšanai, ko Padome apstiprināja 2016. gada 15. martā. Decembrī būs pieejams vēl viens budžeta piešķīrums EUR 50 miljonu apmērā, kas paredzēts, lai Grieķijā mazinātu vēl nenovērstos trūkumus pārtikas un mājokļu nodrošināšanā un radītu iespēju ātri reaģēt uz neparedzētiem notikumiem. Humānās palīdzības partneri, kas saņem finansējumu no Instrumenta ārkārtas atbalsta sniegšanai, nodrošina vajadzībām atbilstošu rīcību gan valsts kontinentālajā daļā, gan salās. Salās atbalsts jo īpaši tiek sniegts dažādiem mērķiem paredzētu naudas līdzekļu veidā, kā arī būvējot papildu neformālas izmitināšanas vietas un nodrošinot veselības aprūpes pakalpojumus, pārtiku, ūdeni, sanitāriju un gādājot par citām pamatvajadzībām. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi Paātrināt patvēruma pieteikumu izskatīšanu, jo īpaši salās, sākot no to reģistrācijas līdz apelācijas iesniegšanai un galīgajam lēmumam, saskaņā ar ES un starptautiskajiem tiesību aktiem. Palielināt apelācijas komiteju un to pieņemto lēmumu skaitu, augstāku prioritāti nosakot gadījumiem salās. Steidzami paātrināt personu atgriešanu Turcijā saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu. Paaugstināt drošumu un uzlabot drošības pasākumus salās, jo īpaši ieceļot pastāvīgos koordinatorus darbam karstajos punktos un lielākā skaitā izvietojot Grieķijas policijas spēkus. Gādāt par ziemas apstākļiem pielāgotu uzņemšanas vietu pieejamību salās. Nodrošināt nepavadītu nepilngadīgo pārvietošanu uz īpaši viņiem paredzētiem centriem. Pilnībā iedzīvināt jaunizveidoto valsts iestādi, kas atbild par valsts programmu pārvaldību Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda un Iekšējās drošības fonda ietvaros, lai nekavējoties būtu iespējams efektīvi un iedarbīgi izmantot šajās programmās pieejamo finansējumu. 3.“Viens pret vienu” shēma pārmitināšanai no Turcijas uz ES Pašreizējā situācija Šā gada 5. decembrī saskaņā ar “1:1” shēmu no Turcijas uz ES bija pārmitināts kopumā 2761 sīrietis. Kopš trešā ziņojuma (2016. gada 28. septembris) 1147 (līdz 5. decembrim)] sīrieši bija pārmitināti uz astoņām dalībvalstīm (Beļģiju, Franciju, Itāliju, Luksemburgu, Nīderlandi, Somiju, Vāciju un Zviedriju). Kopējais tādu personu skaits, kuru pārmitināšana ir apstiprināta un gaidāma, patlaban ir 340. Rezultātā, līdzīgi kā iepriekšējā pārskata periodā, pārmitināšanas temps ir ievērojami palielinājies salīdzinājumā ar ieceļojušo personu atgriešanu no Grieķijas salām. Šis temps ir jāsaglabā. Saziņa starp dalībvalstīm un Turciju saistībā ar ieplānotajām atlases misijām Ankarā un pārmitināšanu no Ankaras ir uzlabojusies, sekmējot pārmitināšanas darbību labāku koordinēšanu un plānošanu, kā arī resursu optimālāku izmantošanu. Ir izdevies panākt stabilāku pārmitināšanas tempu. Vairākas dalībvalstis no Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos nesen ir saņēmušas paziņojumus par papildu kandidātiem, savukārt citas dalībvalstis jau ir ieplānojušas pārmitināšanas atlases misijas un darbības turpmākajiem mēnešiem. Papildus 2. septembrī iesniegtajam pārmitināšanas kandidātu sarakstam ar 5700 sīriešu bēgļiem Turcijas iestādes Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstajam komisāram bēgļu jautājumos 7. oktobrī un 18. novembrī iesniedza divus jaunus sarakstus, kuros bija iekļauts attiecīgi 5000 un 2000 personu. Ir gaidāms, ka decembrī tiks iesniegts jau nākamais saraksts ar vēl 2000 sīriešiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos arī sagaida, ka Turcija pārbaudīs vecākus sarakstus, kuros ir iekļauts ap 4000 sīriešu. Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos ir norādījis, ka tad, ja šie darbi tiks paveikti, būs apkopots pietiekami daudz kandidātu 2017. gada pirmo mēnešu pārmitināšanas darbībām. Tomēr saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra aplēsēm tam 2017. gada pirmajos trīs mēnešos ik mēnesi no Turcijas iestādēm būtu jāsaņem 10 000 personu lietu (tikai Eiropas pārmitināšanas programmām). ES dalībvalstis jau ir sākušas ziņot Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstajam komisāram bēgļu jautājumos par to pārmitināšanas kvotām nākamajam gadam. Operatīvie pasākumi

ES Pārmitināšanas grupa turpina īstenot savu koordinēšanas funkciju, atbalstot dalībvalstu darbības un sadarbību ar Starptautisko Migrācijas organizāciju, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos un Turcijas Ģenerāldirektorātu migrācijas pārvaldībai. Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos cieši sadarbojas ar Turcijas iestādēm, lai uzlabotu reģistrācijas kvalitāti, veidojot kandidātu sarakstus, un atbalsta Turcijas iestādes to centienos izveidot pastāvīgu reģistrēšanas mehānismu, kas attiektos uz visiem valstī esošajiem sīriešiem, kuriem ir piešķirta pagaidu aizsardzība. Projektā, kura īstenošana sākās oktobra beigās, sākotnēji bija ietvertas 30 provinces (no 81), kur sīriešu skaits ir neliels, un tam būtu jāsniedz tūlītēji rezultāti kandidatūru efektīvai nodrošināšanai. Komisija patlaban, pēc apņemšanās procesa, attiecīgo dalībvalstu programmām Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda ietvaros piešķir kopumā ap EUR 213 miljoniem, ko izlietot Turcijā esošo Sīrijas valstspiederīgo uzņemšanai. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi Saglabāt pārmitināšanas tempu. Komisijā pabeigt finansējuma piešķiršanas procesu attiecīgajām valstu programmām Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda ietvaros, lai nodrošinātu Turcijā esošo Sīrijas valstspiederīgo uzņemšanu. 4.Jaunu neatbilstīgas migrācijas jūras vai sauszemes maršrutu rašanās novēršana Pasākumi, lai kontrolētu migrantu plūsmas Vidusjūras austrumdaļas maršrutā, līdz šim nav izraisījuši ievērojamu jaunu maršrutu rašanos no Turcijas, kaut arī ir novēroti neliela mēroga centieni transportēt personas uz Itāliju un Kipru. Pārskata periodā no Turcijas Itālijā ieradās 18 laivas, kurās kopumā bija 1500 migrantu, savukārt Kiprā ieradās divas laivas, kurās kopumā bija 212 migranti, kas visi bija sīrieši. Uz sauszemes regulāri ir novēroti nelikumīgi Turcijas un Bulgārijas, kā arī Turcijas un Grieķijas zemes robežas šķērsošanas gadījumi, lai arī šķiet, ka šādu gadījumu skaits ir samazinājies kopš trešā ziņojuma (2016. gada 28. septembris). Patlaban vidēji dienā tiek reģistrēti 10 nelikumīgas robežas šķērsošanas gadījumi pa zemes robežu no Turcijas Grieķijā un mazāk par četriem gadījumiem no Turcijas — Bulgārijā.. Komisija ir atvēlējusi ārkārtas finansējumu EUR 160 miljonu apmērā, atbalstot robežu un migrācijas pārvaldību Bulgārijā. EUR 101 miljons no šiem līdzekļiem jau ir piešķirts un avansa maksājumi ir veikti; tāpat nesen tika iesniegti finansējuma pieteikumi, lai saņemtu atlikušos EUR 59 miljonus ārkārtas vajadzību risināšanai. Šā gada 6. oktobrī Bulgārijā uz robežas ar Turciju tika oficiāli atklāta jaunā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra. Šā gada 5. decembrī Eiropas Robežu un krasta apsardze darbam uz šīs robežas bija izvietojusi 68 darbiniekus. 5.Brīvprātīga humanitārās uzņemšanas shēma Iepriekš jau ticis ziņots, ka Padomē, tai cieši sadarbojoties ar Komisiju, Eiropas Patvēruma atbalsta biroju, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos un Starptautisko Migrācijas organizāciju, notiek diskusijas, lai panāktu vienošanos par standarta operāciju procedūrām saistībā ar brīvprātīgo humanitārās uzņemšanas shēmu. Tiklīdz būs panākta vienošanās par standarta operāciju procedūrām, būtu jāizvērtē, vai ir izpildīti nosacījumi šīs shēmas īstenošanas uzsākšanai. ES un Turcijas paziņojumā ir noteikts, ka shēma tiks iedarbināta, tiklīdz neatbilstīga pārceļošana starp Turciju un ES beigsies vai vismaz būs būtiski un ilgtspējīgi samazināta. Shēmas ieviešana palīdzētu īstenot paziņojumu, nodrošinot sīriešiem drošu un likumīgu alternatīvu neatbilstīgajai migrācijai uz ES. 6.Vīzu režīma liberalizācija Attiecībā uz vīzu režīma liberalizācijas ceļveža īstenošanu trešajā ziņojumā (2016. gada 28. septembris) ir aprakstīti septiņi kritēriji, kas vēl ir jāizpilda:

izdot biometriskos ceļošanas dokumentus, kas pilnībā atbilst ES standartiem; pieņemt ceļvedī paredzēto pasākumu korupcijas novēršanai; noslēgt operatīvās sadarbības nolīgumu ar Eiropolu; pārskatīt tiesību aktus un praksi terorisma apkarošanas jomā, pielāgojot tos Eiropas standartiem; pielāgot tiesību aktus par personas datu aizsardzību ES standartiem; piedāvāt efektīvu tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās visām ES dalībvalstīm; pilnībā īstenot ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīgumu. Kā iepriekš ziņots, Komisija ir mudinājusi Turciju turpināt centienus pēc iespējas drīzāk pabeigt visu vēl neizpildīto vīzu režīma liberalizācijas ceļveža kritēriju izpildi. Komisija un Turcija ir turpinājušas iesākto dialogu, lai rastu praktiskus risinājumus, tostarp saistībā ar vajadzīgo tiesību aktu un procesuālo pārmaiņu nodrošināšanu, ņemot vērā visus neizpildītos kritērijus. Attiecībā uz biometrisko ceļošanas dokumentu kritēriju ir jānorāda, ka Turcija 1. novembrī sāka izdot otrās paaudzes pases, kurās ir iekļauta gan sejas fotogrāfija, gan pases turētāja pirkstu nospiedumu dati. Šīs pases, kurās saskaņā ar spēkā esošajiem ICAO standartiem un ES 2014. gada standartiem tiek izmantota šifrēšanas sistēma EAC (paplašinātās piekļuves kontrole), tiks izdotas ierobežotu laiku, līdz izdošanai būs sagatavotas trešās paaudzes pases, kas pilnībā atbilst ES standartu prasībām un vīzu režīma liberalizācijas ceļveža kritērijam. Trešās paaudzes pases tiek izstrādātas ar ES līdzfinansējumu, un ir sagaidāms, ka to izdošana sāksies 2017. gada pirmajā ceturksnī. Komisija ir atkārtoti lūgusi Turciju turpināt pildīt divpusējos atpakaļuzņemšanas nolīgumus, kas noslēgti ar Grieķiju, Bulgāriju un Rumāniju. Turcijas iestādes septembrī noslēdza divpusēju vienošanos ar Bulgāriju par Bulgārijā ieceļojušo trešo valstu valstspiederīgo atpakaļuzņemšanas praktisko procedūru; saistībā ar šo vienošanos Bulgārija ir pieprasījusi 543 personu atpakaļuzņemšanu un Turcija līdz šim ir piekritusi 19 no tām. Attiecībā uz Turcijas valstspiederīgo atpakaļuzņemšanu Turcija no 2016. gada janvāra līdz oktobrim sniedza pozitīvu atbildi uz 148 no 301 saņemtā atpakaļuzņemšanas pieteikuma un saskaņā ar ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīgumu uzņēma atpakaļ 117 Turcijas valstspiederīgos. No praktiskās sadarbības viedokļa joprojām ir neatrisināti jautājumi, piemēram, attiecībā uz nolīgumā paredzēto termiņu ievērošanu. Vienlaikus starp likumdevējiem turpinās diskusijas par kompromisa panākšanu attiecībā uz Komisijas priekšlikumu pastiprināt esošo apturēšanas mehānismu, kurā izklāstīti nosacījumi, ar kādiem būtu iespējams atcelt bezvīzu režīmu attiecībā uz visu valstu pilsoņiem, kuri bauda vīzu režīma liberalizācijas sniegtās priekšrocības. 7.Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā Kopš trešā ziņojuma (2016. gada 28. septembris) Komisija ir turpinājusi centienus apmierināt bēgļu un Turcijā esošo uzņemošo kopienu būtiskākās pamatvajadzības. Kopējā summa, kas šim mehānismam piešķirta humānās un cita veida palīdzības sniegšanai, sasniegusi EUR 2,2 miljardus 2016.–2017. gadam. Tā ir liela daļa no kopējā budžeta EUR 3 miljardu apmērā. No visiem piešķirtajiem līdzekļiem summa, par kuru ir noslēgti līgumi, ir palielinājusies līdz EUR 1,3 miljardiem. No summas, par kuru ir noslēgti līgumi, EUR 677 miljoni ir izmaksāti. Šim finansējumam joprojām ir tieša ietekme uz vietējo situāciju, padarot mazāk iespējamu to personu ieceļošanu ES, kas gūst labumu no šiem līdzekļiem.

Humānā palīdzība Komisija ir turpinājusi īstenot tās humānās palīdzības stratēģiju mehānisma ietvaros , un šim nolūkam piešķirtais finansējums līdz šim ir sasniedzis EUR 595 miljonus. Par EUR 512 miljoniem no šā finansējuma ir noslēgti līgumi ar 19 partneriem 26 humānās palīdzības projektu ietvaros, lai apmierinātu pamatvajadzības, nodrošinātu aizsardzību, izglītību, veselības aprūpi, pārtiku un pajumti. No EUR 512 miljoniem, par ko ir noslēgti līgumi, līdz šim brīdim ir izmaksāti EUR 407 miljoni. Komisija kopā ar Turcijas iestādēm un partnerorganizācijām, kas piedalās mehānisma īstenošanā, 26. septembrī Turcijā atklāja šīs humānās palīdzības stratēģijas vadošo programmu — Ārkārtas sociālās drošības tīklu —, un 28. novembrī sākās atbalsta saņēmēju reģistrācija. Tā ir ES vēsturē lielākā humānās palīdzības programma, kuras budžets ir EUR 348 miljoni un kuras uzdevums ir visneaizsargātākajiem bēgļiem nodrošināt ikmēneša naudas ieskaitījumus elektroniskai debetkartei piesaistītā kontā, lai viņi varētu parūpēties par tādām pamatvajadzībām kā pārtika, pajumte un izglītība. Pirmos naudas ieskaitījumus ir plānots veikt 2016. gada decembra beigās, un ir iecerēts, ka Ārkārtas sociālās drošības tīkla programmā 2017. gada pirmajā pusē pakāpeniski tiks iekļauts viens miljons visneaizsargātāko bēgļu. Aizsardzības jomā tiek gatavots visaptverošs reaģēšanas plāns. Jau darbojas virkne aizsardzības intervences pasākumu, tostarp 2016. gada jūlijā parakstīts projekts ar finansējumu EUR 9 miljoni, ko īsteno ANO Iedzīvotāju fonds. Projekta ietvaros tiks paplašināti iepriekš Komisijas finansētie un ANO Iedzīvotāju fonda īstenotie intervences pasākumi, sniedzot atbalstu 20 drošām telpām, kas paredzētas sievietēm un meitenēm, nodrošinot reproduktīvās veselības aprūpi un īstenojot pasākumus attiecībā uz vardarbības novēršanu, kas saistīta ar dzimumu. Viens no projekta mērķiem ir arī atvieglot piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem bēgļu vidū esošajām visneaizsargātākajām sievietēm un meitenēm. Cita veida palīdzība Mehānisma cita veida palīdzības daļai mobilizētie resursi (aptuveni EUR 1,6 miljardi) ir gandrīz pilnībā piešķirti finansējuma saņēmējiem. Līdz šim ir noslēgti līgumi par EUR 790 miljoniem un EUR 270 miljoni ir izmaksāti. Īstenojot 2016. gada jūlijā pieņemto Īpašo pasākumu izglītības, veselības aprūpes, pašvaldību infrastruktūras un sociālā un ekonomiskā atbalsta jomā, kas paredzēts bēgļiem Turcijā, septembrī tika parakstīti divi nozīmīgi tiešo dotāciju līgumi ar divu gadu darbības laiku. Pirmais līgums EUR 300 miljonu vērtībā ir noslēgts ar Turcijas Izglītības ministriju un paredz gandrīz pusmiljonam sīriešu bērnu nodrošināt piekļuvi formālajai izglītībai un ir attiecināms uz 15 000 pedagogiem un 2000 cita veida darbiniekiem ministrijā. Otrais līgums, kura vērtība arī ir EUR 300 miljonu, ir noslēgts ar Veselības ministriju un paredz aptuveni diviem miljoniem Turcijā ieceļojušo bēgļu nodrošināt piekļuvi primārās veselības aprūpes pakalpojumiem, izveidojot vairāk nekā 500 veselības aprūpes iestāžu, un līdz vienam miljonam bēgļu sniegt iespēju rehabilitācijas nolūkos saņemt garīgās veselības aprūpes pakalpojumus. Turklāt tiks īstenotas darbības arī tādās jomās kā ģimenes plānošana, infekcijas slimību profilakse, veselības aprūpes personāla darbā pieņemšana un apmācība, kā arī informatīvi pasākumi. Papildus tam 28. novembrī tika parakstīts līgums EUR 50 miljonu vērtībā, lai izbūvētu un aprīkotu 15 jaunas skolas tādās provincēs, kur ir liela sīriešu bēgļu koncentrācija. Tiks būvētas standarta skolas, un katrā no tām būs 24 klases telpas, iekļaujot arī telpas darbiniekiem un desmit īpašas telpas traumētiem bērniem un bērniem ar invaliditāti. No šo skolu būvniecības un aprīkošanas ieguvēji būs 11 000 sīriešu bērni. Tādējādi tiks arī stiprinātas Izglītības ministrijas īstenošanas un pārvaldības spējas. Dažu nākamo mēnešu laikā ar starptautiskajām finanšu iestādēm tiks parakstīti līgumi par turpmāko projektu īstenošanu, lai palīdzētu nodrošināt izglītības infrastruktūru, slimnīcas un sabiedriskos pakalpojumus. Paredzēts, ka līdz gada beigām tiks parakstīti divi līgumi par līdzekļiem no ES Reģionālā trasta fonda reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Pirmais projekts, kura vērtība ir EUR 33 miljoni, ir paredzēts, lai sadarbībā ar Dānijas Sarkano Krustu un Turcijas Sarkano Pusmēnesi sīriešu bēgļiem un uzņemošajām kopienām uzlabotu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem veselības aprūpes pakalpojumiem. Otro projektu, kura vērtībā ir EUR 5 miljoni, īstenos Nīderlandes NVO “Spark”, un tā mērķis ir sniegt atbalstu neaizsargātiem sīriešu jauniešiem, kuriem nācies pārtraukt studijas, palielinot viņu līdzdalību izglītībā un nodrošinot viņiem vienlīdzīgu piekļuvi tālākizglītībai un augstākajai izglītībai. Notiek darbs arī pie citu augšupēju projektu sagatavošanas, kurus ir plānots finansēt no ES Reģionālā trasta fonda reaģēšanai uz krīzi Sīrijā.

Līdz nākamajai Vadības komitejas sanāksmei 2017. gada janvārī ir plānots pabeigt darbu pie mehānisma rezultātu sistēmas. Sistēmai, kas būs viens no instrumentiem mehānisma uzraudzīšanai un novērtēšanai, būtu jāatspoguļo mehānisma ietvaros paveiktais un darba rezultāti, kā arī jāapliecina panākto sasniegumu ietekme. Tiek gatavota arī mehānisma komunikācijas stratēģija. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi Nodrošināt līgumu ātru noslēgšanu par visām paredzētajām darbībām, kā arī to efektīvu un finansiāli izdevīgu īstenošanu ciešā sadarbībā ar Turcijas iestādēm. Turpmāko mēnešu laikā apstiprināt arī citus humānās palīdzības projektus veselības aprūpes un izglītības jomā un noslēgt līgumus ar starptautiskajām finanšu iestādēm, tostarp izmantojot ES Reģionālo trasta fondu reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Sagatavot 2017. gada Humānās palīdzības īstenošanas plānu Turcijai. Pabeigt darbu pie mehānisma rezultātu sistēmas un iedzīvināt uzraudzīšanas un novērtēšanas iespējas. Sagatavot mehānisma komunikācijas stratēģiju. Nākamā Vadības komitejas sanāksme notiks 2017. gada 12. janvārī. 8.Muitas savienības modernizēšana Saistības modernizēt muitas savienību tika pieņemtas ES un Turcijas samitā 2015. gada novembrī. Pamatojoties uz pašreizējās muitas savienības veiksmīgo darbību un 2016. gada aprīlī notikušā ES un Turcijas augsta līmeņa ekonomiskā dialoga rezultātiem, kā arī pēc sabiedriskās apspriešanas un neatkarīga pētījuma pabeigšanas Komisija ir veikusi ietekmes novērtējumu attiecībā uz sarunu sākšanu ar Turciju par muitas savienības modernizēšanu un divpusējo preferenciālo tirdzniecības attiecību paplašināšanu, lai tās ietvertu pakalpojumu, publiskā iepirkuma un lauksaimniecības jomu. Šajā ietekmes novērtējumā ir uzsvērti muitas savienības paplašināšanas pozitīvie ieguvumi gan ES, gan Turcijas ekonomikai un sociālajai jomai. Pēc sagatavošanas darba Komisijā ar sarunu norāžu projektu tiks iepazīstināta Padome. 9.Pievienošanās process Pievienošanās sarunās līdz šim ir atvērtas 16 sadaļas un viena no tām ir provizoriski slēgta. Sagatavošanās darbi ir turpinājušies tādās svarīgās jomās kā tiesu iestādes un pamattiesības un tiesiskums, brīvība un drošība (23. un 24. sadaļa). Komisija patlaban pabeidz dokumentu sagatavošanu un tos atjaunina, lai tie atspoguļotu jaunākās norises. Šīs sadaļas ietver virkni kritiski svarīgu jautājumu, tostarp tādas pamattiesības kā vārda brīvība, tiesu iestādes, korupcijas apkarošanas politiku, migrācijas un patvēruma jomu, vīzu režīma noteikumus, robežu pārvaldību, policijas sadarbību un cīņu pret organizēto noziedzību un terorismu. ES sagaida, ka Turcija piemēros visaugstākos standartus attiecībā uz demokrātiju, tiesiskumu un pamatbrīvību — tostarp vārda brīvības — ievērošanu. Jau pagājušā gada pavasarī Padomei tika iesniegti sagatavošanas dokumenti par enerģētiku (15. sadaļa), izglītību un kultūru (26. sadaļa) un ārpolitiku, drošības un aizsardzības politiku (31. sadaļa), neskarot dalībvalstu nostājas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. Komisijas pārskats par vispārējo situāciju Turcijā ir sniegts tās 2016. gada 9. novembra ziņojumā. 10.Humanitārā situācija Sīrijā