KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Otrais ziņojums par Kosovas* progresu vīzu režīma liberalizācijas ceļvedī noteikto prasību izpildē /* COM/2014/0488 final */





[*] 1. IEVADS Eiropas Komisija 2012. gada 19. janvārī sāka dialogu par vīzu režīma liberalizāciju ar Kosovu. 2012. gada 14. jūnijā tā iesniedza Kosovas valdībai vīzu režīma liberalizācijas ceļvedi. Minētajā ceļvedī norādīti visi tiesību akti un citi pasākumi, ko Kosovai vīzu režīma liberalizācijas labad nepieciešams pieņemt un īstenot. 2013. gada 8. februārī Komisija pieņēma pirmo ziņojumu par Kosovas progresu dialogā par vīzu režīma liberalizāciju[2]. Minētajā ziņojuma tika novērtēts Kosovas panāktais progress, ieteikumi Kosovas iestādēm un statistikas dati par bezvīzu režīma paredzamo ietekmi uz migrāciju un drošību. 2013. gada 12. februārī Komisija rīkoja otro augstākā līmeņa ierēdņu sanāksmi ar Kosovu. Trešā un ceturtā sanāksme notika attiecīgi 2013. gada 29. jūlijā un 2014. gada 16. jūnijā. Šis ir otrais ziņojums, kurā izklāstīts Komisijas novērtējums par Kosovas gūto progresu vīzu režīma liberalizācijas ceļvedī noteikto prasību izpildē. Tajā apkopotas vissvarīgākās norises, kas saistītas ar tiesību aktu pieņemšanu vai grozīšanu un to īstenošanu, kā arī attiecīgi ieteikumi valdībai. Ziņojumam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments (KDDD), kurā sīkāk aplūkoti šajā ziņojumā aprakstītie procesi. KDDD iztirzāta arī vīzu režīma liberalizācijas paredzamā ietekme uz drošību un migrāciju. Šā ziņojuma un KDDD pamatā ir ziņojumi, ko iesniegusi Kosovas valdība; ziņojumi, kurus sagatavojuši ES dalībvalstu eksperti, kas piedalījās novērtēšanas apmeklējumos 2013. gada decembrī un 2014. gada martā; informācija, kura saņemta no ES Biroja Kosovā un EULEX; statistikas dati, ko apkopojis Eurostat un iesniegušas dalībvalstis. Ziņojumā un KDDD formulēti ieteikumi rīcībpolitikas jomās, kur vīzu režīma liberalizācijai nepieciešamas tālākas reformas, kas saistītas gan ar likumdošanu, gan ar īstenošanu. Dialogs par vīzu režīma liberalizāciju notiek, neskarot ES dalībvalstu nostāju par statusu. 2. ATPAKAĻUZŅEMŠANAS UN REINTEGRĀCIJAS PRASĪBAS 2.1. Atpakaļuzņemšana Kosovā pastāv atpakaļuzņemšanas tiesiskais regulējums. Kosova ir turpinājusi sarunas par atpakaļuzņemšanas nolīgumiem un turpinājusi tos noslēgt ar ES dalībvalstīm un Šengenas asociētajām valstīm, galvenajām tranzīta valstīm un nelikumīgas migrācijas izcelsmes valstīm[3]. Atpakaļuzņemšana norit labi. Kosovai ir uzlabojusi pieprasījumu apstrādi, un neizskatīto lietu skaits vairs nerada bažas. Kosovas pilsoņu atpakaļuzņemšana lielākoties notiek raiti. Nav pietiekami daudz datu par trešo valstu valstspiederīgo un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanu. Ieteikums - Turpināt sarunas par atpakaļuzņemšanas nolīgumiem un noslēgt tos ar ieinteresētajām ES dalībvalstīm, galvenajām tranzīta valstīm un nelikumīgās migrācijas izcelsmes valstīm. - Turpināt to Kosovas pilsoņu, trešo valstu valstspiederīgo un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanu no visām ES dalībvalstīm, kuri vairs neatbilst šo valstu ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem. - Veikt pasākumus, kas nepieciešami, lai atvieglotu neaizsargāto personu atpakaļuzņemšanu. 2.2. Reintegrācija 2013. gada augustā tika grozīts reintegrācijas regulējums, ieviešot tajā tiesiskās aizsardzības līdzekļus un Apelācijas komisijas juridisko pamatu. Iecelti Apelācijas komisijas locekļi. Kosovas valdība turpina finansēt Reintegrācijas fondu. 2013. gadā tam tika piešķirti 3,2 miljoni euro. Tiešai finansiālai palīdzībai saņēmējiem tika izmantoti aptuveni 1,7 miljoni euro un Vides un teritoriālās plānošanas ministrijai tika pārskaitīts miljons euro repatriantu mājokļu renovācijai un būvniecībai. Iestādēm ir raksturīgi risināt ārkārtas situācijas, nevis nodrošināt stabilus reintegrācijas pakalpojumus. Tikai tām personām, kas atstājušas Kosovu pirms 2010. gada 28. jūlija un kas pieteikušās noteiktā termiņā[4], ir tiesības saņemt līdzekļus no Reintegrācijas fonda. Pārējiem ir tiesības saņemt pamatpakalpojumus vai sociālo palīdzību no pašvaldībām. Šādi noteikts termiņš tiesību noteikšanai kļūst aizvien lielāks šķērslis stabilai reintegrācijai, jo aizvien vairāk atgriežas personas, kas atstājušas Kosovu pēc 2010. gada jūlija un kam nav tiesību saņemt palīdzību no fonda. Ja, orientējoties uz ilgtermiņa reintegrācijas pakalpojumiem, tiktu mainīts tiesību noteikšanas termiņš, Kosova spētu labāk nodrošināt savu repatriantu stabilu reintergāciju. Kopš 2013. gada janvāra darbojas reintegrācijas lietu apstrādes sistēma; kopš 2013. gada aprīļa visas pašvaldības var tai piekļūt. Sistēmā iespējams pamatreģistrācija, bet nav iespējamas turpmākas darbības. Visiem pašvaldību kopienu un atgriešanas jautājumu birojiem sniegtas vadlīnijas un apmācība. Atgriezušies bērni var iegūt izglītību, tomēr valodas kursi un cits ar valodu saistīts atbalsts netiek nodrošināts sistēmiski. Iespējami uzlabojumi veselības aprūpē; proti, vietējais medicīnas personāls ne vienmēr spēj diagnosticēt repatriantu veselības problēmas. Ieteikumi - Pārorientēt Reintegrācijas fonda izmantošanu no ārkārtas situācijām uz stabiliem reintegrācijas pakalpojumiem, proti, izglītību, profesionālo apmācību, nodarbinātības atbalstu un mājokļu nodrošināšanu. - Izvērtēt tiesību noteikšanas termiņa pārskatīšanu attiecībā uz Reintegrācijas fonda pakalpojumu izmantošanu. - Attīstīt reintegrācijas lietu apstrādes sistēmu, kas nodrošina iespēju izsekot visiem reģistrētajiem saņēmējiem sniegtos pakalpojumus. - Uzlabot koordināciju ar starptautiskām organizācijām, lai pilsoņiem, kas repatriētas, palīdzība tiktu sniegta bez dublēšanas. 3. 1. TEMATISKĀ DAĻA: DOKUMENTU DROŠĪBA 2014. gada februārī sāka darboties jauna civilstāvokļa aktu reģistrācijas sistēma, kurā ir vienota centrālā datubāze. Pašlaik dzimtsarakstu reģistra grāmatas un datubāze tiek lietoti paralēli. Pastāv nopietnas bažas par civilstāvokļa aktu reģistrācijas sistēmā glabāto datu konsekvenci un precizitāti, jo tā par vienu un to pašu notikumu ļauj izdrukāt apliecības ar atšķirīgiem vai neprecīziem datiem. Fizisku dokumentu glabāšana dažādu pašvaldību starpā atšķiras, un dažos gadījumos nav izslēgta informācijas zaudēšana. Dzimtsarakstu reģistra grāmatas, kas atgādātas atpakaļ no Serbijas, ir ieskenētas un foto datņu veidā augšupielādētas sistēmā. Tiem var piekļūt, iesniedzot pieprasījumu, un tos var izmantot pārbaudei. 2013. gada decembrī Kosova pieņēma sekundāros tiesību aktus, kas ļauj pēc pieprasījuma izdot apliecības par civilstāvokli, piemēram, kiriliskajā rakstā un bosniešu un turku valodā. Ieteikums - Civilstāvokļa aktu reģistrācijas sistēma būtu ievērojami jāuzlabo, lai nodrošinātu tajā glabāto datu kvalitāti un konsekvenci, vajadzības gadījumā salīdzinot ierakstus tajā ar datiem, kas ietverti apliecinātās no Serbijas atpakaļ atgādāto dzimtsarakstu reģistra grāmatu kopijās. - Nodrošināt ceļošanas dokumentu, personas apliecību un tiesībaizsardzības datubāzu sadarbspēju. - Izstrādāt standartizētas darba procedūras pamatdokumentu glabāšanai un sasaistei. 4. 2. TEMATISKĀ DAĻA: ROBEŽAS / ROBEŽLĪNIJAS UN MIGRĀCIJAS PĀRVALDĪBA 4.1. Robežas / robežlīnijas pārvaldība Integrētajā robežas pārvaldībā panākti ievērojami uzlabojumi. 2013. gada septembrī likums par robežkontroli un uzraudzību tika pielāgots acquis un stājās spēkā jaunais likums par iestāžu sadarbību. Pieņemta jauna integrētās robežas pārvaldības stratēģija. Darbojas pamata tiesiskais regulējums. Ir uzlabojusies sadarbība ar kaimiņvalstīm. Uz priekšu virzījusies robežas noteikšana ar Melnkalni: 70 km robežas ir noteikti, atlikuši tikai 9 km. Kosova sadarbojas ar FRONTEX informācijas apmaiņā, risku analīzē, spēju veidošanā un apmācībā. 2013. gadā Kosova norīkoja riska analīzes kontaktpunktu, kas atbild par sakariem ar FRONTEX. Robežšķērsošanas punkti ir pietiekami iekārtoti, lai veiktu pārbaudi pirmajā un otrajā līnijā. Robežpolicijai un muitai ir pienācīgs personāls satiksmes plūsmas un pasažieru pārvietošanās kontrolei. Praksē robežpārbaudes netiek sistemātiski veiktas izejas joslās. 2013. gada janvārī tika izveidots Valsts robežpārvaldības centrs. Centrā ietilpst darbinieki no visām ar robežām saistītajām iestādēm, un tas atbild par stratēģisko un darbības risku analīzi centrālajā līmenī, informācijas apmaiņu un datu aizsardzību. Vietējā līmenī tiek veikta riska analīze robežšķērsošanas punktos, bet praksē šā analīzes instrumenta izmantošana ir ierobežota. Kosova joprojām ir ievērojama nelikumīgās migrācijas un cilvēku tirdzniecības tranzīta vieta. Vēl aizvien ir maz atklātu un izmeklētu nelikumīgās migrācijas, cilvēku tirdzniecības un narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības atbalstīšanas lietu[5]. Ieteikumi - Censties pabeigt robežas noteikšanu ar Melnkalni. - Veikt sistemātiskas robežpārbaudes gan ieejas, gan izejas joslās; precizēt ieceļošanas/izceļošanas reģistra darbības jomu; izstrādāt standartizētas darba procedūras pasažieru reģistrēšanai. - Visos robežšķērsošanas punktos Pārtikas un veterinārās aģentūras vajadzībām nodrošināt piekļuvi internetam. - Nodrošināt ceļošanas dokumentu paraugu regulāru atjaunināšanu katrā robežšķērsošanas punktā. - Nodrošināt pienācīgas robežuzraudzības iekārtas. - Uzlabot riska analīzes izmantošanu jo īpaši operatīvo darbību plānošanā. - Pārrobežu līmenī novērst nelikumīgu migrāciju un cilvēku tirdzniecību. 4.2. Migrācijas pārvaldība 2013. gadā Kosova pārskatīja un pieņēma likumu kopumu, kas nosaka migrācijas pārvaldības tiesisko regulējumu, ieskaitot likumus par ārvalstniekiem, pilsonību un patvērumu. Jaunajos tiesību aktos ieviestas ar ES acquis saderīgas definīcijas. Pašlaik ārzemēs vīzu var izsniegt tikai Turcijā un Albānijā. Citās misijās sākušies Kosovas vīzu informācijas sistēmas ieviešanas priekšdarbi. Iekšlietu ministrija 2013. gadā piešķīrusi 1 miljonu euro jauna aizturēšanas centra būvniecībai. Paredzēts, ka centrs sāks darboties līdz 2014. gada beigām. 2012. gada decembrī Kosova sāka izmantot jaunu migrācijas un patvēruma datubāzi. Tomēr tā vēl pilnībā nedarbojas vai nav pilnībā sasaistīta ar citām datubāzēm, kurās ir dati par migrāciju. Piekļuvi datubāzei reglamentē likums par ārvalstniekiem. 2013. gada oktobrī tika pieņemta jauna valsts migrācijas stratēģija un rīcības plāns un izveidota Valsts migrācijas plūsmu uzraudzības iestāde. Ieteikumi - Turpināt tiesiskā regulējuma īstenošanu; nodrošināt aizturēšanas, izraidīšanas un atgriešanas procesuālo garantiju ievērošanu. - Sākt Kosovas vīzu informācijas sistēmas izmantošanu visās diplomātiskajās un konsulārajās pārstāvniecībās. - Izvērtēt ārvalstnieku integrācijas stratēģijas un rīcības plāna izstrādi ar mērķi veicināt to iekļaušanu sabiedrībā. - Uzbūvēt aizturēto ārvalstnieku aizturēšanas centru. - Apsvērt termiņa noteikšanu ārvalstnieku izmitināšanai Prištinas starptautiskajā lidostā. - Turpināt migrācijas un patvēruma datubāzes izstrādi; nodrošināt, lai datubāzei varētu piekļūt visas attiecīgās iestādes. - Uzlabot migrācijas un patvēruma politikas jomas datubāzu sadarbspēju. - Turpināt migrācijas profila izstrādi un paplašināšanu. 4.3. Patvērums 2013. gada jūlijā tika pieņemts jauns likums par patvērumu un grozīti attiecīgie sekundārie tiesību akti. Patvēruma meklētāju, kā arī to personu, kam piešķirta aizsardzība, tiesības un pienākumi ir pielāgoti acquis. Būtu jāuzlabo mutiskās tulkošanas pakalpojumi. Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja loma ir pielāgota Patvēruma procedūru direktīvai un Ženēvas Konvencijai. Ieteikumi - Nodrošināt tulku pieejamību un izvērtēt iespējas izmantot attālo mutisko tulkošanu. - Sasaistīt tādas attiecīgās datubāzes kā robežpārvaldības sistēmu, Kosovas vīzu informācijas sistēmu un patvēruma datubāzi. 5. 3. TEMATISKĀ DAĻA: SABIEDRISKĀ KĀRTĪBA UN DROŠĪBA 2013. gada 1. janvārī stājās spēkā jauns krimināltiesiskais regulējums. 2013. gada martā Kosovas iestādes pirmo reizi pārskatīja krimināltiesību sistēmu. Krimināltiesību sistēmu varētu pilnīgot, uzlabojot koordināciju un vienotu pieeju iestāžu starpā. Izveidots izsekošanas mehānisms, bet dati vēl aizvien nav pietiekami, un slikti tiek noteiktas prioritātes darbā ar vissmagākajām organizētās noziedzības un korupcijas lietām. Attiecībā uz tiesu neatkarību kļuvis ievērojami mazāk politiķu publisku paziņojumu par kriminālprocesiem. Joprojām nopietnas bažas raisa tienešu un prokuroru aizskaršana masu saziņas līdzekļos. Problemātisks jautājums vēl aizvien ir liecinieku iebiedēšana. Ievērojami uzlabota Kosovas policijas un muitas profesionalitāte un personālatlase. Jānostiprina prokuratūras un tiesu sistēmas spējas. Šīm iestādēm trūkst resursu, un tām ir grūtības aizpildīt vakances, jo īpaši tās, kas paredzētas minoritātēm. Tiesnešu un prokuroru iecelšanas procedūrā ir trūkumi. Kosovai būtu jāsaskaņo četri 2013. gada janvārī spēkā stājušies galvenie likumi, kas attiecas uz tiesnešu un prokuroru iecelšanu vai atbrīvošanu no amata. Joprojām ir ievērojams neizskatīto lietu skaits, taču ir panākti zināmi uzlabojumi. Kosovā vēl nav elektroniskas sodāmības reģistra datubāzes. Dokumentācija par sodāmību vēl aizvien katrai lietai atsevišķi tiek aizpildīta ar roku. Valdība plāno 2014. gadā izveidot sodāmības reģistra informācijas sistēmu. Tiesu iestādēm nav integrētas lietu apstrādes sistēmas, kas ļautu izsekot lietai, sākot no izlūkdatu vākšanas un izmeklēšanas posma, turpinot ar kriminālvajāšanu un beidzot ar lietas iztiesāšanu un līdzekļu atgūšanu. 2014. gadā valdība sāka pilotprojektu šādas sistēmas izstrādei. 2013. gada martā valdība apstiprināja jaunu uz izlūkdatiem balstītas policijas darbības stratēģiju un rīcības plānu. 2014. gada martā tika publicēts Kosovas pirmais novērtējums par smagās un organizētās noziedzības draudiem. Uz izlūkdatiem balstīta policijas darbība jānostiprina; tālāk jāattīsta analītiskās spējas un iestāžu sadarbība. Likumprojektā par pārtveršanu izklāstīti vispārīgi principi un iestāžu pienākumi attiecībā uz likumīgu informācijas pārtveršanu ar elektroniskām ierīcēm. Attiecīgais likums būtu jāpieņem un sekundārajos tiesību aktos detalizēti jānosaka procedūras. 2013. gadā tika pieņemti daži sekundārie tiesību akti, kas papildina likumu par liecinieku aizsardzību. Attiecīgajai policijas struktūrvienībai ir pietiekami daudz darbinieku, un tai ir pašai savs budžets. Attiecībā uz sensitīvām lietām Kosovai būtu jāapsver starptautiska liecinieku pārvietošana. 2014. gada janvārī valdība pieņēma stratēģiju nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai. Lai pilnībā izpildītu savas funkcijas, finanšu ziņu vākšanas vienība plāno palielināt darbinieku skaitu. Joprojām tiek saņemts daudz informācijas par aizdomīgiem darījumiem, bet nav ziņu par notiesājošiem spriedumiem, kas attiecas uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. 2013. gada martā tika pieņemts jauns likums par plašākām pilnvarām attiecībā uz aktīvu konfiskāciju. Likumā paredzēts konfiscēt aktīvus, kas nav tieši gūti no noziedzīgās darbības, par kuru persona notiesāta. Tajā ieviests apgrieztā pierādīšanas pienākuma princips. Jaunie noteikumi ļauj konfiscēt aktīvus, kas saistīti ar neizskaidrojamas izcelsmes bagātību. Vēl aizvien šādi aktīvi tiek konfiscēti ļoti reti. Kosova joprojām ir heroīna un marihuānas nelikumīgas tirdzniecības tranzīta un uzglabāšanas vieta[6]. Jaunie kriminālkodeksa un kriminālprocesa kodeksa noteikumi piedāvā efektīvākus instrumentus izmeklēšanai, kas skar narkotiskās vielas. Valsts narkotiku apkarošanas koordinators izmanto pašreizējos sadarbības veidus starp tiesībaizsardzības iestādēm un pilsonisko sabiedrību. Novēršanas pasākumi, informētības palielināšana un narkotisko vielu uzraudzība ir apmierinoša. Kosovas policijas spējas narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības novēršanā un izmeklēšanā ir pietiekamas, tomēr joprojām ir ievērojamas bažas par to, ka pēc tādu krimināllietu izmeklēšanas, kas saistītas ar narkotiskām vielām, ir salīdzinoši maz notiesājošu spriedumu. 2013. gada jūlijā tika pieņemts likums par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību. Valsts cilvēku tirdzniecības apkarošanas koordinators sadarbojas ar attiecīgajām iestādēm un pilsonisko sabiedrību. Izstrādāts likumprojekts par kompensācijām noziedzīgos nodarījumos cietušajiem. Tiek izstrādāta jauna cilvēku tirdzniecības apkarošanas stratēģija. Kosova ir sākusi risināt ar ieroču nelikumīgu tirdzniecību saistītās problēmas, bet vēl aizvien tiek iznīcināts maz kājnieku ieroču. Ņemot vērā Starptautisko Miera uzturēšanas spēku Kosovā un citu iestāžu veikto konfiskāciju apjomu pēdējos gados, šķiet, ka Kosovā vēl varētu būt daudz ieroču. Kosovas terorisma apkarošanas centieni ir funkcionāli Joprojām rada bažas ārvalstu kaujinieki. Kosovas iestādes ir savākušas plašu informāciju par Kosovas kaujiniekiem Sīrijā. Izstrādāts jauns likums par aizliegumu piedalīties bruņotos konfliktos. Valdība plāno izstrādāt rīcības plānu radikalizācijas un vardarbīga ekstrēmisma novēršanai. Cīņa pret korupciju ievērojami uzlabojusies, bet vēl aizvien nav iztiesātu lietu. Kosovas prezidentes pakļautībā darbojas Valsts korupcijas apkarošanas padome. Tā sniedz ieteikumus un ziņojumus par cīņu pret korupciju. Būtiski, lai Kosova izveidotu uzskaiti par galīgajiem tiesas spriedumiem lietās, kas attiecas uz korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Viens no galvenajiem korupcijas avotiem Kosovā joprojām ir publiskā iepirkuma procedūras. Šajā jomā ir divas kompetentās iestādes: Publisko iepirkumu komisija un Iepirkumu uzraudzības iestāde. Uzraudzības iestādes darbību nav iespējams pienācīgi novērtēt, jo šīs jaunās institūcijas pilnvaru laiks ir beidzies, bet jaunā vēl nav iecelta. 2013. gada augustā tika pieņemts jaunais likums par politisko partiju finansēšanu. Par tā īstenošanu un politisko partiju reģistrēšanu atbild Centrālā vēlēšanu komisija. Centrālajai vēlēšanu komisijai nopietni trūkst darbinieku, un nākotnē tas var apdraudēt likuma īstenošanu. Gaidāms, ka līdz 2014. gada beigām tiks pieņemti grozījumi likumā par personas datu aizsardzību. 2013. gadā par vairākiem likumiem un sekundārajiem tiesību aktiem notika konsultācijas ar Valsts personas datu aizsardzības aģentūru. Aģentūras spējas vēl ir jānostiprina. Kosovai ir jāizstrādā sekundārie tiesību akti par datu drošību, un tai jānodrošina, lai visus normatīvo aktu projektus par personas datu apstrādi izskatītu Valsts personas datu aizsardzības aģentūra. Kosovai vajadzētu apsvērt iespēju palielināt informētību par datu aizsardzību un palielināt datu aizsardzības inspektoru skaitu uz vietas. Ieteikumi - Palielināt tiesu iestāžu neatkarību, saskaņojot četrus 2013. gada janvārī spēkā stājušos galvenos likumus, kas attiecas uz tiesnešu un prokuroru iecelšanu vai atbrīvošanu no amata. - Nodrošināt, lai tiku aizpildītas vakances Kosovas tieslietu padomē (Kosovo Judicial Council) un Kosovas prokuratūras padomē (Kosovo Prosecutorial Council). - Samazināt lietu skaitu, kuru izskatīšana tiesā kavējas. - Izveidot sodāmības reģistra informācijas sistēmu; pienācīgi regulēt tās pārvaldību. - Izveidot integrētu lietu apstrādes sistēmu, kas ļautu izsekot lietai, sākot no izmeklēšanas posma, turpinot ar kriminālvajāšanu un spriedumu un beidzot ar līdzekļu atgūšanu. - Uz izlūkdatiem balstītā policijas darbībā uzlabot informācijas apmaiņu starp tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm; nostiprināt to spējas un cilvēkresursus. - Pieņemt likumprojektu par pārtveršanu un ar sekundārajiem tiesību aktiem — standartizētas darba procedūras. - Saglabāt spējas liecinieku aizsardzības jomā attiecībā uz finansējumu un personālu; nostiprināt starptautisko sadarbību. - Visās organizētās noziedzības un korupcijas izmeklēšanās integrēt finanšu izmeklēšanu. - Izveidot uzskaiti par galīgajiem tiesas spriedumiem lietās, kas attiecas uz cilvēku tirdzniecību, ieroču nelikumīgu tirdzniecību, narkotisko vielu nelikumīgu tirdzniecību, korupciju, publisko iepirkumu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, un kur norādīti piemērotie kriminālsodi un atgūtie noziedzīgi iegūtie aktīvi. - Nodrošināt atbalstu un palīdzību cilvēku tirdzniecības upuriem. - Lai nodrošinātu Iepirkumu uzraudzības iestādes pienācīgu darbību, apsvērt likuma par publisko iepirkumu pārskatīšanu. - Priekšvēlēšanu kampaņās īstenot likumu par politisko partiju finansēšanu; stiprināt Centrālās vēlēšanu komisijas cilvēkresursu spējas. - Noslēgt tālākas sadarbības līgumus tiesībaizsardzības jomā un nostiprināt operatīvo sadarbību ar kaimiņvalstīm un ES dalībvalstīm. - Turpināt sadarbību ar Eiropolu, Interpolu un reģionālajām tiesībaizsardzības iestādēm. - Noslēgt jaunus nolīgumus par savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās ar kaimiņvalstīm un ES dalībvalstīm. - Izpētīt tālākas sadarbības iespējas ar Eurojust. - Izstrādāt sekundāros tiesību aktus par datu drošību. - Nodrošināt, lai par visiem tiesību aktu projektiem, kas attiecas uz personas datu apstrādi, notiktu konsultācijas ar Valsts personas datu aizsardzības aģentūru; nostiprināt šīs aģentūras spējas. - Apsvērt iespēju palielināt informētību par datu aizsardzību; palielināt datu aizsardzības inspektoru skaitu uz vietas. 6. 4. TEMATISKĀ DAĻA: AR PĀRVIETOŠANĀS BRĪVĪBU SAISTĪTĀS PAMATTIESĪBAS Pamattiesību regulējums joprojām ir stabils, tomēr valdība ir iecerējusi to uzlabot, veicot pielāgojumus acquis. Spēkā esošais diskriminācijas novēršanas regulējums nav pilnībā īstenots, bet ir veikti pasākumi īstenošanas un uzraudzības uzlabošanai. 2014. gada maijā valdība apstiprināja grozījumus likumā par diskriminācijas novēršanu. Gaidāms, ka drīzumā Asambleja izskatīs “cilvēktiesību tiesību aktu kopumu”, kurā ietilpst likumprojekti par diskriminācijas novēršanu, dzimumu līdztiesību un ombudu. Gaidāms, ka pēc tam, kad būs pieņemts “cilvēktiesību tiesību aktu kopums”, tiks pieņemta nākamā cilvēktiesību un pamattiesību stratēģija un rīcības plāns. Likumprojektā par diskriminācijas novēršanu paredzētais sankciju mehānisms rada dažādus tiesiskās aizsardzības līdzekļus personām, kuru cilvēktiesības ir pārkāptas. Nosakot, kurās tiesās var iesniegt sūdzības par cilvēktiesību pārkāpumiem, likumprojekts balstās uz 2013. gada likumu par tiesām. Primārie tiesību akti būtu jāpapildina ar sekundārajiem tiesību aktiem, un būtu jāinformē sabiedrība par pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. Turpinās stratēģijas un rīcības plāna par romu, aškalu un ēģiptiešu mazākumtautību integrāciju īstenošana, taču lēni. 2013. gadā tika pabeigta starpposma pārskatīšana, un tika iekļauts ietvardokuments. Minētajā dokumentā noteiktas rīcības prioritātes līdz 2015. gadam. Nepieciešama turpmāka apņēmība jo īpaši piešķirt budžetu un veikt izmaksas. Īstenošanai izšķirīgi svarīgi ir palielināt līdzatbildību vietējā līmenī. Kosovas pilsoņiem nav lielu grūtību iegūt ceļošanas un personu apliecinošus dokumentus. Kosovas policijas vāc datus par etniskās piederības dēļ izdarītiem noziedzīgiem nodarījumiem. No 2011. gada janvāra līdz 2014. gada martam saņemta informācija par 44 lietām, bet tikai divās no tām tiesa pieņēmusi spriedumu. Sešpadsmit lietas vēl tiek izmeklētas, reģistrētas sešas apsūdzības. Kosovai vajadzētu izstrādāt saskaņotu etniskās piederības dēļ notikušu incidentu definīciju, neaprobežojoties ar Kriminālkodeksa 147. pantu. Kosovā saglabājas liels neizskatīto lietu skaits un atsevišķās tiesas struktūrvienībās ir nepieciešama labāka tiesnešu specializācija. Ar etnisko piederību saistītu lietu izskatīšana kļūtu labāka, ja tiesu iestādes darbotos efektīvāk un tajās strādātu pienācīgs skaits specializētu tiesnešu. Visās Kosovas pašvaldībās, izņemot ziemeļus, darbojas pašvaldību drošības padomes. Tās ir konsultatīvas padomes, kas izstrādā un īsteno arī pašvaldību drošības projektus. Lielā mērā tās darbojas saskaņā ar tiesisko regulējumu, bet rezultātu kvalitāte atšķiras. Ieteikumi - Vienā tiesību aktu kopumā pieņemt un īstenot jaunos likumus par diskriminācijas novēršanu un dzimumu līdztiesību un grozījumus likumā par ombudu. - Nodrošināt, lai cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos pilsoņiem būtu pieejama skaidra informācija par viņu tiesībām un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. - Centrālajā un vietējā līmenī turpināt stratēģijas un rīcības plāna par romu, aškalu un ēģiptiešu mazākumtautību integrāciju īstenošanu. - Izstrādāt saskaņotu etniskās piederības dēļ notikušu incidentu definīciju, neaprobežojoties ar Kriminālkodeksa 147. pantu. - Novērst pašvaldību drošības padomju un pašvaldību sapulču kompetences un darbības pārklāšanos. 7. SECINĀJUMI Pamatojoties uz Kosovas sniegto informāciju un attiecīgajiem tiesību aktiem un rīcībpolitikas dokumentiem, Komisija ir novērtējusi Kosovas veikto vīzu režīma liberalizācijas ceļveža īstenošanu. Šo novērtēšanu papildinājuši novērtēšanas apmeklējumi uz vietas, kurus ar ES dalībvalstu ekspertu palīdzību veikuši Komisijas dienesti. Komisija uzskata, ka Kosova vīzu režīma liberalizācijas ceļveža īstenošanā guvusi labus panākumus. Tomēr atbilstoši šajā ziņojumā un tam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā ietvertajiem ieteikumiem centienus nepieciešams turpināt. Komisija turpinās sniegt palīdzību Kosovai vīzu režīma liberalizācijas ceļveža īstenošanā un aktīvi sekos līdzi visu attiecīgo kritēriju izpildei, lai ziņotu likumdevējiem par tālāko progresu dialogā par vīzu režīma liberalizāciju. [*] Šis apzīmējums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju. [2] COM (2013) 66 final. [3] Kosova nesen parakstīja atpakaļuzņemšanas nolīgumus ar Igauniju, Horvātiju, Lihtenšteinu, Šveici, Norvēģiju, Albāniju un Melnkalni. [4] Divpadsmit mēneši no repatriācijas dienas. [5] FRONTEX Western Balkans Annual Risk Analysis 2014. [6] http://www.state.gov/j/inl/rls/nrcrpt/2013/vol1/204050.htm http://www.unodc.org/documents/data-and-analysis/Studies/Illicit_DT_through_SEE_REPORT_2014_web.pdf