LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 33/8

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2017/C 33/07)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

CHAROLAIS DE BOURGOGNE

ES Nr.: PGI-FR-02099 – 8.12.2015.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1. Nosaukums vai nosaukumi

Charolais de Bourgogne

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti).

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Charolais de Bourgogne ir liellopu gaļa, kuru iegūst no Šarolē šķirnes dzīvniekiem (teļiem ir jābūt Šarolē šķirnes govs un buļļa pēcnācējiem) un kura atbilst šādiem kritērijiem:

KATEGORIJA un minimālais un maksimālais vecums Kautķermeņa minimālais svars Liemeņa uzbūve pēc muskuļaudu klases Nobarojums Liellopi vecumā no 14 līdz 24 mēnešiem 320 kg E, U, R 2-3-4 Teles vismaz 24 mēnešu vecumā 280 kg E, U, R 2-3-4 Govis ne vecākas par 10 gadiem 330 kg U, R 2-3-4

Charolais de Bourgogne ir izteikti sarkanā krāsā, taukiem smalki cauraugusi, tikai mazliet taukaina, pavisam nedaudz cīpslaina, maiga un sulīga.

To pārdod svaigā vai saldētā veidā. Gaļu nedrīkst pārdot atdzesētu pēc atsaldēšanas.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Lopu audzēšanā ir jāievēro tradicionālie secīgas nobarošanas periodi ganībās (ne mazāk kā seši mēneši gadā) un kūtī visā to audzēšanas laikā; 14–24 mēnešu vecu liellopu nobarošanā ievēro vienu periodu, bet govju nobarošanā ievēro ne mazāk kā divus periodus.

Zālaugu platība lauku saimniecībā veido vismaz 70 % no lopbarības pamatplatības (SFP).

Visu dzīvnieku barības bāzi veido zālaugi un rupjā lopbarība. Rupjo lopbarību iegūst tikai ģeogrāfiskajā apgabalā, izņemot salmus. Tradicionāli liela nozīme ir arī ģeogrāfiskajā apgabalā esošajām plašajām dabiskajām pļavām, kurām raksturīga augu sugu daudzveidība un augstvērtīgums.

Pilnvērtīgas koncentrētās barības vai papildbarības daudzums katram dzīvniekam vidēji gadā nedrīkst pārsniegt 2 kg bruto svarā, izņemot galīgās nobarošanas posmu.

Karbamīdu ir aizliegts izmantot visā audzēšanas laikā.

Dzīvnieku galīgā nobarošana notiek pļavā vai pie barotavām.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Atnešanās, audzēšana un nobarošana notiek ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Charolais de Bourgogne marķējumā ietilpst:

— aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes apzīmējums,

— dzīvnieka valsts identifikācijas numurs vai partijas numurs,

— gaļas iegūšanai izmantotā dzīvnieka kategorija,

— nokaušanas datums,

— vajadzības gadījumā – norāde “cepšanai uz grila vai cepeškrāsnī paredzētie gaļas gabali ir nogatavināti ne mazāk kā septiņas dienas, izņemot diafragmas plāno daļu, diafragmas biezo daļu un fileju” vai “vakuumiepakojumā ievietota gaļa nogatavināta ne mazāk kā septiņas dienas”.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

AĢIN Charolais de Bourgogne ģeogrāfiskais apgabals ietver turpmāk minēto pašvaldību teritoriju.

Ain departamentā:

Arbigny, Asnières-sur-Saône, Bagé-le-Châtel, Beaupont, Beny, Bey, Boz, Chavannes-sur-Reyssouze, Chevroux, Coligny, Cormoranche-sur-Saône, Cormoz, Courtes, Crottet, Curciat-Dongalon, Domsure, Feillens, Garnerans, Genouilleux, Gorrevod, Grièges, Guereins, Lescheroux, Mantenay-Montlin, Manziat, Marboz, Mogneneins, Montmerle-sur-Saône, Ozan, Peyzieux-sur-Saône, Pirajoux, Pont-de-Vaux, Pont-de-Veyle, Replonges, Reyssouze, Saint-André-de-Bagé, Saint-Bénigne, Saint-Didier-sur-Chalaronne, Saint-Etienne-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Laurent-sur-Saône, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Sermoyer, Servignat, Thoissey, Valeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Vesines, Villemotier.

Cher departamentā:

Apremont-sur-Allier, Argenvières, Bannay, Beffes, Belleville-sur-Loire, Boulleret, Bué, La Chapelle-Hugon, La Chapelle-Montlinard, Charentonnay, Le Chautay, Couargues, Cours-les-Barres, Couy, Crézancy-en-Sancerre, Cuffy, Feux, Gardefort, Garigny, Germigny-l’Exempt, Groises, La Guerche-sur-l’Aubois, Herry, Jalognes, Jouet-sur-l’Aubois, Jussy-le-Chaudrier, Lère, Lugny-Champagne, Marseilles-les-Aubigny, Ménetou-Ratel, Ménétréol-sous-Sancerre, Précy, Saint-Bouize, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Saint-Léger-le-Petit, Saint-Martin-des-Champs, Saint-Satur, Sancergues, Sancerre, Savigny-en-Sancerre, Sens-Beaujeu, Sevry, Sury-près-Lère, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Torteron, Veaugues, Verdigny, Vinon.

Côte-d’Or departamentā:

Arnay-le-Duc, Beaune, Ladoix-Serrigny un Semur-en-Auxois kantons,

kā arī šādas pašvaldības:

Agencourt, Agey, Alise-Sainte-Reine, Ancey, Argilly, Athié, Aubigny-en-Plaine, Aubigny-les-Sombernon, Auvillars-sur-Saône, Bagnot, Barbirey-sur-Ouche, Baulme-la-Roche, Benoisey, Bessey-les-Cîteaux, Blaisy-Bas, Blaisy-Haut, Bligny-le-sec, Bonnencontre, Boux-sous-Salmaise, Brazey-en-Plaine, Broin, Buffon, Bure-les-Templiers, Bussy-la-Pesle, Bussy-le-Grand, Chamblanc, Champagny, Champ-d’Oiseau, Chanceaux, Charencey, Charrey-sur-Saône, Chaugey, Chaume-les-Baigneux, Chivres, Comblanchien, Corcelles-lès-Cîteaux, Corgoloin, Corpoyer-la-Chapelle, Courcelles-les-Montbard, Crépand, Darcey, Detain-et-Bruant, Drée, Echalot, Echannay, Epernay-sous-Gevrey, Eringes, Esbarres, Etormay, Fain-les-Montbard, Fain-les-Moutiers, Flavigny-sur-Ozerain, Fresnes, Frôlois, Fussey, Gerland, Gissey-sous-Flavigny, Glanon, Grenant-lès-Sombernon, Grésigny-Sainte-Reine, Grignon, Grosbois-en-Montagne, Hauteroche, Izeure, Jailly-les-Moulins, Jallanges, Jours-les-Baigneux, Labergement-les-Seurre, Labruyère, Lanthes, Lechâtelet, Magny-les-Aubigny, Magny-les-Villers, Mâlain, Marigny-le-Cahoüet, Menesble, Ménetreux-le-Pitois, Mesmont, Minot, Moitron, Montigny-Montfort, Montmain, Montoillot, Montot, Moutiers-Saint-Jean, Mussy-la-Fosse, Nogent-les-Montbard, Pagny-la-Ville, Panges, Pellerey, Poiseul-la-Grange, Poncey-sur-l’Ignon, Pouillenay, Pouilly-sur-Saône, Prâlon, Quincerot, Quincey, Quincy-le-Vicomte, Recey-sur-Ource, Remilly-en-Montagne, La Roche-Vanneau, Saint-Anthot, Saint-Bernard, Saint-Broing-les-Moines, Saint-Germain-les-Senailly, Saint-Jean-de-Bœuf, Saint-Nicolas-les-Cîteaux, Saint-Rémy, Saint-Seine-l’Abbaye, Saint-Victor-sur-Ouche, Salmaise, Savigny-sous-Mâlain, Savouges, Seigny, Senailly, Seurre, Sombernon, Source-Seine, Terrefondrée, Thénissey, Trouhaut, Trugny, Turcey, Vaux-Saules, Venarey-les-Laumes, Verrey-sous-Drée, Verrey-sous-Salmaise, Vieilmoulin, Villaines-les-Prévôtes, Villebichot, La Villeneuve-les-Convers, Villotte-Saint-Seine, Villy-le-Moutier, Viserny.

Loire departamentā:

Ambierle, Arcinges, Arçon, Belleroche, Belmont-de-la-Loire, La Bénisson-Dieu, Boyer, Briennon, Le Cergne, Chandon, Changy, Charlieu, Le Crozet, Cuinzier, Ecoche, La Gresle, Jarnosse, Mably, Maizilly, Mars, Nandax, Noailly, Les Nöés, La Pacaudière, Pouilly-sous-Charlieu, Renaison, Sail-les-Bains, Saint-Alban-les-Eaux, Saint-André-d’Apchon, Saint-Bonnet-des-Quarts, Saint-Denis-de-Cabanne, Saint-Forgeux-Lespinasse, Saint-Germain-la-Montagne, Saint-Germain-Lespinasse, Saint-Haon-le-Châtel, Saint-Haon-le-Vieux, Saint-Hilaire-sous-Charlieu, Saint-Martin-d’Estreaux, Saint-Nizier-sous-Charlieu, Saint-Pierre-la-Noaille, Saint-Rirand, Saint-Romain-la-Motte, Sevelinges, Urbise, Villers, Vivans.

Nièvre departamentā:

visas pašvaldības, izņemot Annay, Dornecy un Neuvy-sur-Loire.

Rhône departamentā:

Belleville kantons,

kā arī šādas pašvaldības:

Aigueperse, Azolette, Monsols, Ouroux, Propières, Saint-Bonnet-des-Bruyères, Saint-Christophe, Saint-Clément-de-Vers, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Igny-de-Vers, Saint-Jacques-des-Arrêts, Saint-Mamert, Trades.

Saône-et-Loire departamentā:

visas pašvaldības, izņemot Beauvernois, Bosjean, Champagnat, Cuiseaux.

Yonne departamentā:

Avallon kantons,

kā arī šādas pašvaldības:

Andryes, Angely, Asquins, Bierry-les-Belles-Fontaines, Blacy, Chamoux, Cisery, Coutarnoux, Diges, Dissangis, Domecy-sur-Cure, Dracy, Foissy-les-Vézelay, Fontaines, Fontenay-près-Vézelay, Fontenoy, Givry, Guillon, L’Isle-sur-Serein, Joux-la-Ville, Lalande, Lavau, Leugny, Levis, Marmeaux, Merry-la-Vallée, Mézilles, Montréal, Moulins-sur-Ouanne, Moutiers-en-Puisaye, Parly, Pierre-Perthuis, Pisy, Sainpuits, Saint-André-en-Terre-Plaine, Sainte-Colombe-sur-Loing, Saint-Fargeau, Saint-Martin-des-Champs, Saint-Martin-sur-Ocre, Saint-Père, Saints-en-Puisaye, Saint-Sauveur-en-Puisaye, Santigny, Sauvigny-le-Beuréal, Savigny-en-Terre-Plaine, Sceaux, Talcy, Tannerre-en-Puisaye, Tharoiseau, Thizy, Toucy, Treigny, Trévilly, Vassy-sous-Pisy, Vézelay, Vignes.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Charolais de Bourgogne ģeogrāfisko apgabalu veido nelielu lauksaimniecības apvidu kopums, kuri ir vieni no auglīgākajiem Eiropā un kuros ir attīstījusies ekstensīvās lopkopības sistēma. Apmēram četras piektdaļas lauksaimnieciski izmantojamās zemes ir atvēlētas lopbarības platībām. Šajā apgabalā lielāko daļu (vidēji 73 %) lopbarības platību veido dabiskās pļavas, kurām ir raksturīga daudzveidība un floras kvalitāte.

Okeāna tipa klimats, kurā atkarībā no apgabala reģiona ir jūtama arī kontinentālā vai dienvidu klimata ietekme, nodrošina labu nokrišņu sadalījumu visa gada garumā. Temperatūras paaugstināšanās pavasarī veicina strauju siltuma iestāšanos un sekmē vienmērīgu zāles augšanu pļavās, radot labvēlīgus apstākļus siena pļaušanai, bet atsevišķās vietās – arī atāla novākšanai.

XIX gadsimtā šeit izveidojās Burgundijas tipa dzīvžogu audzēm apaugušu pakalnu ieskautu lauku ainava, bet reģiona iedzīvotāji sāka specializēties liellopu audzēšanā un jo īpaši Charolais de Bourgogne ražošanā. Audzes iekārtotas ģeometriskās formās, dzīvžogus veido dažādi ērkšķaini krūmi (mežrozītes, dzeloņplūmes u. c.), plūškoki, vītoli utt. Dzīvžogi sāka veidoties vietās, kur bija uzbūvēti nožogojumi no akāciju stabiņiem un dzeloņstieplēm,– sēklas zem tiem izplatījās ar putnu mēsliem. Lopkopju veiktās šo dzīvžogu kopšanas (regulāri tos apgriežot) rezultātā veidojās apaugums ar savvaļas floru un faunu (dzīvžogu veidojošā flora, kā arī fauna, kas to izmanto), radot labvēlīgus apstākļus mājdzīvniekiem (kuri bieži tika laisti ganībās), kā arī raksturīgo ainavu.

Izmantojot pārejas zonu starp Parīzes baseina kaļķainajām augsnēm un Centrālā masīva kristālisko iežu augsnēm, ģeogrāfiskā apgabala iedzīvotāji spēja gūt labumu no šādas augšņu dažādības un izkopa savstarpēji papildinošas lopkopības metodes: dzīvnieki dzima un tika audzēti apvidos ar nabadzīgām kristālisko iežu augsnēm, bet galīgā nobarošana notika auglīgajās zemēs ar mālaini kaļķaino augsni.

Charolais de Bourgogne ražošanas sistēmu raksturo zemju ekstensīva izmantošana un dzīvnieku audzēšana ekstensīvās turēšanas apstākļos, ievērojot lopu ganīšanas un ziemošanas kūtī periodu secīgumu. Šarolē dzīvnieku un pļavu potenciālu minētajā apgabalā izmanto atbilstoši tradicionāliem principiem, kas iedibināti pirms vairākiem gadsimtiem.

Dzīvnieku atlases procesa pamats ir lopkopju zināšanas. Viņi nepārtraukti cenšas uzlabot no paaudzes paaudzē pārmantotos ganāmpulkus. Zinātība ir pārmantota no senajiem lopkopjiem (dzīvnieku vizuālo īpašību novērtēšana, atlase u. c.) un iepriekšējām paaudzēm (ganāmpulku izcelsme).

Ziemas periodā ganāmpulku barības pamatā ir siens, ko galvenokārt iegūst pašā lauku saimniecībā un tikai ģeogrāfiskā apgabala teritorijā, un salmi, kurus ierobežotā daudzumā papildina ar graudiem un lopbarības raušiem barības devu līdzsvarošanai. Lopkopja galvenais mērķis ir cik vien iespējams saīsināt ziemošanas laiku. Ganāmpulki bieži atgriežas kūtīs tikai pēc pļavu maksimālās noganīšanas robežas sasniegšanas, bet barošanās ar zāli atsākas līdz ar pirmo asnu parādīšanos pavasarī. Govis ar telēniem sāk ganīties pļavā līdz ar pirmajiem asniem, lai cik vien iespējams pilnvērtīgāk izmantotu zelmeņa sniegto barības potenciālu.

Lopkopji ievēro stingru zālāju platību apsaimniekošanas kārtību zāles optimālas augšanas nodrošināšanai, proti, noganot pļavas un pēc tam ļaujot tām ataugt, kā arī veidojot lopbarības krājumus. Šāda prakse ļauj saglabāt pļavu kvalitatīvo un kvantitatīvo potenciālu un nodrošināt zemesgabalu pieejamību dzīvniekiem lielāko daļu gada. Govju un telēnu ganāmpulks ilgstoši uzturas ganībās, un pēc tam notiek jaunlopu nošķiršana.

Šajā apgabalā vienlaikus veidojās gan lopbarības ražošanu labvēlīgi ietekmējošās dzīvžogu audzes, gan attīstījās ganību lopkopība. Šarolē šķirnes liellopi ir sevišķi labi pielāgojušies šiem apstākļiem. Šajā apgabalā izveidoto lopkopības sistēmu raksturo zemju un dzīvnieku ekstensīva izmantošana, kas ļauj apsaimniekot lielas platības un uzturēt plašas atklātas ainavas.

No Charolais de Bourgogne iegūtam kautķermenim ir raksturīgs spēcīgs skelets un labas gaļas īpašības.

No Charolais de Bourgogne iegūst izcilu par 70 % lielāku kautiznākumu ar lielu muskuļaudu saturu un plānu tauku kārtu. Tas būtiski pārsniedz no salīdzināmiem dzīvniekiem iegūstamo kautiznākumu, un apmēram 50 % gaļas ir piemēroti cepšanai. Gaļas kvalitātes klasifikācija ir viena no labākajām šajā kategorijā, jo aptuveni 95 % dzīvnieku tiek klasificēti kā labi (R) vai izcili (E).

Charolais de Bourgogne gaļai ir skaista izteikti sarkana un izteiksmīga krāsa. Gaļa ir mazliet cauraugusi ar smalkiem un mīkstiem taukiem, kuri nodrošina gaļas caurauguma kvalitatīvās īpašības un aromāta buķeti. Gaļu raksturo tās atzītā uzturvērtība, jo tā satur daudz olbaltumvielu, dzelzi un vitamīnus, augstas kvalitātes uzturvielas. Gatavošanas laikā gaļa labi saglabā ūdeni, tādējādi tā tikpat kā nezaudē savas sulīguma īpašības. Organoleptiskā izpratnē šīs gaļas galvenā īpašība ir maigums un mērens taukainums, tās aromāta un sulīguma noturība.

Charolais de Bourgogne gaļa ir lopkopju zinātības rezultāts. Laika gaitā pārmantotajām lopkopības ieražām ir bijusi liela nozīme Burgundijas tipa dzīvžogu audzēm apaugušu pakalnu ieskautu lauku ainavas veidošanā, kurā liellopu audzēšana līdz pat to pilnbriedam notiek uz zemes platībām, kuru ietekmē veidojas gaļas vienreizīgās īpašības.

Charolais de Bourgogne ražošana ir attīstījusies, pateicoties arī augsnes kvalitātei, ganību pārpilnībai, labvēlīgajam klimatam un ūdens resursu pieejamībai, kā arī augšņu un ģeoloģiskajai daudzveidībai.

Telēnus zīda govis, kā rezultātā tiek iegūti veselīgi jaunlopi. Agrīna izdzīšana ganībās un maksimāli ilga ganīšanās apvienojumā ar sausuma periodiem nozīmē, ka dzīvniekiem noteiktu laiku ir pieejams mazs barības daudzums. Šā iemesla dēļ dzīvniekiem ir jāpārtiek no savām tauku rezervēm. Šādu lopu audzēšanas principu ievērošanas rezultātā iegūst ar taukiem cauraugušu gaļu, kuras aromātu pastiprina vienmērīgs tauku sadalījums starp muskuļaudiem.

Barošanas metodes (jo īpaši dzīšana ganībās) un pārvietošanās pa pļavām veicina sīkšķiedrainas un maigas gaļas veidošanos. Bagātīgās ēdināšanas ar zālaugiem rezultātā gaļa iegūst sarkanu krāsu, tāpat arī tajā uzkrājas dabiskie antioksidanti (E vitamīns), kuri stabilizē krāsu līdz pat gaļas pārdošanas brīdim. Galīgās nobarošanas beigās starp kautķermeņa muskuļaudiem izveidojas tauku kārtas joslas (cauraugums), kas veicina nogatavināšanos, kā arī gaļas garšas veidošanos un tās maigumu.

Tās saiknes pamatā, kāda pastāv starp produktu Charolais de Bourgogne un tā ražošanas ģeogrāfisko apgabalu, ir šā produkta reputācija.

Charolais de Bourgogne jau kopš seniem laikiem ir ļoti nozīmīga vietējās gastronomijas un svētku daļa. Visos tūrisma ceļvežos tā minētā kā Burgundijas “īpašā iezīme”. Šī reputācija gastronomijā izpaužas kā slavenu šefpavāru izstrādātas receptes un komentāri. Tostarp Thierry un Damien BROIN piedāvā firmas ēdienu Bœuf Charolais de Bourgogne no gaļas, kas iepirkta tieši no ražotājiem. Daudzos ceļvežos ieteikta un vairākos izdevumos minēta restorāna šefpavārs Yannick VAILLANT ir atzinis, ka Charolais de Bourgogne liellopu gaļai ir labu garšas īpašību reputācija.

No Charolais de Bourgogne pagatavoti kvalitatīvi ēdieni tiek piedāvāti augstas klases maltīšu laikā, ko apliecina Carpaccio de Charolais de Bourgogne iekļaušana to lielo degustācijas pusdienu ēdienkartē, kuras Francijas Lauksaimniecības palāta 1997. gada 8. jūlijā sarīkoja Saviņīlebonas (Savigny-les-Beaune) pilī.

Charolais de Bourgogne vienmēr gūst atzinību Šarolē šķirnes oficiālajos konkursos. Arī 2014. gada augustā notikušajā Šarolē šķirnes pasaules kongresa valsts mēroga konkursā no 750 pieteiktajiem dzīvniekiem vairāk nekā 50 % uzvarētāju bija no Burgundijas.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-86cd6260-625c-4e94-9557-e0dc6cf4fcb0/telechargement

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.