[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.4.2007 COM(2007) 196 galīgā redakcija 2007/0070 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldīšanai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātnisko ieteikumu gatavošanai saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Komisijas priekšlikums jaunai Padomes regulai par zivsaimniecības datu vākšanu ir sagatavots, lai izstrādātu ilgtermiņa, integrētas, reģionālas paraugdatu vākšanas programmas, kuru mērķis ir vākt bioloģiskos, ekonomikas, vides un sociālās jomas datus. Līdzšinējā datu vākšanas regula jāpārskata, lai izpildītu jaunās prasības, kas izriet no virzības uz zvejas zonu pārvaldību (respektīvi, uz flotu un apgabalu, nevis zivju krājumu pārvaldīšanu) un uz ekosistēmām balstītu pieeju šajā pārvaldībā. Būtisks priekšlikumā iekļauts jauninājums ir vides datu vākšana, kuras primārais mērķis ir regulāri novērtēt zvejošanas ietekmi uz jūras ekosistēmu. Jaunā datu vākšanas sistēma aptvers visu procesu — no datu vākšanas ostās vai jūrā līdz to izmantošanai, ko veic tiešie patērētāji (pārsvarā zinātniskās aprindas un padomdevējas organizācijas). Īpaša nozīme piešķirta savākto datu kvalitātes kontrolei un to validēšanai. Komisija uzskata, ka Kopienas finansiālais ieguldījums jāpiešķir tikai tad, ja ir veikta kvalitātes kontrole un konstatēta atbilstība atzītiem kvalitātes standartiem. Attiecīgi Komisija ir paredzējusi finansiālas sankcijas par nacionālo programmu neatbilstību prasībām un nepietiekamu šo programmu kvalitāti. Par svarīgu uzskatīta arī lielāka datu pieejamība un labāka izmantošana, tostarp tādu papildu datu pieejamība kā kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) dati. Tāpēc paredzēti jauni noteikumi, kā arī datu izmantošanas noteikumi, kas vajadzīgi, lai aizsargātu datu sniedzēju intereses. Svarīgs mērķis ir procedūru vienkāršošana, jo turpmāk nacionālās programmas izstrādās trīs gadus ilgam laika posmam; tomēr jādod iespēja dalībvalstīm vajadzības gadījumā šīs programmas grozīt (piemēram, lai ņemtu vērā plašāku darbības koordinēšanu starptautiskā mērogā). Vairākgadu plānošanas periods samazinās administratīvo slogu visiem procesa dalībniekiem. | 120 | Vispārīgais konteksts Sistemātiski ievākti un uzticami zivsaimniecības pamatdati ir zivju krājumu novērtējuma un zinātnisko ieteikumu stūrakmens; attiecīgi tiem ir nepārvērtējami liela nozīme kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) īstenošanā. Komisija ir pārskatījusi pastāvošās datu vākšanas sistēmas darbības principus, ņemot vērā vairāku gadu gaitā uzkrāto īstenošanas pieredzi. Tika konstatēti vairāki trūkumi, kas steidzami jānovērš, lai zinātniskās aprindas un zivsaimniecības pārvaldībā iesaistītās personas saņemtu datus, kas tām vajadzīgi efektīvāku pārvaldības risinājumu rašanai. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 1543/2000 par Kopienas sistēmas izveidi to datu vākšanai un pārvaldībai, kas vajadzīgi, lai īstenotu kopējo zivsaimniecības politiku. Ar šo regulu pirmoreiz izveidoja sistēmu, kuras mērķis ir konsolidēt un pilnīgot dalībvalstu veiktās datu vākšanas darbības. | 140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikums ir cieši saistīts ar zvejas darbību aptvertajiem vides aspektiem. Tas nodrošina sākotnējo ieguldījumu, kas vajadzīgs, lai zvejas zonu pārvaldībā piemērotu uz ekosistēmām balstītu pieeju. Priekšlikumā turklāt ņemta vērā vajadzība vienkāršot spēkā esošos tiesību aktus. Bez tam Zaļajā grāmatā „Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām” atzīts tas, cik nepārvērtējami svarīgi ES Jūras vides stratēģijas īstenošanā ir ievākt un pienācīgi pārvaldīt uzticamus datus un informāciju par darbībām jūrā un par šo darbību ietekmi uz resursiem. Analizētas arī savākto datu saskaņošanas un uzticamības problēmas un monitoringa nodrošinātā pārklājuma nepilnības ES reģionos. Uzlabota datu vākšanas un pārvaldības sistēma ir solis ceļā uz šādu problēmu risināšanu. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Pirmā tikšanās un domu apmaiņa ar nacionālajiem datu vākšanas korespondentiem, zivsaimniecības pētniecisko institūtu vadītājiem un zinātnisko padomdevēju organizāciju (ICES, ZZTEK) pārstāvjiem notika 24. februārī Briselē. Tikšanās gaitā izklāstīja un apsprieda pastāvošajā sistēmā ierosināto izmaiņu būtību. Otrā tikšanās un domu apmaiņa notika 14. jūlijā Briselē, tajā piedalījās nacionālie datu vākšanas korespondenti un zivsaimniecības pētniecisko institūtu vadītāji. Tikšanās dalībnieki iepazinās ar Komisijas sagatavotā priekšlikuma projektu un apsprieda to. | 212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Dalībvalstu pārstāvju un zinātnieku viedoklis par priekšlikumu bija kopumā labvēlīgs. Diskusija izraisījās attiecībā uz sodiem par neatbilstību, datu pieejamības noteikumiem un apsekojumu definīciju. Piezīmes un komentārus analizēja, un vairumu no tiem iestrādāja priekšlikumā. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | 230 | Ietekmes novērtējums Priekšlikums ir par spēkā esošo Kopienas tiesību aktu pielāgošanu, lai padarītu tos mazāk birokrātiskus un efektīvākus. Ietekmes novērtējums tāpēc nebija vajadzīgs. | 231 | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Paredzēts būtiski pārskatīt spēkā esošo juridisko bāzi par zivsaimniecības pamatdatu vākšanu un izmantošanu zinātnisko ieteikumu vajadzībām. | 310 | Juridiskais pamats Līguma 37. pants. | 320 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Lai sekmīgi pārvaldītu kopējus zivsaimniecības resursus, ir vajadzīgi kopīgi datu bloki par ES reģioniem un kopēji datu vākšanas standarti. Tomēr regulas mērķis ir samazināt gan administratīvo slogu, gan izmaksas dalībvalstīm, konkrēti ar šādu elementu palīdzību: - vairākgadu programmas (vairs nav vajadzīgs ikgadējs apstiprinājums), - prasība par dalībvalstu darbību koordinēšanu reģionālā mērogā, lai palielinātu izmaksu lietderību. | 321 | 324 | 325 | 327 | 331 | 332 | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Jāsaglabā un jāpilnveido spēkā esošā sistēma, kuras mērķis ir saskanīgu datu vākšana. | 342 | IETEKME UZ BUDžETU | 401 | Datu vākšanai, pārvaldībai, pārraidei un izmantošanai zinātniskajos ieteikumos dalībvalstis var saņemt Kopienas finansiālo palīdzību. Vidējais gada budžets datu vākšanai un zinātniskajiem ieteikumiem 2007.–2013. gadā ir 58 miljoni EUR. Sīkākas ziņas atrodamas pievienotajā finanšu pārskatā. | PAPILDU INFORMāCIJA | 510 | Vienkāršošana | 511 | Priekšlikumā paredzēta publisko (ES vai dalībvalstu) iestāžu administratīvo procedūru vienkāršošana: - nacionālās programmas izstrādās trīs gadus ilgam laika posmam, nevis vienam gadam, - vienkāršos prasības nacionālajām programmām, paredzot tikai obligātās pamatprogrammas izstrādi (fakultatīvā paplašinātā programma vairs netiek prasīta), - atsevišķu veidu datu vākšanu koordinēs reģionālā mērogā. | 512 | 520 | Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Ja priekšlikumu pieņems, būs jāatceļ spēkā esoši tiesību akti. | 1. 2007/0070 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldīšanai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātnisko ieteikumu gatavošanai saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, tā kā: 2. Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[3] paredzēts, ka Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (še turpmāk — ZZTEK) regulāri gatavo novērtējumus par ūdeņu dzīvo resursu pārvaldību, tostarp par tās bioloģiskajiem, ekonomiskajiem, vides, sociālajiem un tehniskajiem aspektiem. 3. Gan Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas pieņemtajā Atbildīgas zivsaimniecības vadības kodeksā, gan Nolīgumā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību uzsvērta vajadzība attīstīt pētniecību un datu vākšanu, lai uzlabotu nozares jautājumu zinātnisko izpratni. 4. Ievērojot kopējā zivsaimniecības politikā izvirzītos mērķus par ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, pārvaldību un izmantošanu ārpuskopienas ūdeņos, Kopienai jāiesaistās zvejas resursu saglabāšanas pasākumos, jo sevišķi saskaņā ar Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem un reģionālo zivsaimniecības organizāciju (še turpmāk — RZO) pieņemtajiem noteikumiem. 5. Padome 2003. gada 23. janvārī pieņēma secinājumus par Padomei un Eiropas Parlamentam iesniegto Komisijas paziņojumu, kurā izklāstīts Kopienas rīcības plāns vides aizsardzības prasību integrēšanai kopējā zivsaimniecības politikā[4], tostarp pamatprincipi, pārvaldības pasākumi un darba programma virzībai uz tādu pieeju zivsaimniecības pārvaldībā, kuras pamatā ir ekosistēmas. 6. Padome 2003. gada 13. oktobrī pieņēma secinājumus par Padomei un Eiropas Parlamentam iesniegto Komisijas paziņojumu, kurā runāts par to, kā uzlabot zinātnisko un tehnisko ieteikumu sniegšanu Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā[5], un aprakstīts, kāda veida zinātniskā informācija Kopienai ir vajadzīga, paredzēti ieteikumu sniegšanas mehānismi, noteikts, kurās jomās sistēma jāpilnveido, un ierosināti iespējamie problēmu risinājumi vidēji ilgā un ilgā laika posmā. 7. Padomes 2000. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1543/2000 par Kopienas sistēmas izveidi to datu vākšanai un pārvaldei, kas vajadzīgi, lai īstenotu kopējo zivsaimniecības politiku[6], ir jāpārskata, lai pienācīgi ņemtu vērā flotes segmentu pieeju zivsaimniecības pārvaldībā, vajadzību izstrādāt ekosistēmu pieeju, nepieciešamību uzlabot zivsaimniecības datu kvalitāti un pilnīgumu, nodrošināt plašāku šo datu pieejamību, labāku atbalstu zinātnisko ieteikumu gatavošanai un veicināt sadarbību starp dalībvalstīm. 8. Zivsaimniecības datu vākšanas un pārvaldības jomā patlaban ir spēkā vairākas regulas, proti, Padomes 1993. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2847/1993[7], ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai, Padomes 1997. gada 24. aprīļa Regula (EK) Nr. 779/1997[8], ar kuru ievieš zvejas intensitātes vadības režīmu Baltijas jūrā, Padomes 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 104/2000[9] par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju, Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2347/2002[10], ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos, Padomes 2003. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 1954/2003[11], kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2847/93 un atceļ Regulas (EK) Nr. 685/95 un (EK) Nr. 2027/95, Padomes 2004. gada 26. aprīļa Regula (EK) Nr. 812/2004[12], ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz vaļveidīgo nejaušu nozveju zvejniecībā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 88/98, un Komisijas 2003. gada 30. decembra Regula (EK) Nr. 26/2004[13] par Kopienas zvejas flotes reģistru; minētās regulas ietver noteikumus par tādu datu vākšanu un pārvaldību, kas attiecas uz zvejas kuģiem, to darbībām un nozveju, cenu uzraudzību, vaļveidīgo dzīvnieku nejaušu nozveju un nosacījumiem, kurus piemēro dziļjūras zvejai; šos noteikumus vajadzētu ņemt vērā šajā regulā, kuras mērķis ir izveidot visaptverošu un saskanīgu sistēmu datu vākšanai. 9. Zinātniska novērtējuma vajadzībām savāktajiem datiem jāietver bioloģiskie dati, kas raksturo nozveju (arī izmetumus), apsekojumu dati par zivju krājumiem un par zvejniecības un akvakultūras darbību iespējamo ietekmi uz vidi un informācija par flotēm un to darbībām. Jāiekļauj arī dati, kuri palīdz izskaidrot cenu veidošanos, un citi dati, kas var atvieglot zvejniecības uzņēmumu un apstrādes jomas dalībnieku ekonomiskā stāvokļa un šīm jomām atbilstošo nodarbinātības tendenču novērtēšanu. 10. Saistības attiecībā uz piekļuvi šīs regulas aptvertajiem datiem neskar saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu[14] attiecībā uz minētās direktīvas 2. panta 1. punktā definēto vides informāciju. 11. Dalībvalstīm jāuzņemas tieša atbildība par to Kopienas programmu īstenošanu, kuru mērķis ir zivsaimniecības datu vākšana un pārvaldība. Attiecīgi dalībvalstīm jāizstrādā ar Kopienas programmu saskanīgas nacionālās programmas. 12. Lai aizsargātu un saglabātu ūdeņu dzīvos resursus un nodrošinātu ilgtspējīgu šo resursu izmantošanu, zivsaimniecības pārvaldībā pakāpeniski jāievieš ekosistēmu pieeja. Sīkāk jāizvērtē zivsaimniecības un vides mijiedarbība, jo īpaši zvejniecības un akvakultūras ietekme uz vidi un šīs ietekmes atbalsošanās ekosistēmā. 13. Kopienas līmenī jānosaka prioritātes un arī procedūras datu vākšanai un apstrādei Kopienā, lai šādā veidā nodrošinātu visas sistēmas viendabību un optimizētu tās izmaksu efektivitāti, izveidojot stabilu vairākgadu režīmu. 14. Dalībvalstīm jāsadarbojas gan savstarpēji, gan ar trešām valstīm un jākoordinē nacionālo programmu izpilde attiecībā uz datu vākšanu par vieniem un tiem pašiem jūras reģioniem un par reģioniem, kuros ietilpst attiecīgie iekšzemes ūdeņi. 15. Šajā regulā minētie dati jāievada datorizētās datubāzēs, lai tie būtu pieejami pilnvarotiem tiešajiem lietotājiem un lai būtu iespējama šo datu apmaiņa. Zinātnisko aprindu interesēs ir tas, lai dati, pēc kuriem nav iespējama personas identifikācija, būtu pieejami jebkuram, kurš vēlas tos analizēt. 16. Zivsaimniecības datu vākšanas un pārvaldības nacionālo programmu īstenošana prasa ievērojamus tēriņus. Šādu programmu lietderīgumu pilnībā novērtēt iespējams tikai Kopienas līmenī. Tāpēc, lai palīdzētu dalībvalstīm segt radušās izmaksas, jāparedz Kopienas finansiāls ieguldījums saskaņā ar Padomes 2006. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 861/2006, ar ko nosaka Kopienas finanšu pasākumus kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanai un jūras tiesību jomā[15]. 17. Ja Komisija konstatē, ka attiecīgie izdevumi ir saistīti ar pārkāpumiem, jāveic finanšu korekcijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 861/2006 28. pantu. 18. Lai risinātu konkrētus zivsaimniecības resursu pārvaldības jautājumus, jāapstrādā detalizētie dati. Tāpēc, veicot datu pieprasījumu, jāizvērtē katrā konkrētā gadījumā vajadzīgā datu apkopojuma pakāpe. 19. Komisija neveidos centralizētu datubāzi, taču tai jāvar piekļūt dalībvalstu datubāzēm. 20. Lai uzlabotu kopējās zivsaimniecības politikas (še turpmāk — KZP) īstenošanai vajadzīgo zinātnisko ieteikumu uzticamību, dalībvalstīm un Komisijai savstarpēji jākoordinē veiktās darbības un citādi jāsadarbojas attiecīgās starptautiskās zinātniskajās organizācijās. 21. Par prioritāti jāizvirza attiecīgo zinātnisko ekspertu līdzdalības nodrošināšana ekspertu grupās, kuras veic KZP īstenošanai vajadzīgo zinātnisko novērtējumu. 22. Par datu vākšanas noteikumu īstenošanu jāapspriežas ar zinātniekiem un jāinformē zivsaimniecības nozarē strādājošie, kā arī pārējās interešu grupas. Atbilstošās organizācijas, kurām jāveic vajadzīgā viedokļu apzināšana, ir ZZTEK, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2005/629/EK[16], Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevēja komiteja, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 1999/478/EK[17], un reģionālās konsultatīvās padomes, kas izveidotas ar Padomes Lēmumu 2004/585/EK[18]. 23. Lai veicinātu šīs regulas pareizu īstenošanu, pārvaldības komitejai jānodrošina cieša sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju. Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[19]. 24. Pamatojoties uz līdzšinējo pieredzi un ņemot vērā jaunās vajadzības, ir lietderīgi atcelt Padomes Regulu (EK) Nr. 1543/2000 un aizstāt to ar šo regulu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I nodaļa Vispārīgi noteikumi 1. pants Priekšmets 25. Ar šo regulu paredz noteikumus šādās jomās: a) bioloģisko, vides, ekonomikas un sociālās jomas datu vākšana un pārvaldīšana saskaņā ar daudzgadu programmām zivsaimniecības nozarē; b) zivsaimniecības datu izmantošana saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (še turpmāk — KZP). 2. Šajā regulā paredzēti arī noteikumi par KZP īstenošanai vajadzīgo zinātnisko ieteikumu gatavošanas uzlabošanu. 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) „ zivsaimniecības nozare ” ir nozare, kas ietver komerciālo zveju, atpūtas zveju, akvakultūru un darbības zvejas produktu apstrādē; b) „ atpūtas zveja ” ir zvejas darbības ūdeņu dzīvo resursu ieguvei rekreācijas vai sporta nolūkā; c) „ jūras reģioni ” ir Padomes Lēmuma 2004/585/EK I pielikumā norādītie ģeogrāfiskie apgabali un reģionālo zivsaimniecības organizāciju noteiktie apgabali; d) „primārie dati” ir dati par individuāliem kuģiem, par fiziskām vai juridiskām personām vai individuāli paraugdati; e) „ detalizētie dati ” ir no primārajiem datiem iegūti dati, kuru forma neļauj identificēt fiziskas vai juridiskas personas; f) „ apkopotie dati ” ir dati, kurus iegūst, konkrētām analītiskām vajadzībām apkopojot primāros vai detalizētos datus; g) „ tiešie lietotāji ” ir fiziskas vai juridiskas personas vai organizācijas, kas nodarbojas ar zivsaimniecības datu zinātnisko analīzi; h) „ paraugdatu vākšana par floti ” ir apsekojumi, kuros bioloģiskos, ekonomikas un sociālās jomas datus vāc par iepriekš saskaņotiem reģionāliem flotes segmentiem; i) „Kopienas zvejas kuģis” ir kuģis, kā definēts 3. panta d) punktā Regulā (EK) Nr. 2371/2002. II nodaļa Datu vākšana un pārvaldīšana saskaņā ar vairākgadu programmām 1. iedaļaKopienas programma un nacionālās programmas 3. PANTS Kopienas programma 26. Komisija izstrādā Kopienas vairākgadu programmu bioloģisko, vides, ekonomikas un sociālo datu vākšanai šādās jomās: a) komerciālā zveja, kuru Kopienas zvejas kuģi veic Kopienas ūdeņos vai ārpus tiem; b) atpūtas zveja, kuru veic Kopienas ūdeņos; c) akvakultūras darbības, kuras veic dalībvalstu teritorijā un Kopienas ūdeņos; d) darbības zvejas produktu apstrādē. 2. Kopienas programmas izstrādā trīs gadus ilgam laika posmam. Pirmais šāds laika posms ir 2008.–2010. gads. 4. pants Nacionālās programmas 1. Neskarot datu vākšanas pienākumus, kas jāpilda atbilstoši Kopienas tiesību aktiem, dalībvalstis vāc primāros datus bioloģijas, vides, ekonomikas un sociālajā jomā, kā paredzēts nacionālajā vairākgadu programmā (še turpmāk — nacionālā programma), kas izstrādāta saskaņā ar Kopienas programmu. 2. Nacionālajā programmā iekļauj konkrēti šādus elementus, kā paredzēts 2. nodaļā: a) nacionālās paraugdatu vākšanas programmas; b) vajadzības gadījumā — režīms attiecībā uz novērotājiem jūrā; c) režīms attiecībā uz apsekojumiem jūrā. 3. Dalībvalstis nacionālajās programmās paredz procedūras un metodes, kas jāizmanto datu vākšanā un analīzē un datu pareizības un precizitātes novērtēšanā. 4. Dalībvalstis nacionālās programmas iesniedz Komisijai apstiprināšanai. Minētās programmas iesniedz elektroniski Komisijas norādītā adresē. 5. Lai ņemtu vērā reģionālā līmenī noslēgtas vienošanās, dalībvalstis var iesniegt nacionālās programmas grozījumus šīs pašas programmas darbības laikā. Minētos grozījumus Komisijai nosūta vismaz divus mēnešus pirms īstenošanas gada. 6. Pirmajā nacionālajā programmā iekļauj darbības, kas plānotas 2008.–2010. gadam. 5. pants Koordinācija un sadarbība 1. Dalībvalstis vienā un tajā pašā jūras reģionā savstarpēji koordinē nacionālās programmas un pieliek visus spēkus, lai veiktās darbības tiktu koordinētas ar trešām valstīm, kuru suverenitātē vai jurisdikcijā ir ūdeņi tajā pašā jūras reģionā. 2. Ciktāl iespējams, dalībvalstis, izstrādājot ilgtermiņa, integrētas, reģionālas paraugdatu vākšanas programmas, izmanto pastāvošās datu vākšanas programmas un darbības. 3. Ja ar Kopienas noteikumiem reglamentēta iekšzemes ūdeņos sastopamu sugu pārvaldība, dalībvalstis savstarpēji un ar trešām valstīm sadarbojas tā, kā paredzēts 1. un 2. punktā. 6. pants Nacionālo programmu novērtēšana un apstiprināšana 27. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē šādus aspektus: a) nacionālo programmu un šo programmu grozījumu, ja tādi ir, atbilstība šīs regulas prasībām; b) vācamo datu zinātniskā nozīmība. 28. Ja ZZTEK veiktajā novērtējumā konstatē, ka nacionālā programma neatbilst šīs regulas prasībām vai ir mazāk svarīga no zinātniskā viedokļa, Komisija par to tūlīt informē attiecīgo dalībvalsti un ierosina minētās programmas grozījumus. Pēc tam attiecīgā dalībvalsts Komisijai iesniedz pārskatīto nacionālās programmas versiju. 29. Komisija apstiprina nacionālās programmas, pamatojoties uz ZZTEK izdarīto novērtējumu un uz Komisijas dienestu veikto programmas izmaksu novērtējumu. 7. pants Kopienas finansiālā palīdzība 30. Kopienas finansiālo palīdzību attiecībā uz nacionālajām programmām īsteno saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 861/2006 noteikumiem. 31. Regulas (EK) Nr. 861/2006 9. pantā minētie pamatdati aptver tikai tās dalībvalstu nacionālo programmu daļas, ar kurām īsteno Kopienas programmu. 32. Kopienas finansiālo palīdzību nacionālajām programmām piešķir tikai tad, ja ir pilnībā ievēroti šīs regulas noteikumi. 33. Komisija pēc tam, kad tā devusi attiecīgajai dalībvalstij iespēju izteikt viedokli, var samazināt Kopienas finansiālo palīdzību līdz 25 % apmērā no nacionālās programmas kopējām ikgadējām izmaksām, un to var darīt šādos apstākļos: a) ja nacionālā programma Komisijai netiek iesniegta paredzētajā termiņā; b) ja nacionālā programma ir nepilnīga; c) ja pēc tiešā lietotāja veikta oficiāla datu pieprasījuma viņš laikus nesaņem minētos datus. 5. Komisija aptur un/vai atgūst Kopienas finansiālo palīdzību, ja 6. pantā paredzētajā novērtējumā, kuru veic ZZTEK, konstatē, ka dati neatbilst reģionālo un starptautisko kvalitātes prasību standartiem. 6. Kopienas finansiālās palīdzības samazinājums ir proporcionāls neatbilstībai, un šo samazinājumu piemēro pakāpeniski laika gaitā. 2. IEDAļA DATU VāKšANAS PROCESAM PIEMēROJAMāS PRASīBAS 8. PANTS Paraugdatu vākšanas programmas 34. Dalībvalstis izstrādā vairākgadu nacionālās paraugdatu vākšanas programmas. 35. Nacionālās paraugdatu vākšanas programmas ietver konkrēti šādus elementus: a) paraugdatu vākšanas modelis bioloģiskajiem datiem, kurus iegūst, vācot paraugdatus par dažādiem flotes segmentiem un — attiecīgā gadījumā — par atpūtas zveju; b) paraugdatu vākšanas modelis ekosistēmas datiem, kurš ļauj novērtēt sugu mijiedarbības pakāpi un zivsaimniecības nozares ietekmi uz vidi, kā arī palīdz veikt jūras vides stāvokļa monitoringu; c) paraugdatu vākšanas modelis ekonomikas un sociālās jomas datiem, kurš ļauj novērtēt zivsaimniecības nozares ekonomisko stāvokli, analizēt nozares darbību noteiktā laika posmā un novērtēt veikto vai ierosināto pasākumu ietekmi. 36. Paraugdatu vākšanas nacionālo programmu izstrādē izmanto protokolus un metodes, kas, ciktāl iespējams, ir: a) nemainīgi laikā; b) standartizēti reģionu mērogā; c) saskaņā ar starptautisko zinātnisko organizāciju un attiecīgās reģionālās zivsaimniecības organizācijas noteiktajiem kvalitātes standartiem. 37. Sistemātiski vērtē savākto datu pareizību un precizitāti. 9. pants Paraugdatu vākšanas vietu fiziskā pieejamība Lai paraugdatu vācēji varētu pildīt savus pienākumus, dalībvalstis nodrošina viņiem piekļuvi: a) visiem izkrāvumiem un attiecīgā gadījumā arī pārkrāvumiem no kuģa uz kuģi un pārsūtījumiem, ko veic akvakultūras vajadzībām; b) biroja telpām — ekonomikas datu vākšanai. 10. pants Novērotāji jūrā 1. Dalībvalstis izstrādā un ievieš režīmu, kas paredz novērotāju klātbūtni jūrā, ja tas ir vajadzīgs datu vākšanai saskaņā ar nacionālo programmu. 2. Jūrā strādājošo novērotāju uzdevumus nosaka dalībvalstis. 3. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi uzņem uz kuģa novērotājus, kurus darbam jūrā norīkojusi par nacionālo programmu atbildīgā organizācija, un sadarbojas ar viņiem, lai novērotāji varētu pildīt savus pienākumus laikā, kamēr viņi atrodas uz Kopienas zvejas kuģa. 4. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi var atteikties uzņemt uz kuģa novērotājus, kuri strādā jūrā, ja iemesls ir acīmredzams vietas trūkums uz kuģa vai drošības apsvērumi. Šādos gadījumos datus vāc Kopienas zvejas kuģa apkalpe, izmantojot īpašu datu vākšanas programmu, kuru izstrādājusi un kuras izpildi kontrolē par nacionālo programmu atbildīgā organizācija. 11. pants Apsekojumi jūrā 1. Papildus datiem, kurus iegūst komerciālajā zvejā, dalībvalstis veic zinātniskos apsekojumus jūrā, lai novērtētu krājumu apmēru un teritoriālo sadalījumu, kā arī zvejošanas ietekmi uz vidi. 2. Jūrā veicamo zinātnisko apsekojumu sarakstu, par kuriem var saņemt Kopienas finansiālo palīdzību, pieņem saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru. III nodaļa Datu pārvaldīšana 12. pants Datu glabāšana Dalībvalstis: a) nodrošina saskaņā ar nacionālajām programmām savākto primāro datu drošu glabāšanu datorizētās datubāzēs un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai šos datus uzskatītu par konfidenciāliem; b) veic visus vajadzīgos tehniskos pasākumus, lai aizsargātu šādus datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu, nejaušu nozaudējumu, kvalitātes pasliktināšanos, datu izplatīšanu vai neatļautu apskatīšanu. 13. pants Datu kvalitātes kontrole un datu validēšana 1. Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai saskaņā ar nacionālo programmu savāktie primārie dati būtu kvalitatīvi un pilnīgi, tāpat kā no tiem iegūtie detalizētie un apkopotie dati, kurus nosūta tiešajiem lietotājiem. 2. Dalībvalstis nodrošina, to, ka: a) primāros datus, kas savākti saskaņā ar nacionālo programmu, pienācīgi pārbauda ar atbilstīgām kvalitātes kontroles procedūrām, kurās meklē iespējamās kļūdas; b) detalizētos un apkopotos datus, kuri iegūti no primārajiem datiem, kas savākti saskaņā ar nacionālo programmu, pirms to nosūtīšanas tiešajiem lietotājiem validē; c) kvalitātes nodrošināšanas procedūras, ko piemēro a) un b) apakšpunktā minētajiem primārajiem, detalizētajiem un apkopotajiem datiem, izstrādā saskaņā ar procedūrām, kuras pieņēmušas starptautiskās zinātniskās organizācijas, reģionālās zivsaimniecības organizācijas un ZZTEK. IV nodaļa Saskaņā ar KZP savākto datu izmantošana 14. pants Attiecīgie datu veidi Neskarot saistības, kas jāuzņemas, ievērojot Direktīvu 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību, šīs nodaļas noteikumus attiecina uz visiem datiem, kas savākti: a) saskaņā ar Regulām (EEK) Nr. 2847/1993, (EK) Nr. 779/1997, (EK) Nr. 104/2000, (EK) Nr. 2347/2002, (EK) Nr. 1954/2003, (EK) Nr. 812/2004; b) saskaņā ar šo regulu — i) kuģa darbības dati, kuru pamatā ir satelītnovērošanas informācija un informācija no citām monitoringa sistēmām, ja tā ir prasītajā formātā; ii) dati, kas ļauj ar lielu ticamības pakāpi noteikt kopējo nozvejas (arī izmetumu) apmēru no konkrēta krājuma konkrētā komerciālās zvejas flotes segmentā, ģeogrāfiskajā apgabalā un laika posmā, un — attiecīgā gadījumā — dati par nozveju, kas gūta atpūtas zvejā; iii) visi bioloģiskie dati, kas pieprasīti, lai veiktu izmantojamo krājumu stāvokļa monitoringu; iv) ekosistēmas dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu zvejniecības un akvakultūras darbību ietekmi uz vidi; v) sugu mijiedarbības novērtēšanai vajadzīgie dati; vi) ekonomikas un sociālās jomas dati no flotes sektora un apstrādes sektora. 15. pants Primāro datu pieejamība un nosūtīšana 1. Dalībvalstis nodrošina to, ka nacionālajās datorizētajās datubāzēs uzkrātie primārie dati ir tiešā veidā elektroniski pieejami Komisijai, lai tā varētu pārliecināties par šādu datu eksistenci. 2. Neskarot saistības, kas paredzētas citos Kopienas noteikumos, dalībvalstis slēdz datorizētas piekļuves nolīgumus ar Komisiju, lai šādi garantētu tai tiešu piekļuvi dalībvalstu datubāzēm. 3. Dalībvalstis nodrošina to, ka primāros datus, kas savākti saskaņā ar režīmu par apsekojumiem jūrā, atbilstīgi Kopienas un dalībvalstu starptautiskajām saistībām nosūta starptautiskajām zinātniskajām organizācijām un reģionālajās zivsaimniecības organizācijās ietilpstošām attiecīgām zinātniskajām struktūrvienībām. 16. pants Datu apstrāde 38. Dalībvalstis apstrādā primāros datus, pārveidojot tos detalizēto vai apkopoto datu kopās saskaņā ar: a) attiecīgiem starptautiskajiem standartiem; b) reģionu līmenī atzītiem protokoliem, ja tādi ir. 39. Vajadzības gadījumā dalībvalstis sniedz tiešajam lietotājam un Komisijai to metožu aprakstu, kas izmantotas pieprasīto datu apstrādē, un šo datu statistiskos raksturlielumus. 17. pants Detalizēto un apkopoto datu nosūtīšana Detalizētos un apkopotos datus dalībvalstis dara pieejamus tiešajiem lietotājiem zinātniskās analīzes vajadzībām, un šos datus sniedz: a) kā izejas materiālu ieteikumiem zivsaimniecības pārvaldībā; b) sabiedriskās apspriešanas vajadzībām un ieinteresēto personu iesaistei politikas veidošanā; c) publicēšanai pētnieciskos izdevumos vai izglītojošiem mērķiem. 18. pants Detalizēto un apkopoto datu iesniegšana Dalībvalstis nodrošina to, ka attiecīgos detalizētos un apkopotos datus saskaņā ar Kopienas un dalībvalstu starptautiskajām saistībām tūlīt nosūta atbilstošām starptautiskajām zinātniskajām organizācijām un reģionālajās zivsaimniecības organizācijās ietilpstošām attiecīgām zinātniskajām struktūrvienībām. 19. pants Datu nosūtīšanas kārtība 1. Detalizētos un apkopotos datus dalībvalstis nosūta drošā elektroniskā formātā. 2. Ja detalizētie un apkopotie dati vajadzīgi publicēšanai pētnieciskos izdevumos vai izglītojošiem mērķiem, dalībvalstis, lai aizsargātu datu vācēju profesionālās intereses, var uz diviem gadiem no datu ievākšanas dienas atlikt šo datu nosūtīšanu tiešajiem lietotājiem. Par šādiem lēmumiem dalībvalstis informē tiešos lietotājus un Komisiju. Pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija var atļaut minēto laika posmu pagarināt. 3. Dalībvalstis var atteikties nosūtīt attiecīgos detalizētos un apkopotos datus tikai: a) ja pastāv fizisku un/vai juridisku personu identificēšanas risks, un šādā gadījumā dalībvalsts var ierosināt alternatīvus līdzekļus tiešo lietotāju vajadzību nodrošināšanai, vienlaikus saglabājot datu anonimitāti; b) gadījumos, kas minēti 21. panta 2. punktā. 4. Ja datus pieprasa tiešie lietotāji, kas nav atbilstošas starptautiskas zinātniskās organizācijas un reģionālajās zivsaimniecības organizācijās ietilpstošas attiecīgas zinātniskās struktūrvienības, un ja pieprasītie dati atšķiras no tiem, kuri jau sniegti šīm organizācijām un struktūrvienībām, dalībvalstis var no minētajiem tiešajiem lietotājiem iekasēt summu, kas atbilst faktiskajām datu atlases izmaksām un, vajadzības gadījumā, pirms nosūtīšanas veiktās datu apkopošanas izmaksām. 20. pants Datu atteikuma pārskatīšana 40. Ja dalībvalsts atsakās sniegt datus, ievērojot 19. panta 3. punkta a) apakšpunktu, tiešais lietotājs var lūgt, lai Komisija pārskata datu atteikumu. Ja Komisija konstatē, ka atteikums nav pienācīgi pamatots, tā var prasīt, lai dalībvalsts attiecīgos datus paredzētajā termiņā nosūta tiešajam lietotājam. 41. Ja laika posmā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem, dalībvalsts šādus datus nenosūta, piemēro 7. panta 4. punkta c) apakšpunktu. 21. pants Tiešo lietotāju pienākumi 1. Datu tiešie lietotāji: a) datus izmanto tikai datu pieprasījumā norādītajam mērķim saskaņā ar 17. pantu; b) iekļauj pienācīgas atsauces uz datu avotiem; c) ir atbildīgi par datu pareizu un pienācīgu izmantošanu; d) ar datiem saistītu iespējamu problēmu gadījumā informē par to Komisiju un attiecīgās dalībvalstis; e) iesniedz attiecīgajām dalībvalstīm un Komisijai atsauces, kas ļauj iepazīties ar datu izmantošanas rezultātu. 2. Ja tiešais lietotājs neizpilda 1. punktā minētu pienākumu, Komisija var likt, lai attiecīgā dalībvalsts konkrētajam tiešajam lietotājam ierobežo vai liedz pieeju datiem. 3. Pirms ierobežot vai liegt pieeju datiem, dalībvalsts informē Komisiju par tiešā lietotāja pienākumu neizpildi. V nodaļa Atbalsts zinātnisko ieteikumu gatavošanai 22. pants Piedalīšanās starptautisko organizāciju sanāksmēs Dalībvalstis nodrošina nacionālo ekspertu piedalīšanos attiecīgajās starptautisko organizāciju un reģionālo zivsaimniecības organizāciju sanāksmēs. 23. pants Koordinācija un sadarbība 1. Dalībvalstis un Komisija koordinē veicamos pasākumus un sadarbojas, lai turpinātu uzlabot starptautisko zinātnisko organizāciju un reģionālajās zivsaimniecības organizācijās ietilpstošo zinātnisko struktūrvienību sniegto zinātnisko ieteikumu uzticamību, darba programmu kvalitāti un darba metodes. 2. Šāda koordinācija un sadarbība notiek, neierobežojot atklātu zinātnisku diskusiju, un tās mērķis ir objektīvi zinātniski ieteikumi. VI nodaļa Noslēguma noteikumi 24. pants Īstenošanas pasākumi Šīs regulas īstenošanai vajadzīgos pasākumus pieņem saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru. 25. pants Uzraudzība Nacionālo programmu izpildes gaitu uzrauga Komisija un ZZTEK, kopīgi darbojoties Zivsaimniecības un akvakultūras komitejā, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu (še turpmāk — „komiteja”). 26. pants Komiteja 42. Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu. 43. Ja atsaucas uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. 44. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laika posms ir viens mēnesis. 45. Komiteja pieņem savu reglamentu. 27. pants Atcelšana 46. Padomes Regulu (EK) Nr. 1543/2000 atceļ no 2008. gada 1. janvāra. Tomēr atceltās regulas noteikumus turpina piemērot nacionālajām programmām, kas apstiprinātas līdz 2007. gada 31. decembrim. 47. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas pievienota pielikumā. 28. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs Pielikums Atbilstības tabula Regula (EK) Nr. 1543/2000 | Ierosinātā regula | 1. pants | 1. pants | 2. pants | 2. pants | 3. pants | 3., 4. un 5. pants | 4. pants | 14. pants | 5. pants | 3. un 24. pants | 6. pants | 4. un 7. pants | 7. pants | 12. un 17. pants | 8. pants | 24. un 25. pants | 9. pants | 26. pants | 10. pants | 25. pants | 11. pants | 28. pants | TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Padomes Regulai par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldīšanai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātnisko ieteikumu gatavošanai saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku 2. ABM / ABB (BUDžETA LīDZEKļU VADīBA VAI SADALE PA DARBīBAS JOMāM) 11 07: Ūdeņu dzīvo resursu saglabāšana, pārvaldība un izmantošana 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu 11 01 04 03: Atbalsts zvejas resursu pārvaldībai (pamatdatu vākšana un zinātnisko ieteikumu gatavošanas uzlabošana) — administratīvās pārvaldības izdevumi 11 07 01: Atbalsts zvejas resursu pārvaldībai (pamatdatu vākšana) 11 07 02: Atbalsts zvejas resursu pārvaldībai (zinātnisko ieteikumu gatavošanas uzlabošana) 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums 2009–2013 3.3. Budžeta informācija ( vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas ) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 11010403 | Fakult. | Nedif.[20] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 2 | 110701 | Fakult. | Dif.[21] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 2 | 110702 | Fakult. | Dif.2 | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 2 | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.2. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā | Darbības izdevumi[22] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | A | 54,415 | 59,365 | 59,365 | 61,839 | 64,315 | 299,299 | Maksājumu apropriācijas (MA) | B | 52,745 | 57,226 | 59,365 | 60,777 | 63,252 | 293,365 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[23] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | C | 0,100 | 0,250 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,650 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | 54,515 | 59,615 | 59,465 | 61,939 | 64,415 | 299,949 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 52,845 | 57,476 | 59,469 | 60,877 | 63,352 | 294,015 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[24] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | D | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 5,090 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas (nedif.), izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus | 8.2.6. | E | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,750 | Kopējās orientējošās izmaksas KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 55,683 | 60,783 | 60,633 | 63,107 | 65,583 | 305,789 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 54,013 | 58,64 | 60,633 | 62,045 | 64,520 | 299,855 | Maksājumu apropriāciju novērtēšanā izmantoti šādi apsvērumi MA datu vākšanai = 50 % SA gadā n + 50 % SA gadā n-1 SA pētījumiem = 80 % SA gadā n + 20 % SA gadā n-1 SA zinātniskiem ieteikumiem = 80 % SA gadā n + 20 % SA gadā n-1 Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (lūdzu norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas). miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā | Dalībvalstis savas nacionālās programmas finansē 50 % apmērā | f | 41,535 | 45,364 | 45,364 | 47,254 | 49,146 | 228,663 | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 97,218 | 106,147 | 105,997 | 110,361 | 114,729 | 534,452 | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu ( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[25] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: miljonos EUR (1 zīme aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības | Kopā — cilvēkresursi | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Komisijas priekšlikums jaunai Padomes regulai par zivsaimniecības datu vākšanu ir sagatavots, lai izstrādātu ilgtermiņa, integrētas, reģionālas paraugdatu vākšanas programmas, kuru mērķis ir vākt bioloģiskos, ekonomikas, vides un sociālās jomas datus. Līdzšinējā datu vākšanas regula jāpārskata, lai izpildītu jaunās prasības, kas izriet no virzības uz zvejas zonu pārvaldību (respektīvi, uz flotu un apgabalu, nevis zivju krājumu pārvaldīšanu) un uz ekosistēmām balstītu pieeju šajā pārvaldībā. Būtisks priekšlikumā iekļauts jauninājums ir vides datu vākšana, kuras primārais mērķis ir regulāri novērtēt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmu. Jaunā datu vākšanas sistēma aptvers visu procesu — no datu vākšanas ostās vai jūrā līdz to izmantošanai, ko veic tiešie patērētāji (pārsvarā zinātniskās aprindas un padomdevējas organizācijas). Īpaša nozīme piešķirta savākto datu kvalitātes kontrolei un validēšanai. Komisija uzskata, ka Kopienas finansiālais ieguldījums jāpiešķir tikai tad, ja ir veikta kvalitātes kontrole un konstatēta atbilstība atzītiem kvalitātes standartiem. Attiecīgi Komisija ir paredzējusi finansiālas sankcijas par nacionālo programmu neatbilstību prasībām un nepietiekamu šo programmu kvalitāti. Par svarīgu uzskatīta arī lielāka datu pieejamība un labāka izmantošana, tostarp tādu papildu datu pieejamība kā kuģu satelītnovērošanas sistēmas ( VMS ) dati. Tāpēc paredzēti jauni noteikumi, kā arī datu izmantošanas noteikumi, kas vajadzīgi, lai aizsargātu datu sniedzēju intereses. Svarīgs mērķis ir procedūru vienkāršošana, jo turpmāk nacionālās programmas izstrādās trīs gadus ilgam laika posmam; tomēr jādod iespēja dalībvalstīm vajadzības gadījumā šīs programmas grozīt (piemēram, lai ņemtu vērā plašāku darbības koordinēšanu starptautiskā mērogā). Vairākgadu plānošanas periods samazinās administratīvo slogu visiem procesa dalībniekiem. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Jaunais priekšlikums par datu vākšanu un zinātniskajiem ieteikumiem ir kopējās zivsaimniecības politikas daļa, un tāpēc tas iekļauts jaunā finanšu plāna 2. pozīcijā. Tas ir neaizstājams, lai īstenotu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgas pārvaldības politiku, kura ir ekskluzīvā Kopienas kompetencē. Priekšlikums sagatavots, pildot Padomes pieņemtos lēmumus saistībā ar KZP 2002. gada reformu. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Zivsaimniecības ģenerāldirektorāts neplāno ieviest izmaiņas attiecībā uz mērķiem, principiem un lēmumu pieņemšanas kārtību, kas regulē šo jomu, kurai atbalsts tiks nodrošināts Kopienas finansiālas intervences rezultātā. Minētie rādītāji iekļauti finanšu plānā. Iespējamās politikas izvēles tika izvērtētas jau kopējās zivsaimniecības politikas reformas satvarā 2002. gadā. Tomēr pašreizējā finansiālā intervence vajadzīga, lai nodrošinātu pienācīgu zivsaimniecības pārvaldību, kā paredzēts KZP reformā. 5.3.1. Datu vākšanas jomā budžeta palielināšana saistīta ar nepieciešamību pašreizējās programmas papildināt ar vides datiem par zvejas ietekmi uz jūras ekosistēmu. Pēc gaidāmās paplašināšanās KZP būs jāpiemēro attiecībā uz pilnīgi jaunu apgabalu — Melno jūru. Tas nozīmē, ka Kopienai būs jāiegulda papildu darbs un jāsniedz papildu atbalsts (laikposmā līdz 2013. gadam paredzēts piešķīrums 4 milj. EUR apmērā). Turklāt ir svarīgi pastiprināt vides un ekonomikas datu vākšanu, lai varētu pilnīgāk novērtēt pārvaldības lēmumu radīto sociāli ekonomisko ietekmi (šādu izdevumu segšanai paredzēts pakāpenisks piešķīrumu pieaugums līdz 10 milj. EUR 2013. gadā). Tendence lēmumu pieņemšanā aizvien biežāk ievērot vides aspektus un izmantot uz ekosistēmām balstītu pieeju rada nepieciešamību vākt jaunu veidu datus, piemēram, izveidot paraugdatu vākšanas programmas piezvejas un izmetumu apjoma novērtēšanai. Tālab vajadzēs plašāk īstenot ļoti dārgi izmaksājošās paraugdatu vākšanas programmas, kas paredz novērotāja klātbūtni uz kuģa (paredzēts pakāpenisks piešķīrumu palielinājums līdz 5 milj.EUR). Mērķis Nodrošināt, lai tiktu ieviesta un uzlabota juridiskā bāze, kas reglamentē zivsaimniecības pamatdatu vākšanu, un šādi dot ieguldījumu pienācīga zinātniskā pamatojuma izstrādāšanā, kas ļautu īstenot KZP un ilgtermiņā uzraudzīt pārvaldības darbību ietekmi uz zivju krājumiem, jūras vidi, kā arī nodrošināt zvejniecības jomas sekmīgu darbību. Rādītāji - Zivju krājumu novērtējuma kvantitātes un kvalitātes uzlabošana saistībā ar zvejošanas ietekmi uz jūras vidi un ar sociāli ekonomiskiem jautājumiem. - Reģionāli koordinētu programmu izstrādāšana datu vākšanai, iesaistot reģionālās padomdevējas komitejas. - Finansiālo un administratīvo noteikumu pienācīga ievērošana, tostarp saistību un maksājumu termiņu ievērošana. Sagaidāmie rezultāti - Labākas zivsaimniecības pārvaldības (flotu un apgabalu, nevis zivju krājumu pārvaldīšana) nodrošināšana. - Atbalsta sniegšana, lai īstenotu uz ekosistēmām balstītu pieeju zvejas zonu pārvaldībā. - Reģionāli nozīmīgākas zvejas zonu pārvaldības dimensijas attīstīšana. - Zivsaimniecības pārvaldībā izmantoto datu kvalitātes un validēšanas pilnveidošana. - Lielākas datu pieejamības un datu apmaiņas nodrošināšana. - Datu vākšanas sistēmas pilnīgošana. 5.3.2. Zinātnisko ieteikumu jomā KZP reformā lielāka uzmanība ir pievērsta jauktu sugu zvejai, nevis izmantota uz individuāliem krājumiem balstīta pieeja. Tāpēc ievērojami pieaudzis pieprasījums pēc zinātniskiem ieteikumiem zivsaimniecībā. Šo pasākumu sāks īstenot tikai 2007. gadā, nostiprinot Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju, konkrētu jautājumu noskaidrošanai pieaicinot neatkarīgus ekspertus un slēdzot līgumus ar nacionālajiem pētniecības institūtiem. Mērķi - Īpaši pētījumi darbības jomās, kas izklāstītas Padomes Lēmumā (EK) Nr. 439/2000. - Pamatojoties uz konsultācijām ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, panākt vienošanos ar ICES un ZZTEK par jaunu konsultatīvo ciklu, kurā zinātniskos ieteikumus varētu saņemt drīzāk nekā līdz šim. Rādītāji - Zinātnisko ieteikumu kvalitātes uzlabošana saistībā ar zvejošanas ietekmi uz jūras vidi un ar sociāli ekonomiskiem jautājumiem. - Zinātnisko ieteikumu daudzuma palielināšana, aptverot lielāku skaitu krājumu. - Finansiālo un administratīvo noteikumu pienācīga ievērošana, tostarp saistību un maksājumu termiņu ievērošana. Sagaidāmie rezultāti - Uzlabot zinātnisko pamatojumu priekšlikumu ietekmes novērtējumiem, gūstot labākas zināšanas par vides, ekonomiskajiem un sociālajiem aspektiem zivsaimniecībā. - Atbalsts uz ekosistēmām balstītas pieejas īstenošanai zivsaimniecības pārvaldībā. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi[27]. ( Pārvalda centralizēti ( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot izpildaģentūrām Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu ( Pārvalda dalīti vai decentralizēti ( kopā ar dalībvalstīm ( kopā ar trešām valstīm ( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Paredzēta ar šo regulu finansēto darbību regulāra uzraudzība. Finansētajām darbībām Komisija nodrošina regulāru, neatkarīgu un ārēju vērtējumu. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Ietekmes novērtējums Regulai (EK) Nr. 861/2006 (aptver laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam) bija pievienots ietekmes novērtējums, kura pamatā ir saistībā ar KZP reformu veikta padziļināta analīze. Minētās regulas mērķis bija radīt juridisko pamatu, lai Kopiena arī pēc 2006. gada 31. decembra varētu turpināt finansiāli atbalstīt kopējās zivsaimniecības politikas (turpmāk – KZP) mērķu īstenošanu resursu saglabāšanas, datu vākšanas un zinātnisko ieteikumu gatavošanas jomā. Turklāt bija paredzēts izveidot pārredzamu, skaidru un vienkāršāku sistēmu Kopienas finansiālās intervences īstenošanai. 6.3.1. Turpmākas vērtēšanas noteikumi un periodiskums Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei šādus dokumentus: - vidusposma novērtējuma ziņojumu par saskaņā ar šo regulu finansēto darbību rezultātiem un par to īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem — ne vēlāk kā 31. martā; - paziņojumu par saskaņā ar šo regulu finansēto darbību turpināšanu — ne vēlāk kā 2012. gada 30. augustā; - novērtējuma ziņojumu par paveikto — ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī. 7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Kad tiek īstenotas saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Komisija nodrošina Kopienas finansiālo interešu aizsardzību, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot faktiskas pārbaudes un atgūstot nepamatoti samaksātās summas un — ja ir atklāts pārkāpums — piemērojot faktiskus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulām (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 un (EK, Euratom ) Nr. 2185/96 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999. Saistībā ar Kopienas darbībām, kuras finansē saskaņā ar šo regulu, Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā minētais pārkāpuma jēdziens nozīmē jebkuru Kopienas tiesību akta pārkāpumu vai jebkuru līgumsaistību pārkāpumu, kas notiek tirgus dalībnieka darbības vai bezdarbības dēļ un kas ar nepamatotu izdevumu posteni kaitē vai varētu kaitēt Kopienu vispārējam budžetam vai to pārzinātajiem budžetiem. Komisija samazina vai aptur darbībai piešķirtās finansiālās palīdzības izmaksāšanu vai atgūst samaksātās summas, ja tā konstatē pārkāpumus, tostarp neatbilstību šīs regulas noteikumiem vai individuālam lēmumam vai līgumam, vai nolīgumam, ar ko piešķir attiecīgo finansiālo atbalstu, vai ja tā atklāj, ka bez Komisijas apstiprinājuma pieprasīšanas darbībā ir veiktas izmaiņas, kas neatbilst finansēto darbību būtībai vai īstenošanas nosacījumiem. Turklāt, neierobežojot dalībvalstu veiktās pārbaudes saskaņā ar šo valstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, Komisijas un Revīzijas palātas amatpersonas vai to pārstāvji jebkurā brīdī trīs gadus ilgā laika posmā pēc Komisijas veiktā galīgā maksājuma drīkst klātienē pārbaudīt ar šo regulu finansētās darbības. Tādēļ šajā laika posmā labuma guvējiem jāsaglabā visi attiecīgie dokumenti. Komisija var prasīt, lai pārbaudes klātienē veiktu pati dalībvalsts. Šādās pārbaudēs var piedalīties arī Komisijas un Revīzijas palātas amatpersonas vai to pārstāvji. Komisijai atlīdzina visus nepamatotos maksājumus. Summām, kas nav atlīdzinātas laikā, piemēro procentu likmi saskaņā ar Finanšu regulas nosacījumiem. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Mērķi, darbības un rezultāti | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[28] (11 01 01) | A*/AD | 3,7 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | B*, C*/AST | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | Personāls, ko finansē[29] atbilstoši 11 01 02. pantam | Pārējais personāls, ko finansē[30] atbilstoši XX 01 04/05. pantam | KOPĀ | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi - Īstenot regulu par KZP vajadzīgo pamatdatu vākšanu. Apspriest zinātniskos aspektus un sekot līdzi to ievērošanai nacionālajās programmās datu vākšanas un bioloģisko pētījumu jomā; piedalīties tiesību aktu izstrādē datu vākšanas jomā; organizēt atbilstošus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumus uz konkursu, kā arī piedalīties saņemto priekšlikumu un piedāvājumu vērtēšanā; piedalīties ES zvejniecības un akvakultūras pētniecības virzienu formulēšanā - Sagatavot dokumentus, apspriest administratīvos un finansiālos aspektus un sekot līdzi to ievērošanai individuālos pētījumos un nacionālajās datu vākšanas programmās; klātienē kontrolēt noslēgto līgumu finansiālos aspektus - IT atbalsts un sekretariāts - Sagatavoto dokumentu pārbaude - Maksājumu apstiprināšana izpildei 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (110104030 — administratīvās pārvaldes izdevumi) EUR Budžeta pozīcija 11 010403 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | Kopienas programmas novērtēšana | 150 000 | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 100 000 | 250 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 650 000 | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā EUR Cilvēkresursu veids | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (11 01 01) | 1 017 900 | 1 017 900 | 1017 900 | 1017 900 | 1 017 900 | 5 089 500 | Personāls, ko finansē atbilstīgi 11 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 5 089 500 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu EUR 117 000 par amata vietu Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | Komandējumi 11.010211 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 500 000 | Sanāksmes un konferences | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 250 000 | Komitejas[31] | Pētījumi un konsultēšanās | Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (11 01 02 11) | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 750 000 | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 750 000 | Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[pic][pic][pic] [1] OV C […], […], […]. lpp. [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [4] COM(2002) 186. [5] C(2003) 625. [6] OV L 176, 15.7.2000., 1. lpp. [7] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.). [8] OV L 113, 30.4.1997., 1. lpp. [9] OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu. [10] OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.). [11] OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp. [12] OV L 150, 30.4.2004., 12. lpp. [13] OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp. [14] OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp. [15] OV L 160, 14.6.2006., 1. lpp. [16] OV L 225, 31.8.2005., 18. lpp. [17] OV L 187, 20.7.1999., 70. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/864/EK (OV L 370, 17.12.2004., 91. lpp.). [18] OV L 256, 3.8.2004., 17. lpp. [19] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [20] Nediferencētas apropriācijas, turpmāk – nedif. [21] Diferencētas apropriācijas. [22] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās 11. sadaļas 11 01. nodaļā. [23] Izdevumi, kas ietverti 11. sadaļas 11 01 04. pantā. [24] Izdevumi, kas ietverti 11 01. nodaļā, izņemot 11 01 04. vai 11 01 05. pantu. [25] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [26] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas. [27] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”. [28] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [29] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [30] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [31] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.