Komisijas atzinums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā- Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104(5)panta piemērošana /* SEC/2004/0809 galīgā redakcija */





KOMISIJAS ATZINUMS par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā- Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104(5)panta piemērošana PASKAIDROJOŠAIS MEMORANDS 2004.gada 7.aprīlī Komisija publicēja savas 2004.gada Pavasara prognozes [1]. Saskaņā ar sīm prognozēm, kurās tika ņemti vērā Maltas 2004.gada martā paziņotie dati, vispārējais valsts budzeta deficīts Maltā palielinājās no 5,7% IKP 2002.gadā līdz 9,7% IKP 2003.gadā (no kuriem 3,2% IKP bija pateicoties vienreizējam pasākumam), tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto 3% IKP slieksni. [1] Komisijas 2004.gada Pavasara prognoze ir pieejama sajā mājaslapā: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf. Pamatojoties uz so prima facie pierādījumu, Komisija 2004.gada 12.maijā uzsāka pret Maltu pārmērīga budzeta deficīta novērsanas procedūru, pieņemot ziņojumu, kas paredzēts Līguma 104(3) pantā [2]. 2004.gada 21.maijā Komisija saņēma Maltas konverģences plānu, kas apstiprināja budzeta deficīta lielumu 9.7% IKP apmērā 2003.gadam. [2] Šī ziņojuma pilns teksts ir pieejams sajā mājaslapā: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm. Pārmērīga budzeta deficīta novērsanas procedūras piemērosanu (PDP) regulē Līguma 104.pants un padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 ,par pārmērīga budzeta deficīta novērsanas procedūras ieviesanas paātrināsanu un skaidrojumu", kas ir Stabilitātes un attīstības pakta daļa [3]. Valstis, kas pievienojās ES 2004.gada 1.maijā ir dalībvalstis ar novirzi, un tām ir jāizvairās no pārmērīga budzeta deficīta, tomēr tām nevar piemērot sankcijas saskaņā ar 104.panta (9) un (11) daļu. [3] OJ L 209, 2.8.1997. Komisijas ziņojums saskaņā ar Līguma 104(3) pantu secināja, ka budzeta deficīta pārsniegumu 2003.gadā virs 3% IKP no Līguma noteiktā slieksņa neizraisīja neparasts notikums, kas ir ārpus Maltas institūciju kontroles, un to arī neizraisīja nopietna ekonomiska lejupslīde Stabilitātes un attīstības pakta nozīmē. Attiecībā uz 2004.gada tendencēm, ziņojums secināja, ka vispārējam valsts budzeta deficītam ir tendence samazināties, bet palikt virs 3% IKP. Konkrēti Komisijas 2004.gada Pavasara prognoze paredz 5,9% IKP vispārējo valsts budzeta deficītu 2004.gadā, kas ir virs 5,2% IKP, ko paredzēja Maltas varas iestādes konverģences programmā. Pamatojoties uz Komisijas 2004.gada Pavasara prognozēm, Komisijas ziņojums arī secināja, ka valsts parāda attiecības pret IKP koeficients, kas 2003.gadā bija sasniedzis 72,0% IKP, 2004.gadā novirzīsies tālāk no Līgumā noteiktā 60% parāda slieksņa. Konkrēti Komisijas 2004.gada Pavasara prognoze paredz, ka parāda koeficients 2004.gadā sasniegs 73,9% IKP, kas ir virs 72,1% IKP, ko paredzēja Maltas varas iestādes konverģences programmā. Līguma 104(4) pants nosaka, ka "114.pantā paredzētā Komiteja (t.i. Ekonomikas un finansu komiteja) izstrādā atzinumu par Komisijas ziņojumu". Komiteja sniedza savu atzinumu 2004.gada 24.maijā, piekrītot Komisijas ziņojumā izdarītajam novērtējumam. Sevisķi Komiteja secināja, ka budzeta situācija Maltā norāda uz to, ka pārmērīgs budzeta deficīts pastāv saskaņā ar abiem 104(2) pantā sādu budzeta deficītu identificēsanai paredzētajiem kritērijiem. Citu būtisku faktoru izvērtēsana, sevisķi vidēja termiņa budzeta situācija un publisko investīciju koeficients, nemainīja novērtējumu, pamatojoties uz siem kritērijiem kā tādiem. Komiteja arī uzskatīja, ka visticamāk vispārējais valsts budzeta deficīts 2004.gadā turpinās pārsniegt Līgumā noteikto slieksni un ka vispārējais bruto parāds 2004.gadā tālāk celsies virs Līgumā noteiktā 60% IKP slieksņa. Komisija, izskatījusi būtiskos faktorus, kas ņemti vērā tās ziņojumā, un ņemot vērā Komitejas viedokli, uzskata, ka Maltā pastāv pārmērīgs valsts budzeta deficīts. Šis atzinums, ko Komisija pieņēmusi 2004.gada 24.jūnijā, ar so tiek adresēts Padomei saskaņā ar Līguma 104(5)pantu. Komisija rekomendē, ka Padomei jālemj attiecīgi atbilstosi 104(6)pantam. Bez tam Komisija Padomei iesniedz rekomendāciju Padomes rekomendācijai, kas adresējama Maltai, ar mērķi izbeigt pārmērīga budzeta deficīta situāciju saskaņā ar Līguma 104(7)pantu. KOMISIJAS ATZINUMS par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā- Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104(5)panta piemērošana VISPĀRĒJIE APSVĒRUMI Saskaņā ar Līguma 104.pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budzeta deficīta. Tas attiecas arī uz dalībvalstīm ar novirzi, kas ir visu valstu gadījumā, kas pievienojās ES 2004.gada 1.maijā. Lēmumus par pārmērīga budzeta deficīta pastāvēsanu regulē pārmērīga budzeta deficīta novērsanas procedūra (PDP), kas noteikta Līguma 104.pantā un Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97, kas ir daļa no Stabilitātes un attīstības pakta [4]. [4] OJ L 209, 2.8.1997. Līguma 104(2)pants nosaka, ka Komisijai jāuzrauga budzeta un valsts parāda situācijas attīstība dalībvalstīs ar mērķi identificēt lielas kļūdas. Sevisķi Komisijai ir jāpārbauda budzeta disciplīnas ievērosana, pamatojoties uz diviem kritērijiem: viens kritērijs par plānotā un faktiskā valsts budzeta deficīta attiecību pret iekszemes kopproduktu (IKP) un viens kritērijs par valsts parāda attiecību pret IKP. Statistiskos datus par siem mainīgajiem Komisijai uz ziņojumu pamata sniedz dalībvalstis. Līguma104(3)pants prasa Komisijai sagatavot ziņojumu, ja prasības saskaņā ar vienu vai abiem 104(2)panta kritērijiem netiek izpildītas vai ja, par spīti prasību izpildei saskaņā ar kritērijiem, Komisija uzskata, ka dalībvalstī pastāv pārmērīga budzeta deficīta risks. Komisijas ziņojums arī ņem vērā to, vai valsts budzeta deficīts pārsniedz valsts investīciju izdevumus un visus citus būtiskos faktorus, ieskaitot dalībvalsts ekonomisko un budzeta situāciju vidējā termiņā, kā to nosaka Līguma 104(3)pants. Pamatojoties uz 2004.gada Pavasara prognozēm, kurās tika ņemti vērā Maltas 2004.gada martā paziņotie dati, Komisija 2004.gada 12.maijā ir pieņēmusi sādu ziņojumu Maltai. Pēc tam un saskaņā ar 104(4)pantu, Ekonomikas un finansu komiteja ir izstrādājusi 2004.gada 24.maijā atzinumu par Komisijas ziņojumu. Līguma 104(5)pants prasa Komisijai sniegt atzinumu Padomei, ja tā uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budzeta deficīts. Komisija uzskata, ka, lai nonāktu pie secinājuma par to, vai pārmērīgs budzeta deficīts pastāv vai var rasties, ir jāņem vērā: (i) sava ziņojuma secinājumi un (ii) Ekonomiskās un finansu komitejas atzinums par to. Pamatojoties uz siem elementiem, Komisija izstrādājusi virkni apsvērumu Maltai. APSVĒRUMI PAR MALTU 1. Vispārējais valsts budzeta deficīts Maltā 2003.gadā bija 9,7% IKP (no kuriem 3.2% IKP bija pateicoties vienreizējam pasākumiem), kas ir ievērojami virs 3% IKP Līgumā noteiktā slieksņa. Tas palielinājās tuvu pie 2002.gada budzeta deficīta (5.7 % IKP). 2. To, ka budzeta deficīts 2003.gadā palielinājās virs 3% IKP slieksņa, neizraisīja nedz neparasts notikums ārpus Maltas varas iestāzu kontroles, nedz ievērojama ekonomiska lejupslīde Stabilitātes un attīstības pakta nozīmē. 3. Valsts budzeta deficīta iznākums 2003.gadā bija 5,1 procenta punkti no IKP virs vērtības, kas bija plānota 2002.gada novembrī, kad tika pieņemts budzets 2003.gadam. Šo palielināsanos saistīja ar nelabvēlīgu ārējo vidi; pieticīgo ES - galvenā Maltas tirdzniecības partnera - attīstību un ar valsts finansu samazināsanos, ko tālāk pastiprināja valdības izdevumi, kas bija saistīti ar vienreizēja pasākuma izmaksām aptuveni 3,2% IKP apmērā. 4. Bruto valsts investīcijas 2003.gadā bija 5,7% IKP, salīdzinot ar valsts budzeta deficītu 9,7% apmērā no IKP. 5. Vispārējais valsts budzeta deficīts 2004.gadā turpinās pārsniegt Līgumā noteikto slieksni. Konkrēti Komisijas 2004.gada Pavasara prognozes paredz, ka valsts budzeta deficīts Maltā 2004.gadā sasniegs 5,9% IKP, kas ir virs 5,2% IKP, ko paredzēja Maltas varas iestādes 2004.gada maija konverģences programmā. 6. Bruto valsts parāda pret IKP attiecība, kas 2003.gadā sasniedza 72,0% IKP, visticamāk 2004.gadā novirzīsies tālāk no Līgumā noteiktā 60% IKP slieksņa. Konkrēti Komisijas 2004.gada Pavasara prognozes paredz, ka bruto valsts parāds 2004.gadā sasniegs 73,9% IKP, kas ir virs 72,1% IKP, ko paredzēja Maltas varas iestādes 2004.gada maija konverģences programmā. SECINĀJUMS Budzeta situācijas uzraudzīsana Maltā un, jo sevisķi, atbilstības pārbaude 104(2)pantā noteiktajiem kritērijiem, ir likusas Komisijai sagatavot ziņojumu saskaņā ar Līguma 104(3)pantu. Komisija, izskatījusi būtiskos faktorus, kas ņemti vērā sajā ziņojumā, un ņemot vērā Ekonomikas un finansu komitejas atzinumu, uzskata, ka Maltā pastāv pārmērīgs budzeta deficīts.