(4)Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, tādējādi iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā Lietuvu nenorādīja kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

(5)Eiropadome 2014. gada 18. decembrī atbalstīja izvirzītās prioritātes ieguldījumu stimulēšanā, strukturālo reformu paātrināšanā un atbildīgas un izaugsmi veicinošas fiskālās konsolidācijas īstenošanā.

(6)Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Lietuvu. Tajā ir izvērtēti Lietuvas panākumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā.

(7)Lietuva 2015. gada 13. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu, bet 2015. gada 30. aprīlī – savu 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

(8)Lietuvai pašlaik tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Lietuva savā stabilitātes programmā ir pieprasījusi pensiju reformas klauzulas piemērošanu. Lietuva lēš, ka pensiju reformas budžeta izmaksas 2016. gadā būs 0,1 % no IKP. Pieņemot, ka Eurostat apliecinās, ka pensiju reforma atbilst nepieciešamajiem nosacījumiem, un ka tiek saglabāta pienācīga drošības rezerve attiecībā pret deficīta atsauces vērtību, Padome uzskata, ka Lietuva varētu izmantot tās pieprasīto pagaidu novirzi no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi 2016. gadā. Lietuvas valdība savā 2015. gada stabilitātes programmā norāda, ka tā plāno 2015. gadā sasniegt nominālo deficītu 1,2 % apmērā no IKP un līdz 2018. gadam to pārvērst par budžeta pārpalikumu 0,7 % apmērā no IKP. Valdība plāno uzturēt spēkā vidēja termiņa budžeta mērķi – strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP – visā programmas laikā. Kā teikts stabilitātes programmā, ir sagaidāms, ka 2015. gadā valsts parādsaistību attiecība pret IKP sasniegs maksimumu – 42,2 % no IKP, bet 2018. gadā tā samazināsies līdz 33,7 %. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru balstās šīs budžeta prognozes, ir ticams. Tomēr nav pietiekami konkretizēti pasākumi, ar kuriem paredzēts atbalstīt plānotos budžeta deficīta mērķus 2016. gadam un nākamajiem gadiem. Balstoties uz Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi, var konstatēt, ka pastāv risks, ka 2015. gadā notiks neliela novirzīšanās no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi, jo neto izdevumu pieaugums pārsniedz etalonvērtību par 0,3 % (no IKP). Attiecībā uz 2015. un 2016. gadu gan strukturālā bilance, gan izdevumu pieaugums ievērojami novirzās no nepieciešamās korekcijas līknes, kas liecina par ievērojamu novirzi 2016. gadā. Tādēļ abos gados būs nepieciešami papildu pasākumi. Balstoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Lietuva neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Turklāt, neatkarīgi no nesenajiem panākumiem pašreizējais fiskālais regulējums būtu vēl vairāk jāuzlabo, stiprinot tā saistošo statusu un nodrošinot pilnīgu atbilstību ES fiskālajiem noteikumiem. Lietuvas nodokļu ieņēmumi lielā mērā ir atkarīgi no netiešajiem nodokļiem un darbaspēkam uzliktajiem nodokļiem, savukārt ieņēmumi no dabas resursu nodokļiem un īpašuma nodokļiem joprojām ir ļoti nelieli. Lietuva joprojām saskaras ar problēmām nodokļu tiesību ievērošanas jomā, it īpaši attiecībā uz PVN.

(9)Lietuva saskaras ar ievērojamu darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita kritumu, ko izraisījis demogrāfiskais stāvoklis, migrācija un veselības aprūpes sistēmas sliktie darbības rezultāti. Pastāvīgi neaktīvā dalība mūžizglītībā neveicina cilvēkkapitāla stiprināšanu, neuzlabo nodarbinātības iespējas un nepaaugstina darba ražīgumu. Skolās to skolēnu īpatsvars, kuriem ir sliktas sekmes pamatprasmēs, pārsniedz vidējo rādītāju, kas liecina par to, ka ir nepieciešams modernizēt skolotāju apmācību un veicināt nepārtrauktu profesionālo attīstību. Izglītības un apmācības piedāvājums ne vienmēr atbilst darba tirgus vajadzībām. To studentu īpatsvars, kas profesionālo izglītību vai apmācības programmas apgūst vidējās izglītības līmenī, ir zems. Lietuva veic pasākumus, lai uzlabotu un paplašinātu māceklības iespējas un apmācību darbavietā, tomēr šādu programmu skaits un kvalitāte joprojām ir nepietiekama. Slimnīcās gultas vietu skaits uz vienu iedzīvotāju joprojām ir augsts salīdzinājumā ar pārējo ES, kas liek pieņemt, ka veselības aprūpes nodrošinājums nav līdzsvarots. Vienlaikus publiskā sektora ieguldījumu kopsumma veselības aprūpes nozarē joprojām ir zema. Informācija par biežajiem neformālajiem maksājumiem par veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī bažas par korupciju publiskā iepirkuma procedūrās attiecībā uz medicīnas precēm liecina par nepieciešamību uzlabot veselības aprūpes sistēmas pārvaldību.

(10)Veiktie pensiju reformas pasākumi nav pietiekami, lai risinātu jautājumu par pensiju sistēmas vidēja termiņa ilgtspējību. Likumiskais pensionēšanās vecums pakāpeniski (līdz 2026. gadam) tiek palielināts, tomēr pensiju sistēmā netiek ņemti vērā paredzamā mūža ilguma rādītāji. Turklāt neskaidri ir noteikumi par pensiju indeksāciju. Zema dalība brīvprātīgos pensiju iekrājumu plānos un arodpensiju plānu neesamība rada risku, ka nākotnē pensijas nebūs pietiekamas. Valdība plāno vispusīgu pensiju sistēmas reformu īstenot “jauna sociālā modeļa” ietvaros. Lai gan šīs stratēģijas izstrāde vēl nav pabeigta un tā vēl nav pieņemta, jānorāda, ka vispirms būtu jāpabeidz apspriešanās ar sociālajiem partneriem. Lietuva ir ieviesusi finansiālā atbalsta pasākumus attiecībā uz gados vecākām personām un finansiālo stimulu viņu nodarbināšanai. Tomēr joprojām trūkst vispusīgas aktīvu vecumdienu stratēģijas.

(11)Vairāk nekā 30 % Lietuvas iedzīvotāju draud nabadzība. Naudas pabalstu formā sniegtās sociālās palīdzības reformas un uzlabojušos ekonomikas apstākļu ietekmē ir ievērojami samazinājušies izdevumi un sociālās palīdzības saņēmēju skaits. Tomēr joprojām nepietiekami ir pasākumi attiecībā uz aktīvu darba tirgu un citi pakalpojumi palīdzības saņēmēju atbalstam.

(12)Lietuva ir guvusi būtiskus panākumus valstij piederošo komercsabiedrību reformas jomā un ir pieņēmusi attiecīgus tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka šai reformai ir noturīga iedarbība. Valdība ir pabeigusi komerciālās un nekomerciālās darbības nodalīšanu, un tas ir atspoguļots gada pārskatos. Atlikušajām valstij piederošajām komercsabiedrībām ir pienākums līdz 2015. gada septembra beigām iecelt neatkarīgus savu pārvaldes institūciju locekļus.

(13)Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir sagatavojusi vispusīgu analīzi par Lietuvas ekonomikas politiku un publicējusi to savā 2015. gada ziņojumā par Lietuvu. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu, valsts reformu programmu un iepriekšējos gados Lietuvai adresēto ieteikumu sekojumdarbības. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Lietuvā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un vadlīnijām, ņemot vērā, ka jāstiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, kas panākams, sniedzot ES mēroga norādes turpmākiem valsts mēroga lēmumiem. Eiropas pusgada ietvaros sniegtie ieteikumi ir atspoguļoti tālāk izklāstītajā 1.–3. ieteikumā.

(14)Ņemot vērā šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi Lietuvas stabilitātes programmu, un tās atzinums galvenokārt ir atspoguļots 1. ieteikumā.

(15)Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir arī izvērtējusi visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo vērtējumu, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro. Lietuvai būtu jānodrošina arī minēto ieteikumu pilnīga un laikus veikta īstenošana,

IESAKA Lietuvai 2015. un 2016. gadā veikt šādas darbības.

1.Nepieļaut novirzīšanos no vidēja termiņa mērķa 2015. gadā un nodrošināt, ka 2016. gadā šāda novirze attiecas vienīgi uz atskaitījumiem saistībā ar sistēmisko pensiju reformu. Paplašināt nodokļu bāzi un uzlabot nodokļu tiesību normu ievērošanu.

2.Risināt problēmas saistībā ar sarūkošo darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaitu, palielinot izglītības nozīmīgumu darba tirgū, paaugstinot pamatprasmju līmeni un uzlabojot veselības aprūpes sistēmas darbības rezultativitāti; samazināt zemu ienākumu saņēmējiem piemērojamo nodokļu lielo īpatsvaru darbaspēka izmaksās, novirzot nodokļu slogu uz citiem ieņēmumu avotiem, kuriem ir mazāk negatīva ietekme uz izaugsmi.

3.Apstiprināt vispusīgu pensiju sistēmas reformu, kas risinātu arī pensiju atbilstības problēmu. Uzlabot bezdarba pabalstu un sociālās palīdzības (naudā) tvērumu un atbilstību, kā arī uzlabot darbu meklējošo personu nodarbināšanas iespējas.

Briselē,