Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Eiropas Komisijas gada ziņojums par Stabilitātes instrumentu 2008. gadā {SEC(2009)932} /* COM/2009/0341 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 9.7.2009 COM(2009) 341 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas Komisijas gada ziņojums par Stabilitātes instrumentu 2008. gadā {SEC(2009)932} IEVADS Šo ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulas (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (turpmāk – SI regula), 23. pantā noteikto prasību ziņot. Šajā pantā noteikts: „Komisija pārbauda progresu, kas sasniegts, ieviešot šajā regulā paredzētos pasākumus, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadēju ziņojumu par palīdzības ieviešanu. Ziņojumu iesniedz arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Ziņojumā norāda informāciju par gada laikā finansētajiem pasākumiem un informāciju par monitoringa un novērtēšanas rezultātiem, kā arī informāciju par iepriekšējā gada budžeta īstenošanu, ņemot vērā saistības un maksājumus pa reģioniem un sadarbības partneriem.” Šo ziņojumu iesniedz arī kā papildinājumu informācijai, kas jau iesniegta saskaņā ar SI regulas 6. panta 6. punktā minēto prasību ziņot. Komisijas kopš 2007. gada ieviestā prakse ir Padomes un Eiropas Parlamenta sistemātiska informēšana par ārkārtas palīdzības pasākumiem, kurus atbalstīs ar Stabilitātes instrumentu (SI) kā daļu no ES rīcības krīzes situācijās. Lai varētu izpildīt prasības ziņot par katru atsevišķu programmu, ikgadējos ziņojumos iekļauta arī atjaunināta informācija par visu iepriekš aprakstīto spēkā esošo pasākumu vispārēju īstenošanu, tostarp par aspektiem, par kuriem nevarēja sniegt informāciju pirms īstenošanas sākšanas. Šī atjauninātā informācija ir iekļauta ziņojuma pielikumos. 1. STABILITāTES INSTRUMENTA PRIEKšVēSTURE 1.1. Reaģēšana krīzes situācijās Izmantojot EK ārējos instrumentus, Komisija jau vairākus gadus ir sniegusi ieguldījumu Eiropas Savienības kopējā rīcībā krīzes situācijās gan saistībā ar dabas katastrofām, gan politiskās krīzes situācijām trešās valstīs, pēdējā gadījumā bieži vien līdztekus ES vienotajai rīcībai kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) vai Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDSP) ietvaros. Tādējādi šie instrumenti, piemēram, Ātrās reaģēšanas mehānisms un Āfrikas miera nodrošināšanas fonds, varētu veikt svarīgas savienojošas funkcijas saistībā ar Kopienas ģeogrāfisko vai tematisko instrumentu efektīvu izmantošanu, veicinot to, ka tiek sasniegti konkrēto valstu vai reģionālo stratēģiju mērķi un veidotas sinerģijas. Stabilitātes instrumenta (SI) ieviešana 2007. gadā ievērojami palielināja Komisijas reaģēšanas spējas krīzes situācijās , jo šis jaunais instruments ir galvenokārt vērsts uz reaģēšanas pasākumiem krīzes situācijās (2008. gada 21. novembrī veiktās budžeta saskaņošanas rezultātā šim nolūkam paredzētos līdzekļus samazināja līdz 1,3 miljardiem euro septiņos gados)[1]. Salīdzinot ar iepriekšējo Ātrās reaģēšanas mehānismu, SI reaģēšanas pasākumiem krīzes situācijā ir ievērojami lielāks finanšu piešķīrums (93 miljoni euro 2007. gadā, 129 miljoni euro 2008. gadā un vidēji 185 miljoni euro gadā reaģēšanas pasākumiem krīzes situācijā laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam) un ievērojami garākas programmas (18 mēneši ar iespēju īpašos apstākļos programmu pagarināt). Pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar SI regulas 3. pantu („Atbalsts, ko sniedz krīzes vai iespējamas krīzes situācijā”), nosaka Eiropas Komisijas Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta (Ārējo attiecību ĢD) A direktorāts kopīgi ar atbildīgajiem Ārējo attiecību ĢD ģeogrāfiskajiem dienestiem, bieži vien ievērojami iesaistot Komisijas delegācijas, kas atrodas trešās valstīs. Par lēmumu pieņemšanu saistībā ar pakārtotajām programmām un to īstenošanu ir atbildīgs Ārējo attiecību ĢD A direktorāts, savukārt Komisijas delegācijas daudzos gadījumos ir pilnvarotas īstenot projektu pārvaldību konkrētajā valstī. 2008. gadā gūtie panākumi ir aprakstīti šā ziņojuma 2. nodaļā. 1.2. Pasākumi saskaņā ar SI regulas 4. panta 1. un 2. punktu ar mērķi novērst ilgāka termiņa starpreģionālos draudus drošībai Stabilitātes instruments ietver arī ilgāka termiņa elementu, ar kuru sniedz „palīdzību stabilas sadarbības apstākļos”. Stabilitātes instrumenta stratēģijas dokumentā 2007.–2013. gadam Komisija saskaņā ar 4. panta 1. un 2. punktu ir noteikusi prioritātes attiecībā uz darbībām ilgākā laika posmā. Pirmkārt, atbalsta sniegšana starptautiskajiem centieniem novērst masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, veicot darbības, lai uzlabotu ķīmisku, bioloģisku, radioloģisku un kodolmateriālu vai aģentu efektīvu kontroli, atbalsta sniegšana divējāda lietojuma preču kontrolei un ieroču jomā strādājošo zinātnieku zināšanu pārorientēšanai uz mierlaika darbībām (53 miljoni euro 2007. un 2008. gadā). Otrkārt, atbalsta sniegšana globāliem un starpreģionāliem centieniem novērst draudus, ko rada nelegāla tirdzniecība, terorisms un organizētā noziedzība (19 miljoni euro 2007. un 2008. gadā). Divas papildu prioritātes saskaņā ar 4. panta 1. punktu ir draudi būtiskām infrastruktūrām un svarīgiem jūras ceļiem ar iespējamu starpvalstu dimensiju. Šīs divas jomas ir jaunas, un īpašo programmu izstrādei būs vajadzīgs liels sagatavošanās darbs. Komisija šīs divas jomas ir iekļāvusi turpmākajās indikatīvajās programmās 2009.–2011. gadam. Programmu izstrādi šim elementam veic Ārējo attiecību ĢD, bet tas ir EuropeAid sadarbības biroja ( AIDCO ĢD) tiešā pārziņā. Panākumi, kas gūti šā elementa ietvaros 2008. gadā, ir aprakstīti šā ziņojuma 4. nodaļā. 1.3. „Pirms un pēc krīzes kapacitātes veidošanas” pasākumi saskaņā ar SI regulas 4. panta 3. punktu (turpmāk – „gatavība reaģēt uz katastrofām un krīzēm”) 2007. un 2008. gadā šim elementam bija paredzēti un piesaistīti 15 miljoni euro, no kuriem 7 miljoni euro bija paredzēti 2007. gadam un 8 miljoni euro – 2008. gadam. Panākumi, kas gūti 2008. gadā saistībā ar šo elementu, ko arī centrāli pārvalda Ārējo attiecību ĢD A direktorāts, ir aprakstīti šā ziņojuma 3. nodaļā. 2. GATAVīBA REAģēT UZ KATASTROFāM UN KRīZēM SASKAņā AR STABILITāTES INSTRUMENTU (3. PANTS, BUDžETA 19 06 01. POZīCIJA) 2.1. Stabilitātes instruments kā daļa no ES plašāka reaģēšanas pasākumu krīzes situācijā instrumentu kopuma Lai Eiropas Savienībai būtu lielāka loma ārpolitikā un drošības politikā, tai jābūt efektīvai rīcībspējai, lai reaģētu uz krīzes situācijām trešās valstīs , tādējādi palīdzot tām atgriezties uz ilgtspējīgas attīstības ceļa. Lai uzlabotu Eiropas Savienības spējas reaģēt uz krīzes situācijām pasaulē, jāuzlabo dažādie instrumenti, kas ir Eiropas Savienības rīcībā (civilie un militārie krīžu pārvaldības instrumenti, diplomātija, kā arī attīstības sadarbība vai tirdzniecības politika), kā arī jānodrošina, ka šie instrumenti var darboties saskaņoti, lai sasniegtu konkrēto valstu un reģionālo stratēģiju mērķus miera, stabilitātes un ilgtspējīgas attīstības jomā. Stabilitātes instruments ir būtisks papildinājums Kopienas instrumentiem, kas paredzēti reaģēšanai krīzes situācijās. Šie Kopienas instrumenti, kā arī ES vienotā rīcība saskaņā ar KDĀP/EDAP un citu Kopienas ģeogrāfisko instrumentu ietvaros paredzētais finansējums, ir ES reaģēšanas spēju krīzes situācijās pamatā. 2.2. SI reaģēšanas programmu krīzes situācijās izcelsme un pieņemšana Īpašās būtības dēļ SI reaģēšanas programmas krīzes situācijās nevar iepriekš plānot. Tās izstrādā, reaģējot uz krīzes vai gaidāmās krīzes situācijām , kad ar citiem EK finanšu instrumentiem nevar pietiekami ātri sniegt palīdzību, un ņemot vērā ES horizontālos un ģeogrāfiskos mērķus un prioritātes. Īstenotās darbības ir savstarpēji papildināmas un rada arī sinerģijas ar Kopienas ģeogrāfiskajiem politikas virzieniem un instrumentiem. Parasti Stabilitātes instrumentu var izmantot gadījumos, kad rodas jauna nopietna politiskā krīze vai dabas katastrofa, vai kad ir iespēja novērst krīzi vai iespēja sekmēt konflikta risināšanu, vai kad jānodrošina vajadzīgie apstākļi EK palīdzības sniegšanai. Kad Stabilitātes instrumenta pasākumus izmanto politisku krīžu situācijās, vairākos gadījumos tie ir izstrādāti un īstenoti kopā ar KĀDP/EDAP misijām ; tā tas nesen bija Gruzijā, kur pēc augustā notikušā konflikta ar līdzekļiem no SI reaģēšanas krīzes situācijās elementa finansēja neatliekamu palīdzību 15 miljonu euro apmērā, kas bija paredzēta vairāk nekā 30 000 iekšzemē pārvietotām personām un nesprāgušas munīcijas novākšanai, vienlaikus nosūtot misiju EUMM Georgia . Vēl viens piemērs efektīvai SI saskaņošanai ar EDAP, ģeogrāfiskiem instrumentiem un attīstības sadarbības stratēģijām ir Čada un Centrālāfrikas Republika, kur SI ietvaros – kā papildinājumu un atbalstu EUFOR misijai – piešķir 15 miljonus euro, kas paredzēti MINURCAT policijas programmai bēgļu nometņu aizsardzībai un tautas skaitīšanai Čadā, kā arī 6,5 miljonus euro, kas paredzēti drošības sistēmas reformai Centrālāfrikas Republikā. Vienlaikus sadarbības ietvaros no 9. Eiropas Attīstības fonda (EAF) B budžeta līdzekļiem ar 13 miljoniem euro finansē programmu Programme d'Accompagnement à la Stabilisation , kuras mērķis ir radīt nosacījumus (nodrošinātība ar pārtiku, sociālo infrastruktūru atjaunošana, tiesiskuma atjaunošana un starpniecības mehānismi), lai iekšzemē pārvietotās personas varētu ilgstoši atgriezties savās dzimtajās dzīvesvietās. Turpmāko pasākumu īstenošanai 10. EAF ietvaros paredzēti 25 miljoni euro, lai atbalstītu tieslietu nozares reformu, tostarp MINURCAT misijas otro posmu. SI apstiprināšanas procedūras ir izstrādātas, lai nodrošinātu reaģēšanas programmu krīzes situācijās līdz 20 miljonu euro apmērā ātru pieņemšanu. Tomēr SI darbībām ir izteikti politisks raksturs, un tās nevar veikt vieglprātīgi, kas nozīmē, ka jāiegulda laiks pienācīgām politiskām apspriedēm Eiropas Savienībā, kā arī ar valsts iestādēm un citiem starptautiskiem dalībniekiem. 2.3. 2008. gadā pieņemtās SI reaģēšanas programmas krīzes situācijās 2.3.1. Budžeta izpilde Attiecībā uz saistību apropriācijām ir minams, ka budžets, kas paredzēts gatavībai reaģēt uz katastrofām un krīzēm (19 06 01), palielinājās par vairāk nekā trešdaļu – no 100 miljoniem euro 2007. gadā līdz 136,871 miljonam euro 2008. gadā. No šīs summas 128,87 miljonus euro piesaistīja reaģēšanai krīzes situācijās[2]. Saistības gada beigās liecināja, ka izpildes līmenis ir 100 %[3] . Vēl viens rādītājs liecina, ka līdzekļu piešķiršana jomai, kas attiecas uz reaģēšanu krīzes situācijās, ir ievērojami paātrinājusies, proti, līgumi ir jau noslēgti par 75 % no šīm saistībām (96 miljoni euro) salīdzinājumā ar 45 % 2007. gadā. Sākotnējais 2008. gada budžeta 19 06 01. pozīcijā paredzētais maksājumu apropriāciju apmērs (70 miljoni euro) gada gaitā ir izrādījies nepietiekams. Tādēļ bija jāpieprasa pārskaitīt papildu maksājumu apropriācijas 37 miljonu euro apmērā. Faktiski tika izmaksāti 92 miljoni euro, kas ir gandrīz trīskāršs pieaugums salīdzinājumā ar maksājumu apmēru 2007. gadā. Procentos tas atbilst 85 % no kopējām apropriācijām 2008. gadā (ieskaitot papildu līdzekļus), kas arī pārsniedz izpildes rādītāju 2007. gadā (68 %). 2.3.2. 2008. gadā pieņemtās programmas Arī otrajā Stabilitātes instrumenta darbības gadā ar šo instrumentu ir finansēti daudzi projekti, kas attiecas uz reaģēšanu krīzes situācijās, pieņemot ārkārtas palīdzības pasākumus atbilstoši SI regulai. Kopumā 2008. gadā pieņēma 26 finansēšanas lēmumus , tostarp divus jaunus SI mehānismus un 16 darbības līdzšinējo SI mehānismu ietvaros , un piesaistīja tiem līdzekļus. Pilnīgs to visu finansēšanas lēmumu saraksts, kas pieņemti 2008. gadā saskaņā ar budžeta 19 06 01. pozīciju, ir iekļauts šā ziņojuma pielikumos. Svarīgākie pasākumi saistībā ar reaģēšanu krīzes situācijās 2008. gadā bija šādi: palīdzība konflikta atrisināšanai Kongo Demokrātiskajā Republikā (10 miljoni euro) , atbalsts nestabilajam miera un pārejas procesam Nepālā (5,95 miljoni euro) , pēckonflikta atbalsts iekšzemē pārvietotām personām Gruzijā (15 miljoni euro) , turpmākais atbalsts miera veidošanas procesam Kosovā (14,2 miljoni euro) sarežģītā pārejas procesa laikā pēc Kosovas neatkarības pasludināšanas un ES EULEX misijas izveides, plaša atjaunošanas programma Bangladešā pēc postošā ciklona „Sidrs” (13 miljoni euro) un papildu atbalsts trauslajam izlīguma procesam Libānā, lai palīdzētu sagatavot 2009. gadā paredzētās vēlēšanas (4 miljoni euro). Turklāt ir pieņemti divi jauni mehānismi, kuru mērķis ir atbalstīt mazāka mēroga neatliekamas darbības pārejas posma tiesiskuma un starptautisko tiesu jomā (12 miljoni euro) un starpniecības un izlīguma jomā (5,5 miljoni euro). Divus gadus pēc Stabilitātes instrumenta rīcības krīzes situācijās elementa izveides tas šobrīd ir vispāratzīts, patiesi komplementārs ES krīžu pārvaldības instruments. Attiecībā uz piešķirto līdzekļu ģeogrāfisko izplatību ir minams, ka 2007. un 2008. gadā 59 darbībām visā pasaulē kopā piešķīra 220 miljonus euro. Iepriekšējos divos gados lielāko atbalsta daļu saņēma Āfrika (galvenokārt Kongo Demokrātiskā Republika, Centrālāfrikas Republika, Čada un Somālija – 29 % ), Āzija (galvenokārt Afganistāna, Šrilanka, Nepāla, Dienvidtaizeme, Ačeha un Austrumtimora – 19 % ), Tuvie Austrumi (Libāna, Palestīna, Irākas bēgļi Sīrijā – 12 % ), Kosova (24 miljoni euro) un Gruzija (17 miljoni euro). Temata ziņā pieņemtie pasākumi aptver plašu jautājumu klāstu, kas vērsti uz konkrētajām vajadzībām katrā konflikta/pēckonflikta situācijā – īslaicīgas konsultācijas, lai izstrādātu un uzsāktu pēckonflikta drošības sistēmas reformu (Centrālāfrikas Republika, Kongo Demokrātiskā Republika, Gvineja-Bisava, Libāna, Palestīna, Austrumtimora), pasākumi vietās, kur izvietotas EDAP misijas (Gruzija, Kosova, Kongo Demokrātiskā Republika, Afganistāna, Čada, Palestīna), atbalsts reģionālajai miera veidošanas kapacitātei (ĀS misija Somālijā ( AMISOM ), ĀS un ANO starpniecība Darfūrā), tiesiskums un pārejas posma tiesiskums (Afganistāna, Kirgizstāna, Kolumbija, Haiti, Sjerraleone, Zālamana salas), atbalsts pagaidu pārvaldei (Starptautiskais civilais birojs Kosovā), konfliktu risināšana un samierināšana (Šrilanka, Taizeme, Kolumbija, Uganda, Zimbabve, Peru, Palestīna, Birma un Nepāla), pēckonfliktu un pēckatastrofu atjaunošanas programmas un vajadzību novērtējums (Bangladeša, Nikaragva, Libāna un Peru), atbalsts pārvietotiem iedzīvotājiem (Libāna, Sīrija) un konfliktu resursi (īpaši tam paredzēts instruments). 2.4. SI mehānismi – pirmais un otrais politikas konsultāciju un starpniecības mehānisms ( PAMF ), konfliktu resursu mehānisms un pārejas posma tiesiskuma mehānisms Ņemot vērā pozitīvo pieredzi, kas gūta Ātrās reaģēšanas mehānisma (ĀRM) ietvaros, ar SI finansēšanas lēmumiem ir pieņemti vairāki mehānismi, lai aptvertu dažas tādas svarīgas tematiskas jomas saistībā ar reaģēšanu krīzes situācijās, kurās parasti nekavējoties jāuzsāk mazāka mēroga darbības. Šīs jomas ir šādas: politikas konsultācijas un starpniecība, konfliktu resursi un pārejas posma tiesiskums (pēc konfliktiem). Šie mehānismi ļauj finansēt neatliekamus, mazāka mēroga un mērķtiecīgus pasākumus Komisijas delegāciju līmenī bez atsevišķa finansēšanas lēmuma. 2007. gadā pieņemto mehānismu līdzekļi, kas paredzēti politikas konsultācijām un starpniecībai (PAMF, 10 miljoni euro) un konfliktu resursiem (CRF, 2. miljoni euro) , līdz 2008. gada beigām bija pilnībā izsmelti un par to piešķiršanu jau bija noslēgti līgumi. PAMF ietvaros 2007. gadā finansēja piecas darbības un 2008. gadā – 12 darbības. To vidū var minēt īslaicīgas un neatliekamas politiskās konsultācijas un īpašu zināšanu sniegšanu Gvinejā-Bisavā, Armēnijā, Gruzijā, Libānā, Šrilankā un Mjanmā un citos krīžu reģionos, kā arī kopīgi ar ANO un Pasaules banku veikto pēckatastrofu vajadzību novērtējumu finansēšanu Bangladešā, Mjanmā, Haiti un Ukrainā. Ar CRF finansēja piecas darbības, lai Kimberli procesa ietvaros atbalstītu cīņu pret dimantu nelikumīgu ieguvi un tirdzniecību, kā arī dabas resursu nelikumīgu izmantošanu citos reģionos. 2008. gadā pieņēma jaunu mehānismu pārejas posma tiesiskuma jomā, piešķirot 12 miljonus euro, lai savlaicīgi un mērķtiecīgi atbalstītu starptautiskas tiesas un iniciatīvas pārejas posma tiesiskuma jomā. Komisijas īstenotāji partneri ir starptautiskas un reģionālas organizācijas, valstiskas un nevalstiskas struktūras un/vai atsevišķas tiesas un patiesības noskaidrošanas komisijas. Līgumu par pirmo darbību noslēdza jau 2008. gadā, piešķirot 2,5 miljonus euro, lai steidzamā kārtā finansētu Starptautiskā Kara noziegumu tribunālu procesā pret Čārlzu Teiloru par viņa nodarītajiem kara noziegumiem Sjerraleonē. Papildus tam 2008. gada decembrī piesaistīja 5,5 miljonus euro lēmumam par otru politikas konsultāciju un starpniecības mehānismu. 2.5. Panākumi, kas gūti saistībā ar 2007. gadā pieņemtajām reaģēšanas programmām krīzes situācijās Par gandrīz visiem (97 %) līdzekļiem, kurus 2007. gadā piesaistīja reaģēšanai krīzes situācijās, ir noslēgti piešķiršanas līgumi. Izmaksāto līdzekļu īpatsvars sasniedz 65 %. Tā kā projektu darbības ilgums lielākoties ir 12 līdz 18 mēneši, vairums 2007. gadā pieņemto pasākumu tiek joprojām īstenoti, tomēr rezultāti uz vietas ir jau redzami. Šajā laikā ir jau pabeigti vairāki pasākumi, piemēram, tieslietu reformas projekts Afganistānā. Sīkāka informācija par 2007. gadā pieņemto pasākumu darbības panākumiem un ietekmi ir iekļauti pielikumos. 2.6. Komisijas delegāciju nozīme EK delegācijas saņēmējās valstīs nodrošina ciešu un regulāru visu SI programmu uzraudzību. Bieži vien delegācijas iesniedz projektu priekšlikumus Komisijas galvenajai mītnei un ir tieši atbildīgas arī par pieņemto palīdzības programmu īstenošanu. Līdzīgi kā 2007. gadā vairumu projektu (21 no 26 finansēšanas lēmumiem un trīs darbības SI mehānismu ietvaros) deleģēja īstenošanai delegācijām, kas atrodas attiecīgajās valstīs. Rezultātā delegācijas 2008. gadā parakstīja 40 līgumus atbilstoši budžeta 19 06 01. pozīcijai. Kopš 2007. gada 27 Komisijas delegācijām ir deleģētas īstenošanas pilnvaras, kas attiecas uz 40 reaģēšanas pasākumiem krīzes situācijā par kopējo summu 180 miljonu euro apmērā. Tādējādi delegācijas var ne tikai apspriest un noslēgt līgumus ar vietējiem partneriem un – vajadzības gadījumā – savlaicīgi veikt pielāgojumus, bet arī rūpīgi uzraudzīt projektu īstenošanu uz vietas. 2.7. Citas gūtās atziņas SI elementa, kas attiecas uz reaģēšanu krīzes situācijās, darbība ir joprojām sekmīga un atbilst SI regulas mērķiem. Arī 2008. gadā līdzekļi, ko piešķīra reaģēšanas pasākumiem krīzes situācijās, bija pilnībā piesaistīti. RELEX dienestu organizatoriskās struktūras ir izrādījušās piemērotas un elastīgas, lai varētu ātri apzināt un pieņemt programmas. Pieņemtās programmas ir sekmējušas centienus reaģēt uz krīzes situācijām visā pasaulē, lietderīgi (un dažreiz izšķiroši) papildinot citus ES reaģēšanas pasākumus krīzes situācijās, piemēram, Gruzijā, Kosovā, Čadā un Centrālāfrikas Republikā. Lai gūtu pilnīgāku izpratni par SI elementa, kas attiecas uz reaģēšanu krīzes situācijās, ietekmi, efektivitāti, lietderību, ilgtspēju un citiem rezultātiem, Komisija plāno 2009. gadā veikt programmu novērtējumu, balstoties uz 2007. un 2008. gadā pieņemtajiem pasākumiem, ar nosacījumu, ka tie ir sasnieguši pietiekamu līmeni, kas vajadzīgs ticamam novērtējumam. Pēc novērtējuma pabeigšanas tā rezultātus paziņos Eiropas Parlamentam un Padomei. 3. STABILITāTES INSTRUMENTA GATAVīBAS REAģēT UZ KATASTROFāM UN KRīZēM ELEMENTS (4. PANTA 3. PUNKTS, BUDžETA 19 06 01. POZīCIJA) Attiecībā uz Stabilitātes instrumenta „gatavības reaģēt uz katastrofām un krīzēm” elementu ir minams, ka 2008. gadā ir gūti turpmāki panākumi miera veidošanas partnerības ( PbP ) konsolidācijā; partnerības mērķis ir mobilizēt un apvienot civiliedzīvotāju īpašās zināšanas par labu miera veidošanas darbībām. Partnerības ietvaros uzmanība ir pievērsta attiecīgo partneru spēju stiprināšanai, lai ātri reaģētu uz krīzēm, un jo īpaši pilsoniskās sabiedrības organizācijām un ideju laboratorijām, kā arī starptautiskām un reģionālām organizācijām un attiecīgajām aģentūrām ES dalībvalstīs. 2008. gadā piešķīra visus līdzekļus, kas bija piesaistīti 2007. un 2008. gadā (15 miljoni euro) , un attiecīgajās ikgadējās rīcības programmās noteiktie elementi un mērķi ir īstenoti. Šajā saistībā miera veidošanas partnerības ietvaros publicēja divus uzaicinājumus pilsoniskās sabiedrības organizācijām iesniegt priekšlikumus – uzaicinājumu kapacitātes stiprināšanas jomā un pirmo kārtu uzaicinājumam par „apaļo galdu” organizēšanu. Atlasītie priekšlikumi kapacitātes stiprināšanas jomā bija starpnozaru, starpreģionālas un krīžu gadījumiem īpaši piemērotas kapacitātes stiprināšanas darbības ar plašu ģeogrāfisko izplatību (Eiropas kaimiņu reģioni, Āfrika, Āzija, Karību jūras reģions u. tml.). Arī uzaicinājuma par „apaļo galdu” organizēšanu pirmajā kārtā atlasītie pieteikumi ietvēra gan starpnozaru, gan krīžu gadījumiem īpaši piemērotus priekšlikumus; attiecīgās darbības bija galvenokārt vērstas uz Eiropas kaimiņu reģioniem. Turklāt saistībā ar sadarbību ar starptautiskām organizācijām agrīnās brīdināšanas un agrīnās atjaunošanas jomā ir piešķirtas tiešas dotācijas Āfrikas Savienībai (atbalsts Āfrikas Savienības kontinentālajai agrīnās brīdināšanas sistēmai), ANO Attīstības programmai (sadarbībai pēckonflikta un pēckatastrofu vajadzību novērtējumu jomā un dabas resursu un konfliktu jomā) un attiecīgajām ES dalībvalstu apmācības aģentūrām civilās stabilizācijas misiju apmācībai. Organizējot vairākas apspriežu sanāksmes (kas notika februārī, jūnijā un oktobrī) un izmantojot PbP tīmekļa vietni kā saziņas kanālu ar partnerības dalībniekiem, gada gaitā vēl vairāk attīstīja dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Attiecībā uz „Miera veidošanas iniciatīvu” (agrāk pazīstama ar nosaukumu „Konfliktu novēršanas tīkls”), kas pakāpeniski tiek iekļauta miera veidošanas partnerībā, ir minams, ka desmit pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras sadarbojas iniciatīvas ietvaros, savā darbā galveno uzmanību ir pievērsušas tam, lai integrētu partneru papildu zināšanas sešās apkopotās jomās – starpniecība; reģionālā sadarbība vides, ekonomikas un dabas resursu jomā; drošība; demokratizācija un pārejas posma tiesiskums; ar dzimumu saistīti jautājumi; spēju attīstīšana un apmācība. Mērķis ir izmantot šajās jomās uzkrātās zināšanas, lai veicinātu konfliktu novēršanas un miera veidošanas politiku un praksi. 4. STABILITāTES INSTRUMENTA ILGTERMIņA DAļA (4. PANTA 1. UN 2. PUNKTS, BUDžETA 19 06 03. POZīCIJA UN BUDžETA 19 06 02. POZīCIJA) Pamatojoties uz stratēģijas dokumentu 2007.–2011. gadam un indikatīvo programmu 2007. un 2008. gadam, 2008. gadā veica šādas darbības. 4.1. 19 06 03 – Starpreģionu darbības cīņā ar organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, kritisko infrastruktūru aizsardzībai, sabiedrības veselības apdraudējumu novēršanai un cīņai pret terorismu – un 19 06 02 03 – Kopienas politika vieglo ieroču izplatīšanas apkarošanai Par visiem līdzekļiem (9 miljoni euro), kas paredzēti 2007. gada rīcības programmā iekļautajām darbībām, bija noslēgti līgumi. Ikgadējo rīcības programmu 2008. gadam (13,3 miljoni euro) pieņēma 2008. gada novembrī. Tajā ir piešķirts turpmākais finansējums Ekspertu atbalsta instrumentam un nelegālās tirdzniecības no Afganistānas un uz Afganistānu apkarošanai, kā arī cīņai pret šaujamieroču nelikumīgu uzkrāšanu un tirdzniecību, organizētās noziedzības un terorisma apkarošanai Āfrikā un narkotisko vielu prekursoru izplatības novēršanai Latīņamerikas un Karību jūras reģionā. Ekspertu atbalsta instrumentu (augsta līmeņa ekspertu piesaistes mehānisms ar mērķi atbalstīt pasākumu plānošanu un apzināšanu dažādās jomās, kas attiecas uz reģionāliem draudiem drošībai) sekmīgi īstenoja 2008. gadā. Piemēram, tika publicēts dalībvalstīm adresēti uzaicinājumi izteikt ieinteresētību un parakstīti pieci līgumi ar dalībvalstu aģentūru vadītajiem konsorcijiem, kā arī viena vienošanās ar Komisijas Kopīgo pētniecības centru par konkrētu tehnisku atbalstu. Turklāt organizēja piecus seminārus un misijas vairāk nekā 40 valstīs. ES dalībvalstis, ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroju ( UNODC ) un Interpolu aptveroša konsorcija vārdā ar Vācijas Tehniskās sadarbības sabiedrību ( GTZ ) 2008. gada decembrī parakstīja līgumu par lielu projektu „Nelegālās tirdzniecības no Afganistānas un uz Afganistānu apkarošana” 9,5 miljonu euro apmērā (1. un 2. posms). Ar UNODC 2008. gada decembrī parakstīja līgumu par PRELAC projektu (cīņa pret narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību Latīņamerikas un Karību jūras reģionā), kura īstenošana sāksies 2009. gada pirmajā ceturksnī. Pamatojoties uz atsevišķu, 2008. gada decembrī pieņemtu īpašu pasākumu, tika parakstīts arī līgumprojekts par atbalstu cīņā pret šaujamieroču nelikumīgu uzkrāšanu un tirdzniecību Centrālamerikā un kaimiņvalstīs. Ņemot vērā, ka pirmo 2007. gada rīcības programmā paredzēto projektu uzsāka 2009. gada sākumā un tas atrodas ļoti agrā īstenošanas stadijā, ar gūtajām atziņām var rēķināties tikai 2010. gadā. 4.2. 19 06 02 – Darbības riska mazināšanas un sagatavotības jomā saistībā ar ķīmiskiem, bioloģiskiem un kodolmateriāliem vai aktīvajām vielām 2008. gada decembrī pieņēma ikgadējo rīcības programmu 2008. gadam 23,5 miljonu euro apmērā[4]. Ar to atbalsta bijušo ieroču jomā strādājušo zinātnieku un inženieru alternatīvu nodarbinātību saistībā ar ISTC / STCU (Starptautiskais zinātnes un tehnoloģiju centrs Maskavā/Zinātnes un tehnoloģiju centrs Kijevā, Ukrainā), civilās kapacitātes un informācijas apmaiņas stiprināšanu cīņā pret CBRN materiālu nelikumīgu tirdzniecību, divējādi izmantojamu preču eksporta kontroļu pastiprināšanu un bioloģisko apdraudējumu novēršanas spēju uzlabošanu. Sīkāka informācija sniegta pielikumā. Par visām darbībām, kas noteiktas 2007. gada rīcības programmā saskaņā ar 4. panta 2. punktu, bija noslēgti līgumi un 2008. gadā tika uzsākta to īstenošana. Ņemot vērā, ka pirmie projekti uzsākti tikai pirms dažiem mēnešiem, līdz šim nav veikti novērtējumi. Tomēr paredzēts, ka novērtējumus un revīzijas veiks 2010. gadā. Ja vairums darbību jomās, uz kurām attiecas 4. panta 2. punkts, līdz šīm bija vērstas uz bijušo Padomju Savienību (tostarp ikgadējās rīcības programmās 2007. un 2008. gadam), tad šobrīd tiek pieliktas pūles, lai paplašinātu atbalsta ģeogrāfisko piemērošanas jomu. Jauni reģioni/valstis gūst labumu no SI atbalsta, kas paredzēts, lai uzlabotu to spējas eksporta kontroļu jomā un CBRN materiālu nelikumīgas tirdzniecības novēršanā, proti, piecas valstis Rietumbalkānos, Albānija, Turcija, Maroka, Tunisija, Ēģipte, Apvienotie Arābu Emirāti, Ķīna un Taizeme. Turklāt Ekspertu atbalsta instrumenta ietvaros veiktās izpētes misijas apstiprināja, ka ir jāpastiprina Dienvidaustrumāzijas, Tuvo Austrumu un dažu Āfrikas valstu kapacitāte. Uz šīm valstīm attiecinās turpmāko atbalstu, ko sniedz saskaņā ar 4. panta 2. punktu. 5. Secinājums SI otrajā darbības gadā tas ir apliecinājis sevi kā ļoti lietderīgs ES krīžu pārvaldības instruments. Kopā ar citiem attiecīgiem Kopienas instrumentiem SI veido nozīmīgu daļu no visaptverošās ES pieejas krīžu pārvaldības jomā; šī pieeja ir guvusi ievērojamu atbalstu Eiropas Savienībā un visā pasaulē, un tas ir uzsvērts pagājušā gada ziņojumā par Eiropas Drošības stratēģiju. Pateicoties labai sadarbībai ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un Padomes sekretariātu, Komisija spēj izstrādāt īstermiņa un ilgtermiņa SI programmas, kas apmierinātu būtiskas vajadzības. Ņemot vērā pieaugošo pieprasījumu pēc SI ietvaros īstenotajiem pasākumiem, ir svarīgi, ka to arī turpmāk atbilstoši finansēs. [1] Saskaņā ar SI regulas 24. pantu kopējais Stabilitātes instrumentam paredzētais finansējums 2007.–2013. gadā ir 2,062 miljardi euro. Regulā minēts, ka no šīs summas ne vairāk kā attiecīgi 7 %, 15 % un 5 % piešķir pasākumiem, uz ko attiecas regulas 4. panta 1., 2. un 3. punkts; tas atbilst maksimālai summai 557 miljonu euro apmērā. Tādējādi vismaz 73 % no kopējās summas ir pieejami pasākumiem, uz ko attiecas 3. pants vai „rīcība krīzes situācijās”. Tomēr pēc 2008. gada novembrī veiktās budžeta saskaņošanas, kuras rezultātā 240 miljonus euro no budžeta 19 06 01. pozīcijas pārdalīja par labu Pārtikas mehānismam, summa, kas paredzēta reaģēšanas pasākumiem krīzes situācijās, samazinājās līdz 1,27–1,29 miljardiem euro 2007.–2013. gadā – pretstatā sākotnēji paredzētajiem 1,49 miljardiem euro. [2] Atlikušos 8 miljonus euro piesaistīja pasākumiem saskaņā ar 4. panta 3. punktu (gatavība reaģēt uz katastrofām un krīzēm). Skat. turpmāk. [3] Budžeta 19 06 01. pozīcijā piesaistīti bija visi C1 kredīta līdzekļi (136,871 miljons euro). Papildus bija piesaistīti EUR 236 868,50 (C4 kredīti). [4] Sākotnējās, 19 06 02 01. pozīcijā iekļautās, kopējās apropriācijas 2008. gadam bija 27 miljoni euro, no kuriem 1,5 miljonus euro pārnesa uz 19 08 01 03. pozīciju (Gruzijai) un 2 miljoni euro 2008. gada rīcības programmā ir piešķirti Ekspertu atbalsta instrumentam saskaņā ar 4. panta 1. punktu.