Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem /* COM/2011/0798 galīgā redakcija - 2011/0364 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts Padomes Regula (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem[1] nosaka vispārīgu aizliegumu praktizēt "haizivju spuru atdalīšanu", kuras laikā spuras atdala no haizivs ķermeņa un atlikušo ķermeni izmet atpakaļ jūrā. Regula (EK) Nr. 1185/2003 ļauj dalībvalstīm izdot īpašas zvejas atļaujas, kas ļauj veikt apstrādi uz kuģa, lai varētu haizivju spuras atdalīt no to ķermeņa. Lai nodrošinātu atbilstību starp spuru svaru un ķermeņu svaru, ir noteikta spuru un liemeņa svara attiecība. Tomēr, ņemot vērā, ka šādu apstrādi veic uz kuģa, spuras un ķermeņus var izkraut atšķirīgās ostās. Inspektoriem jāpaļaujas uz zvejas žurnāla datiem, lai noteiktu, vai ir ievēroti spuru kvantitatīvie ierobežojumi. Šādos gadījumos un ņemot vērā atšķirīgos kontroles un izpildes līmeņus pasaules valstu ostās, kurās tiek veikti šādi izkrāvumi, "haizivju spuru atdalīšana" var notikt un tā notiek, un to bieži vien ir grūti konstatēt, izņemot gadījumus, kad tas ir pierādīts tiesas procesos. Šajos apstākļos ir traucēta datu vākšana (piemēram, sugu identifikācija, populācijas struktūra), kas ir pamats zinātniskajiem ieteikumiem, lai noteiktu pārvaldības un saglabāšanas pasākumus zivsaimniecības jomā. ES ir uzņēmusies vairākas starptautiskās saistības, lai aizsargātu haizivis, saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Rīcības kodeksu atbildīgai zvejai un, konkrētāk, saskaņā ar Starptautisko rīcības plānu attiecībā uz haizivīm (International Plan of Action on Sharks jeb IPOA-Sharks), ko FAO pieņēma 1999. gadā. FAO IPOA bija pamats Komisijas 2009. gada Paziņojumam par Eiropas Kopienas rīcības plānu haizivju resursu saglabāšanai un pārvaldībai[2], kurā Savienība apņēmās pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, lai saglabātu haizivis un līdz minimumam samazinātu atkritumus un izmetumus no haizivju nozvejas. Padome apstiprināja Savienības vispārīgo pieeju un konkrētus mērķus, kā minēts paziņojumā[3]. Haizivju spuru atdalīšanas jautājums tiek risināts arī dažās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās, piemēram, Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā (ICCAT) un Indijas okeāna tunzivju komisijā (IOTC), kas uzskata, ka attiecības izmantošana par instrumentu, lai pierādītu, ka spuru atdalīšana nenotiek, kontroles un efektivitātes ziņā ir problemātiska. Daudzi šo organizāciju zinātnieki nepārprotami atbalsta, lai izkrautās haizivis dabiski būtu ar spurām. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), atzīstot, ka pastāv problēmas saistībā ar haizivju spuru atdalīšanu, iesaka, ka visiem izkrautajiem Elasmobranchii sugu īpatņiem jābūt ar spurām. Tāpēc, lai nodrošinātu haizivju krājumu pareizu pārvaldību un saglabāšanu, pienāktos grozīt šo regulu. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Eiropas Savienība laikā no 2010. gada 15. novembra līdz 2011. gada 21. februārim rīkoja sabiedrisku apspriešanos ar ieinteresētājām aprindām un sabiedrību, lai iegūtu informāciju par pienācīgāko veidu, kādā Padomes Regula (EK) Nr. 1185/2003 būtu jāgroza. Apspriešanās rezultāti liecina, ka pieeja, kas atbalsta spuru neatdalīšanu, tiek uzskatīta par vēlamāko risinājumu. Tika veikta ietekmes novērtēšana. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Galvenā darbība ir grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1185/2003, juridiski pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu. Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē, un ir ievērots proporcionalitātes princips. Ierosinātais instruments ir Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ņemot vērā to, ka citi instrumenti nebūtu piemēroti, pamatojoties uz to, ka regula ir jāgroza ar regulu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Šis pasākums Savienībai nerada papildu izdevumus. 2011/0364 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Padomes Regula (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem[4] nosaka vispārīgu aizliegumu praktizēt "haizivju spuru atdalīšanu", kuras laikā spuras atdala no haizivs ķermeņa un atlikušo ķermeni izmet atpakaļ jūrā. (2) Zivis, kas pieder Elasmobranchii taksonam, tostarp haizivis un raju dzimtas zivis, to dzīves cikla īpašību dēļ, ko raksturo lēna augšana, vēla dzimumgatavība un neliels mazuļu skaits, kopumā ir ļoti jutīgas pret krājumu pārmērīgu izmantošanu. Pēdējos gados dažas haizivju populācijas tiek intensīvi zvejotas un ir būtiski apdraudētas, jo ievērojami palielinājies pieprasījums pēc haizivju produktiem, jo īpaši spurām. (3) Regula (EK) Nr. 1185/2003 ļauj dalībvalstīm izdot īpašas zvejas atļaujas, kas ļauj veikt apstrādi uz kuģa, lai varētu haizivju spuras atdalīt no to ķermeņa. Lai nodrošinātu saskanību starp spuru un ķermeņu svaru, ir noteikta spuru un liemeņa attiecība, tomēr pēc apstrādes darbībām spuras un ķermeņus var izkraut atšķirīgās ostās. Šādos gadījumos attiecības izmantošana ir neefektīva un rada zināmas iespējas veikt haizivju spuru atdalīšanu. Šādos apstākļos tiek traucēta datu vākšana, piemēram, par sugu identifikāciju, populāciju struktūru, kas ir zinātnisko ieteikumu pamatā, lai noteiktu saglabāšanas pasākumus zivsaimniecības jomā. (4) Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) 1999. gadā pieņēma Starptautisko rīcības plānu attiecībā uz haizivīm (International Plan of Action on Sharks), kas bija pamats Komisijas 2009. gada Paziņojumam par Eiropas Kopienas rīcības plānu haizivju resursu saglabāšanai un pārvaldībai[5], kurā Savienība apņēmās pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, lai saglabātu haizivis un līdz minimumam samazinātu atkritumus un izmetumus no haizivju nozvejas. Padome apstiprināja Savienības vispārīgo pieeju un konkrētus mērķus, kā minēts paziņojumā[6]. (5) Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) atzīst, ka pastāv problēmas haizivju spuru atdalīšanas jomā, tāpēc aicina šo problēmu izskaust bez izņēmumiem un iesaka, ka visiem izkrautajiem Elasmobranchii sugu īpatņiem jābūt ar spurām. (6) Reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās arvien vairāk tiek izskatīts jautājums par haizivju spuru atdalīšanu, un to zinātniskās struktūras atbalsta, lai izkrautās haizivis dabiski būtu ar spurām. (7) Saistībā ar vajadzīgo ietekmes novērtējumu Eiropas Komisija 2010.–2011. gadā rīkoja sabiedrisku apspriešanos, lai iegūtu informāciju par pienācīgāko veidu, kādā Padomes Regula (EK) Nr. 1185/2003 būtu jāgroza. Ietekmes novērtējumā secināts, ka regula būtu jāgroza, lai izkraušanas laikā visas haizivis joprojām būtu ar spurām. Lai sasniegtu pamatmērķi saglabāt haizivju krājumus un ņemtu vērā sabiedriskās apspriešanas rezultātus, ir vajadzīgs un pienāktos atbilstoši grozīt Regulu (EK) Nr. 1185/2003. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 1185/2003 groza šādi: (1) regulas 2. panta 3. punktu svītro; (2) aiz 3. panta 1. punkta iekļauj šādu 1.a punktu: "1.a Neskarot 1. punktu, un lai atvieglotu glabāšanu uz kuģa, haizivju spurās var izdarīt iegriezumus un tās pielocīt pie liemeņa."; (3) regulas 4. pantu svītro; (4) regulas 5. pantu svītro; (5) regulas 6. pantu aizstāj ar šādu: "6. pants Ziņojumi 1. Ja dalībvalsts karoga zvejas kuģi zvejo, patur uz kuģa, pārkrauj citā kuģī vai izkrauj haizivis, karoga dalībvalsts Komisijai vēlākais līdz 1. maijam nosūta visaptverošu gada ziņojumu par šīs regulas īstenošanu iepriekšējā gadā. Ziņojumā raksturo, kā tiek uzraudzīta kuģu atbilstība regulai, un izpildes pasākumus, ko dalībvalstis īstenojušas neatbilstības gadījumā. Jo īpaši norāda šādu informāciju: – haizivju izkrāvumu skaits, – veikto inspekciju skaits, – konstatēto pārkāpumu skaits un to būtība, tostarp pilnīga iesaistīto kuģu identifikācija. 2. Pēc tam, kad dalībvalstis saskaņā ar 1. punktu ir iesniegušas otro gada ziņojumu, Komisija ne vēlāk kā līdz 2016. gada 1. janvārim ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbību un starptautiskām izmaiņām šajā jomā." 2. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 167, 4.7.2003., 2. lpp. [2] COM(2009) 40. [3] ES CO 7723/09, 2009. gada 17. marts. [4] OV L 167, 4.7.2003., 2. lpp. [5] COM(2009) 40. [6] ES CO 7723/09, 2009. gada 17. marts.