[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.9.2007 COM(2007) 534 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI GALILEO PROGRAMMAS ĪSTENOŠANAS GAITA. EIROPAS GLOBĀLĀS NAVIGĀCIJAS SATELĪTU SISTĒMAS (GNSS) PROGRAMMU PĀRPROFILĒŠANA {SEC(2007) 1210} KOMISIJAS PAZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI GALILEO PROGRAMMAS ĪSTENOŠANAS GAITA. EIROPAS GLOBĀLĀS NAVIGĀCIJAS SATELĪTU SISTĒMAS (GNSS) PROGRAMMU PĀRPROFILĒŠANA 1. IEVADS Padome ar savu 2007. gada 8. jūnija Rezolūciju[1] atkārtoti apliecināja, ka Galileo ir Eiropas Savienības nozīmes projekts, secināja, ka jāaptur PPP koncesiju sarunas, principā vienojās pārprofilēt Eiropas GNSS programmas un atzina papildu publiskā finansējuma vajadzību. Eiropadome 2007. gada 21.-22. jūnija sanāksmē vēlreiz apstiprināja Galileo kā Eiropas Savienībai svarīga projekta nozīmi un 2007. gada rudenī lūdza Padomei pieņemt integrētu lēmumu par Galileo īstenošanu[2]. Lai varētu pieņemt šādu integrētu lēmumu, kas ietver jaunās pieejas finansējumu, publiskās vadības struktūru, tostarp pieeju riska pārvaldībai, publiskā iepirkuma principus, un vairākus saistītus sistemātiskus lēmumus, Padome lūdza Komisijai iesniegt papildu analīzi un priekšlikumus. Atbildot uz šo lūgumu[3], Komisija iesniedz grozītu priekšlikumu regulai saistībā ar Eiropas GNSS programmu turpmāko īstenošanu[4] kā arī priekšlikumu finanšu shēmas pārskatīšanai[5]. Ar šo integrēto lēmumu jāpanāk, lai vadības un līgumslēdzējas struktūras sekmētu efektīvu ilgstošu Galileo darbību, uzturēšanu un ekonomisku ekspluatāciju, pamatojoties uz integrētu pieeju tehnoloģiju dzīves ciklam un atbilstīgu riska pārvaldību. Šā lēmuma neatliekamība ir, inter alia , saistīta ar pastāvīgām programmas izstrādes posma izmaksām un tirgus daļas zaudējuma finansiālajām sekām, un turpmākas kavēšanās dēļ abas kļūst ievērojami lielākas. Komisija paredz, ka šādi lēmumi tiks pieņemti līdz šā gada beigām, un vēlas atgādināt šāda lēmuma stratēģisko nozīmi, kas ir būtiskāka par finanšu un publiskā iepirkuma aspektiem. Eiropas GNSS aktīvi ir ļoti svarīgi Eiropai un Eiropas ekonomikai. Modernā sabiedrība arvien vairāk būs atkarīga no GNSS lietojumiem, kas paredzēti ļoti svarīgu drošības un tautsaimniecības funkciju nodrošināšanai. Turklāt Galileo ir Eiropas kosmosa politikas pīlārs[6] un ir Eiropas mērķis kosmosa, tehnikas un inovāciju jomā. Eiropa, nepieņemot atbilstīgus lēmumus par Eiropas GNSS programmu, nolemtu vidēji ilgi vai ilgstoši būt atkarīga no ārvalstu GNSS signāliem, un tai būtu maz vai nekādas kontroles pār to kvalitāti, pieejamību vai cenu. Turklāt, zaudējot Eiropas uzkrāto pieredzi GNSS jomā, Eiropas ražošanas un pakalpojumu nodrošināšanas uzņēmumi zaudētu arī daudzas makroekonomiskās iespējas. Paredzamā nākotnē nebūtu pamata Eiropas iniciatīvai inovācijā kosmosa jomā. 2. SISTēMAS INFRASTRUKTūRAS IZMAKSAS Publiskais iepirkums un Galileo izvēršana sākās, pamatojoties uz pieeju, kas paredzēja divus posmus. Atbilstīgi līgumam par validāciju orbītā ( IOV līgums), ko 2006. gada pašā sākumā noslēdza EKA, attiecībā uz pirmajiem 4 satelītiem un ievērojamu daļu zemes infrastruktūru publiskais iepirkums ir veikts. Pārējās konstelācijas, t.i., 26 satelītu, un pārējo zemes infrastruktūru nodrošināšana paredzēta izvēršanas posmā, kura rezultātā Galileo iegūs pilnīgu darbības spēju ( FOC ). Turpmāka analīze un novērtēšana tagad dod vajadzīgo pārliecību, ka šīs izmaksu tāmes tiešām ir ticamas un elastīgas[7]. FOC tāmes ietver publiskā iepirkuma aģenta pārvaldības izmaksas, EGNOS ekspluatācijas un darbības izmaksas līdz 2013. gadam un programmas vadītāja atbalsta izmaksas, kuru nominālvērtība tiek lēsta 3 miljardu EUR apmērā. Ar rezervi neparedzētiem izdevumiem 14 % apmērā no nominālajām izmaksām, kas aprēķināta, ņemot vērā projektēšanas un izvēršanas riskus, šī aplēse[8] ir pilnīga. Pozīcija | Paredzētās izmaksas miljonos EUR | Galileo FOC | Satelīti +nesējraķetes | 1600 | Kontroles infrastruktūras uz zemes | 400 | Darbības | 275 | Sistēmu būve | 150 | Publiskā iepirkuma aģenta pārvaldības izmaksas | 195 | EGNOS | Ekspluatācija un darbības (2008-2013) | 330 | Atbalsts Komisijai | Atbalsts projekta vadībai un konsultatīvie dienesti | 27 | Neparedzēti izdevumi[9] | 428 | Kopsumma | 3,405 | Šo tāmju pamatā ir publiskā iepirkuma darbību tūlītēja īstenošana pēc integrēta ES politiska lēmuma pieņemšanas līdz 2007. gada beigām. Protams, visi skaitļi ir visprecīzākais novērtējums gaidāmajām publiskā iepirkuma izmaksām konkurētspējīgu piegāžu, rezultatīvu sarunu par līgumiem un paredzētā grafika ievērošanas gadījumā. Tomēr privātā sektora piedāvātās cenas un līdz ar to izmaksas Kopienai būs zināmas tikai sarunās par publisko iepirkumu. Lai panāktu, ka Kopienai tiek piedāvāta vislabākā cena un ka cenas atbilst izmaksām, ar konkurējošu cenu piedāvāšanas procedūru, kuras pamatā ir atbilstīgi principi, kas apstiprināti kā publiskā iepirkuma politikas daļa, vajadzēs nodrošināt Kopienai (un tās publiskā iepirkuma aģentam) labas pozīcijas sarunās. Tādēļ ir gaidāms, ka publiskā iepirkuma politikas izvēle būtiski ietekmēs galīgās izmaksas, kas būs jāsedz Kopienai. Turklāt, ja politiskie un sistemātiskie lēmumi kavēsies, gaidāmas papildu izmaksas, ko rada pro rata pieaugums izmaksās, kuras noteiktas pašreizējos līgumos ( IOV līgumos[10]), un tirgus iespējas zaudējums konkurējošu sistēmu parādīšanās dēļ. Komisija iesaka budžeta lēmējiestādei pieņemt lēmumus, pamatojoties uz paredzētajām publiskā iepirkuma izmaksām Galileo pilnīgas darbības spējas ( FOC ) nodrošināšanai 3,4 miljardu EUR apmērā laikā no 2007. līdz 2013 gadam, kas ietver izmaksas par EGNOS, publiskā iepirkuma aģentu, programmas vadības izmaksas un rezervi neparedzētiem izdevumiem. 3. GALILEO PROGRAMMAS RISKI UN TO PāRVALDīBA ES kā sistēmas, kas būs Galileo programmas rezultāts, īpašniecei vajadzēs noteikt ar Eiropas GNSS programmām saistītos riskus un pārvaldīt, ja tā tos uzņemsies. Šo risku sīks izklāsts ir iekļauts 1. pielikumā un Komisijas darba dokumentā. Vislielākie riski publiskā iepirkuma posmā ir projektēšanas riski un izvēršanas riski. Projektēšanas riski attiecas uz Galileo nespēju darboties, kā paredzēts, iespējamu projektēšanas problēmu dēļ. Kosmosa programmai ir raksturīgi projektēšanas riski un to iespējamība. Tie rūpīgi jāpārvalda un jākontrolē, taču pašreizējā posmā nav iemesla īpašām bažām. Galileo programmas kavēšanās riski saistīti ar tehniskiem, vadības, finanšu vai politiskiem jautājumiem, kas ir iemesls grafika neievērošanai un izmaksu pārsniegumam, tādējādi pārāk vēlai gatavībai tirgum. Lielākā daļa šādu programmas kavējumu jānovērš ar īpašām darbībām, ierosinātiem publiskās vadības pasākumiem, disciplinētu programmas vadību un uzraudzības lēmumiem, un savlaicīgiem politiskiem lēmumiem. Papildus īpašiem vienreizējiem maksājumiem, kas saistīti ar šiem riskiem, kavējumu vislielākā ietekme ir izvēršanas izmaksu palielināšanās un ekspluatācijas ieņēmumu zaudējums. Aplēstā neparedzētu izdevumu rezerve publiskajam iepirkumam ir noteikta attiecībā uz izmaksu ietekmi un riska gadījumu iespējamību saistībā ar projektēšanu un izvēršanu. Komisija ierosina Padomei un Eiropas Parlamentam ņemt vērā to, ka noteiktie riski ir samērīgi attiecībā uz Eiropas GNSS programmu uzdevumiem un darbības jomu un ka papildus aplēstajai neparedzētu izdevumu rezervei pašreizējā posmā nav vajadzīgi īpaši budžeta pasākumi. Tomēr, ja riski piepildīsies, Komisija sniegs detalizētu analīzi un attiecīgā gadījumā iesniegs budžeta lēmējiestādei visaptverošus priekšlikumus. Komisija atbalsta integrētu pieeju programmas riska pārvaldības īstenošanai visos programmas posmos un līmeņos un strukturālus pasākumus, lai noteiktu, kontrolētu, mazinātu un pārvaldītu riskus, kā arī regulāru ziņošanu budžeta lēmējiestādei. 4. GALILEO EKONOMISKAIS IZDEVīGUMS UN EKSPLUATāCIJAS IEņēMUMI PASAULES SATELīTU NAVIGāCIJAS TIRGū 4.1. Pasaules mēroga pakārtotie satelītu navigācijas pakalpojumu tirgi Kopumā pēdējos desmit gados pasaules satelītu navigācijas pakalpojumu tirgus ir ievērojami audzis. Šā tirgus vērtība lietojumu un iekārtu ziņā ir ievērojama, un tas ir viens no visstraujāk augošajiem augsto tehnoloģiju tirgiem. Šogad ir gaidāms, ka ES vien tiks pārdoti 10 miljoni GNSS uzvērēju, un to skaitam jāsasniedz apmēram 230 miljonus 2011. gadā[11]. GNSS tirgus kļūs par globālās ekonomikas ievērojamu virzītājspēku pēc 2010. gada, un Eiropa nevar atļauties nebūt svarīga šajā jomā, tādēļ Eiropas GNSS programmas ir stratēģiski svarīgas. Ir skaidrs, ka GNSS sistēmu nodrošinātājiem būs svarīga ietekme uz visiem tādiem svarīgākajiem lēmumiem, kas skar GNSS izmantotājus, kā standartu noteikšana un atjaunināšana, vietējās piekļuves nepārtrauktības nodrošināšana, ražotāju eksporta kontroles politikas noteikšana un lietotāju nākotnes vajadzību apmierināšana, modernizējot sistēmas. ES nevar paļauties tikai uz ārvalstu politiku šo svarīgo lēmumu pieņemšanā, kas skar ievērojamu Eiropas ekonomikas daļu. Tādēļ Galileo pabeigšana Eiropas Savienībai ir neaizstājams ieguldījums infrastruktūrā. Galileo attīstībai neizbēgami būs vajadzīgi arī īpaši centieni, lai izstrādātu lietojumus un pakalpojumus (sk. nodaļu par lietotāju vajadzībām), kas palīdzēs Eiropas rūpniecībai iegūt spēcīgas pozīcijas, izstrādāt zinātību un kalpot specializētu lietojumu nodrošināšanai. Tas sekmē MVU dibināšanu un izaugsmi un rada nodarbinātību progresīvo tehnoloģiju jomā. Tādēļ Galileo un EGNOS jāuzskata par ieguldījumu, kas ļautu Eiropai iespiesties GNSS tirgū, izveidot un saglabāt ievērojamu tā daļu. Galileo vairos labumu sabiedrībai, ko var gūt, izmantojot GNSS, piemēram, nodarbinātība, tīrāka vide (mazāk sastrēgumu uz ceļiem, īsāki un taisnāki maršruti, kas samazina degvielas patēriņu), sociālie labumi (lielāks drošums), lielāka publisko pakalpojumu efektivitāte (meklēšanas un glābšanas, ugunsdzēsības un neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumi, apsardze), priekšrocības tautsaimniecības nozarēm (lauksaimniecība, zivsaimniecība, transports) un ierobežotu publisko resursu pārvaldībā (aviācijā). Turklāt Galileo papildu tiešie labumi ir vairāki. Galileo sistēmas projektā paredzēta ne tikai satelītu navigācijas pieejamības ievērojama palielināšana lielākajās pilsētās, kopā izmantojot GPS un Galileo , bet arī pozicionēšanas iespējas telpās. Satelītu navigācijas precizitāte palielināsies, un konkurence starp GPS un Galileo būs iemesls turpmākām inovācijām satelītu navigācijā, kas paredzēta lietotājiem visā pasaulē, piem., lielāka precizitāte un Galileo pozicionēšanas iespēja telpās, izmantojot GPS-II, un uzlaboti masveida patēriņa tirgus signāli, kas ir gan GPS-III, gan Galileo . Turklāt Galileo ar 5 pieejamiem pakalpojumiem ir pielāgots civilām vajadzībām. Tādējādi ir nodrošināts pamats jauna tirgus pieprasījuma apmierināšanai autotransporta, kuģniecības un aviācijas tirgos, kas nebija iespējams ar pašreizējo tehniku. Turklāt ar Galileo tiek panākts, ka mazinās riski, ko rada atkarība no viena avota. Tas ir svarīgi, piemēram, izmantojot laikiestates signālus elektronisko sakaru tīklu un elektrotīklu sinhronizēšanai. Visbeidzot Galileo tiesiskais regulējums paredz skaidru un nepārprotamu atbildības shēmu. Atbildības jautājums ir būtisks gan privātajiem, gan publiskajiem operatoriem, īstenojot jaunu pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem un/vai komercklientiem. Tādēļ lietotājiem būtu pamatots iemesls izmantot Galileo . 4.2. Eiropas GNSS programmu ekspluatācijas ieņēmumi un tiešie labumi Galileo tiešie ekspluatācijas ieņēmumi ir ļoti maza daļa no dalībvalstu peļņas un vēl mazāka daļa no pasaules un Eiropas GNSS tirgus. Gaidāmā Galileo ekspluatācijas ieņēmumu plūsma, kas ir jārada, ir liela un ļoti daudzveidīga, tomēr tā ir iemesls neskaidrībām. Ņemot vērā iepriekšējos pētījumus, datus, kas sniegti dažādos iepriekšējā posma cenu piedāvājumos, neatkarīgās verifikācijās, Galileo kopuzņēmuma ( GJU ) un pēdējā laikā Galileo Uzraudzības iestādes ( GSA ) veikto analīzi, tagad ir pieejamas turpmāk norādītās tiešo Galileo ieņēmumu tāmes (ņemot vērā svārstības)[12] par EGNOS un Galileo kosmisko signālu nodrošināšanu. Ekspluatācijas ieņēmumu neskaidrības[13] ir aplēstas robežās no plus vienas trešās daļas līdz mīnus pusei no vispārējā aprēķina 9,1 miljards EUR, t.i., no 4,6 līdz 11,7 miljardiem EUR 20 gadu laikā. Tomēr riska mazināšanas darbībām un ieņēmumu iespēju radīšanai būs pozitīva ietekme. Šo ekspluatācijas ieņēmumu sadalījuma aplēse[14] ir šāda. Galileo/EGNOS ekspluatācijas ieņēmumu sadalījums | pa pakalpojumiem | pa iekasēšanas mehānismiem | pa nozarēm | Atvērts pakalpojums – parasta izmantošana – īpaša izmantošana | 0% | galiekārtu ražošana | 46% | autotransports | 30% | 54% | valdības klienti | 29% | regulēti pakalpojumi valsts struktūrām (public regulated services (PRS)) | 29% | PRS | 29% | pakalpojumu sniedzēji | 14% | mobilie sakari | 17% | Dzīvības aizsardzība | 10% | uztvērējiekārtu ražošana | 7% | profesionāli pakalpojumi | 9% | Komerciāls pakalpojums | 7% | tiešie patērētāji | 4% | aviācija | 5% | Meklēšana un glābšana | 0% | citi | 10% | Faktiskie ekspluatācijas ieņēmumi lielā mērā būs atkarīgi no Galileo gatavības tirgum, publiskā sektora panākumiem tirgu sagatavošanā un reglamentējošo noteikumu ieviešanā, kas novērš šķēršļus tirgus attīstībai, ES publisko iestāžu tempa PRS uzsākšanā, konkurējošo GNSS sistēmu panākumiem un ES spējas atrast partnerus privātajā sektorā, kuru jauda ir pietiekama dalībai globālajos satelītu navigācijas tirgos. Konkrēti, ekspluatācijas ieņēmumu lielā atkarība no tādu atvērtu pakalpojumu īpašas izmantošanas kā autentificēšanas pakalpojumi un publiskie avārijas dienestu pakalpojumi prasa pārdomātu pieeju, piemēram, pielāgot reglamentējošos noteikumus, lai paredzētu autentificētu signālu izmantošanu ceļu lietotāju nodokļa iekasēšanas lietojumiem. Tādēļ Galileo ekspluatācijas ieņēmumus jāuzskata par papildu labumu, nevis par vienīgo Eiropas GNSS programmu virzītājspēku. Proti, tieši ar minētajiem ekspluatācijas ieņēmumiem var ieinteresēt privāto sektoru. Tie ir svarīgi ES publiskajam sektoram tāpēc, lai varētu nodot riskus privātajam sektoram un gūt labumu no privātā sektora līdzdalības programmā. Var secināt, ka Galileo ir labas izredzes iespējamo ekspluatācijas ieņēmumu dēļ, bet tās vēl vairāk palielina Galileo vispārējā ietekme uz Eiropas GNSS nozari un ekonomiku kopumā. Komisija ierosina, lai Padome un Eiropas Parlaments, pieņemot lēmumu pārprofilēt Eiropas GNSS programmas, ņemtu vērā programmu makroekonomisko un publisko nozīmi, Galileo tiešos labumus jaunu pakalpojumu un tirgu ziņā, veiktspēju, kas ir lielāka par GPS, un spēju GPS papildināt, un to, ka gaidāmajiem Galileo ekspluatācijas ieņēmumiem ir atbilstīgs pamats. 5. EIROPAS GNSS PROGRAMMU FINANSēšANA Ierosinātais scenārijs prasa finansējumu, kas pavisam ir 3,4 miljardi EUR laikā no 2007. līdz 2013. gadam. Tomēr Kopienas finanšu shēmā no 2007. līdz 2013. gadam faktiski ir paredzēts tikai 1 miljards EUR. Tādēļ vajag izskatīt citas iespējas, lai noteiktu papildu finanšu resursus līdz 2,4 miljardiem EUR laikā no 2008. līdz 2013. gadam. Tādēļ svarīgi no paša sākuma noteikt šādas 2 iespējas: finansēšana no Kopienas budžeta un starpvaldību finansējums ārpus Kopienas budžeta. Kopienas finansējums 21. līdz 23. punktā iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (II.A) noteikta kārtība, kādā budžeta lēmējiestāde var pieņemt lēmumu par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu neparedzētu apstākļu gadījumā. Nesekmīgas sarunas ar privāto konsorciju par koncesijas līgumu ir šāda neparedzēta situācija. Komisija uzskata, ka, ņemot vērā riskam pakļautās summas, daudzgadu finanšu shēma ir jāpārskata. Pārējās iespējas, kas principā piedāvātas II.A daļā, nav dzīvotspējīgas alternatīvas šādai pārskatīšanai. - Aplēstās līdzekļu rezerves, kas saglabātas atbilstīgi 1.A kategorijai noteiktajiem maksimālajiem apjomiem saskaņā ar II.A daļas 13. punkta noteikumiem nav piemērotas ilglaicīgam tik liela apjoma finansējumam. Tas pats attiecas uz elastības fonda mobilizāciju, kas nav paredzēts atkārtotai izmatošanai. Galileo programmai vajadzīgas spēcīgas un ilgtspējīgas politiskas un juridiskas saistības, lai, ņemot vērā lietas nopietnību, kompensētu uzkrājušos kavējumus un atgūtu paļāvību uz privāto sektoru, kura sadarbība ir neaizstājama. - II.A daļas 37. punktā paredzēta iespēja atkāpties līdz 5 % no apjoma, kas noteikts tiesību aktos par daudzgadu programmu, kuri pieņemti saskaņā ar koplēmuma procedūru. Ar šādu pamatojumu ievērojamu summu principā var pārskaitīt Galileo programmai, izmantojot 1.A kategorijas resursu pārdalīšanas iespēju. Tomēr programmas sākuma posmā šāda pārdalīšana nebūtu lietderīga. Šajā posmā nevar atsaukties uz šo programmu līdzekļu nepietiekamu izlietojumu, jo programmu īstenošana vēl tikai sākas. Starpvaldību finansējums Starpvaldību finansēšana var notikt šādā veidā: a) Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA) finansē pusi no Galileo programmas izstrādes posma. Šo finansēšanas modeli teorētiski var attiecināt arī uz izvēršanas posmu. Tomēr šā risinājuma īstenošanai ir vairāki šādi trūkumi: - Ne visas ES dalībvalstis, konkrēti, jaunās dalībvalstis, ir EKA locekles. Arī visas EKA locekles nav ES dalībvalstis. Tas rada problēmu saistībā ar materiālā un nemateriālā īpašuma tiesībām programmā, - EKA finansējumu nevar piešķirt Kopienas programmai, jo budžeta lēmējiestādei nav kontroles pār to daļu no finansējuma, ko tieši piešķīrušas EKA locekles[15], - Līdzfinansēšana nopietni skar programmas publisko regulējumu, jo EKA kā finansētājas loma ir grūti apvienojama ar tās maitre d’oeuvre lomu; b) Dalībvalstis var izdarīt tiešas iemaksas Galileo programmai, izmantojot instrumentu, kas līdzvērtīgs Eiropas attīstības fondu izmantotajam. Attiecībā uz iespēju izdarīt tiešus aizdevumus programmai, ja dalībvalstis nav galvotājas, jāņem vērā, ka atšķirībā no dalībvalstīm Eiropas Kopienai nav ļauts aizņemties. Iespēja noteikt šādas iemaksas ļoti rūpīgi jāizpēta, jo nav precedenta, ko būtu vienkārši pārņemt. Tomēr juridisku, ar iestādēm un programmu saistītu iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka tikai Eiropas Savienībai kā sistēmas īpašniecei jānodrošina papildu finanšu resursi. Neskatoties uz to, var tikt paredzēta arī starptautiska līdzdalība ar pieņemamiem nosacījumiem tādām darbībām kā piekļuves atvieglošana Eiropas GNSS pakalpojumiem visā pasaulē. Visbeidzot Komisija vienlaikus ar šo paziņojumu iesniedz priekšlikumu[16] Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu ar mērķi nodrošināt vajadzīgo publisko finansējumu 3,4 miljardi EUR no 2007. līdz 2013. gadam, kā arī dot Eiropas Savienībai vajadzīgos līdzekļus turpināt gan EGNOS, gan Galileo programmu, ko trīs iestādes tikko ir atkārtoti atzinušas par ļoti svarīgām. Summa 1,005 miljardi EUR jau ir paredzēta pašreizējā finanšu shēmā (2007-2013) sadaļā par Komisijas tiesību akta priekšlikumu[17] Galileo programmas izvēršanas un ekspluatācijas posma īstenošanai. Ir ierosināts iepriekš minēto summu papildināt ar summu 2,100 miljardi EUR. Lai piešķirtu minēto summu, jāpārskata pašreizējā finanšu shēma (2007-2013). Naudas līdzekļi tiks piešķirti no neizmantotajām 2. un 5. kategorijas rezervēm, kas paredzētas 2007. un 2008. gadam. Tādējādi ar grozīto priekšlikumu noteiks, ka Eiropas GNSS programmām Kopienas budžetā no 2007. līdz 2013. gadam tiks paredzēta summa 3,105 miljardi EUR. Summa 300 miljoni EUR Eiropas GNSS programmām ir pieejama no Septītās pētniecības un attīstības pamatprogrammas, lai palielinātu finansējumu līdz kopsummai 3,4 miljardi EUR. Attiecībā uz EGNOS programmu sākotnēji bija paredzēts, ka tās finansējumu nodrošinās, EGNOS programmu pilnībā integrējot Galileo programmā un darot budžetu pieejamu pirms 2007. gada beigām. Tā kā EGNOS programmas izvēršanas posms tuvojas beigām, EKA ir paredzējusi kvalificēt EGNOS programmatūras versiju kā atbilstīgu aviācijas prasībām. Tādēļ ir paredzēts, ka līdz 2009. gada martam pašreizējie finanšu noteikumi turpinās attiekties uz šo posmu pirms kvalifikācijas piešķiršanas. 6. LIETOTāJU VAJADZīBU APMIERINāšANA, TIRGU SAGATAVOšANA UN IEņēMUMU IESPēJU PALIELINāšANA Tā kā EGNOS un Galileo programmas galvenais mērķis ir sniegt globālos satelītu navigācijas pakalpojumus, kas atbilst izmantotāju prasībām visā pasaulē, būtiski ir gan labi izprast šīs prasības, gan censties tās izpildīt, nepārtraukti izstrādājot un modernizējot sistēmas. Komisija, iepazinusies ar Zaļo grāmatu, tuvākajā laikā publicēs rīcības plānu, kura galvenais mērķis ir ieviest noteikumus, kas ļautu sagatavot lietojumus un pakalpojumus, kuru pamatā ir EGNOS un Galileo programma, mērķtiecīgi rīkojoties visās lietojuma un tirgus jomās. Šā rīcības plāna ieviešana ir ļoti svarīga, jo publiskā sektora darbība palīdzēs arī strukturāli samazināt abu sistēmu tirgus un ieņēmumu risku. GNSS Uzraudzības iestādei ( GSA ),l saskaņojot ar Komisiju, jāsekmē šis svarīgais uzdevums, koordinējot darbības arī ar publiskajām iestādēm valsts, reģionu un vietējā līmenī un cieši sadarbojoties ar visiem dalībniekiem visās atbilstīgajās nozarēs un tirgos. Pamatojoties uz šo darbu, Komisija attiecīgā gadījumā sagatavos vajadzīgos reglamentējošos un citus priekšlikumus, kuri likvidēs šķēršļus to Kopienas politikas virzienu attīstībai, ar ko varētu gūt labumu, izmantojot satelītu navigāciju, proti, tādās jomās kā to pakalpojumu un sistēmu saderība, kurās paredzēta satelītu navigācijas izmantošana, ceļu lietotāju nodokļa iekasēšanas sistēmu saderība, ārkārtas paziņojumi, aizsardzības operācijas, kritisko infrastruktūru uzraudzība, bīstamu kravu un dzīvnieku pārvadāšana un citās. Komisija ierosina, lai Padome un Eiropas Parlaments ņemtu vērā ES publiskā sektora vajadzību sagatavot GNSS tirgus un veiktu visas attiecīgās darbības, tostarp informēšanu, tehniskās informācijas nodrošināšanu, palīdzību visiem privātā un publiskā sektora dalībniekiem visās ieinteresētajās tautsaimniecības nozarēs, standartizācijas un sertifikācijas sagatavošanu un tirgus prasību konsolidāciju. Tādēļ Komisija ierosina palielināt GSA nozīmi, atvēlēt tai koordinatora un galveno lomu Eiropas GNSS tirgu sagatavošanā un pārskatīt tās uzdevumu, personāla komplektēšanu un funkcijas. 7. PUBLISKā SEKTORA VADīBA Programmas uzraudzība un pārvaldība ir tādu programmu kā Galileo neatņemama daļa. Skaidrs lomu un atbildības sadalījums un efektīvs lēmumu pieņemšanas process palīdz izvairīties no izmaksu pārsniegšanas un kavējumiem programmas īstenošanā. Tādēļ Komisija ierosina vienkāršot publiskās vadības struktūru un strukturālo lomu sadalījumu, skaidri nodalot programmas uzraudzību un programmas pārvaldību, kuras pamatā ir ES finansējums un noteikumi. Turklāt Komisija ir paredzējusi veikt vairākus konkrētus pasākumus, kas sekmē programmas pārvaldību. [pic] Political oversight | Politiskā uzraudzība | Council and European Parliament | Padome un Eiropas Parlaments | Programme oversight and | Programmas uzraudzība un | Programme management | programmas pārvaldība | European GNSS Programme committee | Eiropas GNSS programmu komiteja | European Commission | Eiropas Komisija | Independent advisors | Neatkarīgi padomdevēji | Execution | Izpilde | Delegation | Deleģēšana | Assistance and delegation | Palīdzība un deleģēšana | European Space Agency | Eiropas Kosmosa aģentūra | GNSS supervisory authority | GNSS Uzraudzības iestāde | Assistance tasks to EC | Palīdzības uzdevumi EK | Tasks delegated by EC | EK deleģēti uzdevumi | Market preparation | Tirgus sagatavošana | Research | Pētniecība | Accreditation | Akreditācija | Others | Citi | 1. Padomes un Eiropas Parlamenta loma Uzraudzību veic Padome un Parlaments, un tā izpaužas šādi: - politiskā uzraudzība, ko tieši veic Padome un Eiropas Parlaments, un - programmas uzraudzība, ko veic Eiropas GNSS programmu komiteja[18], kurā dalībvalstu pārstāvji palīdz īstenot programmu un dod vispārējus norādījumus par visiem svarīgajiem programmas aspektiem. - Eiropas Komisijas loma Kā iestādei, kas tieši atbild Padomei un Parlamentam, Eiropas Komisijai jāatbild par programmas pārvaldību kopumā. Komisija uzskata, ka ir būtiski, lai būtu viens programmas vadītājs no publiskā sektora, kas atbildētu par visu Galileo programmu, kas pārvaldītu visus pakārtotos īstenošanas līmeņus un/vai tos līgumiski kontrolētu, kam būtu pieejami gan finanšu resursi, gan politiskās iestādes un kas varētu nodrošināt vajadzīgo arbitrāžu visu programmas elementu starpā. Dalīta atbildība ar atšķirīgām ziņošanas un atskaišu pozīcijām sadrumstalos programmu, un tai būs negatīva strukturāla ietekme. Eiropas Komisija, inter alia , darbojas kā programmas maître d’ouvrage (vai sponsors), pārraugot visus attīstības, publiskā iepirkuma, darbības un uzturēšanas, un ekspluatācijas līgumus, kas saistīti ar sistēmas infrastruktūru. 2. GNSS Uzraudzības iestādes ( GSA ) loma Jāņem vērā, ka PPP koncesijas sarunu beigšana juridiski atņēma GSA paredzēto lomu, kas saskaņā ar pašreizējo regulu[19], ar kuru izveidoja GSA , bija tikai koncesionāra izraudzīšanās. Tādēļ ir svarīgi, lai GSA nozīme tagad tiktu palielināta attiecībā uz visām atbilstīgajām darbībām saistībā ar tirgu sagatavošanu, lai ļautu ES palielināt GSA saistības attiecībā uz Galileo . Turklāt tā darbojas kā akreditācijas iestāde un ir atbildīga par sertificēšanas organizēšanu. Turklāt GSA dod padomus un palīdz programmas vadītājam visos programmas aspektos. Lai paredzētu saskaņotus noteikumus par publisko vadību, Komisija iesniegs priekšlikumu minētās regulas pārskatīšanai, tiklīdz ES pieņems politiskus lēmumus par programmu. 3. Eiropas Kosmosa aģentūras loma EKA kā vienai no Eiropas GNSS programmu ierosinātājām un šo programmu tehniskajai arhitektei ir lieliskas iespējas uzņemties publiskā iepirkuma aģenta un maître d’œuvre (vai galvenā līgumslēdzēja) uzdevumus. Turklāt EKA pēdējos 10 gados par GNSS programmām uzkrātās īpašās tehniskās zināšanas un pieredze ir unikāla, un to nevar atkārtoti gūt bez lielas kavēšanās, izmaksām un riskiem programmai. EKA rīkosies, pamatojoties uz sīki izstrādātu EKA un EK GNSS nolīgumu, kurā tiks paredzēti attiecīgie pienākumi, publiskā iepirkuma politika, noteikumi par ziņošanu un savstarpējiem sakariem, EKA patstāvīgo lēmumu pieņemšanas ierobežojumi un procedūra lēmumu saņemšanai no Komisijas un attiecīgā gadījumā no Padomes un Eiropas Parlamenta. Attiecībā uz projektēšanas iestādes lomu jānodrošina, lai Eiropas publiskais sektors kā sistēmu īpašnieks saglabātu pamatzināšanas par Eiropas GNSS programmu tehnisko izstrādi un līdzdalību tajā. Tas ir būtiski, piešķirot turpmākos līgumus par Eiropas GNSS programmām. EKA un EK GNSS nolīgumā šis jautājums tiks sīki izklāstīts. Komisija ir paredzējusi regulāri iesniegt detalizētus ziņojumus Padomei un Eiropas Parlamentam, tostarp par sasniegto, riskiem, finansēm, vadības noteikumu atbilstību un citiem atbilstīgiem jautājumiem. Komisija ierosina, lai Padome un Eiropas Parlaments piekristu iepriekš minētajam priekšlikumu kopumam par Eiropas GNSS programmu publisko vadību, konkrēti, 1) Eiropas GNSS programmu komitejas izveidošanai, 2) Komisijas kā Eiropas GNSS programmu vadītājas un maître d’ouvrage lomai, 3) GSA lomas palielināšanai tirgus sagatavošanā un kā Komisijas padomdevējai un palīdzei programmas pārvaldībā, 4) EKA lomai kā maître d’œuvre , kas rīkojas atbilstīgi EKA un EK GNSS nolīgumam, 5) regulāru un pārskatāmu ziņojumu sniegšanai Padomei un Eiropas Parlamentam. 8. GALILEO PUBLISKā IEPIRKUMA PRINCIPI Komisija ir pārliecināta, ka programmā jāievieš spēcīga un taisnīga konkurence, pamatojoties uz piegādēm no divām izcelsmes vietām un regulāriem piedāvājumu konkursiem attiecībā uz visiem programmas elementiem, ja vien tas ir iespējams, lai uzlabotu efektivitāti un samazinātu atkarību un, galvenais, lai kontrolētu izmaksas un mazinātu riskus. Tomēr, veicot publisko iepirkumu Galileo vajadzībām, tagad un turpmāk arī jāgūst labums no daudzveidīgas un konkurētspējīgas Eiropas rūpniecības, kā arī kompetenču plašas izplatības. Tādēļ ierobežotas piegādes un piegādes no vienas izcelsmes vietas iespējami jāsamazina visos līmeņos. Tomēr atsevišķi iepriekšēji lēmumi un sasniegumi, kas panākti, noslēdzot jo īpaši IOV līgumus ar privāto sektoru, jāņem vērā nākošajā posmā. Turklāt konkurējošu piegāžu un piegāžu no diviem izcelsmes avotiem nodrošināšana var būt dārga un iemesls kavējumiem, jo rada papildu pieskaitāmās izmaksas un vajadzību novērtēt papildu piegādātāju projektus un produkciju. Tādēļ atbilstīgi jālīdzsvaro visi šie elementi, pēc kuriem vērtē kopējo programmas efektivitāti, iepriekšējos lēmumus un vajadzību pēc daudzveidīgām piegādēm atbilstīgi konkurences nosacījumiem. Tādēļ Komisija ierosina piemērot šādus principus. 4. Kopienas publiskā iepirkuma noteikumu piemērošana. 5. Atvērtas, konkurētspējīgas publiskā iepirkuma arhitektūras īstenošana, lai panāktu 6. atvērtu piekļuvi un taisnīgu konkurenci visā rūpnieciskajā piegādes ķēdē, piedāvājot iespēju privātā sektora dalībnieku līdzsvarotai līdzdalībai visos līmeņos, tostarp MVU, visās dalībvalstīs, 7. atbilstīgu kopējo programmas izmaksu un grafika kontroli. 8. Atbilstīgi jāņem vērā pašreizējie sasniegumi un ieguldījumi, attiecīgā gadījumā panāktās vienošanās un Eiropas GNSS programmu definēšanas un izstrādes posmā gūtā pieredze. 9. Ja vien iespējams, vienlaicīgs, no divām izcelsmes vietām veikts publiskais iepirkums, kura mērķis ir samazināt tehnoloģiskos un rūpnieciskos riskus, kā arī atkarību un labāk kopumā kontrolēt programmas izmaksas un grafiku. 10. Pakāpeniska sistēmas infrastruktūras īstenošana no validācijas orbītā ( IOV ) līdz pilnīgas darbības spējai ( FOC ), lai kontrolētu riskus un lai ātri ieviestu pakalpojumus. 11. Atbilstīgi jāņem vērā Eiropas GNSS programmu stratēģiskā nozīme un drošības un eksporta kontroles prasības. 9. DARBīBAS UN EKSPLUATāCIJAS POSMA KONCEPCIJA Komisija joprojām vēlas panākt ātru privātā sektora iesaistīšanu Eiropas GNSS programmās, tostarp to darbības un ekspluatācijas posmā. Praktiski ir pieejams ierobežots skaits dažādu tādu iespēju vai to kombināciju kā dažādi PPP varianti, pakalpojumu līgumi vai korporatīvi tiesību subjekti ar valsts kapitāla līdzdalību. Tomēr būs jāveic daudz vērienīgāka analīze, nekā Komisija ar GSA palīdzību jau sākusi. Ir svarīga lēmumu pieņemšanas secība attiecībā pret dažādajām darbībām, lai panāktu programmas pieejas vispārējo saskaņotību. Komisija uzskata, ka lēmumus par Eiropas GNSS programmu darbības un ekspluatācijas posmu var pieņemt tikai pēc detalizētas tehniskas, komerciālas un programmu izpētes posma. Komisija atbilstīgajā brīdī nāks klajā ar priekšlikumiem. 10. GRAFIKS EIROPAS GNSS PROGRAMMU IZVēRšNAI Kā izklāstīts dokumentos, ko Komisija iesniedza maijā, līgums par pilnīgas izvēršanas posmu sāks darboties agrākais vienu gadu pēc ES politiska pārprofilēšanas lēmuma pieņemšanas un pieņemot, ka pēc tam atbilstīgie juridiskie lēmumi par budžetu un finansējumu tiks pieņemti mēnešu laikā. Ja savlaicīgi, vismaz 6 mēnešus iepriekš tiks veikts elementu, kuru piegādei nepieciešams ilgs laiks, publiskais iepirkums , pilnīgu darbības spēju ( FOC ) var panākt četrarpus gadus pēc šā līguma darbības sākuma. Ņemot vērā laiku, kas vajadzīgs lēmumu pieņemšanai par Eiropas GNSS programmām, ja pozitīvs politisks lēmums tiks pieņemts līdz 2007. gada beigām, FOC var sasniegt līdz 2013. gada vidum. No iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet šāds Eiropas GNSS programmu izvēršanas grafiks, ar kuru saistītais saraksts ar svarīgākajiem datumiem un uzdevumiem ir iekļauts Komisijas darba dokumentā. ________ 1. pielikums. Galileo programmas risku pārskats riska kategorija | iemesli | ietekme | iespējamība | viena gadījuma izmaksu robežas | Publiskā iepirkuma/izvēršanas posms | Projekta riski | Atompulksteņi, izturēšanās orbītā, dzīvības aizsardzības pakalpojuma kvalitāte, īstenošanas drošības prasības, pāreja no IOV uz FOC | pārprojektēšana | Maz ticama | ~ no līdz 500 miljoniem EUR | Izvēršanas riski | Tehniski, vadības, finanšu, politiski, palaišanas riski | Kavējumi | Maz ticama | Līdz 250 miljoniem EUR | Darbības/ekspluatācijas posms | Tirgus/ieņēmumu riski | Tirgus nepietiekamība vai projektēšanas/izvēršanas risku ietekme uz ieņēmumiem | Ieņēmumu zaudējums | Iespējama | Līdz pusei no gada pamatieņēmumiem | Trešās personas saistības | Prasības | Prasību izmaksa | Ļoti maza | > 1 miljards EUR | Nav apdrošināšanas iespējas | Nepietiekama tirgus ietilpība | Tiešs finansējums | Maza | > 1 miljards EUR | Uzraudzības gadījumi | Iemesli, kas ir ārpus programmas kontroles iespējām | - | Maza | ~ no 250 līdz 500 miljardiem EUR | Papildu informācija ir atrodama Komisijas darba dokumentā. [1] http://register.consilium.europa.eu/pdf/lv/07/st10/st10126.lv07.pdf [2] Eiropas sammits, 2007. gada 21.-22. jūnijs, 11177/1/07 Rev.1, 36. punkts. [3] Paziņojuma pielikumā ir Komisijas 2007. gada 19. septembra Darba dokuments SEC(2007) 1210. [4] Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas GNSS programmu turpmāku īstenošanu - COM(2007) 535, 19.9.2007. [5] Paziņojums par daudzgadu finansējuma pārskatīšanu un priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza iestāžu 2006. gada 17. maija Nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu pārvaldību attiecībā uz daudzgadu finansējumu - COM(2007) 549, 19.9.2007. [6] Paziņojums par Eiropas kosmosa politiku - COM(2007) 212, 26.4.2007. [7] EKA dati, iepriekšējās PPP koncesijas cenu piedāvājumi un IOV līgums, EKA, Galileo Uzraudzības iestādes ( GSA ) un neatkarīgo konsultantu PriceWaterhouseCoopers un Satel Conseil International novērtējums, un verifikācijas sanāksme ar valsts kosmosa aģentūru ekspertiem. [8] Rezerve neparedzētiem izdevumiem par kosmosa programmām parasti ir 10-20 % robežās. [9] Iespējamie izmaksu pārsniegumi IOV posmā tiks segti ar pašreizējiem finanšu pasākumiem un/vai no rezerves neparedzētiem izdevumiem. [10] IOV līgumā ir paredzēts šāds publiskais iepirkums: 4 satelīti un to nesējraķetes, pirmais satelītu vadības centrs un apmēram puse no vajadzīgajām zemes raidstacijām, radiolokācijas vadīšanas stacijām un pārraudzības stacijām. [11] Avots: ABI Research 2006 . [12] Avoti: GSA based on Ovum 2006, ABI Research 2006, Berg Insight 2006, ESYS 2006 . [13] Šo neskaidrību dēļ privātais sektors neuzņēmās tirgus risku PPP koncesijas sarunās. [14] Avoti: Ovum 2006 , cenu piedāvājumi PPP sarunu posmā. [15] Tādēļ Eiropas Parlaments vairākkārt ir iebildis pret šo risinājumu. [16] Paziņojums par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu un priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izdara grozījumus 2006. gada17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu - COM(2007) 549, 19.9.2007. [17] COM(2004)477 galīgā redakcija/2. [18] Sk. Grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas GNSS programmu turpmāku īstenošanu - COM(2007) 535, 19.9.2007. [19] Padomes 2004. gada 12. jūlija Regula (EK) Nr. 1321/2004.