[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.6.2006 COM(2006) 323 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Par darījumiem, ko EIB veic saskaņā ar ārējās kreditēšanas pilnvarām, un nākotnes perspektīvām {SEC(2006) 789}{SEC(2006) 790} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Par darījumiem, ko EIB veic saskaņā ar ārējās kreditēšanas pilnvarām, un nākotnes perspektīvām Saturs 1. Ievads 3 2. Sasniegumi 3 2.1. Kreditēšanas apjomi 3 2.2. EIB reģionālā darbība salīdzinājumā ar citām starptautiskām finanšu institūcijām 5 2.3. Sadarbība ar Kopienas programmām un citām finanšu institūcijām 5 2.4. Panākumi riska dalīšanas mērķa sasniegšanā 7 2.5. EIB pievienotā vērtība 8 3. Nākotnes darbību virzieni 9 3.1. Reģionālie limiti 9 3.2. Rezerves pilnvaras 10 3.3. Garantijas segums 11 3.4. Valstis, uz ko attiecas garantijas segums 12 3.5. Saikne ar ES politiku 12 3.6. Sadarbība ar citām SFI 13 3.7. Ziņošana un uzskaite 13 IEVADS Šis ziņojums ir iesniegts Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. decembra grozītā Lēmuma 2000/24/EK („lēmums”) 2. pantu, kurā teikts, ka „Komisija ziņo par šā lēmuma piemērošanu vēlākais līdz 2006. gada 31. jūlijam.” Garantijas, ko Kopiena piešķīrusi saskaņā ar šo lēmumu, atbalsta Garantiju fonds ārējai darbībai, kas izveidots ar Padomes 1994. gada 31. oktobra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2728/94, kurā izdarīti grozījumi („Garantiju fonds”). Komisija 2005. gada 5. aprīlī izteica priekšlikumu grozīt iepriekšminēto Padomes regulu. Šim paziņojumam ir divas daļas. Pirmajā daļā sniegts pārskats par Eiropas Investīciju bankas sasniegumiem (še turpmāk — „EIB” vai „banka”) saskaņā ar pastāvošajām pilnvarām, otrajā daļā sīki izklāstīti nākotnes darbību virzieni. Paziņojumam pievienoti divi personāla darba dokumenti, vienā ko tiem apskatītas reģionālās perspektīvas (SEC (2006) 790, 1. pielikums), otrā sniegts sīki izklāstīts pašreizējo pilnvaru novērtējums (SEC (2006) 789, 2. pielikums). Līdztekus šim paziņojumam Komisija iesniedz priekšlikumu Padomes Lēmumam par EIB ārējo pilnvaru atjaunošanu (COM (2006) 324), kurā atspoguļoti šajā paziņojumā izklāstītie darbības virzieni. S ASNIEGUMI Lēmumā noteiktās EIB pilnvaras ir atbalstīt Kopienas politikas mērķus, finansējot izraudzītus ieguldījumu projektus. Banku aicināja veicināt sadarbību ar citiem Kopienas finanšu instrumentiem un regulāri konsultēties ar Komisiju, lai nodrošinātu prioritāšu un darbību koordināciju attiecīgajās valstīs. Banku rosināja arī panākt, lai ar riska dalīšanas mehānisma palīdzību 30 % tās aizdevumu komercriska tiktu segti ar trešo pušu garantijām vai citu nodrošinājumu. Šajā iedaļā apkopots, kā banka pildījusi šos uzdevumus, īpaši sīki izklāstot kreditēšanas apjomu, koordināciju ar Kopienas instrumentiem un citām starptautiskām finanšu institūcijām (še turpmāk — „SFI”), kā arī riska dalīšanā sasniegto progresu. Tajā izskatīta arī EIB darbību pievienotā vērtība. Kā minēts iepriekš, sīki izklāstīts vērtējums ir iekļauts 2. pielikumā. Kreditēšanas apjomi Attiecībā uz pastāvošajām kreditēšanas pilnvarām turpmāk sniegtajā 1. tabulā redzams, ka aizdevumu līgumi, kas parakstīti līdz 2005. gada 31. decembrim, t.i., apmēram 85 % no kreditēšanas pilnvaru termiņa, veido 87 % no aizdevumu kopējā maksimālā apjoma 20 660 milj. euro, tomēr pastāv ievērojamas reģionālas atšķirības. Tabulā iekļauti darījumi saskaņā ar „Vispārējām pilnvarām”[1], „Pilnvarām attiecībā uz ziemeļu dimensijas projektiem vides jomā/ pilnvarām attiecībā uz Krieviju”[2] ( NDEP ) un „Pilnvarām attiecībā uz Krieviju, Ukrainu, Moldovu un Baltkrieviju”[3] (Krievija/ WNIS ). 1. tabula. Aizdevumu līgumi, kas parakstīti līdz 2005. gada 31. decembrim Pilnvaras | Parakstītie aizdevumu līgumi | Reģions | Maksimālais apjoms milj. euro | Kopā milj. euro | % no maks. apjoma | Aizdevumu skaits | Vidējais aizdevuma apjoms milj. euro | Dienvidaustrumu kaimiņvalstis (SEN) | 9 185 | 7 817 | 85 | 120 | 65 | Vidusjūras valstis (MED) | 6 520 | 6 272[4] | 96 | 89 | 70 | Latīņamerika un Āzija (ALA) | 2 480 | 1 942 | 78 | 44 | 44 | Dienvidāfrikas Republika (DĀR) | 825 | 757 | 92 | 14 | 54 | Turcijas zemestrīces rekonstrukcijas un atjaunošanas darbība (TERRA) | 600 | 600 | 100 | 5 | 120 | EK/Turcijas Muitas savienības īpašā rīcības programma (SAP) | 450 | 450 | 100 | 5 | 90 | Ziemeļu dimensija/Krievija (NDEP) | 100 | 85 | 85 | 3 | 28 | Krievija, Ukraina, Moldova, Baltkrievija (Krievija/WNIS) | 500 | 0 | 0 | 0 | 0 | Kopā | 20 660 | 17 923 | 87 | 280 | 64 | EIB prognozē, ka aizdevumu līgumi par atlikušajām summām, kas pieejamas atbilstoši dažādiem reģionāliem limitiem, tiks parakstīti 2006. gadā, izņemot saskaņā ar NDEP pilnvarām, kuru termiņš beidzās 2005. gada maijā, un Krievijas/ WNIS pilnvarām, attiecībā uz kurām banka paredz parakstīt aizdevumu līgumus par 225 miljoniem euro 2006. gadā un par atlikušo summu — 2007. gada pirmajā pusē. Sadalījumā pa nozarēm, kas sīki izklāstīts 2. pielikumā, redzams, ka sakaru nozare (transports un telekomunikācijas) veido 35 % no kopējā kreditēšanas apjoma. Vairāk nekā puse aizdevumu šajā nozarē tika piešķirti Dienvidaustrumu kaimiņvalstu ( SEN ) reģionā. Sektorā „Ūdenssaimniecība un dažādas darbības”, kura ietver arī tādas jomas kā pilsētu atjaunošana, piesaistīti 20 % no kopējā aizdevumu apjoma, ko vienādās daļās sadalīja starp Dienvidaustrumu kaimiņvalstu ( SEN ) un Vidusjūras valstu ( MED ) reģioniem. Enerģētikas nozare saņēma 19 % no pārskata laikposmā piešķirtajiem aizdevumiem, un lielāko daļu no tiem saņēma Vidusjūras valstu ( MED ) reģions. EIB reģionālā darbība salīdzinājumā ar citām starptautiskām finanšu institūcijām T urpmāk sniegtajā tabulā salīdzināta EIB aizdevumu izsniegšanas aktivitāte 2005. gadā dažādos reģionos, ieskaitot par bankas pašas risku izsniegtos aizdevumus, uz kuriem neattiecas Komisijas pilnvaras, ar citu SFI aizdevumu izsniegšanas aktivitāti. 2. tabula. EIB un citu SFI aizdevumu saistības 2005. gadā (miljardi euro)[5] Reģions | EIB | Pasaules Banka[6] | IFC | ERAB | AfDB | ADB | IADB | Turcija | 0,9 | 1,4 | 0,3 | - | - | - | - | Rietumbalkāni | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,4 | - | - | - | Vidusjūras valstis | 1,3 | 0,5 | 0,1 | - | 0,7 | - | - | Austrumeiropa, Dienvidkaukāzs un Krievija | 0,1 | 0,5 | 0,7 | 2,0 | - | <0,1 | - | Centrālāzija | - | 0,2 | <0,1 | 0,3 | - | 0,1 | - | Āzija (bez Centrālāzijas un Vidējiem Austrumiem)[7] | 0,6[8] | 6,3 | 1,2 | - | - | 4,5 | - | Latīņamerika | 0,1 | 3,9 | 1,2 | - | - | - | 5,5 | Dienvidāfrika | 0,1 | - | <0,1 | - | - | - | - | IFC – Starptautiskā finanšu korporācija; ERAB – Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka; AfDB – Āfrikas attīstības banka; ADB – Āzijas attīstības banka; IADB – Starpamerikas attīstības banka Kā redzams tabulā, EIB bija galvenā loma Vidusjūras reģionā un Rietumbalkānos 2005. gadā, un kopā ar Pasaules Banku tā bija visaktīvākā starptautiskā finanšu institūcija Turcijā. Salīdzinājumā ar citu SFI aktivitāti EIB loma Austrumu kaimiņvalstīs, Āzijā un Latīņamerikā bija nenozīmīga attiecīgo pilnvaru ierobežotā apjoma dēļ. Sadarbība ar Kopienas programmām un citām finanšu institūcijām Ņemot vērā to projektu veidu, kurus atbalsta EIB, līdzfinansējuma piesaistīšana ir bieži izmantota prakse un parasti arī nepieciešamība, jo EIB finansējums nenodrošina vairāk par 50 % no projekta summas. Turpmāk sniegtajā 3. tabulā ir informācija par projektiem, kuri finansēti saskaņā ar pilnvarām un kuru finansēšanā papildus projekta dibinātājiem ieguldījumu deva Kopienas programmas vai citas finanšu institūcijas. 3. tabula. Līdzfinansējums līdz 2005. gada 31. decembrim (milj. euro) Reģions | Izmaksas | EIB | PHARE/ ISPA | Daudzpusējas institūcijas | Divpusējas un valsts institūcijas | Citi | SEN | 9 344 | 3 214 | 1 122 | 1 330 | 881 | 2 797 | MED | 9 041 | 2 787 | - | 1 292 | 1 182 | 3 780 | ALA | 12 423 | 1 338 | - | 718 | 2 398 | 7 969 | DĀR[9] | 798 | 50 | - | - | 148 | 600 | Turcija SAP | 96 | 40 | - | 51 | - | 5 | TERRA | 1 286 | 450 | - | 308 | - | 528 | KOPĀ | 32 988 | 7 879 | 1 122 | 3 699 | 4 609 | 15 679 | Banka pārvalda ES budžeta resursus dažāda veida darbībām pirmspievienošanās valstīs, Vidusjūras valstu reģionā un Dienvidāfrikā. Visi Ekonomikas un finanšu komitejas locekļi skaidri apzinājās, cik nozīmīga ir „ciešāka saikne starp EIB aizdevumiem un ES budžeta resursiem dotāciju atbalsta un tehnikās palīdzības veidā" [10] . Turklāt, sadarbojoties ar citām starptautiskām finanšu institūcijām, EIB ir parakstījusi vairākus saprašanās memorandus (še turpmāk — „SM”) vai nodomu protokolus, kas nosaka struktūru sadarbībai, lai apmainītos ar informāciju un koordinētu darbību noteiktā reģionā vai īpašos projektos. Turpmāk tabulā uzskaitīti ES budžeta instrumenti, ko pārvalda EIB, un patlaban spēkā esošie saprašanās memorandi ar Komisiju un SFI vai tie SM, par kuriem notiek sarunas. 4. tabula. ES finansēto instrumentu un SM saraksts Reģions | ES finansētie instrumenti | SM/nodomu protokoli un citas iesaistītās puses | Pirmspievienošanās valstis | Mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) finanšu mehānisms, pašvaldību infrastruktūras mehānisms un pašvaldību finanšu mehānisms. Šie instrumenti apvieno EIB aizdevumus un ES dotācijas, lai rosinātu finanšu institūcijas palielināt aizdevumu darbību apjomu MVU un pašvaldību investīciju projektos. - Procentu likmes subsīdijas izraudzītiem projektiem - Tehniskā palīdzība ar Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras starpniecību | - SM ar Komisiju, ERAB, Pasaules Banku, Ziemeļu Vides finanšu korporāciju, Eiropas Padomes Attīstības banku un Melnās jūras tirdzniecības un attīstības banku | Vidusjūras valstis | - Tehniskā palīdzība projektu sagatavošanai un īstenošanai - Riska kapitāla ieguldījumi vietējo uzņēmumu un vietējā kapitāla tirgus attīstības atbalstam - Procentu likmju subsīdijas vides projektiem - FEMIP (Eiropas Investīciju bankas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ieguldījumu mehānisms Vidusjūras reģiona valstīs), iekļauti galvenokārt dalībvalstu resursi, koncentrējas uz iepriekšēju tehnisko palīdzību un riska kapitālu. | - SM ar Komisiju un Pasaules Banku - SM ar Komisiju un AfDB - Nodomu protokols ar Eiropas attīstības finanšu institūcijām - Nodomu protokols ar Agence Française de Développement un Kreditanstalt für Wiederaufbau. | Austrumeiropa, Dienvidkaukāzs un Krievija | - | - Komisija, ERAB, Pasaules Banka, Ziemeļu investīciju banka, Melnās jūras tirdzniecības un attīstības Banka. - Komisija, ERAB (ietverot arī Centrālāziju – notiek sarunas). | Āzija | - | - ADB (Āzijas Attīstības banka) (notiek sarunas) | Latīņamerika | - | - IADB (Starpamerikas attīstības banka) - Corp. Andina de Fomento (notiek sarunas) -Centrālamerikas banka ekonomiskajai integrācijai (notiek sarunas) - Banco Nacional de Desenvolvimento Econômico e Social (notiek sarunas) | Dienvidāfrika | - Riska kapitāla ieguldījumi vietējo uzņēmumu atbalstam | - | Panākumi riska dalīšanas mērķa sasniegšanā Pašreizējā Kopienas garantija sedz visus kredītrisku, ja vien nepiemēro riska dalīšanas mehānismu. Šādā gadījumā Kopienas garantija sedz tikai īpašus politiskos riskus, savukārt ar politiku nesaistītus riskus sedz un mazina EIB. No EIB aizdevumu portfeļa 30 % bija paredzēti, lai palīdzētu veikt riska dalīšanu saskaņā ar pašreizējām pilnvarām. Turpmāk sniegtajā 5. tabulā redzams, ka 2005. gada decembra beigās 16,7 % no EIB aizdevumiem, kas izsniegti saskaņā ar pilnvarām, bija izsniegti, izmantojot riska dalīšanas mehānismu. Šādu aizdevumu īpatsvars dažādu pilnvaru reģionos ievērojami atšķiras. Plānotie 30 % ir ievērojami pārsniegti Latīņamerikā un Āzijā ( ALA ), bet maz ticams, ka tiks sasniegti Dienvidaustrumu kaimiņvalstīs ( SEN ), Vidusjūras valstīs ( MED ) vai Dienvidāfrikas Republikā (DĀR). Vidusjūras valstīs tas būtiski atspoguļo vietējo projektu dibinātāju grūtības piekļūt ārējām (ieskaitot Eiropas) bankām, kuras vēlas piešķirt garantiju, kas pieņemama EIB saskaņā ar tās pašreizējām pamatnostādnēm. Nav saņemts neviens pieprasījums piešķirt ES garantiju politisku risku segšanai saskaņā ar riska dalīšanas principu. Vairums aizdevumu darījumu jaunajās dalībvalstīs pirms pievienošanās tomēr veica bez ES garantijas saskaņā ar pirmspievienošanās mehānismu, ko banka pieņēma pēc tam, kad lēmums stājās spēkā. Tajā pašā laikā banka arī izveidoja savu Vidusjūras partnerības mehānismu ar kredītportfeli 1 miljards euro aizdevumu izsniegšanai Vidusjūras valstīs un par 500 milj. euro palielināja aizdevumu Bejingas lidostai. Abus minētos aizdevumus izsniedza bez ES garantijas. Analizējot ārējo kreditēšanas darījumu riska dalīšanu starp ES budžetu un EIB jāņem vērā arī aizdevumu izsniegšana bez garantijas. Turpmāk sniegtajā 5. tabulā redzama situācija, kas veidojas, nodalot aizdevumus, kas izsniegti saskaņā ar Pirmspievienošanās mehānismu, Vidusjūras partnerības mehānismu un īpašu 18. panta pilnvarojumu, un aizdevumus, kas saskaņā ar pilnvarām izsniegti ar riska dalīšanas mehānisma palīdzību. 5. tabula. Riska dalīšana 2005. gada 31. decembrī Pilnvaras | Parakstītie aizdevumu līgumi | Reģions | Maksimālais apjoms milj. euro | Kopā milj. euro | Riska dalīšana milj. euro | Riska dalīšanas īpatsvars % aizdevumos, kas izsniegti saskaņā ar pilnvarām | Riska dalīšanas īpatsvars % aizdevumos, kas izsniegti saskaņā ar pilnvarām un ārpus pilnvarām | SEN | 9 185 | 7 817 | 830 | 10,6 | 65,3 | MED | 6 520 | 6 272 | 601 | 9,6 | 14,6 | ALA | 2 480 | 1 942 | 1 463 | 75,3 | 80,4 | DĀR | 825 | 757 | 80 | 10,6 | 10,6 | TERRA | 600 | 600 | Turcija SAP | 450 | 450 | ES pilnvaras kopā | 20 060 | 17 838 | 2 974 | 16,7 | 52,1 | Pirmspievienošanās mehānisms II | 14 000 | 12 304 | 12 304 | Vidusjūras partnerības mehānisms | 1 000 | 364 | 364 | 18. panta projekts | 500 | 500 | Ārpus pilnvarām kopā | 15 000 | 13 168 | 13 168 | Pavisam kopā | 35 060 | 31 006 | 16 142 | EIB pievienotā vērtība EIB statūtos nav paredzēts vispārējs uzdevums ārpus ES, bet tā darbojas saskaņā ar īpašām pilnvarām, lai atbalstītu ES politiku, kas noteikta Komisijas un Padomes stratēģiskajos dokumentos. Salīdzinājumā ar citām starptautiskām finanšu institūcijām EIB pārvalda savas ārējās kreditēšanas pilnvaras ar mazāku darbinieku skaitu, un potenciālie aizdevuma ņēmēji uzskata to par labi organizētu un efektīvu kredītinstitūciju ar stingri noteiktu mērķi. EIB īpašās zināšanas un salīdzinošās priekšrocības galvenokārt ir tādās jomās kā infrastruktūra, vide un MVU, un šajās jomās tā cenšas nodot projekta dibinātājiem tehnisko un ekonomisko zinātību . Turklāt banka veic stingru projektu realizācijas nosacītības novērtējumu, jo īpaši nodrošinot ES vides un iepirkumu standartu piemērošanu[11]. EIB projektu nosacījumi ietver arī citus būtiskus aspektus, piemēram, cenu veidošanu un tarifu politiku, pārvaldības potenciāla paaugstināšana, nerentablu darījumu pārtraukšana, ienesīguma mērķi un aktīvu izmantošana u.c. Minētie nosacījumi ir daļa no finanšu līgumiem, un tos pārrauga visā projekta īstenošanas laikā. Ja konstatē neatbilstību, aizdevuma izsniegšana var tikt apturēta uz laiku vai pārtraukta. Vidusjūras reģionā EIB arvien lielāku uzmanību pievērš nozaru atbalstam un reformām, izmantojot arī tehniskās palīdzības fondu pieejamību projektu sagatavošanai un īstenošanai. Jāpiezīmē, ka ES līmeņa makroekonomiskā palīdzība un nosacītība ir Komisijas kompetencē. Papildus iepriekšminētajiem ieguvumiem EIB konkurētspējīgu procentu likmju veidā pilnībā nodevusi gala saņēmējiem finansiālās priekšrocības, kas izriet no Kopienas garantijas, kā arī bankas pievilcīgajām finansēšanas izmaksām. Turklāt EIB ir palielinājusi apjomu aizdevumiem ar ļoti gariem atmaksāšanas termiņiem, kas parasti nav viegli pieejami šajās valstīs. Daudzos gadījumos EIB projekta atbalstam bija arī veicinoša ietekme uz citu finansiālo partneru piedalīšanos. EIB ir attīstījusi arī vietējās valūtas līdzekļu piesaistīšanas spēju un kredītspēju dažās valstīs, šādā veidā sekmējot vietējā kapitāla un finanšu tirgus attīstību. Nākotnes darbību virzieni Reģionālie limiti Jaunās pilnvaras balstīsies uz bankas pašreizējiem sasniegumiem, paplašinot darbības ģeogrāfisko un nozaru spektru saskaņā ar ES jaunajām politiskajām prioritātēm. Paredzamās nākotnes vajadzības un potenciālā piesaistīšanas spēja dažādos reģionos atšķiras. Šā paziņojuma 1. pielikumā izskatītas nākotnes perspektīvas dažādos pilnvaru reģionos un analizētas bankas nākotnes darbības vadlīnijas, atbildot uz šīm vajadzībām, tādējādi atbalstot Kopienas priekšlikumus par EIB jaunām ārējām pilnvarām. Turpmāk sniegtajā 6. tabulā salīdzināti pilnvaru limiti 2000.-2006. gadā un Komisijas ierosinātie limiti laikposmam no 2007.-2013. gadam. 6. tabula. Pašreizējo un ierosināto EIB pilnvaru salīdzinājums ES POLITIKA / PILNVARAS | 2000-2006 | 2007-2013 | miljardi euro | % | miljardi euro | % | Pirmspievienošanās Pirmspievienošanās valstis - tostarp pirmspievienošanās valstis 2007-2013 Starpsumma | 10,2 5,2 10,2 | 49,5 % 25,2 % 49,5 % | 9,0 9,0 | 28,6 % 28,6 % | Kaimiņvalstis Vidusjūras valstis (*) Austrumeiropa, Dienvidkaukāzs un Krievija Starpsumma | 6,5 0,6 7,1 | 31,6 % 2,9 % 34,5 % | 10,0 5,0 15,0 | 31,7 % 15,9 % 47,6 % | Sadarbība attīstības jomā / ekonomiskā sadarbība | Āzija un Latīņamerika Āzija Latīņamerika Starpsumma | 2,5 | 12,0 % | 2,0 4,0 6,0 | 6,3 % 12,7 % 19,0 % | ĀKK – Dienvidāfrika Dienvidāfrika Starpsumma | 0,8 0,8 | 4,0 % 4,0 % | 1,5 1,5 | 4,8 % 4,8 % | Kopā reģionālās pilnvaras | 20,7 | 100,0 % | 31,5 | 100,0 % | Rezerves pilnvaras | 0,0 | 1,5 | KOPĀ | 20,7 | 33,0 | (*) Pārstrukturējot pilnvaras pēc 2003. gada termiņa vidusposma novērtējuma, Vidusjūras valstīm paredzēto limitu de facto paaugstināja, savukārt Turciju izslēdza no Vidusjūras valstu pilnvarām un iekļāva Dienvidaustrumu kaimiņvalstu pilnvarās. Reāli 31,5 miljardi euro atbilstu pieaugumam par aptuveni 16 %[12] septiņos gados (vai par nedaudz vairāk par 2 % katru gadu). Kā sīki izklāstīts 1. pielikumā, reģionālie limiti tika noteikti, ņemot vērā ES politiskās prioritātes, kā arī EIB prognozēto piesaistīšanas spēju. Jāatzīmē, ka pašreizējās pilnvaras attiecas tikai uz atsevišķiem ģeogrāfiskiem reģioniem, savukārt jaunās pilnvaras piedāvās globālu perspektīvu, atbalstot ES ārpolitikas trīs apļus (pirmspievienošanās, kaimiņattiecības, sadarbība attīstībai un ekonomiskā sadarbība). Dažādiem reģioniem piešķirtās summas būs atkarīgas no šo reģionu relatīvā nozīmīguma ES ārpolitikā. Paredzētais asignējums uz vienu iedzīvotāju atbilstīgi ierosinātajam limitam saskaņā ar dažādām pilnvarām ir šāds: Pirmspievienošanās ± 100 euro; Kaimiņattiecības un partnerība ± 40 euro; Sadarbība attīstības jomā un ekonomiskā sadarbība ± 2 euro. Rezerves pilnvaras Atjaunošana pēc dabas katastrofām vai bruņotiem konfliktiem, kā arī notikumi politiski vai stratēģiski nozīmīgās valstīs var radīt lielas papildu finansējuma vajadzības, kur EIB garantētos aizdevumus var efektīvi papildināt vai apvienot ar Eiropas Kopienu budžeta atbalstu, lai nodrošinātu savlaicīgu un efektīvu ES rīcību. Bez tam ES palīdzība varētu būt nepieciešama izvēlētām nozarēm un konkrētos apstākļos. Dažos pēdējos gados ātra ievērojamu EIB resursu mobilizācija šāda veida pasākumu atbalstam ir izrādījusies ļoti sarežģīta (piemēram, cunami un Gazas sektors – Jordānas Rietumkrasts). Lai nodrošinātu, ka šādi notikumi neizsmeļ esošos reģionālos limitus un vajadzības gadījumā tos varētu ātri apvienot ar budžeta resursiem, ir ierosināts vispārējās kreditēšanas pilnvarās ieviest „rezerves pilnvaras”, lai atvieglotu ES rīcības plānošanu un palielinātu tās ātrumu. Rezerves pilnvaru izmantošanu aktivizēs galvenokārt dabas katastrofu — visbiežāk plūdu, ugunsgrēku, zemestrīces, viesuļvētras vai taifūna, cunami — gadījumā vai atjaunošanai pēc bruņotiem konfliktiem. Rezerves pilnvaras var izmantot arī, lai paātrinātu EIB aizdevumu izsniegšanu noteiktās ES politiski vai stratēģiski nozīmīgās valstīs vai reģionos, kas neatbilst EIB tūlītējas darbības nepieciešamajiem nosacījumiem, bet ir ar redzamām perspektīvām vidējā termiņā, ieskaitot valstis ar izredzēm noslēgt sadarbības nolīgumus. Ņemot vērā agrāko pieredzi, būtu piemēroti rezervēt summas diviem vai trim galvenajiem notikumiem pilnvaru termiņa laikā, kas attaisno ierosināto limitu 1,5 miljardi euro. Valstis, kuras var pretendēt uz aizdevumiem saskaņā ar rezerves pilnvarām, būs tās, kas Padomes lēmumā uzskaitītas kā valstis, uz kurām attiecas reģionālās pilnvaras. Rezerves pilnvaru izmantošanu aktivizēs saskaņā ar kopīgu Komisijas un EIB lēmumu pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju komitoloģijas procedūrā, kas paredz vienlaikus informēt Eiropas Parlamentu. Garantij as segums EIB atbilstošos gadījumos turpinās paplašināt to darījumu apjomu un jomu, ko nesedz Kopienas garantija. Jo īpaši laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam finansēšanu Horvātijā, Turcijā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā arvien biežāk veiks saskaņā ar EIB pirmspievienošanās mehānismu, kura darbības joma laika gaitā jāpaplašina, attiecinot to uz pārējām Rietumbalkānu valstīm saskaņā ar to pievienošanās procesa gaitu. EIB orientējošais aizdevumu apjoms, ko nesedz Kopienas garantija, šajā reģionā laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam varētu sasniegt apmēram 4 miljardus euro. Banka arī palielinās Vidusjūras valstīs bez ES garantijas seguma izsniegto aizdevumu apjomu, pamatojoties uz jau pastāvošo „Nicas” mehānismu, orientējoši līdz apmēram 2 miljardiem euro laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Ņemot vērā agrāko pieredzi (Bejingas lidostas projekts), banka var arī veicināt stratēģisku ad hoc projektu finansēšanu uz pašas risku ieguldījumu kategorijas valstīs, jo īpaši Āzijā un Latīņamerikā. Komisijas priekšlikumā precizēts, ka garantijas segums attiecas tikai uz valsts vai politiskiem riskiem. Kopienas garantija nodrošinās pilnīgu segumu finansēšanas darījumiem, kuri noslēgti ar valsti vai kurus garantē valsts. Arī darījumus, kas noslēgti ar vietējām pašvaldībām vai valdības īpašumā esošām vai tās kontrolētām saimnieciskām vienībām, var pilnībā segt, ja šādiem darījumiem ir atbilstošs EIB kredītriska novērtējums, ņemot vērā kredītriska stāvokli attiecīgajā valstī. Ar Kopienas garantiju segtie politiskie riski būs tie, kas noteikti saskaņā ar pašreizējām pilnvarām, t.i., valūtas transakciju pārtraukšana, īpašuma atsavināšana, karš vai pilsoņu nemieri un tiesiskuma neievērošana pēc līguma laušanas. Lai īstenošanas noteikumus šādu risku segšanai, jo īpaši tiesiskuma neievērošanu pēc līguma laušanas, pielīdzinātu MIGA noteikumiem, garantijas nolīgumā starp Komisiju un EIB ieviesīs dažas tehniskas korekcijas. Visbeidzot, Komisija ierosina paplašināt garantijas segumu, lai tas attiektos uz abu veidu finansēšanas darījumiem, kas minēti EIB statūtos, t.i., aizdevumiem un garantijām. Saskaņā ar pašreizējām pilnvarām segti ir tikai aizdevumi. Šis paplašinājums neizraisīs nekādas būtiskas izmaiņas projektu veidos, kurus jāfinansē EIB. Gan aizdevumiem, gan garantijām Kopienas garantija segs gan valsts, gan politiskos riskus, un tādējādi riski, ko sedz no Kopienas budžeta, abu veidu darījumiem būs vienādi (atbilstoši vienādiem nosacījumiem). Garantiju fonda noteikumu tehniskie grozījumi ir nepieciešami, lai saskaņotu šo paplašināšanu. Valstis, uz ko attiecas garantijas segums Atbilstoši praksei, kas noteikta saskaņā ar pastāvošajām pilnvarām attiecībā uz Krieviju, Ukrainu, Moldovu un Baltkrieviju, atsevišķas izvēlētas valstis, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika, attīstība s sadarbības politika un ekonomiskās sadarbības politika, varēs pretendēt uz aizdevumiem un garantijām, ja un kad tās izpilda attiecīgus nosacījumus, kas atbilst ES augsta līmeņa nolīgumiem ar attiecīgo valsti par politiskiem un makroekonomiskiem jautājumiem. Komisija pēc apspriešanās ar EIB noteiks, kad atsevišķa valsts ir izpildījusi attiecīgos nosacījumus. Attiecīgo valstu saraksts ir iekļauts ierosinātajā tiesību aktā. Šī pieeja nodrošinās, ka EIB darbību izraudzītajās valstīs var uzsākt ar pareizu politisko un makroekonomisko pamatojumu, pilnīgā saskaņā ar ES darbību attiecīgajās valstīs. EIB darījumi noteiktā valstī var notikt, ja ir parakstīts, ratificēts un stājies spēkā atbilstīgs pamatnolīgums starp EIB un attiecīgo valsti. Priekšlikumā paredzēts, ka, ņemot vērā nopietnās bažas par turpmāko politiskās un ekonomiskās situācijas attīstību konkrētā valstī, Komisija un EIB varētu nolemt pārtraukt EIB finansēšanas darījumus šādā valstī. Saikne ar ES politik u Lai palielinātu atbalstu ES ārpolitikai katrā noteiktā reģionā, jāpastiprina saikne starp EIB prioritātēm un EU politiku attiecīgajā teritorijā. To var panākt ar stingrākām pamatnostādnēm dialogam un sadarbībai starp banku un Komisiju reģionālās politikas, valsts stratēģiju, kā arī projektu izstrādei. Turklāt daudzos gadījumos ES politikas finansiālā atbalsta efektivitāti un pārredzamību var būtiski veicināt sinerģija un „sviras efekts”, ko panāk, apvienojot ES budžeta līdzekļus un kreditēšanas iespējas (riska kapitāls, tehniskā palīdzība, līdzfinansējums, subsīdijas noteiktām interesēm). Šīs sadarbības apjoms dažādos reģionos paplašināsies atšķirīgi, ņemot vērā gan EIB nozīmi reģionā, gan arī iespējas piesaistīt ES politikas pasākumus pirmspievienošanās politikas, Eiropas kaimiņattiecību politikas, attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības politikas ietvaros. Komisija paredz EIB darbības iekļaut savos reģionālās vai valsts stratēģijas dokumentos un rīcības plānos, nosakot prioritātes un paredzamos rezultātus. Šo ziņojumu sagatavošanu veiks ciešā sadarbībā ar EIB. EIB aicinās arī piedalīties dažādās reģionālās komitejās, kas izveidotas Komisijas aizgādībā. Turklāt Komisija paredz iepriekšējas apspriešanās ar EIB par atsevišķiem projektiem. Kopienas garantija nesegs EIB finansēšanas darījumu, ja Komisija par šādu darījumu sniegs negatīvu atzinumu saskaņā ar EIB statūtu 21. pantā paredzēto procedūru. Visbeidzot, paredzēts ikgadējs ziņošanas process, lai novērtētu EIB finansēšanas darījumu devumu ES ārpolitikas mērķu sasniegšanā. Sadarbība ar citām SFI Komisijas priekšlikumā atspoguļota nepieciešamība EIB arī turpmāk pastiprināt koordināciju, sadarbību ar SFI un Eiropas divpusējām institūcijām, un vajadzības gadījumā līdzfinansēšanu. Priekšlikuma nolūks ir vajadzības gadījumā izveidot un uzlabot sistēmu operatīvai sadarbībai, balstoties uz spēkā esošajiem saprašanās memorandiem. Šajā kontekstā trīspusējā nolīgumā SM veidā starp Komisiju, EIB un ERAB tiks noteikts sadarbības modelis attiecībā uz darījumiem Austrumeiropā, Dienvidkaukāzā, Krievijā un Centrālāzijā. Trīspusējā nolīgumā noteiktās sadarbības metodes paredz EIB un ERAB intervenci šajos reģionos galvenokārt, vienojoties par „kopīgiem piedāvājumiem” aizņēmējiem, vairumā gadījumu katrai no bankām nodrošinot pusi no finansējuma. Galīgais saņēmējs tādējādi galvenokārt gūs priekšrocības no jauktas paketes un izcenojuma. Vadības komiteja, kuru veido trīs institūciju augsta līmeņa amatpersonas, pārraudzīs trīspusējā nolīguma piemērošanu. Ziņošana un uzskaite Komisija ierosina uzlabot tās ziņošanu Eiropas Parlamentam un Padomei, lai ļautu tiem labāk pārraudzīt EIB ārējās pilnvaras. Turklāt grāmatvedības noteikumos, kas izriet no jaunās Finanšu regulas, paredzēts, ka EIB laicīgi jānodrošina Komisiju ar sīkāku finanšu, grāmatvedības un, ja nepieciešams, riska novērtējuma informāciju, lai Komisija sagatavotu savus ikgadējos pārskatus un atbildētu uz Revīzijas palātas pieprasījumiem. Pilnvaru termiņa vidusposma novērtējumu Komisija veiks orientējoši 2010. gadā, kas vajadzības gadījumā ļautu pārskatīt juridiskajā pamatā noteiktās prioritātes. Novērtējumu sagatavos Komisija, cita starpā pamatojoties uz EIB darbības pārskatu, kā arī uz EIB neatkarīgas novērtēšanas nodaļas sagatavotu vērtējumu. [1] Padomes 1999. gada 22. decembra Lēmums 2000/24/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2000. gada 7. novembra Lēmumu 2000/688/EK, Padomes 2000. gada 4. decembra Lēmumu 2000/788/EK, Padomes 2001. gada 6. novembra Lēmumu 2001/778/EK, Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/47/EK un Padomes 2006. gada 27. februāra Lēmumu 2006/174/EK. Padomes 1999. gada 29. novembra Lēmums 199/786/EK arī ir iekļauts vispārējās pilnvarās. [2] Padomes 2001. gada 6. novembra Lēmums 2001/777/EK. [3] Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmums 2005/48/EK. Patlaban Komisija ir apstiprinājusi, ka tikai Krievija un Ukraina ir izpildījušas attiecīgus nosacījumus, lai EIB sāktu darījumus saskaņā ar šīm pilnvarām. [4] Alžīrijas valdībai atsaucot visus neizmaksātos EIB valsts sektora aizdevumus, atbrīvosies 407 miljoni euro jauniem darījumiem. [5] Pieņemtais EUR/USD maiņas kurss ir 2005. gada vidējais ECB publicētais valūtas kurss. Skaitļi attiecas uz dažādu SFI attiecīgo 2005. finanšu gadu, kas dažos gadījumos ilgst no 1. jūlija līdz 30. jūnijam. [6] Skaitļos attiecībā uz Pasaules Banku ietverti IBRD (Starptautiskā Rekonstrukcijas un attīstības banka) aizdevumi un IDA (Starptautiskā attīstības asociācija) koncesiju finansējums. [7] Pasaules Bankas un ADB dati attiecas uz Āziju (izņemot Centrālāziju un Vidējos Austrumus) un Klusā okeāna valstīm. [8] Tas ietver 0,5 miljardus euro ārpus Kopienas pilnvarām Bejingas lidostai. [9] Izņemot 130 miljonu euro kredītlīnijas tieši divpusējām/reģionālām institūcijām (Eiropas EDFI un Dienvidāfrikas attīstības institūcijām). [10] Eiropas Finanšu komitejas ziņojums ECOFIN Padomei 2006. gada martā. [11] Šajā sakarā jāpiemin EIB, ERAB, Eiropas Attīstības bankas Padomes, Ziemeļu vides finanšu korporācijas un Ziemeļu investīciju bankas nesen uzsāktā kopīgā iniciatīva „Eiropas Vides principi”, kuras mērķis ir saskaņot vides principus, praksi un standartus, kas saistīti ar projektu finansēšanu. Attiecībā uz iepirkumiem EIB cenšas nodrošināt, ka tiek ievēroti ES pamatprincipi, kas noteikti valsts iepirkumam, proti, vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminēšanas un pārredzamības princips. [12] Skaitļi samazināti, pamatojoties uz ENR Starptautisko būvniecības izmaksu indeksu.