/* COM/2011/0562 galīgā redakcija - 2011/0240 (NLE) */ Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko 2012. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā





PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Atbilstīgi Padomes 2002. gada 20. decembra Regulai (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku KZP mērķis ir nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu ilgtspējīgos ekonomiskajos, vides un sociālajos apstākļos. Tāpēc ir svarīgi katru gadu noteikt zvejas iespējas, izsakot tās kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), kvotu un zvejas piepūles limitu veidā. Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt dalībvalstu zvejas iespējas attiecībā uz komerciāli vissvarīgākajiem zivju krājumiem Baltijas jūrā 2012. gadā. - Vispārīgais konteksts Šā priekšlikuma pamats ir Komisijas paziņojums "Apspriešanās par zvejas iespējām" (COM(2011)298 galīgā redakcija). Lai gadskārtējie lēmumi par KPN un kvotām kļūtu vienkāršāki un skaidrāki, zvejas iespējas Baltijas jūrā kopš 2006. gada tiek noteiktas ar atsevišķu regulu. Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES ) 2011. gada maijā un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 2011. gada jūnijā sniedza zinātnisko ieteikumu par Baltijas jūras zivju krājumiem 2012. gadā. Priekšlikumam ir divas daļas, kas ir svarīgas ar zvejas iespēju palīdzību īstenotajai Baltijas zvejniecību pārvaldībai 2012. gadā: vienā daļā noteikta KPN un nozvejas kvotas, bet otrā — zvejas piepūles limiti jeb precizēta atļautā darbības intensitāte (jūrā pavadīto dienu skaits). - Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Zvejas iespējas un veids, kā tās iedalāmas dalībvalstīm, katru gadu tiek noteikti no jauna. Jaunākā ir Padomes 2010. gada 29. novembra Regula (ES) Nr. 1124/2010, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā. Uz Baltijas jūras zvejniecību pārvaldību attiecas arī Padomes 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98. Padomes 2007. gada 18. septembra Regulā (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un atceļ Regulu (EK) Nr. 779/97, ir noteikti kontroles un novērošanas pasākumi attiecīgo mencas krājumu atjaunošanai. Turklāt tajā paredzēts, kā noteikt KPN mencas rietumu un austrumu krājumam un saistītos zvejas piepūles ierobežojumus. - Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir saskanīgi ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI - Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Zinātniskās organizācijas, ar kurām apspriedās, ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES ) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Katru gadu Savienība lūdz ICES un ZZTEK sniegt zinātniskos ieteikumus par svarīgu zivju krājumu stāvokli. Saņemtie ieteikumi aptver visus Baltijas jūras krājumus, kuriem ir ierosināta KPN. - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās ar Baltijas jūras reģionālo konsultatīvo padomi (BJRKP) notika Kopīgās bentiskās, pelaģiskās un laša zvejas darba grupas sanāksmē 2011. gada jūnijā, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu "Apspriešanās par zvejas iespējām". Priekšlikuma zinātnisko pamatojumu nodrošināja ICES un ZZTEK. Šajās sanāksmēs izskaidroja noteikumus, pēc kuriem, pamatojoties uz minēto Komisijas paziņojumu, nosaka KPN un kvotas 2012. gadam. Priekšlikuma izstrādē tika izvērtēti un, ciktāl tas iespējams bez pretrunām ar spēkā esošajiem politikas virzieniem un neizraisot jutīgāko resursu stāvokļa pasliktināšanos, ņemti vērā minētajās sanāksmēs izteiktie provizoriskie viedokļi par visiem attiecīgajiem zivju krājumiem. BJRKP atbalsta Komisijas ieceri noteikt zinātniskajiem ieteikumiem atbilstošākas KPN un KPN noteikšanā piemērot mencas krājumu daudzgadu plānu. Toties tā neatbalsta Komisijas politiku par 25 % samazināt KPN tiem krājumiem, par kuriem nav pieejami dati un kuriem zinātnieki nevar veikt krājuma analītisko novērtējumu. - Ietekmes novērtējums Baltijas jūras mencas rietumu un austrumu krājuma KPN saskaņā ar daudzgadu plānu ir palielināta vidēji par 14 %. Divas no piecām pelaģisko sugu KPN palielināsies, bet atlikušās trīs — samazināsies. Ja ierosinātie pasākumi tiks īstenoti, nozvejas apjoma ziņā Savienības kuģu zvejas iespējas Baltijas jūrā kopumā samazināsies par aptuveni 16 % (visām sugām, izņemot lasi). Priekšlikumā atspoguļoti ne tikai īstermiņa problēmjautājumi, bet arī ilgtermiņa pieeja, saskaņā ar kuru zvejas apjoms pakāpeniski jāsamazina līdz ilgtermiņā noturīgam apjomam. Priekšlikumā izmantotā pieeja vidējā līdz ilgā termiņā samazinās zvejas piepūli, bet stabilizēs vai palielinās kvotas. Paredzams, ka šīs pieejas rezultātā ilgtermiņā mazināsies ietekme uz vidi (tas saistīts ar zvejas piepūles samazināšanu un ierobežojumiem nozvejas jomā, proti, mazāku skaitu kuģu un/vai mazāku kuģa vidējo zvejas piepūli), bet izkrāvumu apjoms nemainīsies vai palielināsies. Zvejas darbību ilgtspējība ilgtermiņā palielināsies. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Ierosināto pasākumu kopsavilkums Lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķi, proti, bioloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu zvejniecību, priekšlikumā ir noteikti nozvejas un zvejas piepūles limiti, kas piemērojami ES zvejniecībām. - Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts. - Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. - Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Kopējā zivsaimniecības politika ir vienota politika. Saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. Ar attiecīgo Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 3. punktu, dalībvalstis pēc saviem ieskatiem var sadalīt šādas iespējas reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis var brīvi operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas. Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. - Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Šis ir priekšlikums par zvejniecības pārvaldību, kura pamatā ir LESD 43. panta 3. punkts un kas ir saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē ES budžetu. PAPILDU INFORMĀCIJA - Vienkāršošana Priekšlikumā turpināta virzība uz publiskā sektora (ES vai valsts) iestāžu administratīvo procedūru vienkāršošanu; tajā ietvertie noteikumi līdzinās Baltijas jūras 2011. gada zvejas iespēju regulas noteikumiem. - Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikums attiecas uz ikgadējo regulu 2012. gadam, tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā nav ietverta. - Sīkāks skaidrojums Priekšlikumā 2012. gadam noteiktas konkrētu zivju krājumu vai krājumu grupu zvejas iespējas dalībvalstīm, kas zvejo Baltijas jūrā. Priekšlikumā minēto skaitļu pamatā ir zinātniskie ieteikumi, apspriešanās ar BJRKP un KPN un kvotu noteikšanas sistēma, kas izklāstīta Komisijas paziņojumā "Apspriešanās par zvejas iespējām". Attiecīgā gadījumā no ierosinātajām KPN atvilkti teorētiskie to krājumu daudzumi, kas ir kopīgi ar Krievijas Federāciju. Saskaņā ar Komisijas nolūku nodrošināt zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu atbilstoši Savienības politikai un starptautiskajām saistībām, vienlaikus saglabājot zvejas iespēju stabilitāti, KPN gadskārtējo svārstību apjoms ir ierobežots, ciktāl tas praktiski iespējams, ņemot vērā konkrētā krājuma stāvokli. Dalībvalstīm iedalītās KPN un kvotas ir norādītas regulas I pielikumā, un zvejas piepūles limiti ir noteikti II pielikumā. Mencas krājumiem ierosinātās KPN un zvejas piepūles limiti atbilst prasībām, kas noteiktas daudzgadu plānā mencu krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto. Šā plāna galvenais elements ir zvejas izraisītās mirstības pakāpeniska samazināšana, ilgtermiņā panākot noturīgu līmeni, kas nodrošina krājumu atjaunošanos un lielus un stabilus ieguves apjomus. Tā kā zvejas izraisītā mencu mirstība jau ir samazināta līdz daudzgadu plānā paredzētajam līmenim, vairs nav vajadzības samazināt zvejas piepūli, t.i., jūrā pavadāmo dienu skaitu, un attiecīgi var palielināt KPN. Diviem reņģes krājumiem (rietumu krājums un Botnijas jūras/līča krājums) ierosinātā KPN atbilst maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu uzturošajai zvejas izraisītajai mirstībai. Pārējiem pelaģiskajiem krājumiem ierosinātā KPN atbilst zvejas izraisītās mirstības samazinājumam, kas ir kompromiss starp pašreizējo līmeni un to, kurš spētu uzturēt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; izņēmums ir reņģes centrālais krājums. Minētajā kompromisa gadījumā sagaidāmā zvejas izraisītā mirstība pārsniegtu piesardzīgā apjoma rādītājus, un ierosinātā KPN tāpēc ir kompromiss starp piesardzīgas pieejas noteiktu zvejas izraisīto mirstību un maksimālu ilgtspējīgas ieguves apjomu uzturošu zvejas izraisīto mirstību. Datu par jūras zeltplekstes krājumu nav daudz, un ierosinātā KPN ir par 25 % mazāka nekā 2011. gadam noteiktā KPN. BJRKP viedokli par to, ka samazinājums ir pārmērīgs, nebija iespējams ņemt vērā, jo atbilstīgi Komisijas paziņojumā "Apspriešanās par zvejas iespējām" aprakstītajai pieejai datu trūkumu nevar uzskatīt par pamatojumu, lai zveju turpinātu iepriekšējā apjomā, un šādos gadījumos jāpiemēro piesardzīgā pieeja. Attiecībā uz laša krājumiem ICES maijā sniedza zinātniskos ieteikumus, kuri radīja dažas neskaidrības, tāpēc BJRKP augustā organizēja sanāksmi, kurā tā tikās ar ICES . Pēc sanāksmes ICES atkārtoti apstiprināja iepriekš sniegtos zinātniskos ieteikumus. 2011/0240 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko 2012. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: 1. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei pēc Komisijas priekšlikuma būtu jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. 2. Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] prasīts paredzēt pasākumus, ar kuriem pārvalda pieeju ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgā veidā īsteno zvejas darbības, un vienlaikus ņemt vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, jo īpaši Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) sagatavoto ziņojumu. 3. Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jāparedz konkrēti, funkcionāli piederīgi nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala dalībvalstīm tā, lai katrai dalībvalstij nodrošinātu zvejas darbību relatīvu stabilitāti katrā krājumā vai zvejniecībā, un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. 4. Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus un vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, ko ieinteresētās personas paudušas apspriešanās gaitā, jo īpaši sanāksmēs ar Zvejniecības un akvakultūras padomdevēju komiteju un attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm. 5. Krājumiem, kuriem izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc mencas krājumu nozvejas limiti un zvejas piepūles limiti Baltijas jūrā būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2007. gada 18. septembra Regulā (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto[2]. 6. Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem[3], un jo īpaši tās 33. un 34. pants attiecīgi par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un par zvejas iespēju pilnīgas izmantošanas datu paziņošanu. Tālab jāprecizē, kādi kodi dalībvalstīm jālieto, sūtot Komisijai datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. 7. Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[4], jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. 8. Lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minētajās zvejniecībās atļaut zveju no 2012. gada 1. janvāra, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I nodaļa Piemērošanas joma un definīcijas 1. pants Priekšmets Ar šo regulu nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā 2012. gadā. 2. pants Piemērošanas joma Šo regulu piemēro Savienības kuģiem, kas darbojas Baltijas jūrā. 3. pants Definīcijas Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) "Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) zonas" ir ģeogrāfiskie apgabali, kas definēti I pielikumā Padomes 2005. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā[5]; b) "Baltijas jūra" ir ICES 22.–32. apakšrajons; c) "Savienības kuģis" ir Savienībā reģistrēts zvejas kuģis, kas peld ar dalībvalsts karogu; d) "kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)" ir daudzums, ko katru gadu drīkst iegūt no katra krājuma; e) "kvota" ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; f) "diena ārpus ostas" ir ikviens nepārtraukts 24 stundu laikposms vai tā daļa, kad kuģis neatrodas ostā. II nodaļaZvejas iespējas 4. pants KPN un tās sadalījums KPN, šādas KPN sadalījums dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar to funkcionāli saistīti nosacījumi ir noteikti I pielikumā. 5. pants Īpaši noteikumi par sadalījumu 9. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm neskar: a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu. 10. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi. 6. pants Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi 11. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja: a) nozveju guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai b) nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta. 7. pants Zvejas piepūles limiti 12. Zvejas piepūles limiti ir noteikti II pielikumā. 13. Šā panta 1. punktā minētos limitus piemēro arī ICES 27. un 28.2. apakšrajonā, ja vien Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 2. punktu nav pieņēmusi lēmumu šajos apakšrajonos nepiemērot minētās regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 3., 4. un 5. punktā un 13. pantā paredzētos ierobežojumus. 14. Šā panta 1. punktā minētos limitus nepiemēro ICES 28.1. apakšrajonā, ja vien Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 4. punktu nav pieņēmusi lēmumu šajā apakšrajonā piemērot Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 3., 4. un 5. punktā paredzētos ierobežojumus. III nodaļaNobeiguma noteikumi 8. pants Datu nosūtīšana Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus. 9. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2012. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS KPN, KO PIEMĒRO SAVIENĪBAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS SUGĀM UN APGABALIEM IR PAREDZĒTA KPN Turpmāk tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un, attiecīgā gadījumā, ar tām funkcionāli saistītie nosacījumi. Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem. Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums | Clupea harengus | HER | Reņģe | Gadus morhua | COD | Menca | Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste | Salmo salar | SAL | Lasis | Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa | Suga: | Reņģe | Zona: | 30.-31. apakšrajons | Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. | Somija | 86 905 | (1) | Analītiskā KPN. | Zviedrija | 19 095 | (2) | Savienība | 106 000 | (3) | KPN | 106 000 | (3) | __________ | (1) Nozvejas limits 31. apakšrajonā ir 1640 t. (2) Nozvejas limits 31. apakšrajonā ir 360 t. (3) Nozvejas limits 31. apakšrajonā ir 2000 t. | Suga: | Reņģe | Zona: | 22.-24. apakšrajons | Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. | Dānija | 2 930 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | 11 532 | Somija | 1 | Polija | 2 719 | Zviedrija | 3 718 | Savienība | 20 900 | KPN | 20 900 | Suga: | Reņģe | Zona: | Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā | Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. | Dānija | 1 588 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | 421 | Igaunija | 8 109 | Somija | 15 829 | Latvija | 2 001 | Lietuva | 2 107 | Polija | 17 983 | Zviedrija | 24 140 | Savienība | 72 178 | KPN | Nepiemēro | Suga: | Reņģe | Zona: | 28.1. apakšrajons | Clupea harengus | HER/03D.RG | Igaunija | 13 336 | Analītiskā KPN. | Latvija | 15 542 | Savienība | 28 878 | KPN | 28 878 | Suga: | Menca | Zona: | Savienības ūdeņi 25.–32. apakšrajonā | Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. | Dānija | 15 587 | Analītiskā KPN. | Vācija | 6 200 | Igaunija | 1 519 | Somija | 1 193 | Latvija | 5 795 | Lietuva | 3 818 | Polija | 17 947 | Zviedrija | 15 791 | Savienība | 67 850 | KPN | Nepiemēro | Suga: | Menca | Zona: | 22.-24. apakšrajons | Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. | Dānija | 9 298 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | 4 546 | Igaunija | 206 | Somija | 183 | Latvija | 769 | Lietuva | 499 | Polija | 2 487 | Zviedrija | 3 312 | Savienība | 21 300 | KPN | 21 300 | Suga: | Jūras zeltplekste | Zona: | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. | Dānija | 1 634 | Piesardzības KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | 182 | Polija | 342 | Zviedrija | 123 | Savienība | 2 281 | KPN | 2 281 | Suga: | Lasis | Zona: | Savienības ūdeņi 22.-31. apakšrajonā | Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. | Dānija | 10 977 | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | 1 221 | (1) | Igaunija | 1 116 | (1) | Somija | 13 688 | (1) | Latvija | 6 982 | (1) | Lietuva | 821 | (1) | Polija | 3 330 | (1) | Zviedrija | 14 839 | (1) | Savienība | 52 974 | (1) | KPN | Nepiemēro | __________ | (1) Zivju skaits. | Suga: | Lasis | Zona: | Savienības ūdeņi 32. apakšrajonā | Salmo salar | SAL/3D32. | Igaunija | 1 116 | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Somija | 9 768 | (1) | Savienība | 10 884 | (1) | KPN | Nepiemēro | __________ | (1) Zivju skaits. | Suga: | Brētliņa | Zona: | Savienības ūdeņi 22.-32. apakšrajonā | Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. | Dānija | 21 022 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. | Vācija | 13 318 | Igaunija | 24 411 | Somija | 11 004 | Latvija | 29 483 | Lietuva | 10 665 | Polija | 62 568 | Zviedrija | 40 639 | Savienība | 213 110 | KPN | Nepiemēro | II PIELIKUMS ZVEJAS PIEPŪLES LIMITI 15. Dalībvalstis nodrošina, ka kuģiem, kas peld ar to karogu un atkarībā no zvejas darbību veida zvejo ar traļiem, dāņu vadiem vai tiem līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, pie grunts nostiprinātām āķu rindām, āķu jedām, izņemot peldošas āķu jedas, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu, ir atļauts pavadīt ne vairāk kā: a) 163 dienas ārpus ostas 22.–24. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. līdz 30. aprīlim, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un b) 160 dienas ārpus ostas 25.-28. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. jūlija līdz 31. augustam, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu. 16. Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gada laikā drīkst pavadīt ārpus ostas un atrasties abos 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos apgabalos, zvejojot ar zvejas rīkiem, kas minēti 1. punktā, nedrīkst pārsniegt maksimālo dienu skaitu, kas noteikts zvejai kādā no abiem minētajiem apgabaliem. [1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [2] OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp. [3] OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp. [4] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp. [5] OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.