LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 312/19

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 312/14

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“BŒUF DE VENDÉE”

EK Nr.: FR-PGI-0005-0592-08.03.2007

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Bœuf de Vendée”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Produktu iegūst no telēm, jaunām govīm vai kastrētiem buļļiem, kuru liemeņa svars ir vismaz 380 kg, miesasbūve ir (S) EUR, nobarošanas pakāpe – 2 un 3, bet vecums kaušanas laikā – no 30 līdz 96 mēnešiem.

“Bœuf de Vendée” ražošanai izmanto tīršķirnes gaļas dzīvniekus vai to krustojumus, vai arī dzīvniekus, kas iegūti, krustojot jauktas šķirnes govis ar gaļas šķirnes buļļiem.

Pieteikums attiecas uz svaigu gaļu, kuru realizē kā veselus liemeņus, liemeņa ceturtdaļu vai gabalos sadalītu liemeni.

“Bœuf de Vendée” gaļai ir raksturīga tīra sarkana krāsa, stingra un mīksta konsistence, kā arī patīkama nobriedušas liellopu gaļas garša.

24 stundas pēc nokaušanas izmēra Ph līmeni un temperatūru. Rādītāji nedrīkst pārsniegt attiecīgi Ph = 6 un 6 °C. Šādi Ph un temperatūras rādītāji ir vajadzīgi, lai varētu uzsākt ilgstošu nogatavināšanu. Ja šie nosacījumi netiek ievēroti, gaļa slikti saglabājas un iegūst nepatīkamu garšu.

Katru “Bœuf de Vendée” liemeni vai tā gabalu piegādā gaļas izstrādājumu tirdzniecības vietai ar pievienotu izcelsmes garantijas sertifikātu (CGO), kurā patērētājam norāda dzīvnieka kategoriju: tele, govs vai kastrēts bullis.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātajiem produktiem):

Neattiecas

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Kopš dzimšanas līdz nošķiršanai obligāta ir dabiskā barošana. Teļus nošķir no mātes sešu līdz deviņu mēnešu vecumā. Pēc nošķiršanas atkarībā no barības pieejamības dzīvniekus var izlaist ganībās.

Vasaras periodā zaļbarību var papildināt ar lopbarību un koncentrātiem.

Lopbarības izcelsme ir stingri reglamentēta: vismaz 80 % jābūt iegūtiem lauku saimniecībā, atlikušajai daļai – AĢIN apgabalā. Šādas prakses pamatā ir vietējās tradīcijas un ieražas, kā arī Vandē (Vendée) apgabalā iegūtas lopbarības īpašā kvalitāte. Okeāna tuvuma nodrošinātais maigais klimats savienojumā ar lielu saules gaismas daudzumu ļauj ievākt lopbarību daudz agrāk, turklāt tai ir lielāka enerģētiskā un proteīnu kvalitāte. Tāpat arī šādi tiek garantēta apgāde ar “Bœuf de Vendée” vajadzībām atbilstošāku lopbarību.

Dzīvnieki ir obligāti gan jālaiž ganībās, gan arī jātur kūtī, un šim ciklam ir jānorisinās vismaz divus gadus no dzīvnieka dzīves. Cikls norisinās šādā secībā: ziemā dzīvnieks uzturas kūtī, bet vasarā no aprīļa līdz oktobrim – ganībās. Ganībās ir jāpavada vismaz četri mēneši.

Vispārējā vidējā gada noslodze nevar pārsniegt 2 UGB/HASFP dzīvniekiem un pārslogot liellopu audzēšanai rezervētās lopbarības platības.

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Atnešanās, audzēšanas un uzbarošanas vieta obligāti ir viena un tā pati lauku saimniecība

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Neattiecas

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Produktu realizē ar nosaukumu “Bœuf de Vendée”. Etiķetē norāda AĢIN logotipu, kā arī uzrakstu “Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”. Izcelsmes garantijas sertifikātā, kuru pievieno liemenim vai tā gabaliem, nogādājot tos gaļas tirdzniecības vietā, obligāti norāda dzīvnieka kategoriju – kastrēts bullis, govs vai tele.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

AĢIN “Bœuf de Vendée” ģeogrāfiskais apgabals aptver visu Vandē departamentu līdz ar nelieliem robežapgabaliem ar lielām lauksaimnieciskajām, ģeogrāfiskajām, vēsturiskajām, sociālajām un kultūras līdzībām.

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst:

— viss Vandē departaments,

— Atlantijas Luāras (Loire Atlantique) departamentā – visas šādu kantonu komūnas: Aigrefeuille, Bouaye, Bourgneuf en Retz, Clisson, Légé, Le Loroux Bottereau, Le Pellerin, Machecoul, Paimboeuf, Pornic, Rezé, Saint Père en Retz, Saint Philbert de Grand Lieu, Vallet, Vertou, Vertou-vignoble,

— Mēnas un Luāras (Maine et Loire) departamentā – visas šādu kantonu komūnas: Beaupréau, Chalonnes sur Loire, Champtoceaux, Chemillé, Cholet, Cholet 1, Cholet 2, Cholet 3, Doué La Fontaine, Gennes, Les Ponts de Cé, Montfaucon, Montreuil Bellay, Montrevault, Saint Florent le Vieil, Thouarcé, Vihiers,

— Desevras (Deux-Sèvres) departamentā – visas šādu kantonu komūnas: Cerisay, Coulonges, Mauléon, Moncoutant.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

a) Dabas faktori

Vandē ir īpaši apstākļi klimata un ģeoloģijas izpratnē. Klimatu Vandē raksturo izteikta okeāna ietekme un liels saules gaismas daudzums gadā salīdzinājumā ar vidējo rādītāju valstī (2 100 stundas gadā), kas rada labvēlīgus apstākļus lopbarības ieguvei un priekšnosacījumus, lai dzīvnieki varēt ilgstoši uzturēties ganībās. Ģeoloģiskā izpratnē Vandē veido Armorikas masīva (Massif Armoricain) dienvidu robežu, kuram raksturīgas pietiekami dziļas ļoti auglīgas dūņainas augsnes, kuras var izmantot lopbarības ražošanai.

b) Agronomiskie faktori

Vandē īpatnība ir lielās iespējas ražot lopbarību, pateicoties īpašajiem klimatiskajiem un ģeoloģiskajiem apstākļiem. Tāpat arī agrīnā temperatūras paaugstināšanās aprīļa beigās – maija sākumā, kā arī liels saules gaismas daudzums pavasarī ļauj regulāri sagatavot skābbarību no izžuvušajām ganībām vairāk nekā 30 % apmērā no sausās masas un jau jūnija sākumā iegūt pirmo sienu ar izcilām uzturvērtības īpašībām: ar labu enerģētisko vērtību un slāpekļa saturu. Lopbarības gada raža pirmajā novākšanas reizē nereti pārsniedz piecas tonnas sausās masas no hektāra. Šie paši īpašie nosacījumi ļauj pavasarī labos apstākļos sēt arī lopbarības kukurūzu un regulāri ievākt labu ražu. Visbeidzot, Vandē augstais novietojums nodrošina pietiekamu temperatūru, lai kukurūzas raža varētu labi nobriest, proti, ražas novākšanas laikā sausās masas rādītājs ir lielāks par 33 %, savukārt graudu saturs ir lielāks par 50 %. Raža nereti ir 11 tonnas sausās masas no viena hektāra no neapūdeņotas kultūras un 15 tonnas no apūdeņotas kultūras.

Šāda liela ražīguma, labas enerģētiskās un proteīna vērtības kvalitātes garantija ļauj apmierināt dzīvnieku vajadzības, sākot ar dzimšanu līdz pat nokaušanai. Uz šāda pamata Vandē dzīvnieku audzēšanas un nobarošanas sistēma, kura patērē lielu daudzumu lopbarības, varēja attīstīties daudz labāk, nekā tas būtu iespējams citviet.

c) Vēsturiskie un cilvēka faktori

“Bœuf de Vendée” ir Vandē zemnieku dzīves sastāvdaļa jau kopš seniem laikiem. Tas bija viens no pirmajiem mājdzīvniekiem, kuru sākumā izmantoja gaļas un piena ieguvei, bet vēlāk arī dažādu darbu veikšanai.

Liellopi bija pusgraudniecības un pēc tam arī zemes apsaimniekošanas vēstures daļa, kā arī pamata nosacījums visos lauksaimniecības zemes nomas līgumos, pēc kura vērtēja nomnieku. Liellopu audzēšana ir cieši saistīta ar Vandē lauksaimniecību. Lopkopju zināšanas, jo īpaši dzīvnieku pavairošanas un nobarošanas sistēmas pārzināšana ir pamatelements, kas ir pamatā 5.2.b) punktā aprakstītās “Bœuf de Vendée” saikne ar izcelsmes vietu.

“Bœuf de Vendée” realizēšana daudzajos apgabala gadatirgos, sākot ar 19. gadsimta beigām, ļāva veidot darījumu attiecības ar lieliem patēriņa centriem Francijas rietumos līdz pat Parīzei.

Vandē specifika ir cieši saistīta ar vēsturisku liellopu audzēšanu, pamatojoties uz pavairošanas un uzbarošanas sistēmu Vandē, un lielo audzētavu tuvumā izvietoto kautuvju tīklu.

5.2. Produkta specifika:

Produkta specifikas pamatā ir izšķirīgā kvalitāte, kuru nodrošina īpašās zināšanas un “Bœuf de Vendée” reputācija.

a) Izšķirīgā kvalitāte

Pēc “Bœuf de Vendée” nokaušanas iegūst ļoti smagu liemeni, kas pilnībā atbilst šā apgabala īpatnībām. Liemeņu svars ir lielāks vidēji par 120 kg salīdzinājumā ar rezultātiem, kas ir iegūti citos liellopu gaļas ražošanas apgabalos Francijā.

Dzīvnieki dzimst, tiek audzēti un nobaroti vienā un tajā pašā vietā AĢIN apgabala lauku saimniecībā. Dzīvnieku nobarošana ilgst vismaz četrus mēnešus, kas ļauj tos efektīvi uzbarot līdz 2. un 3. nobarošanas pakāpei. Nobarošanu veic, nodrošinot barību ar lielu enerģētisko un proteīnu devu nobarošanas posmā, kas ilgst vismaz četrus mēnešus. Šajā nolūkā katram dzīvniekam piešķir pakāpi atkarībā no, kāds bija tā stāvoklis, uzsākot nobarošanu. Dzīvniekus kauj, tiklīdz ir sasniegta otrā vai trešā nobarošanas pakāpe.

Smagi liemeņi (vidējais svars pārsniedz 450 kg), kuru svars ir vismaz 380 kg, nodrošina biezas un maigas gaļas gabalu ieguvi, kuri ir ļoti pieprasīti tradicionālajās gaļas izstrādājumu tirdzniecības vietās un neprofesionālo liellopu gaļas patērētāju vidū.

b) Nākamā īpatnība: cilvēku zināšanas

Lopkopju zināšanas ir “Bœuf de Vendée” saiknes ar izcelsmes vietu pamatelements.

Vandē tik atšķirīgās ražošanas sistēmas raksturīgā iezīme ir dzīvnieku pavairošanas un nobarošanas speciālisti, kuri vienmēr ir centušies pilnveidot ražošanas procesu, sākot ar dzimšanu līdz pat dzīvnieka nokaušanai. Nereti var dzirdēt šādu izteicienu: “Kas ir dzimis Vandē, tiek šeit arī nobarots”. Tas apliecina šā apgabala lopkopības kultūru. Te ir radušās zināšanas, kas tagad ir zināmas un atzītas tālu aiz Francijas robežām. Vandē sistēmas iezīme ir arī lauku saimniecībā dzimušo dzīvnieku nobarošana ar tajā pašā saimniecībā saražoto lopbarību. Mūsdienās Vandē pavairošanas un nobarošanas lopkopības sistēmas prasība ir vidēji 60 zīdītājgovis uz 70 hektāriem.

Pavairošanas un nobarošanas funkciju apvienošana vienā lauku saimniecībā nodrošina tehniskas, sanitāras, ekonomiskas un tirdzniecības priekšrocības, kas labvēlīgi iespaido galaprodukta kvalitāti.

Lopkopji izmanto tikai tādus dzīvniekus, kas cēlušies no gaļas liellopu (zīdītājgovju) šķirnēm vai to krustojumiem. Taču šo dzīvnieku potenciālu nevarētu pilnvērtīgi izmantot bez bagātīgas un kvalitatīvas barības (ar lielu enerģētisko vērtību un slāpekļa saturu). Klimats un augsnes kvalitāte garantē barības resursu daudzumu un kvalitāti, vienlaikus nodrošinot lauku saimniecībām lielu autonomiju. “Bœuf de Vendée” pilnībā raksturo lopkopju zināšanas, kuras viņi izmanto, lai ražotu lopbarību un graudaugus, un apvienotu tos atkarībā no uzturvērtības un dzīvnieku fizioloģiskā stāvokļa, sākot ar dzimšanas brīdi līdz pat kaušanai.

Teļi paliek kopā ar govīm, līdz astoņu mēnešu vecumā tiek nošķirti. Pēc tam vismaz divus gadus tos audzē šādā režīmā: ziemā dzīvnieks uzturas kūtī, bet vasarā no aprīļa līdz oktobrim – ganībās. Barības pamats ir zālaugi ganībās un rupja lopbarība. Nobarošanas laikā dzīvnieks gan uzturas ganībās, gan arī tiek barots no siles.

Atkarībā no dzīvnieka stāvokļa nobarošanas sākumposmā lopkopis izvēlas tās ilgumu un barošanas režīmu, kas ļauj iegūt labāko iespējamo produktu ar pietiekamu, taču ne pārmērīgu tauku daudzumu. Reizi 15 dienās dzīvnieku pārbauda, lai novērtētu procesa virzību un pieņemtu galīgo lēmumu par labāko kaušanas datumu.

Apgabalā pastāvošā pavairošanas un nobarošanas sistēma ir vietējā īpatnība, kas nodrošina palielinātu liemeņa svaru un vislabāko sagatavošanas kaušanai kvalitāti treknās gaļas īpatsvara ziņā.

c) Reputācija

1878. gadā brāļi Batiot introducēja “Charolais en Vendée”, lai uzlabotu gaļas izstrādājumu kvalitāti un darba dzīvnieku īpašības. Lielo pilsētu Nantes (Nantes), Anžē (Angers) un Parīzes attīstība izveidoja priekšnosacījumus tirdzniecībai un “prasmīgo Vandē lopkopju” reputācija ievērojami palielināja šīs liellopu gaļas popularitāti.

Ar 167 000 zīdītājgovīm šis ir viens no trim lielākajiem ražošanas apgabaliem Eiropā. Savukārt Francijā Vandē departaments šobrīd ir pirmajā vietā pēc liellopu gaļas ražošanas. Tikai Vandē veido vairāk nekā 5 % produkcijas izlaides apjoma valstī ar mazāk nekā 1 % lauksaimniecībā izmantojamās zemes.

Miesnieki, kas labi zina šo produktu, meklē to, lai apmierinātu savu prasīgāko klientu vajadzības. No šā liemeņa var iegūt maigu, sulīgu, biezu gaļu (jo īpaši côte et de l’entrecôte gabali) ar bagātīgu garšu, kas sniedz ļoti lielu baudījumu klientiem visā valstī.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Visu Vandē dabisko, klimatisko un agronomisko faktoru apvienojums, kas nodrošina kvalitatīvas un bagātīgas lopbarības ražošanu, līdz ar lopkopju zināšanām ļauj iegūt smagus liemeņus, kuri ir Vandē īpašā pazīme.

Ar ģeogrāfisko apgabalu saistīto produkta specifiku veido īpaši lauksaimnieciskie, augsnes un klimatiskie apstākļi, kas ļauj lietderīgi izmantot pļavas kā ganības zīdītājgovju ganāmpulkiem līdz teļu nošķiršanai astoņu mēnešu vecumā, kā arī audzēt lopbarību un graudaugus ar lielu enerģētisko un proteīnu vērtību dziļās dūņainās augsnēs, pateicoties saulainajam un karstajam klimatam, kas ir labvēlīgs fotosintēzei, kura ir nepieciešama labai zālaugu un jo īpaši lopbarības kukurūzas nobriešanai. Šī lielā lopbarības pieejamība, kā arī tās kvalitāte, kas ir “Bœuf de Vendée” barības īpaša pazīme, savienojumā ar Vandē lopkopju veikto labāko dzīvnieku atlasi un to kaušanu audzētavu tuvumā esošajās kautuvēs pēc optimālas nobarošanas ļauj iegūt smagus liemeņus.

“Bœuf de Vendée” maigo, sulīgo un aromātisko gaļu iegūst, pateicoties rūpīgam darbam ikvienā ražošanas posmā.

Lopkopji atlasa govis vai kastrētus buļļus, izmantojot savas zināšanas. Tiek izslēgti buļļi un kastrēti jaunlopi, kā arī visi dzīvnieki, kas ir jaunāki par 30 mēnešiem. Dzīvnieku nobarošana pietiekami ilgu laikposmu ļauj muskuļaudos veidoties taukaudiem (intramuskulārie taukaudi), kas nodrošina gaļas cauraugšanu un pasargā no izžūšanas gatavošanas laikā atšķirībā no liesas gaļas, kuru dēvē par “sausu”. Tā rezultātā gaļa kļūst arī maiga, sulīga un mīksta.

Pēc nokaušanas “Bœuf de Vendée” ieguvei atlasa tikai labākos liemeņus. Atlasi veic sertificēts vērtētājs, ņemot vērā gaļas labo izskatu, nobarošanas stāvokli un gaļas krāsu (ar vizuālo un taustes kontroli). Šāda liemeņu šķirošana ir obligāts nosacījumus, lai gūtu pārliecību, ka ir iegūta maiga, sulīga un aromātiska gaļa. Liemeņiem ir jāatbilst visiem “Bœuf de Vendée” paredzētajiem kritērijiem. Gaļai pievieno izcelsmes garantijas sertifikātu.

Nogatavināšana vismaz desmit dienu garumā garantē gaļas maigumu.

Šie svarīgie kritēriji ir izšķirīgi nosacījumi, kurus ņem vērā miesnieki un patērētāji. Tie ļauj “Bœuf de Vendée” uzturēt labu reputāciju attiecībā pret citu liellopu gaļu, kuru realizē apgabalā.

Pateicoties maigajai, sulīgajai un aromātiskajai “Bœuf de Vendée” gaļai, patērētāji un miesnieki saglabā savu uzticību tai un regulāri iegādājas to tālākai realizācijai. Kā pierādījumu var minēt to, ka 60 % no pašreizējiem šīs nozares noieta tirgiem kopš darbības uzsākšanas 2000. gadā nav piedzīvojuši nekādas izmaiņas.

“Bœuf de Vendée” ir apliecinājums patiesu zināšanu kopumam, kuru var novērot visos posmos: ražošanā (lopbarības ražošana, audzēšana un atlase), kaušanā, gaļas sadalīšanā un realizācijā, ievērojot kvalitātes un izcelsmes nosacījumus.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts).

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDC-IGP/boeuf-de-vendee.pdf

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.