LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 347/12

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 347/08)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

MIEL DE LIÉBANA

EK Nr. ES-PDO-0005-01196 – 10.02.2014.

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums

Miel de Liébana

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.4. grupa. Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu u. c.)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Miel de Liébana ir pārtikas produkts, ko Liébana kamarkā medus bites gatavo no Liébana ekosistēmās atrodamo augu ziedu nektāra vai cukuriem bagātajiem izdalījumiem uz augu dzīvās daļas, kurus bites savāc, pārveido, papildina ar pašu izdalītām vielām, nogulsnē, dehidrē, uzglabā un atstāj medus šūnās nobriest un nogatavoties.

Šķirnes un tipi

Apgabalā ražotā medus šķirnes, kuras drīkst apzīmēt ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Miel de Liébana, ir šādas.

— Izsvīduma-lapu medus: gatavots no cukuriem bagātajiem izdalījumiem uz ozolu un akmeņozolu lapu virsmas jeb tā saucamās medusrasas, ēriku (Erica spp.) un kazeņu (Rubus sp.) nektāra un Liébana kamarkas augu ziedputekšņiem, kuru procentuālais daudzums var būt dažāds.

— (Monoflorais) viršu medus: gatavots no šādu ēriku un viršu ģints augu nektāra: Erica cinerea, Erica vagans, Erica tetralix, Erica cirialis un Calluna vulgaris.

Specifiskās īpašības, kas kopumā raksturo ACVN Miel de Liébana medu:

Fizikālās un ķīmiskās īpašības

Gatavība: — saharozes saturs ne vairāk kā 5 % (5 g/100 g) — mitruma saturs ne vairāk kā 18,6 % Svaiguma pakāpe (nosaka gatavam medum): — hidroksimetilfurfurols (HMF) < 20 mg/kg — diastāzes skaitlis 25–55 (pēc Schade skalas) Kvalitātes pasliktināšanās: — brīvais skābums mazāks par 50 meq/kg Tīrība: — ūdenī šķīstošās cietvielas ne vairāk kā 0,1 g/100 g — svešķermeņi bez atliekām, filtrēts caur sietu ar < 0,2 mm acojumu

Ziedputekšņu īpašības

ACVN Miel de Liébana medus gatavošanā izmantotajiem ziedputekšņiem jāatspoguļo teritorijas augu valsts, kuru galvenokārt veido pie tauriņziežu (Leguminosae), ēriku (Ericaceae), rožu (Rosaceae), dižskābaržu (Fagaceae), ceļteku (Plantaginaceae), kurvjziežu (Asteraceae) un skarblapju (Boraginaceae) dzimtas piederīgu un 5.1. tabulā uzskaitītu sugu augi.

Jebkurā gadījumā eikaliptu (Eucalyptus sp.), vasaras saulgriezes (Helianthus annuus), Eiropas olīvkoka (Olea europaea), kalnrozītes (Cistus ladanifer), timiānu (Thymus sp.), Stehādes lavandas (Lavandula stoechas) un ārstniecības rozmarīna (Rosmarinus officinalis) ziedputekšņu summārais daudzums kopējā ziedputekšņu spektrā nedrīkst pārsniegt 5 %.

Papildu informācija par konkrētu tipu medu

Fizikālās un ķīmiskās īpašības

Īpatnējā elektrovadītspēja (mS/cm) Krāsa (mm pēc Pfunda skalas) Pelni (g/100 g) Fruktoze un glikoze (g/100 g) Izsvīduma-lapu medus 0,970–1,430 ≥ 102 0,65–0,75 60–66 Viršu medus 0,845–1,280 90–119 0,65–0,70 ≥ 67

Ziedputekšņu īpašības

Putekšņu izcelsme (%) Izsvīduma-lapu medus Ozolu un akmeņozolu medusrasas pārsvars, taču ir arī kazeņu (Rubus spp.) un ēriku (Erica spp.) ģints augu ziedputekšņi un ziedputekšņi no citiem Liébana kamarkai raksturīgiem augiem Viršu medus Jāsatur vismaz 45 % ēriku (Erica spp.) ģints augu ziedputekšņu un citu Liébana kamarkai raksturīgu augu ziedputekšņu, kuru procentuālais daudzums var būt dažāds

Organoleptiskās īpašības

Fizikālais stāvoklis Krāsa Smarža Garša Izsvīduma-lapu medus Šķidrs, ar ļoti zemu kristalizācijas tendenci Tumša, dzintaraini brūna, var būt gandrīz melna, melni brūnos toņos, ar atstarojošu spīdumu Vājš un nenoturīgs koksnes aromāts ar maigu iesala noti Iesāļa, atšķirīga no medum tipiskā salduma Viršu medus Pastveida konsistence. Kristalizācijas tendence vidēja, veidojas smalki graudi Dzintara krāsa, var būt ļoti tumša, sarkani brūnos toņos. Ja ziema ir ļoti auksta, uzglabājot krāsa var kļūt gaiši dzintaraina Vidēji spēcīgs un noturīgs ziedu aromāts Rūgtena un paliekoša, izteikti iesāļa

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem Liébana medus ražošanas un ieguves posmiem jānoris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Lai garantētu kvalitāti un nodrošinātu vajadzīgo kontroli, visas Miel de Liébana ražošanas darbības jāveic centros, kas atrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Ja šīs darbības tiktu veiktas citur, produkts būtu jāizved ārpus kamarkas un transportēšanas laikā tā kvalitāte varētu ciest temperatūras, mitruma un svešu vielu vai smaržu absorbcijas iespaidā. Tas arī mazina risku, ka medu varētu iemaisīt kopā ar citu šķirņu medu, uz ko neattiecas šis ACVN.

Iepriekš minēto iemeslu dēļ arī iepakošana jāveic iepakošanas centros, kuri atrodas ražošanas apgabalā.

Produktam jābūt iepakotam caurspīdīga un bezkrāsaina stikla traukos, kas ir hermētiski noslēgti, lai produkts nezaudētu dabīgo aromātu un neuzņemtu svešu smaržu, mitrumu u. c., un uz iepakojuma jābūt plombai, lai garantētu, ka starplaikā tas nav ticis atvērts.

Iepakotajam medum pēc konsistences jābūt biezam, un tas var būt kristalizējies.

Aizliegts tirgot nefasētu medu.

3.7. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Papildus obligātajai informācijai, kas prasīta pārtikas produktu marķēšanas un noformēšanas noteikumos, produkta marķējumā labi redzamā veidā jānorāda:

— cilmes vietas nosaukums Miel de Liébana,

— vārdi “Denominación de origen protegida” vai apzīmējums “DOP” (ACVN) un atbilstošais Eiropas Savienības logotips,

— medus šķirne: miel de mielada (izsvīduma-lapu medus) vai monofloral de brezo (monoflorais viršu medus) atkarībā no produkta aprakstā iepriekš minētajām ziedputekšņu īpašībām,

— zemāk attēlotais cilmes vietas nosaukuma īpašais logotips,

— kontroles numurs un pārbaudes struktūras nosaukums vai [jāpievieno] papildu etiķete.

KRĀSAS : DZELTENĀ : PANTONE 130C BRŪNĀ : PANTONE 4695C

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

ACVN Miel de Liébana ražošanas apgabals aptver visu Liébana kamarkas pašvaldību teritorijas Kantabrijas autonomajā kopienā.

Šīs pašvaldības ir

Cabezón de Liébana, Camaleño, Cillorigo de Liébana, Pesaguero, Potes, Tresviso un Vega de Liébana.

To kopējā platība ir 570 km2.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

5.1.1. Dabas faktori

Liébana kamarka atrodas pašā Kantabrijas kalnu masīva viducī. Kalnainais apvidus nosaka tās reljefu, un kalni – tostarp dažas no Kantabrijas augstākajām virsotnēm – veido dabīgu robežu. Kalnu nogāzes sliecas uz kamarkas vidieni, veidojot četras dziļas, šauras un stāvas ielejas, kuru satecē atrodas ģeogrāfiskais un administratīvais centrs – Potes ciemats.

Izveidojies reljefs atgādina milzīgu apaļu piltuvi, kuras masīvās kaļķakmens sienas robežojas ar Picos de Europa kalnu grēdu. Vismazākais augstums virs jūras līmeņa – apmēram 300 m – ir kamarkas centrālajā daļā, turpretim perifērijā tas sasniedz 2 600 m.

Ģeoloģiskā ziņā pārsvarā ir ieži, kas veidojušies akmeņogļu (karbona) periodā. Tiklab Picos de Europa centrālo un austrumu masīvu, kā kamarkas ziemeļu daļu veido karsta procesu pārveidots kaļķakmens no vēlīnā akmeņogļu perioda laikiem, savukārt viegli noārdīties spējīgais slāneklis un smilšakmens dziļi ielejās ir no agrīnā akmeņogļu perioda.

Reljefa sarežģītības ietekmē Liébana kamarkā ir izveidojies savs īpatnējs mikroklimats, un tādējādi reģionā, kurā kopumā valda Atlantijas klimats, ir radies Vidusjūras klimata anklāvs.

Vidējā temperatūra Liébana kamarkā ir no 21 °C līdz 8 °C; trīs–četrus mēnešus gadā bieža parādība ir salnas.

Kamarkas augstākajās vietās mitrums ir ļoti liels – gadā vidēji nolīst 2 000 litru uz kvadrātmetru –, bet centrālajā daļā ielejā tikai 700 litru, un lietus var nebūt pat trīs mēnešu garumā.

Liébana ir kamarka ar augstu dabas vērtību; daba šeit ir īpaši labi saglabāta, un cilvēka darbība to gandrīz nemaz nav izmainījusi. Mežs klāj 41 % kamarkas platības, turklāt patlaban ir noteiktas septiņas aizsargājamās teritorijas, kuras kopā aptver vairāk nekā 32 % no kamarkas platības. Divas no tām, proti, Parque Nacional de los Picos de Europa un Área de Protección del oso pardo, ir aizsargātas valsts līmenī un piecas – Eiropas līmenī. No šīm piecām divas (Río Deva un Liébana) ir Kopienas nozīmes teritorijas, bet trīs (Sierra de Peña Sagra, Desfiladero de la Hermida un Liébana) ir īpaši aizsargājamas teritorijas.

Visi minētie faktori kopumā nosaka to, ka apgabalā ir ļoti daudzveidīga augu valsts un Atlantijas klimatam raksturīgo tipu meži un augi šeit sadzīvo ar Vidusjūrai tipiskām sugām.

Putekšņu pārbaudēs medū ir konstatēti 40 veidu ziedputekšņi no dažādiem augiem. Svarīgākie no tiem ir iekļauti Liébana kamarkas galveno nektāraugu sarakstā, kurā minēts katra šāda auga dzimtas un sugas nosaukums, lauksaimnieciskā nozīme un ziedēšanas periods.

NEKTĀRAUGI (dzimta, zinātniskais un vispārpieņemtais nosaukums) LAUKSAIMNIECISKĀ NOZĪME FENOLOĢIJA (ziedēšanas periods) ERICACEAE Erica sp. (ērikas) N maijs–oktobris Calluna vulgaris (sila virsis) N jūlijs–septembris ROSACEAE kazene Rubus ulmifolius NP jūnijs–augusts Prunus spinosa L. (ērkšķu plūme) NP aprīlis–maijs Crataegus monogyna (vienirbuļa vilkābele) NP aprīlis–maijs LEGUMINOSAE Trifolium sp. (āboliņi) N aprīlis–jūlijs kazāboliņš Cytisus cantabricus NP aprīlis–augusts irbulenes Genista florida un G. obtusiramea NP maijs–augusts Medicago sp. NP marts–septembris FAGACEAE Quercus pyrenaica (Pireneju ozols) PH maijs–septembris Quercus petraea (klinšozols) PH maijs–septembris Quercus ilex rotundifolia (akmeņozols) PH maijs–septembris Quercus suber (korķozols) PH maijs–septembris Castanea sativa Miller (ēdamā kastaņa) NPH maijs–septembris BORAGINACEAE Echium vulgare (parastais daglītis) NP marts–maijs ASTERACEAE Centaurea spp. N maijs–jūlijs PLANTAGINACEAE Plantago sp. (ceļtekas) P maijs–septembris

(N = nektārs, P = ziedputekšņi, H = medusrasa)

Tā kā apgabala augi zied dažādos gada laikos, no marta līdz novembrim bitēm ir milzīga dažādu nektāraugu izvēle.

Veids, kādā bites šos nektāraugus izmanto, piešķir Liébana medum tā vienreizējās un neatkārtojamās īpašības.

Ziedputekšņu procentuālais sastāvs Liébana medū, apgabalam tipiskie nektāraugi un tas, ka šajā medū ir ļoti maz laukaugu putekšņu un citu ziedputekšņu, kas bieži atrodami Pireneju pussalā ražotā medū, ļauj produktu viegli atšķirt no visiem pārējiem.

5.1.2. Cilvēkfaktori

Liébana kamarkas biškopji savā darbā turpina gadsimtiem senas tradīcijas. Biškopības aizsākumi ir saistīti ar vajadzību ražot vasku, kas lauku naturālajā saimniecībā bija vērtīga patēriņa prece. Klostera arhīvā Cartulario de Santo Toribio de Liébana atrodami dokumenti, kas apliecina, ka 933. gadā ar vasku samaksāts par kādu zemes gabalu.

Pirmās atsauces tieši uz Liébana medu atrodamas XVI gadsimta beigu libros de tazmías (desmitās tiesas grāmatās), kurās noteiktas baznīcai maksājamās nodevas, tostarp medus.

Papildus šīm vēsturiskajām atsaucēm tradīcijas senumu apliecina kulinārijas atsauces (deserti, piemēram, merdoso, ko gatavo reizi gadā pēc cūku bērēm, frisuelos jeb medus pankūkas un orujo – vīnogu izspaidu degvīns ar medu).

Sentēvu prakse, ko pārņēmuši šodienas biškopji, ir:

— no koka izgatavoti bišu stropi,

— lai pilnībā izmantotu kamarkas nektāraugu potenciālu, stropus no ielejas, kur tie atrodas ziemā, vasarā pārved uz apgabaliem lielākā augstumā virs jūras līmeņa,

— medus ražošanas laikā bites netiek mākslīgi piebarotas,

— bites noņem, tās pēc tradicionālās metodes noslaukot ar slotiņu,

— medus sviešana notiek ar aukstās centrifugēšanas paņēmienu vai atvākojot kāres, nekad to nedara izspiežot,

— joprojām tiek praktizēta bišu apdūmošana, un dedzināšanai tradicionāli izmanto dabiskus augu produktus – vietējā siena un ozolu (Quercus spp.) un laurkoka (Laurus nobilis) lapu maisījumus, kuru dūmi ir auksti un smaržīgi un neizmaina medus īpašības,

— medus temperatūra nevienā ražošanas posmā nepārsniedz 40 °C, un pasterizēšana ir aizliegta,

— vairums spietu ir cēlušies turpat kamarkā un ir pielāgojušās apgabala īpatnībām.

Patlaban kamarkā ir 32 profesionāli biškopji, 1 568 bišu stropi un piecas medus sviešanas un fasēšanas iekārtas. Vairāki biškopji apvienojušies asociācijā, kas izveidota, lai veicinātu Liébana medus noietu, un reizi gadā notiek medus svētki Feria Apícola de Vega de Liébana.

5.2. Produkta specifika

Liébana medus unikalitāti atspoguļo galvenokārt tā fizikālās, ķīmiskās, melisopalinoloģiskās un organoleptiskās īpašības.

Tas ir svaigs medus (HMF ≤ 20 mg/kg medus, bet diastāzes skaitlis no 25 līdz 55 pēc Schade skalas).

Šis medus nav bijis pakļauts intensīvai termiskajai apstrādei. To nedrīkst uzsildīt līdz temperatūrai, kas pārsniedz 40 °C. Šāda rīcība nodrošina to, ka medus saglabā īpašības, ar kurām to apveltījušas vietējās bites un augi.

Šā medus fizikālo, ķīmisko, organoleptisko un melisopalinoloģisko īpašību neatkārtojamību nosaka vietējā augu valsts apgabalā, kur neierastā veidā līdzās pastāv Atlantijas klimatam tipiskie meži un augi un Vidusjūras un alpīnajiem apgabaliem tipiskās sugas.

Pētījumā par šā medus sastāvā esošajiem dažādajiem ziedputekšņiem, ko izmantoja kā marķierus, noskaidrots, kuru sugu augiem ir lielākā nozīme apgabala biškopībā (sk. 5.1.1. punkta tabulu), un viršu medus gadījumā tās ir daudzas konkrētas ēriku dzimtas sugas, bet attiecībā uz izsvīduma-lapu medu tās ir daudzas ozolu ģints sugas; visi tie ir Liébana kamarkā augoši nektāraugi, kuru nektāru un medusrasu bites pārveido medū, kas nelīdzinās nevienam citam medum. Tas apliecina tiešo saikni starp šo medu un noteikto ģeogrāfisko apgabalu, kurā tas tiek ražots.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Lai gan Liébana kamarka atrodas Kantabrijas jūras tuvumā, no tās un no pārējās pasaules kamarku nošķir augsti kalni, un tāpēc tajā valda Vidusjūras tipa mikroklimats, kas šo apgabalu padara atšķirīgu no visiem citiem apgabaliem; šāds klimats ir labvēlīgs ļoti bagātīgai un daudzveidīgai nektāraugu valstij, un šie augi nosaka vietējā medus raksturīgās īpašības.

Kā apliecina ziedputekšņu sastāvs un fizikālās, ķīmiskās un sensoriskās analīzes, Liébana medus ir savdabīgs un unikāls produkts, kas tieši saistīts ar augiem, kuri sastopami Liébana kamarkas ekosistēmās (daudzo aizsargājamo dzīvotņu dēļ, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK I pielikumu, klasificēta kā Kopienas nozīmes teritorija).

Miel de Liébana ražošanas tradīcija ir sena, tā turpinās vēl šodien un ir skaidri saskatāma veidā, kādā notiek bišu stropu apsaimniekošana un pašreizējais medus ražošanas process. Rezultātā un ņemot vērā šim medum piemītošās specifiskās īpašības, tas ir ļoti iecienīts un ar šādu nosaukumu tiek tirgots jau vairāk nekā 30 gadu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.alimentosdecantabria.com/

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.