Papildu resursu piešķiršana EAFVP dalībvalstīm ir brīvprātīga atbilstoši to īpašajām vajadzībām. Ņemot to vērā, dalībvalstīm būtu jāpievērš pienācīga uzmanība vistrūcīgāko personu skaita pieaugumam kopš Covid-19 pandēmijas.

Šīs summas tiks sadalītas starp dalībvalstīm, ņemot vērā to relatīvo labklājību un to, ciktāl pašreizējā krīze ietekmēs to ekonomiku un sabiedrību. Pēc Komisijas iniciatīvas 0,35 % no papildu resursiem jāatvēl tehniskajai palīdzībai. Atkāpjoties no Finanšu regulā izklāstītajiem noteikumiem, kas piemērojami ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem, šie papildu resursi atbilst KNR un EAFVP regulā paredzētajiem piemērojamajiem noteikumiem, tiklīdz tie ir piešķirti darbības programmām, tostarp noteikumiem par saistībām un saistību atcelšanu.

Papildu resursi 2020. gadam izriet no globālo resursu palielināšanas ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam. Papildu resursus 2021. un 2022. gadam veido ārējie piešķirtie ieņēmumi, kas izriet no [Eiropas Atveseļošanas instrumenta].

Priekšlikuma rezultātā 2020. gadā radīsies papildu saistības, kas finansējamas no 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas maksimālā apjoma palielināšanas. Tas arī radīs papildu saistības 2021. un 2022. gadam, kas finansējamas no ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem. Tas izraisīs papildu maksājumus laikposmā no 2020. līdz 2025. gadam. Ietekme uz budžetu iekļauta REACT-EU regulai pievienotajā tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā.

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 223/2014 ir paredzēti noteikumi, kas piemērojami Eiropas atbalsta fondam vistrūcīgākajām personām (EAFVP).

(2)Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, reaģējot uz sociālajām problēmām Eiropā, 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Divdesmit pīlāra pamatprincipi ir strukturēti trijās kategorijās: vienādas iespējas un darbaspēka tirgus pieejamība; taisnīgi darba nosacījumi; sociālā aizsardzība un iekļautība. Lai nodrošinātu sociāli taisnīgu atveseļošanos, Eiropas sociālo tiesību pīlāra divdesmit principiem būtu jāvirza darbības, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju.

(3)Covid-19 pandēmijas radītās krīzes sekas ir skārušas dalībvalstis līdz šim nepieredzētā veidā. Krīze ir radījusi smagas ekonomiskas un sociālas sekas. Tas ir radījis ārkārtas situāciju, kas jārisina ar īpašiem pasākumiem saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru.

(4)Tam ir īpaša ietekme uz EAFVP. Ņemot vērā, ka Covid-19 pandēmijas dēļ ir palielinājies to cilvēku skaits, kurus skar nenodrošinātība ar pārtiku un materiālā nenodrošinātība, un ka šīs krīzes laikā vistrūcīgākās personas ir pakļautas konkrētiem riskiem un turpmākām grūtībām, dalībvalstis, sniedzot fonda atbalstu, saskaras ar papildu finansējuma vajadzībām.

(5)Lai novērstu milzīgos satricinājumus ekonomikai un nopietno ietekmi uz vienotā tirgus darbību, ko rada ārkārtas ierobežojumi, kurus dalībvalstis ieviesušas, lai ierobežotu Covid-19 izplatīšanos, Eiropadome 2020. gada 23. aprīlī apstiprināja “Atveseļošanas ceļvedi” ar spēcīgu ieguldījumu komponentu, aicināja izveidot [Eiropas Atveseļošanas instrumentu] un pilnvaroja Komisiju analizēt vajadzības tā, lai resursi tiktu novirzīti visvairāk skartajām Eiropas nozarēm un ģeogrāfiskajām daļām, vienlaikus precizējot arī saikni ar DFS.

(6)Komisija 2020. gada 27. maijā nāca klajā ar priekšlikumu regulai, ar ko groza Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, un piešķīra papildu resursus, lai atbalstītu dalībvalstis krīzes seku novēršanā saistībā ar Covid-19 pandēmiju un sagatavotos ekonomikas atveseļošanai. Kā daļa no šīs paketes budžeta saistībām ir darīta pieejama papildu ārkārtas summa 58 272 800 000 EUR apmērā no struktūrfondiem saskaņā ar mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” 2020., 2021. un 2022. gadam, lai to ātri iepludinātu reālajā ekonomikā, izmantojot 2014.–2020. gada kohēzijas politikas programmu esošās struktūras. Komisijai būtu jānosaka papildu resursu sadalījums katrai dalībvalstij, pamatojoties uz piešķiršanas metodi, kuras pamatā ir jaunākie pieejamie objektīvie statistikas dati par dalībvalstu relatīvo labklājību un to, ciktāl pašreizējā krīze ietekmē to ekonomiku. Lai atspoguļotu krīzes seku mainīgo raksturu, sadalījums 2021. gadā būtu jāpārskata, pamatojoties uz to pašu piešķiršanas metodi un izmantojot jaunākos statistikas datus, kas pieejami līdz 2021. gada 19. oktobrim. Lai efektīvi reaģētu uz Covid-19 uzliesmojuma sociālo ietekmi uz vistrūcīgākajām personām, ir lietderīgi, ka dalībvalstis var piešķirt papildu līdzekļus EAFVP saskaņā ar to vajadzībām. Šādi rīkojoties, dalībvalstīm būtu jāpievērš pienācīga uzmanība vistrūcīgāko personu skaita pieaugumam kopš Covid-19 pandēmijas. Turklāt ir jānosaka maksimālie apjomi attiecībā uz palielināto resursu piešķiršanu dalībvalsts tehniskajai palīdzībai. Ņemot vērā to, ka paredzams, ka papildu resursi tiks tērēti ātri, programmu slēgšanas brīdī būtu jāatceļ arī saistības, kas attiecas uz šiem papildu resursiem. Attiecībā uz papildu resursiem ir ieviestas arī iespējas veikt finanšu pārvedumus starp ERAF, ESF un EAFVP atbilstoši mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”.

(7)Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam.

(8)Lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir pietiekami finanšu līdzekļi, lai ātri īstenotu krīzes novēršanas pasākumus saistībā ar Covid-19 pandēmiju un sagatavotos ekonomikas atveseļošanai, ir jānodrošina lielāks priekšfinansējuma maksājums, lai ātri īstenotu darbības, ko atbalsta ar papildu resursiem. Priekšfinansējuma apmēram būtu jānodrošina, ka dalībvalstīm ir līdzekļi, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu avansa maksājumus saņēmējiem un ātri atlīdzinātu saņēmējiem pēc maksājuma pieprasījumu iesniegšanas.

(9)Lai mazinātu slogu valstu budžetiem saistībā ar krīzes novēršanu Covid-19 pandēmijas kontekstā un lai sagatavotos ekonomikas atveseļošanai, ir lietderīgi papildu resursiem nepiemērot līdzfinansējumu.

(10)Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis var ātri pielāgot EAFVP paredzētos pasākumus, reaģējot uz Covid-19 krīzi, ir lietderīgi paredzēt īpašus noteikumus, kas precizētu tehniskās palīdzības darbības jomu.

(11)Ņemot vērā, ka šīs regulas mērķi, proti, reaģēt uz sabiedrības veselības krīzes ietekmi uz vistrūcīgākajām personām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka paredzamās darbības mēroga un seku dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti tikai tādi noteikumi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu šo mērķi.

(12)Tāpēc Regula (ES) Nr. 223/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

(13)Ņemot vērā ar Covid-19 pandēmiju saistītās situācijas steidzamību, ir lietderīgi, ka šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

(14)Ņemot vērā Covid-19 pandēmiju un vajadzību steidzami risināt ar to saistīto sabiedrības veselības krīzi, tiek uzskatīts par nepieciešamu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts 4. pantā Protokolā Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam.

(15)Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 135. panta 2. punktā paredzēts, ka grozījumi Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 vai Padomes Lēmumā 2014/335/ES Euratom, kas pieņemti minētā līguma spēkā stāšanās dienā vai pēc tās, neattiecas uz Apvienoto Karalisti, ja šie grozījumi ietekmē Apvienotās Karalistes finansiālās saistības. Atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 223/2014 6.a pantu 2020. gadam finansē no daudzgadu finanšu shēmas maksimālā apjoma palielināšanas un 2021. un 2022. gadam – no Savienības pašu resursu maksimālā apjoma palielināšanas, kas ietekmētu Apvienotās Karalistes finanšu saistības. Tādēļ šī regula nebūtu jāpiemēro Apvienotajai Karalistei un tās iekšienē,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants