ES un Indijas un Klusā okeāna reģiona valstu nākotne ir nesaraujami saistīta, ņemot vērā ekonomiku savstarpējo atkarību un kopīgās globālās problēmas. Reģionā ir septiņas G20 dalībvalstis — Austrālija, Ķīna, Indija, Indonēzija, Japāna, Korejas Republika un Dienvidāfrikas Republika, kā arī Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija (ASEAN), kas ir arvien nozīmīgāks ES partneris. Šajā reģionā dzīvo trīs piektdaļas pasaules iedzīvotāju, tas saražo 60 % no pasaules IKP un nodrošina divas trešdaļas no pirmspandēmijas globālās ekonomikas izaugsmes, turklāt ir digitālās ekonomikas priekšgalā. ES tālākie reģioni un aizjūras zemes un teritorijas, kuras ir konstitucionāli saistītas ar tās dalībvalstīm, veido svarīgu daļu no ES pieejas Indijas un Klusā okeāna reģionam.

ES un Indijas un Klusā okeāna reģiona valstis ir dabiski partnerreģioni tirdzniecības un ieguldījumu jomā. ES jau ir lielākā ieguldītāja, vadošā attīstības sadarbības nodrošinātāja un viena no lielākajām tirdzniecības partnerēm Indijas un Klusā okeāna reģionā. Kopā Indijas un Klusā okeāna reģions un Eiropa nodrošina vairāk nekā 70 % no pasaules preču un pakalpojumu tirdzniecības apjoma un vairāk nekā 60 % no ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsmām. Tirdzniecības apjoms starp Indijas un Klusā okeāna reģionu un Eiropu ir lielāks nekā starp jebkuriem citiem pasaules ģeogrāfiskajiem reģioniem, un 2019. gadā tas sasniedza 1,5 triljonus EUR gadā. Šis reģions ir otrais lielākais ES eksporta galamērķis, un tajā atrodas četri no desmit lielākajiem ES tirdzniecības partneriem. Reģionā atrodas arī lieli ūdensceļi, kuri ir ļoti svarīgi ES tirdzniecībai, tostarp Malakas šaurums, Dienvidķīnas jūra un Bābelmandeba šaurums.

Indijas un Klusā okeāna reģions ir gan nozīmīgs globālo vides problēmu avots, gan arī potenciālais ieguvējs no to risinājumiem. Reģiona radītais oglekļa dioksīda emisiju īpatsvars pasaulē kopš 2000. gada ir pieaudzis no 37 % līdz 57 %, un līdz 2030. gadam šis reģions veidos vairāk nekā 70 % no pasaules enerģijas pieprasījuma pieauguma. Ir paredzams, ka klimata pārmaiņas vēl vairāk palielinās spiedienu uz jūras bioloģisko daudzveidību, dabas resursiem un zivju krājumiem, izraisot izmaiņas ekosistēmas dinamikā. Indijas un Klusā okeāna reģionā atrodas jūras bioloģisko daudzveidības “karstie punkti”, piemēram, Koraļļu trīsstūris, kurā atrodami 76 % no pasaules koraļļu sugām un kurš uztur 120 miljonus reģionā dzīvojošo cilvēku. Dienvidķīnas jūra vien veido aptuveni 12 % no pasaules zivju nozvejas, un tajā atrodas vairāk nekā puse pasaules zvejas kuģu. Tāpēc reģionam ir būtiska nozīme klimata pārmaiņu mazināšanā un mūsu planētas trauslā ekoloģiskā līdzsvara saglabāšanā.

Ģeopolitiskā dinamika Indijas un Klusā okeāna reģionā pēdējos gados ir izraisījusi spēcīgu konkurenci, tostarp saspīlējumu apstrīdētajās teritorijās un jūras zonās. Ir notikusi ievērojama militāro spēku koncentrēšana, tostarp Ķīnā, un Indijas un Klusā okeāna reģiona valstu daļa globālajos militārajos izdevumos palielinājās no 20 % no pasaules kopējiem izdevumiem 2009. gadā līdz 28 % 2019. gadā. Spēka izrādīšana un pieaugošā spriedze reģionālajos karstajos punktos, piemēram, Dienvidķīnas un Austrumķīnas jūrā un Taivānas šaurumā, var tieši ietekmēt Eiropas drošību un labklājību. Pieaug arī hibrīddraudi, tostarp kiberdrošībai.

Demokrātijas principus un cilvēktiesības apdraud arī autoritāri režīmi reģionā, kas apdraud reģiona stabilitāti. Tāpat negodīga tirdzniecības prakse, kā arī ekonomiska piespiešana arvien vairāk traucē centieniem pasaules mērogā izveidot vienlīdzīgas konkurences apstākļus, kuru pamatā ir pārredzami tirdzniecības noteikumi. Šīs norises palielina spriedzi tirdzniecības, piegādes un vērtības ķēdēs. Covid-19 pandēmija ir bijusi pārbaudījums ekonomikas noturībai, spilgti atklājot ES un Indijas un Klusā okeāna reģiona partneru savstarpējo atkarību un uzsverot to, ka ES, tāpat kā tās partneru Indijas un Klusā okeāna reģionā, noturību veicina atvērta, daudzveidīga un netraucēta piekļuve pasaules tirgiem. Visbeidzot, arī pašreizējā krīze Afganistānā parāda tiešo ietekmi, ko notikumi šajā reģionā rada Eiropas drošībai.

Ņemot vērā šos faktorus, ir svarīgi, lai ES pastiprinātu sadarbību ar Indijas un Klusā okeāna reģiona partneriem, tostarp divpusējā, reģionālā un daudzpusējā kontekstā, kā arī veicinātu uz noteikumiem balstītu starptautisku kārtību un piekļuvi atvērtiem tirgiem un stabilas tirdzniecības vides nodrošināšanu. Tas ietvers tirdzniecības un ieguldījumu saišu un sadarbības turpmāku padziļināšanu un diversifikāciju, lai palīdzētu paātrināt zaļo un digitālo pārkārtošanos. Šai iesaistei būtu jāpalīdz stiprināt Eiropas stratēģisko tvērumu un drošību un nodrošināt tās piegādes ķēžu noturību.

2. ES redzējums: principi sadarbībai ar Indijas un Klusā okeāna reģiona partneriem

ES sadarbība ar Indijas un Klusā okeāna reģionu tiks noteikta kā ilgtermiņa un balstīta uz principiem. Tajā centīsies

·nostiprināt un aizsargāt uz noteikumiem balstītu starptautisko kārtību, veicinot iekļaujošu un efektīvu daudzpusēju sadarbību, kuras pamatā ir kopīgas vērtības un principi, tostarp apņemšanās ievērot demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu;

·veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un atvērtu un taisnīgu vidi tirdzniecībai un ieguldījumiem;

·palīdzēt sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), risināt klimata pārmaiņu un vides degradācijas problēmas uz sauszemes un okeānā un atbalstīt ilgtspējīgu un iekļaujošu sociālekonomisko attīstību;