EIROPAS KOMISIJA Briselē, 17.2.2022 COM(2022) 43 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI pusgada pārskats par NextGenerationEU finansēšanas darbību izpildi saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmuma C(2021)2502 12.pantu



















2021.gada jūnijs – decembris























Satura rādītājs 1.Ievads 2.NextGenerationEU finansējuma programmas galvenie rezultāti 3.NextGenerationEU finansēšanas stratēģijas izveide un īstenošana 4.Secinājums Pielikums. Pārskats par obligācijām un parādzīmju emisijām NextGenerationEU finansējums 2021. gada 31. decembrī Ilgtermiņa aizņēmumi Īstermiņa aizņēmumi ES obligācijas 71 mljrd. EUR apmērā,

no tām zaļās obligācijas 12 mljrd. EUR apmērā 25 mljrd. EUR, kas emitēti 3 un 6 mēnešu ES parādzīmēs, no tām 20 mljrd. EUR joprojām nav atmaksātas SVARĪGĀKIE FAKTI SVARĪGĀKIE FAKTI •5 sindikācijas, 2 izsoles •Vidējās finansējuma izmaksas: 0,14 % •7 līdz gandrīz 14 reizes pārsniegts parakstīšanās limits •7 izsoles •Vidējais ienesīgums: –0,78 % •Piedāvājumu seguma koeficients: 2,55 reizes Ieņēmumu izlietojums 2021. gada 31. decembrī SVARĪGĀKIE FAKTI •Saskaņā ar ANM(2) dotācijas un aizdevumus saņēma 20 dalībvalstis. •Maksājumi 6 dienās pēc aizdevuma un finansēšanas nolīgumu parakstīšanas. (1) Budžets pieejams pētniecības un inovācijas pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa”, fondam InvestEU, ReactEU, Savienības civilās aizsardzības mehānismam (RescEU), Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Taisnīgas pārkārtošanās fondam. Faktiskie atbalsta maksājumi galasaņēmējiem var būt mazāki laika atšķirību dēļ.

(2) 2021. gada beigās bija apstiprināti 22 dalībvalstu atveseļošanas un noturības plāni, bet viena dalībvalsts saņēma priekšfinansējumu 2022. gada janvārī, un viena dalībvalsts priekšfinansējumu nepieprasīja.

1.Ievads NextGenerationEU (NGEU) ir inovatīva finansēšanas programma, kas ar aizņēmumu palīdzību var mobilizēt līdz 5 % no ES IKP, lai finansētu vērienīgus kolektīvus ES pasākumus, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju. NextGenerationEU ir pagaidu instruments, ar kuru Komisija, emitējot obligācijas, laikposmā no 2021. gada vidus līdz 2026. gadam var piesaistīt līdz pat 800 miljardiem EUR. Ieņēmumi no šīs obligāciju emisijas ļaus ES pārvarēt tūlītējās atveseļošanas problēmas, kā arī paātrināt zaļo pārkārtošanos un ES ekonomikas digitalizāciju. Līdz 250 miljardiem EUR tiks piesaistīti, emitējot NextGenerationEU zaļās obligācijas. NextGenerationEU ietver ikgadēju obligāciju emisiju vidēji līdz aptuveni 150 miljardiem EUR gadā laikposmā no 2021. gada vidus līdz 2026. gadam, nākotnē padarot ES par vienu no lielākajiem euro denominēta parāda instrumentu emitentiem. Šajā ziņojumā — pirmajā pusgada pārskatā saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmuma C(2021) 2502 12. pantu — ir apskatīta NextGenerationEU finansēšanas stratēģijas īstenošana laikposmā no 2021. gada jūnija līdz decembrim. Ziņojumā galvenā uzmanība pievērsta tikai procesam, kas īstenots, lai piesaistītu un izmaksātu NextGenerationEU finansējumu. Tajā netiek izvērtēts, kā ieņēmumi ir izlietoti, citstarp zaļajiem izdevumiem, jo tas tiks atspoguļots atsevišķos ziņojumos saskaņā ar katra no NextGenerationEU līdzekļiem finansētā instrumenta noteikumiem. Šis ziņojums ir daļa no regulāras informācijas plūsmas, ko saņem Eiropas Parlaments un dalībvalstis, par šīs vērienīgās un inovatīvās finansēšanas programmas īstenošanu. NextGenerationEU finansējuma darbības tiek veiktas, ievērojot pārredzamības un pārskatatbildības principus. 2.NextGenerationEU finansējuma programmas galvenie rezultāti Pēdējos 12 mēnešos ir mainījusies Komisijas pozīcija parāda kapitāla tirgos. Pirms SURE un NextGenerationEU darbības uzsākšanas Komisija bija maza un neregulāra emitente, kas piesaistīja ierobežotus līdzekļu apjomus (vidēji 2–3 miljardus EUR laikposmā no 2015. līdz 2019. gadam), lai finansētu tādas aizdevumu programmas kā, piemēram, Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) un Makrofinansiālā palīdzība (MFA). 2021. gadā Komisija piesaistīja aptuveni 130 miljardus EUR: vairāk nekā 50 miljardus EUR programmai SURE, 71 miljardu EUR atveseļošanas instrumentam NextGenerationEU, no tiem 12 miljardus EUR zaļo obligāciju veidā, un 12 miljardus EUR citām aizdevumu programmām. Kā daļu no NextGenerationEU finansētās programmas Komisija ir uzsākusi arī programmu “EU-Bill”, saskaņā ar kuru 2021. gada 31. decembrī bija nenomaksāts īstermiņa parāds 20 miljardu EUR apmērā. Komisija īsā laikā ir kļuvusi par vienu no lielākajiem jaunu euro parāda vērtspapīru emitentiem un par lielāko zaļo obligāciju emitentu pasaulē. Visi NextGenerationEU darījumi piesaistīja lielu investoru pieprasījumu un tika noslēgti ar ES budžetam un dalībvalstīm izdevīgiem nosacījumiem. Vidējās finansējuma izmaksas visai NextGenerationEU 2021. gadā veiktajai emisijai ir 0,14 % ar termiņu 5–30 gadi. Nosacījumi ir labvēlīgāki salīdzinājumā ar tiem, ko panākušas augsti novērtētas eurozonas galvenās valstis. Šo pievilcīgo finansēšanas nosacījumu priekšrocības tiek pārnestas uz ES budžetu vai dalībvalstīm, kas saņem aizdevumus no Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM). Komisijas spēju piesaistīt līdzekļus ar šiem labvēlīgajiem nosacījumiem pastiprina pastāvīga liela apjoma NextGenerationEU obligāciju emisija ar dažādiem termiņiem. Šādas emisiju īpašības ļauj palielināt NextGenerationEU obligāciju likviditāti sekundārajos tirgos, kas atvieglo investoriem šo obligāciju pirkšanu un pārdošanu. Tādēļ investoriem kļūst arvien izdevīgāk tirgot NextGenerationEU obligācijas, kas savukārt ļauj noteikt labākas NextGenerationEU emisijas cenas. NextGenerationEU obligāciju likviditāte tuvojas eurozonas galveno valstu obligāciju līmenim, kā liecina standarta rādītāji. Pirmais sindicētais darījums notika 2021. gada 15. jūnijā, divas nedēļas pēc tam, kad stājās spēkā Lēmums par pašu resursu sistēmu, un šim darījumam drīzumā sekoja vēl divi. Šī tūlītējā un vērienīgā finansēšanas programmas aktivizēšana 2021. gada vasarā ļāva Komisijai veikt visus ES atveseļošanas plānā paredzētos maksājumus dalībvalstīm un budžetam, tiklīdz bija pienācis to termiņš. Līdz 2021. gada 31. decembrim Komisija saskaņā ar ANM 20 dalībvalstīm bija izmaksājusi 64,3 miljardus EUR: 46,4 miljardus EUR dotāciju veidā un 18 miljardus EUR aizdevumu veidā. Visas izmaksas notika 6 darbdienās pēc finansēšanas un aizdevumu nolīgumu parakstīšanas. Šādu savlaicīgu un efektīvu līdzekļu izmaksu veicināja Eiropas Centrālā banka, kurā atrodas centrālie NextGenerationEU konti. Papildus summām, kas tika pārskaitītas ANM, vairāk nekā 8,6 miljardi EUR tika pārskaitīti no NextGenerationEU finansējuma fonda ES budžetā, lai finansētu tādas NextGenerationEU papildu finansētās programmas kā, piemēram, “Apvārsnis Eiropa”, fonds InvestEU, ReactEU, Savienības civilās aizsardzības mehānisms (RescEU), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Taisnīgas pārkārtošanās fonds. Komisijas spēja tik ātri palielināt savu obligāciju emisiju lielā mērā bija saistīta ar spēcīgu un pārliecinošu ES atveseļošanas plāna pamatojumu. Visu dalībvalstu gatavība ar savu ieguldījumu turpmākajos ES budžetos atbalstīt NextGenerationEU finansējuma programmu bija ārkārtīgi spēcīga Savienības solidaritātes un vēriena izpausme, reaģējot uz krīzi. Šī plašā politiskā kohēzija kopā ar ES spēcīgo kredītreitingu bija izšķiroša, lai pārliecinātu Eiropas un starptautiskos investorus par šā jaunā NextGenerationEU parāda stabilitāti. Lai īstenotu šāda mēroga obligāciju emisijas programmu, Komisijai bija gandrīz no nulles jāizveido arī jauns finansēšanas aparāts, kas spēj regulāri veikt liela apjoma darījumus. Lai gan septiņi lielie SURE darījumi (ar kopējo emisiju 90 miljardu EUR apmērā) bija vērtīgs ģenerālmēģinājums, NextGenerationEU bija jānodrošina strukturētāka un noturīgāka jauda. Šīs stratēģijas plāns tika noteikts 2021. gada 14. aprīlī pieņemtajā paziņojumā un lēmumu kopumā, kas lika pamatus NextGenerationEU finansēšanas programmai. Tālāk dotajā piktogrammā ir atspoguļoti galvenie atskaites punkti notikumu gaitā, veidojot Komisijas spēju īstenot suverēna stila diversificētu finansēšanas stratēģiju.



1. attēls. Galvenie posmi NextGenerationEU (NGEU) finansēšanas darījumu izveidē

Lai īstenotu šos atskaites punktus, bija vajadzīgi vairāki būtiski priekšnosacījumi, citstarp: 1.uzticama prognozēšana attiecībā uz izmaksu vajadzībām saskaņā ar ANM, — kā sākumpunkts saprātīgai obligāciju emisiju plānošanai; 2.primāro tirgotāju tīkla izveide 2021. gada maijā, lai veicinātu izsoļu un sindicēto darījumu efektīvu izpildi un atbalstītu NextGenerationEU obligāciju likviditāti sekundārajā tirgū. Līdz 2021. gada beigām tīklam bija pievienojušās 42 bankas un ieguldījumu sabiedrības, kas reģistrētas 12 dalībvalstīs, citstarp visi galvenie dalībnieki, kas nodarbojas ar valdību parāda un valdību, pārvalstisko struktūru un aģentūru sektora (SSA) parāda izvietošanu. Šis Eiropas primāro tirgotāju tīkls ļauj ES izvietot ES obligācijas un parādzīmes, piedāvājot visplašāko ieguldītāju bāzi gan ES, gan ārpus tās; 3.īpaši pielāgotas ES parādzīmju un obligāciju izsoļu platformas darbības uzsākšana 2021. gada septembrī, izmantojot Banque de France TELSAT sistēmu. Izsoles ir rentabls veids, kā emitēt parāda vērtspapīrus ES parādzīmju un obligāciju veidā; 4.stingras pārvaldības sistēmas izveide, lai uzraudzītu finansēšanas darbību ilgtspējīgu izpildi tādā veidā, kas samazina galvenos riskus un nodrošina pilnīgu pārredzamību un pārskatatbildību. NextGenerationEU finansēšanas darbību projektā, kas izklāstīts 2021. gada aprīļa pārvaldības lēmumā, galvenā uzmanība tika pievērsta risku identificēšanai un mazināšanai. Risku direktors (CRO), kas stājies amatā 2021. gada 1. septembrī, ir iecelts tādēļ, lai nodrošinātu visu NextGenerationEU finansēšanas programmas aspektu neatkarīgu pārraudzību, pamatojoties uz NextGenerationEU augsta līmeņa riska un atbilstības politiku, kas pieņemta 2021. gada decembrī. Šīs politikas īstenošanā risku direktoru atbalsta Riska un atbilstības komiteja, kuras pirmā sanāksme notika 2021. gada decembrī; 5.NextGenerationEU zaļo obligāciju regulējuma publicēšana 2021. gada septembrī. Šajā regulējumā, kas balstīts uz ANM regulu un ietver arī daudzus ES zaļo obligāciju standarta un taksonomijas aspektus, ir identificētas deviņas plašas attiecināmo izdevumu kategorijas: atjaunojamā enerģija, digitālās tehnoloģijas, kas nepieciešamas pārejai uz zaļo ekonomiku, energoefektivitāte, ekoloģiski tīrs transports, pielāgošanās klimata pārmaiņām, ūdens apsaimniekošana, atkritumu apsaimniekošana, bioloģiskā daudzveidība, kā arī pētniecība un inovācija, kas atbalsta zaļo pārkārtošanos. Šo regulējumu pārskatīja otras puses atzinuma sniedzējs. Pirmā zaļo obligāciju emisija notika 2021. gada 12. oktobrī, piesaistot 12 miljardus EUR, lai tos izmantotu tikai zaļām un ilgtspējīgām investīcijām visā ES. Pieprasījums pēc pirmās zaļās obligācijas vairāk nekā 11 reizes pārsniedza parakstīšanās limitu, piesaistīja plaša investoru loka interesi, un līdz šim tā joprojām ir pasaulē lielākā zaļo obligāciju emisija. 3.NextGenerationEU finansēšanas stratēģijas izveide un īstenošana Šajā ziņojuma iedaļā ir aplūkots progress, kas panākts, attīstot astoņas spējas, kuras iepriekš minētajā 2021. gada 14. aprīļa paziņojumā identificētas kā būtiskas šīs finansēšanas programmas veiksmīgai īstenošanai. 3.1. Strukturēta plānošana un paziņošana par nodomiem veikt emisiju NextGenerationEU finansēšanas programmas pamatā ir strukturēta pieeja tās emisijas darbību plānošanai gada un sešu mēnešu ciklos. Šīs plānošanas pamatā ir regulāri atjauninātas, detalizētas informācijas sniegšana par izmaksu vajadzībām saskaņā ar atveseļošanas plānu. Šis cikls sākas ar ikgadējo aizņemšanās lēmumu, lai saskaņā ar programmu “EU-Bill” noteiktu obligāciju emisijas un nesamaksātā parāda apjoma augšējo robežu. Šīs galvenās dimensijas ir drošs pamats Komisijai, organizējot aizņēmumu operācijas. 2021. gada ikgadējais aizņemšanās lēmums ļāva Komisijai 2021. gadā izsniegt ilgtermiņa finansējumu līdz maksimālajai summai 125 miljardi EUR un īstermiņa finansējumu līdz maksimālajai nesamaksātā parāda summai 60 miljardi EUR. Pēc tam Komisija sagatavo finansēšanas plānu, lai noteiktu emisijas kalendāru un galvenos gaidāmo darījumu finanšu parametrus. Šī informācija tiek publiskota, jo investoriem tā ir nepieciešama, lai sagatavotos līdzekļu piešķiršanai Komisijas darījumiem, tādējādi veicinot NextGenerationEU emisijas veiksmīgu apguvi par zemākām izmaksām. Pirmā NextGenerationEU finansēšanas plāna mērķis bija 80 miljardi EUR ES obligācijās. Komisija pieņēma savu ikgadējo aizņemšanās lēmumu un publicēja savu pirmo finansēšanas plānu tajā pašā dienā, kad stājās spēkā lēmums par pašu resursiem, proti, 2021. gada 1. jūnijā. Saistībā ar atbilstoši ANM veicamajām izmaksām dalībvalstīm, kas veido 90 % no NextGenerationEU maksājumiem, pastāv zināma nenoteiktība attiecībā uz precīzu laiku un summām. Ja faktiskās izmaksu vajadzības atšķiras no sākotnējām prognozēm, iespējams, ir jāpārskata finansēšanas plāns. Tā 2021. gada novembrī tika pārskatīts 2021. gada 2. pusgada finansēšanas plāns, kad finansējuma mērķis tika nedaudz samazināts, atspoguļojot atjauninātu novērtējumu par izmaksu vajadzībām saskaņā ar NextGenerationEU atveseļošanas instrumentu. Pamatojoties uz šo pārskatīto mērķi, Komisija 2021. gadā obligācijās emitēja 70,992 miljardus EUR. Dati par visām 2021. gadā notikušajām NextGenerationEU obligāciju un parādzīmju emisijām ir iekļauti šā ziņojuma pielikumā. 2021. gada 14. decembrī Komisija publicēja 2022. gada aizņemšanās lēmumu, finansēšanas plānu un emisijas kalendāru laikposmam no 2022. gada janvāra līdz jūnija beigām. 2022. gada ikgadējais aizņemšanās lēmums ļāva Komisijai 2022. gadā izsniegt ilgtermiņa finansējumu līdz maksimālajai summai 140 miljardi EUR un īstermiņa finansējumu līdz maksimālajai nesamaksātā parāda summai 60 miljardi EUR. 2022. gada 1. pusgada finansēšanas plānā ir paredzēts laikposmā no 2022. gada janvāra līdz jūnijam emitēt ES ilgtermiņa obligācijas 50 miljardu EUR apmērā, ko papildinās ES īstermiņa parādzīmes. 2022. gada 1. pusgada finansēšanas plāns tika pieņemts pēc tam, kad to bija pārskatījis risku direktors. NextGenerationEU emisijas plānošanā ir ņemta vērā arī ilgāka termiņa perspektīva, kas nepieciešama, lai nodrošinātu vienmērīgu un pakāpenisku parāda atmaksu, kad pienācis termiņš. Atbilstoši lēmumā par pašu resursiem noteiktajām prasībām Komisija plāno tās emisijas termiņus un ar to saistītos parāda atmaksājumus tā, lai līdz 2058. gadam būtu panākta stabila un paredzama NextGenerationEU saistību samazināšanās.

3.2. Efektīva koordinācija ar valstu un vienādranga emitentiem Sešu mēnešu finansēšanas plānu, citstarp emisijas kalendāra, publicēšana ir bijusi nozīmīgs instruments, lai sadarbotos ar pārvalstiska līmeņa un valsts parāda vērtspapīru pārvaldības birojiem, kuri īsteno arī lielas emisijas programmas savu finansējuma vajadzību apmierināšanai. Turklāt Komisija vairākkārt ir sniegusi informāciju Eiropas Parlamenta Budžeta komitejai (BUDG) un Ekonomikas un finanšu komitejai par NextGenerationEU finansēšanas darbībām. Komisija piedalās Ekonomikas un finanšu komitejas apakškomitejas par ES valstu vērtspapīru tirgiem (ESDM) sēdēs, kur regulāri tiek skatīts jautājums par NextGenerationEU finansēšanas programmas īstenošanu. 3.3. Spēcīga likviditātes pārvaldība, lai saskaņotu ienākošās un izejošās naudas plūsmas Galvenais NextGenerationEU panākumu kritērijs ir programmas spēja izmaksāt visas summas, kad tām pienāk maksājuma (vai atmaksas) termiņš, un izvairīties no nepieciešamības piesaistīt līdzekļus nepiemērotos tirgus apstākļos. Šajā ziņā būtiska ir proaktīva pieeja likviditātes pārvaldībai un spēja īsā laikā piesaistīt līdzekļus ar pievilcīgiem nosacījumiem. Kopš finansēšanas darbību sākuma Komisija ir turējusi mainīgu prudenciālu skaidras naudas rezervi, kas kalpo kā svarīgs drošības līdzeklis pret likviditātes deficītu, kurš varētu liegt Komisijai laikus izpildīt izmaksu pieprasījumus. Šo likviditātes rezervju pārvaldīšanai 2021. gadā Komisija izveidoja kontu Eiropas Centrālajā bankā (ECB), lai šīs kritiski svarīgās skaidrās naudas rezerves netiktu pakļautas darījuma partnera riskam. Šī likviditātes rezerve tiek uzturēta ar visu instrumentu palīdzību atbilstīgi diversificētās finansēšanas stratēģijai, kas nodrošina Komisijai nepieciešamo elastību ienākošās un izejošās naudas plūsmas saskaņošanā, citstarp arī ar kredītlīniju izmantošanu 2021. gada jūlijā/augustā. Šīs kredītlīnijas ļāva Komisijai vasarā izpildīt visus no dalībvalstīm saņemtos priekšfinansējuma maksājumu pieprasījumus saistībā ar to atveseļošanas un noturības plāniem, vienlaikus izvairoties no obligāciju pārmērīga piedāvājuma nelikvīdā tirgū. Ar šo kredītlīniju palīdzību iegūtās summas tagad ir pilnībā atmaksātas. Kopš 2021. gada septembra Komisija varēja izmantot programmu “EU-Bill”, lai palielinātu likviditāti ar konkurētspējīgiem nosacījumiem. Laikposmā no 2021. gada 15. septembra līdz 31. decembrim Komisija organizēja septiņas ES parādzīmju izsoles, ar trīs un sešu mēnešu ES parādzīmēm piesaistot 25 miljardus EUR, no kuriem 5 miljardiem EUR dzēšanas termiņš pienāca 2021. gada decembrī. Izsolēs iegūtais vidējais svērtais ienesīgums bija –0,78 % un vidējais piedāvājumu seguma koeficients (kas ir pieprasītā summa salīdzinājumā ar izsolē piedāvāto summu) bija 2,55 reizes. Abi rādītāji liecina par lielu pieprasījumu no primārajiem tirgotājiem mūsu tīklā un norāda uz spēcīgām īstermiņa finansēšanas darbībām. Tā kā Komisija bija nodrošinājusies ar šiem likviditātes pārvaldības līdzekļiem, tā visus maksājumu pieprasījumus varēja izpildīt 6 dienās. 3.4. Spēcīgas izpildes spējas atsevišķu finansēšanas darbību veikšanai Komisija ir pastiprinājusi savas finansēšanas darbību izpildes spējas, un, pateicoties tam, tā var izmantot dažādus darījumu formātus, lai apmierinātu NextGenerationEU finansēšanas vajadzības: pirmajos sešos mēnešos Komisija izmantoja piecus sindicētos darījumus, divas obligāciju un septiņas parādzīmju izsoles, jaunas emisijas un papildu emisijas, kā arī kredītlīnijas. Divi svarīgākie šo uzlaboto spēju elementi bija šādi: a) Eiropas primāro tirgotāju tīkla izveide Pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību izsludināšanas Komisija 2021. gada 31. maijā publicēja sarakstu, kurā bija uzskaitītas 39 bankas un ieguldījumu sabiedrības, kas bija veiksmīgi pieteikušās dalībai tās primāro tirgotāju tīklā. Valsts vai citu ES primāro tirgotāju tīklu dalībniekiem reģistrācija ir atvērta nepārtraukti. 2021. gada 31. decembrī Komisijas ES primāro tirgotāju statusā bija 42 bankas un ieguldījumu sabiedrības, kas atradās 12 dalībvalstīs un pārstāvēja dažādus uzņēmējdarbības modeļus ar darbību visā pasaulē, to vidū visi lielākie dalībnieki valsts un SSA parāda izvietošanas jomā. Komisija uztur dialogu ar primārajiem tirgotājiem (citstarp izmantojot strukturētu atgriezenisko saiti). Tas garantē arī to, ka primāro tirgotāju atlase sindicētajiem darījumiem ir balstīta uz stingru kvantitatīvo un kvalitatīvo kritēriju piemērošanu, ko papildina rotācijas koeficienta piemērošana, lai nodrošinātu, ka visu laiku netiek pilnvarotas vienas un tās pašas bankas; b) mūsdienīgas izsoles platformas izveide Ar Banque de France atbalstu Komisija 2021. gadā izveidoja ES parādzīmju un obligāciju izsoles platformu. 2021. gada vasarā primārie tirgotāji tika savienoti ar Banque de France TELSAT sistēmu, kas ļāva Komisijai 2021. gada 15. septembrī sākt pirmo ES parādzīmju izsoli un 2021. gada 27. septembrī — pirmo obligāciju izsoli. Izsoles platforma ir ļāvusi Komisijai līdztekus sindicētajiem darījumiem izveidot regulāru izsoļu programmu. Laikposmā no 2021. gada 15. septembra līdz 31. decembrim Komisija organizēja septiņas ES parādzīmju izsoles, ar trīs un sešu mēnešu ES parādzīmēm piesaistot 25 miljardus EUR, no kuriem 5 miljardiem EUR dzēšanas termiņš pienāca 2021. gada decembrī. Turklāt divās obligāciju izsolēs Komisija piesaistīja 5 miljardus EUR. 3.5. Stabilas stratēģiskās pārvaldības un riska pārvaldības sistēmas

Komisija ir izveidojusi skaidru un stabilu stratēģiskās pārvaldības sistēmu, lai strukturētu galvenos lēmumu pieņemšanas procesus (piem., ikgadējais aizņemšanās lēmums), īstenošanas kārtību (finansēšanas plāns) un iespējas (piem., sindicētie darījumi un izsoles) attiecībā uz finansēšanas darbībām un nodrošinātu stabilu un neatkarīgu pārraudzību. Šie elementi ir izklāstīti iepriekš. Nepieciešamība identificēt, samazināt un pārvaldīt atlikušo risku ir ietverta katrā galvenajā uzņēmējdarbības procesā, kas iekļauts NextGenerationEU finansēšanas programmā. Daudzveidīgas finansēšanas stratēģijas izmantošana pati par sevi ir līdzeklis, kas ļauj mazināt riskus, kuri saistīti ar nespēju savlaicīgi vai ar saprātīgiem nosacījumiem finansēt atveseļošanas plānā noteiktās vajadzības. Lai nodrošinātu ilgstošu un mērķtiecīgu koncentrēšanos uz riska mazināšanu, Komisija ir iecēlusi risku direktoru (CRO) un atbilstības uzraudzības amatpersonu, izveidojusi Riska un atbilstības komiteju, kas sniedz atbalstu CRO, un pieņēmusi augsta līmeņa riska un atbilstības politiku. Komisija 2021. gada jūnijā iecēla CRO, kurš stājās amatā 2021. gada 1. septembrī. CRO ir izstrādājis augsta līmeņa riska un atbilstības politiku, ko atzina Riska un atbilstības komiteja un 2021. gada 1. decembrī apstiprināja budžeta un administrācijas komisārs Johanness Hāns. Šī politika ietver atbilstošu riska pārvaldības un atbilstības sistēmu to risku un atbilstības jautājumu pārraudzībai, kas izriet no NextGenerationEU aizņēmumu, parādu pārvaldības un aizdevumu operāciju īstenošanas, un tajā ir noteikti atbilstoši risku mazināšanas pasākumi un uzraudzības procedūras. CRO nodrošina šīs politikas visaptverošu un konsekventu īstenošanu un katru gadu par to ziņo Komisijai. 3.6. Atbalsta, maksājumu un grāmatvedības risinājumi, kas atbilst mērķim Komisija ir pastiprinājusi savus atbalsta un grāmatvedības risinājumus, lai nodrošinātu visu darījumu efektīvu izpildi, pārbaudāmību un pārskatatbildību. Konkrētāk: -Komisija savlaicīgi pielāgoja savu darījumu reģistrēšanas un rezervēšanas sistēmu, lai no NextGenerationEU finansēšanas operāciju sākuma 2021. gada jūnijā visi aizņēmuma un aizdevuma darījumi būtu pareizi reģistrēti sistēmā; -Komisija kopā ar ECB iekļāva dalībvalstu datus maksājumu sistēmās un kopā ar dalībvalstīm tos pārbaudīja, lai visus maksājumus dalībvalstīm varētu apstrādāt droši, ātri un jebkurā laikā; -2021. gada 4. jūnijā Komisija atjaunināja ES un EURATOM Parāda vērtspapīru emisijas programmu (DIP), citstarp ar mērķi iekļaut izsoles; -kopā ar savu emitenta aģentu Komisija izveidoja jaunas izsoļu procedūras, kas ir nodrošinājušas visu primāro darījumu raitu apstrādi norēķinu dienā; -Komisija ieviesa rezervēšanas sistēmu, lai varētu pienācīgi sagatavot finanšu pārskatus un lai ārējais revidents tos varētu laikus pārbaudīt. 3.7. Izdevīgi Atveseļošanas un noturības mehānisma aizdevumi Saskaņā ar NextGenerationEU Komisija ir pilnvarota izsniegt līdz 385 miljardiem EUR, lai finansētu ANM aizdevumus dalībvalstīm. Līdz 2021. gada beigām gandrīz 40 % no kopējā ANM aizdevumu apjoma tika piešķirti sešām dalībvalstīm, kuru aizdevuma pieteikumi tika apstiprināti. Dalībvalstis var pieprasīt atbalstu aizdevuma veidā līdz 2023. gada 31. augustam. Šiem aizdevumiem piedāvātie nosacījumi bija ļoti izdevīgi, pateicoties ES emisiju augstajam novērtējumam un spēcīgajam investoru pieprasījumam (parakstīšanās limits obligāciju sindikācijām bija pārsniegts 7 līdz gandrīz 14 reizes). Arī citi aizdevuma nosacījumi dalībvalstīm, kas aizņemas, ir izstrādāti tā, lai padarītu tos par pievilcīgu valsts finansējuma avotu. Dalībvalstis sāks veikt amortizētus atmaksājumus pēc 10 gadu labvēlības perioda beigām, un tādējādi tās vēl pirms atmaksas sākšanas varēs piedzīvot izaugsmi, ko ierosinās reformas un ieguldījumi. Pēc sākotnējā labvēlības perioda dalībvalstis veiks ikgadējus atmaksājumus 5 % apmērā no izmaksātajām summām. Šāda atmaksas sadalīšana ilgākā laikposmā ļaus izvairīties no maksimālās atmaksas periodiem gan attiecībā uz ES, gan dalībvalstu budžetu. Šī pieeja aizdevumu strukturēšanai tiks īstenota vienādi visās dalībvalstīs, kas saņem aizdevumus. 2021. gada jūlijā Komisija publicēja lēmumu, kurā noteikts, kā izmaksas, kas radušās saistībā ar NextGenerationEU finansējuma fondu, tiek piešķirtas dalībvalstīm, kas saņem ANM aizdevumus, un ES budžetam. Attiecīgās izmaksas tiek piešķirtas dalībvalstīm, kas aizņemas, un ES budžetam, pamatojoties uz to relatīvo daļu no saņemtā finansiālā atbalsta. Šī izmaksu sadales metodika un tās īstenošana nodrošinās objektīvu, taisnīgu un skaidri dokumentētu pamatu visu izmaksu attiecīgās daļas aprēķināšanai un iedalīšanai ES budžetam vai dalībvalstīm, kas saņem ANM aizdevumus. 3.8. Efektīva saziņa un ieguldītāju iesaistīšana Kopš NextGenerationEU finansēšanas operāciju uzsākšanas Komisija ir izstrādājusi visaptverošu stratēģiju attiecībām ar ieguldītājiem un virkni instrumentu, lai radītu saikni ar savu ieguldītāju bāzi: -dienā, kad tika prezentēta Komisijas daudzveidīgā finansēšanas stratēģija, Komisija atklāja visaptverošu tīmekļa vietni, lai par savām finansēšanas darbībām informētu visas ieinteresētās personas, sabiedrību un investorus; -Komisija sāka izdot informatīvos biļetenus “ES aizņēmumi atveseļošanai”, kas tai ļauj regulāri un pārredzami sazināties ar investoru kopienu. Šā informatīvā biļetena pirmie divi izdevumi ir pieejami tiešsaistes vietnē “The EU as a borrower — investor relations“ [“ES kā aizņēmēja — attiecības ar ieguldītājiem”], un visas ieinteresētās personas tos var abonēt; -Komisija aktīvi sazinājās ar ieguldītājiem visā pasaulē, veicot strukturētus apmeklējumus (“izbraukuma prezentācijas”), organizēja globālus ieguldītāju uzaicinājumus 2021. gada jūnijā un septembrī un rīkoja trīs primāro tirgotāju tīkla sanāksmes; -Komisija uztur savu lapu Bloomberg terminālī, kur tā ieguldītāju kopienai piedāvā reāllaika informāciju par savām izsolēm;