C 171/12

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 171/07)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Duna/Dunai”

Atsauces numurs: PDO-HU-A1345-AM02

Paziņojuma datums: 9.2.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Noteiktā apgabala papildināšana ar pašvaldību Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora, Újszilvás un Bácsszentgyörgy teritorijām

a) Produkta specifikācijas virsraksts, uz kuru attiecas grozījums: IV. Noteiktais apgabals

b) Vienotā dokumenta virsraksts, uz kuru attiecas grozījums: Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

c) Iemesli — Kunság reģiona Vīnkopības biedrības padome (Kunsági Borvidék Hegyközségi Tanácsa) grozīja produkta specifikāciju attiecībā uz ACVN “Kunság/Kunsági”. Noteiktais apgabals papildināts ar pašvaldību Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora un Újszilvás teritorijām, kas klasificētas I un II klasē atbilstoši vīna ražošanas reģionu vīndārzu kadastram. Šīs izmaiņas ietekmē noteikto apgabalu produkta specifikācijā attiecībā uz ACVN “Duna/Dunai” un ir iekļautas šajā pieteikumā. vīndārzu kadastrā iekļauto apgabalu īpašības atbilst ar ACVN “Duna/Dunai” apzīmētās produkcijas ražošanas apgabala īpašībām. Vīnogulāju audzēšana ir viena no vietējo iedzīvotāju tradicionālajām saimnieciskajām darbībām. Vīna reģiona klasifikācija un iespēja ražot produktus ar ACVN “Duna/Dunai” rada ievērojamu nodarbinātību un ienākumus šajās pašvaldībās un lielā mērā veicina vietējā tūrisma nozari. — Hajós-Baja reģiona Vīnkopības biedrības padome (Hajós-Bajai Borvidék Hegyközségi Tanácsa) grozīja produkta specifikāciju attiecībā uz ACVN “Hajós-Baja”. Noteiktais apgabals ir papildināts ar pašvaldības Bácsszentgyörgy teritorijām, kas klasificētas I un II klasē atbilstoši vīna ražošanas reģionu vīndārzu kadastram. Pašvaldības Bácsszentgyörgy apkaimes apvidi atbilst vīna ražošanas pašvaldību Csátalja un Dávod teritorijām. Bácsszentgyörgy pašvaldības vīndārzu kadastrā ir reģistrēta teritorija, kuras platība ir 6,8109 ha, un darbojas divi vienkāršoti noliktavu turētāji. Noteiktā apgabala grozījums neskar saikni starp ražošanas apgabalu un produktu, jo vīndārzu kadastrā iekļautā apgabala īpašības atbilst ACVN “Hajós Baja” un “Duna/Dunai” noteiktā apgabala īpašībām. Vīnogulāju audzēšana ir viena no vietējo iedzīvotāju tradicionālajām saimnieciskajām darbībām. Vīna reģiona klasifikācija un iespēja ražot produktus ar ACVN “Duna/Dunai” rada ievērojamu nodarbinātību un ienākumus šajās pašvaldībās un lielā mērā veicina vietējā tūrisma nozari.

2. Iedaļas par pumpuru skaitu svītrošana no punkta “Īpašās vīndarības metodes”

a) Produkta specifikācijas virsraksts, uz kuru attiecas grozījums: III. Īpašās vīndarības metodes

b) Vienotā dokumenta virsraksts, uz kuru attiecas grozījums: Vīndarības prakse. Īpašās vīndarības metodes

c) Iemesli Grozījums pēc būtības ir tehnisks. Grozot attiecīgo noteikumu (svītrojot pumpuru skaitu), ražošanas ierobežošanas metode kļūst skaidrāk saprotama.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

Duna

Dunai

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Baltvīni

Šie vienšķirnes vīnogu vīni ir dzīvīgi un svaigi, ar vidēji izteiktu pēcgaršu un augļu un ziedu aromātu, to garša ir tipiska izmantotajai šķirnei; tie ir sausi, pussausi, pussaldi vai saldi vīni atkarībā no cukuru satura.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 16,67 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Sārtvīni

Viegli, svaigi vīni ar izteiktu skābumu, iegūti no sarkanajām vīnogām, ar dzīvīgu un svaigu augļu aromātu un garšu (aveņu, persiku, skābo ķiršu, upeņu, zemeņu u. c.) un dažreiz ar ziedu aromātu; tie ir sausi, pussausi, pussaldi vai saldi vīni atkarībā no cukuru satura.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 13,33 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Siller vīni

Šiem vienšķirnes vīnogu vīniem ir izmantotajai šķirnei tipisks aromāts un garša, kā arī līdzsvarots skābums; kupāžas vīnu īpašības atspoguļo izmantoto šķirņu relatīvās proporcijas; tie ir piesātināti vīni ar mērenu tanīnu saturu; tie var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi atkarībā no cukuru satura.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Sarkanvīni

Šiem vienšķirnes sarkano vīnogu vīniem ir izmantotajai šķirnei tipisks aromāts un garša, kā arī līdzsvarots skābums; kupāžas vīniem tanīnu saturs atspoguļo izmantoto šķirņu relatīvās proporcijas, un tiem ir samtaina garša un tiem piemīt miesīgums šiem vīniem piemīt augļu (skābo ķiršu, aveņu, valriekstu, upeņu utt.) un garšvielu (kanēļa, vaniļas), kā arī šokolādes un tabakas aromāts; tie var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi atkarībā no cukuru satura.

* Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst ES tiesību aktos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums 3,5 (miliekvivalentos litrā) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Audzēšanas metode un stādījumu biezība

Audzēšanas prakse

vīndārzos, kas ierīkoti pēc 2006. gada 3. februāra, izmanto šādas vīnkoku vainaga veidošanas metodes: kroņveidā, saulessarga veidā, Moser veidā, uzlabotā Moser veidā, vienkāršā špalerā un Sylvoz veidā.

Atstatums starp rindām un vīnkokiem: dubultrindu un/vai sapārotu vīnkoku stādījumi un rindas un vīnkoki ar vienādu atstatumu starp tiem. Rindstarpu platumam ir jābūt vismaz 1,00 m, taču tas nedrīkst pārsniegt 3,60 m, savukārt attālumam starp vīnkokiem ir jābūt vismaz 0,60 m, bet ne lielākam par 1,20 m. Sapārotu vīnkoku gadījumā noteicošais faktors ir vidējais attālums starp vīnkokiem.

Attiecībā uz esošajiem vīndārziem, kas stādīti pirms 2006. gada 3. februāra, vīnus ar ACVN “Duna/Dunai” var ražot no vīnogām, kuru izcelsme ir šādi vīndārzi, ja vien vīndārzs joprojām tiek izmantots, neatkarīgi no vīnogulāju audzēšanas metodes.

Lai ražotu vīnus ar ACVN “Duna/Dunai”, var izmantot tikai vīnogas, kuru izcelsme ir vīndārzi, kuros vīnogulāju zudumi ir 10 % vai mazāki.

Novākšanas datums un metode; vīnogu kvalitāte

Audzēšanas prakse

Vīnogu ražas novākšanas sākumdatumu katru gadu nosaka kompetentā vīnkopības biedrības padome, pamatojoties uz rezultātiem, kādus uzrāda ražas testēšana, ko veic katru nedēļu un kas ik gadu sākas 1. augustā.

Produktam, kas iegūts no vīnogām, kuras novāktas pirms vīnkopības biedrības ražas novākšanai noteiktā sākumdatuma, nedrīkst piešķirt ACVN “Duna/Dunai” izcelsmes sertifikātu, un to nedrīkst arī tirgot ar ACVN “Duna/Dunai” marķējumu. Ražas novākšanas sākumdatumu vīnkopības biedrības publicē paziņojuma veidā.

Vīnogu kvalitātes prasības

Audzēšanas prakse

Minimālais cukuru saturs vīnogās ir 14,82° pēc Ungārijas misas grādu skalas, un spirta minimālā tilpumkoncentrācija vīnogās potenciāli ir 9 % visiem vīnu veidiem.

b) Maksimālais ražas iznākums

Vīns

100 hl no hektāra

Vīnogas

14 300 kg vīnogu no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

1. Csongrád vīna reģions. Šādu pašvaldību teritorijas, kas klasificētas I un II klasē atbilstoši vīndārzu kadastram: Ásotthalom , Balástya , Bordány , Csengele , Csongrád , Domaszék , Forráskút , Hódmezővásárhely , Kistelek , Mórahalom , Öttömös , Pusztamérges , Pusztaszer , Ruzsa , Szatymaz , Szeged , Üllés , Zákányszék , Zsombó .

2. Hajós-Baja vīna reģions. Šādu pašvaldību teritorijas, kas klasificētas I un II klasē atbilstoši vīndārzu kadastram: Baja , Bácsszentgyörgy , Bátmonostor , Borota , Császártöltés , Csátalja , Csávoly , Dávod , Dusnok , Érsekcsanád , Érsekhalma , Hajós , Nagybaracska , Nemesnádudvar , Rém , Sükösd , Vaskút .

3. Kunság vīna reģions. Šādu pašvaldību teritorijas, kas klasificētas I un II klasē atbilstoši vīndārzu kadastram: Abony , Akasztó , Albertirsa , Apostag , Ágasegyháza , Ballószög , Balotaszállás , Bácsalmás , Bácsszőlős , Bénye , Bócsa , Bugac , Cegléd , Ceglédbercel , Cibakháza , Csemő , Csengőd , Cserkeszőlő , Csépa , Csikéria , Csólyospálos , Dány , Dunapataj , Dunavecse , Dömsöd , Felsőlajos , Fülöpháza , Fülöpjakab , Fülöpszállás , Harta , Gomba , Harkakötöny , Helvécia , Hernád , Imrehegy , Inárcs , Izsák , Jakabszállás , Jánoshalma , Jászberény , Jászszentandrás , Jászszentlászló , Kakucs , Kaskantyú , Kecel , Kecskemét , Kelebia , Kerekegyháza , Kéleshalom , Kiskőrös , Kiskunfélegyháza , Kiskunhalas , Kiskunmajsa , Kisszállás , Kocsér , Kóka , Kömpöc , Kunbaja , Kunbaracs , Kunfehértó , Kunszállás , Kunszentmiklós , Ladánybene , Lajosmizse , Lakitelek , Mélykút , Monor , Monorierdő , Móricgát , Nagykáta , Nagykőrös , Nagyrév , Nyárlőrinc , Nyársapát , Ócsa , Orgovány , Örkény , Páhi , Pálmonostora , Petőfiszállás , Pilis , Pirtó , Ráckeve , Solt , Soltszentimre , Soltvadkert , Szabadszállás , Szank , Szelevény , Szentkirály , Szigetcsép , Szigetszentmárton , Szigetújfalu , Tabdi , Tápiószentmárton , Tápiószele , Tázlár , Tiszaalpár , Tiszajenő , Tiszaföldvár , Tiszainoka , Tiszakécske , Tiszakürt , Tiszasas , Tiszaug , Tompa , Tóalmás , Tököl , Újlengyel , Újszilvás , Zsana .

7. Galvenās vīnogu šķirnes

‘Tramini’ – ‘Traminer’

‘Királyleányka’ – ‘Feteasca regale’

‘Kadarka’ – ‘Jenei Fekete’

‘Hamburgi Muskotály’ – ‘Muscat de Hamburg’

‘Kékoportó’ – ‘Portugizer’

‘Sauvignon’ – ‘Sovinjon’

‘Kövidinka’ – ‘a Dinka crvena’

‘Pinot Noir’ – ‘Kék Rulandi’

‘Pinot Noir’ – ‘Savagnin Noir’

‘Pinot Noir’ – ‘Pinot Cernii’

‘Leányka’ – ‘Leányszőlő’

‘Olasz Rizling’ – ‘Nemes Rizling’

‘Tramini’ – ‘Roter Traminer’

‘Nektár’

‘Tramini’ – ‘Savagnin Rose’

‘Pinot Blanc’ – ‘Weissburgunder’

‘Olasz Rizling’ – ‘Taljanska Grasevina’

‘Pinot Noir’ – ‘Pignula’

‘Csabagyöngye’ – ‘Perle di Csaba’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon Bianco’

‘Olasz Rizling’ – ‘Grasevina’

‘Leányka’ – ‘Dievcenske Hrozno’

‘Szürkebarát’ – ‘Auvergans Gris’

‘Irsai Olivér’ – ‘Zolotis’

‘Kékfrankos’ – ‘Blaufränkisch’

‘Királyleányka’ – ‘Galbena de Ardeal’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller Thurgau Blanc’

‘Szürkebarát’ – ‘Pinot Gris’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller Thurgau Bijeli’

‘Csabagyöngye’ – ‘Pearl of Csaba’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon blanc’

‘Ezerjó’ – ‘Korponai’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Rizvanac’

‘Kadarka’ – ‘Negru Moale’

‘Pinot Noir’ – ‘Pinot Tinto’

‘Irsai Olivér’ – ‘Muskat Olivér’

‘Kékoportó’ – ‘Portugais Bleu’

‘Kadarka’ – ‘Kadarka Negra’

‘Kadarka’ – ‘Gamza’

‘Tramini’ – ‘Gewürtztraminer’

‘Pinot Noir’ – ‘Ksburgundi Kék’

‘Pinot Noir’ – ‘Spätburgunder’

‘Zöld Veltelíni’ – ‘Zöldveltelíni’

‘Aarany Sárfehér’ – ‘Huszár szőlő’

‘Szürkebarát’ – ‘Pinot Grigio’

‘Zöld Veltelíni’ – ‘Grüner Muskateller’

‘Kövidinka’ – ‘Steinschiller’

‘Tramini’ – ‘Traminer Rosso’

‘Zöld Veltelíni’ – ‘Grüner Veltliner’

‘Pinot Noir’ – ‘Pino Csernüj’

‘Csabagyöngye’ – ‘Zsemcsug Szaba’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Rivaner’

‘Tramini’ – ‘Tramin Cervené’

‘Kékfrankos’ – ‘Moravka’

‘Csabagyöngye’ – ‘Perla di Csaba’

‘Kékfrankos’ – ‘Blauer Lemberger’

‘Irsai Olivér’ – ‘Irsai’

‘Rajnai Rizling’ – ‘Rhine riesling’

‘Hamburgi Muskotály’ – ‘Muszkat Gamburgszkij’

‘Ezerjó’ – ‘Tausendachtgute’

‘Királyleányka’ – ‘Erdei Sárga’

‘Kékoportó’ – ‘Portugalske Modré’

‘Kadarka’ – ‘Kadar’

‘Ezerjó’ – ‘Szadocsina’

‘Rajnai Rizling’ – ‘Rheinriesling’

‘Királyleányka’ – ‘Little Princess’

‘Cabernet Franc’ – ‘Kaberne Fran’

‘Rajnai Rizling’ – ‘Riesling’

‘Zweigelt’ – ‘Zweigeltrebe’

‘Merlot’

‘Királyleányka’ – ‘Königstochter’

‘Hamburgi Muskotály’ – ‘Muscat de Hambourg’

‘Olasz Rizling’ – ‘Welschrieslig’

‘Ottonel muskotály’ – ‘Muskat Ottonel’

‘Csabagyöngye’ – ‘Vengerskii Muskatnii Rannüj’

‘Kadarka’ – ‘Törökszőlő’

‘Leányka’ – ‘Feteasca Alba’

‘Kadarka’ – ‘Szkadarka’

‘Rajnai Rizling’ – ‘Weisser Riesling’

‘Királyleányka’ – ‘Königliche Mädchentraube’

‘Rajnai rizling’ – ‘Johannisberger’

‘Kövidinka’ – ‘a Dinka rossa’

‘Pinot Noir’ – ‘Rulandski Modre’

‘Kövidinka’ – ‘a Ruzsica’

‘Pinot Blanc’ – ‘Pinot Beluj’

‘Olasz Rizling’ – ‘Risling Vlassky’

‘Hamburgi Muskotály’ – ‘Miszket Hamburgszki’

‘Cabernet Sauvignon’

‘Chardonnay’ – ‘Ronci Bilé’

‘Szürkebarát’ – ‘Grauburgunder’

‘Szürkebarát’ – ‘Ruländer’

‘Cserszegi Fűszeres’

‘Ottonel Muskotály’ – ‘Muscat Ottonel’

‘Kékoportó’ – ‘Blauer Portugieser’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller Thurgau’

‘Kékfrankos’ – ‘Limberger’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon Bijeli’

‘Zweigelt’ – ‘Rotburger’

‘Csabagyöngye’ – ‘Perla Czabanska’

‘Kadarka’ – ‘Csetereska’

‘Pinot Blanc’ – ‘Fehér Burgundi’

‘Ezerjó’ – ‘Trummertraube’

‘Leányka’ – ‘Mädchentraube’

‘Hamburgi Muskotály’ – ‘Moscato d’Amburgo’

‘Kövidinka’ – ‘a Dinka mala’

‘Karát’

‘Ezerjó’ – ‘Tausendgute’

‘Pinot Noir’ – ‘Pinot Nero’

‘Ottonel Muskotály’ – ‘Miszket Otonel’

‘Királyleányka’ – ‘Dánosi Leányka’

‘Kadarka’ – ‘Fekete Budai’

‘Kövidinka’ – ‘a Kamena dinka’

‘Kékfrankos’ – ‘Blauer Limberger’

‘Olasz Rizling’ – ‘Riesling Italien’

‘Pinot Noir’ – ‘Kék Burgundi’

‘Pinot Blanc’ – ‘Pinot Bianco’

‘Ezerjó’ – ‘kolmreifler’

‘Blauburger’

‘Rajnai Rizling’ – ‘Riesling Blanc’

‘Zöld Veltelíni’ – ‘Veltlinské Zelené’

‘Zweigelt’ – ‘Blauer Zweigeltrebe’

‘Csabagyöngye’ – ‘Perle von Csaba’

‘Pinot Noir’ – ‘Blauer Burgunder’

‘Olasz Rizling’ – ‘Olaszrizling’

‘Szürkebarát’ – ‘Graumönch’

‘Irsai Olivér’ – ‘Zolotisztüj Rannüj’

‘Zefír’

‘Kékoportó’ – ‘Modry Portugal’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Vīns – noteiktā apgabala apraksts (1)

a) Dabas un kultūras faktori Apgabals, uz kuru attiecas ACVN “Duna/Dunai”, atrodas Ungārijas centrālajā daļā. Liela tā daļa atrodas Ungārijas līdzenumā, kas robežojas ar Donavas un Tisas upēm (zināma kā Donavas un Tisas ūdensšķirtne) (Kiskunság, Észak-Bácska, Jászság un Tápióság reģioni), un Tiszazug reģiona un Csongrád meģes daļās uz austrumiem no Tisas upes. Tas ir savienots ar dažiem Csepel salas ražošanas apgabaliem ziemeļrietumos un Gödöllő pakalnu ražošanas apgabaliem ziemeļos. Šā ražošanas apgabala vides iezīmes nosaka galvenokārt tā zemā atrašanās vieta – augstums virs jūras līmeņa ir zemāks nekā 200 m; apgabala teritorijas lielākā daļa atrodas zemāk par 150 m virs jūras līmeņa. Reljefs ir līdzens, ar augstuma atšķirībām, kas nepārsniedz 10–20 metrus. Augsne ražošanas apgabalā, uz kuru attiecas ACVN “Duna/Dunai”, atšķiras minimāli, jo lielākajā daļā apgabala teritorijas ir kaļķaina smilts augsne un – mazākā mērā – meža brūnzemju augsne, melnzeme, pļavas un aluviālas augsnes. Šo smilšaino augšņu veidošanās ir saistāma galvenokārt ar Donavas upi, kas, tecēdama no austrumiem uz rietumiem, tūkstošiem gadu gaitā ir izveidojusi smilšu nogulas Donavas un Tisas ūdensšķirtnē. Smilšainas augsnes raksturīga iezīme ir tāda, ka tā ātri uzsilst, un, tā kā tā ir gaiša, tā vairāk atstaro saules gaismu, tādējādi veicinot vīnogu nogatavošanos. Pateicoties kvarca saturam šajā augsnē, vīnogulāji ir neuzņēmīgi pret filokseru. Tomēr šādai augsnei ir raksturīga vāja barības vielu apgāde un zema ūdensietilpība, kā arī salīdzinoši zems minerālvielu saturs. Ražošanas apgabala klimatiskos apstākļus nosaka galvenokārt Ungārijā dominējošais kontinentālais klimats, ko pirmām kārtām raksturo karstas vasaras un aukstas ziemas. Klimatiskie apstākļi, zemā atrašanās vieta un salīdzinoši nelielais augstums virs jūras līmeņa kopumā veicina salnu veidošanos pavasaros un rudeņos. Gaisa vidējā temperatūra ir aptuveni 10–11 °C. Saules spīdēšanas ilgums gadā vidēji ir vairāk nekā 2 000 stundu. Gada vidējais nokrišņu daudzums ir 450–500 mm, un tas lielā mērā atbilst vīnogu vajadzībām, tomēr nokrišņu sadalījums gadā ir nevienmērīgs.

Vīns – noteiktā apgabala apraksts (2)

b) Cilvēkfaktori Šā ražošanas apgabala ģeogrāfiskā platība ir liela, un tāpēc tajā ir arī bagātīgas vīnogulāju audzēšanas un vīnkopības tradīcijas. Pirmā rakstiskā liecība par šajā ražošanas apgabalā jau plaukstošo vīnogulāju audzēšanas nozari ir 1075. gada harta, ar ko izveido Svētā Benedikta abatiju, un to apliecina arī citi pieraksti, kas datējami ar 13. gadsimtu (piem., par Csepel salu). Viduslaikos Ungārijas centrālajā reģionā bija daudz iedzīvotāju, kuri audzēja vīnogas un gatavoja vīnu, galvenokārt paši savam un vietējam patēriņam. Vīnu pārsvarā pasniedza kā salīdzinoši zemās kvalitātes dzeramā ūdens aizstājēju. Šajā laikā attīstījās divpakāpju ražošana (vīnogu un augļu audzēšana vienā apgabalā) – tradīcija, kas pastāvēja līdz 20. gadsimta 60. gadiem, kad tika ieviesta pilnībā rūpnieciska vīnogu un augļu ražošana. Viduslaiku vīnogulāju audzēšanas tradīcijas izzuda līdz ar Turcijas īstenoto okupāciju 16. un 17. gadsimtā, kuras dēļ strauji samazinājās iedzīvotāju skaits un kritās ražošanas apjoms, neraugoties uz Turcijas iestāžu centieniem stimulēt ražošanu ar zemākiem nodokļiem. Vīnogulāju audzēšanas platības pārsvarā nesniedzās tālāk par atlikušo apmetņu (piem., tirgus pilsētu) robežām, lai gan īpašnieki bieži vien turpināja ražošanu, vairākas reizes gadā atgriežoties savās pamestajās dzīvesvietās. Vīnogu audzēšana un vīndarība tika atdzīvināta pēc tam, kad Turcijas īstenotā okupācija bija beigusies. Kopš tā laika sākās stabilizācija un iepriekš pamesto smilšaino teritoriju ekonomiskā izmantošana, galvenokārt stādot vīndārzus un augļudārzus, kas atkal koncentrējās reģiona tirgus pilsētu tuvumā. Vīns arvien vairāk kļuva par komerciālu produktu. Tā kā bija gūti pierādījumi, ka smilšaina augsne ir neuzņēmīga pret filokseru, filokseras epidēmija (kas sākās 1875. gadā) ne vien praktiski neskāra vīnogulāju audzēšanu, bet arī lielā mērā veicināja šīs nozares lomu. Pētniecības centrs, kas tika izveidots 1883. gadā Miklóstelep, kvartālā ārpus Kecskemét pilsētas, sniedza galveno ieguldījumu cīņā pret filokseru, un tam papildus 20. gadsimta sākumā izstrādātajai arodizglītības sistēmai bija būtiska loma reģiona vīnogulāju audzēšanas un vīndarības nozares attīstīšanā. Šajā periodā ievērojami pieauga šā reģiona vīnu tirgus un reputācija, jo vairākas reizes palielinājās vīnogulāju stādījumu platība. To veicināja dzelzceļa un autoceļu tīkla attīstība. Ražošanai tika izmantoti vīndārzi, kuru platība bija 40–60 hektāri, un vīna darītavas, kas saražoja 2 000–3 000 hektolitrus vīna. Pēc Otrā pasaules kara lielākās vīndarītavas tika nacionalizētas, taču vīnogulāju audzēšanas struktūra nemainījās līdz 20. gadsimta 60. gadiem, kad plašā mērogā sākās rūpnieciskā ražošana un tradicionālo vīnogu šķirņu (piem., ‘Ezerjó’, ‘Kadarka’, ‘Kövidinka’) un citu vīna reģionu izcelsmes šķirņu (piem., ‘Kékfrankos’, ‘Leányka’, ‘Muscat Ottonel’ vai ‘Olasz Rizling’) audzēšana. Sāka dominēt dažādas audzēšanas metodes, kurām bija raksturīgi lielāki atstatumi starp vīnogulāju rindām, kā arī tas, ka tika audzēti augsti un vidēji augsti vīnkoki. Papildus tam, ka turpinājās izmaiņas attiecībā uz šķirnēm (sāka stādīt pasaulslavenas šķirnes, piem., ‘Chardonnay’ vai ‘Cabernet Sauvignon’), palielinājās audzēšanas platība un mainījās audzēšanas metode, 20. gadsimta 70. gadu beigās arī attīstījās modernizētas, jaudīgas vīna ražotnes. Pēc politiskajām un ekonomiskajām pārmaiņām Ungārijā 20. gadsimta 90. gadu sākumā notika vēl plašāka pārstrukturēšana, izveidojot vairākus mazākus un lielākus vīndārzus un vīna darītavas, kas spēja labāk apmierināt mainīgās tirgus vajadzības, turklāt bija vērojama diezgan liela vīnogu stādījumu fragmentācija. Ungārijas pievienošanās Eiropas Savienībai 2004. gadā bija sākums plašākām izmaiņām attiecībā uz šķirnēm un audzēšanas metodēm (ko daļēji finansēja ES pārstrukturēšanas fondi), kā arī stādījumu platību samazinājumam, jo tika likvidēti novecojuši vīndārzi, taču vienlaikus šajā periodā notika arī atlikušo vīndārzu un vīna darītavu modernizācija un koncentrācija. Mūsdienās, pārstrukturēšanai turpinoties, arvien lielāku daļu stādījumu platības aizņem Ungārijā radītas šķirnes (piem., ‘Cserszegi fűszeres’), kas ir piemērotas ekoloģiskajiem apstākļiem un kuru audzēšanai izmanto izdevīgās audzēšanas metodes, turklāt tās atbilst tirgus prasībām.

Vīns – noteiktā apgabala apraksts (3)

2. Vīnu apraksts Vispārīga vīnu iezīme ir to elegantais izskats, dzīvīgums un svaigums, līdzsvarotais skābju saturs un vidēji izteiktā pēcgarša, savukārt vienšķirnes vīnogu vīniem ir augļu un ziedu aromāts un garša, kas ir tipiska izmantotajai šķirnei.

3. Saikne starp ražošanas apgabalu, cilvēkfaktoriem un produktu Noteiktā apgabala ekoloģiskie apstākļi skaidri atspoguļojas vīnos. Šeit ražotie vīni parasti straujāk nogatavinās, ir maigāki, un tiem ir zema spirta koncentrācija. Pateicoties smilšainajai augsnei, šiem vīniem ir salīdzinoši zems minerālvielu saturs un tie ir vieglāki. “Duna/Dunai” vīna reģionam – kurā ražo nedaudz mazāk nekā pusi no vīnogu kopējās produkcijas valstī – ir būtiska loma Ungārijas lauksaimniecības vīnogulāju audzēšanas un vīndarības sektorā. Vīna ražošanai – papildus tās ekonomiskajam svaram – ir arī svarīga sociāla nozīme, jo šī nozare palīdz noturēt vietējos iedzīvotājus. Ņemot vērā vietējos ekoloģiskos apstākļus (piem., smilšaino augsni, nokrišņu trūkumu), vīnogu audzēšana ir viena no rentablākajām lauksaimnieciskajām darbībām šajā reģionā. vīndārzi ir bijuši efektīvs līdzeklis, lai novērstu vēja radītas smilšu sanesas, un vīnogulāji mēdz izdzīvot labāk nekā citi augi augsnē ar vāju ūdensietilpību. Vietējo un jaunradīto Ungārijas vīnogu šķirņu stādījumu īpatsvars “Duna/Dunai” vīna reģiona vīndārzos ir vairāk nekā 60 %. Aromātiskās vīnogu šķirnes tradicionāli ir izmantotas muskatvīnu ražošanai.

9. BŪTISKI PAPILDU NOSACĪJUMI (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Noteikumi par norādēm

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

mazāku ģeogrāfisko vienību nosaukumus nedrīkst parādīt.

Tradicionālo un citu ierobežotu apzīmējumu izmantošana

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

tradicionālos apzīmējumus, citus ierobežotus apzīmējumus un apzīmējumus, kas attiecas uz vīnu krāsu, nenorāda uz etiķetes ar burtiem, kas lielāki par tiem, kādi izmantoti cilmes vietas nosaukuma atveidē.

Tradicionālo un citu ar ierobežojumiem saistītu apzīmējumu izmantošana

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

tradicionālos apzīmējumus, citus ar ierobežojumiem saistītus apzīmējumus un apzīmējumus, kas attiecas uz vīnu krāsu, nenorāda uz etiķetes ar burtiem, kas lielāki par tiem, kādi izmantoti cilmes vietas nosaukuma atveidē.

Šķirņu nosaukumu izmantošana

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

a) marķējumā var norādīt šķirņu nosaukumus ar nosacījumu, ka to dara ar burtiem, kas nav lielāki par tiem, kādi izmantoti šā cilmes vietas nosaukuma atveidē;

b) šķirnes nosaukumu ‘Arany Sárfehér’ nedrīkst izmantot, lai norādītu ACVN “Duna/Dunai”;

c) jauktu šķirņu vīnogu vīnu gadījumā var izmantot vārdus “küvé”, “cuvée” vai “házasítás” (kupāža/maisījums).

Saite uz produkta specifikāciju

https://boraszat.kormany.hu/download/b/5c/82000/Duna_OEM%20termekleiras_v3_2_boraszat_kormany_hu_170801.pdf

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.