LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 13.7.2010 
SEC(2010) 888 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
 
pavaddokuments  
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
 
par trešo valstu valstspieder īgo ieceļošanas un uztur ēšanās nosacījumiem sezonas 
nodarbin ātības nolūkos 
{COM(2010) 379 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 887} 
LV 2   LV 1. P ROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
ES tautsaimniec ība saskaras ar struktur ālu vajadz ību pēc sezonas darbiniekiem. 
Paredzams, ka šo defic ītu būs arvien gr ūtāk novērst ar darbiniekiem, kas ir ES valstu 
valstspieder īgie, — galvenok ārt tāpēc, ka šie darbinieki uz skata sezonas darbu par 
nepievilcīgu. Pasaules ekonomikas kr īzes ietekme joproj ām ir grūti prognoz ējama. 
Tomēr saskaņā ar Starptautisk ās Migrācijas organiz ācijas ( IOM ) datiem ir paredzams, ka 
dažos darba tirgus sektoros galam ērķa valstīs vajadzība pēc migrējošajiem darbiniekiem, 
visticamāk, saglab āsies nemain īgi stabil ā līmenī, jo īpaši vesel ības aprūpes, 
mājsaimniec ību un apr ūpes darbinieku jom ā (un dažās valstīs lauksaimniec ības nozar ē), 
kur pastāv struktur āls piepras ījums pēc šiem darbiniekiem1.  
Ir ievērojami pier ādījumi, kas liecina, ka dažu trešo valstu sezonas darbinieku darba 
apstākļi neatbilst pras ībām un viņi tiek ekspluat ēti, piemēram, strādā bez darba l īgumiem, 
saņem par ofici āli noteikto minimumu zem āku atalgojumu, vi ņiem nav soci ālā 
nodrošinājuma seguma, nav pieejami pamata sanit ārie pakalpojumi, ir neatbilstoši 
sadzīves apstākļi un nav pieejama vesel ības aprūpe.  
Atkārtoti tiek konstat ēts, ka tautsaimniec ības nozares, kur str ādā visvairāk sezonas 
darbinieku — jo īpaši lauksaimniec ības, dārzkopības un tūrisma nozare —, ir jomas, kur 
vērojama izteikta tendence nodarbin āt trešo valstu valstspieder īgos, kuri ES uzturas 
nelegāli. 
Raugoties no nos ūtošo valstu viedok ļa, potenci ālajiem migrantiem n ākas saskarties ar 
atšķirīgiem dažādu ES dal ībvalstu noteikumiem, bet inform ācija par šiem noteikumiem 
ne vienm ēr ir viegli pieejama. Tas jo īpaši attiecas uz sezonas darba sektoru, un darba 
nosacījumu uzlabošana un vienota tiesisk ā regulējuma izveide šaj ā sektorā atbilstu to 
valstu interes ēm — jo īpaši Zieme ļāfrikā, Aizsah āras Āfrikā un maz ākā mērā 
Austrumeirop ā —, kurās ir augsts bezdarba l īmenis un kuras izj ūt ievērojamu migr ācijas 
spiedienu. Tas pal īdzētu palielin āt ES legālās migrācijas politikas ieguld ījumu trešo 
valstu attīstībā.  
1.1. Sezonas darba apjoms un nozares 
Eiropas Savien ībā ir atšķirīgs sezonas darba apjoms un nozares. Piem ēram, Spānija 
2008. gad ā vien ir uz ņēmusi 24 838 trešo valstu sezonas darbinieku2. Attiecībā uz 
2008. kalend āro gadu l īdz 7. febru ārim vien It ālija bija sa ņēmusi 11 273 pieteikumus3 
(Itālijas Iekšlietu ministrijas noteikt ā uzņemšanas kvota 2008., 2009. un 2010. gadam ir 
                                                 
1 IOM  politikas kopsavilkums "The impact of the global economic crisis on migrants and 
migration", 2009. gada marts, 5. un 6. lpp. 
2 Ekspromtvaic ājums par sezonas darbiniekiem un uz ņēmuma ietvaros p ārceltiem darbiniekiem, ko 
Komisija 2010. gada 17. mart ā lūdza Eiropas Migr ācijas tīkla dalībvalstu kontaktpunktiem. 
3
 http://www.interno.it/mininte rno/export/sites/default/it/sezioni/sala_stampa/notizie/immi
grazione/0848_APP_domande_pervenute_STAGIONALI.html. 
LV 3   LV 80 000 trešo valstu sezonas darbinieku)4. Vācija 2009. gad ā uzņēma 4248, Francija 
2215 (2008. gad ā attiecīgi 3860), bet Zviedrija — 7252 treš o valstu sezonas darbiniekus5. 
Trešo valstu sezonas darbinieki ir str ādājuši arī jaunajās dalībvalstīs. Piemēram, Ung ārija 
2008. un 2009. gad ā ir uzņēmusi attiec īgi 919 un 892 trešo valstu valstspieder īgos. Par 
Poliju pieejamie dati attiecas uz trešo valstu valstspieder īgo pagaidu darbu, t āpēc skaitļi 
ir ievērojami liel āki — 2009. gad ā uzņemti 181 030 š ādu darbinieku. Ta ču galven ā 
nodarbinātības nozare ir lauksaimniec ība. Slovēnijā sezonas darbinieku status ā 2008. un 
2009. gad ā uzņemti vairāk nekā 10 000 trešo vals tu valstspieder īgo. 
Lai gan tendences ir īslaicīgas un datu tr ūkuma dēļ nav salīdzināmas, pēdējos gados 
ārvalstu sezonas darbinieku skaita visp ārējs pieaugums re ģistrēts tādās dalībvalstīs kā 
Francija, Apvienot ā Karaliste un Slov ēnija.  
Tā kā jaunākie dati ir visai tr ūcīgi, nav iesp ējams pien ācīgi novērtēt, kā pašreizējā 
ekonomikas kr īze ietekm ē pieprasījumu pēc trešo valstu sezonas darbiniekiem. Tom ēr 
2008. un 2009. gada datu sal īdzinājums neliecina, ka piepras ījums būtu krities. Daž ās 
dalībvalstīs uzņemto trešo valstu valstspieder īgo skaits 2009. gad ā ir samazin ājies 
(Austrijā, Slovēnijā, Ungārijā) vai pat iev ērojami samazin ājies (Francij ā), kamēr dažās 
citās bijis vērojams pieaugums (V ācijā un Zviedrij ā)6.  
Turklāt jāuzsver, ka sezonas darba nozar ēs ir vērojama izteikta tendence nodarbin āt 
personas, kas ES uzturas neleg āli, vai citādi nereģistrētus darbiniekus, t āpēc var pieņemt, 
ka sezonas darbinieku kop ējais skaits ir iev ērojami liel āks (vairāk nekā 100 000 personu 
gadā). 
Dažu dalībvalstu atseviš ķos reģionos sezonas darbasp ēka piesaist īšanai no treš ām valstīm 
ir ļoti būtiska noz īme. Piem ēram, Andal ūzijā, jo īpaši Huelvas provinc ē, 
lauksaimniec ības nozar ē 2008. gad ā ir pieņemti darb ā 35 000 trešo valstu valstspieder īgo. 
Aptuveni 12 000 sezonas laukstr ādnieku no treš ām valstīm ir nodarbin āti Itālijas 
dienvidos, jo īpaši Apūlijā, un aptuveni 5000 sezonas da rbinieku no Marokas str ādā 
Francijā Bušdironas departament ā. Tiek lēsts, ka šie trešo valstu darbinieki ir aptuveni 
80–90 % no sezonas darbinieku kopskaita. T ūrisma nozar ē daži Austrijas re ģioni, jo īpaši 
Tirole un Zalcburga, sezona s maksimuma periodos ir ļoti atkarīgi no trešo valstu sezonas 
darbiniekiem — 2008./2009. gada ziemas sezonai noteikt ā kvota bija 8000 š ādu 
darbinieku. 
Daudzās dalībvalstīs trešo valstu sezonas da rbinieki veic mazkvalific ētu darbu konkr ētās 
nozarēs, piemēram, lauksaimniec ībā (60 % no visiem s ezonas darbiniekiem It ālijā, 20 % 
no visiem laukstr ādniekiem Grie ķijā) un tūrisma nozar ē (piemēram, Spānijā 13 % no 
visām darba at ļaujām 2003. gad ā izsniegti darbam viesn īcu un ēdināšanas nozar ē), kurās 
parasti ir vajadz īgi mazkvalific ēti un fiziska darba str ādnieki un ir iev ērojams darbaroku 
trūkums. 
                                                 
4 Sk. 2. zemsv ītras piezīmi.  
5 Turpat. 
6 Sk. 2. zemsv ītras piezīmi.  
LV 4   LV 1.2. Subsidiarit ātes princips 
Visos priekšlikumos iev ēro dalībvalstu kompetenci noteikt to ekonomisko migrantu 
skaitu, kuri v ēlas ieceļot ES, tostarp nosakot valstu kvotas. T ādējādi attiecīgā dalībvalsts 
pati var nov ērtēt, vai tai ir ekonomiska nepieciešam ība uzņemt trešo valstu sezonas 
darbiniekus. 
Lai gan trešo valstu darbinieki iece ļo konkrētā ES dalībvalstī, vienas dal ībvalsts lēmums 
par trešo valstu valstspieder īgo tiesībām varētu ietekm ēt citas dal ībvalstis. T ātad trešo 
valstu valstspieder īgajiem piem ērojamo rež īmu atšķirībām dažādās dalībvalstīs ir 
pārnacionāls aspekts, kas atrodas ārpus dalībvalstu ties ību aktu piem ērošanas jomas. 
Šengenas zon ā, kur nav iekš ējo robežu, j ānodrošina vienota k ārtība, t. i., kop īgs 
noteikumu minimums, lai mazin ātu atļautā uzturēšanās termiņa pārsniegšanas un 
nelegālas ieceļošanas risku, ko var rad īt nepietiekami stingri un atš ķirīgi sezonas 
darbinieku uz ņemšanas noteikumi.  
Jānovērš trešo valstu sez onas darbinieku ekspluat ācija un neatbilstoši darba nosac ījumi, 
saistošā — tātad piem ērojamā — ES l īmeņa juridisk ā instrument ā, piešķirot šiem 
darbiniekiem dažas soci ālās un ekonomisk ās tiesības saska ņā ar Eiropadomes 1999. gada 
Tamperes san āksmē izskanējušo pras ību ievērot taisnīgu attieksmi pret trešo valstu 
valstspieder īgajiem un garant ēt viņiem drošu tiesisko statusu, k ā arī a r  E S  v i s p ārējām 
saistībām ievērot cilvēktiesības un pamatbr īvības. 
ES līmeņa juridiskam instrumentam, kas attie cas uz sezonas darbiniekiem, ir b ūtiska 
nozīme, lai uzlabotu efekt īvu sadarb ību ar treš ām valstīm, ļaujot ES atvieglot 
mazkvalific ēta/nekvalific ēta darbasp ēka legālo migrāciju un vienlaikus nostiprinot trešo 
valstu apņemšanos apkarot neleg ālo imigrāciju. 
1.3. ES pievienot ā vērtība 
Elastīga uzņemšanas sist ēma sezonas darbasp ēka trūkuma nov ēršanai rad ītu 
priekšrocības tiklab dal ībvalstīm, kā sezonas darbinieku darba dev ējiem.  
Trešo valstu sezonas darbinieki var ētu baudīt priekšroc ības, ko sniedz vienots, 
pārredzams un pieejams Eiropas regul ējums, kurš vi ņiem ļautu likum īgi doties uz 
dalībvalstīm darba mekl ējumos. Š ādas legālas migrācijas iesp ējas var samazin āt arī 
nelegālo imigrāciju un neleg ālo nodarbin ātību. 
ES mēroga rīcība apliecin ātu trešām valstīm, ka ES ir ieinteres ēta sadarboties darbasp ēka 
migrācijas pārvaldības jomā. Jādomā, ka ES k ā vienota veseluma v ārdā pieņemtas 
saistības mazkvalific ēta un nekvalific ēta darbasp ēka ekonomisk ās migrācijas jom ā 
atvieglotu sadarb ību ar treš ām valstīm, tostarp neleg ālās migrācijas apkarošan ā un 
savstarpēji izdevīgas cirkul ārās migrācijas veicin āšanā (migrējošie darbinieki var ētu 
ieceļot dalībvalstī, lai strādātu pagaidu darbu, atgriezties sav ā valstī, atkārtoti ieceļot ES 
utt.). 
LV 5   LV 2. M ĒRĶI 
2.1. Visp ārējie mērķi:  
1) piemēroties sezonas sv ārstībām tautsaimniec ībā un kompens ēt darbaspēka trūkumu, ar 
ko saskaras konkr ētas rūpniecības/tautsaimniec ības nozares un re ģioni; 
2) palīdzēt novērst trešo valstu sez onas darbinieku ekspluat āciju un neatbilstošus darba 
nosacījumus, un neleg ālo imigrāciju; 
3) sekmēt trešo valstu att īstību. 
2.2. Konkr ētie mērķi:  
1) paredz ēt elastīgus noteikumus, lai atvieglotu sezonas darbinieku pagaidu leg ālo 
migrāciju un veicin ātu viņu cirkulāro migrāciju;  
2) paredz ēt vienādus nosac ījumus darba dev ējiem, kas nodarbina tr ešo valstu sezonas 
darbiniekus, kuri leg āli ienāk ES darba tirg ū; 
3) garantēt trešo valstu sezonas darbiniekiem  drošu juridisko statusu un aizsardz ību pret 
ekspluatāciju; 
4) paplašin āt sadarbību ar trešām valstīm sezonas migr ācijas pārvaldībā. 
3. P OLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Visos izv ērtētajos risin ājumu variantos dal ībvalstis saska ņā ar Līguma par Eiropas 
Savienības darb ību 79. panta 5. punktu var ētu brīvi noteikt uz ņemamo sezonas 
darbinieku kop ējo skaitu. 
3.1. 1. risin ājums. Status quo  
Pašreizējā virzība dalībvalstīs, ES un starptautisk ā līmenī turpinātos saska ņā ar spēkā 
esošo tiesisko regul ējumu. Darba dev ējiem būtu jāpilda konkr ēti pienākumi atbilstoši 
direktīvai par sankcij ām darba dev ējiem, proti, attiec ībā uz paziņošanu iest ādēm un 
sodiem neleg ālas nodarbin ātības gadījumā. Šim risin ājumam būtu ierobežota ietekme. 
3.2. 2. risin ājums. Direkt īva par sezonas darbinieku iece ļošanas un uztur ēšanās 
nosacījumiem un ties ībām 
Direktīvā būtu paredz ēti kopīgi noteikumi, tostarp sezonas darba defin īcija, uzņemšanas 
kritēriji, sezonas darbinieku maksim ālais uztur ēšanās ilgums un noteikumi par 
vienlīdzīgu attieksmi ar sezonas darbiniekiem, kas ir ES pilso ņi, attiecībā uz dažām 
sociālām un ekonomisk ām tiesībām atšķirīgā apmērā (2.A variants — skaidri noteikti 
darba nosac ījumi, 2.B variants — sk aidri noteikti darba nosac ījumi un vienl īdzīga 
attieksme ar ES pilso ņiem attiec ībā uz dažām sociālām un ekonomisk ām tiesībām, 
piemēram, biedrošan ās brīvību, tiesībām uz soci ālo nodrošin ājumu utt.). Šis risin ājums 
palīdzētu noteikt vien ādus nosac ījumus visiem ES darba dev ējiem un nov ērst 
ekspluatāciju. Tom ēr sezonas darbiniekiem joproj ām būtu jāsaskaras ar atš ķirīgām un 
sarežģītām ieceļošanas proced ūrām.  
LV 6   LV 3.3. 3. risin ājums. Direkt īva, ar ko nosaka kop īgas uzņemšanas proced ūras  
Papildus 2. risin ājumam tiktu ieviesta vienota trešo valstu sezonas darbinieku darba un 
uzturēšanās atļauja, ko izdotu saska ņā ar vienotu proced ūru. Direkt īvā būtu paredz ēti 
noteikumi, lai n ākamajās sezonās atvieglotu sezonas darbinieku atk ārtotu iece ļošanu 
(3.A variants — daudzsezonu at ļaujas ieviešana, 3.B variants — atvieglotas atk ārtotas 
ieceļošanas proced ūras ieviešana). Darb ā pieņemšanas proced ūras būtu efektīvākas, un 
ES darba dev ējiem būtu pieejams prognoz ējamāks darbasp ēks. Tomēr ES darba dev ējiem 
nebūtu radīti līdzvērtīgi nosacījumi, un sezonas darbinieki joproj ām saskartos ar 
ekspluatācijas risku.  
3.4. 4. risin ājums. Direkt īva par pas ākumiem efekt īvas atgriešan ās 
nodrošin āšanai  
Pasākumi ietvertu uztur ēšanās termiņa ierobežojumus un nep ārprotamu pien ākumu 
uzturēšanās termiņa beigās atgriezties. Ir apsv ērta arī iespēja noteikt nep ārprotamu 
pienākumu pēc atgriešan ās reģistrēties konsul ārajās pārstāvniecībās. Tas zin āmā mērā 
palīdzētu novērst gadījumus, kad sezonas darbinieki p ārsniedz at ļauto uztur ēšanās 
ilgumu. Ietekme uz ES iekš ējā tirgus darb ību būtu minim āla. Sezonas darbiniekiem 
joprojām būtu jāsaskaras ar atš ķirīgām un sarež ģītām ieceļošanas proced ūrām. 
3.5. 5. risin ājums. Dal ībvalstu savstarp ējā inform ēšana, koordin ācija un 
sadarbība  
Jauni ties ību akti netiktu ieviesti, bet tiktu veikti savstarp ēji papildinoši un atbalsta 
pasākumi, lai tuvin ātu dalībvalstu praksi. T ā kā pasākumi neb ūtu saistoši, ietekme b ūtu 
ierobežota, potenci ālie sezonas darbinieki turpin ātu saskarties ar daž ādiem atšķirīgiem 
uzņemšanas noteikumiem, un uztur ēšanās laikā viņiem būtu atšķirīgas tiesības. 
 
LV 7   LV 4. P OLITIKAS RISIN ĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
1. tabula. Ietekme 
2. risinājums  3. risinājums  Vērtēšanas 
kritēriji 1. risinājums 
Status quo  
2.A variants 2.B variants 3.A variants 3.B variants 4. risinājums  5. risinājums  
 
Svarīgums  
• 1. vispārējais 
mērķis  0 √ √√ √√√ √√ 0 √ 0/ √ 
• 2. vispārējais 
mērķis 0 √√ √√ √√√ √√(√) √√ 0/ √ 
• 3. vispārējais 
mērķis 0 √ √√ √√√√  √√√ √ 0 
 
Īstenošanas 
iespējamība 
Transpon ēšanas 
grūtības/riski n.p. - √ - √√ - √√√√  - √√√ - √√√ 0 
Administrat īvā 
sloga 
vienkāršošana n.p. - √ - √√ - √ 0 - √√√ -√√√ 
Finansiālās un 
administrat īvās 
izmaksas n.p. - √√ - √√√ - √ - √ - √√√√  -√√√ 
 
LV 8   LV 2. risinājums  3. risinājums  Vērtēšanas 
kritēriji 1. risinājums 
Status quo  
2.A variants 2.B variants 3.A variants 3.B variants 4. risinājums  5. risinājums  
 
Paredzam ā 
ietekme 
Ekonomisk ā 
ietekme ES l īmenī 0 √√ √√√ √√√√  √√√ √ 0 
Ietekme uz MVU 
 0 - √√ - √√√ √√√√  √√√ √ 0 
Sociālā ietekme ES 
līmenī 0 √√ √√√ √√√√  √√√ √√ 0/√ 
Ietekme uz treš ām 
valstīm 
 0 √ √√ √√√√  √√ √√ 0/√ 
Ietekme uz trešo 
valstu sezonas 
darbiniekiem 0 √√ √√√ √√ √√ - √√√ 0/ √ 
Ietekme uz sezonas 
darbiniekiem, kas 
ir ES valstu valstspieder īgie 0 √ √√ √ √ √ 0 
 
 
LV 9   LV 2. tabula. Piem ērotākais risin ājums 
Piemērotākais risin ājums ir 2.B, 3.A/3.B un 4. politikas risin ājuma daž ādu aspektu 
apvienojums. 
ES rīcības 
galvenās jomas Piemērotākā politikas risin ājuma nosac ījumi Izvērtētie politikas risin ājumi un 
varianti 
Uzņemšanas 
nosacījumi • kopīga sezonas darbinieku defin īcija 
• kopīgi uzņemšanas krit ēriji, piemēram, pras ība veikt darba tirgus 
pārbaudi, pras ība uzrādīt darba līgumu vai saistošu darba pied āvājumu 
• atļaujas maksim ālā derīguma termi ņa noteikšana  
• vienota at ļauja , kas ļauj uzturēties un str ādāt attiecīgās dalībvalsts 
teritorijā 
• uzņemšana, pamatojoties uz īstermiņa vīzu ar atzīmi “sezonas 
darbinieks” (uztur ēšanās periodiem, kas nep ārsniedz tr īs mēnešus)
maksimālā laika noteikšana vienot ās atļaujas pieteikumu izskat īšanai  2.B variants 
 
Atkārtota 
ieceļošana 
nākamajos 
gados • daudzsezonu at ļauja  ar maksim ālo derīguma termi ņu (piemēram, līdz 
trim gadiem) vai atvieglota atk ārtotas iece ļošanas proced ūra (pēc 
dalībvalstu izv ēles) 
• nosacījums, ka atk ārtoti var iece ļot trešo valstu sezonas darbinieki, kas 
iepriekšējā uzturēšanās periodā ievērojuši  visus noteikumus 3.A/3.B variants 
Trešo valstu 
sezonas 
darbiniekiem piešķirtās 
tiesības un 
priekšroc ības  • visaptverošs ties ību kopums  darba nosac ījumu jomā 
• vienlīdzīga attieksme ar ES pilso ņiem attiecībā uz sociālā 
nodrošin ājuma  tiesībām, kas attiecas, piem ēram, uz arodslim ībām, 
negadījumiem darb ā, slimības, invalidit ātes un ģimenes pabalstiem, 
pabalstiem n āves gadījumā  
• tiesības atļautās uzturēšanās periodā mainīt darba dev ēju (piemēram, 
ekspluatācijas / neatbilstošu darba apst ākļu, atkārtotas neražas gad ījumā)  2.B variants 
Noteikumi, kas 
nodrošina trešo valstu sezonas 
darbinieku 
atgriešanos  • nepārprotams pienākums katras sezonas beig ās atgriezties  
• uzturēšanās atļaujas maksim ālais derīguma termi ņš vienai sezonai 
• atvieglota atk ārtotas iece ļošanas  iespēja nākamajos gados, kas pieejama  
tikai  tiem  trešo valstu sezonas darbiniekiem, kuri, iepriekš uzturoties 
sezonas darbinieku status ā, ir ievērojuši  visus nosac ījumus 4. risinājums , 3.A/3.B variants 
4.1. Galven ās priekšroc ības 
Piemērotākais risin ājums ļautu sasniegt lab ākus rezult ātus nekā jebkurš no politikas 
risinājumiem atseviš ķi vai jebkurš cits risin ājumu apvienojums. Kop īgi uzņemšanas 
standarti kop ā ar vienkāršotām ieceļošanas proced ūrām nodrošin ātu dalībvalstīm elastīgu 
juridisko instrumentu vajadz īgo sezonas darbinieku uz ņemšanai. Saska ņā ar piemērotāko 
risinājumu dalībvalstīm ir vai nu j āievieš daudzsezonu at ļaujas vai atvieglota proced ūra. 
Tas pozit īvi ietekm ētu darba tirgus vajadz ības, jo b ūtu iespējams viegl āk nodrošin āt 
pieprasījumu pēc sezonas darbiniekiem, un trešo valstu sezonas darbinieki var ētu 
izmantot leg ālas cirkulārās migrācijas iespējas.  
Paplašinot to jomu spektru, kur ās jāievēro vienlīdzīga attieksme, tiktu samazin āts 
ekspluatējošu darba nosac ījumu risks un palielin ātos naudas p ārvedumi. Vair ākiem 
noteikumiem b ūtu jāpalīdz nodrošin āt trešo valstu sezonas darbinieku atgriešanos, 
tādējādi samazinot at ļautā uzturēšanās termiņa pārsniegšanas un neleg āla darba risku.  
Ir ieviesti aizsargpas ākumi, lai nov ērstu nepietiekami stingras noteikumu izpildes 
problēmu. Piem ēram, iest ādēm pirms sezonas darbinieka iece ļošanas b ūs jāveic 
pārbaudes (piem ēram, jāpārbauda, vai ir darba l īgums, kur ā norādīts atalgojums, kas ir 
līdzvērtīgs dalībvalsts sezonas darbinieku atalgojumam). Saska ņā ar Direkt īvu, ar ko 
nosaka sankcijas darba dev ējiem, darba inspekcijas veiks p ārbaudes daž ās nelegālas 
nodarbinātības riska nozar ēs, un ir paredzama to pozit īva sekund ārā ietekme uz sezonas 
darba nozar ēm.  
 
LV 10   LV 4.2. Administrat īvās izmaksas 
Lai apmierin ātu vajadzību pēc darbasp ēka, ES turpm āk katru gadu b ūs jāuzņem aptuveni 
230 000 trešo valstu sezonas darbinieku. Vismaz pusei no vi ņiem, tātad aptuveni 
115 000 darbinieku, b ūs tiesības uz daudzsezonu at ļauju / atvieglotu atk ārtotu iece ļošanu. 
Dalībvalstu person āla stundas tarifa likme ir aptuveni EUR 23. Lai izskat ītu vienu 
pieteikumu, ir vajadz īgas aptuveni sešas stundas, inform ācija par daudzsezonu at ļauju 
prasa pusstundu, bet ikgad ējie ziņojumi — desmit stundas. 
Piemērotākais risin ājums dal ībvalstu iest ādēm radītu šādas papildu administrat īvās 
izmaksas (gad ā): izmaksas, kas saist ītas ar re ģionālo/vietējo ārvalstnieku biroju 
informācijas nos ūtīšanu dal ībvalstu iest ādēm, kuras uztur daudzsezonu 
atļauju / atviegloto atk ārtotas iece ļošanas proced ūru datub āzes (EUR 57 500), un 
izmaksas, ko rada pien ākums katru gadu sniegt Komisijai un p ārējām dalībvalstīm 
statistikas datus par trešo valstu se zonas darbiniekiem izsniegto uztur ēšanās atļauju un 
vīzu skaitu (EUR 5980), t ātad kopā EUR 63 480. S ākotnējās izmaksas var ētu 
samazināties, kad dal ībvalstu administr ācijas būs apguvušas šo sh ēmu.  
4.3. Sam ērīgums un ES pievienot ā vērtība  
Priekšlikums pie ņemt saistošus trešo valstu sezonas darbinieku uz ņemšanas un 
uzturēšanās noteikumus ir sam ērīgs ar risin āmo probl ēmu. Ar ierosin āto direktīvu tiek 
izveidota vienota ES m ēroga proced ūra, vienlaikus iev ērojot dalībvalstu kompetenci 
noteikt imigr ācijas apjomu. Turkl āt tas ir vien īgais veids, k ā nodrošin āt skaidru tiesisko 
regulējumu migr ējošiem darbiniekiem, kas diemž ēl ir ekspluat ācijas riskam pak ļauta 
grupa. Izraudz ītais juridiskais instruments ir direkt īva, kas nodrošina dal ībvalstīm 
elastību un vienlaikus garant ē vienotu gala rezult ātu. Komisija kopš 2001. gada ir 
uzsvērusi vajadz ību pēc saistošiem kop īgiem standartiem. To ieviešanu un piem ērošanu 
var efektīvi uzraudz īt, jo īpaši attiec ībā uz to ties ību tuvināšanu, kuras sal īdzinājumā ar 
ES pilsoņiem var baud īt migranti, kuri likum īgi uzturas ES, saska ņā ar Eiropadomes 
1999. gada Tamperes san āksmē izskanējušo pras ību par to, ka “ tiem trešo valstu 
pilsoņiem, kas likum īgi dzīvo dalībvalstu teritorij ā, jāpiešķir tiesības un pien ākumi, kuri 
pielīdzināmi ES pilso ņu tiesībām un pien ākumiem ”.  
Direktīva nodrošina dal ībvalstīm lielu elast ību tās īstenošanā. Salīdzinājumā ar status 
quo piemērotākajā risinājumā paredzētas samērā nelielas izmai ņas tiklab normat īvā 
sloga, kā likumīgo darba dev ēju izmaksu zi ņā. Dažu dal ībvalstu izmaksas var pieaugt, jo 
būs jānosaka konkr ēti (konkrētāki) noteikumi, bet t ās ir pamatotas, ņemot vērā mērķus un 
nākotnē paredzamo piepras ījumu pēc šīs trešo valstu darbinieku kategorijas. Dal ībvalstis 
varēs noteikt uz ņemamo trešo valstu sez onas darbinieku apjomus. 
Šis politikas risin ājumu apvienojums var ētu radīt šādu ES pievienoto v ērtību: 
– vienkāršoti trešo valstu sezonas darbinieku uz ņemšanas un uztur ēšanās nosacījumi 
palīdzētu kompens ēt darbasp ēka trūkumu, ar ko saskaras konkr ētas 
rūpniecības/tautsaimniec ības nozares un re ģioni, kuros ir darbasp ēka trūkums un ir 
paredzams, ka tas palielin āsies, 
– labāka aizsardz ība pret trešo valstu s ezonas darbinieku ekspluat āciju, 
 
LV 11   LV – mazāks atļautā uzturēšanās termiņa pārsniegšanas un neleg ālas nodarbin ātības risks, 
pateicoties vienotai sezonas darbinieku uz ņemšanas un uztur ēšanās kārtībai, 
– stimuls trešo valstu un ES migr ācijas politikas ārējo aspektu turpm ākai attīstībai. 
Trešo valstu sezonas darbiniekiem netiktu piem ērots labvēlīgāks režīms salīdzinājumā ar 
ES pilsoņiem, uz kuriem attiecas darba ņēmēju brīvas pārvietošanās pārejas periodi. Jo 
īpaši dažās sociālekonomiskaj ās jomās vienlīdzīgu attieksmi piem ērotu tikai p ēc attiecīgā 
trešās valstu sezonas darbinieka uz ņemšanas dal ībvalstī nodarbin ātības nolūkos.  
5. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Saskaņā ar Komisijas pazi ņojumu “Rezult ātu Eiropa – Kopienas ties ību aktu 
piemērošana”7 Komisija ierosina izvei dot ekspertu grupu no dal ībvalstu un Komisijas 
pārstāvjiem (“Kontaktkomiteju”), kura tiktos, lai apspriestu jaut ājumus, kas saist īti ar 
ierosinātās direktīvas transpon ēšanu atbilstoši tam, k ā to dara kontaktkomitejas, kuras 
tiekas regul āri, lai apspriestu, piem ēram, Direkt īvas 2009/50/EK un 2009/52/EK 
īstenošanu. Ierosin ātā ekspertu grupa nodrošin ātu labāku inform ācijas plūsmu starp ES 
un valstu iest ādēm par to, k ā tiek īstenota direkt īva, un pal īdzētu paredz ēt un efekt īvāk 
atrisināt problēmas.  
Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai un p ārējām dalībvalstīm statistikas dati par to trešo 
valstu valstspieder īgo sezonas darbinieku skaitu, kuriem iepriekš ējā kalendārajā gadā ir 
piešķirta, atjaunota vai atsaukta sezonas darbinieka at ļauja, norādot viņu valstspieder ību, 
vecumu, dzimumu, at ļaujas derīguma termi ņu un tautsaimniec ības nozari.  
Pārraudzības un nov ērtēšanas pas ākumi tiks veikti ar ī Komisijas nov ērtējuma ziņojuma 
formā trīs gadus p ēc direktīvas transpon ēšanai noteikt ā termiņa, pamatojoties uz 
dalībvalstu zi ņojumiem. 
                                                 
7 COM(2007) 502.