SPĒKĀESO ŠAIS TEKSTS GROZ ĪJUMI
Groz ījums Nr. 13
148. pants
Trauc ējumi s ēdes darb ā Iekšējās apel ācijas proced ūras
Ja nek ārtības trauc ēParlamenta darbu, Parlamenta priek š-
sēdētājs, lai nodibin ātu k ārtību, uz zin āmu laiku p ārtrauc
sēdes darbu vai to beidz. Ja Parlamenta priek šsēdētāja teik-
tajāneieklaus ās, vi ņšatst āj savu vietu un tas noz īmē,k a
sēde ir p ārtraukta. S ēdes darbu ats ākpēc Parlamenta priek š-
sēdētāja uzaicin ājuma.Attiec īgais deput āts divu ned ēļu laik āpēc pazi ņojuma par
Parlamenta priek šsēdētāja noteikto sankciju var iesniegt
iekšēju pras ību Prezidijam, lai atceltu t ās piem ērošanu.
Prezidijs ne v ēlākkāčetras ned ēļas p ēcpārsūdzības iesnieg-
šanas dienas var anul ēt, apstiprin āt, kāarīsamazin āt san-
kcijas piem ērošanas apjomu, nekait ējot ties ībām izmantot
ieinteres ētās personas ārējāsp ārsūdzības ties ības.Ja
paredz ētajātermi ņāPrezidijs l ēmumu nepie ņem, p ārsūdzība
tiek uzskat īta par noraid ītu.
Groz ījums Nr. 14
XVIa pielikums
XVIa PIELIKUMS
Deput ātu R īcības kodeksa vadl īniju interpret ācija
1. Nepiecie šams no šķirt pacie šamu redzamu r īcību, ja t ā
nav aizskaro ša un/vai neslavu ce ļoša, ir sapr ātīga un
neizraisa konfliktu, no t ādas, kura akt īvi trauc ējebkuru
Parlamenta darb ību.
2. Deput ātu atbild ība iest ājas, tikl īdz vi ņu nodarbin ātās
personas vai t ās, kur āmv i ņi ir atviegloju ši pieeju
Parlamentam, t ātelp āsp ārkāpj deput ātu R īcības
kodeksu.
Parlamenta priek šsēdētājam vai vi ņapārstāvjiem ir discipli-
nāras pilnvaras attiec ībāuzšīm person ām vai uz jebkuru
citu Parlamentam nepiedero šu personu, kas atrodas Parla-
menta telp ās.
P6_TA(2006)0022
Eiropas Mazo uz ņēmumu hartas īsteno šana
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par Eiropas Mazo uz ņēmumu hartas īsteno šanu (2005/2123 (INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot v ērā2005. gada 9. marta rezol ūciju par Lisabonas strat ēģijas termi ņa vidusposma p ārskatu (1),
—ņemot v ērāLisabonas 2000. gada marta Eiropadomes prezident ūras secin ājumus,24.11.2006. C 287 E/258 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
(1) OV C 320 E, 15.12.2005, p.164.
—ņemot v ērāBarselonas 2002. gada marta Eiropadomes prezident ūras secin ājumus,
—ņemot v ērāWim Kok vadītās Augsta l īmeņa grupas zi ņojumu p ēc Eiropadomes tik šanās Barselon ā,
—ņemot v ērāBriseles 2005. gada marta Eiropadomes prezident ūras secin ājumus,
—ņemot v ērā2005. gada 2. febru āra Komisijas pazi ņojumu “Sadarb ība izaugsmes un darbavietu att īstībai.
Jauns posms Lisabonas strat ēģijā” (KOM(2005)0024),
—ņemot v ērāKomisijas piekto zi ņojumu par Eiropas Mazo uz ņēmumu hartas īsteno šanu
(KOM(2005)0030),
—ņemot v ērāEiropas Mazo uz ņēmumu hartu, kuru Eiropadome pie ņēma Santa Maria da Feir ā2000. gada
jūnijā,
—ņemot v ērātā2005. gada 9. j ūnija rezol ūciju “Eiropas konkur ētspējas att īstība: industri ālu p ārmai ņu
ietekme uz politiku un MVU noz īme (1)”
—ņemot v ērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot v ērāRūpniec ības, p ētniec ības un ener ģētikas komitejas zi ņojumu, k āarīEkonomikas un mone-
tāro lietu un Nodarbin ātības un soci ālo lietu komitejas atzinumu (A6-0405/2005),
A. t ākāEiropadome ir pie ņēmusi strat ēģiju, lai padar ītu Eiropu par viskonkur ētspējīgāko uz zin ātnes
atziņām balst īto ekonomiku pasaul ē;
B. t ākāKomisija ir uzs ākusi politiku “ think small first ” (“vispirms dom āt par maz ākajiem”) un ir pied āvājusi
jaunu programmu mazajiem un vid ējiem uz ņēmumiem (MVU), īpašiU z ņēmējdarb ības r īcības pl ānā,
C. t ākāKomisijas 2005. gada 2. febru āra pazi ņojum āpar jaunu posmu Lisabonas strat ēģijāir atst āti
novārtāmazie uz ņēmumi, lai gan Lisabonas Eiropadome deklar ēja, ka mazie uz ņēmumi ir Eiropas taut-
saimniec ības balsts un ka tie rada daudzas jaunas darbavietas;
D. t ākāEiropas Mazo uz ņēmumu hartu pie ņēmušas Eiropas Savien ības dal ībvalstis, pievieno šanās valstis
un kandid ātvalstis, asoci ētās valstis un Komisija, t ātiek piem ērota 35 valst īs; tākāhartas piem ērošanas
meh ānismi balst īti uz atkl āto koordin ācijas metodi;
E. t ākāKomisija ir īsum āsniegusi galvenos nor ādījumus par reform āmE Sl īmen ī, piev ēršoties
8 galvenaj ām darb ībām, kuras tiek papildin ātas ar aptuveni 100 regul ējošiem, finan šu un politikas
virzienu att īstības pas ākumiem, kas j āveic l īdz 2008. gadam;
F. tākāEiropadome aicin ājaātrākīstenot Eiropas Mazo uz ņēmumu hartu;
G. t ākāprofesion ālajām organiz ācijām ir akt īva loma hartas piem ērošanāun t āsvēlas pastiprin āt savu
līdzdal ību; t ākāmazie uz ņēmumi hartu v ērtēpozit īvi;
H. t ākājoproj āmt r ūkst atbilsto šas inform ācijas par mazajiem uz ņēmumiem un mikrouz ņēmumiem un
nepietiekama šou z ņēmumu p ārzin āšana bremz ēefekt īvu uz ņēmējdarb ības politiku;
I. tākāatbilst īgi Padomes ieteikumam šis Komisijas piektais zi ņojums par hartas īsteno šanu attiecas uz
trim no desmit darb ības virzieniem: uz ņēmējdarb ības izgl ītību, lab āku tiesisko regul ējumu un kvalific ēta
darbasp ēka tr ūkuma vad ību;24.11.2006. C 287 E/259 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
(1) Pie ņemtie teksti, P6_TA(2005)0230.
J. tākāmazie uz ņēmumi un amatniec ības uz ņēmumi ir divi no galvenajiem virz ītājspēkiem nodarbin ā-
tības paaugstin āšanāEirop ā;tākātiem ir sevi šķi liela noz īme konkur ētspējas un inov āciju nodro ši-
nāšanā,kāarīprofesion ālajāsagatavo šanā,u nt ākātie ir galvenais soci ālās koh ēzijas faktors pils ētāsu n
lauku apgabalos;
K. t ākāAugsta l īmeņa grupa, Komisija un Eiropadome ierosin āja un defin ēja jaunu posmu Lisabonas
strat ēģijā;
Par Eiropas Mazo uz ņēmumu hartu
1. atzin īgi v ērtēhartas piem ērošanu ārpus Eiropas Savien ības dal ībvalst īm; uzskata, ka tai ir pozit īva
loma pievieno šanās un kandid ātvalstu sagatavo šanās proces ā, ka pirmspievieno šanās strat ēģijāvajadz ētu
veicin āt hartas īsteno šanu;
2. īpaši uzsver dal ībvalstu un Eiropas un Vidusj ūras re ģiona partnervalstu atbild ību pamat īgākīstenot
hartu un mudina t ās savstarp ēji apg ūt citu pieredzi, apmainoties ar lab ākajiem risin ājumiem šajājom ā;
3. uzsver, cik noz īmīgi ir mazie uz ņēmumi, lai sasniegtu Lisabonas m ērķus attiec ībāuz notur īgāku un
ilgtsp ējīgāku izaugsmi, k āarīvairāk un lab āku darbavietu rad īšanu;
4. atbalsta hartas piem ērošanas principu asoci ētajās valst īs; uzskata, ka t āir lielisks šo valstu un Eiropas
Savien ības ties ību aktu tuvin āšanas faktors; izsaka v ēlmi, lai hartai b ūtu past āvīga vieta Eiropas kaimi ņattie-
cību politikas projektos;
5. uzskata, ka atkl ātākoordin ācijas metode starp valst īm ir atbilst īga, ta čutānevar atbr īvot Komisiju no
aktīvas l īdzdal ības hartas īsteno šanā;
6. izsaka v ēlmi, lai mazo uz ņēmumu profesion ālās organiz ācijas, it īpašir eģionālālīmen ī, tiktu nostipri-
nātas un lai šīs organiz ācijas tiktu lab āk iesaist ītas; uzskata, ka ikgad ējās Eiropas hartas konferences b ūtu
jāpapildina ar cit ām regul ārām san āksm ēm, lai var ētu organiz ēt apmai ņu ar lab āko praksi un t ās izpla-
tīšanu; aicina veicin āt kooper ācijas un sadarb ības projektus, kuros iesaist īti mazie uz ņēmumi;
7. atg ādina, ka harta attiecas uz mazajiem uz ņēmumiem un ka šīspecifika ir t āsvērtība; tom ēr, pien ācīgi
ņemot v ērāšo specifiku, uzskata, ka hart ānoteiktie darb ības virzieni saist ībāar mazajiem uz ņēmumiem
jāiekļauj glob ālāpolitik āMVU jom āun tiem šīpolitika j āpapildina, izmantojot pas ākumu, kas ir saisto šsn e
tikai Kopienas l īmen ī, bet ar īdalībvalst īs, kur apmai ņa ar lab āko praksi b ūtuīpašijāveicina; jo īpaši atz īmē
to, ka desmitajam un p ēdējam hartas darb ības virzienam par mazo uz ņēmumu intere šus p ēcīgāku p ārstāv-
niec ību nepiecie šams pabeigt p ārskatu par mazo uz ņēmumu intere šupārstāvēšanu dal ībvalstu un Eiropas
Savien ības l īmen ī, tostarp ar soci āla dialoga pal īdzību; uzsver, ka ir runa par b ūtisku nosac ījumu, ņemot
vērā,k ap a šreiz soci ālās partnerattiec ības veido galvenok ārt lielie uz ņēmumi un to darbinieki; tom ēr,
konstat ējot, ka Komisijas zi ņojum āpar īsteno šanu galven āuzman ība ir piev ērsta trim cit ām galvenaj ām
hartas jom ām, prasa ātri pabeigt šopārskatu un to public ēt, kāarīšajālaikāprasa darba dev ēju p ārstāv-
jiem, lai vi ņi sav ādarb ībākāsoci ālie partneri nekav ējoties aizst āvētu mazo uz ņēmumu intereses;
8. nor āda, ka termins “mazais uz ņēmums” attiecas uz daž āda m ēroga, rakstura un veida uz ņēmējdarb ību
un ka tie atrodas daž ādās situ ācijās un tiem ir daž ādas pras ības; aicina Komisiju izmantot Hart ānoteiktos
meh ānismus un sadarboties ar profesion ālajām organiz ācijām, kuras p ārstāv mazos uz ņēmumus, lai
novērstu pieejam ās inform ācijas un zi ņut r ūkumu par šādiem uz ņēmumiem, k āarīpar to vajadz ībāmu n
potenci ālu;ņemot v ērāamatniec ības uz ņēmumu īpašo raksturu, atk ārtoti prasa veikt s īku un prec īzušādu
uzņēmumu ekonomisko un statistisko anal īzi un lai darbam ar amatniec ības uz ņēmumiem tiktu sniegts
jauns impulss;24.11.2006. C 287 E/260 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
Par zi ņojuma saturu
9. atz īmē,k az i ņojums nesniedz piln īgu p ārskatu par situ āciju vis ās dal ībvalst īs; aicina Komisiju n āka-
majos zi ņojumos ne tikai analiz ēt situ āciju atsevi šķās valst īs, bet ar īveikt kritisku un piln īgu, tom ēr
kodol īgu visu dal ībvalstu un asoci ēto valstu nov ērtējumu, lai b ūtu iesp ējama specifiska sal īdzin āšana;
10. pauž izbr īnu par nedaudz komplic ēto zi ņojuma izkl āstu, kas atkar ībāno versijas ir vair āk vai maz āk
koncentr ēts; augst āk nov ērtētu sistem ātiskāku un kritisk āku izv ērtējumu;
11. konstat ē, ka progress uz ņēmējdarb ības gara zi ņāir diezgan daž āds un daudzos gad ījumos tas visai
maz ietekm ēuzņēmumu faktiskos ieguvumus; uzskata, ka uz ņēmējdarb ības gara veicin āšanai ir nepie-
ciešama lab āka saska ņošana ar r īcības pl ānu; atg ādina, ka uz ņēmumu iesaist īšanāsšajās darb ībāsi rb ūtisks
to att īstības nosac ījums; it īpaši uzsver vajadz ību sniegt vair āk iesp ēju mazajiem uz ņēmumiem un mikro-
uzņēmumiem izmantot Eiropas programmas, jo tiem ir gr ūti piek ļūtšādām programm ām;
12. uzskata, ka MVU p ārstāvis pilda noder īgu funkciju, nodro šinot mazo uz ņēmumu ārējo piesaisti
Kopienas videi, un t ādēļaicina Komisiju sekm ētšīpārstāvja un mazo un amatniec ības uz ņēmumu p ārstā-
vības instit ūciju saska ņotu r īcību visos Kopienas jaut ājumos; uzskata, ka šo lomu var ētu efekt īvāk stiprin āt,
ja MVU p ārstāvis tiktu vair āk uzklaus īts organiz ācijas iek šienē, aicinot vi ņu piedal īties Parlamenta komitejas
darb āun izteikt savu viedokli par priek šlikumiem ties ību aktiem, lai t ādējādi savlaic īgi var ētu piln ībā
izvērtēt MVU vajadz ības;
13. augstu v ērtēnozīmīgo lomu, ko var pild īt Tirdzniec ības kameru starptautisk āsadarb ība, uzlabojot
mazo uz ņēmumu konkur ētspēju,īpaši laik ā, kad globaliz ācijas rezult ātāaizvien vair āku z ņēmumu, to
apvien ību un karte ļu papla šina savu darb ību starptautisk āmērogā;
14. atzin īgi v ērtēKomisijas v ēlmi uzlabot MVU iesp ējas piek ļūt Eiropas Savien ības programm ām; uzsver,
ka ir svar īgi atvieglot to piek ļuvi strukt ūrfondiem, k āarīveicin āt citas iniciat īvas, kuru m ērķis ir uzlabot
mazo uz ņēmumu piek ļuvi priv ātākapit āla pl ūsmai, it īpaši paredzot mikrofinans ējuma iesp ējas daž ādu
formu sievie šu vai ģimenes vad ītiem uz ņēmumiem, pal īdzot projektu l īdzfinans ēšanāun sniedzot kvali-
ficētu un finansi āli pieejamu inform āciju, it īpaši ar Eiropas Inform ācijas centru un inov āciju rosin āšanas
centru starpniec ību;
15. nor āda, ka re ģionālie uz ņēmumi vai lauku apgabalu uz ņēmumi p ārsvar āir nelieli; t āpēc uzsver, ka ir
svar īgi pie ņemt īpašus pas ākumus un ieguld ījumu programmas, kas dod iesp ēju palielin ātšou z ņēmumu
finans ēšanu un jaunin ājumu t īkla darb ībāiesaist īt mazos re ģionālos uz ņēmumus, kuriem ļoti svar īgi ir
piek ļūt jaunin ājumiem; iesaka vienk āršotas proced ūras re ģionālo un viet ējo riska kapit āla fondu izveidei,
sadarbojoties ar iest ādēm, kas nodarbojas ar tehnolo ģiju att īstību un inov āciju (tehnolo ģiju atbalsta
centriem, augsto tehnolo ģiju centriem, tehnolo ģiju parkiem utt.);
16. uzsver, ka zi ņojuma m ērķis ir stiprin āt mazo uz ņēmumu noz īmi Kopienas politik ā, apkopojot
labākās prakses piem ērus un uzlabojot pa šreizējos instrumentus; t ākāmazie uz ņēmumi uzskat āmi par
galveno virz ītājspēku nodarbin ātības un jaunin ājumu izveid ēun papla šināšanāEirop ā,kāarīsoci ālāsu n
reģionālās att īstības veicin āšanā; uzskata, ka, izstr ādājot jebkuru likumdo šanas priek šlikumu, ne tikai tos,
kuri attiecas tie ši uz mazajiem uz ņēmumiem, īpaši svar īgi ir ņemt v ērāMVU noz īmi un vajadz ības
kopum ā;24.11.2006. C 287 E/261 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
17. atz īmē, ka mazie un amatniec ības uz ņēmumi ir neaizvietojams tehnolo ģisko jaunin ājumu avots;
prasa, lai Konkur ētspējas un jaunin ājumu programma un citas izp ētes programmas, k āarīreģionālāpoli-
tika veicina šādu jaunin ājumu att īstību un atbalsta šou z ņēmumu ierosin ātās iniciat īvas; uzsver, ka jaunin ā-
jumi neattiecas tikai uz tehnolo ģiju vien, tie attiecas ar īuz mazo un amatniec ības uz ņēmumu darb ības un
pakalpojumu moderniz ēšanu, tostarp moderniz āciju soci ālajāun jaunu darbavietu rad īšanas jom ā;
18. atz īst, ka dal ībvalstis var lab ākpārzin āt bankrota likumdo šanu; tom ēr uzskata, ka nepietiek tikai ar
labākās prakses apmai ņu, un t āpēc aicina Eiropas Savien ību veicin ātu z ņēmumu atbalsta t īklu turpm āku
attīstību un darb ības sekm ēšanu re ģionālāun viet ējālīmen ī, ar kuru pal īdzību maziem un vid ējiem uz ņē-
mumiem sniegtu atbalstu uz ņēmējdarb ības ats ākšanā;
19. atzin īgi v ērtēdalībvalstu pan ākumus ties ību aktu jom āattiec ībāuz bankrotu; atg ādina, ka daudzi
finansi ālišķēršļi joproj ām trauc ēmazo uz ņēmumu un mikrouz ņēmumu att īstību, īpaši attiec ībāuz piek ļuvi
kred ītiem, un ka pas ākumi piek ļuves veicin āšanai j āveic Kopienas l īmen ī; no jauna apstiprina, ka šou z ņē-
mumu uzplaukumam lab ākjāizmanto Eiropas Invest īciju banka un Eiropas Invest īciju fonds, it īpaši attie-
cībāuz uz ņēmumiem, kas str ādājaunin ājumu un tehnolo ģiskās att īstības jom ā; turkl āt uzskata, ka, atvie-
glojot uz ņēmumu nodo šanu citam īpašniekam, var iev ērojami uzlabot mazo uz ņēmumu dz īvotsp ēju; iesaka
pieņemt Eiropai kop īgas vispla šākāmēroga iniciat īvas, kas paredz veicin āt mazo uz ņēmumu izveido šanu
un uzlabot to iesp ējas ieguld ījumu zi ņā; uzskata, ka pas ākumiem, kas pie ņemti Eiropas Savien ībā, iev ērojot
subsidiarit ātes principu, ir j āpapildina un j āatbalsta dal ībvalstu politikas virzieni;
20. aicina Komisiju un Padomi stiprin āt finan šu instrumentus mazajiem un amatniec ības uz ņēmumiem,
itīpaši savstarp ējo garantiju sist ēmu;
21. no jauna atz īmējoproj ām eso šos fisk ālos ierobežojumus, īpaši invest īciju jom ā; uzskata, ka šai
darb ības jomai vajadz ētu b ūt priorit ārai un sniegt MVU viegl āku piek ļuvi l īdzek ļiem; iesaka, piem ēram,
Eiropas Savien ības subs īdijas, kas pie šķirtas mazajiem uz ņēmumiem, atbr īvot no uz ņēmuma ien ākuma
nodok ļa;
22. uzskata, ka ir j āvienk āršo nodok ļu un administrat īvās sist ēmas, kas saist ītas ar mazo uz ņēmumu
izveidi un att īstību, ka j ālikvid ēnodok ļušķēršļi visu veidu p ārrobežu ekonomiskai darb ībai, piem ēram,
izmantojot kop īgu pievienot āsvērtības nodok ļa sist ēmu, un ka j āturpina v ērsties pret nelikum īgu valsts
atbalstu, kur šdarbojas k ākaitējoša nodok ļu konkurence; it īpaši atbalsta Komisijas priek šlikumu par
izmēģinājuma programmu MVU aplik šanai ar nodokli izcelsmes valst ī, kas nodro šina īstermi ņa risin ājumu
mazajiem uz ņēmumiem un kas papildina galveno pas ākumu šajājom ā, t.i., uz ņēmumu ien ākuma nodok ļa
kop ējo konsolid ēto b āzi; prasa dal ībvalst īmp ārveidot un vienk āršot savas nodok ļu sist ēmas attiec ībāuz
mazo uz ņēmumu izveidi un att īstību, lai nodro šinātu atvieglojumus novatoriskiem uz ņēmumiem, k āarī
atceltu nelabv ēlīgus nodok ļu sist ēmu nosac ījumus attiec ībāuz finans ējumu no pa šu kapit āla;
23. aicina ne tikai ieviest nodok ļu atvieglojumus mazajiem un vid ējiem uz ņēmumiem, bet ar īsamazin āt
birokr ātiskos šķēršļus, it īpaši to veido šanas laik ā;
24. uzskata, ka dal ībvalstis un Komisija neapzin ās, kāda m ēroga probl ēmas var rasties ES tuv āko desmit
gadu laik ā, kad miljoniem mazo un amatniec ības uz ņēmumu beigs darb ību t āpēc, ka b ūs devu šies pensij ā
cilvēki, kuri tos vad īja, un tas var izrais īt vair āku miljonu darbavietu izzu šanu; uzskata, ka Savien ībai pats
svar īgākais jaut ājums ir nodro šināt, lai šādi uz ņēmumi tiktu nodoti t ālāk un lai tos k āds p ārņemtu; aicina
Komisiju un Padomi izstr ādāt strat ēģiju, kas sekm ētu un atvieglotu mazo un amatniec ības uz ņēmumu
nodo šanu un p ārņemšanu;24.11.2006. C 287 E/262 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
25. atz īmē, ka ietekmes anal īzes jom ādalībvalstu sasniegumi joproj ām ir nelieli; joproj ām sagaida no
Komisijas, ka t ānoteiks gal īgu metodi ietekmes izv ērtēšanai; aicina Komisiju un dal ībvalstis noteikt
prec īzus m ērķus pa šreizējātiesisk āregul ējuma vienk āršošanai vis ās nozar ēspēckārtas; prasa, lai šīprakse
ļautu patie šām pan ākt vienk āršošanu attiec ībāuz mazajiem uz ņēmumiem; prasa turkl āt, lai Komisija un
dalībvalstis izmanto ietekmes v ērtējuma rezult ātus un iestr ādātos vi ņu ties ību aktu priek šlikumos;
26. uzskata, ka Komisijai, lai garant ētu vienl īdzīgus sp ēles noteikumus maziem un vid ējiem uz ņēmu-
miem, j ānodro šina, lai visus ties ību aktus dal ībvalst īsīsteno vien ādi un p ārkāpumu gad ījum ānekav ējoties
sāk attiec īgas proced ūras;
27. prasa dal ībvalst īm nodro šināt efekt īvu hart āparedz ēto iesp ēju atbr īvot mazos uz ņēmumus no
noteikt ām regulat īvajām pras ībām izmanto šanu; uzsver, ka visp ārējātiesisk āregul ējuma vienk āršošana un
MVU atbr īvošana no noteikt ām regulat īvajām pras ībām, k āto paredz harta, var b ūt noder īga, lai pal īdzētu
atvieglot izmaksu un administrat īvo proced ūru slogu, kas apgr ūtina MVU;
28. atz īmēatšķirības, kas past āv attiec ībāuz izgl ītību uz ņēmējdarb ības vad ībāun uz ņēmējdarb ības gara
ieaudzin āšanu skolas laik ā; atz īst, ka uz ņēmējdarb ības iema ņu att īstīšana j āiekļauj vidusskolas izgl ītības
programmas m ērķos vis ās dal ībvalst īs; atz īst hartas pirm ādarb ības virziena, kas attiecas uz “uz ņēmējdar-
bības izgl ītību un apm ācību”, noz īmību, kas uzsver nepiecie šamību atbalst ītu z ņēmējdarb ības jaunin ājumus
un str ādājošo apm ācību, lai agr īni att īstītu uz ņēmējdarb ības garu, izmantojot uz ņēmējdarb ībai velt ītās
mācību stundas un profesion ālās izgl ītības programmas vidusskol ā, universit ātēun arodizgl ītības iest ādēs,
lai sekm ētu pla šu sadarb ību ar p ētniec ības centriem un veicin ātu ar īvalsts atbalstu jaunajiem uz ņēmējiem,
kāarīnodibin ātu sakarus starp daž ādiem valsts p ārvaldes sektoriem; uzskata, ka mazo uz ņēmumu kopu
veido šana var b ūt efekt īvs veids, k āveicin āt darba vietu rad īšanu;
29. uzskata, ka apm ācību jom āuzrādītie rezult āti neatbilst izteiktaj ām vajadz ībām; v ēlreiz atg ādina
pras ību piev ērstīpašu uzman ību mazu uz ņēmumu kategorijai saist ībāar apmai ņas programmu Leonardo da
Vinci ; gaida, ka dal ībvalstis izstr ādās un atbalst īs daž ādas uz sasniegumiem orient ētu apm ācību iesp ējas;
atgādina pras ību īstenot darbinieku, pirm āmk ārtāmm ācekļu, apmai ņas programmu, lai ļautu vi ņiem
pabeigt profesion ālo izgl ītībuārzem ēs, tādējādi veicinot vi ņu mobilit āti;
30. ierosina pastiprin āt sadarb ību starp Eiropas Inform ācijas centriem, Komisiju un ES inform ācijas biro-
jiem, k āarīiesaist īt attiec īgāsu z ņēmējdarb ības strukt ūras – t ādējādi MVU var ētu lab āk piek ļūt inform ācijai;
31. aicina Komisiju, Padomi un dal ībvalstis s ākt hartas moderniz ēšanas procesu un ats ākt tāsīsteno šanu,
ņemot v ērāLisabonas darba k ārtībānoteikt ās priorit ātes; n ākamaj āikgad ējāhartai velt ītajākonferenc ē
galven āuzman ība j āpiev ērštieši hartas p ārskat īšanai; atzin īgi v ērtēīstenoto praksi r īkot hartai velt ītas
konferences, k āpiem ēram, l īdzšim Dublin ā(2004) un Luksemburg ā(2005); atbalsta hartai velt ītu valsts
mēroga konferen čurīkošanu un uzskata, ka hartas izpildes zi ņojumu iesnieg šanas k ārtība ir j āpakļauj
uzņēmējdarb ības r īcības pl āna izpildes zi ņojumiem;
32. uzskata, ka harta j āpapildina ar jaun ām priorit ātēm, piem ēram, uz ņēmējdarb ības k āpatiesas sabiedri-
skas v ērtības populariz ēšana un negat īva v ērtējuma samazin āšana saist ībāar neveiksm īgas uz ņēmējdarb ības
gadījumiem, k āarīpastiprin āta mazo uz ņēmumu, izgl ītības un p ētniec ības iest āžu sadarb ība, atbalsts inten-
sīvai kooper ācijai starp min ētajām iesaist ītajām pus ēm, finan šu iest ādēm un kapit āla tirgiem;24.11.2006. C 287 E/263 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
Par hartas īsteno šanas v ērtējumu
33. prasa nor ādītz iņojum āvalstis, kas nav īstenoju šas darb ības virzienus, un raksturot visas valstis attie-
cībāuz katru darb ības virzienu, lai ieg ūtu piln īgu p ārskatu par sasniegto;
34. uzsver, ka gad ījum ā, ja hartai b ūtu likuma sp ēks un ja t ābūtu saisto ša, kāto regul āri ir pras ījis Parla-
ments, dal ībvalstu iesaist īšanāsbūtu bijusi liel āka un tas b ūtuļāvis veikt piln īgāku un detaliz ētāku anal īzi; ir
norūpējies par to, ka dal ībvalst īm ir pie šķirtas p ārāk liels iesp ējas izv ēlēties, vai piedal īties hartas īsteno šanā
vai ne; izsaka nož ēlu, ka dažas dal ībvalstis pien ācīgi ne īsteno visus hart ānoteiktos darb ības virzienus un
atsak ās uzs ākt struktur ālas reformas, kas nepiecie šamas mazajiem uz ņēmumiem; aicina Padomi piev ērsties
šījautājuma risin āšanai un akt īvāk iesaist īties hartas īsteno šanas uzraudz ībā;
35. izsaka v ēlmi, lai tiktu izcelta lab ākāprakse, lai katram darb ības virzienam b ūtu savs prakses modelis;
konstat ē, ka “Best Proceedure” projekti darbojas labi, un uzskata, ka j āveicina to izplat īšana;
36. uzskata, ka pamat īgākjāizvērtēhartas piektais darb ības virziens “Interneta pieejam ības uzlabo šana”,
īpaši valsts iest āžu loma, papla šinot elektronisko inform ācijas apmai ņu ar mazajiem uz ņēmumiem;
37. uzsver, ka vair āk uzman ības j āpiev ēršKopienas īpašajam atbalstam mikrouz ņēmumiem, mazajiem
un vid ējiem uz ņēmumiem un j āsniedz lab ākas garantijas šīatbalsta pieejam ībai; uzst āj, ka steidzami j āli-
kvid ēbirokr ātiskie ierobežojumi Kopienas finans ējuma pie šķiršanas proced ūrās;
38. pauž bažas par mazos uz ņēmumus raksturojo šu datu tr ūkumu valstu un Eiropas l īmen ī; atg ādina, ka
drošāka un piln īgāka statistisk āinform ācija ir b ūtisks instruments mazo uz ņēmumu probl ēmu un vajadz ību
risin āšanā;
39. aicina mazo uz ņēmumu profesion ālās organiz ācijas sniegt atzinumu par hartas īsteno šanu gan dal īb-
valstu, gan Kopienas l īmen ī;vēlas, lai t ās tiktu vair āk iesaist ītas, tostarp t ādu politikas virzienu un visu
Kopienas l īmen īpieņemto l ēmumu izstr ādē, kuri attiecas uz maziem uz ņēmumiem, šajānolūkāizveidojot
past āvīgas darba grupas; aicina dal ībvalstis un Komisiju nodro šināt visus šos uz ņēmumus p ārstāvošo orga-
nizāciju piln īgu un neatkar īgu piedal īšanos Eiropas soci ālajādialog ākopum ā; atg ādina, ka, pamatojoties uz
hartu un sadarbojoties ar dal ībvalst īm, Komisija var ētu sav ākt datus par mazajiem uz ņēmumiem un mikro-
uzņēmumiem, galvenok ārt par mazo uz ņēmumu vajadz ībām, to skait āpar mikrouz ņēmumu raž īgumu un
rentabilit āti sal īdzin ājum āar vid ējiem uz ņēmumiem, lai Kopienas ties ību aktos šīs vajadz ības vair ākņemtu
vērāun lai lab āk piel āgotu tajos paredz ētās darb ības, programmas un politikas virzienus, it īpaši identi-
ficējot r ādītājus, kas ļautu nov ērtēt ietekmi uz uz ņēmējdarb ību;
40. iesaka uzlabot statistisko inform āciju par mazajiem uz ņēmumiem Eiropas Savien ībā, lai var ētu izdar īt
prec īzākus kvantitat īvos sal īdzin ājumus un īstenot m ērķtiecīgākas metodes, kas galveno uzman ību piev ērš
labākajai praksei;
41. aicina rad ītlīdzvērtīgus konkurences apst ākļus mazajiem uz ņēmumiem kapit āla palielin āšanai, it īpai
saist ībāar dokumenta “B āzele II” secin ājumiem, kura m ērķis ir nodot šou z ņēmumu r īcībālielākus l īdzek ļus
ieguld ījumiem p ētniec ībāun att īstībā,tādējādi padarot tos konkur ētspējīgākus;
42. uzskata, ka jaunin ājumu ievie šanas un konkur ētspējas paaugstin āšanas nol ūkāir jāpalielina Eiropas
Komunik āciju t īklu ieguld ījums tehnolo ģiju un jaunu ideju izplat īšanāmazajos uz ņēmumos, k āarījāveicina
person āla mobilit āte starp mazajiem uz ņēmumiem un augst ākās izgl ītības un p ētniec ības iest ādēm; uzskata
arī,k aj āizstr ādāmērķtiecīgākas p ētniec ības programmas, kur ās galven āuzman ība piev ērsta zin āšanu un
tehnolo ģijas komerci ālai izmanto šanai mazajos uz ņēmumos;24.11.2006. C 287 E/264 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
43. pauž nož ēlu, ka Padomes sarunas par Kopienas patentu ir non ākušas strupce ļā; prasa, lai Komisija
nodro šina piem ērotu tiesisku regul ējumu patentu un intelektu ālāīpašuma ties ību aizsardz ībai attiec ībāuz
novatorisku ideju izplat īšanu mazajos uz ņēmumos un vis ās cit ās strukt ūrās, kas darbojas vienotaj ātirgū;
uzsver, ka patentu cenai j āatbilst mazo uz ņēmumu iesp ējām;
44. atzin īgi v ērtēKomisijas iniciat īvu samazin āt izskat āmo ties ību aktu priek šlikumus par vienu tre šdaļu,
lai pan āktu vienk āršāku un lab āku uz ņēmējdarb ības normat īvo regul ējumu; aicina dal ībvalstis atbalst ītšo
Komisijas nost ādni, valstu l īmen īpieņemot atbilst īgus pas ākumus; atzin īgi v ērtēKomisijas priek šlikumu
veikt valstu vai Kopienas l īmen īpieņemtu jaunu noteikumu r ūpīgu p ārbaudi, lai nov ērtētu gan to pozit īvo,
gan negat īvo ietekmi uz mazajiem uz ņēmumiem un uz ņēmējiem; prasa prec īzāk iev ērot subsidiarit ātes
principu, k āarī, izstr ādājot jaunus priek šlikumus, sistem ātiskāk izmantot ietekmes nov ērtējumus un publi-
skas apspriedes; attiec īgi aicina Komisiju nodro šināt, ka Kopienas ties ību aktu ietekmes p ētījumi tiek nep ār-
protami un noteikti attiecin āti uz mazajiem uz ņēmumiem; uzskata, ka šis Komisijas priek šlikums par
jaunajiem noteikumiem ir ofici āli jāpapla šina, lai ietvertu ar īpašreizējos noteikumus, un ka ties ību akti ir
jāpārskata vai j āatce ļgadījum ā, ja Kopienas l īmen ītie uzskat āmi par nevajadz īgiem; aicina Komisiju
izstr ādāt prec īzu grafiku un r īcības pl ānušīmērķa sasnieg šanai;
45. uzsver, ka vis ās dal ībvalst īsjāpaātrina t ālejošas struktur ālas reformas, lai pastiprin ātu mazo uz ņē-
mumu konkur ētspēju, rad ītu uz ņēmumiem, it īpaši mazajiem uz ņēmumiem, labv ēlīgus apst ākļus un piln ībā
pabeigtu iek šējātirgus izveidi;
46. t āpēc iesaka īstenot konkr ētu politiku un pas ākumus, lai palielin ātu ieguld ījumus re ģionālālīmen ī;
prasa steidzami rad īt piem ērotus ieguld ījumu stimulus maziem uz ņēmumiem, piem ēram, vienk āršotas
proced ūras maza apjoma ieguld ījumu atbalstam, izmantojot valsts att īstības fondus, riska kapit āla fondus
(itīpašisākuma kapit āla fondus), “likten īgo” ieguld ītāju, t āsaukto Business Angels , priv ātpersonu ( micro-
angel ) ieguld ījumu un mikrokred īta fondu finans ējumu, kura pamat āir valsts un priv ātāsektora partner ība;
mudina apvienot resursus un inform āciju par kop īgiem projektiem, pla šāk iesaist īties dal ībvalstu īstenotajos
projektos un nodro šināt nodok ļu sist ēmas p ārredzam ību attiec ībāuz t ām politikas jom ām, kuru m ērķis ir
piesaist ītārvalstu ieguld ījumus;
47. atz īst, ka ir j āsniedz īpaša pal īdzība mazajiem uz ņēmumiem, lai nodro šinātu ties ību aktu izpildi vides
un soci ālajājom ā;
48. uzskata, ka visi hart āparedz ētie pas ākumi uz ņēmējdarb ības stimul ēšanai vienl īdz j āpiem ēro pa šno-
darbin ātajiem, jo īpašitādāsv i ņus interes ējošās jom āskāsoci ālās nodro šināšanas sist ēmas, arodslim ību
profilakse vai apdro šināšana bezdarba gad ījumam;
Par hartas n ākotni
49. atz īmēieteikumu apvienot zi ņojumus par Uz ņēmējdarb ības r īcības pl āna izpildi saist ībāar hartas
īsteno šanas p ārraudz ības meh ānismiem un, ja vajadz īgs, p ārskat ītrīcības pl āna saturu un priorit ātes;
50. ņemot v ērāiesp ējamo hartas p ārskat īšanu, aicina tekst āskaidri atz īt amatniec ības uz ņēmumus; šajā
sakar ācer, ka Eiropas Amatniec ības un mazo uz ņēmumu ceturt ās konferences galvenais m ērķis b ūs
palīdzēt noteikt amatniec ības uz ņēmumu kop īgās intereses Eiropas l īmen īun ka tai pietiks tehnisko, finan-
siālo un politisko l īdzek ļu, k āarīcilvēkresursu, lai izstr ādātu tādu strat ēģiju, kas lab āk atbilst amatniec ības
uzņēmumu īpašajam raksturam, vajadz ībāmu nv ēlmēm;24.11.2006. C 287 E/265 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV
51. izsaka atzin ību jaunaj ām dal ībvalst īm, kuras m ācījās no cit ām valst īm un guva pirmos rezult ātus
hartas īsteno šanā, lai gan j āpanākvēl strauj āka att īstība; uzsver, ka maziem un vid ējiem uz ņēmumiem ir
sevišķi noz īmīga loma jaunaj ās dal ībvalst īs,īpaši taj ās, kur risin āsbūtiskas institucion ālas un politiskas
pārmai ņas;
52. pauž nož ēlu, ka turpm āk vairs netiks sagatavots ikgad ējais zi ņojums par hartas īsteno šanu, jo
turpm āk hartas īsteno šanas zi ņojumu iestr ādāsz iņojum āpar Lisabonas strat ēģijas izpildi; neap šaubāmi, šis
ir atk āpšanās solis, cikt āl tas skar turpm āk MVU velt īto uzman ību; turkl āt ar nož ēlu konstat ē, ka beigsies
hartas īsteno šanas zi ņojuma sagatavo šanas process, kura laik ānotika ikgad ējas divpus ējās apspriedes ar
profesion ālo organiz āciju p ārstāvjiem, un turpm ākšāds tie šais MVU ieguld ījums netiks nodro šināts;
uzskata, ka šis lēmums j āpārskata;
53. uzskata, ka, pat uzlabojot abu instrumentu p ārraudz ību, nav pie ņemams, ka hartas īsteno šanu padara
tikai par r īcības pl āna apak špunktu;
54. uzskata, ka j āpiev ēršuzman ība bezpe ļņas MVU īpašajai situ ācijai;
55. uzskata, ka šis risin ājums ir pie ņemams tikai ar šādiem nosac ījumiem:
— hartas mazo uz ņēmumu un mikrouz ņēmumu dimensijas saglab āšana, paredzot tiem speci ālas darb ības;
— specifiska p ārraudz ības un izv ērtēšanas meh ānisma izveide pievieno šanās valst īm un kandid ātvalst īm,
un asoci ētajām valst īm, kas nav iek ļautas r īcības pl ānā;
— profesion ālo organiz āciju l īdzdal ība, kam hartas īsteno šanāir svar īgāka loma nek ārīcības pl ānā;
— lab ākās prakses izplat īšanas turpin āšana un apmai ņa to valstu starp ā, kuras parakst ījušas hartu;
56. uzsver, ka hartas īsteno šanas uzraudz ības iek ļaušana Lisabonas strat ēģijānedr īkst b ūtp a šmērķīga;
uzsver, ka gad ījum ā, ja paveikt ādarba kontrole tiek jebk ādāveid āvienk āršota, tas nedr īkst notikt uz to
gada zi ņojumu satura un b ūtības r ēķina, kurus valstis iesniedz saist ībāar hartas īsteno šanas p ārraudz ību;
tāpēc aicina šajos valstu zi ņojumos ar īturpm āk piev ērsties lab ākās prakses ievie šanai, eksperimentiem,
uzskat āmu ties ību aktu un specifisku politisku saist ību ierosin āšanai attiec ībāuz mazajiem uz ņēmumiem
un mikrouz ņēmumiem;
57. atzin īgi vērtēKomisijas nodomu izv ērtēt hartas īsteno šanu saist ībāar Lisabonas procesu;
58. prasa Komisijai p ārskat īšanas proces āiesaist īt visus mazo un amatniec ības uz ņēmumu p ārstāvjus un
ņemt v ērāšos nosac ījumus, kad t āEiropas Parlament āiesniegs priek šlikumu p ārskat īt hartu un uzlabot t ās
pārraudz ību;
59. aicina Komisiju, Padomi un dal ībvalstis nodro šināt, lai gada zi ņojums par hartu ar īturpm āk ir galve-
nais instruments att īstības uzraudz ībai uz ņēmējdarb ības jom ā;
*
**
60. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei un Komisijai, dal ībvalstu vald ībāmu n
parlamentiem.24.11.2006. C 287 E/266 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 19. janv ārisLV