Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Dānijas pieteikums EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery) /* COM/2011/0421 galīgā redakcija */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[1] 28. punktā ir paredzēta Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) izmantošana, ņemot vērā elastības mehānismu un ar nosacījumu, ka maksimālais ikgadējais apjoms finanšu shēmas attiecīgajās pozīcijās nedrīkst pārsniegt 500 miljonus euro. Noteikumi par EGF ieguldījumu ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[2]. Dānija 2010. gada 11. maijā iesniedza pieteikumu EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, lai saņemtu EGF finansiālu ieguldījumu pēc darbinieku atlaišanas sešos uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 28. nodaļā (“Iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošana”)[3] NUTS II reģionā Vidusjitlandē (Midtjylland) (DK04), Dānijā. Pēc šā pieteikuma rūpīgas pārbaudes Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantu secināja, ka minētajā regulā paredzētie nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS UN ANALĪZE Galvenie dati: || EGF atsauces Nr. || EGF/2010/017 Dalībvalsts || Dānija 2. pants || b) Iesaistītie uzņēmumi || 6 NUTS II reģions || Vidusjitlande (DK04) NACE 2. redakcijas 28. nodaļa || 28. (“Iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošana”) Pārskata periods || 6.6.2009.–6.3.2010. Datums, kad sāk sniegt individualizētos pakalpojumus || 11.08.2010. Pieteikuma iesniegšanas datums || 11.5.2010. Atlaišanas gadījumu skaits pārskata periodā || 813 Atlaisto darbinieku skaits, kuriem ir paredzēts atbalsts || 325 Individualizēto pakalpojumu izmaksas (EUR) || 5627 125 Izdevumi par EGF īstenošanu[4] (EUR) || 441 500 Izdevumi par EGF īstenošanu (%) || 7,3 Kopējais budžets (EUR) || 6068 625 EGF ieguldījums (65 %) (EUR) || 3 944 606 1. Pieteikumu iesniedza Komisijai 2010. gada 11. maijā, un līdz 2011. gada 21. martam tika iesniegta papildu informācija. 2. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta b) punktā izklāstītajiem nosacījumiem par EGF līdzekļu piešķiršanu, un tas tika iesniegts laikus, t. i., 10 nedēļu laikā, kā noteikts minētās regulas 5. pantā. Saikne starp atlaišanas gadījumiem un globalizācijas izraisītām nozīmīgām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos vai globālo finanšu un ekonomikas krīzi 3. Lai pamatotu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globalizācijas izraisītajām nozīmīgajām strukturālajām izmaiņām, Dānija apgalvo, ka Eiropas Savienībā vēja turbīnu ražošanas nozari, kas iekļauta NACE 2. redakcijas 28. nodaļā (“Iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošana”), nopietni ietekmējušas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, jo īpaši ES tirgus daļas nozīmīga samazināšanās. Dānija skaidro, ka, lai gan Eiropas vēja turbīnu ražošana dažos pēdējos gados ir pieaugusi, globālais vēja turbīnu tirgus ir attīstījies vēl straujāk, jo īpaši Āzijā un Ziemeļamerikā. 4. Dānija atsaucas uz Pasaules Vēja enerģijas asociācijas sagatavoto Pasaules Vēja enerģijas ziņojumu 2009. gadam, no kura izriet, ka visdinamiskāk vēja enerģijas nozare progresējusi Āzijā un Ziemeļamerikā un ka globālais vēja enerģijas nozares centrs vairs nav Eiropā. Līdztekus dinamiskai globālai nozares izaugsmei Eiropas īpatsvars kopējā jaudā samazinājās no 65,5 % 2006. gadā līdz 47,9 % 2009. gadā. Āzija attīstās milzīgā ātrumā, un 2009. gadā tai piederēja 40,4 % jaunās vēja jaudas (salīdzinot ar 18,1 % 2004. gadā), bet Eiropa ir piedzīvojusi kritumu no 70,7 % no jaunās jaudas 2004. gadā uz 27,3 % 2009. gadā. (Avots: Pasaules Vēja enerģijas ziņojums 2009. gadam, Pasaules Vēja enerģijas asociācija (WWEA)) Paralēli ievērojami zemākām darba izmaksām, vēja turbīnu lielizmēra daļu transportēšanas augstās izmaksas liek Eiropas ražotājiem pārvietot savas ražotnes tuvāk dinamiskākajiem galalietotāju tirgiem, lai nodrošinātu konkurētspēju un vietu tirgū. Tā rezultātā ražošana ir pakāpeniski pārcelta ārpus ES robežām. 5. Arī Vestas Group (kurā strādāja 95 % no visiem darbiniekiem, kam paredzēts atbalsts saskaņā ar šo pieteikumu) darbība atspoguļo iepriekš aprakstīto tendenci. Lai gan uzņēmuma ienākumi (pieaugums par 185 % pēdējos piecos gados) un nodarbināto skaits (pieaugums par 202 % tajā pašā laikposmā) palielinājās, tas zaudēja savu daļu ātri augošajā pasaules vēja enerģijas tirgū (no 30 % 2004. gadā līdz 14 % pašlaik). Šo faktoru rezultātā Vestas pārvietoja savas darbības un ražošanas uzņēmumu centru uz ASV un Āziju, kur atrodas patērētāju lielākā daļa un kur ražošana ir rentablāka. 6. Turklāt jaunais ekonomikas konteksts finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā 2009. gadā negatīvi ietekmēja ES vēja enerģijas nozari. Tā rezultātā Dānijas vēja enerģijas nozare minētajā gadā piedzīvoja strauju nodarbinātības kritumu, kā arī apgrozījuma samazinājumu. Atlaišanas gadījumu skaita noteikšana un atbilstība 2. panta b) punkta kritērijiem 7. Dānija šo pieteikumu iesniedza saskaņā ar intervences kritēriju, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta b) punktā, saskaņā ar kuru nepieciešami vismaz 500 atlaišanas gadījumi deviņu mēnešu laikā uzņēmumos, kas darbojas tajā pašā NACE 2. redakcijas nodaļā vienā reģionā vai divos kaimiņu reģionos NUTS II līmenī dalībvalstī. 8. Pieteikums attiecas uz 813 atlaišanas gadījumiem sešos uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 28. nodaļā (“Iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošana”)[5] NUTS II reģionā Vidusjitlandē (DK04) deviņu mēnešu pārskata periodā no 2009. gada 6. jūnija līdz 2010. gada 6. martam. Visi minētie atlaišanas gadījumi tika aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta otrās daļas trešo ievilkumu. Paskaidrojums par minēto atlaišanas gadījumu neparedzamību 9. Dānijas iestādes apgalvo, ka nodarbinātības samazinājums Vidusjitlandē, uz kuru attiecas šis pieteikums, bija neparedzams straujās globālās vēja enerģijas nozares izaugsmes un pozitīvo prognožu dēļ, kuras ražotāji publicēja ceturkšņa ziņojumos pirms darbinieku atlaišanas. To uzņēmumu noteikšana, kuros atlaisti darbinieki, un to darbinieku noteikšana, kuriem paredzēta palīdzība 10. Pieteikums kopumā attiecas uz 813 atlaišanas gadījumiem šādos sešos uzņēmumos, no kuriem paredzēta palīdzība 325 gadījumos: Uzņēmumi Atlaišanas gadījumu skaits Vestas assembly A/S || 138 Vestas Blades A/S || 506 Vestas Control Systems A/S || 105 Vestas Machining A/S || 24 I.P.L Transmissioner || 18 Lind Jensens Maskinfabrik || 22 Kopējais uzņēmumu skaits: 6 || Kopējais atlaišanas gadījumu skaits: 813 11. Mērķdarbiniekus iedala šādi: Kategorija || Skaits || Procenti Vīrieši || 251 || 77,23 Sievietes || 74 || 22,77 ES pilsoņi || 325 || 100,00 Personas, kas nav ES pilsoņi || 0 || 0 Vecumā no 15 līdz 24 gadiem || 28 || 8,62 Vecumā no 25 līdz 54 gadiem || 247 || 76,00 Vecumā no 55 līdz 64 gadiem || 50 || 15,38 Vecāki par 64 gadiem || 0 || 0 12. Nevienam no atlaistajiem darbiniekiem nav ilgstošu veselības problēmu vai invaliditātes. 13. Dalījums pēc profesionālajām kategorijām ir šāds: Kategorija || Skaits || Procenti Speciālisti || 2 || 0,62 Tehniķi un saistītu profesiju speciālisti || 26 || 8,00 Biroja darbinieki || 1 || 0,31 Kvalificēti strādnieki un amatnieki || 133 || 40,92 Iekārtu un mašīnu operatori un izstrādājumu montieri || 149 || 45,84 Vienkāršās profesijas[6] || 14 || 4,31 14. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 7. pantu Dānija apliecināja, ka ir piemērota sieviešu un vīriešu līdztiesības un nediskriminēšanas politika un ka to turpinās piemērot EGF īstenošanas dažādajos posmos un jo īpaši attiecībā uz piekļuvi tam. Attiecīgās teritorijas un tās iestāžu un ieinteresēto personu raksturojums 15. Attiecīgā teritorija ir Dānijas centrālais reģions (Vidusjitlande, NUTS II (DK04)), īpaši Ringkēbingas-Skernas (Ringkøbing-Skjern) pašvaldība. Vidusjitlande ir lielākais no pieciem Dānijas reģioniem platības ziņā un otrs lielākais reģions iedzīvotāju skaita ziņā; tā platība ir 13 053 kvadrātkilometri, un tajā dzīvo 1,2 miljoni cilvēku. Tā galvaspilsēta ir Viborga. Skartā Ringkēbingas-Skernas pašvaldība atrodas reģiona rietumu daļā. Ringkēbingas-Skernas platība ir 1485 km², un tajā dzīvo 58 803 cilvēki (2009. gada dati). 16. Galvenās ieinteresētās personas ir Ringkēbingas-Skernas pašvaldība un sociālie partneri. Pašvaldības pienākums ir atbalstīt bezdarbniekus jauna darba meklējumos, tostarp veikt pasākumus darba ņēmēju prasmju uzlabošanai, vairot darba meklēšanas prasmes un palīdzēt izvirzīt mērķus. Pašvaldības pienākumos ietilps pieteikumā paredzēto pasākumu īstenošana, kā arī reģistrēšana un kontrole. Projektā iesaistīti šādi sociālie partneri, t. i., arodbiedrības un darba devēju organizācijas: Ringkēbingas Fjorda Uzņēmējdarbības attīstības centrs (Ringkøbing Fjord Erhvervscenter), Ringkēbingas-Skernas Profesionālās izglītības koledža (UddannelsesCenter Ringkøbing-Skjern), Dānijas Arodbiedrību konfederācija (LO), Dānijas Metāls (Dansk Metal — metālrūpniecības nozares darba ņēmēju apvienība), 3F (nekvalificētu darba ņēmēju apvienība), Dānijas Darba devēju organizācija (DI — nozares darba devēju organizācija), Vietējā nodarbinātības konsultatīvā padome (LBR — nodarbinātības nozares partneru padome), Reģionālā nodarbinātības konsultatīvā padome (RBR — reģionālā partneru padome), Vestas Wind Systems A/S. Gaidāmā atlaišanas ietekme uz nodarbinātību vietējā mērogā, reģionā vai valstī 17. Ringkēbingas-Skernas pašvaldībā darbinieki, kas nodarbināti dzelzs un metālrūpniecības nozarē, kurā ietilpst arī vēja turbīnu ražošanas nozare, veido lielāku darbinieku kopskaita daļu nekā visā Dānijā kopumā (attiecīgi 19 % un 6 %), tādējādi padarot reģionu neaizsargātāku pret negatīvām pārmaiņām nozarē. 18. Dānija prognozē, ka minētajiem atlaišanas gadījumiem būs ievērojama ietekme vietējā līmenī; skarto darbinieku atlaišanas gadījumi, par kuriem ir paziņots, veido apmēram 2,5 % no kopējā darba vietu skaita Ringkēbingas-Skernas pašvaldībā. Pieaugošais bezdarbs ir skāris šo pašvaldību daudz vairāk nekā Vidusjitlandes reģionu un Dāniju kopumā (attiecīgi pieaugums laikposmā no 2008. gada jūlija līdz 2010. gada septembrim — Ringkēbinga-Skerna: 290 %, Vidusjitlande: 192 %, Dānija: 176 %, avots: www.jobindsats.dk). 19. Pamatojoties uz skaitļiem, kurus publicējusi Dānijas valdības Darba tirgus komisija, konsultāciju birojs M-ploy A/S lēš, ka šo atlaišanas gadījumu rezultātā izdevumi bezdarbnieku pabalstiem var palielināties par apmēram EUR 940 000 gadā, kā arī nodokļu ieņēmumi var samazināties par EUR 3,2 miljoniem gadā. Finansējuma saskaņotā individualizēto pakalpojumu pakete un tās paredzamo izmaksu sadalījums, tostarp tās papildināmība ar struktūrfondu finansētiem pasākumiem 20. Skaidrojums un pārorientācija. Mērķgrupai piedāvās skaidrojošu pamatprogrammu, ar kuras palīdzību noteiks atlaisto darbinieku mērķus un izstrādās rīcības plānu. Pamatprogramma ilgs 12 nedēļas, un tās galvenais uzdevums būs minēto darbinieku pārorientācija, īpaši akcentējot tās jomas, kuras pašvaldībā tiek attīstītas, piemēram, zaļā enerģija un tūrisms. Tika veikti divi pētījumi, kuros analizēja jomas, kuras nākotnē plānots attīstīt. Šajā pasākumā iekļaus arī kvalifikācijas novērtējumu, individuālās karjeras konsultācijas, seminārus profesionālās izglītības koledžās vai profesionālās apmācības centros, kā arī apmācību darba vietā. Citu valstu valstspiederīgajiem, kuri nerunā dāņu valodā tekoši vai to nesaprot, nodrošinās tulkus. Papildu atbalsts turpmākai izglītībai un apmācībai. Dalībniekiem, kuriem, izmantojot skaidrojošo pamatprogrammu, noteikts viens vai vairāki mērķi izglītības jomā, tiks piedāvāta iespēja sākt/pabeigt izglītības programmu. Inovāciju laboratorija. Šī pasākuma mērķis ir pievērst galveno uzmanību darbinieku prasmju uzlabošanai, lai esošajos uzņēmumos viņi varētu veikt darbu, kurš balstīts uz “tīrām tehnoloģijām”. To nodrošinās, izmantojot kursos veiktās darbības un mācekļu darbu pie līdzbiedriem tajos uzņēmumos, kuri ieņem vadošu vietu tirgū “tīru tehnoloģiju”/inovāciju jomā. Pasākuma galvenais uzdevums ir darbinieku izvietošana uzņemošajā uzņēmumā, kur darbinieks var izmēģināt uzņemošā uzņēmuma vai savas idejas darbā. Darbaudzināšanas shēma saistībā ar praktisko apmācību. Praktiskā apmācība ar darbaudzināšanas shēmu paredzēta tiem mērķgrupas dalībniekiem, kurus, izmantojot skaidrojošo pamatprogrammu, atzīst par piemērotiem turpmākai apmācībai, kā arī cilvēkiem, kas vecāki par 50 gadiem un nav ieinteresēti uzsākt izglītības kursu. Plānots izveidot apmēram 40 praktiskas apmācību programmas ar darbaudzināšanas shēmām. Informācijas tālrunis kvalifikācijas jautājumos. Dienests, izmantojot tālruņa līniju, bezdarbniekiem un potenciālajiem darba devējiem sniegs informāciju par atbilstošu turpmākās apmācības programmu. Dienestam jāreaģē, tikko rodas tāda vajadzība. Situācijas var būt šādas — vajadzība pēc darbaudzinātāja, kompetences noskaidrošanas vai vajadzība iegūt jaunu kompetenci, turpināt apmācības profesionālās apmācības kursos utt., kā arī informācijas sniegšana. Pabalsti darba meklēšanai/ bezdarbnieku pabalsti/ stipendijas studentiem. Šī pasākuma mērķis ir samazināt šķēršļus, kas saistīti ar atbalstu. Darba meklētājiem piedāvā dažādus pabalstus atkarībā no viņu statusa valsts atbalsta sistēmā un pasākumiem, kuros viņi piedalās, izmantojot saskaņotu pasākumu paketi. Dānija apliecināja, ka šos pabalstus izsniegs tikai aktīva darba tirgus pasākumu laikā. Mobilitātes pabalsti. Darbiniekiem, kuriem jāpārvietojas, lai piedalītos pasākumos, ir paredzēti mobilitātes pabalsti. 21. Izdevumi par EGF īstenošanu, kas iekļauti pieteikumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantu, ietver sagatavošanas, vadības un kontroles, kā arī informēšanas un reklāmas pasākumus. 22. Dānijas iestāžu norādītie individualizētie pakalpojumi ir aktīva darba tirgus pasākumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantā norādītajām piemērotajām darbībām. Dānijas iestādes lēš, ka šo pakalpojumu kopējās izmaksas ir EUR 5627 125 un izdevumi par EGF īstenošanu ir EUR 586 500 (10,4 % no kopējās summas). Kopējais pieprasītais EGF ieguldījums ir EUR 3944 606 (65 % no kopējām izmaksām). Pasākumi || Aprēķinātais mērķdarbinieku skaits || Aprēķinātās izmaksas par katru mērķdarbinieku (EUR) || Kopējās izmaksas (EGF un valsts līdzfinansējums) (EUR) Individualizētie pakalpojumi (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta pirmā daļa) Skaidrojums un pārorientācija || 150 || 7535 || 1130 250 Papildu atbalsts turpmākai izglītībai || 75 || 12 135 || 910 125 Inovāciju laboratorija || 10 || 24 500 || 245 000 Darbaudzināšanas shēma saistībā ar praktisko apmācību || 40 || 6875 || 275 000 Kvalifikācijas uzticības dienests || 50 || 7100 || 355 000 Pabalsti darba meklēšanai/ bezdarbnieku pabalsti/ stipendijas studentiem || 325 || 7928 || 2576 600 Mobilitātes pabalsti || 85 || 1590 || 135 150 Starpsumma par individualizētiem pakalpojumiem || || 5627 125 Izdevumi par EGF īstenošanu (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešā daļa) Sagatavošanas pasākumi || || 33 750 Pārvaldība vietējā līmenī || || 159 000 Pārvaldība valsts līmenī || || 56 000 Informēšanas un reklāmas pasākumi || || 33 750 Kontroles pasākumi || || 159 000 Starpsumma: izdevumi par EGF īstenošanu || || 441 500 Kopējās aprēķinātās izmaksas || || 6068 625 EGF ieguldījums (65 % no kopējām izmaksām) || || 3944 606 23. Dānija apliecina, ka iepriekš minētie pasākumi papildina no struktūrfondiem finansētās darbības. Datums(-i), kad sākti individualizētie pakalpojumi atlaišanas skartajiem darbiniekiem vai kad tos plānots sākt 24. EGF līdzfinansējumam iesniegtajā saskaņotajā paketē iekļautos individualizētos pakalpojumus atlaišanas skartajiem darbiniekiem Dānijā sāka sniegt 2010. gada 11. augustā. Tādēļ šis datums ir perioda sākums jebkuras tās palīdzības piemērošanai, ko varētu piešķirt no EGF. Procedūras apspriedēm ar sociālajiem partneriem 25. Vairākas sociālo partneru organizācijas (skatīt 14. punktu) tika iesaistītas apspriedēs pieteikuma sagatavošanas laikā un tās tiks iesaistītas arī pasākumu īstenošanas uzraudzībā. 26. Dānijas iestādes apliecināja, ka ir ievērotas prasības, kas noteiktas valsts un Kopienas tiesību aktos attiecībā uz kolektīvo atlaišanu. Informācija par darbībām, kas ir obligātas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai atbilst kolektīvajiem līgumiem 27. Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1927/2006 6. pantā noteiktajiem kritērijiem Dānijas iestādes savā pieteikumā: · apliecināja, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstāj pasākumus, par ko atbild uzņēmumi atbilstīgi valsts tiesību aktiem vai kolektīvajiem līgumiem; · pierādīja, ka ar pasākumiem tiek atbalstīti individuāli darbinieki un šos pasākumus neizmantos uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanai; · apliecināja, ka iepriekš minētās piemērotās darbības netiek finansētas no citiem Kopienas finanšu instrumentiem. Vadības un kontroles sistēmas 28. Dānija ir paziņojusi Komisijai, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs un kontrolēs tās pašas iestādes, kas pārvalda un kontrolē finansiālo ieguldījumu no Eiropas Sociālā fonda, kura vadošā iestāde arī ir Dānijas uzņēmumu un būvniecības iestāde. Cita šīs pašas iestādes struktūra tiks pilnvarota kā sertifikācijas iestāde. Revīzijas iestāde būs ES intervences kontroles dienests Dānijas uzņēmumu un būvniecības iestādē. Finansējums 29. Pamatojoties uz Dānijas pieteikumu, ierosinātais EGF ieguldījums saskaņotajai individualizēto pakalpojumu paketei (tostarp izdevumi par EGF īstenošanu) ir EUR 3944 606, t. i., 65 % no kopējām izmaksām. Komisijas ierosinātais piešķīrums no fonda balstās uz Dānijas iesniegto informāciju. 30. Ņemot vērā EGF finansiālā ieguldījuma maksimālo iespējamo apjomu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta 1. punktu, kā arī iespējas pārdalīt apropriācijas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus iepriekš minētās kopsummas apmērā; līdzekļi piešķirami atbilstīgi finanšu shēmas 1.a pozīcijai. 31. Ņemot vērā ierosināto finansiālā ieguldījuma apjomu, vairāk nekā 25 % no EGF maksimālā gada apjoma paliks pieejami piešķīrumiem pēdējos četros gada mēnešos, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1927/2006 12. panta 6. punktā. 32. Komisija, nākot klajā ar priekšlikumu par EGF izmantošanu, ierosina vienkāršoto trīspusējo sarunu procedūru atbilstīgi 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkta prasībām, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot EGF un par nepieciešamo summu. Komisija aicina pirmo no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, kas atbilstīgā politiskā līmenī panāk vienošanos par EGF izmantošanas priekšlikuma projektu, informēt otru iestādi un Komisiju par tās nodomiem. Ja abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu starpā pastāvēs domstarpības, tiks sasaukta oficiāla trīspusēja sanāksme. 33. Komisija atsevišķi iesniedz līdzekļu pārvietojuma pieprasījumu, lai tos iekļautu 2011. gada budžeta īpašajās saistību apropriācijās, kā tas paredzēts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā. Maksājumu apropriāciju avots 34. Tā kā, izmantojot AB2/2011, ir paredzēta EGF budžeta pozīcijas 04.0501 palielināšana par EUR 50 000 000, šī budžeta pozīcija tiks izmantota, lai segtu šim pieteikumam nepieciešamo summu EUR 3 944 606 apmērā. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Dānijas pieteikums EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[7] un īpaši tā 28. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[8] un īpaši tās 12. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[9], tā kā: (1) Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti no darba sakarā ar globalizācijas izraisītām nozīmīgām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū. (2) Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti kopš 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, iekļaujot tajā atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. (3) Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot ne vairāk kā 500 miljonu euro apmērā gadā. (4) Dānija 2010. gada 11. maijā iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz atlaišanas gadījumiem sešos uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 28. nodaļā (“Iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošana”) NUTS II reģionā Vidusjitlandē (DK04), un 2011. gada 21. martā pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 3944 606 apmērā. (5) Tādēļ EGF ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Dānijas iesniegto pieteikumu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) izmanto, lai nodrošinātu summu EUR 3 944 606 apmērā saistību un maksājumu apropriācijām. 2. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. [Briselē/Strasbūrā], Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [2] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. redakcijas saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešo daļu. [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. redakcijas saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). [6] Dalījums noteikts pēc Starptautiskās standartizētās profesiju klasifikācijas (ISCO), ko izstrādājusi Starptautiskā darba organizācija. [7] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [8] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp. [9] OV C , , . lpp.