ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 252/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8557 – CCMP Capital / MSD Aqua Partners / Hayward Industries)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 252/01)

Komisija 2017. gada 26. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8557. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 240/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8534 – Bouygues Immobilier / Accor / Nextdoor)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 240/02)

Komisija 2017. gada 19. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai franču valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8534. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 223/2

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8059 – Investindustrial / Black Diamond / Polynt / Reichhold)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 223/03)

Komisija 2017. gada 12. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu kopā ar 6. panta 2. punktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8059. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 230/23

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8535 – Itochu / Toppan printing / Thung Hua Sinn / TPN Food Packaging)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 230/03)

Komisija 2017. gada 7. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8535. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 212/13

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8385 – Pillarstone/Famar)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 212/03)

Komisija 2017. gada 3. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8385. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
Tā kā ēkās patērē 40 % no kopējā enerģijas daudzuma un rada 36 % ar enerģiju saistītu siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju Eiropas Savienībā, ēku nozares dekarbonizācija ir ļoti svarīga, lai īstenotu ES klimata un enerģētikas mērķus 2030. un 2050. gadam, kas noteikti Eiropas Klimata aktā un priekšlikumos par Eiropas zaļā kursa īstenošanu. Klimata mērķrādītāja plānā ir noteikts, ka ēku SEG emisiju apjomam jāsamazinās par aptuveni 60 %, lai līdz 2030. gadam īstenotu vispārējo mērķrādītāju samazināt emisiju daudzumu par 55 %. Tāpēc renovācijas ātrums ir vismaz jādubulto.

Direktīvas par ēku energoefektivitāti pārskatīšanai ir divi galvenie mērķi: 1) sekmēt ēku SEG emisiju apjoma un enerģijas galapatēriņa samazināšanos līdz 2030. gadam; 2) nodrošināt, ka ēku ieguldījums klimatneitralitātes panākšanā līdz 2050. gadam ir pienācīgs. Konkrētie mērķi ir šādi: palielināt ēku renovācijas ātrumu un pakāpi (politikas joma A); uzlabot informāciju par ēku energoefektivitāti un ilgtspēju, izmantojot digitālus rīkus (visās politikas jomās); nodrošināt, ka jaunas ēkas atbilst klimatneitralitātes mērķim 2050. gadam (politikas joma B); iekļaut ēkas dekarbonizētās un digitalizētās enerģijas sistēmās (politikas joma C).
Ieinteresēto personu atbalsts dažādajiem jautājumiem atšķiras. No iepriekš minētajiem risinājumiem vairākums ieinteresēto personu atbalsta ierosināto turpmāko virzību saistībā ar ilgtermiņa un zaļo finansējumu un riska jutīgumu un svārstīgumu. Apdrošinājuma ņēmēji atbalsta vēlamo risinājumu saistībā ar samērīgumu. Vēlamo pieeju atbalsta arī tie apdrošinātāji, kuri gūtu labumu no samērīguma pasākumiem, lai gan tie attiecībā uz apdrošinātāju izslēgšanu no direktīvas “Maksātspēja II” darbības jomas sagaidītu vairāk, nekā noteikts minētajā pieejā. Patērētāji un NVO atbalsta vēlamo risinājumu saistībā ar uzraudzības kvalitāti un apdrošinājuma ņēmēju aizsardzību, un tie augstu novērtē nepieciešamību saglabāt finanšu stabilitāti. Apdrošinātāji vēlētos, lai izmaiņas šajās divās jomās būtu ierobežota apjoma.
Galvenie ieguvēji no visvēlamākā risinājuma būtu iedzīvotāji; Eiropas digitālās identitātes maks ļautu iedzīvotājiem pašiem pārvaldīt savu digitālo identitāti un ar to saistītos atribūtus un akreditācijas datus, kas saņemti no dažādiem avotiem (piemēram, saistībā ar izglītību, nodarbinātību, brīvā laika pavadīšanu, no pašvaldības vai valsts iestādēm, arodapvienībām, u. c.). Tas iedzīvotājiem nodrošinātu piekļuvi publiskiem un privātiem tiešsaistes pakalpojumiem visā ES un pilnīgu kontroli pār saviem persondatiem.
Līdz 2030. gadam 2. risinājums (LLCC) dos šādus rezultātus: ·enerģijas ietaupījums sasniegs 9,6 TWh gadā, bet SEG emisiju ietaupījums — 3,1 Mt CO2 ekvivalenta gadā, t. i., 0,66 % no Savienības 2030. gada enerģijas galapatēriņa ietaupījuma mērķrādītāja un 0,25 % no Savienības 2030. gada SEG emisiju ietaupījuma mērķrādītāja; ·galalietotāja ikgadējo izdevumu ietaupījums būs 2,8 miljardi EUR, bet papildu ieņēmumi no uzņēmējdarbības — 0,44 miljardi EUR gadā; ·prasības tiks salāgotas ar tehnoloģiju attīstību un globālajām minimālajām energoefektivitātes prasībām citās valstīs; ·uzlabosies ES rūpniecības konkurētspēja un nostiprināsies tās vadošā loma kā augstas kvalitātes produktu ražotājam; ·tiks nodrošināta MVU darbība nišas tirgos.
“Apvārsnis Eiropa”

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Kopsavilkuma ziņojums

1.Ievads

Šajā dokumentā ir apkopotas atbildes, kas no 2018. gada janvāra līdz martam tika iesniegtas sabiedriskajā apspriešanā par jaunveidojamiem ES fondiem investīciju, pētniecības un inovācijas, MVU un vienotā tirgus jomā, un citu ieinteresēto personu atsauksmes. Veiktā analīze bija ieguldījums 2018. gada jūnijā pieņemtā Komisijas priekšlikuma par nākamo pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” izstrādē.

Ar ieinteresētajām personām rīkotās apspriešanās mērķis bija uzzināt iedzīvotāju un ieinteresēto personu viedokli par ES pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, ko īstenos pēc 2020. gada, izstrādi. Gatavojoties apspriedei, Komisija apzināja galvenās ieinteresētās personas, arī ES un jumta organizācijas un iestādes, kas aktīvi darbojas šajā rīcībpolitikas jomā. Lai iegūtu informāciju par dažādiem šā jautājuma aspektiem, apspriešanās notika arī šādā formā: konferences, pasākumi, konkrētiem tematiem veltīti darbsemināri, ekspertu grupas, sabiedriskā apspriešana tiešsaistē un Eiropas Komisijai iesniegto nostājas dokumentu analīze. Ieinteresēto personu atbilžu analīzē tika izmantotas gan kvalitatīvas, gan kvantitatīvas metodes.

2.Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

2.1.Sabiedriskā apspriešana par ES fondiem tādās jomās kā ieguldījumi, pētniecība un inovācija, MVU un vienotais tirgus

Anketā tika iekļauti slēgti un atvērti jautājumi par rīcībpolitikas problēmām, subsidiaritāti un ES pievienoto vērtību, programmu mērķiem un to sasniegšanas šķēršļiem, vienkāršošanas iespējām un programmu sinerģiju. Ieinteresētās personas varēja iesniegt arī nostājas dokumentus. Tika iesniegts vairāk nekā 4000 atbilžu, un 94 % respondentu savās atbildēs pieminēja ES atbalstu pētniecībai un inovācijai. Šo respondentu atbildes tika analizētas tālāk, un šeit izklāstīti analīzes rezultāti.

Gandrīz puse respondentu (46 %) atbildēja kā privātpersonas; nākamie pēc skaita bija uzņēmumu un nozares pārstāvji (17 %) un augstskolas (14 %). 93 % respondentu bija no ES dalībvalstīm, 5 % – no asociētajām valstīm un 1 % – no trešām valstīm. Respondenti pārstāvēja 70 dažādas valstis: lielākā daļa bija no Spānijas, nākamās pēc respondentu skaita bija Vācija, Itālija, Francija un Beļģija.

Aptuveni 90 % (3414) aptaujas respondentu apstiprināja, ka viņiem ir bijusi pieredze saistībā ar programmu “Apvārsnis 2020”. Tie, kam bijusi pieredze ar “Apvārsni 2020”, ir saņēmuši finansējumu arī no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (22 %), ES Veselības programmas (9 %) un Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmas (8 %).

Komisija ir noteikusi vairākus rīcībpolitikas uzdevumus, kuriem varētu pievērsties programmas investīciju, pētniecības un inovācijas, MVU un vienotā tirgus jomā. Respondenti uzskata, ka svarīgākie veicamie uzdevumi ir šādi:

§“veicināt pētniecību un inovāciju visā ES” – 97 % respondentu uzskata, ka šis ir ļoti vai diezgan svarīgs rīcībpolitikas uzdevums,

§“atbalstīt izglītību, prasmes un apmācību” – 93 % respondentu uzskata, ka šis ir ļoti vai diezgan svarīgs rīcībpolitikas uzdevums,
Pašlaik saziņa starp struktūrām, kas nosūta un saņem dokumentus nolūkā tos izsniegt, joprojām notiek gandrīz vienīgi papīra formātā, kas var padarīt to dārgu un neefektīvu Praksē nav arī iespēju pārrobežu lietās saņēmējiem izsniegt dokumentus elektroniski, lai gan dažas dalībvalstis ir ieviesušas vai ievieš šo iespēju vietējā līmenī. Šī iniciatīva ir vērsta uz to, lai modernizētu un jo īpaši digitalizētu dokumentu izsniegšanu ārvalstīs. Tā arī risina vairākas citas nepilnības regulā, kas tika konstatēti tās darbības izvērtējumā. Šie trūkumi rada kavējumus un izmaksas iedzīvotājiem un uzņēmumiem, kā arī dalībvalstīm, nepilnības procesuālo tiesību aizsardzībā, kā arī juridisko sarežģītību un nenoteiktību. Galvenās apzinātās problēmas ir šādas:

Pašlaik katru gadu notiek aptuveni 3,4 miljoni tiesvedību civillietās un komerclietās, kam ir pārrobežu ietekme. Ja vismaz viena no pusēm dzīvo citā dalībvalstī, nevis tajā, kur notiek tiesvedība, tiesas piemēro šo regulu (bieži tiesvedības laikā vairākkārt). Regulas pareiza darbība ir obligāta, lai nodrošinātu tiesas pieejamību, taisnīgu tiesu tiesvedības dalībniekiem un izvairītos no kavējumiem un papildu izmaksām tiesvedībā. Piemēram, nespēja pienācīgi izsniegt dokumentu par tiesvedības ierosināšanu ir visbiežāk izmantotais pamatojums atteikumam atzīt un izpildīt spriedumu.

Ir apsvērti vairāki risinājumi, sākot no neleģislatīviem pasākumiem līdz vērienīgām likumdošanas darbībām. Šo risinājumu diapazons ietver informācijas sniegšanu par e-tiesiskuma portālu (piemēram, rīki un meklēšanas funkcijas), regulas grozīšanu nolūkā precizēt dažus noteikumus (piemēram, par tādām procesuālajām garantijām kā tiesības atteikties izsniegt dokumentus), juridiska pienākuma radīšanu dalībvalstīm (piemēram, uzliekot par pienākumu atvieglot adreses noskaidrošanu, bet ierosinot alternatīvu instrumentu kopumu, lai to panāktu).
Īstermiņā to banku pašu kapitāls, kuras neatbilst piemērojamajam seguma minimuma līmenim (un kurām tādēļ tiktu piemērota pakāpeniska atskaitīšana), salīdzinājumā ar pamatscenāriju samazinātos. Tomēr visas bankas ikvienā laikā tiktu izvērtētas ar vienu un to pašu mērauklu, kas palielinātu banku salīdzināmību un veicinātu vienādus konkurences apstākļus visā vienotajā tirgū. Pateicoties progresīvai seguma prasību palielināšanai, varētu izvairīties no domino efekta atlikto zaudējumu rezultātā ar potenciāli smagu ietekmi uz banku kapitālu. Prudenciālais atbalsta mehānisms tik tiešām nepalielinātu kapitāla prasības attiecībā uz NRD, bet gan tikai laika gaitā mainītu tā kapitāla sadalījumu, kas nepieciešams, lai segtu zaudējumus no NRD (nepalielinot to apjomu kopumā).

Ilgtermiņā ietekme uz bankām būtu labvēlīga, jo, izvairoties no tā, ka uzkrājas NRD bez pietiekamu uzkrājumu veidošanas un sasniedz ilgtnespējīgu apmēru, atbalsta mehānisms palīdzētu stiprināt to noturību pret spriedzes posmiem un ekonomikas krīzi, mazināt to finansēšanas un administratīvās izmaksas un nodrošināt to rentabilitāti. Prudenciālais atbalsta mehānisms tik tiešām nepalielinātu kapitāla prasības attiecībā uz NRD, bet gan tikai laika gaitā izlīdzinātāk mainītu tā kapitāla sadalījumu, kas nepieciešams, lai segtu zaudējumus no NRD (nepalielinot to apjomu kopumā).
Vēlamais risinājums ietekmē valstu kompetento iestāžu un EVTI izmaksas un administratīvo slogu. Šo izmaksu apmērs un sadalījums būs atkarīgs no precīzām prasībām, kas izvirzītas Eiropas kolektīvās finansēšanas nodrošinātājiem (EKFN), un saistītajiem uzraudzības uzdevumiem. Tomēr uzraudzības iestāžu izmaksas būs ievērojami mazākas nekā tās, kas rodas no attiecīgā FITD pardzētā pilnvarojuma. Kaut arī nav pieejamas konkrētas aplēses par izmaksu līmeni, var pieņemt, ka uzraudzības izmaksas būs salīdzināmas ar tām, kas saistītas ar valstu režīmiem, kuri attiecas tikai uz “rīkojumu nosūtīšanas” darbību. Atkarībā no EVTI iesaistes pilnvarošanas un uzraudzības procesā būs arī izmaksu ietekme uz ES budžetu. Pieņemot, ka EVTI būs atbildīga par EKFN pilnvarošanu, tiek lēsts, ka vienreizējās izmaksas būs aptuveni EUR 500 000 apmērā, lai izveidotu attiecīgās IT sistēmas un organizētu darba grupu, kas uzņemsies atbildību par pilnvarošanas procesu.
Darba ņēmēju pārvietošanās brīvība un pakalpojumu brīva aprite ir svarīgas ES sastāvdaļas. Taču tās ir atkarīgas no skaidri, taisnīgi un efektīvi piemērotiem noteikumiem par pārrobežu darba mobilitāti un sociālā nodrošinājuma koordinēšanu. ES ir izstrādājusi plašu tiesību aktu kopumu, kas reglamentē darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā un noteikumus par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu. Ž.K. Junkera vadītā Komisija ir iesniegusi vairākus priekšlikumus par to, kā uzlabot šo tiesisko regulējumu, tostarp priekšlikumu pārskatīt Darba ņēmēju norīkošanas direktīvu un Regulu par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, kā arī lex specialis attiecībā uz darba ņēmēju norīkošanu darbā starptautiskā autotransporta nozarē. Tomēr joprojām ir bažas par atbilstību un efektīvu ES noteikumu izpildi, kas apdraud uzticību un taisnīgumu iekšējā tirgū. Jo īpaši jāizceļ divas problēmas: pirmkārt, neatbilstoša informācija, atbalsts un norādījumi privātpersonām un darba devējiem pārrobežu situācijās; otrkārt, nepietiekama sadarbība starp valstu iestādēm attiecībā uz noteikumu izpildi. Šā priekšlikuma mērķis ir risināt šādus problēmjautājumus: -nepietiekams atbalsts un norādījumi privātpersonām un uzņēmumiem pārrobežu situācijās, tostarp nepilnīga vai sabiedrībai reti pieejama informācija par viņu tiesībām un pienākumiem; -nepietiekama pieeja informācijai un tās nepietiekama apmaiņa starp valstu iestādēm, kuras ir atbildīgas par dažādām darbaspēka mobilitātes un sociālā nodrošinājuma koordinēšanas jomām; -nepietiekama valstu iestāžu spēja organizēt sadarbību ar iestādēm pāri robežām; -vāji kopīgu pārrobežu izpildes darbību mehānismi vai to trūkums; -pārrobežu mediācijas mehānismu trūkums starp dalībvalstīm visās darbaspēka mobilitātes un sociālā nodrošinājuma koordinēšanas jomās; -nepietiekama ES līmeņa sadarbība šajā jomā. ES darbaspēka mobilitātē ir vērojama augšupejoša tendence visā krīzes laikā. Līdz 2017. gadam 17 miljoni iedzīvotāju dzīvoja un strādāja citā dalībvalstī, kas nav viņu valstspiederības valsts. Skaitļi ir gandrīz dubultojušies salīdzinājumā ar situāciju pirms desmit gadiem. No 2010. gada darba ņēmēju norīkošana darbā ir pieaugusi par 68 % līdz 2,3 miljoniem 2016. gadā. 1,4 miljoni ES iedzīvotāju dodas strādāt uz citu dalībvalsti. Ņemot vērā šo situāciju, ir nepieciešama efektīva sadarbība starp valsts iestādēm un saskaņota administratīva rīcība, lai pārvaldītu arvien eiropeiskāko darba tirgu.
Komisija 2015. gada Eiropas drošības programmas un 2016. gada rīcības plāna par pastiprinātu cīņu pret teroristu finansēšanu ietvaros paziņoja, ka tā līdz 2017. gada otrā ceturkšņa beigām sagatavos priekšlikumu par tiesību aktu attiecībā uz cīņu pret kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību. Ar priekšlikumu tiek risinātas problēmas saistībā ar kultūras priekšmetiem, kuri Eiropas Savienībā nelikumīgi ievesti no trešām valstīm, kur tie izrauti no savas vēsturiskās un arheoloģiskās vides, tādējādi veicinot organizēto noziedzību, terorisma finansēšanu, nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizāciju un krāpšanu nodokļu jomā, kā arī kultūras identitātes un mantojuma zaudēšanu to izcelsmes valstīs. Līdz šim jau pieņemti vairāki ES tiesību akti, ar kuriem aizliegta no Irākas un Sīrijas ievestu kultūras priekšmetu tirdzniecība (regulas 1210/2003 un 36/2012).
Spēkā esošās regulas izvērtējums liecina, ka nepieciešams šo instrumentu pārskatīt, lai ņemtu vērā starptautisko normu izmaiņas, ES nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas/teroristu finansēšanas novēršanas regulējumu un Komisijas prioritātes, kas uzskaitītas 2016. gada Rīcības plānā cīņai pret terorisma finansēšanu. Katru gadu tiek iesniegtas 100 000 naudas kontroles deklarācijas no personām, kuras ieved Savienībā vai izved no tās EUR 10 000 vai vairāk, un kopējā deklarētā summa ir EUR 60–70 miljardi. Tika konstatētas četras galvenās problēmas: 1.naudas kontrabanda pasta sūtījumos un kravās; 2.neefektivitāte saistībā ar informācijas apmaiņu starp iestādēm; 3.citu augstas likviditātes vērtības uzkrājēju, piemēram, zelta, izmantošana, lai izvairītos no deklarēšanas pienākuma; 4.kompetento iestāžu nespēja rīkoties gadījumos, kad atklāj summas, kas ir mazākas par EUR 10 000, un pastāv norādes uz noziedzīgu darbību. IA ziņojumā apspriestas un analizētas vēl trīs citas mazāk nozīmīgas problēmas. Ja Savienība nerīkosies, netiks pildītas starptautiskās saistības. Visvairāk skartās ieinteresētās personas ir iedzīvotāji, iestādes un uzņēmumi, kuri cietīs no tā, ka arvien pieaugs naudas, kas saistīta ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu, novirzīšana.
LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 4.6.2008 
SEC(2008) 1977 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējums attiec ībā uz Eiropas Komisijas priekšlikumu Padomes Regulai 
par zvejas resursu saglab āšanu, izmantojot tehniskos pas ākumus Atlantijas oke ānā un 
Ziemeļjūrā 
Atbildīgais ĢD: Zivsaimniec ības ģenerāldirektorāts 
Programmas pl āns: 2006/FISH/004  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
attiecībā uz priekšlikumu Padomes Regu lai par zvejas resursu saglab āšanu, izmantojot 
tehniskos pas ākumus 
 
{COM(2008) 324} 
{SEC(2008) 1978}  
LV    LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
attiecībā uz priekšlikumu Padomes Regu lai par zvejas resursu saglab āšanu, izmantojot 
tehniskos pas ākumus 
Ietekmes nov ērtējums attiecas uz priekšlikuma proj ektu regulai par zvejas resursu 
saglabāšanu, izmantojot tehniskos pas ākumus Atlantijas oke ānā un Zieme ļjūrā. 
Komisijas 2006.-2008. gada r īcības plānā kopējās zivsaimniec ības politikas ties ību aktu 
vienkāršošanai1 priekšlikums jaunai regulai par zvejas resursu saglab āšanas tehniskajiem 
pasākumiem Atlantijas oke ānā un Zieme ļjūrā norādīts kā svarīgs paraugprecedents 
plānotajiem vienk āršošanas pas ākumiem. Priekšlikums ir ar ī daļa no Komisijas īstenotās 
vienkāršošanas programmas. 
Atzīstot, ka ties ību akti par tehniskajiem pas ākumiem Atlantijas oke ānā un Zieme ļjūrā ir 
kļuvuši pārāk sarežģīti, kā arī grūti interpret ējami, pārbaudāmi un īstenojami, Padome aicin āja 
Komisiju iesniegt vienk āršotu priekšlikumu. Secin ājumos par videi draudz īgāku zvejas 
metožu veicin āšanu Padome ieteica ar ī izmantot konkr ētajai vietai piem ērotu pieeju, 
attiecīgos gadījumos piel āgojot pasākumus reģionālajiem apst ākļiem. 
Tāpēc vienkāršošana ir jaun ās ierosinātās regulas galvenais m ērķis. Īpašie darb ības mērķi ir 
šādi: 
• visus pārskatītos nosac ījumus un groz ījumus iek ļaut visaptveroš ā viegli 
saprotamu, kontrol ējamu un ieviešamu tehnisko pas ākumu kop ā; 
• izveidot l īdzsvaru starp visos apgabalos visp ārēji piemērojamiem pas ākumiem un 
pasākumiem, kas piem ērojami konkr ēti un noteiktos apgabalos, k ā noteikušas 
reģionālās konsultat īvās padomes (RKP). 
Priekšlikuma darb ības joma ir sal īdzinoši šaura, jo ar to nav paredz ēts mainīt attiecīgos tiesību 
aktus pēc būtības, bet main īt tikai tajos izmantoto pieeju, t āpēc sagaidāmā ietekme uz vidi, k ā 
arī sociālā un ekonomisk ā ietekme ir neliela. Šis ir atbilst īgs ietekmes nov ērtējums, kura 
veikšanai tika izveidota starpdienestu vad ības grupa. Ir notikušas apspriedes ar zin ātnisko 
komiteju un ar ieinteres ēto personu komitej ām. 
Ir sniegta s īkāka inform ācija par apspried ēm, iespējām un ietekmi. 
                                                 
1 COM(2005) 647 gal īgā redakcija.