[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 16.7.2008 COM(2008) 460 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par akcīzes nodokļa struktūru un likmēm, ko piemēro cigaretēm un citiem tabakas izstrādājumiem {SEC(2008) 2266}{SEC(2008) 2267} 1. IEVADS Saskaņā ar 4. pantu Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvā 92/79/EEK par nodokļu saskaņošanu cigaretēm[1] un 4. pantu Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvā 92/80/EEK par nodokļu saskaņošanu tabakas izstrādājumiem, kas nav cigaretes[2], Eiropas Komisijai ik pēc četriem gadiem jāpārbauda netraucēta vienotā tirgus darbība, akcīzes nodokļa likmes faktiskā vērtība un plašāki Līguma mērķi. Šai pārbaudei jāietver arī attiecīgie noteikumi, kuri ir iestrādāti 1995. gada 27. novembra Direktīvā 95/59/EK par nodokļiem, kas nav apgrozījuma nodokļi un kas ietekmē tabakas izstrādājumu patēriņu[3]. Ņemot vērā tabakas izstrādājumu būtību, īpaša uzmanība jāpievērš veselības aspektam. Līguma 152. pants paredz, ka, nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Eiropas Kopiena 2005. gadā pievienojās Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijai par tabakas kontroli (PKTK). PKTK 6. pantā ieteikta tāda nodokļu politika, kas ļautu sasniegt ar veselības aizsardzību saistītos mērķus, kas paredz samazināt tabakas patēriņu. Pirms šā ziņojuma sagatavošanas tika veikts plašs apspriešanas process. Ņemot vērā šā apspriešanas procesa iznākumu, Komisijas dienesti ir veikuši ietekmes novērtējumu. 2. Akcīzes nodokļa struktūra, kuru piemēro cigaretēm Šajā ziņojumā aplūkotas vairākas iespējamās izmaiņas esošajā akcīzes nodokļa struktūrā, kuru piemēro cigaretēm. Īpaša uzmanība pievērsta tam, vai var atteikties no populārākās cenu kategorijas (PCK) koncepcijas izmantošana par minimālo prasību kritēriju. Turklāt ziņojumā rūpīgi analizēts, vai dalībvalstīm varētu nodrošināt lielāku rīcības brīvību jautājumā par procentuālo (ad valorem) un īpašo nodokļu samēru, kā arī par minimālo akcīzes nodokļi cigaretēm. 2.1. PCK kā minimālo prasību kritērijs Saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem PCK ir cigaretēm piemērojamo minimālo prasību kritērijs. Pašlaik akcīzes nodoklim, ar kuru tiek apliktas cigaretes, jābūt vismaz 57 % no mazumtirdzniecības pārdošanas cenas, kurā iekļauti visi nodokļi, un vismaz EUR 64 par 1000 cigaretēm, kuras ietilpst PCK. Ja jebkura gada 1. janvārī kategorija mainās, dalībvalstīm jāpārbauda atbilstība minimālajām prasībām. Apspriešanas procesā pret PCK bija vērsta zināma deva kritikas. - PCK ir koncepcija, kas tika ieviesta pirms 30 gadiem. Tolaik valstu cigarešu tirgos parasti dominēja viens zīmols. Tomēr pašlaik PCK vidējā tirgus daļa ir aptuveni 35 %. - PCK ir tendence svārstīties patēriņa modeļa izmaiņu dēļ, tādējādi padarot ieņēmumus no valsts nodevām nepastāvīgus. - Šī koncepcija kropļo cenu konkurenci starp tabakas izstrādājumu ražotājiem. Dominējošie tabakas izstrādājumu ražotāji var palielināt konkurentu nodokļu slogu. - Atsevišķās dalībvalstīs PCK ietilpst zemo cenu kategorijā, bet citās dalībvalstīs tā ietilpst augsto cenu kategorijā. Līdz ar to PCK nevar nodrošināt visās dalībvalstīs vienādus minimālos nodokļus. - Visbeidzot, raugoties no veselības viedokļa, PCK lietošana par atskaites punktu, lai noteiktu minimālās nodokļu prasības, nav pamatota. Visas cigaretes ir kaitīgas veselībai, ne tikai tās, kuras ietilpst PCK. Tāpēc Komisija uzskata, ka PCK lietošana par minimālo likmju kritēriju neatbilst iekšējā tirgus mērķiem. Turklāt PCK atcelšana ievērojami vienkāršotu sistēmu, uzlabotu pārredzamību un uzsvērtu veselības aizsardzības mērķus. Ja PCK koncepcija tiktu atcelta, varētu apsvērt divas alternatīvas pieejas. - Prasības par minimālo summu varētu piemērot visām cigaretēm tirgū. - Ņemot vērā pēdējo 35 gadu laikā izmantotos nodokļu sistēmas principus attiecībā uz cigaretēm, PCK varētu aizstāt ar vidējo svērto cenu (VSC). 2.2. Visām cigaretēm piemērojama ES prasība par minimālo summu Papildus tam, ka tiktu novērsta PCK koncepcijas radīta fiskālā nestabilitāte, prasība par minimālo summu, kas attiecas uz visām cigaretēm, radītu „nodokļu minimumu”, un tas ir vislabākais veids, kā tuvināt iekšējā tirgus cigarešu cenas un tām piemērojamos nodokļus. Turklāt šis ir vienīgais risinājums, kas tabakas kontroles vajadzībām nodrošinātu minimālo cenu un nodokļus, kā arī visās cigarešu kategorijās risinātu ar veselību saistītos jautājumus. 2.3. ES papildus minimālā prasība par vidējām svērtajām cenām Komisija ir apsvērusi arī, kādas sekas būtu 57 % normas piemērošanai visām cigaretēm. Ietekmes novērtējums liecina, ka tas palielinātu akcīzes nodokli lētajām un/vai augstākās kategorijas cigaretēm. Ja palielinātu 57 % normu, tā pamazām kļūtu par tīru procentuālu nodokli. Tādējādi tas neatbilstu mērķim nodrošināt rīcības brīvību dalībvalstīm attiecībā uz akcīzes nodokļa struktūru. Turklāt 57 % normas piemērošana visām cigaretēm neveicinātu cigarešu cenu un nodokļu atšķirību mazināšanu iekšējā tirgū, un tāpēc to nevar attaisnot ne no iekšējā tirgus, ne no veselības viedokļa. Alternatīva iespēja būtu 57 % normas piemērošana, pamatojoties uz vidējām svērtajām cenām. Tai ir daudz priekšrocību raugoties gan no iekšējā tirgus, gan no veselības viedokļa. - Tā būtu neitrāla attiecībā uz cenu kategorijām, savukārt ražotājiem nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. - Tā nodrošinātu dalībvalstīm rīcības brīvību noteikt tādu nodokļu sistēmas struktūru (it īpaši procentuālo un īpašo nodokļu samēru), kas vislabāk atbilst valsts tirgus prasībām. - Tā izveidotu ES dalībvalstu starpā salīdzināmu kritēriju, ar ko varētu novērtēt minimālās prasības par akcīzes nodokļiem cigaretēm. - Tā būtu vienkāršāk pārvaldāma nekā sistēma, kuras pamatā ir PCK. Daži cigarešu ražotāji atbalsta pilnīgu 57 % normas atcelšanu. Tomēr Komisija uzskata, ka 57 % norma ir būtiska acquis sastāvdaļa tabakas nodokļu jomā, jo pašlaik vairākās dalībvalstīs nodokļa līmeņa mazināšanu ierobežo vienīgi proporcionalitātes prasība. Secinājums — lai vienkāršotu sistēmu, ražotājiem nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, mazinātu tabakas izstrādājumu tirgus sašķeltību un uzsvērtu veselības aizsardzības mērķus, populārākās cenu kategorijas koncepcija kā minimālo prasību bāze būtu jāaizstāj ar vidējām svērtajām cenām, tās kombinējot ar summas minimumu, kas piemērojams visām cigaretēm. Iemesli, kuru dēļ PCK vairs nevajadzētu būt par kritēriju Kopienas minimumiem, attiecas arī uz noteikumiem par īpašā akcīzes nodokļa īpatsvaru kopējā nodokļu slogā (Direktīvas 95/59/EK 16. punkta 2. punkts). Arī šajā gadījumā par bāzi būtu jāizvēlas VSC. 2.4. Vairāk rīcības brīvības cigarešu akcīzes nodokļu struktūrās Saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem akcīzes nodokļiem, ar ko tiek apliktas cigaretes, jāietver procentuālais un īpašais komponents. Atkarībā no politikas mērķa dalībvalstis liek uzsvaru vai nu uz procentuālo vai uz īpašo elementu (skatīt 1. pielikuma 2. diagrammu). Pašlaik akcīzes nodokļa īpašais komponents nedrīkst būt mazāks par 5 % vai lielāks par 55 % no kopējā nodokļu sloga summas cigaretēm, kuras ietilpst PCK (proporcionālais akcīzes nodoklis plus īpašais akcīzes nodoklis un PVN). Procentuālie nodokļi palielina cenu absolūtās atšķirības un rezultātā veicina lētāku cigarešu zīmolu pārdošanu. Agrāk procentuālie nodokļi tika piemēroti, lai atbalstītu lētākas vietējās cigaretes dārgu starptautisku zīmolu vidū. Tomēr pašlaik procentuālie nodokļi galvenokārt ir pievilcīgi tām dalībvalstīm, kuru tirgos pastāv lielāks monopolistiskas situācijas attīstības risks. Īpašie nodokļi mazina cenu relatīvās atšķirības un līdz minimumam samazina cenu mainīgumu. Līdz ar to īpašajiem nodokļiem no veselības viedokļa piemīt zināmas priekšrocības. Īpašie nodokļi sniedz arī vairākus citus ieguvumus. Scenārijs, kurā visi nodokļi būtu īpašie nodokļi, ES mērogā radītu cenu atšķirību mazināšanos par 50 %. Tāpēc lielāka paļaušanās uz īpašajiem nodokļiem var radīt turpmāku mazumtirdzniecības pārdošanas cenu tuvināšanos ES. Turklāt, tā kā īpašie nodokļi ir balstīti uz patēriņa apjomu, nevis cenām, tie ir stabilāki, vieglāk prognozējami un pārvaldāmi un palielina nodokļu ieņēmumu stabilitāti. Secinājums — raugoties no iekšējā tirgus, budžeta, kā arī veselības viedokļa, īpašajiem nodokļiem ir izteiktas priekšrocības, tāpēc jānodrošina lielāka rīcības brīvība tām dalībvalstīm, kuras vairāk izmanto īpašos akcīzes nodokļus. Tomēr, lai izvairītos no situācijas, kad vienā dalībvalstī ir pilnīga īpašo nodokļu sistēma, bet kaimiņos esošā dalībvalstī ir pilnīga procentuālo (ad valorem) nodokļu sistēma, kā rezultātā radīsies augstākās kategorijas zīmolu pārrobežu plūsma no pirmās dalībvalsts uz otro, bet lētie zīmoli plūdīs pretējā virzienā, ir vēlama zināma akcīzes nodokļa struktūru saskaņošana. 2.5. Rīcības brīvība jautājumā par minimālos akcīzes nodokļu piemērošanu cigaretēm Vairums dalībvalstu līdztekus procentuālajiem un īpašajiem akcīzes nodokļiem izmanto arī minimālo akcīzes nodokli. Tas nozīmē, ka par ikvienu cigarešu paciņu jāmaksā vismaz minimālā akcīzes nodokļa summa. Minimālo nodokļu prasība ir paredzēta, lai dalībvalstīs nodrošinātu noteiktu ieņēmumu līmeni un garantētu, ka cigaretes netiek pārdotas par cenu, kas ir ievērojami zemāka par normālo tirgus cenu. Dalībvalstis var iekasēt minimālo akcīzes nodokli, bet tas nedrīkst pārsniegt 100 % no kopējās akcīzes PCK. Tas nozīmē, ka atsevišķās valstīs, kurās PCK ietilpst lētas cigaretes, minimālā akcīzes nodokļa instrumentam pastāv ierobežojumi. Pēdējos gados lētāku cigarešu zīmolu tirgus daļa vairumā dalībvalstu ir palielinājusies, kā rezultātā ir vai nu sarukuši gūtie ieņēmumi, vai mazinājusies nodokļa palielināšanas ietekme uz cigarešu patēriņu. Tāpēc dažas dalībvalstis ziņoja, ka tās vēlētos lielāku rīcības brīvību attiecībā uz lētākiem cigarešu zīmoliem. Tādējādi pašreizējās ES prasībās lielāku rīcības brīvību var iestrādāt, vairs neierobežojot tā akcīzes nodokļa minimālo likmi, ar kuru apliek PCK (kā tas patlaban noteikts citiem tabakas izstrādājumiem). 3. Akcīzes nodokļa minimālās likmes cigaretēm Šajā ziņojumā arī aplūkots, vai izmaiņas esošajā akcīzes nodokļu struktūrā, kura attiecas uz cigaretēm, varētu kombinēt ar minimālo nodokļa likmju paaugstināšanu. Pašlaik akcīzes nodokļiem, ar kuriem tiek apliktas cigaretes, ir jāveido vismaz 57 % no mazumtirdzniecības pārdošanas cenas ar visiem nodokļiem, bet kopš 2006. gada jūlija tiem jābūt vismaz EUR 64 par 1000 cigaretēm, kuras ietilpst PCK. Saskaņā ar Pievienošanās aktiem jaunajām dalībvalstīm, izņemot Maltu un Kipru, tika noteiktas atkāpes, minimālo akcīzes nodokļu piemērošanas termiņu no 2006. gada 31. decembra atliekot līdz 2009. gada 31. decembrim. 3.1. Vispārīgas piezīmes ES cigarešu cenu un akcīzes nodokļa likmju analīze liecina, ka joprojām vērojamas ievērojamas atšķirības starp dalībvalstīm. Patiesībā līdz ar neseno ES paplašināšanos nodokļu un mazumtirdzniecības pārdošanas cenu atšķirības dažādās dalībvalstīs pat ir palielinājušās. Tomēr zināmā mērā tas noticis pārejas periodu dēļ, kuri noteikti Pievienošanās aktos. Kad visas dalībvalstis būs izpildījušas EUR 64 minimuma prasību par 1000 cigaretēm, cenu atšķirības mazināsies, tomēr atsevišķās dalībvalstīs (salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm) cigaretes joprojām būs vairāk nekā 4 reizes dārgākas (skatīt 1. pielikuma 1. un 3. diagrammu). 3.2. MPCIN atšķirību ietekme dalībvalstīs un uz iekšējo tirgu Būtiskas atšķirības MPCIN (mazumtirdzniecības pārdošanas cena, iekļaujot nodokli) starp dalībvalstīm ir radījušas labvēlīgu vidi vienīgi nodokļu stimulētai pārrobežu iegādei, kā arī kontrabandai un krāpšanai. Tabakas nozare ir īpaši jutīga pret šādām darbībām. Pamatojoties uz savākto datu visaptverošu analīzi, pētījumā[4], kas tika sagatavots Komisijas vajadzībām, tika lēsts, ka to izstrādājumu kopējā izplatība tirgū, kuri ar nodokļiem aplikti ārējā tirgū, 2004. gadā veidoja aptuveni 13 % no ES–25 tabakas tirgus — 4 % līdz 5 % veido likumīgi pārrobežu iepirkšanās, bet 8 % līdz 9 % veido nelikumīga tirdzniecība. Tomēr dažos svarīgākajos tirgos ar salīdzinoši augstiem akcīzes nodokļiem, kuri bieži vien ieviesti veselības aizsardzības dēļ, ienākošā plūsma ir vairāk nekā 20 % liela. Turpretim vairākas dalībvalstis saglabā zemāku nodokļa likmi, tādējādi radot ārējās izmaksas citām dalībvalstīm. 3.2.1. Pārrobežu iepirkšanās Pārrobežu iepirkšanās ir likumīga, un tā ir viena no iekšējā tirgus priekšrocībām, ja vien fiziskas personas izstrādājumus iegādājas privātam patēriņam. Tomēr tas var radīt sarežģījumus valstīm, kuras piemēro augstākus nodokļus. Kad veselības aizsardzības mērķu labad tika ievērojami paaugstināta akcīzes nodokļa likme, dažu dalībvalstu iedzīvotāji cigaretes sāka krietni vairāk iegādāties citās valstīs. Turklāt ir skaidri redzama lēto cigarešu ieplūšana no atsevišķām jaunajām dalībvalstīm kaimiņos esošajās ES–15 dalībvalstīs. 3.2.2. Nelikumīga tirdzniecība Jēdzienu nelikumīga tirdzniecība attiecina uz precēm, kas kontrabandas ceļā ievestas no trešām valstīm (bieži vien saistīta ar viltotām cigaretēm), kā arī uz ES iekšējo “ kontrabandu” , proti, gadījumiem, kad fiziskas personas vienā dalībvalstī tabaku iegādājas it kā personīgām vajadzībām un pārdod citā patēriņa valstī, nemaksājot akcīzes nodokli. Trešo valstu kontrabanda ir krāpnieku veikta muitas kontroles apiešana, kuri, izmantojot dažādus paņēmienus, izstrādājumus kontrabandas ceļā ieved no trešām kaimiņvalstīm (piemēram, Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas), kurās ir zemas cenas un nodokļi. Vēl viena arvien augoša tendence ir saistīta ar viltotām kontrabandas ceļā ievestām cigaretēm, kuru izcelsme ir aizjūras teritorijas (piemēram, Ķīna). Ir sarežģīti novērtēt, vai izstrādājums ir viltots, taču ir skaidrs, ka dažās valstīs viltoto cigarešu tirgus daļā kļūst arvien lielāka. Lai ierobežotu šo negatīvo ietekmi, ir vajadzīgs visā ES piemērojams minimālais akcīzes nodokļa robežlielums, kuram jābūt tādam, lai sasniegtu iekšējā tirgus mērķus. No otras puses, lai apkarotu trešo valstu kontrabandu un cigarešu viltošanu, ir jāpastiprina kontrole uz ārējām robežām. 3.3. Veselības aizsardzība Kopienā smēķēšana joprojām ir galvenais nāves cēlonis, no kura var izvairīties, un viens no galvenajiem slimību un mirstības iemesliem ES. Nodokļu sistēma veido daļu no vispārējās novēršanas un pārliecināšanas stratēģijas, kas ietver arī citus pasākumus, kuri paredzēti, lai mazinātu pieprasījumu, piemēram, aizsardzība pret pakļaušanu tabakas dūmu iedarbībai, sastāva noteikšana utt. Saskaņā ar Pasaules Bankas datiem cenu palielināšana tabakas izstrādājumiem ir visefektīvākais pasākums smēķēšanas novēršanai. Cenas palielināšana par 10 % dalībvalstīs ar augstiem ienākumiem pieaugušo iedzīvotāju vidū mazinās patēriņu vidēji par aptuveni 4 %. Turklāt augstākas cenas visticamāk vairāk ietekmēs gados jaunus cilvēkus, kuri labāk reaģē uz cenu kāpumiem nekā gados vecāki iedzīvotāji. Eiropas Kopiena 2005. gadā pievienojās Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijai par tabakas kontroli (PKTK). PKTK 6. pantā ieteikta tāda nodokļu politika, kas ļautu sasniegt ar veselības aizsardzību saistītos mērķus, kas paredz samazināt tabakas patēriņu. Oficiālais cigarešu patēriņš 2002.–2006. gadā ES valstīs samazinājās par apmēram 13 % (skatīt 3. pielikumu). Šajā rādītājā ņemtas vērā ES iekšējās pārrobežu plūsmas, tomēr jākoriģē, aprēķinos ņemot vērā arī nelikumīgo tirdzniecību no trešām valstīm uz ES. Rezultātā faktiskais cigarešu patēriņa sarukums ES ir nedaudz virs 10 %.[5] Šo tendenci galvenokārt nosaka ES–15, kur cigarešu patēriņš saruka par 16 %. Šajā pašā laika posmā akcīzes nodoklis cigaretēm tika palielināts vidēji par 33 %. No otras puses, ES–12 (izņemot Rumāniju) patēriņš samazinājās vidēji tikai par 1 %. No iestāšanās brīža līdz 2006. gada beigām akcīzes nodokļa vidējais palielinājums bija 34 %. Nelielais patēriņa sarukums (kaut arī būtiski palielinājušies akcīzes nodokļi) pieaugumam, , iespējams, ir skaidrojams ar zemo nodokļu līmeni pirms iestāšanās. Lai veicinātu līdzīgu patēriņa mazināšanos arī turpmāko 5 gadu laikā, ir vēlama akcīzes nodokļa palielināšana. Ņemot vērā, ka Pasaules Bankas norādītais cenu elastīgums ir –0,43, tad cenas jāpalielina par 25 %, lai panāktu pieprasījuma samazināšanos par 10 %. Minimālās nodokļu likmes sniedz dalībvalstīm „drošības līdzekli”, garantējot, ka citas dalībvalstis tiešām piemēro akcīzes nodokli un ka tā līmenis ir nozīmīgs. Tādējādi tās atvieglo citu dalībvalstu iespēju īstenot to fiskālo politiku veselības aizsardzības interesēs, neuztraucoties, ka šo politiku varētu iedragāt citas dalībvalstis un jo īpaši pārrobežu iepirkšanās un kontrabanda. Tabakas nodokļu sistēmā šīm minimālajām nodokļu likmēm būtu jābūt tādām, lai ļautu dalībvalstīm īstenot tabakas kontroles mērķus. Lai sasniegtu šo mērķi, ES minimālajām prasībām (par kurām tika panākta vienošanās 2002. gadā) ne vien jānostiprina esošā situācija, bet turpmāko 5 gadu laikā šīs prasības jāpalielina. 3.4. Likmju ciešāka tuvināšana — minimālo likmju palielināšana Minēto iemeslu dēļ lielāka konverģence starp nodokļu līmeņiem dažādās dalībvalstīs veicinātu iekšējā tirgus kropļošanas ierobežošanu un veselības aizsardzības mērķu izpildi. 3.4.1. Minimālais nodoklis — EUR 64 par 1000 cigaretēm Pašreizējais ES minimālais nodoklis, proti, EUR 64 par 1000 cigaretēm, nav pietiekams, lai panāktu mazumtirdzniecības pārdošanas cenu tuvināšanos starp dalībvalstīm ar augstu un zemu nodokļu līmeni. Iedzīvotāji no dalībvalstīm ar augstiem nodokļiem labprāt iepērkas dalībvalstīs ar zemiem nodokļiem, iedragājot iekšējo tirgu, kā arī tabakas kontroles mērķus. Tāpēc, lai novērstu šos draudus, būtiski jāpalielina ES prasības par minimālo summu. Tomēr, sagatavojot priekšlikumu par summas paaugstināšanu, jāņem vērā, ka daudzas dalībvalstis joprojām atrodas pašreizējo minimālo likmju pārejas periodā. 3.4.2. Prasība par 57 % minimumu Prasība par 57 % minimumu nav mainīta kopš brīža, kad tā tika ieviesta 1992. gadā. Tomēr pašlaik valstīs, kuru akcīzes nodokļu politikas pamatā ir veselības aizsardzības apsvērumi, akcīzes nodokļi veido vairāk nekā 60 % no MPCIN. Kad visās jaunajās dalībvalstīs beidzot būs ievērots EUR 64 minimums, vairumā dalībvalstu akcīzes īpatsvars pārsniegs 60 %. Tā kā cigarešu cena, kurā nav iekļauti nodokļi, pirms nodokļu pieskaitīšanas lielā mērā ir saistīta ar pirktspēju, minimālo prasību palielināšana šajā ziņā izlīdzinātu nodokļu līmeni. Citiem vārdiem, tas radītu akcīzes nodokļa pieaugumu dalībvalstīs, kurās akcīzes nodokļi cigaretēm, salīdzinot ar pirktspēju, ir relatīvi zemi. Kā minēts iepriekš, 57 % norma tiek kombinēta ar „izņēmuma noteikumu” dalībvalstīm, kurās ir augsti nodokļi[6]. Mērķis ir izvairīties no akcīzes nodokļa palielināšanas tajās dalībvalstīs, kurās tie jau ir augsti, un līdz ar to izvairīties arī no starpības palielināšanās starp dalībvalstīm ar visaugstākajiem nodokļiem un dalībvalstīm ar viszemākajiem nodokļiem. Lai saglabātu 57 % normas jēgu, tā jāpārskata. „Izņēmuma noteikums” 2001. gadā tika noteikts EUR 101 apmērā. Pašlaik tā paaugstināšana līdz EUR 122 atbilstu cigarešu akcīzes nodokļa pašreizējās attīstības tempam iekšējā tirgū, radot tādu pašu ietekmi kā 2001. gadā, proti, aptvertu piecas[7] dalībvalstis ar visaugstākajiem nodokļiem. Lai sasniegtu iekšējā tirgus un veselības aizsardzības mērķus, abas minimālās likmes nākamo 5 gadu laikā varētu palielināt. Kad visas jaunās dalībvalstis sasniegs pašreizējos minimumus, vidējie ieņēmumi no akcīzes ES–27 nedaudz pārsniegs EUR 90 un vidējais akcīzes slogs būs aptuveni 63 %. No ietekmes novērtējuma izriet, ka no veselības aizsardzības viedokļa palielinājums līdz EUR 90 par visām un 63 % par vidējām svērtajām cenām visdrīzāk radīs pieprasījuma mazināšanos par vidēji 10 % 22 dalībvalstīs[8]. Turklāt tas pavērs ceļu turpmākai akcīzes nodokļa paaugstināšanai cigaretēm arī tajās dalībvalstīs, kurās jau ir augsts nodokļu līmenis. Lokālās pirktspējas ziņā tikai Bulgārijā un Rumānijā tūlītējs nodokļa palielinājums cenas paaugstinātu tā, ka salīdzinājumā ar lielākajiem ES tirgiem tās būtu pārlieku augstas. Tomēr jāņem vērā, ka vairākas dalībvalstis līdz 2009. vai 2010. gadam joprojām atradīsies pārejas periodā. 3.5. Atbilstības nodrošināšanas izmaksas Ir divi galvenie iemesli, kas veicina ar nodokļiem apliktu patēriņu ārējā tirgū: fakts, ka cigaretes straujās nodokļa palielināšanas dēļ ir finansiāli mazāk pieejamas, kā arī fakts, ka atsevišķām dalībvalstīm ir viegli pārkāpjamas sauszemes robežas ar trešām valstīm, kurās ir zemi nodokļi. Turpmāka akcīzes nodokļu tuvināšana ES ietvaros un labāka cigarešu cenu palielināšanas koordinēšana, lai īstenotu tabakas kontroli, noteikti ļaus sekmīgāk risināt nelegālās tirdzniecības problēmas ES. Tā samazinās atbilstības nodrošināšanas izmaksas iekšējā tirgū, kur vairs nepastāv robežkontrole. Tomēr daudzām jaunajām dalībvalstīm ir sauszemes robežas ar tādām trešām valstīm, kurās nodokļu līmenis un mazumtirdzniecības pārdošanas cenu līmenis tabakas izstrādājumiem ir zems salīdzinājumā ar ES. Tas veicina ievērojamu kontrabandas attīstību trešās valstīs, kas iedragā iekšējā tirgus darbību, kā arī ES un tās dalībvalstu politiku veselības aizsardzības jomā. Trešo valstu kontrabandas līmenis ir sevišķi augsts virknē dalībvalstu, kurām ir sauszemes robežas ar trešām valstīm. Lai mazinātu trešo valstu kontrabandu, akcīzes nodokli bieži vien uztur zemā līmenī. Tā rezultātā šīs dalībvalstis veicina pārrobežu iepirkšanu un nelegālu tirdzniecību ar citām dalībvalstīm, tādējādi radot ārējās izmaksas iekšējam tirgum. Tāpēc cigaretēm piemērotā akcīzes nodokļa palielināšana jākombinē ar trešo valstu nelegālās tirdzniecības apkarošanas pasākumu pastiprināšanu. Nelikumīgas tirdzniecības apkarošana galvenokārt ir pašu dalībvalstu pārziņā. Tomēr Komisija, kas ir parakstījusi Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvenciju par tabakas kontroli (PKTK), aktīvi līdzdarbojas notiekošajās pārrunās, lai izstrādātu Protokolu par nelikumīgu tabakas izstrādājumu tirdzniecību saskaņā ar PKTK 15. pantu. Protokola mērķis ir izstrādāt starptautiski saistošu tiesību instrumentu nelikumīgas tabakas izstrādājumu tirdzniecības ierobežošanai, un tam tiks aicinātas pievienoties visas 152 valstis, kas ratificējušas PKTK. 4. Akcīzes nodokļa struktūra un minimālās likmes sasmalcinātai tabakai 4.1. Vispārīgas piezīmes Sasmalcinātas tabakas tirgus veido aptuveni 8 % no kopējā ES tabakas izstrādājumu tirgus. Sasmalcinātai tabakai un cigaretēm piemīt atšķirīgas īpašības, tomēr tie ir konkurējoši produkti, kas abi paredzēti smēķēšanai. Dalībvalstu vidū vērojamās ievērojamās sasmalcinātās tabakas nodokļu līmeņa atšķirības veicina kontrabandu un pārrobežu iepirkšanos starp daudzām kaimiņvalstīm. Turklāt atšķirīgais cigaretēm un sasmalcinātai tabakai piemērotais nodoklis izraisa izstrādājuma aizstāšanu. Laika posmā no 2002. gada līdz 2006. gadam vidējais svērtais ES–25 pārdoto cigarešu daudzums[9] samazinājās par aptuveni 13 %. Tomēr šajā pašā laika posmā sasmalcinātas tabakas daudzums palielinājās par aptuveni 10 %. (Skatīt 4. pielikumu.) Tā kā abi izstrādājumi ir vienlīdz kaitīgi, arī no veselības aizsardzības viedokļa nav pietiekama pamata tam, ka Kopienas līmenī būtiski atšķiras šiem izstrādājumiem piemērotie nodokļi. 4.2. Akcīzes nodokļa struktūra sasmalcinātai tabakai Pašlaik dalībvalstis var brīvi noteikt akcīzes struktūru, kuru piemēro sasmalcinātai smēķējamai tabakai, kas paredzēta cigarešu tīšanai, — īpaša, procentuāla vai jaukta struktūra. Publiskās apspriešanas rezultātā tika noskaidrots, ka vairums ieinteresēto personu ir pret jebkādiem esošās rīcības brīvības ierobežojumiem sasmalcinātas tabakas jomā. Turklāt, tā kā attiecībā uz cigarešu nodokļiem par mērķi ir izvirzīta lielākas rīcības brīvības nodrošināšana dalībvalstīm, nav vēlams vienlaicīgi ierobežot rīcības brīvību attiecībā uz sasmalcinātu tabaku. Tā kā ES minimumi cigaretēm ir noteikti vispārēju minimālo prasību veidā, cigaretēm un sasmalcinātai tabakai piemērotie nodokļi jāizlīdzina, balstoties uz minimālajām nodokļu likmēm un saglabājot dalībvalstu rīcības brīvību noteikt samēru starp procentuālo un īpašo nodokli. Minimālās prasības, kuras attiecas uz cigaretēm, sastāv no obligātā procentuālā minimuma un summas minimuma. Turpretim attiecībā uz sasmalcinātu tabaku dalībvalstīm jānodrošina atbilstība vienam no šiem minimumiem. Līdz ar to dalībvalstīs, kuras sasmalcinātai tabakai piemēro procentuālo nodokļu sistēmu, netiek izvirzītas tādas minimālās summas prasības, kādas attiecas uz cigaretēm. Rezultātā ES ietvaros veidojas ievērojamas nodokļu un cenu atšķirības sasmalcinātai tabakai. Turklāt pašlaik iespējama situācija, kad nodokļu līmenis uztinamām cigaretēm ir mazāks nekā 30 % no nodokļiem par cigaretēm (skatīt 2. pielikumu). Tāpēc sasmalcinātai tabakai piemērojama proporcionālā minimuma un summas minimuma kombinācijas ieviešana ir piemērotākais veids, kā izlīdzināt cigaretēm un sasmalcinātai tabakai piemērojamos nodokļus. 4.3. Minimālās nodokļu likmes sasmalcinātai tabakai Pašlaik minimālās nodokļu likmes sasmalcinātai tabakai ir noteiktas 36 % apmērā no mazumtirdzniecības pārdošanas cenas, ieskaitot visus nodokļus, vai EUR 32 par kilogramu. Lai saglabātu attiecību, kas tika noteikta 1992. gadā, kad likmes noteica pirmoreiz, zemākie īpašie apjomi 1998. gada un 2001. gada pārskatīšanā tika koriģēti, ņemot vērā inflāciju. Korekcija inflācijas dēļ laika posmam no 2004. gadam līdz 2007. gadam atbilstu EUR 34. Tomēr, kā tika minēts iepriekšējā ziņojumā, minimālās nodokļu likmes sasmalcinātai tabakai būtu jānosaka aptuveni divu trešdaļu apmērā no minimālajām likmēm cigaretēm. Šāda attiecība ļautu dalībvalstīm ņemt vērā atšķirību starp pusfabrikātu un gatavu produktu, abu produktu pašizmaksas atšķirības un salīdzinoši darbietilpīgo sasmalcinātas tabakas ražošanas procesu. Lai iegūtu vismaz divas trešdaļas no cigaretēm noteiktā minimuma, sasmalcinātai tabakai piemērojamais minimums būtu jāpalielina virs inflācijas līmeņa. Īpašā nodokļa summa jānosaka EUR 43 apmērā par kilogramu, pretstatā EUR 64 par 1000cigaretēm. Divu trešdaļu minimālā proporcionālā prasība sasmalcinātai tabakai nozīmētu minimālo nodokļa likmi 38 % apmērā, pretstatā cigaretēm noteiktajiem 57 %. Šāda palielināšana visbūtiskāk ietekmētu jaunās dalībvalstis, kurās joprojām ir spēkā atkāpes attiecībā uz minimālajām cigarešu nodokļa likmēm. Tomēr, tā kā šīm dalībvalstīm līdz pārejas perioda beigām būs jāpaaugstina akcīzes nodoklis cigaretēm, tās visticamāk līdztekus palielinās arī akcīzes nodokli sasmalcinātai tabakai. Saskaņotas pieejas rezultātā būtu iespējams izvairīties no turpmākas iekšējā tirgus izkropļošanas. No ietekmes novērtējuma izriet, ka no veselības aizsardzības viedokļa nākamo gadu laikā minimālo cigarešu nodokļa likmes būs jāpalielina līdz EUR 90, lai veicinātu iespējamo pieprasījuma samazināšanos vidēji par 10 %. Minētās 2/3 attiecības piemērošanas rezultātā tuvāko gadu laikā minimālās nodokļa likmes sasmalcinātai tabakai tiktu palielinātas līdz EUR 60. Pieņemot, ka rīcības brīvība ir tāda pati kā attiecībā uz cigaretēm, tas varētu veicināt pieprasījuma samazināšanos par aptuveni 20 %. Ņemot vērā, ka laika posmā no 2002. gada līdz 2006. gadam ES pārdoto cigarešu apjoms samazinājās par aptuveni 13 % salīdzinājumā ar sasmalcinātas tabakas apjomu, kas šajā pašā laika posmā palielinājās par aptuveni 10 %. Minētais samazinājums izlīdzinātu sasmalcinātas tabakas un cigarešu rādītājus. 5. Akcīzes nodokļu struktūra un minimālās likmes citiem tabakas izstrādājumiem, izņemot cigaretes un sasmalcinātu tabaku Citi tabakas izstrādājumu veidi šajā pozīcijā ietver cigārus, cigarillas un citu smēķējamo tabaku (galvenokārt pīpju tabaku). Šī tirgus daļa ir mazāka par 1 % no kopējā tabakas izstrādājumu tirgus, un tā turpina sarukt. Citu smēķējamās tabakas izstrādājumu iekšējais tirgus darbojas salīdzinoši sekmīgi, un nav ziņots par ievērojamiem krāpšanas vai kontrabandas gadījumiem. Tomēr virknē dalībvalstu ir parādījušies jauni produkti, kuriem tiek piemērots tāds pats nodoklis kā cigāriem vai pīpju tabakai, bet tie tiek pārdoti kā cigaretes vai sasmalcināta tabaka un ir tieši to konkurenti. Lai izvairītos no konkurences izkropļojuma, ko rada nodokļi, jāprecizē citu tabakas izstrādājumu kategoriju definīcijas. Turklāt jākoriģē īpašā akcīzes nodokļa lielums cigāriem un cigarillām, kā arī citiem smēķējamās tabakas veidiem, ņemot vērā inflāciju par laika posmu no 2003. gada līdz 2007. gadam. Saskaņā ar Eurostat datiem par SPCI (Saskaņotais patēriņa cenu indekss) gada izmaiņām laika posmā no 2003. gada līdz 2007. gadam, inflācijas līmenis vērtējams kā aptuveni 2 % gadā jeb 8 % par visu laika posmu. 7. Secinājumi Pārskats par akcīzes nodokļa struktūru un likmēm, kuras tiek piemērotas tabakas izstrādājumiem, liek secināt, ka esošajos tiesību aktos jāveic virkne būtisku grozījumu. - Lai nodrošinātu labāku sistēmas pārredzamību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus tabakas nozarē, PCK (populārākā cenu kategorija) kritērijs ES minimālajām prasībām jāaizstāj ar vidējām svērtajām cenām (VSC). Lai uzsvērtu veselības aizsardzības mērķus, tas jākombinē ar summas minimumu, kas piemērojams visām cigaretēm. VSC arī jāizmanto kā bāze, vērtējot īpašā akcīzes nodokļa īpatsvaru kopējā nodokļu slogā (Direktīvas 95/59/EK 16. panta 2. daļa). - Dalībvalstīm jānodrošina rīcības brīvība attiecībā uz akcīzes nodokļa struktūru cigaretēm. - Sasmalcinātai tabakai piemērojamā proporcionālā minimuma un summas minimuma kombinācijas ieviešana ir piemērotākais veids, kā izlīdzināt cigaretēm un sasmalcinātai tabakai piemēroto nodokļu sistēmu. - Runājot par cigaretēm un veselības aizsardzību, minimālo nodokļu palielināšana nākamo piecu gadu laikā līdz EUR 90 par visām cigaretēm un 63 % no VSC varētu izraisīt pieprasījuma mazināšanos par 10 %. Turklāt tas mazinātu nodokļu un cenu atšķirības iekšējā tirgū. - Sasmalcinātas tabakas minimālās nodokļu likmes jāpielīdzina divām trešdaļām no cigarešu likmēm un jāpalielina līdztekus akcīzes nodoklim cigaretēm. - Pasākumi akcīzes nodokļu tuvināšanai cigaretēm iekšējā tirgū jākombinē ar nelegālās tirdzniecības apkarošanas pastiprināšanu, it īpaši attiecībā uz trešām valstīm. - Visbeidzot, lai likvidētu nodokļu kropļojumus, jāgroza pašreizējās cigāru un pīpes tabakas definīcijas, un minimālās likmes jākoriģē atbilstoši inflācijai. - I PIELIKUMS. 2007. gada dati par cigaretēm (PCK) 1. diagramma [pic] 2. diagramma [pic] 3. diagramma [pic] 2. PIELIKUMS. 2007. gada dati par sasmalcinātu tabaku (PCK) 1. diagramma [pic] 2. diagramma [pic] 3. diagramma [pic] 3. PIELIKUMS. 2002.—2006. cigarešu patēriņa sarukums Cigarešu patēriņa sarukums 2002. līdz 2006. gadā (1000 gab.) BE | 14.314.440 | 14.286.561 | 13.634.112 | 13.384.484 | 13.705.663 | -4% | CY | 2.017.325 | 1.985.432 | 1.655.603 | 1.921.873 | 1.888.343 | -6% | CZ | 19.096.775 | 25.613.577 | 22.459.838 | 26.231.340 | 28.262.528 | 48% | DK | 7.156.722 | 7.872.682 | 8.177.705 | 7.762.472 | 8.215.985 | 15% | EE | 2.294.900 | 2.239.173 | 2.189.850 | 2.421.679 | 2.277.728 | -1% | FI | 4.923.954 | 4.798.725 | 4.929.521 | 5.078.000 | 4.986.000 | 1% | FR | 80.529.400 | 69.647.800 | 54.924.400 | 54.810.412 | 55.772.177 | -31% | DE | 145.152.720 | 132.603.170 | 111.716.210 | 95.826.690 | 93.465.500 | -36% | EL | 31.987.518 | 32.369.492 | 35.185.190 | 34.408.444 | 33.383.128 | 4% | HU | 18.319.609 | 19.435.456 | 13.853.849 | 14.184.287 | 15.810.596 | -14% | IE | 7.015.555 | 6.294.855 | 5.330.593 | 5.419.638 | 5.857.276 | -17% | IT | 105.215.836 | 101.581.626 | 98.846.737 | 92.822.302 | 93.807.356 | -11% | LV | 3.787.340 | 3.994.500 | 5.062.364 | 4.197.236 | 4.753.872 | 26% | LT | 4.979.270 | 3.666.203 | 2.957.084 | 3.721.841 | 5.216.700 | 5% | LU | 5.780.790 | 5.610.803 | 6.374.169 | 5.309.000 | 4.745.000 | -18% | MT | 596.247 | 576.900 | 565.376 | 589.151 | 578.686 | -3% | NL | 17.024.215 | 17.080.472 | 14.999.591 | 13.654.000 | 13.963.000 | -18% | PL | 82.047.368 | 80.244.262 | 75.283.084 | 87.553.826 | 79.769.525 | -3% | PT | 17.924.867 | 19.623.143 | 18.069.016 | 17.134.790 | 18.963.003 | 6% | SK | 4.989.533 | 2.997.609 | 4.564.499 | 9.410.743 | 4.786.986 | -4% | SI | 4.794.979 | 4.611.836 | 4.487.482 | 4.556.764 | 4.947.442 | 3% | ES | 90.615.611 | 92.333.287 | 93.261.002 | 92.699.536 | 91.834.325 | 1% | SE | 7.656.792 | 7.482.187 | 7.281.953 | 6.859.511 | 7.674.016 | 0% | UK | 56.088.000 | 53.952.287 | 52.620.073 | 50.503.000 | 49.011.000 | -13% | BG | 22.612.855 | 26.245.083 | 23.043.814 | 20.596.677 | 14.836.821 | -34% | RO | na | na | na | 36.490.906 | 32.452.729 | -11% | Kopā ES-15 | 606.745.153 | 580.599.323 | 539.813.976 | 508.952.517 | 509.266.719 | -16% | Kopā ES-12 (izņemot Rumāniju) | 165.536.201 | 171.610.031 | 156.122.843 | 175.385.417 | 163.129.227 | -1% | Kopā ES-27 (izņemot Rumāniju) | 772.281.353 | 752.209.353 | 695.936.819 | 684.337.934 | 672.395.947 | -13% | 4. PIELIKUMS. 2002.—2006. gada sasmalcinātās tabakas sarukums Sasmalcinātas tabakas patēriņa sarukums 2002. līdz 2006. gadā (kilogrami) BE | 8.417.000 | 8.327.000 | 8.429.000 | 8.180.707 | 9.425.583 | 12% | CY | 62.000 | 97.000 | 152.000 | 170.518 | 192.799 | 211% | CZ* | 629.400 | 650.400 | 190.300 | 423.300 | 481.957 | -23% | DK | 902.200 | 855.200 | 675.300 | 577.000 | 552.000 | -39% | EE | 8.000 | 8.000 | 10.000 | 12.680 | 10.680 | 34% | FI | 949.000 | 931.000 | 880.000 | 883.000 | 796.000 | -16% | FR | 5.720.900 | 5.980.000 | 6.969.500 | 7.008.800 | 7.107.073 | 24% | DE** | 14.441.300 | 14.834.100 | 15.400.000 | 14.700.900 | 18.747.400 | 30% | EL | 800.700 | 819.000 | 964.000 | 1.038.884 | 1.247.809 | 56% | HU | 757.701 | 1.159.668 | 1.027.501 | 895.180 | 739.374 | -2% | IE | 135.568 | 111.904 | 112.320 | 95.972 | 107.264 | -21% | IT | 285.520 | 324.510 | 463.255 | 593.460 | 677.589 | 137% | LV | 6.700 | 7.500 | 8.200 | 14.000 | 18.500 | 176% | LT | na | 57.151 | 14.306 | 11.500 | 12.718 | na | LU | 3.194.000 | 2.983.000 | 3.006.000 | 2.970.423 | 2.845.418 | -11% | MT | 19.060 | 19.850 | 27.170 | 30.850 | 27.290 | 43% | NL | 13.130.839 | 12.943.061 | 12.087.666 | 10.970.000 | 10.811.000 | -18% | PL | 1.060.000 | 1.727.000 | 2.583.000 | 828.000 | 496.000 | -53% | PT | 302.830 | 287.370 | 326.450 | 391.470 | 358.480 | 18% | SK | 33.527 | 19.837 | 24.000 | 13.000 | 26.000 | -22% | SI | 30.445 | 28.392 | 26.642 | 16.040 | 19.120 | -37% | ES | 1.275.416 | 1.785.347 | 2.254.601 | 2.684.910 | 2.612.660 | 105% | SE | 886.000 | 825.000 | 909.000 | 966.000 | 800.000 | -10% | UK | 2.864.039 | 2.893.447 | 3.052.281 | 3.189.180 | 3.453.780 | 21% | BG | 500 | 700 | 1.300 | 2.000 | 8.300 | 1560% | RO | na | na | na | na | na | na | Kopā ES-15 | 53.564.312 | 54.171.938 | 55.827.374 | 54.646.706 | 59.964.956 | 12% | Kopā ES-12 (izņemot Lietuvu un Rumāniju) | 2.607.333 | 3.718.347 | 4.050.113 | 2.405.568 | 2.020.020 | -23% | Kopā ES-27 (izņemot Lietuvu un Rumāniju) | 56.171.645 | 57.890.285 | 59.877.486 | 57.052.274 | 61.984.976 | 10% | DE**: izņemot tabaku, kas iepriekš sadalīta porcijās BE, CY, FI, ET, EL, LV, LU, LT, BG, SE : tostarp pārējā smēķējamā tabaka; CZ *: no 2005. gada jūlija skaitļi raksturo pārējās smēķējamās tabakas un sasmalcinātas tabakas kopējo daudzumu. [1] OV L 316, 31.10.1992., 8. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 200/10/EK (OV L 46, 16.2.2002., 26. lpp.). [2] OV L 316, 31.10.1992., 10. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 200/10/EK (OV L 46, 16.2.2002., 26. lpp.). [3] OV L 291, 6.12.1995., 40. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2000/10/EK (OV L 46, 16.2.2002., 26. lpp.). [4] Pētījums par datu vākšanu un interpretēšanu saistībā ar cigarešu un sasmalcinātas tabakas, kas paredzēta cigarešu uztīšanai, patēriņa apjomu; KPMG, 2005. gada decembris. [5] Saskaņā ar nozares informāciju kopējie ienākošā plūsma no trešām valstīm veido aptuveni 3%. Tomēr jāņem vērā tikai šāda veida ienākošās plūsmas palielināšanās laikposmā no 2002. gada līdz 2006. gadam, kas visticamāk ir mazāka par 3 %. [6] Dalībvalstīm, kuras piemēro vismaz EUR 101 akcīzes nodokli par 1000 cigaretēm MPCIN kategorijā, nav jāievēro 57 % norma. [7] Apvienotā Karaliste, Īrija, Francija, Vācija un Zviedrija. [8] Izņemot dalībvalstis ar augstiem nodokļiem — Apvienoto Karalisti, Īriju, Franciju un Vāciju (un Rumāniju, kas netika iekļauta modelēšanā). [9] Dati par Rumāniju un Bulgāriju nav pieejami.