Priekšlikums Padomes regulaI ar kuru uzliek galigo antidempinga maksajumu un galigi iekase pagaidu maksajumu Kinas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplakšna importam /* COM/2004/0678 galīgā redakcija */





Priekšlikums PADOMES REGULAI ar kuru uzliek galigo antidempinga maksajumu un galigi iekase pagaidu maksajumu Kinas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplakšna importam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 2003. gada 19. augustā Komisija uzsāka antidempinga izmeklēsanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplāksņu eksportu uz Kopienu. Izmeklēsanā tika konstatēts dempings, kas radījis zaudējumus, un līdz ar to Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 988/2004 aplika so importu ar pagaidu antidempinga maksājumiem. Pievienotais Padomes Regulas priekslikums ir balstīts uz galīgiem konstatējumiem par dempingu, kaitējumu, tā cēloņiem un Kopienas interesēm, kas apstiprināja pagaidu konstatējumus, ieviesot dazas izmaiņas attiecībā uz dempinga starpības aprēķināsanu. Tādēļ ir izteikts priekslikums, ka Padomei jāpieņem Regulai pievienotais priekslikums, kurs jāpublicē ,Oficiālajā Vēstnesī" ne vēlāk kā 2004. gada 18. novembrī. Priekšlikums PADOMES REGULAI ar kuru uzliek galigo antidempinga maksajumu un galigi iekase pagaidu maksajumu Kinas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplakšna importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu, ņemot vērā 1995. gada 22. decembra Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1] (,pamatregula"), un jo īpasi tās 9. pantu, [1] OV L 56, 6.3.1996., 1.lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.). ņemot vērā Komisijas priekslikumu, kas tika iesniegts pēc apspriesanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PAGAIDU PASĀKUMI (1) Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 988/2004 [2] (,pagaidu regula") ir uzlikusi pagaidu antidempinga maksājumus okoume saplāksņa importam, definēts kā saplāksnis, kas sastāv tikai un vienīgi no koka loksnēm, kur katra kārta nav biezāka par 6 mm ar vismaz vienu ārējo okoume kārtu, kas atbilst KN kodam ex 4412 13 10, kura izcelsmes valsts ir Ķīnas Tautas Republika (ĶTR). [2] OV L 181, 18.5.2004., 5. lpp. (2) Tiek atgādināts, ka izmeklēsana par dempingu un tā radītajiem zaudējumiem ietver laika posmu no 2002. gada 1. jūlija līdz 2003. gada 30. jūnijam (,izmeklēsanas periods" vai ,IP"). Ar radīto zaudējumu analīzi saistīto tendenču pārbaude tika veikta laika posmā no 1999. gada 1. janvāra līdz IP beigu posmam (,aplūkotais laikposms"). B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA (3) Pēc ĶTR izcelsmes okoume saplāksņu apliksanas ar pagaidu antidempinga maksājumu dazas ieinteresētās puses rakstveidā iesniedza komentārus. Pusēm pēc to pieprasījuma tika arī piesķirta iespēja tikt uzklausītām mutiski. (4) Komisija turpināja meklēt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciesamu tās galīgo slēdzienu izdarīsanā. Pēc pagaidu pasākumu ieviesanas Ekol Kontraplak, Taskopru, Turcija, telpās tika veikta pārbaude uz vietas, ņemot vērā faktu, ka Turcija tika uzskatīta par iespējamo analogo valsti normālvērtības noteiksanai. (5) Visas puses tika informētas par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts ieteikt galīgu antidempinga maksājumu ieviesanu un galīgās summas iekasēsanu pagaidu maksājumu veidā. Pēc sā paziņojuma pusēm tika noteikts arī termiņs, kurā tās varēja izteikt savas piezīmes. (6) Pusu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes tika izskatītas un, ja bija nepieciesams, slēdzieni tika attiecīgi mainīti. C. ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGS PRODUKTS 1. Attiecīgais produkts (7) Attiecīgais produkts ir ĶTR izcelsmes saplāksnis, kurs sastāv tikai un vienīgi no koka loksnēm, kur katra kārta nav biezāka par 6 mm, ar vismaz vienu ārējo okoume kārtu, kas pasreiz tiek klasificēts ar KN kodu ex 4412 13 10. Šī definīcija attiecas gan uz saplāksni, kas izgatavots tikai no okoume (,viendabīgais okoume"), gan saplāksni, kam viena vai divas ārējās plaknes ir izgatavotas no okoume (,plaknes okoume"), bet ieksējie slāņi ir izgatavoti no citām koku sķirnēm. (8) Vairāki importētāji apgalvoja, ka viendabīgo okoume un plaknes okoume nevar uzskatīt par vienu un to pasu produktu, jo ieksējo slāņu sastāvs būtiski ietekmē saplāksņa īpasības. Piedevām tiek apgalvots, ka siem produktiem ir būtiska atsķirība to pielietosanas un cenas ziņā. (9) Jau izmeklēsanas sākumā tika konstatēts, ka tiek razots daudz dazādu veidu okoume saplāksņu un ka tiem ir plasa spektra pielietosanas iespējas celtniecības, mēbeļu, transporta un citās nozarēs. Daziem pielietojumiem vajadzīgs konkrēts okoume saplāksnis, bet citos var izmanot dazāda veida saplāksņus, kas viens otru var aizstāt. Visbūtiskākā okoume koka īpasība tomēr ir tā, ka tas var tikt nolobīts ļoti lielos finieros bez mezgliem vai citiem defektiem, tādējādi ļaujot razot finieri ar labu apdari un viendabīgu bezsuvju virsmu. Tas nozīmē, ka okoume saplāksņa būtiskākās īpasības, kas padara to īpasu salīdzinājumā ar citiem saplāksņu veidiem, slēpjas tā virsējo (ārējo) slāņu izskatā. (10) Ieksējos saplāksņa slāņus var izgatavot no dazādām tropu vai mērena klimata koku sķirnēm. Razojot saplāksni pilnībā no tropu koka, okoume saplāksņu razotāji izmanto okoume pārsvarā ieksējos slāņos sakarā ar tam raksturīgo papildināmību razosanas procesā, nevis ar konkrētām okoume īpasībām salīdzinājumā ar citiem tropu kokmateriāliem. Ieksējos slāņos izmantotās koksnes vai koksņu veids nepārprotami ietekmē galīgā produkta izmaksas, tā īpasības un tā atbilstību konkrētiem pielietojumiem. Tomēr tiek uzskatīts, ka sos aspektus var adekvāti izskatīt, izmeklēsanā nosķirot dazādus produkta veidus tā, lai dempinga un zaudējumu noteiksanā salīdzinātu tikai identisku saplāksņu veidu cenas. Izmeklēsanā pielietotā produktu kodēsanas sistēma nosķir, cita starpā, vienveidīgo okoume no plaknes okoume. Līdz ar to apgalvojums, ka vienveidīgo okoume un plaknes okoume nevar uzskatīt par vienu un to pasu produktu, tika noraidīts. (11) Pagaidu regulā tika nolemts izmeklēsanā neiekļaut ar aizsargplēvi pārklātu okoume saplāksni pagaidu regulas 19. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. Ar aizsargplēvi pārklāts okoume saplāksnis ir izgatavots no plakņu vai viendabīga okoume, ko sedz cita materiāla aizsargplēve. Kopienas razosanas nozare iebilda pret so produktu izslēgsanu, jo tie esot tā pasa tirgus produkti, kā pārējie okoume produkti. Tomēr, koka virsmas pārklāsana ar aizsargplēvi padara ieprieksminētās būtiskās īpasības, t.i., ārējo izskatu, daudz nenozīmīgāku. Līdz ar to ar aizsargplēvi pārklātam okoume saplāksnim nepiemīt tās pasas fiziskās un tehniskās īpasības, kā attiecīgajam produktam. Bez tam ar aizsargplēvi pārklāts okoume saplāksnis atsķirībā no attiecīgā produkta ir galvenokārt domāts vienam konkrētam pielietojumam, tas ir, betona liesanai. Līdz ar to sis arguments ir jānoraida. (12) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina secinājumus par attiecīgā produkta definīciju, kas ir izklāstīta pagaidu regulas 18. un 19. apsvērumā. 2. Līdzīgais produkts (13) Vairākas puses ir izteikusās, ka pastāv vairākas atsķirības starp ĶTR razoto attiecīgo produktu un starp Kopienas razosanas nozares razoto un Kopienā pārdoto produktu tādā mērā, ka so produktu nevar uzskatīt par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē. Konkrēti, tika apgalvots, ka: (a) Ķīnas razotāji eksportētāji pārdod plakņu okoume, turpretim Kopienas razosanas nozare pārdod viendabīgo okoume; (b) Ķīnas razotāji eksportētāji pārdod standarta 2440 x 1220 mm un 2500 x 1250 mm paneļa izmērus, turpretim Kopienas razosanas nozare pārdod tā dēvētos ,milzīgos'' izmērus 3100 x 1530 mm un 3100 x 1700 mm; (c) Ķīnas razotāji eksportētāji pārdod saplāksņus ieksējai apdarei, turpretim Kopienas razosanas nozare pārdod pret laika apstākļiem izturīgus saplāksņus vai ārējai apdarei domātus saplāksņus; (d) Ķīnas razotāju eksportētāju pārdoto paneļu plātņu kvalitāte parasti ir zemāka (B/BB pret BB/CC kvalitāti); (e) Ķīnas razotāju eksportētāju pārdoto paneļu plaknes ir plānākas par Kopienas razosanas nozarē razoto paneļu plaknēm (0.6 mm pret 1 mm); (f) Ķīnas razotāju eksportētāju pārdoto paneļu ieksējo slāņu kvalitāte parasti ir zemāka; (g) Ķīnas razotāju eksportētāju pārdoto paneļu līmes kvalitāte parasti ir zemāka. (14) Attiecībā uz 13. apsvēruma a) punktā līdz 13. apsvēruma c) punktā minētajām pirmajām trim īpasībām izmeklēsana ir parādījusi, ka Ķīnas razotāji eksportētāji, kā arī Kopienas razosanas nozare, ir pārdevusi gan viendabīgo, gan plakņu okoume gan ieksējai, gan ārējai apdarei, kā arī dazāda izmēra paneļus. Tā kā sīs īpasības parasti tiek uzrādītas pārdosanas dokumentācijā, tās ir iekļautas produktu kontroles numuros (PKN), lai aprēķinātu dempinga starpību un zaudējumu apmēru. Līdz ar to attiecībā uz sīm īpasībām tiek pilnībā ņemtas vērā jebkuras atsķirības un salīdzināti tiek tikai līdzīgi produkti. (15) Ceturtā īpasība, kas minēta 13. apsvēruma d) punktā, netika iekļauta PKN, jo tā nav minēta vairumā darījumu dokumentu, kas bija pieejami Komisijai izmeklēsanas laikā. Balstoties uz darījumiem, kuriem tika norādīta plātņu kvalitāte, tika atklāts, ka Ķīnas razotāji eksportētāji, kā arī Kopienas razosanas nozare, ir pārdevusi dazādu sķirņu plaknes, un netika konstatēts, ka Kopienas razosanas nozares līdzīgais produkts kvalitātes ziņā parasti būtu labāks par tādu pasu Ķīnas razotāju eksportētāju produktu. (16) Pēdējās trīs īpasības, kas minētas 13. apsvēruma e) līdz g) punktā, arī netika iekļautas PKN, jo tās neparādās vairumā darījumu datu. Tomēr tika atzīts, ka lielākajai daļai eksporta no ĶTR plaknes ir plānākas nekā tādiem pasiem Kopienas produktiem. Tāpat atsķirības līmējuma un ieksējo slāņu kvalitātē, kaut gan mainīgas, ir pietiekosi vispārinātas, lai tām būtu nozīme dazu pircēju uztverē, un tādēļ tās nedrīkst ignorēt. Tādējādi, kā izklāstīts pagaidu regulas 80. apsvērumā, aprēķinot cenas pazeminājumu un zaudējumu apjomu, sīs atsķirības tika pielāgotas. (17) Jāpiezīmē, ka ar sīm atsķirībām kvalitātē nepietiek, lai radītu pircējiem prieksstatu, ka attiecīgais produkts, ko eksportē ĶTR, ir pilnībā atsķirīgs produkts. Tiesi pretēji, izmeklēsanā tika konstatēti konkrēti gadījumi, kad dazi Kopienas tirgus pircēji, Kopienas razosanas nozares produktu vietā iepirka Ķīnas eksporta produktus. (18) Tādējādi tiek secināts, ka apgalvotās atsķirības starp attiecīgo produktu un Kopienas razosanas nozares razoto un Kopienā pārdoto produktu, ciktāl tās ir uzrādītas, ir pilnībā ņemtas vērā vai nu PKN, vai arī pielāgojumā. Tā kā sīs atsķirības jebkurā gadījumā nemaina faktu, ka attiecīgajam produktam un Kopienas razosanas nozarē razotajam un Kopienā pārdotajam produktam piemīt tās pasas pamatīpasības un pielietosanas iespējas, apgalvojums, ka attiecīgais produkts un Kopienas razosanas nozarē razotais un Kopienā pārdotais produkts nav līdzīgi, ir jānoraida. (19) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes par līdzīgo produktu, ar so apstiprina pagaidu regulas 20. apsvērumu. D. DEMPINGS 1. Tirgus ekonomikas rezīms (20) Kāds razotājs eksportētājs, kuram netika piesķirts tirgus ekonomikas rezīms, paziņoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā komentārus, ko viņs bija iesniedzis pēc paziņojuma par Komisijas konstatējumiem. Tomēr viņa argumenti tika izskatīti un sīki iztirzāti pagaidu regulas 29. līdz 32. apsvērumā. Šī prasība līdz ar to tika noraidīta. (21) Cits razotājs eksportētājs, ko uzskatīja par boikotējosu, apgalvoja, ka tas esot sadarbojies ar Komisiju. Jāpiezīmē, ka sis pats arguments, kuru tas pats uzņēmums jau bija izteicis pēc paziņojuma par Komisijas slēdzieniem attiecībā uz tirgus ekonomikas rezīmu, tika īpasi apskatīts pagaidu regulas 33. līdz 35. apsvērumā. Tādēļ sī prasība tika noraidīta. (22) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu regulas 21. līdz 35. apsvērumu par tirgus ekonomikas rezīmu. 2. Individuāls rezīms (23) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu regulas 36. līdz 40. apsvērumu par individuālo rezīmu. 3. Normālvērtība 3.1. Normālvērtības noteiksana razotājiem eksportētājiem, kas sadarbojusies un kam piesķirts tirgus ekonomikas rezīms (24) Viens no razotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka tā papeles finiera iepirkuma izmaksu aprēķināsana, kā paskaidrots pagaidu regulas 49. apsvērumā, nav pareiza un ka dazas nodokļu atlaides, kuras, kā tiek apgalvots, ir saņemtas, iepērkot so finieri, būtu jāatskaita no sīm izmaksām. Pēc būtības sāda prasība ir jāpamato ar savlaicīgi iesniegtiem pārbaudāmiem pierādījumiem. Taču uzņēmums nespēja uzrādīt pietiekamus pierādījumus tam, ka PVN atmaksāsana tik tiesām ir notikusi, lai gan uzņēmumam tika lūgts to izdarīt tās telpās notiekosās izmeklēsanas laikā. Tādēļ sī prasība bija jānoraida. (25) Jāpiezīmē, ka pēc pagaidu regulas publicēsanas saistībā ar pārrakstīsanās kļūdām tika veiktas nelielas izmaiņas peļņas normas aprēķināsanā trīs razotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kam bija piesķirts tirgus ekonomikas rezīms. Tas radīja nelielas izmaiņas to normālvērtības aprēķināsanā. (26) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu regulas 41. līdz 51. apsvērumā izklāstītos pagaidu konstatējumus par normālvērtības noteiksanu razotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kam piesķirts tirgus ekonomikas rezīms. 3.2 Normālvērtības noteiksana visiem tiem razotājiem eksportētājiem, kuriem nav piesķirts tirgus ekonomikas rezīms (27) Maroka uz laiku tika izvēlēta par analogo tirgus ekonomikas treso valsti normālvērtības noteiksanai ĶTR. Tomēr, kā minēts pagaidu regulas 56. apsvērumā, trīs razotāji eksportētāji ir iebildusi pret so izvēli. (28) Komisijas izmeklēsanā ir parādījies, ka Marokas vietējā tirgū, kur piedevām pastāv augsts ievedmuitas nodoklis, ir tikai viens razotājs. Līdz ar to tika nolemts izpētīt, vai var atrast piemērotāku analogo valsti. Turcija, kurā viens razotājs ir piekritis sadarboties ar Komisiju, bija paredzēta kā potenciālā alternatīvā analogā valsts. (29) Pēc pagaidu regulas publicēsanas no vairākiem importētājiem un vairākiem Ķīnas razotājiem eksportētājiem tika saņemtas piezīmes par sākotnējo Marokas izvēli. Viņi apgalvoja, ka izvēle par labu Marokai kā analogai tirgus ekonomikas tresajai valstij, nebija atbilstosa kvalitātes atsķirības dēļ, kā tiek apgalvots, starp Ķīnas razotāju izgatavotu okoume saplāksni un Marokā izgatavoto okoume saplāksni. (30) Tika konstatēts, ka Turcijas tirgū netiek piemērots augsts muitas nodoklis un ka vairāki konkurējosi izgatavotāji razo okoume saplāksņus. Piedevām izmeklēsanā vēlāk apstiprinājās, ka Turcijas razotāja, kas sadarbojās, pārdosanas apjoms bija ievērojams un pietiekosi reprezentatīva, lai noteiktu normālvērtību Ķīnas attiecīgā produkta eksportam. Līdz ar to tika nolemts izvēlēties Turciju par analogo valsti. (31) Lai noteiktu, vai pārdosanas apjomi Turcijas tirgū tiem produktiem, kas salīdzināmi ar Ķīnas eksportētāju Kopienā pārdotajiem produktiem, ir īstenoti parastajā tirdzniecības kārtībā, vietējā pārdosanas cena tika salīdzināta ar pilnajām razosanas izmaksām (t.i., razosanas izmaksām plus pārdosanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām). Tā kā vairums vietējā tirgū realizēto produktu tika pārdoti parastajā tirdzniecības kārtībā, normālvērtība tika noteikta, pamatojoties uz salīdzināmo produkta veidu cenu vietējā tirgū. (32) Normālvērtībai tika veikts fizisko atsķirību pielāgojums saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakspunktu, ņemot vērā atsķirības, kādas pastāv starp līmju veidiem, ko izmanto Turcijā pārdotajiem salīdzināmajiem produktiem un attiecīgajam produktam. 4. Eksporta cena (33) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu atzinumu par eksporta cenas noteiksanu, kā izklāstīts pagaidu regulas 60. un 61. apsvērumā. Tomēr attiecībā uz eksporta cenas noteiksanu eksportētājiem, kuri nesadarbojas, ir veiktas sādas izmaiņas: tā vietā, lai par pamatu izmantotu ierobezotu pārdosanas apjomu, kā tas tiek darīts attiecībā uz razotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kam nav piesķirts tirgus ekonomikas rezīms, tika izmantots viss sā uzņēmuma pārdoto plakņu okoume apjoms, kas, balstoties uz pieejamo informāciju, kopumā bija reprezentatīvāks attiecībā uz lielu daudzumu Ķīnas eksporta produktu. 5. Salīdzinājums (34) Kāds razotājs eksportētājs apgalvoja, ka transporta izmaksas esot pārmērīgi atskaitītas no pārdosanas, kas tikusi veikta uz FOB bāzes. Tomēr sī korekcija tika veikta tikai pēc tam, kad visa pārdosanas vērtība saskaņā ar metodi, par ko uzņēmums vienojās, tika konvertēta uz CIF bāzi. Tādēļ sis apgalvojums bija jānoraida. (35) Viens razotājs eksportētājs iebilda pret pielāgojumiem, kas tika veikti tā eksporta cenai, ņemot vērā atlikto atlaidi, kas tika piesķirta vienam no viņa tirgotājiem, kā izklāstīts pagaidu regulas 63. apsvērumā. Eksportētājs apgalvoja, ka sī atlaide, kā uzņēmums bija ziņojis, jau ir atspoguļota cenās. Tomēr izmeklēsanas laikā uzņēmums nevarēja uzrādīt, ka tas tā patiesām ir. Tādēļ sis apgalvojums bija jānoraida. (36) Viens razotājs eksportētājs apgalvoja, ka attiecīgo produktu eksportam vai pārdosanai vietējā tirgū viņs esot pārdevis dazādām pircēju kategorijām un ka uzņēmuma iesniegtie dati esot uzrādījusi konsekventas cenu atsķirības starp dazādu kategoriju pircējiem. Razotājs pieprasīja to pilnībā ņemt vērā, aprēķinot dempingu, izdarot pielāgojumus eksporta cenā par tirdzniecības līmeni, ievērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakspunktu. Lai arī sis apgalvojums tika uzskatīts par pamatotu, eksportētāja pieprasītais pielāgojuma līmenis bija balstīts uz atsevisķu piemēru un netika uzskatīts par reprezentatīvu. Pēc cenas datu analīzes eksporta cenai tika noteikts un piemērots attiecīgs pielāgojuma līmenis. 6. Dempinga starpības (37) Pēc dazu apgalvojumu akceptēsanas, kā izklāstīts ieprieks, un uzlabojot metodi un aprēķinu, proti, attiecībā uz analogās valsts izvēli, visbeidzot noteiktās dempinga starpības, kas izteikta kā CIF cenas līdz Kopienas robezai procentuālā daļa, bez nodokļa, ir: Uzņēmums // Dempinga starpība Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. // 9,6% Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. // 23,5% Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. // 6,5% Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. // 17,0% (38) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina valsts mēroga dempinga starpības aprēķināsanas metodi, kā izklāstīts pagaidu regulas 67. līdz 69. apsvērumā. Izmantojot Turciju kā analogu valsti, kā izklāstīts ieprieks 27. līdz 32. apsvērumā, tika noteikts jauns valsts mēroga dempinga līmenis 66,7% apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robezai bez nodokļa. E. KOPIENAS RAOŠANAS NOZARE (39) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu atzinumu par Kopienas razosanas nozari, kā izklāstīts pagaidu regulas 70. līdz 72. apsvērumā. F. ZAUDĒJUMI 1. Kopienas patēriņs (40) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu atzinumu par Kopienas patēriņu, kā izklāstīts pamatregulas 74. un 75. apsvērumā. 2. Imports no attiecīgās valsts (41) Lai analizētu cenu pazeminājumu, pagaidu regula pievienoja 10% pielāgojumu razotāju eksportētāju, kas sadarbojās, CIF cenai līdz Kopienas robezai. Šā pielāgojuma nolūks ir atbildēt par vispāratzīto, bet grūti aprēķināmo kvalitātes atsķirību starp Kopienas un Ķīnas okoume saplāksni. Šo pielāgojumu noteica uz sāda pamata. Komisijai pieejamā informācija par Ķīnas razotāju piedāvāto attiecīgo produktu, kura plakņu biezums ir 1 mm vai 0.6 mm, norāda, ka atsķirība plakņu biezumā varētu nozīmēt atsķirību cenā robezās no 3,5% līdz 5,5%. Ja nav tālākas skaitļu informācijas, var pamatoti pieņemt, ka 16. apsvērumā minētajiem pārējiem kvalitātes aspektiem, proti, līmēsanas un ieksējo slāņu kvalitātei, varētu būt salīdzinosi nozīmīga ietekme uz plaknes biezumu. Šo kvalitātes atsķirību ietekmes kopums tādējādi varētu atbilst cenas atsķirībai mērogā no 10% līdz 15%. Tomēr jāatgādina, ka augstāk minētās kvalitātes atsķirības nevar pārbaudīt uz atsevisķu darījumu pamata un maz iespējams, ka izmeklēsanas periodā tās tiks piemērotas visiem ĶTR eksporta produktiem. Drīzāk izmeklēsana ir parādījusi, ka Ķīnas razotāji eksportētāji piedāvā dazādas kvalitātes un īpasību produktus. (42) Viens importētājs iebilda, ka atbrīvojumam drīzāk jābūt 25%, nevis 10%, taču augstāko skaitli objektīvi nepamatoja. Šajos apstākļos nav nekāda iemesla, lai mainītu pagaidu regulā noteikto pieeju. (43) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu regulas 76. līdz 81. apsvērumā izdarītos secinājumus. 5. Kopienas razosanas nozares stāvoklis (44) Divi razotāji eksportētāji apsaubīja importa zaudējumus radoso ietekmi, norādot, ka attiecīgajā periodā cenas ir saglabājusās diezgan stabilas ar nominālu 3% pieaugumu vai, faktiskā izteiksmē, nelielu samazināsanos. Tomēr jāatceras, ka pagaidu regulas 91. apsvērumā norādītās vidējās cenas attiecas uz veselu virkni dazāda veida produktu, no kuriem lētākie produktu veidi ir visvairāk cietusi no Ķīnas eksporta produktu ietekmes. Pat ja so lētāko produktu cenas sajā periodā pazeminājās, jo to relatīvā daļa produktu klāstā arī pazeminājās, kopējai cenai par kubikmetru nebūtu obligāti jāsamazinās. Šī pārbīde Kopienas razotāju produktu klāstā jau tika norādīta pagaidu regulas 91. apsvērumā. Bez tam laikā, kad Ķīnas eksporta produkti ieplūda Kopienas tirgū, Kopienas razosanas nozare atkopās no lejupslīdes, ko raksturoja salīdzinosi zema pārdosanas peļņa. Šādos apstākļos Kopienas razosanas nozarei gandrīz nebija iespējams konkurēt, pielietojot cenu pazeminājumu, un imports galvenokārt radīja zaudējumus tā lielā apjoma dēļ, kā izklāstīts pagaidu regulas 85. līdz 90. apsvērumā. Tādēļ sis apgalvojums ir jānoraida. (45) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu regulas 82. līdz 99. apsvērumā izdarītos secinājumus. 6. Secinājums par zaudējumiem (46) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes par apgalvojumiem attiecībā uz zaudējumiem, ar so apstiprina pagaidu regulas 100. līdz 102. apsvērumā izdarītos secinājumus. F. CĒLOŅSAKARĪBA (47) Divi eksportētāji izteicās, ka Kopienas razosanas nozares vidējo vienību izmaksu pieaugums attiecīgajā periodā bija būtisks faktors, kādēļ pasliktinājās Kopienas razosanas nozares rentabilitāte, līdz cēloņsaisu sarausanai starp dempingu un zaudējumiem. Kā minēts pagaidu regulas 113. apsvērumā, paraugā iekļauto Kopienas eksportētāju izmaksu pieaugums atbilst vispārējam Kopienas izmaksu un cenu pieaugumam. Šāda veida izmaksu pieaugums kā tāds, piemēram, izejmateriālu cenu pieaugums, neatspoguļo ārējo faktoru, ar kuru sī razosanas nozare nevarētu tikt galā normālos ekonomiskos apstākļos un jo īpasi, ja nebūtu jūtams importa par dempinga cenām milzīgais spiediens uz cenām. Bez tam vismaz daļu no novērotā vidējo izmaksu pieauguma var attiecināt uz mazāku razosanas jaudas izmantosanu un uz pāreju uz dārgākiem produktiem, kuri savukārt ir saistīti ar importa par dempinga cenām radīto konkurenci. Tādēļ so argumentu nevar pieņemt. (48) Attiecībā uz iespējamo treso valstu, izņemot ĶTR, izcelsmes importa produktu ietekmi, pagaidu regulas 109. apsvērumā minēts, ka citu lielāko eksportētāju, tādu kā Gabonas un Marokas eksportētāju, vidējās cenas ir aptuveni par 50% augstākas nekā ĶTR cenas un līdz ar to nevar tikt uzskatītas par izsķiroso faktoru zaudējumu radīsanā Kopienas razosanas nozarei. Viens importētājs norādīja, ka so divu valstu eksporta produkti pilnībā vai pārsvarā ir viendabīgs okoume, turpretim vairums ĶTR eksporta produktu ir plaknes okoume, kurs pēc būtības ir lētāks. Lai arī sī piezīme, iespējams, ir pareiza, cenu atsķirība starp viendabīgu un plakņu okoume, kas, kā izmeklēsanā ir atklājies, ir aptuveni 15%, nerada augstāk minēto 50% cenu atsķirību. Bez tam pagaidu regulā minētie secinājumi par to, ka so valstu tirgus daļas ir daudz mazākas par ĶTR tirgus daļu un ka to eksporta apjoms un cenas attiecīgajā periodā ir saglabājusās relatīvi stabilas, paliek spēkā. Tādēļ augstāk minētā piezīme nepadara par spēkā neesosu secinājumu, ka imports no sīm tresajām valstīm nav izraisījis konkurējosu spiedienu uz Kopienas razosanas nozari tādā mērā, kā to ir izraisījis imports no ĶTR, un ka tas nav bijis noteicosais iemesls zaudējumus radosajā situācijā Kopienas razosanas nozarei. (49) Tie pasi eksportētāji iebilda, ka Kopienas razosanas nozares eksporta apjoma samazināsanās, kas minēta pagaidu regulas 111. apsvērumā, nebija nenozīmīga un, pieskaitot to citiem faktoriem, kas nav saistīti ar Ķīnas eksporta produktiem, ir pamatā Kopienas razosanas nozares finansiālā stāvokļa lejupslīdei. Lai arī Kopienas razosanas nozares eksports patiesām samazinājās gandrīz par 2000 kubikmetriem 3,5 gados, kā paskaidrots pagaidu regulas 111. apsvērumā, so samazinājumus nevar salīdzināt ar Ķīnas eksporta ietekmi uz Kopienas tirgu, kas sasniedza vairāk nekā 80000 kubikmetrus 2,5 gados, laika posmā no 2000. gada līdz IP. Šis arguments līdz ar to ir noraidīts. (50) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes par cēloņsakarību, ar so apstiprina pagaidu regulas 103. līdz 117. apsvērumā izklāstīto atzinumu un secinājumus. G. KOPIENAS INTERESES (51) Divi eksportētāji iebilda, ka Komisija, izvērtējot Kopienas ieinteresētības aspektus, nav nodrosinājusi ekonomisko analīzi par to, kā pasākumi ietekmējusi lietotājus, tirgotājus un patērētājus. Vispirms jāpiezīmē, ka eksportētājiem Kopienas interesu izskatīsanas kontekstā nav statusa. Tomēr attiecībā uz strīda prieksmetu ir jāatgādina, ka neviens no lietotājiem, tirgotājiem vai patērētājiem nav sadarbojies izmeklēsanā vai izteicies procesa laikā un ka tādēļ Komisijas rīcībā nav nekādu konkrētu datu, lai noteiktu sādas ietekmes apjomu. Tādēļ so argumentu nevar akceptēt. (52) Viens importētājs tālāk apgalvoja, ka valsts mērogā piemērotais nodoklis 48,5% apmērā esot pārmērīgi augsts un ka ierobezotais okoume produktu piegādātāju skaits Eiropā radīs konkurences trūkumu Eiropā, radot zaudējumus lietotāju nozarēm. Kā minēts pagaidu regulas 125. apsvērumā, antidempinga pasākumi ir paredzēti tikai vienādu iespēju atjaunosanai sajā tirgū un nevis konkurences izslēgsanai, kas jānodrosina, ņemot vērā dazādu razotāju un eksportējoso valstu skaitu bez Ķīnas. Tādēļ sis arguments jānoraida. (53) Tā kā nav saņemta nekāda cita jauna informācija par Kopienas interesēm, ar so apstiprina pagaidu regulas 118. un 127. apsvērumā minēto atzinumu un secinājumus. H. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 1. Zaudējumu novērsana (54) Tā kā nav izteiktas citas piezīmes, ar so apstiprina pagaidu regulas 128. līdz 132. apsvērumā izklāstīto zaudējumu likvidēsanas metodi. (55) Balstoties uz so metodi, ir aprēķināts zaudējumu likvidēsanas līmenis, lai noteiktu galīgi piemērojamos pasākumus. 2. Nodokļu veids un apjoms (56) Ņemot vērā ieprieksminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums jāpiemēro konstatētās dempinga starpības apmērā, jo visiem attiecīgajiem razotājiem eksportētājiem zaudējumu apjoms tika konstatēts lielāks par dempinga starpību. (57) Pamatojoties uz augstākminēto, galīgie maksājumi ir sādi: Uzņēmums // Dempinga starpība Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. // 9,6% Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. // 23.5% Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. // 6,5% Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. // 17,0% Valsts mēroga dempinga starpība // 66,7% (58) Šajā Regulā minētās individuālo uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes tika noteiktas, pamatojoties uz pasreizējās izmeklēsanas secinājumiem. Tādēļ tās atspoguļo situāciju, kāda izmeklēsanas periodā tika konstatēta uzņēmumos. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams ,pārējiem uzņēmumiem") ir tādējādi piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes produktu importam un produktiem, ko razojusi sie uzņēmumi, un līdz ar to razojusas minētās konkrētās juridiskās personas. Importētie produkti, ko razojusi citi uzņēmumi un kuru nosaukums un adrese nav konkrēti minēta sīs regulas operatīvajā daļā, nevar gūt labumu no sīm likmēm, un uz tiem attiecina ,visiem pārējiem uzņēmumiem" piemēroto maksājumu likmi. (59) Jebkurs pieprasījums piemērot sīs individuālās uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai pēc jaunas produkcijas vai pārdosanas vienību ieviesanas, nekavējoties jāadresē Komisijai [3], sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpasi informāciju par jebkādām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar razosanu un vietējo un eksporta pārdosanu, piemēram, saistībā ar nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām razosanā vai pārdosanas vienībās. Vajadzības gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, precizējot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuālām maksājumu likmēm. [3] Eiropas Komisija (60) Lai ievērojamā nesadarbosanās apjoma (80%) dēļ un saistībā ar lielo atsķirību maksājumu apmēros mazinātu likumu apiesanas risku, uzskata, ka sajā gadījumā ir nepieciesami īpasi nosacījumi, lai nodrosinātu antidempinga maksājuma pareizu piemērosanu. (61) Šie īpasie nosacījumi ietver spēkā esosa, Regulas pielikumā noteiktajām prasībām atbilstosa faktūrrēķina uzrādīsanu dalībvalstu muitas iestādēm. Tikai importu, kam ir pievienots sāds faktūrrēķins, deklarē saskaņā ar attiecīgajam razotājam piemērotajiem Taric papildkodiem. Importam, kam nav pievienots sāds faktūrrēķins, piemēro antidempinga starpības maksājumu, ko piemēro visiem pārējiem eksportētājiem. Attiecīgajiem uzņēmumiem ir arī lūgts sniegt Komisijai regulārus ziņojumus, lai nodrosinātu pienācīgu so uzņēmumu okoume saplāksņa pārdosanas Kopienai pārbaudi. Gadījumos, kad ziņojumi nav iesniegti vai ja ziņojumi liecina, ka pasākumi nav pietiekami, lai likvidētu dempinga radīto zaudējumu ietekmi, tad saskaņā ar pamaregulas 11. panta 3. punktu var būt nepieciesams uzsākt starpposma pārskatu. Tajā, cita starpā, varētu pārbaudīt individuālo maksājumu likmju atcelsanas un tai sekojosas valsts mēroga maksājuma piemērosanas nepieciesamību. 3. Saistības (62) Pēc pagaidu antidempinga pasākumu pieņemsanas un saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu viens Ķīnas Tautas Republikas razotājs eksportētājs, kas sadarbojās, piedāvāja cenu saistības. Tomēr minimālās eksporta cenas, ko uzņēmums bija gatavs piedāvāt par daziem produktiem, bija tādā līmenī, kas nelikvidēja dempinga zaudējumus izraisoso iedarbību. Šo piedāvājumu attiecīgi nevarēja pieņemt. 4. Pagaidu maksājumu iekasēsana (63) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un ņemot vērā Kopienas razosanas nozarei radīto zaudējumu apjomu, tiek uzskatīts, ka ir nepieciesams galīgi iekasēt pagaidu antidempinga maksājuma veidā nodrosinātās summas, kas noteiktas pagaidu regulā, t.i. Regulā (EK) Nr. 988/2004, ja sī summa ir vienāda ar vai zemāka par pagaidu maksājumu. Ja galīgie maksājumi ir augstāki par pagaidu maksājumiem, galīgi jāiekasē tikai pagaidu nodokļu veidā nodrosinātās summas. (64) Kā minēts 11. apsvērumā, ar aizsargplēvi pārklāts okoume saplāksnis nav ietverts izmeklēsanas darbības jomā. Ņemot vērā to, ka pagaidu regulas 1. panta 1. punktā nebija paredzēta sāda izslēgsana, jāatbrīvo jebkuras siem produkta veidiem nodrosinātas summas, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Galīgais antidempinga maksājums ar so tiek uzlikts Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes okoume saplāksņu importam, kas definēti kā saplāksņi, kuri sastāv tikai un vienīgi no koka loksnēm, kur katra kārta nav biezāka par 6 mm un vismaz viena ārējā kārta ir no okoume un kuri atbilst KN kodam ex 4412 13 10 (TARIC kods 4412 13 10 10). 2. Galīga antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tīrai Kopienas brīvas robezpiegādes cenai pirms nodokļa nomaksas ar noteikumu, ka preces ir ievestas atbilstosi 3. punktam, ir sāda: >TABELPOSITION> 3. Individuālo maksājumu likmi 2. punktā minētajiem četriem uzņēmumiem var piemērot, ja dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs faktūrrēķins, kas atbilst 1. pielikumā noteiktajām prasībām. Ja netiek uzrādīts sāds faktūrrēķins, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktā maksājuma likme. 4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esosie noteikumi par ievedmuitas nodokli. 2. pants Summas, kuras saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 988/2004 nodrosinātas, uzliekot pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplāksņa, uz ko attiecas KN kods ex 4412 13 10 (TARIC kods 4412 13 10 10), importam, iekasē galīgi, ievērojot tālāk izklāstītos noteikumus. Summas, kuras pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma summu, atbrīvo. Ja galīgais maksājumi ir augstāki nekā pagaidu maksājumi, galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrosinātas pagaidu maksājuma līmenī. Summas, kuras nodrosinātas ar aizsargplēvi pārklāta okoume saplāksņa importam, ir jāatbrīvo. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēsanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā -- priekssēdētājs 1. PIELIKUMS Derīgajam faktūrrēķinam, kas minēts sīs regulas 1. panta 3. punktā, jāietver uzņēmuma amatpersonas parakstīta deklarācija sādā formātā. 1. Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un ieņemamais amats, kura izsniegusi so faktūrrēķinu. 2. Šāda deklarācija: ,Es, apaksā parakstījies, apliecinu, ka sajā faktūrrēķinā iekļautos okoume saplāksņus (daudzumus), kas pārdoti eksportam uz Eiropas Kopienu, ir razojis [uzņēmuma nosaukums un adrese] [TARIC papildkods] [valstī]; es deklarēju, ka sajā faktūrrēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa." 3. Datums un paraksts.