Īpašais ziņojums Jāpastiprina centieni, lai 
uzlabotu informētību par 
valsts atbalsta 
noteikumiem kohēzijas 
politikas jomā un panāktu 
atbilstību tiem LV 2016  Nr. 24
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352 4398-1
Uzziņām: eca.europa.eu /lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne: eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-5875-5 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/91548 QJ-AB-16-024-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-5890-8 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/759810 QJ-AB-16-024-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5851-9 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/746024 QJ-AB-16-024-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Jāpastiprina centieni, lai 
uzlabotu informētību 
par valsts atbalsta 
noteikumiem kohēzijas 
politikas jomā un panāktu 
atbilstību tiem
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu )Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 24
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības 
un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, 
konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, 
paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Henri Grethen  vadītā II apakšpalāta, kura revidē ieguldījuma kohēzijai, izaugs -
mei un iekļautībai izdevumu jomas. Revīziju vadīja par šo ziņojumu atbildīgais loceklis Oskar Herics , un tajā piedalījās 
biroja vadītāja Margit Spindelegger , atbildīgais vadītājs Niels Brokopp , darbuzdevuma vadītāji Gert Rammeloo  un Ange -
lika Zych , atašejs Ildiko Preiss  un revidentes Dana Moraru , Maria Ploumaki  un Laura Zanarini .
No kreisās uz labo:  A. Zych, I. Preiss, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindelegger, O. Herics .

03
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi
 Glosārijs
I-VIII Kopsavilkums
1-24  Ievads
3-8 Kas ir valsts atbalsts, un kāda ir tā finansiālā nozīme Eiropas Savienībā
9-21  Valsts atbalsta piešķiršanas kārtība
9-10  Dalībvalstīm par valsts atbalstu jāpaziņo Komisijai
11-14  Atbrīvojums no paziņošanas pienākuma
15-21  Galvenie dalībnieki, kas iesaistīti kohēzijas politikas darbības programmu pārvaldībā
22-24  Eiropas Revīzijas palātas un dalībvalstu augstāko revīzijas iestāžu veiktās revīzijas valsts atbalsta 
jomā
25-31  Revīzijas tvērums un pieeja
32-113  Apsvērumi
32-82  Komisija neveic visaptverošu ar valsts atbalstu saistīto kļūdu analīzi, un dalībvalstis nepietiekami 
koncentrējas uz valsts atbalstu
33-44  Daudz ar valsts atbalstu saistītu kļūdu Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda un, ievērojami 
mazākā mērā, Eiropas Sociālā fonda līdzekļu izmantošanā
45-71  Komisijas veikto uzraudzību vājināja visaptverošas analīzes trūkums un nepietiekama iekšējā koordinācija
72-82  Dalībvalstu revīzijas iestādes nepietiekami koncentrējas uz atbilstību valsts atbalsta noteikumiem
04 Saturs 
83-113  Komisija veica pasākumus, lai vienkāršotu piemērojamos tiesību aktus valsts atbalsta jomā un 
veicinātu dalībvalstu administratīvo spēju
84-99  Paplašinātā Vispārējo grupu atbrīvojuma regula atbildību no Komisijas pārnes uz dalībvalstīm
100-107  Nesen ieviestie ex ante nosacījumi un lielo projektu procedūra var uzlabot atbilstību valsts atbalsta 
noteikumiem kohēzijas politikas jomā
108 -113  Komisijas izveidotā Valsts atbalsta kopīgas rīcības plāna mērķis ir stiprināt dalībvalstu administratīvo spēju, 
un tam ir vajadzīga pastāvīga uzmanība
114 -130  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.   Valsts atbalsta izdevumi pa dalībvalstīm, 2010.–2014. gads, miljoni EUR
 II pielikums.   Konkurences ģenerāldirektorāta veikto uzraudzības pasākumu rezultāti, 
2006.–2014. gads
 III pielikums.   Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāta pieņemtie lielie 
projekti attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu
 IV pielikums.   Tiesiskais regulējums valsts atbalsta jomā
 Komisijas atbildes
05
 Saīsinājumi
COCOF : Fondu koordinācijas komiteja
COMP ĢD : Konkurences ģenerāldirektorāts
EKT-EP : Eiropas Konkurences tīkls — elektroniskā pārraide
EMPL ĢD : Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts
ERAF : Eiropas Reģionālās attīstības fonds
ESF : Eiropas Sociālais fonds
ESIF : Eiropas strukturālie un investīciju fondi
GKZ : Gada kontroles ziņojums
ĢD: Ģenerāldirektorāts
IKP: Iekšzemes kopprodukts
IKT: Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas
IT: Informācijas tehnoloģijas
JASPERS : Kopēja palīdzība projektu sagatavošanai Eiropas reģionos
KF: Kohēzijas fonds
LESD : Līgums par Eiropas Savienības darbību
MAPAR : Revīzijas procesu, darbību un resursu pārvaldība
MVU : Mazie un vidējie uzņēmumi
PPS : Pārkāpumu pārvaldības sistēma
R&D : Pētniecība un attīstība
R&D&I : Pētniecība, attīstība un inovācija
REGIO ĢD : Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts
VGAR : Vispārējā grupu atbrīvojuma regula
06
 Glosārijs
Augstākās revīzijas iestādes  ir valsts iestādes, kas atbild par valsts ieņēmumu un izdevumu revīziju.
Darbības programmā  ir izklāstītas dalībvalsts prioritātes, īpašie mērķi un plāns, kā noteiktā periodā, parasti 
septiņos gados, tiks izmantoti līdzekļi, lai finansētu projektus. Šiem projektiem ir jāpalīdz sasniegt vienu vai vairākus 
no darbības programmas prioritārā virziena līmenī noteiktajiem mērķiem. Programmas jāizstrādā attiecībā uz 
katru fondu, kas darbojas kohēzijas politikas jomā, t. i., Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu 
un Kohēzijas fondu. Darbības programmas sagatavo dalībvalstis, un pirms jebkādu maksājumu veikšanas no 
ES budžeta tās apstiprina Komisija. Attiecīgajā periodā tās var grozīt tikai tad, ja abas puses tam piekrīt.
Eiropas Reģionālās attīstības fonda  mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, 
izlīdzinot galvenās reģionālās atšķirības, ar finansiālu atbalstu infrastruktūras izveidei un produktīviem 
ieguldījumiem darbvietu radīšanā, galvenokārt uzņēmumiem.
Eiropas Sociālā fonda  mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, uzlabojot 
nodarbinātību un darba iespējas, galvenokārt ar apmācības pasākumiem, un veicinot augstāka līmeņa 
nodarbinātību un jaunu un labāku darbvietu radīšanu.
Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESI fondi)  aptver piecus atsevišķus fondus, kuru mērķis ir mazināt 
reģionālās atšķirības Eiropas Savienībā un kuru politikas satvars ir noteikts septiņu gadu DFS budžeta periodam. 
Šie fondi ir Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Kohēzijas fonds (KF), Eiropas 
Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF).
Ekspertu grupa Eiropas strukturālo un investīciju fondu jautājumos ( EGESIF ) tika izveidota Komisijā ar mērķi 
sniegt konsultāciju Komisijai jautājumos saistībā ar tām programmām, kas pieņemtas un īstenotas saskaņā ar 
Eiropas strukturālo un investīciju fondu regulām. Tā ir viena no divām grupām, kas aizstāj Fondu koordinācijas 
komiteju (otra grupa ir COESIF  — Eiropas strukturālo un investīciju fondu koordinācijas komiteja).
Finanšu korekciju  mērķis ir pasargāt ES budžetu no kļūdainu vai nepareizu izdevumu sloga. Attiecībā uz 
izdevumiem, kuriem piemēro dalītu pārvaldību, nepareizi veikto maksājumu atgūšana ir galvenokārt dalībvalstu 
pienākums. Finanšu korekcijas var veikt, atņemot nepareizi veikto izdevumu summu no dalībvalstu izdevumu 
deklarācijām vai atgūstot līdzekļus no saņēmējiem. Finanšu korekcijas var noteikt arī Komisija.
Fondu koordinācijas komitejā  (COCOF ) ietilpst dalībvalstu pārstāvji, to izveidoja saskaņā ar Regulas (EK) 
Nr. 1083/2006 103. pantu, un tā sniedz padomus Komisijai par ERAF, ESF un KF īstenošanu. COCOF  metodiskajiem 
norādījumiem ir ieteikumu raksturs, tajos ir minēti praktiski piemēri un sniegta informācija, taču tie nav ne juridiski 
saistoši, ne ierobežojoši.
Gada kontroles ziņojumi  (GKZ) ir revīzijas iestāžu sniegtie ikgadējie ziņojumi, kuros izklāstīti visu to revīziju 
konstatējumi, kuras tās veikušas vienai noteiktai vai vairākām darbības programmām. GKZ ir galvenais dokuments, 
ar ko revīzijas iestādes sniedz pārliecību par attiecīgās(-o) darbības programmas(-u) pārvaldības un kontroles 
sistēmām, kā arī par līdzfinansēto projektu likumību un pareizību.
07 Glosārijs 
Kohēzijas fonda  mērķis ir uzlabot ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, finansējot vides un transporta 
projektus dalībvalstīs, kuru NKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no ES vidējā līmeņa.
Kohēzijas politika  ir viena no lielākajām politikas jomām, kurās tiek izmantots ES budžets. Tās mērķis ir samazināt 
atšķirības dažādu reģionu attīstībā, pārstrukturēt rūpnieciskās lejupslīdes reģionus un diversificēt lauku apvidus, 
kā arī veicināt pārrobežu, starptautisko un starpreģionālo sadarbību. To finansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds, 
Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds.
Lielie projekti  ir projekti, kas finansiāli ir tik svarīgi, ka dalībvalstij ir vajadzīgs īpašs Komisijas lēmums, lai saņemtu 
ES līdzfinansējumu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda vai Kohēzijas fonda. To kopējās izmaksas pārsniedz 
EUR 50 miljonus, un parasti tie ir liela mēroga infrastruktūras projekti transporta, vides un citās nozarēs, tādās kā 
kultūra, izglītība, enerģētika vai IKT.
Partnerattiecību nolīgumi  ir nolīgumi, kas parakstīti starp Eiropas Komisiju un katru dalībvalsti attiecībā uz 2014.–
2020. gada plānošanas periodu. Tajos ir izklāstīti valstu iestāžu plāni par to, kā izmantot finansējumu no Eiropas 
struktūrfondiem un investīciju fondiem, un norādīti katras valsts stratēģiskie mērķi un ieguldījumu prioritātes, 
tos sasaistot ar stratēģijas “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei vispārējiem mērķiem. Tajos 
ir aprakstīti arī ex ante  nosacījumi un sniegta informācija par izpildes vadības sistēmām. Tos sagatavo dalībvalsts, 
apspriežoties ar Komisiju, un Komisijai tie ir jāpieņem.
Plānošanas periods  ir daudzgadu periods, kurā plāno un īsteno kohēzijas politikas izdevumus.
Revīzijas iestāde  sniedz Komisijai pārliecību par darbības programmas pārvaldības sistēmu un iekšējās kontroles 
efektīvu darbību (un tādējādi par apliecināto izdevumu likumību un pareizību). Revīzijas iestādes parasti ir 
departamenti valstu kancelejās, finanšu ministrijās (vai ministrijām pakļautajās iekšējās kontroles struktūrās), citās 
ministrijās vai augstākajās revīzijas iestādēs. Tām jābūt funkcionāli neatkarīgām no iestādēm, kuras pārvalda fondus. 
Par sistēmu revīziju un darbību revīziju konstatējumiem revīzijas iestāde ziņo attiecīgās darbības programmas 
vadošajām un sertifikācijas iestādēm. Ziņojumi par sistēmu revīzijām un gada kontroles ziņojumi tiek iesniegti arī 
Komisijai. Ja revīzijas iestāde uzskata, ka vadošā iestāde nav veikusi vajadzīgos koriģējošos pasākumus, tai jāvērš šim 
jautājumam Komisijas uzmanība.
Saderības novērtējums  ir atbalsta pasākuma negatīvās ietekmes uz tirdzniecību un konkurenci iekšējā tirgū 
salīdzināšana ar tā pozitīvo ietekmi, kas izpaužas kā skaidri noteiktu kopējas ieinteresētības mērķu sasniegšanas 
veicināšana. Salīdzinot šīs ietekmes, ņem vērā atbalsta ietekmi uz sociālo labklājību Eiropas Savienībā. Saderības 
novērtējums ir tikai un vienīgi Komisijas kompetencē.
08 Glosārijs 
Sertifikācijas iestādes  veic vadošo iestāžu deklarēto izdevumu pirmā līmeņa pārbaudes un apliecina šo izdevumu 
likumību un pareizību. Parasti tās ir struktūrvienības finanšu ministrijās vai ministrijām pakļautajās iekšējās kontroles 
struktūrās.
Uzņēmums  ir jebkura vienība, kas iesaistīta saimnieciskajā darbībā neatkarīgi no tās juridiskā statusa vai veida, kādā 
tā tiek finansēta.
Vadošā iestāde  ir valsts, reģionālā vai vietējā publiskā sektora iestāde vai jebkura cita publiska vai privāta struktūra, 
ko darbības programmas pārvaldībai ir izraudzījusies dalībvalsts. Tās uzdevumi ietver finansējamo projektu atlasi, 
projektu īstenošanas uzraudzību un ziņošanu Komisijai par finanšu aspektiem un sasniegtajiem rezultātiem.
Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi  ir saimnieciskā darbība, ko valsts iestādes ir noteikušas kā 
īpaši svarīgu iedzīvotājiem un kas netiktu veikta (vai tiktu veikta saskaņā ar citiem nosacījumiem), ja nebūtu valsts 
intervences. Piemēri: transporta tīkli, pasta pakalpojumi un sociālie pakalpojumi.
09
 Kopsavilkums
I
Valsts atbalsts ir dalībvalsts piešķirts atbalsts, kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekš -
rocību konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Lai nodrošinātu iekšējā tirgus 
pareizu darbību, valsts atbalsts ir principā aizliegts. Tomēr noteikta lieluma atbalsts, kas piešķirts konkrētās nozarēs, 
ģeogrāfiskajos apgabalos vai īpašos apstākļos, var būt saderīgs ar iekšējo tirgu. No 2010. līdz 2014. gadam dalīb -
valstis ik gadu piešķīra valsts atbalstu vidēji EUR 76,6 miljardu apmērā, izņemot atbalstu finanšu nozarei, dzelzceļa 
nozarei un sabiedriskajiem pakalpojumiem, tādiem kā pasta pakalpojumi. Tas atbilst vairāk nekā 0,5 % no ES dalīb -
valstu IKP .
II
Kohēzijas politika ir viena no galvenajām ES budžeta izdevumu jomām. Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), 
Kohēzijas fonda (KF) un Eiropas Sociālā fonda (ESF) kopējais budžets 2014.–2020. gada plānošanas periodā sasniedz 
EUR 352 miljardus, kas ir vairāk nekā 2007.–2013. gada plānošanas periodā (EUR 347 miljardi). Saskaņā ar Komisijas 
aplēsēm ERAF/KF un ESF izdevumi veidoja vairāk nekā vienu ceturto daļu no valsts atbalsta, kas Eiropas Savienībā 
tika piešķirts 2007.–2013. gada periodā.
III
Šajā revīzijā attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu Palāta novērtēja neatbilstības līmeni valsts atbalsta 
noteikumiem kohēzijas politikas jomā un to, cik lielā mērā Komisija apzinājās neatbilstības cēloņus. Revidenti arī pār -
baudīja, vai Komisijas veiktie pasākumi attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu stiprinās tās un dalībvalstu 
spēju novērst, atklāt un labot valsts atbalsta noteikumu pārkāpumus.
IV
Daudzās revīzijās 2010.–2014. gada periodā Komisija un Revīzijas palāta atklāja valsts atbalsta noteikumu pārkāpu -
mus; ar valsts atbalstu saistītās kļūdas ERAF un KF bija nozīmīgs faktors, kas ietekmēja Palātas aplēsto kļūdu līmeni 
kohēzijas politikas jomā. Palāta konstatēja, ka Komisijas atklāto pārkāpumu īpatsvars, veicot revīzijas un uzraudzību 
kohēzijas jomā, bija līdzīgs Palātas iegūtajiem rādītājiem. Savukārt dalībvalstu revīzijas iestādes valsts atbalsta notei -
kumu pārkāpumus atklāja daudz retāk nekā Komisija vai Palāta. Tas norāda uz to, ka līdz šim revīzijas iestādes darba 
gaitā nebija pievērsušas pietiekamu uzmanību valsts atbalstam.
V
Komisija 2007.–2013. gada plānošanas periodā nereģistrēja tās atklātās kļūdas saistībā ar valsts atbalstu vai dalībval -
stu paziņotās kļūdas tā, lai varētu veikt pienācīgu analīzi. Šāda analīze būtu Komisijai palīdzējusi izstrādāt mērķtiecī -
gākus un precīzākus preventīvos pasākumus dalībvalstīm un programmām.
10 Kopsavilkums 
VI
Finanšu ziņā apjomīgu projektu (lielo projektu) pieteikumos dalībvalstis norāda, vai tās uzskata, ka ieguldījumā ir 
iesaistīts valsts atbalsts, un Komisija šo informāciju var pārbaudīt. It sevišķi 2007.–2013. gada plānošanas perioda 
sākumā Komisija sistemātiski nepārbaudīja lielo projektu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. Pastāv risks, ka daži 
ES līdzfinansētie lielie projekti nav saderīgi ar iekšējo tirgu, arī tāpēc, ka pirms 2012. gada un saskaņā ar skaidrojumu, 
kas sniegts Leipzig Halle  spriedumā, dalībvalstis Komisijai reti paziņoja par investīcijām infrastruktūrā. Lai nākotnē šo 
risku mazinātu, Komisija pastiprināja iekšējos profilakses pasākumus un ieviesa alternatīvu apstiprināšanas proce -
dūru, kurā ietilpst neatkarīga kvalitātes pārbaude attiecībā uz 2014.–2020. plānošanas periodu. Šī alternatīvā proce -
dūra nav izstrādāta, lai vienmēr nodrošinātu juridisko noteiktību dalībvalstīm attiecībā uz atbilstību valsts atbalsta 
noteikumiem brīdī, kad tiek pieņemts lēmums par lielo projektu. Šādu noteiktību var gūt tikai, pamatojoties uz 
dalībvalsts paziņojumu, kuram seko Komisijas lēmums par valsts atbalstu.
VII
Komisija veica pasākumus, lai 2014.–2020. gada plānošanas periodā vienkāršotu piemērojamos tiesību aktus valsts 
atbalsta jomā, kā rezultātā ir samazinājies administratīvais slogs un palielinājusies pārredzamība, bet ir arī palieli -
nājusies dalībvalstu atbildība par atbalsta pasākumu izstrādi un īstenošanu. Dalībvalstīm uzņemoties lielāku atbil -
dību, palielinās kļūdu skaita pieauguma risks valsts atbalsta jomā: Komisijas veiktās uzraudzības rezultāti rāda, ka 
2007.–2013. gada plānošanas periodā dalībvalstis ir pieļāvušas daudz kļūdu atbalsta shēmu izstrādē un īstenošanā. 
Lai mazinātu šo risku, Komisija veica pasākumus dalībvalstu administratīvās spējas veicināšanai valsts atbalsta jomā, 
tostarp ieviešot priekšnosacījumus valsts atbalsta sistēmām, lai tās veicinātu Eiropas strukturālo un investīciju fondu 
efektīvu un lietderīgu izmantošanu ( ex ante  nosacījumi). Tomēr dalībvalstis, kuras uzskatīja par tādām, kas nepilda 
ex ante  nosacījumus, ne obligāti ir tās dalībvalstis, kurās Komisija iepriekš konstatējusi visvairāk problēmu. Turklāt 
šiem pasākumiem jāpievērš pastāvīga uzmanība.
VIII
Palāta ir formulējusi turpmāk uzskaitītos ieteikumus.
a) Komisijai jāpiemēro koriģējoši pasākumi, ja atbalsta pasākumi neatbilst valsts atbalsta noteikumiem.
b) i)  Komisijai jāizmanto MAPAR  pārkāpumu reģistrēšanai tādā veidā, kas ļautu viegli analizēt, piemēram, pārkā -
pumu veidu, biežumu, smaguma pakāpi, ģeogrāfisko izcelsmi un cēloni. Datubāzē jāiekļauj arī informācija 
par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar šiem pārkāpumiem (piemēram, veiktās finanšu korekcijas).
ii) Attiecībā uz PPS Komisijai jāpielāgo datubāzes struktūra, lai informāciju par (piemēram, valsts atbalsta notei -
kumu) pārkāpumiem varētu iegūt un analizēt visās dalībvalstīs un dažādos veidos.
iii) Regulāri jānodrošina COMP ĢD piekļuve visai svarīgajai informācijai par valsts atbalsta noteikumu pārkāpu -
miem, kura atrodas MAPAR  un PPS.
iv) Komisijai, izmantojot informāciju, kas pieejama tās datubāzēs, ik pēc diviem gadiem jāpārbauda dalībvalstu 
spēja izpildīt valsts atbalsta noteikumus; tas jādara, veicot analīzi par, piemēram, Komisijas pašas vai dalīb -
valstu iestāžu atklāto valsts atbalsta kļūdu veidu, biežumu, smaguma pakāpi, ģeogrāfisko izcelsmi un cēloni. 
Komisijai jāizmanto šīs pārbaudes uzraudzības nolūkā, kā arī, lai novirzītu atbalsta pasākumus, piemēram, 
dalībvalstīm paredzētos apmācības pasākumus, jomās, kurās tie visvairāk nepieciešami.
11 Kopsavilkums 
c) Komisijai jāapstiprina lielie projekti tikai pēc tam, kad iekšēji pārbaudīta atbilstība valsts atbalsta noteikumiem, 
un konsekventi jāprasa dalībvalstīm vajadzības gadījumā paziņot par atbalstu, lai dalībvalstīm nodrošinātu juri -
disko noteiktību neatkarīgi no to izmantotās pieteikuma procedūras.
d) i)  Komisijai jānodrošina, ka revīzijas iestādes pietiekamā apjomā un kvalitātē pārbauda atbilstību valsts atbal -
sta noteikumiem.
ii) Saistībā ar 2007.–2013. gada plānošanas perioda slēgšanu Komisijai jāprasa revīzijas iestādēm pārbaudīt to 
lielo projektu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem, kuri apstiprināti līdz 2012. gada beigām.
iii) Komisijai jāizstrādā papildu norādījumi un jāietver tajos gadījumu pētījumi, kas atspoguļo labu praksi un 
izplatītākos valsts atbalsta noteikumu pārkāpumu veidus un cēloņus.
iv) Komisijai jāmudina dalībvalstis izveidot centrālu reģistru, lai uzraudzītu neliela apjoma dotāciju uzkrāšanos, 
kas kopā nedrīkst pārsniegt noteiktu summu ( de minimis  atbalsts).
v) Komisijai jāizveido centralizēta ES mēroga datubāze, kurā attiecīgās dalībvalstu iestādes varētu noskaidrot 
tādu uzņēmumu identitāti, uz kuriem attiecas valsts atbalsta atgūšanas rīkojumi, kā arī atbalsta atgūšanas 
procedūras statusu, lai attiecīgās dalībvalstu iestādes varētu nodrošināt atbilstību piemērojamajiem tiesību 
aktiem ( Deggendorf  princips). Piekļuve jāsniedz tikai atbilstoši vajadzībai uzzināt informāciju.
e) Ja ex ante  nosacījumi attiecībā uz valsts atbalstu nebūs izpildīti līdz 2016. gada beigām, Komisijai jāizmanto 
savas pilnvaras, lai apturētu maksājumus attiecīgajām dalībvalstīm, kamēr tās nebūs novērsušas visus nozīmīgos 
trūkumus.
12
 Ievads
01 
Konkurences politikas mērķis ir nodrošināt, ka uzņēmumi cits ar citu konkurē 
vienlīdzīgi, pamatojoties uz savām precēm un cenām un nesaņemot negodīgas 
priekšrocības. Tā kā ES vienotais tirgus garantē preču un pakalpojumu brīvu tirdz -
niecību visā Savienībā, konkurences politiku reglamentē Eiropas līmenī1. Valsts 
atbalsta noteikumi ir ES konkurences politikas galvenais aspekts.
02 
Uzņēmums, kam piešķirts valsts atbalsts, vairs nekonkurē vienlīdzīgi. Tāpēc 
Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) valsts atbalsts ir principā uzska -
tīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu2. Tomēr ir teritorijas un apstākļi, kuros tirgus 
nedarbojas tā, kā tam vajadzētu; ja nav apmierinātas noteiktas vajadzības, pastāv 
atšķirības. Lai sasniegtu sabiedriskās politikas mērķus, Līgumā ir uzskaitītas 
valsts atbalsta kategorijas, kas ir vai var būt saderīgas ar iekšējo tirgu3. Komisija ir 
izstrādājusi vairākus noteikumus attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar šīm 
kategorijām.
Kas ir valsts atbalsts, un kāda ir tā finansiālā nozīme 
Eiropas Savienībā
03 
Līgumā valsts atbalsts definēts kā dalībvalsts piešķirts atbalsts, kas rada vai draud 
radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšrocību konkrētiem uzņēmumiem, 
ciktāl tas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Lai atbalstu uzskatītu par valsts 
atbalstu, ir jābūt izpildītiem visiem definīcijā izklāstītajiem kritērijiem. Šie kritēriji 
ir uzskaitīti 1. tabulā .1 Līguma par Eiropas Savienības 
darbību (LESD) 26. pants.
2 LESD, 107. panta 1. punkts.
3 LESD, 107. panta 2. punkts: “Ar 
iekšējo tirgu ir saderīgs…” 
(piemēram, atbalsts, ko sniedz, 
lai novērstu kaitējumu, ko 
nodarījušas dabas katastrofas).  
LESD, 107. panta 3. punkts: 
“Turpmāk norādīto var uzskatīt 
par saderīgu ar iekšējo tirgu…” 
(piemēram, atbalstu, kas 
veicina kultūru un kultūras 
mantojuma saglabāšanu).
13 Ievads 
04 
No 2010. līdz 2014. gadam dalībvalstis valsts atbalsta veidā ik gadu iztērēja vidēji 
EUR 76,6 miljardus4. Tas atbilst vairāk nekā 0,5 % no ES dalībvalstu IKP (sk.  1. attē -
lu). Šī summa ir nepilnīga, jo tā neietver lielāko daļu atbalsta, kas piešķirts dzelz -
ceļa nozarei un tādiem vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem 
kā transporta tīkli vai pasta pakalpojumi, par kuriem pilnīgi dati attiecībā uz 
2010.–2014. gada periodu nav pieejami. Turklāt tā neietver atbalstu, kas piešķirts 
finanšu nozarei (“krīzes atbalstu”), kas nenorāda uz parastos apstākļos piešķirtā 
valsts atbalsta summu un šajā revīzijā nav ietverts. Pārskats par katras dalībvalsts 
izdevumiem valsts atbalsta jomā 2010.–2014. gada periodā ir sniegts I pielikumā . 
Turpmākajos gados, pēc 2014. gada Enerģētikas un vides aizsardzības atbalsta 
pamatnostādņu pieņemšanas iekļaujot ziņojumos vairāk atjaunojamo energo -
resursu atbalsta shēmu ( RES), var vēl vairāk palielināties ziņošana Komisijai par 
valsts atbalstu. 1. tabulaKritēriji, saskaņā ar kuriem atbalsts ir uzskatāms par valsts atbalstu
Kritērijs un skaidrojums Piemēri
1.Atbalstu piešķir valsts vai no valsts līdzekļiem. Valsts līdzekļi ir līdzekļi, ko nodrošina 
dalībvalsts iestāde vai valstij piederoša vai tās kontrolēta vienība1.Subsīdijas, atbrīvojumi no nodokļa vai garantijas.
2.Atbalstu piešķir uzņēmumiem. Uzņēmums ir jebkura vienība, kas iesaistīta saimnie -
ciskajā darbībā neatkarīgi no tās juridiskā statusa vai veida, kādā tā tiek finansēta2. 
Saimnieciskā darbība ir preču vai pakalpojumu piedāvāšana tirgū3.Uzņēmums, kas ražo automašīnas, labdarības orga -
nizācija, kas piegādā pārtiku, vai valsts uzņēmums, 
kas sniedz pasta pakalpojumus.
3.Atbalsts rada priekšrocību. Priekšrocība ir ekonomisks labums, kuru parastos tirgus 
apstākļos uzņēmums nebūtu saņēmis4.Uzņēmumam piešķirts aizdevums ar procentu 
likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi.
4.Piešķirtā priekšrocība ir selektīva. Jebkurš atbalsta piešķiršanas pasākums, kas nav 
vienlīdzīgi pieejams visiem uzņēmumiem, kuri darbojas dalībvalstī, ir selektīvs.Pasākumi, kas attiecas tikai uz lieliem uzņēmu -
miem vai uzņēmumiem konkrētā nozarē, piemē -
ram, transporta vai enerģētikas nozarē.
5.Atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus. Par konkurences izkrop -
ļojumu uzskata situāciju, kad atbalsta saņēmējs darbojas nozarē, kurā pastāv vai 
varētu pastāvēt konkurence5.Atbalsts, kas piešķirts tekstilrūpniecības uzņē -
mumam, jo tekstilrūpniecības nozarē pastāv 
konkurence.
6.Atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ja atbalsts rada vai draud radīt 
konkurences izkropļojumus, pieņem, ka tas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm, 
ja ietekme uz citu dalībvalsti ir vairāk nekā maznozīmīga6.Atbalsts, kas piešķirts vietējam mēbeļu ražotājam, 
jo mēbeļu ražotāji (vietējie vai citi) ir dažādās 
ES dalībvalstīs.
1 17. punkts lietā 248/84, 38. punkts lietā C-482/99.
2 74. punkts apvienotajās lietās C-180/98 līdz C-184/98.
3 36. punkts lietā C-35/96.
4 60. punkts lietā C-39/94.
5 141.–147. punkts apvienotajās lietās T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 līdz T-607/97, T-1/98, T-3/98 līdz T-6/98 un T-23/98. 
6 81. punkts apvienotajās lietās T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 līdz T-607/97, T-1/98, T-3/98 līdz T-6/98 un T-23/98. 
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta jēdzienu.
4 Sk. Komisijas Valsts atbalsta 
2015. gada progresa ziņojumu 
COMP ĢD tīmekļa vietnē.
14 Ievads 
05 
Kopumā pastāv savstarpēja saistība starp dalībvalstu IKP uz vienu iedzīvotāju 
un valsts atbalsta izdevumiem (sk.  2. attēlu ). Dānija, Somija un Zviedrija ir trīs 
dalībvalstis, kuru piešķirtā valsts atbalsta summa uz vienu iedzīvotāju 2010.–
2014. gada periodā bija vislielākā. 1. attēlsValsts atbalsts Eiropas Savienībā, 2010.–2014. gads
Piezīme. Saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju izdevumu pieaugums 2014. gadā ir galvenokārt (85 % gadījumu) saistīts ar to, ka ziņojumos 
tika iekļauts lielāks skaits atjaunojamo energoresursu atbalsta shēmu. Ja šīs shēmas nebūtu iekļautas, paziņotais valsts atbalsts 2014. gadā būtu 
sasniedzis aptuveni EUR 73 miljardus. Turklāt ES līdzekļi ir iekļauti tikai no 2014. gada.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas Valsts atbalsta 2015. gada progresa ziņojumu.0,00 %0,20 %0,40 %0,60 %0,80 %1,00 %1,20 %
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014
Procenti no ES IKPMiljardi EUR
GadsKopējais atbalsts, izņemot krīzes atbalstu un lielāko daļu 
atbalsta dzelzceļa nozarei un vispārējas tautsaimniecis-kas nozīmes pakalpojumiem (% no ES IKP) Kopējais atbalsts, izņemot krīzes atbalstu un lielāko daļu 
atbalsta dzelzceļa nozarei un vispārējas tautsaimniecis-kas nozīmes pakalpojumiem (miljardi EUR)
15 Ievads 
06 
Kohēzijas politika ir viena no galvenajām ES budžeta izdevumu jomām; to īsteno, 
izmantojot Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Kohēzijas fondu (KF) 
un Eiropas Sociālo fondu (ESF). Tās mērķis ir atbalstīt ekonomikas attīstību un 
nodarbinātību mazāk attīstītajos ES reģionos5. Kopējais ES budžets kohēzijas po -
litikai 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir EUR 352 miljardi, kas ir vairāk nekā 
2007.–2013. gada plānošanas periodā (EUR 347 miljardi)6. No 2010. līdz 2014. ga -
dam kohēzijas politikai tika iztērēti EUR 216 miljardi ES līdzekļu7.2. attēlsDalībvalstu valsts atbalsta izdevumu un IKP uz vienu iedzīvotāju salīdzinājums, 
2010.–2014. gads
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas Valsts atbalsta 2015. gada progresa ziņojumu un Eurostat  datiem par iedzīvotājiem un 
IKP uz vienu iedzīvotāju faktiskajās cenās.BE
BGCZDK
DE
EEIE
EL
ESFR
HR ITCYLV
LTLU
HUMT
NLAT
PL PT
ROSL
SKFI
SV
UK
0100200300400500600
0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000Valsts atbalsta izdevumi uz vienu iedzīvotāju (EUR)
IKP uz vienu iedzīvotāju (EUR)
5 Politiku īsteno saskaņā ar 
darbības programmām, kurās 
izklāstītas prioritātes, konkrēti 
mērķi un plāns, kā tiks 
izmantots ES finansējums.
6 Sk. attiecīgi Komisijas 
2014. gada jūnija publikāciju 
“Ievads ES Kohēzijas politikā 
2014.–2020. gadam” un 
2007. gada janvāra publikāciju 
“Kohēzijas politika 2007.–
2013. gadā: komentāri un 
oficiālie teksti”. Plānošanas 
periods ir daudzgadu periods, 
kurā plāno un īsteno 
struktūrfondu un Kohēzijas 
fonda izdevumus.
7 Sk. kohēzijas datu portālu 
Komisijas tīmekļa vietnē.
16 Ievads 
07 
Piešķirto kohēzijas politikas līdzekļu summu nosaka, ņemot vērā atšķirības IKP lī -
meņos, tādējādi nabadzīgākie reģioni saņem lielāku finansiālo atbalstu8. Līdz ar 
to šie līdzekļi vairākās dalībvalstīs veido būtisku daļu no kopējiem valsts izdevu -
miem (sk.  3. attēlu ). Tas īpaši attiecas uz dalībvalstīm, kuras Eiropas Savienībā 
iestājās 2004. un 2007. gadā; piemēram, piešķirto kohēzijas politikas līdzekļu 
summa 2014. gadā pārsniedza 5 % no visiem valsts izdevumiem Igaunijā, Ungāri -
jā, Latvijā, Lietuvā un Polijā. 3. attēlsKohēzijas politikai izmantotie ES līdzekļi pa dalībvalstīm, 2010.–2014. gads
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas grāmatvedības datiem un Eurostat  statistiku par valsts izdevumiem.Kohēzijas politikai izmantotie ES līdzekļi procentos no valsts izdevumiemBG
CYCZDE
EEELES
FRHU IT
LTLVMTPL
PT
RO
SISK UK
02 0004 0006 0008 00010 00012 000
0 % 1 % 2 % 3 % 4 % 5 % 6 % 7 % 8 % 9 %Kohēzijas politikai izmantotie ES līdzekļi (miljoni EUR)AT, BE, DK, FI, HR, 
IE, LU, NL un SE8 90. pants Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2013. gada 
17. decembra Regulā (ES) 
Nr. 1303/2013, ar ko paredz 
kopīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu, Eiropas 
Lauksaimniecības fondu lauku 
attīstībai un Eiropas Jūrlietu un 
zivsaimniecības fondu un 
vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu un Eiropas 
Jūrlietu un zivsaimniecības 
fondu un atceļ Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1083/2006 
(OV L 347, 20.12.2013., 
320. lpp.).
17 Ievads 
08 
Saskaņā ar Līgumu valsts atbalsta noteikumus piemēro tikai atbalstam, ko 
dalībvalstis piešķir struktūrām, kuras veic saimniecisku darbību9. Tādējādi at -
balstam, ko tieši piešķir Komisija vai jebkura cita ES struktūra, piemēram, Eiro -
pas Investīciju banka, valsts atbalsta noteikumus nepiemēro. ES finansējumam, 
ko piešķir saskaņā ar kohēzijas politiku, piemēro valsts atbalsta noteikumus, jo 
šos līdzekļus pārvalda dalībvalstis. Komisija lēš, ka 2007.–2013. gada plānošanas 
periodā aptuveni 40 % no kohēzijas politikas līdzekļiem, proti, EUR 139 miljardi, 
tika piešķirti projektiem, kuriem piemēro valsts atbalsta noteikumus10. Saskaņā 
ar Komisijas sniegto informāciju kopējie valsts atbalsta izdevumi šajā perio -
dā bija EUR 504 miljardi11. Tādējādi kohēzijas politikas līdzekļi kopumā veidoja 
vairāk nekā vienu ceturto daļu no kopējiem valsts atbalsta izdevumiem 2007.–
2013. gada plānošanas periodā.
Valsts atbalsta piešķiršanas kārtība
Dalībvalstīm par valsts atbalstu jāpaziņo Komisijai
09 
Līgums paredz, ka Komisija jāinformē par visiem plāniem piešķirt vai mainīt 
atbalstu12. Praksē tas nozīmē to, ka, ja dalībvalsts vēlas piešķirt valsts atbalstu, tai 
jāinformē Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts (COMP ĢD). Šo procesu sauc 
par paziņošanu.
10 
Kad dalībvalsts par plānoto atbalsta piešķiršanu ir paziņojusi, COMP ĢD nosa -
ka, vai atbalsts ir uzskatāms par valsts atbalstu. Ja tā ir, tas novērtē, vai atbalsts 
ir saderīgs ar iekšējo tirgu, atbalsta pozitīvo ietekmi (skaidri noteikta kopējas 
ieinteresētības mērķa sasniegšanas veicināšana) salīdzinot ar tā negatīvo ietekmi 
(konkurences un tirdzniecības izkropļošana). Šo saderības novērtējumu var veikt 
tikai un vienīgi Komisija13.
Atbrīvojums no paziņošanas pienākuma
11 
Lai gan Līgums valsts atbalstu principā aizliedz, tajā ir arī uzskaitītas atbalsta ka -
tegorijas, kas var būt saderīgas ar iekšējo tirgu. Šajā kontekstā Komisija var izdot 
noteikumus, norādot kritērijus, saskaņā ar kuriem par šādu kategoriju atbalstu 
nav jāpaziņo14. Komisija izstrādā šos noteikumus, pamatojoties uz pieredzi atbal -
sta pasākumu novērtēšanā un ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru.9 LESD, 107. pants.
10 Sk. Komisijas 2014. gada 
septembra politikas 
kopsavilkumu par reģionālā 
atbalsta pamatnostādnēm 
2014.–2020. gadam.
11 Sk. Komisijas Valsts atbalsta 
2011. un 2015. gada progresa 
ziņojumus.
12 LESD, 108. panta 2. un 
3. punkts.
13 LESD, 108. pants.
14 Padomes 2015. gada 13. jūlija 
Regula (ES) 2015/1588 par to, 
kā piemērot Līguma par 
Eiropas Savienības darbību 
107. un 108. pantu attiecībā uz 
dažu kategoriju valsts 
horizontālo atbalstu 
(kodificēta redakcija) 
(OV L 248, 24.9.2015., 1. lpp.), ar 
ko aizstāj Padomes 1998. gada 
7. maija Regulu (EK) 
Nr. 994/98 par to, kā piemērot 
Eiropas Kopienas dibināšanas 
līguma 92. un 93. pantu 
attiecībā uz dažu kategoriju 
valsts horizontālo atbalstu, un 
it sevišķi LESD 108. panta 
4. punkts.
18 Ievads 
Vispārējā grupu atbrīvojuma regula (VGAR)
12 
Attiecībā uz atbalsta kategorijām, kuras Komisija uzskata par saderīgām ar iekšējo 
tirgu, tā pieņēma regulu, saskaņā ar kuru – ja ir izpildīti visi nosacījumi – par šādu 
atbalstu nav jāpaziņo, ja vien atbalsta summa nepārsniedz regulā minētās robež -
vērtības. Šo regulu sauc par Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu (VGAR)15. Šādu 
kategoriju piemēri ir valsts atbalsts kultūrai un vides aizsardzībai.
13 
VGAR būtiski vienkāršo Komisijas un dalībvalstu darbu. Tā ļauj dalībvalstīm veikt 
daudzus atbalsta pasākumus bez paziņošanas procedūru piemērošanas vai Ko -
misijas veiktā detalizētā saderības novērtējuma. VGAR ir izklāstīti vairāki vispārīgi 
noteikumi, kā arī noteikumi, kas piemērojami katrai atbalsta kategorijai. Atbalstu, 
uz kuru attiecas VGAR un kas atbilst šiem noteikumiem, automātiski uzskata par 
saderīgu ar iekšējo tirgu. Tomēr par lieliem atbalsta pasākumiem (kas pārsniedz 
paziņošanas robežvērtības), joprojām ir jāpaziņo, jo šādi pasākumi var radīt kon -
kurences izkropļojumus16.
De minimis  atbalsts
14 
Komisija ir arī noteikusi, ka līdz EUR 200 000 liels atbalsts, kas triju gadu periodā 
piešķirts vienam saņēmējam, nerada konkurences izkropļojumus un arī neie -
tekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm17. Šāda veida atbalstu sauc par de minimis  
atbalstu, un, tā kā tas neatbilst valsts atbalsta kritērijam par konkurences izkrop -
ļojumu radīšanu vai draudiem tos radīt, vai par tirdzniecības ietekmēšanu starp 
dalībvalstīm, to neklasificē kā valsts atbalstu un par to nav jāpaziņo COMP ĢD. 
Atbalsta robežvērtība vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem ir 
paaugstināta līdz EUR 500 00018.
Galvenie dalībnieki, kas iesaistīti kohēzijas politikas darbības 
programmu pārvaldībā
15 
ERAF/KF un ESF darbības programmu pārvaldību dala dalībvalstis un Komisija. 
Dalībvalstis izraugās, pārvalda un kontrolē projektus, un Komisija uzrauga un 
pārbauda dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas. Komisija uzņemas galīgo 
atbildību par ES budžeta izpildi19.15 Komisijas 2014. gada 17. jūnija 
Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko 
noteiktas atbalsta kategorijas 
atzīst par saderīgām ar iekšējo 
tirgu, piemērojot Līguma 107. 
un 108. pantu (OV L 187, 
26.6.2014., 1. lpp.).
16 Robežvērtības svārstās no 
EUR 400 000 noteiktam 
darbības sākšanas atbalstam 
līdz EUR 150 miljoniem 
noteiktam atbalstam 
atjaunojamiem 
energoresursiem.
17 Komisijas 2013. gada 
18. decembra Regula (ES) 
Nr. 1407/2013 par Līguma par 
Eiropas Savienības darbību 
107. un 108. panta 
piemērošanu de minimis  
atbalstam (OV L 352, 
24.12.2013., 1. lpp.).
18 Komisijas 2012. gada 25. aprīļa 
Regula (ES) Nr. 360/2012 par 
Līguma par Eiropas Savienības 
darbību 107. un 108. panta 
piemērošanu de minimis  
atbalstam, ko piešķir 
uzņēmumiem, kuri sniedz 
pakalpojumus ar vispārēju 
tautsaimniecisku nozīmi 
(OV L 114, 26.4.2012., 8. lpp.).
19 53. pants Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2012. gada 
25. oktobra Regulā (ES, 
Euratom) Nr. 966/2012 par 
finanšu noteikumiem, ko 
piemēro Savienības 
vispārējam budžetam, un par 
Padomes Regulas (EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 atcelšanu 
(OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).
19 Ievads 
Dalībvalstu līmenis
16 
Dalībvalstu līmenī vadošās iestādes atbild par darbības programmu ikdienas 
administratīvo vadību. Izmantojot pārvaldības pārbaudes, tām jānodrošina, ka 
visiem līdzfinansētajiem projektiem ir tiesības saņemt ES finansējumu un ka dek -
larētie projektu izdevumi atbilst attiecināmības nosacījumiem, tostarp attiecībā 
uz valsts atbalsta noteikumiem. Sertifikācijas iestādes pārbauda projektu izdevu -
mu pieprasījumus, kas saņemti no vadošajām iestādēm, un iesniedz tos Komisijai 
atlīdzības saņemšanai. Revīzijas iestādes veic darbību (t. i., projektu) un pārval -
dības un kontroles sistēmu revīzijas un ziņo par tām Komisijai, iesniedzot gada 
kontroles ziņojumus (GKZ) un revīzijas atzinumus20.
17 
Turklāt valsts atbalsta biroji atkarībā no to pilnvarām var verificēt atbalsta shēmu 
atbilstību valsts līmenī (neatkarīgi no tā, vai ES tās līdzfinansē, vai ne) vai sniegt 
konsultācijas vai atzinumus citām struktūrām dalībvalstīs. Centralizēti valsts 
atbalsta biroji ir visās dalībvalstīs, izņemot Beļģiju, kuras valsts atbalsta biroji dar -
bojas reģionālā līmenī. Dažās dalībvalstīs valsts atbalsta birojs ir Finanšu minis -
trijas vai Ekonomikas ministrijas struktūrvienība, citās dalībvalstīs tā ir neatkarīga 
struktūra vai valsts konkurences iestādes struktūrvienība. Valsts atbalsta biroji var 
darboties arī kā kontaktpunkts, kurā var saņemt ekspertu konsultācijas un palīdzī -
bu atbalsta shēmu izstrādē, tādējādi samazinot risku, ka netiks panākta atbilstība 
valsts atbalsta noteikumiem (sk.  1. izcēlumu ).20 GKZ ir revīzijas iestāžu sniegtie 
ikgadējie ziņojumi, kuros 
izklāstīti visu to revīziju 
konstatējumi, kuras tās 
veikušas vienai noteiktai vai 
vairākām darbības 
programmām. GKZ ir 
galvenais dokuments, ar ko 
revīzijas iestādes sniedz 
pārliecību par attiecīgās(-o) 
darbības programmas(-u) 
pārvaldības un kontroles 
sistēmām, kā arī par 
līdzfinansēto projektu 
likumību un pareizību.
Valsts atbalsta biroja veiktā valsts atbalsta pārbaude tiesību akta priekšlikuma 
posmā (Dānija)
Visām ministrijām, sagatavojot tiesību akta priekšlikumu, ir jāveic valsts atbalsta nozīmīguma sākotnējais 
novērtējums. Šo informāciju nosūta Valsts atbalsta sekretariātam (kurā strādā eksperti valsts atbalsta jomā) 
novērtēšanai. Ja tas uzskata, ka priekšlikums ir pretrunā valsts atbalsta noteikumiem, ministrijai tiesību akta 
priekšlikums ir jāpārstrādā. Valsts atbalsta sekretariāts palīdz ministrijai ar ieteikumiem un sniedz konsultācijas 
visā likumdošanas procesā.1. izcēlums
20 Ievads 
Komisijas līmenis
18 
Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts (REGIO ĢD) ir Komisijas 
departaments, kas atbild par dažādu Eiropas Savienības reģionu, īpaši mazāk lab -
vēlīgo reģionu, ekonomiskās un sociālās attīstības veicināšanu; tas pārvalda ERAF 
un KF. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (EMPL ĢD) 
ir Komisijas departaments, kas atbild par nodarbinātības un sociālajiem jautāju -
miem Eiropas Savienībā; tas pārvalda ESF.
19 
Abi ģenerāldirektorāti gūst pārliecību par ERAF/KF un ESF izdevumu atbilstību 
piemērojamajiem ES un valstu noteikumiem, galvenokārt pamatojoties uz revī -
zijas iestāžu darbu. Papildus revīzijas iestāžu darba izskatīšanai tie uzraudzības 
ietvaros veic arī patstāvīgas darbību un sistēmu revīzijas dalībvalstīs.
20 
COMP ĢD ir Komisijas departaments, kas atbild par ES valsts atbalsta noteikumu 
pareizas piemērošanas nodrošināšanu visās jomās, izņemot lauksaimniecību un 
zivsaimniecību21. COMP ĢD izstrādā tiesību aktus valsts atbalsta jomā, pamatojo -
ties uz Līgumu, un uzrauga to īstenošanu. Proti, tas regulāri uzrauga atbalsta shē -
mas, lai pārbaudītu, vai un cik lielā mērā tās atbilst valsts atbalsta noteikumiem22. 
Turklāt ieinteresētās puses, piemēram, dalībvalsts vai konkurējošais uzņēmums, 
var iesniegt sūdzību Komisijai, ja uzskata, ka konkrētam saņēmējam piešķirtais 
atbalsts ir nelikumīgs. Komisijai ir pienākums visas šīs sūdzības izskatīt23.
21 
Vienkāršots pārskats par dalībniekiem, kas iesaistīti kohēzijas politikā un valsts 
atbalsta piešķiršanas procesā, ir sniegts 4. attēlā .21 Par valsts atbalsta kontroli 
lauksaimniecībā un lauku 
attīstībā, kā arī jūrlietās un 
zivsaimniecībā ir atbildīgs 
attiecīgi Lauksaimniecības un 
lauku attīstības 
ģenerāldirektorāts un Jūrlietu 
un zivsaimniecības 
ģenerāldirektorāts.
22 Atbalsta shēma ir likums vai 
tiesību akts, kurā vispārīgi 
noteikts, kāda veida saņēmēji 
un ar kādiem noteikumiem var 
saņemt valsts atbalstu.
23 Padomes Regula (ES) 
Nr. 2015/1589, 24. pants.
21 Ievads 4. attēlsDalībnieki, kas iesaistīti kohēzijas politikā un valsts atbalsta piešķiršanas procesā
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
KOHĒZIJAS POLITIKAS SATVARS TIESISKAIS REGULĒJUMS VALSTS
ATBALSTA JOMĀ 
REGIO ĢD EMPL ĢD
ESFCOMP ĢD
Saņēmējs (piem., uzņēmums, 
ministrija vai labdarības organizācija) 
Vadošās iestādes
Revīzijas iestādesSaderības 
novērtējums 
un uzraudzība
Konsultācijas 
un atzinumi 
PROJEKTU
LĪMENISDALĪBVALSTIS
Projekta 
pieteikumsUzrauga un 
revidē atbilstību 
valsts atbalsta 
noteikumiemDalībvalstu valsts 
atbalsta birojiUzrauga un 
revidē atbilstību 
valsts atbalsta 
noteikumiemUzrauga un 
revidē atbilstību 
valsts atbalsta 
noteikumiemPaziņošana ar pastāvīgas 
pārstāvniecības 
starpniecību
Valsts atbalsta 
regulasERAF un 
Kohēzijas fondsEIROPAS 
KOMISIJA
22 Ievads 
Eiropas Revīzijas palātas un dalībvalstu augstāko 
revīzijas iestāžu veiktās revīzijas valsts atbalsta jomā
22 
Vienā no Palātas iepriekšējiem īpašajiem ziņojumiem 2011. gadā tika konstatētas 
nepilnības dalībvalstu sistēmās, kas nodrošina paziņošanu par valsts atbalstu, — 
galvenokārt pamatojoties uz vairāku sūdzību un uzraudzības gadījumu pārbaudi 
attiecībā uz 2008.–2010. gada periodu24.
23 
Turklāt no 2010. līdz 2014. gadam Palāta pārbaudīja daudzu ERAF/KF un ESF 
projektu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. Šo revīziju rezultāti veidoja daļu 
pamata Palātas īpašajiem ERAF/KF un ESF izvērtējumiem, kas sniegti tās gada 
pārskatos25.
24 
Palāta veica aptauju 28 augstākajās revīzijas iestādēs, no kurām atbildēja 22. 
Lielākā daļa no tām apgalvoja, ka savās revīzijās tās dažādā mērā iekļāva valsts at -
balsta pārbaudes26. Ļoti maz bija tādu, kas veica arī īpašas valsts atbalsta revīzijas.24 Īpašais ziņojums Nr. 15/2011 
“Vai Komisijas procedūras 
nodrošina valsts atbalsta 
kontroles efektīvu pārvaldību” 
(http://eca.europa.eu ).
25 Sk., piemēram, Palātas gada 
pārskata par 2014. finanšu 
gadu 6. nodaļu (OV C 373, 
10.11. 2015.).
26 Augstākās revīzijas iestādes ir 
valsts iestādes, kas atbild par 
valsts ieņēmumu un izdevumu 
revīziju.
23
 Revīzijas tvērums un pieeja
25 
Pēdējos gados, veicot ikgadējās atbilstības revīzijas, Palāta konstatēja daudzas 
kļūdas, kas attiecas uz atbilstību valsts atbalsta noteikumiem kohēzijas politikas 
jomā. Šajā ziņojumā ir aplūkots, vai Komisija veica pietiekamus pasākumus, lai 
izprastu šīs situācijas cēloņus, un analizēts, vai Komisijas veiktie pasākumi stip -
rinās tās un dalībvalstu spēju novērst, atklāt un labot valsts atbalsta noteikumu 
pārkāpumus.
26 
Šajā revīzijā Palāta novērtēja neatbilstības līmeni valsts atbalsta noteikumiem 
kohēzijas politikas jomā (t. i., ERAF/KF un ESF) 2007.–2013. gada plānošanas pe -
riodā un to, cik lielā mērā Komisija apzinājās neatbilstības cēloņus. Palātas īpašā 
analīze bija galvenokārt vērsta uz 2010.–2014. gada periodu. Palāta arī pārbaudīja, 
vai Komisijas veiktie pasākumi attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu 
varētu mazināt neatbilstību valsts atbalsta noteikumiem.
27 
Konkrēti, Palāta pārbaudīja,
a) vai Komisijai bija visaptverošs un atjaunināts pārskats par cēloņiem, kas izrai -
sa neatbilstību valsts atbalsta noteikumiem kohēzijas politikas jomā, un vai 
Komisijas ģenerāldirektorāti un dalībvalstis atklāja valsts atbalsta noteikumu 
pārkāpumus. Palāta arī pārbaudīja, vai, reaģējot uz kļūdām valsts atbalsta 
jomā, Komisija veica pienācīgu skaitu koriģējošo pasākumu un
b) vai Komisija veica atbilstīgus pasākumus, lai turpmāk novērstu valsts atbalsta 
noteikumu pārkāpumus kohēzijas politikas jomā.
28 
Turklāt Palāta sīki analizēja atbilstības revīziju konstatējumus un izmantoja pie -
mērus, lai ilustrētu biežās ar valsts atbalstu saistītās kļūdas. Palāta arī pārbaudīja 
Komisijas izmantoto apstiprināšanas procedūru attiecībā uz atsevišķiem finanšu 
ziņā īpaši nozīmīgiem projektiem (“lielajiem projektiem”).
29 
Revīzija ietvēra dokumentu pārbaudi (piemēram, revīzijas iestāžu gada pārska -
tu, Komisijas gada pārskatu un Komisijas regulu analīzi) un Komisijas pārstāvju 
iztaujāšanu.
24 Revīzijas tvērums un pieeja 
30 
Dalībvalstu līmenī Palāta veica divas aptaujas:
a) 113 revīzijas iestāžu aptauju 28 dalībvalstīs, kas atbild par 440 ERAF/KF un ESF 
2007.–2013. gada darbības programmām; uz šo aptauju atbildēja 100 iestādes 
(88 %), un
b) 31 valsts atbalsta biroja aptauju 28 dalībvalstīs; uz to atbildēja 24 biroji (77 %).
31 
Visbeidzot, Palāta apmeklēja četras dalībvalstis (Dāniju, Ungāriju, Poliju un Por -
tugāli), lai pārbaudītu vairākus atšķirīgus valsts atbalsta procesus, kurus izmanto 
dažādas iestādes.
25
 Apsvērumi
Komisija neveic visaptverošu ar valsts atbalstu saistīto 
kļūdu analīzi, un dalībvalstis nepietiekami 
koncentrējas uz valsts atbalstu
32 
Analizējot ikgadējo atbilstības revīziju rezultātus, Palāta centās noteikt neatbils -
tības apmēru valsts atbalsta noteikumiem kohēzijas politikas jomā un noskaid -
rot, vai Komisijai bija pārskats par valsts atbalsta kļūdām visās dalībvalstīs. Šāds 
pienācīgi sagatavots pārskats palīdzētu Komisijai novirzīt resursus, lai revidētu, 
uzraudzītu un atbalstītu dalībvalstis. Mēs salīdzinājām Komisijas un dalībvalstu 
atklātās valsts atbalsta kļūdas ar mūsu pašu atklātajām un izpētījām koriģējošos 
pasākumus, kurus Komisija bija veikusi, reaģējot uz konstatētajām kļūdām.
Daudz ar valsts atbalstu saistītu kļūdu Eiropas Reģionālās 
attīstības fonda, Kohēzijas fonda un, ievērojami mazākā 
mērā, Eiropas Sociālā fonda līdzekļu izmantošanā
Palātas veiktās ar valsts atbalstu saistīto projektu revīzijas
33 
Ikgadējās atbilstības revīzijās 2010.–2014. gada periodā Palāta revidēja 1573 pēc 
nejaušības principa izraudzītus ERAF/KF un ESF projektus27. No 828 ERAF/KF pro -
jektiem 220 projekti (26,6 %) bija saistīti ar valsts atbalstu. No 745 ESF projektiem 
ar valsts atbalstu bija saistīti 49 (6,6 %).
34 
Palāta kopumā 50 gadījumos konstatēja neatbilstību valsts atbalsta noteikumiem. 
No šiem 50 gadījumiem 46 attiecās uz ERAF/KF projektiem un četri uz ESF projek -
tiem. Ar valsts atbalstu saistītās kļūdas ESF projektos ir iespējamas daudz mazākā 
mērā, galvenokārt tāpēc, ka projekti parasti ir daudz mazāki un ir lielāka iespēja, 
ka uz tiem attiecas de minimis  atbalsts.
35 
Gan ar valsts atbalstu saistīto projektu skaits, gan arī to projektu īpatsvars, kuriem 
konstatētas valsts atbalsta kļūdas, no 2010. līdz 2014. gadam kopumā palielinājās, 
norādot uz to, ka šo kļūdu novēršanai ieviestie kontroles mehānismi laika gaitā 
nebija uzlabojušies. Kļūdu skaita pieaugums galvenokārt attiecās uz tiem pro -
jektiem, kuriem nebija finansiālas ietekmes uz ES budžeta finansējuma apjomu 
(sk.  2. tabulu )28. Palāta konstatēja valsts atbalsta kļūdas 20,9 % ERAF/KF projektu, 
kas saistīti ar valsts atbalstu. Attiecīgais ESF rādītājs bija 8,2 %.27 Sīkākai informācijai par to, kā 
Palāta atlasa un pārbauda 
projektus, sk. 1.1. pielikuma 
4.–10. punktu Palātas gada 
pārskatā par 2014. finanšu 
gadu.
28 Finansiāla ietekme nozīmē to, 
ka Palāta konstatēja atšķirību 
starp darījuma faktisko vērtību 
un vērtību, kas tiktu sasniegta, 
ja darījums būtu veikts 
saskaņā ar piemērojamajiem 
noteikumiem. Palātas gada 
pārskata par 2014. finanšu 
gadu 1.1. pielikumā ir sniegta 
sīkāka informācija par Palātas 
izmantoto metodiku.
26 Apsvērumi 
36 
No 50 gadījumiem, kuros tika konstatēta neatbilstība valsts atbalsta noteiku -
miem, 16 gadījumos (32 %) Palāta uzskatīja, ka konstatētajām kļūdām bija finan -
siāla ietekme uz ES budžeta finansējuma apjomu. Visi šie 16 gadījumi attiecās 
uz ERAF/KF projektiem un bija būtisks faktors, kas ietekmēja Palātas aplēsto 
kļūdu līmeni kohēzijas politikas jomā, it sevišķi kopš 2013. gada (sk.  5. attēlu )29. 
2010.–2014. gada periodā 13,5 % no Palātas vidējā ikgadējā aplēstā kļūdu līmeņa 
kohēzijas politikas jomā bija attiecināmi uz valsts atbalsta kļūdām30.2. tabula Palātas ikgadējās atbilstības revīzijās atklātās ar valsts atbalstu saistītās kļūdas, 
2010.–2014. gads
Fonds  
(1)Gads  
(2)Revidēto pro -
jektu skaits  
(3)Ar valsts 
atbalstu sais -
tīto projektu 
skaits  
(4)% 
(4/3)Ar valsts 
atbalstu 
saistīto 
kļūdu 
skaits  
(5)% 
(5/4)Valsts atbalsta 
kļūdas ar 
finansiālu 
ietekmiValsts atbalsta 
kļūdas bez finan -
siālas ietekmes
ERAF/KF2010 163 37 22,7  % 2 5,4 % 2 0
2011 168 43 25,6  % 8 18,6  % 4 4
2012 168 30 17,9  % 6 20,0  % 2 4
2013 168 51 30,4  % 16 31,4  % 5 11
2014 161 59 36,6  % 14 23,7  % 3 11
ERAF/KF kopā 828 220 26,6  % 46 20,9  % 16 30
ESF2010 66 0 0,0 % 0 0,0 % 0 0
2011 166 8 4,8 % 0 0,0 % 0 0
2012 168 3 1,8 % 3 100,0  % 0 3
2013 175 14 8,0 % 1 7,1 % 0 1
2014 170 24 14,1  % 0 0,0 % 0 0
ESF kopā 745 49 6,6 % 4 8,2 % 0 4
Kopā 1573 269 17,1  % 50 18,6  % 16 34
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
29 Aplēstais kļūdu līmenis ir 
statistiska aplēse par kļūdu 
iespējamo procentuālo 
rādītāju datu kopā. Sk. Palātas 
gada pārskata par 
2014. finanšu gadu 
1.1. pielikuma 15. punktu.
30 2010.–2014. gada periodā 
vidējais ikgadējais aplēstais 
kļūdu līmenis kohēzijas 
politikas jomā bija 5,7 %.
27 Apsvērumi 
Atklāto ar valsts atbalstu saistīto kļūdu četras galvenās kategorijas
37 
Ar valsts atbalstu saistītās kļūdas, ko Palāta atklāja savās ikgadējās atbilstības revī -
zijās no 2010. līdz 2014. gadam, var iedalīt četrās kategorijās (sk.  6. attēlu ):
a) pārāk augsta atbalsta intensitāte;
b) stimulējošas ietekmes trūkums;
c) neatklāts valsts atbalsts vai nepaziņošana par to un
d) neizpildītas uzraudzības vai formālās prasības.
38 
No visām 16 ar valsts atbalstu saistītajām kļūdām, kurām bija finansiāla ietekme, 
15 kļūdas attiecās uz kategorijām “Pārāk augsta atbalsta intensitāte” un “Stimulē -
jošas ietekmes trūkums”. 5. attēlsAr valsts atbalstu saistīto kļūdu daļa no aplēstā kļūdu līmeņa kohēzijas politikas 
jomā, 2010.–2014. gads
Piezīme. Ar valsts atbalstu saistīto kļūdu daļa no aplēstā kļūdu līmeņa kohēzijas politikas jomā ir atkarīga no valsts atbalsta kļūdu smaguma pakā -
pes un skaita.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.0 %5 %10 %15 %20 %25 %
2010 2011 2012 2013 2014Daļa no aplēstā kļūdu līmeņa kohēzijas
politikas jomā 
GadsAr valsts 
atbalstu saistītās kļūdas
28 Apsvērumi 
Pārāk augsta atbalsta intensitāte
39 
Komisija nosaka atbalsta intensitātes robežlielumu31 nolūkā ierobežot valsts 
atbalsta summas līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība varētu 
notikt32. Daudzos gadījumos (arī atkarībā no atbalsta kategorijas) atbalsta intensi -
tātes robežlielumu var palielināt maziem un vidējiem uzņēmumiem33. Šo palie -
linājumu sauc par “MVU piemaksu”. Šajā kategorijā tika bieži pieļauta kļūda, kad 
vadošā iestāde lielu uzņēmumu uzskatīja par MVU un piešķīra tam MVU piemak -
su, uz ko tam nebija tiesību (sk.  2. izcēlumu ).6. attēlsAr valsts atbalstu saistīto kļūdu veids un skaits, 2010.–2014. gads
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.02468101214161820Kļūdu skaits
Kļūdu veidsAr ﬁnansiālu ietekmi
Bez ﬁnansiālas ietekmes
Pārāk augsta atbalsta 
intensitāteStimulējošas 
ietekmes trūkumsNeatklāts valsts atbalsts 
vai nepaziņošana par toNav izpildītas 
uzraudzības vai 
formālās prasības
31 “Atbalsta intensitāte” ir 
atbalsta summa, kas izteikta 
procentos no projekta 
attiecināmajām izmaksām. Sk., 
piemēram, Regulas (ES) 
Nr. 651/2014 2. panta 
26. punktu.
32 Sk. Komisijas kopīgo principu 
valsts atbalsta saderības 
ekonomiskajam 
novērtējumam projektu, kas 
pieejams COMP ĢD tīmekļa 
vietnē.
33 MVU var būt augstāka atbalsta 
intensitāte, jo Komisija 
uzskata, ka maziem 
uzņēmumiem ir lielāki tirgus 
ierobežojumi, piemēram, 
attiecībā uz piekļuvi 
finansējumam. Sk. Komisijas 
2009. gada 25. februāra 
rokasgrāmatu par Kopienas 
valsts atbalsta 
noteikumiem MVU.
29 Apsvērumi 
Stimulējošas ietekmes trūkums
40 
Valsts atbalsts būs efektīvs vēlamā sabiedriskās politikas mērķa sasniegšanā tikai 
tādā gadījumā, ja tam būs stimulējoša ietekme, t. i., tas mudinās atbalsta saņēmē -
ju veikt darbības, ko bez šā atbalsta tas nebūtu veicis34. Tāpēc atbalsta saņēmē -
jam ir jāpierāda, ka atbalstītais projekts bez atbalsta netiktu īstenots. Piemēram, 
saskaņā ar 2008. gada VGAR noteikumiem atbalsta stimulējošā ietekme uz lieliem 
uzņēmumiem, kuri saņēma valsts atbalstu, bija jāpierāda, apliecinot, ka pēc at -
balsta piešķiršanas ir būtiski paplašināta projekta darbības joma vai palielināts tā 
apjoms, iztērētā summa vai izpildes ātrums (sk.  3. izcēlumu )35.34 “ES valsts atbalsta 
modernizācija” (VAM), 
COM(2012) 209 final, 8.5.2012.
35 8. panta 3. punkts Komisijas 
2008. gada 6. augusta Regulā 
(EK) Nr. 800/2008, kas atzīst 
noteiktas atbalsta kategorijas 
par saderīgām ar kopējo tirgu, 
piemērojot Līguma 87. un 
88. pantu (vispārējā grupu 
atbrīvojuma regula) (OV L 214, 
9.8.2008., 3. lpp.). Pirms šīs 
regulas tika pieņemta 
Komisijas 2006. gada 
24. oktobra Regula (EK) 
Nr. 1628/2006 par Līguma 87. 
un 88. panta piemērošanu 
valstu reģionālajam 
ieguldījumu atbalstam.Nepareizas atbalsta intensitātes piemērs (Slovēnija)
Kādā ERAF projektā Slovēnijā, kuru Palāta pārbaudīja 2013. gada atbilstības revīzijas ietvaros, saskaņā ar pazi -
ņoto shēmu tika piešķirts atbalsts pētniecības un attīstības pasākumiem autobūves nozarē. Saņēmējs bija no -
teikts, pamatojoties uz konsorcija nolīgumu starp deviņiem partneriem, no kuriem viens bija MVU. Visi pārējie 
partneri bija lieli uzņēmumi. Saņēmējam bija piešķirta MVU piemaksa, lai gan tas veica pētniecības pasākumus 
tikai lielo uzņēmumu uzdevumā. Daļai attiecināmo izdevumu vajadzēja piemērot intensitātes robežlielumu 
25 % apmērā, nevis 50 %, kas tika piemēroti. Rezultātā nebūtu bijis jāpiešķir atbalstu EUR 0,4 miljonu apmērā.
Stimulējošas ietekmes trūkuma piemērs (Polija)
Kādā ERAF projektā Polijā, kura ietvaros tika būvēts loģistikas centrs un kuru Palāta pārbaudīja 2010. gada at -
bilstības revīzijā, saņēmējs projekta pieteikumā nebija parādījis, ka atbalsts būtiski palielinātu projekta darbī -
bas jomu, apjomu, iztērēto summu vai izpildes ātrumu, kā prasīts 2008. gada VGAR. Tā rezultātā projekts, kurš 
būtu varējis piesaistīt 23,2 miljonus EUR no ES finansējuma, nebija attiecināms un dalībvalsts to vēlāk atsauca.2. izcēlums 3. izcēlums
30 Apsvērumi 
41 
Palāta arī konstatēja gadījumus, kad darbs bija uzsākts jau pirms projekta pietei -
kuma iesniegšanas atbalsta piešķiršanas iestādei. Arī tas norāda uz to, ka projekta 
izpildei atbalsts nebija vajadzīgs.
Neatklāts valsts atbalsts vai nepaziņošana par to
42 
Attiecībā uz kļūdu kategoriju, kur vadošā iestāde bija nepareizi klasificējusi atbal -
stu projektam par tādu, kas nav uzskatāms par valsts atbalstu, vai kā citādi nebija 
paziņojusi Komisijai par valsts atbalstu, Palāta vispirms pievērsa uzmanību tam, 
vai atbalsts varētu būt atbrīvots no paziņošanas pienākuma, piemēram, saskaņā 
ar VGAR. Tikai gadījumā, ja atbrīvojumam nebija pamata, Palāta uzskatīja, ka kļū -
dai bija finansiāla ietekme (sk.  4. izcēlumu ).
Nepaziņošanas piemērs (Čehijas Republika)
Kādā ERAF projektā Čehijas Republikā, kuru Palāta pārbaudīja 2014. gada atbilstības revīzijā, attiecībā uz 
pētniecības infrastruktūras būvniecību vadošā iestāde par atbalstu nepaziņoja Komisijai, uzskatot, ka projekta 
pētniecības pasākumi nav saistīti ar saimniecisko darbību. Lai gan atbalsta saņēmēja veiktie pētniecības pasā -
kumi daļēji nebija saistīti ar saimniecisko darbību, būtiskai pasākumu daļai tas veica arī pētījumus uz līgumu 
pamata. Tādējādi revidētā dotācija EUR 1,8 miljonu apmērā bija uzskatāma par valsts atbalstu, un to varēja 
piešķirt tikai pēc paziņošanas Komisijai un Komisijas apstiprinājuma saņemšanas.4. izcēlums
Nav izpildītas uzraudzības vai formālās prasības
43 
Lai nodrošinātu, ka pasākumi, kuri uzskatāmi par valsts atbalstu, ir saderīgi ar 
iekšējo tirgu, vadošajām iestādēm ir jāievēro tām noteiktās uzraudzības, pār -
baudes un citas formālās prasības. Šīs prasības piemēro arī de minimis  atbalstam 
(sk. 14. punktu). Ar šo kategoriju saistītā konkrētā problēma ir tā, ka uzņēmumi 
var vairākkārt saņemt finansiālu atbalstu no vairākiem avotiem. Šīs dažādās at -
balsta dotācijas kopā var pārsniegt de minimis  robežlielumu. Vairākas kļūdas šajā 
kategorijā bija saistītas ar to, ka netika pārbaudīta de minimis  atbalsta uzkrāšanās 
(sk.  5. izcēlumu ).
31 Apsvērumi 
44 
Tomēr trūkumi uzraudzībā var arī būt par iemeslu atbalsta neattiecināmībai, ja, 
piemēram, kopējais apstiprinātais atbalsts pārsniedz de minimis  robežlielumu. 
De minimis  regula paredz divas de minimis  atbalsta uzraudzības iespējas: vai nu 
paša atbalsta saņēmēja deklarāciju, kurā apstiprināts, ka atbalsta rezultātā de mi -
nimis  robežlielums netiks pārsniegts, vai izmantojot centrālu reģistru36. Izveidojot 
centrālu reģistru, kurā ir pilnīga informācija par de minimis  atbalstu, kas piešķirts 
attiecīgajā dalībvalstī, šādas kļūdas ir iespējams novērst (sk.  6. izcēlumu ).Uzraudzības vai formālo prasību neievērošanas piemērs (Francija)
Kādā ERAF projektā Francijā, kuru Palāta pārbaudīja 2011. gada atbilstības revīzijā, attiecībā uz rūpniecības 
ēkas būvniecību vadošā iestāde piešķirto atbalstu apstiprināja kā de minimis  atbalstu. Taču tā neņēma vērā 
divas iepriekšējās atbalsta dotācijas, kas triju gadu periodā bija piešķirtas tam pašam atbalsta saņēmējam. 
Finansiālas ietekmes nebija, jo atbalsta kopējā summa de minimis  robežlielumu nepārsniedza.
Centrāla reģistra izmantošana attiecībā uz de minimis  atbalstu (Portugāle)
Portugālē jebkurš piešķirtais de minimis  atbalsts ir jāievada centrālā reģistrā, ko pārvalda ERAF/KF un ESF serti -
fikācijas iestāde. Tad reģistrs automātiski aprēķina atbalsta saņēmējam piešķirtā atbalsta uzkrājumu, norādot, 
vai de minimis  robežlielums ir pārsniegts vai ne. Ja robežlielums ir pārsniegts, atbalsta piešķiršanas iestādei 
ir jāpieņem lēmums par iepriekš reģistrētā atbalsta anulēšanu un atsaukšanu no reģistra. Sertifikācijas iestā -
de divas reizes gadā pārbauda, vai piešķirtais atbalsts, kas pārsniedz de minimis  robežlielumu, pēc tam tiek 
atsaukts.5. izcēlums 6. izcēlums36 Komisijas Regulas (ES) 
Nr. 1407/2013 21. apsvērums.
Komisijas veikto uzraudzību vājināja visaptverošas analīzes 
trūkums un nepietiekama iekšējā koordinācija
45 
Komisija, īstenojot savu uzraudzības funkciju, veic dažādus pārbaudes pasākumus 
saistībā ar valsts atbalstu. Kohēzijas politikas jomā REGIO ĢD un EMPL ĢD īsteno 
pārbaudes uz vietas, galvenokārt veicot ERAF/KF un ESF projektu un sistēmu 
revīziju; valsts atbalsta jomā COMP ĢD īsteno kontroles pasākumus, galvenokārt 
veicot uzraudzību un izskatot sūdzības.
32 Apsvērumi 
46 
Palāta pārbaudīja, vai un kādā apmērā Komisija ir konstatējusi valsts atbalsta 
noteikumu pārkāpumus, vai attiecīgā informācija ir ievadīta datubāzē, analizēta 
un izplatīta Komisijas struktūrvienībām, kā arī, cik lielā mērā Komisija ir īstenojusi 
atbilstīgus pasākumus, lai veiktu korektīvas darbības saistībā ar gadījumiem, kad 
Komisija vai Palāta konstatējusi neatbilstību valsts atbalsta noteikumiem.
REGIO ĢD atklāj ievērojamu valsts atbalsta kļūdu daudzumu
47 
Saistībā ar ERAF un KF projektiem Palāta analizēja nejaušas izlases paraugu, 
kurā bija iekļauti 25 no pavisam 131 revīzijas ziņojuma, ko REGIO ĢD sagatavoja 
2013. un 2014. gadā. REGIO ĢD ir atlasījis projektus un programmas, pamatojoties 
uz riska novērtējumu37. Visi ziņojumi attiecās gan uz projektu, gan arī uz sistēmu 
revīzijām, izņemot vienu ziņojumu, kurš attiecās tikai uz projektu revīzijām. 25 zi -
ņojumos bija aptverti pavisam 202 projekti.
48 
Palātas veiktā analīze parādīja, ka uz 38 no 202 projektiem attiecās konstatēju -
mi valsts atbalsta jomā. Tas atbilst 19 % no visiem projektiem, kas pārbaudīti šo 
25 Komisijas revīziju laikā (sk.  3. tabulu ). Šāds pārkāpumu atklāšanas rādītājs ir 
līdzīgs Palātas konstatējumiem (sk. 35. punktu un 2. tabulu ).37 REGIO ĢD 2014. gada darbības 
pārskats, 2.1.1. iedaļa 
“Kontroles efektivitāte 
attiecībā uz likumību un 
pareizību”, 47. lpp.3. tabula Ar valsts atbalstu saistītie konstatējumi REGIO ĢD revīzijās 2013.–2014. gadā
 Revīzijas ziņojumu 
skaitsRevīzijas ziņojumu 
īpatsvarsProjektu skaits Projektu īpatsvars
Bez konstatējumiem valsts atbalsta 
jomā16 64 % 110 + 54181 %
Ar konstatējumiem valsts atbalsta 
jomā, kas saistīti tikai ar darbībām 
(projektiem)5 20 %
38 19 %Ar konstatējumiem valsts atbalsta 
jomā, kas saistīti gan ar darbībām 
(projektiem), gan arī ar sistēmām2 8 %
Ar konstatējumiem valsts atbalsta 
jomā, kas saistīti tikai ar sistēmām2 8 % - -
Kopā 25 100 % 202 100 %
1  110 projekti, attiecībā uz kuriem netika izdarīti konstatējumi, bija apskatīti 16 ziņojumos, kuros nebija izdarīts neviens konstatējums valsts 
atbalsta jomā, savukārt 54 projekti, uz kuriem neattiecās neviens konstatējums valsts atbalsta jomā, bija apskatīti 9 citos ziņojumos.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.
33 Apsvērumi 
REGIO ĢD veica vairākas finanšu korekcijas saistībā ar valsts 
atbalsta noteikumu pārkāpumiem 2010.–2014. gada periodā
49 
Komisijas pienākums ir veikt atbilstīgus pasākumus, lai koriģētu sistēmas trūku -
mus vai kļūdas, kuras konstatētas projektos38. Ja konstatē nopietnus trūkumus 
vai ja dalībvalsts nav pienācīgi izpildījusi savu pienākumu konstatēt un koriģēt 
nepareizi veiktus izdevumus, Komisija var pieņemt lēmumu par finanšu korek -
ciju. Finanšu korekciju mērķis ir pasargāt ES budžetu no kļūdainu vai nepareizu 
izdevumu sloga39.
50 
REGIO ĢD, pamatojoties uz tā veiktajām revīzijām, 2010.–2014. gadā īstenoja 
desmit finanšu korekcijas, kuras bija vismaz daļēji saistītas ar valsts atbalstu. Šīs 
finanšu korekcijas attiecās uz piecām dalībvalstīm (Austriju, Čehijas Republiku, 
Spāniju, Franciju un Rumāniju). Sešas no šīm finanšu korekcijām, kuru kopējā 
summa sasniedza EUR 3,2 miljonus un kuras attiecās uz divām dalībvalstīm, bija 
saistītas tikai ar valsts atbalstu (Spānija un Francija). Turklāt REGIO ĢD pēc revīzi -
jas iestāžu GKZ pārskatīšanas veica trīs finanšu korekcijas, kuras bija vismaz daļēji 
saistītas ar valsts atbalstu. Viena no šīm finanšu korekcijām, kuras kopējā summa 
sasniedza EUR 32,5 miljonus un kura attiecās uz vienu dalībvalsti (Spāniju), bija 
saistīta tikai ar valsts atbalstu. Nav iespējams noteikt valsts atbalsta komponenta 
apmēru finanšu korekcijās, kuras tikai daļēji bija saistītas ar valsts atbalstu. Nebija 
pieejama informācija par kopējo kļūdu vai sistēmu nepilnību skaitu, kuras RE -
GIO ĢD konstatēja 2010.–2014. gada periodā.
51 
Divus gadus pēc katras ikgadējās atbilstības revīzijas Palāta analizē, vai Komisija 
ir veikusi atbilstīgus un savlaicīgus koriģējošos pasākumus saistībā ar Palātas kon -
statētajām kļūdām. REGIO ĢD bija īstenojis vai īstenoja piecas finanšu korekcijas 
saistībā ar piecām Palātas konstatētām valsts atbalsta kļūdām 2010.–2013. gada 
periodā40. Šīs finanšu korekcijas attiecās uz četrām dalībvalstīm (Spāniju, Grie -
ķiju, Austriju un Poliju). Četras no šīm finanšu korekcijām, kuru kopējā summa 
sasniedza EUR 2,7 miljonus un kuras attiecās uz tām pašām četrām dalībvalstīm, 
bija saistītas tikai ar valsts atbalstu. Komisija vēl nebija pabeigusi izstrādāt savu 
nostāju attiecībā uz ierosināto finanšu korekciju EUR 0,3 miljonu apmērā, kas bija 
saistīta ar sesto valsts atbalsta kļūdu.38 Regula (ES, Euratom) 
Nr. 966/2012, 59. pants.
39 Finanšu korekcijas var veikt, 
atņemot nepareizi veikto 
izdevumu summu no 
dalībvalstu izdevumu 
deklarācijām vai atgūstot 
līdzekļus no saņēmējiem.
40 No 13 gadījumiem, kuros 
Palātas konstatēja kļūdas ar 
finansiālu ietekmi, finanšu 
korekcija tika veikta 
5 gadījumos. Viena finanšu 
korekcija attiecās uz vienu no 
Palātas konstatētajām 
19 kļūdām, kuras Palāta bija 
klasificējusi kā kļūdas bez 
finansiālas ietekmes.
34 Apsvērumi 
COMP ĢD īstenoto valsts atbalsta uzraudzības pasākumu laikā tiek 
atklātas daudzas problemātiskas atbalsta shēmas
52 
Komisijai ir regulāri jāuzrauga atbalsta shēmas, lai pārbaudītu, vai un cik lielā 
mērā tās atbilst valsts atbalsta noteikumiem, kā arī jāveic attiecīgi pasākumi, īpaši 
tad, ja piešķirtais atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šādi pasākumi ietver pie -
šķirtā nesaderīgā atbalsta atgūšanu41. Tāpēc Palāta pārbaudīja COMP ĢD veikto 
uzraudzības pasākumu rezultātus 2009.–2014. gada periodā; šie rezultāti sniegti 
4. tabulā . Komisija turpina uzraudzīt iepriekš apstiprinātās atbalsta shēmas42.4. tabula COMP ĢD veiktās uzraudzības rezultāti 2009.–2014. gads1
Atbalsta shēmaUzraudzīto shēmu 
skaitsProblemātisko 
gadījumu skaits (un 
īpatsvars)3To problemātisko gadījumu skaits (un 
īpatsvars), kas ietekmē saderību
Atbalsts, uz ko attiecas grupu atbrīvojums 73 24 (32,9  %) 9 (12,3 %)
Paziņotais atbalsts 138 50 (36,2 %) 7 (5,1 %)
Cits21 1 (100,0 %) 0 (%)
Pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku 
nozīmi8 4 (50,0 %) 0 (%)
Kopā 220 79 (35,9 %) 16 (7 ,3 %)
1 Palāta ir iekļāvusi 2009. gadu, jo Komisijas veiktās uzraudzības rezultāti attiecas uz 2009. un 2010. gadu.
2  COMP ĢD atklāja vienu atbalsta shēmu, kura nebija nedz shēma saskaņā ar VGAR, nedz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi 
shēma, nedz arī apstiprināta shēma (tādējādi tā bija nelikumīga shēma).
3  “Problemātisks” ir vārds, ko lieto COMP ĢD, lai norādītu uz valsts atbalsta noteikumu pārkāpumiem, — no formālām nepilnībām, piemēram, 
kumulācijas noteikumu nepareiza formulējuma, līdz juridiskiem jautājumiem, piemēram, VGAR nosacījumu trūkumam saskaņā ar VGAR izvei -
dotā shēmā.
Avots:  Eiropas Komisija.41 Lieta C-301/87, 17.–23. punkts.
42 LESD, 108. panta 1. punkts: 
“Komisija (..) pastāvīgi pārskata 
visas atbalsta piešķiršanas 
sistēmas, kas pastāv šajās 
valstīs. Tā iesaka šīm valstīm 
attiecīgus pasākumus, kas 
vajadzīgi sakarā ar iekšējā 
tirgus pakāpenisku attīstību 
vai darbību.”
53 
Palāta konstatēja, ka COMP ĢD uzraugāmās atbalsta shēmas bija izvēlējies, pama -
tojoties uz riska novērtējumu un ņemot vērā piešķirtā atbalsta summu. 2009.–
2014. gada periodā vidēji gadā tika izmantota 2401 atbalsta shēma ar deklarētiem 
izdevumiem. Šajā periodā COMP ĢD uzraudzīja pavisam 220 atbalsta shēmu (no 
30 līdz 75 atbalsta shēmām gadā). COMP ĢD lēš, ka shēmas, ko tas uzraudzīja 
2009.–2014. gadā, ietvēra vairāk nekā 20 % no valsts atbalsta, kas tika piešķirts 
saskaņā ar atbalsta shēmām. Lielākā daļa atbalsta shēmu ilgst vairākus gadus, un 
izdevumi tiek deklarēti katru gadu.
35 Apsvērumi 
54 
Pamatojoties uz tās veikto uzraudzību 2009.–2014. gada periodā, Komisija konsta -
tēja, ka aptuveni 36 % no visām atbalsta shēmām bija skārušas kādas problēmas. 
Šīs problēmas bija saistītas ar nepilnībām atbalsta shēmu izstrādē (piemēram, 
tika izmantoti nelikumīgi atbrīvojumi no stimulējošas ietekmes noteikumiem vai 
nebija noteikumu par maksimālo atbalsta intensitāti) vai individuālā atbalsta īste -
nošanā (piemēram, bija nelikumīgi pārkāpts pienākums paziņot par individuālo 
atbalstu, kas pārsniedz VGAR noteiktās robežvērtības, vai sniegts atbalsts lieliem 
uzņēmumiem, lai gan atbalsta shēma paredzēta tikai MVU)43. Problēmas, kas ie -
tekmēja saderību (7,3 % no visiem gadījumiem), ir īpaši būtiskas. Šādos gadījumos 
Komisija var veikt pasākumus, lai atgūtu atbalstu. Problēmas, kas ietekmēja sade -
rību, bija īpaši bieži sastopamas saskaņā ar VGAR izveidotajās shēmās (12,3 % no 
visiem VGAR gadījumiem).
55 
Plašāka informācija par 2006.–2014. gadu dalībvalstu un atbalsta kategoriju 
dalījumā ir sniegta II pielikumā , kurā redzams, ka COMP ĢD uzskatīja — piecās 
dalībvalstīs (Grieķijā, Lietuvā, Luksemburgā, Portugālē un Apvienotajā Karalistē) 
puse vai vairāk nekā puse no visām atbalsta shēmām bija problemātiskas. Kaut 
arī COMP ĢD uzraudzības rezultāti nav kohēzijas politikai specifiski, II pielikumā 
parādīts, ka reģionālā attīstība ir atbalsta kategorija, uz kuru visbiežāk attiecas 
COMP ĢD uzraudzība.
COMP ĢD īstenotajiem uzraudzības pasākumiem 2009.–2014. gadā 
nebija ievērojamu rezultātu valsts atbalsta atgūšanā
56 
Komisijas veiktā valsts atbalsta uzraudzība 2009.–2014. gada periodā sekmēja to, 
ka iesaistītās dalībvalstis astoņos gadījumos panāca nepareizi veiktu izdevumu 
brīvprātīgu atgūšanu no atbalsta saņēmējiem44. Turklāt Komisija sāka īstenot 
astoņas oficiālas darbības, proti, izmeklēšanas procedūras. Īstenojot vienu no šīm 
procedūrām, ko 2014. gadā uzsāka pret Kipru, 2015. gadā tika atgūti EUR 0,3 mil -
joni, kas bija piešķirti pasākumam, kuram nepareizi piemēroja atbrīvojumu saska -
ņā ar VGAR45.43 Individuāls atbalsts ir jebkāds 
atbalsts, ko piešķir saskaņā ar 
atbalsta shēmu vai ārpus tās. 
COMP ĢD līdz 2015. gadam 
neuzraudzīja individuālo 
atbalstu, kas piešķirts ārpus 
atbalsta shēmas.
44 Četri atgūšanas gadījumi 
2009. gadā, viens gadījums 
2011. gadā, viens — 2012. gadā 
un divi gadījumi 2014. gadā.
45 Sk. Komisijas 2015. gada 
9. janvāra lēmumu 
C(2014) 9362.
36 Apsvērumi 
Komisijas datubāzes nebija iespējams izmantot, lai analizētu 
valsts atbalsta kļūdas 2007.–2013. gada plānošanas periodā
57 
Nedz REGIO ĢD, nedz arī EMPL ĢD 2007.–2013. gada plānošanas periodā nere -
ģistrēja gadījumus, kad tika konstatēta neatbilstība valsts atbalsta noteikumiem, 
tādā veidā, kas ļautu tiem veikt atbilstīgu valsts atbalsta kļūdu analīzi. REGIO ĢD 
un EMPL ĢD 2014.–2020. gada plānošanas periodam izveidoja datubāzi MAPAR 
(Revīzijas procesu, darbību un resursu pārvaldība), lai reģistrētu visus to veikto 
ERAF, KF un ESF revīziju laikā izdarītos konstatējumus, klasificējot tos pēc veida, 
kategorijas un smaguma pakāpes. Valsts atbalsta kļūdas ir atsevišķa kategorija 
šajā datubāzē. Taču Palāta konstatēja, ka COMP ĢD nebija piekļuves MAPAR .
58 
Vēl viena datubāze, ko pārvalda OLAF  un kas ir pieejama REGIO ĢD un EMPL ĢD, 
taču nav pieejama COMP ĢD, ir Pārkāpumu pārvaldības sistēma (PPS), ko Ko -
misija izmanto, lai reizi ceturksnī vāktu informāciju no dalībvalstīm par visiem 
pārkāpumiem, kuri saistīti ar ES ieguldījumu vairāk nekā EUR 10 000 apmērā46. 
2010.–2014. gada periodā dalībvalstis ziņoja par 31 pārkāpumu saistībā ar valsts 
atbalstu. Lai gan pārkāpumu skaits bija neliels, Komisija neveica to analīzi.
59 
Palāta konstatēja šādus trūkumus informācijas par pārkāpumiem sniegšanā Pār -
kāpumu pārvaldības sistēmā:
a) netika veikta valsts atbalsta kļūdu konkrēta klasifikācija, un tādējādi nebija 
nodrošināta kļūdu kategorizēšanas saskaņotība starp dalībvalstīm. Valsts 
atbalsta kļūdas būtu vajadzējis atrast, meklējot atslēgvārdus “valsts atbalsts” 
visās oficiālajās valodās;
b) daudzos gadījumos sniegtā informācija neatklāj kļūdu veidu vai tipu. Piemē -
ram, valsts atbalsta kļūda var būt aprakstīta tikai kā “problēma valsts atbalsta 
jomā”.46 28. pants Komisijas 2006. gada 
8. decembra 
Regulā (EK) Nr. 1828/2006, kas 
paredz noteikumus par to, kā 
īstenot Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1083/2006, ar ko paredz 
vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu 
un Kohēzijas fondu, un Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu (2007.–2013. gada 
plānošanas periods) (OV L 371, 
27.12.2006., 1. lpp.) un 
Komisijas 2015. gada 8. jūlija 
Deleģētā regula (ES) 
2015/1970, ar ko papildina 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (ES) 
Nr. 1303/2013 ar īpašiem 
noteikumiem par ziņošanu par 
pārkāpumiem attiecībā uz 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu un Eiropas 
Jūrlietu un zivsaimniecības 
fondu (2014.–2020. gada 
plānošanas periods) (OV L 293, 
10.11.2015., 1. lpp.).
37 Apsvērumi 
60 
Lai gan arī COMP ĢD rīcībā nebija datubāzes, tas veica savu uzraudzības pasā -
kumu ietvaros konstatēto problēmu horizontālo analīzi par 2007.–2013. gada 
plānošanas periodu, izmantojot Excel  izklājlapu. COMP ĢD šo informāciju nedarīja 
pieejamu nedz REGIO ĢD, nedz arī EMPL ĢD. 2016. gada martā COMP ĢD sāka to 
darīt.
61 
Pilnvērtīgu datubāzu neesamība un nepietiekama informācijas apmaiņa par 
atklātajām valsts atbalsta kļūdām starp Komisijas ģenerāldirektorātiem neļāva 
veikt visaptverošu valsts atbalsta kļūdu analīzi kohēzijas jomā. Šāda analīze būtu 
Komisijai palīdzējusi izstrādāt mērķtiecīgākus un precīzākus preventīvos pasāku -
mus dalībvalstīm un/vai programmām (sk. 101.–105. punktu).
Komisija pēc Tiesas sprieduma pieņemšanas 2011. gadā 
pastiprināja valsts atbalsta kontroles pasākumus attiecībā uz 
publiskās infrastruktūras projektiem
62 
Komisija 1994. gadā pieņēma pamatnostādnes, kurās tā noteica, ka publiskās 
infrastruktūras projektu īstenošana ir ekonomikas politikas vispārējs pasākums, 
uz ko neattiecas noteikumi par valsts atbalstu47. Tādēļ dalībvalstis Komisijai 
nesniedza paziņojumus par valsts finansētiem ieguldījumiem lidostās, ostās vai 
līdzīgos publiskās infrastruktūras objektos. Šajās pamatnostādnēs Komisija tomēr 
jau norādīja, ka lidostās veiktās saimnieciskās darbības, no kurām aviosabied -
rības gūst tiešu vai netiešu labumu, var uzskatīt par valsts atbalstu48. Atšķirība 
starp “publisko” infrastruktūru un “mērķorientēto” infrastruktūru tika minēta 
1995. gada ziņojumā par konkurenci un vēlāk Komisijas 2003. gada rokasgrāmatā 
par valsts atbalstu49. Tomēr šajā rokasgrāmatā teikts, ka vispārīgie valsts atbalsta 
noteikumi neattiecas konkrēti uz dzelzceļa, gaisa, iekšzemes ūdensceļu un jūras 
transportu. Pagājušā gadsimta 90. gados vairāki faktori, tādi kā tirgus liberalizāci -
ja, privatizācija un tehnikas progress, veicināja darbības jomas paplašināšanos in -
frastruktūras objektu komerciālai izmantošanai. Komisija, sākot ar 1998. gadu un 
atbilstoši savai interpretācijai, uzskatīja atbalstu, kas piešķirts dažādiem publiskās 
infrastruktūras projektiem, par valsts atbalstu.
63 
Tiesa 2000. un 2011. gadā pieņēma spriedumus, kuri apstiprināja uzskatu, ka 
valsts finansēti infrastruktūras ieguldījumi var būt saistīti ar valsts atbalstu 
(sk.  7. izcēlumu ).47 Sk. 12. punktu dokumentā 
“EK līguma 92. un 93. panta un 
EEZ līguma 61. panta 
piemērošana valsts atbalstam 
aviācijas nozarē” (OV C 350, 
10.12.1994.).
48 Sk. 12. punktu dokumentā 
“EK līguma 92. un 93. panta un 
EEZ līguma 61. panta 
piemērošana valsts atbalstam 
aviācijas nozarē” (OV C 350, 
10.12.1994., 5. lpp.).
49 Sk. COM(96) 126, galīgā 
redakcija, 175. punktu, un 
rokasgrāmatu – Kopienas 
valsts atbalsta noteikumus, 
6. un 10. lpp.
38 Apsvērumi 
64 
COMP ĢD 2012. gada augustā izdeva vadlīnijas (sauktas arī par analītiskām shē -
mām), lai palīdzētu dalībvalstīm izvērtēt, vai atbalsts, kas piešķirts infrastruktūras 
projektiem, būtu jāpaziņo Komisijai, pamatojoties uz spriedumu lietā Leipzig 
Halle .
65 
Tikai pēc sprieduma lietā Leipzig Halle pieņemšanas un Komisijas 2012. gada 
norādījumiem dalībvalstīm palielinājās paziņojumu par infrastruktūras projek -
tiem skaits52. Komisija 2014. gadā, atsaucoties uz spriedumiem lietā Aéroports de 
Paris  un Leipzig Halle, pauda viedokli, ka Tiesas spriedumi ir piemērojami “jebkurai 
infrastruktūrai, kuru ekspluatē saimnieciskās darbības ietvaros”, neatkarīgi no 
nozares53.Divi svarīgi Tiesas spriedumi, kas saistīti ar publiskās infrastruktūras projektu 
atbilstību valsts atbalsta noteikumiem
Spriedumā lietā Aéroports de Paris  Vispārējā tiesa 2000. gada decembrī nolēma, ka lidostas ekspluatācija, kurā 
ietilpst lidostas pakalpojumu sniegšana aviosabiedrībām un pakalpojumu sniedzējiem lidostās, ir uzskatāma 
par saimniecisku darbību, uz ko attiecas valsts atbalsta noteikumi50.
Spriedumā lietā Leipzig Halle Vispārējā tiesa 2011. gada martā nolēma, ka, ja infrastruktūras (piemēram, skrej -
ceļa) izbūve ir nedalāmi saistīta ar saimniecisko darbību (piemēram, pasažieru pārvadāšanu ar lidmašīnu), pati 
būvniecība ir saimnieciska darbība51.
50 Lieta T-128/98, Aéroports de Paris .
51 Apvienotās lietas T-443/08 un T-445/08, Leipzig Halle.7. izcēlums
52 Piemēram, COMP ĢD 
2013. gada 3. jūlija vēstulē 
“Valsts atbalsta aptauja par 
ostu darbību un nodokļu 
piemērošanu ostām” paziņoja: 
“Pēc Eiropas Savienības Tiesas 
Leipzig/Halle  sprieduma 
Eiropas Komisija saņēma 
lielāku skaitu paziņojumu par 
ostu infrastruktūras 
ieguldījumu projektiem, 
kuriem izmantots publiskais 
atbalsts.” Sk. COMP/E3/H3/IA/
jf/20 13/68609.
53 Komisijas 2014. gadā publicētā 
projekta Komisijas 
paziņojumam par valsts 
atbalsta jēdzienu saskaņā ar 
LESD 107. panta 1. punktu 
35. punkts. Paziņojumu 
pieņēma 2016. gada 19. maijā 
(http://ec.europa.eu/
competition/state_aid/
modernisation/notice_aid_
en.html ), un tajā ir iekļauts 
līdzīgs formulējums.
39 Apsvērumi 
Nav atbilstīgas koordinācijas starp Komisijas 
ģenerāldirektorātiem, lai nodrošinātu, ka lēmumos par lieliem 
projektiem arī līdz 2012. gada beigām tiktu ņemti vērā valsts 
atbalsta noteikumi
66 
Daži ERAF/KF projekti ir finansiāli tik apjomīgi, ka nepieciešams īpašs Komisijas 
lēmums, lai dalībvalsts varētu saņemt ES līdzfinansējumu. Šādu projektu kopējās 
attiecināmās izmaksas pārsniedz EUR 50 miljonus, un parasti tie ir vērienīgi infra -
struktūras projekti54. Šādus projektus sauc par lielajiem projektiem. Ja lielajam 
projektam piešķirtais atbalsts uzskatāms par valsts atbalstu, ir arī iespējams, ka 
tas jāpaziņo apmēra dēļ55.
67 
Komisija 2007.–2013. gada plānošanas periodā pieņēma lēmumus par 918 liela -
jiem projektiem, kuros ES ieguldījums pārsniedza EUR 75 miljardus; vidējais ES ie -
guldījums šajos projektos bija EUR 82,6 miljoni. Kopā šie projekti veidoja vairāk 
nekā 25 % no kopējā ERAF/KF finansējuma, turklāt bija būtiskas atšķirības starp 
dalībvalstīm (sk.  7. at tēlu ).
68 
Plašāka informācija par Komisijas pieņemtajiem lielajiem projektiem 2007.–
2013. gada plānošanas periodā sniegta III pielikumā .54 Atsevišķiem projektiem 
robežvērtība ir EUR 75 miljoni. 
Sk. Regulas Nr. 1303/2013 
100. pantu.
55 Vienīgās atbalsta kategorijas 
saskaņā ar VGAR, kurām 
noteiktas paziņošanas 
robežvērtības, kas pārsniedz 
EUR 50 miljonus, ir reģionālais 
ieguldījumu atbalsts, 
ieguldījumu atbalsts kultūrai 
un kultūrvēsturiskā 
mantojuma saglabāšanai un 
atbalsts platjoslas 
infrastruktūrai, kā arī — 
noteiktos apstākļos — atbalsts 
pētniecībai un attīstībai un 
darbības atbalsts, lai veicinātu 
elektroenerģijas ražošanu no 
atjaunojamiem resursiem.  
Paziņošanas robežvērtība 
vispārējas tautsaimnieciskas 
nozīmes pakalpojumiem ir 
EUR 15 miljoni.  
Regulas (ES) Nr. 651/2014 
4. pants un 2. pants Komisijas 
2011. gada 20. decembra 
Lēmumā par Līguma par 
Eiropas Savienības darbību 
106. panta 2. punkta 
piemērošanu valsts atbalstam 
attiecībā uz kompensāciju par 
sabiedriskajiem 
pakalpojumiem dažiem 
uzņēmumiem, kuriem uzticēts 
sniegt pakalpojumus ar 
vispārēju tautsaimniecisku 
nozīmi.
40 Apsvērumi 7 . attēlsES ieguldījums lielajos projektos, kas izteikts procentos no kopējiem ERAF/KF 
izdevumiem pa dalībvalstīm
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.
0 200 400 600 800 km 
Legend
0 - 12,5 %
12,5 - 25 %25-37,5 %37,5-50 %>50 %Lielo projektu nav
Nav ES dalībvalstsAdministratīvās robežas: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Kartogrāfija: Eurostat – GISCO, 01/2015   
41 Apsvērumi 
69 
Dalībvalstīm tiek prasīts lielo projektu pieteikumos iekļaut dažādu informāciju, 
lai ļautu Komisijai pieņem pamatotu lēmumu, kas balstīts uz projekta atbilstības, 
dzīvotspējas, ilgtspējas, vides profila un pieprasītā finansējuma pamatojuma no -
vērtējumu, kā arī dalībvalsts sniegto informāciju par to, vai tiek izmantots valsts 
atbalsts. Saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju kopš 2012. gada beigām RE -
GIO ĢD, ievērojot iekšējās procedūras, oficiāli konsultējas ar COMP ĢD par visiem 
lielo projektu pieteikumiem, un šajā posmā COMP ĢD var norādīt REGIO ĢD, ka 
par projektu ir jāpaziņo. Turklāt REGIO ĢD kā vadošajam ģenerāldirektorātam ir 
jāapspriežas ar COMP ĢD un citiem atbildīgajiem ģenerāldirektorātiem par katra 
lielā projekta apstiprinājuma lēmumu56.
70 
Šādas apspriedes ir īpaši būtiskas, ja dalībvalstis lielā projekta pieteikumā norāda, 
ka valsts atbalsts netiek izmantots, jo šādā gadījumā COMP ĢD paziņojumu nesa -
ņem. Taču, pat ja Komisija apstiprina lielo projektu, pieņemot attiecīgu lēmumu, 
nav garantijas, ka projekts atbilst valsts atbalsta noteikumiem. Komisijas pieņem -
to lēmumu par lielajiem projektiem analīze parādīja, ka netika minēts fakts, ka 
lēmumā nav neietverts apstiprinājums par projekta atbilstību piemērojamajiem 
tiesību aktiem valsts atbalsta jomā.
71 
No 918 lielajiem projektiem, kuri bija pieņemti 2007.–2013. gada plānošanas 
periodam, Komisija līdz 2012. gada beigām pieņēma 440 projektus. Attiecībā uz 
šiem projektiem COMP ĢD sistemātiski nepārbaudīja, vai ieguldījumos publiskajā 
infrastruktūrā varētu būt izmantots valsts atbalsts. Turklāt 2012. gada novembrī 
Komisija izdeva norādījumus dalībvalstīm, paziņojot, ka neplāno sistemātiski pār -
baudīt to lielo infrastruktūras projektu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem, uz 
kuriem attiecas šie norādījumi, jo uz šādiem projektiem jau attiecas lēmums, kurš 
pieņemts pirms šo norādījumu pieņemšanas57. Tādējādi principā pastāv iespēja, 
ka dalībvalsts ir saņēmusi Komisijas lēmumu, ar ko tiek apstiprināts liels projekts, 
lai gan tas ir pretrunā valsts atbalsta noteikumiem.56 Visu atbildīgo Komisijas 
dienestu rīcībā ir jābūt no 
10 līdz 15 darba dienām, lai tie 
varētu novērtēt projekta 
pieteikumu, kā arī lielā 
projekta apstiprināšanas 
lēmumu.
57 Eiropas Komisija, Norādījumi 
COCOF Nr. 12-0059-01 
“Pārbaude par atbilstību valsts 
atbalsta noteikumiem saistībā 
ar infrastruktūras projektiem”, 
2012. gada 21. novembris.
42 Apsvērumi 
Dalībvalstu revīzijas iestādes nepietiekami koncentrējas uz 
atbilstību valsts atbalsta noteikumiem
72 
Dalībvalstu revīzijas iestādes ir svarīgs elements kontroles ķēdē, uz ko balstās 
Komisijas pārliecība par kohēzijas politiku. Tādēļ ir svarīgi, lai revīzijas iestādēm 
būtu nepieciešamās zināšanas un lai tās veiktu atbilstīgas kvalitātes pārbaudes 
pasākumus. Tas ir īpaši svarīgi, pārbaudot atbilstību valsts atbalsta noteikumiem, 
kuru pārkāpumi ir būtisks kļūdu un nepareizi veiktu izdevumu avots kohēzijas 
politikas jomā, — šāda situācija uz ESF attiecas daudz mazākā mērā, nekā uz 
ERAF un KF (sk. 33.–36. punktu).
73 
Palāta, veicot apsekojumu, pieprasīja revīzijas iestādēm sniegt informāciju par to 
veikto revīziju rezultātiem saistībā ar valsts atbalstu, kā arī pārbaudīja to, kā tiek 
paziņotas valsts atbalsta kļūdas revīzijas iestāžu gada kontroles ziņojumos (GKZ) 
attiecībā uz ERAF/KF darbības programmām. Palāta, veicot ikgadējās atbilstī -
bas revīzijas, pārskatīja revīzijas iestāžu kontrolsarakstus, kurus tās izmantoja, 
lai veiktu revīziju par atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. Palāta arī jautāja 
revīzijas iestādēm, vai tās saņēma pietiekamu atbalstu no Komisijas un cik bieži 
tās sadarbojās ar citām dalībvalsts iestādēm (piemēram, valsts atbalsta birojiem) 
valsts atbalsta jomā.
Revīzijas iestādes konstatēja ievērojami mazāk gadījumu, kas 
saistīti ar neatbilstību valsts atbalsta noteikumiem, nekā Komisija 
vai Palāta
74 
Pamatojoties uz apsekojuma laikā sniegto informāciju, revīzijas iestādes lēsa, 
ka 2010.–2014. gada periodā aptuveni viena trešā daļa (32,4 %) to pārbaudīto 
ERAF/KF un ESF projektu bija saistīti ar valsts atbalstu. Revīzijas iestādes atklāja 
valsts atbalsta kļūdas vidēji 3,6 % šo projektu (sk.  8. attēlu ). Šajā periodā Palāta 
ERAF/KF un ESF projektos konstatēja vismaz piecas reizes vairāk valsts atbalsta 
kļūdu (sk. 35. punktu, 2. tabulu ), lai gan Palāta izmanto līdzīgas parauga atlases 
metodes58.58 Parasti revīzijas iestādēm tiek 
prasīts izveidot projektu 
paraugu pēc nejaušas izlases 
principa. Sk. 17. pantu 
Komisijas Regulā (EK) 
Nr. 1828/2006 attiecībā uz 
2007.–2013. gada plānošanas 
periodu un 127. pantu Regulā 
(ES) Nr. 1303/2013 attiecībā uz 
2014.–2020. gada plānošanas 
periodu.
43 Apsvērumi 
75 
Palāta analizēja arī 1026 gada kontroles ziņojumus par ERAF/KF darbības prog -
rammām, kuri tika iesniegti REGIO ĢD 2010.–2014. gada periodā (sk.  5. tabulu ). 
Revīzijas iestādēm tika prasīts gada kontroles ziņojumos paziņot par projektu 
revīziju “galvenajiem rezultātiem”59. Palāta īpaši meklēja ziņojumus par valsts 
atbalsta kļūdām. Palāta konstatēja, ka atsauce uz valsts atbalsta kļūdām bija norā -
dīta tikai 40 no 1026 gada kontroles ziņojumiem (3,9 %). Izplatītākās kļūdas, kuras 
bija paziņotas gada kontroles ziņojumos, attiecās uz de minimis  atbalstu.59 Komisijas Regula (EK) 
Nr. 1828/2006, VI pielikums.8. attēlsValsts atbalsts revīzijas iestāžu veiktajās projektu revīzijās 2010.–2014. gadā
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz apsekojuma rezultātiem.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
2010 2011 2012 2013 2014
GadsProjekti, kuriem piemēro valsts 
atbalsta noteikumus
Projekti, kuriem konstatētas ar valsts atbalstu saistītas kļūdasProcentuālā daļa no visiem projektiem
Procentuālā daļa no visiem projektiem, 
kuriem piemēro valsts atbalsta noteikumus5. tabula REGIO ĢD iesniegtie GKZ 2010.–2014. gadā
Gads Pārskatīto GKZ skaitsGKZ skaits, kuros konstatēti 
pārkāpumi valsts atbalsta 
jomāKonstatēto pārkāpumu 
biežums
2010. g. 199 4 2,0 %
2011. g. 211 8 3,8 %
2012. g. 203 9 4,4 %
2013. g. 209 9 4,3 %
2014. g. 204 10 4,9 %
Kopā 1026 40 3,9 %
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz REGIO ĢD iesniegto GKZ analīzi.
44 Apsvērumi 
76 
Palātas veiktā analīze parādīja, ka tādu GKZ īpatsvars, kuros bija ziņots par valsts 
atbalsta kļūdām, dalībvalstīs atšķīrās; Palāta konstatēja, ka par Dāniju bija iesnieg -
ti pavisam pieci GKZ, kuros bija minētas valsts atbalsta kļūdas, par Kipru, Igauniju 
un Franciju bija iesniegti četri šādi GKZ, savukārt par Ungāriju un Lietuvu — trīs. 
Attiecībā uz astoņām dalībvalstīm (Beļģija, Īrija, Itālija, Luksemburga, Malta, 
Austrija, Slovēnija un Slovākija) Palāta neatrada GKZ, kuros būtu minētas valsts 
atbalsta kļūdas.
77 
Salīdzinājumā ar Komisijas (sk. 47.–56. punktu) un Palātas (sk. 33.–44. punktu) 
veikto pārbaužu rezultātiem revīzijas iestādes konstatēja ievērojami zemāku 
valsts atbalsta kļūdu līmeni.
78 
Veicot ikgadējo atbilstības revīziju par 2014. gadu, Palāta pārbaudīja paraugu, 
kurā bija 53 revīzijas kontrolsaraksti, ko revīzijas iestādes izmantoja, revidējot 
projektus. Palāta konstatēja būtiskas nepilnības 18 kontrolsarakstos (aptuveni 
33 %); piemēram, kontrolsarakstā nebija prasīts pārbaudīt atbalsta intensitāti, 
kas ir viens no galvenajiem kļūdu avotiem, kā liecina Palātas veiktās revīzijas 
(sk. 39. punktu)60. Atbilstīgi valsts atbalsta kontrolsaraksti varētu palīdzēt revīzijas 
iestādēm konstatēt valsts atbalsta kļūdas.
79 
Komisija 2015. gadā mudināja revīzijas iestādes risināt šo jautājumu, un Palātas 
veiktā analīze uzrādīja būtiskus uzlabojumus šajā ziņā61.60 Sk. 6.65. punktu Palātas gada 
pārskatā par 2014. finanšu 
gadu.
61 Sk. 6.59. punktu Palātas 
gaidāmajā gada pārskatā par 
2015. finanšu gadu.
45 Apsvērumi 
Dalībvalstu iestādēm vajadzīga papildu palīdzība, lai veiktu 
revīzijas par atbilstību valsts atbalsta noteikumiem
80 
Gandrīz visas revīzijas iestādes, kuras sniedza atbildes uz Palātas veiktā apsekoju -
ma jautājumiem, uzskatīja ES tiesisko regulējumu valsts atbalsta jomā par diez -
gan sarežģītu (sk.  9. attēlu ). Vairāk nekā 35 % šo revīzijas iestāžu minēja tiesību 
aktu apjomu kā būtiskāko faktoru, kas rada sarežģītību valsts atbalsta jomā. Vēl 
35 % revīzijas iestāžu norādīja, ka tās sastapušās ar sarežģījumiem, piemērojot 
tiesību aktus praksē. Pārskats par tiesisko regulējumu valsts atbalsta jomā sniegts 
IV pielikumā .9. attēlsES tiesiskā regulējuma valsts atbalsta jomā novērtējums — revīzijas iestāžu sniegtās 
atbildes apsekojuma laikā
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz apsekojuma rezultātiem.Diezgan vienkāršs: 3 % Ļoti vienkāršs: 0 %
Ļoti sarežģīts: 24 %
Diezgan sarežģīts: 73 %
81 
Vairāk nekā 85 % no visām revīzijas iestādēm, kuras atbildēja uz Palātas veiktā ap -
sekojuma jautājumiem, uzskatīja arī, ka Komisijas turpmākais atbalsts tām sniegtu 
pozitīvu ieguvumu (sk.  10. attēlu ). Visbiežāk ieteiktais atbalsta veids bija prak -
tisks ceļvedis ar gadījumu izpēti (gandrīz 70 %) un papildu apmācības pasākumi 
(50 %).
46 Apsvērumi 
82 
Apsekojuma rezultāti arī parādīja, ka gandrīz 70 % revīzijas iestāžu ar valsts atbal -
sta birojiem sazinājās reti vai nesazinājās nekad. Revīzijas iestādes no 8 dalībval -
stīm nebija informētas par to, ka šajās dalībvalstīs pastāv centrālie valsts atbalsta 
biroji. Biežāk sadarbojoties ar šiem birojiem, revīzijas iestādes var pilnveidot savas 
zināšanas valsts atbalsta jomā. 10. attēlsKomisijas papildu palīdzība, kas vajadzīga valsts atbalsta jomā, — revīzijas iestāžu 
sniegtās atbildes apsekojuma laikā
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz apsekojuma rezultātiem.0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 %Papildu atbalsts nav vajadzīgsPapildu/sīkākas analītiskās shēmasPapildu norādījumi par konkrētiem 
tematiemApmācība par konkrētiem tematiemPraktiska rokasgrāmata ar gadījumu 
pētījumiem
47 Apsvērumi 
Komisija veica pasākumus, lai vienkāršotu 
piemērojamos tiesību aktus valsts atbalsta jomā un 
veicinātu dalībvalstu administratīvo spēju
83 
Palāta centās noteikt, vai Komisija ir risinājusi problēmu, kas saistīta ar neatbilstī -
bu valsts atbalstam kohēzijas politikas jomā, īstenojot atbilstīgas preventīvas dar -
bības. Šādas darbības var ietvert likumdošanas iniciatīvas, piemēram, noteikumu 
vienkāršošanu vai ziņošanas prasību ieviešanu uzraudzības nolūkā, kā arī nele -
ģislatīvas darbības, piemēram, apmācību, seminārus un labas prakses izplatīšanu. 
Šādas darbības var attiekties uz iestādēm, kas pārvalda un kontrolē valsts atbal -
stu gan kohēzijas politikas, gan arī citās jomās.
Paplašinātā Vispārējo grupu atbrīvojuma regula atbildību no 
Komisijas pārnes uz dalībvalstīm
Jaunā VGAR paredz plašāk piemērojamus atbrīvojumus no 
ziņošanas pienākuma, stiprina pārredzamību un ievieš vērtēšanas 
prasības
84 
2009.–2014. gada periodā saskaņā ar VGAR tika izlietoti vairāk nekā EUR 115 mil -
jardi62. Komisija 2014. gada jūnijā pieņēma jauno VGAR, lai aizstātu 2008. gada 
VGAR. Jaunās VGAR pieņemšana ir ievērojamākais Komisijas veiktais pasākums 
valsts atbalsta jomā attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu. Būtiskākās 
izmaiņas 2014. gada VGAR ir šādas:
a) regulas darbības jomas paplašināšana;
b) izmaiņas stimulējošas ietekmes piemērošanā;
c) stingrākas pārredzamības prasības; kā arī
d) lielu atbalsta shēmu ex post  novērtējums.
Darbības jomas paplašināšana
85 
VGAR darbības jomu paplašināja, ieviešot jaunas atbalsta kategorijas63, papla -
šinot to atbalsta kategoriju tvērumu, kurām jau piemēro atbrīvojumus saskaņā 
ar 2008. gada VGAR64, kā arī paaugstinot paziņošanas robežvērtības un atbalsta 
intensitāti konkrētiem atbalsta pasākumiem65.62 Sk. Komisijas 2015. gada Valsts 
atbalsta progresa ziņojumu.
63 Tika izveidotas pavisam 
22 jaunas atbalsta kategorijas, 
kurām piešķir atbrīvojumu, 
piemēram, atbalsts platjoslas 
infrastruktūrai un atbalsts 
sportam un daudzfunkcionālai 
atpūtas infrastruktūrai. Dažas 
kategorijas, piemēram, 
atbalsts jaunizveidotiem 
maziem uzņēmumiem, kurus 
dibinājušas sievietes, ir 
likvidētas. Citas kategorijas, 
piemēram, atbalsts inovācijas 
konsultāciju pakalpojumiem 
un inovācijas atbalsta 
pakalpojumiem, kā arī atbalsts 
augsti kvalificēta personāla 
nodarbināšanai uz laiku, ir 
apvienotas. To kategoriju 
kopējais skaits, kurām piešķir 
atbrīvojumu, ir palielinājies no 
26 līdz 43 kategorijām.
64 Paplašināts tādu kategoriju 
tvērums kā, piemēram, riska 
finansējuma atbalsts, 
ieguldījumu atbalsts 
pētniecības infrastruktūrai un 
vides aizsardzības atbalsts.
65 No pašreizējām VGAR 
kategorijām 30 % kategoriju ir 
paaugstinātas paziņošanas 
robežvērtības (piemēram, 
atbalstam pētniecībai un 
attīstībai noteikta divas reizes 
augstāka robežvērtība). 
Atbalsta intensitātes līmeņi ir 
paaugstinājušies, piemēram, 
ieguldījumu atbalstam vides 
aizsardzībai, no 35–55 % līdz 
40–75 %.
48 Apsvērumi 
86 
Darbības jomas palielināšanās ir ievērojama: COMP ĢD lēš, ka 2008. gada VGAR 
attiecās uz 60 % atbalsta pasākumu un uz 30 % no piešķirtajām atbalsta sum -
mām66. COMP ĢD ir aprēķinājis, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā savukārt 
2014. gada VGAR varētu attiekties uz 75–90 % atbalsta pasākumu un 67 % pie -
šķirto atbalsta summu (sk.  11. a t tē l u )67. Tvēruma paplašināšanās ietekmi precīzāk 
varēs novērtēt turpmākajos gados. 11. attēls2014. gada VGAR tvēruma paplašināšanas aplēstā 
minimālā ietekme salīdzinājumā ar 2008. gada 
VGAR tvērumu
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas aplēsēm un uz 2008. un 2014. gada VGAR.67 %
30 %100 %
100 %75 %60 %To atbalsta summu īpatsvars, uz kurām attiecas VGAR
To atbalsta pasākumu īpatsvars, uz kuriem attiecas VGAR2008. gada VGAR: 26 atbrīvojuma 
kategorijas2014. gada VGAR: 43 atbrīvojuma kategori-
jas; augstākas paziņošanas robežvērtības un atbalsta intensitāte Viss pārējais valsts atbalsts: paziņotais atbalsts, 
vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi,...66 Sk. Komisijas 2014. gada 
21. maija paziņojumu presei 
IP 14 587.
67 Sk. Eiropas Komisijas 
2014. gada 21. maija piezīmi 
14-369.
49 Apsvērumi 
87 
Paplašinot VGAR tvērumu, Komisija ir ievērojami samazinājusi administratīvo 
slogu tās ģenerāldirektorātiem un dalībvalstīm, jo jāpaziņo daudz mazāk atbalsta 
pasākumu. Taču, paplašinot VGAR darbības jomu, Komisija ir arī nodevusi lielā -
ku atbildību dalībvalstīm. Tām turpmāk būs jāpārbauda lielāks skaits atbalsta 
pasākumu, lai noteiktu to atbilstību valsts atbalsta noteikumiem, piemēram, par 
maksimālo atbalsta intensitāti un stimulējošās ietekmes pierādīšanu. Komisijas 
īstenotie uzraudzības pasākumi ir parādījuši, ka dalībvalstis 2009.–2014. gada 
periodā pieļāva daudz kļūdu atbalsta shēmu izstrādē un īstenošanā. Šīs kļūdas 
varēja ietekmēt saderību, it sevišķi saskaņā ar VGAR izveidoto shēmu saderību 
(sk. 52.–54. punktu).
Izmaiņas stimulējošās ietekmes piemērošanā
88 
Valsts atbalsts var būt efektīvs vēlamā sabiedriskās politikas mērķa sasniegša -
nā tikai tādā gadījumā, ja tam ir stimulējoša ietekme, t. i., tas mudina atbalsta 
saņēmēju veikt darbības, ko bez šā atbalsta tas nebūtu veicis (sk. 40. punktu). 
Otra būtiskākā izmaiņa, kas tika ieviesta ar 2014. gada VGAR, bija vērsta uz to, lai 
atvieglotu lielajiem uzņēmumiem pienākumu pierādīt šādu stimulējošo ietekmi, 
saņemot atbalstu saskaņā ar atbalsta shēmu; šo atvieglojumu panāca, pielāgojot 
prasības MVU piemērojamajām prasībām (sk.  6. tabulu ). Tādējādi vēl vairāk tika 
samazināts administratīvais slogs Komisijai, dalībvalstīm un šiem uzņēmumiem. 6. tabulaStimulējošās ietekmes pierādīšana: 2008. gada VGAR un 2014. gada VGAR 
salīdzinājums
  2008. gada VGAR 2014. gada VGAR
Atbalsts MVU a) projekta pieteikuma iesniegšana, pirms sācies darbs saistībā ar projektu vai darbību
Atbalsts lieliem 
uzņēmumiem, kas 
piešķirts saskaņā ar 
atbalsta shēmāma) projekta pieteikuma iesniegšana, pirms sācies darbs saistībā ar projektu vai darbību
a)  pārbaude attiecībā uz to, vai atbalsta saņēmēja 
sagatavotie dokumenti apliecina, ka, saņemot 
atbalstu, būtiski palielinās projekta mērogs un 
tvērums vai attiecīgā projekta pabeigšanas ātrums, 
vai būtiski palielinās kopsumma, ko saņēmējs tērē 
attiecīgajam projektam-
Atbalsts lieliem 
uzņēmumiem, kas 
piešķirts ārpus 
atbalsta shēmasa) projekta pieteikuma iesniegšana, pirms sācies darbs saistībā ar projektu vai darbību; kā arī
b)  pārbaude attiecībā uz to, vai atbalsta saņēmēja sagatavotie dokumenti apliecina, ka, saņemot atbalstu, būtiski 
palielinās projekta mērogs un tvērums vai attiecīgā projekta pabeigšanas ātrums, vai būtiski palielinās kopsumma, 
ko saņēmējs tērē attiecīgajam projektam
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz 2008. un 2014. gada VGAR.
50 Apsvērumi 
Stingrākas pārredzamības prasības
89 
Ar 2014. gada VGAR ieviestā trešā būtiskākā izmaiņa ir ievērojami stingrākas 
pārredzamības prasības individuālam atbalstam. Saskaņā ar pārredzamības 
prasībām dalībvalstīm tagad jāpublicē informācija ne tikai par atbalsta shēmām 
un par ad hoc  atbalstu, bet arī par visiem individuālajiem atbalsta pasākumiem, 
kuri pārsniedz EUR 500 000 un kuri sniegti atbalsta shēmu ietvaros68. Saskaņā ar 
2008. gada VGAR dalībvalstīm bija jānosūta informācija tikai par lielākiem indivi -
duālā atbalsta pasākumiem un tikai Komisijai (tā nebija jāpublicē), un informācija 
bija jāsniedz tikai par reģionālo ieguldījumu atbalstu un atbalstu pētniecībai un 
attīstībai konkrētos apstākļos69.
90 
Lai veicinātu visas tādas informācijas centralizētu publicēšanu, kas par piešķirto 
valsts atbalstu ievietota valsts vai reģionāla līmeņa tīmekļa vietnē, COMP ĢD 
sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāja īpašu IT rīku ar nosaukumu “Atbalsta pārre -
dzamības modulis”. Šis rīks ir pieejams kopš 2016. gada 1. jūlija70.
91 
Palāta cer, ka labāka pārredzamība uzlabos atbilstību valsts atbalsta noteikumiem 
dalībvalstīs, jo ieinteresētās puses būs labāk informētas, lai iesniegtu sūdzības par 
nelikumīgu atbalstu. Komisijai ir jāizskata visas šādas sūdzības (sk. 20. punktu).
Lielu atbalsta shēmu ex post novērtējums
92 
Komisija saistībā ar 2014. gada VGAR ir ieviesusi ex post  novērtējuma jēdzienu 
attiecībā uz konkrētu kategoriju atbalsta shēmām, kuru gada budžets pārsniedz 
EUR 150 miljonus71. Dalībvalstīm jāveic šādi novērtējumi, lai izvērtētu atbalsta 
shēmas pozitīvās un negatīvās ietekmes salīdzinājumu. Ex post  novērtējums 
palielina administratīvo slogu dalībvalstīm; taču COMP ĢD ir ierobežojis šāda pa -
lielinājuma ietekmi, paredzot, ka prasība veikt novērtējumu jāpiemēro tikai lielām 
atbalsta shēmām. Līdz 2015. gada beigām dalībvalstis COMP ĢD bija iesniegušas 
18 novērtējuma plānus saskaņā ar 2014. gada VGAR. Pirmie novērtējuma rezultāti 
ir gaidāmi 2017. gadā.68 Informācija, tostarp par visiem 
būtiskajiem atbalsta 
aspektiem, piemēram, par 
atbalsta summu, atbalsta 
piešķīrēju iestādi un atbalsta 
saņēmēju, jāpublicē 
visaptverošā valsts vai 
reģionāla līmeņa valsts 
atbalsta tīmekļa vietnē 
vēlākais, sākot no 2016. gada 
1. jūlija. Sk. 2014. gada VGAR 
9. pantu.
69 2008. gada VGAR, 9. pants.
70 https://webgate.ec.europa.eu/
competition/transparency/
public/search/
chooseLanguage .
71 2014. gada VGAR, 1. panta 
2. punkts. Šīs kategorijas ir 
reģionālais atbalsts, atbalsts 
MVU un to piekļuvei 
finansējumam, atbalsts 
pētniecībai, attīstībai un 
inovācijai, atbalsts vides 
aizsardzībai un atbalsts 
platjoslas infrastruktūrai.
51 Apsvērumi 
Jaunās VGAR piemērošana ar atpakaļejošu spēku
93 
Jauno VGAR publicēja 2014. gada 26. jūnijā, un tā stājās spēkā 2014. gada 1. jūli -
jā. Šīs regulas 58. panta 1. punktā noteikts, ka “šo regulu piemēro individuālam 
atbalstam, kas piešķirts pirms tās stāšanās spēkā”72. Tas nozīmē, ka atbalsts, kas 
piešķirts pirms 2014. gada VGAR stāšanās spēkā un kas tā piešķiršanas laikā nebija 
saderīgs ar iekšējo tirgu, var tikt atzīts par saderīgu, ja atbalsts ir saderīgs saskaņā 
ar VGAR jaunajiem vai grozītajiem noteikumiem73. Piemēram, atbalsta saņēmējs, 
iespējams, pārkāpj noteikumus par stimulējošu ietekmi, kas bija spēkā laikā, kad 
tika piešķirts atbalsts, taču nepārkāpj 2014. gada VGAR jaunos noteikumus. Tā 
kā 2014. gada VGAR tiek piemērota ar atpakaļejošu spēku, dalībvalstīm vairs nav 
pienākuma atgūt šo atbalstu.
94 
Piemērošanas ar atpakaļejošu spēku rezultātā atbalsta pasākumu var atzīt par 
saderīgu ar iekšējo tirgu tāpēc, ka ir mainījušies noteikumi vai ir ieviesti jauni 
noteikumi, kuri nebija spēkā atbalsta piešķiršanas laikā. Komisija, veicot uzraudzī -
bas pasākumus 2009.–2014. gada periodā, konstatēja 16 problēmas, kas ietekmēja 
saderību atbalsta piešķiršanas laikā. Četros no šiem gadījumiem Komisija vēlāk 
atzina atbalstu par saderīgu, pamatojoties uz 2014. gada VGAR piemērošanu ar 
atpakaļejošu spēku. Tāpat arī Palāta, 2014. gadā veicot ikgadējās atbilstības revīzi -
jas, atklāja divas valsts atbalsta kļūdas, kurām bija finansiāla ietekme atbalsta pie -
šķiršanas laikā (kad bija spēkā 2008. gada VGAR), bet kuras līdz Palātas veiktajai 
revīzijai (kad bija stājusies spēkā 2014. gada VGAR) bija atzītas tikai par atbilstības 
problēmām bez finansiālas ietekmes.
Joprojām pastāv grūtības nelikumīga atbalsta atgūšanas statusa 
uzraudzībā dalībvalstīs
95 
2014. gada VGAR ir saglabāts princips, kas bija noteikts jau 2008. gada VGAR un 
kas paredz aizliegumu piešķirt atbalstu uzņēmumiem, uz kuriem attiecas neizpil -
dīts līdzekļu atgūšanas rīkojums74. Šo noteikumu sauc par “ Deggendorf ” principu.72 2008. gada VGAR ietvēra 
līdzīgus noteikumus, 
sk. 44. pantu.
73 Situācija, kad Komisija lemj par 
atbalsta saderību pēc tā 
piešķiršanas, rodas tad, kad 
par atbalstu nav pienācīgi 
paziņots un Komisijai šis fakts 
ir darīts zināms, piemēram, 
ieinteresētās puses sūdzībā.
74 2014. gada VGAR 1. panta 
4. punkts un 2008. gada VGAR 
1. panta 6. punkts.
52 Apsvērumi 
96 
Kad Komisija pieņem lēmumu par līdzekļu atgūšanu, attiecīgās dalībvalsts pie -
nākums ir atgūt nelikumīgā atbalsta summu no atbalsta saņēmēja. Lēmumi par 
līdzekļu atgūšanu tiek publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Atšķirībā 
no individuālā atbalsta, kura gadījumā lēmumā par līdzekļu atgūšanu ir norādīts 
saņēmējs, atbalsta shēmu gadījumā parasti dalībvalsts nosaka, kuri uzņēmumi 
guva labumu no atbalsta un kāda atbalsta summa ir jāatgūst, un par to informē 
Komisiju. Tā rezultātā, ja lēmums par līdzekļu atgūšanu attiecas uz valsts atbalsta 
shēmām, ES Oficiālajā Vēstnesī publicētajā lēmumā konkrēti iesaistītie uzņēmumi 
netiek identificēti. Dalībvalsts atbildība ir arī atgūt līdzekļus un par to informēt 
Komisiju. Tomēr nav sistēmas, kas nodrošinātu, ka attiecīgajām citas dalībvalsts 
iestādēm ir pieejama informācija par šādu ES dalībvalstīs īstenotu līdzekļu atgū -
šanas procedūru statusu (proti, par to, vai attiecīgais līdzekļu atgūšanas rīkojums 
ir vai nav izpildīts). Šāda situācija rada īpašu problēmu saistībā ar uzņēmumiem, 
kuri veic darbību vairāk nekā vienā dalībvalstī.
Stingrāki atbalsta nosacījumi reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 
veicina VGAR piemērošanu
97 
Komisija uzskata, ka saskaņā ar valsts atbalsta pamatnostādnēm piešķirts atbalsts 
(sk.  IV pielikumu ) rada īpašu apdraudējumu iekšējam tirgum. Tas saistīts ar at -
balsta apmēru (individuālais atbalsts, kas pārsniedz VGAR noteiktās paziņošanas 
robežvērtības) vai atbalsta veidu (piemēram, darbības atbalsts MVU atsevišķos re -
ģionos jāpaziņo saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm75). Šā iemesla dēļ 
pamatnostādņu noteikumi ir stingrāki nekā VGAR noteikumi. Reģionālā atbalsta 
pamatnostādnēs, kas ir vienas no septiņām valsts atbalsta pamatnostādnēm, ku -
ras pārskatītas attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, galvenā uzma -
nība pievērsta mazāk attīstītu apgabalu attīstībai dzīves līmeņa ziņā (atsevišķos 
apgabalos, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks vai vienāds ar 75 % no vidējā 
ES rādītāja) vai iedzīvotāju blīvuma ziņā (atsevišķos apgabalos, kuros iedzīvotāju 
blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz km2), un šīs pamatnostādnes ir īpaši 
būtiskas kohēzijas politikas īstenošanai.
98 
Reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2014.–2020. gada plānošanas periodam 
uzlabo pārredzamību, pieprasot publicēt būtisku informāciju centrālajā tīmekļa 
vietnē76. Šīs pamatnostādnes mazina risku, ka atbalsts var kropļot iekšējo tirgu, 
pazeminot maksimālo atbalsta intensitāti, kas atļauta lieliem uzņēmumiem visos 
reģionos, izņemot nabadzīgākos reģionus77. Šīs pamatnostādnes arī paredz izmai -
ņas stimulējošās ietekmes piemērošanā. Piemēram, ieguldījumu atbalsta jomā 
pamatnostādnes patlaban prasa, lai atbalsta saņēmēji sniegtu hipotētisku skai -
drojumu par to, kāda būtu situācija, ja tie nebūtu saņēmuši atbalstu78. Šī prasība 
attiecas arī uz MVU, tādējādi padarot Reģionālā atbalsta pamatnostādnes daudz 
stingrākas nekā VGAR noteikumi attiecībā uz stimulējošās ietekmes pierādīšanu 
(sk. 88. punktu).75 Komisija uzskata, ka darbības 
atbalsts rada īpašu 
apdraudējumu iekšējam 
tirgum. Piemēram, darbības 
programmas 2014.–2020. gada 
plānošanas periodam ietver 
atrunu, ka īpaša vērība 
jāpievērš valsts atbalsta 
noteikumiem attiecībā uz 
darbības atbalstu.
76 Reģionālā atbalsta 
pamatnostādņu 2014.–
2020. gadam 3.8. iedaļa.
77 Reģionālā atbalsta 
pamatnostādņu 2014.–
2020. gadam 5.4. iedaļa 
salīdzinājumā ar Reģionālā 
atbalsta pamatnostādņu 
2007.–2013. gadam 
4.1.2. iedaļu.
78 Reģionālā atbalsta 
pamatnostādņu 2014.–
2020. gadam 3.5. iedaļa 
salīdzinājumā ar Reģionālā 
atbalsta pamatnostādņu 
2007.–2013. gadam 
4.1.1. iedaļas 38. punktu.
53 Apsvērumi 
99 
Saskaņā ar Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm noteiktos apstākļos ir jāveic 
arī atbalsta shēmu ex post  novērtējums. COMP ĢD var pieprasīt  ex post  novēr -
tējumu atbalsta shēmām ar lielu budžetu, kuras ietver jaunus elementus, vai ja 
tiek prognozētas ievērojamas tirgus, tehnoloģiju vai regulatīvās pārmaiņas79. 
Līdz 2016. gada 30. jūnijam dalībvalstis bija iesniegušas desmit novērtējuma 
plānus saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādnēm, tostarp Reģionālā atbalsta 
pamatnostādnēm.
Nesen ieviestie ex ante  nosacījumi un lielo projektu 
procedūra var uzlabot atbilstību valsts atbalsta noteikumiem 
kohēzijas politikas jomā
100  
Ar Kopīgo noteikumu regulu 2014.–2020. gada plānošanas periodā tiek ieviestas 
divas izmaiņas, kas ir īpaši būtiskas valsts atbalstam kohēzijas politikas jomā, un 
tās ir80:
a) ex ante  nosacījumi un
b) jauna, brīvprātīgi piemērojama procedūra lielo projektu apstiprināšanai.
Dalībvalstis, kas nepilda ex ante  nosacījumus, nav tās dalībvalstis, 
kurās Komisija iepriekš konstatējusi visvairāk problēmu
101  
Ex ante  nosacījumi ir uz iepriekš noteiktiem kritērijiem pamatoti nosacījumi, kurus 
Komisija uzskata par nepieciešamiem priekšnoteikumiem ES līdzekļu efektīvai 
un lietderīgai izlietošanai. Valsts atbalsts ir viena no jomām, kurai konkretizē 
šādus nosacījumus. Kā norāda Komisija, šo nosacījumu izpilde var mazināt valsts 
atbalsta kļūdu un problemātisko gadījumu skaitu, jo palīdz pilnveidot pārvaldī -
bas un kontroles sistēmas dalībvalstīs, kurām jāuzlabo atbilstība valsts atbalsta 
noteikumiem.
102  
Dalībvalstīm tika prasīts veikt pašnovērtējumu par to, vai un kā tās atbilda šādiem 
trim kritērijiem: valsts atbalsta noteikumu efektīva piemērošana, personāla apmā -
cība un informācijas izplatīšana personālam, kā arī administratīvā spēja81. Piecas 
dalībvalstis, vienojušās ar Komisiju, secināja, ka tās partnerattiecību nolīgumu 
pieņemšanas laikā nebija izpildījušas nosacījumus (sk.  7. tabulu ).79 Sk. 2014. gada 18. decembra 
“Norādes Komisijai un 
dalībvalstīm par kopēju 
metodoloģiju vadības un 
kontroles sistēmu 
novērtēšanai dalībvalstīs”.
80 Regula (ES) Nr. 1303/2013.
81 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
19. pants.
54 Apsvērumi 
 Dalībvalstis, kuras nav izpildījušas valsts atbalsta ex ante  nosacījumu kritērijus
Kritērijs Horvātija Čehijas Republika Itālija Rumānija Slovākija
Pasākumi valsts atbalsta noteikumu efektīvai 
piemērošanai- - - - -
Pasākumi personāla apmācībai un informācijas 
izplatīšanai personālam- √ - √ √
Pasākumi administratīvās spējas nodrošināšanai - - - √ -
Piezīme. √ nozīmē, ka kritērijs ir izpildīts.  
 - nozīmē, ka kritērijs nav izpildīts.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.7 . tabula
103  
Katrā gadījumā REGIO ĢD un attiecīgā dalībvalsts vienojās par vairākām darbī -
bām, kas jāveic dalībvalstij un kas dokumentētas rīcības plānos. Dažu darbību 
piemēri sniegti 8. izcēlumā .
Piemēri darbībām, kas jāveic, lai izpildītu valsts atbalsta ex ante  nosacījumu 
kritērijus
Dalībvalstīm, kuras norādītas 7. tabulā, jāveic pasākumi, lai izpildītu turpmāk minētos kritērijus.
Valsts atbalsta noteikumu efektīva piemērošana. Saskaņoto darbību piemēri:
 centrāla valsta atbalsta reģistra izveide, lai nodrošinātu atbilstību 2014. gada VGAR vai lai reģistrētu de minimis  
atbalstu (Itālija un Rumānija);
 atbilstības tā dēvētajam Deggendorf principam nodrošināšana, piemēram, publicējot tādu uzņēmumu saraks -
tu, uz kuriem attiecas neizpildīti līdzekļu atgūšanas rīkojumi (Čehijas Republika, Itālija un Rumānija).
Personāla apmācība un informācijas izplatīšana personālam. Saskaņoto darbību piemēri:
 prasība personālam gadā apmeklēt vismaz divus apmācību kursus valsts atbalsta jomā (Itālija);
 valsts atbalsta ekspertu un koordinatoru operatīvā tīkla izveide (Horvātija).
Administratīvās spējas nodrošināšana. Saskaņoto darbību piemēri:
 prasība dalībvalstij stiprināt tās administratīvo spēju, palielinot personāla skaitu par 10 līdz 15 darbiniekiem 
(Slovākija);
 personāla darbā pieņemšanas plāns, kas jāizstrādā valsts iestādēm, kuras iesaistītas strukturālo un investīciju 
fondu pārvaldībā (Horvātija).
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz valsts atbalsta ex ante  nosacījumu rīcības plāniem.8. izcēlums
55 Apsvērumi 
104  
Minētās darbības jāpabeidz līdz 2016. gada beigām. Pamatojoties uz ziņojumiem 
par to, kā dalībvalstis izpilda rīcības plānus, Komisija izvērtēs to īstenošanu. Ja Ko -
misija, pamatojoties uz savu novērtējumu, konstatē, ka rīcības plāns nav pienācīgi 
īstenots, tā var apturēt maksājumus attiecīgajai dalībvalstij82. 2016. gada augusta 
beigās Komisijas novērtējums par to, vai piecas dalībvalstis bija īstenojušas visas 
darbības, kas bija paredzētas to rīcības plānos, joprojām turpinājās.
105  
Kopīgo noteikumu regulā nebija prasīts dalībvalstīm pašnovērtējumus balstīt uz 
atbilstību valsts atbalsta noteikumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā, bet 
tajā bija noteikti trīs konkrēti kritēriji par administratīvo kārtību (sk.  7. tabulu ). 
Novērtējot dalībvalstu pašnovērtējumu pietiekamību, Komisija pieejamo uzrau -
dzības informāciju neizmantoja efektīvi nolūkā konkretizēt rīcības plānus visām 
dalībvalstīm, kurās iepriekš tika konstatētas nozīmīgas problēmas. Konkrēti, 
COMP ĢD 2006.–2014. gadā veikto uzraudzības pasākumu rezultāti norāda uz to, 
ka vairākās dalībvalstīs problēmas atbalsta pasākumu izstrādē un īstenošanā sa -
stopamas biežāk nekā dalībvalstīs, kuras bija secinājušas, ka nav izpildījušas valsts 
atbalsta ex ante  nosacījumus (sk. 55. punktu).
Alternatīva lielo projektu apstiprināšanas procedūra var uzlabot 
atbilstības valsts atbalsta noteikumiem noskaidrošanu Komisijā, 
bet nav izstrādāta tā, lai vienmēr nodrošinātu juridisko noteiktību 
dalībvalstīm
106  
Lielos projektus 2007.–2013. gada plānošanas periodam Komisija pieņēma pēc 
tam, kad tā bija pārskatījusi dalībvalstu iesniegtos projektu pieteikumus (sk. 66.–
71. punktu). 2014.–2020. gada plānošanas periodā ar Kopīgo noteikumu regulu 
tika ieviesta otrā, alternatīvā, lielo projektu apstiprināšanas procedūra83, kas 
paredz, ka pieteikumu izvērtē neatkarīgs eksperts, pirms dalībvalsts par to paziņo 
Komisijai (sk.  9. izcēlumu ). Alternatīvās procedūras izmantošana ir brīvprātīga; 
līdz 2016. gada jūnijam saskaņā ar alternatīvo procedūru bija iesniegts tikai viens 
lielā projekta pieteikums.82 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
19. pants.
83 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
101. pants.
56 Apsvērumi 
107  
Šī alternatīvā procedūra lielajiem projektiem var uzlabot atbilstības valsts at -
balsta noteikumiem noskaidrošanu Komisijā, bet tā nav izstrādāta, lai vienmēr no -
drošinātu juridisko noteiktību dalībvalstīm attiecībā uz atbilstību valsts atbalsta 
noteikumiem brīdī, kad tiek pieņemts lēmums par lielo projektu. Šādu noteiktību 
var gūt tikai, pamatojoties uz dalībvalsts paziņojumu, kuram seko Komisijas lē -
mums par valsts atbalstu (sk. 70. punktu).
Komisijas izveidotā Valsts atbalsta kopīgas rīcības plāna 
mērķis ir stiprināt dalībvalstu administratīvo spēju, un tam ir 
vajadzīga pastāvīga uzmanība
108  
2015. gada martā COMP ĢD un REGIO ĢD vienojās par kopīgas rīcības plānu valsts 
atbalsta jomā85.
109  
Rīcības plāns sākotnēji ietvēra sešas darbības ar mērķi uzlabot informētību un 
zinātību valsts atbalsta jomā visās dalībvalstīs: labas prakses noteikšana un izpla -
tīšana, apmācību kursi valsts atbalsta speciālistiem, konkrētām valstīm paredzēti 
darbsemināri, semināri speciālistiem, jautājumu un atbilžu datubāzes turpmākā 
attīstība (EKT-EP tīkls86), kā arī valsts atbalsta informācijas datubāzes izstrāde. 
2016. gadā Komisija pievienoja septīto darbību (sk.  8. tabulu ).Neatkarīga eksperta iecelšana un neatkarīgas kvalitātes pārbaudes apstiprināšana
Neatkarīgais eksperts pārbauda lielā projekta pieteikumu. Šajā pārbaudē tiek analizēts, vai pasākumam ir 
atbalsta iezīmes un vai tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Ja projekta pieteikums tiek novērtēts pozitīvi, vadošā 
iestāde var apstiprināt lielo projektu un iesniegt to Komisijai. Komisija var iebilst pret projekta apstiprināšanu 
triju mēnešu laikā, ja tā neatkarīgās kvalitātes pārbaudes ziņojumā konstatē “ievērojamu trūkumu”.
Ekspertu izvēlas dalībvalsts, un to apstiprina Komisija. Komisija jau iepriekš ir apstiprinājusi ekspertu grupu ar 
nosaukumu “Kopēja palīdzība projektu sagatavošanai Eiropas reģionos” ( JASPERS )84.
84 JASPERS  ir tehniskās palīdzības partnerība starp REGIO ĢD, Eiropas Investīciju banku un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku. Tehnisko 
palīdzību dalībvalstīm tā sniedz bez maksas.9. izcēlums
85 Komisijas 2015. gada 18. martā 
pieņemtais dokuments 
“Administratīvās spējas 
stiprināšana dalībvalstu 
līdzekļu pārvaldībai valsts 
atbalsta jomā — kopīgas 
rīcības plāns”.
86 Eiropas Konkurences 
tīkls — elektroniska datu 
pārraide (EKT–EDP) ir 
elektroniska saskarne, kurā 
dalībvalstis var uzdot 
COMP ĢD ar valsts atbalstu 
saistītus jautājumus. Parasti 
gan jautājumus, gan arī 
COMP ĢD sniegtās atbildes 
publicē tā, lai šī informācija 
būtu pieejama visām 
dalībvalstīm. Izņēmums ir ļoti 
specifiski gadījumi, kad 
jautājumi un atbildes netiek 
publicēti, jo šāda informācija 
citām dalībvalstīm nav 
noderīga.
57 Apsvērumi 
 Komisijas Valsts atbalsta kopīgas rīcības plāns
Numurs Darbība un termiņš Apraksts Situācija 2016. gada augustā
1Labas prakses noteikšana un 
izplatīšana
Pirmie rezultāti sagaidāmi līdz 
2015. gada 2. ceturksnim.Informācijas apkopošana par efektīviem mehānis -
miem dažādās dalībvalstīs, kuri paredzēti, lai veidotu 
administratīvo spēju un apzinātu labu praksi, ar ko var 
dalīties.Pabeigta 2016.  gadā
2Dalībvalstu valsts atbalsta 
speciālistu apmācība par Eiropas 
strukturālajiem fondiem un 
investīciju fondiem1
2015. gada 2. ceturksnisVienu dienu ilga mācību sesija, kas īpaši sagatavota 
dalībvalstu valsts atbalsta speciālistiem un kas notiks 
Briselē.Līdz 2016. gada augustam darbība vēl nebija 
notikusi.
3Konkrētām valstīm paredzēti 
darbsemināri
Tie uzsākta 2015. gada 
2. ceturksnīInteraktīvu konkrētām valstīm paredzētu semināru 
organizēšana dalībvalstīs, kuras nav izpildījušas ex ante 
nosacījumus par valsts atbalstu vai kurās konstatētas 
būtiskas problēmas.Semināri organizēti 2014. gadā (Spānija) 
un 2015.  gadā (Bulgārija, Horvātija, Čehijas 
Republika, Itālija, Rumānija un Slovākija).
4Semināri speciālistiem, apmācī -
bu kursi internetā
Pastāvīgi īstenota darbībaZināšanu izplatīšana, organizējot specifiskus un 
īpaši pielāgotus seminārus, kas vērsti uz konkrētiem 
jautājumiem/problēmām.Tematisks darbseminārs par pētniecību, at -
tīstību un inovāciju notika Briselē 2016. gada 
janvārī.
5Jautājumu un atbilžu datubāzes 
izstrāde
Pastāvīgi īstenota darbībaNorādījumu sniegšana par jauno noteikumu interpre -
tēšanu visiem dalībvalstu valsts atbalsta speciālistiem 
kopīgā IT platformā, ko pilnībā pārvalda COMP ĢD.Līdz 2016. gada jūnijam iesniegts vairāk nekā 
600 jautājumu un atbilžu; tie tiek migrēti uz 
e-valsts atbalsta vikivietni (sk. 6. darbību).
6Valsts atbalsta vikivietnes 
izveide
Pastāvīgi īstenota darbībaVairākas lappuses, kurās apkopoti būtiski jautājumi, kas 
uzdoti EKT-EDP vietnē.Uzsāka darbību tiešsaistē 2016. gada febru -
ārī, un tās nosaukums ir “Vikivietne eState 
aid” (e-valsts atbalsts). Līdz 2016. gada 
jūnijam ir ievietoti aptuveni 270 jautājumi 
un atbildes.
7 Īpaša mācību moduļa izstrādeREGIO ĢD/EMPL ĢD un COMP ĢD kopā ar Eiropas Publis -
kās pārvaldes institūtu izstrādā mācību piedāvājumu, 
kurā ietverti divu dienu kursi ar valsts atbalstu saistītos 
jautājumos. Divi mācību kursi notiks Briselē 2016. gada 
novembrī un decembrī; pēc dalībvalstu pieprasījuma 
var tikt piedāvāti papildu kursi.
Mērķgrupa ir Eiropas strukturālo un investīciju fondu 
praktiķi ar zināmu pieredzi valsts atbalsta jomā.Paredzēts 2016.  gada novembrī un decembrī
1  Eiropas strukturālie un investīciju fondi ir ERAF, KF, ESF, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības 
fonds.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.8. tabula
58 Apsvērumi 
110  
No septiņām darbībām, kas paredzētas Valsts atbalsta kopīgas rīcības plānā, 1. un 
3. darbība ir pilnībā īstenota; 5. un 6. darbība ir īstenota, un sagaidāms, ka tās 
funkcionēs pastāvīgi. Pārējās trīs darbības līdz 2016. gada augusta beigām nebija 
īstenotas: viena darbība bija uzsākšanas stadijā (4. darbība), savukārt divas vēl 
nebija uzsāktas (2. un 7. darbība).
111 
Turklāt Palāta konstatēja, ka REGIO ĢD un EMPL ĢD bija ievērojami palielinājuši 
apmācību kursu kopējo skaitu — no 5 kursiem 2012.–2013. gada periodā līdz 
17 kursiem 2014.–2015. gada periodā. COMP ĢD 2014. un 2015. gadā pēc 19 dalīb -
valstu lūguma organizēja 37 apmācību kursus par valsts atbalsta tiesību aktu re -
formu attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu87. Turklāt līdz 2016. gada 
janvārim COMP ĢD bija organizējis apmācību kursus piecām dalībvalstīm par 
valsts atbalstu un infrastruktūru88.
112  
Valsts atbalsta kopīgas rīcības plāns, kā arī Komisijas nodrošināto apmācības 
pasākumu paplašināšana ir daļa no mērķtiecīgiem centieniem uzlabot dalībvalstu 
atbilstību valsts atbalsta noteikumiem, daļēji reaģējot uz to atbildības palielinā -
šanu valsts atbalsta jomā. Šīs iniciatīvas ir svarīgas, lai mazinātu risku, ka tiek pa -
plašinātas dalībvalstu funkcijas atbalsta pasākumu izstrādē un īstenošanā. Mūsu 
apsekojuma rezultāti rāda, ka it sevišķi e-valsts atbalsta vikivietne tika novērtēta 
ļoti atzinīgi. Dalībvalstis to ir aktīvi izmantojušas — līdz 2016. gada 30. jūnijam 
bija publicēti aptuveni 270 jautājumi un atbildes89.
113  
To, cik lielā mērā šīs darbības veicinās uzlabojumus valsts atbalsta kļūdu atklāša -
nas un novēršanas jomā dalībvalstīs, būs iespējams izvērtēt tikai nākotnē.87 Visas dalībvalstis, izņemot 
Dāniju, Īriju, Grieķiju, Kipru, 
Lietuvu, Luksemburgu, Maltu, 
Nīderlandi un Austriju.
88 Bulgārija, Čehijas Republika, 
Horvātija, Rumānija un 
Slovākija.
89 Aptuveni 600 jautājumi un 
atbildes bija publicētas 
iepriekšējā ECN-ET  tīklā; notiek 
to migrācija uz e-valsts 
atbalsta vikivietni.
59
 Secinājumi un ieteikumi
114  
Kopš 2010. gada mūsu revīzijās par kohēzijas politiku ir konstatēts ievērojams 
neatbilstības līmenis valsts atbalsta noteikumiem. Šajā ziņojumā ir norādīts, ka 
ir vajadzīga lielāka informētība par piemērojamajiem noteikumiem dalībvalstu 
līmenī un nepārtraukts Komisijas atbalsts, lai efektīvi novērstu, atklātu un labotu 
valsts atbalsta noteikumu pārkāpumus. Kopumā Palāta izdarīja turpmāk izklāstī -
tos secinājumus.
a) Daudzās revīzijās 2010.–2014. gada periodā Komisija un Revīzijas palāta atklā -
ja valsts atbalsta noteikumu pārkāpumus; ar valsts atbalstu saistītās kļūdas 
ERAF un KF bija nozīmīgs faktors, kas ietekmēja Palātas aplēsto kļūdu līmeni 
kohēzijas politikas jomā. Palāta konstatēja, ka Komisijas atklāto pārkāpumu 
īpatsvars, veicot revīzijas un uzraudzību kohēzijas jomā, bija līdzīgs Palātas ie -
gūtajiem rādītājiem. Savukārt dalībvalstu revīzijas iestādes valsts atbalsta no -
teikumu pārkāpumus atklāja daudz retāk nekā Komisija vai Palāta. Tas norāda 
uz to, ka līdz šim revīzijas iestādes darba gaitā nebija pievērsušas pietiekamu 
uzmanību valsts atbalstam.
b) Komisija 2007.–2013. gada plānošanas periodā nereģistrēja tās atklātās kļūdas 
saistībā ar valsts atbalstu vai dalībvalstu paziņotās kļūdas tā, lai varētu veikt 
pienācīgu analīzi. Šāda analīze būtu Komisijai palīdzējusi izstrādāt mērķtiecī -
gākus un precīzākus preventīvos pasākumus dalībvalstīm un programmām.
c) It sevišķi 2007.–2013. gada plānošanas perioda sākumā Komisija sistemātiski 
nepārbaudīja lielo projektu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. Pastāv 
risks, ka daži ES līdzfinansētie lielie projekti nav saderīgi ar iekšējo tirgu, arī 
tāpēc, ka pirms 2012. gada un saskaņā ar skaidrojumu, kas sniegts Leipzig Hal -
le spriedumā, dalībvalstis Komisijai reti paziņoja par investīcijām infrastruk -
tūrā. Lai nākotnē šo risku mazinātu, Komisija pastiprināja iekšējos profilakses 
pasākumus un ieviesa alternatīvu apstiprināšanas procedūru, kurā ietilpst 
neatkarīga kvalitātes pārbaude attiecībā uz 2014.–2020. plānošanas periodu. 
Saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju neatkarīgi no dalībvalsts izmantotās 
procedūras lielie projekti tiks apstiprināti tikai pēc tam, kad būs iekšēji pār -
baudīta atbilstība valsts atbalsta noteikumiem.
d) Komisija veica pasākumus, lai 2014.–2020. gada plānošanas periodā vien -
kāršotu piemērojamos tiesību aktus valsts atbalsta jomā, kā rezultātā ir 
samazinājies administratīvais slogs un palielinājusies pārredzamība, bet ir 
arī palielinājusies dalībvalstu atbildība par atbalsta pasākumu izstrādi un 
īstenošanu. Dalībvalstīm uzņemoties lielāku atbildību, palielinās kļūdu skaita 
pieauguma risks valsts atbalsta jomā: Komisijas veiktās uzraudzības rezultāti 
rāda, ka 2007.–2013. gada plānošanas periodā dalībvalstis ir pieļāvušas daudz 
kļūdu atbalsta shēmu izstrādē un īstenošanā. Lai mazinātu šo risku, Komi -
sija veica pasākumus dalībvalstu administratīvās spējas veicināšanai valsts 
atbalsta jomā, tostarp ieviešot priekšnosacījumus valsts atbalsta sistēmām, lai 
tās veicinātu Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektīvu un lietderīgu iz -
mantošanu ( ex ante  nosacījumi). Tomēr dalībvalstis, kuras uzskatīja par tādām, 
kas nepilda ex ante  nosacījumus, ne obligāti ir tās dalībvalstis, kurās Komisija 
iepriekš konstatējusi visvairāk problēmu. Turklāt šiem pasākumiem jāpievērš 
pastāvīga uzmanība.
60 Secinājumi un ieteikumi 
Komisija nav veikusi valsts atbalsta kļūdu visaptverošu pārskatu, 
dalībvalstis nav pievērsušas pietiekamu uzmanību valsts 
atbalstam, un pēc Komisijas veiktajiem uzraudzības pasākumiem 
atgūtā valsts atbalsta apjoms ir bijis nebūtisks
115  
Palāta 2010.–2014. gada periodā konstatēja daudzus valsts atbalsta noteikumu 
pārkāpumus 269 revidētajos projektos kohēzijas jomā, uz ko šie noteikumi at -
tiecās; valsts atbalsta kļūdas bija nozīmīgs faktors, kas ietekmēja Palātas aplēsto 
kļūdu līmeni kohēzijas politikas jomā. REGIO ĢD veikto revīziju rezultāti šajā jomā 
ir līdzīgi Palātas iegūtajiem rezultātiem (sk. 33.–36. punktu un 47.–48. punktu).
116  
Lai aizsargātu ES budžetu, gadījumos, kad tiek konstatēta neatbilstība valsts at -
balsta noteikumiem, Komisija dalībvalstīm piemēro finanšu korekcijas. REGIO ĢD 
attiecībā uz 2010.–2014. gada periodu bija īstenojis vai īstenoja 18 finanšu korek -
cijas pret septiņām dalībvalstīm, un šo korekciju iemesls vismaz daļēji bija valsts 
atbalsta noteikumu pārkāpumi. Desmit finanšu korekcijas tika veiktas, pamatojo -
ties uz REGIO ĢD veiktajām revīzijām, piecas — pamatojoties uz Palātas veiktajām 
revīzijām, un triju finanšu korekciju pamatā bija REGIO ĢD veiktā revīzijas iestāžu 
GKZ pārskatīšana. Vienpadsmit no šīm finanšu korekcijām, kuru kopējā summa 
sasniedza EUR 38,4 miljonus un kuras attiecās uz piecām dalībvalstīm, bija sais -
tītas tikai ar valsts atbalstu90. Nav iespējams noteikt valsts atbalsta komponenta 
apmēru pārējās finanšu korekcijās (sk. 49.–51. punktu).
117  
Komisijas pienākums ir regulāri uzraudzīt atbalsta pasākumus, lai pārbaudītu, 
vai un kādā mērā tie atbilst valsts atbalsta noteikumiem. Ja COMP ĢD konsta -
tē, ka piešķirtais atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, tas var risināt jautājumu 
par atbalsta atgūšanu. COMP ĢD līdz šim tikai nelielā mērā ir veicis koriģējošus 
pasākumus, ņemot vērā uzraudzības laikā konstatēto problēmgadījumu skaitu 
un smaguma pakāpi. Pamatojoties uz veikto uzraudzību, COMP ĢD uzskata, ka 
2009.–2014. gada periodā vidēji aptuveni 36 % no visām atbalsta shēmām bija 
skārušas kādas problēmas. Problēmas, kas ietekmēja saderību (7,3 % no visām 
shēmām), bija īpaši būtiskas. Šajā periodā COMP ĢD veiktā uzraudzība sekmēja 
to, ka astoņos gadījumos tika panākta atbalsta brīvprātīga atgūšana, kā arī īste -
notas astoņas oficiālas darbības, — izpildot pēdējo no tām, tika atgūti kopumā 
EUR 0,3 miljoni (sk. 52.–56. punktu).
1. ieteikums
Komisijai jāpiemēro koriģējoši pasākumi, ja atbalsta pasākumi neatbilst valsts 
atbalsta noteikumiem.
Paredzētais īstenošanas termiņš: nekavējoties.90 Grieķija, Spānija, Francija, 
Austrija un Polija.
61 Secinājumi un ieteikumi 
118  
Nedz REGIO ĢD, nedz arī EMPL ĢD 2007.–2013. gada plānošanas periodā ne -
reģistrēja gadījumus, kad tie konstatēja neatbilstību valsts atbalsta noteiku -
miem, tādā veidā, kas ļautu tiem veikt atbilstīgu valsts atbalsta kļūdu analīzi 
(sk. 57.–61. punktu).
119  
Komisija ir izveidojusi datubāzi 2014.–2020. gada plānošanas periodam ( MAPAR ), 
lai reģistrētu informāciju par tās veikto ERAF, KF un ESF revīziju laikā konstatēta -
jiem gadījumiem, kad nav ievēroti valsts atbalsta noteikumi. Šī sistēma uzskatāma 
par būtisku uzlabojumu, bet COMP ĢD nav dota piekļuve (sk. 57. punktu).
120  
Dalībvalstu iestāžu paziņotās valsts atbalsta kļūdas tiek ievadītas Komisijas 
Pārkāpumu pārvaldības sistēmā (PPS). PPS piemīt vairāki trūkumi, piemēram, 
nav īpašas valsts atbalsta kļūdu tipoloģijas un kļūdas nav pietiekami aprakstītas, 
tāpēc sistēmas praktiskā izmantošana ir ierobežota. COMP ĢD nav piekļuves arī 
PPS (sk. 58. un 59. punktu).
2. ieteikums
a) Komisijai jāizmanto MAPAR  pārkāpumu reģistrēšanai tādā veidā, kas ļautu 
viegli analizēt, piemēram, pārkāpumu veidu, biežumu, smaguma pakāpi, ģeo -
grāfisko izcelsmi un cēloni. Datubāzē jāiekļauj arī informācija par turpmāka -
jiem pasākumiem saistībā ar šiem pārkāpumiem (piemēram, veiktās finanšu 
korekcijas).
Paredzētais īstenošanas termiņš: nekavējoties.
b) Attiecībā uz PPS Komisijai jāpielāgo datubāzes struktūra, lai informāciju par 
(piemēram, valsts atbalsta noteikumu) pārkāpumiem varētu iegūt un analizēt 
visās dalībvalstīs un dažādos veidos.
Paredzētais īstenošanas termiņš: līdz 2017. gada beigām.
c) Regulāri jānodrošina COMP ĢD piekļuve visai svarīgajai informācijai par valsts 
atbalsta noteikumu pārkāpumiem, kura atrodas MAPAR  un PPS.
Paredzētais īstenošanas termiņš: nekavējoties.
62 Secinājumi un ieteikumi 
121  
Komisijas lēmums, ar ko apstiprina lielos projektus, ir balstīts uz projektu atbils -
tības, dzīvotspējas, ilgtspējas, vides profila un pieprasītā finansējuma pamatoju -
ma novērtējumu, kā arī dalībvalsts sniegto informāciju par to, vai tiek izmantots 
valsts atbalsts; tomēr tas nav izstrādāts, lai vienmēr nodrošinātu juridisko noteik -
tību dalībvalstij attiecībā uz atbilstību valsts atbalsta noteikumiem brīdī, kad tiek 
pieņemts lēmums par lielo projektu. Šādu noteiktību var gūt tikai, pamatojoties 
uz dalībvalsts paziņojumu, kuram seko Komisijas lēmums par valsts atbalstu 
(sk. 69. un 70. punktu).
122  
It sevišķi 2007.–2013. gada plānošanas perioda sākumā Komisija sistemātiski 
nepārbaudīja lielo projektu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. Tā rezultātā 
pastāv risks, ka daži ES līdzfinansētie lielie projekti nav saderīgi ar iekšējo tirgu, 
arī tāpēc, ka pirms 2012. gada un saskaņā ar skaidrojumu, kas sniegts Leipzig Halle  
spriedumā, dalībvalstis Komisijai reti paziņoja par investīcijām infrastruktūrā. Lai 
nākotnē šo risku mazinātu, Komisija pastiprināja iekšējos profilakses pasākumus 
un ieviesa alternatīvu apstiprināšanas procedūru, kurā ietilpst neatkarīga kvalitā -
tes pārbaude attiecībā uz 2014.–2020. plānošanas periodu (sk. 62.–65., 70., 106. un 
107. punktu).
3. ieteikums
a) Komisijai jāapstiprina lielie projekti tikai pēc tam, kad iekšēji pārbaudīta 
atbilstība valsts atbalsta noteikumiem, un konsekventi jāprasa dalībvalstīm 
vajadzības gadījumā paziņot par atbalstu, lai nodrošinātu juridisko noteiktību 
neatkarīgi no to izmantotās pieteikuma procedūras.
Paredzētais īstenošanas termiņš: nekavējoties.
123  
Revīzijas iestādes lēsa, ka 2010.–2014. gada periodā aptuveni viena trešā daļa to 
revidēto ERAF/KF un ESF projektu bija saistīti ar valsts atbalstu. Revīzijas iestādes 
atklāja valsts atbalsta kļūdas tikai 3,6 % šo projektu. Šajā periodā Palāta ERAF/
KF un ESF projektos konstatēja vismaz piecas reizes vairāk valsts atbalsta kļū -
du. Nedaudz vairāk nekā vienā trešdaļā kontrolsarakstu, ko izmantoja revīzijas 
iestādes un ko pārskatīja Palāta, tika konstatētas nozīmīgas nepilnības sadaļā par 
valsts atbalstu. Uzlabojumi šajā jomā tika panākti 2015. gadā. Lielākā daļa kļūdu, 
par ko revīzijas iestādes ziņoja gada kontroles ziņojumos, bija saistīta ar de mini -
mis atbalstu. Centrāla reģistra izveide, kurā ir pilnīga informācija par de minimis  
atbalstu, kas piešķirts attiecīgajā dalībvalstī, varētu palīdzēt šādas kļūdas novērst 
(sk. 43. un 74.–79. punktu).
63 Secinājumi un ieteikumi 
124  
Gandrīz visas revīzijas iestādes uzskatīja ES tiesisko regulējumu valsts atbalsta 
jomā par diezgan sarežģītu. Revīzijas iestādes norādīja, ka tām nepieciešama 
papildu palīdzība, lai pārbaudītu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem, it sevišķi 
noderētu praktisks ceļvedis ar gadījumu izpēti. Dalībvalstu iestādēm nav nepie -
ciešamās informācijas par īpašiem aspektiem, tādiem kā lēmuma par līdzekļu 
atgūšanu statuss, lai pārbaudītu atbilstību piemērojamajiem valsts atbalsta 
noteikumiem (tā dēvētais Deggendorf  princips) (sk. 80.–82. punktu, kā arī 95. un 
96. punktu).
4. ieteikums
a) Komisijai jānodrošina, lai revīzijas iestāžu veikto pārbaužu par atbilstību valsts 
atbalsta noteikumiem tvērums un kvalitāte būtu pietiekama.
Plānotais īstenošanas termiņš: 2017. gada marts.
b) Saistībā ar 2007.–2013. gada plānošanas perioda slēgšanu Komisijai jāprasa re -
vīzijas iestādēm pārbaudīt to lielo projektu atbilstību valsts atbalsta noteiku -
miem, kuri apstiprināti līdz 2012. gada beigām.
Plānotais īstenošanas termiņš: 2017. gada marts.
c) Komisijai jāizstrādā papildu norādījumi un jāietver tajos konkrēti gadījumu 
pētījumi, kas atspoguļo labu praksi un izplatītākos valsts atbalsta noteikumu 
pārkāpumu veidus un cēloņus.
Paredzētais īstenošanas termiņš: līdz 2017. gada beigām.
d) Komisijai jāmudina dalībvalstis izveidot centrālu reģistru de minimis  atbalsta 
uzraudzībai.
Paredzētais īstenošanas termiņš: līdz 2017. gada beigām.
e) Komisijai jāizveido centralizēta ES mēroga datubāze, kurā attiecīgās dalībval -
stu iestādes varētu noskaidrot tādu uzņēmumu identitāti, uz kuriem attiecas 
valsts atbalsta atgūšanas rīkojumi, kā arī atbalsta atgūšanas procedūras statu -
su, lai attiecīgās dalībvalstu iestādes varētu nodrošināt atbilstību Deggendorf  
principam. Piekļuve jāsniedz tikai atbilstoši vajadzībai uzzināt informāciju.
Paredzētais īstenošanas termiņš: līdz 2017. gada beigām.
64 Secinājumi un ieteikumi 
Komisija ir rīkojusies, lai vienkāršotu piemērojamos tiesību aktus 
valsts atbalsta jomā, tādējādi palielinot dalībvalstu atbildību, kā 
arī, lai uzlabotu dalībvalstu administratīvo spēju
125  
Komisija pieņēma jauno VGAR 2014.–2020. gada plānošanas periodam. VGAR 
darbības joma 2014. gadā ir ievērojami paplašināta, tādējādi tā attieksies uz vēl 
lielāku skaitu atbalsta pasākumu. Paplašinot VGAR darbības jomu, Komisija ir 
ievērojami samazinājusi administratīvo slogu dalībvalstīm un sev, jo būs jāpaziņo 
daudz mazāk atbalsta pasākumu. Dalībvalstīm būs jānodrošina un jāpārbauda 
lielāks skaits atbalsta pasākumu, lai noteiktu to atbilstību valsts atbalsta notei -
kumiem, piemēram, par maksimālo atbalsta intensitāti un stimulējošās ietekmes 
pierādīšanu. Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 2014.–2020. gada plānošanas 
periodam noteikumi kopumā ir stingrāki nekā VGAR noteikumi, tādējādi veicinot 
regulas piemērošanu (sk. 85.–87. punktu, kā arī 97. un 98. punktu).
126  
Dalībvalstu atbildības palielināšanās, kas notikusi, paplašinot VGAR darbības 
jomu, pati par sevi rada risku, ka var palielināties valsts atbalsta kļūdu skaits, — 
Komisijas veiktā uzraudzība ir parādījusi, ka 2009.–2014. gada periodā dalībvals -
tis pieļāva daudz kļūdu atbalsta shēmu izstrādē un īstenošanā. Šīs problēmas 
varēja ietekmēt saderību, it sevišķi saskaņā ar VGAR izveidoto shēmu saderību 
(sk. 52.–54. punktu).
127  
Taču VGAR noteikumi ir grozīti, lai mazinātu šo risku. 2014. gada VGAR atvieglo 
lielo uzņēmumu, kuriem piešķirts valsts atbalsts saskaņā ar atbalsta shēmu, pie -
nākumu pierādīt stimulējošo ietekmi. Citas nozīmīgas izmaiņas VGAR ir saistītas ar 
stingrākām pārredzamības prasībām, kuras, kā Palāta cer, uzlabos atbilstību valsts 
atbalsta noteikumiem dalībvalstīs, jo ieinteresētās puses būs labāk informētas, lai 
iesniegtu sūdzības par nelikumīgu atbalstu (sk. 88.–91. punktu).
65 Secinājumi un ieteikumi 
128  
Lai panāktu uzlabojumus dalībvalstu īstenotajā atbalsta shēmu izstrādes procesā, 
Komisija 2014.–2020. gada plānošanas periodā ieviesa ex post  novērtējumus. It 
sevišķi tiks veikts lielāko atbalsta shēmu novērtējums — saskaņā ar VGAR novēr -
tējums ir obligāts konkrētu kategoriju atbalsta shēmām, kuru gada budžets pār -
sniedz EUR 150 miljonus. Dalībvalstīm jāiesniedz pirmie rezultāti līdz 2017. gadam 
(sk. 92. un 99. punktu).
129  
Ar Kopīgo noteikumu regulu tika ieviesti ex ante  nosacījumi attiecībā uz dalībval -
stu valsts atbalsta sistēmām. Šo nosacījumu izpilde var samazināt valsts atbalsta 
noteikumu pārkāpumus. Pamatojoties uz pašnovērtējumiem, piecas dalībvalstis 
līdz 2015. gada beigām šos nosacījumus vēl nebija izpildījušas. Tomēr dalībvals -
tis, kuras uzskatīja par tādām, kas nepilda ex ante  nosacījumus, ne obligāti ir tās 
dalībvalstis, kurās Komisija iepriekš konstatējusi visvairāk problēmu. Turklāt šiem 
pasākumiem jāpievērš pastāvīga uzmanība. Lai vēl vairāk uzlabotu administra -
tīvo spēju valsts atbalsta jomā, REGIO ĢD un COMP ĢD 2015. gada martā pieņē -
ma kopējo Valsts atbalsta rīcības plānu. Īstenojot šo rīcības plānu, piemēram, ir 
palielinājies Komisijas organizēto apmācības pasākumu skaits, kā arī ir izveidota 
saskarne tiešsaistē, kuru atzinīgi novērtējušas dalībvalstu iestādes un kurā tās var 
uzdot Komisijai ar valsts atbalstu saistītus jautājumus (sk. 101.–105. punktu un 
108.–113. punktu).
130  
Tikai nākotnē būs iespējams novērtēt to, cik lielā mērā Komisijas veiktā admi -
nistratīvās spējas uzlabošana un ex post  novērtējuma ieviešana spēs kompensēt 
dalībvalstu atbildības palielināšanos, kā arī novērtēt, cik lielā mērā šīs iniciatīvas 
veicinās valsts atbalsta kļūdu labāku atklāšanu un novēršanu dalībvalstīs.
66 Secinājumi un ieteikumi 
5. ieteikums
a) Ja ex ante  nosacījumi attiecībā uz valsts atbalstu nebūs izpildīti līdz 2016. gada 
beigām, Komisijai jāizmanto savas pilnvaras, lai apturētu maksājumus attiecī -
gajām dalībvalstīm, kamēr tās nebūs novērsušas visus nozīmīgos trūkumus.
Paredzētais īstenošanas termiņš: Komisijas novērtējuma pabeigšana.
b) Komisijai, izmantojot informāciju, kas pieejama tās datubāzēs, ik pēc diviem 
gadiem jāpārbauda dalībvalstu spēja izpildīt valsts atbalsta noteikumus; tas 
jādara, veicot analīzi par, piemēram, Komisijas pašas vai dalībvalstu iestāžu 
atklāto valsts atbalsta kļūdu veidu, biežumu, smaguma pakāpi, ģeogrāfisko 
izcelsmi un cēloni. Komisijai jāizmanto šīs pārbaudes uzraudzības nolūkā, 
kā arī, lai novirzītu atbalsta pasākumus, piemēram, dalībvalstīm paredzētos 
apmācības pasākumus, jomās, kurās tie visvairāk nepieciešami.
Paredzētais īstenošanas termiņš: ik pēc diviem gadiem, sākot ar 2017. gada 
beigām.
Šo ziņojumu 2016. gada 7. septembra sēdē Luksemburgā pieņēma II apakšpalāta, 
kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN.
 Revīzijas palātas vārdā
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 priekšsēdētājs
67
 Pielikumi
Valsts atbalsta izdevumi pa dalībvalstīm, 2010.–2014. gads, miljoni EUR
Dalībvalsts 2010.  g. 2011.  g. 2012.  g. 2013.  g. 2014.  g. KopāKopsummas procen -
tuālais īpatsvars
Beļģija 2 400 1 655 1 556 1 614 1 711 8 936 2,33 %
Bulgārija 40 43 77 121 240 520 0,14  %
Čehijas Republika 1 242 1 406 1 558 1 714 2 169 8 089 2,11  %
Dānija 2 211 2 369 2 591 2 561 2 509 12 241 3,20  %
Vācija 16 266 14 000 13 574 13 808 39 559 97 208 25,39 %
Igaunija 49 52 62 123 236 522 0,14  %
Īrija 1 718 1 057 853 1 144 825 5 597 1,46  %
Grieķija 2 083 2 509 1 931 2 903 1 929 11 354 2,97  %
Spānija 4 898 4 507 3 905 3 084 3 197 19 591 5,12  %
Francija 15 917 13 912 15 706 13 733 15 543 74 811 19,54  %
Horvātija - - - 258 276 534 0,14  %
Itālija 4 127 3 840 4 399 3 469 5 509 21 343 5,58 %
Kipra 121 140 116 104 100 580 0,15  %
Latvija 202 284 398 378 492 1 754 0,46  %
Lietuva 180 222 230 208 181 1 020 0,27  %
Luksemburga 108 114 101 164 168 655 0,17  %
Ungārija 2 051 1 173 1 167 1 452 1 702 7 545 1,97  %
Malta 92 102 108 132 82 516 0,13  %
Nīderlande 2 782 2 827 2 510 2 064 2 238 12 420 3,24  %
Austrija 2 085 1 777 1 914 1 871 1479 9126 2,38 %
Polija 3499 2942 3001 2978 4929 17 349 4,53  %
Portugāle 1 535 1 553 933 471 732 5224 1,36 %
Rumānija 315 677 878 896 972 3737 0,98  %
Slovēnija 375 455 459 472 453 2214 0,58 %
Slovākija 313 173 133 200 313 1131 0,30 %
Somija 2287 3126 2523 2589 2545 13 071 3,41  %
Zviedrija 3210 3155 3172 3255 3204 15 996 4,18  %
Apvienotā Karaliste 5574 4797 5524 5953 7872 29 719 7,76  %
Eiropas Savienība 75 680 68 866 69 376 67 719 101  161 382  802 100  %
Piezīme. Saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju izdevumu pieaugums 2014. gadā ir galvenokārt (85 % gadījumu) saistīts ar to, ka ziņojumos 
tika iekļauts lielāks skaits atjaunojamo energoresursu atbalsta shēmu. Ja šīs shēmas nebūtu iekļautas, paziņotais valsts atbalsts 2014. gadā būtu 
sasniedzis aptuveni EUR 73 miljardus. Turklāt ES līdzekļi ir iekļauti tikai no 2014. gada.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas Valsts atbalsta 2015. gada progresa ziņojumu.I pielikums
68 Pielikumi 
Konkurences ģenerāldirektorāta veikto uzraudzības pasākumu rezultāti, 
2006.–2014. gads
 Uzraudzīto shēmu skaits Problemātisko gadījumu skaitsProblemātisko gadījumu 
īpatsvars
Atbalsts, uz ko attiecas grupu 
atbrīvojums121 (26 no tām 2014. gadā) 31 26 %
Apstiprinātais atbalsts 166 (42 no tām 2014. gadā) 53 32 %
Cits 1 (neviena no tām 2014. gadā) 1 100 %
Pakalpojumi ar vispārēju 
tautsaimniecisku nozīmi8 (7 no tām 2014. gadā) 4 50 %
Kopā 296 (75 no tām 2014. gadā) 89 (27 no tām 2014. gadā) 30 % (36 % 2014. gadā)
Platjoslas infrastruktūra 7 2 29 %
Kultūra 11 3 27 %
Nodarbinātība 15 5 33 %
Vide un enerģētika 45 14 31 %
Cits horizontālais atbalsts 2 0 0 %
Reģionālā attīstība 64 18 28 %
Pētniecība un attīstība 47 19 40 %
Riska kapitāls 10 6 60 %
Nozaru attīstība 5 1 20 %
MVU 31 5 16 %
Mācības 25 4 16 %
Transports 16 6 38 %
Glābšana un pārstrukturēšana 9 1 11 %
Pakalpojumi ar vispārēju 
tautsaimniecisku nozīmi8 4 50 %
Cits 1 1 100 %II pielikums
69 Pielikumi 
 Uzraudzīto shēmu skaits Problemātisko gadījumu skaitsProblemātisko gadījumu 
īpatsvars
Beļģija 15 7 47 %
Bulgārija 4 1 25 %
Čehijas Republika 10 3 30 %
Dānija 5 1 20 %
Vācija 26 3 12 %
Igaunija 4 1 25 %
Īrija 11 1 9 %
Grieķija 11 6 55 %
Spānija 21 5 24 %
Francija 29 10 34 %
Itālija 28 6 21 %
Kipra 4 1 25 %
Latvija 3 1 33 %
Lietuva 4 2 50 %
Luksemburga 4 2 50 %
Ungārija 9 1 11 %
Malta 3 1 33 %
Nīderlande 13 6 46 %
Austrija 11 4 36 %
Polija 17 4 24 %
Portugāle 9 6 67 %
Rumānija 6 1 17 %
Slovēnija 4 1 25 %
Slovākija 5 0 0 %
Somija 4 1 25 %
Zviedrija 7 0 0 %
Apvienotā Karaliste 29 15 52 %
Avots:  Eiropas Komisija.II pielikums
70 Pielikumi 
Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāta pieņemtie lielie projekti 
attiecībā uz 2007 .–2013. gada plānošanas periodu
DalībvalstsPieņemto lielo projektu 
skaitsPieņemto lielo projektu 
īpatsvarsVidējais ES  ieguldījums 
vienā apstiprinātajā 
lielajā projektā  
(miljoni  EUR)Kopējais ES  ieguldījums 
apstiprinātajos lielajos 
projektos  
(miljoni  EUR)
Beļģija 0 0,0 % - 0,0
Bulgārija 18 2,0 % 108,8 1958,4
Čehijas Republika 49 5,3 % 89,5 43 87, 8
Dānija 0 0,0 % - 0,0
Vācija 44 4,8 % 41,6 1830,3
Igaunija 9 1,0 % 50,8 45 7, 3
Īrija 3 0,3 % 24,8 74,5
Grieķija 59 6,4 % 105,6 6228,4
Spānija 70 7, 6 % 83,6 5852,3
Francija 36 3,9 % 28,8 1035,7
Horvātija 12 1,3 % 39,2 470,3
Kipra 3 0,3 % 34,0 102,0
Latvija 10 1,1 % 70,3 702,7
Lietuva 10 1,1 % 49,7 496,5
Luksemburga 0 0,0 % - 0,0
Ungārija 51 5,6 % 114,7 5849,2
Malta 7 0,8 % 40,9 286,3
Nīderlande 0 0,0 % - 0,0
Austrija 1 0,1 % 4,1 4,1
Polija 274 29,8  % 98,6 27 022,9
Portugāle 39 4,2 % 47, 5 1852,0
Rumānija 100 10,9  % 80,4 8044,4
Slovēnija 16 1,7 % 58,2 931,1
Slovākija 33 3,6 % 79,8 2634,8
Somija 0 0,0 % - 0,0
Zviedrija 0 0,0 % - 0,0
Apvienotā Karaliste 13 1,4 % 38,6 501,2
Kopā 918 100,0  % 82,6 75 790,3
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.III pielikums
71 Pielikumi 
Tiesiskais regulējums valsts atbalsta jomā
LESD — Līguma 107.–109. pantā noteikts pamats visiem valsts atbalsta noteikumiem. Līgumam ir vislielākais 
juridiskais spēks, un visiem pārējiem tiesību aktiem jāatbilst Līguma noteikumiem. Līguma 108. panta 4. punkts 
un 109. pants paredz pieņemt regulas valsts atbalsta jomā.
Judikatūra — Tiesas spriedumi, ar ko interpretē Līguma un sekundāro tiesību aktu noteikumus. Tiesas spriedumi 
ir saistoši Komisijai un dalībvalstīm. Komisijai sava pieeja jāpielāgo Tiesas spriedumiem.
Regulas— iestāžu pieņemtie sekundārie tiesību akti. Regulas ir vispārpiemērojamas, tās uzliek saistības kopu -
mā un ir tieši piemērojamas dalībvalstīs no dienas, kad tās stājas spēkā (tās nav jātransponē dalībvalstu tiesību 
aktos)1. Būtiskākā regula valsts atbalsta jomā ir VGAR.
Ieteikuma tiesības
Pamatnostādnes — tās ir ieteikuma tiesības, kuras nav juridiski saistošas, bet kurām var būt juridiskas sekas. 
Tiesa iepriekš ir anulējusi Komisijas lēmumus, jo tie nebija atbilstīgi ieteikuma tiesībām. Pamatnostādnēs nosaka 
kritērijus, uz kuru pamata Komisija izvērtēs paziņoto atbalsta pasākumu saderību ar iekšējo tirgu. Komisija pazi -
ņotos atbalsta pasākumus, kuri neatbilst pamatnostādnēs izklāstītajiem kritērijiem, visticamāk, atzīs par nesa -
derīgiem. Pamatnostādnes nosaka horizontālā līmenī (piemēram, pamatnostādnes par pētniecību, attīstību un 
inovāciju) un nozaru līmenī (piemēram, pamatnostādnes par lidostām un aviosabiedrībām).
Analītiskās shēmas — vadlīniju dokumenti, kas īpaši izstrādāti, lai palīdzētu dalībvalstīm izvērtēt, vai infrastruk -
tūras projektiem piešķirtais atbalsts būtu jāpaziņo Komisijai.
1 Sk. LESD 288. pantu.IV pielikums
72 Komisijas  
atbilde
IV
Komisija cieši un pastāvīgi sadarbojas ar revīzijas iestādēm, lai uzlabotu to spēju veikt revīziju saistībā ar valsts 
atbalsta piešķiršanu. Vēl bez mērķtiecīgām apmācībām, pasākumiem un norādēm 2011. gadā revīzijas iestādes tika 
nodrošinātas ar uzreiz izmantojamiem valsts atbalsta piešķiršanas kontrolsarakstiem, bet 2015. gada novembrī tās 
saņēma atjauninātus kontrolsarakstus.
Regula paredz, ka revīzijas iestādēm savos gada kontroles ziņojumos (GKZ) ir jāiesniedz svarīgākie revīzijas rezultāti, 
nenorādot detalizētu informāciju par konstatēto kļūdu raksturu. Komisijas dienestu atzinumos par GKZ ietverta 
sistēmu revīzijas un darbību revīzijas (tostarp kontrolsarakstu) metodoloģijas pārbaude, kā arī atkārtotu revīziju 
rezultāti, ko jau veikušas dalībvalstu revīzijas iestādes. Komisija, pamatojoties uz saviem pārskatiem, uzskata, ka 
dažos gadījumos revīzijas iestādes varētu būt konstatējušas kļūdas saistībā ar valsts atbalsta piešķiršanu, taču snie -
gušas ziņas par tām citā kategorijā, kā rezultātā, iespējams, GKZ nav uzskaitīti visi gadījumi. Tāpat tā ir konstatējusi 
trūkumus un pieprasījusi revīzijas iestādēm uzlabot kontroli valsts atbalsta jautājumos. Visbeidzot, Komisijas nesen 
veikto pārbaužu laikā tika atklāti būtiski uzlabojumi attiecībā uz revīzijas iestāžu izmantoto kontrolsarakstu kvalitāti 
saistībā ar valsts atbalsta piešķiršanu, kas atbilst Palātas novērtējumam.
V
Komisija norāda, ka REGIO ĢD un EMPL ĢD ir izmantojuši datubāzes, lai reģistrētu revīzijas konstatējumus par 2007.–
2013. gada finanšu periodu. Lai gan nebija paredzēts, ka šīs datubāzes darbosies kā kļūdu avotu analīzes mehānismi, 
tas neliedza Komisijai veikt attiecīgos preventīvos pasākumus, lai risinātu atkārtoti novērotās problēmas saistībā ar 
valsts atbalstu. 2016. gada martā COMP ĢD dalījās savā pieredzē ar REGIO ĢD un EMPL ĢD par valsts atbalsta shēmu 
ex post uzraudzības pasākumiem. Proti, COMP ĢD sniedza REGIO ĢD un EMPL ĢD 2015. gada uzraudzības cikla rezul -
tātus. Turklāt Komisija uzlabo informācijas apmaiņu starp ģenerāldirektorātiem par kļūdām saistībā ar valsts atbalsta 
piešķiršanu, kur un kad vien tas ir nepieciešams.
Attiecībā uz veiktajiem preventīvajiem pasākumiem REGIO ĢD un COMP ĢD kopš 2015. gada marta īsteno visaptve -
rošu rīcības plānu „Administratīvās spējas stiprināšana dalībvalstu līdzekļu pārvaldībai valsts atbalsta jomā”. Plāno -
šanas periodā 2014.–2020. gadam tiesiskais regulējums ievieš ex ante  nosacījumus par valsts atbalsta piešķiršanu, 
kura mērķis ir uzlabot dažās dalībvalstīs administratīvās spējas šajā jomā ar rīcības plānu palīdzību vēl pirms prog -
rammas īstenošanas.
VI
Komisija vēlas uzsvērt, ka dalībvalstu pienākums ir ziņot par valsts atbalsta pasākumiem, un lēmums par lielo 
projektu nav lēmums par lielā projekta atbilstību valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem. Turklāt dalībvalstīm ir 
jāizvērtē, vai projektiem ir jāpiešķir valsts atbalsts, un, ja izvērtējuma rezultātā tiek nolemts piešķirt valsts atbalstu, 
tad tām, iesniedzot lielā projekta priekšlikumu, ir jāpierāda valsts atbalsta piešķiršanas atbilstība neatkarīgi no tā, 
kura lēmuma pieņemšanas procedūra tika izvēlēta saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulu.
Jau pirms 2012. gada beigām REGIO ĢD apspriedās ar COMP ĢD starpdienestu oficiālās apspriedēs attiecībā uz 
lielo projektu lēmumiem, lai gan tas nenotika sistemātiskā veidā. Pēc Leipzig-Halle  sprieduma tika uzlabota iekšējā 
sadarbība ar COMP ĢD par lielo projektu apstiprināšanu. Lai novērstu neatbilstošu lēmumu pieņemšanu par valsts 
atbalsta piešķiršanu lielajiem projektiem 2014.–2020. gadā, preventīvo pasākumu nolūkā tika ieviestas atbilstošas 
pārbaudes un saskaņošana.
Komisijas atbilde 73
Tāpēc Komisija uzskata, ka 2014.–2020. gada periodam izveidotie preventīvie pasākumi un sadarbība ar COMP ĢD 
projekta izstrādes un projekta lēmuma pieņemšanas laikā pienācīgi mazina Palātas minēto risku.
Centieni paveikt vēl vairāk un iegūt juridisko noteiktību par valsts atbalsta piešķiršanas atbilstību ar sistemātisko, 
formālo paziņojumu starpniecību, kam sekotu Komisijas lēmums par valsts atbalsta piešķiršanu visiem lielajiem pro -
jektiem (neatkarīgi no tiesiskajām prasībām), būtu pretrunā ne tikai ar valsts atbalsta modernizācijas procesu, bet arī 
ar vienkāršošanas un ieinteresēto personu administratīvā sloga samazināšanas visaptverošo mērķi, un tas papildus 
varētu aizkavēt ERAF/KF finansēto lielo projektu savlaicīgu ieviešanu.
VII
COMP ĢD saistībā ar valsts atbalsta modernizāciju, kas palielināja dalībvalstu atbildību atbalsta piešķiršanā, pilnvei -
doja savu valsts atbalsta pasākumu uzraudzības un īstenošanas paraugu. COMP ĢD uzraudzības pasākumi ir pare -
dzēti ne tikai kļūdu un pārkāpumu konstatēšanai, īstenojot atbalsta pasākumus, bet arī, lai noskaidrotu, kā dalībvals -
tis faktiski īsteno atbalsta pasākumus praksē. Tas COMP ĢD ļauj gūt atziņas par labu un sliktu praksi un dalīties par 
tām ar dalībvalstīm (ar dalībvalstu darba grupu, valsts koordinatoru tīkla starpniecību utt.).
Turklāt COMP ĢD ir izstrādājis Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas (VGAR – Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula 
(ES) Nr. 651/2014) kontrolsarakstus, kas dalībvalstīm ir kopīgi, lai tās, veicot iepriekšējas pārbaudes, varētu vieglāk 
noteikt, vai ir ievēroti visi piemērojamie saderības nosacījumi. VGAR kontrolsarakstus kopīgi lieto arī REGIO ĢD un 
EMPL ĢD, kā arī kohēzijas politikas revīzijas iestādes.
Turklāt COMP ĢD piedāvā īpašu IT platformu, kurā tas dalībvalstīm sniedz jautājumu interpretāciju („eState aid Wiki” 
(e-valsts atbalsta vikivietne)) un, pamatojoties uz šiem jautājumiem un atbildēm, publicē biežāk uzdoto jautājumu 
dokumentus.
Ex ante  nosacījumu novērtējuma pamatā saistībā ar valsts atbalsta piešķiršanu, ko paredz Kopīgo noteikumu regula 
(KNR), jābūt trim kritērijiem, kas definēti KNR XI pielikumā. Atbilstība valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem 
2007.–2013. gada plānošanas periodā nav prasību izpildes kritērijs. Tomēr Komisija turpinās uzraudzīt visus jautā -
jumus, kas saistīti ar valsts atbalsta piešķiršanas atbilstību visās dalībvalstīs, un nepieciešamības gadījumā veiks 
attiecīgos pasākumus.
VIII (a)
Komisija pieņem ieteikumu un uzskata, ka tas jau tiek īstenots.
Gadījumā, ja uzraudzības procedūras laikā tiek konstatēta neatbilstība valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem, tā 
piemēro pieejamos korektīvos pasākumus.
Šajā sakarībā ir skaidri jānorāda atšķirība starp nelikumību un nesaderību. Atbalsta pasākums tiek uzskatīts par neli -
kumīgu, ja atbalstu piešķir bez iepriekšēja paziņojuma Komisijai un ja to nereglamentē VGAR. Komisija var norīkot 
atbalsta atgūšanu tikai tad, ja tas tiek uzskatīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu (piemēram, to nevar atzīt par sade -
rīgu, pamatojoties uz jebkurām pamatnostādnēm vai Līgumu).
Ja COMP ĢD uzraudzības procedūras laikā atklāj nelikumīgu atbalsta piešķiršanas pasākumu, tas vispirms pārbauda,  
vai šādu pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.
Komisijas atbilde 74
Tikai tad, ja rezultātos tiek atklāta kļūda saistībā ar nesaderīga atbalsta piešķiršanu, var piemērot korektīvos pasāku -
mus, ar kuriem tiek paredzēta atbalsta atgūšana.
Cita veida kļūdu gadījumā piemērotāka ir atbalsta shēmas un/vai kontroles mehānismu pielāgošana. Dažu kļūdu 
gadījumā ir grūti piemērot korektīvos pasākumus (piemēram, atbalsta pasākums bijis nesaderīgs ne tikai tā piešķir -
šanas brīdī, bet arī saskaņā ar vēlāk pārskatītajiem noteikumiem).
VIII (b) (i)
Komisija piekrīt ieteikumam un jau ir uzsākusi tā īstenošanu savā revīzijas rīkā MAPAR .
MAPAR  nodrošina visaptverošu datubāzi, kurā iekļauti visi konstatētie pārkāpumi, tai skaitā kļūdas saistībā ar valsts 
atbalsta pasākumiem. Pagaidām MAPAR  ir noteikti septiņu veidu konstatējumi attiecībā uz pārkāpumiem saistībā ar 
valsts atbalsta piešķiršanu.
Turklāt ar MAPAR  palīdzību varēs labāk strukturēt informāciju par revīzijas konstatējumiem. Ar tā palīdzību var brīvi 
pievienot vai mainīt jebkuru konstatējumu kategoriju vai apakškategoriju, tostarp konstatējumus saistībā ar valsts 
atbalsta pasākumiem, ņemot vērā identificētās revīzijas nepieciešamību vai konstatējumus.
MAPAR  revīzijas rīks ir paredzēts arī, lai attiecīgie Komisijas dienesti varētu uzraudzīt visus konstatētos pārkāpumus, 
tostarp veikt finanšu korekcijas.
VIII (b) (ii)
Komisija pieņem Palātas ieteikumu un pielāgos kļūdu tipoloģiju, lai varētu veikt analīzi.
VIII (b) (iii)
Komisija pieņem šo ieteikumu un to jau īsteno.
Attiecībā uz MAPAR  EMPL ĢD un REGIO ĢD speciāli izveidota pārskata veidā reizi gadā sniegs COMP ĢD ziņas par 
attiecīgajiem valsts atbalsta piešķiršanas datiem (valsts atbalsta konstatējumu tipoloģijas, ko apliecina Komisijas 
veiktās revīzijas).
Attiecībā uz informācijas apmaiņu starp Komisijas dienestiem REGIO ĢD, EMPL ĢD un COMP ĢD palielina savus 
informācijas apmaiņas sakaru kanālus. EMPL ĢD un REGIO ĢD savstarpēji dalās ar rezultātiem un nepieciešamības 
gadījumā konsultējas ar COMP ĢD revīzijas jautājumos saistībā ar valsts atbalstu.
Attiecībā uz PPS COMP ĢD tiks piešķirta piekļuve informācijai, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas.
VIII (b) (iv)
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Komisijas atbilde 75
Tā sekos dalībvalstu spējai pildīt valsts atbalsta piešķiršanas noteikumu prasības, pamatojoties uz savās datu bāzēs 
pieejamo informāciju un jo īpaši uz informāciju no pieejamiem revīzijas konstatējumiem.
Lai mērķtiecīgāk veiktu uzraudzības pasākumus, Komisija izmantos pēcpārbaudes pasākumu rezultātus, savukārt 
attiecīgās dalībvalstu programmas iestādes tiek nodrošinātas ar apmācību pasākumiem.
VIII (c)
Komisija pieņem šo ieteikumu un to jau īsteno, jo dalībvalstīm ir jāpierāda, ka tās lielā projekta priekšlikuma iesnieg -
šanas laikā ir rūpīgi pārbaudījušas atbilstību valsts atbalsta piešķiršanai, neatkarīgi no tā, kura lēmuma pieņemšanas 
procedūra tika izvēlēta saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulu, tostarp nepieciešamības gadījumā ar valsts atbalsta 
paziņošanas procedūras starpniecību.
Ja valsts atbalsta piešķiršana ir atkarīga no Komisijas lēmuma, dalībvalstij pirms lielā projekta pieteikuma iesnieg -
šanas Komisijai vai lielā projekta paziņošanas procedūras ir jāgaida, kamēr Komisija apstiprina lēmumu par atbalsta 
piešķiršanu.
Šis ir preventīvs pasākums, kura mērķis ir novērst neatbilstošu lēmumu pieņemšanu par valsts atbalsta piešķiršanu 
lieliem projektiem 2014.–2020. gadā.
VIII (d) (i)
Komisija pieņem šo ieteikumu un to jau īsteno.
Komisija pārbauda revīzijas iestāžu darba kvalitāti attiecībā uz valsts atbalsta piešķiršanu, izmantojot dažādas revīzi -
jas procedūras: veicot revīzijas iestāžu darbam uz Komisijas riska analīzes balstītu revīziju, kas ietver metodoloģijas 
(tostarp kontrolsarakstu) pārbaudi, ko revīzijas sistēmās un darbībās izmanto revīzijas iestādes; atkārtotu revīziju 
laikā, ko jau veikušas revīzijas iestādes, pārbauda ziņoto revīzijas rezultātu derīgumu; gada kontroles ziņojumu 
pārskatīšanas laikā, ko Komisijai iesniedz revīzijas iestādes, apstiprina, vai revīzijas iestādes atzinums ir pienācīgi 
pamatots, balstoties uz sistēmas un darbību revīziju rezultātiem.
Dažos gadījumos attiecīgajām revīzijas iestādēm Komisija jau ir sniegusi ieteikumus pastiprināt savus kontrolsaraks -
tus, lai uzlabotu valsts atbalsta piešķiršanas pārbaudi. Komisija turpinās nodrošināt, ka revīzijas iestādes izmanto 
atbilstīgos kontrolsarakstus.
VIII (d) (ii)
Komisija nepieņem ieteikumu, jo tas ir pretrunā ar Komisijas mērķi, kas tika īstenots saskaņā ar 2012. gadā snieg -
tajām norādēm dalībvalstīm, kas paredz neveikt sistemātisku pārbaudi projektiem, par kuriem pieņemts lēmums 
pirms šī datuma, – atstājot dalībvalstīm izvēles iespēju attiecībā uz paziņošanu, un nodrošināt dalībvalstīm un atbal -
sta saņēmējiem stabilitāti attiecībā uz kārtību, kādā izskata projektus.
Komisijas atbilde 76
VIII (d) (iii)
Komisija pieņem šo ieteikumu un to jau īsteno.
Komisija jau ir uzsākusi darbu pie valsts atbalsta rīcības plāna īstenošanas, pamatojoties uz saviem lēmumiem par 
valsts atbalsta piešķiršanu, ko izmanto kā gadījumu izpēti, piemēram, vairāk nekā puse no tematisko semināru prog -
rammām (līdz šim ir notikuši semināri par pētniecību, attīstību un inovāciju, kā arī enerģētiku) ir balstīta uz konkrē -
tiem gadījumiem (faktiskie valsts atbalsta piešķiršanas lēmumi).
Tāpat Komisijas dienesti sniedz norādes tīklu, kontrolsarakstu veidā vai ātras atbildes uz interpretācijas jautājumiem, 
ko iesniedz atbalsta piešķiršanas vai revīzijas iestādes. Biežāk uzdoto jautājumu dokumentu publicēšanas pamatā ir 
jautājumi un atbildes.
Komisija turpinās atjaunināt norādes visām iesaistītajām iestādēm, tostarp nepieciešamības gadījumā arī ESIF prog -
rammas iestādēm.
Visbeidzot, nesen pieņemtajā Komisijas paziņojumā par atbalsta jēdzienu sniegti norādījumi par to, kad ES valsts 
atbalsta kontroles darbības jomā ietilpst un kad neietilpst valsts izdevumi.
VIII (d) (iv)
Komisija nepieņem ieteikumu, jo de minimis  regula paredz dalībvalstīm iespēju izvēlēties izveidot centrali -
zētu de minimis  atbalsta reģistru uzraudzību vai arī darboties, izmantojot citus līdzekļus (piemēram, saņēmēju 
pašdeklarēšanos).
Tā kā de minimis  atbalsta centrālā reģistra izmantošanai piešķirama prioritāte, de minimis  regulas 6. pants neuzliek 
par pienākumu dalībvalstij izveidot šādu reģistru un ļauj īstenot regulas kumulācijas normas ar citiem līdzekļiem. 
Izvēles piešķiršana dalībvalstīm atbilst vispārējam principam, kas paredz, ka dalībvalstis var izvēlēties piemērotāko 
administratīvo struktūru savā dalībvalstī. Tāpat Komisija atzīmēja negatīvo reakciju vairākās dalībvalstīs saistībā ar 
ierosinājumu ieviest obligāto de minimis  reģistru saistībā ar pirmo apspriešanos par de minimis  regulas pārskatīšanu.
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
VIII (d) (v)
Komisija nepieņem ieteikumu, jo tā uzskata, ka Deggendorf  principu var piemērot tikai atsevišķas dalībvalsts līmenī. 
Komisija ir iecerējusi precizēt šo punktu pašlaik notiekošajā 2014. gada VGAR pārskatīšanā.
Ja dalībvalstij rodas šaubas vai ir grūtības noteikt, vai uz konkrēto darbību attiecas neizpildīts līdzekļu atgūšanas 
rīkojums, tā var vērsties COMP ĢD savstarpējās sadarbības kontekstā.
VIII (d) (e)
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Četru Eiropas strukturālo un investīciju fondu ģenerāldirektorātu ģenerāldirektori jau regulāri tiekas ex ante  nosa -
cījumu apturēšanas komitejā. Arī turpmāk stingri un konsekventi tiks piemērota pašreizējā pieeja, kas sastāv no 
preventīvajiem pasākumiem (kas īsteno valsts rīcības plānus sakarā ar ex ante  nosacījumu neizpildīšanu) un korektī -
vajiem pasākumiem (nepieciešamības gadījumā aptur maksājumus).
Komisijas atbilde 77
Kopīga atbilde uz 34.–36. punktu
Komisija ir rūpīgi sekojusi visiem ar valsts atbalsta piešķiršanu saistītajiem jautājumiem, kuri konstatēti pēdējo gadu 
laikā pēc Palātas un Komisijas veikto revīziju konstatējumiem šajā jomā un iesaistīto dalībvalstu un programmu pie -
prasītajām finanšu korekcijām, kuras veica nepieciešamības gadījumā (skatīt 50. un 51. punktu).
Tomēr Komisija atzīmē, ka pēdējā laikā ir samazinājies kļūdu skaits saistībā ar valsts atbalsta piešķiršanas pasāku -
miem, kas konstatētas tās paraugos, kā to apliecina Palātas 2. tabula Kļūdu skaits, kurām ir finansiāla ietekme, ir 
samazinājies no 5 gadījumiem 2013. gadā līdz 3 gadījumiem 2014. gadā. Komisija sagaida, ka šī tendence varētu 
turpināties arī saistībā ar 2014. gada VGAR (Regula (ES) Nr. 651/2014) piemērošanu.
Kopīga atbilde uz 37 .–44. punktu.
Komisija piekrīt kļūdu tipoloģijai valsts atbalsta piešķiršanas jomā, ko norādīja Palāta un kuras tika konstatētas, 
veicot revīziju (skatīt 47. un 48. punktu). Agrāko kļūdu pieredze likusi Komisijai precizēt un vienkāršot noteikumus, jo 
īpaši attiecībā uz 2014. gada VGAR stimulējošo ietekmi.
53
Komisija atzīmē, ka Palātas pārskata periodā Komisijas valsts atbalsta piešķiršanas uzraudzības pasākumi katru gadu 
sedza aptuveni 6% līdz 9% no kopējiem valsts atbalsta izdevumiem. Vismaz reizi darbības laikā ievērojamai shēmas 
daļai tika veikta uzraudzība.
55
Ņemot vērā ierobežoto shēmu skaitu, kuras uzraudzītas atsevišķās dalībvalstīs, problemātisko gadījumu īpatsvaram 
ir jābūt saistītam ar kopējo uzraudzīto shēmu skaitu. Piemēram, Lietuvas un Luksemburgas gadījumā problemātisko 
gadījumu 50 % īpatsvara pamatā ir tikai četru shēmu uzraudzības pasākumi (proti, divas no četrām tika konstatētas 
kā problemātiskas). „Problemātisks” ir termins, ko lieto COMP ĢD, lai norādītu uz valsts atbalsta noteikumu pārkā -
pumiem, sākot no formālām nepilnībām, piemēram, nepareizs kumulācijas noteikumu formulējums, līdz juridiskiem 
jautājumiem, piemēram, VGAR nosacījumu trūkums, kas atspoguļots VGAR izveidotā shēmā.
56
COMP ĢD uzraudzības rezultātā tika īstenoti vairāki korektīvie pasākumi, tostarp nesaderīga atbalsta brīvprātīga un 
obligāti noteikta atgūšana.
Brīvprātīgas atgūšanas gadījumi notiek pēc Komisijas veiktās pārbaudes kopā ar iesaistīto dalībvalsti. Atsevišķi ierak -
sti par visiem brīvprātīgas atgūšanas gadījumiem nav saglabāti. Dažos gadījumos atbalsta atgūšana nav piemēro -
jama, ja nelikumīgu pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu vai arī ja par nesaderīgu atzītais pasākums ir 
kļuvis par saderīgu sakarā ar valsts atbalsta noteikumos vēlāk veiktajām izmaiņām.
Šādos gadījumos Komisija sniedz ieteikumus un nepieciešamības gadījumā pieprasa dalībvalstīm mainīt atbalsta 
shēmas veidu.
Komisijas atbilde 78
57
Komisija norāda, ka gan REGIO ĢD, gan arī EMPL ĢD ir izmantojuši datubāzes, lai reģistrētu savus revīzijas konstatē -
jumus par 2007.–2013. gada plānošanas periodu. Lai gan nebija paredzēts, ka šīs datubāzes darbosies kā kļūdu avotu 
analīzes mehānismi, tas neliedza Komisijai veikt attiecīgos preventīvos pasākumus, lai risinātu atkārtoti novērotās 
problēmas saistībā ar valsts atbalstu, piemēram, attiecībā uz MVU piemaksām vai stimulējošo ietekmi.
2014.–2020. gada plānošanas periodā iekšējās uzraudzības rīks, ko izmanto Komisija, lai sekotu līdzi saviem revīzijas 
konstatējumiem, ir ievērojami uzlabojies, ieviešot kopēju IT rīku ERAF, KF un ESF vajadzībām, ar kuru pārvalda un 
uzrauga revīzijas procesu un ko sauc par MAPAR  (Management of Audit Processes, Activities and Resources  (Revīzijas 
procesu, darbību un resursu pārvaldība)).
Lai uzlabotu visu attiecīgo Komisijas dienestu informācijas plūsmu un analīzes spēju, 2016. gada vidū EMPL ĢD un 
REGIO ĢD vienojās ar COMP ĢD katru gadu no šī brīža iesniegt COMP ĢD valsts atbalsta piešķiršanas revīzijas kon -
statējumu būtiskos datus.
59
PPS ir rīks, kas paredzēts dalībvalstīm ziņojumu sniegšanai par pārkāpumiem (tostarp krāpšanas gadījumiem). 
Pārkāpuma veids tiek norādīts, izmantojot nolaižamus sarakstus (ar kodiem), savukārt piemērotais darbības veids 
tiek aprakstīts teksta veidā, kas papildina kodificētajos laukos sniegto informāciju. Analīzi var veikt, pamatojoties uz 
pārkāpuma veidu. PPS nav valsts atbalsta piešķiršanas kontroles rīks, taču esošajiem nolaižamajiem sarakstiem var 
pievienot specifisku valsts atbalsta tipoloģiju.
61
Komisija norāda, ka tā ir veikusi preventīvus pasākumus saistībā ar atkārtoti novērotajām problēmām par valsts 
atbalsta piešķiršanu 2007.–2013. gada periodā, jo īpaši, pamatojoties uz regulāru datu apmaiņu starp attiecīgajiem 
Komisijas dienestiem. Piemēram, Komisijas ģenerāldirektorāti kopš 2007.–2013. gada plānošanas perioda sākuma 
dalās ar revīzijas ziņojumu datiem. Nepieciešamības gadījumā pirms galīgo revīzijas secinājumu sniegšanas notiek 
arī apspriešanās ar COMP ĢD revīzijas jautājumos, kas saistīti ar valsts atbalsta piešķiršanu.
Skatīt arī 60. punktu un Komisijas atbildi uz 57. punktu.
2015. gada martā Komisijas dienesti panāca vienošanos par valsts atbalsta piešķiršanas rīcības plānu, kurā paredzē -
tas specifiskas, mērķtiecīgi vērstas darbības, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta no pieejamiem revīzijas konstatēju -
miem (Palātas apsvērumus skatīt 108.–110. punktā).
Turklāt 2014.–2020. gada plānošanas perioda tiesiskais regulējums, kas pieņemts 2013. gada decembrī, ievieš ex ante  
nosacījumus par valsts atbalsta piešķiršanu, kuru mērķis ir uzlabot dalībvalstu spēju izpildīt valsts atbalsta piešķirša -
nas noteikumu prasības pirms programmas īstenošanas.
62
Komisija norāda, ka rokasgrāmata attiecas uz transporta nozari. Komisija neapgalvo, ka valsts atbalsta noteikumi 
šajā nozarē nav piemērojami, bet ka valsts atbalsta vispārīgo  noteikumu vietā tai ir piemērojami specifiskie valsts 
atbalsta (saderības) noteikumi saskaņā ar LESD 93. pantu. Līdz ar to rokasgrāmatā minētais apgalvojums nav jāsa -
prot tādā ziņā, ka valsts atbalsta kvalifikācija transporta nozarē ir atšķirīga.
Komisijas atbilde 79
Kopīga atbilde uz 69.–71. punktu
Komisija atzīmē, ka dalībvalstu pienākums ir ziņot par valsts atbalsta pasākumiem, un lēmums par lielo projektu nav 
lēmums par lielā projekta atbilstību valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem.
Ir skaidri jānošķir situācija pirms Leipzig-Halle  sprieduma un pēc tā, un starp 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada 
plānošanas periodu.
Komisija uzsver, ka jau pirms 2012. gada beigām REGIO ĢD apspriedās ar COMP ĢD starpdienestu oficiālās apsprie -
dēs attiecībā uz lielo projektu lēmumiem, lai gan tas nenotika sistemātiskā veidā.
Pēc Leipzig-Halle  sprieduma REGIO ĢD un COMP ĢD pastiprināja sadarbību jautājumos par lielo projektu pieteikumu 
novērtēšanu. Komisija uzsver, ka pēdējo gadu laikā nav bijis neviena lielā projekta, par kuru Komisija būtu pieņēmusi 
lēmumu apstiprināt ERAF vai KF finansējumu, bet par kuru saskaņā ar valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem pēc 
tam būtu pieņemts negatīvs lēmums. Tas apliecina, ka ieviestie sadarbības pasākumi praksē darbojas labi.
Dalībvalstij par 2014.–2020. gada periodu ir jāsagatavo lielā projekta pieteikums, kurā tai pirms iesniegšanas REGIO 
ĢD ir jāpierāda atbilstība valsts atbalsta noteikumiem neatkarīgi no tā, kura lēmuma pieņemšanas procedūra attie -
cībā uz lielo projektu tika izvēlēta (KNR 102. panta 1. vai 2. punkts). Jebkurā gadījumā, ja ir nepieciešams lēmums par 
valsts atbalsta piešķiršanu, tas ir jāpieņem pirms lielā projekta iesniegšanas REGIO ĢD.
Vēl bez Palātas minētās ciešākas sadarbības izveides ieviests papildu preventīvais pasākums – šaubu gadījumā par 
to, vai attiecīgajam lielajam projektam ir piemērojama valsts atbalsta paziņošanas procedūra COMP ĢD, dalībvalstij 
un IQR  ekspertiem ir iespēja sazināties ar COMP ĢD projekta sagatavošanas posmā.
Tāpēc Komisija uzskata, ka 2014.–2020. gada periodam izveidotie pašreizējie preventīvie pasākumi un sadarbība ar 
COMP ĢD projekta izstrādes un projekta lēmuma pieņemšanas laikā pienācīgi mazina 70. punktā Palātas minēto 
risku.
Kopīga atbilde uz 74.–79. punktu
Regula paredz, ka revīzijas iestādēm savos gada kontroles ziņojumos (GKZ) ir jāiesniedz revīzijas svarīgākie rezultāti, 
nenorādot detalizētu informāciju par konstatēto kļūdu raksturu, kas atklātas darbību revīzijās. Tomēr to var veikt 
brīvprātīgi.
Turklāt Komisija, pamatojoties uz saviem pārskatiem, uzskata, ka dažos gadījumos revīzijas iestādes varētu būt kon -
statējušas kļūdas saistībā ar valsts atbalsta piešķiršanu, taču sniegušas ziņas par tām citā kategorijā, piemēram, par 
neatbilstību valsts tiesību normām, kā rezultātā, iespējams, GKZ nav uzskaitīti visi gadījumi.
Arī Komisijas dienesti ar apmācību, konsultāciju un pieredzes apmaiņas starpniecību pastāvīgi un cieši sadarbojas ar 
revīzijas iestādēm, lai uzlabotu to revīzijas spējas valsts atbalsta piešķiršanas jautājumos, tostarp daloties ar kon -
krētiem revīzijas kontrolsarakstiem, ko Komisija sagatavoja 2011. gadā un pēc tam 2015. gadā veica kontrolsarakstu 
atjauninājumus. GKZ pārskatīšanas laikā Komisija izvērtē, vai revīzijas iestādes atzinums ir pienācīgi pamatots, bals -
toties uz sistēmas un darbību revīziju rezultātiem.
Visbeidzot, Komisijas nesen veikto pārbaužu laikā tika atklāti būtiski uzlabojumi attiecībā uz revīzijas iestāžu izman -
toto kontrolsarakstu kvalitāti saistībā ar valsts atbalsta piešķiršanu, kas atbilst Palātas novērtējumam (skatīt 79. 
punktu).
Komisijas atbilde 80
Kopīga atbilde uz 81. un 82. punktu
Pēdējo gadu laikā Komisijas dienesti ir pastiprinājuši apmācību atbalsta sniegšanu dalībvalstīm ļoti ievērojamā 
veidā. Pirmkārt, tie ir organizējuši vai sekmējuši ievērojamu skaitu semināru un darbsemināru visā ES (piemēram, lie -
lākajā daļā dalībvalstu, tai skaitā visām revīzijas iestādēm, tika nodrošinātas apmācības par VGAR; skatīt 111. punktu). 
Turklāt tie sniedz norādes tīklu, kontrolsarakstu veidā vai ātras atbildes uz interpretācijas jautājumiem, ko iesniedz 
atbalsta piešķiršanas vai revīzijas iestādes.
Nesen pieņemtajā Komisijas paziņojumā par atbalsta jēdzienu sniegti norādījumi par to, kad ES valsts atbalsta 
kontroles darbības jomā ietilpst un kad neietilpst valsts izdevumi. Šiem norādījumiem ir jāpalīdz valsts iestādēm 
un uzņēmumiem noteikt, kad valsts atbalsta pasākumus saskaņā ar ES valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem var 
piešķirt bez nepieciešamības saņemt apstiprinājumu.
Komisijas dienesti atzīmē Palātas veiktos aptaujas rezultātus un praktiskajam ceļvedim ar gadījumu izpēti, kā arī 
papildu apmācības pasākumiem doto priekšroku salīdzinājumā ar citām iespējām. Piešķirot valsts atbalstu, konkrētā 
gadījuma apstākļiem ir ievērojama nozīme tā izvērtēšanā. COMP ĢD uzskata, ka Komisijas lēmumi attiecībā uz valsts 
atbalsta piešķiršanu ir labākie lietderīgu norāžu piemēri dalībvalstīm.
Komisija turpinās atbalstīt revīzijas iestādes un mudinās veidot ciešākus kontaktus ar valsts atbalsta birojiem 
dalībvalstīs.
Kopīga atbilde uz 92.–94. punktu
Galvenais 2014. gada VGAR pārskatīšanas mērķis bija precizēt un vienkāršot valsts atbalsta piešķiršanas noteikumus 
un samazināt dalībvalstīm administratīvo slogu. Īpaši VGAR darbības jomas paplašināšana ievērojami samazināja 
to valsts atbalsta pasākumu skaitu, par kuriem jāziņo Komisijai. Tam būtu jāvienkāršo arī ar ESIF saistīto darbību 
īstenošana.
93
VGAR ir norādīta ziņošanas nepieciešamība. Tās piemērošanas joma attiecas uz pasākumiem, uz kuriem pirms 2014. 
gada VGAR spēkā stāšanās neattiecās noteiktais paziņošanas pienākuma atbrīvojums. Arī pirms 2014. gada VGAR 
spēkā stāšanās šos pasākumus varēja atzīt par saderīgiem pēc Komisijas veiktā novērtējuma.
96
Komisija uzskata, ka Deggendorf  principu var piemērot tikai atsevišķas dalībvalsts līmenī. Komisija ir iecerējusi preci -
zēt šo punktu pašlaik notiekošajā 2014. gada VGAR pārskatīšanā.
Ja dalībvalstij rodas šaubas vai ir grūtības noteikt, vai uz konkrēto darbību attiecas neizpildīts līdzekļu atgūšanas 
rīkojums, tā var vērsties COMP ĢD savstarpējās sadarbības kontekstā.
Kopīga atbilde uz 102.–104. punktu
Dalībvalstis pieņēma rīcības plānus, kas jāīsteno un jāpabeidz līdz 2016. gada beigām. To rūpīgi uzrauga Komisijas 
dienesti (REGIO ĢD un COMP ĢD), un prasību neizpildes gadījumā Komisija var apturēt maksājumus.
Komisijas atbilde 81
105
Komisija atzīmē, ka ex ante  nosacījumi attiecas uz Eiropas struktūrfondu un investīcijas fondu īstenošanu, savukārt 
shēmām, ko uzrauga COMP ĢD, nav obligāti jāsaņem finansējums no ESI līdzekļiem.
Tāpat, kā to norāda Palāta, ex ante  nosacījumu novērtējuma pamatā par valsts atbalsta piešķiršanu, ko paredz 
Kopīgo noteikumu regula, jābūt trim apakškritērijiem, kas definēti XI pielikumā. Atbilstība valsts atbalsta piešķirša -
nas noteikumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā nav prasību izpildes kritērijs.
Tomēr Komisija turpinās uzraudzīt visus jautājumus, kas saistīti ar valsts atbalsta piešķiršanas atbilstību visās dalīb -
valstīs, un nepieciešamības gadījumā veiks attiecīgos pasākumus.
106
Procedūra, ko piemēro lielo projektu apstiprināšanai par 2014.–2020. gada periodu, ir uzlabota, salīdzinot ar iepriek -
šējo periodu (skatīt kopīgu atbildi uz 69.–71. punktu).
Lai racionalizētu lielo projektu izvērtēšanu, ko līdzfinansē ESI fondi, kas iesniegti atbilstoši jaunās IQR procedūras 
noteiktajai kārtībai (KNR 102. panta 1. punkts), Komisijas dienesti ir apņēmušies veikt turpmākus pasākumus.
Šajā sakarībā COMP ĢD ir izveidojis iekšējās procedūras, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu konsultāciju snieg -
šanu lielo projektu jautājumos saskaņā ar IQR procedūru.
IQR ziņojumā jābūt ietvertai visaptverošai analīzei par atbalsta pasākuma raksturu un/vai par tā saderību, pamato -
joties uz atbrīvojumu no kāda noteikuma vai esošās shēmas. Turklāt, pamatojoties uz Komisijas Deleģētās regulas 
Nr. 480/2014 23. pantu, IQR eksperti var sazināties ar COMP ĢD, lai precizētu ar valsts atbalsta piešķiršanu saistītos 
jautājumus lielā projekta kontekstā.
Tāpēc arī šī jaunā IQR procedūra paredz, ka ar valsts atbalsta piešķiršanu saistītajiem jautājumiem, kas paziņoti 
COMP ĢD, jābūt noskaidrotiem vēl pirms lielā projekta dokumentu iesniegšanas Komisijai.
107
Komisija uzsver, ka dalībvalstīm, iesniedzot lielā projekta priekšlikumu, ir jāpierāda, ka tās ir rūpīgi pārbaudījušas 
valsts atbalsta piešķiršanas saderību, neatkarīgi no tā, kura lēmuma pieņemšanas procedūra tika izvēlēta (KNR 102. 
panta 1. vai 2. punkts). Lielo projektu pieteikumus nevar iesniegt Komisijai, ja nav veikts detalizēts novērtējums par 
valsts atbalsta piešķiršanas saderību.
Saskaņā ar KNR 102. panta 1. punktu Komisijai var ziņot tikai par projektiem ar pozitīvu IQR ziņojumu, kas nozīmē, ka 
dalībvalstis ir izpildījušas visas prasības, tai skaitā prasības attiecībā uz valsts atbalsta piešķiršanu.
Komisijas dienesti uzskata, ka procedūrai var būt virkne pozitīvas ietekmes aspektu, jo tā ietver detalizētāku valsts 
atbalsta piešķiršanas novērtējumu, ko veic dalībvalsts, kas iesniedz pieteikumu, un padziļinātu pārbaudi saistībā ar 
valsts atbalsta piešķiršanas jautājumiem, ko veic neatkarīgu  IQR  ekspertu grupa. Turklāt COMP ĢD ir ieviesis pasā -
kumus, lai IQR ekspertu grupas varētu apspriesties valsts atbalsta piešķiršanas jautājumos saistībā ar lielā projekta 
pārskatu, ko veic šīs ekspertu grupas.
Komisijas atbilde 82
Centieni paveikt vēl vairāk un iegūt juridisko noteiktību par valsts atbalsta piešķiršanas atbilstību ar sistemātisko, 
formālo paziņojumu starpniecību, kam sekotu Komisijas lēmums par valsts atbalsta piešķiršanu visiem lielajiem 
projektiem (neatkarīgi no juridiskajām prasībām), būtu pretrunā ne tikai ar valsts atbalsta modernizācijas procesu, 
bet arī ar vienkāršošanas un ieinteresēto personu administratīvā sloga samazināšanas visaptverošo mērķi, un tas 
papildus varētu aizkavēt ERAF/KF finansēto lielo projektu savlaicīgu ieviešanu.
114
Komisija sniedz atbalstu dalībvalstīm, lai tās pareizi interpretētu un/vai ieviestu valsts atbalsta piešķiršanas noteiku -
mus, jo to pienākums galvenokārt ir veikt atbilstošus pasākumus, lai izpildītu šo noteikumu prasības.
Lai novērstu trūkumus, Komisijas dienesti (REGIO ĢD un COMP ĢD līmenī) īsteno kopīgu rīcības plānu „Administratī -
vās spējas stiprināšana dalībvalstu līdzekļu pārvaldībai valsts atbalsta jomā”. Vairākās dalībvalstīs tiek nodrošinātas 
apmācības un mērķauditorija ir visas attiecīgās struktūras, kas iesaistītas ESI fondu pārvaldībā un īstenošanā, – vado -
šās iestādes, starpniekinstitūcijas, kā arī galvenie atbalsta saņēmēji.
Turklāt attiecībā uz 2014.–2020. gada finanšu periodu Kopīgo noteikumu regula paredz ex ante  nosacījumu saistībā 
ar valsts atbalsta piešķiršanu, kura mērķis ir nodrošināt ex ante  nosacījumus efektīvai ES valsts atbalsta piešķiršanas 
noteikumu piemērošanai. Dalībvalstīm, kuras neatbilst šiem  ex ante  nosacījumiem, tiek noteikti rīcības plāni, kas ir 
jāievieš un jāpabeidz līdz 2016. gada beigām. To rūpīgi uzrauga Komisijas dienesti un prasību neizpildes gadījumā 
Komisija var apturēt maksājumus.
114 (a)
Komisija cieši un pastāvīgi sadarbojas ar revīzijas iestādēm, lai uzlabotu to spēju veikt revīziju saistībā ar valsts 
atbalsta piešķiršanu. Vēl bez mērķtiecīgām apmācībām, pasākumiem un norādēm 2011. gadā revīzijas iestādes tika 
nodrošinātas ar uzreiz izmantojamiem valsts atbalsta piešķiršanas kontrolsarakstiem, bet 2015. gada novembrī tās 
saņēma atjauninātus kontrolsarakstus. Komisijas nesen veikto pārbaužu laikā tika atklāti būtiski uzlabojumi attiecībā 
uz revīzijas iestāžu izmantoto kontrolsarakstu kvalitāti, kas atbilst Palātas novērtējumam.
Komisijas dienestu atzinumos par GKZ ietverta sistēmu revīzijas un darbību (tostarp kontrolsarakstu) revīzijas 
metodoloģijas pārbaude, kā arī atkārtotu revīziju rezultāti, ko jau veikušas dalībvalstu revīzijas iestādes. Šādās 
revīzijās Komisijas dienesti ir konstatējuši trūkumus un pieprasījuši revīzijas iestādēm uzlabot kontroli valsts atbalsta 
jautājumos.
114 (b)
Komisija norāda, ka REGIO ĢD un EMPL ĢD ir izmantojis datubāzes, lai reģistrētu revīzijas konstatējumus 2007.–2013. 
gada finanšu periodā. Lai gan nebija paredzēts, ka šīs datubāzes darbosies kā kļūdu avotu analīzes mehānismi, tas 
neliedza Komisijai veikt attiecīgos preventīvos pasākumus, lai risinātu atkārtoti novērotās problēmas saistībā ar 
valsts atbalstu. 2016. gada martā COMP ĢD dalījās savā pieredzē ar REGIO ĢD un EMPL ĢD par valsts atbalsta shēmu 
ex post uzraudzības pasākumiem. Proti, COMP ĢD sniedza REGIO ĢD un EMPL ĢD 2015. gada uzraudzības cikla rezul -
tātus. Turklāt Komisija uzlabo informācijas apmaiņu starp ģenerāldirektorātiem par kļūdām saistībā ar valsts atbalsta 
piešķiršanu, kur un kad vien tas ir nepieciešams.
Attiecībā uz veiktajiem preventīvajiem pasākumiem 2014.–2020. plānošanas perioda tiesiskais regulējums ievieš ex 
ante  nosacījumus par valsts atbalsta piešķiršanu.
Komisijas atbilde 83
Turklāt REGIO ĢD un COMP ĢD kopš 2015. gada marta īsteno visaptverošu rīcības plānu, kura mērķis ir stiprināt 
dalībvalstu struktūrfondu pārvaldības administratīvo spēju valsts atbalsta piešķiršanas jomā.
Skatīt arī Komisijas atbildes uz 57. un 61. punktu.
114 (c)
Komisija vēlas uzsvērt, ka dalībvalstu ex ante  pienākums ir ziņot par valsts atbalsta pasākumiem, un lēmums par lielo 
projektu nav lēmums par lielā projekta atbilstību valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem.
Jau pirms 2012. gada beigām REGIO ĢD apspriedās ar COMP ĢD starpdienestu oficiālās apspriedēs attiecībā uz lielo 
projektu lēmumiem, lai gan tas nenotika sistemātiskā veidā.
Lai novērstu neatbilstošu lēmumu pieņemšanu par valsts atbalsta piešķiršanu, 2014.–2020. gadā preventīvo pasā -
kumu nolūkā lielo projektu informācijas prasībās un lēmuma pieņemšanas procedūrās attiecībā uz lielajiem projek -
tiem tika ieviestas atbilstošas pārbaudes un saskaņošana (KNR 102. panta 1. un 2. punkts).
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 69. punktu.
114 (d)
COMP ĢD saistībā ar valsts atbalsta modernizāciju, kas palielināja dalībvalstu atbildību atbalsta piešķiršanā, pilnvei -
doja savu valsts atbalsta pasākumu uzraudzības un īstenošanas paraugu. COMP ĢD uzraudzības pasākumi ir pare -
dzēti ne tikai kļūdu un pārkāpumu konstatēšanai, īstenojot atbalsta pasākumus, bet arī lai noskaidrotu, kā dalībvals -
tis faktiski īsteno atbalsta pasākumus praksē, kas COMP ĢD ļauj gūt atziņas par labu un sliktu praksi.
COMP ĢD ar dalībvalstīm (ar dalībvalstu darba grupu, valsts koordinatoru tīkla starpniecību utt.) dalās savā pieredzē 
un atziņās, kas gūtas, veicot uzraudzības pasākumus.
Turklāt COMP ĢD ir izstrādājis Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas (VGAR – Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula 
(ES) Nr. 651/2014) kontrolsarakstus, kas dalībvalstīm ir kopīgi, lai tās, veicot iepriekšējas pārbaudes, varētu vieglāk 
noteikt, vai ir ievēroti visi piemērojamie saderības nosacījumi. VGAR kontrolsarakstus kopīgi lieto arī REGIO ĢD un 
EMPL ĢD, kā arī kohēzijas politikas revīzijas iestādes.
Turklāt COMP ĢD piedāvā īpašu IT platformu, kurā tas dalībvalstīm sniedz jautājumu interpretāciju („eState aid Wiki” 
(e-valsts atbalsta vikivietne)) un, pamatojoties uz šiem jautājumiem un atbildēm, publicē biežāk uzdoto jautājumu 
dokumentus.
Ex ante  nosacījumu novērtējuma pamatā saistībā ar valsts atbalsta piešķiršanu, ko paredz KNR, jābūt trim kritērijiem, 
kas definēti KNR XI pielikumā. Atbilstība valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem 2007.–2013. gada plānošanas 
periodā nav prasību izpildes kritērijs.
Tomēr Komisija turpinās uzraudzīt jautājumus, kas saistīti ar valsts atbalsta piešķiršanas atbilstību visās dalībvalstīs, 
un nepieciešamības gadījumā veiks attiecīgos pasākumus.
117
COMP ĢD uzskata, ka tas pareizi izmanto pieejamos korektīvos pasākumus gadījumos, kad uzraudzības laikā tiek 
konstatēta neatbilstība valsts atbalsta noteikumiem.
Komisijas atbilde 84
Tikai tad, ja piešķirtais atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, Komisija var piemērot korektīvos pasākumus, ar kuriem 
tiek paredzēta atbalsta brīvprātīga vai obligāti noteikta atgūšana.
Cita veida kļūdu gadījumā piemērotāka ir atbalsta shēmas un/vai kontroles mehānismu pielāgošana. Dažu kļūdu 
gadījumā ir grūti piemērot korektīvos pasākumus (piemēram, atbalsta pasākums bijis nesaderīgs ne tikai tā piešķir -
šanas brīdī, bet arī saskaņā ar vēlāk pārskatītajiem noteikumiem). Jebkurā gadījumā dalībvalstij tiek sniegti ieteikumi 
un nepieciešamības gadījumā pēc noteikta laika tiek piemērota atkārtota shēmas uzraudzība, lai pārbaudītu, vai ir 
īstenoti ieteikumi.
Brīvprātīgas atgūšanas gadījumi notiek pēc Komisijas veiktās pārbaudes kopā ar iesaistīto dalībvalsti. Atsevišķi 
ieraksti par visiem brīvprātīgas atgūšanas gadījumiem nav saglabāti. Tomēr Komisija uzskata, ka nesaderīgā atbal -
sta brīvprātīgā atgūšana, ko īsteno dalībvalstis, ir lietderīga, lai ātri un efektīvi novērstu tirgū negodīgi izmantotas 
priekšrocības un lai rosinātu dalībvalstis nepiešķirt nelikumīgu atbalstu.
1. ieteikums
Komisija pieņem ieteikumu un uzskata, ka tas jau tiek īstenots.
Gadījumā, ja uzraudzības procedūras laikā tiek konstatēta neatbilstība valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem, tā 
piemēro pieejamos korektīvos pasākumus.
Šajā sakarībā ir skaidri jānorāda atšķirība starp nelikumību un nesaderību. Atbalsta pasākums tiek uzskatīts par neli -
kumīgu, ja atbalstu piešķir bez iepriekšēja paziņojuma Komisijai un ja to nereglamentē VGAR. Komisija var norīkot 
atbalsta atgūšanu tikai tad, ja tas tiek uzskatīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu (piemēram, to nevar atzīt par sade -
rīgu, pamatojoties uz jebkurām pamatnostādnēm vai Līgumu).
Ja COMP ĢD uzraudzības procedūras laikā atklāj nelikumīgu atbalsta piešķiršanas gadījumu, tas vispirms pārbauda,  
vai šādu pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.
Tikai tad, ja rezultātos tiek atklāta kļūda saistībā ar nesaderīga atbalsta piešķiršanu, var piemērot korektīvos pasāku -
mus, ar kuriem tiek paredzēta atbalsta atgūšana.
Cita veida kļūdu gadījumā piemērotāka ir atbalsta shēmas un/vai kontroles mehānismu pielāgošana. Dažu kļūdu 
gadījumā ir grūti piemērot korektīvos pasākumus (piemēram, atbalsta pasākums bijis nesaderīgs ne tikai tā piešķir -
šanas brīdī, bet arī saskaņā ar vēlāk pārskatītajiem noteikumiem).
118
Komisija norāda, ka REGIO ĢD un EMPL ĢD ir izmantojuši datubāzes, lai reģistrētu revīzijas konstatējumus par 2007.–
2013. gada finanšu periodu. Lai gan nebija paredzēts, ka šīs datubāzes darbosies kā kļūdu avotu analīzes mehānismi, 
tas neliedza Komisijai noteikt regulāri novērojamo kļūdu veidus šajā jomā un īstenot konkrētus un mērķtiecīgus 
pasākumus, lai novērstu ar valsts atbalsta piešķiršanu saistītās kļūdas.
Skatīt arī Komisijas atbildes uz 57. un 61. punktu.
Komisijas atbilde 85
119
Ar IT revīzijas rīka MAPAR  palīdzību REGIO ĢD un EMPL ĢD varēs sniegt sīkāku pārskatu par pārkāpumu veidiem 
2014.–2020. gada plānošanas periodā ERAF/KF un ESF mērķim. Viens no MAPAR  rīka mērķiem ir reģistrēt un klasificēt 
konstatētās kļūdas un pārkāpumus, tādējādi nodrošinot datubāzē detalizētus revīzijas konstatējumus. Arī nepār -
traukta dialoga ar revīzijas iestādēm kontekstā Komisijas dienesti turpinās sadarboties ar dalībvalstīm, lai izstrādātu 
vienotu valsts atbalsta piešķiršanas kļūdu tipoloģiju, kas būs MAPAR  pamatā.
Turklāt MAPAR  ieviestā ziņojumu pielāgošana par tipoloģiju kļūdām ļaus REGIO ĢD un EMPL ĢD katru gadu iesniegt 
COMP ĢD attiecīgos valsts atbalsta piešķiršanas revīzijas konstatējumu datus.
Skatīt arī Komisijas atbildes uz 57., 59. un 61. punktu.
120
PPS ir rīks, kas paredzēts dalībvalstīm ziņojumu sniegšanai par pārkāpumiem (tostarp krāpšanas gadījumiem). 
Pārkāpuma veids tiek norādīts, izmantojot nolaižamus sarakstus (ar kodiem), savukārt piemērotais darbības veids 
tiek aprakstīts teksta veidā, kas papildina kodificētajos laukos sniegto informāciju. Analīzi var veikt, pamatojoties uz 
pārkāpuma veidu. PPS nav valsts atbalsta piešķiršanas kontroles rīks, taču esošajiem nolaižamajiem sarakstiem var 
pievienot specifisku valsts atbalsta tipoloģiju.
2. ieteikums. (a)
Komisija piekrīt ieteikumam un ir jau sākusi to īstenot savā revīzijas rīkā MAPAR .
MAPAR  nodrošina visaptverošu datubāzi, kurā iekļauti visi konstatētie pārkāpumi, tai skaitā kļūdas saistībā ar valsts 
atbalsta pasākumiem. Pagaidām MAPAR  ir noteikti septiņu veidu konstatējumi attiecībā uz pārkāpumu ziņošanu 
saistībā ar valsts atbalsta piešķiršanu.
Turklāt ar MAPAR  palīdzību varēs labāk strukturēt informāciju par revīzijas konstatējumiem. Ar tā palīdzību var brīvi 
pievienot vai mainīt jebkuru konstatējumu kategoriju vai apakškategoriju, tostarp konstatējumus saistībā ar valsts 
atbalsta pasākumiem, ņemot vērā identificētās revīzijas nepieciešamību vai konstatējumus.
MAPAR  revīzijas rīks ir paredzēts arī, lai attiecīgie Komisijas dienesti varētu uzraudzīt visus konstatētos pārkāpumus, 
tostarp veikt finanšu korekcijas.
Komisija lūdz ņemt vērā tās atbildi uz 57. punktu.
2. ieteikums. (b)
Komisija pieņem Palātas ieteikumu un pielāgos kļūdu tipoloģiju, lai varētu veikt analīzi.
Komisijas atbilde 86
2. ieteikums. (c)
Komisija pieņem šo ieteikumu un to jau īsteno.
Attiecībā uz MAPAR  EMPL ĢD un REGIO ĢD speciāli izveidota pārskata veidā reizi gadā sniegs COMP ĢD ziņas par 
attiecīgajiem valsts atbalsta piešķiršanas datiem (valsts atbalsta konstatējumu tipoloģijas, ko apliecina Komisijas 
veiktās revīzijas).
Attiecībā uz informācijas apmaiņu starp Komisijas dienestiem REGIO ĢD, EMPL ĢD un COMP ĢD palielina savus 
informācijas apmaiņas sakaru kanālus. EMPL ĢD un REGIO ĢD savstarpēji dalās ar rezultātiem un nepieciešamības 
gadījumā konsultējas ar COMP ĢD revīzijas jautājumos saistībā ar valsts atbalstu.
Attiecībā uz PPS COMP ĢD tiks piešķirta piekļuve informācijai, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas.
Kopīga atbilde uz 121. un 122. punktu
Komisija vēlas uzsvērt, ka dalībvalstu ex ante  pienākums ir ziņot par valsts atbalsta pasākumiem, un lēmums par lielo 
projektu nav lēmums par lielā projekta atbilstību valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem.
Jau pirms 2012. gada beigām REGIO ĢD apspriedās ar COMP ĢD starpdienestu oficiālās apspriedēs attiecībā uz lielo 
projektu lēmumiem, lai gan tas nenotika sistemātiskā veidā.
Komisija ir ieviesusi preventīvus pasākumus un pastiprinājusi sadarbību starp tās dienestiem, lai nodrošinātu, ka 
2014.–2020. gada plānošanas periodā dalībvalsts iesniedz tikai tos lielos projektus un Komisija pieņem lēmumu par 
tikai tiem lieliem projektiem, kas atbilst jaunajiem tiesību aktiem attiecībā uz valsts atbalsta piešķiršanu.
Centieni paveikt vēl vairāk un iegūt juridisko noteiktību par valsts atbalsta piešķiršanas atbilstību ar formālo pazi -
ņojumu starpniecību būtu pretrunā ne tikai ar valsts atbalsta modernizācijas procesu, bet arī ar vienkāršošanas un 
ieinteresēto personu administratīvā sloga samazināšanas visaptverošo mērķi, un tas papildus varētu aizkavēt ERAF/
KF finansēto lielo projektu savlaicīgu īstenošanu.
Skatīt arī Komisijas atbildes uz 69., 107. un 114. (c) punktu.
3. ieteikums
Komisija pieņem šo ieteikumu un to jau īsteno, jo dalībvalstis var iesniegt Komisijai lielā projekta priekšlikumu tikai 
tad, ja ir noskaidroti visi ar valsts atbalsta piešķiršanas atbilstību saistītie jautājumi, un nepieciešamības gadījumā ir 
veikta valsts atbalsta paziņošanas procedūra.
Tāpat Komisija ir pastiprinājusi sadarbību starp tās dienestiem, lai nodrošinātu, ka 2014.–2020. gada plānošanas 
periodā dalībvalsts iesniedz tikai tos lielos projektus un Komisija pieņem lēmumu par tikai tiem lieliem projektiem, 
kuriem dalībvalstis ir rūpīgi izvērtējušas atbilstību nesen atjauninātajiem tiesību aktiem saistībā ar valsts atbalsta 
piešķiršanu.
123
2007.–2013. gada tiesiskais regulējums paredz, ka revīzijas iestādēm savos gada kontroles ziņojumos (GKZ) ir jāie -
sniedz revīzijas svarīgākie rezultāti, nenorādot detalizētu informāciju par konstatēto kļūdu raksturu, kas atklātas dar -
bību revīzijās. Tomēr to var veikt brīvprātīgi. Tāpēc informācija, ko iesniedz revīzijas iestādes, var nebūt pietiekama, 
lai noteiktu valsts atbalsta piešķiršanu.
Komisijas atbilde 87
Arī Komisijas dienesti ar apmācību, konsultāciju un pieredzes apmaiņas starpniecību pastāvīgi un cieši sadarbojas ar 
revīzijas iestādēm, lai uzlabotu to revīzijas spējas valsts atbalsta piešķiršanas jautājumos, tostarp daloties ar kon -
krētiem revīzijas kontrolsarakstiem, ko Komisija sagatavoja 2011. gadā un pēc tam 2015. gadā veica kontrolsarakstu 
atjauninājumus.
Visbeidzot, Komisijas nesen veikto pārbaužu laikā tika atklāti būtiski uzlabojumi attiecībā uz revīzijas iestāžu izman -
toto kontrolsarakstu kvalitāti saistībā ar valsts atbalsta piešķiršanu, kas atbilst Palātas novērtējumam (skatīt 79. 
punktu).
124
Komisijas dienesti jau ir iesnieguši VGAR kontrolsarakstus dalībvalstu revīzijas un koordinācijas struktūrām, lai tās 
varētu iepriekš pārbaudīt, vai ir izpildīti visi saderības nosacījumi, vai lai uzlabotu revīziju šajā jomā. Tāpat dalīb -
valstis dažādos veidos ir saņēmušas konstatēto problēmu tipoloģiju, labās un sliktās prakses, kā arī atziņas, kas 
gūtas, veicot uzraudzības pasākumus (ar darba grupu, valsts koordinācijas tīkla, daudzpusējo vai divpusējo revīzijas 
koordinācijas sanāksmju u.c. starpniecību). Valsts atbalsta piešķiršanas noteikumu interpretāciju analītiskajos tīklos 
nodrošina arī interpretācijas jautājumu sistēma („eState aid Wiki” (e-valsts atbalsta vikivietne)).
Komisija uzskata, ka Deggendorf  principu var piemērot tikai atsevišķas dalībvalsts līmenī. Komisija ir iecerējusi preci -
zēt šo punktu pašlaik notiekošajā 2014. gada VGAR pārskatīšanā.
Ja dalībvalstij rodas šaubas vai ir grūtības noteikt, vai uz konkrēto darbību attiecas neizpildīts līdzekļu atgūšanas 
rīkojums, tā var vērsties COMP ĢD savstarpējās sadarbības kontekstā.
4. ieteikums. (a)
Komisija pieņem šo ieteikumu un ir jau sākusi to īstenot.
Komisija pārbauda revīzijas iestāžu darba kvalitāti attiecībā uz valsts atbalsta piešķiršanu, izmantojot dažādas revīzi -
jas procedūras: veicot revīzijas iestāžu darbam uz Komisijas riska analīzes balstītu revīziju, kas ietver metodoloģijas 
(tostarp kontrolsarakstu) pārbaudi, ko revīzijas sistēmās un darbībās izmanto revīzijas iestādes; atkārtotu revīziju 
laikā, ko jau veikušas revīzijas iestādes, pārbauda ziņoto revīzijas rezultātu derīgumu; gada kontroles ziņojumu 
pārskatīšanas laikā, ko Komisijai iesniedz revīzijas iestādes, apstiprina, vai revīzijas iestādes atzinums ir pienācīgi 
pamatots, balstoties uz sistēmas un darbību revīziju rezultātiem.
Dažos gadījumos attiecīgajām revīzijas iestādēm Komisija jau ir sniegusi ieteikumus pastiprināt savus kontrolsaraks -
tus, lai uzlabotu valsts atbalsta piešķiršanas pārbaudi. Komisija turpinās nodrošināt, ka revīzijas iestādes izmanto 
atbilstīgos kontrolsarakstus.
4. ieteikums. (b)
Komisija nepieņem ieteikumu, jo tas ir pretrunā ar Komisijas mērķiem, kas tika īstenoti saskaņā ar 2012. gadā snieg -
tajām norādēm dalībvalstīm, kas paredz neveikt sistemātisku pārbaudi projektiem, par kuriem pieņemts lēmums 
pirms šī datuma, – atstājot dalībvalstīm izvēles iespēju attiecībā uz paziņošanu, un nodrošināt dalībvalstīm un atbal -
sta saņēmējiem stabilitāti attiecībā uz kārtību, kādā izskata projektus.
Komisijas atbilde 88
4. ieteikums. (c)
Komisija pieņem šo ieteikumu un to jau īsteno.
Komisija jau ir uzsākusi darbu pie valsts atbalsta rīcības plāna īstenošanas, pamatojoties uz saviem lēmumiem par 
valsts atbalsta piešķiršanu, ko izmanto kā gadījumu izpēti, piemēram, vairāk nekā puse no tematisko semināru prog -
rammām (līdz šim ir notikuši semināri par pētniecību, attīstību un inovāciju, kā arī enerģētiku) ir balstīta uz konkrē -
tiem gadījumiem (faktiskie valsts atbalsta piešķiršanas lēmumi).
Tāpat Komisijas dienesti sniedz norādes tīklu, kontrolsarakstu veidā vai ātras atbildes uz interpretācijas jautājumiem, 
ko iesniedz atbalsta piešķiršanas vai revīzijas iestādes. Biežāk uzdoto jautājumu dokumentu publicēšanas pamatā ir 
jautājumi un atbildes.
Komisija turpinās atjaunināt norādes visām iesaistītajām iestādēm, tostarp nepieciešamības gadījumā arī ESIF prog -
rammas iestādēm.
Visbeidzot, nesen pieņemtajā Komisijas paziņojumā par atbalsta jēdzienu sniegti norādījumi par to, kad ES valsts 
atbalsta kontroles darbības jomā ietilpst un kad neietilpst valsts izdevumi.
4. ieteikums. (d)
Komisija nepieņem ieteikumu, jo  de minimis  regula paredz dalībvalstīm iespēju izvēlēties izveidot centrali -
zētu de minimis  atbalsta reģistru uzraudzību vai arī darboties, izmantojot citus līdzekļus (piemēram, saņēmēju 
pašdeklarēšanos).
Tā kā de minimis  atbalsta centrālā reģistra izmantošanai piešķirama prioritāte, de minimis regulas 6. pants neuz -
liek par pienākumu dalībvalstij izveidot šādu reģistru un ļauj īstenot regulas kumulācijas normas ar citiem 
līdzekļiem (piemēram, pamatojoties uz saņēmēju pašdeklarēšanos). Izvēles piešķiršana dalībvalstīm atbilst 
vispārējam principam, kas paredz, ka dalībvalstis var izvēlēties piemērotāko administratīvo struktūru. Tāpat 
Komisija atzīmēja negatīvo reakciju vairākās dalībvalstīs saistībā ar ierosinājumu ieviest obligāto de minimis  
reģistru saistībā ar pirmo apspriešanos par de minimis  regulas pārskatīšanu. ( http://ec.europa.eu/competition/
consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
4. ieteikums. (e)
Komisija nepieņem ieteikumu, jo tā uzskata, ka  Deggendorf  principu var piemērot tikai atsevišķas dalībvalsts līmenī. 
Komisija ir iecerējusi precizēt šo punktu pašlaik notiekošajā 2014. gada VGAR pārskatīšanā.
Ja dalībvalstij rodas šaubas vai ir grūtības noteikt, vai uz konkrēto darbību attiecas neizpildīts līdzekļu atgūšanas 
rīkojums, tā var vērsties COMP ĢD savstarpējās sadarbības kontekstā.
129
Ex ante  nosacījumu novērtējuma pamatā saistībā ar valsts atbalsta piešķiršanu, ko paredz Kopīgo noteikumu regula 
(KNR), jābūt trim kritērijiem, kas definēti KNR XI pielikumā. Atbilstība valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem 
2007.–2013. gada plānošanas periodā nav prasību izpildes kritērijs.
Tomēr Komisija turpinās uzraudzīt visus jautājumus, kas saistīti ar valsts atbalsta piešķiršanas atbilstību visās dalīb -
valstīs, un nepieciešamības gadījumā veiks attiecīgos pasākumus.
Komisijas atbilde 89
5. ieteikums. (a)
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Četru Eiropas strukturālo un investīciju fondu ģenerāldirektorātu ģenerāldirektori jau regulāri tiekas ex ante  nosa -
cījumu apturēšanas komitejā. Arī turpmāk stingri un konsekventi tiks piemērota pašreizējā pieeja, kas sastāv no 
preventīvajiem pasākumiem (kas īsteno valsts rīcības plānus sakarā ar ex ante  nosacījumu neizpildīšanu) un korektī -
vajiem pasākumiem (nepieciešamības gadījumā aptur maksājumus).
5. ieteikums. (b)
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Tā piekrīt sekot dalībvalstu spējai pildīt valsts atbalsta piešķiršanas noteikumu prasības, pamatojoties uz savās datu -
bāzēs pieejamo informāciju un jo īpaši informāciju, kas pieejama no revīzijas konstatējumiem.
Lai mērķtiecīgāk veiktu uzraudzības pasākumus, Komisija izmantos pēcpārbaudes pasākumu rezultātus, savukārt 
attiecīgās dalībvalstu programmas iestādes tiek nodrošinātas ar apmācību pasākumiem.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 12.11.2014
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 16.6.2016
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 7.9. 2016
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās 27.9. 2016
Pēdējo gadu laikā Revīzijas palāta konstatēja nozīmīgu 
neatbilstības līmeni valsts atbalsta noteikumiem kohēzijas 
politikā. Revīzijas palāta un Komisija atklāja valsts atbalsta 
noteikumu pārkāpumus daudz biežāk nekā dalībvalstis, un 
tas norāda uz to, ka ir vajadzīga lielāka informētība un 
turpmāks Komisijas atbalsts. Komisijas datubāzes nebija 
iespējams izmantot, lai pienācīgi analizētu valsts atbalsta 
kļūdas 2007.–2013. gada plānošanas periodā, un Komisijas 
veiktās uzraudzības rezultātā netika atgūti nozīmīgi valsts 
atbalsta līdzekļi.
Komisija veica pasākumus, lai vienkāršotu piemērojamos 
tiesību aktus valsts atbalsta jomā un veicinātu dalībvalstu 
administratīvo spēju. Atbildība par valsts atbalsta 
pasākumu īstenošanu 2014.–2020. gada plānošanas 
periodā ir pārnesta uz dalībvalstīm, un tas rada risku, ka 
var palielināties valsts atbalsta kļūdu skaits.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA