C 307/4

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 307/04)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“NAVARRA”

PDO-ES-A0127-AM02

Paziņojuma datums: 2020. gada 9. jūnijs

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

Šajā dokumentā izklāstītie grozījumi netiek uzskatīti par Savienības grozījumiem atbilstoši Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktam, jo tie neietver aizsargātā cilmes vietas nosaukuma maiņu; tos neveido vīnkopības produkta kategorijas maiņa, svītrošana vai iekļaušana, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļā; tie nevarētu potenciāli padarīt Regulas (ES) Nr. 1308/2013 93. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā vai b) apakšpunkta i) punktā minēto saikni par spēkā neesošu; tie nenosaka turpmākus produkta tirdzniecības ierobežojumus.

Kopumā apstiprinātie grozījumi ir pamatoti, jo nepieciešams pielāgoties ražotāju vajadzību un metožu izmaiņām, kuras notikušas zinātnes attīstības rezultātā. Izmaiņas ir notikušas arī attiecībā uz to vīnu patēriņu, ražošanu un tirdzniecību, uz kuriem attiecas cilmes vietas nosaukums “Navarra”.

1. Desertvīna ražošanai nepieciešamās šķirnes (specifikācijas 2.a apakšpunkta d) punkts)

Pašreizējā specifikācijas versijā vismaz 85 % vīnogu, kuras izmanto desertvīna pagatavošanai, ir jāiegūst no šķirnes ‘Moscatel de Grano Menudo’ (‘Small Grain Muscat’). Šī prasība ir paplašināta, pievienojot šķirni ‘Garnacha Blanca’ (‘White Grenache’) un ‘Garnacha Tinta’ (‘Red Grenache’).

Navarras reģionā desertvīnu gatavo kopš neatminamiem laikiem. Ražošana neapšaubāmi sākās Romas impērijas laikā un izplatījās līdz ar Vidusjūras reģiona kultūru, kurā tā ietilpst. Visbeidzot, šie desertvīni jeb, kā tos dēvē citos reģionos, “piekrastes vīni” vēstures gaitā ir tikuši ražoti visās Vidusjūras baseina reģiona valstīs, kurās nodarbojas ar vīnkopību.

Šos vīnus tradicionāli ražoja no baltajām vai sarkanajām vīnogām, visbiežāk – no šķirnēm, kuras kontinentā tika audzētas gadsimtiem ilgi, piemēram, no pazīstamajām šķirnēm ‘Moscatel’, ‘Malvasia’ vai ‘Garnacha’.

Pirmos noteikumus par cilmes vietas nosaukumu “Navarra”, kurus izdeva Regulatīvā padome, apstiprināja ar Lauksaimniecības ministrijas 1967. gada 5. aprīļa rīkojumu, kura 5. pantā noteikts, ka līdz rūgšanai spirtotu jēlsulu var ražot no vīnogu šķirnes ‘Moscatel’ un ‘Garnacha’. “Mistela” (līdz rūgšanai spirtota jēlsula) ir jēdziens, ko attiecina uz noteiktiem desertvīniem, kuru misu reizēm pirms stiprināšanas ar spirtu daļēji fermentē. Šis ir izplatītākais desertvīna veids, kuru tradicionāli ir gatavojuši daudzos reģionos.

Desertvīni netika iekļauti 1975. gada noteikumos. Tos atkārtoti iekļāva 2003. un 2005. gada noteikumos, taču vienīgi attiecībā uz šķirni ‘Moscatel de Grano Menudo’ un pēc tam, kad Navarras Vīnkopības un vīndarības stacija (EVENA) 1990. gados pielika īpašas pūles, lai šos vīnus atgrieztu un popularizētu.

Sevišķi būtiski ir arī tas, ka, lai gan pašreizējā specifikācija nosaka, ka desertvīnus var gatavot vienīgi no šķirnes ‘Moscatel de Grano Menudo’, sadaļā par vīnkopības praksi noteikts, ka koncentrēto misu drīkst ražot no izmantojamās šķirnes ‘Garnacha’.

Lēmums atļaut gatavot sarkano desertvīnu no tradicionālās šķirnes ‘Garnacha’ sakņojas ne tikai nepieciešamībā sekmēt tradicionālo šķirņu lietošanu atbilstoši stratēģijai, kas vērsta uz mūsdienu īpaši konkurējošā tirgus dažādošanu; tas ļauj arī paplašināt un pilnveidot to vīnu klāstu, kuriem ir cilmes vietas nosaukums. Lai arī šīs kategorijas vīni neaizņem pārāk lielu tirgus daļu, šie produkti ir prestiži un palīdz sekmēt augstvērtīga tēla veidošanu.

2. Organoleptisko īpašību grozījumi (specifikācijas 2.b apakšpunkts, vienotā dokumenta 4. punkts)

Nepieciešamība grozīt organoleptiskās īpašības vīniem ar cilmes vietas nosaukumu “Navarra” balstās uz to nozīmi vīna pārbaužu procedūrās un uz apliecināšanu, ka visi tirgus dalībnieki, kuri piedāvā šo produktu, atbilst šīs specifikācijas prasībām.

Visiem vīniem ar cilmes vietas nosaukumu “Navarra” ir jāveic organoleptiskās pārbaudes to gatavošanas vietā. Vīna darītavām ir jānodrošina, ka visas vīna partijas, kuras paredzēts laist tirgū, atbilst tehniskajām prasībām. Tas ietver arī fizikāli ķīmiskās un sensoriskās pārbaudes. Sensoriskās pārbaudes parasti veic iekšēji, un tās pēc būtības nodrošina, ka produkta organoleptiskās īpašības atbilst specifikācijā noteiktajām prasībām.

Tāpēc ir ļoti svarīgi, ka šīs īpašības ir pēc iespējas objektīvas, lai sekmētu pārbaudes izpildi.

Pašreizējie organoleptiskie apraksti tika ieviesti specifikācijas pirmajā versijā, kad tās tvērums vēl nebija zināms. Tie ietver noteiktas literāras “atļaujas”, kuras ir raksturīgas vīna degustēšanas leksikai, taču nekādā ziņā nav objektīvas (piemēram, “salikts”, “elegants” u. c.). Turklāt šo īpašību ir ļoti daudz, tāpēc to sagrupēšana zem vispārīgākiem virsrakstiem (piemēram, visi viena toņa vīni, kas tiek izturēti koka mucās) atvieglo darbu un sekmē dažādu veidu vīnu precīzāku aprakstu veidošanu.

Priekšlikumā vīnu veidu skaits tiek samazināts no 12 uz 7 un tiek vienkāršoti apraksti. Tie ir salīdzināti ar sertifikācijā iesaistīto degustatoru grupu, kuru pārvalda INITIA un kura atbild par pārbaužu veikšanu ar visiem paraugiem, kuriem tiek veikti sensoriskie testi, lai iegūtu vai saglabātu sertifikāciju ar cilmes vietas nosaukumu “Navarra”.

Apraksti tagad ir precīzāki un izmērāmi (piemēram, “vidējs vai augsts skābums”, “vidēja vai ilga pēcgarša”). Galvenā uzmanība tiek pievērsta visizplatītākajām īpašībām, kas ir saistītas ar saikni ar ģeogrāfisko apgabalu un cēlonisko saikni.

3. Atsauce uz jaunām atļautām šķirnēm desertvīna gatavošanai (specifikācijas 2.b apakšpunkts)

Ievērojot iepriekšējā punktā noteiktos grozījumus, šeit vajadzētu norādīt, ka desertvīnu ražošanā drīkst izmantot šķirni ‘Garnacha Tinta’ un ‘Garnacha Blanca’.

4. Grozījumi punktā “Maksimālais ražas iznākums” (specifikācijas 5. punkts un vienotā dokumenta 5.b apakšpunkts)

Vīna ražošana no balto vīnogu šķirnēm pēdējo 8 gadu laikā ir augusi par 15 %. Šo pieaugumu ir izraisījis aizvien lielākais pieprasījums pēc baltvīniem, jo to tirgus šajā laikā ir turpinājis paplašināties. Šāda paaugstināta ražošana turpināsies nākamās četras sezonas.

Ņemot vērā, ka ražošanas jauda nespēs turpināt izaugsmi, lai apmierinātu pieprasījumu – jo audzēšanas atļauju ierobežojums nozīmē, ka netiek plānota reģistrētās platības paplašināšana, – ir loģiski atbilstoši regulēt ražas iznākumu. Turklāt šis ražas iznākums nekaitēs iegūto vīnu kvalitātei; to pierāda fakts, ka attiecībā uz daudziem citiem vadošiem cilmes vietu nosaukumiem, kurus piešķir baltvīniem, maksimālais ražas iznākums ir no 10 000 līdz 12 000 kilogramu no hektāra.

Ražas iznākuma grozījums sarkano vīnogu šķirņu gadījumā būtu ekvivalents 10 %; tas nodrošinātu, ka ražas iznākums nepārsniedz līmeni, kas varētu kaitēt vīnogu kvalitātei un tādējādi arī iegūtā vīna kvalitātei.

5. Saiknes apraksta pārformulēšana ar mērķi iekļaut jaunas šķirnes desertvīnu gatavošanai (specifikācijas 7. punkts)

Ar desertvīniem saistītos grozījumus noslēdz, precizējot, ka šāda veida vīnus ražo no “šķirnēm”, kurām piemīt “raksturīgas īpašības”. Cēloniskās saiknes aprakstā ir pievienota atsauce uz šķirni ‘Garnacha’.

Vispārīgās organoleptiskās īpašības desertvīniem, kas gatavoti no šķirnes ‘Moscatel’, ‘Garnacha Tinta’ un ‘Garnacha Blanca’, ir ļoti līdzīgas. Izņemot krāsu atšķirības, tie ir ļoti trekni [samtaini] vīni ar vidēji augstu miesīgumu un izteiktu žuvušu vīnogu aromātu. Jāņem vērā arī tas, ka šķirnes ‘Garnacha Blanca’ un ‘Garnacha Tinta’ žuvušās vīnogas ir tikušas izmantotas Navarrā kopš neatminamiem laikiem.

6. Apraksta pārformulējums attiecībā uz cēlonisko saikni starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta īpašībām (specifikācijas 7.c apakšpunkts un vienotā dokumenta 8. punkts)

Kā skaidrots iepriekš, šķirni ‘Garnacha Blanca’ un ‘Garnacha Tinta’ tradicionāli izmanto desertvīnu gatavošanā.

‘Garnacha’ ir tradicionālā sarkano vīnogu šķirne Navarrā, un, lai arī dažādu reģiona vēsturiskās attīstības iemeslu dēļ tā vairs nav galvenā šķirne, tā joprojām ir otrā visvairāk audzētā šķirne un veido vairāk nekā 25 % no kopējās vīnogulāju platības.

Tās piemērotība desertvīnu gatavošanai – bieži vien tāpēc, ka ogas tiek atstātas, lai pārgatavotos tiktāl, ka uzkrājas cukurs, – sakņojas šķirnes garajā augšanas ciklā un spējā sasniegt augstu cukura koncentrācijas līmeni.

Šķirne “Garnacha Tinta” un “Garnacha Blanca” veido tradicionālo desertvīnu pamatu un kvalificējas īpašajam terminam “dabīgais saldais vīns”, kas ES tiesību aktos aizsargāts ar dažādiem cilmes vietas nosaukumiem tādās valstīs kā Francija, Itālija u. c.

7. Normatīvo atsauču atjaunināšana (specifikācijas 8.a apakšpunkts)

Svītro atsauci uz reģionālo 2008. gada 15. jūlija Rīkojumu Nr. 376/2008, jo tas ir atcelts.

8. Regulatīvās padomes kompetenču sadalījums (specifikācijas 8. punkts)

Ir noteikts, ka visi misas, vīna, vīnogu produktu vai vīna gatavošanas blakusproduktu pārvadājumi ražošanas apgabalā jāveic tikai ar Regulatīvās padomes atļauju.

Specifikācijas iepriekšējā versijā tika noteikts, ka šo pienākumu piešķir cilmes vietas nosaukuma kontroles struktūrai, taču kontroles struktūra var iejaukties vienīgi sertificēšanā, kas ietilpst tās pilnvaru tvērumā. Regulatīvā padome atbild par tāda vīna pārvadājumu uzraudzību un administratīvo pārbaužu veikšanu, kuram ir piešķirts aizsargājamais apzīmējums, kam ir pievērsta galvenā uzmanība šajā sadaļā.

Jaunajā formulējumā tiek precizēta kompetence, kas tieši balstās uz Reģionālo likumu Nr. 16/2005, kurā kā vienu no Regulatīvās padomes mērķiem paredz aizsargāto produktu garantijas nodrošināšanu.

9. Atsauces uz “aizsargāto vīnu klasifikāciju” svītrošana (specifikācijas 8. punkta 5. apakšpunkts)

Pašreizējā produkta sertificēšanas procedūrā, kuru veic iestāde, kas akreditēta atbilstoši standartam ISO/IEC 17065, vīnu vairs neklasificē. Tā tas ir bijis daudzus gadus atbilstoši procedūrai, kas ieviesta Regulatīvās padomes uzraudzītās iepriekšējās pārbaudes shēmas ietvaros.

Saskaņā ar pašreizējo “pašuzraudzības” shēmu vīna darītavas vīnus vairs “neklasificē”, bet gan “apstiprina”. Sertifikācijas iestāde vienmēr tirgus dalībnieku revīziju ietvaros veic papildu pārbaudes.

Tāpēc šis punkts ir jāsvītro.

10. Atjauninātas atsauces uz tiesību aktiem, kas saistīti ar tradicionālajiem terminiem (specifikācijas 8. punkta 10. apakšpunkts)

Atsauces uz tiesību aktiem, kas mainījušies pēc dažādu ES regulu publicēšanas, ir jāatjaunina.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Navarra”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

3. Desertvīns

4. Vīna(-u) apraksts

Baltvīns

Blāvi dzeltena līdz zeltaini dzeltena krāsa, dzidrs un spodrs. Vidēji līdz ļoti izteikts aromāts, bez nepilnībām, ar augļu un/vai ziedu, un/vai augu pieskaņu. Garša ir līdzsvarota un ar labi integrētu skābumu, tam ir retronazāls augļu aromāts un vidēja līdz ilga pēcgarša.

Ja atlikumcukuru saturs pārsniedz 5 g/l, sēra dioksīda saturs būs vienāds ar 300 g/l vai mazāks.

Jebkādiem analītiskiem ierobežojumiem, kas nav iekļauti, jābūt saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 12,5 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) 190

Koka mucā izturēts baltvīns (fermentēts mucā, Crianza, Reserva, Gran Reserva)

Salmu dzeltena līdz zeltaini dzeltena krāsa ar dzintarkrāsas niansēm, dzidrs un spodrs. Vidēji līdz ļoti izteikts aromāts, bez nepilnībām, ar koksnes un/vai asu, un/vai dūmakainu pieskaņu. Garša ir līdzsvarota un ar labi integrētu skābumu, tam piemīt retronazāls koksnes aromāts un vidēja līdz ilga pēcgarša.

Ja atlikumcukuru saturs pārsniedz 5 g/l, sēra dioksīda saturs būs vienāds ar 300 g/l vai mazāks.

Jebkādiem analītiskiem ierobežojumiem, kas nav iekļauti, jābūt saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 15 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) 190

Baltvīns, kas gatavots no vīnogām, kuras skārusi cēlā puve (Botrytis cinerea)

Blāvi dzeltena līdz zeltaini dzeltena krāsa ar dzintarkrāsas niansēm, dzidrs un spodrs. Vidēji līdz ļoti izteikts aromāts, bez nepilnībām, ar augļu un/vai ziedu, un/vai augu pieskaņu. Garša ir līdzsvarota un ar labi integrētu skābumu, tam ir retronazāls augļu aromāts un vidēja līdz ilga pēcgarša.

Gaistošais skābums palielinās par 1 meq/l uz katru dabiskā faktiskā spirta satura grādu, pārsniedzot 10 tilpumprocentus.

Jebkādiem analītiskiem ierobežojumiem, kas nav iekļauti, jābūt saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 13 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) 190

Sārtvīns

Iesārts, dzidrs un spodrs. Vidēji līdz ļoti izteikts aromāts, bez nepilnībām, ar sarkano un tumšo augļu un/vai ziedu aromātu. Garša ir līdzsvarota un ar labi integrētu skābumu, tam piemīt sarkanu un tumšu augļu un/vai salds retronazāls aromāts un vidēja līdz ilga pēcgarša.

Jebkādiem analītiskiem ierobežojumiem, kas nav iekļauti, jābūt saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 12,5 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) 190

Koka mucā izturēts sārtvīns (fermentēts mucā, Reserva)

Iesārts, dzidrs un spodrs. Vidēji līdz ļoti izteikts aromāts, bez nepilnībām, ar sarkano un tumšo augļu un/vai koksnes aromātu. Garša ir līdzsvarota un ar labi integrētu skābumu, tam piemīt retronazāls koksnes aromāts un vidēja līdz ilga pēcgarša.

Jebkādiem analītiskiem ierobežojumiem, kas nav iekļauti, jābūt saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 15 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) 190

Sarkanvīns

Violeta līdz rubīnsarkana krāsa, caurspīdīgs un spodrs. Vidēji līdz ļoti izteikts aromāts, bez nepilnībām, ar augļu un/vai koksnes pieskaņu. Garša ir līdzsvarota, tam piemīt vidējs miesīgums, augļu un/vai koksnes retronazāls aromāts un vidēja līdz ilga pēcgarša.

Jebkādiem analītiskiem ierobežojumiem, kas nav iekļauti, jābūt saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 12,5 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) 140

Koka mucā izturēts sarkanvīns (Roble, Crianza, Reserva vai Gran Reserva)

Violeti sarkana līdz sarkana krāsa ar rūsganām niansēm, spodrs un dzidrs. Vidēji līdz ļoti izteikts aromāts, bez nepilnībām, ar koksnes un/vai asu, un/vai dūmakainu pieskaņu. Garša ir līdzsvarota, tam piemīt vidējs līdz pilnīgs miesīgums, retronazāls koksnes aromāts un vidēja līdz ilga pēcgarša.

Jebkādiem analītiskiem ierobežojumiem, kas nav iekļauti, jābūt saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11,5 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) 16,67 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) 140

Desertvīns

Baltvīniem: bāli dzeltens līdz sarkankoka brūns, dzidrs un spodrs. Sarkanvīniem: violeti sarkans līdz sarkans ar rūsganām niansēm, dzidrs un spodrs. Ļoti izteikts aromāts, bez nepilnībām, ar nogatavojušos vai žuvušu augļu pieskaņu. Garša ir līdzsvarota, tam piemīt vidējs līdz pilnīgs miesīgums, nogatavojušos vai žuvušu augļu retronazāls aromāts un vidēja līdz ilga pēcgarša.

Jebkādiem analītiskiem ierobežojumiem, kas nav iekļauti, jābūt saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 15 Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) 190

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Audzēšanas metode

Plantācijas blīvums – vismaz 2 400 stādu uz hektāru.

Galvenā vīndarības metode

To vīnu sagatavošanai, kuriem piešķirts ACVN, joprojām aizliegts izmantot nepārtrauktās darbības spiedes.

Attiecīgais ierobežojums vīnu gatavošanā

Sārtvīni: maksimālais atļautais misas tilpums, kas iegūts ar “noasiņošanu”, ir 40 litri uz katriem 100 kilogramiem vīnogu.

Sarkanvīni: vienīgi sarkanās vīnogas

Desertvīni: tāda vīna spirta pievienošana, kura tilpumkoncentrācija ir lielāka par vai vienāda ar 96 %, vai šā vīna spirta un misas, fermentējošās misas vai vīna maisījuma pievienošana no šķirnes ‘Moscatel de Grano Menudo’ vai ‘Garnacha Tinta’ un ‘Garnacha Blanca’ ar dabisko spirta tilpumkoncentrāciju, kas pārsniedz 12 %. Ja maisījumi ir izturēti, var pievienot tiešā karstumā koncentrētu misu, kas iegūta no šķirnes ‘Moscatel de Grano Menudo’ un/vai ‘Garnacha Tinta’, un/vai ‘Garnacha Blanca’.

b) Maksimālais ražas iznākums

Balto vīnogu šķirnes

9 200 kilogramu vīnogu no hektāra

Sarkano vīnogu šķirnes

8 000 kilogramu vīnogu no hektāra

Sarkano vīnogu šķirnes

56 hl no hektāra

Sārtvīns

8 000 kilogramu vīnogu no hektāra

Sārtvīns

8 000 kilogramu vīnogu no hektāra

Sārtvīns

32 hl no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Pašvaldības:

I rajons: nav

II rajons: Lumbier, Lónguida, Romanzado, Urraul Bajo un Urraul Alto.

III rajons: Obanos, Añorbe, Muruzabal, Tiebas-Muruarte de Reta, Adios, Legarda, Uterga, Guirguillano, Puente la Reina, Artazu, Echauri, Ucar, Tirapu, Vidaurreta, Enériz, Cizur.

IV rajons: visas pašvaldības, izņemot Genevilla, Cabredo, Marañón, Aras, Bargota, Viana, Aguilar de Codes, Zuñiga, Etayo, Ancín, Salinas de Oro, Lezaún un Abárzuza.

V rajons: visas pašvaldības, izņemot Petilla de Aragón.

VI rajons: visas pašvaldības, izņemot Mendavia, San Arian, Azagra, Andosilla un Sartaguda.

VII rajons: visas pašvaldības, izņemot Cortes, Cabanillas, Fustiñana, Fontellas, Ribaforada un Buñuel.

7. Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

‘CABERNET SAUVIGNON’

‘CHARDONNAY’

‘GARNACHA BLANCA’

‘GARNACHA TINTA’

‘GRACIANO’

‘MACABEO’ (‘VIURA’)

‘MERLOT’

‘MOSCATEL DE GRANO MENUDO’ (‘SMALL GRAIN MUSCAT’)

‘TEMPRANILLO’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Vīns

Apgabals, uz kuru attiecas ACVN “Navarra”, atrodas ģeogrāfiskajā apgabalā uz ziemeļiem no Pireneju pussalas, kas ir ideāli piemērota vīnogulāju audzēšanai. Apgabalā valda Vidusjūras klimats ar Atlantijas okeāna ietekmi ziemeļrietumu reģionā, visā apgabalā dominējot aukstam un sausam vējam. Vidējais nokrišņu līmenis ir no 400 līdz 500 mm. Augsnei ir augsts kaļķakmens saturs, vidējs akmeņainības līmenis un smaga smilšmāla tekstūra.

Ģeogrāfiskā vide nodrošina vīniem vidēju līdz augstu skābumu, organoleptiskas svaiguma sajūtas, līdzsvarotu garšu un noteiktu minerālu iedabu, ko rada augsnes tipoloģija.

Desertvīns

Vīnus pamatā ražo, izmantojot šķirni ‘Moscatel de Grano Menudo’, ‘Garnacha Tinta’ un ‘Garnacha Blanca’, kuras tradicionāli audzē Navarras reģionā un kurām raksturīgs augsts cukuru saturs, pilnīgums un treknums [samtainība], žuvušu vīnogu aromāts un labs saldas un skābas garšas līdzsvars. Augsto garšas blīvumu rada noteikti klimatiskie apstākļi, kuriem raksturīgs ļoti sauss klimats, augsta temperatūra augšanas periodā, zems nokrišņu līmenis un nepārtraukts ūdens deficīts.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

tipogrāfiskās rakstzīmes, kas tiek izmantotas, lai norādītu ACVN, nekādā gadījumā nedrīkst būt īsākas par 3 mm un augstākas par 9 mm, un tām jābūt skaidrām, salasāmām, neizdzēšanām un ne pārmērīgi biezām, turklāt norāde nedrīkst aizņemt vairāk kā pusi no kopējā etiķetes platuma.

ACVN logotips ir obligāts, un tas nedrīkst būt šaurāks par 8 mm vai platāks par 11 mm diametrā.

Saite uz produkta specifikāciju

https://cutt.ly/tyStMxM

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.