Teroristi un noziedznieki ir izmantojuši improvizētas sprāgstierīces daudzos uzbrukumos ES, tostarp Madridē (2004. gadā), Londonā (2005. gadā), Parīzē (2015. gadā), Briselē (2016. gadā), Mančestrā (2017. gadā) un Parsons Green metro stacijā (2017. gadā). Vēl vairāk ir neizdevušos un novērstu uzbrukumu, kuros arī ir bijuši mēģinājumi izmantot improvizētas sprāgstierīces. Šie uzbrukumi liecina par vajadzību pēc iespējas ierobežot to, ka teroristi var piekļūt sprāgstvielu prekursoriem, ko var ļaunprātīgi izmantot, lai izgatavotu improvizētas sprāgstierīces, un lietot šos prekursorus. Šajā nolūkā Komisija kopā ar šo progresa ziņojumu ir pieņēmusi priekšlikumu pārskatīt un pastiprināt Regulā Nr. 98/2013 par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu paredzētos ierobežojumus. Tas seko pēc Komisijas 2017. gada oktobra ieteikuma, kurā izklāstīta tūlītēja rīcība, lai novērstu sprāgstvielu prekursoru ļaunprātīgu izmantošanu, pamatojoties uz spēkā esošajiem noteikumiem. Priekšlikuma pamatā ir vairākas apspriešanās ar dažādām ieinteresēto personu grupām un rūpīgs ietekmes novērtējums. Saskaņā ar 2013. gada regulu noteiktus sprāgstvielu prekursorus ir atļauts darīt pieejamus, ievest, turēt īpašumā un lietot ar ierobežojumiem un ir jāziņo par aizdomīgiem darījumiem. Lai gan šie ierobežojumi un kontroles pasākumi ir palīdzējuši samazināt plašai sabiedrībai pieejamo sprāgstvielu prekursoru daudzumu un ir palielinājies ziņojumu skaits par aizdomīgiem darījumiem, tie ir izrādījušies nepietiekami, lai novērstu to, ka teroristi un noziedznieki ļaunprātīgi izmanto šīs vielas sprāgstierīču izgatavošanai.

Komisija aicina likumdevējus nekavējoties izskatīt šo priekšlikumu, kas iekļauts kopīgajā deklarācijā par ES likumdošanas prioritātēm 2018. un 2019. gadā, lai panāktu drīzu vienošanos. Komisija arī atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi pilnībā ieviest un piemērot Ceturto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un tajā paredzētos instrumentus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas apkarošanai. Tas ietver vajadzību nodrošināt finanšu izlūkošanas vienības ar to uzdevumu izpildei atbilstošiem resursiem. Turklāt saskaņā ar Ceturtās direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu grozījumiem, par kuriem likumdevēji 2017. gada decembrī panāca politisku vienošanos, Komisijai līdz 2020. gada jūnijam jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kurā novērtēta iespēja nākotnē savstarpēji savienot centralizētos banku kontu reģistrus. Komisija šajā nolūkā veic pētījumu un līdz 2019. gada vidum sniegs informāciju par konstatējumiem.

Priekšlikums vēl vairāk nostiprina sadarbību starp valstu finanšu izlūkošanas vienībām un tiesībaizsardzības iestādēm, kā arī starp dažādu dalībvalstu finanšu izlūkošanas vienībām. Turklāt dalībvalstīm būs jānodrošina, lai to Eiropola valsts vienības atbildētu uz Eiropola pieprasījumiem par informāciju, kas iekļauta centralizētajos banku kontu reģistros, kā arī uz finanšu informācijas un finanšu analīzes pieprasījumiem. Eiropolam pieprasījumi būs pienācīgi jāpamato un jāiesniedz, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi, atbilstoši Eiropola kompetencei un tam uzticēto uzdevumu izpildes vajadzībām. Tiesībaizsardzības iestāžu labāka piekļuve finanšu datiem un labāka sadarbība ar finanšu izlūkošanas vienībām paātrinās izmeklēšanu un ļaus iestādēm efektīvāk apkarot pārrobežu noziedzību. Eiropols spēs arī uzlabot atbalstu dalībvalstīm cīņā pret noziedzīgiem nodarījumiem, kas ietilpst Eiropola kompetencē. Lai ievērotu pamattiesības uz personas datu aizsardzību un privātumu, priekšlikumā direktīvai ir paredzēti stingri aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datu apstrādi.

Noziedznieki un teroristi darbojas dažādās dalībvalstīs un spēj pārskaitīt līdzekļus starp dažādiem banku kontiem dažu stundu laikā, lai sagatavotu noziedzīgas darbības vai pārvietotu un legalizētu noziedzīgi iegūtus līdzekļus. Smagu noziegumu un terorisma izmeklēšana var nonākt strupceļā, ja netiek nodrošināta savlaicīga, precīza un vispārēja piekļuve attiecīgajiem finanšu datiem. Ņemot vērā finanšu informācijas nozīmi izmeklēšanā, ir būtiski pastiprināt sadarbību starp iestādēm, kas ir atbildīgas par smagu noziegumu un terorisma apkarošanu, un uzlabot to piekļuvi finanšu informācijai un tās izmantošanu, pilnībā ievērojot pamattiesības un piemērojamās procesuālās garantijas. Šajā nolūkā Komisija kopā ar šo progresa ziņojumu ir pieņēmusi priekšlikumu direktīvai par finanšu un citas informācijas izmantošanas atvieglošanu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā, izmeklēšanā un kriminālvajāšanā .

Paralēli tiesību aktu priekšlikumiem Komisija turpina izstrādāt praktiskus pasākumus, lai uzlabotu tiesu iestāžu sadarbību, pamatojoties uz savstarpēju tiesisko palīdzību un Direktīvu par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu , kā arī sadarbību starp iestādēm un pakalpojumu sniedzējiem saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu. Šie pasākumi ietver iestāžu darbinieku apmācību, vienotu kontaktpunktu izmantošanas veicināšanu valstu līmenī un tiešsaistes platformas izveidi drošai apmaiņai ar Eiropas izmeklēšanas rīkojumu pieprasījumiem un atbildēm, pamatojoties uz elektroniskām Eiropas izmeklēšanas rīkojuma veidlapām. Komisija cieši sadarbojas ar attiecīgām ES aģentūrām un ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu to drīzu īstenošanu.

Tiesību aktu priekšlikumu pamatā ir rūpīgs ietekmes novērtējums un informācija, kas iegūta divu gadu ilgā apspriešanas procesā, kurā ir piedalījušies praktizējoši speciālisti, pilsoņi, pakalpojumu sniedzēji, valsts un nevalstiskās organizācijas un akadēmiskās aprindas . Komisija ir piedalījusies arī saistītās diskusijās Eiropas Padomē un rūpīgi sekojusi norisēm trešās valstīs, tostarp tam, ka ASV Kongresa nesen pieņēma Likumīgas aizrobežu datu izmantošanas izskaidrošanas aktu (Clarifying Lawful Overseas Use of Data Act (CLOUD Act). Priekšlikumi, kas pieņemti kopā ar šo progresa ziņojumu, nodrošina pamatu koordinētai un saskaņotai pieejai gan ES iekšienē, gan no ES puses starptautiskā līmenī, pienācīgi ņemot vērā ES noteikumus, tostarp par ES dalībvalstu un to pilsoņu nediskrimināciju. Komisija arī turpina aktīvi piedalīties diskusijās saistībā ar Eiropas Padomes Konvenciju par kibernoziegumiem.

Ierosinātajā regulā ir paredzēti stingri aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību pamattiesībām, piemēram, tiesu iestāžu ex-ante iesaistīšana un papildu prasības noteiktu kategoriju datu iegūšanai. Turklāt, tā kā rīkojumus var izdot tikai saistībā ar kriminālprocesu un ja tas ir paredzēts salīdzināmās valsts situācijās, ir piemērojamas visas krimināltiesību procesuālās garantijas. Turklāt regulā ir paredzēti īpaši noteikumi par efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem personām, kuru intereses tiek skartas. Regulā paredzētas arī pakalpojumu sniedzēja tiesības pieprasīt pārskatīšanu izdevējvalstī vai, ja rīkojumu nosūta izpildei, mitinātājā dalībvalstī, pamatojoties uz noteiktiem iemesliem. Tas ietver gadījumus, kad izrādās, ka rīkojumu nav izdevusi vai apstiprinājusi kompetenta iestāde, tas ir nepilnīgs, ar to tiek acīmredzami pārkāpta Eiropas Savienības Pamattiesību harta vai tas ir acīmredzami ļaunprātīgs. Turklāt regulā ir paredzēti mehānismi, lai novērstu un mazinātu iespējamus konfliktus ar pienākumiem, kas pakalpojumu sniedzējiem var būt saskaņā ar trešo valstu tiesību aktiem.

Ar ierosināto regulu ir paredzēts ieviest Eiropas datu izguves rīkojumu un Eiropas datu saglabāšanas rīkojumu. Šie rīkojumi ļaus vienas dalībvalsts kompetentajām iestādēm tieši pieprasīt, lai citā dalībvalstī reģistrēti vai pārstāvēti pakalpojumu sniedzēji (elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēji un konkrēti informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji) saglabā vai izgūst pastāvošus elektroniskus datus šīs regulas piemērošanas jomā ietilpstošu noziegumu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas vajadzībām veidā, kas katrā konkrētajā gadījumā ir samērīgs un nepieciešams. Lai nodrošinātu minēto rīkojumu izpildi, pakalpojumu sniedzējiem saskaņā ar ierosināto direktīvu būs jāieceļ vismaz viens juridisks pārstāvis Savienībā. Ņemot vērā interneta bezrobežu raksturu, priekšlikumi aptver attiecīgus pakalpojumu sniedzējus, kas piedāvā pakalpojumus vienā vai vairākās dalībvalstīs, neatkarīgi no to galvenās mītnes, infrastruktūras vai informācijas krātuves atrašanās vietas.

Elektroniski pierādījumi ir kļuvuši nozīmīgi lielākajā daļā kriminālizmeklēšanu, un tiesu iestādēm arvien biežāk ir jāiesniedz pieprasījumi citās jurisdikcijās, lai no pakalpojumu sniedzējiem iegūtu vajadzīgos pierādījumus. Tāpēc šo pierādījumu vieglākai un ātrākai iegūšanai pāri robežām ir izšķiroša nozīme noziegumu, tostarp terorisma un kibernoziegumu, izmeklēšanā un kriminālvajāšanā. Šajā nolūkā Komisija kopā ar šo progresa ziņojumu iesniedza divus tiesību aktu priekšlikumus, kuru mērķis ir uzlabot elektronisku pierādījumu vākšanu pārrobežu mērogā kriminālprocesā, proti, priekšlikumu Regulai par Eiropas datu izguves un datu saglabāšanas rīkojumiem attiecībā uz elektroniskiem pierādījumiem krimināllietās un priekšlikumu Direktīvai, ar ko nosaka saskaņotus noteikumus par juridisku pārstāvju iecelšanu pierādījumu vākšanai kriminālprocesā . Ierosinātā regula un direktīva nodrošinās kompetentajām tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm jaunus instrumentus, kas tām palīdzēs iegūt elektroniskus pierādījumus noziegumu, tostarp terorisma un kibernoziegumu, izmeklēšanas un kriminālvajāšanas vajadzībām. Ar šiem priekšlikumiem Komisija atbild uz Eiropas Parlamenta un Padomes aicinājumiem ierosināt ES līmeņa tiesisko regulējumu attiecībā uz pasākumiem, kas ļautu iegūt elektroniskus pierādījumus pārrobežu mērogā, vienlaikus paredzot stingrus personu tiesību un brīvību aizsardzības pasākumus .

Šokējošs piemērs par reāliem draudiem, ko ķīmiskās vielas var radīt kolektīvajai drošībai, ir 2018. gada 4. marta uzbrukums Solsberi. Eiropadome 2018. gada 22. un 23. marta sanāksmē ļoti asi nosodīja šo uzbrukumu. Tā uzsvēra, ka, reaģējot uz to, ES ir jāstiprina noturība pret ķīmiskiem, bioloģiskiem un radioloģiskiem riskiem un kodolriskiem. Šajā progresa ziņojumā ir izklāstīti pasākumi, kuri tiek veikti šajā nolūkā, īstenojot 2017. gada oktobra rīcības plānu, ar ko uzlabo sagatavotību pret šiem drošības riskiem. Šajā progresa ziņojumā ir sniegta arī atjaunināta informācija par citu prioritāro dokumentu īstenošanu drošības savienībā, aptverot centienus apkarot radikalizāciju tiešsaistē, uzlabot informācijas apmaiņu, atbalstīt sabiedrisku vietu aizsardzību un apkarot kiberdraudus.

Turpinot darbu pie pastāvošo informācijas sistēmu un to sadarbspējas stiprināšanas, Komisija, pamatojoties uz tehniskiem pētījumiem un ietekmes novērtējumu, vēlāk 2018. gada pavasarī iesniegs priekšlikumu vīzu informācijas sistēmas (VIS) pārskatīšanai, lai palīdzētu uzlabot drošību pie ārējām robežām un Šengenas zonā. Gaidāmā VIS tiesiskā regulējuma pārskatīšana ietvers īpašus sadarbspējas pasākumus ar mērķi uzlabot vīzu pieteikumu apstrādes efektivitāti, un ir plānots risināt arī citus VIS 2016. gada novērtējumā apzinātus problēmjautājumus .

Turpinās arī trialoga sarunas starp likumdevējiem par priekšlikumiem, kas paredz atvieglot apmaiņu ar trešo valstu valstspiederīgo sodāmības reģistru informāciju ES, izmantojot Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu, un nostiprināt Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA).

Tiek intensīvi strādāts, lai paātrinātu trialoga sarunas starp likumdevējiem un panāktu politisku vienošanos par trim tiesību aktu priekšlikumiem, kuru mērķis ir stiprināt Šengenas informācijas sistēmu (SIS). Komisija aicina likumdevējus līdz 2018. gada maija beigām panākt vienošanos par šiem priekšlikumiem. Paralēli šim likumdošanas darbam 2018. gada 5. martā ir sākusi darboties automatizētas pirkstu nospiedumu identifikācijas (AFIS) sistēma, lai stiprinātu Šengenas informācijas sistēmu tās pašreizējā veidolā. Šis tehniskais uzlabojums sniedz tūlītēju un nozīmīgu pievienoto vērtību robežsargu un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku darbam, jo meklēšanu sistēmā ir iespējams veikt, izmantojot pirkstu nospiedumus, kas ļauj identificēt personas, kuras ieceļo vai pārvietojas Šengenas zonā. Tas ir svarīgs sasniegums, kas uzlabo drošību Šengenas zonā, jo ļauj vieglāk identificēt noziedzniekus, kuri izmanto vairākas vai viltus identitātes. No minētās dienas katru jaunizveidoto pirkstu nospiedumu ierakstu pārbauda, salīdzinot ar visiem esošajiem SIS ierakstiem, lai noteiktu, vai persona neizmanto vairākas identitātes. Turklāt vienpadsmit Šengenas valstis, kas ir šā projekta pirmā posma dalībnieces, tagad veic meklēšanu, izmantojot pirkstu nospiedumus. Komisijas ierosinātais jaunais SIS tiesiskais regulējums pamatojas uz AFIS funkciju, paredzot obligātas pirkstu nospiedumu pārbaudes, ja personas identitāti nevar noteikt citādi. Komisija aicina visas atlikušās dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai izmantotu jauno funkciju primāro pārbaužu veikšanai robežšķērsošanas vietās, kā arī policijas pārbaužu veikšanai valsts teritorijā. Kā vēl vienu soli Šengenas informācijas sistēmas izmantošanas stiprināšanas virzienā Komisija kopā ar šo progresa ziņojumu ir pieņēmusi Šengenas kataloga jauno redakciju, kurā iekļauti ieteikumi un paraugprakse, kas izriet no 2016. un 2017. gadā veiktajiem Šengenas izvērtējumiem.

Tiecoties izveidot spēcīgākas un viedākas drošības, robežu un migrācijas pārvaldības informācijas sistēmas, ES steidzamības kārtā risina ES informācijas pārvaldības un apmaiņas sistēmu trūkumus, atzīstot šā jautājuma risināšanu par vienu no galvenajām prioritātēm. Visi saistītie tiesību aktu priekšlikumi ir iekļauti kopīgajā deklarācijā par ES likumdošanas prioritātēm 2018. un 2019. gadā. Veiksmīgi turpinās diskusijas starp likumdevējiem par tiesību aktu priekšlikumiem, kas attiecas uz ES informācijas sistēmu sadarbspēju. Pēc Tieslietu un iekšlietu padomes 2018. gada 8. marta sanāksmes, kurā dalībvalstis pauda plašu atbalstu Komisijas ierosinātajiem sadarbspējas komponentiem, Padome līdz 2018. gada jūnijam vēlas panākt vispārēju pieeju. Arī tehniskās diskusijas Eiropas Parlamentā strauji virzās uz priekšu, lai līdz 2018. gada jūlijam varētu sākt trialoga diskusijas ar abiem likumdevējiem un līdz gada beigām panāktu vienošanos. Šajā nolūkā, kā paziņots 2017. gada decembrī, ir jāiesniedz attiecīgi grozījumi sadarbspējas priekšlikumos, kas ir saistīti ar tiem tiesību aktiem, par kuriem pašlaik notiek sarunas starp likumdevējiem. Ņemot vērā kopīgo mērķi līdz 2018. gada beigām panākt vienošanos par sadarbspējas priekšlikumiem, kā minēts kopīgajā deklarācijā par ES likumdošanas prioritātēm 2018. un 2019. gadā, tas savukārt nozīmē, ka jāpanāk drīza vienošanās par tiem dokumentiem, kas joprojām tiek apspriesti. Katrā ziņā Komisija līdz 2018. gada jūnija vidum iesniegs visus vajadzīgos sadarbspējas priekšlikumu grozījumus, lai līdz 2018. gada jūlijam varētu sākt trialoga diskusijas.

Pašlaik tiek gatavoti ziņojumi, kas ļaus uzraudzīt ieteikuma efektivitāti. Informācija, ko no tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem paredzēts saņemt līdz 2018. gada maija sākumam, palīdzēs Komisijai izlemt, vai pašreizējā pieeja ir pietiekama, vai arī ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai nodrošinātu ātru un proaktīvu nelikumīga tiešsaistes satura atklāšanu un izņemšanu, tostarp iespējami leģislatīvi pasākumi, kas papildinātu spēkā esošo tiesisko regulējumu.

Pamatojoties uz 2017. gada septembra paziņojumu par cīņu pret nelikumīgu saturu tiešsaistē, šajā ieteikumā tiešsaistes pakalpojumu sniedzēji tiek mudināti nodrošināt ātrāku nelikumīga tiešsaistes satura atklāšanu un dzēšanu, pastiprināt sadarbību starp tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem, uzticamiem signalizētājiem un ES tiesībaizsardzības iestādēm, palielināt ziņošanas publiskām iestādēm pārredzamību un nodrošināt pilsoņu pamattiesību aizsardzības pasākumus. Ieteikumā tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem ir sniegti konkrēti ieteikumi par to, kā ātrāk dzēst teroristisku saturu un labāk sadarboties ar tiesībaizsardzības iestādēm. Ņemot vērā, ka teroristisks saturs parasti ir viskaitīgākais pirmajā stundā pēc tā parādīšanās tiešsaistē, un ņemot vērā kompetento iestāžu un Eiropola īpašās zināšanas un pienākumus, ieteikumā uzsvērts, ka tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem pieprasījumos minētais saturs parasti būtu jānovērtē un vajadzības gadījumā jāizņem vai jābloķē vienas stundas laikā. Tajā arī ir ieteikts platformām būt aktīvām un izmantot automatizētus rīkus teroristiska satura atklāšanai un identificēšanai, un tās tiek aicinātas izmantot pieejamos tehnoloģiskos rīkus, lai nodrošinātu, ka šāds saturs netiek atkārtoti augšupielādēts citās platformās.

Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, lai ierobežotu noziedzniekiem un teroristiem pieejamu šaujamieroču piegādi. Lai papildinātu rīcību pret šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību un 2017. gada maijā pārskatīto Direktīvu par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli, Komisija kopā ar šo progresa ziņojumu ir pieņēmusi ieteikumu, aicinot veikt tūlītējus pasākumus ar mērķi uzlabot civilam lietojumam paredzētu šaujamieroču, to detaļu, būtisku sastāvdaļu un munīcijas eksporta, importa un tranzīta pasākumu drošību. Ieteikumā ES dalībvalstis ir aicinātas rīkoties, lai uzlabotu šaujamieroču eksporta un importa kontroles procedūru izsekojamību un drošību un sadarbību starp iestādēm cīņā pret šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību. Šis ieteikums papildina Komisijas 2017. gada decembra ziņojumu par Regulas Nr. 258/2012 par šaujamieroču eksportu un importu īstenošanu. Ziņojumā secināts, ka jānostiprina šaujamieroču eksporta un importa atļauju sistēma, lai kontrolētu likumīgas tirdzniecības nosacījumus un tādējādi labāk cīnītos pret šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību. Komisija uzraudzīs šā ieteikuma rezultātus, iekļaujot šo uzraudzību Regulas Nr. 258/2012 īstenošanas vispārējā uzraudzībā.

To paralēlo pasākumu vidū, kas tiek veikti, lai pilnvērtīgi izmantotu pastāvošās informācijas sistēmas, būtiska nozīme ir Pasažieru datu reģistra (PDR) direktīvas pilnīgai īstenošanai, ņemot vērā šā tiesību akta svarīgo lomu ES kopējā atbildes reakcijā uz terorisma un smagas pārrobežu noziedzības draudiem. Visām dalībvalstīm līdz noteiktajam termiņam, t. i., līdz 2018. gada 25. maijam, ir pilnībā jāīsteno šī direktīva, lai nodrošinātu pilnīgu efektivitāti ES līmenī. Tieslietu un iekšlietu padomes 2018. gada 8. marta sanāksmē dalībvalstis, kas vēl nav transponējušas šo direktīvu, uzsvēra, ka tās dara visu iespējamo, lai ievērotu minēto termiņu. Piecās dalībvalstīs 2018. gada 17. aprīlī īstenošanas process joprojām ir samērā agrīnā stadijā. Komisija vēlreiz aicina šīs dalībvalstis nevilcināties ar transponēšanas procesu un veikt visus iespējamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka atlikušajās piecās nedēļās līdz 2018. gada 25. maijam sāk darboties to pasažieru informācijas nodaļas un PDR tehniskie risinājumi.

Komisija turpina iedrošināt un atbalstīt visas dalībvalstis to centienos īstenot direktīvu, tostarp izmantojot īpašus politiska un tehniska līmeņa kontaktus ar piecām minētajām dalībvalstīm. Astotā sanāksme par PDR direktīvas īstenošanu, kas notika 2018. gada 12. aprīlī, dalībvalstīm un Komisijai vēlreiz deva iespēju risināt atlikušos īstenošanas jautājumus, kā arī sākt izskatīt ar PDR direktīvas piemērošanu saistītus jautājumus.

3.Aizsardzība pret ķīmiskiem, bioloģiskiem un radioloģiskiem riskiem un kodolriskiem un sabiedrisku vietu aizsardzība

Ķīmiskais uzbrukums Solsberi bija šokējošs atgādinājums par drošības apdraudējumu, ko var radīt ķīmiskas, bioloģiskas, radioloģiskas vielas un kodolvielas (CBRN vielas). Saskaņā ar lūgumu Eiropadomes 2018. gada 22. un 23. marta sanāksmē, ES ir jāstiprina noturība pret CBRN riskiem saskaņā ar 2017. gada oktobrī iesniegto rīcības plānu. Rīcības plānā ir noteikti vairāki pasākumi, lai mazinātu CBRN materiālu pieejamību, novērstu trūkumus šādu materiālu atklāšanā un uzlabotu sagatavotību CBRN incidentiem un reaģēšanu uz tiem. Pasākumu mērķis ir arī veicināt sadarbību cīņā pret minētajiem draudiem ES un ar galvenajiem starptautiskajiem partneriem, tostarp NATO. Tas ietver informācijas apmaiņu, kopīgu spēju veidošanu, apmācību un mācības, tostarp sadarbojoties ar NATO akreditēto kopīgo CBRN izcilības centru Čehijas Republikā. Pašlaik tiek veidots ES CBRN drošības tīkls, kas apvienos visus CBRN dalībniekus gan stratēģiskā, gan operatīvā līmenī. Tas pulcēs vienkopus dalībvalstis, ES iestādes, attiecīgas aģentūras un attiecīgos gadījumos galvenos starptautiskos partnerus un privātā sektora pārstāvjus. Piecām dalībvalstīm vēl ir jāieceļ valsts CBRN drošības koordinatori, un tas būtu jādara nekavējoties. Saskaņā ar Eiropadomes lūgumu Komisija un Augstā pārstāve līdz Eiropadomes 2018. gada jūnija sanāksmei ziņos par CBRN rīcības plāna īstenošanā un hibrīddraudu apkarošanas spēju stiprināšanā panākto progresu.

Īstenojot rīcības plānu sabiedrisku vietu aizsardzības atbalstam, jo īpaši pret teroristu uzbrukumiem, Komisija un Eiropas Reģionu komiteja 2018. gada 8. martā kopīgi organizēja ES pilsētas mēru konferenci “Aizsardzības pret terorismu veidošana pilsētvidē – pēc nesenajiem uzbrukumiem gūtās atziņas”, kurā piedalījās gandrīz 200 dalībnieku, tostarp no pilsētām, kas nesen cietušas no teroristu uzbrukumiem. Konferencē galvenā uzmanība bija pievērsta pēc nesenajiem teroristu uzbrukumiem gūtajām atziņām, pieredzes un paraugprakses apmaiņai. Tā deva iespēju apzināt risinājumus sabiedrisku vietu fiziskās aizsardzības uzlabošanai, vienlaikus saglabājot pilsētu un sabiedrisku vietu atvērtību un pievilcību, starp kuriem ir “integrētās drošības” pieejas īstenošana. Lai atbalstītu šo risinājumu īstenošanu, ir pieejams ES Iekšējās drošības fonda finansējums. Komisija pašlaik izvērtē 35 projektu priekšlikumus, kas saņemti saskaņā ar saistītu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Vēlāk 2018. gadā tiks publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saskaņā ar iniciatīvu “Inovatīvas pilsētvides darbības” ar Eiropas Reģionālās attīstības fonda kopējo finansējumu 100 miljonu euro apmērā, kurā viena no prioritātēm arī būs drošība. Drošības izpēte arī palīdz īstenot vispārējos centienus ar mērķi stiprināt sabiedrisku vietu aizsardzību. Īpašs pētījums par tematu “Drošība viedām un drošām pilsētām, tostarp sabiedriskām vietām” ar 16 miljonu euro lielu budžetu tiks sākts 2019. gadā.

4.Kiberdrošība

Cīņa pret kibernoziedzību un kiberdrošības uzlabošana joprojām ir viena no ES darbības prioritātēm. Lai radītu sinerģijas, paplašinātu pastāvošās zināšanas un pētniecību un izstrādātu pārdodamus risinājumus, kas var uzlabot digitālā vienotā tirgus kiberdrošību, Komisija 2018. gada 1. februārī publicēja uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saistībā ar 50 miljonus eiro vērtu izmēģinājuma projektu, kura mērķis ir atbalstīt kiberdrošības zināšanu centru tīkla izveidi visā ES. Tīkls apvienos zinātnisko pieredzi kiberdrošības jomā no visas Eiropas Savienības (piemēram, universitāšu laboratorijām / publiskiem vai privātiem bezpeļņas pētniecības centriem). Par šo izmēģinājuma projektu tika paziņots 2017. gada septembrī pieņemtajā kopīgajā paziņojumā par kiberdrošību, un finansējums tam tiks piešķirts no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžeta saskaņā ar grozīto darba programmu 2018.–2020. gadam. Termiņš priekšlikumu iesniegšanai saskaņā ar šo uzaicinājumu ir 2018. gada 29. maijs.

Nesenā kiberlīdzekļu izmantošana, lai manipulētu ar cilvēku uzvedību, padziļinātu sociālās plaisas un grautu demokrātiskās sistēmas un institūcijas, ir tikai pastiprinājusi vajadzību saglabāt rīkus, kas nodrošina atbildību par darbībām tiešsaistē. Tas ir vēl viens aspekts, kas tika uzsvērts 2017. gada kopīgajā paziņojumā, jo īpaši paredzot uzlabot informācijas pieejamību un precizitāti WHOIS domēnu nosaukumu reģistrācijas datubāzē, kas ir svarīgs kibernoziegumu izmeklēšanas un kiberdrošības resurss. Tā kā Piešķirto nosaukumu un numuru interneta korporācija (ICANN) turpina darbu, lai panāktu šīs datubāzes atbilstību datu aizsardzības noteikumiem, jo īpaši Vispārīgajai datu aizsardzības regulai, Komisija ir nosūtījusi ICANN vēstuli saistībā ar divkāršo mērķi sabiedrības interesēs nodrošināt ātru piekļuvi datubāzes direktorijiem un vienlaikus pilnīgi ievērot ES datu aizsardzības noteikumus. ICANN valdību padomdevēja komiteja, kurā ir pārstāvētas valstu valdības un Komisija, pauda bažas un aicināja ICANN nodrošināt lietotājiem, kam ir likumīgi nolūki, nepārtrauktu piekļuvi WHOIS, tostarp nepubliskiem datiem.

Eiropas Komisija 2018. gada janvārī izveidoja neatkarīgu augsta līmeņa ekspertu grupu, kas konsultētu par iespējamiem politikas risinājumiem nolūkā vērsties pret viltus ziņu un dezinformācijas izplatību internetā, un šajā sakarībā palīdzētu izstrādāt visaptverošu ES stratēģiju. Šī grupa 2018. gada 12. martā publicēja ziņojumu par daudzpusīgu pieeju dezinformācijai, kas tiks izmantots Komisijas paziņojumā par šo jautājumu, kuru plānots pieņemt šā gada pavasarī.

Ārlietu padome 2018. gada 16. aprīlī pieņēma Padomes secinājumus par ļaunprātīgām kiberdarbībām. Ar šiem secinājumiem tiek praktiski īstenota vienota ES diplomātiskā reakcija uz ļaunprātīgām kiberdarbībām (“kiberdiplomātijas instrumentu kopums”), reaģējot uz konkrētām ļaunprātīgām kiberdarbībām, piemēram, Wannacry un NotPetya kiberuzbrukumiem. Ārlietu padomes secinājumos uzsvērts, cik svarīga ir atvērta, brīva, mierīga un droša kibertelpa un cik būtiski ir piemērot spēkā esošos starptautiskos tiesību aktus un ievērot brīvprātīgas un nesaistošas normas atbildīgai valstu uzvedībai kibertelpā, lai saglabātu mieru un stabilitāti.

5.Ārējā dimensija

Lai izvērstu informācijas vākšanu un apmaiņu ar mērķi apkarot migrantu kontrabandu, cilvēku tirdzniecību, šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību un nelikumīgu naftas eksportu no Lībijas, Tieslietu un iekšlietu padome 2018. gada 8. un 9. marta sanāksmē apstiprināja vispārējo principu Eiropola un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras dalībai izmēģinājuma projektā, kas paredz ES kopējās drošības un aizsardzības politikas jūras operācijā Sophia (EUNAVFOR MED) izveidot “noziedzības informācijas vienību”. Noziedzības informācijas vienība atvieglos savlaicīgu un savstarpēju apmaiņu ar analītiskām un operatīvām vajadzībām izmantojamu informāciju starp operāciju Sophia un attiecīgajām tieslietu un iekšlietu aģentūrām. Šī ir pirmā šāda veida iniciatīva starp tieslietu un iekšlietu aģentūrām un kopējās drošības un aizsardzības politikas misijām vai operācijām. Padomē pašreiz tiek apspriesti praktiskie aspekti, lai pēc iespējas ātrāk sāktu izmēģinājuma projektu. Pēc projekta sākšanas tas tiks pastāvīgi vērtēts, un pēc sešiem mēnešiem dalībvalstīm tiks sniegts pilnīgs ziņojums, lai novērtētu noziedzības informācijas vienības pievienoto vērtību un darbību, kā arī juridiskos un operatīvos aspektus, pirms tiek pieņemts lēmums par tās darbības turpināšanu vai šādu vienību izmantošanu citās kopējās drošības un aizsardzības politikas misijās vai operācijās.

Drošība Rietumbalkānos tieši ietekmē ES un tās dalībvalstu drošību. Komisija 2018. gada 6. februārī pieņēma paziņojumu par ticamu paplašināšanās perspektīvu Rietumbalkāniem un padziļinātu ES iesaisti šajā reģionā. Tam pievienotajā rīcības plānā Rietumbalkānu pārveides procesa atbalstam ir noteiktas sešas tematiskas pamatiniciatīvas, tostarp par drošību un migrāciju, kas jāīsteno līdz 2020. gadam. Ir sākta vairāku darbību īstenošana, lai pastiprinātu sadarbību ar Rietumbalkāniem ar mērķi apkarot terorismu, novērst vardarbīgu ekstrēmismu un cīnīties pret organizēto noziedzību, jo īpaši visā reģionā norīkojot Eiropola sadarbības koordinatorus un rīkojot īpašas ekspertu sanāksmes ar Rietumbalkānu valstu piedalīšanos, tādas kā Eiropas šaujamieroču ekspertu sanāksme, kas notika 2018. gada 12. un 13. aprīlī Sofijā, un ES dialogs par narkotikām, kas notika 2018. gada 18. aprīlī Briselē. Gaidāmais samits Sofijā, kas notiks 2018. gada 17. maijā, arī dos iespēju novērtēt šajā jomā gūtos panākumus.

IV. SECINĀJUMI

Sešus mēnešus pēc praktisku pasākumu kopuma pieņemšanas 2017. gada oktobrī, lai labāk aizsargātu ES iedzīvotājus pret terorisma draudiem, Komisija kopā ar šo progresa ziņojumu iesniedz vēl vienu pasākumu kopumu ar mērķi likvidēt telpu, kurā darbojas teroristi un noziedznieki, un atvieglot noziegumu un teroristu uzbrukumu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu. Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi steidzami izskatīt šos likumdošanas pasākumus, lai vēl vairāk uzlabotu iedzīvotāju drošību.

Panākt tādu Eiropu, kas aizsargā, joprojām ir viena no Savienības politiskajām prioritātēm, un Komisija turpinās strādāt, lai veidotu efektīvu un patiesu drošības savienību, ņemot vērā arī valstu vai to valdību vadītāju neformālo sanāksmi par iekšējo drošību, par kuru paziņots Vadītāju programmā un kura notiks 2018. gada septembrī Vīnē. Nākamo progresa ziņojumu par drošības savienību Komisija iesniegs 2018. gada jūnijā.