KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS KOPSAVILKUMS IETEKMES NOVĒRTĒJUMAM PAR NOTEIKUMIEM, KAS ATTIECAS UZ IZMĒĢINĀJUMIEM AR DZĪVNIEKIEM UN KAS PAREDZĒTI REGULĀ (EK) NR. 1223/2009 PAR KOSMĒTIKAS LĪDZEKĻIEM Pavaddokuments Komisijas paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei par izmēģinājumu ar dzīvniekiem un tirdzniecības aizliegumu un par pašreizējo situāciju attiecībā uz alternatīvām metodēm kosmētikas līdzekļu jomā /* SWD/2013/067 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS KOPSAVILKUMS IETEKMES NOVĒRTĒJUMAM PAR NOTEIKUMIEM, KAS ATTIECAS UZ IZMĒĢINĀJUMIEM AR DZĪVNIEKIEM UN KAS PAREDZĒTI REGULĀ (EK) NR. 1223/2009 PAR KOSMĒTIKAS LĪDZEKĻIEM Pavaddokuments Komisijas paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei par izmēģinājumu ar dzīvniekiem un tirdzniecības aizliegumu un par pašreizējo situāciju attiecībā uz alternatīvām metodēm kosmētikas līdzekļu jomā Ievads Kosmētikas līdzekļu direktīvā[1] ir paredzēts pakāpeniski izbeigt izmēģinājumus ar dzīvniekiem kosmētikas līdzekļu jomā. Lai izpildītu minētās direktīvas prasības, kopš 2004. gada septembra ir spēkā aizliegums veikt gatavu kosmētikas līdzekļu testēšanu, izmantojot izmēģinājumus ar dzīvniekiem, un kopš 2009. gada marta ir spēkā aizliegums veikt sastāvdaļu vai sastāvdaļu kombināciju testēšanu, izmantojot izmēģinājumus ar dzīvniekus. Lai izpildītu direktīvas prasības, kopš 2009. gada marta Eiropas Savienībā (ES) ir spēkā arī aizliegums tirgot kosmētikas līdzekļus un to sastāvdaļas, kas testēti izmēģinājumos ar dzīvniekiem, neatkarīgi no to izcelsmes. Šis tirdzniecības aizliegums neskar vienīgi tos vissarežģītākos iedarbības veidus uz cilvēku veselību, kuri jāpārbauda, lai apliecinātu kosmētikas līdzekļu drošumu (atkārtotas devas toksicitāti, tostarp ādas sensibilizāciju un kancerogenitāti, reproduktīvo toksicitāti un toksikokinētiku) un attiecībā uz kuriem likumdevējs ir pagarinājis termiņu līdz 2013. gada martam. Kosmētikas līdzekļu direktīvā ir paredzēts 2013. gada tirdzniecības aizlieguma termiņa novērtējums. Tās 4.a pantā (2.3. punktā) Komisijai ir noteikts pienākums pētīt virzību un atbilstību īstenošanas termiņiem attiecībā uz izmēģinājumiem ar dzīvniekiem un ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei. Direktīvā ir īpaši paredzēts, ka gadījumā, ja alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem attiecībā uz mērķparametriem, kam piemēro 2013. gada tirdzniecības aizliegumu, netiek rastas un apstiprinātas līdz 2013. gada īstenošanas termiņam, tad Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi un iesniedz leģislatīva akta priekšlikumu. Šie noteikumi netika mainīti, kad Kosmētikas līdzekļu direktīvu pārstrādāja ar Regulu (EK) Nr. 1223/2009[2]. Pēc tam, kad no 2013. gada 11. jūlija Kosmētikas līdzekļu direktīva tiks atcelta ar Kosmētikas līdzekļu regulu, jebkurš priekšlikums grozīs tikai minēto regulu. Komisija katru gadu ir uzraudzījusi, kā norit alternatīvu metožu izstrāde attiecībā uz izmēģinājumiem ar dzīvniekiem, un 2011. gada 13. septembrī tā iesniedza nobeiguma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei[3]. Ziņojumā ir secināts, ka līdz 2013. gadam vēl nebūs pieejamas alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem attiecībā uz konkrētajiem mērķparametriem. Potenciālā ietekme, ko radīs iespējamie politikas virzieni attiecībā uz 2013. gada termiņu, tiek novērtēta, ņemot vērā šo situāciju. 1. Problēmas definīcija Jau ilgāku laiku tiek īstenoti centieni pilnīgi izbeigt dzīvnieku izmantošanu, lai pārbaudītu kosmētikas līdzekļus. Lai izpildītu direktīvas prasības, pirmie noteikumi par aizliegumu tirgot kosmētikas līdzekļu sastāvdaļas vai sastāvdaļu kombinācijas, kas pārbaudītas izmēģinājumos ar dzīvniekiem, Kosmētikas līdzekļu direktīvā tika ieviesti 1993. gadā, paredzot, ka to piemērošana tiks sākta līdz 1998. gadam, tomēr tā tika atlikta trīs reizes, jo vēl nebija pieejamas alternatīvas metodes. Pašreizējie noteikumi tika ieviesti 2003. gadā. Praktiski ikviens Eiropas iedzīvotājs katru dienu lieto vairākus kosmētikas līdzekļus — ziepes, šampūnu, matu kondicionieri, dezodorantu, zobu pastu, skūšanās krēmu, odekolonu pēc skūšanās, sejas tīrīšanas līdzekli, smaržas un dekoratīvo kosmētiku, kā arī daudzus citus kosmētikas līdzekļus. Kosmētikas līdzekļu jomā pieņemto tiesību aktu mērķis ir, no vienas puses, nodrošināt, ka šādu līdzekļu lietošana neapdraud patērētāju veselību, un, no otras puses, nodrošināt šo kosmētikas līdzekļu brīvu apriti Savienībā. Tāpēc atbildīgajai personai ir jāveic drošības novērtējums, kas ietver pētījumu par visu kosmētikas līdzekļa sastāvdaļu īpašībām. Šādā novērtējumā jāņem vērā vairāki ar cilvēku veselību saistīti mērķparametri, piemēram, vai sastāvdaļa var izraisīt alerģijas vai kaitē veselībai, ja to lieto atkārtoti. Uz dažiem jautājumiem, kas jāapsver drošības novērtējumā, pašlaik var atbildēt, tikai paļaujoties uz toksikoloģiskajiem datiem, kas iegūti izmēģinājumos ar dzīvniekiem. Kā secinājusi Komisija, alternatīvas metodes šo izmēģinājumu aizstāšanai līdz 2013. gadam vēl nebūs pieejamas. Tāpēc rezumējot problēma ir tā, ka tirdzniecības aizliegums tiks piemērots no 2013. gada 11. marta, kad vēl nebūs pilnīgi pieejamas alternatīvas metodes. Saskaņā ar kosmētikas jomā pieņemtajiem tiesību aktiem laist tirgū drīkst tikai tādus kosmētikas līdzekļus, kas ir droši lietošanai cilvēku vajadzībām. Tādējādi sastāvdaļas, par kurām nav pietiekamas dokumentācijas un kurām nav noteikts drošums, nav atļauts laist tirgū, un līdz ar to samazinās piekļuve jaunām sastāvdaļām un — galu galā — inovatīviem kosmētikas līdzekļiem. 1.1. Subsidiaritāte Savienības kompetenču izmantošanu reglamentē subsidiaritātes princips un proporcionalitātes princips (Līguma par Eiropas Savienību 5. pants). Pašreiz spēkā esošo kosmētikas līdzekļu jomā pieņemto ES tiesību aktu pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants (bijušais EKL 95. pants), un to mērķis ir nodrošināt cilvēku veselības augstu aizsardzības līmeni, kā arī pienācīgu iekšējā tirgus darbību. Ar Kosmētikas līdzekļu direktīvu/regulu tiek tikai saskaņoti noteikumi par Kopienas tirgū laisto kosmētikas līdzekļu drošumu patērētājiem. Tāpēc grozījumus šajā tiesiskajā regulējumā var ieviest tikai ar Komisijas rīcību. Tirdzniecības aizliegums ir tieši saistīts ar kosmētikas līdzekļu brīvu apriti Savienībā. Uz to jau attiecas saskaņotie tiesību akti, un šo jautājumu nevar atrisināt dalībvalstu līmenī. Tāpēc to var īstenot tikai Savienības līmenī. 2. Mērķi Vispārējais mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību un uzturēt cilvēku veselības augstu aizsardzības līmeni, vienlaikus pilnīgi ievērojot dzīvnieku labturības prasības. Izvirzītie īpašie mērķi attiecīgi ir saistīti, no vienas puses, ar iekšējā tirgus darbību (1. un 2. īpašais mērķis, LESD 114. pants) un, no otras puses, ar dzīvnieku labturības mērķi (3. un 4. īpašais mērķis, LESD 13. pants): · uzturēt patērētāju drošību un izvēles iespējas (1. īpašais mērķis — patērētāju drošība un izvēles iespējas); · uzturēt Eiropas kosmētikas līdzekļu nozares inovācijas spēju un konkurētspēju (2. īpašais mērķis — inovācija un konkurētspēja); · nodrošināt dzīvniekiem augstu aizsardzības un labturības līmeni (3. īpašais mērķis — dzīvnieku labturība); · uzturēt stimulu nepārtrauktai pētniecībai attiecībā uz alternatīvām metodēm izmēģinājumiem ar dzīvniekiem (4. īpašais mērķis — alternatīvu pētniecība). 3. Politikas iespējas Novērtējumā apspriestās politikas iespējas ir šādas. 1. iespēja — pamatscenārijs / nav rīcības Īstenojot 1. scenāriju, Komisija neiesniegtu priekšlikumu un tirdzniecības aizliegums stātos spēkā 2013. gada 11. martā. Loģiskais pamatojums — tas ir visefektīvākais veids, kā sasniegt vispārējo politikas mērķi, kurš ir pašreizējo noteikumu pamatā, proti, mērķi izbeigt izmēģinājumus ar dzīvniekiem kosmētikas līdzekļu jomā. 2. iespēja — atlikt 2013. gada termiņu Īstenojot 2. iespēju, termiņš tiktu atlikts. Tiek apsvērtas trīs apakšiespējas — termiņu atlikt uz noteiktu laiku, to atlikt tikai attiecībā uz konkrētiem mērķparametriem vai to atlikt uz nenoteiktu laiku. Visu apakšiespēju loģiskais pamatojums ir vajadzība saglabāt vispārējo mērķi izbeigt izmēģinājumus ar dzīvniekiem kosmētikas līdzekļu jomā. Tajās tiek ņemts vērā secinājums, ka alternatīvas vēl nav pieejamas, tāpēc mērķa sasniegšana tādā vai citādā veidā kļūst atkarīga no alternatīvu metožu pieejamības. Saskaņā ar 2.a) iespēju tirdzniecības aizlieguma piemērošana tiktu atlikta uz septiņiem gadiem, tātad līdz laikam, kad, kā paredzams, būs pieejamas alternatīvas vismaz attiecībā uz ādas sensibilizāciju. Arī, īstenojot 2.b) iespēju, termiņš tiktu atlikts, bet tikai attiecībā uz tiem mērķparametriem, kas ir visvairāk nepieciešami, lai pierādītu kosmētikas līdzekļu drošumu, t. i., attiecībā uz ādas sensibilizāciju un atkārtotas devas toksicitāti. Savukārt 2.c) iespēja paredz termiņa atlikšanu uz nenoteiktu laiku. Aizliegums tiktu piemērots, tiklīdz alternatīvas kļūtu faktiski pieejamas. Šīs iespējas loģiskais pamatojums ir tāds, ka tā veicinātu zinātnes ieguldījumu, un ir līdzīgs tam, ko izmanto citās regulatīvās jomās. 3. iespēja — nemainīt termiņu un ieviest papildu izņēmuma mehānismu Ja tiktu īstenota 3. iespēja, kosmētikas līdzekļu un to sastāvdaļu ražotāji konkrētos apstākļos varētu pieprasīt izņēmumu no sastāvdaļu vai sastāvdaļu kombināciju tirdzniecības aizlieguma. Izņēmums tiktu piešķirts gadījumā, ja sastāvdaļa sniedz inovācijas iespējas un rada būtisku ieguvumu patērētāju veselībai, labklājībai un/vai apkārtējai videi. Komisija rūpīgi izvērtētu katru gadījumu, un katrā gadījumā jebkuru jaunu sastāvdaļu radītie ieguvumi būtu jāizvērtē attiecībā pret izvirzīto mērķi izbeigt kosmētikas līdzekļu jebkādu testēšanu izmēģinājumos ar dzīvniekiem. Tā kā tas būtu izņēmums, tas būtu piešķirams tikai izņēmuma gadījumos, bet nedrīkstētu kļūt par ierastu kārtību. Ražotājiem vajadzētu arī pierādīt, ka drošības novērtējumam vajadzīgie toksikoloģiskie dati nav pieejami un ka tos nevar iegūt, izmantojot alternatīvas metodes izmēģinājumiem ar dzīvniekiem. Jāiesniedz sīki sagatavota informācija par ierosināto izmēģinājumu veikšanas vietu, ievēroto standarta procedūru, iesaistīto dzīvnieku skaitu un piemērojamiem dzīvnieku labturības standartiem. Vajadzētu pamatot ražotāja apņemšanos veikt ieguldījumus alternatīvu metožu pētniecībā, un tiktu iekļauti noteikumi, lai izvairītos no izmēģinājumu dublēšanās. No procedūras viedokļa izņēmums tiktu piešķirts, pieņemot Komisijas lēmumu pēc apspriešanās ar attiecīgajiem ekspertiem. 4. Politikas iespēju salīdzinājums un to ietekmes novērtējums Attiecībā uz mērķiem, kas saistīti ar dzīvnieku labturību, visefektīvākā būtu 1. iespēja. Īstenojot šo iespēju, dzīvnieku izmantošana kosmētikas līdzekļu testēšanā ES tiktu izbeigta līdz 2013. gada martam. Tas nozīmē, ka katru gadu aptuveni 15 000–27 000 dzīvnieku, kurus izmanto ES kosmētikas līdzekļu testēšanā ārpus ES, netiktu pakļauti šādiem izmēģinājumiem. Paredzams, ka 1. iespēja ļautu saglabāt vai pat paplašināt pašreiz notiekošo pētniecību alternatīvu metožu jomā vienkārša iemesla dēļ, proti, vairumā gadījumu jaunas kosmētikas līdzekļu sastāvdaļas tirgū varētu ieviest tikai tad, kad būtu pieejamas alternatīvas. Tādējādi šīs iespējas ietekme būtu plašāka, nekā paredzēts tiesību aktos kosmētikas līdzekļu jomā, un pārsniegtu ES robežas, jo tā var ievērojami paātrināt jaunu pieeju izstrādi attiecībā uz cilvēkiem radītā apdraudējuma novērtēšanu. Paredzams, ka 1. pieeja neradītu īpašu ietekmi uz patērētāju drošību. Ja par sastāvdaļām nav pieejami pietiekami dati, līdzekļus, kas satur šādas sastāvdaļas, nevar laist tirgū. Tomēr 1. iespējai varētu arī būt konkrēta nelabvēlīga ekonomiska un sociāla ietekme. Tā varētu mazināt piekļuvi kosmētikas līdzekļu sastāvdaļām, jo sastāvdaļas, par kurām nav pietiekamas dokumentācijas, nevar laist tirgū vai arī var nebūt iespējams pierādīt to drošumu. Šāda sastāvdaļu un līdzekļu inovāciju zaudēšana varētu zināmā mērā mazināt kosmētikas līdzekļu nozares konkurētspēju. Nozares ieinteresētās personas ir aplēsušas, ka lielie uzņēmumi zaudētu ievērojamu daļu no apgrozījuma un rentabilitātes un ka tiem radītie zaudējumi varētu svārstīties no 3 % līdz 20 % īstermiņā (no 2013. līdz 2015. gadam), no 7 % līdz 20 % vidējā termiņā (no 2015. līdz 2018. gadam) un no 1 % līdz 25 % ilgtermiņā (laikposmā no 2018. gada). Konkurētspējas samazināšanās varētu arī ietekmēt nodarbinātību. Nozares ieinteresētās personas paredz, ka par vairākiem tūkstošiem, sliktākajā gadījumā pat par 8000, samazinātos pētniecības un izstrādes jomā nodarbināto, kā arī citu darbinieku skaits. Tomēr jāuzsver, ka šie skaitļi ir nozares ieinteresēto personu aplēses. Tāpēc kosmētikas līdzekļu ražotāji, kuru produkcija ir marķēta ar “lecošā zaķa” (Leaping Bunny) logotipu, jau tagad paļaujas uz to, ka pēc konkrētiem robežtermiņiem izmēģinājumus ar dzīvniekiem vairs nedrīkstēs veikt, un uzskata, ka ekonomiskā ietekme varētu būt labvēlīga. Kosmētikas līdzekļu nozare var arī šo ietekmi līdzsvarot, īstenojot citas pieejas attiecībā uz inovāciju. Aplūkotā 2. iespēja būtu vismazāk efektīva attiecībā uz dzīvnieku labturības mērķiem, jo, to īstenojot, tiktu turpināta dzīvnieku izmantošana kosmētikas līdzekļu jomā. Lai gan šī iespēja atbilst vispārējam mērķim izbeigt izmēģinājumus ar dzīvniekiem, tā atliktu to izbeigšanu uz laiku pēc 2013. gada. Ja tiktu īstenota 2.a) iespēja, tas nozīmē, ka nākamos septiņus gadus izmēģinājumos tiktu nepārtraukti izmantoti 15 000–27 000 dzīvnieku. Īstenojot 2.b) iespēju, izmantoto dzīvnieku skaits būtu mazāks, jo atlikšana neattiektos uz konkrētiem izmēģinājumiem; visticamāk, tiktu izmantots aptuveni par 12 % mazāk dzīvnieku. Savukārt 2.c) iespēja neparedz konkrētu termiņu, līdz kuram jābeidz izmantot dzīvniekus, kuru skaits pašlaik sasniedz 15 000–27 000 gadā, tomēr nākotnē, kad kļūtu pieejamas alternatīvas, šis skaits samazinātos. Tomēr 2. iespējai būtu ļoti ierobežota nelabvēlīga ekonomiska un sociāla ietekme, vai tādas nebūtu vispār. Īstenojot 2. iespēju, būtībā tiktu saglabāta pašreizējā situācija — situācija, kas ir ļāvusi Eiropas kosmētikas līdzekļu nozarei būt par nozari, kurā attīstījušies daži no visprogresīvākajiem un luksusa kosmētikas līdzekļu zīmoliem, un lielā mērā pretoties ekonomikas krīzei. Savukārt 3. iespēja būtu labvēlīgāka dzīvnieku labturības ziņā nekā 2. iespēja, bet mazāk labvēlīga par optimālo. Tā dotu iespēju pieprasīt izņēmumus, un tādējādi vairākos gadījumos ES kosmētikas līdzekļu testēšana tiktu veikta ārpus ES pēc 2013. gada. Ietekmēto dzīvnieku skaits būtu atkarīgs no tā, cik bieži tiktu piešķirti šādi izņēmumi. Uz katru izņēmumu tiktu izmantoti ne mazāk kā aptuveni 100 dzīvnieki. Pieņemot, ka gadā piešķir 10–15 izņēmumus, izmantoto dzīvnieku skaits būtu no 1000 līdz 1500. Attiecībā uz ekonomisko un sociālo ietekmi 3. iespēja, kaut arī tā radītu līdzīgu situāciju kā 1. iespēja, varētu mazināt iespējamo ietekmi, ļaujot ieviest tirgū visvērtīgākās sastāvdaļas un inovācijas kosmētikas līdzekļu jomā, tādējādi radot īpašus ieguvumus patērētājiem. Tomēr 3. iespējas praktiskā piemērošana būtu sarežģīta, jo par katru atsevišķu izņēmumu Komisijai būtu jāpieņem grūti un pretrunīgi lēmumi, jo īpaši par to, vai kosmētikas līdzekļa iespējamais radītais ieguvums būs “būtisks un tāpēc attaisnos izmēģinājumus ar dzīvniekiem”. Kopumā šo dažādo iespēju kvantitatīvais novērtējums ir ierobežots attiecībā uz dzīvnieku labturības mērķi tāpēc, ka iesaistīto dzīvnieku kopējais skaits ir diezgan mazs salīdzinājumā ar citām nozarēm, un arī tāpēc, ka dzīvnieku izmantošanas atšķirības starp šīm iespējām ir sarežģīti novērtēt no kvantitatīvā viedokļa, pārsniedzot vispārējās aplēses. Attiecībā uz iekšējā tirgus mērķiem, lai gan samazināsies piekļuve esošajām un jaunām sastāvdaļām un tā rezultātā radīsies ekonomiska un sociāla ietekme, tos joprojām ir ļoti grūti novērtēt skaitliskā ziņā. Visas attiecīgās ieinteresētās personas vieno kopējs mērķis izbeigt izmēģinājumus ar dzīvniekiem kosmētikas līdzekļu jomā. Neviena no šādām personām pēc būtības nav ieinteresēta izmēģinājumos ar dzīvniekiem — šādi izmēģinājumi tās interesē tikai kā instruments, ar kura starpniecību var nodrošināt un pierādīt patērētāju drošību. Alternatīvas metodes patiesībā var izrādīties labvēlīgas šai nozarei. Tomēr ieinteresēto personu viedokļi, kas pausti visā apspriešanās procesā, par to, ko darīt gadījumos, kad alternatīvas nav pieejamas, atšķīrās. Dzīvnieku labturības aizstāvji skaidri pauda nostāju pret jebkādu priekšlikumu saistībā ar 2013. gada termiņu neatkarīgi no tā, vai tas paredz termiņa atlikšanu vai izņēmuma mehānisma ieviešanu. Šāda nostāja tiek pamatota ar ētikas principiem. Nozares ieinteresētās personas ir uzsvērušas, ka tās paredz būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz sastāvdaļu pieejamību, inovācijām kosmētikas līdzekļu jomā un to konkurētspēju pēc 2013. gada termiņa, un tāpēc kopumā atbalsta termiņa atlikšanu. Tomēr tās atzina, ka izņēmums kā atkāpšanās pozīcija gadījumā, ja Komisija neierosina atlikšanu, vismaz ļaus piekļūt visinovatīvākajām un noderīgākajām sastāvdaļām. No minētajām iespējām 1. un 2. iespēja neradīs īpašas papildu administratīvas izmaksas nozarei, dalībvalstīm vai Komisijai. Tomēr 3. iespēja ir saistīta ar administratīvām izmaksām nozares un Komisijas līmenī. Nozares līmenī šādas izmaksas rastos saistībā ar izņēmuma lietu sagatavošanu un turpmāko izskatīšanu, un tiek lēsts, ka tās varētu sasniegt aptuveni EUR 15 000 vienai lietai. Turklāt par katru pieteikumu uzņēmumam vajadzētu pierādīt, ka tas ir uzņēmies finansiālas saistības alternatīvu metožu pētniecībā. Izmaksas rastos arī Komisijai, jo tai būtu vajadzīgi papildu resursi izņēmumu piešķiršanas pieprasījumu novērtēšanai. Pieņemot, ka gadā tiktu izskatīti aptuveni 10–15 izņēmumi, paredzams, ka būtu vajadzīgi divi pilnslodzes darbinieki. 5. Secinājumi, uzraudzība un novērtēšana Šajā ziņojumā nav ieteikta vēlamā iespēja. Tajā ir atzīts, ka šī izvēle ir politiska. Lai nodrošinātu uzraudzību, Kosmētikas līdzekļu direktīvā/regulā ir paredzēts mehānisms regulārai ziņošanai Eiropas Parlamentam un Padomei. Turklāt īstenošanas un izpildes jautājumi tiks izskatīti arī dažādos jau izveidotos forumos, piemēram, Kosmētikas līdzekļu komitejā, Kosmētikas līdzekļu darba grupā un Eiropas Tirgus uzraudzības iestāžu sadarbības platformā kosmētikas jomā (PEMSAC). [1] Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīva 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr.1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem, OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp. [3] Ziņojums par alternatīvo metožu izstrādi, apstiprināšanu un juridisku atzīšanu attiecībā uz testiem ar dzīvniekiem kosmētikas nozarē (2009. gads), 13.9.2011., COM(2011) 558 galīgā redakcija.