ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1

Blakus specifiskiem, mērķtiecīgiem ekonomiski politiskiem pasākumiem, mērķis padarīt darbu par atmaksājošos, ir procesa jautājums. Joma kurā arī nepieciešamas reformas, lai padarītu darbu par atmaksājušos, ir darba ņēmēju situācija, kuri priekšlaicīgi pirms pensijas vecuma sasniegšanas šķiras no apmaksāta darba. Tā piemēram, daudzās dalībvalstīs personas ar ilgu iemaksu periodu var pieprasīt pensiju ilgi pirms parastā pensiju vecuma, kas gan bieži ir saistīts ar nopietniem finansiāliem zaudējumiem. Šie darba ņēmēji vēl varētu dot ekonomisku ieguldījumu un lēmumu par to vajadzētu padarīt vienkāršāku, arī radot darba tirgus vidi, kas ir atbilstīga vecāku cilvēku vajadzībām. Priekšlaicīga sieviešu iziešana no darba dzīves ne vienmēr ir brīvprātīga lēmuma rezultāts, bet bieži atrodas saistībā ar sievietēm naidīgu diskrimināciju darba vietā. Tas iespaido arī iegūstamo pensiju prasības sievietēm, kuras savu karjeru parasti grūtniecības un bērnu/vecu cilvēku kopšanas dēļ pārtraukušas, iedzītas nedrošā “sievišķīgā” mazatlīdzinātā nodarbinātībā un cietušas no dzimumu specifiska atalgojuma, kā dēļ to iemaksu maksājumi vecuma sistēmā tiek ietekmēti garuma, skaita un lieluma ziņā un vēl vairāk pasliktina to ekonomisko pensijas vecuma perspektīvu ar apmaksātas darbības priekšlaicīgu pārtraukšanu. Nabadzība kā augošs ar sievietēm saistīts fenomens, jau ilgu laiku rada rūpes, un Eiropas novecošanās prasa, lai politika nekavējoties rūpētos par sieviešu ekonomisko iespēju uzlabošanu visās dzīves fāzēs. Tā būtu kaut vai lielāka papildu laiku novērtēšana par bērnu kopšanas laikiem nozīmīgs pasākums, kas mazinātu sieviešu apdalīšanas ietekmi aktīvajā darba dzīvē pensijas laikā.
3.3

Pārejas periods no 1. darbības uz 2. darbību ir Partnerattiecību attīstības līguma izveide ar mērķi, uzdevumiem un darbības plānu. Ilgtspēja ir svarīga un partneriem vajadzētu saprast, kādā veidā to pilnvarotās aktivitātes, administratīvās procedūras un personāla komplektēšana varētu veicināt šo ilgstpēju. Pastāv vērā ņemama nevienlīdzība starp atbalstu, ko nodrošina vadošās varas instances partnerattiecību attīstībā, kas ne vienmēr darbojas adekvāti. Dalībvalstīm vajadzētu mācīties vienai no otras attiecībā uz to, kāds atbalsta veids ir nepieciešams, lai izveidotu efektīvas partnerattiecības. Personāla komplektēšana varētu būt īpaša problēma jaunajās dalībvalstīs, kur personāls, iespējams, regulāri pārvietosies jauno iespēju dēļ.
17.1.

Augsta līmeņa ECB struktūras locekļi rakstiski informē attiecīgās augsta līmeņa ECB struktūras prezidentu vai priekšsēdētāju, kā arī Ētikas komiteju par savu nodomu veikt algotu profesionālo darbību divu gadu laikā kopš viņu pilnvaru termiņa beigām vai no dienas, kad tiek pārtraukta to darbība kā augsta līmeņa ECB struktūras loceklim. Turklāt viņi drīkst veikt algotu profesionālu darbu tikai: a) nozīmīgā vai mazāk nozīmīgā kredītiestādē – pēc viena gada kopš to pilnvaru termiņa beigām vai dienas, kad tiek pārtraukta viņu darbība kā augsta līmeņa ECB struktūras loceklim; b) jebkurā citā finanšu iestādē, kas nav minēta a) apakšpunktā – pēc sešiem mēnešiem kopš to pilnvaru termiņa beigām vai no dienas, kad tiek pārtraukta viņu darbība kā augsta līmeņa ECB struktūras loceklim; c) jebkurā citā struktūrvienībā, kas iesaistīta ECB lobēšanā vai konsultēšanā, un/vai ECB interešu aizstāvēšanā vai jebkurā no a) un b) apakšpunktā minētajām iestādēm – pēc sešiem mēnešiem kopš to pilnvaru termiņa beigām vai no dienas, kad tiek pārtraukta viņu darbība kā augsta līmeņa ECB struktūras loceklim. Turklāt ECB Valdes un ECB Padomes locekļi drīkst iesaistīties algotā darbā tikai ar: d) Eurosistēmas monetārās politikas vai valūtas maiņas operāciju darījuma partneri – pēc viena gada kopš viņu pilnvaru termiņa beigām vai no dienas, kad attiecīgi tiek pārtraukta to dalība ECB Valdē vai ECB Padomē; e) maksājumu vai norēķinu sistēmas operatoru, centrālo darījuma partneri vai maksājumu instrumentu sniedzēju, uz kuru attiecas ECB uzraudzība – pēc sešiem mēnešiem kopš to pilnvaru termiņa beigām vai no dienas, kad attiecīgi tiek pārtraukta to dalība ECB Valdē vai ECB Padomē.
LV ECB -PUBLIC  
 
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS  
(2016.  gada 28.  septembris)  
par grozījumiem likumā "Par Latvijas Banku", ar kuriem samazina  
Latvijas Bankas padomes locekļu skaitu  
(CON/2016/47)  
 
Ievads un tiesiskais pamats 
Eiropas Centrālā banka (ECB) 2016.  gada 8.  septembrī saņēma Latvijas Bankas lūgumu sniegt atzinumu 
par likuma “Par Latvijas Banku” grozījumu projektu (turpmāk tekstā – “likumprojekts”).  
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127.  panta 
4. punktu un 282.  panta 5. punktu, un Padomes Lēmuma 98/415/EK1 2. panta 1.  punkta trešo ievilkumu, 
jo likumprojekts attiecas uz Latvijas Banku. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas 
Centrālās bankas reglamenta 17.5.  panta pirmo teikumu.  
 
1.  Likumprojekta mērķis  
1.1. Likumprojekta vienīgais mērķis ir oficiāli samazināt Latvijas Bankas padomes (turpmāk – 
"padome") locekļu skaitu no astoņiem līdz sešiem locekļiem. Padome ir augstākā Latvijas Bankas 
lēmējinstance. Tā Latvijas Bankas vārdā pieņem lēmumus, kas nepieci ešami Latvijas Bankas 
uzdevumu izpildei, t. sk. Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu izpildei2. Padomes 
sēžu kvorums ir pietiekams, ja tajās piedalās vairāk nekā puse padomes locekļu, ieskaitot 
prezidentu un prezidenta vietnieku. Padomes lēmumus  pieņem ar klātesošo padomes locekļu 
balsu vairākumu. Ja balsu skaits ir vienāds, izšķiroša ir sēdes vadītāja balss3. Padomes sēdes 
sasauc pēc vajadzības, bet ne retāk kā reizi ceturksnī.  
1.2. Padome savus uzdevumus pašlaik pilda sešu locekļus sastāvā, jo divu padomes locekļu amata 
pilnvaru laiks beidzās pirms vairākiem mēnešiem. Latvijas Banka uzskata, ka pašreizējais 
padomes sastāvs, kuru veido seši padomes locekļi, ieskaitot prezidentu un prezidenta vietnieku, 
būs pietiekams veiksmīgai Latvijas Bankas  padomes funkciju izpildei, t.sk. ar ECBS saistīto 
uzdevumu izpildei.  
 
 
 
                                                 
1  Padomes Lēmums 98/415/EK (1998.  gada 29.  jūnijs) par valstu iestāžu apspriešanos ar E iropas Centrālo banku par 
tiesību aktu projektiem (OV L 189, 3.7.1998., 42.  lpp.).  
2  Sk. likuma "Par Latvijas Banku" 26.  pantu.  
3  Sk. likuma "Par Latvijas Banku" 24.  pantu.  
ECB -PUBLIC  
2 2. Vispārīgi apsvērumi  
2.1. Ierosinātie grozījumi nerada pamatu bažām attiecībā uz personisko neatkarību saistībā ar 
padomes locekļu amata pilnvaru laiku, jo abas amata vietas, kuras  ar likumprojektu ierosināts 
likvidēt, pašlaik nav aizņemtas.  
2.2. ECB paļaujas uz Latvijas Bankas novērtējumu, saskaņā ar kuru padomes locekļu skaita samazināšana neietekmēs Latvijas Bankas spēju veiksmīgi pildīt visas Latvijas Bankas funkcijas un uzdevumus, t. sk. ar ECBS saistītos uzdevumus. 
 
Šo atzinumu publicēs ECB interneta vietnē.  
 
 
Frankfurtē pie Mainas, 2016.  gada 28.  septembrī  
 
[parakstīts] 
 
ECB prezidents  
Mario DRAGHI
2.2.

Turklāt ECB atzīmē, ka Regulas (ES) Nr. 648/2012 1. panta 4. punkts nosaka, ka regula neattiecas uz: a) ECBS dalībniekiem, b) citām dalībvalstu struktūrām, kas pilda līdzīgas funkcijas, un c) citām Savienības publisko tiesību struktūrām, kurām uzdots vai kuras iesaistītas valsts parāda pārvaldībā, ietverot gan tīrvērtes, gan pārskatu sniegšanas pienākumus (8). Tomēr, pieprasot ECBS dalībnieku darījuma partneriem sniegt visus datus par to darījumiem ar darījumu reģistriem, ierobežos iepriekš minētā atbrīvojuma efektivitāti. Lai novērstu, ka Regula (ES) Nr. 648/2012 ierobežo ECBS dalībnieku pilnvaras pildīt to uzdevumus kopējās interesēs, ir būtiski, ka ECBS dalībnieku grāmatvedības uzskaite tiek aizsargāta un ka ar centrālo banku operāciju palīdzību sniegtie signāli turpina būt efektīvi. Visefektīvāk to varētu nodrošināt, atbrīvojot no pienākuma ziņot par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem ne tikai ECBS dalībniekus, bet arī ECBS dalībnieku darījuma partnerus šajos darījumos.
8. pants “2. Dalībvalstis pēc iespējas drīz nodrošina Komisijai (Eurostat) piekļuvi visai informācijai, kas vajadzīga datu kvalitātes vērtējumam, tostarp tādai statistikas informācijai kā nacionālo kontu dati, apraksti, pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras datu paziņošanas tabulas, paziņojumiem pievienotās papildu aptaujas un skaidrojumi. Aptauju formātu nosaka Komisija (Eurostat) pēc apspriešanās ar Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju (turpmāk “CMFB”).”

8. pants “2. Dalībvalstis pēc iespējas drīz nodrošina Komisijai (Eurostat) piekļuvi visai statistiskajai un budžeta informācijai, kas vajadzīga datu kvalitātes vērtējumam. Statistiskā un budžeta informācija ir, t. sk.: a) nacionālo kontu dati; b) apraksti; c) pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ( EDP ) datu paziņošanas tabulas; d) EDP paziņojumiem pievienotās papildu aptaujas un skaidrojumi; e) informācija no galvenās grāmatvedības pārvaldes/finanšu ministrijas/attiecīgās reģionālās iestādes par valsts un reģiona budžeta izpildi; f) ārpusbudžeta struktūru/bezpeļņas organizāciju un līdzīgu struktūru, kas ir daļa no valdības sektora nacionālajos kontos, pārskati; g) sociālā nodrošinājuma fondu pārskati; h) vietējā līmeņa valdību apsekojumi. Aptauju formātu nosaka Komisija (Eurostat) pēc apspriešanās ar Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju (CMFB).”
4.

Konvencija nosaka ne tikai to, kādus likumus piemēro no vērtspapīru kreditēšanas vērtspapīru kontā vai no starpnieku turētu vērtspapīru atsavināšanas radušos tiesību tiesiskajam saturam un sekām pret starpnieku. Tā turklāt nosaka, kādus likumus piemēro no šādas kreditēšanas vai atsavināšanas radušos tiesību tiesiskajam saturam un sekām pret trešajām personām, tostarp arī to, vai personas tiesības uz starpnieku turētiem vērtspapīriem izbeidzas vai arī tai ir prioritāte attiecībā uz citu personu tiesībām. Tāpat, ņemot vērā to, ka starptautiskuma prasība Konvencijas 3. pantā plaši definēta, kā visi gadījumi, kas saistīti ar dažādu valstu likumu izvēli, Konvencija tiks piemērota ne tikai tradicionālajos tiesību normu kolīzijas gadījumos, bet arī gadījumos, kas saistīti ar dematerializētiem vērtspapīriem ar ārvalstu elementu (skatīt Hāgas Konvencijas par piemērojamo likumu dažām tiesībām, kas attiecas uz starpnieku turētiem vērtspapīriem Paskaidrojuma ziņojuma (tālāk tekstā - “Hāgas Konvencijas ziņojums” 3-1. līdz 3-5. punktu, kā arī 3-8. un 3-9. punktu, kas izskaidro starptautiskuma prasības piemērošanas jomu).
18.

Lielais starptautiskā finansējuma apjoms pēc cunami pārsniedza dažu partneru finanšu absorbēšanas spējas (sk. 2. izcēlumu). Šrilankā ar privāto finansējumu ieradās vairāk nekā 360 palīdzības organizācijas, Indonēzijā – 450. Pieprasījums pēc resursiem veicināja inflāciju un apgrūtināja preču iegādi un kvalificētu darbinieku piesaisti. Rehabilitācijas un atjaunošanas biroja (8) ziņojumā gadu pēc cunami tika secināts, ka cenas un algas Ačehā 2005. gadā cēlās par 30-40 %. 2. izcēlumsPapildinformācija par to, kā finansējums pārsniedza partneru finansiālās vajadzībasŠrilankā lielā privātā finansējuma dēļ daži no Komisijas agrākajiem partneriem nespēja absorbēt ģenerāldirektorāta piedāvājumu. Piemēram, ar vienu NVO tika noslēgta vienošanās par projektu tikai 570 000 euro apmērā, lai gan ECHO ĢD šai organizācijai sākotnēji bija paredzējis 1 miljonu euro no 10 miljonu euro piešķīruma. Neskatoties uz šīs NVO jaudu palielināšanu Šrilankā pēc cunami, organizācija nav iesniegusi nevienu priekšlikumu, lai saņemtu finansējumu no 80 miljonu euro piešķīruma. Tādēļ kopš 2005. gada oktobra ECHO ĢD Šrilankā sadarbojas vēl ar četriem jauniem partneriem (kopā tagad ģenerāldirektorātam ir 21 partneris).Indonēzijā ANO aģentūra nespēja izlietot visu Komisijas finansējumu ārkārtas lēmuma īstenošanai atvēlētajos sešos mēnešos. Daudzi ierastie ģenerāldirektorāta partneri Indonēzijā neiesniedza projektu priekšlikumus, jo viņu jaudas pārsniedza jau no citiem donoriem saņemtie līdzekļi.Šo analīzi par nepietiekamām absorbcijas jaudām apstiprina vienas NVO nostāja, saskaņā ar kuru šīs organizācijas programmas īstenojamas vienīgi tad, ja pastāv reāla vajadzība, nevis tikai vēlme iztērēt līdzekļu pārpalikumu. Lai gan tas ierobežoja līdzekļu nonākšanu pie cunami upuriem nepilnu nedēļu pēc katastrofas, “Ārsti bez robežām” tomēr saņēma 110 miljonus euro, kaut arī 2005. gada programmu īstenošanai bija vajadzīgi 25 miljoni euro. Donoriem tika lūgta atļauja atcelt mērķziedojumu ierobežojumus, lai ziedojumus varētu izmantot citai ārkārtas palīdzībai, un 99 % gadījumu tika saņemta piekrišana. Līdz 2005. gada beigām 65 miljoni euro, kas sākotnēji bija saziedoti cunami upuriem, bija izmantoti citur, piemēram, bada novēršanai Nigērā, kā arī Dārfūras konflikta un Pakistānas zemestrīces sekām.
89.

Biroja operatīvā darbība līdzīgi lielākajai daļai valsts izmeklēšanas dienestu galvenokārt ir reaģēt uz iesniegtajiem lūgumiem no ārpuses, kuri ne vienmēr ir paredzami. Lai novērstu kadru mainību, Birojs plāno rīkot iekšējus konkursus, lai saglabātu viskvalificētāko darbinieku uzkrāto pieredzi, kā arī grozīt savu štatu sarakstu saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikto (skat. atbildes uz 63. un 64. punktu). Birojs ir sastādījis 2005. gada darba plānu, iedalot resursus dažādajām vienībām atkarībā no to paredzētās darba slodzes. Atkarībā no vienības lieluma to vadītājiem palīdz darbības vadītāji, lai izmeklēšanai nodrošinātu ciešu pārraudzību.
35.

Pēc 2016. gada uzaicinājuma iesniegt dotācijas priekšlikumus pētniecības un inovācijas darbību tēmas bija relatīvi maz aptvertas. Pētniecības un inovācijas darbību kopējais budžets bija 50 miljoni EUR, un tās ietvēra 12 tēmas, no kurām katra bija izstrādāta tā, lai risinātu konkrētus problēmjautājumus, kas izriet no vērtību ķēdes demonstrēšanas un realizēšanas pasākumiem. Visus attiecināmos priekšlikumus novērtēja, izmantojot programmas “Apvārsnis 2020” vērtēšanas kritērijus, un tos sarindoja līdzfinansēšanai atbilstoši parastās budžeta pozīcijas ierobežojumiem. Lielākā daļa dotācijas budžeta tomēr bija novirzīta trim no sešām finansētajām tēmām, taču Kopuzņēmums nevarētu finansēt sešas pētniecības un inovācijas darbību tēmas, kaut arī četrās no tām bija saņemti priekšlikumi, kas bija attiecināmi līdzfinansējuma saņemšanai. Lai nodrošinātu optimālu segumu pašām svarīgākajām tēmām, Kopuzņēmumam ir jāapsver iespēja ierobežot priekšlikumu skaitu katrai tēmai, konkursā nosakot orientējošu budžetu katras tēmas līmenī.
22.

Maksājumu kopsumma bija 8 958 963 EUR jeb 52,80 % no galīgajām apropriācijām un 53,81 % no saistībām (2015. gadā šie rādītāji attiecīgi bija 51,52 % un 53,55 %). Saskaņā ar Finanšu regulas 13. panta 4. punktu automātiski uz 2017. gadu pārnestās saistības bija 7 690 063 EUR, proti, 45,32 % no galīgajām apropriācijām un 46,19 % no saistībām (2015. gadā šie rādītāji attiecīgi bija 44,70 % un 46,45 %).
Budžeta izpildes līmenis 2014. gadam bija labāks nekā iepriekšējā gadā. To apropriāciju līmenis, par kurām uzņemtas saistības un kuras pārnestas uz 2014. gadu, III, IV un V sadaļā “Pamatdarbības izdevumi” bija 8,5 miljoni EUR jeb 35 % (2013. gadā – 10,6 miljoni EUR jeb 46 %). Šo pārnesumu galvenais iemesls ir plānoto IT attīstības projektu (4,5 miljoni EUR) daudzgadu raksturs, izmaksas par tulkojumiem, kas pasūtīti 2014. gadā, bet līdz gada beigām nav saņemti un apmaksāti (0,5 miljoni EUR), un vielu izvērtējumi ar reglamentēto termiņu 2015. gadā (1,9 miljoni EUR).

Izdevumi par procedūrām, kas saistītas ar jaunu un īpašu Aģentūras darbības virzienu – Biocīdu regulas īstenošanu, principā bija jāsedz no maksas par šo produktu reģistrācijas pieteikumiem. Tomēr 2014. gadā iekasētās maksas sedza tikai 17 % no šiem izdevumiem, bet pārējo daļu faktiski finansēja no Savienības (6,3 miljoni EUR) un EBTA valstu (0,2 miljoni EUR) iemaksām Aģentūras budžetā (1).
18.

No kopējā 1 254,5 miljonu EUR citu dalībnieku ieguldījuma natūrā un naudā, kas bija paredzēts pamatdarbības un administratīvo izmaksu segšanai (670,2 miljoni EUR no Eirokontroles un 584,3 miljoni EUR no aviācijas nozares), līdz 2015. gada 31. decembrim Kopuzņēmumam bija paziņots par 986 miljoniem EUR (500,9 miljoni EUR no Eirokontroles un 485,1 miljons EUR no aviācijas nozares). Valde bija apstiprinājusi 742,7 miljonus EUR jeb 75,3 % no paziņotā ieguldījuma (348,5 miljonus EUR no Eirokontroles un 394,2 miljonus EUR no aviācijas nozares). Relatīvi augstā uzkrāto un neapstiprināto Eirokontroles ieguldījumu natūrā daļa (152,4 miljoni EUR) atspoguļo kavēšanos ar 2014. gada finanšu pārskatu iesniegšanu Kopuzņēmumam.
14.

Laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir izveidots Iekšējās drošības fonds (IDF). To veido divi instrumenti – “IDF robežas un vīzas” un “IDF policija”, no kuriem ir pieejami attiecīgi 2,8 miljardi EUR un 1 miljards EUR pasākumu finansēšanai. Komisija no instrumenta “IDF robežas un vīzas” atlīdzina dalībvalstīm tādus iepirkumus kā transportlīdzekļi vai kuģi, kā arī tādas kārtējās izmaksas kā degviela vai apkope. Aģentūra arī atlīdzina šādas izmaksas kopīgo operāciju dalībniekiem. Tādējādi nav novērsts dubulta finansējuma risks (9).
2012

Centrs 2012. gadā piešķīra dotācijas pētniecības iestādēm un personām. Dotāciju izdevumi kopā bija 752 000 EUR jeb 1,4 % no 2012. gada pamatdarbības izdevumiem. Ex ante pārbaudes, ko Centrs veic pirms saņēmēju deklarēto izmaksu atmaksāšanas, ietver izmaksu deklarāciju un – daļēji – saņēmēju nolīgto neatkarīgo revīzijas sabiedrību sagatavoto revīzijas apliecinājumu dokumentāro analīzi. Centrs parasti neiegūst no saņēmējiem dokumentus, kas pamato deklarācijās norādīto izmaksu attiecināmību un precizitāti. Lai stiprinātu kontroles mehānismus, Centrs pieņēma ex post pārbaudes stratēģiju un plānoja to ieviest 2012. gadā. Tomēr Centrs saskārās ar 10 mēnešus ilgu kavēšanos, lai iegūtu piekļuvi starpiestāžu revīzijas līgumam, un laikā, kad tika veikta revīzija, 2012. gada dotāciju izdevumu ex post pārbaudes vēl nebija notikušas. Centrs ieguva apliecinošos dokumentus Palātas vārdā, un tie sniedza pamatotu pārliecību par Palātas revidēto darījumu likumību un pareizību.
No 6,6 miljoniem EUR, par kuriem bija uzņemtas saistības I sadaļā (“Personāla izdevumi”) un II sadaļā (“Administratīvie izdevumi”) un kurus pārnesa no 2013. gada uz 2014. gadu, 1,7 miljonus EUR (26 %) anulēja 2014. gadā, un tas liecina, ka 2013. gada beigās budžeta vajadzības bija novērtētas par augstu.

2014

Uz 2015. gadu pārnesa lielu daļu II sadaļas (“Administratīvie izdevumi”) apropriāciju, par kurām bija uzņemtas saistības, proti, 15 miljonus EUR jeb 87 % (2013. gadā – 6 miljonus EUR jeb 79 %). Šie pārnesumi skaidrojami galvenokārt ar novēlotajiem iepirkumiem saistībā ar Aģentūras telpu paplašināšanu un renovāciju Strasbūrā. Arī III sadaļā (“Pamatdarbības izdevumi”) bija augsts to apropriāciju līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības un kuras pārnesa – 24,5 miljoni EUR jeb 85 % (par 2013. gadu nav pieejami salīdzināmi skaitliskie dati), galvenokārt saistībā ar daudzgadu līgumiem par IT sistēmu uzturēšanu. Augstais anulēto no 2013. gada pārnesto apropriāciju līmenis un no 2014. gada uz 2015. gadu pārnesto apropriāciju apjoms ir pretrunā budžeta gada pārskata principam. Budžeta plānošanai, izpildei un uzraudzībai ir jāievieš procedūras, uz kurām var paļauties.
Pārvaldība

Priekšsēdētājs Vada Biroju. Viņu ieceļ Padome no Komisijas piedāvāta kandidātu saraksta pēc Administratīvās padomes atzinuma saņemšanas. Administratīvā padome Uzrauga Biroja darba programmu un izstrādā noteikumus par Biroja darba metodēm. Tās sastāvā ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts, viens pārstāvis no Komisijas un viņu aizstājēji. Komitejas, kuru sastāvā ir trīs Biroja darbinieki, lemj par Kopienas augu šķirņu aizsardzības tiesību piešķiršanu. Pārsūdzības procesā par to lemj Apelācijas padome. Biroja darbību likumības pārbaude Eiropas Komisija pārbauda, vai ir likumīgas Biroja priekšsēdētāja darbības, kurām Eiropas Savienības tiesību akti neparedz nekādu likumības kontroli, ko veic kāda cita organizācija, un Administratīvās padomes darbības, kuras attiecas uz Biroja budžetu. Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Administratīvā padome
Kopuzņēmuma kompetence, kā noteikts Padomes Regulā (ES) Nr. 559/2014

Mērķi Kopuzņēmuma FCH 2 mērķi ir šādi: a) sniegt ieguldījumu, lai īstenotu Regulu (ES) Nr. 1291/2013 un jo īpaši drošas, tīras un efektīvas enerģijas pasākumu un vieda, videi nekaitīga un integrēta transporta pasākumu saskaņā ar Lēmuma 2013/743/ES I pielikuma III daļu; b) sniegt ieguldījumu kopīgās tehnoloģiju ierosmes “Kurināmā elementi un ūdeņradis” mērķu sasniegšanā, veidojot spēcīgu, ilgtspējīgu un globāli konkurētspējīgu kurināmā elementu un ūdeņraža nozari Savienībā. Tas jo īpaši tiecas: a) samazināt transporta nozarē izmantojamo kurināmā elementu sistēmu ražošanas izmaksas, vienlaikus palielinot to darbmūžu līdz līmenim, kas var konkurēt ar tradicionālajām tehnoloģijām; b) palielināt elektroenerģijas ražošanā izmantoto dažādo kurināmā elementu elektrisko efektivitāti un izturīgumu līdz līmenim, kas spēj konkurēt ar tradicionālajām tehnoloģijām, vienlaikus samazinot izmaksas; c) palielināt ūdeņraža ieguves energoefektivitāti galvenokārt ūdens elektrolīzes procesā un no atjaunojamiem resursiem, vienlaikus samazinot darbības un kapitāla izmaksas, lai kombinētā sistēma, kurā notiek ūdeņraža ražošana un pārveidošana, izmantojot kurināmā elementu sistēmu, var konkurēt ar tirgū pieejamajām alternatīvām elektrības ražošanai; d) plašā mērogā demonstrēt ūdeņraža izmantošanas lietderību, lai sekmētu atjaunojamo energoresursu integrēšanu energosistēmās, tostarp izmantojot to kā konkurētspējīgu līdzekli no atjaunojamiem energoresursiem ražotas elektroenerģijas uzkrāšanai; e) samazināt ES noteikto t. s. “kritiski svarīgo izejvielu” izmantošanu, piemēram, izmantojot resursus ar zemu platīna saturu vai platīnu nesaturošus resursus un atkārtoti izmantojot retzemju elementus vai samazinot to izmantošanu, vai izvairoties no to izmantošanas.
11.

Aģentūru budžets 2014. gadā bija aptuveni 1,9 miljardi EUR (2013. gadā – 2 miljardi EUR) jeb aptuveni 1,4 % no ES vispārējā budžeta 2014. gadā (2013. gadā – 1,4 %). Apmēram 1,2 miljardi EUR ir Eiropas Komisijas subsīdijas, bet pārējo summu veido ienākumi no maksām un citiem avotiem. Aģentūrās ir nodarbināti 6 578 (2013. gadā – 6 536) pastāvīgie un pagaidu darbinieki, t. i., 14 % (2013. gadā – 14 %) no kopējā ES ierēdņu skaita, kas noteikts ES vispārējā budžetā (štatu sarakstā). Aģentūrās turklāt strādā apmēram vēl 3 200 (2013. gadā – 2 900) citu darbinieku (līgumdarbinieki vai darbinieki norīkojumā). Darbinieku skaits pieauga galvenokārt tajās aģentūrās, kurām bija uzticēti papildu pienākumi, kuras pildīja uzraudzības pienākumus finanšu nozarē, kā arī izpildaģentūrās, kuras pildīja papildu pienākumus saistībā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un citām programmām.