Terorisms: Sīrijas un Irākas destabilizācija, kā arī Da’esh un citu teroristu grupu izplatība rada tiešus draudus gan Jordānijas, gan ES drošībai, kuras abas ir bijušas teroristu grupu uzbrukumu mērķis. Teroristi no Eiropas un Jordānijas ir ceļojuši jo īpaši uz Sīriju, Irāku un citām konflikta zonām, lai piedalītos apmācībās un cīnītos. Ciešāka sadarbība tiesībaizsardzības jomā, tostarp personas datu apmaiņa, palīdzēs atklāt un sodīt par terorismu aizdomās turētas personas, novērst ceļošanu terorisma nolūkā (tostarp risku par iefiltrēšanos migrācijas plūsmās vai pārcelšanos uz citām konfliktu zonām) un terorisma finansēšanu (tostarp saikni ar organizēto noziedzību).

ES un Jordānija ir arī Globālā terorisma apkarošanas foruma (GCTF) un globālās koalīcijas pret Daesh partneres. Ammānā atrodas viens no ES finansētajiem reģionālajiem CBRN izcilības centriem.

ES un Jordānija 2016. gada decembrī pieņēma ES un Jordānijas partnerības prioritātes un ES un Jordānijas paktu 2016.–2018. gadam. Partnerības prioritātēs ES un Jordānija ir apstiprinājušas ieceri vēl vairāk stiprināt savstarpējās saistības, nosakot stratēģisku programmu, un viens no šīs programmas pīlāriem ir stiprināt sadarbību attiecībā uz reģionālo stabilitāti un drošību, tostarp terorisma apkarošanu. Jo īpaši ES un Jordānija ir apņēmušās pastiprināt sadarbību attiecībā uz konkrētiem jautājumiem un informācijas apmaiņu, lai, ievērojot tiesiskumu, risinātu problēmas saistībā ar terorismu, vardarbīgu ekstrēmismu un radikalizāciju.

Jordānija saskaras ar nopietnām ekonomikas, sociālām un drošības problēmas. Jordānija ir uzņēmusi vairāk nekā 650 000 reģistrētu Sīrijas bēgļu (kas ir aptuveni 10 % no Jordānijas iedzīvotāju skaita pirms Sīrijas krīzes), kā arī citas bēgļu grupas.

Jordānija ir viens no galvenajiem ES partneriem, jo īpaši ņemot vērā tās lomu stabilitātes, mērenības un reliģiskās iecietības veicināšanā Tuvajos Austrumos. ES un Jordānijai ir spēcīgas partnerattiecības daudzās nozarēs, un 2002. gadā tās parakstīja asociācijas nolīgumu (kopš 2010. gada Jordānijai ir piešķirts īpašs statuss).

Šis ieteikums īpaši attiecas uz sarunām ar Jordāniju, lai gan sadarbība ar jebkuru MENA valsti ir jāskata saistībā ar visu reģionu kopumā. Pašreizējā nestabilitāte reģionā, jo īpaši situācija Sīrijā un Irākā, Eiropas Savienībai rada būtisku ilgtermiņa drošības apdraudējumu, kuram ir steidzami jāpievēršas. Tas attiecas gan uz efektīvu cīņu pret terorismu un ar to saistītu organizēto noziedzību, gan uz migrācijas problēmām, piemēram, neatbilstīgas migrācijas un cilvēku tirdzniecības veicināšanu. Lai risinātu minētās problēmas, būtiska ir sadarbība ar vietējām tiesībaizsardzības iestādēm.

Kopš Regulas Nr. 2016/794 stāšanās spēkā 2017. gada 1. maijā un saskaņā ar Līgumu Komisija ir atbildīga par to, lai Savienības vārdā risinātu sarunas par starptautiskiem nolīgumiem ar trešām valstīm par personas datu apmaiņu ar Eiropolu. Eiropols, ciktāl tas ir nepieciešams tā uzdevumu veikšanai, var izveidot un uzturēt sadarbības attiecības ar ārējiem partneriem, noslēdzot darba un administratīvās vienošanās, kuras pašas par sevi nav juridisks pamats personas datu apmaiņai.

Šaujamieroču nelikumīga tirdzniecība: ES un Jordānija ir izveidojušas sadarbību šaujamieroču jomā un vienojušās par darba programmu, tostarp apmaiņu paraugprakses, apmācības un spēju veidošanas jomā. Sadarbības apjomam palielinoties, aizvien aktuālāka kļūst vajadzība uzlabot informācijas apmaiņu un veikt turpmākās izmeklēšanas. Tā kā tā robežojas ar Sīriju, Jordānijai var būt nozīmīga loma attiecībā uz šaujamieroču ievešanas bruņotu konfliktu zonās novēršanu, un sūtījumu aizturēšanas nodrošināšanu, jo īpaši pirms tie tiek ievesti atpakaļ ES.

Ar migrāciju saistītas problēmas: saistībā ar pašreizējo konfliktu Sīrijā pastāv virkne ar migrāciju saistītu problēmu. Teritorijās ap bēgļu nometnēm un Sīrijas robežas tuvumā pastāv paaugstināts ieroču un cilvēku tirdzniecības, kā arī cilvēku tirdzniecības seksuālās izmantošanas nolūkā risks. Tā kā ievērojamam skaitam Sīrijas bērnu ir ļoti ierobežota piekļuve pamata infrastruktūrai, piemēram, skolām, pastāv bažas, ka liels skaits šo bērnu ir pakļauti riskam un tādējādi ir neaizsargāti pret to, ka viņus var ekspluatēt organizētās noziedzības aprindas.

Narkotiku kontrabanda: Tuvie Austrumi un Ziemeļāfrika (MENA) ir galvenais nelikumīgu narkotisko vielu avots, tranzīta punkts un patērētājs. Reģiona ziemeļos atrodas noturīgs klientu loks, bet no austrumiem uz rietumiem to šķērso heroīna maršruts, tādēļ reģions gan negatīvi ietekmē, gan to pašu negatīvi skar neatļautu vielu ļaunprātīga izmantošana un ražošana. 2016. gadā ar ES finansētās programmas “Kokaīna tirdzniecības ceļš” (AIRCOP projekta ietvaros) starpniecību Jordānijā tika izveidota kopīga operatīvās grupas narkotiku pārtveršanai lidostās juridiskā iestāde (JAITFs).

2.IETEIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

Regulā (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai un apmācībai (Eiropolu) ir izklāstīts Eiropola tiesiskais regulējums, it īpaši tā mērķi, uzdevumi, pilnvaras, datu aizsardzības garantijas un veidi, kā sadarboties ar ārējiem partneriem.

Šis ieteikums ir saskaņā ar Eiropola regulu.

Šā ieteikuma mērķis ir saņemt no Padomes pilnvarojumu Komisijai sākt sarunas par turpmāku nolīgumu ES vārdā. Juridiskais pamats, kas ļauj Padomei pilnvarot sākt sarunas, ir LESD 218. panta 3. un 4. punkts.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu Komisiju ieceļ par sarunu vedēju no Savienības puses attiecībā uz nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordāniju par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jordānijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu.

Ieteikums

PADOMES LĒMUMS,

ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jordānijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu



EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 tika pieņemta 2016. gada 11. maijā un to piemēro no 2017. gada 1. maija.

(2)Šajā regulā, jo īpaši tās 25. pantā, ir paredzēti noteikumi par personas datu pārsūtīšanu no Eiropas Savienības Aģentūras tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropola) uz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. Eiropols drīkst nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei, pamatojoties uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un attiecīgo trešo valsti, ievērojot LESD 218. pantu, sniedzot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību.

(3)Būtu jāuzsāk sarunas ar mērķi noslēgt šādu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hašimītu Karalisti.