Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījuma pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam trīs mēnešu laikā pēc šīs publikācijas datuma

(2019/C 188/04)

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“GRANA PADANO”

ES Nr.: PDO-IT-0011-AM04 – 5.4.2018.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1. Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Consorzio Tutela Grana Padano via XXIV Giugno, 8 25015 Desenzano del Garda (Brescia) ITALIA Tālr.: +39 030919811 Fakss: +39 0309010487

Siera “Grana Padano” aizsardzības apvienību veido siera “Grana Padano” ražotāji, un tai ir tiesības iesniegt grozījuma pieteikumu Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas 2013. gada 14. oktobra Dekrēta Nr. 12511 13. panta 1. punkta nozīmē.

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3. Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

— ☐ Produkta nosaukums — ☐ Produkta apraksts — ☐ Ģeogrāfiskais apgabals — ☒ Izcelsmes apliecinājums — ☒ Ražošanas metode — ☐ Saikne — ☐ Marķējums — ☒ Cits: atgriezumu izmantošana rīvētā “Grana Padano” sierā, siera kvalitātes pārbaude

4. Grozījuma vai grozījumu veids

— ☒ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. — ☐ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5. Grozījums vai grozījumi

Izcelsmes apliecinājums

Specifikācijā pievieno specifisko siera “Grana Padano” minerālvielu sastāvu, palielinot to parametru kopumu, kurus var izmantot, lai noteiktu produkta izcelsmi.

Konkrētāk, 2. pantā pēc informācijas par siera aminoskābju un izotopu sastāvu iekļauj šādu tekstu:

“ACVN “Grana Padano” specifiskais minerālvielu sastāvs, ko nosaka, izmantojot izotopu attiecības masspektrometriju (IRMS), ir reģistrēts siera “Grana Padano” aizsardzības apvienībā un Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijā.”

Tā kā šī informācija jau daļēji ir iekļauta izotopu sastāva informācijā, kas pašlaik ir iesniegta ministrijai, ar šīm izmaiņām tiek uzlabota pašreiz jau izmantotā datubāze.

Tādējādi tie ir divi dažādi parametri, kuri kopā palīdz uzlabot pašlaik izmantoto datubāzi, nodrošinot ACVN “Grana Padano” autentiskumu, jo īpaši, kad šo sieru pārdod nelielās porcijās vai kā rīvētu sieru.

Ražošanas metode

Nākamais grozījums paredz svītrot tekstu, ar kuru ir paredzēta iespēja atkāpties no noteikumiem par mikroorganismu daudzumu pienā, ko izmanto “Trentingrana” izgatavošanai. No 4. panta pirmās daļas pirmā teikuma svītro atsauces uz šo atkāpi.

Specifikācijas 4. panta pirmā daļa patlaban izteikta šādā redakcijā:

“Ar ACVN “Grana Padano” apzīmēto sieru izgatavo no govs svaigpiena, kas iegūts no govīm, kuras slauc divas reizes dienā. Izņemot Trentingranas apgabalā ražoto pienu, spēkā esošajos tiesību aktos paredzētās atkāpes attiecībā uz kopējo baktēriju daudzumu un somatisko šūnu skaitu nav piemērojamas.”

To groza un izsaka šādā redakcijā:

“Ar ACVN “Grana Padano” apzīmēto sieru izgatavo no govs svaigpiena, kas iegūts no govīm, kuras slauc divas reizes dienā vai kuras slauc, izmantojot tādu robotizētu slaukšanas sistēmu, kas nodrošina govju brīvu pārvietošanos un to, ka tiek saglabātas nepieciešamās piena īpašības.”

Šis grozījums ir nepieciešams, jo 2003. gada 5. jūnija Likumā Nr. 131, kurā tika paredzēta šī atkāpe, bija noteikts ierobežots laiks tās piemērošanai, kurš ir pagājis.

Tekstā par atļauto barības līdzekļu sarakstu atsauces uz telēm labo šādi:

tekstu “teles, kas vecākas par septiņiem mēnešiem” aizstāj ar tekstu “teles, kuru grūsnības laiks pārsniedz septiņus mēnešus”.

Produkta specifikācijas 4. panta trešo daļu, kura patlaban izteikta šādā redakcijā:

“Slaucamo govju pamatbarību veido svaiga vai konservēta lopbarība. To izēdina govīm laktācijas periodā un cietstāvēšanas laikā, kā arī telēm, kas vecākas par septiņiem mēnešiem.”,

groza un izsaka šādā redakcijā:

“Slaucamo govju pamatbarību veido svaiga vai konservēta lopbarība. To izēdina govīm laktācijas periodā un cietstāvēšanas laikā, kā arī telēm, kuru grūsnības laiks pārsniedz septiņus mēnešus.”

Groza arī specifikācijas 4. panta septīto daļu. Spēkā esošo redakciju:

“Turpmāk sarakstā ir iekļautas pa kategorijām sadalītas barības izejvielas, kuras var pievienot lopbarībai, ko izmanto govīm laktācijas periodā un cietstāvēšanas laikā, kā arī telēm, kuras vecākas par septiņiem mēnešiem un kuru pienu paredzēts izmantot ar ACVN “Grana Padano” apzīmētā siera izgatavošanai.”

groza un izsaka šādā redakcijā:

“Turpmāk sarakstā ir iekļautas pa kategorijām sadalītas barības izejvielas, kuras var pievienot lopbarībai, ko izmanto govīm laktācijas periodā un cietstāvēšanas laikā, kā arī telēm, kuru grūsnības laiks pārsniedz septiņus mēnešus un kuru pienu paredzēts izmantot ar ACVN “Grana Padano” apzīmētā siera izgatavošanai.”

Šis grozījums skar arī vienotā dokumenta 3.3. punkta pirmo daļu.

Tā patlaban izteikta šādā redakcijā:

“Slaucamo govju pamatbarību veido svaiga vai konservēta lopbarība. To izēdina govīm laktācijas periodā un cietstāvēšanas laikā, kā arī telēm, kas vecākas par septiņiem mēnešiem.”

To groza un izsaka šādā redakcijā:

“Slaucamo govju pamatbarību veido svaiga vai konservēta lopbarība. To izēdina govīm laktācijas periodā un cietstāvēšanas laikā, kā arī telēm, kuru grūsnības laiks pārsniedz septiņus mēnešus.”

Ar šo grozījumu tiek labota acīmredzama kļūda tekstā, jo Itālijas lauksaimniecības nozarē govis tiek dēvētas par telēm (manze) apmēram no 18 mēnešu vecuma, kas sakrīt ar to apaugļošanas laiku. Tādēļ grozījums ir uzskatāms par labojumu, jo vārds “grūsnība” ticis izlaists tikai kļūdas dēļ.

Ar šo grozījumu arī ir paredzēta iespēja izmantot robotizētas slaukšanas sistēmas, kas nodrošina govju brīvu pārvietošanos. Līdz ar to ir jāgroza arī tās produkta specifikācijas daļas, kuras attiecas uz piena partiju sajaukšanas iespēju.

Tādēļ ir jāgroza specifikācijas 4. panta pirmā daļa un 5. panta trešā un ceturtā daļa.

Specifikācijas 4. panta pirmā daļa patlaban izteikta šādā redakcijā:

“Ar ACVN “Grana Padano” apzīmēto sieru izgatavo no govs svaigpiena, kas iegūts no govīm, kuras slauc divas reizes dienā. Izņemot Trentingranas apgabalā ražoto pienu, spēkā esošajos tiesību aktos paredzētās atkāpes attiecībā uz kopējo baktēriju daudzumu un somatisko šūnu skaitu nav piemērojamas.”

To groza un izsaka šādā redakcijā:

“Ar ACVN “Grana Padano” apzīmēto sieru izgatavo no govs svaigpiena, kas iegūts no govīm, kuras slauc divas reizes dienā vai kuras slauc, izmantojot tādu robotizētu slaukšanas sistēmu, kas nodrošina govju brīvu pārvietošanos un to, ka tiek saglabātas nepieciešamās piena īpašības.”

Specifikācijas 5. panta trešā un ceturtā daļa patlaban izteiktas šādā redakcijā:

“Sieru var izgatavot no piena, kas iegūts vienā slaukumā, vai no divos slaukumos iegūtu piena partiju maisījuma pēc tam, kad tas ir nostādināts, krējumam dabiski noslāņojoties virspusē. Divos slaukumos iegūtas piena partijas var izmantot arī tad, ja tikai vienā slaukumā iegūtā piena partija ir nostādināta, krējumam dabiski noslāņojoties virspusē.”

To groza un izsaka šādā redakcijā:

“Sieru var izgatavot no piena, kas iegūts vienā slaukumā, vai no vairāk nekā vienā slaukumā iegūtu piena partiju maisījuma pēc tam, kad tas ir nostādināts, krējumam dabiski noslāņojoties virspusē. Var izmantot arī tādu piena partiju, no kuras tikai daļa ir nostādināta, krējumam dabiski noslāņojoties virspusē.”

Šis grozījums skar arī vienotā dokumenta 3.2. punktu,

kas patlaban izteikts šādā redakcijā:

“Produkts ir pasterizētas siera masas cietais siers, kas lēnām nogatavināts visu gadu un ko lieto patērēšanai kā galda sieru vai rīvēšanai; to izgatavo no daļēji nokrejota svaigpiena, ko iegūst no govīm, kuru pamatbarība ir svaiga vai konservēta lopbarība, turklāt izmanto divu vienas dienas slaukumu pienu; apstrādei pieļaujams nodot viena slaukuma vai divu jauktu slaukumu pienu.”

To groza un izsaka šādā redakcijā:

“Produkts ir pasterizētas siera masas cietais siers, kas lēnām nogatavināts visu gadu un ko lieto patērēšanai kā galda sieru vai rīvēšanai; to izgatavo no daļēji nokrejota svaigpiena, ko iegūst no govīm, kuru pamatbarība ir svaiga vai konservēta lopbarība un kuras slauc divas reizes dienā vai ar robotizētu slaukšanas sistēmu, kas nodrošina govju brīvu pārvietošanos. Sieru var izgatavot no piena, kas iegūts vienā slaukumā, vai no vairāk nekā vienā slaukumā iegūtu piena partiju maisījuma.”

Pēc šā grozījuma apstiprināšanas sieru varēs izgatavot no piena partijām, kas iegūtas vairāk nekā divos slaukumos. Siera meistariem sekojošajā krejošanas procesā jānodrošina, lai piena īpašības atbilstu prasībām, kuras jau ir paredzētas produkta specifikācijā un kuras netiek mainītas. Gadiem ilgas pārbaudes liecina, ka ar nepieciešamās tauku un kazeīna attiecības noteikšanu pietiek, lai nodrošinātu, ka sieram ir produkta specifikācijā un vienotajā dokumentā paredzētās īpašības. No zinātniski tehniskā viedokļa robotizētu slaukšanas sistēmu izmantošana piena īpašības neietekmē. Konkrētāk, šāds piens gan tauku, gan olbaltumvielu satura ziņā ir statistiski salīdzināms ar pienu, kas iegūts, izmantojot tradicionālo slaukšanu. Robotizētu sistēmu izmantošana pat var uzlabot dzīvnieku labturību, samazinot stresu, ko izraisa slaukšana tikai divas reizes dienā izslaukuma maksimuma periodā.

Minimālo siera atrašanās laiku veidnēs samazina no 48 līdz 36 stundām.

Konkrētāk, 5. panta vienpadsmito daļu, kas patlaban izteikta šādā redakcijā:

“Pēc tam to vismaz uz 48 stundām ievieto veidnēs, kurās sierā tiek iespiests izcelsmes marķējums. Pēc tam sieru iemērc sālījumā uz 14–30 dienām.”,

groza un izsaka šādā redakcijā:

“Pēc tam to vismaz uz 36 stundām ievieto veidnēs, kurās sierā tiek iespiests izcelsmes marķējums. Pēc tam sieru iemērc sālījumā uz 14–30 dienām.”

Gadu gaitā veikto pārbaužu rezultāti liecina, ka 36 stundas veidnēs ir pietiekams laiks, lai siers atbilstoši sacietētu un iegūtu nepieciešamo formu un lai sagatavotu to sālīšanai. Šis grozījums ir nepieciešams, jo pakāpeniski palielinās atsevišķu siera ražošanas uzņēmumu ražošanas apjoms, kā arī ir notikušas uzņēmumu apvienošanās, kuru rezultātā ir notikusi ražošanas centralizācija lielākās ražotnēs. Tas neizbēgami rada ierobežojumus attiecībā uz dažādiem siera ražošanas procesiem pieejamo vietu un laiku. Ņemot vērā laiku, kas nepieciešams veidņu skalošanai un dezinficēšanai pirms to atkārtotas izmantošanas jaunā ražošanas ciklā, pieprasītie grozījumi ievērojami palīdzētu uzlabot siera ražošanas procesu pārvaldību.

Tiek atļauta “siltuma kameras” (camera calda) izmantošana.

Šajā saistībā produkta specifikācijas 5. pantā iekļauj šādu teikumu:

“Pēc siera izņemšanas no sālījuma to var noskalot un/vai atstāt vidē, kuru uzkarsē līdz 25–60 °C temperatūrai, ne ilgāk kā uz 24 stundām.”

Daži ražotāji jau vairākus gadus izmēģina iespēju atkārtoti ieviest senu metodi, kura paredz sieru pēc izņemšanas no sālījuma un, iespējams, skalošanas ar ūdeni ievietot uz 3–24 stundām īpašās kamerās, kuras uzkarsē līdz 25–60 °C temperatūrai. Kā liecina vairāki vēsturiski dokumenti, tā ir tradicionāla metode, kuras nolūks ir veicināt mitruma un sāls iztvaikošanu no virsmas, palīdzot iegūt vienmērīgāku mizu un samazinot pelējuma vairošanos uz virsmas. Minētās metodes atkārtotas ieviešanas izmēģinājumi ir devuši ļoti apmierinošus rezultātus, tādēļ ir pieņemts lēmums atļaut tās izmantošanu.

Cits

Svītro tiesību normu, ar kuru tika ierobežota atgriezumu pārvešana siera ražošanas uzņēmuma ietvaros, nosakot, ka tos drīkst pārvest vienīgi ražošanas apgabala robežās.

Konkrētāk, 7. panta d) punktu, kas patlaban izteikts šādā redakcijā:

“d) atgriezumus var pārvest tikai viena siera ražošanas uzņēmuma vai uzņēmumu grupas ietvaros un vienīgi ražošanas apgabala robežās. Tādējādi “Grana Padano” rīvētā siera iegūšanai izmantojamos atgriezumus nedrīkst pārdot kā atsevišķu produktu.”,

groza un izsaka šādā redakcijā:

“Atgriezumus var pārvest tikai viena siera ražošanas uzņēmuma vai uzņēmumu grupas ietvaros. Tādējādi “Grana Padano” rīvētā siera iegūšanai izmantojamos atgriezumus nedrīkst pārdot kā atsevišķu produktu.”,

Šis grozījums skar arī vienotā dokumenta 3.5. punktu, kurš patlaban izteikts šādā redakcijā:

“atgriezumus var pārvest tikai viena un tā paša lauksaimniecības uzņēmuma vai uzņēmumu grupas ietvaros un vienīgi ražošanas apgabala robežās.”

To groza un izsaka šādā redakcijā:

“atgriezumus var pārvest tikai viena siera ražošanas uzņēmuma vai uzņēmumu grupas ietvaros.”

Šim grozījumam ir ierobežota ietekme, jo tas skar tikai tādus siera ražošanas uzņēmumus, kuru ražotnes sadalīšanai porcijās atrodas ārpus ražošanas apgabala, ja tām ir atļauja veikt arī rīvēta siera iepakošanu (minēto atļauju izdod tikai ražotnēm, kuras atrodas izcelsmes apgabalā). Grozījuma mērķis ir nodrošināt, ka šādi uzņēmumi var pārvest atgriezumus no ražotnēm ārpus ražošanas apgabala uz tādām ražotnēm ražošanas apgabalā, kurām ir atļauja izgatavot rīvēto sieru “Grana Padano”, ievērojot ierobežojumus, kas jau ir paredzēti produkta specifikācijā attiecībā uz atgriezumu izmantošanu rīvēta siera izgatavošanā. Šā pieprasītā grozījuma patiesais nodoms ir nodrošināt šiem dažiem uzņēmumiem līdzvērtīgus nosacījumus kā tiem uzņēmumiem, kuriem abu veidu ražotnes atrodas izcelsmes apgabalā un kuri var bez ierobežojumiem pārvest no vienas ražotnes uz citu atgriezumus, kas radušies siera “Grana Padano” izgatavošanā.

Kvalitātes pārbaude

Šo izmaiņu ietvaros tiek pievienota klasifikācija, ko izmanto siera “Grana Padano” novērtēšanai kvalitātes pārbaudes laikā: “scelto sperlato” [“sertificēta augstākā kvalitāte”], “zero” (0) un “uno” (1).

Līdz ar to 5. pantā iekļauj šādu tekstu:

““Grana Padano” klasificē šādās kategorijās: “scelto sperlato”, “zero” (0) un “uno” (1). Kategorijas “scelto sperlato” sieram “Grana Padano” nav iekšēju vai ārēju defektu. Kategorijas 0 (“zero”) siers “Grana Padano” ir augstākās kvalitātes produkts siera masas ziņā, taču tam ir daži nenozīmīgi mizas defekti, kas tiek saukti par “correzioni” (“korekcijas”). Kategorijas 1 (“uno”) sieram “Grana Padano”, kas tiek dēvēts arī par “sottoscelto” [“zemāk par augstāko kvalitāti”], ir dažas nelielas “korekcijas” vai nenozīmīgi mizas vai siera masas defekti, tam ir nedaudz lielāks acojums, un tas nedaudz lēnāk atgūst formu pēc sitiena ar pārbaudes āmuru.”

Lai gan kritēriji sieram “Grana Padano” pašlaik ir noteikti, pamatojoties uz ļoti precīzām īpašībām, kas minētas produkta specifikācijā, laika gaitā ir kļuvis skaidrs, ka iespēja klasificēt produktus kategorijās atbilstoši nelielu mizas vai siera masas defektu esībai būtu lietderīga. Šīs kategorijas, kuras jau tiek izmantotas citiem līdzīgiem cietajiem sieriem, nerada būtisku ietekmi uz produkta specifikācijas 2. pantā noteiktajām produkta īpašībām, bet sniedz iespēju īstenot nozaru politiku, kuras mērķis ir uzlabot produkta kvalitāti. Kategorijas ir noteiktas, pamatojoties uz pastāvošo praksi ar ACVN “Grana Padano” apzīmētā siera tirdzniecībā, kas cita starpā ir minēta dokumentācijā, kura tika iesniegta Eiropas Komisijai, reģistrējot ACVN. Konkrētāk, veicot siera partijas kvalitātes pārbaudi un “pārbaudi ar āmuru” pirms marķējuma iededzināšanas, tā tiek sadalīta, izmantojot iepriekš minēto klasifikāciju tirdzniecības nolūkiem. Katrai partijai, kurai veic kvalitātes pārbaudi, aizpilda kvalitātes klasifikācijas veidlapu, iedalot katru sieru kādā no šādām kategorijām: “scelto sperlato”, “zero” (0) vai “uno” (1).

VIENOTS DOKUMENTS

“GRANA PADANO”

ES Nr.: PDO-IT-0011-AM04 – 5.4.2018.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Grana Padano”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts ir pasterizētas siera masas cietais siers, kas lēnām nogatavināts visu gadu un ko lieto patērēšanai kā galda sieru vai rīvēšanai; to izgatavo no daļēji nokrejota svaigpiena, ko iegūst no govīm, kuru pamatbarība ir svaiga vai konservēta lopbarība un kuras slauc divas reizes dienā vai ar robotizētu slaukšanas sistēmu, kas nodrošina govju brīvu pārvietošanos. Sieru var izgatavot no piena, kas iegūts vienā slaukumā, vai no vairāk nekā vienā slaukumā iegūtu piena partiju maisījuma. Sieram ir cilindriska forma, rituļa sāni nedaudz izliekti vai gandrīz taisni, cilindra abas puses ir plakanas un nedaudz “apvīlētas”.

Rituļa diametrs ir 35–45 cm, sānu augstums ir 18–25 cm – atšķirības atkarīgas no izgatavošanas apstākļiem.

Svars: 24–40 kg; miza: cieta un gluda, 4–8 mm bieza.

Siera masa cieta, ar smalkgraudainu struktūru, lauzums radiāls, lauzuma vieta zvīņojas, acojums tikko saredzams. Tauku saturs sausnā ir vismaz 32 %. Mizas krāsa zeltaini dzeltena, masas krāsa balta vai gaiši dzeltena. Masa smaržīga, garša smalka.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Slaucamo govju pamatbarību veido svaiga vai konservēta lopbarība. To izēdina govīm laktācijas periodā un cietstāvēšanas laikā, kā arī telēm, kuru grūsnības laiks pārsniedz septiņus mēnešus. Slaucamo govju barību sagatavo no lauksaimniecības uzņēmumos izaudzētām kultūrām vai ACVN “Grana Padano” ražošanas apgabalā iegūtas lopbarības.

Dienas devā ne mazāk kā 50 % sausnas jāveido lopbarībai, kurā lopbarības un barības maisījuma attiecība, rēķinot sausnā, ir ne mazāka par 1. Vismaz 75 % dienas lopbarības devas sausnas jāveido barības līdzekļiem, kas nāk no piena ražošanas apgabalā iegūtas barības.

Atļautā barība iekļauta īpašā sarakstā:

lopbarība: svaiga lopbarība, siens, salmi, skābbarība (nedrīkst izmantot “Trentingrana” paveida siera pagatavošanai),

pa kategorijām sadalītas papildbarības izejvielas: graudaugi un to pārstrādes produkti, eļļas augu sēklas un to pārstrādes produkti, bumbuļaugi un saknes un to pārstrādes produkti, dehidratēti barības līdzekļi, cukura ražošanas blakusprodukti, pākšaugu pupiņas, taukvielas, minerālvielas, piedevas.

Izejvielas: govs svaigpiens, uz vietas iegūtas sūkalas, teļa kuņģa glumenieka himozīns. Piens iegūts no 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā audzētajām govīm.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Pagatavošanas un nogatavināšanas darbības jāveic 4. punktā noteiktajā ražošanas apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Rīvēšanas un iepakošanas darbības jāveic 4. punktā noteiktajā ražošanas apgabalā, jo svaigi rīvēts siers ir ļoti vārīgs produkts un tā organoleptisko īpašību saglabāšana prasa tūlītēju iepakošanu apstākļos, kas pasargā no izžūšanas; turklāt tūlītēja iesaiņošana iepakojumā, uz kura norādīts cilmes vietas nosaukums, var labāk garantēt rīvētā siera autentiskumu, kas šādu apstākļu dēļ ir grūtāk identificējams salīdzinājumā ar nerīvētu sieru, uz kura ir redzams marķējums (kā to apstiprina Tiesas 2003. gada 20. maija spriedums lietā C-469/00).

“Grana Padano” rīvētā siera izgatavošanai izmantot ACVN “Grana Padano” griešanā un saiņošanā radušos atgriezumus dažāda vai vienāda svara tāfelīšu, kubiņu, galodu un citu formu veidā atļauts tikai ar šādiem nosacījumiem: mizas daudzums nedrīkst pārsniegt 18 %; to ACVN “Grana Padano” siera rituļu izsekojamībai, no kuriem iegūti atgriezumi, jābūt pastāvīgi garantētai; ja atgriezumi tiek izmantoti citām vajadzībām un/vai pārvesti no viena uzņēmuma uz citu, tie jātur atsevišķi atkarā no sierotavas reģistrācijas numura un siera pagatavošanas mēneša; atgriezumus var pārvest tikai viena siera ražošanas uzņēmuma vai uzņēmumu grupas ietvaros. Tādējādi “Grana Padano” rīvētā siera iegūšanai izmantojamos atgriezumus nedrīkst pārdot kā atsevišķu produktu.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Oficiālo marķējumu, ar kuru apliecina, ka siers atbilst prasībām aizsargāta cilmes vietas nosaukuma “GRANA PADANO” izmantošanai, un kuram jābūt ne tikai uz visiem rituļiem, bet arī uz visiem ACVN “GRANA PADANO” sagrieztajiem gabaliem un rīvētā siera iepakojumiem, veido rombveida zīmējums, kurā ar majuskuļiem ir ierakstīti vārdi “GRANA” un “PADANO”. Romba augšējā un apakšējā stūrī ar noapaļotām virsotnēm attiecīgi ierakstīti iniciāļi “G” un “P”.

Apdrukas lentes, ko, siera masu iepildot veidnēs, izmanto marķējuma iespiešanai uz siera rituļiem, veido virkne ar punktētām svītrām iezīmētu rombu, kuru iekšpusē pārmaiņus ierakstīti vārdi “GRANA” un “PADANO”, norādīti identifikācijas dati par siernieku, kā arī siera pagatavošanas mēnesis un gads.

Tikai Trento autonomajā provincē izgatavotajam ACVN “Grana Padano” un ar nosacījumu, ka tā izgatavošanā ticis izmantots piens, kas iegūts no govīm, kuras nekad nav barotas ne ar kādu skābbarību, ir atļauts izmantot “TRENTINGRANA” paveida sieram paredzētās īpašās apdrukas lentes, ko veido virkne ar punktētām svītrām iezīmētu rombu, uz kuriem šķērsām norādīts vārds “TRENTINO”; centrālajā daļā stilizētu kalnu attēlu vidū no labās puses uz kreiso un no kreisās puses uz labo lasāms vārds “TRENTINO”.

Iepakojumi, kuros ietilpst ar ACVN “Grana Padano” apzīmētais siers, kas pagatavots pēc še iepriekš norādītā “TRENTINGRANA” paveida prasībām, atšķiras ar to, ka uz to materiāliem vai reklāmas materiālā atveidots šāds attēls:

Līdztekus apdrukas lentēm izcelsmes identificēšanu papildus nodrošina kazeīna plāksnītes ar uzrakstu “GRANA PADANO”, izgatavošanas gadu, kā arī burtu un ciparu kodu, ar ko nepārprotami identificē katru rituli.

Sieru “Grana Padano”, kas ražošanas apgabalā nogatavināts vismaz 20 mēnešus, var apzīmēt ar uzrakstu “RISERVA” (rezerve). Piederību pie kategorijas “Grana Padano RISERVA”, iededzinot otru marķējumu, norāda tad, ja izgatavotājs to pieprasa, un to izdara tādā pašā kārtībā, kādā norāda ACVN marķējumu. To veido apļveida zīmējums, kam šķērsām pāri norādīts vārds “RISERVA”. Zīmējuma augšējā daļā ir ierakstīts vārds “OLTRE” (vairāk nekā) un numurs “20”, bet apakšējā daļā – vārds “MESI” (mēneši).

Iepakotam produktam ir paredzētas šādas kategorijas: ““Grana Padano” OLTRE 16 MESI” (ilgāk par 16 mēnešiem nogatavināts “Grana Padano” siers) un “Grana Padano RISERVA”.

Uz tāda rīvētā siera iepakojumiem, kurš satur “Grana Padano OLTRE 16 MESI” kategorijas sieru, logotipu “GRANA PADANO” papildina norāde “OLTRE 16 MESI”, kas uzrakstīta vienā rindiņā starp divām paralēlām līnijām.

Uz “Grana Padano Riserva” kategorijas siera iepakojumiem norādīta logotipa “GRANA PADANO” un iededzinātās zīmes “RISERVA” reprodukcija.

Neskarot to, ka specifikācijā skaidri paredzētajām kategorijām (“Nogatavināts ilgāk par 16 mēnešiem” un “RISERVA – nogatavināts ilgāk par 20 mēnešiem”) vajadzēs izmantot attiecīgos ar tām saistītos logotipus, kas minēti iepriekš, ir atļauts pēc brīvas izvēles uz iepakojuma norādīt arī nogatavinājumus, kas nepieder ne pie vienas no abām minētajām kategorijām.

Tomēr šāda norāde izdarāma tādā veidā, lai nerastos kļūdains pieņēmums, ka tā būtu šā produkta atsevišķa kategorija, kas būtu paredzēta un apstiprināta specifikācijā.

Tāpēc skaidrības labad un lai nepieļautu iespēju, ka oficiālās kategorijas sajūk ar papildu norādēm, kas izdarītas pēc brīvas izvēles nolūkā sniegt patērētājiem konkrētāku un precīzāku informāciju, nav atļauts 16 mēnešu un 20 mēnešu ilgos nogatavinājumus norādīt citādi, kā tikai ar abu iepriekš minēto īpašo logotipu atveidošanu, turpretim atšķirīga ilguma nogatavinājumus (piemēram, “Nogatavināts 12 mēnešus”, “Nogatavināts 14 mēnešus”, “Nogatavināts 18 mēnešus” vai tamlīdzīgus) atļauts norādīt ar nosacījumu, ka burti, to krāsa, lielums un izvietojums uz iepakojuma atšķiras no tiem, kādi šie parametri ir pašam ACVN “Grana Padano”.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

ACVN “Grana Padano” ražošanas un rīvēšanas apgabals atrodas šādu provinču teritorijā: Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino, Verbania, Vercelli, Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova a sinistra del Po, Milano, Monza, Pavia, Sondrio, Varese, Trento, Padova, Rovigo, Treviso, Venezia, Verona, Vicenza, Bologna a destra del Reno, Ferrara, Forlì Cesena, Piacenza, Ravenna un Rimini; tajā iekļautas arī šādu Bolzano provinces pašvaldību teritorijas Anterivo, Lauregno, Proves, Senale-S. Felice un Trodena.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Lielākā ACVN “Grana Padano” ražošanas apgabala daļa atrodas Padujas līdzenuma rajonā jeb Po upes baseinā. Tam raksturīgas aluviālas un fluvioglaciālas izcelsmes upju palieņu līdzenuma augsnes ar augstu gruntsūdens līmeni, tās ir vienas no auglīgākajām pasaulē un vienas no piemērotākajām lopbarības ražošanai.

Turklāt šīs augsnes īpašības un apgabala specifiskais mikroklimats ļauj audzēt kukurūzu, kas ir svarīgākā pamatbarība slaucamajām govīm, kuru pienu izmanto ACVN “Grana Padano” ražošanai, jo kukurūza var veidot līdz 50 % no izēdināmās barības sausnas.

Jau XI gadsimtā uzsāktā Padujas līdzenuma rajona augsnes meliorācijas un irigācijas sistēmas izveidošana ir kļuvusi par priekšnosacījumu govju audzēšanai šajā apvidū. Rezultātā ieguva lielus izslaukumus, un piena bija par daudz vietējo iedzīvotāju vajadzību apmierināšanai, tādēļ tas veicināja un radīja nepieciešamību pārstrādāt pienu ilgstoši uzglabājamā sierā. Arī tagad apgabalā pieejams liels lopbarības, īpaši kukurūzas, daudzums, kas apvienojumā ar bagātīgajiem ūdens resursiem ir galvenais nosacījums govju audzēšanas turpināšanai un piena iegūšanai.

ACVN “Grana Padano” specifiku raksturo šādi rādītāji:

— rituļa izmēri un svars,

— ar izgatavošanas paņēmieniem saistītā siera masas īpašā struktūra – masa ir graudaina un lauzuma vietā tipiski zvīņojas,

— masas krāsa balta vai gaiši dzeltena, garša izsmalcināta, aromāts smaržīgs, ko nodrošina liela vaskgatavības pakāpē esošas kukurūzas daudzuma izmantošana govju barībā,

— ūdens un tauku daudzums vienāds ar olbaltumvielu daudzumu,

— augsta olbaltumvielu noārdīšanās pakāpe peptonos, peptīdos un brīvajās aminoskābēs,

— laba uzglabājamība ilgas nogatavināšanās laikā, arī tad, ja siers nogatavinās ilgāk par 20 mēnešiem.

ACVN “Grana Padano” saikni ar tā ražošanas apgabalu garantē šādi apstākļi:

— Padujas līdzenuma labā apgāde ar ūdeni, kas nodrošina ievērojamu lopbarības daudzumu, kuru veido galvenokārt vaskgatavības pakāpē esoša kukurūza, piešķir siera masai tādas raksturīgas īpašības kā balta vai gaiši dzeltena krāsa un izsmalcināts aromāts. Tā kā govīm izēdina kukurūzas skābbarību vai vaskgatavības pakāpē novāktas kukurūzas skābbarību, dzīvnieku barības devā mazāk ir tādu ar krāsvielām bagātu sastāvdaļu kā karotīns, antociāns un hlorofils nekā to būtu tad, ja govīm izēdinātu zaļbarību vai ar dažāda sastāva sienu. Šī krāsvielām nabadzīgā lopbarība veidojas, nenogatavojušos kukurūzu pārstrādājot skābbarībā,

— svaigpiena izmantošana, kas nodrošina šim apgabalam tipisko pienskābes baktēriju iesaisti siera pagatavošanas procesā,

— baktēriju celmiem bagātu dabīgo sūkalu izmantošana, kas nodrošina pastāvīgu mikrobioloģisku saikni ar ražošanas apgabalu. Vietējais piens, pārvēršoties sūkalās, tātad kļūstot par dabisku sūkalu ieraugu, kur savairojušās pienskābes baktērijas, faktiski ir gan saikne, kas iegūto sieru saista ar tā ražošanas apgabalu, gan arī nodrošina izcelsmes apgabalam tipisko pienskābes baktēriju pastāvīgu un nepārtrauktu darbību siera pagatavošanas procesā, piešķirot ACVN “GRANA PADANO” sieram galvenās raksturīgās īpašības.

Saikni starp produkta īpašībām un tā cilmes apgabalu nodrošina arī siera meistars (casaro), kam vienmēr ir galvenā un noteicošā nozīme ACVN “Grana Padano” pagatavošanā.

Arī šodien piena pārstrāde ACVN “Grana Padano” sierā ir uzticēta siera meistariem, nevis tehniķiem vai zinātniskajiem darbiniekiem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

Produkta specifikācijas konsolidētā redakcija ir pieejama internetā šādā tīmekļa vietnē: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

tieši atverot Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas tīmekļa vietnes mājaslapu (www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Qualità e sicurezza” (ekrāna augšdaļas labajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.