Grozītais priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva ar ko pieņem noteikumus par fasētu produktu nominālo daudzumu, atceļ Padomes Direktīvas 75/106/EEK un 80/232/EEK un groza Padomes Direktīvu 76/211/EEK (iesniegusi Komisija saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu) /* COM/2006/0171 galīgā redakcija - COD 2004/0248 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.4.2006 COM(2006) 171 galīgā redakcija 2004/0248 (COD) Grozītais priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA ar ko pieņem noteikumus par fasētu produktu nominālo daudzumu, atceļ Padomes Direktīvas 75/106/EEK un 80/232/EEK un groza Padomes Direktīvu 76/211/EEK (iesniegusi Komisija saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu) 2004/0248 (COD) Grozītais priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA ar ko pieņem noteikumus par fasētu produktu nominālo daudzumu, atceļ Padomes Direktīvas 75/106/EEK un 80/232/EEK un groza Padomes Direktīvu 76/211/EEK (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. PRIEKŠVĒSTURE Priekšlikuma COM(2004) 708, galīgās redakcijas pieņemšana 2004. gada 25. oktobrī Priekšlikuma nosūtīšana Padomei un Eiropas Parlamentam- COM (2004) 708, galīgā redakcija – 2004/0248 (COD) –saskaņā ar Līguma 95. pantu: 2004. gada 25. oktobrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums: 2005. gada 6. aprīlī Eiropas Parlamenta atzinums – pirmais lasījums: 2006. gada 2. februārī 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Priekšlikuma mērķis ir vienkāršot esošos EK tiesību aktus, kas nosaka nominālos daudzumus. Tas atcels esošos EK un valstu tiesību aktus šajā jomā. Izņēmuma kārtā fiksēti obligātie nominālie daudzumi paliks tikai vīna un alkohola nozarē, atspoguļojot tikai tos daudzumus, ko visbiežāk pārdod patērētājiem. 3. KOMISIJAS ATZINUMS PAR PARLAMENTA PIEŅEMTAJIEM GROZĪJUMIEM 3.1. Komisijas pieņemtie grozījumi: 1, 2, 8, 10, 11, 13, 14, 16. Komisija var pieņemt šādus grozījumus Eiropas Parlamenta piedāvātajā formulējumā. Grozījums Nr. 1 konstatē faktu, ka pēc fiksēto daudzumu parādīšanās pieņemtās nozaru direktīvas ir uzlabojušas patērētāju aizsardzību. Grozījums Nr. 2 , kas daļēji pārklājas ar 7. apsvērumu, ievieš atsauci uz faktu, ka kādu laiku jāpatur daži fiksētie obligātie nominālie daudzumi. Grozījums Nr. 8 pievieno apsvērumu, kas ir standarts direktīvu transponēšanai. Grozījums Nr. 10 paskaidro, ka noteikumi par fiksēto nominālo daudzumu neattiecas uz tirdzniecību beznodokļu veikalos. Grozījums Nr. 11 nomaina fiksēto nominālo daudzumu 20 gadu izbeigšanās klauzulu konkrētās nozarēs, atkāpjoties no klauzulas, kas liek Komisijai pārskatīt atkāpšanās nepieciešamību (16. grozījums). Grozījums Nr. 13 svītro atsauci uz 4. pantu, jo obligātos nominālos daudzumus aerosoliem atceļ jaunais 4. pants (grozījums Nr. 12). Grozījums Nr. 14 svītro prasību dalībvalstīm sagatavot atbilstības tabulu, un tas izriet no jaunā apsvēruma grozījumā Nr. 8. Grozījums Nr. 16 ievieš pārskatīšanas klauzulu, kas pieprasa Komisijai regulāri ziņot, un šis jaunais pienākums izriet no tā, ka grozījumā Nr. 11 atmesta izbeigšanās klauzula. 3.2. Komisijas principā pieņemtie grozījumi: 3, 6, 7, 12, 20. Komisija principā var pieņemt šādus grozījumus. Grozījums Nr. 3 aiz 5. apsvēruma ievieš jaunu apsvērumu, kas nosaka, ka jāsāk informācijas kampaņa par vienības izcenojumiem. Komisija iesaka plašāku formulējumu: „Direktīvas īstenošanu jāpavada plašākai informācijai patērētājiem un ražotājiem, lai veicinātu vienības izcenojumu izpratni.” Grozījums Nr. 6 maina 8. atsauci, motivējot izbeigšanās klauzulu par obligātajiem nominālajiem daudzumiem, un tā vietā ievieš pārskatīšanas klauzulas jēdzienu. Komisija piekrīt pārskatīšanas klauzulai, bet iesaka priekšlikuma pamatfilozofijai vairāk atbilstošu redakciju, ka obligāto nominālo daudzumu noteikšana ir atkāpšanās no ierobežojumu atcelšanas principa; bez tam apsvērumam jāizskaidro, ka tajās nozarēs, kur tomēr ir fiksēti nominālie daudzumi, jāpiemin tikai tie daudzumi, ko parasti pārdod patērētājiem. „ Tā kā obligāto nominālo daudzumu uzturēšana uzskatāma par atkāpi, tā periodiski jāpārvērtē , ņemot vērā pieredzi un ievērojot patērētāju un ražotāju vajadzības. Šīm nozarēm jāpieskaņo esošie Kopienas tiesību akti, īpaši, lai ierobežotu fiksētos nominālos daudzumus tikai ar tiem, ko parasti pārdod patērētājiem.” Ar grozījumu Nr. 7 Parlaments pievieno otru teikumu 9. apsvērumam, izsakot bažas par marķējumā norādīto daudzumu kvalitāti, kuras Komisija atzīst attiecībā uz Direktīvas 76/211 1. pielikuma 3. panta par metroloģiskajām prasībām fasētiem produktiem īstenošanu. Tomēr Komisija nepiekrīt Parlamenta grozījumos izteiktajai domai, ka fiksēti nominālie daudzumi aizsargā neaizsargātos patērētājus. Bez tam vajadzība veicināt vieglāk lasāmu marķēšanu ir jāizsaka atsevišķā apsvērumā. Apsvērums Nr. 9 „Lai veicinātu pārredzamību, visi fasēto produktu nominālie daudzumi ir jānosaka ar vienu tiesību akta tekstu un jāatceļ Direktīvas 75/106/EEK un 80/232/EEK. Apsvērums Nr. 9bis: Lai palielinātu patērētāju, īpaši neaizsargāto patērētāju, piemēram, veco cilvēku un invalīdu, aizsardzību, jāpievērš pienācīga uzmanība, lai norādījumi par svaru un tilpumu patēriņa produktu marķējumā uz fasējuma normālos apstākļos būtu vieglāk izlasāmi un saskatāmi. Grozījums Nr. 12 paredz svītrot fiksētos nominālos daudzumus produktiem, ko pārdod aerosola izsmidzinātājos. Komisija piekrīt, bet grozījuma redakcija tehniski jāsaskaņo ar terminiem, kas lietoti aerosolu izsmidzinātāju Direktīvā 75/324/EEK: “1. Aerosola izsmidzinātājiem jānorāda konteinera kopējais nominālais tilpums. Šai norādei jābūt tādai, kas nav sajaucama ar satura nominālo tilpumu. 2. Atkāpjoties no Padomes Direktīvas 75/324/EEK 8. panta 1. punkta e) apakšpunkta, produktiem, ko pārdod aerosola izsmidzinātājos, marķējumā nav jānorāda satura nominālais svars.” Grozījums Nr. 20 pievieno vēl 2 tilpumus alkoholam, kā to prasīja ražotāji. Komisija tam piekrīt. Tomēr, lai saskaņotu terminus ar Padomes Regulu par alkoholiskajiem dzērieniem (Regula 1576/89), Parlamenta lietotais termins „alkohols” jāaizstāj ar „alkoholiskie dzērieni”. „Alkoholiskie dzērieni intervālā no 100 ml līdz 2000 ml tikai šie 9 tilpumi: Ml: 100 — 200 — 350 — 500 — 700 — 1000 — 1500 — 1750 — 2000” 3.3. Grozījumus, kurus Komisija nepieņem: 4, 5, 9, 15, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33. Komisija nepieņem grozījumu Nr. 4 , kurš pievieno jaunu apsvērumu, kurā teikts, ka „pētījumi par direktīvas ietekmi” parāda, ka neaizsargātiem patērētājiem fiksētie izmēri ir piemēroti, šādu iemeslu dēļ: - Atsaukšanās uz „pētījumu” ir pārāk vispārīga. - EP pētījums par ietekmi šajā jautājumā nav pārliecinošs. Komisijas ietekmes novērtējums neatbalsta EP ietekmes novērtējuma secinājumus. - Neaizsargātie patērētāji nekļūst mazāk neaizsargāti, ja iepakojuma lielumu nosaka obligāti noteikumi. Redzēt iepakojumu pats par sevi nenozīmē zināt tā saturu, jo uztveri spēcīgi ietekmē iepakojuma materiāls (tetrapaka, plastmasa, stikls), konteinera tips (vienreiz, atkārtoti lietojams) un iepakojuma forma (apaļa, stūraina). Tādēļ patērētājiem jālasa norādījumi par saturu. Komisija nepieņem grozījumu Nr. 5 , jo nav pierādījumu, ka ierobežojumu atcelšana rada iepakojumu lielumu skaita palielināšanos un komplikācijas tirgū, īpaši tajās nozarēs, kuras Parlaments vēlas pievienot. Nav arī pierādīts, ka tas ietekmētu vidi. Grozījums Nr. 9 vairākās nozarēs rada izņēmumus no Direktīvas 1. panta un nosaka, ka tajās paliek spēkā valstu likumi. Komisija nepiekrīt, jo nav pierādījumu, ka šīs nozares būtu jāreglamentē. Bez tam Direktīvai nav jāizjauc iekšējā tirgus koncepcija, atļaujot valstīs atkāpes, kuras nevar likumīgi izmantot produktiem, kas ražoti vai tiek pārdoti tirgū citā dalībvalstī. Grozījums Nr. 15 ievieš pārejas periodu produktiem, kuriem Parlaments iesaka sākt reglamentēt obligātos nominālos daudzumus. Tā kā Komisija noraida domu par jaunu nozaru reglamentēšanu, tā ir pret pārejas perioda ieviešanu. Grozījums Nr. 17 ievieš obligātus nominālo daudzumu lielumus dzeramajam pienam, kuram tagad ES līmenī nav noteikts obligāts fiksēts lielums. Dažām dalībvalstīm ir obligāti vai brīvprātīgi valstī izmantojami lielumi pašmāju ražotājiem. Bet valsts likumus nekad nepiemēro produktiem, kas likumīgi ražoti vai laisti tirgū citās dalībvalstīs. Nav doti nekādi pamatoti iemesli vajadzībai ieviest Kopienas līmeņa reglamentāciju piena produktu obligātajiem nominālajiem daudzumiem. Grozījums Nr. 18 un grozījums Nr. 19 atspoguļo Apvienotās Karalistes nominālos daudzumus pienam pintēs. Tā kā Komisija noraida grozījumu Nr. 17, tad arī grozījums Nr. 18 un grozījums Nr. 19 ir noraidāmi. Grozījumi Nr. 21, 22, 23, 24 un 25 paredz ieviest obligātus lielumus piecās jaunās nozarēs, kur patlaban ES līmenī nav noteikts obligāti fiksēti lielumi. Dažām dalībvalstīm ir obligāti vai brīvprātīgi valstī izmantojami lielumi pašmāju ražotājiem. Bet valsts likumus nekad nepiemēro produktiem, kas likumīgi ražoti vai laisti tirgū citās dalībvalstīs. Nav doti nekādi pamatoti iemesli vajadzībai šajās nozarēs ieviest Kopienas līmeņa reglamentāciju obligātajiem nominālajiem daudzumiem. Grozījumi Nr. 26, 27, 28, 29 un 30 attiecas uz piecu jauno nozaru definīcijām. Tā kā Komisija ir pret obligāto lielumu noteikšanu šajās nozarēs, tad nav vajadzības priekšlikumā tās definēt. Grozījums Nr. 31 labo dažu pielikuma 4. punktā minētu kosmētikas produktu definīcijas, kuri būs izņēmums no fiksētajiem nominālajiem daudzumiem, ja šos produktus pārdos aerosola izsmidzinātājos. Tomēr Parlaments ir atcēlis principu par aerosola izsmidzinātājos pārdodamo produktu fiksēto nominālo daudzumu (grozījumi Nr. 8, 12 un 13.). Tāpēc nav pamata pielikumā atstāt 4. punktu. Grozījums Nr. 32 no grozījuma Nr. 9 izņem sviestu un kafiju, bet atstāj pārējās grozījumā Nr. 9 minētās nozares, bet tas Komisijai nav pieņemami. Grozījums Nr. 33 pievieno divus tilpumus grozījumam Nr. 17 par dzeramā piena tilpumiem – 300 un 330 ml, kādus lieto Zviedrijā. Tas Komisijai nav pieņemami. 4. CITI PRIEKŠLIKUMI Vertikālās harmonizācijas direktīvu par šķīstošo kafiju un balto cukuru reglamentācijas pārskatīšanā XX gs. 90. gadu beigās Komisija ierosināja atmest esošos nominālos daudzumus, bet Parlaments bija pret. Saskaņojot viedokļus, vertikālās direktīvas beigu beigās tika grozītas – Komisija piekrita ierosināt nominālos daudzumus šiem produktiem horizontālajos tiesību aktos par fasēto produktu nominālajiem daudzumiem. Rezultātā, kad Komisija 2004. gadā iesniedza šo priekšlikumu par nominālo daudzumu reglamentēšanu, tā attiecināja izņēmumu uz šiem produktiem. Komisijas priekšlikums attiecās arī uz šķīstošajiem cigoriņiem, bet tikmēr šī nozare bija prasījusi nenoteikt tai obligātos nominālos daudzumus. Komisijas dienestu 2005. gada decembrī veiktais apsekojums rāda, ka lielākajā daļā dalībvalstu vairs nav reglamentācijas vai tās vairs neprasa ievērot valsts reglamentāciju šajās nozarēs. Tā kā nav spēcīgu argumentu par obligāto nominālo daudzumu atkārtotu ieviešanu šiem produktiem, ievērojot jauno politiku, kas uzsver vienkāršāku un uzlabotu reglamentāciju, Komisija ierosina izslēgt no pielikuma 2. punktu un attiecīgi pielikuma 3. punktā neminēt „baltā cukura” un „šķīstošās kafijas” definīcijas. Rezultātā pielikuma 3. punkts kļūst par jauno 2. punktu. 5. Grozītais priekšlikums Ņemot vērā EK līguma 250. panta 2. punktu, Komisija groza savu priekšlikumu atbilstoši iepriekš minētajam.