Īpašais ziņojums Nr. 11/2013 “Nacionālā kopienākuma (NKI) datu precizitāte: strukturētāka un mērķtiecīgāka pieeja uzlabotu Komisijas veikto pārbaužu efektivitāti”





SAĪSINĀJUMI BoP : maksājumu bilance BPKV : bruto pamatkapitāla veidošana BPV : bruto pievienotā vērtība CMFB : Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteja CoE : darbinieku atalgojums COSO : Tredveja komisijas organizāciju atbalsta komiteja EDP : pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra EKS 95 : Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma FISIM : netieši novērtētie finanšu starpniecības pakalpojumi GDP : gada darbības pārskats GG : vispārējā valdība GIAQ : NKI uzskaitījumu novērtējuma anketa GOS : bruto darbības rezultāts HBS : mājsaimniecību budžeta apsekojums HH : mājsaimniecības IC : starppatēriņš IKP : iekšzemes kopprodukts IKS : iekšējās kontroles standarti IRN : (Komisijas dienestu) iekšējās revīzijas nodaļa LESD : Līgums par Eiropas Savienības darbību NACE (1. red.) : saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija Eiropas Kopienā ("Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes"). ("1. red." bija regulējums, kas bija piemērojams pārbaudītajā periodā (no 2002. līdz 2007. gadam). NIM : nepārtrauktās inventarizācijas metode NKI : nacionālais kopienākums NOS : neto darbības rezultāts NPI : bezpeļņas iestādes NPISH : mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes OR : Eiropas Savienības pašu resursi PI : īpašuma ienākums PKP : pamatkapitāla patēriņš PT : procesu tabulas PV : pievienotā vērtība RoW : pārējā pasaule TPR : tradicionālie pašu resursi UR : uzņēmumu reģistrs(-i) USS : uzņēmējdarbības strukturālā statistika VSI : valsts statistikas iestāde(-s) GLOSĀRIJS GIAQ : NKI uzskaitījumu novērtējuma anketa ir galvenais mehānisms, ko Eurostat izmanto, lai pārbaudītu NKI uzskaitījumu atbilstību EKS 95. IKP : IKP ir rezidentražotāju vienību ražošanas darbības galīgais rezultāts (ekonomiskajā teritorijā), un to var izteikt šādos trīs veidos: a) ražošanas pieeja: dažādu institucionālo sektoru (nefinanšu sabiedrības, finanšu sabiedrības, vispārējā valdība, mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas) vai dažādu nozaru bruto pievienotās vērtības summa plus nodokļi mīnus preču subsīdijas; b) izdevumu pieeja: rezidentu institucionālo vienību preču un pakalpojumu galīgo izlietojumu (faktiskā galapatēriņa un bruto kapitāla veidošanas) summa, kam pieskaitīts preču un pakalpojumu eksports un no kā atskaitīts imports; c) ienākumu pieeja: izlietojumu summa kopējās ekonomikas ienākuma radīšanas kontā (darbinieku atalgojums, ražošanas un importa nodokļi, no kā atskaitītas subsīdijas, bruto darbības rezultāts un kopējās ekonomikas jauktais ienākums). NKI : NKI ir vienāds ar IKP, no kā atskaitīts primārais ienākums (tostarp darbinieku atalgojums, ražošanas un importa nodokļi un subsīdijas un īpašuma ienākums), ko rezidentvienības maksā nerezidentvienībām, un kam pieskaitīts primārais ienākums, ko rezidentvienības saņem no nerezidentvienībām. NKI anketa : NKI un tā sastāvdaļu dati, ko dalībvalstis iesniedz katru gadu, lai aprēķinātu pašu resursus. NKI atrunas : Komisija (vai izņēmuma gadījumā dalībvalstis) nosaka NKI atrunas, lai dalībvalstu NKI datus par attiecīgo gadu varētu pārskatīt pēc tiesību aktos noteiktā četru gadu termiņa. Vispārējās atrunas attiecas uz dalībvalstu visu NKI sastāvdaļu apkopojumu, bet (valsts vai transversālās) īpašās atrunas attiecas uz atsevišķu NKI sastāvdaļu aplēsi. NKI datu pārskatīšana : NKI datu atjaunināšanas iemesli var būt šādi: labotas kļūdas, atjaunināti statistikas avoti, mainīts atsauces vai bāzes gads vai labots nacionālo kontu konceptuālais regulējums (piem., NACE 2. red.). Atsauces gada mainīšana un nacionālo kontu konceptuālā regulējuma labošana ir attiecīgi būtiskas regulāras izmaiņas (vai pamata izmaiņas) un būtiskas neregulāras izmaiņas. NKI komiteja : komiteja, kurā darbojas dalībvalstu pārstāvji un kuru vada Eurostat, un kura palīdz Komisijai veikt pārbaudes. NKI komitejas atzinums : NKI komitejas sagatavots gada atzinums par dalībvalstu to NKI datu piemērotību, kurus izmanto pašu resursu vajadzībām. NKI kvalitātes ziņojums(-i) : NKI anketai pievieno ziņojumu, kurā ir norādīts, kā iegūti kopējie dati, un kurā ir aprakstītas jebkādas galvenās izmaiņas attiecībā uz procedūrām un pamata statistiku, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem. NKI uzskaitījums : to procedūru (metožu) un pamata statistikas (avotu) apraksts, ko dalībvalstis izmanto, lai noteiktu dažādu NKI sastāvdaļu aplēses. Novērtējuma ziņojumi : Eurostat novērtējums par dalībvalstu to NKI datu kvalitāti, kuru galvenās sastāvdaļas ir veidotas atbilstoši NKI uzskaitījumam. Padziļināta pārbaude : šis termins attiecas uz Palātas veiktajām pārbaudēm, kas nav tiešās pārbaudes, kuras attiecas uz Komisijas darbu. Minētās pārbaudes ir līdzīgas, lai gan padziļinātās pārbaudes tvērums un mērķi ir plašāki nekā tiešās pārbaudes tvērums un mērķi. Pienākumi Komisijā : saistībā ar NKI pašu resursu pārvaldību Budžeta ģenerāldirektorāts (ĢD) ir deleģētais kredītrīkotājs attiecībā uz ieņēmumu iekasēšanu. Tomēr tos dalībvalstu sniegtos NKI datus, kuri paredzēti pašu resursu aprēķinam, pārbauda Eurostat. Terminus "Budžeta ĢD" un "Eurostat" lieto saistībā ar katra atsevišķā Komisijas dienesta darbu. Ja runa ir gan par Budžeta ĢD, gan Eurostat darbu vai Komisijas darbu kopumā, lieto terminu "Komisija". Tiešā pārbaude : kontroles pieeja, ko Eurostat ieviesa 2007. gadā, lai pārbaudītu, vai aprakstītie NKI uzskaitījuma avoti un metodes atbilst faktiskajai apkopošanas praksei. KOPSAVILKUMS I. ES budžeta svarīgāko ieņēmumu daļu aprēķina, ņemot vērā dalībvalstu nacionālo kopienākumu (NKI). Šā avota ieņēmumi ir palielinājušies no apmēram 50 % no budžeta 2002. gadā (46 miljardi EUR) līdz 70 % no budžeta 2012. gadā (98 miljardi EUR). II. NKI ir makroekonomikas kopējie dati, kuri jāapkopo saskaņā ar EKS 95. Komisija pārbauda dalībvalstu sniegtos NKI datus, lai pārliecinātos, ka dalībvalstu iemaksas ES budžetā ir noteiktas pareizi. NKI komiteja palīdz Komisijai veikt pārbaudes darbu. III. Palātas revīzijā pārbaudīja Komisijas veikto to 2002.–2007. gada NKI datu pārbaužu efektivitāti, kurus izmanto pašu resursu vajadzībām. Šie dati kļuva galīgi 2012. gadā. Revīzijas laikā tika noteikti ar NKI datu apkopošanu saistīti riski un novērtēta Komisijas darbība šo risku mazināšanā. IV. Palātas revidenti veica strukturētāku pārbaudi nekā Komisija, uzmanību galvenokārt pievēršot nelielam skaitam būtisku un riskantu sastāvdaļu. Ja Komisija izmantotu līdzīgu pieeju, nebūtu jāpalielina to Eurostat darbinieku skaits, kuri veic pašu resursu vajadzībām izmantoto NKI datu pārbaudes. V. Komisija pabeidza pārbaudes ciklu 2012. gada janvārī. Pārāk daudz bija noteiktas vispārējās atrunas, un Komisija nepietiekami pārbaudīja būtiskas izmaiņas, ko dalībvalstis veica no 2008. gada līdz 2011. gadam. VI. Var gaidīt, ka Komisijas veiktās pārbaudes uzlabos dalībvalstu NKI datu kvalitāti, tomēr Palāta secina, ka šīs pārbaudes nebija pietiekami strukturētas un mērķtiecīgas šādu iemeslu dēļ: a) pārbaudes stratēģija/pieeja: Komisija neatbilstoši plānoja savu darbu un noteica prioritātes, jo riski nebija pietiekami novērtēti; b) pārbaudes process: veicot pārbaudes dalībvalstīs, Komisija neizmantoja konsekventu pieeju, un tāpēc jo īpaši tiešās pārbaudes ir nepilnīgas un nav kritēriju, pēc kuriem noteikt valstu īpašās atrunas, un Komisijas darbības dalībvalstu līmenī nebija pietiekamas; c) ziņošana: par pārbaudēm netika pienācīgi ziņots. VII. Palāta revīzijā konstatēja gadījumus, kuros bija būtiskas neatbilstības EKS 95, vai to, ka NKI aplēses nav kvalitatīvas, proti, ticamas, salīdzināmas un pilnīgas. Komisija šos gadījumus nebija atklājusi. VIII. Palāta sniedz turpmāk izklāstītos ieteikumus: a) Komisijai veikt strukturētu un dokumentētu plānošanu un prioritāšu noteikšanu, saīsināt pārbaudes ciklu un retāk noteikt vispārējās atrunas; b) Komisijai, pamatojoties uz riska novērtējumu, veikt būtisko un riskanto NKI sastāvdaļu mērķtiecīgāku pārbaudi, īpašu uzmanību pievēršot tam, vai NKI dati ir pilnīgi, ja iespējams, novērtēt konstatējumu iespējamo ietekmi vai apdraudēto summu un noteikt būtiskuma kritērijus attiecībā uz īpašo atrunu formulēšanu; c) dalībvalstu NKI novērtējuma ziņojumos sniegt pilnīgāku, pārredzamāku un konsekventāku pārskatu par Komisijas pārbaužu rezultātiem; NKI komitejas gada atzinumos: i) iekļaut skaidru novērtējumu par to, vai dalībvalstu NKI dati ir atbilstoši pašu resursu vajadzībām, ii) ievērot NKI regulas prasības un iii) šos atzinumus pareizi izmantot attiecībā uz budžeta procedūru, kā noteikts Pašu resursu regulā; Budžeta ĢD un Eurostat gada darbības pārskatos sniegt skaidru un patiesu priekšstatu par dalībvalstu NKI datu pārbaudēm un NKI pašu resursu pārvaldību. IEVADS 1. ES budžetu finansē no pašu resursiem un pārējiem ieņēmumiem. Ir trīs kategoriju pašu resursi [1]: tradicionālie pašu resursi (ievedmuitas nodokļi un cukura ražošanas nodevas, TPR), pašu resursi, kurus aprēķina, ņemot vērā dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli, un pašu resursi no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI) (NKI pašu resursi). ES budžeta ieņēmumu sadalījums 2012. gadā ir attēlots 1. diagrammā. Galvenais ieņēmumu avots ir NKI pašu resursi [2]. 2. Ņemot vērā TPR, PVN pašu resursu un citu ieņēmumu kopsummu, saņemamā NKI pašu resursu summa ir tāda, kāda nepieciešama budžeta līdzsvarošanai. Šos resursus iekasē no katras dalībvalsts atbilstoši to NKI. Pārskats par dalībvalstu NKI pašu resursu iemaksām 2002., 2007. un 2010. gadā ir sniegts I pielikumā. 1. DIAGRAMMA ES BUDŽETA IEŅĒMUMI 2012. GADĀ +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta (pamatojoties uz Komisijas finanšu pārskatiem). 3. Ja dalībvalstij nosaka pārāk augstu (vai pārāk zemu) NKI — kaut arī tas neietekmē kopējos NKI pašu resursus —, citu dalībvalstu iemaksas var tikt samazinātas (vai palielinātas). Pārskats par NKI pašu resursu aprēķinu ir sniegts II pielikumā. 4. NKI dati ir makroekonomikas kopējie dati, kurus iegūst dalībvalstu statistikas procesu rezultātā. Šajā ziņojumā ir aprakstīta Palātas revīzija attiecībā uz Komisijas veikto to NKI datu pārbaužu efektivitāti, kurus izmanto pašu resursu vajadzībām. Palāta novērtēja, vai attiecībā uz Eurostat veiktajām pārbaudēm bija noteiktas prioritātes un vai dalībvalstu NKI datu kvalitāte ir jāuzlabo, un sniedza atbilstošu ziņojumu. Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 12/2012 [3] ir novērtēts, vai Komisija un Eurostat ir uzlabojuši precīzas un ticamas Eiropas statistikas izstrādes procesu. 5. NKI aplēsē ņem vērā daudzas un dažādas sastāvdaļas, kuras mēra, izmantojot vislabākos pieejamos statistikas avotus un metodes. Apkopošanas procedūrām ir jābūt saskaņā ar Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmas (EKS 95) prasībām [4]. Tas ir sarežģīts process. Nacionālo kontu apkopošanas process, kura rezultātā tiek iegūti NKI dati, ir attēlots 2. diagrammā. 2. DIAGRAMMA NACIONĀLO KONTU APKOPOŠANAS PROCESS +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta (ERP). 6. Lai gan NKI dati aplēšu metožu un vērtējuma dēļ parasti ir zināmā mērā neprecīzi, to apkopojumu ietekmē arī riski, kuri saistīti ar tādu avotu un metožu izmantošanu, ar ko nevar pareizi izmērīt saimniecisko darbību saskaņā ar EKS 95 grāmatvedības noteikumiem [5]. Piemēram, nepilnīgu vai novecojušu avotu izmantošana mazina nacionālo kontu kvalitāti — tie ir mazāk ticami, salīdzināmi un pilnīgi. 7. Saistība starp NKI datu apkopojumu un NKI pašu resursu aprēķinu ir attēlota 3. diagrammā, uzsverot to, cik svarīgas ir Komisijas pārbaudes, lai pareizi aprēķinātu un tādējādi taisnīgi noteiktu atsevišķu dalībvalstu iemaksas. 3. DIAGRAMMA SAISTĪBA STARP NKI DATIEM UN NKI PAŠU RESURSU APRĒĶINU +++++ TIFF +++++ Avots: ERP. 8. Saskaņā ar NKI regulu [6] Komisija pārbauda avotus un metodes, kuras dalībvalstis izmanto, lai aprēķinātu NKI, un novērtē, vai NKI dati ir ticami, salīdzināmi un pilnīgi. Tāpēc Komisija pārbauda apkopošanas procedūras, kuras dalībvalstis izmanto nolūkā aprēķināt NKI, lai novērtētu, vai tās atbilst EKS 95. NKI datu pārbaudēm ir jābūt efektīvām, lai nodrošinātu taisnīgumu. 9. NKI dati un nacionālo kontu statistika kopumā ir svarīgi rādītāji politisko lēmumu pieņēmējiem, pieņemot svarīgus lēmumus fiskālās un monetārās politikas jomā. Turklāt iekšzemes kopprodukta (IKP) un/vai NKI datus izmanto arī citos nolūkos, piemēram, saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (EDP) [7] un lai starp dalībvalstīm sadalītu ES izdevumus kohēzijas jomā [8]. KOMISIJAS VEIKTĀS TO NKI DATU PĀRBAUDES, KURUS IZMANTO PAŠU RESURSIEM PIENĀKUMI KOMISIJĀ UN NKI KOMITEJAS LOMA 10. Budžeta ĢD ir deleģētais kredītrīkotājs attiecībā uz visiem pašu resursiem, bet Eurostat pārbauda tos NKI datus, kurus dalībvalstis iesniedz pašu resursu aprēķināšanai. 11. Komisijas veiktajās pārbaudēs piedalās arī NKI komiteja, kurā darbojas dalībvalstu statistikas iestāžu (VSI) pārstāvji un kuru vada Eurostat. Šai komitejai ir padomdevēja pilnvaras, tostarp šādas pilnvaras: pieņemt gada atzinumu par to dalībvalstu NKI datu piemērotību, kurus izmanto pašu resursu vajadzībām (sk. 15. punktu), izteikt viedokli par metodoloģijas jautājumiem un EKS 95 interpretāciju, lai uzlabotu NKI datu apkopošanu. PĀRBAUDES DARBS 12. Komisijas pārbaudes tiek veiktas saskaņā ar kontroles sistēmu, ko izveidoja Eurostat un apstiprināja NKI komiteja. Lai pārbaudītu dalībvalstu NKI datus par 2002.–2010. gadu, kontroles sistēmā galvenokārt izmanto dalībvalstu to avotu un metožu pārbaudes, kuras izmanto, apkopojot NKI datus (NKI uzskaitījumi). 13. Pārbaudes laikā tiek veiktas visu NKI sastāvdaļu apkopošanas procedūru dokumentārās pārbaudes (visaptverošā pieeja), izmantojot NKI uzskaitījumu novērtējuma anketu (GIAQ) [9]. Kopš 2007. gada tiek veikta arī vienas vai divu NKI sastāvdaļu tiešā pārbaude. Eurostat izmanto šo pieeju, lai pārbaudītu, vai NKI uzskaitījumu [10] avotu un metožu apraksts atbilst faktiski izmantotajai apkopošanas procedūrai, bet neveic atsevišķu NKI sastāvdaļu aplēses. Komisijas veiktās dalībvalstu NKI uzskaitījumu pārbaudes cikls ir aprakstīts III pielikumā. ZIŅOŠANAS PRASĪBAS 14. Pārbaudes cikla beigās Eurostat sagatavo novērtējuma ziņojumus, kuros ir sniegts pārskats par dalībvalstu NKI datu kvalitāti un norādes uzlabojumiem. Šos ziņojumus iesniedz NKI komitejai, un Komisija tos izmanto, lai noteiktu īpašās atrunas. Izcēlumā ir paskaidrots, kas ir NKI atrunas un kādos gadījumos tās izmanto. 15. NKI komiteja katru gadu pārbauda dalībvalstu iesniegtās NKI anketas un kvalitātes ziņojumus. Tā sniedz atzinumu par NKI datu piemērotību pašu resursu vajadzībām "attiecībā uz to ticamību, salīdzināmību un pilnīgumu [..], ņemot vērā izmaksu un ieguvumu principu" [11]. 16. Budžeta ĢD ņem vērā NKI komitejas atzinumu saistībā ar NKI pašu resursu atlikumu korekcijas aprēķinu. Budžeta korekcijas var ierosināt tikai, pamatojoties uz izmaiņām iepriekšējo gadu NKI datos, uz kuriem attiecas minētais atzinums. 17. Kā noteikts Finanšu regulā [12], deleģētais kredītrīkotājs ziņojumu par savu pienākumu izpildi iekļauj gada darbības pārskatā (GDP). Finanšu regulā ir noteikts, ka GDP norāda darbības rezultātus, ņemot vērā izvirzītos mērķus, ar minētajām darbībām saistītos riskus, pieejamo resursu pielietojumu un iekšējās kontroles sistēmas lietderību un efektivitāti. Budžeta ĢD un Eurostat GDP ziņo par NKI pašu resursu pārvaldību. IZCĒLUMS NKI ATRUNAS NKI atrunas ir mehānisms, ko izmanto, lai NKI datus par attiecīgo gadu varētu pārskatīt pēc tiesību aktos noteiktā četru gadu termiņa. Komisija (vai izņēmuma gadījumā dalībvalstis) paziņo par atrunu noteikšanu saskaņā ar Pašu resursu regulas 10. panta 7. punktu. Vispārējās atrunas attiecas uz dalībvalstu visu NKI sastāvdaļu apkopojumu, un tās galvenokārt ir izmantotas tad, ja Eurostat veiktā NKI uzskaitījumu pārbaude tiek veikta ilgāk par četriem gadiem. Kad Eurostat pārbaude ir pabeigta, šīs atrunas tiek atceltas un to vietā tiek formulētas īpašās atrunas. Īpašās atrunas attiecas uz atsevišķu NKI sastāvdaļu aplēsi. Šīs atrunas nosaka katrai dalībvalstij atsevišķi, un tās atceļ tad, kad Eurostat apstiprina, ka valstu statistikas iestādes nacionālajos kontos ir veikušas vajadzīgos apkopošanas procedūru uzlabojumus. REVĪZIJAS TVĒRUMS, PIEEJA UN METODES 18. Palātas revīzijā pārbaudīja, vai Komisijas veiktās to NKI datu pārbaudes, kurus izmanto pašu resursu vajadzībām, bija labi strukturētas un mērķtiecīgas. Revīzijā pārbaudīja Komisijas veiktās pārbaudes attiecībā uz ES-25 [13] dalībvalstu NKI datiem par 2002.–2007. gadu [14], galveno uzmanību pievēršot Eurostat veiktajām NKI uzskaitījumu pārbaudēm. Šis pārbaudes cikls tika pabeigts 2012. gada janvārī. 19. Palātas novērtējumā bija apskatīti šādi trīs jautājumi: a) vai Eurostat pienācīgi plānoja pārbaudes un noteica prioritātes; b) vai Eurostat efektīvi pārbaudīja NKI datu kvalitāti attiecībā uz to ticamību, salīdzināmību un pilnīgumu; c) vai par Eurostat pārbaudēm tika pienācīgi ziņots (par to pilnīgumu, pārredzamību un konsekvenci). 20. Revīzijas pamatā ir Eurostat veiktās pārbaudes (sk. 30. punktu). Palāta veica pārbaudi, ņemot par paraugu desmit dalībvalstu lietas (sk. I pielikumu). Palāta veica revīziju uz vietas piecās dalībvalstīs. Pārskats par revīzijas pieeju un metodēm ir sniegts IV pielikumā. 21. Komisijas veiktā darba novērtēšanai izmantoto revīzijas kritēriju pamatā ir pārbaužu pasākumu labas prakses kopums, ko izstrādājusi Palāta, ņemot vērā ES noteikumus un attiecīgos iekšējās kontroles principus [15]. 22. Par labas prakses piemēriem jo īpaši uzskata šādas darbības: plānojot pārbaudes un nosakot prioritātes, veic kvalitatīvu riska novērtējumu un izmaksu un ieguvumu analīzi; veic atlasīto riskanto un būtisko NKI sastāvdaļu padziļinātu pārbaudi [16]; pilnīgi, pārredzami un konsekventi ziņo par veiktajām pārbaudēm. 23. Šie aspekti ir precīzāk aprakstīti konsolidētajā sistēmā "Palātas kontroles modelis" (sk. V pielikumu). APSVĒRUMI VAR GAIDĪT, KA KOMISIJAS VEIKTĀS PĀRBAUDES UZLABOS DALĪBVALSTU NKI DATU KVALITĀTI, TOMĒR… 24. Komisija apmeklēja ES-25 dalībvalstis un analizēja to NKI uzskaitījumus, sākot no 2007. gada sākuma līdz 2012. gada sākumam. Rezultātā tika formulētas vairākas īpašās atrunas, un var gaidīt, ka tās uzlabos dalībvalstu NKI datu kvalitāti. … PĀRBAUDES NEBIJA PIETIEKAMI STRUKTURĒTAS UN MĒRĶTIECĪGAS, JO… 25. Turpmākie apsvērumi izriet no labas prakses aspektiem, kurus Palāta izmantoja, veicot NKI datu pārbaudi (sk. 21.–23. punktu). Apsvērumi ir izklāstīti saistībā ar pārbaudes stratēģiju/pieeju, pārbaudes procesu un ziņošanu. … EUROSTAT PIENĀCĪGI NEPLĀNOJA DARBU UN NENOTEICA PRIORITĀTES 26. Darbs ir jāplāno, lai pārbaudes pieeja būtu sekmīga un lai resursi tiktu novirzīti prioritārajās jomās. Tas ir īpaši svarīgi tādā ļoti sarežģītā statistikas jomā kā nacionālie konti, kad apkopošanas procesu nevar pienācīgi novērtēt, izmantojot visaptverošu pieeju, jo nepietiek resursu. 27. Palāta izmantoja "mērķtiecīgu pieeju", saskaņā ar kuru pārbaudes jomas tiek sadalītas pēc prioritātēm, ņemot vērā nacionālo kontu apkopošanas kvalitatīvu riska novērtējumu (sk. 31. un 32. punktu) un izmaksu un ieguvumu analīzi (sk. 33.–36. punktu). 28. Palāta uzskata, ka Komisija pienācīgi neplānoja darbu un nenoteica prioritātes attiecībā uz dalībvalstu NKI datu pārbaudēm, piemērojot izmaksu un ieguvumu principu, kas paredz ņemt vērā katras NKI sastāvdaļas būtiskumu un kvalitatīvi novērtēt ar apkopošanu saistītos riskus. Eurostat skaidri un savlaicīgi neziņoja NKI komitejai par gadījumiem, par kuriem uzskata, ka jāpiemēro izmaksu un ieguvumu princips [17]. 29. Eurostat iekšējās revīzijas nodaļa [18] 2011. gada augustā arī pauda bažas par to, ka pārbaužu plānošanā netiek ņemti vērā riski. Eurostat IRN ieteica plānošanā izmantot riska novērtējuma matricu, tostarp atlasīt sastāvdaļas tiešajām pārbaudēm un noteikt apskatāmos jautājumus, veicot salīdzinošo analīzi starp dalībvalstīm un noteiktā laikā. Līdz 2013. gadam septembrim šie ieteikumi nebija īstenoti. 30. Lai parādītu, vai Palātas mērķtiecīgā pieeja nodrošinātu pievienoto vērtību Komisijas pārbaudes sistēmas efektivitātei, Palāta salīdzināja Eurostat veiktās pārbaudes rezultātus ar saviem revīzijas rezultātiem desmit atlasītajās dalībvalstīs, kas aprakstīti turpmākajās nodaļās (sk. 37.–76. punktu). NKI SASTĀVDAĻU RISKA NOVĒRTĒJUMS NAV VEIKTS ATBILSTOŠI 31. Palāta veica kvalitatīvu riska novērtējumu atlasītajām desmit dalībvalstīm, galvenokārt ņemot vērā NKI uzskaitījumos iekļauto avotu un metožu kvalitatīvo aprakstu. Tā tika identificētas tās NKI sastāvdaļas, ar kuru apkopošanu ir saistīts lielāks risks, ka var netikt ievērota EKS 95. 32. Izmantotā riska novērtējuma matrica un tās izmantošanas rezultāti ir sniegti attiecīgi VI pielikumā un VII pielikumā. Eurostat neveica šādas strukturētas darbības. IZMAKSU UN IEGUVUMU ANALĪZE NAV VEIKTA PAREIZI 33. Palāta veica izmaksu un ieguvumu analīzi, lai plānotu revīzijas darbu un noteiktu prioritātes. Šīs analīzes pamatā bija kvalitatīvs riska novērtējums, kurā tika ņemts vērā arī NKI sastāvdaļu relatīvais apmērs kopējā ekonomikā. Rezultāti ir sniegti VIII pielikumā. 34. Izrietošo riska līmeņa rādītāju izmanto, lai noteiktu prioritātes attiecībā uz NKI sastāvdaļām, kuras pārbauda katrā dalībvalstī, un, to izmantojot, ir vieglāk noteiktā laikā salīdzināt sastāvdaļas vienā dalībvalstī un/vai starp dalībvalstīm. Tādējādi Palāta noteica, kuras NKI sastāvdaļas ir padziļināti jāpārbauda un/vai attiecībā uz kurām sastāvdaļām ir jāveic dokumentārā pārbaude dalībvalstīs. Palāta konstatēja, ka Eurostat veica tiešo pārbaudi tikai attiecībā uz vienu no NKI sastāvdaļām, kurai saskaņā ar Palātas veiktās izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātiem bija noteikts visaugstākais riska līmeņa rādītājs desmit atlasītajās dalībvalstīs [19]. 35. Palāta salīdzināja savas izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātus ar tām NKI sastāvdaļām, par kurām Eurostat ziņoja kā par "A rīcības punktiem [20]", kuri var būtiski ietekmēt NKI aprēķinu, un ar visām tām sastāvdaļām, kuras Eurostat pārbaudīja attiecīgajās desmit dalībvalstīs, veicot tiešās pārbaudes. 36. Šīs salīdzinošās analīzes rezultātā tika konstatēts, ka Eurostat, veicot pārbaudi par Poliju, pārbaudīja tikai lielāko daļu būtisko un riskanto NKI sastāvdaļu. Pārējās deviņās atlasītajās dalībvalstīs Eurostat neprasīja veikt uzlabojumus un/vai precīzāk aprakstīt apkopošanas procesu un neveica tiešo pārbaudi šādās četrās svarīgās jomās (kurās riska līmeņa rādītājs pārsniedz atsauces robežvērtību 5): NACE D (1. red.) darbība "Apstrādes rūpniecība", kas veido no 12 % līdz 21 % no šo valstu NKI; NACE G (1. red.) darbība "Vairumtirdzniecība, mazumtirdzniecība un remonts [21]", kas veido no 10 % līdz 12 % no šo valstu NKI; NACE K (1. red.) darbība "Operācijas ar nekustamo īpašumu, noma un komercpakalpojumi [22]", kas veido no 14 % līdz 18 % no šo valstu NKI; nodokļi mīnus preču subsīdijas [23], kas veido no 10 % līdz 13 % no šo valstu NKI. … EUROSTAT DALĪBVALSTU STARPĀ NEPIEMĒROJA KONSEKVENTU PĀRBAUDES METODI 37. Izmantojot kontroles procedūras, kuras ir Komisijas sistēmas pamatā, būtu jānodrošina konsekventa pieeja attiecībā uz to, cik intensīvas un detalizētas ir Eurostat veiktās pārbaudes attiecībā uz visām dalībvalstīm. 38. Tika pārskatītas Eurostat veiktās NKI uzskaitījumu pārbaudes attiecībā uz desmit atlasītajām dalībvalstīm, un Palāta konstatēja, ka Eurostat nebija konsekventi piemērojis kontroles procedūras dalībvalstīs. PĀRBAUDES, KURU PAMATĀ IR NKI UZSKAITĪJUMU NOVĒRTĒJUMA ANKETA, NAV PIENĀCĪGI DOKUMENTĒTAS 39. Eurostat veiktās pārbaudes nebija pienācīgi dokumentētas. Tāpēc Palāta nevarēja pilnīgi novērtēt, vai Komisijas kontroles procedūras ir konsekventi piemērotas dalībvalstīs un vai Komisijas vadības pārraudzība ir veikta pareizi. Uz dažiem GIAQ jautājumiem nebija sniegtas atbildes [24]. Uz GIAQ jautājumiem sniegto atbilžu detalizācijas līmenis bija atšķirīgs [25]. Ne vienmēr bija skaidra sasaiste starp GIAQ un Eurostat misijas ziņojumos norādītajiem rīcības punktiem [26]. Eurostat veikto rīcības punktu pēcpārbaudi nevarēja pārbaudīt, ja reģistrēšanas datnes nebija atjauninātas un/vai ja tās nebija pietiekami precīzas [27]. NEPILNĪBAS TIEŠAJĀS PĀRBAUDĒS 40. NKI komitejas pieņemtajās pamatnostādnēs ir noteikti vispārējie kritēriji tam, kā atlasīt NKI sastāvdaļas, kurām ir jāveic tiešā pārbaude [28]. Tomēr nav paskaidrots, kā piemērot šos kritērijus. Atlasot analizējamās jomas, Eurostat dažādām dalībvalstīm piemēroja atšķirīgus kritērijus, un tāpēc netika izmantota konsekventa pieeja. 41. Par astoņās no desmit pārbaudītajām dalībvalstīm [29] nebija pierādījumu, ka Eurostat būtu pārbaudījis valstu statistikas iestāžu veiktās to datu pārbaudes, kurus izmanto, lai novērtētu atlasītās sastāvdaļas. Šajā saistībā rodas bažas par to, vai Eurostat pienācīgi pārbaudīja pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras minētajās valstu statistikas iestādēs izmanto nacionālo kontu apkopošanā. 42. Juridiskais pamats, saskaņā ar kuru Eurostat veica tiešās pārbaudes, bija NKI regula [30]. Ņemot vērā tiešās pārbaudes mērķus un tvērumu, Palāta uzskata, ka atbilstošāks juridiskais pamats būtu bijusi Pašu resursu regula [31]. Pašu resursu regulā nav noteikts, ka pārbaudēs ir jāpiedalās citu dalībvalstu statistikas iestāžu pārstāvjiem, un tajā ir noteikti konkrēti termiņi, kad Komisijai ir jāsniedz oficiāls ziņojums un kad dalībvalstīm ir jāsniedz atbildes [32]. Šā pārbaudes cikla gadījumā Eurostat neņēma vērā Pašu resursu regulu. NAV KRITĒRIJU, PĒC KURIEM NOTEIKT VALSTU ĪPAŠĀS ATRUNAS 43. Eurostat nenoteica kritērijus, lai noskaidrotu, kuri novērtējuma ziņojuma punkti (sk. 79.–82. punktu) būtu jānosaka kā valstu īpašās atrunas. Eurostat nemēģināja aprēķināt iespējamo ietekmi uz NKI, ko radītu nepieciešamie uzlabojumi attiecībā uz atrunām. Tāpēc nebija iespējams novērtēt, vai 103 īpašās atrunas, kas noteiktas ES-25 dalībvalstīm (sk. IX pielikumu), ir saskaņā ar izmaksu un ieguvumu principu (sk. 28. punktu). 44. Gadījumi, kad Komisija ir nekonsekventi noteikusi valstu īpašās atrunas, ir minēti 62.–64. punktā. TRANSVERSĀLĀS ĪPAŠĀS ATRUNAS IR NOTEIKTAS NEATBILSTOŠI 45. Komisija noteica sešas "transversālās" [33] īpašās atrunas, lai gan tās nav skaidri noteiktas NKI komitejas pieņemtajās procedūrās. Komisija definē šīs atrunas kā norādes, ko paziņo visām dalībvalstīm, lai Eurostat varētu salīdzināt attiecīgo apkopošanu nolūkā uzlabot NKI aplēsi. 46. Palāta konstatēja gadījumus, kad atrunas nebija pamatotas, jo attiecīgie apkopošanas jautājumi neietekmēja dalībvalstis (piem., saistībā ar daudzdzīvokļu namiem, jo 14 dalībvalstis norādīja, ka tajās šādi darījumi nav reģistrēti [34]), un tās minimāli ietekmēja nacionālo kontu kvalitāti (piem., saistībā ar sabiedrībām, kuras darbojas ar minimālu fizisku klātbūtni vai bez fiziskas klātbūtnes, kad paredzamā ietekme uz NKI ir minimāla un galvenokārt attiecas uz mazākām dalībvalstīm). … EUROSTAT NEPIETIEKAMI STRĀDĀJA DALĪBVALSTU LĪMENĪ 47. Eurostat būtu pietiekami jāstrādā valstu statistikas iestāžu līmenī, lai noteiktu galvenos ar nacionālo kontu apkopošanu saistītos riskus (sk. VI pielikumu) un tādējādi varētu atbilstoši novērtēt NKI datu kvalitāti dalībvalstīs. Eurostatveikto NKI uzskaitījumu pārbaužu tvērums ir ierobežots 48. Eurostat lietās apkopotie pierādījumi neliecināja, ka galvenie ar apkopošanu saistītie jautājumi būtu pietiekami dziļi pārbaudīti, kā paskaidrots turpmāk tekstā. NAV PIENĀCĪGI PĀRBAUDĪTI UZŅĒMUMU REĢISTRI UN INSTITUCIONĀLO VIENĪBU UN DARĪJUMU KLASIFIKĀCIJA VISPĀRĒJĀS VALDĪBAS SEKTORĀ 49. Uzņēmumu reģistru kvalitāte [35]un detalizētu datu pieejamība, kas ir svarīga, lai pareizi klasificētu institucionālās vienības un darījumus, ir galvenie ar nacionālo kontu apkopošanu saistītie elementi. Par uzņēmumu reģistru pilnīguma pārbaudi un par tirgus / ar tirgu nesaistītu kritēriju piemērošanu [36], kā arī par darījumu klasificēšanu vispārējās valdības institucionālajā sektorā ir atbildīgas citas Eurostat nodaļas, nevis tā, kura ir atbildīga par to NKI datu pārbaudi, kurus izmanto pašu resursu vajadzībām. 50. Desmit atlasītajās dalībvalstīs nekas neliecināja par to, ka Eurostat nodaļa, kura ir atbildīga par NKI datu pārbaudi, būtu pienācīgi pārbaudījusi šos jautājumus, vai nu veicot pārbaudes, vai arī pārskatot citu atbildīgo nodaļu pārbaužu rezultātus. Tas nozīmē, ka ar nacionālo kontu apkopošanu saistītie riski nebija pienācīgi ņemti vērā, jo Eurostat nodaļu darbības nebija pietiekami saskaņotas. 51. To apliecina Vācijas nacionālo kontu neatbilstoša korekcija (pamatojoties uz joprojām izmantoto vairāk nekā 20 gadu vecu informāciju), kas tika veikta, lai uzlabotu uzņēmumu reģistra vājo kvalitāti (sk. 1. tabulas 2. punktu), kā arī valsts slimnīcu klasifikācija un to ieņēmumu daļas uzskaite Austrijā, kas neatbilst EKS 95. 52. Pēc Eurostat pārstāvju apmeklējumiem Austrijā no 2007. līdz 2012. gadam nodaļa, kura ir atbildīga par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (EDP), pauda, ka valsts statistikas iestāde, iespējams, varētu būt nepareizi piemērojusi tirgus / ar tirgu nesaistītus kritērijus, lai nacionālajos kontos klasificētu valsts slimnīcas. Eurostat nodaļa, kura ir atbildīga par to NKI datu pārbaudi, kurus izmanto pašu resursu vajadzībām, neņēma vērā šo apsvērumu. Komisijai šajā gadījumā vajadzēja formulēt valsts īpašo atrunu. 53. Palātas veiktajā dokumentārajā pārbaudē tika konstatēts, ka finansējums, ko vispārējā valdība piešķīra, lai samaksātu šo slimnīcu pamatdarbības zaudējumus, Austrijā ir reģistrēts kā subsīdijas par produktiem, kas piešķirtas par pakalpojumiem veselības aprūpes jomā. Šis finansējums ir apmēram 1,5 % no gada NKI [37]. Saskaņā ar EKS 95 [38] maksājumus par pakalpojumiem sociālo risku vai vajadzību jomā nedrīkst reģistrēt kā subsīdijas. Eurostat īpaši nepārbaudīja šo NKI sastāvdaļu, lai novērtētu, vai reģistrētais darījums būtu bijis uzskatāms par sociālajiem pārvedumiem natūrā. Ja šo darījumu pārklasificētu, Austrijas NKI aplēse palielinātos. PIERĀDĪJUMU TRŪKUMS ATTIECĪBĀ UZ EUROSTAT PĀRBAUŽU TVĒRUMU UN ŠO PĀRBAUŽU NEPIETIEKAMS TVĒRUMS 54. To Eurostat kontroles lietu kvalitāte, kuras attiecas uz Beļģiju, Itāliju un Nīderlandi, bija neatbilstoša, un tāpēc Palāta nevarēja pilnīgi pārbaudīt paveikto. Nevarēja novērtēt, vai attiecībā uz Komisijas atlasītajām minēto trīs dalībvalstu NKI sastāvdaļām Komisija izmantoja Palātas galvenos kontroles mehānismus. 55. Tāpēc ir apšaubāms, ka Eurostat ir ievērojis iekšējās kontroles standartu (IKS) prasības, kas paredz, ka veiktais darbs ir atbilstoši jādokumentē ne tikai tāpēc, lai nodrošinātu pienācīgu vadības pārraudzību, bet arī tāpēc, lai nodrošinātu pamatdarbības nepārtrauktību ilgtermiņā [39]. 56. Turklāt desmit dalībvalstīs, kuras pārbaudīja Palāta, Eurostat nebija iekļāvis šādus punktus: novērtējums par citu avotu pieejamību un iespējamo izmantošanu apkopošanas procesā; vienību klasificēšana citos institucionālajos sektors, izņemot vispārējās valdības sektoru [40]; nebija ņemti vērā ieteikumi, kas iekļauti valdības deficīta un parāda rokasgrāmatā, un/vai Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas (CMFB) norādījumi attiecībā uz iekšzemes kopprodukta (IKP) un NKI apkopojumu. Ja minētās trīs nepilnības tiktu novērstas, uzlabotos nacionālo kontu apkopošanas procedūru kvalitāte, un tas ietekmētu arī NKI datu aplēsi. Eurostatneatklāja problēmas saistībā ar atbilstību EKS 95 un nacionālo kontu aplēšu kvalitāti 57. Palāta pārbaudes uz vietas veica piecās no desmit dalībvalstīm. Revīzijas rezultātā tika konstatētas neatbilstības EKS 95 un problēmas saistībā ar nacionālo kontu aplēšu ticamību, salīdzināmību un pilnīgumu, kuras Eurostat neatklāja. Pārskats par galvenajiem konstatējumiem ir sniegts 1. tabulā, un tajā ir arī sniegta informācija par to korekciju iespējamo ietekmi, kuras ir nepieciešamas, lai novērstu minētās nepilnības (ja piemēro skaitļos izsakāmas korekcijas), un par to vienību relatīvo apmēru, kuras ir pakļautas riskam (ja piemēro skaitliski neizsakāmas korekcijas [41]). Šī informācija tika iegūta Palātas veiktās atlasīto NKI sastāvdaļu padziļinātas pārbaudes rezultātā, un tajā ietilpst novērtējums, kura pamatā ir valstu statistikas iestāžu sniegti dati [42], neizdarot citas alternatīvas statistiskas aplēses. 58. Attiecībā uz visiem skaitļos neizsakāmajiem apsvērumiem riskam pakļautā NKI daļa ir sastāvdaļu relatīvais apmērs ekonomikā. Palāta noteica divus būtiskuma sliekšņus: nepieciešamo korekciju iespējamā ietekme uz skaitļos izsakāmiem apsvērumiem ir vairāk nekā 0,2 % no NKI, bet skaitļos neizsakāmiem apsvērumiem riskam pakļauto NKI sastāvdaļu relatīvais apmērs ir vairāk nekā 0,5 % no NKI. 1. TABULA Palātas konstatējumu iespējamā ietekme uz dalībvalstu NKI kvalitāti Avots: ERP (pamatojoties uz Palātas veiktu NKI sastāvdaļu padziļinātu pārbaudi). Apsvērumi | Papildu apraksts par valstīm, ietekmes uz NKI un/vai riskam pakļautā NKI daļas novērtējums | Vācija | Spānija | Francija | Itālija | Apvienotā Karaliste | 1.Nacionālajos kontos nepareizi reģistrēta nomas maksa par zemi | Nomas maksa par zemi dažos gadījumos nav atskaitīta no starppatēriņa (IC) | Nomas maksa par zemi dažos gadījumos nav atskaitīta no IC un faktiskajiem rezultātiem | Nav attiecināms | Nomas maksa par zemi nav atskaitīta no faktiskajiem rezultātiem (nav spēkā Komisijas noteiktā atruna) | Nav attiecināms | Nebūtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 0,05 %) | Nebūtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 0,15 %) | Nebūtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 0,15 %) | 2.Finanšu gadu nodalīšanas procedūras balstītas uz novecojušiem pieņēmumiem vai neizdarītām konceptuālām korekcijām | Finanšu gadu nodalīšanas procedūras attiecībā uz pašu konta faktiskajiem rezultātiem, nelieliem instrumentiem un uzņēmumu reģistru (UR), pamatojoties uz novecojušiem pieņēmumiem | Nav attiecināms | Nav attiecināms | Nav attiecināms | Konceptuālas korekcijas nav veiktas attiecībā uz nelieliem instrumentiem, arodveselību, personāla apmācības izmaksām, darbinieku komandējumiem un iztikas līdzekļiem | Būtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 0,73 %) | Konstatējumi, kurus nevar izmērīt | 3.Nav pietiekami atspoguļota situācija ēnu ekonomikas jomā vai sniegta nepilnīga aplēse | Nav pietiekami ņemti vērā nepareizi ziņojumi, nereģistrētas vienības un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas | Nav pietiekami ņemti vērā nepareizi ziņojumi un ar PVN saistīta krāpšana bez sabiedrotajiem | Korekcijas attiecībā uz nereģistrētu vienību pilnīgumu balstītas uz novecojušiem pieņēmumiem; tās nav dokumentētas | Nepilnīga pilnīguma aplēses korekcija attiecībā uz nelikumīgiem darbiniekiem un nepareiziem ziņojumiem | Nav pārbaudīts (jo Komisija šajā jomā ir noteikusi īpašo atrunu) | Būtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 1,59 %) | Būtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 6,31 %) | Būtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 0,74 %) | Būtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 11,81 %) | 4.Nacionālajos kontos ir nepareizi reģistrētas ES dotācijas | — | Nav pārbaudīts (jo Komisija šajā jomā ir noteikusi īpašo atrunu) | — | — | — | Nebūtiski konstatējumi (ietekme uz NKI: +0,11 %) | Nebūtiski konstatējumi (ietekme uz NKI: +0,09 %) | Nebūtiski konstatējumi (ietekme uz NKI: +0,11 %) | Nebūtiski konstatējumi (ietekme uz NKI: +0,11 %) | 5.Nepietiekami kvalitatīvas izplatīšanas uzcenojuma aplēses | Aprēķinot preču izplatīšanas uzcenojumu, nav izmantota NKI komitejas ieteiktā metode | Nav attiecināms | Nav novērtēts | Nav attiecināms | Nav attiecināms | Būtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 10,60 %) | 6.Nepietiekami kvalitatīvas aplēses attiecībā uz nomu (NACE K, 1. red.) | Finanšu nomas reģistrēšana | Nav aplēses par programmatūru ražošanu pašu galapatēriņam ārpustirgus ražotājiem | Pārāk zemu novērtēts IC mājokļu pakalpojumiem | Pārāk zemu novērtēts IC mājokļu pakalpojumiem | Nav attiecināms | Nebūtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 0,29 %) | Nebūtiski konstatējumi (ietekme uz NKI: +0,01 %) | Būtiski konstatējumi (ietekme uz NKI: –1,18 %) | Būtiski konstatējumi (ietekme uz NKI: –1,50 %) | 7.Nepietiekami kvalitatīvas aplēses attiecībā uz veselību un sociālo aprūpi (NACE N, 1. red.) | Nav novērtēts | Neatbilstošs to tirgus ražotāju aplēses novērtējums, kas nav slimnīcas | Nepilnības sociālās aprūpes aplēsē | Nav novērtēts | Nav novērtēts | Būtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 1,77 %) | Nebūtiski konstatējumi (ietekme uz NKI: +0,15 %) | 8.NPISH klasifikācija un novērtējums neatbilst EKS 95 prasībām (bruto pievienotā vērtība vai izdevumi) | — | — | — | Nav attiecināms | Nav pārbaudīts (jo Komisija šajā jomā ir noteikusi īpašo atrunu) | Būtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 1,78 %) | Būtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 0,87 %) | Būtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 0,73 %) | 13.Nepareizi vai nekonsekventi piemērota grāmatvedības metode attiecībā uz ieņēmumiem, nodokļiem un subsīdijām | Nav novērtēts | Nav novērtēts | Nepareizi reģistrēti nodokļi par automašīnu kustību un ieņēmumiem no pašvaldības | Nav novērtēts | Nekonsekventi piemērota grāmatvedības metode attiecībā uz produktu nodokļiem un subsīdijām, kas izriet no nepilnībām apkopošanas procedūrā saistībā ar pāreju no faktiskā rezultāta izteikšanas ražotāja cenās uz bāzes cenām | Nebūtiski konstatējumi (ietekme uz NKI: +0,04 %) | Būtiski konstatējumi (riskam pakļautā NKI daļa: 6,87 %) | Kopējā ietekme uz NKI (skaitļos izsakāmie apsvērumi) | +0,11 % | +0,01 % | –0,90 % | –1,39 % | +0,11 % | Skaitļos neizsakāmie apsvērumi | Skaitļos izsakāmie apsvērumi | Apsvērumi, kurus nevar izmērīt | VALSTU ĪPAŠĀS ATRUNAS, KURAS KOMISIJA NAV NOTEIKUSI 59. Ņemot vērā Palātas noteiktos robežlielumus, Komisijai būtu vajadzējis noteikt īpašās atrunas šādās jomās: korekcijas, kas balstītas uz novecojušiem pieņēmumiem (joprojām izmantota vairāk nekā 20 gadu veca informācija) Vācijā. Šīs korekcijas veido 0,73 % no Vācijas NKI; nepietiekami atspoguļota situācija ēnu ekonomikas jomā [43] Vācijā un Spānijā, un nepilnīgas šīs sastāvdaļas aplēses Francijā un Itālijā; nepietiekami kvalitatīva izplatīšanas uzcenojuma aplēse Vācijā; nepietiekami kvalitatīva aplēse attiecībā uz nomas pakalpojumiem Francijā [44] un Itālijā; nepietiekami kvalitatīvas aplēses attiecībā uz veselību un sociālo aprūpi Spānijā (šo aplēšu ievērojama daļa bija balstīta uz 2000. gada apsekojumu, kurā bija aptverta tikai Madrides kopiena, kuras pārstāvība nebija novērtēta); mājsaimniecības apkalpojošo bezpeļņas iestāžu (NPISH) klasificēšana un novērtēšana Vācijā, Spānijā un Francijā nav pilnīgi atbilstoša EKS 95 (šā sektora izdevumu bruto pievienotā vērtība ir no 0,7 % līdz 1,8 % no šo dalībvalstu NKI); nekonsekventi piemērota grāmatvedības metode attiecībā uz produktu nodokļiem un subsīdijām Apvienotajā Karalistē, novērtējot faktiskos rezultātus. ĒNU EKONOMIKAS APLĒSE NAV PILNĪBĀ SALĪDZINĀMA STARP DALĪBVALSTĪM 60. Apkopošanas procedūras, kuras izmanto ēnu ekonomikas aplēsēm piecās dalībvalstīs, kurās tika veiktas pārbaudes uz vietas, nav pilnībā salīdzināmas, jo tās ne visos gadījumos atbilst Komisijas norādījumiem attiecībā uz pilnīgumu [45]. 61. Ņemot vērā valstu statistikas iestāžu aplēstos ievērojamos ēnu ekonomikas līmeņus, šo aplēšu kvalitātes uzlabošana būtiski ietekmētu NKI. Tomēr šo ietekmi nevar izteikt skaitļos. KOMISIJA NE VIENMĒR BIJA KONSEKVENTI NOTEIKUSI ĪPAŠĀS ATRUNAS 62. 1. tabulā sniegtie konstatējumi, kas ir klasificēti kā nebūtiski, attiecas uz mazāk būtiskiem jautājumiem, un Palāta uzskata, ka tiem nav jānosaka īpašās atrunas. Tomēr ir norādīts, ka dažās jomās Komisija dalībvalstij ir noteikusi valsts īpašo atrunu, nepārbaudot, vai tāda pati apkopošanas problēma bija aktuāla citā dalībvalstī, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi. 63. Komisija nedrīkstēja noteikt atrunas attiecīgajās jomās, vai arī tai bija jānosaka atrunas visām dalībvalstīm, kurās ir jāveic uzlabojumi. Turpmāk ir sniegti piemēri gadījumiem, kad Komisija nekonsekventi noteica valstu īpašās atrunas (sk. IX pielikumu): atruna tika noteikta Spānijai par nacionālajos kontos nepareizi reģistrētiem nelielajiem instrumentiem, bet atruna netika noteikta Apvienotajai Karalistei, kurā ir konstatētas līdzīgas problēmas saistībā ar šīs sastāvdaļas reģistrēšanu; Spānijai tika noteikta atruna arī par ES dotāciju reģistrēšanu, bet atruna netika noteikta Vācijai, Francijai, Itālijai un Apvienotajai Karalistei, kas arī neatbilstoši reģistrē šos darījumus; atruna tika noteikta Itālijai [46] par nomas maksas par zemi reģistrēšanu, bet atruna netika noteikta Vācijai un Spānijai, kas arī neatbilstoši reģistrē nomas maksu par zemi; atruna tika noteikta Polijai, jo tā nebija iekļāvusi aplēsi par programmatūrām pašu galapatēriņam, bet atruna netika noteikta Spānijai, kas arī nereģistrē šādas programmatūras galapatēriņam ārpustirgus ražotājiem. 64. Šādas problēmas nebūtu radušās, ja Komisija būtu noteikusi kritērijus, pēc kuriem nosaka valstu īpašās atrunas (sk. 43. punktu), un ja Komisija būtu veikusi pietiekamu darbu dalībvalstu līmenī, lai novērstu neatbilstības. MĒRĶTIECĪGĀKAS PĀRBAUDES IETEKMĒTU DALĪBVALSTU ATTIECĪGĀS IEMAKSAS 65. 1. tabulā ir sniegts Palātas rezultātu novērtējums saistībā ar EKS 95 nepareizu piemērošanu un kvalitātes trūkumu attiecībā uz 19 atlasītajām NKI sastāvdaļām piecās dalībvalstīs. Šīs problēmas saistībā ar nacionālo kontu aplēses apkopošanu neietekmē kopējos NKI pašu resursus, kas ir pieejami ES budžeta finansēšanai [47], bet tās ir svarīgas, lai aprēķinātu dalībvalstu individuālās iemaksas. 66. Apmeklēto dalībvalstu ikgadējās iemaksas par 2002.–2007. gadu būtu bijušas citādas, ja būtu pareizi piemērota EKS 95 un ja aplēšu kvalitāte būtu bijusi pietiekama. Tā kā Komisija nenoteica atrunas šajās jomās, to ietekmi vairs nevar ņemt vērā attiecībā uz budžetu, labojot NKI atlikumus. Tomēr, ņemot vērā Palātas veikto darbu, nevar noteikt, cik lielām šīm iemaksām vajadzēja būt: skaitļos izsakāmo apsvērumu iespējamā ietekme uz ikgadējām iemaksām apmeklēto dalībvalstu budžetā bija no +0,4 % līdz –1,1 %. Tas balstīts uz pieņēmumu, ka piecās attiecīgajās dalībvalstīs vai pārējo 22 dalībvalstu NKI aplēsēs nebūtu jāveic citas izmaiņas attiecībā uz NKI sastāvdaļām; dalībvalstu iemaksu aprēķinu var ietekmēt arī nepilnības, kas ir pamatā skaitļos neizsakāmiem apsvērumiem: būtībā nav iespējams izdarīt ticamas aplēses par to ietekmi. 67. Palātas veiktās atlasīto NKI sastāvdaļu pārbaudes piecās dalībvalstīs tādējādi apliecina, ka mērķtiecīgākas var ietekmēt dalībvalstu relatīvās iemaksas budžetā. … EUROSTAT NOVĒLOTI PABEIDZA PĀRBAUDES CIKLU 68. Eurostat pabeidza NKI uzskaitījumu pārbaudi 2012. gada janvāra beigās. Budžeta ĢD paziņoja ES-25 dalībvalstīm par īpašo atrunu formulēšanu attiecībā uz NKI datiem par 2002.–2010. gadu [48] un atcēla vispārējās atrunas, kas šīm dalībvalstīm bija noteiktas periodam no 2002. līdz 2007. gadam. 69. Komisijas pārbaude attiecībā uz dalībvalstu NKI uzskaitījumiem tika veikta no 2007. gada sākuma līdz 2012. gada sākumam. Palāta uzskata, ka šī pārbaude bija pārāk ilga: no pirmā pārbaudāmo NKI datu atsauces gada līdz gadam, kad pārbaude tika pabeigta, pagāja desmit gadi. 70. Pārbaude bija tik ilga, jo Komisija izmantoja visaptverošu pieeju, un tāpēc Eurostat un valstu statistikas iestāžu darba apjoms bija ļoti liels. Pārbaude bija tik ilga arī tāpēc, ka visi informācijas pārbaudes vizīšu ziņojumi un novērtējuma ziņojumi bija jāpieņem NKI komitejai, lai gan tas nav īpaši noteikts NKI regulā, un šīs komitejas sanāksmes notika tikai apmēram trīs reizes gadā. VISPĀRĒJĀS ATRUNAS IR NOTEIKTAS PĀRĀK BIEŽI 71. Lai ilgajā pārbaudes procesā varētu labot NKI datus, kurus izmanto pašu resursu vajadzībām, Komisija noteica vispārējās atrunas dalībvalstīm attiecībā uz NKI datiem laikā no 2002. līdz 2007. gadam. 72. Šīs atrunas tika noteiktas pārāk bieži. Tas ļāva apiet principu, ka NKI dati ir jāsniedz un jāpārbauda četru gadu laikā, kā noteikts Pašu resursu regulā. Atrunām ir jābūt saistītām tikai ar īpašiem punktiem, kas attiecas uz atsevišķu NKI sastāvdaļu novērtējumu. 73. Budžeta ĢD iekšējās revīzijas nodaļa [49] 2012. gada jūlijā norādīja, ka, nosakot vispārējās atrunas ilgākiem periodiem, lai varētu labot NKI datus, kurus izmanto pašu resursu vajadzībām, un pēc tam tās aizstājot ar īpašām atrunām, dalībvalstu NKI datus bija iespējams labot vairāk nekā desmit gadus pēc attiecīgajiem gadiem. Tas dalībvalstīs radīja budžeta nenoteiktību. BŪTISKAS IZMAIŅAS NAV PIETIEKAMI PĀRBAUDĪTAS 74. Kad Eurostat pabeidza pārbaudi, visas desmit atlasītās dalībvalstis nacionālajos kontos bija veikušas būtiskas izmaiņas [50] (sk. 2. tabulu), un tāpēc tika reģistrēti jauni NKI dati, kas ir jāņem vērā pašu resursu vajadzībām. 2. TABULA BŪTISKAS IZMAIŅAS, KO DESMIT DALĪBVALSTIS VEICA LAIKĀ NO 2008. LĪDZ 2011. GADAM UN KO PALĀTA PĀRBAUDĪJA Avots: ERP (pamatojoties uz informāciju, kas sniegta Eurostat kontroles lietās). | NKI uzskaitījumi, ko Eurostat pārbaudīja attiecīgā pārbaudes cikla kontekstā | Būtiskas regulāras vai pamata izmaiņas, kas veiktas pārbaudes laikā | Jauni/atjaunināti NKI uzskaitījumi | Atlasītās dalībvalstis | Iesniegti | Pamata/atsauces gads | Ieviestas | Pārskatītais pamata/atsauces gads | Ja ir, tad norādīt laiku, kad tie iesniegti / Nav / Nav attiecināms (—) | Beļģija | 2007. g. maijā | 2003. gads | 2009. gadā | 2006. gads [9999] | Nav | Vācija | 2006. g. decembrī | 2000. gads | 2011. gadā | 2008. gads | Nav | Spānija | 2007. g. decembrī | 2000. gads | 2011. gadā | 2008. gads | Nav | Francija | 2007. g. jūlijā | 2000. gads | 2011. gadā | 2005. gads | Nav | Itālija | 2007. g. decembrī | 2000. gads | 2011. gadā | 2008. gads | Nav | Nīderlande | 2006. g. decembrī | 2001. gads | — [8888] | — | — | Austrija | 2007. g. janvārī | 2002. gads | 2008. gadā | 2004. gads | Ir; iesniegti 2009. g. februārī | 2011. gadā | 2008. gads | Nav | Polija | 2006. g. decembrī | 2002. gads | — [8888] | — | — | Zviedrija | 2008. g. janvārī | 2005. gads | 2010. gadā | 2006. gads | Nav | Apvienotā Karaliste | 2007. g. jūlijā | 2003. gads | 2008. gadā | 2005. gads | Ir; iesniegti 2011. g. martā | 75. Septiņas no astoņām valstu statistikas iestādēm, kuras veica būtiskas regulāras vai pamata izmaiņas pārbaudes laikā, nesagatavoja atjauninātus NKI uzskaitījumus. Tāpēc Eurostat bija jāveic analīze, izmantojot nepilnīgu informāciju, kas bija sniegta NKI kvalitātes ziņojumos. 76. Piecās [51] no šīm dalībvalstīm Eurostat darbības tvērums bija ierobežots. Tas bija tāpēc, ka bija pārāk maz laika no brīža, kad tika veiktas būtiskas izmaiņas [52] (2011. gada septembrī), līdz brīdim, kad pārbaude tika pabeigta (2012. gada janvārī). Rezultātā netika veikts jauno avotu un metožu visaptverošs novērtējums, un tiešās pārbaudes pamatā nebija pārskatīts atlasīto NKI sastāvdaļu apkopošanas process. … PAR EUROSTAT PĀRBAUDĒM NETIKA PIENĀCĪGI ZIŅOTS 77. Ir svarīgi skaidri un pārredzami ziņot par NKI datu pārbaudēm. Tas ļauj ieinteresētajām personām saprast, kā Komisija ir novērtējusi dalībvalstu NKI, un vajadzības gadījumā atbilstoši rīkoties. Tāpēc Palāta pārbaudīja Eurostat sagatavotos novērtējuma ziņojumus par atlasīto dalībvalstu NKI (sk. 79.–82. punktu), NKI komitejas gada atzinumus par laiku no 2002. līdz 2011. gadam (sk. 83.–87. punktu) un Eurostat un Budžeta ĢD gada darbības pārskatus par laiku no 2002. līdz 2011. gadam (sk. 88.–92. punktu). 78. Komisijai ir ierobežotas iekšējās norādes par to, kā ziņot par tās NKI datu pārbaudēm un NKI pašu resursu pārvaldību. Tāpēc Komisijas ziņojumi tika pārbaudīti, ņemot vērā Palātas noteiktos pilnīguma, pārredzamības un konsekvences standartus. EUROSTAT NOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMI PAR DALĪBVALSTU NKI NE VIENMĒR BIJA PILNĪGI, PĀRREDZAMI UN KONSEKVENTI 79. Eurostat sagatavoja novērtējuma ziņojumus par dalībvalstu NKI, iekļaujot arī norādes par uzlabojumiem konkrētās valstīs un to iespējamo ietekmi uz NKI un transversāliem jautājumiem. Palāta konstatēja, ka Eurostat nav izmantojis nekādus kritērijus, lai izstrādātu norādes par uzlabojumiem konkrētās valstīs vai saistībā ar transversāliem jautājumiem [53]. 80. Šie ziņojumi tika iesniegti NKI komitejā 2011. gada jūlijā un oktobrī kā dokumentu projekti. Tādējādi valstu statistikas iestādes varēja pārskatīt dažus punktus pirms atrunu noteikšanas un/vai Eurostat varēja veikt dažas izmaiņas, lai īstenotu principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi. Tomēr netika sagatavoti galīgie novērtējuma ziņojumi par dalībvalstu NKI. 81. Eurostat 2011. gada decembrī iesniedza dokumentu [54], kurā bija minēti visi rīcības punkti, kas netika atzīti par pietiekami svarīgiem, lai tos uzskatītu par novērtējuma ziņojumos iekļaujamām norādēm par uzlabojumiem konkrētās valstīs. Tomēr šajā dokumentā bija minēti punkti, kas var ietekmēt NKI un/vai kas ir līdzīgi īpašajām atrunām, ko Komisija ir noteikusi citām dalībvalstīm, piemēram: uzņēmumu reģistrs Vācijā (sk. 1. tabulas 2. punktu); korekcijas attiecībā uz krāpšanu ar starppatēriņu (IC) viesnīcu un restorānu jomā Nīderlandē; nacionālajos kontos nepareizi reģistrēti nelielie instrumenti Nīderlandē, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē; aplēse attiecībā uz ar PVN saistītu krāpšanu bez sabiedrotajiem Polijā. 82. Attiecībā uz Eurostat novērtējuma ziņojumiem par desmit atlasītajām dalībvalstīm Palātai ir šādi vispārējie apsvērumi: nepilnīgi norādīts(-i) pārbaudes mērķis(-i) un tvērums, kā arī nepilnīgi atspoguļots Eurostat veiktais darbs; nav sniegta skaidra informācija attiecībā uz norāžu par uzlabojumiem konkrētās valstīs un/vai transversālu jautājumu iespējamo ietekmi un attiecībā uz iespēju, ka Komisija varētu par tiem formulēt īpašās atrunas [55]; tā kā nav spēkā nekādi būtiskuma kritēriji, nav skaidrs, vai Eurostat ziņojumos sniegtie konstatējumi ir novērtējuma piezīmes [56] un vai Eurostat vispārējais secinājums ir pozitīvs vai negatīvs. NKI KOMITEJAS GADA ATZINUMI NEATBILST TIESĪBU AKTIEM UN NAV INFORMATĪVI 83. NKI komiteja pieņēma paziņojumus, kas nav atzinumi, saistībā ar situāciju Grieķijā 2006. gadā [57] un ES-10 dalībvalstīs laikā no 2006. līdz 2011. gadam [58] par to, vai šo dalībvalstu sniegtie NKI dati ir atbilstoši pašu resursu vajadzībām. 84. Grieķijas gadījumā Komisija ievēroja Pašu resursu regulas 10. panta 7. punktu [59]. Komisija izmantoja NKI datus, kas bija norādīti iepriekšējā NKI anketā (2005. gadā) pašu resursu vajadzībām, un 2006. budžeta gadā atlikumi netika laboti. 85. Tomēr šis noteikums netika ņemts vērā attiecībā uz ES-10 dalībvalstīm. Komisija aprēķināja un atbilstoši laboja NKI pašu resursu atlikumus no 2006. līdz 2011. budžeta gadam, lai gan NKI komiteja nesniedza skaidru atzinumu (sk. 16. punktu). 86. Attiecībā uz visiem NKI komitejas atzinumiem, kas sniegti attiecīgajā periodā, Palāta konstatēja, ka: ir laba prakse norādīt juridisko pamatu, bet tas nav norādīts; mērķa(-u) un novērtējuma pamata apraksts [60] ir nepilnīgs; nav skaidrs, vai, ņemot vērā (vispārējās) atrunas, kas minētas atzinumos par ES-15 dalībvalstīm, NKI komitejas vispārējo secinājumu var uzskatīt par pozitīvu vai negatīvu. 87. Ņemot vērā Komisijas pārbaudes stratēģijā/pieejā (sk. 26.–36. punktu) un pārbaudes procesā (sk. 37.–67. punktu) konstatētās nepilnības, Eurostat veiktās pārbaudes nav pietiekams pamatojums NKI komitejas atzinumiem. Tā kā Eurostat veiktajās pārbaudēs netika atbilstoši ievērots izmaksu un ieguvumu princips, būtu bijis jāierobežo NKI komitejas atzinumu tvērums. BUDŽETA ĢD GADA DARBĪBAS PĀRSKATI SNIEDZA TIKAI DAĻĒJU NOVĒRTĒJUMU 88. Budžeta ĢD sniedza nepilnīgu informāciju par NKI pašu resursu pārvaldību, riskiem un kontroli [61] vai par pamatojumu vispārējam secinājumam par vadības un kontroles sistēmām [62]. Lai gan pēdējos gados situācija ir uzlabojusies, tomēr Budžeta ĢD gada darbības pārskatos līdz 2011. gadam bija sniegts tikai daļējs NKI pašu resursu pārvaldības novērtējums. 89. Budžeta ĢD ticamības deklarācijas līdz 2011. gadam nebija pietiekami pamatotas ar pierādījumiem par likumību un pareizību vai pareizu finanšu pārvaldību. Tās attiecās tikai uz NKI pašu resursu aprēķinu precizitāti, nevis pakārtoto datu kvalitāti. 90. Ņemot vērā NKI pašu resursu pārvaldības īpašās iezīmes [63], Budžeta ĢD ticamības pamatojumam ir jābūt skaidri aprakstītam Budžeta ĢD gada darbības pārskatos. EUROSTAT GADA DARBĪBAS PĀRSKATI SNIEDZA TIKAI DAĻĒJU NOVĒRTĒJUMU 91. Lai gan pēdējos gados ir veikti uzlabojumi, Eurostat gada darbības pārskatos bija atspoguļots tikai daļējs to NKI datu pārbaužu novērtējums, kurus izmanto pašu resursu vajadzībām. Eurostat nepilnīgi aprakstīja tā veikto NKI pārbaužu mērķus, tvērumu un rezultātus. 92. Eurostat deklarācijās saistībā ar pareizas finanšu pārvaldības principu nebija pietiekamu pierādījumu tam, ka, veicot to NKI datu pārbaudes, kurus izmanto pašu resursu vajadzībām, līdzekļi tika efektīvi izmantoti. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 93. Palāta secina, ka Komisijas veiktā NKI datu pārbaude nebija pietiekami strukturēta un mērķtiecīga. Sagatavojot turpmāk tekstā sniegtos secinājumus un ieteikumus, Palāta izmantoja pārbaužu labas prakses kopumu, kas izveidots tās revīzijas nolūkiem. Šīs prakses pamatā ir strukturētāka un dokumentēta pieeja, un tā nodrošina līdzekļu labāku piešķiršanu, nekā tā, kuru pašlaik izmanto Eurostat. Tā kā padziļinātai pārbaudei atlasāmo NKI sastāvdaļu skaitu var pielāgot pieejamajiem resursiem, nebūtu jāpalielina to Eurostat darbinieku skaits, kas ir iesaistīti NKI datu pārbaudēs. 94. Palāta konstatēja, ka to NKI datu pārbaudi, kurus izmantoja pašu resursu vajadzībām par 2002.–2007. gadu, Komisija pabeidza novēloti un ka Komisija nepietiekami pārbaudīja būtiskas izmaiņas, kuras dalībvalstis izdarīja laikā no 2008. līdz 2011. gadam. Pārāk bieži bija noteiktas vispārējās atrunas (sk. 68.–76. punktu). 95. Eurostat neatbilstoši plānoja pārbaudes un noteica prioritātes, un to apliecina tas, ka, atlasot pārbaudes jomas, nebija pietiekami novērtēti riski, kas saistīti ar nacionālo kontu apkopošanu dalībvalstīs (sk. 24.–36. punktu). 96. Eurostat, veicot novērtējumu dalībvalstīs, neizmantoja konsekventu pieeju, un dalībvalstu līmenī veiktais darbs bija nepietiekams. Palātas veiktā revīzija arī parādīja, ka, lai Komisijas pārbaudes būtu efektīvākas, ir jāizmanto strukturētāka un mērķtiecīgāka pieeja (sk. 37.–67. punktu). 97. Par Eurostat pārbaudēm netika pienācīgi ziņots (sk. 77.–92. punktu). PĀRBAUDES STRATĒĢIJA/PIEEJA 1. IETEIKUMS. VEIKT STRUKTURĒTU UN DOKUMENTĒTU PLĀNOŠANU UN PRIORITĀŠU NOTEIKŠANU Komisijai jāveic strukturēta un dokumentēta analīze, kurā ņem vērā izmaksas un ieguvumus, lai varētu plānot pārbaudes un noteikt prioritātes īpašās jomās vai attiecībā uz apkopošanas (pastarpinātajiem) procesiem (sk. 33. punktu). Šādā analīzē jāņem vērā riski, kas saistīti ar nacionālo kontu apkopošanu dalībvalstīs (sk. 32. punktu), un NKI sastāvdaļu relatīvais apmērs kopējā ekonomikā. Šā riska novērtējuma pamatā būtu jābūt visiem kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem datiem, kas pieejami visās Eurostat nodaļās, un vairāk uzmanības jāpievērš apkopošanas procedūrām, kas aprakstītas NKI uzskaitījumos un dalībvalstu jaunākajos NKI kvalitātes ziņojumos (sk. VII un VIII pielikumu). 2. IETEIKUMS. SAĪSINĀT PĀRBAUDES CIKLA LAIKU UN RETĀK NOTEIKT VISPĀRĒJĀS ATRUNAS Komisijai jāsaīsina pārbaudes cikla laiks, lai ierobežotu vispārējo atrunu izmantošanu (sk. 68.–70. un 72. punktu). Šādas atrunas būtu jānosaka tikai izņēmuma gadījumos, kad pastāv liels risks, ka ES finansiālās intereses nav aizsargātas, piemēram, ja pārbaudes cikla laikā vai ik pa laikam dalībvalsts veic būtiskas izmaiņas (sk. 71.–73. punktu). 3. IETEIKUMS. UZLABOT ZIŅOŠANU NKI KOMITEJAI Eurostat skaidri un savlaicīgi jāziņo NKI komitejai par gadījumiem, kad ir piemērots izmaksu un ieguvumu princips (sk. 28. punktu). PĀRBAUDES PROCESS 4. IETEIKUMS. VEIKT MĒRĶTIECĪGĀKAS PĀRBAUDES Komisijas pārbaudes procesā jāiekļauj strukturēts un dokumentēts kvalitatīvs riska novērtējums attiecībā uz NKI uzskaitījumos aprakstītajām apkopošanas procedūrām un būtisko un riskanto NKI sastāvdaļu padziļinātas pārbaudes. NKI sastāvdaļas, kurām veikt padziļinātu pārbaudi, būtu jāatlasa saskaņā ar 1. ieteikumā aprakstīto izmaksu un ieguvumu analīzi. Padziļinātas pārbaudes tvērumam un mērķiem būtu jābūt plašākiem, nekā tie ir tiešajā pārbaudē, kuru Eurostat veica pēdējā pārbaudes ciklā (sk. otro ievilkumu 22. punktā un 33.–36. punktu). 5. IETEIKUMS. PIEVĒRST ĪPAŠU UZMANĪBU NKI PILNĪGUMA PĀRBAUDEI Komisijai, veicot pārbaudes, vairāk uzmanības jāpievērš dalībvalstu NKI datu pilnīgumam un tam, kā ir piemērotas salīdzinošās aplēses procedūras, lai nacionālajos kontos iekļautu arī datus par ēnu ekonomiku (sk. 60. un 61. punktu). Eurostat būtu jāpārbauda, vai visas dalībvalstis ievēro Komisijas pamatnostādnes [64], un jāveic atbilstošas darbības, lai šis aspekts dalībvalstīs tiktu ņemts vērā salīdzinošā veidā. 6. IETEIKUMS. PILNĪGAS KONTROLES LIETAS UN DOKUMENTI Komisijai jādokumentē veiktās darbības, tostarp visa informācija saistībā ar pārbaudēm, ko Eurostat veic, pamatojoties uz dokumentārām pārbaudēm un/vai valstu statistikas iestāžu apmeklējumiem (sk. 39., 54. un 55. punktu). Eurostat kontroles lietām jānodrošina iespēja vadībai viegli atrast atlasīto NKI sastāvdaļu pārbaužu rezultātus atbilstoši iekšējās kontroles standartiem (IKS). 7. IETEIKUMS. ĪPAŠĀS ATRUNAS NOTEIKT TIKAI BŪTISKU KONSTATĒJUMU GADĪJUMĀ Lai noteiktu īpašās atrunas, Eurostat, ja tas iespējams, jānovērtē rīcības punktu iespējamā ietekme (skaitļos izsakāmiem apsvērumiem) un/vai apdraudētā summa (skaitļos neizsakāmiem apsvērumiem) un jānosaka skaidri būtiskuma kritēriji. Šiem kritērijiem jābūt kvalitatīviem vai kvantitatīviem (sk. 43. un 58. punktu). Atrunas parasti jānosaka īpašām NKI sastāvdaļām saistībā ar rīcības punktiem, kurus valstu statistikas iestādes nav risinājušas noteiktajā laikā un kuriem varētu būt būtiska ietekme. 8. IETEIKUMS. LABĀK SASKAŅOT EUROSTAT NODAĻU DARBU Eurostat labāk jāsaskaņo to nodaļu darbs, kuras ir atbildīgas par pašu resursu vajadzībām izmantoto NKI datu pārbaudi, un citu nodaļu darbs, jo īpaši to, kuras ir saistītas ar nacionālajiem kontiem (sk. 49.–53. punktu). Gadījumā, ja citu Eurostat nodaļu darbības var ietekmēt IKP un/vai NKI apkopošanu, būtu jākonsultējas ar NKI komiteju, un galīgais lēmums šajā jomā būtu jāpieņem Eurostat atbilstošā hierarhiskajā līmenī. ZIŅOŠANA 9. IETEIKUMS. UZLABOT ZIŅOŠANU Eurostat jāuzlabo novērtējuma ziņojumi, lai sniegtu dalībvalstu NKI datu pilnīgu, pārredzamu un konsekventu novērtējumu (sk. 79.–82. punktu). NKI komitejas gada atzinumos jāiekļauj skaidrs novērtējums par to, vai dalībvalstu NKI dati ir (vai nav) piemēroti izmantošanai pašu resursu vajadzībām, to sastāvdaļām jāatbilst NKI regulas prasībām, un tie pareizi jāizmanto budžeta procedūrā, kā noteikts Pašu resursu regulā (sk. 83.–87. punktu). Budžeta ĢD un Eurostat gada darbības pārskatos jānorāda patiesi dalībvalstu NKI datu pārbaužu un NKI pašu resursu pārvaldības rezultāti (sk. 88.–92. punktu). Komisijai jānosaka prasības Eurostat regulāri ziņot par NKI datu pārbaužu rezultātiem, lai Budžeta ĢD varētu gūt vajadzīgo pārliecību un to izmantot gada darbības pārskatu sagatavošanā. 98. Palāta aicina Komisiju ņemt vērā šos ieteikumus saistībā ar NKI regulas gaidāmo pārskatīšanu. Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2013. gada 26. septembra sēdē Luksemburgā. Revīzijas palātas vārdā +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmums 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.) (Pašu resursu lēmums) un Padomes 2000. gada 22. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.), ar grozījumiem (Pašu resursu regula). [2] Budžeta 14. nodaļa "NKI" un 32. nodaļa "NKI atlikumi". [3] Īpašais ziņojums Nr. 12/2012 "Vai Komisija un Eurostat ir uzlabojuši precīzas un ticamas Eiropas statistikas izstrādes procesu?" (http://eca.europa.eu). [4] Padomes 1996. gada 25. jūnija Regula (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.), ar grozījumiem. [5] Jo īpaši tiem, kas saistīti ar ražošanu, izdevumiem un ienākumiem un kas ir svarīgi, veicot NKI sastāvdaļu aplēsi. [6] Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula) (OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.). [7] Sk. LESD 126. pantu un Padomes 2009. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 479/2009 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.), ar grozījumiem. [8] Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.). [9] Šajā anketā ir apkopoti 265 sīki izstrādāti jautājumi, uz kuriem ir jāatbild. [10] Šajā procesā izmanto arī procesu tabulas (PT), kurās ir sniegti NKI apkopošanas procesa kvantitatīvie dati. [11] Sk. NKI regulas 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu. [12] Sk. 60. panta 7. punktu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), ar grozījumiem. [13] ES-10 dalībvalstu NKI dati attiecas tikai uz laikposmu no 2004. līdz 2007. gadam. Eurostat veiktā Bulgārijas un Rumānijas NKI datu pārbaude tika pabeigta tikai 2013. gada janvārī, un tāpēc šīs dalībvalstis revīzijā netika pārbaudītas. [14] NKI dati par laiku no 2008. līdz 2010. gadam neietilpst Palātas veiktās revīzijas tvērumā, jo līdz revīzijas sākumam šo datu pārbaude nebija pabeigta. [15] Tredveja komisijas organizāciju atbalsta komitejas (COSO) sistēma, uz ko Komisija atsaucas saistībā ar Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmām. [16] Šis termins attiecas uz Palātas veiktajām pārbaudēm, kas nav tiešās pārbaudes, kuras attiecas uz Komisijas darbu. Šīs pārbaudes ir līdzīgas, lai gan padziļinātās pārbaudes tvērums un mērķi ir plašāki nekā tiešās pārbaudes tvērums un mērķi. Neviena kontroles procedūra neietver NKI sastāvdaļu aplēses aprēķinu. [17] Sk. NKI regulas 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu. [18] Iekšējās revīzijas nodaļa (IRN). [19] Beļģijā attiecībā uz darbībām ar nekustamo īpašumu, nomu un darījumiem — NACE K (1. red.). [20] Šie punkti ir saistīti ar uzlabojumiem attiecībā uz statistikas metodēm, vispusīgākiem un atjauninātiem avotiem un pasākumiem saskaņā ar EKS 95. Netika analizēti B, C, D un E rīcības punkti, kā arī transversāli jautājumi (tie, kuri neattiecas uz A rīcības punktu). [21] Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Itālija, Nīderlande un Austrija. [22] Spānija, Itālija, Austrija un Zviedrija. [23] Beļģija, Francija, Itālija, Nīderlande, Austrija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste. [24] Uz vairāk nekā 20 jautājumiem nebija sniegtas atbildes par situāciju Polijā un Apvienotajā Karalistē. [25] Nepilnīgas atbildes tika sniegtas uz jautājumiem par situāciju Beļģijā, Francijā, Itālijā un Nīderlandē. [26] Beļģija, Francija, Itālija un Nīderlande. [27] Beļģija, Spānija, Itālija un Nīderlande. [28] Atlasot tiešās pārbaudes sastāvdaļas, var ņemt vērā šādus kritērijus: norāde uz aspektiem, kas ir saistīti ar NKI apkopošanu un aprēķinu, kā arī aprēķini, kas ietver vairākas korekcijas, un ar minēto procesu saistītie iespējamie riski. [29] Visas valstis, izņemot Austriju un Poliju. [30] "Informācijas pārbaudes vizītes", kas minētas regulas 6. pantā. [31] "Kontroles apmeklējumi", kas minēti regulas 19. pantā. [32] Komisijai un dalībvalstīm noteiktais termiņš ir trīs mēneši. [33] Pārrobežu īpašuma ienākums, netieši novērtēti finanšu starpniecības pakalpojumi (FISIM), nelikumīgas darbības, shēmas saistībā ar automašīnu pārvēršanu metāllūžņos, daudzdzīvokļu nami un sabiedrības, kuras darbojas ar minimālu fizisku klātbūtni vai bez fiziskas klātbūtnes. [34] Beļģija, Bulgārija, Igaunija, Grieķija, Francija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Nīderlande, Rumānija, Slovēnija un Apvienotā Karaliste. [35] Uzņēmumu reģistros ir sniegta informācija par aktīvo populāciju statistikas vienībās, kas iesaistītas ekonomiskā darbībā, to vietējām vienībām, juridiskām vienībām, kas veido šos uzņēmumus, kā arī uzņēmumu grupām. Uzņēmumu reģistri ir regulāri jāatjaunina. Apkopojot NKI saskaņā ar ražošanas metodi, vispirms ir jāņem vērā uzņēmumu reģistrā minētās uzņēmumu populācijas analīze. [36] Sk. EKS 95 no 3.27. līdz 3.37. punktam. Jo īpaši, ja mazāk nekā 50 % ražošanas izmaksu tiek segti ar pārdošanu, tad institucionālā vienība ir ārpustirgus ražotājs un to var klasificēt vispārējās valdības sektorā. [37] To aprēķināja, pamatojoties uz Eurostat publicētajiem datiem par laiku no 2004. līdz 2007. gadam. [38] Sk. 4.38. punktu, kurā noteikts, ka turpmāk tekstā minētos maksājumus nedrīkst reģistrēt kā subsīdijas: “j) valsts pārvaldes maksājumi tirgus ražotājiem, lai pilnīgi vai daļēji samaksātu par precēm un pakalpojumiem, ko tādi tirgus ražotāji tieši un individuāli sniedz mājsaimniecībām sociālo risku un vajadzību kontekstā (sk. 4.84. punktu) un uz ko mājsaimniecībām ir ar likumu noteiktas tiesības. Tādus maksājumus iekļauj valsts pārvaldes individuālajos patēriņa izdevumos un vēlāk sociālajos pabalstos natūrā un mājsaimniecību faktiskajā individuālajā patēriņā. [39] Jo īpaši IKS Nr. 9 "Vadības pārraudzība" un Nr. 10 "Uzņēmējdarbības nepārtrauktība". Sk. paziņojumu Komisijai "Iekšējās kontroles standartu un pakārtotā pamata pārskatīšana — kontroles efektivitātes uzlabošana" (SEC(2007) 1341, 16.10.2007.). [40] Jo īpaši attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, mājsaimniecībām (HH) un mājsaimniecības apkalpojošām bezpeļņas iestādēm (NPISH). Mājsaimniecības apkalpojošo bezpeļņas iestāžu sektors bija pareizi klasificēts Apvienotajā Karalistē, jo Komisija bija noteikusi īpašu atrunu. [41] Tas nozīmē, ka korekciju ietekme uz NKI nav zināma. [42] Kopumā dati ir saistīti ar NKI apkopojumu par pēdējo pamata vai atsauces gadu. [43] Valsts grāmatvežiem ir jo īpaši svarīgi, lai saimnieciskā darbība tiktu mērīta visaptveroši, tostarp nelikumīga saimnieciskā darbība (t. i., "ēnu ekonomika") un nereģistrēta saimnieciskā darbība. [44] Mājsaimniecību starpposma patēriņa aplēse sasniedza 3,3 % no tiešajiem rezultātiem, taču citos institucionālajos sektoros piemērotā likme pārsniedza 15 %. Tik liela atšķirība norāda uz to, ka šīs sastāvdaļas apkopošanā ir problēmas. [45] Jo īpaši Komisijas 1994. gada 22. februāra Lēmumam 94/168/EK, Euratom par pasākumiem, kas jāveic, lai īstenotu Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom par to, kā saskaņot nacionālā kopprodukta noteikšanu pēc tirgus cenām (OV L 77, 19.3.1994., 51. lpp.), Komisijas 1998. gada 24. jūlija Lēmumam 98/527/EK, Euratom par PVN slēpšanas uzskaiti nacionālo kontu sistēmā (neatbilstība starp teorētiskajiem un faktiskajiem PVN ieņēmumiem) (OV L 234, 21.8.1998., 39. lpp.) un NKI komitejas 2005. gada jūlija Dokumentam Nr. 50 "Eurostat tabulu pieeja attiecībā uz norādījumiem pilnīguma jomā". [46] Tomēr šīs Komisijas noteiktās atrunas tvērums neattiecas uz nomas maksas par zemi atskaitīšanu no faktiskajiem rezultātiem. [47] Izmaiņas attiecībā uz atsevišķu dalībvalstu NKI aplēsēm ietekmētu ES kopējā NKI aplēsi. Tomēr tās neietekmē kopējos NKI pašu resursus. ES kopējā NKI aplēses pieaugums (vai samazinājums) izlīdzināsies ar samazinājumu (vai pieaugumu) atbilstoši vienotai likmei, ko piemēro dalībvalstu NKI, lai finansētu budžetu. [48] Izņemot transversālo atrunu par netieši novērtētiem finanšu starpniecības pakalpojumiem (FISIM), kas attiecas tikai uz 2010. gadu, un valstu atrunas, kas noteiktas ES-10 dalībvalstīm un kas attiecas tikai uz periodu no 2004. līdz 2010. gadam. [49] Iekšējās revīzijas nodaļa (IRN). [50] Būtiskas regulāras vai pamata izmaiņas ir NKI apkopošanas avotu un metožu izmaiņas, bet būtiskas neregulāras izmaiņas ir būtiskas izmaiņas attiecībā uz metodēm saistībā ar jēdzieniem un definīcijām un/vai izmantoto klasifikāciju: piem., ES jaunās saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas ieviešana (NACE, 2. red.) nacionālajos kontos 2011. gadā vai jaunā grāmatvedības regulējuma ieviešana (EKS 2010). Būtisku izmaiņu gadījumā ir jāveic iepriekšējo gadu NKI datu retrospektīvs aprēķins. [8888] Izņemot izmaiņas, kuras izriet no NACE 2. red. ieviešanas nacionālajos kontos. [9999] Atsauces gads, attiecībā uz kuru nacionālajos kontos varēja izmantot sīki izstrādātus datus, kas izriet no gada pārskatiem. [51] Vācijā, Spānijā, Francijā, Itālijā un Austrijā. [52] Izņemot izmaiņas, kas saistītas ar NACE 2. red. ieviešanu. [53] Šīs norādes jo īpaši attiecas uz aplēsēm izklaides, literatūras un mākslas darbu oriģinālu, kā arī apdrošināšanas un programmatūru jomā un pamatkapitāla patēriņa aplēsēm attiecībā uz ceļiem, tiltiem utt. [54] NKI komitejas dokuments Nr. 222 "Citi jautājumi (kas galvenokārt izriet no B, C un D rīcības punkta) attiecībā uz 25 dalībvalstīm". [55] Ja šī nepilnība nav novērsta līdz 2011. gada beigām. [56] Eurostat novērtējuma ziņojumos ir teikts, ka NKI sastāvdaļu apkopošanu "vajadzētu" vai "varētu" uzlabot vai ka ir nepieciešami daži uzlabojumi. Tomēr nav skaidrs, vai tas, ka šie aspekti nav ņemti vērā, ietekmē kopvērtējumu. [57] Sk. Palātas 2006. gada pārskata 4.26. punktu. [58] Tāpēc, ka Komisijas veiktā NKI uzskaitījumu pārbaude vēl nebija pabeigta. [59] Saskaņā ar šo nosacījumu, kā noteikts NKI regulas 2. panta 2. punktā, jebkādas izmaiņas NKI par iepriekšējiem finanšu gadiem saskaņā ar 5. pantu attiecas uz visām dalībvalstīm saistībā ar izmaiņām attiecīgās dalībvalsts iemaksās NKI pašu resursos. Saskaņā ar NKI regulas 5. pantu NKI komiteja sniedz gada atzinumu par dalībvalstu NKI datu piemērotību pašu resursu vajadzībām. [60] Eurostat veikto pārbaužu un darba tvērums. [61] Jo īpaši to, kā tiek aprēķinātas ikgadējās iemaksas un korekcijas (iepriekšējo gadu atlikumiem), kā Budžeta ĢD un Eurostat sadala pienākumus, kāda loma ir NKI komitejai un kāds ir Budžeta ĢD un Eurostat veikto pārbaužu tvērums un mērķi. [62] Tostarp galvenie rādītāji attiecībā uz NKI pašu resursu pārbaužu likumību, pareizību un pareizu finanšu pārvaldību. [63] ES noteikumi to aprēķināšanai, nacionālo kontu apkopošanas procesa sarežģītība un divu Komisijas dienestu kopējā atbildība (sk. 2.–11. punktu). [64] Sk. 45. zemsvītras piezīmi. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS NKI PAŠU RESURSI 2002., 2007. UN 2010. GADĀ PA DALĪBVALSTĪM Avots: ERP (pamatojoties uz Komisijas finanšu ziņojumiem, ES budžeta 14. nodaļu "NKI " un 32. nodaļu "NKI atlikumi"). Dalībvalstis | 2002. gads | 2007. gads | 2010. gads | milj. EUR | % | milj. EUR | % | milj. EUR | % | Desmit lielākie iemaksu veicēji, kas atlasīti šīs revīzijas kontekstā Vācija (DE) | 10504,5 | 22,86 % | 14653,8 | 19,83 % | 18703,8 | 20,54 % | Francija (FR) | 7684,7 | 16,72 % | 11215,7 | 15,17 % | 14762,0 | 16,21 % | Apvienotā Karaliste (UK) | 8480,5 | 18,46 % | 12551,2 | 16,98 % | 12963,4 | 14,24 % | Itālija (IT) | 6390,4 | 13,91 % | 9143,7 | 12,37 % | 11386,6 | 12,51 % | Spānija (ES) | 3430,7 | 7,47 % | 6073,4 | 8,22 % | 7611,3 | 8,36 % | Nīderlande (NL) | 2264,9 | 4,93 % | 3400,6 | 4,60 % | 4219,2 | 4,63 % | Beļģija (BE) | 1335,7 | 2,91 % | 1985,8 | 2,69 % | 2662,4 | 2,92 % | Zviedrija (SE) | 1220,7 | 2,66 % | 1948,9 | 2,64 % | 2771,6 | 3,04 % | Polija (PL) | 0,0 | 0,00 % | 1745,6 | 2,36 % | 2630,9 | 2,89 % | Austrija (AT) | 1070,0 | 2,33 % | 1564,9 | 2,12 % | 2131,7 | 2,34 % | Kopā | 42382,1 | 92,25 % | 64283,6 | 86,98 % | 79842,9 | 87,68 % | Citas dalībvalstis Dānija (DK) | 893,1 | 1,94 % | 1393,5 | 1,89 % | 1705,7 | 1,87 % | Grieķija (EL) | 704,8 | 1,53 % | 1946,6 | 2,63 % | 1616,9 | 1,78 % | Portugāle (PT) | 635,9 | 1,38 % | 940,1 | 1,27 % | 1344,0 | 1,48 % | Somija (FI) | 693,5 | 1,51 % | 1087,7 | 1,47 % | 1256,0 | 1,38 % | Čehijas Republika (CZ) | 0,0 | 0,00 % | 703,8 | 0,95 % | 1051,4 | 1,15 % | Īrija (IE) | 537,5 | 1,17 % | 972,2 | 1,32 % | 950,1 | 1,04 % | Rumānija (RO) | 0,0 | 0,00 % | 681,7 | 0,92 % | 859,6 | 0,95 % | Ungārija (HU) | 0,0 | 0,00 % | 546,7 | 0,74 % | 702,2 | 0,77 % | Slovākija (SK) | 0,0 | 0,00 % | 302,5 | 0,41 % | 450,1 | 0,49 % | Slovēnija (SI) | 0,0 | 0,00 % | 198,3 | 0,27 % | 250,9 | 0,28 % | Bulgārija (BG) | 0,0 | 0,00 % | 163,0 | 0,22 % | 247,2 | 0,27 % | Luksemburga (LU) | 100,7 | 0,22 % | 202,2 | 0,27 % | 196,6 | 0,22 % | Lietuva (LT) | 0,0 | 0,00 % | 158,3 | 0,21 % | 186,4 | 0,20 % | Latvija (LV) | 0,0 | 0,00 % | 118,0 | 0,16 % | 133,9 | 0,15 % | Kipra (CY) | 0,0 | 0,00 % | 88,2 | 0,12 % | 124,3 | 0,14 % | Igaunija (EE) | 0,0 | 0,00 % | 95,8 | 0,13 % | 98,9 | 0,11 % | Malta (MT) | 0,0 | 0,00 % | 32,5 | 0,04 % | 40,4 | 0,04 % | Kopā | 3565,5 | 7,75 % | 9631,1 | 13,02 % | 11214,6 | 12,32 % | Kopējie NKI pašu resursi (NKI OR) | 45947,6 | 100,00 % | 73914,7 | 100,00 % | 91057,5 | 100,00 % | | Kopējie ieņēmumi (miljonos EUR) | 95434,4 | 117563,0 | 127795,0 | Kopējie NKI OR / kopējie ieņēmumi | 48,15 % | 62,87 % | 71,25 % | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS NKI PAŠU RESURSU APRĒĶINS TO NKI PAŠU RESURSU APRĒĶINS, KURUS IZMANTO BUDŽETA FINANSĒŠANAI 1. NKI pašu resursus aprēķina, dalībvalstu NKI piemērojot vienotu likmi. Likme ir procentuālā daļa no gada NKI plānotās summas, un to nosaka tā, lai tā pilnībā segtu to budžeta daļu, ko nefinansē, izmantojot TPR, PVN pašu resursus un citus ieņēmumus [1] Tādējādi kopējo NKI pašu resursu aprēķinu ietekmē šie citi ieņēmumu veidi. 2. NKI atlikumi un atlikumu korekcijas par n gadu aprēķina attiecīgi n+1 gadā, salīdzinot prognozētos datus ar faktiskajiem NKI datiem [2], un turpmākajos gados (n+2, n+3, n+4..... utt.), izmantojot jaunākos faktiskos datus, kā norādīts turpmāk tekstā. 3. ES noteikumi par pašu resursu aprēķinu paredz iespēju labot attiecīgā finanšu gada NKI datus līdz n+4 gada 30. septembrim. Šo četru gadu termiņu var pagarināt, ja Komisija un/vai dalībvalstis uzskata, ka ir jāuzlabo daži NKI datu apkopošanas aspekti attiecīgajā finanšu gadā [3]. 4. Komisijas atrunu noteikšanas procedūru izmanto, lai norādītu dalībvalstīm, kurās jomās ir jāveic uzlabojumi. Nosakot vispārējo atrunu, tiek ņemts vērā dalībvalstu visu NKI sastāvdaļu apkopojums, bet, nosakot īpašo atrunu, tiek ņemta vērā atsevišķu NKI sastāvdaļu aplēse. Ja Komisija atceļ noteiktās atrunas, pašu resursu aprēķinā nevar ņemt vērā turpmākas attiecīgajos datos veiktās izmaiņas. NKI DATU IZMANTOŠANA PAŠU RESURSU CITU ELEMENTU APRĒĶINĀ 5. NKI datiem ir būtiska nozīme pašu resursu plašākā sistēmā. Tos izmanto arī tāpēc, lai noteiktu nepārsniedzamo PVN bāzes līmeni (tas nedrīkst pārsniegt 50 % no NKI), aprēķinot PVN pašu resursus [4], lai starp dalībvalstīm pārdalītu korekciju izmaksas, kas noteiktas Apvienotajai Karalistei saistībā ar nelīdzsvarotu budžetu [5], un bruto samazinājumu, kas noteikts Nīderlandei un Zviedrijai to ikgadējām NKI iemaksām [6], un lai noteiktu saistību un maksājumu apropriāciju maksimālo kopējo summu gadā, kas ir jāiekļauj budžetā (maksimālais apjoms) [7]. IKGADĒJIE NKI DATI, KURUS IZMANTO PAŠU RESURSU APRĒĶINAM 6. Ikgadējos NKI datus [8] apkopo dalībvalstu statistikas iestādes. Tām katru gadu līdz 22. septembrim ir jāiesniedz Komisijai (Eurostat) NKI un IKP dati un to sastāvdaļas par iepriekšējo gadu un jebkādas iepriekšējo gadu datu izmaiņas. Dalībvalstis šos datus norāda "NKI anketā". 7. Dalībvalstu statistikas iestādes papildus šiem datiem sagatavo ziņojumu, kurā norāda, kā aprēķinātas kopsummas, aprakstot jebkādas būtiskas izmaiņas attiecībā uz procedūrām ("metodes") un pamata statistikas datiem ("avoti") un pamatojot visas iepriekšējo NKI aplēšu korekcijas ("kvalitātes ziņojums") [9]. 8. Lai sagatavotu NKI datu apkopošanas precīzāku aprakstu, valstu statistikas iestādēm ir jāiesniedz Eurostat procedūru un pamata statistikas datu uzskaitījums ("NKI uzskaitījums"), ko izmanto, lai aprēķinātu dažādas NKI sastāvdaļas [10]. 9. Saskaņā ar NKI komitejas 2005. gada jūlijā pieņemtajām pamatnostādnēm dalībvalstis, vēlākais vienu gadu pēc būtisku izmaiņu izdarīšanas, sagatavo pilnīgi atjauninātu NKI uzskaitījumu [11]. Ja dalībvalstī nav spēkā pārskatīšanas politika attiecībā uz būtiskām izmaiņām, NKI uzskaitījumu atjaunina vismaz reizi piecos gados. 10. Šīs pamatnostādnes tika grozītas 2012. gada jūlijā, nosakot dalībvalstīm prasību sniegt atjauninātu NKI uzskaitījumu tikai tad, ja to pieprasa NKI komiteja un ja Eurostat pārbaudes laikā ir veiktas būtiskas izmaiņas. [1] Sk. Pašu resursu regulas 5. pantu. [2] Sk. Pašu resursu regulas 10. panta 6. punktu. [3] Sk. Pašu resursu regulas 10. panta 7. punktu. [4] Sk. Pašu resursu lēmuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu. [5] "Apvienotās Karalistes korekcija". Sk. Pašu resursu lēmuma 5. pantu. [6] Sk. Pašu resursu lēmuma 2. panta 5. punktu. [7] Sk. Pašu resursu lēmuma 3. pantu. [8] NKI datus veido statistika un citas aplēses. Tie nav prognozējamie dati, kurus izmanto pašu resursu sistēmā gada budžeta apstiprināšanas procedūras gadījumā. [9] Sk. NKI regulas 2. pantu. [10] Sk. NKI regulas 3. pantu. [11] Būtiskas, regulāras vai pamata izmaiņas ir izmaiņas saistībā ar avotiem vai metodēm, ko izmanto nacionālo kontu apkopošanas nolūkā, bet būtiskas, neregulāras izmaiņas ir būtiskas izmaiņas saistībā ar jēdzienu un definīciju un/vai izmantotās klasifikācijas metodēm. Sk. arī šā ziņojuma 50. zemsvītras piezīmi un glosāriju. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS DALĪBVALSTU NKI UZSKAITĪJUMU PĀRBAUDE, KO VEIC KOMISIJA VISPĀRĒJO ATRUNU NOTEIKŠANA 1. Tā kā NKI datus pašu resursu vajadzībām var izmantot tikai četrus gadus un tā kā Eurostat veiktais dalībvalstu NKI uzskaitījumu novērtējums var aizņemt ilgāku laiku nekā šie četri gadi (kā tas bija, piemēram, attiecībā uz NKI datiem, sākot ar 2002. gadu), Komisija (Budžeta ĢD) nosaka vispārējās atrunas, kas attiecas uz dalībvalsts visu NKI sastāvdaļu apkopošanu. DOKUMENTĀRĀS PĀRBAUDES, PAMATOJOTIES UZ GIAQ DATIEM 2. Eurostat pārbauda NKI uzskaitījumus [1], lai nodrošinātu "sistemātisku, konsekventu un taisnīgu" pieeju dalībvalstu NKI datu kvalitātes novērtējumam. Eurostat darbu dokumentē, izmantojot GIAQ, kurā ir 265 detalizēti jautājumi par visu nacionālo kontu apkopošanas procedūru. INFORMĀCIJAS PĀRBAUDES VIZĪTES [2] 3. Ņemot vērā Eurostat dokumentārās pārbaudes, kuru pamatā ir GIAQ dati, Eurostat sagatavo jautājumus, kas jānoskaidro informācijas pārbaudes vizīšu laikā valstu statistikas iestādēs. Informācijas pārbaudes vizītes galvenais mērķis ir iegūt nepieciešamo informāciju, lai konstatētu jebkādas nepilnības saistībā ar statistikas avotiem un metodēm, kuras izmanto, lai aprēķinātu NKI un tā sastāvdaļas. MISIJAS ZIŅOJUMI UN RĪCĪBAS PUNKTI 4. Pēc informācijas pārbaudes vizītes dalībvalstī tiek noteikti "rīcības punkti", kuros ir sniegtas norādes par iespējamām nepieciešamām izmaiņām saistībā ar izmantotajām metodēm un/vai par pārraudzības un kontroles sistēmu nepilnībām, kuras ir jānovērš. Šie rīcības punkti ir iedalīti šādās piecās kategorijās: A rīcības punkti: veikt uzlabojumus saistībā ar izmantotajām metodēm; B rīcības punkti: iesniegt jaunu informāciju, kas būtu jāiekļauj NKI uzskaitījumā; C rīcības punkti: pārformulēt, precizēt vai labot pašreizējo informāciju, kas iekļauta NKI uzskaitījumā; D rīcības punkti: iesniegt jaunu informāciju, kas nav obligāti jāiekļauj NKI uzskaitījumā; E rīcības punkti: punkti, kurus īsteno Eurostat. 5. Eurostat un valstu statistikas iestādēm ir jāsaskaņo misijas ziņojumi (un rīcības punktu īstenošanas grafiks), un tie ir jāiesniedz NKI komitejai apspriešanai un pieņemšanai. TIEŠĀ PĀRBAUDE 6. Papildus NKI uzskaitījumu pārbaudei, pamatojoties uz GIAQ datiem, Eurostat, sākot ar 2007. gadu, veic NKI sastāvdaļu tiešās pārbaudes, kā to ierosināja Palāta [3]. 7. Saskaņā ar Eurostat pamatnostādnēm šīs pieejas galvenais mērķis ir izsekot procesu no atlasītās nacionālo kontu sastāvdaļas līdz tās avotu datiem [4]. 8. Parasti tiešo pārbaudi veic vienai vai divām NKI sastāvdaļām. Eurostat parasti neuzskata, ka būs iespējams izdarīt secinājumus par visām aplēses daļām, kas iekļautas NKI uzskaitījumā, pamatojoties uz šo darbu. REĢISTRĒŠANĀS DATNES UN NKI UZSKAITĪJUMU IZSEKOTIE ATJAUNINĀJUMI 9. Lai uzraudzītu progresu attiecībā uz rīcības punktiem un lai dokumentētu pārbaudes procesu, Eurostat saglabā reģistrēšanās datnes, kurās ir norādīta visa informācija par katru rīcības punktu, un NKI uzskaitījuma regulāri atjauninātu (nepubliskojamu) versiju izsekošanas režīmā. NOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMI 10. Eurostat sagatavo novērtējuma ziņojumus par dalībvalstu NKI datu kvalitāti par noteiktiem gadiem (piemēram, par periodu no 2002. līdz 2010. gadam). Komisija izmanto novērtējuma ziņojumus, lai noteiktu īpašās atrunas. ĪPAŠO ATRUNU NOTEIKŠANA UN VISPĀRĒJO ATRUNU ATCELŠANA 11. Attiecībā uz visiem rīcības punktiem, kurus Eurostat uzskata par būtiskiem un par kuriem nav pieejama pilnīga informācija, un/vai ja valstu statistikas iestādes nav veikušas nepieciešamos uzlabojumus, Komisija nosaka īpašās atrunas attiecībā uz atsevišķu NKI sastāvdaļu aplēsēm. Tas nozīmē, ka pārbaude ir pabeigta un ka visas līdzšinējās vispārējās atrunas var atcelt. [1] Sk. šā ziņojuma 11. zemsvītras piezīmi. [2] Šīs vizītes veic Komisija. Šajās vizītēs var piedalīties pārējo dalībvalstu pārstāvji (sk. NKI regulas 6. pantu). [3] Sk. Palātas 2005. gada pārskata 4.30. punkta a) apakšpunktu, 2006. gada pārskata 4.1. pielikumu un 2007. gada pārskata 4.45. punktu. [4] Tiešās pārbaudes galvenais mērķis ir pārbaudīt, vai NKI uzskaitījuma avotu un metožu apraksts atbilst faktiskajai apkopošanas praksei un vai avotos norādītie pamata dati ir pareizi norādīti nacionālajos kontos, ko dalībvalstis iesniedza attiecībā uz NKI pašu resursiem. Izmantojot šo pieeju, Eurostat neveic NKI sastāvdaļu aplēses. -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS PĀRSKATS PAR PALĀTAS IZMANTOTO REVĪZIJAS PIEEJU UN METODĒM +++++ TIFF +++++ Avots: ERP. -------------------------------------------------- V PIELIKUMS PALĀTAS KONTROLES MODELIS CEĻĀ UZ LABĀKU KONTROLES SISTĒMU 1. Palāta analizēja Komisijas sistēmu vispārējo struktūru, lai noteiktu pārbaužu pasākumu labas prakses kopumu, ko izmantot šīs revīzijas nolūkā. 2. Par labas prakses piemēru ir uzskatāma strukturētāka un dokumentēta pieeja, kā arī labāka resursu piešķiršana. Ir jāīsteno dažādas kontroles procedūras, salīdzinot ar Komisijas regulējumu: mazāk intensīva kvalitatīvā pārbaude attiecībā uz dalībvalstu NKI uzskaitījumā minētajiem avotiem un metodēm un biežākas apkopošanas procesa pārbaudes, padziļināti pārbaudot [1] būtiskās un riskantās sastāvdaļas. 3. Šie kontroles modelī konsolidētie pārbaudes pasākumi ir iedalīti Eurostat pārbaudes trīs galvenajos posmos, kā aprakstīts turpmāk tekstā. 1. POSMS. PĀRBAUDES STRATĒĢIJA/PIEEJA 4. Ierosinātā stratēģija/pieeja ir paredzēta, lai plānotu NKI sastāvdaļu pārbaudes un noteiktu prioritātes, izmantojot strukturētas metodes saskaņā ar izmaksu un ieguvumu principu ("izmaksu un ieguvumu analīze"). 5. Izmaksu un ieguvumu analīzi veic, izmantojot šādus instrumentus un procedūras: a) veikt dalībvalstu NKI datu apkopojuma detalizētu kvalitatīvu riska novērtējumu. Riska avoti un faktori ir noteikti VI pielikumā, un novērtējumā ņem vērā IKP apkopošanas procesu, izmantojot ražošanas pieeju. NKI uzskaitījumu un dalībvalstu jaunāko ikgadējo kvalitātes ziņojumu dokumentārā pārbaude [2] dod galveno informāciju, kuru izmanto, lai veiktu objektīvo risku sīki izstrādātu kvalitatīvu novērtējumu. Kontroles riskus [3] neņem vērā, jo pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras dalībvalstu statistikas iestādes izmanto nacionālo kontu apkopošanai, nav pilnīgi uzticamas; b) sagatavot A matricu [4], lai apkopotu IKP sastāvdaļas (saskaņā ar ražošanas pieeju) un IKP/NKI pārejas vienības, pamatojoties uz šādiem diviem elementiem: riska novērtējuma rezultātu (saistīts ar riska svērumiem) [5] un sastāvdaļu apmēru ekonomikā (IKP/NKI sastāvdaļas procentuālā daļa no kopējā NKI). Riska līmeņa rādītāju aprēķina, riska svērumu reizinot ar katras sastāvdaļas apmēru. Šīs revīzijas nolūkā minēto rādītāju aprēķina katrai NACE (1. red.) darbībai un pārejas vienībām. Izmaksu un ieguvumu analīzi var izmantot arī izdevumu un ienākumu pieejas gadījumā [6]; c) minētās analīzes izmaksas un ieguvumus (metodoloģija) nosaka šādi: "ieguvumi" ir to atlasīto IKP/NKI sastāvdaļu riska līmeņa rādītāja vērtība, kuras ir padziļināti jāpārbauda, bet "izmaksas" ir alternatīvās izmaksas, kas ir saistītas ar padziļinātas pārbaudes neveikšanu citām IKP/NKI sastāvdaļām. Izmaksas mēra, ņemot vērā nepārbaudīto IKP/NKI sastāvdaļu riska līmeņa rādītāju vērtību summu; d) lai atlasītu IKP/NKI sastāvdaļas, kuras ir padziļināti jāpārbauda, Palāta parasti iesaka izmantot atskaites robežvērtību [7] (būtiskuma kritērijus): sastāvdaļas, kuru riska līmeņa rādītāja vērtība ir lielāka par atsauces robežvērtību, tiek atlasītas, bet tās sastāvdaļas, kuru riska līmenis ir mazāks par atskaites robežvērtību, netiek atlasītas. Dažos pamatotos gadījumos ir iespējami šo kvantitatīvo kritēriju izņēmumi, lai uzlabotu izmaksu un ieguvumu analīzes efektivitāti; e) katrā dalībvalstī atlasīto IKP/NKI sastāvdaļu skaits ir atkarīgs no tā, cik darbinieku ir pieejami, lai veiktu pārbaudi. 2. POSMS. PĀRBAUDES PROCESS 6. Jāveic to IKP/NKI sastāvdaļu padziļināta pārbaude, kuras ir atlasītas, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātiem (kā aprakstīts 1. posmā). Padziļinātu pārbaužu tvērumam un mērķiem ir jābūt plašākiem nekā Eurostat veikto tiešo pārbaužu tvērumam un mērķiem. Turklāt padziļinātas pārbaudes kontekstā piemēro uz risku balstīta pieeju, kā paskaidrots turpmāk tekstā: tvērums: pārbaudes tvērums ir atlasīto IKP/NKI sastāvdaļu pilnīgs apkopošanas process, tostarp pamata datu avotu (primāro datu) kvalitātes pārbaude, lai gan tie attiecas uz citām valstu statistikas iestāžu nodaļām, nevis tām, kuras ir atbildīgas par nacionālajiem kontiem, vai citām struktūrām, kas nodrošina statistikas datus; mērķi: veicot padziļinātu pārbaudi, pārbauda mērķus, kas noteikti Eurostat tiešo pārbaužu pamatnostādnēs, un to, vai atlasītās IKP/NKI sastāvdaļas atbilst EKS 95; pieeja: veicot pārbaudi, sākot ar procesa izsekošanu no kopsummām līdz atsevišķiem datiem, uzmanība galvenokārt tiek pievērsta tām pakārtotajām sastāvdaļām, kuras nosaka, izmantojot apkopošanas pakārtotos procesus, kuru riska līmenis saskaņā ar riska novērtējumu ir (ļoti) augsts (sk. šā pielikuma 5. punkta a) apakšpunktu). 7. IKP/NKI sastāvdaļu padziļinātu pārbaudi veic "kontroles apmeklējumu" [8] laikā valstu statistikas iestādēs. Pārbaudes gadījumā ir jāsagatavo precīzs pārbaužu saraksts, lai aptvertu visus ar nacionālo kontu apkopošanu saistītos riskus (sk. VI pielikumu) un lai dalībvalstīs īstenotu konsekventu pieeju. Konstatējumi ir jāsaskaņo ar valstu statistikas iestādēm, tomēr NKI komitejai nav jāapstiprina kontroles apmeklējumu ziņojumi [9], jo katras dalībvalsts NKI datu kopvērtējumu iekļauj novērtējuma ziņojumā, kuru pārbauda NKI komiteja (sk. 3. posmu). 3. POSMS. ZIŅOŠANA 8. Sagatavo trīs līmeņu NKI pašu resursu pārbaudes ziņojumus, kā aprakstīts turpmāk tekstā. NOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMI 9. Šajos ziņojumos ir jāiekļauj dalībvalstu NKI datu ticamības, salīdzināmības un pilnīguma kopvērtējums, ņemot vērā to, kā ir piemērots izmaksu un ieguvumu princips (sk. 1. un 2. posmu). Šajos ziņojumos ir jānorāda vismaz šāda informācija: a) pamatinformācija; b) pārbaudes mērķis(-i) un tvērums (t. i., galvenie dokumenti, kas ir pārbaudes pamatā); c) veiktās darbības; d) konstatējumi; e) secinājumi (kopvērtējums); f) piezīmes. 10. Ziņojumu secinājumus sagatavo standarta teksta formā. Būtiskuma kritēriji (t. i., pārbaudītās sastāvdaļas un/vai NKI vērtības procentuālā daļa) ir jānosaka, lai izšķirtu padziļinātas pārbaudes būtiskus un nebūtiskus konstatējumus. Ja visu būtisko konstatējumu (t. i., piezīmju) ietekme pārsniedz noteikto atsauces robežvērtību (piem., 2 % no NKI), kopvērtējumam ir jābūt negatīvam. NKI KOMITEJAS ATZINUMS 11. Šajā atzinumā ir jāņem vērā pārbaude, ko Komisija veica, izmantojot kontroles sistēmu, un Eurostat veiktās konsekvences pārbaudes attiecībā uz datiem un informāciju, ko dalībvalstis norādīja ikgadējās NKI anketās un kvalitātes ziņojumos. 12. NKI komitejas atzinumā ir jānorāda vismaz šāda informācija: a) pamatinformācija un juridiskais pamats; b) pārbaudes mērķis(-i) un tvērums (t. i., galvenie dokumenti, kas ir pārbaudes pamatā); c) veiktās darbības; d) (vispārējās un īpašās) atrunas un citi būtiski konstatējumi; e) secinājumi (atzinums); f) piezīmes. 13. Atzinumam ir jābūt pozitīvam, negatīvam vai pozitīvam ar piezīmi(-ēm). Atzinumam ir jābūt ar piezīmi(-ēm), ja ir noteiktas vispārējās atrunas un/vai (būtiskas) īpašās atrunas vai ja Eurostat veikto NKI anketas un kvalitātes ziņojumu pārbaužu rezultātā ir sniegti būtiski konstatējumi. Ja piezīmju dēļ nevar sniegt pozitīvu atzinumu (sk. šā pielikuma 10. punktu), NKI pamatdatus izmanto NKI pašu resursu aprēķinam tikai tad, ja Komisija pienācīgi pamato to izmantošanu. 14. Šā atzinuma ierosinātais standarta teksts ir sniegts 1. izcēlumā. 1. IZCĒLUMS. IEROSINĀTAIS STANDARTA TEKSTS, KO IZMANTO, GATAVOJOT IKGADĒJO NKI KOMITEJAS ATZINUMU Ņemot vērā NKI datu pārbaudes mērķus un tvērumu (sk......) un pamatojoties uz Eurostat veikto darbu (sk......), NKI komiteja iesniedz atzinumu [saskaņā ar NKI regulas 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu] par to, ka dalībvalstu [GADS]. gada NKI anketās un kvalitātes ziņojumos norādītie dati, kurus izmanto pašu resursu vajadzībām, ir/nav atbilstoši. [Tomēr..... turpmāk minēto aspektu dēļ atzinums ir ar piezīmi(-ēm)....., piem., (vispārējās un/vai īpašās) atrunas attiecībā uz NKI datiem ir noteiktas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1150/2000..... 10. panta 7. punktu]. GADA DARBĪBAS PĀRSKATI 15. Eurostat un Budžeta ĢD gada darbības pārskatos (1. daļā "Politikas sasniegumi", 2. daļā "Vadības un iekšējās kontroles sistēmas" un/vai 3. daļā "Pamatelementi, lai sagatavotu ticamības deklarāciju" [10]) ir jāapraksta NKI pašu resursu pārbaudes [11], norādot attiecīgo informāciju par resursu izmantošanu, ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu. 16. Tā kā Budžeta ĢD ir deleģētais kredītrīkotājs attiecībā uz NKI pašu resursiem, tam ir arī jāsniedz piemēroti pierādījumi (piem., likumības un pareizības rādītāji) kā ticamības deklarācijas pamatojums (t. i., gada darbības pārskata 4. daļa) attiecībā uz NKI pašu resursu pārvaldību. 17. Attiecībā uz to NKI datu kvalitāti, kurus izmanto pašu resursu aprēķina nolūkā, Eurostat ir jāiesniedz Budžeta ĢD ikgadējais NKI datu kopvērtējums, lai Budžeta ĢD varētu pamatot savu deklarāciju. Pretējā gadījumā Eurostat varētu apliecināt gada darbības pārskatos to NKI datu kvalitāti, kurus izmanto pašu resursu vajadzībām, un Budžeta ĢD gada darbības pārskatā varētu atsaukties uz šo pamatelementu, lai sagatavotu ticamības deklarāciju. 18. NKI komitejas gada atzinumu var izmantot kā ticamības avotu, ja tas ir skaidrs un ja vispārējais secinājums ir nepārprotams. 19. Budžeta ĢD gada darbības pārskatā ir jāprecizē deklarācijas tvērums, lai sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu gan par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, gan par NKI pašu resursu pareizu finanšu pārvaldību. Ierosinātais teksts, kas jānorāda, lai precizētu deklarācijas tvērumu, ir sniegts 2. izcēlumā. 2. IZCĒLUMS. NKI PAŠU RESURSU DEKLARĀCIJAS TVĒRUMS a) Ticamības deklarācija attiecas uz kārtējā gada NKI pašu resursu aprēķinu, kurš veikts, izmantojot prognozētos datus (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1150/2000 5. pantu), kas ir jāpārbauda turpmākajos gados, un uz iepriekšējo gadu NKI pašu resursu atlikumu [12] un atlikumu korekcijas [13] aprēķinu (Regulas (EK) Nr. 1150/2000 10. panta 6. un 7. punkts). b) Dalībvalstu norādītos attiecīgā gada NKI datus var pārskatīt vēl līdz četriem gadiem pēc attiecīgā gada. Turklāt vispārējo un īpašo atrunu gadījumā šos datus var labot arī pēc šā noteiktā termiņa. c) NKI datu kvalitātes novērtējuma pamatā ir Eurostat veiktās pārbaudes rezultāti, kā aprakstīts gada darbības pārskata 1. un 2. daļā, un ticamības pamatojums ir aprakstīts 3. daļā [14]. d) NKI komiteja, ievērojot izmaksu un ieguvumu principu, iesniedz gada (pozitīvo, negatīvo vai pozitīvo ar piezīmi(-ēm)) atzinumu par to NKI datu piemērotību, kurus izmanto pašu resursu vajadzībām….. [1] Sk. šā ziņojuma 16. zemsvītras piezīmi. [2] Vajadzības gadījumā "informācijas pārbaudes vizīti" (saskaņā ar NKI regulas 6. pantu) var veikt, lai precizētu nacionālo kontu apkopošanas procesu. [3] Tostarp arī riskus, kas izriet no statistikas ražošanas sistēmu darbības (t. i., D riska avotu sk. VI pielikumā). [4] Eurostat arī ierosināja NKI kontroles plānošanas procesā izmantot līdzīgu riska matricu, lai īstenotu vienu no IRN ierosinājumiem, kas minēts ziņojumā par NKI statistikas procesu, kas publicēts 2011. gada augustā. [5] Palātas revidenti ierosināja izmantot šādus riska koeficientus: 100 — "ļoti augsts" risks, 75 — "augsts" risks, 50 — "vidēji augsts" risks un 10 — "zems" risks. [6] Veicot šo analīzi, būtu jāņem vērā dalībvalstu īpašā apkopošanas procedūra. [7] Šīs revīzijas nolūkā robežvērtība, ko izmanto, lai atlasītu NKI sastāvdaļas padziļinātai pārbaudei, bija 5. Eurostat kontroles lietu dokumentāro pārbaudi veica, nosakot atlases robežvērtību 2 tām dalībvalstīm, kurās pārbaude tika veikta uz vietas, un pārējām atlasītajām dalībvalstīm nosakot atlases robežvērtību 5. [8] Saskaņā ar Pašu resursu regulas 19. pantu. [9] Ja ir ņemti vērā apmeklēto valstu statistikas iestāžu komentāri, minētos (galīgos) ziņojumus var iesniegt komitejai informācijas nolūkā. [10] Šie elementi ir noteikti Komisijas iekšējās pamatnostādnēs par 2011. gada darbības pārskata sagatavošanu. Līdzīgi elementi ir noteikti iepriekšējo gadu pamatnostādnēs. [11] Jo īpaši dalībvalstu iemaksu aprēķins, pilnvaru sadalījums Komisijā (tostarp NKI komitejas loma), Eurostat un Budžeta ĢD veikto pārbaužu tvērums un mērķi un Komisijas veiktā NKI atrunu pārvaldība. [12] Tos iegūst n+1 gadā, salīdzinot (provizoriskos) faktiskos NKI datus par n gadu, ko dalībvalstis norādījušas NKI anketās, ņemot vērā attiecīgos prognozētos NKI datus, kurus izmanto, lai sagatavotu attiecīgā gada budžetu. [13] To iegūst n+2 vai vairāk gadu laikā, salīdzinot uzlabotos (galīgos) faktiskos n gada NKI datus un attiecīgos tā paša gada faktiskos NKI datus, kurus dalībvalstis norādījušas iepriekšējo gadu NKI anketās. [14] Sk. šā pielikuma 15.–18. punktu. -------------------------------------------------- VI PIELIKUMS PALĀTAS IZMANTOTĀ RISKA NOVĒRTĒJUMA MATRICA Avots: ERP. RISKA AVOTI | RISKA FAKTORI (par katru IKP sastāvdaļu (t. i., NACE darbības) un IKP/NKI pārejas vienībām)) | RISKA NOVĒRTĒJUMS (zems, vidēji augsts, augsts, ļoti augsts) | (A)Statistikas avotu kvalitāte | (A1)Avota neatbilstība nacionālo kontu darbību un/vai darījumu mērīšanai, ņemot vērā kopējo datu atspoguļojumu un pieejamo mainīgo lielumu pilnīgumu un precizitāti. | A riska avota kopvērtējums par katru IKP/NKI sastāvdaļu | (A2)Nav pieejami atjaunināti avoti. | (A3)Avotiem nav noteikti kontroles un kvalitātes rādītāji (piem., pakalpojumu līgumi, kvalitātes ziņojumi, ad hoc pārskati). | (B)Statistikas metožu kvalitāte | (B1) Metodes, kuras izmanto, lai novērtētu nacionālajos kontos minētās darbības un/vai darījumus, neatbilst EKS 95. | B riska avota kopvērtējums par katru IKP/NKI sastāvdaļu | (B2)Nav pilnīgi izmantotas metodes, kuras NKI komiteja un/vai Eurostat ieteica izmantot īpašu elementu novērtēšanai. | (B3) "Netiešās" metodes ir nepareizi izmantotas. | (B4)Nav noteiktas īpašas metodes, lai pilnīgi novērtētu ēnu ekonomiku. | (C)Statistikas aplēšu un nacionālo kontu sagatavošana atbilstoši EKS 95 | (C1) Nacionālo kontu darbību un/vai darījumu aprēķins neatbilst EKS 95. | C riska avota kopvērtējums par katru IKP/NKI sastāvdaļu | (C2)Datu pārbaude un citas (skaidras finanšu gadu nodalīšanas, skaidras pilnīguma un līdzsvarojuma) korekcijas nav īstenotas atbilstoši, lai nodrošinātu aplēšu atbilstību EKS 95. | (C3)Statistikas avotu mainīgie lielumi nav pareizi klasificēti, lai veiktu EKS 95 darbību un/vai darījumu novērtējumu. | (C4)Institucionālo sektoru un/vai darbību un/vai darījumu iedalījums nacionālajos kontos neatbilst EKS 95 (ņemot vērā iespējamo ietekmi uz NKI). | (D)Statistikas ražošanas sistēmu (tostarp organizatorisko pasākumu) darbība | (D1)Par nacionālajiem kontiem atbildīgajai(-ām) nodaļai(-ām) nav pietiekamu resursu (piem., darbinieku un īpašas pieredzes un prasmju saistībā ar EKS 95). | D riska avota kopvērtējums saistībā ar nacionālo kontu apkopošanu [9999] | (D2)Nacionālo kontu nodaļas(-u) darbinieki/vadība nav neatkarīgi. | (D3)Nepilnības attiecībā uz to, kā valstu statistikas iestādes plāno darbu un sadala pienākumus (piem., attiecībā uz datu izplatīšanu). | (D4)Nav standartizētu informācijas sistēmu aplēšu noteikšanai un darbību un/vai darījumu reģistrēšanai nacionālajos kontos. | (D5)Nepietiekami saskaņotas šādu struktūru darbības: — nacionālo kontu nodaļa(-s) un citas valstu statistikas iestāžu nodaļas, kuras ir atbildīgas par nacionālajos kontos izmantoto tematisko statistiku; — valsts struktūras (valsts centrālā banka, valstu statistikas iestādes un ministrijas), ja tām ir noteikta kopīga atbildība datu apkopošanas jomā. | MATRICAS IZMANTOŠANA UN RISKA NOVĒRTĒJUMA PROCEDŪRA 1. Apkopošanas procedūru kvalitatīvu riska novērtējumu veica, pamatojoties uz Eurostat pieejamo informāciju, jo īpaši to, kas sniegta dalībvalstu NKI uzskaitījumā un jaunākajos NKI kvalitātes ziņojumos. 2. Šajā saistībā minētie riska faktori dažos gadījumos ir iedalīti precīzākos apakšfaktoros [1]. Katram riska faktoram un/vai apakšfaktoram tika noteikti īpaši kritēriji, lai noteiktu gadījumus, kad saistītais risks vērtējams kā zems (L), vidēji augsts (M), augsts (H) un ļoti augsts (VH). 3. Piemēram, attiecībā uz A 2 riska faktoru "Nav pieejami atjaunināti avoti" riska novērtējumu nosaka šādi: ļoti augsts risks: ja avots nav atjaunināts un ja tas attiecas uz ļoti senu atsauces gadu; augsts risks: ja avota atsauces gads neatbilst pārbaudāmo galīgo datu atsauces gadam un ja dati netiek regulāri atjaunināti; vidēji augsts risks: ja avota atsauces gads neatbilst pārbaudāmo galīgo datu atsauces gadam vai ja dati netiek regulāri atjaunināti; zems risks: ja avota atsauces gads atbilst pārbaudāmo galīgo datu atsauces gadam un ja dati tiek regulāri atjaunināti. 4. Ja par NKI sastāvdaļu apkopošanu attiecībā uz jebkuru no riska faktoriem ir pieejama nepietiekama informācija un/vai ja šāda informācija nav pieejama, tiek uzskatīts, ka saistītais risks ir augsts vai ļoti augsts atkarībā no tā, cik svarīga ir nepilnīgi vai neskaidri aprakstītā apkopošanas procedūra. 5. Izmantojot šo matricu, var precīzi novērtēt katru riska apakšfaktoru, faktoru un riska avotu. Katrai NKI sastāvdaļai veic riska kopvērtējumu (t. i., IKP sastāvdaļām vai IKP/NKI pārejas vienībām) (sk. VII pielikumu). Šis novērtējums ir galvenais avots izmaksu un ieguvumu analīzei (sk. VIII pielikumu). [9999] Saistībā ar nacionālo kontu apkopošanas riska novērtējumu dalībvalstīs D riska avots netika ņemts vērā, jo tas attiecas uz pārraudzības un kontroles sistēmām, bet to darbība neietilpst šīs revīzijas tvērumā. [1] A1 riska faktors ir iedalīts divos apakšfaktoros: a) pilnīgs novērtējums un b) pieejamo mainīgo lielumu pilnīgums un precizitāte; C1 riska faktors ir iedalīts divos apakšfaktoros: a) aplēses, kas iegūtas, izmantojot netiešās metodes, un b) konceptuālas korekcijas; C2 riska faktors ir iedalīts trīs apakšfaktoros: a) datu pārbaude un līdzsvarojuma korekcijas, b) skaidras finanšu gadu nodalīšanas korekcijas un c) skaidras pilnīguma korekcijas. -------------------------------------------------- VII PIELIKUMS PALĀTAS VEIKTAIS RISKA NOVĒRTĒJUMS Leģenda:"L" nozīmē "zems risks", "M" nozīmē "vidēji augsts risks", "H" nozīmē "augsts risks" (dzeltenā krāsā), "VH" nozīmē "ļoti augsts risks" (sarkanā krāsā) un "—" nozīmē "nav attiecināms" vai "nav novērtēts". Avots: ERP (pamatojoties uz dalībvalstu NKI uzskaitījumu pārbaudes rezultātiem). NACE (1. red.) nodaļas | NKI sastāvdaļas | Ris