(6)Tā kā kopējais tiešo zaudējumu apmērs ir mazāks par lielai katastrofai noteikto robežvērtību Solidaritātes fonda izmantošanai, pieteikums tika iesniegts un izskatīts, pamatojoties uz “reģionālo katastrofu” kritērijiem, kas izklāstīti regulas 2. panta 3. punktā, kurā noteikts, ka “reģionāla katastrofa” ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts NUTS 2. līmeņa reģionā rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona IKP. Apvienotās Karalistes pieteikums attiecas uz vairākiem atsevišķiem NUTS 2. līmeņa reģioniem (sk. zemsvītras piezīmi iepriekš). Ziņotie tiešie zaudējumi EUR 2412,042 miljonu apmērā atbilst 5,77 % no šīs katastrofas skarto reģionu vidējā svērtā IKP (EUR 41 784 miljoni, pamatojoties uz 2014. gada datiem) un pārsniedz regulas 2. panta 3. punktā minēto robežvērtību 1,5 % apmērā. Tāpēc ar Apvienotās Karalistes pieteikumu var saņemt ieguldījumu no Solidaritātes fonda.

Pēc sākotnēji iesniegtā nepilnīgā pieteikuma, kas tika saņemts 2016. gada februārī, Komisija 2016. gada septembrī saņēma galīgo pieteikumu attiecībā uz finansiālo palīdzību no ESSF saistībā ar plūdiem Apvienotajā Karalistē. 2016. gada septembrī Komisija saņēma arī divus pieteikumus attiecībā uz finansiālo palīdzību no ESSF saistībā ar sausumu un ugunsgrēkiem Kiprā, kā arī ar ugunsgrēkiem Portugālē.

(3)Kipras pieteikums tika saņemts 2016. gada 5. septembrī – noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2016. gada 14. jūnijā reģistrētajiem postījumiem, kad tika veikti pirmie oficiālie pasākumi pret sausumu. Pēc Komisijas lūguma papildu informācija, kas apliecināja minētā datuma pareizību, tika sniegta 2016. gada 21. oktobrī. Tādējādi pieteikums tika saņemts regulā noteiktajā termiņā.

(4)Kipra pieteikumā lūdza avansa maksājumu, kā noteikts regulas 4.a pantā. Komisija 2016. gada 17. novembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu C(2016) 7572, piešķirot avansa maksājumu 10 % apmērā (EUR 729 876) no fonda paredzamā finansiālā ieguldījuma, un šo summu pilnā apjomā pārskaitīja Kiprai.

(5)Kipras iestādes lēsa, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 180,803 miljoni. Šī summa ir 1,78 % no Kipras NKI un pārsniedz Kiprai 2016. gadā piemērojamo robežvērtību Solidaritātes fonda izmantošanai EUR 100,412 miljonu apmērā (t. i., 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2014. gada datiem). Tā kā aplēstie kopējie tiešie zaudējumi pārsniedz “lielas katastrofas” robežvērtību, katastrofa uzskatāma par “lielu dabas katastrofu”.

(6)Katastrofas ietekme un sekas bija tādas, ka ūdens trūkums radīja nopietnus zaudējumus lauksaimniecībai, mājsaimniecībām un videi. Tā skāra kopumā 374 ciematus. Plašas teritorijas Nikosijas, Larnakas un Famagustas reģionos cieta 100 % zaudējumus saistībā ar kultūrām, kuras laista nokrišņi (piemēram, mieži, kvieši un citas neapūdeņotas rupjās barības kultūras). Ievērojami samazinājās ūdens ieplūde ūdens rezervuāros, sevišķi “Kouris” aizsprosta ūdenskrātuvē, kas ir galvenais ūdens avots notekūdeņu attīrīšanas iekārtām un apūdeņošanai. Pamatojoties uz vēsturiskajiem datiem kopš 1901. gada, nokrišņu daudzums laikā no 2015. gada oktobra līdz 2016. gada jūnijam bija 6. zemākais pēdējos 104 gados un 4. zemākais pēdējo 50 gadu laikā. Papildus aprakstītajai sausuma ietekmei 2016. gada jūnija vidū Kipru pārņēma karstuma vilnis, izraisot divus lielus mežu ugunsgrēkus. Pirmais ugunsgrēks pie Argaka izdedzināja 763 ha Pafos valsts meža. Otrais ugunsgrēks pie Solea izdedzināja 1897 ha, no kā lielākā daļa ir Adelfoi valsts meža.

(7)Kipras iestādes ir aprēķinājušas būtisku glābšanas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, EUR 49 miljonu apmērā, sadalot tās pa darbu veidiem. Lielākā daļa (vairāk nekā EUR 46,082 miljoni) attiecas uz izmaksām saistībā ar glābšanas dienestu darbu savvaļas ugunsgrēku dzēšanā. Otra lielākā daļa EUR 2,484 miljonu apmērā attiecas uz skarto dabas zonu tūlītēju atjaunošanu, lai izvairītos no augsnes erozijas tūlītējām sekām.

(8)Skartais reģions ir “vairāk attīstīts reģions” saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem (2014–2020). Kipras iestādes nav ziņojušas Komisijai par savu nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmām, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem.

(9)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. Attiecīgie Savienības tiesību akti par mežu ugunsgrēkiem ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Lēmums Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu, un īpaši svarīgs ir tā 6. pants (Riska pārvaldība). Lai ievērotu Savienības tiesību aktus, saskaņā ar sadarbības līgumu Nr. 21283-2003-10 SOSC ISP CY starp Eiropas Komisijas Kopīgo pētniecības centru (JRC) un Kipras Republikas Mežu departamentu tika izstrādāta Kipras ugunsgrēku riska karte. Sausuma katastrofu riska pārvaldība lauksaimniecībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 paredz izveidot un izmantot ienākumu stabilizācijas instrumentu saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku. Kipra paziņoja, ka tā neplāno izmantot stabilizācijas instrumentu.

(10)Pieteikuma iesniegšanas laikā Kiprai netika piemērota pienākumu neizpildes procedūra saistībā ar Savienības tiesību aktiem par katastrofas veidu.

(11)Kipras iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma.

2.3.Portugāle – ugunsgrēki Madeirā 2016. gadā

(1)No 2016. gada 8. līdz 13. augustam Portugālei piederošā Madeiras sala cieta no lieliem savvaļas ugunsgrēkiem, kuru rezultātā izdega 6000 ha. Ugunsgrēkus izraisīja augsta temperatūra, ļoti stiprs vējš un ārkārtīgi zems mitruma līmenis. Tie radīja postījumus pamata publiskajai infrastruktūrai, sabiedriskām ēkām, privātiem mājokļiem, uzņēmumiem un lauksaimniecībai.

(2)Ugunsgrēki ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF galvenajā piemērošanas jomā.

(3)Portugāles pieteikums tika saņemts 2016. gada 21. septembrī – noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2016. gada 8. augustā reģistrētajiem postījumiem. Tādējādi pieteikums tika saņemts regulā noteiktajā termiņā.

(4)Portugāle pieteikumā lūdza avansa maksājumu, kā noteikts regulas 4.a pantā. Komisija 2016. gada 9. novembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu C(2016) 7250, piešķirot avansa maksājumu 10 % apmērā (EUR 392 500) no fonda paredzamā finansiālā ieguldījuma, un šo summu pilnā apjomā pārskaitīja Portugālei.

(5)Portugāles iestādes lēsa, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 157 miljoni. Šī summa ir tikai 15 % no Portugālei 2016. gadā piemērojamās “lielai katastrofai” noteiktās robežvērtības ESSF izmantošanai, kas ir EUR 1026,714 miljoni (0,6 % no EUR 171 119 miljoniem 2014. gada cenās).

(6)Tā kā kopējais tiešo zaudējumu apmērs ir mazāks par lielai katastrofai noteikto robežvērtību Solidaritātes fonda izmantošanai, pieteikums tika iesniegts un izskatīts, pamatojoties uz “reģionālo katastrofu” kritērijiem, kas izklāstīti regulas 2. panta 3. punktā, kurā noteikts, ka “reģionāla katastrofa” ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts NUTS 2. līmeņa reģionā rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona IKP. Tā kā Portugāles pieteikums attiecas uz Madeiras salu (PT30 - Região Autónoma da Madeira) tiek piemērota robežvērtība 1 % no IKP, jo tas ir tālākais reģions saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu. Ziņotie tiešie zaudējumi EUR 157 miljonu apmērā atbilst 3,84 % no reģiona IKP (EUR 4085 miljoni, pamatojoties uz 2014. gada datiem) un tādējādi pārsniedz regulas 4. panta 3. punktā minēto robežvērtību, kas ir 1 %. Tāpēc ar Portugāles pieteikumu var saņemt ieguldījumu no Solidaritātes fonda.

(7)Katastrofas ietekme un sekas bija tādas, ka tika nopietni skarta galvaspilsēta Funšala un Kaljetas pašvaldība, kur tika ievērojami ietekmēta iedzīvotāju ikdienas dzīve un īpašums, kā arī bija trīs bojāgājušie. Izdegusī teritorija ir 6000 ha, no kuriem 560 ha ir aizsargājamās teritorijas, kas ietilpst “Natura 2000” tīklā. Tika bojāta arī Quinta do Monte – slavena vēsturiska valsts īpašumā esoša vieta. Turklāt Portugāle ziņoja par postījumiem 233 mājām, no kurām 154 tika pilnībā iznīcinātas. Katastrofa ietekmēja vairākas saimniecības, postījumi tika nodarīti 24 uzņēmumiem un 5 viesnīcām, kā arī vietējai skolai un slimnīcai. Turklāt tika skarta pamata infrastruktūra, piemēram, elektropārvades līnijas, kas apgādā 400 patērētājus.

(8)Portugāles iestādes ir aprēķinājušas būtisku glābšanas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, EUR 7,347 miljonu apmērā, sadalot tās pa darbu veidiem. Lielākā daļa no izmaksām (vairāk nekā EUR 1,816 miljoni) attiecas uz pagaidu izmitināšanu. Otrā lielākā izmaksu daļa EUR 1,756 miljonu apmērā attiecas uz sakopšanas pasākumiem.

(9)Skartais reģions ir “mazāk attīstīts reģions” saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem (2014–2020). Portugāles iestādes ziņoja Komisijai par savu nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmām, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem.

(10)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. Portugāles pieteikumā ir aprakstīti esošie profilakses pasākumi. Piemēram, 2015. gadā ar Ministru padomes rezolūciju Nr. 56/2015, kas publicēta 2015. gada 30. jūlija Portugāles Republikas Oficiālajā Vēstnesī Nr. 147, tika apstiprināts Klimata politikas stratēģiskais satvars, Klimata pārmaiņu valsts programma un Valsts stratēģija attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām – stratēģiski dokumenti, kuri atbilst ES tiesību aktiem attiecībā uz risku novēršanu un pārvaldību saistībā ar meža ugunsgrēku dabas katastrofām.