Ieteikums Padomes atzinums saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Maltas atjaunināto konverģences programmu 2004. - 2007. gadam /* SEC/2005/0140 galīgā redakcija */





Briselē, 2.2.2005 SEC(2005) 140 galīgā redakcija Ieteikums PADOMES ATZINUMS saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Maltas atjaunināto konverģences programmu 2004. - 2007. gadam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] paredz, ka neiesaistītās dalībvalstis, t. i., tās dalībvalstis, kuras nav pieņēmušas vienotu valūtu, Padomei un Komisijai iesniedz konverģences programmas. Saskaņā ar šīs regulas 9. pantu Padome pārbauda visas konverģences programmas, ņemot vērā novērtējumu, ko sniedz Komisija un komiteja, kas izveidota ar Līguma 114. pantu (Ekonomikas un finanšu komiteja). Padomei pēc Komisijas ieteikuma un apspriedēm ar Ekonomikas un finanšu komiteju, pamatojoties uz programmas pārbaudi, ir jāsniedz atzinums. Saskaņā ar regulu dalībvalstis katru gadu iesniedz atjauninātas konverģences programmas, kuras Padome var pārbaudīt, izmantojot tādus pašus procedūru noteikumus. Dalībvalstīs, kas 2004. gada 1. maijā pievienojās ES, netiek izmantota vienotā valūta, tomēr, lai varētu ieviest euro, tām noteiktā laikā ir jāīsteno konverģences kritēriji, tai skaitā viens no kritērijiem ir saistīts ar valdības finansiālā stāvokļa ilgtspējību. Ņemot vērā 2003. gada fiksēto vispārējo valdības budžeta deficītu 9,7% no IKP un parāda līmeni 70,4% no IKP, 2004. gada 5. jūlijā Padome nolēma, ka Maltai ir pārmērīgs deficīts, un ieteica pārmērīgo budžeta deficītu koriģēt vēlākais līdz 2006. gadam. Maltai arī tika ieteikts īstenot strukturālus pasākumus, kas ir virzīti uz izdevumu racionalizāciju un samazināšanu, un līdz 2004. gada 5. novembrim veikt efektīvus pasākumus, kas ir paredzēti, lai sasniegtu 2005. gada izvirzīto budžeta deficīta mērķi. Maltas varas iestādes arī tiek aicinātas 2005. gadā apturēt parāda līmeņa pieaugumu un pēc tam to proporcionāli samazināt. Komisija savā 2004. gada 22. decembra paziņojumā secināja, ka Maltas valdība ir efektīvi rīkojusies saistībā ar pasākumiem, kas ir paredzēti, lai sasniegtu 2005. gada izvirzīto budžeta deficīta mērķi. Dalībvalstis, kas 2004. gada 1. maijā pievienojās ES, ir apņēmušās iesniegt konverģences programmas līdz 2004. gada 15. maijam, bet pirmo atjaunināto programmu – līdz 2004. gada beigām. 2004. gada 5. jūlijā Padome novērtēja pirmo Maltas konverģences programmu, kas tika iesniegta 2004. gada 21. maijā un aptver laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam. 2004. gada 7. decembrī Malta iesniedza savu atjaunināto konverģences programmu. Komisijas dienesti veica šīs atjauninātās programmas tehnisko novērtējumu, ņemot vērā Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognožu rezultātus un rīcības kodeksu[2], vispārīgi pieņemtu potenciālā ražošanas apjoma aprēķināšanas metodoloģiju, vispārējo ekonomikas politikas pamatnostādņu ieteikumus laika posmam no 2003. gada līdz 2005. gadam un 2002. gada 27. novembra Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par budžeta politiku koordinēšanas stiprināšanu noteiktos principus[3]. Šī analīze pamato šādu novērtējumu. - 2004. gada 7. decembrī Maltas valdība iesniedza pirmo atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2004. gada līdz 2007. gadam. Programma vispārēji atbilst rīcības kodeksam. Konkrēti valsts izdevumu sadalījums ir nepilnīgs un cenu dati neatbilst saskaņotajām definīcijām. - Atjauninātajā programmā uzrādītais makroekonomiskais scenārijs prognozē pakāpenisku ekonomisko darbību kāpinājumu. 2004. gadam noteiktais IKP augšanas temps (0,6%) ir zemāks nekā Komisijas 2004. gada rudens prognozē (1%), turpretim pieauguma prognozes 2005. gadam (1,5%) un 2006. gadam (1,8%) izskatās ticamas un pilnīgi atbilst Komisijas prognozēm. Ir paredzams kāpināt pieaugumu programmas beigu periodā un sasniegt 2,2% 2007. gadā. Principā pieauguma pieņēmumi izskatās ticami. - Salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu inflācija, kas Maltā pašreiz tiek noteikta, izmantojot ikgada izmaiņas mazumtirdzniecības cenu indeksā, pēdējo mēnešu laikā nedaudz samazinājās; visā 2004. gadā inflācija ir noteikta 2,9% apmērā. Prognozes programmas laikā pieņem, ka inflācija turpinās mazināties, sasniedzot 2,4% 2005. gadā un 1,9% 2006. un 2007. gadā. Spēkā esošais Maltas liras maiņas kurss visā 2004. gadā ir fiksēts pieticīgi gan nominālvērtības, gan arī faktiskās vērtības ziņā. Domājams, ka nominālais spēkā esošais liras kurss programmas periodā paliks vispārēji nemainīgs. Kopš 2003. gada septembra Centrālā banka saglabā nemainīgas īstermiņa procentu likmes (tās nozīmīgākākās politikas likmi) 3% līmenī (100 pamata punktu virs euro zonas līmeņa). 2005. gadā ir paredzēts paaugstināt procentu likmes par pusi procentu punkta un saglabāt 3,5% līmenī līdz 2007. gadam. - Pēdējā informācija par 2004. gada budžeta īstenošanu norāda, ka gadam noteiktais un programmā apstiprinātais 5,2% no IKP deficīta mērķis izskatās sasniedzams. Atjauninātajā programmā arī ir apstiprināti deficīta mērķi līdz 2007. gadam. Tieši konverģences programma joprojām tiecas samazināt deficītu zem 3% no IKP salīdzināmās vērtības 2006. gadā. Tiek prognozēts vispārējais valdības deficīta samazinājums no 5,2% no IKP 2004. gadā līdz 3,7% 2005. gadā un 2,3% 2006. gadā, kā arī 2007. gadā tas turpinās pazemināties līdz 1,4% no IKP. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, pašreizējā atjauninātā programma vispārēji apstiprina plānotās korekcijas virzībā uz nemainīgu makroekonomisko scenāriju. Fiskālā konsolidācija ir balstīta uz pasākumiem, kas ir saistīti ar ieņēmumu kāpināšanu un izdevumu samazināšanu. - Maltas ekonomikas apjoms un atvērtība padara to ļoti svārstīgu un pakļautu ārējiem satricinājumiem. Šāda veida risku pieaugums dažādos virzienos ir saistīts ne tikai ar makroekonomisko scenāriju, bet arī ar programmā prognozēto fiskālo korekciju īstenošanu. Lai gan šāda veida riski tiek ņemti vērā, tomēr pamatā esošais piesardzīgais makroekonomiskais scenārijs, izsludinātie pasākumi saistībā ar deficīta samazināšanu, kā arī programmā noteiktās budžeta prognozes padara konsolidācijas virzienu vispārēji ticamu. - Ir novērtēts, ka valdības bruto parāds sasniegs 73,2% no IKP 2004. gadā no 70,4% no IKP 2003. gadā. Saskaņā ar programmu parāda līmenis samazinās līdz 72% 2005. gadā un līdz programmas beigu periodam aizvirzīsies līdz apmēram 70%. Maltas varas iestādes paredz, ka ekonomiskā izaugsme, pakāpeniska primārās budžeta bilances uzlabošanās un aktīvu tirdzniecība no 2005. gada samazinās valsts parāda attiecību pret IKP līmeni. Tomēr prognozētajai parāda dinamikai ir nepieciešama detalizētāka informācija un ciešāka neikdienišķu operāciju novērošana, kas daļēji kompensē vērā ņemamos privatizācijas ieņēmumus (vairāk nekā 2% no IKP 2005. gadā un 2006. gadā). - Programma pārskata valdības strukturālo reformu programmu, kuras tiek vērstas uz valsts uzņēmumu pārstrukturēšanu un dažu nozaru, piemēram, ražošanas, ostu, transporta un enerģijas darbības uzlabošanu. Privatizācija ir daļa no programmā izskaidrotajām reformām, kas arī paredz stiprināt cīņu pret krāpšanos ar nodokļiem un priekšrocībām. Valdība arī iesniedza Balto grāmatu par Maltas pensiju sistēmas reformām. Citas nozīmīgas strukturālās reformas saistībā ar nodokļu priekšrocības sistēmām un veselības aprūpes sistēmām nav uzsāktas. - Pastāv riski attiecībā uz ilgtermiņa valsts finanšu ilgtspējību, kas atspoguļo iedzīvotāju novecošanās prognozētās izmaksas. Programmā ieskicētā ilgtspējības nodrošināšanas stratēģija ir atkarīga no budžeta mērķu sasniegšanas. Tā arī iekļauj pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformas, kas vēl nav noteiktas vai īstenotas. Kamēr ilgtspējība tiktu pakļauta riskam budžeta mērķu nesasniegšanas dēļ, reformu procesa īstenošanas sakarā ir jāiekļauj vairāk ar vecumu saistītu valsts budžeta izdevumu ilgtermiņā. - Principā atjauninātajā programmā noteiktās ekonomiskās politikas vispārēji atbilst valstij specifiskām vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. Konkrētāk, programma atbilst Padomes ieteiktajai vispārējā valdības budžeta deficīta samazināšanai. Ņemot vērā šo novērtējumu, Komisija ir pieņēmusi pievienoto ieteikumu, kas ir paredzēts Padomes atzinumam par Maltas atjaunināto konverģences programmu, un pārsūta to Padomei. Ieteikums PADOMES ATZINUMS saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Maltas atjaunināto konverģences programmu 2004. - 2007. gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[4], un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU. 1. 2005. gada 17. februārī Padome pārbaudīja Maltas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2004. gada līdz 2007. gadam. Programma vispārēji atbilst rīcības kodeksam. Tomēr valsts izdevumu sadalījums ir nepilnīgs un cenu dati neatbilst Māstrihtas saskaņotajām definīcijām. Tādējādi Malta tiek aicināta panākt atbilsmi šīm datu prasībām. 2. Makroekonomiskais scenārijs, uz kura balstās programma, paredz reālu IKP pieaugumu no vidēji 0,6% 2004. gadā līdz 1,8% atlikušajā programmas periodā. Ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, izskatās, ka šis scenārijs atspoguļo ticamus pieauguma pieņēmumus. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī izskatās ticamas. 3. 2004. gada 5. jūlijā Padome nolēma, ka Maltā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un ieteica to koriģēt līdz 2006. gadam. 4. Programma tiecas samazināt deficītu līdz 3% no IKP salīdzināmās vērtības 2006. gadā. Fiskālā konsolidācija ir balstīta uz pasākumiem, kas ir saistīti ar ieņēmumu kāpināšanu un izdevumu samazināšanu. Tiek prognozēts vispārējais valdības deficīta samazinājums no 5,2% no IKP 2004. gadā un 2,3% 2006. gadā, kā arī 2007. gadā tas turpinās pazemināties līdz 1,4% no IKP. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, pašreizējā atjauninātā programma vispārēji apstiprina plānotās korekcijas virzībā uz vispārēji nemainīgu makroekonomisko scenāriju. 5. Programmas budžeta prognožu riski izskatās lielā mērā līdzsvaroti. Konkrēti, no vienas puses, vispārējās valdības budžeta deficīta (5,2%) fiskālais mērķis 2004. gadā šķiet sasniedzams, bet, no otras puses, attiecībā uz 2005. gadu un tālāk esošais piesardzīgais makroekonomiskais scenārijs, izsludinātie pasākumi saistībā ar deficīta samazināšanu, kā arī programmā noteiktās budžeta prognozes padara konsolidācijas virzienu vispārēji ticamu. 6. Ņemot vērā riska novērtējumu, programmas budžeta stāvoklis izskatās pietiekams, lai samazinātu deficītu līdz 3% no IKP līdz 2006. gadam un nodrošinātu pietiekamu drošības rezervi, neļaujot pārsniegt šo slieksni ar normālām makroekonomiskām svārstībām programmas periodā. Tomēr tas var nebūt pietiekams, lai nodrošinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta vidēja termiņa bezdeficīta budžeta stāvokļa mērķa sasniegšanu programmas periodā. 7. Saskaņā ar programmu parāda līmenis, iespējams, sasniegs 73,2% no IKP 2004. gadā no 70,4% no IKP 2003. gadā. Tādējādi programmas perioda beigās ir paredzēts parāda līmeni samazināt līdz 70,4% no IKP. Maltas varas iestādes paredz, ka ekonomiskā izaugsme, intensīva sākotnējā budžeta bilances uzlabošanās un aktīvu tirdzniecība no 2005. gada samazinās valsts parāda attiecību pret IKP. Tomēr daudzi faktori, kas daļēji kompensē vērā ņemamus privatizācijas ieņēmumus (vairāk nekā 2% no IKP 2005. gadā un 2006. gadā), pieprasa detalizētāku informāciju un ciešāku neikdienišķu operāciju novērošanu. 8. Pastāv riski attiecībā uz ilgtermiņa valsts finanšu ilgtspējību, kas atspoguļo iedzīvotāju novecošanās prognozētās izmaksas. Programmā ieskicētās ilgtspējības nodrošināšanas stratēģija ir atkarīga no budžeta mērķu sasniegšanas. Tā arī iekļauj pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformas, kas vēl nav noteiktas vai īstenotas. Kamēr ilgtspējība tiktu pakļauta riskam budžeta mērķu nesasniegšanas dēļ, reformu procesa īstenošanas sakarā ir jāiekļauj vairāk ar vecumu saistītu valsts budžeta izdevumu ilgtermiņā. 9. Principā atjauninātajā programmā noteiktās ekonomiskās politikas vispārēji atbilst valstij specifiskām vispārējām ekonomiskās politikas vadlīnijām valsts finanšu jomā. Konkrētāk, programma ir saskaņā ar Padomes ieteiktā vispārējā valdības budžeta deficīta samazināšanu. Tabula: Nozīmīgāko makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums . 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | Faktiskā IKP pieaugums (% izmaiņas) | KP dec. 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 | KOM okt. 2004 | 1,0 | 1,5 | 1,8 | n.p. | KP maijs 2004 | 1,1 | 1,7 | 2,1 | 2,1 | SPCI inflācija (%) | KP dec. 2004 | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 | KOM okt. 2004 | 3,7 | 3,1 | 2,6 | n.p. | KP maijs 2004 | 3,4 | 2,1 | 2,1 | 2,0 | Valsts bilance (% no IKP) | KP dec. 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 | KOM okt. 2004 | -5,1 | -4,0 | -3,3 | n.p. | KP maijs 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 | Primārā bilance (% no IKP) | KP dec. 2004 | -1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 | KOM okt. 2004 | -1,3 | -0,2 | 0,4 | n.p. | KP maijs 2004 | -1,4 | 0,1 | 1,4 | 2,2 | Valsts bruto parāds (% no IKP) | KP dec. 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 | KOM okt. 2004 | 72,4 | 73,7 | 74,2 | n.p. | KP maijs 2004 | 72,1 | 72,4 | 70,5 | 70,4 | Avoti: Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. | [1] OV L 209, 2.8.1997. Visi dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu, kas ir ECOFIN Padomes apstiprināts 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [4] OV L 209, 2.8.1997, p. 1. Dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.