KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par Rīcības plānu attiecībā uz visaptverošu Savienības politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai

(2020/C 164/06)

I. Ievads

Komisija ir stingri apņēmusies cīnīties pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finansēšanu gan Eiropas Savienībā, gan visā pasaulē. Eiropas Savienībā vajadzētu pastāvēt absolūtai neiecietībai pret nelikumīgi iegūtiem līdzekļiem. Nesenais noziedzīgo darbību pieaugums Covid-19 pandēmijas kontekstā (1) ir atgādinājums, ka noziedznieki izmantos visas iespējas, lai censtos īstenot savas nelikumīgās darbības, kaitējot sabiedrībai. Eiropas Savienībai ir jābūt vienlīdz apņēmīgai nodrošināt, ka viņi negūst labumu no šo noziegumu rezultātā iegūtajiem līdzekļiem.

Trīsdesmit gadu laikā ES ir izstrādājusi stabilu tiesisko regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanai un apkarošanai, un šis regulējums ir pamatots ar ES Tiesas judikatūru (2). ES noteikumi ir tālejoši un stingrāki par Finanšu darbību darba grupas (FATF) (3) pieņemtajiem starptautiskajiem standartiem. To uzņēmumu un profesiju loks, uz kuriem attiecas šie noteikumi, ir pastāvīgi paplašinājies.

Nesenās izmaiņas tiesību aktos ir vērstas uz to, lai stiprinātu ES regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas (NILL/TFN) jomā. Tās ietver grozījumus ceturtajā direktīvā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (4. NILLD), kurus ieviesa ar piekto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (5. NILLD) (4), Eiropas Banku iestādes atjauninātas pilnvaras (5), jaunus noteikumus, kurus no 2021. gada jūnija piemēros skaidras naudas kontrolei (6), grozījumus Kapitāla prasību direktīvā (KPD) (7), jaunus noteikumus par tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi finanšu informācijai (8) un saskaņotu definīciju par nodarījumiem un sankcijām, kas saistītas ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu (9).

Turklāt ES izveidoja jaunu visaptverošu trauksmes cēlēju aizsardzības režīmu, kas jātransponē līdz 2021. gada decembrim (10) un kas papildina 4.NILLD ietvertos spēkā esošos noteikumus par trauksmes cēlēju aizsardzību. Jaunais režīms stiprinās valstu un ES iestāžu spēju novērst, atklāt un risināt pārkāpumus, kas cita starpā saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas noteikumiem.

Tomēr pieaug vienprātība par to, ka šim regulējumam ir nepieciešami būtiski uzlabojumi. Ir jānovērš būtiskas atšķirības tā piemērošanā un nopietnas nepilnības noteikumu izpildē.

Savā paziņojumā “Ceļā uz ES tiesiskā regulējuma nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā labāku īstenošanu” (11) un tam pievienotajos 2019. gada jūlija ziņojumos Komisija izklāstīja pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu visaptverošu ES politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un terorisma finansēšanas apkarošanai (NILL/TFN). Tie ietver spēkā esošo noteikumu labāku īstenošanu, detalizētāku un saskaņotāku noteikumu kopumu, kvalitatīvu un konsekventu uzraudzību, tostarp īpašu uzraudzības uzdevumu piešķiršanu ES struktūrai, centralizētu bankas kontu reģistru starpsavienotību un stingrāku mehānismu finanšu ziņu vākšanas vienību (FIU) darba koordinēšanai un atbalstam.

Šo viedokli atbalsta Eiropas Parlaments un Padome. Eiropas Parlaments 2019. gada 19. septembra rezolūcijā (12) aicināja nodrošināt lielāku impulsu iniciatīvām, kas varētu ES līmenī pastiprināt darbības NILL/TFN jomā un paātrināt ES noteikumu transponēšanu dalībvalstīs. Ekonomikas un finanšu padome 2019. gada 5. decembrī pieņēma secinājumus par NILL/TFN stratēģiskajām prioritātēm (13), aicinot Komisiju izpētīt, kādas darbības varētu uzlabot esošo regulējumu.

Komisija plāno īstenot visaptverošu NILL/TFN politiku, kas pielāgota konkrētiem apdraudējumiem, riskiem un neaizsargātajām jomām, ar ko ES pašlaik saskaras (14), un izstrādāta tā, lai tā varētu efektīvi attīstīties, vienlaikus ņemot vērā inovāciju. Stingrāks NILL/TFN regulējums vēl vairāk veicinās ES finanšu sistēmas integritāti, kas ir nepieciešams, lai pabeigtu banku savienības un ekonomiskās un monetārās savienības īstenošanu.

Pamatojoties uz rūpīgu ietekmes, tostarp ietekmes uz pamattiesībām, novērtējumu, būtu jāievieš integrēta ES AML/CFT sistēma. Balstoties uz prudenciālā banku regulējuma un uzraudzības jomā ieviesto reformu piemēru, sistēmas pamatā vajadzētu būt saskaņotu noteikumu kopumam un ES līmeņa uzraudzības iestādei, kas strādā ciešā sadarbībā ar valstu kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu kvalitatīvu un konsekventu uzraudzību visā vienotajā tirgū. Tas būtu jāapvieno ar ES atbalsta un koordinācijas mehānisma izveidi, kas paredzēts FIU un kas palielina FIU efektivitāti, un ar valstu centralizētu bankas kontu reģistru starpsavienotību, kas paātrinās tiesībaizsardzības iestāžu un FIU pārrobežu piekļuvi informācijai par banku kontiem.

Šajā rīcības plānā izklāstīts, kā Komisija plāno sasniegt šos mērķus, balstoties uz sešiem pīlāriem:

— nodrošināt, ka tiek efektīvi īstenots spēkā esošais ES NILL/TFN regulējums,

— izveidot vienotu ES noteikumu kopumu par NILL/TFN,

— ieviest ES līmeņa uzraudzību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanai,

— izveidot atbalsta un sadarbības mehānismu, kas paredzēts FIU,

— nodrošināt Savienības līmeņa krimināltiesību noteikumu izpildi un informācijas apmaiņu,

— stiprināt starptautisko dimensiju ES NILL/TFN regulējumā.

II. Nodrošināt, ka tiek efektīvi īstenots spēkā esošais ES NILL/TFN regulējums

Pirmā prioritāte ir nodrošināt, ka dalībvalstis, kompetentās iestādes un atbildīgie subjekti stingri un efektīvi īsteno ES noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanu. Tāpēc ir nepieciešama rīcība vairākās jomās.

Nodrošināt, ka tiek efektīvi transponēta un īstenota direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu

Saistībā ar 4. NILLD transponēšanu Komisija uzsāka pienākumu neizpildes procedūru pret visām dalībvalstīm par to, ka tās nav pilnībā transponējušas minēto direktīvu. Vairākas dalībvalstis reaģēja uz šādām procedūrām, pieņemot jaunus tiesību aktus, kā rezultātā attiecīgās pienākumu neizpildes procedūras tika izbeigtas. Pienākumu neizpildes procedūras pret citām dalībvalstīm joprojām turpinās. Līdz 2021. gada vidum tiks pabeigts pētījums, kurā tiks novērtēts, cik efektīvi dalībvalstīs tiek piemērota 4. NILLD, un to izmantos ziņojumā, kas Komisijai jāiesniedz par to, cik efektīvi tiek piemērota 4. NILLD (15).

Saistībā ar 5. NILLD transponēšanu, kas bija jāveic līdz 2020. gada 10. janvārim, Komisija jau ir uzsākusi vairākas pienākumu neizpildes procedūras pret tām dalībvalstīm, kuras nav paziņojušas par transponēšanas pasākumiem. Komisija cieši uzraudzīs, kā dalībvalstis izveido centralizētus bankas kontu mehānismus un faktisko īpašumtiesību reģistrus, lai nodrošinātu, ka tajos ievada kvalitatīvus datus.

Darbs ar faktisko īpašumtiesību reģistru starpsavienotību jau ir uzsākts, un tā sāks darboties 2021. gadā. Komisija 2021. gadā izdos arī 3. pārvalstisko riska novērtējumu (SNRA), lai sniegtu informāciju uz risku balstītajai pieejai.

Uzraudzīt dalībvalstu spēju novērst un apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finansēšanu

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija kaitē ne tikai ES finanšu sistēmas stabilitātei, bet arī ekonomikai, labai pārvaldībai un ieguldītāju uzticībai. Eiropas pusgada cikla ietvaros Komisija analizē, kā dalībvalstīs praksē tiek piemēroti NILL/TFN noteikumi, kā rezultātā Padome pieņem konkrētām valstīm adresētus ieteikumus, kas saistīti ar NILL/TFN. Komisija arī sniedz tehnisku atbalstu dalībvalstīm šo nepieciešamo reformu īstenošanā, lai ar Strukturālo reformu atbalsta programmas starpniecību novērstu dažas no būtiskākajām nepilnībām ES NILL/TFN sistēmā. Tie ietver nepietiekamu darbinieku skaitu kompetentajās iestādēs, nepilnības uz risku balstītās pieejas piemērošanā un risku mazināšanu, ko rada čaulas sabiedrību, zelta vīzu un pilsonības shēmu ļaunprātīga izmantošana.

Eiropas Banku iestāde (EBI)

EBI pilnvaras nesen tika pastiprinātas ar Regulu (ES) 2019/2175 (16), ar kuru EBI tika uzticēta atbildība vadīt, koordinēt un uzraudzīt visu ES finanšu pakalpojumu sniedzēju un kompetento iestāžu centienus NILL/TFN jomā. EBI ir arī pilnvarota izveidot ES mēroga datubāzi par riskiem un uzraudzības darbībām NILL/TFN jomā, veicot riska novērtējumus par kompetentajām iestādēm un vajadzības gadījumā lūdzot iestādes veikt izmeklēšanu un apsvērt iespēju veikt pasākumus attiecībā uz atsevišķām finanšu iestādēm. Komisija sagaida, ka EBI pilnībā izmantos pastiprinātās pilnvaras, jo īpaši, lai izmeklētu, vai valsts uzraudzības iestāde, veicot savus uzdevumus, ir pārkāpusi Savienības tiesību aktus. EBI jau ir sākusi īstenošanas pārskatīšanu un 2020. gada februārī publicējusi pirmo ziņojumu (17). Šajā ziņojumā ir norādītas vairākas problēmas un konstatēts, ka “kompetento iestāžu pieeja NILL/TFN uzraudzībai bankās ne vienmēr ir bijusi efektīva”.

Kā izklāstīts IV iedaļā, ES līmeņa uzraudzības iestādes izveide veicinās noteikumu ievērošanu. Tas nodrošinās, ka tiek veikti atbilstoši pasākumi, lai, pirmām kārtām, novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas gadījumus, un, ja to nav iespējams panākt, ka tiek piemērotas efektīvas sankcijas. Jaunā ES līmeņa uzraudzības iestāde tiks veidota tā, lai nodrošinātu, ka tai ir nepieciešamās kompetences NILL/TFN jomā, izmeklēšanas spējas un pilnvaras, kā arī lēmumu pieņemšanas struktūra, lai efektīvāk īstenotu noteikumus un ikreiz, kad rodas aizdomas, rīkotos preventīvi, lai nodrošinātu vienotā noteikumu kopuma efektīvu piemērošanu. Komisija uzskata, ka kvalitatīvu standartu ieviešanai visā Savienībā, izšķiroša nozīme būs pārbaudēm uz vietas, lai novērtētu, cik efektīvi dalībvalstīs tiek īstenots NILL/TFN regulējums.

Komisija turpinās nodrošināt NILL/TFN noteikumu pilnīgu un pareizu transponēšanu un 2020. gada 2. ceturksnī ierosinās konkrētām valstīm adresētus ieteikumus NILL/TFN jomā.

III. Stingrāku noteikumu kopuma ieviešana

ES tiesiskais regulējums ir tālejošs. Tajā ir pakāpeniski paplašināta tā dēvēto atbildīgo vienību (18) joma un predikatīvo noziegumu saraksts, stingrāk uzsvērtas faktiskās īpašumtiesības un uz risku balstīta pieeja un lielā mērā novērsti šķēršļi saziņai un sadarbībai starp attiecīgajām iestādēm. Šis regulējums nodrošina dalībvalstīm visaptverošu normatīvo vidi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai.

Tomēr pašreizējā pieeja ES tiesību aktiem ir izraisījusi regulējuma atšķirīgu īstenošanu dalībvalstīs un daļēji – papildu prasību noteikšanu, kas pārsniedz ES tiesību aktos paredzētās prasības. Šādu pasākumu piemēri ir papildu atbildīgo subjektu, piemēram, kolektīvās finansēšanas platformu vai dimantu tirgotāju, apzināšana, pilnvaru piešķiršana FIU iesaldēt aktīvus un ierobežojumu ieviešana maksājumiem skaidrā naudā (19). Tā sekas ir sadrumstalota likumdošanas vide visā Eiropas Savienībā, radot papildu izmaksas un slogu tiem, kas sniedz pārrobežu pakalpojumus, vai regulējuma arbitrāžu, jo uzņēmumi reģistrējas tur, kur nav tik stingri noteikumi.

Nepastāvot sīki izstrādātiem piemērojamiem noteikumiem un pienākumu sadalījumam attiecībā uz pārrobežu jautājumiem, direktīva dalībvalstīs tiek interpretēta atšķirīgi. Nepietiekama sadarbība starp kompetentajām iestādēm (FIU, uzraudzības iestādēm, tiesībaizsardzības un muitas un nodokļu iestādēm) gan iekšzemē, gan pāri robežām rada iespējamas nepilnības, kuras var izmantot noziedznieki. Eiropas uzraudzības iestādes ir arī norādījušas (20) , ka atšķirības uzraudzības regulatīvajā pieejā un uz risku balstītās pieejas piemērošanā kavē pārrobežu pakalpojumu sniegšanu un palielina uzņēmumu izmaksas, vienlaikus apdraudot arī ES NILL/TFN regulējuma netraucētu darbību. Šis jautājums ir īpaši svarīgs finanšu tehnoloģiju jomā, un EBI ir ieteikusi Komisijai saskaņot prasības, kas būtu jāpiemēro šiem uzņēmumiem (21), ja tie rada nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/terorisma finansēšanas riskus.

ES tiesību aktiem NILL/TFN jomā jākļūst detalizētākiem, precīzākiem un mazāk atkarīgiem no atšķirīgiem īstenošanas veidiem. Tomēr dažas papildu prasības, ko dalībvalstis noteikušas, transponējot direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, varētu veicināt stingrāku NILL/TFN regulējumu, un tās varētu iekļaut turpmākajā ES noteikumu kopumā. Lai ierobežotu noteikumu atšķirīgu interpretāciju un piemērošanu, dažas NILLD daļas būtu jāpārvērš par tieši piemērojamiem noteikumiem, kas izklāstīti regulā. Tam būtu jāietver vismaz noteikumi par atbildīgo subjektu sarakstu, klientu uzticamības pārbaudes prasībām, iekšējo kontroli, ziņošanas pienākumiem, kā arī noteikumi par faktisko īpašumtiesību reģistriem un centralizētu bankas kontu mehānismiem. Būtu jāapsver arī saskaņotāka pieeja politiski redzamu personu identificēšanai. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sistēmas efektivitātei, sniedzot sīkāku informāciju par uzraudzības struktūru un uzdevumiem attiecībā uz visiem atbildīgajiem subjektiem un FIU uzdevumiem (sk. nākamās iedaļas). Integrētai ES sistēmai NILL/TFN jomā būs vajadzīgs arī pietiekami detalizēts noteikumu kopums, lai atvieglotu tiešu uzraudzību.

Turklāt attiecībā uz konkrētiem noteikumiem turpmāku saskaņošanu varētu panākt ar pilnvarojumiem pieņemt sīkāk izstrādātus noteikumus, izmantojot deleģētos vai īstenošanas aktus, lai pielāgotos mainīgajām situācijām.

ES tiesību aktu darbības joma ir jāpaplašina, lai ņemtu vērā tehnoloģisko inovāciju ietekmi un starptautisko standartu attīstību. Darbs starptautiskā līmenī liecina par nepieciešamību paplašināt to nozaru vai vienību darbības jomu, uz kurām attiecas NILL/TFN noteikumi, un izvērtēt, kā tie būtu jāpiemēro virtuālo aktīvu pakalpojumu sniedzējiem, uz kuriem tie līdz šim neattiecās (22). Citi pasākumi varētu ietvert digitālās identifikācijas izmantošanas atvieglošanu, lai attālināti identificētu klientu un veiktu klienta identitātes pārbaudi, kā arī attālināti izveidotu darījumu attiecības vai ieviestu maksimālo apjomu lieliem skaidras naudas maksājumiem. Turklāt, lai paātrinātu tiesībaizsardzības iestāžu un FIU piekļuvi finanšu informācijai un veicinātu pārrobežu sadarbību, ir nepieciešama centralizēto bankas kontu mehānismu starpsavienotība ES mērogā.

Ņemot vērā ar kibertelpu saistītu finanšu noziegumu un jo īpaši krāpšanas gadījumu skaita pieaugumu, varētu apsvērt tādu noteikumu ieviešanu, kas palīdzētu FIU veikt administratīvu iesaldēšanu un noteiktu pienākumu finanšu iestādēm veikt turpmākus pasākumus un izpildīt atsaukšanas pieprasījumus. Papildu riskus rada ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļauju programmas. Būs pienācīgi jāapsver, kā šos riskus var mazināt. Būtu jāņem vērā arī riskantās nozares, kas apzinātas, veicot riska novērtējumu pārvalstiskā līmenī.

Strādājot pie šādu jaunu pasākumu ieviešanas, būs svarīgi līdz minimumam samazināt papildu finansiālo un administratīvo slogu dalībvalstīm un atbildīgajiem subjektiem un īstenot uz risku balstītu pieeju.

Saskaroties ar lielākiem sodiem par nepilnībām NILL/TFN jomā, atbildīgie subjekti ir meklējuši veidus, kā pastiprināt atbilstību, sākot ar papildu resursu piešķiršanu un plašu sanācijas programmu izveidi un beidzot ar savu darījumdarbības modeļu radikālu pārskatīšanu un atteikšanos no dažiem produktiem, klientiem vai tirgiem, tostarp korespondentbankām. Tas var radīt neplānotas sekas finanšu pakalpojumu sniegšanai un ekonomikas finansēšanai. Tehnoloģiskiem risinājumiem, kas varētu palīdzēt uzlabot aizdomīgu darījumu un darbību atklāšanu, ir jāatbilst starptautiskajiem un ES standartiem NILL/TFN jomā un citiem ES noteikumiem, tostarp datu aizsardzības un pretmonopola noteikumiem.

Tā kā ar Savienības NILL/TFN noteikumiem nav paredzēts liegt piekļuvi likumīgiem finanšu pakalpojumiem, ir vajadzīga lielāka skaidrība par to, kā NILL/TFN noteikumi ir saistīti ar citiem tiesību aktiem finanšu nozarē (23). Būtu jāapsver, vai un kādos apstākļos nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana vai terorisma finansēšana varētu novest pie paziņojuma par maksātnespēju vai maksātnespējas iespējamību un, iespējams, izraisīt bankas noregulējumu saskaņā ar Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvu (24) vai likvidāciju saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru un nepieciešamību izmaksāt atlīdzību noguldītājiem. Direktīva par noguldījumu garantiju sistēmām (25) varētu gūt labumu no skaidrākiem noteikumiem, lai vēl vairāk samazinātu risku, ka noguldītāji, kurus tur aizdomās par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/teroristu finansēšanas (NILL/TF darbībām, saņem kompensāciju no noguldījumu garantiju sistēmas (NGS), vienlaikus arī precizējot uzdevumus, ko veic NGS un citas attiecīgās NILL/TFN iestādes. Būtu lietderīgi rūpīgāk izskatīt arī to, kā saskaņot Maksājumu kontu direktīvā (26) noteikto pienākumu nodrošināt pamatkontu jebkuram klientam ar NILL/TFN pienākumu izbeigt darījumu attiecības, ja atbildīgajiem subjektiem ir aizdomas par šo klientu vai ja tie nespēj iegūt atjauninātu informāciju par klientu. Visbeidzot, būs vajadzīga pārskatīšana, lai novērtētu, vai maksājumu pakalpojumu sniedzēju kategorijas, uz kurām pašlaik attiecas tiesību akti NILL/TFN jomā, ir atbilstīgas.

Finanšu pakalpojumu regulējumu varētu pilnveidot, lai nodrošinātu, ka prudenciālajām uzraudzības iestādēm ir konkrēti pienākumi dalīties informācijā ar saviem partneriem NILL/TFN jomā. Finanšu pakalpojumu tiesību aktos noteiktajās atbilstības un piemērotības pārbaudēs būtu jāpiemēro stingrāki NILL/TFN nosacījumi.

Atbildīgajiem subjektiem, piekļūstot informācijai, kas ir būtiska klienta uzticamības pārbaudes veikšanai, un publiskajām iestādēm, kas apmainās ar informāciju savā starpā, tostarp ārpus ES, ir pilnībā jāievēro ES tiesību akti datu aizsardzības jomā. Piemēram, nodrošinot atbildīgajiem subjektiem piekļuvi konkrētiem valstij piederošiem reģistriem, varētu rasties bažas par datu aizsardzību. Grūtības nodrošināt datu aizsardzības un konfidencialitātes ievērošanu tika minētas arī saistībā ar informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm. Šie jautājumi būtu pienācīgi jārisina.

Komisija 2021. gada 1. ceturksnī iesniegs tiesību aktu priekšlikumus, lai izstrādātu vienotu NILL/TFN noteikumu kopumu, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes novērtējumu.

IV. Ieviest ES līmeņa uzraudzību NILL/TFN jomā

Uzraudzība ir efektīva NILL/TFN regulējuma pamatā. Pienācīgas uzraudzības nozīmīgums tika apstiprināts nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas 2019. gada jūlija paketē, kurā vairāku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas gadījumu analīze atklāja būtiskus trūkumus attiecībā uz kredītiestāžu riska pārvaldību un to uzraudzību, ko veic gan NILL/TFN uzraudzības iestādes, gan prudenciālās uzraudzības iestādes. Tajā pašā laikā nesenie iespējamie nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas gadījumi, uz ko uzmanību vērsuši pētnieciskie plašsaziņas līdzekļi, norāda arī uz nefinanšu vienību kļūdainu uzraudzību.

Šīs nenoliedzamās problēmas ir radušās gan uzraudzības regulējuma izstrādes, gan tā īstenošanas rezultātā. NILL/TFN uzraudzība Eiropas Savienībā pašlaik ir dalībvalstu pārziņā. Tās kvalitāte un efektivitāte visā ES ir nevienmērīga, jo pastāv būtiskas atšķirības attiecībā uz cilvēkresursiem, finanšu resursiem, prasmēm un prioritāti, kāda ir noteikta šim uzdevumam. Savienība nav ieviesusi pietiekami efektīvus pasākumus, lai risinātu NILL/TFN gadījumus, kas ietver pārrobežu aspektus. ES NILL/TFN regulējums ir tikai tik stiprs, cik stiprs ir tā vājākais posms, un nepilnības vienā valsts kompetentajā iestādē rada risku visam vienotajam tirgum. Tā rezultātā ES kopumā tiek nodarīts finansiāls, ekonomisks un reputācijas kaitējums.

ES nevar atļauties gaidīt, kad radīsies vairāk problēmu, pirms tiek veidota efektīva NILL/TFN uzraudzības sistēma, kas veicina vienotā tirgus un banku savienības netraucētu darbību. Kvalitatīvai NILL/TFN uzraudzībai visā ES ir būtiska nozīme, lai atjaunotu tās iedzīvotāju un plašākas starptautiskās sabiedrības uzticēšanos.

Pastāv skaidra un pierādīta nepieciešamība ieviest integrētu NILL/TFN uzraudzības sistēmu ES līmenī, kas nodrošina NILL/TFN noteikumu konsekventu un kvalitatīvu piemērošanu visā ES un veicina efektīvu sadarbību starp visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm. Lai gan attiecīgās nozares un jautājumi var ievērojami atšķirties, noderīgas atziņas var sniegt pieredze, kas gūta, izveidojot un izmantojot esošos ES līmeņa mehānismus, kuriem piešķirti centralizēti uzraudzības uzdevumi, piemēram, vienoto uzraudzības mehānismu, Vienoto noregulējuma valdi un Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmu.

NILL/TFN uzraudzības sistēmas izveide ES līmenī, lai integrētu un papildinātu valstu sistēmas, novērsīs uzraudzības sadrumstalotību, nodrošinās NILL/TFN noteikumu saskaņotu piemērošanu ES un to efektīvu izpildi, piedāvās atbalstu uzraudzības darbībām uz vietas un nodrošinās pastāvīgu informācijas plūsmu par notiekošajiem pasākumiem un būtiskiem konstatētajiem trūkumiem. Valstu uzraudzības iestādes arī turpmāk būs vitāli svarīgs šīs sistēmas elements un joprojām būs atbildīgas par lielāko daļu ikdienas uzraudzības. Šīs sistēmas ES kodola izveide ir prioritāte, un tās funkcijas, pienākumi un mijiedarbība ar valstu uzraudzības iestādēm būs skaidri jādefinē tiesību akta priekšlikumā.

ES līmeņa NILL/TFN uzraudzības iestādes funkcijas

ES līmeņa NILL/TFN uzraudzības iestādei būs jāpiešķir ļoti skaidras pilnvaras pārraudzīt valsts iestādes un dot tām norādījumus veikt dažādus ar NILL/TFN saistītus uzdevumus un uzlabot koordināciju ar uzraudzības iestādēm ārpus ES. Formālā procesā būtu jānosaka ES un valstu uzraudzības iestāžu mijiedarbība un attiecīgās pilnvaras.

Nepieciešamība nodrošināt kvalitatīvu uzraudzību pārrobežu gadījumos un izvairīties no vājajiem posmiem ES uzraudzības regulējumā sniedz pārliecinošus iemeslus, lai ES struktūrai uzticētu tiešus NILL/TFN uzraudzības uzdevumus attiecībā uz konkrētām atbildīgajiem subjektiem, par kuriem tai varētu būt ekskluzīva vai kopīga atbildība. Tas nozīmē spēju pārskatīt iekšējās politikas, procedūras un kontroles, un to, kā uzraudzītās struktūras tās efektīvi īsteno, kā arī pārskatīt darījumu un klientu dokumentāciju. Savienības uzraudzības iestādei vienai pašai vai kopā ar valsts uzraudzības iestādi varētu uzticēt veikt skaidri definētu atbildīgo subjektu vai darbību veidu uzraudzību noteiktā laikposmā, pamatojoties uz radītā riska pakāpi. ES uzraudzības iestāde sniegtu pievienoto vērtību, uzraugot un novērtējot riskus visā ES. Iedvesmojoties no tādu ES struktūru izveides, kas darbojas citās jomās, ES uzraudzību varētu nodrošināt ar mehānismu, kas ietver lēmumus, kuri pieņemti ES līmenī un kurus īsteno ES biroji dalībvalstīs.

Vēl viena iespēja varētu būt apvienot dažu veidu atbildīgo vienību tiešās uzraudzības pilnvaras, kas jāīsteno sadarbībā ar dalībvalstīm, piešķirot koordinēšanas un pārraudzības pilnvaras pār citām vienībām. Komisija ierosinās uzraudzības mehānismu, kurā tiek ņemti vērā proporcionalitātes un subsidiaritātes principi un kas atbilst pastāvošajai judikatūrai attiecībā uz pilnvarām, kuras var tikt piešķirtas Savienības aģentūrām.

ES līmeņa uzraudzības darbības joma

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas riski rodas gan finanšu nozarē, gan ārpus tās, un laika gaitā tie mainās un ir atšķirīgi dažādās dalībvalstīs. Efektīvākas uzraudzības ieviešanai būtu nepieciešams, lai ES NILL/TFN uzraudzības iestādes pilnvarās jau no paša sākuma ietvertu visas riska jomas, atzīstot, ka riski, kas skar visas nozares, ir nopietni. Tas nodrošinātu, ka ES uzraudzības iestādes rīcībā jau no paša sākuma ir visi nepieciešamie instrumenti, lai saskaņotu praksi visā Eiropas Savienībā un garantētu augsta līmeņa uzraudzību visās nozarēs. Ņemot vērā atbildīgo vienību uzdevumu sarežģītību un lielo skaitu visā ES, NILL/TFN uzraudzības iestādi var izveidot arī pakāpeniski, ļaujot tai, konsolidējot un pierādot savu efektivitāti, aptvert visas (finanšu un nefinanšu) nozares, uz kurām attiecas NILL/TFN pienākumi.

Alternatīvā risinājumā ES uzraudzības iestāde varētu būt tieši atbildīga par finanšu nozari, kas būtu daļa no integrētas sistēmas ar valsts uzraudzības iestādi un būtu atbildīga par nefinanšu nozares netiešu uzraudzību. Nefinanšu nozares netieša uzraudzība ļautu ES iestādei iesaistīties, ja tas tiek uzskatīts par nepieciešamu, lai nodrošinātu nefinanšu nozares kvalitatīvu uzraudzību visā Savienībā.

Citi risinājumi, kas nozīmētu šaurāku darbības jomu, paredzētu ES uzraudzības iestāde pārraudzību tikai pār finanšu iestādēm, kuru pārziņā ir lielākā daļa no visiem finanšu darījumiem. Uzraudzības centralizāciju šajā nozarē varētu panākt vieglāk, ņemot vērā, ka tā jau lielā mērā tiek regulēta un uzraudzīta. Tomēr šis risinājums atstātu vājos posmus ES uzraudzības regulējumā un nenodrošinātu efektīvu NILL/TFN sistēmu.

Visos gadījumos uz risku balstīta pieejai NILL/TFN uzraudzībai, kā tas noteikts gan Savienības tiesību aktos, gan starptautiskajos standartos, ir jāapzina riska faktori nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/teroristu finansēšanas jomā un jāsadala uzraudzības resursi, pamatojoties uz īpaša riska novērtējuma rezultātiem. ES līmeņa uzraudzība ir jāveido tā, lai ņemtu vērā risku un pilnveidotu īpašās zināšanas, ko šajā jomā guvušas valstu uzraudzības iestādes.

Visbeidzot, varētu arī izpētīt, vai šādai uzraudzības iestādei būtu jāpiešķir dažas kompetences, lai uzraudzītu un atbalstītu aktīvu iesaldēšanas īstenošanu saskaņā ar ES ierobežojošiem pasākumiem (sankcijām) visās dalībvalstīs. Lai gan NILL/TFN un ierobežojošo pasākumu aktuālie uzdevumi un problēmas dažādās dimensijās var atšķirties, eksistē arī dažas kopīgas problēmas un sinerģijas, ko ir vērts izvērtēt.

Kura ES struktūra?

Uzdevumu nodrošināt ES līmeņa uzraudzību var piešķirt vai nu esošai ES aģentūrai, proti, EBI, vai jaunai, specializētai struktūrai.

Nesen pieņemtie tiesību akti paredz, ka EBI ir jāvada, jākoordinē un jāuzrauga centieni stiprināt NILL/TFN pasākumus visā ES attiecībā uz finanšu iestādēm. Uzticot EBI papildu pienākumus NILL/TFN uzraudzības jomā, tam būtu nepārprotamas priekšrocības attiecībā uz nepārtrauktības un ātras darbības nodrošināšanu. Tomēr šim risinājumam būtu nepieciešama arī būtiska EBI reforma, kā arī būtiska zināšanu un kompetenču pilnveidošana NILL/TFN jomā. Tās pārvaldība un lēmumu pieņemšanas procesi būtu būtiski jāpārskata, lai nodrošinātu, ka uzraudzības lēmumi vienmēr tiek pieņemti neatkarīgi un vienīgi ES interesēs. Turklāt tai būtu jāuzlabo savas izmeklēšanas spējas un vara. Ņemot vērā tās pilnvaras un spējas, tādu atbildīgo subjektu uzraudzība, kas neietilpst finanšu nozarē, varētu izrādīties problemātiska, lai to organizētu EBI līmenī.

Alternatīvs risinājums varētu būt jaunas, īpašas ES nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas uzraudzības struktūras izveide, kuras kompetencē būtu uzraudzīt atbildīgos subjektus gan finanšu, gan nefinanšu nozarē. Tas ļautu maksimāli elastīgi izstrādāt pielāgotu sistēmu organizācijas un pārvaldības ziņā, paredzot vienkāršotus un ātrus lēmumu pieņemšanas procesus, lai ātri reaģētu uz riskiem, kā arī sinerģiju ar FIU paredzētu koordinācijas un atbalsta mehānismu (sk. nākamo iedaļu). Tomēr var paiet ilgāks laiks, pirms jauna struktūra varētu sākt darboties, izmaksas varētu būt salīdzinoši augstākas, un būtu jāņem vērā izpildes riski. Atkarībā no uzdevumiem, ko šai struktūrai piešķirtu, būtu jāizvairās no nevajadzīgas pārklāšanās un/vai neatbilstības ar citu uzraudzības iestāžu, piemēram, EBI, darbu.

Nozīmīgs apsvērums būtu jebkura risinājuma ietekme uz budžetu. Jo īpaši pašreizējos ekonomikas apstākļos varētu pamatot to, ka tiek nodrošināts finansējums uzraudzības darbību veikšanai, izmantojot uzraudzīto privātā sektora vienību ieguldījumu, kā tas jau ir vairāku ES struktūru gadījumā.

Komisija 2021. gada 1. ceturksnī iesniegs priekšlikumus izveidot ES līmeņa NILL/TFN uzraudzības iestādi, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes novērtējumu par risinājumiem attiecībā uz tās funkcijām, darbības jomu un struktūru.

V. Izveidot sadarbības un atbalsta mehānismu, kas paredzēts FIU

Pašreizējais ES regulējums paredz, ka atbildīgajām vienībām ir jāziņo valsts FIU par visiem aizdomīgajiem darījumiem. Uz atbildīgo subjektu ziņojumu un ar skaidru naudu saistītu datu, ko sniedz muitas dienesti, pamata FIU veic finanšu analīzi, ko pēc tam nosūta tiesībaizsardzības iestādēm, uzraudzības iestādēm, nodokļu iestādēm vai citām FIU. Tos izmanto, piemēram, tiesībaizsardzības iestādes kriminālizmeklēšanās. FIU veiktā tendenču un modeļu stratēģiskā analīze tiek izmantota arī atbildīgajiem subjektiem sniegtajos norādījumos un atgriezeniskajā saitē, lai palīdzētu tiem identificēt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas modeļus.

Ir konstatētas vairākas nepilnības tajā, kā tās piemēro noteikumus un sadarbojas savā starpā un ar citām iestādēm valsts līmenī un visā ES.

Vietējā līmenī veidņu izmantošana ziņošanai, ko veic atbildīgie subjekti, joprojām ir ierobežota, un tās bieži vien ir pielāgotas konkrētu uzņēmumu (piemēram, banku) vajadzībām. Vairākām FIU joprojām trūkst IT rīku, kas vajadzīgi, lai efektīvi apstrādātu un analizētu informāciju.

FIU ir pienākums sniegt atgriezenisko saiti atbildīgajiem subjektiem saistībā ar to ziņojumiem. Tomēr šāda atgriezeniskā saite joprojām ir ierobežota. Atgriezeniskās saites nav gandrīz nemaz, ja atbildīgo vienību ziņojumi attiecas uz citu dalībvalsti. Šī atgriezeniskās saites trūkuma dēļ atbildīgajiem subjektiem nav vajadzīgo rīku, lai pielāgotu vai mērķtiecīgi orientētu savus preventīvos pasākumus.

Ierobežotā informācijas apmaiņa starp FIU un citām kompetentajām iestādēm rada lielas bažas, ņemot vērā to, ka lielai daļai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas gadījumu ir pārrobežu raksturs. Piemēram, lai gan ES muitas dienesti regulāri iesniedz FIU ar skaidru naudu saistītus datus, tie ļoti reti saņem atgriezenisko saiti no tām, kas ir būtiski, lai veiktu konkrētāku un efektīvāku riska analīzi.

Arī FIU.net – ES informācijas apmaiņas sistēmas starp FIU – darbības un mitināšanas problēmu dēļ ir jārīkojas, ņemot vērā to, ka tas ir vecs IT rīks, kuram nepieciešami būtiski gan programmatūras, gan aparatūras uzlabojumi, kā arī jaunu funkciju izstrāde sadarbības veicināšanai.

Lielākajai daļai aizdomīgo darījumu, par kuriem ziņots FIU, ir pārrobežu dimensija, taču kopīga analīze joprojām ir ierobežota. Tā rezultātā trūkst saikņu, lai identificētu pārrobežu lietas. Ir vajadzīgas labākas spējas šādas informācijas analizēšanai pārrobežu kontekstā, jo īpaši ņemot vērā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietu aizvien pieaugošo sarežģītību.

ES līmeņa koordinācijas un atbalsta mehānisma nozīme

FIU koordinācijas un atbalsta mehānisms ES līmenī novērstu iepriekš minētās nepilnības. Šim mehānismam būtu būtiska nozīme valstu FIU darba koordinēšanā. Tam būtu jāietver aizdomīgu pārrobežu darījumu identificēšana, pārrobežu gadījumu kopīga analīze, tādu tendenču un faktoru noteikšana, kas ir būtiski nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas risku novērtēšanai valsts un pārvalstiskā līmenī. Mehānismam būtu arī jāpieņem vai jāierosina īstenošanas pasākumi vai standarti, kā noteikts saskaņotākajās normās, kas iekļautas noteikumu kopumā par FIU ziņošanas pienākumiem un FIU iezīmēm, darbībām, sadarbību un veidnēm, kā arī būtu jāveicina apmācība un FIU spēju veidošana. ES līmeņa koordinācijas un atbalsta mehānismam būtu arī jāuzlabo sadarbība starp kompetentajām iestādēm (FIU, uzraudzības iestādēm, tiesībaizsardzības un muitas un nodokļu iestādēm) gan iekšzemē, gan pāri robežām un ar FIU no ES neietilpstošām valstīm.

Būtu lietderīgi veidot centralizētākas spējas, kuru pamatā būtu IT rīki, kas konstatētu aizdomīgus pārrobežu darījumus un atvieglotu tendenču apzināšanu.

Šajā sakarā svarīga ir arī Eiropola pašlaik pārvaldītā FIU.net ilgtspēja. Ir steidzami jāiegulda tās attīstībā, lai pārvarētu pašreizējās problēmas, kuras kavē informācijas apmaiņu un datu saskaņošanu. Ņemot vērā plānoto sistēmas tehniskās apkalpošanas pārcelšanu no Eiropola, būtu jārod piemērots un finansiāli dzīvotspējīgs risinājums. Īstermiņā Komisija pārņems FIU.net pārvaldību, lai nodrošinātu pastāvīgu un nepārtrauktu sistēmas darbību (27). Ilgtermiņā ES koordinācijas un atbalsta mehānismam varētu uzdot mitināt vietni FIU.net vai tās pēcteci. Varētu apsvērt citus piemērotus risinājumus.

Par ES līmeņa koordinācijas un atbalsta mehānismu atbildīgā struktūra

Uzdevums nodrošināt atbalsta un koordinācijas mehānismu FIU būs atkarīgs no uzdevuma, kas paredzēts šim mehānismam.

Saskaņā ar mērķi piešķirt plašas funkcijas šim koordinācijas un atbalsta mehānismam, ar kuru paredzēts pievērsties visiem iepriekš analizētajiem elementiem, tā pārvaldību varētu nodrošināt esoša ES aģentūra vai jauna, īpaša struktūra. Ja uzraudzības jautājumu risināšanai tiks izveidota jauna ES struktūra, tai varētu uzticēt arī šā mehānisma pārvaldību. Šajā nolūkā ir vērts atzīmēt, ka divpadsmit FIU Eiropas Savienībā pašlaik veic uzraudzības uzdevumus vismaz attiecībā uz nefinanšu nozari, savukārt dažām FIU ir uzraudzības uzdevumi attiecībā uz visām nozarēm.

Sašaurinot koordinācijas un atbalsta mehānisma lomu, tiktu novērsti daži no konstatētajiem trūkumiem, taču netiktu nodrošināts efektīvs ES līmeņa koordinācijas un atbalsta mehānisms. Šādos apstākļos varētu paredzēt vairākas iespējas. Piemēram, ja uzdevumi aprobežojas ar regulatīvo standartu un pamatnostādņu projektu izstrādi, to varētu panākt, pārveidojot FIU platformu, kas pašlaik ir neoficiāla Komisijas komiteja, par komitoloģijas komiteju un atstājot Komisijas ziņā tās darba rezultātus pieņemt ar deleģētajiem vai īstenošanas aktiem. Alternatīvs risinājums varētu būt oficiāls FIU tīkls ar konkrētām pilnvarām un uzdevumiem.

Lai kāda būtu koordinācijas un atbalsta mehānisma forma, tā pārvaldībai un lēmumu pieņemšanas procesiem vajadzētu būt pietiekami neatkarīgiem, vienlaikus darbojoties kā valstu FIU tīklam ar ES centru.

Komisija 2021. gada 1. ceturksnī iesniegs priekšlikumus par FIU paredzēta ES koordinācijas un atbalsta mehānisma izveidi, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes novērtējumu par risinājumiem attiecībā uz FIU funkcijām un struktūru. Komisija pārņems FIU.net pārvaldību 2020. gada 4. ceturksnī.

VI. Nodrošināt Savienības līmeņa krimināltiesību noteikumu izpildi un informācijas apmaiņu

Vairāki leģislatīvie instrumenti un institucionālās vienošanās veicina krimināltiesību normu izpildi un informācijas apmaiņu ES līmenī.

Nesen veiktie pasākumi ir novērsuši nepilnības nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas definīcijā un sankciju piemērošanā visā ES un atvieglojuši tiesu iestāžu un policijas sadarbību (28). Komisija uzraudzīs to savlaicīgu transponēšanu un īstenošanu. Ir pastiprināta arī finanšu informācijas izmantošana attiecībā uz smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, piešķirot tiesībaizsardzības iestādēm tiešu piekļuvi centrālās bankas kontu mehānismam, vienlaikus uzlabojot sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm, FIU un Eiropolu šādu smagu noziedzīgu nodarījumu gadījumā (29). Šie pasākumi paātrinās kriminālizmeklēšanu un dos iespēju iestādēm efektīvāk apkarot pārrobežu noziedzību. Centrālās bankas kontu mehānismu starpsavienotība ES mērogā paātrinās tiesībaizsardzības iestāžu un FIU piekļuvi finanšu informācijai un atvieglos pārrobežu sadarbību, un tam jebkurā gadījumā būtu jāietver arī tiesībaizsardzības iestādes. Šāda starpsavienotība būtu jāuzskata par prioritāti

Ir noteikti kritiski svarīgi standarti noziedzīgi iegūtu līdzekļu atgūšanai (30). Komisija 2020. gadā publicēs ziņojumu, lai sniegtu pārskatu par to, kā šie noteikumi tiek īstenoti, un izklāstītu veidus, kā uzlabot līdzekļu atguves dienestu nozīmi. Jauni pasākumi, ko piemēros no 2020. gada decembra (31), atvieglos līdzekļu pārrobežu atgūšanu un padarīs noziedzīgi iegūtu aktīvu iesaldēšanu un konfiskāciju visā ES ātrāku un vienkāršāku.

Tajā pašā laikā ir ļoti svarīgi arī veidot ES līmeņa spējas veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu attiecībā uz finanšu noziegumiem.

Lai apkarotu ekonomiskos un finanšu noziegumus, Eiropols ir pastiprinājis centienus šajā jomā, izveidojot jauno Eiropas Ekonomikas un finanšu noziegumu centru (EFECC), kuram būtu jāsāk darboties 2020. gada laikā. EFECC koncentrēs visas finanšu ziņu vākšanas un ekonomiskās noziedzības spējas vienā Eiropola vienībā un centīsies pastiprināt darbības efektivitāti, palielināt darbības pamanāmību un uzlabot ieinteresēto personu pārvaldību un finansēšanas iespējas. Komisija pilnībā atbalsta EFECC izveidi un uzskata, ka tas uzsver finanšu izmeklēšanas nozīmi visās noziedzības jomās, kuras ir Eiropola kompetencē.

Komisija uzskata, ka EFECC būtu dabīgs analogs ES atbalsta un koordinācijas mehānismam attiecībā uz FIU un ka abas vienības varētu izstrādāt risinājumus informācijas apmaiņas veicināšanai, jo īpaši pārrobežu lietās.

Lai uzlabotu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietām visā ES, Komisija finansē (32) Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas operatīvo tīklu (AMON), kas apvieno attiecīgās tiesībaizsardzības iestādes. Tīkls atvieglo pārrobežu finanšu izmeklēšanu veikšanu, un tam ir globāla ietekme. Tā darbs būtu jāpastiprina un jāveicina, un tīklam vajadzētu būt aprīkotam ar darbības budžetu konkrētu gadījumu atbalstam. Visām ES dalībvalstīm būtu tam jāpievienojas. Turklāt dalībvalstīm būtu arī turpmāk jāizmanto Eurojust atbalsts, lai veicinātu pārrobežu sadarbību, palīdzot veikt kriminālvajāšanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā. Visbeidzot, Eiropas Prokuratūrai, kurai jāsāk darboties 2020. gada beigās, būs kompetence veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas nodarījumiem, kas saistīti ar noziegumiem pret ES budžetu.

Joprojām pastāv iespējas uzlabot un veicināt informācijas apmaiņu starp visām kompetentajām iestādēm (FIU, uzraudzības iestādēm, tiesībaizsardzības un muitas un nodokļu iestādēm) gan iekšzemē, gan pāri robežām.

Lai labāk izmantotu finanšu ziņu vākšanu, būtu pēc iespējas jāveicina publisko un privāto partnerību (PPP) nozīme, jo dažos gadījumos informācijas būtība varētu ierobežot tās apmaiņu un šādai apmaiņai būtu jāatbilst tiesību aktiem datu aizsardzības jomā. PPP ietver informācijas apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm, FIU un privāto sektoru. Tām var būt dažādas formas. Dažas no tām attiecas tikai uz informācijas apmaiņu ar atbildīgajiem subjektiem par FIU un tiesībaizsardzības tipoloģijām un tendencēm. Citos gadījumos tiesībaizsardzības iestādes apmainās ar operatīvo informāciju ar atbildīgajām vienībām par izlūkdienestu aizdomās turētajām personām, lai uzraudzītu šo personu veiktos darījumus. Jebkādas informācijas, tai skaitā persondatu, apmaiņai ir pilnībā jāatbilst tiesību aktiem datu aizsardzības jomā un jābūt saskaņā ar iesaistīto iestāžu pilnvarām.

Pašreizējā ES NILL/TFN regulējumā jau ir noteikts, ka FIU ir jādalās tipoloģijās un tendencēs ar privāto sektoru. Šo pienākumu varētu precizēt un pastiprināt, lai veicinātu dažu veidu PPP un uzlabotu informācijas apmaiņu. Tajā pašā laikā, ņemot vērā dalībvalstu tiesiskā regulējuma un praktiskās kārtības atšķirības, Komisija uzskata, ka ir būtiski izstrādāt norādījumus un apmainīties ar labu praksi saistībā ar PPP, jo īpaši attiecībā uz pretmonopola noteikumiem, aizsardzības pasākumiem un ierobežojumiem datu aizsardzības un pamattiesību garantiju jomā.

Komisija līdz 2021. gada 1. ceturksnim izdos norādījumus par PPP. Attiecībā uz PPP datu aizsardzības aspektiem Komisija apsvērs iespēju pieprasīt Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai izdot atzinumu. Tiks apsvērtas iespējas stiprināt AMON tīklu un uzlabot iekšzemes un pārrobežu informācijas apmaiņu starp visām kompetentajām iestādēm.

VII. Stiprināt NILL/TFN regulējuma starptautisko dimensiju

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un terorisma finansēšana ir globāli draudi, pret kuriem ES ir apņēmības pilna cīnīties sadarbībā ar tās starptautiskajiem partneriem. FATF kā globālo standartu noteicēja ir pasaules mērogā vadījusi cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu. Komisija aktīvi sniedz ieguldījumu FATF darbā un joprojām ir apņēmības pilna īstenot FATF standartus un veicināt atbilstību pasaules mērogā. Tomēr Eiropas Savienībai vajadzīgajai jaunajai, visaptverošajai pieejai NILL/TFN jomā ir nepieciešama lielāka ES loma šādu starptautisku standartu noteikšanā.

Komisija ES vārdā apstiprināja jaunās FATF pilnvaras (33), un tā plāno uzņemties nozīmīgu lomu globālo standartu stiprināšanā un to paaugstināšanā līdz ES standartu līmenim nozīmīgajās jomās. Viens no piemēriem ir faktisko īpašumtiesību pārredzamība, kur ES ir īstenojusi vērienīgu pieeju, lai novērstu riskus, ko rada nepārredzamas struktūras. Tāpat Komisija aktīvi atbalstīs centienus globālā līmenī risināt jaunus un nākotnes riskus. Lai gūtu panākumus, ir svarīgi, lai ES paustu vienotu nostāju Finanšu darbību darba grupā. To varētu panākt, uzticot Komisijai uzdevumu pārstāvēt Eiropas Savienību FATF saskaņā ar Līguma noteikumiem. Vispirms būtu jāizveido uzlabots koordinācijas mehānisms starp Komisiju un dalībvalstīm, lai ES pārstāvji paustu saskaņotu nostāju FATF.

FATF veiktie savstarpējie izvērtējumi palīdz uzlabot globālo standartu ievērošanu pasaulē, jo līdzbiedru spiediens joprojām ir viens no galvenajiem pārmaiņu virzītājspēkiem. Līdz šim ES dalībvalstu NILL/TFN regulējumu novērtējumos nav pienācīgi ņemts vērā ES noteikumu pārvalstiskais raksturs. Šis jautājums kļūs aktuālāks, ja tiks ieviestas jaunas struktūras, piemēram, ES līmeņa NILL/TFN uzraudzība un FIU koordinācijas un atbalsta mehānisms. Komisijas mērķis ir nodrošināt, lai, standartus īstenojot ES līmenī, tie tiktu novērtēti vienotā veidā. Šajā sakarā varētu arī apsvērt, vai FATF būtu ES līmenī jāizvērtē ES noteikumi.

Komisijai arī jāturpina īstenot autonomu politiku attiecībā uz trešām valstīm, lai aizsargātu ES finanšu sistēmu. Atbildīgajām vienībām ir jāveic riska mazināšanas pasākumi, pamatojoties uz ģeogrāfiskajiem un citiem būtiskiem riska faktoriem. Tām ir arī jāpiemēro pastiprināta modrība attiecībā uz darījumiem vai darījumu attiecībām ar valstīm, kurās NILL/TFN regulējumos pastāv stratēģiskas nepilnības. Saskaņā ar 5. NILLD Komisijai ir jāveido autonomas spējas, lai apzinātu valstis, kurās ir šādi stratēģiski trūkumi (34).

Komisija apzinās valstis, kas rada konkrētu apdraudējumu Savienības finanšu sistēmai, izmantojot autonomu metodiku, kurā pienācīgi ņemta vērā sinerģija ar FATF sarakstā iekļaušanas procesu, sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) veikts pastiprināts dialogs ar trešām valstīm un cieša apspriešanās ar dalībvalstu ekspertiem. Pamatojoties uz pārskatīto metodiku (35), ko publicē vienlaikus ar šo rīcības plānu, šajā procesā Komisija, sadarbojoties ar EĀDD, iesaistīsies sadarbībā ar trešām valstīm, kurās tiek provizoriski konstatēti trūkumi, lai, ja iespējams, izstrādātu rīcības plānu minēto problēmu risināšanai. Pēc novērošanas perioda Komisija izvērtēs progresu minēto saistību īstenošanā, lai pabeigtu savus novērtējumus.

ES saraksts ar augsta riska trešām valstīm ir nozīmīgs instruments atbildīgajiem subjektiem un publiskajām iestādēm, taču tam var būt ietekme arī ārpus NILL/TFN regulējuma. Komisija ir apņēmusies uzraudzīt, vai šāda iekļaušana sarakstē ietekmē lēmumus par līdzvērtību (36), un nodrošināt, ka tiek piemēroti atbilstīgi aizsardzības pasākumi attiecībā uz finanšu instrumentiem saskaņā ar Finanšu regulas (37) 155. pantu.

Tādas pieredzes rezultātā, kas gūta ES sarakstā iekļaušanas procesā un jaunu NILL/TFN funkciju izveidē ES līmenī, varētu pārskatīt pieeju attiecībā uz riskiem, ko rada trešās valstis. Komisijai kā FATF dalībniecei būtu arī turpmāk jāņem vērā FATF aicinājums rīkoties, lai novērstu riskus, ko rada trešās valstis, un būtu jāsaglabā arī spēja piemērot piemērotus pasākumus neatkarīgi no jebkādiem FATF aicinājumiem, kā tas noteikts starptautiskos standartos. Šajā kontekstā ES līmeņa uzraudzības iestāde varētu arī palīdzēt mazināt riskus, ko rada trešās valstis, izstrādājot atbilstošus riska mazināšanas pasākumus atbildīgajiem subjektiem atkarībā no nepilnību veida un smaguma pakāpes. Tas ietvertu detalizētāku un uz risku balstītu pasākumu izstrādi, lai novērstu riskus, ko rada citu jurisdikciju NILL/TFN regulējums. Šādu procesu varētu papildināt arī ar pieeju, kas balstīta uz darījumiem, ņemot vērā to, ka neviena jurisdikcija nav pasargāta no jauniem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas/teroristu finansēšanas riskiem. Līdzīgā veidā FIU koordinācijas un atbalsta funkcija varētu sniegt vērtīgu ieguldījumu, lai apzinātu jaunās tendences un riskus, ko rada trešās valstis, kā arī iespējamās problēmas starptautiskajā sadarbībā.

Saistībā ar šo pasākumu kopumu, lai pārvaldītu ārējos riskus, Komisija izstrādā tehnisku mehānismu (38), lai sniegtu tehnisko palīdzību trešām valstīm nolūkā palielināt to spējas un novērst nepilnības šo valstu NILL/TFN regulējumos. Tā kā ES ir viens no galvenajiem starptautiskajiem līdzekļu devējiem šajā jomā un pamatojoties uz tās plašo diplomātisko tīklu, tā izmantotu šīs spējas, lai pastiprinātu šķēršļus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai visā pasaulē. Tirdzniecības politika arī palīdz izstrādāt atbilstošus aizsardzības pasākumus attiecībā uz ieguldījumiem (39) un tirdzniecības plūsmām. Komisija centīsies panākt, lai ES tirdzniecības partneri apņemtos īstenot NILL/TFN pasākumus, un saglabās regulatīvo rīcības brīvību gadījumos, kad nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un teroristu finansēšana apdraud ES finanšu sistēmu.

Kopā ar šo rīcības plānu ir publicēta jauna metodika augsta riska trešo valstu novērtēšanai. Komisija turpinās sadarboties ar dalībvalstīm un palielinās savu iesaisti FATF, lai Eiropas Savienībai varētu būt lielāka nozīme pasaules mērogā.

VIII. Turpmākā rīcība: ceļvedis

Kā sīki izklāstīts šajā rīcības plānā, Komisija ierosinās vairākus pasākumus, lai pastiprinātu NILL/TFN regulējumu. Tiks sagatavots ietekmes novērtējums, tostarp par pamattiesībām un jo īpaši par tiesībām uz persondatu aizsardzību, lai izvērtētu dažādās iespējas attiecībā uz izmaiņām tiesību aktos:

Darbība Līdzekļi Laika grafiks Spēkā esošā ES NILL/TFN regulējuma efektīva īstenošana Pienākumu neizpilde/tiesvedība Pētījums par 4. NILLD piemērošanu Trešais pārvalstiskais riska novērtējums Darbs ar faktisko īpašumtiesību reģistru starpsavienotību Konkrētām valstīm adresēti ieteikumi/Eiropas pusgads Pašreizējais EBI darbs Visi pašreizējie pasākumi ES vienotā noteikumu kopuma par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanu pastiprināšana un izstrāde Tiesību akta priekšlikums: — apzināt jomas, kas jāpārveido regulā kopā ar grozītu direktīvu, — noteikt jaunas ES līmenī reglamentējamas jomas, — apzināt vajadzīgos grozījumus attiecībā uz citiem spēkā esošiem tiesību aktiem 2021. g. 1. cet. ieviest ES līmeņa uzraudzību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanai; Tiesību akta priekšlikums 2021. g. 1. cet. izveidot atbalsta un koordinācijas mehānismu, kas paredzēts FIU; Tiesību akta priekšlikums 2021. g. 1. cet. FIU.net tehniskās pārvaldības nodošana Komisijai 2020. g. 4. cet. Krimināltiesību aizsardzība un informācijas apmaiņa EFECC izveide 2020. g. 2. cet. Norādījumi par PPP un iespējamais EDAK atzinums par datu aizsardzību 2021. g. 1. cet. Pārraudzīt, kā tiek transponētas un īstenotas direktīvas par krimināltiesībām un sadarbību tiesībaizsardzības jomā Iespējas uzlabot iekšzemes un pārrobežu informācijas apmaiņu starp visām kompetentajām iestādēm. Starptautiskās dimensijas stiprināšana Komisija ir precizējusi metodiku augsta riska trešo valstu noteikšanai 2020. g. 1. cet. Deleģētie akti Vajadzības gadījumā (provizoriska plānošana 2020. gada: 2., 3. un 4. cet.)

Komisija atzinīgi vērtē ieinteresēto personu viedokļus par turpmāko rīcību, kas izklāstīta šajā rīcības plānā, un aicina līdz 2020. gada 29. jūlijam sniegt informāciju, atbildot uz anketas jautājumiem, kas pieejami vietnē “Izsakiet viedokli”.

(1) Eiropols, “Pandemic profiteering: how criminals exploit the COVID-19 crisis”, 2020. gada marts. Eiropas Banku iestāde arī atgādināja kredītiestādēm un finanšu iestādēm par to, cik svarīgas ir efektīvas sistēmas un kontroles, un lūdza kompetentajām iestādēm sniegt tām atbalstu šajā sakarā. Skatīt “EBI paziņojumu par darbībām finanšu noziegumu risku mazināšanai Covid-19 pandēmijā”.

(2) Tiesa atzina, ka mērķis apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ir saistīts ar sabiedriskās kārtības aizsardzību un var attaisnot Līgumā garantēto pamatbrīvību, tostarp kapitāla brīvas aprites, ierobežojumu. Ierobežojumiem jābūt samērīgiem (sk. Jyske Bank Gibraltar, C 212/11 un Lhu Zeng, C- 190/17).

(3) FATF ir starpvaldību struktūra, kas nosaka standartus un veicina pasākumu efektīvu īstenošanu cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finansēšanu. Komisija, 14 ES dalībvalstis un 2 EEZ EBTA valstis ir FATF locekles, savukārt 13 dalībvalstis ir reģionālas organizācijas Moneyval locekles.

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu(ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.).

(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2175 (2019. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), Regulu (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) 2016/1011 par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un Regulu (ES) 2015/847 par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju (OV L 334, 27.12.2019., 1. lpp.).

(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1672 (2018. gada 23. oktobris) par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu (OV L 284, 12.11.2018., 6. lpp.).

(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/878 (2019. gada 20. maijs), ar ko Direktīvu 2013/36/ES groza attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem (OV L 150, 7.6.2019, 253. lpp.).

(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1153 (2019. gada 20. jūnijs), ar ko paredz noteikumus, lai atvieglotu finanšu un citas informācijas izmantošanu noteiktu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai vai kriminālvajāšanai par tiem, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 2000/642/TI (OV L 186, 11.7.2019., 122. lpp.).

(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1673 (2018. gada 23. oktobris) par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām (OV L 284, 12.11.2018., 22. lpp.).

(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).

(11) COM(2019) 360 final.

(12) Eiropas Parlamenta 2019. gada 19. septembra rezolūcija par to, kā tiek īstenoti Savienības tiesību akti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā (2019/2820(RSP))

(13) Padomes 2019. gada 5. decembra par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas stratēģiskajām prioritātēm (14823/19).

(14) Kā uzsvērts jaunākajā Savienības riska novērtējumā pārvalstiskā līmenī – Komisijas ziņojumā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas riska novērtējumu, kas skar iekšējo tirgu un attiecas uz pārrobežu darbībām, COM(2019) 370 final.

(15) 4. NILLD 65. panta 1. punkts.

(16) Sk. 5. zemsvītras piezīmi.

(17) EBI ziņojums par kompetento iestāžu pieeju nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas uzraudzībai bankās, EBA/Rep/2020/06.

(18) ES regulējums attiecas ne vien uz finanšu nozari, juristiem un grāmatvežiem, bet arī nekustamā īpašuma aģentiem, azartspēļu pakalpojumiem, personām, kuras veic preču tirdzniecību, virtuālo valūtu un papīra valūtu maiņas pakalpojumu sniedzējiem, depozitāro maku pakalpojumu sniedzējiem un personām, kas tirgo mākslas darbus.

(19) Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par ierobežojumiem skaidras naudas apritei, COM(2018) 483 final. Turpmāks mērķtiecīgs šā jautājuma novērtējums tiks izskatīts 2021. gada gaitā.

(20) Eiropas uzraudzības iestāžu kopīgais atzinums par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas riskiem, kas skar Eiropas Savienības finanšu nozari, 2019. gada 4. oktobris.

(21) EBI ziņojums par iespējamiem šķēršļiem banku un maksājumu pakalpojumu pārrobežu sniegšanai, 2019. gada 29. oktobris.

(22) FATF definē virtuālos aktīvus kā vērtības digitālus atspoguļojumus, kurus var digitāli tirgot vai nodot un kurus var izmantot maksājumu vai ieguldījumu nolūkos. Virtuālie aktīvi neietver papīra valūtu, vērtspapīru un citu finanšu aktīvu digitālus atspoguļojumus, uz kuriem jau attiecas to standarti.

(23) Sk. arī Komisijas darba programmā iekļauto paziņojumu, ka Komisija ierosinās tiesisko regulējumu attiecībā uz kriptoaktīviem.

(24) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

(25) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

(26) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/92/ES (2014. gada 23. jūlijs) par maksājumu kontu tarifu salīdzināmību, maksājumu kontu maiņu un piekļuvi maksājumu kontiem ar pamatfunkcijām (OV L 257, 28.8.2014., 214. lpp.).

(27) Pienācīgi ņemot vērā attiecīgās informācijas būtību.

(28) Sk. 9. zemsvītras piezīmi.

(29) Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

(30) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES (2014. gada 3. aprīlis) par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.).

(31) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1805 (2018. gada 14. novembris) par iesaldēšanas rīkojumu un konfiskācijas rīkojumu savstarpējo atzīšanu (OV L 303, 28.11.2018., 1. lpp.).

(32) IDF – Policijas fondi.

(33) Apstiprinājuši Finanšu darbību darba grupas ministri un pārstāvji 2019. gada 12. aprīlī.

(34) Sk. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:02016R1675-20181022&from=EN

(35) SWD(2020) 99.

(36) Sk. COM(2019) 349 final, 29.7.2019.

(37) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(38) ES globālais instruments nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanai

(39) Sk. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/452 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai (OV L 79I, 21.3.2019., 1. lpp.).