PADOMES LĒMUMS par Gaisa transporta nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Brazīlijas Federatīvo Republiku, no otras puses Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Gaisa transporta nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Brazīlijas Federatīvo Republiku, no otras puses /* COM/2011/0253 galīgā redakcija - NLE 2011/0110 */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Komisija pilnvarojumu sarunām par Gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Brazīlijas Federatīvo Republiku (turpmāk — Brazīlija), no otras puses, saņēma no Padomes 2010. gada oktobrī. Gaisa pārvadājumi starp ES un Brazīliju pašlaik tiek veikti saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem starp atsevišķām dalībvalstīm un Brazīliju. Visaptverošu gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumu ar galvenajiem partneriem apspriešana ir daļa no ES ārējās aviācijas politikas gadījumā, ja ir pierādīta šādu nolīgumu pievienotā vērtība un ekonomiskie ieguvumi. Nolīguma mērķis ir: - pakāpeniski atvērt tirgu, nodrošinot maršrutu un jaudas pieejamību uz savstarpības pamatiem; - veicināt gaisa satiksmes pakalpojumus, kas balstīti uz konkurenci starp gaisa pārvadātājiem ar minimālu valdības iejaukšanos un reglamentējošu darbību; - nodrošināt uzņēmējiem nediskriminējošus un līdzvērtīgus konkurences apstākļus; - veicināt regulatīvo sadarbību un, ciktāl tas praktiski nepieciešams, saskaņot noteikumus un pieejas. | Vispārīgais konteksts Sarunu direktīvās noteikts vispārējais uzdevums vienoties par visaptverošu gaisa transporta nolīgumu ar mērķi pakāpeniski un savstarpēji atvērt pieeju tirgum un nodrošināt regulējuma konverģenci. Saskaņā ar sarunu direktīvām, abas puses 2011. gada 17. martā parafēja nolīguma projektu ar Brazīliju. | Spēkā esošie noteikumi šā priekšlikuma darbības jomā Šā nolīguma noteikumi ir noteicošie attiecībā pret atbilstošajiem noteikumiem līdz šim spēkā esošajos divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos starp dalībvalstīm un Brazīliju. | Atbilstība Eiropas Savienības mērķiem un politikai citās jomās Visaptveroša gaisa transporta nolīguma noslēgšana ar Brazīliju ir svarīgs ES aviācijas ārējās politikas elements, un, kā norādīts Komisijas paziņojumā "Attīstīt Kopienas aviācijas ārējās politikas programmu" (COM(2005) 79 galīgā redakcija), tā ir būtiska ES aviācijas ārējās politikas attīstības sastāvdaļa. | 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums Saskaņā ar LESD 218. panta 4. punktu Komisija risināja sarunas, apspriežoties ar īpašu komiteju. Turklāt procesa laikā tā apspriedās ar ieinteresētājām personām. | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un respondentu vispārīgs raksturojums Komisija apspriedās ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši izmantojot Konsultatīvo forumu, kurā piedalījās gaisa pārvadātāju, lidostu un arodbiedrību pārstāvji. | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Visi ieinteresēto aprindu apsvērumi tika pienācīgi ņemti vērā, gatavojot Savienības nostāju sarunās. | Ekspertu atzinumi un to izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija nepieciešams. | Ietekmes novērtējums Nolīgums nodrošina ES un Brazīlijas gaisa transporta tirgus pakāpenisku atvēršanu. Ziņojumā, kuru konsultanti sagatavoja Komisijai 2009. gadā, lēsts, ka ES un Brazīlijas visaptverošs gaisa transporta nolīgums pirmajā gadā pēc tirgus faktiskās atvēršanas nodrošinātu papildus 460 000 pasažieru un ieguvumus patērētājiem līdz pat 460 miljonu euro apmērā. Paredzams, ka ES un Brazīlijas nolīguma ietekme uz nodarbinātību būs pozitīva, un tas veicinās nodarbinātību daudzus gadus. Paredzams, ka liberalizācijas rezultātā tieši un netieši tiks radītas 980 darbavietas (attiecīgi apakšējā un augšējā robeža ir 870 un 1360). Ziņojums CIRCA datubāzē pieejams dalībvalstīm un ieinteresētajām aprindām. Nolīgums paredz izveidot Apvienoto komiteju, kas būs atbildīga par nolīguma īstenošanas un tā ietekmes pārskatīšanu. | 3. Priekšlikuma juridiskie faktori | Ierosinātās darbības kopsavilkums Nolīgumu veido pamatteksts, kurā ietverti galvenie principi, un divi pielikumi: I pielikums attiecas uz maršrutu sarakstu, satiksmes tiesībām un operatīvo elastību, un II pielikums attiecas uz divpusējiem gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem. | Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punkts kopā ar 218. panta 5. punktu. | Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro tiktāl, ciktāl priekšlikums nav Savienības ekskluzīvā kompetencē. | Dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ. | Šā nolīguma noteikumi ir noteicošie attiecībā pret atbilstošajiem noteikumiem līdz šim spēkā esošajos nolīgumos, kas noslēgti ar atsevišķām dalībvalstīm. Nolīgums vienlaikus rada vienotus nosacījumus visu Savienības gaisa pārvadātāju piekļuvei tirgum un nosaka jaunus Eiropas Savienības un Brazīlijas regulatīvās sadarbības pasākumus tādās jomās, kas ir būtiskas drošu, neapdraudētu un efektīvu gaisa pārvadājumu veikšanai. Šos pasākumus var īstenot tikai Savienības līmenī, jo tie aptver vairākas jomas, kas ir ekskluzīvā Savienības kompetencē. | Priekšlikuma mērķus sasniegs labāk ar vienotu rīcību šāda (-u)iemesla (-u) dēļ. | Nolīguma nosacījumi ir vienlaikus attiecināmi uz 27 dalībvalstīm, bez diskriminācijas piemērojot vienotus noteikumus un visiem Savienības gaisa pārvadātājiem gūstot labumu neatkarīgi no to valstspiederības. Šie gaisa pārvadātāji varēs brīvi veikt pārvadājumus no jebkura Eiropas Savienības punkta uz jebkuru Brazīlijas punktu, kā tas šobrīd nav iespējams. | Visu tirgus pieejamības ierobežojumu atcelšana starp ES un Brazīliju ne tikai piesaistīs jaunus tirgus dalībniekus un radīs jaunas iespējas veikt pārvadājumus uz maznoslogotām lidostām, bet arī veicinās ES gaisa pārvadātāju konsolidāciju. | Nolīgums nodrošina to, ka visiem ES gaisa pārvadātājiem ir pieejamas komerciālas iespējas, piemēram, iespēja brīvi noteikt cenas. Viens no turpmākajiem pilnvarojuma mērķiem ir līdzvērtīgu konkurences apstākļu radīšana ES un Brazīlijas gaisa pārvadātājiem, un tam ir vajadzīga cieša regulatīvā sadarbība, kuru var nodrošināt vienīgi Savienības līmenī. Visbeidzot, pilnvarojuma galvenais mērķis bija izveidot sistēmu, lai risinātu un novērstu šķēršļus uzņēmējdarbībai, ar ko saskaras ES pārvadātāji Brazīlijā. Savienībai būs vairāk sviru, lai atrisinātu šīs problēmas, nekā tas iespējams valstu līmenī. | Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. | Tiks izveidota Apvienotā komiteja, lai apspriestu ar nolīguma īstenošanu saistītos jautājumus. Apvienotā komiteja atbalstīs ekspertu apmaiņu attiecībā uz jaunām likumdošanas vai regulatīvām iniciatīvām vai jaunumiem un apsvērs iespējamās nolīguma turpmākās pilnveidošanas jomas. Apvienoto komiteju veidos Komisijas un dalībvalstu pārstāvji. | Turklāt dalībvalstis turpinās pildīt savus tradicionālos administratīvos pienākumus starptautiskā gaisa transporta jomā, taču darīs to saskaņā ar vienādi piemērotiem, kopīgiem noteikumiem. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātie tiesību akti: starptautisks nolīgums. | Citi tiesību akti nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Ārējās attiecības aviācijas jomā var nodibināt vienīgi ar starptautisku nolīgumu starpniecību. | 4. Ietekme uz budžetu | Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. | 2011/0110 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Gaisa transporta nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Brazīlijas Federatīvo Republiku, no otras puses EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu kopā ar 218. panta 5. punktu, tā kā: 1. Savienības un dalībvalstu vārdā Komisija ir pabeigusi sarunas par Gaisa transporta nolīgumu ar Brazīlijas Federatīvo Republiku (turpmāk "nolīgums") saskaņā ar Padomes 2010. gada 15. oktobra lēmumu, ar ko pilnvaroja Komisiju sākt sarunas. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas ar nolīguma parafēšanu 2011. gada 17. martā. 2. Nolīgums jāparaksta Eiropas Savienības vārdā, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Parakstīšana 1. Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots izraudzīties personu(as), kam ir piešķirtas pilnvaras parakstīt Gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Brazīlijas Federatīvo Republiku, no otras puses. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Apvienotā komiteja 1. Eiropas Savienības un dalībvalstu pārstāvji piedalās Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 21. pantu. 2. Eiropas Savienību Apvienotajā komitejā pārstāv Komisija. 3. Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nostāju Apvienotajā komitejā attiecībā uz jautājumiem, kuri ir ES ekskluzīvā kompetencē un par kuriem nav jāpieņem lēmums, kam ir juridiskas sekas, noteiks Komisija, un šo nostāju iepriekš paziņos Padomei un dalībvalstīm. 4. Attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmumiem par jautājumiem, kas ir ES kompetencē, Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nostāju pieņems Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, ja vien piemērojamā ES līgumos noteiktā balsošanas procedūra neparedz citādi. 5. Attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmumiem par jautājumiem, kas ir dalībvalstu kompetencē, Eiropas Savienības un tās dalībvalstu nostāju pieņems Padome ar vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas vai dalībvalstu priekšlikuma, ja vien dalībvalsts viena mēneša laikā pēc minētās nostājas pieņemšanas nebūs informējusi Padomes Ģenerālsekretariātu, ka tā Apvienotās komitejas pieņemtajam lēmumam var piekrist tikai ar tās likumdevēju iestāžu apstiprinājumu. 3. pants Strīdu izšķiršana 1. Komisija pārstāv Savienību strīdu izšķiršanas procesā, kas noteikts nolīguma 22. pantā. 2. Par nepieciešamajiem pasākumiem, kas saskaņā ar nolīguma 22. pantu jāveic saistībā ar Savienības kompetencē esošiem jautājumiem, lemj Komisija, apspriežoties ar īpašo komiteju, ko veido Padomes iecelti dalībvalstu pārstāvji. 4. pants Informācija Komisijai 1. Dalībvalstis iepriekš informē Komisiju par ikvienu tādu lēmumu atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot atļauju Brazīlijas Federatīvās Republikas aviokompānijai, kuru dalībvalstis plāno pieņemt saskaņā ar nolīguma 5. pantu. 2. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par visiem pieprasījumiem vai paziņojumiem, ko tās ir nosūtījušas vai saņēmušas atbilstīgi nolīguma 7. pantam (Drošums). 3. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par visiem pieprasījumiem vai paziņojumiem, ko tās ir nosūtījušas vai saņēmušas atbilstīgi nolīguma 8. pantam (Aviācijas drošība). […] Padomes vārdā — Priekšsēdētājs […] PIELIKUMS NOLīGUMS PAR GAISA TRANSPORTU starp Brazīlijas Federatīvo Republiku un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm Nolīguma saturs Preambula Definīcijas Tiesību piešķiršana 3. Atļauju piešķiršana 4. Normatīvo konstatējumu par gaisa pārvadātāju sagatavotību un valstspiederību savstarpēja atzīšana 5. Atļauju atsaukšana 6. Tiesību aktu piemērošana 7. Drošums 8. Aviācijas drošība 9. Komerciespējas 10. Iekšējie ieguldījumi 11. Muitas nodokļi un maksājumi 12. Lietošanas maksa 1 Tarifi 1 Statistika 1 Konkurences vide 16. Vides aizsardzība 17. Gaisa satiksmes pārvaldība 18. Patērētāju tiesību aizsardzība 19. Nodarbinātības jautājumi 20. Datorizētas rezervācijas sistēmas 21. Apvienotā komiteja 22. Strīdu izšķiršana 23. Saistība ar citiem nolīgumiem 24. Grozīšana 25. Nolīguma darbības izbeigšana 26. Nolīguma reģistrācija 27. Stāšanās spēkā PIELIKUMI I pielikums Saskaņotie pakalpojumi un noteiktie maršruti II pielikums Divpusējie gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi/vienošanās BRAZĪLIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA (turpmāk "Brazīlija"), no vienas puses, un AUSTRIJAS REPUBLIKA, BEĻĢIJAS KARALISTE, BULGāRIJAS REPUBLIKA, KIPRAS REPUBLIKA, ČEHIJAS REPUBLIKA, DĀNIJAS KARALISTE, IGAUNIJAS REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, FRANCIJAS REPUBLIKA, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, UNGĀRIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LATVIJAS REPUBLIKA, LIETUVAS REPUBLIKA LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, MALTA, NĪDERLANDES KARALISTE, POLIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, RUMĀNIJA, SLOVĀKIJAS REPUBLIKA, SLOVĒNIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITāNIJAS UN ZIEMEļīRIJAS APVIENOTā KARALISTE, būdamas Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā kopā — "līgumi") līgumslēdzējas puses un Eiropas Savienības dalībvalstis (turpmāk — "dalībvalstis"), un EIROPAS SAVIENĪBA, no otras puses; Brazīlija un Eiropas Savienības dalībvalstis būdamas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (atklāta parakstīšanai Čikāgā 1944. gada 7. decembrī) puses, kopā ar Eiropas Savienību; VēLOTIES veicināt tādas aviācijas sistēmas attīstību, kas balstīta uz gaisa pārvadātāju konkurenci tirgū ar minimālu valsts iejaukšanos un regulējumu; VēLOTIES veicināt to interešu ievērošanu gaisa transporta jomā; ATZīSTOT efektīva gaisa transporta nozīmi tirdzniecības, tūrisma un investīciju veicināšanā; VĒLOTIES uzlabot gaisa pārvadājumus; VĒLOTIES gaisa transporta jomā nodrošināt augstāko drošuma un drošības līmeni; APņEMOTIES izmantot iespējamās priekšrocības, ko sniedz regulatīvā sadarbība, un, ciktāl tas praktiski nepieciešams, saskaņot noteikumus un pieejas; ATZīSTOT būtiskās, potenciālās priekšrocības, ko var sniegt konkurētspējīgi gaisa pārvadājumi un dzīvotspējīgas gaisa pārvadājumu nozares; VĒLOTIES veicināt konkurētspējīgu gaisa pārvadājumu vidi, apzinoties, ka potenciālos ieguvumus var neizdoties nodrošināt, ja gaisa pārvadātājiem nepastāv līdzvērtīgi konkurences apstākļi; VĒLOTIES nodrošināt gaisa pārvadātājiem godīgu un vienlīdzīgu iespēju veikt gaisa pārvadājumus saskaņā ar šo nolīgumu; VĒLOTIES nodrošināt maksimālu labumu pasažieriem, kravas nosūtītājiem, gaisa pārvadātājiem, lidostām un to darbiniekiem, kā arī citiem, kas gūst netiešu labumu; APLIECINOT to, cik nozīmīga ir vides aizsardzība starptautiskas aviācijas politikas izstrādē un īstenošanā; ATZīMēJOT patērētāju aizsardzības nozīmi un rosinot nodrošināt pienācīgu patērētāju aizsardzības līmeni gaisa pārvadājumu jomā; ATZīMēJOT kapitāla nozīmi gaisa transporta nozarē turpmākas gaisa pārvadājumu attīstības nodrošināšanai; VĒLOTIES noslēgt gaisa transporta nolīgumu papildus minētajai konvencijai, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants Definīcijas Šajā nolīgumā, ja vien nav norādīts citādi, termins: 1. "Nolīgums" ir šis nolīgums, visi tā pielikumi un papildinājumi, kā arī visi to grozījumi; 2. "Gaisa transports" ir pasažieru, bagāžas, kravu un pasta sūtījumu pārvadājumi ar gaisa kuģi, vai nu atsevišķi, vai apvienojumā, kas tiek piedāvāti sabiedrībai par atlīdzību vai īres maksu un kas, lai izvairītos no šaubām, ietver regulāru un neregulāru pakalpojumu spektru; 3. "Valstspiederības konstatējums" ir atzinums, ka gaisa pārvadātājs, kas piedāvā sniegt pakalpojumus saskaņā ar šo nolīgumu, atbilst 3. panta prasībām par tā īpašnieku, efektīvu kontroli un galveno uzņēmējdarbības vietu; 4. "Konvencija" ir Konvencija par starptautisko civilo aviāciju, kas atklāta parakstīšanai Čikāgā 1944. gada 7. decembrī, un ietver: 3. jebkurus grozījumus, kas ir stājušies spēkā saskaņā ar Konvencijas 94. panta a) apakšpunktu un ko ratificējušas gan Brazīlija, gan dalībvalsts vai dalībvalstis atkarībā no konkrētā gadījuma, un 4. visus pielikumus vai visus to grozījumus, kas pieņemti saskaņā ar Konvencijas 90. pantu, ciktāl kāds pielikums vai grozījums konkrētā laikā ir spēkā gan Brazīlijā, gan dalībvalstī vai dalībvalstīs, un ja tas attiecīgā jautājumā ir būtisks; 5. "Sagatavotības konstatējums" ir atzinums, ka gaisa pārvadātājam, kas piedāvā sniegt pakalpojumus saskaņā ar šo nolīgumu, ir apmierinošas finansiālās iespējas un atbilstošas vadības zināšanas, lai sniegtu šādus pakalpojumus, un tas ir gatavs izpildīt likumus, noteikumus un prasības, kas reglamentē šādus pakalpojumus; 6. "Pilnas izmaksas" ir pakalpojumu sniegšanas izmaksas, kam pieskaitīta loģiska maksa par pieskaitāmiem administratīviem izdevumiem; 7. "Starptautiskie gaisa pārvadājumi" ir gaisa pārvadājumi pāri vairāk nekā vienas valsts teritorijas gaisa telpai; 8. "Latīņamerikas Civilās aviācijas kopienas dalībvalstis" ir Argentīna, Aruba, Beliza, Bolīvija, Brazīlija, Čīle, Dominikānas Republika, Ekvadora, Gvatemala, Hondurasa, Jamaika, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Meksika, Nikaragva, Panama, Paragvaja, Peru, Salvadora, Uruguvaja un Venecuēla; 9. "Puses" ir, no vienas puses, Brazīlija un, no otras puses, Eiropas Savienība vai tās dalībvalstis, vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām; 10. "Galvenā uzņēmējdarbības vieta" ir gaisa pārvadātāja galvenais birojs vai Pusē reģistrēts birojs, kurā veic gaisa pārvadātāja galvenās finanšu darbības un darbības kontroli, tostarp nepārtrauktu lidojumderīguma uzraudzību; 11. "Nosēšanās tehnisku iemeslu dēļ" ir nosēšanās jebkādu iemeslu dēļ, kas nav pasažieru iekāpšana gaisa transporta līdzeklī vai izkāpšana no tā, nedz arī bagāžas, kravas un/vai pasta uzņemšana vai izkraušana; 12. "Subsīdijas" ir jebkāds finansiāls ieguldījums, ko piešķīrusi valdība vai kāda reģionāla vai cita sabiedriska organizācija, t.i., ja 5. valdības vai reģionālas iestādes, vai citas sabiedriskas organizācijas praksē ietilpst tieša finansējuma piešķiršana, piemēram, dotācijas, aizdevumi vai ieguldījums pašu kapitālā, iespējams tiešs finansējuma piešķīrums komercsabiedrībai, komercsabiedrības saistību pārņemšana, piemēram, aizdevuma garantijas, kapitāla iepludināšana, īpašumtiesības, apdrošināšana vai aizsardzība pret bankrotu; 6. valdība vai reģionāla iestāde, vai cita sabiedriska organizācija atsakās no ieņēmumiem, kas tai parasti pienākas, vai tos neiekasē; 7. valdība vai reģionāla iestāde, vai cita sabiedriska organizācija nodrošina preces vai pakalpojumus, kas neattiecas uz vispārējo infrastruktūru, vai pērk preces un pakalpojumus, vai 8. valdība vai reģionāla iestāde, vai cita sabiedriska organizācija veic maksājumus finansēšanas mehānismam vai uztic privātai organizācijai vai norīko privātu organizāciju veikt vienu vai vairākas a), b) un c) apakšpunktā minētās funkcijas, kas parasti būtu valdības kompetencē un kas praksē būtiski neatšķiras no funkcijām, ko valdības parasti veic; un ja tādējādi tiek nodrošinātas priekšrocības; 13. "Tarifs" ir cena, likme vai maksa, ko gaisa pārvadātāji, tostarp to aģenti, piemēro pasažieru, bagāžas un/vai kravu pārvadājumiem (kas nav pasta pārvadājumi) pa gaisu, attiecīgos gadījumos ietverot pārvadāšanu pa zemi saistībā ar starptautiskiem gaisa pārvadājumiem, kā arī šāda tarifa, likmes vai maksas pieejamības nosacījumi, ieskaitot aģentūru pakalpojumu un citu palīgpakalpojumu cenas un nosacījumus; 14. "Teritorija" attiecībā uz Brazīliju nozīmē sauszemes teritorijas (kontinentālās un salas), iekšējos ūdeņus un teritoriālo jūru tās suverenitātē vai jurisdikcijā un attiecībā uz Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm — sauszemes teritorijas (kontinentālās un salas), iekšējos ūdeņus un teritoriālo jūru, kurām tiek piemērots Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību atbilstīgi šo līgumu un jebkāda to tiesības pārņemoša dokumenta nosacījumiem. Šā nolīguma piemērošana Gibraltāra lidostai neskar attiecīgās Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes juridiskās nostājas strīdā par tās teritorijas suverenitāti, kurā atrodas šī lidosta, un arī to Eiropas Savienības aviācijas pasākumu neattiecināšanu uz Gibraltāra lidostu, kas ir spēkā starp dalībvalstīm no 2006. gada 18. septembra saskaņā ar ministru paziņojumu par Gibraltāra lidostu, panākot vienošanos Kordovā 2006. gada 18. septembrī, un 15. "Lietošanas maksa" ir maksa, ko gaisa pārvadātājiem uzliek par lidostas, lidostas vides, aeronavigācijas vai aviācijas drošības iekārtu vai pakalpojumu izmantošanu, tostarp par saistītu pakalpojumu un iekārtu izmantošanu. 2. pants Tiesību piešķiršana 1. Katra Puse piešķir otrai Pusei šādas tiesības, lai otras Puses gaisa pārvadātāji varētu veikt starptautisko gaisa satiksmi: 9. tiesības bez nosēšanās lidot pāri tās teritorijai; 10. tiesības tās teritorijā veikt nosēšanās tehnisku iemeslu dēļ; 11. tiesības veikt starptautisko gaisa satiksmi saskaņā ar I pielikuma noteikumiem un 12. citas šajā nolīgumā noteiktās tiesības. 2. Neviens šā nolīguma nosacījums nepiešķir: 13. Brazīlijas gaisa pārvadātājiem — tiesības jebkuras dalībvalsts teritorijā uzņemt pasažierus, bagāžu, kravas un/vai pasta sūtījumus, kuru galamērķis ir cits punkts attiecīgās dalībvalsts teritorijā, lai pārvadātu tos par atlīdzību; 14. Eiropas Savienības gaisa pārvadātājiem — tiesības Brazīlijas teritorijā uzņemt pasažierus, bagāžu, kravas un/vai pasta sūtījumus, kuru galamērķis ir cits punkts Brazīlijas teritorijā, lai pārvadātu tos par atlīdzību. 3. pants Atļauju piešķiršana Saņemot pieteikumus no vienas Puses gaisa pārvadātāja, otra Puse piešķir attiecīgās pilnvaras un atļaujas ar mazāko iespējamo procedūras kavēšanos, ar nosacījumu, ka a) attiecībā uz Brazīlijas gaisa pārvadātāju būtiska tā īpašumtiesību daļa un faktiskā kontrole pieder Brazīlijai vai Latīņamerikas Civilās aviācijas kopienas dalībvalstij, kas jo īpaši ir noslēgusi nolīgumu ar Eiropas Savienību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (horizontāls nolīgums), šādas valsts vai valstu valstspiederīgiem vai abiem; un gaisa pārvadātāja efektīvu reglamentējošo kontroli veic un uztur Brazīlija, kas ir izdevusi gaisa kuģa ekspluatanta apliecību, un ka gaisa pārvadātāja galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Brazīlijas teritorijā; b) attiecībā uz Eiropas Savienības gaisa pārvadātāju būtiska tā īpašumtiesību daļa un faktiskā kontrole pieder Eiropas Savienības dalībvalstij vai dalībvalstīm, vai Šveicei vai valstīm, kas ir parakstījušas Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (EEZ), vai šādas valsts vai valstu valstspiederīgiem vai abiem; un gaisa pārvadātāja efektīvu reglamentējošo kontroli veic un uztur dalībvalsts, kas ir izdevusi gaisa kuģa ekspluatanta apliecību, un ka gaisa pārvadātāja galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Eiropas Savienības teritorijā; c) gaisa pārvadātājs atbilst nosacījumiem, kas paredzēti tiesību aktos, kurus starptautiskās gaisa satiksmes veikšanai parasti piemēro Puse, kura izskata pieteikumu vai pieteikumus, un d) tiek ievēroti un īstenoti noteikumi, kas izklāstīti šā nolīguma 7. pantā (Drošums) un 8. pantā (Aviācijas drošība). 2. Puses vienojas veicināt, sākot no šā nolīguma parakstīšanas, atļauju piešķiršanas vienkāršošanu un procedūru saskaņošanu. Apvienotā komiteja saskaņā ar 21. pantu viena gada laikā pēc šā nolīguma parakstīšanas izstrādā sadarbības procedūru šajā jomā. 4. pants Normatīvo konstatējumu par gaisa pārvadātāju sagatavotību un valstspiederību savstarpēja atzīšana No vienas Puses gaisa pārvadātāja saņemot atļaujas pieteikumu, otras Puses kompetentās iestādes nekavējoties atzīst visus sagatavotības un/vai valstspiederības konstatējumus, ko par attiecīgo gaisa pārvadātāju sagatavojušas pirmās Puses kompetentās iestādes, tā, it kā šādus konstatējumus būtu sagatavojušas pašas otrās Puses kompetentās iestādes, un neveicot šo jautājumu papildus izmeklēšanu, izņemot a) un b) iedaļā norādītos gadījumus. 15. Ja pēc atļaujas pieteikuma saņemšanas no gaisa pārvadātāja vai pēc šādas atļaujas piešķiršanas saņēmējas Puses kompetentajām iestādēm ir konkrēts iemesls bažām par to, ka, neraugoties uz otras Puses kompetento iestāžu sagatavoto konstatējumu, nav izpildīti šā nolīguma 3. pantā (Atļauju piešķiršana) izklāstītie nosacījumi attiecīgo atļauju piešķiršanai, ietverot iemeslus, kas saistīti ar normatīviem konstatējumiem par īpašumtiesībām attiecībā uz gaisa pārvadātāju, ko izraudzījusies kāda no Pusēm, saņēmējas Puses kompetentās iestādes nekavējoties informē otras Puses kompetentās iestādes, pienācīgi pamatojot savu šaubu iemeslus. Šādā gadījumā jebkura Puse var lūgt konsultāciju, tostarp no attiecīgo kompetento iestāžu pārstāvjiem, un/vai papildu informāciju saistībā ar šo jautājumu, un uz šādiem pieprasījumiem jāatbild pēc iespējas ātrāk. Ja jautājumu neizdodas atrisināt, jebkura Puse var iesniegt jautājumu izskatīšanai Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar šā nolīguma 21. pantu (Apvienotā komiteja). Ja Apvienotā komiteja nespēj atrisināt jautājumu, Puses patur iespējas noraidīt, atsaukt, apturēt vai ierobežot darbības atļaujas vai citādi apturēt vai ierobežot attiecīgā gaisa pārvadātāja darbību. 16. Šis pants neattiecas uz konstatējumu atzīšanu saistībā ar: 17. drošuma apliecībām vai licencēm, 18. drošības pasākumiem vai 19. apdrošināšanas segumu. 5. pants Atļauju atsaukšana 1. Jebkura Puse var atsaukt, pārtraukt vai ierobežot darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas vai citādi pārtraukt vai ierobežot otras Puses gaisa pārvadātāja darbību, ja a) attiecībā uz Brazīlijas gaisa pārvadātāju būtiska tā īpašumtiesību daļa un faktiskā kontrole nepieder Brazīlijai vai Latīņamerikas Civilās aviācijas kopienas dalībvalstij, kas jo īpaši ir noslēgusi nolīgumu ar Eiropas Savienību par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (horizontāls nolīgums), šādas valsts vai valstu valstspiederīgiem vai abiem; vai gaisa pārvadātāja efektīvu reglamentējošo kontroli neveic un neuztur Brazīlija, kas ir izdevusi gaisa kuģa ekspluatanta apliecību, vai gaisa pārvadātāja galvenā uzņēmējdarbības vieta nav Brazīlijas teritorijā; b) attiecībā uz Eiropas Savienības gaisa pārvadātāju būtiska tā īpašumtiesību daļa un faktiskā kontrole nepieder Eiropas Savienības dalībvalstij vai dalībvalstīm, vai Šveicei vai valstīm, kas ir parakstījušas Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (EEZ), vai šādas valsts vai valstu valstspiederīgiem vai abiem; vai gaisa pārvadātāja efektīvu reglamentējošo kontroli neveic un neuztur dalībvalsts, kas ir izdevusi gaisa kuģa ekspluatanta apliecību, vai gaisa pārvadātāja galvenā uzņēmējdarbības vieta nav Eiropas Savienības teritorijā; c) minētais gaisa pārvadātājs nav ievērojis šā nolīguma 6. pantā (Tiesību aktu piemērošana) noteiktos tiesību aktus un noteikumus; vai d) Puse saskaņā ar šā nolīguma 15. pantu (Konkurences vide) ir konstatējusi, ka nav izpildīti nosacījumi par konkurences vidi. 2. Ja vien tūlītēja rīcība nav būtiski svarīga, lai novērstu turpmāku neatbilstību šā panta 1. punkta c) vai d) apakšpunktam vai 3. punktam, šajā pantā noteiktās tiesības īsteno tikai pēc apspriešanās ar otru Pusi. 3. Šis pants neierobežo nevienas Puses tiesības aizturēt, atsaukt vai ierobežot otras Puses gaisa pārvadātāja vai gaisa pārvadātāju darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas vai uzlikt tām nosacījumus atbilstīgi šā nolīguma 7. panta (Drošums) vai 8. panta (Aviācijas drošība) noteikumiem. 6. pants Tiesību aktu piemērošana 1. Katras Puses tiesību akti, kas saistīti ar starptautiskā aeronavigācijā iesaistīta gaisa kuģa ielaišanu tās teritorijā vai izlidošanu no tās, vai ar šāda gaisa kuģa ekspluatāciju un navigāciju, tam atrodoties tās teritorijā, ir piemērojami gaisa kuģiem, ko izmanto otrās Puses gaisa pārvadātāji, un tie ir jāievēro šādiem gaisa kuģiem, ierodoties vai atrodoties pirmās Puses teritorijā, vai izlidojot no tās. 2. Ielidojot vai atrodoties vienas Puses teritorijā vai izlidojot no tās, attiecībā uz otras puses gaisa pārvadātāju pasažieriem, apkalpēm vai kravām vai to vārdā jāievēro šajā teritorijā piemērojamie tiesību akti un noteikumi attiecībā uz gaisa kuģu pasažieru, apkalpes vai kravu uzņemšanu vai aizceļošanu no šīs teritorijas (tostarp noteikumi attiecībā uz ieceļošanu, formalitāšu kārtošanu, imigrāciju, pasēm, muitu un karantīnu vai — pasta gadījumā — pasta noteikumi). 7. pants Drošums 1. Puses atkārtoti apstiprina ciešas sadarbības nozīmi aviācijas drošuma jomā. Puses iesaistās turpmākā sadarbībā, tostarp gaisa pārvadājumu jomā, jo īpaši, lai nodrošinātu apmaiņu ar tādu informāciju, kas var ietekmēt starptautiskās aeronavigācijas drošumu, lai piedalītos otras puses uzraudzības pasākumos vai īstenotu kopīgus uzraudzības pasākumus aviācijas drošuma jomā un izstrādātu kopīgus projektus un iniciatīvas, tostarp kopā ar trešām valstīm. Šī sadarbība ir jāattīsta, ievērojot Nolīgumu par civilās aviācijas drošumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību , kas parakstīts Brazīlijā 2010. gada 14. jūlijā (turpmāk "drošuma nolīgums"), attiecībā uz jautājumiem, ko skar minētais drošuma nolīgums. 2. Lidojumderīguma apliecības, kompetenci apliecinošas apliecības un licences, ko izsniegusi vai par derīgām atzinusi viena puse, saskaņā ar drošuma nolīgumu, ja tās joprojām ir spēkā, par derīgām gaisa pārvadājumu veikšanai atzīst arī otra puse un tās aeronavigācijas iestādes, ja šādas apliecības vai licences izsniegtas vai atzītas par derīgām vismaz saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas pieņemto ieteicamo praksi. 3 . Puse vai tās atbildīgās aeronavigācijas iestādes jebkurā laikā var pieprasīt veikt sarunas ar otru pusi vai tās atbildīgajām aeronavigācijas iestādēm par to uzturētajiem un pārvaldītajiem drošuma standartiem un prasībām. Ja pēc šādām sarunām prasības iesniedzēja Puse vai tās atbildīgās aeronavigācijas iestādes secina, ka otra Puse vai tās atbildīgās aeronavigācijas iestādes šajās jomās nenodrošina tādu drošuma standartu un prasību efektīvu uzturēšanu un pārvaldību, kas, ja vien nav noteikts citādi, atbilstu vismaz Konvencijā noteiktajiem minimālajiem standartiem, otra Puse vai tās atbildīgās aeronavigācijas iestādes ir jāinformē par šiem secinājumiem un nepieciešamajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību minētajiem minimālajiem standartiem. Ja otra Puse vai tās atbildīgās aeronavigācijas iestādes neveic nepieciešamos labojumus piecpadsmit (15) dienu laikā vai citā noteiktā termiņā, prasības iesniedzēja Puse vai tās atbildīgās aeronavigācijas iestādes ir tiesīgas atcelt, apturēt vai ierobežot spēkā esošās darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas vai citādi apturēt vai ierobežot tā gaisa pārvadātāja pārvadājumus, kura drošumu uzrauga otra Puse vai tās atbildīgās aeronavigācijas iestādes. 4. Katra puse atzīst, ka ikvienam gaisa kuģim, kuru ekspluatē vienas puses gaisa pārvadātājs vai tā vārdā un kurš atrodas otras puses teritorijā, otras puses aeronavigācijas iestādes ir tiesīgas veikt perona pārbaudi, lai pārliecinātos par gaisa kuģa un tā apkalpes locekļu dokumentu derīgumu, kā arī par gaisa kuģa un tā aprīkojuma ārējo stāvokli, ja vien šāda pārbaude neizraisa nepamatotu gaisa kuģa aizkavēšanos. 5. Ja perona pārbaudē vienas puses aeronavigācijas iestādes konstatē, ka gaisa kuģis vai gaisa kuģa ekspluatēšana neatbilst attiecīgajā laika posmā spēkā esošajiem un saskaņā ar Konvenciju noteiktajiem minimālajiem standartiem vai ka attiecīgajā laika posmā spēkā esošie un saskaņā ar Konvenciju noteiktie drošuma standarti netiek efektīvi uzturēti un pārvaldīti, šīs puses aeronavigācijas iestādes paziņo šo atzinumu un pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību šiem minimālajiem standartiem, tām otras Puses aeronavigācijas iestādēm, kas ir atbildīgas par attiecīgo gaisa kuģi ekspluatējošā gaisa pārvadātāja drošuma uzraudzību. Ja nepieciešamie uzlabojumi netiek veikti piecpadsmit (15) dienu laikā, var atcelt, apturēt vai ierobežot spēkā esošās darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas vai citādi apturēt vai ierobežot gaisa kuģi ekspluatējošā gaisa pārvadātāja pārvadājumus. Šādu lēmumu var pieņemt arī tad, ja tiek liegta piekļuve perona pārbaudes veikšanai. 6. Katrai Pusei, izmantojot savas atbildīgās aeronavigācijas iestādes, ir tiesības uz tūlītēju rīcību, tostarp tiesības atcelt, apturēt vai ierobežot spēkā esošās darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas vai citādi apturēt vai ierobežot otras Puses gaisa pārvadātāja pārvadājumus, ja tās secina, ka šāds lēmums ir nepieciešams, lai novērstu tiešus draudus aviācijas drošumam. Ja tas ir praktiski iespējams, Puse, kas izlemj veikt šādus pasākumus, pirms tam apspriežas ar otru Pusi. 7. Visi pasākumi, ko Puse vai tās aeronavigācijas iestādes veic saskaņā ar šā panta 3., 5. un 6. punktu, ir jāpārtrauc, ja zūd šo pasākumu veikšanas pamatojums. 8. pants Aviācijas drošība 1. Saskaņā ar starptautiskos tiesību aktos paredzētām tiesībām un pienākumiem Puses atkārtoti apliecina, ka to saistības vienai pret otru sargāt civilās aviācijas drošību no nelikumīgas iejaukšanās ir neatņemama šā nolīguma daļa. 2. Neierobežojot starptautiskajos tiesību aktos paredzēto tiesību un pienākumu vispārējo piemērojamību, puses jo īpaši rīkojas saskaņā ar šādiem dokumentiem: Konvencija par gaisa kuģos izdarītiem noziegumiem un citām nelikumīgām darbībām, parakstīta Tokijā 1963. gada 14. septembrī, Konvencija par cīņu pret nelikumīgu gaisa kuģa sagrābšanu, parakstīta Hāgā 1970. gada 16. decembrī, Konvencija par cīņu pret nelikumīgām darbībām, kas apdraud civilās aviācijas drošību, parakstīta Monreālā 1971. gada 23. septembrī, Protokols par cīņu pret nelikumīgu vardarbību lidostās, kas apkalpo starptautisko civilo aviāciju, parakstīts Monreālā 1988. gada 24. februārī, Konvencija par plastikas sprāgstvielu marķēšanu, lai veicinātu to atklāšanu, parakstīta Monreālā 1991. gada 1. martā, kā arī jebkuru citu konvenciju un protokolu par civilās aviācijas drošību, kas ir saistošs abām Pusēm. 3. Puses pēc lūguma viena otrai sniedz visu vajadzīgo palīdzību, lai novērstu jebkādus draudus civilās aviācijas drošībai, tostarp novērstu civilu gaisa kuģu nelikumīgu sagrābšanu un citas nelikumīgas darbības pret gaisa kuģu, to pasažieru un apkalpju, lidostu un aeronavigācijas iekārtu drošumu. 4. Puses darbojas saskaņā ar starptautiskajiem aviācijas drošības standartiem un atbilstīgi ieteiktajai praksei, ko izstrādājusi Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija. Tās prasa to reģistros reģistrētiem gaisa kuģu operatoriem, gaisa kuģu operatoriem, kuru galvenā uzņēmējdarbības vieta vai pastāvīgas rezidences vieta ir to teritorijā, kā arī lidostu operatoriem to teritorijā darboties saskaņā ar šādiem aviācijas drošības noteikumiem. 5. Katra Puse savā teritorijā nodrošina efektīvus pasākumus, lai aizsargātu gaisa kuģus, pārbaudītu pasažierus, apkalpi un viņu bagāžu un rokas bagāžu, kā arī lai pārbaudītu kravu un gaisa kuģa krājumus pirms iekāpšanas un iekraušanas, kā arī tās laikā, un nodrošina, lai šos pasākumus pielāgotu, palielinoties civilās aviācijas drošības apdraudējumiem. Katra Puse piekrīt, ka ir jāievēro otras Puses prasītie drošības noteikumi attiecībā uz izlidošanu no šīs otras Puses teritorijas un uzturēšanos tajā. Katra Puse pozitīvi apsver jebkuru otras Puses prasību īpašu drošības pasākumu veikšanai, lai novērstu konkrētus draudus. 6. Pilnībā ievērojot un respektējot otras Puses suverenitāti, Puse var pieņemt drošības pasākumus iekļūšanai tās teritorijā, kas jāpaziņo otrai Pusei bez kavēšanās. Šī Puse ņem vērā drošības pasākumus, kādus jau piemēro otra Puse, un jebkādu otras Puses piedāvātu viedokli. Katra Puse tomēr atzīst, ka nekas šajā pantā neierobežo Puses iespējas vispār atteikt ielidošanu tās teritorijā ar jebkuru lidojumu vai lidojumiem, kas pēc tās uzskatiem rada draudus tās drošībai. 7. Puse var veikt ārkārtas pasākumus, tostarp grozījumus, lai novērstu konkrētus draudus drošībai. Par šādiem pasākumiem tūlīt paziņo otras Puses atbildīgajām iestādēm. 8. Neskarot vajadzību veikt tūlītējus pasākumus, lai aizsargātu pārvadājumu drošību, Puses apliecina, ka, apsverot drošības pasākumus, Puse novērtē iespējamo negatīvo ietekmi uz starptautiskiem gaisa pārvadājumiem un, ja tas nav ar likumu aizliegts, ņem vērā šādus faktorus, nosakot, kādi pasākumi ir vajadzīgi un atbilstīgi, lai novērstu tādas drošības problēmas. 9. Ja notiek ar civila gaisa kuģa nelikumīgu sagrābšanu saistīts starpgadījums vai pastāv tādi draudi, vai notiek citas nelikumīgas darbības pret kāda gaisa kuģa, pasažieru un apkalpes, lidostu vai aeronavigācijas iekārtu drošumu, Puses palīdz viena otrai, atvieglojot saziņu un veicot citus piemērotus pasākumus, lai ātri un droši likvidētu tādus starpgadījumus vai draudus. 10. Katra Puse veic visus pasākumus, ko tā uzskata par lietderīgiem, lai nodrošinātu, ka gaisa kuģis, kurš nelikumīgi sagrābts vai pret kuru veiktas citas nelikumīgas darbības, un kurš atrodas uz zemes tās teritorijā, tiek aizturēts uz zemes, ja vien gaisa kuģa izlidošanas nepieciešamību nerada primārais pienākums aizsargāt cilvēku dzīvības. Ja vien tas ir lietderīgi, šādus pasākumus veic uz savstarpējas apspriešanas pamata. 11. Ja vienai Pusei ir pamats uzskatīt, ka otra Puse ir atkāpusies no šajā pantā ietvertiem noteikumiem, attiecīgās Puses atbildīgās iestādes var lūgt tūlītēju apspriešanos ar otras Puses atbildīgajām iestādēm. Konsultācijām jāsākas piecpadsmit (15) dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Ja piecpadsmit (15) dienu laikā pēc šādu sarunu sākuma dienas netiek panākta apmierinoša vienošanās, sarunu pieprasītāja puse var aizturēt, atcelt vai apturēt otras puses gaisa pārvadātāja darbības atļaujas vai tehniskās atļaujas vai noteikt šīm atļaujām atbilstīgus darbības nosacījumus, lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem. Ja to prasa ārkārtas situācija vai lai novērstu turpmāku neatbilstību šā panta noteikumiem, Puse var veikt pagaidu pasākumus. 9. pants Komerciespējas Uzņēmējdarbība 1. Puses vienojas, ka šķēršļi komerciālo pārvadātāju uzņēmējdarbības veikšanai mazinātu priekšrocības, kas jāsasniedz ar šo nolīgumu. Tādēļ Puses vienojas, sākot no šā nolīguma parakstīšanas, efektīvi un savstarpēji sadarboties, lai likvidētu šķēršļus abu pušu gaisa pārvadātāju komercpārvadājumiem, ja šādi šķēršļi var kavēt komercdarbību, rada konkurences traucējumus vai kavē līdzvērtīgu konkurences apstākļu izveidošanu. 2. Gadījumā, ja tās atsaucas uz valstu tiesību aktiem un noteikumiem attiecībā uz komerciālām iespējām, uz kurām attiecas šis pants, Puses nodrošina, ka šie tiesību akti un noteikumi komercpārvadājumus nevajadzīgi nekavē. 3. Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar 21. pantu, izstrādā sadarbības procesu saistībā ar uzņēmējdarbību un komerciespējām, pārrauga progresu, efektīvi novēršot šķēršļus komerciālo pārvadātāju uzņēmējdarbībai, un regulāri pārskata attīstību, tostarp attiecībā uz tiesību aktu un normatīviem grozījumiem. Saskaņā ar 21. pantu (Apvienotā komiteja) Puse var pieprasīt Apvienotās komitejas sanāksmes sasaukšanu, lai risinātu ar šā panta piemērošanu saistītus jautājumus. Gaisa pārvadātāja pārstāvji 4. Saskaņā ar katras Puses likumiem un noteikumiem katras Puses gaisa pārvadātājiem ir tiesības izveidot birojus otras Puses teritorijā, lai reklamētu un pārdotu gaisa pārvadājumus un ar tiem saistītus pakalpojumus. 5. Katras Puses gaisa pārvadātāji ir tiesīgi saskaņā ar otras Puses normatīvajiem aktiem par ieceļošanu, uzturēšanos un nodarbinātību ievest un uzturēt otras Puses teritorijā vadības, pārdošanas, tehnisko, darbības un citu speciālistu personālu, kas ir nepieciešams, lai atbalstītu gaisa pārvadājumu pakalpojumu nodrošināšanu. Abas puses vajadzības gadījumā atvieglo un paātrina darba atļauju piešķiršanu darbiniekiem, kas saskaņā ar šo punktu strādā birojos, tostarp tiem, kas veic dažus īslaicīgus pienākumus ne ilgāk par deviņdesmit (90) dienām, ievērojot attiecīgos spēkā esošos likumus un noteikumus. Lidlauka pakalpojumi 6. a) Neskarot šā punkta b) apakšpunktu, katram gaisa pārvadātājam saistībā ar lidlauka pakalpojumiem otras Puses teritorijā ir: i) tiesības nodrošināt pašam savus lidlauka pakalpojumus („pašpakalpojumus”) vai (ii) tiesības izvēlēties no konkurējošiem kompleksu vai daļēju lidlauka pakalpojumu sniedzējiem, tostarp no citiem gaisa pārvadātājiem, ja tiem ir atļauta piekļuve tirgum, pamatojoties uz katras Puses normatīvajiem aktiem, un ja tādi piegādātāji ir tirgū; b) Uz tiesībām saskaņā ar a) apakšpunkta i) un ii) punktu attiecas tikai ierobežojumi saskaņā ar normatīvajiem aktiem, kas piemērojami otras Puses teritorijā. Ja tādi ierobežojumi liedz pašapkalpoties un piegādātājiem, kas nodrošina lidlauka pakalpojumus, faktiski nav konkurences, attiecīgā Puse nodrošina, ka visi tādi pakalpojumi visiem gaisa pārvadātājiem ir pieejami ar vienādiem un loģiskiem noteikumiem; šādu pakalpojumu cenas nosaka saskaņā ar atbilstīgiem, objektīviem, atklātiem un nediskriminējošiem kritērijiem. Laika nišu piešķiršana lidostās 7. Pieejamo laika nišu piešķiršanai lidostās, kas atrodas Pušu teritorijās, ir jānotiek neatkarīgā, caurskatāmā, nediskriminējošā veidā un savlaicīgi. Gaisa pārvadātājam ir atļauts darboties saskaņā ar piešķirto laika nišu bez grafiku, programmu vai darbības plānu papildu apstiprināšanas. Darbības plāni, programmas un grafiki 8. Paziņojumus par saskaņā ar šo nolīgumu veikto gaisa satiksmes pakalpojumu darbības plāniem, programmām vai grafikiem Puse var pieprasīt tikai informācijas nolūkā. Ja Puse pieprasa šādu paziņojumu, tā samazina gaisa pārvadājumu starpnieku un otras puses gaisa pārvadātāju administratīvo slogu attiecībā uz paziņošanas prasībām un procedūrām Pārdošana, vietējie izdevumi un naudas līdzekļu pārskaitījumi 9. Saskaņā ar katras Puses normatīvajiem aktiem ikviens katras Puses gaisa pārvadātājs drīkst iesaistīties gaisa pārvadājumu un saistīto pakalpojumu pārdošanā otras Puses teritorijā tieši un/vai, pēc gaisa pārvadātāja izvēles, ar tā pārdošanas aģentu vai citu gaisa pārvadātāja izraudzītu starpnieku palīdzību, vai izmantojot jebkurus pieejamos kanālus. Ikvienam gaisa pārvadātājam ir tiesības pārdot šādus pārvadājumus un saistītos pakalpojumus saskaņā ar katras Puses normatīvajiem aktiem, un ikviena persona drīkst brīvi pirkt šādus pārvadājumus un saistītos pakalpojumus šīs teritorijas valūtā vai brīvi konvertējamās valūtās. 10. Katras Puses gaisa pārvadātājiem ir atļauts segt vietējos izdevumus, tostarp degvielas pirkšanu, otras Puses teritorijā vietējā valūtā. Pēc to izvēles ikvienas puses gaisa pārvadātāji drīkst segt šādus izdevumus otras puses teritorijā brīvi konvertējamās valūtās saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem par valūtu. 11. Katra Puse piešķir jebkuram otras Puses gaisa pārvadātājam tiesības konvertēt brīvi konvertējamā valūtā un pārskaitīt no otras Puses uz savu teritoriju un, izņemot gadījumus, kas neatbilst valsts normatīvajiem aktiem par valūtu, valsti vai valstīm pēc savas izvēles — vietējos ieņēmumus, kas pārsniedz vietēji izmaksātās summas. Konvertācija un pārskaitījumi ir jāatļauj tūlīt, bez ierobežojumiem vai aplikšanas ar attiecīgajiem nodokļiem pēc valūtas maiņas kursa, kas ir piemērojams attiecīgajām transakcijām un pārskaitījumiem dienā, kad pārvadātājs iesniedz sākotnējo pārskaitījuma pieteikumu. Šādu ieņēmumu konvertācija un pārskaitīšana nav pakļauta nekādiem administratīviem vai valūtas maiņas izdevumiem, izņemot parasto maksu par banku pakalpojumiem, lai veiktu šādu konvertēšanu un pārskaitīšanu. Šā panta noteikumi neatbrīvo abu pušu gaisa pārvadātājus no nodevām, nodokļiem un iemaksām, kas uz tiem attiecas. Ja ir īpaša vienošanās starp ES dalībvalstīm un Brazīliju par izvairīšanos no dubultas aplikšanas ar nodokļiem vai īpašs nolīgums vai jebkura cita divpusēja vienošanās par nosacījumiem, kas attiecas uz ieņēmumu/peļņas aplikšanu ar nodokļiem, kas regulē līdzekļu pārskaitīšanu starp ES dalībvalsti un Brazīliju, tad šie noteikumi ir noteicošie. Vienošanās par sadarbību 12. Veicot vai piedāvājot pakalpojumus saskaņā ar šo nolīgumu, ikviens jebkuras Puses gaisa pārvadātājs var slēgt mārketinga sadarbības līgumus, piemēram, līgumus par konkrētām vietām katrā lidojumā vai par kodu koplietojumu, ar: 20. jebkuru tās pašas Puses gaisa pārvadātāju vai pārvadātājiem; 21. jebkuru tās pašas Puses gaisa pārvadātāju vai pārvadātājiem; 22. jebkuru trešas valsts gaisa pārvadātāju vai pārvadātājiem, un 23. jebkuru virszemes (sauszemes vai jūras) transporta pakalpojumu sniedzēju jebkurā valstī ja i) ekspluatējošajam gaisa pārvadātājam ir atbilstīgas satiksmes tiesības un ii) līgumi atbilst tiesību aktos paredzētiem nosacījumiem, kādus Puses parasti piemēro, veicot starptautiskus gaisa pārvadājumus vai piedāvājot tādus pakalpojumus. Puses var pieprasīt gaisa pārvadātājiem par saskaņā ar šo nolīgumu noslēgtajiem mārketinga sadarbības līgumiem tikai informācijas nolūkā informēt kompetentās iestādes. 13. Attiecībā uz tādu pasažieru pārvadājumu pārdošanu, kuri ietver mārketinga sadarbības līgumus, pircējs jāinformē tirdzniecības vietā vai jebkurā gadījumā pirms iekāpšanas par to, kuri transporta pakalpojumu sniedzēji apkalpos katru pakalpojuma sektoru. 14. Saistībā ar pasažieru pārvadājumiem uz virszemes pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem neattiecas normatīvie akti, kas reglamentē gaisa pārvadājumu pakalpojumus, pamatojoties vienīgi uz to, ka šos virszemes pārvadājumus piedāvā gaisa pārvadātājs, izmantojot savu nosaukumu. Virszemes pārvadājumu pakalpojumu sniedzēji drīkst izlemt, vai slēgt vienošanos par sadarbību. Pieņemot lēmumu par ikvienu konkrētu vienošanos, virszemes pārvadājumu pakalpojumu sniedzēji var cita starpā apsvērt patērētāju intereses un tehniskus, ekonomiskus, telpas un jaudas ierobežojumus. 15. Neskarot jebkādus citus šā nolīguma noteikumus, katras Puses gaisa pārvadātājiem un netiešajiem kravas pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības bez ierobežojumiem saistībā ar starptautisko gaisa satiksmi izmantot jebkādu virszemes transportu kravas pārvadāšanai uz jebkuru punktu Pušu teritorijā vai trešās valstīs vai no tā, tostarp pārvadājumiem uz un no visām lidostām ar muitas aprīkojumu, un attiecīgā gadījumā ietverot tiesības saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem pārvadāt kravas, kas atrodas muitas kontrolē. Šādām kravām, ko pārvadā ar virszemes transportu vai ar gaisa transportu, lidostā ir pieejamas muitas procedūras un telpas. Gaisa pārvadātāji drīkst izvēlēties paši veikt virszemes transportēšanu vai nodrošināt to, izmantojot vienošanos ar citiem virszemes pārvadātājiem, tostarp izmantot virszemes pakalpojumus, ko sniedz citi gaisa pārvadātāji un netieši kravu gaisa transporta pakalpojumu sniedzēji. Tādus jauktus kravas pārvadājumu pakalpojumus var piedāvāt par vienu kopēju cenu, kurā ir ietverta gan maksa par gaisa transportu, gan pārvadāšanu pa zemi — ar noteikumu, ka nosūtītāji nav maldināti par faktisko pārvadāšanu. Franšīze / marķējums 16. Katras Puses gaisa pārvadātājiem ir tiesības slēgt franšīzes vai marķēšanas nolīgumus ar jebkuras Puses vai trešo valstu komercsabiedrībām, tostarp gaisa pārvadātājiem, ja gaisa pārvadātājiem ir attiecīga atļauja un tie atbilst nosacījumiem, kas paredzēti normatīvajos aktos, kurus Puses piemēro šādiem pasākumiem, ietverot tos, kas attiecas uz šā nolīguma 7. pantu (Drošums) un 8. pantu (Aviācijas drošība). Līzings 17. Katras Puses gaisa pārvadātāji saskaņā ar iesaistīto Pušu normatīvajiem aktiem var noslēgt nolīgumus par gaisa kuģa nodrošināšanu starptautiskajiem gaisa pārvadājumiem ar apkalpi vai bez tās ar: 24. Pušu jebkuru gaisa pārvadātāju vai pārvadātājiem un 25. jebkuru trešas valsts gaisa pārvadātāju vai pārvadātājiem, ja visiem tādos nolīgumos iesaistītajiem ir pienācīgas atļaujas un šie nolīgumi atbilst tiesību aktos un noteikumos paredzētajiem nosacījumiem, kādus Puses parasti piemēro šādiem nolīgumiem. Neviena no Pusēm nevar pieprasīt, lai gaisa pārvadātājam, kas nodrošina gaisa kuģi, būtu šajā nolīgumā noteiktās tiesības veikt satiksmi tajos maršrutos, kuros gaisa kuģis tiks ekspluatēts. Puses var prasīt, lai šo vienošanos apstiprina to kompetentās iestādes. Ja Puse pieprasa šādu apstiprinājumu, tā gaisa pārvadātājiem samazina apstiprināšanas procedūras administratīvo slogu. 10. pants Iekšējie ieguldījumi Katra Puse atļauj, ka otras Puses valstspiederīgajiem pieder un tie kontrolē līdz 49 % no gaisa pārvadātāju balsstiesībām. 11. pants Muitas nodokļi un maksājumi 1. Ierodoties vienas Puses teritorijā, gaisa kuģus, kurus starptautiskajā gaisa satiksmē ekspluatē otras Puses gaisa pārvadātāji, to parasto aprīkojumu, virszemes apkalpošanai paredzēto aprīkojumu, degvielu, smērvielas, tehniskos krājumus patēriņam, rezerves daļas (tostarp dzinējus), gaisa kuģu krājumus (tostarp, bet ne tikai, pārtikas produktus, dzērienus un alkoholiskos dzērienus, tabakas izstrādājumus un citus produktus, kas ierobežotā daudzumā paredzēti pārdošanai pasažieriem vai lietošanai reisa laikā), kā arī citus krājumus, kas paredzēti tikai starptautiskajā gaisa satiksmē iesaistīto gaisa kuģu ekspluatācijai vai apkalpošanai vai tiek izmantoti vienīgi saistībā ar to, balstoties uz savstarpības principu atbrīvo no visiem importa ierobežojumiem, īpašuma nodokļiem un kapitāla nodevām, muitas nodokļiem, akcīzes nodokļiem un tamlīdzīgām maksām un maksājumiem, kurus uzliek abu Pušu valsts un/vai vietējās iestādes un kuri netiek pamatoti ar sniegto pakalpojumu izmaksām, ja šāds aprīkojums un krājumi paliek gaisa kuģī. 2. Uz savstarpības pamata atbrīvojumu no nodokļiem, nodevām un maksājumiem, kuri minēti šā panta 1. punktā, izņemot maksājumus, kas balstīti uz sniegtā pakalpojuma izmaksām, piemēro šādos gadījumos: 26. gaisa kuģu krājumi, kas ievesti vai piegādāti puses teritorijā un iekrauti gaisa kuģī saprātīgos apjomos izmantošanai otras puses izlidošanai paredzētā gaisa kuģī, kas iesaistīts starptautiskajā gaisa satiksmē, pat ja šos krājumus izmantos ceļojuma daļā, kas notiek virs puses teritorijas, kurā tie iekrauti gaisa kuģī; 27. virszemes apkalpošanas aprīkojumams un rezerves daļas (tostarp dzinēji), kas ievesti Puses teritorijā, lai apkalpotu, veiktu tehnisko apkopi vai remontētu tādu otras Puses gaisa pārvadātāja gaisa kuģi, kas tiek izmantots starptautiskajos gaisa pārvadājumos; 28. degviela, smērvielas un tehniskie krājumi patēriņam, kas ievesti vai piegādāti puses teritorijā izmantošanai otras puses gaisa pārvadātāja gaisa kuģī, kas iesaistīts starptautiskajā gaisa satiksmē, pat ja šos krājumus izmantos ceļojuma daļā, kas notiek virs puses teritorijas, kurā tie iekrauti gaisa kuģī; un 29. kā paredzēts katras puses muitas tiesību aktos, iespieddarbi, tostarp bezmaksas reklāmas materiāli, kas ievesti vai piegādāti vienas puses teritorijā un iekrauti izlidošanai paredzētā otras puses gaisa pārvadātāja gaisa kuģī, kas iesaistīts starptautiskā gaisa satiksmē, pat ja šos krājumus izmantos ceļojuma daļā, kas notiek virs puses teritorijas, kurā tie iekrauti gaisa kuģī. 3. Neskarot nekādus citus noteikumus par pretējo, nekas šajā nolīgumā neliedz Pusei uzlikt nodokļus, nodevas vai maksājumus degvielai, kas tās teritorijā nediskriminējošā veidā piegādāta izmantošanai gaisa pārvadātāja gaisa kuģī, kas veic lidojumus starp diviem punktiem tās teritorijā. 4. Var prasīt, lai šā panta 1. un 2. punktā minēto aprīkojumu un krājumus uzglabātu attiecīgu iestāžu uzraudzībā un kontrolē. 5. Šajā pantā paredzētie atbrīvojumi ir spēkā arī gadījumos, kad vienas Puses gaisa pārvadātāji ir noslēguši līgumu ar citu gaisa pārvadātāju, kam otra Puse līdzīgi piešķīrusi tādus pašus atbrīvojumus, par šā panta 1. un 2. punktā minēto priekšmetu nomu vai pārvietošanu otras Puses teritorijā. 6. Nekas šajā nolīgumā neliedz nevienai Pusei uzlikt nodokļus, nodevas vai maksājumus vai atlīdzības precēm, ko pārdod pasažieriem, nevis izmanto patēriņam gaisa kuģī, sniedzot gaisa pārvadājumu pakalpojumu starp diviem punktiem tās teritorijā, kur ir atļauts izkāpt vai iekāpt. 7. Ja nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību šā panta 1. un 2. punkta noteikumiem, Puse tās gaisa pārvadātāja vai gaisa pārvadātāju vārdā var lūgt otras Puses palīdzību, lai šā panta 1. un 2. punktā minētajām precēm nodrošinātu atbrīvojumu no nodokļiem, nodevām vai maksājumiem, ko uzliek valsts vai vietējās iestādes, kā arī atbrīvojumu no maksājumiem par degvielas apgrozījumu šajā pantā aprakstītajos apstākļos, izņemot gadījumus, ja maksājumi ir pamatoti ar sniegto pakalpojumu izmaksām. Atbildot uz šādu lūgumu, otra Puse pieprasītājas Puses viedokli dara zināmu attiecīgās valsts valdības nodaļai vai iestādei, un, ja nepieciešams, veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu šā panta 1 un 2. punkta noteikumu pareizu piemērošanu. 8. Bagāžu un kravas, kas tiešā tranzītā šķērso Puses teritoriju, atbrīvo no nodokļiem, muitas nodevām un citiem līdzīgiem maksājumiem, kas nav balstīti uz sniegto pakalpojumu izmaksām. 9. Gaisa kuģa pamataprīkojumu, kā arī materiālus un krājumus, kas parasti paliek jebkuras Puses gaisa pārvadātāja gaisa kuģī, drīkst izkraut otras Puses teritorijā vienīgi ar šīs teritorijas muitas dienestu atļauju. Šādā gadījumā tos var nodot minēto dienestu uzraudzībā uz laiku līdz to atkārtotai izvešanai vai citai realizācijai saskaņā ar muitas noteikumiem. 10. Šā nolīguma noteikumi neietekmē PVN jomu, izņemot šo nodokli importam. Šis nolīgums neietekmē starp dalībvalsti un Brazīliju noslēgto spēkā esošo nolīgumu noteikumus par ienākuma un kapitāla nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu. 12. pants Lietošanas maksa 1. Lietošanas maksa, ko katras Puses kompetentās maksājumu noteikšanas iestādes vai institūcijas var uzlikt attiecībā uz otras Puses gaisa pārvadātājiem, ir jābūt taisnīgi noteiktiem, samērīgiem un nediskriminējošiem. Jebkurā gadījumā visas šīs lietošanas maksas otras Puses gaisa pārvadātājiem aprēķina, ievērojot nosacījumus, kas ir ne mazāk izdevīgi kā vislabvēlīgākie nosacījumi, kas ir pieejami jebkuram citam gaisa pārvadātājam maksu aprēķināšanas brīdī. 2. Lietošanas maksai, ko uzliek otras Puses gaisa pārvadātājiem, jābūt pārredzamai un tā nevar pārsniegt pilnas izmaksas, kas rodas kompetentajām iestādēm vai struktūrām par attiecīgās lidostas, lidostas vides, aeronavigācijas un aviācijas drošības iekārtu un pakalpojumu nodrošināšanu lidostā vai lidostu sistēmā. Tādas maksas var ietvert samērīgu peļņu no aktīviem pēc amortizācijas atskaitīšanas. Iekārtas un pakalpojumus, par ko nosaka maksas, nodrošina efektīvi un pamatojoties uz saimnieciskiem apsvērumiem. 3. Katra Puse veicina konsultācijas starp kompetentajām maksājumu noteikšanas iestādēm vai institūcijām tās teritorijā un gaisa pārvadātājiem, kuri izmanto pakalpojumus un iekārtas. Katra Puse veicina tādas informācijas apmaiņu starp kompetentajām maksājumu noteikšanas iestādēm vai institūcijām un gaisa pārvadātājiem, kas varētu būt nepieciešama, lai veiktu maksājumu pamatotības precīzu pārskatu saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktā izklāstītajiem principiem. Kompetentās maksājumu noteikšanas iestādes vai institūcijas sniedz loģisku paziņojumu par visiem ierosinājumiem mainīt lietošanas maksas, lai lietotāji varētu paust savu viedokli un iesniegt piezīmes, pirms pārmaiņas veic. 13. pants Tarifi 1. Puses ļauj gaisa pārvadātājiem brīvi noteikt tarifus, pamatojoties uz brīvu un neizkropļotu konkurenci. 2. Katra Puse var nediskriminējošā veidā abu Pušu gaisa pārvadātājiem pieprasīt paziņot savām aviācijas iestādēm to piedāvāto pakalpojumu tarifus, kuru izcelsme ir Puses teritorijā, vienkāršoti un tikai informācijas nolūkā. Šādu paziņojumu gaisa pārvadātājiem var pieprasīt veikt ne agrāk par sākotnējo tarifa piedāvājumu. 3. Pušu aeronavigācijas iestādes var savstarpēji apspriest jautājumus par negodīgiem, nesamērīgiem un diskriminējošiem tarifiem un par ziņošanas prasībām un procedūru, kā arī citus jautājumus. 14. pants Statistika 1. Vienas puses aviācijas iestādas iestādes var prasīt otras Puses aviācijas iestādēm sniegt pieejamo statistiku saistībā ar satiksmes pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar šo nolīgumu, kā to prasa valsts normatīvie akti, bez diskriminācijas, un kā var saprātīgi pieprasīt. 2. Puses sadarbojas Apvienotajā komitejā, lai uzlabotu savstarpēju apmaiņu ar statistikas informāciju, kas vajadzīga gaisa pārvadājumu attīstības uzraudzīšanai. 15. pants Konkurences vide 1. Katra Puse nodrošina godīgas un vienlīdzīgas iespējas abu Pušu gaisa pārvadātājiem konkurēt šajā nolīgumā paredzētās starptautiskās gaisa satiksmes nodrošināšanā. Katras Puses konkurences tiesību akti, kas laiku pa laikam ir grozīti, attiecas uz gaisa pārvadātāju darbību attiecīgās Puses jurisdikcijā. Pusēm ir kopīgs mērķis — konkurences tiesību aktu saskaņošana un konverģence —, un tās atbilstīgi un attiecīgā gadījumā sadarbojas jautājumos par konkurences tiesību piemērošanu. 2. Puses apliecina, ka brīva un neizkropļota konkurence ir svarīga, lai veicinātu šā nolīguma mērķu sasniegšanu, un atzīmē, ka pareiza un efektīva to konkurences tiesību ievērošanas nodrošināšana veicina gaisa transporta pakalpojumu sniegšanas starp Pusēm efektīvu funkcionēšanu. Puses atzīst, ka sadarbība un koordinācija starp Pušu konkurences iestādēm palīdz veicināt konkurenci un konkurences problēmu efektīvu risināšanu un kalpo, lai mazinātu atšķirību iespēju vai mazinātu ietekmi, piemērojot to konkurences tiesību aktus. 3. Katra puse nodrošina, ka otras puses gaisa pārvadātāji bez diskriminējošiem ierobežojumiem var izmantot lidostas, gaisa trases, gaisa satiksmes kontroles un aeronavigācijas dienestus, aviācijas drošības pakalpojumus un citus saistītos objektus un pakalpojumus, kas tiek nodrošināti šīs puses teritorijā. 4. Puses atzīst, ka valdības subsīdijas un atbalsts var negatīvi ietekmēt godīgas un vienlīdzīgas konkurences iespējas, gaisa pārvadātājiem sniedzot starptautiskus gaisa pārvadājumu pakalpojumus, uz ko attiecas šis nolīgums. Jautājumi var ietvert, bet neaprobežojas ar valsts institūciju īstenotu kapitāla ieguldīšanu, šķērssubsidēšanu, dotācijām, garantijām, nodokļu atvieglojumiem vai atbrīvojumiem, aizsardzību pret bankrotēšanu vai apdrošināšanu. 5. Ja viena Puse uzskata, ka tās gaisa pārvadātāji tiek pakļauti diskriminācijai vai negodīgai praksei vai ka subsīdijas vai atbalsts, ko paredz sniegt vai sniedz otra Puse šīs otras Puses gaisa pārvadātājiem, varētu negatīvi ietekmēt vai negatīvi ietekmē pirmās Puses gaisa pārvadātāju iespējas godīgi un vienlīdzīgi konkurēt bez konkurences izkropļojumiem, tā var iesniegt savus novērojumus šai Pusei. Turklāt katra Puse atbilstīgi šā nolīguma 21. pantam (Apvienotā komiteja) var pieprasīt Apvienotās komitejas sanāksmes sasaukšanu, lai apspriestu šādus jautājumus. 6. Ja pēc konsultācijām Apvienotajā komitejā kāda Puse uzskata, ka 5. punktā minētie apstākļi joprojām pastāv un spēj radīt nelabojamu kaitējumu tās gaisa pārvadātājam vai gaisa pārvadātājiem, tā var atbilstīgi rīkoties saskaņā ar procedūrām un kritērijiem, ko saskaņā ar 21. pantu (Apvienotā komiteja) noteikusi Apvienotā komiteja. Ikvienai šādai rīcībai ir jābūt adekvātai, samērīgai un ierobežotai tajā apjomā un laikā, kas ir obligāti neieciešams. Tai ir jābūt vērstai vienīgi pret gaisa pārvadātāju vai gaisa pārvadātājiem, kas gūst labumu no 5. punktā minētajiem režīmiem, un tā neierobežo kādas puses tiesības veikt 22. pantā (Strīdu izšķiršana) minētās darbības. 7. Veicot 5. un 6. punktā aprakstītās pārrunas, Puses: 30. saskaņo savu rīcību ar attiecīgajām iestādēm; 31. izskata alternatīvas iespējas, kas arī varētu sasniegt darbības mērķus saskaņā ar vispārējiem konkurences un patērētāju tiesību aktiem, un 32. ņem vērā otras Puses viedokli un otras Puses saistības saskaņā ar citiem starptautiskiem nolīgumiem. 8. Neatkarīgi no iepriekš 1.-7. punktā minētā, nekas šajā pantā neierobežo jebkuras Puses konkurences iestāžu varu, un visi jautājumi, kas saistīti ar konkurences tiesību ievērošanas nodrošināšanu, ir šo iestāžu ekskluzīvā kompetencē. 16. pants Vides aizsardzība 1. Puses atbalsta nepieciešamību aizsargāt vidi, veicinot ilgtspējīgu aviācijas jomas attīstību. Puses plāno sadarboties, lai identificētu problēmas, kas saistītas ar starptautiskās aviācijas ietekmi uz vidi. 2. Puses atzīst sadarbības nozīmi, apspriežot un samazinot aviācijas ietekmi uz vidi un nodrošinot, ka visi pasākumi ir pilnīgi savietojami ar šā nolīguma mērķiem. 3. Puses apstiprina un veicina informācijas apmaiņu un regulāru dialogu starp ekspertiem, lai uzlabotu sadarbību jautājumos par starptautiskās aviācijas ietekmi uz vidi, tostarp: 33. videi draudzīgu aviācijas tehnoloģiju pētniecība un attīstība; 34. gaisa satiksmes vadības inovācijas, kuru mērķis ir samazināt aviācijas ietekmi uz vidi; 35. aviācijas atjaunojamo degvielu pētniecība un attīstība; 36. viedokļu apmaiņa par jautājumiem, kas skar starptautiskās aviācijas ietekmi uz vidi; un 37. trokšņu kontroles un samazināšanas pasākumi, kuru mērķis ir samazināt aviācijas ietekmi uz veselību un vidi. 4. Saskaņā ar savām daudzpusējām vides tiesībām un pienākumiem, Puses veicina arī sadarbību, tostarp finanšu un tehnoloģiju jomā, attiecībā uz pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt starptautiskās aviācijas siltumnīcefekta gāzu emisijas. 5. Neviens šā nolīguma noteikums nav interpretējams tā, lai ierobežotu kādas Puses kompetento iestāžu pilnvaras veikt visus atbilstošos pasākumus, lai novērstu vai citādi risinātu gaisa transporta ietekmi uz vidi, ar nosacījumu, ka šie pasākumi pilnībā atbilst starptautiskajos tiesību aktos paredzētajām tiesībām un pienākumiem. 17. pants Gaisa satiksmes pārvaldība Puses sadarbojas efektīvā drošuma uzraudzīšanā un ar gaisa satiksmes pārvaldību saistītu politikas jautājumu risināšanā, lai uzlabotu lidojumu kopējo efektivitāti, samazinātu izmaksas un paaugstinātu pastāvošo sistēmu drošumu un jaudu. Puses rosina savas civilās aviācijas iestādes un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējus turpināt sadarbību reglamentējošā un savietojamības jomā, lai iespējami ciešāk integrētu abu pušu sistēmas, samazinātu aviācijas ietekmi uz vidi un apmainītos ar informāciju, kad tas ir nepieciešams. 18. pants Patērētāju tiesību aizsardzība 1. Puses apliecina, ka ir svarīgi aizsargāt patērētāju intereses. 2. Puses atzīst, ka ir svarīgi veicināt savstarpēju sadarbību šajā jomā un izvairīties gaisa pārvadātājiem noteikt neatbilstošas prasības. Šajā nolūkā Puses apspriežas viena ar otru Apvienotās komitejas ietvaros par turpmāko attīstību un regulatīvajiem priekšlikumiem šajā jomā. 19. pants Nodarbinātības jautājumi 1. Puses atzīst, ka ir būtiski apspriest šā nolīguma ietekmi uz darbaspēku, nodarbinātību un darba apstākļiem. Puses apņemas sadarboties nodarbinātības jautājumos, uz ko attiecas šis nolīgums. 2. Puses atzīst, ka ir svarīgas priekšrocības, ko rada būtiski ekonomiskie ieguvumi no atvērta un konkurētspējīga tirgus apvienojumā ar augstu darba standartu darbiniekiem. Puses īsteno nolīguma noteikumus tādā veidā, kas veicina augstus darba standartus, neatkarīgi no īpašuma vai attiecīgā uzņēmuma veida, un nodrošina, ka netiek apdraudētas tiesības un principi, kas ietverti to attiecīgajos tiesību aktos. 3. Ikviena puse var pieprasīt sasaukt Apvienoto komiteju, lai risinātu nodarbinātības jautājumus, kurus lūguma iesniedzēja Puse atzīst par nozīmīgiem. 20. pants Datorizētas rezervācijas sistēmas 1. Datorizētu rezervēšanas sistēmu (DRS) piegādātājiem, kuri darbojas vienas Puses teritorijā, ir tiesības ievest un uzturēt savas DRS un nodrošināt tām brīvu pieeju ceļojumu aģentūrām vai ceļojumu sabiedrībām, kuru galvenais darbības veids ir ar ceļojumiem saistītu produktu izplatīšana otrās Puses teritorijā, ja DRS atbilst visām attiecīgajām otrās Puses tiesību aktu prasībām. 2. Neviena Puse savā teritorijā nevar paredzēt vai ļaut paredzēt otrās Puses DRS piegādātājiem stingrākas prasības par attēlojumu uz DRS displeja (tostarp rediģēšanas un attēla parametrus), darbību, praksi, pārdošanu vai īpašumtiesībām nekā prasības, ko tā paredz saviem DRS piegādātājiem. 3. Vienas Puses DRS īpašniekiem/operatoriem, kas atbilst attiecīgajām otrās Puses normatīvām prasībām, ja tādas ir piemērojamas, ir tādas pašas iespējas būt par DRS īpašniekiem otras Puses teritorijā, kā šīs otras Puses īpašniekiem/operatoriem. 21. pants Apvienotā komiteja 1. Apvienotā komiteja, kuras sastāvā ir abu Pušu pārstāvji, atbild par šā nolīguma uzraudzību un nodrošina tā pareizu īstenošanu. Komiteja sanāk pēc vajadzības un vismaz vienreiz gadā. Jebkura Puse var pieprasīt sanāksmes sasaukšanu. 2. Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu. 3. Apvienotā komiteja darbojas un pieņem lēmumus pēc vienprātības principa. 4. Puse drīkst pieprasīt Apvienotās komitejas sanāksmes sasaukšanu, lai censtos atrisināt jebkuru jautājumu, kas attiecas uz nolīguma interpretāciju vai piemērošanu. Šādai sanāksmei ir jānotiek iespējami nekavējoties un ne vēlāk kā divus mēnešus pēc pieprasījuma saņemšanas par sanāksmes sasaukšanu, ja vien Puses nevienojas citādi. 5. Apvienotā komiteja sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus gadījumos, kas paredzēti šajā nolīgumā, un jo īpaši nosaka ar procedūras un kritērijus, kas minēti 15. panta 6. punktā (Konkurences vide). 6. Apvienotā komiteja arī izvērš sadarbību, jo īpaši, bet ne tikai: 38. pārskatot tirgus nosacījumus, kas ietekmē gaisa pārvadājumu pakalpojumu nodrošināšanu saskaņā ar šo nolīgumu; 39. risinot un, cik vien iespējams, efektīvi atrisinot "uzņēmējdarbības" jautājumus, kas var, inter alia, kavēt tirgus pieejamību un netraucētu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar šo nolīgumu, kas ir līdzeklis, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, reglamentējošu konverģenci un samazinātu regulējuma slogu gaisa satiksmei; 40. apmainoties ar informāciju, tostarp konsultējot par izmaiņām valstu normatīvajos aktos un politikā, kas ietekmē saskaņā ar nolīgumu sniegtos gaisa satiksmes pakalpojumus; 41. veicinot ekspertu apmaiņu attiecībā uz jaunām likumdošanas vai normatīvām ierosmēm un pasākumiem attiecībā uz jautājumiem, uz ko attiecas šis nolīgums, piemēram, vides vai patērētāju aizsardzības jomā ar mērķi panākt pēc iespējas saskaņotu pieeju; 42. apsverot iespējamās jomas nolīguma turpmākai izvēršanai, arī ieteikumus par nolīguma grozījumiem; 43. apspriežot jautājumus par investīcijām, īpašumtiesībām un kontroli; 44. izstrādājot normatīvo sadarbību un abpusēju apņemšanos panākt savstarpēju atzīšanu un noteikumu un pasākumu konverģenci; 45. vajadzības gadījumā sekmējot konsultācijas par gaisa satiksmes jautājumiem, ko izskata starptautiskās organizācijās un saistībā ar trešām valstīm un daudzpusīgiem nolīgumiem, tostarp apsvērumus par to, vai pieņemt vienotu pieeju, un 46. veicinot statistikas informācijas apmaiņu savā starpā, lai uzraudzītu gaisa satiksmes pakalpojumu attīstību saskaņā ar šo nolīgumu. 7. Ja kāda Puse izstrādā vai ievieš aviācijas politikas pasākumus vai citus pasākumus, kas var būtiski ietekmēt aviāciju, tā izvērtē šo pasākumu iespējamo ietekmi uz tiesībām, kas ietvertas šajā nolīgumā. Jebkura Puse var pieprasīt Apvienotās komitejas sanāksmes sasaukšanu, lai apspriestu aviācijas politikas pasākumus vai citus pasākumus, kas var būtiski ietekmēt aviāciju, un lai ieteiktu atbilstošus pasākumus, kas jāveic Pusēm attiecībā uz tiesībām, kas ietvertas šajā nolīgumā. Ja šiem pasākumiem ir negatīva ietekme, Apvienotā komiteja pieņem attiecīgus pasākumus, kas ir tās kompetencē, lai mazinātu šādu nelabvēlīgu ietekmi. 8. Šis nolīgums neliedz sadarbību un diskusijas starp Pušu atbildīgajām iestādēm ārpus Apvienotās komitejas, tostarp drošības, drošuma, vides, gaisa satiksmes vadības, aviācijas infrastruktūras, konkurences un patērētāju aizsardzības jomās. Puses informē Apvienoto komiteju par šādas sadarbības un diskusiju rezultātiem, kas varētu ietekmēt šā nolīguma īstenošanu. 22. pants Domstarpību izšķiršana Ikvienu strīdu, kas saistīts ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju, izņemot jautājumus, kas rodas saskaņā ar 15. pantu, un kas nav atrisināts Apvienotās komitejas sanāksmē, var atrisināt, izmantojot diplomātiskos kanālus, vai nosūtīt izlemšanai kādai personai vai organizācijai, Pusēm par to vienojoties (starpniecība). Ja Puses nevienojas, tad strīdu pēc jebkuras Puses pieprasījuma iesniedz izskatīšanai šķīrējtiesā saskaņā kārtību, par kuru Puses ir vienojušās. 23. pants Saistība ar citiem nolīgumiem 1. Šim nolīgumam stājoties spēkā saskaņā ar 27. pantu, ar šo nolīgumu aizstāj divpusējo nolīgumu attiecīgos noteikumus, kas uzskaitīti II pielikuma 1. sadaļā, izņemot gadījumus, kas noteikti II pielikuma 2. sadaļā. 2. Ja puses kļūst par kāda daudzpusēja nolīguma līgumslēdzējām vai apstiprina kādu Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas vai citas starptautiskas organizācijas pieņemtu lēmumu, ar ko risina šā nolīguma aptvertos jautājumus, tās konsultējas Apvienotajā komitejā, lai noteiktu, vai šajā nolīgumā izdarāmi grozījumi, ņemot vērā šādus pasākumus. 24. pants Grozīšana Jebkuru grozījumu šajā nolīgumā Puses var savstarpēji izlemt, apspriežoties saskaņā ar šā nolīguma 21. pantu (Apvienotā komiteja). Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 27. pantā (Stāšanās spēkā). 25. pants Nolīguma darbības izbeigšana Jebkura Puse var jebkurā brīdī rakstveidā ar diplomātisko kanālu starpniecību otrai Pusei paziņot par tās lēmumu izbeigt šo nolīgumu. Šāds paziņojums vienlaicīgi jānosūta Starptautiskajai civilās aviācijas organizācijai. Nolīguma darbība beidzas pusnaktī pēc Griničas laika Starptautiskās gaisa transporta asociācijas (IATA) satiksmes sezonas beigās vienu gadu pēc dienas, kad iesniegts rakstveida paziņojums par izbeigšanu, ja vien paziņojums netiek atsaukts, Pusēm par to vienojoties līdz šā laikposma beigām. 26. pants Nolīguma reģistrācija Šo nolīgumu pēc tā stāšanās spēkā un visus tā grozījumus reģistrē Starptautiskajā civilās aviācijas organizācijā un ANO sekretariātā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu. 27. pants Stāšanās spēkā Nolīgums un visi tā grozījumi stājas spēkā vienu mēnesi pēc pēdējās notas datuma diplomātisko notu apmaiņā starp Pusēm, apliecinot, ka ir pabeigtas visas nepieciešamās procedūras, lai šis nolīgums stātos spēkā. Šajā nolūkā Brazīlija nosūta Eiropas Savienībai diplomātisku notu Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, bet Eiropas Savienība nosūta Brazīlijai diplomātiskās notas no Eiropas Savienības un tās dalībvalstīm. Diplomātiskā nota vai notas no Eiropas Savienības un tās dalībvalstīm ietver paziņojumu no katras dalībvalsts, kurā apliecināts, ka ir pabeigtas nepieciešamās procedūras, lai šis nolīgums stātos spēkā. TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu. Šis nolīgums sagatavots […], […]. gada […] divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. Brazīlijas Federatīvās Republikas vārdā Eiropas Savienības vārdā — Austrijas vārdā Beļģijas vārdā Bulgārijas vārdā utt. I PIELIKUMS MARŠRUTU SARAKSTS 1. Šā nolīguma 2. panta 1. punkta c) apakšpunkta un II pielikuma 2. sadaļas vajadzībām katra Puse atļauj otras Puses gaisa pārvadātājiem veikt pārvadājumus šādos maršrutos: 47. Eiropas Savienības gaisa pārvadātājiem: punkti aiz ES robežām — punkti Eiropas Savienības un tās dalībvalstu teritorijā — starppunkti — punkti Brazīlijā — punkti aiz Brazīlijas robežām 48. Brazīlijas gaisa pārvadātājiem: punkti aiz Brazīlijas robežām — punkti Brazīlijā — starppunkti — punkti Eiropas Savienības un tās dalībvalstu teritorijā — punkti aiz ES robežām Tiesības veikt satiksmi 2. Katra Puse piešķir otras Puses gaisa pārvadātājiem šādas tiesības veikt satiksmi norādītajos maršrutos: Regulāri un neregulāri kombinēti pakalpojumi: - Brazīlijas gaisa pārvadātājiem: tiesības veikt starptautiskus gaisa pārvadājumus starp jebkuru punktu Brazīlijā un jebkuru punktu no Eiropas Savienības un tās dalībvalstu teritorijā, - Eiropas Savienības gaisa pārvadātājiem: tiesības veikt starptautiskus gaisa pārvadājumus starp jebkuru punktu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu teritorijā un jebkuru punktu Brazīlijā. Nekas šajā punktā nenorāda, ka Brazīlijas gaisa pārvadātājiem piešķirtu tiesības jebkuras dalībvalsts teritorijā uzņemt pasažierus, bagāžu, kravas un/vai pasta sūtījumus, kuru galamērķis ir punkts citas dalībvalsts teritorijā, lai pārvadātu tos par atlīdzību; Pakalpojumi, kas pārvadā tikai kravas: - Brazīlijas gaisa pārvadātājiem: tiesības veikt starptautiskus gaisa pārvadājumus starp jebkuru punktu Brazīlijā un jebkuru punktu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu teritorijā ar neierobežotām satiksmes tiesībām, izmantojot starpposma punktus un/vai punktus aiz robežām (piektās brīvības tiesības), - Eiropas Savienības gaisa pārvadātājiem: tiesības veikt starptautiskus gaisa pārvadājumus starp jebkuru punktu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu teritorijā un jebkuru punktu Brazīlijā ar neierobežotām satiksmes tiesībām, izmantojot starpposma punktus un/vai punktus aiz robežām (piektās brīvības tiesības). Tādu pakalpojumu gadījumā, kas pārvadā tikai kravas, Pušu gaisa pārvadātāji var izlaist jebkuru no iepriekš minētajiem punktiem ar noteikumu, ka nolīgumā paredzētie pakalpojumi sākas vai beidzas to attiecīgajās teritorijās. DARBĪBAS ELASTĪBA 3. Abu Pušu gaisa pārvadātāji pēc savas izvēles var jebkurā vai visos lidojumos noteiktajos maršrutos: 49. veikt lidojumus vienā vai abos virzienos; 50. apvienot dažādus reisa numurus vienā gaisa kuģa lidojumā; 51. apkalpot starppunktus un punktus aiz Pušu robežām, kā norādīts šā pielikuma 1. un 2. punktā, un mārketinga sadarbības līgumu ietvaros, kā norādīts šā nolīguma 9. panta 9. punktā, un punktus pušu teritorijā jebkurā kombinācijā un secībā; 52. izlaist pieturvietas jebkurā punktā vai punktos; 53. pārcelt pārvadājumus no jebkura tās gaisa kuģa uz citu tās gaisa kuģi jebkurā punktā (gaisa kuģa maiņa, nemainot lidojuma numuru); 54. veikt starpnosēšanos jebkurā punktā, kas atrodas katras Puses teritorijā vai ārpus tās; 55. veikt tranzīta satiksmi caur otras Puses teritoriju; 56. apvienot satiksmi vienā gaisa kuģī neatkarīgi no tā, kur šī satiksme sākas; 57. apkalpot vairāk nekā vienu punktu vienā lidojumā ( co-terminalisation ); bez virzienu vai ģeogrāfiskiem ierobežojumiem un bez jebkādu tādu pārvadājumu veikšanas tiesību zaudēšanas, kas citādi ir pieļaujami saskaņā ar šo nolīgumu, ar nosacījumu, ka pakalpojumi sākas vai beidzas to attiecīgajās teritorijās. 4. Katra Puse ļauj katram gaisa pārvadātājam noteikt tā piedāvāto starptautisko gaisa pārvadājumu biežumu un jaudu, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem tirgū. Atbilstīgi šīm tiesībām neviena Puse nedrīkst vienpusēji ierobežot attiecīgo pārvadājumu pakalpojumu apjomu, biežumu vai regularitāti vai otras Puses gaisa pārvadātāju ekspluatēto gaisa kuģu tipu vai tipus. II PIELIKUMS DIVPUSĒJIE GAISA PĀRVADĀJUMU PAKALPOJUMU NOLĪGUMI 1. sadaļa Kā paredzēts šā nolīguma 23. pantā, šis nolīgums ir noteicošais attiecībā pret attiecīgajiem noteikumiem, kas ietverti divpusējos nolīgumos starp Brazīliju un dalībvalstīm: 58. Gaisa pārvadājumu nolīgumi starp Brazīlijas Federatīvo Republiku un Eiropas Savienības dalībvalstīm, ar grozījumiem, mainīti vai faktiski aizstāti, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā ir spēkā vai faktiski darbojas: 59. Nolīgums starp Vācijas Federatīvo Republiku un Brazīlijas Federatīvo Republiku par regulāru gaisa satiksmi, kas parakstīts Riodežaneiro 1957. gada 29. augustā, 60. Nolīgums starp Austrijas valdību un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem, kas parakstīts Vīnē, 1993. gada 16. jūlijā, 61. Nolīgums starp Dānijas Karalistes valdību un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem, kas parakstīts Riodežaneiro, 1969. gada 18. martā, 62. Nolīgums starp Spānijas valdību un Brazīlijas Savienoto Valstu valdību par regulāru gaisa satiksmi, kas parakstīts Riodežaneiro 1949. gada 28. novembrī, 63. Nolīgums starp Francijas Republiku un Brazīlijas Federatīvo Republiku par gaisa satiksmi, kas parakstīts Parīzē 1965. gada 29. oktobrī, 64. Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Ungārijas Republikas valdību un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību, kas parakstīts Brazīlijā 1997. gada 3. aprīlī, 65. Nolīgums starp Itāliju un Brazīlijas Savienotajām Valstīm par regulāru gaisa satiksmi, kas parakstīts Romā 1951. gada 23. janvārī, 66. Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Nīderlandes Karalistes valdību un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību, kas parakstīts Brazīlijā 1976. gada 6. jūlijā, 67. Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Portugāles Republiku un Brazīlijas Federatīvo Republiku, kas parakstīts Lisabonā 2002. gada 11. novembrī, 68. Nolīgums starp Zviedrijas Karalistes valdību un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem, kas parakstīts Riodežaneiro 1969. gada 18. martā, 69. Nolīgums starp Brazīlijas Savienoto Valstu valdību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdību par gaisa transportu, kas noslēgts Riodežaneiro 1946. gada 31. oktobrī. 70. Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Brazīlijas Federatīvo Republiku un Eiropas Savienības dalībvalstīm, ar grozījumiem vai izmaiņām, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā ir parakstīti, bet vēl nav stājušies spēkā: 71. Nolīgums starp Beļģijas Karalistes valdību un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību par gaisa pārvadājumiem, kas parakstīts Briselē 2009. gada 4. oktobrī, 72. Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Polijas Republikas valdību un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību, kas parakstīts Riodežaneiro 2000. gada 13. martā. 2. sadaļa Neskarot šā pielikuma 1. sadaļu, esošās un jaunās tiesības, tostarp tiesības apkalpot starppunktus un punktus aiz valsts robežām, un labvēlīgākus noteikumus vai attieksmes saskaņā ar minētajiem divpusējiem nolīgumiem vai citiem nolīgumiem starp Brazīliju un ES dalībvalstīm un kuras nav ietvertas vai kuras ir izdevīgākas nekā šajā nolīgumā, var tikt izmantotas un par tām var vienoties, ja nav diskriminācijas starp Eiropas Savienības gaisa pārvadātājiem pilsonības dēļ. 3. sadaļa Neskarot šā pielikuma 1. sadaļu, apgabalos, kas neatbilst termina "teritorija" definīcijai šā nolīguma 1. pantā (Definīcijas), saskaņā ar to nosacījumiem turpina piemērot divpusējās vienošanās, kas minētas 1. sadaļā — attiecīgi starp Brazīliju un Dānijas Karalisti, Francijas Republiku, Nīderlandes Karalisti un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti.