ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
H.

tā kā reģionālā nestabilitāte un konflikti ietekmē migrantu masveida pieplūdumu un pārvietoto cilvēku plūsmas un līdz ar to pieaug to cilvēku skaits, kuri cenšas nokļūt Eiropas Savienībā; tā kā IS un Da’esh straujā izvēršanās kaimiņvalstu konflikta zonās galu galā ietekmēs migrantu masveida pieplūdumu un pārvietoto cilvēku plūsmas,
7.

atzinīgi vērtē Investīciju plānu Eiropai kā svarīgu instrumentu privāto un publisko investīciju palielināšanai; atzīmē, ka šis plāns ir paredzēts, lai veicinātu papildu investīcijas, izstrādātu jaunus projektus, piesaistītu investorus un atjaunotu uzticību; tomēr uzskata, ka vēl ir stipri par agru, lai pamatoti novērtētu plāna faktisko ietekmi; atzīmē, ka investīciju palielināšana būtu jāuzskata nevis par reformu alternatīvu, bet gan par to papildinājumu; uzstāj, ka Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) līdzekļi būtu jāizmanto projektiem ar ekonomisku atdevi vai ar izmaksu un ieguvumu attiecības radītu labvēlīgu sociālo ietekmi; uzsver, ka, izmantojot ESIF, nevajadzētu tikai dalībvalstu finansētos projektus aizstāt ar līdzfinansētiem Eiropas projektiem; uzsver, ka Eiropas fondu līdzekļiem būtu jāveicina papildu investīcijas, nevis tikai jāaizstāj investīcijām paredzētie dalībvalstu līdzekļi, kas tiktu novirzīti patēriņam; uzskata, ka Investīciju plānā Eiropai galvenā uzmanība būtu jāpievērš tiem projektiem ar Eiropas pievienoto vērtību, kuri vēl neatbilst kritērijiem, lai saņemtu finansējumu no bankām; uzsver šī investīciju plāna regulatīvo komponentu nozīmi investīciju vides uzlabošanā; atzīmē, ka ir ļoti svarīgi īstenot Komisijas investīciju plānu, lai tas radītu vēlamo pievienoto vērtību; uzsver — lai nepieļautu to, ka, īstenojot minēto plānu, Eiropā neizdodas panākt ilgtspējīgu izaugsmi un radīt darbvietas, ir rūpīgi jāatlasa investīciju projekti; atgādina, ka būtu stingri jāizvērtē Komisijas investīciju plāna īstenošanas rezultāti, it īpaši attiecībā uz to, kā tikuši atlasīti un prioritizēti projekti, kā arī būtu jāizvairās no peļņas privatizēšanas un zaudējumu sabiedriskošanas; uzsver investīciju plāna kā ietekmes līdzekļa un jau uzsākto projektu savstarpējo atkarību; uzsver, ka mērķi panākt lielāku sviras efektu nevajadzētu īstenot uz pārdomātas projektu atlases rēķina, kurā ir jāņem vērā arī projektu ģeogrāfiskā īstenošanas vieta; uzsver, ka ir jānodrošina augstas kvalitātes pārvaldība un atlases process; atzīmē, ka dalībvalstis, kurām piemēro korekciju programmu, sagaida, ka investīciju plāns būtiski veicinās un atvieglos dotācijas un aizdevumus maziem un vidējiem uzņēmumiem, ko nesenā krīze skārusi vissmagāk;
—

ņemot vērā spēkā esošo Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, un patlaban notiekošās sarunas par jaunu ES un Krievijas nolīgumu,
23.

atgādina, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantā ir noteikts princips par saskaņotu politiku sadarbībai attīstības jomā (PCD), un uzsver, ka ir iespējama spriedze starp PCD, no vienas puses, un visaptverošu pieeju krīžu pārvarēšanai ārpus ES, no otras puses; uzsver, ka nabadzības izskaušana ir ES attīstības politikas galvenais mērķis, un tāpēc ir būtiski, lai ES ārlietu politikā nabadzības novēršanas mērķiem netiktu piešķirta mazāk svarīga nozīme un lai tiktu nodrošināts, ka visaptverošā pieeja nav pretrunā attīstības sadarbības civilajam raksturam; ņem vērā to, ka kopīgajā paziņojumā AP/PV un Komisijas priekšsēdētājam tiek uzticēts nodrošināt stratēģisko un operatīvo konsekvenci ārējās attiecībās, tostarp attiecībā uz iekšējās politikas ārējo ietekmi; aicina AP/PV un Komisijas priekšsēdētāju apņemties attiecīgi rīkoties;
37.

vērš uzmanību uz to, ka energoapgādes drošība ir cieši saistīta ar klimata pārmaiņām; uzskata, ka energoapgādes drošība jāuzlabo, samazinot ES atkarību no fosilā kurināmā; uzsver, ka Arktikas pārveidošanās ir viena no tām klimata pārmaiņu izraisītajām sekām, kas visvairāk skars ES drošību; uzsver, ka šis risku pastiprinošais faktors ir jāņem vērā, izmantojot uzlabotu ES stratēģiju Arktikas reģionam un pilnveidotu ES politiku attiecībā uz Eiropas Savienībā ražotu enerģiju no atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, kas būtiski samazinātu Savienības atkarību no ārējiem enerģijas avotiem, tādējādi uzlabojot situāciju drošības jomā;
A.

tā kā iedzīvotāju veselības stāvoklis un labklājība gan pašlaik, gan turpmāk būs atkarīgi no uztura un apkārtējās vides, un līdz ar to — no lauksaimniecības, zvejniecības un lopkopības metodēm;
41.

pauž bažas par to, ka nabadzība ir pieaugusi visās vecuma grupās; atzīmē, ka pēdējos gados divās trešdaļās dalībvalstu nabadzība un sociālā atstumtība ievērojami pieauga vecuma grupā no 18 līdz 64 gadiem un tas notika galvenokārt tāpēc, ka palielinājās nenodarbinātu vai maz nodarbinātu mājsaimniecību skaits un pieauga nodarbinātu personu nabadzība; atzīmē, ka nabadzības un sociālās atstumtības risks 2012. gadā bija daudz augstāks (48,8 %) trešo valstu valstspiederīgajiem (vecumā no 18 līdz 64 gadiem) nekā ES pilsoņiem; aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties rīkoties, lai īstenotu stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto mērķi nabadzības un sociālās atstumtības jomā; mudina Komisiju un dalībvalstis bez kavēšanās rīkoties, lai apkarotu bērnu nabadzību, ņemot vērā to, ka 2011. gadā 27 % bērnu, kas bija jaunāki par 18 gadiem, bija pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam; aicina Komisiju sniegt ieteikumus, tos jo īpaši adresējot dalībvalstīm, kurās ir augstākais nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto bērnu īpatsvars vecumā līdz 18 gadiem;
17.

uzsver, ka ES un ES partnervalstīm Austrumeiropā ir līdzīgas politiskās problēmas saistībā ar uzticamas un drošas energoapgādes nodrošināšanu; atgādina, ka sadarbība energoapgādes drošības jomā ir skaidri noteikta kā viena no Austrumu partnerības un EKP prioritātēm; atgādina, ka Enerģētikas kopienas līgumā ir paredzēts pamats pilnībā integrētam reģionālajam enerģijas tirgum, kas veicinās izaugsmi, ieguldījumus un stabilu tiesisko regulējumu; uzskata, ka, lai sasniegtu Enerģētikas kopienas mērķus, ir jāturpina gāzes un elektroenerģijas tīklu, tostarp inversās plūsmas, integrācija reģionā; uzsver, cik svarīgi ir vairāk koncentrēties uz enerģētikas nozares konsolidāciju, uzlabošanu un efektivitāti, kas ir viens no galvenajiem nosacījumiem ekonomikas modernizācijai, uzlabot energoapgādes drošību un konkurētspēju, kā arī izstrādāt enerģētikas stratēģijas atbilstoši Eiropas Enerģētikas kopienas saistībām un ES mērķiem; aicina turpināt gāzes un elektroenerģijas tirgus reformas un nodrošināt atbilstošu enerģijas daļu no atjaunojamiem resursiem saskaņā ar ES politiku un standartiem; atzīst, ka Austrumu partnerības valstu enerģētiskā atkarība no trešām valstīm un nepietiekamā energoapgādes dažādošana sarežģī Eiropas integrācijas procesa dinamiku, šajā sakarībā atgādina, ka tādi projekti, kā, piemēram, South Stream, palielina ES atkarību no Krievijas gāzes, un aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt projektus, kas palīdzēs šo situāciju uzlabot; aicina Komisiju un Padomi noteikt solidaritāti par Enerģētikas kopienas pamatprincipu, paredzot, ka tas pilnībā jāievēro visiem aktīvajiem ES tirgus dalībniekiem;
46.

uzsver, ka saskaņā ar ES regulējumu uzņēmumiem, kuri izmanto un pārdod derīgos izrakteņus un citus dabas resursus, kas iegūti konfliktu skartās un augsta riska teritorijās, ir jāveic pienācīga pārbaude atbilstīgi ESAO “Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnēm attiecībā uz atbildīgām derīgo izrakteņu ķēdēm no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām”, lai papildinātu ES pārredzamības un grāmatvedības direktīvu pārskatīšanu attiecībā uz lielu uzņēmumu finansiālās un nefinansiālās informācijas atklāšanu, kā arī Doda-Franka (Dodd-Frank) likumā ietvertajiem noteikumiem par derīgajiem izrakteņiem no konflikta zonām; jo īpaši uzskata, ka minētajam tiesību aktam jābūt: a) tādam, ar ko ievieš juridiski saistošu pienākumu visiem augšupējiem ieguves un apstrādes uzņēmumiem, kuri darbojas ES un kuri izmanto un tirgo dabas resursus no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām, un visiem lejupējiem uzņēmumiem, kas pirmie laiž preces Eiropas tirgū, veikt pienācīgu piegādes ķēdes pārbaudi, lai noteiktu un mazinātu konfliktu zonu finansēšanas un cilvēktiesību pārkāpumu risku, b) pamatotam uz attiecīgiem starptautiskiem instrumentiem, tostarp Starptautisko cilvēktiesību hartu, sīkāk izstrādātiem starptautiskiem līgumiem un standartiem cilvēktiesību jomā (piemēram, ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipi un programma “Aizsargāt, ievērot un labot”), Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatlīgumiem, starptautiskajām humanitārajām un krimināltiesībām un ESAO “Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnēm attiecībā uz atbildīgām derīgo izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām”, c) tādam, kas attiecas uz visiem piegādes ķēdes posmiem un visiem tiem dabas resursiem bez izņēmuma, kas iegūti kādā no konfliktu skartajām vai augsta riska teritorijām, d) pamatotam uz pieeju, kas orientēta uz risku un saskaņā ar kuru uzņēmumiem jānovērtē savas darbības pašreizējā un iespējamā nelabvēlīgā ietekme un jāsamazina konstatētie riski, e) tādam, kurā ietverta prasība regulāri veikt neatkarīgas revīzijas un publiskot uzņēmuma uzticamības pārbaudes rezultātus, f) tādam, kurā noteiktas prasības attiecībā uz uzņēmuma riska novērtēšanu un attiecībā uz pārvaldības sistēmu, g) tādam, kurā ir ietverts sankciju mehānisms attiecībā uz gadījumiem, kad netiek ievērotas uz risku orientētas piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes prasības, h) salīdzināmam ar prasībām, kas noteiktas Dodd-Frank likumā, lai, pildot ES prasības attiecībā uz atbildīgiem ieguves uzņēmumiem, automātiski tiktu izpildītas ASV tiesību aktu prasības;
44.

aicina Padomi apņemties: a) piedāvāt Parlamentam vismaz divus kandidātus no katras dalībvalsts — vienu sievieti un vienu vīrieti; b) izstrādāt savus priekšlikumus tā, lai pilnībā atbilstu kritērijiem, kas noteikti Parlamenta rezolūcijās, ar nosacījumu, ka Parlaments no savas puses nodrošinās, ka tas stingri ievēro šos kritērijus; c) iesniegt attiecīgo informāciju par karjeras attīstību, norādot kandidātu vārdus, un visu informāciju un atzinumus, kas tai ir sniegta laikā, kad notiek dalībvalstu iekšējās lēmumu pieņemšanas procedūras; d) sniegt par izvirzītajiem kandidātiem jebkādu informāciju, ko tā saņēmusi no dalībvalstīm, jo, ja tā neizpaustu informāciju, Parlamentam būtu jāveic pašam sava šīs informācijas noskaidrošana, tādējādi radot neizbēgamu iecelšanas procedūras aizkavēšanos; e) vērsties attiecīgajās to dalībvalstu iestādēs, kas tiks aicinātas izvirzīt Revīzijas palātas locekļu kandidātus, un īpaši informējot tās par Parlamenta noteiktajiem kritērijiem un procedūrām; f) izvairīties atsaukt un izvirzīt jaunus kandidātus, ņemot vērā jaunus dalībvalstu priekšlikumus, kuru pamatā ir vienīgi politiski kritēriji; g) ja rodas šāds gadījums, ievērot Parlamenta nelabvēlīgo atzinumu par situāciju un izvirzīt jaunu(-s) kandidātu(-s);
—

ņemot vērā Equitable Cambodia un Inclusive Development International 2013. gada ziņojumu ‘Bittersweet harvest – A human rights impact assessment of the European Union’s Everything But Arms initiative in Cambodia’ [“Skumjš iznākums — cilvēktiesību ietekmes novērtējums Eiropas Savienības iniciatīvai “Viss, izņemot ieročus” Kambodžā”];
14.

aicina Uzbekistānas iestādes pilnībā īstenot Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (8);
18.

uzsver to, ka šādos gadījumos ietekmes novērtējumā būtu jāiekļauj izvēles iespējas, piedāvājot alternatīvus mehānismus un/vai elastīgumu, lai palīdzētu MVU nodrošināt atbilstību attiecīgajai iniciatīvai (kā norādīts 8.4. pielikumā); šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka pārskatīto pamatnostādņu projektā kā politisks risinājums ir piedāvāta mikrouzņēmumu izslēgšana no tiesību akta priekšlikuma piemērošanas jomas; tomēr uzskata, ka mikrouzņēmumu automātiska atbrīvošana ne vienmēr varētu būt vislabākā pieeja, un tādēļ tas jāizvērtē saistībā ar katru konkrēto priekšlikumu, lai ņemtu vērā politikas nostādni par pierādīšanas pienākuma maiņu, t.i., ka mikrouzņēmumiem vajadzētu palikt ārpus priekšlikumu darbības jomas, izņemot gadījumu, kad tiek pierādīts, ka tie būtu jāiekļauj; atbalsta to, ka ietekmes novērtējumos tiek apsvērta iespēja pieņemt MVU paredzētus risinājumus un atvieglotus režīmus, ja tas neatbilstoši neierobežo tiesību aktu efektivitāti;
E.

tā kā tiek saņemta satraucoša informācija, tostarp no EĀDD un valdības avotiem, par vardarbības aktiem bez izšķirības kā daļu no valdības atbildes reakcijas, tostarp no Nigērijas armijas un policijas vienību apvienotās grupas, ko izveidoja 2013. gada maijā cīņai pret Boko Haram;
2.

atzinīgi vērtē ar Ēģiptes starpniecību noslēgto pamiera līgumu; pauž atzinību un gandarījumu par Ēģiptes lomu pamiera panākšanā; atbalsta Ēģiptes iestādes to pastāvīgajā darbā ar izraēliešiem un palestīniešiem, veidojot ilgstošu pamieru un atzīstot to stratēģisko lomu attiecībā uz pašreizēju un turpmāku starpnieka funkciju uzņemšanos miermīlīga risinājuma rašanai; atzinīgi vērtē jaunākos ziņojumus, no kuriem izriet, ka Ēģipte grasās uzsākt sarunas par pastāvīgu pamieru;
35.

aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt, kuri aktīvu pārvaldnieki būtu uzskatāmi par sistēmiski nozīmīgiem, ņemot vērā to darbības vērienu un izmantojot visaptverošu rādītāju kopumu, piemēram: lielumu, uzņēmējdarbības modeli, ģeogrāfisko tvērumu, riska profilu, kredītspēju, to, vai tie tirdzniecību veic paši un vai tiem piemēro prasības attiecībā uz to klientu aktīvu sadalīšanu, un citus attiecīgus faktorus;
3.

nosoda vardarbīgos notikumus naktī no 2013. gada 9. uz 10. decembri, kad drošības spēki iebruka opozīcijas partiju un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu mītnēs un vajāja protestētājus, kā arī notikumus naktī no 2013. gada 10. uz 11. decembri, kad drošības spēki uzbruka miermīlīgiem protestētājiem, mēģinot izklīdināt tos no Euromaidan norišu vietas un apkārtējām ielām un nojaukt barikādes; norāda, ka šie notikumi risinājās pat Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton vizītes laikā un turpinoties centieniem panākt apaļā galda sarunu uzsākšanu; pauž bažas, ka tie var vēl vairāk saasināt jau tā saspīlēto situāciju;;
5.

pauž bažas par to, ka pašreizējā ekonomiskās nedrošības vidē samazinās to ES iedzīvotāju skaits, kuri ir gatavi kļūt par pašnodarbinātajiem; uzskata, ka ES un dalībvalstīm būtu jāpastiprina to koordinēti centieni, lai uzlabotu uzņēmējdarbības kultūru Eiropā un izpētītu iespēju pieņemt īpašus pasākumus un mērķus, lai uzņēmējdarbību atkal padarītu pievilcīgu, tostarp arī kvalificētiem nodarbinātajiem ar darba pieredzi un jo īpaši nozarēs, kurām Savienībā ir stratēģiska nozīme; uzskata, ka, piemēram, būtu jāizveido cieša saikne starp šādam iniciatīvām un Komisijas pasākumiem rūpniecības politikas jomā; uzskata, ka šādiem pasākumiem būtu jāietver arī iniciatīvas uzņēmējdarbības uzsākšanas sekmēšanai;
—

ņemot vērā organizācijas Human Rights Watch ziņojumu “Šis vecais vīrs mūs var pabarot, tu viņu precēsi” (“This old man can feed us, you will marry him”) (28),
15.

Iesaka Savienībai: a) stiprināt principa “lielāks ieguldījums – lielāks ieguvums” piemērošanu, rosinot pozitīvu konkurenci un sadarbību starp partnervalstīm, paužot vajadzīgo atbalstu Austrumu partnerības valstīm, kuras saskaras ar spiedienu no trešām valstīm, īstenojot acquis communautaire; b) piemērot divēju pieeju, esot prasīgai pret Austrumu partnerības dalībvalstu valdībām, vienlaikus esot atklātai, dāsnai un aktīvai pret partnervalstu pilsoņiem; c) mudināt iedzīvotājus izplatīt ES pamatvērtības –– demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu –– iesaistoties to veicināšanā, tādējādi izmantojot tos kā galveno normatīvās transformācijas avotu; d) izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju Eiropas vērtību veicināšanai, aptverot iekšējas izmaiņas un šo sabiedrību alkas pēc brīvības un labklājības; e) decentralizēt Austrumu partnerību, sadarbojoties ar abu pušu publiskā sektora dalībniekiem un piedāvājot tiem līdzdalību ar horizontālām partnerībām un mērķsadarbību, papildinot to ar lielāku mobilitāti, cilvēku savstarpējo saziņu, vīzu režīma atvieglojumiem un bezvīzu sistēmas perspektīvu, piemērojot pieeju “priekšroka kaimiņiem”, un f) parafēt vai parakstīt asociācijas nolīgumus un censties panākt to ātru stāšanos spēkā, sākumā uz pagaidu laiku, tad pilnībā, pirms pašreizējā Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas pilnvaru termiņa beigām, ar noteikumu, ka izpildīti nepieciešamie nosacījumi un prasības; g) atturēties no spēka lietošanas vai draudiem lietot spēku, lai risinātu strīdus šajā reģionā, uzsverot, ka vienīgais konfliktu risināšanas veids reģionā ir starptautiski atzītas sarunas, kuru pamatā ir starptautisko tiesību principi;
6.

piešķir īpašu steidzamību jautājumam par stāvokli cilvēktiesību jomā Mali, jo tiek saņemti ziņojumi par tuaregu bruņoto grupējumu, kā arī džihādistu grupējumu īstenotiem nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Mali ziemeļos; norāda, ka iespējamie noziegumi ietver masveida izvarošanas, spīdzināšanas, sakropļošanu un cietsirdīga izturēšanos, tostarp amputācijas un publiskus miesassodus, publisku nomētāšanu ar akmeņiem par konstatētu laulības pārkāpumu, vardarbību etniskās piederības dēļ, etniskās tīrīšanas mēģinājumus, tūlītēju nāvessoda izpildi ieslodzītajiem bez tiesas sprieduma, Mali kareivju masveida slepkavošanu, nelikumīgu apcietināšanu un turēšanu apcietinājumā, notiesāšanu bez tiesas procesa, piespiedu laulības un seksuālu paverdzināšanu, tīšus uzbrukumus kultūras objektiem, kā arī īpašuma iznīcināšanu un izlaupīšanu; pauž nopietnas bažas par jaunajām tendencēm teroristu un kriminālajās metodēs, piemēram, pašnāvniekiem spridzinātājiem, cilvēku nolaupīšanām, ķīlnieku sagrābšanu un bērnu izmantošanu par dzīvo vairogu; norāda, ka kopš 2013. gada janvāra ir saņemti arī daudzi ziņojumi par cilvēktiesību pārkāpumiem, ko Mali drošības spēku pārstāvji un mazākā apjomā kārtības sargi īstenojuši pret aizdomās turētajiem džihādistiem vai personām, ko tur aizdomās par sadarbību ar nemiernieku grupējumiem; norāda, ka personas, pret kurām vērsti šie pasākumi, galvenokārt ir no tuaregu, arābu un fulanu kopienām un ka armija bieži ir apsūdzēta uz etnisko piederību balstītā atriebībā; pauž nopietnas bažas, ka iespējamie pārkāpumi bija saistīti ar spīdzināšanu un necilvēcīgu izturēšanos, piespiedu pazušanu, kā arī tūlītēju nāvessoda izpildi bez tiesas sprieduma gan ieslodzītajiem, gan civiliedzīvotājiem; turklāt pauž bažas arī par ziņojumiem, kuros minēts, ka Mali dienvidos karaspēks iesaistīts to drošības spēku locekļu slepkavībās, spīdzināšanā un pazušanā, kas pirms apvērsuma bija uzticīgi Turē režīmam; turklāt ar nopietnu satraukumu norāda uz ziņojumiem par to, ka kājnieku mīnas nogalina un sakropļo Mali civiliedzīvotājus, tostarp bērnus; aicina visus kaujiniekus atturēties no kājnieku mīnu izmantošanas un steidzami un efektīvi sadarboties ar reģionālajiem un starptautiskajiem dalībniekiem, lai nodrošinātu pilnīgu atteikšanos no minētā bruņojuma;
4.

pauž nopietnas bažas par to, ka dalītu un citu līdzīgā situācijā esošo kopienu sociālā atstumtība izraisa augstu nabadzības līmeni šajās iedzīvotāju grupās un atstumtību jeb ierobežotu ieguvumu no attīstības procesiem; uzsver, ka tas turklāt kavē to iesaistīšanos lēmumu pieņemšanā un pārvaldībā, kā arī jēgpilnu līdzdalību sabiedriskajā un pilsoniskajā dzīvē;
C.

tā kā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) ir digitālās sabiedrības pamatā un pašlaik nodrošina aptuveni 20 % no ES gada produktivitātes pieauguma un 4,5 % no ES IKP, kā arī piesaista 25 % no privātā sektora līdzekļiem, kas Eiropas Savienībā tiek ieguldīti pētniecības un izstrādes nozarē, un tādēļ tās var ārkārtīgi lielā mērā veicināt izaugsmi un nodarbinātību;
40.

uzsver, ka īstermiņā un vidējā termiņā ir jārisina jautājums par paredzamo gāzes un elektroenerģijas importa pieaugumu ES no trešām valstīm, lai nodrošinātu energoapgādes drošību, pienākumu sadali un taisnīgu iekšējā tirgus funkcionēšanu; atkārtoti uzsver, ka dažās dalībvalstīs šī problēma ir cieši saistīta ar atkarību no gāzes un naftas importa no vienas trešās valsts un ka šā jautājuma atrisināšanai ir jādažādo enerģijas piegādātāju, maršrutu un avotu portfelis; atzīst, ka šajā sakarā stratēģiskie mērķi ir gāzes dienvidu koridora izbūve, tostarp Nabucco cauruļvads un tā iespējamā sasaiste ar Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm, kā arī tādu piegādes maršrutu izveide ES, ar ko līdz 2020. gadam nodrošina aptuveni 10–20 % no ES gāzes pieprasījuma, lai tādējādi nodrošinātu, ka katrs Eiropas reģions var fiziski piekļūt vismaz diviem dažādiem gāzes avotiem;
55.

norāda, ka 2010. gadā ēku enerģijas patēriņš veidoja lielāko daļu, t. i., 40 %, no kopējā galīgā enerģijas patēriņa ES, no kura mājsaimniecības veidoja 26,7 %, un ka šis patēriņš radīja 36 % no Savienības CO2 emisiju apjoma; pauž nožēlu par to, ka lielākā daļa dalībvalstu pilnībā neizmanto ēku enerģijas taupīšanas potenciālu; aicina Komisiju rast veidus, kā veicināt centienus, ar kuriem nodrošināt, lai šis vislielākais enerģijas taupīšanas potenciāls nepaliktu neizmantots, un šajā nolūkā izstrādāt priekšlikumus konkrētu mērķu sasniegšanai ēku enerģijas patēriņa jomā dalībvalstīs;
A.

tā kā kopā ar Northern Rock rekapitalizāciju 2007. gadā kopš krīzes sākuma laikā no 2008. gada līdz 2011. gada beigām valsts atbalsts vairāk nekā EUR 1,6 triljonu apmērā (12,8 % no ES IKP) tika novirzīts finanšu nozarei un no tā apmēram EUR 1 080 miljardus atvēlēja garantijām, EUR 320 miljardus – rekapitalizācijas pasākumiem, EUR 120 miljardus – samazinātas vērtības aktīvu pasākumiem un EUR 90 miljardus – likviditātes pasākumiem (6); tā kā Komisija pieprasīja veikt pamatīgu to banku restrukturizāciju, kuras saņem palīdzību, tostarp pārtraukt konkrētas darbības, lai nodrošinātu to turpmāko dzīvotspēju bez papildu atbalsta ar publiskā sektora līdzekļiem un lai mazinātu saņemto subsīdiju izraisītos konkurences traucējumus;
Q.

tā kā 2010. gadā 24,5 % no visām sievietēm bija pakļautas nabadzības vai sociālās atstumtības riskam un finansiāli pieejama un pielāgota sociālā mājokļa trūkums jo īpaši skar sievietes ar zemiem ienākumiem, vientuļās mātes, sievietes, kas strādā mazapmaksātus darbus, sievietes migrantes, atraitnes ar aprūpējamiem bērniem un sievietes, kas cieš no vardarbības mājās, kā arī ģimenes ar bērniem, kurās vienīgais vecāks ir sieviete, jaunas ģimenes, lielas ģimenes, studentus un jauniešus, kuru karjera vēl tikai sākas, jaunus bezdarbnieku pārus, personas ar īpašām vajadzībām, fiziski vai psihiski slimus cilvēkus, cilvēkus no atstumtām kopienām, tostarp romus, kā arī vecākā gadagājuma cilvēkus; tā kā šīs kategorijas ir īpaši pakļautas bezpajumtniecības riskam un bieži ievācas standartam neatbilstošos privātā tirgus mājokļos, un tas būtiski palielina veselības problēmu risku; tā kā šo kategoriju pārstāvji bieži meklē alternatīvus risinājumus, ievācoties pie ģimenes, draugiem vai paziņām, tādējādi neļaujot veikt bezpajumtnieku jautājuma pareizu analīzi un to pārredzami dokumentēt;
E.

tā kā saskaņā ar starptautisko tiesību standartiem visu valstu pienākums ir nodrošināt efektīvu aizsardzību visiem to pilsoņiem un pārējām personām, kas atrodas to jurisdikcijā; tā kā dažos pasaules reģionos ir plaši izplatīta personu un ģimeņu, kopienu, baznīcu un to iestāžu vajāšana reliģiskās piederības, viņu pārliecības vai reliģijas vai ticības likumīgas publiskas izpausmes dēļ; tā kā visos pasaules reģionos, tostarp Eiropā un tai kaimiņos esošajās valstīs, joprojām pastāv diskriminācija reliģijas vai ticības dēļ un tā kā personām, kas pieder pie noteiktām reliģiskajām kopienām, tostarp reliģiskajām minoritātēm, vai neticīgajiem joprojām tiek liegtas cilvēktiesības un viņi tiek regulāri diskriminēti, arestēti, notiesāti un daudzās valstīs pat dažkārt sodīti ar nāvi savas reliģiskās pārliecības vai ticības dēļ,