LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 3.10.2008 
SEC(2008) 2595 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
priekšlikuma projektam 
Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvai, ar ko groza Padomes Direkt īvu 92/85/EEK 
par pasākumu ieviešanu, lai veicin ātu drošības un vesel ības aizsardz ības darbā 
uzlabošanu str ādājošām grūtniecēm, sieviet ēm, kas str ādā pēcdzemdību period ā, vai 
strādājošām sievietēm, kas baro b ērnu ar kr ūti (desmito atseviš ķo direktīvu Direkt īvas 
89/391/EEK 16. panta 1. punkta noz īmē) 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
 
 
{COM(2008) 637} 
{SEC(2008) 2596} 
 
LV 2   LV  
1. IEVADS 
Dzimumu l īdztiesība ir viens no galvenajiem Eiropas Savien ības mērķiem, kas j āsasniedz, 
izmantojot visu ES politiku1, un Komisijas Ce ļvedī sieviešu un v īriešu līdztiesībā 2006–20102 
ir uzsvērta nepieciešam ība nodrošin āt sieviešu un v īriešu vienl īdzīgu dalību darba tirg ū. 
Dzimumu l īdztiesība ir arī viens no Eiropas nodarbin ātības strat ēģijas (ENS)  mērķiem 
kopš tās uzsākšanas 1997. gada novembr ī. Profesion ālās, privātās un ģimenes dz īves 
saskaņošanas atbalsta politika, kuras noz īme mūsdienās ir plaši atz īta, ir kļuvusi par 
ekonomiski ļoti nozīmīgu, jo demogr āfiskā un konkur ētspējas situācija arvien palielina 
nepieciešam ību optimiz ēt dalību darba tirg ū. Turklāt pastāv pozitīva savstarp ējā saistība starp 
dzimstību un dal ību darba tirg ū: tajās dalībvalstīs, kurās ir augst āka dzimst ība, ir arī vairāk 
nodarbinātu sieviešu. 
Ceļvedī sieviešu un v īriešu līdztiesībā 2006–2010  ir noteiktas sešas darb ības priorit ātes, no 
kurām pirmā ir panākt vienlīdzīgu sieviešu un v īriešu ekonomisko neatkar ību. Cita priorit āte, 
kura tieši ietekm ē iepriekš min ēto, ir darba, priv ātās un ģimenes dz īves saskaņošana.  
Eiropas Parlaments  konsekventi aicina uzlabot pašlaik sp ēkā esošos Kopienas ties ību aktus 
par grūtniecības un dzemd ību un b ērna kopšanas atva ļinājumiem3: 2008. gada maija 
priekšlikumos groz īt nodarbin ātības pamatnost ādnes Eiropas Parlaments aicin āja nodrošin āt 
iespēju izmantot b ērna kopšanas atva ļinājumu un citus atva ļinājumus4.  
Arī Eiropas soci ālie partneri  ir ļoti nozīmīgi darba, priv ātās un ģimenes dz īves saska ņošanas 
jomā. 2005. gada mart ā tie pieņēma Dzimumu l īdztiesības pasākumu programmu, kur ā viena 
no priorit ātēm ir pasākumi, ar kuriem atbalsta darba un priv ātās dzīves saskaņošanu.   
Komisija ir sagatavojusi šo ietekmes nov ērtējumu, pamatojoties uz likumdošanas iesp ējām 
uzlabot saska ņošanu, k ā izklāstīts otrajā apspriešan ās posmā ar Eiropas soci ālajiem 
partneriem 2007. gad ā5. 2008. gada j ūlijā sociālie partneri apstiprin āja nodomu saska ņā ar EK 
līguma 139. pantu s ākt sarunu proced ūru par b ērna kopšanas atva ļinājuma direkt īvas 
pārskatīšanu. Tādēļ Komisija ir ierobežojusi š ā priekšlikuma darb ības jomu, attiecinot to tikai 
uz grūtniecības un dzemd ību atvaļinājumu, jo soci ālie partneri ir apstiprin ājuši, ka tie nepl āno 
sarunās aptvert šo jomu. Tom ēr ietekmes nov ērtējumā ir ietvertas visas iesp ējas, nevis tikai 
grūtniecības un dzemd ību atvaļinājuma nosac ījumu groz ījumi. 
2. P IEEJAM Ā INFORM ĀCIJA UN APSPRIEŠAN ĀS 
Komisija ar Eiropas soci ālajiem partneriem apspried ās divos posmos 2006. un 2007. gad ā. 
Pēc otrā apspriešan ās posma četri sociālie partneri6 nolēma izveidot kop īgu darba grupu 
Eiropas soci ālā dialoga kontekst ā, lai pārskatītu Direkt īvas 96/34/EK pielikum ā iekļauto 
                                                 
1 EK l īguma 2. pants un 3. panta 2. punkts. 
2 COM(2006) 92. 
3 Piem ēram, Rezol ūcija 2003/2129(INI), P5_TA(2004)0152), 26. punkts. 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P6-TA-2008-
0207+0+DOC+XML+V 0//EN&language=EN . 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/social_dialogue/docs/reconciliation2_en.pdf . 
6 EAK, BUSINESSEUROPE, CEEP  un UEAPME . 
 
LV 3   LV pamatnolīgumu par b ērna kopšanas atva ļinājumu. 2008. gada j ūlijā tie nolēma saskaņā ar EK 
līguma 138. pantu s ākt oficiālas sarunas par b ērna kopšanas atva ļinājumu. 
Komisija 2007. gada decembr ī apspriedās ar dalībvalstīm, lai apkopotu inform āciju par ties ību 
aktiem, kas attiecas uz visu veidu atva ļinājumiem ģimenes apst ākļu dēļ, un lai noskaidrotu 
dalībvalstu viedokli par šo ties ību aktu groz īšanas iesp ējām. 
Sieviešu un v īriešu vienl īdzīgu iespēju padomdev ēja komiteja7 2008. gada 3. j ūlijā ar 
rakstisku proced ūru pieņēma atzinumu par jauna veida atva ļinājumu ieviešanu (paternit ātes 
atvaļinājums, adopcijas atva ļinājums un apg ādātāja atvaļinājums)8. Komisija, izmantojot 
anketu, apspried ās arī ar vairākām nevalstiskaj ām organiz ācijām, lai uzzin ātu to viedokli par 
iespējām grozīt un papildin āt spēkā esošos ties ību aktus par atva ļinājumiem saist ībā ar darba, 
privātās un ģimenes dz īves saska ņošanu. 
Komisija 2007. gada decembr ī ECORYS  grupai9 uzdeva veikt ārējo pētījumu par izmaks ām un 
priekšrocībām, kuras rastos, izmantojot iesp ējas uzlabot noteikumus darba, priv ātās un 
ģimenes dz īves saska ņošanai. Valstu ties ību ekspertu t īkls dzimumu l īdztiesības jomā arī 
sniedza zi ņojumu par valstu pas ākumiem attiec ībā uz grūtniecību, maternit āti, vecāku un 
paternitātes tiesībām dalībvalstīs, kā arī novērtējuma ziņojumu par valstu pas ākumiem 
elastīgu darba organiz ācijas mode ļu jomā10.  
3. S PĒKĀ ESOŠAIS TIESISKAIS REGUL ĒJUMS  
Noteikumi par atva ļinājumiem ģimenes apst ākļu dēļ un saistītām tiesībām ir ietverti div ās 
direktīvās, proti, Direkt īvā 92/85/EEK11 (turpmāk grūtniecības un dzemd ību atvaļinājuma 
direktīva) un Direkt īvā 96/34/EK12 (turpmāk bērna kopšanas atva ļinājuma direkt īva), kuras ir 
pieņemtas attiec īgi 1992. un 1996. gad ā. Direktīvās noteikts, ka gr ūtniecības un dzemd ību 
atvaļinājuma minim ālais ilgums ir 14 ned ēļas un šo atva ļinājumu apmaks ā vismaz t ādā 
apmērā, kādā apmaksā slimības atvaļinājumu, kā arī ir noteikts, ka katram vec ākam pienākas 
trīs mēneši neapmaks āta atvaļinājuma, kuru daudz ās dalībvalstīs var nodot otram vec ākam. 
Pašreizējie noteikumi nenosaka ne ilgumu, ne prec īzus nosac ījumus adopcijas atva ļinājumam, 
ne arī tiesības izmantot paternit ātes atvaļinājumu vai apg ādātāja atvaļinājumu (atva ļinājums 
apgādājamu ģimenes locek ļu aprūpei). 
Dalībvalstīs ievērojami atš ķiras politika darba, priv ātās un ģimenes dz īves saska ņošanas 
atvieglošanai. Gr ūtniecības un dzemd ību atvaļinājums ilgst aptuveni 14 l īdz 52 ned ēļas, un tā 
laikā var saņemt 55 % (piem ēro robežv ērtību) līdz 100 % (nepiem ēro robežv ērtību). Bērna 
kopšanas atva ļinājuma noteikumi ietver ties ības uz atva ļinājumu no trim m ēnešiem līdz trim 
gadiem. Pabalsti, ja t ādus piešķir, tiek pieš ķirti par periodu no 15 dien ām līdz diviem gadiem. 
Adopcijas atva ļinājums var ilgt no 10 dien ām līdz periodam, kas l īdzvērtīgs bērna kopšanas 
atvaļinājumam. Dažas dal ībvalstis nepieš ķir nekādus pabalstus, citas pieš ķir pabalstu, kas 
                                                 
7 Komitej ā piedalās pārstāvji no dal ībvalstīm, līdztiesības strukt ūrām, sociālie partneri un NVO. 
8 http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/docs/2008/opinion_newforms_en.pdf . 
9 http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/legislation/new_legislation_en.html . 
10 Sīkāka inform ācija: 
http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/legislation/bulletin_en.html . 
11 Padomes 1992. gada 19. oktobra Direkt īva 92/85/EEK par pas ākumu ieviešanu, lai veicin ātu drošības 
un veselības aizsardz ības darbā uzlabošanu str ādājošām grūtniecēm, sieviet ēm, kas str ādā pēcdzemdību 
periodā vai strādājošām sievietēm, kas baro b ērnu ar krūti (OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.). 
12 Padomes 1996. gada 3. j ūnija Direkt īva 96/34/EK par UNICE, CEEP un EAK nosl ēgto pamatnol īgumu 
attiecībā uz bērna kopšanas atva ļinājumu (OV L 145, 19.6.1996., 4. lpp.). 
 
LV 4   LV līdzvērtīgs bērna kopšanas pabalstam. Daudz ās dalībvalstīs nav iesp ējams izmantot 
paternitātes atvaļinājumu. Valst īs, kur tas ir iesp ējams, paternit ātes atvaļinājums ilgst no 
vienas līdz 10 dien ām. Dažās dalībvalstīs daļa no bērna kopšanas atva ļinājuma ir rezerv ēta 
tēviem. Daž ās dalībvalstīs pabalsti nav paredz ēti nemaz, cit ās paredzēti pabalsti p ēc vienotas 
likmes, kas var sasniegt pat 100 % no algas. Daž ās dalībvalstīs nav noteiktas nek ādas tiesības 
izmantot apg ādātāja atvaļinājumu. Bērna invalīda aprūpei vai slima b ērna aprūpei, kā arī 
atsevišķos gadījumos citu radinieku apr ūpei ir iesp ējams izmantot 2 l īdz 10 dienas ilgu 
atvaļinājumu. Daž ās dalībvalstīs šo atva ļinājumu apmaks ā ar vienreiz ēju maksājumu, 
piemērojot likmi, ko izmanto slim ības pabalstu apr ēķinam, vai citu likmi. 
3. P ROBLĒMAS APRAKSTS  
Tagad ES l īmenī ir atzīts, ka saska ņošanas politika ir vajadz īga, lai nodrošin ātu, ka sieviet ēm 
un vīriešiem ir pilnv ērtīga privātā, ģimenes un darba dz īve un nav j āizšķiras par labu vienai 
no tām. Šāda politika var nodrošin āt to, ka gan sievietes, gan v īrieši var izdar īt patiesu izv ēli 
šajā jomā, jo īpaši nodrošinot augst āku nodarbin ātības līmeni un zem āku bezdarba l īmeni 
sieviešu vid ū. Īstenojot šo politiku, var ētu mazināt arī dzimumu segreg āciju darba tirg ū un 
mazināt atšķirības sieviešu un v īriešu darba samaks ā. Tomēr pat tad, ja darba, priv ātās un 
ģimenes dz īves saska ņošanai ir izveidoti daž ādi elastīgi darba noteikumi, pa šlaik tos, vadoties 
no ekonomiskas nepieciešam ības viedok ļa, nevis p ēc brīvas izvēles, daudz biež āk izmanto 
sievietes, nevis v īrieši.  
Lai gan sieviešu dal ība darba tirg ū ir pieaugusi, darba samaksas atš ķirība laikā no 2003. 
līdz 2007. gadam nav main ījusies un v ēl joprojām ir 15 %, turkl āt kopš 2000. gada t ā ir 
samazinājusies tikai par vienu punktu13. Šī darba samaksas atš ķirība zināmā mērā ir saistīta ar 
problēmām, ar kur ām sievietes saskaras, saska ņojot profesion ālos un priv ātos pienākumus. 
Nozīmīgs faktors, kas ietekm ē sieviešu dal ību darba tirg ū, ir bērnu aprūpes pakalpojumu 
pieejamība. Bērnu aprūpes pakalpojumi dal ībvalstīs nav pietiekam ā daudzum ā, un tie ne 
vienmēr ir piemēroti ģimenes vajadz ībām14. Tikai Dānijā un Portug ālē oficiāli bērnu aprūpes 
pakalpojumi ir pieejami vair āk nekā 30 stundas ned ēļā vairāk nekā 30 % bērnu vecum ā līdz 
trim gadiem. Turkl āt sievietes uz ņemas arī lielāko atbildību par vecākās paaudzes apr ūpi.  
Bērnu ietekme uz sieviešu dal ību darba tirg ū ir spēcīga. Rezultātā nodarbin ātības līmenis 
sievietēm, kuru apg ādībā ir mazi b ērni, 2007. gad ā bija tikai 65,5 %, savuk ārt vīriešiem 
91,7 % jeb atš ķīrās par vair āk nekā 26 punktiem. Sieviet ēm vecum ā no 20 līdz 49 gadiem 
2007. gad ā nodarbin ātības līmenis pēc bērna piedzimšanas krit ās par aptuveni 12 procentu 
punktiem, savuk ārt vīriešiem tas pieauga  par aptuveni septi ņiem punktiem. Ģimenes 
pienākumu dēļ sievietes biež āk nekā vīrieši strādā nepilnas slodzes darbu . Tas negat īvi 
ietekmē sieviešu karjeras iesp ējas un algu. Turkl āt darba tirg ū pastāv diskrimin ācija pret 
mātēm (un tēviem), kam ir mazi b ērni, un ir maz tēvu, kuri izmanto b ērna kopšanas 
atvaļinājumu . Tomēr, ja arī turpmāk, piedzimstot b ērnam, no dal ības darba tirg ū biežāk 
atteiksies m ātes, nevis t ēvi un ja m ātes turpin ās izmantot b ērna kopšanas atva ļinājumu, darba 
devēji arī turpmāk kopum ā uzskatīs, ka sieviet ēm profesion ālā karjera r ūp mazāk nekā 
vīriešiem, un maz āk ieguldīs sieviešu karjeras iesp ējās.  
4. Bāzes scenārijs 
                                                 
13 Eurostat  izmantot ā definīcija: Starp dzimumiem past āvošās darba samaksas atš ķirības nosaka k ā 
starpību starp vid ējo bruto izpe ļņu stundā, ko par darbu sa ņem vīrietis un ko par darbu sa ņem sieviete, 
un to izsaka procentos no vid ējā bruto ien ākuma stund ā, ko saņem vīrietis. 
14 Skat īt neseno zi ņojumu The Provision of Childcare Services , ko sniedzis Platenga/Remery , 2008. 
 
LV 5   LV Ja netiks veikti jauni ES pas ākumi, pašlaik sp ēkā esošās direktīvas paliks piem ērojamas un 
tiks saglab ātas pašreiz ējās programmas un m ērķi. Atseviš ķās, bet ne vis ās dalībvalstīs būs sīki 
izstrādāti valsts ties ību akti par lab ākiem darba, priv ātās un ģimenes dz īves saska ņošanas 
pasākumiem. Lisabonas m ērķus novērtēs 2010. gad ā, un noteiks jaunas pamatnost ādnes un 
mērķus saskaņā ar ENS. Ce ļvedis sieviešu un v īriešu līdztiesībā beigs darboties 2010. gad ā, 
bet Eiropas soci ālo partneru darbs turpin āsies. 
Tomēr starp sieviet ēm ar bērniem un v īriešiem ar b ērniem saglab āsies ievērojama atš ķirība 
dalībā darba tirg ū. Dalībvalstīm būs nepieciešama liel āka sieviešu dal ība darba tirg ū, lai ne 
tikai risin ātu sabiedr ības novecošan ās problēmas, bet ar ī lai nodrošin ātu konkur ētspēju 
pasaules l īmenī. Tādēļ lielāka sieviešu iesaist īšanās ir ļoti nozīmīga. Lai risin ātu 
demogrāfiskās problēmas, dal ībvalstīm ir nepieciešami ar ī stabili dzimst ības rādītāji. 
Dalībvalstīs, kurās ir augsti sieviešu nodarbin ātības rādītāji (piemēram, Somij ā, Zviedrij ā, 
Dānijā, Nīderlandē un Apvienotaj ā Karalistē), arī dzimstības rādītāji ir ievērojami augst āki 
nekā vidējie15. Lielā mērā šajās dalībvalstīs ir arī visefektīvākā saskaņošanas politika. 
5. IESPĒJAMIE RISIN ĀJUMI ES LĪMENĪ 
Mērķi ir uzlabot sieviešu ar b ērniem nodarbin ātības līmeni un pan ākt lielāku dzimumu 
līdzsvaru, k ā arī novērst diskrimin āciju, uzlabojot pied āvātās iespējas, uzlabojot noteikumus 
atvaļinājumu izmantošanai ģimenes apst ākļu dēļ un nodrošinot finansi ālu atbalstu š āda 
atvaļinājuma laikā.  
Ir izskatītas vairākas rīcības iespējas un ir secin āts, ka nevar ner īkoties, jo Komisija darba, 
privātās un ģimenes dz īves labāku saskaņošanu ir noteikusi par vienu no sav ām prioritātēm 
Ceļvedī sieviešu un v īriešu līdztiesībā, turklāt nozīmīgākās ieinteres ētās personas Komisiju ir 
aicinājušas dar īt vairāk šajā jomā. Katrā ziņā arī turpmāk tiks īstenoti ar likumdošanu 
nesaistīti pasākumi (piem ēram, apmai ņa ar labu praksi un soci ālo partneru iniciat īvas) un citi 
pasākumi, kuru m ērķis ir palielin āt sieviešu nodarbin ātības līmeni. ES ir j āveic arī citi 
pasākumi, lai veicin ātu sieviešu nodarbin ātību un ļautu viņām pilnībā izmantot savu 
potenciālu un talantus. T ā kā vēl joprojām pastāv ievērojamas atš ķirības starp esošajiem un 
vēlamajiem nodarbin ātības mode ļiem, ir skaidrs, ka kopum ā sievietes v ēlas strādāt vairāk. 
Tādējādi ir lielas iesp ējas palielin āt sieviešu dal ību darba tirg ū. 
Šie apsvērumi sašaurin āja iespēju loku: neveikt pas ākumus ES m ērogā, izplatīt labu praksi, 
grozīt grūtniecības un dzemd ību atvaļinājuma noteikumus (Direkt īva 92/85/EEK), groz īt 
bērna kopšanas atva ļinājuma noteikumus (Direkt īva 96/34/EK), izstr ādāt īpašus noteikumus 
adopcijas atva ļinājumam un ieviest divus jaunus atva ļinājuma veidus, proti, paternit ātes 
atvaļinājumu un apg ādātāja atvaļinājumu.  
6. IESPĒJAMO RISIN ĀJUMU NOV ĒRTĒŠANA  
Katru iesp ējamo risin ājumu vērtēja, ņemot vērā tā atbilstību izvirz ītajiem m ērķiem un 
salīdzinot to ar b āzes scenāriju. Ir noskaidrots, ka, neveicot “nek ādas jaunas darb ības”, 
neizdotos atrisin āt konstatētās problēmas. “Labas prakses izplat īšana”  noderētu, lai pan āktu 
labāku līdzsvaru starp darba un priv āto dzīvi. 
Attiecībā uz grūtniecības un dzemd ību atvaļinājumu  pabalsts 100 % apm ērā no pēdējās 
saņemtās algas un papildu četras atva ļinājuma ned ēļas būtu nozīmīgs atbalsts lab ākai darba, 
privātās un ģimenes dz īves saska ņošanai. Tas pats attiecas uz noteikumu, saska ņā ar kuru 
sievietei ir ties ības lūgt piemērot elastīgu darba organiz ācijas modeli p ēc tam, kad vi ņa 
                                                 
15 Turpat, 18. lpp. 
 
LV 6   LV atgriežas darb ā pēc grūtniecības un dzemd ību atvaļinājuma. Tādējādi tiktu sasniegti visi 
izvirzītie mērķi, izņemot mērķi novērst nevienl īdzību starp sieviet ēm un vīriešiem, kas 
izmanto atva ļinājumu ģimenes apst ākļu dēļ. 
Attiecībā uz bērna kopšanas atva ļinājumu , ja to pagarina par vienu m ēnesi un nodrošina 
pabalstu, kas ir 66 % no p ēdējās algas, tiek iev ērojami atbalst īta darba, priv ātās un ģimenes 
dzīves saska ņošana, ja abi vec āki izmanto b ērna kopšanas atva ļinājuma tiesības vismaz vienu 
mēnesi. Tā kā bērna kopšanas atva ļinājums būtu apmaks āts, tas stimul ētu tēvus pavad īt 
vismaz vienu m ēnesi bērna kopšanas atva ļinājumā, jo pret ējā gadījumā tiesības uz šo 
atvaļinājumu tiktu zaud ētas. Šādi noteikumi ir izr ādījušies ļoti efektīvi Ziemeļvalstīs. 
Attiecībā uz adopcijas atva ļinājumu  par daudzsološu tiek uzskat īta iespēja pēc iespējas vairāk 
pielāgot adopcijas atva ļinājuma noteikumus b ērna kopšanas atva ļinājuma noteikumiem t ādu 
pašu iemeslu d ēļ, kādi ir pamat ā bērna kopšanas atva ļinājuma kārtības grozījumiem. 
Iespēja izmantot paternit ātes atvaļinājumu  10 dienas tiek v ērtēta kā īpaši noder īga, lai 
iedrošinātu vairāk tēvus izmantot b ērna kopšanas atva ļinājumu. Saska ņā ar iepriekš g ūto 
pieredzi atseviš ķās dalībvalstīs, tēvi izmantotu atva ļinājumu ģimenes apst ākļu dēļ tikai tad, ja 
paternitātes atvaļinājuma laik ā tie saņemtu pabalstu, kurš ir cieši saist īts ar to iepriekš 
saņemto darba samaksu. T ādēļ šajā risinājumā ir paredz ēts pabalsts, kas l īdzvērtīgs vismaz 
66 % no iepriekš ējās algas. 
Nodrošināt iespēju vienu m ēnesi izmantot apg ādātāja atvaļinājumu , lai rūpētos par 
apgādājamu ģimenes locekli (tostarp b ērniem, kuri vec āki par asto ņiem gadiem), ir 
risinājums, kuru v ērtē kā noderīgu, lai pal īdzētu sievietēm (un vīriešiem) palikt darba tirg ū, 
kamēr viņas (viņi) rūpējas par apg ādājamu ģimenes locekli. 
7. S ECINĀJUMS  
Ietekmes nov ērtējuma ziņojumā ir secināts, ka Kopienas m ēroga juridiski saistoši pas ākumi ir 
labākais līdzeklis izvirz īto mērķu sasniegšanai. Lai nodrošin ātu labāku darba, priv ātās un 
ģimenes dz īves saska ņotību, ir jāīsteno pasākumu kopums, kas ietver p ārdomātus grozījumus 
grūtniecības un dzemd ību atvaļinājuma un b ērna kopšanas atva ļinājuma noteikumos un 
papildus ievieš jaunus/cita veida atva ļinājumus. Tom ēr, ņemot vērā to, ka soci ālie partneri 
organizēs sarunas par b ērna kopšanas atva ļinājumu, Komisijai vajadz ētu atturēties no 
priekšlikumu iesniegšanas šaj ā jomā, turklāt tai ir jāņem vērā, ka sociālo partneru sarunas 
varētu aptvert ar ī jaunos atva ļinājumu veidus. Ņemot vērā pašreizējo situāciju, vien īgais 
pašlaik izdar āmais pas ākums ir iesniegt priekšlikumu groz īt grūtniecības un dzemd ību 
atvaļinājuma noteikumus.