1.Ievads

Eiropas Komisija 2017. gada 10. maijā publicēja pārdomu dokumentu par globalizācijas iespēju izmantošanu , uzsākot diskusiju par to, kā virzīt globalizāciju tā, lai ieguvēji būtu visi. Dokumentā uzsvērta Eiropas Savienības (ES) nelokāma apņemšanās veidot atvērtu, ilgtspējīgu, taisnīgu un uz noteikumiem balstītu pasaules tirdzniecību, izmantojot starptautisko sadarbību. Tomēr ES nekavējoties rīkotos, lai aizsargātu savus iedzīvotājus un rūpniecību, ja ārvalstis vai ārvalstu uzņēmumi īsteno negodīgu praksi vai raisa bažas par drošību un sabiedrisko kārtību.

Šos principus pilnībā piemēro ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem no trešām valstīm, kuri ir daļa no ES kopējās tirdzniecības politikas. Ārvalstu tiešie ieguldījumi ir svarīgs avots izaugsmei, darbvietu radīšanai un inovācijai. Tie ir snieguši nozīmīgus ieguvumus gan ES, gan pārējai pasaulei. Tāpēc ES vēlas saglabāt ieguldījumiem atvērtu vidi. Tajā pašā laikā pārdomu dokumentā par globalizācijas iespēju izmantošanu atzītas pieaugošās bažas par Eiropas uzņēmumu ar svarīgākajām tehnoloģijām, īpaši valstij piederošo uzņēmumu, stratēģisko iegādi, ko veic ārvalstu ieguldītāji. Šīs bažas lika apšaubīt, vai pašlaik spēkā esošais tiesiskais regulējums spēj tās novērstu.

Eiropadome pauda gandarījumu par Komisijas iniciatīvu izmantot globalizācijas iespējas un īpaši analizēt trešo valstu ieguldījumus stratēģiskās nozarēs. Savukārt Eiropas Parlaments aicināja Komisiju kopā ar dalībvalstīm “pārbaudīt ārvalstu tiešās investīcijas (ĀTI) no trešām valstīm ES stratēģiskajās rūpniecības nozarēs, infrastruktūrā un svarīgākajās nākotnes tehnoloģijās vai citos aktīvos, kas ir svarīgi drošības un piekļuves aizsardzības interesēs”.

Lai novērstu pārrobežu pārņemšanas potenciālo ietekmi uz drošību un sabiedrisko kārtību, gandrīz puse ES dalībvalstu pašlaik saglabā ārvalstu tiešo ieguldījumu pārbaudes mehānismus un patur tiesības ierobežot ieguldījumus, kas apdraud to būtiskas intereses. Tomēr, neraugoties uz skaidru Eiropas dimensiju attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, nav nedz sistemātiskas sadarbības starp dalībvalstīm, nedz arī ES mēroga pieejas šiem jautājumiem.

Tādēļ šajā paziņojumā ierosināti turpmāki konkrēti pasākumi dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā Komisijai, lai pārbaudītu atsevišķus ārvalstu tiešos ieguldījumus ES. To papildina priekšlikums regulai, ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu no trešām valstīm pārbaudei no drošības un sabiedriskās kārtības apsvērumiem ES, kopā ar sadarbības mehānismu starp dalībvalstīm, kā arī regulējumu pārbaudei ES līmenī.

2.ES ir atvērta ārvalstu ieguldījumiem...

ES ir viens no visatvērtākajiem ieguldījumu režīmiem pasaulē. Atvērtība ārvalstu ieguldījumiem ir ietverta ES līgumos. ES ir pasaulē vadošais ārvalstu tiešo ieguldījumu avots un galamērķis. 2015. gada beigās uzkrātie iekšējie ārvalstu tiešie ieguldījumi ES bija vairāk nekā EUR 5,7 triljoni, savukārt ASV tie sasniedza EUR 5,1 triljonu un Ķīnā – EUR 1,1 triljonu. Tajā pašā laikā ES ieguldītāji turēja EUR 6,9 triljonus ārvalstu tiešos ieguldījumos trešās valstīs.

Ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsmas uz ES ir atguvušās no zemākiem rādītājiem, kas konstatēti finanšu krīzes laikā un pēc tās, jo īpaši no 2008. līdz 2010. gadam. 2015. gadā iekšējie ārvalstu tiešie ieguldījumi sasniedza gandrīz EUR 470 miljardus – vairāk nekā pirms krīzes 2007. gadā reģistrētais augstākais līmenis. Atgūšanos ir atbalstījis tas, ka ir palielinājies starptautisko pārrobežu uzņēmumu apvienošanos un iegāžu skaits un vērtība, un tie joprojām veido lielāko daļu no ārvalstu tiešo ieguldījumu ieplūdēm.

Tajā pašā laikā parādās jaunas ieguldījumu tendences un dažām jaunietekmes ekonomikām ir aizvien lielāka loma kā ārvalstu tiešo ieguldījumu veicējām. ASV joprojām ir pārliecinoši lielākais ārvalstu ieguldītājs ES, bet tā daļa uzkrātajos ārvalstu tiešajos ieguldījumos ES samazinājās no 51,3 procentiem 1995. gadā līdz 41,4 procentiem 2015. gadā. Japānas daļa arī samazinājās no 7,7 procentiem līdz mazāk par 3 procentiem tajā pašā laikposmā. Tajā pašā laikā Brazīlijas un Ķīnas daļas ir ievērojami palielinājušās no attiecīgi 0,2 un 0,3 procentiem 1995. gadā līdz 2,2 un 2 procentiem 2015. gadā, padarot šīs abas valstis par piekto un sesto lielāko ārvalstu ieguldītāju ES (skatīt diagrammas turpmāk).

1. diagramma. ES uzkrāto iekšējo un ārējo ārvalstu tiešo ieguldījumu sastāvs pa starptautiskiem partneriem, 2015. gada beigās