1.Kopīgiem spēkiem. Digitālā pārveide Eiropas noturībai

Covid-19 pandēmija ir vienā gadā radikāli mainījusi digitalizācijas lomu un uztveri mūsu sabiedrībā un tautsaimniecībā un to paātrinājusi. Bez ciparsignālu tehnoloģijām tagad nevar iztikt, lai varētu strādāt, mācīties, izklaidēties, socializēties, iepirkties un piekļūt visam – no veselības aprūpes līdz kultūrai. Pandēmija arī atklājusi, kāda nozīme var būt revolucionārai inovācijai. Tā arī atsegusi mūsu digitālās telpas neaizsargātību, atkarību no citās pasaules daļās tapušām tehnoloģijām un dezinformācijas ietekmi mūsu demokrātiskajā sabiedrībā.

Uz šo problēmu fona mūsu pasludinātā iecere jo vairāk nāk īstajā laikā: īstenot digitālpolitiku, kas cilvēkiem un uzņēmumiem palīdzēs sagaidīt antropocentrisku, ilgtspējīgu un plaukstošāku digitālo nākotni. Eiropai būs jābalstās savās stiprajās pusēs – tās ir atvērts un konkurenciāls vienotais tirgus, stingri noteikumi, kuros iemiesotas Eiropas vērtības, pārliecinoša dalība taisnīgā starptautiskā tirdzniecībā, kas rit pēc noteikumiem, stabila rūpnieciskā bāze, prasmīgi pilsoņi un spēcīga pilsoniskā sabiedrība. Tajā pašā laikā tai ir rūpīgi jāizvērtē un jārisina visas stratēģiskās nepilnības, vājās vietas un augsta riska atkarība, kas apdraud mērķu sasniegšanu, un tai būs jāpaātrina ar to saistītie ieguldījumi.

Tādā veidā Eiropa kļūs digitāli suverēna iekšēji savienotā pasaulē, izkopjot un liekot lietā tehnoloģiskās spējas tādā veidā, kas ļauj cilvēkiem un uzņēmumiem izmantot digitālās pārveides potenciālu un palīdz veidot veselīgāku un videstīgāku sabiedrību.

2020. gada septembra uzrunā par stāvokli Savienībā Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena paziņoja, ka Eiropai uz skaidru mērķu un principu pamata jānodrošina digitālā suverenitāte un vienots skatījums uz to, kāda ES būs 2030. gadā. Īpašu uzmanību priekšsēdētāja veltīja Eiropas mākoņdatošanai, līderībai ētiska mākslīgā intelekta sfērā, visiem pieejamai drošai digitālajai identitātei un ievērojami uzlabotām datu, superdatoru un savienojamības infrastruktūrām. Par atbildi Eiropadome uzaicināja Komisiju līdz 2021. gada martam iesniegt plašu “digitālo kompasu”, kurā būtu redzamas digitālās ieceres 2030. gadam, izveidota pārraudzības sistēma un izklāstīti galvenie starpmērķi un ieceru sasniegšanas līdzekļi.

Šis politiskais impulss aicina pastiprināt pagājušajā desmitgadē sākto darbu, kas paātrina Eiropas digitālo pārveidi, balstoties virzībā uz pilnīgi funkcionējošu digitālo vienoto tirgu un pastiprinot darbības, kas noteiktas Eiropas digitālās nākotnes veidošanas stratēģijā. Stratēģija izklāstīja politikas reformas programmu, kas jau ir sākta ar Datu pārvaldības aktu, Digitālo pakalpojumu aktu, Digitālo tirgu aktu un Kiberdrošības stratēģiju. Digitālajai pārejai nepieciešamos ieguldījumus atbalstīs vairāki Savienības budžeta instrumenti – to vidū kohēzijas programmas, Tehniskā atbalsta instruments un programma “Digitālā Eiropa”. Likumdevēju vienošanās, ka vismaz 20 % Atveseļošanas un noturības mehānisma būtu jāatbalsta digitālā pārveide, palīdzēs balstīt šo reformas programmu ar finansējumu Eiropas digitālās desmitgades izveidei uz stabiliem pamatiem.

2.Ieceres 2030. gadam – plašākas iespējas pilsoņiem un uzņēmumiem

Eiropas ceļš uz digitalizētu ekonomiku un sabiedrību ir solidaritāte, labklājība un ilgtspēja, kas saistās ar iespēju nodrošināšanu saviem pilsoņiem un uzņēmumiem, gādājot par digitālās ekosistēmas un piegādes ķēžu drošību un noturību.

Viena no galvenajām pandēmijas atziņām ir tāda, ka digitalizācija var pulcēt cilvēkus neatkarīgi no tā, kur viņi atrodas fiziski. Digitālā infrastruktūra un ātra savienojamība cilvēkiem dod jaunas iespējas. Digitalizācija var kļūt par izšķirīgu tiesību un brīvību veicinātāju, ļaujot cilvēkiem pārsniegt ne tikai kādas teritorijas, sociālā stāvokļa vai kopienas robežas, bet arī atklājot jaunas iespējas mācīties, izklaidēties, strādāt, pētīt un īstenot ieceres. Tas ļaus veidot sabiedrību, kurā ģeogrāfiskie attālumi ir mazāk svarīgi, jo cilvēki var strādāt, mācīties, kontaktēties ar pārvaldes iestādēm, pārzināt savas finanses un maksājumus, izmantot veselības aprūpes sistēmas un automatizētas transporta sistēmas, piedalīties demokrātiskajā dzīvē, izklaidēties vai tikties un runāties ar cilvēkiem jebkurā ES vietā, arī laukos un attālos rajonos.

Tomēr krīze arī atklāja mūsu digitālās telpas neaizsargātību, tās augošo atkarību no kritiski svarīgām tehnoloģijām, kas bieži nav balstītas ES, izgaismoja atkarību no dažiem lieliem tehnoloģiju uzņēmumiem, nesa viltotu preču un kiberzādzību pieplūdumu un saasināja dezinformācijas ietekmi mūsu demokrātiskajā sabiedrībā. Ir parādījusies arī jauna digitālā plaisa – ne tikai starp labi savienotām pilsētu teritorijām un laukiem un attāliem rajoniem, bet arī starp tiem, kuri var pilnībā izmantot bagātīgu, pieejamu un drošu digitālo telpu ar pilnu pakalpojumu klāstu, un tiem, kuri nevar. Līdzīga plaisa radusies starp uzņēmumiem, kuri jau spēj pilnīgi izmantot digitālās vides potenciālu, un tiem, kuri vēl nav pilnīgi digitalizēti. Šajā ziņā Covid-19 pandēmija ir atsegusi jaunu “digitālo nabadzību”, tāpēc ir obligāti jānodrošina, ka visi Eiropas pilsoņi un uzņēmumi var izmantot digitālo pārveidi labākai un pārticīgākai dzīvei. Eiropas 2030. gada ieceres – tā ir digitāla sabiedrība, kura nevienu neatstāj malā.

Digitāli iespējoti veselības aprūpes risinājumi Covid-19 pandēmija ir parādījusi potenciālu un nobruģējusi ceļu novatorisku tālmedicīnas, tālaprūpes un robotikas risinājumu vispārinātai izmantošanai, lai aizsargātu medicīnisko personālu un palīdzētu pacientiem, kuri mājās saņem aprūpi no tālienes. Ciparsignālu tehnoloģijas var dot pilsoņiem iespēju novērot savu veselības stāvokli, koriģēt dzīvesveidu, atbalstīt patstāvīgu dzīvošanu, novērst neinfekcijas slimības un uzlabot veselības un aprūpes pakalpojumu sniedzēju un veselības aprūpes sistēmu darbības efektivitāti. Kopā ar pienācīgām digitālajām prasmēm pilsoņi izmantos rīkus, kas viņiem palīdzēs turpināt aktīvu darba dzīvi novecojot, un veselības aprūpes speciālisti un slimnieku kopēji varēs pilnīgi izmantot priekšrocības, ko dod digitāli nodrošināti veselības aprūpes risinājumi pacientu novērošanai un ārstēšanai.

Digitalizācija cilvēkiem dāvā jaunus labklājības avotus, ļaujot uzņēmējiem ieviest jauninājumus un sākt un attīstīt uzņēmējdarbību neatkarīgi no savas dzīvesvietas, atverot tirgus un ieguldījumus visā Eiropā un pasaulē un izveidojot jaunas darba vietas laikā, kad arvien lielāks skaits eiropiešu savā saimnieciskajā dzīvē vai vidē jūtas apdraudēti.

Ciparsignālu tehnoloģijas var būtiski palīdzēt sasniegt Eiropas zaļā kursa mērķus. Digitālo risinājumu ieviešana un datu izmantošana palīdzēs pārejā uz klimatneitrālu, apritīgu un noturīgāku ekonomiku. Komandējumu aizstāšana ar videokonferencēm mazina piesārņošanu, bet ciparsignālu tehnoloģijas ļauj izmantot videi mazāk kaitīgus paņēmienus lauksaimniecībā, enerģētikā, būvniecībā, rūpniecībā, pilsētplānošanā un pakalpojumos, tā palīdzot sasniegt Eiropai ierosināto mērķi līdz 2030. gadam vismaz par 55 % samazināt siltumnīcefekta gāzu izplūdi un labāk aizsargāt vidi. Digitālajai infrastruktūrai un ciparsignālu tehnoloģijām būs jākļūst ilgtspējīgākām, energoefektīvākām un resursefektīvākām. Ar inovāciju un drosmīgiem ekostandartiem uzņēmumi digitālajā pārveidē varēs apgūt ciparsignālu tehnoloģijas, kas atstāj mazāku pēdas nospiedumu vidē un kam ir augstāka energoefektivitāte un materiālefektivitāte.

Digitāli iespējotie zaļie risinājumi – Digitālās ražojumu pases Pārejai uz ilgtspējīgu ekonomiku visā ražojuma aprites ciklā ir nepieciešama lietpratīgāka ar ražojumu saistīto datu pārvaldība. Lielākā daļa šīs informācijas pastāv, bet nav pieejama tiem, kas to varētu izmantot vislabāk. Ciparsignālu tehnoloģijas dod iespēju ar ražojumu saistītos datus vērtības veidošanas ķēdēs marķēt, konstatēt, noteikt to vietu un tos kopīgot, līdz atsevišķu sastāvdaļu un materiālu līmenim. Sākot ar elektrisko transportlīdzekļu un rūpnieciska pielietojuma akumulatoriem, Eiropas digitālā ražojuma pase (Ilgtspējīgu produktu iniciatīvas ietvaros) uzlabos uzņēmumiem pieejamo informāciju, vairos resursefektivitāti un dos patērētājiem iespēju izdarīt ilgtspējīgu izvēli.

Noturīga, droša un uzticama infrastruktūra un tehnoloģijas ir neaizstājamas Eiropas noteikumu un vērtību ievērošanas nodrošināšanā. Spēcīgs vienotais tirgus, godīga konkurence un funkcionējoša tirdzniecība pēc noteikumiem ir izšķirīgi ES ekonomikas sekmju un noturības aktīvi.

Tomēr jāsaka, ka ciparsignālu tehnoloģijas lielākoties tiek izstrādātas ārpus ES un dalībvalstu konverģence digitalizācijā pagaidām ir ierobežota, un tas traucē ietaupīt, ražojot lielos apjomos. ES ar nostiprinātām iekšējām stiprajām pusēm un spējām būs arī spēcīgāka partnere citiem reģioniem. Ir nepieciešams pamatīgi palielināt ieguldījumus, izmantojot visus attiecīgos ES fondus un valstu līdzekļus, piesaistot arī ievērojamus privātos ieguldījumus, lai ES varētu izstrādāt kritiskās tehnoloģijas tādā veidā, kas veicina ražīguma pieaugumu un ekonomikas attīstību pilnīgā saskaņā ar tās sabiedriskajām vērtībām un mērķiem.

3. Četri kardinālie punkti ES veikumam