Komisijas paziņojums padomei par konsultāciju uzsākšanu ar Fidži saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 17.1.2007 COM(2007) 14 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI par konsultāciju uzsākšanu ar Fidži saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI par konsultāciju uzsākšanu ar Fidži saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu I. Vēsturiskais konteksts Pēc tam, kad 2000. gada maijā bija noticis apvērsums un ķīlnieku sagrābšana, Komisija tā paša gada jūnijā ierosināja uzsākt konsultācijas, kā to paredz Kotonū nolīguma 96. pants, un jūlijā Padome vienprātīgi piekrita šim ierosinājumam, kam sekoja konsultāciju uzsākšana 2000. gada oktobrī. To rezultātā 2001. gadā tika nolemts daļēji apturēt attīstības sadarbību, un pēdējās sankcijas tika atceltas 2003. gada 7. novembrī. Tobrīd tika uzskatīts, ka konsultācijas apvienojumā ar daļēju attīstības sadarbības apturēšanu ir lietderīgas, lai sekmētu pozitīvu procesu Fidži. Tomēr, tā kā pēc sešiem gadiem Fidži notiek jauns militārais apvērsums, ir skaidrs, ka demokrātiskās institūcijas un demokrātijas kultūra nav pietiekoši spēcīga un ka šoreiz būtu nepieciešama citāda pieeja. Pēc gandrīz divus mēnešus ilgušas spriedzes starp valdību un Fidži bruņotajiem spēkiem demokrātiski ievēlēto valdību, kuru vadīja premjerministrs Laisenia Qarase , 2006. gada 5. decembrī gāza bruņotie spēki, kurus vadīja kontradmirālis Voreqe Bainimarama . Sākotnēji militārais apvērsums acīmredzami ir noticis bez asinsizliešanas. Tas bija ceturtais militārais apvērsums Fidži kopš 1987. gada. Visbūtiskākais ir fakts, ka Qarase vadīto valdību tauta bija ievēlējusi 2006. gada maijā vispārējās vēlēšanās. Atbilstoši ES jaunajai politikai attiecībā uz partnerības nostiprināšanu ar Klusā okeāna salām ES nosūtīja uz Fidži vēlēšanu novērošanas misiju, ko vadīja bijušais Ungārijas ministrs, Eiropas Parlamenta loceklis Istvan Szent - Ivanyi , kurš bija galvenais novērotājs. ES novērotāji vēlēšanas uzskatīja par ticamām. Tādējādi nav šaubu par Qarase vadītās valdības pilnīgo demokrātisko leģitimitāti, ka arī tās ievērojamo vairākumu parlamentā. Komandieris pārņēma izpildvaru no prezidenta Iloilo , atstādināja no amata premjerministru Qarase , izziņoja ārkārtas stāvokli un pakāpeniski nostiprināja militāristu varu. Vairākas svarīgas amatpersonas tika aizturētas, nopratinātas, un to vairums pēc tam tika atlaistas un atbrīvotas no amata, tostarp viceprezidents, policijas komisārs, kā arī Finanšu ministrijas izpilddirektors, kurš ir arī Eiropas Attīstības fonda Fidži valsts kredītrīkotājs. Pagaidu „premjerministra" amatam zvērestu nodeva 77 gadus vecs bijušais kara ārsts un diplomāts. Viņa pirmā rīcība bija ieteikums komandierim atlaist parlamentu, un tas tika izdarīts. Pagaidu „premjerministrs” 2007. gada 4. janvārī atkāpās no amata. Premjerministrs Qarase joprojām apgalvo, ka viņš ir Fidži likumīgais premjerministrs. II. Pašreizējā situācija Situācija vēl nav nostabilizējusies un turpina attīstīties. Militārie spēki ir ievietojuši vietējos laikrakstos sludinājumus, aicinot kandidātus pieteikties ministru posteņiem. Lielā virsaišu padome, kura saskaņā ar Fidži konstitūciju ieceļ prezidentu un viceprezidentu, pulcējās sanāksmē 2006. gada 20. un 21. decembrī un ieteica vairākus pasākumus, tostarp – lai bruņotie spēki atgrieztos kazarmās. Komandieris kritizēja Lielo virsaišu padomi un paziņoja, ka turpmāk tā drīkstēs pulcēties tikai tad, kad viņš to būs atļāvis. Situācija pasliktinājās 2007. gada janvāra sākumā, kad prezidents pauda atbalstu militāristiem un iecēla komandieri pagaidu premjerministra amatā. Turklāt vēl tika izdarīts spiediens uz tiesu. Fidži plašsaziņas līdzekļi 2007. gada 5. janvārī ziņoja, ka pratināšanas laikā gājis bojā cilvēks. Pret apvērsumu tika vērsta ievērojama pretestība. Apvērsuma dienā prezidents Iloilo paziņoja, ka viņš ne atbalsta, ne nosoda militāro spēku rīcību, bet viņš savu nostāju mainīja 2007. gada 4. janvārī. Tradicionālie virsaiši un baznīcas nosodīja apvērsumu; Fidži tiesneši paziņoja, ka viņi turpinās iestāties par tiesiskuma un konstitūcijas ievērošanu; Fidži policijas komisārs apvērsumu nosauca par nodevību, un pēc tam militārie spēki viņu atcēla no amata. Plašsaziņas līdzekļi pauda skaidru nostāju, bet militārie spēki uz tiem izdara spiedienu, aizliedzot „kūdīšanu”. Ir bijuši daudzi pasīvās pretestības un civilās nepakļaušanās piemēri, bet pret militāro varu vērstā opozīcija nešķiet centralizēta vai organizēta. Turklāt militārā vara cenšas apspiest iekšējo opozīciju un pretestību ar iebiedēšanas palīdzību. Tomēr tautas neapmierinātība var izlauzties uz āru un atkarībā no tā, kā reaģēs militārie spēki, nevar izslēgt vardarbību. Šis pēdējais militārais apvērsums principiāli atšķiras no agrākajiem apvērsumiem, jo tas nevis atspoguļo spriedzi starp Fidži pamatiedzīvotājiem un indiešu izcelsmes Fidži iedzīvotājiem, bet gan galvenokārt atspoguļo konfliktu Fidži pamatiedzīvotāju vidū, lai gan konflikts skar abas lielākās valsts kopienas. Komandiera paziņojumos pirms apvērsuma atspoguļojas vairākas svarīgas politiskās pretenzijas, no kurām dažas var rast diezgan lielu atbalstu iedzīvotāju vidū. Ir bijuši pārmetumi par rasu nevienlīdzību, par ko liecina tiesību aktu projekti, kuros priekšroka tiek dota Fidži pamatiedzīvotājiem, kritika par ļoti ciešiem kontaktiem ar dažām personām, kas bija iesaistītas 2000. gada apvērsumā, uz par to, ka tās ieņem nozīmīgus amatus, kā arī nepierādītas pretenzijas attiecībā uz korupciju un nepotismu. Komandiera nostāja zināmā mērā arī atspoguļo pretestību tradicionālajām varām Fidži – jo īpaši virsaišu un baznīcu varai –, kuru pozīcijas mūsdienās vājinās. Komandiera nostāju pret Qarase vadīto valdību varētu būt ietekmējušas sliktās personiskās attiecības starp šīm abām personām. Samierināšanas centieni Jaunzēlandē, kuros piedalījās Fidži premjerministrs un komandieris un kuros kā galvenais vidutājs uzstājās Jaunzēlandes ārlietu ministrs Winston Peters , rezultātā deva ļoti svarīgus apliecinājumus no premjerministra puses, kuras komandieris, vai nu nespējot vai nevēloties pieņemt kompromisu, uzskatīja par nepietiekošām. Bruņotais apvērsums nav ne likumīgs, ne konstitucionāls, un tas ir liels solis atpakaļ demokrātijai Fidži. Uz to tika reaģēts ar vispārēju nosodījumu, tostarp no ES puses, kas 2006. gada 11. decembrī paziņoja: „Padome nosoda bruņoto apvērsumu Fidži un demokrātiski ievēlētās valdības atcelšanu. Tā izsaka nožēlu par rīcību, ar kuru kontradmirālis Bainimarama un Fidži Republikas Bruņotie spēki atcēla no amata premjerministru un pārņēma izpildvaru valstī. Padome aicina steidzami un pilnībā atjaunot demokrātiju, kā arī atgriezties pie civilās valdības, cik drīz vien iespējams.” Bruņoto spēku izdarīto apvērsumu Eiropas Parlaments nepārprotami nosodīja 2006. gada 14. decembrī, un atsevišķā paziņojumā to pašu pauda bijušais galvenais novērotājs, Eiropas Parlamenta deputāts Istvan Szent - Ivanyi . Parlaments arī aicināja komisiju un dalībvalstis nekavējoties apturēt jebkādu atbalstu Fidži, kas nav humanitārā palīdzība, izņemot izglītības programmas, ja tās īsteno NVO. ĀKK valstu un valdību vadītāji 2006. gada 8. decembra paziņojumā nepārprotami nosodīja leģitīmi un demokrātiski ievēlētās valdības gāšanu. Paziņojumu sniedza arī ANO Drošības padome, un Fidži nonāk arvien lielākā starptautiskā izolācijā – tai tika atņemts priekšsēdētāja amats Klusā okeāna salu forumā un apturēta tās dalība Sadraudzības padomēs. Militāro sadarbību ir apturējuši Fidži partneri, tostarp Francija un Apvienotā Karaliste. Vairākas valstis, jo īpaši Francija, Austrālija un Jaunzēlande, ir noteikušas mērķtiecīgas sankcijas, un daži Fidži starptautiskie partneri pārskata un samazina attīstības sadarbību. III. Priekšlikums Kotonū 2000. gada 23. jūnijā parakstītā un Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā pārskatītā ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm, tostarp Fidži, 9. panta 2. daļā noteikti galvenie elementi, uz kuriem balstās partnerattiecības. Demokrātisko principu ievērošana un tiesiskums ir pušu iekšpolitikas un ārpolitikas pamatā, un tie ir nolīguma būtiski elementi. Ņemot vērā šo pantu un apstākļus, kādos notikušas politiskās pārmaiņas Fidži, Komisija uzskata, ka ir vajadzīgs dialogs ar jaunajām valsts pārvaldes institūcijām un ir jānoskaidro šādi jautājumi: 1. steidzama atgriešanās pie demokrātijas mierīgā ceļā pastāvošās tiesiskās sistēmas ietvaros, pilnībā ievērojot konstitūciju; 2. tādas valdības izveidošana, kam ir 2006. gada maija brīvajās un godīgajās vēlēšanās ievēlētā Fidži parlamenta mandāts un vairākums, vai arī savlaicīga brīvu un godīgu vēlēšanu rīkošana, lai neieilgtu „pagaidu” valdības periods; 3. plāns, kura norādīti augstākminēto pasākumu mērķi, kritēriji un grafiks; 4. pilnīga cilvēktiesību ievērošana, īpašu uzmanību vēršot uz vārda brīvību; 5. pilnīga tiesiskuma ievērošana. Šāds dialogs ļautu Fidži jaunajiem valsts vadītājiem precizēt savu nostāju minētajos punktos un Eiropas Savienībai – konstatēt, vai saskaņā ar šo dialogu tā var atbalstīt valsts veiktos pasākumus, lai nodrošinātu Kotonū nolīguma būtisko elementu ievērošanu, vai veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar 96. panta noteikumiem. ES informēs attiecīgos partnerus un ieinteresētās personas. Ņemot vērā apstākļus, kādos notika režīma maiņa Fidži, kā arī jauno varas iestāžu ieviestās politiskās organizācijas formas, Komisija uzskata, ka šis ir īpašs ārkārtas gadījums, ņemot vēra arī to, ka Eiropas Savienība kritiskajās nedēļās pirms bruņotā apvērsuma divreiz brīdināja militāristus, ES prezidentūrai sniedzot paziņojumu, ka tiem demokrātijā nevar būt nekādas lomas. Tādēļ atbilstīgi pārskatītā Kotonū nolīguma 96. panta 1.a punktam nav vajadzības izmantot visas minētā nolīguma 8. pantā paredzētās politiskā dialoga iespējas. Atzīmējams, ka, lai ātrāk gūtu risinājumu un ņemtu vērā tirdzniecības un palīdzības lielo nozīmi ES un Fidži attiecībās, turpinās paplašināts dialogs saskaņā ar 8. pantu. Eiropas Komisija vēlas tomēr oficiāli apspriest ar valdību tās saistības, pirms tiek pieņemti atbilstoši pasākumi. Komisija tādēļ ierosina Padomei uzaicināt Fidži Republiku uz konsultācijām, pamatojoties uz pārskatītā Kotonū nolīguma 96. pantu un saskaņā ar šeit pievienotās vēstules projektu. Komisija ierosina konsultāciju laikā turpināt sadarbības pasākumus, kas pašlaik tiek ieviesti jo īpaši saskaņā ar 7., 8. un 9. EAF, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti finansēšanas nolīgumi. Turklāt tiek ierosināts arī turpināt sadarbības pasākumus, kas var veicināt atgriešanos pie demokrātijas un uzlabot pārvaldi. Bez tam Komisija, ņemot vērā cukura rūpniecības lielo nozīmi Fidži ekonomikā, nodarbinātībā un nabadzības pārvarēšanā, ierosina turpināt provizorisko darbību saistībā ar 2006. gada budžeta ietvaros apstiprinātajiem cukura reformas papildu pasākumiem – konsultāciju laikā un tad, ja Komisija uzskata, ka nosacījumi to pieļauj. PIELIKUMS Fidži Republikas pagaidu premjerministramSuvaFidži VĒSTULES PROJEKTS Godātais pagaidu premjerministra kungs! ES Padome 11. decembrī pieņēma šādus secinājumus: „Padome nosoda bruņoto apvērsumu Fidži un demokrātiski ievēlētās valdības atcelšanu. Tā izsaka nožēlu par rīcību, ar kuru kontradmirālis Bainimarama un Fidži Republikas Bruņotie spēki atcēla no amata premjerministru un pārņēma izpildvaru valstī. Padome aicina steidzami un pilnībā atjaunot demokrātiju, kā arī atgriezties pie civilās valdības, cik drīz vien iespējams .” Turklāt Eiropas Parlaments 2006. gada 14. decembrī nepārprotami nosodīja apvērsumu. Ņemot vērā apstākļus, kādos Fidži notika režīma maiņa, kā arī ieviestās politiskās organizācijas pārejas formas, ES uzskata, ka ir pārkāpti pārskatītā Kotonū nolīguma būtiskie elementi. Turklāt ES uzskata, ka šis ir „īpašs ārkārtas gadījums” 96. panta 2.b punkta nozīmē. Tādēļ atbilstīgi pārskatītā Kotonū nolīguma 96. panta 1.a punktam nav vajadzības izmantot visas minētā nolīguma 8. pantā paredzētās politiskā dialoga iespējas. Tomēr Eiropas Savienība vēlas oficiāli apspriesties ar valdību, pirms tiek pieņemti atbilstoši pasākumi. Tāpēc mums ir tas gods Kopienas un Eiropas Savienības valstu vārdā ielūgt Jūsu valsts pārstāvjus uz konsultācijām atbilstīgi pārskatītā Kotonū nolīguma 96. pantam, lai padziļināti izanalizētu situāciju un vajadzības gadījumā izlemtu par turpmāko rīcību. ES no savas puses apņemas piedalīties šajās konsultācijās konstruktīvā un pārrunu garā. Šīs konsultācijas palīdzēs Fidži pusei precizēt steidzamo atgriešanos pie demokrātijas mierīgā ceļā pastāvošās tiesiskās sistēmas ietvaros, pilnībā ievērojot konstitūciju. Mēs ierosinām Eiropas Savienības Padomes ēkā Briselē tuvākajā laikā rīkot šīs konsultācijas, kuru datums vēl, kopīgi vienojoties, jāprecizē. Ar cieņu, Padomes vārdā – Komisijas vārdā -