Komisijas ziņojums Padomei - Piena nozares tirgus perspektīvas /* COM/2007/0800 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.12.2007 COM(2007) 800 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI Piena nozares tirgus perspektīvas KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI Piena nozares tirgus perspektīvas SATURS 1. Ievads 3 2. Piena produktu ražošanas tendences 2003.–2007. gadā 4 3. Piena ražošanas tendences 2003.–2007. gadā 6 4. Piena un piena produktu cenu attīstība 2003.–2007. gadā 7 5. Tirgus pārvaldības instrumentu izmantojums 2003.–2007. gadā 8 6. ES tirgus perspektīvas 2007.–2014. gadā 8 7. Pasaules tirgus perspektīvas 2006.–2016. gadā 10 8. Piena kvotu palielināšana par 2 % no 2008. gada 12 9. Secinājumi 13 IEVADS Padome 2003. gada jūnijā vienojās par dažādām izmaiņām ES piena nozares politikā. Galvenie vienošanās punkti bija šādi: 1. intervences cenas asimetriska pazemināšana — sviestam par 25 % (no EUR 328,20 uz 246,39/100 kg) un vājpiena pulverim (VP) par 15 % (no EUR 205,52 uz 174,69/100 kg); 2. daļēja kompensācija piensaimniekiem par intervences cenu pazemināšanu — tiešais maksājums EUR 24,49 apmērā par 100 kvotas kg un katrai dalībvalstij piešķirtais papildu maksājums, kas līdzvērtīgs aptuveni EUR 11/100 kg. Šo kompensāciju maksā par valsts kopējo 1999./2000. gada kvotu. Sākotnēji saskaņā ar Programmu 2000 atdalītie maksājumi bija plānoti mazākā apjomā. Maksājumi jānošķir vēlākais 2007. gadā; 3. mudināšana neizmantot sviesta intervenci — ieviešot iespēju izsludināt piedāvājumu par intervences iepirkumu, ja par noteiktu cenu ir iepirkti 30 000 tonnu; 4. ražošanas kvotu darbības beigšanās 2015. gada 1. aprīlī; 5. kā paredzēts Programmā 2000 — kvotas pakāpeniskās palielināšanas par 1,5 % (trīs piegājienos pa 0,5 %) atlikšana uz vienu gadu attiecībā uz 11 dalībvalstīm. Palielinājums atbilst 1,4 miljoniem tonnu piena; 6. papildu nodokļa samazināšana četros piegājienos no EUR 35,63/100 kg 2003./2004. gadā uz EUR 27,83/100 kg no 2007./2008. gada. 2004. gads, kad sākās piena nozares reforma, bija arī gads, kad ES pievienojās 10 jaunas dalībvalstis. Tādējādi ES pamatkvota palielinājās par 18,5 miljoniem tonnu un patērētāju skaits pieauga par 80 miljoniem. Turklāt saskaņā ar pievienošanās nolīgumiem attiecībā uz astoņām jaunajām dalībvalstīm tika izveidota 0,67 miljonu tonnu pārstrukturēšanas rezerve. Šī papildu rezerve 2006. gada 1. aprīlī tika pievienota to valsts kvotām. 2007. gadā Eiropas Savienībai pievienojās vēl divas jaunas dalībvalstis, kuru kopējā kvota ir 4 miljoni tonnu, un tādējādi ES-27 kvotas kopējais apjoms sasniedza 142 miljonus tonnu. Līdz ar to 2008. gada 1. aprīlī salīdzinājumā ar 2003. gadu ES būs pievienojušies 103 miljoni patērētāju un papildu kvotas 24,5 miljonu tonnu apmērā. Piena nozares 2003. gada reformas mērķis bija palielināt konkurētspēju un orientēšanos uz tirgu. Bija paredzēts, ka sviesta un vājpiena pulvera garantētās cenas pazemināšana mazinātu to ražošanas izdevīgumu, un tādējādi nozarei rastos stimuls ražot produktus ar lielāku pievienoto vērtību, piemēram, sieru un svaigus piena produktus. Vienlaikus kvotas palielināšana veicinātu papildu ražošanu un nozares pārstrukturēšanu un rosinātu jaunus lauksaimniekus pievērsties šai nozarei. Jāatgādina, ka Komisijas priekšlikums attiecībā uz 2003. gada reformu bija palielināt kvotu par vēl 2 % papildus jau Programmā 2000 pieņemtajam palielinājumam par 1,5 %. Tomēr 2003. gada kompromisa dokumentā Padome paziņoja, ka „tagad netiks lemts par kvotas papildu palielināšanu 2007. un 2008. gadā. Kad reforma būs pilnībā īstenota, Komisijai jāsniedz ziņojums par tirgus perspektīvām, un, pamatojoties uz to, tiks pieņemts lēmums.” Ja neņem vērā pēdējo plānoto kvotas palielinājumu par 0,5 %, kas 11 dalībvalstīs notiks 2008. gada 1. aprīlī, 2003. gada reforma tagad ir īstenota, un šajā ziņojumā sniegta Komisijas veiktā tirgus analīze, kā Padome to lūdza 2003. gada jūnijā. Ziņojumā sniegta atbilde uz to, vai, ja attiecībā uz visām 27 dalībvalstīm palielina ražošanas robežlielumus, tirgus spēs uzņemt papildus piegādātos daudzumus, neradot valsts atbalsta palielināšanos īstermiņā un/vai vidējā termiņā. PIENA PRODUKTU RAžOšANAS TENDENCES 2003.–2007. GADā Laika posmam no 2003. gada līdz 2006. gadam bija raksturīgi tas, ka pastāvīgi palielinājās siera un svaigu produktu ražošana, stabilizējās piena piedāvājums un samazinājās vājpiena pulvera, sviesta un pilnpiena pulvera (PP) ražošana. Bija vērojama pastāvīga pievēršanās produktiem ar augstāku pievienoto vērtību un attiekšanās no plašpatēriņa precēm. Šajā tendencē izšķiroša loma bija diviem faktoriem. Pirmkārt, vājpiena pulvera un sviesta intervences cenu pazemināšana pārstrādātājiem deva nepārprotamu signālu, ka Kopiena šīs divas preces vairs neatbalstīs tādā apmērā kā iepriekš. Otrkārt, gan ES-15, gan jaunajās dalībvalstīs pieauga pieprasījums pēc siera. Siera patēriņa pieaugums īpaši dinamisks ir bijis jaunajās dalībvalstīs. Tendences „svaigu” produktu kategorijā ir skaidrojamas ar dzeramā piena patēriņa samazināšanos apvienojumā ar citu svaigo produktu, piemēram, fermentētu piena produktu, patēriņa palielināšanos. Nākamajā tabulā šīs tendences atspoguļotas, salīdzinot piena un dažādu piena produktu ražošanas apjomu 2003. un 2006. gadā. 2.1. tabula — ES-25 piena produktu ražošanas apjoms 2003. un 2006. gadā (tūkst. tonnu) *** Sviests netiek izteikts piena ekvivalentos, jo to galvenokārt uzskata par citu piena produktu atlikumu. | Paredzams, ka vairums 2003.–2006. gadā novēroto tendenču turpināsies arī 2007. gadā. Tomēr lielo cenu svārstību dēļ 2007. gadā ir ievērojami mainījies vājpiena pulvera ražošanas apjoms, kas atkal palielinājās. Tā kā paredzams, ka siera ražošana arī palielināsies, un svaigpiena ražošana paliks visai stabila, pilnpiena pulvera ražošana tiks samazināta. Kazeīna ražošanas apjoma samazināšanās ir devusi iespēju citiem olbaltumvielu izmantošanas veidiem. 2.2. tabula — Piena produktu ražošanas apjoms 2007. gadā ( tūkst. tonnu, prognozes) 1000 t | Svaigpiens* | Siers** | Svaigie prod. | VP | PP | Citi | Sviests | ES-25 | 131 000 | 8147 | 46 255 | 892 | 749 | – | 2072 | J-2 | 2100 | 142 | 1 212 | 3 | 7 | – | 18 | ES-27 | 133 100 | 8289 | 47 267 | 895 | 756 | – | 2090 | * Piena pārstrādātājiem piegādātais piens | ** Govs piena siers | Izsakot piena ekvivalentos, siera papildu ražošanai laikā no 2003. gada līdz 2007. gadam bija vajadzīgi 5,2 miljoni tonnu piena[1]. Svaigo piena produktu ražošanas pieaugumam bija vajadzīgi 0,3 miljoni tonnu piena[2]. Tas nozīmē, ka, lai apmierinātu papildu pieprasījumu salīdzinājumā ar 2003. gadu, 2007. gadā izmantos 5,5 miljonus tonnu piena . Lai apmierinātu ES iekšējo pieprasījumu, nepieciešamā piena sausna tika iegūta, samazinot vājpiena pulvera, kazeīna, pilnpiena pulvera un sviesta ražošanu. Neraugoties uz to, ka 2007. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu papildu kvotās bija pieejami 1,2 miljoni tonnu (+0,5 % un pārstrukturēšanas rezerve), kopējais ražošanas apjoms gandrīz nav palielinājies. ES piena produktu, izņemot sieru, eksports 2003.–2007. gadā samazinājās. Tas izskaidrojams ar to, ka piena ražošana ES ir stabila un ka arvien lielāku daudzumu piena izmanto siera un svaigu produktu ražošanai. Tas ļoti ietekmēja vājpiena pulvera, sviesta un pilnpiena pulvera ražošanas un eksporta apjomu, izņemot vājpiena pulvera eksportu 2007. gadā, kad augstās pasaules tirgus cenas veicināja eksporta palielināšanu. 2.3. tabula — ES piena produktu eksports 1000 t | 2003 | 2006 | 2007 (progn.) | Sviests (sviesta eļļa) VP Siers PP Kondensēts piens | 319 337 578 530 243 | 252 85 586 457 200 | 180 180 622 385 222 | Imports 2003.–2007. gadā būtiski nemainījās, jo importa tarifs atturēja no importa, kas pārsniegtu tarifu kvotas (TK). PIENA RAžOšANAS TENDENCES 2003.–2007. GADā Kopš 2003. gada reformas un 10 jaunu dalībvalstu pievienošanās ES piena nozares tirgū ir vērojama jauna tendence (sk. 3.2. pielikumu). Pretēji iepriekš novērotajam, kad kvotas tika pilnībā izmantotas, vairākas dalībvalstis vairs neizmanto visu kvotas potenciālu (sk. 3. pielikuma A.3.3. grafiku). Tādējādi 2006./2007. kvotu gadā tīrais rezultāts bija neizmantotas kvotas 1,9 miljonu tonnu apmērā — ražošanas apjoms, pārsniedzot kvotu, bija 0,8 miljoni tonnu, galvenokārt Itālijā un Austrijā, bet kvotas pārpalikums bija 2,7 miljoni tonnu, galvenokārt Francijā, Apvienotajā Karalistē un Ungārijā. Šā kvotu gada pirmajos četros mēnešos piena piegādes bija par 0,7 % mazākas nekā iepriekšējā gadā. Ja šī tendence turpināsies, ES-27 piena ražošana šajā kvotu gadā samazināsies par vēl 0,9 miljoniem tonnu. Tas nozīmētu, ka ražošanas rezultāts būtu neizmantotas kvotas gandrīz 3 miljonu tonnu piena apmērā. Šo situāciju radīja turpmāk minētie faktori. 7. Joprojām izteikta kvotu pārnešanas neelastība. Kvotas tiek noteiktas pa dalībvalstīm un atsevišķās dalībvalstīs — pa reģioniem vai pat pa piena pārstrādātājiem. Tādējādi tiek apgrūtināta kvotu pārdale vienas dalībvalsts ietvaros. Lai gan šādā veidā varbūt ir izdevies saglabāt piensaimniecību teritorijās, kur tā citādi būtu izzudusi, atsevišķos gadījumos ir bijusi liegta iespēja attīstīt piena rūpniecību konkurētspējīgākos reģionos vai dalībvalstīs. 8. Pieejamās kvotas nepilnīga izmantošana. Piena nozarē ir vērojama pakāpeniska pārstrukturēšanās un piensaimnieku skaita pastāvīga samazināšanās (sk. 3. pielikuma A.3.1. tabulu). Vēl pavisam nesen neizmantoto kvotu būtu pārņēmuši citi ražotāji. Taču šķiet, ka tagad tas ne vienmēr notiek tā, pat dalībvalstīs, kurās ir brīva kvotu tirdzniecība un zemas kvotu cenas. Jāatceras, ka piena ražošana paplašināsies tikai tad, ja tā būs ienesīga. Šajā ziņā pašreizējās augstās cenas būs ES iespēju pārbaudījums laikposmā līdz 2015. gadam. 9. 2003. gada reformas kontekstā var būt parādījušās par piena nozari ienesīgākas alternatīvas gan lauksaimniecībā, gan citās nozarēs, īpaši tad, ja no piena cenu pieauguma līdz ražošanas pielāgošanai paiet ilgāks laiks. Tas, cik liela loma varētu būt bijusi atdalīšanai, jāanalizē papildus. Ja iepriekšējā nodaļa liecināja par visai labvēlīgu piena produktu pieprasījuma attīstību ES 2003.–2007. gadā, tad šī nodaļa norāda uz to, ka atsevišķās dalībvalstīs piedāvājuma attīstība ir bijusi mazāk labvēlīga (sk. 3. pielikuma A.3.3. grafiku). PIENA UN PIENA PRODUKTU CENU ATTīSTīBA 2003.–2007. GADā Izņemot pēdējos mēnešus, svaigpiena cenas kopš 2003. gada reformas sākšanas ir pazeminājušās. Tobrīd tika lēsts, ka, ja nemainās produktu kopums, laikā no 2003. gada līdz 2007. gadam cenas varētu pazemināties pat par 6 centiem par litru. Piena nozare ir spējusi pārorientēt ražošanu uz produktiem ar augstāku vērtību, jo: 10. gan ES-15, gan jaunajās dalībvalstīs pieprasījums pēc siera pieauga vairāk, nekā tika paredzēts; 11. pasaules tirgus cenas bija augstākas, nekā tika paredzēts, jo pieprasījums pastāvīgi pieauga, īpaši no Āzijas un no naftas eksportētājvalstīm, un tas skaidrojams ar lielāku pārticību un uztura „rietumnieciskošanos”; 12. piena nozare ieguldīja pētniecībā un attīstībā, kā rezultātā palielinājās piena produktu izmantošana, lai saražotu daudzus citus produktus. 4.1. tabula — Svaigpiena vidējās cenas ES-25 (pēc faktiskā tauku satura, centi par kg ) 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 (progn.) | 28,7 | 29,1 | 28,9 | 27,9 | 28,5–30,0 | Piena ražotāji ES-15 kā kompensācijas maksājumu ir saņēmuši līdz 3,5 centiem par kvotas kilogramu. Šis maksājums kopš 2007. gada ir pilnībā atdalīts. Vairumā jauno dalībvalstu šis maksājums tika iekļauts vienotā platībmaksājuma shēmā. Līdz 2006. gadam sviesta un pilnpiena pulvera cenas pazeminājās līdz ar ES atbalsta cenu pazemināšanos. Savukārt vājpiena pulvera un siera cenas praktiski nemainījās. Tirgus cenas 2007. gadā ir ievērojami augstākas par intervences cenām. 4.2. tabula — ES piena produktu vidējās cenas 2003 2004 2005 2006 2007 | 41 000 29 000 36 000 61 000 437 | 110 000 20 000 5000 0 0 | 179 000 130 000 147 000 115 000 124 000 | 232 000 187 000 251 000 224 000 n. p. | ES TIRGUS PERSPEKTīVAS 2007.–2014. GADā Šajā ziņojumā izklāstītais vidējā termiņa pamatscenārijs par piena piedāvājumu un piena produktu ražošanu pamatojas uz Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta ziņojumu „Prospects for agricultural markets and income in the European Union 2007–2014” („Eiropas Savienības lauksaimniecības tirgu un ienākumu perspektīvas 2007.–2014. gadā”), kas publicēts 2007. gada jūlijā. Ziņojums pamatojas uz tirgus un politikas informāciju, kas bija pieejama 2007. gada jūnija beigās, un pieņemot, ka politikas vide nemainās. Ziņojuma pilns teksts atrodams internetā, šajā vietnē:http://ec.europa.eu/agriculture/publi/caprep/prospects2007a/index_en.htm. Galvenās tendences ir aprakstītas turpmāk, bet grafiski attēlotas 1. pielikumā „PAMATSCENĀRIJS”. Tiek prognozēts, ka piena ražošanas apjoms ES 2007.–2014. saglabāsies stabils. Īstermiņā ražošana var nedaudz palielināties, reaģējot uz augstākām piena cenām. Tomēr gaidāms, ka pēc 2009. gada piena kopējais ražošanas apjoms pakāpeniski samazināsies, jo pastāvīgi saruks ražošana iztikai, galvenokārt jaunajās dalībvalstīs. No otras puses, paredzams, ka pārstrādātajiem piegādātā piena apjoms palielināsies, galvenokārt tāpēc, ka jaunajās dalībvalstīs pāries no tiešās pārdošanas uz piegādēm. Tiek prognozēts, ka siera patēriņš joprojām būs galvenais ES piena produktu ražošanas dzinējspēks. Paredzams, ka 2007.–2014. gadā siera ražošana palielināsies par 679 000 tonnu. Paredzamais patēriņa pieaugums ir 771 000 tonnu. Tiek prognozēts, ka siera patēriņš ļoti strauji pieaugs jaunajās dalībvalstīs, proti, par 35 %. Siera patēriņš ES-15 arī turpina augt (+5 %), tomēr tas notiks daudz lēnāk. Paredzams, ka importa apjoms nebūtiski palielināsies, taču ES siera eksports samazināsies. Papildu 771 000 tonnu siera patēriņam būtu vajadzīgi aptuveni 6,2 miljoni tonnu piena ekvivalentu . Svaigu piena produktu patēriņš ir otrs ES piena produktu ražošanas dzinējspēks. Šeit novērojamas divas tendences. No vienas puses, dzeramā piena patēriņš samazinās. No otras puses, fermentētu piena produktu patēriņš palielinās. Paredzams, ka kopējais patēriņš turpinās palielināties par 0,5 % jeb 0,25 miljoniem tonnu piena ekvivalentu gadā. Tas nozīmē, ka 2014. gadā piena papildu patēriņš būs sasniedzis 1,75 miljonus tonnu . Paredzams, ka sviesta patēriņš turpinās samazināties, lai gan pēdējos gados tas nedaudz palielinājās. Domājams, ka sviesta ražošanas apjoms samazināsies straujāk, jo piena tauki vairāk tiks izmantoti siera ražošanai, un svaigpiens būs zemāks tauku saturs. Tas nozīmē, ka pamazām samazināsies eksports. Paredzams, ka 2014. gadā ES būs gandrīz kļuvusi par sviesta neto importētāju . Nav domājams, ka varētu atjaunoties intervences krājumi. Paredzams, ka vājpiena pulvera ražošana prognožu periodā samazināsies, jo olbaltumvielas vairāk izmantos siera un svaigu produktu ražošanai. Tā kā tiek prognozēts, ka ražošanas apjoms samazināsies un patēriņš saglabāsies stabils, paredzams, ka eksports samazināsies. ES 2014. gadā būs kļuvusi par vājpiena pulvera mazo neto eksportētāju. Arī attiecībā uz vājpiena pulveri nav domājams, ka varētu atjaunoties intervences krājumi. Atšķirībā no vairuma ES piena produktu pilnpiena pulveri galvenokārt ražo trešo valstu tirgiem. Taču citi pilnpiena pulvera piegādātāji pasaules tirgū ir konkurētspējīgāki nekā ES. Paredzams, ka tādējādi pamazām samazināsies pilnpiena pulvera ražošana, kā arī eksports. Tiek prognozēts, ka pilnpiena pulvera patēriņš saglabāsies stabils. Apkopojot minēto, tiek prognozēts, ka laikā no 2007. gada līdz 2014. gadam būs vajadzīgi papildu 1,75 miljoni tonnu piena, lai apmierinātu augošo svaigu piena produktu patēriņu, un 6,2 miljoni tonnu, lai apmierinātu augošo siera patēriņu. Tiek prognozēts, ka vājpiena pulvera un pilnpiena pulvera patēriņš būs stabils. Tas nozīmē, ka, lai apmierinātu tikai augošo iekšējo pieprasījumu, būs vajadzīgi 0,8 miljoni tonnu piena. Tādējādi kopumā ES piena rūpniecības tirgus iespējas ir ļoti pozitīvas. PASAULES TIRGUS PERSPEKTīVAS 2006.–2016. GADā Pasaulē piena ražošanas apjoms ir pastāvīgi palielinājies. Kopš 1998. gada piena ražošanas apjoms pieaug par vismaz 10 miljoniem tonnu gadā. Paredzams, ka šī tendence turpināsies. 7.1. grafiks — Piena ražošana pasaulē [pic] No visa pasaulē saražotā piena tikai 7 % izmanto produktos, kurus pārdod pasaules tirgū. Lielāko daļu pasaulē saražotā piena patērē tajā pašā reģionā, galvenokārt kā šķidro pienu. Tirdzniecībā nonāk tie piena produkti, kurus, pretēji šķidrajam pienam, var kādu laiku uzglabāt — piena pulveris, sviests (sviesta eļļa) un siers. Arī ES uz trešām valstīm eksportē samērā nelielu piena produktu daļu (2006. gadā tie bija 9 % piena sausnas). Piena produktu imports ES ir mazs (1 % piena sausnas) importa tarifu dēļ. Pasaules tirgus perspektīvas analizē Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), sadarbojoties ar Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO) un Pārtikas un lauksaimniecības politikas pētniecības institūtu (FAPRI). Šo organizāciju pētījumu salīdzinājums ar pašas ES analīzi ir pieejams šajā vietnē:http://ec.europa.eu/agriculture/publi/caprep/prospects2007a/index_en.htm. 7.1. tabula — Pasaules tirgus paredzamā attīstība 2006.–2016. gadā Paredzamā cena 2016. g. (USD/t) | Cenu starpība 1996.–2006. g. 2006.–2016. g. | Ražošana un patēriņš (pieaugums gadā) | Tirdzniecība (pieaugums gadā) | Sviests | 2200 | +24 % | no +2 līdz +2,3 % | +2 % | Čedaras siers | 3000 | +38 % | no +1,3 līdz +1,8 % | +2,5 % | VP | 2600 | +40 % | no +0,7 līdz +1,8 % | no +0,5 līdz +3 % | PP | 2500 | +35 % | +2 % | +1,7 % | Avots: Agricultural commodity markets – Outlook 2007–2016. | Nākamajā grafikā (avots — FAPRI ) redzams, ka ES piena nozares tirgus daļa pasaules tirgū mazināsies, jo iekšējā tirgū augošajam patēriņam vajadzēs izmantot vairāk saražotā piena. [pic] Apkopojot minēto, paredzams, ka piena produktu vidējās cenas pasaules tirgū nākamajā desmitgadē salīdzinājumā ar iepriekšējo desmitgadi ievērojami pieaugs. FAPRI un ESAO prognozē, ka pasaulē saražoto piena produktu apjoms un patēriņš turpmākajos gados mēreni pieaugs. Pasaules tirgus perspektīvas attiecībā uz piena produktu — īpaši siera — tirdzniecību ir ļoti pozitīvas. Neraugoties uz šo pasaules pieprasījuma pieaugumu, Komisijas pamatscenārijā prognozēts, ka ES siera eksports samazināsies pašreizējo kvotu sistēmas ierobežojumu dēļ, kas kavē izvērst piena ražošanu. PIENA KVOTU PALIELINāšANA PAR 2 % NO 2008. GADA Pretēji neskaidrajai situācijai 2003. gadā tagad ir daudz lielāka skaidrība par tirgus attīstību pēc reformas un diviem paplašināšanās viļņiem. Tādējādi Komisija var labāk analizēt to, kāda ietekme varētu būt sākotnēji 2003. gadā ierosinātajam 2 % palielinājumam, ja to ierosinātu tagad — 27 dalībvalstu kontekstā. Ir veikts novērtējums par ietekmi, kāda piena nozarē būtu šādam palielinājumam, pieņemot, ka minētos 2 % papildu kvotu jeb 2,84 miljonus tonnu papildu piena izmanto pilnībā. Palielinātais kvotu apjoms būtu spēkā no 2008. gada. Sīkāki šīs analīzes rezultāti sniegti 2. pielikumā „Novirzes no pamatscenārija”. Salīdzinājumā ar 6. nodaļā minēto pamatscenāriju paredzams, ka piena cena kritīsies par 4 %. Savukārt pamatscenārijā tiek prognozēts palielinājums par 7 %. Attiecībā uz piena produktiem paredzama pāreja uz apjomīgāku siera ražošanu . Sākotnēji tas sakristu ar papildu pieprasījumu, kas pieaugtu zemāku siera cenu dēļ. Tuvojoties perioda beigām, tiek prognozēts, ka eksports salīdzinājumā ar pamatscenāriju atkal palielināsies. Tas nozīmē, ka pamatscenārijā paredzēto siera eksporta samazināšanos pasaules tirgū daļēji izlīdzinātu piena papildu ražošanas apjomi. Attiecībā uz sviestu paredzams, ka ražošanas apjoms palielināsies, bet tikai ierobežoti, jo daļu papildu piena tauku izmantos papildu sieram un svaigiem piena produktiem, kurus pieprasīs zemāku cenu dēļ. Sākotnēji sviesta patēriņš un arī eksports palielināsies zemāku cenu dēļ un tādēļ, ka palielināsies konkurētspēja pasaules tirgū. Tomēr, tuvojoties perioda beigām, šī ietekme būs mazāk izteikta. Paredzams, ka vājpiena pulvera ražošana ievērojami pieaugs, un tādēļ ES palielinās eksportu, lai pārdotu papildu daudzumus. Gan attiecībā uz sviestu, gan vājpiena pulveri ražošanas papildu apjomam būtu jābūt iespējamam bez papildu tirgus atbalsta. Analīze liecina, ka piena papildu ražošana 2 % apmērā ražotājiem sniegtu vairāk iespēju apmierināt tirgus pieprasījumu gan iekšējā, gan ārējā tirgū, nepārslogojot esošo intervences shēmu. Lai gan analīzē pieņemts, ka kvotu palielinājums par 2 % tiktu izmantots pilnībā, faktiskā ietekme uz ražošanu visticamāk būtu mazāka (ņemot vērā jaunākos datus par ES kvotu izmantojumu). SECINāJUMI Laikā no 2003. gada līdz 2007. gadam siera un svaiga piena produktu ražošanas pieaugums prasīja papildu 5,5 miljonus tonnu piena, bet vienlaikus piena ražošanas kopapjoms saglabājās stabils. Saskaņā ar iepriekšējās lappusēs izklāstīto analīzi, lai apmierinātu augošo iekšējo pieprasījumu, 2007.–2014. gadā būs vajadzīgs papildu piedāvājums aptuveni 8 miljonu tonnu apmērā, taču, ja kvota nemainās, paredzams, ka svaigpiena ražošanas apjoms nepalielināsies. Turklāt pasaules tirgus perspektīvas ir pozitīvas. Pētījumā par ietekmi, kāda Eiropas Savienībā būtu piena ražošanas palielinājumam par 2 %, secināts, ka tirgū ir plašas iespējas izmantot šo papildu daudzumu. Lai gan analīzē pieņemts, ka kvotu palielinājums par 2 % tiktu izmantots pilnībā, faktiskā ietekme uz ražošanu visticamāk būtu mazāka (ņemot vērā pašreizējo situāciju, kad valsts kvotas vairākās dalībvalstīs netiek pilnībā izmantotas). Izpildot Padomes lūgumu sniegt pamatojumu lēmumam par kvotu palielināšanu, Komisija secina, ka 2 % palielinājumu, kas sākotnēji tika ierosināts 2003. gada reformā, var īstenot no 2008. gada. 1. PIELIKUMS — PAMATSCENĀRIJS Piena ražošana un piegādes ES-27, 2001.–2014. g. [pic] Siera bilance ES-27, 2001.–2014. g. [pic] Sviesta bilance ES-27, 2001.–2014. g. [pic] Vājpiena pulvera bilance ES-27, 2001.–2014. g. [pic] 2. PIELIKUMS — NOVIRZE NO PAMATSCENĀRIJA PAR PAPILDU 2 % SARAŽOTĀ PIENA PIENA ražošana | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 | IETEKME | Ražošanas apjoms (milj. t.) | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | Piegādes (milj. t.) | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | Tauku saturs (%) | –0,2 % | –0,2 % | –0,2 % | –0,2 % | Izslaukums (kg/govs) | 0,5 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,5 % | Piena govju skaits (milj.) | 1,5 % | 1,4 % | 1,4 % | 1,5 % | Cena | –4,9 % | –5,0 % | –4,6 % | –4,0 % | SIERA ražošana | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 | IETEKME | Ražošanas apjoms (iesk. kausētus sierus) | 2,2 % | 2,3 % | 2,2 % | 2,2 % | Imports | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | Eksports | 0,0 % | 0,0 % | 2,4 % | 11,9 % | Vietējais patēriņš | 2,3 % | 2,4 % | 2,2 % | 1,6 % | ES cena | –3,7 % | –3,8 % | –3,5 % | –2,6 % | Pasaules tirgus cena | –0,2 % | –0,1 % | –0,5 % | –1,5 % | SVIESTA ražošana | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 | IETEKME | Ražošanas apjoms ES-27 | 1,1 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,3 % | Imports | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | Eksports | 23,4 % | 9,3 % | 9,0 % | 6,6 % | Patēriņš ES-27 | 3,8 % | 4,0 % | 3,7 % | 3,1 % | Krājumu izbeigšanās | ES cena | –1,2 % | –0,6 % | –0,5 % | –0,3 % | Pasaules tirgus cena | –0,3 % | –0,2 % | 0,0 % | 0,0 % | VĀJPIENA PULVERA ražošana | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 | IETEKME | Ražošanas apjoms ES-27 | 7,6 % | 5,8 % | 5,3 % | 4,5 % | Imports | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | Eksports | 70,9 % | 40,0 % | 36,5 % | 29,7 % | Patēriņš ES-27 | 0,2 % | 0,1 % | 0,1 % | 0,1 % | Krājumu izbeigšanās | – | – | – | – | ES cena | –6,6 % | –7,1 % | –6,6 % | –5,7 % | Pasaules tirgus cena | –2,3 % | –0,6 % | –0,6 % | –0,7 % | 3. PIELIKUMS — KVOTU ATTĪSTĪBA A.3.1. tabula — To piensaimnieku skaits, kuriem piešķirta kvota DV | 1995 | 2005 | 2007 | Izmaiņas 1995.–2007. | Izmaiņas gada laikā 1995.–2005. | Izmaiņas gada laikā 2005./2007. | BE | 24 047 | 14 533 | 12 672 | –47,3 % | –4,9 % | –6,6 % | CZ | 2991 | 2727 | –4,5 % | DK | 15 301 | 6540 | 5354 | –65,0 % | –8,1 % | –9,5 % | DE | 230 125 | 113 020 | 103 480 | –55,0 % | –6,9 % | –4,3 % | EE | 1859 | 1506 | –10,0 % | EL | 30 316 | 7752 | 6288 | –79,3 % | –12,7 % | –9,9 % | ES | 132 352 | 35 906 | 28 465 | –78,5 % | –12,2 % | –11,0 % | FR | 167 593 | 109 822 | 100 853 | –39,8 % | –4,1 % | –4,2 % | IE | 48 013 | 24 194 | 21 875 | –54,4 % | –6,6 % | –4,9 % | IT | 107 011 | 52 674 | 46 651 | –56,4 % | –6,8 % | –5,9 % | CY | 241 | 224 | –3,6 % | LV | 25 457 | 22 141 | –6,7 % | LT | 111 097 | 82 281 | –13,9 % | LU | 1465 | 991 | 923 | –37,0 % | –3,8 % | –3,5 % | HU | 6076 | 6175 | 0,8 % | MT | 150 | 152 | 0,7 % | NL | 42 249 | 23 187 | 21 209 | –49,8 % | –5,8 % | –4,4 % | AT | 83 793* | 53 713 | 47 378 | –43,5 % | –4,3 % | –6,1 % | PL | 0 | 276 508 | PT | 73 197 | 15 804 | 12 294 | –83,2 % | –14,2 % | –11,8 % | SI | 0 | 9234 | SK | 814 | 734 | –5,0 % | FI | 31 872* | 17 833 | 15 213 | –52,3 % | –5,6 % | –7,6 % | SE | 17 023* | 9449 | 8369 | –50,8 % | –5,7 % | –5,9 % | UK | 41 132 | 20 629 | 18 326 | –55,4 % | –6,7 % | –5,7 % | * Skaitļi par 1996.–1997. g. | [pic] [pic] A.3.4. tabula — Cena, ko dažādās dalībvalstīs maksā par kvotas kg Dalībvalsts | 2007. g. tirgus cena | Administratīvā cena | Attīstība salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | CY LU NL LV DK AT PL DE BE (FL/W) ES IT IE FI CZ FR SE HU UK Pārējās DV | EUR 1,33 EUR 1,20 70–80 centi 43–72 centi 62 centi 50–70 centi 7–34 centi 23–42 centi 30 centi 10–28 centi 6–36 centi 7 centi 9 centi 6 centi 6 centi … | 37/25 centi 27 centi 12 centi 4 centi 0/15 centi … | pieaugusi pieaugusi samazinājusies pieaugusi pieaugusi stabila pieaugusi stabila samazinājusies stabila stabila pieaugusi samazinājusies samazinājusies stabila stabila pieaugusi pieaugusi nav datu | Avots: dalībvalstu aplēses. | A.3.5. tabula — Piena ražošanas struktūra ES-25 2006./2007. g.: piensaimniecību sadalījums pa kvotas lielumiem (tonnās) [1] Lai saražotu 1 kg siera, vajadzīgi vidēji 8 kg piena. [2] Lai saražotu 1 kg svaigā produkta, vajadzīgs 1 kg piena.