ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 236/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8456 – Ineos / Forties Pipeline System)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 236/01)

Komisija 2017. gada 14. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8456. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 226/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8484 – Gasunie/Vopak/Oiltanking/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 226/01)

Komisija 2017. gada 6. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8484. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 222/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8273 – Standard / Braas Monier)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 222/02)

Komisija 2017. gada 27. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8273. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
1.

Komisija 2017. gada 27. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Energetický a průmyslový holding, a.s. (“EPH”, Čehijas Republika) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumiem Centrica Langage Ltd. (“Centrica Langage”, Apvienotā Karaliste) un Centrica SHB Ltd. (“Centrica SHB”, Apvienotā Karaliste), iegādājoties daļas.
3.Dalībvalstu centieniem novērst seksuālu vardarbību pret bērniem un palīdzēt cietušajiem ir ierobežots mērogs, tie ir atšķirīgi, tiem trūkst koordinācijas un nav skaidra to efektivitāte.

Vispārīgais mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbību, ieviešot skaidrus, vienotus un līdzsvarotus ES noteikumus, lai novērstu un apkarotu seksuālu vardarbību pret bērniem, kas it īpaši panākams, precizējot tiešsaistes pakalpojumu sniedzēju lomu un pienākumus. Konkrētie mērķi ir šādi:
Izmaksu ziņā EVTI galvenokārt ietekmētu dalība obligātajās kolēģijās un paziņošanas prasība trešo valstu CVD, lai gan pēdējās būtu vienreizējas izmaksas. Vēlamo politikas risinājumu vispārējā ietekme uz VKI būtu neto pozitīva. Izmaksas NKI var rasties sakarā ar i) nepieciešamību ciešāk uzraudzīt banku papilddarbības, ko veic saskaņā ar jauno ierosināto regulējumu (t. i., augstākas robežvērtības un iespēja banku CVD sniegt banku pakalpojumus nebanku CVD), ii) to dalību obligātajās kolēģijās (vai to organizēšanā). Tomēr tajā pašā laikā VKI būtu mazākas izmaksas sakarā ar vienkāršotām atļauju piešķiršanas procedūrām. Visbeidzot, ņemot vērā paziņošanas prasību trešo valstu CVD, VKI varētu būt vairāk informācijas ar EVTI starpniecību, lai identificētu un uzraudzītu riskus. Šīs izmaksas ir grūti izteikt skaitļos, bet tās būtu ierobežotas, jo uzraudzības pasākumi netiek mainīti. Sociāla ietekme vai ietekme uz vidi nav sagaidāma.

Ierosinātajiem politikas risinājumiem nevajadzētu būt nekādai tiešai būtiskai ietekmei uz uzņēmumiem. Tomēr tie radīs efektīvāku un stabilāku norēķinu sistēmu, jo īpaši novēršot neefektivitāti un veicinot konkurētspēju (piemēram, veicot pasākumus, lai atvieglotu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu un samazinātu nesamērīgas izmaksas). Tas netieši pozitīvi ietekmēs visus uzņēmumus, bet jo īpaši MVU, kuri varētu gūt labumu no mazākām kapitāla izmaksām, jo pašlaik to mazāk likvīdie vērtspapīri varētu kļūt likvīdāki. Kopā ierosinātie grozījumi varētu palīdzēt piesaistīt MVU kapitāla tirgiem un veicināt stabila un integrēta ES finanšu tirgus attīstību.
Šī iniciatīva ietver pasākumus, kuru mērķis ir palielināt juridisko noteiktību attiecībā uz piekļuvi datiem, novērst līgumisko nelīdzsvarotību ļaunprātīgu izmantošanu, atvieglot publiskā sektora struktūru komerciāli glabātu datu izmantošanu, atvieglot pāreju starp uzticamiem datu apstrādes pakalpojumu sniedzējiem un izveidot satvaru efektīvai datu sadarbspējai. Šajā ietekmes novērtējumā tika izskatīti trīs politikas risinājumi. 1. risinājums paredz minimālu iejaukšanos ar nesaistošiem pasākumiem, lai veicinātu efektīvāku un taisnīgāku piekļuvi datiem un to izmantošanu. 2. risinājumā ierosināts ierobežots leģislatīvu pasākumu kopums, lai atvieglotu datu izmantošanu, vienlaikus stiprinot juridisko noteiktību par to, kā un kas var izmantot datus. 3. risinājumā ir ierosināti tālejošāki pienākumi attiecībā uz to, kā trešo personu uzņēmumi, patērētāji un publiskā sektora struktūras izmanto datus, kā arī stingrāki noteikumi attiecībā uz datu pakalpojumu sniedzēju pienākumiem un sadarbspējas prasībām. Analīzē secināts, ka vēlamais risinājums ir 2. risinājums. Pamatojums ir tāds, ka tas palielinātu juridisko noteiktību attiecībā uz datiem (tostarp sui generis datubāzes tiesībām uz mašīnģenerētiem datiem), palielinātu atkalizmantošanai pieejamo datu apjomu un dotu patērētājiem un uzņēmumiem lielāku kontroli pār datiem, vienlaikus ierobežojot datu turētāju izmaksas, padarot datus pieejamākus un saglabājot stimulus ģenerēt datus. Ar to tiktu ieviesta arī likumdošanas pieeja jautājumam par datu apstrādes infrastruktūru taisnīgumu un uzticamību apvienojumā ar nozares vadītu mākoņdatošanas pārejas tehniskās sadarbspējas standartizāciju.
IETEKMES NOVĒRTĒJUMS: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču shēmas piemērošanu laikposmā no 2024. gada 1. janvāra

VPS regula (ES) Nr. 978/2012 zaudēs spēku 2023. gada beigās. Ja netiktu pieņemta jauna VPS regula, vairs netiktu turpināts VPS standarta VPS un VPS+ režīms un Eiropas Savienībai importam no pašreizējām saņēmējvalstīm (jaunattīstības valstīm ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem) būtu jāpiemēro vislielākās labvēlības tarifs (MFN). Attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm (VAV) joprojām tiktu piemērots tikai beztermiņa režīms “Viss, izņemot ieročus” (EBA). Tas negatīvi ietekmētu eksportu un ieguldījumus, tādējādi ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību pašreizējās piecpadsmit standarta VPS un deviņās VPS+ saņēmējvalstīs.

-izvēršot eksportu no saņēmējvalstīm, jo īpaši no tām, kurām ir visvairāk vajadzību,

-atcelt pašreizējo ierobežoto eksporta konkurētspējas neaizsargātības kritēriju, lai nodrošinātu, ka visas valstis, kas iziet no EBA, atbilst VPS+ kritērijiem (3.Ba apakšrisinājums);

Esam apzinājuši 11 politikas risinājumus un 19 apakšrisinājumus, kas sīkāk izklāstīti pievienotajā tabulā. Vispārējais secinājums, kas izriet no atbalsta pētījuma un vidusposma novērtējuma, ir tāds, ka VPS trīs vispārējos mērķus vislabāk var sasniegt, nodrošinot nepārtrauktību un saglabājot pašreizējo VPS struktūru ar tās trijiem režīmiem. VPS satvars būtu jāatjaunina, ieviešot tehniskas izmaiņas, lai uzlabotu VPS lietderību un efektivitāti.

C. Vēlamā risinājuma ietekme

Ieguvumi no vēlamā risinājuma (ja tāda nav, tad no galvenajiem risinājumiem)
Tāpat ES riskē iepalikt tādās jaunās paradigmās un tehnoloģijās kā mākslīgais intelekts (AI) un perifērdatošana un saistītajos tirgos, kuri rada pieprasījumu pēc elektroniskajiem komponentiem un sistēmām, kam būs jāuzrāda tāds snieguma līmenis, kurš atšķiras no pašlaik pieejamā.

MVU vajadzētu būt vismaz trešdaļai no kopējā SDT iniciatīvas dalībnieku skaita un saņemt vismaz 20 % no publiskā finansējuma.

Turpmāka miniaturizācija, tuvinoties fiziskajām robežām, AI ātrā izplatīšanās un perifērdatošanas un alternatīvu datošanas paradigmu parādīšanās paver jaunas iespējas elektroniskajiem komponentiem un sistēmām un to lietojumiem. Spēcīga zinātniskā bāze jaunajās jomās varētu ļaut ES izmantot šādas iespējas. Jauno tehnoloģiju jomas MVU un jaunuzņēmumi var gūt labumu no jaunajām ekosistēmām un palīdzēt tās veidot.

Tehnoloģiskā progresa ātrais temps nozarē līdztekus faktam, ka ASV un Āzijas valstis veic apjomīgus ieguldījumus vadošās pozīcijas nodrošināšanā un savas atkarības no citiem reģioniem mazināšanā, pieprasa koordinētu reakciju ES līmenī.

Vēlamais risinājums ir institucionalizēta Eiropas partnerība, jo tā nodrošinātu, ka plašākai elektronisko komponentu un sistēmu nozarei ir aktīva loma pētniecības un inovācijas programmas noteikšanā kopā ar publiskā sektora iestādēm (ES un valstu līmenī) iepriekš aprakstīto mērķu sasniegšanai. Tas nodrošinātu ilgtspējīgas saistības no partnerības dalībnieku puses apstiprinātās septiņu gadu programmas laikā un stabilu struktūru efektīvai īstenošanai un koordinācijai ar saistītām iniciatīvām. Īpaši svarīga būtu mijiedarbība ar digitālās jomas partnerībām (piemēram, fotonikas, augstas veiktspējas datošanas, viedo tīklu un pakalpojumu, AI, datu un robotikas partnerību) un lietojumiem (veselības aprūpe, autobūve, ražošana, kosmoss).

Mazākuma viedokli paudušie (piemēram, no pētniecības organizācijām) norādīja, ka šim risinājumam ir lielākas sarežģītības risks. Tomēr ierosinātajā iniciatīvā ir pievērsta uzmanība procedūru un prakses saskaņošanai un vienkāršošanai.

Daudzi respondenti (vairāk nekā 40 %) institucionalizētu partnerību uzskatīja par piemērotāko risinājumu. To vidū ir līdzsvaroti pārstāvēta nozare (lielie uzņēmumi un MVU), pētniecības organizācijas un dalībvalstis. Ietekmes novērtējuma sagatavošanai veiktā pētījuma ietvaros intervētās ieinteresētās personas arī pauda spēcīgu atbalstu šim risinājumam.

Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” partnerību apspriešanā ar dalībvalstīm 96 % uzskatīja, ka SDT partnerība ir svarīga to valsts rīcībpolitikām un prioritātēm, kā arī nozarēm, pētniecības organizācijām un universitātēm.

C. Vēlamā risinājuma ietekme
Tā kā šī iniciatīva varētu būtiski samazināt izmaksas saistībā ar dalību pārrobežu lietās un tiesvedības ilgumu, pateicoties ātrākai saziņai, šī iniciatīva sniegtu tiešu labumu fiziskām un juridiskām personām (tostarp maziem/vidējiem uzņēmumiem), uz kurām attiecas dažādi ES tiesību instrumenti. Elektroniskā saziņa starp tiesām/kompetentajām iestādēm un ar fiziskām/juridiskām personām palīdzēs automatizēt lietu apstrādi un novērsīs vajadzību skenēt, izdrukāt un manuāli reģistrēt dokumentus. Kopējie aplēstie gada ietaupījumi ·Tas nāktu par labu pārvaldes iestādei, jo administratīvais slogs tiktu samazināts. Tiek lēsts, ka gada vidējais kopējais ietaupījums ES līmenī būs 23 372 900 EUR par pasta izdevumiem un 2 216 160 EUR par papīra izdevumiem, kas kopā veido 25 589 060 EUR. ·Fiziskās un juridiskās personas ietaupīs 4 098 600 EUR par pasta izdevumiem un 388 800 EUR par papīra izdevumiem. ·Lietu izskatīšanas ilgums – tā kā tiks nosūtīts mazāks skaits dokumentu, vidējais nosūtīšanas laiks tiks samazināts līdz nullei, kā rezultātā procedūru ilgums gadā kopumā samazināsies par 15 389 999 dienām. ·Fiziskās un juridiskās personas gūs vidējā nosūtīšanas laika samazinājumu par 2 700 000 dienām. ·Ietaupītais darbaspēks – tiesas/kompetentās iestādes līmenī tiks ietaupīti 874 cilvēkgadi. ·Papīrs – 181 448 100 A4 standarta 80 g drukāta papīra lapas tiks ietaupītas, un no tām 31 833 000 ietaupīs fiziskas un juridiskas personas. Pozitīva ekonomiskā ietekme uz noteiktām uzņēmumu kategorijām: IT konsultāciju pakalpojumu sniedzēji; videokonferenču un citu distances saziņas iekārtu ražotāji; interneta un telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēji; mākoņglabāšanas pakalpojumu sniedzēji un arhivēšanas pakalpojumu sniedzēji. Paredzams, ka šo uzņēmumu ieņēmumi palielināsies. Nav drukāšanas un nosūtīšanas izmaksu, un elektroniskajai saziņai ir mazāka oglekļa pēda (piemēram, par 50 % līdz 90 % mazāka uz vienību salīdzinājumā ar līdzvērtīgu standarta nosūtīšanu). Videokonferences iespējas izmantošana novērsīs nepieciešamību pārrobežu tiesvedības dalībniekiem ceļot – videokonference rada tikai 7 % no oglekļa emisijām, kas saistītas ar klātienes sanāksmēm.
Vēlamais risinājums radītu kā vienreizējas, tā regulāras izmaksas. Pirmās no tām radītu ieguldījumi IT sistēmās, un to apmēru ir grūti noteikt, ņemot vērā uzņēmumu mantoto sistēmu dažādo stāvokli. Daži finanšu uzņēmumi jau bez regulatīvas iejaukšanās ir veikuši būtiskus ieguldījumus IKT sistēmās. Tas nozīmē, ka lieliem finanšu uzņēmumiem varētu būt vienkārši īstenot šajā priekšlikumā paredzētos pasākumus. Arī mazākiem uzņēmumiem izmaksas varētu būt mazākas, jo tie būtu pakļauti mazāk stingriem pasākumiem, kas ir proporcionāli to zemākajam riskam. Saistībā ar testēšanu Eiropas uzraudzības iestādes ir aplēsušas, ka ar draudu vadītiem ielaušanās testiem saistītās izmaksas veido no 0,1 % līdz 0,3 % no attiecīgo uzņēmumu kopējā IKT budžeta. Ar ziņošanu par incidentiem saistītās izmaksas krasi pazeminātos, jo tā nepārklātos ar TID ziņošanu. Zināmas izmaksas radīsies arī uzraudzības iestādēm, jo tie uzņemsies papildu uzdevumus. Piemēram, uzraudzības iestādēm, kas piedalīsies trešo personu, kas sniedz IKT pakalpojumus, tiešajā pārraudzībā, paredzamais pilnslodzes ekvivalentu skaita pieaugums varētu būt no 1 līdz 5 pilnslodzes ekvivalentiem galvenajai iestādei un ap 0,25 pilnslodzes ekvivalentiem — iesaistītajām iestādēm.
Veļas mazgāšanas mašīnas ir nozīmīgas elektroenerģijas patērētājas mājsaimniecībās un uz tām attiecas minimālās energoefektivitātes un energomarķējuma prasības. Veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnām tiek piemērots obligāts energomarķējums. Šo prasību un tehnoloģiskā progresa rezultātā lielākā daļa veļas mazgāšanas mašīnu, kas pašlaik ir tirgū, ierindojas trijās augstākajās energomarķējuma kategorijās, bet lielākā daļa veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnu ierindojas divās augstākajās kategorijās (A+ vai augstākā). Lai gan tas ir pozitīvs panākums, tas nozīmē arī to, ka patērētāji nevar pietiekami labi atšķirt tirgū esošās iekārtas pēc to snieguma. Tā rezultātā pastāv varbūtība, ka pircēji iegādāsies A+ kategorijas veļas mazgāšanas mašīnas vai veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnas, neapzinoties, ka tās nebūt nav veļas mazgāšanas mašīnas ar vislabāko sniegumu, bet gan faktiski iekārtas ar viszemāko sniegumu pašlaik tirgū. Turklāt programmas, ko izmanto mazgāšanas procesa testēšanai, neatspoguļo apstākļus reālajā dzīvē, un patērētāji bieži tās neizmanto to pārmērīga ilguma dēļ. Rezultātā patērētāji var nesasniegt marķējumā norādīto enerģijas patēriņu. Ekodizaina un energomarķējuma prasību atjaunošana pavērs iespējas gūt lielākus izmaksefektīvus enerģijas ietaupījumus. Esošajās ekodizaina un energomarķējuma regulās trūkst prasību, kas veicinātu tādu aprites ekonomikas mērķu sasniegšanu kā ilgizturība, remontējamība un reciklējamība, jo tās koncentrējas uz energoefektivitāti. Tomēr veļas mazgāšanas mašīnas un veļas mazgāšanas un žāvēšanas mašīnas, tāpat kā daudzus citus ražojumus, var būtiski uzlabot tādu aprites ekonomikas aspektu ziņā kā rezerves daļu pieejamība, izmaksas un piegāde, piekļuve informācijai par remontu un tehnisko apkopi, kā arī pilnīgāka informācija par iekārtu ekspluatācijas laika beigām: tie ir mērķi, kurus var pakāpeniski sasniegt ar ekodizaina pasākumu palīdzību. Tādējādi jaunas prasības par remonta iespējām un reciklējamību palīdzēs apturēt veļas mazgāšanas mašīnu vidējā ekspluatācijas laika saīsināšanos un veicinās aprites ekonomikas mērķu sasniegšanu.
Risinājuma pamatscenārijs jebkurā variantā bija neierosināt izmaiņas noteikumos, kas piemērojami MVU izaugsmes tirgiem un emitentiem šajos tirgos. Lai gan neleģislatīvi politikas risinājumi var palīdzēt vēl vairāk uzlabot tirgus vidi un veicināt iniciatīvas mērķu sasniegšanu, tie netiek uzskatīti par iedarbīgiem instrumentiem, kas būtu izmantojami konkrēto problēmu risināšanā. Vēlamie politikas risinājuma varianti tika apzināti, balstoties uz to attiecīgo iedarbīgumu un efektivitāti, proti, i) mazināt MVU izaugsmes tirgos darbojošos emitentu atbilstības nodrošināšanas izmaksas un ii) palielināt MVU izaugsmes tirgu likviditāti, bet vienlaikus iii) augstā līmenī saglabāt ieguldītāju aizsardzību un tirgus integritāti. Vēlamās regulatīvās korekcijas attiecībā uz likviditāti tika izraudzītas, pamatojoties uz to spēju iedarbīgi uzlabot likviditāti, vienlaikus saglabājot pietiekamu elastību to pielāgošanā vietējiem tirgus apstākļiem. Tas palīdzēs uzlabot to iedarbīgumu. Kā liecina izvērtējums, vislabākā pieeja būtu īstenot Eiropas mēroga iespējas izvēlēties likviditātes līgumus un pilnvarot MVU izaugsmes tirgus piemērot prasības par brīvās apgrozības minimumu bez papildu konkretizācijas. Vēlamie pasākumi attiecībā uz atbilstības nodrošināšanas izmaksu samazināšanu tika izraudzīti, ņemot vērā to spēju mazināt izmaksas, vienlaikus augstā pakāpē saglabājot tirgus integritāti. Pēc variantu izvērtēšanas tika ierosināti tehniski grozījumi, kuros paredzēti ierobežoti atvieglojumi attiecībā uz tvērumu, informācijas sniegšanas termiņiem un informācijas glabāšanas pienākumiem, kas izriet, piemēram, no Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regulas. Tika nolemts arī dot MVU, kas no MVU izaugsmes tirgus pārceļas uz regulētu tirgu (“galveno tirgu”), iespēju izmantot vienkāršotu “pārcelšanas prospektu”.
·Uz denaturēto spirtu attiecināmo atbrīvojumu darbības nepilnības Dalībvalstis atbalsta spēcīgāku kopēju pieeju šajā jomā, jo ir augsts izvairīšanās no nodokļu maksāšanas risks un augstas īstenošanas izmaksas. Ekonomikas dalībnieki dod priekšroku veiktspējas un uzticības veicināšanas pasākumiem, lai uzlabotu šā atbrīvojuma piemērošanu. ·Dažu alkoholisko dzērienu klasifikācijas nepilnības Atklātās sabiedriskās apspriešanas respondenti pieļāva, ka pašreizējās situācijas noskaidrošana varētu radīt pievienoto vērtību. Tomēr tie uzskata, ka tiesību aktu izmaiņu radītie riski mēdz pārsniegt radītos ieguvumus, izņemot attiecībā uz privātpersonām. Sidra un alus nozares pārstāvji atbalsta jaunas kategorijas izveidi tradicionāliem raudzētiem dzērieniem. Dalībvalstu atsauksmes cita starpā ietvēra norādes, ka pašreizējie noteikumi nepilnīgi aizsargā viņu finansiālās intereses saistībā ar akcīzes nodokļa iekasēšanu no ieņēmumiem un ka direktīvā paredzētā klasifikācija ir neskaidra. ·Nepilnības pazeminātu akcīzes nodokļa likmju piemērošanā Gan ekonomikas dalībnieki, gan dalībvalstis atbalsta risinājumus pazemināto likmju režīma uzlabošanai attiecībā uz sīkražotājiem. Gan vieni, gan otri atbalstīja atbrīvojuma piemērošanas jomas paplašināšanu, lai attiecinātu to uz sidra sīkražotājiem. Alus nozares pārstāvji atbalstīja robežvērtības paaugstināšanu alum ar zemu spirta koncentrāciju, bet spirta nozares pārstāvji iebilda pret to. ·Neskaidri noteikumi par Plato grādu mērīšanu saldinātā/aromatizētā alū Neliels atklātās sabiedriskās apspriešanas respondentu vairākums atbalstīja tiesību akta grozījumu, lai precizētu šos noteikumus. Gan dalībvalstis, gan ekonomikas dalībnieki atbalsta grozījumu, kas atbilst to pašreizējai pieejai.
Ir apsvērtas trīs iespējas, sākot no ieteikuma tiesībām un nesaistošiem risinājumiem un beidzot ar leģislatīviem pasākumiem. Iespēja, kuras mērķis ir ieviest minimālas izmaiņas pastāvošajos instrumentos (PI1), jo īpaši paredz izstrādāt vairākas pamatnostādnes (ieteikuma tiesības) TEN-T projektu virzītājiem un labāk orientēt pastāvošos instrumentus, galvenokārt no tehniskās palīdzības viedokļa. Iespēja, kuras mērķis ir īstenot ierobežotu saistošu rīcību valstu līmenī (PI2), ietver tiesisku prasību dalībvalstīm izveidot vienas pieturas aģentūru TEN-T pamattīkla projektiem un nodrošināt, ka tiem tiek piemērots visātrākais juridiski iespējamais režīms. Visbeidzot, iespēja, kas paredz noteikt ES satvaru TEN-T pamattīkla projektu apstiprināšanai (PI3), ir aplūkota divos variantos — kā ES noteikumu piemērošana valstu līmenī (PI3.a) un atļauju piešķiršanas pārcelšana uz ES līmeni (PI3.b). Par vēlamo iespēju izvēlēta PI2, ņemot vērā tās pozitīvos rādītājus lietderīguma un efektivitātes ziņā salīdzinājumā ar PI1 un tās elastīgumu salīdzinājumā ar PI3. Turklāt PI2 nav PI3 raksturīgo trūkumu no sociālās ietekmes un ietekmes uz juridisko noteiktību viedokļa. PI2 ir līdzsvarots un efektīvs risinājums, ar ko veicināt TEN-T projektu īstenošanu un arī izveidot skaidrākas un iekļaujošākas procedūras, lai palielinātu infrastruktūras projektu atzīšanu sabiedrībā.
D risinājums: C risinājums + tiesību akti tiešās piekļuves jomā

C risinājums: B risinājums + tiesību akti tiešās sadarbības jomā (Eiropas e-pierādījumu sniegšanas rīkojums + piekļuve datu bāzēm)

Dažas pilsoniskās sabiedrības organizācijas iebilda pret ES līmeņa tiesību aktiem tiešās sadarbības jomā; to vietā tās deva priekšroku savstarpējās tiesiskās palīdzības procedūru uzlabojumiem.

C. Vēlamā risinājuma ietekme

Sagaidāms, ka šī iniciatīva sekmēs izmeklēšanas un kriminālvajāšanas efektivitāti un iedarbīgumu, uzlabos pārredzamību un atbildību, garantēs pamattiesību ievērošanu un veicinās uzticēšanos digitālajam vienotajam tirgum, uzlabojot drošību un mazinot priekšstatu, ka noziedzīgi nodarījumi, kas izdarīti tīklā savienotās ierīcēs vai ar to starpniecību, paliek nesodīti.

Tās ir administratīvās izmaksas, kas izriet no ES valstīs īstenotās transponēšanas un vēlamā risinājuma izpildes, kā arī saistībā ar to, ka pakalpojumu sniedzēji izpilda prasības: