ES standartizācijas stratēģija

Globālo standartu noteikšana noturīga, zaļa un digitāla ES vienotā tirgus atbalstam

I.Ievads. Standarti ES vērtību, politikas mērķu un regulējuma īstenošanas veicināšanai

Standartiem ir centrāla nozīme ES vienotajā tirgū. Pēdējo 30 gadu laikā Eiropas standartizācijas sistēma ir izstrādājusi vairāk nekā 3600 saskaņotu standartu, kas ļauj uzņēmumiem pierādīt atbilstību ES tiesību aktiem, kā arī daudzus citus Eiropas standartus un tehniskās specifikācijas, kas veicina sadarbspēju, ES iedzīvotāju drošību un vides aizsardzību. Eiropas standarti ir snieguši lielu labumu uzņēmumiem un patērētājiem, radot uzņēmumiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus vienotajā tirgū un palielinot patērētāju uzticēšanos.

Eiropas standartizācija darbojas arvien pieaugošas globālās konkurences apstākļos. Daudzas trešās valstis pārliecinoši iestājas par standartizāciju, nodrošinot savām nozarēm konkurences priekšrocības attiecībā uz piekļuvi tirgum un tehnoloģiju ieviešanu.

Eiropas konkurētspēja, tehnoloģiskā suverenitāte, spēja mazināt atkarību un ES vērtību aizsardzība, kā arī mūsu sociālo un vides ieceru sasniegšana būs atkarīga no tā, cik sekmīgi Eiropas dalībnieki iesaistīsies standartizācijas procesos starptautiskā līmenī. Šim nolūkam ne tikai nepieciešamas izcilas standartizācijas prasmes rūpniecībā un akadēmiskajās aprindās, bet arī jāveicina dinamiskāka, elastīgāka un mērķtiecīgāka Eiropas standartizācija, lai apsteidzoši paredzētu standartizācijas vajadzības.

Tajā pašā laikā Eiropas standartizācijai ir jāreaģē uz aizvien straujāku inovācijas tempu un ātri jāizstrādā standarti, vienlaikus saglabājot augstas kvalitātes rezultātus. Citi nozares konsorciji, kas bieži vien ir privāti un ar Eiropu nesaistīti, standartus izstrādā efektīvāk un ātrāk. Īpaši attiecībā uz jaunajām un topošajām tehnoloģijām Eiropas standartizācijas sistēma bieži nedarbojas savlaicīgi, un tādējādi standartizācijas rezultātā tiek zaudēta svarīgā “iniciatora” priekšrocība.

Lai gan Eiropas standartizācija ir sekmīgi palīdzējusi izveidot ES vienoto tirgu, standartu stratēģiskā nozīme nav pienācīgi atzīta, un tas liedz ES ieņemt vadošo pozīciju standartu noteikšanā. Šī situācija ir jāmaina. Ņemot vērā par ceļvedi saņemtās atsauksmes, šajā stratēģijā ir ierosināts pasākumu kopums, lai nodrošinātu, ka standarti atkal veido noturīga, zaļa un digitāla ES vienotā tirgus pamatu, un stiprinātu Eiropas standartizācijas sistēmas globālo nozīmi.

II.Eiropas standartizācijas sistēmas izmantošana zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai un vienotā tirgus noturības atbalstam

ES rūpniecības nozaru digitālā un zaļā pārkārtošanās, kā arī labi funkcionējošs un noturīgs vienotais tirgus ir atkarīgi no standartizācijas sistēmas, kas pienācīgi atspoguļo ES politikas prioritātes. ES ieceres izveidot klimatneitrālu un noturīgu aprites ekonomiku nav iespējams īstenot bez Eiropas standartiem attiecībā uz testēšanas metodēm, pārvaldības sistēmām vai sadarbspējas risinājumiem. Lai veicinātu ES konkurētspēju globālajā sacensībā par vadošo lomu digitālajā jomā, būtiska nozīme ir spējai veidot tādus starptautiskos standartus digitālajiem produktiem, procesiem un pakalpojumiem, kas kalpotu par globāliem etaloniem. Īsāk sakot, ES nesasniegs politikas ieceres noturīgas, zaļas un digitālas ekonomikas jomā, ja attiecīgos standartus noteiks citi pasaules reģioni.

Tāpēc papildus notiekošajam standartizācijas darbam visās rūpniecības ekosistēmās Eiropas Savienība pašlaik saskaras ar kritiskām “steidzamajām standartizācijas vajadzībām” — tās ir jomās, kurās standarti ir jāievieš jau tuvākajos gados, lai novērstu stratēģiskās atkarības un apliecinātu ES vadošo lomu pasaulē zaļo un digitālo tehnoloģiju jomā. Pamatojoties stratēģisko atkarību analīzi atjauninātajā industriālajā stratēģijā, kā arī uz informāciju, ko sniegušas ieinteresētās personas ar industriālo alianšu starpniecību, ir konstatēta steidzama vajadzība izstrādāt standartus šādās stratēģiskās jomās: standarti, kas palīdzētu pārvarēt pašreizējos šķēršļus Covid-19 vakcīnu un zāļu ražošanā; standarti, kas atbalstītu kritiski svarīgu izejvielu (CRM) reciklēšanu; standarti, kas atbalstītu tīra ūdeņraža vērtības ķēdes izvēršanu; standarti, kas atbalstītu mazoglekļa cementa izmantošanu, ņemot vērā ievērojamo emisiju aiztaupījuma potenciālu; mikroshēmu sertifikācijas standarti attiecībā uz drošību, autentiskumu un uzticamību; datu standarti, kas veicina datu sadarbspēju, datu koplietošanu un datu atkalizmantošanu, atbalstot kopīgās Eiropas datu telpas.

Lai risinātu šos steidzamos standartizācijas jautājumus un labāk noteiktu un paredzētu turpmākos steidzamos jautājumus un vajadzības, Komisija nāks klajā ar virkni pasākumu.

Pirmkārt, Komisija nekavējoties rīkosies, lai risinātu iepriekš minētos steidzamos standartizācijas jautājumus, kā tas atspoguļots Savienības 2022. gada darba programmā standartizācijas jomā. Komisija iesniegs standartizācijas pieprasījumus, savlaicīgi sadarbosies ar attiecīgajām ieinteresēto personu kopienām un atbalstīs šo darbu arī ar finansējumu. Komisija aicina Eiropas standartizācijas organizācijas (ESO) piešķirt prioritāti šā darba savlaicīgai veikšanai.

Otrkārt, jauns augsta līmeņa forums pulcēs dalībvalstu, Eiropas standartizācijas organizāciju un valstu standartizācijas iestāžu, nozares, pilsoniskās sabiedrības un akadēmisko aprindu pārstāvjus, lai palīdzētu noteikt prioritātes, konsultētu par standartizācijas vajadzībām nākotnē, koordinētu Eiropas interešu efektīvu pārstāvību (starptautiskajos) standartizācijas forumos un nodrošinātu, ka Eiropas standartizācijas darbības atbilst vajadzībām, lai padarītu ES ekonomiku zaļāku, digitālāku, taisnīgāku un noturīgāku. Turklāt forums strādās, lai stiprinātu tehnisko zinātību un prasmes standartu jomā. Īpašas apakšgrupas virzīs darbu operatīvā līmenī. Augsta līmeņa forums strādās ciešā sadarbībā ar esošajām ekspertu grupām, piemēram, Industriālo forumu, Datu inovācijas kolēģiju, industriālajām aliansēm, kā arī Eiropas Drošības pētniecības forumu. Tas ļaus standartizācijas kopienai ātrāk reaģēt un labāk pielāgoties novatoru un lietotāju vajadzībām. Eiropas Parlamenta un Padomes iesaistei diskusijā par ES standartizācijas prioritātēm ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu politisko saskaņošanu, un to veicinās ikgadējs augsta līmeņa pasākums.

Treškārt, kopā ar minēto augsta līmeņa forumu Komisija uzsāks esošo standartu pārskatīšanas procesu, lai noteiktu, vai ir nepieciešams pārskatīt standartus vai izstrādāt jaunus standartus, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa un Eiropas digitālās desmitgades mērķus un atbalstītu vienotā tirgus noturību.

Ceturtkārt, tehniskā līmenī Komisija izveidos ES standartu izcilības centru, lai labāk koordinētu un izmantotu Komisijas, ES aģentūru un kopuzņēmumu zinātību standartizācijas jomā. Cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, centrs strādās, lai paredzētu nākotnes standartizācijas vajadzības, atbalstīs darbu prioritārajās standartizācijas jomās un uzraudzīs starptautiskās standartizācijas darbības. Centrs ļaus labāk reaģēt uz publiskā sektora pieprasījumiem izstrādāt vadlīnijas un specifikācijas tādās jomās kā e-identifikācija, e-pārvalde vai Eiropas blokķēžu pakalpojumu infrastruktūra. Komisija izveidos galvenā standartizācijas speciālista amatu — šī amatpersona vadīs izcilības centra darbu un vispārēji pārraudzīs un koordinēs dažādas standartizācijas darbības Komisijā.

Piektkārt, sadarbībā ar ESO Komisija meklēs risinājumus un noteiks skaidrus mērķrādītājus, lai paātrinātu katru ES tiesību aktu īstenošanas pamatā esošo standartu izstrādes posmu. Šim nolūkam ir vajadzīgi pastiprināti centieni no visām pusēm. Cita starpā ir jāuzlabo jaunizstrādāto standartu saskaņotība ar ES tiesību aktiem, lai veicinātu to savlaicīgu pieņemšanu. Turklāt ESO ir jāsamazina laiks no saskaņota standarta pieņemšanas līdz tā oficiālajai iesniegšanai Komisijai. Lai gan laiks starp atsauces sniegšanu un publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 2020. un 2021. gadā ir samazinājies, Komisija arī turpinās darbu, lai panāktu ātrāku standartu publicēšanu, vienlaikus pildot savu pienākumu pārbaudīt, vai tie atbilst ES tiesību aktu prasībām.