Arodslimību radītā pašreizējā un turpmākā sloga aplēses liecina, ka vēzis kā arodslimība rada un arī nākotnē radīs problēmas, jo darba ņēmēji tiek pakļauti kancerogēnu iedarbībai. Vēzis ir galvenais ar darbu saistītu nāves gadījumu cēlonis ES. Katru gadu 53 % ar arodu saistītu nāves gadījumu tiek attiecināti uz vēzi. Saskaņā ar Nīderlandes Nacionālā sabiedrības veselības un vides institūta (RIVM) 2016. gada ziņojumu 91 500–150 500 cilvēku 2012. gadā no jauna tika diagnosticēts vēzis, ko izraisījusi iepriekšēja saskare ar kancerogēnām vielām darba vietā. 2012. gadā 57 700–106 500 nāves gadījumu cēlonis bija ar darbu saistīta saslimšana ar vēzi. Tas nozīmē, ka ik stundu ES 7–12 cilvēku mirst no vēža, ko izraisījusi agrāka saskare ar kancerogēnām vielām darba vietā.

–Divi no trim kancerogēniem, kas iekļauti šajā priekšlikumā un kuriem ir arī vajadzīga atļauja saskaņā ar REACH regulu, galvenokārt tiek izmantoti kā starpprodukti, t. i., tos ražo, patērē vai izmanto ķīmiskajā pārstrādē, lai tos pārveidotu citā vielā. Tādējādi tie ir atbrīvoti no prasības saņemt atļauju. Tomēr starpproduktu iedarbība uz darba ņēmējiem varētu notikt, piemēram, tīrīšanas, apkopes, paraugu ņemšanas laikā u. tml., ja rodas atliekas un/vai ja tiek pārtraukta procesa norise un ir apdraudēta vielas ierobežošana.

Komisijas stratēģiskais mērķis ir nodrošināt drošu un veselīgu darba vidi darba ņēmējiem ES saskaņā ar tās paziņojumu par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā no 2014. līdz 2020. gadam. Viens no galvenajiem stratēģiskajā satvarā noteiktajiem problēmuzdevumiem ir ar darbu saistītu slimību profilakses uzlabošana, risinot esošo, jauno un potenciālo risku.

No tā izriet, ka saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktā, šis priekšlikums paredz tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

Saskaņā ar LESD 153. panta 4. punktu šajā priekšlikumā paredzētie noteikumi nevienai dalībvalstij neliedz atstāt spēkā vai ieviest stingrākus ar Līgumiem saderīgus aizsargpasākumus, piemēram, nosakot zemākas robežvērtības. Saskaņā ar LESD 153. panta 3. punktu dalībvalstīm ir iespēja darba devējiem un darba ņēmējiem pēc to kopīga lūguma uzticēt to direktīvu īstenošanu, kas pieņemtas atbilstīgi LESD 153. panta 2. punktam, tādējādi ņemot vērā valstī iedibinātos pasākumus šīs jomas reglamentēšanai.

Šādu nosacījumu gadījumā ar dalībvalstu veiktajiem pasākumiem vien nav iespējams visiem ES darba ņēmējiem visās dalībvalstīs nodrošināt minimālās prasības darba ņēmēju veselības aizsardzībai pret riskiem, kas izriet no šo kancerogēnu iedarbības. Analizējot ietekmi, ko radītu robežvērtības noteikšana katram aplūkotajam kancerogēnam, tika ņemts vērā to darba ņēmēju īpatsvars, kas ir potenciāli pakļauti iedarbībai un kam nav nodrošināta šāda tiesiskā aizsardzība. Šajā saistībā tika veikta subsidiaritātes un proporcionalitātes pārbaude attiecībā uz katru konkrēto ķīmisko vielu, un šī pārbaude parādīja, ka gadījumos, kad bija pieejami attiecīgie dati, ierosināto robežvērtību ieviešana uzlabotu tiesisko aizsardzību aptuveni 69–82 % iedarbībai pakļauto darba ņēmēju.

Runājot par ietekmi uz darba ņēmējiem, šim priekšlikumam būtu jānodrošina ieguvumi veidā, kas pasargātu darba ņēmējus no vēža kā arodslimības, no kuras var izvairīties, un tādējādi tiktu aiztaupītas nevajadzīgas ciešanas un slimošana. Turklāt sagaidāmi svarīgi ieguvumi veselībai attiecībā uz trihloretilēnu un minerāleļļām kā izlietotām motoreļļām. Attiecībā uz šīm divām ķīmiskajām vielām saglabātais variants līdz 2069. gadam nodrošinātu:

attiecīgos gadījumos atkarībā no ķīmisko vielu specifikas kā attiecīgi 3. un/vai 4. variants dažām ķīmiskajām vielām tika apsvērti papildu varianti par tādas robežvērtības ierosināšanu, kas, salīdzinot ar ACSH vērtību, ir vai nu zemāka (teorētiski nodrošina lielāku aizsardzību darba ņēmēju veselībai), vai augstāka (teorētiski nodrošina mazāku aizsardzību darba ņēmēju veselībai); šīs papildu vērtības aizguva no IOM pētījuma, kur tās bija noteiktas pēc izvēles:

Daudziem šajā iniciatīvā ietvertajiem kancerogēniem valsts līmenī jau ir noteiktas robežvērtības, pat ja to līmenis starp dalībvalstīm atšķiras. Šajā priekšlikumā paredzēto robežvērtību noteikšanai nevajadzētu ietekmēt MVU, kas reģistrēti/atrodas dalībvalstīs, kuru valsts līmenī noteiktās robežvērtības ir vai nu vienādas ar ierosinātajām vērtībām, vai zemākas par tām. Tomēr valsts līmenī noteikto robežvērtību atšķirību dēļ dažos gadījumos (atkarībā no nozares prakses) tiks radīta ekonomiska ietekme tajās dalībvalstīs (un uz tur reģistrētajiem ekonomikas dalībniekiem), kurās pašlaik attiecībā uz priekšlikumā ietvertajiem kancerogēniem ir noteiktas augstākas arodekspozīcijas robežvērtības.

Šis priekšlikums neparedz mazāk stingrus režīmus mikrouzņēmumiem vai MVU. Tas ir tādēļ, ka saskaņā ar direktīvu MVU nav atbrīvoti no pienākuma novērst vai līdz minimumam samazināt riskus, kas izriet no kancerogēnu vai mutagēnu arodekspozīcijas.

Balstoties uz pieredzi, kas uzkrāta saistībā ar Vecāko darba inspektoru komitejas (SLIC) darbu, un ņemot vērā to, kā dažādās dalībvalstīs tiek organizēti piemērošanas pasākumi, maz ticams, ka jaunu robežvērtību ieviešanai direktīvā būs kāda ietekme uz inspekcijas apmeklējumu vispārējām izmaksām. Tos, galvenokārt, plāno neatkarīgi no priekšlikuma, lielākoties pamatojoties uz konkrētajā gadā saņemtajām sūdzībām, kā arī saskaņā ar konkrētās iestādes noteiktajām inspekciju stratēģijām. Turklāt jāpiebilst, ka robežvērtība, nodrošinot skaidrību par pieļaujamo iedarbības līmeni, atvieglo inspektoru darbu, jo tā ir lietderīgs instruments atbilstības pārbaužu veikšanai.

Ir paredzēta arodslimību un arodekspozīcijas izraisītas saslimšanas ar vēzi gadījumu skaita uzraudzība, izmantojot pieejamos datu avotus, kā arī to izmaksu uzraudzība, kas ekonomikas dalībniekiem (piemēram, produktivitātes zudums) un sociālā nodrošinājuma sistēmām radušās šādu saslimšanas gadījumu dēļ.

Tiks veikts direktīvas transponēšanas atbilstības novērtējums. Ņemot vērā iepriekš minētos sarežģījumus ar datiem, ir ierosināts izmantot nākamo ex-post novērtējuma procesu (2012–2017), lai noteiktu atsauces vērtības (mērķa kritērijus), kas ļaus novērtēt direktīvas pārskatīšanas efektivitāti. Novērtējums par ierosināto grozījumu praktisko īstenošanu varētu aptvert nākamo periodu (2017–2022). Tas parāda, ka, ņemot vērā vēža slimību attīstības ilgstošo latentuma periodu (10–50 gadi), pārskatīšanas faktisko ietekmi varēs novērtēt tikai pēc 15–20 gadiem.

•Paskaidrojoši dokumenti (direktīvām)

Dalībvalstīm jānosūta Komisijai to valsts noteikumu teksts, ar kuriem tiek transponēta šī direktīva, un šo noteikumu un direktīvas atbilstības tabula. Ir vajadzīga skaidra informācija par jauno noteikumu transponēšanu, lai nodrošinātu atbilstību priekšlikumā noteiktajām minimālajām prasībām. Ar paskaidrojošu dokumentu sniegšanu saistītais prognozētais papildu administratīvais slogs nav nesamērīgs (tas ir vienreizējs pienākums, un tā īstenošanā nebūtu jāiesaistās daudzām organizācijām). Dalībvalstis varēs efektīvāk sagatavot paskaidrojošos dokumentus. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, ir ierosināts dalībvalstīm apņemties informēt Komisiju par saviem transponēšanas pasākumiem, iesniedzot vienu vai vairākus dokumentus, kuros izskaidrota saikne starp direktīvas komponentiem un valsts transponēšanas instrumentu attiecīgajām daļām.

•Konkrētu priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

1. panta 1. punkts 1. panta 1. punktā ir noteikts, ka direktīva tiek grozīta, tās I pielikumā iekļaujot jaunu punktu “Darbs, kas saistīts ar tādu eļļu iedarbību, kas iepriekš lietotas iekšdedzes dzinēja kustīgo daļu eļļošanai un dzesēšanai”. Jaunais ieraksts balstās uz “minerāleļļu kā izlietotu motoreļļu” definīciju, kas sniegta Zinātniskās komitejas jautājumos par ķīmisku vielu iedarbības robežlielumiem darbavietā (SCOEL) 2016. gada 9. jūnija atzinumā Nr. 405 par minerāleļļām kā izlietotām motoreļļām. Minerāleļļas kā izlietotas motoreļļas sastāv no ogļūdeņražu maisījumiem (tostarp parafīniem, naftēniem un sarežģītiem/alkilētiem poliaromātiskiem ogļūdeņražiem un smērvielu piedevām).

2. līdz 4. pants

Direktīvas 2.–4. pantā ietverti ierastie noteikumi par transponēšanu dalībvalstu tiesību aktos. Jo īpaši 3. pantā minēts direktīvas spēkā stāšanās datums.

Pielikums

Pielikumā izmantotais termins “robežvērtība” ir definēts direktīvas 2. panta c) apakšpunktā. Robežvērtības attiecas uz vielas iedarbību, to ieelpojot, un apraksta konkrētas ķīmiskās vielas tādu maksimālo koncentrāciju gaisā, un vidēji noteiktā laikposmā darba ņēmējus nedrīkst pakļaut augstāka līmeņa iedarbībai.

Ieraksts par “benz[a]pirēnu saturošiem policiklisko aromātisko ogļūdeņražu maisījumiem, kas ir kancerogēni direktīvas nozīmē” pamatojas uz SCOEL galīgo ieteikuma projektu Nr. 404, kas attiecas uz benz[a]pirēnu saturošiem policiklisko aromātisko ogļūdeņražu maisījumiem kā indikatīvu savienojumu, ņemot vērā benz[a]pirēna spēcīgo iedarbību. Pastāv vairāk nekā 100 identificētu atsevišķu policiklisko aromātisko ogļūdeņražu, un benz[a]pirēns ir viens no tiem, bet tikai neliela daļa no visiem policikliskajiem aromātiskajiem ogļūdeņražiem (PAH) ir pētīta no toksiskuma viedokļa. Benz[a]pirēns un septiņi citi policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži, uz kuriem attiecas REACH regulas ierobežojumi, ir klasificēti kā 1.B kategorijas kancerogēni Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (CLP regula) un tādēļ ietilpst Direktīvas 2004/37/EK darbības jomā. Saskaņā ar CLP regulas noteikumiem par maisījumu klasificēšanu policiklisko aromātisko ogļūdeņražu maisījumi atbilst kritērijiem, lai tos klasificētu par 1.A vai 1.B kategorijas kancerogēniem, un tādēļ ir kancerogēni, kā definēts Direktīvā 2004/37/EK, ja vismaz viena to sastāvdaļa atbilst kritērijiem, lai to klasificētu par 1.A vai 1.B kategorijas kancerogēnu un ir tādā koncentrācijā, kas atbilst vai pārsniedz atbilstīgo vispārīgo vai specifisko robežkoncentrāciju, kā noteikts CLP regulā. Tādēļ attiecībā uz šiem maisījumiem nav nepieciešams iekļaut īpašu ierakstu direktīvas I pielikumā.