EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.12.2011 
SEC(2011) 1476 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
ar ko izveido Partner ības instrumentu sadarb ībai ar treš ām valstīm 
{COM(2011) 843 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1475 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA  
Ierosinātā Partnerības instrumenta pamat ā esošais probl ēmjautājums ir globaliz ācijas sekas: 
pasaules ekonomikas strukt ūra un varas sadal ījums main ās, labklājība kļūst izplatītāka, 
starptautisko darba k ārtību aizvien vair āk veido jauni dal ībnieki. G 20 ir viens no min ēto 
izmaiņu simboliem: saj ūta, ka iepriekš ējo varas strukt ūru lēnām aizstāj jauna starptautiska 
kārtība, ir balst īta realitātē, pat ja izmai ņu temps reiz ēm šķiet pārspīlēts. 
Īpaši: 
* Jaunu lielvaru, piem ēram, Ķīna un Indija vai Dienvid āfrika un Braz īlija, rašan ās ir mainījusi 
pasaules k ārtību, jo šīm valstīm ir aizvien liel āka loma starptautiskaj ā ekonomik ā un 
tirdzniecībā, daudzpus ējos forumos (ANO, G 20) un glob ālu problēmjautājumu risin āšanā. 
Lai gan taj ās aizvien past āv attīstības un nabadz ības izskaušanas probl ēmas, šīs valstis dr īz 
vien būs pārspējušas jaunatt īstības valstu statusam rakstur īgos rādītājus.  
* ES ir izstr ādājusi plašus saistošus nol īgumus ar galvenajiem partneriem un jaunietekmes 
ekonomikas valst īm, lai risin ātu divpus ējus globāla mēroga jaut ājumus. Šo nol īgumu 
īstenošanai ir nepieciešams r īks, speciāls finansēšanas instruments, lai ES r īcībā būtu līdzekļi 
tās interešu populariz ēšanai vis ā pasaulē un nepieciešam ības gadījumā tā varētu risināt 
globālus problēmjautājumus. 
* Pašreizējam Finanšu instrumentam sadarb ībai ar industrializ ētām valstīm (ICI) ir ierobežota 
ģeogrāfiskā darbības joma; taj ā ir iekļautas tikai 17 valstis un teritorijas ar augstiem 
ienākumiem, savuk ārt Attīstības sadarb ības instrumenta (ASI) kompetenc ē ietilpst t ādas 
valstis kā Indija, Ķīna, Dienvid āfrika un Braz īlija, bet tikai attiec ībā uz oficiālās attīstības 
palīdzības izdevumiem. 
* Ir būtiski attīstījušās ES un Krievijas attiec ības un ekonomiskie sakari, uzsverot Krievijas k ā 
stratēģiskā partnera lomu ne tikai att īstības sadarb ības jomā. Nepieciešam ība pēc finanšu 
palīdzības ir samazin ājusies. Krievija tiecas p ēc līdzvērtīgām attiecībām un ir pati k ļuvusi par 
līdzekļu devēju. Ierosin ātais Partner ības instruments var ētu kļūt par galveno instrumentu 
sadarbībai ar Krieviju.  
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE  
ES ir nosl ēgusi daudzus starptautiskus nol īgumus ar partnervalst īm visā pasaulē, kuru 
noslēgšana katrai dal ībvalstij atseviš ķi nebūtu iespējama un saska ņā ar kuriem t ām visām ir 
dota iespēja ietekmēt situāciju gandr īz jebkurā starptautisko attiec ību jomā. Ņemot vērā, ka 27 
dalībvalstis rīkojas kop ēju politiku un strat ēģiju ietvaros, ES ir kritisk ā masa, lai rea ģētu uz 
globāliem probl ēmjautājumiem. V ēl ES ir unik āla iespēja populariz ēt ES normas un 
standartus un p ārveidot tos par glob āliem standartiem ar starptautisk ās sadarb ības 
starpniecību. 
 
LV 3   LV 3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
ES rīcībā šobrīd nav instrumenta, kas ļautu tai sadarboties ar jaunaj ām jaunietekmes 
ekonomikas un att īstītajām valstīm tādos jautājumos, kas saist īti ar ES pamatinterešu 
noteikšanu, un glob ālos problēmjautājumos (piem ēram, klimata p ārmaiņas).  
Šobrīd šāda sadarb ība ir iespējama Finanšu instrumenta sadarb ībai ar industrializ ētām valstīm 
(ICI) ietvaros, tom ēr tajā ir iekļautas tikai 17 industri āli augsti att īstītas valstis vai valstis ar 
augstiem ien ākumiem (piem ēram, ASV, Jap āna, Koreja, Persijas l īča valstis).  
Sadarbība, piemēram, ar Ķīnu, Indiju un Braz īliju ietilpst Att īstības sadarb ības instrumenta 
(ASI) kompetenc ē, un tas noz īmē, ka šī sadarbība ietver tikai t ādas darbības, kas ir tieši 
saistītas ar nabadz ības mazin āšanu/izskaušanu sa ņēmējās valstīs. 
Ierosinātā Partnerības instrumenta m ērķis ir novērst šo ierobežojumu attiec ībā u z  E S  s p ēju 
starptautiski iesaist īties visefekt īvākajā veidā. Tas aizpild ītu iepriekš min ēto tukšumu un jo 
īpaši ļautu īstenot programmas ne tikai saist ībā ar attīstības sadarb ību ar jaunaj ām lielvarām, 
bet arī globālā mērogā aizstāvēt ES pamatprogrammu sarun ās ar jebkuru citu partnervalsti, ja 
rodas tāda nepieciešam ība. 
Šim instrumentam b ūs šādi īpaši mērķi: 
(a) īstenot strat ēģijas „Eiropa 2020” starptauti sko dimensiju, atbalstot ES 
divpusējās, reģionālās un starpre ģionālās sadarbības partner ības stratēģijas, 
veicinot politikas dialogus un izstr ādājot kolekt īvas pieejas un atbildes uz 
globāliem probl ēmjautājumiem;  
(b) uzlabot tirgus pieejam ību un att īstīt tirdzniec ības, ieguld ījumu un 
uzņēmējdarbības iespējas Eiropas uz ņēmumiem, jo īpaši MVU, izveidojot 
ekonomisk ās partnerības un veicinot uz ņēmējdarbības un normat īvo sadarb ību; 
(c) uzlabot izpratni par Savien ību, tās vispārējo pamanāmību un lomu uz pasaules 
skatuves ar publisk ās diplom ātijas, izgl ītības/akadēmiskās sadarbības un 
informācijas sniegšanas aktivit āšu starpniec ību, lai populariz ētu Savien ības 
vērtības un intereses. 
4. POLITIKAS ALTERNAT ĪVAS  
Būtībā ir iespējamas četras politikas alternat īvas: pārtraukt ICI; status quo ; veikt groz ījumus 
ASI, lai b ūtu pieļaujami izdevumi, kas nav OAP; jauns  instruments, kas veidots uz ICI/ICI+ 
bāzes.  
Veicot rūpīgu izvērtēšanu, nedz ICI pārtraukšana, nedz status quo  saglabāšana nav atz īstami 
par politiski dz īvotspējīgu risinājumu. Aprobežošan ās tikai ar izdevumiem attiec ībā uz 
nabadzības mazin āšanu vai uzman ības pievēršana tikai sadarb ībai ar topošaj ām lielvar ām 
mākslīgi ierobežotu ES diplom ātisko darba k ārtību un neiev ērotu ES pamatintereses. 
Alternatīvai veikt groz ījumus Att īstības sadarb ības instrument ā, lai pieļautu izdevumus, kas 
nav saistīti ar ofici ālo attīstības palīdzību, būtu ģeogrāfiskās saskaņas (viens instruments 
valstī) priekšroc ība, tomēr grūtības, kas saist ītas ar tāda instrumenta p ārvaldīšanu, kuram ir 
divi ļoti atšķirīgi mērķi, ir uzskat āmas par b ūtisku trūkumu.  
 
LV 4   LV 5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
EKONOMISK ĀS IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS : 
Jauna Partner ības instrumenta īstenošana nodrošin ātu ES vēl vienu iesp ēju populariz ēt tās 
uzņēmumus (jo īpaši MVU) un produktus. Tas rad ītu finanšu iesp ēju atbalst īt ES 
uzņēmējdarbību trešās valstīs, nodrošinot stimulu ES konkur ētspējai un novatorismam t ādā 
veidā, kas arī turpmāk papildin ātu Konkur ētspējas un MVU programmas un „ Horizon 2020 ” 
(izpēte un inov ācijas) ietvaros finans ētās darbības un atbalst ītu ES starptautisko tirdzniec ību 
un ieguld ījumus, kas savuk ārt atvieglotu ārvalstu ieguld ījumus ES. Ir iesp ējams piev ērsties 
daudzām sadarb ības jomām, tostarp klimata p ārmaiņām, videi, tehnisko noteikumu 
tuvināšanai un standartiz ācijai, kop īgai sociālajai atbild ībai, intelektu ālā īpašuma ties ībām, 
personas datu aizsardz ībai, paraugpraksei ekonomikas, tirdzniec ības un finanšu jaut ājumos. 
Tādējādi varētu tikt stiprin āta ES ekonomisk ā drošība un rad ītas jaunas darbavietas, kas galu 
galā veicinātu ekonomisko izaugsmi. Jaunais instruments var ētu veicin āt pārdomāti 
izstrādātas ekonomisk ās sadarbības formas starp ES un partnervalst īm. Šajā saistībā ES tiktu 
dota iespēja nodrošin āt, ka politikas programmas izstr ādē un īstenošanā ir pienācīgi ņemtas 
vērā vides, ilgtsp ējīgas enerģētikas, soci ālās, nodarbin ātības un citas labkl ājības vērtības. 
SOCIĀLĀS IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS : 
Saskaņojot ES un ES dal ībvalstu finans ēšanas instrumentus un atbalstot kop īgas darbības ar 
citiem divpus ējiem un daudzpus ējiem līdzekļu devējiem, jaunajam instrumentam var ētu būt 
būtiska ietekme uz jaunietekmes valstu soci ālo struktūru. Tas var ētu atbalst īt labklājības 
sistēmu reformas, valsts nodarbin ātības politikas, valsts apm ācības un prasmju uzlabošanas 
politikas, izgl ītības un pētniecības programmas, k ā arī stiprināt valsts droš ības „tīklus”. Tas 
sniegtu b ūtisku ieguld ījumu videi ļoti draudz īgu darbavietu rad īšanā, ienākumu uz vienu 
iedzīvotāju palielin āšanā un efekt īvās sociālās kohēzijas un nabadz ības mazin āšanas 
stratēģijās valsts l īmenī. Šajā saistībā tas veicin ātu sekmīgu ANO Starptautisk ās darba 
organizācijas un G 8/G 20 virz ītās starptautisk ās sociālās programmas īstenošanu.  
VIDES IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS : 
Jaunā instrumenta ietvaros izveidoto ES partner ību mērķis būs iedrošin āt un atbalst īt izaugsmi 
un ilgtermi ņa vides ilgtsp ējīgumu. Šaj ā saistībā ir paredzams, ka jaunajam instrumentam b ūs 
būtiska loma atbalsta sniegšan ā gan ES, gan partnervalst u vides un ar klimata p ārmaiņām 
saistību rīcību un politikas dialogu zi ņā. Minētais instruments var ētu atbalst īt 
uzņēmējdarbības modeli, kura pamat ā ir zema oglek ļa emisija, nodrošinot stimulu Eiropas 
privātajam sektoram. Balstoties uz COP-16  Apvienoto N āciju Organiz ācijas Konferences par 
klimata p ārmaiņām, kas norisin ājās Kankun ā, sekmīgajiem rezult ātiem, to var ētu izmantot, lai 
palīdzētu izstrādāt efektīvu un izdev īgu politiku ES uz ņēmējdarbības jomā videi draudz īgu 
mērķu sasniegšanai partnervalst īs. Vēl tas palīdzētu partnervalstu ekonomik ām pilnvērtīgi 
izmantot inov āciju labumus vides, ekolo ģijas un energoefektivit ātes jomā. Instruments 
pieļautu sadarb ību, lai uzlabotu iz pratni par biolo ģiskās daudzveid ības zuduma un 
ekosistēmas sagraušanas ekonomiskaj ām un soci ālajām izmaks ām globālas nozīmes valstīs.  
6. ALTERNAT ĪVU SALĪDZINĀJUMS  
Pielietojot izsl ēgšanas metodi, tika nolemts , ka, paplašinot Sadarb ības attīstības instrumenta 
darbības jomu, lai aptvertu r īcību, kas nav saist īta ar attīstību, tiktu rad īts sasprindzin ājuma 
 
LV 5   LV risks starp daž ādiem mērķiem, un tādējādi varētu tikt izrais ītas būtiskas aizkav ēšanās lēmumu 
pieņemšanā un īstenošanā. Tika nolemts ieteikt, ka ir j āizveido vienots jauns glob āls 
instruments, kura uzman ības centr ā ir ES pamatinterešu aizst āvēšana un glob ālu 
problēmjautājumu risin āšana, kuru joma ir skaidri nosak āma. Tāpēc tiek ieteikts ierosin āt 
jaunu instrumentu, veidojot to uz ICI/ICI+ bāzes. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Budžets: 1 miljards euro laika posm ā no 2014. l īdz 2020. gadam (vien āds ar 1/70 jeb aptuveni 
1,4 % no visp ārējā finansējuma, kas paredz ēts izdevumiem ārējo attiecību kategorij ā). 
Partnerības instruments ir uzskat āms par pilnvarojošu regulu, ar  kuru nosaka ES intervences 
pamatelementus un pamatu. Prec īzas darbības ir nosak āmas ikgad ējās rīcības programm ās, 
kurās ir detaliz ēti izklāstāmas ES veicam ās darbības, tostarp darb ības mērķi un paredzamie 
rezultāti. Tajā brīdī nosaka darb ības rādītājus, ņemot vērā attiecīgās rīcības īpatnības.  
Progress attiec ībā uz trīs konkrēto mērķu (skat. iepriekš 3. sada ļā) sasniegšanu tiks uzraudz īts, 
pielietojot tr īs šādus pamatietekmes r ādītājus:  
(1) ES politiku ietekme uz politiku izstr ādi galvenaj ās stratēģiskajās partnervalst īs, kuras 
ietilpst šī instrumenta kompetenc ē; 
(2) ES daļa pasaules tirdzniec ībā, kā arī tirdzniec ībā ar valstīm, kuras ir īpaši iekļautas 
darbībās šī instrumenta ietvaros;  
(3) ES izpratne galvenaj ās stratēģiskajās partnervalst īs, kuras ietilpst š ī instrumenta 
kompetenc ē. 
Tipiskie r ādītāji Partner ības instrumenta darb ību ietekmes nov ērtēšanai būs uzņēmumu, kas 
piedalās, skaits, atbalsta darb ību mērogs, atbilst ība un kvalit āte, sadarb ības pakāpe Eiropas 
uzņēmējdarbības tīklā un darba sadal ījums, uzņēmējdarbības vides dal ībnieku apmierin ātība 
un ekonomisko m ērķu sasniegšana, t.i., nosak āma ietekme uz darbavietu rad īšanu, 
apgrozījums, tieši ES uz ņēmumu ieguld ījumi ārvalstīs un visp ārējais ES eksports uz m ērķa 
tirgiem. R ādītāji šo darb ību ietekmes nov ērtēšanai gan kvalit ātes, gan kvantit ātes ziņā būs 
saistīti ar tendenc ēm, kas nov ērojamas zin āšanu apmai ņas ziņā, abpusēju akadēmisko 
apmaiņu skaitu, dal ībnieku skaitu programm ās, stipendij ām un kop īgiem pētniecības un 
akadēmiskiem projektiem. V ēl rezultāti tiks nov ērtēti, ņemot vērā atspoguļojuma biežumu un 
kvalitāti plašsazi ņas līdzekļos, vietējo piepras ījumu pēc ES sponsor ētām darbībām, dalības 
biežumu ES pas ākumos.