–minimālie saglabāšanas izmēri un minimālie linuma acs izmēri akmeņplekstes zvejniecībai Melnajā jūrā ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 13. marta Regulā (ES) Nr. 227/2013, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98, ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā;

Zvejas iespējas un veids, kā tās iedalāmas dalībvalstīm, katru gadu tiek noteikti no jauna. Jaunākais tiesību akts šajā jomā ir Padomes 2016. gada 18. janvāra Regula (ES) 2016/73, ar ko 2016. gadam nosaka dažu zivju krājumu zvejas iespējas Melnajā jūrā.

Ja ZZTEK vai GFCM krājumu novērtēšanas darba grupa darīs pieejamu jaunu ieteikumu un informāciju, priekšlikums būs jāatjaunina. Šīs darba grupas novērtējumu GFCM apstiprinās ne agrāk kā 2017. gada 2. ceturksnī. Tāpēc šīs grupas darba rezultāts varēs kalpot par orientieri, taču to nevarēs izmantot kā oficiālu konsolidētu zinātnisko ieteikumu.

Šāgada datu apkopojums nav pieejams, jo ir radušās problēmas ar datu pieejamību no trešo valstu avotiem. Attiecīgi zinātnisko ieteikumu par 2017. gada zvejas iespējām Melnajā jūrā ZZTEK nesniegs 2016. gada septembrī plānotajā sesijā, kas iepriekšminētā iemesla dēļ ir atlikta uz nenoteiktu laiku. Patlaban pieejamais zinātniskais ieteikums atbilst attiecīgo krājumu izvērtējumam, ko pagājušajā gadā sagatavojusi ZZTEK un 2016. gada martā – GFCM krājumu novērtēšanas darba grupa. Ņemot vērā akmeņplekstes krājuma satraucošo stāvokli, ko 2016. gadā apstiprinājusi GFCM, šā krājuma stāvokļa raksturojums “pārmērīgi izmantots” nemainīsies.

Zvejniecības, kurās izmanto akmeņplekstes krājumus, ir sociālekonomiskā aspektā nozīmīgas Melnās jūras piekrastes valstīm. Kā liecina ZZTEK sniegtais novērtējums par Melno jūru 2015.–2016. gadā, akmeņplekstes krājums ir būtiski noplicināts. Saskaņā ar GFCM 2016. gada sesijas ziņojumu akmeņplekstes krājums Melnajā jūrā ir pārmērīgi izmantots un joprojām tiek pārzvejots. Akmeņplekstes nozveja, ko Melnajā jūrā guvušas ES valstis, 2014. gadā bija 7 %, 2013. gadā 5,5 % un 2012. gadā 4,6 % no oficiāli paziņotajiem izkrāvumiem, kam pieskaitītas NNN nozvejas aplēses. Tālab viena no Komisijas prioritātēm pēdējos gados ir izveidot starptautisku akmeņplekstes atjaunošanas programmu, kas aptver visu Melno jūru. Šajā sakarībā liels progress panākts GFCM 2015. gada sesijā, kurā tika apstiprināts ES priekšlikums par pasākumiem, kas veicami, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju akmeņplekstes zvejniecībās Melnajā jūrā, un GFCM 2016. gada sesijā, kurā tika pieņemts ES priekšlikums par akmeņplekstes zvejniecību zinātnisko uzraudzību, pārvaldību un kontroli Melnajā jūrā.

Zvejniecības, kurās izmanto brētliņas krājumus, ir sociālekonomiskā aspektā nozīmīgas Melnās jūras piekrastes valstīm. Kā liecina Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) sniegtais novērtējums par Melno jūru 2015.–2016. gadā, brētliņas nozveja, ko Melnajā jūrā guvušas ES valstis, 2014. gadā bija 4 %, 2013. gadā 14 % un 2012. gadā 9 % no oficiāli paziņotajiem izkrāvumiem. Saskaņā ar Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) 2016. gada sesijas ziņojumu brētliņas krājums Melnajā jūrā tiek izmantots ilgtspējīgi.

Katru gadu Savienība lūdz ZZTEK sniegt zinātnisko ieteikumu par svarīgu zivju krājumu stāvokli. ZZTEK sniedz savu ieteikumu, pamatojoties uz darba uzdevumu, kuru tā saņem no Komisijas. Jaunākais un stāvoklim atbilstošākais ieteikums, kas būs pieejams laikā, kad šis priekšlikums tiks apspriests Padomē, aptver visus Melnās jūras krājumus, kuriem ierosinātas kvotas.

Ar ierosināto Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 6. un 7. punktu un 17. pantu, dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem šādas iespējas sadalīt sava karoga kuģiem. Tāpēc dalībvalstis, kad tās izmanto tām iedalītās zvejas iespējas, var brīvi operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to izvēlētajiem sociālajiem un ekonomiskajiem modeļiem.

Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no KZP pamatregulas 2. pantā noteiktajiem pienākumiem.

Priekšlikumā 2017. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu vai krājumu grupu zvejas iespējas dalībvalstīm, kas zvejo Melnajā jūrā.

Pienākumu izkraut nozvejas, kas gūtas konkrētās zvejniecībās, sāka piemērot no 2015. gada 1. janvāra. Melnajā jūrā tas attiecas uz mazo pelaģisko sugu zvejniecībām, proti, brētliņas zvejniecību, un tajā apgūtais krājums ir viens no tiem, kam šajā regulā noteiktas kvotas. No 2017. gada 1. janvāra izkraušanas pienākumu piemēros visu Melnās jūras zvejniecību galveno sugu nozvejām.

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā noteikts, ka līdz ar izkraušanas pienākuma ieviešanu ierosinātajām zvejas iespējām jāatspoguļo pāreja no izkrautā apjoma uz nozvejoto apjomu. Šāda atspoguļošana notiek, pamatojoties uz saņemto zinātnisko ieteikumu par zivju krājumiem, kurus apzvejo Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā minētajās zvejniecībās. Zvejas iespējas būtu jānosaka arī saskaņā ar 16. panta 1. punktu (norāde uz relatīvās stabilitātes principu) un 16. panta 4. punktu (norāde uz kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un daudzgadu plānos paredzētajiem noteikumiem). Priekšlikumā minēto skaitļu pamatā ir zinātniskie ieteikumi un kvotu noteikšanas sistēma, kas izklāstīta Komisijas paziņojumā par apspriešanos par zvejas iespējām 2016. gadam.

Ņemot vērā Komisijas nolūku nodrošināt zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu atbilstīgi Savienības politikai un starptautiskajām saistībām, vienlaikus saglabājot zvejas iespēju stabilitāti, zvejas iespēju ikgadējās izmaiņas ir ierobežotas, ciktāl tas ir praktiski iespējams, ņemot vērā konkrētā krājuma stāvokli.

Tā kā Melnās jūras piekrastes valstis nav vienojušās par KPN, ierosinātās regulas pielikumā ir noteiktas ES autonomās kvotas, kas iedalītas dalībvalstīm.

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir ierosināts, ka tās 3. un 4. pantu nepiemēro krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. Tomēr saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums, piemēro tajā paredzēto ikgadējo elastību.

2016/0386 (NLE)

Priekšlikums

PADOMES REGULA

ar ko 2017. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1)Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.

(2)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 paredzēts, ka saglabāšanas pasākumi ir jāpieņem, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).

(3)Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām Melnajā jūrā un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 1. un 4. punktu zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti, un saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas noteikti minētās regulas 2. panta 2. punktā.

(4)Zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām.

(5)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā minēto izkraušanas pienākumu brētliņas zvejniecībām piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Minētās regulas 16. panta 2. punktā ir noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu tiek ieviests izkraušanas pienākums, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozvejas.

(6)Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozvejas reģistrēšanu un zvejas iespēju pilnīgas izmantošanas datu paziņošanu. Tāpēc ir jāprecizē kodi, kas dalībvalstīm ir jāizmanto, nosūtot Komisijai datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.