LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 2.7.2008 
SEC(2008) 2157 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
  
Atjaunin āta sociālā programma: 
iespējas, pieejam ība un solidarit āte 21. gadsimta Eirop ā 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
{COM(2008) 412 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2156}  
 
LV 2   LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
1. I EVADS  
Paziņojumā ”Pilsoņu programma Eiropas efektivit ātes nodrošin āšanai”1 Komisija nor ādīja, ka 
Eiropas Savien ībai ir jāizvērtē radikālās izmaiņas, kas notiek m ūsu sabiedr ībā, un jāatbalsta 
ilgtspējīgi pasākumi visos l īmeņos, lai risin ātu grūtības, ar kur ām saskaras Eiropas ekonomika 
un sabiedr ība. Uz šā pamata Komisija veica plašu Eiropas soci ālās realitātes analīzi2, lai 
pārliecinātos par apjom īgajām pārmaiņām, kas notiek nodarbin ātības jomā, ģimenes strukt ūrā, 
dzīvesveidā un tradicion ālajās atbalsta strukt ūrās un kas liecina par demogr āfisko pārmaiņu 
pieaugošo spiedienu. 
Pamatojoties uz plaš ām apspried ēm, izšķirošais jaut ājums, uz kuru tagad j ārod atbilde, ir, vai 
esošās pieejas nodrošina atbilstošas metodes jaunu gr ūtību risināšanai. Pazi ņojumā “Iespējas, 
pieejamība un solidarit āte – īstenojot jaunu soci ālo redzējumu 21. gadsimta Eiropai”3 
izklāstīta Komisijas s ākotnējā reakcija uz jaunaj ām grūtībām, kas konstat ētas apspried ēs par 
Eiropas soci ālo realitāti. Novembra pazi ņojumā par jauno soci ālo redzējumu norādīts arī, ka 
Komisija l īdz 2008. gada vidum izstr ādās atjaunin ātu sociālo programmu, par kuru ir šis 
ietekmes nov ērtējums, lai Eiropas iedz īvotājiem varētu piedāvāt konkrētus rezultātus. 
Ņemot vērā to, ka šī iniciatīva ir lielā mērā politiska, ietekmes nov ērtējums ir sam ērīgs ar 
izvirzīto mērķi. Tajā nav prec īzi noteikts ietekmes apm ērs, bet gan sniegta visp ārīga 
kvalitatīva analīze par iesp ējamo ietekmi. Šaj ā ietekmes nov ērtējumā ņemtas vērā arī 
Komisijas Ietekmes nov ērtējuma padomes piez īmes.  
2. P RIEKŠV ĒSTURE  
Viens no atjaunin ātās sociālās programmas s ākumpunktiem ir Komisijas 2005. gad ā pieņemtā 
sociālā programma 2005. l īdz 2010. gadam4. Komisija ir īstenojusi visus min ētajā sociālajā 
programm ā 2005. līdz 2010. gadam paredz ētos pasākumus. Turkl āt 2007. gada febru ārī tika 
rīkota sabiedriska apspriešan ās par Eiropas soci ālo realitāti. Pamatojoties uz apspriežu 
sākotnējiem rezult ātiem, 2007. gada novembr ī pieņemtajā paziņojumā “Iespējas, pieejam ība 
un solidarit āte – īstenojot jaunu soci ālo redzējumu 21. gadsimta Eiropai” ir izkl āstītas 
vairākas iespējas, kā risināt sabiedrības pašreiz ējās problēmas Eiropas Savien ībā. Komisija 
paziņoja, ka tā līdz 2008. gada vidum izstr ādās atjaunin ātu sociālo programmu, pamatojoties 
uz minētajām apspried ēm. Izmantojot aptuveni 150 atbildes, kas tika sa ņemtas līdz 2008. gada 
marta vidum, Komisija public ēja kopsavilkuma zi ņojumu5. Komisija ar ī uzklausīju citu 
Eiropas iest āžu un strukt ūru un attiec īgo ieinteres ēto personu viedokli, tostarp 2008. gada 
5. un 6. maij ā rīkotajā sociālās programmas forum ā6. 
                                                 
1 COM(2006) 211. 
2 “Eiropas soci ālā realitāte, Eiropas politikas padomdev ēju biroja apspriežu dokuments”: 
http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_rea lity_stocktaking/docs/background_document_en.pdf . 
3 COM(2007) 726. 
4 COM(2005) 33. 
5 Skat īt http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_reality_stocktaking/index_en.htm# , SEC (2008) 1896, 
vai saīsinātu redakciju ietekmes nov ērtējuma ziņojuma 2. pielikum ā. 
6 http://ec.europa.eu/employment_social/emp lweb/social_agenda/ec_conference_en.html . 
 
LV 3   LV 3. J AUTĀJUMA FORMUL ĒJUMS  
Komisija sniedza pirmo p ārskatu par soci ālo realitāti 2007. gada novembra pazi ņojumā par 
sociālo redzējumu, pamatojoties uz notiekošo soci ālās realitātes analīzi. Tajā norādīja, ka 
Eiropas sabiedr ībās norisinās straujas un b ūtiskas pārmaiņas gan ekonomikas, gan soci ālajā 
sfērā. Šīs pārmaiņas virza tādi ietekm īgi ārēji spēki kā globalizācija un klimata p ārmaiņas, kā 
arī iekšēji spēki, piemēram, demogr āfiskā un sociālā attīstība. Tādēļ: 
• jaunatnei nav lab ākie priekšnoteikumi dz īvē. Neskatoties uz to, ka jaunatnei ES patlaban ir 
pieejams plašs iesp ēju klāsts, jaunās paaudzes situ ācija šobrīd ir īpaši nestabila. 2005. gad ā 
ES 19 % b ērnu apdraud ēja nabadz ība, salīdzinot ar 16 % no visiem Eiropas iedz īvotajiem. 
Pārāk daudzi jaunieši nevar piln ībā attīstīt savu potenci ālu un veiksm īgi iesaistīties darba 
tirgū, turklāt viņi pamet skolu, neieguvuši ofici ālu kvalifik āciju. Jauniešu bezdarbs 
joprojām ir būtiska probl ēma. 
• Iedzīvotājiem nav prasmju, kas vajadz īgas pilnv ērtīgas karjeras veidošanai inform ācijas 
sabiedrībā. Lai gan ES ir labas iesp ējas izmantot globaliz āciju, tās priekšroc ības netiek 
vienlīdzīgi pārdalītas, un globaliz ācija rada bažas. Eiropas Savien ībai ir jāatbalsta 
iedzīvotāji, nodrošinot tos ar r īkiem, kas pal īdz pielāgoties main īgajai realit ātei un 
apliecināt solidarit āti ar tiem, kuri tiek ietekm ēti negatīvi, lai nodrošin ātu, ka 
visneaizsarg ātākie iedzīvotāji netiek norobežoti. 
• ES nav sagatavojusies ar demogr āfisko un vesel ības situāciju saistītajām grūtībām. Labāku 
veselības un darba apst ākļu dēļ lielāks skaits eiropiešu dz īvo ilgāk un viņiem ir lab āka 
veselība, kā arī ilgāks un akt īvāks pensijas laiks. Neskatoties uz migr āciju no treš ām 
valstīm, kopējais ES iedz īvotāju skaits nedaudz samazin āsies un vec āka gadag ājuma 
cilvēku skaits iev ērojami palielin āsies. Tādēļ pensiju ilgtsp ējas nodrošin āšana ir ļoti 
svarīgs sociālās aizsardz ības sistēmu nākotnes uzdevums. 
• Sociālā atstumtība ir joproj ām sastopama daudz ās Eiropas sabiedr ības daļās. Mūsdienu 
sabiedrībā iespējas dzīvē nav vienl īdzīgi sadalītas. ES būtiski atšķiras efektīva, vienlīdzīga 
piekļuve nodarbin ātībai, mūžizglītībai, sociālajiem un vesel ības aprūpes pakalpojumiem, 
un ievērojama ES iedz īvotāju daļa saskaras ar nopietn ām grūtībām, cenšoties izveidot 
pienācīgus dzīves apstākļus un atrast darbu. 2004. gad ā 100 miljoni Eiropas iedz īvotāju 
nopelnīja mazāk par ES vid ējiem ienākumiem, kas ir aptuveni EUR 8000 gad ā. 
• Diskrimin ācija dzimuma un citu iemeslu d ēļ turpinās. Gadu gait ā Eiropa ir guvusi 
ievērojamus pan ākumus dzimumu l īdztiesības jomā. Tomēr darba tirg ū joprojām pastāv 
būtiska nevienl īdzība attiec ībā uz darba un priv ātās dzīves apvienošanu, soci ālo 
aizsardzību un soci ālo atstumt ību, vesel ību, uzņēmējdarbību, politisku un ekonomisku 
lēmumu pie ņemšanu, k ā arī zinātni un tehnolo ģijām. Turkl āt dalībvalstīs atšķiras 
aizsardzība, kas tiek nodrošin āta ārpus nodarbin ātības jomas pret diskrimin āciju 
invaliditātes, vecuma, seksu ālās orientācijas un reli ģijas vai pārliecības dēļ. 
• ES efektīvāk jāveicina globaliz ācijas soci ālā dimensija . SDO zi ņo, ka, neskatoties uz 
ekonomisko un nodarbin ātības pieaugumu, daudziem cilv ēkiem pasaul ē, it īpaši sieviet ēm, 
nav pieejamas atbilstošas darba vietas un darba apst ākļi. Lēš, ka 487 miljoni darba ņēmēju 
jeb 16,4 % no visiem darba ņēmējiem joproj ām nenopelna pietiekami, lai vi ņi un viņu 
ģimenes p ārvarētu nabadz ības slieksni, kas ir vair āk par USD 1 uz cilv ēku dienā. ES 
jāturpina veikt izl ēmīgus pasākumus, tostarp pien ācīga darba programm ā, veidojot 
starptautisko programmu, lai t ā atspoguļotu mūsu intereses un v ērtības. 
 
LV 4   LV • ES politika un instrumenti j āmobilizē, lai tie atbilstu jaunajai soci ālajai realit ātei. Daudzām 
politikas jom ām (izņemot nodarbin ātības un soci ālo politiku), piem ēram, vides, 
makroekonomikas, iekš ējā tirgus, izgl ītības vai p ētniecības politikai, ir svar īga sociālā 
ietekme. Lai piel āgotos jaunajai soci ālajai realit ātei, kas ir daudzš ķautņaina un sarež ģīta, ir 
jāzina, vai ir lietder īgi veikt vair āk kopīgus ES m ēroga pārnozaru pas ākumus, apvienojot 
visas attiec īgās politikas jomas, un ir j āpārskata ES r īcībā esošie l īdzekļi dalībvalstu 
darbību atbalst īšanai un papildin āšanai. 
4. M ĒRĶI 
Lai risinātu formul ēto jautājumu, ES ir j ātiecas uzlabot Eiropas iedz īvotāju labklājība un 
dzīves kvalit āte, vienlaikus iev ērojot subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principu, 
• uzlabojot iesp ējas jauniešu dz īvē; 
• sekmējot jaunas prasmes jaun ām darba viet ām, pilnv ērtīgām karjer ām un lab ākai 
nodarbinātībai; 
• veicinot ilg āku un vesel īgāku mūžu; 
• apkarojot nabadz ību un soci ālo atstumt ību; 
• turpinot darbu dzimumu l īdztiesības un iesp ēju vienlīdzības jomā; 
• veidojot starptautisko programmu, lai veicin ātu Eiropas v ērtības; 
• nodrošinot atbilstošu politikas kopumu un uzlabojot ES instrumentu efektivit āti. 
Iepriekšmin ētie mērķi pilnībā atbilst cit ām ES politik ām un strat ēģijām un papildina t ās, it 
īpaši Lisabonas izaugsmes un nodarbin ātības atjaunin āto stratēģiju, ES Ilgtsp ējīgas attīstības 
stratēģiju un vienoto tirgu . 
5. G ALVENIE POLITISKIE RISIN ĀJUMI  
Saskaņā a r  E K  L īgumu dal ībvalstīm ir galven ā atbildība par p ārmaiņām politik ā, kas 
vajadzīgas, lai piel āgotos jaunai soci ālai realitātei un sasniegtu attiec īgos 4. da ļā norādītos 
mērķus. Tādēļ ir ļoti svarīgi zināt, vai ES j āturpina atbalst īt un papildin āt dalībvalstu darb ības 
un kā to darīt. Ietekmes nov ērtējumā apskatīti trīs risinājumi. 
• 1. risinājums. Nemain īga pieeja un nemain īga politika . Tas noz īmē, ka turpina piem ērot 
Kopienas acquis  un uzskata, ka Kopienas acquis  jau pietiekam ā mērā atbilst jaunajai 
sociālajai realit ātei un nevajag i) izstr ādāt jaunus Eiropas ties ību aktus (vai tos p ārskatīt), 
ii) pārskatīt esošus ES l īmeņa instrumentus, iii) cieš āk sadarboties starp daž ādām ES 
politikas jom ām. 
• 2. risinājums. Nemain īga pieeja, bet p ārmaiņas politik ā. Tāpat kā 1. risinājumā, Komisija 
turpina piem ērot spēkā esošo Kopienas acquis . Tomēr, atšķirībā no 1. risin ājuma, 
2. risinājumā uzskata, ka sp ēkā esošais Kopienas acquis pietiekam ā mērā neatbilst jaunajai 
sociālajai realit ātei, un iesniedz p ārskatītu sociālo programmu  (kurā ir tiesību aktu un cita 
veida iniciat īvas), lai ņemtu vērā jauno soci ālo realitāti, kas vērsta uz nodarbin ātību, 
 
LV 5   LV sociālajām lietām un vienl īdzīgām iespējām. Veic ar ī jaunus pas ākumus cit ās politikas 
jomās (piemēram, izglītības, vesel ības, inform ācijas sabiedr ības un iekš ējā tirgus jom ā), 
kurām ir sociāla ietekme, bet to dara neatkar īgi no pārskatītās sociālās programmas.  
• 3. risinājums. Cita pieeja un p ārmaiņas politik ā. Tāpat kā 1. un 2. risin ājumā, Komisija 
turpina piem ērot spēkā esošo Kopienas acquis . Tomēr, atšķirībā no 2. risin ājuma, 
3. risinājumā uzskata, ka, lai risin ātu pārnozaru probl ēmas, kas rodas l īdz ar jauno soci ālo 
realitāti, ir jāiesaista visas attiec īgās ES politikas jomas, visaptveroš ā veidā iesaistot ne 
tikai nodarbin ātības, soci ālo lietu un vienl īdzīgu iespēju politiku, bet ar ī veselības, 
izglītības, inform ācijas sabiedr ības, iekš ējā tirgus, makroekonomikas politiku, vides 
politiku un ārpolitiku. 3. risin ājums noz īmē, ka iesniedz atjaunin ātu sociālo programmu , 
kurā apvienotas visas saist ītās politikas jomas un uzsvars v ērsts uz to neizmantoto 
potenciālu, pamatojoties uz tr īs pīlāriem: iesp ējām, pieejam ību un solidarit āti. 
6. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Izvēloties 1. risin ājumu, pašreiz ējais Kopienas acquis  un politika paliktu nemain īga, un jaun ā 
sociālā realitāte būtu lielākoties jāņem vērā dalībvalstīm. Ja ES politiku nepiem ēro jaunajai 
sociālajai realit ātei, domājams, ka tam b ūs negatīva ietekme četrās dimensij ās (ekonomikas, 
sociālajā, vides un politiskaj ā) vidējā un ilgākā termiņā. ES vairs neb ūtu pārmaiņu rosinātāja 
un neņemtu vērā radušos jaut āj u m u s .  N o  E S  p ārvaldības viedok ļa, Komisija t ādējādi 
neapliecin ātu savu ap ņemšanos uzlabot Eiropas iedz īvotāju labklājību, lai gan vi ņi to gaida. 
Tas varētu nopietni kait ēt ES leģitimitātei. 
Izvēloties 2. risin ājumu, Komisija iesniegtu p ārskatītu sociālo programmu attiec ībā uz 
nodarbinātības, soci ālo un vienl īdzīgu iespēju jomu. Ekonomikas, soci ālās un vides 
dimensijas anal īze liecina, ka kop ējā ietekme b ūtu labvēlīga. Lai gan ES uzskat āmi risinātu 
ES iedzīvotāju problēmas, kop ējā ES pasākumu ietekme, dom ājams, būtu ierobežota, jo t ā 
nebūtu pietiekami vispus īga (netiktu iesaist ītas citas politikas jomas, lai piel āgotos jaunajai 
sociālajai realit ātei) un t ā neatbilstu vajadz ībām (netiktu ņemtas vērā visas iedz īvotāju 
cerības).  
Izvēloties 3. risin ājumu, ES iesaist ītu visas  attiecīgās politikas jomas, lai piel āgotos jaunajai 
sociālajai realit ātei. Tādējādi kļūtu iespējamas siner ģijas starp ES politikas jom ām. Turklāt ES 
darbība būtu visaptveroša (t ā attiektos ne tikai uz nodarbin ātības, sociālo lietu un vienl īdzīgu 
iespēju jomām), vajadz ībām atbilstoša un saska ņota. Tā neradītu jaunu ES m ēroga procesu. 
Drīzāk tā papildinātu jau esošos procesus, tostar p Lisabonas izaugsmes un nodarbin ātības 
atjaunināto stratēģiju.  
Tā atbalstītu dalībvalstu pas ākumus un iev ērotu subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principu. 
Visbeidzot, ietekmes anal īze skaidri apliecina, ka esošo r īku pārskatīšana maksim āli 
palielinātu ES pas ākumu efektivit āti un iedarb īgumu.  
Tādēļ vēlams izvēlēties 3. risin ājumu (“Atjaunin āta sociālā programma: iesp ējas, pieejam ība 
un solidarit āte”). 
 
LV 6   LV 7. P IEVIENOT Ā VĒRTĪBA UN SUBSIDIARIT ĀTE 
Dalībvalstīm ir galven ā atbildība par pārmaiņām politikā, kas vajadz īgas, lai piel āgotos jaunai 
sociālajai realit ātei. Tom ēr apspried ēs par Eiropas soci ālo realitāti apstiprin ājās, ka 
iedzīvotāju ticība Eiropas projektam ir atkar īga no uzticamas soci ālās politikas Eiropas 
mērogā. ES darb ība arī turpmāk jāpamato ar pier ādītu pievienoto v ērtību saska ņā ar 
subsidiarit ātes un proporcionalit ātes prasībām.  
Taču tas nekav ē aktīvāku rīcību ES mērogā, lai veicin ātu pārmaiņas un virz ītu, atbalst ītu un 
papildinātu vajadz īgās reformas. Atjaunin ātās sociālās programmas ietvaros Komisija pl āno 
iesniegt konkr ētas, jaunas iniciat īvas vienlaic īgi ar pazi ņojumu vai pie ņemšanai v ēlāk. 
Vajadzības gadījumā Komisija veiks konkr ētu iniciatīvu ietekmes nov ērtējumus saska ņā ar 
Komisijas ietekmes nov ērtējuma pamatnost ādnēm7. Atsevišķos ietekmes nov ērtējumos sīkāk 
analizēs subsidiarit ātes un pievienot ās vērtības aspektus.  
ES pievienoto v ērtību veido galvenok ārt šādi elementi: 
• politikas principu noteikšana darb ībām; 
• Eiropas v ērtību kopšana un l īdzvērtīgu konkurences apst ākļu nodrošin āšana; 
• dalīšanās pieredzē un inform ēšana par lab āko praksi; 
• vietēja, reģionāla un valsts m ēroga pasākumu atbalst īšana;  
• izpratnes veicin āšana un apjom īgas zināšanu bāzes veidošana. 
8. U ZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Atjauninātā sociālā programma iesp ējām, pieejam ībai un solidarit ātei nerada atseviš ķu 
procesu. T ā papildina un ir cieši saist īta ar notiekošiem procesiem, piem ēram, Lisabonas 
izaugsmes un nodarbin ātības stratēģiju, Ilgtsp ējīgas attīstības stratēģiju un vienoto tirgu, k ā arī 
atvērtās koordin ācijas metodes procesiem soci ālās aizsardz ības un soci ālās integrācijas, 
izglītības un jaunatnes jom ā. Visiem šiem procesiem ir atseviš ķi uzraudz ības, ziņojumu 
sniegšanas un v ērtēšanas meh ānismi. Tā jābūt arī turpmāk, neradot papildu zi ņojumu 
sniegšanas meh ānismus saist ībā ar atjaunin ātās sociālās programmas īstenošanu. 
Atjauninātās sociālās programmas pamat ā ir vairākas tiesību aktu un citas iniciat īvas, kurām 
nereti ir atseviš ķi ietekmes nov ērtējumi un uzraudz ības un vērtēšanas meh ānismi. Tādēļ netiks 
ieviests papildu process atseviš ķu iniciatīvu uzraudz ībai un vērtēšanai, bet tiks nodrošin āta to 
saskaņotība.  
Komisija 2010. gad ā sniegs zi ņojumu par atjaunin ātās sociālās programmas īstenošanu. Šaj ā 
ziņojumā jābūt vērtējumam par Lisabonas l īguma horizont ālās sociālās klauzulas īstenošanu. 
Uz šā pamata Komisija sniegs pazi ņojumu par p ārskatu atjaunin ātajai sociālajai programmai 
“Iespējas, pieejam ība un solidarit āte”. 
                                                 
7 SEC(2005) 791.