KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par vispārējā budžeta garantijām Stāvoklis 2011. gada 31. decembrī /* COM/2012/0609 final */





SATURS 1........... Ievads. 3 2........... No budžeta garantēto operāciju veidi 3 3........... Notikumi pēc pēdējā ziņojuma par stāvokli 2011. gada 30. jūnijā. 4 3.1........ Maksājumu bilances atbalsts dalībvalstīm, kuras nav eurozonā. 4 3.2........ Makrofinansiālā palīdzība. 4 3.3........ Euratom.. 4 3.4........ Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms. 5 3.5........ Budžeta garantija EIB ārējam finansējumam.. 5 4........... Informācija par Budžeta segtajiem riskiem.. 5 4.1........ Riska definīcija. 5 4.2........ Riska struktūra. 6 4.3........ Budžeta gada riska kopsumma. 8 4.4........ Riska attīstība. 10 5........... Neizpildītās maksājumu saistības, budžeta garantiju aktivizēšana un nokavētie maksājumi 13 5.1........ Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem.. 13 5.2........ Maksājumi no Budžeta. 13 5.3........ Garantiju fonda aktivizēšana ārējai darbībai 14 6........... Garantiju fonds ārējai darbībai 14 6.1........ Maksājumu atgūšana. 14 6.2........ Aktīvi 14 6.3........ Paredzētais apjoms. 14 7........... Risku novērtējums. visvairāk riskam pakļauto trešo valstu ekonomiskais un finansiālais stāvoklis 15 7.1........ Mērķi 15 7.2........ Riska novērtēšanas metodes. 15 1. Ievads Šā ziņojuma mērķis ir uzraudzīt Eiropas Savienības budžeta kredītrisku, kas veidojas no sniegtajām garantijām un aizdevumu operācijām, ko Eiropas Savienība īsteno vai nu tieši, vai netieši ar EIB ārējo darbību pilnvarām. Šis ziņojums iesniegts saskaņā ar Finanšu regulas 130. pantu, kas nosaka, ka Komisija divreiz gadā sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par budžeta garantijām un ar tām saistītajiem riskiem[1]. Ziņojumam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments ar detalizētām tabulām un paskaidrojumiem (''KDDD''). 2. No budžeta garantēto operāciju veidi No Eiropas Savienības budžeta ("Budžets") sedz riskus, kas saistīti ar dažādām aizdevumu un garantēšanas operācijām, kuras var iedalīt divās kategorijās: – Eiropas Savienības piešķirtie aizdevumi makroekonomiskiem mērķiem, t. i., makrofinansiālās palīdzības[2] (MFP) aizdevumi trešām valstīm un sadarbībā ar Bretonvudas iestādēm, maksājumu bilances atbalsta[3] (MB) aizdevumi dalībvalstīm, kas nav eurozonā un sastapušās ar maksājumu bilances problēmām, un aizdevumi saskaņā ar Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu[4] (EFSM), kas paredzēti eurozonas valstīm, kas saskārušās ar grūtībām, ko tās nespēj ietekmēt; kā arī – aizdevumi mikroekonomiskiem mērķiem, t. i., Euratom aizdevumi un, īpaši svarīgi, Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansējums operācijām trešās valstīs (''EIB ārējās finansēšanas darījumi'')[5], uz kurām attiecas ES garantijas[6]. Garantēto EIB ārējo finansējumu, Euratom aizdevumus un MFP aizdevumus kopš 1994. gada nodrošina no Garantiju fonda ārējai darbībai (''Fonds'')[7], bet MB atbalsta un EFSM aizdevumus sedz tieši no Budžeta. No Fonda tiek segti aizdevumi saistību neizpildes gadījumā, kā arī nodrošinātas aizdevumu garantijas valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, vai aizdevumu garantijas projektu īstenošanai valstīs, kuras nav ES dalībvalstis. Fonds tika izveidots, lai: – sniegtu likviditātes nodrošinājumu tādējādi, lai katru reizi nebūtu jāizmanto Budžeta līdzekļi saistību neizpildes vai nokavēta maksājuma par garantēto aizdevumu gadījumā; kā arī – izveidotu budžeta disciplīnas instrumentu, nosakot finanšu shēmu ES politikas izstrādei par Komisijas un EIB piešķirto aizdevumu garantijām valstīm, kuras nav ES dalībvalstis[8]. Ja trešās valstis kļūst par dalībvalstīm, Fonds vairs nesedz aizdevumus šīm valstīm un risku sedz tiešā veidā no Budžeta. Fonda līdzekļus nodrošina no Budžeta, un līdzekļu apjoms tajā vienmēr jāuztur kā noteikta procentuālā daļa no Fonda segto aizdevumu un aizdevumu garantiju kopējās neatmaksātās summas. Pašlaik šī procentuālā daļa, ko dēvē par paredzēto apjomu, ir 9 %. Ja Fondā nepietiek līdzekļu, vajadzīgos līdzekļus nodrošina no Budžeta. 3. Notikumi pēc pēdējā ziņojuma par stāvokli 2011. gada 30. jūnijā 3.1. Maksājumu bilances atbalsts dalībvalstīm, kuras nav eurozonā 2011. gada otrajā pusgadā Ungārija atmaksāja EUR 2 miljardus. Tā kā nav veiktas nekādas izmaksas, MB atbalsta mehānisma neatmaksāto līdzekļu summa ir samazinājusies līdz EUR 11,4 miljardiem. ES vidēja termiņa finansiālā palīdzība Rumānijai piesardzības pasākumu veidā, par kuras piešķiršanu EUR 1,4 miljardu apmērā 2011. gada 12. maijā nolēma Padome[9], ir sagatavota, bet nav aktivizēta izmantošanai. 3.2. Makrofinansiālā palīdzība 2011. gada otrajā pusgadā saskaņā ar MFP notika divas izmaksas. Tika izmaksāti EUR 100 miljoni Serbijai un EUR 26 miljoni Armēnijai, bet Gruzija un Rumānija atmaksāja attiecīgi EUR 13,5 miljonus un EUR 12,5 miljonus. 3.3. Euratom Pārskata periodā aizdevumu izmaksas nav notikušas. Atmaksāto summu veido EUR 6,5 miljoni, kas saņemti no Bulgārijas, un EUR 3,8 miljoni, kas saņemti no Ukrainas. 3.4. Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms Izmaksas Īrijai un Portugālei 2011. gada otrajā pusgadā sasniedza attiecīgi EUR 2,5 miljardus un EUR 7,6 miljardus. 2011. gada oktobrī Padome nolēma pagarināt aizdevumu termiņus un ar atpakaļejošu ietekmi atcelt aizdevumu piešķiršanas izmaksas, kas tika piemērotas aizdevumiem Īrijai[10] un Portugālei[11]. Reaģējot uz krīzi, ir izveidoti arī divi citi mehānismi, kuri nerada nekādu risku Budžetam. – Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSI[12]), ko proporcionāli garantē dalībvalstis, kas tajā piedalās, un – Grieķijai paredzēto aizdevumu mehānisms[13], ko finansē pārējo eurozonas dalībvalstu divpusēju aizdevumu veidā, ko centrāli pārvalda Komisija. 3.5. Budžeta garantija EIB ārējam finansējumam 2007.–2013. gada ārējo pilnvaru laikā aizdevuma piešķiršana 2011. gada otrajā pusgadā palielinājusies par 10 % un sasniegusi EUR 1 745 miljonus. Pārskata periodā izmaksāto aizdevumu summa bija EUR 1 381 miljoni. Tadējādi 2007.–2013. gada ārējo pilnvaru laikā kopējais izmaksāto aizdevumu apjoms 2011. gada 31. decembrī sasniedza EUR 8 561 miljonus, kas ir par 19 % vairāk nekā 2011. gada 30. jūnijā. 4. Informācija par Budžeta segtajiem riskiem 4.1. Riska definīcija Budžeta risks rodas no neatmaksātā kapitāla un procentiem saistībā ar garantētām operācijām. Šajā ziņojumā izmantotas divas metodes, lai novērtētu Budžeta riskus (tieši vai netieši ar Fonda starpniecību). – "Kopējais segtais risks" pamatojas uz attiecīgo operāciju neatmaksātā kapitāla kopsummu noteiktā dienā, ieskaitot uzkrātos procentus[14]. – Budžeta pieeja, ko sauc par ''Budžeta gada risku'', pamatojas uz tādas ikgadējo maksājumu maksimālās summas aprēķinu, kura ES būtu jāizmaksā finanšu gadā, ja netiktu atmaksāti visi garantētie aizdevumi[15]. 4.2. Riska struktūra Līdz 2010. gadam maksimālais risks attiecībā uz segto neatmaksātā kapitāla kopsummu bija lielākoties saistīts ar trešām valstīm piešķirtajiem aizdevumiem. 2011. gadā finanšu krīze smagi ietekmēja dalībvalstu publiskā sektora finanses un izraisīja ES kreditēšanas aktivitātes palielinājumu nolūkā vairāk atbalstīt valdību finansiālās vajadzības. Tāpēc ir mainījusies riska struktūra. 2011. gada 31. decembrī · 67% no kopējā garantētā neatmaksātā apjoma attiecās uz aizņēmumu operācijām saistībā ar aizdevumiem dalībvalstīm, kurus sedz tieši no Budžeta (2010. gada 31. decembrī šis skaitlis bija 45 %). · 33% no kopējā garantētā neatmaksātā apjoma bija saistīti ar aizņēmumiem un trešām valstīm piešķirtiem aizdevumiem, kurus sedz no Garantiju fonda ārējiem darījumiem ("Fonds"), taču 2010. gada 31. decembrī šis skaitlis bija 55 %. Dati par kopējo budžeta risku 2011. gada 31. decembrī ir iekļauti 1. tabulā. 1. tabula. Kopējās neatmaksātās summas ar budžeta garantiju 2011. gada 31. decembrī (miljonos EUR) || Neatmaksātais kapitāls || Uzkrātie procenti || Kopā || % Dalībvalstis* || || || || MFP || 25 || 0 || 25 || <1 % Euratom || 404 || 4 || 408 || 1 % MB || 11 400 || 225 || 11 625 || 18 % EIB*** || 2965 || 26 || 2991 || 5 % EFSM || 28 000 || 344 || 28 344 || 44 % Dalībvalstis (starpsumma) || 42 794 || 599 || 43 393 || 67 % Trešās valstis** || || || || MFP || 565 || 5 || 570 || 1 % Euratom || 43 || 0 || 43 || <1 % EIB*** || 20 466 || 156 || 20 621 || 32 % Trešās valstis (starpsumma) || 21 074 || 161 || 21 234 || 33 % Kopā || 63 868 || 760 || 64 628 || 100 % * Šo risku sedz tieši no Budžeta. Tajā ietverti arī MFP, Euratom un EIB aizdevumi, kas piešķirti pirms iestāšanās ES. ** Šo risku sedz no Fonda. *** Uz aptuveni 82 % no EIB aizdevumu darbībām (aizdevumiem valstīm, reģioniem vai pašvaldībām) attiecas visaptveroša garantija, bet uz pārējām EIB darbībām attiecas tikai garantija pret politisko risku. Sīkāka informācija par šīm neatmaksātajām summām, jo īpaši attiecībā uz maksimālo apjomu, faktiski izmaksātajām summām vai garantiju likmēm, ir sniegta Komisijas dienestu darba dokumenta A1., A2., A3. un A4. tabulā. Salīdzinot ar stāvokli 2011. gada 30. jūnijā, no budžeta garantētā kapitāla un procentu neatmaksātā kopsumma ir ievērojami palielinājusies par 17,6 %, sasniedzot EUR 64,63 miljardus. Šis pieaugums galvenokārt izskaidrojams ar: · EUR 10,1 miljardiem, kas izmaksāti saskaņā ar EFSM (EUR 2,5 miljardi Īrijai un EUR 7,6 miljardi Portugālei); · EIB trešām valstīm izmaksāto neto summu palielinājumu 2011. gada otrajā pusgadā (palielinājums par EUR 2,45 miljoniem). 4.3. Budžeta gada riska kopsumma 2012. gadā no Budžeta (tieši un ar Fonda starpniecību) var segt EUR 3,782 miljardus[16], ko veido summas, kas šajā periodā jāatmaksā no kopējās neatmaksātās summas 2011. gada 31. decembrī. EUR 1,769 miljardi no šīs summas (47 %) ir iekasējami tieši no dalībvalstīm. KDDD A2. tabulā iekļauti sīkāki dati par katras valsts īpatsvaru kopējā segtajā riska apjomā. 4.3.1. Ar dalībvalstīm saistītais risks Ar dalībvalstīm saistītais risks ir: (a) EIB aizdevumi un/vai MFP un/vai Euratom aizdevumi, kas piešķirti pirms iestāšanās ES, (b) no MB atbalsta mehānisma piešķirtie aizdevumi, un (c) saskaņā ar EFSM shēmu piešķirtie aizdevumi. 2. tabula. Dalībvalstu secība atbilstoši Budžeta maksimālajam riskam, kas ar šīm valstīm saistīts 2012. gadā (miljonos EUR) Vieta || Valsts || Aizdevumi || Maksimālais risks || Valsts īpatsvars dalībvalstu kopējā riska apjomā || Valsts īpatsvars dalībvalstu un trešo valstu kopējā riska apjomā 1. || Īrija || c) || 412,7 || 23,3 % || 10,9 % 2. || Portugāle || c) || 400,8 || 22,7 % || 10,6 % 3. || Rumānija || a)+b) || 395,1 || 22,3 % || 10,4 % 4. || Ungārija || a)+b) || 142,4 || 8,0 % || 3,8 % 5. || Latvija || a)+b) || 96,8 || 5,5 % || 2,6 % 6. || Bulgārija || a) || 92,8 || 5,2 % || 2,5 % 7. || Polija || a) || 81,0 || 4,6 % || 2,1 % 8. || Čehija || a) || 70,8 || 4,0 % || 1,9 % 9. || Slovākija || a) || 51,1 || 2,9 % || 1,4 % 10. || Slovēnija || a) || 11,4 || 0,6 % || 0,3 % 11. || Kipra || a) || 7,7 || 0,4 % || 0,2 % 12. || Lietuva || a) || 5,3 || 0,3 % || 0,1 % 13. || Malta || a) || 0,7 || 0,0 % || 0,0 % 14. || Igaunija || a) || 0,5 || 0,0 % || 0,0 % Kopā || || || 1796,3 || 100 % || 46,8 % 4.3.2. Ar trešām valstīm saistītais risks Fonds ir garantējis aizdevumus trešām valstīm, un šo aizdevumu galīgās atmaksas termiņi sniedzas līdz pat 2041. gadam. Konkrētāk, Fonda ar trešām valstīm saistītais maksimālais risks 2012. gadā būs EUR 2013 miljoni (53,2 % no kopējā gada riska apjoma). Desmit valstis (no četrdesmit septiņām), kuru kopējās neatmaksātās summas ir vislielākās, ir norādītas tabulā. Tās kopā veido EUR 1580,4 miljonus jeb 78,5 % no Fonda kopējā gada riska saistībā ar trešām valstīm. Ekonomiskā situācija šajās valstīs ir analizēta un raksturota KDDD 3. daļā. Katras valsts tabulā norādīta arī reitingu aģentūru noteiktā kredītspēja. Ar trešām valstīm saistītais risks attiecas uz EIB aizdevumiem un/vai MFP un/vai Euratom aizdevumiem (sīkāki dati norādīti KDDD A3b. tabulā un A4. tabulā). 3. tabula. 10 svarīgāko trešo valstu secība atbilstoši fonda maksimālajam riskam, kas ar šīm valstīm saistīts 2012. gadā (miljonos EUR) Vieta || Valsts || Maksimālais risks || Valsts īpatsvars trešo valstu kopējā riska apjomā || Valsts īpatsvars dalībvalstu un trešo valstu kopējā riska apjomā 1. || Turcija || 458,8 || 22,8 % || 12,1 % 2. || Ēģipte || 207,9 || 10,32 % || 5,5 % 3. || Tunisija || 185,8 || 9,2 % || 4,9 % 4. || Maroka || 179,4 || 8,9 % || 4,7 % 5. || Serbija || 154,2 || 7,7 % || 4,1 % 6. || Dienvidāfrika || 122,3 || 6,1 % || 3,2 % 7. || Libāna || 84,6 || 4,2 % || 2,2 % 8. || Sīrija || 81,3 || 4,0 % || 2,1 % 9. || Bosnija un Hercegovina || 54,8 || 2,7 % || 1,4 % 10. || Brazīlija || 51,2 || 2,5 % || 1,4 % 10 valstis kopā || || 1580,4 || 78 % || 41,8 % 4.4. Riska attīstība Joprojām saglabājas augsts nedrošības līmenis, jo pasaules ekonomikas un finanšu krīze turpina ietekmēt ekonomikas atlabšanu ES un globālo izaugsmi. Ģeopolitiskā spriedze, kas skar dažas Vidusjūras reģiona dienvidu valstis, palielina arī nedrošību attiecībā uz ekonomikas atlabšanu atsevišķās trešās valstīs. · Maksājumu bilances atbalsta mehānisms ES vidēja termiņa finansiālā palīdzība saskaņā ar maksājumu bilances atbalsta mehānismu tika no jauna aktivizēta 2008. gada novembrī, lai palīdzētu Ungārijai, un pēc tam 2009. gada janvārī un maijā, lai palīdzētu Latvijai un Rumānijai atjaunot uzticību tirgum, un kopējais atvēlēto līdzekļu apjoms bija EUR 14,6 miljardi. EUR 1,2 miljardi netiks izmaksāti, jo ir beidzies izmaksu termiņš. Pirmā aizdevuma atmaksa EUR 2 miljardu apmērā no Ungārijas tika veikta 2011. gada decembrī. Papildus jau piešķirtajam MB atbalstam Rumānijai EUR 5 miljardu apmērā Padome 2011. gada maijā nolēma piešķirt Rumānijai ES vidēja termiņa finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā ne vairāk kā EUR 1,4 miljardu apmērā[17], bet šīs palīdzības izmaksas vēl nav veiktas. MB atbalsta mehānismā, kura kopējais maksimālais apjoms ir EUR 50 miljardi, vajadzības gadījumā vēl ir pieejami atlikušie MB atbalsta mehānisma līdzekļi EUR 37 miljardu apmērā. · Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) Valsts obligāciju tirgos 2011. gada otrajā pusgadā saglabājās liela spriedze. Valsts obligāciju emisijas nosacījumi perifērajās eurozonas valstīs joprojām bija sarežģīti, lai gan papildus divpusējiem aizdevumiem tika aktivizēti EFSM un EFSI. Dalībvalstu valdību pieaugošo pārfinansēšanas vajadzību veiksmīga apmierināšana nākamajos mēnešos un gados joprojām rada bažas. Ecofin Padomes secinājumos noteikts maksimālais mehānisma līdzekļu apjoms EUR 60 miljardu apmērā[18], savukārt juridiskais ierobežojums ir noteikts Padomes regulas 2. panta 2. punktā, kas ierobežo neatmaksāto summu līdz tai, kas pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apjomu[19]. Atbilstoši Padomes lēmumiem par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai[20] un Portugālei[21] 2011. gadā Īrijai tika izmaksāti EUR 13,9 miljardi un Portugālei – EUR 14,1 miljards. No maksimālā līdzekļu apmēra EUR 60 miljardi no EFSM nepieciešamības gadījumā vēl ir iespējams piešķirt EUR 11,5 miljardus turpmākajam atbalstam[22]. Eurozonas augstākā līmeņa sanāksmē 2011. gada 21. jūlijā lēma par vairākiem pasākumiem, tostarp maksājumu termiņu pagarināšanu un procentu likmju samazināšanu nākamajiem EFSF aizdevumiem Grieķijai nolūkā atvieglot Grieķijas parādu krīzi un nodrošināt finanšu stabilitāti visā eurozonā. Atbilstoši sanāksmes secinājumiem EFSM ietekme ir divkārša: a) ar atpakaļejošu ietekmi tika samazināta EFSM marža attiecībā uz aizdevumu operācijām Portugālei un Īrijai un b) tika pagarināti turpmāko aizdevumu atmaksāšanas termiņi. Šis pasākumi stājās spēkā līdz ar 2011. gada oktobrī pieņemtajiem Padomes lēmumiem[23]. · Makrofinansiālās palīdzības aizdevumi Katram MFA aizdevumam trešām valstīm ir nepieciešams atsevišķs Padomes lēmums, un kopš spēkā ir stājies Lisabonas līgums, – atsevišķs Padomes un Parlamenta lēmums. Komisija ir pieņēmusi jaunu tiesību akta priekšlikumu MFP pamatregulai, lai uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesu saskaņā ar Lisabonas līgumu[24]. Saskaņā ar ierosināto pamatregulu MFP piešķiršanas procedūru vajadzētu padarīt līdzīgu ārējo finansēšanas instrumentu piešķiršanas procedūrai, lai Komisija būtu kompetenta pieņemt lēmumus par MFP piešķiršanu dalībvalstu pārstāvju komitejas uzraudzībā atbilstoši pārbaudes procedūrai, kas ieviesta ar jaunajiem komitoloģijas noteikumiem, kuri stājušies spēkā 2011. gada 1. martā[25]. Parlaments un Padome 2012. gadā turpinās sarunas par regulas priekšlikumu, tostarp par MFP lēmumu pieņemšanas procedūru. Divas MFP aizdevumu darbības par kopējo summu EUR 126 miljoniem tika veiktas 2011. gada jūlijā. EUR 26 miljoni tika piešķirti Armēnijai un EUR 100 miljoni Serbijai. · Euratom aizdevumi Maksimālais Euratom aizdevumu apjoms dalībvalstīm vai dažām trešām valstīm, kas ir tiesīgas tos saņemt (Krievijas Federācija, Armēnija, Ukraina), ir EUR 4 miljardi, no kuriem aptuveni 85 % jau ir izlietoti. Atlikusī summa ir aptuveni EUR 600 miljoni, kuru varētu izmantot jaunu projektu finansēšanai. · EIB aizdevumi Saskaņā ar EIB vispārējām pilnvarām attiecībā uz 2007.-2013. gada laikposmu 2010. gada 31. decembrī tika apstiprināts finansējums EUR 19 436 miljonu apmērā, no kuriem EUR 8561 miljoni tika izmaksāti šajā dienā (sk. A6. tabulu KDDD). Saskaņā ar EIB ārējo pilnvaru starpposma pārskatu Eiropas Parlaments un Padome 2011. gada 25. oktobrī pieņēma jaunu Lēmumu Nr. 1080/2011/ES, ar ko EIB piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Savienības un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 633/2009/EK. Jaunais Lēmums stājās spēkā 2011. gada 30. oktobrī. Attiecīgi kopsumma tiem kredītiem un garantijām, kas izsniegti saistībā ar EIB finansēšanas operācijām, mīnus atmaksātās summas un plus visas saistītās summas, tiks palielināta no EUR 25 800 miljoniem līdz maksimālajam apmēram EUR 29 484 miljoniem[26]. ES garantiju var piešķirt ne vairāk kā 65 % no EIB finansēšanas darbībās izmaksāto kredītu un garantiju kopsummas. EIB no Sīrijas valdības nav saņēmusi noteiktus procentu maksājumus uz aizdevumu atmaksu (sk. 5.3. punktu). Taču Fonda līdzekļi tika piesaistīti tikai 2012. gadā. Sīkāka informācija par valstīm, uz kurām attiecas ES garantijas, norādīta KDDD A1. un A2. tabulā. 5. Neizpildītās maksājumu saistības, budžeta garantiju aktivizēšana un nokavētie maksājumi 5.1. Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem Ja kāds parādnieks novēlo maksājumu ES, Komisija izmanto savus skaidras naudas līdzekļus, lai novērstu kavējumus un no tiem izrietošās izmaksas par savu aizdevuma operāciju apkalpošanu[27]. 5.2. Maksājumi no Budžeta Tā kā 2011. gada otrajā pusē nav konstatēts neviens saistību nepildīšanas gadījums, p.m. pozīcijā Budžeta postenī 01 04 01 "Eiropas Savienības garantijas Savienības un Euratom aizņēmumu operācijām un EIB aizdevumu operācijām" apropriācijas nav pieprasītas. 5.3. Garantiju fonda aktivizēšana ārējai darbībai[28] Ja kāds ES piešķirta vai garantēta aizdevuma saņēmējs (trešās valstīs) novēlo maksājumu, tad vēršas Fondā, lai tas nosegtu neizpildītās maksājumu saistības trīs mēnešu laikā no dienas, kad maksājums bija jāveic[29]. 2011. gada otrajā pusē no Fonda nav prasīti neizpildīto saistību maksājumi. Taču EIB no Sīrijas valdības nav saņēmusi noteiktus procentu maksājumus uz aizdevumu atmaksu. Tā kā oficiāli pieprasījumi veikt maksājumus ir bijuši neveiksmīgi, EIB 2012. gada 10. maijā pieprasīja ES garantijas maksājumu no Garantiju fonda aptuveni EUR 15,5 miljonu apmērā[30]. Ja situācija valstī neuzlabosies, var būt nepieciešams pieprasīt citus maksājumus no Fonda (Sīrijas kopējā neatmaksātā kapitāla summa veido EUR 551 miljonu, un pēdējais aizdevuma atmaksas termiņš ir 2030. gadā). Saskaņā ar garantiju līgumiem, ja ES ir veikusi maksājumu saskaņā ar ES garantiju, tā stājas EIB vietā attiecībā uz tiesībām un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. Maksājumu atgūšanas procedūru attiecībā uz minētajām summām nodrošina EIB. 6. Garantiju fonds ārējai darbībai 6.1. Maksājumu atgūšana[31] 2011. gada 31. decembrī Fondam nebija jāatgūst nokavētie maksājumi. 6.2. Aktīvi Fonda neto aktīvi[32] 2011. gada 31. decembrī bija EUR 1 755 434 096,22. 6.3. Paredzētais apjoms Fonda līdzekļiem jābūt atbilstīgā apjomā (paredzētais apjoms), kas noteikts 9 % apmērā no neatmaksātā kapitāla saistību kopsummas, kurai pieskaitīti uzkrātie procenti. Attiecība starp Fonda resursiem (EUR 1755,43 miljoni) un neatmaksātā kapitāla saistībām[33] (EUR 21 234,34 miljoni) Fonda regulas izpratnē nedaudz samazinājās no 8,8 % 2011. gada 30. jūnijā līdz 8,3 % 2011. gada 31. decembrī. Tā kā Fonda līdzekļi bija mazāki nekā paredzētais apjoms, 2013. gada provizoriskajā Budžetā tika paredzēti līdzekļi EUR 155,66 miljonu apmērā. 2012. gada februārī no Budžeta tika veikta iemaksa Fondā EUR 260,17 miljonu apmērā, kā bija paredzēts 2012. gada provizoriskajā Budžeta projektā un atbilstīgi Fonda regulai (9 % paredzētais apjoms). 7. Risku novērtējums. visvairāk riskam pakļauto trešo valstu ekonomiskais un finansiālais stāvoklis 7.1. Mērķi Šā ziņojuma iepriekšējās sadaļās sniegta informācija par budžeta riska kvantitatīvajiem aspektiem saistībā ar trešām valstīm. KDDD 3. sadaļā sniegta to trešo valstu makroekonomiskā analīze, kurām ir lielākā ietekme uz Budžetu vai kuras izmanto ES aizdevuma mehānismus (MFP un Euratom aizdevumi). 7.2. Riska novērtēšanas metodes Riska novērtējums KDDD balstās uz informāciju par ekonomikas un finanšu stāvokli, reitingiem un citiem zināmiem faktiem par valstīm, kuras saņēmušas garantētos aizdevumus. Šajā novērtējumā nav iekļautas aplēses par plānotajiem zaudējumiem un atgūtajiem līdzekļiem, kas neizbēgami ir neskaidras. Valstu riska rādītāji, kas ir iekļauti KDDD tabulās, atklāj, ka saistību neizpildes risks pieaug. KDDD 3. sadaļā ir analizētas tās valstis, kurām 2011. gada 31. decembrī ir lielākais kredītrisks un ietekme uz budžetu (ņemot vērā arī MFP un Euratom aizdevumus). [1] COM(2012) 66 un SEC(2012) 15 kopā veido iepriekšējo ziņojumu par budžeta garantijām 2011. gada 30. jūnijā. [2] MFP var arī būt trešām valstīm sniegtu piešķīrumu veidā. Sīkākai informācijai par MFP sk. Komisijas ziņojumu COM(2011) 408 un SEC(2011) 874. [3] Padomes 2002. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.). [4] EFSM tika izveidots 2010. gada 11. maijā, pamatojoties uz Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010 (OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.). Tā funkcijas ir līdzīgas kā maksājumu bilances mehānismam, bet tas ir pieejams visām valstīm, t. i., arī tām, kuras ir eurozonā. [5] Informācija par EIB pilnvarām sniegta Komisijas dienestu darba dokumenta A1. tabulā, un atsauces uz juridisko pamatu uzskaitītas A4. tabulā. [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Lēmums Nr. 1080/2011/ES (OV L 280, 27.10.2011., 1. lpp.), ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Savienības un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 633/2009/EK, attiecas uz laikposmu no 2007. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. decembrim.. [7] Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009, ar ko izveido garantiju fondu ārējai darbībai (kodificētā versija), "Garantiju fonda regula" (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.). [8] Lai gan ārējie riski tiek segti no ES budžeta, Garantiju fonds darbojas kā instruments, lai aizsargātu ES budžetu pret maksājuma saistību neizpildes risku. Visaptverošu ziņojumu par Fonda darbību sk. COM(2010) 418 un tam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (SEC(2010) 968). [9] Padomes 2011. gada 12. maija Lēmums 2011/288/ES par ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā (OV L 132, 19.5.2011., 15. lpp.). [10] Padomes 2011. gada 11. maija Lēmums 2011/682/ES (OV L 269, 14.10.2011., 31. lpp.). [11] Padomes 2011. gada 11. maija Lēmums 2011/683/ES (OV L 269, 14.10.2011., 32. lpp.). [12] Par EFSI: http://www.efsf.europa.eu/about/index.htm. [13] Grieķijai paredzēto aizdevumu mehānisms – ECFIN– Eiropas Komisija: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm. [14] Skatīt ziņojuma 1. tabulu. [15] Šā aprēķina nolūkā pieņem, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa, t. i., ņem vērā tikai tos maksājumus, kuru termiņš ir noteiktajā laikposmā (sk. arī ziņojuma 2. un 3. tabulu un KDDD A2. tabulu). [16] Tas atspoguļo summas, kuru atmaksas termiņš ir 2012. gadā (no kopējās neatmaksātās summas 2012. gada 31. decembrī), pieņemot, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa (sīkākas ziņas KDDD A2. tabulā). [17] Padomes 2011. gada 12. maija Lēmums 2011/288/ES par ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā (OV L 132, 19.5.2011., 15. lpp.). [18] Salīdzināt ar paziņojumu presei par Ekonomikas un finanšu padomes ārkārtas sanāksmi 2010. gada 9. un 10. maijā (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf). [19] Padomes 2010. gada 11. maija Regula (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.). [20] Padomes 2011. gada 7. decembra Īstenošanas lēmums 2011/77/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai (OV L 0, 4.2.2011., 348. lpp.). [21] Padomes 2011. gada 30. maija Īstenošanas lēmums 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei (OV L 159, 17.6.2011., 88. lpp.). [22] Papildu informācijai par EFSM skatīt arī Komisijas ziņojumu par Eiropas Savienības aizņēmumu un aizdevumu darbībām 2010. gadā, COM(2011) 485. [23] Padomes 2011. gada 11. oktobra Īstenošanas lēmums 2011/682/ES attiecībā uz Īriju un Īstenošanas lēmums 2011/683/ES attiecībā uz Portugāli (OV L 269, 14.10.2011., 31. un 32. lpp.). [24] Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, lēmumus par MFA piešķiršanu pieņem ne tikai Padome. Tos pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (koplēmuma procedūra). [25] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.), un kas aizstāj Padomes lēmumu Nr. 1999/468/EK. [26] Palielinājums par EUR 3684 miljoniem ir sadalīts starp papildu pilnvarām attiecībā uz EUR 2000 miljoniem klimata pārmaiņu darbību finansēšanai un EUR 1684 miljoniem EIB riska darījumu pastiprināšanai. [27] Sk. 12. pantu Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.). [28] Kopš tā izveidošanas 1994. gadā no Fonda ir pieprasīti EUR 478 miljoni. [29] Papildinformāciju sk. KDDD 1.4.3. punktā. [30] Atkarībā no citu starptautisko valūtu maiņas likmju svārstībām. [31] Kop Fonda izveidošanas 1994. gadā tas ir atguvis kopumā EUR 576 miljonus (šis skaitlis ietver gan atmaksāto pamatsummu, gan procentus, gan soda procentus par nokavētiem maksājumiem, gan arī ieguvumus un zaudējumus no valūtas likmju svārstībām). [32] Fonda kopējie aktīvi, atņemot uzkrātos izdevumus (EIB un revīzijas maksas). [33] Ieskaitot uzkrātos procentus.