par to, kā īstenota Ūdens pamatdirektīva (2000/60/EK), Vides kvalitātes standartu direktīva (2008/105/EK, kas grozīta ar Direktīvu 2013/39/ES) un Plūdu direktīva (2007/60/EK) Plānoto pasākumu programmu īstenošana Jaunas prioritārās vielas Sākotnējie plūdu riska novērtējumi un potenciāli nozīmīga plūdu riska teritorijas

Tiešs UBAP un 2018. gada PP datu salīdzinājums bieži vien nav iespējams, jo pastāv tādas metodoloģiskas problēmas kā pasākumu izmaiņas, dažādi bāzlīnijas gadi un izmaiņas ūdensobjektu ierobežojumos. Tomēr informācija, kas sniegta 2016. un 2018. gadam un prognozēta 2021 gadam, joprojām sniedz kvantitatīvus datus par progresu, kas gūts, īstenojot PP. Dati šajā dokumentā un ar to saistītajā Komisijas dienestu darba dokumentā ir atspoguļoti pēc iespējas plašākā apmērā.

Dalībvalstīm tika lūgts ziņot par progresu, kas gūts, īstenojot to definētos “galveno veidu pasākumus” (GVP). GVP ir tipiski pasākumi, ko veic, lai samazinātu spiedienu, piemēram, upes atbrīvošana no šķēršļiem, notekūdeņu attīrīšanas staciju modernizēšana, pakāpeniska atteikšanās no prioritāro vielu izmantošanas utt..

Ūdens pamatdirektīvas 11. pantā noteikts, ka dalībvalstīm ir jāizstrādā PP katram upju baseinu apgabalam (UBA) un ir jānorāda to saturs, ko veido pamatpasākumi (11. panta 3. punkts) un papildpasākumi (11. panta 4. punkts), kā arī papildu pasākumi (11. panta 5. punkts), ja tādi ir nepieciešami.

Attiecībā uz VKSD šajā ziņojumā ir novērtēts progress attiecībā uz to, kā ir īstenotas prasības, kas ir saistītas ar 12 jaunajām vielām, kuras ir pievienotas 2013. gadā saskaņotajam prioritāro vielu sarakstam attiecībā uz virszemes ūdeņiem. Konkrētāk raugoties, Direktīvas 2008/105/EK, kas grozīta ar Direktīvu 2013/39/ES, 3. panta 1.a punkta ii) apakšpunktā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāizstrādā un jāiesniedz Komisijai papildu monitoringa programma un pasākumu pagaidu programma, kas aptver jaunās, sarakstā iekļautās vielas. Visas dalībvalstis ir sniegušas ziņojumus par jaunajām prioritārajām vielām.

Eiropa 2021. gadā atkal pieredzēja ar ūdeni saistītu ekstremālu notikumu ietekmi, ko vēl vairāk saasināja klimata pārmaiņu sekas: dramatiski plūdi Reinas un Mēzas upes baseinos, kā arī iepriekš nepieredzēti karstuma viļņi un meža ugunsgrēki noveda pie traģiskas cilvēku bojāejas un radīja daudzos miljardos euro mērāmus zaudējumus. Lai gan šie notikumi tikai daļēji ir saistīti ar pareizu ūdens resursu politiku, tie norāda uz to, cik svarīga ir uzlabota saldūdens resursu apsaimniekošana ilgākā laika periodā, arī pārrobežu līmenī.

Līdz 2016.–2021. gada cikla vidum pasākumu īstenošana bija uzsākta visās dalībvalstīs, dažos gadījumos — ar kavēšanos. Salīdzinājumā ar 2015. gada PP visas dalībvalstis ziņoja par GVP, un vairākas dalībvalstis pabeidza ziņojumu sniegšanu, un tagad aptver visus savus UBA. Lielākā daļa dalībvalstu ir panākušas zināmu progresu tādu nepilnību identificēšanā, kas tās šķir no laba stāvokļa katram nozīmīgam spiedienam, un tāda līmeņa identificēšanā, kādā jāīsteno pasākumi, kas ir nepieciešami laba stāvokļa sasniegšanai. Attiecībā uz tām dalībvalstīm (18), kuras sniedza datus, kas ļauj veikt padziļinātu analīzi un salīdzinājumu, var konstatēt, ka trijās no tām UBA izvirzītie mērķi ir sasniegti 70–100 % apmērā, kamēr vēl četrās par virzību uz mērķi likvidēt nepilnības liecina 30–80 % rādītāju. Vēl vienā citā dalībvalstī, mērķi ir sasniegti 16 no 25 UBA. Tas ir uzmundrinošs uzlabojums, kas nodrošinās pasākumu labāku identificēšanu un prioritizēšanu.

Dalībvalstīm, kas papildus būtiskajiem spiedieniem identificēja citus spiedienus, ir ieviesti pasākumi to risināšanai, visumā ir identificētas nepilnības, kuras jānovērš laba stāvokļa sasniegšanai, un ir izstrādāti rādītāji tāda līmeņa identificēšanai, kādā jāīsteno pasākumi, kas ir nepieciešami laba stāvokļa sasniegšanai.

Dalīb-valsts UBA Pabeigti visi pasākumi Pabeigti visi plānotie pasākumi Pabeigti daži pasākumi Pabeigti daži plānotie pasākumi Nav pabeigts neviens pasākums AT 3 3 BE 8 1 5 1 1 BG 4 1 3 CY 1 1 CZ 3 3 DE 10 10 DK 4 4 EE 3 3 EL 14 14 ES 25 25 FI 8 8 FR 14 7 7 HR 2 2 HU 1 1 IE 3 3 IT 8 1 3 4 LT 4 4 LU 2 2 LV 4 4 MT 1 1 NL 4 4 PL 10 10 PT 10 9 1 RO 1 1 SE 5 5 SI 2 2 SK 2 2

1. tabula. Stāvoklis un progress kopš otrajiem upju baseinu apsaimniekošanas plāniem (UBAP), kas paredzēti upju baseinu apgabaliem (UBA).

Dalībvalstis ziņoja arī par šķēršļiem PP īstenošanā. Kā redzams 2. tabulā, nozīmīgākie apgrūtinājumi ir finansējuma trūkums, kavējumi un pārvaldība.

Šķēršļi Dalībvalsts UBA Pārvaldība Kavējumi Finansējuma trūkums Mehānisma trūkums Pasākumu trūkums Izmaksu nelietderība Ekstremāli notikumi Citi AT 3 BE 8 3 3 2 2 BG 4 4 1 1 CY 1 CZ 3 3 3 3 3 3 3 DE 10 10 4 10 9 7 4 10 DK 4 4 4 EE 3 3 3 3 EL 14 14 ES 25 25 25 25 25 FI 8 8 8 FR 14 14 14 14 14 14 HR 2 2 2 2 HU 1 1 1 1 1 1 1 1 IE 3 3 3 3 3 IT 8 5 5 8 7 1 2 6 LT 4 LU 2 1 2 LV 4 4 4 MT 1 1 NL 4 4 4 4 4 PL 10 3 3 3 3 4 4 2 5 PT 10 8 9 8 8 RO 1 1 1 1 1 1 SE 5 5 SI 2 2 SK 2 2 2 2 2

2. tabula. Šķēršļi PP īstenošanai attiecībā uz UBA

3. tabulā ir apkopotas sagaidāmās tendences mērķu sasniegšanā attiecībā uz dažādiem spiedieniem un attiecīgajiem GVP saskaņā ar katras dalībvalstis prognozēm cikla otrās puses vidusposmam (2018–2021). Augšupēja tendence norāda uz virzīšanos prom no tiesību aktos noteiktajiem mērķiem, lejupēja tendence norāda, ka plaisa, kas šķir no mērķa sasniegšanas, kļūst mazāka.

3. tabula. Ziņotais sagaidāmais GVP progress (2018–2021)



3.1Piesārņojuma novēršana

Līdz ar Eiropas zaļo kursu cīņa pret piesārņojumu ir nonākusi uzmanības centrā. Nulles piesārņojuma iecere tika pārveidota visaptverošā Nulles piesārņojuma rīcības plānā un Ilgtspējīgu ķimikāliju stratēģijā. Ūdens piesārņojuma samazināšanu paātrinās arī stratēģija “No lauka līdz galdam” (kura cita starpā koncentrējas uz barības vielu zudumu un pesticīdu samazināšanu un bioloģiskās lauksaimniecības apjomu palielināšanu) un Zāļu stratēģija (kuras mērķis cita starpā ir samazināt antibiotiku klātbūtni vidē) ļaus paātrināt.

Lauksaimniecības radītais piesārņojums

Ir ziņots, ka lauksaimniecība ir viens no galvenajiem faktoriem, kas neļauj sasniegt labu stāvokli ES ūdensobjektos. Tā var izraisīt piesārņojumu no difūziem avotiem ar nitrātiem un pesticīdiem virszemes ūdeņos un pazemes ūdeņos. Papildus piesārņojumam no difūziem avotiem lielu spiedienu rada arī lauksaimniecībai nepieciešamā ūdens ieguve, kas neļauj sasniegt labu kvantitatīvo stāvokli pazemes ūdeņu objektos.

Dalībvalstis īpaši strādā pie pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt barības vielu piesārņojumu lauksaimniecībā (GVP 2), samazināt pesticīdu piesārņojumu lauksaimniecībā (GVP 3) un īstenot lauksaimniecības konsultāciju pakalpojumus (GVP 12). Ziņojumi liecina arī par to, ka visās dalībvalstīs pastāv vispārīgi noteikumi par lauksaimniecības radītajām izplūdēm.

Desmit dalībvalstis šos noteikumus piemēro visā valsts teritorijā, bet citas piemēro atšķirīgus noteikumus atkarībā no UBA vai — divos gadījumos — tikai pret nitrātiem jutīgās zonās. Ciktāl par to liecina dalībvalstu ziņojumi, aina ir diezgan pozitīva attiecībā uz GVP 2, proti, rādītāji tiek sasniegti; tas nozīmē, ka pasākumi faktiski uzlabo stāvokli un novērš nepilnības, kas jālikvidē laba stāvokļa sasniegšanai; ir arī gadījumi, kad nav nekādu pamanāmu tendenču, kas nozīmētu, ka spiedieni ūdens stāvokli faktiski neuzlabo un šajos gadījumos ir nepieciešams pielikt vairāk pūļu. Attiecībā uz GVP 3 un GVP 12 situācija ir neviennozīmīga, jo daudzas dalībvalstis par šiem GVP neziņo vai tos nekartē. Ja tas ir kartēts, redzams, ka lielākā daļa rādītāju tiek sasniegti, bet ievērojams skaits dalībvalstu ziņo, ka nav izteiktas tendences, un tas nozīmē, ka šiem GVP atbilstošie spiedieni ūdens stāvokli faktiski neuzlabo un šajos gadījumos ir nepieciešams veltīt vairāk pūļu.

Dalībvalstu PP pasākumi ietver pasākumus, kas izriet no Nitrātu direktīvas, kuras jaunākajā īstenošanas ziņojumā ir ieteikts pastiprināt pasākumus piesārņotās teritorijās un īstenot pasākumus jaunās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) stratēģiskajos plānos, kas jāiesniedz Komisijai ne vēlāk kā 2022. gada 1. janvārī. Nesenā Eiropas Revīzijas palātas ziņojumā ir analizēts, kādā mērā KLP un ES ūdens resursu politika veicina ūdens ilgtspējīgu izmantošanu lauksaimniecībā. Komisija uzskata, ka KLP ar dažādiem instrumentiem un pasākumiem veicina šā mērķa sasniegšanu. Jaunā KLP sniedz svarīgu iespēju palielināt ieceru vērienu un finansēt papildu pasākumus, kas dotu labumu ilgtspējīgai ūdens resursu apsaimniekošanai lauksaimniecībā, izmantojot jaunās ekoshēmas I pīlārā un lauku attīstības programmu II pīlārā. Jaunās KLP centrā ir deviņi konkrēti mērķi, kas definēti Komisijas priekšlikuma 6. pantā, un trīs no tiem ir labvēlīgi videi. Dalībvalstīm savu plānu izstrādē ir jāsniedz ieguldījums šo konkrēto mērķu sasniegšanā. Tām ir arī jāpalīdz sasniegt zaļā kursa mērķrādītājus, arī stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķrādītāju par 50 % samazināt barības vielu zudumus un par 50 % samazināt ķīmisko pesticīdu vispārējo lietošanu un risku; tie cita starpā ir izklāstīti dalībvalstīm nosūtītajos KLP ieteikumos.

Mājsaimniecību un rūpniecības radītais piesārņojums