Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitāte /* COM/2008/0536 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.9.2008 COM(2008) 536 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitāte KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitāte 1. PRIEKšLIKUMS KOMISIJAS 2004. GADA REGULAI Komisija 2004. gada martā pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par kompensācijām gadījumos, ja, sniedzot dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumus, nav ievērotas līgumsaistībās paredzētās kvalitātes prasības (COM(2004) 144, galīgā redakcija, 3.3.2004.). Priekšlikuma pieņemšanas iemesls bija dzelzceļa kravu pārvadāju uzņēmumu sniegtā pakalpojuma sliktā kvalitāte un nepieciešamība paaugstināt šo kvalitāti pienācīgā termiņā, lai dzelzceļa pārvadājumiem būtu pietiekams īpatsvars Eiropas Savienības loģistikas sistēmā. Turklāt Komisija uzskatīja, ka konkurences attīstība būs pārāk lēna, lai tā spētu izraisīt pietiekamu dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitātes uzlabošanos. Tādējādi Komisija uzskatīja par lietderīgu ierosināt pasākumus, ar kuriem noteiktu obligātas kompensācijas, kas ierakstāmas līgumos starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un to klientiem. Lai rosinātu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus sasniegt vēl augstākus darba rādītājus, Komisija uzskatīja, ka šāda veida pasākumi ir piemēroti kontekstā, kad tirgus atvērtība vēl ir pārāk ierobežota un kad šajā tirgū joprojām pārsvarā darbojas vēsturiskie pārvadājumu uzņēmumi. Regulas projektā Komisija izdalīja trīs kvalitātes kritērijus, kurus kravu pārvadājumu uzņēmumiem būtu obligāti jāievēro: nolīgtais piegādes termiņš, klientu informēšana piegādes problēmu gadījumā un zināma elastība attiecībā pret preču transporta pavadzīmi. Kaut arī likumdevējs atbalstīja Komisijas mērķus, tas neuzskatīja regulas projektu par piemērotu. Ņemot vērā šo nostāju un lai nodrošinātu, ka Komisijas priekšlikumā izklāstītās problēmās joprojām tiktu uzmanīgi izvērtētas, Komisija apņēmās sagatavot ziņojumu par panāktajiem sasniegumiem dzelzceļa kravu pārvadājumu kvalitātes ziņā un jaunu tiesību aktu pieņemšanas lietderīgumu šajā jomā 2008. gadā. Šajā paziņojumā sniegts pārskats par dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitāti un tās uzlabošanos pēdējo gadu laikā, kā arī par nozares uzņēmēju noslēgto nolīgumu un brīvprātīgi veikto pasākumu efektivitāti. Paziņojuma nobeigumā sniegti ieteikumi attiecībā uz Kopienas darbību šajā jomā. Paziņojums sagatavots, pamatojoties uz datiem, kas ievākti, apspriežoties ar virkni šajā jomā iesaistīto dalībnieku (kravu pārvadājumu pakalpojumu saņēmēji, uzņēmumi–pakalpojumu sniedzēji, infrastruktūras pārvaldes darbinieki). Paziņojumā izmantoti arī dati, ko piegādājušas nozares apvienības. 2. PAšREIZēJāS VAJADZīBAS DZELZCEļA KRAVU PāRVADāJUMU KVALITāTES ZIņā Pēdējos gados dzelzceļa kravu pārvadājumu jomā iezīmējusies tendences maiņa. Kopš 2004. gada šā transporta veida darbības efektivitāte vairs nepasliktinās. Un 2006. gadā tā nozīmīgi uzlabojās, kā rezultātā tajā gadā kravu pārvadājumos Eiropas Savienībā dzelzceļa īpatsvars pieauga. Tomēr šī tendence, šķiet, vēl nav stabila, jo tai par iemeslu ir galvenokārt ārēji faktori (naftas cenas kāpums un autoceļu pārslogojums, kā arī upju kuģniecībai nelabvēlīgi laika apstākļi) nevis dzelzceļa transporta pievilcības jūtams palielinājums. Taču dzelzceļa transportam ir virkne priekšrocību. Kombinētā transporta izaugsme un kravu pārvadājumu attālumu palielināšanās minamas to skaitā. Lai šīs priekšrocības varētu izmantot, dzelzceļa transportam jābūt vēl konkurētspējīgākam, proti, tam jābūt elastīgākam, ātrākam, ar lielāku uzticamību un/vai lētākam. [pic] Avots: Eurostat Ar kvalitāti šeit ir jāsaprot divas lietas: piedāvātā un sniegtā pakalpojuma līmenis un līgumsaistību ievērošana. Saprotami, ka Komisijas regulas projekts attiecās uz šiem abiem kvalitātes aspektiem: gan uz elastību un klienta informēšanu, gan arī uz piegādes termiņu ievērošanu. Tomēr tas, ko no dzelzceļa pārvadājumiem sagaida rūpniecības nozares klienti, var attiekties arī uz citiem šā pakalpojumu veida aspektiem: pakalpojuma pieejamība, drošība un drošums. Atkarībā no pārvadājamo produktu veida un no tā, ko no šā transporta sagaida, visi šie kritēriji līdz ar termiņu ievērošanu, informēšanu un elastību klientam ir vairāk vai mazāk svarīgi. Vispārēji runājot, pašreizējo un turpmāko dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumu saņēmēju apmierinātība atkarīga no sniegtā pakalpojuma kvalitātes atbilstības pārvadājamo preču veidam. Tādēļ attiecībā uz šiem klientiem kopumā ir grūti izveidot kvalitātes kritēriju sarakstu, kurā šie kritēriji būtu uzskaitīti pēc svarīguma. 3. DZELZCEļA KRAVU PāRVADāJUMU PAKALPOJUMU NOZARē GūTIE PANāKUMI a) Kvalitātes rādītāji Kopienas mērogā dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu iekšējā un starptautiskā tirgus atvēršana konkurencei notikusi samērā nesen. Starptautisko pakalpojumu tirgus tika pakāpeniski atvērts no 2003. gada 15. janvāra, bet iekšējo pakalpojumu tirgus — no 2007. gada 1. janvāra. Vairākas dalībvalstis to izdarījušas jau agrāk un atvērušas savus tirgus kopš vairākiem gadiem. Gan ES 12, gan arī ES 15 šī tirgus atvēršana konkurencei vēsturiskajiem kravu pārvadājumu uzņēmumiem devuši galveno ierosmi to darbības pārstrukturēšanai un efektivitātes uzlabošanai. Agrāka tirgus atvēršana konkurencei bieži vien ļāvusi veikt vēsturiskajam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam pamatīgāku pārstrukturizāciju. Dzelzceļa kravas pārvadājumu pakalpojumu tirgus sīkāk iedalās vairākos nozaru tirgos, kuru vajadzības var atšķirties. Starp tiem bieži min pārvadājumu tirgus, kuros darbojas metalurģijas, ķīmijas, automobiļu rūpniecības, papīra ražošanas, izejvielu ieguves uzņēmēji, kā arī vairākveidu pārvadājumu tirgu. Daudzi dzelzceļu pārvadājumu uzņēmumi sākuši veikt reformas, lai labāk iepazītu šo nozaru tirgu vajadzības un savu sniegto pakalpojumu piedāvājumu pielāgotu šīm vajadzībām (nozares lielie uzņēmumi šodien piedāvā pakalpojumu apjomu, sākot no atsevišķa vagona un beidzot ar konteinerpārvadājumu un veselu vilcienu, pakalpojumu sniegšanu plānojot uz ilgāku vai mazāk ilgu laiku). Tā, piemēram, attiecībām ar klientiem tiek ieviesti jauni instrumenti un jaunas sistēmas: īpaši šo nozaru tirgu vai nozīmīgāko klientu vajadzībām izveidotas komerciālā atbalsta grupas, radītas datorprogrammatūras sistēmas, lai tehniski atvieglotu saikni ar klientiem un lai nebūtu liekas aizķeršanās. Vispārējā kārtā klientu informēšana un dzelzceļa kravas pārvadājumu uzņēmumu komerciālā reaģētspēja kopš vairākiem gadiem pastāvīgi uzlabojas. Līdztekus tam vēsturiskie dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi ir uzsākuši savas darbības pārstrukturēšanu. Tā kā konkurences attīstība šajās pārmaiņās ir noteicošs faktors, tad arī šajā ziņā dalībvalstu panākumi jūtami atšķiras. Konkurences attīstība stimulē uzņēmējdarbības racionalizāciju un samazina uzņēmējiem izmaksas, tā veicina jaunu metožu izstrādi, jaunu ražošanas veidu rašanos, bagātina uzņēmumu piedāvājumu klāstu vai sekmē jaunu, rezultatīvāku darbības instrumentu plašāku ieviešanu. Tomēr šie panākumi vēl nav tādi, lai dzelzceļa kravu pārvadājumu klientu vērtējums attiecībā uz dzelzceļa transporta uzņēmumu sniegto pakalpojumu kvalitāti kopumā nebūtu visai pretrunīgs. Dzelzceļa sniegto pakalpojumu kvalitāte joprojām šķiet zemāka par to, ko šodien var piedāvāt autopārvadājumu nozares uzņēmumi, jo īpaši tajos tirgus segmentos, kuros dzelzceļam kā tādam ir nozīmīgas priekšrocības salīdzinājumā ar sauszemes transportu. b) Kvalitātes uzraudzība un klauzulas attiecībā uz kvalitāti Attiecībā uz kvalitātes uzraudzību veicami vairāki uzlabojumi. Nozares uzņēmumi ir kopīgi uzsākuši veikt pasākumus kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai pirmkārt jau ar hartu, ko 2003. gada jūlijā parakstīja UIC [1], CER [2] un CIT [3] (sk. I pielikumu), kopējo deklarāciju par starptautiskajiem kravu pārvadājumiem ar konvencionālo un kombinēto dzelzceļa transportu, ko 2005. gada aprīlī parakstīja UIC / CER , no vienas puses, un FIATA [4]/ CLECAT [5], no otras puses, kā arī UIC/FIATA/CIT 2006. gadā publicētās vadlīnijas par nolīgumu izstrādi un ieviešanu attiecībā uz starptautisko konvencionālā dzelzceļa pārvadājumu kvalitāti. Otrkārt, daudzi vēsturiskie dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi jau sākuši veikt pasākumus savu pakalpojumu kvalitātes sertifikācijai (sk. II pielikumu), tādējādi apliecinot savu labo gribu uzlabot gan savas darbības rādītājus, gan arī sniegt saviem klientiem papildu garantijas. Šo iniciatīvu mērķis bija ne tik daudz veicināt ierobežojošu klauzulu ierakstīšanu nolīgumos, kā rosināt uzņēmējus brīvprātīgi strādāt labāk gan pakalpojumu sniegšanas jomā, gan arī klientu vajadzību ievērošanā. Attiecībā uz nolīgumiem un kvalitātes klauzulu izstrādi izrādās, ka šādu klauzulu daudzums kopš 4 gadiem ievērojami pieaudzis, jo īpaši kombinētā transporta tirgus jomā. Tomēr šķiet, ka tādu nolīgumu skaits, kuros ir šādas klauzulas, salīdzinājumā ar nolīgumu kopējo skaitu šajos pēdējos gados gandrīz nav mainījies. Turklāt jauno tirgus dalībnieku darbības attīstība un tirgus daļas palielināšanās varētu būt faktors, kas veicina kvalitātes klauzulu plašāku ieviešanu, jo nozares jaunie uzņēmumi šķiet vieglāk piekrītam iekļaut šādas klauzulas nolīgumos, vajadzības gadījumā palielinot samaksu par pakalpojumu. Tādu nolīgumu procentuālā daļa, kuros iekļautas kvalitātes klauzulas [pic]Avots: CER c) Kvalitātes uzlabošanas kvantitatīvie rādītāji Nozaru uzņēmumu uzsākto un īstenoto dažādo iniciatīvu rezultāti (sk. 3.b nodaļu) nav acīmredzami. Informācija par kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitāti labākajā gadījumā ir pieejama tikai epizodiski un tā nav pietiekami reprezentatīva, lai ļautu sniegt objektīvu vērtējumu par brīvprātīgi veikto pasākumu efektivitāti. Visizkliedētākā ir informācija, kas attiecas uz vilcienu kustības grafika precīzu ievērošanu. Šajā jomā pieejamo datu nav daudz, un tajos atspoguļotas atšķirīgas tendences. Dati, ko publicējusi UIRR [6]) (sk. III pielikumu), liecina, ka vilcienu kustības precizitāte starptautiskajos kombinētā transporta pārvadājumos ir ļoti zema un pēdējos gados vēl pazeminās. Saskaņā ar šīs organizācijas publicētajiem datiem vilcienu kustības grafiks ir ievērots mazāk nekā 60 % gadījumu (53 % 2006. gadā, 2007. gadā šis rādītājs ir tikai par dažiem procentu punktiem augstāks). CER publicētie skaitļi (sk. IV pielikumu) savukārt liecina, ka kopumā kravas vilcienu kustības precizitāte lēni pieaug. Austrijā, Dānijā, Somijā, Nīderlandē, Zviedrijā un Spānijā kravas vilcienu kustības grafika ievērošanas rādītājs saskaņā ar nozares uzņēmumu apvienības datiem pārsniedz 90 % iekšzemes transportam un lielākajā daļā dalībvalstu sasniedz vismaz 80 % — arī iekšzemes transportam. Neaprobežojoties ar vilcienu precizitāti vien, jo tā ir tikai daļa no kvalitātes kopumā, kuru sagaida klienti, nākas konstatēt, ka - piekļuve informācijai joprojām ir ierobežota un informācijas uzticamība saglabājas neliela; - iekšzemes vilcienu kustības precizitātes rādītāji ir labi; turpretim šķiet, ka šie rādītāji ir slikti, pat ļoti slikti starptautiskajiem pārvadājumiem, kuri veido 50 % no Eiropas Savienības dzelzceļa kravu pārvadājumu kopskaita un kuriem ir arī vislielākais izaugsmes potenciāls tuvākajos gados (jo īpaši pārvadājamo konteineru apjoma palielināšanās dēļ); - kopumā šķiet, ka panākumi sasniegti, taču tie nav pietiekami. 4. INFRASTRUKTūRA UN AR TO SAISTīTO PAKALPOJUMU NOZīMīGUMS Šajā analīzē līdz šim apskatīta uzņēmumu darbība, to panākumi darbības pārstrukturēšanā, kvalitātes uzraudzībā un attiecībās ar klientiem. Kravas vilcienu kavējumu iemesli vai, vispārēji raugoties, nolīgumos paredzēto saistību neievērošana ne vienmēr ir viegli noskaidrojama. Saskaņā ar ERFA [7]) vismaz 60 % gadījumu, kas saistīti ar sliktu pakalpojuma kvalitāti, vainīgs nav bijis kravas pārvadājumu uzņēmums. Atbildība dažreiz jāuzņemas klientiem, ļoti bieži — infrastruktūras pārvaldniekiem un/vai ar to saistīto pakalpojumu sniedzējiem (termināļiem un šķirotavas stacijām). Šajā ziņā ne nosacījumi piekļuvei infrastruktūrai un saistītajiem pakalpojumiem, ne arī saistīto pakalpojumu kvalitāte visā Eiropas Savienībā nav vienāda. Dzelzceļa infrastruktūras un tajā veikto ieguldījumu pārvaldības politikā dalībvalstu vidū pastāv ievērojamas atšķirības. Taču ir nenoliedzami, ka dažādajām infrastruktūras pārvaldes struktūrām šajās jomās jāveic uzlabojumi plašā nozīmē. Uzlabojumi vispirms jāveic jomās, kas saistītas ar vilcienu kustības pārvaldību, lai mazinātu neparedzētu atgadījumu ietekmi uz vilcienu kustības efektivitāti. Lai to panāktu, jo īpaši jāpastiprina jauno, inovatīvo tehnoloģiju izmantošana un jāuzlabo infrastruktūru tehniskā uzturēšana. Īpaši starptautisko pakalpojumu jomā tas nozīmē padarīt ciešāku sadarbību starp valstu infrastruktūras pārvaldniekiem un daudz straujāk attīstīt tehnisko un administratīvo savstarpējo izmantojamību. Visbeidzot, nereti vienīgais risinājums infrastruktūras darbības efektivitātes uzlabošanai ir veikt ieguldījumus jaunās infrastruktūrās. Noslēgumā ir lietderīgi norādīt, ka šī analīze attiecas gan uz dzelzceļa infrastruktūru tiešā nozīmē, gan arī uz termināļiem un citiem saistītajiem pakalpojumiem, kas ir būtisks dzelzceļa kravu pārvadājumu darbības posms un kas dažreiz nespēj sniegt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem pietiekami augstas kvalitātes pakalpojumus. 5. KOMISIJAS PAMATNOSTāDNES UN PRIEKšLIKUMI Iepriekšējās nodaļās apskatītie faktori liecina, ka nozarē, ko pārstāv vispirms jau uzņēmumi, gan jaunie, gan arī vēsturiskie, ir gūti panākumi un tiek veikts ievērojams darbs, lai uzlabotu sniegto pakalpojumu kvalitāti. Tomēr tā joprojām nav tādā līmenī, kādā to sagaida klienti. Nozarē īstenotās iniciatīvas tādējādi šķiet vēl nepietiekamas, kaut arī pārvadājumu uzņēmumu darbības efektivitāte nav vienīgais mainīgais faktors, kas ietekmē dzelzceļu kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitāti, jo infrastruktūras kapacitāte un saistīto pakalpojumu sniegšanas jauda ieņem nozīmīgu vietu dzelzceļa pārvadājumu darbības procesā. Ņemot vērā šo konstatējumu, kā arī likumdevēja un nozares uzņēmumu stingros iebildumus pret to, lai līgumsaistībās starp uzņēmējiem, infrastruktūras pārvaldniekiem un klientiem iekļautu jebkādus tiesiskus pienākumus, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi atsaukt savu priekšlikumu regulai par kompensācijām gadījumos, ja, sniedzot dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumus, nav ievērotas līgumsaistībās paredzētās kvalitātes prasības. Lai risinātu problēmas, kuras apskatītas Komisijas priekšlikumā un kurām nozares uzņēmumi nav raduši brīvprātīgu risinājumu, Komisija turpinās un, vajadzības gadījumā, pastiprinās savu darbību konkurences attīstības virzienā un savas iniciatīvas, lai kravas pārvadājumu nozarē būtu atbilstīgas kvalitātes infrastruktūras un saistītie pakalpojumi, vienlaikus saglabājot iespēju iesniegt jaunu priekšlikumu gadījumā, ja dzelzceļu kravu pārvadājumu nozares attīstība to prasīs. a) Turpināt un pastiprināt darbību konkurences attīstības labā Konkurences attīstība ir būtisks faktors šā veida pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai. Tādēļ Komisijas regulas projektā bija norādīts, ka konkurence šeit attīstās pārāk lēni. Lai paātrinātu Kopienas mērogā pieņemto pamatnostādņu faktisku īstenošanu konkurences stimulēšanai dzelzceļa pārvadājumu nozarē, Komisija īstermiņā galveno vērību veltīs šādiem pasākumiem: - to konkurences noteikumu faktiska piemērošana, kuri iekļauti pirmajā un otrajā dzelzceļa tiesību aktu kopumā[8]; - pirmā dzelzceļa tiesību aktu kopuma pārstrādāšana. Kopienas vadlīniju valsts atbalstam dzelzceļa uzņēmumiem[9] īstenošanas uzraudzība arī būs nozīmīgs faktors dzelzceļa pārvadājumu tirgu darbības uzlabošanai. b) Turpināt un pastiprināt darbību infrastruktūru uzlabošanai un savstarpējās izmantojamības attīstībai Lai dzelzceļa kravu pārvadājumu uzņēmumu rīcībā turpmāk būtu atbilstīgas kvalitātes infrastruktūras un saistītie pakalpojumi un lai to būtu pietiekamā daudzumā, Komisija veiks padziļinātu darbu, lai optimizētu infrastruktūru izmantošanu, sadarbību starp infrastruktūru pārvaldniekiem un ieguldījumus dzelzceļa infrastruktūrā. Tā turpinās veltīt uzmanību tam, lai jauktu — pasažieru un preču — pārvadājumu veidu satiksmes pārvaldība būtu līdzsvarota un efektīva. Šīs pamatnostādnes konkrēti izpaudīsies saistībā ar šādām iniciatīvām: - tāda Eiropas dzelzceļa tīkla izveide, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem[10]; - ERTMS [11] un savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas „Telemātikas lietojumprogrammas kravu pārvadājumu nozarē” ( STI TAF )[12] ieviešanas veicināšana un atbalstīšana; - labākās prakses veicināšana attiecībā uz infrastruktūru pārvaldību, plašāk izplatot un ieviešot principus, kas iekļauti paziņojumā par daudzgadu līgumiem[13], piemēram, - RTE-T [14] programma, jo īpaši Eiropas koordinatoru darbi; - Marco Polo programmas turpināšana, kas sekmē jo īpaši loģistikas ķēdes integrāciju. c) Turpināt un pastiprināt darbību informācijas un dzelzceļa sistēmas pakalpojumu pārvaldības pārredzamības palielināšanai Lai palielinātu pārredzamību saistībā ar dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu kvalitāti un stimulētu nozari kopumā (īpaši infrastruktūru pārvaldniekus un uzņēmējus), lai tā nodrošinātu vēl lielāku efektivitāti pakalpojumu sniegšanā, Komisija atbalstīs un pārbaudīs: - darbības efektivitātes uzlabošanas sistēmu izveidi[15]; - dzelzceļa kravu pārvadājumu efektivitātes vērtēšanas instrumentu izstrādi[16]; - kvalitātes rādītāju publicēšanu. PIELIKUMI I pielikums : UIC , CER un CIT kvalitātes harta II pielikums : galveno dzelzceļa kravu pārvadājumu uzņēmumu kvalitātes sertifikācija (avots: CER ) III pielikums : vilcienu kustības precizitāte starptautiskā kombinētā autotransporta un dzelzceļa transporta jomā (avots: UIRR ) IV pielikums : kravas vilcienu kustības precizitāte (avots: CER ) I PIELIKUMS : UIC , CER UN CIT KVALITāTES HARTA [pic] [pic] [pic] II PIELIKUMS : GALVENO DZELZCEļA KRAVU PāRVADāJUMU UZņēMUMU KVALITāTES SERTIFIKāCIJA AVOTS: CER ISO 9001 | SQAS[17] | ISO 14001[18] | OHSAS 18001[19] | VDA 6.2[20] | BDZ | (X)[21] | BLS CARGO | X | CFL CARGO | (X) | CFR MARFA | X | (X) | GREEN CARGO | X | X | (X) | GYSEV | X | MAV CARGO | X | X | PKP CARGO | X | X | (X) | RCA | X | (X) | (X) | X | X | RAILION DEUTSCHLAND | X | X | X | RAILION NEDERLAND | X | X | RENFE | X | X | SBB CARGO | X | X | (X) | (X) | SZ | X | X | SNCB | X | X | X | SNCF FRET | X | X | TRENITALIA LOGISTICA | X | X | X | VR | X | X | ZSSK CARGO | X | (X) | (X) | III PIELIKUMS : VILCIENU KUSTīBAS PRECIZITāTE STARPTAUTISKā KOMBINēTā AUTOTRANSPORTA UN DZELZCEļA TRANSPORTA JOMā 2006. GADā (AVOTS: UIRR ) [pic] IV PIELIKUMS : KRAVAS VILCIENU KUSTīBAS PRECIZITāTE (AVOTS: CER ) Austrija Austrijas Rail Cargo vilcienu kustības precizitāte 2006. gadā [pic] Beļģija B-Cargo vilcienu kustības precizitāte 2005.–2007. gadā [pic] Dānija Dānijas Railion vilcienu kustības precizitāte 2006. gadā [pic] Somija VR vilcienu kustības precizitāte 2003.–2007. gadā [pic] Nīderlande Vilcienu kustības precizitāte Nīderlandē 2004.–2005. gadā [pic] Zviedrija GreenCargo vilcienu kustības precizitāte 2001.–2007. gadā [pic] Spānija [pic] [1] Starptautiskā Dzelzceļu savienība. [2] Eiropas Dzelzceļa kopiena. [3] Starptautiskā Dzelzceļa transporta komiteja. [4] Starptautiskā Kravu ekspeditoru federācija. [5] Eiropas Kravu nosūtītāju, transporta un loģistikas apvienība. [6] Kombinēto autotransporta un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu starptautiskā savienība. [7] Eiropas Dzelzceļa kravas pārvadājumu apvienība. [8] Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai par dzelzceļa tiesību aktu pirmā kopuma ieviešanu (COM(2006) 189, galīgā redakcija, 3.5.2006.). [9] Kopienas vadlīnijas valsts atbalstam dzelzceļa uzņēmumiem (SEC(2008) 512, 30.4.2008.). [10] Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Ceļā uz dzelzceļa tīklu, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem”, COM(2007) 608, galīgā redakcija, 18.10.2007.). [11] Eiropas dzelzceļa signalizācijas sistēma. [12] Komisijas 2005. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 62/2006 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu. [13] Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par daudzgadu līgumiem dzelzceļa infrastruktūras kvalitātes jomā (COM(2008) 54, galīgā redakcija, 6.2.2008.). [14] Eiropas transporta tīkls. [15] 11. pants („Darbības uzlabošanas shēma”) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīvā 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu un drošības sertifikāciju. [16] Sk. 2.3. punktu Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam „Ceļā uz dzelzceļa tīklu, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem”, COM(2007) 608, galīgā redakcija, 18.10.2007.). [17] Kvalitātes un drošības sertifikācijas sistēma. [18] Vides kvalitātes sertifikācijas procedūra. [19] Personāla veselības un drošības procedūru sertifikācija. [20] Automobiļu rūpniecības īpašā sertifikācija. [21] Sagatavošanā.