LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 9.9.2010 
SEC(2010) 1011 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ATBILDES UZ 2009. GADA P ĀRSKATA NODA ĻU "EAF"  
EIROPAS ATT ĪSTĪBAS FONDS  
LV 2   LV KOMISIJAS ATBILDES UZ 2009. GADA P ĀRSKATA NODA ĻU "EAF"  
EIROPAS ATT ĪSTĪBAS FONDS  
IEVADS  
5. EAF m ērķis ir palīdzēt valstīm, kuras p ēc definīcijas atrodas gr ūtā situācijā, un attīstības 
atbalsta politikai j ānodrošina, ka valstu iest ādes ir atbild īgas par att īstības stratēģijām. Būtiska 
loma šajā procesā ir valsts kred ītrīkotājam. Lai nodrošin ātu piemērojamo proced ūru un 
noteikumu iev ērošanu, jau vair ākus gadus tiek īstenota m ācību programma, kas ir speci āli 
izstrādāta valsts kred ītrīkotāju birojā strādājošo darbinieku apm ācībai. 
I nodaļa. Astotā, devītā un desmit ā EAF īstenošana  
Finanšu izpilde 
6. Lai gan katrs EAF aptver apm ēram piecu gadu periodu, projektu un programmu īstenošana 
un ar tiem saist īto maksājumu veikšana var aptvert ilg āku laikposmu, kuru tom ēr ierobežo 
noteikumi. 
9. Izcili rezult āti attiecībā uz vispārējām un individu ālām saistībām liecina par pan ākumiem, 
ko guvusi Komisijas pie ņemtā politika par programmu pa ātrinātu īstenošanu. 
Nenokārtoto maks ājumu skaita palielin āšanos 2009. gad ā var izskaidrot ar īpaši lielu saist ību 
apmēru 2007. gad ā un EAF projekta ciklu, kas vid ēji ilgst tr īs gadus un kur ā lielākie 
maksājumi parasti tiek veikti pirmaj ā gadā un pēdējā gada beig ās. 
Pārskatu ticam ība 
15. Iespējams, ka dažos gad ījumos migr ācija uz projektu vad ības jauno IT sist ēmu ir rad ījusi 
neskaidrību par datumu re ģistrēšanu. Lai pan āktu uzlabojumus š īs sistēmas izmantošan ā, 
EuropeAid ir rīkojis daudzus m ācību kursus p ārstāvniecībās un galvenajos dienestos. 
EuropeAid centrālie dienesti 2009. gada beig ās izveidoja ar ī departamentu, lai p ārraudzītu 
CRIS  reģistrētās informācijas kvalit āti, kam v ēl vairāk jāuzlabo to datu ticam ība, kurus 
izmanto gada p ārskatu sagatavošan ā. 
Kā Palāta norāda, tas gada p ārskatus būtiski neietekm ēja. 
17. Komisija piekr īt šim apsv ērumam, un kred ītrīkotājs 2010. gad ā ir reģistrējis vajadz īgos 
labojumus.  
Komisija atz īmē, ka Palāta 39 līgumu paraug ā konstatēja vienu k ļūdu, proti, 3,5 miljonus 
euro, un š ī kļūda tika ekstrapol ēta.  
18. Komisija piekr īt šim apsv ērumam, ta ču atzīmē, ka Palāta 39 līgumu paraug ā konstatēja 
vienu kļūdu, un šī kļūda tika ekstrapol ēta. 
LV 3   LV 21. Komisija uzsver, ka neviens maks ājums netika veikts bez finanšu garantiju seguma. 
Komisija atzin īgi vērtē konstatējumu, ka budžeta atbalsta attiecin āmība tika par ādīta 
dokument ētā un struktur ētā veidā. 
24. Komisija nor āda, ka līdz līguma beig ām visas k ļūdas avansu atmaksu apr ēķinos tika 
izlabotas. 
25. Komisija atzin īgi vērtē konstatējumu, ka, pateicoties šobr īd regulāri izmantotaj ām 
skaidrākām novērtēšanas sist ēmām, desmitaj ā EAF saist ībā ar attiecin āmības kļūdām var 
novērot būtisku uzlabojumu. 
Lai šo uzlabojumu nostiprin ātu un šādas kļūdas novērstu, Komisija atz īst, ka struktur ētā 
pieeja jāstiprina v ēl vairāk, lai parādītu sasniegumus, kas g ūti valsts finanšu p ārvaldībā. Tādēļ 
Komisija ir izstr ādājusi pārskatītu sistēmu, lai p ārraudzītu un ziņotu par progresu valsts 
finanšu p ārvaldībā, galveno uzman ību pievēršot tam, k ādi rezultāti ir sasniegti sal īdzinājumā 
ar sākotnēji gaidīto. Pārskatītais form āts tika pabeigts 2010. gada j ūnijā, un, balstoties uz 
valstu ziņojumiem, kuros š ī pārskatītā pieeja tiks izmantota, tiks izv ērtētas tiesības saņemt 
izmaksu par atlikušo laiku 2010. gad ā un pēc tam. Ņemot vērā minētos apstākļus, Komisija 
sagaida, ka turpm ākajās ticamības deklar ācijās saistībā a r  š o  j a u t ājumu tā spēs uzrādīt 
turpmāku uzlabojumu attiec ībā uz skaitļos neizsak āmu kļūdu skaitu.  
Attiecībā uz min ētajiem ārkārtas instrumentiem ( FLEX  programmas Neaizsarg ātības 
(Vulnerability (V))  instrumentu un B asign ējumiem) Komisija saglab āja stingru pieeju 
attiecināmības izvērtēšanā, kā to apliecina vair ākas šādas programmas, kur ās izmaksas netika 
veiktas. 
28. EuropeAid  ir plānojis veikt p ārbaudes t ā, lai tās aptvertu t ā daudzgadu projektu pilnu 
dzīves ciklu. EuropeAid  uzskata, ka š īs pārraudzības un kontroles sist ēmas ir efekt īvas un 
katru gadu ir iev ērojami uzlabojuš ās, kā to atspogu ļo pilnībā pareizi veikto maks ājumu 
īpatsvara palielin āšanās, ko Pal āta ir konstat ējusi savā paraugā. Ir īstenoti Pal ātas pēdējos 
gados sniegtie ieteikumi, un daudzus no šiem uzlabojumiem Pal āta ir atzin īgi novērtējusi, kā 
rezultātā būtiski galveno kontroles sist ēmu elementi tiek uzskat īti par "efekt īviem". 
Komisija darbiniekiem galvenajos dienestos un p ārstāvniecībās plašas m ācību programmas 
ietvaros nodrošina nep ārtrauktu apm ācību, kas ir piem ērota ārējā atbalsta p ārvaldības 
vajadzībām. 
32. Komisija atzin īgi novērtē Revīzijas palātas atzinumu par notur īgu uzlabojumu attiec ībā uz 
vispārējo attiecin āmības nosac ījumu nov ērtēšanas sistēmu skaidr ību. 
Komisija atz īst, cik b ūtiski ir pan ākt tādu pašu skaidr ību attiec ībā uz konkr ētiem 
nosacījumiem un izmaksu atkar ībā no gūtajiem pan ākumiem. Vajadz ības gadījumā Komisija 
mēģina oficiāli apspriest konkr ētos Palātas minētos apsvērumus šaj ā saistībā, pārskatot 
attiecīgos finans ēšanas nol īgumus. Taj ā pašā laikā šim jaut ājumam liel āka uzman ība tiek 
veltīta EuropeAid  salīdzinošās vērtēšanas proces ā (kvalitātes atbalsta grupa), lai apsv ērtu 
jaunas programmas. 
33. Komisija atzin īgi vērtē, ka Revīzijas palāta atzīst šos divus b ūtiskos ieguld ījumus, lai 
nodrošinātu, ka budžeta atbalsts tiek sniegts struktur ētākā un dokument ētākā veidā. 
35. Papildus šim atbalstam un tehniskajai pal īdzībai, ko p ārstāvniecības sniedz valstu 
kredītrīkotājiem, EuropeAid katru gadu r īko daudzus m ācību seminārus darbiniekiem valstu 
LV 4   LV kredītrīkotāju birojos un specializ ētajās ministrij ās. Plaša inform ācija par proced ūrām ir 
pieejama ar ī EuropeAid  tīmekļa vietnē. 
36. Komisija atz īmē, ka pēdējos gados izveidotie kontroles instrumenti un proced ūras dod 
rezultātus. Tom ēr tā apsola turpin āt pasākumus, lai apm ācītu darbiniekus un izplat ītu 
informāciju par vad ības un kontroles instrumentiem. 
a) Komisija sagaida, ka finanšu p ārvaldības instrumentu kopums atbalsta sa ņēmējiem būs 
pieejams 2010. gada beig ās. Finanšu p ārvaldības instrumentu kopuma galvenais m ērķis ir 
sniegt praktiskus nor ādījumus viegli lietojam ā formātā, lai atbalsta sa ņēmējiem palīdzētu 
izpildīt finanšu p ārvaldības noteikumus EK finans ētās ārējā atbalsta darb ībās.  
37. Pārstāvniecības veic daudz papildu p ārbaudes, lai nov ērstu trūkumus valstu kred ītrīkotāju 
dienestos. 
39. Komisija ir gandar īta, ka Pal āta atzinīgi novērtē pasākumus, ko EuropeAid veica 
pārbaudes rev īzijās un uzraudz ības komand ējumos. 
40. Apstākļos, kad amata vietu skaits Komisij ā līdz 2013. gadam netiks palielin āts, EuropeAid 
savas kompetences ietvaros, izmantojot akt īvu cilvēkresursu politiku, risina person āla 
jautājumu p ārstāvniecībās. Jautājums par vakanc ēm galvenok ārt attiecas uz 
līgumdarbiniekiem; jaut ājums nav par darbinieku lielo main ību, bet dr īzāk par tādu 
darbinieku atrašanu, kam b ūtu atbilstošas zin āšanas. Darbinieku atla se, ko iepriekš veica 
galvenie dienesti, tagad š ī ilgstošā procesa sa īsināšanas nol ūkā ir deleģēta pārstāvniecību 
vadītājiem. Vienlaic īgi EuropeAid turpina regul āri piepras īt jaunus rezerves sarakstus ar 
pietiekamu kandid ātu skaitu, lai var ētu pieņemt darbā darbiniekus visiem amatiem un vis ām 
valsts kategorij ām. 
44. Vairāk nekā 95 % no galveno apakšuz ņēmēju 2009. gada rev īzijas ziņojumiem (pretstat ā 
40 % 2008. gad ā), tika iesniegti form ātā, kas bija sp ēkā pēc 2007. gada 1. oktobra. (skat īt 
gada darb ības pārskata 38. zemsv ītras piezīmi 3.1.2.1.2. ieda ļā). 
45. Lai ar ī ir taisnība, ka person āla ierobežojumi var negat īvi ietekm ēt revīzijas konstat ējumu 
izskatīšanas ilgumu, tom ēr lielākais vairums rev īzijas ziņojumu ir j āsaņem, pirms Komisija 
veic galīgo maksājumu, un t ādēļ risks, ka l īdzekļi kļūst neatgūstami, ir ļoti ierobežots. 
EuropeAid 2009. gad ā turpināja veikt pas ākumus rev īzijas jomā un 15 pārstāvniecībās rīkoja 
sešus EAF m ācību kursus, kurus apmekl ēja 180 pārstāvniecību darbinieki un 220 ārējie 
darbinieki (darbinieki no kred ītrīkotāju birojiem, ministrij ām, NVO un rev īzijas 
uzņēmumiem, k ā arī projektu vad ītāji). 
46. Pārstāvniecībām regulāri, tostarp rev īzijas semin āru un mācību laikā, tiek atgādināts, ka 
CRIS  revīzijas dokument ācija laikus j āatjaunina. Kopš 2010. gada febru āra katru reizi, kad 
tiek parakst īts līgums veikt rev īziju ( CRIS  līgums), līguma parakst īšanas datums autom ātiski 
tiek attiecin āts uz CRIS  revīziju. Tāpat arī jaunā rezultātu ekrāns ir piln īgāks un viegl āk 
aizpildāms, un rev īziju nevar sl ēgt, ja šis lauks nav aizpild īts. Tas ietver rev īzijas atzinumu un 
neattiecin āmo izdevumu apjomu. CRIS  iekasēšanas rīkojuma paraug ā ir iekļauta inform ācija 
par revīzijas rezult ātā izdotajiem iekas ēšanas rīkojumiem. Saist ībā ar konsolid āciju varētu 
apsvērt dažus uzlabojumus, ta ču, lai tos pan āktu, vajadz īgi turpmāki uzlabojumi IT jom ā. Ir 
pieejama inform ācija par gal īgo konstat ēto neattiecin āmo izdevumu summu, kas gal īgā 
maksājuma laik ā tika izlabota. Š ī summa 2009. gad ā veidoja 0,7 % no fakt ūrrēķinā 
norādītajām summām. 
LV 5   LV 47. Komisija uzskata, ka AIDCO iekšējā revīzija, neraugoties uz trauc ējumiem tās darbspējā 
2009. gad ā, šajā gadā bija efekt īva. Lai ar ī laikposm ā no 1. jūlija līdz 15. novembrim Iekš ējās 
revīzijas noda ļas vadītāja postenis bija br īvs, nodaļa pabeidza devi ņas pēcpārbaudes rev īzijas 
(attiecībā pret asto ņām plānotajām). Attiec ībā uz jaunām revīzijām 2009. gad ā četru plānoto 
ziņojumu viet ā tika iesniegts viens gal īgais revīzijas ziņojums un divi rev īzijas ziņojuma 
projekti (kas saska ņā ar Iekšējās revīzijas dienesta metodi veido 85 % no gal īgā revīzijas 
ziņojuma). 
50. Komisija ir p ārliecināta, ka gada darb ības pārskata četros "pārliecības" veidošanas blokos 
minētie kvalit ātes un kvantit ātes rādītāji patieš ām ir pier ādījums, kas pastiprina 
ģenerāldirektora pazi ņojumu par pamatotu p ārliecību. Tomēr EuropeAid atzīst, ka varētu darīt 
vairāk, lai saist ībā ar daudzgadu kontroles sist ēmu izstrādātu īpašus rādītājus, un 2010. gad ā 
tika sākts darbs, lai izskat ītu iespējamās metodes attiec ībā uz atlikušo k ļūdu finansi ālās 
ietekmes izv ērtēšanu. 
54. EuropeAid  savas pārbaudes ir izstr ādājis tā, lai tās aptvertu daudzgadu projektu pilnu 
dzīves ciklu. EuropeAid , ka šīs pārraudzības un kontroles sist ēmas ir efekt īvas un katru gadu 
ir ievērojami uzlabojuš ās, kā to atspogu ļo pilnībā pareizi veikto maks ājumu īpatsvara 
palielināšanās, ko Pal āta ir konstat ējusi savā paraugā. Ir īstenoti Pal ātas pēdējos gados 
sniegtie ieteikumi, un daudzus  no šiem uzlabojumiem Pal āta ir atzin īgi novērtējusi, kā 
rezultātā būtiski galveno kontroles sist ēmu elementi tiek uzskat īti par "efekt īviem". 
(a) Komisija 2010. gad ā sāka darbu pie iesp ējamo metožu izskat īšanas, lai izstr ādātu galveno 
rādītāju atlikušo k ļūdu lēstajai finansi ālajai ietekmei, k ā norādīts Komisijas atbild ēs uz 
2008. gada p ārskatu. 
(b) Komisija 2010. gada s ākumā sāka darbu pie savu kontroles strat ēģiju pārskatīšanas, kā 
norādīts Komisijas atbild ēs uz 2008. gada p ārskatu. Komisija 2010. gad ā sagatavos 
Paziņojumu par pie ļaujamo kļūdas risku ārējās palīdzības jomā. 
(c) Finanšu p ārvaldības instrumentu kopuma izstr āde tiks pabeigta 2010. gad ā, un Palātas 
izvirzītie jautājumi tiks pien ācīgi apsvērti. 
(d) EuropeAid turpinās darbu pie t ā, lai nodrošin ātu, ka inform ācija CRIS  revīzijā tiek prec īzi 
un laikus re ģistrēta. 
(e) Neattiecin āmo izdevumu summa CRIS  revīzijā jāreģistrē pirms rev īzijas lietas sl ēgšanas 
(kopš 2010. gada febru āra obligāti aizpildāms lauks). CRIS  iekasēšanas rīkojuma paraug ā ir 
iekļauta inform ācija par rev īzijas rezult ātā izdotajiem iekas ēšanas rīkojumiem. Saist ībā ar 
konsolidāciju varētu apsvērt dažus uzlabojumus, ta ču, lai tos pan āktu, vajadz īgi turpmāki 
uzlabojumi IT jom ā. Ir pieejama inform ācija par gal īgo konstat ēto neattiecin āmo izdevumu 
summu, kas gal īgā maksājuma laik ā tika izlabota. Š ī summa 2009. gad ā veidoja 0,7 % no 
faktūrrēķinā norādītajām summām. 
55. (a) Komisija atz īst, cik būtiska ir liel āka stingrība, nosakot darb ības mērķus, aprēķina metodes 
un pārbaudes avotus. Šim jaut ājumam liel āka uzman ība tiek velt īta EuropeAid  salīdzinošās 
vērtēšanas proces ā (kvalitātes atbalsta grupa), lai apsv ērtu jaunas programmas. 
(b) Komisija ir izstr ādājusi pārskatītu sistēmu, lai p ārraudzītu un zi
ņotu par progresu valsts 
finanšu p ārvaldībā, galveno uzman ību pievēršot tam, k ādi rezultāti ir sasniegti sal īdzinājumā 
LV 6   LV ar sākotnēji gaidīto. Pārskatītais form āts tika pabeigts 2010. gada j ūnijā, un, balstoties uz 
valstu ziņojumiem, kuros š ī pārskatītā pieeja tiks izmantota, tiks izv ērtētas tiesības saņemt 
izmaksu par atlikušo laiku 2010. gad ā un turpm ākajiem gadiem.