Īpašais ziņojums ĀKK un ES enerģijas 
instruments atjaunojamās 
enerģijas atbalstam 
AustrumāfrikāLV 2015  Nr. 15
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352  4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
Print ISBN 978-92-872-3092-8 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/004074 QJ-AB-15-014-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-3083-6 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/490773 QJ-AB-15-014-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3067-6 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/347427 QJ-AB-15-014-LV-E
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Attiecībā uz jebkādu 1. attēla izmantošanu vai reproducēšanu atļauja ir jāprasa tieši autortiesību īpašniekam.
Printed in Luxembourg
ĀKK un ES enerģijas 
instruments atjaunojamās 
enerģijas atbalstam 
Austrumāfrikā
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2015  Nr. 15
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrē ­
ti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie 
notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Karel Pinxten  vadītā III apakšpalāta, kura revidē ārējo darbību izdevumu jomas.  
Revīziju vadīja ERP loceklis Klaus‑Heiner Lehne , un tajā piedalījās šādi darbinieki: locekļa biroja vadītājs Michael Weiss ;  
nodaļas vadītājs Gérald Locatelli ; grupas vadītājs Thierry Cozier ; galvenie revidenti Ruurd De Jong, Myriam Cazzaniga  un 
Joao Nuno Coelho dos Santos  un vecākais revidents Jean‑Louis De Neve .
03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs un akronīmi
I–VII  Kopsavilkums
1–9 Ievads
1–2 Piekļuve energopakalpojumiem ir pamats virzībai uz attīstības mērķu sasniegšanu
3–9 ĀKK un ES enerģijas instruments tika izveidots ātrai palīdzības sniegšanai uz vietas
10 –11  Revīzijas tvērums un pieeja
12– 40  Apsvērumi
12–19  Komisija bija veiksmīgi noteikusi enerģijas instrumenta atbalsta prioritātes, bet ceturtās daļas 
pārbaudīto projektu plānojumā bija ievērojamas nepilnības  
13–14  Atlases procesa iznākumā atbalsts tika sniegts projektiem, kuri atbilda enerģijas instrumenta prioritātēm
15–19  Ceturtajai daļai pārbaudīto projektu finansējums tika piešķirts, neņemot vērā, ka novērtējuma procesā tika 
konstatētas būtiskas nepilnības plānojumā
20–31  Komisija nebija pienācīgi uzraudzījusi visus projektus
21–25  Īstenošanas partneru ziņojumu kvalitāte bija atšķirīga
26–31  Kad radās nopietni sarežģījumi dažu projektu īstenošanā, Komisija neveica atbilstīgus un savlaicīgus 
pasākumus
32–40  Lielākā daļa pārbaudīto projektu bija sekmīgi, un tiem bija labas izredzes ilgtspējas ziņā
33–36  Ceturtajai daļai pārbaudīto projektu lielākoties nebija izdevies sasniegt paredzētos rezultātus
37–40  Gandrīz visiem pārbaudītajiem sekmīgajiem projektiem bija labas izredzes ilgtspējas ziņā
04 Saturs
41–44  Secinājumi un ieteikumi  
 I pielikums.  Pārbaudītie projekti
 II pielikums.  Novērtēšanas metodoloģija
 III pielikums. ESEI PDM projekti un 11. EAF svarīgākās nozares katrā valstī
 IV pielikums.  Pārbaudīto projektu īstenošanas periods, mērķi un sasniegumi
 V pielikums.  Pārbaudīto projektu uzraudzība
 VI pielikums.  Pārbaudīto projektu novērtēšana
 Komisijas atbilde
05
 Glosārijs un akronīmi
ĀKK : Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis.
ANO : Apvienoto Nāciju Organizācija.
EAF : Eiropas attīstības fondi.
EAF ir galvenais instruments, ar ko nodrošina ES atbalstu sadarbībai attīstības jomā ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un 
Klusā okeāna valstīm (ĀKK) un aizjūras zemēm un teritorijām (AZT). Patlaban ES attiecības ar ĀKK valstīm un AZT regla ­
mentē partnerības nolīgums, kas uz 20 gadiem 2000. gada 23. jūnijā tika noslēgts Kotonū (Kotonū nolīgums). Tā galvenais 
mērķis ir mazināt un visbeidzot likvidēt nabadzību. Devītais EAF attiecas uz laikposmu no 2000. gada līdz 2007. gadam, un 
10. EAF attiecas uz laikposmu no 2008. gada līdz 2013. gadam.
EF: ĀKK un ES enerģijas instruments.
Finansēšanas instruments, kas izveidots 2005. gadā, lai atbalstītu nabadzīgo iedzīvotāju, kuri dzīvo ĀKK valstu lauku un 
piepilsētu rajonos, labāku piekļuvi ilgtspējīgiem un cenu ziņā pieejamiem energopakalpojumiem.
EF I: Pirmais enerģijas instruments, ko finansē no 9. EAF.
EF II : Otrais enerģijas instruments, ko finansē no 10. EAF.
ESAO : Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija.
ESAO uzdevums ir sekmēt politiku, kas uzlabo visas pasaules iedzīvotāju ekonomisko un sociālo labklājību.
ESEI : ES Enerģētikas iniciatīva nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai.
ESEI pamatā ir Komisijas un dalībvalstu kopīgi centieni, kas rada sinerģiju starp to politiku un pasākumiem attīstības jomā. 
ESEI mērķis ir veicināt Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu, nodrošinot atbilstīgus, pieejamus un ilgtspējīgus 
energopakalpojumus nabadzīgajiem cilvēkiem. Šī iniciatīva ir arī daļa no ES atbildes saistībā ar ANO iniciatīvu “Ilgtspējīga 
enerģija visiem” ( SE4All ).
ESEI PDM : ES Enerģētikas iniciatīvas partnerattiecību dialoga mehānisms.
Mehānismu 2005. gadā izveidoja Komisija un sešas dalībvalstis (Austrija, Somija, Francija, Vācija, Nīderlande un Zviedrija), 
lai uzlabotu pārvaldību enerģētikas nozarē. Tas tiek īstenots, palīdzot partnervalstīm izstrādāt stabilu politiku un stratēģi ­
jas enerģētikas jomā.
ĢD  DEVCO : Komisijas Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts, kas atbild par
— ES attīstības politikas veidošanu un nozaru politikas noteikšanu ārējā atbalsta jomā,
— daudzgadu programmas izstrādi – kopā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu – ārējās palīdzības instrumentiem, ko 
finansē no Eiropas attīstības fondiem un vispārējā budžeta,
— minēto instrumentu īstenošanu,
— ES un dalībvalstu koordinācijas veicināšanu attīstības sadarbības jomā un ES ārējo pārstāvību šajā jomā.
GIZ: Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH  (Vācijas Federālā Starptautiskās sadarbības 
aģentūra).
kW: kilovats (jaudas vienība); viens kW ir 1000 vatu.
NVO : nevalstiska organizācija.
ROM : uz rezultātiem vērsta uzraudzība.
ROM  sistēmu 2000. gadā izveidoja ĢD  DEVCO . Tās pamatā ir īsi, koncentrēti novērtējumi, ko notikuma vietā veic neatkarīgi 
eksperti. Sistēmā izmanto strukturētu un konsekventu metodoloģiju projektu izpildes novērtēšanai, ņemot vērā piecus 
kritērijus: atbilstību, lietderību, efektivitāti, potenciālo ietekmi un iespējamo ilgtspēju.
06 Glosārijs un akronīmi
SE4All : Ilgtspējīga enerģija visiem.
Iniciatīvu 2011. gadā ieviesa ANO ģenerālsekretārs. Tā ietver trīs savstarpēji saistītus mērķus, kuri jāsasniedz līdz 2030. ga ­
dam: i) nodrošināt vispārēju piekļuvi mūsdienīgiem energopakalpojumiem; ii) divkārt palielināt energoefektivitātes uzla ­
bošanās rādītājus pasaulē; iii) divkārt palielināt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru pasaules energoresursu struktūrā.
SMART : konkrēts, izmērāms, sasniedzams, būtisks un laikā ierobežots (mērķis).
TAM : Tūkstošgades attīstības mērķi.
TAM ir astoņi starptautiski attīstības mērķi, kas tika noteikti pēc ANO augsta līmeņa sanāksmes par Tūkstošgades attīs ­
tības mērķiem 2000. gadā un pēc ANO Tūkstošgades deklarācijas pieņemšanas. Tie ietver galējas nabadzības un bada 
samazināšanu uz pusi, visiem pieejamas pamatizglītības garantēšanu un vides ilgtspējas nodrošināšanu. Visas ANO dalīb ­
valstis un daudzas starptautiskas organizācijas apņēmās sasniegt šos mērķus līdz 2015. gadam.
WSSD : pasaules augstākā līmeņa sanāksme par ilgtspējīgu attīstību.
Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē, kas bija veltīta ilgtspējīgai attīstībai un notika 2002. gadā Johannesburgā, Dienvid­
āfrikā, tika atkārtoti apstiprināts, ka ilgtspējīga attīstība ir starptautiskās darba kārtības galvenais elements. Valstu valdības 
no jauna apstiprināja plaša spektra mērķus un saistības, par ko bija panākta vienošanās. Šajā sanāksmē valstis tika īpaši 
aicinātas veikt pasākumus, lai ievērojami palielinātu atjaunojamās enerģijas izmantošanu.
07
 Kopsavilkums
I
Kā uzsvērts 2002. gadā notikušajā Pasaules augstākā 
līmeņa sanāksmē Johannesburgā par ilgtspējīgu attīs ­
tību un citās starptautiskās diskusijās par šo jautājumu, 
piekļuve energopakalpojumiem ir pamats virzībai uz 
attīstības mērķu sasniegšanu. Saskaņā ar 2004. gada 
rādītājiem gandrīz diviem miljardiem cilvēku, kuri 
pārsvarā dzīvo jaunattīstības valstu lauku un piepilsētu 
rajonos, nebija piekļuves pietiekamiem, cenu ziņā pie ­
ejamiem un ilgtspējīgiem energopakalpojumiem.
II
ĀKK un ES Ministru padome 2005. gada jūnijā apstip ­
rināja ĀKK un ES enerģijas instrumenta ( EF) izveidi, 
lai veicinātu nabadzīgo cilvēku piekļuvi moderniem 
energopakalpojumiem, īpašu uzmanību pievēršot Sub ­
sahāras Āfrikai un atjaunojamajai enerģijai. Laikposmā 
no 2006. gada līdz 2013. gadam enerģijas instrumen ­
tam no devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda 
tika piešķirti 475 miljoni EUR, no kuriem lielāko daļu 
veidoja dotācijas projektiem, kas tika izraudzīti uzai ­
cinājumos iesniegt priekšlikumus. Laikā, kad Palāta 
uzsāka revīziju, pirmajos divos uzaicinājumos iesniegt 
priekšlikumus bija piešķirti kopumā 268,2 miljoni EUR, 
no kuriem 106 miljoni EUR bija piešķirti projektiem 
Austrumāfrikā, kur bija viszemākie rādītāji attiecībā uz 
piekļuvi elektroenerģijai Āfrikā.
III
Palāta konstatēja, ka Komisijas darbs lielākoties bijis 
sekmīgs, bet tā varēja labāk izmantot enerģijas ins ­
trumentu, lai palielinātu nabadzīgo cilvēku piekļuvi 
atjaunojamai enerģijai Austrumāfrikā.
IV
Komisija atbalstu atjaunojamās enerģijas jomā piešķīra 
projektiem, kuriem bija pienācīgi noteiktas prioritātes. 
Tomēr nepietiekami stingrais atlases process pieļāva, 
ka finansējums tiek piešķirts arī tādiem projektiem – 
un to bija ceturtā daļa no pārbaudītajiem –, kuru 
plānojumā tika konstatētas būtiskas nepilnības.V
Komisija nebija pienācīgi uzraudzījusi visus projektus. 
Īstenošanas partneru iesniegto ziņojumu kvalitāte bija 
atšķirīga, un Komisija necentās nodrošināt atbilstību 
to ziņojumu sniegšanas pienākumam. Attiecībā uz 
dažiem projektiem Komisija nebija pietiekami izman ­
tojusi projektu apmeklējumus to īstenošanas vietās 
un uz rezultātiem vērstās uzraudzības pārskatus, lai 
papildinātu īstenošanas partneru sniegto informāciju, 
it īpaši gadījumos, kad bija zināms, ka projektu izpildē 
ir radušies nopietni sarežģījumi. Kad radās nopietni 
sarežģījumi dažu projektu īstenošanā, Komisija 
neveica atbilstīgus un savlaicīgus pasākumus.
VI
Vairākums pārbaudīto projektu bija sekmīgi, un tie, 
domājams, būs ilgtspējīgi, ja tiks īstenoti paredzētie 
nepieciešamie pasākumi un pārāk nepasliktināsies 
apstākļi. Ceturtā daļa pārbaudīto projektu lielākoties 
nesasniedza paredzētos rezultātus – galvenokārt 
nenovērsto plānojuma nepilnību un Komisijas neat ­
bilstīgi veiktās uzraudzības dēļ.
VII
Palāta sniedz vairākus ieteikumus stingrākai projektu 
atlasei, to uzraudzības pastiprināšanai un ilgtspējas 
izredžu palielināšanai.
08
 Ievads
Piekļuve 
energopakalpojumiem ir 
pamats virzībai uz 
attīstības mērķu 
sasniegšanu
01 
Saskaņā ar 2004. gada rādītājiem 
gandrīz diviem miljardiem cilvēku, 
kuri pārsvarā dzīvo jaunattīstības 
valstu lauku un piepilsētu rajonos, 
nebija piekļuves pietiekamiem, cenu 
ziņā pieejamiem un ilgtspējīgiem 
energopakalpojumiem1. Mainīgās 
degvielas cenas starptautiskajā tirgū, 
aizvien lielākais enerģijas pieprasījums 
jaunattīstības un jaunietekmes valstīs, 
kā arī klimata pārmaiņas īpaši aktu ­
alizē jautājumu par labāku piekļuvi 
energopakalpojumiem.02 
Pretstatā Ekonomiskās sadarbības un 
attīstības organizācijas (ESAO) dalīb ­
valstīm, kuras samazina savu atkarību 
no aizvien pieaugošajām enerģijas 
cenām, vairumā jaunattīstības valstu tā 
ir palielinājusies – to izraisījusi noza ­
res nepievilcīgā investīciju situācija 
un procesa zemā efektivitāte2. Saikne 
starp piekļuves trūkumu cenas ziņā 
pieejamiem un ilgtspējīgiem energo ­
pakalpojumiem un grūtībām panākt 
stabilu progresu virzībā uz lielākās 
daļas mērķu sasniegšanu tika uzsvērta 
Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē 
par ilgtspējīgu attīstību ( WSSD ), kas no ­
risinājās 2002. gadā Johannesburgā, un 
citās starptautiskās diskusijās attīstības 
jomā.1. attēls
Skats skaidrā naktī uz Eiropas un Āfrikas kontinentiem
©  The Visible Earth [Redzamā zeme], NASA.1 “ES Enerģijas iniciatīvas 
turpmākā attīstība un kārtība, 
kāda izveido enerģijas 
instrumentu ĀKK valstīm”, 
COM(2004) 711 galīgā 
redakcija, 26.10.2004., 2. lpp.
2 Kopumā jaunattīstības valstis 
patērē aptuveni divas reizes 
lielāku naftas ekvivalentu uz 
vienu tautsaimniecības 
pakalpojuma vienību nekā 
ESAO valstis (COM(2004) 711).
09 Ievads
ĀKK un ES enerģijas 
instruments tika izveidots 
ātrai palīdzības 
sniegšanai uz vietas
03 
Pasaules augstākā līmeņa sanāks ­
mes par ilgtspējīgu attīstību ietvaros 
Komisija un ES dalībvalstis apvienoja 
spēkus, lai izstrādātu ES Enerģētikas 
iniciatīvu (ESEI) nabadzības izskaušanai 
un ilgtspējīgai attīstībai. Tās mērķis ir 
veicināt Tūkstošgades attīstības mērķu 
(TAM) sasniegšanu, nodrošinot atbilstī ­
gus, cenas ziņā pieejamus un ilgtspējī ­
gus energopakalpojumus nabadzīga ­
jiem cilvēkiem sociāli un ekonomiski 
nelabvēlīgos rajonos. Ar ESEI tika sākts 
dialogs ar jaunattīstības valstīm, lai vei ­
cinātu enerģētikas nozares reformas, 
tehnoloģiju nodošanu un ieguldījumus 
un sekmētu iniciatīvas klimata pārmai ­
ņu mazināšanai.04 
Komisija 2002. gadā un 2003. gadā 
uzsvēra vajadzību finansēt jaunattīs ­
tības valstu enerģētikas nozari3. Šo 
iniciatīvu atbalstīja gan dalībvalstis, 
gan ĀKK valstis, kuras ierosināja izvei ­
dot ĀKK un ES enerģijas instrumentu 
(EF)4. ĀKK un ES Ministru padome pēc 
Komisijas priekšlikuma5 2005. gada 
jūnijā apstiprināja enerģijas instrumen ­
ta izveidi, pamatojoties uz vairākiem 
pamatprincipiem (sk.  1. izcēlumu ).
ĀKK un ES enerģijas instrumenta pamatprincipi
Enerģijas instrumenta darbībām jābūt vērstām uz
i) ĀKK valstīm, kuras jau ir ieviesušas vai bija apņēmušās ieviest stabilu enerģētikas politiku, iekļaujot labu 
pārvaldību,
ii) īpašumtiesību veicināšanu valsts un, iespējams, pārrobežu līmenī, nodrošinot atbilstību attiecīgajai nozares 
politikai un visaptverošu stratēģiju nabadzības mazināšanas jomā,
iii) elastīguma nodrošināšanu attiecībā uz līdzfinansēšanas mehānismiem – kopīgi ar dalībvalstīm, aizdevēj­
iestādēm un privātām, publiskām vai kooperatīvām iestādēm,
iv) inovācijas veicināšanu, saskaroties ar problēmām ilgtspējīgu un cenu ziņā pieejamu energopakalpojumu 
nodrošināšanā nabadzīgajiem cilvēkiem.1. izcēlums3 “Sadarbība ar jaunattīstības 
valstīm enerģētikas jomā”, 
COM(2002) 408 galīgā 
redakcija, 17.7.2002., un 
“Pasaules augsta līmeņa 
sanāksme par ilgtspējīgu 
attīstību gada laikā – mūsu 
saistību izpilde”, 
COM(2003) 829 galīgā 
redakcija, 23.12.2003.
4 Konferencē “Enerģija Āfrikai”, 
kas norisinājās 2003. gada 
novembrī Nairobi, un ĀKK un 
ES Ministru padomes 
sanāksmē, kas tika rīkota 
2004. gada maijā Gaboronē, 
kā noderīgs paraugs tika 
minēts ĀKK un ES Ūdens 
instruments (jeb ūdens 
finansējuma līnija), kura 
galvenais mērķis ir nodrošināt 
nabadzīgajiem iedzīvotājiem 
drošu dzeramo ūdeni un 
nepieciešamākos sanitārijas 
pakalpojumus.
5 COM(2004) 711.
10 Ievads
05 
Galvenais enerģijas instrumenta mēr ­
ķis bija veicināt nabadzīgo cilvēku, kuri 
dzīvo lauku vai piepilsētu rajonos, pie ­
kļuvi mūsdienīgiem energopakalpoju ­
miem, ģeogrāfiskā ziņā īpašu uzmanī ­
bu veltot Subsahāras Āfrikai. Tā mērķis 
bija arī atbalstīt enerģētikas nozares 
labāku pārvaldību un padarīt šo nozari 
pievilcīgāku ieguldītājiem, veicināt 
apjomīgus ieguldījumus pārrobežu 
enerģētikas infrastruktūrā un popula ­
rizēt atjaunojamos energoresursus, kā 
arī energoefektivitātes pasākumus.
06 
Enerģijas instrumentam laikposmā 
no 2006. gada līdz 2013. gadam tika 
piešķirti 475 miljoni EUR: 220 miljo ­
ni EUR pirmajam mehānismam ( EF I), 
ko finansēja no 9. EAF, un 225 miljo ­
ni EUR otrajam mehānismam ( EF II ), ko 
finansēja no 10. EAF. Gandrīz 90 % no 
šā piešķīruma (415,7 miljoni EUR) tika 
izmantoti to projektu dotācijām, kuri 
tika izraudzīti uzaicinājumos iesniegt 
priekšlikumus6. Atlikusī piešķīruma 
daļa tika izmantota, lai sniegtu atbalstu 
ESEI partnerattiecību dialoga mehānis ­
mam (PDM)7 – kopfonda mehānismam, 
kas nodrošina finansējumu vidēji liela 
mēroga investīciju projektiem8, Āfrikas 
un ES infrastruktūras partnerībai9 un 
dažādiem pasākumiem10.
07 
Laikā, kad Palāta uzsāka revīziju – 
2014. gada jūnijā –, saskaņā ar pirma ­
jiem diviem uzaicinājumiem iesniegt 
priekšlikumus kopumā tika piešķirti 
268,2 miljoni EUR 142 projektiem: 
169 miljoni EUR tika piešķirti 74 projek ­
tiem no 2006. gada maijā sāktā uzaici ­
nājuma iesniegt priekšlikumus saskaņā 
ar EF I, un 99,2 miljoni EUR tika piešķirti 
68 projektiem no 2009. gada novem ­
brī sāktā pirmā uzaicinājuma iesniegt 
priekšlikumus saskaņā ar EF II11.08 
Aptuveni 85 % izraudzīto projektu 
pirmajos divos uzaicinājumos iesniegt 
priekšlikumus attiecās uz atjaunojamo 
enerģiju, 12 % – uz kombinētiem avo ­
tiem (atjaunojamie un fosilie) un 3 % – 
uz fosilajiem avotiem. Pamatojoties 
uz to galvenajām darbībām, projektu 
iedalījums kategorijās ir šāds: elektro­
enerģijas ražošana mazā apjomā, 
nepieslēdzoties elektrotīklam12 (42 %), 
elektroenerģijas starpsavienojumi, 
pārvade un sadale (42 %), pārvaldība/
jaudas palielināšana13 (9 %) un enerģija 
ēdiena gatavošanas un citām ierīcēm 
(7 %).
09 
Kopējā summa, kas piešķirta 50 projek ­
tiem Austrumāfrikā, veidoja 106  mil ­
jonus EUR. Šajā reģionā, kurā mazāk 
nekā 20 % iedzīvotāju ir piekļuve 
elektroenerģijai, ir viszemākais pie ­
kļuves īpatsvars visā Āfrikā14. Tāda pati 
situācija ir saistībā ar piekļuvi šķidra ­
jam kurināmajam ēdiena gatavošanas 
ierīcēm – mazāk nekā 10 % iedzīvotāju 
salīdzinājumā ar 20 % Rietumāfrikas un 
Centrālāfrikas reģionos un vairāk nekā 
40 % Dienvidāfrikas reģionā15.6 Uzaicinājuma iesniegt 
priekšlikumus kārtība nav 
raksturīga tikai enerģijas 
instrumentam. Plašāku 
informāciju skatīt ĢD  DEVCO  
tīmekļa vietnē http://
ec.europa.eu/europeaid/prag/ .
7 ES ieguldījums 3,5 miljonu EUR 
apmērā ar deleģēšanas 
nolīgumu ir novirzīts 
Gesellschaft für Internationale 
Zusammenarbeit (GIZ) , kas 
pārvalda aptuveni 
16,5 miljonus EUR vērtu 
projektu. Ieguldījumu ir 
sniegušas arī Austrija, Francija, 
Vācija, Nīderlande, Zviedrija un 
Somija. Partnerattiecību 
dialoga mehānisma mērķis ir 
palielināt institucionālās 
spējas un uzlabot vidi privātu 
ieguldījumu veikšanai 
enerģētikas nozarē.
8 Lai gan sākotnēji tika plānots 
ieguldīt līdz 40 miljoniem EUR, 
tika piešķirts finansējums 
24,8 miljonu EUR apmērā 
sešiem projektiem.
9 Piešķīrums 17 miljonu EUR 
apmērā paredzēts galvenokārt 
valstu tīklu pārrobežu 
starpsavienojumu 
vienkāršošanai.
10 Konsultēšana un pakalpojumi 
saistībā ar priekšlikuma 
novērtēšanu, projektu 
uzraudzība, novērtēšana un 
revīzija, un neparedzētie 
gadījumi.
11 Pēdējie divi uzaicinājumi 
iesniegt priekšlikumus, kas tika 
sākti saskaņā ar EF II attiecīgi 
2013. gada martā un oktobrī, 
tika noslēgti 2014. gada 
decembrī. Dotācijas kopumā 
147,5 miljonu EUR apmērā tika 
piešķirtas 31 projektam.
12 Piemēram, samērā maza 
elektroenerģijas ražošanas 
vienība, kura ir ietverta sadales 
tīklā, kas nav savienots ar 
galveno elektrotīklu.
13 Visi citu kategoriju projekti 
ietver jaudas palielināšanas 
elementus.
14 Piekļuves elektroenerģijai 
īpatsvars citos Āfrikas reģionos 
svārstās robežās no 34 % līdz 
44 %. Plašākai informācijai 
skatīt ziņojumu par Āfrikas un 
ES partnerību enerģētikas 
jomā 2011./2012. gadā ( http://
www.euei ­pdf.org/
support ­to­the ­africa ­eu­
energy ­partnership ­aeep).
11
 Revīzijas tvērums un pieeja
10 
Palāta centās novērtēt, vai Komisija ir 
sekmīgi izmantojusi enerģijas ins ­
trumentu, lai palielinātu nabadzīgo 
cilvēku piekļuvi atjaunojamajai ener ­
ģijai Austrumāfrikā. Revīzijā uzmanība 
tika pievērsta trim turpmāk minētajiem 
galvenajiem jautājumiem.
a) Vai Komisija piešķīra enerģijas 
instrumenta atbalstu atjaunojamās 
enerģijas jomā projektiem, kuriem 
ir veiksmīgi noteiktas prioritātes 
un kuri ir labi izstrādāti?
b) Vai Komisija pienācīgi uzraudzīja 
projektus?
c) Vai projekti sasniedza savus 
mērķus?
11 
Revīzijā galvenā uzmanība tika pie ­
vērsta atjaunojamās enerģijas pro ­
jektiem16, kuri tika finansēti saskaņā 
ar pirmajiem diviem uzaicinājumiem 
iesniegt priekšlikumus, divpadsmit 
Austrumāfrikas valstīs17. Revīzija tika 
veikta laikposmā no 2014. gada jūnija 
līdz 2015. gada februārim un ietvēra:
a) ES politikas dokumentu caurskatī ­
šanu saistībā ar enerģētikas nozari 
jaunattīstības valstīs, EAF sadarbības 
stratēģiju un enerģijas instrumentu;
b) ĢD  DEVCO  ierēdņu un līgumpart ­
neru iztaujāšanu;
c) 16 projektu pārbaudi; tie bija īste ­
noti piecās valstīs: Kenijā, Mada ­
gaskarā, Mozambikā, Tanzānijā un 
Zambijā (sk.  I pielikumu )18. Atlases 
kritēriji attiecās uz visu izman ­
toto tehnoloģiju, kā arī dažādo 
īstenošanas un darbības partneru 
veidu19 būtiskumu20 un tvērumu. 
Pārbaudes mērķis bija novērtēt šo 
projektu efektivitāti, pamatojoties 
uz atbilstošiem kritērijiem, kas 
noteikti Komisijas uz rezultātiem 
vērstās uzraudzības ( ROM ) meto ­
doloģijā (sk.  II pielikumu );d) Madagaskaras apmeklējumu no 
2014. gada 13. oktobra līdz 23. ok ­
tobrim un Zambijas un Tanzānijas 
apmeklējumu no 3. novembra līdz 
20. novembrim, ietverot ES dele ­
gācijas pārstāvju, saņēmējvalstu 
iestāžu pārstāvju un īstenošanas 
partneru iztaujāšanu, kā arī astoņu 
projektu apmeklējumus to īsteno ­
šanas vietās.15 Šķidrais kurināmais ēdiena 
gatavošanas ierīcēm pārsvarā 
ir gāze, kas pildīta gāzes 
balonos, vai petroleja, kas 
aizstāj malku vai kokogles.
16 Saules fotoelementu enerģija, 
vēja enerģija, 
hidroelektroenerģija un 
biomasa.
17 Austrumāfrikas valstis, kurās 
projekti tika pārbaudīti, ir: 
Burundi, Džibutija, Eritreja, 
Etiopija, Kenija, Madagaskara, 
Malāvija, Mozambika, Ruanda, 
Tanzānija, Uganda un Zambija.
18 Šajos apsvērumos, norādot uz 
konkrētiem projektiem, ir 
sniegta atsauce uz projekta 
kārtas numuru un saīsināto 
nosaukumu, kā norādīts 
pielikumos.
19 Nevalstiskās organizācijas 
(NVO), daļēji valstij piederošas 
struktūras un privāti 
uzņēmumi.
20 EF ieguldījums vismaz 
0,5 miljonu EUR apmērā.
12
 Apsvērumi
Komisija bija veiksmīgi 
noteikusi enerģijas 
instrumenta atbalsta 
prioritātes, bet ceturtās 
daļas pārbaudīto projektu 
plānojumā bija 
ievērojamas nepilnības
12 
Palāta pārbaudīja, vai Komisija ir veik ­
smīgi noteikusi enerģijas instrumenta 
atbalsta prioritātes un vai ES at ­
balsts tika piešķirts labi izstrādātiem 
projektiem.Atlases procesa iznākumā 
atbalsts tika sniegts 
projektiem, kuri atbilda 
enerģijas instrumenta 
prioritātēm
13 
Uzaicinājumu iesniegt priekšliku ­
mus sistēma ietver pārredzamu un 
labi dokumentētu atlases procesu 
(sk.  2. izcēlumu ).
Projektu priekšlikumu atlase
Lai nodrošinātu plašu dalību, pārredzamību un uz pieprasījumu pamatotu pieeju, uzaicinājums iesniegt 
priekšlikumus un norādes pieteikumu iesniedzējiem tiek plaši publicētas. Norādes ietver praktiskas instrukci ­
jas pieteikumu iesniedzējiem un uzaicinājuma mērķus un prioritātes. Pieteikuma iesniedzēji iesniedz projekta 
koncepcijas aprakstu, kurā norādītas ierosinātā projekta galvenās iezīmes, un pilnībā aizpildītu pieteikumu, 
kurā sīki aprakstīta plānotā darbība un projekta budžets, kā arī sniegta izvērsta informācija par pieteikuma 
iesniedzējiem.
Uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus pārvaldību pārrauga novērtēšanas komiteja21, kas ir atbildīga par priekšli ­
kumu novērtēšanu, pamatojoties uz atlases un piešķiršanas kritērijiem, kas noteikti uzaicinājuma vadlīnijās.
Projekta koncepcijas aprakstu un pilnībā aizpildīto pieteikumu novērtē divas personas, lielākajā daļā gadīju ­
mu – neatkarīgs konsultants un attiecīgās ES delegācijas pārstāvis22. Minētos novērtējumus veic, izmantojot 
punktu sistēmu un standartizētas vērtēšanas tabulas, kurās iekļauti kritēriji, kas aptver projektu atbilstību, 
iespējamību, efektivitāti, ilgtspēju un izmaksu lietderību.
Ja abu vērtētāju viedokļi būtiski atšķiras, tad, lai noteiktu galīgo punktu skaitu, trešo vērtējumu veic novērtē ­
šanas komiteja.
Dotācijas piešķir projektiem, kuri ieguvuši lielāko punktu skaitu.
21 Attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saskaņā ar enerģijas instrumentu novērtēšanas komiteju veido Komisijas pārstāvji 
(ĢD  DEVCO , Vides ĢD, Pētniecības un inovācijas ĢD, Enerģētikas ĢD) un ĀKK sekretariāts.
22 Ja projektā paredzēti pasākumi vairāk nekā vienā valstī, to novērtē neatkarīgs konsultants un attiecīgā ĢD  DEVCO  reģionālā direktorāta pārstāvis.2. izcēlums
13 Apsvērumi
14 
Pirmajos divos uzaicinājumos iesniegt 
priekšlikumus saskaņā ar enerģijas ins ­
trumentu tika iesniegti 975 priekšliku ­
mi, no kuriem tika atlasīti 142 projekti 
(15 %). Attiecībā uz projektu atbilstību 
atlases kritēriji nodrošināja saskaņu 
ar prioritātēm, kas noteiktas enerģijas 
instrumentā un abos uzaicinājumos 
iesniegt priekšlikumus:
a) visās 12 Austrumāfrikas valstīs, ku ­
rās tika veikta revīzija, bija ieviesta 
vai tika ieviesta valsts enerģētikas 
politika. Atbalsts tika sniegts arī 
saskaņā ar ESEI PDM (sk. 6. punktu) 
vienpadsmit no šīm valstīm, lai 
palielinātu to institucionālās spējas un uzlabotu uzņēmējdarbības vidi 
ieguldījumu veikšanai enerģētikas 
nozarē (sk.  III pielikumu )23;
b) īpaša prioritāte tika piešķirta 
projektiem, kuros izmanto atjauno ­
jamos energoresursus, – 85 % no 
piešķirtā finansējuma (sk. 8. pun ­
ktu), un
c) projektiem, kas risina skaidri 
noteiktas vajadzības saistībā ar 
piekļuvi mūsdienīgiem energo ­
pakalpojumiem (sk.  3. izcēlumu ) 
lauku vai piepilsētu rajonos, 
kuros pārsvarā dzīvo ekonomiskā 
aspektā pieticīgas vai nabadzīgas 
kopienas.
Nabadzīgo iedzīvotāju pamatvajadzības enerģētikas jomā
Lauku un piepilsētu rajonos galvenās mājsaimniecību vajadzības elektroenerģijas jomā ir apgaismojums, 
mobilo tālruņu uzlādēšana, radio vai televizora pieslēgums, vēdināšanas ierīces un, ja iespējams, ledusskapis, 
gaisa kondicionēšanas vai citas ierīces. Ciematu/kopienas līmenī galvenā prioritāte parasti ir elektroenerģijas 
piegāde medicīnas centriem, kā arī administratīvajām ēkām, skolām un, vajadzības gadījumā, ūdens sūknēša ­
nas ierīcēm. Līdz ar elektrības ierīkošanu galvenajās saimnieciskajās darbībās varēja iekļaut graudu malšanu, 
rīsu lobīšanu, kokmateriālu zāģēšanu, pārtikas un dzērienu dzesēšanu, šūšanu un sakaru centrus.
Ēdiena gatavošanas vajadzībām vairumā gadījumu joprojām tiek izmantota malka vai kokogles. Krāsnis, kuras 
ļauj taupīt kurināmo, un rūpīgi pārvaldītas mežsaimniecības ir pirmie pasākumi virzībā uz efektīvāku enerģi ­
jas izmantošanu un ražošanu. Mūsdienīgi risinājumi attiecībā uz enerģijas izmantošanu ēdiena gatavošanai 
ietver cenas ziņā pieejamus un drošus gāzes balonus vai biogāzes ražošanu netālu no tās izmantošanas vietas. 
(Avots: dažādi projektu dokumenti un ziņojums “ Poor people’s energy outlook  2013” [“2013. gada apskats par 
enerģiju trūcīgiem cilvēkiem”] http://practicalaction.org/ppeo2013 ­pr)3. izcēlums 2. attēls
Zīme, kas informē par ES atbalstu projektā “ Up‑scaling access to integrate modern 
energy services for poverty reduction ” [Plašāka pieeja modernu enerģijas pakal -
pojumu integrēšanai nabadzības mazināšanā] (Matadi, Siha reģions, Tanzānija)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.23 Astoņās valstīs enerģētika tika 
noteikta par svarīgāko nozari 
11. EAF sadarbības stratēģijā.
14 Apsvērumi
Ceturtajai daļai pārbaudīto 
projektu finansējums tika 
piešķirts, neņemot vērā, 
ka novērtējuma procesā 
tika konstatētas būtiskas 
nepilnības projektu 
plānojumā
15 
Projektu plānojumā tika izmanto ­
ti atbilstīgi vērtēšanas kritēriji, lai 
novērtētu:
i) spēju darboties (atsaucoties 
uz partneru spēju īstenot pro ­
jektu un projekta īstenošanas 
metodoloģiju);
ii) ilgtspēju (sociālekonomiskā, finan ­
siālā, tehniskā un vides ziņā);
iii) izmaksu lietderību (izmaksu / pare ­
dzēto rezultātu attiecība);
iv) atkārtojamību (spēju darboties kā 
demonstrējuma modelim, kas būtu 
atkārtojams nākotnē).
16 
Attiecībā uz 11 pārbaudītajiem projek ­
tiem abu vērtētāju sniegtais novēr ­
tējums un analītiskie komentāri bija 
saskanīgi. Pretēja situācija bija attie ­
cībā uz pārējiem pieciem projektiem, 
kuriem atlases procesā jau bija neat ­
bilstības, ko novērtēšanas komiteja 
nebija konstatējusi.
a) Vienā gadījumā24 neatkarīgā 
vērtētāja piešķirtais labais novēr ­
tējums nebija pamatots, ņemot 
vērā viņa konstatētās būtiskās 
nepilnības projekta plānojumā un 
lielo iespējamību, ka projekts var 
neizdoties25. Tā kā abu vērtētāju 
piešķirtais punktu skaits pārsnie ­
dza robežlīmeni, projekts tika 
atlasīts.b) Attiecībā uz pārējiem četriem 
projektiem26 priekšlikums tika 
iesniegts trešajai novērtēšanai, jo 
neatkarīgie vērtētāji bija norādījuši 
uz būtiskām nepilnībām plānoju ­
mā, kas pakļauj projektus augstam 
riskam (piemēram, pieteikuma 
iesniedzējam trūkst attiecīgo 
zināšanu, pārāk vērienīgi mērķi, ne ­
realizējams īstenošanas plāns, ap ­
draudēta primāro resursu ilgtspēja, 
nepietiekama izmaksu lietderība, 
pārāk optimistisks un/vai neskaidrs 
uzņēmējdarbības plāns). Tomēr tre ­
šajā novērtējumā, kurā tika ieteikts 
piešķirt finansējumu, nebija pie ­
nācīgi ņemti vērā konstatētie riski 
un atbilstīgu nepilnību ietekmes 
mazināšanas pasākumu trūkums.
17 
Četros no minētajiem pieciem ga ­
dījumiem27 galvenais iemesls, kādēļ 
projekts netika īstenots, bija nopietnas 
nepilnības projekta plānojumā (sk. 
36. punktu)
18 
Atlases process ietvēra katra pro ­
jekta loģiskā pamatojuma28 piemē ­
rotības novērtējumu. Projektiem 
bija SMART  mērķi29, bet pienācīgas 
priekšizpētes trūkuma dēļ rezultatīvie 
rādītāji, kas bija noteikti, lai uzraudzītu 
to sasniegšanu, ne vienmēr pamatojās 
uz precīziem atskaites punktiem un 
pārdomātiem mērķiem.24 5. projekts ( Up‑scaling ).
25 Piemēram, pārāk vērienīgs 
projekts, ļoti optimistiski 
pieņēmumi un 
uzņēmējdarbības plāni, 
īstenotais izmēģinājuma 
projekts nav apliecinājis savu 
ilgtspēju.
26 2. projekts ( Best Ray ), 
6. projekts ( Bioenergelec ), 
13. projekts ( Nice Roll‑out ) un 
16. projekts ( Wood and 
charcoal ).
27 5. projekts ( Up‑scaling ), 
6. projekts ( Bioenergelec ), 
13. projekts ( Nice Roll‑out ) un 
16. projekts ( Wood and 
charcoal ). Sk. VI pielikumu , 
aile “Plānojums”, projektu 
novērtējums C vai D.
28 Tajā noteiktas attiecības starp 
sociālekonomiskajām 
vajadzībām, kuras projektam 
būtu jāatrisina, un projekta 
mērķiem, ieguldījumu, 
pasākumiem un rezultātiem.
29 Konkrēti, izmērāmi, 
sasniedzami, būtiski un laikā 
ierobežoti.
15 Apsvērumi
19 
Pieciem no 13 pabeigtajiem vai gandrīz 
pabeigtajiem projektiem bija jāveic 
būtiskas korekcijas to rezultatīvajos 
rādītājos, lai tos pielāgotu reālajam no ­
zares stāvoklim30, optimizētu tehniskos 
risinājumus31 vai risinātu neparedzētu 
situāciju32 (sk.  IV pielikumu ). Minētais 
galvenokārt attiecās uz EF I projektiem. 
Komisija izskatīja šo jautājumu attiecī ­
bā uz EF II  projektiem. Pirmajā  EF II  uz­
aicinājumā iesniegt priekšlikumus tika 
ieteikts pirms pieteikuma iesniegšanas 
veikt priekšizpēti, un otrajā uzaicināju ­
mā šī prasība bija obligāta.
Komisija nebija pienācīgi 
uzraudzījusi visus 
projektus
20 
Palāta pārbaudīja, vai Komisija ir iegu ­
vusi pietiekamu informāciju no projek ­
tu ziņojumiem, lai uzraudzītu progresu 
un vajadzības gadījumā veiktu atbilstī ­
gus un savlaicīgus pasākumus.
Īstenošanas partneru 
ziņojumu kvalitāte bija 
atšķirīga
21 
Ar īstenošanas partneriem noslēg ­
to dotācijas līgumu noteikumos ir 
paredzēts, ka dotācijas periodiskas 
izmaksas tiek veiktas pēc tam, kad 
ES delegācija ir apstiprinājusi starppos ­
ma un galīgos aprakstošos un finanšu 
ziņojumus. Šiem ziņojumiem jāatbilst 
dotācijas līgumā noteiktajam mode ­
lim: tajos jāuzskaita veiktās darbības, 
jāpaskaidro iemesli, kādēļ plānotās 
darbības nebija iespējams īstenot, sīki 
jāapraksta problēmas, ar kādām nācās 
saskarties, un tas, kās tās tika atrisinā ­
tas, un jānovērtē sasniegtie rezultāti.22 
Ziņojumi par pieciem no 16 pārbaudī ­
tajiem projektiem tika iesniegti laikus 
un atbilda paredzētajai kvalitātei. 
Minētos piecus projektus bija īsteno ­
juši pieredzējuši attīstības partneri33. 
Attiecībā uz pārējiem projektiem:
a) aprakstošajos ziņojumos sistemā ­
tiski trūka informācijas par starp ­
posma progresu virzībā uz mērķu 
sasniegšanu;
b) ziņojumi par projektiem, kuru 
progress nebija apmierinošs, bieži 
ietvēra visai ierobežotu informāci ­
ju par plānotajiem vai veiktajiem 
pasākumiem;
c) būtisku īstenošanas kavējumu 
gadījumā maksājumu pieprasījumi 
un saistītie ziņojumi tika iesniegti 
retāk, sniedzot ES delegācijām vēl 
skopāku informāciju.30 Attiecībā uz 5. projektu 
(Up‑scaling ) tika konstatēts, ka 
pieejamie resursi nav saderīgi 
ar ģeogrāfisko dalījumu un 
aprīkojamo objektu skaitu. 
Attiecībā uz 15. projektu 
(Boreale ) vēja ģeneratoru 
izmaksas un tehniskā 
sarežģītība izrādījās 
neatbilstīga vietējām 
iespējām, un vienā ciematā 
(no astoņiem) nebija 
pietiekams iedzīvotāju skaits, 
lai projekts būtu ilgtspējīgs.
31 Attiecībā uz 8. projektu 
(Sahambano ) topogrāfiskā 
izpēte apliecināja, ka pieejamā 
hidroenerģijas jauda bija 
700 kW plānoto 460 kW vietā. 
Attiecībā uz 7. projektu 
(rHYviere ) trijos objektos 
ierīkotā hidroenerģijas jauda 
sasniedza 890 kW plānoto 
600 kW vietā.
32 Attiecībā uz 6. projektu 
(Bioenergelec ) 
mežsaimniecības resursi, kas 
bija atvēlēti vienam objektam 
(no pieciem plānotajiem), tika 
iznīcināti ciklona ietekmē vēl 
pirms elektroenerģijas 
ražošanas iekārtas 
būvniecības.
33 2. projekts ( Best‑Ray ), 
4. projekts ( Biogas ), 7. projekts 
(rHYviere ), 9. projekts ( Resouth ) 
un 15. projekts ( Boreale ).
16 Apsvērumi
23 
ĢD DEVCO  bija noslēdzis līgumu ar 
konsultāciju uzņēmumu par palīdzības 
sniegšanu ES delegācijām, lai novēr ­
tētu īstenošanas partneru ziņojumus, 
reģistrētu datus par īstenošanas prog ­
resu, ieviestu strukturētu EF uzraudzī ­
bas instrumentu un sniegtu ziņojumus 
par enerģijas instrumenta vispārējiem 
rezultātiem. Ja konsultāciju uzņē ­
mums konstatēja nepilnības saistībā 
ar ziņojumu savlaicīgu iesniegšanu, 
kvalitāti vai pabeigtību, tas informēja 
īstenošanas partneri un ES delegāciju 
un attiecīgā gadījumā sniedza ieteiku ­
mus īstenošanas sekmēšanai. Konsultā ­
ciju uzņēmuma pārskats par partneru 
ziņojumiem parasti tika pabeigts viena 
līdz piecu mēnešu laikā pēc ziņojumā 
aplūkotā laikposma. Tomēr novēlotas 
līguma pagarināšanas dēļ uzņēmuma  
darbība tika uz vairākiem mēnešiem 
pārtraukta, tādējādi dažos gadījumos 
būtiski kavējot pārskata iesniegšanu 
(sk.  V pielikumu ).
24 
Vienas struktūras veikts standartizēts 
pārskats bija noderīgs, lai zināmā mērā 
saskaņotu un uzlabotu īstenošanas 
partneru ziņojumus. Tomēr konsultāci ­
ju uzņēmums nebija pilnvarots īstenot 
savus ieteikumus, un ar to noslēgtajā 
līgumā nebija paredzēti resursi īsteno ­
šanas partneru sniegtās informācijas 
pārbaudei uz vietas. Šādu pārbaudi 
varētu veikt tikai tad, ja būtu pieejami 
citi informācijas avoti34.25 
Pārbaudīto projektu budžetā bija pare ­
dzēti obligāti starpposma un noslēgu ­
ma novērtējumi, ko organizē īsteno ­
šanas partneri, nolīgstot neatkarīgus 
konsultantus to veikšanai. Tika sagata ­
vota tikai puse no starpposma novēr ­
tējumiem. Pieciem no vienpadsmit 
pārbaudītajiem EF I projektiem netika 
veikta starpposma novērtēšana, lai gan 
tie tika sākti 2008. gadā un revīzijas 
laikā līdz to pabeigšanai bija atlicis 
apmēram viens gads35. Viens EF II  
projekts36 tika īstenots apmēram trīs 
gadus, un to bija plānots pabeigt ātrāk 
nekā gada laikā, bet arī šim projektam 
netika veikts starpposma novērtējums 
(sk.  V pielikumu ).
Kad radās nopietni 
sarežģījumi dažu projektu 
īstenošanā, Komisija neveica 
atbilstīgus un savlaicīgus 
pasākumus
26 
Nepilnības projekta īstenošanā tika 
uzsvērtas 2012. gada februāra ziņoju ­
mā par ĢD  DEVCO  organizētā pirmā 
uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 
starpposma novērtējumu37. Komisija 
nepārbaudīja, kā tiek ņemti vērā šie 
konstatējumi, un nenoteica plānotus 
koriģējošos pasākumus, to izpildes 
grafiku un pienākumu sadalījumu38.34 Ziņojumi par ES delegācijas 
programmas vadītāja 
veiktajiem apmeklējumiem uz 
vietas, ziņojumi par uz 
rezultātiem vērsto uzraudzību 
un ārējie novērtējumi.
35 6. projekta ( Bioenergelec ) 
starpposma novērtēšana tika 
veikta 2013. gada martā, proti, 
piecus gadus pēc projekta 
sākotnējā trīs gadu 
īstenošanas perioda sākuma.
36 16. projekts ( Wood and 
charcoal ).
37 Pirmā uzaicinājuma iesniegt 
priekšlikumus enerģijas 
instrumenta izveidei saskaņā 
ar 9. EAF starpposma 
novērtējums.
38 Šāda problēma bija raksturīga 
ne tikai šim novērtējumam. Kā 
minēts īpašajā ziņojumā 
Nr. 18/2014 par ĢD DEVCO 
novērtēšanas un uz 
rezultātiem vērstas 
uzraudzības sistēmām, 
nepilnības bija arī ROM  
pārbaužu novērtējumos 
minēto konstatējumu 
izmantošanas kontrolē 
(56.–60. punkts)
17 Apsvērumi
27 
Ja īstenošanas partneri nepilda savu 
ziņošanas pienākumu, ĢD  DEVCO 
saskaņā ar līgumiem ir tiesības jebkurā 
brīdī pieprasīt papildu informāciju, kas 
jāsniedz viena mēneša laikā, kā arī pār ­
traukt līgumu un atgūt jau izmaksātās 
un nepamatotās summas. ĢD  DEVCO 
nav pienācīgi izmantojis šīs tiesības.
28 
Attiecībā uz triju ES delegāciju darbī ­
bu, kas tika skatīta, bija maz pierādī ­
jumu par to, ka programmu vadītāji 
būtu regulāri apmeklējuši projektus uz 
vietas, pat tad, ja ES delegācijas zināja 
par nopietnajiem sarežģījumiem, kas 
bija radušies, piemēram, abu neīsteno ­
to EF I projektu gadījumā39. Norādītie 
iemesli bija saistīti ar ierobežotajiem 
resursiem un to, ka EF projektiem bija 
mazāka prioritāte nekā programmām, 
kas ietvertas EAF sadarbības stratēģijās 
ar partnervalstīm40.
29 
Saistībā ar projektiem, kurus delegāci ­
jas pārstāvji ir reti apmeklējuši vai kuri 
saskārušies ar problēmām, ES delegā ­
ciju programmu vadītāji var lūgt, lai 
ĢD DEVCO ieplāno uz rezultātiem vēr ­
stas uzraudzības ( ROM ) apmeklējumu. 
Desmit no pārbaudītajiem 16 projek ­
tiem tika veikts vismaz viens ROM  ap­
meklējums41 (sk.  V pielikumu ). Tomēr 
šī iespēja nebija pietiekami izmantota 
attiecībā uz projektiem, kuri saskārās 
ar nopietnām un labi zināmām īsteno ­
šanas grūtībām:
a) 5. projektam ( Up‑scaling ), kuru 
sāka īstenot 2008. gada janvārī, 
bija veikts tikai viens ROM  apmek ­
lējums 2013. gada jūnijā. Ziņojumā 
tika uzsvērta haotiskā situācija, bet 
jau bija par vēlu veikt koriģējošus 
pasākumus.b) 6. projektam ( Bioenergelec ), kuru 
sāka īstenot 2008. gada aprīlī, ne ­
tika veikts neviens ROM  apmeklē ­
jums, lai gan tā īstenošana bija pār ­
mērīgi ieilgusi42 un rezultāti – vāji.
30 
Ja Komisija uzskata, ka līgums vairs nav 
efektīvi vai atbilstoši izpildāms, tā var 
censties panākt vienošanos par risi ­
nājumu ar īstenošanas partneri un var 
pārtraukt līgumu, ja risinājumu nevar 
atrast. Komisija nebija izmantojusi mi ­
nēto iespēju, kad apmēram 2010. gada 
vidū kļuva skaidrs, ka abus 29. punktā 
minētos projektus vairs nav iespējams 
īstenot saskaņā ar plānu:
a) attiecībā uz 5. projektu ( Up‑scaling ) 
bija iespēja ievērojami samazināt 
ģeogrāfisko tvērumu un aprīko ­
jamo ciematu skaitu un pārskatīt 
tapiokas augu kultivēšanas plāna43 
turpināšanu;
b) attiecībā uz 6. projektu ( Bio‑
energelec ) projekta plānu varēja 
atkārtoti novērtēt, ņemot vērā 
vājos rezultātus citā līdzīgā projek ­
tā, ko Madagaskarā pirms tam bija 
īstenojis tas pats partneris44.39 5. projektam ( Up‑scaling ) un 
6. projektam ( Bioenergelec ) 
īstenošanas periods tika 
pagarināts attiecīgi par 
78 mēnešiem un 81 mēnesi 
(sk.  V pielikumu ). Attiecībā uz 
6. projektu ( Bioenergelec ) 
nebija dokumentēts neviens 
apmeklējums uz vietas, ko 
Palāta varētu pārbaudīt.
40 Nepietiekamais projektu 
apmeklējums uz vietas nav 
raksturīgs tikai EF projektiem 
vien. Kā norādīts ĢD DEVCO 
2014. gada darbības pārskatā, 
ĢD DEVCO nav sasniedzis 
mērķi apmeklēt vismaz 80 % 
īstenojamo projektu un 
līgumu izpildes vietas (112. lpp 
un 10. pielikums, 297.–
299. lpp.). Kopējie rezultāti par 
2014. gadu sasniedza 69 %, kas 
ir mazāk nekā 2013. gada 
rādītājs – 72 %. Viens no 
minētajiem iemesliem ir 
personāla trūkums.
41 Trim projektiem tika veikti divi 
ROM  apmeklējumi.
42 Sākotnēji plānotais 36 mēnešu 
īstenošanas laikposms tika 
pagarināts līdz 81 mēnesim.
43 Tapioka ( Jatropha ) ir augs, kura 
sēklu eļļu pārstrādā 
biodīzeļdegvielā.
44 Projekts tika sākts divus gadus 
iepriekš un nesniedza 
apmierinošus rezultātus, 
galvenokārt tādu neuzticamu 
iekārtu dēļ, kuras bija 
identiskas 6. projektā 
(Bioenergelec ) izmantotajām 
iekārtām.
18 Apsvērumi
31 
EF II  6. projektu ( Wood and charcoal ) 
vairākās valstīs īsteno privāts mežsaim ­
niecības uzņēmums. Tā īstenošanu 
sāka 2012. gada martā, un nepilnu 
gadu līdz tā īstenošanas beigām 
(2015. gada jūlijā) inovatīvais kokogļu 
elements45nebija guvis panākumus; 
bija maz ticams, ka projekts tiks 
realizēts. ES delegācijas attiecīgajās 
valstīs nebija centušās noteikt projekta 
neizdošanās iemeslus vai veikt kādus 
pasākumus, reaģējot uz situāciju. Tā kā 
inovatīvais kokogļu elements bija pa ­
matojums projekta atbilstībai saskaņā 
ar enerģijas instrumentu, tas, ka neiz ­
devās šo elementu īstenot, nozīmē, ka 
Komisija varēja atgūt daļu no piešķirtā 
finansējuma.
Lielākā daļa pārbaudīto 
projektu bija sekmīgi, un 
tiem bija labas izredzes 
ilgtspējas ziņā
32 
Palāta pārbaudīja, vai paredzētie pro ­
jekta rezultāti tika sasniegti saskaņā ar 
plānu un vai šie rezultāti ir ilgtspējīgi.Ceturtajai daļai pārbaudīto 
projektu lielākoties nebija 
izdevies sasniegt paredzētos 
rezultātus
33 
Projekta priekšlikumos norādītajos 
un vēlāk dotāciju līgumos noteiktajos 
īstenošanas periodos bija pārāk zemu 
novērtēts projektu īstenošanai vajadzī ­
gais laiks46. Deviņiem no 11 pārbaudī ­
tajiem EF I projektiem īstenošanas laiks 
bija jāpagarina, un diviem no minēta ­
jiem projektiem bija vajadzīgs divreiz 
ilgāks laiks, nekā sākotnēji plānots 
(sk.  IV pielikumu ).
34 
Divpadsmit no 16 pārbaudītajiem 
projektiem bija sekmīgi: pieci projekti 
pārsniedza vai varēja pārsniegt sākot ­
nējos mērķus, divi projekti sasniedza 
vai varēja sasniegt noteiktos mērķus, 
un pieci projekti nevarēja sasniegt no ­
teiktos mērķus, bet to rezultāti tomēr 
bija apmierinoši47 (sk.  IV pielikumu  un 
VI pielikumu , aile “Rezultāti”, projektu 
novērtējums A vai B). Divi sekmīgu pro ­
jektu piemēri sniegti  4. izcēlumā .
Sekmīgo projektu piemēri
4. projekts ( Biogas ). Projekts īstenots Kenijā nolūkā iegūt metāna gāzi no vircas krātuvēm mazās fermās, kurās 
tur trīs līdz desmit slaucamās govis. Biogāzi izmanto kā kurināmo ēdiena gatavošanas ierīcēm fermu īpašnieku 
mājsaimniecībās. Tas ļauj ietaupīt malku un kokogles, būtiski samazināt gaisa piesārņojumu telpās un uzla ­
bot vircas kā mēslojuma kvalitāti. Lai nodrošinātu projekta atkārtojamību, tajā tika iesaistītas mikroiestādes 
un sabiedriskie atbalstītāji. Projekta ietvaros tika ierīkotas 765 tvertnes piecās Kenijas provincēs (mērķis bija 
460 tvertnes).
14. projekts ( Small‑scale solar ). Projekta mērķis bija nodrošināt 18 000 iedzīvotāju (vai 4000 ģimeņu) piekļuvi 
ilgtspējīgām maza mēroga saules enerģijas ražotnēm divos Mozambikas lauku rajonos. Ar saules enerģiju uz ­
lādējamas lampas aizstāj malkas vai petrolejas izmantošanu apgaismojumam. Šādas lampas par nelielu maksu 
dienā nodrošina mazie uzņēmumi (uzlādes stacijas), kurus vada vietējie uzņēmēji, kas saņēmuši īpašu apmā ­
cību projekta ietvaros. Tika ierīkota 41 uzlādes stacija 25 ciematos, un 14 760 iedzīvotājiem (82 % no mērķa) 
kļuva pieejams apgaismojums, ko nodrošina ekonomiska un videi nekaitīga elektroenerģija. Pusi no minēta ­
jiem uzņēmumiem vada sievietes. Saules enerģijas uzlādes stacijas tiek izmantotas arī mobilo tālruņu un citu 
nelielu ierīču, piemēram, radioaparātu vai matu griešanas mašīnu, uzlādei.4. izcēlums45 Rūpniecisko krāšņu 
izmantošana neproduktīvo 
amatniecības ražojumu vietā.
46 Piemēram, priekšizpēte, 
būvatļaujas pieprasījums un 
iepirkuma procedūras (sk. arī 
19. punktu).
47 Rezultāti pārsniedza 75 % no 
mērķa vērtībām, vai arī bija 
vērojams progress pēc 
projekta īstenošanas 
pabeigšanas (piemēram, 
pakāpeniski palielinājās to 
mājsaimniecību skaits, kurās 
pieslēgta elektrība).
19 Apsvērumi
35 
Lauku elektrifikācijas projektiem, kuri 
ietvēra energopakalpojumu sniegšanu 
mājsaimniecībām un vietējām sa ­
biedriskām ēkām (pieslēdzot lokāliem 
elektrotīkliem vai izmantojot brīvstā ­
vošus saules paneļus mazapdzīvotos 
ciematos), bija ļoti labvēlīga ietekme, 
uzlabojot lauku iedzīvotāju ikdienas 
dzīvi, pat tad, ja paredzētā jaunā 
uzņēmējdarbība veidojās lēni. Pie ­
mēram, papildu iespējas un komforts 
iedrošināja kvalificētu personālu – 
skolotājus, ārstus, tiesnešus – strādāt 
attālos reģionos. Tam bija kaskādes 
efekts – uzlabojās sabiedrisko pakal ­
pojumu pieejamība un radās papildu 
nodarbinātība, kam ir būtiska nozīme 
nabadzības samazināšanā48.48 Piemēram, 2. projekts ( Best 
Ray), 3. projekts ( Majaua ), 
7. projekts ( rHYviere ), 
10. projekts ( Rural 
electrification ) un 12. projekts 
(Green energy ).3. un 4. attēls
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
Tīkla paplašinājums, konkrēti, Kamilambo klīnikai, “ Rural 
electrification infrastructure and small‑scale projects ” [“Lauku 
elektrifikācijas infrastruktūra un neliela mēroga projekti”] 
(Mumbvas reģions, Zambija)Zemsprieguma transformatora pievienošana 
Sahasinaka ciema sadales tīklam, rHYviere  projekts 
(Fianaranco  province, Madagaskara)
20 Apsvērumi
36 
Tomēr četri projekti lielākoties nesa ­
sniedza paredzētos mērķus, galveno ­
kārt plānojuma nepilnību un Komisijas 
neatbilstoši veiktās uzraudzības dēļ šo 
projektu īstenošanas laikā (sk.  IV pieli -
kumu , aile “Rezultāti”, projektu novēr ­
tējums D):
a) pēc pieciem īstenošanas gadiem 
5. projektam ( Up‑scaling ) bija 
izdevies nodrošināt mūsdienīgus 
energopakalpojumus tikai 11 no 
plānotajiem 120 ciematiem49. 
Dažas no iegādātajām iekārtām 
netika izmantotas un novecoja.
b) 6. projekts ( Bioenergelec ) bija 
saistīts ar biomasas izmantošanu 
elektrības ražošanai, galvenokārt 
kurinot malku apkures katlā, kurš 
savienots ar tvaika dzinēju, kas 
darbina ģeneratoru. Daudzi no 
projektu atlases posmā apzināta ­
jiem būtiskajiem riskiem ir reali ­
zējušies50. Tomēr ciklona nodarītie 
meža postījumi vienā no pieciem 
izraudzītajiem objektiem bija ievē ­
rojams risks, kurš netika apzināts, 
taču realizējās. Sešus gadus kopš 
projekta sākuma bija pabeigta tikai 
viena iekārta, kas turklāt darbojās 
tikai epizodiski51. Bija stipri pāragri 
plānot piecu ražotņu ierīkošanu, 
pirms tiek saņemti pārliecinoši 
izmēģinājuma projekta rezultāti52.
c) 13. projekta ( Nice Roll‑out ) mērķis 
bija paplašināt ar saules enerģiju 
darbināmu interneta centru, kas 
jau darbojas Gambijā, ietverot tajā 
vēl 50 objektus Zambijā un Tanzā ­
nijā. Projektu nācās pārtraukt, jo 
2013. gadā tika likvidēts īstenoša ­
nas partnera uzņēmums. Projekta 
novērtēšanas posmā šāds uzņē ­
mējdarbības modelis, kurā iesais ­
tīts privātais sektors, tika uzskatīts 
par īpaši riskantu.d) 16. projekta ( Wood and charcoal ) 
mērķis ir ilgtspējīga malkas un 
kokogļu ražošana lauku rajonos. Īs ­
tenošanas partneris izrādīja lielāku 
interesi par ienesīgo kokmateriālu 
rūpniecību nekā par inovatīvo 
kokogļu ražotni, kuras dēļ projekts 
tika atzīts par atbilstīgu enerģijas 
instrumenta finansējumam.
Gandrīz visiem 
pārbaudītajiem sekmīgajiem 
projektiem bija labas 
izredzes ilgtspējas ziņā
37 
Attiecībā uz vienu no 12 pārbaudīta ­
jiem sekmīgajiem projektiem radās 
bažas par ilgtspēju projekta tehniskās 
sarežģītības un vietējo resursu trū ­
kuma dēļ. Bija risks, ka īsā vai vidējā 
termiņā radīsies tehniskas kļūmes53. 
Pārējie 11 projekti visdrīzāk būtu 
ilgtspējīgi, ja paredzētie nepiecieša ­
mie pasākumi tiktu īstenoti saskaņā ar 
plānu un pārmērīgi nepasliktinātos at ­
tiecīgie apstākļi54 (sk.  IV pielikumu , aile 
“Ilgtspēja”, projektu novērtējums B).49 Piemēram, pārāk garas 
iepirkuma procedūras, 
loģistikas šķēršļi, pieprasījuma 
mobilizācija, ko izraisīja 
konkurence ar citām 
tehnoloģijām un tapiokas 
augu neefektīva kultivēšana. 
Projektu vēl vairāk ietekmēja 
juridisks strīds starp partneri 
un piegādātāju, kurš nebija 
izpildījis savas saistības, 
vienlaikus aizturot līdzekļus.
50 Projektu nelabvēlīgi ietekmēja 
arī strīds starp iekārtas 
piegādātāju un valsts 
aģentūru lauku elektrifikācijas 
jomā (kas bija arī projekta 
partneris).
51 Brazīlijā ražotā iekārta drīzāk ir 
prototips, kas joprojām ir ļoti 
atkarīgs no tā ražotāja.
52 Priekšlikumā tika plānotas 
sešas ražotnes, bet dotācijas 
līgumā bija ietvertas tikai 
piecas.
53 9. projekts ( Resouth ) ir 
novērtēts ar C, jo tā vēja 
ģeneratora turbīna ir pārāk 
sarežģīta un atrašanās 
vieta – pārāk nomaļa.
54 Ārējie faktori, kuri var tieši vai 
netieši ietekmēt projektus, 
piemēram, sociālekonomiskie 
apstākļi, stāvoklis drošības 
jomā, būtiskas izmaiņas 
nozares politikā vai vides 
degradācija.
21 Apsvērumi
38 
Lai nodrošinātu ilgtspēju attiecībā 
uz projektiem, kas saistīti ar decen ­
tralizētas elektroenerģijas ražošanas 
iekārtu un sadales tīklu55, ir vajadzīga 
atbilstīga darbību (elektrības ražošanas 
un pārdošanas) pārvaldība un regulāra 
tehniskā apkope56. Visos projektos bija 
nodrošināta apmācība, lai uzlabotu 
nākamo operatoru administratīvās un 
tehniskās spējas. Tomēr, ņemot vērā 
vietējās iespējas, sistemātiska apmā ­
cība būs vajadzīga arī pēc projekta 
pabeigšanas, lai nodrošinātu ražošanas 
iekārtu optimālu pārvaldību57.55 1. projekts ( Mwenga ), 
3. projekts ( Majaua ), 7. projekts 
(rHyviere ), 8. projekts 
(Sahambano ), 9. projekts 
(Resouth ), 10. projekts ( Rural 
electrification ) un 15. projekts 
(Boreale ).
56 Dažos gadījumos projektiem 
būs jāpievērš īpaša uzmanība, 
piemēram, saistībā ar 
nepilnībām izveidotās 
infrastruktūras un iekārtas 
kvalitātē.
57 Ilglaicīgie īstenošanas partneri 
pēc līguma termiņa beigām 
dažreiz ir snieguši atbalstu par 
saviem līdzekļiem, piemēram, 
9. projektam ( Resouth ).5. un 6. attēls
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
Saules fotoelementu panelis uz skolas jumta un tā instrukcija, projekts “ Increase access to Electricity services ” 
[“Labāka pieeja elektroenerģijas pakalpojumiem”] (Kalomo reģions, Zambija)
22 Apsvērumi
39 
Daži projekti arī sekmēja informētību 
par vides jautājumiem (sk. piemēru 
5. izcēlumā ) un nodrošināja apmācību 
par mikrouzņēmējdarbības sākšanu, 
kas kļuva iespējama līdz ar elektrības 
ierīkošanu.
40 
Ražošanas vienības, kas nodrošina 
elektroenerģiju vienam klientam 
(t.i., pieslēgumu galvenajam sadales 
tīklam, ko parasti pārvalda daļēji valstij 
piederoša struktūra), var saskarties ar 
maksājumu saistību neizpildi, kas var 
apdraudēt projekta ilgtspēju58. Šis risks 
ir labi zināms, un enerģētikas politikas 
reformu mērķis ir pakāpeniski ieviest 
labāku praksi un stiprināt valsts tīklu 
operatorus, lai vairotu to maksātspēju 
saviem piegādātājiem59.
Primāro energoresursu saglabāšana ir ilgtspējas pamats
7. projekts ( rHyviere ). Projekta mērķis bija uzbūvēt mazas hidroelektrostacijas Madagaskaras kalnainajā ap ­
vidū. Lai nodrošinātu lielā augstumā esošo strautu ilgtspēju, ir pareizi jāapsaimnieko savvaļas flora un pareizi 
jāpārvalda lauksaimniecība ūdens rezervuāra teritorijā, ļaujot lietusūdeņiem iesūkties augsnes apakškārtā. 
Projektā bija ietverta pamatapmācība un sensibilizācijas elementi, kā arī lietderīga vides shēma, kurā piedalās 
pārvaldes iestādes, lai saglabātu šo primāro energoresursu (strautus). Minētā shēma ietver subsīdijas zem ­
niekiem, kuri dzīvo ūdens rezervuāra teritorijā, lauksaimniecības metožu pielāgošanai, lai saglabātu floru, 
proti, lai nepieļautu turpmāku mežu iznīcināšanu, tos izcērtot un nodedzinot, un veicot mežizstrādi kokogļu 
ražošanas nolūkā. Ilgtermiņa finanšu resursi, kas vajadzīgi subsīdiju piešķiršanai zemniekiem, tika nodrošināti, 
ieviešot īpašu nodevu (2,5 %) par saražoto hidroelektroenerģiju, ko pārdod ielejā esošajai pilsētai.5. izcēlums58 7. projekts ( rHYviere , viens no 
trim objektiem) un 8. projekts 
(Sahambano ).
59 Piemēram, Pasaules Banka 
atbalsta vērienīgas 
programmas Tanzānijā un 
Madagaskarā enerģētikas 
nozares reformēšanas nolūkā.
23
 Secinājumi un ieteikumi
41 
Palāta secina, ka Komisijas darbs lielā ­
koties bijis sekmīgs, bet tā varēja labāk 
izmantot enerģijas instrumentu, lai 
palielinātu nabadzīgo cilvēku piekļuvi 
atjaunojamai enerģijai Austrumāfrikā.
42 
Komisija piešķīra enerģijas instrumenta 
atbalstu atjaunojamās enerģijas jomā 
projektiem, kuriem bija veiksmīgi 
noteiktas prioritātes. Uzaicinājumos 
iesniegt priekšlikumus bija izmantoti 
piemēroti atlases kritēriji, kas nodro ­
šināja atbilstību enerģijas instrumen ­
tā noteiktajām prioritātēm. Tomēr 
ceturtajai daļai pārbaudīto projektu 
finansējums tika piešķirts, neņemot 
vērā nopietnos plānojuma trūkumus, 
kuri tika konstatēti atlases procesa 
laikā. Vērtētāju sniegtie atšķirīgie 
novērtējumi un analītiskie komentāri 
par šiem projektiem norāda uz nepie ­
tiekami stingru atlases procesu (sk. 
12.–19. punktu).
1. ieteikums  
Stingrāka projektu atlase
Ja tiek izmantoti uzaicinājumi iesniegt 
priekšlikumus, atlases procesa laikā 
Komisijai ir stingrāk jāvērtē
i) riski, kas saistīti ar pasākumu iz­
strādi, un paredzētie riska mazinā ­
šanas pasākumi;
ii) partnera darbības spēja saistībā ar 
projekta īstenošanas plāniem.43 
Komisija nebija pienācīgi uzraudzījusi 
visus projektus. Īstenošanas partneru 
ziņojumu kvalitāte bija atšķirīga, un 
ĢD DEVCO nolīgtā konsultanta snieg ­
tais atbalsts ziņošanas uzlabošanai 
bija noderīgs, tomēr nepietiekams. 
Kad radās nopietni sarežģījumi dažu 
projektu īstenošanā, Komisija neveica 
atbilstīgus un savlaicīgus pasākumus:
a) tā necentās panākt, ka tiek ievēroti 
dotāciju līgumos paredzētie ziņo ­
šanas pienākumi;
b) tā nebija pietiekami izmantojusi 
projektu apmeklējumus uz vietas, 
kurus veic ES delegāciju locekļi – 
programmu vadītāji, un uz rezultā ­
tu vērstās uzraudzības pārskatus, 
lai papildinātu īstenošanas part ­
neru sniegto informāciju, it īpaši 
gadījumos, kad bija zināms, ka 
projektu izpildē ir radušies nopiet ­
ni sarežģījumi;
c) lai gan bija zināms, ka atsevišķi 
projekti, visticamāk, netiks īsteno ­
ti, kā plānots, Komisija necentās 
panākt vienošanos par risināju ­
mu ar īstenošanas partneriem, 
ne arī pārtraukt projektus (sk. 
20.–31. punktu).
24 Secinājumi un ieteikumi
2. ieteikums  
Projektu uzraudzības 
pastiprināšana
Komisijai ir
i) stingrāk jāuzrauga atbilstība dotā ­
ciju līgumu noteikumiem attiecībā 
uz finanšu un aprakstošo ziņojumu 
un novērtējumu savlaicīgu iesnieg ­
šanu un kvalitāti;
ii) ja minētie noteikumi netiek ievē ­
roti, jāpārtrauc turpmāka dotāciju 
izmaksāšana un jāprasa, lai īste ­
nošanas partneri sniedz vajadzīgo 
informāciju;
iii) jāpalielina programmu vadītāju 
veikto apmeklējumu uz vietas 
skaits un uz rezultātu vērstā 
uzraudzība jutīgiem projektiem, 
izmantojot ar riska analīzi pamato ­
tu pieeju;
iv) ja projektu, visticamāk, neizdosies 
īstenot saskaņā ar plānu, jācenšas 
vienoties par risinājumu ar īsteno ­
šanas partneri;
v) ja risinājums nav panākams, jāpie ­
ņem racionāla izejas stratēģija un 
jāpārtrauc līgums.44 
Lielākā daļa pārbaudīto projektu bija 
sekmīgi, un tie, visticamāk, būs ilgtspē ­
jīgi, ja tiks īstenoti paredzētie nepiecie ­
šamie pasākumi un pārāk nepasliktinā ­
sies attiecīgie apstākļi. Laikā, kad lauku 
rajonos līdz ar elektrības ievilkšanu 
lēnām sāk parādīties jauni saimniecis ­
kās darbības veidi, iedzīvotāju dzīves 
kvalitāte ir ievērojami uzlabojusies, 
ko galvenokārt nodrošinājusi plašāka 
piekļuve sabiedriskajiem pakalpoju ­
miem. Ceturtā daļa pārbaudīto projek ­
tu lielākoties nesasniedza paredzētos 
rezultātus, galvenokārt nenovērsto 
plānojuma nepilnību un Komisijas 
neatbilstīgi veiktās uzraudzības dēļ (sk. 
32.–40. punktu).
3. ieteikums  
Projektu ilgtspējas izredžu 
palielināšana
Pēc sarežģītu projektu, īpaši tādu, kas 
saistīti ar ieguldījumiem infrastruktūrā, 
pabeigšanas Komisijai ir
i) jāprasa, lai īstenošanas partne ­
ri galīgajos ziņojumos izteiktu 
novērtējumu par to, vai vajadzētu 
sniegt turpmāku tehnisku atbalstu 
operatoriem;
ii) jāapsver iespēja nodrošināt finan ­
sējumu šim nolūkam, piemēram, 
veicot izmaiņas dotācijas līgumā.
25 Secinājumi un ieteikumi
Šo ziņojumu 2015. gada 6. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā –
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 priekšsēdētājs

26
 Pielikumi
Pārbaudītie projekti
Projekta 
Nr. un  
saīsinātais 
nosaukumsCRIS  Nr.EF Nr. 
(uzaic. 
Nr.)Priekšliku -
ma Nr.Priekšlikuma novēr -
tējuma rezultāti3 
(%)Pasākuma nosaukums ValstsBudžets 
(miljoni 
EUR)ES ieguld. 
(miljoni 
EUR)ES ieguld./  
budžets 
procentosĪss aprakstsApmeklēts  
(vai tikai 
pārbau -
dīts valstī)Apmeklējumi uz vietas
1 
Mwenga2007/195-963 EF I 78EE: 81,5  
EUD: 86 Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tanzānija 7, 81 3,60 46,1  %Nelielas hidroelektrostacijas ierīkošana, lai nodrošinātu 
stabilu elektroapgādi tējas ražošanas uzņēmumam un 14 
ciematiemJāProjekts Mufindi  (Iringa  reģions);  
sanāksmes ar Mafinga  pašvaldības iestādēm
2 
Best Ray2007/195-964 EF I 132EE: 57  
EUD: 77  
3rdE: 72BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural 
Areas)Tanzānija 1,50 1,13 75,3  %Saules fotoelementu uzstādīšana 8050 mājsaimniecībām 
(un sabiedriskajām ēkām) deviņos ciematos. Dažviet jau 
tika izmantotas nelielas hidroelektrostacijas ar lokālu 
tīklu un biogāzes ražotnesJāKopienas energoresursu centrs ( CERC) un 
Mpambano  kooperatīvs ( Oldonyosambu ); 
mācību centrs ( Mkuru ); 
projekts Ngarenyanuki  vidusskolā ( Ol‑
kung’wado ); 
Arusha  Tehniskā koledža ( Arusha ).
3 
Majaua2007/195-977 EF I 46EE: 74  
EUD: 75,5Electrificaēao da comunidade de Majaua Mozambika 2,49 1,87 75,1  %Nelielas hidroelektrostacijas atjaunošana (patlaban tā 
ir iznīcināta) un vietēja elektrotīkla izveide, nodrošinot 
pieslēgumu 5000 mājsaimniecībāmJā N. a.
4 
Biogas2007/195-982 EF I 244EE: 71,5  
EUD: 74 Up‑scaling the smaller biogas plants for agricultural 
producers and processorsKenija 1,97 1,22 61,9  %Biogāzes tehnoloģijas izmantošana ēdiena gatavošanas 
ierīcēm 330 lauku saimniecībās piecās provincēsNē N. a.
5 
Up‑scaling2007/195-985 EF I 214EE: 71  
EUD: 83,5Up‑scaling access to integrated modern energy servi ‑
ces for poverty reductionTanzānija 3,05 2,29 75,0  %Daudzfunkcionālu energopakalpojumu centru izveide, 
kuros izmanto dīzeļdzinējus, kas darbināmi ar biodegvie -
lu (tapiokas ( jatropha ) eļļa), 120 ciematos sešos reģionosJāMatadi  daudzfunkcionālās platformas  (MFP) 
projekta objekts – Mji Mwema , Siha  rajons – 
Kilimandžāro reģions;  
uzglabāšanas telpas Moshi
6 
Bioenergelec2007/196-004 EF I 217EE: 65  
EUD: 74  
3rdE: 76,5Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskara 3,16 1,96 61,9  %Elektrības ražošana no biomasas sešiem ciematiem 
(četros reģionos) un uzlabota karbonizācija(Jā)Objekts nav apmeklēts1, bet ir aptaujātas 
ieinteresētās personas un īstenošanas 
partneris
7 
rHYviere2007/196-005 EF I 144EE: 74  
EUD: 81Programme rHYviere – Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de l’environnementMadagaskara 2,30 1,73 75,1  %Trīs hidroelektrostaciju būvniecība uz upes attekas + 
lokāls tīkls, lai nodrošinātu pieslēgumu astoņiem ciema -
tiem austrumdaļas lauku rajonos JāDivi no trīs objektiem: Sahasinaka  un 
Tolongoina
8 
Sahambano2007/196-009 EF I 54EE: 69,5  
EUD: 68,5 Aménagement hydroélectrique du Site de Befanaova 
sur la rivičre SahambanoMadagaskara 3,31 2,48 74,9  %Hidroelektrostacijas būvniecība uz upes attekas + 20 km 
tīkla pagarinājums, lai nodrošinātu pieslēgumu vienai 
pilsētai un diviem ciematiemJā Viens objekts: Ihosy
9 
Resouth2007/196 - 014 EF I 128EE: 72  
EUD: 78,5Electrification rurale décentralisée par énergies renou ‑
velables dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagaskara 1,16 0,87 75,0  %Elektrības ierīkošana divos ciematos dienvidu reģionā, iz -
mantojot divus vēja ģeneratorus un saules fotoelementus(Jā)Objekts nav apmeklēts2, bet ir aptaujātas 
ieinteresētās personas
10 
Rural 
electrification2008/020-660 EF I 284EE: 68  
EUD: 78Rural Electrification Infrastructure and Small‑Scale 
ProjectsZambija 36,51 10,00 27, 4  %Tīkla paplašināšana un nelielas hidroelektrostacijas 
izbūve, un 2000 saules fotoelementu uzstādīšana, lai 
nodrošinātu elektrību 27 000 mājsaimniecībām, 700 
skolām un veselības aprūpes centriemJā Viens no diviem objektiem: Mumbwa
11 
Increase 
access2008/195-971 EF I 200EE: 80  
EUD: 75Increased Access to Electricity Services Zambija 33,00 10,00 30,3 %Tīkla paplašināšana, lai veicinātu piekļuvi atjaunojamiem 
energoavotiem Zambijas lauku un piepilsētu rajonos 
(65 000 saņēmēju)JāTrīs no 24 objektiem: Kabwe, Kanyama  
apakšstacija un KalomoI pielikums
27 Pielikumi
Pārbaudītie projekti
Projekta 
Nr. un  
saīsinātais 
nosaukumsCRIS  Nr.EF Nr. 
(uzaic. 
Nr.)Priekšliku -
ma Nr.Priekšlikuma novēr -
tējuma rezultāti3 
(%)Pasākuma nosaukums ValstsBudžets 
(miljoni 
EUR)ES ieguld. 
(miljoni 
EUR)ES ieguld./  
budžets 
procentosĪss aprakstsApmeklēts  
(vai tikai 
pārbau -
dīts valstī)Apmeklējumi uz vietas
1 
Mwenga2007/195-963 EF I 78EE: 81,5  
EUD: 86 Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tanzānija 7, 81 3,60 46,1  %Nelielas hidroelektrostacijas ierīkošana, lai nodrošinātu 
stabilu elektroapgādi tējas ražošanas uzņēmumam un 14 
ciematiemJāProjekts Mufindi  (Iringa  reģions);  
sanāksmes ar Mafinga  pašvaldības iestādēm
2 
Best Ray2007/195-964 EF I 132EE: 57  
EUD: 77  
3rdE: 72BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural 
Areas)Tanzānija 1,50 1,13 75,3  %Saules fotoelementu uzstādīšana 8050 mājsaimniecībām 
(un sabiedriskajām ēkām) deviņos ciematos. Dažviet jau 
tika izmantotas nelielas hidroelektrostacijas ar lokālu 
tīklu un biogāzes ražotnesJāKopienas energoresursu centrs ( CERC) un 
Mpambano  kooperatīvs ( Oldonyosambu ); 
mācību centrs ( Mkuru ); 
projekts Ngarenyanuki  vidusskolā ( Ol‑
kung’wado ); 
Arusha  Tehniskā koledža ( Arusha ).
3 
Majaua2007/195-977 EF I 46EE: 74  
EUD: 75,5Electrificaēao da comunidade de Majaua Mozambika 2,49 1,87 75,1  %Nelielas hidroelektrostacijas atjaunošana (patlaban tā 
ir iznīcināta) un vietēja elektrotīkla izveide, nodrošinot 
pieslēgumu 5000 mājsaimniecībāmJā N. a.
4 
Biogas2007/195-982 EF I 244EE: 71,5  
EUD: 74 Up‑scaling the smaller biogas plants for agricultural 
producers and processorsKenija 1,97 1,22 61,9  %Biogāzes tehnoloģijas izmantošana ēdiena gatavošanas 
ierīcēm 330 lauku saimniecībās piecās provincēsNē N. a.
5 
Up‑scaling2007/195-985 EF I 214EE: 71  
EUD: 83,5Up‑scaling access to integrated modern energy servi ‑
ces for poverty reductionTanzānija 3,05 2,29 75,0  %Daudzfunkcionālu energopakalpojumu centru izveide, 
kuros izmanto dīzeļdzinējus, kas darbināmi ar biodegvie -
lu (tapiokas ( jatropha ) eļļa), 120 ciematos sešos reģionosJāMatadi  daudzfunkcionālās platformas  (MFP) 
projekta objekts – Mji Mwema , Siha  rajons – 
Kilimandžāro reģions;  
uzglabāšanas telpas Moshi
6 
Bioenergelec2007/196-004 EF I 217EE: 65  
EUD: 74  
3rdE: 76,5Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskara 3,16 1,96 61,9  %Elektrības ražošana no biomasas sešiem ciematiem 
(četros reģionos) un uzlabota karbonizācija(Jā)Objekts nav apmeklēts1, bet ir aptaujātas 
ieinteresētās personas un īstenošanas 
partneris
7 
rHYviere2007/196-005 EF I 144EE: 74  
EUD: 81Programme rHYviere – Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de l’environnementMadagaskara 2,30 1,73 75,1  %Trīs hidroelektrostaciju būvniecība uz upes attekas + 
lokāls tīkls, lai nodrošinātu pieslēgumu astoņiem ciema -
tiem austrumdaļas lauku rajonos JāDivi no trīs objektiem: Sahasinaka  un 
Tolongoina
8 
Sahambano2007/196-009 EF I 54EE: 69,5  
EUD: 68,5 Aménagement hydroélectrique du Site de Befanaova 
sur la rivičre SahambanoMadagaskara 3,31 2,48 74,9  %Hidroelektrostacijas būvniecība uz upes attekas + 20 km 
tīkla pagarinājums, lai nodrošinātu pieslēgumu vienai 
pilsētai un diviem ciematiemJā Viens objekts: Ihosy
9 
Resouth2007/196 - 014 EF I 128EE: 72  
EUD: 78,5Electrification rurale décentralisée par énergies renou ‑
velables dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagaskara 1,16 0,87 75,0  %Elektrības ierīkošana divos ciematos dienvidu reģionā, iz -
mantojot divus vēja ģeneratorus un saules fotoelementus(Jā)Objekts nav apmeklēts2, bet ir aptaujātas 
ieinteresētās personas
10 
Rural 
electrification2008/020-660 EF I 284EE: 68  
EUD: 78Rural Electrification Infrastructure and Small‑Scale 
ProjectsZambija 36,51 10,00 27, 4  %Tīkla paplašināšana un nelielas hidroelektrostacijas 
izbūve, un 2000 saules fotoelementu uzstādīšana, lai 
nodrošinātu elektrību 27 000 mājsaimniecībām, 700 
skolām un veselības aprūpes centriemJā Viens no diviem objektiem: Mumbwa
11 
Increase 
access2008/195-971 EF I 200EE: 80  
EUD: 75Increased Access to Electricity Services Zambija 33,00 10,00 30,3 %Tīkla paplašināšana, lai veicinātu piekļuvi atjaunojamiem 
energoavotiem Zambijas lauku un piepilsētu rajonos 
(65 000 saņēmēju)JāTrīs no 24 objektiem: Kabwe, Kanyama  
apakšstacija un Kalomo
28 Pielikumi
Projekta 
Nr. un  
saīsinātais 
nosaukumsCRIS  Nr.EF Nr. 
(uzaic. 
Nr.)Priekšliku -
ma Nr.Priekšlikuma novēr -
tējuma rezultāti3 
(%)Pasākuma nosaukums ValstsBudžets 
(miljoni 
EUR)ES ieguld. 
(miljoni 
EUR)ES ieguld./  
budžets 
procentosĪss aprakstsApmeklēts  
(vai tikai 
pārbau -
dīts valstī)Apmeklējumi uz vietas
12 
Green energy2011/231-578EF II  
(1. uzaic.)60EE: 71  
EUD: 85Community Based Green Energy Project Kenija 2,32 1,74 75,0  %Saules fotoelementu uzstādīšana 56 skolām un 32 veselī -
bas aprūpes centriem Kenijas lauku rajonos Nē N. a.
13 
Nice Roll‑out2011/231-937EF II  
(1. uzaic.)183EE: 47  
EUD: 87  
3rdE: 82NICE Roll‑OutZambija, Tanzā -
nija, Gambija8,44 2,50 29,6  %Uzņēmējdarbības attīstīšana, izmantojot IKT iekārtas, ko 
darbina ar saules fotoelementiem (franšīzes NICE  centri 
50 lauku un piepilsētas apgabalos Gambijā, Tanzānijā un 
Zambijā)Nē N. a.
14 
Small scale 
solar2011/232-092EF II  
(1. uzaic.)620EE: 83  
EUD: 81Enabling 18.000 people to access sustainable small 
scale solar power in Quissanga district, Cabo DelgadoMozambika 0,79 0,59 75,0  %4000 mājsaimniecību piekļuve ilgtspējīgai mazas jaudas 
saules enerģijai divos rajonosNē N. a.
15 
Boreale2011/280-322EF II  
(1. uzaic.)534EE: 84  
EUD: 79Best Options for Rural Energy and Access to Light and 
Electricity (BOREALE)Madagaskara 2,30 1,72 74,8  %Saules fotoelementu uzstādīšana 10 skolām un 8 veselī -
bas aprūpes centriem, un 900 mājsaimniecībām astoņos 
dienvidu reģiona ciematos(Jā)Objekts nav apmeklēts2, bet ir aptaujātas 
ieinteresētās personas
16 
Wood and 
charcoal2012/232-680EF II  
(1. uzaic.)542EE: 59  
EUD: 87  
3rdE: 75Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural 
Mozambique, Malawi and TanzaniaMozambika, 
Tanzānija, 
(Malāvijai)5,33 2,40 45,0  %Ilgtspējīga biomasa un energoefektivitāte, nodrošinot 
2000 mājsaimniecībām apmācību koku stādīšanas jomā, 
un kokogļu ražotnes būvniecībaJā 
(Tanzānija)Plantācijas un Zaļo resursu biroji Sao Hill  
(Iringa  reģions Tanzānijā)I pielikums
29 Pielikumi
Projekta 
Nr. un  
saīsinātais 
nosaukumsCRIS  Nr.EF Nr. 
(uzaic. 
Nr.)Priekšliku -
ma Nr.Priekšlikuma novēr -
tējuma rezultāti3 
(%)Pasākuma nosaukums ValstsBudžets 
(miljoni 
EUR)ES ieguld. 
(miljoni 
EUR)ES ieguld./  
budžets 
procentosĪss aprakstsApmeklēts  
(vai tikai 
pārbau -
dīts valstī)Apmeklējumi uz vietas
12 
Green energy2011/231-578EF II  
(1. uzaic.)60EE: 71  
EUD: 85Community Based Green Energy Project Kenija 2,32 1,74 75,0  %Saules fotoelementu uzstādīšana 56 skolām un 32 veselī -
bas aprūpes centriem Kenijas lauku rajonos Nē N. a.
13 
Nice Roll‑out2011/231-937EF II  
(1. uzaic.)183EE: 47  
EUD: 87  
3rdE: 82NICE Roll‑OutZambija, Tanzā -
nija, Gambija8,44 2,50 29,6  %Uzņēmējdarbības attīstīšana, izmantojot IKT iekārtas, ko 
darbina ar saules fotoelementiem (franšīzes NICE  centri 
50 lauku un piepilsētas apgabalos Gambijā, Tanzānijā un 
Zambijā)Nē N. a.
14 
Small scale 
solar2011/232-092EF II  
(1. uzaic.)620EE: 83  
EUD: 81Enabling 18.000 people to access sustainable small 
scale solar power in Quissanga district, Cabo DelgadoMozambika 0,79 0,59 75,0  %4000 mājsaimniecību piekļuve ilgtspējīgai mazas jaudas 
saules enerģijai divos rajonosNē N. a.
15 
Boreale2011/280-322EF II  
(1. uzaic.)534EE: 84  
EUD: 79Best Options for Rural Energy and Access to Light and 
Electricity (BOREALE)Madagaskara 2,30 1,72 74,8  %Saules fotoelementu uzstādīšana 10 skolām un 8 veselī -
bas aprūpes centriem, un 900 mājsaimniecībām astoņos 
dienvidu reģiona ciematos(Jā)Objekts nav apmeklēts2, bet ir aptaujātas 
ieinteresētās personas
16 
Wood and 
charcoal2012/232-680EF II  
(1. uzaic.)542EE: 59  
EUD: 87  
3rdE: 75Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural 
Mozambique, Malawi and TanzaniaMozambika, 
Tanzānija, 
(Malāvijai)5,33 2,40 45,0  %Ilgtspējīga biomasa un energoefektivitāte, nodrošinot 
2000 mājsaimniecībām apmācību koku stādīšanas jomā, 
un kokogļu ražotnes būvniecībaJā 
(Tanzānija)Plantācijas un Zaļo resursu biroji Sao Hill  
(Iringa  reģions Tanzānijā)
1  Apmeklējumam izraudzītajā objektā projekta īstenošana bija pašā sākumposmā (bija pieejama tikai ēka, bet atjaunojamās enerģijas ražošanas iekārta 
vēl nebija ierīkota). Vienīgais pabeigtais objekts atradās pārāk nomaļā vietā, lai to iekļautu apmeklējumu plānā.
2 Apmeklējumi nenotika drošības apsvērumu dēļ.
3 Priekšlikumu novērtēja neatkarīgais eksperts ( EE), ES delegācija ( EUD ) un, atsevišķos gadījumos, trešais novērtētājs ( 3rdE).
30 Pielikumi
Novērtēšanas metodoloģija
Revīzijas mērķim projektu plānojuma, rezultātu un iespējamās ilgtspējas vērtējums tika noteikts, pamatojoties 
uz Komisijas uz rezultātiem vērstas uzraudzības ( ROM ) metodoloģiju. Turpmāk uzskaitīti izmantotie kritēriji.
Plānojums
AProjekta koncepcija (tostarp izraudzītā tehnoloģija) ir reālistiska un atbilst apstākļiem. Riski un vietējie ierobežojumi ir skaidri noteikti, un īstenoja -
mie pasākumi to ietekmes mazināšanai ir izsmeļoši aprakstīti. Ir ierosināts skaidrs un labi strukturēts loģiskais satvars, SMART  mērķi (vērtējumu 
neietekmē, ja pamatrādītāji un mērķa rādītāji pēc priekšizpētes ir vēl jāsaskaņo) un atbilstīgi rezultatīvie rādītāji.
BAtbilstoša intervences loģika. Ir konstatētas nepilnības/bažas attiecībā uz koncepciju vai izraudzīto tehnoloģiju, risku un ierobežojumu uzskaitījums 
nav pilnīgs un/vai to ietekmes mazināšanas pasākumi nav pilnīgi pārliecinoši. Jāveic izmaiņas mērķos un/vai rādītājos.
CIntervences loģika liecina par problēmām, kas var būtiski ietekmēt paredzētos mērķus, konstatēti jautājumi/problēmas saistībā ar iepriekš uzskaitī -
tajiem elementiem.
D Intervences loģika ir kļūdaina un būtiski samazina iespēju sekmīgi realizēt projektu, vai arī projektu apdraudēs būtiskas problēmas.
Rezultāti
AVisi rezultāti ir – vai, visticamāk, būs – kvalitatīvi, nodrošinot plānoto iznākumu; darbības tiek sistemātiski uzraudzītas un īstenotas saskaņā ar 
grafiku (nav konstatēti kavējumi vai arī tie ir nebūtiski un loģiski izskaidroti).
BRezultāti ir panākti – un, visdrīzāk, tiks panākti – saskaņā ar plānu, bet ir vajadzīgi uzlabojumi kvalitātes, paredzētā skaita sasniegšanas vai termiņa 
ziņā. Tomēr kavējumi neietekmē rezultātu sasniegšanu.
CAtsevišķi rezultāti nav/netiks sasniegti noteiktajā termiņā atbilstīgi paredzētajam skaitam vai labā kvalitātē. Ir vajadzīgi koriģējoši pasākumi. Darbī -
bas ir aizkavētas un zināmā mērā nesaistītas ar intervences loģiku un plāniem.
DRezultātu kvalitāte un sasniegšana ir – vai, visdrīzāk, būs – ļoti nepilnīga. Jāveic būtiskas korekcijas, lai nodrošinātu vismaz galveno rezultātu 
sasniegšanu. Darbības ir būtiski aizkavētas un pilnīgi nesaistītas ar intervences loģiku un plāniem. Būtu jāparedz izejas stratēģija, lai mazinātu 
turpmākas problēmas.
Ilgtspēja
ARezultāti būs ilgtspējīgi ilgā laikposmā, un iespējamo atkārtojamību nodrošina labvēlīgie apstākļi un/vai projekta vai citas intervences rezultātā 
ieviestie saistītie pasākumi.
 BRezultāti (vai lielākā daļa rezultātu), visdrīzāk, būs ilgtspējīgi ilgā laikposmā, ja paredzētie nepieciešamie pasākumi tiks īstenoti saskaņā ar plānu un/
vai pārmērīgi nepasliktināsies attiecīgie apstākļi.
CRezultāti (vai lielākā daļa rezultātu), visdrīzāk, nebūs ilgtspējīgi vidējā vai ilgā laikposmā, ja paredzētie nepieciešamie pasākumi netiks atbilstīgi 
īstenoti vai papildināti, it īpaši tad, ja apstākļiem būs tendence pasliktināties.
D Rezultāti (vai lielākā daļa rezultātu), visdrīzāk, nebūs ilgtspējīgi vidējā termiņā, neņemot vērā pašreizējos apstākļos veiktos pasākumus.II pielikums

32 Pielikumi
ESEI PDM projekti un 11. EAF svarīgākās nozares katrā valstī
ValstsESEI PARTNERĪBAS DIALOGA MEHĀNISMS (PDM)11. EAF
(Svarīgākās nozares un aplēstais budžets, kas pieņemts vai, visdrīzāk, tiks pieņemts revīzijas laikā)
Spēkā esošā politika  
enerģētikas jomāPDM projekts enerģētikas nozarē (apraksts) Ieinteresētās personas Datums1. galvenā 
nozareBudžets 
(miljoni 
EUR)2. galvenā 
nozareBudžets  
(miljoni 
EUR)3. galvenā 
nozareBudžets  
(miljoni 
EUR)4. galvenā 
nozareBudžets  
(miljoni 
EUR)Nav galvenāsBudžets  
(miljoni 
EUR)KOPĒ -
JAIS 
BUDŽETS  
(miljoni 
EUR)
Burundi2011. g. janv. (+ Lauku elek -
trifikācijas plāns 1993. gadam, 
pārskatīts 1997. g.)Palīdzēt Enerģētikas un kalnrūpniecības ministrijai 
izstrādāt valsts politiku attiecībā uz enerģētikas 
nozari, kā arī izstrādāt īstenošanas stratēģiju un 
investīciju plānuEnerģētikas un kalnrūpniecī -
bas ministrija2009. g. novem -
bris –  
2011. g. aprīlisIlgtspējī -
ga lauku 
attīstība uztura 
nodrošināšanai80 Veselība 87Tiesiskums un 
nestabilitāte143 Enerģētika 105Pilsoniskā 
sabiedrība17 432
Džibutija 2005. g.Palīdzēt par dabas resursiem atbildīgajai Enerģētikas 
ministrijai ( MERN ) izstrādāt valsts stratēģiju un 
rīcības plānu elektroenerģijas nozarei, kā arī izstrādāt 
elektroenerģijas likuma projektuMinistrijas, Electricité de 
Djibouti  – tehniskie un finan -
šu partneri, līdzekļu devēji2012. g. novem -
bris –  
2014. g. jūlijsŪdens, sani -
tārija un cietie 
atkritumi52Pārtikas 
nodrošinājums35Pilsoniskā 
sabiedrība un 
valsts kredītrī -
kotāja atbalsts18 105
Eritreja 1997. g. – – –Enerģētika  
(nav izlemts, 
bet valdība 
vēlas)Lauksaimnie -
cībaEkonomikas 
pārvaldība0
Etiopija 1994. g. (pārskatīta 2012. g.)Palīdzēt Etiopijas valdībai skaidri formulēt ilgtermiņa 
redzējumu attiecībā uz biomasas enerģiju un izstrā -
dāt biomasas enerģijas stratēģiju un rīcības plānuŪdens apsaimniekošanas, 
apūdeņošanas un enerģēti -
kas ministrija2012. g. jūlijs – 
2014. g. februārisIlgtspējīga 
lauksaimniecī -
ba un pārtikas 
nodrošinājums252 Veselība 200Autoceļi un 
pāreja uz 
elektroenerģiju230Pilsoniskā 
sabiedrība63 745
Kenija 2004. g. (pārskatīta 2014. g.)Izstrādāt intervences atbalstu, ko ilgtermiņā īstenos 
eksperti, kuri sniegs tiešus konsultāciju pakalpoju -
mus saistībā ar reglamentējošiem noteikumiem par 
maza mēroga tīklu atjaunojamās enerģijas ražošanaiEnerģētikas ministrija2013. g. janvāris – 
2014. g. martsPārtikas 
nodrošinājums 
un noturība 
pret klimata 
pārmaiņām190Ilgtspējīga 
infrastruktūra 
(transports un 
enerģētika)175Valsts iestāžu 
pārskatabildība60 60Valsts kredītrī -
kotāja atbalsts10 495
Madagaskara 1974. g. (kļuva par likumu 
1998. g.)Atjaunināt Madagaskaras politiku un valsts enerģē -
tikas stratēģiju un izstrādāt stratēģiju Madagaskaras 
enerģētikas nozareiEnerģētikas ministrija2014. g. jūlijs – 
2015. g. jūlijsPārvaldība un 
iestādes143 Lauku attīstība 140Infrastruktūra 
(uzlabot pie -
kļuvi enerģijai, 
lai attīstītu 
ekonomiku)230Valsts 
kredītrīkotājs  
un tehniskās 
sadarbības 
instruments 
(TCF)5 518
Malāvija 2003. g. (pārskatīta 2009. g.)Atbalstīt biomasas enerģijas stratēģijas izstrādāša -
nu, lai nodrošinātu ilgtspējīgu biomasas enerģijas 
piegādi un veicinātu moderna kurināmā pieejamību 
ēdiena gatavošanas ierīcēm un piekļuvi efektīvām 
biomasas sadedzināšanas tehnoloģijāmEnerģētikas departaments2008. g. febru -
āris – 2009. g. 
februārisPārvaldība 120 Izglītība 110Lauksaimnie -
cība250Pilsoniskā 
sabiedrība30 510
Mozambika 1998. g. (pārskatīta 2009. g. 
un 2011. g.)Atbalstīt valsts biomasas enerģijas stratēģijas izstrādi 
un īstenošanu, īpašu uzmanību veltot kokogļu piegā -
des ķēdei, kā arī pieprasījumam un piedāvājumamEnerģētikas ministrija un 
Valsts Jaunu un atjaunojamo 
energoresursu direktorāts2011. g. janvāris – 
2012. g. decembrisLaba pārvaldī -
ba un attīstība367Lauku attīs -
tība (tostarp 
enerģētika: 
50 miljoni  euro)330 697III pielikums
33 Pielikumi
ESEI PDM projekti un 11. EAF svarīgākās nozares katrā valstī
ValstsESEI PARTNERĪBAS DIALOGA MEHĀNISMS (PDM)11. EAF
(Svarīgākās nozares un aplēstais budžets, kas pieņemts vai, visdrīzāk, tiks pieņemts revīzijas laikā)
Spēkā esošā politika  
enerģētikas jomāPDM projekts enerģētikas nozarē (apraksts) Ieinteresētās personas Datums1. galvenā 
nozareBudžets 
(miljoni 
EUR)2. galvenā 
nozareBudžets  
(miljoni 
EUR)3. galvenā 
nozareBudžets  
(miljoni 
EUR)4. galvenā 
nozareBudžets  
(miljoni 
EUR)Nav galvenāsBudžets  
(miljoni 
EUR)KOPĒ -
JAIS 
BUDŽETS  
(miljoni 
EUR)
Burundi2011. g. janv. (+ Lauku elek -
trifikācijas plāns 1993. gadam, 
pārskatīts 1997. g.)Palīdzēt Enerģētikas un kalnrūpniecības ministrijai 
izstrādāt valsts politiku attiecībā uz enerģētikas 
nozari, kā arī izstrādāt īstenošanas stratēģiju un 
investīciju plānuEnerģētikas un kalnrūpniecī -
bas ministrija2009. g. novem -
bris –  
2011. g. aprīlisIlgtspējī -
ga lauku 
attīstība uztura 
nodrošināšanai80 Veselība 87Tiesiskums un 
nestabilitāte143 Enerģētika 105Pilsoniskā 
sabiedrība17 432
Džibutija 2005. g.Palīdzēt par dabas resursiem atbildīgajai Enerģētikas 
ministrijai ( MERN ) izstrādāt valsts stratēģiju un 
rīcības plānu elektroenerģijas nozarei, kā arī izstrādāt 
elektroenerģijas likuma projektuMinistrijas, Electricité de 
Djibouti  – tehniskie un finan -
šu partneri, līdzekļu devēji2012. g. novem -
bris –  
2014. g. jūlijsŪdens, sani -
tārija un cietie 
atkritumi52Pārtikas 
nodrošinājums35Pilsoniskā 
sabiedrība un 
valsts kredītrī -
kotāja atbalsts18 105
Eritreja 1997. g. – – –Enerģētika  
(nav izlemts, 
bet valdība 
vēlas)Lauksaimnie -
cībaEkonomikas 
pārvaldība0
Etiopija 1994. g. (pārskatīta 2012. g.)Palīdzēt Etiopijas valdībai skaidri formulēt ilgtermiņa 
redzējumu attiecībā uz biomasas enerģiju un izstrā -
dāt biomasas enerģijas stratēģiju un rīcības plānuŪdens apsaimniekošanas, 
apūdeņošanas un enerģēti -
kas ministrija2012. g. jūlijs – 
2014. g. februārisIlgtspējīga 
lauksaimniecī -
ba un pārtikas 
nodrošinājums252 Veselība 200Autoceļi un 
pāreja uz 
elektroenerģiju230Pilsoniskā 
sabiedrība63 745
Kenija 2004. g. (pārskatīta 2014. g.)Izstrādāt intervences atbalstu, ko ilgtermiņā īstenos 
eksperti, kuri sniegs tiešus konsultāciju pakalpoju -
mus saistībā ar reglamentējošiem noteikumiem par 
maza mēroga tīklu atjaunojamās enerģijas ražošanaiEnerģētikas ministrija2013. g. janvāris – 
2014. g. martsPārtikas 
nodrošinājums 
un noturība 
pret klimata 
pārmaiņām190Ilgtspējīga 
infrastruktūra 
(transports un 
enerģētika)175Valsts iestāžu 
pārskatabildība60 60Valsts kredītrī -
kotāja atbalsts10 495
Madagaskara 1974. g. (kļuva par likumu 
1998. g.)Atjaunināt Madagaskaras politiku un valsts enerģē -
tikas stratēģiju un izstrādāt stratēģiju Madagaskaras 
enerģētikas nozareiEnerģētikas ministrija2014. g. jūlijs – 
2015. g. jūlijsPārvaldība un 
iestādes143 Lauku attīstība 140Infrastruktūra 
(uzlabot pie -
kļuvi enerģijai, 
lai attīstītu 
ekonomiku)230Valsts 
kredītrīkotājs  
un tehniskās 
sadarbības 
instruments 
(TCF)5 518
Malāvija 2003. g. (pārskatīta 2009. g.)Atbalstīt biomasas enerģijas stratēģijas izstrādāša -
nu, lai nodrošinātu ilgtspējīgu biomasas enerģijas 
piegādi un veicinātu moderna kurināmā pieejamību 
ēdiena gatavošanas ierīcēm un piekļuvi efektīvām 
biomasas sadedzināšanas tehnoloģijāmEnerģētikas departaments2008. g. febru -
āris – 2009. g. 
februārisPārvaldība 120 Izglītība 110Lauksaimnie -
cība250Pilsoniskā 
sabiedrība30 510
Mozambika 1998. g. (pārskatīta 2009. g. 
un 2011. g.)Atbalstīt valsts biomasas enerģijas stratēģijas izstrādi 
un īstenošanu, īpašu uzmanību veltot kokogļu piegā -
des ķēdei, kā arī pieprasījumam un piedāvājumamEnerģētikas ministrija un 
Valsts Jaunu un atjaunojamo 
energoresursu direktorāts2011. g. janvāris – 
2012. g. decembrisLaba pārvaldī -
ba un attīstība367Lauku attīs -
tība (tostarp 
enerģētika: 
50 miljoni  euro)330 697
34 Pielikumi
ValstsESEI PARTNERĪBAS DIALOGA MEHĀNISMS (PDM)11. EAF
(Svarīgākās nozares un aplēstais budžets, kas pieņemts vai, visdrīzāk, tiks pieņemts revīzijas laikā)
Spēkā esošā politika  
enerģētikas jomāPDM projekts enerģētikas nozarē (apraksts) Ieinteresētās personas Datums1. galvenā 
nozareBudžets 
(miljoni 
EUR)2. galvenā 
nozareBudžets  
(miljoni 
EUR)3. galvenā 
nozareBudžets  
(miljoni 
EUR)4. galvenā 
nozareBudžets  
(miljoni 
EUR)Nav galvenāsBudžets  
(miljoni 
EUR)KOPĒ -
JAIS 
BUDŽETS  
(miljoni 
EUR)
Ruanda 2004. g. (pārskatīta 2009. g.)Atbalstīt ģeotermālās enerģijas apakšnozares poli -
tiku un stratēģiju un atbalstīt ģeotermālās enerģijas 
institucionālo, tiesisko un normatīvo regulējumu, 
īpašu uzmanību veltot iespējai iesaistīt privāto 
sektoruInfrastruktūras ministrija2013. g. decem -
bris –  
2015. g. janvārisIlgtspējīga 
lauksaimniecī -
ba un pārtikas 
nodrošinājums200Ilgtspējīga 
enerģija200Atbildīga 
pārvaldība40Pilsoniskā 
sabiedrība20 460
Tanzānija 1992. g. (pārskatīta 2003. g. 
un 2014. g.)Palīdzēt izstrādāt valsts biomasas enerģijas 
stratēģiju, kurā noteikti līdzekļi biomasas enerģijas 
ilgtspējīgākas piegādes nodrošināšanai, palielinot 
ražošanu un izmantošanas efektivitāti, veicinot pie -
kļuvi alternatīviem energoresursiem un nodrošinot 
veicinošu institucionālo vidi īstenošanaiFinanšu ministrija2012. g. marts – 
2014. g. aprīlisLaba pārvaldī -
ba un attīstība291 Enerģētika 180Ilgtspējīga 
lauksaimniecība140Pilsoniskā 
sabiedrība15 626
Uganda 2002. g. (pārskatīta 2007. g.)Izstrādāt ieteikumu kopumu un sarakstu, kurā 
ietverti iespējamie enerģētikas projekti, kuri saņems 
atbalstu saskaņā ar  SE4ALL  (Ilgtspējīga enerģija 
visiem)Enerģētikas ministrija, privāti 
uzņēmumi, pilsoniskā sa -
biedrība, attīstības partneri2012. g. maijs – 
2012. g. jūnijsTransporta 
infrastruktūra 
(enerģētiku 
var ietvert pēc 
starpposma 
pārskata)230Pārtikas no -
drošinājums un 
lauksaimniecība130Laba 
pārvaldība168Pilsoniskā 
sabiedrība50 578
Zambija 1994. g. (pārskatīta 2008. g.)Rīkot konsultatīvu procesu, lai iekļautu piekļuvi 
energopakalpojumiem Valsts attīstības plānā un 
Valsts ilgtermiņa redzējumā Enerģētikas un ūdens 
apsaimniekošanas attīstības 
ministrija2005. g. septem -
bris –  
2006. g. augustsEnerģētika 244Lauksaimnie -
cība110 Pārvaldība 100Valsts 
kredītrīko  tāja 
atbalsts30 484
AustrumāfrikaSpējas novērtējums, lai palielinātu piekļuvi modernai 
enerģijai AustrumāfrikāAustrumāfrikas kopiena 2010. g. novem -
bris –  
2011. g. jūlijsN. a.III pielikums
35 Pielikumi
ValstsESEI PARTNERĪBAS DIALOGA MEHĀNISMS (PDM)11. EAF
(Svarīgākās nozares un aplēstais budžets, kas pieņemts vai, visdrīzāk, tiks pieņemts revīzijas laikā)
Spēkā esošā politika  
enerģētikas jomāPDM projekts enerģētikas nozarē (apraksts) Ieinteresētās personas Datums1. galvenā 
nozareBudžets 
(miljoni 
EUR)2. galvenā 
nozareBudžets  
(miljoni 
EUR)3. galvenā 
nozareBudžets  
(miljoni 
EUR)4. galvenā 
nozareBudžets  
(miljoni 
EUR)Nav galvenāsBudžets  
(miljoni 
EUR)KOPĒ -
JAIS 
BUDŽETS  
(miljoni 
EUR)
Ruanda 2004. g. (pārskatīta 2009. g.)Atbalstīt ģeotermālās enerģijas apakšnozares poli -
tiku un stratēģiju un atbalstīt ģeotermālās enerģijas 
institucionālo, tiesisko un normatīvo regulējumu, 
īpašu uzmanību veltot iespējai iesaistīt privāto 
sektoruInfrastruktūras ministrija2013. g. decem -
bris –  
2015. g. janvārisIlgtspējīga 
lauksaimniecī -
ba un pārtikas 
nodrošinājums200Ilgtspējīga 
enerģija200Atbildīga 
pārvaldība40Pilsoniskā 
sabiedrība20 460
Tanzānija 1992. g. (pārskatīta 2003. g. 
un 2014. g.)Palīdzēt izstrādāt valsts biomasas enerģijas 
stratēģiju, kurā noteikti līdzekļi biomasas enerģijas 
ilgtspējīgākas piegādes nodrošināšanai, palielinot 
ražošanu un izmantošanas efektivitāti, veicinot pie -
kļuvi alternatīviem energoresursiem un nodrošinot 
veicinošu institucionālo vidi īstenošanaiFinanšu ministrija2012. g. marts – 
2014. g. aprīlisLaba pārvaldī -
ba un attīstība291 Enerģētika 180Ilgtspējīga 
lauksaimniecība140Pilsoniskā 
sabiedrība15 626
Uganda 2002. g. (pārskatīta 2007. g.)Izstrādāt ieteikumu kopumu un sarakstu, kurā 
ietverti iespējamie enerģētikas projekti, kuri saņems 
atbalstu saskaņā ar  SE4ALL  (Ilgtspējīga enerģija 
visiem)Enerģētikas ministrija, privāti 
uzņēmumi, pilsoniskā sa -
biedrība, attīstības partneri2012. g. maijs – 
2012. g. jūnijsTransporta 
infrastruktūra 
(enerģētiku 
var ietvert pēc 
starpposma 
pārskata)230Pārtikas no -
drošinājums un 
lauksaimniecība130Laba 
pārvaldība168Pilsoniskā 
sabiedrība50 578
Zambija 1994. g. (pārskatīta 2008. g.)Rīkot konsultatīvu procesu, lai iekļautu piekļuvi 
energopakalpojumiem Valsts attīstības plānā un 
Valsts ilgtermiņa redzējumā Enerģētikas un ūdens 
apsaimniekošanas attīstības 
ministrija2005. g. septem -
bris –  
2006. g. augustsEnerģētika 244Lauksaimnie -
cība110 Pārvaldība 100Valsts 
kredītrīko  tāja 
atbalsts30 484
AustrumāfrikaSpējas novērtējums, lai palielinātu piekļuvi modernai 
enerģijai AustrumāfrikāAustrumāfrikas kopiena 2010. g. novem -
bris –  
2011. g. jūlijsN. a.
36 Pielikumi
Pārbaudīto projektu īstenošanas laikposms, mērķi un sasniegumi
Projekta Nr. 
un 
saīsinātais 
nosaukumsEF Nr. 
(uzaic. Nr.)Pasākuma nosaukums ValstsSākuma 
datumsBeigu 
datums Pagarinājums  
(mēnešos)% 
pagari -
nājumsPagarinājuma pamatojumsIzmaiņas sākotnējos mērķos  
(sasniegumi)
1 
MwengaEF I Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tanzānija 22.12.2007. 22.12.2012.Sākotnēji: 60 mēn.  
bez pagarinājuma0 % N. a.Nē (bija 14 345 saņēmēji paredzēto 24 700 vietā 
(58 %), bet to skaits pieaug)
2 
Best RayEF I BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas) Tanzānija 1.4.2008. 30.6.2011.Sākotnēji: 36 mēn. – 
pagarināts: 39 mēn.8 %Pagarinājums pamatots ar vajadzību “labāk izpildīt 
(..) projekta pamatdarbības, galveno uzmanību veltot 
institucionāliem un ilgtspējas aspektiem”.Nē (bija 7600 saņēmēji paredzēto 8050 vietā jeb 
94,4 %) 
3 
MajauaEF I Electrificaēao da comunidade de Majaua Mozambika 1.12. 20 07. 30.11.2012.Sākotnēji: 36 mēn. – 
pagarināts: 60 mēn.67 %Kopumā tika pieprasīti trīs pagarinājumi, bet EUD  pēdējo 
pieprasījumu (kurā ierosināts pagarināt projektu līdz 
30.11.2013.) noraidīja.Nē (2014. gadā EUD  aprēķināja pieslēgumus līdz 
+/– 500; apmēram trīs gadu laikā būs jāsasniedz 
mērķis par 5000 saņēmējiem)
4 
BiogasEF I Up‑scaling the smaller biogas plants for agricultural producers and processors Kenija 1.1.2008. 1.1.2011.Sākotnēji: 36 mēn. – 
pagarināts līdz 45 mēn.25 % Panākt sasniedzamos mērķus budžeta ietvaros.Nē (sākotnēji: 350 tvertņu ierīkošana,  
 projekta beigās: ierīkotas 765 tvertnes)
5 
Up‑scalingEF I Up‑scaling access to integrated modern energy services for poverty reduction Tanzānija 1.1.2008. 30.6.2014.Sākotnēji: 60 mēn. – 
pagarināts: 78 mēn.23 % Censties iekļauties plānā.Jā – 200 MPESCs –> 125  
(2013. g. jūnijā ierīkoti tikai 11)
6 
BioenergelecEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskara 1.4.2008. 31.12.2015.Sākotnēji: 36 mēn. – 
pagarināts līdz 81 mēn. 125 %Ar līgumu saistītas problēmas ar partneriem (9 mēneši). 
Priekšizpēte (9 mēneši). Priekšlikumu konkursa sagatavošana 
(neplānota)un sarunas AGMIN – ADER  (2010. g. janv. – 
2011. g. dec.) – ERD iekārta nav pilnībā piegādāta (iekārtas 
nav trijos no pieciem objektiem) –ar līgumu saistītas problē -
mas ADMIN‑ADER  (līgums parakstīts 9.1.2012.).Jā – sākotnēji1: piecos objektos 80–100 kW 
(400–500 kW), mērķi 2014. g. oktobrī: četros 
objektos 70 kW (280 kW) – budžets samazināts par 
100 000 EUR – (revīzijas laikā bija aprīkots tikai viens 
objekts)
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere – Réseaux hydroélectriques villageois et respect de 
l’environnementMadagaskara 7.1. 20 0 8. 30.12.2015.Sākotnēji: 48 mēn. – 
pagarināts: 84 mēn. 75 %1. pagarin. – politiskā situācija (12 mēneši). 3. pagarin. – 
cikloni reģionā un ADER  pārstrukturēšana (12 mēneši). 
4.–5. pagarin. – atbildes gaidīšana no bankas par 
aizdevumu privātam ieguldītājam ( Tectra ), lai iegādātos 
turbīnu un kabeļus, kuri tika nozagti ostā (6+6 mēneši).Jā – sākotnēji: trīs objekti: T: 2x60, S: 3x80, A: 3x80: 
600 kW – mērķi 2014. g. oktobrī: trīs objekti: T: 2x50, 
S: 2x65, A: 2x330: 890 kW – (revīzijas laikā bija 
aprīkoti divi objekti)
8 
SahambanoEF I Aménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la rivičre Sahambano Madagaskara 1.3.2008. 31.12.2014.Sākotnēji: 30 mēn. – 
pagarināts: 82 mēn. 173 %Nav pieņemts lēmums par objekta attīstību: 12 tehniskie 
risinājumi, jauns Zecca  projekta vadītājs 2009. gadā, poli -
tiskā nestabilitāte, sliktie laikapstākļi, kavēšanās saistībā 
ar koncesijas atļaujas iegūšanu, atbrīvošana no nodokļa, 
atļauja izmantot dinamītu kanāla rakšanā.Jā (sākotnēji: 460 kW – mērķi 2014. g. oktobrī: 
700 kW)
9 
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables dans le Sud de 
Madagascar (RESOUTH)Madagaskara 1.1.2008. 1.1.2013.Sākotnēji: 60 mēn.  
bez pagarinājuma0 % N. a. Nē (sākotnēji: 5000 saņēmēji –> 5500)
10 
Rural 
electrificationEF I Rural Electrification Infrastructure and Small‑Scale Projects Zambija 10.3.2008. 31.12.2015.Sākotnēji: 70 mēn. – 
pagarināts: 94 mēn.34 %Priekšizpēte, nesekmīgo uzaicinājumu iesniegt 
priekšlikumus atkārtota sākšana, kavēšanās materiālu/
aprīkojuma piegādē, nepietiekamās vietējo partneru un 
darbuzņēmēju spējas.Nē (mērķus nevarētu sasniegt projekta beigās, bet 
progress būs panākams vēlāk)IV pielikums
37 Pielikumi
Pārbaudīto projektu īstenošanas laikposms, mērķi un sasniegumi
Projekta Nr. 
un 
saīsinātais 
nosaukumsEF Nr. 
(uzaic. Nr.)Pasākuma nosaukums ValstsSākuma 
datumsBeigu 
datums Pagarinājums  
(mēnešos)% 
pagari -
nājumsPagarinājuma pamatojumsIzmaiņas sākotnējos mērķos  
(sasniegumi)
1 
MwengaEF I Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tanzānija 22.12.2007. 22.12.2012.Sākotnēji: 60 mēn.  
bez pagarinājuma0 % N. a.Nē (bija 14 345 saņēmēji paredzēto 24 700 vietā 
(58 %), bet to skaits pieaug)
2 
Best RayEF I BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas) Tanzānija 1.4.2008. 30.6.2011.Sākotnēji: 36 mēn. – 
pagarināts: 39 mēn.8 %Pagarinājums pamatots ar vajadzību “labāk izpildīt 
(..) projekta pamatdarbības, galveno uzmanību veltot 
institucionāliem un ilgtspējas aspektiem”.Nē (bija 7600 saņēmēji paredzēto 8050 vietā jeb 
94,4 %) 
3 
MajauaEF I Electrificaēao da comunidade de Majaua Mozambika 1.12. 20 07. 30.11.2012.Sākotnēji: 36 mēn. – 
pagarināts: 60 mēn.67 %Kopumā tika pieprasīti trīs pagarinājumi, bet EUD  pēdējo 
pieprasījumu (kurā ierosināts pagarināt projektu līdz 
30.11.2013.) noraidīja.Nē (2014. gadā EUD  aprēķināja pieslēgumus līdz 
+/– 500; apmēram trīs gadu laikā būs jāsasniedz 
mērķis par 5000 saņēmējiem)
4 
BiogasEF I Up‑scaling the smaller biogas plants for agricultural producers and processors Kenija 1.1.2008. 1.1.2011.Sākotnēji: 36 mēn. – 
pagarināts līdz 45 mēn.25 % Panākt sasniedzamos mērķus budžeta ietvaros.Nē (sākotnēji: 350 tvertņu ierīkošana,  
 projekta beigās: ierīkotas 765 tvertnes)
5 
Up‑scalingEF I Up‑scaling access to integrated modern energy services for poverty reduction Tanzānija 1.1.2008. 30.6.2014.Sākotnēji: 60 mēn. – 
pagarināts: 78 mēn.23 % Censties iekļauties plānā.Jā – 200 MPESCs –> 125  
(2013. g. jūnijā ierīkoti tikai 11)
6 
BioenergelecEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskara 1.4.2008. 31.12.2015.Sākotnēji: 36 mēn. – 
pagarināts līdz 81 mēn. 125 %Ar līgumu saistītas problēmas ar partneriem (9 mēneši). 
Priekšizpēte (9 mēneši). Priekšlikumu konkursa sagatavošana 
(neplānota)un sarunas AGMIN – ADER  (2010. g. janv. – 
2011. g. dec.) – ERD iekārta nav pilnībā piegādāta (iekārtas 
nav trijos no pieciem objektiem) –ar līgumu saistītas problē -
mas ADMIN‑ADER  (līgums parakstīts 9.1.2012.).Jā – sākotnēji1: piecos objektos 80–100 kW 
(400–500 kW), mērķi 2014. g. oktobrī: četros 
objektos 70 kW (280 kW) – budžets samazināts par 
100 000 EUR – (revīzijas laikā bija aprīkots tikai viens 
objekts)
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere – Réseaux hydroélectriques villageois et respect de 
l’environnementMadagaskara 7.1. 20 0 8. 30.12.2015.Sākotnēji: 48 mēn. – 
pagarināts: 84 mēn. 75 %1. pagarin. – politiskā situācija (12 mēneši). 3. pagarin. – 
cikloni reģionā un ADER  pārstrukturēšana (12 mēneši). 
4.–5. pagarin. – atbildes gaidīšana no bankas par 
aizdevumu privātam ieguldītājam ( Tectra ), lai iegādātos 
turbīnu un kabeļus, kuri tika nozagti ostā (6+6 mēneši).Jā – sākotnēji: trīs objekti: T: 2x60, S: 3x80, A: 3x80: 
600 kW – mērķi 2014. g. oktobrī: trīs objekti: T: 2x50, 
S: 2x65, A: 2x330: 890 kW – (revīzijas laikā bija 
aprīkoti divi objekti)
8 
SahambanoEF I Aménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la rivičre Sahambano Madagaskara 1.3.2008. 31.12.2014.Sākotnēji: 30 mēn. – 
pagarināts: 82 mēn. 173 %Nav pieņemts lēmums par objekta attīstību: 12 tehniskie 
risinājumi, jauns Zecca  projekta vadītājs 2009. gadā, poli -
tiskā nestabilitāte, sliktie laikapstākļi, kavēšanās saistībā 
ar koncesijas atļaujas iegūšanu, atbrīvošana no nodokļa, 
atļauja izmantot dinamītu kanāla rakšanā.Jā (sākotnēji: 460 kW – mērķi 2014. g. oktobrī: 
700 kW)
9 
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables dans le Sud de 
Madagascar (RESOUTH)Madagaskara 1.1.2008. 1.1.2013.Sākotnēji: 60 mēn.  
bez pagarinājuma0 % N. a. Nē (sākotnēji: 5000 saņēmēji –> 5500)
10 
Rural 
electrificationEF I Rural Electrification Infrastructure and Small‑Scale Projects Zambija 10.3.2008. 31.12.2015.Sākotnēji: 70 mēn. – 
pagarināts: 94 mēn.34 %Priekšizpēte, nesekmīgo uzaicinājumu iesniegt 
priekšlikumus atkārtota sākšana, kavēšanās materiālu/
aprīkojuma piegādē, nepietiekamās vietējo partneru un 
darbuzņēmēju spējas.Nē (mērķus nevarētu sasniegt projekta beigās, bet 
progress būs panākams vēlāk)
 pārsniedza vai varēja pārsniegt sākotnējos mērķus  sasniedza vai varēja sasniegt noteiktos mērķus  
 nevarēja sasniegt noteiktos mērķus, bet rezultāti tomēr bija apmierinoši   nesasniedza paredzētos mērķus
38 Pielikumi
Projekta Nr. 
un 
saīsinātais 
nosaukumsEF Nr. 
(uzaic. Nr.)Pasākuma nosaukums ValstsSākuma 
datumsBeigu 
datums Pagarinājums  
(mēnešos)% 
pagari -
nājumsPagarinājuma pamatojumsIzmaiņas sākotnējos mērķos  
(sasniegumi)
11 
Increase accessEF I Increased Access to Electricity Services Zambija 11.12.2008. 15.12.2015.Sākotnēji: 60 mēn. –  
pagarināts: 84 mēn.40 %Priekšizpēte, īstenošanas partneru kļūdaini novērtētais 
iepirkuma procedūras ilgums un sarežģītības pakāpe, 
nepietiekamas vietējo partneru spējas.Nē (paredzamākos rezultātus, iespējams, izdosies 
sasniegt pārskatītā izpildes perioda beigās)
12 
Green energyEF II  
(1. uzaic.)Community Based Green Energy Project Kenija 1.11.2011. 31.10.2015.Sākotnēji: 48 mēn.  
bez pagarinājuma0 % N. a.Jā (sākotnēji 56 skolas un 32 veselības aprūpes centri, 
2014. gadā – 88 skolas un 42 veselības aprūpes centri 
aprīkoti ar saules fotoelementiem)
13 
Nice Roll‑outEF II  
(1. uzaic.)NICE Roll‑OutZambija, 
Tanzānija, 
Gambija30.9.2011. 30.9.2015.Sākotnēji: 48 mēn.  
bez pagarinājuma0 % N. a.Nē (ierīkots tikai viens no 50  centriem, projekts ir 
apturēts partnera uzņēmuma likvidācijas dēļ)
14 
Small scale 
solarEF II  
(1. uzaic.)Enabling 18.000 people to access sustainable small scale solar power in Quis ‑
sanga district, Cabo DelgadoMozambika 20.7.2011. 19.9.2014.Sākotnēji: 36 mēn. –  
pagarināts: 38 mēn.6 % Kavēšanās rezerves daļu piegādē.Nē2 (bija 14 760 saņēmēji no paredzētajiem 18 000 
jeb 82 %) 
15 
BorealeEF II  
(1. uzaic.)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Electricity (BOREALE) Madagaskara 1.3.2012. 28.2.2017.Sākotnēji: 48 mēn. –  
pagarināts: 60 mēn.25 %Sociālekonomiskais pētījums pieejams vienu gadu pēc 
projekta sākuma.Jā (vēja ģeneratoru iespēja tika atcelta, un astoņu 
ciematu vietā tika aprīkoti septiņi ciemati)
16 
Wood and 
charcoalEF II  
(1. uzaic.)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozambique, Malawi and 
TanzaniaMozambika, 
Tanzānija, 
(Malāvija)19.3.2012. 31.7.2015.Sākotnēji: 39 mēn.  
bez pagarinājuma0 % N. a.Nē, bet ir nelielas cerības, ka kokogļu elements tiks 
realizētsIV pielikums
39 Pielikumi
Projekta Nr. 
un 
saīsinātais 
nosaukumsEF Nr. 
(uzaic. Nr.)Pasākuma nosaukums ValstsSākuma 
datumsBeigu 
datums Pagarinājums  
(mēnešos)% 
pagari -
nājumsPagarinājuma pamatojumsIzmaiņas sākotnējos mērķos  
(sasniegumi)
11 
Increase accessEF I Increased Access to Electricity Services Zambija 11.12.2008. 15.12.2015.Sākotnēji: 60 mēn. –  
pagarināts: 84 mēn.40 %Priekšizpēte, īstenošanas partneru kļūdaini novērtētais 
iepirkuma procedūras ilgums un sarežģītības pakāpe, 
nepietiekamas vietējo partneru spējas.Nē (paredzamākos rezultātus, iespējams, izdosies 
sasniegt pārskatītā izpildes perioda beigās)
12 
Green energyEF II  
(1. uzaic.)Community Based Green Energy Project Kenija 1.11.2011. 31.10.2015.Sākotnēji: 48 mēn.  
bez pagarinājuma0 % N. a.Jā (sākotnēji 56 skolas un 32 veselības aprūpes centri, 
2014. gadā – 88 skolas un 42 veselības aprūpes centri 
aprīkoti ar saules fotoelementiem)
13 
Nice Roll‑outEF II  
(1. uzaic.)NICE Roll‑OutZambija, 
Tanzānija, 
Gambija30.9.2011. 30.9.2015.Sākotnēji: 48 mēn.  
bez pagarinājuma0 % N. a.Nē (ierīkots tikai viens no 50  centriem, projekts ir 
apturēts partnera uzņēmuma likvidācijas dēļ)
14 
Small scale 
solarEF II  
(1. uzaic.)Enabling 18.000 people to access sustainable small scale solar power in Quis ‑
sanga district, Cabo DelgadoMozambika 20.7.2011. 19.9.2014.Sākotnēji: 36 mēn. –  
pagarināts: 38 mēn.6 % Kavēšanās rezerves daļu piegādē.Nē2 (bija 14 760 saņēmēji no paredzētajiem 18 000 
jeb 82 %) 
15 
BorealeEF II  
(1. uzaic.)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Electricity (BOREALE) Madagaskara 1.3.2012. 28.2.2017.Sākotnēji: 48 mēn. –  
pagarināts: 60 mēn.25 %Sociālekonomiskais pētījums pieejams vienu gadu pēc 
projekta sākuma.Jā (vēja ģeneratoru iespēja tika atcelta, un astoņu 
ciematu vietā tika aprīkoti septiņi ciemati)
16 
Wood and 
charcoalEF II  
(1. uzaic.)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozambique, Malawi and 
TanzaniaMozambika, 
Tanzānija, 
(Malāvija)19.3.2012. 31.7.2015.Sākotnēji: 39 mēn.  
bez pagarinājuma0 % N. a.Nē, bet ir nelielas cerības, ka kokogļu elements tiks 
realizēts
1 Priekšlikumā tika plānoti seši objekti, bet dotācijas līgumā objektu skaits tika samazināts līdz pieciem.
2 Priekšlikumā tika plānoti 25 000 saņēmēju, bet piešķīruma līgumā saņēmēju skaits tika samazināts līdz 18 000.
 pārsniedza vai varēja pārsniegt sākotnējos mērķus  sasniedza vai varēja sasniegt noteiktos mērķus  
 nevarēja sasniegt noteiktos mērķus, bet rezultāti tomēr bija apmierinoši   nesasniedza paredzētos mērķus
40 Pielikumi
Pārbaudīto projektu uzraudzība
Projekta Nr. 
un 
saīsinātais 
nosaukumsEF Nr. 
(uzaic. 
Nr.)Pasākuma nosaukums ValstsSākuma 
datumsBeigu 
datums Projekta 
ilgums 
(gadi)Obligātie novērtējumi
ROMDānijas Vadības grupa (DMG)
Starpposma Galīgais  
(plānotais)Īpaša budžeta 
pozīcija# ĪP Aprakstošie 
ziņojumi# DMG  pārstāvjiKavēšanās 
pārskatīt ĪP 
ziņojumusPēdējais 
pārskatītais 
ziņojums? 
(... gads)
1 
MwengaEF I Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tanzānija 22.12.2007. 22.12.2012. 5,0 Nē Nē Jā (tikai galīgais)2011. g. jūnijs  
2013. g. jūnijs12 11 1–16 mēneši Jā (2012. g.)
2 
Best RayEF I BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas) Tanzānija 1.4.2008. 30.6.2011. 3,2 2010. g. marts 2011. g. augustsJā (tikai 2500 EUR 
kopā)Nē 12 7 0,5–7 mēneši Jā (2011. g.)
3 
MajauaEF I Electrificaēao da comunidade de Majaua Mozambika 1.12. 20 07. 30.11.2012. 5,0 Nē 2014. g. februārisBudžeta pielikums 
nav saņemts2013. g. oktobris 5 3 1,3–10 mēneši Nē (2014. g.)
4 
BiogasEF IUp‑scaling the smaller biogas plants for agricultural producers 
and processorsKenija 1.1.2008. 1.1.2011. 3,0 2010. g. aprīlis2011. g. 
novembrisJā  
(starpposma + 
galīgais)2009. g. novembris 7 7 0–7 mēneši Jā (2011. g.)
5 
Up‑scalingEF IUp‑scaling access to integrated modern energy services for 
poverty reductionTanzānija 1.1.2008. 30.6.2014. 6,5 Nē NēJā  
(starpposma + 
galīgais)2013. g. jūnijs 6 3 4–10 mēneši Nē (2014. g.)
6 
BioenergelecEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskara 1.4.2008. 31.12.2015. 7, 8 2013. g. marts (2015. g. nogale)Jā  
(starpposma + 
galīgais)Nē 6 2 6–13 mēneši Nē (2013. g.)
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere – Réseaux hydroélectriques villageois et 
respect de l’environnementMadagaskara 7.1. 20 0 8. 30.12.2015. 8,02011. g. 
oktobris(2015. g. nogale)jā  
(starpposma + 
galīgais)2011. g. septembris  
2013. g. oktobris6 3 6–18 mēneši Nē (2013. g.)
8 
SahambanoEF IAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la 
rivičre SahambanoMadagaskara 1.3.2008. 31.12.2014. 6,8 Nē (2015. g. nogale)Jā  
(starpposma + 
galīgais)Nē 3 1 9 mēneši Nē (2014. g.)
9 
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables 
dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagaskara 1.1.2008. 1.1.2013. 5,02011. g. 
februāris2013. g. marts  
(ex‑post  2015. g. 
nogale)Jā  
(starpposma + 
galīgais)2011. g. septembris  
2013. g. septembris5 4 3,5–9 mēneši Nē (2012. g.)
10 
Rural 
electrificationEF I Rural Electrification Infrastructure and Small‑Scale Projects Zambija 10.3.2008. 31.12.2015. 7, 8 2013. g. jūlijs NēJā  
(starpposma + 
galīgais)2010. g. maijs 34 1 1,5 mēneši Nē (2013. g.)
11 
Increase accessEF I Increased Access to Electricity Services Zambija 11.12.2008. 15.12.2015. 7, 02011. g. 
decembris,  
2012. g. janvārisNēJā  
(starpposma + 
galīgais)Nē 16 5 1–4 mēneši Nē (2014. g.)
12 
Green energyEF II  
(1. uzaic.)Community Based Green Energy Project Kenija 1.11.2011. 31.10.2015. 4,02013. g. 
novembrisNēJā  
(starpposma + 
galīgais)2013. g. decembris 5 2 4 mēneši Nē (2014. g.)V pielikums
41 Pielikumi
Pārbaudīto projektu uzraudzība
Projekta Nr. 
un 
saīsinātais 
nosaukumsEF Nr. 
(uzaic. 
Nr.)Pasākuma nosaukums ValstsSākuma 
datumsBeigu 
datums Projekta 
ilgums 
(gadi)Obligātie novērtējumi
ROMDānijas Vadības grupa (DMG)
Starpposma Galīgais  
(plānotais)Īpaša budžeta 
pozīcija# ĪP Aprakstošie 
ziņojumi# DMG  pārstāvjiKavēšanās 
pārskatīt ĪP 
ziņojumusPēdējais 
pārskatītais 
ziņojums? 
(... gads)
1 
MwengaEF I Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tanzānija 22.12.2007. 22.12.2012. 5,0 Nē Nē Jā (tikai galīgais)2011. g. jūnijs  
2013. g. jūnijs12 11 1–16 mēneši Jā (2012. g.)
2 
Best RayEF I BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas) Tanzānija 1.4.2008. 30.6.2011. 3,2 2010. g. marts 2011. g. augustsJā (tikai 2500 EUR 
kopā)Nē 12 7 0,5–7 mēneši Jā (2011. g.)
3 
MajauaEF I Electrificaēao da comunidade de Majaua Mozambika 1.12. 20 07. 30.11.2012. 5,0 Nē 2014. g. februārisBudžeta pielikums 
nav saņemts2013. g. oktobris 5 3 1,3–10 mēneši Nē (2014. g.)
4 
BiogasEF IUp‑scaling the smaller biogas plants for agricultural producers 
and processorsKenija 1.1.2008. 1.1.2011. 3,0 2010. g. aprīlis2011. g. 
novembrisJā  
(starpposma + 
galīgais)2009. g. novembris 7 7 0–7 mēneši Jā (2011. g.)
5 
Up‑scalingEF IUp‑scaling access to integrated modern energy services for 
poverty reductionTanzānija 1.1.2008. 30.6.2014. 6,5 Nē NēJā  
(starpposma + 
galīgais)2013. g. jūnijs 6 3 4–10 mēneši Nē (2014. g.)
6 
BioenergelecEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskara 1.4.2008. 31.12.2015. 7, 8 2013. g. marts (2015. g. nogale)Jā  
(starpposma + 
galīgais)Nē 6 2 6–13 mēneši Nē (2013. g.)
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere – Réseaux hydroélectriques villageois et 
respect de l’environnementMadagaskara 7.1. 20 0 8. 30.12.2015. 8,02011. g. 
oktobris(2015. g. nogale)jā  
(starpposma + 
galīgais)2011. g. septembris  
2013. g. oktobris6 3 6–18 mēneši Nē (2013. g.)
8 
SahambanoEF IAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la 
rivičre SahambanoMadagaskara 1.3.2008. 31.12.2014. 6,8 Nē (2015. g. nogale)Jā  
(starpposma + 
galīgais)Nē 3 1 9 mēneši Nē (2014. g.)
9 
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables 
dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagaskara 1.1.2008. 1.1.2013. 5,02011. g. 
februāris2013. g. marts  
(ex‑post  2015. g. 
nogale)Jā  
(starpposma + 
galīgais)2011. g. septembris  
2013. g. septembris5 4 3,5–9 mēneši Nē (2012. g.)
10 
Rural 
electrificationEF I Rural Electrification Infrastructure and Small‑Scale Projects Zambija 10.3.2008. 31.12.2015. 7, 8 2013. g. jūlijs NēJā  
(starpposma + 
galīgais)2010. g. maijs 34 1 1,5 mēneši Nē (2013. g.)
11 
Increase accessEF I Increased Access to Electricity Services Zambija 11.12.2008. 15.12.2015. 7, 02011. g. 
decembris,  
2012. g. janvārisNēJā  
(starpposma + 
galīgais)Nē 16 5 1–4 mēneši Nē (2014. g.)
12 
Green energyEF II  
(1. uzaic.)Community Based Green Energy Project Kenija 1.11.2011. 31.10.2015. 4,02013. g. 
novembrisNēJā  
(starpposma + 
galīgais)2013. g. decembris 5 2 4 mēneši Nē (2014. g.)
42 Pielikumi
Projekta Nr. 
un 
saīsinātais 
nosaukumsEF Nr. 
(uzaic. 
Nr.)Pasākuma nosaukums ValstsSākuma 
datumsBeigu 
datums Projekta 
ilgums 
(gadi)Obligātie novērtējumi
ROMDānijas Vadības grupa (DMG)
Starpposma Galīgais  
(plānotais)Īpaša budžeta 
pozīcija# ĪP Aprakstošie 
ziņojumi# DMG  pārstāvjiKavēšanās 
pārskatīt ĪP 
ziņojumusPēdējais 
pārskatītais 
ziņojums? 
(... gads)
13 
Nice Roll‑outEF II 
 (1. uzaic.)NICE Roll‑OutZambija, 
Tanzānija, 
Gambija30.9.2011. 30.9.2015. 4,0 N. a. N. a. Nē Nē 2 2 1–7 mēneši Jā (2012. g.)
14 
Small scale solarEF II 
(1. uzaic.)Enabling 18.000 people to access sustainable small scale solar 
power in Quissanga district, Cabo DelgadoMozambika 20.7.2011. 19.9.2014. 3,22013. g. 
oktobris2014. g. augustsJā  
(starpposma)2012. g. jūlijs 4 3 1,5–2 mēneši Nē (2014. g.)
15 
BorealeEF II 
(1. uzaic.)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Electricity 
(BOREALE)Madagaskara 1.3.2012. 28.2.2017. 5,0 2015. g. nogale NēJā  
(starpposma + 
galīgais)Nē 3 3 4–5 mēneši Jā (2013. g.)
16 
Wood and 
charcoalEF II 
(1. uzaic.)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozam ‑
bique, Malawi and TanzaniaMozambika, 
Tanzānija, 
(Malāvija)19.3.2012. 31.7.2015. 3,4 Nē NēJā  
(starpposma + 
galīgais)2013. g. oktobris 5 2 1–4 mēneši Jā (2014. g.)V pielikums
43 Pielikumi
Projekta Nr. 
un 
saīsinātais 
nosaukumsEF Nr. 
(uzaic. 
Nr.)Pasākuma nosaukums ValstsSākuma 
datumsBeigu 
datums Projekta 
ilgums 
(gadi)Obligātie novērtējumi
ROMDānijas Vadības grupa (DMG)
Starpposma Galīgais  
(plānotais)Īpaša budžeta 
pozīcija# ĪP Aprakstošie 
ziņojumi# DMG  pārstāvjiKavēšanās 
pārskatīt ĪP 
ziņojumusPēdējais 
pārskatītais 
ziņojums? 
(... gads)
13 
Nice Roll‑outEF II 
 (1. uzaic.)NICE Roll‑OutZambija, 
Tanzānija, 
Gambija30.9.2011. 30.9.2015. 4,0 N. a. N. a. Nē Nē 2 2 1–7 mēneši Jā (2012. g.)
14 
Small scale solarEF II 
(1. uzaic.)Enabling 18.000 people to access sustainable small scale solar 
power in Quissanga district, Cabo DelgadoMozambika 20.7.2011. 19.9.2014. 3,22013. g. 
oktobris2014. g. augustsJā  
(starpposma)2012. g. jūlijs 4 3 1,5–2 mēneši Nē (2014. g.)
15 
BorealeEF II 
(1. uzaic.)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Electricity 
(BOREALE)Madagaskara 1.3.2012. 28.2.2017. 5,0 2015. g. nogale NēJā  
(starpposma + 
galīgais)Nē 3 3 4–5 mēneši Jā (2013. g.)
16 
Wood and 
charcoalEF II 
(1. uzaic.)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozam ‑
bique, Malawi and TanzaniaMozambika, 
Tanzānija, 
(Malāvija)19.3.2012. 31.7.2015. 3,4 Nē NēJā  
(starpposma + 
galīgais)2013. g. oktobris 5 2 1–4 mēneši Jā (2014. g.)
44 Pielikumi
Pārbaudīto projektu novērtēšana
Projekta 
Nr. un  
saīsinātais 
nosaukumsEF Nr. 
(uzaic. 
Nr.)Pasākuma nosaukums ValstsES ieguld. 
(miljoni 
EUR)Īss aprakstsPlāno -
jumsRezul -
tātiIlgt -
spēja
1 
MwengaEF IMwenga 3 MW hydro 
Power PlantTanzānija 3,60Nelielas hidroelektrostacijas ierīkoša -
na, lai nodrošinātu stabilu elektroap -
gādi tējas ražošanas uzņēmumam un 
14 ciematiemA B B
2 
Best RayEF IBEST RAY (Bringing Energy 
Services to Tanzanian Rural 
Areas)Tanzānija 1,13Saules fotoelementu uzstādīšana 
8050 mājsaimniecībām deviņos 
ciematosB B B
3 
MajauaEF IElectrificaēao da comuni ‑
dade de MajauaMozambika 1,87Nelielas hidroelektrostacijas atjauno -
šana (patlaban tā ir iznīcināta) un vie -
tēja elektrotīkla izveide, nodrošinot 
pieslēgumu 5000 mājsaimniecībāmA B B
4 
BiogasEF IUp‑scaling the smaller bio ‑
gas plants for agricultural 
producers and processorsKenija 1,22Biogāzes tehnoloģijas izmantošana 
ēdiena gatavošanas ierīcēm 330 lauku 
saimniecībās piecās provincēsB A B
5 
Up‑scalingEF IUp‑scaling access to 
integrated modern 
energy services for poverty 
reductionTanzānija 2,29Daudzfunkcionālu energopakalpo -
jumu centru izveide, kuros izmanto 
dīzeļdzinējus, kas darbināmi ar 
biodegvielu (tapiokas ( jatropha ) eļļa), 
120 ciematos sešos reģionosC D N. a.
6 
BioenergelecEF IBioenergelec (bioénergie 
électricité)Madagaskara 1,96Elektrības ražošana no biomasas 
sešiem ciematiem (četros reģionos) 
un uzlabota karbonizācijaD D N. a.
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere – 
Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de 
l’environnementMadagaskara 1,73Trīs hidroelektrostaciju būvniecība 
uz upes attekas + lokāls tīkls, lai 
nodrošinātu pieslēgumu astoņiem 
ciematiem austrumdaļas lauku 
rajonos A B B
8 
SahambanoEF IAménagement hydroélec ‑
trique du Site de Befanaova 
sur la rivičre SahambanoMadagaskara 2,48Hidroelektrostacijas būvniecība uz 
upes attekas + 20 km tīkla pagari -
nājums, lai nodrošinātu pieslēgumu 
vienai pilsētai un diviem ciematiemA B B
9 
ResouthEF IElectrification rurale 
décentralisée par énergies 
renouvelables dans le Sud 
de Madagascar (RESOUTH)Madagaskara 0,87Elektrības ierīkošana divos ciema -
tos dienvidu reģionā, izmantojot 
divus vēja ģeneratorus un saules 
fotoelementusB B C
 Kritērijs izpildīts   Nopietnas nepilnības  N. a.  Nav attiecināms
 Nelielas nepilnības   Kritērijs nav izpildītsVI pielikums
45 Pielikumi VI pielikumsProjekta 
Nr. un  
saīsinātais 
nosaukumsEF Nr. 
(uzaic. 
Nr.)Pasākuma nosaukums ValstsES ieguld. 
(miljoni 
EUR)Īss aprakstsPlāno -
jumsRezul -
tātiIlgt -
spēja
10 
Rural elec ‑
trificationEF IRural Electrification Infra ‑
structure and Small‑Scale 
ProjectsZambija 10,00Tīkla paplašināšana un nelielas 
hidroelektrostacijas izbūve, un 2000 
saules fotoelementu uzstādīšana, 
lai nodrošinātu elektrību 27 000 
mājsaimniecībām, 700 skolām un 
veselības aprūpes centriemB B B
11 
Increase 
accessEF IIncreased Access to Electri ‑
city ServicesZambija 10,00Tīkla paplašināšana, lai veicinātu pie -
kļuvi atjaunojamiem energoavotiem 
Zambijas lauku un piepilsētu rajonos 
(65 000 saņēmēju)B B B
12 
Green 
energyEF II  
(1. uzaic.)Community Based Green 
Energy ProjectKenija 1,74Saules fotoelementu uzstādīšana 
56 skolām un 32 veselības aprūpes 
centriem Kenijas lauku rajonosB A B
13 
Nice 
Roll‑outEF II  
(1. uzaic.)NICE Roll‑OutZambija, 
Tanzānija, 
Gambija2,50Uzņēmējdarbības attīstīšana, izman -
tojot IKT iekārtas, ko darbina ar saules 
fotoelementiem (franšīzes NICE  centri 
50 lauku un piepilsētas apgabalos 
Gambijā, Tanzānijā un Zambijā)D D N. a.
14 
Small scale 
solarEF II  
(1. uzaic.)Enabling 18 000 people 
to access sustainable 
small scale solar power in 
Quissanga district, Cabo 
DelgadoMozambika 0,594000 mājsaimniecību piekļuve ilgt -
spējīgai mazas jaudas saules enerģijai 
divos rajonosB B B
15 
BorealeEF II  
(1. uzaic.)Best Options for Rural 
Energy and Access to Light 
and Electricity (BOREALE)Madagaskara 1,72Saules fotoelementu uzstādīšana 
10 skolām un 8 veselības aprūpes 
centriem, un 900 mājsaimniecībām 
astoņos dienvidu reģiona ciematosB B B
16 
Wood and 
charcoalEF II  
(1. uzaic.)Sustainable Wood and 
Charcoal Production in Ru ‑
ral Mozambique, Malawi 
and TanzaniaMozambika, 
Tanzānija, 
(Malāvija)2,40Ilgtspējīga biomasa un energoefekti -
vitāte, nodrošinot 2000 mājsaimniecī -
bām apmācību koku stādīšanas jomā, 
un kokogļu ražotnes būvniecībaC D N. a.
Apzīmējumi : Pamatojoties uz II pielikumā  noteikto vērtējuma metodoloģiju, ir noteikti šādi rādītāji:
 Kritērijs izpildīts   Nopietnas nepilnības  N. a.  Nav attiecināms
 Nelielas nepilnības   Kritērijs nav izpildīts
46
V
Komisija uzraudzīja projektus, izmantojot dažādus 
pieejamos rīkus un paņēmienus, tostarp izveidoja 
pastāvīgu uzraudzības struktūru.
Kopumā Komisija projektu būtiskākajos īstenošanas 
posmos ir nodrošinājusi stingru pārraudzību un, cik ­
tāl tas bijis iespējams un saskaņā ar noteicošajiem 
noteikumiem un procedūrām, ir sekmējusi risinā ­
jumu izstrādi un koriģējošu pasākumu piemērošanu. 
Atsevišķos īpašos gadījumos uzraudzību projekta 
īstenošanas vietā būtu vajadzējis pastiprināt.
VI
No visiem projektiem, ko pārbaudīja Palāta, 75 % 
gadījumu cerētie rezultāti jau ir sasniegti vai pat 
pārsniegti. Dažos projektos lielākā daļa cerēto rezul ­
tātu vēl nav sasniegti galvenokārt tādu problēmu 
dēļ, kas saistītas ar saņēmēju spēju īstenot projektus 
vai nelabvēlīgiem apstākļiem, kuri apgrūtināja pro ­
jektu sākotnējo izstrādi un kuru dēļ paredzētie risku 
mazināšanas pasākumi izrādījās neefektīvi.
Komisija atzīst, ka problēmas saistībā ar spēju 
īstenot projektu nevar pilnībā izslēgt, jo īpaši tāpēc, 
ka projekti ir inovatīvi un vērienīgi, bet saņēmēj ­
valstis – nabadzīgas. Šādā situācijā nevar sagaidīt, 
ka projekti būs nevainojami.
VII
Komisija Palātas ieteikumus vērtē atzinīgi. Tā jau 
ir veikusi atsevišķus pasākumus, lai pastiprinātu 
uzraudzību un uzlabotu projektu ilgtspēju. Šajā 
saistībā Komisija vēlas uzsvērt to pasākumu nozīmi, 
kas jau ir īstenoti saskaņā ar Palātas ieteikumiem, 
proti:
— uzlabojumi, kas ieviesti jaunākajā uzaicinājumā 
iesniegt priekšlikumus saskaņā ar EF, lai garantē ­
tu projektu iespējamību,
— EF pastāvīgās uzraudzības funkcijas 
pastiprināšana,Kopsavilkums
III
Komisija Palātas ziņojumu vērtē atzinīgi. Pateicoties 
enerģijas instrumenta ( EF) izveidei, Komisija pirmo 
reizi attīstības sadarbības ietvaros varēja nopietni 
pievērsties enerģijas pieejamības problēmai, kuras 
risināšanai jaunattīstības valstīs ir nepieciešami 
milzīgi ieguldījumi (48 miljardi ASV dolāru gadā)1. 
Komisija EF ir izmantojusi efektīvi, un, kā liecina 
Palātas ziņojums, lielākā daļa pārbaudīto projektu 
ir bijuši veiksmīgi, un tiem ir labas izredzes ilgtspē ­
jas ziņā. Tas ir ievērojams sasniegums, ņemot vērā 
sarežģīto situāciju, kādā šī sadarbība attīstības jomā 
ir jāīsteno. Tikai ceturtā daļa pārbaudīto projektu 
nav snieguši cerētos rezultātus. Daļēji to ietekmēja 
nelabvēlīgie apstākļi, kuri apgrūtināja projektu 
sākotnējo izstrādi un kuru dēļ paredzētie risku mazi ­
nāšanas pasākumi izrādījās neefektīvi. Komisija arī 
apzinās, ka ir jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi, 
jo īpaši saistībā ar projektu uzraudzību to īsteno ­
šanas vietās. Komisija atsevišķus pasākumus jau ir 
īstenojusi un veiks arī turpmākus uzlabojumus, kā 
ieteikusi Palāta.
IV
Komisija konsekventi un stingri piemēroja noteiku ­
mus un procedūras, kas reglamentē uzaicinājumu 
iesniegt priekšlikumus, un piešķīra atbalstu projek ­
tiem, kuriem bija pienācīgi noteiktas prioritātes.
Faktiski bija paredzams, ka EF priekšlikumos, kuros 
tiks piedāvāti inovatīvi risinājumi, kā nabadzīgajiem 
iedzīvotājiem nodrošināt piekļuvi ilgtspējīgiem un 
cenu ziņā pieejamiem energopakalpojumiem, būs 
riskanti aspekti un nepilnības.
Šādus riskus un nepilnības, kas tika konstatēti 
izvērtētajos priekšlikumos, pienācīgi izskatīja 
kompetenta novērtēšanas komiteja, ņemot vērā 
attiecīgo priekšlikumu iesniedzēju piedāvātos risku 
mazināšanas pasākumus, un tikai tad priekšlikumam 
tika piešķirts galīgais punktu skaits, kas saskaņoti 
un objektīvi atspoguļo tā atbilstību uzaicinājuma 
vadlīnijās noteiktajiem kritērijiem, mērķiem un 
prioritātēm.
1  Starptautiskās Enerģētikas aģentūras ( IEA) ziņojums “Energy 
for all: financing access for the poor”, īpašs izvilkums no World 
Energy Outlook , IEA, 2011.Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 47
Komisija finansējamos projektus izraudzījās, pama ­
tojoties uz skaidriem vērtēšanas kritērijiem, kas bija 
noteikti uzaicinājuma vadlīnijās (tostarp atbilstība, 
priekšlikuma iesniedzēja un partneru darbības un 
finansiālās spējas, iespējamība, ilgtspēja, rentabili ­
tāte), un izvērtējot, vai tiek piedāvāti atbilstoši pasā ­
kumi, lai mazinātu sarežģītiem attīstības projektiem 
raksturīgos riskus vai nepilnības.
16
Attiecībā uz pieciem projektiem, kas minēti Palātas 
ziņojumā, katra vērtētāja komentārus un piešķirto 
punktu skaitu izskatīja novērtēšanas komiteja, kurai 
(atšķirībā no individuāliem vērtētājiem) ir unikāla 
iespēja aplūkot visus saistībā ar uzaicinājumu 
iesniegtos priekšlikumus kopumā un izvērtēt katra 
priekšlikuma attiecīgās priekšrocības, ņemot vērā 
uzaicinājuma vadlīnijās noteiktos kritērijus. Komisija 
ir ieviesusi nepieciešamās procedūras, pārbaudes 
un bilances, lai nodrošinātu, ka katra novērtēšanas 
komiteja stingri piemēro noteikumus, kas regla ­
mentē saistībā ar uzaicinājumu iesniegto projektu 
novērtēšanu, lai varētu garantēt, ka, neraugoties uz 
trūkumiem, kas varētu rasties individuāla eksperta 
vērtējuma dēļ, vērtēšanas process kopumā norit 
godīgi un saskaņoti.
16 a)
To, kā vērtētāji novērtēja priekšlikumu, atspoguļo 
viņu piešķirtais punktu skaits un komentāri attie ­
cībā uz katru uzaicinājuma vadlīnijās norādīto 
vērtēšanas kritēriju. Lai gan vērtētāji konstatēja 
atsevišķas nepilnības, viņi noteica arī galvenās 
priekšrocības, piemēram, uzņēmējdarbības veici ­
nāšana, valsts īpatnību pārzināšana, ļoti sekmīga 
privātā sektora iesaistīšana, finansiālās ilgtspējas 
iespējamība un veiksmīga sabiedrības līdzdalības 
īstenošana. Abu vērtētāju piešķirtais punktu skaits 
liecināja, ka netika uzskatīts, ka attiecīgās bažas ir 
pietiekams iemesls projekta noraidīšanai.
Pamatojoties uz vērtējumu pārbaudi, novērtēšanas 
komiteja piešķīra galīgo punktu skaitu, kas atspo ­
guļo gan attiecīgā priekšlikuma priekšrocības, gan 
nepilnības, kā paskaidrots arī Komisijas atbildē uz 
16. punktu iepriekš.— inovācijas, kas ieviestas, izmantojot jauno sadar ­
bības programmu enerģētikas jomā – Elektrifi ­
kācijas finansēšanas iniciatīvu ( ElectriFI ) –, kura 
tika izstrādāta sadarbībā ar nozari un attīstības 
finansistiem un kuras mērķis ir palielināt ES 
atbalsta iespējamību, ilgtspēju un potenciālu, 
lai nabadzīgajiem iedzīvotājiem nodrošinātu 
piekļuvi ilgtspējīgai enerģijai.
Ievads
04
Kopš 2011. gada ES enerģētikas politikas vispārējais 
virziens attīstības kontekstā ir definēts norādēs, kas 
ietvertas “Pārmaiņu programmā”, kurā enerģētika 
ir atzīta par iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes 
būtisku dzinējspēku.
05
Pateicoties EF izveidei, Komisija pirmo reizi attīstī ­
bas sadarbības ietvaros varēja nopietni pievērsties 
enerģijas pieejamības problēmai, kuras risināšanai 
jaunattīstības valstīs ir nepieciešami milzīgi ieguldī ­
jumi (saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentū ­
ras datiem – 48 miljardi ASV dolāru gadā).
Apsvērumi
Komisija rūpīgi pārbaudīja katra saskaņā ar EF 
iesniegtā projekta priekšlikuma priekšrocības un 
nepilnības un par prioritāti izvirzīja atbalsta piešķir ­
šanu labākajiem no šiem priekšlikumiem, kuru rādī ­
tāji ievērojami pārsniedza attiecīgā uzaicinājuma 
vadlīnijās noteiktos vispārējos kvalitātes standartus.
Lai arī vienmēr pastāv kādi riski vai nepilnības, 
Komisijai ir jāizvērtē atbalsta sniegšana inovatīviem 
un vērienīgiem projektiem, kas izraudzīti saskaņā ar 
attiecīgiem noteikumiem un procedūrām, lai tiktu 
izpildīti vispārējie mērķi, kas definēti katrā uzaicinā ­
jumā iesniegt priekšlikumus.
Komisijas atbilde 48
22 a)
Kolīdz tika konstatētas problēmas saistībā ar ziņoša ­
nas kvalitāti, Komisija veica attiecīgus pasākumus, 
lai tās novērstu, tostarp nodrošināja saņēmējiem 
starpposma un galīgo aprakstošo ziņojumu, kā arī 
finanšu ziņojumu veidnes. Saņēmēju spējas sagata ­
vot kvalitatīvus ziņojumus patiešām ir atšķirīgas, un 
tāpēc saistībā ar EF II  dotācijas līgumam ir pievienoti 
uzlaboti aprakstošo un finanšu ziņojumu paraugi.
22 b)
Sk. Komisijas atbildi uz 22. punkta a) apakšpunktu.
22 c)
Sk. Komisijas atbildi uz 22. punkta a) apakšpunktu.
23
Komisija ir pienācīgi paplašinājusi līgumu ar kon ­
sultāciju uzņēmumu, lai nodrošinātu atbilstošus 
uzraudzības pakalpojumus uzsāktajiem EF projek ­
tiem, kā arī projektiem, kas atlasīti saistībā ar pēdē ­
jiem diviem EF II  uzaicinājumiem attiecībā uz lauku 
apvidu elektrifikāciju un nestabilitātes pārvarēšanu.
24
Vienas struktūras veikts standartizēts pārskats bija 
noderīgs, lai zināmā mērā saskaņotu un uzlabotu 
īstenošanas partneru ziņojumus, un līgums ar 
konsultāciju uzņēmumu var nodrošināt resursus 
šajos ziņojumos sniegtās informācijas pārbaudīša ­
nai uz vietas. Tāpēc Komisija ir veikusi nepiecieša ­
mos pasākumus un paplašinājusi ar konsultāciju 
uzņēmumu noslēgto līgumu tādējādi, lai minētais 
uzņēmums nodrošinātu projektu uzraudzības pakal ­
pojumus, vajadzības gadījumā organizējot apmek ­
lējumus uz vietas.
Taču pilnvaras īstenot pienācīgos ieteikumus, kas 
skar EF dotāciju saņēmējus (saskaņā ar attiecīgo 
dotāciju līgumu noteikumiem), joprojām ir piešķir ­
tas ES delegācijām, un tās nevar deleģēt konsul ­
tantu uzņēmumam.16 b)
Kā skaidrots iepriekš, novērtēšanas komitejai (atšķi ­
rībā no individuāliem vērtētājiem) ir unikāla iespēja 
aplūkot visus saistībā ar uzaicinājumu iesniegtos 
priekšlikumus kopumā un izvērtēt katra priekšli ­
kuma attiecīgās priekšrocības, ņemot vērā uzaicinā ­
juma vadlīnijās noteiktos kritērijus.
Attiecībā uz četriem projektiem, kas minēti Palātas 
ziņojumā, atbildīgā novērtēšanas komiteja pabeidza 
trešo un galīgo novērtējumu, nolemjot, ka kon ­
statēto risku un nepilnību mazināšanas pasākumi 
pastāv un ir pieņemami.
17
Palātas minēto projektu gadījumā izvirzītie mērķi 
netika sasniegti galvenokārt tādu nelabvēlīgu ārēju 
faktoru dēļ, kurus kontrolēt nebija iespējams (cita 
starpā tirgus situācija, tehnoloģiju attīstība, dabas 
apstākļi u. c.).
18
Šai ziņā Komisija uzsver to uzlabojumu nozīmi, kas 
ieviesti saistībā ar jaunāko uzaicinājumu iesniegt 
priekšlikumus saskaņā ar EF II , kuros tika ietverta 
prasība kopā ar priekšlikumu iesniegt arī priekšizpē ­
tes rezultātus.
Komisija uzraudzīja projektus, izmantojot dažādus 
pieejamos rīkus un paņēmienus, tostarp izveidoja 
pastāvīgu uzraudzības struktūru. Atsevišķos īpašos 
gadījumos uzraudzību projekta īstenošanas vietā 
būtu vajadzējis pastiprināt.
Īstenošanas partneru ziņojumu kvalitāte bija 
dažāda, jo to ietekmēja saņēmēju atšķirīgās ziņoša ­
nas spējas.
Komisijas atbilde 49
28
Labākais veids, kā uzraudzīt un pārbaudīt projekta 
īstenošanu, ir organizēt regulārus apmeklējumus uz 
vietas, kad vien tas ir iespējams. Delegāciju rīcībā 
ir dažādi projektu uzraudzības līdzekļi, tostarp uz 
ziņojumiem balstīta attālā kontrole, telekonferen ­
ces, administratīvais darbs, saziņa ar saņēmējiem 
u. c. Apmeklējumu uz vietas periodiskumu cita 
starpā ietekmē darba slodze, projekta īstenošanas 
vieta un tās pieejamība, drošības apsvērumi, pie ­
ejamie resursi u. c. Protams, to, kāds katrā gadījumā 
ir piemērotākais projekta īstenošanas uzraudzības/
pārbaudes veids, kā arī to, kā/vai konkrētas ES dele ­
gācijas ierēdņi veiks regulārus apmeklējumus EF 
projekta īstenošanas vietā, var izlemt tikai atbildīgās 
delegācijas vadītājs, kura rīcībā ir pilnīga informā ­
cija par visiem uzdevumiem, kas jāveic delegāci ­
jai, un par katra uzdevuma prioritāti, ņemot vērā 
situāciju attiecībā uz cilvēkresursiem un dažādos 
ierobežojumus.
29
Uz rezultātiem vērsta uzraudzība ( ROM ) ir tikai viens 
no pieejamajiem projekta uzraudzības rīkiem, un 
Komisija to atbilstoši izmantoja papildus visiem 
citiem uzraudzības rīkiem, tostarp pastāvīgo EF 
uzraudzības funkciju, kuru varēja īstenot saskaņā ar 
pakalpojumu līgumu, kas tika noslēgts ar konsul ­
tantu uzņēmumu.
29 a)
Lai gan Palātas minētā projekta gadījumā ROM  tika 
piemērota tikai 2013. gadā, ES delegācija Tanzānijā, 
pateicoties regulārai saziņai un sarakstei, vienmēr 
bija informēta par projekta situāciju un veica attie ­
cīgas darbības, lai šo situāciju koriģētu. Piemēram, 
papildus līgumā paredzētajiem starpposma ziņo ­
jumiem projekta īstenošanas partneri par projektu 
sagatavoja sešu mēnešu “Iekšējās uzraudzības 
ziņojumus” saskaņā ar praksi, ko delegācija ieviesa 
no 2012. gada, lai uzlabotu uzraudzību. Delegācija 
regulāri sazinājās ar projekta komandu un sniedza 
atbalstu, lai sekmētu risinājumu īstenošanu.25
Atsevišķu projektu gadījumā vidusposma pārska ­
tīšana netika veikta, jo nebija īstenots pietiekami 
daudz darbību.
Komisija izmantoja visus pieejamos instrumentus, 
lai sekmētu projektu īstenošanu, un veica atbilsto ­
šus pasākumus līguma noteikumu ietvaros.
Tas, ka radikāli mainīt projekta darbības nav iespē ­
jams, ir paredzēts līguma noteikumos, kur cita 
starpā noteikts, ka “nedrīkst ieviest grozījumus, 
kuru mērķis vai sekas ir ieviest šajā līgumā tādas 
izmaiņas, kas varētu likt apšaubīt lēmumu par dotā ­
cijas piešķiršanu vai būtu pretrunā ar vienlīdzīgu 
attieksmi pret pretendentiem”.
26
Attiecīgie ieteikumi saistībā ar projektu ziņojumu 
kvalitātes uzlabošanu tika ņemti vērā, izstrādājot 
nākamos EF II  uzaicinājumus.
27
Komisija (kā arī uzraudzības eksperti savu līgumu 
tvēruma ietvaros) vairākos gadījumos pieprasīja 
papildu informāciju vai paskaidrojumus, un tad, ja 
tie netika saņemti, tika pārtraukti maksājumi, kā to 
paredz līguma noteikumi.
Iespēja izbeigt līgumu ir radikāla rīcība, kuru īste ­
nojot var tikt zaudēti būtiski ieguldījumi, kas jau ir 
veikti, un šāds risinājums tiek apsvērts tikai tad, ja 
visas citas iespējamās alternatīvas nav iedarbīgas, 
paturot prātā galasaņēmēju sākotnējās intereses un 
pareizas finanšu pārvaldības principu.
Komisijas atbilde 50
36
Iemesls tam, ka četros Palātas pārbaudītajos pro ­
jektos lielākā daļa cerēto rezultātu netika sasniegti, 
bija problēmas saistībā ar saņēmēju spēju īstenot 
projektu un nelabvēlīgi apstākļi, kas apgrūtināja 
projektu sākotnējo izstrādi un kuru dēļ risku mazi ­
nāšanas pasākumi izrādījās neefektīvi.
Komisija atzīst, ka problēmas saistībā ar spēju 
īstenot projektu nevar pilnībā izslēgt, jo īpaši tāpēc, 
ka projekti ir inovatīvi un vērienīgi, bet saņēmēj ­
valstis – nabadzīgas. Šādā situācijā nevar sagaidīt, 
ka projekti būs nevainojami.
36 c)
Šā projekta vērtēšana noritēja atbilstoši piemēro ­
jamajai procedūrai, saskaņā ar kuru privātā sektora 
līdzdalība tika atzīta par faktoru, kas veicina pro ­
jektu ilgtspēju.29 b)
Minēto projektu iekļaut 2010. un 2011. gada ROM  
sarakstos netika ierosināts, jo tobrīd sasniegtie 
rezultāti nebija pietiekami. Lai gan sākotnēji tika 
ierosināts iekļaut projektu 2012. gada ROM  sarakstā, 
tika nolemts to tomēr nedarīt, jo projekta īstenoša ­
nas vietā joprojām nebija veikts pietiekami daudz 
darbību, kā arī pēc projekta īstenošanas perioda 
pagarināšanas par 24 mēnešiem jau bija ieplā ­
nots, ka 2012. gada sākumā ir jāveic vidusposma 
pārskatīšana.
30
Kā skaidrots 27. punktā iepriekš, iespēja izbeigt 
līgumu tiek apsvērta tikai tad, ja visas citas iespēja ­
mās alternatīvas nav iedarbīgas. Dienesti, kas bija 
atbildīgi par abu Palātas minēto projektu īsteno ­
šanas uzraudzību, vēl nebija atzinuši, ka šis ir tāds 
gadījums un ka šos konkrētos projektus nevar turpi ­
nāt īstenot kādā citā iespējamā veidā.
30 a)
Par projektu atbildīgā delegācija, apsvērusi iespē ­
jamās korektīvās darbības, nolēma, ka projekta 
ģeogrāfiskā tvēruma samazināšana nebūtu labākais 
risinājums.
31
Delegācija Mozambikā vienmēr bija informēta par 
grūtībām saistībā ar projekta īstenošanu. Inovatīvu 
projektu uzsākšana teritorijās, kas vietējā kontekstā 
ir salīdzinoši jaunas, bieži vien ir sarežģīta. Tomēr 
laika gaitā kļuva arvien skaidrāks, ka programmas 
mērķi netiks sasniegti, un tad, kad tas notika, dele ­
gācija vairākkārt centās atrast piemērotus risināju ­
mus. Tika apspriesti daudzi priekšlikumi ar projektu 
saistīto problēmu risināšanai, taču tika atzīts, ka 
neviens no piedāvātajiem risinājumiem nav realizē ­
jams, un projektu nācās slēgt. Delegācija 2015. gada 
aprīlī organizēja apmeklējumu uz vietas (gan 
saistībā ar darbību un finansēm, gan līgumiem), pēc 
kura tika nolemts projektu slēgt.
No visiem projektiem, ko pārbaudīja Palāta, 75 % 
gadījumu cerētie rezultāti jau ir sasniegti vai pat 
pārsniegti.
Komisijas atbilde 51
Riskus vai nepilnības, kas tika konstatēti izvērtēta ­
jos priekšlikumos, pienācīgi izskatīja kompetenta 
novērtēšanas komiteja, ņemot vērā arī attiecīgo 
priekšlikumu iesniedzēju piedāvātos risku mazi ­
nāšanas pasākumus, un tikai tad priekšlikumam 
tika piešķirts galīgais punktu skaits, kas saskaņoti 
un objektīvi atspoguļo tā atbilstību uzaicinājuma 
vadlīnijās noteiktajiem kritērijiem, mērķiem un 
prioritātēm.
1. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam un ir veikusi attiecī ­
gus pasākumus:
i) saskaņā ar PRAG 2014  veidnēm darbības plāno ­
juma novērtējumam ir būtiska loma priekšliku ­
mu vērtēšanas procesā. No 50 punktiem, ko var 
saņemt par koncepcijas aprakstu, 10 punkti ir 
saistīti ar darbības plānojumu. Līdz ar to būtiskas 
plānojuma nepilnības vairumā gadījumu būs ie ­
mesls priekšlikuma noraidīšanai jau koncepcijas 
apraksta posmā;
ii) pieteikumu iesniedzēju spējas īstenot darbību 
tiek izvērtētas pilnībā aizpildīta pieteikuma pos ­
mā. Nesen tika nolemts, ka darbības spēju novēr ­
tējums ir jāveic arī attiecībā uz līdzpretendentiem 
un saistītajām struktūrām. Ņemot vērā šā aspekta 
nozīmīgumu, Komisija PRAG 2014  veidnēs ir ievie ­
susi minimālo slieksni, kas paredz, ka pieteikuma 
iesniedzējam ir izredzes saņemt dotāciju tikai tad, 
ja tā spēja īstenot projektu ir novērtēta vismaz ar 
12 no 20 iespējamajiem punktiem.
43
Komisija uzraudzīja projektus, izmantojot dažādus 
pieejamos rīkus un paņēmienus, tostarp izveidoja 
pastāvīgu uzraudzības struktūru.
Kopumā Komisija projektu būtiskākajos īstenošanas 
posmos ir nodrošinājusi stingru pārraudzību un, cik ­
tāl tas bijis iespējams un saskaņā ar noteicošajiem 
noteikumiem un procedūrām, ir sekmējusi risinā ­
jumu izstrādi un koriģējošu pasākumu piemērošanu. 
Atsevišķos īpašos gadījumos uzraudzību projekta 
īstenošanas vietā būtu vajadzējis pastiprināt.Secinājumi un ieteikumi
41
Komisija Palātas ziņojumu vērtē atzinīgi. Pateicoties 
EF izveidei, Komisija pirmo reizi attīstības sadarbī ­
bas ietvaros varēja nopietni pievērsties enerģijas 
pieejamības problēmai, kuras risināšanai jaunat ­
tīstības valstīs ir nepieciešami milzīgi ieguldījumi 
(48 miljardi ASV dolāru gadā)2. Komisija EF ir izman ­
tojusi efektīvi, un, kā liecina Palātas ziņojums, lielākā 
daļa pārbaudīto projektu ir bijuši veiksmīgi un tiem 
ir labas izredzes ilgtspējas ziņā. Tas ir ievērojams 
sasniegums, ņemot vērā sarežģīto situāciju, kādā šī 
sadarbība attīstības jomā ir jāīsteno. Tikai ceturtā 
daļa pārbaudīto projektu nav snieguši cerētos 
rezultātus. Daļēji to ietekmēja nelabvēlīgie apstākļi, 
kuri apgrūtināja projektu sākotnējo izstrādi un kuru 
dēļ paredzētie risku mazināšanas pasākumi izrā ­
dījās neefektīvi. Komisija arī apzinās, ka ir jomas, 
kurās nepieciešami uzlabojumi, jo īpaši saistībā ar 
projektu uzraudzību to īstenošanas vietās. Komisija 
atsevišķus pasākumus jau ir īstenojusi un veiks arī 
turpmākus uzlabojumus, kā ieteikusi Palāta.
42
Komisija konsekventi un stingri piemēroja noteiku ­
mus un procedūras, kas reglamentē uzaicinājumu 
iesniegt priekšlikumus, un piešķīra atbalstu projek ­
tiem, kuriem bija pienācīgi noteiktas prioritātes.
Novērtēšanas komiteja apzinājās katra priekšlikuma 
nepilnības un saistītos riskus. Tas, ka saskaņā ar EF 
iesniegtajos priekšlikumos būs riskanti aspekti un 
nepilnības, faktiski bija sagaidāms, jo priekšlikumi 
cita starpā bija vērsti uz inovāciju veicināšanu, taču 
vienlaikus saskārās ar grūtībām saistībā ar ilgtspē ­
jīgu un cenu ziņā pieejamu energopakalpojumu 
nodrošināšanu nabadzīgajiem iedzīvotājiem.
2  Starptautiskās Enerģētikas aģentūras ziņojums “Energy for all: 
financing access for the poor”, īpašs izvilkums no World Energy 
Outlook , IEA, 2011.
Komisijas atbilde 52
44
Tikai ceturtā daļa pārbaudīto projektu nav sasnie ­
guši cerētos rezultātus, galvenokārt tādu problēmu 
dēļ, kas saistītas ar saņēmēju spēju īstenot projektus 
vai nelabvēlīgiem apstākļiem, kuri apgrūtināja pro ­
jektu sākotnējo izstrādi un kuru dēļ paredzētie risku 
mazināšanas pasākumi izrādījās neefektīvi.
3. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Turpmāka tehniskā atbalsta nepieciešamības novēr ­
tēšana būtu lietderīga, lai noteiktu, vai pēc tam, kad 
ir beidzies EF finansējums, būtu vajadzīgs atbalsts. 
Saskaņā ar pašreizējo EF programmu sākotnējo 
piešķirto dotāciju palielināt nebūs iespējams. Tomēr 
Komisija izvērtēs, kā šo jautājumu varētu risināt, 
lai nostiprinātu veikto ieguldījumu vērtību. Turklāt 
Komisija izvērtēs, kā piemērot šo ieteikumu saskaņā 
ar tādām jaunām un inovatīvām programmām kā 
Elektrifikācijas finansēšanas iniciatīva ( ElectriFI ).43 a)
Komisija risināja ar ziņošanu saistītos trūkumus, 
izvērtējot katru līgumu atsevišķi, un ieviesa arī uzla ­
botas starpposma un galīgo aprakstošo ziņojumu, 
kā arī finanšu ziņojumu veidnes.
43 b)
Komisija nodrošināja ciešu pārraudzību, organizējot 
apmeklējumus uz vietas, kā arī izmantojot dažādus 
citus projektu uzraudzības līdzekļus, tostarp uz 
ziņojumiem balstītu attālo kontroli, telekonferences, 
administratīvos pētījumus u. c. Apmeklējumu uz 
vietas periodiskumu ietekmē darba slodze, pro ­
jekta īstenošanas vieta un tās pieejamība, drošības 
apsvērumi un pieejamie resursi. Lēmumu par to, 
vai EF projekta īstenošanas vietā tiks organizēti 
regulāri apmeklējumi, var pieņemt tikai atbildīgās 
delegācijas vadītājs, kura rīcībā ir pilnīga informā ­
cija par visiem uzdevumiem, kas jāveic delegāci ­
jai, un par katra uzdevuma prioritāti, ņemot vērā 
situāciju attiecībā uz cilvēkresursiem un dažādos 
ierobežojumus.
ROM  ir tikai viens no pieejamajiem projekta uzrau ­
dzības rīkiem, un attiecībā uz projektiem, kuru 
uzraudzībai ROM  apmeklējumi netiek rīkoti, pie ­
mēro citus uzraudzības līdzekļus.
43 c)
Komisija vienmēr ir centusies sekmēt projektu 
veiksmīgu īstenošanu un rast risinājumus (kopā ar 
dotāciju līgumu saņēmējiem) jebkādu problēmu 
pārvarēšanai. Lai nezaudētu jau veiktos ieguldīju ­
mus un neapdraudētu EF galasaņēmēju iespējamos 
ieguvumus, dotācijas līguma izbeigšana šajā kon ­
tekstā tika uzskatīta par pēdējo izvēli.
2. ieteikums – Komisijas kopējā atbilde 
uz i)–v) punktu
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Attiecībā uz pro ­
jektu uzraudzības pastiprināšanu ir nepieciešami 
uzlabojumi. Komisija šo jautājumu jau konsekventi 
risina, un tiks apsvērta iespēja ieviest papildu pasā ­
kumus, lai delegācijas varētu pastiprināt projektu 
uzraudzību, ņemot vērā arī ierobežojumus, kas sais ­
tīti ar delegāciju rīcībā esošajiem finanšu līdzekļiem 
un cilvēkresursiem.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
2004. gadā gandrīz diviem miljardiem cilvēku nebija pieejami 
pienācīgi, cenu ziņā pieņemami un ilgtspējīgi 
energopakalpojumi, kas ir ļoti svarīgi, lai nodrošinātu stabilu 
virzību uz attīstības mērķu sasniegšanu. ĀKK un ES enerģijas 
instrumentu izveidoja 2005. gada jūnijā, lai veicinātu lauku un 
piepilsētu nabadzīgo iedzīvotāju piekļuvi moderniem 
energopakalpojumiem, īpašu uzmanību pievēršot Subsahāras 
Āfrikai un atjaunojamajai enerģijai. Šajā ziņojumā Palāta 
secina, ka Komisijas darbs lielākoties ir bijis sekmīgs, tomēr 
ĀKK un ES enerģijas instrumentu varēja labāk izmantot, lai 
palielinātu nabadzīgo cilvēku piekļuvi atjaunojamajai enerģijai 
Austrumāfrikā. Palāta ir sagatavojusi vairākus ieteikumus 
attiecībā uz rūpīgāku projektu atlasi, stingrāku to uzraudzību 
un ilgtspējas perspektīvu pastiprināšanu.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA