Priekšlikums Padomes regula par zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti /* COM/2005/0692 galīgā redakcija - CNS 2005/0280 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 23.12.2005 COM(2005) 692 galiga redakcija 2005/0280 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Kopiena un Marokas Karaliste 2005. gada 28. jūlijā apsprieda un parafēja partnerattiecību nolīgumu par zveju, kas sniedz Kopienas zvejniekiem iespēju zvejot Marokas zvejas zonās, kā arī protokolu un tā pielikumu, kurā noteikti tehniskie un finansējuma nosacījumi, ar kādiem Kopienas zvejas kuģi veic zvejas darbību četrus gadus, sākot no nolīguma spēkā stāšanās dienas. Jaunā partnerattiecību nolīguma galvenais mērķis ir attīstīt ciešāku sadarbību starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, kurā abu pušu interesēs ir attīstīt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un zivju resursu saprātīgu izmantošanu Marokas zvejas zonās. Nosakot savu nostāju sarunās, Komisija cita starpā balstījās uz neatkarīgu ekspertu veiktas iepriekšējas novērtēšanas rezultātiem. Puses ir iesaistījušās politiskā dialogā par zivsaimniecības nozares jautājumiem, kas interesē abas puses. Partnerattiecību nolīgumā norādītas Marokas pašreizējās prioritātes zivsaimniecības politikā: piekrastes flotes modernizēšana un uzlabošana, atteikšanās no driftertīklu izmantošanas, zinātniskā izpēte, nerūpnieciskās zvejas pārstrukturēšana, tirdzniecības kanālu uzlabošana, zivju izkraušanas un apstrādes metožu mehanizācija un apmācības un atbalsta sniegšana Marokas zivsaimniecības nozares arodapvienībām. Partnerattiecību nolīgumā paredzēta arī abu pušu sadarbība ar mērķi veicināt Kopienas uzņēmēju ekonomisko integrāciju Marokas zivsaimniecības industrijā. Partnerattiecību nolīgumu kopā ar protokolu un tā pielikumu noslēdza uz četriem gadiem, un tas ir pagarināms. Protokolā noteikts finansiālais ieguldījums, Kopienas zvejas kuģu kategorijas un nosacījumi to darbībai Marokas zvejas zonās. Ir noteikts protokola darbības ilgums ― četri gadi. Finansiālais ieguldījums ir noteikts EUR 36 100 000 apmērā ik gadu. Turklāt ikgadējs finansiāls atbalsts EUR 13 500 000 apmērā ir piešķirts attīstībai un Marokas zivsaimniecības nozares politikas īstenošanai ar mērķi izveidot ilgtspējīgu un atbildīgu zvejniecību. Nolīgumā ir noteiktas šādas zvejas iespējas: 1) nerūpnieciskās zvejas kategorijā ― 20 seineri pelaģiskajai zvejai ziemeļos, 20 zvejas kuģi nerūpnieciskajai zvejai dienvidos, 30 grunts āķu zvejas kuģi nerūpnieciskajai zvejai ziemeļos un 27 kuģi zvejai ar makšķerēm un āķu jedām; 2) 22 traleri un grunts āķu zvejas kuģi bentālo zivju sugu zvejai; 3) gada kvota 60 000 tonnu apmērā rūpnieciskajai pelaģiskajai zvejai. Katrai kategorijai tika noteiktas kuģu īpašnieku nodevas, un tās varētu palielināt Marokas ikgadējo ieņēmumu par aptuveni 3 miljoniem euro. Pamatojoties uz to, Komisija izsaka Padomei priekšlikumu ar regulu pieņemt šā jaunā zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti. 2005/0280 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisija ieteikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, tā kā: 1. Kopiena un Marokas Karaliste pēc sarunām ir parafējusi zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu, ar ko Kopienas zvejniekiem dod iespējas zvejot ūdeņos, uz kuriem attiecas Marokas Karalistes suverenitāte vai jurisdikcija. 2. Kopienas interesēs ir apstiprināt šo nolīgumu. 3. Ir jānosaka zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo Kopienas vārdā apstiprina zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti. Nolīguma teksts ir pievienots šai regulai. 2. pants Nolīguma protokolā noteiktās zvejas iespējas starp dalībvalstīm ir sadalītas šādi: Zvejas kategorija | Kuģa veids | Dalībvalsts | Zvejas licences vai kvotas | Nerūpnieciskā zveja ziemeļos, pelaģiskās sugas | Seineri | Spānija | 20 | Nerūpnieciskā zveja ziemeļos | Grunts āķu zvejas kuģi , <40 GT | Spānija | 20 | Portugāle | 7 | Grunts āķu zvejas kuģi , >40 GT<150 GT | Portugāle | 3 | Nerūpnieciskā zveja dienvidos | Spānija | 20 | Bentālo zivju sugu zveja | Grunts āķu zvejas kuģi | Spānija | 7 | Portugāle | 4 | Traleri | Spānija | 11 | Tunzveja | Kuģi tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām | Spānija | 17 | Francija | 10 | Rūpnieciskā pelaģisklā zveja | Vācija Lietuva Latvija Nīderlande | 50 000 t | Īrija Polija Apvienotā Karaliste | 6 000 t | Spānija Portugāle Francija | 4 000 t | Ja šo dalībvalstu pieteikumi par licenču izsniegšanu neizsmeļ visas zvejas iespējas, kas noteiktas protokolā, Komisija var ņemt vērā jebkuras citas dalībvalsts pieteikumus par licenču izsniegšanu. 3. pants Dalībvalstīm, kuru kuģi zvejo saskaņā ar šo nolīgumu, ir jāpaziņo Komisijai par katru lomu, kas nozvejots Marokas zvejas zonā saskaņā ar kārtību, kāda paredzēta Komisijas 2001. gada 14. marta Regulā (EK) Nr. 500/2001, kas nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2847/93 par to lomu pārraudzību, kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuģi trešo valstu ūdeņos un atklātā jūrā[1]. 4. pants Regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā ― priekšsēdētājs NOLīGUMS par partnerattiecībām zivsaimniecībā starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti EIROPAS KOPIENA, še turpmāk „Kopiena”, un MAROKAS KARALISTE, še turpmāk „Maroka”, še turpmāk „Puses”, ŅEMOT VĒRĀ ciešo sadarbību starp Kopienu un Maroku īpaši saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, un Pušu kopīgo vēlmi padarīt šo sadarbību ciešāku, ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, APZINOTIES to, cik svarīgi ir principi, kas izveidoti ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada konferencē pieņemto Rīcības kodeksu atbildīgai zvejniecībai; APŅĒMUŠĀS sadarboties abpusējās interesēs, veicinot atbildīgas zvejniecības ieviešanu, lai nodrošinātu jūras ūdeņu dzīvo resursu ilgstošu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un jo īpaši ieviešot kontroles sistēmu pār zvejas darbību kopumā, lai nodrošinātu šo resursu izmantojuma plānošanas un saglabāšanas efektivitāti, PĀRLIECINĀTAS, ka šādai sadarbībai jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, notiek saskaņā ar pieņemto politiku un nodrošina vienotu darbību, APŅEMUšāS minētajā nolūkā Marokas zivsaimniecības nozares politikā sekmēt partnerattiecību attīstīšanu īpaši ar mērķi noteikt piemērotākos līdzekļus šīs politikas efektīvai īstenošanai, kā arī uzņēmēju un pilsoniskās sabiedrības iesaisti šajā procesā, VĒLOTIES pieņemt sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus, ar kādiem Kopienas kuģi veic zvejas darbības Marokas zvejas zonās un ar kādiem var saņemt Kopienas atbalstu atbildīgas zvejniecības ieviešanai šajās zvejas zonās, APņēMīBā tiekties pēc ciešākas ekonomiskās sadarbības zivrūpniecībā un ar to saistītās darbībās, pateicoties ieguldījumiem, kuru palielināšanā iesaistās abu Pušu uzņēmumi, IR NOSLĒGUŠAS ŠO NOLĪGUMU. 1. pants – Darbības joma Ar šo līgumu nosaka principus, noteikumus un procedūras, kas reglamentē: - ekonomisko, finansiālo, tehnisko un zinātnisko sadarbību zivsaimniecības nozarē ar nolūku ieviest atbildīgu zvejniecību Marokas zvejas zonās, lai nodrošinātu zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un attīstīt Marokas zivsaimniecības nozari; - nosacījumus, ar kādiem Kopienas zvejas kuģi piekļūst Marokas zvejas zonām; - zvejniecības kontroles kārtību Marokas ūdeņos, lai nodrošinātu iepriekšminēto noteikumu un nosacījumu ievērošanu, lai zivju krājumu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi būtu efektīvi un lai novērstu nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju; - partnerattiecības starp uzņēmumiem ar mērķi kopējās interesēs izvērst saimnieciskas darbības zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās jomās. 2. pants - Definīcijas Šajā nolīgumā, pielikumā un protokolā: a) „Marokas zvejas zona” ir ūdeņi, uz kuriem attiecas Marokas Karalistes suverēnās tiesības vai jurisdikcija; b) „Marokas iestādes” ir Lauksaimniecības, lauku attīstības un jūras zvejniecības ministrija – Jūras zvejniecības departaments; c) „Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija; d) „Kopienas kuģis” ir Kopienā reģistrēts zvejas kuģis, kas peld ar „Kopienas dalībvalsts karogu; e) „Apvienotā komiteja” ir komiteja, kuras locekļi ir Kopienas un Marokas pārstāvji un kura veic šā nolīguma 9. pantā izklāstītās funkcijas. 3. pants – Nolīguma īstenošanas pamatā esošie principi un mērķi 1. Ar šo Puses apņemas sekmēt atbildīgu zvejniecību Marokas zvejas zonās, pamatojoties uz nediskriminācijas principu starp dažādajām flotēm, kas zvejo minētajos ūdeņos. 2. Puses apņemas iedibināt dialoga un iepriekšēju apspriežu principus, jo īpaši attiecībā uz zivsaimniecības nozares politikas īstenošanu, no vienas puses, un Kopienas politiku un pasākumiem, kuri var ietekmēt Marokas zivsaimniecības nozares politiku, no otras puses. 3. Līdzīgā kārtā Puses sadarbojas, veicot kā kopējus, tā vienpusējus iepriekšējus, pastāvīgus un retrospektīvus to pasākumu, programmu un darbību novērtējumus, kas īstenotas, ievērojot šā nolīguma noteikumus. 4. Puses apņemas nodrošināt, ka šis nolīgums tiek īstenots saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem. 5. Marokas jūrnieku nodarbināšanu uz Kopienas kuģiem reglamentē ar Starptautiskās darba organizācijas ( ILO ) Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kura automātiski attiecas uz atbilstīgajiem darba līgumiem un vispārējiem darba nosacījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesiju. 4. pants – Zinātniskā sadarbība 1. Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Maroka sadarbojas resursu stāvokļa pārraudzībā Marokas zvejas zonās. Šim nolūkam pārmaiņus Kopienā un Marokā tiek rīkotas kopējas ikgadējas zinātniskas sanāksmes. 2. Pamatojoties uz ikgadējās zinātniskās sanāksmes secinājumiem un atbilstīgi pieejamajiem labākajiem zinātniskajiem atzinumiem, puses savstarpēji konsultējas apvienotajā komitejā, kas paredzēta 10. pantā, lai vajadzības gadījumā un pēc savstarpējas vienošanās veiktu pasākumus zivsaimniecības resursu ilgtspējīgas pārvaldības nodrošināšanā. 3. Lai nodrošinātu dzīvo resursu pārvaldību un saglabāšanu un lai sadarbotos attiecīgajā zinātniskajā izpētē, ar šo Puses apņemas savstarpēji konsultēties vai nu tieši, vai attiecīgajās starptautiskajās organizācijās. 5. pants – Kopienas kuģu piekļuve Marokas zvejas zonām 1. Ar šo Maroka apņemas atļaut Kopienas kuģiem veikt zvejas darbības tās zvejas zonās saskaņā ar šo nolīgumu, ieskaitot tam pievienoto protokolu un pielikumu. 2. Zvejas darbības, uz kurām attiecas šis nolīgums, veic atbilstīgi Marokā spēkā esošajiem tiesību aktiem un noteikumiem. Marokas iestādes paziņo Komisijai par visiem minētajos tiesību aktos un noteikumos izdarītajiem grozījumiem. Neskarot noteikumus, par kuriem puses varētu vienoties, uz Kopienas kuģiem šie tiesību akti tiek attiecināti pēc viena mēneša. 3. Maroka uzņemas atbildību par protokolā noteikto zvejas pārraudzības noteikumu efektīvu piemērošanu. Kopienas kuģi sadarbojas ar Marokas iestādēm, kas atbild par minēto pārraudzību. 4. Kopiena apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tās kuģi ievēro šā nolīguma prasības un tiesību aktus par zveju Marokas jurisdikcijā ietilpstošajos ūdeņos saskaņā ar Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvenciju. 6. pants – Noteikumi, kas regulē zvejas darbību 1. Kopienas kuģi var zvejot Marokas zvejas zonās tikai tad, ja tiem ir saskaņā ar šo nolīgumu izsniegta zvejas licence. Kopienas kuģi zvejas darbības veic tikai ar nosacījumu, ja tiem ir Marokas kompetento iestāžu izdota licence pēc Kopienas kompetento iestāžu pieprasījuma. 2. Attiecībā uz zvejas kategorijām, kuras neietilpst spēkā esošajā protokolā, licences Kopienas kuģiem var izdot Marokas iestādes. Taču, ņemot vērā ar šo nolīgumu nodibināto partnerattiecību raksturu, licenču izdošana ir atkarīga no Eiropas Komisijas labvēlīga atzinuma. Kuģu zvejas licences iegūšanas procedūra, piemērojamā maksa un samaksas veids, kas jāievēro kuģu īpašniekiem, tiek noteikts uz savstarpējas vienošanās pamata. 3. Līgumslēdzējas puses nodrošina pareizu šo procedūru un nosacījumu īstenošanu, pateicoties atbilstīgai sadarbībai administratīvā līmenī starp to kompetentajām iestādēm. 7. pants – Finansiālais ieguldījums 1. Kopiena piešķir Marokai finansiālu ieguldījumu saskaņā ar protokolā un pielikumos paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Šo ieguldījumu veido divi saistīti komponenti, proti: a) finansiāla kompensācija Kopienas kuģu piekļuvei Marokas zvejas zonām, neskarot nodevas, kas Kopienas kuģiem jāmaksā par zvejas licenču, b) Kopienas finansiāls atbalsts nacionālās zivsaimniecības politikas izveidošanai, kas balstīta uz atbildīgu zvejniecību un ilgtspējīgu zivju resursu izmantošanu Marokas ūdeņos. 2. Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālā ieguldījuma komponentu nosaka, ņemot vērā mērķus, ko Puses, savstarpēji vienojoties, izvirza saskaņā ar protokolu un ko ir paredzēts sasniegt ar Marokas zivsaimniecības nozares politiku un ar tās īstenošanas gada un daudzgadu programmu. 8. pants – Sadarbības veicināšana uzņēmēju vidū 1. Puses atbalsta ekonomisku, komerciālu, zinātnisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās nozarēs. Tās savstarpēji konsultējas, lai saskaņotu dažādos iespējamos šajā nolūkā veicamos pasākumus. 2. Puses atbalsta informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zivju uzglabāšanas veidiem un zivsaimniecības produktu rūpniecisko pārstrādi. 3. Puses cenšas radīt labvēlīgus apstākļus uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot uzņēmējdarbības attīstībai un ieguldījumiem labvēlīgas vides radīšanu. 4. Puses jo īpaši atbalsta abpusēji izdevīgu investīciju veicināšanu saskaņā ar spēkā esošajiem Marokas un Kopienas tiesību aktiem. 9. pants – Administratīva sadarbība Līgumslēdzējas puses, vēloties nodrošināt zivju resursu izmantojuma plānošanas un saglabāšanas efektivitāti: - katra no savas puses iesaistās administratīvā sadarbībā ar mērķi nodrošināt, lai to kuģi atbilstu šā nolīguma noteikumiem un Marokas jūras zvejniecības noteikumiem; - sadarbojas, lai novērstu nelikumīgu zveju un cīnītos pret to, jo īpaši ar informācijas apmaiņu un ciešu sadarbību administratīvajā līmenī. 10. pants - Apvienotā komiteja 1. Šā nolīguma izpildes pārraudzībai izveido apvienotu komiteju. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas: a) pārrauga šā nolīguma izpildi, interpretāciju un pareizu piemērošanu, b) nosaka un novērtē 6. panta 2. punktā minēto gada un daudzgadu programmu īstenošanu, c) nodrošina nepieciešamo saziņu abpusēji interesējošos jautājumos, kas saistīti ar zivsaimniecību, d) darbojas kā forums, lai panāktu draudzīgu izlīgumu strīdos par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu, e) vajadzības gadījumā no jauna novērtē zvejas iespēju izmantošanu un līdz ar to finansiālā ieguldījuma apmēru, f) veic visas citas funkcijas, par kurām puses nolemj, abpusēji vienojoties, tostarp saistībā ar nelikumīgas zvejošanas apkarošanu, kā arī sadarbību administratīvajā līmenī. 2. Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā, pārmaiņus Marokā un Kopienā, un sanāksmes vada tā Puse, kas sanāksmi rīko. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja sanāk ārkārtējā sanāksmē. 11. pants – Nolīguma darbības ģeogrāfiskais apgabals No vienas puses, šo nolīgumu piemēro teritorijām, kurās ir spēkā Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, saskaņā ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Marokas teritorijai Marokas jurisdikcijā esošo ūdeņu teritorijai. 12. pants – Darbības ilgums Šo nolīgumu piemēro četrus gadus, sākot no tā spēka stāšanās dienas. To pagarina uz turpmākiem četru gadu periodiem, ja vien saskaņā ar 14. pantu nav saņemts paziņojums par nolīguma izbeigšanu. 13. pants – Strīdu risināšana Līgumslēdzējas puses savstarpēji konsultējas par katru strīdu, kas skar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu. 14. pants – Nolīguma izbeigšana 1. Šo nolīgumu var izbeigt jebkura no pusēm nopietnu apstākļu dēļ, piemēram, ja ir samazinājušies attiecīgie krājumi, ja ir konstatēts, ka samazinājusies Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju izmantošana, vai ja puses nepilda savu apņemšanos apkarot nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju. 2. Ja viena no pusēm vēlas atkāpties no šā nolīguma, tā vismaz sešus mēnešus pirms sākotnējā termiņa vai katra nākamā termiņa pēdējās dienas par savu nodomu rakstiski paziņo otrai pusei. 3. Ar iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu tiek atklātas pušu apspriedes. 4. Proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina 7. pantā minēto finansiālā ieguldījuma maksājumu gadā, kurā nolīgums tiek izbeigts. 15. pants – Apturēšana 1. Pēc vienas puses pieprasījuma šā nolīguma piemērošanu var apturēt, ja ir nopietnas nesaskaņas par nolīgumā paredzēto noteikumu piemērošanu. Lai nolīgumu apturētu, attiecīgajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, par savu nodomu jānosūta rakstisks paziņojums. Saņemot šo paziņojumu, Puses sāk apspriedes, lai nesaskaņas atrisinātu, labprātīgi vienojoties. 2. Atkarībā no apturēšanas ilguma proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina 7. pantā minēto finansiālā ieguldījuma maksājumu, neskarot protokola 7. panta 4. punktu. 16. pants Protokols un pielikums ir šā nolīguma neatņemama daļa. 17. pants – Valoda un stāšanās spēkā Šis nolīgums, kas sagatavots divos eksemplāros arābu, angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem, stājas spēkā dienā, kurā puses viena otrai paziņo par šim nolūkam veikto pieņemšanas procedūru pabeigšanu. PROTOKOLS par zvejas iespējām un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Saskaņā ar nolīguma 5. pantu no 2006. gada 1. marta uz četriem gadiem piešķirtās zvejas iespējas ir ierakstītas šim protokolam pievienotajā tabulā. 2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4. un 5. pantu. 3. Saskaņā ar nolīguma 6. pantu kuģi ar Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu var veikt zvejas darbības Marokas zvejas zonās tikai tad, ja tiem ir zvejas licence, kas izdota saskaņā ar šo protokolu un tam pievienotajā pielikumā izklāstīto kārtību. 2. pants Finansiālais ieguldījums – maksāšanas kārtība 1. Nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums par šā protokola 1. pantā minēto laikposmu ir EUR 144 400 0002. 2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 6. un 10. pantam. 3. Šā panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu Kopiena sniedz, katru gadu izdarot maksājumu EUR 36 100 000 apmērā šā protokola piemērošanas laikā[2]. 4. Finansiālo ieguldījumu Kopiena izmaksā vēlākais 2006. gada 30. jūnijā pirmajā gadā un vēlākais 1. martā turpmākajos gados. 5. Finansiālo ieguldījumu iemaksā Marokas Karalistes Galvenajam kasierim kontā, kurš atvērts Karalistes valsts kasē un kura rekvizītus paziņo Marokas iestādes. 6. Atbilstīgi šā protokola 6. pantam finansiālā ieguldījuma izmantošana ir vienīgi Marokas iestāžu kompetencē. 3. pants Zinātniskā koordinēšana 1. Abas Puses apņemas sekmēt atbildīgu zveju Marokas zvejas zonās, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos. 2. Šā protokola darbības laikā, Kopiena un Maroka sadarbojas resursu stāvokļa pārraudzībā Marokas zvejas zonās; šim nolūkam saskaņā ar nolīguma 4. panta 1. punktu pārmaiņus Kopienā un Marokā tiek rīkotas kopējas ikgadējas zinātniskas sanāksmes. 3. Pamatojoties uz ikgadējās zinātniskās sanāksmes secinājumiem un atbilstīgi pieejamajiem labākajiem zinātniskajiem atzinumiem, Puses savstarpēji konsultējas Apvienotajā komitejā, kas paredzēta 10. pantā, lai vajadzības gadījumā un pēc savstarpējas vienošanās veiktu pasākumus zivsaimniecības resursu ilgtspējīgas pārvaldības nodrošināšanā. 4. pants Zvejas iespēju pārskatīšana 1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ciktāl 3. panta 2. punktā minētās kopīgās zinātniskās sanāksmes secinājumi apstiprina, ka šāds palielinājums neapdraudēs Marokas resursu ilgtspējīgu pārvaldi. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam palielina. Tomēr Eiropas Kopienas maksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nedrīkst pārsniegt 2. panta 1. punkta minēto summu vairāk par divām reizēm. 2. Un pretēji, ja Puses vienojas veikt pasākumus, kas minēti 3. panta 3. punktā un kas ietver 1. pantā minēto zvejas iespēju samazināšanu, finansiālo ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina. Neskarot šā protokola 6. pantā paredzētos noteikumus, Kopiena var apturēt šo finansiālo ieguldījumu, ja šajā protokolā noteikto zvejas intensitāti nevar sasniegt pilnībā. 3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu starp dažādu tipu kuģiem, Pusēm savstarpēji vienojoties un ar nosacījumu, ka jebkuras pārmaiņas notiek atbilstīgi visiem ikgadējā zinātniskajā sanāksmē izteiktajiem ieteikumiem par to krājumu pārvaldi, ko šāda pārdale var ietekmēt. Ja zvejas iespēju pārdale to pamato, Puses vienojas attiecīgi pielāgot finansiālo ieguldījumu. 4. Par to zvejas iespēju pārdali , kas paredzētas 1. punktā, 2. punkta pirmajā teikumā un 3. punktā, puses izlemj, savstarpēji vienojoties Apvienotajā komitejā, kas minēta nolīguma 10. pantā. 5. pants Eksperimentālā zveja Pamatojoties uz pētījumu rezultātiem, kuri veikti šajā nolīgumā minētās Apvienotās zinātniskās komitejas vadībā, Puses sekmē eksperimentālo zveju Marokas zvejas zonās. Šajā nolūkā pēc vienas puses lūguma puses savstarpēji konsultējas un katrā gadījumā atsevišķi lemj par sugām (piemēram, sūkļiem), nosacījumiem un citiem atbilstīgiem parametriem. Eksperimentālās zvejas licences izmēģinājuma nolūkiem var izdot ne ilgāk kā uz 6 mēnešiem. Ja puses secina, ka eksperimentālā zveja ir devusi pozitīvus rezultātus, pēc 4. pantā paredzētās vienošanās procedūras un līdz šā protokola termiņa beigām Kopienai var piešķirt jaunas zvejas iespējas. Rezultātā finansiālo ieguldījumu palielina. 6. pants Partnerattiecību nolīguma ieguldījums Marokas zivsaimniecības nozares politikas izveidošanā 1. Šā protokola 2. panta 1. punktā paredzētais finansiālais ieguldījums – EUR 13 500 000 gadā – sekmē Marokas zivsaimniecības nozares politikas attīstību un īstenošanu ar mērķi ieviest atbildīgu zvejniecību tās ūdeņos. No šā finansiālā ieguldījuma summas EUR 10 050 000 lielu summu gadā Kopiena piešķir kā atbalstu, kas paredzēts nolīguma 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā. 2. Ieguldījumu piešķir Marokai, un tā to pārvalda saskaņā ar abu pašu savstarpējas vienošanās rezultātā noteiktajiem mērķiem un ar tiem saistītajām gada un daudzgadu programmām. 3. Neskarot šo mērķu noteikšanu, ko veikušas abas Puses, un saskaņā ar pašreizējām Marokas zivsaimniecības politikas prioritātēm nolūkā nodrošināt ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību: - vismaz 4,75 miljoni euro gadā no 1. punktā paredzētās summas Marokai ir jāizlieto piekrastes flotes modernizācijai un atjaunošanai; - summa 1,25 miljonu euro apmērā piešķirama driftertīklu likvidēšanai; - atlikušo summu Maroka izlieto citām savas zivsaimniecības politikas vajadzībām , proti: - zinātniskajai izpētei; - nerūpnieciskās zvejas atjaunošanai; - tirdzniecības tīklu atjaunošanai un vietējā patēriņa veicināšanai; - zivju izkraušanas un apstrādes paņēmienu mehanizācijai; - apmācībai; - arodapvienību atbalstam. 7. pants Atbalsts atbildīgas zvejas veicināšanai 1. Pēc Marokas priekšlikuma un šā protokola 6. panta noteikumu īstenošanai Kopiena un Maroka tūlīt pēc šā protokola stāšanās spēkā un vēlākais trīs mēnešus pēc tā spēkā stāšanās dienas nolīguma 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par to, a) kādas būs gada un daudzgadu pamatnostādnes, pēc kurām vadīsies, lai īstenotu Marokas zivsaimniecības politikas prioritātes ar mērķi panākt atbildīgu zvejniecību un jo īpaši tās prioritātes, kas minētas 6. panta 2. punktā, b) kādi būs gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, kā arī kritēriji un rādītāji, kas jāizmanto, lai ik gadu varētu izvērtēt iegūtos rezultātus. 2. Šo vadlīniju, mērķu, kritēriju un novērtēšanas rādītāju grozījumus abas Puses apstiprina Apvienotajā komitejā. 3. Protokola piemērošanas pirmajā gadā brīdī, kad Apvienotajā komitejā notiek pamatnostādņu, mērķu, kritēriju un novērtēšanas rādītāju apstiprināšana, Kopiena ir jāinformē par to, kā Maroka izlieto 6.panta 2. punktā minēto finansiālo ieguldījumu. Par katra nākamā gada līdzekļu izlietojumu Maroka informē Kopienu ne vēlāk kā līdz iepriekšējā gada 30. septembrim. 4. Ja tas ir pamatots ar protokola darbības vidus posmā sasniegtajiem rezultātiem un pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā, Kopiena var pieprasīt pārskaitīt ne vairāk par 50 % no protokola 6. panta 1. punktā paredzētās summas, lai šos naudas līdzekļus, ko Maroka izlieto, pielāgotu zivsaimniecības politikas īstenošanas gaitā gūtajiem faktiskajiem rezultātiem. 8. pants Kopienas uzņēmumu ekonomiskā integrācija Marokas zivsaimniecības nozarē 1. Abas puses apņemas veicināt Kopienas uzņēmumu integrāciju Marokas zivsaimniecības industrijā kopumā. 2. Protokola spēkā esības pirmajā gadā tiek uzsākta Eiropas Komisijas atbalstīta iniciatīva, arī tiešu investīciju veidā, ar mērķi informēt privātos Kopienas uzņēmumus par tirdzniecības un rūpniecības iespējām Marokas zivsaimniecības industrijā kopumā. 3. Turklāt šim nolūkam par stimulu Maroka saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem noteikumiem samazina nodevas Kopienas uzņēmumiem par zivju izkraušanu Marokas ostās, jo īpaši nolūkā tās pārdot vietējiem ražotājiem, minētajiem uzņēmumiem veicinot šo produktu pārdošanu Marokā, vai par Marokas zvejas zonās nozvejotu lomu pārvadāšanu pa sauszemi. 4. Abas puses nolemj arī izveidot īpašu vienību, lai noteiktu, kādi šķēršļi kavē tiešu Kopienas investīciju ieguldīšanu šai industrijā, un kādi pasākumi jāveic, lai atvieglotu šo investīciju ieguldīšanas nosacījumus. 9. pants Strīdi – protokola piemērošanas apturēšana 1. Visas domstarpības starp abām pusēm saistībā ar šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm savstarpēji apspriežoties Apvienotajā komitejā, kā paredzēts nolīguma 10. pantā, vajadzības gadījumā rīkojot īpašas sanāksmes. 2. Protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja domstarpības starp abām Pusēm uzskata par nopietnām un ja apspriedes Apvienotajā komitejā saskaņā ar 1. punktu nav novedušas pie mierizlīguma. 3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai pusei ir rakstiski jāziņo par savu nodomu vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai ir jāstājas spēkā. 4. Apturēšanas gadījumā puses turpina apspriedes ar nolūku atrisināt domstarpības mierizlīguma ceļā. Ja tas izdodas, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina saskaņā ar laikposmu, kurā protokola piemērošana ir bijusi apturēta. 10. pants Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā Saskaņā ar 4. panta noteikumiem, ja Kopiena neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, protokola darbību var apturēt, ievērojot šādus nosacījumus: a) Kompetentās Marokas iestādes paziņo Eiropas Komisijai par nemaksāšanu. Pēdējā veic nepieciešamo pārbaudi un, ja vajadzīgs, veic maksājumu ne vēlāk kā 30 darba dienās pēc paziņojuma saņemšanas dienas. b) Ja maksājumu neveic un maksājuma neveikšana nav pienācīgi pamatota 2. punktā paredzētajā laikā, kompetentās Marokas varas iestādes ir tiesīgas apturēt protokola piemērošanu. Par šādu darbību tās nekavējoties informē Eiropas Komisiju. c) Protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums. 11. pants Piemērojamie valsts tiesību akti Kuģu darbības, kuras tie veic, piemērojot šo protokolu un tā pielikumu, proti, pārkraušanu, ostu pakalpojumu izmantošanu, aprīkojuma iegādi utt., regulē Marokas valsts tiesību akti. 12. pants Stāšanās spēkā Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā nolīguma spēkā stāšanās dienā. 1. tabula: Zvejas iespējas Zvejas veids | NERūPNIECISKā ZVEJA | DZIĻŪDENS ZVEJA | RŪPNIECISKĀ PELAģISKĀ ZVEJA | Pelaģiskā zveja ziemeļos: riņķvadu tīkli | Nerūpnieciskā zveja dienvidos: jedas, makšķerrīki, murdi | Nerūpnieciskā zveja ziemeļos: grunts āķu jedu kuģi | Nerūpnieciskā tunzveja: kuģi tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām | Grunts āķu jedu kuģi un grunts traleri, un dziļūdens daudzšķiedru nostiprinātie žaunu tīkli | C loms | - tonnāža – 60 000 tonnas | 20 kuģi | 20 kuģi | 30 kuģi | 27 kuģi | 22 kuģi | PIELIKUMS NOSACĪJUMI, AR KO REGULĒ KOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS MAROKAS ZVEJAS ZONĀS I NODAļA – ZVEJAS LICENčU PIETEIKUMU IESNIEGšANAS UN IZDOšANAS KāRTīBA 1) Licenču pieteikšanas kārtība 1. Marokas zvejas zonās zvejas licenču var iegūt tikai tie kuģi, kam uz to ir tiesības. 2. Lai kuģis varētu pretendēt uz licenču , nedz kuģa īpašniekam, nedz tā kapteinim, nedz pašam kuģim nedrīkst būt aizliegts zvejot Marokā. Tiem ir jāatbilst Marokas varas iestāžu prasībām: vajadzīgs, lai tie būtu izpildījuši visas saistības, kas skar to zvejas darbības Marokā atbilstīgi zvejas nolīgumiem, kuri noslēgti ar Kopienu. 3. Attiecīgās Kopienas iestādes vismaz 20 dienas pirms pieprasīto licenču derīguma termiņa sākuma iesniedz Lauksaimniecības, lauku attīstības un jūras zvejniecības ministrijas Jūras zvejniecības departamentam (Departamentam) to kuģu sarakstu, kuri vēlas veikt zvejas darbības protokolam pievienotajā tehnisko datu lapā noteiktajās robežās. 4. Sarakstos iekļaujama zvejas kategorija un zona, kuģu tonnāža, kuģu skaits un katra kuģa galvenie parametri, kā arī par katru kuģi maksātā summa. Katram kuģim ir jānorāda arī, vai tas ir „āķu jedu zvejas kuģis” vai „nerūpnieciskās zvejas kategorijas kuģis”, kā arī zvejasrīks vai zvejasrīki, ko tie lietos pieteikumā norādītajā laikposmā. Zvejas licences pieteikumam pievieno arī visu tās sagatavošanai nepieciešamo informāciju tādā formātā, kas ir savietojams ar programmatūru, kuru izmanto Departaments. 5. Individuālus pieteikumus Departamentam iesniedz, izmantojot veidlapu, kuras paraugs ir atrodams 1. papildinājumā. 6. Katram licences pieteikumam jāpievieno šādi dokumenti: - tonnāžas sertifikāta kopija, kuru atbilstīgi apstiprinājusi karoga dalībvalsts un kurā norādīta kuģa tonnāža; - nesena apliecināta krāsaina fotogrāfija, kuras izmērs ir vismaz 15 cm x 10 cm un kurā kuģis redzams sānskatā tā pašreizējā stāvoklī; - apliecinājums, ka ir samaksāta zvejas licences saņemšanas maksa, nodevas un novērošanas izdevumi; - jebkuri citi dokumenti vai sertifikāti, kas jāuzrāda saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kuri attiecas uz konkrētā tipa kuģiem atbilstīgi šā protokola noteikumiem. 2) Licenču izsniegšana 1. Departaments izsniedz zvejas licences Eiropas Kopienu Komisijas delegācijai Marokā (delegācijai) 15 dienu laikā pēc visu 1. punkta 6. daļā uzskaitīto dokumentu iesniegšanas. 2. Zvejas licences sagatavo saskaņā ar informāciju, kas atrodama protokolam pievienotajās tehnisko datu lapās, kurās konkrēti jānorāda zvejas zona, attālums no krasta, atļautie zvejas rīki, galvenās sugas, atļauto tīkla acu lielums, pieļaujamā piezveja un lomu kvotas pelaģiskās zvejas traleriem. 3. Zvejas licences izdod tikai tiem kuģiem, kas nokārtojuši visas nepieciešamās administratīvās formalitātes. 4. Abas puses vienojas par elektroniskās licencēšanas sistēmas ieviešanas veicināšanu. 3) Zvejas licenču derīguma termiņš un izmantošana 1. Licenču derīguma termiņi ir šādi: - pirmais periods: no spēkā stāšanās brīža līdz 2006. gada 31. decembrim, - otrais periods: no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim, - trešais periods: no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim, - ceturtais periods: no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim, - piektais periods: no 2010. gada 1. janvāra līdz protokola spēkā darbības laika beigām. 2. Zvejas licences ir derīgas tikai attiecībā uz laika periodu, par kuru ir nomaksāta nodeva, un tajā zvejas zonā, tam zvejas rīku veidam un tai zvejas kategorijai, kas norādīta konkrētajā licencē. 3. Zvejas licences izdod konkrētam kuģim, un tās nevar izmantot citi kuģi; tomēr pēc Kopienas pieprasījuma gadījumā, ja karoga dalībvalsts kompetentās iestādes pierāda nepārvaramas varas apstākļu esamību, kuģa licenču, kas izdota vienam kuģim, cik ātri vien iespējams aizstāj ar licenču citam tādas pašas kategorijas kuģim ar nosacījumu, ka netiek pārsniegta šai kategorijai atļautā tonnāža. Pirmā kuģa īpašnieks vai aģents nogādā anulēto zvejas licenču Departamentam ar delegācijas starpniecību. 4. Zvejas licence ir pastāvīgi jāglabā uz konkrētā kuģa un pārbaudes gadījumā jāuzrāda pārbaudītājiem. 5. Zvejas licences derīguma termiņš ir viens gads, seši mēneši vai trīs mēneši. Taču rūpnieciskajai pelaģiskajai zvejai var piešķirt un atjaunot mēneša zvejas licences. 4) Zvejas licences maksa un nodevas 1. Zvejas licenču gada maksu nosaka spēkā esošie Marokas tiesību akti. 2. Maksa par licenču attiecas uz to kalendāro gadu, kurā licenču izsniedz, un to maksā tad, kad pieprasa kārtējā gada pirmo licenču. Šo licenču maksu summā ietilpst visas saistītās maksas un nodevas, izņemot ostas nodevas un samaksu par sniegtajiem pakalpojumiem. 3. Tāpat kā maksa par zvejas licencēm arī nodevas katram kuģim aprēķina, pamatojoties uz protokolam pievienotajās tehnisko datu lapās. 4. Nodevas par nolīguma spēkā esības laika pirmo un pēdējo gadu aprēķina proporcionāli faktiskajam licences derīguma laikam. 5. Par katrām izmaiņām tiesību aktos, kas regulē zvejas licenču izsniegšanu, delegāciju informē ne vēlāk kā divus mēnešus pirms to stāšanās spēkā. 5) Maksāšanas kārtība Zvejas licenču maksas, nodevas un samaksa par novērošanu iemaksājamas Marokas valsts kasē kontā ar numuru 290 130 0065 Al Maghrib bankā (Marokā) pirms zvejas licenču izsniegšanas. Pelaģiskās zvejas traleriem maksa par lomiem maksājama ar kvartāla iemaksām nākamā kvartāla beigās pēc kvartāla, kurā šie lomi tika nozvejoti. II NODAļA: NOTEIKUMI, KAS PIEMēROJAMI KUģIEM, KURI ZVEJO āTRI MIGRēJOšAS SUGAS (TUNZIVJU KUģI) 1. Maksa ir EUR 25 par tonnu loma, kas nozvejots Marokas zvejas zonās. 2. Licences izdod uz vienu kalendāro gadu pēc tam, kad par katru kuģi nomaksāts avanss EUR 5 000 apmērā. 3. Pirmajā un pēdējā nolīguma gadā avansu aprēķina proporcionāli faktiskajam licences derīguma termiņam. 4. Ātri migrējošu sugu zvejas kuģu kapteinim kam ir zvejas licence šo sugu zvejošanai, jāiekārto kuģa žurnāls un jāizdara ieraksti tajā pēc pielikuma 6. papildinājumā dotā parauga. 5. Viņam jānosūta arī šā kuģa žurnāla kopiju savas valsts kompetentajām iestādēm ne vēlāk kā 15 dienas pirms trešā mēneša beigām pēc mēneša, uz kuru žurnāla ieraksti attiecas. Šīs iestādes nekavējoties nosūta kopijas delegācijai, kas nosūta tās Departamentam pirms trešā mēneša beigām pēc mēneša, uz kuru tās attiecas. 6. Katru gadu līdz 30. aprīlim delegācija iesniedz Departamentam aprēķinu par nodevām, kas nomaksājamas par iepriekšējo zvejas gadu, pamatojoties uz deklarācijām par nozveju, kuras iesniedzis katrs kuģa īpašnieks un kuras apstiprinājuši zinātniskie institūti, kas ir atbildīgi par par nozvejas datu pārbaudi dalībvalstīs, piemēram, IRD ( Institut de Recherche pour le Développement ), IEO ( Instituto Espanol de Oceanografia ), INIAP ( Instituto Nacional de Investigaçao Agraria e das Pescas ) un INRH ( Institut National de Recherche Halieutique ). 7. Pēdējā nolīguma piemērošanas gadā aprēķinu par nodevām, kas nomaksājamas par iepriekšējo zvejas gadu, nosūta 4 mēnešu laikā no nolīguma izbeigšanās dienas. 8. Galīgais aprēķins nosūtāms attiecīgajiem kuģu īpašniekiem, kuriem ir dotas 30 dienas, sākot no dienas, kad saņemts paziņojums par Departamenta apstiprinātajiem skaitliskajiem datiem, lai nokārtotu savas finanšu saistības ar kompetentajām valsts iestādēm. Informāciju par par izdarīto maksājumu euro Marokas valsts kasē I nodaļas 5. punktā minētajā kontā delegācija nosūta Departamentam ne vēlāk kā pusotru mēnesi pēc šā paziņojuma saņemšanas. 9. Taču, ja galīgā aprēķinātā summa ir mazāka par avansu, starpību neatmaksā. 10. Kuģu īpašnieki veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu kuģa žurnāla kopiju nosūtīšanu un iespējamo papildu maksājumu veikšanu termiņos, kas norādīti 6. un 7. punktā. 11. Ja kuģu īpašnieks neizpilda saistības, kas paredzētas 6. un 7. punktā, tad zvejas licences darbību automātiski aptur, līdz šīs saistības ir izpildītas. III NODAļA – ZVEJAS ZONAS Visu veidu zvejas zonas Marokai piederošajā Atlantijas okeāna zonā ir noteiktas tehnisko datu lapās (2. papildinājums). Marokai piederošā Vidusjūras zona, kas atrodas uz austrumiem no 35°48’N – 6°20’W (Spartela zemesrags), no šā protokola ir izslēgta. IV NODAļA – EKSPERIMENTāLāS ZVEJAS IEVIEšANAS KāRTīBA Puses kopīgi nosaka Kopienas uzņēmējus, kas veiks eksperimentālo zveju, vislabvēlīgāko periodu šādai zvejai un piemērojamos nosacījumus. Lai atvieglotu kuģiem pētniecisko zveju, Marokas Karalistes valdība nosūta visu pieejamo zinātnisko informāciju un citu pieejamo pamatinformāciju. Marokas zivsaimniecības nozare ir cieši iesaistītaa (saskaņošanā un dialogā par eksperimentālās zvejas ieviešanas nosacījumiem). Eksperimentālās zvejas reisi norit ilgākais sešus mēnešus un vismaz trīs mēnešus, ja vien pēc abpusējas vienošanās puses šo periodu nemaina. Kandidātu izvēle eksperimentālās zvejas reisu veikšanai Eiropas Komisija paziņo Marokas valsts iestādēm informāciju par licenču pieprasījumiem eksperimentālajai zvejai. Tā nodrošina tās ar tehnisku dokumentāciju par: - kuģa tehniskajiem parametriem, - kuģa apkalpes pieredzes līmeni šajā zvejā, - priekšlikums reisa tehniskajiem parametriem (ilgums, zvejas rīki, izpētes reģioni, utt.). Marokas Karalistes valdība organizē dialogu ar Eiropas Komisiju par tehniskajiem aspektiem, no vienas puses, un ar attiecīgajiem kuģu īpašniekiem, no otras puses, ja tā uzskata to par nepieciešamu. Pirms reisa sākuma kuģa īpašnieki iesniedz Marokas varas iestādēm un Eiropas Komisijai: - deklarāciju par jau uz borta esošo lomu, - reisa laikā izmantojamo zvejas rīku tehnisko raksturojumu; - garantiju, ka tie atbilst Marokas zivsaimniecību regulējošajiem tiesību aktiem; Eksperimentālās zvejas reisa laikā attiecīgo kuģu īpašnieki: - sūta Marokas varas iestādēm un Eiropas Komisijai iknedēļas atskaites ar detalizētu informāciju par katras dienas un katra iemetiena nozveju un norāda tehniskos parametrus katram reisam (vieta, dziļums, datums un laiks, nozveja un citi novērojumi vai komentāri); - ar kuģu novērošanas sistēmas palīdzību (VMS) paziņo kuģa atrašanās vietu, ātrumu un kursu; - nodrošina, ka uz kuģa atrodas viens Marokas zinātniskais novērotājs vai novērotājs, ko izvēlējušās Marokas varas iestādes. Novērotāja uzdevums ir vākt zinātnisku informāciju par lomiem, kā arī ņemt lomu paraugus. Novērotāju statuss ir tāds pats kā kuģa virsniekiem, un kuģa īpašnieks sedz viņu uzturēšanās izdevumus viņu atrašanās laikā uz kuģa. Lēmumu par novērotāja atrašanās laiku uz klāja, viņa palikšanas ilgumu un iekāpšanas un izkāpšanas ostu nosaka pēc vienošanās ar Marokas iestādēm. Ja vien nepastāv vienošanās starp pusēm par pretējo, kuģi nevar piespiest piestāt ostā biežāk nekā vienu reizi divu mēnešu laikā, - nodod savu kuģi pārbaudei, pirms tas atstāj Marokas ūdeņus, ja Marokas varas iestādes to pieprasa, - ievēro Marokas Karalistes zivsaimniecības tiesību aktus. Nozveja, arī piezveja, kas iegūta zinātniskā reisa laikā, paliek kuģa īpašnieka īpašumā, ar noteikumu, ka tā atbilst noteikumiem, ko šajā sakarā pieņēmusi Apvienotā komiteja. Marokas varas iestādes ieceļ kontaktpersonu, kas ir atbildīga par visu neparedzēto problēmu risināšanu, kuras var kavēt eksperimentālās zvejas attīstību. V NODAļA – NOTEIKUMI PAR TO KOPIENAS ZVEJAS KUģU NOVēROšANU, KURI DARBOJAS MAROKAS ZVEJAS ZONā UZ šā NOLīGUMA PAMATA 1. Visus zvejas kuģus, kuru kogarums pārsniedz 15 metrus un kuri darbojas saskaņā ar šo nolīgumu laikā, kamēr tie zvejo Marokas zvejas zonās, uzrauga ar satelītu. 2. Lai kuģus varētu uzraudzīt ar satelītu, Marokas iestādes paziņo Kopienai Marokas zvejas zonu koordinātas (ģeogrāfisko platumu un garumu). Šo informāciju, kas izteikta grādos, minūtēs un sekundēs, Marokas iestādes nosūta elektroniskā veidā. 3. Puses apmainās ar informāciju par X.25 adresēm un precizējumiem elektroniskai informācijas apmaiņai starp to kontroles centriem saskaņā ar 5. līdz 7. punktu. Šī informācija ietver šādus datus, ja tie pastāv: nosaukumi, tālruņa un faksa numuri un e-pasta adreses (tīmekļa vietnē vai X.400), ko var izmantot vispārējai saziņai starp kontroles centriem. 4. Kuģu atrašanās vietas noteikšanas kļūda var būt līdz 500 metriem un ticamības intervāls ― 99 %. 5. Kuģim, kas zvejo saskaņā ar nolīgumu un kas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem ir pakļauts novērošanai ar satelītu, ienākot Marokas zvejas zonās, kuģa karoga valsts kontroles centrs nekavējoties nosūta ziņojumus par kuģa atrašanās vietu (kuģa identifikācija, ģeogrāfiskais platums, garums, kurss un ātrums) Marokas Zivsaimniecības uzraudzības un kontroles centram ( FMC ) ar intervāliem, kas nav ilgāki par divām stundām. Minētie ziņojumi identificējami kā ziņojumi par kuģa atrašanās vietu. 6. Ziņojumus, kas minēti 5. pantā, nosūta elektroniski X.25 formātā vai jebkurā citā drošā protokolā. Tos sūta reālā laikā formātā, kas dots II tabulā. 7. Ja nepārtrauktās satelītnovērošanas aprīkojumam uz zvejas kuģa rodas tehnisks defekts vai tas sabojājas, kuģa kapteinis savlaicīgi sūta pa faksu 5. punktā noteikto informāciju kuģa karoga valsts kontroles centram un Marokas FMC . Šādos apstākļos jāsūta globālās pozīcijas ziņojums par atrašanās vietu ik pēc četrām stundām. Šajā globālās pozīcijas ziņojumā iekļauj atskaites par kuģa kapteiņa ik pēc divām stundām fiksēto atrašanās vietu saskaņā ar prasībām, kas noteiktas 5. punktā. Kuģa karoga valsts kontroles centrs nekavējoties nosūta ziņojumus Marokas FMC . Bojātās iekārtas salabo vai nomaina laika periodā, kas nav ilgāks par vienu mēnesi. Pēc šā termiņa attiecīgajam kuģim ir jāatstāj Marokas zvejas zonas vai jāatgriežas Marokas ostā. 8. Kuģu karoga valstu kontroles centri uzrauga savu kuģu kustību Marokas ūdeņos ar stundas intervālu. Ja kuģus neuzrauga saskaņā ar minētajiem nosacījumiem, nekavējoties informē Marokas FMC un piemēro 7. punktā noteikto procedūru. 9. Ja Marokas FMC konstatē, ka kuģa karoga valsts nenosūta informāciju, kas noteikta 5. punktā, par to nekavējoties paziņo kompetentajiem Eiropas Komisijas dienestiem. 10. Informācija par uzraudzību, kas nodota otrai pusei saskaņā ar šiem noteikumiem, ir paredzēta vienīgi Marokas varas iestādēm Kopienas zvejas flotes kontrolei un uzraudzībai saskaņā ar EK un Marokas nolīgumu par zveju. Šo informāciju nekādos apstākļos nedrīkst nodot citām pusēm. 11. Satelīta uzraudzības programmatūras un aparatūras sastāvdaļām jābūt teicamā tehniskā stāvoklī , kas izslēdz iespēju sagrozīt atrašanās vietas datus un tehniski manipulēt.. Sistēma ir pilnībā automātiska un tai jādarbojas nevainojami jebkuru brīdi , neatkarīgi no vides un laika apstākļiem. Aizliegts iznīcināt, bojāt un izslēgt satelītnovērošanas sistēmu vai traucēt tās darbību. Kapteinis nodrošina to, ka: - informācija nekādā veidā netiek izmainīta, - satelītnovērošanas aparatūras antena vai antenas nekādā veidā nav nobloķētas, - strāvas pievade satelītnovērošanas aparatūrai nekādā veidā netiek pārtraukta, un - satelītnovērošanas aparatūra netiek aizvākta no kuģa. 12. Puses vienojas, ka pēc pieprasījuma tās apmainīsies ar informācijas par aprīkojumu, ko izmanto satelītuzraudzībai, lai nodrošinātu, ka katrs aparatūras elements pilnībā atbilst otras puses prasībām atbilstīgi šiem noteikumiem. Pirmo sanāksmi par šo jautājumu organizē pirms protokola stāšanās spēkā. 13. Visus strīdus par šo noteikumu interpretāciju vai piemērošanu izskata pušu apspriedēs Apvienotajā komitejā, kas paredzēta nolīguma 10. pantā. 14. Puses vienojas, ja nepieciešams, grozīt noteikumus Apvienotajā komitejā, kas paredzēta nolīguma 10. pantā. VI NODAļA – ZIņOšANAS KāRTīBA PAR NOZVEJU 1. Kuģa žurnāls 1. Kuģu kapteiņiem zvejošanai Marokas zvejas zonā jāizmanto īpaši šim nolūkam sagatavots kuģa žurnāls un pastāvīgi jāizdara ieraksti šajā žurnālā saskaņā ar šā žurnāla lietošanas pamācībā minētajiem noteikumiem. 2. Kuģu īpašnieki nosūta kuģa žurnāla kopiju savām kompetentajām iestādēm ne vēlāk kā 15 dienas pirms trešā mēneša beigām pēc mēneša, uz kuru tā attiecas. Šīs iestādes nekavējoties nosūta kopijas delegācijai, kura tās nosūta Departamentam pirms trešā mēneša beigām pēc mēneša, uz kuru tās attiecas. 3. Ja kuģu īpašnieks neizpilda saistības, kas paredzētas 1. un 2. punktā, tad zvejas licences darbību automātiski aptur līdz šīs saistības ir izpildītas. 2. Deklarācijas par kvartāla nozveju 1. Līdz katra kvartāla trešā mēneša beigām delegācija ziņo Departamentam par visu Kopienas kuģu iepriekšējā kvartāla nozvejas apjomu. 2. Šajā informācijā iekļaujams mēnesis, zvejas veids, kuģis un sugas, kas uzrādītas kuģa žurnālā. 3. Šo informāciju nosūta arī Departamentam datora failā tādā formātā, kas ir savietojams ar ministrijas izmantoto programmatūru. 3. Informācijas uzticamība Informācijai dokumentos, kas minēti 1. un 2. punktā, ir jāatspoguļo faktiskā nozvejas situācija, lai veidotu vienu no pamatiem krājumu izmaiņu uzraudzībai. VII NODAļA – MAROKAS JūRNIEKU NODARBINāšANAS KāRTīBA 1. Kuģu īpašnieki ar šajā nolīgumā paredzētajām zvejas licencēm visā savas atrašanās laikā Marokas ūdeņos šādi nodarbina Marokas zvejniekus uz kuģa: a) pelāģiskās zvejas traleri - ar mazāk nekā 150 GT ― Marokas jūrniekus nodarbina pēc brīvas izvēles - ar mazāk nekā 5 000 GT ― 6 jūrnieki; - vienāds vai lielāks par 5 000 GT ― 8 jūrnieki. Taču, ja šie kuģi Marokas zvejas zonā darbojas mazāk par vienu mēnesi gadā, viņi ir atbrīvoti no pienākuma nodarbināt Marokas jūrniekus. Bez tam, ja šā kuģu zvejas licences ir atjaunotas uz laika periodu, kas ilgāks par vienu mēnesi gadā, attiecīgie kuģu īpašnieki par pirmo mēnesi maksā naudas summu, kas paredzēta šīs nodaļas 10. punktā. Sākot no zvejas licences otrā mēneša pirmās dienas, viņi pilda savas saistības nodarbināt Marokas jūrniekus; b) nerūpnieciskā zveja ziemeļos ― Marokas jūrniekus nodarbina pēc brīvas izvēles; c) nerūpnieciskā zveja dienvidos ― 2 jūrnieki; d) seineri ziemeļos ― 2 jūrnieki; e) dziļūdens traleri un āķu jedu kuģi ― 8 jūrnieki; f) kuģi tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām ― 3 jūrnieki. 2. Kuģu īpašnieki brīvi izvēlas zvejniekus, kurus uzņemt uz savu kuģu klāja. 3. Kuģu īpašnieki vai viņu pārstāvji ar zvejniekiem noslēdz zvejnieku darba līgumus. 4. Kuģa īpašnieks departamentam dara zināmus uz attiecīgā kuģa darbā pieņemto Marokas jūrnieku uzvārdus, minot viņu posteni kuģa komandā. 5. Saistībā ar darbā uz Kopienas kuģiem pieņemto jūrnieku tiesībām piemēro Starptautiskās darba organizācijas (SDO) Deklarāciju par darba pamatprincipiem un pamattiesībām. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un faktisku kolektīvo līgumu slēgšanas tiesību atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 6. Marokas jūrnieku darba līgumus, vienu kopiju atdodot katram prasītājam, noslēdz starp kuģa īpašnieka aģentu/iem un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem, konsultējoties ar Marokas kompetentajām iestādēm. Šajos līgumos jūrniekiem ir paredzētas attiecīgās sociālās apdrošināšanas garantijas, ieskaitot dzīvības apdrošināšanu un veselības, un nelaimes gadījumu apdrošināšanu. 7. Kuģu īpašnieki vai viņu aģenti divu mēnešu laikā kopš licences izdošanas šā līguma kopiju, ko pienācīgā kārtībā parakstījušas attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes, nosūta tieši Departamentam. 8. Algas Marokas jūrniekiem maksā kuģu īpašnieki. Par tām pirms licences izdošanas vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un attiecīgie Marokas jūrnieki vai viņu pārstāvji. Tomēr Marokas jūrniekiem maksājamās algas nedrīkst būt zemākas par algām, ko maksā Marokas kuģu komandām, un tās nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par SDO noteiktajiem standartiem. 9. Ja viens vai vairāki jūrnieki, kas pieņemti darbā, nepaziņo par savu ierašanos līdz laikam, kad ir paredzēta kuģa atiešana, kuģim, pēc ostas kompetento iestāžu informēšanas par nepilnīgu kuģa komandas sarakstā pieprasīto un precizēto jūrnieku skaitu, ir atļauts uzsākt plānoto reisu. Iestādes par to informē Departamentu. Kuģu īpašnieki veic nepieciešamās darbības, lai nodrošinātu, ka šajā nolīgumā paredzētais jūrnieku skaits uz kuģa būtu uz kuģa vēlākais līdz nākamajam reisam. 10. Ja Marokas jūrniekus nepieņem uz kuģa citu iemeslu dēļ, izņemot iepriekšējā punktā minētos iemeslus, kuģu īpašniekiem cik ātri vien iespējams ir jāsamaksā vienotas likmes summa EUR 20 apmērā par katru zvejas dienu Marokas zvejas zonā un par katru zvejnieku; tas jāizdara trīs mēnešu laikā. Šo summu izmanto Marokas zvejnieku apmācībai un to iemaksā I nodaļas 5. punktā norādītajā kontā. 11. Divreiz gadā ― 1. janvārī un 1. jūlijā ― delegācija nosūta Departamentam to Marokas jūrnieku sarakstu, kuri ir nodarbināti uz Kopienas kuģiem, norādot detalizētu informāciju par viņu reģistrēšanu komandas locekļu sastāvā un attiecīgajiem kuģiem. 12. Izņemot gadījumus, kas paredzēti 9. punktā, ja atkārtojas kuģu īpašnieku nepakļaušanās prasībai uzņemt vajadzīgo Marokas jūrnieku skaitu, tad kuģa zvejas licences darbību automātiski aptur līdz šīs saistības tiek izpildītas. VIII NODAļA – ZVEJAS UZRAUDZīBA UN NOVēROšANA A- Zvejas novērošana 1. Kuģi, kam saskaņā ar nolīgumu ir atļauts zvejot Marokas zvejas zonās, uzņem Marokas ieceltus novērotājus ar turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem. 1.1. 25 % no autorizētajiem kuģiem, kuriem ir pāri par 100 GT, uzņem novērotājus uz klāja katru kvartālu; 1.2. Rūpnieciskās pelaģiskās zvejas kuģi uzņem vienu zinātnisko novērotāju uz visu to darbības laiku Marokas ūdeņos; 1.3. Citus Kopienas zvejas kuģus ar tonnāžu, kas ir mazāka vai vienāda ar 100 GT, uzrauga maksimāli desmit reisus gadā un pa zvejas kategorijām. 1.4. Departaments izveido to kuģu sarakstu, kuriem ir jāuzņem novērotāji, kā arī iecelto novērotāju sarakstu. Tiklīdz šie saraksti ir izveidoti, tos nosūta delegācijai. 1.5. Departaments ar delegācijas palīdzību, izdodot licenču, vēlākais 15 dienas pirms novērotāja plānotās uzņemšanas dienas, paziņo attiecīgajam kuģa īpašniekam tā ieceltā novērotāja vārdu, kam jāierodas uz kuģa. 2. Uz pelaģiskās zvejas traleriem novērotāji atrodas pastāvīgi. Citās zvejas kategorijās novērotāji pavada vienu reisu uz katra kuģa. 3. Par novērotāju uzņemšanas nosacījumiem vienojas kuģu īpašnieki vai to aģenti un Marokas varas iestādes. 4. Pēc izvēlēto kuģu saraksta izziņošanas novērotājus uzņem uz kuģa klāja tā īpašnieka izvēlētajā ostā pirmā ceļojuma sākumā Marokas ūdeņos. 5. Divu nedēļu laikā, par to brīdinot desmit dienas iepriekš, attiecīgo kuģa īpašnieki dara zināmu, kurās Marokas ostās un kurās dienās tie plāno uzņemt novērotājus. 6. Ja novērotāji ierodas uz kuģa ārzemju ostā, viņu ceļošanas izmaksas sedz kuģa īpašnieki. Ja kuģis, uz kura atrodas Marokas novērotājs, dodas prom no Marokas zvejas zonas, ir jādara viss, lai nodrošinātu novērotāja atgriešanos Marokā pēc iespējas ātrāk, attiecīgās izmaksas sedzot kuģa īpašniekam. 7. Ja zinātniskie novērotāji ir ceļojuši veltīgi, jo kuģu īpašnieki nav izpildījuši savas saistības, kuģu īpašnieki apmaksā viņu ceļošanas izmaksas un dienas naudu par novērotāju bezdarbības dienām tādā pat apmērā, kādu saņem Marokas valsts tādas pašas kategorijas ierēdņi. Līdzīgā kārtā, ja kuģa īpašnieka dēļ kavējas novērotāja uzņemšana, kuģa īpašnieks maksā novērotājam iepriekšminēto dienas naudu. Par katrām izmaiņām likumos un noteikumos par dienas naudām ir jāinformē delegācija ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šo izmaiņu stāšanās spēkā. 8. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā vēlākais divpadsmit stundas pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma uzņemt novērotāju uz kuģa. 9. Novērotājiem uz kuģa ir virsnieka statuss. Viņu uzdevumi ir šādi: 9.1. novērot kuģu zvejas darbības; 9.2. pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātes; 9.3. ņemt bioloģiskos paraugus saskaņā ar zinātniskām programmām; 9.4. sagatavot izmantojamo zvejas rīku sarakstu; 9.5. pārbaudīt kuģa žurnālā reģistrētos datus par nozveju Marokas ūdeņos; 9.6. pārbaudīt, cik procentu veido piezveja, un novērtēt, cik liels ir jūrā izgāzto tirdzniecībai derīgo zivju, vēžveidīgo un galvkāju daudzums; 9.7. pa faksu vai radio pārraidīt nozvejas datus, ieskaitot uz kuģa esošo nozvejotā galvenā lomā un piezvejas apjomu. 10. Kapteiņi dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāju fizisko drošību un labklājību viņu pienākumu izpildes laikā. 11. Novērotājiem iespēju robežās piedāvā izmantot jebkādus viņu pienākumu veikšanai vajadzīgos līdzekļus. Kapteiņi nodrošina novērotāju piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi viņu pienākumu izpildei, dokumentiem, kam ir tiešs sakars ar kuģa zvejas darbībām, jo īpaši ieskaitot kuģa žurnālu un navigācijas žurnālu, kā arī tām kuģa daļām, kurām piekļūstot, ir atvieglināta novērotāju pienākumu izpilde. 12. Atrodoties uz kuģa, novērotāji: 12.1. veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņu ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zveju, 12.2. saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un respektē visu to kuģa dokumentu konfidencialitāti, kuri pieder attiecīgajam kuģim. 13. Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa, novērotāji sagatavo ziņojumu par savu darbību, ko nosūta Marokas kompetentajām iestādēm, kā arī kopiju Eiropas Komisijas delegācijai. Viņi to paraksta kapteiņa klātbūtnē, kurš tam var pievienot vai liktpievienot jebkādas piezīmes, kuras viņš uzskata par būtiskām, zem kurām seko kapteiņa paraksts. Ziņojuma kopiju nodod kapteinim, kad novērotājs atstāj kuģi. 14. Kuģu īpašnieks sedz izmaksas, kas rodas, nodrošinot novērotājiem uz kuģa tādus pašus sadzīves apstākļus kā kuģa virsniekiem. 15. Novērotāju algu un sociālās iemaksas maksā Marokas kompetentās iestādes. 16. Lai segtu Marokas izdevumus, kas rodas sakarā ar novērotāju atrašanos uz kuģiem, papildus kuģu īpašnieku maksātajai maksai ir jāmaksā „maksa par zinātniskajiem novērotājiem” 3,5 euro apmērā uz GT par kvartālu vienam kuģim, kas zvejo Marokas zvejas zonās. Saskaņā ar pielikuma I nodaļas 5. punkta noteikumiem, šo maksu nomaksā kopā ar kvartāla maksājumiem. 17. Ja kuģa īpašnieks neizpilda saistības, kas paredzētas 4. punktā, zvejas licences darbību automātiski aptur līdz šo saistību izpildei. B- KOPīGā ZVEJAS PāRRAUDZīBA Līgumslēdzējas puses izveido kopīgu pārraudzības un novērošanas sistēmu par kuģu izkraušanu krastā ar mērķi uzlabot kontroles efektivitāti tā, lai nodrošinātu tās atbilstību nolīguma noteikumiem. Šajā nolūkā katras līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes ieceļ savu pārstāvi, paziņojot viņa vārdu otrajai līgumslēdzējai pusei; šis pārstāvis novēro kuģa izkraušanu krastā un šīs izkraušanas kārtību. Marokas varas iestādes pārstāvis kā novērotājs seko dalībvalstu nacionālās inspekcijas dienestu veiktajai to kuģu izkraušanas pārbaudei, kuri darbojušies Marokas zvejas zonās. Pārstāvis pavada nacionālās inspekcijas amatpersonas, kad tās apmeklē ostas, uz kuģiem, dokos, izsolēs, zivju vairumtirdzniecības veikalos, saldētavās un citās telpās zivju uzglabāšanai pirms tās tiek laistas tirgū, un viņam ir pieeja pārbaudāmajiem dokumentiem. Marokas varas iestādes pārstāvis sagatavo un iesniedz ziņojumu ar detalizētu informāciju par pārbaudēm, kurās viņš ir piedalījies. Departaments uzaicina delegāciju piedalīties ieplānotajās pārbaudes vizītēs kuģu izkraušanas ostās, nosūtot par to paziņojumu desmit dienas iepriekš. Pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma Kopienas zvejas inspektori var kā novērotāji piedalīties Marokas iestāžu veiktajās Kopienas kuģu izkraušanas pārbaudēs Marokas ostās. Abu pušu kompetentās iestādes vienojas par šo darbību praktisko pusi. IX NODAļA - PāRRAUDZīBA 1. Eiropas Kopienas rīcībā ir pastāvīgi atjaunināts to kuģu saraksts, kam saskaņā ar šo protokolu ir izsniegtas zvejas licences. Tūlīt pēc šā saraksta izveidošanas un vienmēr, kad to atjaunina, to dara zināmu Marokas iestādēm, kas atbild par zvejas vietu pārbaudi. 2. Tehniskā pārbaude 2.1. Reizi gadā, kā arī pēc katrām izmaiņām tonnāžā vai zvejas kategorijas maiņas, pēc kuras ir nepieciešams izmantot cita veida zvejas rīkus, 1. punktā minētie Kopienas kuģiem jāierodas Marokas ostā, lai tiem veiktu spēkā esošajos tiesību aktos paredzēto pārbaudi. Šādaām pārbaudēm noteikti jānotiek 48 stundu laikā pēc kuģa ierašanās ostā. 2.2. Ja pārbaude ir pabeigta ar apmierinošiem rezultātiem, kuģa kapteinim izsniedz sertifikātu, kura derīguma termiņš ir tāds pats kā zvejas licencei un kurš tiek automātiski atjaunots, ja kuģa licenču atjauno gada laikā. Taču maksimālais derīguma termiņš nedrīkst pārsniegt vienu gadu. Šis sertifikāts vienmēr jāglabā uz kuģa. 2.3. Tehniskā inspekcija pārbauda kuģa tehniskos datus un zvejas rīku atbilstību nolīguma noteikumiem un to, vai ir ievēroti noteikumi, kas attiecas uz kuģa marokāņu komandu. 2.4. Kuģa īpašnieks sedz maksu par pārbaudi pēc Marokas tiesību aktos noteiktā tarifa. Tā nevar būt lielāka, kā summa, ko citi kuģi parasti maksā par tiem pašiem pakalpojumiem. 2.5. Ja kuģu īpašnieks neizpilda saistības, kas paredzētas šīs nodaļas 2.1. punktā un 2.2. punktā, tad zvejas licences darbība tiek automātiski apturēta līdz šo saistību izpildei. 3. Ienākšana zonā un iziešana no tās: 3.1 Kopienas kuģi ziņo departamentam par plānoto ienākšanu Marokas zvejas zonās vai to atstāšanu vismaz 4 stundas iepriekš. 3.2 Ziņojot par zonas atstāšanu, kuģi dara zināmas arī savas atrašanās vietas koordinātes un uz kuģa esošo lomu apjomu pa sugām. Šo informāciju visieteicamāk sniegt pa faksu vai ― kuģiem, kuri nav aprīkoti ar faksu ― pa radio, ievērojot pielikuma 8. papildinājumā norādīto detalizēto informāciju. 3.3 Ja kāds kuģis zvejo, neinformējot par to departamentu, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez licences. 3.4 Kopā ar zvejas licences izdošanu kuģiem dara zināmus arī faksa un tālruņa numurus un e-pasta adresi. 4. Kontroles procedūras. 4.1 Marokas ūdeņos zvejojošo Kopienas kuģu kapteiņi sadarbojas ar katru Marokas oficiālo pārstāvi, kas veic zvejas darbību inspekciju un kontroli. 4.2. Minētie ierēdņi neuzturas uz kuģa ilgāk, kā to prasa viņu pienākumu izpilde. 4.3. Inspekciju beidzot, kuģa kapteinim izdod apliecinājumu. 5. Kuģu pārbaude 5.1. Departaments informē Eiropas Komisiju ne vēlāk kā 48 stundu laikā par visām kuģu pārbaudēm un Kopienas kuģiem uzliktajiem sodiem Marokas ūdeņos. 5.2. Eiropas Komisija tajā pašā laikā saņem īsu ziņojumu par pārbaudes veikšanas apstākļiem un iemesliem. 6. Pārbaudes protokols 6.1. Pēc tam, kad Marokas iestāžu atbildīgais par inspekcijas veikšanu ir sastādījis protokolu, kuģa kapteinis to paraksta. 6.2. Šī parakstīšana neskar kapteiņa tiesības vai jebkuras aizstāvības iespējas, ko viņš var izmantot pret viņam piedēvētu pārkāpumu. 6.3. Kapteinis nogādā kuģi ostā, kuru norādījušas par inspekciju atbildīgās Marokas iestādes. Kuģi, kas pārkāpj Marokas tiesību aktus par jūras zveju, patur ostā, līdz tiek pabeigtas parastās administratīvās formalitātes, kas saistītas ar kuģa pārbaudi. 7. Pārbaudes izbeigšana 7.1. Pirms ikvienas juridiskas procedūras notiek mēģinājums atrisināt iespējamo pārkāpumu izlīguma procedūras ceļā. Šī procedūra beidzas ne vēlāk kā trīs darba dienu laikā pēc kuģa pārbaudes. 7.2. Ja lieto izlīguma procedūru, soda naudas apjomu nosaka saskaņā ar Marokas tiesību aktiem par zvejniecību. 7.3. Ja lietu nevar nokārtot ar izlīguma procedūru un tā ir jāsniedz kompetentā tiesas institūcijā, kuģu īpašnieki Marokas kompetento iestāžu noteiktajā kontā iemaksā drošības naudu, kas sastāv no kuģa pārbaudes izmaksām un sodiem un kompensācijām, kuras jāmaksā pusēm, kas ir atbildīgas par pārkāpumu. 7.4. Drošības nauda nav atgūstama līdz tiesvedības beigām. To atdod atpakaļ, ja tiesvedība beidzas bez notiesāšanas. Līdzīgi, ja notiesāšanas rezultātā ir jāmaksā sods, kas ir mazāks par iemaksāto drošības naudu, kompetentās Marokas iestādes atdod starpību. 7.5. Kuģim atļauj atstāt ostu: - ja ir izpildītas saistības, kas radušās mierizlīguma rezultātā, vai - pirms tiesvedības pabeigšanas ― ja ir iemaksāta 77.3. punktā minētā drošības nauda un to ir pieņēmusi kompetentā Marokas iestāde. 8. Lomu pārkraušana 8.1. Jebkāda nozvejoto lomu pārkraušana jūrā Marokas zvejas zonā ir aizliegta. Taču Kopienas pelaģiskās zvejas traleri, kas vēlas pārkraut nozvejotos lomus Marokas ūdeņos, pēc Departamenta licences to var darīt kādā Marokas ostā vai citā Marokas kompetento iestāžu noteiktā vietā. Šāda pārkraušana notiek novērotāja vai jūras zvejas delegācijas pārstāvja un kontroles iestāžu uzraudzībā. Jebkura persona, kas pārkāpj šo noteikumu, var saņemt sodu, ko paredz Marokas tiesību akti. 8.2. Minēto kuģu īpašnieki pirms jebkuras pārkraušanas vismaz 24 stundas iepriekš sniedz Departamentam šādu informāciju: - to zvejas kuģu nosaukumi, kam jāpārkrauj lomi; - kravas kuģu nosaukumi, to karogi, reģistrācijas numuri un signāli; - pārkraujamo lomu daudzums tonnās pa sugām; - lomu galamērķis; - pārkraušanas datums un diena. Marokas puse patur tiesības atteikt lomu pārkraušanu, ja transportkuģis ir pārvadājis nelegālu, nedeklarētu vai neregulētu lomu gan iekšpus, gan ārpus Marokas jurisdikcijā esošajiem jūras apgabaliem. 8.3. Pārkraušanu uzskata par došanos projām no Marokas zvejas zonas. Tādēļ kuģiem ir jāiesniedz Departamentam nozvejas ziņojumi un jāpaziņo, vai tie vēlas turpināt zvejot Marokas zvejas zonā vai atstāt šo zonu. Kopienas pelaģiskās zvejas kuģu kapteiņi, no kuru kuģiem Marokas ostā izkrauj vai pārkrauj lomus, atļauj Marokas inspektoriem veikt pārkraušanas darbību kontroli un atvieglo to veikšanu. Pēc inspekcijas un kontroles pabeigšanas ostā kuģa kapteinim izsniedz apliecinājumu. X NODAļA: LOMU IZKRAUšANA Līgumslēdzējas puses, apzinoties, ko iegūst ar labāku integrāciju nolūkā kopīgi attīstīt katrs savu zivsaimniecības nozari, ir vienojušās pieņemt šādus noteikumus attiecībā uz Kopienas kuģu Marokas ūdeņos nozvejoto lomu vienas daļas izkraušanu Marokas ostās. Obligāti izkraujamā loma proporcija ir noteikta nolīgumam pievienotajās tehnisko datu lapās. Finansiālie stimuli 1. Izkraušana Kopienas tunzivju kuģi, kas izvēlas izkraut savus lomus Marokas ostā, par katru Marokas ūdeņos nozvejoto tonnu saņem 2,50 euro lielu nodevas atlaidi, ko atrēķina no tehnisko datu lapā Nr. 5 norādītās summas. Papildus samazinājumu 2,50 euro par tonnu piešķir, ja zivju produkciju pārdod zivju tirgos. Šo mehānismu piemēro visiem Kopienas kuģiem maksimāli līdz 50 % apmērā no galīgi aprēķinātā nozvejas apjoma (kā noteikts pielikuma II nodaļā), sākot no pirmā šā protokola darbības gada. Kopienas pelaģiskās zvejas kuģi, kuri izvēlas Marokas ostā izkraut daudzumu virs 25 % no obligātās nozvejas, kas noteikta tehnisko datu lapā Nr. 6, saņem 10 % nodevas samazinājumu par katru tonnu, kas izkrauta brīvprātīgi. 2. Īstenošanas kārtība Zivju tirgos, veicot izkraušanas operācijas, tiek izpildītas svēršanas veidlapas, lai nodrošinātu produktu izsekojamību. Pārdošanai zivju tirgos sagatavo atskaiti par pārdodamajām zivīm un atskaitījumiem. Minēto svēršanas veidlapu un atskaišu kopijas nosūta jūras zvejas delegācijai izkraušanas ostā. Kad Departaments tās ir apstiprinājis, attiecīgajiem kuģu īpašniekiem dara zināmas summas, kas tiem tiks atmaksātas. Šīs summas atskaita no nodevām, kas jāmaksā par turpmākajiem licences pieteikumiem. 3. Novērtēšana Finansiālo stimulu līmeni regulē Apvienotā komiteja, ņemot vērā izkrauto lomu sociāli ekonomisko ietekmi attiecīgajā gadā. PAPILDINāJUMI 4. Licences pieteikuma veidlapa 5. Tehnisko datu lapas 6. Ziņojumu nosūtīšana Marokai caur VMS , atrašanās vietas koordinātu paziņošana 7. Marokas zvejas zonu robežas, zvejas zonu koordinātas 8. Marokas FMC adrese 9. Kuģa žurnāls 10. Atskaites veidlapa par nozvejoto lomu. Saskaņojamais paraugs 11. Marokas radio stacijas tehniskie parametri 1. papildinājums MAROKAS UN EIROPAS KOPIENAS ZVEJAS NOLĪGUMS ZVEJAS LICENCES PIETEIKUMA VEIDLAPA I- PIETEICĒJS 1. Kuģa īpašnieka nosaukums: 2. Kuģa īpašnieka asociācijas vai pārstāvja nosaukums: 3. Kuģa īpašnieka asociācijas vai pārstāvja adrese: 4. Tālrunis: Fakss: Telekss: 5. Kapteinis: Pilsonība: II- KUĢIS: 1. Kuģa nosaukums: 2. Valsts karogs: 3. Ārējās reģistrācijas numurs: 4. Piederības osta: 5. Būvēšanas datums un vieta: 6. Izsaukuma signāls: Izsaukuma frekvence: 7. Korpusa materiāls: Tērauds ( Koks ( Poliesteris ( Cits ( III-TEHNISKAIS RAKSTUROJUMS UN KOMANDA 1. Kopējais garums: Platums: 2. Tonnāža (GT): 3. Galvenā dzinēja zirgspēki: Modelis: Veids: 4. Kuģa veids: Zvejas kategorija: 5. Zvejas rīki: 6. Komandas personālsastāvs: 7. Zivju uzglabāšanas veids uz kuģa: Svaigā veidā ( Glabāšana aukstumā ( Jauktā veidā ( Sasaldēšana ( 8. Saldētavas jauda tonnās/24 stundas: 9. Kuģa kravas telpu ietilpība: Skaits: Aizpildīšanas vieta ........................., [datums]............................... Pieteicēja paraksts 2. papildinājums Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 1 Nerūpnieciskā zveja ziemeļos: pelaģiskās sugas Atļautais kuģu skaits | 20 | Atļautie zvejas rīki | Zvejas vads Lielākie atļautie izmēri atbilstoši valdošajiem apstākļiem zonā: 500 m x 90 m. Zveja luktura gaismā ir aizliegta. | Kuģa veids: | <100 GT | Nodevas | EUR 67 par GT kvartālā | Ģeogrāfiskās robežas | Uz ziemeļiem no 34°18’00’’ Tālāk par 2 jūdzēm | Mērķsugas | Sardīnes, anšovi un citas pelaģiskās sīksugas | Izkraušanas prasības | Pirmajā gadā: 25 %; otrajā gadā: 30 %; trešajā gadā: 40 %; ceturtajā gadā: 50 % | Saudzēšanas laiks | 2 mēneši: februāris un marts. | Piezīmes | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms zvejas licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 2 Nerūpnieciskā zveja ziemeļos Atļautais kuģu skaits | 30 | Atļautie zvejas rīki | grunts āķu jeda Kat. a): maksimālais atļauto āķu skaits vienam kuģim ir 2 000. Kat. b): par maksimālo atļauto āķu skaitu vienam kuģim lems vēlāk Apvienotā komiteja saskaņā ar zinātnieku ieteikumiem un Marokas tiesību aktiem. | Kuģa veids: | a) <40 GT: 27 licences b) > 40 GT un < GT 150: 3 licences | Nodevas | EUR 60 par GT kvartālā | Ģeogrāfiskās robežas | Uz ziemeļiem no 34°18’00’’ Tālāk par 6 jūras jūdzēm | Mērķsugas | Matastes, jūraskarūsas un bentālo zivju sugas | Izkraušanas prasības | Brīvprātīga izkraušana | Saudzēšanas laiks | No 15. marta līdz 15. maijam | Piezveja | 0 % zobenzivju un zilo haizivju | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms at izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 3 Nerūpnieciskā zveja dienvidos Atļautais kuģu skaits | 20 | Atļautie zvejas rīki | Jedas, makšķerrīkii un murdi, maksimums divu veidu zvejas rīki uz viena kuģa. Peldošo āķu jedu, kakažu (rāmju tīklu), nostiprināto žaunu tīklu, driftertīklu, ‘vizuļu’ (velkamo āķu jedu) un sargānu tīklu lietošana ir aizliegta. | Kuģa veids: | <80 GT | Nodevas | EUR 60 par GT kvartālā | Ģeogrāfiskās robežas | Uz dienvidiem no 30°40’N Tālāk par 3 jūras jūdzēm | Mērķsugas | Sargāni un jūraskarūsas | Izkraušanas prasības | Brīvprātīga izkraušana | Saudzēšanas laiks | - | Atļautais tīkls | 8 mm tīkls ēsmas zvejošanai, vairāk par 2 jūras jūdzēm | Piezveja | 0 % galvkāju un vēžveidīgo, izņemot 10 % krabju; krabju mērķzveja ir aizliegta. 10 % citu dziļūdens sugu | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 4 Dziļūdens zveja Atļautais kuģu skaits | 22 kuģi ar maksimālais 11 traleriem gadā. | Atļautie zvejas rīki | Āķu jedu zvejas kuģiem: . grunts āķu jedas; dziļūdens daudzšķiedru nostiprinātais žaunu tīkls; Traleriem: tralis | Kuģa veids | Vidējais lielums 275 GT, traleriem zveja vairāk nekā 200 m dziļumā; | Nodevas | EUR 53 par GT kvartālā | Ģeogrāfiskās robežas | Uz dienvidiem no 29°N 200m attālumā ap traleriem (un 12 jūras jūdžu attālumā peldošo āķu jedu kuģiem) | Mērķsugas | Melnais heks, matastes, līhijas/pelamīdas | Izkraušanas prasības | 50 % no Marokā iegūtā loma | Saudzēšanas laiks | Attiecas tikai uz traleriem. Saudzēšanas laiks ir tāds pats, kā noteikts galvkājiem. | Atļautais tīkls | - Zvejai ar traleriem: tīkls ar vismaz 70 mm lielām acīm. Āmju dubultojums ir aizliegts. Auklu, kas veido āmi, dubultojums ir aizliegts. Par maksimālo atļauto āķu skaitu vienam kuģim lems Apvienotā komiteja saskaņā ar zinātnieku ieteikumiem un Marokas tiesību aktiem. | Piezveja | 0 % galvkāju un vēžveidīgo, izņemot krabjus (5 %) | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 5 Tunzveja Atļautais kuģu skaits | 27 | Atļautie zvejas rīki | Makšķerrīki un āķu jedas Zvejas vadi zvejošanai ar dzīvu ēsmu | Ģeogrāfiskās robežas | Tālāk par 3 jūdzēm Ēsmas zvejošana tālāk par 2 jūdzēm Visa Marokai piederošā Atlantijas okeāna zona, izņemot aizsargāto apgabala uz austrumiem no līnijas no 33°30’N/7°35’W līdz 35°48’N/6°20’W | Mērķsugas | Tuncis | Izkraušanas prasības | Daļa izkraujama Marokā par starptautiskā tirgus cenām | Saudzēšanas laiks | Nav | Atļautais tīkls | Ēsma zvejojama ar 8 mm vadu tīkliem | Nodevas | EUR 25 par nozvejoto tonnu | Avanss | Pieprasot gada licences, jāiemaksā noteikta avansa summa EUR 5 000 apmērā | Piezīmes | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 6 Rūpnieciskā pelaģiskā zveja Atļautie zvejas rīki | Pelaģiskie vai daļēji pelaģiskie | Piešķirtās kvotas | 60 000 tonnas gadā, maksimums 10 000 tonnas mēnesī | Kuģa veids | Rūpnieciskie pelaģiskie traleri | Atļautais kuģu skaits | Maksimālais skaits: 5-6 kuģi[3], ar vairāk par 3 000 GT/uz vienu kuģi - 2-3 kuģi ar 150-3 000 GT/uz vienu kuģi - 10 kuģi ar mazāk nekā 150 GT/uz vienu kuģi | Kopējā atļautā kuģu tonnāža | Maksimums: | Ģeogrāfiskās robežas | Uz dienvidiem no 29°N, 15 jūras jūdžu attālumā no krasta, rēķinot no seklā ūdens robežas | Mērķsugas | Sardīnes, sardinellas, Atlantijas makreles, stavridas un anšovi | Izkraušanas prasības | Katram kuģim Marokā ir jāizkrauj 25 % no saviem lomiem | Saudzēšanas laiks | Apstiprinātajiem zvejas kuģiem apstiprinātajā zvejas zonā ir jāievēro visi saudzēšanas laika periodi, kurus noteikusi ministrija , un tur jāpārtrauc visa veida zvejas darbības. Marokas iestādes dara zināmu šo lēmumu Komisijai iepriekš, precizējot periodu vai periodus, kad pastāv zvejošanas aizliegums, kā arī attiecīgos apgabalus. | Atļautais tīkls | Minimālais izplestu acu izmērs pelaģiskās vai daļēji pelaģiskās zvejas tralī ir 40 mm. Pelaģiskā vai daļēji pelaģiskā traļa maiss var būt nostiprināts ar tīkla gabalu, kura minimālais acu izmērs ir 400 mm izplestā veidā un ar siksnām, kas novietotas vismaz 1,5 metrus viena no otras, izņemot siksnu, kas atrodas traļa aizmugurē, kura nevar būt novietota mazāk kā 2 metrus no atveres maisā. Maisa nostiprināšana vai dubultošana kādu citu iemeslu dēļ ir aizliegta un ar trali nekādā gadījumā nevar zvejot citas sugas nekā atļautās pelaģiskās sīksugas. | Piezveja | Maksimums: 3,5 % citu sugu. Galvkāju, vēžveidīgo un citu dziļūdens un bentisko sugu nozveja ir strikti aizliegta. | Rūpnieciskā pārstrāde | Nozvejoto lomu rūpnieciska pārstrāde zivju miltos un/vai zivju eļļā ir strikti aizliegta. Taču bojātās vai sabojājušās zivis un atbirumu, kas radies pēc lomu pārkraušanas, var pārstrādāt zivju miltos vai zivju eļļā, nepārsniedzot maksimālo daudzumu 5 % no kopējā pieļaujamā nozvejas apjoma. | Piezīmes | Kuģus iedala trijās kategorijās: 1. kategorija: bruto tilpība mazāka par vai vienāda ar 3 000 GT, maksimālais apjoms 12 500 tonnas gadā uz vienu kuģi; 2. kategorija: bruto tilpība – vairāk par 3 000 GT un mazāk par vai vienādi ar 5 000 GT, maksimālais apjoms 17 500 tonnas gadā uz vienu kuģi; 3. kategorija: bruto tilpība – pāri 5 000 GT, maksimālais apjoms 25 000 tonnas gadā uz vienu kuģi. | Kuģu skaits/nodevas | Maksimālais kuģu skaits, kam ir atļauts zvejot vienlaicīgi: 18. Nodevas kuģu īpašniekiem par pieļaujamās nozvejas tonnu: EUR 20 par tonnu. Nodevas kuģu īpašniekiem par tonnu, ja pārsniegts pieļaujamās nozvejas apjoms: EUR 50 par tonnu. | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. 3. papildinājums VMS ZIŅOJUMI MAROKAI ZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETU Datu elementi | Kods | Obligāti vai fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Attiecas uz sistēmu – norāda ieraksta sākumu | Adresāts | AD | O | Attiecas uz ziņojumu – adresāta Alfa 3 ISO valsts kods | Sūtītājs | FR | O | Attiecas uz ziņojumu – sūtītāja Alfa 3 ISO valsts kods | Karoga valsts | FS | F | Ziņojuma veids | TM | O | Attiecas uz ziņojumu – ziņojuma veids „POS” | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Attiecas uz kuģi – starptautiskais kuģa radio izsaukuma signāls | Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs | IR | F | Attiecas uz kuģi. Līgumslēdzējas puses vienotais kuģa numurs (ISO-3 karoga valsts kods, kam seko numurs) | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | O | Attiecas uz kuģi – numurs uz kuģa borta | Ģeogrāfiskais platums | LA | O | Attiecas uz atrašanās vietu – atrašanās vieta grādos un minūtēs Z/D GGMM (WGS-84) | Ģeogrāfiskais garums | LO | O | Attiecas uz atrašanās vietu – atrašanās vieta grādos un minūtēs A/R GGMM (WGS-84) | Kurss | CO | O | Kuģa kurss 360° skalā | Ātrums | SP | O | Kuģa ātrums decimālmezglos | Datums | DA | O | Attiecas uz atrašanās vietu – kuģa atrašanās vietas datums UTC (GGGGMMDD) | Laiks | TI | O | Attiecas uz atrašanās vietu – kuģa atrašanās vietas laiks UTC (SSMM) | Ieraksta beigas | ER | O | Attiecas uz sistēmu – norāda ieraksta beigas | Paraugs. ISO 8859.1 Datus pārraida pēc šāda parauga: - pārraides sākumu atzīmē ar divkāršu slīpsvītru (//) un kodu, - kodu un datu elementu atdala ar vienu slīpsvītru (/). Fakultatīvie dati ir jāievada starp ieraksta sākumu un beigām. 4. papildinājums MAROKAS ZVEJAS ZONU ROBEŽAS ZVEJAS ZONU KOORDINĀTES Nr. | Kategorija | Zvejas zona (ģeogrāfiskais platums) | Attālums no krasta | 1 | Nerūpnieciskā zveja ziemeļos: pelaģiskās sugas | 34°18’00”N - 35°48’00”N | Tālāk par 2 jūdzēm | 2 | Nerūpnieciskā ziemeļos: āķu jedu kuģi | 34°18’00”N - 35°48’00”N | Tālāk par 6 jūdzēm | 3 | Nerūpnieciskā zveja dienvidos | Uz dienvidiem no 30°40’00” | Tālāk par 3 jūdzēm | 4 | Dziļūdens zveja | Uz dienvidiem no 29°00’00” | Peldošo āķu jedu kuģi: Tālāk par 12 jūdzēm | Traleri: ārpus 200 metru izobatas | 5 | Tunču zveja | Viss Atlantijas okeāns, izņemot zonu, kuras robežas ir: 35°48’N; 6°20’W/33°30’N;7°35’W | Tālāk par 3 jūdzēmun 2 jūdžu attālumā ēsmas zvejošanai | 6 | Rūpnieciskā pelaģiskā zveja | Uz dienvidiem no 29°00’00”N | Tālāk par 15 jūdzēm | 5. papildinājums MAROKAS FMC ADRESE FMC nosaukums: CSC ( Centre de Surveillance et de Contrôle de la pêche [Fisheries Monitoring and Control Centre]) (Zvejas uzraudzības un kontroles centrs) VMS tālr.: + 212 37 68 81 46 VMS fakss: + 212 37 68 81 34 VMS E-pasts: alaouihamd@mpm.gov.ma; fouima@mpm.gov.ma FMC tālr.: FMC fakss: Adrese X25 = X25 nav izmantota Ziņojums par pieslēgšanos/atslēgšanos: ar radiostacijas palīdzību (8. pielikums) 6. papildinājums ICCAT ZVEJAS ŽURNĀLS TUNZVEJAI | Āķu jeda Dzīvā ēsma Riņķvads Traleris Citi | Karoga valsts: ……………………………………………………………………........................ | Tilpums - (MT): ……………………………………………........ | Reģistrācijas numurs: ………………………………………………………………................................... | Kapteinis ……………………………………………………….... | Īpašnieks: ………………………………………………………….......................... | Komandas skaits: ….…………………………………………………........................ | Adrese: ………………………………………………………………………….... | Ziņojuma dat.: ………………………………………………...... | (Ziņojis): ………………………………………………................................. | Dienu skaits jūrā: | Zvejas dienu skaits: Veikto iemetienu skaits: | Reiss Nr.: | Datums: | Zona | Ūdens virsmas temp.. (ºC) | Iemetieni Izmantoto āķu skaits | Lomi | Isco usado na pesca (Izmantotā ēsma) | 1 – Izmantot vienu tabulu mēnesī un vienu rindu dienā. | 3 - “Diena” ir tā diena, kad tiek izliktas āķu jedas | 5 – Apakšējo rindu – pārkraušanas svars – aizpilda tikai katra reisa beigās. Ir jāieraksta faktiskais svars pārkraušanas laikā. | 2 – Pēc katra reisa nosūtīt šī žurnāla kopiju savai kontaktpersonai ICCAT, General Mola 8, Madrid 28002. Spain | 4 – Zvejas zona nozīmē kuģa atrašanās vietu. Noapaļojiet minūtes un ierakstiet platuma un garuma grādus. Pārliecinieties par Z/D un A/R rādītāju fiksēšanu. | 6 – Visa informācija, kas šeit sniegta, ir strikti konfidenciāla | 7. papildinājums Da-tums (12) | Apgaba-la sektors (13) | Zvejas darbību skaits (14) | Zvejas laiks (stun-das) (15) | Nozvejoto sugu novērtējums pa sugām (kg) (16) (vai komentāri, ja zveja ir pārtraukta) | Kopē-jais loma svars (kg) (17) | Kopē-jais zivju svars (kg) (18) | Kopējais zivju miltu svars (kg) (19) | Izsaukuma signāls | CNA 39 37 | Atrašanās vieta | Rabata | Frekvences diapazons | 1,6 līdz 30 MHz | Pārraidīšanas klase | SSB-AIA-J2B | Pārraidīšanas jauda | 800 W | Darba frekvences Joslas | Kanāli | Emisija | Uztveršana | 8. josla | 831 | 8285 KHz | 8809 KHz | 12. josla | 1206 | 12245 KHz | 13092 KHz | 16. josla | 1612 | 16393 KHz | 17275 KHz | Raidstacijas darba stundas Periods | Laiki | Darba dienās | no 08.30 līdz 16.30 | Sestdien, svētdien un valsts svētku dienās | no 09.30 līdz 14.00 | VHF: | 16. kanāls | 70. ASN kanāls | Radio telekss: | Veids: | DP-5 | Pārraidīšanas klase: | ARQ-FEC | Numurs: | 31 356 | Fakss: | Numuri | 212 37 68 82 13/45 | TIESĪBU AKTOS PAREDZĒTĀ FINANŠU ATSKAITE 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: Priekšlikums Padomes Regulai par zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti uz četriem gadiem, sākot no nolīguma spēkā stāšanās dienas. 2. ABM/ABB (BUDžETA PāRVALDES/IEVIEšANAS PA DARBīBAS JOMāM) PAMATA NOTEIKUMI 11. Zveja 1103. Starptautiskie nolīgumi par zveju 3. BUDŽETA POZīCIJAS 3.1. BUDžETA POZīCIJAS: 110301: „Starptautiskie nolīgumi par zveju” 11010404: “Starptautiskie nolīgumi par zveju - Administratīvās pārvaldības izdevumi” 3.2. Darbības un finanšu ietekmes ilgums: Partnerattiecību nolīgums ir parakstīts uz četriem gadiem. To var atjaunot uz tādu pašu laiku, ja vien kāda puse nav iesniegusi paziņojumu par tā izbeigšanu. Protokolā noteikts finanšu ieguldījums, Kopienas zvejas kuģu kategorijas un nosacījumi to darbībai Marokas zvejas zonās. Protokola noteiktais darbības laiks ir četri gadi un tas ir piemērojams no tā stāšanās spēkā. 3.3. Budžeta raksturojums (pievienot rindas, ja vajadzīgs) : Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EFTA ieguldījums | Ieguldījumi no pieteicēj-valstīm | Finanšu plāna pozīcija | 11.0301 | OI | DA[4] | NAV | NAV | NAV | Nr. 4 | 11.010404 | OI | NDA[5] | NAV | NAV | NAV | Nr. 4 | 4. PĀRSKATS PAR RESURSIEM 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Pārskats par saistību apropriējumiem (SA) un maksājumu apropriējumiem (MA) (miljonos euro ar trīs decimāldaļām) Izdevumu veids | Nodaļas Nr. | Gads n[6] | n +1 | n + 2 | n +3 | Kopā | Operatīvie izdevumi[7] | Saistību apropriējumi (SA) | 8.1 | a | Min. Maks[8] | 36 100 72 200 | 36 100 72 200 | 36 100 72 200 | 36 100 72 200 | 144 400 288 800 | Maksājumu apropriējumi (MA) | b | Min. Maks8 | 36 100 72 200 | 36 100 72 200 | 36 100 72 200 | 36 100 72 200 | 144 400 288 800 | Administratīvie izdevumi pamatsummas ietvaros[9] | Tehniskā un administratīvā palīdzība – TAP (NDA) | 8.2.4 | c | 0.165 | 0.165 | 0.165 | 0.235 | 0.730 | KOPSUMMA | Saistību apropriējumi | a+c | Min. Maks. | 36 265 72 365 | 36 265 72 365 | 36 265 72 365 | 36 335 72 435 | 145 130 289 530 | Maksājumu apropriējumi | b+c | Min. Maks. | 36 265 72 365 | 36 265 72 365 | 36 265 72 365 | 36 335 72 435 | 145 130 289 530 | Cilvēkresursi un ar tiem saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5 | d | 0.108 | 0.108 | 0.108 | 0.108 | 0.432 | Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursus un ar tiem saistītos izdevumus, kas nav iekļauti pamatsummā (NDA) | 8.2.6 | e | 0.0115 | 0.0115 | 0.0115 | 0.0115 | 0.046 | Kopējie norādošie finanšu izdevumi par starpniecību KOPĒJIE SA ietverot izdevumus par cilvēkresursiem | a+c+d+e | Min Maks | 36 3845 72 4845 | 36 3845 72 4845 | 36 3845 72 4845 | 36 4545 72 5545 | 145 608 290 008 | KOPĒJIE MA ietverot izdevumus par cilvēkresursiem | b+c+d+e | Min Maks. | 36 3845 72 4845 | 36 3845 72 4845 | 36 3845 72 4845 | 36 4545 72 5545 | 145 608 290 008 | Daļējā finansējuma apraksts Ja priekšlikumā ir paredzēts daļējs finansējums no dalībvalstu vai citu institūciju puses (lūdzu norādīt, kuru), šā daļējā finansējuma paredzamais apjoms uzrādāms turpmāk dotajā tabulā (var pievienot papildus rindas, ja paredzams, ka daļēju finansējumu sniegs dažādas institūcijas): (miljonos euro līdz 3. zīmei aiz komata) Daļējas finansēšanas institūcija | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | Kopā | …………………… | F | KOPĒJAIS CA, ieskaitot daļējo finansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Saderība ar finanšu programmu X Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu. ( Priekšlikums liks plānot finanšu perspektīvas attiecīgo pozīciju. ( Priekšlikums var prasīt iestāžu nolīguma noteikumu izmantošanu[10] (attiecībā uz elastības fondu vai finanšu perspektīvu pārskatīšanu). 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem: X Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz ieņēmumiem ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme – ieņēmumi tiek ietekmēti šādi: Piezīme: Visa informācija un piezīmes par metodi, saskaņā ar ko veikti finansiālās ietekmes aprēķini, jāsniedz atsevišķā pielikumā. (miljonos euro līdz 1. zīmei aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Situācija pēc darbības | Budžeta pozīcija | Ieņēmumi | Gads | [n+1] | [n+2] | [n+3] | (a) Ieņēmumi absolūtajos skaitļos | (b) Izmaiņas ieņēmumos | ( | (Lūdzam norādīt katru attiecīgo ieņēmumu budžeta pozīciju, tabulai pievienojot atbilstošu skaitu rindu, ja ietekmētas vairākas budžeta pozīcijas.) 4.2. Cilvēkresursi pilnslodzes ekvivalentā (arī amatpersonas, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) – sīkāku informāciju sk. 8.2.1. punktā . Gada vajadzības | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | Cilvēkresursu kopskaits | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI Ziņas par priekšlikuma saturu jāsniedz paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata sadaļā obligāti jābūt šādai papildu informācijai: 5.1. Īstermiņā un ilgtermiņā sasniedzamie mērķi Jaunā partnerattiecību nolīguma galvenais mērķis ir nostiprināt sadarbību starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti, lai veicinātu partnerattiecības ilgtspējīgas zvejas attīstīšanai un zvejas resursu saprātīgai izmantošanai Marokas zvejas zonās. Kopienas flote ir ieguvusi no zvejas nolīgumiem ar Maroku kopš 1988. gada, atjaunojot tos 1992. un 1995. gadā. 1995. gada nolīgums zaudēja spēku 1999. gadā, tajā laikā tas bija visnozīmīgākais zvejas nolīgums, kas noslēgts starp Kopienu un kādu trešo valsti. Tas aptvēra lielu skaitu zvejas kategoriju un sniedza zvejas iespējas 629 Kopienas kuģiem 1995. gadā un 516 Kopienas kuģiem 1999. gadā. Nolīguma aptvertajā laika periodā finanšu ieguldījums tika noteikts 500 miljonu euro apmērā. Taču izrādījās neiespējami atrast kompromisu, lai 2000. gada oktobrī šo nolīgumu pagarinātu. Tas, ka nebija nolīguma ar Maroku, negatīvi ietekmēja Kopienas zvejas floti, jo īpaši Spānijas un Portugāles floti, un lielu skaitu kuģu bija nepieciešams pārveidot. Tāpēc Kopiena paredzēja īpašus pasākumus, kas sniedza kopējo finanšu atbalstu 297 miljonu euro apmērā kuģu norakstīšanai metāllūžņos, pārveidošanai, modernizācijai un pastāvīgai nodošanai kādai trešai valstij, kā arī sociāli ekonomiskus pasākumus. Šā finansiālā atbalsta lielāko daļu izlietoja kuģu nodošanai metāllūžņos un to pārveidošanai citiem mērķiem, nevis zvejai, kuģu nodošanai kādai trešai valstij un kopuzņēmumu nodibināšanai. Šo pasākumu mērķis bija Spānijas un Portugāles flotu zvejas intensitātes galīgs samazinājums. Tādējādi šie kuģi pēc sava rakstura nevar gūt labumu no zvejas iespējām, kas piešķirtas ar jauno zvejas nolīgumu ar Maroku. Kuģu modernizācijas pasākumu ietvaros daži kuģi saņēma finanšu atbalstu, lai tie nomainītu savus zvejas rīkus un pārveidotu šos kuģus par āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai. Šo iemeslu dēļ arī šādiem kuģiem nolīgums nesniedz zvejas iespējas. Un otrādi, Kopienas nerūpnieciskās zvejas flote, kas guva labumu no vecā zvejas līguma ar Maroku, nebija spējīga piemēroties situācijai pēc nolīguma beigām. Pārveides pasākumi nepiedāvāja pieņemamus risinājumus nerūpnieciskajai zvejas flotei, kas patiešām nebija spējīga gūt labumu no piešķirtā finansiālā atbalsta. Šo kuģu izmantoto ļoti daudzveidīgo zvejas metožu maiņa nebūtu devusi tiem pieeju jaunām zvejas zonām, jo to darbības rādiuss palika ierobežots. Eksports, pat kopuzņēmumu līmenī, tik zemas tonnāžas kuģiem ekonomiski neattaisnojās. Līdz ar to ilgstoša nolīguma neesamība nedeva šā veida kuģu īpašniekiem izdzīvošanas iespēju. Šo iemeslu dēļ jaunais nolīgums vispirms pievērš uzmanību nerūpnieciskās zvejas flotes interesēm, lielākā daļa no šīs flotes varētu gūt labumu no nolīguma piedāvātajām zvejas iespējām. Pašreizējās Marokas zivsaimniecības politikas prioritātes ir viens no apspriežamā nolīguma balstiem (piekrastes flotes modernizēšana un atjaunināšana, atteikšanās no driftertīklu izmantošanas, zinātniskā izpēte, neliela apjoma zvejniecības atjaunošana, realizācijas mehānisma atjaunošana, zivju izkraušanas no kuģiem un apstrādes metožu mehanizācija un apmācības un atbalsta sniegšana Marokas zivsaimniecības nozares arodapvienībām). Partnerattiecību nolīgums paredz arī abu pušu sadarbību ar mērķi veicināt Kopienas uzņēmēju ekonomisko integrāciju Marokas zivsaimniecības industrijā. Attiecībā uz zvejas iespējām nolīgumā pievērsta liela uzmanība Kopienas nerūpnieciskās zvejas flotes vajadzībām un interesēm, kas visvairāk cieta no tā, ka nolīguma nebija. Nolīgumā paredzēti: - 20 seineri (riņķvadu tīklu kuģi) pelaģisko sugu zvejošanai ziemeļos, - 20 kuģi nerūpnieciskajai zvejai dienvidos, - 30 grunts āķu jedu kuģi nerūpnieciskajai zvejai ziemeļos, - 27 kuģi tunču zvejai ar āķiem no borta un jedām, - 22 traleri un grunts āķu jedu kuģi dziļūdens zvejai. Gada kvota 60 000 tonnu apmērā ir piešķirta arī rūpnieciskajai pelaģiskajai zvejai. Finansiālais ieguldījums ir noteikts EUR 36 100 000 gadā. Bez šā finansiālā ieguldījuma ikgadējs finansiāls atbalsts EUR 13 500 000 apmērā novirzāms Marokas zivsaimniecības nozares politikas attīstībai un izveidošanai ar mērķi uzsākt atbildīgu un ilgtspējīgu zveju. Papildus finansiālajam ieguldījumam no Kopienas budžeta maksa, ko kuģu īpašnieki maksās Marokas varas iestādēm, varētu sasniegt apmēram 3 miljonus euro. Partnerattiecību nolīgums atbilst principiem, kas noteikti Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijā, un ir saderīgs ar principiem, kas noteikti Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas pieņemtajā Rīcības kodeksā atbildīgai zvejniecībai. 5.2. Kopienas iesaistīšanās pievienotā vērtība, priekšlikuma saskaņotība ar citiem finanšu instrumentiem un to iespējamā sinerģija Kopiena sāka zvejas nolīgumu slēgšanu 20. gs. 70. gados pēc grozījumu izdarīšanas Jūras tiesībās. Tajā laikā dalībvalstis savu kompetenci šajā jomā nolēma nodot Kopienai (Padomes 1976. gada 3. novembra rezolūcija), un kopš tā laika zvejas nolīgumi ir tikai Kopienas kompetencē. Jaunā Partnerattiecību zvejas nolīguma starp Kopienu un Marokas Karalisti mērķis ir: ( veicināt ilgtspējīgas zvejas darbības un nodrošināt visām iesaistītajām pusēm (Kopienai, dalībvalstīm, Kopienas uzņēmumiem un trešām pusēm) saistošu tiesisko pamatu šā mērķa sasniegšanai; ( aizsargāt un attīstīt Kopienas zvejas darbības trešo valstu ūdeņos un uzlabot politisko un sociālo ietekmi gan Eiropā, gan, šajā gadījumā, Marokā. Turklāt, lai pastiprinātu domu par visām iesaistītajām pusēm „saistošo tiesisko pamatu”, nolīgums satur „ekskluzivitātes noteikumu”, kas aizliedz Kopienas kuģiem zvejot Marokas zvejas zonās ārpus pašā nolīgumā noteiktā tiesiskā pamata. Tādējādi jaunajā nolīgumā ir ņemta vērā vides un ekonomiskā situācija Marokā, un abas puses to īstenos, ņemot vērā Marokas mērķus, kas saistīti ar vidi un attīstību. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un ar tiem saistītie rādītāji atbilstoši ABM Zvejas nolīgumu apspriešanas un noslēgšanas ar trešām pusēm galvenais mērķis ir uzturēt un saglabāt Kopienas flotes, tai skaitā okeāna flotes, tradicionālās zvejas darbības un attīstīt sadarbību ar mērķi nodrošināt ilgtspējīgu zivju resursu izmantošanu ārpus Kopienas ūdeņiem, ievērojot vides, sociālās un ekonomiskās intereses. Partnerattiecību nolīguma starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti par zveju mērķis ir atvērt Kopienas kuģiem pieeju Marokas zvejas zonai nolīgumā paredzētajām zvejas kategorijām: (1) neliela apjoma zvejas kategorijā: 20 seineri pelaģisko sugu zvejai ziemeļos, 20 kuģi nerūpnieciskajai zvejai dienvidos, 30 grunts āķu jedu kuģi nerūpnieciskajai zvejai ziemeļos un 27 grunts āķu jedu kuģi, (2) dziļūdens zvejai: 22 traleri un grunts āķu jedu kuģi, (3) rūpnieciskajai pelaģiskajai zvejai: gada kvota 60 000 tonnu apmērā. Kopējais finansiālais ieguldījums tika noteikts EUR 36 100 000 gadā. Taču šīs zvejas iespējas, savstarpēji vienojoties, var palielināt ar noteikumu, ka 3. pantā minētās kopīgās zinātniskās sanāksmes secinājumi apstiprina, ka šāds palielinājums neapdraudēs Marokas resursu ilgtspējīgu pārvaldi. Finanšu ieguldījumu šajā gadījumā proporcionāli palielina, bet tas nevar pārsniegt EUR 72 200 000. Papildus šim finanšu ieguldījumam ir plānots piešķirt ikgadēju finansiālu atbalstu EUR 13 500 000 apmērā Marokas zivsaimniecības nozares politikas attīstībai un izveidošanai ar mērķi uzsākt atbildīgu un ilgtspējīgu zveju. Lai uzraudzītu nolīguma īstenošanu, saistībā ar ABM tiks izmantoti šādi rādītāji: ( zvejas iespēju izmantotības līmeņa uzraudzība; ( datu par nozveju vākšana un analizēšana un nolīguma komerciālās vērtības novērtēšana; ( ieguldījums nodarbinātības jautājumos un pievienotajā vērtībā Kopienā; ( ieguldījums Kopienas tirgus stabilizēšanā; ( ieguldījums vispārējo mērķu īstenošanā – nabadzības samazināšanā Marokā, tostarp ieguldījums nodarbinātības jautājumos, infrastruktūras attīstībā un valsts budžeta atbalstīšana; ( tādu konkrētu rezultātu daudzums un veids, kādi sagaidāmi no atbildīgai zvejai Marokas zvejas zonās piešķirtā finansiālā ieguldījuma procenta (protokola 7. pants), ; ( Apvienoto komiteju un tehnisko sanāksmju skaits; 5.4 Īstenošanas metode (orientējoša) Še turpmāk norāda darbības īstenošanai izraudzīto(ās) metodi(es)[11]. X Centralizēta pārvaldība X Komisijas īstenota tieša pārvaldība ( Netieša pārvaldība, to deleģējot: ( Izpildaģentūrām ( Kopienu izveidotām struktūrām saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu ( Dalībvalstu valsts iestādēm/struktūrām, kas veic valsts dienesta uzdevumu ( Dalīta vai decentralizēta pārvaldība ( Kopā ar dalībvalstīm ( Kopā ar trešām valstīm ( Pārvaldība, ko īsteno kopīgi ar starptautiskām organizācijām (precizēt, kurām Piezīmes: 6. UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANA 6.1 Uzraudzības sistēma Komisija (Zivsaimniecības ģenerāldirektorāts sadarbībā ar Komisijas delegāciju Rabatā) nodrošinās regulāru nolīguma īstenošanas uzraudzību, it īpaši, kā to izmanto uzņēmumi, un nozvejas izteiksmē. Līdz ar protokola stāšanos spēkā, kompetenti Komisijas departamenti vāc 5.3. punktā nosaukto rādītāju pārbaudei un uzraudzībai nepieciešamo informāciju. Kas attiecas uz finansiālā ieguldījuma procentuālo daudzumu, kas izmantojams, lai atbalstītu zivsaimniecības nozares politiku, Eiropas Kopiena un Maroka vienojas Apvienotajā komitejā par daudzgadu nozaru programmas saturu un tās īstenošanas sīki aprakstītiem noteikumiem, tostarp par katru gadu gūto rezultātu vērtēšanas kritērijiem un procedūru. 6.2 Vērtēšana Partnerattiecību nolīguma iepriekšēja novērtēšana tika veikta ar neatkarīgu konsultantu konsorcija palīdzību (iespējamā zvejas nolīguma starp Eiropas Kopienu un Maroku rentabilitātes analīze un ietekmes uz ilgtspēju analīze, Oceanic Developpement , 2005. gada jūlijs). Šo novērtējumu rezultāti parādīti turpmākajos divos punktos. Galvenie šīs novērtēšanas rezultāti drīzumā būs pieejami delegācijas tīmekļa vietnē par zivsaimniecību. 6.2.1 Iepriekšēja novērtēšana Lai sagatavotu sarunas par nolīgumu, konsultants veica iepriekšēju novērtēšanu, lai izpētītu iespējamos sakarus starp Eiropas Kopienu un Maroku, jo īpaši saistībā ar Kopienas flotes piekļuves nosacījumiem Marokas zvejas zonām. Pamatojoties uz abu pušu ieinteresētības principa un vajadzības atsākt sarunas, lai sagatavotu partnerattiecību nolīgumu par zveju, novērtēšana identificēja šādas Eiropas Kopienas intereses: - Ir novērtēti šā nolīguma tiešie ekonomiskie ieguvumi, pamatojoties uz hipotētisku un piesardzīgu apgrozījuma un bruto pievienotās vērtības aprēķinu. Saskaņā ar šā aprēķina rezultātiem papildu apgrozījums saistībā ar zvejas iespējām nerūpnieciskajai zvejai ir apmēram 77,5 miljoni euro, un tās rada bruto pievienoto vērtību apmēram 36,5 miljonu euro apmērā. Dziļūdens un rūpnieciskās pelaģiskās zvejas paredzētais apgrozījums ir 54 miljoni euro, ar kopējo pievienoto vērtību 29,5 miljonu euro apmērā. - Eiropas kuģu darbību nolīguma ietvaros ekonomisko ietekmi attiecībā uz vidi, ko, izmantojot koeficientu 1,1 darba vieta krastā[12] par 1 darba vietu uz kuģa, var novērtēt šādi: EK darba vietas uz klāja | 639-717 | (provizorisks aprēķins) | Kopējais darba vietu skaits uz Eiropas Kopienas kuģiem | 1 353-1 467 | (provizorisks aprēķins) | Darba vietas krastā | 1 488-1 614 | 1,1 darba vieta krastā uz katru darba vietu uz kuģa | Kopīgais EK darba vietu skaits | 3 480 – 3 798 | Tādējādi zvejas nolīgums ar Maroku palīdz uzturēt apmēram 3 500 Kopienas piešķirto darba vietu, no kurām lielākā daļa ir apgabalos, kas atkarīgi no zvejas (jo īpaši Kanāriju salās un Andalūzijā). Kas attiecas uz Marokas interesēm nolīgumā, tika veikta novērtēšana, ņemot vērā vairākus kritērijus. Finansiālais kritērijs Finansiālais ieguldījums ļaus Marokai papildināt savus budžeta resursus. Garantēti jaunie daudzgadu budžeta resursi, ko maksās ārvalstu valūtā, radīs Marokai labāku finanšu pamatu, jo īpaši attiecībā uz līdzekļiem, kas paredzēti institūcijām un valsts iestādēm, kuras darbojas šajā nozarē. Ekonomiskais kritērijs Zvejas nolīgumā paredzētais finansiālais ieguldījums varētu palīdzēt nozares modernizēšanas centieniem, ko ģenerālplānā jau bija paredzējušas par zivsaimniecību atbildīgās valsts struktūras (flotes modernizācija; zivju tirdzniecības telpu modernizācija; saskaņošana ar higiēnas normām; attīstība, utt.). Eiropas un citi uzņēmumi varētu plānot labāku Marokai piederoša pārstrādes aprīkojuma izmantošanu, lai Eiropas kuģi varētu veikt lomu pārstrādi un eksportu. Rezultātā Marokas sasniegtajam pievienotās vērtības līmenim vajadzētu pieaugt. Institucionālais kritērijs Papildus atbalsts budžetam ļautu Marokai palielināt nozares institucionālo kapacitāti (labāks aprīkojums, apmācība, utt.), jo īpaši ar nolūku efektīvāk īstenot dažādas attīstības un izpētes programmas. Sociālais kritērijs Sociālajā jomā nolīgums paredz īpašu finansējumu programmām, kuras sastādījušas Marokas iestādes un kas paredzētas nabadzīgākajiem zvejniekiem īpašas programmas Programme National d’Aménagement du Littoral ( PNAL : nacionālā piekrastes attīstības programma) ietvaros, kā arī sociāli profesionālai attīstībai (funkcionāla rakstpratība un konsultēšana). Vides kritērijs Marokas zvejas izpētes rezultāti cieš no resursu trūkuma izpētes programmu pabeigšanas nodrošināšanai, jo īpaši raugoties no vides viedokļa. Tiks nostiprināta arī sadarbība starp zinātniskajiem institūtiem (Marokas – Eiropas – apakšreģionālajiem) attiecībā uz aktuālākajiem jautājumiem (Marokas ūdeņos nozvejoto lomu nozīmīgums apakšreģionālā līmenī). Jaunu finanšu resursu mobilizācija ar nolīguma palīdzību ļaus zvejas resursu izpētē īstenot sistemātiskākas nozvejoto lomu novērtēšanas programmas (pelaģiskās/bentālās sugas) un uzturēt kārtībā novērošanas shēmas un tādējādi sniegt labākas kvalitātes zinātniskās konsultācijas. Ieviešot tiesisku pamatu resursu attīstīšanai un pārvaldīšanai no Marokas varas iestāžu puses, šādu konsultāciju svarīgums kļūst par nozīmīgu jautājumu. Papildu pasākumu ietvaros protokolā paredzēta EUR 1 250 000 liela summa gadā tā darbības laikā, lai atbalstītu driftertīklu aizvākšanu. Uzraudzības un pārraudzības kritērijs Nolīgums palīdzēs veicināt zvejas darbību uzraudzību Marokas ūdeņos. 6.2.2 Nolīguma ekonomiskās vērtības un Kopienas finansiālā ieguldījuma iepriekšēja vērtēšana, izmantojot paredzamos datus Saskaņā ar Padomes secinājumiem par Komisijas paziņojumu, nolīgumā paredzētais Kopienas finansiālais ieguldījums ir vienreizējs asignējums, kas veikts, pamatojoties uz pieejamajām zvejas iespējām kopumā, uz to pasākumu noskaidrošanu, kas jāveic ilgtspējīgas zvejas attīstības veicināšanai trešā valstī un partnerattiecību nolīguma ietekmi, jo īpaši saistībā ar Eiropas uzņēmumu integrāciju Marokas zvejas industrijā. Tādējādi iepriekšējās vērtēšanas kontekstā tika veikts sagaidāmās kuģu zvejas darbības vērtējums saskaņā ar parakstīto nolīgumu. Pamatojoties uz to un uz Marokas vajadzību noskaidrošanu tās zivsaimniecības politikā, tika noteikts Kopienas ieguldījums EUR 36 100 000 apmērā jeb 21,6 % no paredzamās nolīguma vērtības un no Marokas noteiktajām prioritātēm (skatīt turpmāk paredzētās ekonomiskās un finanšu vērtības sadalījumu Eiropas flotei saistībā ar šo kuģu darbību nolīguma ietvaros). NELIELA APJOMA ZVEJA | DZIĻŪDENS ZVEJA | PELaĢISKĀ ZVEJA | KOPĀ | Pelaģisko sugu zveja ziemeļos (<90GT) | Zveja ar grunts āķu jedu kuģiem ziemeļos (<40GT) | Zveja ar jedām, makšķer-rīkiem un murdiem dienvidos (<80GT) | Tunzveja | Kuģu skaits | 20 | 30 | 20 | 27 | 22 | 119 | Paredzamais nozvejas apjoms flotei gadā | 35 000 t | 9 750 t | 2 500 t | 10 800 t | 22 000 | 60 000t | Paredzamais nozvejas apjoms flotei gadā | EUR 52 500 000 | EUR 28 500 000 | EUR 7 500 000 | EUR 10 800 000 | EUR 44 000 000 | EUR 24 000 000 | EUR 167 300 000 | Attiecībā uz kuģu īpašnieku ieguldījumu, var konstatēt vispārēju nodevu pieaugumu salīdzinājumā ar tām pašām zvejas kategorijām iepriekšējā nolīgumā. Šis pieaugums svārstās starp 25 % un 75 %. Lai varētu salīdzināt faktiskās nodevas abos nolīgumos (jo īpaši 1., 2., 3. un 5. kategorijai), vajadzēja konvertēt maksu par vienību GT , kā dots šajā nolīgumā, maksā par vienību GRT (kā bija iepriekšējā nolīgumā). Šī konvertācija tika veikta ar koeficientu 1,40 GT pret 1,0 GRT . Lai gan konvertāciju no GT uz GRT nevar attiecināt uz fiksēto koeficientu, kas ir vienāds visām zvejas kuģu kategorijām, mēs varam apstiprināt, ka piedāvātais koeficients ir samērā zems. Šajā sakarā ir svarīgi pasvītrot, ka konvertācijā no GRT uz GT , kas tika veikta nolīguma ar Mauritāniju ietvaros, mēs konstatējām, ka dažādām zvejas kategorijām vidējie faktiskie konvertēšanas koeficienti svārstījās no 1,45 līdz 1,80. Šis salīdzinājums rāda, ka saskaņā ar Padomes vadlīnijām un principiem, kas uzsvērti partnerattiecību nolīgumos par zveju, Kopienas kuģu īpašnieki ir jāpiedalās kopējo izmaksu segšanā ar palielinātu un būtisku daļu, kā paredzēts EK un Marokas partnerattiecību nolīgumā. Šī tabula sniedz abos nolīgumos noteikto nodevu salīdzinājumu. Zvejas kategorija | Cena EUR uz GT kvartālā | Ekvivalent