KOMISIJAS ZIŅOJUMS Dalībvalstu atbildes uz Revīzijas palātas 2010. gada pārskatu /* COM/2012/080 final */





SATURS 1. Ziņojuma darbības joma. 2 2. Iesniegtais pārskats un konstatējumi, kas iekļauti 2010. gada ticamības deklarācijā. ... 2 2.1 Palātas sagatavotais 2010. gada pārskats. 2 2.2 2010. gada ticamības deklarācijas konstatējumi par politikas grupām.. 2 3. Dalībvalstu veiktie uzlabojumi dalītajā pārvaldībā—"Ieņēmumi" un "Lauksaimniecība un dabas resursi" 2 3.1 Ieņēmumi 2 3.2 Lauksaimniecība un dabas resursi 2 4. Dalībvalstu veiktie uzlabojumi dalītajā pārvaldībā — "Kohēzija, enerģētika un transports" 2 4.1 Uzlaboti norādījumi un mācības. 2 4.2 Vienkāršošana. 2 5. Secinājums. 2 KOMISIJAS ZIŅOJUMS Dalībvalstu atbildes uz Revīzijas palātas 2010. gada pārskatu 1. Ziņojuma darbības joma Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, 143. panta 6. punktā noteikts, ka tiklīdz Revīzijas palāta (Palāta) ir iesniegusi savu gada pārskatu, Komisija nekavējoties informē attiecīgās dalībvalstis par tām šā pārskata daļām, kuras attiecas uz to līdzekļu pārvaldību, par kuriem tās atbildīgas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. Dalībvalstīm sešdesmit dienu laikā ir jāsniedz atbilde Komisijai, un Komisija līdz nākamā gada 28. februārim nosūta šo atbilžu kopsavilkumu Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei[1]. Pēc tam, kad 2011. gada 10. novembrī Palāta bija publicējusi gada pārskatu par 2010. budžeta gadu, Komisija pienācīgi informēja dalībvalstis par minētajā pārskatā iekļauto informāciju. Šo informāciju sniedza vēstulē un trīs anketās (kuras pievienoja kā pielikumus), kuras dalībvalstīm tika lūgts aizpildīt. I pielikums bija anketa par tiem pārskata punktiem, kuri attiecas uz konkrētām dalībvalstīm, II pielikums bija anketa par revīzijas konstatējumiem, kuri attiecas uz konkrētajām dalībvalstīm, un III pielikums bija anketa par vispārīgiem konstatējumiem saistībā ar dalītās pārvaldības politikas jomām un programmām. Šis ziņojums ir dalībvalstu sniegto atbilžu analīze, un tam ir pievienots dienestu darba dokuments, kurā ietvertas dalībvalstu atbildes uz I un III pielikuma jautājumiem. 2. Iesniegtais pārskats un konstatējumi, kas iekļauti 2010. gada ticamības deklarācijā 2.1 Palātas sagatavotais 2010. gada pārskats Palāta savā 2010. gada pārskatā ieviesa papildu izmaiņas. Pirmkārt, izmaiņas ir ieviestas attiecībā uz politikas grupām un attiecīgajām nodaļām, kā arī ir pievienota jauna nodaļa par izpildes jautājumiem (8. nodaļa), kas atspoguļo to, cik svarīgs ir ES izdevumu saimnieciskums, lietderība un efektivitāte. Otrkārt, Palāta ir sniegusi papildu ieteikumus, precīzi ziņojot par paveikto attiecībā uz tās iepriekšējiem ieteikumiem katrai politikas grupai. Visbeidzot, Palāta ar lielāku precizitāti ziņoja par darījumu pārbaužu rezultātiem, ietverot aplēsto kļūdu īpatsvaru katrai politikas grupai, kā arī budžetam kopumā. Attiecībā uz kļūdu īpatsvaru Palāta savā revīzijas metodē, ko izmantoja 2010. gada ticamības deklarācijai, ir sniegusi izmantotās terminoloģijas skaidru definīciju: "Iespējamākais kļūdu īpatsvars (MLE) ir paraugā konstatētā kļūdu īpatsvara vidējais svērtais apjoms, kas izteikts procentos. Palāta, tāpat izmantojot standarta statistikas metodes, aprēķina arī diapazonu, kurā pastāv 95 % ticamība, ka kļūdu īpatsvars datu kopā noteikts katrā īpašajā izvērtējumā (un attiecībā uz izdevumiem kopumā). Šis ir diapazons starp zemāko kļūdu līmeni (LEL) un augstāko kļūdu līmeni (UEL)[2]." Turpmāk 1. tabulā sniegta sīka informācija par MLE, LEL un UEL attiecībā uz katru nodaļu 2010. gada ticamības deklarācijā. Avots : ERP pārskats par 2010. gadu, 1.2. tabula. Kopsavilkums par konstatējumiem attiecībā uz darījumu pareizību, 18. lpp. 2.2 2010. gada ticamības deklarācijas konstatējumi par politikas grupām Palāta 2010. gada ticamības deklarācijā konstatēja, ka pārskatos taisnīgi atspoguļots Eiropas Savienības finansiālais stāvoklis, tās darbību rezultāti un naudas plūsmas, kā arī tajos nav konstatētas būtiskas kļūdas. Attiecībā uz politikas jomu "Ieņēmumi" (2. nodaļa) Palāta arī norādīja, ka darījumos netika konstatētas būtiskas kļūdas un kontroles sistēmas bija efektīvas. Būtiskas kļūdas netika konstatētas arī nevienas politikas grupas saistībās[3]. Palāta secināja, ka maksājumos politikas jomā "Administratīvie un citi izdevumi" (7. nodaļa) kopumā netika konstatētas būtiskas kļūdas un ka sistēmas bija efektīvas, nodrošinot maksājumu pareizību. Attiecībā uz politikas jomu "Pētniecība un iekšējā nozaru politika" (6. nodaļa), kā arī jomu "Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās" (5. nodaļa) Palātas revīzijā norādīja, ka šajās divās politikas jomās kopumā nebija būtisku kļūdu un ka kontroles sistēmas, nodrošinot maksājumu pareizību, bija daļēji efektīvas. Tomēr attiecībā uz 6. nodaļu Palāta norādīja, ka pētniecības pamatprogrammu starpposma un galīgajos maksājumos bija būtiskas kļūdas. Arī 5. nodaļā starpposma un galīgajos maksājumos tika konstatētas būtiskas kļūdas[4]. Politikas jomās "Kohēzija, enerģētika un transports" (4. nodaļa) un "Lauksaimniecība un dabas resursi" (3. nodaļa) Palāta secināja, ka maksājumos bija būtiskas kļūdas, lai gan politikas jomā "Lauksaimniecība un dabas resursi" tiešajos maksājumos lauksaimniekiem, kuru administrēšanai izmanto IAKS[5], būtiskas kļūdas netika konstatētas. Abās politikas jomās sistēmas bija daļēji efektīvas[6]. Kā norādīts turpmāk Palātas sagatavotajā diagrammā, pēdējo piecu gadu laikā kopumā konstanti ir samazinājies iespējamākais kļūdu īpatsvars budžetā. Tomēr 2010. gadā panāktais vairākās jomās nekompensēja kohēzijas mēreno pieaugumu, tādējādi budžetā kopumā vērojams neliels vispārējs pieaugums[7]. Avots : ERP pārskats par 2010. gadu – 1.1. diagramma, Palātas iespējamākā kļūdu īpatsvara aplēse 2006.–2010. gada maksājumu revidētajās datu kopās. 3. Dalībvalstu veiktie uzlabojumi dalītajā pārvaldībā—"Ieņēmumi" un "Lauksaimniecība un dabas resursi" Kā minēts ievadā, Komisija katrai dalībvalstij kopā ar vēstuli attiecīgi nosūtīja arī trīs pielikumus. I pielikums bija anketa par tiem pārskata punktiem, kuri attiecas uz konkrētām dalībvalstīm, II pielikums bija anketa par revīzijas konstatējumiem, kuri attiecas uz konkrētajām dalībvalstīm, un III pielikums bija anketa par 2010. gada ticamības deklarācijā iekļautajiem vispārīgiem konstatējumiem saistībā ar dalīto pārvaldību. Attiecībā uz I un II pielikumu dalībvalstis bija aicinātas vajadzības gadījumā sniegt sīku aprakstu par pasākumiem, kas veikti, lai izlabotu šīs kļūdas, kā arī par šo pasākumu grafiku, saturu un paredzamajiem rezultātiem. Šajā ziņojuma iedaļā sniegta analīze par dalībvalstu atbildēm uz I un II pielikumā ietvertajiem jautājumiem, kā arī uz III pielikuma 1. jautājumu, kas attiecas uz politikas jomu "Lauksaimniecība un dabas resursi" (3. nodaļa). Kopumā visas dalībvalstu atbildes tika saņemtas noteiktajā termiņā un, lai arī dalībvalstu sniegto atbilžu kvalitāte bija atšķirīga, dažos gadījumos tika iesniegtas ļoti kvalitatīvas atbildes. Šogad savās atbildēs gandrīz visas dalībvalstis ziņoja par iniciatīvām un aprakstīja jau uzsāktās vai turpmāk plānotās iniciatīvas izpildes uzlabošanai. Tās arī norādīja uz savu apņemšanos nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību[8]. Dalībvalstis atzīst savu pienākumu labāk pārvaldīt ES finansējumu, un tika izteikti priekšlikumi ieviest pārredzamāku budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, ierosinot, piemēram, ka dalībvalstu līmenī varētu apmainīties ar visaptverošu informāciju par labāko praksi[9]. 3.1 Ieņēmumi Savās atbildēs uz Palātas īpašajiem konstatējumiem politikas jomā "Ieņēmumi" (2. nodaļa) dalībvalstis norādīja, ka vajadzības gadījumā tika veiktas koriģējošas darbības. Piemēram, Palāta konstatēja dažus trūkumus procedūrās un sistēmās, kas ietekmē summas, kuras ietvertas B kontu pārskatos trīs valstīs: Apvienotajā Karalistē, Itālijā un Nīderlandē[10]. Apvienotā Karaliste apgalvoja, ka tās iestādes bija piekritušas Palātas konstatējumiem, katra konkrētā kļūda ir izlabota un par to attiecīgi informēta Palāta. Apvienotās Karalistes iestādes turklāt norādīja, ka tās ir labojušas B konta atlikumu un ieviesušas jaunas procedūras un norādījumus, lai novērstu kļūdu atkārtošanos[11]. Palātas pārskatā attiecībā uz PVN pašu resursiem norādīts, ka "joprojām ir ilgstošas spēkā esošas atrunas, bet to skaits samazinās"[12]. 2010. gada 31. decembrī visām dalībvalstīm bija izteiktas 152 atrunas salīdzinājumā ar 167 atrunām pagājušajā gadā. Septiņpadsmit dalībvalstis katra ar dažādu detalizācijas pakāpi sagatavoja kopsavilkumu par darbībām, kuras atrunu atcelšanas nolūkā veica dalībvalstis un Komisija. Astoņas no minētajām dalībvalstīm[13] (Kipra, Somija, Austrija, Čehija, Polija, Spānija, Lietuva un Latvija) norādīja, ka kopš 2010. gada veikto darbību rezultātā tām ir atcelta vismaz viena atruna. Attiecībā uz Dāniju, Maltu, Poliju, Lietuvu, Itāliju, Grieķiju, Franciju un Somiju atrunu atcelšana ir paredzēta vai nu 2011.gadā veikto pārbaužu, vai 2012. gadā plānoto pārbaužu rezultātā. 3.2 Lauksaimniecība un dabas resursi Politikas jomā "Lauksaimniecība un dabas resursi" (3. nodaļa) Palāta norādīja uz trūkumiem un ziņoja par konstatējumiem Zemes gabalu identificēšanas sistēmā (ZGIS)[14], kas ir datu bāze, kurā reģistrēta visa dalībvalsts lauksaimniecības zeme (bāzes zemes gabali) un pēc izvēles izmantotas ortofotogrāfijas[15]. Spānijā (Kastīlijā-Lamančā un Estremadurā), Grieķijā un Rumānijā Palāta konstatēja gadījumus, kad pastāvīgo ganību atsauces zemes gabali bija reģistrēti ZGIS kā 100 % attiecināmi, lai gan tie bija attiecināmi tikai daļēji. Visos trijos gadījumos attiecīgās dalībvalstis iesniedza atbildes. Spānija paziņoja, ka ir izstrādāts rīcības plāns, lai uzlabotu ZGIS-ĢIS atjaunināšanu, ietverot jaunu metodi ganību zemes attiecināmības koeficienta izveidei[16]. Grieķija norādīja, ka tika veikti pasākumi, lai nodrošinātu, ka uz maksājumiem attiecināma ir tikai pastāvīgo ganību zeme[17]. Atbildot uz Palātas novērojumiem, Rumānija atbildēja, ka tā bija izstrādājusi rīcības plānu par ZGIS kvalitāti. Tā turklāt apgalvoja, ka Lauksaimniecības maksājumu un intervences aģentūra (APIA) patlaban nodrošina to, lai lauksaimniecībā neizmantojamā zeme netiktu ietverta ZGIS atsauces zemes gabalos, un atsevišķie konstatētie gadījumi ir kļūdas, kas radušās, interpretējot fotoattēlus. Saskaņā ar APIA "ja maksājumi tika izmaksāti nepamatoti, tie tiek atgūti, izmantojot spēkā esošo procedūru[18]". Piecās dalībvalstīs — Bulgārijā, Nīderlandē, Grieķijā, Rumānijā un Spānijā— Palāta arī konstatēja īpašas nepilnības saistībā ar ZGIS atjaunināšanu[19]. Četras no piecām Palātas minētajām valstīm paziņoja, ka attiecīgās datu bāzes atjaunināšana bija svarīga daļa tehniskās apkopes programmā, savukārt Grieķija un Rumānija ziņoja par regulāriem ikgadējiem atjauninājumiem[20]. Atbildot uz anketas III pielikumā ietverto jautājumu par iniciatīvām, kas veiktas, lai uzlabotu lauksaimniecības izdevumu vadības un kontroles sistēmas, īpaši lauku attīstības jomā, pārējās dalībvalstis norādīja uz to, ka ZGIS uzlabošana joprojām ir prioritāte. No 22 valstīm, kuras iesniedza atbildes uz minēto jautājumu, 13 valstis norādīja uz konkrētiem piemēriem, kuros tika veiktas iniciatīvas ZGIS uzlabošanai. Minētās valstis bija Īrija, Itālija, Apvienotā Karaliste, Portugāle, Luksemburga un Polija. Līdz ar vairākās dalībvalstīs veiktajiem ZGIS uzlabojumiem lielākā daļa dalībvalstu atbildēja, ka tās pagājušajā gadā ir veikušas iniciatīvas, lai turpinātu uzlabot lauksaimniecības izdevumu vadības un kontroles sistēmas un veikto pārbaužu efektivitāti, īpaši lauku attīstības jomā. Minētie uzlabojumi ietvēra dažādu IT sistēmu izstrādi un uzlabošanu daudzās valstīs. Piemēram, Slovēnija apgalvoja, ka tās vadošā iestāde, kas atbildīga par lauku attīstības programmu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, izstrādāja elektroniskās iesniegšanas "e-PRP" izmēģinājuma projektu pasākumam Nr. 121 — Lauku saimniecību modernizācija 2010. gadā, lai paātrinātu un padarītu efektīvāku pieteikumu pārvaldību. Pieteikuma iesniedzēji, sagatavojot elektroniskos pieteikumus, tagad kļūdās retāk, un līdz ar to tiek patērēts mazāk laika administratīvo pārbaužu veikšanai, kas savukārt samazina maksājumu aģentūras darba slodzi, vienlaikus nodrošinot efektīvas pārbaudes[21]. Arī Latvija ziņoja par uzlabojumiem IT sistēmās, piemēram, lauku attīstības programmas informācijas sistēmā tika izveidots cenu katalogs, lai palīdzētu salīdzināt un novērtēt cenas starp iesniegtajiem projektu pieteikumiem[22]. 4. Dalībvalstu veiktie uzlabojumi dalītajā pārvaldībā — "Kohēzija, enerģētika un transports" 4.1 Uzlaboti norādījumi un mācības Anketas III pielikumā lielākā daļa jautājumu attiecās uz politikas jomu "Kohēzija, enerģētika un transports" (4. nodaļa), un šajā ziņojuma apakšiedaļā sniegta sīka analīze par dalībvalstu atbildēm uz šiem jautājumiem. Palāta savā pārskatā norādīja, ka politikas jomā "Kohēzija, enerģētika un transports" dalībvalstis būtu varējušas atklāt un izlabot vismaz dažas kļūdas (pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai) attiecībā uz 58 % darījumu, kuros bija kļūdas[23]. Dalībvalstīm III pielikumā tika lūgts izteikt piezīmes par šo konstatējumu. Gandrīz visas dalībvalstis izteica piezīmes, un 63 % no dalībvalstīm atbildēja, ka visefektīvākais nelikumību novēršanas līdzeklis bija uzlabotu norādījumu sniegšana atbalsta saņēmējiem. Citi uzlabojumu līdzekļi bija uzlabotas dokumentu pārbaudes un lielāks pārbaužu skaits uz vietas. Dalībvalstu piedāvātie turpmākie ierosinājumi ietvēra tiesību aktu un noteikumu vienkāršošanu un precizēšanu valsts un ES līmenī (skatīt 4.1. iedaļu par vienkāršošanu attiecībā uz turpmāku analīzi par vienkāršošanu, ko ierosinājušas dalībvalstis). Turpmāk sniegtajā tabulā ietverti sīki dati par dalībvalstu skaitu, kas izvēlas konkrētu iespēju. Dažas dalībvalstis izvēlas vairāk nekā vienu iespēju, un vairākums dalībvalstu deva priekšroku iespējas apvienot, proti, izvēloties a) uzlaboti norādījumi saņēmējiem un b) uzlabotas dokumentu pārbaudes. Q2 -Kohēzija, enerģētika un transports Nodaļā par kohēziju (4.25. punkts) Palāta uzskata, ka dalībvalstu iestādēm bija pietiekami daudz informācijas, lai 58 % darījumu, kuros bija kļūdas, atklātu un izlabotu vismaz dažas no tām (pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai). Ko, Jūsuprāt, var darīt, lai šo situāciju uzlabotu? || Dalībvalstu skaits || % no dalībvalstīm a) uzlabot saņēmējiem paredzētos norādījumus, lai novērstu nelikumību rašanos || 18 || 67% b) uzlabot dokumentu pārbaudes par saņēmēju iesniegtajām prasībām || 15 || 56% c) uzlabot pārbaudes uz vietas par darbībām pirms apstiprināšanas || 11 || 41% d) citi ieteikumi || 7 || 26% Politikas jomā "Kohēzija" Palāta arī konstatēja, ka pilnībā neattiecināmi projekti un neattiecināmas izmaksas veidoja attiecīgi 35 % un 33 % no šajā nodaļā aplēsto kļūdu īpatsvara. Palāta turklāt norādīja, ka ir konstatēti nopietni trūkumi attiecībā uz ES un valsts publiskā iepirkuma noteikumiem un ka šie trūkumi veidoja 22 % no aplēstā kļūdu īpatsvara[24]. Dalībvalstis norādīja uz mācību programmām kā uz labāko līdzekli galveno problēmu risināšanai. Pilnībā neattiecināmu projektu gadījumā 78 % dalībvalstu apgalvoja, ka nepieciešams nodrošināt vairāk mācību programmu valsts/reģionālo/pārvaldības iestāžu un starpniekiestāžu darbiniekiem, un 56 % no tām uzsvēra nepieciešamību izveidot konkrētai mērķauditorijai paredzētas mācību programmas. Īrija savā atbildē arī uzsvēra to, cik svarīgs ir minētais jautājums, apgalvojot, ka visefektīvākais veids, kā izmantot šīs mācību programmas, būtu nodrošināt, ka tās ir "piemērotas/paredzētas dažādiem līmeņiem finanšu pārvaldības un kontroles jomā, regulāri piedāvājot kvalifikācijas celšanas kursus"[25]. Turklāt Vācija norādīja uz problēmām, kas saistītas ar mācībām, apgalvojot, ka "mācību un norādījumu nodrošināšana visās jomās, kur ir iespējami pārkāpumi, var radīt būtiskus sarežģījumus"[26]. Līdzīgi, neattiecināmu izmaksu gadījumā vairums dalībvalstu (78 %) kā risinājumu norādīja mācības un norādījumu sniegšanu saņēmējiem. Publiskā iepirkuma jomā mācības valstu/reģionālo/pārvaldības iestāžu un starpniekiestāžu darbiniekiem kā visefektīvāko līdzekli situācijas uzlabošanai izvēlējās vēl lielāks skaits valstu (81 %). Latvija un Francija norādīja, ka tās patlaban veic iniciatīvas, lai papildinātu jau uzsāktās mācību programmas. Latvija savā atbildē apgalvoja, ka: "ES līdzekļu pārvaldībā iesaistītās iestādes strādā ar Iepirkumu uzraudzības biroju un Valsts kasi, lai organizētu regulāras mācības saņēmējiem par publiskā iepirkuma jautājumiem. No 2012. gada paralēli Iepirkumu uzraudzības biroja veiktajām iepriekšējām pārbaudēm tās veiks arī atbildīgā iestāde/sadarbības iestāde (RI/CI), samazinot/novēršot pārkāpumus publiskā iepirkuma jomā"[27]. Francija ierosināja, ka, sākot no 2012. gada pirmā ceturkšņa, īpašas tematikas mācību programmas (piemēram, attiecināmība un izdevumi) organizēs Francijas Iekšlietu ministrija. Minētās mācību programmas piedāvās darbiniekiem valsts un reģionālās pārvaldības iestādēs.[28] Nodaļā par kohēziju Palāta arī uzsvēra vairākas nepilnības, ko konstatēja dalībvalstu revīzijas iestāžu līmenī.[29] Dalībvalstis parādīja, ka tās neapšaubāmi dod priekšroku diviem uzlabošanas pasākumiem: 1) precīzu pārbaudes sarakstu izmantošanai, kas ietver visus izdevumu pareizības riskus, un 2) Komisijas īpašām norādēm par pārbaužu jomu un revīzijas pārbaužu apjomu, kas jāveic, kā arī par ziņošanu par konstatējumiem. Tikai 7 % dalībvalstu atzinīgi novērtēja standarta paraugu atlases metodikas izmantošanu un mācību restrukturēšanu revīzijas iestādēm. Papildus anketā ierosinātajiem pasākumiem (III pielikums) dalībvalstis sniedza arī dažas papildu piezīmes. Dažas dalībvalstis pauda bažas par revīzijas iestāžu darbību. Piemēram, Vācija savā atbildē uzsvēra "stingras prasības" revīzijas iestādēm, bet apgalvoja, ka vienlaikus ir neskaidrības dažās jomās, piemēram, nelielu datu kopu atlase. Vācijas iestādes secināja, ka: "Komisijai jo īpaši būtu jāsadarbojas (ar revīzijas iestādēm) un precīzāk jāizskata revīzijas iestāžu konkrēta pieredze prakses un konteksta ziņā"[30]. Lietuvas iestādes norādīja, ka nepilnības ir valsts revīzijas iestādēs saistībā ar darbiniekiem, un apgalvoja, ka ir nepieciešams "uzlabot attiecīgās revīzijas iestādes darbinieku kvalifikācijas līmeni un veikt piemērotus pasākumus, lai samazinātu darbinieku mainību"[31]. Tomēr Francija apstiprināja, ka nepilnības valsts revīzijas iestādēs nerada problēmas[32]. 4.2 Vienkāršošana Vienkāršošanas jautājumā būtiska daļa dalībvalstu jau ir ieviesušas iniciatīvas, kas vērstas uz ES programmu īstenošanas vienkāršošanu pašreizējā plānošanas periodā 2007.-2013. gadam. Gan Igaunija, gan Portugāle ir atzinušas, cik svarīga ir vienkāršošana Eiropas Sociālā fonda (ESF) kontekstā. Igaunija apgalvoja, ka "Igaunijā ir īstenotas divpadsmit dažādas likmes izdevumu kompensēšanai no ESF, pamatojoties uz standartizētām cenām par vienību"[33]. Portugāle arī norādīja uz to, ka "ESF informācijas sistēma (SIIFSE) ir svarīgs instruments Portugālē veiktajā vienkāršošanā šajā plānošanas periodā"[34]. Vairums valstu (kopā 20) apgalvoja, ka vislielāko efektu radītu ES noteikumu, nevis valsts noteikumu vienkāršošana. Tomēr ievērojams skaits dalībvalstu (kopā 11) piekrita, ka arī valstu noteikumu vienkāršošanai ir zināma nozīme. Kā norādīts valstu atbildēs un attēlots turpmāk norādītajā diagrammā, vairums dalībvalstu vismaz minimāli izmantotu vienotas likmes un vienreizējos maksājumus. Dažas dalībvalstis savās atbildēs norādīja uz problēmām, kas saistītas ar vienkāršošanu. Piemēram, Īrija apgalvoja, ka: "Galvenais aspekts jebkurā vienkāršošanā, kas vērsta uz pārvaldību un saņēmējiem, ir visos iespējamos gadījumos pieļaut elastību. Līdz ar to visiem Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem par vienkāršošanu jābūt fakultatīviem un nav jābūt obligātiem. Tomēr dalībvalstu līmenī ir vajadzīgs līdzsvars, elastīgāka pieeja īpašām darbībām varētu būt noteikumu vienkāršošana saņēmējiem, bet, iespējams, ne vadībai, jo būtu vajadzīgs lielāks skaits darbinieku pārvaldībai nekā vispārīgo valsts tiesību aktu noteikšanai[35]." 5. Secinājums Palātas 2010. gada pārskata rezultāti pārliecinoši norāda uz to, ka vispārīgais iespējamākais kļūdu īpatsvars visiem ES izdevumiem ir zemāks par 4 %. Šie rezultāti ir īpaši pozitīvi attiecībā uz politikas virzieniem, ko tieši pārvalda Komisija. Nepārtraukti uzlabojumi novēroti šādās politikas jomās: pētniecība un citu iekšējo nozaru politika, ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās, kā arī administratīvie un citi izdevumi. Politikas jomā "Lauksaimniecība un dabas resursi" saglabājās salīdzinoši stabila situācija, kur būtiskuma līmenim pietuvināto kļūdu īpatsvars bija 2 %. Politikas jomā "Kohēzija, enerģētika un transports" ir svarīgi uzsvērt, ka kļūdu īpatsvars bija zemāks par rādītājiem 2006.-2008. gada ticamības deklarācijā. Tas norāda uz to, ka vadības un kontroles sistēmas minētajā politikas jomā, esot vēl daļēji efektīvas, darbojas efektīvāk pašreizējā plānošanas periodā salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu. Dalībvalstu atbildes uz pārskatu norāda, ka notiek nepārtraukti mēģinājumi veikt uzlabojumus ES līdzekļu pārvaldībā. Tās norādīja uz vairākām veiktām iniciatīvām un arī apstiprināja savu apņemšanos veikt turpmākus uzlabojumus. Vienkāršošana un mācības visos līmeņos aizvien ir galvenā prioritāte. Turklāt dažas dalībvalstis iesniedza papildu ierosinājumus attiecībā uz ES līdzekļu efektīvas pārvaldības nodrošināšanu un pārredzamāku budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru. [1] OV L 390, 30.12.2006., Finanšu regulas 143. panta 6. punkts. [2] 1.1. pielikums, 2. daļa, 13. punkts. [3] ERP pārskats par 2010. gadu, 1.11. punkts, 17. lpp. [4] ERP pārskats par 2010. gadu., 5.35. punkts, 149. lpp. un 6.48. punkts, 183. lpp. [5] Integrētā administrācijas un kontroles sistēma. [6] ERP pārskats par 2010. gadu, 1.13. punkts, 17. lpp. [7] ERP pārskats par 2010. gadu, 1. 15. un 1.16. punkts, 19. lpp. [8] Dienestu darba dokumenta III pielikuma B daļa, 89. lpp. [9] Dienestu darba dokumenta III pielikuma B daļa, 90. lpp. [10] Dienestu darba dokuments, 6. lpp. [11] Dienestu darba dokuments, 6. un 7. lpp. [12] ERP pārskats par 2010. gadu, 2.22. punkts, 49. lpp. [13] Dienestu darba dokuments, 11.-21. lpp. [14] Komisija norāda, ka vairums no Palātas konstatētajām skaitļos izsakāmajām kļūdām bija relatīvi nelielas finansiālā izteiksmē un galvenokārt attiecās uz nelielām atšķirībām zemes gabalu atkārtotā mērīšanā, ko veica Palāta (ERP pārskats par 2010. gadu, 3.19. punkts, 78. lpp.). [15] ERP pārskats par 2010. gadu, 3.31. punkts, 83. lpp. [16] Dienestu darba dokuments, 31. lpp. [17] Dienestu darba dokuments, 31.un 32. lpp. [18] Dienestu darba dokuments, 29. lpp. [19] ERP pārskats par 2010. gadu, 3.32. punkts, 84. lpp. [20] Dienestu darba dokuments, 31.un 32. lpp. [21] Dienestu darba dokumenta III pielikums, 83. un 84. lpp. [22] Dienestu darba dokumenta III pielikums, 71. un 72. lpp. [23] ERP pārskats par 2010. gadu, 4.25. punkts, 109. lpp. [24] ERP pārskats par 2010. gadu, 4.20. punkts, 4.29. punkts, 4.26. punkts, 107.-109. lpp. [25] Dienestu darba dokumenta III pielikums, 70. un 71. lpp. [26] Dienestu darba dokumenta III pielikums, 65. un 66. lpp. [27] Dienestu darba dokumenta III pielikums, 71.un 72. lpp. [28] Dienestu darba dokumenta III pielikums, 65. lpp. [29] ERP pārskats, 4.38. punkts, 115. lpp. [30] Dienestu darba dokumenta III pielikums, 65. un 66. lpp. [31] Dienestu darba dokumenta III pielikums, 76. un 77. lpp. [32] Dienestu darba dokumenta III pielikums, 65. lpp. [33] Dienestu darba dokumenta III pielikums, 64. lpp. [34] Dienestu darba dokumenta III pielikums, 79.-81. lpp. [35] Dienestu darba dokumenta III pielikums, 70. un 71. lpp.