C 53/29

Reģionu komitejas atzinums “Izglītības un informēšanas pasākumu nozīme ilgtspējīgas attīstības veicināšanā”

(2008/C 53/06)

REĢIONU KOMITEJA

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

vērš uzmanību uz to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības Eiropas Savienībā ir viens no galvenajiem spēkiem izglītības un informēšanas politikas veidošanā, tostarp ilgtspējīgas attīstības jomā. Vietējo un reģionālo pašvaldību uzdevums ir veicināt, koordinēt un atbalstīt šāda veida pasākumus. Tādēļ ilgtspējīgu attīstību veicinošu izglītību nevar efektīvi īstenot bez vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalības.

atzinīgi vērtē to, ka ieguldījumi cilvēkkapitālā ir atzīti par obligātu priekšnoteikumu ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai Eiropas Savienībā.

atzinīgi vērtē to, ka viens no stratēģijas pamatmērķiem ir nodrošināt sociālo taisnīgumu un kohēziju, tostarp ar izglītības un informēšanas pasākumu palīdzību.

uzsver, ka daudzās dalībvalstīs vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāuzņemas galvenā loma saistībā ar sabiedrības izglītošanu par ilgtspējīgas attīstības jautājumiem. To var paveikt, iesaistot ne tikai pirmsskolas, skolas un augstākās izglītības iestādes (par ko pašvaldības bieži ir oficiāli atbildīgas), bet arī pieaugušo izglītības iestādes, kā arī īstenojot kultūras saglabāšanas un veicināšanas pasākumus. Tās ir paraugs vietējiem darba devējiem un ieguldītājiem, kā arī ir tās, kas galvenokārt sniedz vispārējas nozīmes pakalpojumus.

Izglītība kā instruments ilgtspējīgas attīstības principu un uzdevumu popularizēšanai

akcentē to, ka sekmīga, uz ilgtspējīgu attīstību orientēta izglītība nav iespējama bez attiecīgas skolotāju un mācībspēku līdzdalības, entuziasma un prasmju veicināšanas. Sekmīgai, uz ilgtspējību orientētai izglītībai ir nepieciešama arī vides aizsardzības tematikas, pilsoniskuma un veselības mācības plašāka ieviešana skolu programmās, lai veicinātu sabiedriskās apziņas un ieinteresētības līmeni.

aicina sekmēt uz ilgtspējīgu attīstību orientētu izglītību (sākot jau no pirmsskolas iestādēm), zināšanas nododot ne tikai teorētiski, bet pirmām kārtām uz izjūtām un praktisko pieredzi pamatotā mācību procesā.

uzsver, ka ģimenei ir svarīga loma izglītības jomā. Tā ir pamats jebkurai formālai izglītībai ilgtspējīgas attīstības jautājumos. Tādēļ Reģionu komiteja uzskata, ka ģimenēm sniegtās konsultācijas par ilgtspējīgas attīstības principu piemērošanu ikdienas dzīvē ir viens no vissvarīgākajiem neformālās izglītības faktoriem šajā sakarā.

izglītības uzdevums ir veicināt arī politiskās elites un sabiedrības izpratni par to, ka ir nepieciešamas sabiedriskās konsultācijas un dialogs ilgtspējīgas attīstības stratēģijas īstenošanā, lai ņemtu vērā visu iesaistīto nozaru intereses un panāktu līdzsvaru starp dažādiem attīstības aspektiem.

vērš uzmanību uz studentu un skolēnu starptautiskās apmaiņas programmām, kuru viena no svarīgākajām funkcijām ir veicināt izpratni par kultūru daudzveidību un toleranci, kā arī sekmēt daudzveidīgus risinājumus ilgtspējības jomā. Tādas programmas kā ERASMUS, SOCRATES, GRUNDTVIG, TEMPUS u.c. darbojas un turpinās darboties kā viens no centrālajiem izglītības elementiem, veicinot ikdienas pieredzes apmaiņu par ilgtspējīgiem dzīvesveidiem un paraugprakses apmaiņu.

Mūžizglītība un ilgtspējīga attīstība

vērš uzmanību uz nepieciešamību palielināt arodizglītības sistēmu elastīgumu, piemēram, nodrošinot, ka neformāli iegūtu prasmju atzīšanas procedūras tiek rūpīgāk piemērotas, lai no šīs sistēmas atstumtajām personām nodrošinātu lielāku arodizglītības pieejamību. Pozitīvi piemēri šajā ziņā ir Somijas un Nīderlandes modeļi neformāli iegūtu profesionālo prasmju sertificēšanai un atzīšanai.

īpašu kritēriju izstrāde, lai varētu novērtēt to, cik lielā mērā skolas savās ikgadējās programmās iekļauj ilgtspējīgu attīstību veicinošu izglītību, un tādējādi noteikt skolu sasniegumus ilgtspējības jomā.

izglītības darbinieku apmācība atbilstīgi to specializācijai;

visu izglītības jomas darbinieku apņēmība veicināt un uzlabot skolu un to apkārtnes vides un ilgtspējības kvalitāti;

uzskata, ka tālmācība var būt viens no svarīgākajiem instrumentiem, lai sasniegtu no izglītības tradicionāli atstumtās grupas — lauku apvidu iedzīvotājus, cilvēkus ar invaliditāti, mājsaimnieces u.c. Šīs grupas ietver sevī Eiropas Savienības sabiedrības attīstības potenciālu, kas ir neizmantots un apslēpts. Mēs ierosinām palielināt finansējumu bezmaksas tālmācības platformu pilnveidošanai un piešķirt lielākus resursus tālmācības programmu, tostarp ar pilsoniskuma jautājumiem saistītas izglītības programmu, izstrādei.

uzsver, ka obligātā izglītība steidzami jāiekļauj vietējā un reģionālajā kontekstā. Lai to sekmētu, Komiteja ierosina sistēmiski paplašināt R3L tīklu (reģionālie obligātās izglītības tīkli), kurā ir ietverti visi Eiropas Savienības reģioni, kā arī EEZ/EBTA un kandidātvalstis.

Ilgtspējīga attīstība un zināšanu sabiedrība

sakarā ar studentu skaita pastāvīgo samazināšanos eksakto zinātņu priekšmetos vērš uzmanību uz to, ka ilgtspējīgas attīstības principu piemērošanas labad ir jāveicina bērnu un jauniešu interese par minētajām zinātnēm, piemēram, popularizējot uz izzināšanas procesu orientētu pedagoģiju (inquiry-based pedagogy). Turklāt jāveicina sieviešu aktīvāka līdzdalība, lai tādējādi paaugstinātu jauniešu skaitu, kas studē eksakto zinātņu priekšmetus.

Sociālās pārmaiņas Eiropā, ilgtspējīga attīstība un izglītība

Ievērojot pašreizējās un turpmākās demogrāfiskās, migrācijas un kultūras tendences Eiropā, tolerance pret daudzveidību sabiedrībā ir viens no svarīgākajiem ilgtspējīgas attīstības nosacījumiem. Aicina dalībvalstis veicināt tādus izglītības modeļus, kuros tolerance pret citām reliģijām, kultūrām, dzimumu un dzīvesveidu ir iedzīvotāju izglītības pamatelements.

Plašsaziņas līdzekļu un izglītības loma ilgtspējīgas attīstības sekmēšanā

PIELIKUMS

I. Paraugprakses piemēri, kas minēti atbildēs uz anketā uzdotajiem jautājumiem

Bulgārija

Dobrič pašvaldība Bulgārijā ar vietējo laikrakstu, radiostacijas un televīzijas līdzdalību plāno organizēt aktīvu kampaņu bērnu, studentu un pieaugušo vidū, lai, izmantojot reklāmas materiālus, sniegtu informāciju par atkritumu šķirošanas ieviešanu. Pašvaldības pārstāvji būtu gatavi iepazīstināt RK ar minētās sistēmas ieviešanas rezultātiem un šajā procesā gūto pieredzi.

Kipra

Pilsētā Αyios Αthanasios, kas atrodas Kipras grieķu kopienas teritorijā, ir izveidota grupa vides izglītības jautājumos, tajā darbojas bijušie skolotāji, kas labi pārzina minēto tematiku. Savukārt tie, kas piedalās Grundtvig programmā, ir izstrādājuši programmu, lai pievērstu uzmanību vides problēmām. Minētais process norisinās galvenokārt Αyios Αthanasios pilsētā. Sadarbība ir izveidota starp visām tām izglītības iestādēm, kuras pievēršas vides aizsardzības, otrreizējās pārstrādes, ilgtspējības veicināšanai u.c.

Spānija

Spānijas Vides pārvaldes “Agenda 21” un ilgtspējības ģenerāldirektorāta Ilgtspējīgu attīstību veicinošas izglītības departaments īsteno projektu “Ekoloģiskā prakse sporta pasākumos”. Projekta mērķis ir izmantot sporta potenciālu kā instrumentu vides izglītības veicināšanai, lai ieviestu ar vidi saistītus kritērijus sporta pasākumu organizēšanā un pasākuma organizatoru, sportistu un skatītāju vidū sekmētu zināšanas par ekoloģijas jautājumiem, kā arī videi un pilsētai draudzīgu attieksmi. Ekoloģiskā prakse sporta pasākumu organizēšanas laikā tiek īstenota trīs jomās:

— Madride kā valsts un starptautisko sporta sacensību, kas tiek organizētas sadarbībā ar attiecīgajām apvienībām, norises vieta;

— Madride kā mazāka mēroga pasākumu organizētāja, bieži vien rajona mērogā;

— tādas īpašas brīvprātīgo un ar vides jautājumiem saistītas organizācijas izveide, kas piedalās sporta pasākumu norisē.

Pasākumus var iedalīt trīs grupās atkarībā no tā, cik lielā mērā tie ietekmē vidi:

— sporta pasākumi, kas notiek sporta nodarbībām paredzētās vietās. Tie ir pasākumi, kas notiek slēgtos vai vaļējos sporta objektos, piemēram, stadionos, peldbaseinos, sporta zālēs, sporta laukumos u.c.;

— sporta pasākumi uz ielas, kuru īstenošanai nepieciešami īpaši satiksmes novirzīšanas pasākumi, maršruta sagatavošana un atkritumu apsaimniekošana. Tas attiecas uz maratoniem un velobraucieniem;

— sporta pasākumi, kas notiek zaļajās zonās. Šajā gadījumā tiek izmantoti pilsētas parki. Šādi pasākumi var būt, piemēram, sporta sacensības, riteņbraukšana vai ārpustelpu peldēšanas sacensības.

Rīcība dažādu pasākumu radīto seku novēršanai (īpašu uzmanību pievēršot tādiem ar vides aizsardzību saistītiem faktoriem kā atkritumi, mobilitāte, elektroenerģijas un ūdens patēriņš) ir vērtējama kā laba ekoloģiskā prakse pasākuma sagatavošanas posmā, norises laikā un pēc pasākuma.

Minētais departaments 2007. gada aprīlī sadarbībā ar pasākumu organizēšanas privātuzņēmumu “MAPOMA” organizēja 30. Madrides maratonu. Tika veikti šādi pasākumi:

— novācot sūkļus, apelsīnus un pudeļu korķus, samazināts atkritumu daudzums;

— veicināta otrreizējā pārstrāde, savākti t-krekli un plastmasas pudeles, iekārtotas otrreizējās pārstrādes vietas;

— sportistu un skatītāju vidū izplatīta informācija par vides aizsardzību;

— komunikācija ar plašsaziņas līdzekļiem;

— jutīgu vietu aizsardzība maršrutā caur Retiro parku;

— mobilitāte. Kā oficiālie transportlīdzekļi izmantoti videi nekaitīgi, ar bioetanolu darbināmi automobiļi;

— sadarbība ar labdarības apvienību “Emaus” un Sarkanā Krusta brīvprātīgajiem darbiniekiem, kas atbildīgi par vides aizsardzību;

— sponsors — otrreizējās pārstrādes bezpeļņas organizācija “Ecoembes”;

— dalībnieki: Izglītības, tīrīšanas un atkritumu savākšanas departaments (vides joma), “Mapoma” (maratona organizators), “Ecoembes”, Sarkanais Krusts, “Setém” (godīga tirdzniecība), “Emaus”.

Vērtējums:

— iepakojuma otrreizēja pārstrāde palielināta par 5 780 kg;

— savākti 70 000 sūkļi, pudeļu korķi un organiskie atkritumi;

— tīrīšanas dienestiem nepieciešamais laiks samazināts par pusstundu;

— pasākumus atbalsta 88 % dalībnieku;

— vides aizsardzības pasākumos piedalās 63 % dalībnieku;

— organizatoru, dalībnieku un skatītāju izglītošana.

Pārējie departamenta pasākumi

— PAVASARA, VASARAS UN RUDENS SKOLAS

Šādu programmu ietvaros veiktie pasākumi ir paredzēti visiem pieaugušajiem, pieaugušajiem ar bērniem un atsevišķi bērniem. Konkrētiem gadalaikiem paredzētās programmas īsteno Ilgtspējīgu attīstību veicinošas izglītības departaments.

“Zaļie maršruti” Pasākumi, ko īsteno vēsturiskajā, augu valsts un kultūras ziņā pilsētai nozīmīgos publiskajos parkos, piemēram, Retiro, Casa de Campo, Oeste, Fuente del Berro, Quinta de los Molinos, El Capricho, Juan Carlos I, Tierno Galván un Lineal del Manzanares parkā.

Atvērto durvju dienas un semināri par vides jautājumiem Minētie pasākumi notiek dažādās pilsētas vides pārvaldes vietās un ir paredzēti, lai iepazītu un uzlabotu pilsētas vidi, šajā sakarā var minēt tādas vietas kā siltumnīcas un oranžērijas Retiro un Casa de Campo parkā, Tauriņu un kukaiņu centru, Putnu un stārķu centrus, komposta iekārtu Migas Calientes, kā arī īpašas putnu apgredzenošanas dienas, mazdārziņus, nodarbības bērniem, velosipēdu celiņus utt.

Kursi Temati izvēlēti, lai cilvēkos veicinātu videi draudzīgāku attieksmi. Var minēt šādus piemērus: tradicionālā un ekoloģiskā dārzkopība, putnu populācija parkos, ūdens pilsētā, ekoloģiskā piemājas dārzkopība un klimata pārmaiņas.

— VIENAS DIENAS PASĀKUMI, KONGRESI UN IZSTĀDES

Ilgtspējīgu attīstību veicinošas izglītības departaments, rīkojot vienas dienas pasākumus, kongresus un seminārus, sniedz atbalstu apmācības jomā. Nesen rīkotie pasākumi ir šādi:

— bioetanola diena, kas ilgtspējīga transporta veicināšanai organizēta pirmoreiz;

— izstāde “Koku noslēpums”;

— valsts mēroga kongress vides jautājumos. Tas notiek divreiz gadā. Pašvaldību stends, pašvaldību dalībnieku koordinēšana. Organizators ir “CONAMA” fonds;

— pirmoreiz organizēta uzņēmumu ilgtspējīgas mobilitātes diena, rīkota sadarbībā ar Tirdzniecības kameru un Mobilitātes fondu;

— pirmoreiz organizēta ilgtspējīgas dārzkopības diena nākotnes pilsētā, pasākums organizēts sadarbībā ar Dabas mantojuma ģenerāldirektorātu.

Vācija

1. piemērs

Vācijas federālajā zemē Brēmenē ilgtspējīgas attīstības jautājumi ir iekļauti pašreizējā mācību programmā, ko piedāvā Federālās zemes skolu institūts (LIS — Landesinstitut für Schule). Arī iniciatīva “Aktion plus” federālajā zemē Brēmene (Vācija) paredzēta, lai Brēmenes skolās sekmētu elektroenerģijas taupīšanu un tādējādi skolēnus informētu par ilgtspējības nozīmi.

2. piemērs

Berlīnes un Brandenburgas skolu un plašsaziņas līdzekļu institūts (LISUM — Landesinstitut für Schule und Medien) regulāri organizē skolotāju apmācības kursus par atsevišķiem tematiem saistībā ar ilgtspējīgu attīstību. Turklāt kopš 2000. gada katru gadu notiek speciālistu konference ar darbsemināriem par ilgtspējīgu attīstību. Berlīnes un Brandenburgas LISUM vadībā Brandenburgā 2008. gadā notiks starpreģionu kongress “Globālā mācīšanās ilgtspējīgas attīstības veicināšanai”. Minētais kongress tiek sagatavots, pamatojoties uz “Tūkstošgades mērķiem” un ANO izglītības dekādi, un ir paredzēts, lai Berlīnē un Brandenburgā izglītības un jauniešu politikas jomā uzlabotu informētību par izglītības ministru konferences izstrādāto atsauces izglītības programmu un ar apmācības programmu un projektu palīdzību uzlabotu tās īstenošanu.

Austrija

1. piemērs

Augšaustrija atzinīgi vērtē, ka tiks ieviests vienots Eiropas Savienības mēroga modelis, lai pirmsskolās un pamatskolās īstenotu informēšanas pasākumus ilgtspējīgas attīstības jomā. Šādā modelī būtu jāmin tomēr tikai svarīgākie jautājumi. Sīkākas informācijas sniegšana ir vietējo un reģionālo pašvaldību uzdevums, jo tās var labāk nodrošināt skolēnu vajadzībām atbilstīgu informāciju. Ļoti atzinīgi tiek vērtēta ideja, ka, veicot informēšanas pasākumus, skolēnu vidū jāpopularizē kopīgā ES mēroga ideja par ilgtspējību.

2. piemērs

Augšaustrijas Vides lietu un dabaszinātņu akadēmija Augšaustrijas valdības vadībā kopš 1989. gada veic izglītības un informācijas pasākumus, lai atbalstītu ilgtspējīgu attīstību Augšaustrijā. Akadēmijā ir “Agenda 21” koordinācijas centrs, kas sagatavo, veicina un popularizē “Agenda 21” ietvaros veiktos pasākumus vietējā līmenī (“Local Agenda 21 processes”) vides ilgtspējai; vietējā līmenī izmanto dažādas metodes (piemēram, reklāmlapas, vietējās avīzes, plakāti, ziņojumu dēļi, mājaslapa, informācijas vakari, personīgie kontakti, kontakti ar plašsaziņas līdzekļiem).

Augšaustrijas pašvaldības bija iesaistītas Augšaustrijas vides plāna sagatavošanā un izstrādē. Tika sapulcēti pašvaldību un reģionu politiķi/lēmumu pieņēmēji, viņiem tika sniegta informācija, lai iedrošinātu veidot apvienības klimata pārmaiņu apkarošanai/klimata glābšanai un uzsāktu vietējos un reģionālos pasākumus “Agenda 21” ietvaros.

Augšaustrijas Vides lietu un dabaszinātņu akadēmijas tālākizglītības programmā ir iekļauta vides ekspertu apmācība pašvaldībās, kā arī tālākizglītības pasākumi skolotāju un audzinātāju informēšanai par ilgtspējīga dzīvesveida nozīmi. Pašvaldībās un reģionos ir paredzēti arī apmācības pasākumi attīstības procesos iesaistītajām personām.

Polija

1. piemērs

Polijas valsts “Zaļā sertifikāta” programma izglītības iestāžu atbalstam un sertificēšanai ilgtspējīgas attīstības jomā

Pateicoties minētajai programmai, izglītības iestādēm sniedz atbalstu un piešķir sertifikātus ilgtspējīgas attīstības jomā. Programmu īsteno divos līmeņos: videi draudzīgi bērnudārzi un pamatskolas saņem “I klases zaļo sertifikātu”, bet bērnudārzi un pamatskolas, kas ir ilgtspējīgas attīstības centri, saņem “II klases zaļo sertifikātu”.

Programma darbojas kopš 2000. gada janvāra. Minētā izglītības iniciatīva, ko īsteno NVO, ļauj sniegt efektīvu atbalstu Polijas izglītības sistēmai, lai, informējot bērnus, jauniešus un visas ar izglītības iestādēm saistītās grupas, veidotu videi draudzīgu attieksmi. I un II klases zaļos sertifikātus piešķir iestādēm, kas izpilda īpašas prasības; Polijas izglītības sistēmā tie ir piemērs kvalitātes apliecinājumam, ko saņem par pasākumiem ilgtspējīgas attīstības jomā. Programmu atbalsta Vides ministrija, kā arī Izglītības un sporta ministrija, Valsts vides aizsardzības un ūdens apsaimniekošanas fonda vadītājs, un to īsteno sadarbībā ar Valsts skolotāju tālākizglītības centru. “Zaļā sertifikāta” programmas mērķis ir popularizēt ilgtspējīgas attīstības ideju, dodot iedvesmu pašvaldībām, kurās atrodas izglītības iestādes, un atbalstot pasākumus, ko tās veic kā ilgtspējīgas attīstības centri.

Tržebavā (Polija) 2005. gada 22. aprīlī tika svinīgi atklāta “Zaļā klase”, kas ir paredzēta ne tikai skolas vecuma bērniem un jauniešiem, bet arī visiem vietējiem iedzīvotājiem. Pateicoties “Zaļajai klasei”, skolas un pašvaldības rīcībā tagad ir šādas iespējas:

— brīvdabas telpa mācību stundu, spēļu un skolas sarīkojumu organizēšanai;

— vieta, kur dabiskā vidē vadīt “zaļās stundas” (floras un faunas “miniekosistēmas” novērošana, mākslas un tehniska rakstura mācību stundas, izmantojot dabiskos materiālus);

— atpūtas un izklaides vieta bērniem, skolotājiem, vecākiem un vietējiem iedzīvotājiem;

— vieta, kas jāuzkopj un par ko jārūpējas.

Turklāt programma ļāva sadarboties skolām un vietējiem iedzīvotājiem un pārliecināties, ka pat ļoti mazas skolas var efektīvi darboties, lai sasniegtu kopējos mērķus un veiktu kopējos uzdevumus. Pateicoties minētajai iniciatīvai, varēja vēl vairāk atbalstīt to skolu, kas vietējā mērogā jau tā bija pazīstama kā videi draudzīga skola. Programma ir ļoti lietderīga, tomēr plašāk un efektīvāk jāreklamē tās priekšrocības un jāvienkāršo procedūra saistībā ar pieteikšanos sertificēšanai.

2. piemērs

“Ekogrupas” Vžešņas 1. pamatskolā

Kopš 1999. gada vairākus gadus Vžešņas (Polija) 1. pamatskolas vadība, skolotāji, skolēni un vecāki kopīgi sagatavo daudzas iniciatīvas vides jomā; minētais darbs 2007. gadā vainagojās ar prestižo sertifikātu “Vides aizstāvis”, ko piešķir ar Polijas prezidenta atbalstu, bet pirms tam (2004.-2006. gadā) skola trīs reizes pēc kārtas bija saņēmusi apbalvojumu “Vides veicinātājs”.

“Ekogrupas” saistībā ar minētajām iniciatīvām iesaistījās ne tikai ikgadējā kampaņā “Sakop pasauli!”, bet arī regulāri piedalījās konkursos par vides jautājumiem, ceļojumos un pārgājienos. Minēto vides projektu mērķis bija sniegt informāciju un veicināt pret dzīvniekiem un augu pasauli saudzējošu attieksmi (piemēram, šķirojot atkritumus un savākšanai paredzētās otrreizējās izejvielas).

Skola 2004. gadā ieguva pirmo vietu Vides aizsardzības un ūdens apsaimniekošanas fonda rīkotajā konkursā. Saņemtā nauda 70 000 PLN apmērā tika izmantota, lai skolā izveidotu Vides un dabas centru un iegādātos tādu aprīkojumu kā multivides iekārta, mācību palīglīdzekļi, datorprogrammatūras un pārnēsājama meteoroloģiskā stacija, kas ļauj novērot laikapstākļus dabā.

Skolā ir uzsākta un vēl joprojām turpinās 4.-6. klasei paredzēta izglītības programma “Vide mūsu reģionā”. Programmā ir iekļauta pamatinformācija, kas paredzēta vispārizglītojošām skolām (ar sešām klasēm) un ģimnāzijām, kā arī dabas izglītības programmām un citiem izglītojošiem pasākumiem.

Programmas galvenie temati ir dabas un vides aizsardzība, kā arī ekoloģija. Mācību stundas notiek brīvā dabā. Programmā ir ietverta informācija par Vžešņas reģionā pastāvošajiem dažādiem dabas aizsardzības veidiem, kā arī citi jautājumi, kas ir neatņemama sastāvdaļa debatēs par dabisko vidi, piemēram, reģiona dabas, ūdens, gaisa un augsnes aizsardzība, atkritumu apsaimniekošana, zināšanas par augu pasauli un veselīgs dzīvesveids.

Skolā 2003.-2004. mācību gadā tika īstenots arī izglītības projekts, lai izveidotu dabas taku no Novij Folkvarkas (Nowy Folwark) līdz Lešničuvkas Slomuvkai (Leśniczówka Słomówko). Pateicoties minētajam projektam, pilsētas nomalē ir izveidota dabas taka, kas brīvā dabā ļauj pasniegt dabas mācības un bioloģijas stundas pašvaldībā un tuvējā apkārtnē dzīvojošiem skolēniem.

3. piemērs

Multivides komplekts “Zaļā pakete” — atbalsts vides izglītības jomā

Minētos komplektus, kas sagatavoti ar Varšavā esošā Viduseiropas un Austrumeiropas reģionālā vides centra (REC) palīdzību, izmantoja Lielpolijas (Wielkopolska) skolās kā mācību palīglīdzekli.

“Zaļo paketi” apstiprināja Izglītības ministrija, un tā saņēma pozitīvu Vides ministrijas novērtējumu. Tā ir vides izglītībai paredzēts un bezmaksas pieejams multivides komplekts, ko izmanto skolotāji un skolēni jaunākajās klasēs, bet kas ir piemērots arī citiem izglītības līmeņiem. Komplekts sastāv no piecām daļām, kurās iekļauti ar vides aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību saistīti 22 temati. Komplektā ietilpst skolotāja grāmata ar stundu plānu un vispārēju informāciju, kasete ar videofilmām un mācību filmām, kompaktdisks ar plašu informāciju par vides aizsardzību, spēle “Dilemma” un citi noderīgi materiāli.

“Zaļā pakete” ne tikai palīdz skolēniem gūt zināšanas, bet arī pirmām kārtām ieaudzina jaunas vērtības un mudina uz videi draudzīgu uzvedību skolā, mājās un tuvākajā apkārtnē. Piedaloties dažādās darbībās, debatēs, lomu spēlēs un lēmumu pieņemšanā, skolēni lielā mērā darbojas kā skolotāju partneri. Vērtības, ko skolotāji un skolēni ieguvuši, pateicoties “Zaļajai paketei”, tiek nodotas arī pārējiem ģimenes locekļiem un sabiedrībai kopumā.

Pirmā komplektu versija tika izsniegta tikai īpaši organizētu kursu dalībniekiem. Sākotnēji tie bija apmācības kursi tiem aktīviem skolotājiem un audzinātājiem no visas Polijas, kas izrādīja interesi darboties kā koordinatori, kā arī savā reģionā organizēt un vadīt kursus vidējās izglītības skolu skolotājiem.

No 2002. gada aprīļa līdz jūnijam tika organizēti pieci semināri 104 dalībniekiem, tajā skaitā 13 personām no Lielpolijas (piemēram, no Poznaņas, Pilas, Kališas, Koninas, Gnieznas un Lešno).

Otrās versijas 5 000 eksemplāri nāca klajā 2003. gada aprīlī, ņemot vērā to skolotāju pieredzi un ieteikumus, kas bija izmantojuši pirmo versiju. Paketē bija iekļautas jaunas filmas, labotie mācību plāni un kompaktdisks. Komplektus saņēma Polijas iestādes un organizācijas, kas izrādīja interesi par “Zaļās paketes” izplatīšanu vidējās izglītības skolu skolotājiem.

4. piemērs

Pēcdiploma studijas par reģiona ilgtspējīgu attīstību (ES līdzekļu iegūšana ilgtspējīgas attīstības veicināšanai reģionā) Adama Mickeviča (Adam Mickiewicz) Universitātes Sociālo zinātņu fakultātes Filozofijas institūtā Poznaņā.

Studijas ilgtspējīgas attīstības jomā ir nozīmīga iniciatīva, lai vietējā līmenī nodrošinātu vides aizsardzību. Tādēļ Adama Mickeviča Universitāte Poznaņā 2007./2008. akadēmiskajā gadā tiks uzsāktas pēcdiploma studijas par reģionu ilgtspējīgu attīstību. Minētā programma ir paredzēta vietējo un reģionālo padomju locekļiem, vietējo un reģionālo pašvaldību, kā arī citu vietējo valsts pārvaldes iestāžu darbiniekiem, ierēdņiem, privātā un valsts sektora uzņēmumu darbiniekiem, brīvprātīgajiem un to NVO pārstāvjiem, kas vēlas savu tēlu veidot atbilstīgi ilgtspējīgas attīstības stratēģijai. Studentu pieteikšanās pēcdiploma studiju kursam par ilgtspējīgu attīstību sākās 2007. gada pavasarī. Kursu vada Dr. Piotr Warych.

Kursa mērķis ir turpināt izglītot akadēmiskā grāda ieguvējus, kuriem jau ir vispārīgas zināšanas par ilgtspējīgu attīstību, sociālajām un ekonomikas zinātnēm, kā arī vides zinātni, un arī apmācīt, kā savas zināšanas izmantot personīgajā un profesionālajā dzīvē. Kursa beidzējiem jābūt spējīgiem saprast un analizēt dabā notiekošos procesus un dažādu faktoru savstarpējo sarežģīto mijiedarbību. Neapšaubāmi, kursa beidzēji sniegs ieguldījumu idejas par ilgtspējīgu attīstību popularizēšanā un tās īstenošanā tautsaimniecības un sociālajās jomās.

Grieķija

Atēnu prefektūras formālajā skolu sistēmā jo sevišķi pēdējos gados sadarbībā ar reģionālajiem pamatskolu un vidējās izglītības direktorātiem ir mudināts veidot skolotāju darba grupas vides un pilsoniskuma jautājumos, lai veicinātu skolēnu informētību un uzlabotu mācīšanas metodes. Katrreiz, kad Atēnu prefektūra organizē vai palīdz organizēt, vai arī piedalās informācijas kampaņās saistībā ar pilsoniskās sabiedrības ilgtspējīgu attīstību, tā mēģina presē, televīzijā vai radiostacijās iepriekš informēt par pasākumiem un nodrošināt attiecīgu audiovizuālo materiālu, lai atvieglotu visas sabiedrības informēšanu un iesaistīšanu. Acīmredzams, ka ir ļoti svarīgi plašsaziņas līdzekļos (radiostacijās un televīzijā) noteikt raidlaikus, kas cilvēkiem, kuriem paredzēti mūsu pasākumi vai iniciatīvas, ir vispieņemamākie.

Zviedrija

1. piemērs

Dālarnas reģionā, kurā ir 15 pašvaldības, viena no kurām ir Uša (Orsa), 2007. gada rudenī tiks uzsākts trīs gadu projekts, kurā iesaistīsies 15 dažādas reģiona pamatskolas un vidusskolas (2 skolas no Ušas), lai īstenotu šādu mērķus un uzdevumus:

— skolas ikdienas darbībā ņemt vērā ilgtspējīgas attīstības aspektu, un skolēniem sniegt zināšanas, prasmes un veicināt vēlmi ilgtermiņā veidot ilgtspējīgu sabiedrību;

— izstrādāt, pārbaudīt un novērtēt ilgtspējīgas attīstības procedūras, metodes un instrumentus saistībā ar skolas ikdienas darbību, lai varētu regulāri dalīties zināšanās un pieredzē ar citām skolām gan valsts, gan starptautiskajā mērogā.

Turklāt projekts ir paredzēts, lai:

— skolēni, kuru skolas piedalās projektā, gūtu zināšanas un ieskatu par to, ko ilgtspējīga attīstība nozīmē teorijā un praksē;

— darbinieki, kuru skolas piedalās projektā, būtu informēti par ilgtspējīgu attīstību un varētu teorētiski izskaidrot un praktiski parādīt to skolēniem;

— skolas, kas piedalās projektā, plānotu savu darbību ar mērķi izpildīt mācību plānā noteiktos ilgtspējīgas attīstības mērķus un pamatnostādnes;

— skolas, kas piedalās projektā, varētu pilnveidot savu darbību, mācot par globāliem jautājumiem;

— skolēni, kuru skolas piedalās projektā, vairāk interesētos par dabaszinātnēm un tehniku ilgtspējīgas attīstības veicināšanai;

— skolēni un darbinieki, kuru skolas piedalās projektā, būtu vairāk informēti un labāk izprastu saikni starp veselību un ilgtspējīgu attīstību.

Dālarnas Zinātniskās pētniecības institūts sniedz ieguldījumu, pārraugot projektu un izvērtējot to skolu, kas piedalās projektā, pieeju un rezultātus, lai popularizētu labas, efektīvas metodes un paņēmienus ilgtspējīgu attīstību veicinošas izglītības jomā.

2. piemērs

“Ekoloģiskā tiesa” (Miljötinget)

“Ekoloģiskā tiesa” ir ikgadēja konference par vides jautājumiem, kas paredzēta 9. klases un vecāku klašu skolēniem no Dālarnas un Jēvleborjas reģiona. Mērķis ir nopietnā un tajā pašā laikā nepiespiestā veidā veicināt jauniešu interesi par vides jautājumiem. Referenti ir uzņēmēji, politiķi un NVO pārstāvji. Lieki piebilst, ka pasākumā ir aizliegts lietot narkotikas. Projektu kopīgi vada Dālarnas reģions un Jēvleborjas novada padome.

Kopš pagājušā gadsimta 90. gadu sākuma Ušas pašvaldības politikā attiecībā uz bērniem/skolām ir uzsvērts, ka pasākumiem izglītības jomā jābūt virzītiem uz to, lai saņemtu dažādus apbalvojumus par ieguldījumu vides aizsardzībā, piemēram, “Ekoskola”, “Zaļais karogs” u.c. Tas nozīmē, ka vides jautājumiem un ilgtspējīgai attīstībai tagad ir ļoti liela nozīme izglītības jomā Ušā. Pateicoties bērniem, ar minēto darbu iepazīstas arī pārējie ģimenes locekļi.

Ušas pašvaldības struktūrvienības, kas atbildīgas par izglītību, šajā procesā aktīvi iesaistās dažādos veidos, piemēram, kampaņa “Ekovilciens” (Ekotåg) ciematā Skattungbū (Skattungby); visiem mācībspēkiem paredzēta apmācība “Uzturi Zviedriju tīru!”; daži skolotāji piedalījās arī “piecu punktu” kursā par vides jautājumiem, ko Ušā organizēja Dālarnas Universitāte.

Ušā aktīvi darbojas vides izglītības tīkls, kura dalībnieki regulāri satiekas vienreiz mēnesī. Kā daļa no iniciatīvas “Nākotnes kuģis” (Framtidsskeppet) radās iniciatīva “Dālarnas kuģis” (Dalaskeppet), kuras dalībnieki katru gadu rīko tikšanos vienā no Dālarnas pašvaldībām. Anders Sundvall kgs ir viens no galvenajiem iniciatoriem. Vairākas skolas ir saņēmušas apbalvojumus “Zaļais karogs”, “Ekoskola” u.c. Minētās skolas aktīvi darbojas ilgtspējīgas attīstības jomā.

Mūsu skolas ēdnīcas katru gadu paplašina tādu pārtikas produktu piedāvājumu, kam ir “Krav” kvalitātes marķējums (kas liecina par atbilstību prasībām saistībā ar vides un dzīvnieku aizsardzību, kā arī prasībām sociālās atbildības jomā). Divas vai trīs skolas audzē dārzeņus skolas ēdnīcas vajadzībām.

Kopš 1997. gada Dālarnā pastāv visa reģiona skolu tīkls, kas paredzēts, lai papildinātu zināšanas, veidotu forumus pieredzes apmaiņai, aicinātu skolas piedalīties “Zaļā karoga” pasākumā u.c. Skolotāji ir paziņojuši, ka šis darbs būtu jāturpina un jāizvērš. Pašlaik reģions nav piešķīris nekādus līdzekļus minētajiem pasākumiem. Pateicoties iepriekš minētajām iniciatīvām, Dālarnā tagad ir daudz to Zviedrijas skolu, kas ieguvušas apbalvojumu “Zaļais karogs” un kurās piedāvā izglītību par ilgtspējīgas attīstības jautājumiem.

Mūsdienās sabiedrība aizvien vairāk apzinās, cik liela nozīme ir darbam ilgtspējīgas attīstības jomā, tomēr, tiklīdz runa ir par reālu attieksmes maiņu, problēma kļūst uzreiz sarežģītāka. Skolām var būt liela nozīme, lai nākamajām paaudzēm sniegtu zināšanas un prasmes, kas tām nepieciešamas ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai ilgtermiņā.

II. Problēmas saistībā ar sabiedrības informēšanu un informētību par ilgtspējīgu attīstību

— Informācija par ilgtspējīgu attīstību sistemātiski tiek sniegta pašvaldības publikācijās (vietējais laikraksts, informatīvas brošūras un paziņojumi). Problēma ir tā, ka trūkst pamatzināšanu par vides jautājumiem.

— ES līmenī ir izveidots atbilstīgs pamats stratēģijas, plānu un programmu sagatavošanai un izstrādātas ilgtspējīgas attīstības pamatnostādnes, tomēr joprojām nav skaidrības par to, kā zināšanas un zinātību īstenot praksē un nodot plašai sabiedrībai. Tādēļ ar īpašu programmu palīdzību būtu jāpievērš uzmanība ilgtspējības principu piemērošanai, izstrādājot novatoriskas metodes un veicot eksperimentus apmācības, veiktspējas uzlabošanas un mācību jomās: pašreizējās izglītības programmas jāpārveido par specifiskām programmām, kas ir piemērotas jauno dalībvalstu apstākļiem. Problēmas, kas traucē veicināt informētību par ilgtspējīgu attīstību, ir šādas: — trūkst starpnozaru zināšanu, un dažādās struktūrvienībās, kas iesaistītas plānošanā, darbs netiek veiks kopīgi; — administratīvo struktūru elastīguma trūkums apgrūtina kopīgo darbu; — netiek veikta iepriekšēja izpēte, lai apmierinātu sabiedrības, iesaistīto personu un privātā sektora vajadzības; — lēmumu pieņemšanas procesā un tehniskajās jomās pietiekami netiek ņemta vērā informācijas un informētības veicināšanas nozīme, nepietiekama apzināšanās, ka informācija un informētība ir nepieciešama, lai uzlabotu pilsētas vides apsaimniekošanu un pilsoņus aicinātu uzņemties lielāku atbildību vides jomā; — nepietiekami budžeta līdzekļi.

— Citi uzskata, ka pasākumiem ilgtspējības jomā jābūt konsekventiem un ticamiem. Brandenburgas federālās zemes pārstāvji uzskata, ka saistībā ar izglītību un zināšanu sniegšanu līdzās formālās izglītības iestādēm, piemēram, skolām, tālākizglītības iestādēm un augstskolām, liela nozīme ir apvienībām, kuru biedri ir galvenokārt brīvprātīgie. Minētajām brīvprātīgo apvienībām ir apmācības centri, un tās regulāri rīko pasākumus kā daļu no darba, ko veic saskaņā ar apvienības nolikumu. Tomēr šiem tā sauktajiem neatkarīgajiem izglītības piedāvātājiem parasti nav pietiekama finansējuma, lai nodrošinātu darba nepārtrauktību. Bieži vien viņu rīcībā nav nepieciešamā neatkarīgā finansējuma, lai izmantotu valsts dotācijas, un ienākumi, ko minētās izglītības iestādes var gūt šajā jomā, ir ļoti nelieli, saudzīgi izsakoties. Tādēļ būt ļoti vēlams paredzēt finansēšanas instrumentu, lai ilgtspējības jomā aktīvajām apvienībām sniegtu atbalstu izglītošanas darbā. EU struktūrfondi un lauksaimniecības fonds ELFLA praktiski nav īsti pieejami šim nolūkam, vai nu tādēļ, ka tas neietilpst to kompetenču jomā, vai tādēļ, ka dalībvalstu darbība ir vērsta uz citu prioritāšu īstenošanu.

— Galvenā problēma, pēc Augšaustrijas pārstāvju domām, ir tā, ka jēdziens “ilgtspējība” izklausās drīzāk neveikls un abstrakts, un tādēļ grūti izskaidrojams. Turklāt ir atzīmēts, ka, pat tajās jomās, kur panākta attiecīga izpratne par ilgtspējīgas attīstības jēdzienu, vēl aizvien pastāv plaisa starp tā izpratni un konkrētu īstenošanu.