C 104/28

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 104/12)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 5. punktu (1).

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Var”

PGI-FR-A1145-AM02

Paziņojuma datums: 2021. gada 6. decembrī

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

Papildu ģeogrāfiskā nosaukuma iekļaušana

Ar AĢIN “Var” apzīmētā produkta specifikācijas I nodaļas 2. punkts “Papildu norādes” ir papildināts ar jaunu papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Correns”, kas paredzēts ar AĢIN “Var” apzīmētajiem baltvīniem.

Šis grozījums pārņemts arī vienotā dokumenta punktā “Papildu nosacījumi”.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums vai nosaukumi

Var

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN — Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

5. Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

1. Nedzirkstošie sarkanvīni, sārtvīni un baltvīni

ĪSS APRAKSTS

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Var” ir paredzēta nedzirkstošajiem un augstas kvalitātes dzirkstošajiem sarkanvīniem, sārtvīniem un baltvīniem.

Vīniem, kuros fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir vismaz 45 grami uz litru, izņēmuma kārtā gaistošā skābuma saturs ir tāds, kāds tas noteikts ar patērētāju lietu ministra un lauksaimniecības ministra kopīgu rīkojumu.

Nedzirkstošajiem vīniem faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas sliekšņa jeb robežas lielums (tikai dzirkstošajiem), kopējā spirta tilpumkoncentrācija, kopējais skābums, gaistošais skābums, kopējais sēra dioksīda un oglekļa dioksīda (tikai dzirkstošajiem) saturs ir tādi, kādi tie noteikti Kopienas tiesību aktos.

Sārtvīniem (70 % no visas produkcijas) parasti ir bāla nokrāsa. Tiem galvenokārt raksturīgs dzīvīgums un augļu aromāts, kas var mainīties atkarībā no vīnogu šķirnēm un izmantotajiem vīna ražošanas paņēmieniem.

Sarkanvīni parasti ir pilnestīgi, tiem ir laba struktūra, koncentrētāki vīni mēdz būt stipri. Tiem ir dziļa rubīnsarkana granātu krāsa ar purpursarkaniem lāsumiem.

Baltvīnos apvienots smalkums, augļainums un dzīvīgums. Tiem ir gaiši dzeltena krāsa ar zaļiem lāsumiem vai ar zeltam raksturīgu spīdumu un mirdzumu.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. Augstas kvalitātes dzirkstošie sarkanvīni, sārtvīni un baltvīni

ĪSS APRAKSTS

Dzirkstošajiem vīniem ir tādas pašas nokrāsas un tādas pašas organoleptiskās īpašības kā nedzirkstošajiem vīniem, turklāt vēl vairāk svaiguma, izsmalcinātības un noturīgāki aromāti, ko izceļ smalki un eleganti burbulīši.

Augstas kvalitātes dzirkstošajiem vīniem faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas sliekšņa jeb robežas lielums (tikai dzirkstošajiem), kopējā spirta tilpumkoncentrācija, kopējais skābums, gaistošais skābums, kopējais sēra dioksīda un oglekļa dioksīda (tikai dzirkstošajiem) saturs ir tādi, kādi tie noteikti Kopienas tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Īpašā vīndarības metode

Vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgās saistības, kas noteiktas Kopienas tiesību aktos, kā arī Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. 120 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var” apzīmētā vīna gatavošana tiek veikta visu Var departamenta pašvaldību teritorijā.

7. Galvenā vīna vīnogu šķirne

“Alicante Henri Bouschet N”

“Aligoté B”

“Alphonse Lavallée N”

“Altesse B”

“Aramon N”

“Aramon blanc B”

“Aramon gris G”

“Aranel B”

“Arbane B”

“Arinarnoa N”

“Arriloba B”

“Arrouya N”

“Artaban N”

“Aubin B”

“Aubin vert B”

“Aubun N” – “Murescola”

“Auxerrois B”

“Bachet N”

“Barbaroux Rs”

“Baroque B”

“Biancu Gentile B”

“Blanc Dame B”

“Bouchalès N”

“Bouillet N”

“Bouquettraube B”

“Bourboulenc B” – “Doucillon blanc”

“Brachet N” – “Braquet”

“Brun Fourca N”

“Brun argenté N” – “Vaccarèse”

“Béclan N” – “Petit Béclan”

“Béquignol N”

“Cabernet franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Caladoc N”

“Calitor N”

“Camaralet B”

“Carcajolo N”

“Carcajolo blanc B”

“Carignan N”

“Carignan blanc B”

“Carmenère N”

“Castets N”

“Chardonnay B”

“Chasan B”

“Chatus N”

“Chenanson N”

“Chenin B”

“Cinsaut N” – “Cinsault”

“Clairette B”

“Clairette rose Rs”

“Clarin B”

“Claverie B”

“Codivarta B”

“Colombard B”

“Corbeau N” – “Douce noire”

“Cot N” – “Malbec”

“Couderc noir N”

“Counoise N”

“Courbu B” – “Gros Courbu”

“Courbu noir N”

“Couston N”

“Crouchen B” – “Cruchen”

“César N”

“Duras N”

“Durif N”

“Egiodola N”

“Ekigaïna N”

“Elbling B”

“Etraire de la Dui N”

“Fer N” – “Fer Servadou”, “Braucol”, “Mansois”, “Pinenc”

“Feunate N”

“Floreal B”

“Folignan B”

“Folle blanche B”

“Fuella nera N”

“Furmint B”

“Gamaret”

“Gamay N”

“Gamay de Bouze N”

“Gascon N”

“Genovèse B”

“Gewurztraminer Rs”

“Goldriesling B”

“Gouget N”

“Graisse B”

“Gramon N”

“Grassen N” – “Grassenc”

“Grenache N”

“Grenache blanc B”

“Grenache gris G”

“Gringet B”

“Grolleau N”

“Grolleau gris G”

“Gros Manseng B”

“Gros vert B”

“Joubertin”

“Jurançon blanc B”

“Jurançon noir N” – “Dame noire”

“Knipperlé B”

“Lauzet B”

“Liliorila B”

“Listan B” – “Palomino”

“Lledoner pelut N”

“Macabeu B” – “Macabeo”

“Mancin N”

“Manseng noir N”

“Marsanne B”

“Marselan N”

“Maréchal Foch N”

“Mauzac B”

“Mauzac rose Rs”

“Mayorquin B”

“Melon B”

“Merlot N”

“Merlot blanc B”

“Meslier Saint-François B” – “Gros Meslier”

“Meunier N”

“Milgranet N”

“Molette B”

“Mollard N”

“Monarch N”

“Mondeuse N”

“Mondeuse blanche B”

“Monerac N”

“Montils B”

“Morrastel N” – “Minustellu”, “Graciano”

“Mourvaison N”

“Mourvèdre N” – “Monastrell”

“Mouyssaguès”

“Muresconu N” – “Morescono”

“Muscadelle B”

“Muscardin N”

“Muscaris B”

“Muscat Ottonel B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat cendré B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat d’Alexandrie B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat de Hambourg N” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains blancs B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains roses Rs” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains rouges Rg” – “Muscat”, “Moscato”

“Mérille N”

“Müller-Thurgau B”

“Nielluccio N” – “Nielluciu”

“Noir Fleurien N”

“Négret de Banhars N”

“Négrette N”

“Oberlin noir N”

“Ondenc B”

“Orbois B”

“Pagadebiti B”

“Pascal B”

“Perdea B”

“Persan N”

“Petit Courbu B”

“Petit Manseng B”

“Petit Meslier B”

“Petit Verdot N”

“Picardan B” – “Araignan”

“Pineau d’Aunis N”

“Pinot blanc B”

“Pinot gris G”

“Piquepoul blanc B”

“Piquepoul gris G”

“Piquepoul noir N”

“Plant de Brunel N”

“Plant droit N” – “Espanenc”

“Portan N”

“Portugais bleu N”

“Prior N”

“Prunelard N”

“Précoce Bousquet B”

“Précoce de Malingre B”

“Raffiat de Moncade B”

“Riesling B”

“Riminèse B”

“Rivairenc N” – “Aspiran noir”

“Rivairenc blanc B” – “Aspiran blanc”

“Rivairenc gris G” – “Aspiran gris”

“Rosé du Var Rs”

“Roublot B”

“Roussanne B”

“Roussette d’Ayze B”

“Sacy B”

“Saint Côme B”

“Saint-Macaire N”

“Saint-Pierre doré B”

“Sauvignon B” – “Sauvignon blanc”

“Sauvignon gris G” – “Fié gris”

“Sciaccarello N”

“Segalin N”

“Seinoir N”

“Select B”

“Semebat N”

“Semillon B”

“Servanin N”

“Solaris B”

“Soreli B”

“Souvignier gris Rs”

“Sylvaner B”

“Syrah N” – “Shiraz”

“Tannat N”

“Tempranillo N”

“Terret blanc B”

“Terret gris G”

“Terret noir N”

“Tbourren N”

“Tourbat B”

“Tressot N”

“Téoulier N”

“Ugni blanc B”

“Valdiguié N”

“Varousset N”

“Velteliner rouge précoce Rs”

“Verdesse B”

“Vermentino B” – “Rolle”

“Vidoc N”

“Villard blanc B”

“Villard noir N”

“Viognier B”

“Voltis B”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

8.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Var ir viens no departamentiem, kas atrodas Provansas-Alpu-Azūra krasta reģionā Francijas dienvidaustrumos. Tā nosaukums ir cēlies no piekrastes Var upes, kas savulaik iezīmēja tā austrumu robežu. Rietumos tas robežojas ar Bouches-du-Rhône departamentu, ziemeļos – ar Alpes de Haute Provence departamentu, austrumos – ar Alpes-Maritimes departamentu un, visbeidzot, dienvidos – ar Vidusjūru.

Ģeogrāfiskajā apgabalā ir daudzveidīgs reljefs ar divām ģeoloģiski atšķirīgām daļām: Rietumos – “kaļķakmens” daļa (Tulonas–Dragiņānas ass), austrumos – “kristāliskā” daļa.

Šajās divās atšķirīgajās ģeoloģiskās daļās aug divu Vidusjūras reģionam raksturīgu veidu veģetācija – biezi krūmāji kaļķakmens augsnēs un mūžzaļo augu krūmājs un mežs (priedes un ozoli) kristāliskajās augsnēs. Šo abu veidu veģetācija augsnei dod tikai nedaudz trūdvielu. Var departamenta augsnes kopumā ir liesas, labi drenētas, bet pakļautas erozijai. Šī augsne ir labvēlīga vīnokoku audzēšanai. Romieši nav kļūdījušies, kad pirms 2 600 gadiem, attīstot Provincia Romana (Provansu), sāka šeit stādīt vīnkokus.

Viena no galvenajām Var departamenta klimata iezīmēm ir saules daudzums. Var departamentā valda Vidusjūras klimats, kam raksturīgas karstas un sausas vasaras un maigas ziemas ar diviem lietus periodiem rudenī un pavasarī. Šie apstākļi ir labvēlīgi vīnogulāju audzēšanai, un ļoti bieži, pateicoties piemērotām temperatūras svārstībām, zemesgabalus atvēl sarkanvīnu un sārtvīnu vīnogu šķirņu audzēšanai.

Reģionā pārsvarā pūš mistrāls (ziemeļvējš). Tas ir ledains ziemā, jo nāk pāri Alpu sniegiem, bet vasarā tas atnes mazliet svaiguma. Protams, tas dažreiz ir spēcīgs, bet vīndari galvenokārt novērtē mistrāla raksturīgāko īpašību – tas aizsargā vīna dārzus no pārmērīga mitruma un sēnīšu slimībām (piem., no miltrasas).

8.2. Produkta specifika

Jau kopš aizsākumiem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var” (Vin de Pays du Var) apzīmētā vīna ražošana nepārtraukti attīstās, un tās apjomi XXI gadsimta sākumā nostabilizējušies aptuveni 250 000 hl līmenī.

Lielākoties ražošana ir vērsta uz sārtvīniem (vidēji 70 %), kurus gatavo, galvenokārt sajaucot vairākas šķirnes.

Ja vietējās šķirnes, piemēram, “Grenache N”, “Cinsault N”, “Carignan N”, “Syrah N” un “Mourvèdre N” joprojām ir stingri iesakņojušās un tās izmanto krāsaino vīnu ražošanā, bet “Vermentino B” un “Ugni blanc B” – baltvīnu ražošanā, ir jāatzīst, ka, Kopienas sniegtais atbalsts pārstrukturēšanai, ir veicinājis citiem Francijas vīna dārziem raksturīgu vīnogu šķirņu, piemēram, “Cabernet-sauvignon N”, “Merlot N”, “Chardonnay B” un mazākā mērā “Viognier B” izmantošanu. Šis vīnogu šķirņu klāsts ļāvis dažādot vīnu izpausmi un palīdz veidot augstas kvalitātes sārtvīnus un attīstīt to ražošanu.

Viena no īpašībām, kas raksturīga lielākajai daļai sārtvīnu, ir to ļoti gaišā sārtā krāsa, kas tiek iegūta patiesi meistarīgas tiešās presēšanas rezultātā – veselu ķekaru vai no ķekariem atdalītu ogu tieša presēšana, izmantojot pneimatiskās preses, lai dzidrā sula nekavējoties sāktu fermentēties zemā temperatūrā. Iegūtie vīni ir dzīvīgi, augļaini, bāli sārtos toņos.

Tiek izmantoti arī citi tehniski paņēmieni, piemēram, rūgšanas procesā esošas misas notecināšana, vīnogu miziņu macerācija vai macerācija pirms fermentācijas (ražu pirms presēšanas 8 līdz 24 stundas tur zemā temperatūrā), kā rezultātā tiek iegūti sārtvīni ar izteiktāku krāsu un pilnīgāku struktūru.

Sarkanvīni (kas veido apmēram 20 % no norādītajiem apjomiem) bieži ir spēcīgi, pilnestīgi un ar labu tanīnu struktūru, tos galvenokārt iegūst no šķirnēm “Triptyque grenache N”, “Syrah N” un “Cabernet-Sauvignon N”, kurām bieži vien pievieno šķirnes “Merlot N” un “Cinsault N”.

Kas attiecas uz baltvīniem, kurus ražo vismazāk (10 % no norādītajiem apjomiem), tie priecē vienšķirnes (“Rolle B” vai “Vermentino B”, “Viognier B” un “Chardonnay B”) vīnu cienītājus, kā arī tos kuri dod priekšroku vairākšķirņu vīniem, kuros apvienots smalkums un dzīvīgums.

Attiecīgajā ražošanas apgabalā ražo arī augstas kvalitātes dzirkstošos vīnus. Dzirkstošo vīnu ražošana Provansā nav nekas jauns. Tā ir tradicionāla ražošanas nozare, kura gadā saražo apmēram miljonu pudeļu, un to paveic apmēram piecdesmit operatori (ražotāji, pārstrādātāji, tirgotāji). Divdesmitā gadsimta sākumā dažas kooperatīviem vai ražotājiem piederošas darītavas, piemēram, “la Tête Noire”, jau mēģināja darīt visu, lai Provansā ražotie augstas kvalitātes dzirkstošie vīni gūtu lielāku atzinību.

Viena no galvenajām īpašībām, kas piemīt dzirkstošajiem vīniem ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var”, ir tā, ka tos ražo no vietējām vīnogu šķirnēm, no kurām galvenokārt ražo sārtvīnu, kas ir galvenā reģiona produkcija nedzirkstošo vīnu grupā.

Tādējādi ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var” tiktu marķēti nedzirkstošie vīni kopā ar dzirkstošajiem vīniem ar salīdzinoši līdzīgām organoleptiskajām īpašībām. Patiešām, šie dzirkstošie sārtvīni ir ar izteiktu augļu un ziedu garšu, un tiem piemīt patīkams pilnīgums, kas atgādina nedzirkstošos sārtvīnus.

Tieši šīs organoleptiskās īpašības (ziedu un augļu notis, kas saistītas ar patīkamu pilnīgumu) ļauj atšķirt Var departamentā ražotos dzirkstošos vīnus no tiem, kas ražoti citos Francijas reģionos.

8.3. Cēloņsakarība starp ģeogrāfiskā apgabala specifiku un produkta specifiku

Var departamentam ar tā labvēlīgo klimatu, ainavu daudzveidību, jūru, vēsturiskā un kultūras mantojuma bagātību, kā arī ar amatniecību un tradīcijām ir nenoliedzams tūrisma attīstīšanas potenciāls. Liekot lietā visus šos trumpjus, departaments tūrismu ir attīstījis par vērā ņemamu ekonomisko aktivitāti.

Šī ārkārtējā pievilcība piesaista vairāk nekā 14 miljonus tūristu gadā. Tūristi, kas bieži vien ir uzticīgi šim departamentam, protams, būs iemācījušies, mācās vai iemācīsies izbaudīt Provansas virtuvi un produktus, tajā skaitā Var departamenta vīnus, neatkarīgi no tā, vai tie tiek saistīti ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

Tādējādi produkcija ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var” kopš norādes izveidošanas ar iepriekšējo reglamentēto statusu “Vin de Pays” veido tās atpazīstamību, kas lielā mērā iegūta, pateicoties tūrisma aktivitātei reģionā, kā to apliecina lielais vietējais pieprasījums pēc tās sārtvīniem. Patērētāji prot novērtēt un atpazīt piedāvāto vīnu klāsta kvalitāti.

Tomēr jāatzīmē, ka ražotāji nav zaudējuši vēlmi nepārtraukti uzlabot savu vietējo vīnu [Vin de Pays] ražošanas meistarību, lai tie aizvien vairāk atbilstu patērētāju gaumei (piemēram, īpašā sārtvīnu krāsa).

Šī vēlme tika veiksmīgi īstenota 2000. gadu sākumā, kad Var departamenta speciālisti piedalījās nacionālā pētniecības un eksperimentu centra izveidē, kas veltīts sārtvīnam (atrodas Vidauban, Var). Kopš tā laika tiek veikts zināms darbs (piemēram, darbs pie sārtās krāsas niansēm), kas efektīvi palīdz uzlabot sārtvīnu kvalitātes līmeni. Turklāt nozare lielākoties ir ieguldījusi līdzekļus tādu instrumentu iegādē, kas nepieciešami, lai pilnībā apgūtu sārtvīna darīšanu. Šī apgūtā tehnoloģija, kas saistīta ar sārtvīniem, un ražotāju zinātība, protams, veicina vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu ražošanu, bet ir nesaraujami saistīta ar procesiem, ko izmanto, lai ražotu vīnus, kas pretendē uz aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

Jāmin arī tas, ka Var vīna dārzi atrodas tuvu lielo reģionālo pilsētu centriem vai piejūras kūrortiem, šis tuvums nāk par labu ražotājiem, kas var paaugstināt cenu savam piedāvājumam un arī izvēlēties veikt fasēšanu savās telpās. Tiešā pārdošana (pudelēs vai vakuumiesaiņojumā, t.s.,“bag in box”) tagad attiecas uz aptuveni 50 % no apjoma, un tiešā pārdošana darītavā varētu veidot 30 % no apjoma.

Var departaments atrodas Provansā, tas ir reģions ar jau atzītu atpazīstamību. Turklāt Provansas kā vīnkopības reģiona — pasaules sārtvīnu ražošanas līdera — tēls, kas dziļi sakņojas kvalitatīvu sārtvīnu ražošanā, ir lieliski izveidots un apstiprināts aptaujās par spontānu atpazīstamību (avots: Vinitrac Wine Intelligence, 2009. gada novembris).

Šī atpazīstamība, šī zinātība, kas īpaši vērsta uz sārtvīnu darīšanu, acīmredzami ir saistīta ar sarkanvīniem, baltvīniem, kā arī dzirkstošajiem vīniem, kurus šī departamenta vīna dārzos un tajā pašā ģeogrāfiskajā vidē ražo vieni un tie paši cilvēki.

Tādējādi nav noliedzams, ka sārtvīnu panākumus nosaka arī citu departamentā ražoto vīnu kvalitāti un reputāciju.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

— Marķējums

— Tiesiskais regulējums:

— valsts tiesību akti

— Papildu nosacījuma veids:

— papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

— Nosacījuma apraksts

— Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var” var papildināt:

— ar vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumiem,

— ar norādēm “primeur” vai “nouveau”. Norādes “primeur” vai “nouveau” izmanto tikai nedzirkstošajiem vīniem.

Attiecībā uz sarkanvīniem, sārtvīniem un baltvīniem aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var” var papildināt ar šādiem mazāku ģeogrāfisko vienību nosaukumiem: “Argens”, “Coteaux du Verdon”, “Sainte Baume”.

Attiecībā uz baltvīniem aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var” var papildināt ar mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Correns”.

Ja norādi “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” aizstāj ar tradicionālo norādi “Vin de Pays”, marķējumā iekļauj Eiropas Savienības AĢIN logotipu.

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts, paredzot atkāpi attiecībā uz vinifikāciju un tādu vīnu gatavošanu, kas apzīmēti ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var”, kurai ir vai nav pievienots mazākas ģeogrāfiskas vienības nosaukums, veido to pašvaldību teritorija, kas robežojas ar ģeogrāfisko apgabalu, proti:

— austrumos tas robežojas ar Alpes-Maritimes departamentu: Grasse pašvaldība;

— rietumos tas robežojas ar Bouches-du-Rhône departamentu: Aix-en-Provence un Marseille pašvaldība;

— rietumos/ziemeļrietumos tas robežojas ar Vaucluse departamentu: Apt pašvaldība;

— ziemeļos tas robežojas ar Alpes de Haute-Provence departamentu: Forcalquier, Digne, Castellane pašvaldība.

Saite uz produkta specifikāciju

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-60d6245a-2c59-4f6c-9415-f07a40aa849e

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp..