LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 8.7.2009 
SEC(2009) 916 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
Priekšlikums  
 
PADOMES PAMATL ĒMUMS 
 
par tiesībām uz mutisku un raksti sku tulkojumu krimin ālprocesā 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
  
{COM(2009) 338 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 915}  
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS  
KOPSAVILKUMS  
1. PRIEKŠV ĒSTURE  
Apsūdzēto un aizdom ās turēto personu ties ības uz taisn īgu tiesu ir pamatties ības, kuras 
Eiropas Savien ība ievēro kā vispārēju principu saska ņā ar LES 6. panta 2. punktu. Praktiz ējoši 
juristi un dal ībvalstis piekr īt, ka savstarp ējas uzticības priekšnoteikums ir tas, ka dal ībvalstu 
krimināltiesību sistēmas nodrošina aizdom ās turētām un apsūdzētām personām, neatkar īgi no 
to pilson ības, oblig ātās garantijas. Saska ņā ar Hāgas programmu r īcība šajā jomā bija 
prioritāte. Komisijas likumdošanas un darba programm ā 2009. gadam paredz ēts jauns 
priekšlikums.  Ietekmes nov ērtējumā izvērtēti risinājumi attiec ībā uz šo priekšlikumu.   
2. POLITISK ĀS PILNVARAS , JURIDISKAIS PAMATS UN APSPRIEŠAN ĀS AR 
IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Tiesības uz aizst āvību tika skaidri min ētas Tamperes secin ājumos un vienm ēr ir bijušas ES 
savstarpējās atzīšanas plāna neatņemama sast āvdaļa. Lai atvieglotu un pa ātrinātu pārrobežu 
lietu izmekl ēšanu un krimin ālvajāšanu, ir pie ņemti daudzi dokumenti. Tom ēr līdz pat šim 
brīdim nepast āv dokuments, lai uzlabotu to pe rsonu tiesisko statusu, uz kur ām attiecas 
pārrobežu tiesved ība. Šāds līdzsvara tr ūkums nelabv ēlīgi ietekm ē dalībvalstu savstarp ējo 
uzticību, kam savuk ārt ir nepieciešama ES r īcība. 
Pēc 2003. gada Za ļās grāmatas par procesu ālajām garantij ām Komisija 2004. gada apr īlī 
pieņēma priekšlikumu pamatl ēmumam par šo t ēmu. Vienošan ās netika pan ākta un 
priekšlikuma izskat īšanu aptur ēja. Komisijas priekšlikuma pamat ā bija LES 31. panta 
1. punkta c) apakšpunkts. Padomes Juridiskais dienests public ēja atzinumu, kur ā apstiprin āja, 
ka tas ir atbilstošais juridiskais pamats. 
Komisija 2009. gada 26. un 27. mart ā organizēja ekspertu san āksmi. Vairum ā atbilžu tika 
atbalstīti likumdošanas pas ākumi, kurus papildin ātu ar likumdošanu nesaist īti pasākumi. 
Dalībnieku nospiedošais vair ākums neatbalst īja to, ka priekšlikums attiektos tikai uz 
pārrobežu liet ām. Ietekmes nov ērtējums tika apspriests div ās dienestu vad ības grupas 
sanāksmēs. Sagatavojot šo ietekmes nov ērtējumu, Komisija izmantoja vair ākus papildu 
informācijas avotus, tostarp 5 p ētījumus. 
3. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Problēmu, kurai ir vair āki juridiski un soci āli aspekti, var apkopot š ādi. 
– Palielināta pārvietošanās Eiropas Savien ībā, novecojuši noteikumi un sp ēkā esošo 
starptautisko standartu ( ECHR ) nekonsekventa piem ērošana dal ībvalstu līmenī. 
– Apcietināšanas, kuru rezult ātā notiek personas nodošana saska ņā ar Eiropas apcietin āšanas 
orderi, tiek uzskat ītas par tādām, uz kur ām neattiecas ECHR  6. panta darb ības joma, jo t ās 
tiek uzskat ītas par izdošan ām. 
– Savstarpējā atzīšana var darboties efekt īvi tikai tad, ja dal ībvalstis ir p ārliecinātas, ka tiesu 
nolēmumi citās dalībvalstīs tiek pieņemti taisn īgi. 
LV 3   LV – Iedzīvotāju un prakti ķu starpā valda uzskats, ka tiesu sist ēmas citās dalībvalstīs, izņemot 
savu, ir netaisnas un ka starptautisk ā līmenī viņi nevar gūt tiesisku aizsardz ību, jo Eiropas 
Cilvēktiesību tiesa ( ECtHR ) ir pārslogota ar s ūdzībām.  
– Šīs problēmas aspekts ir tas, ka aps ūdzētajam nav garant ēta piekļuve atbilstošiem 
rakstiskās un mutisk ās tulkošanas pakalpojumiem.  
4. ES MĒROGA R ĪCĪBAS NEPIECIEŠAM ĪBA 
ULB pētījumā tika konstat ēts, ka savstarp ējās atzīšanas pas ākumu efektivit ātei traucē 
nepietiekams savstarp ējās uzticības līmenis. Bez atbilstošiem standartiem, lai aizsarg ātu 
aizdomās turēto personu ties ības saprast tiesved ību, pastāv risks, ka iepriekš min ētā līdzsvara 
neatbilstība starp krimin ālvajātājiem un aps ūdzētajiem var v ēl vairāk pasliktin āties un galu 
galā nonākt pretrun ā ar tiesiskuma interes ēm ES.  
Līdz šim dal ībvalstis taisn īgas tiesas pien ākumus, kas izriet galvenok ārt no valstu ties ību 
aktiem un ECHR , ir ievērojušas atš ķirīgi, kā rezultātā ir radušās garantiju l īmeņa neatbilst ības. 
ES ar ties ību aktu pal īdzību varētu precizēt juridisko pien ākumu garant ēt tiesības uz taisn īgu 
tiesu ES krimin āltiesību kontekst ā. 
5. MĒRĶI 
Vispārējais mērķis ir palielin āt savstarp ējo uzticību, lai var ētu labāk piemērot savstarp ējo 
atzīšanu. Past āvot lielākai savstarp ējai uzticībai, var sagaid īt, ka spēkā esošie ES savstarp ējās 
atzīšanas dokumenti darbosies lab āk. 
Vispārējo mērķi var pārvērst šādos konkr ētos mērķos: 
1) nodrošin āt vienotus oblig ātos standartus attiec ībā uz procesu ālajām tiesībām visās 
tiesvedībās, tostarp attiec ībā uz izdošanu un Eiropas apcietin āšanas orderi; 
2) nodrošin āt, ka iedz īvotāji tiek inform ēti par to, k ā tie var izmantot šos vienotos 
obligātos standartus, neatkar īgi no tā, kur Eiropas Savien ībā viņi atrastos.  
6. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
1: Status quo   
Ja ES līmenī nekas netiek dar īts, sagaid āms, ka situ ācija attīstīsies atbilstoši 4. sada ļā 
izklāstītajam. Šā risinājuma pamat ā ir pieņēmums, ka dal ībvalstis iev ēros ECHR  un nodrošina 
obligātās garantijas pašm āju tiesved ībā.  
2: Ar likumdošanu nesaist ītu pasākumu (lab ākās prakses) veicin āšana 
Tiktu veikti pas ākumi, lai apmain ītos ar valstu lab āko praksi un izstr ādātu ES 
pamatnost ādnes. Šā risinājuma mērķis būtu panākt labāku inform ētību par ECHR  standartiem, 
izplatot un iesakot t ādu praksi, kas pal īdz panākt ECHR  noteikumu iev ērošanu. Tas nepan āktu 
turpmāku juridisko standartu tuvin āšanu.  
3: Jauns dokuments, kur ā aptvertas visas ties ības 
Lai šis risin ājums būtu veiksm īgs, būs vajadzīgs jauns nol īgums ar skaidru juridisko pamatu 
un atšķirīga (klasisk ās Kopienas ties ības) likumdošanas proced ūra. Ja ties ību akti tiek 
veiksmīgi pieņemti, to turpm āka īstenošana dal ībvalstīs Komisijas uzraudz ībā un ar iesp ēju 
vērsties EKT pal īdzēs pārvarēt atšķirības ECHR  noteikumu iev ērošanā. Lai praks ē uzlabotu 
savstarpējo uzticību, var būt vajadzīgi praktiski pas ākumi. 
LV 4   LV 4: Pasākums, kas paredz ēts tikai pārrobežu liet ām  
Šis risinājums nep ārprotami b ūtu tikai pirmais solis, bet veiksmes gad ījumā tas palīdzētu 
uzlabot savstarp ējo uzticību un p ārvarēt pretestību attiec ībā uz turpm āku tiesību aktu 
pieņemšanu. Tom ēr tas būtu rūpīgi jāapsver, lai atbilstoši atrisin ātu jebkādus iespējamos 
jautājumus par diskrimin āciju starp aizdom ās turēto personu kategorij ām, kas iesaist ītas 
pārrobežu tiesved ībā, un tām, kas iesaist ītas pašmāju tiesved ībā.  
5: Pakāpeniska pieeja, s ākot ar pas ākumiem par piek ļuvi mutiskai un rakstiskai 
tulkošanai 
Tas būtu saistīts ar jaunu pamatl ēmumu, ar kuru dal ībvalstīm prasīts nodrošin āt obligātos 
standartus tikai attiec ībā uz piek ļuvi mutiskai un rakstiskai tulkošanai. Ties ībām būtu 
jāattiecas uz jebkuru personu, kas tiek tur ēta aizdom ās vai ir aps ūdzēta par krimin āla 
nodarījuma izdar īšanu, no t ā brīža, kad kompetentas iest ādes inform ē šo personu par to, ka t ā 
tiek turēta aizdom ās par krimin āla nodarījuma izdar īšanu, līdz galējam spriedumam. Šis 
risinājums darb ības jomas zi ņā varētu atšķirties un paredz ēt, ka šīs divas ties ības ir 
piemērojamas vai nu a) tikai p ārrobežu liet ās, vai arī b) visās lietās. 
7. POLITIKAS RISIN ĀJUMU IETEKMES ANAL ĪZE 
1 Status quo  
ES rīcības trūkums šajā jomā galu gal ā var veicin āt progresa pal ēnināšanos, kas pan ākts 
tiesiskās sadarbības krimin āllietās jomā, un tādējādi palēninātu kopīgas brīvības, drošības un 
tiesiskuma telpas izveidi.  
2 Lab ākā prakse 
Pozitīvā ietekme: ieteikumi attiec ībā uz labāku praksi var rad īt dažus uzlabojumus, ja 
dalībvalstis izv ēlas ievērot šos ieteikumus. Negat īvā ietekme: liela da ļa šā priekšlikuma 
atspoguļo to, ko Eiropas Padome ir iek ļāvusi ieteikumos un ko ir ie teikuši citi eksperti, bet 
kas nav īstenots. Šis risin ājums var likt vilties ar ī Eiropas Parlamentam, ieinteres ētajām 
personām un vair ākām dalībvalstīm, kuri vēlas saistošu dokumentu. 
3 Jauns dokuments, kur ā aptvertas visas ties ības 
Pozitīvā ietekme: š āda veida pamatl ēmums palielin ātu juridisk ās noteikt ības līmeni 
dalībvalstu starp ā. Tas būtu saistošs dokuments, ar kuru uzlabo ECHR  standartu iev ērošanu 
nolūkā nodrošin āt taisnīgu tiesu. Tom ēr tiesību aplūkošana kop ā – kā paketes da ļu – nozīmē, 
ka atliek maz āk laika katr ām tiesībām atseviš ķi, un notiek noz īmes samazin āšanās ar 
kompromisiem. Ja Lisabonas l īgums stāsies spēkā, vairs neb ūs nepieciešama vienpr ātība. 
4 Tikai p ārrobežu lietas 
Nepastāv noteikta "p ārrobežu" lietas defin īcija. Dal ībvalstīs valda nev ēlēšanās definēt 
pārrobežu lietu vai pie ņemt tiesību aktus, kas š ādu definīciju padar ītu par nepieciešam ību. 
Šim risin ājumam ir divk ārša ekonomisk ā ietekme: 1) dienestu izveidošanas izmaksas, lai 
nodrošinātu tiesības, un 2) ieguvums, samazinoties p ārsūdzību izmaks ām. Šā risinājuma 
iespējamais risks var ētu būt savstarp ējās uzticības samazin āšanās, jo var rasties iespaids, ka 
pastāv divu līmeņu tiesu sist ēmas – viena pašm āju lietām un otra p ārrobežu liet ām. Pozitīvā 
ietekme: tas apmierin ātu tās dalībvalstis, kas ir l ūgušas tādu pasākumu, kas attiektos tikai uz 
pārrobežu liet ām. Negat īvā ietekme: pas ākums, ar kuru m ēģināts iegrožot t ā darbības jomu, 
var izraisīt apjukumu, jo vienu un to pašu lietu daž ādas dalībvalstis var aprakst īt vai klasific ēt 
LV 5   LV kā pārrobežu lietu vai pašm āju lietu. Iev ērošana: Dal ībvalstīm praksē būtu grūti klasific ēt 
lietas, tāpēc kļūdas/strīdi būtu dabiska par ādība.  
5 Pak āpeniska pieeja  
Šim risin ājumam b ūtu divkārša ekonomisk ā ietekme, k ā minēts iepriekš attiec ībā uz 
pārrobežu risin ājumu. Pozit īvā ietekme: š āda veida risin ājums radītu mutisk ās un rakstisk ās 
tulkošanas kvalit ātes un nodrošin āšanas uzlabojumu. Tas veicin ātu savstarp ējās uzticības 
veidošanos. Tas nodrošin ātu taisnīgu tiesu liet ās, kurās aizdom ās turētā persona nesaprot 
kriminālprocesu, savas ties ības vai visas pret vi ņu izvirzītās apsūdzības. Negat īvā ietekme: tas 
uzliktu finanšu un administrat īvo slogu t ām dalībvalstīm, kuras pašreiz nepied āvā juridisko 
tulku apm ācību. Būtu nepieciešama ar ī noteikumu iev ērošanas nov ērtēšana / uzraudz ība, kas 
arī var būt apgrūtinājums. 
Eksperti 2009. gada marta ekspertu san āksmē, tostarp dal ībvalstu deleg āti, ar entuziasmu 
uzņēma ierosin ājumu strādāt pie šīm tiesībām – kā atskaites punkta – atseviš ķi. Mutisk ās 
tulkošanas ģenerāldirektorāts 2009. gada mart ā publicēja ziņojumu: P ārdomu foruma par 
valodu daudzveid ību un mutisko tulkot āju apmācību nobeiguma zi ņojums. Ieteikumi n ākotnē 
varētu veicināt dokumenta izstr ādi par lab āko praksi.  
 
LV 6   LV 8. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
+++ Nor āda uz ļoti pozitīvu ietekmi 
0 Nor āda uz nulles ietekmi 
--- Nor āda uz ļoti negatīvu ietekmi 
Efektivitāte attiecībā pret mērķiem un saskan ība ar 
citām pašreiz ējām ES politikas jom ām 
Risinājums Paredz oblig ātos 
standartus procesu ālajām 
tiesībām krimin ālprocesā Nodrošina, ka iedz īvotāji 
ir inform ēti par to, k ā viņi 
var gūt labumu no 
obligātajiem standartiem  Ietekme uz sabiedr ību un 
pamatties ībām Efektivitāte Politiskā īstenojam ība 
1. Status quo  – 
ES l īmenī 
turpmāka rīcība 
nenotiek  0 
Bez ES rīcības neviens m ērķis netiktu sasniegts.  0 
Pastāvīgs līdzsvara tr ūkums 
starp ties ībām un tiesisko 
sadarbību var kait ēt 
tiesiskumam un savstarp ējai 
uzticībai ES.  0 
Dalībvalstīm izmaksu nav.  Eiropas Parlaments un 
vairums dal ībvalstu sagaida 
ES rīcību.  
2. 
Nesaistošs / ar likumdošanu 
nesaistīts 
pasākums, kas 
izklāsta "ES 
labāko praksi"
 + 
Atkarīgs no dal ībvalstu 
vēlmes to īstenot. 
Nesaskaņos standartus.  ++ 
Labi organiz ēta Eiropas 
mēroga informat īvā 
kampaņa var paaugstin āt 
informētību par ECHR  
tiesībām un par to, ko 
iespējams dar īt, ja cilv ēki 
uzskata, ka š īs tiesības nav 
ievērotas. + 
Ja dalībvalstis past āvīgi ņem 
vērā norādes, tad aps ūdzēto 
personu ties ības tiktu 
ievērotas. - 
Atkarīgs no t ā, kā tiks 
īstenots. Galven ās izmaksas 
būs saistītas ar m ācībām, 
kuras var ētu segt studenti. 
Lielām dalībvalstīm (avots – 
Apvienotā Karaliste) ir 
paredzētas dot ācijas 
aptuveni 5000 euro apm ērā 
katrai koledžai  Visas dal ībvalstis piekr īt, ka 
ir vajadz īgi daži ar 
likumdošanu nesaist īti 
pasākumi. Pieredze liecina, 
ka nesaistošas nor ādes 
netiks iev ērotas past āvīgi. 
3. 2004. gada 
dokumenta, kur ā +++  
Paredz visaptverošus + 
Visaptverošs dokuments +++ 
Visām aps ūdzētajām --- 
Paredzams, ka izmaksas b ūs To atkal noraid ītu 
6 dalībvalstis, kuras iebilda 
 
LV 7   LV Efektivitāte attiecībā pret mērķiem un saskan ība ar 
citām pašreiz ējām ES politikas jom ām 
Risinājums Paredz oblig ātos 
standartus procesu ālajām 
tiesībām krimin ālprocesā Nodrošina, ka iedz īvotāji 
ir inform ēti par to, k ā viņi 
var gūt labumu no 
obligātajiem standartiem  Ietekme uz sabiedr ību un 
pamatties ībām Efektivitāte Politiskā īstenojam ība 
aptvertas visas 
tiesības, 
atkārtota 
ieviešana  vienotos standartus.  pats par sevi, bez papildu 
pasākumiem, nepalielin ās 
sabiedrības inform ētību, bet 
tas piesaist īs valstu 
plašsaziņas l īdzekļu 
uzmanību str īdīgākajiem 
elementiem.  personām tiktu garant ētas 
tiesības atbilstoši ECHR . 
Nodrošinātu pamatu 
savstarpējai uztic ībai visā 
ES. Tiesiskuma standartu 
uztvere var ētu palīdzēt 
rosināt lielāku skaitu 
iedzīvotāju izmantot savas 
tiesības brīvi pārvietoties.  ļoti ievērojamas, īpaši par 
juridisko pal īdzību tajās 
dalībvalstīs, kuras to šobr īd 
nenodrošina.  pret priekšlikumu 
2006. gad ā. 
Lisabonas l īgums var ētu dot 
iespēju pieņemt pašreiz ējo 
(2004. g.) priekšlikumu ar 
kvalificētā vair ākuma 
balsojumu un iesp ēju 
atteikties.  
4. Dokuments par vis ām 
tiesībām, bet 
attiecībā tikai uz 
pārrobežu liet ām++ 
Nodrošinātu ierobežotus 
vienotus standartus, bet ne 
attiecībā uz visiem 
iedzīvotājiem, kas ir 
apsūdzēti par nodar ījuma 
izdarīšanu. 
 - 
Kā jau minēts, bez papildu 
pasākumiem šis risin ājums 
nevairotu sabiedr ības 
informētību. Valsts 
plašsaziņas l īdzekļu 
uzmanība, iesp ējams, 
naidīga attiecībā uz tiesību 
garantēšanu tikai tiem, kas ir 
iesaistīti pārrobežu liet ās; to 
sniegtā informācija var b ūt 
maldinoša.  - 
Apsūdzētajām person ām 
tiktu garant ētas tās pašas 
tiesības, neatkar īgi no tā, kur 
ES tās ir apcietin ātas.  
Risks rad īt 2 aps ūdzēto 
kategorijas – p ārrobežu 
lietās iesaistītie un pašm āju 
lietās iesaistītie –, tādējādi 
radot diskrimin āciju, kas var 
pārsniegt ieguvumus.  -- 
Būs atkarīga no to lietu 
īpatsvara, kuras tiks 
uzskatītas par "p ārrobežu" 
lietām, un atš ķirsies 
dalībvalstu starp ā, attiecībā 
uz ko nav pieejama 
statistika. Paredzams, ka izmaksas joproj ām būs 
augstas.
 Visticamāk, "p ārrobežu 
lietas" defin īcija tiks 
apstrīdēta, it īpaši tāpēc, ka 
tā var radīt vērā ņemamas 
bažas ties ību jomā saistībā 
ar pozitīvo diskrimin āciju. 
Maz ticams, ka šis 
risinājums b ūs vairāk 
pieņemams nek ā 
3. risinājums.  
5.a. 
Pamatlēmums, 
kas attiecas tikai uz tiesībām uz 
mutisku un 
rakstisku + 
Ierobežoti vienoti standarti 
jomā, kas uzskat āma par 
vissteidzam āko, ta ču 
neattieksies uz visiem 
iedzīvotājiem, kas aps ūdzēti - 
Kā minēts iepriekš, naid īga 
plašsaziņas līdzekļu interese 
var būt maldinoša. 
 -  
Apsūdzētajām person ām 
tiktu garant ētas tās pašas 
tiesības uz mutisku un 
rakstisku tulkojumu, 
neatkarīgi no tā, kur ES t ās -  
Izmaksas b ūs atkarīgas no to 
lietu īpatsvara, kuras tiks 
uzskatītas par "p ārrobežu" 
lietām, un atš ķirsies 
dalībvalstu starp ā. Statistika Paredzams, ka vairums 
dalībvalstu vai visas 
dalībvalstis atbalst īs, ja tiks 
panākta vienošan ās par 
"pārrobežu lietas" defin īciju. 
Tas atbild īs 
 
LV 8   LV Efektivitāte attiecībā pret mērķiem un saskan ība ar 
citām pašreiz ējām ES politikas jom ām 
Risinājums Paredz oblig ātos 
standartus procesu ālajām 
tiesībām krimin ālprocesā Nodrošina, ka iedz īvotāji 
ir inform ēti par to, k ā viņi 
var gūt labumu no 
obligātajiem standartiem  Ietekme uz sabiedr ību un 
pamatties ībām Efektivitāte Politiskā īstenojam ība 
tulkojumu tikai 
pārrobežu liet ās  par nodar ījuma izdar īšanu. 
Uzskatāmi parādītu progresu 
un pakāpenisku pieeju.  ir apcietin ātas.  
Risks rad īt 2 aps ūdzēto 
kategorijas – p ārrobežu 
lietās iesaistītie un pašm āju 
lietās iesaistītie –, tādējādi 
radot diskrimin āciju, kas var 
pārsniegt ieguvumus.  nav pieejama.  proporcionalit ātes pārbaudes 
prasībām, jo r īcība 
nesniegsies t ālāk par to, kas 
ir nepieciešams L īguma 
mērķu īstenošanai. Tas 
ievēros arī subsidiarit ātes 
principu, jo neiejauksies pašmāju lietās.
 
5.b. 
Pamatlēmums, 
kas attiecas tikai uz tiesībām uz 
mutisku un 
rakstisku tulkojumu vis ās 
lietās
 ++ 
Ierobežoti vienoti standarti 
jomā, kas uzskat āma par 
vissteidzam āko. 0 
Maz ticams, ka bez papildu 
pasākumiem jebk ādi 
ietekmēs informētību.  + 
Nodrošinātu liel āku 
vienlīdzību attiec ībā uz 
piekļuvi tiesām, nostiprinot 
tiesības saprast aps ūdzību 
un tiesved ību.  -- 
Lielām dalībvalstīm (avots – 
Apvienotā Karaliste) 
izmaksas par piek ļuvi 
adekvātai mutiskai 
tulkošanai ir apr ēķinātas 
aptuveni 40 miljonu euro 
apmērā gadā. Rakstisk ās 
tulkošanas izmaksas ir dažādas saska ņā ar cenu 
shēmu, kas ir izplat īta 
atsevišķās dalībvalstīs.
 Vairums dal ībvalstu 
atbalstītu rīcību šajā jomā.  
Pakāpeniskā risinājuma kopsavilkums 
Nozīme attiec ībā uz 
mērķiem Ietekme uz sabiedr ību 
un pamatties ībām Izmaksas Politiskā īstenojam ība 
un ieinteres ēto personu 
uzskati  
Pilnībā atbilst m ērķiem, Ierobežoti vienoti Izmaksas b ūs atkarīgas Kā jau min ēts iepriekš, 
 
LV 9   LV ja dalībvalstis īsteno 
norādes standarti jom ā, kas 
uzskatāma par 
vissteidzam āko. 
Uzskatāmi par ādītu 
progresu un pak āpenisku 
pieeju.  no to lietu īpatsvara, 
kuras tiks uzskat ītas par 
"pārrobežu" liet ām, un 
atšķirsies dal ībvalstu 
starpā.  
Lielām dal ībvalstīm 
(Apvienot ā Karaliste) 
izmaksas par piek ļuvi 
adekvātai mutiskai 
tulkošanai sasniedz 
aptuveni 40 miljonus 
euro gad ā. Rakstisk ās 
tulkošanas izmaksas ir 
dažādas saska ņā ar cenu 
shēmu, kas ir izplat īta 
atsevišķās dalībvalstīs. 
Papildu pas ākumu 
izmaksas b ūs atkarīgas 
no īstenošanas. Galven ās 
izmaksas b ūs saistītas ar 
apmācību, kuras var ētu 
segt studenti. Apvienot ās 
Karalistes vald ība katrai 
koledžai sniedza 
dotācijas aptuveni 
5000 euro apm ērā.  vairums dal ībvalstu 
sagaida ar likumdošanu 
saistītu rīcību ar papildu 
pasākumiem.  
 
LV 10   LV 9. PAKĀPENISKĀ PIEEJA S ĪKĀKĀ IZKLĀSTĀ  
Šis risinājums ļautu īstenot progres īvu, pakāpenisku pieeju, kas nodrošin ātu iespēju ilgtermi ņa 
rīcības plānam, lai progres īvi tuvinātu tiesību aktus procesu ālo tiesību jomā. Šī pieeja neb ūtu 
tik ļoti atkarīga no Lisabonas l īguma kā 3. risinājums.  
Šā risinājuma rezult ātā uzlabotos mutisk ās un rakstisk ās tulkošanas kvalit āte un 
nodrošinājums, kas veicin ātu savstarp ējās uzticības veidošanos. Tas nodrošin ātu taisnīgāku 
tiesu lietās, kurās aizdomās turētā persona nesaprot tiesved ību, savas ties ības vai visas pret 
viņu izvirzītās apsūdzības. Risin ājums uzliktu papildu finanšu un administrat īvo slogu t ām 
dalībvalstīm, kuras pašreiz nepied āvā juridisko tulku apm ācību.  
Tiesību uz mutisku un rakstisku tulkojumu iev ērošana ir b ūtiska savstarp ējai uzticībai, taču ar 
to vien nepietiek. Tom ēr tās ir būtiskas ties ības tajā ziņā, ka tās dod iesp ēju izmantot citas 
tiesības, piem ēram, ties ības uz juridisko pal īdzību vai ties ības saņemt inform āciju par 
personas ties ībām. Tiesved ības saprašana ir priekšnoteikums, aizst āvot savas ties ības uz 
taisnīgu tiesu. 
10. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Jebkurā Komisijas priekšlikum ā būtu paredz ēts dalībvalstu pien ākums Komisijai noteikt ā 
laikposmā paziņot par īstenošanas ties ību aktiem un atbilst ības tabulu. Komisija tad 
sagatavotu īstenošanas zi ņojumu par t ām dalībvalstīm, kuras ir iev ērojušas savas saist ības 
transponēt pamatlēmumu. Rādītāji, kurus var izmantot noteikumu iev ērošanas nov ērtējumam, 
būtu: vai tika pied āvāti mācību kursi; vai tika izveidots re ģistrs un vai bija iesp ējams sniegt 
sertificētu mutisko un rakstisko tulku ska itu. Eirobarometra aptauju var ētu izmantot, lai 
novērotu uzlabojumus sabiedrisk ās domas nov ērtējumā par tiesu taisn īgumu ES.