KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Ietekmes novērtējuma kopsavilkums /* SWD/2012/0008 */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Ietekmes novērtējuma kopsavilkums Pavaddokuments dokumentam BALTĀ GRĀMATA Atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programma KOPSAVILKUMS Procedūras priekšvēsture Ņemot vērā arvien pieaugošo ES iedzīvotāju demogrāfisko novecošanu, ekonomikas krīzi un desmitgadi, kurā notikušas ievērojamas pensiju sistēmu pārmaiņas daudzās dalībvalstīs, 2009. gadā Eiropas Komisija uzskatīja, ka jāsāk diskusijas par to, kā vislabāk atjaunināt ES līmeņa pensiju sistēmu, lai atbalstītu dalībvalstis, un tās varētu nodrošināt saviem pilsoņiem atbilstīgas, noturīgas un drošas pensiju sistēmas gan patlaban, gan nākotnē. Tādēļ 2009. gada septembra politikas pamatnostādnēs šai Komisijai priekšsēdētājs Barrozu teica: “Mums jānodrošina, lai pensijas kalpotu paredzētajam mērķim — sniegt maksimālu atbalstu esošajiem un nākamajiem pensionāriem, ieskaitot neaizsargātākās grupas”. Pēc tam priekšsēdētājs uzdeva komisāram Andoram “…sadarboties ar citiem komisāriem, lai izstrādātu priekšlikumus Eiropas pensiju sistēmu nodrošināšanai.” Eiropas Komisija veica virkni pētījumu, lai iezīmētu un izskatītu visu patlaban samērā sadrumstaloto ES pensiju "regulējumu" un to, vai šis regulējums jāuzlabo, lai sniegtu pienācīgu atbalstu dalībvalstīm. Tādēļ tika organizēta sabiedriskā apspriešana, izmantojot visaptverošu Zaļo grāmatu par pensijām, ko publicēja 2010. gada 7. jūlijā. Zaļajā grāmatā ir izmantota integrēta pieeja, skarot ekonomikas, sociālo un finanšu tirgus politiku, un atzītas saiknes un sinerģijas starp pensijām un vispārējo stratēģiju "Eiropa 2020", kas paredzēta viedai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei. Zaļajā grāmatā norādīts, ka, lai gan dalībvalstis ir atbildīgas par pensiju sistēmām, valstu pensionēšanās sistēmu pamats ES līmenī ir darbību kopums no politikas koordinēšanas līdz regulēšanai, ņemot vērā to, ka dažu kopīgu jautājumu risināšanā nepieciešama saskaņota rīcība. Šie jautājumi ir iekšējā tirgus darbība, Stabilitātes uz izaugsmes pakta noteikumi vai saskanības nodrošināšana starp pensiju reformām un stratēģiju "Eiropa 2020". Pavaddokumentā, ko publicēja paralēli Zaļajai grāmatai, ietvēra pašreizējo ES tiesību aktu pamatu, citu regulējumu un politikas koordināciju, tostarp privāto pensiju virzienu nospraušanas rezultātus, ko veica valsts pensiju regulatori Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejā. Paziņojumu par Balto grāmatu par pensijām iekļāva Komisijas 2011. gada darba programmā, lai turpmāk attīstītu ES līmeņa atbalstu dalībvalstīm pensiju sistēmu īstenošanā, pamatojoties uz apspriedēm par Zaļo grāmatu. Šajā ietekmes novērtējumā ir aplūkotas politikas iespējas tādai Baltajai grāmatai, kurā ierosina izstrādāt vienotu ES līmeņa pamatu un stratēģiju, lai atbalstītu dalībvalstis, un tās varētu nodrošināt atbilstīgas, noturīgas un drošas pensijas. Problēmas noteikšana Dalībvalstis ir atbildīgas par atbilstīgu, noturīgu un drošu pensiju nodrošināšanu, un ES līdz šim ir sniegusi ierobežotu un samērā nevienmērīgu atbalstu. Tomēr pensiju nodrošināšana ir aizvien sarežģītāka un pamazām kļūst par Eiropas Savienības vispārsvarīgu jautājumu. Pensijas ir galvenais ienākumu avots lielai un aizvien pieaugošai daļai ES pilsoņu (aptuveni vienai ceturtdaļai). Tādējādi pensijas ir būtiskas, lai saglabātu dzīves līmeni pensijā un vecumā izvairītos no nabadzības. Pensiju sistēmas lielā mērā nosaka sociālos apstākļus un turklāt tās ir nozīmīgs ekonomikas rādītājs. Apmēram 10 % no IKP Eiropas Savienībā (2010) tiek novirzīti pensijām, un tā ir valsts izdevumu liela daļa. Turklāt pensiju sistēmu uzbūvei un to sniegtajiem pozitīvajiem vai negatīvajiem stimuliem pensionēties agrāk vai vēlāk, ir būtiska ietekme uz nodarbinātību un tādējādi arī uz ekonomisko izaugsmi. Turklāt, ja privātās pensiju sistēmas ir augsti attīstītas, pensiju fondi kā ieguldītājinstitūcijas ir galvenie finanšu tirgu dalībnieki. Svarīgākais ir tas, ka pensijas būtiski ietekmē ne tikai dalībvalstu, bet arī ES budžetu, darba un finanšu tirgus un vispārējo ekonomiku, tostarp euro stabilitāti. Ekonomikas krīze un prognozes par zemāku izaugsmi ir radījušas dalībvalstīm grūtības risināt sabiedrības novecošanas radītās pamatproblēmas. Turklāt aizvien sarežģītāk ir nodrošināt pensijas, un tās arvien vairāk ir atkarīgas no darba un finanšu tirgu pareizas darbības. Tas vērojams pēdējās desmitgades laikā, dalībvalstīm racionāli mēģinot labāk pielāgot pensijas novecošanas problēmai, cieši saistot tiesības uz pensiju ar iemaksām visā darba karjeras laikā, rosinot cilvēkus strādāt ilgāk un papildinot valsts pensijas ar priekšfinansētām privātām pensiju shēmām. ES līmenī iespējamība, ka atsevišķās dalībvalstīs pensiju sistēmas nebūs atbilstīgas, noturīgas un drošas, kļūst par vispārsvarīgu ES jautājumu. Tas galvenokārt ir tādēļ, ka aizvien grūtāk ir risināt strauji pieaugošo iedzīvotāju novecošanu, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi, valstu budžeta samazināšanos un valsts parāda krīzi, un tas ietekmē kopīgo valūtu un vispārējo Savienības sociālo un ekonomisko labklājību. Tādējādi sekmīgas pensiju reformas dalībvalstīs ir galvenais nosacījums, lai ES spētu sasniegt divus no pieciem stratēģijas "Eiropa 2020" mērķiem, proti, nodarbinātības līmeņa mērķi (nodarbināti 75 % vecumā no 20 līdz 64 gadiem) – šā mērķa sasniegšanai vairumā dalībvalstu nepieciešama gados vecāku darba ņēmēju lielāka iesaistīšanās; un nabadzības samazināšanas mērķi (vismaz 20 miljoni vai mazāk cilvēku, kurus skar vai apdraud nabadzība un sociālā atstumtība), īpaši ņemot vērā gados vecāku cilvēku nabadzības risku. Lai ES varētu sniegt pienācīgu atbalstu dalībvalstu centieniem šajos jaunajos apstākļos, kad pensiju nodrošināšana ir sarežģītāka un pieaug kopīgas ES rūpes par pensiju ienākumiem, ES jāatkāpjas no līdz šim izmantotās samērā fragmentārās un maz koordinētās pieejas un jānodrošina visaptverošs un integrēts pensiju politikas pamats, lai palīdzētu dalībvalstīm. Šādas pieejas pamatā ir izpratne par to, ka lēmumi pensiju jomā, tostarp lēmums pensionēties, ir sarežģīta procesa rezultāts, ko nosaka individuāls un mājsaimniecības raksturojums, kā arī makroekonomikas un institucionālie mainīgie. Labāk saistot dažādos politikas koordinēšanas un pensiju jomas regulējuma veidus, nedaudz koriģējot to virzību, apmēru un darbības jomu un pievienojot dažas jaunas samērīgas iniciatīvas, ES var ievērojami palielināt Eiropas darbību pievienoto vērtību. Turklāt tādējādi ES varētu labāk risināt dalībvalstu kopīgas problēmas, nepieļaujot vai vajadzības gadījumā mazinot ar pensijām saistīto problēmu negatīvās ietekmes risku atsevišķās dalībvalstīs. To var panākt, labāk apvienojot esošās regulēšanas un politikas koordinēšanas prasmes un izmantojot tās saskaņotāk kā visaptverošu ES pieeju. Šā ietekmes novērtējuma mērķis ir noteikt, kā būtu jākoriģē pašreizējās darbības, iniciatīvu pievienojamo būtību un mehānismus, ar kuriem tās koordinēs, lai izveidotu integrētu stratēģiju dalībvalstu atbalstam. Viens no galvenajiem jautājumiem ir par to, cik lielā mērā šajā posmā pārejā uz vienotāku stratēģiju būtu jāpievērš tiesību aktiem un saistošajam regulējumam. Šis process visvairāk skars dalībvalstis un citas galvenās ieinteresētās personas, kas kopā ar Komisijas dienestiem iesaistītas politikas koordinēšanas un regulēšanas procesā. Gala saņēmēji būtu pilsoņi, kuri gūs labumu no politikas jomām, kas palīdzēs dalībvalstīm labāk nodrošināt atbilstīgas, noturīgas un drošas pensijas patlaban un nākotnē. Saskaņā ar Baltās grāmatas būtību ietekmes novērtējumā galvenā uzmanība tiks pievērsta ES pievienotajai vērtībai dalībvalstīm un galvenajām ieinteresētajām personām. Šajā posmā nevar precīzi novērtēt ietekmi uz pilsoņiem, jo šī ietekme būs atkarīga no tā, cik lielā mērā dalībvalstis un ieinteresētās personas izmantos uzlabotu ES atbalstu, lai pilnveidotu politiku un praksi pensiju nodrošināšanas jomā. Turklāt šis ietekmes novērtējums neizslēdz iespēju veikt papildu ietekmes novērtējumus attiecībā uz visaptveroša kopuma atsevišķiem konkrētiem pasākumiem, ja tas konkrētā gadījumā būtu nepieciešams kā papildinājums Baltajai grāmatai. Subsidiaritātes analīze Lai gan par pensiju politiku galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis, nozīme ir arī atbalstam ES līmenī. Ar aizvien pieaugošo savstarpējo saikni, kā liecināja pašreizējā parādu krīze, neveiksmīga pensiju politika vienā vai vairākās valstīs var radīt sekundāru ietekmi un negatīvi skart euro stabilitāti un ES ekonomisko darbību. Turklāt, ņemot vērā pieaugošo cilvēku mobilitāti, neatbilstīga pensiju politika var tieši ietekmēt sociālās drošības sistēmu citās ES valstīs. Tādēļ pensijas aizvien vairāk kļūst par vispārsvarīgu jautājumu Eiropas Savienībā, un tas bija pamatojums stratēģijā "Eiropa 2020" paredzētajiem 2011. gada konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem par pensijām, kurus Eiropadome apstiprināja 24. jūnijā. ES politikas pastiprināts atbalsts visās ar pensijām saistītās jomās pozitīvi ietekmētu dalībvalstu spēju īstenot šos ieteikumus. Taču līdz šim ES nav spējusi apkopot dažādās pensijas jomas darbības un kompetences visaptverošā, saskaņotā un pilnībā koordinētā regulējumā ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm to centienos nodrošināt pilsoņiem atbilstīgas, ilgtspējīgas un drošas pensijas. Ja notiks tā, kā ieteikts Baltajā grāmatā, tas palīdzētu ievērojami vairot ES atbalsta pievienoto vērtību dalībvalstīm pensiju jomā. ES iniciatīvas mērķi Pamatojoties uz analīzi Zaļajā grāmatā un citos svarīgos dokumentos, šajā ietekmes novērtējumā ir raksturota samērā sadrumstalotā ES līmeņa pensiju politika un līdz šim veiktie procesi, kā arī aplūkota nepieciešamība šobrīd izveidot visaptverošu un integrētu politisko pamatu un stratēģiju pensiju nākotnei Eiropas Savienībā. Šo mērķi apstiprināja Zaļās grāmatas apspriešanas laikā, konstatējot, ka ieinteresētās personas pārliecinoši atbalsta inovatīvo visaptverošo pieeju, kas pieņemta minētajā dokumentā. Tā kā ES pauž aizvien lielākas bažas par vidēja termiņa un ilgtermiņa grūtībām sekmīgi nodrošināt pensijas un iespējamo pensiju politikas neveiksmes risku dažās dalībvalstīs, tai jāizstrādā efektīvāki atbalsta politikas līdzekļi valstu līmenī. Tādējādi Baltās grāmatas par pensijām vispārējais mērķis ir "sniegt efektīvāku atbalstu dalībvalstīm to centienos nodrošināt atbilstīgas, drošas un noturīgas pensijas". Jo īpaši, ES politikas vadlīnijas jāizstrādā, ņemot vērā divas spēcīgas politiskās pieejas to grūtību risināšanai pensiju jomā, ar kurām saskaras dalībvalstis, proti 1) labāka līdzsvara panākšana starp darbā un pensijā pavadīto laiku (t.i. reālā pensionēšanās vecuma paaugstināšana) un 2) ieguldījuma palielināšana privāto pensiju uzkrājumu atbilstības nodrošināšanā. Turklāt Eiropas Savienībai 3) jāstiprina koordinēšanas un uzraudzības rīki, jo īpaši, pilnveidojot pensiju atbilstības uzraudzību papildus pensiju sistēmu finanšu stabilitātes pārraudzībai (skatīt 1. tabulu). 1. tabula. Mērķi un politikas jomas Vispārējais mērķis || Īpašie mērķi un politikas jomas Sniegt efektīvāku atbalstu dalībvalstīm to centienos nodrošināt atbilstīgas, drošas un noturīgas pensijas saistībā ar sabiedrības novecošanu un valsts finanšu ierobežojumiem. || 1. Palīdzēt dalībvalstīm panākt labāku līdzsvaru starp darbā un pensijā pavadīto laiku Politikas jomas Ø Pensiju sistēmas reforma Ø Iespēja cilvēkiem ilgāk palikt darba tirgū 2. Palīdzēt dalībvalstīm palielināt ieguldījumu papildu[1] privāto pensiju uzkrājumu atbilstības nodrošināšanā Politikas jomas Ø Papildu privāto pensiju segums un rentabilitāte Ø Papildu privāto pensiju drošums Ø Papildu[2] pensiju mobilitāte 3. Uzlabot ES koordinēšanas un uzraudzības rīkus pensiju jomā Politikas jomas Ø Koordinēta pensiju atbilstības, noturīguma un drošības uzraudzība Ø Saskaņota politikas veidošana ES līmenī Šie ir trīs īpašie mērķi, un katrs no tiem ir saistīts ar politikas jomām, kas jāapvieno visaptverošā ES līmeņa regulējumā. Lai panāktu labāku līdzsvaru starp darbā un pensijā pavadīto laiku, pensiju reforma un darba tirgus pasākumi kopā būtu galvenais elements, lai nodrošinātu cilvēkiem iespēju strādāt ilgāk. Lai palielinātu ieguldījumu papildu privāto pensiju uzkrājumu atbilstības nodrošināšanā, jāuzlabo papildu privāto pensiju segums un rentabilitāte, to drošums un mobilitāte. Lai uzlabotu ES koordinēšanas un uzraudzības rīkus, jāizveido koordinēta pensiju atbilstības, noturīguma un drošības uzraudzība un jānodrošina saskaņota politikas veidošana ES līmenī. Politikas risinājumi Šajā ietekmes novērtējumā ir salīdzināti trīs risinājumi, ņemot vērā Zaļās grāmatas apspriešanas rezultātus un uzmanību, kas pievērsta 2011. gada konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos saskaņā ar stratēģiju "Eiropa 2020". Pirmais risinājums ("status quo") būtu turpināt darboties kā parasti, vajadzības gadījumā ES risinot konkrētus ar pensijām saistītus jautājumus samērā šaurā nozīmē. Nebūtu kopēja redzējuma par to, kā ES kopumā nodrošināt atbilstīgas pensijas. ES regulējums pamazām mainītos, taču ārpus stratēģijas "Eiropa 2020" pārvaldības sistēmas tiktu veikti tikai daži papildu pasākumi, ja tādi vispār tiktu veikti, lai integrētu dažādās attiecīgās politikas jomas vai pielāgotu šo regulējumu dalībvalstu mainīgajām vajadzībām, mainoties pensiju sistēmām. Ja arī stratēģijā "Eiropa 2020" iekļautu dažus ar pensijām saistītus nodarbinātības un minimālās atbilstības aspektus un valsts finansējuma jautājumus, tie, iespējams, netiktu aplūkoti integrētā veidā. Turklāt apsvērumi par privāto pensiju drošumu un rentabilitāti, kuru būtiskā nozīme kopīgajos noteikumos par pensijām aizvien pieaug, joprojām tiks aplūkoti atsevišķi no jautājumiem par atbilstīgumu un noturīgumu. Ekonomikas politikas koordinēšanā pensijas pirmkārt tiks aplūkotas no valsts finanšu perspektīvas, un uzmanība galvenokārt tiks pievērsta tiešajiem izdevumiem par valsts pensijām, turpretim mazāka uzmanība tiks pievērsta netiešajiem izdevumiem par nodokļu atbrīvojumiem attiecība uz privātām pensijām. Tikai sociālās aizsardzības politikas koordinēšanā pilnībā pievērsīsies ietekmei uz pensiju atbilstīgumu un mēģinās ņemt vērā visu veidu pensiju ieguldījumu pensiju kopumā. Tomēr šeit netiktu ietverti jautājumi par noturīgumu un drošumu. Otro risinājumu ("visaptveroša vai integrēta pieeja") veido divi papildu risinājumi, kas ietver visaptverošu politikas pasākumu kopumu: IIa un IIb. Svarīgi norādīt, ka abi šie kopumi ir veidoti, pamatojoties uz visaptverošu pieeju attiecība uz pensijām, un tas nozīmē, ka visas politikas jomas tiek kopīgi risinātas, pilnībā izmantojot sinerģiju un atzīstot un līdzsvarojot kompromisus. Abi papildu risinājumi apvieno dažādas esošās un jaunās politikas iniciatīvas vienā stratēģiskā politikas dokumentā (Baltajā grāmatā) ar mērķi iezīmēt kopīgu redzējumu par atbilstīgām, drošām un noturīgām pensijām un izveidot jaunu ES regulējumu, lai tuvākajos gados nodrošinātu šī svarīgā politiskā mērķa sasniegšanu. Papildu risinājumi ir veidoti paralēli. Pasākumu kopumā tie apvieno regulējuma, politikas koordinēšanas un finanšu iniciatīvas instrumentus, un tos paredzēts īstenot laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam. - Saskaņā ar 1. īpašo mērķi palīdzēt dalībvalstīm panākt labāku līdzsvaru starp darbā un pensijā pavadīto laiku un politikas jomā par pensiju sistēmas reformu abi šie risinājumi pievēršas jautājumiem par dzimumu līdztiesību pensiju jomā, priekšlaicīgas pensionēšanās samazināšanu, novērtē dalībvalstīs nepieciešamās īpašas reformas un sekmē pensiju reformu saskaņā ar stratēģijā "Eiropa 2020" paredzētajiem 2011. gada ieteikumiem pensiju jomā. Politikas jomā ar iniciatīvām, kuru mērķis ir nodrošināt cilvēkiem iespēju ilgāk palikt darba tirgū un kuras jāapvieno ar pensiju sistēmas reformām, abi papildu risinājumi ierosina pasākumus, lai atceltu obligāto pensionēšanās vecumu, veicinātu veselīgas vecumdienas darbā, izmantotu ES līdzekļus, lai vecāka gadagājuma darba ņēmēji varētu strādāt ilgāk, pielāgotu darba vietas un darba tirgu garākam darba mūžam un izstrādātu iespējas ilgākam darba mūžam, izmantojot "karjeras beigu" darbu. - Saskaņā ar 2. īpašo mērķi palīdzēt dalībvalstīm palielināt ieguldījumu papildu privāto pensiju uzkrājumu atbilstības nodrošināšanā un politikas jomā par papildu privāto pensiju segumu un rentabilitāti abos papildu risinājumos ierosinātas iniciatīvas, lai veicinātu rentablas papildu pensiju shēmas un optimizētu nodokļu izdevumu ietekmi uz privāto pensiju uzkrājumu atbalstu. Ierosinātās iniciatīvas papildu privāto pensiju drošuma politikas jomā meklēs iespējas palielināt darbavietu pensiju shēmu drošumu, uzlabot aizsardzību pensiju shēmas pārvaldošā darba devēja maksātnespējas gadījumā, paaugstināt trešā līmeņa pensiju kvalitāti un palielināt patērētāju aizsardzību, kā arī uzlabot fondēto darbavietu pensiju shēmu struktūru un darbību. Papildu pensiju mobilitātes politikas jomā ierosināto pasākumu mērķis ir samazināt šķēršļus papildu pensiju tiesību pārrobežu pārvietošanai privātajā un publiskajā sektorā, uzlabot iespējas cilvēkiem sekot savām dažādajām pensiju tiesībām, novērst nodokļu šķēršļus pārrobežu mobilitātei un ieguldījumiem pensiju fondos un dzīvības apdrošināšanas sniedzējiem un palielināt migrējošo pētnieku pārrobežu darbavietu pensiju tiesību drošumu. - Saskaņā ar 3. īpašo mērķi uzlabot ES koordinēšanas un uzraudzības rīkus pensiju jomā un koordinētas pensiju atbilstības, noturīguma un drošības uzraudzības politikas jomā abos papildu risinājumos ierosinātas iniciatīvas, lai koordinētu pensiju atbilstības, noturīguma un drošības uzraudzību un paaugstinātu atbilstības uzraudzības kvalitāti. Politikas jomā par saskaņotas politikas veidošanu ES līmenī ierosināto pasākumu mērķis ir stiprināt to ES politikas jomu saskanību un integritāti, kuras skar pensijas, nodrošināt Komisijas pensiju politikas pilnīgu koordināciju un integrāciju un garantēt visaptverošu uzraudzību tam, kā noris pensiju nodrošināšana Eiropas Savienībā. Šie divi papildu risināju atšķiras ar to, cik lielā mērā īpašajos pasākumos tiks izmantotas iespējamās likumdošanas pilnvaras un vai šie pasākumi pamatosies uz ieinteresēto personu sniegtajām atbildēm par Zaļo grāmatu. Papildu risinājumā IIa lielāka uzmanība pievērsta apspriešanai. Papildu risinājumā IIb lielāka uzmanība pievērsta juridiski saistošiem instrumentiem ar mērķi stiprināt atbalstu 2011. gada konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem. Abos papildu risinājumos pašreizējie ES intervences pasākumi tiktu konsolidēti visaptverošā regulējumā, pievienojot dažus jaunus pasākumus, kas atbalsta 2011. gada konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos uzsvērto jautājumu par pensionēšanās vecuma palielināšanu un tā saistīšanu ar dzīves ilguma pieaugumu. Lai gan daži pasākumi abos papildu risinājumos ir vienādi, to atšķirības ir norādītas šajā tabulā. 2. tabula. Papildu risinājuma IIa salīdzinājums ar papildu risinājumu IIb Īpašais mērķis Nr. 1. Palīdzēt dalībvalstīm panākt labāku līdzsvaru starp darbā un pensijā pavadīto laiku Pensiju sistēmas reforma || Dzimumu līdztiesība pensijās Sagatavot Komisijas ieteikumu par dzimumu līdztiesību attiecībā uz pensionēšanās vecumu un novērst dzimumu atbilstības atšķirības pensijās. || Ierosināt grozījumus 1978. gada 19. decembra Direktīvā 79/7/EEK, lai nodrošinātu, ka sievietēm ir tiesības saņemt pensiju tādā pašā vecumā kā vīriešiem. Iespēja cilvēkiem ilgāk palikt darba tirgū || Atcelt obligāto pensionēšanās vecumu Sagatavot Komisijas ieteikumu par obligātā pensionēšanās vecuma atcelšanu un novērst citus šķēršļus ilgākam darba mūžam. || Ierosināt grozījumus Direktīvā 2000/78/EK, ar ko pārtrauktu diskrimināciju nodarbinātībā, lai ierobežotu obligāta pensijas vecuma izmantošanu. Iespēja vecāka gadagājuma darba ņēmējiem ilgāk palikt darba tirgū Aicināt dalībvalstis izmantot Eiropas Sociālā fonda līdzekļus, lai sniegtu lielāku atbalstu pasākumiem, kas dod iespēju vecāka gadagājuma darba ņēmējiem strādāt ilgāk. || Ieviest stingrākus nosacījumus ESF, ja dalībvalstis neievēro konkrētām valstīm adresētos ieteikumus par pasākumiem, kas ļautu vecāka gadagājuma darba ņēmējiem strādāt ilgāk un šim nolūkam izmantot ESF. Īpašais mērķis Nr. 2. Palīdzēt dalībvalstīm palielināt ieguldījumu papildu privāto pensiju uzkrājumu atbilstības nodrošināšanā Papildu privāto pensiju drošums || Labāka aizsardzība pensiju shēmas pārvaldošā darba devēja maksātnespējas gadījumā Nodrošināt Maksātnespējas direktīvas 8. panta efektīvāku izpildi. || Ierosināt Maksātnespējas direktīvas 8. panta grozījumus, lai palielinātu aizsardzību. Trešā līmeņa pensiju kvalitātes paaugstināšana un patērētāju aizsardzības palielināšana Paaugstināt kvalitāti un patērētāju aizsardzību, izmantojot brīvprātīgas pamatnostādnes un, ja iespējams, iekļaujot trešā līmeņa produktu ES sertifikāciju. || Paaugstināt kvalitāti un patērētāju aizsardzību, izmantojot saistošus standartus un trešā līmeņa produktu ES sertifikāciju. Papildu pensiju mobilitāte || Papildu pensiju tiesību pārrobežu pārvietošanas uzlabošana Iesniegt priekšlikumu pārvedamības direktīvai, nosakot minimālos standartus pensijas tiesību iegūšanai un saglabāšanai. || Iesniegt priekšlikumu pārvedamības direktīvai, nosakot minimālos standartus tiesību pārvedamībai, kā arī iegūšanai un saglabāšanai. Iespēju uzlabošana, lai cilvēki varētu sekot savām dažādajām pensiju tiesībām Veicināt ES mēroga pensiju tiesību izsekojamības dienestu izveidi, izveidojot valsts pensiju tiesību izsekojamības dienestus. || Izveidot Eiropas pensiju tiesību izsekojamības dienestu, izmantojot valsts pasūtījumu un regulējumu. Īpašais mērķis Nr. 3. Uzlabot ES koordinēšanas un uzraudzības rīkus pensiju jomā Koordinēta pensiju atbilstības, noturīguma un drošības uzraudzība || Atbilstības uzraudzības kvalitātes palielināšana Izmantot esošos procesus un rādītājus, lai paaugstinātu atbilstības un citu pensiju snieguma faktoru kvalitātes un darbības jomas uzraudzību. || Izstrādāt kopīgus atbilstības un citu pensijas snieguma aspektu standartus, kas jāizmanto valsts/ES mērķu noteikšanai. Saskaņota politikas veidošana ES līmenī || To ES politikas jomu saskanības un integritātes stiprināšana, kuras skar pensijas Palielināt Pensiju foruma nozīmi saskaņotā ES pensiju politikā. || Aizstāt Pensiju forumu ar jaunu Eiropas pensiju platformu, ietverot visu veidu pensiju nodrošinājumu. Visaptverošas uzraudzības garantēšana tam, kā noris pensiju nodrošināšana Eiropas Savienībā Publicēt 2014. gadā vienu ziņojumu par panākumiem saistībā ar atbilstīgām, noturīgām un drošām pensijām. || Publicēt regulārus ziņojumus par panākumiem saistībā ar atbilstīgām, noturīgām un drošām pensijām. Trešajā risinājumā ir ietverta valsts pensiju politikas jomu vispārēja saskaņošana, taču šis risinājums netika dziļāk izskatīts, jo tas neatbilstu subsidiaritātes principam. Tomēr papildu risinājumā IIb ir iekļauti daži elementi, kas līdzinās saskaņošanai jomās, kurās jau ir izstrādāti ES tiesību akti. Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējumā netika novērtēta atsevišķu pasākumu ietekme. Tā vietā tika novērtēta ierosināto risinājumu ietekme kopumā, lai sniegtu vispārēju novērtējumu iespējamajai ekonomiskajai un sociālajai ietekmei saistībā ar dažādām pensiju politikas pieejām ES līmenī. Vajadzības gadījumā tiesību aktu novērtējums tiks veikts atsevišķā ietekmes novērtējumā. Ierosināto risinājumu novērtējums liecina, ka ir grūti izdarīt kategoriskus secinājumus par precīzu ekonomisko un sociālo ietekmi, jo tas būs atkarīgs no dalībvalstīm, kā tās rīkosies saistībā ar jauno ES pamatpolitiku. Kopumā šķiet, ka risinājums II sniedz pozitīvāku ekonomisku un sociālu labumu salīdzinājumā ar status quo risinājumu (risinājums I). Galvenie ekonomiskās ietekmes aspekti varētu būt šādi: resursu efektīvāka izmantošana ES līmenī, uzlabota darba ņēmēju pārrobežu mobilitāte un pozitīva ietekme uz ES konkurētspēju. Turklāt risinājums II, šķiet, pozitīvi ietekmē uzņēmumus, tostarp mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), lai gan sagaidāmas pagaidu pārejas izmaksas. Valsts izdevumu samazinājumu vai labāku izmantošanu varētu panāk, risinot jautājumu par nodokļu izdevumu rentabilitāti attiecībā uz privātām pensijām. Attiecībā uz sociālo ietekmi, lielāka pensiju atbilstība un zemāks nabadzības riska līmenis tiks panākts, pievēršot lielāku uzmanību jautājumiem par atbilstību un dzimumu līdztiesību, vienlaikus nodrošinot labāku uzraudzību ES līmenī, un veicot pasākumus ilgāka darba mūža veicināšanai un papildu privāto pensiju nodrošinājuma kvalitātes uzlabošanai. Ja saskaņā ar papildu risinājumu IIb tiesību akti tiks sekmīgi īstenoti, papildu risinājumam IIb var būt spēcīgāka pozitīva ekonomiskā un sociālā ietekme salīdzinājumā ar papildu risinājumu IIa. Tomēr papildu risinājumā IIb paredzēto tiesību aktu priekšlikumu sagatavošana un īstenošana varētu būt ilgstošs un sarežģīts process, kam būtu vajadzīgs vairāk līdzekļu ES un valsts līmenī, un tas var mazināt dažādu ieinteresēto personu (tostarp dalībvalstu) atbalstu ES darbībām. Nav paredzams, ka izskatītajiem risinājumiem varētu būt ievērojama, tieša ietekme uz vidi vai ietekme uz trešajām valstīm. 3. tabula. Galveno sociālās un ekonomiskās ietekmes aspektu kopsavilkums Politikas risinājums || Sociālā ietekme || Ekonomiskā ietekme Risinājums I || Pārak maz uzmanības veltīts atbilstības un nabadzības jautājumiem, sasniedzot vecumu. Galvenokārt pievēršoties pensionēšanās vecuma palielināšanai, un neveicot pasākumus, lai veicinātu ilgāku darba mūžu, var radīt negatīvu sociālo ietekmi (vairāk vecāka gadagājuma darba ņēmēju, kuri izmanto sociālās palīdzības pabalstus). Ar dzimumu līdztiesību saistītām problēmām joprojām tiks pievērsta pārak maza vērība. Lēna virzība jaunu rādītāju izstrādāšanā var kavēt ES spēju visaptveroši uzraudzīt pensiju sistēmu sniegumu. || ES neizmantos pieejamos resursus optimāli (divkāršs darbs, vāja dažādu struktūru koordinēšana). Koordinētas pieejas trūkums var veicināt nepietiekami optimālas un sadrumstalotas politikas izstrādi, kas var likt šķēršļus maksimāli palielināt pozitīvo ekonomisko ietekmi un mazināt negatīvo ekonomisko ietekmi. Nelieli panākumi, lai novērstu šķēršļus darba ņēmēju mobilitātei. Maz iespēju ES ātri reaģēt un pielāgoties sociālajām, ekonomikas un finanšu grūtībām, kas varētu rasties nākotnē. Risinājums II || Papildu risinājums IIa || Pasākumi reālā pensionēšanās vecuma palielināšanai pozitīvi ietekmēs nodarbinātību. Tādējādi varētu palielināt vecāka gadagājuma cilvēku pensijas ienākumus un cīnīties pret sociālās izolācijas un atstumtības problēmu. Vairāk uzmanības tiks veltīts ar dzimumu līdztiesību saistītiem jautājumiem. Labāka pensiju atbilstības uzraudzība. Pozitīva ietekme uz pamattiesībām. || Novēršot šķēršļus darba ņēmēju mobilitātei, darba tirgi kļūtu efektīvāki, jo īpaši ņemot vērā gaidāmos darba tirgus trūkumus atsevišķās profesijās. Reālā pensionēšanās vecuma palielināšanas pasākumi var pozitīvi ietekmēt valsts finanses (lielāki ieņēmumi un zemāki sociālās palīdzības izdevumi), ES konkurētspēju (darbaspēka nodrošinājuma pieaugums) un IKP izaugsmi. Resursu labāka izmantošana ES līmenī. Pozitīva ietekme uz finanšu sektoru. Nelielas pārejas izmaksas uzņēmumiem un MVU, pielāgojoties jaunajiem tiesību aktiem. Lielāka papildu privāto pensiju drošība. Nodokļu izdevumu optimizēšana, lai veicinātu privāto pensiju uzkrājumus. Papildu risinājums IIb || Ja iespējams izvairīties no dalībvalstu negatīvās attieksmes pret ES tiešākas intervences pieeju, kopējā sociālā ietekme varētu būt pozitīvāka nekā papildu risinājumā IIa. Iespēja pārnest darbavietas pensijas tiesības uz jaunu pensiju shēmu var dod papildu pozitīvu ietekmi. Pozitīvāka ietekme uz pamattiesībām salīdzinājumā ar papildu risinājumu IIa. || Spēcīgāka pozitīva ekonomiskā ietekme salīdzinājumā ar papildu risinājumu IIa, ja ierosinātie pasākumi tiek veiksmīgi un savlaicīgi īstenoti. Tomēr pastāv risks, ka dalībvalstis iebildīs pret ierosinātajiem risinājumiem, kas mazinās vispārējo kopuma efektivitāti un pozitīvo ekonomisko ietekmi. Lielāka aizsardzība saskaņā ar Maksātnespējas direktīvu un pensiju tiesību pārvedamību var radīt ievērojamākas izmaksas uzņēmumiem un MVU. Risinājumu salīdzinājums Ietekmes novērtējumā, kurā vispirms salīdzināts risinājums I ar risinājumu II, secināts, ka vēlamais risinājums ir otrais risinājums. Pirmajā risinājumā nav pienācīgi sasniegts mērķis nodrošināt efektīvāku atbalstu dalībvalstīm, lai tās varētu sniegt atbilstīgas, noturīgas un drošas pensijas. Risinājumā I netiktu ņemta vērā vajadzība aplūkot pensijas politikas jomas visaptverošā veidā, kā noteikts Ekonomikas politikas komitejas un Sociālās aizsardzības komitejas kopīgajā ziņojumā par pensijām un aicināts Padomes secinājumos. Šajā risinājumā jo īpaši netiktu ņemta vērā Padomes norādītā vajadzība ievērot daudzās savstarpējās saiknes starp darba tirgiem, sociālās aizsardzības sistēmām un finanšu tirgus politiku, reformas virzības analīzi, krīzes sekas un problēmu saasinājumu. Šis risinājums neattaisnotu to ieinteresēto personu cerības, kuras atbildēs par Zaļās grāmatas apspriešanu pārliecinoši atbalstīja visaptverošu pieeju pensijām. Trešais risinājums patlaban šķiet nav īstenojams. Turklāt ietekmes novērtējumā ir secināts, ka otrajā risinājumā vēlamais papildu risinājums ir IIa. Salīdzinot ar papildu risinājumu IIb, papildu risinājumā IIa iekļautajiem pasākumiem visticamāk būs vispārēja paredzama ietekme un tie saņems plašu ieinteresēto personu atbalstu. Daudzi pasākumi pamatojas uz ieinteresēto personu apņemšanos sadarboties, un tas ir svarīgs aspekts, lai nodrošinātu politikas īstenošanu. Lai gan daži pasākumi risinājumā IIb varētu būt efektīvāki, jo vairāk izmantotu tiesību aktus, taču tas būtu iespējams tikai tad, ja vienošanās par tiesību aktiem un to īstenošana notiktu pieņemamā termiņā. Turklāt, ņemot vērā valsts apstākļu lielo dažādību un faktu, ka ES var izdot tiesību aktus dažās attiecīgajās jomās, ir skaidri ierobežojumi attiecībā uz papildu ES mēroga tiesību aktiem, kas ierosināti risinājumā IIb. Lai nodrošinātu savlaicīgu izpildi un labāk pielāgotos valsts apstākļiem, vēlams regulējumu par pensionēšanās vecumu vīriešiem un sievietēm un obligātā pensionēšanās vecuma noteikšanu atstāt valsts reformu ziņā, vienlaikus sniedzot pēc iespējas vairāk nostādņu un atbalsta, izmantojot netiešākus pasākumus. Pretēji tam papildu risinājumā IIb tiek risinātas konstatētās problēmas, izmantojot ES politikas instrumentu proporcionālu kopumu, tostarp tiesību aktus un ieteikuma instrumentus, un tas sekmētu spēcīgas partnerības izveidi starp ES, dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām, lai veicinātu reformas, izmantojot norādes un atbalstu atbilstīgām, noturīgām un drošam pensijām. Uzraudzība un novērtēšana Ietekmes novērtējumā minēti mehānismi vēlamā kopuma īstenošanas uzraudzībai. Tie ietver gan valstu pensiju sistēmu snieguma stingru un regulāru uzraudzību, ko sāks 2012. gadā, pamatojoties uz instrumentiem, kas izstrādāti atvērtajai koordinācijas metodei (pamatojoties uz kopīgiem rādītājiem un izveidotām ziņošanas struktūrām), gan ES pieejas vispusības regulāru uzraudzību, ko veic Komisāru grupa pensiju jomā un Starpdienestu grupa pensiju jautājumos. Visbeidzot, Baltās grāmatas īstenošanu novērtēs ziņojumā par panākumiem saistībā ar atbilstīgām, noturīgām un drošām pensijām, ko publicēs 2014. gadā. [1] Termins "papildu privāto pensiju uzkrājumi" ir otrā un trešā līmeņa pensijas, proti, gan darbavietas shēmas, gan personīgās pensijas un pensiju uzkrājumu līgumi. [2] Papildu pensijas ir ES termins, kas nozīmē darbavietas pensijas.