Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Politiskā dialoga un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm (Bolīvija, Kolumbija, Ekvadora, Peru un Venecuēla), no otras puses.

(1)Padome 2003. gada 18. martā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm (Bolīvija, Kolumbija, Ekvadora, Peru un Venecuēla), no otras puses.

par to, lai noslēgtu Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm (Bolīvija, Kolumbija, Ekvadora, Peru un Venecuēla), no otras puses

Nolīgums nebija noslēgts līdz šodienai sakarā ar iekšējo politisko un institucionālo krīzi, ko organizācija piedzīvoja kopš Venecuēlas izstāšanās 2006. gadā. 2011. gadā Andu Kopiena uzsāka strukturālu reformu procesu ar mērķi palielināt tās izmaksu lietderību un efektivitāti, no jauna galveno uzmanību pievēršot tirdzniecībai un ekonomikas integrācijai, elektroenerģijas tīklu starpsavienojumiem un integrācijas sociālajiem aspektiem (personu brīva pārvietošanās, Andu identitātes veicināšana). Tā ir arī sekmējusi lielāku konverģenci un papildināmību ar citām reģionālām organizācijām, jo īpaši ar UNASUR. ES 2013. gadā parakstīja daudzpusēju brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Kolumbiju un Peru, un nesen to attiecināja arī uz Ekvadoru. Noslēdzot Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu, ES papildinās daudzpusējo nolīgumu un veidos pamatu reģionālam politiskam dialogam kopējo interešu jomās. Nolīguma 49. pantā ir iekļauta arī atpakaļuzņemšanas klauzula, kas ir būtiski saistībā ar īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanas nolīgumiem, ko Komisija ir parakstījusi ar Kolumbiju un tuvāko mēnešu laikā parakstīs ar Peru.

Tā kā Nolīgums aptver dažādus jautājumus, dalībvalstīm tas bija jāratificē. Līdz 2013. gada janvārim Nolīgumu bija ratificējušas tās 15 ES dalībvalstis, kas to bija parakstījušas, un visas Andu Kopienas dalībvalstis, izņemot Venecuēlu, kura 2006. gadā izstājās no Andu Kopienas.

Ar Nolīgumu institucionalizē un pastiprina politisko dialogu, kurš līdz šim bija balstīts uz neoficiālu vienošanos – tā saucamo Romas deklarāciju (1996. g.), un ar to paplašina sadarbību, iekļaujot tajā jaunas jomas, piemēram, cilvēktiesības, konfliktu novēršanu, migrāciju, kā arī cīņu pret narkotikām un terorismu. Īpaši uzsvērta ir sadarbība, sniedzot atbalstu reģionālajam integrācijas procesam Andu Kopienā. Nolīguma pamatā ir 1993. gada sadarbības pamatnolīgums starp abiem reģioniem, un, Nolīgumam stājoties spēkā, ar to tiks aizstāts minētais pamatnolīgums, kā arī Romas deklarācija.

Pievienotais priekšlikums ir tiesību akts, lai noslēgtu Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm (Bolīvija, Kolumbija, Ekvadora, Peru un Venecuēla), no otras puses (“Nolīgums”).

par to, lai noslēgtu Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm (Bolīvija, Kolumbija, Ekvadora, Peru un Venecuēla), no otras puses

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 3.2.2016 JOIN(2016) 4 final PIELIKUMS POLITISKĀ DIALOGA UN SADARBĪBAS NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm (Bolīvija, Kolumbija, Ekvadora, Peru un Venecuēla), no otras puses priekšlikumam PADOMES LĒMUMAM

par to, lai noslēgtu Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm (Bolīvija, Kolumbija, Ekvadora, Peru un Venecuēla), no otras puses



PIELIKUMS

POLITISKĀ DIALOGA UN SADARBĪBAS NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm (Bolīvija, Kolumbija, Ekvadora, Peru un Venecuēla), no otras puses BEĻĢIJAS KARALISTE, DĀNIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE, FRANCIJAS REPUBLIKA, ĪRIJA, ITĀLIJAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE, NĪDERLANDES KARALISTE, AUSTRIJAS REPUBLIKA, PORTUGĀLES REPUBLIKA, SOMIJAS REPUBLIKA, ZVIEDRIJAS KARALISTE, LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma un Līguma par Eiropas Savienību Līgumslēdzējas puses, turpmāk – “dalībvalstis”, un EIROPAS KOPIENA,

no vienas puses, kā arī ANDU KOPIENA UN TĀS DALĪBVALSTIS – BOLĪVIJAS REPUBLIKA, KOLUMBIJAS REPUBLIKA, EKVADORAS REPUBLIKA, PERU REPUBLIKA, VENECUĒLAS BOLIVĀRA REPUBLIKA, no otras puses, IEVĒROJOT tradicionālās vēsturiskās un kultūras saites Pušu starpā un vēlmi stiprināt to attiecības, pamatojoties uz esošajiem mehānismiem, kas reglamentē attiecības Pušu starpā; IEVĒROJOT to, ka šim jaunajam Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumam būtu jāiezīmē kvalitatīvs pavērsiens Eiropas Savienības un Andu Kopienas attiecību padziļināšanā un paplašināšanā, tostarp jaunas abu Pušu interešu jomas; NO JAUNA APSTIPRINOT Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā ietverto demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību, kā arī starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu; ATGĀDINOT savu apņemšanos ievērot tiesiskuma un labas pārvaldības principus; PĀRLIECĪBĀ par nelegālo narkotiku un ar tām saistītās noziedzības apkarošanas nozīmīgumu, pamatojoties uz dalītas atbildības, vispusības, līdzsvara un daudzpusības principiem; UZSVEROT savu apņēmību sadarboties, lai sasniegtu tādus mērķus kā nabadzības izskaušana, sociālais taisnīgums un kohēzija, taisnīga un ilgtspējīga attīstība, tostarp neaizsargātības pret dabas katastrofām aspekti, vides saglabāšana un aizsardzība un bioloģiskā daudzveidība, nostiprinot cilvēktiesību, demokrātisku iestāžu un labas pārvaldības ievērošanu un Andu reģiona valstu pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā; AKCENTĒJOT nozīmi, ko Puses piešķir politiskā dialoga par divpusējiem, reģionāliem un starptautiskiem jautājumiem, kas skar kopīgas intereses, konsolidēšanai, ka arī dialoga mehānismiem, kā jau noteikts 1996. gada 30. jūnijā Romā parakstītajā Kopīgajā deklarācijā par politisko dialogu starp Eiropas Savienību un Andu Kopienu; UZSVEROT nepieciešamību nostiprināt sadarbības programmu, ko reglamentē 1993. gadā parakstītais Pamatnolīgums par sadarbību starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Kartahenas nolīgumu un tā dalībvalstīm, proti, Bolīvijas Republiku, Kolumbijas Republiku, Ekvadoras Republiku, Peru Republiku un Venecuēlas Republiku (turpmāk “1993. gada sadarbības pamatnolīgums”); ATZĪSTOT nepieciešamību padziļināt reģionālās integrācijas, tirdzniecības liberalizācijas un ekonomikas reformu procesu Andu Kopienā un palielināt konfliktu novēršanas centienus, lai izveidotu Andu Miera telpu atbilstoši Limas Saistībām, Andu Hartai par mieru un drošību, ārējās aizsardzības izdevumu ierobežošanu un kontroli; APZINOTIES nepieciešamību sekmēt ilgtspējīgu attīstību Andu reģionā, izmantojot attīstības partnerību, kas aptver visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp organizēto pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru, atbilstoši principiem, kas izklāstīti Monterejas konsensā un Johannesburgas deklarācijā, kā arī tās īstenošanas plānā; PĀRLIECĪBĀ par nepieciešamību izveidot sadarbību migrācijas, patvēruma un bēgļu jautājumos;

UZSVEROT gribu sadarboties starptautiskos forumos; APZINOTIES nepieciešamību konsolidēt Eiropas Savienības un Andu Kopienas attiecības, lai nostiprinātu šo attiecību atbalsta mehānismus, iekļaujoties starptautisko attiecību dinamikā, kāda vērojama globalizētā un savstarpēji atkarīgā pasaulē; PATUROT PRĀTĀ stratēģiskās partnerattiecības, kas izveidotas starp Eiropas Savienību un Latīņameriku un Karību jūras reģionu saistībā ar Riodežaneiro 1999. gada samitu un no jauna apstiprinātas Madrides 2002. gada samitā; kā arī ATKĀRTOTI UZSVEROT šajā sakarībā nepieciešamību veicināt vajadzīgās apmaiņas, lai radītu nosacījumus pastiprinātām attiecībām, kas veidotas uz stingriem un savstarpēji izdevīgiem pamatiem, starp Eiropas Savienību un Andu Kopienu, IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠĀDU NOLĪGUMU. I SADAĻA NOLĪGUMA MĒRĶI, RAKSTURS UN DARBĪBAS JOMA 1. pants

Principi 1.Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā noteikto demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību ievērošana, ka arī tiesiskuma princips ir abu Pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā un ir Nolīguma būtisks elements. 2.Puses apstiprina savu apņemšanos sekmēt ilgtspējīgu attīstību un palīdzēt sasniegt tūkstošgades attīstības mērķus. 3.Puses no jauna apstiprina apņemšanos ievērot labas pārvaldības un korupcijas apkarošanas principus. 2. pants

Mērķi un piemērošanas joma 1.Puses apstiprina kopīgo mērķi nostiprināt un padziļināt attiecības visās jomās, uz kurām attiecas šis Nolīgums, attīstot politisko dialogu un pastiprinot sadarbību. 2.Puses apstiprina kopīgo mērķi darboties, lai, pamatojoties uz Dohas darba programmas iznākumu, radītu nosacījumus, ar kuriem tās varētu vienoties par īstenojamu un savstarpēji izdevīgu asociācijas nolīgumu, kas ietvertu brīvās tirdzniecības nolīgumu. 3.Šā Nolīguma īstenošanai būtu jāpalīdz radīt minētos nosacījumus, tiecoties panākt politisko un sociālo stabilitāti, padziļināt reģionālās integrācijas procesu un mazināt nabadzību ilgtspējīgas attīstības kontekstā Andu Kopienā. 4.Šis Nolīgums reglamentē politisko dialogu un sadarbību starp Pusēm un ietver tā piemērošanai nepieciešamo institucionālo kārtību. 5.Puses apņemas regulāri izvērtēt virzību, ņemot vērā pirms Nolīguma spēkā stāšanās sasniegto. II SADAĻA POLITISKAIS DIALOGS 3. pants

Mērķi

1.Puses vienojas nostiprināt savu regulāro politisko dialogu, pamatojoties uz principiem, kas Pušu starpā izklāstīti 1993. gada sadarbības pamatnolīgumā un Romas 1996. gada deklarācijā. 2.Puses vienojas, ka politiskais dialogs aptver visus aspektus, kas skar savstarpējas intereses, un jebkuru citu starptautisku jautājumu. Tas sagatavo augsni jaunām iniciatīvām kopēju mērķu sasniegšanai un kopēja pamata izveidei tādās jomās kā drošība, reģionālā attīstība un stabilitāte, konfliktu novēršana un risināšana, cilvēktiesības, demokrātiskās pārvaldības stiprināšanas veidi, cīņa pret korupciju, ilgtspējīga attīstība, nelegālā migrācija, terorisma apkarošana un globālā nelegālo narkotiku, tostarp ķīmisko prekursoru, problēma, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, kā arī kājnieku ieroču un vieglo ieroču kontrabanda visos tās aspektos. Tas arī nodrošina pamatu veicamajām iniciatīvām un atbalsta centieniem iniciatīvu izstrādei, tostarp sadarbības jomā, un darbībām visā Latīņamerikas reģionā. 3.Puses vienojas, ka politiskais dialogs ļauj veikt plašu informācijas apmaiņu un nodrošina forumu kopējām iniciatīvām starptautiskā līmenī. 4. pants

Mehānismi Puses vienojas, ka politisko dialogu to starpā īsteno: (a)vajadzības gadījumā un abām Pusēm vienojoties, valsts vai valdības vadītāju līmenī; (b)ministru līmenī; (c)vecāko amatpersonu līmenī; (d)darba līmenī, un tajā maksimāli izmanto diplomātiskos kanālus. 5. pants

Sadarbība ārpolitikas un drošības politikas jomā Puses, ciktāl iespējams, sadarbojas ārpolitikas un drošības politikas jomā un saskaņo nostājas, kā arī veic kopējas iniciatīvas attiecīgajos starptautiskajos forumos. III SADAĻA SADARBĪBA 6. pants

Mērķi 1.Puses vienojas, ka 1993. gada sadarbības pamatnolīgumā paredzētā sadarbība tiek nostiprināta un attiecināta uz citām jomām. Tā ir vērsta uz šādiem uzdevumiem: a)miera un drošības nostiprināšana; b)politiskās un sociālās stabilitātes veicināšana, nostiprinot demokrātisko pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu; c)reģionālās integrācijas procesa padziļināšana Andu reģiona valstu vidū, lai sniegtu ieguldījumu to sociālajā, politiskajā un ekonomiskajā attīstībā, tostarp produktīva spēju palielināšana un to eksporta jaudas nostiprināšana; d)nabadzības mazināšana, lielākas sociālās un reģionālās kohēzijas radīšana, taisnīgākas piekļuves sociālajiem pakalpojumiem un ekonomikas izaugsmes ieguvumiem sekmēšana, nodrošinot pienācīgu līdzsvaru starp ekonomisko, sociālo un vides komponentu ilgtspējīgas attīstības kontekstā.

2.Puses vienojas, ka sadarbībā ņem vērā transversālus aspektus saistībā ar ekonomisko un sociālo attīstību, tostarp tādus jautājumus kā dzimums, cieņa pret pirmiedzīvotājiem, dabas katastrofu novēršana un reaģēšana uz tām, vides saglabāšana un aizsardzība un bioloģiskā daudzveidība, kā arī pētniecības un tehnoloģiju attīstības veicināšana. Par transversālu tēmu uzskata arī reģionālo integrāciju, un šajā jomā sadarbības pasākumiem valsts līmenī vajadzētu būt saskanīgiem ar reģionālās integrācijas procesu. 3.Puses vienojas, ka tiek sekmēti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt reģionālo integrāciju Andu reģionā un stiprināt reģionālās attiecības starp Pusēm. 7. pants

Līdzekļi Puses vienojas, ka sadarbību īsteno ar tehniskas palīdzības, studiju, mācību, informācijas un ekspertu zināšanu apmaiņas, sanāksmju, semināru, pētniecības projektu, infrastruktūras attīstības palīdzību, vai izmantojot jaunus finanšu mehānismus vai jebkurus citus līdzekļus, par ko Puses vienojas sadarbības, sasniedzamo mērķu vai pieejamo līdzekļu kontekstā atbilstoši normām un noteikumiem, kas attiecas uz šo sadarbību. 8. pants

Sadarbība cilvēktiesību, demokrātijas un labas pārvaldības jomā Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā nodrošina aktīvu atbalstu valdībām un organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem ar dažādu darbību palīdzību, jo īpaši šādās jomās: a)cilvēktiesību, demokrātijas procesa un labas pārvaldības, tostarp vēlēšanu procesu vadības, sekmēšana; b)tiesiskuma, kā arī publisko lietu labas un pārredzamas pārvaldības, tostarp korupcijas apkarošanas vietējā, reģionālā un valsts līmenī, stiprināšana; c)neatkarīgas un efektīvas tiesu sistēmas nodrošināšana; d)Andu Hartas par cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību īstenošana un izplatīšana. 9. pants

Sadarbība konfliktu novēršanas jomā 1.Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā veicina un uztur visaptverošu miera politiku, tostarp konfliktu novēršanu un risināšanu. Šīs politikas pamatā ir apņemšanās un sabiedrības līdzdalības princips, un tā ir vērsta galvenokārt uz reģionālo, subreģionālo un valsts spēju attīstīšanu. Tā nodrošina politiskas, ekonomiskas un kultūras iespējas visiem sabiedrības segmentiem, nostiprina demokrātisko leģitimitāti, sekmē sociālo kohēziju un publisko lietu efektīvu vadību, izveido efektīvus mehānismus dažādu grupu interešu samierināšanai, kā arī veicina aktīvas un organizētas pilsoniskās sabiedrības veidošanos. 2.Sadarbības pasākumi var ietvert, cita starpā, atbalsta sniegšanu starpniecības, sarunu un samierināšanas procesos, dalīto dabas resursu reģionālajā pārvaldībā, nelegālo bruņoto grupējumu bijušo dalībnieku atbruņošanā, demobilizācijā un atkārtotā iekļaušanā sabiedrībā, centienus bērnu-kareivju (saskaņā ar definīciju Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām) jomā, pasākumus cīņā pret kājnieku mīnām, mācību programmas robežkontroles jautājumā, ka arī atbalstu Limas Saistību, Andu Hartas par mieru un drošību, ārējās aizsardzības izdevumu ierobežošanu un kontroli, īstenošanai un izplatīšanai. 3.Puses arī sadarbojas kājnieku ieroču un vieglo ieroču kontrabandas novēršanā un apkarošanā, lai, cita starpā, koordinētu darbības tiesiskās un iestāžu sadarbības stiprināšanai, kā arī savāktu un iznīcinātu civiliedzīvotāju rokās nonākušus kājnieku ieročus un vieglos ieročus. 10. pants

Sadarbība valsts un publiskās pārvaldes modernizācijas jomā 1.Puses vienojas, ka sadarbības mērķis šajā jomā ir modernizēt publisko pārvaldi Andu reģiona valstīs, tostarp atbalstīt decentralizācijas procesus un organizatoriskās izmaiņas, kas rodas Andu reģiona integrācijas procesā. Vispārējais mērķis ir palielināt organizatorisko efektivitāti, nodrošināt publisko resursu pārredzamu pārvaldību un atbildību, ka arī uzlabot tiesisko regulējumu un institucionālo satvaru, pamatojoties uz abu Pušu paraugpraksi un izmantojot pieredzi, kas gūta, izstrādājot Eiropas Savienības politikas un instrumentus. 2.Šī sadarbība var ietvert, cita starpā, programmas politikas izstrādes un īstenošanas spēju palielināšanai (sabiedrisko pakalpojumu sniegšana, budžeta veidošana un izpilde, korupcijas novēršana un apkarošana un organizētās pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana) un tiesu sistēmu nostiprināšanai. 11. pants

Sadarbība reģionālās integrācijas jomā 1.Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā nostiprina reģionālās integrācijas procesu Andu Kopienā, jo īpaši tās kopējā tirgus attīstību un īstenošanu. 2.Sadarbība atbalsta kopējo iestāžu attīstību un nostiprināšanu Andu Kopienas dalībvalstīs un sekmē ciešākas attiecības starp attiecīgajām iestādēm. Tā stiprina institucionālo apmaiņu integrācijas jautājumos, paplašinot un padziļinot darbības šādās jomās: integrācijas analīze un sekmēšana; publikācijas; pēcdiploma studijas integrācijā; stipendijas; un stažēšanās.

3.Sadarbība sekmē arī kopējas politikas izstrādi un tiesiskā regulējuma saskaņošanu, tostarp tādās nozaru politikas jomās kā tirdzniecība, muita, enerģētika, transports, sakari, vide un konkurence, kā arī tādās makroekonomikas politikas jomās kā monetārā politika, nodokļu politika un publiskās finanses. 4.Konkrētāk, tā var cita starpā ietvert ar tirdzniecību saistītu tehnisko palīdzību šādās jomās: a)Andu reģiona muitas savienības konsolidēšana un īstenošana; b)šķēršļu mazināšana iekšējās tirdzniecības attīstībai reģionā; c)muitas un tranzīta režīma vienkāršošana, modernizācija, saskaņošana un integrācija, kā arī atbalsta sniegšana ar tiesību aktu, normu un profesionālās izglītības attīstības palīdzību; kā arī d)reģiona iekšējā kopējā tirgus izveidošana, ietverot preču, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti un personu brīvu pārvietošanos, kā arī citi vajadzīgie papildu pasākumi, lai nodrošinātu tā īstenošanu pilnībā. 5.Puses tālāk vienojas, ka Andu reģiona politika attiecībā uz robežu integrāciju un attīstību ir nozīmīgs elements subreģionālā un reģionālā integrācijas procesa stiprināšanā un konsolidēšanā. 12. pants

Reģionālā sadarbība Puses vienojas izmantot visus esošos sadarbības instrumentus, lai sekmētu darbības, kas vērstas uz aktīvas un savstarpējas sadarbības attīstīšanu starp Eiropas Savienību un Andu Kopienu, kā arī starp Andu reģiona valstīm un citām Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm/reģioniem tādās jomās kā tirdzniecība un ieguldījumu veicināšana, vide, dabas katastrofu novēršana un reaģēšana uz tām, pētniecība, enerģētika, transports, sakaru infrastruktūra un reģionālā attīstība, un zemes izmantojuma plānošana. 13. pants

Sadarbība tirdzniecības jomā Ņemot vērā Pušu kopīgo mērķi darboties, lai radītu nosacījumus, saskaņā ar kuriem, pamatojoties uz Dohas darba programmas iznākumu, tās varētu vienoties par īstenojamu un savstarpēji izdevīgu asociācijas nolīgumu, tostarp brīvās tirdzniecības nolīgumu, Puses vienojas, ka sadarbība tirdzniecības jomā sekmē Andu reģiona valstu spēju palielināšanu, lai paaugstinātu to konkurētspēju, kas dotu tām labākas iespējas iesaistīties Eiropas tirgū un pasaules ekonomikā. Ņemot vērā šo mērķi, ar tirdzniecību saistītai tehniskai palīdzībai būtu jāietver darbības attiecībā uz tirdzniecības sekmēšanu un muitu (piemēram, procedūru vienkāršošanu, muitas pārvalžu modernizēšanu un ierēdņu apmācību), tehniskiem standartiem, sanitāriem un fitosanitāriem pasākumiem, intelektuālā īpašuma tiesībām, ieguldījumiem, pakalpojumiem, valsts iepirkumu, strīdu izšķiršanas sistēmām u. c. Tā veicina reģiona iekšējās tirdzniecības attīstību un diversifikāciju līdz visaugstākajam iespējamam līmenim, kā arī iedrošina Andu reģiona aktīvu līdzdalību daudzpusējās tirdzniecības sarunās saistībā ar Pasaules tirdzniecības organizāciju. Ar tirdzniecību saistītai tehniskai palīdzībai būtu arī jāveicina tirdzniecības attīstību kavējošo šķēršļu atpazīšana un izskaušana. Papildu mērķis var būt, cita starpā, šādu darbību veicināšana un atbalsts: -tirdzniecības veicināšanas darbības, tostarp pietiekama apmaiņa starp abu pušu uzņēmumiem, -tirdzniecības misijas, -tirgus analīze, -vietējās ražošanas iespējami labāka pielāgošana pieprasījumam ārējos tirgos. 14. pants

Sadarbība pakalpojumu jomā Puses vienojas nostiprināt sadarbību pakalpojumu jomā atbilstoši Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) noteikumiem, tādējādi atspoguļojot pakalpojumu pieaugošo nozīmi to ekonomikas attīstībā un diversifikācijā. Palielinātā sadarbība ir vērsta uz Andu Kopienas pakalpojumu nozares konkurētspējas uzlabošanu un tās līdzdalības palielināšanu pasaules pakalpojumu tirdzniecībā atbilstīgi ilgtspējīgai attīstībai. Puses nosaka tās pakalpojumu nozares, kurās koncentrēs sadarbību. Darbības ir saistītas, cita starpā, ar regulatīvo vidi, kā arī ar piekļuvi kapitāla un tehnoloģijas avotiem.

15. pants

Sadarbība intelektuālā īpašuma jomā Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā ir vērsta uz ieguldījumu veicināšanu, tehnoloģiju nodošanu, informācijas izplatīšanu, kultūras un radošiem pasākumiem un saistītām ekonomiskām darbībām, kā arī dalīšanos piekļuvē un ieguvumos. Abas Puses apņemas atbilstoši saviem attiecīgajiem tiesību aktiem, noteikumiem un politiku nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību pietiekamu un efektīvu aizsardzību saskaņā ar visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem. 16. pants

Sadarbība valsts iepirkuma jomā Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā ir vērsta uz savstarpēju, atklātu, nediskriminējošu un pārredzamu procedūru sekmēšanu attiecīgajiem valsts un publiskā sektora iepirkumiem visos līmeņos.



17. pants

Sadarbība konkurences politikas jomā Puses vienojas, ka sadarbība konkurences politikas jomā sekmē konkurences noteikumu efektīvu izveidi un piemērošanu, kā arī informācijas izplatīšanu, lai veicinātu pārredzamību un tiesisko noteiktību uzņēmumiem, kas darbojas Andu Kopienas tirgū. 18. pants

Muitas iestāžu sadarbība 1.Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā ir vērsta uz to, lai nodrošinātu atbilstību Pasaules tirdzniecības organizācijas noteikumiem saistībā ar tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību, kā arī panāktu abu Pušu muitas sistēmu atbilstību, lai atvieglotu tirdzniecību starp Pusēm. 2.Sadarbība var ietvert šādas darbības: a)importa un eksporta dokumentu vienkāršošana un saskaņošana, pamatojoties uz starptautiskiem standartiem, tostarp vienkāršotu deklarāciju lietošana; b)muitas procedūru uzlabošana, izmantojot tādas metodes kā riska novērtēšana, vienkāršotas procedūras preču ievešanai un izlaišanai, pilnvarotā izplatītāja statusa piešķiršana, izmantojot elektronisko datu apmaiņu (EDI) un automatizētās sistēmas; c)pasākumi, lai uzlabotu pārredzamību un muitas lēmumu un nolēmumu pārsūdzības procedūras; d)mehānismi, lai nodrošinātu regulāru apspriešanos ar tirdzniecībā iesaistītajiem par importa un eksporta noteikumiem un procedūrām. 3.Puses vienojas atbilstīgi institucionālajam satvaram, kas izveidots ar šo Nolīgumu, pētīt iespēju noslēgt savstarpējās palīdzības protokolu muitas lietās. 19. pants

Sadarbība tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas jomā 1.Puses vienojas, ka sadarbība standartu, tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas jomā ir galvenais mērķis tirdzniecības attīstīšanā, jo īpaši attiecībā uz reģiona iekšējo tirdzniecību. 2.Pušu sadarbība sekmē centienus attiecībā uz: a)sadarbību regulatīvajā jomā; b)starptautisko un Eiropas standartu tehnisko noteikumu pielāgošanu; kā arī c)tīkla izveidošana starp reģionālās paziņošanas sistēmām un atbilstības novērtēšanas struktūrām, kas darbojas nediskriminējoši un izstrādā akreditācijas piemērošanu.

3.Praksē sadarbība: a)nodrošina organizatorisko un tehnisko atbalstu, lai veicinātu reģionālo tīklu un struktūru izveidi, un palielina politikas saskaņošanu, lai sekmētu kopēju pieeju starptautisko un reģionālo standartu izmantošanai un pieņemtu saskanīgus tehniskos noteikumus un atbilstības novērtēšanas procedūras; b)veicina jebkādus pasākumus, kas vērsti uz atšķirību mazināšanu Pušu starpā atbilstības novērtēšanas un standartizācijas jomā, jo īpaši informācijas par standartiem apmaiņā, atbilstības novērtēšanā un tipa apstiprināšanā; kā arī c)veicina jebkādus pasākumus, kas paredzēti Pušu attiecīgo sistēmu atbilstībai iepriekšminētajās jomās, tostarp pārredzamības, labas regulēšanas prakses, kā arī produktu un uzņēmējdarbības prakses kvalitātes standartu sekmēšanas jomā. 20. pants

Sadarbība rūpniecības jomā 1.Puses vienojas, ka sadarbība veicina Andu reģiona rūpniecības un atsevišķu nozaru modernizāciju un pārstrukturēšanu, kā arī rūpniecisko sadarbību starp uzņēmējiem, lai stiprinātu privāto sektoru ar nosacījumiem, kas nodrošina vides aizsardzību. 2.Rūpnieciskās sadarbības iniciatīvas atspoguļo abu Pušu noteiktās prioritātes. Tajās ņem vērā rūpnieciskās attīstības reģionālos aspektus, pēc vajadzības sekmējot starpvalstu partnerattiecības. Iniciatīvas jo īpaši ir vērstas uz piemērota satvara izveidošanu vadības zinātības uzlabošanai un pārredzamības sekmēšanai attiecībā uz tirgiem un nosacījumiem uzņēmējdarbībai. 21. pants

Sadarbība mazo un vidējo uzņēmumu un mikrouzņēmumu attīstības jomā Puses vienojas sekmēt labvēlīgu vidi mazo un vidējo uzņēmumu, kā arī mikrouzņēmumu attīstībai, jo īpaši: a)veicinot kontaktus starp uzņēmējiem, sekmējot kopīgus ieguldījumus, kopuzņēmumus un informācijas tīklus ar esošo horizontālo programmu palīdzību; b)atvieglojot piekļuvi finanšu kanāliem, nodrošinot informāciju un stimulējot inovāciju; c)sekmējot tehnoloģiju nodošanu; d)apzinot un izpētot tirdzniecības kanālus. 22. pants

Sadarbība lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauku attīstības jomā Puses vienojas veicināt savstarpējo sadarbību lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauku attīstības nozarēs, lai sekmētu diversifikāciju, videi draudzīgu praksi un ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, kā arī nodrošinātību ar pārtiku. Tālab Puses izskata šādus pasākumus: a)pasākumi ar mērķi sekmēt lauksaimniecības produktu kvalitāti, spēju palielināšanu, tehnoloģiju nodošanu, pasākumi ražotāju apvienībām un tirdzniecības veicināšanas darbību atbalstam; b)vides veselības un dzīvnieku un augu veselības pasākumi un citi saistīti aspekti, ņemot vērā abu Pušu spēkā esošos tiesību aktus un to attiecīgās starptautiskās saistības, ko uzliek galvenokārt dalība Pasaules tirdzniecības organizācijā un daudzpusējo vides nolīgumu noteikumi; c)pasākumi saistībā ar lauku teritoriju ekonomisko un sociālo attīstību, tostarp videi draudzīgu praksi, mežsaimniecību, pētniecību, piekļuvi zemei, ilgtspējīgu lauku attīstību un nodrošinātību ar pārtiku; d)pasākumi saistībā ar tradicionālo darbību, kas pamatojas lauku iedzīvotāju un kopienu īpašajās identitātēs, saglabāšanu un veicināšanu, piemēram, pieredzes apmaiņa un partnerattiecības, kopuzņēmumu un sadarbības tīklu attīstība vietējo aģentu vai uzņēmēju vidū. 23. pants

Sadarbība zivsaimniecībā un akvakultūrā

Puses vienojas attīstīt ekonomisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecības un akvakultūras nozarēs, jo īpaši tādos aspektos kā zivsaimniecības resursu ilgtspējīga izmantošana, pārvaldība un saglabāšana, tostarp ietekmes uz vidi novērtējums. Sadarbībai būtu jāietver arī tādas jomas kā apstrādes nozare un tirdzniecības veicināšana. Sadarbības zivsaimniecības nozarē rezultātā, iespējams, varētu noslēgt divpusējus zivsaimniecības nolīgumus starp Pusēm vai starp Eiropas Kopienu un vienu vai vairākām Andu Kopienas dalībvalstīm un/vai noslēgt daudzpusējus zivsaimniecības nolīgumus starp Pusēm. 24. pants

Sadarbība ieguves rūpniecībā Puses vienojas, ka sadarbība ieguves jomā, ņemot vērā vides saglabāšanas aspektus, ir vērsta galvenokārt uz šādiem uzdevumiem: a)veicināt abu Pušu uzņēmumu līdzdalību derīgo izrakteņu ilgtspējīgā izpētē un ieguvē, kā arī to izmantošanā saskaņā ar abu Pušu tiesību aktiem; b)veicināt ar ieguves rūpniecības izpēti un ieguvi saistītas informācijas, pieredzes un tehnoloģiju apmaiņu; c)veicināt ekspertu apmaiņu un kopīgu pētījumu veikšanu, lai palielinātu tehnoloģijas attīstības iespējas; d)izstrādāt pasākumus ieguldījumu sekmēšanai šajā jomā; e)izstrādāt pasākumus, lai nodrošinātu vides integritāti un korporatīvo atbildību par vidi šajā nozarē.



25. pants

Sadarbība enerģētikas jomā 1.Puses vienojas, ka to kopējais mērķis būs veicināt sadarbību enerģētikas jomā, tostarp ekonomisko attiecību konsolidēšanu tādās galvenajās nozarēs kā hidroelektroenerģija, nafta un gāze, atjaunojamie energoresursi, energotaupības tehnoloģija, lauku elektrifikācija un enerģētikas tirgu reģionāla integrācija, ņemot vērā to, ka Andu reģiona valstis jau īsteno elektrotīklu starpsavienojumu projektus. 2.Sadarbība var ietvert jo īpaši šādus jautājumus: a)enerģētikas politikas jautājumi, tostarp savstarpēji savienota reģionālas nozīmes infrastruktūra, piegādes uzlabošana un diversifikācija, kā arī piekļuves enerģētikas tirgiem uzlabošana, tostarp tranzīta, pārvades un sadales atvieglošana; b)enerģētikas nozares vadība un mācības tās vajadzībām, kā arī tehnoloģijas un zinātības nodošana; c)atbalsts energotaupībai, energoefektivitātei, atjaunojamiem energoresursiem, kā arī pētījumiem par enerģijas ražošanas un patēriņa ietekmi uz vidi; d)šīs nozares uzņēmumu sadarbības iniciatīvas. 26. pants

Sadarbība transporta jomā 1.Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā ir vērsta uz transporta un saistīto infrastruktūras sistēmu pārstrukturēšanu un modernizēšanu, uzlabojot pasažieru pārvietošanos un preču kustību, kā arī nodrošinot labāku piekļuvi pilsētas, gaisa, jūras, iekšzemes ūdensceļu, dzelzceļa transporta un autotransporta tirgiem, uzlabojot transporta pārvaldību no darbības un administratīvā viedokļa un veicinot augstus apkalpošanas standartus. 2.Sadarbība var ietvert šādas darbības: a)informācijas par Pušu politiku apmaiņa, jo īpaši saistībā ar pilsētas transportu un multimodālu transporta tīklu starpsavienojumiem un savstarpēju izmantojamību, kā arī citiem jautājumiem, kas skar savstarpējas intereses; b)iekšzemes ūdensceļu, ceļu, dzelzceļu, ostu un lidostu pārvaldība, tostarp pienācīga sadarbība starp attiecīgajām iestādēm;

c)projekti Eiropas tehnoloģijas nodošanai saistībā ar globālo navigācijas satelītu sistēmu un pilsētu sabiedriskā transporta centriem; d)drošības un piesārņojuma novēršanas standartu uzlabošana, tostarp sadarbība atbilstošos starptautiskos forumos, kuru mērķis ir starptautisko standartu labāka īstenošana.



27. pants

Sadarbība informācijas sabiedrības, informācijas tehnoloģijas un telekomunikāciju jomā 1.Puses vienojas, ka informācijas tehnoloģija un sakari ir būtiskas nozares mūsdienu sabiedrībā un tām ir vitāli svarīga nozīme ekonomikas un sociālajā attīstībā un vienmērīgā pārejā uz informācijas sabiedrību. Sadarbība šajā jomā palīdz mazināt digitālo plaisu un ir vērsta uz taisnīgas piekļuves informācijas tehnoloģijām nodrošināšanu, jo īpaši mazāk attīstītos reģionos. 2.Sadarbības mērķis šajā jomā ir veicināt: a)dialogu par visiem informācijas sabiedrības aspektiem; b)dialogu par informācijas tehnoloģiju un sakaru regulatīviem un politikas aspektiem, tostarp standartiem; c)informācijas apmaiņu par standartu atbilstības novērtēšanu un tipa apstiprināšanu; d)jaunu informācijas un sakaru tehnoloģiju izplatīšanu un informācijas apmaiņu par jauniem tehnoloģiskiem sasniegumiem; e)kopējus pētniecības projektus par informācijas un sakaru tehnoloģijām un izmēģinājuma projektiem informācijas sabiedrības lietotņu jomā; f)telemātikas tīklu un pakalpojumu starpsavienojumus un savstarpēju izmantojamību; g)savstarpēju piekļuvi datubāzēm, pienācīgi ievērojot valstu un starptautiskos tiesību aktus autortiesību jomā; h)speciālistu apmaiņu un apmācību; i)publiskās pārvaldes datorizāciju. 28. pants

Sadarbība audiovizuālajā nozarē Puses vienojas veicināt vispārēju sadarbību audiovizuālajā nozarē un plašsaziņas līdzekļu nozarē, īstenojot kopējas iniciatīvas mācību, audiovizuālās izstrādes, ražošanas un izplatīšanas darbību jomā. Sadarbība notiek saskaņā ar valstu atbilstošiem autortiesību noteikumiem un starptautiskiem nolīgumiem. 29. pants

Sadarbība tūrisma jomā Puses vienojas, ka sadarbībai šajā jomā ir šādi mērķi: a)izveidot paraugpraksi, lai nodrošinātu līdzsvarotu un ilgtspējīgu tūrisma attīstību Andu reģionā; b)uzlabot viesiem piedāvāto pakalpojumu kvalitāti;

c)veicināt sabiedrības izpratni par tūrisma ekonomisko un sociālo nozīmi Andu reģiona attīstībā; d)veicināt un attīstīt ekotūrismu; e)veicināt kopējas tūrisma politikas pieņemšanu Andu Kopienā. 30. pants

Finanšu iestāžu sadarbība Puses vienojas atbilstoši to vajadzībām, kā arī saskaņā ar attiecīgajām programmām un tiesību aktiem veicināt valstu un reģionālo finanšu iestāžu sadarbību. 31. pants

Sadarbība ieguldījumu veicināšanas jomā 1.Puses vienojas atbilstoši to attiecīgajai kompetences jomai veicināt pievilcīgu un stabilu vidi savstarpējiem ieguldījumiem. 2.Sadarbība jo īpaši ietver šādas darbības: a)mehānismu veicināšana un izveide informācijas par ieguldījumu tiesību aktiem un iespējām apmaiņai un izplatīšanai; b)ieguldījumiem labvēlīga tiesiskā regulējuma izstrāde abās pusēs, vajadzības gadījumā noslēdzot divpusējus nolīgumus par ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību, kā arī nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu starp abu Pušu dalībvalstīm; c)vienotu un vienkāršotu administratīvu procedūru izstrāde; d)mehānismu izstrāde kopuzņēmumiem. 32. pants

Makroekonomiskais dialogs 1.Puses vienojas, ka sadarbība ir vērsta uz informācijas apmaiņu par attiecīgām makroekonomikas tendencēm un politiku, kā arī uz dalīšanos pieredzē par makroekonomikas politikas koordinēšanu kopējā tirgus kontekstā. 2.Pušu mērķis ir arī padziļināt to iestāžu dialogu par makroekonomikas jautājumiem, tostarp tādās jomās kā monetārā politika, nodokļu politika, publiskās finanses, ārējais parāds un makroekonomikas stabilizēšana.



33. pants

Sadarbība statistikas jomā 1.Puses vienojas, ka galvenais mērķis ir pielāgot statistikas metodes un programmas, tādējādi ļaujot Pusēm izmantot citai citas statistiku par preču un pakalpojumu tirdzniecību un, vispārīgāk, jebkurā jomā, uz kuru attiecas šis Nolīgums un kurā var izveidot statistiku. 2.Šī sadarbība, cita starpā, var ietvert šādas darbības: tehniska apmaiņa starp statistikas iestādēm Andu Kopienā un Eiropas Savienības dalībvalstīs, un Eurostat; datu vākšanas, analīzes un interpretācijas kopēju metožu izstrāde; un semināru, darba grupu vai statistikas mācību programmu rīkošana. 34. pants

Sadarbība patērētāju aizsardzības jomā 1.Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā ir vērsta uz to, lai panāktu abu Pušu patērētāju aizsardzības shēmu atbilstību.

2.Tā, ciktāl iespējams, var ietvert šādas darbības: a)tiesību aktu par patērētāju tiesību aizsardzību atbilstības palielināšana, lai novērstu šķēršļus tirdzniecībai, vienlaicīgi nodrošinot patērētāju aizsardzības augstu līmeni; b)savstarpējās informācijas apmaiņas sistēmu, piemēram, ātra brīdinājuma sistēmu, izveide un attīstība, lai ziņotu par pārtiku un barību, kas apdraud sabiedrības un dzīvnieku veselību; c)spēju stiprināšana sanitāro un fitosanitāro pasākumu īstenošanai, lai atvieglotu piekļuvi tirgum, kā arī pienācīga veselības aizsardzības līmeņa nodrošināšana uz pārredzamiem, nediskriminējošiem un paredzamiem pamatiem; d)patērētāju apvienību sadarbības un informācijas apmaiņas veicināšana; e)atbalsts organizācijai “Andu Grupa pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai patērētāju tiesību aizsardzībai”. 35. pants

Sadarbība datu aizsardzības jomā 1.Puses vienojas veicināt augstu aizsardzības līmeni personas datu un citu datu apstrādē atbilstoši visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem. 2.Puses arī vienojas sadarboties personas datu aizsardzības jomā, lai uzlabotu aizsardzības līmeni un censtos likvidēt tādus šķēršļus personu datu brīvai apritei starp Pusēm, kurus radījusi šādu datu nepietiekama aizsardzība. 36. pants

Sadarbība zinātnē un tehnoloģijā 1.Puses vienojas, ka sadarbība zinātnē un tehnoloģijā notiek to savstarpējās interesēs un atbilstoši to politikai, jo īpaši attiecībā uz intelektuālā īpašuma, kas radies pētniecības rezultātā, izmantošanas noteikumiem, un tās mērķi ir šādi: a)sniegt ieguldījumu zinātnes un tehnoloģijas attīstībā Andu reģionā; b)apmainīties ar zinātnisko un tehnisko informāciju un pieredzi reģiona mērogā, jo īpaši par politikas un programmu īstenošanu; c)sekmēt cilvēkresursu attīstību un pienācīgu institucionālo satvaru pētniecībai un attīstībai; d)veicināt attiecības starp Pušu zinātniekiem un sekmēt kopīgo zinātnisko un tehnoloģisko pētījumu projektus; e)sekmēt abu Pušu uzņēmējdarbības nozares līdzdalību sadarbībā zinātnes un tehnoloģijas jomā, jo īpaši inovācijas veicināšanā; f)veicināt inovācijas un tehnoloģiju, tostarp elektroniskās pārvaldes un tīrāku tehnoloģiju, nodošanu starp Pusēm. 2.Abās pusēs tiek veicināta augstskolu, pētniecības centru un ražošanas nozaru, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, iesaistīšanās. 3.Puses vienojas sekmēt zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp abu reģionu universitātēm, pētniecības iestādēm un ražošanas nozarēm, tostarp stipendiju piešķiršanu, studentu un augsta līmeņa speciālistu apmaiņu. 4.Puses arī vienojas veicināt Andu reģiona līdzdalību Eiropas Kopienas tehnoloģijas un attīstības programmās saskaņā ar Eiropas Kopienas noteikumiem, kas reglamentē trešo valstu juridisko personu līdzdalību.

37. pants

Sadarbība izglītības un apmācības jomā 1.Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā ir vērsta uz izglītību un profesionālo sagatavošanu. Tālab īpašu uzmanību pievērš jauniešu, sieviešu un vecāka gadagājuma cilvēku pieejai izglītībai, tostarp tehniskiem kursiem, augstākajai izglītībai un profesionālai sagatavošanai, kā arī tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai šajā kontekstā. 2.Puses vienojas ciešāk sadarboties izglītības un profesionālās sagatavošanas jomā un veicināt universitāšu un uzņēmumu sadarbību, lai attīstītu vecākā personāla speciālās zināšanas. 3.Puses arī vienojas veltīt īpašu uzmanību centralizētām darbībām un horizontālām programmām (ALFA, ALBAN), veidojot pastāvīgas saites starp abu Pušu specializētām struktūrām, kas sekmēs pieredzes un tehnisko resursu apvienošanu un apmaiņu. 4.Sadarbība šajā jomā var arī būt vērsta uz atbalstu Rīcības plānam Andu reģiona valstu izglītības nozarei, kas, cita starpā, ietver programmas Andu reģiona izglītības sistēmu saskaņošanai, izglītības statistikas informācijas sistēmas ieviešanai un starpkultūru izglītībai. 38. pants

Sadarbība vides un bioloģiskās daudzveidības jomā 1.Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā veicina vides aizsardzību un saglabāšanu, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību. Šajā sakarībā par svarīgu uzskata saikni starp nabadzību un vidi, kā arī saimniecisku darbību ietekmi uz vidi. Sadarbībai būtu arī jāsekmē daudzpusējo vides nolīgumu un citu starptautisku nolīgumu ratificēšana un īstenošana tādās jomās kā klimata pārmaiņas, bioloģiskā daudzveidība, pārtuksnešošanās un ķimikāliju apsaimniekošana. 2.Sadarbība ir īpaši vērsta uz šādiem aspektiem: a)vides degradācijas novēršana; b)dabas resursu (tostarp bioloģiskās daudzveidības, kalnu ekosistēmu un ģenētisko resursu) saglabāšanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšana, ņemot vērā Reģionālo bioloģiskās daudzveidības stratēģiju Andu tropu reģionam; c)informācijas un pieredzes apmaiņa par vides tiesību aktiem un par kopējām vides problēmām, ar ko saskaras abas Puses; d)vides pārvaldības stiprināšana visās nozarēs un visos pārvaldes līmeņos; e)izglītības veicināšana vides jomā, spēju radīšana un pilsoņu līdzdalības stiprināšana, kā arī kopēju reģionālo pētniecības programmu sekmēšana; f)tradicionālo zināšanu un darbību, kas saistītas ar bioloģiskās daudzveidības resursu ilgtspējīgu izmantošanu, aizsardzība un uzturēšana. 39. pants

Sadarbība dabas katastrofu jomā Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā ir vērsta to, lai mazinātu Andu reģiona neaizsargātību pret dabas katastrofām, nostiprinot reģionālās plānošanas un novēršanas spējas, saskaņojot tiesisko regulējumu un uzlabojot iestāžu koordinēšanu. 40. pants

Sadarbība kultūras jomā un kultūras mantojuma saglabāšana 1.Puses vienojas, ka tiek paplašināta sadarbība šajā jomā, kultūras saites un abu reģionu kultūras jomā iesaistīto personu savstarpējie kontakti. 2.Mērķis ir veicināt Pušu sadarbību kultūras jomā, ņemot vērā un veicinot sinerģiju ar Eiropas Savienības dalībvalstu divpusējām shēmām. 3.Sadarbība notiek saskaņā ar valstu atbilstošiem autortiesību noteikumiem un starptautiskiem nolīgumiem.

4.Šī sadarbība var ietvert visas kultūras nozares, cita starpā, šādas: a)literāru darbu tulkošana; b)nacionālā mantojuma saglabāšana, atjaunošana un atveseļošana; c)kultūras pasākumi, piemēram, mākslas un amatniecības izstādes, mūzika, deja un teātris, kā arī mākslinieku un kultūras speciālistu apmaiņa; d)kultūras daudzveidības veicināšana; e)jauniešu apmaiņas programmas; f)kultūras nozaru attīstība; g)kultūras mantojuma saglabāšana; h)kultūras mantojuma priekšmetu nelikumīgas tirdzniecības novēršana un apkarošana atbilstoši Pušu parakstītām starptautiskām konvencijām. 41. pants

Sadarbība veselības nozarē 1.Puses vienojas sadarboties veselības nozarē, lai atbalstītu nozares reformas, kas padara veselības pakalpojumu sniegšanu pieejamāku sabiedrības nabadzīgajai daļai un taisnīgāku, kā arī veicina taisnīgus finansēšanas mehānismus, kas uzlabo veselības aprūpes pieejamību nabadzīgajiem iedzīvotājiem. 2.Puses vienojas, ka primārajā profilaksē ir jāiesaista arī citas nozares, piemēram, izglītība, ūdensapgāde un sanitārija. Šajā sakarībā Puses plāno nostiprināt un attīstīt partnerattiecības ārpus veselības nozares robežām, lai sasniegtu tūkstošgades attīstības mērķus, jo īpaši cīņā pret AIDS, malāriju un tuberkulozi, atbilstoši attiecīgajiem Pasaules veselības organizācijas noteikumiem. Partnerattiecības ar organizēto pilsonisko sabiedrību, NVO un privāto sektoru ir arī nepieciešamas, lai pievērstos seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un tiesībām, ievērojot dzimumu līdztiesības pieeju, un strādātu ar jauniešiem, lai novērstu seksuāli transmisīvo slimību izplatību un nevēlamas grūtniecības gadījumus. 3.Puses vienojas sadarboties attiecībā uz pamatinfrastruktūru, piemēram, ūdensapgādi un kanalizāciju. 42. pants

Sadarbība sociālajā jomā 1.Puses vienojas sadarboties, lai veicinātu sociālo partneru līdzdalību dialogā par dzīves un darba apstākļiem, sociālo aizsardzību un integrāciju sabiedrībā. 2.Sadarbībai būtu jāatbalsta politiskie, ekonomiskie un sociālie saskaņošanas procesi, kas vērsti uz visaptverošas attīstības veicināšanu nabadzības mazināšanas un darbavietu radīšanas stratēģiju kontekstā. 3.Puses uzsver sociālās attīstības, kurai jānoris līdztekus ekonomiskajai attīstībai, nozīmīgumu un vienojas, ka prioritārā kārtā jāveicina Starptautiskās darba organizācijas konvencijās noteiktie pamatprincipi un tiesības darbā jeb tā dēvētie darba pamatstandarti. 4.Puses vienojas, ka sadarbībā šajā jomā var ņemt vērā to, kā tiek īstenota Andu reģiona sociālā darba kārtība, kuras pamatā ir divi galvenie pīlāri – kopējais Andu reģiona tirgus un mehānismu izstrāde nabadzības mazināšanas un reģionālās kohēzijas atbalstam. 5.Puses var sadarboties jebkurā no iepriekš minētajām jomām, kas skar kopējas intereses. 6.Pasākumus saskaņo ar Eiropas Savienības dalībvalstu un attiecīgo starptautisko organizāciju pasākumiem.

7.Vajadzības gadījumā un saskaņā ar atbilstošām procedūrām Puses var īstenot šo dialogu, saskaņojot ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un tai atbilstošo struktūru Andu Kopienā. 43. pants

Organizētas pilsoniskās sabiedrības līdzdalība sadarbībā 1.Puses atzīst organizētas pilsoniskās sabiedrības nozīmi un potenciālo ieguldījumu sadarbības procesā un vienojas veicināt efektīvu dialogu ar organizētu pilsonisko sabiedrību un tās efektīvu līdzdalību. 2.Ievērojot katras Puses juridiskos un administratīvos noteikumus, organizēta pilsoniskā sabiedrība var: a)piedalīties politikas veidošanas procesā valsts līmenī atbilstoši demokrātijas principiem; b)būt informēta un piedalīties apspriedēs par attīstības un sadarbības stratēģijām un nozaru politiku, īpaši jomās, kas uz to attiecas, tostarp visās izstrādes procesa fāzēs; c)saņemt finanšu resursus, ciktāl to atļauj katras Puses iekšējie noteikumi, un atbalstu spēju veidošanai nozīmīgās jomās; d)piedalīties sadarbības programmu īstenošanā jomās, kas uz tām attiecas. 44. pants

Sadarbība dzimumu līdztiesības jomā Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā palīdz stiprināt politiku un programmas, kuru mērķis ir nodrošināt, uzlabot un paplašināt vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu līdzdalību visās politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras dzīves nozarēs, tostarp, ja vajadzīgs, pieņemot pozitīvus pasākumus sieviešu atbalstam. Tā arī palīdz atvieglot sievietēm piekļuvi visiem vajadzīgajiem resursiem, lai pilnībā īstenotu savas pamattiesības. 45. pants

Sadarbība attiecībā uz pirmiedzīvotājiem 1. Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā palīdz veidot un attīstīt partnerattiecības ar pirmiedzīvotājiem nabadzības izskaušanas, dabas resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas, cilvēktiesību ievērošanas un demokrātijas mērķu sekmēšanas kontekstā. 2. Puses arī vienojas sadarboties, lai sekmētu pienācīgu aizsardzību pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu, kas ievēro tradicionālu dzīvesveidu, tradicionālajām zināšanām, inovācijām un darbībām, kuras ir saistītas ar bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī no šādu zināšanu izmantošanas izrietošu ieguvumu godīgu un taisnīgu sadalīšanu. 3. Papildus tam, ka visos attīstības sadarbības līmeņos sistemātiski tiek ņemta vērā pirmiedzīvotāju situācija, Puses integrē pirmiedzīvotāju īpašo situāciju politikas izstrādē un stiprina pirmiedzīvotājus pārstāvošo organizāciju spējas, lai palielinātu attīstības sadarbības pozitīvo ietekmi uz pirmiedzīvotāju grupām. 4. Sadarbību šajā jomā var izmantot, lai atbalstītu pirmiedzīvotājus pārstāvošas organizācijas, piemēram, Pirmiedzīvotāju tiesību darba grupu, kas ir konsultatīva struktūra Andu reģiona integrācijas sistēmā. 46. pants

Sadarbība jautājumā par pārvietotiem un ar dzimto zemi saikni zaudējušiem cilvēkiem un nelegālu bruņotu grupējumu bijušiem dalībniekiem 1.Puses vienojas, ka sadarbība, lai atbalstītu pārvietotus un ar dzimto zemi saikni zaudējušus cilvēkus un nelegālu bruņotu grupējumu bijušos dalībniekus palīdzēs izpildīt viņu pamata vajadzības no humānās palīdzības beigu brīža līdz pastāvīgāka risinājuma par viņu statusu pieņemšanai. 2.Sadarbība, cita starpā, var ietvert šādas darbības: a)pārvietotu un ar dzimto zemi saikni zaudējušu cilvēku un nelegālu bruņotu grupējumu bijušo dalībnieku ekonomiskā patstāvība un reintegrācija sociāli ekonomiskajā vidē; b)atbalsts vietējām uzņēmējām kopienām un apmešanās apgabaliem, lai veicinātu pārvietotu un ar dzimto zemi saikni zaudējušu cilvēku un nelegālu bruņotu grupējumu bijušo dalībnieku pieņemšanu sabiedrībā un integrāciju;

c)palīdzība šīm personām labprātīgi atgriezties un apmesties savā izcelsmes valstī vai trešā valstī, ja nosacījumi to ļauj; d)darbības, lai palīdzētu personām atgūt savu mantu vai īpašumtiesības, kā arī atbalsts juridiskam risinājumam attiecībā uz cilvēktiesību pārkāpumiem pret attiecīgajām personām; e)institucionālo spēju stiprināšana valstīs, kas saskaras ar šiem jautājumiem. 47. pants

Sadarbība nelegālo narkotiku un ar tām saistītas noziedzības apkarošanā 1.Pamatojoties uz līdzatbildības principu un papildinot Eiropas Savienības un Andu Kopienas augsta līmeņa specializēto dialogu narkotiku jautājumā, kā arī Kopējo pārraudzības grupu nolīgumiem par prekursoriem un ķīmiskajām vielām, kuras bieži izmanto narkotiku vai psihotropo vielu nelikumīgā ražošanā, Puses vienojas, ka sadarbības mērķis šajā jomā ir koordinēt un pastiprināt kopējos centienus, lai novērstu un ierobežotu sakarības, kas ir globālās nelegālo narkotiku problēmas pamatā. Puses arī vienojas īstenot centienus apkarot ar šo kontrabandu saistīto organizēto noziedzību, cita starpā, ar starptautisku organizāciju un struktūru starpniecību. Puses vienojas, ka šim nolūkam izmanto arī Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona narkotiku apkarošanas koordinācijas un sadarbības mehānismu. 2.Puses sadarbojas šajā jomā, lai jo īpaši īstenotu: a)programmas narkotiku lietošanas novēršanai; b)projektus narkomānu apmācībai, izglītībai, ārstēšanai un rehabilitācijai; c)projektus šīs jomas tiesību aktu un rīcības saskaņošanai Andu reģiona valstīs; d)kopējas pētniecības programmas; e)efektīvus pasākumus un sadarbību, kuras mērķis ir veicināt un konsolidēt alternatīvu attīstību, iesaistot skartās kopienas; f)pasākumus, lai novērstu jaunu nelegālu kultūru audzēšanu un to pāreju uz vides jomā neizsargātiem reģioniem vai iepriekš neskartiem apgabaliem; g)tādu pasākumu efektīvu ieviešanu, kas paredzēti, lai novērstu prekursoru izplatību un uzraudzītu šo produktu tirdzniecību, un ir līdzvērtīgi Eiropas Kopienas un kompetentu starptautisku struktūru pieņemtiem pasākumiem, kā arī atbilst nolīgumiem par prekursoriem starp Eiropas Kopienu un katru no Andu reģiona valstīm, kuri parakstīti 1995. gada 18. decembrī par prekursoriem un ķīmiskajām vielām, kuras bieži izmanto narkotiku vai psihotropo vielu nelikumīgā ražošanā; h)ieroču, munīcijas un sprāgstvielu kontrabandas kontroles pasākumu pastiprināšanu. 48. pants

Sadarbība nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un saistītu noziegumu apkarošanā 1.Puses vienojas sadarboties, lai novērstu to finanšu sistēmas izmantošanu tādu līdzekļu legalizēšanai, kas iegūti no vispārējām noziedzīgām darbībām un jo īpaši no narkotiku tirdzniecības. 2.Šī sadarbība ietver tehnisko un administratīvo palīdzību, kas vērsta uz noteikumu izstrādi un īstenošanu, kā arī piemērotu standartu un mehānismu efektīvu darbību. Sadarbība jo īpaši dod iespēju apmainīties ar attiecīgo informāciju pieņemt pienācīgus standartus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai, kuri ir līdzvērtīgi tiem, ko pieņēmusi Eiropas Kopiena un starptautiskas struktūras, kas darbojas šajā jomā, piemēram, Finanšu darbības darba grupa (FATF). Tiek veicināta sadarbība reģionālā līmenī. 49. pants

Sadarbība migrācijas jomā 1.Puses atkārtoti apstiprina nozīmi, ko tās piešķir vienotai migrācijas plūsmu pārvaldībai starp to teritorijām. Lai nostiprinātu sadarbību, Puses uzsāk visaptverošu dialogu par visiem ar migrāciju saistītajiem jautājumiem, tostarp nelegālo migrāciju, kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, kā arī par šo migrācijas jautājumu iekļaušanu valstu stratēģijā to apgabalu ekonomiskajai un sociālajai attīstībai, kuri ir migrantu izcelsmes apgabali, arī ņemot vērā vēsturiskās un kultūras saiknes starp abiem reģioniem. 2.Sadarbības pamatā ir konkrēto vajadzību novērtējums, kas veikts, Līgumslēdzējām Pusēm savstarpēji konsultējoties, un to īstenos saskaņā ar spēkā esošajiem valsts un Kopienas tiesību aktiem. Tā ir jo īpaši vērsta uz šādiem aspektiem:

a)galvenie migrācijas cēloņi; b)valstu tiesību aktu izstrāde un ieviešana, kā arī prakses iedibināšana attiecībā uz starptautisko aizsardzību, lai ievērotu 1951. gada Ženēvas Konvencijas par bēgļu statusu, tās 1967. gada protokola un citu atbilstošu starptautisku tiesību aktu noteikumus un nodrošinātu “nerepatriēšanas principa” ievērošanu; c)uzņemšanas noteikumi, uzņemto personu tiesības un statuss, vienlīdzīga attieksme pret personām, kas valstī uzturas likumīgi, un to integrācija sabiedrībā, legālo migrantu izglītība un apmācība, kā arī pasākumi cīņai pret rasismu un ksenofobiju; d)efektīvas un preventīvas politikas izstrāde cīņai pret nelegālu imigrāciju, migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, ieskaitot jautājumu par to, kā apkarot kontrabandistu un nelegālo tirgoņu tīklus un kā aizsargāt šādas tirdzniecības upurus; e)personu, kas nelegāli uzturas valstī, repatriēšana izcelsmes valstī cilvēcīgos un cilvēka cieņu nepazemojošos apstākļos un šādu personu atpakaļuzņemšana saskaņā ar 3. punktu; f)vīzu joma jautājumos, kas atzīti par tādiem, kas skar savstarpējas intereses, piemēram, vīzu piešķiršana personām, kas ceļo komerciālos, akadēmiskos vai kultūras nolūkos; g)robežkontroles joma, jo īpaši attiecībā uz organizēšanu, apmācību, paraugpraksi un citiem pasākumiem šajā sakarībā, un, ja vajadzīgs, aprīkojuma nodrošināšana. 3.Ņemot vērā sadarbību, lai novērstu un kontrolētu nelegālo imigrāciju, Puses arī vienojas par savu nelegālo migrantu atpakaļuzņemšanu. Šajā nolūkā: -katra no Andu reģiona valstīm pēc pieprasījuma un bez tālākām formalitātēm uzņem atpakaļ jebkuru savu pilsoni, kas nelegāli uzturas Eiropas Savienības dalībvalsts teritorijā, nodrošina saviem pilsoņiem atbilstošus personu apliecinošus dokumentus un dara tiem pieejamas šim nolūkam nepieciešamās administratīvās iestādes; kā arī -katra no Eiropas Savienības dalībvalstīm pēc pieprasījuma un bez tālākām formalitātēm uzņem atpakaļ jebkuru savu pilsoni, kas nelegāli uzturas Andu reģiona valsts teritorijā, nodrošina saviem pilsoņiem atbilstošus personu apliecinošus dokumentus un dara tiem pieejamas šim nolūkam nepieciešamās administratīvās iestādes. Puses vienojas pēc pieprasījuma un iespējami drīz noslēgt nolīgumu, kas reglamentē Eiropas Savienības dalībvalstu un Andu reģiona valstu īpašos pienākumus atpakaļuzņemšanas jomā. Šis nolīgums attieksies arī uz citu valstu pilsoņu un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanu. Šajā nolūkā “Puses” ir Eiropas Kopiena, visas tās dalībvalstis un visas Andu reģiona valstis. 50. pants

Sadarbība terorisma apkarošanas jomā Puses atkārtoti apstiprina terorisma apkarošanas nozīmīgumu un saskaņā ar starptautiskām konvencijām, atbilstošām ANO rezolūcijām un saviem attiecīgajiem normatīvajiem aktiem sadarbojas, lai novērstu un izskaustu terora aktus. Tās jo īpaši sadarbojas: a)pilnībā īstenojot ANO Drošības padomes 1373. rezolūciju un citas attiecīgās ANO rezolūcijas, starptautiskās konvencijas un dokumentus; b)saskaņā ar starptautiskajiem un valsts tiesību aktiem apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem; kā arī c)apmainoties ar viedokļiem par līdzekļiem un metodēm, ko izmanto terorisma apkarošanā, ieskaitot tehniskās jomas un mācības, un apmainoties ar pieredzi terorisma novēršanas jomā. IV SADAĻA VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 51. pants

Resursi

1.Lai palīdzētu sasniegt šajā Nolīgumā nospraustos sadarbības mērķus, Puses apņemas atbilstoši savām iespējām un izmantojot savus kanālus, nodrošināt atbilstošus resursus, tostarp finanšu resursus. 2.Puses veic visus pienācīgos pasākumus, lai veicinātu un atvieglotu Eiropas Investīciju bankas darbības Andu Kopienā atbilstoši tās procedūrām un finansēšanas kritērijiem un to normatīvajiem aktiem, un neskarot to kompetento iestāžu pilnvaras. 3.Andu Kopiena un tās dalībvalstis piešķir līdzekļus un garantijas Eiropas Kopienas ekspertiem, kā arī atbrīvojumu no nodokļiem importam saistībā ar sadarbības pasākumiem saskaņā ar pamatkonvencijām, ko Eiropas Kopiena parakstījusi ar katru Andu reģiona valsti. 52. pants

Institucionālais satvars 1.Puses vienojas saglabāt apvienoto komiteju, kas izveidota saskaņā ar 1983. gada Andu Kopienas sadarbības nolīgumu un saglabāta ar 1993. gada sadarbības pamatnolīgumu. Šī komiteja vecāko amatpersonu līmenī pārmaiņus tiekas Eiropas Savienībā un Andu Kopienā. Apvienotās komitejas sanāksmju darba kārtību nosaka pēc savstarpējas vienošanās. Komiteja pati izveido noteikumus par savu sanāksmju biežumu un norises vietu, vadību un citiem jautājumiem, kas var rasties, tostarp, ja vajadzīgs, par apakškomiteju izveidi. 2.Apvienotā komiteja atbild par šā Nolīguma vispārēju īstenošanu. Tā arī apspriež jebkuru jautājumu, kas skar Pušu ekonomiskās attiecības, tostarp sanitāros un fitosanitāros jautājumus, tostarp ar atsevišķām Andu Kopienas dalībvalstīm. 3.Izveido apvienoto padomdevēju komiteju, kas palīdzēs apvienotajai komitejai veicināt dialogu ar organizētās pilsoniskās sabiedrības ekonomiskajām un sociālajām organizācijām. 4.Puses mudina Eiropas Parlamentu un Parlandino saskaņā ar šo Nolīgumu izveidot parlamentu sadarbības komiteju atbilstoši agrākai praksei. 53. pants

Pušu definīcija Neskarot 49. pantu, šajā Nolīgumā “Puses” nozīmē Kopienu, tās dalībvalstis vai Kopienu un tās dalībvalstis atbilstoši to attiecīgajām kompetences jomām, kas izriet no Eiropas Kopienas dibināšanas līguma, no vienas puses, un Andu Kopienu, tās dalībvalstis vai Andu Kopienu un tās dalībvalstis, no otras puses, atbilstoši to attiecīgajām kompetences jomām. Nolīgums attiecas arī uz pasākumiem, ko veic jebkura valsts, reģionāla vai pašvaldības iestāde Pušu teritorijā. 54. pants

Stāšanās spēkā 1.Šis Nolīgums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu. 2.Paziņojumus nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram un Andu Kopienas ģenerālsekretāram, kas ir šā Nolīguma depozitāri. 3.No dienas, kad šis Nolīgums stājas spēkā saskaņā ar 1. punktu, tas aizstāj 1993. gada sadarbības nolīgumu un Romas 1996. gada Kopīgo deklarāciju par politisko dialogu. 55. pants

Nolīguma darbības laiks 1.Šis Nolīgums ir spēkā nenoteiktu laiku. 2.Katra no Pusēm var iesniegt otrai Pusei rakstisku paziņojumu par nodomu izbeigt šo Nolīgumu. 3.Nolīgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc paziņošanas otrai Pusei. 56. pants

Saistību izpilde 1.Puses pieņem visus vispārējos vai īpašos pasākumus, kas vajadzīgi, lai tās izpildītu šajā Nolīgumā noteiktās saistības, un nodrošina to atbilstību šajā Nolīgumā izvirzītajiem mērķiem.

2.Ja viena no Pusēm uzskata, ka otra Puse nav izpildījusi savas saistības atbilstīgi šim Nolīgumam, tā var veikt piemērotus pasākumus. Vispirms tai 30 dienās jāiesniedz Apvienotajai komitejai visa attiecīgā informācija, kas nepieciešama rūpīgai situācijas novērtēšanai, lai meklētu Pusēm pieņemamu risinājumu. 3.Izvēloties veicamos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā Nolīguma darbību. Par šiem pasākumiem tūlīt ziņo Apvienotajai komitejai, un par tiem apspriežas Apvienotajā komitejā, ja otra Puse to pieprasa. Atkāpjoties no 2. punkta, jebkura no Pusēm var tūlīt veikt piemērotos pasākumus saskaņā ar starptautiskām tiesībām šādos gadījumos: a)šā Nolīguma izbeigšana, ja to nesankcionē starptautisko tiesību vispārējie noteikumi; b)otra Puse pārkāpj šā Nolīguma būtiskos elementus, kas minēti 1. panta 1. punktā. Otra Puse var pieprasīt 15 dienu laikā sasaukt steidzamu Pušu sanāksmi, lai rūpīgi izpētītu situāciju un rastu Pusēm pieņemamu risinājumu. 57. pants

Situācijas turpmākā attīstība 1.Puses var savstarpēji vienoties par šā Nolīguma papildināšanu, lai paplašinātu un papildinātu tā darbības jomu saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem, noslēdzot vienošanās par konkrētām nozarēm vai pasākumiem, ņemot vērā Nolīguma īstenošanas gaitā gūto pieredzi. 2.Attiecībā uz šā Nolīguma īstenošanu abas Puses var izvirzīt priekšlikumus par sadarbības paplašināšanu visās jomās, ņemot vērā Nolīguma īstenošanas gaitā gūto pieredzi. 3.Iepriekš netiek izslēgta neviena sadarbības iespēja. Puses var izmantot apvienoto komiteju, lai izpētītu praktiskās sadarbības iespējas to savstarpējās interesēs. 58. pants

Datu aizsardzība Puses vienojas, ka datu aizsardzība tiek nodrošināta visās jomās, kurās notiek personas datu apmaiņa. Puses vienojas par augsta līmeņa aizsardzības piešķiršanu personas un citu datu apstrādei atbilstīgi augstākajiem starptautiskajiem standartiem. 59. pants

Piemērošanas teritorija Šo Nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās ir spēkā Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti minētajā līgumā, un, no otras puses, Andu Kopienas un tās dalībvalstu teritorijās (Bolīvija, Kolumbija, Ekvadora, Peru un Venecuēla). 60. pants

Autentiskie teksti Šis Nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. PIELIKUMS ES VIENPUSĒJĀS DEKLARĀCIJAS =======================================================