KOPĪGS PAZIŅOJUMS PADOMEI KOPĪGĀ ES UN KARĪBU JŪRAS VALSTU PARTNERĪBAS STRATĒĢIJA /* JOIN/2012/018 final */





KOPĪGS PAZIŅOJUMS PADOMEI KOPĪGĀ ES UN KARĪBU JŪRAS VALSTU PARTNERĪBAS STRATĒĢIJA IEVADS 2010. gada maijā rīkotajā ES un Cariforum[1] valstu augstākā līmeņa sanāksmē Madridē valstu un valdību vadītāji nolēma strādāt pie kopīgās ES un Karību jūras valstu stratēģijas un noteica piecas galvenās jomas, kurās ir nepieciešama ciešāka sadarbība: reģionālā integrācija, Haiti atjaunošana, klimata pārmaiņas un dabas katastrofas, noziedzība un drošība, kā arī vienota rīcība starptautiskos forumos. Balstoties uz valstu vadītāju Madridē pieņemtajām norādēm, šo dokumentu ir izstrādājusi kopīga darba grupa, ko veido Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) un Komisijas dienesti, kā arī ES dalībvalstu un Cariforum valstu pārstāvji. ES un Karību jūras valstīm ir kopīga sena vēsture un daudz kopīgu vērtību. Pateicoties saviem aizjūras reģioniem, aizjūras zemēm un teritorijām, ES arī fiziski ir daļa no Karību jūras reģiona. Abus reģionus vieno apņemšanās sekmēt mieru, progresu un labklājību, kā arī demokrātiju un tiesiskumu pasaulē. Karību jūras valstīm ES ir bijusi un joprojām ir uzticams attīstības partneris, kura atbalsts ir bijis nozīmīgs reģiona centieniem nodrošināt ilgtspējīgu attīstību. Pašreizējo attiecību pamatā ir Kotonū nolīgums, CARIFORUM valstu un ES ekonomisko partnerattiecību nolīgums, kā arī abu reģionu politiskais dialogs. Tos papildina citas reģionu sadarbības struktūras, kurās piedalās ES un Karību jūras valstis, piemēram, ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu partnerattiecības. Šā kopīgās stratēģijas projekta mērķis ir attīstīt jaunu šo attiecību aspektu, kas ļautu ES un Karību jūras valstīm padziļināt dialogu un strukturēt savu sadarbību, lai kopīgi risinātu 21. gadsimta problēmas un izmantotu sniegtās iespējas. Kopīgās stratēģijas pamatprincipi ir kopīga pārskatatbildība, savstarpēja atbildība un solidaritāte, kopīga pārvaldība un līdzatbildība. Tā atspoguļo Cariforum valstu un ES kopīgo apņemšanos ievērot ANO Statūtos un starptautiskajās tiesībās ietvertos principus, jo īpaši cilvēktiesību un pamatbrīvību, tiesiskuma un demokrātiskas pārvaldības ievērošanu un veicināšanu. Šā kopīgā paziņojuma mērķis ir saņemt Padomes apstiprinājumu ierosinātajai "Kopīgajai ES un Karību jūras valstu partnerības stratēģijai". 1. I TEMATS: REĢIONĀLĀ INTEGRĀCIJA UN SADARBĪBA VISĀ KARĪBU JŪRAS REĢIONĀ 1.1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA Izaugsmi Karību jūras valstīs var palielināt, sekmējot tirdzniecību, ieguldījumus un tūrismu, attīstot nišu tirgus un citas ekonomikas iespējas. Taču ir jāpārvar arī pastāvīgas grūtības. Globalizācijas rezultātā mazās jaunattīstības valstis, kas ir neaizsargātas, piemēram, Karību jūras valstis, tagad ir nonākušas līdz punktam, kad tām jāmēģina pilnībā piedalīties pasaules ekonomikā, kurā valda liela konkurence. Reģionālā integrācija un sadarbība tiek uzskatītas par labāko veidu, kā sekmēt cilvēkresursu un sociālo resursu pilnveidi un ilgtspējīgu ilgtermiņa attīstību Karību jūras reģionā. Karību valstu kopiena (CARICOM) un Austrumkarību valstu organizācija (OECS) ir divas galvenās reģionālās integrācijas organizācijas. Cariforum[2] sekmē reģionālo sadarbību tāpat, kā to dara ES asociācija ar savām aizjūras zemēm un teritorijām (AZT). ES, balstoties pašai uz savu pieredzi, turpina būt aktīvs partneris reģionālās integrācijas un sadarbības atbalstīšanā, lai paātrinātu attīstības mērķu sasniegšanu un vienkāršošanu Karību jūras valstīs. CARIFORUM valstu un ES ekonomisko partnerattiecību nolīgums ir tirdzniecības partnerība, lai sekmētu konkurētspēju, ekonomikas izaugsmi un attīstību, kas atbalsta reģionālo integrāciju Karību jūras valstīs un dalību pasaules tirdzniecības sistēmā. 1.2. UZDEVUMI UN MĒRĶI Karību jūras valstīm un ES ir kopīga apņemšanās sekmēt reģionālo integrāciju un sadarbību, ar ko jo īpaši efektīvi var novērst riskus, ar kādiem saskaras valstu grupa, kurā galvenokārt ir mazo salu valstis. Abas puses ir noteikušas konkrētas stratēģiskās sadarbības jomas nolūkā atbalstīt padziļinātu reģionālo integrāciju un sadarbību, tādējādi sekmējot ilgtspējīgu ekonomisko un cilvēkresursu attīstību. Sadarbības jomas ietver turpmāk uzskaitīto, tomēr šis saraksts nav izsmeļošs. · Reģionālās integrācijas un sadarbības procesu stiprināšana Karību jūras reģionā, tostarp ar kaimiņos esošajiem ES aizjūras departamentiem un teritorijām, kā arī kaimiņu valstīm Centrālamerikā un Dienvidamerikā. · Karību jūras reģiona vienotā tirgus un ekonomikas un OECS ekonomiskās savienības īstenošana. · CARIFORUM valstu un ES ekonomisko partnerattiecību nolīguma efektīva īstenošana, uzsvaru liekot uz iespējām, kādas tas piedāvā uzņēmējiem Karību jūras valstīs. · Veselīgas ekonomikas un labu investīciju nosacījumu sekmēšana Karību jūras valstīs, lai veicinātu reģionālo tirgu integrēšanu un konkurētspēju starptautiskā līmenī. · Uzņēmumu attīstība, izmantojot privātā sektora ieguldījumus, īpaši pakalpojumu nozarē, tostarp finanšu pakalpojumu un tūrisma nozarē, kā arī kultūras, lauksaimniecības un ražošanas nozarēs; inovāciju, informācijas, komunikāciju un tehnoloģiju, kā arī konkurences sekmēšana. · Infrastruktūras tīklu attīstīšana, lai veicinātu reģionālo un starptautisko tirdzniecību. · Enerģijas avotu dažādošana, starpsavienojumi un drošība. · Videi draudzīgas ekonomikas izaugsmes sekmēšana, īpaši atbalstot centienus saglabāt bioloģisko daudzveidību, ņemot vērā ūdens resursu nozīmi, tūrisma nozari un lauksaimniecības un bioizpētes nozari. · Izglītības prasmju attīstīšana, izmantojot apmācību un sadarbību zinātnes un tehnoloģiju nozarē. · Reģionāla pieeja pārtikas nodrošinātībai un veselībai. · Nabadzības mazināšanas, sociālās kohēzijas, sociālā dialoga, pilsoniskās sabiedrības, tostarp sociālo partneru, attīstības, nediskriminācijas un dzimumu līdztiesības sekmēšana, pienācīgas kvalitātes nodarbinātības un starptautiski atzītu darba standartu sekmēšana, kā arī jauniešu lielāka iesaiste valsts attīstībā. 1.3. VIENOTA RĪCĪBA Partneri īstenos ilgtermiņa kopīgu pasākumu programmu, kurā galvenā uzmanība būs vērsta uz izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību un kurā tiks risinātas kopīgas problēmas, īpašu uzsvaru liekot uz reģionālo integrāciju un sadarbību. Šajā saistībā kopīgie pasākumi varētu aptvert turpmāk minētos. · Pastiprināts un iekļaujošs ES un Karību jūras valstu politiskais un stratēģiskais dialogs, kas risinātu abiem reģioniem interesējošus jautājumus un globālās problēmas. · Pasākumi, kas sekmē atbilstību starp dažādajiem integrācijas un sadarbības instrumentiem, kuros piedalās Karību jūras valstis, tostarp ĀKK un Eiropas Savienības partnerattiecības, ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu sadarbības mehānismi, kā arī ES un AZT asociācija. · Pasākumi, kas sekmē padziļinātu reģionālo integrāciju un sadarbību, tostarp, stiprinot Karību jūras reģiona reģionālo organizāciju valsts līmeņa iestāžu spējas, efektīvi noteikt, īstenot un ilgstoši uzraudzīt reģionālā līmeņa politiku. · Iestāžu stiprināšanas centienu reģionu un apakšreģionu līmenī atbalstīšana. · Programmas, kas sekmē CARIFORUM valstu un ES ekonomisko partnerattiecību nolīguma, CARICOM vienotā tirgus un ekonomikas (CSME) un Austrumkarību valstu organizācijas Ekonomiskās savienības efektīvu īstenošanu, kā arī stiprina saiknes starp Cariforum un ES aizjūras zemēm un teritorijām un tālākiem reģioniem, jo īpaši tirdzniecības un enerģētikas jomā. · Pasākumi, kas sekmē veselīgas ekonomikas un labu investīciju nosacījumu izveidi un ražošanas kapacitāti Karību jūras reģionā: · rūpniecības un eksporta stratēģiju izstrāde, · izpēte un izstrāde, kā arī apmācība tādās jomās kā inovācija, zinātne un tehnoloģijas, · konkurētspējas stiprināšana un inovācijas sekmēšana, · reģionālo uzņēmumu attīstība, īpašu uzsvaru liekot uz reģionālo MVU attīstību, · enerģija, īpašu uzsvaru liekot uz atjaunojamiem energoresursiem, · savstarpēja savienojamība, tostarp transporta un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas nozarē. · Atbalsts pienācīgas kvalitātes nodarbinātības un starptautiski atzītu darba standartu sekmēšanai, lai veicinātu cilvēkresursu attīstību, sociālo kohēziju un ekonomikas izaugsmi. · Atbalsts Karību jūras reģiona līmeņa instrumenta izveidei, kas būtu paredzēts efektīvas reģionālās veselības stratēģijas izstrādei. · Darbs pie stratēģijas par pārtikas nodrošinājumu, kvalitāti un dažādību izstrādes Karību jūras valstīs, izmantojot jaunās tehnoloģijas nolūkā uzlabot produktivitāti un konkurētspēju. 2. II TEMATS: ATJAUNOŠANA UN IESTĀŽU ATBALSTS HAITI 2.1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA Haiti Republika 2010. gada 12. janvārī piedzīvoja vienu no mūsdienās postošākajām zemestrīcēm. Saskaņā ar aplēsēm dzīvību zaudēja 250 tūkstoši cilvēku, un 1,5 miljoniem cilvēku bija vajadzīgs ārkārtas patvērums. Zemestrīce nodarīja būtisku postījumu sociālajai un ekonomikas infrastruktūrai un saasināja valstī esošās problēmas: nabadzību, nedrošību, vides degradēšanos un neaizsargātību pret katastrofām. Saskaņā ar ANO tautas attīstības indeksu 2009. gadā Haiti 162 valstu starpā ierindojās 145. vietā. Šajā kopīgajā Karību jūras valstu un ES partnerības stratēģijā Haiti ir noteikta par prioritāti tās vajadzību lielā apmēra dēļ. Gūtās atziņas, jo īpaši attiecībā uz katastrofu riska un neaizsargātības pret katastrofām mazināšanu, arī būs nozīmīgas visam Karību jūras reģionam. 2.2. UZDEVUMI UN MĒRĶI Pateicoties ievērojamajai ES un Karību jūras valstu humānajai palīdzībai, Haiti pamazām sāk apmierināt savas vissteidzamākās vajadzības. Taču valsts joprojām saskaras ar lielām grūtībām atjaunošanas, ekonomikas un sociālajā jomā. Haiti demokrātisko iestāžu konsolidēšana, pārvaldības uzlabošana, nabadzības un sociālās nevienlīdzības mazināšana, kā arī valsts pārvaldes stiprināšana joprojām ir grūti uzdevumi, kuru risināšanā ES un Karību jūras valstis varētu sniegt būtisku un papildinošu atbalstu, to pilnībā saskaņojot ar Haiti valdību un citiem starptautiskajiem līdzekļu devējiem. Ir arī iespējams uzlabot Haiti integrāciju Karību jūras valstu reģiona kontekstā. EAF kopīga plānošana palīdzēs stiprināt Haiti lomu Karību jūras valstu iekšējā sadarbībā un sekmēs lielāku līdzdalību reģionālās integrācijas procesā. 2.3. VIENOTA RĪCĪBA Šajā saistībā starp kopīgajiem Cariforum un ES pasākumiem varētu būt turpmāk minētie. · Esošajās līdzekļu devēju koordinēšanas struktūrās koordinēti pasākumi Haiti atjaunošanas atbalstam un, balstoties uz kopīgu ES programmu izstrādi Haiti, kopīgo Cariforum un ES pasākumu izstrāde. · Attiecīgo sadarbības instrumentu izmantošana ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma un ES un Latīņamerikas un Karību jūras valstu procesa ietvaros. · Atbalsts Haiti demokrātijas funkcionēšanai un nostiprināšanai ar brīvām, pārredzamām un ticamām vēlēšanām, cilvēktiesību, tiesiskuma, tiesas reformu ievērošanu un veicināšanu, kā arī pilsoniskās sabiedrības un neatliekamu pasākumu cīņā pret korupciju stiprināšanu. · Pasākumi, lai nodrošinātu Haiti pilnīgu līdzdalību CARIFORUM valstu un ES ekonomisko partnerattiecību nolīgumā un Karību jūras reģiona vienotajā tirgū un ekonomikā, tostarp Haiti iestāžu spēju pilnveide. · Pasākumi stratēģiju sagatavotības katastrofām un riska mazināšanas jomā, tostarp tādu mehānismu izstrāde kā reģionālais būvniecības kodekss, lai uzlabotu reģiona spējas mazināt dabas katastrofu sekas. · Riska pārnešanas mehānismu izstrāde un finansējums riska samazināšanai, piemēram, Karību jūras valstu mehānisms apdrošināšanai pret katastrofām (CCRIF), paraugprakses piemērošana Karību reģiona katastrofu ārkārtas situāciju pārvaldības aģentūrai (CDEMA) un citām Karību jūras valstu reģiona iestādēm, kas specializējas katastrofu pārvaldībā. 3. III TEMATS: KLIMATA PĀRMAIŅAS UN DABAS KATASTROFAS 3.1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA Klimata pārmaiņas un to izraisītās sekas ir būtiski šķēršļi attīstībai un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai. Karību jūras valstis galvenokārt ir mazo salu jaunattīstības valstis ar piekrastes zonām, kas atrodas zemu virs jūras līmeņa un līdz ar to ir īpaši neaizsargātas pret sekām, kādas rada jūras līmeņa celšanās, kas apdraud piekrastes kopienas, infrastruktūru un saldūdens krājumus. Temperatūras paaugstināšanās un jūras ūdens skābuma palielināšanās, ko izraisījušas siltumnīcefekta gāzes, rada būtiskus bojājumus koraļļu rifiem, tādējādi degradējot jūras bioloģisko daudzveidību reģionā. Tas, ka lielākā daļa Karību jūras valstu teritorijas ziņā ir mazas, padara tās neaizsargātas pret dabas katastrofu ietekmi. Viena vienīga viesuļvētra var iznīcināt visas valsts ekonomisko pamatu, tostarp infrastruktūru un visus galvenos saimnieciskās darbības un ieņēmumu avotus, tādējādi ierobežotajiem finanšu resursiem radot papildu slogu. Problēmas saasina tādi faktori kā lielais attālums un ģeogrāfiskais izvietojums, kas traucē paplašināt un stiprināt valstu ekonomisko pamatu. 3.2. UZDEVUMI UN MĒRĶI ES un Cariforum dalībvalstis kā Kioto protokola parakstītājas ir sadarbojušās, lai virzītu uz priekšu sarunas par klimata pārmaiņām un izstrādātu politiku nolūkā samazināt klimata pārmaiņu ietekmi un vides degradēšanos. Tās ir kopīgi ieinteresētas, lai ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros (UNFCC) tiktu panākts visaptverošs, taisnīgs un juridiski saistošs rezultāts. Cariforum dalībvalstis un ES turpinās centienus noslēgt vērienīgu starptautisku nolīgumu klimata jomā. No dabas katastrofām, piemēram, viesuļvētrām un zemestrīcēm, nevar izvairīties, taču mēs varam veikt pasākumus, lai samazinātu riskus un ierobežotu ietekmi, risinot problēmas, kas ir galvenie neaizsargātības cēloņi, un palielinot spēju tikt galā ar sekām. Sadarbībai ir noteiktas piecas prioritārās jomas: · pielāgošanās klimata pārmaiņu radītajām sekām, neskarot Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, · katastrofu novēršanas un riska mazināšanas pasākumu stiprināšana, kā arī pastiprināta uzraudzība, labāka situācijas izpratne, labākas novērtēšanas un agrīnās brīdināšanas sistēmas katastrofu pārvarēšanai un reaģēšanai uz tām, · mežu izciršanas mazināšana, īstenojot mežu ilgtspējīgu pārvaldību, · lielāka līdzdalība pasaules oglekļa tirgū, izmantojot ekoloģiski tīras attīstības mehānismu (CDM), · ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu iekļaušana centienos samazināt nabadzību. 3.3. VIENOTA RĪCĪBA Cariforum un ES kopīgie pasākumi šajā jomā saskaņā ar Pasaules klimata pārmaiņu alianses (GCCA) mērķiem un ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu Madrides rīcības plānu ietver šādus pasākumus: · stiprināt sadarbību starptautisku sarunu vešanā, tostarp regulāras konsultācijas un kopīgas iniciatīvas, lai ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros sekmīgi noslēgtu starptautisku nolīgumu par klimata jautājumiem laika periodam pēc 2012. gada, · atbalstīt visaptverošu pieeju, lai risinātu ar klimata pārmaiņām saistītus jautājumus, par prioritārajiem nosakot pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumus, jo īpaši ievērojot videi nekaitīgas izaugsmes principus un sniedzot piekļuvi atjaunojamiem energoresursiem, · stiprināt reģiona spējas reaģēt katastrofu gadījumos un ārkārtas situācijās, galveno uzsvaru liekot uz pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu draudu mazināšanu un savstarpēju izmantojamību, kā arī uzraudzību, situācijas izpratni un agrīnās brīdināšanas sistēmām. Šajā saistībā strādāt arī pie saiknes starp īstermiņa un ilgtermiņa pasākumiem, · iekļaut klimata pārmaiņu politiku valsts un reģionālās attīstības politikā un stratēģijās, kā arī sadarbības un partnerattiecību nolīgumos, · nodrošināt, ka mazo salu jaunattīstības valstu un virs jūras līmeņa zemu esošo piekrastes valstu neaizsargātības problēma joprojām ieņem nozīmīgu vietu pasaules attīstības politikas dienaskārtībā, tostarp ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumā un ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu procesā, · nodrošināt, ka lielāka nozīme tiek piešķirta apmācībai, pētniecībai, izstrādei un tehnoloģiju nodošanai un ekoinovācijām, · atzīt Karību jūras specifiskumu saistībā ar ilgtspējīgu attīstību un strādāt pie tā, lai atbalstītu sistēmas, kuras ir paredzētas tās trauslo ekosistēmu un unikālās bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai. 4. IV TEMATS: NOZIEDZĪBA UN DROŠĪBA 4.1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA Pārrobežu noziedzīgās darbības, jo īpaši nelegālu narkotiku tirdzniecība un ar to saistītie noziegumi, ES un Karību jūras valstīs ir aizvien lielāka problēma. Karību jūras valstis ir būtisks tranzīta reģions nelegālām narkotikām no Dienvidamerikas un Centrālamerikas. Narkotiku tirdzniecības izraisītais netiešais posts ir liels, un tai ir būtiska negatīva ietekme uz sabiedrību, jo tā rada korupciju, apdraud tiesiskumu un stiprina organizēto noziedzību. Vietējās narkotiku tirdzniecības un lietošanas palielināšanās vājina sociālos tīklus un rada noziedzīgu bandu vardarbīgu izpausmi. Nelikumīgi iegūtas naudas lielu apjomu legalizēšana kropļo ekonomiku un traucē izveidot ilgtspējīgu attīstību. Šai situācijai ir negatīva ietekme uz izaugsmes, stabilitātes un attīstības ilgtermiņa perspektīvām. Īpašas problēmas Karību jūras valstīm un ES cita starpā rada šādas jomas: · narkotiku tirdzniecība un ar to saistītie noziedzīgi nodarījumi, tostarp noziedzīgu bandu vardarbīgas izpausmes un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, · kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga pārvadāšana un tirdzniecība, · noziedzīgo darbību ietekme uz sabiedrības drošību Karību jūras valstīs, · sociālās un drošības problēmas, ko rada kriminālnoziedznieku atgriešana no aizjūras reģioniem uz Karību jūras valstīm, · cilvēku tirdzniecība un nolaupīšana, · nepietiekami resursi, lai veiktu jūras satiksmes un gaisa telpas robežkontroli, · finanšu nozarē noteikto starptautisko standartu neievērošana. 4.2. UZDEVUMI UN MĒRĶI Kopīgs darbs pie cīņas pret noziedzīgajiem tīkliem ir viena no kopīgās stratēģijas prioritātēm. Šajā saistībā galvenie aspekti ir sadarbības stiprināšana un spēju veidošana tādās jomās kā kārtības nodrošināšana, tiesas procesi un apmaiņa ar izlūkdatiem. Tāpat arī jārisina galvenie cēloņi, kas ir pamatā noziedzīgajām darbībām, un sociālās sekas. ES un Karību jūras valstu sadarbība cīņā pret narkotikām notiek ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu narkotiku apkarošanas koordinācijas un sadarbības mehānisma ietvaros. Panamas rīcības plānā un Port of Spain 2007. gadā noteiktajās prioritātēs minētas vairākas prioritātes kopīgai rīcībai šajā jomā. Karību jūras valstu un ES sadarbībai cīņā pret noziedzību būtu arī jāaptver sadarbība ar attiecīgajām ANO organizācijām, Interpolu, Amerikas valstu organizāciju un Eiropolu, un tai būtu jāietver apmaiņa ar informāciju un paraugpraksi. 4.3. VIENOTA RĪCĪBA Cariforum un ES sadarbība drošības jautājumā ir balstīta uz principiem par kopīgu atbildību starp valstīm, kurās narkotikas tiek ražotas, pārvadātas tranzītā un lietotas. Tās mērķis ir izstrādāt integrētus un līdzsvarotus risinājumus. Šajā saistībā starp kopīgajiem Cariforum un ES pasākumiem varētu būt turpmāk minētie. · Atbalsts reģiona mēroga stratēģijas izveidei nolūkā novērst noziedzību, nedrošību, narkotiku tirdzniecību, finanšu noziegumus utt. · Atkārtoti pasākumi, lai īstenotu Port of Spain paziņojumā minētās prioritātes attiecībā uz visneaizsargātāko ostu kontroli, apmaiņu ar izlūkdatiem par prekursoru kontroli, programmu izstrādi noziedzības galveno cēloņu risināšanai un likumpārkāpumu un pieprasījuma pēc narkotikām mazināšanai, kā arī pasākumi, lai sekmētu ESAO Finanšu darījumu darba grupas ieteikumu ievērošanu un lielāku sadarbību starp reģionālajām un starptautiskajām struktūrām, tostarp ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroju. · Spēju veidošana robežkontroles pārvaldībā, tostarp apmaiņa ar ekspertiem un tehniskā palīdzība. · ANO Rīcības programmas kājnieku un vieglo ieroču nelegālas tirdzniecības vispārējai novēršanai, apkarošanai un izskaušanai pilnīga īstenošana, sadarbību jūrlietās joprojām nosakot par prioritāro jomu, tostarp apmaiņas ar informāciju nodrošināšana un operatīvās sadarbības starp Karību jūras valstu ieinteresētajiem dalībniekiem un ES dalībvalstīm turpmāka attīstība. · Atbalsts tiesu iestāžu spēju veidošanai un tiesu reformai pārrobežu noziedzības apkarošanas jomā. 5. V TEMATS: KOPĪGA RĪCĪBA REĢIONU DIVPUSĒJOS UN DAUDZPUSĒJOS FORUMOS PAR GLOBĀLIEM JAUTĀJUMIEM 5.1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA Karību jūras valstis un ES saskaras ar vairākām kopīgām problēmām un bažām, un tās ir apņēmušās rīkoties saskaņotā veidā, lai rastu kopīgas atbildes starptautiskā līmenī. Dažādos līmeņos jau tiek vests politiskais dialogs un rīkotas apspriedes, lai reģionu divpusējos un daudzpusējos forumos risinātu globālus jautājumus, ko apliecina COP 17 sanāksme Durbanā. Kopā Cariforum un ES ir pārstāvētas 42 valstis. Biežāk rīkojot apspriedes, panākot nostāju lielāku saskaņotību un stiprinot koordinēšanu, abi reģioni varētu panākt lielāku ietekmi jomās, kas ir svarīgas abām pusēm, piemēram, cilvēktiesības, demokrātiskās vērtības un pārvaldība, Apvienoto Nāciju Organizācijas un starptautiskās finanšu sistēmas un tās iestāžu reforma, koordinēti pasākumi, reaģējot uz globālo finanšu un ekonomikas krīzi, Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana un Dohas attīstības programmas noslēgšana. 5.2. UZDEVUMI UN MĒRĶI Partneri stiprinās dialogu par globālajiem jautājumiem, lai noteiktu sadarbības jomas, saskaņotu nostājas un kopīgi veiktu konkrētas iniciatīvas un pasākumus. Abi partneri vēlas sekmēt un uzturēt efektīvas daudzpusējības sistēmu, kurā iesaistītas stipras un leģitīmas pārstāvības iestādes. Lielāka politikas jomu saskaņošana un apmaiņa ar informāciju sniegs lielāku kopīgo ietekmi apspriedēs un ļaus pievērst trešo personu uzmanību kopīgi interesējošiem jautājumiem. ES un Cariforum valstis centīsies saskaņot savu darbību daudzpusējās iestādēs, kurās iesaistītas ir abas puses (ANO, starptautiskās finanšu iestādes, PTO utt.), un tās centīsies ņemt vērā otras puses intereses un bažas starptautiskās apvienībās un organizācijās, kurās iesaistīta ir viena no pusēm (G8, G20, Mazo salu valstu alianse utt.). 5.3. VIENOTA RĪCĪBA Stratēģiskā un politiskā dialoga ietvaros abi reģioni apspriedīsies par vispārējas nozīmes jautājumiem un noteiks iespējamās kopīgās nostājas un kopīgos pasākumus, lai īstenotu kopīgās prioritātes. Šajā saistībā kopīgie pasākumi varētu aptvert turpmāk minētos. · Kopīgs darbs pie tā, lai sekmētu cilvēktiesības, demokrātijas principus, tiesiskumu un labu pārvaldību, tostarp brīvas un taisnīgas vēlēšanas, korupcijas apkarošanu, cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu, organizēto noziedzību un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. · Kopīgs darbs pie tā, lai sekmētu ANO sistēmas reformu ar mērķi uzlabot tās reprezentivitāti, pārredzamību, pārskatatbildību, efektivitāti un lietderību, tostarp īstenot Drošības Padomes visaptverošu reformu. · Iespējamības gadījumā kopīgu reģionālo nostāju izstrāde ANO sistēmā un starptautiskajās finanšu iestādēs un otras puses iniciatīvu atbalstīšana. · SVF un Pasaules Bankas modernizācijas veicināšana, cita starpā, lai tās labāk atspoguļotu mainīgo pasaules ekonomiku, plašāk pārstāvot dinamiskos jaunos tirgus un jaunattīstības valstis. · To problēmu risināšana, kādas rodas saistībā ar strukturālajām reformām, kas stiprina regulējumu un pārraudzību, palielina un uztur globālo pieprasījumu un sekmē darbavietu radīšanu abu reģionu kontekstā ar Kotonū nolīgumu un EPN, kā arī Pasaules bankā, SVF, G8 un G20. · Instrumentu izstrāde finanšu drošības tīklu stiprināšanai, lai neaizsargātās valstis kļūtu noturīgākas pret pēkšņiem ārējiem satricinājumiem. · Apņemšanās ieviest uz noteikumiem balstītu, daudzpusēju tirdzniecības sistēmu ievērošana, kurā tirdzniecība tiktu uzskatīta par galveno izaugsmes un attīstības virzītājspēku, partneriem regulāri apspriežoties un turpinot aktīvu sarunu programmu daudzpusējā līmenī, lai varētu iesaistīties vispārīgās sarunās nolūkā panākt Dohas sarunu kārtas sekmīgu, vērienīgu, visaptverošu un līdzsvarotu noslēgumu, pamatojoties uz līdzšinējiem sasniegumiem. · Turpmāks atbalsts centieniem panākt, lai jaunattīstības valstis un jo īpaši mazās un neaizsargātās tautsaimniecības pasaules arēnā kļūtu konkurētspējīgākas. 6. ĪSTENOŠANAS KĀRTĪBA UN UZRAUDZĪBAS MEHĀNISMI 6.1. ĪSTENOŠANAS KĀRTĪBA Šajā partnerībā būs iesaistīti un to īstenos liels skaits iestāžu un dalībnieku, kas nav iestādes, ES un Karību jūras reģionā reģiona, valsts un vietējā līmenī. Par partnerības efektīvu īstenošanu kopīgi būs atbildīgas visas Cariforum valstis, ES dalībvalstis un iestādes. Noteiktajām kopīgajām darbībām ir jāpapildina esošie nolīgumi, struktūras un sadarbības instrumenti starp Karību jūras valstīm un ES, un šīs darbības jāīsteno ar tiem, lai sekmētu sinerģijas un izvairītos no darba pārklāšanās. Pilsoniskajai sabiedrībai, nevalstiskajiem dalībniekiem un parlamentiem kopīgās stratēģijas īstenošanā ir būtiska loma, un tie tiks iesaistīti ar iekļaujošu dialogu. Kopīgās ES un Karību jūras valstu partnerības stratēģijas īstenošanu finansiāli atbalstīs ar esošajiem instrumentiem, piemēram, Eiropas Attīstības ondu (EAS), Attīstības sadarbības instrumentu (ASI), Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Karību jūras attīstības fondu, ES tematiskajām programmām un Stabilitātes instrumentu, turpmāko partnerības instrumentu, Karību jūras ieguldījumu mehānismu vai šo instrumentu aizstājējiem, caur finanšu iestādēm, piemēram, Eiropas Investīciju banku (EIB) un Karību jūras reģiona ttīstības banku. Attiecīgā un iespējamā gadījumā šos instrumentus papildinās ar Cariforum valstu un ES dalībvalstu papildu ieguldījumu. 6.2. UZRAUDZĪBAS MEHĀNISMI Abu reģionu vadītāju (tostarp visu attiecīgo ES un Cariforum iestāžu pārstāvju) regulāras sanāksmes turpinās sniegt politiskas norādes partnerībai. Šajās sanāksmēs tiks izskatīts progress, norādīti jauni virzieni stratēģijai un sniegtas norādes par turpmāko virzību, ņemot vērā jaunas globālas problēmas un reģionālas vajadzības. Papildus politiskajam dialogam kopīga Cariforum un ES darba grupa, kas atrodas Briselē, regulāri uzraudzīs un izvērtēs progresu un sniegs atbilstošus ieteikumus. Šajā darba grupā būs ierēdņi no Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD), Eiropas Komisijas, Cariforum un ES dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā var piesaistīt ekspertus no AZT un tālākajiem reģioniem. Šī darba grupa vadītājiem regulāri sniegs progresa ziņojumu. [1] Cariforum grupas valstis: Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Kuba, Dominika, Dominikānas Republika, Grenāda, Gajāna, Haiti, Jamaika, Sentkitsa un Nevisa, Sentlusija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Surinama, Trinidāda un Tobāgo. [2] Cariforum dalība aptver visas CARICOM dalībvalstis (izņemot Montserratu) un Dominikānas Republiku un Kubu, kuras nav CARICOM dalībvalstis.