P6_TA(2005)0353
Gada p ārskatu un konsolid ēto p ārskatu ties ību aktos noteikt ārevīzija ***I
Eiropas Parlamenta normat īvārezol ūcija par priek šlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direk-
tīvai par gada p ārskatu un konsolid ēto p ārskatu ties ību aktos noteikto rev īziju un groz ījumiem
Padomes Direkt īvās 78/660/EEK un 83/349/EEK (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 —
2004/0065(COD))
(Kopl ēmuma proced ūra, pirmais las ījums)
Eiropas Parlaments ,
—ņemot v ērāKomisijas priek šlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0177) (1),
—ņemot v ērāEK l īguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 2. punkta g) apak špunktu, saska ņāar kuriem
Komisija tam iesniedz priek šlikumu (C6-0005/2004),
—ņemot v ērāReglamenta 51. pantu,
—ņemot v ērāJuridisk ās komitejas zi ņojumu un Ekonomikas un monet ārās komitejas, Iek šējātirgus un
patērētāju aizsardz ības komitejas, k āarīRūpniec ības, p ētniec ības un ener ģētikas komitejas atzinumus
(A6-0224/2005),
1. apstiprina groz īto Komisijas priek šlikumu;
2. prasa Komisijai v ēlreiz ar to apspriesties, ja t āir paredz ējusi šo priek šlikumu b ūtiski groz īt vai to
aizst āt ar citu tekstu;
3. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtīt Parlamenta nost āju Padomei un Komisijai.
(1)O Vv ēl nav public ēts.
P6_TC1–COD(2004)0065
Eiropas Parlamenta nost āja pie ņemta pirmaj ālasījum ā2005. gada 28. septembr ī, lai pie ņemtu
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu2005/…/EK , par gada p ārskatu un konsolid ēto p ārskatu
tiesību aktos noteikto rev īziju un groz ījumiem Padomes Direkt īvās 78/660/EEK un 83/349/EEK
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME,
ņemot v ērāEiropas Ekonomikas kopienas dibin āšanas l īgumu, un jo īpašitā44. panta 2. punkta g)
apak špunktu,
ņemot v ērāKomisijas priek šlikumu,
ņemot v ērāEkonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu (1),
saska ņāar proced ūru, kas noteikta L īguma 251. pant ā(2),21.9.2006. C 227 E/432 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
(1) OV C 157, 28.6.2005., 115. lpp.
(2)Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra nost āja.
tākā:
(1) Pa šreiz Padomes 1978. gada 25. j ūlija Ceturt ādirekt īva 78/660/EEK, kas pamatojas uz L īguma
54. panta 3. punkta g) apak špunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedr ību gada p ārskatiem (1),
Padomes 1983. gada 13. j ūnija Sept ītādirekt īva 83/349/EEK, kas pamatojas uz L īguma 54. panta
3. punkta g) apak špunktu un attiecas uz konsolid ētajiem p ārskatiem (2), Padomes 1986. gada
8. decembra Direkt īva 86/635/EEK par banku un citu finan šu iest āžu gada p ārskatiem un konsolid ē-
tajiem p ārskatiem (3) un Padomes 1991. gada 19. decembra Direkt īva 91/674/EEK par apdro ši-
nāšanas uz ņēmumu gada p ārskatiem un konsolid ētajiem p ārskatiem (4) nosaka, ka gada p ārskatus
vai konsolid ētos p ārskatus revid ēviena vai vair ākas personas, kuras ir ties īgas veikt šādu rev īziju.
(2) Apstiprin āšanas nosac ījumi t ām person ām, kuras ir atbild īgas par ties ību aktos noteikt ās rev īzijas
veik šanu ir noteikti Padomes 1984. gada 10. apr īļa Astotaj ādirekt īvā84/253/EEK, kas pamatojas uz
Līguma 54. panta 3. punkta g) apak špunktu un attiecas uz personu apstiprin āšanu gr āmatved ības
dokumentu oblig āto rev īziju veik šanai (5).
(3) Kopien ātrūkst saska ņota pieeja attiec ībāuz ties ību aktos noteikto rev īziju, Komisija ierosin āja tās
1998. gada pazi ņojum ā“Ties ību aktos noteikt ārevīzija Eiropas Savien ībā— turpm ākārīcība” (6)
izveidot Rev īzijas komiteju, lai cie šāsadarb ībāar gr āmatved ības speci ālistiem un dal ībvalst īm izstr ā-
dātu turpm ākāsrīcības pl ānu.
(4) Pamatojoties uz šīs komitejas darbu, Komisija 2000. gada novembr īizdeva ieteikumu “Kvalit ātes
nodro šināšanas minim ālāspras ības apstiprin ātajiem revidentiem ES” (7) un 2002. gada maij āietei-
kumu “Apstiprin āto revidentu neatkar ība ES - pamatprincipi” (8).
(5) Šīs direkt īvas m ērķis ir ties ību aktos noteikt ās rev īzijas pras ību saska ņošana augst ā, kaut ar īne
piln īgā,līmen ī. Dal ībvalsts, kur āveic ties ību aktos noteikto rev īziju, var izvirz īt stingr ākas
pras ības, ja vien šīs direkt īvas tekst ānav noteikts cit ādi.
(6) Pamatojoties uz šo direkt īvu, apstiprin āto revidentu kvalifik āciju gr āmatved ībāuzskata par l īdzvēr-
tīgu. L īdz ar to dal ībvalstis turpm āk vairs nedr īkst uzst āt, ka rev īzijas uz ņēmum ābalso šanas ties ību
vairākumam j āpieder dal ībvalsts apstiprin ātiem revidentiem vai rev īzijas uz ņēmuma administrat īvās
vai p ārvaldes strukt ūras locek ļu vair ākumam j ābūt apstiprin ātam dal ībvalst ī.
(7) Lai veiktu ties ību aktos noteikto rev īziju, izvirz ītas atbilsto šu zin āšanu pras ības t ādās jom āskā
uzņēmējdarb ības ties ības, nodok ļu likumi un soci ālo ties ību akti. Pirms apstiprina revidentu no citas
dalībvalsts, j āpārbauda vai apstiprin ātajam revidentam ir šīs zin āšanas.
(8) Lai aizsarg ātu tre šās puses, visiem apstiprin ātajiem revidentiem un rev īzijas uz ņēmumiem j ābūt
reģistrētiem re ģistrā, kas ir pieejams sabiedr ībai un kur āatrodama pamatinform ācija par apstiprin āto
revidentu vai rev īzijas uz ņēmumu.
(9) Apstiprin ātajiem revidentiem stingri j āievēro augst ākie ētikas standarti. L īdz ar to uz revidentiem
jāattiecina profesion ālāētika. Tāietver vismaz revidentu darb ību sabiedr ības interes ēs, vi ņu
godpr ātību un objektivit āti, k āarīprofesion ālo kompetenci un pien ācīgu r ūpību. Apstiprin āto
revidentu darb ība sabiedr ības interes ēs noz īmēto, ka liel ākādaļa sabiedr ības un instit ūcijas
paļaujas uz apstiprin āto revidentu darba kvalit āti. Laba rev īzijas kvalit āte sekm ēpareizu tirgus
darb ību, palielinot finan šupārskatu god īgumu un efektivit āti. K āstandartu minimumu Komisija
var noteikt profesion ālāsētikas nodro šināšanas pas ākumus. Tos nosakot, var ņemt v ērāStarp-
tautisk āsG r āmatvežu feder ācijas (IFAC) Ētikas kodeksa principus.21.9.2006. C 227 E/433 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
(1) OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.; Direkt īvājaun ākie groz ījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu
2003/51/EK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.).
(2) OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.; Direkt īvājaun ākie groz ījumi izdar īti ar Direkt īvu 2003/51/EK.
(3) OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.; Direkt īvājaun ākie groz ījumi izdar īti ar Direkt īvu 2003/51/EK.
(4) OV L 374, 31.12.1991., 7. lpp.; Direkt īvājaun ākie groz ījumi izdar īti ar Direkt īvu 2003/51/EK.
(5) OV L 126, 12.5.1984., 20. lpp.
(6) OV C 143, 8.5.1998., 12. lpp.
(7) OV L 91, 31.3.2001., 91. lpp.
(8) OV L 191, 19.7.2002., 22. lpp.
(10) Ir būtiski, lai apstiprin ātie revidenti un rev īzijas uz ņēmumi iev ērotu savu klientu priv ātumu. L īdz ar
to vi ņiem stingri j āievēro noteikumi par konfidencialit āti un dienesta slepen ību, tom ēr netrauc ējot
pien ācīgāveid āieviest šīs direkt īvas noteikumus .Šie konfidencialit ātes noteikumi ir j āievēro ar ī
jebkuram apstiprin ātam revidentam vai rev īzijas uz ņēmumam, kas vairs nav iesaist īti attiec īgās
revīzijas veik šanā.
(11) Veicot ties ību aktos noteikto rev īziju, apstiprin ātiem revidentiem un rev īzijas uz ņēmumiem j ābūt
neatkar īgiem. Tie var inform ēt revid ējamo vien ību par rev īzijākonstat ētajiem jaut ājumiem, ta ču
tiem j āatturas ietekm ēt revid ējam ās vien ības iek šējos l ēmumus. Ja izveidojas situ ācija, kurā
apdraud ētība viņuneatkar ībai arīpēc draudu mazin āšanas pas ākumu piem ērošanas ir p ārāk
augsta, tiem j āatsak āsvai j āatturas no rev īzijas veik šanas. Slēdziens par to, ka past āv attiec ības,
kas apdraud revidenta neatkar ību, var at šķirties atkar ībāno t ā, vai attiec ības past āv starp revi-
dentu un revid ējamo uz ņēmumu vai starp t īklu un revid ējamo uz ņēmumu. Ja dal ībvalsts notei-
kumos ir noteikts, ka kooperat īvai organiz ācijai 2. panta 14. punkta noz īmēvai l īdzīgai vien ībai,
kas min ēta Direkt īvas 86/635/EEK 45. pant ā,jābūt bezpe ļņas rev īzijas strukt ūras dal ībniecei vai
tas ir at ļauts, tad objekt īva, sapr ātīga un inform ēta puse neizdara sl ēdzienu, ka uz l īdzdal ību
balst ītas attiec ības apdraud apstiprin ātārevidenta neatkar ību, ar noteikumu, ka tad, ja šāda rev ī-
zijas strukt ūra veic ties ību aktos noteikto rev īziju vienam no saviem dal ībniekiem, uz revidentiem
un t ām person ām, kuras sava st āvokļadēļvar izdar īt spiedienu uz ties ību aktos noteikt ās rev ī-
zijas procesu, attiecina neatkar ības principus. Draudi apstiprin ātārevidenta vai rev īzijas uz ņē-
muma neatkar ībai, piem ēram, ir tie šas vai netie šas finansi ālas intereses revid ētajāuzņēmum āun
ar rev īziju nesaist ītu papildu pakalpojumu snieg šana. Ar īno viena revid ēta uz ņēmuma sa ņemt ās
atlīdzības apm ērs un/vai atl īdzības strukt ūra var rad īt draudus apstiprin ātārevidenta vai rev ī-
zijas uz ņēmuma neatkar ībai. Dro šības pas ākumi, kurus var piem ērot šo draudu mazin āšanai vai
novēršanai, ietver aizliegumus, ierobežojumus un cita veida politiku un proced ūras, k āarīinfor-
mācijas atkl āšanas pras ības. Apstiprin ātajiem revidentiem un rev īzijas uz ņēmumiem j āatsak ās
no jebkuru ar rev īziju nesaist ītu papildu pakalpojumu veik šanas, ja tas apdraud vi ņu neatkar ību.
Kāstandartu minimumu Komisija var noteikt neatkar ības nodro šināšanas pas ākumus. Tos
nosakot, Komisija var ņemt v ērāKomisijas 2002. gada 16. maija Ieteikum ā“Apstiprin āto revi-
dentu neatkar ība ES - pamatprincipi” min ētos principus. Lai noteiktu revidentu neatkar ību, ir
skaidri j ādefin ējēdziens “t īkls”, kur ādarbojas revidenti. L īdz ar to ir j āņem v ērāvair āki apst ākļi,
kā, piem ēram, gad ījumos, kad strukt ūru var uzskat īt par t īklu, jo t ās darb ība paredz pe ļņas vai
izmaksu dal īšanu, ko var ar īpier ādīt, ja apstiprin ātajiem revidentiem un/vai rev īzijas uz ņēmu-
miem ir kop īgi un past āvīgi rev īzijas klienti. Krit ēriji t īkla esam ības pier ādīšanai j ānosaka un
jāizvērtē, pamatojoties uz visiem zin āmajiem faktiskajiem apst ākļiem, piem ēram, kop īgiem un
past āvīgiem klientiem .
(12) Pa šrevīzijas vai pa ša intereses gad ījumos, kad j ānodro šina apstiprin ātārevidenta vai rev īzijas
uzņēmuma neatkar ība, dal ībvalstij, nevis apstiprin ātajam revidentam vai rev īzijas uz ņēmumam,
jāizlemj, vai apstiprin ātajam revidentam vai rev īzijas uz ņēmumam, ņemot v ērāto klient ūru, j āat-
sakās vai j āatturas no rev īzijas veik šanas. Tom ēr nevajadz ētu non ākt l īdz situ ācijai, kad dal īb-
valstu visp ārējs pien ākums ir attur ēt apstiprin ātos revidentus vai rev īzijas uz ņēmumus sniegt ar
revīziju nesaist ītus pakalpojumus saviem rev īzijas klientiem. Lai noteiktu, vai nol ūkāaizsarg āt
apstiprin ātārevidenta vai rev īzijas uz ņēmuma neatkar ību revidents vai rev īzijas uz ņēmums b ūtu
jāattur no ties ību aktos noteikt ās veik šanas pa ša intere šu vai pa šrevīzijas d ēļ,jāņem v ērā, vai
revid ējamais sabiedriskas noz īmes uz ņēmums ir vai nav laidis apgroz ībāpārvedamos v ērtspa-
pīrus, kuru tirdzniec ība regul ētajātirgūatļauta atbilst īgi Eiropas Parlamenta un Padomes
2004. gada 21. apr īļa Direkt īvas 2004/39/EK par finan šu instrumentu tirgiem (1)4. panta
1. punktam.
(13) Ir svar īgi konsekventi nodro šināt Kopienas ties ību aktos paredz ēto rev īziju augstu kvalit āti. T ādējādi
visas ties ību aktos noteikt ās rev īzijas j āveic saska ņa ar starptautiskajiem rev īzijas standartiem. Šīs
direkt īvas īsteno šanai nepiecie šamie pas ākumi j āpieņem saska ņā ar Padomes 1999. gada
28. j ūnija L ēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pie šķirto ievie šanas pilnvaru21.9.2006. C 227 E/434 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
(1) OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.
īsteno šanas k ārtību(1)un, pien ācīgi iev ērojot Parlamentam iesniegto Komisijas 2002. gada
5. febru āra deklar āciju par finan šu pakalpojumus regul ējošo ties ību aktu īsteno šanu. Rev īziju
tehnisk ākomiteja vai grupa pal īdz Komisijai nov ērtēt starptautisko rev īzijas standartu tehnisko
atbilst ību un šajāproces āiesaista ar īdalībvalstu uzraudz ības iest āžu sist ēmu. Lai sasniegtu
maksim ālu saska ņotības pak āpi,dalībvalstis dr īkst piem ērot papildu valsts revīzijas proced ūrasvai
pras ības tikai gad ījum ā,j at ās izriet no konkr ētāmvalsts tiesisk āmpras ībām attiec ībāuzgada vai
konsolid ēto p ārskatu tiesību aktos noteikto rev īzijas jomu, un ja šīs pras ības nav ietvertas pie ņem-
tajos starptautisk ās rev īzijas standartos. Dal ībvalstis var saglab ātšīs papildu rev īzijas proced ūras
līdz br īdim, kad uz rev īzijas proced ūrām vai pras ībām attiecas v ēlāk pie ņemti starptautiskie rev ī-
zijas standarti. Tom ēr ja pie ņemtie starptautiskie rev īzijas standarti ietver rev īzijas proced ūras,
kuru izpilde var izrais ītīpašas juridiskas pretrunas ar tiem valsts ties ību aktiem, kas izriet no
īpašām valsts pras ībām ties ību aktos noteikt ās rev īzijas jom ā, dal ībvalstis laikposm ā, kam ēr
past āvšīs juridisk ās pretrunas, var iz ņemt neatbilsto šo starptautisko rev īzijas standart udaļu,
piem ērojot 26. panta 3. punkt āmin ētos pas ākumus. Jebk ādam dal ībvalstu papildin ājumam vai
izņēmumam ir b ūtiski j āpalielina uz ņēmumu gada p ārskatu ticam ība un j ādarbojas sabiedr ības
interes ēs. Iepriek šmin ētais nor āda, ka, piem ēram, dal ībvalstis var piepras īt uzraudz ības padomei
papildu rev īzijas zi ņojumu vai ieviest citas zi ņojumu un rev īzijas pras ības, kas balst ās uz valsts
noteikumiem par uz ņēmumu vad ību.
(14) Lai Komisija starptautisko rev īzijas standartu apstiprin ātu piem ērošanai Kopien ā, nepiecie šams, lai
šis standarts ir starptautiski visp āratz īts, un lai t āizstr ādē— atkl ātāun caurskat āmāproced ūrā—
būtu iesaist ījušās visas ieinteres ētās puses, k āarīlai tas veicin ātu gada p ārskatu un konsolid ēto
pārskatu ticam ību un atbilstu Eiropas sabiedr ības interes ēm. Starptautisk ās rev īzijas prakses
nost ādnes k āstandarta sast āvdaļas pie ņemšanas nepiecie šamība katr āatsevi šķā gadījum ā
jānovērtēatbilst īgi komitolo ģijas proced ūrai. Komisija nodro šina, ka pirms pie ņemšanas procesa
uzsākšanas tiek veikta p ārbaude, lai noskaidrotu, vai ir sasniegta atbilst ībašīm pras ībām, un
pārbaudes rezult ātus nos ūta Rev īzijas regulat īvās komitejas locek ļiem.
(15) Attiec ībāuz konsolid ētajiem p ārskatiem, ir svar īgi noteikt stingras atbild ības robežas starp apstipri-
nātajiem revidentiem, kas revid ēkoncerna uz ņēmumus. Līdz ar to koncerna revidentam jābūtpiln ībā
atbild īgam par rev īzijas zi ņojumu.
(16) Lai palielin ātu to uz ņēmumu savstarp ējo sal īdzin āmību, kuri piem ēro vienus un tos pa šus gr āmatve-
dības standartus, un lai vairotu sabiedr ības uztic ību rev īzijām,Komisija var pie ņemt kopējurevīzijas
ziņojumu par gada p ārskatu vai konsolid ēto p ārskatu rev īziju, kas sagatavots, pamatojoties uz apsti-
prin ātiem starptautiskiem gr āmatved ības standartiem , kam ēr atbilsto šsšāda zi ņojuma standarts
nav pie ņemts Kopienas l īmen ī.
(17) Regul āras p ārbaudes ir labs veids k āpanākt ties ību aktos noteikt ās rev īzijas nemain īgi augstu kvali-
tāti. T ādējādi uz apstiprin ātiem revidentiem un rev īzijas uz ņēmumiem j āattiecina kvalit ātes nodro ši-
nāšanas sist ēma, kas darbojas neatkar īgi no apstiprin āto revidentu un rev īzijas uz ņēmumu
pārbaud ēm. Lai piem ērotu 29. panta noteikumus par kvalit ātes nodro šināšanas sist ēmām,
dalībvalstis var noteikt, ka gad ījum ā, ja atsevi šķiem revidentiem ir kop īga kvalit ātes nodro ši-
nāšanas politika, vien īgās pras ības, kas j āņem v ērā,i rt ās, kuras piem ēro rev īzijas uz ņēmumiem.
Dal ībvalstis var organiz ēt kvalit ātes nodro šināšanas sist ēmu t ādāveid ā, ka katram revidentam
piem ēro kvalit ātes nodro šināšanas p ārbaudi vismaz reizi 6 gados. Šādāgadījum ākvalit ātes
nodro šināšanas sist ēmas finans ēšanai ir j ābūt neatkar īgai no nev ēlamas ietekmes. Komisijai
jābūt pilnvarotai pie ņemt izpildes pas ākumus attiec ībāuz jaut ājumiem, kas saist īti ar kvalit ātes
nodro šināšanas sist ēmu organiz ēšanu un to finans ēšanu, gad ījumos, kad sabiedr ības uztic ība
kvalit ātes nodro šināšanas sist ēmai ir iev ērojami mazin ājusies. Par valsts p ārraudz ības sist ēmu
atbild īgajām dal ībvalstu iest ādēmj ācenšas atrast saska ņotu pieeju, veicot kvalit ātes nodro ši-
nāšanas p ārbaudes, lai iesaist ītajām pus ēm nerad ītu nevajadz īgu apgr ūtinājumu.21.9.2006. C 227 E/435 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
(1) OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.
(18) Izmekl ēšana un atbilsto šas sankcijas nov ēršiesp ēju nepareizi veikt ties ību aktos noteikto rev īziju un
uzlabo rev īzijas darbu.
(19) Dalībvalst īm, balstoties uz valsts iek šējo kontroli, j āievie šefekt īva apstiprin āto revidentu un rev īzijas
uzņēmumu valsts p ārraudz ības sist ēma. Noteikumiem, kas reglament ēvalsts p ārraudz ību, j āsekm ē
efekt īva Kopienas l īmeņa sadarb ība starp dal ībvalstu p ārraudz ības dienestiem. Valsts p ārraudz ības
sistēmu j āvada nepraktiz ējošiem revidentiem, kas ir kompetenti ar ties ību aktos noteikt ās rev ī-
zijas jom ās. Dal ībvalstis tom ēr var at ļaut nelielai da ļai praktiz ējošu revidentu iesaist īties valsts
pārraudz ības sist ēmas vad ībā.Šie nepraktiz ējošie revidenti var b ūt speci ālisti, kas nekad nav
biju ši saist īti ar revidenta profesiju, k āarībiju šie praktiz ējošie revidenti, kuri p ārstājuši str ādāt
profesij ā.Dalībvalstu kompetentaj ām iest ādēm ir savstarp ēji jāsadarbojas, kad vien tas ir nepie-
ciešams, lai veiktu dal ībvalsts apstiprin āto revidentu un rev īzijas uz ņēmumu p ārraudz ību. Šāda
sadarb ība var b ūtbūtiska, lai Kopien ānodro šinātu ties ību aktos noteikt ās rev īzijas nemain īgi augstu
kvalit āti.Tākāir jānodro šina efekt īva sadarb ība un koordin ēšana starp dal ībvalstu nor ādītajām
kompetentaj ām iest ādēm Kopienas l īmen ī, vienas atbild īgās strukt ūras nor ādīšana sadarb ības
nodro šināšanai nedr īkst ierobežot katras atsevi šķas iest ādes sp ēju tie ši sadarboties ar cit ām dal īb-
valstu kompetentaj ām iest ādēm.
(20) Lai nodro šinātu atbilst ību 32. panta 3. punktam (valsts p ārraudz ības principi), nepraktiz ējošu
revidentu uzskata par kompetentu jom ās, kas saist ītas ar valsts ties ību aktos noteikto rev īziju,
viņalīdzšinējo profesion ālo iema ņudēļvai ar ītādēļ,k av i ņam ir zin āšanas vismaz vien āno
8. pant āuzskait ītajām jom ām.
(21) Apstiprin āto revidentu vai rev īzijas uz ņēmumu izraug ās revid ējamās vien ības akcion āruvai dal īb-
nieku pilnsapulc ē. Lai aizsarg ātu revidenta neatkar ību, ir svar īgi, ka revidenta atlai šana ir iesp ējama
tikai tad, ja ir pamatoti iemesli un ja šie iemesli tiek pazi ņoti varas iest ādei vai iest ādēm, kas ir atbil-
dīgas par valsts p ārraudz ību.
(22) T ākāsabiedriskas noz īmes uz ņēmumiem ir liel āka atpaz īstam ība un ekonomisk ānozīme, t ādēļ
jāpiem ēro stingr ākas pras ības attiec ībāuzšou z ņēmumu gada vai konsolid ēto p ārskatu valsts ties ību
aktos noteikto rev īziju.
(23) Revīzijas komitejas un efekt īva iek šējās kontroles sist ēma mazina finan šu, operat īvos un neatbilst ības
riskus, k āarīuzlabo finan šupārskatu kvalit āti.Dal ībvalstis var ņemt v ērāKomisijas 2005. gada
15. febru āra Ieteikumu par biržas sarakst āiekļautu sabiedr ību direktoru bez izpildpilnvar ām vai
padomes locek ļu un (direktoru) padomes komiteju lomu (1), kas nosaka rev īzijas komiteju izvei-
došanu un darb ību. Dal ībvalstis var noteikt, ka t ās pilnvaras, kas pie šķirtas rev īzijas komitejai
vai strukt ūrai, kura veic l īdzvērtīgas funkcijas, var īstenot administrat īvāvai p ārvaldes
strukt ūra.
(24) Ņemot v ērārevīzijas komitejas pien ākumus, saska ņāar 41. pantu apstiprin ātais revidents vai
revīzijas uz ņēmums nek ādāveid ānav pak ļauts komitejai.
(25) Dal ībvalstis var ar īnolemt atbr īvot no pras ības par rev īzijas komitejas izveido šanu sabiedriskas
nozīmes uz ņēmumus, kas ir kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmumi, kuru p ārvedamo v ērtspap īru tirdz-
niec ība ir at ļauta regul ētajātirgū.Šīiesp ēja paredz, ka gad ījumos, ja kolekt īvo ieguld ījumu uz ņē-
mums darbojas tikai k ālīdzek ļu uzkr ājējs, ne vienm ēr ir nepiecie šams rev īzijas komitejas darbs.
Finan šupārskatu sagatavo šana un ar to saist ītie riski nav sal īdzin āmi ar tiem, kas past āv citos
sabiedriskas noz īmes uz ņēmumos. Turkl ātpārvedamu v ērtspap īru kolekt īvo ieguld ījumu uz ņē-
mumi (PVKIU) un to p ārvaldes sabiedr ības darbojas stingri reglament ētāvidē, un uz tiem21.9.2006. C 227 E/436 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
(1) OV L 52, 25.2.2005., 51. lpp.
attiecas īpašipārvaldes meh ānismi, t ādi k ādepozitoru veikt āspārbaudes. Tos kolekt īvo ieguld ī-
jumu uz ņēmumus, kuru darb ība nav saska ņota ar Direkt īvu 85/611/EEK (1), bet uz kuriem
attiecas l īdzvērtīgišajādirekt īvānoteiktie dro šības pas ākumi, dal ībvalstis šajākonkr ētajāgadī-
jum āir ties īgas uzskat īt par ES saska ņotas darb ības kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmumiem.
(26) Lai palielin ātu sabiedriskas noz īmes uz ņēmumu apstiprin āto revidentu neatkar ību, galvenais(-ie)
revīzijas partneris(-i), kas veic šādu uz ņēmumu rev īziju, main ās rot ācijas k ārtībā. Lai organiz ētu
šādu rot āciju, dal ībvalst īmj āpieprasa t ā(to) galven ā(-o) rev īzijas partnera(-u) mai ņa, kas veic
revid ējam ās vien ības rev īziju, at ļaujot rev īzijas uz ņēmumam, ar kuru galvenais(-ie) rev īzijas part-
neris(-i) ir saist īts(-i), turpin āt apstiprin ātārevidenta darbu šādāvien ībā. Ja dal ībvalstis uzskata
par nepiecie šamu, nosprausto m ērķu sasnieg šanai t ās var ar īpiepras īt rev īzijas uz ņēmuma
mai ņu, neierobežojot šīs direkt īvas 42. panta 2. punkt āmin ētos noteikumus.
(27) Kapit āla tirgu savstarp ējāsaist ība uzsver nepiecie šamībuarīnodro šināt tre šo valsu revidentu augstu
darba kvalit āti saist ībāar Kopienas kapit āla tirgu. T ādēļattiec īgajiem revidentiem j ābūtr eģistrētiem,
lai uz vi ņiem var ētu attiecin āt kvalit ātes nodro šināšanas p ārbaudes, k āarīizmekl ēšanas un sankciju
sistēmu. Uz savstarp īguma pamata var b ūti zņēmuma gad ījumi, kas pak ļauti atbilst ības p ārbaudei,
ko veic Komisija sadarb ībāar dal ībvalst īm.Jebkur āgadījum ā,u z ņēmumu, kur šsaska ņāar Direk-
tīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apak špunktu ir laidis apgroz ībāpārvedamos v ērtspa-
pīrus regul ētajātirgū, vienm ērpārbauda revidents, kur šir re ģistrēts dal ībvalst īvai ar īkura
darb ību p ārrauga t ās tre šās valsts kompetent ās iest ādes, no kuras ir revidents, ja Komisija vai
dalībvalsts ir atzinusi, ka šītrešāvalsts darbojas atbilsto ši ES pras ībām uzraudz ības principu,
kvalit ātes nov ērtēšanas sist ēmu un izmekl ēšanas un sankciju sist ēmu jom ā,u nj a šīvieno šanāsi r
abpus ēja. Ja dal ībvalsts tre šās valsts kvalit ātes nov ērtēšanas sist ēmu uzskata par atbilsto šu, tas
nenoz īmē, ka citai dal ībvalstij j āpiekr ītšādam valsts atbilst ības nov ērtējumam vai ar ītāvar
negaid īt Komisijas l ēmumu.
(28) Ņemot v ērāstarptautisko koncernu rev īzijas sarež ģītību, ir nepiecie šama laba sadarb ība starp dal īb-
valstu un tre šo valstu kompetentaj ām iest ādēm. T ādēļdalībvalst īmjānodro šina, lai ar viet ējo kompe-
tento iest āžu pal īdzību tre šo valstu kompetentaj ām iest ādēm ir pieejami rev īzijas darba dokumenti
un citi materi āli. Lai aizsarg ātu attiec īgo pu šu ties ības un vienlaic īgi veicin ātu pieeju šiem dokumen-
tiem un materi āliem, dal ībvalst īm saska ņāar viet ējo kompetento iest āžu vieno šanos j ābūt ties īgām
piešķirt tie šu pieeju tre šo valstu kompetentaj ām iest ādēm. Viens no b ūtisk ākajiem krit ērijiem
pieejas pie šķiršanāir tre šo valstu kompetento iest āžu atbilst ība Komisijas noteiktaj ām pras ībām.
Kam ēr Komisija nav pie ņēmusi šādu l ēmumu, šo atbilst ību var nov ērtēt dal ībvalstis, neierobe-
žojot Komisijas l ēmumu.
(29) Direkt īvas 36. un 47. pant āmin ētajai inform ācijas nodo šanai atkl ātībājānotiek saska ņā ar
noteikumiem par personas datu nodo šanu tre šajām valst īm, k āto paredz Eiropas Parlamenta un
Padomes 1995. gada 24. oktobra Direkt īva 95/46/EK par personu aizsardz ību attiec ībāuz
personas datu apstr ādi un šādu datu br īvu apriti (2).
(30) Šīs direkt īvas īsteno šanai nepiecie šamie pas ākumi j āpieņem saska ņāarLēmumu 1999/468/E K, ar ko
nosaka Komisijai pie šķirto ievie šanas pilnvaru īsteno šanas k ārtību un, iev ērojot Parlament āiesniegto
Komisijas 2002. gada 5. febru āra deklar āciju par finan šu pakalpojumu jomas ties ību aktu īstenoanu.
Šīmērķaīsteno šanai jāizveido komiteju, kas palīdzētuKomisijai.21.9.2006. C 227 E/437 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
(1)Padomes 1985. gada 20. decembra Direkt īva 85/611/EEK par normat īvo un administrat īvo aktu koordin āciju
attiec ībāuz p ārvedamu v ērtspap īru kolekt īvo ieguld ījumu uz ņēmumiem (PVKIU) ( OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp.).
Direkt īvājaun ākie groz ījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2005/1/EK (OV L 79, 24.3.2005.,
9. lpp.).
(2) OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direkt īvāgroz ījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK)
Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
(31) P ēc groz ījumu un īsteno šanas pas ākumu projekta pirm ās iesnieg šanas Eiropas Parlamentam ir
trīsm ēneši laika to izskat īt un sniegt savu atzinumu. Tom ēr steidzamos un pien ācīgi pamatotos
gadījumos j ābūt iesp ējai noteikt īsāku termi ņu. Ja Parlaments šajātermi ņāpieņem rezol ūciju,
Komisija v ēlreiz izskata groz ījumu vai pas ākumu projektu.
(32) Šīs direkt īvas īsteno šanai nepiecie šamie pas ākumi ir visp ārēji pas ākumi Lēmuma 1999/468/EK
2. panta izpratn ē, un tie j āievie šsaska ņāar regulat īvo proced ūru, kas min ētašīlēmuma 5. pant ā.
(33) Saska ņāar L īguma 5. pant ānoteiktajiem subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principiem tie šajā
direkt īvāparedz ētie pas ākumi, kas nosaka vienotu starptautisko rev īzijas standartu piem ērošanu,
izglītības pras ību p ārskat īšanu, profesion ālāsētikas standartu noteik šanu un dal ībvalstu kompetento
iestāžu un šo iest āžu, k āarītrešo valstu iest āžu tehnisk ās sadarb ības īsteno šanu, ir nepiecie šami, lai
panāktu ties ību aktos noteikt ās rev īzijas turpm ākās kvalit ātes uzlabo šanu un saska ņošanu Kopien ā
un veicin ātu sadarb ību starp dal ībvalst īm un tre šajām valst īm, t ādējādi stiprinot uztic ību ties ību
aktos noteiktajai rev īzijai.
(34) Lai veicin ātu liel āku apstiprin ātārevidenta vai rev īzijas uz ņēmuma un revid ējamās vien ības
savstarp ējās saist ības p ārredzam ību, Direkt īvas 78/660/EEK un 83/349/EEK j āgroza t ā, lai noteiktu
revīzijas maksas un ar rev īziju nesaist īto pakalpojumu maksas nor ādīšanu gada p ārskatu un konso-
lidēto p ārskatu pielikumos.
(35) Direkt īva84/253/EEK j āatce ļ,j ot ānenosaka visaptvero šus faktorus, kas nodro šinātu atbilst īgu rev ī-
zijas infrastrukt ūru, ieskaitot valsts p ārraudz ību, disciplin ārās sist ēmas un kvalit ātes nodro šināšanas
sistēmas, un t āneparedz īpašus noteikumus attiec ībāuz regulat īvo sadarb ību starp dal ībvalst īmu n
trešajām valst īm. Lai nodro šinātu juridisko noteikt ību, tom ēr ir nepiecie šams skaidri nor ādīt, ka tos
apstiprin ātos revidentus un rev īzijas uz ņēmumus, kuri ir apstiprin āti ar Direkt īvu 84/253/EEK,
uzskata par apstiprin ātiem ar šo direkt īvu.
(36) Apstiprin ātie revidenti un rev īzijas uz ņēmumi ir atbild īgi par pien ācīgu sava darba veik šanu un
tādējādi ir tiesiski atbild īgi par nolaid ības d ēļradu šos finansi ālo kait ējumu. Tom ēr revidentu un
revīzijas uz ņēmumu iesp ēju apdro šināt profesion ālās darb ības civiltiesisko atbild ību var ietekm ēt
tas, vai vi ņu finansi ālāatbild ība ir neierobežota. Komisija no savas puses gatavojas izskat ītšos
jaut ājumus, ņemot v ērāto, ka atbild ības rež īmi dal ībvalst īs var iev ērojami at šķirties.
IR PIE ŅĒMUSI ŠO DIREKT ĪVU.
I NODA ĻA
PRIEK ŠMETS UN DEFIN ĪCIJAS
1. pants
Priek šmets
Šīdirekt īva paredz noteikumus attiec ībāuz gada p ārskatu un konsolid ēto p ārskatu ties ību aktos noteikto
revīziju .
2. pants
Defin īcijas
Šajādirekt īvāpiem ērošādas defin īcijas:
1) “ties ību aktos noteikt ārevīzija” ir gada p ārskatu vai konsolid ēto p ārskatu rev īzija, cikt āl to paredz
Kopienas tiesības;
2) “apstiprin āts revidents” ir fiziska persona, ko saska ņāaršīs direkt īvas noteikumiem ir apstiprin ājušas
dalībvalsts kompetent ās iest ādes, lai veiktu ties ību aktos noteikt ās rev īzijas;21.9.2006. C 227 E/438 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
3) “rev īzijas uz ņēmums” ir juridiska persona vai jebkur šcits uzņēmums, neatkar īgi no t ājuridisk ās formas,
ko saska ņāaršīs direkt īvas noteikumiem ir apstiprin ājušas dal ībvalsts kompetent ās iest ādes ties ību aktos
noteikt ās rev īzijas veik šanai ;
4) “tre šās valsts rev īzijas vien ība” ir strukt ūra, neatkar īgi no t ās juridisk ās formas, kas veic tre šā
valst īreģistrēta uz ņēmuma gada p ārskatu un konsolid ēto p ārskatu rev īzijas;
5) “tre šās valsts revidents” ir fiziska persona, kas veic tre šāvalst īreģistrēta uz ņēmuma gada
pārskatu un konsolid ēto p ārskatu rev īzijas;
6) “koncerna revidents” ir apstiprin āts(i) revidents(-i) vairevīzijas uz ņēmums(-i) , kas veic konsolid ēto
pārskatu ties ību aktos noteikto rev īziju;
7) “tīkls” ir liel āka m ēroga strukt ūra:
—orient ēta uz sadarb ībusistēmā, kurai ir pieder īgs apstiprin ātais revidents vai rev īzijas uz ņēmums, un
—kuras darb ība orient ēta uz pe ļņas un izmaksu dal īšanu, vai kurai ir kop īga īpašnieku,
kontroles un vad ības strukt ūra, kop īga kvalit ātes nodro šināšanas politika un proced ūras,
kopīga uz ņēmējdarb ības strat ēģija,kura izmanto kop īgu z īmolv ārdu vai nozīmīgu profesion ālo
resursu daļu;
8) “rev īzijas uz ņēmuma saist ītais uz ņēmums” ir jebkur šuzņēmums, neatkar īgi no t ājuridisk ās formas,
ko ar rev īzijas uz ņēmumu saista kop īgas īpašumties ības, kontrole vai p ārvald ība;
9) “rev īzijas zi ņojums” ir zi ņojums, kas min ēts Direkt īvas 78/660/EEK 51a panta un Direkt īvas
83/349/EEK 37. pant ā, ko sagatavojis apstiprin ātais revidents vai rev īzijas uz ņēmums;
10) “kompetent ās iest ādes” ir ties ību aktos noteikt ās iest ādes vai organiz ācijas, kuru p ārziņāirapstipri-
nāto revidentu un rev īzijas uz ņēmumu regul ēšanu un/vai p ārraudz ība vai ar to saist ītie īpašie
aspekti; atsauce uz “kompetento iest ādi” konkr ētāpant ānozīmēatsauci uz iest ādi vai organiz ā-
ciju(- ām), kuras ir atbild īgas par attiec īgajāpant āmin ētajām darb ībām;
11) “starptautiskie rev īzijas standarti” ir starptautisko rev īzijas standartu ( ISA) kopums un ar tiem saist ītās
nost ādnes un standarti, ciktālšie dokumenti attiecin āmi uz ties ību aktos noteikto rev īziju;
12) “starptautiskie gr āmatved ības standarti” ir starptautisko gr āmatved ības standartu ( IAS) kopums, Starp-
tautiskie finan šupārskatu standarti ( IFRS ) un saist ītās standartu interpret ācijas (S IC-IFRIC interpret ā-
cijas), šo standartu turpm ākie groz ījumi un saist ītās interpret ācijas, turpm ākie standarti un saist ītās
interpret ācijas, ko izdevusi vai pie ņēmusi Starptautisko gr āmatved ības standartu padome ( IASB );
13) “sabiedriskas noz īmes uz ņēmumi” ir uz ņēmumi, kuru darb ību nosaka dal ībvalsts ties ību akti un
kuru p ārvedamos v ērtspap īrus Padomes Direkt īvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apak š-
punkta izpratn ēdrīkst tirgot jebkuras dal ībvalsts regul ētajātirgū, kred ītiest ādes Eiropas Parla-
menta un Padomes 2000. gada 20. marta Direkt īvas 2000/12/EK par kred ītiest āžu darb ības
sākšanu un veik šanu (1)1. panta 1. punkta izpratn ē,kāarīapdro šināšanas uz ņēmumi saska ņāar
Direkt īvas 91/674/EEK par apdro šināšanas uz ņēmumu gada p ārskatiem un konsolid ētajiem
pārskatiem 2. panta 1. punktu. Dal ībvalstis par sabiedriskas noz īmes uz ņēmumiem var izraudz ī-
ties ar īcitas strukt ūras, piem ēram, uz ņēmumus, kam ir svar īga valstiska noz īme to uz ņēmējdar-
bības rakstura, uz ņēmuma apjoma vai darbinieku skaita d ēļ;
14) “kooperat īvāorganiz ācija” ir Eiropas kooperat īvāsabiedr ība saska ņā ar Padomes 2003. gada
22. j ūlija Regulas (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas kooperat īvās sabiedr ības (SCE) stat ūtiem (2)
1. pantu vai jebkura cita kooperat īvāorganiz ācija, kur āsaska ņā ar Kopienas ties ībāmj āveic
tiesību aktos noteikt ārevīzija, piem ēram, kred ītiest ādes Direkt īvas 2000/12/EK 1. panta 1. punkta
izpratn ēun apdro šināšanas uz ņēmumi saska ņāar Direkt īvas 91/674/EEK 2. panta 1. punktu;21.9.2006. C 227 E/439 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
(1) OV L 126, 26.5.2000., 1. lpp. Direkt īvājaun ākie groz ījumi izdar īti ar Direkt īvu 2005/1/EK.
(2) OV L 207, 18.8.2003., 1. lpp.
15) “nepraktiz ējošs revidents” ir jebkura fiziska persona, kura vismaz tr īs gadus pirms iesaist īšanās
valsts uzraudz ības sist ēmas vad ībānav veikusi ties ību aktos noteikt ās rev īzijas, tai nav biju šas
balssties ības rev īzijas uz ņēmum ā,tānav bijusi rev īzijas uz ņēmuma administrat īvās vai p ārvaldes
strukt ūras locekle, k āarīnav str ādājusi rev īzijas uz ņēmum āvai k ācitādi bijusi saist īta ar rev ī-
zijas uz ņēmumu;
16) “galvenais(-ie) rev īzijas partneris(-i)” ir:
a) apstiprin ātais(-ie) revidents(-i), kuru(-us) rev īzijas uz ņēmums ir noz īmējis konkr ētas rev īzijas
veik šanai un kur š(-i) uz ņemas galveno atbild ību par ties ību aktos noteikt ās rev īzijas veik šanu
revīzijas uz ņēmuma v ārdā; vai,
b) koncerna rev īzijas gad ījum ā, vismaz apstiprin ātais(-ie) revidents (-i), kuru(-us) rev īzijas uz ņē-
mums ir izraudz ījies k āgalveno(-s) atbild īgo(-s) ties ību aktos noteikt ās rev īzijas veik šanai
koncern āun apstiprin ātais(-ie) revidents(-i), kur š(-i) ir izraudz īts(-i) k āgalvenais(-ie) atbild ī-
gais(-ie) svar īgākajos meitasuz ņēmumos; vai
c) apstiprin ātais(-ie) revidents(-i), kur š(-i) paraksta rev īzijas zi ņojumu.
II NODA ĻA
APSTIPRIN ĀŠANA, T ĀLĀKIZGL ĪTĪBA UN SAVSTARP ĒJĀATZ ĪŠANA
3. pants
Apstiprin āto revidentu un rev īzijas uz ņēmumu apstiprin āšana
1. Ties ību aktos noteikt ās rev īzijas veic tikai apstiprin āti revidenti vai rev īzijas uz ņēmumi, ko apstip-
rinājusi dal ībvalsts, kur āveic ties ību aktos noteikto rev īziju.
2. Katra dal ībvalsts izraug ās kompetent ās iest ādes, kuras ir atbild īgas par apstiprin āto revidentu un
revīzijas uz ņēmumu apstiprin āšanu.
Kompetent ās iest ādes var b ūt profesion ālās asoci ācijas, ja t ās darb ību kontrol ēšajādirekt īvānoteikt ā
valsts p ārraudz ības sist ēma.
3. Neierobežojot 11. pantu, dal ībvalstu kompetent ās iest ādes par apstiprin ātiem revidentiem dr īkst
izraudz īties tikai t ās fizisk ās personas, kuras atbilst vismaz 4. pant āun no 6. l īdz 10. pantam min ēta-
jiem nosac ījumiem.
4. Dalībvalstu kompetent ās iest ādes par revīzijas uz ņēmumiem dr īkst apstiprin āttikai tos uz ņēmumus,
kuri atbilst no a) l īdz d) apak špunktam min ētajiem nosac ījumiem. Tikai saist ībāar c) apak špunktu
dalībvalstis dr īkst izvirz īt papildu nosac ījumus, kuriem j ābūt sam ērīgiem ar sasniedzamo m ērķi, un tie
nedr īkst p ārsniegt šāmērķa sasnieg šanai nepiecie šamos nosac ījumus.
a) fizisk ām person ām, kas revīzijas uzņēmuma v ārdāveic ties ību aktos noteikt ās rev īzijas, j āatbilst
vismaz tiem nosac ījumiem, kas noteikti 4. pant āun no 6. l īdz 12. pantam, un k āapstiprin āti revidenti
tāsjāapstiprina attiec īgajādalībvalst ī;
b) balso šanas ties ību vair ākumam j ābūtjebkur ādalībvalst īapstiprin ātiem rev īzijas uz ņēmumiem vai fizi-
skām person ām, kas atbilst vismaz tiem nosac ījumiem, kuri ir paredz ēti 4. pant āun no 6. l īdz
12. pantam; dal ībvalstis var noteikt, ka ar īš ādas fizisk ās personas katr ādalībvalst īir jāapstiprina .
Atbilst īgi Direkt īvas 86/635/EEK 45. pantam ties ību aktos noteikt ās rev īzijas veik šanai koopera-
tīvos un l īdzīgos uz ņēmumos, dal ībvalstis attiec ībāuz balssties ībām var piem ērot citus īpašus notei-
kumus;
c) uzņēmum āadministrat īvās vai p ārvaldes strukt ūras locek ļu vair ākumam līdz 75 % no maksim ālā
skaita ir jābūtjebkur ādalībvalst īapstiprin ātiem rev īzijas uz ņēmumiem vai fizisk ām person ām, kas
atbilst vismaz tiem nosac ījumiem, kuri ir paredz ēti 4. pant āun no 6. l īdz 12. pantam; dal ībvalstis
var noteikt, ka ar īš ā das fizisk ās personas katr ādalībvalst īir jāapstiprin a.Jašādāstrukt ūrānav
vairāk ka divi locek ļi, vienam no locek ļiem jāatbilst vismaz šajāpunkt āmin ētajiem nosac ījumiem;
d) uz ņēmums atbilst 4. pant ānoteiktajiem nosac ījumiem.21.9.2006. C 227 E/440 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
4. pants
Laba reput ācija
Dalībvalstu kompetent ās iest ādes drīkst pie šķirtapstiprin ājumu tikai fizisk ām person ām vai uz ņēmumiem
ar labu reput āciju.
5. pants
Apstiprin ājuma atsauk šana
1. Apstiprin ātārevidenta vai rev īzijas uz ņēmuma apstiprin ājumu atsauc, ja ir nopietni kompromit ētašīs
personas vai uz ņēmuma lab āreput ācija. Dal ībvalstis tom ēr var noteikt sam ērīgu papildu laiku labas
reput ācijas nosac ījumu izpildei.
2. Rev īzijas uz ņēmuma apstiprin ājumu atsauc, ja vairs netiek pild īts kāds no 3. panta 4. da ļas b) un c)
apak špunkt āizvirz ītajiem nosac ījumiem. Tom ērdalībvalstis var papildus dot sam ērīgu laiku šo nosac ījumu
izpildei.
3. Ja apstiprin ātārevidenta vai rev īzijas uz ņēmuma apstiprin ājums k āda iemesla d ēļir atsaukts, t ās
dalībvalsts kompetent āiestāde, kur āapstiprin ājums ir atsaukts, dara zin āmu šo faktu un atsauk šanas
iemeslus attiec īgajām dal ībvalsts kompetentaj ām iest ādēm, kur āapstiprin ātais revidents vai rev īzijas
uzņēmums un zi ņas par tiem ar īir apstiprin ātas, un kas ir re ģistrēta iepriek šējādalībvalsts re ģistrā
saska ņāar 15. panta 3. punktu.
6. pants
Izgl ītības kvalifik ācijas
Neierobežojot 11. pantu, tiesību aktos noteikt ās rev īzijas veik šanai var apstiprin āt tikai t ādu fizisku
personu, kura ir ieguvusi pirmsuniversit ātesvai l īdzvērtīgalīmeņa izgl ītību, apguvusi teor ētisko nodarb ību
kursu, pabeigusi praktisk ās apm ācības un nok ārtojusi attiec īgās dal ībvalsts rīkotu vai atz ītu profesion ālās
sagatavot ības p ārbaudi universit ātes gala p ārbaud ījumu vai l īdzvērtīgālīmen ī.
7. pants
Profesion ālās sagatavot ības p ārbaude
Šīs direkt īvas 6. pant āmin ētāprofesion ālāsagatavot ība garant ēnepiecie šamo teor ētisko zin āšanu l īmeni
jom ās, kas saist ītas ar ties ību aktos noteikto rev īziju un sp ējušīs zin āšanas pielietot praks ē.Šai p ārbaudei
vismaz da ļēji jābūt rakstveid ā.
8. pants
Teor ētisko zin āšanu tests
1. P ārbaud ēietvertais teor ētisko zin āšanu tests aptver šādas jomas:
a) visp ārējās uzskaites teorija un principi;
b) tiesisk ās pras ības un standarti attiec ībāuz gada un konsolid ēto p ārskatu sagatavo šanu;
c) starptautiskie gr āmatved ības standarti;
d) finan šu anal īze;
e) izmaksu un vad ības uzskaite;
f) riska p ārvald ība un iek šējākontrole;
g) rev īzija un profesion ālās prasmes;
h) tiesisk ās pras ības un profesion ālie standarti attiec ībāuz ties ību aktos noteikto rev īziju un apstiprin āta-
jiem revidentiem;
i) starptautiskie rev īzijas standarti ;
j) profesion ālāētika un neatkar ība.21.9.2006. C 227 E/441 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
2. P ārbaud ē, cikt āltās attiecas uz rev īziju, ietver ar īvismaz šādas jomas:
a) uz ņēmējdarb ības ties ības un korporat īvās vad ības tiesiskais regul ējums;
b) likumi par maks ātnesp ēju un l īdzīgām proced ūrām;
c) nodok ļu ties ību akti;
d) civilties ības un komercties ības;
e) soci ālās nodro šināšanas likumi un darba ties ības;
f) inform ācijas tehnolo ģija un datorsist ēmas;
g) uz ņēmējdarb ības, visp ārējāun finan šu ekonomika;
h) matem ātika un statistika;
i) uz ņēmumu finan šu vad ības pamatprincipi.
3. Komisija saska ņāar48. panta 2. punkt āmin ēto proced ūru var sast ādīt teor ētisko zin āšanu p ārbaud ē
iekļaujamo jomu sarakstu, kas min ēts 1. punkt ā.Komisija, pie ņemot šosīsteno šanas pas ākumus, ņem
vērājaun ākās tendences rev īzijas veik šanāun revidenta profesij ā.
9. pants
Atk āpes
1. Atk āpjoties no 7. un 8. panta, dal ībvalsts var noteikt, ka personu, kura nok ārtojusi universit ātes vai
līdzvērtīgu p ārbaud ījumu, vai kurai ir universit ātes gr āds vai l īdzvērtīga kvalifik ācija vien āvai vair ākās
8. pant āmin ētajās jom ās, var atbr īvot no teor ētisko zin āšanu testa taj ās jom ās, uz kur ām attiecas šis gr āds
vai p ārbaud ījums.
2. Atk āpjoties no 7. panta, dal ībvalsts var noteikt, ka universit ātes gr āda vai l īdzvērtīgas kvalifik ācijas
īpašnieku vien āvai vair ākās 8. pant āmin ētajās jom ās var atbr īvot no testa par teor ētisko zin āšanu pielie-
tošanu praks ē, ja persona ir apguvusi praktisko apm ācību kursu šajās jom ās, ko apliecina valst īatzīts
pārbaud ījums vai diploms.
10. pants
Praktisk āapm ācība
1. Lai nodro šinātu sp ēju teor ētiskās zin āšanas pielietot praks ē—šo zin āšanu tests ir iek ļauts p ārbaud ē
— praktikantam j āpabeidz vismaz tr īs gadu praktisk ās apm ācības kurss, tostarp t ādās jom āskāgada
pārskatu, konsolid ēto p ārskatu vai l īdzīgu finan šupārskatu rev īzija. Vismaz div ām tre šdaļāmn o šāda prak-
tisko apm ācību kursa j ābūt pabeigt āmtāda apstiprin āta revidenta vai rev īzijas uz ņēmuma vad ībā, kur šir
apstiprin āts jebkur ādalībvalst ī.
2. Dal ībvalstis nodro šina, ka visas apm ācības vada personas , kuras sniedz pien ācīgas garantijas par savām
spējām praktisk āsapm ācībassnieg šanā.
11. pants
Ilgtermi ņa praktisk ās pieredzes laik āiegūtākvalifik ācija
Dalībvalstis par apstiprin āto revidentu var apstiprin āt personu, kura neatbilst 6. panta nosac ījumiem, ja
persona var pier ādīt, ka tai ir:
a) piecpadsmit gadus ilga profesion ālās darb ības pieredze, kuras laik āiegūta pietiekama pieredze finan šu,
tiesību un gr āmatved ības jom ā,u nt ānok ārtojusi profesion ālās sagatavot ības p ārbaud ījumu, kas min ēts
7.pant ā, vai
b) septi ņus gadus ilga profesion ālās darb ības pieredze šajās jom ās, un papildus šīpersona ir pabeigusi
praktisk ās apm ācības kursu, kas min ēts 10. pant ā,u nt āir nok ārtojusi profesion ālās sagatavot ības
pārbaud ījumu, kas min ēts7.pant ā.21.9.2006. C 227 E/442 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
12. pants
Praktisk ās apm ācības un teor ētisko nodarb ību apvienojums
1. Dal ībvalstis var noteikt, ka 8. pant āmin ēto jomu teor ētisko nodarb ību periodus pieskaita 11. pant ā
min ētajam profesion ālās darb ības periodam, ja šādas nodarb ības apliecina valsts atz īts p ārbaud ījums. Šīm
nodarb ībāmjābūt vismaz vienu gadu ilg āmu nt ās nevar samazin āt profesion ālās darb ības periodu par
vairāk nek āčetriem gadiem.
2. Profesion ālās darb ības periods, k āarīpraktisk ās apm ācības laiks, nedr īkst b ūtīsāks par teor ētisko
nodarb ību un praktisk ās apm ācības kursu, kas noteikts 10. pant ā.
13. pants
Talākizgl ītība
Dalībvalstis nodro šina, ka apstiprin ātie revidenti piedal ās attiec īgāstālākizgl ītības programm ās, lai uztur ētu
pien ācīgu teor ētisko zin āšanu, k āarīprofesion ālo prasmju un v ērtību l īmeni un, ka t ālākizgl ītošanās
pras ību neiev ērošanas gad ījum āvar piem ērot 30. pant āmin ētās sankcijas.
14. pants
Citu dal ībvalstu apstiprin āto revidentu apstiprin āšana
Dalībvalstu kompetent ās iest ādes nosaka apstiprin āto revidentu apstiprin āšanas proced ūras attiec ībāuz
citās dal ībvalst īs apstiprin ātiem revidentiem. Šīs proced ūras nep ārsniedz pras ību nok ārtot profesionalit ātes
pārbaudi saska ņāar Padomes Direkt īvas 89/48/EEK (1) 4. pantu. Profesionalit ātes p ārbaude, ko veic k ādā
no valod ām, kuras lieto šana ir saska ņā ar attiec īgajādalībvalst īpiem ērojamiem valodas likumiem,
ietver apstiprin ātārevidenta zin āšanu p ārbaudi šīs dal ībvalsts ties ību aktu un noteikumu jom ā, cikt āltāskar
tiesību aktos noteikto rev īziju.
III NODA ĻA
REĢISTR ĀCIJA
15. pants
Publiskais re ģistrs
1. Dal ībvalstis nodro šina, ka apstiprin ātie revidenti un rev īzijas uz ņēmumi saska ņāar 16. un 17. pantu
ir re ģistrēti publiskaj āreģistrā.Izņēmuma gad ījumos dal ībvalstis dr īkst nepiem ērot šajāpant ā.u n
16. pant āparedz ētos noteikumus attiec ībāuz inform ācijas nodo šanu atkl ātībātikai tikt āl, cik tas nepie-
ciešams, lai nov ērstu b ūtiskus, nopietnus draudus jebkuras personas dro šībai.
2. Dal ībvalstis nodro šina, ka katrs apstiprin ātais revidents un rev īzijas uz ņēmums ar individu ālu numuru
ir identific ēts publiskaj āreģistrā.R e ģistrācijas inform āciju re ģistrāuzglab āelektronisk āveid āun tai j ābūt
sabiedr ībai pieejamai.
3. Publiskaj āreģistrāietver ar īto kompetento iest āžu nosaukumus un adreses, kuras atbild par 3. pant ā
min ēto apstiprin āšanu, 29. pant āmin ēto kvalit ātes nodro šināšanu, 30. pant āmin ēto izmekl ēšanu un sank-
ciju piem ērošanu attiec ībāuz apstiprin ātajiem revidentiem un rev īzijas uz ņēmumiem, k āarī32. pant ā
min ēto valsts p ārraudz ību.
4. Dal ībvalstis nodro šina, ka re ģistrs ir piln ībāfunkcion ētspējīgs ne v ēlākkā…(*).21.9.2006. C 227 E/443 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
(1)Padomes 1988. gada 21. decembra Direkt īva 89/48/EEK par visp ārēju sist ēmu t ādu augst ākās izgl ītības diplomu atz īšanai, ko
piešķir vismaz par tr īs gadu profesion ālo izgl ītību (OV L 19, 24.1.1989., 16. lpp.). Direkt īvājaun ākie groz ījumi izdar īti ar
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2001/19/EK (OV L 206, 31.7.2001., 1. lpp.).
(*)3 gadi p ēcšīs direkt īvas st āšanāss pēkā.
16. pants
Apstiprin āto revidentu re ģistrācija
1. Attiec ībāuz apstiprin ātajiem revidentiem publiskaj āreģistrājāiekļauj vismaz šāda inform ācija:
a) nosaukums, adrese un re ģistrācijas numurs;
b) ja nepiecie šams, t ārevīzijas uz ņēmuma nosaukums, adrese, tīmek ļa vietne un re ģistrācijas numurs ,
kurāapstiprin ātais revidents ir nodarbin āts vai kur ārevidents ir asoci ētais partneris, vai k ācitādi ar to
saist īts;
c) visi p ārējie re ģistrācijas dati, ar ko revidents re ģistrēts k āapstiprin ātais revidents citu dal ībvalstu
kompetentaj ās iest ādēsu nk ārevidents tre šo valstu kompetentaj ās iest ādēs, tostarp attiec īgāsr eģis-
trācijas iest ādes(-žu) nosaukums(-i) un, attiec īgāgadījum ā,r eģistrācijas numurs(-i).
2. Tre šo valstu revidenti, kas re ģistrēti saska ņāar 45. pantu, re ģistrākātādi tiek skaidri nor ādīti un
nevis k āapstiprin ātie revidenti.
17. pants
Rev īzijas uz ņēmumu re ģistrācija
1. Attiec ībāuz rev īzijas uz ņēmumiem publiskaj āreģistrājāiekļauj vismaz šāda inform ācija:
a) nosaukums, adrese un re ģistrācijas numurs;
b) juridisk āforma;
c) kontaktinform ācija, galven ākontaktpersona un, ja nepiecie šams, interneta adrese;
d) visu dal ībvalst īesošo biroju adreses;
e) visu to apstiprin āto revidentu v ārdi un re ģistrācijas numuri, kuri nodarbin āti rev īzijas uz ņēmum āvai ir
tāasoci ētie partneri, vai k ācitādi saist īti ar šou z ņēmumu;
f) visu īpašnieku un akcion āru v ārdi un biroju adreses;
g) administrat īvās vai p ārvaldes strukt ūras visu locek ļuvārdi un biroju adreses;
h) ja nepiecie šams, pieder ība t īklam, k āarīsaraksts ar dal ības uz ņēmumu un saist īto uz ņēmumu nosau-
kumiem un adres ēm, vai nor āde uz vietu, kur šāda inform ācija ir sabiedr ībai pieejama;
i) visi p ārējie re ģistrācijas dati, ar ko tie re ģistrēti kārevīzijas uz ņēmumi citu dal ībvalstu kompeten-
tajās iest ādēsu nk ārevīzijas vien ības tre šās valst īs, tostarp re ģistrācijas iest ādes(-žu) nosaukums (-
i) un, attiec īgāgadījum ā,r eģistrācijas numurs(-i).
2. Tre šo valstu rev īzijas vien ības, kas re ģistrētas saska ņāar 45. pantu, re ģistrākātādas tiek skaidri
norādītas, nevis k ārevīzijas uz ņēmumi.
18. pants
Reģistrācijas inform ācijas atjaunin āšana
Dalībvalstis nodro šina, ka apstiprin ātie revidenti un rev īzijas uz ņēmumi bez nepamatotas kav ēšanās par
jebkur ām publisk āreģistra izmai ņām pazi ņo kompetentaj ām iest ādēm, kuras ir atbild īgas par publisko
reģistru. P ēc pazi ņošanas re ģistru atjaunina bez nepamatotas kav ēšanās.21.9.2006. C 227 E/444 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
19. pants
Atbild ība par re ģistrācijas inform āciju
Inform āciju, ko sniedz attiec īgajām kompetentaj ām iest ādēmsaska ņāar16., 17. un 18. pantu, ar parakstu
apliecina apstiprin ātais revidents vai rev īzijas uz ņēmums. Ja kompetent āiestāde nosaka, ka inform ācija
jāsniedz elektroniski, to var izdar īt, piem ēram, ar elektronisko parakstu Eiropas Parlamenta un Padomes
1999. gada 13. decembra Direkt īvas 1999/93/EK (1)par Kopienas elektronisko parakstu sist ēmu 2. panta
1. punkta nozīmē.
20. pants
Valoda
1. Publiskaj āreģistrāievad ītajai inform ācijai j ābūt vien āno valod ām, kuras lieto šana noteikta ar attiec ī-
gajādalībvalst īpiem ērojamiem valodas likumiem.
2. Dal ībvalstis papildus var at ļaut ievad īt publiskaj āreģistrāinform āciju jebkur āno ofici ālajām Kopienas
valod ām. Dal ībvalstis var piepras īt tulkot ās inform ācijas apstiprin ājumu.
Visos gad ījumos attiec īgādalībvalsts nodro šina, ka re ģistrāir nor ādīts vai tulkojums ir vai nav apstiprin āts.
IV NODA ĻA
PROFESION ĀLĀĒ TIKA, DIENESTA NOSL ĒPUMS UN NEATKAR ĪBA
21. pants
Profesion ālāētika
1. Dal ībvalstis nodro šina, ka visi apstiprin ātie revidenti un rev īzijas uz ņēmumi iev ēro profesion ālās
ētikas principus. Tie ietver vismaz revidentu darbu sabiedr ības lab ā,viņu godpr ātību un objektivit āti,
profesion ālo kompetenci un pien ācīgu r ūpību.
2. Lai nodro šinātu tic ību revidentu darbam un vienotu 1. punkta piem ērošanu, Komisija var saska ņā
ar 48. panta 2. punkt āmin ēto proced ūrupieņemt profesion ālāsētikas principu īsteno šanas pasākumus .
22. pants
Neatkar ība un objektivit āte
1. Ties ību aktos noteikt ās rev īzijas laik ādalībvalst īmjānodro šina, ka apstiprin ātais revidents un/vai revī-
zijas uz ņēmums ir neatkar īgs no revid ējamās vien ības un nav saist īts ar lēmumu pie ņemšanu revid ējamā
vien ībā.
2. Dal ībvalstis nodro šina, ka apstiprin ātais revidents vai rev īzijas uz ņēmums neveic ties ību aktos
noteikto rev īziju, ja apstiprin ātajam revidentam, rev īzijas uz ņēmumam vai to t īklam, tostarp attiec ībā
uz t ādu papildu pakalpojumu snieg šanu, kas nav rev īzijas pakalpojumi, un revid ējamai vien ībai ir tie šas
vai netie šas finansi ālas, uz ņēmējdarb ības, nodarbin ātības vai citas attiec ības, ņemot v ērākuras objek-
tīva, sapr ātīga un inform ēta tre šāpersona var ētu secin āt, ka apstiprin ātārevidenta vai rev īzijas uz ņē-
muma neatkar ība ir ap šaub āma. Ja apstiprin ātārevidenta vai rev īzijas uz ņēmuma neatkar ību ietekm ē
tādi draudi k āpašrevīzija, savu intere šu aizst āvība, propaganda, paz īšanās, kāarīaizbildn ība vai iebai-
dīšana, apstiprin ātajam revidentam vai rev īzijas uz ņēmumam j āpiem ēro dro šības pas ākumi šo draudu
mazin āšanai. Ja draudi ir nopietn āki nek āpiem ērotie dro šības pas ākumi un apdraud neatkar ību, apsti-
prin ātais revidents vai rev īzijas uz ņēmums ties ību aktos noteikto rev īziju neveic.21.9.2006. C 227 E/445 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
(1) OV L 13, 19.1.2000., 12. lpp.
Turkl āt dal ībvalstis nodro šina, ka attiec ībāuz sabiedriskas noz īmes uz ņēmumu ties ību aktos noteikto
revīziju apstiprin ātais revidents vai rev īzijas uz ņēmums attiec īgāgadījum ā, lai saglab ātu savu neatka-
rību, pa šrevīzijas vai savu intere šu aizst āvības sakar āneveic ties ību aktos noteikto rev īziju.
3. Dalībvalstis nodro šina, ka apstiprin ātais revidents vai rev īzijas uz ņēmums rev īzijas darba dokumentos
atzīmēvisus būtiskus draudus t āneatkar ībai, k āarīpielietotos aizsardz ības pas ākumus šo draudu
novēršanai.
4. Lai nodro šinātu tic ību revidentu darbam un vienotu 1. un 2. punkta piem ērošanu, Komisija var
saska ņāar 48. panta 2. punkt āmin ēto proced ūru pie ņemt uz noteiktiem principiem balst ītus īstenoanas
pasākumus attiec ībāuz:
a) 3. punkt āmin ētajiem draudiem un aizsardz ības pas ākumiem;
b) situ ācijām, kur ās 3. punkt āmin ēto draudu noz īmība ir t āda, ka apstiprin ātārevidenta vai rev īzijas
uzņēmuma neatkar ība ir apdraud ēta;
c) 2. punkta otraj ādaļāmin ētajiem pa šrevīzijas un savu intere šu aizst āvības gad ījumiem, kuros var
vai nedr īkst veikt ties ību aktos noteikto rev īziju.
23. pants
Konfidencialit āte un dienesta nosl ēpums
1. Dal ībvalstis nodro šina, ka visu apstiprin ātajam revidentam vai rev īzijas uz ņēmumam ties ību aktos
noteikt ās rev īzijas laik āpieejamo inform āciju un dokumentus aizsarg āatbilsto ši noteikumi par konfidencia-
litāti un dienesta noslēpumu .
2. Konfidencialit ātes un dienesta noslēpuma noteikumi, kas attiecas uz apstiprin ātajiem revidentiem vai
revīzijas uz ņēmumiem, nedr īkst kav ētšīs direkt īvas noteikumu īsteno šanu.
3. Ja apstiprin āto revidentu vai rev īzijas uz ņēmumu aizst āj ar citu apstiprin āto revidentu vai rev ī-
zijas uz ņēmumu, iepriek šējais apstiprin ātais revidents vai rev īzijas uz ņēmums dara n ākamajam apsti-
prin ātajam revidentam vai rev īzijas uz ņēmumam pieejamu visu attiec īgo inform āciju par revid ējamo
vien ību.
4. Uz apstiprin āto revidentu vai rev īzijas uz ņēmumu, kas ir p ārtraucis konkr ētu rev īzijas darbu, vai
iepriek šējo apstiprin āto revidentu vai rev īzijas uz ņēmumu min ētārevīzijas darba sakar ājoproj ām
attiecas 1. un 2. punkta noteikumi.
24. pants
Apstiprin āto revidentu neatkar ība un objektivit āte, veicot ties ību aktos
noteikto rev īziju rev īzijas uz ņēmumu v ārdā
Dalībvalstis nodro šina, ka rev īzijas uz ņēmuma īpašnieki vai akcion āri, k āarīš āda uz ņēmuma administra-
tīvo, p ārvaldes un uzraudz ības strukt ūru locek ļi vai saist ītais uz ņēmums, nek ādāveid āneiejaucas ties ību
aktos noteikt ās rev īzijas darb ā, kas apdraud t āapstiprin ātārevidenta neatkar ību un objektivit āti, kur šveic
tiesību aktos noteikto rev īziju rev īzijas uz ņēmuma v ārdā.
25. pants
Rev īzijas maksas
Dalībvalstis nodro šina, ka past āv atbilsto ši noteikumi, kas nodro šina, ka ties ību aktos noteikto rev īziju
maksas :
a) neietekm ēvai nenosaka revid ētajai vien ībai sniegtie papildu pakalpojumi;
b) nav balst ītas uz jebk āda veida neparedz ētiem izdevumiem.21.9.2006. C 227 E/446 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
V NODA ĻA
REV ĪZIJAS STANDARTI UN REV ĪZIJAS ZI ŅOJUMI
26. pants
Rev īzijas standarti
1. Dal ībvalstis prasa, lai apstiprin ātie revidenti un rev īzijas uz ņēmumi veic ties ību aktos noteikto rev īziju
saska ņāar starptautiskajiem rev īzijas standartiem, ko pie ņēmusi Komisija saska ņāar48. panta 2. punkt ā
min ēto proced ūru.Dal ībvalstis var piem ērot viet ējos valsts rev īzijas standartus tik ilgi, kam ēr Komisija
nav pie ņēmusi starptautiskus rev īzijas standartus, kas reglament ēto pa šu jomu. Pie ņemtos starptauti-
skos rev īzijas standartus piln āapm ērāpublic ēvisās Kopienas ofici ālajās valod ās “Eiropas Savien ības
Ofici ālajāVēstnes ī”.
2. Komisija var saska ņāar 48. panta 2. punkt āmin ēto proced ūru lemt par starptautisku rev īzijas
standartu piem ērojam ību Kopien ā. Komisija tikai t ādāgadījum āpieņem starptautiskus rev īzijas stan-
dartus piem ērošanai Kopien ā, ja tie:
a) ir starptautiski visp āratz īti un izstr ādāti atbilsto šāproces ā, atkl ātāun p ārredzam āproced ūrā;un
b) veicina augsta l īmeņa ticam ību gada vai konsolid ētajiem p ārskatiem un to kvalit ātisaska ņā ar
Direkt īvas 78/660/EEK 2. panta 3. punkt āun Direkt īvas 83/349/EEK 16. panta 3. punkt āizklāstītajiem
principiem ;u n
c) atbilst Eiropas sabiedr ības interes ēm.
3. Dal ībvalstis var paredz ēt rev īzijas proced ūrasvai pras ības papildus 1. punkt āmin ētajiem starptau-
tiskajiem rev īzijas standartiem vai, iz ņēmuma gad ījumos paredzot atk āpes no tiem, tikai tad, ja šādas
proced ūras vai pras ības izriet no specifisk āmvalsts ties ībupras ībām attiec ībāuz ties ību aktos noteikt ās rev ī-
zijas apm ēru. Dal ībvalstis nodro šina, ka šīs rev īzijas proced ūras vai pras ības atbilst 2. punkta b) un c)
apak špunkta noteikumiem un pirms to pie ņemšanas dara tāszināmas Komisijai un dal ībvalst īm.
Izņēmuma gad ījumos, kad paredz atk āpes no starptautiskiem rev īzijas standartiem, dal ībvalstis pazi ņo
savas īpašās valsts ties ību aktos noteikt ās pras ības un to pamatojumu Komisijai un p ārējām dal īb-
valst īm vismaz se šus m ēnešus pirms to pie ņemšanas vai, ja šādas pras ības jau past āv starptautisko rev ī-
zijas standartu pie ņemšanas laik ā,vēlākais tr īsm ēnešus p ēc attiec īgo starptautisko rev īzijas standartu
pieņemšanas.
4. Dal ībvalstis var paredz ēt papildu pras ības attiec ībāuz gada p ārskatu un konsolid ēto p ārskatu
tiesību aktos noteikto rev īziju divus gadus p ēc tam, kad ir pag ājis 53. panta 1. punkt āmin ētais
pārņemšanas periods.
27. pants
Ties ību aktos noteikt ākonsolid ēto p ārskatu rev īzija
Dalībvalstis nodro šina, ka, veicot ties ību aktos noteikto koncerna konsolid ēto p ārskatu rev īziju:
a) koncerna revidents uz ņemas pilnu atbild ību par rev īzijas zi ņojumu saist ībāar konsolid ētajiem
pārskatiem;
b) koncerna revidents veic p ārbaudi un koncerna rev īzijas vajadz ībāmsaglab āsavus pārskata doku-
mentus par trešās valsts revidenta(-u), apstiprin ātārevidenta(-u), tre šās valsts rev īzijas vien ības(-u)
vai rev īzijas uz ņēmuma(-u) veikto rev īzijas darbu. Koncerna revidenta saglab ātajiem dokumentiem
jābūttādiem, lai attiec īgākompetent āiestāde var ētu pien ācīgi p ārbaud īt koncerna revidenta darbu;21.9.2006. C 227 E/447 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
c) ja k ādai uzņēmumu grupas daļai rev īziju veic trešās valsts revidents(-i) vai rev īzijas vien ība(-as),
kam nav 47. pant āmin ētāsadarb ības l īguma, koncerna revidents ir atbild īgs par tre šās valsts revi-
denta(-u) vai rev īzijas vien ības(-u) veikt ārevīzijas darba dokumentu, tostarp darba dokumentu
attiec ībāuz koncerna rev īziju, atbilsto šu pieg ādi valsts uzraudz ības iest ādēmp ēc to piepras ījuma.
Lai nodro šinātušādu pieg ādi, koncerna revidents saglab āš ā dudokumentu kopijas vai ar īvienojas
ar tre šās valsts revidentu(-iem) vai rev īzijas vien ību(- ām) par atbilsto šu un neierobežotu pieeju šai
inform ācijai p ēc piepras ījuma, vai ar īrīkojas cit āatbilsto šāveid ā. Ja juridiski vai cit ādišķēršļi kav ē
revīzijas darba dokumentu nog ādāšanu koncerna revidentam no tre šās valsts, koncerna revidenta
saglab ātajiem dokumentiem pievieno apliecin ājumu, ka revidents(-e) ir veicis atbilsto šās proced ūras,
lai ieg ūtu pieeju rev īzijas dokumentiem, un t ādušķēršļu sakar ā, kas nav saist īti ar valsts ties ību
aktiem, apliecin ājumu par šādušķēršļu esam ību.
28. pants
Rev īzijas zi ņojumi
1. Rev īzijas uz ņēmumam veicot ties ību aktos noteikto rev īziju, rev īzijas zi ņojumu paraksta apstiprin ātais
revidents(-i), kas min ēto rev īziju veic rev īzijas uz ņēmuma v ārdā.Izņēmuma gad ījumos dal ībvalstis var
noteikt, ka šo parakstu nav j āizpauž atkl ātībai, ja šāda datu izpau šana var ētu nenov ēršami un nopietni
apdraud ētkādas personas dro šību. Katr āziņāiesaist ītās(-o) personas(-u) v ārdam j ābūt zin āmam attie-
cīgajām kompetentaj ām iest ādēm.
2. Neatkar īgi no Direkt īvas 78/660/EEK 51a. panta 1. punkta un, ja Komisija nav pie ņēmusi
vienotu gada p ārskatu un konsolid ēto p ārskatu rev īzijas zi ņojuma standartu saska ņā ar 26. panta
1. punktu, Komisija , lai palielin ātu sabiedr ības uztic ību rev īzijai, var saska ņāar48. panta 2. punkt ā
min ēto proced ūru pie ņemt vienotu rev īzijas zi ņojumu standartu attiec ībāuz gada p ārskatiem un konsolid ē-
tajiem p ārskatiem, kas izstr ādāti saska ņāar apstiprin ātiem starptautiskiem gr āmatved ības standartiem.
VI NODA ĻA
KVALIT ĀTES NODRO ŠINĀŠANA
29. pants
Kvalit ātes nodro šināšanas sist ēmas
1. Dal ībvalstis nodro šina, ka visiem apstiprin ātajiem revidentiem un rev īzijas uz ņēmumiem piem ēro
kvalit ātes nodro šināšanas sist ēmu, kas atbilst vismaz šādiem krit ērijiem:
a) kvalit ātes nodro šināšanas sist ēmai j ābūt veidotai t ā,k at āir neatkar īga no p ārbaud āmajiem apstiprin ā-
tajiem revidentiem un rev īzijas uz ņēmumiem un ir pak ļauta valsts p ārraudz ībai, k āaprakst īts
VIII noda ļā;
b) kvalit ātes uzraudz ības sist ēmai paredz ētajam finans ējumam j ābūt stabilam un bez iesp ējas apstiprin ā-
tiem revidentiem vai rev īzijas uz ņēmumiem to ietekm ēt;
c) kvalit ātes nodro šināšanas sist ēmai ir j āparedz atbilsto ši resursi;
d) person ām, kas veic kvalit ātes nodro šināšanas p ārbaudes, ir j ābūt atbilsto šai profesion ālajai izgl ītībai un
pieredzei ties ību aktos noteikto rev īziju veik šanāun finan šupārskatu sagatavo šanā,kāarīizgājušām
īpašu apm ācību par kvalit ātes nodro šināšanas p ārbaud ēm;
e) p ārbaužu veic ējiīpašu kvalit ātes nodro šināšanas p ārbaužu veik šanai j āizraug ās saska ņāar objekt īvu
proced ūru,kas paredz ēta, lai nodro šinātu to, ka p ārbaužu veic ēju un p ārbaud āmo apstiprin āto revi-
dentu vai rev īzijas uz ņēmumu starp ānav intere šu konflikta;21.9.2006. C 227 E/448 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
f) kvalit ātes nodro šināšanas p ārbaud ēun atlas ītu rev īzijas dokumentu atbilsto šāpārbaud ēir jāiekļauj
novērtējums par rev īzijas uz ņēmuma atbilst ību attiec īgiem rev īzijas standartiem un neatkar ības
pras ībām, par izlietoto l īdzek ļu apjomu un izmanto šanas veidu, par iekas ētajām rev īzijas maks ām
un iek šējo kvalit ātes kontroles sist ēmu;
g) beidzot kvalit ātes nodro šināšanas p ārbaudi, j āsagatavo zi ņojums, kur āiekļauti galvenie secin ājumi par
veikto p ārbaudi;
h) kvalit ātes nodro šināšanas p ārbaudes j āveic vismaz reizi se šos gados;
i) kop ējie kvalit ātes nodro šināšanas sist ēmas rezult āti jāpublic ēik gadus;
j) apstiprin ātajam revidentam vai rev īzijas uz ņēmumam pie ņemam ālaika posm ājāievēro kvalit ātes
pārbaudes veic ēju ieteikumi.
Ja pirm āsd a ļas j) apak špunkt āmin ētos ieteikumus neiev ēro, apstiprin ātajam revidentam vai rev īzijas uz ņē-
mumam vajadz ības gad ījum āpiem ēro disciplin āru atbild ību vai sankcijas, k āmin ēts 30. pant ā.
2. Komisija saska ņāar48. panta 2. punkt āmin ēto proced ūru var pie ņemt izpildes pas ākumus , lai
sekm ētu sabiedr ības uztic ību rev īzijas darbam un nodro šinātu vienotu 1. punkta a), b) un e) l īdz
j) apak špunkta piem ērošanu.
VII NODA ĻA
IZMEKL ĒŠANA UN SANKCIJAS
30. pants
Izmekl ēšanas un sankciju sist ēmas
1. Dal ībvalstis nodro šina, ka ir ieviestas efekt īvas izmekl ēšanas un sankciju sist ēmas, lai konstat ētu,
labotu un nov ērstu ties ību aktos noteikt ās rev īzijas neatbilsto šu veik šanu.
2. Neskarot dal ībvalstu civiltiesisk ās atbild ības sist ēmu, dal ībvalstis paredz efekt īvas,samērīgas unpreven-
tīvas sankcijas apstiprin ātiem revidentiem un rev īzijas uz ņēmumiem, ja tie ties ību aktos noteikto rev īziju
nav veiku ši saska ņāarnoteikumiem, kas pie ņemti, īstenojot šo direkt īvu.
3. Dal ībvalstis nodro šina, ka par veiktajiem pasākumiem vai sankcij ām, ko piem ēro apstiprin ātiem revi-
dentiem vai rev īzijas uz ņēmumiem, atbilsto šāveid āinform ēsabiedr ību. Sankcij āsjāietver ar īiesp ējaanul ēt
apstiprin ājumu.
31. pants
Revidentu atbild ība
Komisija pirms 2006. gada beig ām iesniedz zi ņojumu par to, k āpašreiz sp ēkāesošie valstu noteikumi
par atbild ību saist ībāar ties ību aktos noteikt ās rev īzijas veik šanu ietekm ēEiropas kapit āla tirgus un
apstiprin āto revidentu un rev īzijas uz ņēmumu apdro šināšanas nosac ījumus, zi ņojum āiekļaujot objek-
tīvu anal īzi par finansi ālās atbild ības ierobežojumiem. Komisija attiec īgāgadījum āorganiz ēsabiedrisko
apsprie šanu. Ņemot v ērāšoz i ņojumu, Komisija, ja t āuzskata to par vajadz īgu, iesniedz dal ībvalst īm
ieteikumus.
VIII NODA ĻA
VALSTS P ĀRRAUDZ ĪBA UN REGLAMENT ĒJOŠI NOTEIKUMI
DAL ĪBVALST ĪS
32. pants
Valsts p ārraudz ības principi
1. Dal ībvalstis izveido efekt īvu valsts p ārraudz ības sist ēmu attiec ībāuz apstiprin ātu revidentu un rev ī-
zijas uz ņēmumu darbu, ņemot v ērā2. līdz 7. punkt ānoteiktos principus.21.9.2006. C 227 E/449 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
2. Visiem apstiprin ātiem revidentiem un rev īzijas uz ņēmumiem piem ēro valsts p ārraudz ību.
3. Valsts p ārraudz ības sist ēmu j āvada nepraktiz ējošiem revidentiem, kas ir kompetenti jom ās, kuras sais-
tītas ar ties ību aktos noteikto rev īziju. Dal ībvalstis tom ēr var at ļaut nelielai da ļai praktiz ējošu revidentu
iesaist īties valsts p ārraudz ības sist ēmas vad ībā. To personu atlase, kas b ūs iesaist ītas valsts p ārraudz ības
sistēmas vad ībā,jāveic neatkar īgāun atkl ātāizvirz īšanas proced ūrā.
4. Valsts p ārraudz ības sist ēmai ir j ābūt gal īgajai atbild ībai par šādu darb ību uzraudz ību:
a) apstiprin āto revidentu un rev īzijas uz ņēmumu apstiprin āšana un re ģistrācija;
b) rev īzijas uz ņēmumu un rev īzijas ētikas un iek šējas kvalit ātes kontroles standartu pie ņemšana un
c) t ālākizgl ītības process, kvalit ātes nodro šināšana un izmekl ēšanas un disciplin ārās sist ēmas.
5. Valsts p ārraudz ības sist ēmas īstenot ājiem ir j ābūt ties ībām vajadz ības gad ījum āveikt izmekl ēšanu
attiec ībāuz apstiprin ātiem revidentiem un rev īzijas uz ņēmumiem un ties ībām veikt attiec īgus pas ākumus.
6. Valsts uzraudz ības sist ēmai j ābūtpārskat āmai. Tas ietver ikgad ējo darba programmu un darb ības
pārskatu public ēšanu.
7. Valsts uzraudz ības sist ēma ir atbilsto šijāfinans ē. Kvalit ātes uzraudz ības sist ēmai paredz ētajam finans ē-
jumam j ābūt stabilam un apstiprin ātierevidenti vai rev īzijas uz ņēmumi tonevar ietekm ēt.
33. pants
Valsts p ārraudz ības sist ēmu sadarb ība Kopienas m ērogā
Dalībvalstis nodro šina, ka valsts uzraudz ības sist ēmu reglament ējoši dokumenti sekm ēefekt īvu uzraudz ības
sadarb ību dal ībvalstu vid ūKopienas m ērogā.Šai nol ūkādalībvalstis nosaka iest ādi, kas ir īpaši atbild īga par
sadarb ības nodro šināšanu .
34. pants
Dalībvalstu reglament ējošo noteikumu savstarp ēja atz īšana
1. Dal ībvalstu reglament ējošajos noteikumos iev ēro m ītnes valsts regul ējuma un t ās dal ībvalsts p ārrau-
dzības principu, kur āapstiprin ātais revidents vai rev īzijas uz ņēmums ir apstiprin āts un kur āir revid ējamās
vien ības juridisk āadrese.
2. Attiec ībāuz konsolid ēto p ārskatu ties ību aktos noteikto rev īziju dal ībvalsts, kas pieprasa veikt min ēto
revīziju, nedr īkst apstiprin ātam revidentam vai rev īzijas uz ņēmumam, kas veic ties ību aktos noteikto rev ī-
ziju cit ādalībvalst īreģistrētam meitasuz ņēmumam, paredz ēt papildu pras ības šīs rev īzijas veik šanāattiec ībā
uz re ģistrāciju, kvalit ātes nodro šināšanas p ārbaudi, rev īzijas standartiem un ētikas un neatkar ības princi-
piem.
3. Attiec ībāuz uz ņēmumu, kura v ērtspap īrus tirgo regul ētātirgūcitādalībvalst ī, kur āattiec īgajam uz ņē-
mumam nav juridisk ās adreses, dal ībvalsts, kur āvērtspap īrus tirgo, nedr īkst apstiprin ātam revidentam vai
revīzijas uz ņēmumam, kas veic attiec īgāuzņēmuma gada vai konsolid ēto p ārskatu ties ību aktos noteikto
revīziju, noteikt papildu pras ības min ētās rev īzijas veik šanāattiec ībāuz re ģistrāciju, kvalit ātes nodro ši-
nāšanas p ārbaudi, rev īzijas standartiem un ētikas un neatkar ības principiem.
35. pants
Kompetento iest āžu izvirz īšana
1. Dal ībvalstis izvirza vienu vai vair ākas kompetent ās iest ādes šajādirekt īvāparedz ēto pien ākumu
veik šanai. Dal ībvalstis pazi ņo Komisijai par izvirz ītajām iest ādēm.
2. Kompetento iest āžu darb ība b ūtu jāorganiz ētā, lai izvair ītos no intere šu konfliktiem.21.9.2006. C 227 E/450 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
36. pants
Dienesta nosl ēpums un dalībvalstu reglament ētāsadarb ība
1. Dal ībvalstu kompetent ās iest ādes,kas ir atbild īgas par revidentu apstiprin āšanu, re ģistrāciju, kvali-
tātes nodro šināšanu, kontroli un sankciju piem ērošanu, vajadz ības gad ījum āsadarbojas, lai veiktu attie-
cīgos šajādirekt īvāparedz ētos pien ākumus. Dal ībvalsts kompetent ās iest ādes, kas ir atbild īgas par revi-
dentu apstiprin āšanu, re ģistrāciju, kvalit ātes nodro šināšanu, kontroli un sankciju piem ērošanu, sniedz
palīdzību kompetentaj ām iest ādēm, kas atrodas cit ās dal ībvalst īs.Kompetent ās iest ādes joīpaši apmain ās
ar inform āciju un sadarbojas izmekl ēšanas darb ībās, kas saist ītas ar tiesību aktos noteikto rev īziju
veik šanu .
2. Dienesta nosl ēpuma iev ērošanas pien ākums attiecas uz vis ām person ām, kuras str ādāvai ir str ā-
dājušas kompetentaj ās iest ādēs. Inform āciju, uz ko attiecas dienesta nosl ēpums, nedr īkst izpaust
nevienai citai personai vai iest ādei, iz ņemot gad ījumus, kad to paredz attiec īgās dal ībvalsts normat īvie
un administrat īvie akti.
3. Noteikumi, kas paredz ēti 2. punkt ā, nekav ēkompetent ās iest ādes apmain īties ar konfidenci ālu
inform āciju. Uz inform āciju, kas sniegta šādāapmai ņas ce ļā, attiecas dienesta nosl ēpuma saist ības, ko
piem ēro kompetento iest āžu darbiniekiem un biju šajiem darbiniekiem.
4. Kompetent ās iest ādes p ēc piepras ījuma un bez liekas vilcin āšanās sniedz visu piepras īto inform ā-
ciju 1. punkt āmin ētajām vajadz ībām. Kompetent ās iest ādes, sa ņemot šāda veida piepras ījumu, attiec īgā
gadījum ābez liekas vilcin āšanās veic vajadz īgos pas ākumus, lai sav āktu piepras īto inform āciju. Ja
kompetent āiestāde, kurai nos ūtīts piepras ījums, nevar nekav ējoties sniegt piepras īto inform āciju, t ā
inform ēkompetento iest ādi, kas iesniegusi piepras ījumu, par radu šās situ ācijas iemesliem. Uz šādi
sniegtu inform āciju attiecas dienesta nosl ēpuma saist ības, ko piem ēro to kompetento iest āžu darbinie-
kiem un biju šajiem darbiniekiem, kur ās inform ācija sa ņemta.
Kompetent ās iest ādes var atteikties atbild ēt uz inform ācijas piepras ījumu, ja:
a) šādas inform ācijas nodo šana var ētu nelabv ēlīgi ietekm ēttās valsts suverenit āti, dro šību vai sabie-
drisko k ārtību, kura sa ņēmusi inform ācijas piepras ījumu, vai b ūt pretrun āar valsts dro šības notei-
kumiem vai
b) t ās valsts iest ādes, kura sa ņēmusi inform ācijas piepras ījumu, jau ir uzs ākušas tiesved ību attiec ībā
uz t āmp a šām darb ībām un pret tiem pa šiem apstiprin ātajiem revidentiem un rev īzijas uz ņēmu-
miem, vai
c) t ās valsts kompetent ās iest ādes, kura sa ņēmusi inform ācijas piepras ījumu, jau ir pasludin ājušas
galīgo spriedumu šīm person ām attiec ībāuz t āmp a šām darb ībām.
Neskarot saist ības, kas tiesved ībāattiecas uz iest ādēm, kuras sa ņem inform āciju atbilsto ši 1. punktam,
tāsšo inform āciju var izmantot tikai savu pien ākumu veik šanai saska ņāaršīs direkt īvas darb ības jomu
un administrat īvo tiesved ību vai tiesved ību, kas ir tie ši saist īta ar šo funkciju izpildi.
5. Ja kompetent āiestāde ir p ārliecin āta, ka citas dal ībvalsts teritorij āveic vai ir veiktas darb ības, kas
ir pretrun āaršīs direkt īvas noteikumiem, t āpar to iesp ējami atbilsto šāveid āpazi ņo min ētās citas
dalībvalsts kompetentajai iest ādei. Šīotras dal ībvalsts kompetent āiestāde veic attiec īgus pas ākumus.
Tāpazi ņo inform āciju sniegu šajai kompetentajai iest ādei šo pas ākumu izn ākumu un, cik vien iesp ē-
jams, inform ēto par b ūtiskiem faktiem izmekl ēšanas gait ā.
6. Vienas dal ībvalsts kompetent āiestāde var ar īpiepras īt, lai izmekl ēšanu citas dal ībvalsts teritorij ā
veic šīs citas dal ībvalsts kompetent āiestāde.
Tāvar ar īpiepras īt, lai da ļai tās person ālaļauj l īdz ar min ētās citas dal ībvalsts kompetent ās iest ādes
person ālu piedal īties izmekl ēšanas gait ā.
Izmekl ēšanu vis ātās garum āuzrauga dal ībvalsts, kuras teritorij āizmekl ēšanu veic.21.9.2006. C 227 E/451 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
Kompetent ās iest ādes var atteikties r īkoties atbilsto ši piepras ījumam veikt izmekl ēšanu, k āparedz ētsšā
punkta pirmaj ādaļā, vai piepras ījumam ļaut citas dal ībvalsts kompetent ās iest ādes person ālam piedal ī-
ties to veikt āizmekl ēšanā,kāparedz ētsšāpunkta otraj ādaļā,j a šāda izmekl ēšana var nelabv ēlīgi
ietekm ēttās valsts suverenit āti, dro šību vai sabiedrisko k ārtību, kura sa ņēmusi piepras ījumu, vai ja t ās
valsts iest ādes, kura sa ņēmusi piepras ījumu, jau ir uzs ākušas tiesved ību attiec ībāuz t āmp a šām
darb ībām un pret t āmp a šām person ām, vai ja t ās valsts kompetent ās iest ādes, kura sa ņēmusi piepras ī-
jumu, jau ir pasludin ājušas gal īgo spriedumu šādām person āmt op a šu darb ību sakar ā.
7. Lai sekm ētu kompetento iest āžu sadarb ību, Komisija saska ņā ar 48. panta 2. punkt āmin ēto
proced ūru var pie ņemt izpildes pas ākumus attiec ībāuz inform ācijas apmai ņas proced ūrāmu np ārro-
bežu izmekl ēšanas k ārtību, kas paredz ēta 2. l īdz 4. punkt ā.
IX NODA ĻA
IECEL ŠANA, ATST ĀDIN ĀŠANA UN SAZI ŅA
37. pants
Apstiprin āto revidentu un rev īzijas uz ņēmumu iecel šana
1. Apstiprin āto revidentu vai rev īzijas uz ņēmumu iece ļrevid ējamās vien ības akcion āruvai biedru
pilnsapulc ē.
2. Dal ībvalstis dr īkst pie ļaut alternat īvu k ārtību vai vieno šanās attiec ībāuz apstiprin ātārevidenta
vai rev īzijas uz ņēmuma apstiprin āšanu, ja vien šāda k ārtība vai vieno šanās ir izstr ādāta tā, lai nodro ši-
nāta apstiprin ātārevidenta vai rev īzijas uz ņēmuma neatkar ību no revid ējam ās vien ības p ārvaldes vai
vadības strukt ūras locek ļiem, kas ir izpildvaras locek ļi.
38. pants
Apstiprin āto revidentu vai rev īzijas uz ņēmumu atst ādināšana un
atkāpšanās
1. Dal ībvalstis nodro šina, ka apstiprin ātos revidentus vai rev īzijas uz ņēmumus var atst ādināt tikai tad, ja
tam ir pamatots iemesls; viedok ļua t šķirības par gr āmatved ības metod ēm vai rev īzijas proced ūrām nav
uzskat āmas par pamatotu atst ādināšanas iemeslu.
2. Dal ībvalstis nodro šina, ka revid ējamāvien ībaun apstiprin ātais revidents vai rev īzijas uz ņēmums
inform ēiestādi vai iest ādes, kas ir atbild īgas par valsts uzraudz ību, par revidenta vai rev īzijas uz ņēmuma
atstādināšanu vai atk āpšanos tāapstiprin ājuma termi ņā, sniedzot atbilsto šu skaidrojumu par attiec īgajiem
iemesliem.
39. pants
Noteikumu piem ērošana ārpussaraksta sabiedrisko intere šu organiz ācijām
Dal ībvalstis var nepiem ērot sabiedriskas noz īmes uz ņēmumiem, kuri nav laidu ši apgroz ībāpārvedamus
vērtspap īrus, ko at ļauts tirgot regul ētātirgūDirekt īvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apak š-
punkta noz īmē, un to apstiprin ātajam revidentam(-iem) vai rev īzijas uz ņēmumam(-iem) vienu vai
vair ākas šajānoda ļāparedz ētās pras ības.21.9.2006. C 227 E/452 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
X NODA ĻA
ĪPAŠI NOTEIKUMI TIES ĪBU AKTOS NOTEIKTAJAI REV ĪZIJAI
SABIEDRISKAS NOZ ĪMES UZ ŅĒMUMOS
40. pants
Ziņojums par p ārredzam ību
1. Dal ībvalstis nodro šina, ka apstiprin ātie revidenti vai revīzijas uz ņēmumi, kas veic ties ību aktos
noteikto rev īziju(-as) sabiedriskas noz īmes uz ņēmumos, trīsm ēnešus pirms katra finan šu gada beig ām
public ēsavātīmek ļa vietn ēikgad ējo zi ņojumu par p ārredzam ību, kur āiekļauta vismaz šāda inform ācija:
a) juridisk ās strukt ūras un īpašumties ību apraksts;
b) ja rev īzijas uz ņēmums ir uz ņēmumu t īkla da ļa,šātīkla apraksts un t ātiesiskais un struktur ālais regul ē-
jums;
c) rev īzijas uz ņēmuma vad ības strukt ūrasapraksts ;
d) rev īzijas uz ņēmuma iek šējās kvalit ātes kontroles sist ēmas apraksts un administrat īvas vai p ārvaldes
iestādes izzi ņa par uz ņēmuma darb ības efektivit āti;
e) nor āde uz laiku, kad p ēdējo reizi veikta 29. pant āmin ētākvalit ātes nodro šināšanas p ārbaude;
f) to sabiedriskas noz īmes uz ņēmumu saraksts, kuros rev īzijas uz ņēmums p ēdējāgada laik āveicis ties ību
aktos noteikto rev īziju;
g) pazi ņojums par rev īzijas uz ņēmuma neatkar ības nodro šināšanas praksi, kas ar īliecina, ka ir veikta
iekšējāpārbaude par atbilst ību neatkar ības nodro šināšanas principiem;
h) pazi ņojums par rev īzijas uz ņēmuma politiku attiec ībāuz apstiprin āto revidentu 13. pant āmin ēto tālā-
kizgl ītības procesu;
i) inform ācija par finans ēm, kas liecina par uz ņēmuma noz īmību, piem ēram, kop ējais apgroz ījums, kas
sadal īts atbilsto ši maks ām par gada p ārskatu un konsolid ēto p ārskatu ties ību aktos noteikto rev īziju un
maks ām par citiem nodro šinājuma pakalpojumiem, konsult ācijām nodok ļu jaut ājumos un citiem ar
revīziju nesaist ītiem pakalpojumiem;
j) inform ācija par partneru atalgojuma pamatu.
Dal ībvalstis var iz ņēmuma gad ījumos nepiem ērot f) apak špunkt āmin ēto pras ību, cikt āl vajadz īgs, lai
mazin ātu nenov ēršamus un b ūtiskus draudus k ādas personas dro šībai.
2. Zi ņojumus par p ārredzam ībuatkar ībāno apst ākļiem paraksta apstiprin ātais revidents vai revīzijas
uzņēmums. To , piem ēram, var izdar īt ar elektronisku parakstu Direkt īvas 1999/93/EK 2. panta 1. punkta
nozīmē.
41. pants
Rev īzijas komiteja
1. Sabiedriskas noz īmes uz ņēmumos ir rev īzijas komiteja. Dal ībvalstis nosaka, vai rev īzijas komiteju
jāveido pārvaldes strukt ūras locek ļiem, kas nav izpildvaras locek ļi,un/vai uzraudz ības strukt ūras locek ļiem,
un/vai locek ļiem, kurus iec ēlusi revid ējam ās vien ības akcion āru pilnsapulce. Vismaz viens rev īzijas
komitejas loceklis ir neatkar īgsun ar zināšanāmg r āmatved ībāun/vai rev īzijā.
Dal ībvalstis var ļaut, lai sabiedriskas noz īmes uz ņēmumos, kas atbilst Direkt īvas 2003/71/EK (1)
2. panta 1. punkta f) apak špunkta krit ērijiem, rev īzijas komitejai pie šķirtās pilnvaras var īstenot admi-
nistrat īvāvai p ārvaldes strukt ūra, ar nosac ījumu, ka tad, ja šādas strukt ūras priek šsēdētājs ir izpild-
varas loceklis, vi ņšvai vi ņa nepilda rev īzijas komitejas priek šsēdētāja pien ākumus.21.9.2006. C 227 E/453 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
(1)Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direkt īva 2003/71/EK par prospektu, kur šjāpublic ē,
publiski pied āvājot v ērtspap īrus vai at ļaujot to tirdzniec ību ( OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.).
2. Neskarot administrat īvās, p ārvaldes vai uzraudz ības strukt ūras locek ļu atbild ību vai citu to
locek ļu atbild ību, kurus iec ēlusi revid ējam ās vien ības akcion āru kopsapulce, revīzijas komiteja cita starp ā
veic šādas funkcijas:
a) uzrauga finan šupārskatu sagatavo šanas procesu;
b) uzrauga uz ņēmuma iek šējās kontroles, vajadz ības gad ījum āiekšējās rev īzijas un riska p ārvald ības
sistēmas efektivit āti;
c) uzrauga gada p ārskatu un konsolid ēto p ārskatu ties ību aktos noteikto rev īziju;
d) p ārbauda un uzrauga apstiprin ātārevidenta vai rev īzijas uz ņēmuma neatkar ību un jo īpaši papildu
pakalpojumu snieg šanu revid ējamai vien ībai;
3. Sabiedriskas noz īmes uz ņēmumos administrat īvās strukt ūras vai uzraudz ības padomes ierosin ā-
juma iecelt amat āapstiprin ātu revidentu vai rev īzijas uz ņēmumu pamat āir rev īzijas komitejas
ieteikums.
4. Apstiprin ātam revidentam vai rev īzijas uz ņēmumam ir j āziņo rev īzijas komitejai par ties ību aktos
noteiktaj ārevīzijākonstat ētajiem svar īgākajiem jaut ājumiem, jo īpaši par iek šējās kontroles b ūtisk ām
nepiln ībām saist ībāar finan šupārskatu sagatavo šanas procesu.
5. Dal ībvalstis var at ļaut vai nolemt, ka 1. l īdz 4. punkta noteikumi neattiecas uz sabiedriskas
nozīmes uz ņēmumiem, kuros ir rev īzijas komitejai l īdzīga strukt ūra, kas izveidota un darbojas saska ņā
ar taj ādalībvalst īspēkāesošajiem noteikumiem, kur ārevid ējam āvien ība ir re ģistrēta.Šādāgadījum āš ī
vien ība dara zin āmu, kura strukt ūra veic šīs funkcijas un k ātāir veidota.
6. Dal ībvalstis var paredz ēt atk āpi no pien ākuma izveidot rev īzijas komiteju:
a) sabiedriskas noz īmes uz ņēmumos, kas ir meitasuz ņēmumi, k ādefin ēts Direkt īvas 83/349/EEK
1. pant ā,j au z ņēmums kopum āatbilst 1. l īdz 4. punkta pras ībām;
b) sabiedriskas noz īmes uz ņēmumos, kas ir kolekt īvu ieguld ījumu uz ņēmumi Direkt īvas 85/611/EEK
1. panta 2. punkta noz īmē; dal ībvalstis var ar īatbr īvot no šīpien ākuma t ādus sabiedriskas noz īmes
uzņēmumus, kuru vien īgais m ērķis ir publiski ieg ūta kapit āla kolekt īva ieguld īšana, kuri darbojas
pēc riska sadal īšanas principa un kuri necen šas ieg ūt juridisku vai vad ības kontroli p ār savu pama-
tieguld ījumu veic ējiem, ja vien šos kolekt īvu ieguld ījumu uz ņēmumus ir apstiprin ājušas un
pārrauga kompetent ās iest ādes un ja tiem ir depozit ārijs, kur šveic funkcijas, kas l īdzvērtīgas
Direkt īvā85/611/EEK noteiktaj ām;
c) sabiedriskas noz īmes uz ņēmumos, kuri nodarbojas tikai ar t ādu uz akt īviem balst ītu v ērtspap īru
emit ēšanu, kas defin ēti 2. panta 5. punkt āKomisijas 2004. gada 29. apr īļa Regul ā(EK)
Nr. 809/2004, ar ko īsteno Direkt īvu 2003/71/EK (1);šādos gad ījumos dal ībvalstis prasa attiec ī-
gajai revid ējamai vien ībai atkl āti izskaidrot iemeslus, kuru d ēļtāuzskata, ka tai nav j āizveido rev ī-
zijas komiteja vai ka k āda administrat īva vai p ārraudz ības iest āde nav j āpilnvaro veikt šajāvien ībā
revīzijas komitejas funkcijas;
d) kred ītiest ādēs Direkt īvas 2000/12/EK 1. panta 1. punkta noz īmē, kuru akcijas ne ļauj laist apgro-
zībādalībvalstu regul ētātirgūDirekt īvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apak špunkta noz īmē
un kuras past āvīgi un atk ārtoti ir emit ējušas tikai par āda v ērtspap īrus, ar nosac ījumu, ka kop ējā
visu šādu par āda v ērtspap īru nomin ālvērtība nep ārsniedz 100 000 000 euro un ka tie nav public ē-
juši prospektu saska ņāar Direkt īvu 2003/71/EK.21.9.2006. C 227 E/454 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
(1) OJ L 149, 30.4.2004, 1. lpp.
42. pants
Neatkar ība
1. Papildus 22. un 24. pant āizklāstītajiem noteikumiem dal ībvalstis nodro šina, ka apstiprin ātais revi-
dents vai rev īzijas uz ņēmums, kas sabiedriskas noz īmes uz ņēmumos veic ties ību aktos noteikto rev īziju :
a) katru gadu rev īzijas komitejai rakstveid āapstiprina savu neatkar ību no revid ējam āsabiedriskas
nozīmes uz ņēmuma;
b) katru gadu rev īzijas komitejai zi ņo par jebk ādiem papildu pakalpojumiem, kas sniegti revid ējamajai
vien ībai, un
c) apspriež ar rev īzijas komiteju draudus, kas v ērsti pret apstiprin ātārevidenta vai rev īzijas uz ņē-
muma neatkar ību, k āarīdrošības pas ākumus, kas veikti, lai šos draudus nov ērstu, k āto doku-
ment ējis apstiprin ātais revidents vai rev īzijas uz ņēmums saska ņāar 22. panta 3. punktu;
2. Dal ībvalstis nodro šina, ka galvenais rev īzijas partneris, kas ir atbild īgs par ties ību aktos noteikt ās
revīzijas veik šanu, maksim ālais laika posms šajāamat āir septi ņi gadi no apstiprin āšanas datuma un
minim ālais laika posms, kad tam ir atkal at ļauts piedal īties revid ējam ās vien ības rev īzijā,ir divi gadi.
3. Apstiprin ātais revidents vai galvenais rev īzijas partneris, kas veic ties ību aktos noteikto rev īziju
revīzijas uz ņēmuma v ārdā, nedr īkst ie ņemt svar īgu p ārvald ības amatu revid ējam āvien ībā, pirms nav
pagājuši vismaz divi gadi kop šviņa(-s) k āapstiprin āta revidenta(-es) vai galven ā(-s) rev īzijas part-
nera(-es) atk āpšanās no darba rev īzijā.
43. pants
Kvalit ātes nodro šināšana
Attiec ībāuz apstiprin ātajiem revidentiem un rev īzijas uz ņēmumiem, kas veic sabiedriskas noz īmes uz ņē-
mumu ties ību aktos noteikto rev īziju, 29. pant āmin ētākvalit ātes p ārbaude ir j āveic vismaz reizi tr īsgados .
XINODA ĻA
STARPTAUTISKIE ASPEKTI
44. pants
Trešo valstu revidentu apstiprin āšana
1. Dalībvalsts kompetent ās iest ādes, savstarp ēji vienojoties, var par apstiprin āto revidentu apstiprin āt
trešās valsts revidentu ,ja min ētāpersona ir sniegusi pier ādījumus ,ka vi ņšvai vi ņa atbilst pras ībām, kas
līdzvērtīgas 4. un 6. l īdz 13. pant ā.
2. Dal ībvalsts kompetent ās iest ādes pirms apstiprin ājuma pie šķiršanas tre šās valsts revidentam, kur š
atbilst 1. punkta pras ībām, piem ēro 14. pant āmin ētās pras ības.
45. pants
Trešo valstu revidentu un rev īzijas vien ību re ģistrācija un uzraudz ība
1. Dal ībvalsts kompetent ās iest ādes saska ņāar 15. l īdz 17. pantu re ģistrēvisus tre šo valstu revidentus
un rev īzijas vien ības, kas iesniedz rev īzijas zi ņojumu par t ādaārpus Kopienas reģistrētauzņēmuma gada
un konsolid ētajiem p ārskatiem, kura pārvedami vērtspap īri ir laisti apgroz ībāattiec īgās dal ībvalsts regul ētā
tirgūDirekt īvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apak špunkta nozīmē,i zņemot gad ījumus, kad
uzņēmums emit ētikai par āda v ērtspap īrus, kurus ļauj laist apgroz ībādalībvalsts regul ētātirgūDirek-
tīvas 2004/109/EK (1)(pārredzam ība) 2. panta 1. punkta b) apak špunkta noz īmēun kuru vien ības
nomin ālvērtība ir vismaz 50 000 euro vai, ja par āda v ērtspap īrus nov ērtēcitāvalūtā, emit ēšanas dien ā
ir līdzvērtīga vismaz 50 000 euro.21.9.2006. C 227 E/455 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
(1)Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direkt īva 2004/109/EK par atkl ātības pras ību
saska ņošanu attiec ībāuz inform āciju par emitentiem, kuru v ērtspap īrus at ļauts tirgot regul ētātirgū(OV L 390,
31.12.2004., 38. lpp.).
2. Piem ēro 18. un 19. panta noteikumus.
3. Dal ībvalstis iek ļauj reģistrētos tre šo valstu revidentus un rev īzijas uz ņēmumus savāpārraudz ības
sistēmā, kvalit ātes nodro šināšanas sist ēmā, izmekl ēšanas un sankciju piem ērošanas sist ēmā.Dal ībvalstis
var atbr īvot tre šās valst īsr eģistrētus revidentus un rev īzijas vien ības no savas kvalit ātes nodro šināšanas
sistēmas piem ērošanas tiem, ja k āda cita dal ībvalsts vai tre šās valsts kvalit ātes nodro šināšanas sist ēma,
kas atz īta par l īdzvērtīgu saska ņāar 46. pantu, p ēdējo tr īs gadu laik ājau ir veikusi min ētātrešās valsts
revidenta vai rev īzijas vien ības kvalit ātes p ārbaudi.
4. Neskarot 46. pantu, rev īzijas zi ņojumiem par 1. punkt āmin ētajiem gada p ārskatiem vai konsolid ēta-
jiem p ārskatiem, ko sagatavoju šitrešo valstu revidenti vai rev īzijas uz ņēmumi , kuri nav re ģistrēti attiec ī-
gajādalībvalst ī, nav likum īga sp ēkašajādalībvalst ī.
5. Dal ībvalstis var re ģistrēt tre šo valstu rev īzijas uz ņēmumus tikai gad ījum ā, ja:
a) tie atbilst pras ībām, kas l īdzvērtīgas 3. panta 3. punkt āmin ētajāmpras ībām;
b) trešās valsts rev īzijas vien ības administrat īvās vai p ārvaldes strukt ūras locek ļu vair ākums atbilst
pras ībām, kas l īdzvērtīgas 4. l īdz 10. pant āmin ētajām pras ībām;
c) trešās valsts revidents, kas veic rev īziju trešās valsts revīzijas vien ības v ārdā, atbilst pras ībām, kas
līdzvērtīgas 4. l īdz 10. punkt āmin ētajām pras ībām;
d) 1. punkt āmin ētās gada p ārskatu vai konsolid ēto p ārskatu rev īzijas veic saska ņāar starptautiskiem rev ī-
zijas standartiem, k āmin ēts 26. pant ā,kāarīsaska ņāar22., 24. un 25. pant āmin ētajām pras ībām
vai l īdzvērtīgiem standartiem un pras ībām;
e) tie public ēsavātīmek ļa vietn ēziņojumu par p ārredzam ību, kur āietverta 40. pant āmin ētāinform ācija,
vai tie atbilst l īdzvērtīgām inform ācijas izpau šanas pras ībām.
6. Lai nodro šinātu vienotu 5. punkta d) apak špunkta piem ērošanu, šajāapak špunkt āmin ēto atbil-
stību nov ērtēKomisija, sadarbojoties ar dal ībvalst īm, un Komisija par to lemj saska ņāar 48. panta
2. punkt āmin ēto proced ūru. Ja no Komisijas nav sa ņemts šāds l ēmums, dal ībvalstis var nov ērtēt
1. punkt āmin ēto atbilst ību, kam ēr par to nav pie ņēmusi l ēmumu Komisija.
46. pants
Atk āpes l īdzv ērtīgu pras ību gad ījum ā
1. Dalībvalstis var, savstarp ēji vienojoties, nepiem ērot vai p ārveidot 45. panta 1. un 3. punkt āmin ētās
pras ības tikai tad, ja uz konkr ētajāmtrešās valsts rev īzijas vien ībām vai tre šās valsts revidentiem attiecas
trešās valsts p ārraudz ības, kvalit ātes nodro šināšanas, izmekl ēšanas un sankciju piem ērošanas sist ēmas, kas
atbilst 29., 30. un 31. pant āmin ētajāmpras ībām.
2. Lai nodro šinātu vienotu 1. punkta piem ērošanu, šajāpunkt āmin ēto atbilst ību nov ērtēKomisija,
sadarbojoties ar dal ībvalst īm, un Komisija par to lemj saska ņā ar 48. panta 2. punkt āmin ēto
proced ūru. Dal ībvalstis var nov ērtēt 1. punkt āmin ēto atbilst ību vai pa ļauties uz citu dal ībvalstu
vērtējumiem, kam ēr Komisija nav pie ņēmusi k ādu l ēmumu. Ja Komisija nolemj, ka 1. punkt āmin ētā
atbilst ības pras ība nav iev ērota, t āvar at ļaut attiec īgajām rev īzijas vien ībām atbilsto šāpārejas period ā
turpin āt veikt rev īziju saska ņāar attiec īgās dal ībvalsts pras ībām.
3. Dal ībvalstis pazi ņo Komisijai:
a) savu 2. punkt āmin ētās atbilst ības nov ērtējumu; un
b) pamatojoties uz 1. punktu, galvenos sadarb ības elementus ar tre šo valstu valsts p ārraudz ības, kvali-
tātes nodro šināšanas, izmekl ēšanas un sankciju sist ēmām.21.9.2006. C 227 E/456 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
47. pants
Sadarb ība ar tre šo valstu kompetentaj ām iest ādēm
1. Dal ībvalstis var ļaut nodot tre šās valsts kompetentaj ām iest ādēm rev īzijas darba dokumentus vai citus
dokumentus, kas ir to apstiprin āto revidentu vai rev īzijas uz ņēmumu r īcībā, ar nosac ījumu, ka:
a) šie rev īzijas darba dokumenti vai citi dokumenti attiecas uz t ādu uz ņēmumu rev īziju, kas attiec īgajā
trešāvalst īir laidu ši apgroz ībāvērtspap īrus vai kas veido da ļu no koncerna, kur šattiec īgajātrešā
valst īizdod ties ību aktos noteiktos konsolid ētos p ārskatus;
b) šādu nodo šanu veic caur attiec īgās valsts kompetentaj ām iest ādēm, kuras to nodod min ētās tre šās
valsts kompetentaj ām iest ādēmu np ēc to piepras ījuma;
c) attiec īgās tre šās valsts kompetent ās iest ādes atbilst pras ībām, kas saska ņāar 3. punktu ir atz ītas par
atbilsto šām;
d) attiec īgās kompetent ās iest ādes ir vienoju šās par sadarb ības noteikumiem uz savstarp īguma pamata;
e) personas datu nodo šana tre šai valstij notiek saska ņāar IV sada ļu Direkt īvā95/46/EK.
2. Sadarb ības noteikumi, kas min ēti 1. punkta d) apak špunkt ā, nodro šina, ka:
a) kompetent ās iest ādes sniedz rev īzijas darba dokumentu un citu dokumentu piepras ījuma pamatojumu;
b) uz person ām, kas nodarbin ātas vai k ādreiz biju šas nodarbin ātas t ās tre šās valsts kompetentaj ās iest ādēs,
kuras sa ņem attiec īgo inform āciju, attiecas dienesta nosl ēpuma saist ības;
c) attiec īgās tre šās valsts kompetent ās iest ādes dr īkst izmantot rev īzijas darba dokumentus un citus
saņemtos dokumentus tikai to savu valsts p ārraudz ības, kvalit ātes nodro šināšanas un izmekl ēšanas
darb ību veik šanai, kas atbilst pras ībām, kuras l īdzvērtīgas 29., 30. un 32. pant ānoteiktaj ām;
d) var atteikt atbild ēt uz tre šās valsts kompetent ās iest ādes piepras ījumu sniegt apstiprin ātu revidentu vai
revīzijas uz ņēmumu r īcībāesošus rev īzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, ja šo darba doku-
mentu vai citu dokumentu snieg šana var nelabv ēlīgi ietekm ēt Kopienas vai attiec īgās dal ībvalsts suvere-
nitāti, dro šību vai sabiedrisko kart ību vai ja attiec īgās dal ībvalsts iest ādes jau ir uzs ākušas tiesved ību
attiec ībāuz t āmp a šām darb ībām un pret t āmp a šām person ām.
3. Par atbilst ību, kas min ēta 1. punkta c) apak špunkt ā,jālemj Komisijai saska ņāar48. panta 2. punkt ā
min ēto proced ūru, lai veicin ātu kompetento iest āžu sadarb ību. Atbilst ības nov ērtējumu veic sadarb ībāar
dalībvalst īmu nt āpamat āir36. panta pras ības vai p ēcbūtības l īdzvērtīgi darb ības rezult āti. Dal ībvalstis
veic vajadz īgos pas ākumus, lai nodro šinātu atbilst ību Komisijas l ēmumam.
4. Iz ņēmuma gad ījumos un, atk āpjoties no 1. punkta, dal ībvalstis var ļaut to apstiprin ātiem revidentiem
un rev īzijas uz ņēmumiem nodot rev īzijas darba dokumentus un citus dokumentus tie ši tre šās valsts kompe-
tentaj ām iest ādēm, ar nosac ījumu, ka:
a) šīs tre šās valsts kompetent ās iest ādes ir uzs ākušas izmekl ēšanu;
b) šāda dokumentu nodo šana nav pretrun āar saist ībām, kas apstiprin ātiem revidentiem un rev īzijas uz ņē-
mumiem j āievēro attiec ībāuz rev īzijas darba dokumentu un citu dokumentu nodo šanu savas valsts
kompetentajai iest ādei;
c) ir noteikumi, kuros reglament ēta sadarb ība ar attiec īgās tre šās valsts kompetentaj ām iest ādēmu n
saska ņāar kuriem dal ībvalsts kompetent ās iest ādes savuk ārt var tie ši piek ļūt min ētās tre šās valsts rev ī-
zijas uz ņēmumu rev īzijas darba dokumentiem un citiem dokumentiem;
d) piepras ījuma iesniedz ēja tre šās valsts kompetent āiestāde iepriek šinform ēattiec īgās dal ībvalsts kompe-
tento iest ādi par apstiprin āto revidentu vai rev īzijas uz ņēmumu, uz ko attiecas tie šais inform ācijas
piepras ījums, nor ādot iemeslus;
e) ir iev ēroti 2. punkt āmin ētie nosac ījumi.21.9.2006. C 227 E/457 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
5. Komisija var saska ņāar48. panta 2. punkt āmin ēto proced ūrupreciz ēt4. punkt āmin ētos iz ņēmuma
gadījumus, lai veicin ātu kompetento iest āžu sadarb ību un nodro šinātu vienotu attiec īgāpunkta
piem ērošanu.
6. Dal ībvalstis dara Komisijai zin āmus 1. un 4. punkt āmin ētos sadarb ības noteikumus.
XII NODA ĻA
PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
48. pants
Komiteja
1. Komisijai pal īdz rev īziju reglament ējoša komiteja ( še turpm āk “Komiteja”), kur ādarbojas dal ībvalstu
pārstāvji un kuras priek šsēdētājs(-a) ir Komisijas p ārstāvis(-e).
2. Ja izdara atsauci uz šo punktu, piem ēro L ēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pant ānoteikto regulat īvo
proced ūru, iev ērojot t ās 8. pantu.
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkt āmin ētais laika posms ir tr īsmēneši.
3. Neskarot jau pie ņemtos īsteno šanas pas ākumus un ne ņemot v ērā26. panta noteikumus, p ēc tam,
kad ir pag ājuši divi gadi p ēcšīs direkt īvas pie ņemšanas un v ēlākais 2008. gada 1. apr īlī, atliek to direk-
tīvas noteikumu piem ērošanu, kuros saska ņāar 2. punktu paredz ēts pie ņemt tehniskos noteikumus,
groz ījumus un l ēmumus. Saska ņā ar Komisijas priek šlikumu Eiropas Parlaments un Padome var
atjaunot attiec īgos noteikumus atbilst īgi L īguma 251. pant ānoteiktajai proced ūrai, un šajānolūkāabas
iestādes p ārskata tos pirms iepriek šmin ētātermi ņa beig ām vai datuma.
4. Komiteja apstiprina savu reglamentu.
49. pants
Direkt īvas 78/660/EEK un Direkt īvas 83/349/EEK groz ījumi
1. Direkt īvu 78/660/EEK groza šādi:
a) t ās 43. panta 1. da ļāiekļaujšādu punktu:
“15) atsevi šķi nor ādītas attiec īgāfinan šu gad āsaņemt āskopējāsmaksas , ko apstiprin ātais revidents vai
revīzijas uzņēmums piepras ījispar gada p ārskatu ties ību aktos noteikto rev īziju, kopējāsmaksas,
kas piepras ītas par citiem nodro šinājuma pakalpojumiem, kopējās maksas par konsult ācijām
nodok ļu jom āunkopējās maksas, kas piepras ītas par citiem ar rev īziju nesaist ītiem pakalpoju-
miem.
Dal ībvalstis var paredz ēt, ka šīpras ība neattiecas uz uz ņēmumiem, kas ir iek ļauti konsolid ē-
tajos p ārskatos, kuri j āsagatavo saska ņāar Direkt īvas 83/349/EEK 1. pantu, ja šāda inform ā-
cija ir sniegta šo konsolid ēto p ārskatu pielikum ā.”
b) direkt īvas 44. panta 1. punktu aizvieto ar šādu:
“1. Dal ībvalstis var ļaut 11. pant āmin ētajiem uz ņēmumiem sagatavot sa īsinātupārskatu pielikumu ,
nesniedzot 43. panta 1. punkta 5. l īdz 12. apak špunkt ā, 14. apak špunkta a) da ļāun 15. apak špunkt ā
norādīto inform āciju. Tom ērpielikum āir jāatklāj 43. panta 1. punkta 6. apak špunkt ānoteikt āinform ā-
cija par visiem attiec īgajiem jaut ājumiem.”
c) direkt īvas 45. panta 2. punktu aizvieto ar šādu:
“2. Šīpanta 1. punkta b) apak špunkts attiecas ar īuz 43. panta 1. punkta 8) apak špunkt ā
noteikto inform āciju.
Dal ībvalstis var at ļaut 27. pant āmin ētajiem uz ņēmumiem nesniegt 43. panta 1. punkta 8) apak š-
punkt ānoteikto inform āciju. Dal ībvalstis var ar īatļaut 27. pant āmin ētajiem uz ņēmumiem
nesniegt 43. panta 1. punkta 15) apak špunkt ānoteikto inform āciju, ja šādu inform āciju sniedz
valsts p ārraudz ības sist ēmai, kura min ēta [Astot āsu z ņēmējdarb ības ties ību direkt īvas] 32. pant ā,
pēcšīspārraudz ības sist ēmas piepras ījuma.”21.9.2006. C 227 E/458 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV
2. Direkt īvas 83/349/EEK 34. pant āiekļaujšādu punktu:
“16) atsevi šķi nor ādītas attiec īgāfinan šu gad āsaņemt āskopējāsmaksas , ko apstiprin ātais revidents vai
revīzijas uzņēmums piepras ījispar konsolid ēto p ārskatu ties ību aktos noteikto rev īziju, kopējās
maksas, kas piepras ītas par citiem nodro šinājuma pakalpojumiem, kopējās maksas par konsult ā-
cijām nodok ļu jom āun kopējās maksas, kas piepras ītas par citiem ar rev īziju nesaist ītiem
pakalpojumiem.”
50. pants
Direkt īvas 84/253/EEK atcel šana
Direkt īva 84/253/EEK vairs nav sp ēkāno54. pant ānorādītās dienas. Atsauces uz atcelto direkt īvu uzskata
par atsauc ēmu z šo direkt īvu.
51. pants
Pārejas noteikums
Uzskata, ka apstiprin ātie revidenti un rev īzijas uz ņēmumi, ko dal ībvalsts kompetent ās iest ādes apstiprin ā-
jušas saska ņāar Direkt īvas 84/253/EEK noteikumiem, pirms st ājušies sp ēkā53. panta 1. punkta noteikumi,
ir apstiprin āti saska ņāaršīs direkt īvas noteikumiem.
52. pants
Oblig ātāsaska ņošana
Dal ībvalstis, kas pieprasa veikt ties ību aktos noteikto rev īziju, dr īkst paredz ēt stingr ākas pras ības, ja
vien šīs direkt īvas tekst ānav nor ādīts cit ādi.
53. pants
Transpon ēšana
1. Dal ībvalstis … (**) pie ņem un public ēnoteikumus, kas vajadz īgi, lai nodro šinātu atbilst ībušai direk-
tīvai. Dal ībvalstis par to nekav ējoties pazi ņo Komisijai.
2. Kad dal ībvalstis pie ņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direkt īvu vai šādu atsauci pievieno
to ofici ālajai publik ācijai. Dal ībvalstis nosaka, k āizdar āmas šādas atsauces.
3. Dal ībvalstis dara Komisijai zin āmus tos savu svar īgāko ties ību aktu noteikumus, ko t ās pie ņēmušas
jom ā, uz kuru attiecas šīdirekt īva.
54. pants
Stāšanāss p ēkā
Šīdirekt īva st ājas sp ēkādivdesmitaj ādien āpēctās public ēšanas “ Eiropas Savien ības Ofici ālajāVēstnes ī”.
55. pants
Šīdirekt īva ir adres ēta dal ībvalst īm.
…, …
Eiropas Parlamenta v ārdā
priek šsēdētājsPadomes v ārdā
priek šsēdētājs
(**) 24 m ēnešu laik āpēcšīs direkt īvas st āšanāss p ēkā.21.9.2006. C 227 E/459 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2005. gada 28. septembrisLV