Ukrainas austrumos notikušā konflikta un šīs valsts ekonomiskās un finanšu situācijas būtiskas pasliktināšanās dēļ MFP atbalsts 2014. gadā sasniedza vēl nepieredzētu līmeni. Laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam Ukrainai trīs MFP darbību ietvaros tika piešķirti EUR 3,4 miljardi aizdevumu veidā, no kuriem EUR 2,21 miljards tika izmaksāts līdz 2015. gada decembrim. Tā ir lielākā finansiālā palīdzība, kāda jebkad piešķirta ārpuskopienas valstij tik īsā laikposmā.

Gruzija — šī ir otrā no divām ES 2008. gadā apsolītajām MFP darbībām, ko likumdevēji apstiprināja 2013. gada augustā. Tās apmērs ir EUR 46 miljoni, no kuriem pusi izsniegs aizdevumu veidā, pusi — dotāciju veidā. Pirmās daļas dotācijas elements (EUR 13 miljoni) tika izmaksāts 2015. gada janvārī, bet aizdevumu daļa (EUR 10 miljoni) — aprīlī. Tā kā Gruzija ir īstenojusi ar ES noslēgtajā saprašanās memorandā atrunātos politikas pasākumus, otrās daļas izmaksa (EUR 23 miljonu apmērā) ir plānota 2016. gadā, ja SVF programmas īstenošana turpināsies, kā plānots.

ES 2013. gada augustā pieņēma MFP Gruzijai līdz EUR 46 miljonu apmērā, no kuras pusi veidoja dotācijas, pusi — aizdevumi un kuru paredzēts izmaksāt divās vienādās daļās. Šī ir otrā no divām vienāda apmēra MFP darbībām, ko ES apņēmās nodrošināt 2008. gada oktobrī Briselē notikušajā starptautiskajā līdzekļu devēju konferencē, kad Gruzijas ekonomika cieta gan no globālās finanšu krīzes, gan tajā gadā notikušā īsā konflikta ar Krieviju.

Pēc tam, kad Gruzija 2014. gada jūlijā noslēdza jaunu izmaksu programmu ar SVF, tika atjaunotas sarunas par MFP. Abas puses parakstīja un Gruzijas parlaments 2014. gada decembrī pēc nepieciešamības ratificēja saprašanās memorandu, aizdevuma līgumu un dotācijas līgumu.

Pirmo MFP daļu izmaksāja janvārī (EUR 13 miljoni dotāciju veidā) un 2015. gada aprīlī (EUR 10 miljoni aizdevumu veidā), balstoties uz Gruzijas labajiem rezultātiem saistībā ar SVF programmu. Otrās daļas EUR 23 miljonu apmērā izmaksa aizkavējās, jo tika atlikta SVF programmas otrā pārskatīšana. SVF pārstāvji 2015. gada novembrī ieradās Tbilisi, lai atsāku sarunas par programmas otro un trešo pārskatīšanu. Tomēr diskusijas nav bijušas galīgas. Tai pašā laikā Komisija 2015. gada novembrī pārskatīja atbilstību īpašajiem reformu nosacījumiem, kas attiecas uz ES MFP otrās daļas izmaksu, un secināja, ka tie visi ir izpildīti. Tādēļ Komisijai vajadzētu varēt izmaksāt šo otro un pēdējo daļu, tiklīdz SVF valde pabeigs pašreiz notiekošo programmas pārskatīšanu.

Ārējās vides pasliktināšanās kopš 2014. gada beigām krasi samazināja Gruzijas eksportu un naudas pārvedumus, palēninot iekšzemes kopprodukta (IKP) izaugsmi no 4,6 % 2014. gadā līdz 2,8 % 2015. gadā. Laikposmā no 2014. gada novembra līdz 2015. gada decembrim Gruzijas lari zaudēja ceturtdaļu vērtības, un pieauga ārējā nestabilitāte. Neraugoties uz iekšzemes pieprasījuma lejupslīdi, ievērojamo lari vērtības kritumu un naftas cenu samazinājumu, tekošā konta deficīts palielinājās gandrīz līdz 12 % no IKP 2015. gadā, savukārt ārējais parāds vērtēšanas ietekmē palielinājās līdz vairāk nekā 100 % no IKP. Ārvalstu valūtas rezerves sedza aptuveni trīs mēnešus no nākamā gada importa.

Neraugoties uz sarežģīto ekonomikas situāciju, valdība ir īstenojusi kopumā atbildīgu fiskālo un stingru monetāro politiku un ir ļāvusi samazināties valūtas maiņas likmei, lai palīdzētu absorbēt ārējos satricinājumus. Banku sistēma, neraugoties uz „dolarizācijas” augsto līmeni, ir saglabājusi savu stabilitāti un ir nodrošināta ar kapitālu — tas atspoguļo arī centrālās bankas īstenoto rūpīgo uzraudzību un regulējumu.

3.2.2. Jordānija

Pēc Jordānijas 2012. gada decembra oficiālā lūguma sniegt MFP Komisija 2013. gada 29. aprīlī pieņēma priekšlikumu lēmumam par MFP sniegšanu līdz EUR 180 miljonu apmērā vidēja termiņa aizdevuma veidā. Parlaments un Padome lēmumu pieņēma 2013. gada 11. decembrī. 2014. gada sākumā tika pabeigtas sarunas par saprašanās memorandu, kurā paredzēti Jordānijas iestādēm veicamie ekonomikas politikas pasākumi, un par aizdevuma līgumu. Abi dokumenti tika parakstīti 2014. gada martā. MFP Jordānijai ir paredzēta, lai papildinātu līdzekļus, ko nodrošinājis SVF saskaņā ar rezerves vienošanos, kura stājās spēkā 2012. gada augustā un kuras termiņš beidzās pēc trim gadiem. MFP darbības pirmā daļa (EUR 100 miljoni) tika izmaksāta 2015. gada 10. februārī, savukārt otrā daļa (EUR 80 miljoni) tika izmaksāta 2015. gada 15. oktobrī.

Tā kā Irākā un Sīrijā turpinājās konflikti, kas ietekmēja tūrisma eksportu un uzņēmēju pārliecību, Jordānijas ekonomikas izaugsme 2015. gadā palēninājās līdz 2,4 %. Rezultātā 2015. gada trešajā ceturksnī atkal palielinājās bezdarba līmenis līdz 13,8 %, salīdzinot ar 11,9 % 2014. gadā. Tiek lēsts, ka 2015. gadā inflācija pazeminājās līdz –0,9 %, ko ietekmēja degvielas un transporta cenu krasā lejupslīde.

Neraugoties uz zemākām naftas cenām, 2015. gadā neturpinājās fiskālā konsolidācija. Ekonomikas izaugsmes palēnināšanās kopā ar tirdzniecības nodokļa ieņēmumu deficītu noveda pie valsts budžeta primārā deficīta pieauguma (izņemot dotācijas un pārskaitījumus elektroenerģijas uzņēmumam NEPCO un Jordānijas ūdenssaimniecības iestādei WAJ) līdz aptuveni 5,2 % no IKP 2015. gadā, salīdzinot ar 4,5 % no IKP 2014. gadā. Tas liecina par Jordānijas nestabilo fiskālo stāvokli, jo šī valsts joprojām ir atkarīga no ārvalstu dotācijām, kas 2015. gadā veidoja aptuveni 1,8 % no IKP. Tiek lēsts, ka zemāku naftas cenu dēļ tekošā konta deficīts (izņemot dotācijas) ir samazinājies līdz 11,7 % no IKP 2015. gadā, salīdzinot ar 12,1 % 2014. gadā. Ārvalstu valūtas ārējās rezerves 2015. gada decembrī bija pietiekamas, proti, USD 14,7 miljardu apmērā, kas atbilst 6,8 mēnešiem nākamā gada importa.

Jordānija 2015. gada augustā pabeidza trīs gadu rezerves vienošanos USD 2 miljardu apmērā (800 % no kvotas) ar SVF. Kopš tā laika Jordānijas iestādes ir bijušas iesaistītas sarunās ar SVF pārstāvjiem par jaunu SVF programmu. Sagaidāms, ka jaunā programma, kuras termiņš būs garāks, sāksies 2016. gada otrajā semestrī.

Konferences „Atbalsts Sīrijai un reģionam” laikā Londonā 2016. gada 4. februārī Komisija apņēmās piešķirt EUR 2,4 miljardus, lai atbalstītu bēgļu krīzes skartās valstis. Ņemot vērā reģionālās situācijas saasināšanos un Jordānijas iestāžu 2016. gada marta oficiālo lūgumu, 2016. gadā tiks ierosināta jauna MFP Jordānijai.

3.2.3. Kirgizstānas Republika

Pēc tam, kad etniskās un politiskās vardarbības rezultātā krasi samazinājās ekonomiskā aktivitāte un radās būtisks ārējā finansējuma deficīts, starptautiskā līdzekļu devēju konferencē Biškekā 2010. gada jūlijā ES apņēmās atbalstīt Kirgizstānas Republikas atveseļošanos. Tāpēc Komisija 2011. gada decembrī pieņēma priekšlikumu par MFP sniegšanu Kirgizstānas Republikai līdz EUR 30 miljonu apmērā (EUR 15 miljoni aizdevumu veidā un EUR 15 miljoni dotāciju veidā). Eiropas Parlaments un Padome pieņēma MFP lēmumu 2013. gada 22. oktobrī. Saprašanās memorandu un aizdevuma līgumu parakstīja 2014. gada nogalē, un Kirgizstānas parlaments tos ratificēja 2015. gada februārī.

Kā jau minēts iepriekš, šī MFP darbība bija ārkārtas, jo Kirgizstānas Republika atrodas ārpus MFP instrumenta parastā ģeogrāfiskā tvēruma. Tomēr tā tika pamatota ar valstī vērojamo spēcīgo vēlmi īstenot uz demokrātiju vērstus politikas virzienus un ekonomikas reformas un ar to, ka Kirgizstānas Republika ir daļa no reģiona, kas ES ir ekonomiski un politiski īpaši nozīmīgs. Pirmā daļa EUR 15 miljonu apmērā tika izmaksāta divos maksājumos, proti, dotācija EUR 10 miljonu apmērā 2015. gada jūnijā un aizdevums EUR 5 miljonu apmērā 2015. gada oktobrī. Pēc apmierinošiem rezultātiem atbilstības pārbaudē saistībā ar otro daļu Komisija Kirgizstānas iestādēm 2016. gada 10. februārī izmaksāja šīs daļas dotāciju elementu (EUR 5 miljonus). Aizdevuma elements (EUR 10 miljoni) tika izmaksāts 2016. gada 13. aprīlī.

Kirgizstānas ekonomika saglabā samērā labu stabilitāti un ir apliecinājusi noturīgumu saskarē ar negatīviem ārējiem ekonomiskajiem apstākļiem, it sevišķi Neatkarīgo Valstu Sadraudzības (NVS) reģionā. IKP 2015. gadā pieauga līdz 3,5 %, pateicoties lauksaimniecības un pakalpojumu nozaru stabilajiem rezultātiem, savukārt inflācija samazinājās līdz 3,4 %. Valsts maksājumu bilances stāvoklis joprojām ir nestabils, kas atspoguļo strukturāli lielo tekošā konta deficītu. Ekonomikas krīzes padziļināšanās Krievijā un kūtrā darbība citās NVS valstīs kavē eksportu, un, tā kā to dēļ ir samazinājušies naudas pārvedumi, ir samazinājies arī imports. Tādējādi saglabājas ļoti liels tekošā konta deficīts, veidojot 16 % no IKP 2015. gadā. Līdz 2015. gada beigām kopējās ārējās rezerves samazinājās līdz USD 1,78 miljardiem jeb 3,7 mēnešiem prognozētā importa, salīdzinot ar USD 1,96 miljardiem jeb 4,4 mēnešiem 2014. gada beigās. SVF 2015. gada decembrī sekmīgi noslēdza pirmo programmas pārskatīšanu 2015. gada aprīlī apstiprinātā paplašinātā trīs gadu kredītmehānisma ietvaros. Pēc valdes apstiprinājuma bija iespējams Kirgizstānas Republikai nekavējoties izmaksāt 9,514 miljonus speciālās aizņēmuma tiesībās (USD 13,2 miljonus).

3.2.4. Tunisija

SVF valde 2013. gada jūnijā apstiprināja 24 mēnešu rezerves vienošanos ar Tunisiju par USD 1,75 miljardiem, ko pēc tam pagarināja līdz 2015. gada decembrim. Šajā saistībā Tunisija ieguva papildu MFP no ES EUR 300 miljonu apmērā aizdevumu veidā, ko apstiprināja 2014. gada maijā. No tās EUR 200 miljoni tika izmaksāti divās vienādās daļās attiecīgi 2015. gada maijā un decembrī. Pārējos EUR 100 miljonus paredzēts izmaksāt 2016. gada gaitā.

Lielākoties terora aktu negatīvās ietekmes uz ekonomiku (it sevišķi uz tūrismu, transporta nozari un ieguldījumiem) un sociālo nemieru izraisīto ražošanas pārrāvumu dēļ 2015. gadā tika ievērojami samazinātas izaugsmes prognozes, proti, līdz 0,5 %, salīdzinot ar 3 % prognozi gada sākumā, un šī situācija negatīvi ietekmē jau tā nestabilo maksājumu bilanci un fiskālo stāvokli, radot būtiskas vajadzības pēc finansējuma.

Bezdarbs saglabājas augstā līmenī, proti, 15 %, it sevišķi starp gados jauniem cilvēkiem un absolventiem (vairāk nekā 30 %). Vidējā inflācija 2015. gadā bija aptuveni 4,4 %, un tai ir tendence samazināties. Neraugoties uz izmaksu ietaupījumiem saistībā ar naftas cenām, kas bija zemākas par prognozēto, pēc konkrētas fiskālās konsolidācijas pakāpes panākšanas 2014. gadā valsts finanšu jomā 2015. gadā palielinājās strukturālais deficīts (izņemot banku rekapitalizācijas izmaksas), proti, no 4,2 % no IKP līdz 4,7 % no IKP, ko lielākoties ietekmēja izmaksu samazināšanas pasākumi, kurus īstenoja pēc terora aktiem. Valsts sektora parāds ir turpinājis palielināties, 2015. gadā sasniedzot 53 % no IKP, un tiek prognozēts, ka tas sasniegs maksimālo līmeni 61 % apmērā no IKP līdz 2018. gada beigām, pirms sāks samazināties. Tāpat ir paredzēts, ka nākamajos divos gados būtiski palielināsies valsts parāda amortizācija.

Tunisijas kredītreitings kopš 2011. gada ir vairākkārt pazemināts, proti, pēdējo reizi to samazināja 2014. gadā (Moody’s no Ba2 līdz Ba3 un Standard & Poor’s no BB līdz BB-). Neraugoties uz naftas cenu pazemināšanos, vājāku iekšzemes ekonomikas aktivitāti un labākiem eksporta rezultātiem, terora aktu negatīvā ietekme uz tūrismu ir sekmējusi tekošā konta saglabāšanos neilgtspējīgi augstā līmenī, t. i., 8,8 % no IKP 2015. gadā. Tiek lēsts, ka rezerves 2015. gada beigās bija gandrīz USD 7,5 miljardu apmērā, kas atbilst tik tikko trīs mēnešu importam.