(13)Horvātija savā 2020. gada 10. jūnija pieteikumā lūdza avansa maksājumu, kā noteikts regulas 4.a pantā. Komisija 2020. gada 10. augustā pieņēma Īstenošanas lēmumu C(2020) 5575, ar ko piešķīra avansa maksājumu no ESSF 88 951 877 EUR apmērā un pēc tam izmaksāja to Horvātijai.

(9)Zemestrīce ir radījusi lielus postījumus lielākajai daļai ēku Zagrebas pilsētas vēsturiskajā pilsētkompleksā, kā arī atsevišķiem nekustamiem kultūras īpašumiem, galvenokārt baznīcām, kas atrodas plašākā pilsētas teritorijā un kaimiņu županijās. Zagrebas ikoniskākā kultūras objekta — katedrāles — viens no diviem torņiem sabruka. Zemestrīce tieši skāra vairāk nekā 80 % slimnīcu ēku, un 17 % tika atzītas par īslaicīgi vai pastāvīgi neizmantojamām. Zemestrīce nodarīja postījumus daudzām izglītības iestādēm. Saskaņā ar sākotnējo novērtējumu bija bojātas 106 pirmskolas ēkas, 214 skolas ēkas un izglītības centri un 12 skolēnu kopmītnes. Turklāt Zagrebas universitātes 36 struktūrvienības ziņoja par 142 ēku postījumiem. Tika skartas arī ēkas, kurās atradās 29 zinātniskie institūti. Sīkāka informācija par kopējo postījumu apmēru, saistītajām izmaksām, kā arī katastrofas sociālekonomisko ietekmi ir pieejama ziņojumā “Horvātijas zemestrīce. Ātra postījumu un vajadzību novērtēšana 2020” (“Croatia Earthquake. Rapid Damage and Needs Assessment 2020”), ko ar Pasaules Bankas atbalstu sagatavojusi Horvātijas valdība.

(7)Savā pieteikumā Horvātijas iestādes sīki apraksta notikumu un postījumu raksturu. Visvairāk skartā teritorija ietver Zagrebas pilsētu, Zagrebas un Krapinas-Zagorjes županijas, kuros dzīvo 1,23 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 1,18 miljoni dzīvo pašvaldībās un pilsētās, kurās tika pasludināts dabas katastrofas stāvoklis. Zemestrīce, kuras stiprums bija 5,5 balles pēc Rihtera skalas, bija spēcīgākā zemestrīce Zagrebā kopš 1880. gada. Tika ievainoti 27 cilvēki, un viens no ievainojumiem gāja bojā.

(4)Horvātijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir 11 572 586 387 EUR. Šī summa ir 22,9 % no Horvātijas nacionālā kopienākuma (NKI), un tā pārsniedz “liela mēroga katastrofai” noteikto robežvērtību ESSF izmantošanai, kas ir 303,3 miljoni EUR (0,6 % no Horvātijas NKI 2020. gadā). Tāpēc katastrofa uzskatāma par “lielu dabas katastrofu” un tādējādi ietilpst regulas piemērošanas jomā.

(14)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra.

(15)Horvātijas Būvniecības likuma grozījumu, kas stājās spēkā 2019. gada 28. decembrī, 47.a pantā paredzēts obligāti pieņemt valsts ēku fonda renovācijas ilgtermiņa stratēģiju, tostarp politiku un pasākumus, kas palīdz palielināt aizsardzību pret riskiem, kuri saistīti ar zemestrīcēm, kas ietekmē ēku kalpošanas laiku.

2.2.Polija - plūdi Priekškarpatu vojevodistē 2020. gada jūnijā

(1)Polijas Republika (turpmāk “Polija”) 2020. gada 24. augustā iesniedza pieteikumu ESSF ieguldījuma saņemšanai saistībā ar plūdiem Priekškarpatu vojevodistē 2020. gada jūnijā.

(2)Pieteikums tika iesniegts divpadsmit nedēļu termiņā pēc pirmajiem katastrofas izraisītajiem postījumiem, un tajā ir iekļauta visa regulas 4. pantā prasītā informācija.

(3)Lietusgāžu izraisīti plūdi ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā.

(4)Pieteikumā notikums tika aprakstīts kā “reģionāla dabas katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka tā ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts reģionā NUTS 2. līmenī rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona iekšzemes kopprodukta (IKP). Polijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir 282 851 202 EUR. Radītie zaudējumi ir 1,56 % no NUTS 2. līmeņa reģiona Priekškarpatu IKP, un tādējādi pārsniedz robežvērtību 270 961 950 miljoni EUR (1,5 % no reģionālā IKP). Tāpēc Polija ir tiesīga saņemt pabalstu no ESSF.

(5)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats ESSF finansiālā ieguldījuma summas aprēķināšanai. Finansiālo ieguldījumu var izmantot tikai būtiskiem avārijas darbiem, kā noteikts regulas 3. pantā.

(6)Polija nepieprasīja izmaksāt avansu.

(7)Komisijas dienesti ir rūpīgi izvērtējuši pieteikumu saskaņā ar regulu un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Komisija 2020. gada 3. septembrī pieprasīja Polijai papildu informāciju par detalizētāku sadalījumu pa zaudējumu veidiem (apakšpozīcijām), kas iekļauti kā zaudējumi uzņēmumiem, lauksaimniecībai un mežsaimniecībai. Polija pienācīgi sniedza šo informāciju 2020. gada 7. septembrī, ļaujot Komisijai pabeigt novērtējumu.





(8)Pieteikumā ir sīki aprakstīts notikums un postījumu raksturs. Laikā no 2020. gada 7. jūnija līdz 2020. gada 29. jūnijam visu Priekškarpatu vojevodisti piemeklēja meteoroloģisko notikumu sērija, kas izpaudās kā stipra vētra ar brāzmām un spēcīgām lietusgāzēm. Rezultātā pēkšņie lietusgāžu izraisītie plūdi skāra galvenokārt vojevodistes dienvidu, dienvidrietumu, dienvidaustrumu un centrālo daļu. Spēcīgās lietavas izraisīja strauju ūdens līmeņa celšanos mazajās upēs un galveno upju pietekās, kā rezultātā tās izgāja no krastiem, izraisot pēkšņus plūdus, kas skāra vairāk nekā 2000 dzīvojamo, lauksaimniecības un sabiedrisko pakalpojumu ēku. Šajā laikā Valsts ugunsdzēsības dienesta un brīvprātīgo ugunsdzēsības dienesta vienības kopumā reaģēja uz 4569 notikumiem, kas saistīti ar upju krastu pretplūdu aizsardzības nostiprinājumu nostiprināšanu un pacelšanu, cilvēku evakuāciju (tika evakuēti vairāk nekā 400 cilvēku) un īpašumu, ūdens izsūknēšanu no ēkām, ceļu kanalizācijas caurteku tīrīšanu, kritušo koku un zaru aizvākšanu. Kopumā aptuveni 4300 cilvēku īslaicīgi zaudēja piekļuvi elektroenerģijai.

(9)Plūdi iznīcināja vai sabojāja aptuveni 251 km regulētu un neregulētu ūdensteču. Plūdi nodarīja kaitējumu tīkla infrastruktūrai, kā arī uzņēmumiem, kas darbojas skartajā teritorijā; plūdi iznīcināja vai straumē aiznesa daudzas ražotnes, noliktavas, mašīnas un aprīkojumu. Ievērojamus postījumus cieta arī vairāk nekā 2000 lauksaimnieku: tika skarti apmēram 9000 hektāri apsētas platības un daudzas lauksaimniecības ēkas un mašīnas.

(10)Polija lēsa, ka glābšanas un atjaunošanas darbu attiecināmās izmaksas saskaņā ar regulas 3. panta 2. punktu, ir 216 180 849 miljons EUR, un tās tika norādītas, iedalot pa darbu veidiem. Lielākā daļa attiecas uz izmaksām, kas saistītas ar transporta infrastruktūras funkcionalitātes atjaunošanu, preventīvās infrastruktūras nodrošināšanu un skarto dabas zonu tūlītēju atjaunošanu, lai izvairītos no augsnes erozijas tūlītējām sekām.

(11)Polijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma.

(12)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra.

2.3Grieķija, Horvātija, Īrija, Portugāle, Spānija, Ungārija un Vācija – liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija, ko 2020. gadā sākumā izraisīja Covid-19 pandēmija.

2019. gada decembrī PVO tika ziņots par nezināmas izcelsmes pneimonijas epidēmiju Uhaņā, Ķīnā. Vēlāk tika identificēts jauns koronavīrusa celms, kas iepriekš nav bijis zināms cilvēkiem – koronavīrusa slimība 2019 (Covid-19) – infekcijas slimība, ko izraisa smaga respiratorā sindroma koronavīruss 2 (SARS-CoV-2). Iedzīvotājiem nav imunitātes pret jauno vīrusu. Vīruss izplatās no cilvēka uz cilvēku ar pilienu infekciju, un izraisa lielu skaitu gadījumu, kuros galvenokārt elpošanas simptomi pārsvarā parādās salīdzinoši ātri. PVO 2020. gada 30. janvārī izsludināja starptautiskā mērogā ārkārtas situāciju jaunās koronavīrusa epidēmijas dēļ.

2020. gadā Investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII) ietvaros regula tika grozīta, lai ļautu veikt visaptverošu Savienības rīcību, reaģējot uz liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, ES solidaritātes principa darbības jomā iekļaujot liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijas.

Pēc tam līdz noteiktajam termiņam – 2020. gada 24. jūnijam – Komisija ir saņēmusi 22 pieteikumus finansiālā ieguldījuma saņemšanai no Fonda saistībā ar liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situāciju, ko 2020. gada sākumā izraisīja Covid-19 pandēmija.