NextGenerationEU mērķis ir ar aizņēmumu palīdzību mobilizēt līdz 5 % no ES IKP, lai finansētu vērienīgus kolektīvus ES pasākumus, ar ko reaģē uz Covid-19 pandēmiju. NextGenerationEU ir pagaidu instruments, ar kuru Komisija, emitējot obligācijas, laikposmā no 2021. gada vidus līdz 2026. gadam var piesaistīt līdz pat 800 miljardiem EUR, padarot ES par vienu no lielākajiem euro denominētu parāda instrumentu emitentiem nākamajos gados. Līdz 250 miljardiem EUR tiks piesaistīti, emitējot zaļās obligācijas. Ieņēmumi no obligāciju emisijas ļaus ES pārvarēt tūlītējās problēmas, kas saistītas ar atveseļošanu, kā arī paātrināt zaļo pārkārtošanos un ES ekonomikas digitalizāciju. Līdz šim saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM) dalībvalstīm jau ir izmaksāti līdzekļi aptuveni 100 miljardu EUR apmērā, un atveseļošanas un noturības plānu īstenošana dod reālus praktiskus rezultātus gan attiecībā uz ieguldījumiem, gan reformām.

Šajā ziņojumā — otrajā pusgada pārskatā saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmuma C(2021) 2502 12. pantu — ir aplūkota NextGenerationEU finansēšanas stratēģijas īstenošana laikposmā no 2022. gada 1. janvāra līdz 30. jūnijam. Ziņojumā galvenā uzmanība pievērsta tikai procesam, kas īstenots, lai piesaistītu un izmaksātu NextGenerationEU finansējumu. Tajā netiek izvērtēts, kā ieņēmumi ir izlietoti, cita starpā zaļajiem izdevumiem, jo tas tiks izklāstīts atsevišķos ziņojumos saskaņā ar katra no NextGenerationEU līdzekļiem finansētā instrumenta noteikumiem. Šis ziņojums ir daļa no regulāras informācijas plūsmas, ko saņem Eiropas Parlaments un Padome un kas nodrošina pārredzamību un pārskatatbildību šīs vērienīgās un inovatīvās finansēšanas programmas īstenošanā saskaņā ar Padomes Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 5. panta 3. punktu.

2.NextGenerationEU finansēšanas programmas īstenošana 2022. gada pirmajā pusgadā

Komisija 2021. gada decembrī paziņoja par savu finansēšanas plānu laikposmam no 2022. gada janvāra līdz jūnijam, kurā bija norādīts, ka plānots emitēt ilgtermiņa obligācijas 50 miljardu EUR apmērā un papildināt tās ar īstermiņa ES parādzīmēm. Saskaņā ar šo finansēšanas plānu Komisija kopš gada sākuma ir piesaistījusi programmai NextGenerationEU papildu ilgtermiņa finansējumu 50 miljardu EUR apmērā gan sindicētajos darījumos (70 %), gan izsolēs (30 %). Šie darījumi ir palielinājuši kopējo neatmaksāto NextGenerationEU obligāciju summu līdz 121 miljardam EUR, no kuriem 28 miljardi EUR ir piesaistīti, emitējot zaļās obligācijas. Šajā laikposmā Komisija ir izdevusi arī 3 un 6 mēnešu ES parādzīmes, lai apmierinātu īstermiņa finansējuma vajadzības, un 2022. gada jūnija beigās neatmaksāto ES parādzīmju summa bija 22,9 miljardi EUR.

NextGenerationEU emisijas 2022. gada pirmajos sešos mēnešos tika veiktas arvien sarežģītākos tirgus apstākļos. ES un citās lielākajās ekonomikās bija vērojams straujš inflācijas pieaugums un palielināta tirgus nestabilitāte, ko pastiprināja Krievijas iebrukuma Ukrainā radītie ekonomikas satricinājumi. Tāpēc investoru pieprasītās procentu likmes ir kāpušas nepieredzēti straujā tempā, jo tirgi paredzēja mazāk stimulējošu monetāro politiku.

Neraugoties uz sarežģītajiem tirgus apstākļiem, tirgus joprojām pārliecinoši atbalstīja NextGenerationEU darījumus, un 2022. gada pirmajā pusgadā to parakstīšanās limits bija pārsniegts no 6 līdz 16 reizēm. ES gūst labumu no līdzsvarotas un daudzveidīgas investoru bāzes, kurā ir pietiekami pārstāvēti dažādu veidu investori no visas pasaules ar dažādām pirkšanas stratēģijām. Šis pastāvīgi augstais pieprasījums liecina, ka Komisija ir pierādījusi sevi kā uzticamu un augsti novērtētu emitenti euro izteiktu parāda instrumentu kapitāla tirgos.

Pateicoties šai pozīcijai tirgū, ES ir varējusi turpināt netraucēti finansēt dalībvalstu atveseļošanas plānus, laikus izmaksājot ieņēmumus. Pateicoties šīm finansēšanas darbībām, Komisija varēja noteiktajā termiņā veikt visus maksājumus dalībvalstīm saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu un ES budžetā. No NextGenerationEU darbības sākuma 2021. gada vasarā līdz 2022. gada 30. jūnijam Komisija ir izmaksājusi dalībvalstīm 100,4 miljardus EUR saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu: 67,0 miljardus EUR dotācijās un 33,4 miljardus EUR aizdevumos. Turklāt ES budžetā ir ieskaitīti vairāk nekā 15,5 miljardi EUR, lai nodrošinātu ieguldījumu NextGenerationEU finansētajās programmās, piemēram, pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, fondā InvestEU, programmā ReactEU, Savienības civilās aizsardzības mehānismā (RescEU), Eiropas Lauksaimniecības fondā lauku attīstībai (ELFLA) un Taisnīgas pārkārtošanās fondā.

Šā lielā līdzekļu apjoma veiksmīgo mobilizēšanu lielā mērā veicināja pa to laiku labi iedibinātās daudzveidīgās finansēšanas stratēģijas elastība. Tā ļauj Komisijai izmantot dažādas finansēšanas metodes (sindicētus darījumus un izsoles) un finansēšanas instrumentus (obligācijas un parādzīmes), lai piekļūtu tirgiem, pielāgojot savu pieeju noteicošajiem apstākļiem. Palielināta iespēja pārdot neatmaksātās iepriekš emitētās obligācijas sindicētajos darījumos un izsolēs ir palīdzējusi palielināt likviditāti, atbalstot NextGenerationEU obligāciju otrreizējo tirgu un atvieglojot investoriem to pirkšanu un pārdošanu. NextGenerationEU obligāciju likviditāte attiecībā pret neatmaksāto summu tagad ir salīdzināma ar likviditāti Eiropas valsts obligāciju tirgos.

3.Finansējuma izmaksas

Neraugoties uz sarežģītākiem tirgus apstākļiem, Komisija aizvien ir spējusi piesaistīt līdzekļus ar salīdzinoši izdevīgiem nosacījumiem. Saskaņā ar metodiku, kas noteikta Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2021/1095, finansējuma izmaksas laikposmā no 2022. gada janvāra līdz jūnija beigām tiek lēstas aptuveni 1,24 % apmērā. Tas nozīmē pieaugumu par vairāk nekā 1 procentpunktu salīdzinājumā ar paziņotajām finansējuma izmaksām 0,14 % apmērā laikposmā no 2021. gada jūnija līdz decembrim. Šis straujais pieaugums ataino sarežģītākos tirgus apstākļus, kas ietekmē suverēnos, korporatīvos un finanšu emitentus.

Pieauguma temps ir bijis viens no straujākajiem finanšu tirgos pēdējo desmitgažu laikā. Procentu likmes ES 10 gadu obligācijām ir palielinājušās no 0,09 % pirmajai 10 gadu NextGenerationEU obligācijai 2021. gada jūnijā līdz 1,02 % 2022. gada marta darījumam un 1,53 % jaunākajai emisijai 2022. gada maijā. Procentu likme 10 gadu ES obligācijām 2022. gada jūnija beigās bija aptuveni 2,3 %. Salīdzināmu pieaugumu piedzīvo galvenie eurozonas suverēnie emitenti. Piemēram, Vācijas valsts 10 gadu obligāciju procentu likmes pieauga no aptuveni –0,20 % 2021. gada jūnijā līdz gandrīz 1,0 % 2022. gada maijā un pārsniedza 1,6 % 2022. gada jūnija beigās.

Aizvien būdama regulāra, paredzama emitente šajā laikposmā, ES ir spējusi emitēt savas obligācijas ar stabilu cenu koncesiju emisijas brīdī. Tas kopā ar investoru pieprasījumu, kas aizvien ir liels, liecina par tirgu uzticēšanos un sniedz pārliecību, ka ES var turpināt veiksmīgi izvietot savas obligācijas.

Komisija arī turpināja pārvaldīt savas īstermiņa naudas rezerves, lai nodrošinātu, ka tās nepārsniedz summas, kas vajadzīgas netraucētai līdzekļu izmaksāšanai. 2022. gada pirmajā pusgadā likviditātes rezerves bija stabilas — vidēji 19,7 miljardi EUR. Šī likviditāte bija mazāka nekā iepriekšējos ceturkšņos, kad bija nepieciešamas lielākas summas, lai varētu veikt ātru un apjomīgu izmaksu dalībvalstu atveseļošanas plānu priekšfinansējuma periodā (13 %). Laikposmā no 2022. gada janvārim līdz jūnija beigām šīs samazinātās likviditātes rezerves kopā ar regulārām ES parādzīmju emisijām ar negatīvām likmēm izraisīja NextGenerationEU naudas rezervju pārpalikumu (proti, pozitīvu pārnesumu) 56,1 miljona EUR apmērā. Šis pārpalikums, kas jāsadala proporcionāli starp ES budžetu un dalībvalstīm, kuras saņem NextGenerationEU aizdevumus, daļēji kompensēs pieaugušās finansējuma izmaksas.

2022. gada pirmajā pusē sākās arī ar NextGenerationEU saistīta procentu maksājumu, likviditātes pārvaldības izmaksu un administratīvo izmaksu rēķinu izrakstīšana ES budžetam un dalībvalstīm, kuras aizņemas.

4.Zaļās obligācijas

Komisija 2022. gadā turpināja NextGenerationEU zaļo obligāciju programmas īstenošanu, balstoties uz veiksmīgo pirmo NextGenerationEU zaļo obligāciju emisiju 2021. gada oktobrī.

Komisija 2022. gada pirmajā pusgadā veica četrus papildu darījumus ar zaļajām obligācijām. 2022. gada aprīlī un jūnijā sāka darboties otrā un trešā zaļo obligāciju līnija, piesaistot attiecīgi 6 miljardus EUR 20 gadu termiņā un 5 miljardus EUR 25 gadu termiņā. Pirmajā darījumā parakstīšanās limits tika pārsniegts vairāk nekā 13 reizes, un tā ir līdz šim lielākā zaļā obligācija, kas emitēta 2022. gadā. Turklāt 2022. gada janvārī un aprīlī divreiz tika pārdota iepriekš emitētā pirmā zaļā obligācija ar 15 gadu termiņu, palielinot tās apmēru līdz 17 miljardiem EUR.