Priekšlikums padomes Lemumam attiecībā uz priekšlikumiem Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā grozīt 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos ar noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem 1998. gada Protokola I – III pielikumu un Stokholmas Konvencijas par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem A – C pielikumu /* COM/2004/0537 galīgā redakcija */





Briselē, 4.8.2004 COM(2004) 537 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM attiecībā uz priekšlikumiem Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā grozīt 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos ar noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem 1998. gada Protokola I – III pielikumu un Stokholmas Konvencijas par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem A – C pielikumu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1998. gada Protokols 1979. gada Konvencijai par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos ar noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem stājās spēkā 2003. gada 23. oktobrī. Protokola mērķis ir kontrolēt, samazināt vai likvidēt noturīgu organisko piesārņotāju izplūdi, emisiju un zudumus, kuru pārnesei atmosfērā lielā attālumā var būt ievērojama kaitīga ietekme uz cilvēku veselību vai vidi. Protokola I, II un III pielikumā ir uzskaitītas 16 vielas, uz ko attiecināmi ražošanas un izmantošanas aizliegumi vai ierobežojumi, vai emisijas kontroles pasākumi. Padome pieņēma lēmumu noslēgt Kopienas vārdā protokolu 2004. gada 17. februārī. Kopienas ratifikācijas dokumentu deponēja 2004. gada 30. aprīlī. Stokholmas Konvencija par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem stājās spēkā 2004. gada 17. maijā. Konvencijas mērķis ir sabiedrības veselības un vides aizsardzība pret noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem. Konvencija, balstoties uz piesardzības principu, nosaka pamatu sākotnējo divpadsmit prioritāro noturīgo organisko piesārņotāju ražošanas, izmantošanas, importa un eksporta izbeigšanai, to drošai pārvietošanai un likvidēšanai un dažu nejaušu noturīgo organisko piesārņotāju izlaides pārtraukšanai vai samazināšanai. Komisija 2003. gada jūnijā sagatavoja priekšlikumu Padomes lēmumam par Konvencijas noslēgšanu Kopienas vārdā. Komisija ir piekritusi šim priekšlikumam, bet vēl nav pieņēmusi lēmumu. Tomēr tiek pieņemts, ka Kopiena kļūst par Konvencijas parakstītāju pusi līdz 2004. gada beigām. Saskaņā ar protokola 14. pantu ikviena puse var ierosināt grozījumus protokola I, II vai II pielikumā, iesniedzot rakstiskus priekšlikumus Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas izpildsekretāram. Priekšlikuma iesniedzēja puse sniedz informāciju, kas noteikta izpildinstitūcijas Lēmumā 1998/2. Konvencijas 8. panta 1. punktā ir paredzēts, ka ikviena puse var iesniegt ierosinājumu sekretariātam, lai kādu ķīmisku vielu iekļautu A, B vai C pielikuma sarakstā. Priekšlikums satur D pielikumā noteikto informāciju. Kārtība, kādā pieņem pielikumu grozījumus, ir noteikta Protokola 14. pantā un Konvencijas 22. pantā. Priekšlikumi grozīt konvencijas pielikumus vai protokolu ir jāizvirza vienīgi Kopienas un tas dalībvalstu vārdā, balstoties uz saistībām, kas izriet no EK dibināšanas līguma 10. panta attiecībā uz sadarbību un vienotību, kad Kopiena tiek pārstāvēta starptautiskā līmenī. Šobrīd protokola I un II pielikums satur trīs noturīgus organiskos piesārņotājus, kas nav uzskaitīti Stokholmas konvencijā. Šīs ar nolūku iegūtās vielas – hlordekons, heksabrombifenils un heksahlorcikloheksāns (HCH, ieskaitot lindānu) - atbilst skrīninga kritērijiem, kas noteikti Konvencijas D pielikumā, un tās ir arī jāiekļauj globālās konvencijas A pielikumā, lai aizsargātu sabiedrības veselību un vidi. Saskaņā ar pieejamajiem zinātniskajiem datiem un pārskata ziņojumiem, kā arī pienācīgi ņemot vērā skrīninga kritērijus, kas izklāstīti konvencijas D pielikumā un Izpildinstitūcijas lēmumā 1998/2, heksahlorbutadiēns, pentahlorbenzols un polihlorētie naftalīni uzrāda noturīgu organisko piesārņotāju pazīmes. Tas pats attiecas uz pentabromdifenilēteri, attiecībā uz kuru Norvēģija jau ir iesniegusi priekšlikumu tā iekļaušanai protokolā, kā arī oktabromdifenilēteri un hlorētiem īsas virknes parafīniem, kas jau ir novērtēti atbilstoši Padomes Regulai (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli[1], un to laišana tirgū un lietošana ir aizliegta vai stingri ierobežota ar Direktīvu 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem[2]. Šo vielu ražošana, tirdzniecība un izmantošana Kopienā jau ir izbeigta vai stingri ierobežota, lai gan nevar izslēgt, ka tās joprojām ražo vai izmanto citās valstīs. Sakarā ar šo ķīmisko vielu iespējamo pārnesi vidē lielos attālumos tie pasākumi, ko veic valstu vai Kopienas mērogā, nav pietiekoši, lai nodrošinātu augstu vides un sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, un ir vajadzīga plašāka starptautiska mēroga rīcība. Padomes lēmums ierosināt iekļaut Protokolā un Konvencijā jaunas vielas attiecas uz vides aizsardzību. Tādēļ pareizi lēmumu pamatot ar 175. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punktu. Tādēļ ir lietderīgi Kopienas un dalībvalstu vārdā, kas ir Protokola un Konvencijas līgumsledzējas puses, ierosināt iekļaut heksahlorbutadiēnu, pentahlorbenzolu, polihlorētos naftalīnus, oktabromdifenilēteri un hlorētos īsas virknes parafīnus attiecīgajos Protokola un Stokholmas konvencijas pielikumos. Bez tam ir jāierosina iekļaut Stokholmas Konvencijas A pielikumā pentabromdifenilēteri, hlordekonu, heksabrombifenilu un HCH, ieskaitot lindānu. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM attiecībā uz priekšlikumiem Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā grozīt 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos ar noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem 1998. gada Protokola I – III pielikumu un Stokholmas Konvencijas par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem A – C pielikumu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3], tā kā Saskaņā ar Līguma 174. pantu viens no Kopienas vides politikas mērķiem ir veicināt pasākumus, kas ļauj starptautiskā līmenī risināt reģionu vai pasaules mēroga vides problēmas. Kopiena 2004. gada 30. aprīlī ir ratificējusi Protokolu 1979. gada Konvencijai par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos ar noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (še turpmāk „Protokols”), un notiek ratifikācijas process Stokholmas Konvencijai par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (še turpmāk „Konvencija”). Protokola mērķis ir kontrolēt, samazināt vai likvidēt noturīgu organisko piesārņotāju izplūdi, emisiju un zudumus, kuru pārnesei atmosfērā lielā attālumā var būt ievērojama kaitīga ietekme uz cilvēku veselību vai vidi. Protokols paredz pārtraukt vai samazināt sešpadsmit tādu vielu, ko uzskata par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, ražošanu un lietošanu. Konvencija, balstoties uz piesardzības principu, nosaka pamatu sākotnējo divpadsmit prioritāro noturīgo organisko piesārņotāju ražošanas, izmantošanas, importa un eksporta izbeigšanai, to drošai pārvietošanai un likvidēšanai un dažu nejaušu noturīgo organisko piesārņotāju izlaides pārtraukšanai vai samazināšanai. Saskaņā ar Protokola 14. pantu un Konvencijas 8. pantu jebkura līgumslēdzēja puse var ierosināt grozījumus attiecīgi Protokolā un Konvencijā. Procedūra pielikumu grozījumu pieņemšanai ir paredzēta Protokola 14. pantā un Konvencijas 22. pantā. Balstoties uz pienākumu nodrošināt vienotu Kopienas parstāvību starptautiskā mērogā, un lai nodrošinātu to, ka priekšlikumi ir pamatoti un tiem ir pietiekams atbalsts Kopienā, ir jāiesniedz vienīgi kopīgi Kopienas un dalībvalstu priekšlikumi. Pienācīgi ievērojot Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos Izpildinstitūcijas Lēmumu 1998/2 un Konvencijas D pielikumu, ir atklājies, ka heksahlorbutadiēns, pentahlorbenzols, polihlorētie naftalīni, pentabromdifenilēteris, oktabromdifenilēteris un hlorētie īsas virknes parafīni uzrāda noturīgu organisko piesarņotāju pazīmes. Sakarā ar šo ķīmisko vielu iespējamo pārnesi vidē lielos attālumos tie pasākumi, ko veic valstu vai Kopienas mērogā, nav pietiekoši, lai nodrošinātu augstu vides un sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, un ir vajadzīga plašāka starptautiska mēroga rīcība. Tādēļ ir lietderīgi, lai Kopiena un dalībvalstis, kas ir Protokola un Konvencijas līgumslēdzējas puses, ierosinātu iekļaut šīs vielas attiecīgajos Protokola un Konvencijas pielikumos, ņemot vērā esošos Kopienas tiesību aktus un iespējamos atļautos lietojuma veidus un atkāpes, kas tajos norādītas. Šobrīd hlordekons un heksabrombifenils ir iekļauts Protokola I pielikuma sarakstā un heksahlorcikloheksāns (HCH, ieskaitot lindānu) ir iekļauts Protokola II pielikuma sarakstā. Pēc Konvencijas D pielikuma kritērijiem šīs vielas uzrāda noturīgu organisko piesārņotāju pazīmes un tas attaisno globāla mēroga rīcību. Tādēļ ir lietderīgi, lai Kopiena un dalībvalstis, kas ir Konvencijas līgumsledzējas puses, ierosinātu šo vielu iekļaušanu attiecīgos Konvencijas pielikumos. Protokola un Konvencijas noteikumi attiecas uz vides aizsardzību, tādēļ par juridisko pamatu būtu jāizvēlas 175. panta 1. punkts saistībā ar 300. panta 2. punktu, IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU. 1. pants Ar šo Komisija tiek pilnvarota Kopienas un dalībvalstu vārdā, kas ir 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos ar noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem Protokola līgumslēdzējas puses, iesniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas izpildsekretariātam priekšlikumu iekļaut Protokolā šādas vielas: a) Protokola I pielikumā: - hekshlorbutadiēnu (CAS numurs: 87-68-3), - oktabrobdifenilēteri (CAS numurs: 32536-52-0) un - pentahlorbenzolu (CAS numurs: 608-93-5); b) Protokola I un III pielikumā: - polihlorētos naftalīnus (tādu vielu grupa, kuru molekula satur no viena līdz astoņiem hlora atomiem); c) Protokola II pielikumā: - hlorētos īsas virknes parafīnus (hloralkānus C10 - C13). Komisija kopā ar dalībvalstīm nodrošina, lai sekretariātam tiktu iesniegta attiecīgā informācija, uz kuru pamatojas priekšlikumi. 2. pants Ar šo Komisija tiek pilnvarota Kopienas un dalībvalstu vārdā, kas ir Stokholmas Konvencijas par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem līgumslēdzējas puses, iesniegt Konvencijas sekretariātam priekšlikumu iekļaut Konvencijā šādas vielas: a) Konvencijas A pielikumā: - vielas, kas uzskaitītas 1. panta a) apakšpunktā, - pentabromdifenilēteri (CAS numurs: 32534-81-9) - hlordekonu (CAS numurs: 145-50-0), - heksabrobbifenilu (CAS numurs: 36355-8-3) un - heksahlorcikloheksānu (HCH, ieskaitot lindānu) (CAS numuri: 608-73-1 un 58-89-9); b) Konvencijas A un C pielikumā: - polihlorētos naftalīnus (tādu vielu grupa, kuru molekula satur no viena līdz astoņiem hlora atomiem); c) Konvencijas B pielikumā: - hlorētos īsas virknes parafīnus (hloralkānus C10 - C13). Komisija kopā ar dalībvalstīm nodrošina, lai sekretariātam tiktu iesniegta attiecīgā informācija, uz kuru pamatojas priekšlikumi. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp. [2] OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/21/EK (OV L 57, 25.2.2004., 4. lpp.). Attiecībā uz pentabromdifenilēteri ir uzsākta likumdošanas procedūra, lai uz ierobežotu laiku atļautu izņēmumu, kas saistīts ar lidaparātu pasažieru drošību. [3] OV C […], […], […]. lpp.