Lai Eiropas robežu un krasta apsardzes darbs būtu veiksmīgs, tai ir jāpiedalās visos robežu pārvaldības etapos. Pirmkārt, ir jānosaka vienoti standarti, kas nodrošinātu uzticamu robežu pārvaldību, kura garantētu spēju reaģēt krīžu apstākļos. Eiropas robežu un krasta apsardzē integrējot valstu un Savienības līmeņus, pastāvīgai standartu uzlabošanai būtu jākļūst par vienu no galvenajiem visu līmeņu robežu apsardzes iestāžu, kā arī krasta apsardzes dienestu, uzdevumiem, ciktāl tie veic robežkontroles uzdevumus. Attiecīgās dalībvalstu iestādes savus ierastos uzdevumus veiks saskaņā ar šiem standartiem, un spēcīgs ES līmenis palīdzēs nodrošināt vienādu to īstenošanu visās dalībvalstīs. Otrkārt, ir nepieciešams, lai sistēmu piemērojot, trūkumi tiktu noteikti jau iepriekš, un lai tādējādi varētu veikt korektīvos pasākumus. Treškārt, ir būtiski, lai sistēma būtu stingra un spējīga reaģēt nolūkā nepieciešamības gadījumā nodrošināt krīžu pienācīgu risinājumu. Izņēmuma situāciju gadījumos palīdzības sniegšana priekšposteņa dalībvalstīm jāuzskata par atbildību, kas ES un dalībvalstīm jāuzņemas kopīgi. Tādēļ Eiropas robežu un krasta apsardzei jābūt spējīgai rīkoties, ja priekšposteņa dalībvalstu valstu robežsardzes, lai arī kādu iemeslu dēļ, nespēj tikt galā ar problēmām, ar kurām tās sakaras.

Lai atbalstītu integrētas pieejas izstrādi un arī turpmāk stiprinātu dalībvalstu veikto ārējo robežu regulāru uzraudzību, Aģentūra, pamatojoties uz riska analīzi un apspriežoties ar valdi, uz konkrētajām dalībvalstīm norīkos sadarbības koordinatorus. Sadarbojoties ar valstu robežsardzes iestādēm (kā arī ar krasta apsardzi, ciktāl tā veic robežkontroles uzdevumus) un darbojoties kā vidutājam starp tām un Aģentūru, sadarbības koordinatori tiks pilnībā iesaistīti šo valsts iestāžu darbā un informācijas sistēmās un varēs nodrošināt to, ka Aģentūra ir pilnībā informēta reālajā laikā. Viņi noteiks iespējamās vājās vietas valstu robežu pārvaldības sistēmās un sagatavos rekomendācijas to risināšanai. Tas palīdzēs noteikt nepieciešamos preventīvos pasākumus vienotā un aktīvā veidā un novērst potenciālos trūkumus, kas varētu kļūt par problēmu.

Lai garantētu efektīvu Eiropas integrētas robežu pārvaldības īstenošanu, Aģentūra sagatavos plašu pārskatu par dalībvalstu spējām, tostarp attiecībā uz personāla un aprīkojuma sadalījumu pie ārējām robežām. Lai palīdzētu noteikt un risināt trūkumus, Komisija ierosina ievērojami stiprināt Aģentūras neaizsargātības pārbaudi (salīdzinot ar pašreizējo Frontex situāciju), to pārveidojot par obligātu neaizsargātības novērtējuma mehānismu. Šo mehānismu izstrādās tā, lai tas papildinātu Šengenas izvērtēšanas mehānismu , un tas nodrošinās pienācīgu to konkrēto ārējo robežu posmu vajadzību īstenošanu, kuri pakļauti tādiem apdraudējumiem kā, piemēram, nesamērīgs migrācijas spiediens. Informāciju, kas nepieciešama šā neaizsargātības novērtējuma veikšanai, papildinās norīkotie sadarbības koordinatori, kuri iesniegs datus, kas iegūti, strādājot uz vietas.

Izvērtējot dalībvalstu resursus un aprīkojumu, kā arī to sagatavotos ārkārtas situāciju rīcības plānus, Aģentūra noteiks, vai dalībvalstis ir labi sagatavojušās iespējamajām problēmām, kā arī noteiks pastāvošos trūkumus. Pamatojoties uz šā izvērtējuma rezultātiem, Aģentūra nepieciešamības gadījumā noteiks koriģējošus pasākumus, kas nepieciešami, lai risinātu sagaidāmās vai pastāvošās nepilnības. Aģentūras lēmumi attiecīgajai dalībvalstij būs saistoši. Ja Aģentūras noteiktā laikposmā nekādi koriģējoši pasākumi netiek veikti, Eiropas Komisija var pilnvarot Aģentūru veikt turpmākas darbības, tostarp izvietot Eiropas robežu un krastu apsardzes vienības (skatīt tālāk).

2.Krīžu novēršana un pasākumi pie ārējās robežas

Nedrīkst pieļaut, ka situācija pie ārējās robežas pasliktinātos tiktāl, ka tā apdraudētu Šengenas zonas funkcionēšanu.

Steidzama vai ārkārtas migrācijas spiediena gadījumā dalībvalstis jau tagad var izmantot iespēju lūgt, lai tiktu izvietoti Aģentūras resursi. Dalībvalstis var lūgt, lai tiktu veiktas kopīgas operācijas un ātrās reaģēšanas operācijas uz robežas, kā arī šo operāciju atbalstam tiktu izvietotas Eiropas robežu un krasta apsardzes vienības.

Tomēr bēgļu krīze ir atklājusi divas būtiskas problēmas pastāvošajās sistēmās. Tās ir saistītas ar to, ka Aģentūras resursu izvietošana ir atkarīga, pirmkārt, no dalībvalstu gribas nosūtīt resursus pie ārējās robežas konkrētajā brīdī, un, otrkārt, no priekšposteņa dalībvalsts oficiālā pieprasījuma. Jaunās Eiropas robežu un krasta apsardzes struktūra un pilnvaras ir paredzētas šo trūkumu samazināšanai. No vienas puses, šie trūkumi kļuva acīmredzami Grieķijas gadījumā, kad Frontex lūdza, lai dalībvalstis nosūtītu 743 pieaicinātās amatpersonas darbam pie ārējās robežas Grieķijā, taču līdz šim ir nosūtītas tikai 447 amatpersonas. No otras puses, un, neraugoties uz vairākkārtējiem politiskajiem aicinājumiem, dažas dalībvalstis neaktivizēja pieejamos robežu intervences mehānismus, līdz ar to Frontex nevarēja iejaukties.

Eiropas robežsardzes rezerve

Tādēļ ir nepieciešams, lai Aģentūras tūlītējā un tiešā rīcībā būtu pietiekams skaits labi sagatavotu atbilstoša profila ekspertu, kā arī attiecīgs tehniskais aprīkojums. Pašlaik līdzekļi un eksperti Frontex rīcībā tiek nodrošināti būtībā pēc brīvprātīguma principa. Šāda darba metode un pašreizējā migrācijas krīze nesen bija par iemeslu iztrūkumam, kas Frontex neļāva veikt savus operatīvos uzdevumus pilnā apjomā. Šādi trūkumi ir jānovērš.

Lai nodrošinātu Aģentūras spēju veikt savus uzdevumus, reaģējot ārkārtas situācijās, kā pastāvīgs korpuss, kuru varēs izmantot Aģentūra, tiks izveidota ekspertu gatavības papildrezerve. Kā struktūra, kas izveidota, lai īstenotu Eiropas integrētu robežu pārvaldību, apstākļos, kad būs jārīkojas nekavējoties, Aģentūra varēs lūgt, lai šī rezerve tiktu nodota tās rīcībā ļoti īsā laikā. Dalībvalstīm būs jāpiešķir vismaz 1500 robežsargu, kurus Aģentūra dažus dienu laikā varēs izvietot, ātrai iesaistei robežu apsardzē. Aģentūras rīcībā būs arī tehniskā aprīkojuma rezerve, saskaņā ar kuru dalībvalstīm steidzama paziņojuma gadījumā būs jānodrošina operatīvais aprīkojums, kas iegādāts ar 90 % līdzfinansējuma likmi, saskaņā ar Iekšējās drošības fonda papildu piešķīrumiem konkrētām darbībām . Tas nodrošinās, lai neatkārtotos šā brīža situācija, kad priekšposteņa dalībvalstīm trūkst būtiska pirkstu nospiedumu noņemšanas aprīkojuma, bet Frontex nav spējīgs to nodrošināt, jo šie resursi ir jānodrošina dalībvalstīm.

Tiesības iejaukties

Ārkārtas situācijās Aģentūrai ir jābūt spējīgai iejaukties, lai nodrošinātu, ka uz vietas tiek veiktas darbības, pat ja attiecīgā dalībvalsts nav iesniegusi palīdzības pieprasījumu vai ja attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka šāda papildu iejaukšanās nav nepieciešama.

No vienas puses, šādas darbības būtu nepieciešamas saistībā ar nesamērīgo spiediena pieaugumu tajos ārējās robežas posmos, kuros valstu robežsardzes iestādes (un krasta apsardze, ciktāl tās pienākumos ietilpst robežkontroles uzdevumu veikšana) nespēj tikt galā ar radušos krīzi. No otras puses, prasība steidzami rīkoties konkrētā ārējās robežas posmā var rasties saistībā ar tiem trūkumiem dalībvalsts robežu pārvaldības sistēmā, kurus Aģentūra ir noteikusi neaizsargātības novērtējumā un attiecībā uz kuriem tā ir ieteikusi koriģējošus pasākumus, kurus konkrētā dalībvalsts nav īstenojusi noteiktajā termiņā.

Pēc nepilnību noteikšanas un lai laikus veiktu koriģējošos pasākumus, kā arī, lai izvairītos no situācijas saasināšanās, Aģentūra kā pirmā tiks pilnvarota ieteikt dalībvalstīm veikt kopīgas operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumus.

Ja nepilnības turpinās un valstu darbības nav pietiekamas, Komisija varēs pieņemt īstenošanas lēmumu, tajā nosakot, ka steidzami ir nepieciešama rīcība, lai atrisinātu situāciju konkrētā ārējās robežas posmā, un uzticot Aģentūrai uzdevumu veikt attiecīgus operatīvos pasākumus. Tas ļaus Aģentūrai nekavējoties iejaukties krīzes situācijās un pie ārējās robežas izvietot Eiropas robežu un krasta apsardzes vienības.

Karsto punktu pieejas īstenošana un sadarbība ar trešām valstīm

Karsto punktu pieejas izstrāde, ko sākotnēji ierosināja ar Eiropas programmu migrācijas jomā, kļūs par Aģentūras pamatuzdevumu, kas migrācijas pārvaldes satvarā karstajos punktos ļaus izvietot Eiropas robežu un krasta apsardzes vienības.

Komisijas priekšlikums turklāt paredz Aģentūrai piešķirt paplašinātu lomu attiecībā uz sadarbību ar trešām valstīm, kur tā var koordinēt operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm un kaimiņos esošām trešām valstīm saistībā ar robežu pārvaldību, tostarp, trešās valstīs izvietojot sadarbības koordinatorus vai veicot kopīgas darbības Savienības vai trešo valstu teritorijā. Tas ievērojami uzlabos situāciju, ar kuru pašlaik nākas saskarties, sadarbojoties ar Rietumbalkānu valstīm, kur, neraugoties uz nolīgumiem ar konkrētajām valstīm, Frontex nespēj nodrošināt operatīvo atbalstu, jo tai nav pilnvaru nosūtīt robežsardzes vienības uz tādām valstīm kā Serbija vai bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

3.Krasta apsardzes funkcijas

Krasta apsardzei ir būtiska loma jūras robežu drošībā un cilvēku glābšanā uz jūras. Pašreizējā krīze ir pierādījusi, ka attiecīgajām Savienības aģentūrām un dažādām valstu iestādēm, kas veic krasta apsardzes funkcijas, ir jāreaģē saskaņotāk. Lielāka saskaņotība var sniegt rezultātu gan risinot krīzes situācijas jūrā, gan palīdzot šīm iestādēm efektīvi pildīt savus pienākumus. Tas ietver labāku koordināciju un attiecīgo krastu apsardzes funkciju apvienošanu ES līmenī.