/* COM/2011/0486 galīgā redakcija - 2011/0219 (NLE) */ Priekšlikums PADOMES REGULA par daļējas starpposma pārskatīšanas beigšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam





PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Priekšlikums attiecas uz Padomes 2009. gada 30. novembra Regulas (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”), piemērošanu ar cita starpā Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importu saistītajā procedūrā. | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Patlaban spēkā esošie pasākumi noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu, tostarp Indijas izcelsmes, polietilēntereftalātu importam, tās ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 grozītajā redakcijā. | Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. | APRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau bija iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas nosacījumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ņemot vērā Indijas ražotāja eksportētāja pieprasījumu, 2010. gada 10. jūnijā Komisija sāka spēkā esošo pasākumu starpposma pārskatīšanu, ko piemēro Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam. Pieprasījums bija balstīts uz pirmšķietamiem pierādījumiem, ka ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata ir noteikti piemērojamie pasākumi, proti, ir notikušas ievērojamas izmaiņas uzņēmuma ražošanas izmaksās un tāpēc ir izveidojusies daudz mazāka dempinga starpība nekā pašreizējo pasākumu noteikšanas brīdī. Tādēļ, lai neitralizētu dempingu, vairs nav jāturpina pasākumu piemērošana esošajā līmenī. Padomes regulas priekšlikums ir balstīts uz izmeklēšanas laikā iegūtajiem rezultātiem, kas attiecas tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju. Izmeklēšanā konstatēja, ka pretēji pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumam normālā vērtība bija palielinājusies, nevis samazinājusies. Turklāt konstatēja, ka eksporta uz Savienību cenas ietekmē uzņēmuma ar Komisiju atrunātās cenu saistības un cenas uz citiem eksporta tirgiem bija konsekventi zemākas, tāpēc no jauna aprēķinātā dempinga starpība nebūtu spēkā ilglaicīgi. Tādēļ Padomei ierosina pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas izbeigtu izmeklēšanu. | Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu turpmāk minēto iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Eiropas Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais instruments: regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādā iemesla dēļ: iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. | 2011/0219 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA par daļējas starpposma pārskatīšanas beigšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (Komisija) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: 1. PROCEDŪRA 2. Spēkā esošie pasākumi 3. Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000[2] piemēroja galīgo antidempinga maksājumu cita starpā Indijas („attiecīgā valsts”) izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam („sākotnējā izmeklēšana”). Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007[3] vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu antidempinga maksājumu. Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas („pēdējā pārskatīšanas izmeklēšana”) antidempinga pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008[4]. Pasākumi bija noteikti atbilstoši kaitējuma novēršanas līmenim un ietver īpašus antidempinga maksājumus. Maksājuma likmes svārstās no EUR 87,50 līdz EUR 200,90 par tonnu atsevišķi minētiem Indijas ražotājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 153,60 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam („spēkā esošie antidempinga maksājumi”). 4. Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000[5] piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu cita starpā Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importam. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007[6] vēl uz pieciem gadiem noteica galīgu kompensācijas maksājumu. Pēc pēdējās pārskatīšanas izmeklēšanas kompensācijas pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008. Kompensācijas pasākumi ietver īpašus maksājumus. Maksājuma likmes svārstās no EUR 0 līdz EUR 106,5 par tonnu atsevišķi minētiem eksportētājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 69,4 par tonnu, ko piemēro citu ražotāju importam („spēkā esošie kompensācijas pasākumi”). 5. Ar Komisijas 2000. gada 29. novembra Lēmumu 2000/745/EK[7] Komisija pieņēma atsevišķu ražotāju eksportētāju saistību piedāvājumus, nosakot minimālo importa cenu (MIC) („saistības”). 6. Pārskatīšanas pieprasījums 7. Uzņēmums Reliance Industries Limited , Indijas PET ražotājs eksportētājs („pieprasījuma iesniedzējs” jeb „Reliance”), saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu („pašreizējā pārskatīšana”). Pieprasījums attiecās tikai uz dempingu un pieprasījuma iesniedzēju. Vienlaikus pieprasījuma iesniedzējs lūdza pārskatīt spēkā esošos kompensācijas pasākumus. Atlikušie antidempinga un kompensācijas maksājumi ir piemērojami Reliance ražoto produktu importam, un pieprasījuma iesniedzēja tirdzniecības darījumus ar Savienību reglamentē atrunātās saistības. 8. Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza pirmšķietamus pierādījumus, kas apliecina, ka maksājumi vairs nav jāpiemēro pašreizējā apmērā, lai neitralizētu dempingu. Jo īpaši pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ir būtiski mainījušās uzņēmuma ražošanas izmaksas un ka šo izmaiņu rezultātā kopš spēkā esošo pasākumu ieviešanas ir ievērojami samazinājusies dempinga starpība. Salīdzinot pieprasījuma iesniedzēja cenas iekšzemes tirgū un cenas eksportam uz Savienību, ir konstatēts, ka dempinga starpība ir ievērojami zemāka nekā pašreizējo maksājumu apmērs. 9. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana 10. Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pieprasījumā ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, Komisija 2010. gada 10. jūnijā paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas tikai uz dempingu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, publicējot paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [8]. 11. Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums 12. Pārskatīšanas procedūra attiecas uz polietilēntereftalātu (PET) ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku, kas atbilst ISO standartam 1628-5 („attiecīgais ražojums”). To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20, un tā izcelsmes valsts ir Indija. 13. Izmeklēšanā ir konstatēts, ka saražotajam un Indijas iekšējos tirgos realizētajam ražojumam un Savienībai pārdotajam attiecīgajam ražojumam ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības, kā arī izmantojums. Tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē iekšējos tirgos realizētie ražojumi un eksporta tirgos pārdotie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem. Tā kā pašreizējā pārskatīšana attiecās uz dempinga noteikšanu, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju, nav izdarīti secinājumi saistībā ar Savienības rūpniecības nozares ražotajiem un Savienības tirgū realizētajiem ražojumiem. 14. Iesaistītās personas 15. Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, eksportētājvalsts pārstāvjus un Savienības ražotāju apvienību par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. 16. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa. 17. Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu un saņēma atbildi noteiktajā termiņā. 18. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja telpās Mumbajā, Indijā. 19. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods 20. Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam („pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb „PIP”). 21. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI 22. PI periodā apgalvotās apstākļu maiņas ilglaicīgums 23. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai apstākļi attiecībā uz dempingu ir ievērojami mainījušies un vai to maiņa uzskatāma par ilgstošu. 24. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka izmaiņas normālajā vērtībā un eksporta cenās kopš sākotnējās izmeklēšanas, kad noteica dempinga starpību, ir radušās būtisku ražošanas izmaksu izmaiņu rezultātā. Tika apgalvots, ka ražošanas izmaksu izmaiņas saistītas ar pazeminātiem muitas nodokļiem, kas piemērojami, uz Indiju importējot ražošanas procesā izmantotās pamatizejvielas. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka, pazeminoties muitas nodokļiem, mazinājās eksporta stimuls un tāpēc mainījās pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, pēc kurām nosaka normālo vērtību. 25. Tomēr konstatēja, ka, lai gan muitas nodokļi un eksporta stimuli tika pazemināti, uzņēmuma pārdošanas cenas iekšzemes tirgū, ko izmantoja normālās vērtības noteikšanai PIP, bija augstākas par cenām, ko sākotnējā izmeklēšanā izmantoja pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpības noteikšanai. Iekšzemes tirdzniecības cenas pieauga, jo cita starpā palielinājās atsevišķu izejvielu un citu resursu izmaksas. 26. Eksporta cenas uz ES pārskatīšanas izmeklēšanas periodā noteica atbilstīgi pamatregulas 2. panta 8. un 9. punktam. Tomēr ir jo īpaši jāanalizē, vai cenu saistības, kuras nozīmē, ka pieprasījuma iesniedzēja pienākums ir pārdot savu ražojumu ES tirgū par cenu, kas pārsniedz MIC, kura noteikta katram mēnesim, PIP laikā ir ietekmējušas pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenas. Secināja, ka iepriekšminēto iemeslu dēļ, eksportu uz ES tiešām ietekmēja cenu saistības. Tādējādi pieprasījuma iesniedzējam bija jāievēro MIC saistības, un tas izvēlējās neeksportēt uz ES atsevišķos PIP mēnešos, kad tā eksporta cenas uz citiem eksporta tirgiem bija zemākas par MIC. 27. Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs savu ražojumu Savienībā pārdeva tikai sešus mēnešus no pārskatīšanas izmeklēšanas periodā iekļautā laikposma. No otras puses, pieprasījuma iesniedzējs visu attiecīgo periodu pārdeva ražojumus citos eksporta tirgos, kuros tam nebija jāievēro cenu saistībās noteiktie pienākumi. Novēroja, ka eksporta cenas uz trešām valstīm mēnešos, kad pieprasījuma iesniedzējs neeksportēja uz ES, bija ievērojami zemākas par noteikto MIC. Tādēļ, ņemot vērā iepriekšminēto, var pamatoti uzskatīt, ka vienīgais iemesls, kādēļ pieprasījuma iesniedzējs nepārdeva savus ražojumus Savienībā pārējos mēnešos, bija cenu saistību noteiktie pienākumi un neiespējamība pārdot par zemāku cenu nekā MIC. 28. Pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja konstatējumu, ka iemesls, kāpēc tas nepārdeva ražojumus uz Savienību, ir spēkā esošās saistības. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka attiecībā uz pārdošanu uz citiem lieliem eksporta tirgiem PIP bija mēneši, kad nekas netika pārdots, tāpēc neregulāra tirdzniecība nav specifiska Savienības tirgus iezīme. Tas arī apgalvoja, ka, pa mēnešiem salīdzinot visu pārējo eksportētājvalstu attiecīgā ražojuma importa uz ES cenu vai Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa cenu ar uzņēmuma mēneša MIC, būtu redzams, ka Reliance būtu varējis pārdot ražojumus uz ES visos PIP mēnešos, nepārkāpjot saistību pienākumus. 29. Pieprasījuma iesniedzēja argumentus nevar pieņemt, jo, no vienas puses, uzņēmums vērsa savu darbību uz konkrētiem atsevišķiem tirgiem ar to specifiskajām īpatnībām un tas neizskaidro, kāpēc uzņēmums nepārdeva ražojumus uz ES. No otras puses, pieprasījuma iesniedzēja veikto salīdzinājumu pamatā bija vispārīgi statistikas dati, savukārt pašreizējās pārskatīšanas pamatā ir uzņēmumam specifiski dati, kas ir atbilstošāki un uzticamāki, lai izdarītu secinājumus. Izklāstītie argumenti nebija arī pilnīgi derīgi, piemēram, dažus mēnešus importa cenas uz ES tiešām bija augstākas par MIC, bet citos periodos vispārējās importa cenas bija zemākas par MIC, tāpēc uz to pamata nebija iespējams izdarīt vispārīgus secinājumus. Tomēr nevar apstrīdēt faktu, ka pieprasījuma iesniedzējs pārdeva ražojumus uz Savienību tikai tajos mēnešos, kad vispārējās importa cenas Savienībā bija vienādas ar MIC vai augstākas par to. 30. Pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums, ka tas, ja būtu vēlējies, būtu varējis pārdot ražojumus Savienības tirgū to sešu mēnešu laikā, kad tas pārdeva ražojumus citos eksporta tirgos par cenām, kas zemākas par MIC, ir noraidīts kā spekulatīvs un nepamatots. Pieprasījuma iesniedzējs nepauda citus argumentus, kāpēc tas nepārdeva ražojumus uz ES minēto sešu mēnešu laikā, kamēr tas pārdeva tos pašus ražojumus citos eksporta tirgos par cenām, kas zemākas par MIC. Tāpēc secināja, ka pieprasījuma iesniedzējs nepārdeva ražojumus uz Savienību konkrētā laikposmā, jo tam bija jāievēro saistību pienākumi. Tādējādi PIP Savienības tirgū noteiktās eksporta cenas nav uzticamas. 31. Salīdzinājumu veica arī starp pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas cenām Savienības tirgū un cenām, ko bija iespējams panākt citos eksporta tirgos, kuros nebija spēkā cenu saistības. Tika konstatēs, ka eksporta cenas tirgos, kur nav spēkā cenu saistības, visa PIP laikā bija ievērojami zemākas. 32. Pieprasījuma iesniedzējs apšaubīja secinājumus, kas tika izdarīti, pamatojoties uz cenu salīdzinājumu Savienības un citos eksporta tirgos, un apgalvoja, ka, salīdzinot atsevišķu valstu līmenī, ir vairāki citi eksporta tirgi, kuros noteiktās cenas bija augstākas par ES tirgū noteiktajām cenām. Tomēr šajā saistībā vidējo cenu salīdzinājums ir atbilstošāks par atsevišķu valstu salīdzinājuma individuālajām atšķirībām, kuras būtu saistītas ar to lielumu, gan arī ar specifiskiem konkurences aspektiem šajos atsevišķajos tirgos. 33. Tādējādi eksporta cenas trešo valstu tirgos labāk atspoguļo uzņēmuma parasto cenu veidošanas politiku. Cenu starpība starp cenām eksportam uz Savienību un cenām eksportam uz citām pasaules valstīm liecina, ka pastāv svarīgi ekonomiski argumenti, kas rosinātu Reliance pārdot ražojumus ES par ievērojami zemākām cenām, ja nebūtu spēkā MIC. Šajos apstākļos tiek uzskatīts, ka jauns dempinga starpības aprēķins, pamatojoties uz PIP laikā spēkā esošajām cenām eksportam uz ES, tiktu noteikts, balstoties uz cenām, kas nav būtiski mainījušās un kas nebūs ilgstošas. Tas pats secinājums attiecas uz pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu, kā minēts 5. apsvērumā, ka tā iekšzemes cenu salīdzinājums ar cenām uz Savienību apliecinātu dempinga starpību, kas zemāka par pašreizējo maksājumu līmeni. 34. Tādējādi nav izpildīti pamatregulas 11. panta 3. punkta nosacījumi saistībā ar ievērojamām dempinga izmaiņām. Tāpēc pasākumu turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī ir vajadzīga, lai neitralizētu dempingu. 35. Pēc informācijas saņemšanas, pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka tā Savienības tirgū noteiktās cenas ir pilnībā uzticamas. Tā kā šīs eksporta cenas būtiski pieauga laikā no sākotnējā izmeklēšanas perioda līdz PIP, būtu jāuzskata, ka uzņēmuma eksporta politika arī būtiski mainījusies šajā periodā un ka šīs izmaiņas ir ilgstošas. Tādējādi arī uzņēmuma dempinga starpība būtu būtiski samazinājusies, un šīs izmaiņas būtu ilgstošas. 36. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ilglaicīgā apstākļu maiņa nav izšķirošais elements novērtējumā, kas jāveic pēc pārskatīšanas sākšanas , un ka būtiskāk ir izvērtēt, vai turpmāka pasākumu piemērošana ir vajadzīga, lai neitralizētu dempingu. Tas norādīja uz pamatregulas 11. panta 1. punktā un PTO Antidempinga nolīguma 11.1. pantā izklāstīto pamatprincipu, ka antidempinga pasākumi paliek spēkā tik ilgi un tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus. Šajā saistībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka nepieciešamības analīzei būtu jābūt perspektīva novērtējuma veidā, kam vajadzētu vismaz paredzamu vai gaidāmu dempinga atkārtošanos iepriekš noteiktajā līmenī. 37. Pamatregulas 11. panta 1. punktā teikts, ka „antidempinga pasākums paliek spēkā tik ilgi un tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus”. Šo principu piemēro arī starpposma pārskatīšanā, proti, kā šajā konkrētajā gadījumā, jo pamatregulas 11. panta 3. punktā cita starpā teikts, ka „[..] Starpposma pārbaudi uzsāk, ja pieprasījumā ir sniegti pietiekami pierādījumi tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana, lai neitralizētu dempingu, ilgāk nav nepieciešama, un/vai nav domājams, ka zaudējumi turpināsies vai atkārtosies, ja pasākumu atceltu vai mainītu [..]”. Šis noteikums paredz kritēriju, kurš jāizpilda, ja ieinteresētā persona uzskata, ka pasākumu līmenis ir pārak zems vai pārāk augsts, un tāpēc pieprasa šo pasākumu pārskatīšanu. Ja šādu pārskatīšanu uzsāk, pamatregulas 11. panta 3. punktā skaidri noteikts: „Ja izmeklēšanas pasākumus veic, ievērojot šo punktu, Komisija cita starpā var apsvērt, vai ar dempingu [..] saistītie apstākļi ir ievērojami mainījušies [..]. Šajā sakarā, pieņemot galīgo lēmumu, ņem vērā visus būtiskos un pienācīgi dokumentētos pierādījumus”. Tāpēc 11. panta 3. punkts nodrošina papildu novērtējuma kritēriju (t. i., ievērojamu apstākļu maiņu) attiecībā uz starpposma pārskatīšanām, kuras papildus procedūras sākšanas nosacījumam (t. i., vai pasākumi pašreizējā līmenī joprojām vajadzīgi) jāņem vērā izmeklēšanā, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs. 38. Jānorāda arī, ka tā ir standartprakse starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā novērtēt, vai izmeklēšanā konstatētā apstākļu maiņa ir ilglaicīga. Šajā saistībā Eiropas Savienības Vispārējās tiesas judikatūra[9] apstiprina, ka „ iestādēm ir plaša rīcības brīvība, tostarp iespēja prospektīvi izvērtēt attiecīgo eksportētāju cenu politiku, veicot pārbaudi par esošo pasākumu saglabāšanas nepieciešamību ”. Pieejamie pierādījumi liecina, ka Reliance noteiktās eksporta cenas Savienības tirgū neatspoguļo pieprasījuma iesniedzēja faktisko cenu veidošanas politiku, tāpēc, kā secināts 21. apsvērumā, ES tirgū PIP noteiktās cenas nav uzticamas, un tādējādi, pamatojoties uz šīm cenām, no jauna aprēķināta dempinga starpība būtu noteikta pēc cenām, kas nav būtiski, nedz arī ilgstoši mainījušās, kā minēts 24. apsvērumā. 39. Neskatoties uz secinājumu, ka eksporta cenas uz ES nav būtiski un ilgstoši mainījušās, pieprasījuma iesniedzēja argumenti tika ņemti vērā un tika novērtēts, vai pasākumi to pašreizējā līmenī joprojām ir nepieciešami, lai neitralizētu dempingu. Šajā saistībā pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka tā dempinga starpība ir ievērojami mazāka par sākotnējā izmeklēšanā konstatēto, un tā eksporta politika citos tirgos apstiprina, ka dempinga starpības pārmaiņas atspoguļo tendenci, kuru var pamatoti gaidīt arī nākotnē, tāpēc pasākumu pašreizējais līmenis ir acīmredzami pārmērīgs. Tomēr, secināja, ka šie argumenti nav pamatoti ar faktiem. Pirmkārt, attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja eksporta politiku citos tirgos konstatēja, ka, pretēji pieprasījumā paustajam apgalvojumam, cenas šajos tirgos vidēji bija par gandrīz 10 % zemākas nekā cenas ES tirgū. Pie šiem trešo valstu eksporta tirgiem pieder vairākas valstis ar dažāda lieluma tirgiem, un dažās no tām, visticamāk, neražo PET. Tāpēc šos tirgus definē to individuālās konkurences iezīmes, kuru dēļ cenas un tendences atšķiras no tām, kas vērojamas ES tirgū. Otrkārt, ņemot vērā šos konstatējumus, arī ja būtu konstatēts, ka pašreizējais pasākumu līmenis būtu jāmaina, jo tas vairs nav vajadzīgs dempinga neitralizēšanai, nav iespējams pienācīgi precīzi noteikt, kāds līmenis būtu atbilstošs, jo nav pieejami uzticami eksporta cenu rādītāji, kuri izrietētu no normāliem apstākļiem Savienības tirgū un atspoguļotu tos. 40. Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs uzskatīja, ka varētu veikt korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un konkrēti 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu saistībā ar „ atšķirībām citos faktoros [..], ja ir redzams, ka tie skar cenu salīdzināmību atbilstīgi šim punktam ”. 41. Ņemot vērā minētos secinājumus, ka eksporta cenu izmaiņas nebija būtiskas, nedz ilgstošas, nav iespējams noteikt dempinga starpību. Tāpēc pieprasījums veikt korekciju nav piemērojams un tiek noraidīts. 42. IZMEKLĒŠANAS IZBEIGŠANA 43. Ņemot vērā konstatējumus, ka ar dempingu saistītie apstākļi nav ievērojami un ilglaicīgi mainījušies, tiek uzskatīts, ka pašreizējā pārskatīšana ir jāizbeidz, neveicot grozījumus pieprasījuma iesniedzēja maksājuma apmērā. Tādēļ ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 piemērotie antidempinga pasākumi Reliance ražotajam PET importam ir jāsaglabā nemainīgi. 44. INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA 45. Pieprasījuma iesniedzējs, kā arī citas iesaistītās personas ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir pamatā lēmumam ierosināt pašreizējās daļējās starpposma pārskatīšanas izbeigšanu. Saņemtās piezīmes neietekmēja iepriekš minēto secinājumu. 46. NOBEIGUMA NOTEIKUMI 47. Tādēļ šo pārskatīšanu ir jāizbeidz, neveicot grozījumus Regulā (EK) Nr. 192/2007, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo ir izbeigta Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20, piemērojamo antidempinga pasākumu daļējā starpposma pārskatīšana, neveicot grozījumus spēkā esošajos pasākumos. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [2] OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp. [3] OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp. [4] OV L 340, 19.12.2008., 1. lpp. [5] OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp. [6] OV L 59, 27.2.2007., 34. lpp. [7] OV L 301, 30.11.2000., 88. lpp. [8] OV C 151, 10.6.2010., 15. lpp. [9] Lietas T-143/06 sprieduma 48. punkts.