Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem /* COM/2008/0718 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.11.2008 COM(2008) 718 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem 1. Ievads un pamatinformācija Eiropas zvejas kontroles politika ir kopējās zivsaimniecības politikas pamatā, jo šīs politikas uzticamība ir atkarīga no tās efektīvas piemērošanas. Kontroles politikā ir veiktas vairākas reformas – 1993. gadā, kad pieņēma toreizējo regulu, pēc tam 1998. gadā, kad reformas mērķis bija iekļaut šīs politikas darbības jomā arī zvejas piepūles kontroli, un visbeidzot 2002. gadā, veicot kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformu, kas deva iespēju precizēt Komisijas un dalībvalstu kompetenču sadalījumu, stiprināt dalībvalstu sadarbību un sākt darbu pie Zivsaimniecības kontroles aģentūras izveides. Lai gan ir vērojama zināma virzība, tomēr pastāv vispārēja vienprātība, ka joprojām daudz nepilnību ir kopējā zivsaimniecības politikā kopumā – jo īpaši minama pārzveja ES zvejas flotes jaudas pārpalikuma rezultātā – kā arī tieši kontroles politikā. Lai novērstu šīs nepilnības, Komisija uzsāka vairākas iniciatīvas, tostarp zvejas flotes pārstrukturēšanu 2007. gada jūlijā, un nesen pieņēma lēmumu reformēt zvejas kontroles mehānismu, lai izbeigtu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (NNN regula). Turklāt Komisija uzsāka diskusiju par to, kādā veidā KZP būtu jāpārstrādā, sākot no 2012. gada. Vidējā termiņā KZP piemērotās kontroles sistēmas reformai ir būtiski jāuzlabo zivsaimniecības pārvaldības efektivitāte Kopienā. 2002. gadā ieviestajā kontroles sistēmā ir nopietnas nepilnības, kas liek apšaubīt tās efektivitāti kopumā. Kā uzsvēra gan Eiropas Komisija[1], gan Eiropas Revīzijas palāta[2], patlaban piemērotā kontroles sistēma ir neefektīva, dārga un sarežģīta, un tā nesniedz gaidītos rezultātus. Kontroles politikas nepilnības negatīvi atsaucas arī uz citu KZP daļu īstenošanu un mazina krājumu saglabāšanas un zvejas piepūles pārvaldības iniciatīvu pozitīvos rezultātus. Tādējādi šīs nepilnības ir iemesls arī tam, ka KZP darbības rezultātu bilance ir negatīva un šī politika nespēj sasniegt savu pamatmērķi. Lai gan kopējo zivsaimniecības politiku īsteno jau vairākus gadus, situācija saistībā ar zvejas resursiem Kopienas ūdeņos joprojām rada bažas; vairāki krājumi ir izmantoti tādā apjomā, kas pārsniedz maksimālos pieļaujamos ilgtspējīgas izmantošanas apjomus. Ja kontroles politikas nepilnības netiks novērstas, tas būtiski ietekmēs zvejas resursu, zivsaimniecības nozares un no zvejas atkarīgo reģionu nākotni. Tāpēc Komisija ierosina ievērojami reformēt KZP kontroles sistēmu, novēršot visas tās nepilnības un modernizējot tajā piemēroto pieeju. Jauno Kontroles regulu piemēros visām zvejas un ar zveju saistītām darbībām Kopienas ūdeņos, dalībvalstīs un Kopienas zvejas kuģu darbībām ārpus Kopienas ūdeņiem. Tā papildina regulu par NNN zveju un regulu par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem. Tā nodrošina trešu valstu pilsoņu nediskriminēšanu salīdzinājumā ar Kopienas dalībvalstu pilsoņiem. Šīs trīs regulas kopā veidos jauno kontroles sistēmu. Šajā paziņojumā aprakstīta esošā situācija un problēmas, norādīti jaunās kontroles stratēģijas galvenie elementi un īsumā izklāstīti ierosinātie pasākumi. 1.1. Esošā situācija KZP kontroles politikas īstenošanā tika konstatētas vairākas būtiskas problēmas, kas saistītas vai nu ar nepilnībām pašā kontroles režīmā, vai arī ar strukturālām problēmām un grūtībām zivsaimniecības nozarē. 1.1.1. Revīzijas palātas atzinumi un ieteikumi Revīzijas palāta nesen veica novērtējumu[3] par KZP piemēroto kontroles, inspekcijas un sankciju sistēmu. Tā konstatēja, ka pašreizējai situācijai raksturīgs neatbilstīgs tiesiskais regulējums un nepietiekamas procedūras, lai varētu veikt pilnīgu datu vākšanu un konstatēt neatbilstības starp dažādiem datiem. Turklāt atsevišķu valstu inspekcijas sistēmas nav pietiekami efektīvas, lai novērstu un atklātu pārkāpumus, un šo sistēmu atšķirību dēļ nav iespējams nodrošināt adekvātu inspekcijas intensitāti, nedz arī optimizēt inspekcijas darbības. Komisija, ņemot vērā šābrīža apstākļus un savas ierobežotās pilnvaras, nespēj sistemātiski konstatēt kļūdas un neatbilstības dalībvalstu nosūtītajos datos vai pārraudzīt valstu kontroles sistēmas un pieņemt atzinumus par to vispārējo efektivitāti. 1.1.2. Novecojusi un neatbilstīga pieeja kontrolei Kopienas kontroles sistēma aprobežojas galvenokārt ar kontroli attiecībā uz kvotu apgūšanu un tehniskajiem pasākumiem zvejas procesā un neveltī uzmanību citiem KZP aspektiem, piemēram, kontrolei transportēšanas laikā un tirgū. Attiecībā uz kontroli ir radušās jaunas vajadzības, kurām pašreizējā sistēma nav piemērota, jo īpaši saistībā ar zvejas piepūles sistēmām un bioloģiski jutīgām zvejas zonām. Lai pēdējo gadu laikā veiktais apjomīgais darbs ar mērķi panākt zvejas krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un ilgtermiņa pārvaldību nestu augļus, ir vajadzīga arī visaptveroša un efektīva kontroles sistēma. 1.1.3. Jaudas pārpalikums Kontroles sistēmas ierobežotās darbības negatīvo ietekmi vēl pastiprina pastāvīgais jaudas pārpalikums Kopienas zvejas flotēs. Šī strukturālā problēma ir zvejas flotu nerentabluma iemesls un rada stimulu neievērot KZP noteikumus. Daudzi kuģi var darboties ar peļņu tikai tad, ja tie pārsniedz savas kvotas un tādējādi veic pārzveju. Rezultātā veidojas apburtais loks — zvejas kuģi pārmērīgi izmanto zvejas krājumus, lai nodrošinātu sev ekonomisko izdzīvošanu, kas savukārt palielina ekonomisko spiedienu un mudina vēl vairāk palielināt pārzveju turpmākajos gados, kā rezultātā likumīgās zvejas iespējas un piešķirtās kvotas arvien vairāk samazinās. Tas rada nopietnas ekoloģiskās sekas videi, turklāt samazina likumīgi nozvejoto zivju cenas, tādējādi īstermiņā radot kaitējumu zvejniekiem, kas veic likumīgas darbības, un ilgtermiņā samazinot tirgus piegādes. 1.2. Noteikumu neievērošanas iemesli Ir noskaidroti vairāki iemesli, kāpēc tik bieži tiek pārkāpti KZP noteikumi; šo iemeslu dēļ pareizi nedarbojas arī kontroles sistēma. Noteikumu neievērošanu zivsaimniecības nozarē līdztekus flotes jaudas pārpalikumam ievērojami veicina arī tas, ka būtisku nepilnību dēļ valstu kontroles sistēmās pārkāpumu atklāšanas risks ir samērā zems. Turklāt kontroles un inspekciju biežums un intensitāte dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras, un zvejniekiem nākas saskarties ar atšķirīgām procedūrām un praksēm. Tas rada nenoteiktību un mazina inspekcijas ziņojumu ticamību, apgrūtinot sistemātisku situācijas novērtēšanu attiecībā uz pārkāpumiem tiesiskajās un administratīvajās procedūrās. Turklāt pat tad, ja pārkāpums tiek atklāts, nav garantijas, ka tiks piemērotas attiecīgas sankcijas, ja spēkā esošā sankciju sistēma ir neatbilstīga un nav pietiekami preventīva. Otrs iemesls noteikumu neievērošanai ir saistīts ar pašas kontroles politikas tiesisko regulējumu un to, kā sadalīti Komisijas un dalībvalstu uzdevumi tajā. Tiesiskais regulējums pēdējo gadu laikā ir grozīts vairākas reizes; tagad tas ir pārmērīgi sarežģīts un izklāstīts vairākās regulās. Šīs sarežģītības un nesaskaņotības rezultāts ir skaidrības un tiesiskās noteiktības trūkums, kas apgrūtina koncepcijas akceptēšanu un noteikumu ievērošanu dalībvalstīm vai nozares pārstāvjiem. Trešais iemesls ir tas, ka pašreizējā kontroles sistēma Komisijas darbībai paredz ierobežotus un neefektīvus kontroles mehānismus. KZP ir Eiropas Kopienas ekskluzīvā kompetencē — tā nosaka tiesisko regulējumu. Dalībvalstu uzdevums ir panākt, lai zvejnieki, pārstrādātāji un tirgotāji ievērotu šos noteikumus. Tāpēc dalībvalstu galvenais pienākums ir nodrošināt efektīvu kontroli, inspekciju un KZP noteikumu īstenošanu. Komisijas kā "Līguma sarga" uzdevums ir nodrošināt, lai dalībvalstis pildītu savas saistības. Tādēļ tā pārrauga, kā dalībvalstis īsteno KZP. Tomēr Komisijas rīcībā esošie līdzekļi, lai nodrošinātu dalībvalstu pienākumu izpildi, būtībā ir piemērojami tikai tad, ja ir pārkāpti Kopienas tiesību akti. Turklāt šīs procedūras, ko piemēro saistību neizpildes gadījumā, ir ilgas, apgrūtinošas un tikai izņēmumu gadījumos efektīvas. 2. Vides un socioekonomiskās problēmas Pašreizējā kontroles režīma nepilnības nepaliek bez sekām. Biežā KZP noteikumu neizpilde un atkārtotie pārkāpumi nodara nopietnu kaitējumu jūras bioloģiskajai daudzveidībai un ekosistēmām; tiem ir būtiska negatīvā ekonomiskā un sociālā ietekme uz Kopienas zivsaimniecības nozari, tostarp pārstrādi un tirdzniecību. Bagātīgi zivju krājumi būtībā ir veselīgas vides rezultāts. Saglabājoties pašreizējai situācijai, krājumiem nebūtu iespējams pilnībā atjaunoties. Gluži otrādi – ja apstākļi nemainīsies, tad zveja, kas pārsniedz likumīgi noteiktos apjomus vai krājumu pieļaujamo noslogojumu, domājams, arī turpmāk būs kopējās zivsaimniecības politikai raksturīga iezīme. Šie apstākļi, kas mudina pārsniegt likumīgās nozvejas robežas, īpaši smagi ietekmētu ekosistēmu, jo KPN ir aprēķinātas tā, lai nozvejas daudzumi neapdraudētu attiecīgo krājumu stāvokli. Tomēr papildus nozveja nelikumīgu zvejas darbību rezultātā apdraud ne tikai NNN zvejas mērķa sugu krājumus, bet var pat ietekmēt arī citas sugas, kas saistītas ar šo sugu krājumiem, un nodarīt vēl lielāku kaitējumu ekosistēmai. Ja situācija nemainīsies, kopējie nozvejas apjomi būs pat vēl zemāki un atsevišķu zivju vērtība būs vēl mazāka nekā tad, ja krājuma nozveja nepārsniegtu ilgtspējīgus apjomus. Līdztekus iespējamo ieņēmumu samazinājumam palielināsies izmaksas, jo arī turpmāk būs nepieciešama lielāka zvejas piepūle, lai nozvejas apjomi būtu pietiekami ienākumu gūšanai. Samazinoties ienākumiem un rentabilitātei, aizvien vairāk zvejniekiem nāksies pamest nozari, tādējādi pieaugot bezdarbam piekrastes teritorijās, kurās iespējas nodarbinātības jomā bieži vien ir mazākas nekā citur. Ņemot vērā iepriekš minēto, pastāv pietiekami spēcīgi argumenti par labu steidzamai un visaptverošai KZP kontroles sistēmas reformai. 3. Jauna pieeja kontrolei: ierosinājums veikt KZP kontroles politikas reformu Ierosinātās reformas vispārējs mērķis ir izveidot visaptverošu integrētu un vienotu politiku zvejas darbību kontrolēšanai Kopienas ūdeņos, lai nodrošinātu KZP efektīvu īstenošanu. Kopumā jaunajai pieejai jābūt balstītai uz vienkāršošanu, standartizēšanu, rentabilitātes palielināšanu un administratīvā sloga samazināšanu. Šis priekšlikums ir daļa no Komisijas īstenotās pastāvīgās vienkāršošanas programmas, kā paredzēts "Kopienas normatīvās vides vienkāršošanas stratēģijā"[4], jo ar tā palīdzību vienā tiesību aktā tiks apvienoti spēkā esošie kontroles noteikumi, kas patlaban atrodami daudzos atsevišķos komplicētos juridiskos dokumentos, kuru darbības jomas savstarpēji pārklājas. Tas palīdzēs racionalizēt spēkā esošo kontroles sistēmu. 3.1. Jauna kopēja pieeja kontrolei un inspekcijai Priekšlikumā paredzēta vispārēja koncepcija par inspekcijas veikšanu visām nozvejām un visos ķēdes posmos – jūrā, ostā, transportēšanas laikā un tirgū – un ieviest saskaņotas inspekcijas procedūras, lai nodrošinātu jaunā kontroles režīma vienotu piemērošanu. Pirmais atbalsta punkts šajā darbā ir sistemātiskas riska analīzes ieviešana un visaptveroša izsekojamības sistēma kā zvejas kontroles pamats. Jaunā pieeja ļaus optimāli izmantot modernās tehnoloģijas. Dati tiks pēc iespējas lielākā mērā automatizēti un pakļauti vispusīgām kontrolpārbaudēm, lai noteiktu jomas, kurās ir īpaši augsts pārkāpumu risks. Tādā veidā kontroles resursi tiks efektīvi koncentrēti uz riska jomām. Turklāt moderno tehnoloģiju izmantošana samazinās administratīvo slogu gan zvejniekiem, gan iestādēm, jo īpaši attiecībā uz kvotu pārvaldību, vienlaikus sniedzot visaptverošu zvejas darbību situācijas pārskatu gandrīz reālajā laikā, samazinot izmaksas un ietaupot laiku. Tāpēc priekšlikumā ierosināts paplašināt kuģu satelītnovērošanas sistēmas ( VMS ), automātiskās identificēšanas sistēmas ( AIS ), elektroniskās ziņošanas sistēmas ( ERS ), kuģu atrašanās vietas noteikšanas sistēmas ( VDS ) un citu jauno tehnoloģiju izmantojumu. Lai ņemtu vērā jaunās vajadzības saistībā ar konkrētu zvejas veidu kontroli, tiks noteikti specifiski kontroles pasākumi attiecībā uz daudzgadu plāniem, aizsargājamām jūras teritorijām un izmetumiem un ieviests pastāvīgs mehānisms zvejas liegumiem reālajā laikā, par ko būs atbildīgas dalībvalstis. Tā kā zvejas piepūles ierobežošana kļūst arvien nozīmīgāks pārvaldības papildinstruments, priekšlikuma neatņemama daļa būs motora jaudas uzraudzība, piemēram, sertificējot. Visbeidzot, tā kā zivju krājumus un jūras vidi arvien vairāk ietekmē atpūtas zveja, priekšlikumā paredzēti šīs darbības kontroles pasākumi, piemēram, nozvejas reģistrēšana. Komisijas ierosinātās darbības Sistemātiska riska analīze kā zvejas kontroles pamats; stratēģiska plānošana, taktiska mērķu nospraušana un paraugu ņemšanas stratēģija; moderno tehnoloģiju un visaptverošu datu pārbaudes sistēmu izmantošana; standartizētas un saskaņotas inspicēšanas darbības un procedūras jūrā un uz sauszemes (tostarp transportēšanas laikā un tirgū); visaptverošas izsekojamības sistēmas ieviešana; specifiski kontroles pasākumi attiecībā uz daudzgadu plāniem, izmetumiem, aizsargājamām jūras teritorijām un zvejas liegumiem reālajā laikā; pasākumi atpūtas zvejas kontrolei. 3.2. Ceļā uz noteikumu ievērošanas kultūru Svarīgs ierosinātās regulas stūrakmens būs arī ar visām zvejas darbībām (nozveja, apstrāde, izplatīšana un tirdzniecība) saistīto ieinteresēto personu uzvedības ietekmēšana. KZP noteikumu ievērošana ideālā variantā būtu jāpanāk ne tikai ar uzraudzības un kontroles darbībām, bet gan, radot vispārēju noteikumu ievērošanas kultūru, kurā visi nozares dalībnieki izprot un akceptē to, ka ilgtermiņā viņu pašu interesēs ir spēkā esošo noteikumu ievērošana. Komisija vēlas koncentrēt KZP kontroles pasākumus, kuri patlaban ir noteikti dažādos tiesību aktos, uz mērķi vienkāršot un racionalizēt tiesisko regulējumu. Tas tiks darīts, pašā regulā nosakot principus, bet tehniskos un specifiskos jautājumus reglamentējot īstenošanas regulās. Tas būtiski uzlabos tiesisko regulējumu, padarot KZP noteikumus skaidrākus un ticamākus. Turklāt, ja mēs nopietni vēlamies nodrošināt KZP noteikumu vienotu un efektīvu piemērošanu, ir jāizveido saskaņotu un samērīgu administratīvo sankciju režīms. Galvenajam principam šeit jābūt tam, ka sankcijām jānovērš jebkāda ekonomiskā labuma iespēja, kas varētu rasties, veicot pārkāpumu, un pietiekamā mērā jāattur no potenciālās pārkāpumu veikšanas. Priekšlikumā pirmkārt definēti visi nopietnie pārkāpumi papildus tiem, kas jau definēti priekšlikumā Padomes regulai, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai novērstu, aizkavētu, un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju[5]. Vēl tajā noteikti minimālie un maksimālie naudas sodi, kas piemērojami fiziskām un juridiskām personām. Turklāt priekšlikumā paredzēts ieviest soda punktu sistēmu, kas piemērojama zvejas atļaujas īpašnieku veiktajiem pārkāpumiem; tā ir salīdzināma ar līdzīgām sistēmām, kuras daudzās valstīs piemēro attiecībā uz satiksmes pārkāpumiem. KZP noteikumu atkārtotas pārkāpšanas gadījumā šim mehānismam ir jāparedz zvejas apturēšana vai – īpaši nopietnos apstākļos un ņemot vērā proporcionalitātes principu, – zvejas atļaujas anulēšana. Lai uzlabotu kontroles pasākumus un procedūras, ir paredzēta dalībvalstu sadarbība gan operatīvā, gan administratīvā līmenī. Reforma paplašina dalībvalstu iespējas pārbaudīt vienai otras kuģus visos Kopienas ūdeņos. Komisija ierosina ieviest sistemātisku informācijas apmaiņu par iespējamiem pārkāpumiem – vai nu pēc pieprasījuma, vai pēc brīvprātības principa. Attiecībā uz tehniskajiem jautājumiem priekšlikumā paredzēta moderna pieeja datu nosūtīšanai un informācijas apmaiņai gan starp dalībvalstīm, gan ar Komisiju vai Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru. Paredzēts, ka nākotnē katra dalībvalsts uzglabās visu attiecīgo informāciju un kontroles datus valsts tīmekļa vietnē. Atkarībā no informācijas rakstura to tīmekļa vietnē uzglabās plašākai sabiedrībai pieejamā vai nepieejamā daļā; attālās piekļuves iespējas šai tīmekļa vietnei būs piešķirtas Komisijai, Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai un citām dalībvalstīm. Visiem ar kontroles sistēmu saistītajiem ierēdņiem tas būtiski atvieglos un paātrinās piekļuvi datiem, ievērojot saistības, kas ir spēkā konfidencialitātes un personas datu aizsardzības jomā. Turklāt sadarbības veicināšanai nepieciešams arī grozīt Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras pilnvaras; šī aģentūra uzsāka darbu 2007. gadā un patlaban tai pašai nav nekādu reālu pilnvaru attiecībā uz KZP noteikumu ievērošanas kontroli un izpildes nodrošināšanu. Tāpēc nākotnē tās pilnvarās ietilps valstu kontroles sistēmu audits un inspekcijas, un starp tās uzdevumiem būs arī dalībvalstu operatīvās sadarbības organizēšana attiecībā uz kontroli un inspicēšanu visos tirdzniecības ķēdes posmos līdz pat mazumtirgotājam. Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra varētu arī palīdzēt dalībvalstīm uzlabot to kontroles sistēmas. Šim nolūkam tā varētu veikt riska analīzes un kontroles datu pārbaudes. Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai būtu arī tiesības izveidot ārkārtas vienību, ja būtu atklāts nopietns KZP apdraudošs risks, kuru nebūtu iespējams efektīvi novērst citādi. Tai būs arī liela nozīme ES integrētas kuģošanas uzraudzības tīkla izveidē, jo tā darīs pieejamus savā rīcībā esošos datus citām ES institūcijām un iestādēm. Komisijas ierosinātās darbības Tiesiskā regulējuma vienkāršošana un racionalizēšana; preventīvu un saskaņotu sankciju noteikšana (tostarp soda punktu sistēmas ieviešana); sadarbības uzlabošana starp dalībvalstīm un ar Komisiju; Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras pilnvaru pārskatīšana. 3.3. KZP noteikumu efektīva piemērošana Šīs reformas mērķis ir arī skaidri noteikt dalībvalstu, Komisijas un Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras uzdevumus un saistības. Tas ir svarīgi, lai racionalizētu procedūras, izvairītos no funkciju pārklāšanās un nodrošinātu, ka Komisija pilda savu galveno uzdevumu – kontrolēt un pārbaudīt, kā dalībvalstis īsteno KZP noteikumus, un vairs nenodarbojas ar pārvaldības tehniskajiem jautājumiem. Turklāt ir jāpalielina Komisijas iespējas nodrošināt, ka dalībvalstis ievēro Kopienas tiesību aktu noteikumus. Tāpēc Komisijai ir jābūt iespējai efektīvi un samērīgi iejaukties tādos gadījumos, kad noteiktās dalībvalstīs konstatētās nepilnības apdraud KZP noteikumu vienotu piemērošanu. Komisijas inspektoriem tiks piešķirtas tādas pašas pilnvaras kā valstu inspektoriem. Bez plānotajām inspekcijas pārbaudēm tie varēs veikt arī pārbaudes pēc pašu iniciatīvas un bez iepriekšējas paziņošanas. Jo īpaši gadījumos, kad ir iemesls uzskatīt, ka KZP noteikumi netiek ievēroti, Komisijai ir jābūt iespējai veikt neatkarīgas inspekcijas un auditus dalībvalstu kontroles sistēmām. Nepilnību konstatēšanas gadījumā attiecīgajām dalībvalstīm tiks dota iespēja tās novērst un izbeigt nelikumības. Šim nolūkam Komisija sadarbībā ar attiecīgo dalībvalsti var sastādīt konkrētu darbības plānu, lai noteiktu situācijas uzlabošanai nepieciešamos pasākumus. Ja būs nepārprotamas norādes, ka dalībvalsts neveic vajadzīgos pasākumus pēc tam, kad ir pilnībā apgūtas zvejas iespējas, un tādējādi radies nopietns apdraudējums zvejas resursu saglabāšanai, Komisijai būs iespējams pēc pašas iniciatīvas un pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti aizliegt attiecīgo zveju. Ar reformu tiks ieviesti arī efektīvi pasākumi, kas ļaus Komisijai nodrošināt, ka dalībvalstis ievēro KZP saistības. Nepietiekamas pārvaldības gadījumā pastāvēs iespēja veikt finansiālas sankcijas, piemēram, apturēt palīdzības piešķiršanu no Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzekļiem vai Kopienas ieguldījumu dalībvalstu izdevumos, kas saistīti ar kontroli. Turklāt, ja dalībvalsts ir pārsniegusi savu kvotu, Komisijai jābūt pilnvarām atskaitīt no turpmāko gadu kvotām pārzvejotos daudzumus, kas reizināti ar soda koeficientu, vai neatļaut kvotu nodošanu vai apmaiņu. Un visbeidzot, ir paredzēta ārkārtas pasākumu pakete gadījumiem, kad radies nopietns apdraudējums krājumu saglabāšanai, piemēram, zvejas darbību apturēšana vai aizliegums zivis un zvejas produktus izkraut vai laist tirgū. Komisijas ierosinātās darbības Komisijas un tās inspektoru pilnvaru atkārtota noteikšana un stiprināšana; darbības plāni dalībvalstīm, lai uzlabotu KZP noteikumu īstenošanu; paplašinātas Komisijas iespējas aizliegt zveju; iespējamas finansiālās sankcijas pret dalībvalstīm neatbilstošas pārvaldības gadījumā; elastīgākas iespējas Komisijai veikt atskaitījumus no kvotām un neatļaut kvotu nodošanu un apmaiņu neatbilstošas pārvaldības gadījumā; ārkārtas pasākumu pakete. 4. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Sagatavojot priekšlikumu, notika plaša un daudzveidīga apspriešanās ar dalībvalstīm un ieinteresētajām aprindām, lai uzzinātu to ieskatus par reformas nepieciešamību. Šis jautājums tika apspriests 2008. gada 15. janvārī, tiekoties ar dalībvalstu zivsaimniecības ģenerāldirektoriem, un 2008. gada 18. februārī neoficiālā sanāksmē, kurā piedalījās par zivsaimniecību atbildīgie ministri. Dalībvalstis būtībā piekrita Komisijas veiktajai analīzei par esošo situāciju un tam, ka ir vajadzīgas būtiskas pārmaiņas. Vienas dienas seminārā 2008. gada 10. aprīlī notika apspriešanās ar reģionālo konsultatīvo padomju ( RAC ) un Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas ( ACFA ) pārstāvjiem. Vairākas tikšanās ar dalībvalstu zvejas kontroles ekspertiem notika arī 2008. gada februārī, aprīlī un maijā. No 2008. gada februāra līdz maijam notika sabiedriska apspriešanās internetā, lai iesaistītu sabiedrību un sniegtu visām ieinteresētajām personām iespēju piedalīties diskusijā un jo īpaši – novērtēt reformas ietekmi uz tirgus dalībniekiem un pārvaldēm. Tika saņemtas 25 atsauksmes no plaša ieinteresēto aprindu loka, tostarp no rūpniecības nozaru apvienībām, zvejniekiem, ražotājiem, zvejas kontroles tehnoloģiju nozares pārstāvjiem, nevalstiskajām organizācijām (NVO) un privātpersonām. Dalībnieki kopumā atbalstīja šo Komisijas iniciatīvu un tās galvenos mērķus; tika saņemti daudzi vērtīgi un novatoriski priekšlikumi. Visi bija vienisprātis par kontroles sistēmas reformas nepieciešamību, apliecinot, ka Komisijas konsultatīvajā dokumentā nospraustie mērķi atbilst visaptverošas reformas būtiskākajiem aspektiem. 5. GAIDāMā REFORMAS IETEKME Īstenojot ierosināto reformu, tiks radīta patiešām globāla un integrēta KZP kontroles sistēma, jo tā aptvers visus kontroles aspektus, sākot no zvejas tīkla līdz pat patērētāja šķīvim. Ar tās palīdzību ne vien tiks lielākā mērā standartizētas valstu kontroles procedūras un uzlabotas kontroles iespējas un zvejas krājumu pārvaldība, bet arī veikti konkrēti nepieciešami Kopienas zvejas flotu strukturāli pielāgojumi ilgtermiņa likumīgas zvejas iespējām. Tas palīdzēs visā ES radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus, ko pieprasa gan dalībvalstis, gan zvejniecības nozares pārstāvji. Tā kā nākotnē kontroles sistēma palīdzēs nodrošināt tikai likumīgas zvejas veikšanu, saistībā ar ierobežotajām zvejas iespējām tirgus spēku ietekmē notiks zvejas flotes jaudu koncentrēšana, līdz visi atlikušie kuģi varēs darboties rentabli, izmantojot likumīgas zvejas iespējas. Tādējādi tiktu salauzts apburtais loks, kurā, kā aprakstīts iepriekš, zvejas kuģiem nākas pārsniegt kvotas, lai spētu ekonomiski izdzīvot. Ilgtermiņā zvejas flotes pielāgošanas rezultātā samazināsies kontroles un pārraudzības izmaksas, jo pārkāpumu iespējamība ir mazāka, ja zvejas flote spēj nodrošināt pietiekamus ekonomiskos ienākumus ar likumīgu zveju. Turklāt jaunais kontroles režīms būtiski samazinās administratīvo slogu gan nozarei, gan pārvaldes iestādēm, jo vienkāršos nozarei un kontroles iestādēm noteiktos ziņošanas pienākumus. Tas palīdzēs arī vienkāršot un uzlabot dalībvalstu datu pārvaldību, jo nākotnē tā lielā mērā būs balstīta uz elektroniskām sistēmām. Zvejas apjomu samazināšana noteiktās KPN ietvaros radīs būtisku labumu videi, jo samazināsies zivju krājumu noslogojums. Tā kā atkal pieaugs zivju populāciju lielums, paplašināsies arī zivju vecuma sadalījums gan katrā populācijā, gan nozvejā. Tā kā Komisija spēs ātrāk un labāk reaģēt uz konstatētajām nepilnībām, jo īpaši attiecībā uz zvejas kvotu pārmērīgu izmantošanu, pastāvēs mazāka iespēja, ka vidi nelabvēlīgi ietekmēs bezatbildīgas zvejas darbības. Turklāt ietekmē rezultātā zinātnieki daudz īsākā laikā iegūs uzticamākus datus un varēs sniegt labākus zinātniskos ieteikumus, kas savukārt ļaus ātrāk pieņemt labākus pārvaldības lēmumus. Tā kā rezultātā palielināsies biomasas apjoms un tādējādi vidējā termiņā palielināsies un uzlabosies zvejas iespējas, jaunā un visaptverošā kontroles sistēma radīs gan vides, gan ekonomiskus uzlabojumus. Domājams, ka visi šie pozitīvie aspekti dos spēcīgu impulsu nodarbinātības pieaugumam, jo īpaši pārstrādes nozarē un ar to saistītajās apakšnozarēs. Tas viss palīdzēs atjaunot ieinteresēto aprindu un plašākas sabiedrības uzticību kopējai zivsaimniecības politikai. 6. SECINāJUMS Pastāvīgā pārzveja un KZP noteikumu neievērošana pēdējās desmitgadēs ir radījušas dramatisku situāciju, kas izpaužas kā noplicināti krājumi un vāji ekonomiskās darbības rādītāji nozarē. Gan dalībvalstis, gan pašas zivsaimniecības nozares pārstāvji apzinās aktuālās problēmas, ko radījusi noteikumu neievērošana, tās rezultātā nodarīto kaitējumu zivju krājumiem un nepietiekamo ekonomisko un sociālo stabilitāti un pauž plašu atbalstu esošās sistēmas reformēšanai. Lai gan šīs reformas veikšanai pirmajos tās īstenošanas gados būs nepieciešami daži strukturāli pielāgojumi, tās rezultātā zivsaimniecības nozares darbība ilgtermiņā kļūs efektīvāka un lietderīgāka. Kontroles sistēmas skaidrības un saskaņotības palielināšana un dažādu tajā iesaistīto pušu uzdevumu precizēšana un standartizēšana nodrošinās lielāku caurskatāmību. Rezultāts būs plašāks atbalsts un lielāka uzticēšanās no zivsaimniecības nozares puses, un tas ir nepieciešams KZP veiksmīgai īstenošanai. Savukārt sabiedrības lielāka uzticība kopējai zivsaimniecības politikai pati par sevi ietekmēs patērētāju uzvedību un uzticību, jo tie būs drošāki, ka pērk ilgtspējīgā veidā ražotu produktu. Tātad visaptveroša un saskanīga kontroles un inspekcijas sistēma radīs būtisku labumu gan videi, gan visām ieinteresētajām personām. Šāda sistēma nodrošinās līdzvērtīgus konkurences apstākļus visā Kopienas teritorijā. Tāpēc Komisija aicina Padomi un Eiropas Parlamentu atbalstīt šajā paziņojumā īsumā aprakstīto reformu. Tā uzaicina arī visas pārējās Eiropas institūcijas un ieinteresētās aprindas dod savu artavu un sadarboties šā sarežģītā uzdevuma izpildē.[pic][pic][pic] [1] COM (2007) 167. [2] Īpašais ziņojums Nr. 7/2007. [3] Īpašais ziņojums Nr. 7/2007. [4] COM(2005) 535. [5] COM (2007) 602.