2.5

Kopš Interneta burbuļa sprādziena telekomunikāciju operatori kā daļu no sava konsolidācijas plāna samazina kapitāla izlietojumu. Lai atjaunotu visa sektora izaugsmi, ir jāatjauno izlietotais kapitāls. Investīciju apjomu ietekmēs tas, ko darīs sabiedriskās politikas veidotāji: jaunas normatīvās bāzes ieviešana nodrošinās lielāku juridisko drošību investīcijām; valstu platjoslu stratēģiju ieviešana palielinās piekļuvi pakalpojumiem; atbalsts jauniem pakalpojumiem un novatoriska satura pieejamība veicinās pieprasījumu; un regulējošo un tehnisko barjeru likvidēšana nodrošinās 3G tīklu izstrādi. Tādēļ ziņojumā ir izdalītas četras prioritārās darbības jomas: a) Regulācijas problēmu risināšana. Dalībvalstu novēlota un nepareiza jaunā elektronisko komunikāciju tiesiskā ietvara ieviešana kavē konkurenci un rada nenoteiktību. Pret vairākām dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas jaunos nosacījumus, ir uzsāktas likumu pārkāpšanas procedūras. Šo likumu ieviešanas nodrošināšana gan esošajās, gan jaunajās dalībvalstīs saglabājas kā galvenā 2004. gada prioritāte. Turklāt attiecīgo valstu regulējošajām varas iestādēm jaunie likumi ir jāpiemēro konsekventi. Ļoti nozīmīgas būs kopīgas vadlīnijas par līdzekļiem, kas var tikt izmantoti pret operatoriem ar ievērojamu varu tirgū un kas nāks klajā vēlāk šai gadā. Tām vajadzētu palīdzēt regulatoriem nodrošināt pareizo stimulu investīcijām, kā arī nodrošināt to, lai radušies tirgi netiek pakļauti neatbilstošām saistībām. b) Attīstīt platjoslas multivides nodrošinājumu neapkalpotajos rajonos. Saskaņā ar eEiropas Darbības plānu dalībvalstis piekrita publicēt nacionālās platjoslas stratēģijas, un visas ES-15, kā arī vairākas jaunās pievienošanās valstis šobrīd to ir izdarījušas. Īpaša vērība būtu jāpievērš tām jomām, kuras riskē tikt iekļautas informācijas sabiedrības lēnajā joslā nepietiekamā pieprasījuma dēļ- pēc operatoru ienesīguma kritērijiem,- kas attaisnotu platjoslu pakalpojumu plūsmu. ES finansējumam varētu būt nozīme līdz ar darbībām, kas tiek veiktas valstiskā, reģionālā vai vietējā līmenī. Ir pieejamas vadlīnijas par to, kā šajās jomās izmantojami strukturālie fondi. Labās prakses piemēru un novatorisku risinājumu apmaiņu veicinās vēlāk šajā gadā paredzētā Foruma par Digitālo plaisu radīšana. Šovasar Komisija ziņos par valstu stratēģijām. c) Pieprasījuma veicināšana. Kamēr vairums mājsaimniecību ES var piekļūt platjoslas multividei, tikai daļa no tām ir izvēlējusies to darīt. Lietošana vairāk nekā izstrāde ir kļuvusi par lielāko platjoslas multivides tirgus problēmu. To valstu pieredze, kurās ir augstākais platjoslas multivides izmantošanas līmenis, pierāda efektīvas, tīklā balstītas konkurences nozīmi cenu pazemināšanā un novatorisku tiešsaistes pakalpojumu popularizēšanā. Piedevām lomu var spēlēt arī dalībvalstu darbība, kas stimulē pieprasījumu. Tās veicina IKT izmantošanu arvien vairāk būtisku pakalpojumu sniegšanā – vietējā un valsts mēroga pārvaldībā, veselībā, izglītībā, pārceļot tos tiešsaistē. Šim procesam jāseko turpmākiem soļiem, kas attiecas uz drošību, digitālo tiesību pārvaldību un dažādu pakalpojumu un iekārtu savstarpēju savietojamību. eEiropas 2005. gada Darbības plāna Vidusposma ziņojums, kas tiks pabeigts šajā vasarā, nodrošina iespēju turpmākām atbalsta darbībām. d) Veiksmīgi uzsākt trešās paaudzes mobilās komunikācijas (3G). Mobilo komunikāciju un tehnoloģiju platformas (veido galvenie sektora spēlētāji) ziņojums izklāsta mobilo pakalpojumu nākotnes stratēģisko vīziju, izceļot komerciāla un regulējoša rakstura izaicinājumu loku. Šī saplūdusi un datu vadītā 3G pasaule būs daudz sarežģītāka nekā uz balsi balstītā GSM pasaule. Pareizi virzīta tā var piedāvāt satraucošus jaunus pakalpojumus un ievērojamu atbalstu Savienības produktivitātei. Komisija savu pieeju mobilo komunikāciju pakalpojumu sektoram ir izklāstījusi 30. jūnija (2) paziņojumā un tā turpinās strādāt ar ieinteresētajām pusēm, lai definētu stratēģiskās pētniecības prioritātes mobilo komunikāciju jomā.