Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par ELVGF Garantiju nodaļas izdevumiem Agrīnās brīdināšanas sistēma £ Nr. 11+12/2006 /* SEC/2007/0148 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 5.2.2007 SEC(2007) 148 galīgā redakcija . KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par ELVGF Garantiju nodaļas izdevumiem Agrīnās brīdināšanas sistēma £ Nr. 11+12/2006 SATURA RĀDĪTĀJS 1. PROVIZORISKS APROPRIāCIJU IZLIETOJUMS 2 2. PIEZīMES PAR 2006. GADA BUDžETA IZPILDI 2 3. SECINāJUMI 2 provizorisks apropriāciju izlietojums Budžeta 1. pozīcijai atbilstīgo apropriāciju izlietojums ir 49 821,6 miljoni euro, t.i., 97,6 % no sākotnēji piešķirtajām apropriācijām. Tā ir neto summa pēc to summu atskaitīšanas, kas atgūtas, veicot ELVGF Garantiju nodaļas grāmatojumu noskaidrošanas finanšu korekcijas, kā arī pārtraucot un samazinot avansa maksājumus, kas piešķirti budžeta gada laikā. Salīdzinājumā ar sākotnēji piešķirtajām budžeta apropriācijām, provizoriskais apropriāciju izlietojums, kas sniegts pielikumā iekļautajā tabulā par laikposmu no 2005. gada 16. oktobra līdz 2006. gada 15. oktobrim, liecina par vispārēju nepietiekamu apropriāciju izlietojumu aptuveni 1 229,1 miljonu euro apmērā, kas sadalīts šādi: - apakšpozīcijā 1.a – 1 104,7 miljoni euro un - apakšpozīcijā 1.b – 124,4 miljoni euro. Piezīmes par 2006. gada budžeta izpildi Provizorisko 2006. gada budžeta izpildi attiecībā uz svarīgākajiem pantiem un posteņiem ietekmē šādi faktori: (NB: iekavās norādīts pārtēriņa (+) vai nepietiekama izlietojuma (–) apjoms). Monetārie faktori Dolāra un euro maiņas kurss Izdevumos, kas radušies minētajā laikposmā, ņemtas vērā dolāra/euro maiņas kursa izmaiņas. Lielai daļai lauksaimniecības produktu, jo īpaši labībai un cukuram, piemēroto eksporta kompensāciju, kā arī dažu iekšējā atbalsta pasākumu, piemēram, atbalsta par kokvilnu, izdevumus ietekmēja dolāra un euro kursa izmaiņas. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2040/2000 8. panta 1. punktu budžeta iestādes pieņemtais budžets tika veidots, pamatojoties uz vidējo paritātes likmi EUR 1 = $ 1,22 2005. gada jūlijā–septembrī. Jāpiebilst, ka laika posmā no 2005. gada 1. augusta līdz 2006. gada 31. jūlijam vidējā paritātes likme bija aptuveni EUR 1 = $ 1,22, tas ir, tās līmenis bija aptuveni tāds pats kā likmei, ko izmantoja 2006. gada budžeta veidošanā. Citi faktori, kas attiecas uz 1.a apakšpozīciju — KLP izdevumi (izņemot lauku attīstību) 1.a apakšpozīcijā budžeta apropriāciju nepietiekams izlietojums bija gan tirgus pasākumu, gan tiešo atbalstu nozarē. - nepietiekams izlietojums tirgus pasākumiem sasniedza 440,4 miljonus euro. Tomēr izpilde dažādos tirgos nebija vienveidīga. Budžeta apropriāciju nepietiekamas izlietojums bija labības, I pielikumā neiekļautajiem produktiem paredzēto kompensāciju, tekstilaugu, augļu un dārzeņu, liellopu un teļa gaļas un cūkgaļas, olu un mājputnu tirgus nozarē, kamēr pārtēriņš bija cukura un piena un piena produktu nozarē; - nepietiekams tiešā atbalsta izlietojums bija 765,7 miljoni euro, un tas attiecās uz visām shēmām šajā jomā; - visbeidzot, veicot grāmatojumu noskaidrošanu, izdarītais korekciju apmērs bija aptuveni 139,0 miljonus euro mazāks nekā 2006. gada budžetā paredzētā summa, tādējādi minēto summu var izmantot papildu izdevumiem. Intervence lauksaimniecības tirgos ( –440,4 miljoni euro) Labība (–137,2 miljoni euro) Nepietiekama izlietojuma iemesls bija galvenokārt dalībvalstu izdevumu samazināšanās, ko izraisīja zemāku vidējo eksporta kompensāciju likmju piemērojums mīksto kviešu un miežu eksportam, kā arī mazāki kopējie eksportētie daudzumi salīdzinājumā ar daudzumiem un likmēm, kas bija paredzēti 2006. gada budžetā. Turklāt lielāki ieņēmumi, kas tika saņemti uzglabātās labības pārdošanas rezultātā, samazināja rezervju glabāšanas izdevumus salīdzinājumā ar 2006. gada budžetā paredzētajām prognozēm. Kompensācijas par I pielikumā neiekļautajiem produktiem (–140,9 miljoni euro) Vispārējs eksporta kompensāciju likmju līmeņa samazinājums, kā arī mazāks pārstrādātu lauksaimniecības produktu eksporta daudzums bija iemesls mazākam kompensācijas maksājumu daudzumam, ko izmaksāja dalībvalstis, kas savukārt izraisīja nepietiekamu šim pasākumam 2006. gada budžetā paredzēto apropriāciju izlietojumu. Cukurs (144,7 miljoni euro) Šis pārsniegums ir galvenokārt tādēļ, ka eksportētie, brīvā tirgus apstākļos iepirktie cukura daudzumi, par kuriem tika piešķirtas eksporta kompensācijas, bija ievērojami lielāki nekā tie, kas paredzēti 2006. gada budžetā, kad tika lēsts, ka no 2005./2006. gadā eksportam paredzētā 1,74 miljonu tonnu daudzuma, 1,0 miljons tonnu tiks eksportētas no intervences krājumiem. Tekstilaugi (–33,9 miljoni euro) Kokvilnas cenas pieaugums pasaulē bija iemesls tam, ka tika samazināta atbalsta likme par kokvilnu, kas savukārt samazināja dalībvalstu izdevumus, rezultātā netika izlietotas visas 2006. gada budžeta apropriācijas. Augļi un dārzeņi (–172,4 miljoni euro) Salīdzinājumā ar 2006. gada budžetā paredzētajām prognozēm šāda nepietiekama apropriāciju izlietojuma iemesls bija dalībvalstu mazāki izdevumi galvenokārt pārstrādes rūpnīcām nodotu mazāku tomātu daudzumu dēļ, tādējādi par tiem tika piešķirts mazāks attiecīgā atbalsta daudzums, un dalībvalstis iemaksāja mazāk maksājumu ražotāju organizāciju darbības fondos. Piens un piena produkti (151,6 miljoni euro) Padome pieņēma Komisijas priekšlikumu par attiecīgo dalībvalstu piena nodevas maksājumu laika grafika grozījumiem. Tādējādi nodeva par 2005./2006. kvotas gadu maksājama 2007. budžeta gadā, nevis 2006. budžeta gadā, kā tika nolemts, pieņemot 2006. gada budžetu. Piena nodevas maksājumu iekasēšana veido budžeta ieņēmumus un samazina attiecīgos izdevumus piena nozarē. Tāpēc laika grafika grozījumu rezultātā piena nodevas maksājumi netiks iekasēti 2006. gadā, un rezultātā attiecīgie izdevumi par pienu un piena produktiem palielināsies, tādējādi pārsniedzot šai nozarei paredzētās budžeta apropriācijas. Liellopu un teļa gaļa (–135,1 miljoni euro) Salīdzinājumā ar 2006. gada budžetā paredzētajām prognozēm, šā nepietiekamā apropriāciju izlietojuma iemesls bija dalībvalstu izdevumu samazināšanās, ko izraisīja galvenokārt svaigas gaļas un dzīvu dzīvnieku mazāki eksporta daudzumi, kā arī zemākas vidējās eksporta kompensāciju likmes, ko attiecināja uz šādu eksportu. Turklāt dalībvalstu izdevumi nenomaksātiem maksājumiem saistībā ar ārkārtas atbalsta pasākumu shēmu, bija mazāki nekā aprēķinātie, kas tika saglabāti 2006. gada budžetā. Cūkgaļa, olas un mājputni (–62,9 miljoni euro) Salīdzinājumā ar 2006. gada budžetā paredzētajām prognozēm, apropriāciju nepietiekama izlietojuma iemesls bija mazāki dalībvalstu izdevumi par eksporta kompensācijām gan tādēļ, ka tika pārtraukti eksporta kompensāciju maksājumi par svaigu un sasaldētu cūkgaļu, gan arī tādēļ, ka tika eksportēti ievērojami mazāki mājputnu daudzumi. Tiešie atbalsti (–765,7 miljoni euro) Savstarpēji nesaistītu tiešo atbalstu nepietiekams izlietojums bija 427,5 miljoni euro, un tas galvenokārt bija saistīts ar vienreizējās maksājumu shēmas īstenošanu atsevišķās dalībvalstīs. Šīs dalībvalstis pamatoja nepietiekamu apropriāciju izlietojumu ar vairākām administratīvām saņēmēju pārsūdzībām, kas pauduši neapmierinātību ar tām tiesībām, ko tiem piešķīrušas dalībvalstu kompetentās iestādes, vai citām administratīvām grūtībām, ar ko tie saskārušies, slēdzot lietas un izmaksājot atbalstu. Visbeidzot, dažas dalībvalstis norādīja, ka daudzi mazie saņēmēji atteikušies no šādu atbalstu saņemšanas tiesībām, ja attiecīgie atbalsti bijuši mazi, un tas ir veicinājis budžeta apropriāciju nepietiekamu izlietojumu. Attiecībā uz citiem tiešiem atbalstiem nepietiekams apropriāciju izlietojums bija 280,4 miljoni euro, un tas galvenokārt attiecās uz šādām shēmām: - dalībvalstu piemaksas par tabaku bija mazākas, jo tika izaudzēti mazāki tabakas daudzumi salīdzinājumā ar 2006. gada budžetā paredzētajiem daudzumiem, - kompensācijas atbalsta maksājumi par banāniem bija mazāki, galvenokārt pateicoties labvēlīgiem tirgus apstākļiem. Lauksaimniecībai paredzēto maksājumu revīzija (139,0 miljoni euro) Summas, kas atgūtas, veicot lēmumos par grāmatojumu noskaidrošanu paredzētās korekcijas, ir aptuveni 261,0 miljoni euro. Šīs summas veido budžeta ieņēmumus un samazina kopējos budžeta izdevumus. Faktiski atgūtās summas salīdzinājumā ar 400,0 miljoniem euro, kas 2006. gada budžetā tika atgūtas grāmatojumu noskaidrošanas gaitā veicot korekcijas, bija apropriāciju nepietiekama izlietojuma iemesls. Būtībā šāda nepietiekama izlietojuma rezultātā ELVGF Garantijas nodaļas izdevumi pieauga par 139,0 miljoniem euro. Citi faktori, kas attiecas uz apakšpozīciju 1.b – lauku attīstība (124,4 miljoni euro) 2006. gada saistību apropriācijas lauku attīstībai ES-15 valstīm un attiecībā uz pārejas posma instrumentu ES-10 valstīm noteica šīs apakšpozīcijas maksimālajā apjomā. Visas 2006. gada budžetā paredzētās saistību apropriācijas attiecībā uz pārejas posma instrumentu, ko īsteno, izmantojot diferencētas apropriācijas, ir izpildītas. Pašreizējais nepietiekamais apropriāciju izlietojums iekļauj ELVGF Garantiju nodaļas saistību apropriācijas lauku attīstībai ES-15 valstīm un ir atsevišķu lauku attīstības shēmu nepietiekama īstenojuma rezultāts, īpaši divās dalībvalstīs. Secinājumi Ņemot vērā iepriekš izskaidroto nepietiekamo izlietojumu, kas attiecībā uz 1.a apakšpozīciju ir 1 104,7 miljoni euro, Komisija, iesniedzot budžeta grozījumus Nr. 6/2006, ierosināja budžeta lēmējinstitūcijai samazināt ELVGF Garantiju nodaļas apropriācijas attiecībā uz minēto apakšpozīciju par 860,0 miljoniem euro. Šie provizoriskie budžeta grozījumi tika pieņemti Eiropas Parlamenta plenārsēdē 2006. gada decembrī, tādējādi samazinot 2006. gada budžetā ELVGF Garantiju nodaļai (1. pozīcija) paredzēto galīgo saistību apropriāciju apjomu no to sākotnējā apjoma, proti, 51 050,7 miljoniem euro līdz 50 190,7 miljoniem euro. [pic]