33. uzsver ESSF kā galvenā instrumenta nozīmi, kas ļaus Eiropas Savienībai ātri reaģēt lielu katastrofu
gadījumos, piemēram, plūdu, ugunsgrēku un sausuma gadījumos, kā arīciklonu, zemestrīču, vulkānu izvir-
dumu vai cunami gadījumos; neatlaidīgi prasa Komisijai un Padomei no jauna izskatīt Parlamenta izvirzītopārskatīšanas priekšlikumu, īpaši attiecībā un sevišķo uzmanību, kas jāpievērš visiem dabas katastrofu
upuriem un viņu tiešajiem radiniekiem ;
34. mudina Padomi pielāgot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, īpašu uzmanību pievēršot termiņiem
un atbilstošajām darbībām, lai tas varētu rīkoties dalībvalstīs notiekošo specifisko dabas katastrofu gadījumā,piemēram, ugunsgrēku, sausumu un plūdu gadījumā;
35. uzskata, ESSF līdzdalībai jābūt iespējamai, pat ja katastrofas, kaut nopietnas, nesasniedz prasīto mini-
mālo līmeni, ka īpašos apstākļos palīdzība jāsniedz, ja konkrētā reģiona lielākā iedzīvot āju daļa ir tādas katas-
trofas upuris, kurai ir nopietnas un ilgsto šas sekas saistībā ar dzīves apstākļiem;
36. tomēr norāda uz nepieciešamību izmantot citus instrumentus, piemēram, valsts palīdzību, kas domāta
reģioniem vai Eiropas Investīciju bankas aizdevumus, lai, ja vien tas izrādās nepieciešams, varētu novērstiespējamās dabas katastrofas un kompensēt to izraisītās sekas;
37. prasa izpētīt lauksaimniecības katastrofu fonda izveidi, kas kompensētu to lauksaimnieku neiegūto
peļņu, kuri ir dabas katastrofu upuri un kuri zaudējuši ražošanas līdzekļus;
38. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, 2005. gada dabas katastrofu
skarto teritoriju dalībvalstu valdībām un parlamentiem, un šo teritoriju reģionālajām un vietējām varas
iestādēm, kā arīReģionu komitejai.
P6_TA(2006)0224
Dabas katastrofas —vides aspekti
Eiropas Parlamenta rezolūcija par dabas katastrofām (ugunsgrēki, sausums un plūdi) —vides aspekti
(2005/2192(INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērā tā2002. gada 5. septembra rezolūciju par postošajiem plūdiem Centrāleiropā (1), 2005. gada
14. aprīļa rezolūciju par sausumu Portugālē (2), 2005. gada 12. maija rezolūciju par sausumu Spānijā (3)
un 2005. gada 8. septembra rezolūciju par dabas katastrofām (ugunsgrēki un plūdi), kas notika šajā
vasarā Eiropā (4),
—ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 1997. gada 11. decembra Kioto proto-
kolu (VKKPKP), kuru Eiropas Kopiena ratific ēja 2002. gada 25. aprīlī,
—ņemot vērā tā2005. gada 16. novembra rezolūciju “Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē” (5),
—ņemot vērā tā2006. gada 18. janvāra rezolūciju par klimata pārmaiņām (6),7.12.2006. C 297 E/375 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijsLV
(1) OV C 272 E, 13.11.2003., 471. lpp.
(2) OV C 33 E, 9.2.2006., 599. lpp.
(3) OV C 92 E, 20.4.2006., 414. lpp.
(4) Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0334.
(5) Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0433.
(6) Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0019.
—ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par
mežu un vides mijiedarbības uzraudzību Kopienā (Forest Focus) (1),
—ņemot vērā tā2006. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības mežu stratēģijas īstenošanu (2)
un Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības mežu stratēģiju (KOM(1998)0649),
—ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar kuru izveido Eiropas
Savienības Solidaritātes fondu (3) (ESSF), un kura pašlaik tiek pārskatīta,
—ņemot vērā Komisijas paziņojumu par kosmosa programmu “Vides un drošības globālais monitorings
(VDGM)” (KOM(2004)0065), par ES reaģēšanas spējas stiprināšanu katastrofu un krīžu gadījumos trešās
valstīs (KOM(2005)0153) un par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (KOM(2006)0015),
—ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai ar ko izveido Ātras reaģēšanas un sagatavotības instrumentu
lielām ārkārtējām situācijām (KOM(2005)0113), un priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido
Kopienas civilās aizsardzības mehānismu (KOM(2006)0029) un kas ir pārstrādāts Padomes 2001. gada23. oktobra Lēmums 2001/792/EK, Euratom, ar kuru izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadar-
bības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā (
4),
—ņemot vērā pētniecības projektu par plūdu risku pārvaldību saistībā ar Komisijas Sesto pamatprogrammu
pētniecības un tehnoloģijas attīstības jomā (2002-2006),
—ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas civilās aizsardzības un dabas
un ekoloģisko katastrofu novēršanas darba grupas 2006. gada 26. marta rezolūciju un pielikumu (5),
—ņemot vērā Starptautiskā ilgtspējīgas attīstības institūta zinātnisko pārskatu un Komisijas kopīgā pētnie-
cības centra pētījumu par klimata pārmaiņām un Eiropas ūdens dimensiju (6),
—ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
—ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0149/2006),
A. tā kāklimata pārmaiņas izraisa un pastiprina spēcīgas laika apstākļu radītas katastrofas un dabas katas-
trofas (plūdus, ārkārtīgu sausumu un ugunsgrēkus), kas uzbrūk aizvien biežāk, strauji sekojot cita citai
visā pasaulē, un atstāj aiz sevis vissmagākās sekas —zaudētas dzīvības, izpostītu vidi un ekonomiskās
aktivitātes samazināšanos;
B. tā kāpēdējā ANO konferencē par klimata pārmaiņām, kas notika 2005. gada decembrī Kanādas pilsētā
Monreālā, tika panākts nozīmīgs progress pasaules līmenī jautājumos par veidiem, kā cīnīties pret
klimata pārmaiņām, par Kioto protokola ievērošanu un īstenošanu, kā arīdemonstrēta prognoze par
saistību otro periodu pēc 2012. gada;
C.ņemot vērā to, ka mežiem un lauksaimniecībai ir izšķiroša nozīme vides saglabāšanā, jo tie uztur līdz-
svaru gan oglekļa, gan hidroloģiskajos ciklos, un vienkārši nav iespējams pārvērtēt to, cik ļoti no mežiem
ir atkarīga globālās sasilšanas palēnināšanās, aizsardzība pret eroziju, lietusgāžu ietekmes novēršana unsiltumnīcefekta palēnināšana;
D. tā kā ārkārtīgs sausums un mežu ugunsgrēki Dienvideiropā kļūst aizvien biežāki un apjomīgāki un, lai
arītos saasina klimata pārmaiņas, tos zināmā mērā nevar paredzēt vai no tiem izvairīties, tāpēc ir nepie-
ciešams arī turpmāk izvērst atbilstīgus zinātniskus pētījumus un tiem ir jāpiešķir vairāk līdzekļu, lai
uzlabot riska novērtējuma mehānismus, profilakses sistēmas un līdzekļus cīņā pret šo parādību;7.12.2006. C 297 E/376 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijsLV
(1) OV L 324, 11.12.2003., 1. lpp.
(2) Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0068.
(3) OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.
(4) OV L 297, 15.11.2001., 7. lpp.
(5) http://www.europarl.eu.int/intcoop/empa/committee_cult/wg_tsunami_res26mars_en.pdf.
(6) http://ies.jrc.cec.eu.int/Scientific_Reports.271.0.html.
E. tā kāForest Focus programmas mērķis ir veicināt informācijas apmaiņu par mežiem Kopienā, lai tādējādi
veicinātu to saglabāšanu un aizsardzību; tā kā šī programma aptver vairākas integrētas programmas
mežu aizsardzībai no ugunsgrēkiem un cīņai ar pārtuksnešošanos;
F. tā kāSolidaritātes fonda Regulā (EK) Nr. 2012/2002 ir paredzēti tādi priekšnoteikumi, kuru dēļ ir sarež-
ģīti izmantot ESSF katastrofu gadījumos; tā kātas attiecas ne tikai uz attaisnoto izdevumu apjomu un
veidu, bet arī uz termiņu un procedūru neelastību;
G. tā kādabas katastrofu dēļ uzliesmo erozijas, sasāļošanās un pārtuksne šošanās problēmas, tiek izpostītas
ekosistēmas un samazināta bioloģiskā daudzveidība, tās ietekmē ilgtspējīgu attīstību un apdraud sociālo
kohēziju;
H. tā kādabas katastrofu dēļ var tikt pārvietotas vai iet bojā savvaļas un mājdzīvnieku populācijas, radot
ciešanas gan vietējām kopienām, gan dzīvniekiem, kas no tām atkarīgi; tā kāpastāv tikai nedaudzi reaģē-
šanas mehānismi,
I. tā kāANO Starptautiskā stratēģija katastrofu mazināšanai apliecina, ka labāka pilsētu plānošana apdrau-
dētaj ās teritorijās, kā arīekosistēmu saglabāšana var mazināt dabas katastrofu ietekmi;
J. tā kāKomisija ir parakstījusi ANO Konvenciju cīņai ar pārtuksne šošanos —fenomenu, kura izplatīšanās
ir pieminēta ANO Tūkstošgades deklarācijā, un tā kā2006. gads ir pasludināts par Starptautisko tuks-
nešu un pārtuksnešošanās gadu,
K. tā kāir pierādījies, ka pašreizējie pasākumi Eiropas Savienībā nav pietiekami vai piemēroti, lai nodroši-
nātu efektīvu reaģēšanu uz dabas katastrofām, un tā kālielais skaits visdažādāko mehānismu un risinā-
jumu gan valstu, gan reģionālā līmenī, kā arīkoordinācijas trūkums starp tiem, nenāk par labu darbības
efektivitātei;
L. tā kāaizsargpasākumi un pasākumi komandu sagatavošanai un apmācībai ir nozīmīgi ugunsgrēku likvi-
dēšanā, tāpat kā materi ālo un cilvēkresursu koordinēšana ugunsdzēsības jomā;
M. tā kāplūdu skaits un apjomi Eiropā, tostarp arī Centrālajā un Austrumeiropā, ir būtiski pieauguši; tā kā
jācenšas uzlabot prognozēšanu un profilaksi, tostarp atjaunojot polderus un piekrastes mitrzemes, unjāuzlabo civiliedzīvotāju brīdināšanas sistēmas par plūdu tuvo šanos, kā arījānodrošina viņu evakuācija,
1. atzinīgi vērtē pieaugošo sabiedrības informētību un atbalstu ar vidi saistītiem pasākumiem, īpaši attie-
cībā uz smagām dabas katastrofām; iesaka Eiropas Savienībā veikt pasākumus, kas nodrošina ilgtspējīgāku,
racionālu un efektīvu ūdens patēriņu, jo īpaši teritorijās un reģionos, kas visvairāk cieš no sausuma, un lai
šie pasākumi attiektos uz galvenajiem patērētājiem lauksaimniecībā, tūrismā, pilsētās un rūpniecībā; aizstāv
principus “patērētājs maksā” un“piesārņotājs maksā”, lai tādējādi nodrošinātu racionālāku ūdens patēriņu un
labāku notekūde ņu monitoringu un pārbaudes;
2. uzsver, cik nozīmīgi ir veicināt informētības kampaņas par profilaksi un labas prakses pārņemšanu,
publicēt informāciju par to, kā jārīkojas katastrofu situācijās, piemēram, ugunsgrēkos un plūdos; šie pasā-
kumi jāfinansē no Eiropas Sociālā fonda vai saistībā arīpašām programmām, kā, piemēram, Forest Focus;
atzīmē, ka sabiedrības apmācības darbībās īpaša uzmanība jāvelta jaunu cilvēku apmācībai, sākot jau no
skolas vecuma;
3. mudina dalībvalstis vairāk sadarboties civilās aizsardzības jomā Eiropas Savienības līmenī, lai nodroši-
nātu papildresursu pieejamību ātrai reaģēšanai cīņā arārkārtas situācijām;
4. aicina Komisiju izdevumos, kam pienākas Kopienas finansējums, ietvert ugunsdzēšanas infrastruktūras
būvniecību un tehniskā aprīkojuma iegādi, tostarp arī aprīkojumu, lai ar ugunsgrēkiem cīnītos no gaisa;7.12.2006. C 297 E/377 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijsLV
5. atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu meža likumdošanas aktu īstenošanai, pārvaldībai un tirdzniecībai
(FLEGT) cīņai ar nelegālo mežu izciršanu un jauno finanšu instrumentu vides jomā (Life+ programma), kas ir
ārkārtīgi nozīmīgi Eiropas mežu aizsardzībā un jebkādu bojājumu, arī ugunsgrēku, novēršanā;
6. mudina dalībvalstis vairāk domāt par mežu nozīmi Eiropas Savienībā kādaļu no sistemā tisku teritorijas
pārvaldības pasākumu kopuma, tostarp plūdu drošības pasākumiem, kas vērsti uz efektīvākiem ūdens uzkrā-
šanas veidiem un ģeoloģiskiem drošības pasākumiem, nostiprinot nogāzes un veicot apmežošanu, kur vien
tas iespējams; iesaka uzsākt publiskas debates par mežu nozīmi vidē, to sociālo un ekonomisko nozīmi, unaršo debašu palīdzību veicināt izpratni par Eiropas mežu dažādību un jo īpaši par Vidusjūras apkārtnes
mežu savdabību; uzskata, ka nepieciešams labāk izmantot struktūrfondus un Kohēzijas fondu strukturāliem
pasākumiem sausuma novēršanai, kas ir galvenais dabas katastrofas pastiprinošais apstāklis; uzskata arī, ka
jānodrošina stimuli mežu saglabāšanai un pārvaldībai lauku teritorijās, lai tās izmantotu daudzveidīgi(mežsaimniecība, ganības, laukaugi, apūdeņošana utt.); uzstāj, ka monokultūras jāaudzē tikai īpašās norobe-
žotās teritorijās, kas ir ļoti piemērotas attiecīgajām sugām un ar to saistītajiem ekonomiskās darbības
veidiem, un ir nepieciešams, lai šādas sistēmas pārvaldītu ar izpratni un īpašniekiem un ražotājiem jāuz-
ņemas skrupuloza atbildība par savu darbību;
7. aicina Komisiju izvirzīt nopietnus, solidārus mērķus kopīgai likumdošanai, kas risinātu ar dabas katas-
trofām saistītos jautājumus un novērstu tās, jo īpaši pieņemot jauno ESSF regulu un direktīvu par plūdu riska
novērtējumu un pārvaldību, kā arīturpmāk, pārskatot Forest Focus programmu, palielināt finansējumu un
padarīt elastīgākas reglamentējošās normas par pieteikšanos uz šo finansējumu;
8. aicina atbalstīt skarto teritoriju apmežošanu, nebojājot to bioklimatu vai ekoloģiskās īpašības, un cer, ka
lauku un pilsētu ainavu rehabilitācija tiks uzskatīta par īpaši nozīmīgu pasākumu, pienācīgi ņemot vērā speci-
fiskas vietējās iezīmes;
9. uzsver nepieciešamību nodrošināt pietiekamu finansējumu Natura 2000 tīkla saglabāšanai;
10. uzskata, ka plūdu, sausuma vai ugunsgrēku izpostītu Natura 2000 teritoriju atjaunošana jāfinansē no
Kopienas Fondiem, ņemot vērā to, ka tās ir nozīmīgas Eiropas zaļās telpas daļas, kas nodrošina bioloģisko
daudzveidību un sugu saglabāšanu; mudina dalībvalstis izveidot valsts mežu fondus katastrofu novēršanai
mežos un mežu atjaunošanai;
11. aicina Komisiju nodrošināt, lai turpmāk, kad tiek apspriestas glābšanas operācijas un civilās aizsar-
dzības instrumenti, ņemtu vērā arīmājdzīvniekus un savvaļas dzīvniekus;
12. aicina Komisiju iesniegt stratēģiju attiecībā uz sausumu, kas būtu pamatā Eiropas sausuma novēršanas
un pārvaldības politikai;
13. aicina, lai ESSF atbalsta mehānismi attiektos uz nopietnu sausumu, jo sausums ir anomāla dabas parā-
dība, kas attīstās lēni, un tā ilgums var būt dažāds ar smagu, paliekošu netiešu ietekmi uz dzīves apstākļiem
un sociāli ekonomisko stabilitāti skartajos reģionos; iesaka, lai no ESSF joprojām varētu atbalstīt lokalizētas(reģionāla rakstura) krīzes situācijas un lai tiesības uz kompensācijām būtu gan valstij, gan privātpersonām;
14. iesaka izveidot Eiropas sausuma, pārtuksnešošanās, plūdu un citu klimata pārmaiņu izraisīto dabas
parādību novērošanas centru, lai iegūtu informāciju un nodrošinātu efektīvāku reaģēšanu;
15. iesaka īstenot aizsargpasākumus sausuma riska pārvaldības jomā, tostarp stratēģijas ietekmes mazinā-
šanai un stratēģijas, kas būtu daļa no upju baseinu pārvaldības stratēģijām;7.12.2006. C 297 E/378 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijsLV
16. atzīst, ka ir nepieciešams izpētīt un attīstīt jaunus veidus ugunsgrēku novēršanai un dzēšanai, izman-
tojot satelītus un citas jaunākās tehnolo ģijas; uzskata, ka ir būtiski ieviest jaunās informācijas tehnoloģijas
(piemēram, ģeogrāfiskās informācijas sistēmu) ugunsgrēku un plūdu pārvaldībai; uzsver jaunu noteikšanas
tehnoloģiju būtisko nozīmi dabas katastrofu novēršanā;
17. iesaka pasākumus, lai aizsargātu mežu no ugunsgrēkiem, īpaši meža biomasas atliekvielu savākšanu un
pārstrādi, aizliegumu mainīt zemes izmantošanas veidu pēc ugunsgrēka un bargākus sodus par kriminālpār-
kāpumiem pret vidi, jo īpaši par meža ugunsgrēku izraisīšanu; uzskata, ka biomasas atlikumu savākšana ir
jāreglamentē, lai nepieļautu strauju pārtuksne šošanos, kas noplicina organisko vielu rezerves un degradē
augsni, tādējādi padarot to neaizsargātu pret sausumu un plūdiem;
18. aicina Komisiju izstrādāt direktīvu par ugunsgrēku profilaksi un pārvaldību, kurā būtu paredzēta regu-
lāra datu vākšana, karšu izstrāde un riskam pakļauto teritoriju identificēšana, uguns riska pārvaldības plānu
sagatavošana, tas, ka dalībvalstis identificē atvēlētos resursus un pieejamo materiāli tehnisko nodrošinājumu,
kāarīdažādu pārvaldes struktūru savstarpējā koordinācija, minimālās prasības komandu apmācībai un būtu
noteikta atbildība par pārkāpumiem pret vidi un attiecīgie sodi;
19. lūdz Komisiju ieteikt dalībvalstīm izstrādāt ugunsgrēku un plūdu riska kartes, ko finansēs no Kopienas
līdzekļiem un ņems vērā, pārvaldot teritoriālo plānošanu,
20. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamen-
tiem.
P6_TA(2006)0225
Līgums, ar kuru izveido Enerģētikas kopienu
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Kopienas līguma noslēgšanu, ar kuru izveido Enerģētikas
kopienu
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam par līgumu, ko noslēdz Eiropas Kopiena, lai
izveidotu Enerģētikas kopienu (KOM(2005)0435),
—ņemot vērā Padomes lēmuma projektu par līgumu, ko noslēdz Eiropas Kopiena, lai izveidotu Enerģētikas
kopienu (13886/1/2005),
—ņemot vērā juridisko pamatu, kas ir izvēlēts tā līguma noslēgšanai, ar kuru izveido Enerģētikas kopienu
un kas praksē ierobežo Eiropas Parlamenta lomu, kas attiecas uz tā piekrišanu līguma noslēgšanai vai
atteikšanos dot šo piekrišanu, kā arīnepieļauj Eiropas Parlamenta efektīvu līdzdalību lēmuma pie-
ņemšanas procedūrā,
—ņemot vērā tā2006. gada 18. maija nostāju par Eiropas Kopienas līguma noslēgšanu, ar kuru izveido
Enerģētikas kopienu (1), kurā tas ir devis savu piekrišanu līguma noslēgšanai,
—ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,
1. atzīmē, ka Eiropas Kopiena, noslēdzot Enerģētikas kopienas līgumu (EKL), zināmā mērā rada precedentu
iekšējā tirgus acquis communautaire paplašināšanai elektrības un gāzes apgādes nozarē attiecība uz deviņām
EKL līgumslēdzējām pusēm;7.12.2006. C 297 E/379 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 18. maijsLV
(1) Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0219.