KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM PAR DARBĪBĀM, KAS SASKAŅĀ AR EIB ĀRĒJĀM PILNVARĀM VEIKTAS 2011. GADĀ /* COM/2012/0637 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM PAR DARBĪBĀM, KAS SASKAŅĀ AR EIB ĀRĒJĀM PILNVARĀM VEIKTAS 2011. GADĀ SATURS 1. IEVADS. 3 2. GALVENIE REZULTĀTI. 4 3. FINANSĒŠANAS DARĪJUMI. 5 3.1........ Pārskats par EIB finansēšanas apjomu reģionos, uz kuriem attiecas lēmums. 5 3.2........ Ieguldījums ES politikas mērķu īstenošanā. 8 3.3........ Sadalījums pa nozarēm.. 9 3.4........ EIB darījumu ietekme un pievienotā vērtība. 10 4. SADARBĪBA AR KOMISIJU.. 11 5. SADARBĪBA AR STARPTAUTISKAJĀM FINANŠU IESTĀDĒM... 12 KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR DARBĪBĀM, KAS SASKAŅĀ AR EIB ĀRĒJĀM PILNVARĀM VEIKTAS 2011. GADĀ 1. IEVADS Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā 1080/2011/EK[1] ("lēmums" vai "pilnvaras") noteikts, ka Komisija katru gadu ziņo par Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar ES garantiju. Šis ziņojums balstās uz EIB sniegtajiem gada pārskatiem un attiecas uz darbībām, kas saskaņā ar EIB ārējām pilnvarām veiktas 2011. gadā. Tādēļ šajā ziņojumā nav apskatīti 2012. gada notikumi, konkrēti, 2012. gada jūnijā Eiropas Padomes apstiprinātais EIB kapitāla palielinājums. Ārpus ES, reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras, EIB izsniedz aizdevumus un aizdevumu garantijas ar ES garantijas segumu ("darījumi saskaņā ar pilnvarām") vai uzņemoties pašu risku atbilstīgi tās statūtu 16. pantam ("darījumi, uzņemoties pašu risku"). Šajā ziņojumā aplūkoti EIB finansēšanas darījumi, kas veikti saskaņā ar pilnvarām, un sniegts kopsavilkums par 2011. gada darījumiem, uzņemoties pašu risku. Pārskats par EIB darījumiem Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs (ĀKK), kā arī aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), ir ietverts atsevišķā gada ziņojumā. Jānorāda, ka ziņošana par atsevišķām ar minētā lēmuma 11. pantu ieviestajām prasībām attieksies tikai uz tiem EIB finansējuma darījumiem, kam finansējuma pieteikums iesniegts pirms 2011. gada 30. oktobra un kuri parakstīti pēc 2012. gada 1. janvāra. Sīkāka informācija un statistikas tabulas par iepriekšminētajiem darbībām, tostarp projektu, nozaru, valstu un reģionālā līmenī, ir sniegta pievienotajā dienestu darba dokumentā (turpmāk "DDD")[2]. Atsevišķā DDD iekļautas reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes, ko, apspriežoties ar Eiropas Ārējās darbības dienestu, kopīgi izstrādājusi Komisija un EIB atbilstīgi lēmuma 6. pantam, kurā noteikts saskaņā ar pilnvarām veikto EIB finansējuma darījumu ieguldījums Savienības politikā. Reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes vērstas uz šāda atbalsta nodrošināšanu, un tām vajadzētu būt spēkā līdz pašreizējo pilnvaru beigām. Lēmumā 1080/2011/ES Komisijai noteikts pienākums šīs pamatnostādnes tūlīt pēc to noteikšanas nosūtīt Eiropas Parlamentam un Padomei. Jānorāda arī, ka šis ziņojums tiks pievienots gaidāmajam ietekmes novērtējumam, kas papildina tiesību akta priekšlikumu lēmumam, ar ko EIB piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus ES saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu (DFS). 2. GALVENIE REZULTĀTI Ar minēto lēmumu kopējais vispārējo pilnvaru maksimālais apjoms tika palielināts par EUR 1684 miljoniem, un tika izveidotas klimata pārmaiņu pilnvaras papildu EUR 2000 miljonu apmērā, lai EIB darījumiem saskaņā ar pilnvarām nodrošinātu garantiju līdz pat EUR 29 484 miljoniem. 2011. gadā tika uzsāktas vairākas svarīgas iniciatīvas ES līmenī, konkrēti, saistībā ar Arābu pavasari. EIB aizdevumu maksimālais apjoms ar ES garantijas segumu Vidusjūras reģionam tika palielināts par EUR 1 miljardu. Komisija un EIB kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm aktīvi piedalījās G-8 Dovilas partnerības iniciatīvā un izveidoja ES darba grupu Vidusjūras dienvidu reģionam. 2011. gadā, saskaroties ar pasaules ekonomikas prognožu pasliktināšanos, EIB turpināja atbalstīt ekonomisko aktivitāti pilnvaru reģionos un ievērojami palielināja aizdevumus ar klimata politiku saistītajiem projektiem. Kopējais EIB finansējuma apjoms ārpus ES 2011. gadā veidoja EUR 7,3 miljardus, kas bija par 17 % mazāks nekā 2010. gadā sasniegtais EUR 8,7 miljardu finansējuma apjoms, bet tomēr lielāks nekā vidējais pirmskrīzes gadu apjoms. Reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras, EIB finansējuma darbību apjoms 2011. gadā sasniedza EUR 6,5 miljardus salīdzinājumā ar EUR 7,8 miljardiem 2010. gadā. Saskaņā ar jaunāko korporatīvo darbības plānu 2012.–2014. gadam, ko EIB atbalstīja 2011. gada beigās, sagaidāms, ka EIB aizdevuma apjomi ārējai zonai turpinās samazināties līdz pirmskrīzes līmeņa sasniegšana, proti, EUR 6,5 miljardiem 2012. gadā, EUR 5,9 miljardiem 2013. gadā un EUR 5,2 miljardiem 2014. gadā. Konkrētāk, EIB ārējais finansējums, uzņemoties pašu risku (t.i., neskaitot ĀKK ieguldījumu mehānismu un riska kapitāla darbības Vidusjūras valstīs), būs EUR 6,0 miljardi 2012. gadā, EUR 5,3 miljardi 2013. gadā un EUR 4,6 miljardi 2014. gadā. Reģionus, uz kuriem attiecas pilnvaras, arī skāra pasaules krīze. Pirmspievienošanās valstīs, kurām tika piešķirti 52 % no kopējiem aizdevumiem reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras, ekonomiskā izaugsme 2011. gadā stabilizējās 7,5 % līmenī, bet kredītapjoms joprojām bija mazāks nekā pirmskrīzes laikā. EIB, kas ir galvenais daudzpusējais reģiona aizdevējs, turpināja atbalstīt ekonomisko aktivitāti, izsniedzot ievērojamu aizdevumu daļu MVU (31 % no kopējā apjoma) un piešķirot būtiskus līdzekļus ieguldījumiem transporta un enerģētikas nozarē. Tai pat laikā EIB aizdevumu apjoms klimata politikas projektiem palielinājās par EUR 500 miljoniem, un 2011. gadā tas kopā sasniedza EUR 2,1 miljardu, kas veido 32 % no kopējiem parakstītajiem aizdevumiem (pieaugums no 21 % 2010. gadā). Aizdevumi tika izsniegti daudzām valstīm, kurām ir vismazākā CO2 emisiju efektivitāte, piemēram, Krievijai, Dienvidāfrikai un Indijai. Īpaša uzmanība tika pievērsta Āzijai un Latīņamerikai, kur šie aizdevumi veidoja 78 % no visiem parakstītajiem. 2011. gadā ar klimata politiku bija saistīti 29 % no aizdevumiem pirmspievienošanās valstīm un 30 % no aizdevumiem Dienvidāfrikai. Lai gan aizdevumu apjomi lielākajā daļā reģionu, uz kuriem attiecas pilnvaras, bija stabili, aizdevumi Vidusjūras reģionā strauji samazinājās līdz EUR 965 miljoniem no vēsturiski visaugstākā līmeņa EUR 2,5 miljardiem 2010. gadā. Tas bija saistīts ar kavēšanos projektu sagatavošanā pēc Arābu pavasara notikumiem un tam sekojošās nenoteiktības un problēmām uzņēmējdarbības vidē. Dažas no pagaidu administrācijām lēmumu pieņemšanu par ilgtermiņa ieguldījumu programmām atlika līdz tam, kad būs beigušās demokrātiskas vēlēšanas. Turklāt ES sankciju pret Sīriju ietvaros tika apturēta EIB darbība Sīrijā. Šajā sakarībā Komisija 2012. gada aprīlī pieņēma deleģēto aktu, ar ko Sīrija tiek svītrota no to valstu saraksta, uz kurām attiecas pilnvaras[3]. Šajā kontekstā jāmin, ka Sīrijas valdība nav izpildījusi aizdevumu un procentu atmaksas saistības pret EIB, un 2012. gada maijā tikai veikts pirmais ES garantijas seguma pieprasījums aptuveni EUR 15,4 miljonu apmērā. 3. FINANSĒŠANAS DARĪJUMI 3.1. Pārskats par EIB finansēšanas apjomu reģionos, uz kuriem attiecas lēmums Reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras, finansējuma darbību kopējais apjoms sasniedza EUR 6,5 miljardus 2011. gadā salīdzinājumā ar EUR 7,8 miljardiem 2010. gadā. 2011. gadā EIB parakstītie aizdevumi, uzņemoties pašu risku, pieauga par 18 %, bet pilnvarām atvēlētais aizdevumu apjoms samazinājās par 37 %. Tabulā sniegts pārskats par EIB finansēšanas apjomu 2011. gadā, izmantojot pašu resursus, reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras. 1. tabula. EIB finansējums 2011. gadā reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras Valstis, kurās veikti darījumi || Darījumi saskaņā ar pilnvarām || Darījumi, ko EIB veic, uzņemoties pašu risku || Kopā (miljoni EUR) || Vispārējā garantija || Politiskā riska segums || Kopā Pirmspievienošanās valstis || 998 || 26 || 1024 || 2358 || 3381 Vidusjūras reģiona valstis || 553 || 373 || 926 || 39 || 965 Austrumu kaimiņvalstis, Krievija || 625 || 50 || 675 || 101 || 776 Āzija un Latīņamerika || 61 || 249 || 310 || 861 || 1171 Dienvidāfrika || 115 || - || 115 || 50 || 165 Kopā || 2352 || 698 || 3050 || 3409 || 6459 2011. gadā uz 77 % no aizdevumiem, kas parakstīti saistībā ar pilnvarām, attiecās vispārēja garantija, kas tiek izmantota valsts un reģionālajiem darījumiem, bet uz 23 % aizdevumu attiecās politiskā riska garantijas segums privātā sektora darījumiem. Saskaņā ar abām garantijām parakstīto aizdevumu kopējais apjoms 2011. gadā veido 47 % no kopējā finansējuma reģionos, uz kuriem attiecas minētais lēmums, bet atlikušie 53 % (jeb EUR 3,4 miljardi) ir līdz šīm augstākais EIB aizdevumu apjoms, uzņemoties pašu risku, bez ES garantijas atbalsta. 2011. gada beigās kopējais saskaņā ar pilnvarām parakstīto aizdevumu apjoms bija EUR 19,4 miljardi jeb 66 % no kopējā maksimālā apjoma saskaņā ar minēto lēmumu, kas kopumā atbilst sagaidāmajam līmenim piecus gadus pēc septiņu gadu pilnvaru sākuma. Saskaņā ar pilnvarām EIB pieejamais kopējais atlikušais aizdevumu apjoms ir EUR 10,1 miljards. Par spīti gaidāmajam EIB ārējo darbību samazinājumam 2012. gadā un 2013. gadā, kā arī kopējā maksimālā apjoma ierobežojuma palielinājumam, kas noteikts lēmumā, EIB dažos reģionos plāno sasniegt maksimālo apjomu līdz 2013. gada beigām (piemēram, pirmspievienošanās reģionā), bet par citiem reģioniem īstas skaidrības vēl nav (piemēram, Vidusjūras reģionu). Šeit jāpiemin, ka ar lēmumu ieviesta 10 % elastības iespēja starp reģionu maksimālajiem apjomiem. 2. tabula. EIB kopējie parakstītie aizdevumi un izmaksas saskaņā ar pilnvarām (2007. gads – 2011. gads) Milj. EUR || Maksimālais apjoms || Neto parakstītais apjoms || Neto parakstītais apjoms izteikts % no maksimālā apjoma || Izmaksātais apjoms || Neto izmaksātais apjoms izteikts % no neto parakstītā apjoma Pirmspievienošanās reģions || 9048 || 7622 || 84 % || 3899 || 51 % Vidusjūras reģions || 9700 || 6559 || 68 % || 2079 || 32 % Austrumu kaimiņvalstis, Krievija || 3848 || 1709 || 44 % || 318 || 19 % Āzija un Latīņamerika || 3952 || 2761 || 70 % || 1690 || 61 % Dienvidāfrika || 936 || 591 || 63 % || 425 || 72 % Vispārējās pilnvaras kopā || 27 484 || 19 242 || 70 % || 8411 || 44 % Klimata pārmaiņu pilnvaras (2011.–2013. gads) || 2000 || 150 || 8 % || 150 || 100 % Pilnvaras kopā || 29 484 || 19 392 || 66 % || 8561 || 44 % Kas attiecas uz izmaksātajiem apjomiem, 2011. gada beigās EIB bija izmaksājusi EUR 8,5 miljardus jeb 44 % no neto parakstītā apjoma. Izmaksu līmenis pirmspievienošanās valstīs, Āzijā, Latīņamerikā un Dienvidāfrikā svārstījās no 50 % līdz 75 %, kas atspoguļo ierasto laika nobīdi starp finanšu līgumu parakstīšanu un projektu īstenošanu un atbilstošajām izmaksām. Izmaksu apjoms Vidusjūras valstīs bija zem 32 % no neto parakstītajiem apjomiem, kas kopumā atspoguļo Arābu pavasara sekas un darījumu apturēšanu Sīrijā. Zemais izmaksu līmenis (19 % no parakstītā apjoma) Austrumeiropā, Dienvidkaukāzā un Krievijā saistīts ar kavēšanos šā reģiona institucionālo problēmu risināšanā un to, ka vairāk nekā trīs ceturtdaļas no aizdevumiem ir parakstīti pēdējo divu gadu laikā. EIB paredz, ka darījumus austrumu kaimiņvalstīs un Krievijā būs iespējams paātrināt, ņemot vērā EIB šā reģiona darbību pilnvarās noteiktos plašākos mērķus, 2011. gada martā parakstīto saprašanās memorandu (SM) ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB) un Komisiju, kā arī mērķtiecīgas tehniskās palīdzības izmantošanu projektu īstenošanas paātrināšanā. 3. tabula. Aizdevumu apjomi pa gadiem pašreizējo 2007.–2013. gada pilnvaru laikā Milj. EUR || 2007(*) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Bruto kopsumma || Atceltais apjoms || Neto kopsumma || Pirmspievienošanās reģions || 389 || 2009 || 2859 || 1535 || 874 || 7666 || 44 || 7622 || Vidusjūras reģions || 1205 || 1195 || 1510 || 2009 || 926 || 6845 || 286 || 6559 || Austrumu kaimiņvalstis, Krievija || - || 170 || 233 || 631 || 675 || 1709 || - || 1709 || Āzija un Latīņamerika || 305 || 469 || 1088 || 643 || 310 || 2815 || 53 || 2761 || Dienvidāfrika || - || 203 || 280 || 50 || 115 || 648 || 56 || 591 || Vispārējās pilnvaras kopā || 1899 || 4045 || 5969 || 4868 || 2900 || 19 681 || 449 || 19 242 || Klimata pārmaiņu pilnvaras (2011.–2013. gads)(**) || || || || || 150 || 150 || - || 150 || Pilnvaras kopā || || || || || 3050 || 19 831 || 449 || 19 392 || (*) Līdz 2007. gada 31. jūlijam aizdevumu darbības tika veiktas arī saskaņā ar iepriekšējām 2000.–2007. gada pilnvarām. (**) EUR 150 miljonu darījums saskaņā ar klimata pārmaiņu pilnvarām 2011. gadā tika parakstīts attiecībā uz pirmspievienošanās reģionu. || || || || 2011. gadā saskaņā ar pilnvarām finansējumu piešķīra 29 projektiem, salīdzinot ar 46 projektiem 2010. gadā. EIB finansējuma darbību apjoms pirmspievienošanās valstīs 2011. gadā bija EUR 3,4 miljardi, kas ir tāds pats apjoms kā 2010. gadā un veido 52 % no finansējuma darbībām reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras. Aizdevumu darbības saskaņā ar pilnvarām saruka līdz EUR 1 miljardam, bet aizdevumi no pirmsiestāšanās mehānisma, uzņemoties pašu risku, palielinājās par 18 %, proti, līdz EUR 2,4 miljardiem. Lai saglabātu mazāku atlikušā finansējuma daļu saskaņā ar pilnvarām un apmierinātu joprojām ievērojamās finansējuma vajadzības pirmsiestāšanās reģionā, 2011. gada sākumā EIB Valde apstiprināja pirmsiestāšanās mehānisma maksimālā pieejamā aizdevumu apjoma palielinājumu par EUR 5,7 miljardiem līdz 2013. gadam. Vidusjūras reģionā aizdevumu darbības krasi samazinājās, bet austrumu kaimiņvalstīs EIB finansējuma darbības 2011. gadā pieauga, sasniedzot EUR 776 miljonus (2010. gadā tās veidoja EUR 631 miljonu), no kuriem EUR 675 miljoni bija saskaņā ar pilnvarām, kas ir līdz šim augstākais līmenis šajā reģionā. Āzijā un Latīņamerikā kopējais finansējuma apjoms 2010. gadā sasniedza EUR 1,2 miljardus, no kuriem saskaņā ar pilnvarām saņemtais finansējuma apjoms bija samazinājies līdz EUR 310 miljoniem, bet to kompensēja attiecīgs pieaugums EIB finansējumā, uzņemoties pašu risku, jo sevišķi no enerģijas ilgtspējīgas izmantošanas un energoapgādes drošības mehānisma (EIM) saņemtajā finansējumā. Attiecībā uz Dienvidāfriku 2011. gadā tika parakstīti trīs jauni aizdevumi par kopējo summu EUR 165 miljoni, no kuriem viens bija pirmais EIB Dienvidāfrikai piešķirtais EUR 50 miljonu aizdevums no EIM, uzņemoties pašu risku. 3.2. Ieguldījums ES politikas mērķu īstenošanā Saskaņā ar lēmumu EIB darījumu mērķis ir atbalstīt Savienības attiecīgos ārējās politikas mērķus. Lēmums aizstāj iepriekš noteiktos ar reģioniem saistītos mērķus darījumiem ar ES garantijas segumu, kuriem attiecībā uz visiem reģioniem, uz kuriem attiecas pilnvaras, ir šādi horizontālie augsta līmeņa mērķi: (i) pielāgošanās klimata pārmaiņām un to ietekmes mazināšana; (ii) sociālās uz ekonomiskās infrastruktūras attīstīšana; (iii) vietējā privātā sektora attīstība, jo īpaši atbalsts MVU. Papildu pakārtotie mērķi ietver ārējās darbības noteicošo vispārējo principu ievērošanu, kā noteikts LES 21. pantā, un reģionālo integrāciju starp partnervalstīm, tostarp ekonomisko integrāciju starp pirmspievienošanās valstīm, kaimiņvalstīm un Savienību. EIB var apsvērt iespēju palielināt finansējuma darbības veselības aprūpes un izglītības atbalstam, ja tam ir acīmredzama pievienotā vērtība. Pievienotās reģionālās tehniska rakstura darbības vadlīnijas, ko kopīgi izstrādājušas Komisija un EIB, nosaka saistību starp Savienības reģionālo politiku, horizontālajiem augsta līmeņa mērķiem (pilnvaru ietvaros) un to īstenošanu. Šīs vadlīnijas ir vērstas uz to, lai nodrošinātu, ka EIB finansējums papildina attiecīgo ES politiku, programmas un instrumentus dažādos reģionos. Sākot no 2012. gada, iepriekš minētie pārskatītie mērķi veidos pamatu ziņojumiem par jauniem darījumiem. Taču dažus rādītājus jau iespējams iegūt no 2011. gadā veiktajām darbībām. Konkrēti, 2011. gadā EIB atbalsts sociālajai un ekonomiskajai infrastruktūrai veidoja 64 % no kopējā EIB darbību apjoma reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras (saskaņā ar pilnvarām veiktajās operācijās šis skaitlis bija 75 %). Atbalsts privātajam sektoram 2011. gadā sasniedza 55 % no kopējā EIB darbību apjoma reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras (saskaņā ar pilnvarām veiktajās operācijās šis skaitlis bija 29 %), bet atbalsts MVU ar vietējo finanšu starpnieku palīdzību 2011. gadā veidoja 17 % no kopējā EIB finansējuma darbību apjoma reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras (saskaņā ar pilnvarām veiktajās operācijās šis skaitlis bija 6 %). Pēdējo gadu laikā EIB ir palielinājusi savus aizdevumus klimata politikas jomā un uzņēmusies lielākas saistības, īstenojot ES mērķi panākt zemas oglekļa emisijas un pret klimata pārmaiņām noturīgu izaugsmi Savienībā un ārpus tās, jo īpaši, veicot turpmākus pasākumus pēc ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC)) Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmes 2009. gadā. Ar klimata politiku saistīto aizdevumu parakstītais apjoms pieauga no EUR 1,6 miljardiem (21 % no kopējā EIB finansējuma attiecīgajos reģionos) 2010. gadā līdz EUR 2,08 miljardiem (32 % no kopējā EIB finansējuma attiecīgajos reģionos) 2011. gadā, no kuriem EUR 0,89 miljardi jeb 29 % bija saskaņā ar pilnvarām. EIB ir noteikusi atbilstības kritērijus pa nozarēm, lai varētu noteikt, vai projekti ir atbalstāmi saskaņā ar klimata politikas mērķi. Piemēram, ne visi projekti, kuru mērķis ir uzlabot enerģijas patēriņu, ir automātiski atbalstāmi, bet gan tikai tie, kas var pierādīt energoietaupījumus vismaz 20 % apmērā no bāzes līmeņa. Turklāt tiek ņemta vērā tikai aizdevuma daļa, kas atbilst klimata politikas mērķim. Lielākā daļa klimata politikas aizdevumu ir saistīti ar projektiem divās plašās jomās: atjaunojamā enerģija un energoefektivitāte un ilgtspējīgs transports. Sīkāka informācija par EIB ieguldījuma apmēru lēmumā izvirzīto ES politikas mērķu sasniegšanai ir sniegta DDD. 3.3. Sadalījums pa nozarēm Pārskats par 2011. gadā saskaņā ar lēmumu veikto EIB darījumu sadalījumu pa reģioniem un nozarēm sniegts 4. tabulā. 4. tabula. Saskaņā ar pilnvarām 2011. gadā parakstīto darījumu sadalījums pa nozarēm (milj. EUR) Reģions || Kopā || Enerģētika || Transports || Pakalpojumi un rūpniecība || Ūdensapgāde, kanalizācija || Kredītlīnijas MVU || Veselības aprūpes un izglītības infrastruktūra || Lauksaimniecība, zivsaimniecība un mežsaimniecība (*) || Telekomunikācijas Pirmspievienošanās valstis (PA) || 1024 || - || - || 617 || 60 % || 15 || 1 % || 55 || 5 % || 87 || 8 % || 100 || 10 % || 150 || 15 % || - || - Vidusjūras reģiona valstis (MED) || 926 || 50 || 5 % || 163 || 18 % || 421 || 46 % || 262 || 28 % || 30 || 3 % || - || - || - || - || - || - Austrumu kaimiņvalstis un Krievija (EAST) || 675 || 175 || 26 % || 450 || 67 % || - || - || - || - || 50 || 7 % || - || - || - || - || - || - Āzija un Latīņamerika (ALA) || 310 || 61 || 20 % || - || - || 149 || 48 % || - || || - || - || - || || - || - || 100 || 32 % Dienvidāfrika (SA) || 115 || - || - || - || - || - || - || 115 || 100 % || - || - || - || - || - || - || - || - Kopā || 3050 || 286 || 9 % || 1230 || 40 % || 585 || 20 % || 432 || 14 % || 167 || 6 % || 100 || 3 % || 150 || 5 % || 100 || 3 % *) Šajā sadaļā saskaņā ar klimata pārmaiņu pilnvarām tika parakstīts EUR 150 miljonu darījums Turcijā. 3.4. EIB darījumu ietekme un pievienotā vērtība Ņemot vērā EIB pilnvaras un pienākumu ieviest stingrāku savu darījumu rezultātu un ietekmes novērtējumu, mērījumus un ziņošanu, 2011. gadā EIB pieņēma jaunu sistēmu, proti, rezultātu novērtēšanas sistēmu (RNS), ko piemēro visiem darījumiem visos reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras. RNS pakāpeniski ieviesīs 2012. gadā. Līdzīgi kā iepriekšējās sistēmas RNS ir strukturēta ap trim galvenajiem pīlāriem: 1. pīlārs: atbilstība ES politikas un prioritāšu mērķiem un ieguldījums tajos; 2. pīlārs: projekta kvalitāte un pamatotība, ka arī tā gaidāmie un faktiskie rezultāti; 3. pīlārs: EIB ieguldījuma finansiālā un nefinansiālā papildināmība. RNS uzlabos projektu ex-ante novērtējumus un EIB spēju sniegt ziņojumus par faktiski sasniegtajiem rezultātiem. Tajā pašā laikā ar to tiks vienkāršotas ziņojumu sniegšanas prasības klientiem, jo šī sistēma ir iespēju robežās harmonizēta ar citu starptautisko finanšu iestāžu rezultātu rādītajiem. 2011. gadā EIB finansējuma gaidāmos rezultātus un ietekmi joprojām novērtēja, izmantojot divas iepriekšējās sistēmas, proti, pievienotās vērtības (PV) sistēmu ES un pirmspievienošanās valstīs un ekonomiskās un sociālās ietekmes novērtējuma sistēmu (ESINS) visos pārejos reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras. EIB veic novērtējumu ex-ante, balstoties uz faktiem un datiem, kas savākti projekta vērtēšanas fāzē. Sistēma ir veidota tā, lai tā varētu sniegt informāciju un salīdzinošos rādītājus visā projekta īstenošanas ciklā, īpaši attiecībā uz uzraudzību un ex-post vērtēšanu. 5.a tabula. 2011. gadā pirmspievienošanās valstīs apstiprināto projektu pievienotās vērtības reitingi (PV sistēma) (maksimālais rezultāts = 200) Ietekmes reitings || 1. pīlārs || 2. pīlārs || 3. pīlārs || Vidējais rezultāts || Apstiprinātie darījumi Pilnvaras || 146 || 120 || 158 || 141 || 8 Pirmspiev. mehānisms || 139 || 141 || 155 || 145 || 23 5.b tabula. Pievienotās vērtības novērtējums 2011. gadā apstiprinātajiem darījumiem Vidusjūras reģionā, austrumu kaimiņvalstīs un Krievijā, Āzijā un Latīņamerikā un Dienvidāfrikā (ESINS sistēma) Ietekmes reitings || 1. pīlārs || 2. pīlārs || 3. pīlārs Ieguldījumu aizdevumi || Starpniecības aizdevumi (MVU) Augsts || 23 (72 %) || 13 (41 %) || 3 (9 %) || 20 (63 %) Vidējs || 9 (28 %) || 11 (34 %) || 4 (13 %) || 11 (34 %) Mērens || 0 || 1 (3 %) || 0 || 1(3 %) Zems || 0 || 0 || 0 || 0 Kopā || 32 (100 %) || 25 (78 %) || 7 (22 %) || 32 (100 %) Pirmspievienošanās valstīs attiecībā uz 1. un 2. pīlāru novērojamas nelielas atšķirības starp darījumiem ar ES garantiju un darījumiem, uzņemoties pašu risku, kas daļēji atspoguļo faktu, ka pilnvaras ir galvenokārt paredzētas samērā augstas nenoteiktības un augsta riska projektiem, kuros ar ES garantiju nodrošina visaugstāko pievienoto vērtību. Pārējos reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras, deviņi darījumi saņēma kopējo vērtējumu "augsts" visos trijos pīlāros, un šie darījumi bija galvenokārt saistīti ar klimata pārmaiņu atjaunojamās un alternatīvās enerģijas projektiem. 4. SADARBĪBA AR KOMISIJU Komisija un EIB cieši sadarbojās saistībā ar EIB ārējo pilnvaru starpposma pārskatīšanu. Parastā likumdošanas procedūra lēmuma pieņemšanai tika pabeigta 2011. gada oktobrī. Lēmums rosina uz vēl lielāku sadarbību un sinerģiju starp Komisiju un EIB, kā arī Eiropas Ārējās darbības dienestu (EEAS). Pēc lēmuma pieņemšanas 2011. gada novembrī Komisija un EIB parakstīja jaunu garantijas nolīgumu un nolīgumu par līdzekļu atgūšanu saskaņā ar, attiecīgi, lēmuma 14. un 13. pantu, un ar šiem nolīgumiem aizstāj iepriekšējos, ar mērķi atspoguļot jaunajā lēmumā ietvertās izmaiņas. Turklāt Komisija un EIB kopīgi izstrādāja reģionālās tehniskās darbības pamatnostādnes, kas pievienotas šim ziņojumam. Sagaidāms, ka 2012. gadā abas iestādes atjauninās saprašanās memorandu, kurā būs paredzēti noteikumi un nosacījumi pastiprinātai sadarbībai, lai tajā varētu iesaistīt arī EEAS, ka arī ņemt vērā pilnvarās ieviestos jaunos elementus. Būtu jāpastiprina arī sadarbība uz vietas, vairāk izmantojot iespējas apvienot EIB birojus ar ES delegācijām. Vienlaicīgi tiek īstenota cieša sadarbība, lai sagatavotu priekšlikumu nākamajām EIB ārējām pilnvarām 2014.–2020. gada laikposmā. Gan attiecībā uz dienvidu, gan ziemeļu kaimiņvalstu reģioniem EIB bija iesaistīta Eiropas kaimiņvalstu politikas pārskatīšanā. Sadarbība starp EIB, EEAS un Komisiju 2011. gadā ir kļuvusi intensīvāka, jo sevišķi koordinējot ES reakciju uz Arābu pavasari un veidojot partnerību demokrātijai un kopīgai labklājībai ar Vidusjūras reģionu. EIB ir bijusi arī aktīvi iesaistīta augstās pārstāves/ Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Eštones izveidotajā augsta līmeņa darba grupā ar mērķi vēl vairāk optimizēt koordināciju dažās šā reģiona valstīs, un pirmā darba grupas sanāksme notika 2011. gada septembrī Tunisijā. EIB arī pauda savu viedokli par Pārmaiņu programmu[4] – Komisijas paziņojumu, kas vērsts uz ES attīstības politikas ietekmes palielināšanu, tieši saistībā ar atbalstu ilgspējīgai ekonomikas augsmei un privātā sektora attīstībai. Šis iesāktais darbs turpināsies arī turpmākajos gados, un EIB atbalstīs Komisiju un EEAS jaunās kaimiņattiecību politikas un attiecīgo Pārmaiņu programmas prioritāšu īstenošanā. Kopīgs darbs notiks arī saistībā ar paplašināšanās politiku, lai atbalstītu Horvātijas pievienošanos ES un īstenotu turpmākas reformas kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs to ceļā uz integrāciju ES. EIB ar Komisijas atbalstu mēģinās atsākt darījumus Kosovā[5]. Šajā kontekstā jāpiemin, ka atbilstīgi lēmuma 10. pantam, kas nosaka, ka "Kosovu pārstāv Apvienoto Nāciju Organizācijas misija Kosovā vai reģionālās tehniska rakstura darbības vadlīnijās noteikta administrācija", minētajās vadlīnijas paredzēts, ka šī administrācija ir Kosovas valdība. Paredzēts vēl vairāk intensificēt sadarbību nozaru jautājumos, jo sevišķi klimata politikas jomā un saistībā ar iniciatīvu "Ilgtspējīga enerģija visiem". Šajā sakarībā, saskaņā ar lēmuma 6. pantu EIB sadarbībā ar Komisiju līdz 2012. gada beigām izstrādās stratēģiju par to, kā pakāpeniski un noturīgi saskaņā ar tās pilnvarām palielināt tādu projektu īpatsvaru, kuri veicina CO2 emisiju mazināšanu, un kā pakāpeniski izbeigt tādu projektu finansēšanu, kuri kavē Savienības klimata mērķu sasniegšanu. 5. SADARBĪBA AR STARPTAUTISKAJĀM FINANŠU IESTĀDĒM 2011. gadā līdzfinansējums, ko EIB piešķīrusi kopā ar citām starptautiskajām finanšu iestādēm (SFI) vai Eiropas divpusējām iestādēm, veidoja 56 % no EIB saskaņā ar pilnvarām kopējā parakstīto aizdevumu apjoma. Lai gan pēc stabilā pieauguma pēdējo četru gadu laikā (augstākais punkts tika sasniegts 2010. gadā, proti, 64 %) šī proporcija ir samazinājusies, tā joprojām norāda uz augstu līdzfinansējuma līmeni kopā ar citām organizācijām. Saraksts ar 2011. gadā līdzfinansētajiem parakstītajiem darījumiem reģionos, uz kuriem attiecas pilnvaras, ir iekļauts DDD. Jauns saprašanās memorands starp Komisiju, EIB grupu un ERAB tika parakstīts 2011. gada martā. Ar jauno saprašanās memorandu aizstāj un apvieno agrākos nolīgumus, kas attiecas uz Austrumeiropu, Dienvidkaukāzu, Krieviju un Vidusāziju (2006. gada decembrī parakstītais memorands) un Turciju (2009. gada janvārī parakstītais memorands). Saprašanās memorands nodrošinās labāku stratēģisko un operatīvo sadarbību. Jauno saprašanās memorandu par sadarbību ārpus ES pārskatīs 2012. gadā, lai sniegtu iespēju ERAB paplašināt darbību Vidusjūras reģionā. Dienvidu kaimiņvalstīs un ĀKK 2011. gada laikā ievērojami progresēja divus gadus ilgā izmēģinājuma fāze savstarpējās paļāvības iniciatīvas trīspusējā nolīgumā starp EIB, AFD[6] un KfW. Iniciatīva vērsta uz to, lai palielinātu šo triju iestāžu darbības kopējo lietderīgumu un efektivitāti, nosakot savstarpēju atzīšanu procedūrām un standartiem, ko izmanto viena no tām, t. i., tā, kurai ir vadošā loma, strādājot ar līdzfinansētu projektu. 2012. gadā uzmanības centrā būs kopīgu darbības vadlīniju izstrāde. Turpinājās sadarbība ar Pasaules Bankas grupu, tostarp tika parakstīts divpusējs sadarbības nolīgums starp EIB un Starptautisko finanšu korporāciju nolūkā uzlabot sadarbību privātā sektora attīstības projektu finansēšanā dienvidu kaimiņvalstīs un ĀKK reģionā. EIB arī sadarbojas ar daudzpusējām attīstības bankām Dovilas partnerības kontekstā ar mērķi pēc Arābu pavasara atbalstīt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, kā to uzsvēra G-8 līderi sammitā 2011. gada maijā. Turklāt nolūkā dalīties paraugpraksē un risināt konkrētas problēmas EIB turpināja piedalīties vairākās specializētās darba grupās, ko izveidojušas SFI. EIB ir aktīvi piedalījusies reģionālajos finansējuma pavienošanas mehānismos, ko pēdējos gados izveidojusi Komisija sadarbībā ar EIB, ERAB, Eiropas Padomes Attīstības banku un citām Eiropas divpusējām finanšu iestādēm[7]. EIB bija būtiska loma Komisijas izveidotajā ekspertu grupā "ES sadarbības un attīstības platformas" izveidošanas novērtēšanai. Komisija sadarbībā ar EIB un citām Eiropas daudzpusējām un divpusējām finanšu iestādēm ir sākušas apsvērt jaunus finansēšanas instrumentus ES ārējās politikas atbalstam nākamajā daudzgadu finanšu shēmā. Paredzams, ka, ievērojami palielinot novatorisku finansēšanas instrumentu izmantošanu, lielāku daļu ES dotāciju varētu apvienot ar aizdevumiem vai izmantot pašu kapitāla vai riska dalīšanas instrumentos papildu finansējuma mobilizēšanai, jo īpaši no privātā sektora ieguldītājiem, lai nodrošinātu mūsu partnervalstīm nepieciešamo finansējumu. Inovatīvu finansēšanas instrumentu izmantošana ārpolitikā būtu jāatbalsta saskaņā ar topošo "ES platformu attīstībai un sadarbībai", lai uzlabotu ES ārējā finansējuma efektivitāti un lietderīgumu. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Lēmums Nr. 1080/2011/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Savienības un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 633/2009/EK (OV L 280, 27.10.2011., 1. lpp.). [2] DDD(2012) 358. [3] Komisijas 2012. gada 8. februāra Deleģētais lēmums, ar kuru attiecībā uz Sīriju groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 1080/2011/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Savienības un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 633/2009/EK (OV L 110, 24.4.2012., 38. lpp.). [4] COM(2011) 637 galīgā redakcija. [5] Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/99 un Starptautiskās tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju. [6] Agence Française de Développement. [7] Piemēram, Rietumbalkānu ieguldījumu sistēma, Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisms, Vidusāzijas ieguldījumu mehānisms, Āzijas ieguldījumu mehānisms un ES–Āfrikas infrastruktūras ieguldījumu fonds.