[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.2.2008 COM(2008) 72 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ikgadējā politikas stratēģija 2009. gadam SATURA RĀDĪTĀJS 1. Eiropas tālāka virzība 3 2. I daļa. Prioritārie pasākumi 2009. gadā Galvenā uzmanība - iedzīvotājiem 4 2.1. Izaugsme un darbvietas 4 2.2. Klimata pārmaiņas un ilgtspējīga Eiropa 5 2.3. Kopīgas imigrācijas politikas praktiska īstenošana 5 2.4. Galvenā uzmanība - iedzīvotājiem 5 2.5. Eiropa kā pasaules partneris 6 2.6. Labāks regulējums – Solījumu izpilde un pārmaiņas regulējuma kultūrā 7 2.7. Informācijas sniegšana par Eiropu 8 3. II daļa. Cilvēkresursu un finanšu resursu vispārējais plāns 2009. gadam 8 3.1. Cilvēkresursi 8 3.1.2. Personāla nodrošinājums politiskajām prioritātēm 9 3.1.3. Starpiestāžu sadarbības veicināšana 9 3.2. Izmaiņas finanšu resursu piešķiršanā 9 3.2.1. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (1.a pozīcija) 9 3.2.2. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai (1.b pozīcija) 10 3.2.3. Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība (2. pozīcija) 10 3.2.4. Brīvība, drošība un tiesiskums(3.a pozīcija) 10 3.2.5. Pilsonība (3.b pozīcija) 11 3.2.6. ES kā globāls partneris Pilsonība (4. pozīcija) 11 3.2.7. Izmaiņu kopsavilkums atbilstīgi finanšu shēmas pozīcijām 13 Pielikums –– galvenie 2009. gadā plānotie pasākumi 14 KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Ikgadējā politikas stratēģija 2009. gadam 1. EIROPAS TāLāKA VIRZīBA Eiropas Savienībai 2009. gads būs nozīmīgs. Tas nāks ar jaunu Eiropas Parlamentu un jaunu Eiropas Komisiju. Ja valstīs pabeigs ratifikāciju, 2009. gadā varētu stāties spēkā arī Lisabonas līgums. Pastāvot stabilai iestāžu sistēmai, Eiropas Savienība varēs pievērst uzmanību tādiem konkrētiem nākotnes izaicinājumiem kā, piemēram, ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai globalizācijas laikmetā un sekmēt efektīvu resursu izmantošanu un zemu emisiju līmeni Eiropas tautsaimniecībā. Šajā Ikgadējās politikas stratēģijā ir uzskaitītas pašreizējās Komisijas prioritātes tās pēdējā pilnvaru gadā. Stratēģiskie mērķi, kas noteikti, sākoties Komisijas pilnvarām, labklājība, solidaritāte, drošība un brīvība un lielāka Eiropas ietekme pasaulē – arī turpmāk būs Komisijas darbības galvenie virzieni. Lai sasniegtu mērķus, kas virza uz priekšu Eiropas programmu, un nostiprinātu ES lomu globalizētā pasaulē, Komisija, amatā stājoties, izstrādāja galvenās iniciatīvas. Ievērojot 2009. gadā gaidāmās pārmaiņas iestādēs, Komisija 2008. gadā iesniegs lielāko daļu no savām galvenajām, vēl neīstenotajām, likumdošanas iniciatīvām[1]. Lai panāktu vienošanos par būtiskākajiem, vēl neizlemtajiem priekšlikumiem, Komisija 2009. gadā cieši sadarbosies ar Padomi un Parlamentu. Tā uzraudzīs, lai atbilstīgi jaunai pieejai, par ko vienojās 2007. gada septembrī[2] , pareizi piemērotu acquis. Turklāt tā nodrošinās finanšu programmu, par kurām ir panākta vienošanās 2007.-2013. gadam, efektīvu pārvaldi un finanšu programmu, kas paredzētas laikposmam no 2000-2006. gada, sekmīgu pabeigšanu, pilnībā ievērojot pareizas finanšu vadības principus. Komisija raugās arī tālāk un liek pamatus turpmākajiem gadiem. Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, Komisijai būs jāiesniedz vairāki konkrēti priekšlikumi, lai piešķirtu noteikumiem pilnu spēku un sniegtu Eiropas iedzīvotājiem jaunas iespējas un priekšrocības. Pašlaik notiekošai budžeta pārskatīšanai un sabiedriskai apspriešanai ir jārada priekšnosacījumi jaunās finanšu shēmas sagatavošanai, kuru ierosinās jaunā Komisija. Komisija gatavo ceļvedi, kurā tā iekļaus Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas nākamā posma nozīmīgākās jomas. Pēc tam kad būs piešķirti beidzamie amati saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas[3] pievienošanos, Komisija ir apņēmusies saglabāt nemainīgu personāla lielumu, neprasot jaunas amata vietas 2009.-2013. gadam. Jebkuras citas vajadzības saistībā ar personālu risinās ar iekšēju pārcelšanu. 2. I DAļA. PRIORITāRIE PASāKUMI 2009. GADā. GALVENā UZMANīBA - IEDZīVOTāJIEM 2.1. Izaugsme un darbvietas Ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo reformu sekmēšana Eiropā atjaunotās Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai ietvaros arī turpmāk būs Komisijas politiskās darba kārtības galvenais jautājums. Globālo finansiālo satricinājumu ietekme uz reālo ekonomiku un izejvielu cenu pieaugums liek Eiropas Savienībai padziļināt strukturālās reformas gan ES līmenī, gan arī valstu līmenī. Arī turpmāk mērķtiecīgi tiks likvidēts uzņēmējdarbībai uzliktais nevajadzīgais administratīvais slogs. Lisabonas stratēģijas īstenošanai ES kohēzijas programmu izpilde nodrošinās galveno ieguldījumu avotu reģionālajā līmenī. Arī Eiropas sociālie partneri ir vairāk jāiesaista Lisabonas programmā. Komisija turpinās īstenot savu daudzpusīgo jauninājumu stratēģiju. Tālab ir jāpaplašina Eiropas Pētniecības telpa (ERA) . Atbalsta pasākumi MVU pamatojas uz plānoto Eiropas mazās uzņēmējdarbības aktu un galvenokārt pievēršas radošo rūpniecības nozaru potenciāla atraisīšanai. Pasākumos, kas paredzēti Zināšanu Eiropas izveidei, ir ietverti tādi praktiski soļi kā atbalsts Eiropas inovāciju un tehnoloģiju institūtam (EIT) tā pirmajā pilnajā darbības gadā un dialoga veicināšana starp universitātēm un uzņēmumiem. Komisijas ziņojumā par Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) sasniegumiem un nākotnes uzdevumiem, ko iesniegs 2008. gada maijā, būs norādīti pasākumi, kas jāveic, lai EMS sagatavotos turpmākajiem 10 gadiem. Nozīmīgs turpmākais pasākums, kas jāveic saistībā ar 2007. gada vienotā tirgus apskatu, ir iniciatīva par Komisijas un dalībvalstu savstarpēju, kopīgu partnerību, vienotā tirgus tiesību aktu piemērošanā un ieviešanā, vienlaikus precizējot Komisijas un dalībvalstu attiecīgās lomas un kopējo atbildību par vienotā tirgus darbību. Lai modernizētu vienoto preču tirgu, grozīs vairākas jaunās pieejas direktīvas, pielāgojot tās jaunajam tiesiskajam regulējumam. Finanšu pakalpojumu jomā veiks pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot finanšu pakalpojumiem privātpersonām. Komisija aktīvi rīkosies, atbildot uz globālajiem finanšu satricinājumiem; tas prasīs ilgtermiņa pielāgojumus finanšu pakalpojumu regulējumā un uzraudzībā. Lai atraisītu uzņēmējdarbības potenciālu, Kopiena pastiprinās pasākumus konkurences jomā, īpaši, izdarot nozaru aptaujas un veicot stingrākus pretmonopola un valsts atbalsta piemērošanas pasākumus jomās, kas ir būtiskas, lai Lisabonas stratēģija gūtu panākumus, (piemēram, ar tīkliem saistītas nozares, finanšu pakalpojumi, IKT). Komisija turpinās attīstīt Eiropas enerģētikas politiku, atjauninot Enerģētikas stratēģisko pārskatu, atbilstīgi Eiropadomes 2007. gada martā noteiktajam pilnvarām un, pamatojoties uz to, izstrādās jaunu Enerģētikas rīcības plānu 2010.-2014. gadam. Pie turpmākiem pasākumiem pieder jauno tiesību aktu ieviešana saistībā ar iekšējo enerģētikas tirgu, Eiropas enerģētikas tirgu novērošanas centra attīstīšana un piegādes drošības uzlabošana. Transporta jomā galvenā prioritāte ir nodrošināt panākumus Galileo , ko turpmāk vadīs Komisija. Turpināsies darbs pie transporta nozares ekoloģiskuma veicināšanas un veiksmīgu satiksmes vadības sistēmu pilnveidošanas. Lai padarītu transporta un enerģētikas nozares drošākas, tiks pastiprinātas pārbaudes. Turklāt Komisija liks pamatus nākotnes transporta politikai, izdarot panākumu un ilgtermiņa perspektīvu padziļinātu novērtējumu. 2.2. Klimata pārmaiņas un ilgtspējīga Eiropa Lai risinātu sarunas un slēgtu globālas vienošanās pēc 2012. gada, 2007. gada Bali klimata pārmaiņu konferencē izstrādāja plānu, kas jāizpilda līdz 2009. gada beigām. ANO sarunu process kļūs ievērojami intensīvāks, un to papildinās nozīmīgāko starptautisko partneru diskusijas. ES arī turpmāk uzņemsies vadību šajās starptautiskajās sarunās, papildinot tās ar konkrētiem pasākumiem Eiropā. Tālab enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā paredzēto pasākumu kopuma ievirzīšana īstenošanas fāzē ir definēta kā prioritāte. Pie šiem pasākumiem pieder pārskatītā emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešana, jauno tiesību aktu par atjaunojamo enerģiju spēkā stāšanās, Energoefektivitātes rīcības plāna izpilde un zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju attīstīšana. Turpinās meklējumi, kā uzlabot spēju piemēroties klimata pārmaiņu radītai ietekmei, lai palīdzētu Eiropai sagatavoties dažādu politikas virzienu izmaiņām un veicināt starptautisko partneru – īpaši jaunattīstības valstu – spēju sasniegt mērķus, par kuriem ir panākta starptautiska vienošanās. Komisija turpinās 2008. gadā sākto darbu un veicinās Eiropā ilgtspējīgu patēriņu un ilgspējīgu rūpniecības politiku. Pēc ziņojuma par ES Bioloģiskās daudzveidības rīcības plānu un Bonnas sanāksmes saistībā ar ANO Konvenciju par bioloģisko dažādību tiks pastiprināti centieni apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos. ES vides tiesību īstenošanai un izpildei arī 2009. gadā būs nozīmīga loma. Komisija 2009. gadā turpinās jauno integrēto jūrniecības politiku un iesniegs priekšlikumu reformai par zvejniecības un akvakultūras produktu kopējā tirgus organizāciju. Turklāt tā ir paredzējusi īstenot vienošanās rezultātus, kas gūti pārbaudot kopējās lauksaimniecības politikas efektivitāti. Pamatojoties uz 2008. gada Zaļo grāmatu, turpināsies darbs lauksaimniecības produktu kvalitātes uzlabošanā. Pēc Eiropadomes pieprasījuma Komisija iesniegs stratēģiju Baltijas jūras reģionam. 2.3. Kopīgas imigrācijas politikas praktiska īstenošana Lai izturētu pārbaudījumus un izmantotu priekšrocības, ko globalizācijas laikmetā sniedz migrācija, viena no galvenajām prioritātēm joprojām ir kopējas imigrācijas politikas izstrāde. Turpmākais pasākums, kas sekos paziņojumam par imigrāciju, kas jāiesniedz 2008. gadā, būs Komisijas saistību izpilde integrēt imigrācijas jautājumu plašākā politiskā kontekstā par tautsaimniecības, izaugsmes, konkurētspējas un sociālās iekļautības vairošanu. 2009. gads būs pirmais Eiropas Migrācijas tīkla valsts kontaktpunktu darbības gads. Komisija pilnveidos integrētu robežu pārvaldību un kopīgu vīzu politiku un centīsies līdz 2010. gadam pabeigt Kopējās Eiropas patvēruma sistēmas izveidi. Vienlaikus Komisija turpinās iesākto procesu apvienot ES migrācijas politiku ar ārējiem darba kārtības jautājumiem, tostarp attīstību un tirdzniecību. 2.4. Galvenā uzmanība - iedzīvotājiem Komisija ir pārliecināta, ka Eiropas Savienībai arī turpmāk galvenā uzmanība ir jāpievērš tādas politikas īstenošanai, kas skar iedzīvotāju tiešās intereses. Lai iedzīvotāju dzīve kļūtu vienkāršāka, tiem īstenojot savas tiesības brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā vai ceļojot uz valstīm ārpus ES, izstrādās vairākas iniciatīvas. Turpināsies darbs pie kopējas tiesiskuma telpas izveides, īpaši, nodrošinot savstarpēju spriedumu atzīšanu ES un uzlabojot ES iedzīvotāju iespējas griezties tiesā. ES arī turpmāk būtu jāiegulda pūles, lai panāktu ES iedzīvotāju drošību. Īpaša uzmanība 2009. gadā tiks pievērsta cīņai pret tādiem terora aktu riskiem kā ķīmiskais, bioloģiskais, radioloģiskais un kodolterorisma apdraudējums. Turpmākais pasākumus, kas sekos 2008. gadā paredzētajam Paziņojumam par novēršanu, būs Komisijas priekšlikumi par to, kā paaugstināt civilās aizsardzības efektivitāti. 2007. gadā pieņemtās ES veselības stratēģijas īstenošanai sabiedrības veselības jomā tiks izstrādās vairākas iniciatīvas. Turklāt jautājums par pacientu drošību tiks risināts priekšlikumā par medicīnas ierīcēm. Jauno priekšlikumu tēmas būs pārtikas nekaitīgums, dzīvnieku veselība un labturība, un, lai nodrošinātu atbilstību šajās jomās esošajiem standartiem, tiks veikti uzraudzības pasākumi. Stingrāk īstenos arī patēriņa produktu drošuma noteikumus. Saistībā ar ķīmisko vielu tiesību aktiem – no REACH regulas (ķīmisko vielu reģistrēšana, novērtēšana, lietojuma atļaušana vai ierobežošana) īstenošanas pirmajiem gadiem būs atkarīgi attiecīgās politikas panākumi. Pārskatītās darba kārtības sociālajā jomā uzdevums ir sniegt eiropiešiem labākas izredzes un jaunas iespējas. Tās mērķis ir izveidot aktīvu, uz elastdrošību pamatotu darba tirgus politiku, kas atbalstītu iedzīvotājus prasmju uzlabošanā un dotu tiem iespēju atrast jaunu darbu, apzinoties, ka pastāv sociālais tīkls. Īpaša uzmanība 2009. gadā tiks pievērsta jaunatnei un jaunatnes pārrobežu mobilitātei. Eiropas jaunatnes un izglītības programmas ļauj iedzīvotājiem izmantot iespējas visā dzīves laikā. Tādās jomās kā drošība un veselības aizsardzība darbā, sieviešu un vīriešu līdztiesība, personu brīva pārvietošanās un nediskriminācija efektīvi jāpiemēro un jāizvērtē noteiktie standarti un vajadzības gadījumā tie ir jāpārstrādā. Lai pārvaldītu pārmaiņas un risinātu tādus jautājumus kā integrācija, Komisija ir apņēmusies meklēt jaunas pieejas. 2.5. Eiropa kā pasaules partneris Lisabonas līguma spēkā stāšanās vairos Eiropas Savienības ietekmi pasaulē. Komisija cita starpā, sagatavojot Eiropas Ārlietu dienesta izveidošanu, pieliks pūles, lai jaunais regulējums tiktu efektīvi īstenots dzīvē. Energoresursu pietiekamība, klimata pārmaiņas un migrācija arī turpmāk būs ārpolitikas galvenās tēmas, kas veicinās ES ieguldījumu efektīvā daudzpusējībā. Pašreizējie finanšu satricinājumi prasa koordinētu ES atbildi, tostarp lielāku Komisijas līdzdalību starptautiskajās finanšu iestādēs. Komisija arī turpmāk īstenos atjaunoto konsensu paplašināšanās jautājumos. Pievienošanās sarunas ar Horvātiju sasniegs izšķirošo posmu, un turpināsies pievienošanās sarunas ar Turciju; abos gadījumos šīs sarunas ir atkarīgas no reformu gaitas un no vajadzīgo prasību izpildes. Stabilizācijas un asociācijas procesu (SAP) ietvaros Rietumbalkāni ir pavirzījušies tuvāk savam mērķim – pievienoties ES, ja tiks izpildīti paredzētie nosacījumi un attiecīgās valstis būs veikušas vajadzīgās reformas. Komisija uzņemsies vadošo lomu, atbalstot Kosovu, lai panāktu tās turpmākā statusa risinājumu, īpaši izmantojot Kopienas instrumentus, kas paredzēti, lai atbalstītu nākotnes starptautiskā civilā biroja izveidi un EDAP tiesiskuma misiju, kā arī ar vispārējās koordinācijas starpniecību, kas paredzēta reformu procesa atbalstam Kosovā. Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP) galveno uzmanību pievērsīs tam, lai pilnībā tiktu īstenoti divpadsmit EKP rīcības plāni. Paredzams, ka 2009. gadā varēs pabeigt sarunas par jaunu, paplašinātu nolīgumu starp ES un Ukrainu. Plānots risināt sarunas par jaunām līgumsaistībām ar Lībiju un Moldovas Republiku. Joprojām viena no galvenajām prioritātēm ir attiecības ar Krieviju un paplašināts nolīgums. Cerams, ka ierosme, ko radīja Anapolisā notikusī konference, veicinās pozitīvu attīstību Tuvajos Austrumos. Komisija arī turpmāk uzņemsies savu lomu Kvartetā un piešķirs reģionam ievērojamus līdzekļus. Pastiprināti turpināsies centieni attīstīt ciešākas politiskās un ekonomiskās saiknes ar partneriem visā pasaulē. 2009. gads sniedz jaunas iespējas turpmāk nostiprināt attiecības ar Amerikas Savienotajām Valstīm un citiem galvenajiem rūpnieciski attīstītajiem partneriem. Padziļināsies sadarbība ar ASEA N valstīm, Ķīnu un Indiju. Stratēģiskās partnerības ar Latīņameriku ietvaros ES centīsies turpināt un, ja iespējams, pabeigt sarunas par asociācijas nolīgumiem ar Andu Kopienu, Centrālameriku un Mercosur . Ievērojami palielināsies ES ieguldījums starptautiskās drošības un stabilitātes veicināšanā. Tiesiskuma misijai Kosovā ir izšķiroša nozīme stabilitātes un ilgstošas attīstības nodrošināšanai Kosovā. EDAP Policijas misijai Afganistānā ir jābūt pilnībā spējīgai uzsākt darbību, un tai ir liela ietekme uz drošību valstī. Lai radītu nepieciešamos apstākļus ilgtspējīgai attīstībai, sadarbību pastiprinās. Kopumā Komisija arī turpmāk uzlabos gatavību un spējas trešās valstīs risināt krīzes situācijas. Komisija īstenos ES un Āfrikas kopīgās stratēģijas 8 operatīvās tematiskās partnerības un palīdzēs Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm sekmīgāk integrēties pasaules ekonomikā. Lai nostiprinātu savas spējas reaģēt humāno krīžu un izaicinājumu gadījumos, tā īstenos rīcības plānu, kas balstās uz Eiropas konsensu par humāno palīdzību. Dohas attīstības cikls arī turpmāk būs galvenā prioritāte, un 2008. gada vienošanās padarīs īstenošanu 2009. gadā par galveno mērķi. Vienlaikus turpināsies sarunas par divpusējiem jaunas paaudzes brīvās tirdzniecības nolīgumiem. Komisija turpinās darbu arī saistībā ar citām Globālās Eiropas programmas tēmām, lai panāktu labāku piekļuvi tirgum, uzlabotu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un sabalansētas tirdzniecības attiecības ar tādiem nozīmīgiem partneriem kā, piemēram, Ķīnu. 2.6. Labāks regulējums – Solījumu izpilde un pārmaiņas regulējuma kultūrā Komisija līdz 2009. gada beigām būs pārbaudījusi acquis un iesniegusi tā vienkāršošanas programmu, iepazīstinājusi ar kodifikācijas projektu, kas jūtami ietekmēs konkurētspēju un izaugsmi. Lai samazinātu administratīvo slogu, Komisija 2009. gadā plāno sniegt daudz priekšlikumu. Šie priekšlikumi nemainīs ne politiku virzienu mērķus, ne esošo tekstu saturu. Tālab paredzams, ka tie tiks ātri pieņemti. Vienlaikus pārbaudīs, kā tiek īstenota rīcības programma administratīvā sloga samazināšanai un vērtētas sekmes mērķa sasniegšanā – līdz 2012. gadam panākt 25% samazinājumu. Labāks regulējums vienlaikus ir arī ES galvenā atbilde uz globalizāciju. ES var piedalīties globālā regulējumu veidošanā, uzņemoties vadošo lomu, lai īstenotu centienus, kas uzlabotu regulējošo vidi, un nosakot augstus standartus tādās jomās kā veselība, drošība un vides aizsardzība. ES turpinās diskusijas ar nozīmīgākajiem partneriem par sadarbību regulējuma jomā, standartu konverģenci un noteikumu atbilstību. Labāka regulējuma programma tikai tad dos rezultātus, ja tiks panākta sekmīga sadarbība ar parējām iestādēm un dalībvalstīm. 2009. gadā vērtēs, kādi panākumi ir gūti, īstenojot efektīvāku pieeju ES tiesību aktu transponēšanā. Vienkāršošanas iniciatīvas tikai tad būs sekmīgas, ja Eiropas iestādes būs pieņēmušas priekšlikumus un dalībvalstis tos būs piemērojušas. Tam vajadzīga partnerība – kopīgs darbs priekšlikumu ātrai pieņemšanai un sadarbība ar dalībvalstīm kopīgu politisko mērķus īstenošanā. 2.7. Informācijas sniegšana par Eiropu Informācijas sniegšanai par Eiropu 2009. gads būs īpaši nozīmīgs. Gada sākumu, iespējams, iezīmēs Lisabonas līguma spēkā stāšanās, kas izraisīs būtiskas pārmaiņas iestādēs un sagatavos pamatu Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Komunikācijas prioritātes atspoguļos Ikgadējā politikas stratēģijā noteiktās politiskās prioritātes, un galvenā uzmanība būs pievērsta jomām, kas tieši skar ES iedzīvotāju intereses. Nesenie pētījumi liecina, ka iedzīvotāju vidū pastāv liela uzskatu konverģence par to, kādām būtu jābūt EK prioritātēm: ekonomikas un sociālai attīstībai, kas veicina dzīves kvalitāti, vides aizsardzībai (bieži saistībā ar enerģētikas politiku), drošībai, migrācijai, izglītībai un cīņai pret terorismu. Strādājot pie šīm prioritātēm, Komisija maksimāli centīsies sadarboties ar citām Eiropas iestādēm un dalībvalstīm, lai sekmētu aktīvas debates par Eiropas politikas virzieniem gan gatavojoties Eiropas vēlēšanām, gan arī pēc tām. Tālab Komisija ierosina šādas komunikācijas prioritātes. Nosaukums | Īss apraksts | Lisabonas līgums: rezultāti | Labāka pārvaldība un politika galvenokārt attiecībā uz ES lomu pasaulē un brīvības, drošības un tiesiskuma jomā Iedzīvotāju informācijas kampaņa par Pamattiesību hartas sociālo dimensiju | Budžeta reforma – pārmaiņas Eiropā | EK budžeta pārskats, kurā iekļauti visi ES izdevumu un ieņēmumu aspekti | Izaugsme un nodarbinātība | Komunikācijas darbs jāveic, raugoties no iedzīvotāju viedokļa, iekļaujot arī Eiropas jaunrades un inovāciju gadu | Enerģētika un klimata pārmaiņas | Komunikācijas darbs jāveic, pamatojoties uz sākotnējiem rezultātiem, kas gūti 2007. un 2008. gadā | 3. II DAļA. CILVēKRESURSU UN FINANšU RESURSU VISPāRēJAIS PLāNS 2009. GADAM 3.1. Cilvēkresursi Pārbaude[4], kas notika 2007. gada sākumā, apstiprināja to, ka jāpabeidz jauno amatu pakāpeniska ieviešana saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (ES-2), 2009. gadā piešķirot 250 amatus, kas ir kā pēdējā daļa. Pēc tam, līdz pat 2013. gadam, Komisija ir apņēmusies nodrošināt savas turpmākās vajadzības pēc personāla ar iekšējās pārcelšanas palīdzību. 3.1.2. Personāla nodrošinājums politiskajām prioritātēm Saistībā ar paplašināšanos Komisija 2009. gadā plāno saņemt 250 jaunas amata vietas. Vēl 600 amata vietu tā radīs ar iekšējās pārcelšanas palīdzību, tādējādi kopumā prioritārajām vajadzībām būs 850 amata vietas. Tās ir paredzētas, lai atbalstītu Ikgadējā politikas stratēģijā noteiktās prioritātes – Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darbavietām, acquis piemērošanu, klimata pārmaiņas un enerģētiku un migrāciju. Turklāt tiks paredzēti īpaši noteikumi, lai izpildītu jaunās prasības, kas radīsies pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās. Par atbalsta un koordinācijas pasākumiem atbildīgie centrālie dienesti nesaņems jaunās amata vietas, izņemot valodu un tulkošanas dienestus, kas saņems ierobežotu skaitu. Turklāt visiem ĢD un dienestiem līdz 2008. gada beigām būs jāracionalizē iekšējie atbalsta un koordinācijas pasākumi. 3.1.3. Starpiestāžu sadarbības veicināšana Komisija, padziļināti apsverot jautājumu par to, kā varētu izvērst starpiestāžu sadarbību, ir izdarījusi secinājumus. Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta[5] pieprasīto ziņojumu, Komisija apstiprina, ka trīs administratīvo biroju struktūra pieļauj to pārveidošanu par starpiestāžu struktūrām; lai iesniegtu piemērotus priekšlikumus, tā pārbaudīs iespējas, tostarp, ja būs pamatoti, iespēju paredzēt starpiestāžu birojus vai cita veida sadarbības formas, piemēram, pakalpojumu līmeņa nolīgumus. 3.2. Izmaiņas finanšu resursu piešķiršanā 3.2.1. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (1.a pozīcija) Šo apakšpozīciju ir plānots palielināt par EUR 619 miljoniem (5,8%), galvenokārt paredzot līdzekļus tādiem pasākumiem, kas veicina Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu saistībā ar konkurētspēju, ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību, konkrēti – 7. pamatprogrammām pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (EUR 631 miljoni), mūžizglītības programmai (EUR 63 miljoni), konkurētspējas un jauninājumu programmai (KJP) (EUR 75 miljoni). Budžeta lēmējinstitūcijas lēmumu finansēt GALILEO un Eiropas Tehnoloģijas institūtu izpildīs, izdarot EUR 200 miljonu (2009.-2013. gads) pārvietošanu 1.a apakšpozīcijas ietvaros, tostarp EUR 50 miljonus – no lineāra samazinājuma Kopienas ieguldījumā decentralizētām aģentūrām. Turklāt Komisija rūpīgi pārbaudīs kā decentralizētās aģentūras izmanto pieejamos piešķirtos ieņēmumus un attiecīgi pielāgos Kopienas ieguldījumu. Ierosinājums izveidot divas jaunas aģentūras – Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi un Energoregulatoru sadarbības aģentūru – tikai nedaudz ietekmēs 1.a pozīcijas pieejamo rezervi līdz noteiktai maksimālai robežai. Aģentūru finansēs, izdarot attiecīgus samazinājumus citiem pasākumiem (galvenokārt pasākumiem, kas veikti institucionālo prerogatīvu ietvaros) transporta un enerģētikas politiku jomās. Šī iestāde, kas jāizveido 2010. gadā, savukārt tiks finansēta, veicot daļēju pārvietošanu informācijas sabiedrības politikas jomas ietvaros un daļēji ar palielinājumu EUR 37,5 miljonu apmērā laikposmam no 2009.-2013. gada. Komisija ierosina turpināt sagatavošanas darbus Globālā monitoringa par vidi un drošību (GMES) operatīvajiem dienestiem. Šiem sagatavošanas darbiem paredzētos līdzekļus EUR 5 miljonu apmērā finansēs daļēji no rezerves (EUR 2 miljoni) un daļēji, veicot iekšēju pārvietošanu (EUR 3 miljoni) uzņēmējdarbības politikas jomā. Rezultātā pieejamā rezerve 2009. gadam izdevumu maksimālajās robežās būs EUR 65 miljoni. 3.2.2. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai (1.b pozīcija) Atbilstīgi pašreizējam plānam pozīcijai Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai piešķirtos finanšu resursus palielinās par EUR 1 538 miljoniem, jeb 3,3%, salīdzinot ar 2008. gadu. Pēc operatīvo programmu apstiprināšanas un noteikumu pieņemšanas to efektīvai pārvaldībai un kontrolei Komisija galveno uzmanību veltīs tam, lai šīs programmas, ievērojot kohēzijas un izaugsmes principu, tiktu veiksmīgi īstenotas. 3.2.3. Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība (2. pozīcija) Dalībvalstīs, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gadā, turpināsies pakāpeniska tiešā lauksaimniecības atbalsta ieviešana, pieaugot no 50% līdz 60% no galīgā apjoma. Dalībvalstīs, kas pievienojās 2007. gadā, šis pieaugums būs no 30% līdz 35%. Pēc tam, kad tiks pieņemta lielākā daļa lauku attīstības programmu, 2008. gada sākumā, visas programmu sekmīgai īstenošanai vajadzīgās struktūras izveidos līdz 2009. gadam. Līdzekļus izmantos, lai uzlabotu lauksaimniecības konkurētspēju un vidi lauku apvidos, veicinātu dzīves kvalitāti un dažādotu lauku apvidu ekonomiku. LIFE+ piešķirtie līdzekļi 2009. gadā tiks palielināti par 5,6%. Attiecībā uz jūrniecības politiku Komisija ierosina turpināt sagatavošanas darbus (EUR 6 miljoni), pārvietojot zivsaimniecības politikas pieejamos resursus. 3.2.4. Brīvība, drošība un tiesiskums(3.a pozīcija) Paredzams, ka 2009. gadā kopējais izdevumu pieaugums būs aptuveni EUR 100 miljonu apmērā (16%). Papildus līdzekļus piešķirs ārējo robežu, vīzu politikas, personu brīva pārvietošanās (+18%) un kopējas imigrācijas un patvēruma politikas (+18%) jomām. Tā kā Budžeta lēmējinstitūcija 2008. gadā nolēma FRONTEX aģentūrai palielināt subsīdijas un 2008. gadā ir paredzēts iepazīstināt ar vairākām jaunām iniciatīvām (Eiropas robežu novērošanas sistēmas – Eurosur izveide, ieceļošanas – izceļošanas sistēmas izveide un pasākumi, kuru mērķis ir atvieglot ārējo robežu šķērsošanu), Komisija 2009. gadā ierosina palielinājumu EUR 30 miljonu apmērā; šis stabilais līmenis (EUR 70 miljoni gadā) tiks saglabāts visā laikposmā no 2010.-2013. gadam. Ar šo palielinājumu un ietaupījumiem EUR 20 miljonu apmērā liela mēroga IT sistēmām ( SIS II , VIS un Eurodac ) 2009. gadā 3. pozīcijas pieejamās rezerves maksimālā robeža ir EUR 29 miljoni. 3.2.5. Pilsonība (3.b pozīcija) Saskaņā ar finanšu plānojumu 3.b pozīcijai ir paredzēti aptuveni EUR 630 miljoni; šis palielinājums 5,3% apmērā ļauj vairāk līdzekļu atvēlēt tādiem būtiskiem pasākumiem, kas skar Eiropas pilsoņus, kā sabiedrības veselība, patērētāju aizsardzība, civilā aizsardzība, kultūras programmas un saziņa. 3.b pozīcijas maksimālā robeža ir apmēram tādā pašā līmenī kā 2007. gadā. 3.2.6. ES kā globāls partneris Pilsonība (4. pozīcija) Iekšpolitikas ārējais atspoguļojums, Tuvo Austrumu miera process un atbalsts Kosovai, lai panāktu tās turpmākā statusa risinājumu, arī 2009. gadā būs galvenās politiskās prioritātes. Jaunākie notikumi politikā (Anapolisas un Parīzes konferences) liek cerēt, ka pastāv iespēja pavirzīties uz priekšu jautājumā par miera līguma noslēgšanu Tuvajos Austrumos. Komisija 2009. gadā turpinās īstenot „ES rīcības stratēģiju” valsts izveidei mieram un kontrolēs, kā tiek īstenots Palestīniešu pašpārvaldes trīs gadu budžeta un attīstības plāns. Turklāt ES veiks ievērojamus ieguldījumus PEGASE finanšu mehānismā, kas izveidots, lai aizstātu pagaidu starptautisko mehānismu; tas (i) atbalstīs palestīniešu reformu un attīstības plāna īstenošanu un (ii) izmantos dažādus kanālus, pārskatāmā veidā sniegs palīdzību tieši Palestīniešu pašpārvaldei vai saņēmējiem pārvaldības, sociālās attīstības, ekonomikas un privātā sektora attīstības un sabiedriskās infrastruktūras jautājumos. 2007. gada 14. decembra Eiropadome uzsvēra, ka ES ir gatava uzņemties vadošo lomu, lai stiprinātu stabilitāti minētajā reģionā un atrast risinājumu, kas noteiktu Kosovas statusu nākotnē”. Komisijai būs nozīmīga loma kopienas instrumentu piemērošanā, kas paredzēti, lai atbalstītu starptautisko civilo biroju un EDAP tiesiskuma misiju, ka arī lai pastiprināti veiktu reformas, kuru mērķis ir Eiropas vērtību un standartu pārņemšana. Atbalsts Kosovas statusa noregulēšanai un palīdzība Kosovai izpildīt tās nākotnes Stabilizācijas un asociācijas nolīguma saistības prasa papildu finanšu resursus. Ir jāpalielina Palestīnai un Kosovai līdz šim ieplānotie līdzekļi. Tomēr, tā kā konkrētas izmaksas saistībā ar Tuvo Austrumu miera procesu un Kosovu ir atkarīgas no notikumu gaitas turpmākajos mēnešos, Komisija šo vajadzību pēc līdzekļiem precizēs provizoriskajā budžeta projektā vai vēlāk – budžeta procedūras laikā. Pašlaik abām prioritātēm – Palestīnai un Kosovai – ir piešķirti līdzekļi: Palestīnai EUR 1 537 miljoni 2007.-2013. gadam un Kosovai EUR 535 miljoni 2007.-2011. gadam. Izņemot KĀDP misijas Kosovā, kuru precīzās izmaksas 2009. gadam vēl jānovērtē, KĀDP budžets saskaņā ar sākotnējo finanšu plānu 2009. gadā sasniegs EUR 243 miljonus; salīdzinot ar 2008. gada provizorisko budžeta projektu tas ir pieaudzis par EUR 43 miljoniem. Saistībā ar vairākām citām ES ārējo attiecību iniciatīvām nepieciešams jauns izdevumu profils vai papildu līdzekļi. Minētās iniciatīvas cita starpā ir šādas: - Jauna ES Vidusāzijas stratēģija, ko pieņēma 2007. gada jūnija Eiropadome. Lai atbalstītu iniciatīvas, kas īpaši paredzētas piecām valstīm, uz ko attiecas minētā stratēģija, Komisija ierosina „ieplānot” palīdzību laikposmam no 2009.-2013. gadam, 2009. gadā piešķirot EUR 15 miljonus un 2010. gadā – EUR 25 miljonus. Šīs summas kompensēs ar 2012. un 2013. gada līdzekļiem, tā saglabājot 2007.-2013. gadam paredzēto budžetu EUR 690 miljonu apmērā nemainīgu. - Tematiska programma vides un dabas resursu, tostarp enerģijas, ilgtspējīga apsaimniekošana (ENRTP) , kas ir iekļauta attīstības sadarbības instrumentā, lai stiprinātu Pasaules klimata pārmaiņu aliansi (GCCA) un līdzfinansētu sabiedriskās un privātas partnerības tehnoloģiju nodošanai klimata pārmaiņu jomā. Saskaņā ar Bali plānu līdzekļi, kas ietverti 21.04. nodaļā „Vides un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, tostarp enerģētika”, 2009. gadā tiks palielināti par EUR 10 miljoniem, 2013. gadā sasniedzot EUR 20 miljonus; tādejādi kopējais apjoms 2007.-2013. gadam ir EUR 934,5 miljoni. Rezultātā 4. pozīcijā pieejamās rezerves maksimālā robeža ir aptuveni EUR 120 miljoni. Tas būs vajadzīgs, lai šajā gadā segtu ar Palestīnu un Kosovu saistītās vajadzības. 3.2.7. Izmaiņu kopsavilkums atbilstīgi finanšu shēmas pozīcijām POZĪCIJAS | 2009. g. | 2010.-2013. gada prognoze | Sākotnējais plānojums | IPS izmaiņas | Pārskatītais plānojums | Sākotnējais plānojums | IPS izmaiņas | Pārskatītais plānojums | 1.a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | Finanšu shēmas maksimālā robeža – 1.a apakšpozīcija | 11 272,0 | 11 272,0 | 55 011,0 | 55 011,0 | Kopā 1.a apakšpozīcijā | 11 205,0 | -1,5 | 11 203,5 | 54 367,4 | 41,0 | 54 408,4 | Rezerve | 67,0 | 68,5 | 643,6 | 602,6 | 3.a.Brīvība, drošība un tiesiskums | Finanšu shēmas maksimālā robeža - 3.a pozīcija | 872,0 | 872,0 | 5 298,0 | 5 298,0 | Kopā 3.a pozīcijā | 829,8 | 12,8 | 842,6 | 5021,8 | 92,0 | 5113,8 | Rezerve | 42,2 | 29,4 | 276,2 | 184,2 | 4. ES kā globāls partneris | Finanšu shēmas maksimālā robeža - 4. pozīcija | 7 440,0 | 7 440,0 | 34 915,0 | 34 915,0 | 4. pozīcija kopā | 7 292,1 | 25,0 | 7 317,1 | 33 894,4 | 45,0 | 33 939,4 | Rezerve | 147,9 | 122,9 | 1 020,6 | 975,6 | Pielikums –– galvenie 2009. gadā plānotie pasākumi 1. Izaugsme un darbvietas Lisabonas stratēģija izaugsmei un darbavietām Ikgadējais progresa novērtējums un to jomu apzināšana, kurās veicami turpmāki pasākumi Tiesību aktu priekšlikumi administratīvā sloga mazināšanai Komisijas Rīcības programmas ietvaros Paziņojums par nozaru sociālo dialogu un tā ieguldījums Lisabonas stratēģijā Paziņojums par pētniecību un jauninājumiem IKT nozarē un attiecīgie sagatavošanas darbi Paziņojums par dialogu starp universitātēm un uzņēmumiem Zaļā grāmata par kultūras un radošo rūpniecības nozaru potenciāla atraisīšanu Vienotais tirgus un konkurence Ieteikums par kopīgu partnerību ar dalībvalstīm Sistemātiskāka un integrētāka nozīmīgāko preču un pakalpojumu tirgu uzraudzība, tostarp nozaru aptaujas konkurences jomā Nozaru tiesību aktu par iekšējo tirgu precēm saskaņošana ar jauno tiesisko regulējumu (likumdevējiem jāpieņem 2008. gadā) Turpināt darbu jomā, kas saistīta ar finanšu pakalpojumiem privātpersonām (hipotekārais kredīts, bankas kontu mobilitāte, Eiropas vienoto maksājumu zonas ieviešana, produktu sasaistīšana un cita negodīga prakse, pārrobežu sūdzību procedūras starp patērētāju un finanšu pakalpojumu sniedzēju) Nodokļi Darbs pie atjaunotas PVN stratēģijas. Sagatavot iniciatīvas par PVN grupēšanu un PVN piemērošanu valsts iestādēm Enerģētika Otrais Stratēģiskais enerģētikas pārskats ar Enerģētikas rīcības plānu 2010.-2014. gadam Enerģētikas novērošanas centra paplašināšana Transports Nodrošināt Galileo projekta sekmīgu īstenošanu un sagatavot turpmākās lietojumprogrammas Turpmākie pasākumi saistībā ar 2008. gada Iniciatīvu paketi par videi nekaitīgāku transportu Turpināt darbu, lai pilnveidotu Vienotās Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes vadības pētījumu programmu (SESAR) attīstības un Eiropas dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu (ERTMS) Kuģošanas pa iekšējiem ūdensceļiem modernizēšana NAIADES rīcības programmas ietvaros Kohēzijas politika Sestais progresa ziņojums par ekonomikas un sociālo kohēziju Ietekmes un rezultātu ziņojums par 2000.-2006. gada struktūrfondu programmām 2. Ilgtspējīga Eiropa Ilgtspējīgas attīstības stratēģija Plāns un progresa ziņojums par Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (Eiropadomes 2007. decembra secinājumi) ES stratēģija Baltijas jūras reģionam Klimata pārmaiņas Noteikt ES nostāju 2009. gada novembra Kopenhāgenas klimata konferencei Priekšlikumi, kā samazināt kravu pārvadājumu transporta, tostarp kuģu, radīto siltumnīcas gāzu emisiju Ieviest emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu un turpmākie pasākumi saistībā ar 2008. gada Balto grāmatu par pielāgošanos klimata pārmaiņām Īstenot energoefektivitātes rīcības plānu, tostarp jauno iniciatīvu par enerģijas marķēšanu riepām, kā arī īstenot pasākumus par sadzīvē izmantojamām apgaismes ierīcēm un kvēlspuldzēm Īstenot jaunos tiesību aktus par atjaunojamās enerģijas avotu izplatību un īstenot energotehnoloģiju stratēģisko plānu Bioloģiskā daudzveidība un resursi Ievērojot 2010. gada bioloģiskās daudzveidības mērķus, īstenot bioloģiskās daudzveidības rīcības plānu Rīcības plāns par tirgus instrumentu izmantošanu, lai sasniegtu vides mērķus Kosmoss Atbalstīt Vides un drošības globālā monitoringa (VDGM) pakāpenisko pāreju no izpētes uz darbību Integrētā jūrniecības politika Rīcības plāns par Eiropas jūras novērojumiem un datu tīkla attīstīšanu Rīcības plāns par „e-jūras” sistēmu izveidošanu Atbalstīt Eiropas Jūras drošības aģentūru (EMSA) elektronisko sistēmu izstrādē kuģošanas uzraudzībai (Liela attāluma atklāšana un identifikācija - LRIT) Kopējās tirgus organizācijas reforma saistībā ar zvejniecības un akvakultūras produktiem Lauksaimniecība Paziņojums par lauksaimniecības produktu kvalitāti 3. Kopējas imigrācijas politikas īstenošana Legālā migrācija Pieņemt priekšlikumus par legālo migrantu ieceļošanu un uzturēšanos, tostarp nozaru direktīvas Turpmākie pasākumi, kas seko 2008. gada paziņojumam par imigrāciju Ārējo robežu integrēta pārvaldība FRONTEX attīstība Sekmēt Eiropas novērošanas sistēmas (Eurosur) izveidi Atbalstīt ieceļošanas – izceļošanas sistēmas izveidi un ceļotāju reģistrēšanas programmu Uzsākt Šengenas novērtēšanas mehānisma darbību Kopīga vīzu politika Uzsākt Vīzu informācijas sistēmas darbību Uzsākt sagatavošanas darbus Eiropas ceļošanas iniciatīvai Nodrošināt vīzu režīma atvieglojumu nolīgumu pareizu īstenošanu un noslēgt jaunus nolīgumus ar citām valstīm Kopēja Eiropas patvēruma sistēma Kopējās patvēruma sistēmas otrā posma pieņemšana Priekšlikumi par Eiropas atbalsta biroju patvērumam 4. Galvenā uzmanība – iedzīvotājiem Eiropas pilsonība un pamattiesības Turpmākie pasākumi saistībā ar paziņojumu par konsulāro aizsardzību Zaļā grāmata par dokumentu legalizāciju ES Kopēja tiesiskuma telpa Modernizēt Briseles I regulu par jurisdikciju, spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās Paziņojums par bankas kontu apķīlāšanu Terorisma apkarošana Paziņojums par ķīmiskā, bioloģiskā, radioloģiskā un kodolterorisma draudiem Rīcības plāns par bioloģisko gatavību Rīcības plāns par radioloģisko/kodolrisku samazināšanu Patērētāju uzticēšanās un patērētāju aizsardzība Paziņojums par patērētāju tiesisko aizsardzību Paziņojums par dzīvnieku labturību apliecinošu marķējumu Veselības aizsardzība un drošība Vienotā tirgū uzlabot medicīnas ierīču drošību un darbību Progresa ziņojums par pasākumiem attiecībā uz nanomateriālu izmantošanas iespējamiem riskiem un priekšrocībām cilvēku veselībai un videi Turpināt īstenot REACH regulu īpaši saistībā ar augsta riska ķīmisko vielu atļaušanas un ierobežošanas sistēmām Civilā aizsardzība Iniciatīva, lai uzlabotu civilās aizsardzības reaģēšanas spēju Iespēju vienlīdzība un jaunatne Paziņojums par atklātās koordinācijas metodes piemērošanu jomām, kas saistītas ar jaunatni Zaļā grāmata par jaunatnes pārrobežu mobilitāti Turpmākie pasākumi saistībā ar paziņojumu par darba samaksas atšķirībām starp dzimumiem 5. Eiropa kā pasaules partneris Paplašināšanās Progress pievienošanās sarunās ar Horvātiju un Turciju atbilstīgi Eiropadomes secinājumiem Paātrināt Rietumbalkānu stabilizācijas un asociācijas procesu Panākt Kosovas turpmākā statusa risinājumu. Ja izpildīti nosacījumi, sarunu sagatavošana par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu Eiropas kaimiņattiecības un Krievija Progress saistībā ar jaunu pamatnolīgumu ar Krieviju Sarunu pabeigšana saistībā ar paplašinātu nolīgumu ar Ukrainu Sarunu uzsākšana par jauniem nolīgumiem ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju un Moldovu Sekmēt attiecības ar Lībiju un turpināt darbu, lai īstenotu Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) ar Alžīriju un Sīriju Ja izpildīti nosacījumi, turpināt darbu, lai ar Baltkrieviju tiktu īstenota Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP) Turpināt darbu, lai panāktu ilgtermiņa risinājumu Tuvajos Austrumos Pārējā pasaule Īstenot Dohas attīstības nolīgumu, ja vajadzīgs Paplašināt transatlantijas ekonomisko sadarbību ar Transatlantijas ekonomikas padomes (TEC) starpniecību. Pabeigt sarunas par jaunu Partnerības un sadarbības nolīgumu ar Ķīnu Pabeigt vai īstenot brīvās tirdzniecības nolīgumus ar Koreju un Persijas līča Sadarbības padomi un turpināt sarunas ar Indiju un ASEAN valstīm Turpināt un, ja iespējams, pabeigt sarunas par asociācijas nolīgumiem ar Andu Kopienu, Centrālameriku un Mercosur ES un Āfrikas kopīgās stratēģijas īstenošana un pirmais rīcības plāns Paziņojums par pētniecību un jauninājumiem, zinātni un tehnoloģijām attīstībai Ekonomisko partnerības nolīgumu īstenošana un sarunu pabeigšana saistībā ar visām Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm Atbalsta efektivitātes programmas īstenošana Otrais ziņojums par attīstības politiku | - [1] Komisijas likumdošanas un darba programma 2008. gadam, COM(2007) 640 galīgā redakcija, 23.10.2007. [2] COM(2007) 502 galīgā redakcija, 5.9.2007. [3] COM(2005) 573 galīgā redakcija, 15.11.2005. [4] „Komisijas cilvēkresursu plānošana un optimālāka izmantošana ES prioritāšu īstenošanai”, (SEC(2007)530), 24.4.2007. [5] Ziņojums par starpiestāžu sadarbību, ko sagatavoja attiecīgo iestāžu administrācijas (Piezīme 9941, 30.10.2007.), atbildot uz Itälä kunga lūgumu, ziņotājs par pārējām iestādēm 2008. gada budžeta procedūrā (ziņojums A-0069/2007, 29.03.2007.).