LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 30.9.2009 
SEC(2009) 1212 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Rīcības plāns mobilit ātei pilsētās  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
{COM(2009) 490} 
{SEC(2009) 1211}  
LV 2   LV 1. I EVADS . 
Rīcības plānu mobilit ātei pilsētās sagatavoja p ēc zaļās grāmatas par pils ētu mobilit āti1, 
ko pieņēma 2007. gada 25. septembr ī. Šis rīcības plāns ietilpst Komisijas darba 
programm ā ar atsauci 2008/TREN/036. 
Zaļajā grāmatā par pilsētu mobilit āti tika identific ētas piecas galven ās problēmas pilsētu 
mobilitātes jomā, kā arī tika aizs āktas apspriedes par pievienoto v ērtību, ko dod ES 
līmeņa atbalsts viet ējām, reģiona un valsts iest ādēm šo probl ēmu risināšanā. Lai arī šī ir 
galvenokārt vietējo, reģiona un valsts iest āžu atbildība, lēmumus saist ībā ar pilsētu 
mobilitāti pieņem arī ES politikas un ties ību aktu ietvaros, bet tie savuk ārt var ietekm ēt 
globālo vidi un personu, pre ču un pakalpojumu br īvu apriti ES teritorij ā. Ietekmes 
novērtējumā aplūkots, kāda precīzi būtu ES līmeņa iniciatīvas pievienot ā vērtība.  
Ietekmes nov ērtējumu sagatavojis Eiropas Komisijas Ener ģētikas un transporta 
ģenerāldirektorāts. Tā izstrādē piedalījās starpdienestu grupa, kur ā pārstāvēti šajā rīcības 
plānā ieinteresētie Komisijas dienesti. Tika sa ņemts atbalsts p ētījumu līguma ietvaros. 
Ietekmes nov ērtējuma valde 2008. gada 23. j ūlijā, 2008. gada 1. oktobr ī un 2008. gada 
4. novembr ī iesniedza iesp ējamā ietekmes nov ērtējuma projektus.  
Pilsētu mobilit ātes rīcības plānā ir sniegtas iestr ādes iespējamai ES l īmeņa rīcībai 
nākotnē un formul ēti neleģislatīvi pasākumi, kuru nol ūks ir paplašin āt zināšanas, 
sekmēt dialogu un lab ākās prakses apmai ņu, kā arī sniegt pils ētām nepieciešamos 
stimulus. Šie pas ākumi palīdzēs lēmumu pie ņēmējiem izdar īt pamatot ākus lēmumus un 
visos līmeņos uzlabot ar pils ētu mobilit āti saistītās politikas trakt ējumu un t ās 
īstenošanu. Izv ērtēt šo pasākumu ietekmi kvantitat īvā vai kvalit ātes izteiksm ē nav 
vienkārši. 
2. A PSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām notika divos posmos. Pirmaj ā posmā — 
2007. gada pirmajos sešos m ēnešos — notika apspriedes, lai sagatavotu za ļo grāmatu 
par mobilit āti pilsētās. Pēc zaļās grāmatas pie ņemšanas no 2007. gada 25. septembra 
līdz 2008. gada 15. martam tika uzs ākts otrais apspriežu posms.  
Zaļajā grāmatā par pilsētu mobilit āti bija formul ēti 25 jautājumi, lai ievirz ītu apspriežu 
gaitu noteikt ā gultnē un rosin ātu ieinteres ētās personas sniegt konkr ētas atbildes. 
Ieinteresētās personas tika ar ī aicinātas atbildēt uz vispārēja rakstura jaut ājumiem, kuri 
aktualizēti zaļajā grāmatā. Pavisam kop ā saņemta 431 rakstveida atsauksme. Šo 
apspriežu rezult ātā gūtie secinājumi rūpīgi izpētīti. Apspriežu rezult āti ir pieejami2, un 
tie ir iestr ādāti ietekmes nov ērtējumā.  
Turklāt Eiropas Parlaments 2008. gada 9. j ūlijā pieņēma rezol ūciju3 par šo za ļo 
grāmatu, bet 2009. gada 23. apr īlī — patstāvīgo ziņojumu4 par rīcības plānu mobilit ātei 
                                                 
1 Ce ļā uz jaunu pils ētu mobilit ātes kultūru. COM(2007) 551. 
2 Sk. http://ec.europa.eu/transport/urban/urban_mobility/green_paper/green_paper_en.htm 
3 INI/2008/2041. 
LV 3   LV pilsētās. 2008. gada 29. maij ā5 Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja un 
2008. gada 9. apr īlī6 Reģionu komiteja par šo za ļo grāmatu sniedza savu atzinumu. 
2009. gada 21. apr īlī Reģionu komiteja pie ņēma atzinumu par Eiropas Parlamenta 
ziņojumu7. Arī Padome ir organiz ējusi neform ālas apspriedes par šo tematu8.  
Vispārējais secin ājums pēc apspried ēm ir tāds, ka past āv plaša vienpr ātība ieinteres ēto 
personu vid ū par to, ka ES ir b ūtiska loma pils ētu mobilit ātes jomā, īstenojot darb ības 
iestāžu, uzņēmumu un citu iesaist īto un ieinteres ēto personu atbalstam viet ējā, reģiona 
un valsts l īmenī. Kamēr viedokļi dalās par to, ar k ādām ES līmeņa iniciatīvām varētu 
garantēt pievienoto v ērtību, šīs apspriedes ir pal īdzējušas noteikt „vienot ās 
pamatnost ādnes”.  
Apspriedēs ar ieinteres ētajām personām tika iev ēroti obligātie noteikumi9.  
3. P ROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Kāpēc mums ir nepieciešams pils ētu mobilit ātes rīcības plāns ES līmenī? Tāpēc, ka 
daudzas ES pils ētas saskaras ar kop ējām, ar ilgtsp ējīgu pilsētu mobilit āti saistītām 
problēmām, tādām kā intensīva satiksme un sastr ēgumi, kait īgo vielu emisijas un 
nelīdzsvarota att īstība, kas var izrais īt sociālo atstumt ību un ietekm ēt ekonomisko 
izaugsmi. Š īs ir būtiskas probl ēmas. Tās atbilstīgi subsidiarit ātes principam risina 
vietējā, reģionu un valsts l īmenī. 
Politisko l ēmumu pie ņēmēji tajās dalībvalstīs, kas ES pievienoj ās pēdējo gadu laik ā, 
saskaras ar specifisk ām problēmām. Ekonomisk ās izaugsmes rezult ātā strauji pieaug 
automašīnu īpašnieku skaits un autosatiksme kopum ā. Ja nav pietiekam ā mērā pielāgotu 
līdzekļu, pilsētu transporta uzlabojumi ne vienm ēr atbilst ilgtsp ējīgas attīstības un 
sociālās kohēzijas pamatpras ībām. 
Aplūkojot Eiropas Savien ībā aizsāktās vietējā mēroga iniciat īvas atklājas, ka politika, 
pasākumi un finans ējuma risin ājumi, ko izv ēlējušās vietējās iestādes pilsētu mobilit ātes 
un transporta probl ēmu risināšanai, atšķiras. Norises p āri robežām var ietekm ēt ne tikai 
atšķirības izvēlēto pieeju zi ņā, bet arī pasivitāte vai nepiem ēroti pasākumi. Turkl āt tas 
var arī izraisīt dubultu darbu, kas maks ā dārgi. 
Patērētājiem ir j āspēj tikt gal ā ar sadrumstalot ām inform ācijas sist ēmām un 
risinājumiem, kas nav racionaliz ēti. Person ām ar kust ību traucējumiem ne vienm ēr ir 
tādas pašas iesp ējas piekļūt pilsētu transportam k ā pārējiem pils ētu transporta 
izmantotājiem. 
Pilsētu transports ir ar ī kritisks posms visp ārējā gan pasažieru, gan kravas transporta 
ķēdē (klienta un pakalpojuma sniedz ēja savienojuma p ēdējā posma jeb t ā sauktā 
„pēdējās jūdzes” probl ēma un vajadz ība ieviest efekt īvus modālā transporta mezglus, 
                                                                                                                                               
4 INI/2008/2217. 
5 TEN/320 - CESE 982/2008. 
6 CdR 236/2007. 
7 CdR 417/2008. 
8 www.ue2008.fr/PFUE/lang/ en/accueil/PFUE-09_2008/PFUE-
01.09.2008/Informelle_Transports . 
9 COM(2002) 704 gal īgā redakcija. 
LV 4   LV kas nereti ir izvietoti pils ētu teritoriju tuvum ā). Tas, cik efekt īvi vietējā, reģionu un 
valsts mērogā ir izstrādāta pilsētu mobilit ātes politika, ietekm ē visu Eiropas transporta 
sistēmu kopum ā, tomēr attiecīgā līmeņa iestādēm ne vienm ēr ir nepieciešamie l īdzekļi 
vai motiv ējums, lai ņemtu vērā šo Eiropas dimensiju. 
Ja pārbaudīti paraugprakses risin ājumi netiks pien ācīgi populariz ēti un ja nenotiks to 
apmaiņa, politisko l ēmumu pie ņēmēji var izstr ādāt risinājumus, kas rada nevajadz īgi 
augstas izmaksas, tie var izpl ānot politiku, kas pietiekam ā mērā neņem vērā citu gūto 
pieredzi, un pied āvāt risinājumus, kas var konflikt ēt ar ES principiem un ties ību aktiem. 
4. ES  TIESĪBAS RĪKOTIES  
Līgumi nosaka ES pilnva ru robežas. Pils ētu mobilit ātes un transporta tematika ietilpst 
Līguma 70. pant ā, kas paredz kop ēju transporta politiku10. Līguma 71. panta c) un 
d) apakšpunkts ir saist īts ar pils ētu mobilit āti un transportu. Tajos paredz ēts, ka 
70. panta īstenošanas nol ūkā Padomes un Eiropas Parlaments nosaka pas ākumus, kas 
pastiprina transporta droš ību, un citus attiec īgus noteikumus. ES un dal ībvalstu atbild ība 
transporta jom ā ir dalīta. Turpm āk izklāstītie argumenti skaidri apliecina, ka dal ībvalstis 
vienas pašas šo probl ēmu optim ālā veidā risināt nespēj (nepieciešam ības kritērijs) un ka 
šīs politikas m ērķi vissekm īgāk ir sasniedzami ES l īmenī (pievienot ās vērtības kritērijs).  
Tiesības rīkoties ES l īmenī pilsētu mobilit ātes jomā izriet no Komisijas pien ākuma 
sasniegt un aizsarg āt Līgumā izklāstītos pamatm ērķus. ES likumdošana un finanšu 
instrumenti tieši ietekm ē ar pilsētu mobilit āti saistītos lēmumus viet ējā, reģionu un 
valsts līmenī. Tādējādi Komisija ir pilnvarota nodrošin āt, lai šie l ēmumi atbilstu ES 
tiesību aktiem, k ā arī palīdzēt valstu iest ādēm ES politikas īstenošanā un pēc iespējas 
optimālā ES finans ējuma izmantošan ā. Turklāt vietējā, reģionu un valsts l īmenī 
pieņemtie pas ākumi pils ētu mobilit ātes jomā tieši ietekm ē citu valstu kravu 
pārvadājumu uzņēmumus un ce ļotājus. Šī pārrobežu ietekme ir pamatojums ES r īcībai, 
lai nodrošin ātu sekmīgu vienot ā tirgus darb ību un pareizu ES politikas un ties ību aktu 
īstenošanu, piem ēram, vides, valsts atbalsta jom ā, sociālo jautājumu dienas k ārtībā vai 
saistībā ar pētniecību un attīstību.  
Tā kā pilsētu mobilit ātes jomā tirgū ir nepilnības, ir vajadz īga publiska iesaist īšanās, lai 
risinātu sastrēgumu, pies ārņojuma un nel īdzsvarotas att īstības problēmas. ES ir ties ības 
nodrošināt, lai šī publiskā iesaistīšanās atbilstu ES ties ību aktiem un b ūtu saskaņā ar ES 
politiskajām iniciat īvām. ES politisk ās iniciatīvas citās jomās (piemēram, vide, 
reģionālā politika vai ener ģētika) jau pag ātnē ir ieviesušas pas ākumus attiec ībā uz 
pilsētu mobilit āti. Šo politisko iniciat īvu iespējamai ietekmei uz pils ētu mobilit āti un 
transportu nav piev ērsta pietiekami liela uzman ība. Dažos gad ījumos nav pied āvāti 
piemēroti līdzekļi un instrumenti iest āžu atbalstam, ierosin ātās darbības nav izv ērstas 
tālāk vai arī nav pietiekam ā mērā ņemti vērā pilsētu mobilit ātes aspekti. T āpēc 
konkrētos gadījumos ir tik svar īgi ierosin āt pasākumus, lai stiprin ātu gan iepriekš jau 
                                                 
10 Komisija var n ākt klajā ar konkr ētiem priekšlikumiem, ar ī pamatojoties uz citiem pantiem, ne 
tikai uz 70. pantu. Piem ēram, lai risin ātu specifiskas probl ēmas saistībā ar pilsētu mobilit āti un 
transportu, t ā var izmantot pantus, kas attiecas uz vi des politiku (174. un 175. pants) vai uz 
ekonomikas un soci ālo kohēziju (158. pants). 
LV 5   LV pieņemtu, gan tik tikko izstr ādātu ES iniciat īvu konsekvenci un lai atbalst ītu to 
īstenošanu.  
ES ir arī tiesības rīkoties, lai risin ātu šīs problēmas gadījumos, kas publiska iesaist īšanās 
ES līmenī var piešķirt pievienoto v ērtību. Nekādā gadījumā neskarot attiec īgo atbildīgo 
vietējo, reģiona vai valsts iest āžu pilnvaras, ES ir daudz iesp ēju piešķirt pievienoto 
vērtību vietējā līmeņa pasākumiem11. ES var pied āvāt atbildīgajām iestādēm līdzekļu 
klāstu, kurā ietilpst izm ēģināti un pārbaudīti risinājumi, lai š ķetinātu riska faktorus, kas 
izriet no viet ējā, reģionu un valsts l īmeņa pieeju sadrumstalot ības. ES var sniegt savu 
palīdzību, lai izlabotu k ļūdas, kas ieviesuš ās regulatīvajā vidē, piemēram, gadījumā, ja 
dati par tirgu nav pietiekam ā mērā apkopoti vai visiem pieejami, k ā rezultātā nav 
iespējama attiec īgo tenden ču visaptveroša p ārraudzība. ES var sekm ēt datu un 
informācija apmai ņu, piedāvāt finansiālu atbalstu un ES l īmenī aizsākt iniciat īvas 
pētniecības un tehnolo ģiju izstrādes jomā. ES var g ādāt par to, lai publiskie resursi tiktu 
efektīvi izmantoti, piem ēram, izvairoties no situ ācijām, kad tiek „no jauna izgudrots 
ritenis”, vai apvie nojot centienus, lai notei ktu standartus, veiktu iepirkumus vai sniegtu 
informāciju. Tā var arī sekmēt inovācijas un standartus un rad īt jaunus tirgus attiec īgajā 
nozarē.  
5. M ĒRĶI 
Galvenajiem m ērķiem, kas izriet no pils ētu mobilit ātes rīcības plāna, ir divas š ķautnes: 
• būt par stimulu un atbalst īt pilsētas, reģionu un valsts iest ādes, lai tās varētu 
izstrādāt un īstenot tādu pilsētu mobilit ātes politiku, kas sekm ētu kopīgo 
mērķu sasniegšanu, proti, c īnīties pret klimata p ārmaiņām, izveidot sekm īgi 
darbojošos iekš ējo tirgu, no kura labums b ūtu gan uz ņēmējiem, gan 
patērētājiem, kā arī sekmēt efektīvu Eiropas transporta sist ēmu, sociālo 
kohēziju un labkl ājību; 
• paplašināt zināšanu bāzi visu l īmeņu lēmumu pie ņēmējiem, lai tiem 
palīdzētu izstrādāt un īstenot integr ētas, uz visaptverošu inform āciju 
balstītas un inovat īvas politisk ās iniciatīvas, kuras pašlaik ir vajadz īgas ļoti 
sarežģītu vairākdimensiju jaut ājumu risin āšanai saist ībā ar pilsētu mobilit āti.  
6. P OLITISKO RISIN ĀJUMU VARIANTI  
Lai sasniegtu šos divus galvenos m ērķus, tika apl ūkota plaša iesp ējamo politisko 
risinājumu palete. Atlasot un izv ērtējot politiskos risin ājumus, sākotnēji tika apkopots 
saraksts ar tr īsdesmit vienu iesp ējamo politisko risin ājumu, kuru avoti bija daž ādi. Cita 
starpā šie avoti bija š ādi: viedok ļi, kas tika sa ņemti, kad notika sagatavošanas darbs pie 
pilsētu mobilit ātes zaļās grāmatas un apspriedes ar iesaist ītajām person ām par pils ētu 
mobilitātes zaļo grāmatu, darbs, kas tika ieguld īts saistībā ar ES iepriekš finans ētajām 
pētniecības un tehnolo ģiju izstrādes darb ībām, kā arī paraugprakses apmai ņu 
                                                 
11 Bāzi, pēc kuras vadoties, ES var pie ņemt pasākumus pils ētu teritorij ās, nostiprin āja Pilsētvides 
tematiskā stratēģija (COM(2005) 718), kuru Padome un Eiropas Parlaments apstiprin āja saistībā 
ar 6. vides r īcības programmu.  
LV 6   LV programmas, diskusijas par za ļo grāmatu, kas notika ES instit ūcijās, kā arī Komisijas 
dienestu sniegtie ieteikumi.  
Pateicoties tik v ērienīgai pieejai, bija iesp ējams pārskatīt plašu politisko risin ājumu 
klāstu diapazon ā no stratēģiskiem līdz drīzāk praktiskiem risin ājumiem. Šaj ā sarakstā 
bija arī risinājumi, kas var ētu nešķist piemēroti vai vēlami, bet kurus iesaist ītās personas 
bija ierosin ājušas. Tas noz īmē, ka daži no politiskajiem risin ājumiem var ētu būt 
problemātiski, piem ēram, subsidiarit ātes principa iev ērošanas d ēļ, vai arī tāpēc, ka tie 
varētu nešķist pietiekami re āli vai iedarb īgi. Tomēr pārskatāmības apsvērumu dēļ tie 
sākotnēji netika izsl ēgti.  
Tika identific ēti astoņi iespējami instrumenti, kurus var ētu ES līmenī izmantot politisk ā 
risinājuma īstenošanai, tostarp kontrol ēt pašregul ējumu, izplat īt informāciju, sagatavot 
vadlīnijas, sniegt finansi āla rakstura stimulus un pie ņemt likumdošanas pas ākumus. 
Katrs politiskais risin ājums, kā arī katrs instruments, ko, iesp ējams, var ētu izmantot 
attiecīgā risinājuma īstenošanai, vispirms tika p ārbaudīts atbilstoši krit ērijam — t ā 
atbilstībai subsidiarit ātes principam. Ja k āds no politiskajiem risin ājumiem šim 
kritērijam neatbilda, to v ērā vairs ne ņēma un vairs neanaliz ēja. Bet, ja politiskais 
risinājums atbilda subsidiarit ātes kritērijam, tika izv ērtēta arī tā efektivitāte, tas, vai to 
faktiski ir iesp ējams īstenot, kā arī konsekvence. Š ādi aplūkojot un izv ērtējot trīsdesmit 
vienu politisko risin ājumu (vai tas atbilst subsidiarit ātes principam, k āda ir tā 
efektivitāte, iespējas to faktiski īstenot un konsekvence), tika atlas īti astoņpadsmit 
risinājumi.  
Nākamajā posmā tika identific ēta astoņpadsmit atlikušo politisko risin ājumu iesp ējamā 
ietekme. Krit ēriji, ko izmantoja šaj ā novērtējumā, attiecās uz mobilit āti, sastrēgumiem, 
enerģētiku, vidi, ekonomiskajiem un soci āla rakstura jaut ājumiem, ka ar ī politisko 
lēmumu sagatavošanu. P ēc tam tika atlas īts vispiem ērotākais instruments, kas 
nepieciešams, lai īstenotu katru no šiem asto ņpadsmit politiskajiem risin ājumiem. Šaj ā 
analīzē tika aplūkoti tādi faktori k ā izmaksu efektivit āte, proporcionalit āte, atbilst ība 
citām iniciatīvām un administrat īvais slogs.  
Beigu beig ās tika izstr ādāti divdesmit ieteikumi iesp ējamiem ES l īmeņa pasākumiem. 
Šos ieteikumus izstr ādāja, apzinot starp risin ājumiem un instrumentiem past āvošo 
sinerģiju. Turkl āt tika preciz ēta šo iesp ējamo pas ākumu identit āte, atpazīstamība un 
iespējas tos pārvaldīt. Ieteikto risin ājumu vid ū nav priekšlikumu t ūlītējai leģislatīvai 
rīcībai. Tomēr ir jāatzīmē, ka šis process — iesp ējamo pasākumu atlase un izv ērtējums 
— nekādā gadījumā neietekm ē rīcības plāna saturu un rezult ātus, kurus var ētu gūt, ja 
ietekmes nov ērtējumu veiktu atseviš ķiem priekšlikumiem.  
7. D ARBĪBAS JOMAS  
Rīcības plāna satvarā iespējams aizsākt šādus pasākumus. 
2009. gad ā —  
• veikt pētījumu par pieejas noteikumiem za ļajām zonām, 
• sagatavot tiešsaist ē pieejamu rokasgr āmatu par „t īriem” un 
energoefekt īviem autotransporta l īdzekļiem, 
LV 7   LV • izveidot t īmekļa portālu, lai veicin ātu piekļuvi inform ācijai par sabiedrisko 
transportu,  
• sagatavot t īro transportl īdzekļu demonstr ējuma projektu, 
• veikt inform ācijas apmai ņu par pilsētu transporta izcenojumu sh ēmām, 
• sagatavot tiešsaist ē pieejamu rokasgr āmatu par ties ību aktiem, finans ējumu 
un labāko praksi,  
• izveidot pils ētu mobilit ātes novērotavu, 
• paātrināt ilgtspējīgas pilsētu mobilit ātes plānu izvēršanu. 
2010. gad ā — 
• risināt dialogu par pasažieru ties ībām pilsētu sabiedriskaj ā transport ā, 
• sagatavot turpm ākos nākotnes finans ējuma avotus, 
• izveidot forumu pils ētu mobilit ātes jautājumu risin āšanai,  
• transportl īdzekļa energoefekt īvas vad īšanas principu apguvi iek ļaut 
transportl īdzekļa vadītāju apmācībā, 
• atjaunināt datus un statistiku, 
• izvērst kampa ņu par ilgtsp ējīgas mobilit ātes ieradumiem, 
• sniegt ieguld ījumu starptautiskaj ā dialogā un inform ācijas apmai ņā. 
2011. gad ā —  
• sagatavot vadl īnijas gājēju un velosip ēdistu droš ībai, 
• sagatavot vadl īnijas ilgtsp ējīgai pilsētu mobilit ātei un reģionu politikai, 
• veikt pētījumu par ārējo izmaksu internaliz ācijas aspektiem pils ētās. 
2012. gad ā — 
• sagatavot vadl īnijas par intelektiskaj ām transporta sist ēmām pilsētu 
mobilitātei,  
• sagatavot vadl īnijas pilsētu kravu transportam.  
Šie ieteikumi iesp ējamai rīcībai ir pamats, uz kura tika sagatavots r īcības plāns pilsētu 
mobilitātei. Rīcības plāna sagatavošanas gait ā šie pasākumi tika v ēl sīkāk izklāstīti, 
sakārtoti atbilstoši priorit ātei un apstiprin āti no politisk ā viedokļa, cita starp ā ņemot 
vērā arī rīcībā esošos resursus.  
8. P ĀRRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒJUMS  
Rīcības plāna vispārējā ietekme, k ā arī gūtie rezultāti būs atkarīgi no tā, cik aktīvi tajā 
iesaistīsies un to izv ērsīs uzņēmēji un citas iesaist ītās un ieinteres ētās personas gan 
vietējā, gan reģionu, gan valsts l īmenī. Komisija p ārraudzīs pilsētu mobilit ātes un 
transporta jomas norises ES, k ā arī to ES iniciat īvu auglīgumu, kas aizs āktas šā rīcības 
plāna satvarā. 2012. gad ā tiks sagatavots p ārskats. Tad Komisija izv ērtēs rīcības plāna 
ietekmi, k ā arī to, vai tas ir j āpārskata, kā arī nepieciešam ību aizsākt papildu iniciat īvas.