Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par vīzu informācijas sistēmas (VIS) izstrādi 2007. GADĀ (iesniegts, izpildot Padomes 2004. gada 8. jūnija Lēmuma Nr. 2004/512/EK 6. pantā paredzēto pienākumu) /* COM/2008/0714 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 10.11.2008 COM(2008)714 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM PAR VĪZU INFORMĀCIJAS SISTĒMAS (VIS) IZSTRĀDI 2007. GADĀ (iesniegts, izpildot Padomes 2004. gada 8. jūnija Lēmuma Nr. 2004/512/EK 6. pantā paredzēto pienākumu) KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM PAR VĪZU INFORMĀCIJAS SISTĒMAS (VIS) IZSTRĀDI 2007. GADĀ(iesniegts, izpildot Padomes 2004. gada 8. jūnija Lēmuma Nr. 2004/512/EK 6. pantā paredzēto pienākumu) Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Vīzu informācijas sistēmas (VIS) izstrādi 2007. gada janvāra – decembra progresa ziņojums (COM (2008) …) SATURA RĀDĪTĀJS 1. Ievads 3 2. Projekta situācija 3 2.1. Virzība pārskata perioda laikā 3 2.1.1. VIS tiesiskais regulējums 3 2.1.2. VIS jauna grafika izstrāde 4 2.1.3. Centrālās sistēmas izstrāde 4 2.1.4. Biometrisko datu salīdzināšanas sistēmas izstrāde 5 2.1.5. Vienību sagatavošana 5 2.1.6. Tīkls 5 2.1.7. Valsts plānošana un koordinācija 6 2.1.8. Darbības uzsākšana konsulārajos dienestos 6 2.2. Komisijas projekta vadība 6 2.2.1. Plānošana un budžets 6 2.2.2. Riska pārvaldība 7 2.2.3. Saziņa 7 2.2.4. Projekta vadības valde 7 2.3. SIS II komitejas sanāksmes 8 3. Secinājumi un izredzes 8 1. IEVADS Šis ir ziņojums par Komisijas paveikto 2007. gadā (2007. gada janvāris – decembris), izstrādājot Vīzu informācijas sistēmu (VIS). Šis ir ceturtais progresa ziņojums[1], ko Komisija iesniegusi Padomei un Eiropas Parlamentam saskaņā ar 6. pantu Padomes 2004. gada 8. jūnija Lēmumā Nr. 2004/512/EK, ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS)[2]. Šajā lēmumā paredzēts, ka Komisija, kurai palīdz SIS II komiteja[3], ir atbildīga par VIS izstrādi, bet dalībvalstis pielāgo un/vai izstrādā valstu sistēmas. 2. Projekta situācija 2.1. Virzība pārskata perioda laikā VIS projekts ir sadalīts trīs posmos. Pirmajā posmā (sīki izstrādāta plānošana) ir sagatavoti visi dokumenti, kas vajadzīgi pilnīgam VIS tehniskajam aprakstam. Sistēma tiks izstrādāta un izvietota 2. posma laikā (izstrāde, testēšana un izvietošana). Visbeidzot, 3. posma laikā (pāreja un integrācija) dalībvalstis pievienos savas valsts sistēmas VIS centrālajai datubāzei. Projekta 1. posms tika noslēgts iepriekšējā pārskata periodā, un pašlaik norit 2. posms. Galvenais izstrādes līgumdarbu veicējs ir pabeidzis analizēt tos sistēmas izstrādes papildu darbus, kas vajadzīgi, lai padarītu VIS pilnībā saderīgu ar ierosināto tiesisko regulējumu, par kuru vienošanās panākta 2007. gada jūnijā, un sagatavotos saskarnei ar biometrisko komponentu – biometrisko datu salīdzināšanas sistēmu. 2.1.1. VIS tiesiskais regulējums Starp Eiropas Parlamentu un Padomi 2007. gada jūnijā tika panākta politiska vienošanās par „VIS tiesību aktu paketi”, kurā ietilpst regula par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un dalībvalstu savstarpējo apmaiņu ar informāciju par īstermiņa vīzām[4] (VIS regula) un trešā pīlāra Padomes lēmums[5]. Eiropas Parlamenta plenārsēdē balsojums notika 2007. gada 7. jūnijā. Padome atbalstīja EP grozījumus, ko tas veica TI Padomes 2007. gada 12. jūnija sanāksmē. Regula un lēmums veido vienotu tiesību aktu paketi. VIS regulā definēts VIS mērķis un pielietojamība, kā arī šīs sistēmas pienākumi. Tajā arī paredzēti nosacījumi un procedūras datu apmaiņai dalībvalstu starpā par īstermiņa vīzu pieteikumiem un par lēmumiem, kas pieņemti šajā saistībā. Informācijā, kas tiks apstrādāta VIS, jāiekļauj vīzas pieteikuma iesniedzēja burtu un ciparu dati, fotogrāfijas un pirkstu nospiedumi, lai nodrošinātu uzticamu pārbaudi un identifikāciju. VIS lēmums attiecas uz dalībvalstu norīkoto iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultēšanās nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Ar politisko vienošanos par VIS tiesisko regulējumu panāktais lielais sasniegums deva vajadzīgo skaidrību, lai ļautu turpināt jauna grafika izstrādi (skatīt turpmāk 2.1.2. punktu). 2.1.2. VIS jauna grafika izstrāde Sākotnējā VIS grafikā bija norādīts, ka VIS sāks darboties 2007. gada martā, tomēr tikai 6 dalībvalstīs, katrai pievienojot vismaz vienu konsulātu un bez biometriskajiem datiem. Tā pamatā bija pieņēmums, ka VIS tiesiskais regulējums tiks pieņemts 2006. gada vasarā. Jauna grafika tehniskā izstrāde tika sagatavota 2006. gada septembrī, kad kļuva skaidrs, ka ieviešanas stratēģija ir mainīta uz pakāpenisku reģionālo pieeju, sākot ar Ziemeļāfriku un iekļaujot biometrisko datu izmantošanu . Tā pamatā bija pieņēmums, ka tiesiskais regulējums tiks pieņemts 2007. gada janvārī. Neskatoties uz tā brīža juridisko nenoteiktību, Komisijas dienesti nolēma turpināt VIS izstrādi, pamatojoties uz spēkā esošajiem juridiskiem priekšlikumiem, un pasākumi tika plānoti līdz 2007. gada beigām, bet ne pēc tam, ņemot vērā to, ka izstrādes pasākumi lielā mērā ir atkarīgi no juridiskajā pamatā noteiktajām prasībām, par kuru tobrīd nebija panākta vienošanās. Ņemot vērā to, ka sistēmas izstrādi dalībvalstīs aizkavēja tāda pati problēma, pārskatīta grafika sagatavošana notika ciešā sadarbībā ar dalībvalstu ekspertiem nolūkā nodrošināt to, lai grafiks būtu reāli īstenojams. 2007. gada februārī un martā notika semināri ar dalībvalstu piedalīšanos par juridiskā pamata pieņemšanu, lai apspriestu dažādus scenārijus un neatrisinātos tehniskos jautājumus. Pārskatītais grafiks beidzot tika iesniegts 2007. gada septembrī pēc VIS valsts projekta vadītāju apspriedēm 2007. gada jūnijā un jūlijā (līdz tam brīdim jau bija panākta politiska vienošanās par tiesisko regulējumu) un ar SIS II komitejas atbalstu. Atbilstoši pārskatītajam grafikam, ņemot vērā visas juridiskā pamata prasības, paredzēts, ka centrālā VIS būs gatava darboties 2009. gada maija beigās. Galvenie pagaidu pagrieziena punkti ietver pilnīgu sīki izstrādāto tehnisko specifikāciju pieejamību līdz 2008. gada septembrim, tīkla savienojumu gatavību dalībvalstīs, kas piedalās operatīvās sistēmas testos (OST), līdz 2008. gada septembra beigām un testu uzsākšanu ar dalībvalstu līdzdalību 2008. gada novembra beigās, kuri jāpabeidz līdz 2009. gada maijam. 2.1.3. Centrālās sistēmas izstrāde Centrālo sistēmu bija paredzēts izstrādāt un testēt līdz 2006. gada beigām. Tas nebija iespējams, jo tobrīd vēl nebija panākta politiska vienošanās par VIS regulu, kurā cita starpā tiek definēts VIS mērķis un pielietojamība, kā arī tās pienākumi. 2007. gada sākumā nebija skaidras norādes par to, kad regulu paredzēts pieņemt. Kamēr nebija politiskas vienošanās par VIS regulu, ko vēlāk panāca 2007. gada jūnijā, Komisijas dienesti nolēma izmantot aktīvu pieeju, turpinot izstrādāt VIS, pamatojoties uz spēkā esošo priekšlikumu. Vairāki nozīmīgi iesniedzamie dokumenti, kuros definēta izstrādājamā sistēma, dalībvalstīm tika sniegti 2007. gadā[6]. Specifikāciju pārstrādātajās versijās (Saskarnes kontroles dokumenta versija 1.62 un sīki izstrādāto tehnisko specifikāciju versija 1.2 attiecīgi tika iesniegta 2007. gada oktobrī un novembrī) ņemta vērā vienošanās par juridiskajiem priekšlikumiem un prasībām saskarnes veidošanai ar biometrisko datu salīdzināšanas sistēmu. 2.1.4. Biometrisko datu salīdzināšanas sistēmas izstrāde Sākotnējā VIS izstrādes grafikā bija paredzēts, ka sistēmas biometrisko sastāvdaļu (biometrisko datu salīdzināšanas sistēma) iekļaušana notiks tikai pēc sistēmas burtu un ciparu daļas īstenošanas. Tomēr 2005. gada 24. februārī Tieslietu un iekšlietu padome pieprasīja, lai VIS uzreiz būtu darbotiesspējīga ar biometrisko pielietojamību. Galvenais izstrādes līgumdarbu veicējs ir pabeidzis analizēt tos sistēmas izstrādes darbus, kas vajadzīgi, lai padarītu VIS pilnībā saderīgu ar tiesisko regulējumu un sagatavotu tās saskarni ar biometrisko datu salīdzināšanas sistēmu. Tā rezultātā sīki izstrādāto funkcionālo specifikāciju galīgā versija tika iesniegta 2007. gada beigās. Līgumu par biometrisko datu salīdzināšanas sistēmas izstrādi vajadzēja apturēt līdz brīdim, kad būs gūti pienācīgi panākumi VIS izstrādē. Biometrisko datu atjaunināšana būs jāiekļauj nākamajā VIS Saskarnes kontroles dokumentā (versija 1.7). Tikmēr dalībvalstis ir saņēmušas programmatūras paketes kvalitātes pārbaudei un biometrisko datu salīdzināšanas sistēmas demonstrētāja prezentāciju, kurā sniegta sīka informācija par biometrisko darbplūsmu konsulārajos un robežkontroles posteņos. Norit sagatavošanas darbi turpmākai testēšanai (tostarp rīki). Būs vairāki testu posmi gan centrālajā līmenī, gan sadarbojoties ar dalībvalstīm. 2.1.5. Vienību sagatavošana Centrālās VIS elektroapgādes uzlabošanas darbi Strasbūras vienībā (ko Komisija atbalstīja ar subsīdijas palīdzību Francijas iestādēm) tika pabeigti 2007. gada 16. augustā. VIS iekārtas centrālajai vienībai Strasbūrā tika piegādātas 2007. gada 3. un 4. septembrī, un to uzstādīšana bez pašas programmatūras tika pabeigta 2007. gada oktobra beigās. Iekārtas centrālās VIS dublējumā St. Johann im Pongau Austrijā tika piegādātas 2007. gada oktobra sākumā, un to uzstādīšana bez pašas programmatūras tika pabeigta līdz 2007. gada novembra vidum. Pēc pētījuma par elektroenerģijas sadalījumu biometrisko datu salīdzināšanas sistēmai pabeigšanas un pēc vairākiem intensīviem darbsemināriem starp vietējo līgumdarbu veicēju un Eiropas Komisiju, tika panākta vienošanās par elektroenerģijas sadalījumu biometrisko datu salīdzināšanas sistēmai un to, kā uzstādīt sistēmu abās vienībās. 2.1.6. Tīkls VIS projekta darbības joma ietver plaša pārklājuma komunikāciju tīkla nodrošināšanu starp valsts saskarni katrā dalībvalstī un centrālo VIS, lai nodrošinātu komunikāciju starp valsts sistēmu un centrālo sistēmu. Šis tīkls izpilda pieejamības, drošības, ģeogrāfiskā pārklājuma un pakalpojumu līmeņa prasības. Līgums par s-TESTA tīklu tika piešķirts 2006. gadā konsorcijam, kurā ietilpst OBS ( Orange Business Services ) un HP ( Hewlett-Packard ). Sākotnēji bija paredzēts, ka tīklu uzstādīs divos posmos: pirmkārt, dalībvalstīs, kas piedalās operatīvās sistēmas testos, t.i., Vācijā, Igaunijā, Somijā, Itālijā, Zviedrijā, Slovēnijā, Norvēģijā un Portugālē, un, otrkārt, dalībvalstīs, kuras piedalās pagaidu sistēmas pieņemšanas testos (centrālās sistēmas testi kopā ar būtisku skaitu valstu sistēmu). 2007. gada beigās pēc vienošanās par pārstrādātu vispārējo VIS grafiku, Komisijas dienesti pārstrādāja tīkla izveidošanas grafiku. Tīkla līgumdarbu veicējs piekrita uzstādīt tīklu visām dalībvalstīm līdz 2008. gada 30. jūnijam. Komisijas lēmuma, ar kuru paredz valstu saskarņu un centrālās VIS un valstu saskarņu savstarpējo komunikāciju infrastruktūras uzbūvi un prasības, pieņemšana ir plānota 2008. gadā. 2.1.7. Valsts plānošana un koordinācija Virzība dalībvalstīs atšķiras dažādo apstākļu valsts līmenī dēļ. 2007. gada laikā attiecībā uz valsts projektiem vispārējā virzība bija laba. Ļoti pozitīvi rezultāti bija redzami valstīs, kurām paredzēts piedalīties operatīvās sistēmas testos (2007. gada beigās septiņas no astoņām attiecīgajām dalībvalstīm ziņoja, ka tās spēs ievērot visus paredzētos termiņus). Katru mēnesi SIS II komitejas ietvaros Komisijas dienesti organizē darba grupas sanāksmi dalībvalstu valstu projektu vadītājiem, lai apspriestu plānošanas jautājumus, riskus un pasākumus projektu centrālajā un valstu līmenī. Dalībvalstu ikmēneša ziņojumi šajās sanāksmēs ir uzlabojuši tās informācijas kvalitāti, konsekvenci un lietderību, kas ir pieejama par šo valstu projektiem. 2007. gada septembrī pēc pārstrādātā VIS grafika apstiprināšanas Komisijas dienesti pielāgoja galvenos pagrieziena punktus ikmēneša ziņojuma veidlapā un vēlreiz uzsāka ziņojumu sniegšanu. Lielākā daļa dalībvalstu tagad ziņojumus sniedz, izmantojot šo jauno sistēmu. Tikmēr Komisijas dienesti ir arī saņēmuši informāciju par virzību valsts līmenī tajās valstīs, kas vēlākā posmā pilnībā piemēros Šengenas acquis [7]. 2.1.8. Darbības uzsākšana konsulārajos dienestos Atbilstoši 48. panta 1. punktam VIS regulas projektā biometriskie dati jāvāc no VIS darbības uzsākšanas brīža. Turpinot sagatavot šo darbības uzsākšanu, 2007. gadā turpinājās otrs izmēģinājuma projekts vīzas pieteikuma iesniedzēju biometrisko darbu vākšanai, glabāšanai un pārbaudei, ko vada Francijas un Beļģijas valsts iestādes. Gan BIODEV , gan BIODEV II ir paredzēts, lai demonstrētu, kā atvieglot VIS īstenošanu dalībvalstu konsulātos un robežpārejas punktos, izveidojot kopīgas reģistrācijas struktūras vai izmantojot citas konsulārās sadarbības iniciatīvas. BIODEV konstatējumi dalībvalstīm tika nodoti pašreizējā pārskata perioda beigās, un BIODEV II papildu konstatējumus paredzēts iesniegt 2008. gadā. 2.2. Komisijas projekta vadība 2.2.1. Plānošana un budžets Saistību piešķīrumi 2007. gada vispārējā budžetā sasniedza 32 miljonus eiro. Izdevumu galvenās sastāvdaļas 2007. gadā bija vienību sagatavošana, tīkls, biometrijas (papildu funkciju) sagatavošana, drošības kontrole, ārējā palīdzība projektu vadībai, revīzija un novērtēšana, izstrādes posma tekošās izmaksas, pētījumi un izmaiņas VIS (jaunumu dēļ juridisko dokumentu jomā). 73,35 % no kopējām VIS apropriācijām bija piesaistītas, un 69,30 % maksājumu apropriācijām bija izmaksātas līdz pārskata perioda beigām. Kavēšanās panākt vienošanos par tiesisko regulējumu izraisīja kavēšanos dažu saistību izpildē. Šie notikumi vēlāk ietekmēja arī dažu maksājumu apropriāciju īstenošanu 2007. gadā. Nākamajam pārskata periodam ir nodrošinātas saistību apropriācijas 20 miljonu eiro apmērā. Saistību un maksājumu apropriācijas 2007. gadā Pieejamās saistību apropriācijas | Izmantotas | Kopā % | Pieejamās maksājumu apropriācijas | Izmantotas* | Kopā % | €27 258 110,14 | €19 994 843,72 | 73,35 % | 20 023 656,59 | 13 875 607,13 | 69,30 % | 2.2.2. Riska pārvaldība Saskaņā ar labāko praksi projekta riski tiek konstatēti, novērtēti un uzraudzīti nepārtraukti trīs riska reģistros. Galvenais izstrādes līgumdarbu veicējs novērtē to pasākumu riskus, kas ietilpst viņa līguma darbības jomā (centrālās sistēmas izstrāde, atbalsta un apmācības nodrošināšana). Dalībvalstis uzrauga riskus, kas saistīti ar to valstu projektiem. Komisijas dienesti arī novērtē vispārējos projekta riskus, kas ir saistīti ar, piemēram, galvenā izstrādes līgumdarbu veicēja uzdevumiem, valstu projektiem, tīkla pakalpojumu iepirkumu, darbības vietu sagatavošanu un juridisko instrumentu pieņemšanu. Komisija regulāri apspriež riskus ar dalībvalstīm valsts projektu sanāksmēs un projektu vadības valdēs ar iepriekšējam, pašreizējām un turpmākajām Padomes prezidentūrām (skatīt 2.2.4. punktu). Projekta atbalsta birojs ( PSO ), ko vada klientu palīdzības līgumdarbu veicējs, tika izveidots 2006. gada beigās Komisijas pārraudzībā, lai palīdzētu VIS projekta darba grupai veikt pēckontroli attiecībā uz riskiem, pasākumiem un saziņas koordināciju dažādo ieinteresēto personu starpā. PSO uzsāka darbību 2007. gadā. Vienošanās par stabiliem juridiskiem priekšlikumiem un jauna grafika izstrādes dēļ pārskata periodā vispārējais riska līmenis būtiski samazinājās. Galvenais šābrīža risks ir saistīts ar sistēmas izstrādes ilgumu, tīkla pieejamību, testēšanas pasākumiem, līdzekļu pieejamību, atlikušo darbu tiesību aktu jomā un drošības dokumentāciju. Visbūtiskākais risks šobrīd ir saistīts ar savlaicīgu sistēmas izstrādes pabeigšanu. Viens būtisks risks ir saistīts ar iespējamību, ka tīkla operators neuzstāda centrālo tīkla saskarni atbilstoši plānotajam. Testēšanas jomā pastāv risks, ka nepietiekams dalībvalstu skaits būs savlaicīgi gatavas centrālajā sistēmā veikt konkrētus testus, kas jāveic ar to līdzdalību (OST & PSAT ). Pastāv arī risks, ka dokumenta, kurā aprakstīts testēšanas plāns, pieņemšana prasīs ilgāku laiku, nekā paredzēts. Pastāv vērā ņemami riski attiecībā uz pienācīgu finanšu un cilvēkresursu pieejamību (dažādu iemeslu dēļ, tostarp iespējamas SIS II aizkavēšanās dēļ, liedzot personāla pārcelšanu no SIS II uz VIS projektu, grūtībām atrast personālu ar speciālām zināšanām kadru mainības gadījumā un galvenā izstrādes līgumdarbu veicēja iespējamās nespējas pabeigt izstrādi pieņemtajā laika posmā dēļ). Turpmāka kavēšanās saistībā ar VIS regulas oficiālu pieņemšanu radīs būtisku risku komitoloģijas darbā, kas jāpabeidz, pirms darbības uzsākšanas. Turklāt grozītās Kopīgās konsulārās instrukcijas ( CCI ) un grozītā Šengenas Robežu kodeksa novēlota pieņemšana var apdraudēt sistēmas izstrādes pabeigšanu. Drošības jomā pastāv risks, ka dažu dokumentu galīgās redakcijas (izņemot drošības mērķi) nebūs pieejamas savlaicīgi. Rīcības plāni ir gatavi, lai risinātu visus galvenos riskus. 2.2.3. Saziņa Komisijas dienesti SIS II komitejas un VIS darba grupas sanāksmēs dalībvalstīm regulāri ziņo par centrālās VIS projekta stāvokli. Turklāt, kā minēts iepriekš, dalībvalstis katru mēnesi sniedz jaunu informāciju par savu valsts projektu virzību. Visbeidzot, valsts projektu vadītāju un Komisijas VIS tehniskās grupas divpusējo sanāksmju labā prakse turpinājās 2007. gadā, ļaujot dalībvalstīm sīkāk apspriest sava konkrētā valsts projekta, kā arī centrālās sistēmas projekta virzību un citus jautājumus, kas tām svarīgi. Pārskata periodā notika vienpadsmit apvienotās valsts projektu vadītāju un darba grupas vienas dienas sanāksmes un divas valsts projektu vadītāju vienas dienas sanāksmes. 2.2.4. Projekta vadības valde VIS projekta vadības valde tika izveidota 2004. gadā. Kopš 2005. gada tajā ietilpst pārstāvji no valstīm, kuras tajā brīdī ir Padomes prezidējošās valstis, kā arī no visām iepriekšējām prezidējošām valstīm kopš tās izveidošanas un divām turpmākajām prezidējošajām valstīm, lai nodrošinātu dalībvalstu iesaistes projektā nepārtrauktību. Pārskata periodā šī valde tikās astoņas reizes, lai apspriestu projekta vadības jautājumus ar projektā ieinteresētajām personām, galveno izstrādes līgumdarbu veicēju un kvalitātes nodrošināšanas līgumdarbu veicēju. 2.3. SIS II komitejas sanāksmes Pārskata periodā notika vienpadsmit SIS II komitejas sanāksmes, kuru laikā tika apspriesta VIS projekta izstrādes virzība. Papildus regulārajām SIS II komitejas sanāksmēm Komisijas dienesti organizē VIS darba grupas, kurās ietilpst dalībvalstu eksperti, lai apspriestu sīkākus tehniskos jautājumus. Šajās sanāksmēs parasti uzmanība tika pievērsta tiem jautājumiem, kas rūp dalībvalstīm, un jautājumiem, kas izriet no konkrētiem iesniedzamajiem projekta dokumentiem. Komisija, dalībvalstis un galvenais izstrādes līgumdarbu veicējs uzstājās par dalībvalstīm nozīmīgiem jautājumiem. Tika organizēti arī semināri, lai veidotu ciešākus kontaktus ar dalībvalstīm un panāktu lielāku to ieguldījumu. Turklāt tika organizētas neformālas sanāksmes ar valsts projektu vadītājiem, lai apspriestu jauno VIS projekta grafiku. 3. Secinājumi un izredzes 2007. gadu raksturoja politiskā vienošanās par tiesisko regulējumu, kas ļāva izstrādāt jaunu projekta grafiku un precizēt tos izstrādes darbus, kas vajadzīgi biometrisko datu salīdzināšanas sistēmas iekļaušanai VIS. Politiskā vienošanās par tiesisko regulējumu 2007. gada vidū ļāva nodrošināt labu virzību attiecībā uz izstrādi, par pamatu izmantojot aktīvo darbu, kas veikts gada pirmajā pusē, balstoties uz iepriekšējām juridisko priekšlikumu versijām. Pārskata perioda beigās projekts joprojām pilnībā noritēja saskaņā ar pārskatīto grafiku, kas tika pabeigts 2007. gada septembrī. Attiecībā uz finanšu jautājumiem gada pirmajā pusē tika apturētas dažas saistības, līdz politiskās vienošanās par tiesisko regulējumu pieņemšanai 2007. jūnijā. Kopš tā laika ir ieguldītas pūles, lai finansiālā īstenošana virzītos uz priekšu pēc iespējas efektīvāk. Tā rezultātā gada beigu rādītāji bija pozitīvi gan attiecībā uz saistībām, gan maksājumiem. Saziņa ar dalībvalstīm joprojām bija lieliska, un darba grupu sanāksmēs tika stiprinātas attiecības. [1] Attiecībā uz trešo ziņojumu skatīt 2007. gada 13. jūnija Komisijas dienestu darba dokumentu par Vīzu informācijas sistēmas (VIS) izveidi, SEC(2007)833. [2] OV L 213, 15.6.2004., 5. lpp. [3] Komitoloģijas procedūra gan SIS II , gan VIS projektam izstrādes posmā ir izveidota saskaņā ar Regulas Nr. 2424/2001 (OV L 328, 13.12.2001., 4. lpp.) 5. panta 1. punktu. [4] PE-CONS 3630/1/07 REV 1. [5] Padomes dokuments Nr. 13607/07. [6] Jo īpaši Saskarnes kontroles dokumenta ( ICD ) trīs versijas un saistītie CD simulatori, sīki izstrādāto tehnisko specifikāciju ( DTS ) četras versijas, sīki izstrādāto funkcionālo specifikāciju galīgā versija un pieņemšanas plāna projekts (versija 1.30). [7] Kipra, Bulgārija, Rumānija un Šveice.