EIROPAS KOMISIJA Briselē, 29.1.2016 COM(2016) 34 final 2012/0060(COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par trešo valstu preču un pakalpojumu piekļuvi Eiropas Savienības publiskā iepirkuma iekšējam tirgum un par procedūrām, kas atbalsta sarunas par Savienības preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi 2012. gada 21. martā Komisija pieņēma priekšlikumu "EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par trešo valstu preču un pakalpojumu piekļuvi Savienībai" (COM (2012) 124 final). Priekšlikums par Starptautiskā iepirkuma aktu (SIA) ir ES reakcija uz vienlīdzīgas konkurences apstākļu trūkumu pasaules iepirkuma tirgos. Kamēr ES publiskā iepirkuma tirgus ir atvērts ārvalstu pretendentiem, ārvalstu prešu un pakalpojumu iepirkuma tirgus trešās valstīs joprojām lielā mērā ir slēgts — juridiski vai faktiski. SIA mērķis ir mudināt partnerus iesaistīties sarunās un ļaut ES pretendentiem un precēm piedalīties trešo valstu piedāvājumu konkursos. Daudzas trešās valstis nevēlas atvērt iepirkuma tirgus starptautiskai konkurencei vai atvērt tos plašāk, nekā tie atvērti līdz šim. ASV pašlaik ārzemju pretendentiem piedāvātā iepirkuma vērtība ir tikai EUR 178 miljardi, Japānai tie ir EUR 27 miljardi, turpretim no Ķīnas publiskā iepirkuma tirgus tikai sīka daļa ir atvērta ārvalstu uzņēmumiem. Daudzas valstis ir arī noteikušas protekcionistiskus pasākumus, it īpaši ekonomiskās krīzes dēļ. Kopumā vairāk nekā puse no pasaules iepirkuma tirgus pašlaik ir slēgta protekcionisma dēļ, un šī daļa aug un aug. Rezultātā tikai EUR 10 miljardi no ES eksporta (0,08 % no ES IKP) pašlaik atrod sev vietu pasaules iepirkuma tirgos, bet ES eksports aptuveni EUR 12 miljardu vērtībā joprojām paliek nerealizēts ierobežojumu dēļ. Sarunās par pārskatīto Valsts iepirkuma nolīgumu (GPA) Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) darbības ietvaros un divpusējās sarunās ar trešām valstīm ES ir atbalstījusi starptautiskā publiskā iepirkuma tirgu vērienīgu atvēršanu. Pretendentiem no GPA dalībvalstīm ir pieejams ES publiskais iepirkums ap EUR 352 miljardu apjomā. Tomēr dažas ekonomiski nozīmīgas valstis, kā Ķīna, Brazīlija un Indija, vēl nav parakstījušas nolīgumu, un daži parakstītāji savos plānos iepirkumam nav atvēlējuši lielu nozīmi. Pēc SIA priekšlikuma publiskošanas 2012. gadā ir sāktas svarīgas tirdzniecības sarunas ar ASV (TTIP) un Japānu (FTA) un ir turpinātas sarunas, piemēram, ar Ķīnu (par pievienošanos GPA). SIA pieņemšana būtu spēcīgs signāls šiem un citiem partneriem, kas sarunvedējus paskubinātu un pamudinātu būtiski atvērt publiskā iepirkuma tirgus. Tāpēc tāda akta kā SIA nepieciešamība ir kļuvusi vēl spiedīgāka. Visbeidzot, tā mērķis ir saskaņā ar Stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei "Eiropa 2020" (COM(2010) 2020) uzlabot ES uzņēmumu saimnieciskās darbības iespējas pasaules mērogā, tādējādi radot jaunas darba vietas un veicinot inovāciju. Sākotnējam priekšlikumam bija divas daļas: a) t. s. "aptvertais iepirkums" (kur ES ir uzņēmusies starptautiskas saistības tirgu pieejamībā); b) "neaptvertais iepirkums" (kur ES nav uzņēmusies nekādas starptautiskas tirgus pieejamības saistības). Otrajā kategorijā sākotnējā priekšlikumā bija divas atšķirīgas procedūras: a) decentralizēta procedūra, kur iepircējam būtu atļauts ar Komisijas piekrišanu izslēgt piedāvājumu; b) centralizēta procedūra, kur Komisijai ir galvenā loma (izmeklēšana, sarunas ar trešo valsti, lēmums vajadzības gadījumā pieņemt ierobežojošus pasākumus — tirgus slēgšanu vai cenas sodu —, ko pēc tam valsts iestādes piemērotu savās iepirkuma procedūrās). Šis sākotnējais priekšlikums ir apspriests Eiropas Parlamentā un Padomē, tomēr nenoslēdzot pirmo lasījumu. Lai gan lielākā daļa dalībvalstu atzīst, ka pašlaik trūkst līdzsvara starp atvērtu ES publiskā iepirkuma tirgu un nopietnajām un ilgstošajām problēmām ar diskriminējošiem pasākumiem un praksi, ko ES uzņēmēji pieredz dažās trešās valstīs, Padome nav spējusi panākt oficiālu nostāju par Komisijas priekšlikumu. Izskatot priekšlikumu Tirdzniecības jautājumu darba grupā, vairākas dalībvalstis atturīgi izteicās par principu slēgt ES tirgu precēm un pakalpojumiem, kuru izcelsme ir dažās trešajās valstīs, pat ja tikai uz laiku un ar precīzu mērķi, bet dažas pauda stingru atbalstu iniciatīvai. Vairākas dalībvalstis arī uzsvēra bažas par administratīvo nastu, ko priekšlikums uzkrauj līgumslēdzējām iestādēm un uzņēmumiem. Eiropas Parlaments 2014. gada 15. janvāra plenārsēdē balsoja par grozījumiem Komisijas priekšlikumā un ar lielu balsu vairākumu apstiprināja pilnvarojumu risināt trilogu, kā arī grozījumu sarakstu. Grozījumu vidū bija saiknes izveidošana starp centralizēto un decentralizēto līmeni, nodrošinot, ka otro varētu izmantot tikai tad, kad jau sākta Komisijas izmeklēšana, jaunattīstības valstīm paredzēto izņēmumu darbības jomas paplašināšana, kā arī īsāki termiņi Komisijas izmeklēšanai sakarā ar aizdomām par diskriminējošu praksi un sakarā ar trešo valstu pasākumiem. 2014. gada 20. oktobrī tagadējais Eiropas Parlamenta sasaukums apstiprināja lēmumu, ko bija pieņēmis iepriekšējais un kas bija sagatavots trilogam. Tā kā jaušama plaša vienprātība par to, ka pastāv nelīdzsvarotība starp ES publiskā iepirkuma tirgus atvērtību un trešo valstu iepirkuma tirgiem un ka Eiropas uzņēmumiem vajadzīga labāka piekļuve publiskā iepirkuma iespējām ārzemēs, Komisija nolēma pārskatīt savu sākotnējo priekšlikumu, reaģējot uz daļu no bažām, ko paudušas abas ES likumdevējas iestādes, vienlaikus nodrošinot, ka pārskatītajā priekšlikumā ES joprojām nodrošināta lielāka ietekme sarunās par ārvalstu iepirkuma tirgu atvēršanu. Ar priekšlikumu iesniegto grozījumu mērķis ir novērst visas iespējamās negatīvās sekas, ko akts radītu sākotnējā veidā, piemēram, kopējā ES iepirkumu tirgus pilnīgu slēgšanu, administratīvo nastu un iekšējā tirgus sīkgabalainības risku. Tajā pašā laikā priekšlikumā uzmanība vērsta uz Komisijas uzdevumu izmeklēt šķēršļus iepirkumam trešās valstīs un nodrošināti rīki sadarbībai ar trešām valstīm to novākšanā. Konkrētāk, grozītais priekšlikums likvidē "decentralizēto procedūru", saglabājot iespēju zināmos apstākļos noteikt cenas sodu, vienkāršo procedūras, paplašina atbrīvojumu darbības jomu, kā arī nodrošina rīkus, ar kuriem iespējamiem pasākumiem piešķirt vajadzīgo virzienu. Visbeidzot, kaut ne mazāk svarīgi, tas paredz labāku pārredzamību, nosakot, ka Komisijai jāpublisko izmeklēšanas rezultāti, kas attiecas uz trešo valstu diskriminējošiem pasākumiem un praksi, kā arī darbībām, ko šīs valstis veikušas, lai diskriminējošos pasākumus un praksi novērstu. Komisijas 2015. gada darba programmā Komisija paziņoja nodomu grozīt SIA priekšlikumu "saskaņā ar Komisijas prioritātēm, lai vienkāršotu procedūras, saīsinātu izmeklēšanas termiņus un samazinātu īstenošanā iesaistīto skaitu". Grozītajā priekšlikumā ir ietverti visi prasītie elementi, un tam būtu jākalpo par pamatu, uz kura būtu rodams līdzsvarots kompromiss starp Eiropas Parlamentu un Padomi, vienlaicīgi nodrošinot, ka SIA ir efektīvs sarunu ietekmēšanas rīks. 2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Sākotnējā priekšlikuma grozījumu kopsavilkums Ar šo priekšlikumu iesniegto grozījumu mērķis ir pastiprināt juridiskā akta ietekmi uz trešajām valstīm, vienlaicīgi novēršot iespējamās negatīvās sekas, kas aktam būtu sākotnējā veidā, piemēram, iespēju pilnībā slēgt ES iepirkuma tirgu kādam tirdzniecības partnerim, administratīvo nastu, kas saistīta ar akta piemērošanu, un iekšējā tirgus sīkgabalainības risku. Tajā pašā laikā priekšlikumā uzmanība vērsta uz Komisijas uzdevumu izmeklēt šķēršļus iepirkumam trešās valstīs un nodrošināti rīki sadarbībai ar trešām valstīm to novākšanā. Ierosinājumus var apkopot šādi:

Pirmkārt, ir ierosināts svītrot iespēju slēgt tirgu un ierobežot iespējamos ierobežojošos pasākumus līdz cenu sodiem — tagad tie tiek dēvēti par "cenas korekcijas pasākumiem". Ja Komisijas izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka kāda valsts piemēro šķēršļus ES dalībai iepirkumā, pretendentiem vai ražojumiem vai pakalpojumiem no minētās valsts būtu piemērojama cenu korekcija. Pretēji sākotnējam ierosinājumam — ārzemju pretendentiem un precēm un pakalpojumiem, kuriem cenas korekcijas pasākums tiek piemērots novērtēšanas nolūkā, tomēr var piešķirt līguma slēgšanas tiesības, ja par spīti cenas korekcijai piedāvājums cenas un kvalitātes ziņā paliek konkurētspējīgs. Otrkārt, svītrojot decentralizēto pīlāru, pārskatītajā priekšlikumā novērsta iespēja līgumslēdzējām iestādēm savos konkursos autonomi uzlikt aizliegumu ārvalstu pretendentu dalībai. Treškārt, pārskatītajā priekšlikumā tiek ieviests pieņēmums, ka konkrētās trešās valsts izcelsmes uzņēmumu iesniegtajiem piedāvājumiem tiks piespriests cenas sods, ja tie nespēs pierādīt, ka neaptvertas preces un pakalpojumi, kuru izcelsme ir minētajā trešajā valstī, veido mazāk nekā 50 % no piedāvājuma kopvērtības. Sākotnējā priekšlikumā pierādīšanas pienākums bija līgumslēdzējām iestādēm, bet tagad tas ir pretendentam. Ceturtkārt, ir ierosināts vēl vairāk samazināt administratīvo nastu, ļaujot dalībvalstīm norādīt, kurai no to iepirkuma iestādēm tiks prasīts īstenot cenas korekcijas pasākumu. Šajā priekšlikumā ievērots Izpildes regulas paraugs. Piektkārt, cenas korekcijas pasākums nebūtu piemērojams Eiropas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un pretendentiem un ražojumiem, kuru izcelsme ir jaunattīstības valstīs, uz kurām saskaņā ar ES tirdzniecības un attīstības politiku pret šīm valstīm attiecas režīms VPS+. Tas pats attiecas uz MVU izslēgšanu no akta, kas nodrošina SIA saskanību arī ar plašāku ES politiku šajā jomā. Sestkārt, ir jauns noteikums, kas ļauj vērsties pret teritorijām reģionālā vai vietējā līmenī, piemēram, štatiem, reģioniem vai pat pašvaldībām. Septītkārt, tiek ierosināts papildus decentralizētā pīlāra pilnīgai likvidācijai saīsināt Komisijas izmeklēšanas laiku centralizētajā procedūrā. Astotkārt, saskaņā ar Komisijas pieeju pārredzamībai tirdzniecības politikā, tiek ierosināts nodot atklātībai Komisijas izmeklēšanas secinājumus par iepirkuma šķēršļiem trešās valstīs. Devītkārt, ir precizēts, ka akts attieksies uz visiem iepirkumiem un koncesijām, uz kurām attiecas 2014. gada februārī pieņemtās ES iepirkuma un koncesiju direktīvas (kas neaptver, piemēram, ūdensapgādes pakalpojumu koncesijas). Visi minētie grozījumi pilnīgi atbilst 2015. gada Komisijas darba plāna paziņojumam, ka tiks vienkāršotas procedūras, saīsināti izmeklēšanas termiņi un samazināts īstenošanā iesaistīto personu skaits. Saskanība ar priekšlikuma jomā spēkā esošajiem noteikumiem SIA iniciatīva ir jauns priekšlikums Eiropas Savienības starptautiskās iepirkuma politikas jomā. Nesen pieņemtās jaunās Eiropas Savienības publiskā iepirkuma direktīvas , tāpat kā to priekšgājējas, nenosaka vispārēju pamatu, uz kura ES publiskā iepirkuma tirgū risināt jautājumus par piedāvājumiem, kas satur ārvalstu preces un pakalpojumus. Vienīgie īpašie noteikumi ir izklāstīti Direktīvas 2014/25/ES 85. un 86. pantā. Tomēr šie noteikumi skar tikai iepirkumu, ko veic sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumi, un tiem ir pārāk šaura darbības joma, lai tie spētu ievērojami ietekmēt sarunas par piekļuvi tirgum. ES publiskais iepirkums sabiedrisko pakalpojumu jomā tiešām veido tikai aptuveni 20 % no kopējā ES publiskā iepirkuma tirgus. Komisijas grozītajā priekšlikumā ir ierosināts ar SIA priekšlikumu abus šos pantus atcelt. Atbilstība citiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Sākotnējā iniciatīva, kā arī grozītais priekšlikums, īsteno stratēģiju "Eiropa 2020" un "Eiropas 2020" pamatiniciatīvu “Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetam” [COM (2010) 614]. Tā īsteno arī Vienotā tirgus aktu [COM(2011) 206] un Paziņojumu par tirdzniecības izaugsmi un starptautiskiem jautājumiem [COM(2010) 612]. Tā ir stratēģiskā iniciatīva 2011. gada Komisijas darba programmas stratēģiskajā iniciatīvā (COM(2010) 623 galīgā redakcija). Šis priekšlikums saskan arī ar Savienības attīstības politiku un mērķiem, it īpaši, preces un pakalpojumus no vismazāk attīstītajām valstīm vispārīgi pasargājot no lēmumiem saskaņā ar šo aktu. Šajā ziņā grozītais priekšlikums iet soli tālāk, izņemot no SIA darbības jomas ne vien vismazāk attīstītās valstis, bet arī jaunattīstības valstis, kuras tiek uzskatītas par neaizsargātām tāpēc, ka to ekonomika nav daudzveidīgota un tās nav pietiekami integrētas starptautiskajā tirdzniecības sistēmā un pasaules ekonomikā. Korekcijas mērķis ir nodrošināt turpmāku saskanību ar ES vispārējo attīstības politiku. 3.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pants. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ: Jau sākotnējā priekšlikumā tika panākts pārdomāts līdzsvars starp visu attiecīgo ieinteresēto personu interesēm un interesi par tādu aktu kā SIA, kas atbalstītu ES tirdzniecības politiku. Grozītajā priekšlikumā ir vēl vairāk ierobežotas sākotnējā priekšlikuma iespējamās negatīvās sekas, bet nav svītroti priekšlikuma galvenie aspekti, lai nepadarītu to bezspēcīgu starptautiskajās sarunās. Tiesību akta izvēle

Piedāvātais akts ir regula. Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo tikai regula var pietiekami nodrošināt vienotu rīcību Eiropas Savienības kopīgās tirdzniecības politikas jomā. Turklāt, tā kā šis akts uztic Komisijai konkrētus uzdevumus, nebūtu lietderīgi likt priekšā aktu, kas būtu transponējams dalībvalstu tiesību sistēmā. 4.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Lai apkopotu ieinteresēto personu viedokli, sākotnējā priekšlikuma gatavošanas laikā Komisija papildus atsevišķām sanāksmēm organizēja virkni apspriešanu un sabiedrības informēšanas darbību. Tā kā notika apspriešanās ar ieinteresētajām personām, ir bijusi plaša sazināšanās ar dažādiem dalībvalstu pārstāvjiem, lai izstrādātu pārskatītu priekšlikumu, kam būtu labākas izredzes tikt pieņemtam. Galvenie apsvērumi, ko ieinteresētās personas izteica par vai pret vienu vai otru politisko risinājumu, bija ES tirdzniecības partneru pretdarbības risks, administratīvā nasta, kas varētu saistīties ar šādu iniciatīvu, un fakts, ka šī iniciatīva apdraudētu ES kā atvērta tirgus piekritējas reputāciju. Turklāt lielākā daļa ieinteresēto personu pauda viedokli, ka par visiem tirgus pieejas ierobežojumiem būtu jālemj ES līmenī, nevis dalībvalstīm vai līgumslēdzējām iestādēm/līgumslēdzējiem subjektiem. Grozītajā priekšlikumā šis princips ir skaidri nostiprināts 1. panta 5. punktā, kas aizliedz ierobežojošus pasākumus, kuri būtu stingrāki par regulā paredzētajiem. Jautājumā par administratīvo nastu ieinteresētās personas galvenokārt uzskata, ka par lielu apgrūtinājumu būtu kavēšanās, ko izraisa decentralizētā pīlāra paziņošanas process; bijušā 6. panta svītrošana šo risku pilnīgi novērš. Grozītajā priekšlikumā visas šīs bažas tiek vēl vairāk kliedētas, radot precīzāku rīku, kam būtu līdz minimumam jāsamazina administratīvā nasta un atbildes pasākumu risks, vienlaicīgi vēl vairāk uzsverot ES publiskā iepirkuma tirgus vispārējās atvērtības principu — novēršot iespējamu tirgus slēgšanu. Ietekmes novērtējums Komisijas Ietekmes novērtējuma padome (IAB) ir sniegusi divus atzinumus par ietekmes novērtējuma ziņojumu. Galīgajā ietekmes novērtējumā padomes ieteikumi ir iestrādāti tik, cik ir bijis iespējams. Lai gan tās secinājumi joprojām ir spēkā, grozījumos tagad izvirzīts mērķis padarīt aktu precīzāku un vieglāk piemērojamu praksē, reizē vēl vairāk ierobežojot iespējamās negatīvās sekas, kas tika apzinātas ietekmes novērtējumā. –Iespējamo ierobežojošo pasākumu sašaurināšana līdz cenu sodiem kliedē sākotnēji paredzētās ES iepirkumu tirgus totālās slēgšanas izraisītās bažas, ka būtu risks dot nepareizus signālus trešām valstīm un tas visumā nebūtu Eiropas Savienības saimnieciskajās interesēs. Tā kā cenas korekcija tiktu piemērota tikai novērtēšanas procesam un nenoteiktu galīgo cenu, tā nekaitētu līgumslēdzēju iestāžu interesēm. –Decentralizētā pīlāra svītrošana pilnīgi noņems administratīvo nastu iepirkuma iestādēm, kuras lūdz atļauju izslēgt ārvalstu piedāvājumus. Šis grozījums arī saglabā iekšējā tirgus veselumu un novērš sīkgabalainību. –Pieņēmums, ka ierobežojošais pasākums ietekmēs attiecīgās trešās valsts izcelsmes uzņēmumu iesniegtos piedāvājumus, ja vien pretendents nepierādīs pretējo, vēl vairāk mazinās līgumslēdzēju iestāžu administratīvo nastu, vienlaikus uzlabojot pasākuma efektivitāti, jo līgumslēdzējas iestādes lēmumam ir mazāka iespēja tikt pakļautam juridiskai kontrolei. Šim nolūkam kalpotu arī līgumslēdzēju iestāžu pienākums iepirkuma laikā akceptēt pašdeklarācijas par preču un pakalpojumu izcelsmi. –Dodot dalībvalstīm zināmu brīvību izraudzīties līgumslēdzējas iestādes/līgumslēdzējus subjektus, kuri pasākumu piemēros, tiks nodrošināts, ka īstenošana netiek uzgrūsta vismazākajiem subjektiem ar ierobežotu administratīvo jaudu un resursiem. Šis grozījums nerada risku apdraudēt pasākuma efektivitāti, jo mazām līgumslēdzējām iestādēm ir mazāk iespēju pārvaldīt iepirkumu tādā apjomā, uz kādu virzīts SIA. Ja subjektu saraksts nav iesniegts vai iesniegtais saraksts neatbilst pieņemtajam cenas pasākumam, Komisija var izveidot šādu sarakstu pēc savas iniciatīvas. –Nav paredzēts, ka vismazāk aizsargāto jaunattīstības valstu izslēgšana no šā akta piemērošanas jomas ietekmēs sviras efektu, jo akts nekad nav bijis vērsts pret šīm valstīm. Šīs valstis izslēdzot no akta piemērošanas jomas, taps vēl skaidrāk redzams, ka šā akta nolūks ir izdarīt spiedienu uz lielākajiem tirdzniecības partneriem, lai plašāk atvērtu to iepirkuma tirgus ES ekonomikas dalībniekiem. Akta nepiemērošana Eiropas MVU šiem ekonomikas dalībniekiem vēl vairāk mazinās administratīvo nastu un ir saskaņā ar ES vispārīgo MVU politiku. –Iespējai vērsties pret teritorijām reģionālā vai vietējā līmenī ir mērķis diferencēt teritorijas un izraisīt samērīgu reakciju gadījumos, kad diskriminējošie pasākumi ir tikai par valsts valdības līmeni zemākā līmenī (t. i., štatu vai reģionu valdības un pašvaldības), nolūkā likt tām pielaist savos konkursos pretendentus no ES. –Komisijas izmeklēšanas termiņi saīsināti, atsaucoties uz bažām par procedūras ieilgumu, it īpaši decentralizētā pīlāra sakarā, jo šādā procedūrā līgumslēdzējām iestādēm noritošas iepirkuma procedūras laikā būtu jāsagaida Komisijas izmeklēšana un lēmums. Pārējās centralizētās procedūras grafika korekcijai būtu jāpalīdz paātrināt procedūras izmeklēšanas posmu. –Publicējot Komisijas secinājumus par tirdzniecības šķēršļiem trešās valstīs, tiktu radīta jauna dinamika šo šķēršļu novēršanā. –Jau sākotnējā priekšlikumā paredzēts, ka SIA aptvers arī koncesijas, ciktāl uz tām attiecas jaunā direktīva par koncesijām. Noteikumi par koncesijām nenosaka, vai konkrētas darbības veicamas publiskiem vai privātiem subjektiem, bet koncentrējas uz priekšrakstiem, kas publiskā sektora struktūrām ir jāpiemēro, iepērkot preces un pakalpojumus. Efektivitāte

Ierosinātie grozījumi šo aktu efektivizēs. Normu skaidrojums Ietekmes novērtējuma ziņojumā uzsvērta sākotnēji ierosināto risinājumu efektivitāte sakarā ar mērķi precizēt noteikumus par ārpussavienības piedāvājumu piekļuvi ES publiskā iepirkuma tirgum. Tomēr tajā arī norādīts uz vairākiem ar decentralizētā pīlāra fakultatīvo raksturu saistītiem trūkumiem, kuru dēļ varētu rasties atšķirīgi izmantošanas modeļi un iekšējā tirgus sīkgabalainība. Grozītais priekšlikums joprojām atbilst sākotnējam mērķim izskaidrot piemērojamos noteikumus, un Komisijai paliks galavārds jautājumos par ierobežojošu pasākumu izmantošanu. Turklāt ar decentralizētā pīlāra svītrošanu noteikumu piemērošana kļūs vienkāršāka un labāk saskaņota, un tiks samazināta kļūdas robeža, kas pastāv, līgumslēdzējām iestādēm/līgumslēdzējiem subjektiem piemērojot ierobežojošos pasākumus. Komisijas izmeklēšanas termiņu saīsināšana agrāk nodrošinās skaidrību par to, vai tiks veikti kādi ierobežojoši pasākumi. Sviras efekts Decentralizētā pīlāra svītrošana un pasākumu sašaurināšana līdz cenas sodiem rada zināmu sviras efekta vājināšanās risku. Tomēr paliek spēkā sākotnējā priekšlikuma galvenais sviras efekts, kas nāk no centralizētā pīlāra. Komisijai joprojām būs iespējams tirgus pieejamības ierobežošanu izmantot par brīdinājumu un jebkurā brīdī sākt diskriminējošas rīcības izmeklēšanu. Turklāt grozītais priekšlikums ļaus veikt labāk mērķētus pasākumus, cita starpā, paredzēt iespēju ierobežojošus pasākumus noteikt tikai konkrētās par valsts valdību zemāka pārvaldes līmeņa teritorijās. Cenas sods viens pats kā vismazāk ekstremālā tirgus slēgšanas forma, kas jau ir novērtēta sākotnējā ietekmes novērtējumā, nodrošina, ka ES tirgi principā paliks atvērti, vienlaikus pieļaujot mērķētus pasākumus, ja tādi nepieciešami. Efektivitāte Ierosinātie grozījumi šo aktu efektivizēs. Administratīvā nasta Ierosinātie grozījumi samazina administratīvo nastu. Ietekmes novērtējumā lēsts, ka ar decentralizētās procedūras paziņošanas procesu saistītās izmaksas būs EUR 3,5 miljoni. Svītrojot decentralizēto pīlāru, ieskaitot laika ierobežojumus, tiek noņemti visi ar paziņošanas procesu saistītie iespējamie riski, kas apzināti ietekmes novērtējumā. Atļauja dalībvalstīm izraudzīt līgumslēdzējas iestādes/līgumslēdzējus subjektus, kam būs jāpiemēro šis pasākums, palīdzēs nodrošināt, ka subjektiem ar ierobežotu administratīvo jaudu pasākums nebūs jāpiemēro. Ietekmes novērtējuma ziņojumā norādīts uz iespējamu risku, ka noteikumi par nepamatoti lētiem piedāvājumiem palielinās līgumslēdzēju iestāžu/līgumslēdzēju subjektu administratīvo nastu, taču sākotnējā 7. panta svītrošana šo risku novērsīs. Tā kā MVU ir mazi un to jaudas ierobežotas, tiem bieži ir īpašas problēmas apgrūtinošu procedūru dēļ. Tā kā augstais vērtības slieksnis praktiski novērš akta nonākšanu mazāko uzņēmumu rūpju lokā, tā nepiemērošana Eiropas MVU vēl vairāk samazinās šo ekonomikas dalībnieku administratīvo nastu, saskaņā ar ES vispārīgo politiku MVU jomā. Atbildes pasākumu risks Ierosinātie grozījumi ļaus vērsties pret tām trešās valsts teritorijām, kuras faktiski atbild par diskriminējošajiem pasākumiem, un nebūs vajadzīgs vērsties pret trešo valsti kopumā. Šī labāk mērķētu un attaisnojamu pasākumu iespēja vēl vairāk mazinās atbildes pasākumu risku. Publiskā sektora finanses Kā norādīts ietekmes novērtējumā, akta vispārējā ietekme uz publiskā sektora finansēm ir niecīga. Tomēr darbības jomas tālāks samazinājums šo ietekmi ierobežos vēl vairāk. Saskanīgums Ietekmes novērtējuma ziņojumā uzsvērts, ka ES tirdzniecības politikas konsekventums un ES iekšējā tirgus saskanība tiek labāk saglabāti, ja lēmumi tiek pieņemti ES līmenī, t. i., pilnībā apzinoties visas juridiskās, ekonomiskās un politiskās sekas, nepieļaujot atšķirīgu praksi attiecībā uz ārvalstu precēm un pakalpojumiem Eiropas Savienībā. Svītrojot decentralizēto pīlāru, Komisija pastiprina kontroli pār ierobežojošo pasākumu piemērošanu un tādējādi samazina risku noteikumus piemērot kļūmīgi. Grozītais priekšlikums tādējādi uzlabos ES tirdzniecības politikas un ES iekšējā tirgus saskanību un ES starptautisko saistību cienīšanu. Prasība, kas attiecas uz ietekmes novērtējumu, tātad ir izpildīta. 5.IETEKME UZ BUDŽETU Šim priekšlikumam pašam par sevi nav ietekmes uz budžetu. Papildu uzdevumus Komisija var izpildīt ar pašreizējiem resursiem. 6.CITI JAUTĀJUMI Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība Priekšlikumā iekļauta pārskatīšanas klauzula. 7.Priekšlikuma konkrēto normu sīks skaidrojums 1. pantā definēts regulas priekšmets un darbības joma. Sākotnējā priekšlikuma teksts ir koriģēts, lai atspoguļotu decentralizētā pīlāra svītrojumu. Uztveramības labad ir veikti arī daži valodiski uzlabojumi. Turklāt šajā normā ietverts precizējums, norādot, ka dalībvalstis nedrīkst vēl vairāk ierobežot ārvalstu ekonomikas dalībnieku piekļuvi, pārsniedzot to, kas noteikts uz šās regulas pamata. Jau sākotnējā priekšlikumā paredzēts, ka SIA aptvers arī koncesijas, ciktāl uz tām attiecas jaunā direktīva par koncesijām. Jāpiezīmē, ka noteikumi par koncesijām nenosaka, vai konkrētas darbības veicamas publiskiem vai privātiem subjektiem, bet koncentrējas uz priekšrakstiem, kas publiskā sektora struktūrām ir jāpiemēro, kad tās izmanto tirgu preču un pakalpojumu iepirkšanai. 2. pants satur attiecīgas definīcijas, no kurām lielākā daļa ir pārņemta no ES publisko iepirkumu direktīvām. Daži izteicieni, kas regulas projektā vairs netiek izmantoti, ir svītroti. Grozītajā priekšlikumā nav lietots izteikums "būtiskas savstarpības trūkums", bet minēti "ierobežojoši un diskriminējoši iepirkuma pasākumi vai prakse". 3. pantā izklāstīti šajā regulā izmantojamie izcelsmes noteikumi attiecībā uz līgumslēdzēju iestāžu/līgumslēdzēju iepirktajām precēm un pakalpojumiem. Atbilstoši ES starptautiskajām saistībām preču izcelsmes noteikumi ir saskaņā ar nepreferenciālas izcelsmes noteikumiem, kas definēti ES Muitas kodeksā. Pakalpojuma izcelsmi nosaka pēc Līguma par Eiropas Savienības darbību attiecīgajiem noteikumiem par tiesībām veikt uzņēmējdarbību un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (VVPT) XXVIII panta definīcijām. Dažas korekcijas sākotnējā tekstā izdarītas ar mērķi uzlabot tā saprotamību.

4. pants nosaka atbrīvojumu no tiesību akta piemērošanas precēm un pakalpojumiem, kuru izcelsme ir vismazāk attīstītajās valstīs. Grozītais priekšlikums atbrīvojumu paplašina, iekļaujot preces un pakalpojumus, kuru izcelsme ir jaunattīstības valstīs, kuras uzskatāmas par neaizsargātām sakarā ar diversifikācijas trūkumu un nepietiekamu integrāciju starptautiskajā tirdzniecības sistēmā un pasaules ekonomikā, kā noteikts VPS regulas VII pielikumā. Sakarā ar grozīto priekšlikumu sākotnējā priekšlikuma 5. pants kļūst lieks un tāpēc tiek svītrots. Grozītajā priekšlikumā ir iekļauts jauns 5. pants par atbrīvojumu no akta piemērošanas Eiropas MVU, kas definēti Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK. Lai novērstu noteikumu apiešanu caur fiktīviem uzņēmumiem, šajā normā skaidri norādīts uz saimnieciskās darbības apjomu iekšējā tirgū. Sākotnējais 6. pants par decentralizētas procedūras izveidošanu tiek svītrots. Jaunajā 6. pantā izklāstīti noteikumi par Komisijas izmeklēšanu un termiņiem, kas jāievēro. Grozītajā priekšlikumā ir saīsināta izmeklēšanas perioda pirmā daļa un pagarināts iespējamais papildperiods, lai pastingrinātu galveno noteikumu par termiņiem. Šajā pantā ir skaidri noteikts, ka Komisijas konstatējumi ir nododami atklātībai. Sākotnējā priekšlikuma 7. pantā noteikts līgumslēdzēju iestāžu pienākums informēt pretendentus un Komisiju gadījumos, kad tās grasās pieņemt nepamatoti lētus piedāvājumus. Ar decentralizētā pīlāra svītrojumu šis noteikums zaudēja nozīmi šajā regulā, un tāpēc tiek svītrots. Jaunajā 7. pantā izklāstīti noteikumi par konsultācijām ar trešām valstīm un Komisijas iespējamās darbības, kad tā uz iepirkuma izmeklēšanas pamata izdarījusi slēdzienu, ka attiecīgā trešā valsts ir pieņēmusi vai piekopj ierobežojošus un diskriminējošus iepirkuma pasākumus un praksi. Sākotnējā priekšlikuma 8. pantā bija noteikumi, kas reglamentē centralizēto pīlāru; grozītajā priekšlikumā tie pārcelti uz 9. pantu. Ar jauno 8. pantu ieviests cenas korekcijas pasākums un noteikts, kurām trešajām valstīm tādu pasākumu var piemērot. Sākotnējā priekšlikuma 9. pants noteica mehānismu konsultācijām ar trešajām valstīm gadījumos, kad ir pierādījusies ierobežojoša iepirkuma prakse; tagad šis noteikums ir grozītā priekšlikuma 7. pantā. Jaunajā 9. pantā noteikts, ka dalībvalstis liek priekšā, kurām līgumslēdzējām iestādēm īstenojams cenas korekcijas pasākums. Lai nodrošinātu, ka pasākumi tiek veikti piemērotā līmenī un to īstenošana notiek līdzsvaroti starp dalībvalstīm, Komisija nosaka, kuri ir attiecīgie subjekti. Ja subjektu saraksts nav iesniegts vai iesniegtais saraksts neatbilst pieņemtajam cenas pasākumam, Komisija var izveidot šādu sarakstu pēc savas iniciatīvas. Jaunais 10. pants nosaka pasākumu atcelšanas un apturēšanas kārtību. Tajā arī noteikts, ka savus secinājumus par attiecīgās trešās valsts veiktajiem stāvokļa izlabošanas vai korekcijas pasākumiem Komisija nodod atklātībai. Sākotnējā priekšlikuma 11. pantā bija noteikumi par pieņemto ierobežojošo pasākumu atcelšanu vai apturēšanu. Jaunajā 11. pantā izklāstīti cenas korekcijas pasākuma piemērošanas noteikumi. Cenas sods attiecas tikai uz vērtēšanas procedūru, nevis uz galīgo cenu. Sākotnējā priekšlikuma 12. pantā bija noteikumi par informācijas sniegšanu pretendentiem par ierobežojošiem pasākumiem, ko Komisija pieņēmusi saistībā ar atsevišķām publiskā iepirkuma procedūrām. Jaunais 12. pants nosaka iespējamos izņēmumus no cenas korekcijas pasākuma piemērošanas, kuri sākotnējā priekšlikumā bija minēti 13. pantā. Tie nav mainīti. Sākotnējā priekšlikuma 13. pantā bija aprakstīts, kādos apstākļos līgumslēdzējām iestādēm/līgumslēdzējiem subjektiem ir atļauts atlikt pasākumus, kas pieņemti atbilstoši šai regulai. Jaunajos 13. un 14. pantā izklāstīti noteikumi par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem gadījumos, kad pārkāpti regulas noteikumi, un komitejas procedūra lēmumu pieņemšanas procesā, kas sākotnējā priekšlikumā bija 16. un 17. pantā. Sākotnējā priekšlikuma 14. un 15. pantā Komisijai tika piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus regulas pielikuma atjaunināšanai ar nolūku atspoguļot jaunu Savienības starptautisko nolīgumu noslēgšanu publiskā iepirkuma jomā. Tā kā decentralizētais pīlārs ir svītrots, vairs nav vajadzīgs pielikums ar spēkā esošajiem tirdzniecības nolīgumiem. Komisijas pieņemtajos lēmumos par cenas korekcijas pasākumu piemērošanu būs vajadzīgā informācija par visām ES saistībām pret trešām valstīm. Sākotnējā priekšlikuma 18. un 19. pants attiecās uz konfidencialitāti un Komisijas pienākumu ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par regulas piemērošanu. Tagad šie noteikumi ir grozītā priekšlikuma 15. un 16. pantā. Sākotnējais 20. pants tagad ir grozītā priekšlikuma 17. pants. Ar to tiek atcelti Sabiedrisko pakalpojumu direktīvas 2014/25/ES (agrāk 2004/17/EK) 85. pants (agrāk 58. pants) un 86. pants (agrāk 59. pants). Agrākais 21. pants un jaunais 18. pants nosaka regulas stāšanos spēkā. 2012/0060 (COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par trešo valstu preču un pakalpojumu piekļuvi Eiropas Savienības publiskā iepirkuma iekšējam tirgum un par procedūrām, kas atbalsta sarunas par Savienības preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 21. pantuā paredzēts, ka Savienība nosaka un īsteno kopīgo politiku un darbības, kā arī tiecas sasniegt augstu paaugstina sadarbības līmeni visās starptautisko attiecību jomās, lai cita starpā veicinātu visu valstu integrāciju pasaules ekonomikā, arī pakāpeniski atceļot starptautiskās tirdzniecības ierobežojumus. (2)Atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības (LESD) darbību 206. pantam Savienībai, nodibinot muitas savienību, vispārības interešu labā ir jāveicina pasaules tirdzniecības harmoniska attīstība, starptautiskās tirdzniecības un tiešo ārvalstu ieguldījumu ierobežojumu pakāpeniska atcelšana, kā arī muitas un citādu šķēršļu mazināšana. (3)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbībuLESD 26. pantu Savienība nosaka iekšējā tirgus izveides vai tā darbības nodrošināšanas pasākumus un iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar Līgumiem ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite. (4)1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību III.8 pants un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību XIII pants izslēdz valsts iepirkumu no Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) galvenajiem daudzpusējiem priekšrakstiem. (5)Pārskatītais daudzpusējais Pasaules tirdzniecības organizācijas PTO Nolīgums par valsts iepirkumu paredz Savienības uzņēmumiem tikai ierobežotu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem un attiecas tikai uz zināmu skaitu PTO locekļu, kas ir parakstījuši minēto nolīgumu. Pārskatīto nolīgumu par valsts iepirkumu Savienība noslēdza 2013. gada decembrī. (5)6)Pasaules tirdzniecības organizācijasPTO darba ietvaros un divpusējās attiecībās Savienība atbalsta vērienīgu Savienības un tās tirdzniecības partneru starptautiskā publiskā iepirkuma tirgus atvēršanu, ievērojot savstarpību un abpusēju labumu. (7)Ja attiecīgā valsts ir pievienojusies PTO Nolīgumam par valsts iepirkumu vai ar ES ir noslēgusi tirdzniecības nolīgumu, kas ietver noteikumus par publisko iepirkumu, Komisijai jāievēro minētajā nolīgumā noteiktie konsultāciju mehānismi un/vai strīdu risināšanas procedūras, ja ierobežojumi attiecas uz iepirkumiem, ko aptver tirgus piekļuves saistības, kas attiecīgajai valstij ir pret Savienību. (6)8)Daudzas trešās valstis nevēlas atvērt publiskā iepirkuma un koncesiju tirgus starptautiskai konkurencei vai atvērt tos plašāk, nekā tie atvērti līdz šim. Rezultātā Savienības ekonomikas dalībnieki daudzās Savienības tirdzniecības partnervalstīs saskaras ar ierobežojošu iepirkuma praksi. Tāda ierobežojoša iepirkuma prakse izraisa ievērojamu tirdzniecības iespēju zudumu. (7)9)Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūruEiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/25/ES ir tikai daži noteikumi par Savienības publiskā iepirkuma politikas ārējo dimensiju, kā Direktīvas 2004/17/EK58. 85. un 59.86. pants. Šiem noteikumiem tomēr ir tikai ierobežota darbības joma, un vadošu norāžu trūkuma dēļ līgumslēdzēji tos daudz nepiemēro tie būtu aizstājami. (8)Saskaņā ar LESD 207. pantu kopējā tirdzniecības politika publiskā iepirkuma jomā ir jābalsta uz vienādiem principiem. (110)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 654/2014 izklāstīti noteikumi un procedūras, kam jānodrošina Savienības tiesību izlietošana saskaņā ar Savienības noslēgtiem starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem. Nav noteikumu un procedūru, kas attiektos uz režīmu, ko piemēro precēm un pakalpojumiem, kurus šādi starptautiski nolīgumi neaptver. (9)11)Savienības un trešo valstu ekonomikas dalībnieku, un līgumslēdzēju iestāžu/līgumslēdzēju subjektu juridiskās noteiktības interesēs starptautiskā tirgus piekļuves saistības attiecībā pret trešām valstīm, kuras Savienība uzņēmusies publiskā iepirkuma un koncesiju jomā, būtu jāatspoguļo ES tiesību sistēmā, tādējādi nodrošinot to efektīvu piemērošanu. Komisijai būtu jāizdod norādījumi par Eiropas Savienības spēkā esošo starptautisko tirgus piekļuves saistību piemērošanu praksē. Šie norādījumi būtu regulāri jāatjaunina, un tajos būtu jābūt vienkārši izmantojamai informācijai. (102)Mērķis uzlabot SavienībasES ekonomikas dalībnieku piekļuvi dažu trešo valstu publiskā iepirkuma un koncesiju tirgiem, kurus aizsargā ierobežojoši un diskriminējoši iepirkuma pasākumi vai prakse, un saglabāt vienādus konkurences apstākļus Eiropas vienotajāiekšējā tirgū, prasa norādīt uz ES muitas tiesību aktos iedibinātajām nepreferenciālas izcelsmes normām, lai līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti zinātu, vai uz režīms trešo valstu precēm un pakalpojumiem, kuri nav ietverti attiecas Savienības starptautiskās saistības. , lai visā Eiropas Savienībā tiktu saskaņots (113)Šim nolūkam izcelsmes noteikumiem būtu jābūt tādiem, lai līgumslēdzējas iestādes/līgumslēdzēji zinātu, vai uz precēm un pakalpojumiem attiecas Eiropas Savienības starptautiskās saistības. Preces izcelsme būtu jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1992. gada 12. oktobra par Kopienas muitas kodeksa izveidi Regulas Nr. 2913/1992 22.–26. pantu. Saskaņā ar šo regulu preces uzskata par Savienības precēm, ja tās ir pilnībā iegūtas vai saražotas Savienībā. Precēm, kuru ražošanā iesaistīta viena vai vairākas trešās valstis, izcelsmes valsts ir tā, kurā šim nolūkam apgādātā ražotavā notikusi pēdējā būtiskā ekonomiski pamatotā pārstrāde vai apstrāde, kas beidzas ar jauna produkta saražošanu vai ir svarīga tā ražošanas stadija. (14)Pakalpojuma izcelsme būtu jānosaka, pamatojoties uz tās fiziskās vai juridiskās personas izcelsmi, kas to sniedz. Norādījumiem, kas minēti 9. apsvērumā, būtu jāaptver izcelsmes noteikumu piemērošana praksē. (15)Ņemot vērā vispārējo Savienības politikas mērķi atbalstīt jaunattīstības valstu ekonomisko izaugsmi un integrāciju pasaules vērtību ķēdē, kas ir pamats, lai Eiropas Savienība noteiktu vispārējo preferenču sistēmu, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 978/2012, šī regula nebūtu jāpiemēro piedāvājumiem, kuros vairāk nekā 50 % no piedāvājuma kopvērtības veido preces un pakalpojumi, kuru izcelsme saskaņā ar Savienības nepreferenciālajiem izcelsmes noteikumiem ir vismazāk attīstītajās valstīs, kas gūst labumu no kārtības "Visu, izņemot ieročus", vai jaunattīstības valstīs, kas tiek uzskatītas par neaizsargātām tāpēc, ka to ekonomika nav diversificēta un pietiekami integrēta starptautiskajā tirdzniecības sistēmā, kā tas noteikts Regulas (ES) Nr. 978/2012 IV un attiecīgi VII pielikumā.

(167)Ņemot vērā Savienības politikas vispārējo mērķi atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, šī regula nebūtu piemērojama arī piedāvājumiem, kurus iesnieguši Savienībā iedibināti MVU, kas ir iesaistīti būtiskā uzņēmējdarbībā, kurā veidojas tieša un faktiska saikne ar vismaz vienas dalībvalsts tautsaimniecību. (12)Komisijai būtu jāizvērtē, vai apstiprināt, ka līgumslēdzējas iestādes/līgumslēdzēji Direktīvu [2004/17/EK, 2004/18/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes [..] Direktīvas [..] par koncesijas līgumu piešķiršanu] nozīmē attiecībā uz līgumiem, kuru paredzamā vērtība ir vismaz EUR 5 000 000, izslēdz no līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām preces un pakalpojumus, uz kuriem neattiecas Eiropas Savienības starptautiskās saistības. (13)Pārredzamības labad līgumslēdzējām iestādēm/līgumslēdzējiem, kuri vēlas izmantot savas tiesības saskaņā ar šo regulu izslēgt no līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras piedāvājumus, kuri ietver preces un/vai pakalpojumus ar izcelsmi ārpus Eiropas Savienības un kuros starptautisko saistību neaptverto preču vai pakalpojumu vērtība pārsniedz 50 % no šo preču vai pakalpojumu kopējās vērtības, par to būtu jāinformē ekonomikas dalībnieki Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējamā paziņojumā par līgumu. (14)Lai Komisija varētu lemt par tādu trešo valstu preču un pakalpojumu izslēgšanu, kuri nav ietverti Savienības starptautiskajās saistībās, līgumslēdzējām iestādēm/līgumslēdzējiem būtu paziņo Komisijai par savu nodomu izslēgt šādas preces un pakalpojumus, izmantojot standarta veidlapu, kas satur pietiekamu informāciju. (15)Attiecībā uz līgumiem, kuru paredzamā vērtība ir vismaz EUR 5 000 000, Komisijai tāda izslēgšana būtu jāapstiprina tikai tad, ja starptautiskajā nolīgumā par tirgus piekļuvi publiskā iepirkuma jomā starp Savienību un preču un/vai pakalpojumu izcelsmes valsti ir ietvertas nepārprotamas Savienības atrunas par piekļuvi tirgum attiecībā uz precēm un/vai pakalpojumiem, kurus ir ierosināts izslēgt. Ja šāda nolīguma nav, Komisijai būtu jāapstiprina izslēgšana, ja trešā valsts saglabā ierobežojošus iepirkuma pasākumus, kuru rezultātā trūkst reālas savstarpības tirgus atvērtībā starp Savienību un attiecīgo trešo valsti. Par reālas savstarpības trūkumu būtu jāuzskata stāvoklis, kad ierobežojošie iepirkuma pasākumi rada nopietnu un atkārtotu diskrimināciju ES ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem. (16)17)Vērtējot, vai trešajā valstī pastāv reālas savstarpības trūkumsierobežojoši un/vai diskriminējoši publiskā iepirkuma pasākumi un prakse, Komisijai būtu jāizmeklē, kādā mērā attiecīgās valsts publiskā iepirkuma tiesību akti par publisko iepirkumu un koncesijām nodrošina pārredzamību saskaņā ar starptautiskajiem standartiem publiskā iepirkuma jomā un nepieļauj nekādu diskrimināciju pret Savienības precēm, pakalpojumiem un ekonomikas dalībniekiem. Tai būtu arī jāizmeklē, kādā mērā valsts atsevišķas līgumslēdzējas iestādes vai atsevišķas iepirkuma līgumslēdzēji subjekti ietur vai pieņem diskriminējošu praksi pret Savienības precēm, pakalpojumiem un ekonomikas dalībniekiem. (15)18)Ņemot vērā to, ka uz trešo valstu preču un pakalpojumu piekļuvi Savienības publiskā iepirkuma tirgum attiecas kopējā tirdzniecības politika, dalībvalstīm unvai to līgumslēdzējām iestādēm/līgumslēdzējiem subjektiem nedrīkstētu būt iespēja trešo valstu preču vai pakalpojumu piekļuvi iepirkuma procedūrām ierobežot ar tādiem pasākumiem, kas šajā regulā nav paredzēti. (19)Ņemot vērā to, ka līgumslēdzējām iestādēm/līgumslēdzējiem ir grūtāk novērtēt pretendentu paskaidrojumus apstākļos, kad piedāvājumi aptver preces un/vai pakalpojumus ar izcelsmi ārpus Eiropas Savienības un starptautisko saistību neaptverto preču vai pakalpojumu vērtība tajos pārsniedz 50 % no šo preču vai pakalpojumu kopējās vērtības, ir lietderīgi noteikt labāku pārredzamību attieksmei pret nepamatoti lētiem piedāvājumiem. Papildus Direktīvas par publisko iepirkumu 69. panta un Direktīvas par iepirkumu, ko veic uzņēmumi, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, 79. panta noteikumiem līgumslēdzējai iestādei/līgumslēdzējam, kas plāno pieņemt šādu nepamatoti lētu piedāvājumu, būtu rakstveidā jāinformē pārējie pretendenti, minot iemeslus, kuru dēļ cenas vai izmaksas ir nepamatoti zemas. Tas ļauj šiem pretendentiem veicināt precīzāku novērtējumu par to, vai izraudzītais pretendents spēs pilnībā izpildīt līgumu saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti iepirkuma procedūras dokumentācijā. Tāpēc šī papildu informācija radītu līdzvērtīgākus konkurences apstākļus ES publiskā iepirkuma tirgū. (20)19)Komisijai būtu jāspēj pēc savas ierosmes vai pēc ieinteresētās personas vai dalībvalsts iesnieguma jebkurā brīdī sākt ārējā iepirkumaizmeklēšanu par ierobežojošiem iepirkuma pasākumiem vai praksi, ko var būt pieņēmusi vai piekopj trešā valsts. Jo īpaši tajā ņem vērā to, ka Komisija ir apstiprinājusi vairākus plānotus izņēmumus attiecībā uz trešo valsti, ievērojot šās regulas 6. panta 2. punktu. Tādai izmeklēšanai nebūtu jāskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula ES Nr. 654/2014Padomes 1994. gada 22. decembra (EK) 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā. (21)20)Ja Komisijai, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, ir iemesls uzskatīt, ka trešā valsts ir izveidojusi vai uztur spēkā ierobežojošu publiskā iepirkuma praksi, tai jāspēj sākt izmeklēšanu. Ja ierobežojoša un/vai diskriminējoša publiskā iepirkuma prakse vai pasākums trešā valstī apstiprinās, Komisijai būtu jāaicina attiecīgā valsts sākt konsultācijas, lai Savienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem uzlabotu konkurēšanas iespējas minētās valsts publiskajā iepirkumā. (18)21)Ārkārtīgi svarīgi ir izmeklēšanu veikt pārredzami. Tādēļ būtu jāpublisko ziņojums par galveno izmeklēšanā konstatēto. (19)Ja ierobežojoša publiskā iepirkuma prakse trešā valstī apstiprinās, Komisijai būtu jāaicina attiecīgā valsts sākt konsultācijas, lai ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem uzlabotu konkurēšanas iespējas minētās valsts publiskajā iepirkumā. (22)22)Ja konsultācijas ar attiecīgo valsti pieņemamā laikposmā nerada pietiekamus dalības iespēju uzlabojumus ESSavienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem, Komisijai būtu jāspēj attiecīgos gadījumos pieņemt cenas korekcijas pasākumus, ko piemēro piedāvājumiem, kurus iesnieguši minētās valsts ekonomikas dalībnieki un/vai kuros iekļautas minētās valsts izcelsmes preces un pakalpojumi. (23)Šādi pasākumi būtu piemērojami tikai ar nolūku var ietvert atsevišķu trešās valsts preču un pakalpojumu obligātu izslēgšanu no publiskā iepirkuma procedūrām Eiropas Savienībā vai var pakļaut obligātam cenas sodamizvērtēt piedāvājumus, kokas aptver preces vai pakalpojumus, kuru izcelsme ir minētajā valstī. Lai izvairītos no šo pasākumu apiešanas, var būt arī nepieciešams izslēgt atsevišķas ārvalstu kontrolētas vai tām piederošas Eiropas Savienībā reģistrētas juridiskas personasvērsties pret atsevišķām ārvalstu kontrolētām vai tām piederošām juridiskām personām, kas Eiropas Savienībā gan reģistrētas, bet nav iesaistītas reālā uzņēmējdarbībā tā, lai tām būtu tiešas un faktiskas saiknes ar attiecīgās vismaz vienas dalībvalsts ekonomiku. Attiecīgie pasākumi nedrīkstētu būt nesamērīgi salīdzinājumā ar ierobežojošo publiskā iepirkuma praksi, uz kuru ar tiem tiek reaģēts. (24)Komisijai būtu jāspēj novērst iecerētas izslēgšanas iespējamo Cenas korekcijas pasākumiem nebūtu jābūt negatīvai ietekmei negatīvo ietekmi uz tirdzniecības sarunām, kas notiek ar attiecīgo valsti. Tāpēc, ja kāda valsts iesaistās būtiskās sarunās ar Savienību par tirgus piekļuvi publiskā iepirkuma jomāun Komisija uzskata, ka tuvākajā nākotnē ir paredzama ierobežojošas iepirkuma prakses atcelšana, Komisija var uz sarunu laiku pasākumus apturēt. Komisijai būtu jāspēj pieņemt īstenošanas tiesību aktu, kas noteiktu, ka preces un pakalpojumi no attiecīgās valsts vienu gadu nav izslēdzami no līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras. (26)Ņemot vērā kopējo Savienības politiku attiecībā uz vismazāk attīstītajām valstīm, kas cita starpā noteikta Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulā (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu no 2009. gada 1. janvāra, ir lietderīgi preces un pakalpojumus no šīm valstīm pielīdzināt Savienības precēm un pakalpojumiem. (25)Lai līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem subjektiem vienkāršotu cenas korekcijas pasākuma piemērošanu, būtu jāpieņem, ka pasākums attieksies uz visiem to ekonomikas dalībnieku piedāvājumiem, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešajā valstī, ar ko nav nolīguma par iepirkumu, ja šie ekonomikas dalībnieki nevarēs pierādīt, ka preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešā valstī, veido mazāk nekā 50 % no viņu piedāvājuma kopvērtības. (26)Dalībvalstis vislabāk var noteikt, kurām līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem subjektiem vai līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu kategorijām būtu jābūt cenas korekcijas pasākuma piemērotājiem. Lai nodrošinātu pienācīga līmeņa pasākumus un pienākumu taisnīgu sadali starp dalībvalstīm, Komisijai būtu jāpieņem galīgais lēmums, pamatojoties uz sarakstu, ko iesniedz katra dalībvalsts. Vajadzības gadījumā sarakstu Komisija var izveidot pēc savas iniciatīvas. (27)Ir svarīgi, lai līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti varētu par konkurētspējīgām cenām piekļūt augstas kvalitātes produktu klāstam, kas atbilst to iepirkuma prasībām. Tādēļ līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem vajadzētu būt iespējai nepiemērot atliktcenas korekcijas pasākumus, kas ierobežo neaptvertu preču un pakalpojumu piekļuvi, ja nav pieejamas Savienības un/vai saistību aptvertas preces vai pakalpojumi, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja subjekta prasībām aizsargāt būtiskas sabiedriskās vajadzības, piemēram, veselības un sabiedrības drošības jomā, vai gadījumos, kad pasākuma piemērošana radītu nesamērīgu cenas vai līguma izmaksu palielinājumu. (28)Gadījumā, kad līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti nepareizi piemēro izņēmumus no cenas korekcijas pasākumiem, kas ierobežo starptautisko saistību neaptverto preču un pakalpojumu piekļuvi, Komisijai būtu jāspēj piemērot korekcijas mehānismu, kas noteikts Padomes Direktīvas 89/665/EEK par to normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu, kuri attiecas uz izskatīšanas procedūru piemērošanu, piešķirot piegādes un uzņēmuma līgumus valsts vajadzībām, 3. pantā vai Padomes Direktīvas 92/13/EEK, ar ko koordinē normatīvos un administratīvos aktus par to, kā piemēro Kopienas noteikumus par līgumu piešķiršanas procedūrām, ko piemēro subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē, 8. pantā. Tā paša iemesla dēļBez tam līgumiem, kurus ar ekonomikas dalībnieku noslēgušas , pārkāpjot Komisijas lēmumus par nodomātajiem izņēmumiem, par kuriem ziņojušas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti, vai pārkāpjot cenas korekcijas pasākumus, kas ierobežo starptautisko saistību neaptverto preču un pakalpojumu piekļuvi, nebūtu atzīstami par jābūt spēkā.Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/66/EK nozīmē.

(27)31)Lai Eiropas Savienības tiesiskajā kārtībā atspoguļotu starptautiskā tirgus piekļuves saistības, kas publiskā iepirkuma jomā uzņemtas pēc šās regulas pieņemšanas, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu par grozījumiem starptautisko nolīgumu sarakstā, kas pievienots šai regulai. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, laicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (30)29)Lai nodrošinātu vienotus šās regulas īstenošanas nosacījumus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu. (30)Pieņemot īstenošanas aktus par cenas korekcijas pasākuma pieņemšanu, atcelšanu, apturēšanu vai atjaunošanu, būtu jāizmanto izmeklēšanas procedūra. (29)31)Konsultēšanās procedūra būtu jāizmanto, pieņemot īstenošanas aktus par standarta veidlapu pielāgošanuizstrādāšanupaziņojumu par līgumu vai koncesiju publicēšanai. par paziņojumu iesniegšanu Komisijai un par preču vai pakalpojumu izcelsmi. Šādiem lēmumiem nav nekādas ietekmes ne no finanšu viedokļa, ne uz to pienākumu raksturu un darbības jomu, kas izriet no šās regulas. Gluži pretēji, šiem tiesību aktiem ir raksturīgi tikai administratīvi mērķi, un tie ir paredzēti, lai atvieglotu šās regulu noteikumu piemērošanu. (302)Regulārai Komisijas ziņošanai jādod iespēja uzraudzīt ziņot vismaz reizi trijos gados par šās regulas ieviesto procedūru piemērošanu un efektivitātiof. (313)Lai sasniegtu galveno mērķi izveidot kopīgu ārējo politiku publiskā iepirkuma jomā, saskaņā ar proporcionalitātes principu ir nepieciešami un lietderīgi pieņemt kopīgus noteikumus par režīmu tiem piedāvājumiem, kuros ietilpst preces un pakalpojumi, ko neaptver Eiropas Savienības starptautiskās saistības. Šī regula par trešo valstu ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi ir samērīga ar mērķu sasniegšanai nepieciešamo, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 3.4. punktu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I nodaļa

Vispārīgi noteikumi





1. pants



Priekšmets un piemērošanas joma

1.Ar šo regulu izklāstīti noteikumitiek noteikti pasākumi, kuru nolūks ir uzlabot Savienības ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma un koncesiju tirgiem. Tajā noteiktas procedūras, ar kurām Komisija izmeklē trešo valstu pieņemtus vai piekoptus varbūtēji ierobežojošus un diskriminējošus iepirkuma pasākumus vai praksi pret Savienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem un rīko konsultācijas ar attiecīgajām trešajām valstīm. Tā dod iespēju noteiktiem piedāvājumiem, kuri pretendē uz līgumiem par būvdarbu vai būves izpildi, par preču piegādi un/vai pakalpojumu sniegšanu un par koncesijām, ar Savienības līgumslēdzējām iestādēm/līgumslēdzējiem uz attiecīgo ekonomikas dalībnieku, preču vai pakalpojumu izcelsmes pamata piemērot cenas korekcijas pasākumustrešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem. 2.Šo regulu piemēro līgumiem, uz kuriem attiecas šādi tiesību akti: (a)Direktīva 2014/23/ES[2004/17/EK]; (b)Direktīva 2014/24/ES[2004/18/EK]; (c)Direktīva 2014/25/ES[201./… (par koncesijas līgumu piešķiršanu)]. 3.Šī regula attiecas uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu preču piegādei un/vai pakalpojumu sniegšanai un uz būvdarbu un pakalpojumu koncesiju piešķiršanu. Tā attiecas tikai uz gadījumiem, kad preces vai pakalpojumus iepērk pārvaldes vajadzībām. Tā neattiecas uz gadījumiem, kad preces iepērkbez nodoma ar nodomu tās tālāk pārdot tirdznieciskā nolūkā vai izmantot preču ražošanai vai pakalpojumu sniegšanai tirdznieciskā nolūkā. Tā neattiecas uz gadījumiem, kad pakalpojumus iepērk ar nodomu tos tālāk pārdot tirdznieciskā nolūkā vai izmantot pakalpojumu sniegšanai tirdznieciskā nolūkā. 4.Šo regulu piemēro vienīgi ierobežojošiem un/vai diskriminējošiem iepirkuma pasākumiem vai praksei, ko kāda trešā valsts īsteno attiecībā uz neaptvertu preču un pakalpojumu iepirkumu. Šās regulas piemērošana neskar Savienības starptautiskos pienākumus. 5.Dalībvalstis un to līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti trešo valstu ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem nepiemēro ierobežojošus pasākumus, kas ir stingrāki par šajā regulā noteiktajiem. 2. pants



Jēdzieni

1.Šajā regulā jēdzieniem šādas nozīmes: (a)"ekonomikas dalībnieks" "piegādātājs" ir fiziska vai juridiska persona vai publisko tiesību subjekts vai šādu personu un/vai subjektu grupa, ieskaitot uzņēmumu pagaidu apvienības, kas iesniedz piedāvājumu veikt būvdarbus un/vai būvi, piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus tirgū, kas tirgū piedāvā preces;

(b)“pakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas tirgū piedāvā būvdarbu vai būves realizāciju vai pakalpojumus; bc)"līgumslēdzēja iestāde/subjekts" ir līgumslēdzēja iestāde, kas definēta Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 9. punktāDirektīvas 2014/24/ES 2. panta 1. punktā; c)un "līgumslēdzējs subjekts" ir "līgumslēdzējs" subjekts, kas definēts Direktīvas 2014/25/ES 4. panta 1. punktā un Direktīvas 2014/23/ES 7. pantāDirektīvas 2004/17/EK 2. pantā un Direktīvas 20.. par koncesiju līgumu piešķiršanu 3. un 4. pantā; d)"aptvertas preces vai pakalpojumi" ir preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir valstī, ar ko Savienība publiskā iepirkuma un/vai koncesiju jomā ir noslēgusi starptautisku nolīgumu, kur ietilpst tirgus piekļuves saistības, un uz kuriem attiecas attiecīgais nolīgums;. Šās regulas I pielikumā ietverts attiecīgo nolīgumu saraksts e)"neaptvertas preces vai pakalpojumi" ir preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir valstī, ar kuru Savienība publiskā iepirkuma vai koncesiju jomā nav noslēgusi starptautisku nolīgumu, kurā ietilpst tirgus piekļuves saistības, kā arī preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir valstī, ar kuru Savienība ir noslēgusi šādu nolīgumu, bet uz kuriem attiecīgais nolīgums neattiecas; f)“pasākums” ir jebkurš tiesību akts vai prakse, vai to apvienojums; g)"ieinteresētās personas" ir sabiedrības vai uzņēmumi, kuri izveidoti saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem un kuru juridiskā adrese, centrālā administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Savienībā, un kuri tieši nodarbojas ar tādu preču ražošanu vai pakalpojumu sniegšanu, uz kuriem attiecas ierobežojoši trešo valstu iepirkuma pasākumi. 2.Šajā regulā: f)"ierobežojošs un/vai diskriminējošs iepirkumu pasākums vai prakse" ir leģislatīvs, normatīvs vai administratīvs pasākums, procedūra vai prakse, vai to apvienojums, ko pieņem vai piekopj valsts iestādes vai atsevišķas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti trešā valstī un kuru rezultātā atkal un atkal nopietni pasliktinās Savienības preču, pakalpojumu un/vai ekonomikas dalībnieku piekļuve minētās valsts publiskā iepirkuma vai koncesiju tirgum. ga)termins"valsts" nozīmēvar attiekties uz valsti vai atsevišķu muitas teritoriju, šādai nomenklatūraišim apzīmējumam neskarot to suverenitāti; b)ar terminu “ekonomikas dalībnieks” apzīmē gan piegādātāju, gan pakalpojuma sniedzēju; c)piedāvājumu iesniedzis ekonomikas dalībnieks tiek uzskatīts par “pretendentu”; d)būvdarbu un/vai būves realizāciju saskaņā ar Direktīvām [2004/17/EK, 2004/18/EK un Direktīvu 201./.. par koncesiju līgumu piešķiršanu] šās regulas vajadzībām uzskata par pakalpojumu sniegšanu; e)“obligāts cenas sods” attiecas uz līgumslēdzēju pienākumu palielināt, ar zināmiem izņēmumiem, pakalpojumu un/vai preču, kuru izcelsme ir dažās trešās valstīs, cenu, kas ir piedāvāta līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās. h)MVU ir MVU, kas definēti Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK. 2.Šās regulas vajadzībām būvdarbu un/vai būves realizāciju saskaņā ar Direktīvām [2004/17/EK, 2004/18/EK un Direktīvu 201./.. 2014/25/ES, 2014/24/ES un 2014/23/ESpar koncesiju līgumu piešķiršanu] uzskata par pakalpojumu sniegšanu. 3. pants



Izcelsmes noteikumi

1.Preces izcelsmi nosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1992. gada 12. oktobra Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/1992 par Kopienas muitas kodeksa izveidi 22.–26. pantu. 2.Pakalpojuma izcelsmi nosaka, pamatojoties uz tās fiziskās vai juridiskās personas izcelsmi, kura to sniedz. 3.Par pakalpojuma sniedzējaekonomikas dalībnieka izcelsmes valsti uzskata:

(a)fiziskas personas gadījumā — valsti, kurā persona ir valstspiederīgā vai kurā viņai ir pastāvīgas uzturēšanās tiesības; (b)juridiskas personas gadījumā — vienukādu no šīm: i)ja pakalpojumu nesniedz ar komerciālu klātbūtni Savienībā — valsti, pēc kuras likumiem kurā juridiskā persona ir dibināta vai citādi organizēta un kuras teritorijā juridiskā persona nodarbojas ar reālu saimniecisko darbību; (2ii))ja pakalpojumu sniedz ar komerciālu klātbūtni Savienībā — dalībvalsti, kurā juridiskā persona ir reģistrēta un kuras teritorijā tā nodarbojas ar reālu saimniecisko darbību tā, ka tai veidojas tieša unir faktiska saikne ar attiecīgās dalībvalsts tautsaimniecību. Šā apakšpunkta ii) punktaPirmās daļas b) punkta ii) apakšpunkta izpildes vajadzībām: ja juridiskā persona nav iesaistīta reālā saimnieciskā darbībā tā, ka tai veidojas tieša un faktiska saikne ar attiecīgās kādas dalībvalsts tautsaimniecību, — tās fiziskās vai juridiskās personas izcelsme ir tās personas vai to personu izcelsme, kam pieder juridiskā persona vai kas to kontrolē, kas sniedz pakalpojumus. Par juridisko personu, kas sniedz pakalpojumu, tiek uzskatīts, ka tā "pieder" attiecīgas valsts personām, ja vairāk nekā 50 % no līdzdalības tās pašu kapitālā pieder minētās valsts personām. Par juridisko personu tiek uzskatīts, ka to "kontrolē" attiecīgas valsts personas, ja šādām personām ir tiesības iecelt tās direktoru vairākumu vai citādi likumīgi virzīt tās darbību. 3.Šajā regulā precēm vai pakalpojumiem ar izcelsmi Eiropas Ekonomikas zonas valstīs, kuras nav dalībvalstis, piemēro tādu pašu režīmu kā precēm vai pakalpojumiem ar izcelsmi dalībvalstīs. II nodaļa

Režīms aptvertajām un neaptvertajām precēm un pakalpojumiem un nepamatoti lētiem piedāvājumiem

Atbrīvojumi



4. pants



Režīms aptvertajām precēm un pakalpojumiemAtbrīvojums vismazāk attīstīto un dažu attīstības valstu precēm un pakalpojumiem

Piešķirot tiesības slēgt līgumus par būvdarbu un/vai būves realizāciju, preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, līgumslēdzējas iestādes/līgumslēdzēji pielīdzina aptvertās preces un pakalpojumus precēm un pakalpojumiem, kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā. Piedāvājumi tiek atbrīvoti no šās regulas, ja vairāk nekā 50 % no piedāvājuma kopvērtības veido preces un/vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir Regulas (ES) Nr. 978/2012 IV pielikumā uzskaitītajās vismazāk attīstītajās valstīs un attīstības valstīs, kuras uzskata par neaizsargātām tāpēc, ka to ekonomika nav daudzveidīgota un tās nav pietiekami integrētas starptautiskajā tirdzniecības sistēmā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 978/2012 VII pielikumā.uzskata par aptvertajām precēm un pakalpojumiem. 5. pants



Piekļuves noteikumi neaptvertajām precēm un pakalpojumiemAtbrīvojums MVU iesniegtiem piedāvājumiem

Uz neaptvertajām precēm un pakalpojumiem var attiekties ierobežojoši pasākumi, ko Komisija veic: a)pēc atsevišķu līgumslēdzēju pieprasījuma saskaņā ar 6. pantā izklāstītajiem noteikumiem; b)saskaņā ar 10. un 11. pantā izklāstītajiem noteikumiem. Piedāvājumi, kurus iesnieguši Savienībā iedibināti MVU, kas ir iesaistīti būtiskā uzņēmējdarbībā, kurā veidojas tieša un faktiska saikne ar vismaz vienas dalībvalsts tautsaimniecību, ir atbrīvoti no šās regulas. 6. pants





Pilnvarojums līgumslēdzējām iestādēm/līgumslēdzējiem izslēgt piedāvājumus, kuros ir neaptvertās preces un pakalpojumi

1.Attiecībā uz līgumiem, kuru paredzamā vērtība ir vismaz EUR 5 000 000 bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN), Komisija pēc līgumslēdzēju iestāžu/līgumslēdzēju pieprasījuma izvērtē, vai dot piekrišanu izslēgt no līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras preču vai pakalpojumu piedāvājumus, kuru izcelsme ir ārpus Savienības, ja neaptverto preču vai pakalpojumu vērtība pārsniedz 50 % no piedāvājumā iekļauto preču vai pakalpojumu kopējās vērtības, saskaņā ar tālāk minētajiem nosacījumiem. 2.Ja līgumslēdzējas iestādes/līgumslēdzēji plāno izslēgšanu no līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras, pamatojoties uz 1. punktu, tie to norāda paziņojumā par līgumu, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2004/18/EK 35. pantu vai saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 42. pantu, vai Direktīvas par koncesiju līgumu piešķiršanu 26. pantu. Līgumslēdzējas iestādes/līgumslēdzēji pieprasa, lai pretendenti sniedz informāciju par piedāvājumā iekļauto preču un/vai pakalpojumu izcelsmi un vērtību. Tie pieņem pašdeklarācijas kā provizorisku liecību, ka piedāvājumu nevar izslēgt saskaņā ar 1. punktu. Līgumslēdzēja iestāde jebkurā brīdī procedūras laikā var lūgt pretendentu iesniegt visus vajadzīgos dokumentus vai to daļas, ja tas šķiet nepieciešams, lai nodrošinātu procedūras pareizu norisi. Komisija var pieņemt īstenošanas tiesību aktus, ar kuriem izveido standarta veidlapas deklarācijām par preču un pakalpojumu izcelsmi. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

Ja līgumslēdzējas iestādes/līgumslēdzēji saņem 1. punkta nosacījumiem atbilstošus piedāvājumus, par kuriem tie plāno šā iemesla dēļ pieprasīt izslēgšanu, tie par to paziņo Komisijai. Paziņošanas procedūras laikā līgumslēdzēja iestāde/līgumslēdzējs var turpināt piedāvājumu analīzi. Paziņojumu nosūta elektroniski, izmantojot standarta veidlapu. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka standarta veidlapas. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru. Standarta veidlapā ietver šādu informāciju: (a)līgumslēdzējas iestādes/līgumslēdzēja nosaukums un kontaktinformācija; (b)līguma priekšmeta apraksts; (c)ekonomikas dalībnieka, kura piedāvājums būtu izslēdzams, nosaukums un kontaktinformācija; (d)informācija par ekonomikas dalībnieka, preču un/vai pakalpojumu izcelsmi un vērtību. Komisija var līgumslēdzējai iestādei/līgumslēdzējam lūgt papildu informāciju. Minēto informāciju sniedz astoņās darba dienās, sākot no pirmās darba dienas pēc dienas, kurā saņemts papildu informācijas pieprasījums. Ja Komisija noliktajā laikā nekādu informāciju nesaņem, 3. punktā noteikto termiņu atliek, līdz Komisija saņem pieprasīto informāciju. 3.Attiecībā uz 1. punktā minētajiem līgumiem Komisija pieņem īstenošanas aktu par paredzētās izslēgšanas apstiprināšanu divu mēnešu termiņā, kas sākas pirmajā darba dienā pēc dienas, kad tā ir saņēmusi paziņojumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Minēto termiņu attiecīgi pamatotos gadījumos vienu reizi var pagarināt par ne vairāk kā diviem mēnešiem, it īpaši, ja paziņojumā vai tam pievienotajos dokumentos ir nepilnīga vai neprecīza informācija vai ja paziņotie fakti būtiski mainās. Ja šā divu mēnešu laikposma beigās vai pagarinājuma laikā Komisija nav pieņēmusi lēmumu, ar kuru atzīst vai neatzīst izslēgšanu, tiek uzskatīts, ka Komisija izslēgšanu nav apstiprinājusi. 4.Pieņemot īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar 3. punktu, Komisija apstiprina paredzēto izslēgšanu šādos gadījumos: (a)ja starptautiskajā nolīgumā par tirgus piekļuvi publiskā iepirkuma jomā starp Savienību un valsti, kurā ir preču un/vai pakalpojumu izcelsme, Savienība ir noteikusi nepārprotamas tirgus piekļuves atrunas attiecībā uz precēm un/vai pakalpojumiem, kurus tiek ierosināts izslēgt; (b)ja a) apakšpunktā minēta nolīguma nav un trešā valsts patur spēkā ierobežojošus iepirkuma pasākumus, kuru rezultātā trūkst reālas savstarpības tirgus atvērtībā starp Savienību un attiecīgo trešo valsti. Šā punkta b) apakšpunkta izpildes vajadzībām tiek uzskatīts, ka trūkst reālas savstarpības, ja ierobežojošu iepirkuma pasākumu dēļ nopietni un atkārtoti tiek diskriminēti Savienības ekonomikas dalībnieki, preces un pakalpojumi. Pieņemot īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar 3. punktu, Komisija nedrīkst apstiprināt paredzētu izslēgšanu, ja tā būtu pretrunā tirgus piekļuves saistībām, ko Savienība uzņēmusies savos starptautiskajos nolīgumos. 5.Novērtējot, vai trūkst reālas savstarpības, Komisija aplūko šādus aspektus: (a)kādā mērā attiecīgās valsts publiskā iepirkuma tiesību akti nodrošina pārredzamību saskaņā ar starptautiskajiem standartiem publiskā iepirkuma jomā un nepieļauj nekādu diskrimināciju pret Savienības precēm, pakalpojumiem un ekonomikas dalībniekiem; (b)kādā mērā valsts iestādes un/vai atsevišķi līgumslēdzēji saglabā vai pieņem diskriminējošu praksi pret Savienības precēm, pakalpojumiem un ekonomikas dalībniekiem. 6.Pirms Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar 3. punktu, tā uzklausa attiecīgo(-os) pretendentu(-us). 7.Līgumslēdzējas iestādes/līgumslēdzēji, kas ir izslēguši piedāvājumus saskaņā ar 1. punktu, to norāda paziņojumā par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2004/18/EK 35. pantu, Direktīvas 2004/17/EK 42. pantu vai Direktīvas par koncesiju līgumu piešķiršanu 27. pantu. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka standarta veidlapas paziņojumiem par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru. 8.Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja Komisija ir pieņēmusi īstenošanas tiesību aktu par pagaidu piekļuvi attiecībā uz precēm un pakalpojumiem no valsts, kura iesaistīta saturīgās sarunās ar Savienību, kā noteikts 9. panta 4. punktā.

III nodaļa

Noteikumi par nepamatoti lētiem piedāvājumiem Izmeklēšana, konsultācijas un cenas korekcijas pasākumi 7. pants

Nepamatoti lēti piedāvājumi Ja līgumslēdzēja iestāde/līgumslēdzējs saskaņā ar Direktīvas par publisko iepirkumu 69. pantu vai saskaņā ar Direktīvas par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, 79. pantu pārbaudījis pretendenta paskaidrojumus, plāno pieņemt nepamatoti zemu piedāvājumu, kurš ietver preces un/vai pakalpojumus ar izcelsmi ārpus Savienības un kurā neaptverto preču vai pakalpojumu vērtība pārsniedz 50 % no piedāvājumā iekļauto preču vai pakalpojumu kopējās vērtības, tas par to rakstveidā informē pārējos pretendentus, minot nepamatoti zemo cenu vai izmaksu iemeslus. Līgumslēdzēja iestāde/līgumslēdzējs var paturēt pie sevis informāciju, ja tās izpaušana kavētu tiesībaizsardzību vai citādi būtu pretrunā sabiedrības interesēm, kaitētu publiskā vai privātā sektora ekonomikas dalībnieku leģitīmajām komerciālajām interesēm vai varētu traucēt godīgai konkurencei starp tiem. IV nodaļa

Komisijas izmeklēšana, konsultācijas un pasākumi, kas uz laiku ierobežo neaptvertu preču un pakalpojumu piekļuvi ES publiskā iepirkuma tirgum



86. pants



Izmeklēšanasaistībā ar ES ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem

1.Ja Komisija uzskata, ka tas ir Savienības interesēs, Komisija jebkurā laikā pēc savas ierosmes vai pēc ieinteresētu personu vai dalībvalsts iesnieguma var uzsākt sāk ārējā iepirkuma izmeklēšanu saistībā ar aizdomām par ierobežojošiem un/vai diskriminējošiem iepirkuma pasākumiem vai praksi. Komisija īpaši ņem vērā, vai vairākas paredzētās izslēgšanas ir apstiprinātas saskaņā ar šās regulas 6. panta 3. punktu. Ja tiek sākta izmeklēšana, Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, kurā aicina ieinteresētās personas un dalībvalstis noteiktajā termiņā sniegt Komisijai visu attiecīgo informāciju. 2.Šā panta 1. punktā minēto izmeklēšanu veic, pamatojoties uz 6. pantā noteiktajiem kritērijiem. 3).2.Komisijas vērtējumu par to, vai attiecīgā trešā valsts ir pieņēmusi vai uztur ierobežojošus un/vai diskriminējošus iepirkuma pasākumus vai praksi, izsaka, balstoties uz informāciju, ko sniegušas ieinteresētās personas un dalībvalstis, un/vai faktiem, ko Komisija savākusi izmeklēšanas laikā, vai abējiem. Novērtēšanu pabeidz deviņu astoņu mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākuma. Pienācīgi pamatotos gadījumos šo termiņu var pagarināt par trim četriem mēnešiem. 4).3.Jaārējā iepirkuma izmeklēšanas rezultātā Komisija secina, attiecīgā trešā valsts nepiekopj varbūtējos ierobežojošos un/vai diskriminējošos iepirkuma pasākumus vai praksi vai ka to iznākums nav ierobežojumi Savienības ekonomikas dalībnieku vai preču un pakalpojumu piekļuvei tās publiskā iepirkuma vai koncesiju tirgiem, Komisija beidz pieņem lēmumu beigt izmeklēšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. pantā minēto pārbaudes procedūru. 4.Kad Komisija ir izmeklēšanu pabeigusi, tā nodod atklātībai ziņojumu par galveno konstatēto. 97. pants



Konsultācijas ar trešām valstīm un Komisijas lēmumi

1.Ja izmeklēšanā tiek konstatēts, ka trešā valsts ir pieņēmusi vai piekopj ierobežojošus un/vai diskriminējošus iepirkuma pasākumus vai praksi, un Komisija uzskata, ka tālāk minētais ir ES Savienības interesēs, Komisija aicina to attiecīgo valsti konsultēties. Konsultāciju mērķis irlai nodrošinātu nodrošināt, ka Savienības ekonomikas dalībnieki, preces un pakalpojumi var piedalīties iepirkuma procedūrās attiecībā uz publiskā iepirkuma līguma vai koncesijas slēgšanas tiesību piešķiršanu minētajā valstī ar nosacījumiem, kas nav mazāk labvēlīgi kā minētās valsts nosacījumi pašmāju ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem, kā arī nodrošinātu pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principu piemērošanu. Gadījumā, kadJa attiecīgā trešā valsts noraida uzaicinājumu uz konsultācijām, Komisija attiecīgi rīkojas, pamatojoties uz pieejamajiem faktiempieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 10. pantu, lai ierobežotu trešās valsts izcelsmes preču un pakalpojumu piekļuvi. 2.Ja attiecīgā valsts ir pievienojusies PTO Nolīgumam par valsts iepirkumu vai ar ES ir noslēgusi tirdzniecības nolīgumu, kas ietver noteikumus par publisko iepirkumu, Komisijai jāievēro minētajā nolīgumā noteiktie konsultāciju mehānismi un/vai strīdu risināšanas procedūras, ja ierobežojumi attiecas uz iepirkumiem, ko aptver tirgus piekļuves saistības, kas attiecīgajai valstij ir pret Savienību. 2.Ja pēc konsultāciju sākuma attiecīgā valsts veic pietiekamus stāvokļa izlabošanas/ vai korekcijas pasākumus, bet neuzņemas jaunas tirgus piekļuves saistības, Komisija var konsultācijas apturēt vai izbeigt. Komisija uzrauga stāvokļa izlabošanas vai /korekcijas pasākumu piemērošanu, vajadzības gadījumā pamatojoties uz periodiski sniegtu informāciju, ko tā var pieprasīt no attiecīgās trešās valsts. 3.Ja attiecīgās trešās valsts veiktie stāvokļa izlabošanas vai /korekcijas pasākumi tiek atcelti, apturēti vai nepareizi īstenoti, Komisija var rīkoties šādi:

i) atjaunot vai atsākt konsultācijas ar attiecīgo trešo valsti un/vai ii) rīkoties saskaņā ar 10. pantu, lai pieņemtu nolemt ar īstenošanas aktu, kas ierobežo trešās valsts izcelsmes preču un pakalpojumu piekļuvi noteikt cenas korekcijas pasākumu saskaņā ar 8. pantu. Šajā pantāPirmās daļas ii) punktā minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 174. panta 2. punktā norādīto pārbaudes procedūru. 4.Ja pēc konsultāciju sākuma vispiemērotākais ierobežojošas un/vai diskriminējošas iepirkuma prakses vai pasākuma izbeigšanas līdzeklis šķiet starptautiska nolīguma noslēgšana, sarīko sarunas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. un 218. pantu. Ja kāda valsts ir iesaistīta saturīgās sarunās ar Eiropas Savienību par tirgus piekļuvi publiskā iepirkuma jomā, Komisija var pieņemt īstenošanas aktu, kurā nosaka, ka preces un pakalpojumus no minētās valsts nevar izslēgt no līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras atbilstīgi 6. pantam.. Uz tādu sarunu laiku izmeklēšanu var apturēt. 5.Komisija var beigt konsultācijas, ja attiecīgā valsts uzņemas starptautiskas saistības, par kurām tā vienojas ar Savienību, kādā no šiem veidiem: (a)pievienojas PTO Nolīgumam par valsts iepirkumu, (b)noslēdz divpusēju nolīgumu ar Savienību, kurā ietver tirgus piekļuves saistības publiskā iepirkuma un/vai koncesiju jomā, vai (c)paplašina savas tirgus piekļuves saistības, kas uzņemtas saskaņā ar PTO Nolīgumu par valsts iepirkumu vai saskaņā ar divpusēju nolīgumu, kas noslēgts ar Savienību. saskaņā ar to, Konsultācijas var beigt arī gadījumos, kad šo saistību uzņemšanas brīdī ierobežojošie un/vai diskriminējošie iepirkuma pasākumi vai prakse vēl pastāv, ja tajās ir ietverti detalizēti noteikumi par šādas prakses vai pasākumu pakāpenisku atcelšanu pieņemamā laikposmā. 6.Gadījumā, kad konsultācijas ar trešo valsti nedod apmierinošu iznākumu 15 mēnešu laikā no dienas, kad minētās konsultācijas sāktas, ar attiecīgo trešo valsti, Komisija izbeidz konsultācijas un apsver rīcību saskaņā ar 10. pantu, lai pieņemtu īstenošanas aktus, kas ierobežo trešās valsts izcelsmes preču un pakalpojumu piekļuvi pieņem piemērotu lēmumu. It īpaši, Komisija var nolemt ar īstenošanas aktu noteikt cenas korekcijas pasākumu saskaņā ar 8. pantu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 108. pants



Cenas korekcijas pasākumikas ierobežo neaptvertu preču un pakalpojumu piekļuvi ES publiskā iepirkuma tirgum

1.Ja izmeklēšanā saskaņā ar 8. pantu pēc 9. pantā paredzētās procedūras tiek konstatēts, ka ierobežojošie iepirkuma pasākumi, ko pieņēmusi vai uztur spēkā trešā valsts, rada reālas savstarpības trūkumu tirgus atvērtībā starp Savienību un trešo valsti, kā minēts 6. pantā, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kas uz laiku ierobežo neaptverto trešās valsts izcelsmes preču un pakalpojumu piekļuvi. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.Piedāvājumam, kurā vairāk nekā 50 % no kopējās vērtības veido preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir trešā valstī, var piemērot cenas korekcijas pasākumu, ja attiecīgā trešā valsts pieņem vai piekopj ierobežojošus un/vai diskriminējošus iepirkuma pasākumus vai praksi. Cenas korekcijas pasākumus piemēro tikai līgumiem, kuru aprēķinātā vērtība ir vismaz EUR 5 000 000, neskaitot pievienotās vērtības nodokli. 2.Pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. punktu, var būt kādā no šiem veidiem: Cenas korekcijas pasākumā nosaka sodu līdz 20 %, ko aprēķina par attiecīgo piedāvājumu cenu. Tajā nosaka arī pasākuma piemērošanas jomas ierobežojumus, kas attiecas, piemēram, uz: (a)tādu piedāvājumu izslēgšana, kuros vairāk nekā 50 % no kopējās vērtības veido neaptvertas preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir valstī, kas pieņem vai uztur spēkā ierobežojošu iepirkuma praksi; un/vai (a)publisko iepirkumu, ko veic īpašu dažu noteiktu kategoriju līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti; (b)īpašudažu noteiktu preču un pakalpojumu kategoriju publisko iepirkumu vai īpašu ekonomikas dalībnieku iesniegtiem piedāvājumiem; (c)publisko iepirkumu ar noteiktu robežvērtību vai virs tās;. (d)piedāvājumiem, kas iesniegti par īpašām koncesiju kategorijām; (e)dažu par valsts valdības līmeni zemāku pārvaldes līmeņu teritorijām.

b)obligāts cenas sods tai piedāvājuma daļai, kas sastāv no neaptvertām precēm vai pakalpojumiem, kuru izcelsme ir valstī, kas pieņem vai uztur spēkā ierobežojošu publiskā iepirkuma praksi. 3.Pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar 1. punktu, konkrēti var aprobežoties ar: Sarakstā, kas izveidots saskaņā ar 9. pantu, līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti piemēro cenas korekcijas pasākumu: a)to ekonomikas dalībnieku piedāvājumiem, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešajā valstī, ja šie ekonomikas dalībnieki nevar pierādīt, ka preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešā valstī, veido mazāk nekā 50 % no viņu piedāvājuma kopvērtības,; un b)tādu preču un pakalpojumu piedāvājumiem, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī, ja šo preču un pakalpojumu vērtība veido vairāk nekā 50 % no piedāvājuma kopvērtības. 9. pants Attiecīgās iestādes vai subjekti 1. Komisija nosaka dalībvalsts sarakstā esošās līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzējus subjektus vai līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu kategorijas, uz kuru iepirkumu pasākums attiecas. Lai nodrošinātu pamatu šai noteikšanai, katra dalībvalsts iesniedz atbilstošu līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu vai līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu kategoriju sarakstu. Komisija nodrošina attiecīga līmeņa pasākumus un pienākumu nastas taisnīgu sadalījumu pa dalībvalstīm. 1110. pants



Cenas korekcijas pasākumu atcelšana vai atlikšana

1.Ja Komisija uzskata, ka vairs nav iemeslu, kas attaisno pasākumus, kuri pieņemti saskaņā ar 9. panta 4. punktu un 10. pantu, pieņemt īstenošanas aktu, lai:Komisija var ar īstenošanas aktu (a)pasākumus atceltu; vai (b)atliktu pasākumu piemērošanu uz laiku, kas nepārsniedz vienu gadu. Šā punkta b) apakšpunkta pasākumu piemērošanu Komisija jebkurā brīdī var atjaunot atcelt cenas korekcijas pasākumu vai uz zināmu laiku pārtraukt tā piemērošanu, ja attiecīgā valsts veic pietiekamus stāvokļa izlabošanas vai korekcijas pasākumus. Ja attiecīgās trešās valsts veiktie stāvokļa izlabošanas vai korekcijas pasākumi tiek atcelti, apturēti vai nepareizi īstenoti, Komisija jebkurā laikā cenas korekcijas pasākuma piemērošanu var atjaunot ar īstenošanas aktu. 2.Savus secinājumus par attiecīgās trešās valsts veiktajiem stāvokļa izlabošanas vai korekcijas pasākumiem Komisija nodod atklātībai. 23.Šajā pantā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 174. panta 2. punktā norādīto pārbaudes procedūru. 11. pants



Cenas korekcijas pasākumu piemērošanaInformācija pretendentiem 1.Saskaņā ar 9. pantu izveidotajā sarakstā esošās līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti piemēro cenas korekcijas pasākumus: a)to ekonomikas dalībnieku piedāvājumiem, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešajā valstī; vai b)tādu preču un pakalpojumu piedāvājumiem, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešajā valstī, ja šo preču un pakalpojumu vērtība veido vairāk nekā 50 % no piedāvājuma kopvērtības.

Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti nepiemēro cenas korekcijas pasākumus a) apakšpunktā minētajiem piedāvājumiem, ja pretendenti var pierādīt, ka preces un pakalpojumi, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešajā valstī, veido mazāk nekā 50 % no viņu piedāvājuma kopvērtības. Cenas korekcijas pasākumu piemēro tikai piedāvājumu cenas komponenta novērtēšanas un sarindošanas nolūkam. Tas neiespaido cenu, kas jāmaksā pēc līguma, kuru noslēgs ar izraudzīto pretendentu. 2.Ja līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti izpilda iepirkuma vai koncesijas piešķiršanas procedūru, uz kuru attiecas ierobežojoši pasākumi cenas korekcijas pasākums, kas pieņemti saskaņā ar 10. pantu vai atjaunoti saskaņā ar 11. pantu, šo informāciju tie norādato paziņojumā par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 49. pantu vai Direktīvas 2014/25/ES 69. pantu, vai paziņojumā par koncesijas piešķiršanu, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2014/23/ES 31. pantu. Komisija pieņemvar pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru, koriģējotnosakot standarta veidlapas paziņojumiem par līgumu vai koncesiju, kas pieņemtas ar Direktīvām 2014/23/ES, 2014/24/ES un 2014/25/ES. saskaņā ar 174. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru. 3.2Ja piedāvājuma izslēgšanas pamatā ir tādu pasākumu piemērošana, kas pieņemti saskaņā ar 10. pantu vai atjaunoti saskaņā ar 11. pantu, lLlīgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti informē neizraudzītos pretendentus . par līguma vai koncesijas piešķiršanu uz atbilstoši šai regulai pieņemta vai atjaunota cenas korekcijas pasākuma piemērošanas pamata. 4.Ja tiek piemērots cenas korekcijas pasākums, līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti prasa no pretendentiem informāciju par piedāvājumā iekļauto preču un/vai pakalpojumu izcelsmi un par to preču un pakalpojumu vērtību, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešā valstī, procentos no piedāvājuma kopvērtības. Tie pieņem no pretendentiem pašdeklarācijas. Jebkurā brīdī procedūras laikā līgumslēdzēja iestāde var prasīt no pretendenta vajadzīgos papilddokumentus, lai nodrošinātu procedūras pareizu norisi. Izraudzītajam pretendentam vienmēr liek iesniegt sīkākas ziņas par piegādājamo preču un pakalpojumu izcelsmi. 12. pants



Izņēmumi 1.Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti var nolemt nepiemērot cenas korekcijas pasākumus saskaņā ar 10. pantu attiecībā uz kādu iepirkuma procedūru vai koncesiju, ja: (a)nav pieejamu Savienības un/vai aptverto preču vai pakalpojumu, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja subjekta prasībām; vai (b)pasākuma piemērošana radītu nesamērīgu līguma cenas vai izmaksu palielinājumu. 2.Ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts neplāno piemērot cenas korekcijas pasākumu, kas pieņemts saskaņā ar šās regulas 10. pantu vai atjaunoti saskaņā ar 11. pantu, tas savu nodomu norāda paziņojumā par līgumu, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2004/18/EK2014/24/ES 3549. pantu vai Direktīvas 2004/17/EK 42. pantu2014/25/EU 69. pantu vai paziņojumā par koncesiju atbilstoši Direktīvas 2014/23/ES 31. pantam. Tas par to paziņo Komisijai desmit kalendārās dienās pēc tam, kad publicēts paziņojums par līgumu. Šo paziņojumu sūta elektroniski, izmantojot standarta veidlapu. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka standarta veidlapas paziņojumam par līgumu un paziņojumam saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 17. panta 3. punktā. 3.Paziņojumā ir šāda informācija: (a)līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja subjekta nosaukums un kontaktinformācija; (b)līguma priekšmeta apraksts; (c)informācija par pieņemamo ekonomikas dalībnieku, preču un/vai pakalpojumu izcelsmi; (d)lēmuma nepiemērot ierobežojošos pasākumuscenas korekcijas pasākumu pamats un detalizēts izņēmuma izmantošanas pamatojums; (e)attiecīgā gadījumā — cita informācija, ko līgumslēdzēja iestāde un/vai līgumslēdzējs subjekts uzskata par lietderīgu. Komisija var attiecīgajai līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam subjektam lūgt papildu informāciju. 43.Ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts izmanto sarunu procedūru, nepublicējot paziņojumu par līgumu saskaņā ar Direktīvas 2004/18/EK 31. pantu vai saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 2. pantu vai Direktīvas 2014/25/ES 50. pantu, un nolemj nepiemērot cenas korekcijas pasākumu, 10 , kas apstiprināts saskaņā ar šās regulas 10. pantu vai atjaunots saskaņā ar tās 11. pantu, , tas šādu izmantošanu to norāda paziņojumā par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 432014/24/ES 50. pantu vai Direktīvas 2014/25/ES 70. pantu vai paziņojumā par koncesijas piešķiršanu, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2014/23/ES 32. pantu, un paziņo Komisijai desmit kalendārās dienās pēc paziņojuma par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu publicēšanas.

Šo paziņojumu sūta elektroniski, izmantojot standarta veidlapu. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka standarta veidlapas paziņojumam par līgumu un paziņojumam saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 17. panta 2. punktā. Paziņojumā ir šāda informācija: (a)līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja subjekta nosaukums un kontaktinformācija; (b)līguma vai koncesijas priekšmeta apraksts; (c)informācija par pieņemamo ekonomikas dalībnieku, preču un/vai pakalpojumu izcelsmi; (d)lēmuma nepiemērot ierobežojošos pasākumus pamats un detalizēts izņēmuma izmantošanas pamatojums; (e)attiecīgā gadījumā — cita informācija, ko līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts uzskata par lietderīgu. 163. pants



Īstenošana

1.Ja līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti nepareizi piemēro 132. pantā noteiktos izņēmumus, Komisija var piemērot Direktīvas 89/665/EEK 3. pantā vai Direktīvas 92/13/EEK 8. pantā izklāstīto korekcijas mehānismu. 2.Līgumi, kas noslēgti ar ekonomikas dalībnieku, pārkāpjot cenas korekcijas pasākumus, Komisijas īstenošanas aktus, kuri pieņemti kurus Komisija pieņēmusi vai atjaunojusi saskaņā ar 6. pantu šo regulu,sakarā ar paredzētu izslēgšanu, par ko paziņojušas līgumslēdzējas iestādes/līgumslēdzēji, vai pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar 10. pantu vai atjaunoti saskaņā ar 11. pantu, atzīst par spēkā neesošiem nav spēkā. Direktīvas 2007/66/EK nozīmē. IV nodaļa

Deleģētās unĪstenošanas pilnvaras, ziņošana un nobeiguma noteikumi





143. pants Pielikuma grozījumi

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 14. pantu par pielikuma grozījumiem, lai atspoguļotu jaunu Savienības starptautisku nolīgumu noslēgšanu publiskā iepirkuma jomā. 15. pants



Deleģēšanas īstenošana

1.Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2.Pilnvaras pieņemt 14. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šās direktīvas spēkā stāšanās datuma. 3.Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 14. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neietekmē citus spēkā esošos deleģētos aktus. 4.Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5.Saskaņā ar šo pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. 174. pants



Komiteju procedūra 1.Komisijai palīdz Publiskā iepirkuma padomdevēja komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 71/306/EEK, un komiteja, kas izveidota ar Padomes Regulas (ES) Nr. 2015/1843 (Tirdzniecības šķēršļu regulas) 7. pantu. Šīs komitejas ir komitejas Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. panta nozīmē.

2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu un kompetentā komiteja ir komiteja, kas izveidota ar Tirdzniecības šķēršļu regulu. 3.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu un kompetentā komiteja ir komiteja, kas dibināta ar Padomes Lēmumu 71/306/EEK. 185. pants



Konfidencialitāte 1.Saskaņā ar šo regulu saņemto informāciju izmanto tikai tam mērķim, kuram tā pieprasīta. 2.Ne Komisija, ne Padome, ne Eiropas Parlaments, ne dalībvalstis, ne to amatpersonas neizpauž nekādu konfidenciāla rakstura informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo regulu, ja nav saņemta īpaša atļauja no informācijas sniedzēja. 3.Informācijas sniedzējs var pieprasīt, lai informācija tiktu traktēta kā konfidenciāla. , un tad taiKonfidencialitātes pieprasījumam pievieno informācijas nekonfidenciālu kopsavilkumu vai pamatojumu, kāpēc informāciju nav iespējams apkopot. 4.Ja izrādās, kakonfidencialitātes pieprasījums nav pamatots un informācijas sniedzējs nevēlas informāciju nodot atklātībai vai atļaut tās izpaušanu vispārinātā vai apkopotā veidā, attiecīgo informāciju var neņemt vērā. 5.Panta 1.–4.5. punkts neliedz Savienības iestādēm izpaust vispārīgu informāciju. Šādā izpaušanā jāņem vērā ieinteresēto personu leģitīmās intereses attiecībā uz to komercnoslēpuma neizpaušanu. 196. pants



Ziņošana Līdz 2017. gada 1. janvārim8. gada 31. decembrim un vēlāk vismaz reizi trijos gados pēc šās regulas stāšanās spēkā Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šās regulas piemērošanu un par panākumiem saskaņā ar šo regulu risinātajās starptautiskajās sarunās par ES Savienības ekonomikas dalībnieku piekļuvi publisko līgumu vai koncesiju slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām trešās valstīs. Šim nolūkam dalībvalstis pēc pieprasījuma sniedz Komisijai attiecīgu informāciju. 2017. pants



Direktīvas 2014/25/ES grozījumiAtcelšana

Direktīvas 2004/17/EK 58. un 59. pantuDirektīvas 2014/25/ES 85. un 86. pants tiek atcelts svītroti līdz ar šās regulas stāšanos spēkā. 2118. pants



Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā 60. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS Starptautiskie nolīgumi, kurus Savienība ir noslēgusi publiskā iepirkuma jomā, iekļaujot tajos tirgus piekļuves saistības