Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko groza Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību /* COM/2011/0890 galīgā redakcija - 2011/0455 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Civildienesta noteikumi veido nodarbinātības un darba apstākļu tiesisko regulējumu aptuveni 55 000 ierēdņu un pārējiem darbiniekiem, kuri ir nodarbināti vairāk nekā piecdesmit iestādēs un aģentūrās, kas atrodas dažādās dienesta vietās Eiropas Savienībā un trešās valstīs. Ņemot vērā vēsturiskās problēmas, ar kurām pašreiz saskaras ES, tās personāla kvalitāte, apņemšanās, neatkarība un lojalitāte ir svarīgāka nekā jebkad agrāk. Vienlaikus šo problēmu dēļ katrai valsts pārvaldei un katram tās darbiniekam ir jāiegulda īpašas pūles, lai uzlabotu efektivitāti un pielāgotos mainīgajiem ekonomiskajiem un sociālajiem apstākļiem Eiropā. Nesenie notikumi pasaules ekonomikā, kā arī tiem sekojošā vajadzība konsolidēt publiskās finanses nevar neietekmēt Eiropas civildienestu un visu ES iestāžu, struktūru un aģentūru pārvaldi. Administratīvie izdevumi ES veido tikai 5,8 % no daudzgadu finanšu shēmas 2007.-2013. gadam, kas savukārt ir aptuveni 1 % no ES IKP. Tomēr ir svarīgi parādīt, ka visas ES iestādes un to personāls turpina censties panākt efektivitāti un ietaupījumus, un atspoguļot fiskālos ierobežojumus, ar kuriem saskaras daudzas publiskās pārvaldes Eiropā. Ņemot vērā to, ka ES un tās iestādes saskaras ar lielām problēmām, priekšlikumā ir jāpanāk līdzsvars starp nepieciešamību panākt lielāku efektivitāti un ietaupījumus un iestāžu spēju īstenot savu politiku. Tas ietver ES iestāžu kā darba devēju vajadzību piesaistīt un saglabāt personālu ar visaugstāko profesionālo kompetenci dažādās speciālo zināšanu jomās. Iestādes darbiniekus meklē starp augsti kvalificētām personām, kas spēj strādāt daudzkulturālā un daudzvalodīgā vidē un kas ir gatavi ar ģimeni pārcelties un dzīvot ārvalstīs. Ņemot vērā darbinieku turpmāko pensionēšanos ES iestādēs, kas galvenokārt skars darbiniekus no 15 dalībvalstīm, kas bija Savienībā līdz 2004. gadam, visu dalībvalstu ģeogrāfiskā līdzsvara saglabāšana darbinieku starpā būs īpaši problemātiska. Ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas Eiropā, teicama darbinieku piesaistīšana un saglabāšana no visām dalībvalstīm nākotnē būs vēl sarežģītāka. Priekšlikums ir jāskata saistībā ar Civildienesta noteikumu būtisko reformu, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. Šī reforma pārveidoja visus Eiropas civildienesta tiesību aktus un radīja vērā ņemamas pārmaiņas visās Eiropas civildienesta jomās. Tika pārskatīta visa karjeras sistēma. Tika ieviesta jauna personāla kategorija – līgumdarbinieki, kam parasti ir zemākas algas. Ierēdņu un pagaidu darbinieku algu tabula tika pārskatīta, ļaujot pieņemt darbā darbiniekus zemākās pakāpēs un līdz ar to ar zemākām algām. Ar reformu tika ieviesti arī elastīgāki un ģimenēm labvēlīgāki darba nosacījumi, pagarinot maksimālo ilgumu atvaļinājumam personīgu iemeslu dēļ un ieviešot vecāku atvaļinājumu. Attiecībā uz pensiju shēmu pensionēšanās vecums tika palielināts no 60 līdz 63 gadiem ar pārejas pasākumiem tiem darbiniekiem, kuri jau strādā, pensiju uzkrāšanas likme jaunajiem darbiniekiem tika samazināta no 2 % uz 1,9 %, un pensiju tiesībām, kas iegūtas pēc 2004. gada 1. maija, vairs netika piemēroti korekcijas koeficienti par lielāku dzīves dārdzību. Metode, lai uzturētu pensiju shēmu aktuārā līdzsvarā, tika noteikta Civildienesta noteikumu XII pielikumā. Visbeidzot, tika pieņemta jauna metode ES civildienesta ierēdņu atalgojuma un pensiju koriģēšanai. Kopā visas šīs pārmaiņas kopā ES budžetam ir devušas vērā ņemamus ietaupījumus, un to ikgadējā ietekme turpina palielināties: reformas rezultātā līdz šim ir radušies ietaupījumi trīs miljardu euro apmērā, un līdz 2020. gadam radīsies vēl ietaupījumi piecu miljardu euro apmērā. Eurostat pētījums par pensiju izmaksu ilgtermiņa ietekmi uz budžetu parādīja, ka ilgtermiņā pensiju izmaksu 2004. gada reformas ikgadējie ietaupījumi, neņemot vērā ietekmi citās jomās, pārsniegs vienu miljardu euro. Metode algu un pensiju koriģēšanai ir pastāvējusi kopš 1972. gada un ir izrādījusies noderīgs līdzeklis, lai izvairītos no ikgadējām apspriedēm par algu korekcijām un iespējamiem streikiem saistībā ar šādām apspriedēm. Gadu gaitā metode ir grozīta vairākkārt, pēdējo reizi – 2004. gadā. Ņemot vērā to, ka pašreizējās metodes darbības termiņš beigsies 2012. gadā, Komisija tagad ierosina jaunu metodi, kas atspoguļo dalībvalstu pieņemtos politiskos lēmumus attiecībā uz algu korekcijām šo valstu civildienesta ierēdņiem, vienlaikus novēršot trūkumus, kas kļuva acīmredzami apspriežu par 2009. gada ikgadējo korekciju, kā arī pēc šīm apspriedēm. Pensiju iemaksu likmes aprēķina sistēmas darbības termiņš beigsies 2013. gada 30. jūnijā, un Komisija ierosina jaunu sistēmu saskaņā ar vispārējo aktuāro praksi. Šajā priekšlikumā ņemti vērā arī Padomes secinājumi un lūgumi, kas izteikti saskaņā ar LESD 241. pantu: par izņēmuma klauzulas piemērošanu metodei, par ES civildienesta ierēdņu pensiju shēmu, tostarp priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu, un karjeras struktūru, lai ciešāk saistītu algu un pienākumus. Turklāt tajā ņemta vērā kritika, kas tika pausta par dažiem Civildienesta noteikumu elementiem, ciktāl šāda kritika ir pamatota. Komisijas priekšlikumā panākts līdzsvars starp rentabilitāti un iestāžu vajadzībām cilvēkresursu pārvaldības jomā. Eiropas Komisija uzskata, ka tad, ja šis priekšlikums tiks pieņemts, ES iestādēm darbā turpinās palīdzēt neatkarīgs, efektīvs un mūsdienīgs Eiropas civildienests, kas ļaus tām izpildīt uzdevumus, kas tām uzticēti Līgumos. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Šis priekšlikums ir apspriests ar darbinieku pārstāvjiem saskaņā ar atbilstīgajām procedūrām un tajā ņemti vērā minēto apspriežu rezultāti. Pirms pieņemšanas priekšlikums tika apspriests ar Civildienesta noteikumu komiteju un Eiropas Komisijas Personāla komiteju. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. 3. PRIEKŠLIKUMA GALVENIE ASPEKTI Personāla samazinājums par 5 % Tiek ierosināts samazināt katras iestādes un aģentūras personālu par 5 %, un tas tiktu panākts, neaizstājot noteiktu skaitu aizejošo darbinieku, t.i., tos darbiniekus, kuri pensionējas un kuru darba līgumi tuvojas beigām. Neskarot budžeta iestādes turpmākus lēmumus, iestāžu un aģentūru pienākums ievērot savu apņemšanos samazināt darbinieku skaitu ir jāatspoguļo Civildienesta noteikumu 6. pantā. Algu un pensiju koriģēšanas metode Jaunā metode saglabātu paralēles principu starp valstu ierēdņu algu attīstību un ES ierēdņu algu attīstību un novērstu pašreizējās metodes trūkumus: – jaunā metode atspoguļotu nominālas algas izmaiņas (reālu algas izmaiņu vietā) visās dalībvalstīs. Šādā veidā metode precīzi ņems vērā algu izmaiņas visās Eiropas Savienības dalībvalstīs, nevis tikai ierobežotā izlasē; – lai samazinātu laika kavējumu ārkārtas situācijā, jaunā izņēmuma klauzula tiktu automātiski piemērota gadījumā, ja tiek izpildīti divi nosacījumi: 1) samazinās ES IKP, un 2) starpība starp ES personāla atalgojuma un pensiju korekcijas vērtību un izmaiņām ES IKP pārsniedz divus procentu punktus. Ja abi nosacījumi ir izpildīti, puse no korekcijas vērtības tiktu atlikta uz nākamo gadu. Piemēram, šo klauzulu būtu bijis jāsāk piemērot 2009. gadā. – Briseles starptautiskais indekss tiktu likvidēts. Atšķirības starp dzīves dārdzības pieaugumu katrā dienesta vietā un šādu palielinājumu dalībvalstīs tiktu aprēķinātas un atspoguļotas ar korekcijas koeficientiem. Attiecībā uz Beļģiju un Luksemburgu tiktu ieviests jauns kopīgs korekcijas koeficients, uzskatot šīs valstis par vienu dienesta vietu. Pirmajā gadā šis koeficients būs 100. Līdzīgi kā tas ir attiecībā uz pašreizējo metodi, ierosinātā metode nenozīmē uz inflāciju balstītu indeksāciju, jo tā vienkārši ņem vērā valstu civildienesta ierēdņu pirktspējas attīstību, kā to valsts līmenī nolēmusi katra dalībvalsts. Solidaritātes nodeva Kopš 1982. gada šī metode ir bijusi saistīta ar papildu nodokli algām naftas krīzes seku dēļ. Neskatoties uz ekonomiskās situācijas uzlabošanos, šis papildu nodoklis nav pakāpeniski likvidēts, bet gan ir kļuvis par pasākumu, kas piesaistīts metodes automātiskai piemērošanai. Tiek ieteikts ierosinātās metodes darbības laikā solidaritātes nodevu palielināt līdz 6 % līmenim. Labojumi pensiju sistēmā, lai ņemtu vērā demogrāfisko attīstību Parastā pensionēšanās vecuma palielināšana līdz 65 gadiem Pašreiz parastais pensionēšanās vecums ierēdņiem, kuri iecelti amatā pēc 2004. gada 1. maija, ir 63 gadi. Ierēdņiem, kuri iecelti amatā līdz 2004. gada 1. maijam, piemēro pārejas noteikumus, saskaņā ar kuriem pensionēšanās vecums svārstās no 60 līdz 63 gadiem. Tiek ierosināts ierēdņiem, kuri iecelti amatā kopš 2013. gada 1. janvāra, palielināt parasto pensionēšanās vecumu līdz 65 gadiem. Tiktu piemēroti pārejas noteikumi, kas līdzīgi tiem, kurus piemēroja 2004. gadā, t.i., ierēdņiem, kuri iecelti amatā līdz 2013. gada 1. maijam, pensionēšanās vecums svārstītos no 60 līdz 65 gadiem. Turklāt iespēju turpināt strādāt līdz 67 gadiem vairs netiktu piešķirta tikai izņēmuma situācijā. Tiktu nodrošināti papildu pasākumi, lai pienācīgi ņemtu vērā iegūtās pensijas tiesības un pienākumu uzturēt pensiju shēmu aktuārā līdzsvarā. Priekšlaicīgas pensionēšanās vecuma palielināšana līdz 58 gadiem un to ierēdņu skaita samazināšana, kuri var priekšlaicīgi pensionēties Pašreiz minimālais priekšlaicīgas pensionēšanās vecums ir noteikts 55 gadu vecumā. Saskaņā ar jauno priekšlikumu minimālais priekšlaicīgas pensionēšanās vecums tiktu noteikts 58 gadu vecumā. Turklāt maksimālais to ierēdņu skaits, kuri pensionējas konkrētajā gadā bez savu pensijas tiesību samazinājuma, tiktu noteikts 5 % apmērā no visu iestāžu ierēdņiem, kuri pensionējās iepriekšējā gadā (atšķirībā no 10 % pašreizējā sistēmā). Šī shēma tiek saglabāta, jo tā ir izrādījusies noderīga visām iestādēm kā cilvēkresursu pārvaldības līdzeklis pēdējās paplašināšanās laikā. Pensiju iemaksu likmju aprēķināšanas metodikas saskaņošana ar starptautisko aktuāro praksi Pensiju iemaksu likmes aprēķināšanas sistēmas darbības termiņš beidzas 2013. gada 30. jūnijā. Tiek ierosināts saglabāt to pašu metodiku, bet palielināt mainīgo vidējo lielumu procentu likmēm un algas pieaugumam līdz 30 gadiem. Tiktu piemērots astoņu gadu pārejas periods. Šā grozījuma rezultātā pensiju iemaksu likme kļūtu stabilāka un mazāk jutīga pret procentu likmju īstermiņa pārmaiņām, un tādējādi tā tiktu mazāk diskutēta. Tas saskaņotu aprēķināšanas sistēmu ar vispārpieņemto aktuāro praksi, ierosinot, ka iepriekšējie novērojumi 20 līdz 40 gadu laikā tiktu izmantoti, lai nodrošinātu pensiju shēmu līdzsvaru. Darba nosacījumu pielāgošana Minimālā iknedēļas darba stundu skaita ieviešana Personāla skaita samazināšana par 5 % paredzētu, ka katram darbiniekam jāuzņemas daļa papildu darba slodzes, lai sasniegtu tos pašus politikas mērķus. Tādējādi tiek ierosināts Civildienesta noteikumos ieviest minimālo iknedēļas darba stundu skaitu, t.i., 40 stundas. Elastīgā darba laika kārtības saglabāšana Elastīga darba laika kārtība ļauj saskaņot darbu un privāto dzīvi un iestādēs veicina atbilstošu dzimumu līdzsvaru, vienlaikus ievērojot obligātās darba laika saistības. Līdz ar to Civildienesta noteikumos ir jāievieš skaidra norāde uz šo kārtību. Vadītājiem netiktu piemērota šī vispārējā kārtība, kas paredzēta darbiniekiem, jo iestādes ir pilnvarojušas vadītājus pārvaldīt savu darbinieku laiku un pašu vadītāju laiku. Pabalsti un tiesības: ikgadējā ceļošanas laika, ikgadējā ceļošanas pabalsta samazināšana un noteikumu pielāgošana attiecībā uz pārcelšanās izmaksu atlīdzināšanu un komandējumiem Darbinieki pašreiz ir tiesīgi saņemt ne vairāk kā sešas dienas gadā ceļošanai uz savu izcelsmes vietu. Tiek ierosināts ierobežot šo ikgadējo ceļošanas laiku, lai tas nepārsniegtu trīs dienas. Ikgadējais ceļošanas pabalsts ir balstīts uz kilometros izteiktu attālumu, ceļojot ar vilcienu, kas bieži vien nav visierastākais veids, lai ceļotu uz izcelsmes vietu. Tādējādi attālums tiktu aprēķināts kā lielā loka attālums, kā rezultātā attiecīgi samazinātos individuālie pabalsti. Turklāt ikgadējo ceļošanas izdevumu apmaksāšana attiektos tikai uz ES dalībvalstu teritoriju. Lai samazinātu attiecīgo darbinieku un pārvaldes administratīvo slogu, būtu jāvienkāršo pārcelšanās izmaksu atlīdzināšanas noteikumi. Tādējādi tiek ierosināts ieviest izmaksu maksimālās robežas, kurās ņemta vērā ierēdņa vai aģentūras darbinieka ģimenes situācija, pārcelšanās un saistītās apdrošināšanas vidējās izmaksas. Ir jāpielāgo noteikumi par komandējumiem, lai ņemtu vērā tās iestādes īpašās vajadzības, kuras darbiniekiem bieži jādodas komandējumos uz viņu iestādes galvenajām darba vietām. Tiek ierosināts šādos gadījumos atlīdzināt dzīvošanas izmaksas, balstoties uz vienotas likmes summu. Iestāžu un aģentūru pārredzamības pasākumi Civildienesta noteikumi tiek īstenoti, izmantojot virkni pasākumu, kurus pieņēmušas iestādes un aģentūras. Lai nodrošinātu Civildienesta noteikumu loģisku un saskaņotu īstenošanu, kā arī vienkāršošanas nolūkā Komisijas īstenošanas noteikumi pēc analoģijas tiktu piemēroti aģentūrām. Tomēr, lai ņemtu vērā aģentūru īpašo situāciju, tās pēc Komisijas atļaujas saņemšanas varēs vai nu pieņemt atšķirīgus īstenošanas noteikumus, vai arī izlemt attiecīgā gadījumā nepiemērot nekādus īstenošanas noteikumus. Pārredzamības nolūkā Eiropas Savienības Tiesa izveidotu reģistru, kurā ietverti visu iestāžu īstenošanas noteikumi. Asistentu karjera, jauna karjeras grupa sekretāriem un lielāka elastība, pieņemot darbā līgumdarbiniekus Augstāko pakāpju rezervēšana darbiniekiem ar augsta līmeņa pienākumiem Lai noteiktu skaidru saikni starp pienākumiem un amata pakāpi, asistentu funkciju grupā karjeras grupa tiktu pārstrukturēta tā, lai divas augstākās pakāpes (AST 10 un AST 11) rezervētu tikai tiem ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem, kuri pilda būtiskus pienākumus personāla pārvaldības, budžeta īstenošanas un/vai koordinācijas jomā. Jauna funkciju grupa „AST/SC” sekretāriem un administratīvajiem darbiniekiem Pašreizējās AST personāla darbības sfērās karjeras struktūras ir vēl vairāk jāpielāgo dažādajiem pienākumu līmeņiem, lai Eiropas civildienestā izveidotu pietiekami niansētu karjeras grupu spektru un ierobežotu administratīvās izmaksas, kā paredzēts daudzgadu finanšu shēmā. Šajā nolūkā būtu jāievieš jauna funkciju grupa „AST/SC” sekretāriem un administratīvajiem darbiniekiem. Attiecībā uz šo jauno funkciju grupu ierosinātās algas un paaugstināšanas kvotas rada piemērotu atbilsmi starp pienākumu līmeni un atalgojuma līmeni. Šādi būs iespējams saglabāt stabilu, vispusīgu un līdzsvarotu Eiropas civildienestu, ko daudzas iestādes uzskata par nepieciešamu. Līgumdarbinieku pieņemšana darbā Lai iestādēm nodrošinātu lielāku elastību, palīguzdevumu līgumdarbinieku līgumu maksimālais ilgums tiktu pagarināts no trim līdz sešiem gadiem. Turklāt, lai arī vairākums ierēdņu joprojām tiks iecelti amatā, pamatojoties uz atklātiem konkursiem, iestādēm tiktu atļauts rīkot iekšējus konkursus, kas ir atklāti arī līgumdarbiniekiem. Nepamatotu ģeogrāfisko neatbilstību novēršana Civildienesta noteikumos paredzēts, ka Eiropas Savienības ierēdņi darbā ir jāpieņem, balstoties uz visplašāko ģeogrāfisko pārstāvniecību. Tomēr statistikas dati liecina, ka dažu valstu pilsoņi ir pārmērīgi pārstāvēti salīdzinājumā ar šo valstu iedzīvotāju relatīvo skaitu Eiropas Savienībā, savukārt citu valstu pilsoņi ir lielākoties pārstāvēti pārāk mazā skaitā. Šīs neatbilstības ir īpaši pamanāmas noteiktās amata pakāpēs. Līdz ar to būtu jāgroza Civildienesta noteikumu 27. pants, lai ļautu iestādēm pieņemt pasākumus, kas labo ilgstošās un vērā ņemamās ģeogrāfiskās neatbilstības, vienlaikus saglabājot principu par pieņemšanu darbā, pamatojoties uz spēju, efektivitātes un integritātes augstākajiem standartiem. Šo pasākumu pieņems, izmantojot vispārējus īstenošanas pasākumus, un par to pēc pieciem gadiem būs jāsniedz ziņojums. Personāla pārvaldības efektivitātes palielināšana attiecībā uz aģentūrām Eiropas aģentūras ir kļuvušas par būtisku Eiropas Savienības institucionālās uzbūves sastāvdaļu. Šobrīd pastāv 45 struktūras (32 regulatīvās aģentūras, 7 kopuzņēmumi un 6 izpildaģentūras). Kopā tās nodarbina gandrīz 8000 darbinieku, kas galvenokārt ir pagaidu darbinieki. Tomēr Civildienesta noteikumi un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība nav pilnībā pielāgoti tādu mazu struktūru kā aģentūras vajadzībām. Šā iemesla dēļ Komisija ierosina ieviest jaunu pagaidu darbinieku kategoriju aģentūrām. Viņi tiktu pieņemti darbā, izmantojot pārredzamu un objektīvu atlases procedūru, un viņus varētu nodarbināt uz nenoteiktu laiku. Vajadzības gadījumā aģentūras varētu norīkot šos darbiniekus dienesta vajadzībām. Pagaidu darbinieki aģentūrās var izmantot bezalgas atvaļinājumu, kas nepārsniedz 15 gadus visā viņu karjeras laikā. Tiktu veicināta mobilitāte aģentūras ietvaros un starp aģentūrām, jo pakāpe un līmenis tiktu saglabāti gadījumā, ja darbinieki nolemj pieteikties uz jaunu amata vietu ar nosacījumu, ka jauno amatu vietu pakāpes ietver arī viņu pakāpi. Aģentūrām būtu zināma elastība, radot virkni komiteju, kas ietekmē sociālo dialogu vai ar kurām jāapspriežas pirms lēmuma pieņemšanas. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums ietekmēs budžetu attiecībā uz Eiropas Savienības izdevumiem un ieņēmumiem. Pārejas noteikumu dēļ dažu noteikumu finansiālā ietekme pakāpeniski palielinātos un sasniegtu savu pilno apmēru tikai ilgtermiņā. Paredzams, ka ietaupījumi nākamās daudzgadu finanšu shēmas laikā pārsniegs 1 miljardu euro. Ierosināto grozījumu rezultātā ietaupījumi ilgtermiņā sasniegtu 1 miljardu euro gadā. Sīkāka informācija ir sniegta finanšu pārskatā, kas ir pievienots šim priekšlikumam. 2011/0455 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko groza Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 336. pantu, ņemot vērā Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā un jo īpaši tā 12. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Civildienesta noteikumu komiteju, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Tiesas atzinumu, ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Eiropas Savienība un tās vairāk nekā 50 iestādes un aģentūras būtu jānodrošina ar augstas kvalitātes Eiropas publisko pārvaldi, kas nodrošinātu tās uzdevumu veikšanu atbilstoši augstākajiem iespējamajiem standartiem saskaņā ar Līgumiem, lai apmierinātu gan iekšējās, gan ārējās vajadzības, ar kurām tā saskarsies nākotnē. (2) Līdz ar to ir jānodrošina sistēma tāda ražīguma un integritātes ziņā augstas kvalitātes personāla pieņemšana darbā no dalībvalstu pilsoņiem, kas atlasīti pēc visplašākā iespējamā ģeogrāfiskā principa, un lai šis personāls varētu pildīt savus pienākumus pēc iespējas efektīvāk un lietderīgāk. (3) Plašākam mērķim vajadzētu būt cilvēkresursu pārvaldības optimizācijai Eiropas civildienestā, ko raksturo kompetence, neatkarība, uzticība, objektivitāte un pastāvība, kā arī kultūras un valodu daudzveidība. (4) Lai garantētu, ka Eiropas Savienības ierēdņu un citu darbinieku pirktspēja attīstās paralēli dalībvalstu centrālo valdību civildienesta ierēdņu pirktspējai, nepieciešams saglabāt daudzgadu mehānisma principu algām, kas zināms kā "metode", pagarinot tā piemērošanu līdz 2022. gada beigām un pārskatot to piektā gada beigās. Pretruna starp metodes mehānismu, kurš vienmēr pēc būtības bijis administratīvs, un to, ka Padome vienpusēji pieņem metodes rezultātu, iepriekš izraisīja sarežģījumus un neatbilst Lisabonas līgumam. Tādējādi, pieņemot šos Civildienesta noteikumu grozījumus, likumdevējiem ir jāļauj izlemt par metodi, ar kuru ik gadu tiktu automātiski pārskatītas visas algas, pensijas un pabalsti. Šādas pārskatīšanas pamatā būs katras dalībvalsts pieņemtie politiskie lēmumi par algu korekcijām tās civildienesta ierēdņiem valsts līmenī. (5) Ir būtiski nodrošināt to statistikas datu kvalitāti, kas tiek izmantoti atalgojuma un pensiju pārskatīšanai. Saskaņā ar objektivitātes principu valstu statistikas birojiem būtu jāvāc dati valsts līmenī un tie jānosūta Eurostat. (6) Iespējamās priekšrocības Eiropas Savienības ierēdņiem un citiem darbiniekiem metodes piemērošanas rezultātā būtu jālīdzsvaro, turpinot piemērot īpašās nodevas sistēmu, kas pārdēvējama par "solidaritātes nodevu". Kaut arī īpašās nodevas likme, kas bija spēkā laikposmā no 2004. līdz 2012. gadam, laika gaitā pakāpeniski palielinājās un sasniedza vidēji 4,23 %, pašreizējos apstākļos šķiet atbilstīgi palielināt solidaritātes nodevu līdz vienotai likmei 6 % apmērā, lai ņemtu vērā sarežģīto ekonomisko kontekstu un tā ietekmi uz publiskajām finansēm visā Eiropas Savienībā. Šāda solidaritātes nodeva būtu jāpiemēro visiem Eiropas Savienības ierēdņiem un citiem darbiniekiem tajā pašā laikposmā kā pati "metode". (7) Demogrāfisko pārmaiņu un attiecīgo iedzīvotāju mainīgās vecuma struktūras dēļ ir jāpalielina pensionēšanās vecums, taču piemērojot pārejas pasākumus attiecībā uz tiem Eiropas Savienības ierēdņiem un citiem darbiniekiem, kas jau strādā. Šie pārejas pasākumi ir vajadzīgi, lai ņemtu vērā to ierēdņu iegūtās tiesības, kuri jau strādā un kuri veikuši iemaksas Eiropas Savienības ierēdņu abstraktajā pensiju fondā. (8) Tā kā Eiropas Savienības pensiju shēma ir aktuārā līdzsvarā un šis līdzsvars ir jāsaglabā īstermiņā un ilgtermiņā, darbiniekiem, kuri nodarbināti pirms 2013. gada 1. janvāra, būtu jākompensē viņu pensiju iemaksas ar tādiem pārejas pasākumiem kā, piemēram, augstāka uzkrāšanas likme par darba gadiem pēc likumā noteiktā pensionēšanās vecuma sasniegšanas (Barselonas iniciatīva), un piemērojot pusi no samazinājuma par priekšlaicīgu pensionēšanos laikā no 60 gadiem līdz likumā noteiktajam pensionēšanās vecumam. (9) Vispārpieņemtā aktuārā prakse paredz, ka iepriekšējo novērojumu laikposms no 20 līdz 40 gadiem jāizmanto attiecībā uz procentu likmēm un algu pieaugumu, lai nodrošinātu pensiju shēmu līdzsvaru. Procentu likmju un algu pieauguma mainīgie vidējie lielumi tādējādi būtu jāpagarina līdz 30 gadiem ar astoņu gadu pārejas periodu. (10) Padome Komisijai lūdza veikt pētījumu un iesniegt atbilstīgus priekšlikumus par Civildienesta noteikumu 5. panta 4. punktu, I.A pielikumu un 45. panta 1. punktu nolūkā AST funkciju grupā noteikt skaidru saikni starp pienākumiem un pakāpi un lai nodrošinātu to, ka, salīdzinot nopelnus saistībā ar paaugstināšanu amatā, lielāks uzsvars tiek likts uz atbildības līmeni. (11) Ņemot vērā šo lūgumu, paaugstināšanai uz augstāku pakāpi būtu jānotiek ar nosacījumu, ka tiek veikti pienākumi, kuru nozīmība pamato ierēdņa iecelšanu minētajā augstākajā pakāpē. (12) Karjeras grupa AST funkciju grupā būtu jāpārstrukturē tā, lai augstākās pakāpes tiktu rezervētas ierobežotam ierēdņu skaitam, kuri pilda augstākā līmeņa pienākumus attiecībā uz personāla pārvaldību, budžeta īstenošanu vai koordināciju šajā funkciju grupā. (13) Nolūkā pašreizējās AST personāla darbības jomās karjeras struktūru vēl vairāk pielāgot dažādiem atbildības līmeņiem un kā nepieciešams ieguldījums administratīvo izmaksu samazināšanā būtu jāievieš jauna funkciju grupa "AST/SC" sekretāriem un administratīvajiem darbiniekiem. Algas un amatā paaugstināšanas kvotas veido piemērotu atbilsmi starp atbildības līmeni un atalgojuma līmeni. Šādā veidā būs iespējams saglabāt stabilu un vispusīgu Eiropas civildienestu. (14) Iestādēs piemērotais darba laiks būtu jāsaskaņo ar to darba laiku, kas ir spēkā dažās Eiropas Savienības dalībvalstīs, lai kompensētu darbinieku skaita samazinājumu iestādēs. Minimālā iknedēļas darba stundu skaita ieviešana nodrošinās to, ka iestādēs nodarbinātais personāls spēs veikt darba slodzi, kas izriet no Eiropas Savienības politikas mērķiem, vienlaikus saskaņojot darba nosacījumus iestādēs, lai visā Eiropas Savienības civildienestā panāktu solidaritāti. (15) Elastīga darba laika kārtība ir mūsdienīgas un efektīvas publiskās pārvaldes būtisks elements, kas ļauj iestādēs nodrošināt ģimenēm labvēlīgus darba nosacījumus un atbilstošu dzimumu līdzsvaru. Tāpēc Civildienesta noteikumos ir jāievieš skaidra norāde uz šo kārtību. (16) Noteikumi par ikgadējo ceļošanas laiku un ikgadējo ceļošanas izmaksu apmaksāšanu starp darba vietu un izcelsmes vietu būtu jāmodernizē, jāracionalizē un jāsasaista ar ārvalstnieka statusu, lai padarītu šo noteikumu piemērošanu vienkāršāku un pārredzamāku. Konkrēti, ikgadējais ceļošanas laiks nedrīkstētu pārsniegt trīs dienas. (17) Līdzīgi būtu jāvienkāršo noteikumi par pārcelšanās izmaksu atlīdzinājumu, lai gan administrācijai, gan attiecīgajiem darbiniekiem atvieglotu to piemērošanu. Šajā nolūkā būtu jāievieš izmaksu maksimālās robežas, kurās ņemta vērā ierēdņa vai aģentūras darbinieka ģimenes situācija, kā arī pārcelšanās un saistītās apdrošināšanas vidējās izmaksas. (18) Dažiem darbiniekiem ir bieži jādodas komandējumos uz citām viņu iestādes galvenajām darba vietām. Noteikumos par komandējumiem šīs situācijas pašreiz nav adekvāti ņemtas vērā. Tāpēc šie noteikumi būtu jāpielāgo, lai šādos gadījumos ļautu kompensēt dzīvošanas izmaksas, balstoties uz vienotas likmes summu. (19) Līgumdarbinieku nodarbināšanai būtu jāparedz elastīgāka sistēma. Eiropas Savienības iestādēm tādējādi būtu jādod iespēja pieņemt līgumdarbiniekus uz laiku, kas nepārsniedz sešus gadus, lai veiktu uzdevumus ierēdņu vai pagaidu darbinieku uzraudzībā. Turklāt, lai arī vairākums ierēdņu joprojām tiks iecelti amatā, pamatojoties uz atklātiem konkursiem, iestādēm būtu jāatļauj rīkot iekšējus konkursus, kas ir atklāti arī līgumdarbiniekiem. (20) Būtu jāparedz pārejas kārtība, lai jaunos noteikumus un pasākumus varētu piemērot pakāpeniski, vienlaikus ievērojot to darbinieku iegūtās tiesības un pamatotās gaidas, kuri bija nodarbināti pirms šo Civildienesta noteikumu grozījumu stāšanās spēkā. (21) Vienkāršošanas un konsekventas personāla politikas interesēs Komisijas pieņemtie noteikumi, lai īstenotu Civildienesta noteikumus, pēc analoģijas būtu jāpiemēro aģentūrām. Tomēr, lai nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā varētu ņemt vērā aģentūru īpašo situāciju, aģentūrām vajadzētu būt tiesīgām pieprasīt Komisijas atļauju pieņemt īstenošanas noteikumus, kas atkāpjas no tiem noteikumiem, kurus pieņēmusi Komisija, vai arī vispār nepiemērot Komisijas noteikumus. (22) Eiropas Savienības Tiesā ir jāizveido un jāpārvalda visu to pieņemto noteikumu reģistrs, ar kuriem īsteno Civildienesta noteikumus. Šis reģistrs, kuru var izmantot visas iestādes un aģentūras, nodrošinās pārredzamību un veicinās saskanīgu Civildienesta noteikumu piemērošanu. (23) Lai saskaņotu un precizētu noteikumus par īstenošanas noteikumu pieņemšanu un ņemot vērā to iekšējo un administratīvo būtību, attiecīgās lēmumu pieņemšanas pilnvaras būtu atbilstīgi piešķirt iecēlējinstitūcijai un iestādei, kas pilnvarota slēgt līgumus. (24) Ņemot vērā pagaidu darbinieku lielo skaitu aģentūrās un vajadzību definēt konsekventu personāla politiku, ir jāizveido jauna pagaidu darbinieku kategorija un jānosaka šai kategorijai konkrēti noteikumi. (25) Lai sasniegtu Civildienesta noteikumos izklāstītos mērķus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, jo īpaši attiecībā uz noteiktiem darba nosacījumu aspektiem. (26) Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina attiecīgo dokumentu vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus groza šādi. 1. Noteikumu 1.d panta 3. punktā vārdu "iestādes" aizstāj ar "iestāžu iecēlējinstitūcijas". 2. Noteikumu 5. pantu groza šādi: (a) panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktu: "1. Amatus, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi, klasificē, atbilstoši to pienākumu būtībai un svarīgumam, kas ir tiem piekritīgi, pārvaldnieku funkciju grupā (turpmāk – "AD"), asistentu funkciju grupā (turpmāk – "AST") un sekretāru un administratīvo darbinieku funkciju grupā (turpmāk – "AST/SC"). 2. Funkciju grupu AD veido divpadsmit pakāpes, kurās veic vadības, konceptuālus un analītiskus, kā arī valodas un zinātnes pienākumus. Funkciju grupu AST veido vienpadsmit pakāpes, kurās veic izpildes un tehniskos pienākumus. Funkciju grupu AST/SC veido sešas pakāpes, kurās veic administratīvus un sekretāru pienākumus."; (b) panta 3. punkta a) apakšpunktā pēc vārdiem "funkciju grupā AST" iekļauj vārdus "un funkciju grupā AST/SC"; (c) panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu: "4. Amata veidu tabula ir norādīta I pielikuma A iedaļā. Atsaucoties uz šo tabulu, katras iestādes iecēlējinstitūcija var sīkāk definēt pienākumus un pilnvaras katram amata veidam, konsultējoties ar Civildienesta noteikumu komiteju.". 3. Noteikumu 6. pantu aizstāj ar šādu pantu: "6. pants 1. Ar katru iestādi saistītā budžeta nodaļai pievienotajā štatu sarakstā norāda amatu skaitu katrā pakāpē un funkciju grupā. Katras iestādes štatu saraksts atspoguļo mērķus, kas izklāstīti daudzgadu finanšu shēmā un iestāžu nolīgumā par tās īstenošanu. 2. Neskarot principu par paaugstinājumu amatā, balstoties uz nopelniem, kā noteikts 45. pantā, šis saraksts nodrošina, ka katrai iestādei vakanto amatu skaits katrā štatu saraksta pakāpē katra gada 1. janvārī atbilst ierēdņu skaitam zemākajā pakāpē, kas ir faktiski nodarbināti iepriekšējā gada 1. janvārī, reizinot to ar I pielikuma B punktā minētajai pakāpei paredzētajām likmēm. Šīs likmes piemēro piecus gadus ilgā laikposmā no 2013. gada 1. janvāra. 3. Noteikumu I pielikuma B punktā paredzētās likmes pārskata piecu gadu laikposma beigās, sākot ar 2013. gada 1. janvāri un balstoties uz ziņojumu, ko Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegusi Komisija, kā arī Komisijas priekšlikumu. Eiropas Parlaments un Padome pieņem lēmumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 336. pantu. 4. Pēc tā paša piecu gadu laikposma beigām Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par noteikumu īstenošanu attiecībā uz funkciju grupu AST/SC un par pārejas noteikumu īstenošanu, kas paredzēti XIII pielikuma 30. pantā, ņemot vērā to, kā ir attīstījusies nepieciešamība pēc personāla, kas pilda sekretāra un administratīvos uzdevumus visās iestādēs, kā arī to, kā ir attīstījušās pastāvīgās un pagaidu amata vietas funkciju grupā AST un līgumdarbinieku skaits funkciju grupā II.". 4. Noteikumu 9. pantu groza šādi: (a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: "1. Neskarot 1.a punktu, katrā iestādē izveido – Personāla komiteju, ko var organizēt kā nodaļas dažādās dienesta vietās, – vienu vai vairākas Apvienotās komitejas atbilstoši ierēdņu skaitam dienesta vietās, – vienu vai vairākas disciplinārkolēģijas atbilstoši ierēdņu skaitam dienesta vietās, – vienu vai vairākas Apvienotās padomdevējas komitejas par profesionālās kompetences trūkumu atbilstoši ierēdņu skaitam dienesta vietās, – Ziņojumu komiteju, ja tāda nepieciešama, – Invaliditātes komiteju, kuras pilda tās funkcijas, kas tām piešķirtas šajos Civildienesta noteikumos."; (b) panta 1.a punktu aizstāj ar šādu punktu: "Lai piemērotu dažas šo Civildienesta noteikumu normas, divām vai vairākām iestādēm var izveidot kopīgu Apvienoto komiteju. Pārējās 1. punktā minētās komitejas un disciplinārkolēģiju kā kopīgas struktūras var veidot divas vai vairākas aģentūras."; (c) panta 2. punktā aiz pirmās daļas iekļauj šādu daļu: "Aģentūras var atkāpties no II pielikuma 1. panta noteikumiem attiecībā uz Personāla komiteju dalībniekiem, lai ņemtu vērā šo aģentūru personāla sastāvu. Aģentūras var nolemt neiecelt aizstājējus Apvienotajā komitejā vai II pielikuma 2. pantā paredzētajās komitejās.". 5. Noteikumu 10. panta pirmās daļas otrajā teikumā vārdu "iestādes" aizstāj ar "iestāžu iecēlējinstitūcijas". 6. Noteikumu 18. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: "1. Visas tiesības uz jebkuriem rakstveida vai citiem darbiem, ko ierēdņi ir sagatavojuši, veicot savus pienākumus, ir Eiropas Savienības īpašums vai – ja šādi rakstveida vai citi darbi ir saistīti ar Eiropas Atomenerģijas kopienu – šīs Kopienas īpašums. Savienībai vai attiecīgā gadījumā Eiropas Atomenerģijas kopienai ir tiesības obligāti iegūt šādas darbu autortiesības.". 7. Noteikumu 26.a pantā vārdu "iestāžu" aizstāj ar "iestāžu iecēlējinstitūciju". 8. Noteikumu 27. pantu aizstāj ar šādu pantu: "27. pants Iecelšana amatā ir virzīta uz to, lai iestāde saņemtu pakalpojumus, ko sniedz visspējīgākie, visefektīvākie un visgodīgākie ierēdņi, kas iecelti amatā, ņemot vērā pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko teritoriju, un izraudzīti no Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem. Neviens amats netiek rezervēts kādas konkrētas dalībvalsts pilsoņiem. Savienības pilsoņu vienlīdzības princips ļauj katrai iestādei pieņemt koriģējošus pasākumus, ņemot vērā novēroto ilgstošo un būtisko līdzsvara trūkumu starp ierēdņu pārstāvētajām valstspiederībām, kam pamatā nav objektīvu kritēriju. Šie koriģējošie pasākumi nekad nevar radīt darbā pieņemšanas kritērijus, izņemot tos, kuru pamatā ir nopelni. Pirms šādu koriģējošu pasākumu pieņemšanas attiecīgās iestādes iecēlējinstitūcija pieņem vispārējus noteikumus, lai šis punkts varētu sākt darboties saskaņā ar 110. pantu. Pēc piecu gadu laikposma, kas sākas 2013. gada 1. janvārī, Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par iepriekšējā punkta īstenošanu.". 9. Noteikumu 29. panta 1. punktam pievieno šādu daļu: "Saglabājot principu, ka lielāko daļu ierēdņu ieceļ amatā, pamatojoties uz atklātiem konkursiem, iecēlējinstitūcija, atkāpjoties no b) apakšpunkta, var nolemt rīkot iestādes iekšējo konkursu, kas ir atklāts arī līgumdarbiniekiem, kā noteikts Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 3.a un 3.b pantā.". 10. Noteikumu 31. panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu: "Neskarot 29. panta 2. punktu, ierēdņus ieceļ amatā tikai SC 1, AST 1 līdz AST 4 vai AD 5 līdz AD 8 pakāpē." 11. Noteikumu 32. panta trešajā daļā vārdu "iestādes" aizstāj ar vārdiem "katras iestādes iecēlējinstitūcijas". 12. Noteikumu 37. panta b) punkta otrajā ievilkumā vārdu „iestādēm” aizstāj ar vārdiem „iestāžu iecēlējinstitūcijām”. 13. Noteikumu 42.a pantu groza šādi: (a) pirmās daļas otrajā teikumā vārdu "iestāžu" aizstāj ar vārdiem "katras iestādes iecēlējinstitūcijas"; (b) trešās daļas pēdējā teikumā vārdu "pielīdzina" aizstāj ar vārdu "pārskata". 14. Noteikumu 43. pantu groza šādi: (a) pirmās daļas pirmajā teikumā vārdus "katra iestāde" aizstāj ar vārdiem "katras iestādes iecēlējinstitūcija"; (b) pirmās daļas otrajā teikumā vārdus "Katra iestāde" aizstāj ar vārdiem "Katras iestādes iecēlējinstitūcija". 15. Noteikumu 45. pantu groza šādi: (a) panta 1. punktā aiz otrā teikuma iekļauj šādu teikumu: "Ja vien netiek piemērota 4. pantā un 29. panta 1. punktā paredzētā procedūra, ierēdņus var paaugstināt amatā tikai tad, ja viņi ieņem amatu, kas atbilst vienam no amatu veidiem, kas izklāstīti I pielikuma A punktā, nākamajā augstākā pakāpē."; (b) panta 2. punkta pirmajā teikumā vārdus "Līguma par Eiropas Savienību 55. pantā" aizstāj ar vārdiem "Līguma par Eiropas Savienību 55. panta 1. punktā"; (c) panta 2. punkta otrajā teikumā vārdu "Iestādes" aizstāj ar vārdiem "Iestāžu iecēlējinstitūcijas". 16. Noteikumu 45.a panta 5. punktā vārdu "Iestādes" aizstāj ar vārdiem "Katras iestādes iecēlējinstitūcija". 17. Noteikumu 48. panta trešajā daļā vārdus "AST funkciju grupas" aizstāj ar vārdiem "AST un AST/SC funkciju grupas"; 18. Noteikumu 50. panta pēdējā daļā skaitli "55" aizstāj ar skaitli "58". 19. Noteikumu 51. pantu groza šādi: (a) panta 1. punkta pirmajā teikumā vārdus "Katra iestāde" aizstāj ar vārdiem "Katras iestādes iecēlējinstitūcija"; (b) panta 6. punkta pirmās daļas pirmajā un pēdējā teikumā vārdus "1. pakāpes" aizstāj ar vārdiem "AST 1 pakāpes". 20. Noteikumu 52. panta b) punktu aizstāj ar šādu punktu: "b) pēc paša lūguma tā mēneša pēdējā dienā, attiecībā uz kuru lūgums iesniegts, ja ierēdņa vecums ir robežās no 58 līdz 65 gadiem un ja tas atbilst prasībām, kas izvirzītas tūlītējai pensijas izmaksai, saskaņā ar VIII pielikuma 9. pantu. Pēc analoģijas piemēro 48. panta otrās daļas otro teikumu. Tomēr ierēdnis pēc sava lūguma un ja iecēlējinstitūcija uzskata to par attaisnotu dienesta interesēs, drīkst turpināt strādāt līdz 67 gadu vecumam, un šādā gadījumā ierēdni automātiski pensionē tā mēneša pēdējā dienā, kurā viņš sasniedz šo vecumu.". 21. Noteikumu 55. pantu groza šādi: (a) panta daļas numurē; (b) panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu: "Parastā darba nedēļa ilgst no 40 līdz 42 stundām, bet darba dienas ilgumu nosaka iecēlējinstitūcija."; (c) panta 3. punkta otrajā teikumā vārdu "iestāde" aizstāj ar vārdiem "katras iestādes iecēlējinstitūcija"; (d) pievieno šādu punktu: "4. Katras iestādes iecēlējinstitūcija var ieviest elastīga darba laika kārtību. Ierēdņi, uz kuriem attiecas 44. panta otrās daļas noteikumi, paši pārvalda savu darba laiku bez šādas kārtības izmantošanas.". 22. Noteikumu 55.a pantu groza šādi: (a) panta 2. punkta pirmās daļas e) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: "e) pēdējos trīs gados pirms pensijas vecuma sasniegšanas, bet ne ātrāk par 58 gadu vecumu"; (b) panta 2. punkta otrajā daļā vārdus "vai no 55 gadu vecuma" aizstāj ar "vai pēdējos trīs gados pirms pensijas vecuma sasniegšanas, bet ne ātrāk par 58 gadu vecumu". 23. Noteikumu 56. panta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu: "Kā paredzēts VI pielikumā, virsstundas, ko nostrādājuši SC 1 līdz SC 6 pakāpes un AST 1 līdz AST 4 pakāpes ierēdņi, viņiem dod tiesības saņemt kompensācijas atvaļinājumu vai atlīdzību, ja attiecīgā darba noteikumi neparedz kompensācijas atvaļinājumu mēnesī, kas seko mēnesim, kurā tika nostrādātas virsstundas.". 24. Noteikumu 56.a panta otro daļu un 56.b panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: "Pēc apspriešanās ar Civildienesta noteikumu komiteju Komisija, pieņemot deleģētus aktus saskaņā ar 110.a un 110.b pantu, nosaka to ierēdņu kategorijas, kuri ir tiesīgi saņemt šādus pabalstus, pabalstu piešķiršanas nosacījumus un pabalstu likmes.". 25. Noteikumu 56.c panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: "Pēc apspriešanās ar Civildienesta noteikumu komiteju Komisija, pieņemot deleģētus aktus saskaņā ar 110.a un 110.b pantu, nosaka to ierēdņu kategorijas, kuri ir tiesīgi saņemt īpašos pabalstus, šādu pabalstu piešķiršanas nosacījumus un pabalstu likmes.". 26. Noteikumu 57. panta pirmajā daļā vārdu "iestādes" aizstāj ar vārdiem "iestāžu iecēlējinstitūcijas". 27. Noteikumu 61. pantā vārdu „iestādēm” aizstāj ar vārdiem „iestāžu iecēlējinstitūcijām”. 28. Noteikumu 63. pantu groza šādi: (a) panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: "Atalgojumu, ko izmaksā citā valūtā, nevis euro, aprēķina, pamatojoties uz valūtas maiņas kursu, ko izmanto Eiropas Savienības vispārējā budžeta īstenošanai attiecīgā gada 1. jūlijā."; (b) panta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu: "Katru gadu valūtas maiņas kursu pārskata ar atpakaļejošu datumu laikā, kad notiek 65. pantā paredzētā atalgojuma ikgadējā pārskatīšana."; (c) panta ceturto daļu svītro. 29. Noteikumu 64. pantu aizstāj ar šādu pantu: "Ierēdņa atalgojumu, kas izteikts euro, pēc obligātajiem atskaitījumiem, kas izklāstīti šajos Civildienesta noteikumos vai jebkuros īstenošanas noteikumos, izvērtē pēc likmes, kas atkarībā no dzīves apstākļiem dažādās dienesta vietās ir virs, zem vai vienāda ar 100 %. Korekciju koeficientus katru gadu pārskata saskaņā ar XI pielikumu. Katras iestādes iecēlējinstitūcija divas nedēļas pēc pārskatīšanas publicē pārskatītās vērtības, lai informētu iestādes personālu.". 30. Noteikumu 65. pantu aizstāj ar šādu pantu: "1. Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu pārskata katru gadu saskaņā ar XI pielikumu. Pārskatīšana notiek līdz katra gada beigām, ņemot vērā Komisijas ziņojumu, kas balstīts uz Eiropas Savienības Statistikas biroja sagatavotajiem statistikas datiem, vienojoties ar dalībvalstu statistikas birojiem; statistikas dati atspoguļo situāciju, kas katrā dalībvalstī bija 1. jūlijā. Noteikumu 42.a panta otrajā un trešajā daļā, 66. un 69. pantā minētās summas, VII pielikuma 1. panta 1. punktā, 2. panta 1. punktā, 3. panta 1. un 2. punktā, 4. panta 1. punktā, 7. panta 2. punktā, 8. panta 2. punktā, 10. panta 1. punktā un XIII pielikuma 8. panta 2. punktā minētās summas, VII pielikuma bijušajā 4.a pantā minētās summas, kas pārskatāmas saskaņā ar XIII pielikuma 18. panta 1. punktu, Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 24. panta 3. punktā, 28.a panta 3. punkta otrajā daļā, 28.a panta 7. punktā, 93. un 94. pantā, 96. panta 3. punkta otrajā daļā, 96. panta 7. punktā, 133., 134. un 136. pantā minētās summas, Padomes Regulas (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 300/76 1. panta 1. punkta pirmajā daļā minētās summas, koeficientu attiecībā uz Padomes Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 4. pantā minētajām summām katru gadu pārskata saskaņā ar XI pielikumu. Katras iestādes iecēlējinstitūcija divas nedēļas pēc pārskatīšanas publicē pārskatītās summas, lai informētu iestādes personālu. 2. Dzīves dārdzības būtisku izmaiņu gadījumā 1. punktā minētās summas un 64. pantā minētos korekcijas koeficientus pārskata saskaņā ar XI pielikumu. Katras iestādes iecēlējinstitūcija divas nedēļas pēc pārskatīšanas publicē pārskatītās summas un korekcijas koeficientus, lai informētu iestādes personālu.". 31. Noteikumu 66. pantu groza šādi: (a) ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu: "Mēneša pamatalgas katrai pakāpei un līmenim funkciju grupās AD un AST ir norādītas šajā tabulā:"; (b) pievieno šādu tekstu: "Mēneša pamatalgas katrai pakāpei un līmenim funkciju grupā AST/SC ir norādītas šajā tabulā: || Līmenis Pakāpe || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 SC 6 || 3 844,31 || 4 005,85 || 4 174,78 || 4 290,31 || 4 349,59 SC 5 || 3 397,73 || 3 540,50 || 3 689,28 || 3 791,92 || 3 844,31 SC 4 || 3 003,02 || 3 129,21 || 3 260,71 || 3 351,42 || 3 397,73 SC 3 || 2 654,17 || 2 765,70 || 2 881,92 || 2 962,10 || 3 003,02 SC 2 || 2 345,84 || 2 444,41 || 2 547,14 || 2 617,99 || 2 654,17 SC 1 || 2 160,45 || 2 251,24 || 2 313,87 || 2 345,84 || ". 32. Noteikumu 66.a pantu groza šādi: (a) panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: "1. Atkāpjoties no 3. panta 1. punkta Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68[1] un lai ņemtu vērā ierēdņu atalgojuma un pensiju pārskatīšanas metodes piemērošanu, to pagaidu pasākumu attiecībā uz Savienības maksāto atalgojumu aktīvā nodarbinātībā iesaistītajam personālam, kas pazīstams kā "solidaritātes nodeva", piemēro no 2013. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim. 2. Šīs solidaritātes nodevas likme, ko piemēro 3. punktā definētajam pamatam, ir 6 %."; (b) panta 3. punktu groza šādi: i) ievadteikumā, a) apakšpunkta i) punktā un b) apakšpunktā vārdus "īpašās nodevas" aizstāj ar vārdiem "solidaritātes nodevas", ii) punkta a) apakšpunkta ii) punktā vārdus "1. pakāpes, 1. līmeņa" aizstāj ar vārdiem "AST 1 pakāpes, 1. līmeņa"; (c) panta 4. punktā vārdus "Īpašo nodevu" aizstāj ar vārdiem "Solidaritātes nodevu". 33. Noteikumu 72. pantu groza šādi: (a) panta 1. punkta pirmās daļas pirmajā teikumā un 1. punkta trešajā daļā vārdu "iestādēm" aizstāj ar "katras iestādes iecēlējinstitūcijām"; (b) panta 2. un 2.a punktā skaitli "63" aizstāj ar "65"; (c) panta 2.b punktā vārdus "1. pakāpes" aizstāj ar vārdiem "AST 1 pakāpes". 34. Noteikumu 73. panta 1. punktā vārdu "iestāžu" aizstāj ar "iestāžu iecēlējinstitūciju". 35. Noteikumu 76.a panta otrajā teikumā vārdu "iestādēm" aizstāj ar "iestāžu iecēlējinstitūcijām". 36. Noteikumu 77. panta pirmajā un piektajā daļā, 80. panta sestajā daļā un 81.a panta 1. punkta d) apakšpunktā skaitli "63" aizstāj ar "65". 37. Noteikumu 82. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: "2. Ja atalgojumu pārskata saskaņā ar 65. panta 1. punktu, tādu pašu pārskatīšanu piemēro pensijām.". 38. Noteikumu 83. panta 1. punkta otro daļu svītro. 39. Noteikumu 83.a pantu groza šādi: (a) panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: "Aģentūras, kas nesaņem subsīdijas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, veic iemaksas šajā budžetā pilnā apmērā, lai finansētu programmu. Aģentūras, kuras daļēji finansē no minētā budžeta maksā daļu no darba devēja iemaksām, kura atbilst proporcijai starp aģentūras ieņēmumiem bez subsīdijas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta un aģentūras kopējiem ieņēmumiem."; (b) panta 3. punktā vārdu "Padome" aizstāj ar vārdu "Komisija"; (c) panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu: "4. Katru gadu Komisija iesniedz aktuārā novērtējuma atjauninātu versiju saskaņā ar XII pielikuma 1. panta 2. punktu. Ja konstatē, ka pastāv vismaz 0,25 punktu atšķirība starp pašreiz piemēroto iemaksu likmi un to likmi, kas nepieciešama, lai uzturētu aktuāro līdzsvaru, Komisija pielāgo likmi saskaņā ar XII pielikumā noteikto kārtību."; (d) panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu: "5. Lai īstenotu šā panta 3. un 4. punktu, pēc apspriešanās ar Civildienesta noteikumu komiteju Komisija rīkojas, pieņemot deleģētus aktus saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110.a un 110.b pantu.". 40. Svītro VIII sadaļu "Īpaši noteikumi, kas piemērojami Savienības zinātnisko un tehnisko dienestu ierēdņiem". 41. Noteikumu 110. pantu aizstāj ar šādu pantu: "110. pants 1. Katras iestādes iecēlējinstitūcija pēc apspriešanās ar Personāla komiteju un Civildienesta noteikumu komiteju pieņem vispārīgos noteikumus, ar kuriem īsteno šos Civildienesta noteikumus. 2. Komisijas pieņemtos īstenošanas noteikumus, lai ieviestu šos Civildienesta noteikumus, tostarp 1. punktā minētos vispārīgos īstenošanas noteikumus, pēc analoģijas piemēro aģentūrām. Šajā nolūkā Komisija par jebkuru šādu īstenošanas noteikumu pieņemšanu nekavējoties informē aģentūras. Šādi īstenošanas noteikumi aģentūrās stājas spēkā deviņus mēnešus pēc to stāšanās spēkā Komisijā vai deviņus mēnešus pēc datuma, kurā Komisija informēja aģentūras par attiecīgā īstenošanas noteikuma pieņemšanu, ņemot vērā vēlāko datumu. Neskatoties uz iepriekšminēto, aģentūra var arī izlemt, ka šādi īstenošanas noteikumi stāsies spēkā ātrāk. Izdarot atkāpi, līdz iepriekš minētā deviņu mēnešu termiņa beigām un pēc apspriešanās ar tās Personāla komiteju aģentūra var iesniegt Komisijas piekrišanas saņemšanai īstenošanas noteikumus, kas atšķiras no Komisijas pieņemtajiem. Saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem aģentūra var lūgt Komisijas piekrišanu dažu šo īstenošanas noteikumu nepiemērošanai. Pēdējā gadījumā Komisija tā vietā, lai pieņemtu vai noraidītu lūgumu, var pieprasīt, lai aģentūra Komisijas piekrišanas saņemšanai iesniedz īstenošanas noteikumus, kas atšķiras no Komisijas pieņemtajiem. Iepriekšējās daļās minēto deviņu mēnešu termiņu aptur no datuma, kurā aģentūra ir lūgusi Komisijas piekrišanu, līdz datumam, kurā Komisija ir paudusi savu nostāju. Aģentūra pēc apspriešanās ar savu Personāla komiteju var arī iesniegt Komisijas piekrišanas saņemšanai īstenošanas noteikumus, kas attiecas uz citām tēmām, nevis Komisijas pieņemtajiem īstenošanas noteikumiem. Lai pieņemtu īstenošanas noteikumus, aģentūras pārstāv valde vai līdzvērtīga struktūra, kas minēta Eiropas Savienības aktā, ar ko šīs aģentūras ir izveidotas. 3. Lai pieņemtu noteikumus, iestādēm savstarpēji vienojoties, aģentūras neuzskata par iestādēm. Tomēr Komisija apspriežas ar aģentūrām pirms šo noteikumu pieņemšanas. 4. Noteikumus, ar kuriem tiek ieviesti šie Civildienesta noteikumi, tostarp 1. punktā minētos vispārīgos īstenošanas noteikumus, kā arī noteikumus, kas pieņemti pēc iestāžu iecēlējinstitūciju savstarpējas vienošanās, dara zināmus darbiniekiem. 5. Iestāžu un aģentūru administrācijas savā starpā regulāri konsultējas par šo Civildienesta noteikumu piemērošanu. Aģentūras kopīgi tiek pārstāvētas šajās apspriedēs saskaņā ar noteikumiem, ko tās nosaka, savstarpēji vienojoties. 6. Eiropas Savienības Tiesa pārvalda reģistru ar noteikumiem, kurus Civildienesta noteikumu ieviešanai pieņēmusi katras iestādes iecēlējinstitūcija, un tiem noteikumiem, kurus pieņēmušas aģentūras, ciktāl tie atkāpjas no Komisijas pieņemtajiem noteikumiem saskaņā ar 2. punktā paredzēto procedūru. Iestādēm un aģentūrām ir tieša piekļuve šim reģistram un visas tiesības grozīt savus noteikumus. Ik pēc trīs gadiem Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par katras iestādes pieņemtajiem noteikumiem, ar kuriem ievieš šos Civildienesta noteikumus.". 42. Aiz 110. panta iekļauj šādus pantus: "110.a pants Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 110.b pantu attiecībā uz dažiem darba nosacījumu aspektiem un dažiem noteikumu par atalgojumu un izdevumiem īstenošanas aspektiem. 110.b pants 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Pilnvaras pieņemt Civildienesta noteikumu 56.a, 56.b, 56.c, 83.a pantā, Civildienesta noteikumu VII pielikuma 13. pantā, X pielikuma 13. pantā, XII pielikuma 12. pantā un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 28.a pantā un 96. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku, sākot ar 2013. gada 1. janvāri. Pilnvaras pieņemt XI pielikuma 9. un 10. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz 10 gadiem, sākot ar 2013. gada 1. janvāri. 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt Civildienesta noteikumu 56.a, 56.b, 56.c, 83.a pantā, Civildienesta noteikumu VII pielikuma 13. pantā, X pielikuma 13. pantā, XI pielikuma 9. un 10. pantā, XII pielikuma 12. pantā un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 28.a pantā un 96. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 56.a, 56.b, 56.c, 83.a pantu, Civildienesta noteikumu VII pielikuma 13. pantu, X pielikuma 13. pantu, XI pielikuma 9. un 10. pantu, XII pielikuma 12. pantu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 28.a pantu un 96. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem.". 43. Noteikumu I pielikumu groza šādi: (a) pielikuma A punktu aizstāj ar šādu punktu: "A. Amatu veidi katrā funkciju grupā, kā noteikts 5. panta 4. punktā 1. Funkciju grupa AD Ģenerāldirektors || AD 16 Ģenerāldirektors Direktors || AD 15 Direktors Pārvaldnieks, kas strādā, piemēram, par daļas vadītāju/ padomdevēju, valodnieku, ekonomikas ekspertu, juridisko ekspertu, medicīnas ekspertu, veterināro ekspertu, zinātnisko ekspertu, pētniecības ekspertu, finanšu ekspertu, revīzijas ekspertu || AD 14 Pārvaldnieks, kas strādā, piemēram, par daļas vadītāju/ padomdevēju/ valodnieku, ekonomikas ekspertu, juridisko ekspertu, medicīnas ekspertu, veterināro ekspertu, zinātnisko ekspertu, pētniecības ekspertu, finanšu ekspertu, revīzijas ekspertu || AD 13 Pārvaldnieks, kas strādā, piemēram, par daļas vadītāju/ galveno tulkotāju, galveno tulku, galveno ekonomistu, galveno juristu, galveno medicīnas darbinieku, galveno veterināro inspektoru, galveno zinātnieku, galveno pētnieku, galveno finanšu darbinieku, galveno revīzijas darbinieku || AD 12 Pārvaldnieks, kas strādā, piemēram, par daļas vadītāju/ galveno tulkotāju, galveno tulku, galveno ekonomistu, galveno juristu, galveno medicīnas darbinieku, galveno veterināro inspektoru, galveno zinātnieku, galveno pētnieku, galveno finanšu darbinieku, galveno revīzijas darbinieku || AD 11 Pārvaldnieks, kas strādā, piemēram, par daļas vadītāju/ vecāko tulkotāju, vecāko tulku, vecāko ekonomistu, vecāko juristu, vecāko medicīnas darbinieku, vecāko veterināro inspektoru, vecāko zinātnieku, vecāko pētnieku, vecāko finanšu darbinieku, vecāko revīzijas darbinieku || AD 10 Pārvaldnieks, kas strādā, piemēram, par daļas vadītāju/ vecāko tulkotāju, vecāko tulku, vecāko ekonomistu, vecāko juristu, vecāko medicīnas darbinieku, vecāko veterināro inspektoru, vecāko zinātnieku, vecāko pētnieku, vecāko finanšu darbinieku, vecāko revīzijas darbinieku || AD 9 Pārvaldnieks, kas strādā, piemēram, par tulkotāju, tulku, ekonomistu, juristu, medicīnas darbinieku, veterināro inspektoru, zinātnieku, pētnieku, finanšu darbinieku, revidentu || AD 8 Pārvaldnieks, kas strādā, piemēram, par tulkotāju, tulku, ekonomistu, juristu, medicīnas darbinieku, veterināro inspektoru, zinātnieku, pētnieku, finanšu darbinieku, revidentu || AD 7 Pārvaldnieks, kas strādā, piemēram, par jaunāko tulkotāju, jaunāko tulku, jaunāko ekonomistu, jaunāko juristu, jaunāko medicīnas darbinieku, jaunāko veterināro inspektoru, jaunāko zinātnieku, jaunāko pētnieku, jaunāko finanšu darbinieku, jaunāko revidentu || AD 6 Pārvaldnieks, kas strādā, piemēram, par jaunāko tulkotāju, jaunāko tulku, jaunāko ekonomistu, jaunāko juristu, jaunāko medicīnas darbinieku, jaunāko veterināro inspektoru, jaunāko zinātnieku, jaunāko pētnieku, jaunāko finanšu darbinieku, jaunāko revidentu || AD 5 2. Funkciju grupa AST Vecākais asistents[2] kas veic administratīvas, tehniskas vai mācību darbības, kurām nepieciešama augsta autonomijas pakāpe, un kuram ir būtiski pienākumi personāla pārvaldības, budžeta īstenošanas vai politiskās koordinācijas jomā || AST 10 – AST 11 Asistents[3] veic administratīva, tehniska rakstura darbības vai mācības, kuru veikšanai ir nepieciešams noteikts patstāvības līmenis, jo īpaši attiecībā uz normatīvā regulējuma un noteikumu vai vispārīgu norādījumu īstenošanu, vai strādā par iestādes locekļa personīgo palīgu, par iestādes locekļa privātā biroja vadītāja personīgo palīgu vai par ģenerāldirektora (tā vietnieka) vai līdzvērtīga augstākā līmeņa vadītāja personīgo palīgu || AST 1 – AST 9 3. Funkciju grupa AST/SC Sekretārs/administratīvais darbinieks veic administratīvus un sekretāra uzdevumus, biroja vadību un citus līdzvērtīgus uzdevumus, kuru veikšanai nepieciešams noteikts patstāvības līmenis[4] || SC 1 – SC 6 (b) pielikuma B punktu groza šādi: i) aiz nosaukuma iekļauj šādu tekstu: "1. Reizināšanas likmes vidējās karjeras atbilstības noteikšanai AST un AD funkciju grupās:", ii) 1. punktā skaitli "20 %", kas tabulā norādīts attiecībā uz AST funkciju grupas 9. pakāpi, aizstāj ar skaitli "8 %", iii) pievieno šādu tekstu: "2. Reizināšanas likmes vidējās karjeras atbilstības noteikšanai AST/SC funkciju grupā: || Pakāpe || Sekretāri/administratīvie darbinieki || SC 6 || - || SC 5 || 12 % || SC 4 || 15 % || SC 3 || 17 % || SC 2 || 20 % || SC 1 || 25 % 44. Noteikumu II pielikumu groza šādi: (a) pielikuma 1. panta pirmās daļas otrajā teikumā vārdu "iestāde" aizstāj ar vārdiem "katras iestādes iecēlējinstitūcija"; (b) pielikuma 1. panta otrās daļas otrajā teikumā vārdu "iestāde" aizstāj ar vārdiem "katras iestādes iecēlējinstitūcija"; (c) pielikuma 1. panta ceturtajā daļā vārdus "abas funkciju grupas" aizstāj ar vārdiem "trīs funkciju grupas"; (d) pielikuma 2. panta otrās daļas pirmajā ievilkumā svītro vārdus "trešajā daļā". 45. Noteikumu IV pielikuma vienīgo pantu groza šādi: (a) panta 1. punkta otrajā daļā un 4. punkta ceturtajā daļā skaitli "63" aizstāj ar skaitli "65"; (b) svītro 1. punkta trešo daļu. 46. Noteikumu IVa pielikuma 4. panta pirmajā daļā vārdus "ierēdņi, kuri ir pārsnieguši 55 gadu vecumu un kuriem, gatavojoties aiziešanai pensijai, ir atļauts strādāt nepilnu darba laiku" aizstāj ar "ierēdņi, kuriem saskaņā ar Civildienesta noteikumu 55.a panta 2. punkta e) apakšpunktu ir atļauts strādāt nepilnu darba laiku". 47. Noteikumu V pielikuma 7. pantu aizstāj ar šādu pantu: "7. pants To ierēdņu, kuri ir tiesīgi saņemt ekspatriācijas vai ārvalstnieka pabalstu, ikgadējam atvaļinājumam pieskaita ceļā pavadīto laiku, kura pamatā ir ģeogrāfiskais attālums starp dienesta vietu un izcelsmes vietu un kuru aprēķina šādi: – no 250 līdz 600 km: viena diena ceļošanai mājup, – no 601 līdz 1 200 km: divas dienas ceļošanai mājup, – vairāk nekā 1200 km: trīs dienas ceļošanai mājup. Iepriekšējie noteikumi attiecas uz ierēdņiem, kuru dienesta vieta atrodas dalībvalstu teritorijās. Ja dienesta vieta ir ārpus šīm teritorijām, ceļā pavadīto laiku nosaka ar īpašu lēmumu, ņemot vērā konkrētās vajadzības. Ja īpašais atvaļinājums tiek piešķirts saskaņā ar iepriekš minēto 2. iedaļu, ceļā pavadīto laiku nosaka ar īpašu lēmumu, ņemot vērā konkrētās vajadzības.". 48. Noteikumu VI pielikumu groza šādi: (a) pielikuma 1. panta ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu: "Civildienesta noteikumu 56. pantā noteikto ierobežojumu ietvaros par virsstundām, ko nostrādājis SC 1 līdz SC 6 pakāpes ierēdnis vai AST 1 līdz AST 4 pakāpes ierēdnis, viņš ir tiesīgs saņemt šādu kompensācijas atvaļinājumu vai piemaksu:"; (b) pielikuma 3. pantu aizstāj ar šādu pantu: "Neskatoties uz iepriekšminētajiem šā pielikuma noteikumiem, piemaksu par virsstundām, ko nostrādājuši dažu grupu ierēdņi SC 1 līdz SC 6 pakāpē un AST 1 līdz AST 4 pakāpē, īpašos apstākļos var izmaksāt kā fiksētu pabalstu, kura summu un noteikumus pēc apspriešanās ar Apvienoto komiteju nosaka iecēlējinstitūcija.". 49. Noteikumu VII pielikumu groza šādi: (a) pielikuma 1. panta 3. punktā vārdus "3. pakāpes" aizstāj ar vārdiem "AST 3 pakāpes"; (b) pielikuma 7. pantu aizstāj ar šādu pantu: "1. Ierēdnis ir tiesīgs saņemt vienotas likmes maksājumu, kas atbilst ceļa izdevumiem viņam pašam, viņa laulātajam un apgādājamām personām, kas faktiski dzīvo viņa apgādībā: (a) uzsākot dienesta attiecības – no vietas, kur viņš tika iecelts amatā, līdz viņa dienesta vietai; (b) dienesta attiecības pārtraucot Civildienesta noteikumu 47. panta nozīmē – no dienesta vietas līdz izcelsmes vietai atbilstoši turpmāk 3. punktā noteiktajam; (c) par katru pārcelšanu, kas saistīta ar dienesta vietas maiņu. Ierēdņa nāves gadījumā viņu pārdzīvojušais laulātais un apgādājamie ir tiesīgi saņemt vienotās likmes maksājumu ar tādiem pašiem nosacījumiem. Ceļa izdevumus neatlīdzina par bērniem, kas visa kalendārā gada laikā ir jaunāki par diviem gadiem. 2. Vienotās likmes maksājuma pamatā ir atlīdzība par ģeogrāfiskā attāluma kilometru starp 1. punktā minētajām vietām. Attāluma atlīdzība ir: EUR 0 par kilometru, || ja attālums ir no 0 līdz 200 km EUR 0,1895 par kilometru, || ja attālums ir no 201 līdz 1000 km EUR 0,3158 par kilometru, || ja attālums ir no 1001 līdz 2000 km EUR 0,1895 par kilometru, || ja attālums ir no 2001 līdz 3000 km EUR 0,0631 par kilometru, || ja attālums ir no 3001 līdz 4000 km EUR 0,0305 par kilometru, || ja attālums ir no 4001 līdz 10 000 km EUR 0 par kilometru, || ja attālums pārsniedz 10 000 km Iepriekš norādītajai attāluma atlīdzībai pievieno vienotas likmes piemaksu šādā apmērā: – EUR 94,74, ja ģeogrāfiskais attālums starp 1. punktā minētajām vietām ir robežās no 600 km līdz 1200 km, – EUR 189,46, ja ģeogrāfiskais attālums starp 1. punktā minētajām vietām pārsniedz 1200 km, Iepriekš minētās attāluma atlīdzības un vienotas likmes piemaksas pārskata katru gadu tādā pašā mērā kā atalgojumu. 2.a Atkāpjoties no 2. punkta, ceļa izdevumus saistībā ar pārcelšanu, kas saistīta ar dienesta vietas maiņu no Eiropas Savienības dalībvalstu teritorijas uz dienesta vietu ārpus šīm teritorijām, vai ar pārcelšanu, kas saistīta ar dienesta vietu maiņu ārpus šīm teritorijām, atlīdzina ar vienotas likmes maksājumu, par pamatu ņemot lidojuma izmaksas klasē, kas ir nākamā augstākā pēc ekonomiskās klases. 3. Ierēdņa izcelsmes vietu, viņam stājoties amatā, nosaka, principā ņemot vērā vietu, kur viņš tika pieņemts darbā vai – pēc skaidri izteikta un pamatota lūguma – viņa interešu centru. Šādi noteiktu izcelsmes vietu var mainīt ar īpašu iecēlējinstitūcijas lēmumu gan ierēdņa dienesta laikā, gan ierēdnim dienestu atstājot. Tomēr ierēdņa dienesta laikā šādu lēmumu pieņem tikai izņēmuma gadījumā, ja viņš iesniedzis attiecīgus apstiprinošus pierādījumus. Tomēr šādu izmaiņu rezultātā par ierēdņa interešu centru nevar atzīt vietu, kas atrodas ārpus Savienības dalībvalstu teritorijām, kā arī ārpus tām valstīm un teritorijām, kas uzskaitītas Līguma par Eiropas Savienības darbību II pielikumā, un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstu teritorijām."; (c) pielikuma 8. pantu aizstāj ar šādu pantu: "8. pants 1. Ierēdņi, kas ir tiesīgi saņemt ekspatriācijas vai ārvalstnieka pabalstu, 2. punktā noteiktā ierobežojuma ietvaros katru kalendāro gadu ir tiesīgi saņemt vienotas likmes maksājumu, kas ir atbilst ceļa izdevumiem no dienesta vietas līdz 7. pantā definētajai izcelsmes vietai pašiem, bet gadījumos, kad viņi ir tiesīgi saņemt apgādnieka pabalstu, arī par laulāto un apgādājamiem 2. panta nozīmē. Ja gan vīrs, gan sieva ir Eiropas Savienības ierēdņi, katram no viņiem ir tiesības par sevi un par apgādājamajām personām saņemt vienotas likmes maksājumu par ceļa izdevumiem saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem; katrs apgādājamais ir tiesīgs saņemt tikai vienu maksājumu. Maksājumu par apgādājamajiem bērniem nosaka pēc vīra vai sievas lūguma, pamatojoties uz viena laulātā izcelsmes vietu. Ja ierēdnis attiecīgajā gadā stājas laulībā un līdz ar to iegūst tiesības saņemt apgādnieka pabalstu, ceļa izdevumus, kas izmaksājami laulātajam, aprēķina proporcionāli laikam no laulību noslēgšanas datuma līdz gada beigām. Grozījumi aprēķina pamatos, kas var rasties ģimenes stāvokļa izmaiņu dēļ pēc attiecīgo summu izmaksas datuma, neuzliek par pienākumu attiecīgajam ierēdnim atmaksāt saņemtās summas. Ceļa izdevumus neatlīdzina par bērniem, kas visa kalendārā gada laikā ir jaunāki par diviem gadiem. 2. Vienotas likmes maksājumu aprēķina, par pamatu ņemot atlīdzību par ģeogrāfisko attālumu kilometros no ierēdņa dienesta vietas līdz izcelsmes vietai. Ja 7. pantā definētā izcelsmes vieta atrodas ārpus Savienības dalībvalstu teritorijām, kā arī ārpus tām valstīm un teritorijām, kas uzskaitītas Līguma par Eiropas Savienības darbību II pielikumā, un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstu teritorijām, vienotās likmes maksājumam par pamatu izmanto atlīdzību par ģeogrāfisko attālumu kilometros no ierēdņa dienesta vietas līdz tās dalībvalsts galvaspilsētai, kuras pilsonis viņš ir. Ierēdņi, kuru izcelsmes vieta atrodas ārpus Eiropas Savienības dalībvalstu teritorijām, kā arī ārpus tām valstīm un teritorijām, kas uzskaitītas Līguma par Eiropas Savienības darbību II pielikumā, un ārpus Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstu teritorijām un kuri nav kādas dalībvalsts pilsoņi, nav tiesīgi saņemt vienotas likmes maksājumu. Attāluma atlīdzība ir: EUR 0 par kilometru, || ja attālums ir no 0 līdz 200 km EUR 0,3790 par kilometru, || ja attālums ir no 201 līdz 1000 km EUR 0,6316 par kilometru, || ja attālums ir no 1001 līdz 2000 km EUR 0,3790 par kilometru, || ja attālums ir no 2001 līdz 3000 km EUR 0,1262 par kilometru, || ja attālums ir no 3001 līdz 4000 km EUR 0,0609 par kilometru, || ja attālums ir no 4001 līdz 10 000 km EUR 0 par kilometru, || ja attālums pārsniedz 10 000 km Iepriekš norādītajai attāluma atlīdzībai pievieno vienotas likmes piemaksu šādā apmērā: – EUR 189,48, ja ģeogrāfiskais attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir robežās no 600 km līdz 1200 km, – EUR 378,93, ja ģeogrāfiskais attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu pārsniedz 1200 km. Iepriekš minētās attāluma atlīdzības un vienotas likmes piemaksas pārskata katru gadu tādā pašā mērā kā atalgojumu. 3. Ierēdnis, kurš kalendārā gada gaitā kāda iemesla dēļ, izņemot nāves iestāšanos, pārtrauc dienestu vai kurš daļu no gada atrodas atvaļinājumā personisku iemeslu dēļ, ja viņš šajā gadā ir aktīvi nodarbināts kādas Eiropas Savienības iestādes dienestā mazāk par deviņiem mēnešiem attiecīgajā gadā, ir tiesīgs saņemt tikai daļu no 1. un 2. punktā paredzētā vienotas likmes maksājuma, ko aprēķina proporcionāli aktīvā nodarbinātībā pavadītajam laikam. 4. Iepriekšējie noteikumi attiecas uz ierēdņiem, kuru dienesta vieta atrodas dalībvalstu teritorijās. Ierēdņi, kuru dienesta vieta atrodas ārpus dalībvalstu teritorijas, ir tiesīgi katru kalendāro gadu saņemt atlīdzību par ceļa izdevumiem uz viņu izcelsmes vietu vai atlīdzību par ceļa izdevumiem uz kādu citu vietu, kas nepārsniedz ceļa izdevumus uz viņu izcelsmes vietu, un, ja viņi ir tiesīgi saņemt apgādnieka pabalstu, arī ceļa izdevumu atlīdzību par laulāto un citām apgādājamām personām 2. panta nozīmē. Taču ja laulātais un 2. panta 2. punktā minētās personas nedzīvo kopā ar ierēdni viņa dienesta vietā, viņiem ir tiesības katru kalendāro gadu saņemt atlīdzību par ceļa izdevumiem no izcelsmes vietas uz dienesta vietu vai uz kādu citu vietu, kas nepārsniedz iepriekšminētā brauciena izmaksas. Šos ceļa izdevumus atmaksā kā vienotas likmes maksājumu, par pamatu ņemot lidojuma izmaksas klasē, kas ir nākamā augstākā pēc ekonomiskās klases."; (d) pielikuma 9. pantu aizstāj ar šādu pantu: "9. pants 1. Izmaksu maksimālo robežu ietvaros ierēdņi, kuriem jāmaina uzturēšanās vieta, lai, stājoties amatā, ievērotu Civildienesta noteikumu 20. pantu, vai kuriem, jau esot amatā, vēlāk jāmaina dienesta vieta un kuri par tiem pašiem izdevumiem nav saņēmuši atlīdzību no citiem avotiem, ir tiesīgi saņemt atlīdzību par izdevumiem, kas radušies saistībā ar mēbeļu un personiskās lietošanas priekšmetu pārvešanu, ieskaitot apdrošināšanu pret parasto risku (proti, salaušana, zādzība, ugunsgrēks). Nosakot izmaksu maksimālās robežas, ņem vērā ierēdņa ģimenes situāciju pārcelšanās laikā, kā arī pārcelšanās un saistītās apdrošināšanas vidējās izmaksas. Katras iestādes iecēlējinstitūcija pieņem vispārīgus īstenošanas noteikumus, lai izpildītu šo punktu. 2. Dienesta attiecību pārtraukšanas vai ierēdņa nāves gadījumā izdevumus, kas radušies, pārceļoties no viņa dienesta vietas uz viņa izcelsmes vietu, atlīdzina 1. punktā noteikto ierobežojumu ietvaros. Ja mirušais ierēdnis bija neprecējies, izdevumus atlīdzina viņa tiesību pārņēmējiem. 3. Štata ierēdņa gadījumā pārcelšanās jāveic viena gada laikā pēc viņa pārbaudes laika beigām. Pārtraucot dienesta attiecības, pārcelšanās jāveic trīs gadu laikā, kā paredzēts 6. panta 4. punkta otrajā daļā. Pārcelšanās izdevumus, kas rodas pēc iepriekšminēto termiņu beigām, atlīdzina tikai izņēmuma gadījumos un ar īpašu iecēlējinstitūcijas lēmumu."; (e) pielikuma 13. pantu groza šādi: i) panta 3. punktu ar šādu punktu: "3. Reizi divos gados Komisija pārskata 2. punkta a) apakšpunktā noteiktās likmes. Šo pārskatīšanu veic, ņemot vērā ziņojumu par viesnīcu, restorānu un sabiedriskās ēdināšanas cenām, un tās pamatā ir šo cenu attīstības indeksi. Lai veiktu šādu pārskatīšanu, Komisija rīkojas, pieņemot deleģētus aktus saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110.a un 110.b pantu.", ii) pievieno šādu 4. punktu: "4. Atkāpjoties no 1. punkta, izmitināšanas izmaksas, kas ierēdņiem rodas komandējumos uz viņu iestādes galvenajām darba vietām, kā minēts Līguma 6. protokolā, var atlīdzināt, balstoties uz vienotas likmes summu, kas nepārsniedz attiecīgajām dalībvalstīm noteikto maksimālo summu."; (f) pielikuma 13.a pantā vārdus "dažādas iestādes" aizstāj ar "dažādo iestāžu iecēlējinstitūcijas"; (g) pielikuma 17. pantu groza šādi: i) panta 1. punktā vārdus "tajā vietā" aizstāj ar vārdiem "bankā Eiropas Savienībā", ii) panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu: "Saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti noteikumos, ko, savstarpēji vienojoties, pēc apspriešanās ar Civildienesta noteikumu komiteju noteikusi katras iestādes iecēlējinstitūcija, ierēdņi var pieteikties uz īpašu viņu atalgojuma daļas parasto pārskaitījumu.", iii) panta 3. punkta pirmajā teikumā aiz vārda "veic" iekļauj vārdus "attiecīgās dalībvalsts valūtā", iv) panta 4. punkta pirmajā teikumā aiz vārdiem "uz citu dalībvalsti" iekļauj vārdus "vietējā valūtā". 50. Noteikumu VIII pielikumu groza šādi: (a) pielikuma 5. pantā skaitli "63" aizstāj ar skaitli "65"; (b) pielikuma 6. pantā vārdus "1. pakāpes pirmā līmeņa" aizstāj ar vārdiem "AST 1 pakāpes pirmā līmeņa"; (c) pielikuma 9. pantu groza šādi: i) skaitli "63" aizstāj ar skaitli "65", ii) panta 1. punkta b) apakšpunktā skaitli "55" aizstāj ar skaitli "58", iii) panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: "Iecēlējinstitūcija var izlemt dienesta interesēs, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un pārredzamām procedūrām, kas ieviestas atbilstoši vispārīgiem izpildes noteikumiem, nepiemērot iepriekš minēto samazinājumu attiecīgajiem ierēdņiem. To ierēdņu un pagaidu darbinieku kopskaits, kas pensionējas bez jebkāda pensijas samazinājuma, nedrīkst pārsniegt 5 % no visu iestāžu ierēdņiem, kuri pensionējās pagājušajā gadā. Gada procentu rādītājs var svārstīties no 4 % līdz 6 %, ar nosacījumu, ka divu gadu laikā kopā netiek pārsniegti 5 % un tiek ievērots budžeta neitralitātes princips."; (d) pielikuma 11. panta 2. punkta otrajā daļā vārdu "iestāde" aizstāj ar vārdiem "katras iestādes iecēlējinstitūcija"; (e) pielikuma 12. panta 1. un 2. punktā skaitli "63" aizstāj ar skaitli "65"; (f) pielikuma 15. pantā un 18.a pantā skaitli "63" aizstāj ar skaitli "65"; (g) pielikuma 27. panta otrajā daļā vārdu "koriģējot" aizstāj ar vārdu "pārskatot"; (h) pielikuma 45. pantu groza šādi: i) panta trešajā daļā vārdus "dzīvesvietas dalībvalsts" aizstāj ar vārdiem "Eiropas Savienības", ii) panta ceturtās daļas pirmajā teikumā aiz vārda "iemaksa" iekļauj vārdus "Eiropas Savienības bankā vai", iii) panta ceturtās daļas otrajā teikumā svītro vārdus "eiro tās valsts bankā, kurā atrodas iestādes mītne, vai". 51. Noteikumu IX pielikumu groza šādi: (a) pielikuma 2. panta 3. punktā vārdu "Iestādes" aizstāj ar vārdiem "Katras iestādes iecēlējinstitūcija"; (b) pielikuma 5. panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu: "Disciplinārlietu kolēģiju (turpmāk – "kolēģija") izveido katrā iestādē, ja vien divas vai vairākas aģentūras nav nolēmušas saskaņā ar Civildienesta noteikumu 9. panta 1.a punktu izveidot kopīgu kolēģiju."; (c) pielikuma 30. pantu aizstāj ar šādu pantu: "Neskarot 2. panta 3. punktu, katras iestādes iecēlējinstitūcija pēc saviem ieskatiem, apspriežoties ar Personāla komiteju, pieņem šā pielikuma izpildes kārtību.". 52. Noteikumu X pielikumu groza šādi: (a) pielikuma 11. panta pirmajā teikumā vārdu "Beļģijā" aizstāj ar vārdiem "Eiropas Savienībā"; (b) pielikuma 13. pantu aizstāj ar šādu pantu: "13. pants Lai neatkarīgi no dienesta vietas, ciktāl tas iespējams, ierēdņiem nodrošinātu līdzvērtīgu pirktspēju, Komisija reizi gadā nosaka 12. pantā minēto korekcijas koeficientu. Komisija rīkojas, pieņemot deleģētus aktus saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110.a un 110.b pantu. Ja konkrētā valstī tomēr atklājas, ka kopš iepriekšējās korekcijas dzīves dārdzības izmaiņas, to nosakot ar korekcijas koeficienta un atbilstošā valūtas maiņas kursa palīdzību, pārsniedz 5 %, Komisija pieņem lēmumu par starpposma pasākumiem korekcijas koeficienta korekcijai saskaņā ar pirmajā punktā noteikto procedūru.". 53. Noteikumu XI pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu: "XI pielikums Civildienesta noteikumu 64. un 65. panta izpildes noteikumi 1. NODAĻA IKGADĒJA ATALGOJUMA PĀRSKATĪŠANA, KO PAREDZ CIVILDIENESTA NOTEIKUMU 65. PANTA 1. PUNKTS 1. iedaļa Ikgadējās pārskatīšanas noteicošie faktori 1. pants 1. Eiropas Savienības Statistikas biroja (turpmāk "Statistikas birojs") ziņojums Civildienesta noteikumu 65. panta 1. punktā paredzētās pārskatīšanas nolūkā Statistikas birojs katru gadu pirms oktobra beigām sagatavo ziņojumu par centrālajā pārvaldē strādājošo valsts civildienesta ierēdņu algu nominālajām izmaiņām un dzīves dārdzības izmaiņām dalībvalstīs. 2. Eiropas patēriņa cenu indekss (a) Statistikas birojs izmanto Eiropas patēriņa cenu indeksu, lai izmērītu dzīves dārdzības izmaiņas Eiropas Savienībā. (b) Nosakot šo indeksu, tiek ņemtas vērā izmaiņas starp iepriekšējā gada jūnija mēnesi un tekošā gada jūnija mēnesi. 3. Dzīves dārdzības izmaiņas dalībvalstīs. (a) Statistikas birojs aprēķina ekonomisko paritāti, lai noteiktu ierēdņu algu un pensiju pirktspējas ekvivalenci. Ekonomiskā paritāte attiecas uz katra gada jūnija mēnesi. (b) 2013. gada 1. janvārī ekonomiskā paritāte katrai valstij vai dienesta vietai tiek noteikta kā pirktspējas paritāte saskaņā ar Statistikas biroja noteikto attiecībā uz algām un pensijām pēc stāvokļa uz 2012. gada 1. jūliju. Katru gadu ekonomiskā paritāte tiek pārskatīta atbilstoši attiecībai starp inflāciju attiecīgajā valstī un Eiropas patēriņa cenu indeksu. (c) Taču Beļģijai un Luksemburgai tiek aprēķināta viena kopīga ekonomiskā paritāte. Šā iemesla dēļ inflācija šajās valstīs tiek novērtēta atbilstoši šajās valstīs strādājošo darba apmaksai. 2013. gada 1. janvārī Beļģijai un Luksemburgai pirkstpējas paritāte ir viens. (d) Ekonomiskā paritāte tiek aprēķināta tā, lai katru pamata sastāvdaļu var pārskatīt divas reizes gadā. (e) Līdz 2017. gada 1. jūlijam Komisija uz Statistikas biroja apkopototās informācijas pamata Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par Eiropas Savienības ierēdņu dzīves dārdzību dienesta vietās, kas nav minētas c) apakšpunktā. 4. Centrālajā pārvaldē strādājošo valsts civildienesta ierēdņu darba apmaksas izmaiņas (a) Statistikas birojs, pamatojoties uz attiecīgo valsts statistikas iestāžu līdz augusta beigām sniegto informāciju, aprēķina algu rādītājus katrai dalībvalstij, atspoguļojot izmaiņas centrālajā pārvaldē strādājošo civildienesta ierēdņu nominālajā atalgojumā starp iepriekšējā gada jūlija mēnesi un tekošā gada jūlija mēnesi. Abos atalgojumu rādītājos būtu jāatspoguļo viena divpadsmitā daļa no visu gadā izmaksāto maksājumu summas. Ir divu veidu algu rādītāji: i) viens rādītājs katrai Statistikas biroja definētajai funkciju grupai, ii) vidējais rādītājs, kas svērts, lai atspoguļotu valsts civildienesta ierēdņu skaitu, atbilstoši katrai funkciju grupai. Lai noteiktu kopīgo algu rādītāju Eiropas Savienībā, katras atsevišķas valsts rezultātus izvērtē proporcionāli tās valsts IKP, kas noteikts, izmantojot pirktspējas paritāti, kā tā norādīta pēdējos statistikas datos, kuri publicēti saskaņā ar nacionālo kontu definīcijām spēkā esošajā Eiropas kontu sistēmā. Katru no šiem rādītājiem nosaka nominālos bruto skaitļos. Statistikas birojs definē bruto atalgojumu katrai attiecīgajai dalībvalstij, iepriekš konsultējoties ar šīs valsts statistikas biroju. (b) Pēc Statistikas biroja pieprasījuma valstu statistikas iestādes tam iesniedz papildu informāciju, kuru tas uzskata par nepieciešamu, lai noteiktu algu rādītāju, kas precīzi ļautu novērtēt valsts civildienesta ierēdņu atalgojuma izmaiņas. Ja pēc turpmākas konsultēšanās ar valsts statistikas iestādēm Statistikas birojs iegūtajā informācijā atklāj statistiskas anomālijas vai uzskata par neiespējamu noteikt rādītājus, kas ar statistisku precizitāti novērtētu izmaiņas konkrētas dalībvalsts civildienesta ierēdņu nominālajos ienākumos, tas iesniedz ziņojumu Komisijai un nodrošina tai visus materiālus, kas nepieciešami novērtējuma veikšanai. (c) Papildus algu rādītājiem Statistikas birojs nosaka un aprēķina noteiktus kontroles rādītājus. Statistikas biroja ziņojumam par algu rādītājiem pievieno piezīmes par atšķirībām starp šiem rādītājiem un minētajiem kontroles rādītājiem. 2. pants Reizi trijos gados Komisija sagatavo visaptverošu ziņojumu par iestāžu izvirzītajām prasībām iecelšanai amatā un nosūta to Eiropas Parlamentam un Padomei. UUz šā paziņojuma pamata Komisija, ja nepieciešams, pēc Civildienesta noteikumos paredzētās apspriešanās ar citām iestādēm iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumus, kas balstīti uz attiecīgajiem faktoriem. 2. iedaļa Ikgadējās atalgojuma un pensiju pārskatīšanas kārtība 3. pants 1. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 65. pantu, pamatojoties uz kritērijiem, kas ir noteikti šā pielikuma 1. iedaļā, atalgojums un pensija tiek pārskatīti līdz katra gada beigām, stājoties spēkā 1. jūlijā. 2. Pārskatīšanas lielums atbilst algu rādītāju kopīgajai vērtībai. Pārskatīšanas izmaiņas izsaka bruto vērtībās kā vienotu procentu rādītāju. 3. Šādi noteikto pārskatīšanas izmaiņas lielumu iestrādā pamatalgu tabulās, kas minētas Civildienesta noteikumu 66. pantā, Civildienesta noteikumu XIII pielikumā un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 20. un 93. pantā. 4. Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 piemērošanas nolūkos šīs regulas 4. pantā noteiktās summas reizina ar lielumu, kas sastāv no: (a) lieluma, kas radies iepriekšējās pārskatīšanas rezultātā, un (b) 2. punktā minētā atalgojuma pārskatīšanas lieluma. 5. Korekcijas koeficientus nosaka, pamatojoties uz attiecību starp šā pielikuma 1. pantā minēto ekonomisko paritāti un Civildienesta noteikumu 63. pantā noteiktajiem valūtu maiņas kursiem attiecīgajām valstīm. Tos piemēro: (a) katrā dalībvalstī un citās noteiktās dienesta vietās strādājošo Eiropas Savienības ierēdņu algām, (b) atkāpjoties no Civildienesta noteikumu 82. panta 1. punkta, Eiropas Savienības pensijām, ko katrā dalībvalstī izmaksā par daļu, kas atbilst pirms 2004. gada 1. maija iegūtajām tiesībām. Eiropas Savienības pensijām, ko izmaksā par daļu, kas atbilst sākot ar 2004. gada 1. maiju iegūtajām tiesībām, piemēro ekonomisko paritāti, kas minēta šā pielikuma 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā. Dienesta vietās ar augstu inflācijas līmeni piemērojami šā pielikuma 8. panta noteikumi par atpakaļejošu korekcijas koeficientu piemērošanu. 6. Iestādes veic atbilstošu ierēdņu, bijušo ierēdņu un citu attiecīgo personu atalgojuma un pensiju pozitīvu vai negatīvu pārskatīšanu ar atpakaļejošu spēku par laika posmu starp piemērošanas dienu un nākamās pārskatīšanas spēkā stāšanās dienu. Ja šāda atpakaļejoša pārskatīšana rada nepieciešamību atgūt pārmaksātās summas, šādu atgūšanu var sadalīt vairākos mēnešos, kas nepārsniedz divpadsmit mēnešus no nākamās ikgadējās pārskatīšanas spēkā stāšanās dienas. 2. NODAĻA STARPPOSMA ATALGOJUMA UN PENSIJU PĀRSKATĪŠANA (CIVILDIENESTA NOTEIKUMU 65. PANTA 2. PUNKTS) 4. pants 1. Starpposma atalgojuma un pensiju pārskatīšana, kas stājas spēkā 1. janvārī, saskaņā ar Civildienesta noteikumu 65. panta 2. punktu dzīves dārdzības būtisku izmaiņu gadījumā notiek starp jūniju un decembri (ņemot vērā jūtīguma robežu, kas noteikta šā pielikuma 6. pantā). 2. Šo starpposma pārskatīšanu ņem vērā, veicot ikgadējo algas pārskatīšanu. 5. pants Dzīves dārdzības izmaiņas nosaka, izmantojot Saskaņoto patēriņa cenu indeksu periodam no iepriekšējā kalendārā gada jūnija līdz decembrim. Taču Beļģijai un Luksemburgai dzīves dārdzības izmaiņas tiek noteiktas atbilstoši inflācijai šajās valstīs, kas tiek novērtēta saskaņā ar 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto. 6. pants Jutīguma robeža sešu mēnešu periodam, kas minēts šā pielikuma 5. pantā, ir procentu rādītājs, kas atbilst 5 % 12 mēnešu periodam. Ja dalībvalstī jūtīguma robeža tiek sasniegta vai pārsniegta, atalgojums un pensijas visām dienesta vietām šādā valstī tiek pārskatīti. 7. pants Piemērojot šā pielikuma 6. pantu, korekcijas koeficienti tiek pārskatīti, ņemot vērā dzīves dārdzības izmaiņas, atbilstoši 5. pantā minētajam. 3. NODAĻA DATUMS, NO KURA PIEMĒROJAMS KOREKCIJAS KOEFICIENTS (DIENESTA VIETAS AR LIELU DZĪVES DĀRDZĪBAS PIEAUGUMU) 8. pants 1. Vietās ar lielu dzīves dārdzības pieaugumu korekcijas koeficienti starpposma pārskatīšanas gadījumā ir piemērojami pirms 1. janvāra un ikgadējās pārskatīšanas gadījumā pirms 1. jūlija. Tas ir nepieciešams, lai pirktspējas samazinājumu pielīdzinātu pirktspējai dienesta vietā, kurā dzīves dārdzības izmaiņas ir sasniegušas jutīguma robežu. 2. Ikgadējās pārskatīšanas piemērošanas datumi ir šādi: (a) 16. maijs dienesta vietām, kur inflācija ir lielāka par 5 %, un (b) 1. maijs dienesta vietām, kur inflācija ir lielāka par 10 %. 3. Starpposma pārskatīšanas piemērošanas datumi ir šādi: (a) 16. novembris dienesta vietām, kur inflācija ir lielāka par 5 %, un (b) 1. novembris dienesta vietām, kur inflācija ir lielāka par 10 %. 4. NODAĻA KOREKCIJAS KOEFICIENTU NOTEIKŠANA UN ATSAUKŠANA (CIVILDIENESTA NOTEIKUMU 64. PANTS) 9. pants 1. Attiecīgās dalībvalsts atbilstošās iestādes, Eiropas Savienības iestādes pārvalde vai Eiropas Savienības ierēdņu pārstāvji attiecīgajā dienesta vietā var pieprasīt korekcijas koeficienta noteikšanu minētajai vietai. Šai prasībai būtu jābūt pamatotai ar objektīviem iemesliem, kas liecina par ievērojamām atšķirībām dažu gadu laikā starp dzīves dārdzību šajā dienesta vietā un attiecīgās dalībvalsts galvaspilsētā (izņemot Nīderlandi, kur Amsterdamas vietā izmanto Hāgu). Ja Statistikas birojs apstiprina, ka atšķirība ir uzskatāma par ievērojamu (vairāk par 5 %) un ilglaicīgu, Komisija attiecīgajai vietai piemēro korekcijas koeficientu, pieņemot deleģētus aktus saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110.a un 110.b punktu. 2. Analoģiski Komisija pieņem lēmumu atsaukt korekcijas koeficienta piemērošanu konkrētai vietai. Šādā gadījumā priekšlikums tiek balstīts uz vienu no šādiem priekšnoteikumiem: (a) uz attiecīgo dalībvalstu atbilstošo iestāžu, kādas Eiropas Savienības iestādes pārvaldes vai Eiropas Savienības ierēdņu pārstāvju pieprasījumu attiecīgajā dienesta vietā, kas liecina, ka dzīves dārdzība šajā vietā vairs ievērojami neatšķiras (mazāk nekā 2 %) no dzīves dārdzības attiecīgās dalībvalsts galvaspilsētā. Šai konverģencei būtu jābūt ilgstošai un tā būtu jāapstiprina Statistikas birojam; (b) faktu, ka šajā vietā vairs netiek nodarbināti Eiropas Savienības ierēdņi un pagaidu darbinieki. 3. Statistikas birojs nosaka pirktspējas paritāti starp dienesta vietu un atbilstošās dalībvalsts galvaspilsētu. Dienesta vietas ekonomiskā paritāte ir pirktspējas paritātes un galvaspilsētai piemērojamā korekcijas koeficienta reizinājums. 5. NODAĻA IZŅĒMUMA KLAUZULA 10. pants Gadījumā, ja tekošajā gadā Eiropas Savienības iekšzemes kopprodukts samazinās, ņemot vērā Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta prognozes, un ikgadējā pārskata vērtība pārsniedz iepriekš prognozētās Eiropas Savienības iekšzemes kopprodukta izmaiņas par diviem procentpunktiem, tad pārskata vērtība, ja tā ir pozitīva, tiek sadalīta divās vienādās daļās. Šajā nolūkā Komisija pieņem deleģētos aktus atbilstoši Civildienesta noteikumu 110.a un 110.b punktam, saskaņā ar kuriem pārskata vērtības pirmā daļa stājas spēkā no tekošā gada 1. jūlija un otrā daļa stājas spēkā no nākamā gada 1. jūlija. 6. NODAĻA STATISTIKAS BIROJA UZDEVUMI UN ATTIECĪBAS AR DALĪBVALSTU STATISTIKAS IESTĀDĒM 11. pants Statistikas biroja uzdevums ir uzraudzīt pamata datu kvalitāti un statistikas metodes, ko izmanto, lai noteiktu faktorus, kuri tiek ņemti vērā, veicot atalgojuma pārskatīšanu. Jo īpaši tas veic jebkurus novērtējumus vai pētījumus, kas nepieciešami šādai uzraudzībai. Valstu statistikas iestādes savus uzdevumus veic, ievērojot objektivitātes principu, un Statistikas birojam sniedz visu nepieciešamo informāciju un paskaidrojumus. 12. pants Katru gadu marta mēnesī Statistikas birojs sasauc darba grupu, kas sastāv no dalībvalstu statistikas iestāžu ekspertiem, ko dēvē par "Civildienesta noteikumu 65. panta darba grupu". Sanāksmē izskata statistikas metodoloģiju un tās īstenošanu saistībā ar specifiskajiem un kontroles rādītājiem. Sanāksmē sniedz arī informāciju, kas nepieciešama, lai noteiktu nominālo algu izmaiņu prognozi atalgojuma pārskatīšanas vajadzībām, kā arī informāciju par centrālās pārvaldes departamentu darba laikiem. 13. pants Pēc Statistikas biroja pieprasījuma dalībvalstis informē Statistikas biroju par jebkuriem faktoriem, kam ir tieša vai netieša ietekme uz centrālās pārvaldes valsts civildienesta ierēdņu atalgojuma noteikšanu un izmaiņām. 7. NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI UN ATKĀRTOTAS IZSKATĪŠANAS KLAUZULA 14. pants 1. Šā pielikuma noteikumi ir piemērojami no 2013. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 31. decembrim. 2. Tos pārskata piektā gada beigās, jo īpaši ņemot vērā budžeta apsvērumus. Šajā nolūkā Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei un vajadzības gadījumā priekšlikumu grozīt šo pielikumu, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 336. pantu.” 54. XII pielikumu groza šādi: (a) pielikuma 2. pantu groza šādi: i) panta 1. punktā vārdu „korekcija” aizstāj ar vārdu „pārskatīšana”; ii) panta 2. punktu svītro, un 3. punktu pārnumurē par 2. punktu; (b) pielikuma 4. panta 6. punktā skaitli un vārdu “12 gadu” aizstāj ar skaitli un vārdu “30 gadu”; (c) pielikuma 10. panta 2. punktā un 11. panta 2. punktā skaitli un vārdu “12 gadiem” aizstāj ar skaitli un vārdu “30 gadiem”; (d) pielikuma 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Ikgadējās izmaiņas ierēdņu algu skalā, kuras jāņem vērā aktuārajos aprēķinos, par laika posmu līdz 2012. gadam tiek pamatotas ar specifiskajiem rādītājiem, kas minēti XI pielikuma 1. panta 4. punktā, kas ir spēkā 2012. gadā, un par laika posmu, sākot ar 2013. gadu, tiek pamatotas ar specifiskajiem rādītājiem, kas atbilst katra gada attiecībai starp kopīgo algu rādītāju, kas minēts XI pielikuma 1. panta 4. punktā, un Eiropas patēriņa cenu indeksu.”; (e) aiz 11. panta iekļauj šādu pantu: “11.a pants Līdz 2020. gadam šā pielikuma 4. panta 6. punkta, 10. panta 2. punkta un 11. panta 2. punkta piemērošanas nolūkos, mainīgo vidējo lielumu aprēķina, pamatojoties uz šādu laika tabulu: 2013. gadā - 14 gadi || 2017. gadā - 22 gadi 2014. gadā - 16 gadi || 2018. gadā - 24 gadi 2015. gadā - 18 gadi || 2019. gadā - 26 gadi 2016. gadā - 20 gadi || 2020. gadā - 28 gadi."; (f) pielikuma 12. pantu papildina ar šādu teikumu: “Šajā nolūkā Komisija pieņem deleģētos aktus atbilstoši Civildienesta noteikumu 110.a un 110.b punktam.”; (g) pielikuma 14. pantu aizstāj ar sekojošo: “Ik pēc pieciem gadiem veicot aktuāro novērtējumu, Eiropas Parlaments un Padome var pārskatīt šo pielikumu, jo īpaši ņemot vērā tā budžeta apsvērumus un aktuāro līdzsvaru, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, kam piemērotos gadījumos pievienots Komisijas priekšlikums, kas sagatavots pēc Civildienesta noteikumu komitejas viedokļa saņemšanas. Eiropas Parlaments un Padome par šādu Komisijas priekšlikumu pieņem lēmumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 336. pantu.”. 55. XIII pielikumu groza šādi: (a) pielikuma 7. panta 2. punkta trešajā daļā vārdu “korekcijas” aizstāj ar vārdu “pārskatīšanas”; (b) svītro 10., 14. līdz 17. pantu, 18. panta 2. punktu un 19. pantu; (c) pielikuma 18. panta 1. punktā vārdu “koriģē” aizstāj ar vārdu “pārskata”, un vārdu “korekciju” aizstāj ar vārdu “pārskatīšanu”; (d) pielikuma 20. pantu groza šādi: i) svītro 2. punktu; ii) panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: “Korekcijas koeficientu viņu pensijām piemēro tikai tad, ja ierēdņa pastāvīgā dzīvesvieta sakrīt ar viņa pēdējo dienesta vietu vai ar izcelsmes vietas valsti VII pielikuma 7. panta 3. punkta nozīmē. Taču ģimenes vai medicīnisku iemeslu dēļ ierēdņi, kuri saņem pensiju, var lūgt iecēlējinstitūciju mainīt viņu izcelsmes vietu; šo lēmumu pieņem, attiecīgajam ierēdnim uzrādot atbilstošus apstiprinošus pierādījumus.”; iii) panta 3. punktā aiz otrās daļas iekļauj šādu daļu: “XI pielikuma 3. panta 5. punkta b) apakšpunktā minētā minimālā ekonomiskā paritāte ir viens.”; iv) aiz 3. punkta iekļauj šādu punktu: “3a. Attiecībā uz ierēdņiem, kas iecelti amatā pirms 2013. gada 1. janvāra, piemēro 3. punkta trešo daļu.”; v) panta 4. punkta pēdējo teikumu svītro; (e) pielikuma 22. pantu aizstāj ar šādu pantu: "22. pants 1. Ierēdņi, kuru dienesta gadu skaits 2004. gada 1. maijā ir 20 un vairāk, tiesības uz izdienas pensiju iegūst, sasniedzot 60 gadu vecumu. Ierēdņi, kuru vecums 2013. gada 1. maijā ir 30 gadi un vairāk un kuri dienestu uzsākuši pirms 2013. gada 1. janvāra, tiesības uz izdienas pensiju iegūst tabulā noteiktajā vecumā: Vecums 2013. gada 1. maijā || Pensionēšanās vecums || Vecums 2013. gada 1. maijā || Pensionēšanās vecums 59 un vairāk gadi || 60 gadi 0 mēneši || 44 gadi || 62 gadi 8 mēneši 58 gadi || 60 gadi 2 mēneši || 43 gadi || 62 gadi 11 mēneši 57 gadi || 60 gadi 4 mēneši || 42 gadi || 63 gadi 1 mēnesis 56 gadi || 60 gadi 6 mēneši || 41 gads || 63 gadi 3 mēneši 55 gadi || 60 gadi 8 mēneši || 40 gadi || 63 gadi 5 mēneši 54 gadi || 60 gadi 10 mēneši || 39 gadi || 63 gadi 7 mēneši 53 gadi || 61 gads 0 mēneši || 38 gadi || 64 gadi 0 mēneši 52 gadi || 61 gads 2 mēneši || 37 gadi || 64 gadi 1 mēnesis 51 gads || 61 gads 4 mēneši || 36 gadi || 64 gadi 2 mēneši 50 gadi || 61 gads 6 mēneši || 35 gadi || 64 gadi 3 mēneši 49 gadi || 61 gads 9 mēneši || 34 gadi || 64 gadi 4 mēneši 48 gadi || 62 gadi 0 mēneši || 33 gadi || 64 gadi 5 mēneši 47 gadi || 62 gadi 2 mēneši || 32 gadi || 64 gadi 6 mēneši 46 gadi || 62 gadi 4 mēneši || 31 gads || 64 gadi 7 mēneši 45 gadi || 62 gadi 6 mēneši || 30 gadi || 64 gadi 8 mēneši Ierēdņi, kuru vecums 2013. gada 1. maijā ir mazāks par 30 gadiem, tiesības uz izdienas pensiju iegūst 65 gadu vecumā. Taču to ierēdņu, kuru vecums 2013. gada 1. maijā ir 43 gadi un vairāk un kuri dienestu uzsākuši laikā starp 2004. gada 1. maiju un 2012. gada 31. decembri, pensionēšanās vecums paliek 63 gadi. Ierēdņiem, kuri dienestu uzsākuši pirms 2013. gada 1. janvāra, pensionēšanās vecumu, ko ņem vērā saistībā ar visām atsaucēm uz pensionēšanās vecumu, kas minētas šajos Civildienesta noteikumos, nosaka saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem, ja vien šie Civildienesta noteikumi neparedz citādi. 2. Neatkarīgi no VIII pielikuma 2. pantā noteiktā ierēdņi, kuri uzsākuši dienestu pirms 2013. gada 1. janvāra un kuri turpina dienestu pēc tāda vecuma sasniegšanas, kurā viņi būtu tiesīgi saņemt izdienas pensiju, ir tiesīgi saņemt papildu pieaugumu 3 % apmērā no savas pēdējās pamatalgas par katru gadu, kas nostrādāts pēc šā vecuma, ar nosacījumu, ka viņu kopējais pensijas apmērs nepārsniedz 70 % no pēdējās pamatalgas attiecīgi Civildienesta noteikumu 77. panta otrās vai trešās daļas nozīmē. Taču ierēdņiem, kuriem 2004. gada 1. maijā bija 50 vai vairāk gadu, vai kuru dienesta gadu skaits ir 20 gadi vai vairāk, iepriekšējā punkta daļā paredzētais pensijas pieaugums nav mazāks par 5 % no pensiju tiesību apmēra, kas iegūtas 60 gadu vecumā. Pieaugumu piešķir arī nāves gadījumā, ja ierēdnis ir turpinājis dienestu pēc tā vecuma sasniegšanas, kurā viņš būtu tiesīgs saņemt izdienas pensiju. Ja atbilstoši IVa pielikumam ierēdnis, kurš uzsācis dienestu pirms 2013. gada 1. janvāra un kurš strādā nepilnu darba laiku, veic iemaksas pensiju programmā proporcionāli nostrādātajam laikam, pensijas tiesību pieaugumu, kas paredzēts šajā pantā, piemēro tikai tādā pašā proporcijā. 3. Gadījumā, ja ierēdnis aiziet pensijā pirms šajā pantā noteiktā pensijas vecuma sasniegšanas, tikai puse no VIII pielikuma 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā samazinājuma tiek piemērota par periodu starp 60 gadu vecumu un noteikto pensijas vecumu. 4. Atkāpjoties no IV pielikuma vienīgā panta 1. punkta otrās daļas, ierēdnis, uz kuru saskaņā ar 1. punktu attiecas pensionēšanās vecums, kas ir mazāks par 65 gadiem, saņem minētajā pielikumā norādīto pabalstu, ievērojot pielikumā minētos noteikumus, līdz dienai, kad ierēdnis sasniedz 63 gadu vecumu, vai līdz viņa pensionēšanās vecuma sasniegšanai, ja pēdējais ir vairāk nekā 63 gadi. Taču virs minētā vecuma un līdz 65 gadu vecumam, ierēdnis turpina saņemt pabalstu līdz tas sasniedz maksimālo izdienas pensijas apmēru."; (f) pielikuma 23. pantu groza šādi: i) panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: "1. Neatkarīgi no Civildienesta noteikumu 52. pantā noteiktā ierēdņi, kuri uzsāk dienestu pirms 2004. gada 1. maija un atstāj dienestu pirms vecuma, kurā viņiem būtu tiesības saņemt izdienas pensiju saskaņā ar šā pielikuma 22. pantu, var pieprasīt VIII pielikuma 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta otrās daļas piemērošanu, sasniedzot vecumu, kas noteikts šajā tabulā: Datums || Tūlītējas pensijas saņemšanas vecums Līdz 2013. gada 31. decembrim || 55 gadi 6 mēneši Līdz 2014. gada 31. decembrim || 56 gadi Līdz 2015. gada 31. decembrim || 56 gadi 6 mēneši Līdz 2016. gada 31. decembrim || 57 gadi Līdz 2017. gada 31. decembrim || 57 gadi 6 mēneši ii) svītro 2. punktu; (g) aiz 24. panta iekļauj šādu pantu: "24.a pants Gadījumā, ja pensija noteikta pirms 2013. gada 1. janvāra, saņēmēja pensijas tiesības arī pēc šā datuma turpina noteikt saskaņā ar sākotnēji piemērotajiem noteikumiem. Tas pats attiecas arī uz nodrošinājumu atbilstoši kopīgajai veselības apdrošināšanas shēmai."; (h) pielikuma 28. pantu aizstāj ar šādu pantu: "28. pants 1. Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. pantā minētie darbinieki, kuri 2004. gada 1. maijā strādāja uz līguma pamata un pēc šā datuma, bet pirms 2013. gada 1. janvāra, tiek iecelti par ierēdņiem, pensionējoties ir tiesīgi prasīt pensiju tiesību, ko viņi ieguvuši kā pagaidu darbinieki, aktuāro korekciju, kas ņem vērā izmaiņas viņu pensionēšanās vecumā Civildienesta noteikumu 77. panta nozīmē. 2. Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. pantā, kā arī 3.a un 3.b pantos minētie darbinieki, kuri 2013. gada 1. janvārī strādā uz līguma pamata un pēc šā datuma tiek iecelti par ierēdņiem, pensionējoties ir tiesīgi prasīt pensiju tiesību, ko viņi ieguvuši kā pagaidu vai līgumdarbinieki, aktuāro korekciju, kas ņem vērā izmaiņas viņu pensionēšanās vecumā, kas minēts Civildienesta noteikumu 77. pantā, ja 2013. gada 1. maijā viņi ir sasnieguši vismaz 30 gadu vecumu."; (i) pēc 4. iedaļas pielikumu papildina ar šādu iedaļu: "5. iedaļa 30. pants 1. Atkāpjoties no I pielikuma A iedaļas 2. punkta, šāda amatu veidu tabula ir piemērojama ierēdņiem AST funkciju grupā, kas atrodas dienestā 2012. gada 31. decembrī. Vecākais asistents[5] Veic administratīva, tehniska rakstura darbības vai apmācības, kuru veikšanai ir nepieciešams augsts patstāvības līmenis, kā arī ir atbildīgs par būtiskiem jautājumiem personāla vadības, budžeta izpildes vai politiskās koordinācijas jomās. || AST 10 – AST 11 Asistents[6] Veic administratīva, tehniska rakstura darbības vai apmācības, kuru veikšanai ir nepieciešams noteikts patstāvības līmenis, jo īpaši attiecībā uz normatīvā regulējuma un noteikumu vai vispārīgu norādījumu piemērošanu, vai strādā par institūcijas locekļa personīgo palīgu, par institūcijas locekļa biroja vadītāja personīgo palīgu vai par ģenerāldirektora (tā vietnieka), vai līdzvērtīga augstākā līmeņa vadītāja personīgo palīgu. || AST 1 – AST 9 Administratīvais asistents pārejas posmā Kas strādā, piemēram, par: (jaunāko) lietvedi, (jaunāko) dokumentētāju, (jaunāko) tehniķi, (jaunāko) IT darbinieku, Parlamenta kalpotāju[7] || AST 1 – AST 7 Atbalsta darbinieks pārejas posmā Veic vienkāršas fiziska rakstura vai administratīvas atbalsta darbības. || AST 1 – AST 5 2. Sākot ar 2013. gada 1. janvāri, iecēlējinstitūcijas tos AST funkciju grupas ierēdņus, kas atrodas dienestā 2012. gada 31. decembrī, klasificē pēc šādiem amatu veidiem, neatkarīgi no aprakstiem, kas ir sniegti 1. punktā: (a) ierēdņi, kas 2012. gada 31. decembrī atrodas AST 10 vai AST 11 pakāpē tiek klasificēti kā vecākie asistenti; (b) ierēdņi, kas nav minēti a) apakšpunktā un kas līdz 2004. gada 1. maijam atradās bijušajā B kategorijā vai kas līdz 2004. gada 1. maijam atradās bijušajā C vai D kategorijā un ir kļuvuši par AST funkciju grupas dalībniekiem, bez ierobežojuma tiek klasificēti kā asistenti; (c) ierēdņi, kas nav minēti a) un b) apakšpunktā, kas līdz 2004. gada 1. maijam atradās bijušajā C kategorijā, tiek klasificēti kā administratīvie asistenti pārejas posmā; (d) ierēdņi, kas nav minēti a) un b) apakšpunktā, kas līdz 2004. gada 1. maijam atradās bijušajā D kategorijā, tiek klasificēti kā atbalsta darbinieki pārejas posmā; (e) ierēdņi, kas nav minēti a) līdz d) apakšpunktos, tiek klasificēti atbilstoši konkursa pakāpei piemērotu kandidātu sarakstā, no kura tie tika iecelti amatā. Ierēdņi, kuri ir izturējuši AST 3 vai augstākas pakāpes konkursu, tiek klasificēti kā asistenti, bet visi pārējie ierēdņi tiek klasificēti kā administratīvie asistenti pārejas posmā. Atbilstības tabula, kas norādīta šā pielikuma 13. panta 1. punktā, tiek piemērota pēc analoģijas neatkarīgi no datuma, kurā ierēdnis tika iecelts amatā. 3. Atkāpjoties no 2. punkta e) apakšpunkta, ierēdņus, kas saskaņā ar konkursu tika iecelti amatā pakāpē, kas ir zemāka nekā AST 3, iecēlējinstitūcija līdz 2015. gada 31. decembrim dienesta interesēs un atbilstoši amatam, kādā ierēdnis atradās 2012. gada 31. decembrī, var klasificēt kā asistentus. Katra iecēlējinstitūcija izstrādā noteikumus, lai nodrošinātu šā panta izpildi saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu. Taču kopējais to administratīvo asistentu pārejas posmā skaits, kas gūst labumu no šā noteikuma, nepārsniedz 5 % no kopējā administratīvo asistentu pārejas posmā skaita 2013. gada 1. janvārī. 4. Neskarot Civildienesta noteikumu 86. panta un IX pielikuma noteikumus, ierēdņi saglabā savu sākotnējo klasifikāciju, līdz tie tiek iecelti augstāka veida amatā. Paaugstināšana amatā ir atļauta tikai karjeras grupas ietvaros atbilstoši katram 1. punktā minētajam amata veidam. 5. Atkāpjoties no Civildienesta noteikumu 6. panta 1. punkta un no I pielikuma B iedaļas noteikumiem, nākamajā augstākā pakāpē paaugstināšanas vajadzībām esošo vakanto amata vietu skaits atbalsta darbiniekiem pārejas posmā tiek aprēķināts atsevišķi. Tiek piemērotas šādas reizināšanas likmes: || Pakāpe || Likme Atbalsta darbinieks pārejas posmā || 5 || - 4 || 10 % 3 || 22 % 2 || 22 % 1 || - Ciktāl tas attiecas uz pārejas posma atbalsta darbiniekiem, uz paaugstinājumu pretendējošo ierēdņu salīdzinošās īpašības (Civildienesta noteikumu 45. panta 1. punkts) tiek izvērtētas atbilstošo vienas pakāpes un klasifikācijas ierēdņu starpā. 6. Administratīvie asistenti pārejas posmā un atbalsta darbinieki pārejas posmā, kuri pirms 2004. gada 1. maija atradās bijušajā C vai D kategorijā, saglabā tiesības saņemt kompensācijas atvaļinājumu vai atlīdzību, ja attiecīgā darba noteikumi neparedz kompensācijas atvaļinājumu mēnesī, kas seko mēnesim, kurā tika nostrādātas virsstundas, atbilstoši VI pielikumā noteiktajam. 7. Ierēdņi, kuriem atbilstoši Civildienesta noteikumu 55.a panta 2. punkta e) apakšpunktam un Civildienesta noteikumu IVa pielikuma 4. pantam tika piešķirta atļauja strādāt nepilnu darba laiku periodā, kas sākas pirms 2013. gada 1. janvāra un turpinās pēc šā datuma, ir tiesīgi turpināt strādāt nepilnu darba laiku saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem ar nosacījumu, ka šāda darba maksimālais kopējais laika periods ir pieci gadi. 31. pants Atkāpjoties no Civildienesta noteikumu II pielikuma 1. panta ceturtās daļas pirmā teikuma, līdz 2017. gada 1. janvārim AST/SC funkciju grupas pārstāvību Personāla komitejā nodrošināt nav nepieciešams.". 2. pants Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību groza šādi: 1. Nodarbināšanas kārtības 1. panta otro ievilkumu svītro. 2. Nodarbināšanas kārtības 2. pantam pievieno šādu punktu: "f) darbinieki, kas pieņemti darbā, lai ieņemtu amatu, kas ir iekļauts Civildienesta noteikumu 1.a panta 2. punktā minētās aģentūras budžeta iedaļai pievienotajā amatu sarakstā, un ko budžeta iestādes ir klasificējušas kā pagaidu, izņemot aģentūru vadītājus un aģentūru vadītāju vietniekus, kas minēti Eiropas Savienības tiesību aktā, ar ko izveido aģentūru.". 3. Svītro 3. pantu. 4. Ar šādu tekstu aizstāj 3.b panta b) punkta i) apakšpunktu: "ierēdņus vai pagaidu darbiniekus funkciju grupā AST/SC un AST;". 5. Nodarbināšanas kārtības 8. panta pirmajā daļā vārdus "2. panta a) apakšpunkts" aizstāj ar "2. panta a) vai f) punkts". 6. Nodarbināšanas kārtības 10. panta 4. punktu svītro. 7. Nodarbināšanas kārtības 11. pantu groza šādi: (a) pirmās daļas pirmajā teikumā skaitli "26." aizstāj ar "26.a"; (b) trešajā daļā vārdu "otro" aizstāj ar vārdu "trešo"; 8. Nodarbināšanas kārtības 12. pantu groza šādi: (a) panta 1. punktam pievieno šādu teikumu: "Neviens amats netiek rezervēts kādas konkrētas dalībvalsts pilsoņiem. Tomēr Eiropas Savienības pilsoņu līdztiesības princips pieļauj