35. finanšu ziņojums par Eiropas Lauksaimniecības Virzības un Garantiju Fonda (ELVGF) Garantiju nodaļu — 2005. finanšu gads — {SEC(2006) 1152} /* COM/2006/0512 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 20.9.2006 COM(2006) 512 galīgā redakcija 35. FINANŠU ZIŅOJUMS par EIROPAS LAUKSAIMNIECĪBAS VIRZĪBAS UN GARANTIJU FONDA (ELVGF) Garantiju nodaļu — 2005. FINANŠU GADS — {SEC(2006) 1152} SATURS 1. BUDžETA PROCEDūRA 3 1.1. Provizoriskais 2005. gada budžeta projekts 3 1.2. 2005. gada budžeta projekts 3 1.3. Grozījumu vēstule 2005. gada budžeta projektam 3 1.4. 2005. gada budžeta pieņemšana 3 1.5. Budžeta grozījumi Nr. 8/2005 3 2. KASES STāVOKLIS UN APROPRIāCIJU PāRVALDīBA 4 A. APROPRIāCIJU PāRVALDīBA 4 2.1. 2005. finanšu gadā pieejamās apropriācijas 4 2.2. 2005. finanšu gadā pieejamo apropriāciju izmantošana 4 2.3. Automātiskas pārnešanas no 2004. uz 2005. finanšu gadu 5 2.4. Neautomātiskas pārnešanas no 2004. gada 5 2.5. Apropriāciju pārnešanas un budžeta grozījumi ELVGF Garantiju nodaļā 6 B. AVANSS 6 2.6. Avansa maksājumi dalībvalstīm 6 3. 2005. GADA BUDžETA IZPILDE 7 4. KOMENTāRI PAR BUDžETA IZPILDI 7 4.1. 1.a apakšpozīcija 8 4.2. 1.b apakšpozīcija 9 4.3. Iedalījums pa izdevumu veidiem 10 1. PIELIKUMS : BUDžETA PROCEDūRA 2005. GADAM − ES - 25 − ELVGF GARANTIJU NODAļA 2. pielikums : elvgf garantiju budžeta daļa es budžetā − LAIKA POSMā NO 2001. LīDZ 2005. GADAM 3. pielikums : 2005. gada budžeta izpildes analīze 4. pielikums : elvgf garantiju nodaļas izdevumi attiecīgajiem pantiem un dalībvalstīm saskaņā ar 2005.gada budžetu 5. pielikums : elvgf garantiju nodaļas izdevumu sadalījuma izmaiņas − LAIKA POSMā NO 2001. LīDZ 2005. GADAM | Piezīme. Šim ziņojumam pievienots Komisijas darba dokuments. Pilns šā dokumenta teksts (angļu valodā) un tabulas pielikumā (angļu vai franču valodā) būs pieejamas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta mājas lapā. | Budžeta procedūra Provizoriskais 2005. gada budžeta projekts Provizorisko 2005. gada budžeta projektu Komisija pieņēma un iesniedza budžeta lēmējinstitūcijai 2004. gada maijā. ELVGF Garantiju nodaļas ierosināto saistību apropriāciju kopsumma bija 50 675,5 miljoni euro, t.i., 43 834,5 miljoni euro 1.a apakšpozīcijā un 6 841 miljoni euro 1.b apakšpozīcijā, kurā savukārt maksājumu apropriācijas kopā bija 6 279,4 miljoni euro, jo šajā apakšpozīcijā tika iekļauts pārejas instruments jaunajām dalībvalstīm, ko īsteno, balstoties uz diferencētām apropriācijām. 2005. gada budžeta projekts Padome 2005. gada budžeta projektu pieņēma 2004. gada jūlijā. Apropriācijas 1.a apakšpozīcijā samazināja par 1000 miljoniem euro salīdzinājumā ar provizorisko budžeta projektu, bet apropriācijas 1.b apakšpozīcijā saglabāja, kā bija paredzēts provizoriskajā budžeta projektā. Grozījumu vēstule 2005. gada budžeta projektam 2004. gada oktobra beigās Komisija pieņēma Grozījumu vēstuli Nr. 3 provizoriskajam 2005. gada budžeta projektam, nosakot apropriāciju prasības 1.a apakšpozīcijai 43 610,5 miljonu euro apmērā, kas bija par 224,0 miljoniem euro mazāk nekā attiecīgā summa provizoriskajā budžeta projektā. Ierosinātās apropriāciju prasības attiecībā uz 1.b apakšpozīciju netika grozītas. 2005. gada budžeta pieņemšana 2004. gada decembrī pieņēma 2005. gada budžetu. Budžeta lēmējinstitūcija noraidīja summas, ko Grozījumu vēstulē Nr. 3 tika ierosināts piešķirt 1.a apakšpozīcijai, un 2005. gada budžetu pieņēma budžeta projekta līmenī. Apropriācijas 1.a apakšpozīcijai bija 42 835,5 miljoni euro, kas ir par 775,5 miljoniem euro mazāk, salīdzinot ar attiecīgo summu Grozījumu vēstulē Nr. 3. Ierosinātās apropriāciju prasības attiecībā uz 1.b apakšpozīciju netika grozītas. Sīkāku informāciju skatīt 1. pielikumā. Budžeta grozījumi Nr. 8/2005 2005. gada decembrī Komisija ar budžeta grozījumiem Nr. 8/2005 ierosināja un budžeta lēmējinstitūcija akceptēja 2005. gada budžeta saistību apropriāciju grozījumus, svītrojot 650 miljonus euro no 1.a apakšpozīcijas, tādējādi summa šajā apakšpozīcijā bija 42 185,5 miljoni euro. Sīkāku informāciju skatīt 2.5. punktā. ELVGF Garantiju nodaļas galīgā budžeta (saistību apropriāciju) daļa kopējā ES budžetā laika posmā no 2001. līdz 2005. gadam redzama 2. pielikumā. KASES STĀVOKLIS UN APROPRIĀCIJU PĀRVALDĪBA A. APROPRIāCIJU PāRVALDīBA 2005. FINANšU GADā PIEEJAMāS APROPRIāCIJAS Galīgās apropriācijas, kas ELVGF Garantiju nodaļai pieejamas finanšu gadā, ir 49 026 450 000 euro. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprināja neautomātisku 49 500 000 euro pārnešanu no 2004. gada uz 2005. gadu. 2005. finanšu gadā pieejamo apropriāciju izmantošana Budžeta operācijas Tabulā detalizēti norādītas 2005. gada budžeta operācijas: EUR 1. Pieejamās apropriācijas – parastās apropriācijas – neautomātiskas pārnešanas 2. Saistības – dalībvalstu izdevumiem attiecībā pret parastām apropriācijām – izdevumiem attiecībā pret neautomātisku pārnešanu – tiešiem maksājumiem – dalībvalstu izdevumiem — RDTI EU 10 Saistību kopsumma 3. Iekasētās summas – dalībvalstu izdevumiem attiecībā pret parastām apropriācijām – izdevumiem attiecībā pret neautomātisku pārnešanu – tiešiem maksājumiem – dalībvalstu izdevumiem — RDTI EU 10 Kopā iekasētās summas 4. Automātiskas pārnešanas – dalībvalstu izdevumiem — RDTI EU 10 – dalībvalstu izdevumiem attiecībā pret neautomātisku pārnešanu – tiešiem maksājumiem Kopā neautomātiskas pārnešanas 5. Neautomātiskas pārnešanas 6. Anulētās apropriācijas (= 1 – 2 – 5) | 49 026 450 000,00 49 500 000,00 46 690 243 602,43 49 000 000,00 257 947 288,72 1 931 000 000,00 ----------------------- 48 928 190 891,15 46 690 243 602,43 49 000 000,00 16 019 711,99 316 264 683,00 ----------------------- 47 071 527 997,42 1 614 735 317,00 0,00 241 927 576,73 ----------------------- 1 856 662 893,73 43 400 000,00 104 359 108,85 | Automātiskas pārnešanas Automātiskas pārnešanas veido atšķirību starp saistībām un samaksātajām summām. 2005. gadā automātiska pārnešana attiecas uz summu 1 856,7 miljonu euro apmērā, kas atbilst apropriācijām, par kurām Komisija uzņēmusies saistības un par kurām līdz finanšu gada beigām nav veikti maksājumi. Neautomātiskas pārnešanas Saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu Regulas (Padomes Regula (EK) Nr. 1605/2002) 9. un 149. pantu Komisija nolēma no 2005. finanšu gada uz 2006. finanšu gadu neautomātiski pārnest 43,4 miljonus euro 05.040105. postenī „Pirmstermiņa pensionēšanās — jaunā sistēma”. Automātiskas pārnešanas no 2004. uz 2005. finanšu gadu Tabulā detalizēti noradīts šo pārnešanu izmantojums 2005. gadā globālā līmenī. EUR 1. Pārnestās saistības – dalībvalstu izdevumiem — RDTI EU 10 – tiešiem maksājumiem Saistību kopsumma 2. Atbrīvošana no saistībām – dalībvalstu izdevumiem – tiešiem maksājumiem Atbrīvojumu kopsumma 3. Maksājumi – dalībvalstu izdevumiem — RDTI EU 10 – tiešiem maksājumiem Kopā iekasētās summas 4. Anulētās apropriācijas (= 1 + 2 – 3) – dalībvalstu izdevumiem – tiešiem maksājumiem Kopā atceltās pārnešanas 5. Automātiskas pārnešanas – dalībvalstu izdevumiem — RDTI EU 10 | 1 104 080 140,00 348 125 257,83 ----------------------- 1 452 205 397,83 – –5 418 456,25 ----------------------- –5 418 456,25 1 098 312 232,00 295 928 756,46 ----------------------- 1 394 240 988,46 0 46 778 045,12 ----------------------- 46 778 045,12 5 767 908,00 | Neautomātiskas pārnešanas no 2004. gada Saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu Regulas (Padomes Regula (EK) Nr. 1605/2002) 9. un 149. pantu Komisija nolēma no 2004. finanšu gada uz 2005. finanšu gadu neautomātiski pārnest 49,50 miljonus euro.Šī summa ir sadalīta šādi: - 8,3 miljoni euro 05.040101. postenim „Ieguldījumi lauku saimniecībās”, - 8,1 miljoni euro 05.040107. postenim „Agrovide”, - 2,5 miljoni euro 05.040109. postenim „Lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības uzlabošana”, - 14,2 miljoni euro 05.040110. postenim „Mežsaimniecība — iepriekšējā sistēma”, - 9,6 miljoni euro 05.040112. postenim „Lauku apvidu pielāgošanas un attīstības veicināšana”, - 6,3 miljoni euro 05.040113. postenim „Citi lauku attīstības pasākumi”, - 0,5 miljoni euro 05.040404. postenim „Eksperimentāli pētījumi: par riska finansēšanas modeli saistībā ar lauksaimniecības dzīvnieku epidēmijām”. Apropriāciju pārnešanas un budžeta grozījumi ELVGF Garantiju nodaļā 2005. gadā budžeta lēmējinstitūcija apstiprināja pārnešanu no vienas nodaļas uz citu Nr. 18/05, proti, pārnešanu no 05.03. nodaļas „dzīvnieku produkti” (– 241,5 miljoni euro), 05.07. nodaļas lauksaimniecības izdevumu revīzija” (– 14,0 miljoni euro) un 05.08. nodaļas „lauksaimniecības politikas jomas stratēģija un koordinācija”(– 18,0 miljoni euro) uz 05.02. nodaļu „augu produkti” (+ 273,5 miljoni euro). 2005. gadā budžeta lēmējinstitūcija tika informēta par pārnešanu no vienas nodaļas uz citu Nr. 19/05, proti, pārnešanu no 05.03. nodaļas „dzīvnieku produkti”(– 82,9 miljoni euro) uz 05.02. nodaļu „augu produkti” (+ 82,9 miljoni euro). 2005. gadā budžeta lēmējinstitūcija apstiprināja budžeta grozījumus Nr. 8/2005, tādējādi no kopējām apropriācijām svītrojot summu 650,0 miljonu euro apmērā attiecībā uz 05.03. nodaļu „dzīvnieku produkti” (– 446 miljoni euro), 05.07. nodaļu „lauksaimniecības izdevumu revīzija” (– 169,0 miljoni euro) un 17.04. nodaļu „pārtikas nekaitīgums, dzīvnieku veselība un labturība un augu veselība”(– 35,0 miljoni euro). B. AVANSS Avansa maksājumi dalībvalstīm 2.6.1. Mēneša avansa maksājumi, kuru pamatā ir veiktie izdevumi Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[1] 7. pants nosaka, ka „Komisija pieņem lēmumu par mēneša avansa maksājumiem, kuru pamatā ir akreditēto maksātāju veiktie izdevumi”. Avansu dalībvalstij izmaksā otrā mēneša sākumā pēc tā mēneša, kurā maksātājs izdarījis izdevumus. Tas nav avansa maksājums vārda tiešā nozīmē, bet gan jau notikušu izdevumu atmaksa. Termins „avanss” šajā gadījumā uzsver šo maksājumu provizorisko raksturu: avansi ir pieejami, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajām ikmēneša deklarācijām[2]; ikmēneša grāmatojumus pārbauda un labo, pamatojoties uz detalizētu deklarāciju[3]. Turklāt tos uzskata par galīgiem tikai tad, kad veikta to pārbaude nākamajos finanšu gados, ņemot vērā lēmumus par grāmatojumu noskaidrošanu. Avansa maksājumu sistēma sedz dalībvalstu maksājumus, kas veikti no 2004. gada 16. oktobra līdz 2005. gada 15. oktobrim. Attiecībā uz atlikušajiem maksājumiem Komisija veic tiešus maksājumus par ierobežotu pasākumu skaitu, kā arī par jauno dalībvalstu lauku attīstības pārejas instrumenta (RDTI-EU 10) pārvaldību. 2005. gada finanšu gadam kopējā izmaksātā avansa maksājumu neto summa bija 46 739 243 602,43 euro. 2.6.2. Lēmumi par avansa maksājumiem 2005. gadā 2005. finanšu gadam Komisija ir pieņēmusi divpadsmit lēmumu par ikmēneša avansiem. Par papildu avansa maksājumu nolēma 2005. gada decembrī, pielāgojot jau iepriekš piešķirtos avansa maksājumus kopējiem izdevumiem attiecīgajā gadā. Sīkākas ziņas skatīt šim ziņojumam pievienotā darba dokumenta 6. pielikumā. 2005. gada budžeta izpilde ELVGF Garantiju nodaļai 2005. gadā sākotnēji bija pieejamas kredīta apropriācijas 49 725,9 miljonu euro apmērā, ieskaitot no 2004. gada pārnestās summas (NB: 49 miljoni euro 1.b apakšpozīcijai un 0,5 miljoni euro Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD). 42 835,9 miljoni euro tika piešķirti 1.a apakšpozīcijai, bet atlikušie 6 890 miljoni euro — 1.b apakšpozīcijai. Budžeta izpilde attiecībā uz 1.a apakšpozīciju bija 42 100,8 miljonu euro apmērā, t.i., aptuveni 98,3 % no sākotnējām kredīta apropriācijām, un attiecībā uz 1.b apakšpozīciju — 6 827,3 miljoni euro, t.i., aptuveni 99,1 % no atbilstīgajām kredīta apropriācijām. Kas attiecas uz 1.a apakšpozīciju, budžeta izpildes rezultātā netika iztērēti 735,1 miljoni euro. Lai samazinātu dalībvalstu iemaksas Kopienas budžetā, Komisija ar budžeta grozījumiem Nr. 8/2005 ierosināja no ELVGF Garantiju nodaļas kredīta apropriācijām svītrot 650,0 miljonus euro. Tādējādi 1.a apakšpozīcijai pieejamā galīgā apropriāciju summa bija 42 185,9 miljoni euro un nepilnīgais izlietojums tika samazināts līdz 85,1 miljoniem euro. 2005. gada budžeta izpilde ar atšķirībām starp izpildi un apropriācijām, kas iekļautas sākotnējā budžetā un budžeta grozījumos Nr. 8/2004, uzrādīta 3. pielikumā. Radušies izdevumi pa dalībvalstīm un pa pasākumiem norādīti 4. pielikumā. KOMENTĀRI PAR BUDŽETA IZPILDI 2005. lauksaimniecības gads iezīmīgs ar graudaugu ražošanas pieaugumu un nelielu dzīvnieku produktu ražošanas samazināšanos, tādēļ bija vērojamas izdevīgas dzīvnieku produktu cenas un zemākas labības cenas. 1.a apakšpozīcija 1.a apakšpozīcijā budžeta apropriāciju izpilde tika pārsniegta augu produktu nozarē, savukārt piena un cūkgaļas nozarē, audita, politikas stratēģijas un koordinācijas, zivsaimniecības un veterināro izdevumu jomā apropriācijas bija nepilnīgi izpildītas. Pievienotajā tabulā redzamas sīkākas ziņas par dažādu budžeta pantu izpildi. Turpmāk sniegts skaidrojums par dažu budžeta pantu izpildes tendencēm salīdzinājumā ar budžeta galīgām apropriācijām. Tirgus pasākumi attiecībā uz labību Šā sektora apropriāciju pārizpildi galvenokārt izraisījusi lielāka labības daudzuma nonākšana intervences krājumos, jo 2004./05. gadā bija bagātīga labības raža. Tik tiešām, tiek lēsts, ka budžeta gada laikā aptuveni 14,7 mt graudaugu iepirktas intervences krājumiem, salīdzinot ar 2,6 mt apjomu, kas atbilst apropriācijām, kuras budžeta lēmējinstitūcija padarīja pieejamas 2005. gada budžetam. Tiešie maksājumi par laukaugiem Budžeta pieņemšanas laikā budžeta lēmējinstitūcija samazināja šim pantam pieprasītos kredītus jo īpaši attiecībā uz platībatkarīgā atbalsta maksājumiem par graudaugiem, eļļas augiem, proteīnaugiem u.c. Tomēr izdevumi, kas dalībvalstīm radušies, veicot tiešos maksājumus par laukaugiem, bija lielāki nekā budžetā iekļautās apropriācijas, un tādējādi veidojās apropriāciju pārizpilde aptuveni 173,4 miljonu euro apmērā. Tekstilaugi Pārizpilde galvenokārt skar kokvilnas nozari. Budžeta lēmējinstitūcija samazināja šai pozīcijai paredzētās apropriācijas par aptuveni 53,0 miljoniem euro. Tomēr izdevumi, kas dalībvalstīm radušies, īstenojot šo pasākumu, bija augstāki (952,0 miljoni euro), tādējādi ir radusies budžeta apropriāciju pārizpilde. Augļi un dārzeņi Situācija augļu un dārzeņu tirgū bijusi labvēlīga, tādēļ no tirgus atsaukto augļu un dārzeņu daudzums ir samazinājies un izdevumi bijuši mazāki nekā parasti. Turklāt labvēlīgas situācijas attīstības rezultātā cēlusies tirgus cena banāniem, tādējādi paverot iespēju samazināt šā produkta atbalsta likmi. Tomēr šo divu pasākumu radītos ietaupījumus daļēji mazina darbības fondu piešķiršana ražotāju organizācijām, kas novērota gada gaitā. Citi augu produkti un ar tiem saistīti pasākumi Nepilnīgais izlietojums šajā nozarē radies tādēļ, ka palēninājusies žāvētai rupjai lopbarībai paredzēto atbalsta maksājumu izmaksa, ko saistībā ar dažādām POSEI programmām veica dalībvalstis. Tiešais horizontālais atbalsts Šīs nozares apropriāciju pārizpilde attiecas uz Vienkāršoto platībatkarīgo maksājumu shēmu ( SAPS ) un skaidrojama ar dubultās likmes efektu, ko rada atbalsta maksājumi attiecīgās valsts valūtā. Jo īpaši Ungārijas un Polijas valūtu vērtība pret euro ir pieaugusi un tādēļ ir radušies lielāki izdevumi. Piens un piena produkti Labvēlīgie iekšējā un ārējā tirgus apstākļi piena nozarē ir ļāvuši Komisijai samazināt eksporta kompensāciju maksājumu apjomu un iekšējā tirgus atbalsta likmes, kas paredzētas dažādiem piena produktiem, salīdzinājumā ar summām, kas bija atvēlētas 2005. gada budžetā. Šis samazinājums ļāva samazināt izdevumus saistībā ar dažādiem pasākumiem, tādējādi šajā nozarē ir ietaupīts. Turklāt tika iekasēta papildu nodeva par kopējo pārsniegto piena daudzumu, proti, vairāk nekā 1 miljonu tonnu, salīdzinājumā ar budžeta projektā paredzēto daudzumu — 0,25 miljoniem tonnu, tādējādi vēl vairāk palielinot ietaupījumus šajā nozarē. Liellopu un teļa gaļa Pārizpilde šajā nozarē attiecas galvenokārt uz 2004. gadā izmaksātajām piemaksām par dzīvniekiem, kas bija ievērojami augstākas nekā iepriekšējos gados. Jāatceras, ka budžeta lēmējinstitūcija samazinājusi šā panta apropriācijas par aptuveni 226 miljoniem euro jo īpaši attiecībā uz zīdītājgovju un īpašas liellopu gaļas piemaksām. Cūkgaļa, olas un mājputnu gaļa, biškopība Nozares apropriāciju nepietiekamā izpilde izriet no labvēlīgās tirgus situācijas cūkgaļas nozarē 2005. gadā, kas ļāva Komisija likvidēt eksporta kompensāciju maksājumus par svaigu, atdzesētu un saldētu cūkgaļu. Eksporta kompensācijas tika izmaksātas tikai par desām, jo to eksporta apjoms bija mazāks, nekā paredzēts 2005. gada budžetā. Grāmatojumu atbilstības noskaidrošana Tika veikta grāmatojumu atbilstības noskaidrošana un secināts, ka dalībvalstu atmaksātās summas bija lielākas nekā 2005. gada budžetā paredzētā summa. 1.b apakšpozīcija 4.2.1. Lauku attīstība (ES–15) ELVGF Garantiju nodaļa izmanto apakšpozīcijas 1b apropriācijas, lai līdzfinansētu (Regula (EK) Nr. 1257/1999) 89 ES15 lauku attīstības programmas, kuras pieņēma 2000. – 2006. gadā. 2005. gadā 99,1 % no pieejamām apropriācijām tika izmaksātas attiecībā uz faktiskajiem izdevumiem, kas radušies sakarā ar minētajām programmām. Galvenie pasākumi, attiecībā uz kuriem budžeta apropriācijas tika lielā mērā nepilnīgi izmantotas, bija šādi: pirmstermiņa pensionēšanās (jaunā sistēma), agrovide (jaunā sistēma), mežsaimniecība (jaunā sistēma). No otras puses, saistībā ar atbalsta pasākumiem mazāk labvēlīgiem reģioniem vērojama ievērojama pārizpilde. 4.2.2. Pārejas instruments, kas paredzēts ELVGF Garantiju nodaļas lauku attīstības finansēšanai jaunajās dalībvalstīs. ELVGF Garantiju nodaļa saskaņā ar šo instrumentu, balstoties uz diferencētajām apropriācijām, līdzfinansē (Regula (EK) Nr. 1257/1999), lauku attīstības programmas, kuras 2004. gadā pieņēma jaunajām 10 dalībvalstīm laika posmam no 2004. līdz 2006. gadam. Visi budžetā paredzētie apjomi tika izpildīti un maksājumi sasniedza aptuveni 1 414,6 miljonus euro, t.i., tie bija par 45,2 miljoniem euro lielāki. Iedalījums pa izdevumu veidiem ELVGF Garantiju nodaļas izdevumus 1.b apakšpozīcijā var iedalīt tālāk minētajās galvenajās kategorijās. Tālāk minēti attiecīgie izdevumi, kā arī šo izdevumu procentuālā daļa no ELVGF Garantiju nodaļas kopējiem izdevumiem 2005. gadā. 4.3.1 Eksporta kompensācijas Izdevumi par eksporta kompensācijām sasniedza 3 051,9 miljonus euro, t.i., 6,2 % no gada kopējiem izdevumiem. 4.3.2 Tiešais atbalsts Izdevumi šajā pozīcijā sasniedza 33 700,8 miljonus euro, t.i., 68,9 % no gada kopējiem izdevumiem. Izdevumi, kas uzskatāmi par tiešo atbalstu, ir definēti 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1259/1999 (OV L 160, 113. lpp.) pielikumā. 4.3.3 Glabāšana Glabāšanas izdevumi sasniedza 851,5 miljonus euro, t.i., 1,7 % no gada kopējiem izdevumiem. Galvenie glabātie produkti bija graudaugi, cukurs, vīns un piena produkti. 4.3.4 Citi Citi intervences izdevumi sasniedza 4 496,6 miljonus euro, t.i., 9,2 % no gada kopējiem izdevumiem. Šī pozīcija attiecas uz izdevumiem, kuri neatbilst iepriekš minētajām kategorijām. Izdevumu sadalījuma izmaiņas laika posmā no 2001. līdz 2005. gadam sniegtas 5. pielikumā. [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [1] OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp. [2] Informāciju par maksājumiem dalībvalstis nosūta pa faksu līdz katra mēneša 10. datumam. [3] Detalizēto deklarāciju dalībvalstis nosūta reizi mēnesī, izmantojot 104. tabulu.