Īpašais ziņojums Nr. 10/2011 “Vai programmas “Skolas piens” un “Augļi skolai” bija efektīvas”





KOPSAVILKUMS I. Saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku Eiropas Savienībai ir divi līdzīgi instrumenti, kuru adresāts ir bērni. - Programma "Skolas piens" kopš 1977. gada sniedz iespēju subsidēt piena un piena produktu piegādi skolām par pazeminātām cenām. - Programma "Augļi skolai" kopš 2009./2010. mācību gada sākuma ļauj līdzfinansēt skolu apgādi ar augļiem un dārzeņiem. II. Balstoties uz vienu un to pašu pamatprincipu (skolu apgāde ar attiecīgo produktu), abām programmām ir viens un tas pats divkāršs mērķis: a) veicināt tirgus stabilizāciju (mērķis "tirgus"); b) veicināt veselīgu uzturu (mērķis "veselīgs uzturs"). Jāatzīmē, ka programmā "Skolas piens", kura sākotnēji bija iecerēta kā krājumu realizēšanas pasākums, Komisijas izklāstītais uzturvērtības aspekts pamazām kļuva par galveno mērķi. III. Abas programmas arī tiecas panākt ietekmi divos līmeņos: a) īstermiņā — piegādājot šos produktus skolām, palielināt vai saglabāt patēriņu bērnu un jauniešu vidū; b) ilgtermiņā — izglītot un mainīt ēšanas paradumus. IV. Palāta veica apvienotu revīziju par abu programmu efektivitāti. Tā kā augļu apgādes programma sākās pavisam nesen, revīzijas laikā Palāta pievērsās galvenokārt programmai "Skolas piens" un veica salīdzinošo izvērtējumu par augļu apgādes sistēmas īstenošanu. V. Abas programmas lielā mērā balstās uz hipotēzi, ka subsidēto produktu patēriņš labvēlīgi ietekmē sabiedrības veselību. Šī pieņēmuma pārbaudi neiekļāva revīzijas tvērumā, jo tas neietilpst Palātas kompetencē. Tomēr Palāta konstatē, ka nav vienprātības par šīs hipotēzes pamatotību. VI. Palāta konstatēja, ka desmit gadus pēc Padomes lēmuma turpināt programmas "Skolas piens" īstenošanu — kaut gan tā saņēma ļoti negatīvu vērtējumu un Komisija ierosināja to pārtraukt — programma nav būtiski grozīta, un tās efektivitāte ir labākajā gadījumā ļoti ierobežota. a) Palāta konstatēja, ka saistībā ar īstermiņā plānoto ietekmi (piena piegāde skolām) programmas faktiskie rezultāti ir nenozīmīgi: i) tā kā subsīdijas ir nelielas, programma joprojām nav pārāk pievilcīga, un lielākoties tā ir liekā palīdzība. Gandrīz vienmēr subsidētos produktus tik un tā iekļautu skolu ēdienkartēs vai arī skolas tos būtu iegādājušās arī tad, ja subsīdiju nebūtu. ii) Revīzijas laikā atklājās, ka dažās dalībvalstīs šo produktu bezmaksas piegāde norit sekmīgāk, taču tās finansēšanai tērē ievērojamus līdzekļus no attiecīgo valstu programmām, kurās Savienības budžeta līdzfinansējums ir niecīgs. b) Saistībā ar ilgtermiņā plānoto ietekmi (izglītošana) Palāta konstatēja, ka izvirzītie izglītojošie mērķi netiek pienācīgi ņemti vērā īstenotajos pasākumos. Piemēram, ne vienmēr ir nodrošināta uzskatāma informācija par piegādēm, un nav ieviests neviens cits īpaši izstrādāts izglītojošs līdzeklis. VII. Palāta konstatēja, ka ir identificēta lielākā daļa programmas "Skolas piens" trūkumu, un Komisija vismaz daļēji tos ir ņēmusi vērā, izstrādājot programmu "Augļi skolai". Tādējādi tagad ir pieņemts vienots modelis augļu bezmaksas piegādei ārpus skolas ēdnīcām, un ir ieviesti līdzekļi pedagoģisko mērķu sasniegšanai. Tomēr šāda risinājuma izmaksas ir augstas, un ievērojama to daļa gulstas uz valstu vai pašvaldību budžetu. Lai gan ir par agru izteikt galīgu spriedumu par šā piegādes veida faktisko efektivitāti, jaunā programma, šķiet, daudz labāk spēs sasniegt īstermiņā un ilgtermiņā izvirzītos mērķus un tāpēc varēs noderēt par paraugu programmas "Skolas piens" uzlabošanai. VIII. Palāta sniedz šādus ieteikumus. a) Tā kā programmas "Skolas piens" efektivitāte ir ļoti ierobežota, tās turpināšanai vajadzētu būt atkarīgai no tā, vai to var būtiski pārstrādāt, lai novērstu identificētos trūkumus. Īpaši būtu jāņem vērā produkta vispārzināmā uzturvērtība saistībā ar sabiedrības veselības mērķiem. Ja sāktu būtiski pārstrādāt programmu, būtu jāapsver turpmāk izklāstītie jautājumi. b) Lai programma "Skolas piens" patiešām ietekmētu skolās patērētā piena daudzumu, subsīdijas par kilogramu vajadzētu ievērojami palielināt līdz līmenim, kas ļautu ieviest bezmaksas piegādes. Šis ieteikums tomēr nenozīmē, ka būtu jāpalielina ES izdevumi šai programmai; gluži pretēji, tas nozīmē, ka līdzekļus jāsakopo un jānovirza mazākam saņēmēju skaitam, un tas dotu iespēju vienlaikus efektīvi risināt liekās palīdzības problēmu. Saņēmēji būtu jānosaka atkarībā no to uztura vajadzībām. c) Attiecībā uz programmu "Skolas piens" jāveic pasākumi, lai ierobežotu lieko palīdzību, kas īpaši raksturīga piegādei caur ēdnīcām, vienlaikus nodrošinot optimālu informāciju par programmu. d) Saistībā ar izglītojošiem mērķiem abām programmām būtu jāizveido saskaņotāka pieeja attiecībā uz papildu pasākumu lomu un nozīmi. Ja šo pasākumu nozīmīgums apstiprinās, tad būtu jāpārskata, vai tie atbilst Savienības līdzfinansējuma saņemšanai. e) Kopumā, lai nodrošinātu vispārēju uzturvērtības aspekta saskaņotību un efektīvu pārvaldību, būtu jāpalielina abu programmu koordinācija un kopdarbība. IEVADS +++++ TIFF +++++ Avots: http://ec.europa.eu/agriculture/tasty-bunch/index_en.htm DIVAS SALĪDZINĀMAS UZTURA PROGRAMMAS SKOLĀS 1. "Ēd, dzer, kusties!". Komisija 2009.–2010. gadā īstenoja ES bērniem adresētu izglītojošu kampaņu par veselīgu uzturu. No ES lauksaimniecības budžeta finansētās kampaņas mērķis ir iemācīt bērniem pareizākus ēšanas paradumus. Kampaņas "Gardais bariņš" pirmais pasākums bija ceļojoša izstāde, un pārējos īstenoja galvenokārt ar divu turpmāk minēto programmu starpniecību, kuru mērķis ir piegādāt skolām produktus. a) Saskaņā ar programmu "Skolas piens" [1] kopš 1977. gada tiek piešķirtas subsīdijas piena produktu piegādei skolēniem par pazeminātām cenām. b) Programmu "Augļi skolai" [2] sāka īstenot 2009./2010. mācību gada sākumā. Tā sniedz līdzfinansējumu skolu apgādei ar augļiem un dārzeņiem. 2. Tādējādi kopš 2009. gada Komisija var izmantot divus līdzīgus instrumentus: vienu piena produktu, otru — augļu un dārzeņu piegādei (abu salīdzinājums ir atspoguļots tabulā I pielikumā). Tiem ir viena un tā pati mērķgrupa, un tiem paredzētie izdevumi ir salīdzināmi (sk. 1. attēlu). 3. Abām programmām ir viens un tas pats divkāršs mērķis: a) veicināt tirgus stabilizāciju (mērķis "tirgus") [3]; b) veicināt veselīgu uzturu (mērķis "veselīgs uzturs") [4]. Īpaši programmā "Skolas piens", kura sākotnēji bija iecerēta kā krājumu realizēšanas pasākums, Komisijas izklāstītais uzturvērtības aspekts pamazām kļuva par galveno mērķi (sk. 1. izcēlumu). 1. ATTĒLS SAVIENĪBAS IZDEVUMI [5] PROGRAMMĀM "SKOLAS PIENS" UN "AUGĻI SKOLAI" (MILJONOS EUR) +++++ TIFF +++++ Avots: ES budžets. 4. Balstoties uz vienu un to pašu pamatpieeju, abas programmas cenšas panākt divējādu ietekmi: a) īstermiņā — piegādājot šos produktus skolām, palielināt vai saglabāt patēriņu bērnu un jauniešu vidū; b) ilgtermiņā — izglītot un mainīt ēšanas paradumus [6]. +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Source: http://ec.europa.eu/agriculture/index_fr.htm 1. IZCĒLUMS PROGRAMMAS "SKOLAS PIENS" MĒRĶI UZTURVĒRTĪBAS UN IZGLĪTOJOŠĀ ASPEKTĀ "Atbalsta shēma piena piegādēm skolās nav izstrādāta, lai nodrošinātu piena pārprodukcijas noietu [..]. Tas ir patiesi izglītojošs pasākums, kura mērķis ir pirmām kārtām saglabāt vai veicināt skolēnu ieradumus patērēt pienu vai tā produktus. Turklāt programmai piemīt arī uzturvērtības aspekts, jo piegādātie piena produkti var papildināt nepilnīgu vai nesabalansētu uzturu. Protams, nevar noliegt papildu ietekmi, ko radījis šāds nozīmīgs patēriņš, pretējā gadījumā piena produktu pārpalikumus nāktos realizēt saskaņā ar citiem pasākumiem." Avots: Komisijas 1990. gada dokuments. "Programma skolu apgādei ar pienu ir svarīga gan uztura, gan izglītojošā ziņā. Tā palīdz cīnīties pret lieko svaru un nodrošina svarīgas uzturvielas, no kurām atkarīgs, kā bērns aug un kāda ir tā veselība." Avots: komisāres Fischer Boel paziņojums presei 2008. gadā. PĀRSKATS PAR ABU PROGRAMMU PĀRVALDĪBAS SISTĒMU 5. Abu veidu atbalstu izmaksā vai nu tieši izglītības iestādei, vai citam pieprasītājam, kurš var būt kompetentā iestāde (parasti pašvaldība), piegādātājs vai starpniekorganizācija, kas izveidota tieši šim mērķim [7]. Kad tiek apstiprināti šie dažādie pieteikumu iesniedzēji, viņi uzņemas atbildību par apgādes īstenošanu (iepirkumi, uzglabāšana, piegāde un administratīvā pārvaldība). PIENA PRODUKTI 6. Atbalstu īsteno kā Savienības izmaksātu vienotas likmes subsīdiju EUR 18,15 apmērā par 100 kg piena [8], un dalībvalstīm nav pienākuma sniegt līdzfinansējumu. 7. Katra iestāde lemj par savu līdzdalību, un ES finansējums ir atkarīgs no saņemto attiecināmo pieprasījumu kopējā daudzuma, jo tiesību aktos budžeta maksimālais apjoms nav noteikts. Tomēr regula nosaka maksimālo subsidējamo daudzumu 0,25 litri mācību dienā katram skolēnam, kurš regulāri apmeklē izglītības iestādi [9], taču pieprasītāji parasti to nesasniedza. 2. ATTĒLS PROGRAMMA "SKOLAS PIENS". DAŽĀDU ĪSTENOŠANAS MODEĻU ĪPATSVARS APMEKLĒTAJĀS DALĪBVALSTĪS +++++ TIFF +++++ Avots: Apmeklētās dalībvalstis. 8. Programmu var īstenot daudzos un dažādos veidos, taču apmeklētajās dalībvalstīs galvenokārt izmantoja šādus trīs modeļus (sk. 2. attēlu un 2. izcēlumu): a) subsīdijas ēdnīcas ēdienkartē iekļautajiem piena produktiem [10] (galvenokārt Francijā, Itālijā un Zviedrijā); b) piena pārdošana par samazinātu cenu ārpus ēdnīcām (Vācijā, Polijā (vidusskolas) un Apvienotajā Karalistē (bērni, sākot no piecu gadu vecuma)); c) piena bezmaksas izdalīšana ārpus ēdnīcām [11] (galvenokārt Polijā (sākumskolas) un Apvienotajā Karalistē (bērni līdz piecu gadu vecumam)). AUGĻI UN DĀRZEŅI 9. Savienība piešķir atbalstu 50 % līdz 75 % apmērā [12] no piegādāto augļu un dārzeņu cenas un dažām saistītajām izmaksām, bet atlikušās izmaksas parasti sedz dalībvalstis. 2. IZCĒLUMS APMEKLĒTAJĀS DALĪBVALSTĪS PARASTI SUBSIDĒTIE PIENA PRODUKTI Francija: siera porcija vai jogurts saldajā ēdienā (ēdnīca). Itālija: Parmas siers pie makaronu ēdieniem vai mocarellas salāti (ēdnīca). Zviedrija: brīvi pieejams piena automāts ēdienreizēs (ēdnīca). Apvienotā Karaliste un Polija: piena pakas pārdod par pazeminātu cenu vai izdala bez maksas noteiktas vecuma grupas bērniem, un galvenokārt to finansē no valsts budžeta. Vācija: aromatizēta piena pakas pārdod par samazinātu cenu veikalos, kas atrodas izglītības iestādes telpās. 10. Regulā ir noteikta izdevumu kopējā maksimālā summa 90 miljoni EUR, ko sadala dalībvalstīm, kuras piedalās programmā. Dalībvalsts pašas ziņā ir, kā izmaksāt tai piešķirto finansējumu potenciālajiem pieprasītājiem saskaņā ar valsts stratēģiju. 11. Atbalstu augļu izdalei piešķir tad, ja ir izstrādāti pedagoģiski pasākumi, kuri jāapstiprina, lai nodrošinātu sekmīgu programmas norisi. Lai gan šie pasākumi nevar pretendēt uz ES finansējumu, tie uzskatāmi par būtiskāko programmas sastāvdaļu. 12. Revīzijas laikā novērtētā augļu izdale notika bez maksas un ārpus ēdienreizēm. REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA APVIENOTĀ REVĪZIJA, KURAS MĒRĶIS BIJA NOTEIKT ABU PROGRAMMU EFEKTIVITĀTI… 13. Revīzijas mērķis galvenokārt bija pārbaudīt programmu "Skolas piens" un "Augļi skolai" efektivitāti. Tā kā 2009. gadā sāka jaunu programmu "Augļi skolai", kura līdzīga jau īstenotajai programmai "Skolas piens", tas šķita piemērots laiks šādai analīzei. Tādējādi Palāta pievērsās galvenokārt programmai "Skolas piens" un veica salīdzinošo izvērtējumu par augļu apgādes sistēmas īstenošanu. 14. Revīzijas jautājumi saistībā ar programmu efektivitāti bija šādi: a) vai tika atbilstoši veicināta piedalīšanās programmās (traucēkļu analīze) un vai tas bija pietiekami mērķu sasniegšanai; b) vai izdevumiem bija tieša ietekme uz produktu patēriņu saņēmēju vidū (liekā palīdzība: vai šos produktus patērētu arī tad, ja atbalsta nebūtu?); c) vai programmas pilda izglītojošo funkciju un ietekmē ēšanas paradumus nākotnē. 3. ATTĒLS PROGRAMMA "SKOLAS PIENS". MAKSĀJUMI DALĪBVALSTĪM 2009. GADĀ +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Komisija. 15. Abas programmas lielā mērā balstās uz hipotēzi, ka minēto subsidēto produktu patēriņš labvēlīgi ietekmē sabiedrības veselību [13]. Šī pieņēmuma pārbaudi neiekļāva revīzijas tvērumā, jo tas neietilpst Palātas kompetencē. Tomēr Palāta konstatē, ka nav vienprātības par šīs hipotēzes pamatotību. 16. Revīzijas laikā pārbaudīja programmas darbību 2008./2009. un 2009./2010. mācību gadā, izskatīja abu spēkā esošo regulu sagatavošanu un attiecībā uz piena piegādi skolām analizēja arī jaunāko pieejamo novērtējumu rezultātus. 17. Revīziju veica Komisijas dienestos, kā arī Vācijā [14], Francijā, Itālijā, Polijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē. Šajās sešās dalībvalstīs (no tām divas pēdējās piedalās tikai piena programmā) 2009. gadā izdevumi par programmu "Skolas piens" veidoja 75 % no maksājumiem un 63 % no izdevumiem, kas bija paredzēti programmas "Augļi skolai" īstenošanai pirmajā gadā (sk. 3. un 4. attēlu). 4. ATTĒLS PROGRAMMA "AUGĻI SKOLAI". DALĪBVALSTĪM ATVĒLĒTAIS BUDŽETS 2009./2010. GADĀ +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Komisija. 18. Palāta analizēja Komisijas un apmeklēto dalībvalstu izstrādātās procedūras, kuras piemēro programmu īstenošanai un uzraudzībai. Revidenti apmeklēja arī 31 pieteikuma iesniedzēju, kas saņēma atbalstu par 40000 izglītības iestāžu un 2 miljonu bērnu apgādi ar programmā iekļautajiem produktiem. Uz vietas tika apmeklētas arī 56 izglītības iestādes, kuras piedalījās vismaz vienā programmā un kurās bija reģistrēti vairāk nekā 16000 bērnu. … UN PĀRBAUDĪT PAREIZĪBU 19. Revīzijā tika iekļauta arī to nozīmīgāko aspektu pareizības pārbaude, kuriem varētu būt vistiešākā ietekme uz saņēmējiem un šīs politikas efektivitāti. Apmeklētajās dalībvalstīs konstatēja problēmas, īpaši saistībā ar spēkā esošo tiesību aktu interpretāciju. Palāta sagatavoja paziņojumu Komisijai un attiecīgajām dalībvalstīm. Plašāka informācija ir pieejama II pielikumā, kurā apkopotas minētā dokumenta galvenās atziņas. +++++ TIFF +++++ Avots: http://agriculture.gouv.fr/un-fruit-pour-la-recre APSVĒRUMI PROGRAMMA "SKOLAS PIENS" 1999. GADĀ SAŅĒMA ĀRKĀRTĪGI KRITISKU VĒRTĒJUMU, TAČU KOPŠ TĀ LAIKA NAV ĪSTENOTS NEVIENS RISINĀJUMS 20. Programmu "Skolas piens" 1999. gadā Kopienas līmenī izvērtēja ārēji eksperti [15]. Tā saņēma ārkārtīgi kritisku atzinumu un, tā kā nebija efektīva un izmaksu un ieguvumu attiecība nebija apmierinoša, sekoja ieteikums to pārtraukt (sk. 3. izcēlumu). 21. Balstoties uz novērtējuma ziņojumu, Komisija ierosināja programmu pārtraukt, taču Padome šo ierosinājumu noraidīja. Ņemot vērā šo politisko lēmumu, Komisija iesniedza priekšlikumus samazināt programmai atvēlēto Kopienas finansējumu, bet arī šos priekšlikumus pieņēma tikai daļēji (sk. 4. izcēlumu). 3. IZCĒLUMS 1999. GADA NOVĒRTĒJUMS. SECINĀJUMS UN GALĪGAIS IETEIKUMS "[..] Balstoties vienīgi uz pašreizējo oficiāli apstiprināto un pasludināto mērķu (piena produktu patēriņa līmeņa saglabāšana vai paaugstināšana) novērtējumu, jāsecina, ka pasākuma pozitīvā ietekme ir nenozīmīga, un izmaksu un ieguvumu attiecība nav apmierinoša. Komisijai būtu nopietni jāapsver šā pasākuma pārtraukšana. Tādējādi dalībvalstu valdībām nāktos uzņemties jebkādu turpmāko subsidēta piena piegādi skolēniem. Lai gan ir grūti paredzēt rezultātu, šādas rīcības sekas noteikti izpaudīsies kā samazināta piena produktu pieejamība un mazāks patēriņš skolās. Tomēr šajā ziņojumā ietvertā informācija liecina, ka ietekme varētu būt pavisam niecīga. [..] Galvenie turpmāk minētie ieteikumi bija vērsti uz pasākuma pārtraukšanu un līdzekļu novirzīšanu citiem, efektīvākiem pasākumiem, taču netika formulēti priekšlikumi, kā uzlabot pašreiz īstenotā pasākuma produktivitāti. Ziņojuma autori uzskata, ka jebkuras varbūtējās izmaiņas būtu jāvirza uz to būtisko trūkumu novēršanu, kuri kavē pasākuma mērķu sasniegšanu. Ja formulētu priekšlikumus pašreiz īstenotā pasākuma produktivitātes uzlabošanai, tie būtiski neietekmētu aspektus, kuri ir saistīti ar pasākuma ļoti ierobežoto efektivitāti." 22. Citu novērtējumu veica 2005. gadā Apvienotajā Karalistē [16], un tas attiecās gan uz ES atbalstu, gan valsts līdzfinansējumu (sk. 8. punkta b) apakšpunktu). Novērtējuma ziņojumā atzīts, ka pasākums ir neefektīvs un dārgs, un tostarp norāda, ka pārvaldības izmaksas ir neproporcionāli augstas un pasākumam ir niecīga pievienotā vērtība. Tajā formulēts ieteikums Apvienotās Karalistes valdībai "apsvērt iespēju kopā ar Eiropas Komisiju izvērtēt ieceri par ES īstenotās skolām piegādātā piena subsīdiju programmas slēgšanu". 23. Paralēli Komisija kopš 1999. gada ir regulāri pievērsusies programmas īstenošanas kārtībai, lai to uzlabotu (vienkāršotu, pielāgotu produktu sarakstu un atbalsta likmes katrā kategorijā u. c.). Tomēr šīs korekcijas bija nenozīmīgas, tas ir, tās neizmainīja ne programmas loģiku, ne tās galvenos aspektus. Lai gan kopumā novērtētas pozitīvi, šīs korekcijas tomēr neatrisināja problēmas saistībā ar kritizēto programmas pamatkoncepciju. 4. IZCĒLUMS KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMI PĒC 1999. GADĀ VEIKTĀ NOVĒRTĒJUMA "Atsaucoties uz šo ieteikumu, Komisija sākotnēji apsvēra iespēju atcelt šo pasākumu un iesniedza provizorisko budžeta projektu 2000. gadam, ņemot vērā šo varbūtību. [..] Visas iesaistītās personas izteicās par ES subsīdijas saglabāšanu tieši tāpēc, ka tā labvēlīgi ietekmē uzturvērtības aspektu [..]. Saistībā ar šo diskusiju Komisija pārskatīja savu sākotnējo nostāju un tagad ierosina līdzfinansēt pusi no izdevumiem par piena piegādi skolām. [..] Ņemot vērā saspringto budžeta plānu un neapmierinošo izmaksu un ieguvumu attiecību, budžeta pozīciju, no kuras finansē piena piegādi skolām, turpmāk nav iespējams saglabāt pašreizējā līmenī. [..] Programmu par piena piegādi skolām bieži vien aizstāv, atsaucoties uz plašākiem sabiedrības veselības, uztura vai pat sociāliem mērķiem. Visnotaļ atzīstot šādu argumentu pamatotību, [..] šie mērķi ir pārāk vērienīgi pasākumiem, kuri attiecas uz kopējo tirgus organizāciju piena un tā produktu nozarē. Turklāt [..] dalībvalstu pienākums būtu uzņemties daļu no izdevumiem saistībā ar šo pasākumu īstenošanu, ja tās izvirza šādus mērķus." Avots: IV ģenerāldirektorāta piezīme par lauksaimniecību un lauku attīstību atbildīgā Komisijas locekļa birojam, 2000. gada marts. PLĀNOTO IETEKMI IEROBEŽO PIETICĪGIE IZDEVUMI UN TĀDA MEHĀNISMA TRŪKUMS, KURŠ VIRZĪTU ATBALSTU PRIORITĀRO VAJADZĪBU APMIERINĀŠANAI NAV APMIERINOŠU SISTĒMU REZULTĀTU MĒRĪŠANAI 24. Abu programmu mērķi gan attiecībā uz "tirgus" aspektiem, gan "veselīga uztura" aspektiem ir formulēti aprakstoši un ļoti vispārīgi (sk. 5. izcēlumu). Tie nav definēti kvantitatīvā izteiksmē, un SMART kritērijiem tie neatbilst ne tik [17]. 25. Tā kā programmai "Skolas piens" nav precīzi noteiktu mērķu, kurus varētu izmantot politikas efektivitātes novērtēšanai, pieejamie rādītāji (piegādātais daudzums katrā piena produktu kategorijā un aptuvenais programmā piedalījušos skolēnu skaits) ir tādi darbības rādītāji, kas nav izmantojami ne rezultātu, ne šā politikas virziena ietekmes mērīšanai [18]. Turklāt Palāta norādīja arī uz to, ka saņemtā informācija nav ticama, īpaši attiecībā uz aplēsto programmā piedalījušos skolēnu skaitu [19]. 5. IZCĒLUMS PROGRAMMAI "SKOLAS PIENS" FORMULĒTO MĒRĶU VISPĀRĪGUMS "Lai palīdzētu līdzsvarot piena tirgu un stabilizēt [..] cenas" (Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 43. apsvērums). Programmai "ir nozīme arī plašākā politiskā kontekstā [..] sabiedrības veselības, uztura vai sociālā jomā." (Priekšlikums Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1255/1999, paskaidrojuma raksts). "Veicināt pareizu uztura paradumu veidošanos, kas būtu noturīgi visu turpmāko dzīvi, tai ir arī zināmu izglītojoša loma." (Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietne.) "Programma skolu apgādei ar pienu ir svarīga gan uztura, gan izglītojošā ziņā, un tā palīdz cīnīties pret lieko svaru." (komisāres Fischer Boel paziņojums presei 2008. gada 11. jūlijā.) 26. Attiecībā uz programmu "Augļi skolai" nav noteikti nekādi rādītāji. Tomēr šai jaunajā programmā ir ietverti daži noteikumi, kas palīdz uzraudzīt rezultātus, sākot ar sākotnējo stratēģijas izstrādi un beidzot ar pienākumu regulāri veikt novērtējumu katrā dalībvalstī. Taču par šo mehānismu efektivitāti spriest ir pāragri, jo tie vēl jāpilnveido. ABU PROGRAMMU MĒRĶIEM IR ATVĒLĒTI ĻOTI PIETICĪGI IZDEVUMI MĒRĶIS "TIRGUS" 27. Kad notika sarunas pirms programmas "Augļi skolai" ieviešanas, Eiropas Parlaments ierosināja 500 miljonu EUR lielu budžetu gadā. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu budžetu galu galā noteica ne vairāk par 90 miljoniem EUR, jo Komisija uzskatīja, ka projektam vispirms ir sevi jāapliecina mazākā mērogā, un tikai pēc tam var spriest par lielāku līdzekļu atvēlēšanu. 28. Tā kā programmas ieviešana nenoritēja raiti (sk. IV pielikumu), izrādījās, ka Komisijas pieeja ir bijusi pareiza. Ņemot vērā šo pieeju un arī dalībvalstu līdzfinansējumu [20], regulā programmai noteiktais budžets naudas izteiksmē tomēr atbilst aptuveni 0,3 % no augļu un dārzeņu kopējās produkcijas vērtības ES. Saskaņā ar pieejamajiem datiem programmas "Skolas piens" ietvaros 2008./2009. mācību gadā piegādāja nedaudz mazāk nekā 0,28 % no ES kopējās piena produkcijas, tātad aptuveni tādu pašu daudzumu. 29. Pat tad, ja pieņem, ka līdzekļi bija izlietoti efektīvi, abos gadījumos šīs summas atbilst tādam produkcijas daudzumam, kas diez vai spēj tieši un būtiski ietekmēt [21] tirgus līdzsvaru. 30. Attiecībā uz programmu "Skolas piens" šis konstatējums jau ir iekļauts 1999. gada novērtējuma ziņojumā [22]. MĒRĶIS "VESELĪGS UZTURS" 31. Katrai programmai pašlaik budžetā paredzētos līdzekļus attiecinot pret skolēnu skaitu Eiropas Savienībā, izmaksas par katru bērnu ir no 50 līdz 80 centiem gadā. Grūti iztēloties, ka šāda mēroga izdevumi varētu mērķgrupā radīt nozīmīgu ietekmi uzturvērtības ziņā. 32. Tā kā faktiski līdzekļus tērē mazākam bērnu skaitam [23], potenciālā ietekme uz katru saņēmēju ir lielāka. Savukārt šo pasākumu efektivitāte attiecībā uz mērķi veicināt veselīgu uzturu ļoti lielā mērā ir atkarīga no tā, kuru mērķgrupas apakšgrupu "izvēlas" kā atbalsta saņēmēju. NAV MEHĀNISMA ATBALSTA VIRZĪŠANAI ATKARĪBĀ NO PRIORITĀRAJĀM VAJADZĪBĀM UZTURVIELU ZIŅĀ 33. Piegādāt pienu bērniem, kuri to patērē krietni mazāk par vidējo vai par ieteicamo daudzumu uzturvērtības ziņā [24], ir svarīgāk nekā piegādāt tādu pašu daudzumu piena bērniem, kuru patēriņš ir augstāks par vidējo vai par ieteicamo. Abām programmām izvirzītais veselīga uztura mērķis nozīmē, ka programmu darbība pirmām kārtām jānovirza tādām attiecīgo produktu saņēmēju kategorijām (reģioniem, dalībvalstīm, sociālām grupām utt.), kuru patēriņš uzskatāms par nepietiekamu vai ir mazāks par vidējo. Galvenais ir nevis palielināt vidējo patēriņu, bet gan pēc iespējas lielākam saņēmēju skaitam piegādāt minimāli nepieciešamo daudzumu. 34. Dažās dalībvalstīs jau ir sākta šī apsvēruma izskatīšana attiecībā uz pienu. Apvienotajā Karalistē 2005. gadā veiktā novērtējuma rezultāti liecināja, ka liela daļa mērķgrupas piena produktus patērē pietiekamā daudzumā [25], tāpēc tika ierosināts pievērsties citām, prioritārām saņēmēju kategorijām. Francijā atbildīgās iestādes pieņēma lēmumu valsts līdzfinansējumu piešķirt nelabvēlīgajiem apgabaliem, kas noteikti kā prioritāri attiecībā uz uzturvielu prasībām [26]. Šāda mērķatlase varētu izpausties daudzos citos veidos, lai gan dažiem no tiem varētu vajadzēt papildu līdzekļus. 35. Savukārt neviens no abiem ES atbalsta veidiem neparedz mehānismu līdzekļu piešķiršanai atkarībā no uzturvielu vajadzību analīzes. 36. Attiecībā uz augļiem regula ļauj dalībvalstīm izmantot šādu analīzi, izstrādājot stratēģiju valsts līmenī, taču līdz šim neviena nav izmantojusi šo iespēju [27]. 37. Programmai "Skolas piens" nav paredzēts neviens mehānisms. Stāvokļa analīze dalībvalstīs liecina, ka programmā nav noteikta līdzekļu piešķiršana pirmām kārtām tiem saņēmējiem, kuriem tas būtu visvairāk nepieciešams, turklāt galvenie labuma guvēji ir dalībvalstīs, kurās piena produktu patēriņš tāpat ir augsts, tāpēc vajadzības nav tik lielas vai tik steidzami risināmas (sk. 6. izcēlumu). 6. IZCĒLUMS PIENA PRODUKTU PATĒRIŅŠ DAŽĀDĀS DALĪBVALSTĪS UN TĀ SALĪDZINĀJUMS AR 2009. GADĀ SAŅEMTO ATBALSTU PROGRAMMĀ "SKOLAS PIENS" Tās divas dalībvalstis, kurās piena produktu patēriņš uz iedzīvotāju ir vislielākais, saņem visvairāk atbalsta, rēķinot uz vienu iedzīvotāju. Sešas dalībvalstis, kurās piena produktu patēriņš uz vienu iedzīvotāju ir vislielākais, vidēji saņem 3,5 reizes lielāku ES līdzekļu atbalstu, rēķinot uz vienu iedzīvotāju, nekā 10 valstis, kurās šo produktu patēriņš ir viszemākais. Tajās sešās valstīs, kurās, rēķinot uz vienu iedzīvotāju, ir saņemts vislielākais atbalsts, piena produktu patēriņš uz vienu iedzīvotāju ir virs vidējā. Tās 10 valstis, kurās iedzīvotāji patērē vismazāk piena produktu, saņem tikai 20 % no atbalsta kopsummas. Deviņās no tām atbalsts, rēķinot uz vienu iedzīvotāju, ir divas līdz piecas reizes mazāks par vidējo vai arī šīs valstis programmā nemaz nepiedalās. PROGRAMMAS "SKOLAS PIENS" KONCEPCIJAS PROBLĒMAS, KURAS KAVĒ PROGRAMMAS ĪSTENOŠANU UN KURĀM IESPĒJAMI RISINĀJUMI PROGRAMMA "SKOLAS PIENS" NAV PĀRĀK PIEVILCĪGA 38. Programmā "Skolas piens" Komisija nav tieši noteikusi izdevumu apjomu, to veido potenciālo atbalsta pieprasītāju un saņēmēju faktiskā iesaistīšanās programmā. Taču 2009. gadā izlietotie 74 miljoni EUR ir mazāk nekā 10 % no programmā paredzētās maksimālās izdevumu summas [28]. Tādējādi šo atbalstu izmantoja maz, un pasākums nešķita īpaši pievilcīgs (sk. 7. un 8. izcēlumu) — proporcionāli tikpat, cik iepriekšējos gados [29]. 39. Revīzijas laikā Palāta konstatēja, ka pievilcības trūkums lielā mērā skaidrojams ar niecīgajām summām un salīdzinoši darbietilpīgo atbalsta pārvaldīšanu. PIENA PĀRDOŠANA PAR SAMAZINĀTU CENU ĀRPUS SKOLU ĒDNĪCĀM 40. Ņemot vērā pašreizējo atbalsta līmeni, ES subsīdija var segt tikai nelielu daļu no piegādāto produktu izmaksām [30]. Tā kā nav citu, lielāku finansējuma avotu (sk. 60. un turpmākos punktus), ES programma nevar nodrošināt bezmaksas piegādi, bet tikai pārdošanu par samazinātu cenu. 7. IZCĒLUMS PIEMĒRI, KAS LIECINA PAR ZEMO DALĪBAS LĪMENI UN PROGRAMMAS NEPIETIEKAMO PIEVILCĪBU Vācijā veikta pētījuma rezultāti liecina, ka no 56 % mācību iestāžu, kurās skolēniem piedāvā pienu vai tā produktus, tikai 21 % piesakās atbalsta saņemšanai. Avots: Bavārijas Lauksaimniecības ministrija. 41. Tādējādi ES atbalsts veido tikai ceturto daļu no tiešajām izmaksām par pienu Polijā un no 10 līdz 15 % Vācijā un Apvienotajā Karalistē. Atbalsts ļauj, piemēram, Vācijā pārdot aromatizēta piena pakas par 35 centiem, nevis par 40 centiem. Potenciālajiem saņēmējiem šāds samazinājums parasti ir pārāk niecīgs, lai rosinātu iegādāties produktu, turklāt pieejamo pētījumu rezultāti liecina, ka cenu veidošana nav elastīga attiecībā pret pieprasījumu [31]. 42. Daudzos gadījumos izglītības iestādes pieņem lēmumu programmā nepiedalīties. Tās īstenošana skolā nereti ir atkarīga no atsevišķu darbinieku labās gribas. Taču, lai organizētu pārdošanu par samazinātu cenu, jāiegulda daudz darba (produktu iepirkšana, uzglabāšana, pārdošana, kā arī naudas iekasēšana no saņēmējiem), un tas ir viens no reāliem šķēršļiem dalībai programmā [32]. 43. Dažos gadījumos, ja pārdošana par samazinātu cenu skolēnu vecākos rada tikai niecīgu interesi vai arī ja personāls nav pārliecināts par programmas labvēlīgo ietekmi uz veselību, atbildīgajiem darbiniekiem zūd vēlme uzņemties papildu pienākumus saistībā ar programmu. SKOLAS ĒDNĪCAS ĒDIENKARTĒ IEKĻAUTIE PIENA PRODUKTI 44. Ja subsīdiju izmaksā par produktiem, kurus izmanto ēdienu gatavošanai ēdnīcā, lielākā daļa programmas pārvaldības izdevumu izzūd, jo tie iekļaujas parastajos ēdnīcas pārvaldības pasākumos. Neatkarīgi no negatīvā vērtējuma, ko šajā gadījumā saņēma shēmas efektivitāte (sk. 47.–50. punktu), tas nozīmē, ka vienīgās izmaksas saistītas ar laiku, kas nepieciešams dotācijas pieprasījuma sagatavošanai. Paradoksālā kārtā pat šo vienīgo administratīvo pienākumu uzskata par apgrūtinājumu, kas liek atturēties no piedalīšanās programmā. 45. Atbalsta sarežģītā pārvaldība salīdzinājumā ar mazajām summām šķiet nesamērīga lielākajai daļai pieprasītāju, īpaši mazajām iestādēm (sk. 8. izcēlumu). Absolūtajos skaitļos atbalsta niecīgums ir īpaši jūtams, ja atbalstu uzlūko nevis saistībā ar piena produktu cenu, bet ar kopējo budžetu — atbalsts veido pavisam nenozīmīgu tā daļu (mazāk par 1 % ēdnīcām un vēl daudz mazāk salīdzinājumā ar privātas patstāvīgas izglītības iestādes vai bērnudārza vispārējo budžetu). PROGRAMMAS "SKOLAS PIENS" IZDEVUMU TIEŠO IETEKMI SAMAZINA DAUDZIE LIEKĀS PALĪDZĪBAS GADĪJUMI [33] 46. Lai kāds būtu piegādes veids, subsīdijas var saņemt par jebkuru attiecināmu piena produktu, taču nav mehānisma, kas ļautu ierobežot maksājumus par tiem produktu daudzumiem, kurus saņēmēji būtu iegādājušies arī tad, ja atbalsta nebūtu. Revīzijas laikā konstatēja, ka liekā palīdzība izpaužas dažādi atkarībā no izvēlētā piegādes veida. 8. IZCĒLUMS PIEMĒRI, KAS LIECINA PAR ATBALSTA NEPIETIEKAMO PIEVILCĪBU ĒDNĪCĀM Francijā 70 % no 11000 atbalsta pieprasītājiem vidēji saņem apmēram 300 EUR gadā. Revidenti aptaujāja daudzus programmas dalībniekus, kuri uzsvēra, ka šāda apmēra atbalsts nav pietiekams, lai viņi mainītu ieradumus, un kāds izglītības iestādes vadītājs, piemēram, paziņoja: "Ziniet, mana iestāde gadā saņem nepilnus 200 EUR. Jūs taču nedomājat, ka šādas summas dēļ es tērēšu laiku un lasīšu cirkulāru." Lai gan visās ēdnīcās izmanto vairākus piena produktus, uz kuriem ir attiecināms atbalsts un par kuriem tās varētu saņemt minimālo atbalstu, ja vien iesniegtu pieteikumu, Francijā to iesniedz tikai 60 % iestāžu, bet Itālijā — nepilni 15 %. SKOLAS ĒDNĪCAS ĒDIENKARTĒ IEKĻAUTIE PIENA PRODUKTI 47. Veiktās revīzijas rezultāti liecināja, ka atbalsta izmaksāšana par skolas ēdnīcas ēdienkartē iekļautu produktu izmantošanu vienmēr rada liekās palīdzības priekšnoteikumus, īpaši tāpēc, ka a) parasti ēdienu gatavošanā bieži vien izmanto piena produktus (tas var būt arī obligāts nosacījums), taču pašlaik nav mehānisma, kas ēdnīcām liegtu saņemt atbalstu par produktiem, kurus tās būtu izmantojušas tik un tā; b) nebija iespējams iegūt pierādījumus, ka atbalsts būtu jebkā ietekmējis skolu ēdienkartē iekļauto piena produktu daudzumu; c) gandrīz visas uz vietas aptaujātās atbildīgās personas atzina, ka saņemtajam atbalstam nebija nekādas ietekmes uz skolēniem pasniegto piena produktu daudzumu (sk. 9. izcēlumu). 9. IZCĒLUMS SKOLAS ĒDNĪCU VADĪTĀJU IZTEIKUMI PAR PROGRAMMU "SKOLAS PIENS" "Mūsu ēdienkarti neietekmē ES sniegtais atbalsts. [..] Tas ir nevis mans viedoklis, bet gan fakts." (Itālija, ēdināšanas uzņēmuma vadītājs, kura pārziņā ir skolas ēdnīcas vienā no lielākajām pilsētām.) "Sastādot ēdienkarti, es nekad neesmu domājis par ES programmu "Skolas piens"." (Zviedrija, ēdināšanas uzņēmuma pārstāvis; šis uzņēmums saņem atbalstu, kas paredzēts vairākām attiecīgās pilsētas skolām.) "Ēdienkarti nekādā veidā neietekmē ES sniegtais atbalsts." (Itālija, pārstāvētais ēdināšanas uzņēmums saņem tiešo atbalstu.) Francijā kāda bērnudārza vadība (tās pieteikums revīzijas laikā tika izskatīts) paskaidroja, ka vēlas atgūt līdzekļus, uz kuriem var pretendēt saskaņā ar iestādes parasto darbību, proti, par produktiem, kurus tas iegādājās arī pirms tam, kad uzzināja par šāda atbalsta iespēju. Kādā citā iestādē atbildīgais par ēdienkartes veidošanu pat nezināja, ka iestāde jau gadiem saņem šādu atbalstu. 48. Ēdnīcas tātad saņem atbalstu par piena produktiem, kurus tās būtu izmantojušas tik un tā, un atbalsts neveicina lielāku šo produktu patēriņu. Pat Zviedrijā, kur stāvoklis šķiet vislabākais [34], subsidētais pasākums (galvenokārt brīvi pieejami piena automāti ēdnīcās) darbojās jau ilgi pirms ES atbalsta ieviešanas. Lielais piena patēriņš ir skaidrojams ar valsts tradīcijām un nav attiecināms uz Eiropas programmu, ar kuras starpniecību tiek sniegts finansējums pasākumam, ko šī programma neietekmē. 49. Ēdnīcām sniegtā atbalsta ietekme uz saņēmēju patērēto piena produktu daudzumu, vismaz pašlaik, ir grūti nosakāma un, kā liecina apmeklējumi uz vietas, — labākajā gadījumā ir niecīga. Turklāt, kaut arī regulā ir iekļauti attiecīgi noteikumi, bieži vien nav iespējams pārbaudīt (sk. II pielikumu) programmas potenciālo ietekmi uz vecāku maksāto cenu, un jebkurā gadījumā tā būtu neievērojama. 50. To pašu var apgalvot par bērnudārziem: jo mazāki ir bērni, jo lielāks piena produktu daudzums parasti tiek iekļauts viņu ēdienkartē. Piemēram, mazbērnu novietnēs (bērni līdz trīs gadu vecumam) Francijā piena produkti bērnu uzturā ir jāiekļauj obligāti. PIENA PĀRDOŠANA PAR SAMAZINĀTU CENU ĀRPUS SKOLU ĒDNĪCĀM 51. Tā kā atbalsta līmenis ir neliels, labvēlīgā ietekme ir ļoti ierobežota. ES sniegtais atbalsts cenu samazina pavisam nedaudz (sk. 40. un 41. punktu), tāpēc programmas dalībnieku skaits nav liels, turklāt to izmanto galvenokārt tie saņēmēji, kuri piena produktus būtu iegādājušies arī bez atbalsta. Tā kā atbalsts nav pietiekams, lai būtiski ietekmētu pirkšanas lēmumu [35] (sk. arī 10. izcēlumu), lielākā daļa skolēnu, kuri to izmanto, droši vien būtu iegādājušies pienu arī par nesubsidētu cenu. 52. Turklāt jādomā, ka šie saņēmēji principā patērē piena produktus arī ārpus skolas. Tieši tāpat kā dalībvalstīs veiktā analīze liecināja, ka atbalsts tiek novirzīts lielākoties tiem, kam tas vismazāk vajadzīgs (sk. 37. punktu), arī tik niecīgi samazinātu pārdošanas cenu izmanto galvenokārt bērni, kuri, visticamāk, patērē visvairāk piena produktu. 10. IZCĒLUMS IZRAKSTS NO NOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMA PAR ATBALSTA IEROBEŽOTO IETEKMI UZ SAŅĒMĒJU PATĒRĒTO PIENA PRODUKTU DAUDZUMU Apvienotajā Karalistē 2005. gadā veiktais novērtējums. "Pētījums par piena patēriņu skolēnu vidū liecināja, ka tikai ļoti nedaudzos gadījumos skolā patērētais piens papildināja patēriņu ārpus skolas. [..] Turklāt daži skolēni dzer ļoti maz piena neatkarīgi no tā, vai viņi mācās skolā, kura piedalās programmā, vai skolā, kura nepiedalās. [..] Savā pētījumā mēs nevarējām iegūt pietiekami pārliecinošus pierādījumus tam, ka skolu piedalīšanās ES programmā "Skolas piens" iespaido kopējo piena patēriņu bērnu vidū. [..] Gan skolās, kuras piedalījās programmā, gan tajās, kuras nepiedalījās, neliela daļa skolēnu dzer maz piena. Pieejamie pārliecinošie pierādījumi vedina domāt, ka piena patēriņa pieaugums saistībā ar skolas piedalīšanos programmā "Skolas piens" bija sevišķi uzskatāms to bērnu vidū, kuri būtu patērējuši daudz piena neatkarīgi no viņu skolas piedalīšanās programmā. [..] Pieredze, kas gūta, piegādājot skolēniem paaugstinātas kvalitātes uzturu, liecina, ka daudzi vecāki, kas nevēlas šādus pārtikas produktus pirkt veikalā, nevēlas par tiem maksāt arī skolā. Tas pats sakāms arī par pienu, ko skolas ļauj vecākiem iegādāties, izmantojot valsts līdzfinansējumu." 1999. gadā veiktais novērtējums. "Ir ļoti maz pierādījumu par programmas ietekmi uz piena produktu pieejamību. [..] Lai gan programmas īstenošanu iespaido galvenokārt ārēji faktori, pati programma produkta piedāvājuma kāpumu sekmē ļoti ierobežoti." KOMISIJA IR IEVIESUSI RISINĀJUMUS ATTIECĪBĀ UZ AUGĻU PROGRAMMU UN DAŽĀS DALĪBVALSTĪS ARĪ UZ PIENA PROGRAMMU KOMISIJA IR JAU SNIEGUSI POTENCIĀLU RISINĀJUMU, KAD IZSTRĀDĀJA PROGRAMMU "AUGĻI SKOLAI" 53. Izstrādājot programmu "Augļi skolai", Komisija vismaz daļēji ņēma vērā programmas "Skolas piens" nepietiekamo pievilcību un liekās palīdzības risku. AUGĻU IZSNIEGŠANA ĀRPUS ĒDNĪCĀM 54. Komisija atzina, ka augļu subsidēšana, ja tos pasniedz skolas parastajās ēdienreizēs, nenāk par labu programmas pievienotajai vērtībai [36], un šim piegādes veidam izstrādāja tik stingrus noteikumus, ka piegādes faktiski vairs nenotika. Tāpēc neviena dalībvalsts savā stratēģijā neiekļāva šo iespēju, un visas augļu piegādes, ko Palāta novēroja, notika ārpus skolas ēdnīcām. AUGSTĀKS ATBALSTA LĪMENIS UN BEZMAKSAS PIEGĀDE 55. ES līdzfinansējums programmai "Augļi skolai" atkarībā no dalībvalsts ir no 50 % līdz 75 % — daudz lielāks nekā līdzfinansējums skolas piena programmai. 56. Tāpēc programmai "Augļi skolai" vienīgais piegādes modelis ir bezmaksas piegāde (regulā, ar kuru paredz noteikumus programmas "Augļi skolai" īstenošanai, franču valodas versijā lietots termins "distribution", savukārt regulā attiecībā uz piena programmu — "cession"). 57. Tādējādi visas augļu piegādes bērniem notiek bez maksas, tātad programmā piedalās gandrīz visi, kuriem to piedāvā. Bezmaksas piegāde ļauj relatīvi samazināt lieko palīdzību, jo augļus saņem ne tikai tie bērni, kuri būtu gatavi iegadāties produktu arī par nesubsidētu cenu. Arī skolu loma ir vienkāršojusies, jo nav jāiekasē nauda no vecākiem. 58. Vairākumā dalībvalstu arī skolām nerodas izdevumi par šīm piegādēm, jo ES līdzfinansējumu papildina no valsts budžeta, maksājot tieši piegādātājiem. Skolas saņem augļus bez maksas, un tām nav jāizmaksā piegādātājam avanss. Itālijā ir izstrādāts uzaicinājums uz konkursu par tāda pakalpojuma sniegšanu, kurā viss ir iekļauts (tostarp augļu fizisku izdalīšana klasēs un pedagoģiski pasākumi), un tas atslogo skolas no programmas pārvaldīšanas pienākumiem. Tādējādi vienīgais, kas ierobežo mācību iestāžu piedalīšanos programmā, ir pieejamais finansējums no budžeta. 59. Francijā turpretī valsts budžetā tam nav paredzēti līdzekļi, un izglītības iestādes var piedalīties programmā, ja sagādā vietējo finansējumu. Praksē to varēja īstenot ļoti reti, tāpēc līdz šim pieteikumus ir iesniegušas nedaudzas izglītības iestādes (sk. IV pielikumu). DAŽAS DALĪBVALSTIS JAU IR IEVIESUŠAS BEZMAKSAS PIEGĀDES ĀRPUS SKOLAS ĒDNĪCĀM ARĪ PIENA PROGRAMMAI 60. Tā kā Francijā ES atbalsta būtiskāko daļu saņem ēdnīcas, valsts budžeta līdzfinansējums ir paredzēts bezmaksas piegādei ārpus ēdnīcām, un šādu lēmumu nepārprotami pieņēma tāpēc, lai valsts līdzfinansējuma izlietojumam garantētu reālu ietekmi, kādu nevarēja nodrošināt ēdnīcu subsidēšana. 61. Polijā un Apvienotajā Karalistē ES atbalsts ir piesaistīts valsts budžetam, tāpēc pārdošanu par pazeminātu cenu aizstāja ar bezmaksas piegādi ārpus ēdnīcām vēl plašākam saņēmēju lokam (Polijā — sākumskolas klasēm, Apvienotajā Karalistē — bērniem līdz piecu gadu vecumam). 62. Šis modelis ir daudz pievilcīgāks nekā pārdošana par pazeminātu cenu un piesaista daudz vairāk dalībnieku (sk. 11. izcēlumu). Tas vienlaikus ievērojami samazina liekās palīdzības problēmu, kas raksturīga piena pārdošanai par pazeminātu cenu, un ļauj iesaistīt programmā gandrīz visus bērnus, kam paredzēta piegāde, ne tikai tos, kuri būtu gatavi maksāt par pienu arī tad, ja nebūtu subsīdijas. 11. IZCĒLUMS IETEKME, KO RADĪJA BEZMAKSAS PIEGĀDE Apvienotajā Karalistē veikts pētījums, kurš konstatēja krasu skolēnu piedalīšanās kritumu, tiklīdz piegāde vairs nebija bez maksas (avots: nozīmīgākais sākumskolām un vidusskolām paredzētās programmas dalībnieks Apvienotajā Karalistē). Revidenti saskārās ar gadījumu izglītības iestādē, kura plaši piedalījās valsts pilnībā apmaksātajā programmā Nursery Milk Scheme (piena piegāde pirmsskolas vecuma bērniem līdz piecu gadu vecumam), taču neviens šo vecumu pārsniegušais bērns tajā vairs nepiedalījās. Turklāt tika konstatēts, ka izglītības iestādes nevēlējās pārvaldīt piegādes, ja tās bija par maksu, un iesaistījās tikai tajās programmas sadaļās, kas attiecās uz vecuma grupām, kurām piegādes bija bez maksas. Kad 2007./2008. mācību gadā Polija pārgāja uz bezmaksas piegādēm sākumskolās, programmas dalībnieku skaits pieauga vairāk nekā divas reizes, bet iesaistīto bērnu skaits — vairāk nekā četras reizes. Vācijā veikts pētījums liecina, ka pat ievērojamai pārdošanas cenas atšķirībai (no 30–35 centiem līdz 15 centiem) nav lielas ietekmes uz dalībnieku skaitu. Vienīgi bezmaksas piegāde patiešām iedarbojas uz programmas ietekmi (sk. 5. attēlu). 5. ATTĒLS PROGRAMMĀ IESAISTĪTO SKOLU SKOLĒNU PIEDALĪŠANĀS DINAMIKA ATKARĪBĀ NO PĀRDOŠANAS CENAS +++++ TIFF +++++ Avots: Ziemeļreinas-Vestfālenes iestādes. 63. Tomēr gan Polijā, gan Apvienotajā Karalistē bezmaksas piegāde prasa ļoti lielus līdzekļus no valsts budžeta (sk. 6. attēlu), un ES subsīdija veido tikai nelielu daļu no kopējām izmaksām [37]. Ņemot vērā pašreizējo ES atbalsta līmeni, nevar uzskatīt, ka bezmaksas piegāde ir Eiropas programmas tiešs nopelns [38]. Abās dalībvalstīs konstatētie piemēri savukārt apliecina, cik lielus budžeta līdzekļus prasa bezmaksas piegāde. 6. ATTĒLS VALSTS BUDŽETA LĪDZEKĻI, KAS IZLIETOTI PIENA PROGRAMMAI DIVĀS DALĪBVALSTĪS, KURAS VISPLAŠĀK BIJA IESAISTĪJUŠĀS BEZMAKSAS PIEGĀDĒ (MILJONOS EUR, 2008./2009. GADS) +++++ TIFF +++++ Avots: Dalībvalstu budžeta dati. CITI REVĪZIJAS LAIKĀ KONSTATĒTIE LABAS PRAKSES GADĪJUMI, KAS VEICINA GAN PIEDALĪŠANOS PROGRAMMĀ, GAN TĀS EFEKTIVITĀTI 64. Revīzijas laikā tika konstatēti vairāki faktori vai vietējā līmenī pieņemti lēmumi, kas ļāva samazināt pārvaldības izmaksas un varēja veicināt gan plašāku piedalīšanos programmā, gan tās efektivitāti, tostarp a) regulā noteikto iespēju izmantošana, lai vienkāršotu atbalsta pieprasījuma sagatavošanu un kontroli (īpaši — iespēja izmantot aprēķinos konkrētus vienotas likmes koeficientus); b) programmas virzīšana tiem pieprasītājiem, kuri ir sasnieguši kritisko masu (tādējādi administratīvo slogu padarot proporcionāli pieņemamāku vai pat ļaujot panākt vērā ņemamus apjomradītus ietaupījumus); c) iesaistot privāta sektora partnerus, kuri var uzņemties visas ar pārvaldīšanu vai loģistiku saistītās rūpes vai daļu no tām [39], tomēr saglabājot interesi par piedalīšanos programmā. PEDAGOĢISKIE MĒRĶI VĒL IR JĀNOSTIPRINA 65. Abām programmām ir vienāds pedagoģiskais mērķis, kas pārsniedz īstenoto piegāžu radīto tūlītējo rezultātu, proti, ietekmēt ēšanas paradumus ilgtermiņā. Tomēr abās programmās šis augstākais mērķis ir ņemts vērā atšķirīgā veidā, un tas vēl ir jānostiprina. PROGRAMMĀ "SKOLAS PIENS" PEDAGOĢISKIE MĒRĶI NAV PIETIEKAMI ŅEMTI VĒRĀ, TĀPĒC NOZĪMĪGA IETEKME ILGTERMIŅĀ IR MAZ TICAMA SUBSIDĒTO PIEGĀŽU PEDAGOĢISKĀ IEDARBĪBA IR ATKARĪGA NO INFORMĀCIJAS IZPLATĪŠANAS, KAS NE VIENMĒR TIEK NODROŠINĀTA 66. Subsidētu piegāžu nodrošināšana vien principā spēj paust vēstījumu par produktam piemītošo pievienoto vērtību. Taču, lai tā notiktu, par piegādēm jāsniedz informācija. 67. Par šā nosacījuma patiesumu varēja pārliecināties vairākumā gadījumu, kad pienu piegādāja ārpus ēdnīcām, kā arī Zviedrijā, kur skolu ēdnīcās ir uzstādīti piena automāti. Citos gadījumos nebija pietiekamas informācijas ne par subsidēšanu, ne par piegādāto produktu. 68. Vācijā savukārt skolas veikalā pārdoto pienu īpaši nereklamē, un to aizēno citi izstrādājumi (gāzētie dzērieni, čipsi un saldumi). Tāpēc tas vairs nav tik pamanāms kā gadījumos, kad to piegādā atsevišķi no citiem produktiem. 69. Arī tad, ja subsidē piena produktus, kas iekļauti ēdnīcas sagatavotajos ēdienos, bezmaksas piegādes princips nedarbojas, un samazinās tā pedagoģiskā ietekme. Uz šo trūkumu nepārprotami norādīja Komisija, tāpēc tā mēģināja ierobežot atbalsta izmantošanu ēdnīcām [40]. Lai gan šis ierobežojums ir pareizs, ar to vien ir par maz, lai atbalstam būtu efektīva pedagoģiskā ietekme. Makaroniar sviestu un Parmas siera mērci; šā ēdiena pagatavošanai izmantotie produkti saņēma subsīdiju saskaņā ar programmu "Skolas piens". +++++ TIFF +++++ Avots: Ēdnīca Itālijā. 70. No vienas puses, pienu nepozicionē kā atsevišķu produktu, un tāpēc tas nav tik ļoti izcelts kā īpašajās piena piegādēs [41]. No otras puses, saņēmēji parasti nezina par šādu programmu [42] un līdz ar to arī par īpašo nozīmi, kas piešķirta šim produktam. Francijā un Itālijā daži no aptaujātajiem izglītības iestāžu vadītājiem pat nezināja, ka viņu ēdnīca saņem subsīdiju. PEDAGOĢISKU PASĀKUMU TRŪKUMS 71. Pat tad, ja ir nodrošināta pietiekama informācija, piegādes mehānismu vienu pašu nevar uzskatīt par pietiekamu pedagoģisko mērķu sasniegšanai. 72. Novērtējumā, kas veikts 1999. gadā, jau tika atzīmētas nepilnības izglītojošā aspektā, kas piemīt programmai, kuras vienīgais rādītājs ir cena un kura neparedz ne veicinošus, ne pedagoģiskus pasākumus [43]; uz šo jautājumu ir norādīts arī 2005. gadā Apvienotajā Karalistē veiktajā pētījumā [44]. Revīzijas laikā daudzi aptaujātie piekrita šādai stāvokļa analīzei un uzsvēra, ka galvenais piena (vismaz dzeramā piena) samazināta patēriņa iemesls, sākot ar pusaudža gadiem, ir produkta tēls, bet šis jautājums netika ņemts vērā, izstrādājot programmu. 73. Neraugoties uz šiem konstatējumiem, Regulā (EK) Nr. 657/2008 ir runa vienīgi par produktu piegādi, taču nav minēts pienākums vai pamudinājums izstrādāt programmas papildu pasākumus. Tādējādi neviena no apmeklētajām dalībvalstīm nav noteikusi kā obligātus šāda veida pienākumus, un nevienā no apmeklētajām izglītības iestādēm nav izstrādāts vai īstenots kāds īpašs papildu pasākums. 74. Protams, ārpus programmas "Skolas piens" tiek organizēti veicināšanas pasākumi. Līdz ar minēto kampaņu "Gardais bariņš!" [45] Komisija saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3/2008 [46] līdzfinansē veicināšanas pasākumus, un neliels to skaits attiecas uz piena produktiem un ir adresēti bērniem [47]. Vairākās dalībvalstīs Palāta konstatēja arī citas visnotaļ pozitīvas darbības. Taču, tā kā Regula (EK) Nr. 657/2008 šādu darbību veikšanu nenosaka un arī neveicina, tās īsteno lielā mērā neatkarīgi no programmas "Skolas piens", tāpēc tās nevar attiecināt uz minētās programmas ietekmes jomu. NEKAS NELIECINA PAR ILGTERMIŅA IETEKMI UZ ĒŠANAS PARADUMIEM 75. Tā kā nav īpaši izstrādātu mehānismu, nekas neliecina, ka programma "Skolas piens" pēc vairāku desmitu gadu darbības būtu radījusi ilgtermiņa ietekmi uz tajā iesaistīto saņēmēju ēšanas paradumiem. Saskaņā ar Apvienotajā Karalistē 2005. gadā veikto novērtējumu "nav skaidras norādes par to, ka programma "Skolas piens" ilgtermiņā nostiprinātu ieradumu uzturā lietot pienu". 76. Savukārt ir novērots, ka dalībvalstīs, par kurām ir pieejami dati un kurās visi citi apstākļi ir līdzvērtīgi, bērni pieaugot daudz mazāk piedalās programmā. Pirmskolā īstenotās programmas ietekme vidējā termiņā nav pietiekama, lai turpmākajos gados nodrošinātu apmierinošu dalības līmeni. Tādējādi ir visnotaļ iespējams, ka pasākums, kurš nespēj sev piesaistīt dalībniekus vidējā termiņā, nespēs būtiski ietekmēt arī viņu ēšanas ieradumus ilgākā laikā. +++++ TIFF +++++ Avots: www.drinkitup.europa.eu PROGRAMMĀ "AUGĻI SKOLAI" IR VAIRĀK ŅEMTI VĒRĀ PEDAGOĢISKIE MĒRĶI 77. Lai gan vēl ir pāragri izteikt vērtējumu par programmas "Skolas augļi" efektivitāti ilgtermiņā, tās deklarētie pedagoģiskie mērķi un īstenotā pieeja ir saskaņotāki. 78. No vienas puses, revīzijas laikā novērotā augļu piegāde varētu radīt lielāku pedagoģisku ietekmi, jo šie pasākumi bija ļoti pamanāmi. Programmu uzņēma ļoti atsaucīgi ne tikai tāpēc, ka tā bija jauna, to pamanīja arī tāpēc, ka dalībnieki saņēma augļus kā atsevišķu produktu ārpus skolas ēdnīcām (sk. 54. punktu). 79. No otras puses, atšķirībā no programmas "Skolas piens", programmā "Augļi skolai" jau izstrādes posmā ietvēra vēlamo pedagoģisko aspektu, izveidojot īpašu mehānismu. Komisijas regulā ir apgalvots: "Lai programma "Augļi skolai" būtu efektīva, ir vajadzīgi papildu pasākumi," [48] un, kaut arī tiem nav paredzēts finansējums, šādu pasākumu izstrādāšana ir priekšnoteikums atbalsta saņemšanai. 12. IZCĒLUMS REVĪZIJAS LAIKĀ IZSKATĪTIE PAPILDU PASĀKUMI Skolēniem domāta ceļojoša izstāde par augļiem un dārzeņiem Interaktīvs informatīvs stends izglītības iestādes vestibilā Vecāku tikšanās ar mediķiem un uztura speciālistiem Sakņu dārzs skolas teritorijā Skolotājiem paredzēti pedagoģiskie palīglīdzekļi 80. Tajā pašā nolūkā tiek stimulēta kopdarbība ar veicināšanas pasākumiem, kas minēti Regulā (EK) Nr. 3/2008, piesaistot papildu līdzfinansējumu [49], kāds nebija paredzēts piena programmai. 81. Tomēr revīzijas laikā konstatēja, ka, ņemot vērā ar papildu pasākumu īstenošanu saistītās izmaksas, rezultātā pasākumu mērķi ir ļoti dažādi, ja nav paredzēts īpašs finansējums un ja ir grūtības noteikt, kas ir atbilstošs papildu pasākums (sk. 13. izcēlumu). Tāpēc pašreiz īstenoto pedagoģisko pasākumu efektivitāte vēl ir turpmāk jānostiprina. 13. IZCĒLUMS REVĪZIJAS LAIKĀ ĪSTENOTO PAPILDU PASĀKUMU NEVIENDABĪBA Itālijā, jau sākot ar programmas īstenošanas pirmo gadu, izveidoja vērienīgu sistēmu, kurā papildu pasākumus reģionālā līmenī uzņemas par piegādi atbildīgo ražotāju organizācijas. Vācijā un Francijā apmeklētajās iestādēs tika organizēti izglītojoši papildu pasākumi par augļu un dārzeņu nozīmi un uzturu kopumā. Taču, tā kā nav kontroles sistēmas, šie pasākumi lielā mērā bija atkarīgi no atsevišķu personu vai vietējo iestāžu labās gribas. Polijā apmeklētajās izglītības iestādēs vēl nebija īstenots vai plānots neviens pedagoģiskais papildu pasākums. (Regulā ir ietverti pārejas noteikumi, kas attiecas uz programmas darbības pirmo gadu, un šajā laikā papildu pasākumu īstenošanu var atlikt, taču vietējās iestādes pēc savas iniciatīvas apņēmās īstenot šos pasākumus jau pirmajā gadā.) SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 82. Pēc ārēju speciālistu veiktā novērtējuma, kurā formulēti ļoti skarbi secinājumi, 1999. gadā Padome, neņemot vērā Komisijas sākotnējo ierosinājumu, nolēma tomēr turpināt programmu "Skolas piens" (sk. 20.–23. punktu). Palāta konstatēja, ka desmit gadus pēc šā lēmuma pieņemšanas, kaut arī programmā ir ieviesti daži uzlabojumi, nav īstenots neviens risinājums, lai novērstu būtiskās nepilnības, kuras atklātas tajā laikā. 83. Programmas "Skolas piens" efektivitāte vēl arvien ir ļoti zema. a) Palāta konstatēja, ka saistībā ar īstermiņā plānoto ietekmi (piena piegāde skolām) programmas faktiskie rezultāti ir ļoti ierobežoti: i) tā kā subsīdijas ir nelielas, programma nav pārāk pievilcīga, un lielākoties nav nekas cits kā vien liekā palīdzība. Subsidētie produkti tik un tā būtu iekļauti skolu ēdienkartēs vai arī skolas tos būtu iegādājušās arī tad, ja subsīdiju nebūtu (sk. 38.–52. punktu); ii) revīzijas laikā atklājās, ka dažās dalībvalstīs šo produktu bezmaksas piegāde norit sekmīgāk, taču tās finansēšanai tērē ievērojamus līdzekļus no attiecīgo valstu programmām, kurās Savienības līdzfinansējums ir niecīgs (sk. 60.–63. punktu); b) saistībā ar ilgtermiņā plānoto ietekmi (izglītošana) Palāta konstatēja, ka pašlaik programmā izvirzītie izglītojošie mērķi netiek pienācīgi ņemti vērā. Piemēram, ne vienmēr ir nodrošināta uzskatāma informācija par piegādēm, un nav ieviests neviens cits īpaši izstrādāts izglītojošs līdzeklis (sk. 66.–75. punktu). 84. Palāta konstatēja, ka ir identificēta lielākā daļa programmas "Skolas piens" trūkumu un Komisija vismaz daļēji tos ir ņēmusi vērā, izstrādājot programmu "Augļi skolai". Jaunajā programmā tostarp ir pieņemts vienots modelis augļu bezmaksas piegādei, apejot skolas ēdnīcas (sk. 53.–59. punktu), un ir ieviesti īpaši līdzekļi programmas pedagoģisko mērķu sasniegšanai (sk. 77.–81. punktu). Tomēr šāda risinājuma izmaksas ir augstas, un ievērojama to daļa gulstas uz valstu vai pašvaldību budžetu. Lai gan ir par agru izteikt galīgu spriedumu par jaunās programmas faktisko efektivitāti, tomēr šķiet, ka tā daudz labāk spēs sasniegt īstermiņā un ilgtermiņā izvirzītos mērķus un tāpēc varēs noderēt par paraugu programmas "Skolas piens" uzlabošanai. 85. Tomēr Palāta konstatē, ka abos gadījumos pašreizējā programmu finansējuma līmeņa dēļ ir sagaidāma ierobežota ietekme, it īpaši tāpēc, ka nevienai no programmām nav mehānisma, kas paredzēts atbalsta novirzīšanai prioritārām vajadzībām (sk. 27.–37. punktu). Programmai "Augļi skolai" sākotnēji bija paredzēts maksimālais budžets 500 miljonu EUR apmērā, taču apstiprināja 90 miljonus EUR, jo Komisija uzskatīja, ka programmai vispirms sevi jāapliecina. Šo aspektu vērtēt ir pāragri, jo programma vēl ir sākuma posmā (sk. IV pielikumu). 86. Ņemot vērā iepriekš minēto, Palāta sniedz šādus galvenos ieteikumus: a) Tā kā programmas "Skolas piens" efektivitāte ir ļoti ierobežota, tās turpināšanai vajadzētu būt atkarīgai no tā, vai to var būtiski pārstrādāt, lai novērstu identificētos trūkumus. Būtu jāņem vērā produktiem piemītošā uzturvērtība saistībā ar sabiedrības veselības mērķiem. Ja sāktu būtiski pārstrādāt programmu, vajadzētu apsvērt turpmāk izklāstītos jautājumus. b) Lai programma "Skolas piens" patiešām ietekmētu skolās patērētā piena daudzumu, subsīdijas par kilogramu vajadzētu ievērojami palielināt līdz līmenim, kas ļautu ieviest bezmaksas piegādi [50]. Šis ieteikums tomēr nenozīmē, ka būtu jāpalielina ES izdevumi par šo programmu; gluži pretēji, tas nozīmē, ka līdzekļi jāsakopo un jānovirza ierobežotākam saņēmēju skaitam, un tas dotu iespēju vienlaikus efektīvi risināt liekās palīdzības problēmas. Mērķgrupa ir jānosaka atkarībā no uzturvielu vajadzībām. c) Attiecībā uz programmu "Skolas piens" jāveic pasākumi, lai ierobežotu iespējas izmantot lieko palīdzību — īpaši tas raksturīgs ēdnīcām —, vienlaikus sniedzot optimālu informāciju par programmu. d) Saistībā ar izglītojošiem mērķiem abām programmām būtu jāizveido saskaņotāka pieeja attiecībā uz papildu pasākumu lomu un nozīmi. Šo pasākumu nozīmīgums ir neapšaubāms, taču būtu jāpārskata, vai tie ir atbilstīgi saņemt Savienības līdzfinansējumu. e) Lai nodrošinātu vispārēju uzturvērtības aspekta saskaņotību un efektīvu pārvaldību, būtu jāpalielina abu programmu koordinācija un kopdarbība. 87. Palāta sniedz arī šādus ieteikumus: a) tā kā ne vienai, ne otrai programmai nav apmierinošas izpildes rādītāju mērīšanas sistēmas (sk. 24.–26. punktu), jāuzlabo rezultātu uzraudzības mehānisms, lai labāk ņemtu vērā finanšu regulas noteikumus; b) joprojām jāturpina vienkāršošanas pasākumi un jāievieš labākā prakse, lai sekmīgāk īstenotu abas programmas; c) jautājumi saistībā ar izdevumu pareizību jārisina, ņemot vērā vajadzību vienkāršot programmas īstenošanu un īpašu uzmanību pievēršot pārbaužu izmaksu un efektivitātes attiecībai (sk. II pielikumu). Šo ziņojumu 2011. gada 13. jūlija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Olavi ALA-NISSILÄ. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Komisijas 2008. gada 10. jūlija Regula (EK) Nr. 657/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz Kopienas atbalstu piena un dažu piena produktu piegādē izglītības iestāžu skolēniem (OV L 183, 11.7.2008., 17. lpp.). [2] Padomes Regula (EK) Nr. 13/2009 (OV L 5, 9.1.2009., 1. lpp.) un Komisijas 2009. gada 7. aprīļa Regula (EK) Nr. 288/2009, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanu attiecībā uz Kopienas atbalstu augļu un dārzeņu, pārstrādātu augļu un dārzeņu un banānu produktu piegādei bērniem izglītības iestādēs saskaņā ar programmu "Augļi skolai" (OV L 94, 8.4.2009., 38. lpp.). [3] Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.), 43. apsvērums: "Lai palīdzētu līdzsvarot piena tirgu un stabilizēt piena un piena produktu tirgus cenas." Padomes Regulas (EK) Nr. 13/2009 2. apsvērums: "Programma skolu apgādei ar augļiem atbilstu KLP mērķiem, tostarp mērķim veicināt lauksaimniecībā nodarbināto personu ienākumus, stabilizēt tirgu un nodrošināt pašreiz un turpmāk piedāvāto produktu pieejamību." [4] Regulas (EK) Nr. 657/2008 2. apsvērums: "Ņemot vērā cīņu pret aptaukošanos, un lai nodrošinātu bērniem veselīgus piena produktus." Regulas (EK) Nr. 13/2009 4. apsvērums: "Neapšaubāmie ieguvumi veselībai, kurus sniegs Programma skolu apgādei ar augļiem". [5] Par 2008., 2009. un 2010. gadu grafikā norādīti faktiskie izdevumi, bet par 2011. gadu — 2011. gada vispārējā budžeta projektā plānotie izdevumi.IV pielikumā ir ietvertas precizētas izdevumu aplēses programmai "Augļi skolai". [6] Regulas (EK) Nr. 657/2008 4. apsvērums: "shēmas izglītojošie mērķi." Regulas (EK) Nr. 13/2009 2. apsvērums: "[..] bērnu uzturā noturīgi palielinot augļu un dārzeņu īpatsvaru vecumā, kad veidojas viņu ēšanas paradumi. [..] Būtu jāveicina tas, ka gados jaunie patērētāji ieciena augļus un dārzeņus, lai tos uzturā lietotu lielākā daudzumā arī turpmāk." [7] Tā kā dažas dalībvalstis ir ierobežojušas attiecināmo pieteikumu iesniedzēju kategorijas, programmu īstenošana ir uzticēta dažādām organizācijām; piemēram, Francijā 11000 skolas vai pašvaldības ir apstiprinātas dalībai programmā "Skolas piens", bet Spānijā — tikai kādi četrdesmit piegādātāji, savukārt Itālijā augļus piegādā tikai četras ražotāju organizācijas. [8] Likme ir noteikta Regulā (EK) Nr. 657/2008. Attiecībā uz attiecināmajiem piena produktiem, kuri nav piens (siers, jogurti u. tml.), regulā ir noteikts katrai produktu kategorijai atbilstošs ekvivalents, kas izteikts piena kilogramos. [9] Regulas (EK) Nr. 657/2008 5. pants. [10] Uz piena produktiem, "ko izmanto ēdienu gatavošanai izglītības iestādes telpās un ko neapstrādā termiski, var attiecināt atbalstu." (Regulas (EK) Nr. 657/2008 5. panta 4. punkts.) [11] Tā kā ES atbalsts sedz tikai nelielu izdevumu daļu, piena un tā produktu izsniegšanu bez maksas galvenokārt finansē no valsts budžeta. Sk. 61. un 63. punktu. [12] Katrai dalībvalstij sniegtais atbalsts ir atšķirīgs, jo tas ir lielāks reģioniem, uz kuriem attiecas konverģences mērķi, un attālākajiem reģioniem. [13] Sk. 3. punkta b) apakšpunktu un 1. izcēlumu. [14] Ziemeļreinā-Vestfālenē un Bavārijā. [15] Novērtējumu "Evaluation of the School Milk Measure" ["Pasākuma "Skolas piens" novērtējums"] veica un 1999. gadā pabeidza CEAS Consultants (Wye) Ltd, Eiropas Lauksaimniecības pētniecības centrs un Piena pārstrādes uzņēmumu pārvaldības institūts Minhenes Tehniskajā universitātē. Tas pieejams Komisijas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/schoolmilk/. [16] "Evaluation of the National Top-Up to the EU School Milk Subsidy in England" ["Novērtējums par ES atbalsta līdzfinansējumu, ko valsts izmaksā par piena piegādi skolām Anglijā"]; novērtējumu pasūtīja Vides, pārtikas un lauku jautājumu ministrija (Defra) un veica London Economics sadarbībā ar Dr. Susan New. Sk. fragmentus un saiti III pielikumā. [17] Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.) 27. panta 3. punktā ir noteikts, ka "visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem" (akronīms angļu valodā — SMART). [18] Jau 1996. gada aprīlī Komisijas iekšējā paziņojumā ir uzsvērts: "Galvenais elements efektivitātes analīzē ir pasākuma ietekme uz piena kā produkta tēlu un tā patēriņu, taču VI ĢD dienestiem nav iespēju analizēt ne šos elementus, ne patērētāju attieksmi." [19] Piemēram, vairāk nekā trešdaļu dalībnieku uzskaitīja Francijā. Francijā uzskaitītie 7,3 miljoni ir skolēni, kas reģistrēti izglītības iestādēs, kuras pievienojušās programmai, taču tajā faktiski piedalās tikai tie, kuri izmanto skolas ēdnīcu. Tādējādi Francijā faktisko dalībnieku skaits ir pārvērtēts par aptuveni 3 miljoniem. [20] Ņemot vērā dalībvalstu vidējo līdzfinansējumu 58 % apmērā un pašlaik budžetā paredzēto 90 miljonu EUR limitu, kopējie (Komisijas un dalībvalstu) izdevumi atbilst aptuveni 155 miljoniem EUR. [21] Abu programmu deklarētais virsuzdevums ir, izglītojot skolēnus un mainot viņu ēšanas paradumus, radīt ilgtermiņa ietekmi, kas būtu lielāka nekā tiešā ietekme, kuru rada piegādātie produktu daudzumi. Šis aspekts ir analizēts 66. un tam sekojošos punktos. [22] "Piena un tā produktu daudzums, ko saņem saskaņā ar programmu, ir ļoti niecīgs salīdzinājumā ar ES tirgu (0,3 % no visa pienotavās nogādātā piena ES 1996./1997. gadā). Tā relatīvā nozīme arī samazinās. [..] Labākajā gadījumā programmas radītā ietekme bija pavisam maza salīdzinājumā ar tirgus mērogu un programmas sākotnējo mērķi. [..] Šī programma tika izveidota, lai "paplašinātu piena produktu tirgu" un "nodrošinātu piena pārprodukcijas noietu ", taču tās izmaksu un ieguvumu attiecība nav apmierinoša." [23] Saistībā ar programmu "Skolas piens" Komisijas rīcībā ir aplēses (revīzijas laikā noskaidrojās, ka tās nav ticamas) par 21 miljonu saņēmēju jeb aptuveni 20 % no kopējās mērķgrupas. Darbības pirmajā gadā programmu "Augļi skolai" apmeklētajās dalībvalstīs īstenoja sākumskolās. [24] Lai gan nav vienprātības par ieteicamo daudzumu skaitliskā izteiksmē, šo jēdzienu plaši lieto daudzās valstīs. [25] "Skolēni, kas nepiedalījās skolām piegādātā piena subsīdiju programmā (SMSS, School Milk Subsidy Scheme), vidēji patērēja pietiekami daudz piena produktu, kas atbilst ieteicamajai kalcija devai diennaktī. Šis konstatējums saskan ar jaunāko visā valstī veikto aptauju par ēšanas paradumiem, kura liecina, ka vecuma grupā no 4 līdz 10 gadiem vidējais kalcija patēriņš ir pietiekams." [26] Tomēr Francijā ES atbalsts tiek piešķirts galvenokārt skolu ēdnīcām, kuras proporcionāli mazāk apmeklē bērni no neaizsargātākajām sociālajām grupām. Tādējādi statistiskā izteiksmē ES atbalstu nepietiekami saņem mērķgrupa, kuru valsts atbildīgās iestādes uzskata par prioritāru. [27] Jāatzīmē, ka "augļu regulā" ir noteikta līdzfinansējuma likme, kas ir augstāka reģioniem, uz kuriem attiecas konverģences mērķi, un attālākajiem reģioniem, taču šāda pieeja nav balstīta uzturvielu prasību analīzē, turklāt vienīgais kritērijs ES finansējuma piešķiršanai ir no 6 līdz 10 gadus veco bērnu skaits. [28] Tā kā regulā nav noteikts maksimālais izdevumu apjoms, potenciāli augstāko summu (aptuveni 900 miljoni EUR) aprēķināja, ņemot vērā visu skolēnu piedalīšanos visās izglītības iestādēs un ikvienam paredzot 25 cl katrā darba dienā (regulā noteiktais maksimālais daudzums dienā vienam bērnam). [29] No 1999. gada novērtējuma: "Visā ES teritorijā 1996./1997. gadā programmu īstenoja tikai 12 % apmērā no maksimāli iespējamās atbalsta summas, bet 1992./1993. gadā — 19 % apmērā. Tas nozīmē, ka lietderība un efektivitāte nav pietiekama, lai sasniegtu mērķgrupas [..]." [30] It īpaši tāpēc, ka programma ir paredzēta ne vien noteikta produkta, bet arī pilna pakalpojuma subsidēšanai, bet tas ietver noteiktas izmaksas par iesaiņojumu (fasēšana) vai loģistiku (piemēram, Apvienotajā Karalistē katru rītu fiziski piegādā svaigu pienu). [31] Izraksts no 1999. gada novērtējuma ziņojuma par cenas faktora niecīgo ietekmi: "Šķiet, ka cena nav būtiskākais faktors, kas iespaido piena un tā produktu patēriņu iedzīvotāju, tostarp skolnieku vidū. [..] Nākas secināt, ka, piegādājot pienu skolām (par subsidētām cenām), īstenošanas galvenais mehānisms bija pakārtots faktoram, kurš būtiski neietekmē piena un tā produktu patēriņa līmeni. Tas nozīmē, ka tā tiešā ietekme uz patēriņu, iespējams, ir pavisam neliela." [32] Izraksti no 1999. un 2005. gada novērtējuma ziņojumiem, kuri atspoguļo, kāds darbs jāiegulda, lai pārvaldītu produktu piegādes par maksu. - "Mēs konstatējām arī to, ka ES izveidotā skolām piegādātā piena subsīdiju programma nav efektīva. Turklāt ES finansējums un valsts līdzfinansējums katru gadu Anglijā veido izdevumus gandrīz 7,2 miljonu sterliņu mārciņu apmērā, un aplēstās administratīvās izmaksas skolām ir 5 miljoni sterliņu mārciņu, kurām jāpieskaita 831000 sterliņu mārciņu, ko sedz vietējās izglītības iestādes un lauksaimniecības maksājumu aģentūra. [..] Mēs ierosinām, lai saskaņā ar šīm programmām pienu piegādā bez maksas, nevis par samazinātu cenu, jo tādā gadījumā pasākuma pārvaldības izmaksas nebūs tik lielas, tāpēc ka skolotājiem nevajadzēs pārbaudīt vecāku maksājumus." - "Daži uzskata, ka administratīvie un finansiālie pienākumi saistībā ar programmu kavē tās īstenošanu skolās. Apgrūtinājumu rada galvenokārt tas, ka programmas "Skolas piens" ieviešana un pārvaldība prasa daudz laika." [33] Liekā palīdzība rodas, ja atbalstu piešķir saņēmējam, kurš tik un tā būtu pieņēmis attiecīgo lēmumu arī bez šā atbalsta. Tāpēc rezultātu nevar vērtēt kā pasākuma nopelnu, un izmaksātais atbalsts nekādi neietekmē saņēmēju. Tā izdevumu daļa, kas attiecināma uz lieko palīdzību, pēc būtības nav efektīva, jo neveicina izvirzīto mērķu sasniegšanu. Ir ļoti grūti precīzi noteikt liekās palīdzības izmantošanu, jo tad nākas ņemt vērā varbūtību, ka attiecīgā publiskā atbalsta nebūtu. [34] Vairāk nekā 90 % skolu saņem atbalstu — finansējumu par apmēram 120 cl piena dienā katram izglītības iestādē reģistrētajam bērnam. [35] Pēc 1999. gadā veiktā novērtējuma subsīdiju likmi pazemināja, programma kļuva vēl neefektīvāka, un samazinājās tās spēja ietekmēt potenciālo pieprasītāju un saņēmēju izvēli. [36] "Tāpēc, lai nodrošinātu [..] programmas [..] pievienoto vērtību, dalībvalstīm jāizskaidro stratēģija, kā tās garantēs programmas pievienoto vērtību, īpaši gadījumos, kad parastās skolas pusdienas ēd vienlaikus ar produktiem, kas finansēti no programmas "Augļi skolai"." (Regulas (EK) Nr. 288/2009 2. apsvērums.) [37] Tas pats attiecas uz piegādēm bez maksas Francijā, taču tās nav tik plaši izplatītas, tāpēc valsts budžeta attiecīgā daļa absolūtos skaitļos ir daudz mazāka. [38] Apvienotajā Karalistē līdz 2008. gadam piegādi bez maksas (Nursery Milk Scheme) pilnībā finansēja Veselības ministrija. Tikai 2008. gadā AK valdība pieņēma lēmumu izmantot ES atbalstu, lai segtu daļu no šiem valsts politikas izdevumiem. [39] Vēršanās pie uzņēmuma, kas organizē piegādi, neatceļ izmaksas, taču uztic pārvaldību ārējam pakalpojuma sniedzējam. Tādos gadījumos Apvienotajā Karalistē atbildīgās iestādes piekrīt, ja ārējais pakalpojumu sniedzējs par pakalpojumu pieprasa samaksu, kas ir divas reizes lielāka par ES finansējumu. Tomēr šāda ārpakalpojumu izmantošana i) saistībā ar pārvaldības izdevumiem, iespējams, ļauj panākt apjomradītus ietaupījumus un ii) atslogo lēmuma pieņēmējus no pienākumiem, kuri citkārt atturētu viņu skolas no iesaistīšanās programmā. [40] Regulas (EK) Nr. 657/2008 4. apsvērums: "tas nav efektīvs veids, kā sasniegt shēmas izglītojošo mērķi. Tāpēc ēdienu gatavošana saskaņā ar to ir jāierobežo." Tās pašas regulas 5. panta 4. punktā ir noteikts aizliegums pienu apstrādāt termiski, lai tas saglabātu savu parasto izskatu un lai bērni to pazītu. [41] 1999. gadā veiktajā novērtējumā attiecībā uz šo jautājumu tika izteikta šāda atziņa: "Ja pienu patērē kā papildu produktu, subsīdiju shēmas efektivitāte samazinās vēl vairāk." [42] Komisijas regulās (piens un augļi skolai) ir noteikta prasība turpmāk izvietot attiecīgu plakātu pie to iestāžu ieejas, kuras piedalās programmā. Šis noteikums nenoliedzami ir vērtējams pozitīvi, taču tā ietekme ir ierobežota. [43] "Pasākuma ietekme uz zināšanu uzlabošanu par piena produktu uzturvērtību, iespējams, bija niecīga. Tas nav pārsteidzoši, jo mehānisms piena piegādei skolām neparedz finansējumu veicinošiem pasākumiem, un tas tiek izmantots galvenokārt cenu subsidēšanai." [44] "Subsidētā piena piegādes programma varētu sniegt noderīgu informāciju vecākiem un bērniem. Tomēr smago mašīnu nosūtīšana uz skolām piena piegādei ik dienas un pedagogiem izvirzītās prasības pārbaudīt vecāku maksājumus šķiet pārāk dārga informācijas sniegšanas metode." [45] Sk. tīmekļa vietni http://ec.europa.eu/agriculture/tasty-bunch/about/index_lv.htm, kurā norādīta saite uz vietni, kas veltīta programmai "Skolas piens", — "Dzersim pienu!" http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/schoolmilk/. [46] Padomes 2007. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs (OV L 3, 5.1.2008., 1. lpp.) (budžeta pozīcija 05 02 10 01). [47] Revīzijas laikā varēja atrast nedaudzas nepārprotamas atsauces uz programmu "Skolas piens"; šie izņēmuma gadījumi tomēr jāvērtē kā sasniegums, jo 1999. gadā veiktajā novērtējumā ir konstatēts pilnīgs kopdarbības trūkums. "Novērtējuma galvenie rezultāti liecina par to, ka gandrīz neviena piena produktu patēriņa veicināšanas kampaņa ES neatsaucas uz programmu "Skolas piens"." [48] Regulas (EK) Nr. 288/2009 5. apsvērums. [49] "Saistībā ar svaigu augļu un dārzeņu veicināšanas pasākumiem jo īpaši vērš uzmanību uz bērniem paredzētiem veicināšanas pasākumiem skolās." (Regulas (EK) Nr. 3/2008 5. panta 1. punkts) "Svaigu augļu un dārzeņu veicināšanas pasākumiem, kas īpaši paredzēti bērniem Kopienas skolās, panta pirmajā daļā minētais skaitlis ir 60 %." (Regulas (EK) Nr. 3/2008 13. panta 2. punkts) [50] Lai piegādes varētu nodrošināt bez maksas, jāapsver iespēja piesaistīt dalībvalstu vai pat nozares pārstāvju līdzfinansējumu. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS PROGRAMMU "SKOLAS PIENS" UN "AUGĻI SKOLAI" SALĪDZINĀJUMS | "Skolas piens" | "Augļi skolai" | Attiecināmie produkti | Piens un regulā uzskaitītie piena produkti (piens, aromatizēts piens, jogurts, siers u. c.) | Augļi un dārzeņi (tostarp pārstrādāti, izņemot produktus, kam pievienoti cukurs, taukvielas, sāls vai saldinātāji) | Mērķi | Tirgus | Veicināt tirgus stabilitāti / KLP vispārējie mērķi | Veselīgs uzturs | Īstermiņā: bērnu uzturā iekļaut veselīgus produktus Ilgtermiņā: izglītot un veicināt pareizu ēšanas ieradumu apgūšanu nākotnē | Darbības princips | Finanšu subsīdija, kas paredzēta piegādēm par samazinātu cenu (piens) vai [bezmaksas] piegāde skolās (augļi) | Mērķgrupa | Skolēni, kas regulāri apmeklē izglītības iestādi | Atbalsta saņēmēji | Izglītības iestādes, piegādātāji, iestādes, kuru pārziņā ir izglītība, vai šādam nolūkam izveidotas starpniekorganizācijas. Šiem pieprasītājiem jāsaņem iepriekšējs dalībvalstu kompetento iestāžu apstiprinājums. | Izziņošana | Plakāts pie galvenās ieejas iestādē | Atbalsta apjoms / attiecināmie izdevumi | Fiksētas likmes katrai produktu kategorijai (atsauces likme: EUR 18,15 par 100 kg piena) | Piegādāto produktu izmaksu (+ dažu saistīto izdevumu) līdzfinansējums (no 50 % līdz 75 %) | Saņēmēju finansiāla līdzdalība | ES atbalsts nodrošina tikai pārdošanu par pazeminātu cenu. Konstatētās bezmaksas piegādes nodrošina papildu finansējums. | Regulā ir ieteikta bezmaksas piegāde, taču tā nav formulēta kā prasība. Palāta nekonstatēja nevienu piegādi par maksu, lai gan dažos gadījumos vecāki netieši finansēja daļu izmaksu. | Produktu pieejamības nodrošināšana | Pārdošana par samazinātām cenām klasēs vai izglītības iestādes veikalā Bezmaksas piegāde klasēs Piena produktu iekļaušana ēdnīcu ēdienkartē | Bezmaksas piegāde ārpus ēdienreizēm (Piegāde ēdnīcās atļauta vienīgi tad, ja dalībvalsts norāda uz šī piegādes veida pievienoto vērtību. Tādi gadījumi netika konstatēti.) | Budžetā noteiktā maksimālā summa | Nav noteikta. Tomēr Regulas (EK) Nr. 657/2008 5. pantā ir noteikts maksimālais subsidējamais daudzums 0,25 litri mācību dienā katram skolēnam, kurš regulāri apmeklē izglītības iestādi, taču pieprasītāji parasti to nesasniedza. | 90 miljoni EUR | Nosacījumi izglītības iestādes dalībai | Nav noteikti | Dalībvalsts izstrādāta stratēģija. | Papildu pasākumi | Nav noteikti | Obligāti un definēti kā "galvenie" Savukārt pasākumu organizēšanu un finansēšanu programma nenosaka. | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS KOPSAVILKUMS PAR APSVĒRUMIEM SAISTĪBĀ AR KOMISIJAI PAZIŅOTO IZDEVUMU PAREIZĪBU "SKOLAS PIENS" PROBLĒMAS SAISTĪBĀ AR REGULAS INTERPRETĒŠANU 1. Bērnudārzu attiecināmība. Dažādās valodu versijās vērojamas atšķirības regulas teksta redakcijās un interpretācijās, tāpēc Francijā bērnudārziem sāka piemērot attiecināmības kritērijus tikai 2008. gadā [1], Itālijā un Polijā tie nevar piedalīties šajā programmā, bet Vācijā, Zviedrijā vai Apvienotajā Karalistē tie ir attiecināmi [2]. Lai gan dažās valodu versijās bērnudārzu attiecināmība ir nepārprotami norādīta, tomēr rodas pretrunas ar pārējo teksta daļu, kurā ir definēts, ka atbalsta saņēmēji var būt "skolēni", kas apmeklē "izglītības iestādes". Valstīs, kurās veica revīziju, bērnudārzi šiem kritērijiem parasti neatbilst. 2. Pašvaldības kā izglītības pārvaldes iestādes apstiprinājums. Regulā (EK) Nr. 657/2008 ir noteiktas četras iestāžu kategorijas, kuras var iesniegt atbalsta pieteikumu. Saskaņā ar attiecīgā panta b) apakšpunktu šīm kategorijām atbilst arī vietējās pašvaldības, kas daudzās dalībvalstīs ir neiztrūkstošs programmas īstenošanas posms. Lai gan regulas iepriekšējās redakcijas franču un itāļu valodas versijā sniedza visai plašu vietējo pašvaldību definīciju ("le pouvoir organisateur effectuant la demande d’aide", "l’amministrazione responsabile"), Regulā (EK) Nr. 657/2008 šīs iestāžu kategorijas ir definēta vienkāršāk ("une instance chargée de l’enseignement"). Šīs vienkāršotās definīcijas dēļ nākas rast atbildi uz jautājumu, vai vietējās pašvaldības visās dalībvalstīs no juridiskā viedokļa ir uzskatāmas par "izglītības pārvaldes iestādēm". 3. Atbalsta summas atspoguļojums ēdnīcu izcenojumos. Regulā ir noteikts, ka dalībvalsts pienākums ir nodrošināt, lai "atbalsta summa pienācīgi atspoguļojas saņēmēja maksātajā cenā" [3]. Šis nosacījums ir būtisks, lai garantētu, ka atbalstu patiešām saņem tie, kuriem tas ir paredzēts. Tomēr attiecībā uz ēdnīcām un bērnudārziem, kuriem saņēmēji nosaka vienotas likmes kopēju cenu, šā pienākuma izpildi praksē atsevišķi nepārbauda, un daudzos gadījumos tas pat nav pārbaudāms. 4. Dalībvalstu uz vietas veiktās pārbaudes. Pašlaik starp Komisiju un vienu dalībvalsti norit procedūra par regulā noteikto prasību interpretāciju saistībā ar pārbaudēm uz vietas (konkrēti, ex ante vai ex post pārbaudes jēdziens). Revīzijas laikā tika konstatēts, ka citās dalībvalstīs šo jautājumu interpretē dažādi. Tāpēc visām iesaistītajām personām būtu kopīgi jāapspriežas, lai nodrošinātu vienotu pieeju. Tā kā šis jautājums abās regulās ir traktēts līdzīgi, tādi paši apsvērumi attiecas arī uz augļu piegādēm. APMEKLĒTAJĀS DALĪBVALSTĪS KONSTATĒTĀS SPECIFISKĀS PROBLĒMAS 5. Turpmākajos punktos ir izklāstītas problēmas, kas konstatētas dažādās dalībvalstīs. a) Vienā no dalībvalstīm Palāta atklāja trūkumus kontroles sistēmā. Nebija iespējams atrast dokumentāciju par dažām veiktajām pārbaudēm. Citos gadījumos inspektoru veiktais darbs nenodrošināja deklarēto daudzumu detalizētu pārbaudi, un revīzijas laikā atklājās gadījums, kad deklarētie daudzumi nebija pamatoti. b) Kādā dalībvalstī galvenā pieprasītāja apstiprināšanas juridisko pamatu vajadzēja apliecināt, jo pieprasītājs tieši neatbilda regulā formulētajiem nosacījumiem. c) Vēl citā dalībvalstī atbalsta pieprasījumi, ko iesniedza iestādes un pašvaldības, bieži vien balstījās uz statistikas datiem par iepirkumu, un inspektori parasti šos datus nepārbaudīja. Turklāt neattiecināmo saņēmēju patērēto daudzumu atskaitīšana bieži vien notika subjektīvā un grūti pārbaudāmā veidā. d) Citā dalībvalstī septiņās no deviņām apmeklētajām izglītības iestādēm pie ieejas nebija izvietots regulā prasītais informējošais plakāts. PAPILDU DARBS SAISTĪBĀ AR ESOŠAJĀM PĀRBAUDĒM 6. Saskaņā ar pašlaik noteikto kārtību gan pārvaldes iestādēm, gan pieprasītājiem vairākumā gadījumu jāiegulda liels darbs, kas nav proporcionāls bieži vien niecīgajām atbalsta summām (sk. īpaši 42.–45. punktu un 8. izcēlumu). 7. Konstatētās problēmas ir jārisina, ņemot vērā pārbaužu izmaksu un efektivitātes attiecību un regulas prasības. "AUGĻI SKOLAI" 8. Saskaņā ar šo programmu dalībvalstis sāka saņemt pirmos maksājumus tikai 2010. gada sākumā, tāpēc ir pāragri izteikt atzinumu par uzraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti. Tomēr Palāta atklāja dažas specifiskas regulas interpretēšanas problēmas. Tās izklāstītas 9.–11. punktā. 9. Papildu pasākumu finansēšana, ja tie ir daļa no augļu piegādes līguma. Vienā dalībvalstī programmas īstenošanai tika izsludināts konkurss, kura noteikumos ietilpa arī papildu pasākumu organizēšana. Lai gan saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 288/2009 5. pantu tie nav iekļaujami Savienības līdzfinansējumā, revīzijas laikā konstatēja, ka šie pasākumi veidoja nozīmīgu konkursa pieteikuma summas daļu. 10. Grūtības noteikt, vai regulā paredzēto papildu pasākumu daudzums un kvalitāte ir apmierinoši. Neviena no trim apmeklētajām dalībvalstīm vēl nebija sīki izstrādājusi šo jautājumu un nebija noteikusi kārtību, kā izveidot pārbaudes un sankciju sistēmu. 11. "Izmaksu" līdzfinansēšanas jēdziens. Regulā ir paredzēts līdzfinansējums izmaksām, kas saistītas ar produktu piegādi izglītības iestādēm. To piemēro tieši, kad atbalstu izmaksā pircējam (skolai vai pašvaldībai — saskaņā ar Francijā noteikto kārtību). Savukārt, kad atbalstu izmaksā piegādātājam (Vācijā, Itālijā un Polijā), Regulā (EK) Nr. 288/2009 minētās izmaksas nepiemēro tieši, jo atbalsta apjomu var aprēķināt, tikai ņemot vērā pārdošanas cenu, kurā jāiekļauj peļņas norma. [1] Regulas franču valodas versijā iepriekš izmantoto terminu "écoles maternelles" (Komisijas Regulas (EK) Nr. 2707/2000 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts (OV L 311, 12.12.2000., 37. lpp.)) aizstāja ar terminu "crèches ou autres établissements d’éducation préscolaire" (Regulas (EK) Nr. 657/2008 2. pants). [2] Attiecīgajās valodu versijās abās regulās izmantots tas pats termins: "nursery" (angļu val.), "scuola materna" (itāļu val.), "przedszkola" (poļu val.), "Kindergarten" (vācu val.) un "förskola" (zviedru val.), taču atšķirības jēdzienos, ko apzīmē ar attiecīgo terminu, izraisīja dažādu traktējumu/interpretāciju. [3] Regulas (EK) Nr. 657/2008 14. panta 1. punkts. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS KOPSAVILKUMS PAR 2005. GADĀ APVIENOTAJĀ KARALISTĒ VEIKTO ĀRĒJO NOVĒRTĒJUMU "EVALUATION OF THE NATIONAL TOP-UP TO THE EU SCHOOL MILK SUBSIDY IN ENGLAND" ["NOVĒRTĒJUMS PAR ES ATBALSTA LĪDZFINANSĒJUMU, KO VALSTS IZMAKSĀ PAR PIENA PIEGĀDI SKOLĀM ANGLIJĀ"] 1. Apvienotajā Karalistē 2005. gadā tika veikts novērtējums par ES atbalsta līdzfinansējumu, ko valsts izmaksā par piena piegādi skolām Anglijā. Šis novērtējums aptvēra tikai piena pārdošanu par samazinātu cenu un neietvēra valsts īstenoto programmu, kas paredz bezmaksas piegādi bērniem līdz 5 gadu vecumam (sk. 8. un 61. punktu). 2. Tā secinājumos ir izteikts ļoti kritisks vērtējums par šo pasākumu, kuru atzina gan par neproduktīvu, gan neefektīvu. Īpaši tika norādīts uz programmas niecīgo pievienoto vērtību un uz to, ka programmai ir augstas pārvaldības izmaksas, turklāt par subsidēto pienu skolēniem ir jāmaksā vairāk nekā lielveikalā. 3. Novērtējuma ziņojumā autori secināja, ka valsts līdzfinansējums nav rentabls, un ieteica valdībai to pārtraukt. "1) Tā kā valsts līdzfinansējums rada lielas administratīvas izmaksas un tā kā programmas ietekme uz bērnu veselību šķiet nenozīmīga, Apvienotās Karalistes valdībai būtu jāapsver iespēja to pārtraukt. [..]. 2) Ņemot vērā ES īstenotās skolām piegādātā piena subsīdiju programmas izmaksas un ieguvumus un ņemot vērā nepietiekamo loģisko pamatojumu subsidētā piena piegādēm skolās, AK valdībai kopā ar Eiropas Komisiju būtu jāapsver iespēja šo programmu pārtraukt. [..] Ja vairs nebūs valsts līdzfinansējuma un arī programmas darbība būs pārraukta, valdība varbūt būtu ieinteresēta īstenot citus pasākumus, lai veicinātu piena patēriņu jauniešu vidū. Mēs uzskatām, ka liela mēroga programmās piena piegādei skolās publiskie līdzekļi netiek tērēti apdomīgi, taču konkrētai mērķgrupai precīzi virzītas programmas sevi attaisno. Mēs ierosinām, lai saskaņā ar šīm programmām pienu piegādā bez maksas, nevis par samazinātu cenu, jo tādā gadījumā pasākuma izmaksas nebūs tik lielas, tāpēc ka skolotājiem nevajadzēs pārbaudīt vecāku maksājumus." 4. Šo novērtējumu pasūtīja Vides, pārtikas un lauku jautājumu ministrija (Defra) un veica London Economics sadarbībā ar Dr. Susan New. Pilnu ziņojuma tekstu var skatīt tīmekļa vietnē http://archive.defra.gov.uk/evidence/economics/foodfarm/evaluation/schoolmilk/fullreport.pdf. -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS PROGRAMMU "AUGĻI SKOLAI" IEVIESA LĒNI IEVIEŠANA NOTIKA LĒNĀK, NEKĀ PLĀNOTS... 1. Sākotnēji pirmajā mācību gadā programmai paredzēja 90 miljonus EUR [1], taču 2009./2010. mācību gadā aplēstie faktiskie izdevumi bija tikai 33 miljoni EUR. No visām programmā visvairāk iesaistītajām dalībvalstīm tikai Itālija spēja īstenot pasākumus, kas bija paredzēti tās stratēģijā (sk. attēlu). BUDŽETA PIEŠĶĪRUMA UN FAKTISKO IZDEVUMU SALĪDZINĀJUMS 2009./2010. MĀCĪBU GADĀ (MILJONOS EUR) +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Komisija. 2. Pirmā darbības gada rezultāti liecina, ka Komisija bija reāli novērtējusi stāvokli, piedāvājot samazināt Parlamenta ierosināto budžetu [2], un ka prognozes par programmas darbības sākumu bijušas visai optimistiskas. 3. Konstatējumi apmeklētajās dalībvalstīs. a) Polijā kavēšanos izraisīja administratīvās procedūras un tas, ka valstī sākotnēji noteiktās īstenošanas kārtības dēļ nevarēja atrast pietiekami daudz augļu piegādātāju. b) Vācijā programmas sākšanu kavēja federālās valdības un zemju pārstāvju sarunas par līdzfinansējumu. c) Arī Francijā programma sākās gausi tāpēc, ka bija grūti atrast līdzfinansējumu. Ja nav valsts sniegta līdzfinansējuma, tad katras iestādes piedalīšanās programmā ir atkarīga no vietējā finansējuma (parasti no pašvaldības). Tieši vietējā finansējuma atrašana līdz šim ir bijusi visgrūtākā. … TAČU PAGAIDĀM TAS NEMAZINA INTERESI PAR PROGRAMMU 4. Apvienotajā Karalistē galvenais nepiedalīšanās iemesls ir daudz vērienīgākas valsts īstenotas augļu bezmaksas piegādes programmas darbība (44 miljoni sterliņu mārciņu gadā tikai Anglijā vien). 5. Gandrīz visās valstīs konstatētā lielā kavēšanās izskaidrojama ar neatbilstību starp politisko lēmumu un vēlmi sākt projektu pēc iespējas drīz, un, no otras puses, dažādu iesaistīto personu faktisko spēju sākt programmas īstenošanu saskaņā ar plānoto grafiku. Piemēram, Komisijas apstiprinātais grafiks ļāva dalībvalstīm uzzināt tām piešķirto 2009./2010. gada galīgo budžetu tikai 2009. gada jūlijā, lai gan parastos apstākļos Komisijas lēmums jādara zināms ne vēlāk kā iepriekšējā mācību gada 31. martā. 6. Lai gan šāda kavēšanās attiecīgi nobīda laikā arī programmas gaidāmo ietekmi, tā nav mazinājusi interesi. Valstīs, kur programmu sāka īstenot, tā ir saņēmusi pirmās pozitīvās atsauksmes, un 14 iesaistītās dalībvalstis ir palielinājušas budžeta prognozes 2010./2011. gadam [3]. 7. Visticamāk, ka drīz vien piedalīšanās būs atkarīga vienīgi no pieejamā budžeta (vai nu ES, vai dalībvalsts līmenī). [1] Budžets, kas paredzēts 2010. gadam, balstījās uz pieņēmumu, ka tiks izlietota visa pieejamā summa (turklāt divas trešdaļas no tās — 2010. finanšu gadā). [2] Sākotnēji Eiropas Parlaments ierosināja 500 miljonu EUR lielu budžetu. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu budžetu noteica ne vairāk par 90 miljoniem EUR, jo Komisija uzskatīja, ka projektam vispirms ir sevi jāapliecina mazākā mērogā. [3] Tā kā pirmajā programmas darbības gadā dalībvalstis nevarēja aplēst savas vajadzības, vēl nav iespējams novērtēt, vai šis palielinājums atbildīs reālajām vajadzībām. --------------------------------------------------