Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko nosaka HELCOM un SJO ieņemamo nostāju attiecībā uz Baltijas jūras noteikšanu par slāpekļa oksīdu emisijas kontroles zonu (NECA) /* COM/2013/0300 final - 2013/0153 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) un tās Starptautiskā konvencija par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu (MARPOL, VI pielikums) paredz iespēju noteikt emisijas kontroles zonas, lai samazinātu kuģniecības izraisīto gaisa piesārņojumu, pēc attiecīgā reģiona piekrastes valstu lūguma. Jau ir panākta vienošanās par Ziemeļamerikas NOx emisijas kontroles zonu (NECA), Eiropas Savienībā iesniegšanai SJO ir gatavs pieteikums par Baltijas jūras NECA, un sekmīgi norit darbs pie Ziemeļjūras NECA pieteikuma sagatavošanas. Noteikumi par NECA stāsies spēkā 2016. gadā un būs piemērojami tikai pēc minētā datuma uzbūvētiem kuģiem, kas iekuģos NECA. NECA pieteikuma sagatavošanas ietvaros HELCOM veica visaptverošu analīzi, lai novērtētu Baltijas jūrā kursējošo kuģu NOx emisijas un to ietekmi. Ir paredzams, ka Baltijas jūras noteikšana par NECA nozīmēs kuģniecības izraisīto NOx emisiju apmēra samazināšanos par 16 % 2020. gadā un par 46 % 2030. gadā. Paredzams, ka visi Baltijas jūrā kursējošie kuģi atbildīs NECA prasībām tikai ap 2040.–2050. gadu, bet trešdaļa kuģu būs atbilstoši aprīkota līdz 2030. gadam. Tāpēc izmaksas un ieguvumi, ko radīs Baltijas jūras noteikšana par NECA, palielināsies pakāpeniski, jo kuģu nomaiņa atkarībā no kuģa tipa norit salīdzinoši lēni. Baltijas jūras noteikšana par NECA būs vērtīgs ieguldījums gaisa piesārņojuma samazināšanā, it sevišķi tāpēc, ka vairākas Baltijas jūras reģiona dalībvalstis nenodrošina atbilstību Gaisa kvalitātes direktīvas emisiju standartiem. Tā turklāt uzlabos sabiedrības veselību un samazinās eitrofikāciju — vienu no lielākajām Baltijas jūras vides problēmām —, kā arī mazinās acidifikāciju un ozona veidošanos. Ieguldījumu izmaksas būs mazākas, jo daži kuģu īpašnieki jau ir izvēlējušies aprīkot savus jaunos kuģus ar NECA prasībām atbilstošiem motoriem, lai tie varētu iebraukt Ziemeļamerikas NECA. Šādos gadījumos papildu izmaksas radīsies tikai par apkalpošanu un līdz 2040.–2050. gadam pakāpeniski palielināsies izmaksas par jūras transportu Baltijas jūrā. Papildu informāciju par izmaksām un ieguvumiem, ko ES radīs Baltijas jūras NECA izveide, sniedz ietekmes novērtējums, kas pievienots Komisijas 2010. gada priekšlikumam par Direktīvas 1999/32 pārskatīšanu attiecībā uz sēra saturu flotes degvielās[1]. Saskaņā ar minēto dokumentu pilnīga SJO prasību ievērošana ļautu iegūt vismaz EUR 3–13 par katru izdoto EUR 1[2]. Tiek uzskatīts, ka izmaksu un ieguvumu attiecība, kas saistīta ar Baltijas jūras noteikšanu par emisijas kontroles zonu, ir ļoti labvēlīga. Pieejamās tehnoloģijas kuģniecības radīto NOx emisiju samazināšanai ir izplūdes gāzu recirkulācija (IGR), sašķidrinātā dabasgāze (LNG) un selektīvā katalītiskā reducēšana (SKR). 2. Līdzšinējās norises 2010. gadā Helsinku Konvencijas par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību (HELCOM) ministru sanāksmē tika pieņemts lēmums "strādāt pie tā, lai — vēlams, līdz 2011. gadam — iesniegtu Baltijas jūras piekrastes valstu kopīgu priekšlikumu SJO, lūdzot Baltijas jūrai noteikt NOx emisijas kontroles zonu (NECA)". Baltijas jūras vides aizsardzības komisija savā 2011. gada 9.–10. marta sanāksmē vienojās, ka Baltijas jūra būtu jānosaka par NECA. Tā tomēr norādīja, ka dažas puses vēl nav gatavas tūlītējai lēmuma pieņemšanai. 2012. gada 6.–7. marta sanāksmē Baltijas jūras vides aizsardzības komisija vienojās, ka HELCOM sagatavotais NECA pieteikums atbilst SJO kritērijiem. HELCOM delegāciju vadītāji savā 2012. gada 14.–15. jūnija sanāksmē uzsvēra, ka vienīgais lēmums, kas vēl jāpieņem, ir par to, kad iesniegt pieteikumu SJO. 2012. gada 3.–4. decembra sanāksmē HELCOM delegāciju vadītāji nolēma 2013. gada 4. martā organizēt ieinteresēto personu sanāksmi Baltijas jūras NECA pieteikuma apspriešanai. Viņi vienojās, ka galīgais termiņš pieteikuma iesniegšanai SJO ir jāizraugās pirms ministru sanāksmes 2013. gada oktobrī. Viņi vienojās par to attiecīgi ziņot ministriem. Ieinteresēto personu sanāksme, kas bija īpaši paredzēta Baltijas jūras kuģniecības nozarei, noritēja 2013. gada 4. martā. Kad HELCOM vienosies par iesniegšanas datumu, Baltijas jūras piekrastes valstis nosūtīs NECA pieteikumu pieņemšanai SJO Jūras vides aizsardzības komitejai (JVAK). Pēc tam SJO noskaidros, vai ir izpildītas NOx kontroles zonas prasības, kas noteiktas MARPOL VI pielikumā. Ja tā būs, tiks izveidota Baltijas jūras NECA. Tomēr JVAK šo jautājumu neapspriedīs padziļināti. 3. ES NOSTĀJA ES principā ir paudusi atbalstu Baltijas jūras noteikšanai par NECA, kā 2011. gada 7. novembrī vienojās Padomes Kuģniecības jautājumu darba grupa. Darba grupa arī secināja, ka Baltijas jūras noteikšana par NECA ir izmaksu ziņā visefektīvākais līdzeklis, kā samazināt NOx emisijas, panākt atbilstību gaisa kvalitātes standartiem un sasniegt labu vides statusu eitrofikācijas jomā, kā nosaka Jūras stratēģijas pamatdirektīva. Tā norādīja, ka Kuģniecības jautājumu darba grupa 2010. gada 8. novembrī lūgusi izstrādāt detalizētu ietekmes novērtējumu, atzīstot, ka SJO iesniedzamā pieteikuma par Baltijas jūras noteikšanu par NECA pilnveidotais projekts ietver dažus elementus attiecībā uz risku, ka kravu plūsmas tiks pārvirzītas uz citiem transporta veidiem, bet ka principā SJO nepieprasa veikt izmaksu un ieguvumu analīzi, kad tiek iesniegts pieteikums par emisijas kontroles zonas noteikšanu, un ka pieteikumā veiktā ekonomiskā analīze ir pietiekama SJO prasību izpildei. Kuģniecības jautājumu darba grupa 2012. gada 17. oktobrī arī ņēma vērā progresu Baltijas jūras NECA izveidē un norādīja, ka, ja SJO noteiks Baltijas jūru par NECA, Komisija izvērtēs vajadzību transponēt šo noteikumu ES tiesību aktos un ka attiecīgajam lēmumu pieņemšanas procesam varētu būt nepieciešama padziļināta ietekmes analīze. Tagad Padomei saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu ir jāpieņem nostāja, ko ES paudīs dienā, kad Baltijas jūras NECA pieteikums tiks iesniegts JVAK, pirms nākamās HELCOM delegāciju vadītāju sanāksmes 2013. gada 17. jūnijā. Piemērojamie SJO noteikumi[3] paredz, ka NECA noteikumi būs piemērojami no 2016. gada neatkarīgi no tā, kad tiks iesniegts pieteikums par kādas zonas noteikšanu par NECA. Tāpēc pieteikuma ātra iesniegšana ir kuģniecības nozares un dzinēju ražotāju interesēs, jo tiem ir vajadzīgs pietiekami ilgs sagatavošanās laiks, lai pielāgotos jaunajiem noteikumiem un izvairītos no iespējamām augstākām izmaksām par modernizāciju. Ņemot vērā visu iepriekš izklāstīto, Savienībai būtu jāatbalsta Baltijas jūras piekrastes valstu iniciatīva iesniegt SJO HELCOM priekšlikumu, kas ierosina noteikt Baltijas jūru par slāpekļa oksīdu emisijas kontroles zonu, vēlākais līdz SJO Jūras vides aizsardzības komitejas 66. sanāksmei 2014. gada martā. Tāpēc Padomei saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu arī jāpieņem Savienības nostāja, ko ES dalībvalstis paudīs SJO. 2013/0153 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko nosaka HELCOM un SJO ieņemamo nostāju attiecībā uz Baltijas jūras noteikšanu par slāpekļa oksīdu emisijas kontroles zonu (NECA) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 191. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) un tās Starptautiskā konvencija par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu (MARPOL, VI pielikums) paredz iespēju pēc attiecīgā reģiona piekrastes valstu lūguma noteikt emisijas kontroles zonas (NECA), lai novērstu, samazinātu un kontrolētu slāpekļa oksīdu (NOx) emisiju no kuģiem. (2) Eiropas Savienība ir Konvencijas par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību (HELCOM) parakstītāja puse; minētā konvencija ir forums, kurā apspriež iespēju iesniegt pieteikumu SJO par Baltijas jūras noteikšanu par NOx emisijas kontroles zonu. (3) HELCOM paspārnē ir veikts sagatavošanās darbs pie SJO iesniedzamā pieteikuma projekta, kurā ierosināts Baltijas jūrā noteikt NECA. Kad HELCOM vienosies par NECA pieteikuma iesniegšanas datumu, Baltijas jūras piekrastes valstis to pieņemšanai nosūtīs SJO Jūras vides aizsardzības komitejai (JVAK). Pēc tam SJO noskaidros, vai ir izpildītas NOx kontroles zonas prasības, kas noteiktas MARPOL VI pielikumā. Ja tā būs, tiks izveidota Baltijas jūras NECA. Tomēr JVAK šo jautājumu neapspriedīs padziļināti. (4) Gaisa piesārņotāju emisijas standartus nosaka ES Gaisa kvalitātes direktīva 2008/50/EK un Maksimāli pieļaujamās emisijas direktīva (2001/81/EK). Precīzāk, Direktīva 2001/81/EK nosaka, ka Komisija un dalībvalstis pēc vajadzības, neskarot LESD 218. pantu, iesaistās divpusējā un daudzpusējā sadarbībā ar trešām valstīm un attiecīgām starptautiskajām organizācijām, piemēram, Starptautisko jūrniecības organizāciju (SJO), lai uzlabotu pamatu emisijas samazinājumu veicināšanai. (5) HELCOM 2010. gada ministru deklarācijā par Baltijas jūru tika panākta vienošanās noteikt Baltijas jūras NECA, vēlams — līdz 2011. gadam. (6) Kuģniecības jautājumu darba grupa 2010. gada 8. novembrī lūdza detalizētu ietekmes novērtējumu, atzīstot, ka SJO iesniedzamā pieteikuma par Baltijas jūras noteikšanu par NECA projekts ietver dažus elementus attiecībā uz risku, ka kravu plūsmas tiks pārvirzītas uz citiem transporta veidiem. Tomēr tā atzina, ka, tiekot iesniegtam pieteikumam par emisijas kontroles zonas noteikšanu, SJO nepieprasa veikt izmaksu un ieguvumu analīzi, kas līdzinātos darbam pie gaidāmu ES tiesību aktu sagatavošanas, un ka pieteikumā veiktā ekonomiskā analīze ir pietiekama SJO prasību izpildei. Baltijas jūras vides aizsardzības komisija savā 2011. gada 9.–10. marta sanāksmē vienojās, ka Baltijas jūra būtu jānosaka par NECA. Tā tomēr norādīja, ka dažas puses vēl nav gatavas tūlītējai lēmuma pieņemšanai. (7) Savā 2012. gada 6.–7. marta sanāksmē Baltijas jūras vides aizsardzības komisija vienojās, ka HELCOM sagatavotais NECA pieteikums atbilst SJO kritērijiem. (8) HELCOM delegāciju vadītāji savā 2012. gada 14.–15. jūnija sanāksmē uzsvēra, ka vienīgais lēmums, kas vēl jāpieņem, ir par to, kad iesniegt pieteikumu SJO. (9) Savā 2012. gada 3.–4. decembra sanāksmē HELCOM delegāciju vadītāji vienojās, ka galīgais termiņš pieteikuma iesniegšanai SJO ir jāizraugās pirms ministru sanāksmes 2013. gada oktobrī. (10) Ja HELCOM tiks pieņemts lēmums iesniegt SJO pieteikumu par Baltijas jūras noteikšanu par slāpekļa oksīdu emisijas kontroles zonu, ES dalībvalstīm būtu jāatbalsta ierosinājums noteikt Baltijas jūru par slāpekļa oksīdu emisijas kontroles zonu. (11) SJO III pakāpes saistības attiecībā uz NECA stāsies spēkā 2016. gadā, un ir svarīgi dot saimnieciskās darbības veicējiem pietiekami ilgu laiku pielāgoties, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem HELCOM, ir šāda: atbalstīt Baltijas jūras piekrastes valstu iniciatīvu iesniegt SJO HELCOM priekšlikumu, kas ierosina noteikt Baltijas jūru par slāpekļa oksīdu emisijas kontroles zonu, ne vēlāk kā līdz SJO Jūras vides aizsardzības komitejas 66. sanāksmei. 2. pants Pēc tam, kad HELCOM tiks pieņemts 1. pantā minētais lēmums, dalībvalstis to izklāstīs un atbalstīs SJO, kopīgi rīkojoties Eiropas Savienības interesēs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] SEC(2011) 919. [2] Saskaņā ar pētījumu, ko veic ENV ĢD, pašlaik tiek lēsts, ka Baltijas jūras NECA izmaksu un ieguvumu attiecība ir diapazonā no EUR 2,3 līdz EUR 8,6 par katru izdoto EUR 1. [3] SJO MARPOL konvencijas pārskatītais VI pielikums, 13. noteikums.