Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2019/C 264/07)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Fiefs Vendéens”

Atsauces numurs: PDO-FR-A0733-AM01

Paziņojuma datums: 12.6.2019.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Ģeogrāfiskais apgabals

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas IV iedaļas 1. punktā teksta daļa par ģeogrāfisko apgabalu grozīta šādi: “Vīnogu novākšana, vinifikācija un vīnu gatavošana tiek nodrošināta šeit minēto Vandejas (Vendée) departamenta pašvaldību teritorijā, kā tas ir apstiprināts Valsts izcelsmes un kvalitātes institūta kompetentās komitejas 2011. gada 10. februāra sesijā: Auchay-sur-Vendée – vienīgi deleģētās pašvaldības Auzay teritorija, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Le Champ-Saint-Père, Chantonnay, Château-Guibert, La Couture, L’Île-d’Olonne, Longèves, Mareuil-sur-Lay-Dissais, Olonne-sur-Mer, Pissotte, Le Poiré-sur-Velluire, Rives de l’Yon, Rosnay, Le Tablier, Vairé, Vix.”

Šis grozījums ir saistīts ar dažu pašvaldību apvienošanu.

Vienotais dokuments grozīts, ņemot vērā šo grozījumu.

2. Ģeogrāfiskais apgabals DGC Mareuil

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas IV iedaļas 2. punktā to pašvaldību saraksts, kuru teritorijā ražo produktu ar papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Mareuil”, ir aizstāts ar šādu: ““Mareuil”: Le Champ-Saint-Père, Château-Guibert, La Couture, Mareuil-sur-Lay-Dissais, Rives de l’Yon, Rosnay, Le Tablier.”

Šis grozījums ir saistīts ar dažu pašvaldību apvienošanu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3. Ģeogrāfiskais apgabals DGC Vix

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas IV iedaļas 2. punktā to pašvaldību saraksts, kuru teritorijā ražo produktu ar papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Vix”, ir aizstāts ar šādu: ““Vix”: Auchay-sur-Vendée – vienīgi deleģētās pašvaldības Auzay teritorija, Longèves, Le Poiré-sur-Velluire, Vix.”

Šis grozījums ir saistīts ar dažu pašvaldību apvienošanu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

4. Vīnogulāju kartogrāfija

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas V iedaļas 1. punkts ir aizstāts ar:

“Vīni ir iegūti no šādu šķirņu vīnogām: Baltvīni “Brem” – pamatšķirne: ‘Chenin B’, papildu šķirne: ‘Chardonnay B’, blakusšķirne: ‘Grolleau gris G’. “Chantonnay”, “Mareuil”, “Pissotte” – pamatšķirne: ‘Chenin B’, papildu šķirne: ‘Chardonnay B’. “Vix” – pamatšķirne: ‘Chenin B’, papildu šķirne: ‘Chardonnay B’, blakusšķirne: ‘Sauvignon B’. Sarkanvīni “Brem”, “Pissotte” – pamatšķirne: ‘Pinot noir N’, papildu šķirne: ‘Négrette N’, blakusšķirnes: ‘Cabernet-sauvignon N’, ‘Gamay N’, ‘Cabernet franc N’. “Chantonnay”, “Mareuil”, “Vix” – pamatšķirne: ‘Cabernet franc N’, papildu šķirne: ‘Négrette N’, blakusšķirnes: ‘Pinot noir N’, ‘Cabernet-sauvignon N’, ‘Gamay N’. Sārtvīni “Brem” – pamatšķirne: ‘Pinot noir N’, papildu šķirne: ‘Gamay N’, blakusšķirnes: ‘Cabernet franc N’, ‘Cabernet-sauvignon N’, ‘Grolleau gris G’, ‘Négrette N’. “Chantonnay” – pamatšķirne: ‘Pinot noir N’, papildu šķirne: ‘Gamay N’, blakusšķirnes: ‘Cabernet franc N’, ‘Cabernet-sauvignon N’, ‘Négrette N’. “Mareuil”, “Vix”, “Pissotte” – pamatšķirne: ‘Gamay N’, papildu šķirne: ‘Pinot noir N’, blakusšķirnes: ‘Cabernet franc N’, ‘Cabernet-sauvignon N’, ‘Négrette N.’”

Šie grozījumi veikti, lai vienkāršotu ar dažādiem PĢN apzīmētu vīnu maisījumu veidošanas noteikumus un lai vienlaikus saglabātu noteiktu saskaņotību saistībā ar šā nosaukuma produktu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

5. Saimniecībā esošo vīnogu šķirņu proporcionālais sastāvs

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas V iedaļas 2. punkts ir aizstāts ar šādu:

“Vīnogu atbilstību attiecīgās krāsas vīnu [baltvīnu, sarkanvīnu vai sārtvīnu] ražošanai novērtē attiecībā uz visiem tiem saimniecības zemesgabaliem kopumā, kuros audzē vīnogas ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā vīna iegūšanai. Baltvīni “Brem”, “Vix”, “Chantonnay”, “Mareuil”, “Pissotte” – pamatšķirnes proporcija ir vismaz 60 %, papildu šķirnes proporcija ir vismaz 10 %. Sarkanvīni un sārtvīni “Brem”, “Pissotte”, “Chantonnay”, “Mareuil”, “Vix” – pamatšķirnes proporcija ir vismaz 50 %, papildu šķirnes proporcija ir vismaz 10 %.”

Šie grozījumi veikti, lai vienkāršotu ar dažādiem PĢN apzīmētu vīnu maisījumu veidošanas noteikumus un lai vienlaikus saglabātu noteiktu saskaņotību saistībā ar šā nosaukuma produktu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

6. Vīnogu ražas novākšanas atļauja

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas VII iedaļas 1. punktā teikums “Vīnogu ražas novākšanas sākuma datumu nosaka Lauku un jūras zvejniecības kodeksa pants D. 645-6” ir svītrots.

Vīnogu ražas novākšanas atļaujas atcelšanas nepieciešamība ir radusies kontekstā, kad gatavības pakāpes analītiskā uzraudzība ir labi pārvaldīta un pietiekama. Tāpēc vīnogu ražas novākšanas sākuma datumu noteikt vairs nav nepieciešams.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

7. Minimālais cukuru saturs

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas VII iedaļas 2. punktā norādītais skaitlis, kas atbilst minimālajam cukuru saturam baltvīnos, ir aizstāts ar 170. Norādītais skaitlis, kas atbilst minimālajam cukuru saturam sarkanvīnos, ir aizstāts ar 190.

Minimālais cukuru saturs ir noteikts augstāks, lai nodrošinātu, ka vīnogas sasniedz piemērotāku gatavības pakāpi.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

8. Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas VII iedaļas 2. punktā norādītais skaitlis, kas atbilst spirta dabiskajai minimālajai tilpumkoncentrācijai baltvīnos, ir aizstāts ar 10,5. Norādītais skaitlis, kas atbilst spirta dabiskajai minimālajai tilpumkoncentrācijai sarkanvīnos, ir aizstāts ar 11.

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir paaugstināta saistībā ar minimālā cukuru satura paaugstināšanu vīnogās.

Vienotais dokuments grozīts, ņemot vērā šo grozījumu.

9. Vecums, kādā jauni vīnogulāju stādījumi sāk dot ražu

Apraksts un pamatojums

I nodaļas VIII iedaļas 2. punkta pirmajā ievilkumā vārds “vietā” ir svītrots.

Šis grozījums veikts, lai tekstam būtu labāka saskaņotība.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

10. Sajaukšana

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas IX iedaļas 1. punkta b) apakšpunkts, kas attiecas uz kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Fiefs vendéens”, kurš apstiprināts ar iepriekš minēto 2011. gada 9. septembra dekrētu, ir aizstāts ar šādu:

“Baltvīni Vīni ir iegūti no vīnogu vai vīnu maisījuma tādās pašās proporcijās, kādas paredzētas vīnogu šķirņu proporcijām. Sārtvīni un sarkanvīni Vīni ir iegūti no vīnogu vai vīnu maisījuma, kurā vīnogu pamatšķirne veido vismaz 40 %, bet papildu šķirne vismaz 10 % īpatsvara.”

Šis grozījums ir veikts, lai tekstu saskaņotu pēc vīnogulāju šķirņu izmantošanas noteikumu vienkāršošanas.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

11. Gaistošais skābums

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas IX iedaļas 1. punkta d) apakšpunktā, kas attiecas uz kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Fiefs vendéens”, kurš apstiprināts ar iepriekš minēto 2011. gada 9. septembra dekrētu, frāze “Vīni pēc raudzēšanas satur:” ir aizstāta ar šādu: “Vīni fasēšanas posmā satur:”. Skaitlis, ar ko izsaka baltvīnu un sārtvīnu maksimālā gaistošā skābuma saturu, ir aizstāts ar 14,3. Skaitlis, ar ko izsaka sarkanvīnu maksimālā gaistošā skābuma saturu, ir aizstāts ar 16,3.

Gaistošā skābuma maksimālās vērtības ir grozītas, jo tās tika uzskatītas par pārāk zemām.

Vienotais dokuments grozīts, ņemot vērā šo grozījumu.

12. Enoloģiskā ogle

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas IX iedaļas 1. punkta e) apakšpunkta teikums “— Sārtvīnu ražošanā ir aizliegts izmantot enoloģisko ogli, atsevišķi vai kā sastāvdaļu maisījumos” ir aizstāts ar šādu: “- Sārtvīnu ražošanā ir atļauts izmantot enoloģisko ogli vīnogu misai un jaunajiem vīniem fermentācijas procesā, nepārsniedzot 15 % no attiecīgā vīndara ražoto sārtvīnu apjoma attiecīgajā ražā un nepārsniedzot maksimālo devu 60 gramus uz hektolitru.”

Sniegta iespēja izmantot enoloģisko ogli, lai labotu dažus vīna defektus.

Vienotais dokuments grozīts, ņemot vērā šo grozījumu.

13. Aprite starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas IX iedaļas 4. punkta b) apakšpunkts ir svītrots.

Šis apakšpunkts aizliedza pirms noteikta datuma veikt vīnu apriti starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Grozot specifikāciju, tika konstatēts, ka šis apakšpunkts nav tehniski pamatots, un tāpēc tas ir svītrots.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

14. Saikne ar izcelsmes vietu

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas X iedaļas 1. punkta a) apakšpunktā skaitlis 19 ir aizstāts ar 18.

Šis grozījums radies saistībā ar pašvaldību skaita atjaunināšanu pēc dažu pašvaldību apvienošanas.

Vienotais dokuments grozīts, ņemot vērā šo grozījumu.

15. Pārejas pasākumi

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas XI iedaļas 2. punkta a) apakšpunkta teksta daļas

“Sākot ar 2011. gada ražu un līdz pat 2015. gada ražai ieskaitot: Baltvīni “Brem”, “Pissotte”, “Mareuil”, “Vix” – galvenās vīnogu šķirnes proporcija ir lielāka vai vienāda ar 50 %. Sarkanvīni un sārtvīni “Brem”, “Pissotte”, “Mareuil”, “Vix” – galvenās vīnogu šķirnes proporcija ir lielāka vai vienāda ar 50 %. Sārtvīni “Brem” – galvenās vīnogu šķirnes proporcija ir lielāka vai vienāda ar 80 %; ‘Pinot noir N’ vīnogu šķirnes proporcija ir lielāka vai vienāda ar 30 %; ‘Gamay N’ vīnogu šķirnes proporcija ir lielāka vai vienāda ar 10 %. “Mareuil”, “Pissotte”, “Vix” – galvenās vīnogu šķirnes proporcija ir lielāka vai vienāda ar 80 %; ‘Gamay N’ vīnogu šķirnes proporcija ir lielāka vai vienāda ar 30 %; ‘Pinot noir N’ vīnogu šķirnes proporcija ir lielāka vai vienāda ar 15 %.”

ir svītroti.

Otrajā ievilkumā, kas attiecas uz papildu ģeogrāfiskajiem nosaukumiem “Brem” un “Pissote”, teikumi “Galveno vīnogu šķirņu proporcija ir lielāka vai vienāda ar 80 %” un “‘Cabernet franc N’ vīnogu šķirnes proporcija ir lielāka vai vienāda ar 10 %; ‘Négrette N’ vīnogu šķirnes proporcija ir lielāka vai vienāda ar 5 %” ir svītroti.

Otrajā ievilkumā, kas attiecas uz papildu ģeogrāfiskajiem nosaukumiem “Mareuil” un “Vix”, teikumi “Galveno vīnogu šķirņu proporcija ir lielāka vai vienāda ar 80 %” un “‘Pinot noir N’ vīnogu šķirnes proporcija ir lielāka vai vienāda ar 10 %; ‘Négrette N’ vīnogu šķirnes proporcija ir lielāka vai vienāda ar 5 %” ir svītroti.

Šie svītrojumi atbilst pārejas pasākumiem, kuru termiņš ir beidzies.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

16. Pārejas pasākums

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas XI iedaļas 3. punktam ir pievienota šāda daļa: “b) - Šīs specifikācijas apstiprināšanas datumā attiecīgajos zemesgabalos esošie vīnogulāji, kuros rindstarpu attālums ir lielāks par 1,80 metriem un mazāks par 2,20 metriem, ir tiesības attiecībā uz tajos novākto ražu lietot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu līdz pat vīnogulāju izaršanai un vēlākais līdz 2021. gada ražai ieskaitot, ar nosacījumu, ka tie atbilst pārējiem šīs specifikācijas noteikumiem.”.

Šis grozījums ļauj vīnadārziem pielāgoties pasākumam, kura īstenošanas laiks ir īsāks par trim gadiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

17. Marķēšana

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas XII iedaļas 2. punktam ir pievienota šāda daļa: “d) - Uz vīna ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Fiefs Vendéens” marķējuma var būt precizēta mazāka ģeogrāfiskā vienība ar nosacījumu, ka: apdzīvotā vieta ir norādīta kadastrā; tā ir norādīta ražas deklarācijā; kadastrā norādītās apdzīvotās vietas nosaukums ir minēts uzreiz pēc nosaukuma, tas ir iespiests ar burtiem, kuru izmērs gan augstuma, gan platuma ziņā nav lielāks par pusi no to burtu izmēra, kādi izmantoti aizsargātā cilmes vietas nosaukuma atveidei.”

Vienotais dokuments grozīts, ņemot vērā šo grozījumu.

18. Marķēšana

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas I nodaļas XII iedaļas 2. punktā e) apakšpunkts ir svītrots.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

19. Deklarēšanas pienākumi

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas II nodaļas I iedaļas 1. punkts ir aizstāts ar šādu: “Pirms 31. maija, pirms ražas novākšanas, katrs dalībnieks deklarē aizsardzības un apsaimniekošanas iestādē un kontroles iestādē zemesgabalus, no kuriem viņš atsakās iegūt izejvielu ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanai.”

Specifikācijas II nodaļas I iedaļas 3. punktā vārdi “un no aizsardzības un apsaimniekošanas iestādes” pievienoti pēc “apstiprināts”.

Specifikācijas II nodaļas I iedaļas 4. punktā vārdi “un no aizsardzības un apsaimniekošanas iestādes” pievienoti pēc “apstiprināts”.

Specifikācijas II nodaļas I iedaļas 5. punktā vārdi “un no aizsardzības un apsaimniekošanas iestādes” pievienoti pēc “pie”.

Šie grozījumi pievieno apsaimniekošanas iestādi kā ražotāju informācijas saņēmēju.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

20. Galvenie kontrolējamie parametri

Apraksts un pamatojums

Specifikācijas III nodaļas A1. iedaļā vārdi “(CVI (vīnadārzu reģistra) veidlapa patstāvīgi jāatjaunina)” ir svītroti.

Specifikācijas III nodaļas A2. iedaļā vārdi “(CVI (vīnadārzu reģistra) veidlapa patstāvīgi jāatjaunina, deklarācija, reģistrs)” ir svītroti.

Specifikācijas III nodaļas A3. iedaļā vārdi “(identifikācijas deklarācija)” ir svītroti.

Specifikācijas III nodaļas B1. iedaļā vārdi “(vizuālā pārbaude, vīnogu ķekaru skaitīšana un kravas novērtējums, izmantojot šim nolūkam paredzēto norāžu tabulu)” ir svītroti.

Specifikācijas III nodaļas B2. iedaļā vārdi “ražas novākšanas datums, uz vietas (vīnpagraba reģistri) un (200 ogu paraugi un refraktometrijas mērījumi)” ir svītroti.

Specifikācijas III nodaļas B3. iedaļā vārdi “dokumentu pārbaude (vīnpagraba reģistri) un (vizuālā pārbaude)” ir svītroti.

Specifikācijas III nodaļas B4. iedaļā vārdi “(deklarācijas, reģistri, iespējamās atkāpes) un pārbaude uz vietas” ir svītroti.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Fiefs Vendéens”

2. Dalībvalsts nosaukums

Francija

3. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

4. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

5. Vīna vai vīnu apraksts

Baltvīni un sārtvīni

Produkcija ir nedzirkstoši baltvīni, sārtvīni un sarkanvīni.

Vīniem ir šādas analītiskās īpašības:

— spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija – baltvīniem 10 %, sārtvīniem 10,5 %, sarkanvīniem 10,5 %,

— spirta kopējā maksimālā tilpumkoncentrācija pēc bagātināšanas – baltvīniem 12 %, sārtvīniem 12 %, sarkanvīniem 12,5 %,

— maksimālais gaistošā skābuma saturs – baltvīniem 11 miliekvivalenti uz litru, sārtvīniem 11 miliekvivalenti uz litru, sarkanvīniem 13 miliekvivalenti uz litru,

— maksimālais fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs – baltvīniem 3 grami uz litru, sārtvīniem 3 grami uz litru, sarkanvīniem 2,5 grami uz litru,

— maksimālais ābolskābes saturs – sarkanvīniem nepārsniedz 0,4 gramus uz litru.

Kopējais skābuma, sēra dioksīda un faktiskais spirta saturs atbilst Kopienas tiesību aktos norādītajiem noteikumiem. Līdzsvarotajā baltvīnu garšas buķetē dominē svaigums. Baltvīni ir izsmalcināti un delikāti, tiem parasti ir izteikta mineralitāte un plaša ziedu un augļainuma nošu gamma.

Sārtvīnu ietērpa nianses ir no gaišsārtas krāsas līdz lašsārtam tonim. Būdami viegli skābeni un izteikti svaigi, to aromāta niansēs visbiežāk jūtamas augļainuma notis.

Sarkanvīni izceļas ar stipri izteiktām augļainuma aromāta niansēm, kuras reizēm pavada maigas garšvielu, ādas vai lakricas notis.

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 14,3 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Sarkanvīni

Vīniem ir šādas analītiskās īpašības:

— spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija – 11 %,

— maksimālais fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs – 2,5 grami uz litru,

— maksimālais ābolskābes saturs – sarkanvīniem vismaz 0,4 g/litru.

Kopējais skābuma, sēra dioksīda un faktiskais spirta saturs atbilst Eiropas Savienības tiesību aktos norādītajiem noteikumiem.

Sarkanvīni izceļas ar stipri izteiktām augļainuma aromāta niansēm, kuras reizēm pavada maigas garšvielu, ādas vai lakricas notis.

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 16,3 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Sārtvīnu ražošanai ir aizliegts izmantot enoloģisko ogli, atsevišķi vai kā sastāvdaļu maisījumos.

Sarkanvīnu ražošanai atļauts lietot reduktīvus bagātināšanas paņēmienus ūdens satura pazemināšanai, un maksimālais daļējās koncentrācijas līmenis attiecībā pret izmantoto tilpumu ir 10 %.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz šādu līmeni: baltvīnos 12 %, sārtvīnos 12 %, sarkanvīnos 12,5 %.

Papildus iepriekš minētajiem noteikumiem attiecībā uz vīndarības metodēm, vīnam jāatbilst prasībām, kas paredzētas Kopienas tiesību aktos un Lauku un jūras zvejas kodeksā (code rural et de la pêche maritime).

Audzēšanas prakse

Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 5 000 vīnkoku uz hektāru.

Rindstarpu attālums nepārsniedz 1,80 metrus, bet atstatums starp stādiem rindā ir 0,90–1,30 metri.

Vīnogulāji tiek apgriezti, atstājot ne vairāk par 10 vīnstīgu pumpuriem uz katra vīnkoka:

— vai nu pēc Gijo metodes vienkāršā vai divkāršā formā,

— vai pēc īsās apgriešanas metodes, atstājot ne vairāk par 5 augļzariem uz katra vīnkoka.

Apgriešana tiek pabeigta pirms 31. maija ražas ievākšanas gadā.

Ogles

Ražošanai piemērojamie ierobežojumi

Sārtvīnu ražošanā ir atļauts izmantot enoloģisko ogli vīnogu misai un jaunajiem vīniem fermentācijas procesā, nepārsniedzot 15 % no attiecīgā vīndara ražoto sārtvīnu apjoma attiecīgajā ražā un nepārsniedzot maksimālo devu 60 gramus uz hektolitru.

b) Maksimālās ražas

Baltvīni un sārtvīni

66 hektolitri no hektāra

Sarkanvīni

62 hektolitri no hektāra

7. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un vīnu pagatavošana noris šeit uzskaitīto Vendée departamenta pašvaldību teritorijā, kā tas ir apstiprināts Valsts izcelsmes un kvalitātes institūta kompetentās komitejas 2011. gada 10. februāra sesijā: Auchay-sur-Vendée – vienīgi deleģētās pašvaldības Auzay teritorija, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Le Champ-Saint-Père, Chantonnay, Château-Guibert, La Couture, L’Île-d’Olonne, Longèves, Mareuil-sur-Lay-Dissais, Olonne-sur-Mer, Pissotte, Le Poiré-sur-Velluire, Rives de l’Yon, Rosnay, Le Tablier, Vairé, Vix.

8. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Chenin B’

‘Négrette N’

‘Cabernet franc N’

‘Chardonnay B’

‘Pinot noir N’

9. Saiknes vai saikņu apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas starp Vandejas (Vendée) mežaini ziemeļos un labības druvām aizņemto Lisonas (Luçon) līdzenumu dienvidos. Armorikas augstienes (Massif Armoricain) robeža stiepjas no rietumiem uz austrumiem, no Les Sables-d’Olonne Atlantijas piekrastē līdz Fontenay-le-Comte. Vīnadārzi atrodas sektoros, kur šo robežu šķērso strukturējošs hidroloģiskais tīkls, nogāzēs, kuru slīpums ir no 3 % līdz 5 % un kuru vērsums ir galvenokārt dienvidu vai dienvidrietumu virzienā. Cita citai seko ģeogrāfiskās vienības “Brem” Olonas (Olonne) purva apkaimē un “Chantonnay” gar Lay un Yon ieleju, “Vix” un “Pissotte” uz Vandejas upes piekrastes nogāzēm. Šo ģeogrāfisko apgabalu veido Vandejas (Vendée) departamenta 18 pašvaldību teritorija.

No ģeoloģiskā viedokļa ģeogrāfiskā apgabala apvidus ir salīdzinoši viendabīgs un atrodas uz Armorikas augstienes kristāliskā pagulslāņa nomales, kas saskaras ar Juras perioda kaļķakmens formācijām. Augšņu cilmiezis ir galvenokārt slāneklis, riolīts, reizēm gneiss un amfibolīti, bet – apvidū, kur iegūst izejvielu ar geogrāfisko nosaukumu “Vix” apzīmētā produkta ražošanai, – pat kaļķakmens. Tomēr visbiežāk šo kaļķakmeni klāj terciāra perioda upju smilts un grants sanesas. Tāpēc zemesgabalos, kas precīzi delimitēti attiecīgās vīnogu ražas ievākšanai, parasti skābas brūnzemju augsnes ar lielu augsnes skeleta īpatsvaru. Tie ir fundamentāli atšķirīgi gan no ziemeļos esošo mežaiņu dziļajām mālsmilts augsnēm, gan no vairāk uz dienvidiem esošo līdzenumu auglīgajām māla augsnēm. Vandejas dienvidu mērenais okeāna klimats ir ievērojami siltāks par klimatu, kāds valda vairāk uz ziemeļiem esošajās mežainēs. Tas ir mazāk lietains un saulaināks ar nokrišņu deficītu vasarā (Olonas (Olonne) un Larošelas (La Rochelle) rajoni ir vissaulainākie Atlantijas okeāna piekrastē, kur sešu mēnešu laikā no jūnija līdz septembrim kopējais saules spīdēšanas ilgums vidēji ir 1 430 stundas). Gada vidējā temperatūra ir 12 °C–12,5 °C ar izteiktāku temperatūras izmaiņu diapazonu no rietumiem uz austrumiem, palielinoties augstumam virs jūras līmeņa un mazinoties okeāna ietekmei.

Saiknes veidošanā ietilpstošo cilvēkfaktoru apraksts

Daudzie dokumenti, kuros minētas ar vīnkopības produkciju saistītās nodevas, kas maksātas rajona abatijām un klosteriem, liecina par vīnkopības attīstību Vandejā jau kopš Viduslaikiem. Sākot ar XI gadsimtu, Holandē izveidojās rosīga tirdzniecība ar vīnu, kas apzīmēts ar ģeogrāfisko nosaukumu “Brem”. No XII līdz XV gadsimtam ar ģeogrāfisko nosaukumu “Mareuil” apzīmētie vīni baržās vesti uz Saint-Benoist un Moricq-sur-le-Lay ostām, no kurām tie ceļoja tālāk uz Larošelu (La Rochelle), kur tos iekrāva kuģos, kas devās uz Angliju.

Tomēr ziņas par tālaika vīnogulāju šķirnēm savus rakstos sācis sniegt tikai Rablē (Rabelais), kurš Fontenay-le-Comte un Maillezais pilsētā uzturējās no 1520. līdz 1528. gadam. Jau XVI un XVII gadsimtā visizplatītākā baltvīnam paredzēto vīnogulāju šķirne bija ‘Chenin B’ (‘Franc Blanc’“Brem” ģeogrāfiskajā apgabalā, ‘Blanc d’Aunis’“Vix” ģeogrāfiskajā apgabalā), bet sārtvīnu un sarkanvīnu ražošanā izmantojamo vīnogu šķirnes bija galvenokārt ‘Pinot noir N’ un it īpaši ‘Négrette N’ (ko “Brem” ģeogrāfiskajā apgabalā sauca par ‘Pinot rosé’ jeb ‘Bourgogne’, “Mareuil” un “Chantonnay” – par ‘Ragoûtant’, bet “Vix” ģeogrāfiskajā apgabalā – par ‘Folle Noire’). ‘Cabernet franc N’ vīnogulāju šķirnes ieviešana datējama ar XVIII gadsimtu.

Vandejas vīnkopības ziedu laiki ir XIX gadsimts, kad 1880. gadā tā aizņem 18 000 hektārus. Pēc filokseras epidēmijas Vandejas dienvidu vīnkopji specializējas un atjauno vīnadārzus uz vissaulainākajām nogāzēm ar stādiem, kas potēti uz tradicionālajām vīnogu šķirnēm, kuras papildina galvenokārt ar šķirnēm ‘Gamay N’, ‘Chardonnay B’, ‘Cabernet-sauvignon N’, un –atkarībā no sektora – ar ‘Sauvignon blanc B’ (“Vix”) un ‘Grolleau gris G’ (“Brem”).

Pēc Otrā pasaules kara vīna ražotāji mēģina saliedēt piecus vēsturiskos ražošanas centrus. 1953. gadā tika radīts nosaukums “Anciens Fiefs du Cardinal” atsaucoties uz Rišeljē (Richelieu), kuru 1608. gadā iecēla par Lisonas (Luçon) bīskapu un kuram bija lieli nopelni ar ģeogrāfisko nosaukumu “Mareuil” apzīmēto vīnu popularizēšanā. Vīna ražošanas noteikumi ir kodificēti un kļuvuši stingrāki, ļaujot uzlabot kvalitāti, vienlaikus ievērojot vietējo vīnogulāju šķirņu izmantošanas specifiku. 1965. gadā “Vins des Fiefs Vendéens” tika atzīti par vienkārša cilmes vietas nosaukuma vīniem, 1974. gadā par vietējiem vīniem, bet 1984. gadā par ierobežota audzēšanas apgabala augstākās kvalitātes vīnu (appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure). Procedūra, ar kuru produktu atzīst par tādu, ko drīkst apzīmēt ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu, tika uzsākta 1991. gadā.

2009. gadā vīnadārzii aizņem 480 hektārus, kurus kopj apmēram 40 vīnkopji un kuros gada produkcija vidēji ir 27 000 hektolitru, no kuriem 45 % ir sārtvīni, 40 % sarkanvīni un 15 % baltvīni. Līdzsvarotajā baltvīnu garšas buķetē dominē svaigums. Baltvīni ir izsmalcināti un delikāti, tiem parasti ir izteikta mineralitāte un plaša ziedu un augļainuma nošu gamma.

Sārtvīnu ietērpa nianses ir no gaišsārtas krāsas līdz lašsārtam tonim. Būdami viegli skābeni un izteikti svaigi, to aromāta niansēs visbiežāk jūtamas augļainuma notis.

Sarkanvīni izceļas ar stipri izteiktām augļainuma aromāta niansēm, kuras reizēm pavada maigas garšvielu, ādas vai lakricas notis. Sarkanvīniem, kas apzīmēti ar ģeogrāfiskajiem nosaukumiem “Brem” un “Pissotte”, bieži ir izteikta rubīna vai granāta krāsa, tie ir apaļīgi un izsmalcināti, turpretī “Mareuil”, “Chantonnay” un “Vix” vīniem var būt izteiktāka krāsa un strukturētāka garša. Vandejas dienvidpuses klimatam piemīt dienvidu reģioniem raksturīgas iezīmes ar dāsnu sauli, kura apvienojumā ar nogāžu seklo un akmeņaino, galvenokārt slānekļu vai riolītu izcelsmes, augsni, ir devušas pamatu ilgai vīna ražošanas tradīciju attīstībai šajā ģeogrāfiskajā apgabalā, gatavojot galvenokārt sārtvīnus un sarkanvīnus, kuri veido vidēji 85 % no tās vīnu produkcijas apjoma, kuru apzīmē ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Vīnadārzu ģeogrāfiskais novietojums starp Luāras ieleju (Val de Loire) un Dienvidrietumu reģionu ietekmē arī attiecīgo šķirņu izvēli, kas nostiprinājusies no paaudzes paaudzē. Tādējādi vīnadārziem piemīt oriģināls vīnogulāju izmantojums, kurā manāma gan Luāras ielejas (‘Chenin’, ‘Cabernet franc’, ‘Grolleau gris’), gan kontinenta (‘Pinot noir’, ‘Gamay’)’, gan dienvidrietumu (‘Négrette’, ‘Cabernet-sauvignon’) ietekme. Jebkurā gadījumā vīnogulāju šķirne ‘Chenin B’ dominē baltvīnos, šķirnes ‘Pinot noir N’ un ‘Gamay N’ ir galvenās vīnogu šķirnes sārtvīniem, bet ‘Pinot noir N’, ‘Cabernet franc N’ un ‘Négrette N’ veido sarkanvīnu pamatu, nodrošinot šiem produktiem tipiskumu.

Tomēr katra ģeogrāfiskā nosaukuma unikālā vēsture atgādina, ka atsevišķi tirdzniecības kanāli ieviesti jau izsenis. Tādējādi ģeogrāfiskā nosaukuma “Brem” vīni ceļoja caur Saint-Martin-de-Brem ostu, “Mareuil” un “Chantonnay” vīni – pa Lay upes ieleju, “Vix” un “Pissotte” vīni – pa Vandejas upes izteku. Ņemot vērā dabas faktoru (augsnes un klimata) variācijas, laika gaitā ražotāji ir lokāli orientējušies uz dažādām vīnogulāju šķirņu izvēles un vīnu maisījumu veidošanas tradīcijām, kuras izpaužas ar vīna garšas niansēm un kuras veicina ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu dažādību. Visu piecu ģeogrāfisko vienību vīnu jaukšana nekad nav tikusi veikta un joprojām nav vēlama.

Kopš 1985. gada kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Fiefs vendéens” reputācija ir stipri attīstījusies, un pārdoto vīnu daudzums ir gandrīz divkāršojies. Vīnu oriģinalitāti, svaigumu un augļaino aromātu īpaši novērtē atpūtnieki, kas apmeklē Vandejas piekrasti. To dažādība vienmēr ļauj tos lieliski apvienot ar vietējās gastronomijas veltēm.

10. Būtiski papildu nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Marķēšana

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

Papildu noteikumi par marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Kontrolēto cilmes vietas nosaukumu papildina ar vienu no šādiem papildu ģeogrāfiskajiem nosaukumiem:

— “Brem”,

— “Chantonnay”,

— “Mareuil”,

— “Pissotte”,

— “Vix” –

vīniem, kuri atbilst specifikācijā noteiktajiem ražošanas nosacījumiem, kas ir izvirzīti attiecībā uz katru vīnu, kas apzīmēts ar kādu no šiem nosaukumiem.

Kontrolēto cilmes vietas nosaukumu var papildināt ar papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Val de Loire”, ievērojot specifikācijā izklāstītos noteikumus.

Visas fakultatīvās norādes uz marķējuma jāatveido ar burtiem, kuru izmērs augstuma, platuma un biezuma ziņā nepārsniedz divas reizes to burtu izmēru, ar kādiem atveidots šis aizsargātais cilmes vietas nosaukums.

Marķēšana

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

Papildu noteikumi par marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Papildu ģeogrāfisko nosaukumu “Brem”, “Chantonnay”, “Mareuil”, “Pissotte”, “Vix” burtu lielums gan augstuma, gan platuma un biezuma ziņā ir vienāds vai mazāks kā to burtu lielums, ar kādiem atveidots šis kontrolētais cilmes vietas nosaukums.

Papildu ģeogrāfiskā nosaukuma “Val de Loire” burtu lielums gan augstuma, gan platuma un biezuma ziņā ir vienāds ar vai mazāks par divām trešdaļām no to burtu lieluma, ar kādiem atveidots šis kontrolētais cilmes vietas nosaukums.

Uz marķējuma, uz kura ir atveidotas visas obligātās norādes, jebkura atsauce uz vīnogu šķirni ir aizliegta.

Vīnus var prezentēt ar atsauci uz ražas gadu, ja to gatavošanai izmantotas tikai attiecīgajā gadā novāktās vīnogas.

Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Fiefs Vendéens” apzīmētā vīna marķējumā var būt precizēta mazāka ģeogrāfiskā vienība ar nosacījumu, ka apdzīvotā vieta ir norādīta kadastrā, tā ir norādīta ražas deklarācijā, kadastrā norādītās apdzīvotās vietas nosaukums ir minēts uzreiz pēc nosaukuma un ka tas ir iespiests ar burtiem, kuru izmērs gan augstuma, gan platuma ziņā nav lielāks par pusi no to burtu izmēra, kādi izmantoti šā aizsargātā cilmes vietas nosaukuma atveidei.

Saite uz specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b8ebb03b-ef0d-44f7-9695-fac9f1495b9e

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.