ES DSA izlases lielums katru ceturksni ir 1,3 miljoni (ES 28 1,2 miljoni) cilvēku no 33 iesaistītajām valstīm, vecumā no 15 līdz 74 gadiem . Tādējādi ES DSA ir plašākais mājsaimniecību apsekojums Eiropā.

“Par šīs regulas īstenošanu Komisija reizi trijos gados, sākot no 2000. gada, iesniedz ziņojumu Parlamentam un Padomei. Šajā ziņojumā jo īpaši novērtē to statistikas metožu kvalitāti, ko dalībvalstis paredzējušas, lai uzlabotu rezultātus vai atvieglotu apsekošanas procedūru.”

Attiecībā uz atlases kļūdām izlases lielums ir galvenais atlases kļūdu noteicošais faktors. Lielāka apjoma izlašu veidošana uzlabo rezultātu precizitāti. Tabulā turpmāk tekstā norādīts aptaujāto 15 līdz 74 gadus veco personu skaits ceturksnī katrā iesaistītajā valstī absolūtos skaitļos un salīdzinājumā ar visu iedzīvotāju kopumu minētajā vecuma grupā. Atlases daļa ir robežās no 0,2 % (Beļģijā, Vācijā, Francijā, Horvātijā, Itālijā, Polijā, Apvienotajā Karalistē un Turcijā) līdz 1,5 % (Maltā). Vidēji 2014. gadā katru ceturksni tika apsekoti 1,3 miljoni personu, kas ir 0,3 % no kopējā 33 apsekojumā iesaistīto valstu iedzīvotāju 15 līdz 74 gadu vecumā skaita.

Dažās svarīgākajās ES politikas iniciatīvās par pamatu izmantoti ES DSA dati. Piemēram, ES DSA ir viens no galvenajiem datu avotiem, ko izmanto dalībvalstu progresa uzraudzībai saskaņā ar nodarbinātības pamatnostādnēm, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 148. pantā un ES stratēģijā “Eiropa 2020”. Trīs ES DSA rādītājus (nodarbinātības līmenis 2064 gadu veco iedzīvotāju grupā, skolu nebeigušu jauniešu īpatsvars, pabeigta augstākā izglītība cilvēkiem vecumā no 30 līdz 34 gadiem) izmanto, lai pārraudzītu divus no pieciem stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķiem . Daudzi citi DSA rādītāji tiek izmantoti stratēģijas “Eiropa 2020” kopīgajā izvērtējuma sistēmā.

3.5.Saskaņotība

Saskaņotība starp iedzīvotāju aprēķiniem, kuru pamatā izmantoti ES DSA dati, un demogrāfijas statistiku ir svarīgs vispārējās kvalitātes aspekts. Tā kā ES DSA ir izlases veida apsekojums, tā rezultātus aprēķina, pamatojoties uz atbildēm, ko sniegusi kāda iedzīvotāju apakškopa. Pēc tam atbildes tiek salīdzinātas ar visu iedzīvotāju atbildēm. Dati, kas attiecas uz visiem iedzīvotājiem, ir balstīti uz labākajiem attiecīgajā brīdī pieejamajiem aprēķiniem (kuri sīkāk sadalīti pa dzimuma un vecuma grupām, lai procedūra būtu precīzāka). Būtībā salīdzināšanas procedūra nodrošina ES DSA un demogrāfijas statistikas saskaņotību. Tomēr izņēmuma gadījumos var rasties atšķirības. Piemēram, reizi 10 gados ir pieejami jauni tautas skaitīšanas rezultāti. Ja jaunās tautas skaitīšanas dati atšķiras no iepriekšējiem iedzīvotāju skaita aprēķiniem, tad iepriekšējās datu sērijas, iespējams, jāpārskata. Tādā gadījumā demogrāfijas statistikas un ES DSA pārskatīšanas politika var atšķirties attiecībā uz ilgumu un laika noteikšanu, ko ietekmēs tas, vai 10 gadu laikposmā starp tautas skaitīšanas pasākumiem būs pieejama detalizēta informācija par iedzīvotājiem. Daudzās Eiropas valstīs pēdējā tautas skaitīšana notika 2011. gadā, un aptuveni 20 valstīs tai bija domino efekts uz DSA. Skartās valstis piekrita pārskatīt savus datus atpakaļejoši vismaz līdz 2010. gadam, tādējādi nodrošinot, ka nav pārrāvuma datu sērijās par stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajiem rādītājiem uz ES DSA datu pamata. Visa nepieciešamā ES DSA agrāko datu pārskatīšana ir jāpabeidz līdz 2015. gada beigām.

Attiecībā uz bezdarba līmeņa aprēķinu saskaņotību daudzas valstis arī publicē statistiku par to personu skaitu, kuras reģistrējušās valsts nodarbinātības dienestā un meklē darbu. DSA dati par bezdarbu un reģistrēto darba meklētāju skaits atšķiras, jo savāktie dati pēc būtības ir atšķirīgi. ES DSA par pamatu tiek izmantota saskaņota metodika mājsaimniecību apsekošanai par to nodarbinātības darbībām un pieejamību darbam, taču valstu nodarbinātības dienestu administratīvie reģistri aptver vispusīgu tādu cilvēku sarakstu, kuri reģistrējušies dienestā un kuriem ir tiesības saņemt bezdarbnieku pabalstu. Tā kā reģistrēšanās kritēriji ir atkarīgi no valsts sociālās politikas, statistika par reģistrētiem darba meklētājiem nav salīdzināma ne starp valstīm, ne laika gaitā.

Statistikas saskaņotība ir svarīga arī nodarbinātības aprēķināšanā, par kuru var iegūt datus gan no DSA, gan no nacionālajiem kontiem. Aprēķini ne vienmēr ir vienādi. To ir noteikušas gan atšķirības metodikās (iedzīvotāju koncepcijas un aptvērums nav vienādi), gan atšķirīgi apkopošanas procesi. Nacionālos kontus veido, salīdzinot un apvienojot visus valstī pieejamos būtiskos datu avotus, no katra avota paņemot labākos datus, lai iegūtu visaptverošu rezultātu. Tie arī meklē saistību starp nodarbinātību un ražošanu (iekšzemes kopprodukts, IKP). Šajā procesā DSA, tāpat kā uzņēmumu apsekojumi, nodarbinātības vai sociālās drošības reģistri, ir viens no datu avotiem. Darba tirgus statistikas darba grupa ir pievērusies jautājumam par konsekvenci starp DSA un nacionālajiem kontiem. Eurostat pārrauga atšķirības starp abiem aprēķiniem, un vairāki valsts statistikas institūti ir analizējuši atšķirību cēloņus un apmēru. Dažos gadījumos tie ir publicējuši abu datu kopu saskaņošanas tabulas.

Salīdzinot DSA ar nacionālajiem kontiem, var apgalvot, ka DSA ir vairāk piemērots tāda lieluma mērīšanai kā iesaistīšanās darba tirgū (t. i., nodarbinātība un bezdarba līmenis, ekonomiskā aktivitāte u. c.) vai īpašu iedzīvotāju sociālekonomisko grupu stāvokļa analizēšanai (piemēram, pēc vecuma, dzimuma vai izglītības līmeņa).

4.Darbaspēka apsekojuma uzlabošanas iniciatīvas

4.1.DSA modernizētā sociālās statistikas sistēmā

Pamatojoties uz Komisijas 2009. gada “Paziņojumu par ES statistikas sagatavošanas metodi. Nākamās desmitgades redzējums” , ir sākta uz Eiropas sociālās statistikas modernizēšanu vērsta iniciatīva. Tad tika izstrādāta konkrēta stratēģija, kas noteikta 2011. gada Vīsbādenes memorandā [Wiesbaden Memorandum] . Tika nolemts, ka sociālās statistikas ieguvē ir svarīgi ne tikai uzturēt augstus kvalitātes standartus, bet arī palielināt efektivitāti, un, lai to sasniegtu, ir kopīgi jāstrādā pie Eiropas sociālās statistikas kopējas struktūras izveides.

Sociālās statistikas modernizēšana ietekmēs arī darbaspēka apsekojumu. Eiropas Statistikas sistēma pašlaik veic visu ES DSA mainīgo lielumu visaptverošu pārskatīšanu, lai apsekojumā iegūto informāciju pielāgotu pašreizējo un nākotnes lietotāju vajadzībām. Piemēram, ES DSA darbaspēka apsekojumā ir jāīsteno pārskatītie SDO standarti nodarbinātības, bezdarba un citu darba formu mērīšanai, ko pieņēma 19. Starptautiskā darba statistiķu konference Ženēvā, Šveicē (2013. gada 2.11. oktobrī ).

Eiropas sociālās statistikas sistēmas modernizēšanas procesā Eurostat un dalībvalstis strādā arī pie tā, lai panāktu datu lielāku saskaņotību apsekojumos. Tam būtu jāļauj vairāk izmantot savākto informāciju, piemēram, krustojot no dažādiem datu avotiem iegūtu informāciju. Šā mērķa sasniegšanai tiek standartizēti no vairāk nekā viena Eiropas sociālā apsekojuma savāktu mainīgo lielumu apakškopas definīcijas, jēdzieni un kodi.

Turklāt ES DSA pārskatīšana ietver stingrākas savlaicīguma prasības datu nosūtīšanai Eurostat, precizitātes prasību pārskatīšanu un turpmāku metodisko darbu.

Papildus iepriekš aprakstītajām praktiskajām izmaiņām sociālās statistikas modernizēšanas rezultātā ir jānotiek izmaiņām tiesiskajā regulējumā. Pašlaik tiek gatavots jauns tiesiskais regulējums par sociālo statistiku attiecībā uz ES DSA.

4.2.ES DSA paplašināšana uz papildu kandidātvalstīm

Pašlaik ES DSA piedalās 33 valstis, kas nozīmē, ka tās nosūta datus Eurostat saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (ES 28, divas kandidātvalstis un trīs EBTA valstis). Ietvertās kandidātvalstis ir Turcija un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. Eurostat cieši sadarbojas ar citu kandidātvalstu statistikas birojiem, lai palīdzētu tiem panākt atbilstību Padomes Regulai (EK) Nr. 577/98 apsekojuma satura un kvalitātes ziņā. Melnkalne un Serbijas Republika jau ir sākušas sūtīt DSA datus uz Eurostat. Kad šo valstu nacionālie apsekojumi atbildīs Eiropas regulu prasībām, tad Eurostat izplatīs arī viņu datus.

4.3.Jaunu statistikas produktu izstrāde

Statistika par darba tirgus dinamiku

Izmaiņas indivīdu darba statusā izraisa lielu interesi, jo sniedz papildu informāciju par vispārējo darba tirgus stāvokli, tostarp tā elastīgumu vai sastingumu, un par konkrētu grupu stāvokli. Šādi dati par darba tirgus dinamiku ļauj, piemēram, izanalizēt, cik daudz un kādi cilvēki ir kļuvuši par bezdarbniekiem vai atraduši darbu noteiktā laikposmā. Tādējādi ir iespējams noteikt grupas, kurām ir lielākas izredzes atrast darbu, un tās neaizsargātās grupas, kurām ir lielāka iespēja palikt bezdarbnieka statusā vai kļūt pat bezdarbniekiem.

Nodarbinātības statusa maiņu var izmērīt, izmantojot plūsmu statistiku. Nav vienkārši apmierināt vajadzību pēc šiem datiem ar ES DSA pieejamajiem datiem, jo apsekojums sākotnēji tika izstrādāts, lai ievāktu informāciju par stāvokli (piemēram, bezdarbnieku skaits noteiktā brīdī), nevis noteiktu plūsmas, sekojot atsevišķām personām laika gaitā. Lai gan ar šo svarīgo jauno statistikas jomu attiecībā uz darba tirgu ir saistītas metodikas grūtības, darbs pēdējos gados ir progresējis. Tiek sagaidīts, ka uz ES DSA datiem balstīto plūsmu aprēķinu publicēšana no 2015. gada beigām ļaus uzraudzīt izmaiņas darba tirgū.