Komisijas paziņojums Padomei par konsultāciju uzsākšanu ar Madagaskaru saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu /* COM/2009/0219 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 11.5.2009 COM(2009) 219 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI par konsultāciju uzsākšanu ar Madagaskaru saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI par konsultāciju uzsākšanu ar Madagaskarusaskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu 1. Priekšvēsture Pēc divus gadu desmitus ilguša vienpartijas sociālistiskā režīma 1991. - 1992. gadā Madagaskarā izveidojās demokrātisks klimats ar tam raksturīgo politikas plurālismu un varas dalījumu. 1992. gadā tika pieņemta jauna konstitūcija, kas ir trešās Madagaskaras Republikas dibināšanas pamatā. Tam sekoja politiskas pārejas periods, kurā bija vērojamas vairākas progresa pazīmes, bet Didier Ratsiraka prezidentūras laikā (no 1996. līdz 2001. gadam) arī ievērojams kritiens atpakaļ. 2001. gada 11. decembra prezidenta vēlēšanu rezultātā sākās smaga politiskā krīze. Augstākā konstitucionālā tiesa 2002. gada 29. aprīlī pasludināja Marc Ravalomanana ievēlēšanu, maijā viņš stājās amatā un jūlijā viņu atzina starptautiskā sabiedrība. Kopš 2002. gada krīzes Madagaskarā bija vērojama zināma stabilitāte. 2006. gadā notika prezidenta vēlēšanas, kurās piedalījās starptautiskie novērotāji ES vadībā un kuras noritēja miermīlīgā un objektīvā atmosfērā. 2006. gada 23. decembrī tika paziņots pirmās kārtas uzvarētājs, iepriekšējais prezidents Marc Ravalomanana, par kuru bija balsojuši apmēram 55 % vēlētāju. 2008. gadā beidzās ilgs vēlēšanu cikls, kura noslēgumā prezidenta partija TIM ieguva lielāko vietu skaitu parlamentā (nacionālajā asamblejā un senātā) un pašvaldībās (pilsētās un reģionos). Politiskā atmosfēra Antananarivo ievērojami pasliktinājās 2008. gada beigās, tāpēc ka tika slēgts televīzijas kanāls VIVA , kas piederēja neatkarīgajam galvaspilsētas mēram Rajoelina k-gam. Viņa attiecības ar prezidentu Marc Ravalomanana bija kļuvušas atklāti naidīgas. Jau pirms Ziemassvētkiem mērs publiski aicināja, lai režīms līdz 2009. gada 13. janvārim atļauj televīzijas kanāla VIVA atjaunošanu un liberālāku attieksmi pret plašsaziņas līdzekļiem. Tuvojoties šā “ultimāta” termiņam, mērs aicināja Tanas iedzīvotājus piedalīties periodiskos mītiņos un aicināja uz vispārējo streiku 24. janvārī. Mītiņš 26. janvārī, kurā piedalījās vairāki tūkstoši demonstrantu, ātri pārauga vardarbībā. Demonstranti aizdedzināja valsts radio un televīzijas ēku, izlaupīja veikalus, tostarp veikalu ķēdi Tiko , kas pieder prezidenta ģimenei. Masu nekārtību laikā, kas turpinājās 27. un 28. janvārī, gāja bojā 70 līdz 100 cilvēku. Konflikts starp prezidentu un mēru turpinājās, mērs sevi proklamēja par Augstās pārejas iestādes priekšsēdētāju, bet prezidents atcēla viņu no mēra posteņa un viņa vietā iecēla pagaidu pārvaldnieku. Pēc vēl viena mītiņa 7. februārī, pūlim mēģinot ieņemt prezidenta pili, notikumu saasinājums beidzās ar apšaudi, kurā tika nogalināti apmēram četrdesmit un ievainoti 250 cilvēki. Neskatoties uz Kristiešu baznīcu padomes ( FFKM ) pūliņiem veikt starpnieka lomu, kurus atbalstīja ANO īpašais sūtnis un citas starptautiskās un reģionālās organizācijas, tādas kā Āfrikas Savienība ( UA ) un Indijas okeāna komisija ( COI ), politiskā situācija krasi mainījās pēc tam, kad militārais štābs pasludināja 72 stundu ultimātu, lai virzītu uz priekšu dialogu un rastu politisku risinājumu. Prezidents 17. martā nolēma atlaist valdību un ar rīkojumu nodeva pilnvaras militārajai pārvaldei. Šī militārā pārvalde savukārt nodeva pilnvaras Rajoelina k-gam. Šo divkāršo pilnvaru nodošanu tūlīt apstiprināja Augstākā konstitucionālā tiesa, kas pasludināja Rajoelina k-gu par valsts prezidentu. Visa starptautiskā sabiedrība nosodīja šo divkāršo varas nodošanu, kuras laikā netika ievēroti konstitucionālie noteikumi. 2. Komisijas priekšlikums Komisija uzskata par pilnīgi nepieņemamu jebkuru risinājumu, kas neatbilst valstī spēkā esošajai konstitucionālajai sistēmai. Komisija pilnībā atbalsta ES prezidentūras paziņojumu, kas publicēts 20. martā un kurā šī varas nodošana ir pielīdzināta demokrātiski ievēlēta prezidenta gāšanai, un kurā izteikts aicinājums Madagaskaras pusēm pilnībā ievērot Madagaskaras konstitūcijas noteikumus attiecībā uz brīvo prezidenta amatu. Kotonū 2000. gada 23. jūnijā parakstītā un Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā pārskatītā ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 9. panta 2. punktā tika noteikti galvenie elementi, uz kuriem balstās šīs partnerattiecības. Demokrātisko principu ievērošana un tiesiskums ir pušu iekšpolitikas un ārpolitikas pamatā, un tie ir nolīguma būtiski elementi. Ņemot vērā šo pantu un apstākļus, kādos Rajoelina k-gs nāca pie varas Madagaskarā, Komisija konstatē īpaši smagu un acīmredzamu šo pamatelementu pārkāpumu un uzskata šo situāciju par īpašas steidzamības gadījumu minētā nolīguma 96. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tādējādi tā uzskata par nepieciešamu uzsākt konsultācijas ar Madagaskaras varas iestādēm, lai izskatītu šīs krīzes iespējamos risinājumus, lai atjaunotu konstitucionālo kārtību. Šīs konsultācijas notiks saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma 96. pantu. Šāds dialogs dos iespēju Madagaskarā pie varas esošajām iestādēm precizēt to nodomus un ierosinājumus par krīzes situācijas atrisināšanu un Eiropas Savienībai noteikt, kādā veidā, pamatojoties uz šo dialogu, tā varētu atbalstīt iniciatīvas, kas būtu saskaņā ar pārskatītā Kotonū nolīguma 9. panta 2. daļas principiem. Šo iemeslu dēļ Komisija ierosina Padomei uzaicināt Madagaskarā pie varas esošās iestādes uz konsultācijām, piemērojot pārskatītā Kotonū nolīguma 96. pantu, kā norādīts šeit pievienotās vēstules projektā. Komisija ierosina konsultāciju norises laikā turpināt uzsāktos sadarbības pasākumus, izņemot jebkuru budžeta atbalstu, kas tiks apturēts; programmu tāmes un visi citi maksājumi valdībai un tās iestādēm tiks izskatīti atsevišķi katrā konkrētajā gadījumā. Kontakti ar valsts iestādēm par jaunu projektu sagatavošanas darbībām tiks ierobežoti, un tie skars tikai humāna rakstura darbības vai tādus pasākumus, no kuriem labumu tiešā veidā gūst iedzīvotāji. Attiecībā uz darbībām, kas pamatojas uz Kopienas ārējā atbalsta instrumentiem, Komisija ierosina īstenot līdzīgu attieksmi, kā pret tām darbībām, kas pamatojas uz Kotonū nolīgumu, vienlaikus ievērojot šo instrumentu noteikumus, kā arī Finanšu regulas noteikumus. Neskarot pasākumus, kas saistīti tikai ar attīstības sadarbību, jo īpaši Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu un tā protokolu par reģionālo uzraudzības plānu Indijas okeāna dienvidrietumu daļā, Komisija pašlaik pārbauda, vai protokola īstenošanas nosacījumi ir nodrošināti. Ar nosacījumu, ka tiek veiktas papildu pārbaudes par Zvejniecības nolīguma un reģionālā plāna pienācīgu piemērošanu, Komisija patur sev iespēju veikt jebkādus pasākumus, kas varētu būt nepieciešami šajā jautājumā. PIELIKUMS Briselē, Madagaskaras Republikas Augstās pārejas iestādes priekšsēdētājamAntananarivoMadagaskara PROJEKTS Augstās pārejas iestādes priekšsēdētāja kungs! Eiropas Savienības prezidentūra 2009. gada 20. marta paziņojumā par nesenajiem notikumiem Madagaskarā izteica nopietnas bažas par notikumiem, kas noveda pie demokrātiski ievēlētā prezidenta Marc Ravalomanana k-ga vardarbīgas atcelšanas no amata, un mudināja Madagaskaras puses pilnībā ievērot Madagaskaras konstitūcijas noteikumus attiecībā uz brīvo prezidenta amatu. Piemērojot Kotonū nolīguma 96. panta 2. punkta b) apakšpunktu un uzskatot, ka ir noticis smags un acīmredzams minētā nolīguma 9. pantā noteikto pamatelementu pārkāpums, mums ir tas gods Kopienas un ES dalībvalstu vārdā uzaicināt Jūsu valsti uz konsultācijām, lai, kā to paredz nolīgums, padziļināti izskatītu situāciju un vajadzības gadījumā sniegtu atbalstu tās atrisināšanā. Mēs ierosinām vēlākais 30 dienas pēc šā ielūguma saņemšanas organizēt šīs konsultācijas Eiropas Savienības Padomes ēkā Briselē, kopīgi vienojoties par to norises datumu. Ar cieņu Padomes vārdā — Komisijas vārdā — Kopijas: ĀKK un ES Ministru padomes prezidentūra ĀKK Vēstnieku komitejas prezidentūra ĀKK valstu grupas ģenerālsekretariāts