PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Padomes Regulā (ES) 2020/672 (“SURE regula”) ir noteikts tiesiskais regulējums Savienības finansiālās palīdzības sniegšanai dalībvalstīm, kurās ir vai kurām draud nopietni ekonomikas traucējumi, ko izraisījis Covid-19 uzliesmojums. Atbalsts saskaņā ar SURE galvenokārt paredzēts, lai finansētu saīsināta darba laika shēmas vai līdzīgus pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus un pašnodarbinātas personas un tādējādi samazināt bezdarbu un ienākumu zudumu, un kā papildu finansējums dažiem ar veselību saistītiem pasākumiem, jo īpaši darba vietā.

Slovēnija 2020. gada 7. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību saskaņā ar SURE regulu. Saskaņā ar SURE regulas 6. panta 2. punktu Komisija ir apspriedusies ar Slovēnijas iestādēm, lai pārbaudītu, vai pēkšņi un būtiski pieaug faktiskie un plānotie izdevumi, kas tieši saistīti ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija. Tas jo īpaši attiecas uz:

1)atalgojuma kompensācijas shēmu darbiniekiem, kuri nestrādāja (vai gaidīja darbu), jo darba devējs īslaicīgi nespēja nodrošināt darbiniekiem darbu ar darījumdarbību saistītu iemeslu dēļ. Saskaņā ar shēmu izmaksājamais pabalsts ir ierobežots līdz 80 % no darbinieku vidējās algas pēdējos trīs mēnešos, bet nav mazāks par minimālo algu Slovēnijā, un tā nosacījums ir darbvietas saglabāšana, kamēr darba devējs piedalās shēmā. Shēma bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam. Kopš tā laika shēma ir pagarināta no 2020. gada 1. jūnija līdz 2020. gada 31. augustam ar plānotu turpmāku pagarinājumu līdz 2020. gada septembra beigām;

2)atbrīvojumu no sociālās apdrošināšanas iemaksām darbiniekiem, kas gūst labumu no atalgojuma kompensācijas shēmas. Minētā shēma arī bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam;

3)saīsināta darba laika shēmu, kas ļauj darba devējiem uz laiku ieviest nepilna darba laika darbu, bet darba ņēmējiem tiek maksāta pilna darba laika alga. Darba devējs saņem noteikta apmēra subsīdiju par darbinieku nenostrādāto darba laiku ar nosacījumu, ka darbinieks tiek paturēts, kamēr darba devējs piedalās shēmā un vēl vienu mēnesi. Shēma ir spēkā no 2020. gada 1. jūnija līdz 2020. gada 31. decembrim.

4)shēmu, ar kuru subsidēja pensiju un invaliditātes apdrošināšanas iemaksas (tostarp iemaksas profesionālajām pensijām) darbiniekiem, kuri palika darbvietā. Pasākums tika apvienots ar darba devēja pienākumu maksāt ikmēneša krīzes pabalstu 200 EUR apmērā strādājošiem darbiniekiem, kuri saņem algu, kas ir mazāka par trīskāršu minimālo algu. Iestādes pieprasīja tikai to izdevumu daļu, kas saistīti ar darbiniekiem, kuri pastāvīgi bija nodarbināti līdz jaunākajiem pieejamajiem izpildes datiem. Shēma bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam.

5)pasākumu, kas nodrošina sociālās apdrošināšanas iemaksu finansējumu pašnodarbinātām personām, lauksaimniekiem un reliģiskajiem darbiniekiem. Pasākums aptver visas sociālās apdrošināšanas iemaksas tiem labuma guvējiem, kuri bija apdrošināti un epidēmijas laikā nevarēja veikt savu saimniecisko darbību vai varēja to veikt tikai daļēji. Shēma bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam.

6)ienākumu pamatatbalstu pašnodarbinātām personām, lauksaimniekiem un reliģiskajiem darbiniekiem, ar ko sniedza atbalstu 350 EUR apmērā martā un 700 EUR apmērā aprīlī un maijā tiem labuma guvējiem, kuri bija apdrošināti un epidēmijas laikā nevarēja veikt savu saimniecisko darbību vai varēja to veikt tikai daļēji. Shēma bija spēkā no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 31. maijam.

Slovēnija sniedza Komisijai attiecīgo informāciju.

Ņemot vērā pieejamos pierādījumus, Komisija ierosina Padomei pieņemt īstenošanas lēmumu par finansiālas palīdzības piešķiršanu Slovēnijai saskaņā ar SURE regulu, lai atbalstītu minētos pasākumus.

•Saskanība ar esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

Šis priekšlikums pilnībā atbilst Padomes Regulai (ES) 2020/672, saskaņā ar kuru priekšlikums ir iesniegts.

Šis priekšlikums papildina citu Savienības tiesību instrumentu, ar ko sniedz atbalstu dalībvalstīm ārkārtas situācijās, proti, Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (ESSF) (“Regula (EK) Nr. 2012/2002”). Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/461, ar ko groza minēto instrumentu, lai paplašinātu tā tvērumu, iekļaujot tajā nozīmīgas ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā un nosakot konkrētas darbības, par kurām var saņemt finansējumu, tika pieņemta 30. martā.

•Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām

Priekšlikums ir daļa no to pasākumu klāsta, kuri izstrādāti, reaģējot uz pašreizējo Covid-19 pandēmiju, piemēram, Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu, un tas papildina citus instrumentus, kas atbalsta nodarbinātību, piemēram, Eiropas Sociālo fondu un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF)/programmu InvestEU. Izmantojot aizņēmumus un aizdevumus šajā konkrētajā Covid-19 uzliesmojuma gadījumā, lai atbalstītu dalībvalstis, šis priekšlikums kalpo par otro aizsardzības līniju, lai finansētu saīsināta darba laika shēmas un līdzīgus pasākumus, palīdzot aizsargāt darbvietas un līdz ar to darbiniekus un pašnodarbinātās personas pret bezdarba risku.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE