2010/0063 (COD) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula (ES) Nr. …/…. ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS STATISTIKU PAR TŪRISMU (Dokuments attiecas uz EEZ) /* COM/2010/0117 galīgā redakcija - COD 2010/0063 */





TŪRISMS [pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 29.3.2010 COM(2010)117 galīgā redakcija 2010/0063 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. …/…. ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS STATISTIKU PAR TŪRISMU (Dokuments attiecas uz EEZ) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Eiropas ekonomiskajā, sociālajā un kultūras attīstībā plaši tiek atzīta tūrisma nozares nozīme. Padomes 1995. gada 23. novembra Direktīvā 95/57/EK par statistikas datu vākšanu tūrisma nozarē[1] paredzēta tūrisma statistikas informācijas sistēmas izveide Eiropas Savienības mērogā. Direktīva palīdzējusi izveidot valsts datu vākšanas sistēmas, kurās sagatavo ziņas par izmitināšanas uzņēmumu jaudu un izmantojumu no uzņēmējdarbības viedokļa un par tūrisma pieprasījumu no ceļotāju viedokļa. Bez direktīvas nebūtu pieejama pašreizējā tūrisma statistikas sistēma Eiropas Savienībā. Kaut arī šī sistēma izrādījusies lietderīga, gan datu lietotāji, gan to sagatavotāji ir uzsvēruši nepieciešamību atjaunināt regulējumu. No vienas puses, tūrisma tirgus strauji mainīgais raksturs kopš direktīvas stāšanās spēkā ir radījis jaunas vai atšķirīgas lietotāju vajadzības gan mainīgo lielumu un dalījumu, gan datu savlaicīguma ziņā. No otras puses, joprojām ir iespēja uzlabot sistēmas salīdzināmību un pilnīgumu, intensīvāk turpinot mainīgo lielumu un jēdzienu saskaņošanu. Līdztekus tam, iespējams, tiks nodrošināta plašāka tādu tūrisma statistikas pamatdatu pieejamība, kas ir vajadzīgi tūrisma satelītkontu (TSK) apkopošanai. | 120 | Vispārīgais konteksts Šā priekšlikuma mērķis ir atjaunināt un optimizēt Eiropas tūrisma statistikas tiesisko regulējumu, proti, Padomes Direktīvu 95/57/EK. Pēdējo desmit gadu laikā Komisijas paziņojumos un Eiropas Parlamenta rezolūcijās aicināts mainīt tūrisma statistikas juridisko pamatu. Kopš direktīva stājusies spēkā, gan tūrisma nozarē, gan tūrisma pieprasījumā ir notikušas ievērojamas pārmaiņas. Saskaņā ar prasību par oficiālās statistikas atbilstību, t.i., par pašreizējo un potenciālo lietotāju vajadzību apmierināšanu, priekšlikumā pārskatīti tādi mainīgie lielumi kā tūristu izdevumi, kā arī ņemtas vērā tādas jaunākās parādības kā pieprasījums pēc īsākiem ceļojumiem ar ne vairāk kā četru diennakšu uzturēšanos vai interneta izmantošanu ceļojumu rezervēšanai. No piedāvājuma viedokļa priekšlikumā reaģēts uz lietotāju vajadzību pārmaiņām, piemēram, datiem par gultasvietu izmantojumu. Priekšlikumā paredzēts arī atjaunināt datu nosūtīšanas termiņus. Turklāt priekšlikumā saskaņoti mainīgie lielumi un jēdzieni un arī būtiski uzlabots tūrisma statistikas pilnīgums, piemēram, iekļaujot datus par visām īrētām mītnēm un datus, pēc kuriem ir liels pieprasījums, piemēram, par vienas dienas ieceļotājiem vai apmeklētājiem, kuri nav atpūtas ceļojumā. Turklāt priekšlikumā uzmanība veltīta tam, lai, no vienas puses, panāktu nepieciešamo kompromisu starp lietotāju vajadzībām un, no otras puses, respondentu un valstu statistikas iestāžu slogu. Ieviešot jaunus mainīgos lielumus vai dalījumus, tika atceltas dažas spēkā esošās direktīvas prasības. Paredzēts, ka ar papildu prasību līmeni, jo īpaši datiem, ko iegūst no uzņēmumiem, kopumā tiks uzturēts relatīvi stabils kopējais slogs. Attiecībā uz informāciju, kas jāvāc no mājsaimniecībām vai tūristiem, datu vākšanas efektivitāti un respondentu slogu uzrauga, sagatavojot rotējošus jautājumus par strukturālākiem mainīgajiem lielumiem un ieviešot mikrodatu nosūtīšanu statistikā par tūrisma ceļojumiem. Priekšlikuma mērķis ir mudināt valsts datu apkopotājus apmainīties ar salīdzinošās statistikas (spoguļstatistikas) datiem, kuri balstās uz saskaņotu tūrisma statistikas apkopošanu, un panākt jēdzienu, definīciju un ziņojumu datu nosūtīšanas formātu konverģenci. Ja tiesisko regulējumu nevarēs atjaunināt, Eiropas tūrisma statistika varētu zaudēt savu atbilstību un apdraudēt pareizu lēmumu pieņemšanu politikas jomās, kas saistītas ar tūrismu. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Ar šo priekšlikumu ir paredzēts atjaunināt spēkā esošos noteikumus un pielāgot tos jaunajām vajadzībām, tāpēc jāatceļ pašreizējais juridiskais pamats, proti, Padomes Direktīva 95/57/EK. | 140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Eiropadome 2007. gada 14. decembra prezidentūras secinājumos uzsvērusi tūrisma ārkārtīgi lielo nozīmi izaugsmes sekmēšanā un darbavietu radīšanā Eiropas Savienībā. Tūrisma nozīmes palielināšanās un tas, ka tūrisms ietekmē politiku citās jomās, sākot no reģionālās politikas, lauku ekonomikas dažādošanas, jūrniecības politikas, nodarbinātības, ilgtspējas un konkurētspējas līdz pat sociālajai politikai un sociālajai integrācijai (“tūrisms – visiem”), radīja vajadzību pēc statistikas sistēmas pielāgošanas. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Laikposmā no 2004. līdz 2009. gadam notikušas intensīvas tehniska rakstura apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas datu veidotājiem attiecīgās ekspertu sanāksmēs un darba grupās. Dažos gadījumos valsts datu sagatavotāji tika lūgti iesaistīt diskusijās ieinteresētās personas valstī. Ir notikušas arī apspriešanās Komisijā (ģenerāldirektorātos ENTR, AGRI, MARE, REGIO, SANCO, ENV, EAC, TREN, EMPL) un ar ieinteresētajām personām nozarē. | 212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Šis priekšlikums sagatavots, rīkojot padziļinātas apspriedes ar visām ieinteresētajām personām; tajā ņemtas vērā lietotāju prioritārās papildu vajadzības un tās līdzsvarotas attiecībā uz papildu slogu datu vākšanā un apkopošanā, ko tās varētu radīt. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas ĢD Eurostat tūrisma statistikas darba grupā valstis pārstāv eksperti, kas pārzina spēkā esošos tiesību aktus un valstu tūrisma statistikas vākšanas un apkopošanas sistēmas. Notika apspriešanās ar tūrisma ekspertiem vai ar tūrismu saistītās politikas analīzes ekspertiem attiecīgajos Komisijas departamentos. | 222 | Izmantotā metodika No 2004. līdz 2008. gadam Eurostat priekšlikumi apspriesti ekspertu darba grupās, piedaloties pārstāvjiem no valstu statistikas iestādēm un tūrisma iestāžu pētniecības nodaļām, citiem Komisijas departamentiem un ārējām ieinteresētām personām. Pēc tam šie priekšlikumi tika iesniegti un apspriesti darba grupas plenārsēdēs. Bez tam 2007. gada pirmajā pusē Eurostat organizēja divpusējas apspriešanās ar pārējiem Komisijas departamentiem, kuri ir saistīti ar tūrisma nozari. | 223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Valstu statistikas iestādes, valstu tūrisma iestādes, Komisijas departamenti, nozarē ieinteresētās personas, piemēram, HOTREC – (Eiropas viesnīcu, restorānu un kafejnīcu un tiem pielīdzināto uzņēmumu konfederācija) un EFFAT – (Eiropas pārtikas, lauksaimniecības un tūrisma darbinieku arodbiedrību federācija). | 2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Potenciāli nopietnu risku ar neatgriezeniskām sekām iespējamība netika minēta. Kopumā eksperti bija vienisprātis, ka jāatjaunina tūrisma statistikas juridiskais pamats. | 225 | Daudzo tikšanos un apspriežu laikā ekspertu atzinumi pārtapuši līdzsvarotā priekšlikumā, kas apmierinātu lietotāju vajadzības, piemēram, jūrniecības politikas vai tūrisma sociālās dimensijas jomā, joprojām ņemot vērā datu vākšanas efektivitāti, kā arī iespējami mazinot papildu slogu respondentiem. | 226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Darba grupas un ekspertu grupas dokumenti un protokoli ir pieejami CIRCA. | 230 | Ietekmes un seku analīze 1. iespēja (pamata iespēja, t.i., turpmāk neiesaistot Eiropas Savienību). Ja Eiropas Savienība neveiktu jaunus pasākumus, tiktu negatīvi ietekmēta tūrisma statistikas salīdzināmība un saskaņošana visā Eiropā, un, ņemot vērā to, ka iekšējam tūrismam ir lielākais īpatsvars, netiktu pilnībā izmantotas iespējas lietderīgi pielietot partnervalstu apkopoto tūrisma statistiku, kas balstās uz vienotiem jēdzieniem un datu nosūtīšanas formātiem. Ja oficiālajos avotos tūrisma statistikas dati nav saskaņoti vai nav pieejami, vai ir pieejami tikai daļēji, jo sniegti brīvprātīgi, jāizmanto komerciālie avoti. Šā iemesla dēļ, iespējams, ciestu datu kvalitāte un varētu pat tikt apdraudēta to lietderīga izmantošana iepriekšminētajā politikas veidošanā. 2. iespēja (kā ierosināts, turpmāk iesaistot Eiropas Savienību). Eiropas statistikai piedāvātā sistēma ļauj veiksmīgāk iegūt salīdzināmus un tādējādi noderīgākus datus lietotājiem kā Eiropas, tā arī valsts mērogā. Papildus tam vienotas koncepcijas un datu nosūtīšanas formātu pielietošana palīdzētu padarīt efektīvāku tūrisma statistikas datu vākšanu un izmantošanu, piemēram, nebūtu jāvāc informācija par vienu un to pašu ceļojumu dzīvesvietas valstī un apmeklētajā dalībvalstī. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Šīs regulas mērķis ir izveidot vienotu sistēmu sistemātiskai Eiropas statistikas sagatavošanai tūrisma jomā, dalībvalstīm vācot, apkopojot, apstrādājot un nosūtot saskaņotus Eiropas statistikas datus par tūrisma piedāvājumu un pieprasījumu. | 310 | Juridiskais pamats Eiropas statistikas juridisko pamatu nodrošina 338. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību. Tajā izklāstītas prasības attiecībā uz Eiropas statistikas sagatavošanu un prasīta atbilstība taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistiskās konfidencialitātes standartam. | 320 | Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. | Dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ. | 321 | Viens no svarīgākajiem statistikas datu kvalitātes elementiem ir to salīdzināmība. Dalībvalstis nevarētu panākt salīdzināmību vajadzīgajā apjomā bez pārredzama Eiropas regulējuma, t.i., Eiropas tiesību aktiem, kas nosaka vienotus statistikas jēdzienus, datu nosūtīšanas formātus un kvalitātes kritērijus. Šim nolūkam kopš 1995. gada ir Eiropas tiesību akti tūrisma statistikas jomā. Tomēr gan datu lietotāji, gan sagatavotāji aicina to atjaunināt. | 323 | Dalībvalstīm darbojoties vienām pašām, tiktu nelabvēlīgi ietekmētas to intereses šāda iemesla dēļ. Ņemot vērā to, ka tūrismam papildus vietējam komponentam ir arī svarīga starptautiska dimensija – iekšzemes un ārzemju tūrisms, dalībvalstu tūrisma iestādes vēlas iegūt savā rīcībā starptautiski salīdzināmu statistisko informāciju. Bez šādas statistikas, kura iegūta, vācot un apkopojot datus un izmantojot vienotu sistēmu Eiropas Savienības mērogā, būtu mazinājusies valstu tūrisma statistikas sistēmu atbilstība un lietderīgums. Turklāt, trūkstot tādai vienotai sistēmai, kurā izmantotu vienotus jēdzienus un datu nosūtīšanas formātus, tiktu apdraudēta vai pilnīgi liegta iespēja apmainīties ar spoguļstatistikas datiem. | Priekšlikuma mērķi ir labāk sasniedzami ar Eiropas Savienības rīcību šādu iemeslu dēļ. | 324 | Priekšlikuma mērķi ir labāk sasniedzami Eiropas Savienības mērogā, pamatojoties uz Eiropas tiesību aktu, jo tikai Komisija var koordinēt vajadzīgo statistikas informācijas saskaņošanu Eiropas Savienības mērogā; no otras puses, dalībvalstis var vākt un apkopot salīdzināmu statistiku par tūrismu. Tādēļ Eiropas Savienība var veikt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu. | 325 | Tikai Eiropas mērogā var veidot saskaņotu Eiropas statistiku par tūrismu atbilstīgi priekšlikuma iecerei, izmantojot kvalitatīvos rādītājus, lai pierādītu, ka Eiropas Savienības mērogā var labāk sasniegt mērķi. Pateicoties priekšlikumam, iegūs saskaņotākus, tātad atbilstīgākus datus. | 327 | Priekšlikumā paredzēts saskaņot pieprasītās informācijas jēdzienus, tematus un raksturlielumus, aptvērumu, kvalitātes kritērijus, nosūtīšanas termiņus un rezultātus, lai iegūtu atbilstīgus, savlaicīgus, salīdzināmus un saskaņotus Eiropas statistikas datus. Tomēr dalībvalstu ziņā ir lemt, kā vākt datus, jo valsts datu apkopotāji var vislabāk spriest par piemērotāko metodiku un datu iegūšanas avotiem. Šā iemesla dēļ Eiropas Savienības iniciatīva par metodikas standartiem aprobežosies ar ieteicamu pamatnostādņu kopuma sagatavošanu ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. | Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu turpmāk minēto iemeslu dēļ. | 331 | Saskaņā ar proporcionalitātes principu regula nosaka minimālas prasības, lai sasniegtu mērķi un nepārsniegtu šim nolūkam nepieciešamo. Tajā nav norādīti datu vākšanas mehānismi katrā dalībvalstī, bet tikai definēti sniedzamie dati, lai nodrošinātu saskaņotu struktūru un laika grafiku. | 332 | Samazinot datu nosūtīšanas biežumu dažās instancēs, kā arī atrodot iespēju vairāk izmantot citus avotus, ne tikai apsekojumus (piemēram, administratīvos avotus vai atbilstīgus statistiskās vērtēšanas paņēmienus), samazinātos finansiālais un administratīvais slogs valsts, reģionālajām, pašvaldību iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | 342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Pienācīga juridiskā instrumenta izvēle ir atkarīga no sasniedzamā mērķa tiesību jomā. Ņemot vērā informācijas vajadzības Eiropas līmenī, Eiropas statistikas jomā šiem pamataktiem visbiežāk izmanto regulas, nevis direktīvas. Prioritāte dodama regulai, jo tajā paredz vienus un tos pašus noteikumus visā Eiropas Savienībā, neļaujot dalībvalstīm piemērot tos nepilnīgi vai izlases veidā. Tā ir piemērojama tieši; tas nozīmē, ka tā nav jātransponē valstu tiesību aktos. Turpretim direktīvas paredzētas valstu tiesību aktu saskaņošanai. Tās ir saistošas dalībvalstīm attiecībā uz to mērķi un atstāj valstu iestādēm izvēli attiecībā uz formu un metodēm izvirzīto mērķu sasniegšanai. Tās arī jātransponē valstu tiesību aktos. Regulas izmantojums ir saskaņā ar citiem tiesību aktiem statistikas jomā, kas ir pieņemti kopš 1997. gada. | IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Šis priekšlikums kā tāds neietekmē Eiropas Savienības budžetu. Tomēr atkarībā no attiecīgu Eiropas Savienības budžetā paredzētu apropriāciju pieejamības saistībā ar nākotnē iespējamiem ad hoc moduļiem, kas minēti priekšlikuma 3. panta 3. punktā, dalībvalstis var saņemt Komisijas finanšu iemaksu maksimāli 70 % apmērā no attiecināmajām izmaksām saskaņā ar finanšu regulā paredzētajiem noteikumiem par finansējuma piešķiršanu. | PAPILDU INFORMāCIJA | 510 | Vienkāršošana | 511 | Šis priekšlikums paredz tiesību aktu vienkāršošanu publiskajām iestādēm (ES un valsts mērogā) un privātpersonām. | 513 | Piedāvājuma puses datu dalījuma samazinājums pa reģioniem, iespēja ierobežot datu apjomu par tūristu izmitināšanas uzņēmumiem un pieprasījuma puses ceturkšņa statistikas datu nosūtīšanas atcelšana vienkāršotu ES un valstu administrāciju darbu. | 514 | Iespēja ierobežot datu vākšanas apjomu par tūristu izmitināšanas uzņēmumu jaudu un izmantojumu samazinātu respondentiem, īpaši mikrouzņēmumiem, radīto slogu. Dalībvalstīm piešķirtā brīvība sagatavot vajadzīgos rādītājus, apvienojot avotus (apsekojumus un arī administratīvos datus vai vērtēšanas procedūras), ir paredzēta, lai atvieglotu respondentiem – kā uzņēmumiem, tā arī mājsaimniecībām – uzlikto slogu. | 520 | Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Pieņemot priekšlikumu, jāatceļ spēkā esošie tiesību akti. | 560 | Eiropas Ekonomikas zona Ierosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ jautājumu, tāpēc tas jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu. | 2010/0063 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. …/… ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS STATISTIKU PAR TŪRISMU (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc priekšlikuma nosūtīšanas valstu parlamentiem, konsultējusies ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: 1. Eiropadome 2007. gada 14. decembra prezidentūras secinājumos uzsvērusi tūrisma izšķirošo nozīmi izaugsmes sekmēšanā un darbavietu radīšanā ES un aicinājusi Komisiju, dalībvalstis, nozari un citas ieinteresētās personas apvienot spēkus, lai savlaicīgi īstenotu ilstspējīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programmu. 2. Lai novērtētu Eiropas Savienības tūrisma ― šīs nozīmīgās dalībvalstu ekonomikas nozares un potenciāli ievērojamā nodarbinātības avota ― konkurētspēju, jāgūst plašākas zināšanas par tūrisma apjomu, tā īpašībām, tūristu kontingentu un tūrisma izdevumiem. 3. Vajadzīga ikmēneša informācija, lai novērtētu sezonālo ietekmi uz tūristu izmitināšanas jaudas pieprasījumu un tādējādi palīdzētu valsts iestādēm un uzņēmējiem izstrādāt piemērotākas stratēģijas un politiku atpūtas sezonas amplitūdas un tūrisma darbības paplašināšanai. 4. Tūrisma nozarē Eiropā lielākoties darbojas mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kuru stratēģiskais nozīmīgums Eiropas tūrismā neaprobežojas tikai ar to nozīmi tautsaimniecībā un būtisko potenciālu nodarbinātības pieaugumā. Tie nodrošina arī pašvaldību stabilitāti un labklājību, aizsargājot viesmīlības un vietējās identitātes vērtības, kas ir raksturīgas tūrisma iezīmes Eiropas reģionos. MVU lielums ir faktors, kura dēļ ir jāapsver MVU administratīvais slogs un jāievieš robežvērtību sistēma, lai apmierinātu lietotāju vajadzības, vienlaikus samazinot informācijas sniegšanas slogu personām, kas ir atbildīgas par statistikas informācijas sniegšanu, īpaši MVU. 5. Tūristu ieradumu mainīgais raksturs, kopš stājusies spēkā Padomes 1995. gada 23. novembra Direktīva 95/57/EK par statistiskās informācijas apkopošanu tūrisma jomā[2], nozīmē, ka tūrisma statistikas datu sagatavošana jāpielāgo jaunajām attīstības tendencēm, ko raksturo īso ceļojumu un vienas dienas braucienu nozīmes pieaugums un to būtiskais ieguldījums ienākumu gūšanā no tūrisma daudzos reģionos un valstīs, neīrēto un mazo izmitināšanas uzņēmumu nozīmes palielināšanās un interneta īpatsvara pieaugums tūristu ieradumos veikt rezervēšanu un tūrisma nozarē. 6. Lai, pamatojoties uz starptautiski pieņemto tūrisma satelītkontu sistēmu, novērtētu tūrisma makroekonomisko nozīmi Eiropas tautsaimniecībā, jāuzlabo tūrisma pamatstatistika, lai tā būtu pieejama, pilnīga un visaptveroša un derētu datu apkopošanai šādiem kontiem un, ja Komisija uzskatīs par nepieciešamu, turpmāka tiesību akta priekšlikuma sagatavošanai par saskaņotu tabulu nosūtīšanu tūrisma satelītkontiem, un jāatjaunina tās juridiskās prasības, kas patlaban izklāstītas Direktīvā 95/57/EK. 7. Lai izpētītu galvenos sociālos un ekonomiskos jautājumus tūrisma nozarē, jo īpaši jaunākās parādības, kas prasa īpašu izpēti, Komisijai nepieciešami mikrodati. Eiropas tūrismam lielākoties ir iekšējā tūrisma dimensija; tas nozīmē, ka mikrodati, kas iegūti, izmantojot saskaņoto Eiropas statistiku par ārzemju tūrisma pieprasījumu, veido tādu avotu, no kura iegūst statistikas datus par iekšējā tūrisma pieprasījumu attiecībā uz galamērķa dalībvalsti, neradot slogu un izvairoties no dubultas tūrisma plūsmu uzskaites. 8. Atzīta Eiropas Savienības mēroga sistēma var palīdzēt nodrošināt uzticamus, detalizētus un salīdzināmus datus, kas savukārt ļaus veikt tūrisma pieprasījuma un piedāvājuma struktūras un attīstības pienācīgu uzraudzību. Eiropas Savienības mērogā ir būtiski nodrošināt metodikas, definīciju, statistikas datu un metadatu programmu pietiekamu salīdzināmību. 9. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku,[3] kas kalpo par šīs regulas atsauces kopumu, statistika jāvāc, ievērojot augstos taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas konfidencialitātes standartus. 10. Saskaņā ar šo regulu statistikas iestādēm valstu un Eiropas Savienības mērogā Eiropas statistikas sagatavošanā un izplatīšanā jāņem vērā principi, kas izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kuru 2005. gada 24. februārī pieņēma Statistikas programmu komiteja un kurš ir pievienots Komisijas ieteikumam par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību[4]. 11. Tā kā salīdzināmu un visaptverošu Eiropas tūrisma statistikas datu vākšana un apkopošana dalībvalstu līmenī nav pienācīgi veicama, jo nav vienotu statistikas elementu un kvalitātes prasību un nav pārredzamas metodikas, un tādēļ šie mērķi ir labāk sasniedzami Eiropas Savienības mērogā, izmantojot vienotu statistikas sistēmu, Eiropas Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Atbilstīgi minētajā pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šajā regulā paredzēts vienīgi tas, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. 12. Ņemot vērā tūrisma nozares attīstības un Komisijas un citu Eiropas tūrisma statistikas lietotāju pieprasīto ziņu veida pārmaiņas, Direktīvas 95/57/EK noteikumi vairs nav piemēroti. Direktīva 95/57/EK jāatceļ, jo jāatjaunina tiesību akti šajā nozarē. 13. Regula ir pienācīgs veids, lai tiktu nodrošināta vienotu standartu lietošana un salīdzināmas statistikas sagatavošanu. 14. Šīs regulas īstenošanai nepieciešamie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[5]. 15. Lai pielāgotu definīcijas, ietvertos tematus un pieprasītās informācijas raksturlielumus, novērošanas jomu un datu nosūtīšanas termiņus, Komisijai jābūt pilnvarām pieņemt deleģētus tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets Ar šo regulu izveido vienotu sistēmu sistemātiskai Eiropas statistikas sagatavošanai par tūrismu. Šajā nolūkā dalībvalstis vāc, apkopo, apstrādā un nosūta saskaņotu statistiku par tūrisma piedāvājumu un pieprasījumu. 2. pants Definīcijas 16. Šajā regulā: 17. “pārskata periods” – periods, uz kuru attiecas dati; 18. “pārskata gads” – vienu kalendāro gadu ilgs pārskata periods; 19. “NACE 2. red . ” – kopēja saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija Eiropas Savienībā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1893/2006[6]; 20. “NUTS” – kopēja teritoriālo vienību klasifikācija reģionālās statistikas sagatavošanai Eiropas Savienībā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003[7]; 21. “tūrisms” – ceļotāju darbība, dodoties braucienā uz galveno galamērķi ārpus savas ierastās vides uz laiku, kas ir mazāks par vienu gadu, ar jebkādu galveno nolūku, tostarp darījuma, atpūtas vai citos personīgos nolūkos, bez nodoma tikt nodarbinātam apmeklējuma vietā pie vietējā uzņēmēja – tas attiecināms kā uz nakšņotājiem, tā arī uz vienas dienas apmeklētājiem; 22. “ierastā vide” − ģeogrāfiskā teritorija (ne vienmēr tuvējā apkārtnē), kurā norit indivīda ikdienas dzīve un kuru nosaka, pamatojoties uz šādiem kritērijiem: administratīvo robežu šķērsošana vai attālums no pastāvīgās dzīvesvietas, apmeklējuma ilgums, biežums un mērķis; 23. “vietējais tūrisms” – ceļojumi, kurus dalībvalstī veic šīs dalībvalsts rezidenti; 24. “ienākošais tūrisms” – ceļojumi, kurus dalībvalstī veic personas, kas nav šīs dalībvalsts rezidenti; 25. “ārzemju tūrisms” – ceļojumi, kurus dalībvalsts rezidenti veic ārpus šīs dalībvalsts; 26. “valsts tūrisms” aptver “vietējo tūrismu” un “ārzemju tūrismu”; 27. “iekšējais tūrisms” aptver “vietējo tūrismu” un “ienākošo tūrismu”; 28. “tūristu izmitināšanas uzņēmums” – vietējā uzņēmējdarbības vienība, kā noteikts Padomes Regulā (EEK) Nr. 696/93[8], kas tiek piedāvāts kā maksas pakalpojums, kaut arī daļēji vai pilnīgi subsidēts un ir īstermiņa jeb īslaicīgs izmitināšanas pakalpojums, kā aprakstīts NACE 2. red. 55.1 grupā (viesnīcas un līdzīgas apmešanās vietas), 55.2 grupā (viesu mājas un cita veida īslaicīgas apmešanās vietas) un 55.3 grupā (kempingi, atpūtas transportlīdzekļu laukumi un apdzīvojamo autopiekabju laukumi); 29. “neīrēta izmitināšanas vieta” – mītne, ko bez maksas piedāvā ģimene vai draugi, un mītne īpašnieka izmantotā brīvdienu mājā, tostarp daļlaika īpašumi. 30. Lai pielāgotu 1. punktā iekļautās definīcijas, Komisija saskaņā ar 9. pantu pieņem deleģētos tiesību aktus. 3. pants Ietvertie temati un pieprasītās informācijas raksturlielumi 31. Šīs regulas vajadzībām dati, kurus dalībvalstis sniedz saskaņā ar 7. pantu, attiecas uz 32. iekšējo tūrismu, proti, tūristu izmitināšanas uzņēmumu jaudu un izmantojumu mainīgo lielumu vajadzībām, periodiskumam un dalījumiem, kā noteikts I pielikuma 1., 2. un 3. sadaļā; 33. iekšējo tūrismu, proti, tūristu nakšņošanām neīrētās izmitināšanas vietās mainīgo lielumu vajadzībām, periodiskumam un dalījumiem, kā noteikts I pielikuma 4. sadaļā; 34. valsts tūrismu, proti, tūrisma pieprasījumu, kas skar līdzdalību tūrismā, tūrisma ceļojumu un ceļotāju raksturlielumus mainīgo lielumu vajadzībām, periodiskumam un dalījumiem, kā noteikts II pielikuma 1. un 2. sadaļā; 35. valsts tūrismu, proti, tūrisma pieprasījumu, kas skar vienas dienas apmeklējumu raksturlielumus mainīgo lielumu vajadzībām, periodiskumam un dalījumiem, ko nosaka Komisija, izmantojot deleģētos tiesību aktus. Šos deleģētos tiesību aktus pieņem saskaņā ar 9. pantu. 36. Lai pielāgotu ietvertos tematus un pieprasītās informācijas raksturlielumus, kā arī pielikumu saturu, Komisija saskaņā ar 9. pantu pieņem deleģētos tiesību aktus. 37. Jebkurš ad hoc modulis, kas pārsniedz pieprasīto informāciju, nepārsniedz viena gada periodu, un to pieņem saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru vismaz trīs mēnešus pirms pārskata perioda sākuma. Šādu ad hoc moduļu apjoms nav vairāk kā pieci mainīgie lielumi. 4. pants Novērošanas joma 38. Lai izpildītu prasības saskaņā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu, novērošanas jomā ietverami dati par jebkura veida izmitināšanas uzņēmumiem, kā minēts 2. panta 1. punkta l) apakšpunktā, ja vien I pielikumā nav minēts citādi. 39. Lai izpildītu prasības saskaņā ar 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu, novērošanas jomā ietverami dati par rezidentu vai nerezidentu pavadīto tūrisma nakšu skaitu neīrētās izmitināšanas vietās. 40. Lai izpildītu prasības saskaņā ar 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu, novērošanas jomā ietverami dati saistībā ar jebkura indivīda, kas dzīvo dalībvalsts teritorijā, līdzdalību tūrismā, ja vien II pielikuma 1. sadaļā nav minēts citādi. 41. Lai izpildītu prasības saskaņā ar 3. panta 1. punktā c) apakšpunktu, novērošanas jomā ietverami dati par tūrisma ceļojumu un ceļotāju raksturlielumiem, proti, jebkura veida rezidentu tūrisma ceļojumi ar vismaz vienu nakšņošanu ārpus ierastās vides, kuri sākušies pārskata perioda laikā, ja vien II pielikuma 2. sadaļā nav minēts citādi. 42. Lai noteiktu 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto prasību novērošanas jomu saistībā ar vienas dienas braucienu raksturlielumu datiem, Komisija saskaņā ar 9. pantu pieņem deleģētos tiesību aktus. 43. Lai pielāgotu novērošanas jomu 3. panta 1. punktā paredzētajām prasībām, Komisija saskaņā ar 9. pantu pieņem deleģētos tiesību aktus. 5. pants Kvalitātes kritēriji un ziņojumi 44. Dalībvalstis nodrošina nosūtīto datu kvalitāti. 45. Šīs regulas vajadzībām piemēro Regulas (EK) 223/2009 12. panta 1. punktā noteiktos kvalitātes kritērijus. 46. Katru gadu dalībvalstis sniedz Komisijai ( Eurostat ) ziņojumu par datu kvalitāti attiecīgajos pārskata periodos pārskata gada laikā un par visām veiktajām metodikas pārmaiņām. Ziņojumu sniedz deviņu mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām. 47. Piemērojot 2. punktā minētos kvalitātes kritērijus datiem, uz kuriem attiecas šī regula, kvalitātes ziņojumu sagatavošanas kārtību un struktūru Komisija definē saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru. 6. pants Datu avoti Attiecībā uz informācijas vākšanas pamatu dalībvalstis paredz jebkādus pasākumus, ko tās uzskata par vajadzīgiem, lai uzturētu rezultātu kvalitāti un salīdzināmību. Dalībvalstis var veidot nepieciešamos statistiskos datus, izmantojot šādu dažādu avotu kopumu: a) apsekojumi, kuros informācijas sniedzējas vienības tiek aicinātas sniegt savlaicīgu, precīzu un pilnīgu informāciju; b) citi piemēroti avoti, tostarp administratīvie dati, ja tie ir piemēroti savlaicīguma un atbilstīguma ziņā; c) piemērotas statistiskā novērtējuma procedūras. 7. pants Datu nosūtīšana 48. Dalībvalstis nosūta datus, tostarp konfidenciālus datus, Komisijai ( Eurostat ) saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem Eiropas Savienībā par tādu statistikas datu nosūtīšanu, kas atzīti par konfidenciāliem. 49. Dalībvalstis nosūta datus, kas minēti I pielikumā un II pielikuma 1. sadaļā, kopsavilkuma tabulu veidā atbilstīgi Komisijas ( Eurostat ) norādītajam datu apmaiņas standartam. Datus elektroniski nosūta vai augšupielādē Komisijas ( Eurostat ) vienotajā datu ievadīšanas sistēmā. Praktisko datu nosūtīšanas kārtību pieņem saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru. 50. Dalībvalstis nosūta datus, kas minēti II pielikuma 2. sadaļā mikrodatu datņu veidā, kurās katrs apsekotais ceļojums ir kā individuāls ieraksts nosūtāmo datu sistēmā, kas ticis pilnībā pārbaudīts, sagatavots un, ja nepieciešams, piemērots atbilstīgi Komisijas ( Eurostat ) norādītajam datu apmaiņas standartam. Datus elektroniski nosūta vai augšupielādē Komisijas ( Eurostat ) vienotajā datu ievadīšanas sistēmā. Praktisko datu nosūtīšanas kārtību Komisija pieņem saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru. 51. Dalībvalstis nosūta: 52. I pielikuma 1. un 2. sadaļā norādītos ikgadējos datus sešu mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām, jo vien I pielikumā nav norādīts citādi; 53. I pielikuma 2. sadaļā norādītos ikmēneša datus trīs mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām; 54. ātrāk nosūtāmos pamatrādītājus par to, cik naktis rezidenti un nerezidenti, uzturējušies izmitināšanas uzņēmumos, kā norādīts I pielikuma 2. sadaļā, astoņu nedēļu laikā pēc pārskata perioda beigām; 55. I pielikuma 4. sadaļā norādītos datus deviņu mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām, ja attiecīgā dalībvalsts nolemj to nosūtīt; 56. II pielikumā norādītos datus sešu mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām; II pielikuma 2. sadaļai paredzētos papildu datus par tūrisma ceļojumiem, kas sākās, bet nebeidzās pārskata periodā, var nosūtīt deviņu mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām. 57. Lai pielāgotu 4. punktā minētos nosūtīšanas termiņus, Komisija saskaņā ar 9. pantu pieņem deleģētos tiesību aktus. 58. Visiem regulā pieprasītajiem datiem pirmais pārskata periods sākas nākamā kalendārā gada 1. janvārī pēc šīs regulas spēkā stāšanās gada. 8. pants Metodikas rokasgrāmata Komisija ( Eurostat ) ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā un regulāri atjaunina metodikas rokasgrāmatu, kurā ietver vadlīnijas statistikas sagatavošanai saskaņā ar šo regulu, tostarp definīcijas, kas piemērojamas pieprasītās informācijas raksturlielumiem, un vienotus standartus, lai nodrošinātu datu kvalitāti. 9. pants Deleģēšanas izmantošana 59. Uz nenoteiktu laiku Komisiju pilnvaro pieņemt 2. panta 2. punktā, 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 2. punktā, 4. panta 5. un 6. punktā un 7. panta 5. punktā minētos deleģētos tiesību aktus. 60. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto tiesību aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 61. Pilnvaras pieņemt deleģētos tiesību aktus Komisijai tiek piešķirtas, ievērojot 10. un 11. panta nosacījumus. 10. pants Deleģēšanas atsaukšana 62. Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt 2. panta 2. punktā, 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 2. punktā, 4. panta 5. un 6. punktā un 7. panta 5. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. 63. Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, vēlākais vienu mēnesi pirms galīgā lēmumu pieņemšanas informē otro likumdevēja iestādi un Komisiju, norādot deleģētās pilnvaras, kuras būtu jāatsauc, un atsaukšanas pamatojumu. 64. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai tajā norādītajā vēlākajā datumā. Tas neietekmē jau spēkā esošo deleģēto tiesību aktu derīgumu. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 11. pants Iebildumi pret deleģētajiem tiesību aktiem 65. Eiropas Parlaments un Padome divu mēnešu laikā pēc paziņošanas datuma var iebilst pret deleģēto tiesību aktu. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu var pagarināt par vienu mēnesi. 66. Ja, beidzoties šim periodam, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav iebildusi pret deleģēto tiesību aktu vai pirms šā datuma gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju, kas šīs abas iestādes ir nolēmušas necelt iebildumus, deleģētais tiesību akts stājas spēkā tā noteikumos paredzētajā datumā. 67. Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret deleģēto tiesību aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura iebilst, pamato savus iebildumus pret deleģēto tiesību aktu. 12. pants Komiteja 68. Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja. 69. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši. 13. pants Atcelšana Direktīva 95/57/EK tiek atcelta. Dalībvalstis sniedz rezultātus atbilstīgi Direktīvai 95/57/EK par visiem pārskata periodiem tajā gadā, kad šī regula stāsies spēkā. 14. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, [..] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — Priekšsēdētājs priekšsēdētājs [..] [..] I PIELIKUMS Iekšējais tūrisms 1. sadaļa. Tūristu izmitināšanas uzņēmumu jauda A. Gada datiem nosūtāmie mainīgie lielumi un dalījumi 1) NUTS reģionu 2. līmenī un valsts līmenī Izmitināšanas veids | Mainīgie lielumi | Dalījumi | NACE 55.1 | Uzņēmumu skaits Gultasvietu skaits Guļamistabu skaits | Apdzīvotās vietas a) un b) tips | NACE 55.2 | Uzņēmumu skaits Gultasvietu skaits | Apdzīvotās vietas a) un b) tips | NACE 55.3 | Uzņēmumu skaits Gultasvietu skaits | Apdzīvotās vietas a) un b) tips | 2) [pēc izvēles] Tikai valsts līmenī Izmitināšanas veids | Mainīgie lielumi | Dalījumi | NACE 55.1 | Uzņēmumu skaits Gultasvietu skaits Guļamistabu skaits | Lieluma klase | B. Jomas ierobežojumi 1) “Viesnīcas un līdzīgas apmešanās vietas” un “viesu mājas un cita veida īslaicīgas apmešanās vietas” novērošanas jomā iekļauj vismaz visus tūristu izmitināšanas uzņēmumus ar desmit vai vairāk gultasvietām. 2) “Kempingi, atpūtas transportlīdzekļu laukumi un apdzīvojamo autopiekabju laukumi” novērošanas jomā iekļauj vismaz visus tūristu izmitināšanas uzņēmumus ar desmit vai vairāk stāvvietām. 3) Dalībvalstis, kuras veido mazāk par 1 % no kopējā ikgadējā nakšu skaita, kas pavadītas tūristu izmitināšanas uzņēmumos Eiropas Savienībā, var vēl vairāk samazināt novērošanas jomu, iekļaujot vismaz visus tūristu izmitināšanas uzņēmumus ar divdesmit vai vairāk gultasvietām (divdesmit vai vairāk stāvvietām). 2. sadaļa. Tūristu izmitināšanas uzņēmumu izmantojums (vietējais un ienākošais tūrisms) A. Gada datiem nosūtāmie mainīgie lielumi un dalījumi 1) NUTS reģionu 2. līmenī un valsts līmenī Izmitināšanas veids | Mainīgie lielumi | Dalījumi | Kopā (visi tūristu izmitināšanas uzņēmumu veidi) | Rezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Apdzīvotās vietas a) un b) tips | NACE 55.1 | Rezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Rezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Neto gultasvietu izmantojuma koeficients Neto guļamistabu izmantojuma koeficients | NACE 55.2 | Rezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Rezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | NACE 55.3 | Rezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Rezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | 2) Tikai valsts līmenī Izmitināšanas veids | Mainīgie lielumi | Dalījumi | NACE 55.1 | Rezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Apdzīvotās vietas a) un b) tips Viesa dzīvesvietas valsts vai ģeogrāfiskais apgabals [pēc izvēles] Lieluma klases | Rezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Viesa dzīvesvietas valsts vai ģeogrāfiskais apgabals | Neto gultasvietu izmantojuma koeficients Neto guļamistabu izmantojuma koeficients | [pēc izvēles] Lieluma klases | NACE 55.2 | Rezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Apdzīvotās vietas a) un b) tips Viesa dzīvesvietas valsts vai ģeogrāfiskais apgabals | Rezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Viesa dzīvesvietas valsts vai ģeogrāfiskais apgabals | NACE 55.3 | Rezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Apdzīvotās vietas a) un b) tips Viesa dzīvesvietas valsts vai ģeogrāfiskais apgabals | Rezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Viesa dzīvesvietas valsts vai ģeogrāfiskais apgabals | B. Mēneša datiem nosūtāmie mainīgie lielumi un dalījumi valsts līmenī Izmitināšanas veids | Mainīgie lielumi | Dalījumi | NACE 55.1 | Rezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Rezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Neto gultasvietu izmantojuma koeficients Neto guļamistabu izmantojuma koeficients | NACE 55.2 | Rezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Rezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | NACE 55.3 | Rezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu pavadīto nakšu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | Rezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos Nerezidentu ierašanās reižu skaits tūristu izmitināšanas uzņēmumos | C. Jomas ierobežojumi 1) “Viesnīcas un līdzīgas apmešanās vietas” un “viesu mājas un cita veida īslaicīgas apmešanās vietas” novērošanas jomā iekļauj vismaz visus tūristu izmitināšanas uzņēmumus ar desmit vai vairāk gultasvietām. 2) “Kempingi, atpūtas transportlīdzekļu laukumi un apdzīvojamo autopiekabju laukumi” novērošanas jomā iekļauj vismaz visus tūristu izmitināšanas uzņēmumus ar desmit vai vairāk stāvvietām. 3) Dalībvalstis, kuras veido mazāk par 1 % no kopējā ikgadējā nakšu skaita, kas pavadītas tūristu izmitināšanas uzņēmumos Eiropas Savienībā, var vēl vairāk samazināt novērošanas jomu, iekļaujot vismaz visus tūristu izmitināšanas uzņēmumus ar divdesmit vai vairāk gultasvietām (divdesmit vai vairāk stāvvietām). 4) Ja piemēro jomas ierobežojumus, kā aprakstīts 1), 2) vai 3) punktā, katru gadu nosūta aprēķinu par nakšu skaitu, ko rezidenti un nerezidenti pārskata gadā pavadījuši tūristu izmitināšanas uzņēmumos, kas neietilpst novērošanas jomā. 5) Par pirmo pārskata gadu, par ko saskaņā ar šo regulu jānosūta dati, 4. punktā minēto aprēķinu nosūta divpadsmit mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām. 6) Dalībvalstis var vēl vairāk samazināt novērošanas jomu attiecībā uz viesnīcu un līdzīgu apmešanās vietu guļamistabu neto izmantojuma koeficientu, lai iekļautu vismaz visus tūristu izmitināšanas uzņēmumus, kuros ir 25 vai vairāk guļamistabas. D. Ātrāk nosūtāmie pamatrādītāji Ātrāk nosūtāmie pamatrādītāji, kas minēti šīs regulas 7. panta 4. punkta c) apakšpunktā, ir mainīgie lielumi, kas attiecas uz pavadīto nakšu skaitu, kā norādīts B daļā. 3. sadaļa. 1. un 2. sadaļai piemērojamās klasifikācijas A. Izmitināšanas veids Izmitināšanas veidam piemērojamas šādas trīs kategorijas saskaņā ar NACE 55.1, 55.2 un 55.3 grupu: - viesnīcas un līdzīgas apmešanās vietas; - viesu mājas un cita veida īslaicīgas apmešanās vietas; - kempingi, atpūtas transportlīdzekļu laukumi un apdzīvojamo autopiekabju laukumi. B. Apdzīvotās vietas a) tips Apdzīvotās vietas a) tipam, kur izvietoti tūristu izmitināšanas uzņēmumi, atbilstīgi pašvaldības (vai līdzvērtīgas administratīvas vienības) urbanizācijas pakāpei piemērojamas šādas trīs kategorijas: - blīvi apdzīvota vieta; - vidēji apdzīvota vieta; - mazapdzīvota vieta. C. Apdzīvotās vietas b) tips Apdzīvotās vietas b) tipam, kur izvietoti tūristu izmitināšanas uzņēmumi, atbilstīgi pašvaldības (vai līdzvērtīgas administratīvas vienības) atrašanās vietai pie jūras, piemērojamas šādas divas kategorijas: - atrodas piekrastē; - neatrodas piekrastē. D. Lieluma klase Atbilstīgi guļamistabu skaitam tūristu izmitināšanas uzņēmumos lieluma klasei piemērojamas šādas trīs kategorijas: : - mazi uzņēmumi: mazāk nekā 25 guļamistabas; - vidēji uzņēmumi: 25–99 guļamistabas; - lieli uzņēmumi: 100 vai vairāk guļamistabu. E. Valstis un ģeogrāfiskās zonas Viesu, kuri uzturas tūristu izmitināšanas uzņēmumos, mītnes valstij vai ģeogrāfiskajai zonai piemērojamas šādas kategorijas: - Eiropas Savienība (ES); jāziņo atsevišķi: ES dalībvalstis; - Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis (EBTA); jāziņo atsevišķi: Islande, Norvēģija, Šveice (ieskaitot Lihtenšteinu); - citas Eiropas valstis (neskaitot ES vai EBTA; neiekļaujot Krieviju, Turciju, Ukrainu); - Krievija; - Turcija; - Ukraina; - Āfrika; jāziņo atsevišķi: Dienvidāfrika; - Ziemeļamerika; jāziņo atsevišķi: Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda; - Dienvidamerika un Centrālamerika; jāziņo atsevišķi: Brazīlija; - Āzija; jāziņo atsevišķi: Ķīnas Tautas Republika, Japāna, Korejas Republika; - Austrālija, Okeānija un pārējās teritorijas; jāziņo atsevišķi: Austrālija. 4. sadaļa. Iekšējais tūrisms neīrētās izmitināšanas vietās A. Gada datiem nosūtāmie mainīgie lielumi [pēc izvēles] Pavadīto nakšu skaits neīrētās izmitināšanas vietās pārskata gadā. B. Dalījums [pēc izvēles] A daļā minēto mainīgo lielumu dala pēc ceļotāju mītnes valsts attiecībā uz ES rezidentiem; ceļotājus, kuru mītnes valsts atrodas ārpus ES, iedala papildu kategorijā. II PIELIKUMS Valsts tūrisms 1. sadaļa. Līdzdalība tūrismā A. Gada datiem nosūtāmie mainīgie lielumi un dalījumi Mainīgie lielumi | Dalījumi pēc ilguma un tūrisma ceļojumu galamērķa privātā/personiskā nolūkā | Sociāldemogrāfiski dalījumi | 1. Tādu rezidentu skaits, kuri ir 15 gadus veci un vecāki un pārskata gadā piedalās tūrismā privātā/personiskā nolūkā 2. Tādu rezidentu skaits, kuri ir 15 gadus veci un vecāki un pārskata gadā nepiedalās tūrismā privātā/personiskā nolūkā | a) Jebkāds ceļojums (proti, vismaz viens ceļojums ar vismaz vienu nakšņošanu) b) Tikai vietējie ceļojumi (proti, vismaz viens vietējais ceļojums ar vismaz vienu nakšņošanu, bet neviens ārzemju ceļojums) c) Tikai ārzemju ceļojumi (proti, vismaz viens ārzemju ceļojums ar vismaz vienu nakšņošanu, bet neviens vietējais ceļojums) d) Vietējie un ārzemju ceļojumi (proti, vismaz viens vietējais ceļojums ar vismaz vienu nakšņošanu un vismaz viens ārzemju ceļojums ar vismaz vienu nakšņošanu) e) Īsi ceļojumi (proti, vismaz viens ceļojums ar vienu līdz trim nakšņošanām) f) Gari ceļojumi (proti, vismaz viens ceļojums ar četrām vai vairāk nakšņošanām) g) Gari ceļojumi, tikai vietējie ceļojumi (proti, vismaz viens vietējais ceļojums ar četrām vai vairāk nakšņošanām, bet neviens ārzemju ceļojums ar četrām vai vairāk nakšņošanām) h) Gari ceļojumi, tikai ārzemju ceļojumi (proti, vismaz viens ārzemju ceļojums ar četrām vai vairāk nakšņošanām, bet neviens vietējais ceļojums ar četrām vai vairāk nakšņošanām) i) Gari ceļojumi, vietējie un ārzemju ceļojumi (proti, vismaz viens vietējais ceļojums ar četrām vai vairāk nakšņošanām un vismaz viens ārzemju ceļojums ar četrām vai vairāk nakšņošanām) | 1. Dzimums 2. Vecuma grupa 3. [pēc izvēles] Izglītības līmenis 4. [pēc izvēles] Nodarbinātības stāvoklis 5. [pēc izvēles] Mājsaimniecības ienākumi | Dalījumus pēc ilguma un tūrisma ceļojumu galamērķa privātā/personiskā nolūkā kombinē ar sociāldemogrāfiskajiem dalījumiem. B. Trīs gadu datiem nosūtāmie mainīgie lielumi un dalījumi Mainīgie lielumi | Dalījumi pēc iemesliem, kāpēc nepiedalījās tūrismā pārskata gadā (ar respondentu atbilžu variantiem) | Sociāldemogrāfiski dalījumi | 1. Tādu rezidentu skaits, kuri ir 15 gadus veci un vecāki un pārskata gadā nepiedalās tūrismā (proti, pārskata gadā personiskā nolūkā nav veikuši nevienu ceļojumu vismaz ar vienu nakšņošanu) | a) Finansiāli iemesli (nav līdzekļu brīvdienu ceļojumiem, nevar atļauties doties brīvdienās) b) Nav brīva laika ģimenes pienākumu dēļ c) Nav brīva laika darba vai mācību pienākumu dēļ d) Veselības stāvokļa dēļ e) Labāk paliek mājās, nav motivācijas ceļot f) Drošība g) Citi iemesli | 1. Dzimums 2. Vecuma grupa 3. [pēc izvēles] Izglītības līmenis 4. [pēc izvēles] Nodarbinātības stāvoklis 5. [pēc izvēles] Mājsaimniecības ienākumi | Dalījumus pēc galvenajiem iemesliem, kāpēc nepiedalās tūrismā pārskata gadā, kombinē ar sociāldemogrāfiskajiem dalījumiem Trīs gadu mainīgo lielumu pirmais pārskata gads ir otrais kalendārais gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās gada. C. Klasifikācijas, kas piemērojamas sociāldemogrāfiskajiem dalījumiem 1) Dzimums: vīrietis, sieviete. 2) Vecuma grupa: mazāk par 15 gadiem [pēc izvēles], 15–24, 25–34, 35–44,45–54, 55–64, 65 gadi vai vairāk, ar starpsummām 25–44 un 45–64 gadi. 3) Izglītības līmenis: zems ( ISCED 0, 1 vai 2), vidējs ( ISCED 3 vai 4), augsts ( ISCED 5 vai 6). 4) Nodarbinātības stāvoklis: nodarbināts (darbinieks vai pašnodarbinātais), bezdarbnieks, students (vai skolnieks), cits, kas nav darbaspēks. 5) Mājsaimniecības ienākumi: kvartilēs. 2. sadaļa. Tūrisma ceļojumi un ceļotāji A. Nosūtāmie mainīgie lielumi Mainīgie lielumi | Nosūtāmās kategorijas | Periodiskums | 1. | Izbraukšanas mēnesis | Ik gadu | 2. | Ceļojuma ilgums (nakšņošanu skaits) | Ik gadu | 3. | [Tikai ārzemju ceļojumiem] Ceļojuma ilgums: vietējā teritorijā pavadīto nakšu skaits | Ik pa trim gadiem | 4. | Galvenā galamērķa valsts | Pēc valstu saraksta metodikas rokasgrāmatā, kas izstrādāta saskaņā ar šīs regulas 8. pantu | Ik gadu | 5. | Galvenais ceļojuma mērķis | a) Privāts/personisks: atpūtas, izklaides un brīvdienu b) Privāts/personisks: radinieku un draugu apmeklējums c) Privāts/personisks: cits (piemēram, svētceļojums, ārstniecisks) d) Profesionāls/darījumu mērķis | Ik gadu | 6. | [Tikai ceļojumiem privātā/personiskā nolūkā] Galamērķa veids, ar atbilžu iespējām | a) Pilsēta b) Jūras piekraste c) Lauki (tostarp, ezera krasts, upe u.c.) d) Kruīza kuģis e) Kalni (augsti kalni, pakalni u.c.) f) Citi | Ik pa trim gadiem | 7. | [Tikai ceļojumiem privātā/personiskā nolūkā] Bērnu līdzdalība ceļojumā | a) Jā b) Nē | Ik pa trim gadiem | 8. | Galvenie transportlīdzekļi | a) Gaisa transports (lidojumi un citi gaisa transporta pakalpojumi) b) Ūdensceļš (pasažieru līnijas un prāmji, kruīzi, laivas atpūtai, īrēti kuģošanas līdzekļi u.c.) c) Dzelzceļš d) Autobuss (regulārie vai neregulārie reisi) e) Mehāniskais transporta līdzeklis (privāts vai īrēts) f) Citi | Ik gadu | 9. | Galvenie izmitināšanas veidi | a) Īrētas izmitināšanas vietas: viesnīcas vai līdzīgas apmešanās vietas b) Īrētas izmitināšanas vietas: kempingi, atpūtas transportlīdzekļu laukumi un apdzīvojamo autopiekabju laukumi (nedzīvojamās ēkas) c) Īrētas izmitināšanas vietas: cita veida īrētas izmitināšanas vietas (veselības iestādes, jauniešu mītnes, jahtu ostas u.c.) d) Neīrētas izmitināšanas vietas: sava brīvdienu māja e) Neīrētas izmitināšanas vietas: izmitināšana bez maksas, ko piedāvā radinieki vai draugi f) Neīrētas izmitināšanas vietas: citas neīrētas izmitināšanas vietas | Ik gadu | 10. | Ceļojuma rezervēšana: izmantojot ceļojuma rīkotāja vai ceļojumu aģentūras pakalpojumus galvenā transportlīdzekļa rezervēšanai | a) Jā b) Nē c) Nezina | Ik pa trim gadiem | 11. | Ceļojuma rezervēšana: izmantojot ceļojuma rīkotāja vai ceļojumu aģentūras pakalpojumus galvenā izmitināšanas veida rezervēšanai | a) Jā b) Nē c) Nezina | Ik pa trim gadiem | 12. | [Tikai ceļojumiem, kuriem nav izmantoti ne ceļojuma rīkotāja, ne ceļojumu aģentūras pakalpojumi galvenā transportlīdzekļa vai galvenā izmitināšanas veida rezervēšanai] Ceļojuma rezervēšana (neatkarīgi) | a) Pakalpojumi rezervēti tieši no pakalpojuma sniedzēja b) Rezervēšana nav vajadzīga | Ik pa trim gadiem | 13. | Ceļojuma rezervēšana: ceļojuma komplekts | a) Jā b) Nē | Ik pa trim gadiem | 14. | Ceļojuma rezervēšana: galvenā transportlīdzekļa rezervēšana internetā | a) Jā b) Nē c) Nezina | Ik pa trim gadiem | 15. | Ceļojuma rezervēšana: galvenā izmitināšanas veida rezervēšana internetā | a) Jā b) Nē c) Nezina | Ik pa trim gadiem | 16. | Individuālā tūrista ceļojuma izdevumi saistībā ar transportu | Ik gadu | 17. | Individuālā tūrista ceļojuma izdevumi saistībā ar izmitināšanu | Ik gadu | 18. | Individuālā tūrista pārējie ceļojuma izdevumi, kas jāziņo atsevišķi (18.b): ilglietojamas un vērtīgas preces | Ik gadu | 19. | Ceļotāja profils: dzimums, izmantojot šādas kategorijas | a) Vīrietis b) Sieviete | Ik gadu | 20. | Ceļotāja profils: vecums, pilni gadi | Ik gadu | 21. | Ceļotāja profils: dzīvesvietas valsts | Ik gadu | 22. | [pēc izvēles] Ceļotāja profils: izglītības līmenis | a) Zems (ISCED 0, 1 vai 2); b) Vidējs (ISCED 3 vai 4); c) Augsts (ISCED 5 vai 6) | Ik gadu | 23. | [pēc izvēles] Ceļotāja profils: nodarbinātības stāvoklis | a) Nodarbināts (darbinieks vai pašnodarbinātais) b) Bezdarbnieks c) Students (vai skolnieks) d) Cits, kas nav darbaspēks | Ik gadu | 24. | [pēc izvēles] Ceļotāja profils: mājsaimniecības ienākumi kvartilēs | Ik gadu | B. Jomas ierobežojumi Novērošanas jomā ir visi rezidentu tūrisma ceļojumi ar vismaz vienas nakts uzturēšanos ārpus ierastās vides, kas sākušies pārskata perioda laikā (pēc izvēles personām, kas nav sasniegušas 15 gadu vecumu). C. Periodiskums 1) Trīs gadu mainīgo lielumu un A daļas 3., 6. un 7. punktā norādīto kategoriju pirmais pārskata gads ir otrais kalendārais gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās gada. 2) Trīs gadu mainīgo lielumu un A daļas 10. līdz 15. punktā norādīto kategoriju pirmais pārskata gads ir trešais kalendārais gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās gada. [1] OV L 291, 6.12.1995., 32. lpp. [2] OV L 291, 6.12.1995., 32. lpp. [3] OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp. [4] COM(2005) 217 galīgā redakcija. [5] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [6] OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp. [7] OV L 154, 21.06.2003., 1. lpp. [8] OV L 76, 30.03.1993., 1. lpp.