1. IEVADS

Sadarbības un pārbaudes mehānisms (SPM) tika izveidots, kad Bulgārija 2007. gadā pievienojās Eiropas Savienībai. Tika panākta vienošanās, ka būtiskākajās jomās ir nepieciešams papildu darbs, lai novērstu trūkumus tiesu sistēmas reformā, cīņā pret korupciju un organizētās noziedzības apkarošanā. Kopš tā laika SPM ziņojumos ir atspoguļots Bulgārijas panāktais progress un mēģināts palīdzēt Bulgārijas iestādēm koncentrēt pūliņus, izmantojot īpašus ieteikumus. Komisijas ziņojumos un Ministru padomes secinājumos ir izklāstītas norises Bulgārijā un sniegti ieteikumi nākotnei. Šajā ziņojumā ir apkopoti pēdējos gados veiktie pasākumi un sniegti ieteikumi par turpmākajiem pasākumiem. Ziņojums ir izstrādāts pēc Komisijas rūpīgi veikta analīzes procesa, balstoties uz ciešu sadarbību ar Bulgārijas iestādēm, pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām. Komisija arī varēja izmantot īpašo atbalstu, ko sniedza citu dalībvalstu tiesu iestāžu eksperti, piedāvājot praktizējoša profesionāļa viedokli.

2015. gada SPM ziņojumā iepriekšējā gada laikā panāktais progress raksturots kā lēns, un Padomes secinājumos Bulgārijai tika ieteikts, ka tai "jāpastiprina sava politiskā apņēmība, lai īstenotu reformas un panāktu jūtamu progresu". Bet ziņojumā arī tika norādītas vairākas jomas, kurās tika apzinātas problēmas un bija sākta risinājumu meklēšana. Rezultātā tika uzsāktas divas visaptverošas reformu stratēģijas, kuras koncentrējās uz tiesu sistēmas reformu un korupcijas apkarošanu. Šīs abas stratēģijas kļuva par pamatu daudziem izšķirošiem notikumiem 2015. gadā un turpinās būs svarīgi atsauces punkti 2016. gadā. Galvenie pārbaudījumi progresam būs šajās stratēģijās iekļauto saistību pārvēršana konkrētos rezultātos. Sarežģītu gadījumu izskatīšana un šķēršļu novēršana reformas ceļā ir noteicošs faktors Bulgārijas iedzīvotāju un ES partneru uzticības veidošanā. Tas arī ir galvenais faktors, nosakot to, cik lielā mērā reforma ir sākusi iesakņoties. Tas ir nepieciešams, lai radītu ilgtspējīgas pārmaiņas, kas ir procesa pamatmērķis.

Komisija turpinās atbalstīt Bulgārijas centienus sasniegt SPM mērķus. Bulgārijai daudzās jomās jau tiek sniegta palīdzība saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem . Turklāt Komisija 2015. gadā izveidoja jaunu instrumentu Strukturālo reformu atbalsta dienesta (SRSS) veidolā, kas paredzēts tam, lai sniegtu tehnisko palīdzību ES dalībvalstu reformu centieniem daudzās un dažādās jomās. Dalībvalstis un starptautiskās organizācijas, bieži vien tandēmā ar Bulgārijas pilsonisko sabiedrību, sniedz arī citu palīdzību. Šāda iesaistīšanās ir daļa no atklātas un demokrātiskas sabiedrības un var būt nozīmīgs atbalsts Bulgārijas reformu centieniem. Komisija atzinīgi vērtē to, ka Bulgārija ir izrādījusi interesi par turpmāku tehnisko palīdzību, kā paziņoja Bulgārijas premjerministrs , un mudina Bulgāriju pilnībā izmantot visas pieejamās iespējas.





2. SITUĀCIJA SAISTĪBĀ AR REFORMU PROCESU BULGĀRIJĀ

2.1 Tiesu sistēmas reforma

Tiesu sistēmas neatkarība, pārskatatbildība un integritāte

2015. gada SPM ziņojumā jau bija atzīmēts, ka tiesu sistēmas reformas stratēģijā ir sniegts visaptverošs un sīki izstrādāts plāns nākamajiem gadiem. Pēc tam, kad to 2015. gada janvārī apstiprināja Bulgārijas Nacionālā asambleja, valdība ierosināja konkrētus pēcpasākumus vairākās jomās, kas ir tieši pakļautas Tieslietu ministrijai. Tomēr jautājums, kas 2015. gadā publiskās debatēs tika noteikts kā stratēģijas vissvarīgākais pārbaudījums, bija Augstākās tiesu padomes (ATP) reforma. ATP ir galvenā iestāde, kas reglamentē Bulgārijas tiesu iestādes. Tai ir plašas pilnvaras attiecībā uz tiesnešu un prokuroru iecelšanu amatā, novērtēšanu, paaugstināšanu amatā un disciplināru sodīšanu, kā arī tiesu iestāžu budžeta pārvaldību. Tā arī darbojas kā tiesu iestāžu rupors sabiedrībā, un tādējādi tai ir būtiska loma sabiedrības attieksmes veidošanā pret tiesu sistēmu kopumā. Sabiedrības uzticēšanās tiesu sistēmai joprojām ir zema .

Tādējādi ATP darbība ir īpaši svarīga. Īpaša problēma, kas raksturīga pašreizējai struktūrai, ir tā, ka lēmumi par personālu un disciplināriem jautājumiem attiecībā uz tiesnešiem un prokuroriem tiek pieņemti vienā struktūrā. Kaut arī nepastāv viens tiesu padomju sastāva autoritatīvs modelis, ir tapis skaidrs, ka gan tiesneši, gan prokurori uzskata par nepareizu to, ka šos lēmumus pieņem ATP tiesnešu un prokuroru jauktas grupas. Bulgārijas kontekstā, ņemot vērā politiski iecelto personu lielo skaitu ATP, pašreizējais modelis izraisa īpašas bažas par tiesu iestāžu neatkarību un iespēju, ka uz tiesnešiem tiek izdarīts spiediens. Tas bija pamats reformas stratēģijā iekļautajam priekšlikumam – izveidot ATP divas atsevišķas kolēģijas, lai nodarbotos ar abu maģistrāta atzaru personāla jautājumiem.

Pēc plašām diskusijām pavasarī tika secināts, ka dažām no ierosinātajām izmaiņām bija nepieciešami grozījumi Konstitūcijā. Nacionālā asambleja šādus grozījumus pieņēma 2015. gada decembrī. Kaut gan šie grozījumi ietvēra dažas būtiskas izmaiņas valdības sākotnēji ierosinātajā tekstā , to pieņemšana joprojām ir svarīgs solis ceļā uz ATP reformu. Papildus divu lēmumu pieņemšanas palātu izveidei ATP tiks pastiprinātas Tiesu inspekcijas (ISJC) pilnvaras izmeklēt interešu konfliktus un materiālā stāvokļa nelikumīgu uzlabošanu tiesnešu vidū. Nākamais solis būs reformas īstenošana, veicot grozījumus Likumā par tiesu sistēmu. Valdība 2015. gada pavasarī sagatavoja un iesniedza sabiedriskai apspriešanai tiesību aktu paketi, bet tiek gaidīti rezultāti diskusijai par Konstitūciju.

Iepriekšējos SPM ziņojumos tika paustas pastāvīgas bažas par ATP spēju pildīt savu – tiesu iestāžu neatkarības un integritātes sargātājas – uzdevumu. Strīdīgi ir bijuši tādi jautājumi kā tiesnešu amatā iecelšanas nepārredzamās procedūras, nekonsekventā prakse disciplinārlietās, kā arī pēcpasākumu trūkums saistībā ar bažām par iespējamu manipulāciju lietu sadalē tiesās pēc nejaušības principa. To papildina strīdi par politisko ietekmi ATP. 2015. gadā situācija attiecībā uz šiem jautājumiem ir bijusi dažāda. Gada sākumā ATP iecēla jaunu Augstākās kasācijas tiesas priekšsēdētāju. Jaunais priekšsēdētājs ir gatavas paust atbalstu reformai, un šķiet, ka tiesu iestāžu sistēmā viņš tiek respektēts. Pavasarī tika iecelta arī Sofijas pilsētas tiesas jauna pārvalde pēc tam, kad iepriekšējai vadībai bija jāatkāpjas ar tiesu saistīto skandālu dēļ . Tomēr citi ATP lēmumi par iecelšanu amatā turpināja radīt bažas par pārredzamības trūkumu un iespējamu pārmērīgu ietekmi. Sofijas Apelācijas tiesas priekšsēdētāja amats ir bijis brīvs nu jau gandrīz divus gadus: lai gan uz amatu pieteicās tiesnesis, kurš saņēma nepārprotamu tiesas tiesnešu atbalstu, ATP nepanāca vajadzīgo balsu vairākumu . Skaidru kritēriju iecelto amatpersonu novērtēšanai nav, kas rada šaubas par amatā iecelšanas procedūru objektivitāti.

Nopietnas apsūdzības korupcijā un tirdzniecībā ar ietekmi tiesu iestādēs ir izskatītas tikai pēc iekšēja un ārēja spiediena, iestādēm nespējot vai nevēloties uzsākt proaktīvu izmeklēšanu. Sofijas pilsētas tiesā 2014. gada beigās konstatētās nelikumības tika uzsvērtas pēdējā SPM ziņojumā, kur tika atzīmēts, ka sākotnējā ATP reakcija norādīja uz to, ka šim jautājumam padomē bija zema prioritāte. ATP uzsāka procesu, lai uzlabotu to, kā lietu sadalē Bulgārijas tiesās tiek piemērots nejaušības princips, 2015. gada oktobrī ieviešot jaunu, centralizētu IT sistēmu visai tiesu sistēmai, kam vajadzētu palīdzēt risināt periodisku jautājumu, kas izvirzīts iepriekšējos SPM ziņojumos. Tomēr ATP izrādīja nevēlēšanos reaģēt uz apgalvojumiem par nopietniem pārkāpumiem, ko veikuši galvenie tiesneši Sofijas pilsētas tiesā. Disciplināratbildība sekoja krietni vēlāk, pēc tam, kad vairākas lietas bija jāvirza tālāk tieslietu ministram .

2015. gada rudenī plašsaziņas līdzekļi ziņoja par iespējamām ierakstītām sarunām starp divām galvenajām personām, kuras bija iesaistītas Sofijas pilsētas tiesā konstatētajās nelikumībās , papildinot esošo strīdu ar papildu elementiem. Pēc atkārtotiem aicinājumiem veikt neatkarīgu izmeklēšanu ATP un prokuratūra paziņoja par ierakstu satura izmeklēšanu . Lai process būtu ticams, būs svarīgi veikt visus pasākumus, lai nodrošinātu, ka izmeklēšana notiek pārredzami un objektīvi .

Pēc vairāku gadu pārtraukuma Nacionālā asambleja 2015. gada pavasarī ievēlēja jaunu galveno inspektoru. Šīs procedūras dažādie posmi tika izklāstīti pārredzamākā veidā un ietvēra uzaicinājumu pilsoniskajai sabiedrībai ierosināt kandidātus. Šāda pieeja tika izmantota arī turpmākajā procedūrā, lai ievēlētu jaunu inspektoru kolēģiju, kas tika uzsākta rudenī un joprojām turpinās . Šī procedūra būs īpaši svarīga, ņemot vērā inspekcijas spēcīgāko lomu nākotnē saistībā ar integritātes problēmu un korupcijas pazīmju novēršanu tiesu sistēmā. Būs svarīgi nodrošināt, lai inspekcija būtu apgādāta ar resursiem, kas tai nepieciešami šā uzdevuma efektīvai pildīšanai.

Izmaiņas tiesiskajā regulējumā

Notiekošā ATP reforma Bulgārijas jaunajā tiesu sistēmas reformas stratēģijā ir tikai viens – kaut arī svarīgs – elements. Stratēģija ir visaptverošs dokuments, kurā ietverts plašs mērķu loks, no kuriem daudzi paredz juridiskus grozījumus. Kā minēts iepriekš, ir sagatavota Likuma par tiesu sistēmu grozījumu pakete, un tai vajadzētu tagad būt gatavai ātrai virzīšanai Nacionālajā asamblejā. Tajā ietilpst grozījumi dažādās jomās, lai uzlabotu dažādus tiesu sistēmas pārvaldības aspektus. Daudzi no minētajiem priekšlikumiem ir vērsti uz to, lai pilnvarotu parastos tiesnešus ar mērķi uzlabot pārredzamību un neatkarību. Citi grozījumi ir paredzēti, lai īstenotu uzlabojumus, kas konstatēti karjeras virzības reglamentācijā vai noteikumos par tiesnešu profesionālo apmācību. Citi paredz grozījumus, kas nepieciešami, lai ieviestu jaunas tehnoloģijas ar mērķi uzlabot pārredzamību, kvalitāti un efektivitāti (e-tiesiskums). Gada laikā šie priekšlikumi jau ir izpelnījušies plašas diskusijas tiesu iestādēs. Bulgārijas spēja virzīt uz priekšu šo izmaiņu pieņemšanu būs nozīmīgs pārbaudījums 2016. gadā.

Vēl viena joma, kurā tiek gatavoti tiesību aktu grozījumi, ir saistīta ar kriminālkodeksu un kriminālprocesa kodeksu. Iepriekšējos SPM ziņojumos ir minēts risks, ka visaptverošas debates par kodeksu reformu ilgtermiņā riskē aizkavēt steidzamākas un mērķtiecīgākas izmaiņas . Pēdējo piecu gadu laikā vairākas valdības ir mēģinājušas atkārtoti reformēt kriminālkodeksu – šo mērķi līdz šim bijis grūti sasniegt . Valdība 2015. gadā uzsāka jaunu pārdomu procesu par plašāku krimināltiesību politikas reformu . Šo pārdomu mērķis ir visaptveroša reforma, kurai būs nepieciešama rūpīga analīze un sagatavošanās, kas saistīta ar plašu apspriešanos tiesu iestādēs un juridisko profesiju pārstāvju vidū. Tikmēr Bulgārijas iestādes ir atzinušas nepieciešamību ātrāk virzīt uz priekšu mērķtiecīgu grozījumu ierobežotu kopumu, jo īpaši lai risinātu problēmas, kas izraisa kavēšanos kriminālprocesos, un atvieglotu korupcijas noziegumu kriminālvajāšanu. Daži grozījumi jau ir pieņemti, lai novērstu galvenos trūkumus, bet tiem joprojām jāpierāda to ietekme praksē.

Tiesu sistēmas kvalitāte un efektivitāte