LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.6.2011 
SEC(2011) 805 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Somijas 2011. gada valsts reformu programmu 
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Somijas stabilit ātes programmu 2011.-2014. gadam 
{SEC(2011) 734 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Somijas 2011. gada valsts reformu programmu 
 
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Somijas stabilit ātes programmu 2011.-2014. gadam 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 
148. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu1 un jo īpaši 
tās 5. panta 3. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2, 
ņemot vērā Eiropadomes secin ājumus, 
ņemot vērā Nodarbin ātības komitejas atzinumu, 
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 
tā kā: 
(1) Eiropadome 2010. gada 26. mart ā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizs ākt 
jaunu izaugsmes un nodarbin ātības stratēģiju — „Eiropa 2020” —, kam pamat ā būtu 
ciešāka ekonomikas politikas koordin ācija, lielākoties piev ēršot uzman ību galvenaj ām 
jomām, kurās jārīkojas, lai palielin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas izaugsmes potenci ālu un 
konkurētspēju.  
(2) Padome 2010. gada 13. j ūlijā pieņēma ieteikumu par dal ībvalstu un Savien ības 
vispārējām ekonomikas politikas pamatnost ādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 
21. oktobr ī — lēmumu par dal ībvalstu nodarbin ātības politikas pamatnost ādnēm3, kas 
kopā veido „integr ētās pamatnost ādnes”. Dal ībvalstis tika aicin ātas savā ekonomikas 
un nodarbin ātības politik ā ņemt vērā šīs integrētās pamatnost ādnes. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 
2 OV C , , … lpp.  
3 Saglab ātas 2011. gadam ar Padomes 2011. gada 19. maija L ēmumu 2011/308/ES.  
 
LV 3   LV (3) Komisija 2011. gada 12. janv ārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes p ētījumu, tādējādi 
uzsākot jaunu ekonomisk ās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante  un 
integrētas politikas koordin ēšanas pusgadu, kas balst ās uz stratēģiju „Eiropa 2020”.  
(4) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā apstiprin āja fiskālās konsolid ācijas un struktur ālu 
reformu priorit ātes (saska ņā ar Padomes 2011. gada 15. febru āra un 7. marta 
secinājumiem un atbilst īgi Komisijas Gada izaugsmes p ētījumam). Eiropadome 
uzsvēra, ka priorit āte jāpiešķir stabilam budžetam un fisk ālās stabilitātes atjaunošanai, 
bezdarba samazin āšanai ar darbasp ēka tirgus reformu pal īdzību un jauniem centieniem 
stiprināt izaugsmi. T ā aicināja dalībvalstis š īs priorit ātes izvērst konkr ētos 
pasākumos, ko paredz ēts iekļaut to stabilit ātes vai konver ģences programm ās un 
valstu reformu programm ās. 
(5) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā arī aicināja dalībvalstis, kas piedal ās paktā "Euro 
plus", laikus iesniegt savas saist ības to iek ļaušanai stabilit ātes vai konver ģences 
programm ās un valstu reformu programm ās.  
(6) Somija 2011. gada 6. apr īlī iesniedza atjaunin āto 2011.-2014. gada stabilit ātes 
programmu un 2011. gada valsts reform u programmu. Abas programmas izv ērtētas 
vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarp ējo saistību.  
(7) Pasaules ekonomikas kr īzes laikā Somija piedz īvoja ļoti krasu IKP kritumu, jo 
Somijas ekonomika tradicion āli ir bijusi atkar īga no tās galveno r ūpniecības nozaru 
eksporta apjomiem. 2009. gad ā IKP samazin ājās par 8,2 %, un to izrais īja ārkārtēji 
straujš eksporta apjoma samazin ājums (par 20 %) un ar to saist ītā negatīvā ietekme uz 
investoru uztic ēšanos. Bezdarba l īmenis palielin ājās tikai par aptuveni 
2 procentpunktiem, paaugstinoties no 6,4 % darbasp ēka 2008. gad ā līdz 8,3 % 
2010. gad ā. Ekonomikas atlabšana bija iev ērojama, IKP 2010. gad ā palielinoties par 
3,1 %, un to veicin āja gan viet ējais piepras ījums, gan eksporta atkopšan ās. Pēc 
īslaicīgas pazemin āšanās 2009. gad ā nekustam ā īpašuma cenas un m ājokļu 
būvniecības apjoms strauji atgriez ās pirmskr īzes līmenī, radot nelielas bažas par 
nekustam ā īpašuma tirgus p ārmērīgu paplašin āšanos. Somija izk ļuva no ekonomikas 
krīzes ar valsts budžeta defic ītu 2,5 % no IKP 2010. gad ā un parādu 48,5 % no IKP. 
(8) Pamatojoties uz atjaunin ātās stabilitātes programmas nov ērtējumu saska ņā ar Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas pamat ā esošais 
makroekonomiskais scen ārijs 2011.-2012. gadam ir ticams, bet nedaudz par labv ēlīgu 
turpmākajam laikposmam. Makroekonomiskais scen ārijs 2011.-2012. gadam atbilst 
Komisijas dienestu pavasara prognoz ēm. 2013.-2015. gadam programm ā plānota 
izaugsme par aptuveni 2 % no IKP, kas nedaudz p ārsniedz izaugsmes potenci āla aplēsi 
1,5 % apm ērā, un tādējādi var būt pakļauta dažiem negat īviem riskiem. Budžeta 
stratēģijas mērķis ir samazin āt deficītu līdz 0,9 % no IKP 2011. gad ā un līdz 0,7 % no 
IKP 2012. gad ā, atspogu ļojot ekonomikas ciklisko uzlabošanos un dažus 
konsolidācijas pas ākumus, par kuriem jau izl ēmusi iepriekš ējā valdība. Tom ēr 
atjauninātajā stabilit ātes programm ā nav pl ānota nek āda turpm āka fiskālā 
konsolidācija 2013.-2015. gad ā. Budžeta m ērķus apdraudošie riski š ķiet līdzsvaroti. 
Visnopietn ākais riska faktors ir pasaules makroekonomisk ā vide, kas tradicion āli 
spēcīgi ietekmējusi no eksporta atkar īgo Somijas ekonomiku. 
(9) Jaunākajā programmas atjaunin ājumā prognoz ēto ekonomikas apst ākļu uzlabojumu 
nav paredz ēts izmantot budžeta konsolid ācijai vidējā termiņā. Lai gan Somijas iest āžu 
 
LV 4   LV izvirzīto vidējā termiņa mērķi (VTM) — struktur ālo pārpalikumu 0,5 % no IKP — 
plānots sasniegt 2011. gad ā, paredzēts, ka turpm ākajos gados struktur ālā bilance b ūs 
mazāka par mērķi.  
(10) Viena no sec īgo Somijas vald ību priorit ātēm ir bijusi r īcība iedzīvotāju novecošan ās 
ietekmes mazin āšanai. Apl ūkojot šos centienus, š ķiet, ka Somiju apdraud vid ēja 
līmeņa risks attiec ībā uz valsts finanšu ilgtermi ņa stabilitāti. Tomēr valstī gaidāmas 
spēcīgas un tūlītējas demogr āfiskās pārmaiņas, un valsts finanšu stabilit āte vēl aizvien 
ir visai nepietiekama. Š ī problēma skar daudzas politikas jomas. Iedz īvotāju 
novecošan ās rezultātā ievērojami pieaugs piepras ījums pēc pakalpojumiem, kas saist īti 
ar vecumu, un tos Somij ā lielākoties nodrošina viet ējās pašvald ības. Daž ādos 
pētījumos konstat ēts, ka sabiedrisko pakalpojumu produktivit ātes uzlabojumi p ēdējos 
gados ir bijuši v āji. Somijas iest ādes jau īstenojušas vair ākas reformas, lai 
pārstrukturētu sabiedriskos pakalpojumus un uzlabotu produktivit āti gan centr ālās 
valdības, gan viet ējo pašvald ību līmenī. Samērā lielās investīcijas publisk ā sektora 
informācijas tehnolo ģijās vēl nav devušas produktivit ātes uzlabojumus, t ādējādi 
norādot, ka l īdz ar invest īcijām vajadz īgas arī strukturālas un vad ības izmai ņas. 
Kopumā vēl aizvien past āv izdevība ar papildu pas ākumiem pan ākt produktivit ātes 
uzlabojumus un izmaksu ietaup ījumu sabiedrisko pakalpojumu sniegšan ā. 
(11) Bažas rada ilgtermi ņa bezdarba pašreiz ējais pieaugums. 2005.-2008. gad ā ilgtermiņa 
bezdarbs iev ērojami samazin ājās, bet atsāka palielin āties 2009. gad ā. 2011. gada marta 
beigās ilgu laiku bez darba esošu personu ska its sasniedza 57 400, un tas ir par 12 400 
vairāk nekā pagājušajā gadā. Daudzas no ilgu laiku bez darba esoš ām personām šobrīd 
ir 55-64 gadu vecuma grup ā. Pension ēšanās tenden ču dēļ bezdarbs viskras āk 
palielināsies 45-54 gadus vecu personu vid ū. Lai gan ilgtermi ņa bezdarba l īmenis 
Somijā ir mazāks par ES vid ējo līmeni, šis jaut ājums jāapskata kontekst ā ar 
darbaspēka piedāvājuma nodrošin āšanu nākotnē un soci ālo iekļautību. Pieredze 
liecina, ka ilgtermi ņa bezdarbs jo seviš ķi palielina nabadz ības un soci ālās atstumtības 
risku. Lai gan Somijas iest ādes atzinušas, ka ilgtermi ņa bezdarba pieaugums ir 
neatliekami risin āms jautājums, joproj ām nav izstr ādāta visaptveroša strat ēģija tā 
novēršanai. Somija kr īzes laikā efektīvi paplašin āja aktīvā darba tirgus politikas 
pasākumus jauniešu bezdarba apka rošanai. Lai gan šie pas ākumi pal īdzēja 2010.-
2011. gad ā mazināt jauniešu bezdarbu, tas v ēl aizvien p ārsniedz ES vid ējo līmeni. 
Aktīvā darba tirgus politikas pas ākumu pastiprin āšana tāpat palīdzētu mainīt negatīvo 
ilgtermiņa bezdarba tendenci. 
(12) Ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas, nodarbin ātības līmeņa paaugstin āšana vecāka 
gadagājuma darba ņēmēju vidū ir svarīga valsts finans ēm un izšķiroša nodarbin ātības 
politikai, lai n ākotnē apmierin ātu piepras ījumu pēc darbasp ēka. Somijas pensiju 
sistēma tika reform ēta 2005. gad ā, un 2009. gad ā pensijas pabalsti tika sasaist īti ar 
paredzam ā mūža ilguma koeficientu. Tom ēr likumā paredzētais pension ēšanās vecums 
šobrīd nav sasaist īts ar paredzam ā mūža ilguma koeficientu. Ņemot vērā to, ka 
paredzamais m ūža ilgums past āvīgi palielin ās, šāda sasaiste ne tikai veicin ātu 
darbaspēka piedāvājumu, bet ar ī palīdzētu nodrošin āt pensiju adekv ātumu. Agr īnas 
pensionēšanās shēmas pēdējos gados ir g ājušas mazum ā, tomēr vēl aizvien past āv 
zināmas iesp ējas veikt papildu pas ākumus, lai vec āka gadag ājuma personas 
veiksmīgāk motivētu strādāt. Piemēram, paplašin āts bezdarbnieka pabalsts vec āka 
gadagājuma person ām darbojas apm ēram tāpat kā atceltā pensija bezdarba gad ījumā. 
Neraugoties uz p ēdējā desmitgad ē panāktajiem uzlabojumiem, nodarbin ātības līmenis 
vecāka gadagājuma strādājošo vidū un faktiskais aiziešanas vecums no darba tirgus 
 
LV 5   LV pēc Ziemeļvalstu standartiem ir zems. Agr īnas pension ēšanās iemesls ļoti bieži ir 
invaliditāte. Faktisk ā pensionēšanās vecuma palielin āšanai vajadz īgi pasākumi, kuros 
ņemta vērā arī darba dzīves kvalit āte, tostarp darba ņēmēju labklājība un vesel ība. Tas 
ir jo seviš ķi svarīgi, ņemot vērā to, ka ļoti daudzi cilv ēki saņem invalidit ātes pensijas. 
Somija kopš 2009. gada izt ērējusi aptuveni 14 miljonus eu ro darba vides uzlabošanas 
projektiem. Šo iniciat īvu ietekme ir peln ījusi novērtējumu. Iesaist īšanās mūžizglītībā 
Somijā aizvien ir bijusi ļoti aktīva un arī turpmāk būs svarīga, ņemot vērā rodošos 
pieprasījumu pēc jaunām prasmēm un demogr āfiskās pārmaiņas.  
(13) Lielāka konkurence, jo seviš ķi pakalpojumu sektor ā, Somijā kļuvusi jo īpaši svarīga 
produktivit ātes uzlabošanai un potenci ālās ekonomikas izaugsmes veicin āšanai. 
Somijas att ālinātība un mazais apdz īvotības blīvums vājina uzņēmumu konkurenci, un 
tā rezultātā produktivit ātes izaugsme netirgojamo pre ču sektoros ir sam ērā neliela. 
Pastāvošās uzņēmējdarbības strukt ūras reizēm ir ļoti koncentr ētas, it seviš ķi pārtikas 
rūpniecībā, vairumtirdzniec ībā un mazumtirdzniec ībā. Tas var veicin āt samērā augsto 
patēriņa cenu l īmeni, lai gan sava noz īme var b ūt arī lielajiem p ārvadājumu 
attālumiem. Mazumtirdzniec ības cenas ir vienas no augst ākajām ES. Konkurenci 
mazumtirdzniec ībā vēl aizvien da ļēji kavē regulējums, neraugoties uz dažiem nesen 
veiktajiem atvieglin ājumiem, k ā arī šķēršļi ārvalstu un pašm āju uzņēmumu ien ākšanai 
tirgū un iziešanai no t ā. 
(14) Konkrētas saistības saska ņā ar paktu "Euro plus" Somijas stabilit ātes programm ā un 
valsts reformu programm ā nav skaidri izkl āstītas, tomēr gaidāms, ka tās paziņos, kad 
būs izveidota jaun ā valdība. 
(15) Komisija ir izv ērtējusi stabilit ātes programmu un valsts reformu programmu4, ņemot 
vērā ne tikai to lietder ību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomisk ās politikas izveid ē 
Somijā, bet arī to, kā programm ās ievēroti ES noteikumi un nor ādes, ņemot vērā, ka ir 
jānostiprina Eiropas Savien ības vispārējā ekonomisk ā pārvaldība. Tā uzskata, ka 
konsolidācijas pasākumi jānorāda vidējam termi ņam un ka vajadz īga turpmāka rīcība, 
lai uzlabotu valsts finanšu stabilit āti, tostarp veicinot publisk ā sektora produktivit āti. 
Turpmāka rīcība vajadz īga arī, lai vairotu motiv āciju strādāt un lai palielin ātu faktisko 
pensionēšanās vecumu, k ā arī produktivit ātes un konkurences uzlabošanai 
pakalpojumu sektora tirgos. 
(16) Ņemot vērā šo novērtējumu un Padomes 2010. gada 2. j ūnija ieteikumu saska ņā ar 
Līguma par Eiropas Savien ības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskat ījusi 
Somijas stabilit ātes programmas 2011. gada atjaunin ājumu, un t ās atzinums5 ir 
atspoguļots tālāk jo īpaši 1) un 2) punkt ā izklāstītajā ieteikum ā. Ņemot vērā 
Eiropadomes 2011. gada 25. marta secin ājumus, Padome ir izskat ījusi Somijas valsts 
reformu programmu, 
AR ŠO IESAKA Somijai laikposm ā no 2011. l īdz 2012. gadam r īkoties šādi. 
(1) Turpināt fiskālo konsolid āciju, izmantojot visus neparedz ētos ieņēmumus budžeta 
deficīta mazināšanai un vienlaikus veicot papildu pas ākumus, lai saglab ātu fiskālo 
stāvokli virs vid ēja termiņa mērķa. 
                                                 
4 SEC(2011) 734. 
5 Paredz ēts Padomes Regulas (EC) Nr. 1466/97 5. panta 3. punkt ā. 
 
LV 6   LV (2) Lai risinātu ar iedzīvotāju novecošanos saist ītās problēmas, veikt papildu pas ākumus, 
kuru mērķis ir uzlabot produktivit āti un ietaup īt izmaksas sabiedrisko pakalpojumu 
sniegšanā, tostarp veikt struktur ālas izmaiņas.  
(3) Uzlabot pas ākumus saist ībā ar aktīvo darba tirgu, galveno v ērību veltot ilgstoši bez 
darba esoš ām personām un jauniešiem. 
(4) Veikt pas ākumus, kuru m ērķis ir vecāka gadagājuma darba ņēmēju nodarbin ātība un 
iesaistīšanās mūžizglītībā. Rīkoties, lai turpm āk mazinātu motiv āciju agrīnai 
aiziešanai no darba tirgus, un likum ā paredzētā pensionēšanās vecuma robežv ērtības 
piesaistīt paredzamajam m ūža ilgumam. 
(5) Veikt papildu pas ākumus tiesisk ā regulējuma pārveidošanai un likvid ēt 
ierobežojumus, t ādējādi vienkāršojot jaunpien ācēju ienākšanu pakalpojumu nozares 
tirgos, it seviš ķi mazumtirdzniec ības nozar ē. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs