Komisija ļoti īsā laika pieņēma daudzus lēmumus par valsts atbalstu saskaņā ar pagaidu regulējumu, ļaujot dalībvalstīm pieņemt pasākumus, lai atvieglotu Covid-19 pandēmijas ekonomisko ietekmi. Komisija 2020. gadā pieņēma 598 lēmumus par valsts atbalstu saistībā ar Covid-19. Šajā laikposmā Komisija ir apstiprinājusi valsts atbalstu 3,08 triljonu EUR apmērā. Vairāki no šiem atbalsta pasākumiem ir līdzfinansēti no kohēzijas politikas fondiem, jo īpaši pateicoties diviem ārkārtas reaģēšanas pasākumu kopumiem, ko ierosināja Komisija un 2020. gadā apstiprināja Eiropas Parlaments un Eiropadome, proti: Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII) un Papildinātā investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII+).

Lai nodrošinātu konkurences noteikumu turpmāku mērķderīgumu un to, ka tie būs pilnīgi piemēroti, lai risinātu tādus uzdevumus kā strukturālas problēmas digitālajos tirgos un ārvalstu subsīdiju radīti konkurences kropļojumi ES tirgos, Komisija 2020. gadā sāka nozīmīgas politikas iniciatīvas. Piemēram, tā iesniedza Digitālo tirgu tiesību akta priekšlikumu un publicēja Balto grāmatu par ārvalstu subsīdijām, lai sāktu apspriešanu par to, kā novērst ārvalstu subsīdiju iespējamo kropļojošo ietekmi uz iekšējo tirgu.

Komisija 2020. gada 19. martā pieņēma pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku, un, Covid-19 krīzei turpinoties, pārskatīja to vairākas reizes. Turklāt 2020. gada 8. aprīlī Komisija pieņēma paziņojumu par pagaidu regulējumu , kurā izklāstīti galvenie kritēriji, ko Komisija ievēros, novērtējot sadarbības projektus, kuru mērķis ir novērst būtisko produktu un pakalpojumu trūkumu koronavīrusa uzliesmojuma laikā. Vienlaikus Komisija ieviesa vairākus pasākumus, lai nodrošinātu darbības nepārtrauktību, un turpināja nodrošināt ES apvienošanās noteikumu īstenošanu, lai izvairītos no tirgus varas palielinājuma krīzes ietekmē.

2020. gadā konkurences politikas mehānismi izrādījās nozīmīgi, elastīgi un ātri pielāgojami veselības aprūpes un ekonomikas krīzes radītajiem ārkārtējiem apstākļiem. Spēja ātri reaģēt un pielāgot Komisijas konkurences politiku palīdzēja nodrošināt ES rūpniecības un iedzīvotāju vajadzības, vienlaikus saglabājot tirgus, kuros valda konkurence. Tas īpaši bija novērojams saistībā ar pasākumu kopumu, kas ļāva ātri sniegt atbalstu no publiskiem līdzekļiem izmantošanai reālajā ekonomikā vai kas bija ietverti plašākā politikas programmā, kuras mērķis bija atjaunot ilgtspējīgu izaugsmi, vienlaikus izvairoties no nevajadzīgiem tirgus izkropļojumiem.

Vairākas dalībvalstis paziņoja par “visaptverošām shēmām”, kas attiecas uz dažādām ekonomikas nozarēm, izmantojot dažādus atbalsta veidus, tostarp atbalstu, kas paredzēts maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Piemēram, Francija paziņoja par visaptverošu shēmu 7 miljardu EUR vērtībā īpaši MVU atbalstam. Shēma ietvēra vairākus atbalsta veidus, piemēram, tiešas dotācijas, aizdevumus ar izdevīgu procentu likmi un valsts garantijas aizdevumiem . Vairākas dalībvalstis, tostarp Dānija, Bulgārija, Grieķija, Itālija, Rumānija, Beļģija un Slovākija, paziņoja par īpaši MVU paredzētu atbalstu. Atbalsts MVU tika sniegts dažādos veidos, piemēram, kā nodokļu samaksas termiņa pagarinājums (Dānija), valsts garantiju shēmas (Bulgārija) un dotācijas esošo parādsaistību procentu segšanai (Grieķija) .

Vairākas dalībvalstis paziņoja par atbalstu ar koronavīrusu saistītu produktu pētniecībai, izstrādei, testēšanas infrastruktūrai un ražošanai. Piemēram, Vācija paziņoja par vispārēju shēmu ar koronavīrusu saistītu produktu pētniecības, izstrādes, testēšanas infrastruktūras un ražošanas atbalstam .

Globālā pandēmija smagi skāra transporta nozari. Komisija 2020. gadā pieņēma 42 lēmumus, atļaujot sniegt valsts atbalstu aviokompānijām, lidostām un uzņēmumiem, kuri veic apkalpošanu uz zemes, lai nodrošinātu tiem nepieciešamo likviditāti un kapitālu, kas zaudēti Covid-19 pandēmijas rezultātā. Vairākas aviokompānijas, tostarp Air France, Lufthansa, SAS, Austrian Airlines, airBaltic, Blue Air, KLM, Nordica, Alitalia un Brussels Airlines, izmantoja saskaņā ar pagaidu regulējumu apstiprināto atbalstu (LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts) . Atbalsts aviokompānijām arī tika apstiprināts saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un Pamatnostādnēm par atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai. Piemēram, Komisija apstiprināja valsts atbalstu Francijas aviokompānijai Corsair. Koronavīrusa uzliesmojums pastiprināja aviokompānijas finanšu grūtības. Tādēļ valsts atbalsts ietvēra divus atsevišķus pasākumus: pārstrukturēšanas atbalstu 106,7 miljonu EUR apmērā un 30,2 miljonus EUR, kas paredzēti, lai kompensētu kaitējumu, ko uzņēmumam Corsair izraisīja koronavīrusa uzliesmojums. Portugāles aviokompānija TAP nevarēja saņemt atbalstu pagaidu regulējuma ietvaros, jo uzņēmumam jau bija finansiālas grūtības līdz 2019. gada 31. decembrim. Komisija apstiprināja 1,2 miljardus EUR vērtu glābšanas aizdevuma piešķiršanu uzņēmumam TAP. Komisija arī apstiprināja shēmas, lai kompensētu kaitējumu, kas reģionālajiem un vietējiem sabiedriskā transporta uzņēmumiem radies noslēdzes (lockdown) un citu pasākumu dēļ . Papildus transportam paredzētajiem atbalsta pasākumiem Komisija saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu apstiprināja arī pasākumus, kurus dalībvalstis pieņēmušas attiecībā uz uzņēmumiem, ko īpaši skāris slimības uzliesmojums, piemēram, tūrisma, kultūras, viesmīlības un mazumtirdzniecības nozarē. Komisija arī pieņēma vairākus lēmumus saskaņā ar LESD 107. panta 2. punkta b) apakšpunktu (atbalsts, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi), piemēram, lai kompensētu kaitējumu pašnodarbinātajiem, subsidētu uzņēmumu nemainīgās izmaksas un kompensētu zaudējumus sporta pasākumu atcelšanas dēļ.

Komisija arī saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu apstiprināja vairākus valsts atbalsta pasākumus, kuri paredzēti konkrētiem dalībvalstu reģioniem. Piemēram, Vācija paziņoja par atbalsta fondu 46 miljardu EUR apmērā (“BayernFonds”) garantiju, rekapitalizācijas instrumentu un subsidētu parāda instrumentu veidā Bavārijai, lai sniegtu uzņēmumiem likviditātes un kapitāla atbalstu . Valsts atbalsta pasākumi tika apstiprināti arī Valonijas un Briseles reģionam Beļģijā un Friuli-Venēcijas Džūlijas un Dienviditālijas reģionam .

Komisijas apstiprinātās summas dažādām dalībvalstīm būtiski atšķīrās. Šīs atšķirības var daļēji izskaidrot ar dalībvalstu atšķirīgo tautsaimniecības lielumu.

Konkrētāk, Vācija paziņoja par aptuveni 51,5 % no apstiprinātā valsts atbalsta. Itālijas paziņoto pasākumu īpatsvars bija aptuveni 14,7 % no apstiprinātā valsts atbalsta kopsummas, savukārt Francijas paziņotais atbalsts veidoja 13,9 % no minētās summas. Spānijas paziņotā atbalsta īpatsvars bija 4,8 % no apstiprinātā valsts atbalsta kopsummas, savukārt Polijas un Beļģijas paziņotais atbalsts attiecīgi bija aptuveni 2 % un 1,8 %. Pārējo dalībvalstu paziņotais atbalsts ir 0,01 %–1,5 % no kopējās aplēstās summas — 3,08 triljoniem EUR. Faktiskā valsts atbalsta pasākumu ekonomiskā ietekme ir atkarīga no to īstenošanas, nevis no budžeta. Tādēļ Komisija uzrauga ar Covid-19 saistīto valsts atbalsta pasākumu īstenošanu un pielāgo valsts atbalsta stratēģiju situācijas attīstībai iekšējā tirgū.

Ņemot vērā visu 27 dalībvalstu atbildes divos secīgos Eiropas Komisijas veiktajos apsekojumos laikposmā no 2020. gada marta vidus līdz decembra beigām, kad bija apstiprināts atbalsts jau 2,96 triljonu EUR apmērā, faktiski tika izlietoti aptuveni 544 miljardi EUR. Absolūtā izteiksmē saskaņā ar dalībvalstu nosūtītajiem provizoriskajiem datiem Francija bija piešķīrusi vairāk nekā ceturto daļu no kopējā izmaksātā atbalsta (155,36 miljardus EUR), pēc tās ierindojās Itālija ar 19,8 % no kopējā izmaksātā atbalsta (107, 9 miljardiem EUR), Vācija ar 19,1 % no kopējā izmaksātā atbalsta (104,25 miljardiem EUR) un Spānija ar 16,7 % (90,8 miljardiem EUR). Relatīvā izteiksmē saskaņā ar dalībvalstu nosūtītajiem provizoriskajiem datiem Spānija ir izmaksājusi vislielāko summu attiecībā pret tās IKP (7,3%), nākamā bija Francija (6,4 %), Itālija (6,0 %), Grieķija (4,4 %), Malta (3,9 %), Ungārija (3,7 %), Portugāle (3,6 %), Polija (3,6 %) un Kipra (3,5 %). ES27 līmenī ar koronavīrusu saistītā valsts atbalsta izdevumi veidoja 3,9 % no ES IKP.

Papildus atbalstam, par kuru paziņots saskaņā ar pagaidu regulējumu, dalībvalstis var īstenot pasākumus, kas ir ārpus ES valsts atbalsta kontroles darbības jomas. Valsts atbalstu, kas uzskatāms par mazāk kropļojošu, piemēram, atbalstu, kura pamatā ir de minimis regulas , vai atbalstu saskaņā ar dažām grupu atbrīvojuma regulām var pieņemt bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma. Tie citstarp ir tādi pasākumi kā algu subsīdijas un uzņēmumu ienākuma nodokļa un PVN maksājumu, kā arī sociālās apdrošināšanas iemaksu apturēšana.

2.2. Norādījumi tirgus dalībniekiem pretmonopola un apvienošanās kontroles jomā

Krīzes apstākļos tirgus disciplīnas saglabāšana, lai nodrošinātu vienotā tirgus darbību, kļūst vēl nozīmīgāka. Vienlaikus ir jāveicina sadarbība starp uzņēmumiem, lai nepieciešamības gadījumā mazinātu pandēmijas ietekmi.

Pretmonopola jomā Komisija ātri pieņēma vairākus pasākumus, kuri aptver dažādas nozares.

Komisija sniedza norādījumus tirgus dalībniekiem paziņojumā un ad-hoc apstiprinājuma vēstulē, kurā izklāstīti galvenie kritēriji, ko tā izmanto, novērtējot sadarbības projektus, kuru mērķis ir novērst tādu produktu un pakalpojumu piegādes deficītu, kas ir būtiski Covid-19 uzliesmojuma laikā, piemēram, zāles un medicīniskās ierīces. Turklāt Komisija sadarbojās ar uzņēmumiem, piemēram, autobūves nozarē, sniedzot neoficiālus norādījumus attiecībā uz sadarbības veidiem, kuri, visticamāk, neradīs problēmas, un noteica nepieciešamos aizsardzības pasākumus šādai sadarbībai.

Komisija 2020. gada 30. aprīlī izdeva trīs īstenošanas regulas, ar kurām uz laiku tiek atviegloti konkurences tiesību noteikumi trīs lauksaimniecības nozarēs, kuras smagi skārusi Covid-19 pandēmija . Īstenošanas regulas ļāva lauksaimniekiem un atzītām starpnozaru organizācijām īstenot pagaidu kolektīvu rīcību noteiktu nozaru stabilizēšanai.

Turklāt Eiropas Konkurences tīkls (EKT) izdeva kopīgo paziņojumu par pretmonopola noteikumu piemērošanu Covid-19 krīzes laikā un īstenoja ciešu sadarbību attiecībā uz konkurences jautājumiem, kas saistīti Covid-19. Kopīgajā paziņojumā EKT dalībnieki pauda savu izpratni, ka ārkārtējā situācija varētu izraisīt nepieciešamību uzņēmumiem sadarboties, lai nodrošinātu trūkstošu ražojumu piegādi un taisnīgu sadali visiem patērētājiem. Viņi norādīja, ka neplāno aktīvi stāties pretī nepieciešamajiem pagaidu pasākumiem, kuri ieviesti, lai novērstu piegāžu nepietiekamību. Vienlaikus bija īpaši svarīgi nodrošināt, lai produkti, kas uzskatāmi par būtiskiem patērētāju veselības aizsardzībai pašreizējā stāvoklī (piemēram, sejas maskas un dezinfekcijas gels), būtu pieejami par konkurētspējīgām cenām. Tādēļ EKT norādīja, ka tas nevilcināsies vērsties pret uzņēmumiem, kuri pašreizējo situāciju izmanto, veidojot karteļus vai ļaunprātīgi izmantojot savu dominējošo stāvokli. Pēc kopīgā paziņojuma izdošanas Komisija un valstu konkurences iestādes ir sadarbojušās, lai nodrošinātu, ka pandēmijas laikā netiek traucēta būtisku preču un pakalpojumu piegāde un ka tiek konsekventi ievēroti konkurences noteikumi, gan nodrošinot izpildi, gan sniedzot uzņēmumiem norādījumus par sadarbības iniciatīvām krīzes laikā. Pateicoties ciešai sadarbībai un ar Covid-19 saistītu pretmonopola gadījumu un norādījumu koordinēšanai, EKT spēja paust vienotu viedokli uzņēmumiem, kuri vēlējās izstrādāt pretmonopola noteikumiem atbilstošas iniciatīvas.

Apvienošanās kontroles jomā Komisija varēja turpināt darbības, pilnībā ievērojot savus juridiskos pienākumus un termiņus . Neatkarīgi no pandēmijas Komisijai 2020. gadā tika paziņots 361 darījums. Tāpat kā iepriekšējos gados vairums paziņoto apvienošanos neizraisīja ar konkurenci saistītas bažas, un tās varēja ātri izskatīt. Komisija pieņēma 352 lēmumus par uzņēmumu apvienošanos un iejaucās 18 gadījumos. No minētajiem iejaukšanās gadījumiem 13 apvienošanās darījumi tika atļauti, paredzot saistības pirmajā posmā, 3 darījumi tika atļauti, paredzot kompensējošus pasākumus pēc otrā izmeklēšanas posma, un 1 apvienošanās darījums tika atļauts bez papildu nosacījumiem otrajā posmā. Vienkāršotā procedūra tika izmantota 76 % no visiem paziņotajiem darījumiem 2020. gadā.

2.3. Sagatavošanās atveseļošanai un krīzes pārvarēšanai

Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM), kura līdzekļu vērtība ir 672,5 miljardi EUR , veido lielāko daļu no Next Generation EU atveseļošanas pasākumu kopuma, kura vērtība ir 750 miljardi EUR. ANM atbalstīs publiskos ieguldījumus un reformas dalībvalstīs, palīdzot tām novērst Covid-19 pandēmijas ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī veicināt zaļo un digitālo pārkārtošanos.