Divpusējo tirdzniecības plūsmu analīzes pamatā ir datu par 2014. kalendāro gadu un datu par kalendāro gadu pirms Nolīguma īstenošanas (2012. g.) salīdzinājums. Lai gan turpmāk izklāstītie dati var sniegt agrīnas norādes par to, kā ir attīstījusies tirdzniecība starp ES, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, ir jāņem vērā, ka šie secinājumi nav uzskatāmi par galīgiem un ka novērotās izmaiņas nevar saistīt vienīgi ar Nolīguma radīto ietekmi.

No 2015. gada 11. līdz 19. jūnijam Kolumbijas pilsētā Bogotā (Bogotá) noritēja Tirdzniecības komitejas un astoņu apakškomiteju otrā sanāksmju kārta. Sanāksmes tika rīkotas, lai iezīmētu otro gadu, kurā pagaidu režīmā tika piemērots Tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (turpmāk “Nolīgums”), ko 2013. gada martā sāka īstenot Peru, bet 2013. gada augustā — Kolumbija.

2.2.Peru tirdzniecības plūsmu attīstība

Konstatēts, ka Peru importa apjoms no ES 2014. gadā bija par 4 % (EUR 3716 miljoniem) mazāks nekā 2012. gadā (EUR 3891 miljons). Šis rādītājs lielā mērā atbilst Peru importa apjoma kritumam no pārējās pasaules (3 %). Tomēr jānorāda, ka samazinājums galvenokārt ir skāris produktus, kam piemēro vislielākās labvēlības (VL) beznodokļu importa režīmu (kritums par 10 %), savukārt ar Nolīgumu pilnīgi liberalizēto produktu importa apjoms pieauga par 19 %, daļēji liberalizēto — par 15 %, bet to produktu importa apjoms, kuriem piemēro preferenciālā tarifa kvotas, palielinājās par 86 % (tiesa, sākotnējais rādītājs bija ļoti mazs). Zīmīgi, ka to Peru importēto ES produktu apjoms, kam Nolīgumā nav noteikts preferenciāls režīms un kam līdz ar to piemēro VL nodokli, pieauga par 14 %, savukārt šo produktu importa apjoms no pārējās pasaules palielinājās tikai par 3 %.

Kategoriju iedalījumā Peru visvairāk ir samazinājies no ES ievesto minerālproduktu (25 %) un parasto metālu apjoms (25 %), lai gan absolūtos skaitļos spēcīgākais kritums konstatēts attiecībā uz mehānismiem un mehāniskajām ierīcēm (EUR 159 miljoni jeb 9 %). Tas jo īpaši attiecas uz Nolīguma 84. nodaļā iekļautajiem produktiem (kodolreaktori, katli, mehānismi un mehāniskas ierīces; to detaļas) — attiecīgie ES ražojumi veido ceturtdaļu no visām Peru ievestajām precēm, un to importa apjoms ir sarucis par 11 %. Savukārt vislielākais pieaugums vērojams mākslas darbu (184 %), dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes izstrādājumu (47 %), kā arī pārtikas rūpniecības ražojumu (46 %) jomā. Tiesa, absolūtos skaitļos vērā ņemams kāpums ir konstatēts tikai attiecībā uz pārtikas produktiem un ķīmiskiem produktiem (katrā kategorijā par EUR 43 miljoniem). Pēdējā grupā visvairāk ir pieaudzis farmaceitisko produktu importa apjoms (31 %).

Savukārt Eiropas Savienībā importēto Peru preču vērtība ir kritusies par 21 % — no EUR 6072 miljoniem 2012. gadā līdz EUR 4789 miljoniem 2014. gadā. Arī šajā virzienā samazinājums galvenokārt ir skāris produktus, kam jau tiek piemērots VL beznodokļu importa režīms (kritums par 34 %). Taču visu pārējo produktu grupu importa apjoms ir palielinājies, tas jo īpaši konstatēts attiecībā uz Nolīgumā pilnīgi liberalizētajiem produktiem (par 22 %), daļēji liberalizētajiem produktiem (par 11 %), produktiem, kam piemēro VL nodokli un kuru tirdzniecība Nolīgumā nav liberalizēta (par 12 %), kā arī uz produktiem, kam piemēro preferenciālā tarifa kvotu (par 102 %).

No Peru galvenokārt tika ievesti konkrētu kategoriju produkti, un spēcīgi saruka Eiropas Savienībā importētais Peru minerālproduktu apmērs (kritums par EUR 1062 miljoniem jeb 38 %), ko var skaidrot ar minerālu cenu kritumu visā pasaulē, kā arī pērļu, (pus)dārgakmeņu un metālu importa apmērs (par EUR 145 miljoniem jeb 75 %). Diezgan būtiski (par EUR 47 miljoniem jeb 24 %) palielinājās dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes izstrādājumu — galvenokārt 03. nodaļā iekļauto (zivis un vēžveidīgie, mīkstmieši un citi ūdens bezmugurkaulnieki) — importa apmērs. Ievērojami — par EUR 157 miljoniem jeb 38 % — pieauga arī 08. nodaļā klasificēto produktu (ēdami augļi un rieksti; citrusaugļu un meloņu mizas) importa daudzums.

Pirmo divu Nolīguma īstenošanas gadu laikā no Peru uz ES produktus sāka eksportēt 1133 uzņēmumi; 38 % no tiem darbojas lauksaimniecības nozarē. Vairums jauno eksportētājuzņēmumu ir MVU (97,4 %), taču jaunie lielie eksportētāji (atlikušie 2,6 %, t. i., 30 uzņēmumu) veido 68 % no kopējās jauno uzņēmumu eksporta vērtības. Šajā periodā no Peru uz ES tika eksportēti 370 jaunās tarifu pozīcijās (10 ciparu) klasificējami produkti, un eksporta kopējā vērtība bija USD 60 miljoni (0,5 % no kopējā eksporta apmēra, no kura pusi veido jēlnafta).

2.3.Kolumbijas tirdzniecības plūsmu attīstība

Laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam ievērojami pieauga Kolumbijā ievesto ES produktu vērtība — no EUR 4870 miljoniem līdz EUR 6602 miljoniem (par 36 %). Tiesa, jānorāda, ka lielākais kāpums notika 2013. gadā (par 23 %), bet Nolīgumu sāka piemērot tikai 2013. gada augustā, tāpēc vērtības pieaugumu nevar skaidrot vienīgi ar Nolīguma noslēgšanu. To apstiprina arī fakts, ka visvairāk palielinājās to produktu importa apmērs, kuriem jau piemēro VL beznodokļu režīmu (kāpums par EUR 1133 miljoniem jeb 42 %). Taču ir būtiski (par EUR 306 miljoniem jeb 43 %) kāpis arī Nolīgumā pilnīgi liberalizēto produktu imports Kolumbijā no ES. Nolīgumā daļēji liberalizēto produktu importa apmērs ir palielinājies par 27 %, bet to produktu, kam piemēro preferenciālā tarifa kvotas, — par 71 % (tiesa, sākotnējā vērtība bija ļoti maza — EUR 21 miljons). Šo pozitīvo norišu rezultātā no ES ievesto produktu īpatsvars, kas 2012. gadā veidoja 11 % Kolumbijas importa apmēra, pieauga līdz 14 % 2014. gadā.

Kolumbijā ir pieaudzis gandrīz visu to no ES ievesto produktu importa apmērs, kuru kategorijās notiek vērā ņemama tirdzniecība. Visnozīmīgākais kāpums reģistrēts transporta aprīkojuma (par EUR 951 miljonu jeb 146 %), ķīmisko produktu (par EUR 294 miljoniem jeb 22 %) un mērinstrumentu un mūzikas instrumentu (par EUR 116 miljoniem jeb 42 %) kategorijā. Produktu grupu iedalījumā lielākais importa apmēra pieaugums Kolumbijā konstatēts attiecībā uz 88. kategoriju (gaisa kuģi, kosmosa kuģi un to daļas) un 30. kategoriju (farmaceitiskie produkti), proti, par EUR 980 miljoniem (450 %) un EUR 235 miljoniem (35 %).

Savukārt Eiropas Savienībā importēto Kolumbijas produktu kopējā vērtība laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam nedaudz — par 2 % — samazinājās (no attiecīgi EUR 8040 miljoniem līdz EUR 7867 miljoniem). Galvenokārt tas skaidrojams ar to produktu importa kritumu, kuriem piemēro VL beznodokļu režīmu (kritums par EUR 197 miljoniem), taču ir vērā ņemami pieaudzis Eiropas Savienībā ievesto ar Nolīgumu pilnīgi liberalizēto produktu apmērs (par EUR 71 miljonu). Tomēr jānorāda, ka kritums notika 2013. gadā, savukārt 2014. gadā (salīdzinājumā ar 2013. gadu) no Kolumbijas Eiropas Savienībā importēto produktu vērtība palielinājās par EUR 533 miljoniem jeb 7 %. Ja salīdzina pirmo Nolīguma piemērošanas gadu, t. i., laikposmu no 2013. gada augusta līdz 2014. gada jūlijam, ar to pašu periodu iepriekš, Kolumbijas izcelsmes importa apmērs ES faktiski pieauga par 10 %.

Produktu kategoriju iedalījumā visvairāk kritās parasto metālu un to izstrādājumu importa apmērs (par EUR 265 miljoniem jeb 78 %). Šajā kategorijā galvenokārt — par EUR 264 miljoniem jeb 88 % — samazinājās 72. nodaļā klasificēto produktu (dzelzs un tērauds) imports. Vērā ņemams pieaugums konstatēts attiecībā uz augu valsts produktiem (par EUR 73 miljoniem jeb 5 %), kā arī dzīvnieku un augu taukiem (par EUR 45 miljoniem jeb 66 %). Visvairāk — par EUR 113 miljoniem jeb 28 % — ir palielinājies 09. nodaļā klasificēto produktu (kafijas, tējas, mates un garšvielu) importa apmērs.