LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 274/1

GALĪGIE EIROPAS KOPIENU GADA PĀRSKATI

2006. FINANŠU GADS

I sējums

KONSOLIDĒTI FINANŠU PĀRSKATI UN KONSOLIDĒTI PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI

(2007/C 274/01)

SATURS

Konsolidēto pārskatu paskaidrojumi

Galvenie notikumi un jautājumi

I daļa: Konsolidēti eiropas kopienu finanšu pārskati un paskaidrojumi

A. Bilance

B. Saimnieciskā rezultāta pārskats (ieskaitot informācijas sniegšanu pa segmentiem)

C. Naudas plūsmas tabula

D. Pārskats par neto aktīvu izmaiņām

E. Finanšu pārskatu paskaidrojumi

II daļa: Konsolidēti pārskati par eiropas kopienu budžeta izpildi un paskaidrojumi

A. Konsolidēti pārskati par budžeta izpildi

B. Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētiem pārskatiem par budžeta izpildi

KONSOLIDĒTO PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

Eiropas Kopienu 2006. gada konsolidētie pārskati ir sagatavoti, pamatojoties uz citu iestāžu un struktūru iesniegto informāciju, saskaņā ar Finanšu regulas 129. panta 2. punktu. Ar šo apliecinu, ka tie ir sagatavoti saskaņā ar EK Finanšu regulas VII sadaļu un saskaņā ar grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kā minēts finanšu pārskatu pielikumā.

Esmu saņēmis visu vajadzīgo informāciju no šo iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas ir apstiprinājuši tās ticamību, pārskatu sagatavošanai, lai parādītu Eiropas Kopienu aktīvus un pasīvus, un budžeta izpildi.

Ar šo apliecinu, ka pamatojoties uz minēto informāciju un uz pārbaudēm, kas ir vajadzīgas, lai parakstītu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Kopienu finansiālo stāvokli visos svarīgākajos aspektos.

Brian Gray Eiropas Komisijas grāmatvedis

GALVENIE NOTIKUMI UN JAUTĀJUMI

Eiropas Kopienu 2006. gada pārskati ir otrais pārskatu komplekts, ko sagatavo saskaņā ar uzkrāšanas principa uzskaiti, ko Eiropas Kopienas ieviesa 2005. gadā. Līdzīgi kā sagatavojot citus pārskatus, Komisija uzlaboja iepriekš publicēto pārskatu struktūru, lai lasītājam sniegtā informācija būtu saprotamāka un atbilstošāka.

Saistībā ar 2006. gada pārskatiem ir jāuzsver šādas izmaiņas:

— Saskaņā ar Finanšu regulas grozījumiem, kas stājās spēkā 2007. gada 1. maijā, Komisijas grāmatvedis pirmo reizi šiem pārskatiem pievienoja rakstisku apliecinājumu, kurā norādīts, ka viņam ir pietiekama pārliecība, ka pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Kopienu finansiālo stāvokli visos svarīgākajos aspektos.

— Katras struktūras grāmatvedis, kuras pārskati ir konsolidēti šajos pārskatos, tiem ir pievienojis rakstisku apliecinājumu, norādot, ka viņam vai viņai ir pietiekama pārliecība, ka pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par attiecīgās iestādes vai aģentūras finansiālo stāvokli visos svarīgākajos aspektos.

— Finanšu pārskatos summas tagad ir norādītas miljonos EUR, kas ir daudz pārskatāmāk.

— Tabulas par budžeta izpildi ir vienkāršotas, lai tās būtu saprotamākas.

— Ir sniegta papildu informācija par Komisijas izdevumu atgūšanu.

Visbeidzot jāatzīmē, ka konsolidēšanas apjomi pēc 2005. gada ir palielinājušies, tagad tiek konsolidētas 24 aģentūras salīdzinājumā ar 16 aģentūrām 2005. gadā.

GALVENIE PUNKTI 2006. GADA PĀRSKATU PASKAIDROJUMOS

— Budžeta pārpalikums ir turpinājis samazināties, no EUR 2,41 miljardiem tas ir samazinājies līdz EUR 1,85 miljardiem.

— Gada saimnieciskais rezultāts 2005. gadā bija deficīts EUR 7 812 miljoni, 2006. gadā tas ir tapis par pārpalikumu EUR 197 miljoni.

— Aktīvu kopsumma palielinājās no EUR 58,7 miljardiem 2005. gadā līdz 67,3 miljardiem EUR, un kopējās saistības palielinājās no EUR 120,9 miljardiem līdz EUR 131,6 miljardiem. Starpību finansēs īstermiņā no budžeta līdzekļiem, par kuriem jau ir nobalsots, vai ilgtermiņā no dalībvalstu garantētajiem līdzekļiem.

I DAĻA

KONSOLIDĒTI EIROPAS KOPIENU FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI

SATURS

A. Bilance

B. Saimnieciskā rezultāta pārskats (ieskaitot informācijas sniegšanu pa segmentiem)

C. Naudas plūsmas tabula

D. Pārskats par neto aktīvu izmaiņām

E. Finanšu pārskatu paskaidrojumi

1. Grāmatvedības politika

2. Bilances paskaidrojumi

3. Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi

4. Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi

5. Ārpusbilances posteņi un paskaidrojumi

6. Finanšu riska pārvaldība

7. Informācijas atklāšana par saistītām pusēm

8. Notikumi pēc bilances datuma

9. Konsolidētās iestādes

10. Nekonsolidētās iestādes

A. BILANCE

miljoni EUR Piezīme 31.12.2006. 31.12.2005. I. ILGTERMIŅA AKTĪVI: 31 556 31 415 Nemateriāli pamatlīdzekļi 2.1 37 27 Materiālie pamatlīdzekļi 2.2 4 586 4141 Ieguldījumi 2.3 2 157 1 874 Aizdevumi 2.4 2 023 2 397 Ilgtermiņa priekšfinansējums 2.5 22 425 22 732 Ilgtermiņa debitoru parādi 2.6 328 244 II. APGROZĀMIE LĪDZEKĻI: 35 776 27 291 Krājumi 2.7 115 126 Īstermiņa ieguldījumi 2.8 1 426 1 440 Īstermiņa priekšfinansējums 2.9 8 055 6 633 Īstermiņa debitoru parādi 2.10 9 796 7 238 Nauda un tās ekvivalenti 2.11 16 384 11 854 KOPĀ AKTĪVI 67 332 58 706 III. ILGTERMIŅA SAISTĪBAS: 37 071 38 026 Darbinieku pabalsti 2.12 32 200 33 156 Uzkrājumi riskam un maksājumiem 2.13 989 1 097 Finanšu saistības 2.14 1 862 1 920 Pārējās ilgtermiņa saistības 2.15 2 020 1 853 IV. ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS: 94 479 82 825 Uzkrājumi riskam un maksājumiem 2.16 379 275 Finanšu saistības 2.17 20 22 Parādi 2.18 94 080 82 528 KOPĀ SAISTĪBAS 131 550 120 851 NETO AKTĪVI (64 218) (62 145) Rezerves 2.19 2 855 2 808 Summas, kuras tiks pieprasītas no dalībvalstīm: 2.20 (67 073) (64 953) Darbinieku pabalsti (ilgtermiņa) (1) (32 200) (33 156) Citas summas (2) (34 873) (31 797) V. NETO AKTĪVI (3) (64 218) (62 145)

B. SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS (ieskaitot segmentu pārskatus)

miljoni EUR Piezīme 2006. g. 2005. g. DARBĪBAS IEŅĒMUMI 3.1 113 486 107 890 Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām: 105 118 103 964 NKI resursi 70 134 70 861 PVN resursi 17 207 16 018 Tradicionālie pašu resursi 15 247 14 265 Budžeta korekcijas 2 395 2 606 Trešo valstu iemaksas (ieskaitot EBTA valstis) 135 214 Darbības ieņēmumi: 8 368 3 926 Sodanaudas 2 217 719 Lauksaimniecības nodevas 1 695 447 Izdevumu atgūšana 1 296 939 Ieņēmumi no administratīvās darbības 982 895 Citi darbības ieņēmumi 2 178 926 DARBĪBAS IZDEVUMI 113 422 107 597 Administratīvie izdevumi: 3.2 6 619 6 127 Personāla izdevumi 3 998 3 613 Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi 348 320 Citi administratīvie izdevumi 2 273 2 194 Darbības izdevumi: 3.3 106 803 101 470 Tieša centralizēta vadība 12 273 11 281 Netieša centralizēta vadība 677 351 Decentralizēta vadība 1 809 1 733 Dalīta vadība 90 828 86 925 Kopēja vadība 34 248 Citi darbības izdevumi 3.4 1 182 932 PĀRPALIKUMS NO SAIMNIECISKĀM DARBĪBĀM 64 293 Ieņēmumi no finanšu operācijām 3.5 621 399 Finanšu operāciju izdevumi 3.6 (331) (369) Ilgtermiņa darbinieku pabalstu saistību izmaiņas 2.12 108 (8 044) PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO CITĀM DARBĪBĀM 398 (8 014) ASOCIĒTO UN KOPUZŅĒMUMU NETO (DEFICĪTA) DAĻA 3.7 (265) (91) PĀRPALIKUMS/(DEFICĪTS) NO PARASTĀM DARBĪBĀM 197 (7 812) GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS 197 (7 812)

SEGMENTU PĀRSKATI

Šajā pārskatā ir sniegts darbību ieņēmumu un izdevumu sadalījums pa politikas jomām, kas balstīts uz budžeta līdzekļu sadales struktūru pēc darbības jomām Komisijā. Politikas jomas var sagrupēt trīs apakšgrupās — “darbības Eiropas Savienībā”, “darbības ārpus Eiropas Savienības” un “dienesti un pārējās darbības”.

“Darbības Eiropas Savienībā” ir lielākā apakšgrupa, jo tajā ir ietvertas daudzās politikas jomas Eiropas Savienībā.“Darbības ārpus Eiropas Savienības” ietver politikas jomas ārpus Eiropas Savienības, piemēram, tirdzniecību un atbalstu.“Dienesti un pārējās darbības” ietver iekšējās un horizontālās darbības, kas ir vajadzīgas Kopienu iestāžu un struktūru darbībai.

Konsolidētās aģentūras ir iekļautas dažādās politikas jomās. Citas iestādes, izņemot Komisiju, ir iekļautas noteiktā politikas jomā. Dažādās politikas jomas atspoguļo bruto skaitļus pirms konsolidācijā izslēgtām summām, un konsolidācijā izslēgtās summas ir uzrādītas vienā ailē.

Jāņem vērā, ka pašu resursi un iemaksas nav sadalītas starp dažādām darbībām, jo tās aprēķina, iekasē un pārvalda Komisijas centrālie dienesti. Tie šeit ir norādīti tāpēc, lai varētu salīdzināt neto rezultātu ar saimnieciskā rezultāta pārskatu.

SEGMENTU PĀRSKATI — KOPSAVILKUMS

miljoni EUR Darbības ES Darbības ārpus ES Dienesti un pārējās darbības Likvidējamā EOTK Citas iestādes Konsolidācijā izslēgtās summas KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI: Sodanaudas 2 217 0 0 0 0 0 2 217 Lauksaimniecības nodevas 1 695 0 0 0 0 0 1 695 Izdevumu atgūšana 1 248 58 1 0 0 (11) 1 296 Ieņēmumi no administratīvās darbības 44 48 702 0 275 (87) 982 Citi darbības ieņēmumi 2 401 332 110 0 1 (666) 2 178 KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI 7 605 438 813 0 276 (764) 8 368 Administratīvie izdevumi: 1 985 899 1 576 0 2 280 (121) 6 619 Personāla izdevumi 1 505 655 745 0 1 100 (7) 3 998 Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi 62 55 102 0 129 0 348 Citi administratīvie izdevumi 418 189 729 0 1 051 (114) 2 273 Darbības izdevumi: 99 016 6 928 1 449 53 0 (643) 106 803 Tieša centralizēta vadība 6 474 4 879 1 249 0 0 (329) 12 273 Netieša centralizēta vadība 611 308 1 0 0 (243) 677 Decentralizēta vadība 362 1 447 0 0 0 0 1 809 Dalīta vadība 90 828 0 0 0 0 0 90 828 Kopēja vadība 7 27 0 0 0 0 34 Citi darbības izdevumi 734 267 199 53 0 (71) 1 182 KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI 101 001 7 827 3 025 53 2 280 (764) 113 422 NETO DARBĪBAS IZDEVUMI (93 396) (7 389) (2 212) (53) (2 004) 0 (105 054) Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām 105 118 Pārpalikums no saimnieciskām darbībām 64 Neto finanšu ieņēmumi 290 Darbinieku pabalstu saistību izmaiņas 108 Asociēto/kopuzņēmumu rezultātu daļa (265) Gada saimnieciskais rezultāts 197





SEGMENTU PĀRSKATI — DARBĪBAS ES

miljoni EUR Ekonomika un finanses Uzņēmējdarbība un rūpniecība Konkurence Nodarbinātība Lauksaimniecība Transports un enerģija Vide Zinātniskā izpēte Informācijas sabiedrība DARBĪBAS IEŅĒMUMI: Sodanaudas 0 1 2 158 0 0 0 0 0 0 Lauksaimniecības nodevas 0 0 0 0 1 695 0 0 0 0 Izdevumu atgūšana 0 1 0 89 686 1 0 3 5 Ieņēmumi no administratīvās darbības 0 8 0 1 0 2 1 0 0 Citi darbības ieņēmumi 1 146 0 34 436 194 39 382 23 KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI 1 156 2 158 124 2 817 197 40 385 28 Administratīvie izdevumi: 48 162 69 95 111 163 89 172 115 Personāla izdevumi 42 120 65 77 97 130 66 134 92 Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi 0 6 0 1 0 1 1 0 0 Citi administratīvie izdevumi 6 36 4 17 14 32 22 38 23 Darbības izdevumi: 51 253 269 10 003 52 212 882 209 2 860 1 841 Tieša centralizēta vadība 51 191 1 147 35 749 182 2 807 1 796 Netieša centralizēta vadība 0 0 0 (2) 0 58 12 0 0 Decentralizēta vadība 0 0 0 0 275 (1) 0 0 0 Dalīta vadība 0 0 0 9 842 51 868 0 0 0 0 Kopēja vadība 0 0 0 0 0 (23) 0 0 0 Citi darbības izdevumi 0 62 268 16 34 99 15 53 45 KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI 99 415 338 10 098 52 323 1 045 298 3 032 1 956 NETO DARBĪBAS IZDEVUMI (98) (259) 1 820 (9 974) (49 506) (848) (258) (2 647) (1 928) Kopīgais pētniecības centrs Zivsaimniecība Iekšējais tirgus Reģionālā politika Nodokļi un muita Izglītība un kultūra Veselības un patērētāju aizsardzība Tiesiskums brīvība un drošība Kopā darbības ES DARBĪBAS IEŅĒMUMI: Sodanaudas 0 58 0 0 0 0 0 0 2 217 Lauksaimniecības nodevas 0 0 0 0 0 0 0 0 1 695 Izdevumu atgūšana 0 10 0 460 0 (11) 3 1 1 248 Ieņēmumi no administratīvās darbības 33 0 0 0 (3) (1) 0 3 44 Citi darbības ieņēmumi 8 0 184 0 1 182 64 707 2 401 KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI 41 68 184 460 (2) 170 67 711 7 605 Administratīvie izdevumi: 339 32 134 65 46 145 131 69 1 985 Personāla izdevumi 214 28 98 52 42 94 97 57 1 505 Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi 47 0 4 0 (2) 1 2 1 62 Citi administratīvie izdevumi 78 4 32 13 6 50 32 11 418 Darbības izdevumi: 73 652 47 28 095 35 347 275 912 99 016 Tieša centralizēta vadība 67 197 10 26 35 (156) 252 84 6 474 Netieša centralizēta vadība 0 0 0 95 0 448 0 0 611 Decentralizēta vadība 0 0 0 88 0 0 0 0 362 Dalīta vadība 0 454 0 27 856 0 0 0 808 90 828 Kopēja vadība 0 0 0 30 0 0 0 0 7 Citi darbības izdevumi 6 1 37 0 0 55 23 20 734 KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI 412 684 181 28 160 81 492 406 981 101 001 NETO DARBĪBAS IZDEVUMI (371) (616) 3 (27 700) (83) (322) (339) (270) (93 396)





SEGMENTU PĀRSKATI — DARBĪBAS ĀRPUS ES

miljoni EUR Ārējās attiecības Tirdzniecība Attīstība Paplašināšanās Humānā palīdzība Kopā darbības ārpus ES DARBĪBAS IEŅĒMUMI: Izdevumu atgūšana 35 0 1 21 1 58 Ieņēmumi no administratīvās darbības 48 0 0 0 0 48 Citi darbības ieņēmumi 69 0 13 250 0 332 KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI 152 0 14 271 1 438 Administratīvie izdevumi: 632 51 125 71 20 899 Personāla izdevumi 427 46 118 50 14 655 Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi 54 0 0 1 0 55 Citi administratīvie izdevumi 151 5 7 20 6 189 Darbības izdevumi: 3 449 8 737 2 131 603 6 928 Tieša centralizēta vadība 3 131 7 684 456 601 4 879 Netieša centralizēta vadība 48 0 29 231 0 308 Decentralizēta vadība 203 0 78 1 166 0 1 447 Kopēja vadība 59 1 (62) 29 0 27 Citi darbības izdevumi 8 0 8 249 2 267 KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI 4 081 59 862 2 202 623 7 827 NETO DARBĪBAS IZDEVUMI (3 929) (59) (848) (1 931) (622) (7 389)





SEGMENTU PĀRSKATI — DIENESTI UN PĀRĒJĀS DARBĪBAS

Prese un saziņa Birojs krāpšanas apkarošanai Koordinēšana Personāls un administrēšana Eurostat Budžets Revīzija Citi Kopā dienesti un pārējās darbības DARBĪBAS IEŅĒMUMI: Izdevumu atgūšana 0 0 0 0 1 0 0 0 1 Ieņēmumi no administratīvās darbības 0 5 0 658 0 38 0 1 702 Citi darbības ieņēmumi 0 0 35 5 0 0 0 70 110 KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI 0 5 35 663 1 38 0 71 813 Administratīvie izdevumi: 92 43 157 1 161 65 50 8 0 1 576 Personāla izdevumi 63 30 135 410 58 42 7 0 745 Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi 0 0 0 102 0 0 0 0 102 Citi administratīvie izdevumi 29 13 22 649 7 8 1 0 729 Darbības izdevumi: 58 14 2 48 67 1 139 0 121 1 449 Tieša centralizēta vadība 57 14 0 33 66 1 083 0 (4) 1 249 Netieša centralizēta vadība 1 0 0 0 0 0 0 0 1 Citi darbības izdevumi 0 0 2 15 1 56 0 125 199 KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI 150 57 159 1 209 132 1 189 8 121 3 025 NETO DARBĪBAS IZDEVUMI (150) (52) (124) (546) (131) (1 151) (8) (50) (2 212)

C. NAUDAS PLŪSMAS TABULA

miljoni EUR Note 2006. g. 2005. g. NAUDAS PLŪSMAS NO PARASTĀM DARBĪBĀM Pārpalikums/ (Deficīts) no parastām darbībām: 197 (7 812) Naudas plūsmas no saimnieciskām darbībām: 4.2 Amortizācija 11 7 Nolietojums 306 278 Ieguldījumu vērtības samazinājums (3) (12) Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums 374 (99) Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums 307 (1 447) Ilgtermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums (84) 64 Krājumu (palielinājums)/samazinājums 11 (63) Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (1 422) 94 Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums (2 558) (99) Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) (108) 84 Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (58) 233 Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums) 167 9 Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) 104 35 Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (2) (130) Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) 11 552 8 287 2005. gada budžeta pārpalikums, kas reģistrēts kā bezskaidras naudas līdzekļu ieņēmumi 2006. gadā (2 410) (2 737) Citas bezskaidras naudas līdzekļu izmaiņas 140 2 Naudas plūsmas no ieguldījumu darbībām: 4.3 Nemateriālo un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/ samazinājums (772) (351) Ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums (4) (156) 13 Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums 14 3 Ilgtermiņa darbinieku pabalstu izmaiņas: 2.12 (956) 7 144 NETO NAUDAS PLŪSMA NO PARASTĀM DARBĪBĀM 4 654 3 503 NAUDAS UN NAUDAS EKVIVALENTU NETO PALIELINĀJUMS/(SAMAZINĀJUMS) (5) 4 654 3 503 NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI GADA SĀKUMĀ (5) 2.11 12 170 8 667 NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI GADA BEIGĀS (5) 2.11 16 824 12 170

D. PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

miljoni EUR Rezerves Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) (7) Gada saimnieciskais rezultāts (6) Kopā Patiesās vērtības rezerve Pārējās rezerves ATLIKUMS 2004. GADA 31. DECEMBRĪ (pārveidotais atlikums) 88 2 479 (58 359) 4 194 (6) (51 598) Garantiju fonda rezervju pārvietojumi 145 (145) 0 Patiesās vērtības pārvietojumi (7) (7) Citi 9 9 2004. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums 103 1 354 (1 457) 0 2004. gada budžeta rezultāts, kas kreditēts dalībvalstīm (2 737) (2 737) Gada saimnieciskais rezultāts (7 812) (7 812) ATLIKUMS 2005. GADA 31. DECEMBRĪ 81 2 727 (57 141) (7 812) (62 145) Garantiju fonda rezervju pārvietojumi 22 (22) 0 Patiesās vērtības pārvietojumi (77) (77) Citi 72 145 217 2005. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums 30 (7 842) 7 812 0 2005. gada budžeta rezultāts, kas kreditēts dalībvalstīm (2 410) (2 410) Gada saimnieciskais rezultāts 197 197 ATLIKUMS 2006. GADA 31. DECEMBRĪ 4 2 851 (67 270) 197 (64 218)

E. FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

1. Grāmatvedības politika

2. Bilances paskaidrojumi

3. Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi

4. Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi

5. Ārpusbilances posteņi un paskaidrojumi

6. Finanšu riska pārvaldība

7. Informācijas atklāšana par saistītām pusēm

8. Notikumi pēc bilances datuma

9. Konsolidētās iestādes

10. Nekonsolidētās iestādes

1. GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1. TIESĪBU NORMAS UN FINANŠU REGULA

Uzskaiti kārto saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, OV L 390, 30.12.2006.) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu Regulai, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2007. gada 28. martā.

Finanšu regulas 133. pantā ir noteikts, ka Komisijas grāmatvedis pieņem grāmatvedības noteikumus un metodes, kas jāpiemēro visām iestādēm un struktūrām. Tādējādi 2004. gada 28. decembrī tika pieņemti spēkā esošie Kopienu grāmatvedības noteikumi. Šī jaunā uzkrāšanas principa uzskaites politika ir izstrādāta, ņemot vērā Starptautiskos grāmatvedības standartus publiskam sektoram (IPSAS) vai vajadzības gadījumā Starptautiskos finanšu pārskatu standartus (SFPS), ko attiecīgi ir izdevusi Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu padome (IPSASB) un Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). Komisijas grāmatvedis minētos noteikumus pieņēma pēc Grāmatvedības standartu konsultatīvās ekspertu grupas atzinuma saņemšanas, kurā sniegti profesionāli norādījumi. Grāmatvedības noteikumu regulāri pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina, kas pēdējo reizi tika darīts 2006. gada 18. oktobrī.

Komisijas grāmatveža pieņemtos novērtēšanas un grāmatvedības noteikumus piemēro visās Eiropas iestādēs un struktūrās, uz kurām pašlaik attiecas konsolidācija, lai ieviestu vienotu noteikumu kopumu uzskaitei, novērtēšanai un pārskatu sagatavošanai ar mērķi saskaņot finanšu pārskatu izveides procesu un konsolidāciju.

Komisijas grāmatvedim ir jānosūta konsolidēti provizoriski pārskati Revīzijas palātai līdz nākamā gada 31. martam. Komisija pieņem galīgos konsolidētos pārskatus līdz 31. jūlijam, un tad tos līdz 15. novembrim publicē Oficiālajā vēstnesī kopā ar Revīzijas palātas ticamības deklarāciju. Gan provizoriskie gan galīgie gada pārskati par 2006. gadu ir sniegti šādā kārtībā: I. sējumā ir ietverti konsolidēti pārskati un II sējumā — Komisijas pārskati.

1.2. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par iestādes finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz publiskā sektora iestādēm, piemēram, Eiropas Kopienām, mērķi ir īpaši noteikti tā, lai sniegtu informāciju, kas ir noderīga lēmumu pieņemšanā, un apliecinātu iestādes atbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem.

Lai finanšu pārskati sniegtu patiesu un skaidru priekšstatu, tajos ir ne tikai jāsniedz attiecīga informācija, lai raksturotu iestādes un aģentūras darbību būtību un dažādību, paskaidrotu tās finansēšanas kārtību un sniegtu izsmeļošu informāciju par tās darbībām, bet arī iepriekšminētais ir jāveic skaidrā un saprotamā veidā, lai finanšu gadus būtu iespējams salīdzināt. Šis dokuments ir sagatavots, ņemot vērā minētos apsvērumus.

Eiropas iestāžu un aģentūru grāmatvedības sistēma ietver vispārējo uzskaiti un budžeta uzskaiti. Šo uzskaiti kārto EUR, pamatojoties uz kalendāro gadu. Budžeta uzskaite sniedz detalizētu ainu par budžeta izpildi. Tās pamatā ir mainītais naudas līdzekļu grāmatvedības princips (8). Vispārējā uzskaite ļauj sagatavot finanšu pārskatus, jo tā uzrāda visus izdevumus un ienākumus finanšu gadā, un ir paredzēta, lai parādītu finanšu stāvokli bilances veidā 31. decembrī.

Finanšu regulas 124. pantā ir noteikti grāmatvedības principi, kas jāpiemēro, veidojot finanšu pārskatus, proti:

— nepārtrauktas darbības princips;

— piesardzības princips;

— viendabīgas uzskaites metodes princips;

— datu salīdzināmības princips;

— būtiskuma princips;

— saldo neaprēķināšanas princips;

— būtības atspoguļojuma princips;

— uzkrājumu grāmatvedības princips.

1.3. KONSOLIDĀCIJA

Eiropas Kopienu konsolidācijas procesā ir ietvertas 34 kontrolētas iestādes, viens asociētais uzņēmums un viens kopuzņēmums. Pilnīgs konsolidēto iestāžu saraksts ir ietverts E iedaļas 9. paskaidrojumā. Salīdzinājumā ar 2005. gadu konsolidācijas apjoms ir palielinājies par 8 aģentūrām.

Kontrolētās iestādes

Kontrolētās iestādes ir visas tās iestādes, kurām Eiropas Kopienas ir pilnvarotas noteikt finanšu un darbības politikas, lai varētu gūt labumu no šo iestāžu darbībām. Šīs pilnvaras pašreiz ir jāīsteno. Visvienkāršākais kontroles rādītājs — balsu vairākums — lielākajā daļā gadījumu nav piemērojams attiecībā uz Eiropas Kopienām, jo parasti starp šīm iestādēm nav kapitāla saikņu.

Eiropas iestādes, uz kurām attiecas konsolidācija, ir izveidotas, pamatojoties uz to dibināšanas līgumiem. Tās veido Eiropas Kopienu organizatoriskās struktūras pamatu un neapšaubāmi dod ieguldījumu Eiropas Kopienu mērķu sasniegšanā. Tāpēc var uzskatīt, ka šīs iestādes kontrolē tikai Eiropas Kopienas.

Līdzīgi tiek uzskatīts, ka visas Kopienu struktūras un izpildaģentūras, kas izveidotas, pamatojoties uz sekundāriem tiesību aktiem, kontrolē tikai Eiropas Kopienas, un tāpēc tās arī ir ietvertas konsolidācijā. 2006. gadā izveidotās aģentūras ir konsolidētas pirmo reizi. Turklāt Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs Alikantē un Kopienas Augu šķirņu birojs Anžē (Anger), kuri nesaņem subsīdijas no Kopienu vispārējā budžeta, pirmo reizi ir konsolidēti 2006. gada pārskatos. Šo astoņu aģentūru iekļaušanai 2006. gada pārskatu konsolidācijā ir šāda ietekme:

Ilgtermiņa aktīvi : EUR 32 miljoni Apgrozāmie līdzekļi : EUR 413 miljoni Saistības : EUR 168 miljoni Tīrie aktīvi : EUR 277 miljoni

Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu iestādi.

Kontrolētās iestādes ir konsolidētas, izmantojot pilnu konsolidācijas metodi. Visi starpiestāžu darījumi un atlikumi starp Eiropas Kopienu kontrolētajām iestādēm ir izslēgti. Nerealizētā peļņa un zaudējumi attiecībā uz darījumiem iestāžu starpā nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes ir visas tās iestādes, uz kurām Eiropas Kopienām ir būtiska ietekme, bet ne kontrole, parasti līdzdalība kapitālā ar balsstiesībām no 20 % līdz 50 %. Ieguldījumi asociētajās iestādēs tiek atzīti ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi un sākotnēji tiek atzīti ar izmaksu metodi.

Eiropas Kopienu asociēto iestāžu pēciegādes peļņas vai zaudējumu daļa ir atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā, un pēciegādes pārnesto rezervju daļa ir atzīta rezervēs. Uzkrātos pēciegādes pārnesumus pielāgo ieguldījuma uzskaites vērtībai. Saņemtie sadalījumi no asociētās iestādes samazina ieguldījuma uzskaites vērtību.

Nerealizētā peļņa un zaudējumi attiecībā uz darījumiem starp Eiropas Kopienām un to asociētajām iestādēm nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Attiecībā uz līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos asociēto iestāžu grāmatvedības politikas var atšķirties no tām, ko ir pieņēmušas Eiropas Kopienas. Praktisku apsvērumu dēļ asociēto iestāžu finanšu pārskatiem, kuros izmantota pašu kapitāla metode, netika veiktas korekcijas.

Gadījumos, kad Eiropas Kopienām pieder 20 % vai vairāk riska kapitāla fondā, Kopienas būtiski to neietekmē. Šādi fondi tiek uzskatīti par “aktīviem pārdošanai”, un tāpēc pašu kapitāla metodi nepiemēro.

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmums ir balstīts uz līguma noteikumiem, saskaņā ar kuriem Eiropas Kopienas un viena vai vairākas personas (“uzņēmēji”) apņemas veikt saimniecisku darbību, kas ir pakļauta kopējai kontrolei. Kopīga kontrole ir ar līgumu noteikta saimnieciskās darbības kontroles savstarpēja dalīšana. Līdzdalība kopīgi kontrolētajās iestādēs tiek uzskaitīta ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi un sākotnēji tiek atzīta ar izmaksu metodi.

Eiropas Kopienu kopīgi kontrolēto iestāžu peļņas vai zaudējumu daļa ir atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā un pārnesto rezervju daļa ir norādīta rezervēs. Uzkrātos pārnesumus pielāgo līdzdalības uzskaites vērtībai.

Nerealizētā peļņa un zaudējumi attiecībā uz darījumiem starp Eiropas Kopienām un to kopīgi kontrolētajām iestādēm nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Attiecībā uz līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos kopuzņēmumu grāmatvedības politikas var atšķirties no tām, ko ir pieņēmušas Eiropas Kopienas. Praktisku apsvērumu dēļ kopuzņēmumu finanšu pārskatiem, kuros izmantota pašu kapitāla metode, korekcijas netika veiktas.

Nekonsolidētās iestādes

Eiropas Kopienu pārskatos nav konsolidēti fondi, ko Kopienas pārvalda, pārstāvot gan Eiropas Kopienu ierēdņu veselības apdrošināšanas shēmu, gan Eiropas Attīstības fondu. To aktīvu kopsumma 2006. gada 31. decembrī attiecīgi bija EUR 279 miljoni un EUR 3,3 miljardi (skatīt E iedaļas 10. paskaidrojumu).

1.4. VALŪTA UN KONVERTĀCIJAS PAMATS

Darbības un pārskata valūta

Konsolidētie finanšu pārskati ir sagatavoti EUR, kas ir Eiropas Kopienu darbības un pārskata valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš EUR, piemērojot maiņas kursus, kas ir spēkā darījumu veikšanas dienā.

Peļņa un zaudējumi no valūtas maiņas darījumiem ārzemju valūtā un no monetāro aktīvu un pasīvu ārvalstu valūtā pārrēķināšanas saskaņā ar valūtas kursu gada beigās ir atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Gada beigu monetārie aktīvi un pasīvi, kas izteikti ārvalstu valūtā, ir pārrēķināti EUR pēc 2006. gada 31. decembra kursa.

EUR maiņas kurss 2006. gada 31. decembrī CYP 0,5782 LTL 3,4528 CZK 27,4850 MTL 0,4293 DKK 7,4560 PLN 3,8310 EEK 15,6466 SKK 34,4350 GBP 0,6715 SIT 239,6400 HUF 251,7700 SEK 9,0404 LVL 0,6972 USD 1,3170

Tālāk norādītajām pozīcijām piemēro dažādas pārrēķina metodes:

— materiālie un nemateriālie aktīvi, kas saglabā savu vērtību EUR pēc kursa, ko piemēroja datumā, kad tie tika iepirkti; kā arī

— priekšfinansējums, ko izmaksā no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas, ko pārrēķina pēc maiņas kursa, ko piemēro mēneša 10. datumā vienu mēnesi pēc tā piešķiršanas.

Monetāro vērtspapīru ārzemju valūtā, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, patiesās vērtības izmaiņas tiek analizētas, ņemot vērā pārrēķina starpību, kas rodas no vērtspapīra amortizēto izmaksu izmaiņām, un citas izmaiņas vērtspapīra uzskaites vērtībā. Pārrēķina starpību atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, bet citas izmaiņas uzskaites vērtībā norāda patiesās vērtības rezervē. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas ir noteikti patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpība attiecībā uz nemonetāriem finanšu aktīviem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, ir ietverta patiesās vērtības rezervē.

1.5. BILANCE

1.5.1. Nemateriāli pamatlīdzekļi

Iegādāto datoru programmatūru licences tiek kapitalizētas, pamatojoties uz izmaksām, kas rodas iegādājoties un pielāgojot konkrēto programmatūru. Izmaksas tiek amortizētas to lietderīgās lietošanas laikā (4 gadi). Pašu radīti nemateriālie aktīvi tiek ietverti saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Izmaksas, kas saistītas ar datora programmatūras uzlabošanu un uzturēšanu, tiek atzītas kā izdevumi.

1.5.2. Materiālie pamatlīdzekļi

Īpašums, ierīces un iekārtas

Visu īpašumu, ierīču un iekārtu uzskaiti veic, to vēsturiskām izmaksām atskaitot nolietojumu (izņemot zemei, mākslas darbiem un pamatlīdzekļiem veidošanas procesā) un vērtības samazinājumu. Vēsturiskās izmaksas ietver visus izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz minēto pamatlīdzekļu iegādi.

Turpmākās izmaksas tiek ietvertas aktīva uzskaites vērtībā vai atzītas kā atsevišķi aktīvi pēc vajadzības tikai tad, ja ir iespējams, ka Eiropas Kopienas saņems ar pamatlīdzekli saistītu turpmāku labumu un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Pārējie remontdarbu un uzturēšanas izdevumi tiek atspoguļoti saimnieciskā rezultāta pārskatā attiecībā uz to finanšu periodu, kurā minētie izdevumi ir radušies.

Nolietojumu neatskaita no zemes, mākslas darbiem un pamatlīdzekļiem veidošanas procesā. Lai noteiktu citu aktīvu atlikušo vērtību to lietderīgās lietošanas laikam, nolietojumu aprēķina, izmantojot lineāro metodi.

Amortizācijas likmes Aktīvu veids Lineārā nolietojuma metode Nemateriālie aktīvi 25 % Ēkas 4 % Ierīces, mašīnas un iekārtas 10 % līdz 25 % Mēbeles 10 % līdz 25 % Aprīkojums 10 % līdz 33 % Transportlīdzekļi 25 % Datortehnika 25 % Pārējie pamatlīdzekļi 10 % līdz 33 %

Ja vajadzīgs, aktīvu atlikušās vērtības un lietderīgais lietošanas laiks tiek pārskatīts un labots katrā bilances datumā. Aktīva uzskaites vērtība tiek samazināta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība ir lielāka nekā tā novērtētā atgūstamā summa.

Peļņu un zaudējumus no aktīva pārdošanas nosaka, salīdzinot ieņēmumus ar aktīva uzskaites vērtību. Šo rezultātu ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Izpirkumnoma

Materiālo aktīvu izpirkumnoma, kad uz Eiropas Kopienām attiecas visi riski un atlīdzība, kas izriet no īpašumtiesībām, tiek klasificēta kā finanšu izpirkumnoma. Izpirkumnomas sākumā finanšu izpirkumnoma tiek kapitalizēta nomātā aktīva zemākās patiesās vērtības izteiksmē un minimālo izpirkumnomas maksājumu pašreizējās vērtības izteiksmē. Katru izpirkumnomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu maksām, lai panāktu finanšu atlikuma nemainīgu proporciju. Nomas saistības, atskaitot finanšu maksas, ir ietvertas pārējās saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procenta elements tiek atspoguļots saimnieciskā rezultāta pārskatā attiecībā uz izpirkumnomas periodu tā, lai saistību atlikumam katrā periodā veidotu nemainīgu periodisku procentu likmi. Ar finanšu izpirkumnomu iegūtajiem aktīviem nolietojumu aprēķina, pamatojoties uz lietderīgo lietošanas laiku vai izpirkumnomas termiņu atkarībā no tā, kurš no tiem ir īsāks.

Izpirkumnoma, kad iznomātājs saglabā būtisku daļu riska un atlīdzības saistībā ar īpašuma tiesībām, tiek klasificēta kā operatīvā izpirkumnoma. Maksājumi, kas veikti saistībā ar operatīvo izpirkumnomu, nomas periodā tiek lineāri atspoguļoti saimnieciskā rezultāta pārskatā.

1.5.3. Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Aktīviem, kuru lietderīgais lietošanas ilgums nav noteikts, amortizāciju neveic, bet katru gadu novērtē vērtības samazinājumu. Amortizējamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien rodas apstākļi, kas norāda, ka aktīva uzskaites vērtība nav atgūstama. Vērtības samazinājuma zaudējumi tiek atzīti par summu, par kādu aktīva uzskaites vērtība ir lielāka nekā tā atgūstamā summa. Atgūstamā summa ir aktīva patiesā vērtība mīnus pārdošanas izmaksas un lietošanas vērtība.

1.5.4. Ieguldījumi

Ieguldījumi asociētajās iestādēs un dalība kopuzņēmumos

Ieguldījumi asociētajās iestādēs un dalība kopuzņēmumos tiek uzskaitīta, izmantojot grāmatvedības pašu kapitāla metodi.

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Klasifikācija un novērtēšana

Ieguldījumus riska kapitāla fondos klasificē kā aktīvus, kas ir pieejami pārdošanai, un attiecīgi tie ir jāuzskaita patiesā vērtībā ar peļņu un zaudējumiem, kas rodas no patiesas vērtības izmaiņām (ieskaitot pārrēķina starpību), atzīstot patiesās vērtības rezervē.

Patiesās vērtības apsvērumi

Tā kā ieguldījumiem riska kapitāla fondos nav noteiktas tirgus cenas aktīvā tirgū un nav citas uzticamas vērtēšanas metodes, tos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi, pēc zemākām izmaksām vai attiecināmām neto aktīvu vērtībām (“NAV”) saskaņā ar fonda vadītāja sniegto bilanci, tādējādi izslēdzot jebkuru attiecināmu nerealizēto peļņu, kas var dominēt konkrētajā ieguldījumu portfelī. Ieguldījumi riska kapitāla fondos, kuri bilances datumā pastāv īsāku laikposmu nekā divi gadi, tiek vērtēti, balstoties uz tādiem pašiem principiem, izņemot nerealizēto zaudējumu gadījumā sakarā ar administratīvām izmaksām, kur, ņemot vērā attiecīgā ieguldījumu portfeļa agrīno stadiju, šie nerealizētie zaudējumi netiek ņemti vērā.

Jāatzīmē, ka Eiropas Investīciju fonds nesen ir uzlabojis “patiesās vērtības metodi” saskaņā ar 39. SGS un piemēroja to Eiropas Komisijas ieguldījumiem riska kapitāla fondos 2005. gada beigās. Pāreja no eksistējošās vērtēšanas metodes uz “patiesās vērtības metodi” Komisijas uzskaitē stājās spēkā 2006. gada 1. janvārī, un attiecīgās korekcijas tiks norādītas patiesās vērtības rezervē.

Saskaņā ar minēto metodi ieguldījumu riska kapitāla fondos patieso vērtību iegūst, piemērojot apkopotās neto aktīvu vērtības (“NAV”) metodi, kura netieši norāda, ka, ja fondu neto aktīvu vērtības var uzskatīt par atbilstīgām 39. SGS, tad visu fondu neto aktīvu vērtību apkopošana arī ir atbilstīga 39. SGS.

Saskaņā ar šo metodi fondi tiek klasificēti trīs kategorijās:

— I kategorija — fondi, kuri ir pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību;

— II kategorija — fondi, kuri ir pieņēmuši citas novērtēšanas vadlīnijas (tas ir, AFIC, BVCA un EVCA novērtēšanas vadlīnijas) vai standartus, ko var uzskatīt par atbilstīgiem 39. SGS;

— III kategorija — fondi, kuri nav pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību vai citas novērtēšanas vadlīnijas, kas ir saskaņā ar 39. SGS.

Attiecībā uz I un II kategoriju nerealizētā peļņa, kas rodas patiesās vērtības noteikšanas rezultātā, tiek norādīta rezervēs, bet nerealizētie zaudējumi tiek novērtēti, lai noteiktu, vai tos atzīst kā vērtības samazinājuma zaudējumus saimnieciskā rezultāta pārskatā vai kā patiesās vērtības izmaiņas rezervē.

Patiesā vērtībā novērtēto attiecināmo NAV nosaka, piemērojot Eiropas Kopienu fonda īpašumtiesību procentuālo daļu fondā NAV, kas ir norādītas nesenākajā pārskatā, vai, ciktāl iespējams, precīzu daļas vērtību tajā pašā datumā, ko iesniedzis attiecīgā fonda vadītājs.

Pie III kategorijas piederošos ieguldījumus novērtē, no izmaksām atņemot vērtības samazinājumu (lai gan pašreiz šāda veida ieguldījumu nav).

Citi ieguldījumi

Klasifikācija

Eiropas Kopienas savus ieguldījumus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem; aizdevumi un debitoru parādi, līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi; kā arī pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi. Ieguldījumus klasificē pie sākotnējās atzīšanas un pārvērtē katrā bilancē.

i) Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem

Šai kategorijai ir divas apakškategorijas: finanšu aktīvi pārdošanai un aktīvi, kas ir noteikti patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem. Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts ar mērķi pārdot to īsā laikā vai to ir noteikušas Eiropas Kopienas. Atvasinājumi arī tiek iedalīti kategorijā “pārdošanai”, ja vien tie neattiecas uz nodroses uzskaiti. Aktīvi šajā kategorijā tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos ir paredzēts realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

ii) Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai noteicamiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad Kopienas nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma pārdot debitoru parādus. Tos ietver ilgtermiņa aktīvos, izņemot attiecībā uz termiņiem, kas atbilst 12 mēnešiem pēc bilances datuma.

iii) Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi ir tādi neatvasināti finanšu aktīvi ar noteiktiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu, ko Eiropas Kopienas vēlas un var turēt līdz termiņa beigām. Šā finanšu gada laikā Eiropas Kopienām nebija neviena ieguldījuma, kas attiektos uz šo kategoriju.

iv) Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir neatvasināti aktīvi, kas ir noteikti šai kategorijai vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tie ir ietverti ilgtermiņa aktīvos, ja vien Kopienas neplāno realizēt ieguldījumu 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

To finanšu aktīvu iegāde vai pārdošana patiesā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem, kas turēti līdz termiņa beigām un ir pieejami pārdošanai, tiek uzskaitīta darījuma datumā (datums, kurā Eiropas Kopienas apņemas pirkt vai pārdot aktīvu). Aizdevumus atzīst, kad nauda ir avansēta aizņēmējam. Ieguldījumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, pieskaitot darījuma izmaksas visiem finanšu aktīviem, kas nav patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus. Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un pārveduma izmaksas ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t.i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja piešķir bezprocenta ilgtermiņa aizdevumu vai ilgtermiņa aizdevumu ar mazākiem procentiem nekā tirgū, tā patieso vērtību novērtē kā visu nākotnē saņemamo naudas summu, kuras ir diskontētas, piemērojot dominējošās procentu likmes līdzīgam instrumentam ar līdzīgu kredītvērtējumu, pašreizējo vērtību.

Aizdevumiem, ko likvidējamā EOTK ir piešķīrusi ierēdņiem, par patieso vērtību tiek pieņemta darījuma sākuma cena neatkarīgi no piešķirtās preferenciālās procentu likmes, ņemot vērā praktiskus apsvērumus un pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem.

Ieguldījumu atzīšanu pārtrauc, ja ir beigušās vai ir nodotas tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem un Eiropas Kopienas ir nodevušas visus riskus un atlīdzību, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākie novērtējumi

Finanšu aktīvus, kas ir pieejami pārdošanai, un finanšu aktīvus, kas ir noteikti patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem, turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā.

Peļņa un zaudējumi, kas rodas no “finanšu aktīvu, kas ir noteikti patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem” kategorijas patiesās vērtības izmaiņām, ir ietverta saimnieciskā rezultāta pārskatā par periodu, kurā peļņa un zaudējumi rodas.

Monetāro finanšu aktīvu ārzemju valūtā, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, patiesās vērtības izmaiņas tiek analizētas, ņemot vērā pārrēķina starpību, kas rodas no aktīva amortizēto izmaksu izmaiņām, un citas izmaiņas aktīva uzskaites vērtībā. Pārrēķina starpību norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā, bet citas izmaiņas uzskaites vērtībā norāda patiesās vērtības rezervē. Nemonetāro finanšu aktīvu, kas klasificēti kā “finanšu aktīvi pārdošanai”, patiesās vērtības izmaiņas ir atzītas pašu rezervē.

Ja pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi tiek pārdoti vai tie zaudē vērtību, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības kumulatīvās korekcijas ir jānorāda saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Procenti par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, ir norādīti saimnieciskā rezultāta pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem tiek atzītas, kad stājas spēkā Eiropas Kopienu tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotēto instrumentu patiesās vērtības pamatojas uz pašreizējo cenu piedāvājumu. Ja finanšu aktīva tirdzniecība nenotiek (un attiecībā uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem), patieso vērtību Eiropas Kopienas nosaka, izmantojot novērtēšanas metodes. Tas ietver nesenu nesaistītu pušu darījumu izmantošanu, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontēto naudas plūsmu analīzes, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, ko plaši izmanto tirgus dalībnieki.

Ja ieguldījumu kapitāla instrumentos, kuriem aktīva tirgū nav kotētas tirgus cenas, patieso vērtību nevar ticami aprēķināt, tad minētos ieguldījumus novērtē, no izmaksām atņemot vērtības samazinājumu.

Aizdevumus un debitoru parādus, un līdz termiņa beigām turētos ieguldījumus uzskaita amortizētās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nevar piemērot atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem, pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem. Darījuma izmaksas, kas ir radušās Eiropas Kopienām un tad pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, ir tieši norādītas saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Eiropas Kopienas katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un ir ciesti zaudējumi no vērtības samazināšanās, ja vien ir objektīvi pierādījumi vērtības samazinājumam viena vai vairāku notikumu rezultātā, kuri notika pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē finanšu aktīva plānotās naudas plūsmas, ko var ticami novērtēt.

i) Aktīvi, kas uzskaitīti amortizētās izmaksās

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka zaudējumi ir radušies no vērtības samazināšanās aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kas uzskaitīti amortizētās izmaksās, zaudējumu apjoms tiek novērtēts kā starpība starp aktīva uzskaites vērtību un finanšu aktīva plānotās naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītu zaudējumus nākotnē, kuri vēl nav notikuši), diskontējot pēc finanšu aktīva sākotnējās efektīvās procentu likmes. Aktīva uzskaties vērtība tiek samazināta, un zaudējuma summa tiek norādīta saimnieciskā rezultāta pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme jebkādu vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir esošā efektīvā procentu likme, kas ir noteikta līgumā.

Nodrošināta finanšu aktīva plānotās naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķināšana atspoguļo naudas plūsmas, kas var rasties no ienākumiem no nodrošinājuma realizēšanas, atskaitot nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai realizācija ir iespējama vai ne.

Ja vēlāk vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, tad iepriekš atzītos vērtības samazinājuma zaudējumus labo, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

ii) Aktīvi, kas uzskaitīti patiesā vērtībā

Kapitāla vērtspapīriem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, vērtspapīra patiesās vērtības būtisks vai ilgstošs samazinājums zem tā izmaksām tiek ņemts vērā, nosakot vai vērtspapīra vērtība ir samazinājusies. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, uzkrātos zaudējumus (kas ir aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, atņemot finanšu aktīvu vērtības samazinājuma zaudējumus, kas ir norādīti saimnieciskā rezultāta pārskatā) izņem no rezervēm un norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā. Saimnieciskā rezultāta pārskatā kapitāla instrumentiem norādītos vērtības samazinājuma zaudējumus nelabo, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu. Ja vēlāk parāda instrumenta, kas klasificēts kā pieejams pārdošanai, patiesā vērtība palielinās un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, tad šos vērtības samazinājuma zaudējumus labo, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

1.5.5. Krājumi

Krājumus novērtē izmaksās vai neto pārdošanas vērtībā atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir zemāks. Izmaksas nosaka, izmantojot “pirmais iekšā — pirmais ārā” (FIFO) metodi. Izņēmuma gadījumos var izmantot vidējo svērto izmaksu formulu (WAC). Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver projektēšanas izmaksas, izejmateriālus, tiešo darbaspēku, citas tiešās izmaksas un saistītas ražošanas pieskaitāmās izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atņemot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus.

Ja krājumi tiek turēti sadalei bez maksas vai par nominālo maksu, tos novērtē izmaksās vai pašreizējās aizstāšanas izmaksās, atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir zemāks. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas Eiropas Savienībai rastos, lai iegūtu šādu aktīvu pārskata datumā.

1.5.6. Priekšfinansējuma apjomi

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam sniegtu avansu, t.i. apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts priekšfinansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā līgumā noteiktajā laika posmā vai izmanto mērķim, kam tas piešķirts. Ja saņēmējam nerodas attaisnotie izdevumi, viņam minētais avanss ir jāatdod Eiropas Kopienām. Priekšfinansējums tiek samazināts (pilnīgi vai daļēji), pieņemot attaisnotās izmaksas un atdotās summas.

Gada beigās atlikušās priekšfinansējuma summas tiek vērtētas sākotnējā apjomā, no kura atņem atdotās summas, iegrāmatotās attaisnotās summas un aptuvenas attaisnotās summas, kas vēl nav iegrāmatotas gada beigās, un vērtības samazinājumus.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tādi tiek nopelnīti saskaņā ar attiecīgā līguma noteikumiem. Gada beigās aprēķina uzkrātos ieņēmumus no procentiem, pamatojoties uz uzticamāko informāciju, un tos ietver bilancē. Garantijas attiecībā uz priekšfinansējumu norāda ārpusbilancē kā iespējamos aktīvus.

1.5.7. Debitoru parādi

Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atņemot norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka Eiropas Kopienas nevarēs saņemt visu pienākošos summu sākotnējā izteiksmē. Norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu, plānotās naudas plūsmas pašreizējo vērtību diskontējot, piemērojot tirgus procentu likmes līdzīgiem aizņēmējiem. Norakstītā summa tiek norādīta saimnieciskā rezultāta pārskatā. Norāda arī parasto vērtības norakstīšanu 20 % apmērā gadā par nenomaksātiem maksājumu pieprasījumiem, kuriem vēl nav veikta īpaša vērtības norakstīšana.

Skatīt arī 1.5.13. paskaidrojumu par rīkošanos ar atzītajiem uzkrātajiem ienākumiem.

1.5.8. Nauda un tās ekvivalenti

Naudu un tās ekvivalentus definē kā īstermiņa aktīvus. Tas ietver naudu kasē, pieprasījuma noguldījumus bankā, citus augstas likviditātes īstermiņa ieguldījumus ar sākotnēji noteiktu trīs mēnešu vai īsāku termiņu un bankas kredīta pārtēriņu. Bankas kredīta pārtēriņu norāda bilances īstermiņa saistību finanšu saistībās.

1.5.9. Darbinieku pabalsti

Saistības attiecībā uz pensijām

Eiropas Kopienas pārvalda noteikto izmaksu pensiju plānus. Noteikto izmaksu plāns ir pensiju plāns, kurā parasti ir noteiktas pensiju izmaksas summa, ko darbinieks saņems pēc aiziešanas pensijā, kas parasti ir atkarīga no viena vai vairākiem faktoriem, kā vecums, nostrādātie gadi un atlīdzība. Lai gan darbinieki vienu trešdaļu no algas iegulda šo pabalstu paredzētajās izmaksās, pensiju saistības nav fondētas.

Bilancē norādītās saistības attiecībā uz noteikto izmaksu pensiju plāniem ir noteikto izmaksu pienākuma pašreizējā vērtība bilances datumā, atņemot plāna aktīvu patieso vērtību. Noteikto izmaksu pienākumu aprēķina neatkarīgs aktuārs, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikt izmaksu pienākuma pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot plānotās naudas plūsmas, izmantojot augsti kvalitatīvu uzņēmumu obligāciju procentu likmes tajā valūtā, kādā pensijas tiks maksātas, un kuru termiņš aptuveni atbilst pensiju saistību termiņiem.

Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes novērtējumiem un aktuāro pieņēmumu izmaiņām, norāda tieši saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Iepriekšējās darba izmaksas norāda tieši ienākumos, ja vien izmaiņas pensijas plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējās darba izmaksas piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.

Slimības pabalsti pensionētiem darbiniekiem

Eiropas Kopienas sniedz veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstnieciskos izdevumus. Ir izveidots atsevišķs fonds (“RCAM”) ikdienas pārvaldei. Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un apgādājamie. Piešķirtie pabalsti esošajiem darbiniekiem tiek klasificēti kā “Personāla izmaksas”, un grāmatvedības pārskata periodā samaksātās summas tiek norādītas kā izdevumi saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Pabalsti, kas ir piešķirti “nestrādājošiem” (pensionāriem, bāreņiem u.c.), tiek klasificēti kā “Pēcnodarbinātības darbinieku pabalsti”. Ņemot vērā šo pabalstu būtību, bija vajadzīgs aktuāra aprēķins. Saistība bilancē ir noteikta, pamatojoties uz līdzīgu pamatu kā saistības attiecībā uz pensijām (skatīt iepriekš).

1.5.10. Uzkrājumi riskam un maksājumiem

Uzkrājumus riskam un maksājumiem atzīst, ja Eiropas Kopienām pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums, un ir ļoti iespējams, ka būs vajadzīga resursu aizplūde, lai izpildītu minēto pienākumu, un šo summu var ticami novērtēt. Uzkrājumus neuzskaita nākotnes pamatdarbības zaudējumos.

Uzkrājumu summa ir labākais prognozējamo to izdevumu novērtējums, kas būs vajadzīgi, lai nokārtotu pārskata datumā esošās pašreizējās saistības. Ja uzkrājumos ir liels skaits posteņu, saistības aprēķina, izvērtējot visus iespējamos gadījumus saistībā ar to iespējamību (“paredzētās vērtības” metode).

Ja naudas vērtībai laikā ir būtiska ietekme, uzkrājumu summa ir prognozējamo izdevumu pašreizējā vērtība, kas būs vajadzīga, lai nokārtotu saistības. Izmantotā diskonta likme ir likme, kas atspoguļo pašreizējā tirgus novērtējumu par naudas vērtību laikā un saistībām raksturīgo risku, bet ne risku, kas ir ņemts vērā naudas plūsmu prognozēs.

1.5.11. Finanšu saistības

Finanšu saistības ietver aizņēmumus un pārdošanai turētos pasīvus.

Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, kas ir apliecināti ar apliecinošiem dokumentiem. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesā vērtībā, no izsniegšanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība) atskaitot radušās darījuma izmaksas, turpmāk atzīst amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. Jebkuru starpību starp ieņēmumiem, atskaitot darījuma izmaksas, un izpirkšanas vērtību, izmantojot efektīvo procentu metodi, norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā aizņēmuma periodā. Tās klasificē kā ilgtermiņa saistības, izņemot termiņiem, kas ir īsāki par 12 mēnešiem pēc bilances datuma.

Attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nevar piemērot atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem, pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem. Darījuma izmaksas, kas ir radušās Eiropas Kopienām un tad pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, ir tieši norādītas saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Pārdošanai turētie pasīvi ietver atvasinājumus, kas neatbilst nodroses uzskaitei, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tiem piemēro tādu pašu uzskaites metodi kā pārdošanai turētiem aktīviem, skatīt 1.5.4. paskaidrojumu.

1.5.12. Kreditoru parādi

Liela daļa Kopienu kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir dotāciju vai cita veida neizmaksāti pieprasījumi, ko iesnieguši Kopienu finansējuma saņēmēji. Tie tiek reģistrēti kā kreditoru parādi pieprasītās summas apjomā, kad tiek saņemts izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un pēc pārbaudes, kurā attiecīgie finanšu aģenti apstiprina, ka izmaksas ir attaisnotas. Šajā posmā tās tiek novērtētas apstiprinātā un attaisnotā apjomā.

Kreditoru parādus, kas rodas no preču un pakalpojumu iegādes, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgās izmaksas iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi ir saņemti un Eiropas Kopienas to ir apstiprinājušas.

1.5.13. Grāmatvedības pārskata periodu nodalīšana — uzkrāti un atlikti ieņēmumi un maksas

Pārejot uz uzkrāšanas principa uzskaites sistēmu ir svarīgi nodrošināt, lai gadā veiktie darījumi tiktu atzīti pareizajā grāmatvedības pārskata gadā; nodalīšanas procedūra paredz, ka darījumus atzīst periodā, uz kuru tie attiecas.

Jo īpaši ir jāveic novērtējums attiecībā uz Kopienu līdzekļu saņēmēju attaisnotajiem izdevumiem, par kuriem Kopienām vēl nav iesniegti pārskati (uzkrātās maksas). Atkarībā no darbības veida un pieejamās informācijas tiek izmantotas dažādas metodes, lai pēc iespējas labāk novērtētu šīs summas. Pretējā gadījumā daži izdevumi tiek reģistrēti pašreizējā gadā, kaut gan tie attiecas uz turpmākiem periodiem (atliktās maksas), un šos izdevumus ir jāidentificē un jāietver attiecīgajā periodā.

Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus reģistrē grāmatvedības sistēmās un finanšu pārskatos norāda tajos periodos, uz kuriem tie attiecas. Ja summu nav iespējams atzīt finanšu pārskatu sastādīšanai paredzētajā laikā, tad tās summas, kuras ir pietiekami skaidri zināmas pirms finanšu pārskatu pabeigšanas, tiek uzskaitītas kā uzkrātie izdevumi. Izdevumu atzīšanas kritērijs paredz, ka Eiropas Kopienas atzīst izdevumus par summu, kas ir vienāda ar attiecīgā perioda pārveduma pienākuma novērtēto summu. Lai vislabāk novērtētu uzkrātās maksas, Kopienas veica visu aspektu analīzi, kas ir saistīti ar publiskas struktūras pārskata periodu nodalīšanu. Kopienas sagatavoja piemērojamo noteikumu pilnīgu sarakstu un paredzēja to ietvert finanšu pārskatos. Galīgais mērķis ir pārliecināties, ka piedāvātā metodoloģija samazina risku, ka finanšu pārskati nesniedz patiesu un skaidru priekšstatu. Kopienas pēc tam, pamatojoties uz šo nodalīšanas stratēģiju, izstrādāja darbības un praktiskās instrukcijas, tai skaitā ieteicamo metodoloģiju un iespējamo metožu aprakstu pa tēmām.

Ieņēmumi arī ir jāuzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Gada beigās, ja rēķins nav nosūtīts, bet pakalpojumi ir sniegti, vai ir veiktas piegādes, vai ir līgumiska vienošanās (tas ir, atsaucoties uz līgumu), attiecīgā summa ir jānovērtē un jānorāda finanšu pārskatos kā uzkrātie ieņēmumi.

Turklāt gada beigās, ja rēķins ir nosūtīts, bet tas neattiecas uz atskaites periodu, summa ir jāatliek un jāatzīst kā ieņēmumu samazinājums. Mērķis ir samazināt ieņēmumus par atlikto summu.

1.6. SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

1.6.1. Ieņēmumi

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumi no preču pārdošanas tiek atzīti, kad būtisks risks un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām, tiek pārnests uz pircēju.

Ieņēmumi no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, tiek atzīti, ņemot vērā darījuma pabeigšanas stadiju pārskata datumā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Šie ieņēmumi ir lielākā Kopienu ieņēmumu daļa un ietver galvenokārt tiešos un netiešos nodokļus un pašu resursus. Papildus nodokļiem Eiropas Kopienas var saņemt arī citu personu maksājumus, kā nodevas, soda naudas un ziedojumus.

NKI resursi un PVN resursi

Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad Eiropas Kopienas dalībvalstīm nosūta iemaksas pieprasījumu. Tie tiek novērtēti kā “pieprasītās summas”. Tā kā PVN un NKI resursi ir pamatoti ar attiecīgā budžeta gada aprēķiniem, tie var tikt pārskatīti, ja notiek izmaiņas, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aprēķina izmaiņu rezultātu iekļauj, kad nosaka tīro pārpalikumu vai deficītu periodam, kurā izmaiņas notika.

Tradicionālie pašu resursi

Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad no dalībvalstīm tiek saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (ieskaitot iekasētās nodevas un pienākošās summas, kuras ir garantētas un netiek apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus par periodu, ko dalībvalstis ir iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Eiropas Kopienām, novērtē un atzīst kā uzkrātos ieņēmumus. No dalībvalstīm saņemtos ceturkšņu B pārskatus (ieskaitot nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, kā arī garantētās summas, ko debitors ir apstrīdējis) atzīst kā ieņēmumus, atskaitot dalībvalstīm pienākošās iekasēšanas izmaksas (25 %). Turklāt saimnieciskā rezultāta pārskatā norāda vērtības samazinājumu par novērtētās atgūšanas starpības summu.

Sodanaudas

Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad ir pieņemts Kopienu lēmums uzlikt naudas sodu un adresāts par to ir oficiāli informēts. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātnespēju, atzīst vērtības samazinājumu.

Pēc lēmuma pieņemšanas par naudas soda uzlikšanu debitori divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma izvēlas:

— vai nu akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā sodanauda norādītajā termiņā, un Kopienas pilnībā iekasē attiecīgo summu), vai

— neakceptēt lēmumu (šādā gadījumā debitori iesniedz apelācijas sūdzību saskaņā ar Kopienu tiesībām).

Tomēr naudas soda pamatsumma ir jānomaksā norādītajā trīs mēnešu termiņā, jo apelācija nav pamats naudas soda atlikšanai (EK Līguma 242. pants). Debitoriem ir divas iespējas: veikt sodanaudas pagaidu maksājumu vai iesniegt bankas garantijas par noteikto summu.

Ja uzņēmums iesniedz apelāciju attiecībā uz lēmumu un ir veicis naudas soda pagaidu maksājumu, summu reģistrē kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā adresāta apelācijas lēmums pret Kopienām nav pamats naudas soda atlikšanai, saņemtā nauda tiek izmantota, lai dzēstu debitoru parādus. Savukārt, ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, naudas sods paliek kā debitoru parāds, un garantija tiek uzskaitīta kā iespējams aktīvs.

Ja pastāv risks, ka Pirmās instances tiesa var neizlemt par labu Kopienām, tad tiek paredzēts uzkrājums attiecībā uz šo risku gadījumos, kad pagaidu maksājums jau ir saņemts. Ja tā vietā ir dotas garantijas, tad debitoru parādi tiek norakstīti saskaņā ar prasībām. Uzkrātos procentus, ko Eiropas Kopienas saņem no bankas kontiem, kuros tiek noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst kā ieņēmumus, un attiecīgi tiek palielinātas jebkuras iespējamās saistības.

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumus un izdevumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Šī ir finanšu aktīvu vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanas metode un metode procentu ienākumu vai procentu izdevumu attiecināšanai uz attiecīgo periodu. Efektīvā procentu likme ir likme, ar kuru tieši diskontē plānotās maksājamās vai saņemamās naudas summas finanšu instrumenta plānotajā lietderīgas lietošanas laikā (vai, ja vajadzīgs, īsākam periodam) attiecībā uz finanšu aktīva vai finanšu saistības neto uzskaites vērtību. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, Eiropas Kopienas novērtē naudas plūsmas, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma nosacījumus (piemēram, priekšfinansējuma iespējas), bet neņem vērā kredīta zaudējumus nākotnē. Aprēķinā ir iekļautas visas maksas un procentu punkti, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas piemaksas vai atlaides.

Attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nevar piemērot atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem, pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem. Darījuma izmaksas, kas ir radušās Eiropas Kopienām un tad pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, ir tieši norādītas saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Ja finanšu aktīvs vai līdzīgu finanšu aktīvu grupa tiek norakstīta sakarā ar vērtības samazinājuma zaudējumiem, zaudējuma aprēķināšanas nolūkos procentu ienākumus atzīst, izmantojot procentu likmi, kas tika izmantota, diskontējot plānotās naudas plūsmas.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumus atzīst tad, kad iestājas tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2. Izdevumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus, kas rodas no preču iegādes, atzīst tad, kad preces ir saņemtas un Eiropas Kopienas to ir apstiprinājušas. Tos novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apjomā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi ir raksturīgi Eiropas Kopienām, un tā ir izdevumu lielākā daļa. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārskaitījumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi.

Pārskaitījumus atzīst kā izdevumus tajā periodā, kurā notiek notikumi, kas dod pamatu maksājumam, ciktāl pārskaitījuma veids ir atļauts regulās (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos un citās regulās), vai ir parakstīts līgums, kas atļauj maksājumu; saņēmējs ir izpildījis atbilstības kritērijus, un ir iespējams veikt saprātīgu aplēsi par iespējamo summu.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attaisnoto summu. Gada beigās radušos attaisnotos izdevumus, kas ir jāmaksā saņēmējam, bet par kuriem vēl nav saņemts pārskats, novērtē un uzskaita kā uzkrātos izdevumus.

1.7. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir tāds aktīvs, kas iespējams radīsies iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Kopienas nespēj pilnībā ietekmēt. Informāciju par iespējamu aktīvu atklāj, ja ir iespējama saimniecisku labumu vai pakalpojumu saņemšana.

Iespējamos aktīvus pastāvīgi novērtē, lai nodrošinātu, ka visas izmaiņas tiek atbilstīgi atspoguļotas finanšu pārskatos. Ja faktiski ir skaidrs, ka saimnieciski labumi vai pakalpojumi tiks saņemti un tos var ticami novērtēt, tad šos aktīvus un atbilstīgos ienākumus norāda tā perioda finanšu pārskatos, kurā šīs izmaiņas notiek.

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir saistības, kuras iespējams radīsies iepriekšēju notikumu rezultātā un atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Kopienas nespēj pilnībā ietekmēt, vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir pagātnes notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka šā pienākuma izpildei būs nepieciešama saimnieciskos labumus ietverošu resursu aizplūde, vai ļoti retos gadījumos, kad pienākuma summu nevar pietiekami ticami novērtēt.

Informāciju par iespējamām saistībām atklāj, ja vien saimnieciskos labumus vai pakalpojumus ietverošu resursu aizplūdes iespēja tālā nākotnē.

Iespējamās saistības pastāvīgi novērtē, lai noteiktu, vai nav kļuvusi iespējama saimnieciskos labumus vai pakalpojumus ietverošu resursu aizplūde. Ja ir kļuvis iespējams, ka postenim, kas uzrādīts kā iespējamās saistības, būs nepieciešama saimnieciskos labumus vai pakalpojumus ietverošu resursu aizplūde, uzkrājumus atzīst tā perioda finanšu pārskatos, kurā ir notikušas izmaiņas attiecībā uz minēto iespējamību.

Saistības finansējumam nākotnē

Saistības finansējumam nākotnē ir juridiskas vai prakses radītas saistības, parasti pamatojoties uz līgumu, ko Eiropas Kopienas ir noslēgušas un kas nākotnē var prasīt resursu aizplūdi.

Garantijas

Garantijas ir iespējami aktīvi vai saistības, kuru pamatā ir pagātnes notikumi un kuru esamību apstiprinās garantijas priekšmeta izmantošana vai neizmantošana. Tādējādi garantijas klasificē kā iespējamos aktīvus vai iespējamās saistībās. Garantija ir nokārtota, ja garantijas objekts ir beidzis pastāvēt. Tas noskaidrojas, kad ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz maksājuma pieprasījumu galvotājam.

1.8. APLĒSES IZMANTOŠANA

Saskaņā ar vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēsēs ietver, bet ne tikai, pensiju summas, uzkrājumus nākotnes izmaksām, publikāciju krājumu novērtējumu, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātos ieņēmumus un maksas, iespējamos aktīvus un saistības, pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs tiek atspoguļotas laika posmā, kad tās kļūst zināmas.

2. BILANCES PASKAIDROJUMI

I ILGTERMIŅA AKTĪVI

2.1. NEMATERIĀLI PAMATLĪDZEKĻI

Nemateriāli pamatlīdzekļi ir bezķermeniski, identificējami nemonetārie aktīvi. Lai tos varētu iekļaut bilances aktīvu daļā, iestādei tie ir jākontrolē, un tiem ir jāsniedz turpmāks saimniecisks labums Eiropas Kopienām.

Nemateriāli pamatlīdzekļi

miljoni EUR Summa Bruto uzskaites vērtība 2005. gada 31. decembrī 65 Pieskaitījumi attiecīgajā gadā 15 Pārdotie aktīvi (3) Pārvietojumi starp pozīcijām (5) Citas izmaiņas 10 Bruto uzskaites vērtība 2006. gada 31. decembrī 82 Uzkrātais nolietojums 2005. gada 31. decembrī 38 Nolietojums attiecīgajā gadā 11 Pārdotie aktīvi 0 Pārvietojumi starp pozīcijām (2) Citas izmaiņas (2) Uzkrātais nolietojums 2006. gada 31. decembrī 45 NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2006. GADA 31. DECEMBRĪ 37

2.2. MATERIĀLI PAMATLĪDZEKĻI

2.2.1. Zeme un ēkas

Dažās valstīs tādas zemes vērtību, uz kuras atrodas Eiropas Savienības delegāciju izmantotās ēkas, nevar nodalīt no ēkas vērtības. Par visiem šādiem īpašumiem, izskatot katru valsti atsevišķi, Komisija plāno veikt novērtēšanu, lai noteiktu zemes vērtību, kurai nepiemēro amortizāciju.

Būtiskākais palielinājums Komisijai ir saistīts ar divu ēku iegādi Briselē par kopējo summu 201 miljons EUR (ieskaitot zemi par 47 miljoniem EUR) un ar zemes iegādi Tokio par 34 miljoniem EUR. Uz šo pozīciju ir pārvietotas četras Komisijas ēkas ar iegādes vērtību 300 miljoni EUR (no finanšu izpirkumnomas posteņa), jo Komisija ir īstenojusi iespēju tos nopirkt un tie vairs nav uzskatāmi par nomātiem pamatlīdzekļiem. Arī Parlaments 2006. gadā iegādājās trīs ēkas Strasbūrā par 143 miljoniem EUR.

Pozīcijā “citas izmaiņas” ir iekļauti pamatlīdzekļi, kas pieder divām tikko konsolidētām aģentūrām — Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam un Kopienas Augu šķirņu birojam.

2.2.2. Ierīces un iekārtas

Integrējot delegāciju darījumus tieši centrālajā grāmatvedības sistēmā, visas 132 delegācijas līdz 2006. gada 31. decembrim Komisijas centrālajā grāmatvedības sistēmā ir augšupielādējušas informāciju par saviem pamatlīdzekļiem. Turpmāki uzlabojumi IT jomā 2007. gadā nodrošinās labāku kontroli pār minētās informācijas kvalitāti un pilnīgumu.

Korekcijas, kas ir ABAC Assets projekta tiešais rezultāts, un ar to saistīta delegācijas aktīvu inventarizācija ir norādītas tabulā pozīcijā “citas izmaiņas”. Pozīcijā ir iekļauti arī pamatlīdzekļi, kas pieder divām tikko konsolidētām aģentūrām — Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam un Kopienas Augu šķirņu birojam.

2.2.3. Finanšu izpirkumnoma (un līdzīgas tiesības)

Publikāciju biroja galvenā ēka nav iekļauta bilancē, jo tā ir klasificēta kā operatīvā izpirkumnoma. Kaut arī Publikāciju birojam ir izpirkuma iespēja (spēkā no 2006. gada oktobra līdz 2010. gadam) ar vērtībām, kam pamatā ir tirgus vērtība, nav uzskatāms, ka birojam principā ir nodoti no aktīvu īpašumtiesībām izrietošie riski un priekšrocības. Ir veikta izpirkuma analīze, bet lēmums vēl nav pieņemts.

Parlaments 2006. gadā izmantoja jaunu nomātu ēku Briselē, kuras vērtība ir 34 miljoni EUR.

2.2.4. Pamatlīdzekļi veidošanas procesā

Padome 2003. gada martā parakstīja celtniecības un iegādes līgumu par LEX ēku Briselē, izmantojot finanšu izpirkumnomu. No 2003. gada līdz 2006. gadam Padome ir veikusi vairākus avansa maksājumus, kas tika nodrošināti ar bankas garantijām, kuras kapitalizētā vērtība 2006. gada 31. decembrī bija 224 miljoni EUR (2005. gadā — 123 miljoni EUR). Padome 2007. gada 1. februārī parakstīja iegādes līgumu par LEX ēku Briselē ar provizorisku izpirkuma līgumcenu 262 miljoni EUR. Minētajā datumā Padome samaksāja starpību starp minēto provizorisko summu un avansa maksājumu kapitalizēto vērtību. Galīgā cena tiks noteikta 2007. gadā.

Parlaments 2004. gada oktobrī parakstīja finanšu izpirkumnomas līgumu ar izpirkuma tiesībām par ēku kompleksu Briselē, kura celtniecība tika uzsākta 2004. gadā. Pirmais avansa maksājums par summu 40 miljoni EUR tika samaksāts 2004. gada novembrī. Līdz pagaidu apstiprināšanas pārskata parakstīšanai Parlamentam ir tiesības veikt papildu avansa maksājumus, un līdz 2006. gada 31. decembrim tika samaksāti 253 miljoni EUR, kas atspoguļo līdz minētajam datumam paveikto darbu (līdz 2005. gada 31. decembrim tika samaksāti 196 miljoni EUR).

Materiālie pamatlīdzekļi

miljoni EUR Zeme un ēkas Ierīces un iekārtas Mēbeles un transportlīdzekļi Datortehnika Pārējie materiālie pamatlīdzekļi Finanšu izpirkumnoma un līdzīgas tiesības Pamatlīdzekļi veidošanas procesā KOPĀ Bruto uzskaites vērtība 2005. gada 31. decembrī 2 823 317 136 367 105 2 189 343 6 280 Pieskaitījumi attiecīgajā gadā 423 32 13 56 14 37 156 731 Pārdotie aktīvi (2) (14) (7) (35) (2) 0 0 (60) Pārvietojumi starp pozīcijām 300 (2) 1 4 3 (300) (1) 5 Citas izmaiņas 36 (2) 38 35 (10) 0 (15) 82 Bruto uzskaites vērtība 2006. gada 31. decembrī 3 580 331 181 427 110 1 926 483 7 038 Uzkrātais nolietojums 2005. gada 31. decembrī 1 150 256 92 258 64 319 2 139 Nolietojums attiecīgajā gadā 124 26 14 62 13 70 309 Norakstītā nolietojuma atjaunošana 0 (1) 0 (2) 0 0 (3) Pārdotie aktīvi (2) (13) (7) (31) (2) 0 (55) Vērtības samazināšanās 0 0 0 0 0 0 0 Veiktā vērtības samazinājuma atjaunošana 0 0 0 0 0 0 0 Pārvietojumi starp pozīcijām 77 (2) 1 1 2 (77) 2 Citas izmaiņas 5 (1) 30 26 0 0 60 Uzkrātais nolietojums 2006. gada 31. decembrī 1 354 265 130 314 77 312 2 452 NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2006. GADA 31. DECEMBRĪ 2 226 66 51 113 33 1 614 483 4 586

Maksas, kas vēl jāveic attiecībā uz finanšu izpirkumnomu un līdzīgām tiesībām, bilancē ir norādītas kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības. Tās tiek iedalītas šādi:

Finanšu izpirkumnoma un līdzīgas tiesības

miljoni EUR Apraksts Uzkrātās rezerves (A) Nākamo periodu maksājumi Kopējā vērtība Darbu iegādes vērtība Aktīvu vērtība Amortizācija Neto uzskaites vērtība =A+B+C+E < 1 gadu > 1 gadu > 5 gadiem Saistību kopējā summa (B) A+B (C) A+B+C (E) Zeme un ēkas 304 28 142 1 391 1 561 1 865 60 1 925 (312) 1 613 Pārējie materiālie pamatlīdzekļi 0 0 1 0 1 1 0 1 0 1 Kopā 31.12.2006. 304 28 143 1 391 1 562 1 866 60 1 926 (312) 1 614

2.3. IEGULDĪJUMI

Šī pozīcija attiecas uz ieguldījumiem, kas veikti, lai nodibinātu pastāvīgas saites, un/vai tiek uzskatīti par tādiem, kas atbalsta Eiropas Kopienu darbības. Tajā ir iekļauti arī Garantiju fonda neto aktīvi.

Ieguldījumi

miljoni EUR Saldo 31.12.2006. Saldo 31.12.2005. Ieguldījumi asociētajās iestādēs: EIF 208 186 Līdzdalība kopuzņēmumos: Galileo 62 141 Garantiju fonds 1 371 1 309 Pārdošanai pieejamie aktīvi 495 211 Pārdošanai turētie aktīvi 21 27 Ieguldījumi kopā 2 157 1 874

2.3.1. Ieguldījumi asociētajās iestādēs un dalība kopuzņēmumos

Asociētās iestādes un kopuzņēmumi

miljoni EUR Ieguldījumi asociētajās iestādēs: EIF Līdzdalība kopuzņēmumos: Galileo Summa 2005. gada 31. decembrī 186 141 Iegāde 0 212 Realizācija un izņemšana 0 (12) Peļņas/(zaudējumu) daļa 14 (279) Korekcijas, kas saistītas ar EIF pāreju uz SFPS, atzītas nesadalītos ieņēmumos 7 0 Patiesās vērtības izmaiņas atzītas kapitālā 6 0 Pārējie kapitāla pārvietojumi (dividendes) (5) 0 Summa 2006. gada 31. decembrī 208 62

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

EIF ir Eiropas Savienības finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāls un garantijas MVU. Saskaņā ar Padomes 1994. gada 6. jūnija lēmumu Eiropas Kopienas, ko pārstāvēja Komisija, parakstījās uz EIF kapitālu par kopējo summu ECU 600 miljonu apmērā, kas ir 600 kapitāla daļas. Šī summa ir 30 % no EIF kapitāla. Komisija ir samaksājusi visu pieprasīto kapitālu, kas ir 20 %. Nesamaksātie maksājumi par nepieprasīto kapitālu (80 %) veido 480 miljonus EUR.

Saskaņā ar 2005. gadā parakstīto līgumu starp Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB) Komisija ir tiesīga pārdot savas daļas EIB jebkurā laikā par cenu, kas atbilst EIF novērtējumam, dalot to ar kopējo daļu skaitu. Minētās pārdošanas iespējas vērtība ir tuvu nullei, jo formula, ar ko aprēķina daļu pārdošanas cenu, ir līdzīga tai, ko piemēro, lai noteiktu EIF neto pašu kapitālu.

Lai novērtētu Kopienu daļu EIF, izmanto pašu kapitāla metodi saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem. Kopienu daļa tādējādi ir 30 % no EIF pašu kapitāla, kas 2006. gada 31. decembrī bija 208 miljoni EUR (2005. gadā 186 miljoni EUR), no kuriem 14 miljoni EUR attiecas uz 2006. gada rezultātu. Dividendes 5 miljonu EUR apmērā par 2005. gadu tika saņemtas 2006. gadā.

EIF pirmoreiz pārskatu sniedza, izmantojot SFPS standartus, ar sākuma bilanci uz 2005. gada 1. janvāri. Pārejas ietekmi EIF ir uzrādījusi sākuma bilancē, izmantojot nesadalītos ieņēmumus. Kopienas ir uzrādījušas savu daļu no minētās summas (7 miljoni EUR), izmantojot nesadalītos ieņēmumus 2006. gada 31. decembrī. Patiesās vērtības izmaiņas atzītas kapitālā attiecas uz EIF pārdošanai pieejamo vērtspapīru portfeli. Ir veikts novērtējums par pāreju no EK grāmatvedības noteikumiem uz EIF pašreizējiem grāmatvedības standartiem. Tās ietekme nav būtiskas.

Galileo programma

Lai īstenotu Galileo programmas attīstības posmu, ar Padomes Regulu 876/2002 uz 4 gadu laikposmu (no 2002. līdz 2006. gadam) izveidoja kopuzņēmumu Līguma 171. panta nozīmē. Šīs juridiskās personas mērķis ir nodrošināt Galileo programmas pārvaldības un finanšu kontroles vienotību tās attīstībai un šim nolūkam mobilizēt šai programmai piešķirtos līdzekļus. Dibinātāji ir Eiropas Kopienas, ko pārstāv Komisija, un Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA). Komisija, izmantojot Eiropas komunikāciju tīklu budžeta sniegtās dotācijas, nodrošina Galileo kopuzņēmumam (GJU) līdzekļus, kas nepieciešami, lai finansētu ar attīstības posmu saistītās darbības.

Komisija ir parakstījusies uz šīs iestādes kapitālu un līdz 2006. gada 31. decembrim iemaksājusi 650 miljonus EUR. Īsi pirms gada beigām 12 miljoni EUR iemaksātā kapitāla tika atmaksāti Eiropas Kopienām. Minētā summa bija daļa no 70 miljonu EUR pārskaitījuma Globālās satelītnavigācijas sistēmas (GNSS) aģentūrai, daļa no GJU darbību pārnešanas uz GNSS aģentūru. GJU likvidācija tika uzsākta 2007. gada 1. janvārī. GJU aktīvus un pasīvus 2007. gadā pārvietos uz GNSS aģentūru, kas turpinās projektu.

Galileo uzskaite ir veikta, izmantojot pašu kapitāla metodi. Komisijas daļa kopuzņēmuma zaudējumos 2006. gadā bija 279 miljoni EUR. Tādējādi ieguldījumu vērtība 2006. gada 31. decembrī bija 62 miljoni EUR, proti, ieguldījumi 637 miljonu EUR apmērā, atskaitot uzkrāto zaudējumu daļu 575 miljonu EUR apmērā.

2.3.2. Garantiju fonds

Ar Padomes 1994. gada 31. oktobra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94 tika izveidots Garantiju fonds ārējiem darījumiem, lai atmaksātu Kopienu kreditoriem to saņēmēju saistību neizpildes gadījumā, kam Kopiena piešķir vai garantē aizdevumus. Šis mehānisms attiecas uz aizdevumiem, ko Kopienas garantē saskaņā ar Padomes lēmumu, jo īpaši Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevuma darbībām ārpus Eiropas Savienības un aizdevumiem saistībā ar finansiālu atbalstu (MFA aizdevumi) makroekonomikas līmenī, kā arī Euratom aizdevumiem ārpus Eiropas Savienības.

Pamatojoties uz līgumu, ko Kopienas un EIB 1994. gada 23. novembrī parakstīja Briselē un 1994. gada 25. novembrī — Luksemburgā, Komisija saskaņā ar Regulas 6. pantu ir uzticējusi EIB veikt fonda finanšu vadību.

Regulā (EK, Euratom) Nr. 2728/94 par Garantiju fondu, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1149/1999, ir paredzēts, ka no 2000. gada 1. janvāra fondu finansē no Kopienu vispārējā budžeta maksājumiem, kas ir vienāds ar 9 % no darījumu kapitālvērtības, no ieņēmumiem no procentiem par ieguldījumiem, kas veikti no fonda aktīviem, kā arī no atgūtām summām no saistības nepildošiem debitoriem, par kuriem Fondam ir nācies sniegt solītās garantijas. Minētajā regulā paredzētais apjoms ir noteikts 9 % apmērā. Saskaņā ar minēto regulu, “ja gada beigās paredzētais apjoms ir pārsniegts, pārpalikumu atmaksā Eiropas Kopienu pamatbudžeta ieņēmumu dokumenta īpašā pozīcijā”.

Iestāžu 1999. gada 6. maija Nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu ir norādīts, ka Eiropas Kopienu vispārējā budžetā ir jāiekļauj garantijas rezerve, lai segtu aizdevumus trešām valstīm. Šī rezerve ir paredzēta Garantiju fonda vajadzību un, ja nepieciešams, tādu garantiju pieprasījumu finansēšanai, kas pārsniedz fonda pieejamos līdzekļus, tā, lai šīs summas varētu pieprasīt no budžeta.

Šī rezerve 1253 miljonu EUR apmērā atbilst Garantiju Fonda paredzētajai summai (9), ko aprēķina, pamatojoties uz nesamaksāto summu 2006. gada 31. decembrī. Norādītie 1379 miljoni EUR Komisijas bilances aktīvu daļā pirms MFA parādu izslēgšanas ir fonda neto aktīvi 2006. gada 31. decembrī. Starpība starp aktīvu daļā norādīto fonda summu un rezerves summu atbilst atlikumam, kas ir jāatmaksā budžetā, proti, 126 miljoni EUR.

Garantiju fonda neto aktīvi

miljoni EUR Saldo 31.12.2006. Saldo 31.12.2005. Apgrozāmie aktīvi 1 380 1 325 Pēc izslēgšanas 1 372 1 310 Īstermiņa ieguldījumi: Pārdošanai pieejamie aktīvi 940 1 009 Pēc izslēgšanas 932 994 Skaidra nauda un tās ekvivalenti 440 316 Īstermiņa saistības (1) (1) Neto aktīvi 1 379 1 324 Pēc izslēgšanas 1 371 1 309

Garantiju fondam 2006. gada 31. decembrī bija Eiropas Kopienu emitētas divas parādzīmes ar mainīgu likmi par summu 8 miljoni EUR, ieskaitot uzkratos procentus (2005. gadā — 15 miljoni EUR), šīs obligācijas tika emitētas MFA ietvaros, kas nav budžeta instruments. No grāmatvedības viedokļa ir jāveic izslēgšana gan aktīviem (GF), gan pasīviem (MFA) Kopienu līmenī. Pārdošanai pieejamo parāda vērtspapīru portfeļa patiesās vērtības izmaiņas 2006. gadā ir atzītas kapitālā ar summu (32) miljoni EUR. Attiecīga summa 2005. gadā bija (11) miljoni EUR.

Garantiju fonda riska pārvaldības politika ir paskaidrota E iedaļas 6. paskaidrojumā.

2.3.3. Citi ieguldījumi

2.3.3.1. Pārdošanai pieejamie aktīvi

Šajā pozīcijā ir ietverti ieguldījumi un līdzdalības daļas, kas iegādātas, lai palīdzētu saņēmējiem attīstīt savu uzņēmējdarbību.

Pārdošanai pieejamie ilgtermiņa aktīvi

miljoni EUR ERAB Riska kapitāla darījumi ETF uzsākšanas mehānisms Eiropas fonds Dienvidaustrumu Eiropai Citi Kopā Summa 31.12.2005. 157 0 48 0 6 211 Pārvietojumi 0 224 0 0 0 224 Iegāde 0 15 24 46 1 86 Realizācija/izņemšana 0 (17) (8) 0 (2) (27) Pārvērtēšanas pārpalikums/ (deficīts) t/f kapitālam 0 (4) 11 3 0 10 Zaudējumi saistībā ar vērtības samazinājumu 0 (7) (1) 0 (1) (9) Summa 31.12.2006. 157 211 74 49 4 495

Ieguldījums Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) kapitālā

ERAB piešķīra sākotnējo kapitālu 10 miljardu EUR apmērā; Kopienas parakstījās uz 3 % no minētās summas. Šā kapitāla pieprasītā proporcija ir 30 %. Ikgadējā sanāksmē 1996. gada 15. aprīlī bankas vadītāji nolēma divkāršot reģistrētā pamatkapitāla apjomu. Saskaņā ar minēto lēmumu Kopienas ir parakstījušās uz 30 000 papildu daļām, kurām katrai nominālā vērtība ir 10 000 EUR. Šis darījums ietver apmaksātās daļas un pieprasāmās daļas šādās proporcijās: 22,5 % parakstīto daļu ir apmaksātās daļas, un atlikusī daļa ir pieprasāmās daļas.

Bilances datumā Komisijas parakstītā ERAB kapitāla summa ir 157 miljoni EUR, no kuras 151 miljons EUR ir pieprasīts un daļēji samaksāts. Neveiktie maksājumi par pieprasīto kapitālu (6 miljoni EUR) ir reģistrēti ilgtermiņa saistībās un uzskaitīti amortizētās izmaksās. Neveiktie maksājumi par nepieprasīto kapitāla summu ir 443 miljoni EUR, kas ir iekļauti ārpusbilancē kā iespējamās saistības.

Tā kā ERAB netiek kotēts biržā un, ņemot vērā līgumā noteiktos ierobežojumus, tai skaitā ERAB dibināšanas dokumentos, kas cita starpā attiecas uz līdzdalības daļu pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas un tikai esošajiem daļu īpašniekiem, Eiropas Kopienu 3 % daļu ERAB novērtē, no izmaksām atskaitot daļēji norakstītās vērtības samazinājuma summas.

Riska kapitāla darījumi (RCO)

Pamatojoties uz riska kapitāla darījumiem, summas tiek piešķirtas finanšu starpniekiem, lai finansētu kapitāla ieguldījumus. Šie finanšu nolīgumi neietver aizdevuma pamatīpašības un sastāvdaļas, jo nav noteikts atmaksas grafiks, nedz arī ir vienošanās par procentu likmi kā atlīdzību, un tāpēc tie ir pielīdzināti netiešiem kapitāla ieguldījumiem. Tāpēc attiecībā uz 2006. gada pārskatiem un turpmākiem pārskatiem tika nolemts, ka tie ir jāuzrāda šajā pozīcijā kā ieguldījumi, iepriekš tie tika uzrādīti kā aizdevumi (skatīt E iedaļas 2.4.1. paskaidrojumu).

Tos uzskaita, no vēsturiskām izmaksām atskaitot vērtības samazinājuma uzkrājumu, jo aktīvajā tirgū nav pieejamas kotētas tirgus cenas, un pašreiz nevar ticami aprēķināt to patieso vērtību. Uzkrājumi vērtības samazinājumam bilances datumā ir pamatoti ar pagaidu vai galīgiem norakstījumiem, ko ir paziņojuši finanšu dalībnieki.

ETF uzsākšanas mehānisms

Izaugsmes un nodarbinātības programma un MAP programma, kas ir EIF aizgādnībā, atbalsta jaundibinātu MVU izveidi un finansēšanu, ieguldot līdzekļus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos.

“Patiesās vērtības metode” tika pirmoreiz piemērota 2006. gadā attiecībā uz ETF uzsākšanas mehānisma ieguldījumiem. Ja tā būtu piemērota arī 2005. gada 31. decembrī, atlikums būtu 70 miljoni EUR (48 miljonu EUR vietā). Pārvērtēšanas pārpalikuma/ (deficīta) izmaiņas 2006. gadā ietver gan vērtības korekciju, gan valūtas kursu izmaiņas patiesās vērtības rezervē.

Eiropas fonds Dienvidaustrumu Eiropai (EFSE)

Eiropas fonds Dienvidaustrumu Eiropai tika izveidots 2005. gadā ar sākotnējo pamatkapitālu 147 miljoni EUR. Tas ir strukturēts kā ieguldījumu sabiedrība ar mainīgu pamatkapitālu (SICAV). EFSE galvenais uzdevums ir sekmēt ekonomisko attīstību un labklājību Dienvidaustrumu Eiropā, sniedzot pastāvīgu papildu attīstības finansējumu, jo īpaši maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, un privātām mājsaimniecībām, izmantojot vietējos finanšu starpniekus.

Eiropas Kopienām EFSE fondā pieder 17,9 % (balsstiesības).

2.3.3.2. Pārdošanai turētie aktīvi

Eiropas Kopienas izmanto atvasinātus instrumentus valūtas un procentu likmju mijmaiņas veidā riska ierobežošanas nolūkos. Valūtas un procentu likmju mijmaiņas ir saistības mainīt vienu naudas plūsmu ar citu. Mijmaiņa ir valūtu vai procentu likmju ekonomiska maiņa (piemēram, nemainīgu procentu likmi pret mainīgu likmi) vai to visu kombinācija (proti, procentu likmju mijmaiņas dažādās valūtās). Mijmaiņas, kā paskaidrots turpmāk tekstā, tiek lietotas, lai aizdevumu naudas plūsmas saskaņotu ar attiecīgo aizņēmumu naudas plūsmām.

Šie atvasinātie instrumenti kļūst izdevīgi (kā aktīvi) vai neizdevīgi (kā pasīvi) atkarībā no tirgus procentu likmju vai valūtas kursa svārstībām instrumentiem ar līdzīgiem noteikumiem. Robeža, ar ko nosaka, vai instrumenti ir izdevīgi vai neizdevīgi, un tādējādi atvasināto finanšu aktīvu un pasīvu patiesās vērtības var mainīties laiku pa laikam.

Likvidējamā EOTK (EOTK) noslēdza procentu likmju mijmaiņas nolīgumu un procentu likmju mijmaiņas un procentu likmju mijmaiņas dažādās valūtās kombinācijas nolīgumu. Procentu likmju mijmaiņu patiesā vērtība tika iegūta, diskontējot neto nemainīgās naudas plūsmas, izmantojot nulles kupona mijmaiņas likmes bilances datumā. Minēto mijmaiņu ar gala termiņu, kas ir lielāks par vienu gadu pēc bilances datuma, patiesā vērtība (ieskaitot uzkrātos procentus) ir šāda:

Pārdošanai turētie aktīvi

miljoni EUR Atvasinātais instruments Saldo 31.12.2006. Saldo 31.12.2005. Likvidējamās EOTK mijmaiņas 21 27

2.4. AIZDEVUMI

Šajā pozīcijā ir ietvertas Eiropas Kopienām maksājamās summas par aizdevumiem, kuru maksāšanas termiņš ir ilgāks par vienu gadu.

2.4.1. Aizdevumi, kas piešķirti no Eiropas Kopienu budžeta un likvidējamās EOTK

Šajā postenī ir ietverti aizdevumi, kas ir piešķirti ar īpašiem noteikumiem ar trešām valstīm īstenotās sadarbības ietvaros, kā arī aizdevumi dzīvojamām mājām, kurus ir piešķīrusi likvidējamā EOTK no saviem līdzekļiem. Visas summas ir maksājamas ilgākā laikposmā kā 12 mēneši pēc gada beigām.

Aizdevumi, kas piešķirti no Eiropas Kopienu budžeta un likvidējamās EOTK

miljoni EUR Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem Riska kapitāla darījumi Likvidējamā EOTK Kopā Kopā 31.12.2005. 170 224 44 438 Pārvietojumi 0 (224) 0 (224) Jauni aizdevumi 0 0 0 0 Atmaksātās summas (26) 0 (8) (34) Valūtas kursa starpības 0 0 0 0 Izmaiņas uzskaites vērtībā 17 0 3 20 Zaudējumi no vērtības samazināšanās 0 0 0 0 Kopā 31.12.2006. 161 0 39 200

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem ir aizdevumi, kas piešķirti ar atvieglotām procentu likmēm. Efektīvās procentu likmes minētajiem aizdevumiem ir robežās no 7,39 % līdz 12,36 %.

Riska kapitāla darījumi

Šīs summas ir pārvietotas uz pozīciju “Pārdošanai pieejamie ieguldījumi” — skatīt E iedaļas 2.3.3.1. paskaidrojumu.

Aizdevumi dzīvojamām mājām no likvidējamās EOTK (EOTK)

Aizdevumi dzīvojamām mājām ir aizdevumi, ko piešķir EOTK no saviem līdzekļiem saskaņā ar EOTK Līguma 54. pantu un 54. panta 2. punktu. Šos aizdevumus piešķir ar nemainīgu procentu likmi 1 % apmērā, un rezultātā tos uzskata par aizdevumiem ar atvieglotām procentu likmēm. Efektīvās procentu likmes minētajiem aizdevumiem ir robežās no 2,806 % līdz 22,643 %.

2.4.2. Aizdevumi, kas piešķirti no aizņēmumiem

Saskaņā ar Kopienu līgumiem Padome ir pilnvarota ar vienprātīgu lēmumu pieņemt garantiju vai aizņēmumu programmas, ja to uzskata par nepieciešamu Kopienu mērķu sasniegšanai. Kopienu aizņēmumi rada tiešas saistības Kopienām, nevis kādai atsevišķai dalībvalstij. Šajā postenī ir ietverti aizdevumi, kas ir piešķirti programmas Finansiālā palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA) ietvaros un kurus ir piešķīris Euratom un likvidējamā EOTK.

Saskaņā ar grāmatvedības politiku, kas paskaidrota E iedaļas 1.5.4. paskaidrojumā, aizdevumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, tad tie tiek novērtēti amortizētās izmaksās. Finanšu instrumenta patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena. Tomēr, ja dotās vai saņemtās atlīdzības daļa ir saistīta ar ko citu un nevis ar finanšu instrumentu, tad finanšu instrumenta patieso vērtību novērtē, izmantojot novērtēšanas metodi.

Aizdevumi, kas piešķirti no aizņēmumiem

miljoni EUR Finansiāla palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA) Euratom aizdevumi Likvidējamā EOTK Kopā Kopā 31.12.2005. 1 086 389 508 1 983 Jauni aizdevumi 19 51 0 70 Atmaksātās summas (130) 0 (2) (132) Valūtas kursa starpības 0 0 (4) (4) Izmaiņas uzskaites vērtībā 2 2 (3) 1 Zaudējumi no vērtības samazināšanās 0 0 0 0 Kopā 31.12.2006. 977 442 499 1 918 Pienākošā summa < 1 gadu 20 0 75 95 Pienākošā summa > 1 gadu 957 442 424 1 823

Programmas “Finansiāla palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA)” aizdevumi

MFA ir uz politiku balstīts finanšu instruments nesaistītu un nenoteiktu maksājumu atlikumiem un/vai budžeta atbalsts partneriem trešās valstīs, kuras ģeogrāfiski atrodas tuvu ES teritorijai. Tas jāīsteno vidēja vai ilgtermiņa aizdevumu vai dotāciju formā, vai atbilstīgā abu formu kombinācijā un kopumā papildina finansējumu, ko sniedz saistībā ar SVF-atbalstīto korekciju un reformu programmu.

Pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem, efektīvās procentu likmes metodi nepiemēro atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas tieši ieraksta saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Euratom aizdevumi

Euratom ir atsevišķa Eiropas Savienības juridiska persona, ko pārstāv Eiropas Komisija. Šīs struktūras finansiālais mērķis ir sniegt aizdevumus dalībvalstīm un trešām valstīm šādā veidā:

— Euratom aizdevumi dalībvalstīm tiek piešķirti ar mērķi finansēt ieguldījumu projektus dalībvalstīs, kas saistīti ar rūpniecisku elektroenerģijas ražošanu kodolelektrostacijās un ar degvielas cikla iekārtām rūpniecības vajadzībām;

— Euratom aizdevumi trešām valstīm tiek piešķirti ar mērķi uzlabot drošības un efektivitātes pakāpi kodolelektrostacijās un kodoldegvielas cikla iekārtās, kuras darbojas vai tiek būvētas.

Pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem, efektīvās procentu likmes metodi nepiemēro atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas tieši ieraksta saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Likvidējamās EOTK aizdevumi

Šajā postenī ir iekļauti aizdevumi, kurus ir piešķīrusi likvidējamā EOTK no aizņemtiem līdzekļiem saskaņā ar EOTK Līguma 54. un 56. pantu, kā arī divi nekotēti parāda vērtspapīri, kurus ir emitējusi Eiropas Investīciju banka (EIB), lai segtu debitoru neizpildītās saistības. Šie parāda vērtspapīri tiks turēti līdz to gala termiņam (2017. gads un 2019. gads), lai segtu attiecīgo aizņēmumu pakalpojumu.

Izmaiņas uzskaites vērtībā atbilst uzkrāto procentu izmaiņām, pieskaitot attiecīgā gada amortizāciju samaksātām prēmijām un darījumu izmaksām, kas radās pie uzsākšanas, aprēķinot atbilstoši efektīvās procentu likmes metodei. Efektīvās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) ir šādas:

Efektīvās procentu likmes aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem

Aizņēmumi 31.12.2006. 31.12.2005. Finansiāla palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA) 3.222 % - 4.54 % 2.039 % - 4.54 % Euratom 3.372 % - 5.76 % 2.224 % - 5.76 % Likvidējamā EOTK 3.064 % - 12.077 % (10) 2.241 % - 12.077 % (10)

2.5. ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu avansu, t.i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts priekšfinansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu vai nu izmanto mērķim, kam tas piešķirts līgumā noteiktajā periodā, vai atmaksā — ja saņēmējam nerodas attaisnoti izdevumi, viņam minētais avanss ir jāatgriež Eiropas Kopienām. Tādējādi samaksātais priekšfinansējums nav galīgās izmaksas, kamēr nav izpildīti līguma attiecīgie nosacījumi un tas nav reģistrēts bilances aktīvos, kad ir veikts sākuma maksājums. Priekšfinansējuma aktīva summa tiek samazināta (pilnīgi vai daļēji), apstiprinot attaisnotas izmaksas un atdotās summas. Kad Kopienas pēc saņemtā izmaksu atmaksas pieprasījuma tiesiskuma analīzes ir pilnībā vai daļēji apstiprinājušas priekšfinansējuma summu, tad attiecināto izdevumu apstiprinātā summa tiek izņemta no bilances un norādīta kā izdevumi saimnieciskā rezultāta pārskatā. Šādā veidā starpposma vai galīgie maksājumi ir paredzēti, lai, pamatojoties uz pārskatu par izdevumiem, atlīdzinātu saņēmēja izdevumus. Tādējādi var pilnībā vai daļēji dzēst priekšfinansējuma summu.

Priekšfinansējumu novērtē tā novērtētajā atgūstamajā summā. Kopienas pārskata priekšfinansējuma “vērtības samazinājumu”, kad vien kādi notikumi, apstākļu izmaiņas vai informācija norāda, ka aktīva uzskaites vērtība var būt neatgūstama. Šajā novērtējumā ņem vērā priekšfinansējumam pievienotas garantijas esamību. Prognozējamais neatgūstamais priekšfinansējums vai summa, par kuru atgūšana nav iespējama, tiek atzīta kā vērtības samazinājums vai maksa saimnieciskā rezultāta pārskatā. Attiecīgā summa bilancē tiek atzīta kā priekšfinansējuma uzskaites vērtības samazinājums.

Gada beigās atlikušās priekšfinansējuma summas tiek vērtētas sākotnējā apjomā, no kura atņem atdotās summas, iegrāmatotās attaisnotās summas un aptuvenas attaisnotās summas, kas vēl nav iegrāmatotas gada beigās, un vērtības samazinājumus. Garantijas attiecībā uz priekšfinansējumu norāda ārpusbilancē kā iespējamos aktīvus.

Parasti par samaksāto priekšfinansējumu tiek saņemti procenti, izņemot summas, kas maksātas dalībvalstīm vai kā pirmspievienošanās atbalsts. Šos procentus atzīst, ja tādi tiek nopelnīti saskaņā ar attiecīgā līguma noteikumiem. Gada beigās aprēķina uzkrātos ieņēmumus no procentiem, pamatojoties uz ticamāko informāciju, un tos ietver bilancē. Šo procentu īpašumtiesības ietver priekšfinansējuma divas kategorijas — Eiropas Kopienas un trešās personas. Atšķirība starp šīm divām kategorijām ir tāda, ka procenti no “Eiropas Kopienu” priekšfinansējuma paliek Kopienu īpašumā un ir jāatgriež Kopienām, bet procenti no “trešo personu” priekšfinansējuma ir saņēmēja īpašums.

Ilgtermiņa priekšfinansējuma summas

miljoni EUR Vadības veids Saldo 31.12.2006. Saldo 31.12.2005. Eiropas Kopienu priekšfinansējums: 920 3 Tieša centralizēta vadība 300 3 Netieša centralizēta vadība 549 0 Decentralizēta vadība 50 0 Cits 21 0 Trešo personu priekšfinansējums: 21 505 22 729 Tieša centralizēta vadība 57 145 Netieša centralizēta vadība 30 0 Decentralizēta vadība 224 106 Dalīta vadība 20 744 22 478 Kopēja vadība 450 0 Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums 22 425 22 732

Svarīgākās ilgtermiņa priekšfinansējuma summas ir saistītas ar struktūrfonda pasākumiem. Tā kā daudzi no šiem projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, tad ir vajadzīgs, lai attiecīgie avansi būtu pieejami periodam, kas ir ilgāks par vienu gadu. Tādējādi šīs priekšfinansējuma summas ir norādītas kā ilgtermiņa aktīvi. Kad programma ir pieņemta, Komisija naudu pārskaita uz kontu saistībā ar struktūrfondu. Tad Komisija veic starpmaksājumus, lai atlīdzinātu dalībvalsts apliecinātos faktiskos izdevumus. Pēc programmas slēgšanas izmaksā 5 % atlikumu, tiklīdz ir iesniegti visi prasītie dokumenti un Komisija tos ir apstiprinājusi. Maksājumus novirza visagrāk nodibināto saistību segšanai. Sadalījums starp ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējuma summām 2005. gadā tika veikts tikai par strukturālām darbībām.

2.6. ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

Ilgtermiņa debitoru parādi

miljoni EUR Saldo 31.12.2006. Saldo 31.12.2005. Ieguldījums ēkās 24 42 Dalībvalstu parādi 272 135 Aizdevumi EOTK darbiniekiem 17 20 Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības aģentūras (EAR) kredīta shēmas 10 40 Garantijas un iemaksas 5 7 Kopā 328 244

Ieguldījumi ēkās ir pamatā Beļģijas valsts veiktās finanšu iemaksas par D3 ēkas iegādi un aprīkojumu Parlamentam; šī summa ir EUR 176 miljoni, kas ir jānomaksā desmit gadu laikā, kas beidzas 2008. gadā. Gada beigās summa 22 miljonu EUR apmērā ir jānomaksā laikposmā, kas ir ilgāks par gadu (2005. gadā — 42 miljoni EUR), bet pārējā summa 20 miljonu EUR apmērā (2005. gadā — 21 miljons EUR) jānomaksā gada laikā.

No dalībvalstīm saņemamās summas atbilst summām, kas bijušajām kandidātvalstīm ir jāmaksā likvidējamai EOTK. Kopējais ieguldījums ir 170 miljoni EUR, un tas ir jāmaksā četrās daļās katra gada pirmajā darba dienā, sākot ar 2006. gadu, šādā apjomā: 15 %, 20 %, 30 % un 35 %. Šo ieguldījumu neto pašreizējā vērtība gada beigās bija 138 miljoni EUR (2005. gadā —159 miljoni EUR), kas ir sadalīta starp ilgtermiņa debitoru parādiem 104 miljonu EUR apmērā (2005. gadā — 135 miljoni EUR) un īstermiņa debitoru parādiem 34 miljoni EUR (2005. gadā — 24 miljoni EUR).

No dalībvalstīm saņemamās summas 2006. gada 31. decembrī ietver arī samazinājumu par 168 miljoniem EUR saskaņā ar Komisijas 2005. gada lēmumu, ar kuru tika samazināts vienai dalībvalstij piešķirtais ERAF atbalsts. Parāda summa 2005. gada 31. decembrī nav ietverta 2005. gada pārskatos, tādējādi minētajā datumā samazinot šīs pozīcijas summu par 318 miljoniem EUR (skatīt arī E iedaļas 2.10.2. un 3.1.4. paskaidrojumu).

Šajā pozīcijā tiek iekļauta arī summa 17 miljonu EUR apmērā saistībā ar aizdevumiem Eiropas Kopienu darbiniekiem, ko piešķīra likvidējamā EOTK. Šos aizdevumus finansēja likvidējamā EOTK no saviem līdzekļiem, un tagad tos pārvalda Komisija. EAR (Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības aģentūras) kredīta shēmas atbilst galvenokārt avansētajiem līdzīgiem fondiem un kredītlīniju shēmām.

II APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

2.7. KRĀJUMI

KRĀJUMI

miljoni EUR Apraksts Iegādes vērtība Vērtības samazinājums Neto uzskaites vērtība 31.12.2006. Neto uzskaites vērtība 31.12.2005. Zinātniskās iekārtas: Zinātniskie materiāli 11 0 11 11 Skaldmateriāls un smagais ūdens 30 0 30 32 Zinātniskie materiāli tālākpārdošanai 60 0 60 64 Vakcinācijas 7 0 7 7 Ražošanas materiāli 7 0 7 7 Publikācijas un preces tālākpārdošanai 16 (16) 0 5 Kopā 131 (16) 115 126

Komisijai krājumos ir ražošanas materiāli 7 miljonu EUR vērtībā, kas galvenokārt ir Kopīgā pētniecības centra ēku uzturēšanas materiāli un rezerves daļas. Publikāciju biroja rīcībā esošo un/vai pārvaldīto publikāciju krājumi, par kuriem tiek veiktas maksas (maksas krājumi), ir pilnībā norakstīti zemā apgrozījuma dēļ. Arī publikācijas, kuras izplata par brīvu, ir pilnībā norakstītas, jo to pārdošanas vērtība ir mazāka par to izmaksām.

2.8. ĪSTERMIŅA IEGULDĪJUMI

Īstermiņa ieguldījumi ietver pārdošanai pieejamus vērtspapīrus, kurus iegādājas to atdeves vai peļņas dēļ vai kurus tur, lai izveidotu noteiktu aktīvu struktūru vai likviditātes papildu avotu, un tāpēc tos varētu pārdot likviditātes vajadzībām vai sakarā ar procentu likmju izmaiņām.

2.8.1. Pārdošanai pieejamie īstermiņa aktīvi

Pārdošanai pieejamie īstermiņa aktīvi

miljoni EUR MVU garantiju mehānisms ETF uzsākšanas mehānisms TEN riska kapitāls EIB Likvidējamā EOTK Kopā Summa 31.12.2005. 22 4 3 1 411 1 440 Iegāde 0 0 0 521 521 Realizācija un izņemšana 0 (4) 0 (490) (494) Amortizēto izmaksu korekcija 0 0 0 (3) (3) Izmaiņa uzskaites vērtībā 0 0 0 1 1 Pārvērtēšanas pārpalikums/ (deficīts) t/f kapitālam 0 0 0 (39) (39) Summa 31.12.2006. 22 0 3 1 401 1 426

MVU garantiju mehānisms — Izaugsme un nodarbinātība, ETF uzsākšanas mehānisms

Visi ieguldījumi ir AAA obligācijas ar mainīgu likmi EUR valūtā, kas tiek kotētas aktīvos tirgos.

TEN riska kapitāls EIB

Ieguldījumi TEN riska kapitāla mehānisma ietvaros (uz šodienu tikai viens par summu 3 miljoni EUR) ir veikti, izveidojot kopīgu īpašam nolūkam dibinātu struktūru (ko kopīgi tur EIB un Galaxy Fund, TEN RCF partneris) ar nosaukumu GALAXY — A28 Eiropas komunikāciju tīkla projektiem, ietverot privātā sektora ieguldījumus. Šis ieguldījums ir īpašam nolūkam dibinātas struktūras kapitāls.

Likvidējamā EOTK

Visi ieguldījumi ir parāda vērtspapīri EUR valūtā un tiek kotēti aktīvā tirgū. Detalizēta informācija par ieguldījumu portfeli, norādot emitenta veidu un vērtējumu, ir sniegta E iedaļas 6. paskaidrojumā. To parāda vērtspapīru vērtība 2006. gada 31. decembrī (izteikta patiesajā vērtībā), kuru gala termiņš beidzas 2007. gadā, ir 135 miljoni EUR (2005. gadā — 237 miljoni EUR).

2.9. ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

Nesamaksāto summu sadalījums starp vadības veidiem atspoguļo 2005. gadā veiktos priekšfinansējuma maksājumus. Nepiešķirtās priekšfinansējuma summas ir pirmoreiz iekļautas 2005. gada sākuma bilancē un ir norādītas atsevišķā rindā, jo līdz 31.12.2004. nebija pieejama informācija par sadalījumu pa budžeta vadības veidiem.

Uzkrātās maksas atspoguļo aprēķināto attaisnoto izmaksu summu, kas gada beigās radās nesamaksāto priekšfinansējuma summu saņēmējiem, bet par ko Kopienas vēl nav saņēmušas pārskatu. Šīs summas uzskaita kā izmaksas saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Sīkākai informācijai par ilgtermiņa priekšfinansējumu skatīt arī 2.5. paskaidrojumu.

Kā priekšfinansējums šajā pozīcijā ir ietverta summa 206 miljonu EUR apmērā saistībā ar summām, kas ir izmaksātas saskaņā ar Šengenas nolīgumu. 2005. gada pārskatos šie maksājumi tika uzrādīti Saimnieciskā rezultāta pārskatā kā darbības izdevumi, bet 2006. gadā veiktās analīzes rezultātā minētos maksājumus pārklasificēja par priekšfinansējumu. Ja tas būtu izdarīts jau 2005. gadā, atlikums 31.12.2005. minētajam līgumam būtu bijis 183 miljoni EUR (skatīt arī E iedaļas 3.3. paskaidrojumu).

Īstermiņa priekšfinansējuma summas

miljoni EUR Vadības veids Saldo 31.12.2006. Saldo 31.12.2005. Bruto Eiropas Kopienu priekšfinansējums: Tieša centralizēta vadība Pasākumu dotācijas 8 850 4 791 Darbības dotācijas 167 111 Netieša centralizēta vadība Valstu aģentūras 778 620 Finanšu darbības 12 64 Cits 6 3 Decentralizēta vadība 381 195 Cits 686 474 Citu iestāžu un aģentūru veikts priekšfinansējums 8 7 Nepiešķirtā priekšfinansējuma atlikums 3 577 5 254 Kopā bruto priekšfinansējums 14 465 11 519 Atskaitītās uzkrātās maksas: Tieša centralizēta vadība (8 189) (5 892) Netieša centralizēta vadība (1 135) (1 376) Decentralizēta vadība (232) (123) Cits (75) (169) Kopā Eiropas Kopienu priekšfinansējums 4 834 3 959 Trešo personu priekšfinansējums: Tieša centralizēta vadība Publiskais iepirkums 545 260 Darbības 470 356 Netieša centralizēta vadība 3 0 Decentralizēta vadība 599 361 Dalīta vadība 937 391 Kopēja vadība 578 317 Citu ies