Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2187/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 2347/2002 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1434/98 attiecībā uz izkraušanas pienākumu /* COM/2013/0889 final - 2013/0436 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Viens no galvenajiem pašreizējās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP)[1] reformas mērķiem ir pakāpeniska izmetumu samazināšana visās Eiropas Savienības (ES) zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu. Šāds mērķis noteikts, lai labāk izmantotu pieejamos resursus un apmierinātu sabiedrības vēlmi izbeigt praksi, kad tirdzniecībai derīgas zivis tiek izmestas atpakaļ jūrā. Ietekmes novērtējumā[2], kas veikts par KZP pamatregulas priekšlikumu, atzīts, ka liels izmetumu apjoms ir būtisks faktors, kas noteicis to, ka kopējā zivsaimniecības politikā nav pietiekami nodrošināta vides ilgtspēja . Eiropas Parlaments 2013. gada februāra plenārsēdes balsojumā vienojās par pakāpenisku izkraušanas pienākuma ieviešanu, no 2014. gada to attiecinot uz pelaģisko zveju, tālu migrējošu zivju sugu un lašu zveju Baltijas jūrā, un nākamajos gados to paplašinot attiecībā uz visām zvejniecībām Savienībā. Vēlāk februārī arī Padome skaidri norādīja, ka atbalsta šādu pieeju, un vienojās par līdzīgu īstenošanas grafiku. Pēc tam Eiropas Parlaments un Padome panāca politisku vienošanos par pamatregulu un noteica jaunu izkraušanas pienākuma īstenošanas sākuma datumu – 2015. gada 1. janvāris. Lai izkraušanas pienākumu iedzīvinātu praksē, ir jāsvītro vai jāgroza daži noteikumi spēkā esošajās regulās par tehniskajiem pasākumiem, pārvaldības pasākumiem un kontroli, kas ir pretrunā ar izkraušanas pienākumu un uzliek zvejniekiem pienākumu izmest zivis. Paziņojumu, kas norādīja uz šo nolūku, Padome sniedza jūnija sesijā[3], mudinot Komisiju darboties ātri, lai veiktu šīs izmaiņas spēkā esošajās regulās, tiklīdz būs panākta vienošanās par reformu. Komisija ir iecerējusi jauno tehnisko pasākumu regulējumu veidot kā daļu no reformas, kam laika gaitā vajadzētu atvieglot izkraušanas pienākuma pilnīgu īstenošanu. Jaunajā regulējumā būtu ietverta arī jauna reģionāla pieeja, tai skaitā daudzgadu plānu un izmetumu plānu izstrādi. Tomēr šis jaunais regulējums gandrīz noteikti vēl nebūs ieviests tad, kad spēkā būs stājies pirmajai zvejniecību grupai noteiktais izkraušanas pienākums. Tāpēc ir nepieciešami tiesību akti, lai likvidētu jebkādus juridiskus un praktiskus šķēršļus īstenošanai pārejas laikā, kamēr tiek izstrādāts šis jaunais regulējums. Kas attiecas uz tehnisko pasākumu regulām, tad vairāki noteikumi spēkā esošajās regulās ir pretrunā ar izkraušanas pienākumu un uzliek zvejniekiem pienākumu izmest zivis. Tie ir minimālie izkraušanas izmēri (MII), nozvejas sastāva noteikumi un piezvejas noteikumi. Minimālie izkraušanas izmēri (MII) ir ietverti Regulā (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[4], kas jo īpaši grozīta ar Regulu (ES) Nr. 227/2013[5] un Regulu (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98[6]. MII nosaka likumīgos izmērus zivīm, ko var paturēt uz kuģa. Zivis, kas ir mazākas par šiem izmēriem, šobrīd nedrīkst paturēt uz kuģa vai izkraut. Saskaņā ar izkraušanas pienākumu visām sugām, kurām noteikts nozvejas limits, MII tiks aizstāti ar minimālo saglabāšanas references izmēru (MSRI). Zivis, kas mazākas par šiem MSRI, būs jāizkrauj, bet nozvejotās zivis, kas mazākas par MSRI, drīkstēs pārdot tikai citiem mērķiem, nevis izmantošanai uzturā. Īpaša situācija rodas Vidusjūrā, kur piemēro Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94[7]. Šī regula aizliedz jūras organismu, kas ir mazāki nekā tajā norādītie minimālie izmēri, zvejošanu, turēšanu uz kuģa, pārkraušanu, izkraušanu, glabāšanu, pārdošanu un izlikšanu vai piedāvāšanu pārdošanai. Šie minimālie izmēri tika ieviesti 2007. gadā un paredzēti, lai attiecīgajās zvejniecībās veicinātu izmēru, kas lielāki par minimālajiem zvejas rīku parametru standartiem, atlases uzlabošanu. Vidusjūrā, kur piemēro minimālos nozvejas izmērus, arī tos aizstās ar minimālajiem saglabāšanas references izmēriem, lai panāktu atbilstību tai pašai prasībai, ar ko saskaņā zivis, kas mazākas par MSRI, būs jāizkrauj, bet tās drīkstēs izmantot tikai citiem mērķiem, nevis uzturā. Noteikumi par nozvejas sastāvu ir ietverti Regulā (EK) 850/98 un saistītajās regulās (Regula (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto [8], Regula (EK) Nr. 1434/98, ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā[9], Regula (EK) Nr. 254/2002, ar ko paredz pasākumus 2002. gadam mencu krājumu atjaunošanai Īrijas jūrā (ICES) VIIa rajonā[10], un Regula (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[11]). Līdzīgs procentuālais daudzums nozvejas sastāvā paredzēts Baltijas jūras regulā (Regula (EK) Nr. 2187/2005), bet ne Vidusjūras regulā. Nozvejas sastāva noteikumi nosaka limitus, kas jāievēro katru dienu un zvejas reisa beigās. Ja zvejnieki pārsniedz limitus, viņiem jāizmet nozvejas sastāvdaļas, lai paturēto nozveju saskaņotu ar nozvejas sastāva noteikumiem. Saskaņā ar izkraušanas pienākumu zvejniekiem vairs nebūs atļauta izmešana, tāpēc ir jālikvidē pretruna starp turpināšanu regulēt nozvejas saturu un pienākuma uzlikšanu zvejniekiem izkraut visas nozvejas. Tas tiks panākts, nosakot, ka visas jūras organismu nevēlamās nozvejas, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums un kas ir lielākas par atļautajiem nozvejas sastāva procentiem, ir jāizkrauj un jāatskaita no kvotām. Nozvejas sastāva noteikumi ir saistīti ar citiem noteikumiem (piemēram, linuma acu izmēru diapazoni, nosacījumi par noteiktu linuma acu izmēru kombināciju izmantošanu), un sīki izstrādātiem noteikumiem par nozveju šķirošanu uz kuģa, kas arī ir balstīti uz nozvejas sastāva procentiem. Arī šie noteikumi būs jāsalāgo vai jāsvītro, lai atceltu izmešanas pienākumu. Regulas (EK) Nr. 1434/1998 nozvejas sastāva noteikumi un saistītie ierobežojumi siļķu izmantošanai vairs nav atbilstoši. Izkraušanas pienākums no 2015. gada 1. janvāra attieksies uz visām pelaģisko sugu un rūpnieciskajām zvejniecībām Eiropas Savienības ūdeņos un noteiks, ka visas nozvejotās siļķes ir jāizkrauj un jāatskaita no kvotām, un visas siļķes, kas mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, var izmantot tikai citiem mērķiem, nevis uzturā. Minētā regula būtu jāatceļ. Saglabāšanas tehnisko pasākumu regulās (Regula (EK) 850/98 un saistītās regulas (Regula (EK) Nr. 1098/2007 un Regula (EK) Nr. 254/2002) attiecībā uz Savienības ūdeņiem Atlantijas okeāna un dažos citos norādītajos apgabalos, kā arī Regula (EK) Nr. 2187/200510 attiecībā uz Savienības ūdeņiem Baltijas jūrā) arī ir daudz noteikumu par piezveju. Tie ir līdzīgi nozvejas sastāva noteikumiem, bet attiecas uz konkrētu apgabalu vai zvejas rīkiem. Parasti tās ir atkāpes, lai atļautu dažu sugu piezveju 5–10 % apmērā zvejai ierobežotās teritorijās, ar konkrētiem zvejas rīku veidiem konkrētās zvejniecībās. Nozvejas, kas ir lielākas par šiem piezvejas limitiem, pašlaik ir jāizmet. Tāpat kā ar nozvejas sastāva noteikumiem, tas rada pretrunu ar izkraušanas pienākumu, jo pašlaik tie nosaka, ka zvejniekiem ir jāizmet zivis, kas nozvejotas vairāk, nekā paredzēts piezvejas noteikumos, savukārt saskaņā ar izkraušanas pienākumu šādas zivis ir jāizkrauj. Tāpēc ar tiem jārīkojas tāpat kā ar nozvejas sastāva noteikumiem, lai atceltu izmešanas pienākumu. Regulā (EK) Nr. 850/98 ir ierosināts vēl viens grozījums, kas nav saistīts ar izkraušanas pienākumu, tomēr ir nepieciešams, lai nodrošinātu juridisko noteiktību. Vairākas dalībvalstis ir norādījušas, ka pašreizējie noteikumi attiecībā uz zvejai slēgto apgabalu, lai aizsargātu pikšas mazuļus ICES VIb rajonā, ir noveduši pie nepareizas interpretācijas, radot satraukumu par pikšu saglabāšanu šajā rajonā. Tādēļ ir ierosināts grozīt šo pantu Regulā (EK) 850/98 un atgriezties pie sākotnējās redakcijas Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā, lai novērstu jebkādu nepareizas interpretācijas iespēju. Padomes Regula (EK) 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006[12], arī ir jāsaskaņo ar izkraušanas pienākumu. Nepieciešamie grozījumi attiecas uz izmaiņām zvejas atļaujās, datu reģistrēšanu par visām nozvejām, jo īpaši, ja tās ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru; lielāku pielaidi par 50 kg mazākas nozvejas novērtēšanai zvejas žurnālos un pārkraušanas deklarācijās; attālās elektroniskās novērošanas noteikumu ieviešanu datu reģistrēšanai par izkraušanas pienākuma uzraudzību jūrā; nozveju atsevišķu novietošanu un nozveju, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, tirdzniecības kontroli; nosacījumu ieviešanu kontroles novērotāju izmantošanai uzraudzības mērķiem; iekraušanas pienākuma neievērošanas kā smaga pārkāpuma definēšanu. Izkraušanas pienākuma ieviešana kopā ar dažām jaunām ikgadējām kvotu izmaiņām rada nepieciešamību veikt izmaiņas pašreizējos noteikumos par kvotu un zvejas piepūles atvilkumiem. Visas šīs izmaiņas izriet no KZP reformas noteikumiem. Tā kā pirmajai zvejniecību grupai no 2015. gada piemēros izkraušanas pienākumu, ar šo regulu būtu jāgroza attiecīgie noteikumi regulās par tehniskajiem pasākumiem, pārvaldības pasākumiem un kontroles pasākumiem, lai nodrošinātu juridisko šķēršļu savlaicīgu likvidēšanu izkraušanas pienākuma piemērošanai. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Nav veikts īpašs ietekmes novērtējums, jo izkraušanas pienākuma ietekme jau ir novērtēta ietekmes novērtējumā, kas atbalsta KZP reformu. Ietekmes novērtējumā[13] tika aprēķināta izmetumu samazināšanas politika, kā arī izmetumu aizlieguma ietekme. Novērtējumam bija divi posmi. Pirmajā posmā tika veiktas vairākas dokumentu izpētes par izmešanas prakšu apjomu Eiropas Savienībā un aprakstītas pret izmešanu vērstas politikas vairākās zvejniecībās (Islandē, Norvēģijā, Skotijā un Dānijā). Turklāt tika klasificēts izmešanas apjoms Eiropas Savienības zvejniecībās, un visbeidzot – tika veikti konkrēti pētījumi par izmešanu Vidusjūras zvejniecībās. Otrajā analīzes posmā tika novērtēta vairāku pret izmešanu vērstu politiku risinājumu ietekme Eiropas Savienības zvejniecībās, tostarp izmaiņu ietekme uz zvejas rīku selektivitāti un jaunu tehnisko pasākumu, piemēram, zvejas liegumu reāllaikā, ieviešanu. Analīze liecināja, ka pret izmešanu vērsta politika, kas balstīta uz efektīvākiem tehniskiem pasākumiem, un tādu neefektīvu tehnisko pasākumu atcelšana, kas stimulē izmešanu, īstermiņā radītu ekonomiskus zaudējumus, bet vidējā termiņā un ilgtermiņā – papildu ieguvumus, galvenokārt no vides un ekonomikas viedokļa. Tālāks ietekmes novērtējums nevarētu papildināt informāciju, kas jau ir pieejama iepriekš veiktajā novērtējumā. Izmaiņas, kas ir nepieciešamas esošajās regulās, ir būtiskas jaunās KZP pareizai darbībai. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Galvenā darbība ir veicināt kopējās zivsaimniecības politikas reformā paredzētā izkraušanas pienākuma īstenošanu, svītrojot visus pašreizējos noteikumus Eiropas Savienības tehniskajos pasākumos un kontroles regulās, kas ir pretrunā ar izkraušanas pienākumu. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Proporcionalitātes princips Šis priekšlikums groza jau esošus pasākumus; tāpēc nav šaubu par proporcionalitātes principu. Instrumenta izvēle Ierosinātais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: regulas ir jāgroza ar regulu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Šis pasākums Savienībai nerada papildu izdevumus. 2013/0436 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2187/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 2347/2002 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1434/98 attiecībā uz izkraušanas pienākumu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[14], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Regulas (ES) Nr. [xxxx] galvenais mērķis ir pakāpeniski samazināt izmetumus visās Eiropas Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz to sugu nozveju Vidusjūrā, kurām piemēro limitus, un to sugu nozveju Vidusjūrā, kam noteikti minimālie izkraušanas izmēri. Lai izkraušanas pienākumu iedzīvinātu praksē, būtu jāsvītro vai jāgroza daži noteikumi pašreizējās tehnisko pasākumu un kontroles regulās, kuri ir pretrunā ar izkraušanas pienākumu un uzliek zvejniekiem pienākumu izmest zivis. (2) Ņemot vērā šobrīd notiekošo kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformu, ir gaidāms jauns tehnisko pasākumu regulējums. Tā kā nav ticams, ka jaunais regulējums būs izveidots pirms izkraušanas pienākuma ieviešanas, proti, līdz 2015. gada sākumam, ir pamatoti grozīt vai svītrot dažus pašreizējo tehnisko pasākumu noteikumus, lai likvidētu neatbilstību starp šiem noteikumiem un izkraušanas pienākumu. (3) Lai nodrošinātu izkraušanas pienākuma īstenošanu, Padomes Regula (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, būtu jāgroza, nosakot, ka visas jūras organismu nevēlamās nozvejas, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums un kuru apjoms ir lielāks, nekā paredzēts nozvejas sastāva noteikumos, ir jāizkrauj un jāatskaita no kvotām; aizstājot jūras organismu, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums, minimālos izkraušanas izmērus ar minimālajiem saglabāšanas references izmēriem; un nosakot, ka visas jūras organismu nevēlamās nozvejas, kuru apjoms ir lielāks, nekā paredzēts piezvejas noteikumos konkrētiem apgabaliem, konkrētiem laikiem un konkrētiem zvejas rīku veidiem, ir jāizkrauj un jāatskaita no kvotām. (4) Papildus tam, lai nodrošinātu juridisko noteiktību, būtu jāgroza noteikumi attiecībā uz apgabala slēgšanu, lai aizsargātu pikšas mazuļus ICES VIb rajonā. (5) Lai nodrošinātu izkraušanas pienākuma īstenošanu, Padomes Regula (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98, būtu jāgroza, nosakot, ka visas jūras organismu nevēlamās nozvejas, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums Baltijas jūrā un kuru apjoms ir lielāks, nekā paredzēts nozvejas sastāva noteikumos, ir jāizkrauj un jāatskaita no kvotām; aizstājot jūras organismu, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums, minimālos izkraušanas izmērus ar minimālajiem saglabāšanas references izmēriem; un konkrētos laikos un konkrētos apgabalos aizliedzot zvejot lašus un jūras foreles, izņemot zveju ar krātiņlamatām. (6) Lai nodrošinātu izkraušanas pienākuma īstenošanu, Padomes Regula (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94, būtu jāgroza, aizstājot jūras organismu, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums, minimālos izkraušanas izmērus ar minimālajiem saglabāšanas references izmēriem tādā veidā, lai netiktu skarti pašreizējo minimālo nozvejas izmēru jēdziens un īstenošana, un svītrojot noteikumus, kas regulē sardīņu mazuļu zveju un vairs nav atbilstoši līdz ar izkraušanas pienākuma ieviešanu, jo no visām tādām nozvejām ir pēc iespējas jāizvairās, un nevēlamas nozvejas gadījumā tās ir jāizkrauj, bet vairs nedrīkst lietot uzturā. (7) Lai nodrošinātu izkraušanas pienākuma īstenošanu, Padomes Regula (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, būtu jāgroza, nosakot, ka, zvejojot ar dreifējošām āķu jedām un žaunu tīkliem, iepinējtīkliem un vairāksienu tīkliem konkrētos apgabalos un konkrētos laikos, visas mencu nevēlamās nozvejas ir jāizkrauj un jāatskaita no kvotām. (8) Lai nodrošinātu izkraušanas pienākuma īstenošanu, Padomes Regula (EK) Nr. 254/2002, ar ko paredz pasākumus 2002. gadam mencu krājumu atjaunošanai Īrijas jūrā (ICES VIIa rajons), būtu jāgroza, nosakot, ka karalisko vēdekļgliemeņu zvejā ar traļiem visas nevēlamās jūras organismu nozvejas, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums un kuru apjoms lielāks nekā atļautie piezvejas procenti, ir jāizkrauj un jāatskaita no kvotām. (9) Lai nodrošinātu izkraušanas pienākuma īstenošanu, Padomes Regula (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos, būtu jāgroza, nosakot, ka jāizkrauj un no kvotām jāatskaita visu dziļjūras sugu nozveja. (10) Lai nodrošinātu izkraušanas pienākuma īstenošanu, Kontroles Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006, būtu jāgroza, lai nodrošinātu izkraušanas pienākuma uzraudzību. Šajā nolūkā zvejas atļaujas būtu jāpiešķir zvejniecībām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums; dati par visu sugu nozvejām būtu jāreģistrē neatkarīgi no svara ierobežojuma; dati par tādu īpatņu nozvejām, kas ir mazāki par minimālajiem saglabāšanas references izmēriem, būtu jāreģistrē atsevišķi; tā kā ir grūtības noteikt nelielu nozveju precīzu apjomu uz kuģa, būtu jāpiemēro lielāka pielaide mazu nozveju novērtēšanai zvejas žurnālos un pārkraušanas deklarācijās; būtu jānosaka attālās elektroniskās novērošanas noteikumi datu reģistrēšanai par izkraušanas pienākuma uzraudzību jūrā; noteikumi par nozveju atsevišķu uzglabāšanu un tirdzniecības kontroli to īpatņu nozvejām, kas ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru; kā arī būtu jādefinē nosacījumi kontroles novērotāju norīkošanai uzraudzības mērķiem. (11) Tā kā izmetumi ir ievērojama resursu izšķērdēšana un negatīvi ietekmē jūras bioloģisko resursu un jūras ekosistēmu ilgtspējīgu izmantošanu, un izkraušanas pienākuma sekmīgai īstenošanai ir būtiski, lai to pilnībā ievērotu visi operatori, izkraušanas pienākuma neievērošana būtu jādefinē kā smags pārkāpums. Izkraušanas pienākuma ieviešana kopā ar dažiem jauniem kvotu ikgadējā elastīguma noteikumiem padara nepieciešamas izmaiņas noteikumos par kvotu un zvejas piepūles atvilkumiem. (12) Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2187/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 2347/2002 un (EK) Nr. 1224/2009 būtu attiecīgi jāgroza. (13) Padomes Regula (EK) Nr. 1434/1998, ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā, būtu jāatceļ, jo nozvejas sastāva noteikumi un saistītie siļķu izmantošanas ierobežojumi šajā regulā vairs nav atbilstoši saskaņā ar izkraušanas pienākumu, visas nozvejotās siļķes ir jāizkrauj un jāatskaita no kvotām, un visas siļķes, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, ir jāizmanto citiem mērķiem, nevis uzturā, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU: 1. NODAĻA Tehniskie pasākumi 1. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 850/98 Regulu (EK) Nr. 850/98 groza šādi: 1) regulas 3. pantā pievieno šādu i) punktu: "i) neplānota nozveja ir to jūras organismu nejauša nozveja, kuru zveja attiecīgajos apstākļos ir aizliegta."; 2) regulas 4. pantu groza šādi: a) panta 1. punktā pievieno šādu daļu: "Ir aizliegts zvejot jebkuru no I līdz V pielikumā uzskaitītajām sugām, izmantojot zvejas rīkus ar tādu linuma acu izmēru, kurš minētajos pielikumos attiecīgajām sugām nav norādīts."; b) panta 4. punkta a) apakšpunktā pievieno šādu daļu: "Atkāpjoties no pirmās daļas, izkraušana nav aizliegta tad, ja nav iespējams izpildīt X pielikumā norādītos nosacījumus tādēļ, ka ir neplānoti nozvejoti tādi jūras organismi, kuriem piemēro Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstīto izkraušanas pienākumu. Tādu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām;" c) panta 4. punkta b) apakšpunktā pievieno šādu daļu: "Atkāpjoties no pirmās daļas, izkraušana nav aizliegta tad, ja nav iespējams izpildīt I līdz V pielikumā norādītos nosacījumus tādēļ, ka ir neplānoti nozvejoti tādi jūras organismi, kuriem piemēro Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstīto izkraušanas pienākumu. Tādu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; d) panta 5. punkta a) apakšpunktā pievieno šādu daļu: "Attiecībā uz jūras organismiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, uz kuģa paturētajos vai citā kuģī pārkrautajos daudzumos ieskaita visus nozvejotos jūras organismus, kā norādīts pirmajā daļā;" 3) regulas 5. panta 1. punktā pievieno šādu daļu: "Attiecībā uz jūras organismiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, daudzumā, kas atrodas uz kuģa pēc šķirošanas vai pie izkraušanas, ieskaita visus nozvejotos jūras organismus, kā norādīts pirmajā daļā."; 4) regulas 7. panta 5. punktā pievieno šādu daļu: "Šā punkta pirmo daļu nepiemēro tad, ja uz Pandalus sugas vēžveidīgajiem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums. Tomēr minēto vēžveidīgo zveja ir aizliegta, izmantojot pirmajā daļā norādītos zvejas rīkus, kuri nav aprīkoti saskaņā ar minēto daļu. Ar tādiem zvejas rīkiem iegūtu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 5) regulas 10. pantā pievieno šādu daļu: "Atkāpjoties no pirmās daļas b) apakšpunkta, paturēšana uz kuģa un izkraušana nav aizliegta tad, ja nav iespējams panākt gliemeņu minimālo procentuālo daudzumu tādēļ, ka ir neplānoti nozvejoti tādi jūras organismi, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums. Tādu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 6) regulas 11. pantu groza šādi: panta 1. punkta a) apakšpunktā pievieno šādu daļu: "Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, grunts žaunu tīklu, iepinējtīklu vai rāmjtīklu izmantošana vai turēšana uz kuģa nav aizliegta tad, ja nav iespējams izpildīt a) apakšpunktā norādītos nosacījumus tādēļ, ka ir neplānoti nozvejoti tādi jūras organismi, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums. Tādu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām;" 7) regulas 12. panta 1. punktā pievieno šādu daļu: "Attiecībā uz jūras organismiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, jūras organismos, kas atrodas uz kuģa pēc šķirošanas vai pie izkraušanas, kā norādīts pirmajā daļā, ieskaita visus nozvejotos jūras organismus."; 8) regulas 15. pantu aizstāj ar šādu: "15. pants 1. Jūras organismus, kuru nozvejotais daudzums pārsniedz 20. panta 2. punktā, 21. panta 2. punktā, 22. panta 2. punkta b) apakšpunktā, 27. panta 2. punktā, 29.d panta 5. punkta d) apakšpunktā, 29.d panta 6. punkta d) apakšpunktā, 29.d panta 7. punkta c) apakšpunktā, 29.g panta 2. punktā, 34.b panta 3. punkta c) apakšpunktā, 34.b panta 11. punktā un I līdz VII, X un XI pielikumā noteiktās atļautās procentuālās daļas, un uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, nedrīkst izkraut krastā, bet tos pirms katras izkraušanas laiž atpakaļ jūrā. 2. Jūras organismus, kuru nozvejotais daudzums pārsniedz 20. panta 2. punktā, 21. panta 2. punktā, 22. panta 2. punkta b) apakšpunktā, 27. panta 2. punktā, 29.d panta 5. Punkta d) apakšpunktā, 29.d panta 6. punkta d) apakšpunktā, 29.d panta 7. punkta c) apakšpunktā, 29.g panta 2. punktā, 34.b panta 3. punkta c) apakšpunktā, 34.b panta 11. punktā un I līdz VII, X un XI pielikumā noteiktās atļautās procentuālās daļas, un uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, izkrauj krastā un atskaita no kvotām. 3. Pirms zvejas uzsākšanas konkrētā zvejas reisā jebkurā no pārvaldības apgabaliem zvejas kuģu kapteiņi nodrošina, ka tiem ir pietiekami daudz kvotu attiecīgajiem krājumiem, kuriem piemēro nozvejas limitus, lai attiecīgajā reisā aptvertu iespējamo nozvejas sastāvu un atļautās procentuālās daļas."; 9) regulas 17. pantu groza šādi: "Jūras organisms ir pārāk maza izmēra, ja tā izmēri ir mazāki nekā XII pielikumā noteiktie minimālie saglabāšanas references izmēri attiecīgajām sugām un attiecīgajam ģeogrāfiskajam apgabalam."; 10) regulas 19. pantu aizstāj ar šādu: "19. pants 1. Pārāk maza izmēra jūras organismus, kuri pieder pie tām sugām, uz kurām attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, nepatur uz kuģa vai nepārkrauj citā kuģī, neizkrauj, netransportē, neuzglabā, nepārdod, neizliek apskatei un nepiedāvā tirdzniecībā, bet nekavējoties ielaiž atpakaļ jūrā. 2. Pārāk maza izmēra jūras organismus, kuri pieder pie tām sugām, uz kurām attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, patur uz kuģa, izkrauj un atskaita no kvotām. Tos nepārdod, neizliek apskatei un nepiedāvā tirdzniecībā patēriņam cilvēku uzturā."; 11) regulas 20. pantā pievieno šādu 4. punktu: "4. Ja uz siļķēm attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, šā panta 1. punktā noteikto aizliegumu attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr šīs sugas zveja ir aizliegta minētajā punktā norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos. Siļķu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 12) regulas 20.a pantā pievieno šādu daļu: "Ja uz siļķēm attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, šā panta 1. punktā noteikto aizliegumu attiecībā uz izkraušanu un paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr šīs sugas zveja ir aizliegta pirmajā daļā norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos. Siļķu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 13) regulas 21. pantā pievieno šādu 3. punktu: "3. Ja uz brētliņām attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, šā panta 1. punktā noteikto aizliegumu attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr šīs sugas zveja ir aizliegta minētajā punktā norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos. Brētliņu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 14) regulas 22. panta 1. punktā pievieno šādu daļu: "Ja uz makrelēm attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, šā punkta pirmajā daļā noteikto aizliegumu attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr šīs sugas zveja ir aizliegta minētajā daļā norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos. Makreļu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 15) regulas 23. panta 1. punktā pievieno šādu daļu: "Ja uz anšoviem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, šā punkta pirmajā daļā noteikto aizliegumu attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr šīs sugas zveja ar minētajā daļā norādītajiem zvejas rīkiem un norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos ir aizliegta. Anšovu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 16) regulas 27. pantā pievieno šādu 3. punktu: "3. Ja uz Esmarka menciņām attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, šā panta 1. punktā noteikto aizliegumu attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr šīs sugas zveja ar minētajā punktā norādītajiem zvejas rīkiem un norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir aizliegta. Esmarka menciņu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 17) regulas 29.a panta 1. punktā pievieno šādu daļu: "Ja uz tūbītēm attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, šā punkta pirmajā daļā noteikto aizliegumu attiecībā uz izkraušanu un paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr šīs sugas zveja ir aizliegta minētajā daļā norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tūbīšu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 18) regulas 29.c pantu aizstāj ar šādu: "29.c pants Rokolas pikšu četrstūra zona ICES VI apakšapgabalā 1. Visu veidu zveja, izņemot zveja ar āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko ierobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu: – 57o00' ziemeļu platuma, 15o00' rietumu garuma, – 57o00' ziemeļu platuma, 14o00' rietumu garuma, – 56o30' ziemeļu platuma, 14o00' rietumu garuma, – 56o30' ziemeļu platuma, 15o00' rietumu garuma, – 57o00' ziemeļu platuma, 15o00' rietumu garuma."; 19) regulas 29.d pantu groza šādi: a) panta 3. punktā pievieno šādu daļu: "Ja uz b) apakšpunktā norādītajām zivīm vai bezmugurkaulniekiem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, b) apakšpunktā izklāstīto noteikumu aizstāj ar nosacījumu, ka minētās zivis vai bezmugurkaulnieki nav zvejojamās sugas. Tādu zivju un bezmugurkaulnieku neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; b) panta 4. punktā pievieno šādu daļu: "Ja uz b) apakšpunktā norādītajām zivīm attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, b) apakšpunktā izklāstīto noteikumu aizstāj ar nosacījumu, ka minētās zivis vai bezmugurkaulnieki nav zvejojamās sugas. Tādu zivju neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 20) regulas 29.e panta 2. punktā pievieno šādu daļu: "Ja uz b) apakšpunktā norādītajām zivīm attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, b) apakšpunktā izklāstīto noteikumu aizstāj ar nosacījumu, ka minētās zivis vai bezmugurkaulnieki nav zvejojamās sugas. Tādu zivju neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 21) regulas 29.f pantā iekļauj šādu 1.a punktu: "1.a Ja uz zilajām jūras līdakām attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, šā panta 1. punktā noteikto aizliegumu attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr šīs sugas zveja minētajā punktā norādītajā laikposmā un apgabalos ir aizliegta. Zilo jūras līdaku neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 22) regulas 32. panta 2. punktā pievieno šādu daļu: "Attiecībā uz jūras organismiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, lomā, ko var likumīgi paturēt uz kuģa, kā norādīts šā panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļā, ieskaita visus nozvejotos jūras organismus."; 23) regulas 35. pantu svītro; 24) regulas pielikumus groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu. 2. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2187/2005 Regulu (EK) Nr. 2187/2005 groza šādi: 1) regulas 2. pantā pievieno šādu p) punktu: "p) "neplānota nozveja" ir to jūras organismu nejauša nozveja, kuru zveja attiecīgajos apstākļos ir aizliegta."; 2) regulas 3. pantu groza šādi: a) panta 1. punktā pievieno šādu daļu: "Ir aizliegts zvejot jebkuru no I līdz V pielikumā uzskaitītajām sugām, izmantojot zvejas rīkus ar tāda linuma acu izmēru, kas minētajos pielikumos attiecīgajām sugām nav norādīts."; b) panta 3. punktā pievieno šādu daļu: "Atkāpjoties no pirmās daļas, paturēšana uz kuģa un izkraušana nav aizliegta tad, ja nav iespējams izpildīt minētajā daļā norādītos nosacījumus tādēļ, ka ir neplānoti nozvejoti tādi jūras organismi, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums. Tādu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; c) panta 6. punktā pievieno šādu daļu: "Atkāpjoties no pirmās daļas, izkraušana nav aizliegta tad, ja nav iespējams izpildīt minētajā daļā norādītos nosacījumus tādēļ, ka ir neplānoti nozvejoti tādi jūras organismi, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums. Tādu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām. "; 3) regulas 4. pantu groza šādi: a) panta 1. punktā pievieno šādu daļu: "Attiecībā uz jūras organismiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, daudzumā, kas atrodas uz kuģa pēc šķirošanas vai pie izkraušanas, kā norādīts pirmajā daļā, ieskaita visus nozvejotos jūras organismus."; b) panta 2. punktā pievieno šādu daļu: "Attiecībā uz jūras organismiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, uz kuģa paturētajos daudzumos, kā norādīts pirmajā daļā, ieskaita visus nozvejotos jūras organismus."; 4) regulas 12. pantu aizstāj ar šādu: "12. pants Pieļaujamo nozvejas procentuālo apjomu sasniegšana "1. Tādu jūras organismu neplānotu nozveju, kuri pārsniedz II un III pielikumā precizētos atļautos procentuālos apjomus un uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, izkrauj un atskaita no kvotām. 2. Pirms zvejas uzsākšanas konkrētā zvejas reisā jebkurā no pārvaldības apgabaliem visu zvejas kuģu kapteiņi nodrošina, ka tiem ir pietiekami daudz kvotu attiecīgajiem krājumiem, kuriem piemēro nozvejas limitus, lai attiecīgajā reisā aptvertu iespējamo nozvejas sastāvu un II un III pielikumā iekļautās procentuālās daļas. 3. Tādu jūras organismu nozveju, kuru daudzums pārsniedz atļautos procentuālos apjomus, kas atļauti saskaņā II un III pielikumu, un uz kuriem neattiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, nedrīkst izkraut krastā, bet tos pirms katras izkraušanas laiž atpakaļ jūrā."; 5) regulas 14. panta 1. punktu groza šādi: "1. Jūras organismu uzskata par mazizmēra jūras organismu, ja tas ir mazāks par IV pielikumā noteikto minimālo saglabāšanas references izmēru attiecīgajai sugai un attiecīgajam ģeogrāfiskajam apgabalam."; 6) regulas 15. pantu groza šādi: a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Mazizmēra jūras organismus, kuri pieder pie tām sugām, uz kurām neattiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, nedrīkst paturēt uz kuģa vai pārkraut citā kuģī, izkraut, transportēt, uzglabāt, pārdot, izlikt apskatei vai piedāvāt pārdošanai, bet tie nekavējoties atgriežami atpakaļ jūrā."; b) pievieno šādu 3. punktu: "3. Tādu sugu mazizmēra jūras organismus, uz kurām attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, patur uz kuģa, izkrauj un atskaita no kvotām. Tos nepārdod, neizliek apskatei un nepiedāvā pārdošanai patēriņam cilvēku uzturā."; 7) regulas 17. pantu groza šādi: a) panta 1. punktā pievieno šādu daļu: "Ja uz lašiem (Salmo salar) vai taimiņiem (Salmo trutta) attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstīto izkraušanas pienākumu, šā panta pirmajā daļā noteikto aizliegumu attiecībā uz minēto sugu paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr šīs sugas zveja ir aizliegta minētajā daļā norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos. Lašu (Salmo salar) vai taimiņu (Salmo trutta) neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; b) panta 3. punktā pievieno šādu daļu: "3. Atkāpjoties no 1. un 3. punkta, ir atļauts paturēt uz kuģa lašus (Salmo salar) un taimiņus (Salmo trutta), kas noķerti ar murdiem."; 8) regulas pielikumus groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. 3. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1967/2006 Regulu (EK) Nr. 1967/2006 groza šādi: 1) regulas 2. pantā pievieno šādu 18. punktu: "18) "neplānota nozveja" ir to jūras organismu nejauša nozveja, kuru zveja attiecīgajos apstākļos ir aizliegta."; 2) regulas 15. pantu groza šādi: a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Ir aizliegts zvejot tādus jūras organismus, kuri pieder pie III pielikumā uzskaitītajām sugām un kuru izmērs nepārsniedz minētajā pielikumā attiecīgajai sugai noteikto minimālo saglabāšanas references izmēru (turpmāk "mazizmēra jūras organismi"). Tādu mazizmēra jūras organismu neplānotu nozveju, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, patur uz kuģa un izkrauj. Tos nepārdod, neizliek apskatei un nepiedāvā pārdošanai patēriņam cilvēku uzturā. Tādu mazizmēra jūras organismu neplānotu nozveju, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, nedrīkst paturēt uz kuģa vai pārkraut citā kuģī, izkraut, nodot citiem, glabāt, pārdot, izlikt apskatei vai piedāvāt pārdošanai."; b) panta 3. punktu svītro; 3) regulas 16. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Atkāpjoties no 15. panta 1. punkta, mazizmēra jūras organismus var zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, nodot citiem, glabāt, izlikt apskatei vai piedāvāt pārdošanai dzīvus, lai krājumus tieši atjaunotu vai pārvietotu ar tās dalībvalsts atļauju un dotām pilnvarām, kur notiek šīs darbības."; 4) regulas pielikumus groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu. 4. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1098/2007 Regulu (EK) Nr. 1098/2007 groza šādi: 1) regulas 3. pantā pievieno šādu g) punktu: "g) "neplānota nozveja" ir to jūras organismu nejauša nozveja, kuru zveja attiecīgajos apstākļos ir aizliegta."; 2) regulas 8. panta 2. punktā pievieno šādu daļu: "Ja uz mencām attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, pirmajā daļā noteikto aizliegumu attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr šīs sugas zveja ar dreifējošām āķu jedām ir aizliegta 1. punktā norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos. Mencu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 3) regulas 9. panta 3. punktam pievieno šādu daļu: "Ja uz mencām attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, pirmajā daļā noteikto aizliegumu attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr šīs sugas zveja ar 2. punktā norādītajiem zvejas rīkiem ir aizliegta 1. punktā norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos. Mencu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 5. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 254/2002 Regulu (EK) Nr. 254/2002 groza šādi: 1) regulas 3. panta 1. punktā pievieno šādu daļu: "Atkāpjoties no pirmās daļas, izkraušana nav aizliegta tad, ja nav iespējams izpildīt minētajā daļā norādītos nosacījumus tādēļ, ka ir neplānoti nozvejoti tādi jūras organismi, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums. Tādu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 2) regulas 4. pantam pievieno šādu daļu: "Atkāpjoties no pirmās daļas, izkraušana nav aizliegta tad, ja nav iespējams izpildīt minētajā daļā norādītos nosacījumus tādēļ, ka ir neplānoti nozvejoti tādi jūras organismi, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums. Tādu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām."; 6. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2347/2002 Regulu (EK) Nr. 2347/2002 groza šādi: 1) regulas 2. pantā pievieno šādu f) punktu: "f) "neplānota nozveja" ir to jūras organismu nejauša nozveja, kuru zveja attiecīgajos apstākļos ir aizliegta."; 2) regulas 3. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: "Zvejas kuģiem, kuriem nav dziļūdens zvejas atļaujas, katra jūras brauciena laikā ir aizliegts zvejot dziļūdens sugas vairāk nekā 100 kg apmērā. Šādu kuģu nozvejotās dziļūdens sugas vairāk nekā 100 kg apmērā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut. Atkāpjoties no otrās daļas, paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana nav aizliegta tad, ja minētajā daļā noteiktie 100 kg tiek pārsniegti tādēļ, ka ir neplānoti nozvejotas tādas dziļūdens sugas, uz kurām attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums. Tādu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām." 2. NODAĻA Kontroles pasākumi 7. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1224/2009 Regulu (EK) Nr. 1224/2009 ar šo groza šādi: 1) regulas 7. panta 1. punktu groza šādi: a) punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu: "e) izkraušanas pienākums daļā zvejniecību vai visās zvejniecībās, kā minēts Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā."; b) punktā pievieno šādu f) apakšpunktu: "f) citi Savienības tiesību aktos noteikti gadījumi."; 2) regulas 14. pantu groza šādi: a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Neskarot īpašus noteikumus, kas ietverti daudzgadu plānos, tādu Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuru kuģu lielākais kopējais garums ir 10 metru vai vairāk, savā zvejas žurnālā reģistrē darbības un jo īpaši ieraksta visus nozvejotos un uz kuģa paturētos katras sugas īpatņu daudzumus."; b) panta 2. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu: "f) katras sugas daudzumu, kas aprēķināts dzīvsvara kilogramos, vai attiecīgā gadījumā – sugas īpatņu skaitu, tostarp atsevišķā ierakstā tādu katras sugas īpatņu daudzumu vai skaitu, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru."; c) panta 3. punktu aizstāj ar šādu: "Zvejas žurnālā reģistrētais uz kuģa paturēto zivju daudzums (kilogramos) drīkst būt aprēķināts ar pielaidi līdz 10 % attiecībā uz visām sugām. Ja vienas vai vairāku sugu attiecīgā kopējā nozveja ir mazāka par 50 kilogramiem, pieļaujamā pielaides robeža ir 20 %."; d) panta 4. punktu aizstāj ar šādu: "4. Savienības zvejas kuģu kapteiņi zvejas žurnālā arī reģistrē visu novērtēto izmetumu apjomu attiecībā uz katru sugu."; 3) regulas 17. panta 1. punkta e) un f) apakšpunktu aizstāj ar šādiem: "e) zvejas žurnālā reģistrēto katras sugas daudzumu, tostarp kā atsevišķu informācijas vienību tādu katras sugas īpatņu daudzumu, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru; f) katras sugas daudzumu, kas jāizkrauj vai jāpārkrauj citā kuģī, tostarp kā atsevišķu informācijas vienību tādu katras sugas īpatņu daudzumu, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru."; 4) regulas 21. pantu groza šādi: a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Neskarot īpašus noteikumus, kas ietverti daudzgadu plānos, tādu Savienības kuģu kapteiņi, kuru kuģu lielākais kopējais garums ir 10 metru vai vairāk, veicot pārkraušanu citā kuģī, aizpilda pārkraušanas deklarāciju un jo īpaši ieraksta visus citā kuģī pārkrautos vai saņemtos katras sugas īpatņu daudzumus."; b) panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: "c) katras sugas daudzumu, kas aprēķināts produkta svara kilogramos, pa produkta sagatavošanas veidiem vai attiecīgā gadījumā – sugas īpatņu skaitu, tostarp atsevišķā ierakstā tādu katras sugas īpatņu daudzumu vai skaitu, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru."; c) panta 3. punktu aizstāj ar šādu: "Pārkraušanas deklarācijā reģistrētais uz kuģa pārkrauto zivju daudzums (kilogramos) drīkst būt aprēķināts ar pielaidi līdz 10 % attiecībā uz visām sugām. Ja vienas vai vairāku sugu attiecīgā kopējā nozveja ir mazāka par 50 kilogramiem, pieļaujamā pielaides robeža ir 20 %."; 5) regulas 23. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: "c) katras sugas daudzumu, kas izteikts produkta svara kilogramos, pa produkta sagatavošanas veidiem vai attiecīgā gadījumā – sugas īpatņu skaitu, tostarp atsevišķā ierakstā tādu katras sugas īpatņu daudzumu vai skaitu, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru;"; 6) regulā pēc 25. panta iekļauj šādu 25.a pantu: "25.a pants Attālā elektroniskā novērošana 1. Zvejas kuģiem, kuriem saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai dalībvalsts lēmumu jāizmanto attālā elektroniskā novērošana nolūkā izpildīt izkraušanas uzraudzības pienākumu, kas noteikts Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā, ir uzstādītas attālās elektroniskās novērošanas sistēmas ierīces. Minētā sistēma nodrošina, ka visu zvejas darbību un ar tām saistītu darbību laikā ar kamerām tiek fiksēti dati par minētajām darbībām, tostarp nozvejas apstrādi. 2. Šā panta 1. punktā minētajos zvejas kuģos ir uzstādīti arī: (a) kompetento iestāžu apstiprinātas noņemamas datu uzglabāšanas ierīces, kurās visu laiku tiek saglabāti visi zvejas darbību attēli; (b) pie sistēmām, kas darbina zvejas rīkus, un pie vinčas vai tīkla spoles piestiprināti sensori, kas fiksē visas kustības, kuras saistītas ar zvejas rīku ievietošanu un pacelšanu. 3. Uz zvejas kuģu klāja uzstādītās attālās elektroniskās novērošanas sistēmas darbojas pilnīgi automātiski un izslēdz jebkādu atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespēju. 4. Dalībvalstis nodrošina, ka tām ir tehniskās iespējas analizēt un efektīvi izmantot attālās elektroniskās novērošanas sistēmas sniegto informāciju. 5. Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz: (a) datiem, kuri jāreģistrē un jāapstrādā attālās elektroniskās novērošanas sistēmās; (b) kapteiņu atbildību attiecībā uz attālās elektroniskās novērošanas sistēmām; (c) pasākumiem, kas jāveic attālās elektroniskās novērošanas sistēmu tehniskas kļūmes vai nedarbošanās gadījumā; (d) dalībvalstu pienākumu iesniegt ziņojumu par attālās elektroniskās novērošanas sistēmām. 6. Komisija ar īstenošanas aktiem paredz sīki izstrādātus noteikumus par: (e) prasībām attiecībā uz attālās elektroniskās novērošanas sistēmām; (f) attālās elektroniskās novērošanas sistēmu specifikācijām; (g) kontroles pasākumiem, kas jānosaka karoga dalībvalstīm; (h) Komisijas pieeju attālās elektroniskās novērošanas sistēmu datiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; 7) regulas 33. pantu groza šādi: a) panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: "a) par krājumu daudzumiem vai krājumu grupām, uz kuriem attiecas KPN vai kvotas un kuri izkrauti iepriekšējā mēnesī, tostarp atsevišķi informāciju par tādu īpatņu krājumu daudzumiem vai krājumu grupām, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru;"; b) panta 6. punktu aizstāj ar šādu: "6. Nozveju, kas veikta zinātniskās pētniecības nolūkā un kas tiek laista tirgū un pārdota, tostarp attiecīgā gadījumā tādu īpatņu nozveju, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru, ieskaita kvotas izlietojumā, kas piemērojama karoga dalībvalstij, ciktāl šī nozveja pārsniedz 2 % no attiecīgajām kvotām. Padomes 2008. gada 25. februāra Regulas (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku[15] 12. panta 2. punktu nepiemēro zinātniskās pētniecības braucieniem, kuru laikā veikta nozveja."; 8) regulā iekļauj šādu 49.a, 49.b un 49.c pantu: "49.a pants Īpatņu, kas ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru, nozveju atsevišķa uzglabāšana 1. Visu tādu īpatņu nozveju, kuri ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru un kuri atrodas uz Savienības zvejas kuģa, katru ievieto atsevišķā kastē, nodalījumā vai konteinerā, nodalot katru krājumu tā, lai tos varētu atšķirt no citām kastēm, nodalījumiem vai konteineriem. 2. Jebkādu tādu īpatņu nozvejas daudzumu, kuri ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru, ir aizliegts paturēt uz Savienības zvejas kuģa vienā kastē, nodalījumā vai konteinerā kopā ar kādu citu zvejas produktu. 3. Šā panta 2. un 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos: – ja nozvejā ietilpst vairāk nekā 80 % Esmarka mencu un tūbīšu, kas nozvejotas tādiem mērķiem, kas nav lietošana pārtikā, vai vienas vai vairāku šādu sugu īpatņu: – makrele; – siļķe; – stavrida; – putasu; – kapross; – anšovs; – argentīna; – sardīne; – brētliņa; – zvejas kuģiem, kuru lielākais kopējais garums ir mazāks par 12 metriem un uz kuriem tiek sašķirotas, nosvērtas un reģistrētas žurnālā tādu īpatņu nozvejas, kuri ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru. 4. Šā panta 3. punktā minētajos gadījumos dalībvalstis uzrauga nozvejas sastāvu, ņemot paraugus." "49.b pants De minimis noteikums Dalībvalstis nodrošina, ka nozvejas, kas ietilpst Regulas (ES) [xxxx] 15. panta 5. punkta c) apakšpunktā minētajā de minimis atbrīvojumā, nepārsniedz atbrīvojuma procentuālo daudzumu, kā noteikts attiecīgajā Savienības tiesību aktā." "49.c pants Īpatņu, kas ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru, nozveju izkraušana Ja īpatņu, kas ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru, nozvejas tiek izkrautas, kompetentās iestādes nodrošina, ka šīs nozvejas tiek uzglabātas tādā veidā, lai tās varētu atšķirt no zvejas produktiem, kas paredzēti lietošanai pārtikā."; 9) regulas 56. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Katra dalībvalsts ir atbildīga par to, lai tās teritorijā visos zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecības posmos no pirmās pārdošanas līdz mazumtirdzniecībai, ietverot transportēšanu, tiktu kontrolēta kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu piemērošana. Dalībvalstis jo īpaši nodrošina, ka zvejas produktus, kuri ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru un uz kuriem attiecas izkraušanas prasība, kā minēts Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā, izmanto tikai tādiem mērķiem, kas nav tieša lietošana pārtikā."; 10) regulas 58. panta 5. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu: "e) katras sugas daudzumu, kas aprēķināts kilogramos un izteikts neto svarā vai attiecīgā gadījumā – sugas īpatņu skaitu, tostarp kā atsevišķu informāciju tādu katras sugas īpatņu daudzumu vai skaitu, kuri ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru."; 11) regulas 64. panta 1. punktu groza šādi: a) punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu: "f) katras sugas daudzums, kas aprēķināts produkta svara kilogramos, pa produkta sagatavošanas veidiem vai attiecīgā gadījumā – sugas īpatņu skaits, tostarp atsevišķā ierakstā tādu katras sugas īpatņu daudzums vai skaits, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru;"; b) punktā iekļauj šādu ha) apakšpunktu: "ha) attiecīgā gadījumā tādu zvejas produktu galamērķis, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru un kurus saskaņā ar Regulas (ES) [xxxx] 15. pantu izmanto tikai tādiem mērķiem, kas nav tieša lietošana pārtikā."; 12) regulas 66. panta 3. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu: "e) katras sugas daudzumu, kas aprēķināts produkta svara kilogramos, pa produkta sagatavošanas veidiem vai attiecīgā gadījumā – sugas īpatņu skaitu, tostarp atsevišķā ierakstā tādu katras sugas īpatņu daudzumu vai skaitu, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru;"; 13) regulas 68. panta 5. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: "d) katras transportētās sugas daudzumu, kas aprēķināts produkta svara kilogramos, pa produkta sagatavošanas veidiem vai attiecīgā gadījumā – sugas īpatņu skaitu, tostarp atsevišķā ierakstā tādu katras sugas īpatņu daudzumu vai skaitu, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru;"; 14) regulā iekļauj šādu 73.a pantu: "73.a pants Izkraušanas pienākuma uzraudzības kontroles novērotāji Neskarot 73. panta 1. punktu, dalībvalstis var norīkot kontroles novērotājus uz zvejas kuģiem, kas kuģo ar to karogu, lai uzraudzītu tās zvejniecības, uz kurām attiecas izkraušanas prasība, kā minēts Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā. Uz minētajiem kontroles novērotājiem attiecas 73. panta 2.–9. punkts."; 15) regulas 90. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: "c) tādu sugu īpatņu nozveju nepacelšanu un nepaturēšanu uz zvejas kuģa un neizkraušanu, uz kurām attiecas kvotas vai izkraušanas pienākums, kā minēts Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā, ja vien šādu nozveju pacelšana un paturēšana uz kuģa un izkraušana nav pretrunā pienākumiem, kas paredzēti kopējās zivsaimniecības politikas noteikumos, zvejniecībās vai zvejas zonās, kurās šādus noteikumus piemēro."; 16) regulas 92. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Dalībvalstis piemēro punktu sistēmu, ja izdarīti smagi pārkāpumi, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1005/2008 42. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un ja pārkāpts pienākums pacelt un paturēt uz zvejas kuģa tādu sugu īpatņu nozvejas, uz kuriem attiecas kvotas vai izkraušanas pienākums, kā minēts Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā, un uz šī pamata zvejas licences turētājam piešķir attiecīgu punktu skaitu par kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpšanu."; 17) regulas 105. pantu groza šādi: a) panta 2. punktā tabulu aizstāj ar šādu: " Pārzvejas apjoms attiecībā pret atļautajiem izkrāvumiem || Koeficients līdz 10 % || pārzveja * 1,0 virs 10 %, līdz 20 % || pārzveja * 1,2 virs 20 %, līdz 40 % || pārzveja * 1,4 virs 40 %, līdz 50 % || pārzveja * 1,8 Jebkura pārzveja, kas lielāka par 50 % || pārzveja * 2,0 "; b) panta 3. punktu aizstāj ar šādu: "3. Papildus 2. punktā minētajiem koeficientiem un ar noteikumu, ka pārzvejas apjoms attiecībā pret atļauto uzkrājumu apjomu nepārsniedz 10 %, piemēro koeficientu 1,5: (2) ja dalībvalsts iepriekšējos divos gados ir atkārtoti pārzvejojusi kvotu, iedalīto apjomu vai daļu no krājumiem vai krājumu grupas un ja uz šo pārzveju attiecas 2. punktā minētie atvilkumi; (3) ja pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumos un jo īpaši ziņojumos, ko sagatavojusi ZZTEK, konstatēts, ka pārzveja nopietni apdraud attiecīgos krājumus; (4) ja krājumi ietverti pārvaldības plānā."; c) panta 3.a punktu svītro; 18) regulas 106. pantu groza šādi: a) panta 2. punktā tabulu aizstāj ar šādu: " Pieejamās zvejas piepūles pārsniegums || Koeficients līdz 10 % || pārsniegums * 1,0 virs 10 %, līdz 20 % || pārsniegums * 1,2 virs 20 %, līdz 40 % || pārsniegums * 1,4 virs 40 %, līdz 50 % || pārsniegums * 1,8 jebkurš pārsniegums, kas ir lielāks par 50 % || pārsniegums * 2,0 "; 19) regulā iekļauj šādu 119.a pantu: "119.a pants Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Šīs regulas 25.a panta 5. punktā minētās pilnvaras deleģē uz nenoteiktu laiku. 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 25.a panta 5. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Saskaņā ar 25.a panta 5. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”. 3. NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 8. pants Atcelšana Regulu (EK) Nr. 1434/98 atceļ. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu. 9. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā [xxx] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no ... Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] COM(2011) 425 galīgā redakcija. “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējo zivsaimniecība politiku”. [2] http://ec.europa.eu/fisheries/reform/sec_2011_891_en.pdf [3] “Padome atzinīgi vērtē Komisijas ieceri pārskatīt (attiecīgā gadījumā – ierosināt atcelt) saistītos kontroles pasākumus un tehniskus pasākumu laikus, pirms stājas spēkā nozvejas izkraušanas pienākums”. [4] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. [5] OV L 78, 20.3.2013., 1. lpp. [6] OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp. [7] OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp. [8] OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp. [9] OJ L 191, 7.7.1998., 10. lpp. [10] OJ L 41, 13.2.2002., 1. lpp. [11] OJ L 351, 28.12.2002., 6. lpp. [12] OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp. [13] SEC(2011) 891. [14] OV C , .., lpp. [15] OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.