2019. gada novembrī otrais forums atzina, ka regulāras tikšanās ir vērtīgas un ka rezultātu pārskats ir rīks, kas palīdz visiem — dalībvalstīm, Savienības aģentūrām un Komisijai — turpināt kopīgu progresu robežu, migrācijas un drošības jaunās IT arhitektūras izstrādē un īstenošanā. Finanšu un cilvēkresursu vajadzības vēl arvien tika atzītas par būtisku jautājumu. Tāpēc tika ierosināts visām iesaistītajām pusēm sagatavot indikatīvu daudzgadu resursu plānu. Komisija arī ierosināja izstrādāt platformu informācijas apkopošanai, tostarp par paraugpraksi, un darīt to viegli pieejamu visiem, lai sekmētu informācijas apmaiņu un progresu. Tāpat tika atzīts, ka, īstenošanai virzoties uz priekšu, lielāka uzmanība būtu jāpievērš operatīvajai un praktiskajai īstenošanai.

·īstenošana pēdējos gados ir virzījusies uz priekšu, bet vēl arvien pastāv problēmas; dalībvalstīm būtu jānodrošina augsta līmeņa politiskais atbalsts;

·dalībvalstīm būtu jāpabeidz savs novērtējums par nepieciešamajiem valsts tiesību aktiem un attiecīgi tie jāsagatavo;

·kopumā tika konstatēts labs progress pārvaldības mehānismos;

·dalībvalstīm būtu ātri jāaprēķina savas resursu vajadzības un šie resursi jānodrošina.

Paralēli sadarbspējas regulu īstenošanai notiek arī gan pastāvošo, gan jaunu individuālo IT sistēmu saistītā izstrāde. Sadarbspējas regulu īstenošanai ir būtiski, lai būtu izstrādāta ne vien jaunā vispārējā arhitektūra, bet arī visas individuālās sistēmas pilnvērtīgi darbotos. Individuālo sistēmu progresa jomā Komisija pauda satraukumu par rezultātiem ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izstrādē. Lai gan testēšanas periodu plānots sākt līdz šā gada beigām, dalībvalstis norādīja, ka to gatavība sistēmas īstenošanai valsts līmenī ir zema. Tas varētu negatīvi ietekmēt sistēmas darbības sākšanu. Ņemot to vērā, dalībvalstīm būtu jāpaātrina iekšējās procedūras, lai mobilizētu nepieciešamos cilvēkresursus, un iepirkuma process, kam bija jānotiek pagājušogad, lai pielāgotu valstu sistēmas pieslēgšanai centrālajai ieceļošanas/izceļošanas sistēmai.

Forums arī deva iespēju dažiem paust satraukumu, ko izraisījusi Covid-19 krīze, norādot, ka tā varētu radīt aizkavēšanos, īpaši ieceļošanas/izceļošanas sistēmas darbības sākšanā. Patiesi, ietekme uz ES informācijas sistēmu, piemēram, ieceļošanas/izceļošanas sistēmas, izstrādi varētu iespaidot arī sadarbspējas komponentu izstrādi. Taču šāda ietekme nav lineāra, proti, lai gan viena mēneša aizkavēšanās vienas IT sistēmas darbības sākšanā varētu nozīmēt aizkavēšanos līdz vienam mēnesim sadarbspējas komponentu darbības sākšanā, iespējams, ka sākotnējā aizkavēšanās tomēr neaizkavētu komponentu darbības sākšanu.

Ņemot vērā pašreizējo situāciju, visu iesaistīto dalībnieku vidū valda zināma nenoteiktība par Covid-19 krīzes ietekmi uz notiekošajiem projektiem. Komisija ir iecerējusi turpmākajos mēnešos strādāt kopā ar eu-LISA un dalībvalstīm, lai nākamajā forumā, kas plānots 2020. gada rudenī, sarīkotu detalizētu diskusiju par iespējamo krīzes ietekmi.

Pārskata periodā Padomes prezidentvalstis turpināja demonstrēt apņēmību īstenošanā, turklāt dažas organizēja savas konferences, lai sasniegtu plašāku iesaistīto auditoriju. Komisija atzinīgi vērtē šādas prezidentvalstu iniciatīvas.

4.Apmācības vajadzības

Triju foruma sanāksmju diskusiju laikā tika atkārtoti uzsvērts, ka sadarbspēja nav tikai IT projekts. Galalietotājiem — robežsargiem, patvēruma iestādēm, policijas darbiniekiem — būs jāzina, kā tieši piekļūt informācijai, kas tiem pieejama. Attiecīgā personāla apmācība tikusi pastāvīgi minēta kā nepieciešamība. To apzinoties, Komisija apņēmās organizēt pasākumu “Train the Ambassadors” 2020. gada martā ar mērķi nodrošināt materiālus atbildīgajām dalībvalstu struktūrām, lai tās varētu informēt un apmācīt galalietotājus sadarbspējas satvara un komponentu lietošanā. Lai gan apmācība klātienē nebija iespējama Covid-19 krīzes dēļ, Komisija apmācības materiālus darīja pieejamus digitālā formātā.

5.Izmaksas un riski

Eiropas Komisijas divu sadarbspējas regulu priekšlikumiem pievienotajā tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā summa 11 954 000 EUR apmērā ir rezervēta sadarbspējas izstrādei 2020. gadā. Kā minēts 2020. gada jūnija eu-LISA otrajā sadarbspējas progresa ziņojumā, līdz šim izmantoti 1 718 606 EUR, lai atbalstītu sadarbspējas sagatavošanas darbības.

No Iekšējās drošības fonda dalībvalstīm 2020. gadā nav piešķirts budžets īpaši sadarbspējai. Nākotnes daudzgadu finanšu shēmā, kas paredzēta 2021.–2027. gadam, ir piedāvāti 136,3 miljoni EUR, lai dalībvalstis varētu segt izmaksas, kas saistītas ar to nacionālo sistēmu pārveidojumiem, kuru rezultātā varētu izmantot sadarbspējas komponentus. Šie līdzekļi ir piešķīrums, kas paredzēts, lai atbalstītu dalībvalstis projektu īstenošanā, nevis kompensētu faktiski radušās izmaksas. Tādējādi šis budžets nav pakļauts tam pašam riskam, ka būs jāapmierina papildu finansējuma lūgumi, kāds skar to Savienību aģentūru budžetu, kas ir pilnībā finansētas no Savienības budžeta.

Attiecībā uz pārtērēšanas risku jānorāda, ka Covid-19 krīze neizbēgami ietekmēs dažu individuālu daļu ilgumu ES robežu, migrācijas un drošības informācijas sistēmu jaunās arhitektūras īstenošanas kopējā projektā. Pašlaik tiek novērtēta ietekme uz plānoto grafiku. Pagarināts projekta ilgums, visticamāk, palielinās izmaksas. Tomēr, tā kā sadarbspējas izstrāde ir tikko sākta, vēl pastāv iespējas rīkoties, lai mazinātu ietekmi uz vispārējo grafiku un izmaksām. Ziņojuma publicēšanas laikā sadarbspējas projekts vēl arvien norit pēc grafika un iekļaujas sākotnējā budžeta tāmē.

6.Secinājums

Ņemot vērā visu dalībvalstu, Šengenas asociēto valstu un Savienības aģentūru vispārējo apņemšanos nodrošināt sadarbspējas regulu pilnīgu īstenošanu, Komisija turpina koordinēt un uzraudzīt visu iesaistīto pušu darbības ar nolūku panākt jauno un modernizēto IT sistēmu un sadarbspējas komponentu pilnīgu pieejamību līdz 2023. gada beigām.

Kā minēts iepriekš, darbs sadarbspējas regulu īstenošanā līdz šim norit pēc plāna. Tomēr, lai īstenotu sadarbspējas satvaru, visiem dalībniekiem ir jāvirzās uz priekšu kopā attiecībā uz visām ES informācijas sistēmām un sadarbspējas komponentiem. Covid-19 krīzes izraisītas aizkavēšanās iespējamība, īpaši ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izstrādē, būs jāuzrauga, un Komisija strādās ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem, lai gūtu pēc iespējas skaidrāku potenciālo aizkavēšanos scenāriju un iespējami mazinātu šādas aizkavēšanās, lai varētu ievērot īstenošanas grafiku. Komisija ir apņēmusies darīt visu iespējamo, lai kopā ar dalībvalstīm un Savienības aģentūrām nodrošinātu, ka jebkāda no Covid-19 krīzes izrietoša ietekme uz paredzēto pilnas īstenošanas datumu ir cik vien iespējams ierobežota un ka paredzētās kopējās izmaksas iekļaujas budžeta tāmē, kas izklāstīta tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā.