Ierosinātā Padomes ieteikuma mērķis ir panākt, ka ir pieejama plašāka kvalitatīva un kvantitatīva informācija par to, ko pēc izglītības un apmācības pabeigšanas dara terciāro izglītību un profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ieguvušie Eiropā. Šādu informāciju var izmantot pakalpojumu sniedzēji, kas palīdz jaunajiem studentiem apzināti izvēlēties studiju priekšmetu, mācību personāls un iestāžu vadība, kas šo informāciju var izmantot mācību kursu izstrādē, un valdības iestādes, kas to izmanto, lai pieņemtu lēmumus par augstākās izglītības un PIA sistēmu virzību. Priekšlikuma mērķis ir veicināt dažādu absolventu apzināšanas sistēmu turpmāku izstrādi un izmantošanu izglītības sistēmas līmenī atsevišķās dalībvalstīs, kā arī veicināt ciešāku sadarbību starp apzināšanā iesaistītajiem valstu partneriem, lai apmainītos ar labu praksi un, visbeidzot, uzlabotu ievākto apzināšanas datu salīdzināmību.

Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgajā ziņojumā par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu ierosināts turpmāk sadarboties, lai sekmētu augstākās izglītības nozīmīgumu darba tirgū un sabiedrībā, tostarp ar labākām zināšanām un prognozēm par darba tirgus vajadzībām un rezultātiem, piemēram, sekojot līdzi absolventu karjerām. Rīgas 2015. gada secinājumos , kuros izklāstīti mērķi PIA jomā laikposmam no 2015. līdz 2020. gadam, PIA jomā dalībvalstis apņēmās izveidot pastāvīgus informācijas un atgriezeniskās saites mehānismus.

Ņemot vērā to, ka apzināšanas iniciatīva palīdzēs uzlabot topošo studentu profesionālo orientāciju un tādas augstākās izglītības attīstību, kura atbilst mainīgajām izglītības, nodarbinātības un sabiedrības vajadzībām, šādi tiks atbalstīts arī stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķis, proti, ka vismaz 40 % cilvēku vecumā no 30 līdz 34 gadiem būs pabeiguši terciāro izglītību.

Lēmums ierosināt ES iniciatīvu, kas sekotu absolventu karjerai, ir balstīts uz 2016. gada februārī pabeigto plašo sabiedrisko apspriešanu par ES augstākās izglītības modernizācijas programmas pārskatīšanu. Tajā īpaši tika izceltas bažas par absolventu nodarbinātības rezultātiem un uzsvērts plašs atbalsts no dalībvalstu iestādēm un ieinteresētajām personām ES darba turpināšanai, lai uzlabotu pierādījumu pieejamību politikas veidošanā un praksi, jo īpaši attiecībā uz iznākumu un rezultātu pārredzamību. Visi apspriešanas rezultāti ir lasāmi paziņojumam “Jaunā Prasmju programma Eiropai” pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (II pielikums).

Galvenās atbildes bija šādas:

·71 % studentu vai neseno augstskolu absolventu un 61 % augstākās izglītības darbinieku nepiekrita apgalvojumam, ka “tas, ko piedāvā augstākās izglītības absolventi, labi saskan ar zināšanām un prasmēm, kas vajadzīgas ekonomikai”;

·55 % respondentu nepiekrīt apgalvojumam, ka “cilvēki, kas izstrādā augstākās izglītības kursus, ir pietiekami informēti par iespējamajām prasmju vajadzībām darba tirgū”;

·47 % respondentu nepiekrīt apgalvojumam, ka “augstākās izglītības sistēmas darbojas labi”; un

·tikai 29 % studentu vai neseno augstskolu absolventu piekrita apgalvojumam, ka “studenti saņem vajadzīgo atbalstu, lai izdarītu informētu izvēli par studiju priekšmetu”.

Pēc sabiedriskās apspriešanas pabeigšanas konkrētus priekšlikumus saistībā ar ES iniciatīvu absolventu apzināšanai apsprieda augstākās izglītības ģenerāldirektoru sanāksmē 2016. gada oktobrī Bratislavā, “ET2020” darba grupas augstākās izglītības modernizācijai sanāksmē 2016. gada novembrī un 2016. gada Eiropas izglītības un jaunatnes forumā, kur tika pausts plašs atbalsts saskaņotākai pieejai šajā jomā.

Cedefop Eiropas sabiedriskās domas nesenais apsekojums par profesionālo izglītību un apmācību norāda uz līdzīgām problēmām vairākās ES dalībvalstīs attiecībā uz PIA pabeigušiem jauniešiem, no kuriem gandrīz trešdaļa ziņo, ka ir sastapušies ar grūtībām kādā no darba meklēšanas posmiem. Cits Cedefop pētījums — Eiropas prasmju un nodarbinātības pētījums —, balstoties uz 49 000 pieaugušu darba ņēmēju (vecumā no 24 līdz 65 gadiem) atbildēm, norādīja, ka 41 % no viņiem uzskata, ka tiem ir maz iespēju atrast darbu, kas atbilstu viņu prasmēm un kvalifikācijai.

Absolventu apzināšana ir vairākas reizes apspriesta ar PIA ieinteresētajām personām, un no debatēm izrietošie ierosinājumi ir ņemti vērā šā priekšlikuma sagatavošanā. Jo īpaši PIA kvalitātes nodrošināšanas kopiena sniedza ieguldījumu EQAVET ikgadējā tīkla sanāksmē 2016. gada jūnijā, EQAVET savstarpējās mācīšanās pasākumā par būtiskiem radītājiem 2016. gada septembrī un EQAVET 2016. gada forumā, kur absolventu apzināšana bija viens no svarīgākajiem jautājumiem.

•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Šā priekšlikuma pamatā ir potenciālo ieguvumu, riska un ietekmes novērtējums saistībā ar Eiropas iniciatīvu absolventu apzināšanas mehānismu turpmākai izstrādei valstu un ES līmenī. Absolventu nodarbinātības sekmēšana un absolventu apzināšana tiek periodiski pieminētas politikas izstrādē un prakses apmaiņā, ko atbalsta programma “Izglītība un apmācība 2020” un Boloņas process, un nesen ir notikuši savstarpējās mācīšanās pasākumi saistībā ar absolventu nodarbināmību (2015. gada februārī) un absolventu apzināšanu (2015. gada septembrī).

Galīgajā ziņojumā par EUROGRADUATE priekšizpēti , kas pabeigts 2016. gadā un ko veica Komisijas uzdevumā, tika apstiprināts, ka absolventu apzināšanas iniciatīvas sistēmas līmenī Eiropā ir plaši izplatītas, taču pieejas un aktivitātes līmenis dažādās valstīs ievērojami atšķiras. 25 no 31 apsekotās valsts pastāv iniciatīvas, kas balstās uz regulāriem vai neseno absolventu apsekojumiem, administratīvo datu analīzi vai šo rīku kombināciju. Tomēr tikai 11 valstīs tiek regulāri veikti absolventu apsekojumi (parasti katru gadu vai ik pēc diviem gadiem) un 6 valstīs ir apzināšanas pētījumi, kas aptver apsekojumus un administratīvos datus. Apsekojumi arī apstiprināja ieinteresēto pušu pieprasījumu pēc ilgtspējīga, regulāra Eiropas absolventu pētījuma.