Priekšlikums Padomes lēmums par Komisijas iesniegtā 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem parakstīšanu un noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā /* COM/2006/0807 galīgā redakcija - ACC 2006/0263 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 15.12.2006 COM(2006) 807 galīgā redakcija 2006/0263 (ACC) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Komisijas iesniegtā 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem parakstīšanu un noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Konference, kuru izveidoja UNCTAD (ANO Tirdzniecības un attīstības konference) ietvaros, lai vienotos par starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem tekstu, kuram vajadzēja aizstāt 1994. gada starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem, beidza darbu 2006. gada 27. janvārī, pieņemdama jauna nolīguma tekstu. Tas tika nodots Apvienoto Nāciju Organizācijā Ņujorkā, lai to parakstītu no 2006. gada 3. aprīļa, un tiks glabāts tur, līdz būs pagājis viens mēnesis no nolīguma galīgās spēkā stāšanās dienas, paredzams, 2008. gada 1. februāra, vai vēlākai dienai, kad būs izpildīti visi tā 39. pantā minētie nosacījumi. Komisija šajās sarunās piedalījās, pamatodamās uz pilnvarām un norādījumiem par sarunām, ko Padome apstiprināja 2005. gada jūnijā[1] pēc Komisijas pieprasījuma. Ņemot vērā debates par jauno juridisko instrumentu un tā saturu, kas ietver Kopienas viedokli, Komisija uzskata, ka ir jāparaksta 2006. gada Starptautiskais nolīgums par tropu kokmateriāliem un tā apstiprinājuma dokuments jādeponē ANO nolīgumu nodaļā Ņujorkā. No juridiskā viedokļa ir jāatgādina — lai gan nolīgumi par tropu kokmateriāliem ir tirdzniecības nolīgumi, uz kuriem attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 133. pants, tie reizē ir nolīgumi par nekonvencionālām patēriņa precēm, kas vienlaikus ietver gan komerciālo, gan vides aspektu, un tiem nepieciešama ilgtspējīga pārvaldība, lai saglabātu augu sugas tropu mežos. Konkrētajā gadījumā, rūpīgi pārbaudot jaunā nolīguma mērķus, atklājas, ka komerciālais aspekts ir izstrādāts tā, lai veicinātu ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu un attīstību. Saskaņā ar nolīgumu izveidotā organizācija ( ITTO ) ieņem visai netradicionālu stāvokli salīdzinājumā ar citām patēriņa preču organizācijām, jo ietver gan tirdzniecības un rūpniecības, gan vides elementus. Tādēļ Komisija uzskata, ka jābūt divējādam juridiskajam pamatam, sasaistot Līguma 133. un 175. pantu. Tāpēc jaunais 2006. gada Starptautiskais nolīgums par tropu kokmateriāliem būtu jāapstiprina arī Kopienai. Finansiālajā ziņā ir jānorāda, ka jaunajā nolīgumā salīdzinājumā ar diviem tā priekšgājējiem vairs nav ekonomisko nosacījumu par intervenci tirgū, kas paredzēja, ka intervencē, veicot finanšu iemaksas, obligāti jāiesaistās organizācijas locekļiem, tādējādi tika papildināts jau esošais viņu pienākums veikt iemaksas administratīvajā budžetā. Ņemot vērā praktiskus apsvērumus, kas saistīti ar pārvaldību organizācijā, kurā pēc paplašināšanās ir 27 dalībvalstis, Komisija ierosina, lai Kopiena segtu obligātos izdevumus administratīvā budžeta kontā. Eiropas Savienības dalībvalstis varētu arī veikt brīvprātīgas iemaksas īpašā budžeta kontā. Komisija tāpat vēlas nodrošināt dalītu nolīguma pārvaldību, ņemot vērā visu dalībvalstu atsevišķās intereses. Tāpēc šā lēmuma priekšlikuma mērķis ir apstiprināt 2006. gada Starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem un pilnvarot Kopienu deponēt apstiprinājuma dokumentu ANO starptautisko nolīgumu birojā. 2006/0263 (ACC) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Komisijas iesniegtā 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem parakstīšanu un noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. un 175. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu, ņemot vēra Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Nolīguma sarunu konference, kas ir izveidota UNCTAD (ANO Tirdzniecības un attīstības konference) paspārnē, 2006. gada 27. janvārī apstiprināja 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem tekstu. (2) Nolīguma jaunā redakcija tika apspriesta tādēļ, lai ar to aizstātu iepriekšējo 1994. gada Starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem, kura darbība bija pagarināta un kurš paliks spēkā līdz 2006. gada nolīguma spēkā stāšanās dienai. (3) 2006. gada Starptautiskais nolīgums par tropu kokmateriāliem ir pieejams, lai to parakstītu un lai līgumslēdzējas puses iesniegtu ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus, no 2006. gada 3. aprīļa līdz brīdim, kad būs pagājis viens mēnesis no galīgās spēkā stāšanās dienas, kas paredzēta 2008. gada 1. februārī, vai vēlākam datumam. (4) Jaunā nolīguma mērķi iederas gan kopīgajā tirdzniecības politikā, gan vides politikā. (5) Eiropas Kopiena bija 1994. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem līgumslēdzēja puse. Jaunais nolīgums joprojām sekmēs Eiropas Savienības noturīgās attīstības mērķus, tāpēc tās interesēs ir noslēgt šo aizstājēju nolīgumu. (6) Starptautiskās tropu kokmateriālu organizācijas patērētāju locekļu obligātās iemaksas tika noteiktas galvenokārt atkarībā no tropu kokmateriālu importa apjoma, taču Eiropas Kopiena veiks finanšu iemaksas 2006. gada Starptautiskā tropu kokmateriālu nolīguma darbības nodrošināšanai, savukārt dalībvalstis varēs veikt darbībām paredzētas brīvprātīgas finanšu iemaksas, izmantojot īpašu nolīgumā paredzētu kontu, IR NOLEMUSI ŠADI. 1. pants 1. Kopiena paraksta 2006. gada Starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem, turpmāk tekstā — „Nolīgums”, kas tiek apstiprināts Kopienas vārdā. 2. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants 3. Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu vai personas, kas Kopienas vārdā ir pilnvarotas parakstīt nolīgumu un deponēt apstiprināšanas dokumentu ANO ģenerālsekretariātā saskaņā ar Nolīguma 36. panta 1. un 2. punktu. 4. Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personu vai personas, kas pilnvarotas Eiropas Kopienas vārdā deponēt kompetences deklarāciju, kura ir ietverta šā lēmuma B pielikumā, saskaņā ar Nolīguma 36. panta 3. punktu. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS Kopienas deklarācija saskaņā ar Nolīguma 36. panta 3. punktu Saskaņā ar 36. panta 3. punktu 2006. gada Starptautiskajā nolīgumā par tropu kokmateriāliem šī deklarācija apliecina pilnvaras, ko dalībvalstis uzticējušas Eiropas Kopienai Nolīgumā aplūkotajos jautājumos. Kopiena paziņo, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu tai ir ekskluzīva kompetence kopējās tirdzniecības politikas jomā, īpaši noslēgt nolīgumus, kas attiecas uz preču starptautisko tirdzniecību. Kopiena arī paziņo, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 175. pantu tā ir kompetenta noslēgt starptautiskos nolīgumus vides jomā, jo īpaši, lai veicinātu šādu mērķu sasniegšanu: - saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti; - aizsargāt cilvēku veselību, - taupīgi un racionāli izmantot dabas resursus, - starptautiskā līmenī veicināt pasākumus, kas risina reģionu vai pasaules mēroga vides problēmas. Vides jomā Kopiena dalās kompetencē ar savām dalībvalstīm. Kopienas kompetences apmērs un īstenošana pēc savas būtības ir atkarīgi no nepārtrauktas attīstības, un Kopiena vajadzības gadījumā papildinās vai grozīs šo deklarāciju saskaņā ar Nolīguma 36. panta 3. punktu. PIELIKUMS 2006. GADA STARPTAUTISKAIS NOLĪGUMS PAR TROPU MEŽIEM PREAMBULA Līgumslēdzējas puses, a) atsaucoties uz Deklarāciju un Rīcības programmu jaunas starptautiskās ekonomiskās kārtības ieviešanai, Integrēto izejmateriālu programmu, Jauno attīstības partnerību; kā arī Sanpaulu garu un Sanpaulu vienošanos Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences vienpadsmitajā sesijā, b) atsaucoties arī uz 1983. gada Starptautisko nolīgumu par tropu mežiem un 1994. gada Starptautisko nolīgumu par tropu mežiem, kā arī atzīstot Starptautiskās tropu mežu organizācijas darbu un tās sasniegumus kopš tās darbības sākuma, tostarp stratēģiju attiecībā uz tādu tropu kokmateriālu starptautiskas tirdzniecības izveidi, kas iegūti no ilgtspējīgi apsaimniekotiem avotiem, c) papildus atgādinot Johannesburgas deklarāciju un īstenošanas plānu, ko Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību pieņēma 2002. gada septembrī, 2000. gada oktobrī izveidoto Apvienoto Nāciju Organizācijas Mežu forumu un šajā saistībā izveidotās Sadarbības partnerattiecības meža jautājumos, kur piedalās Starptautiskā tropu mežu organizācija, kā arī Rio Deklarāciju "Par vidi un attīstību", Paziņojumu par visa veida mežu apsaimniekošanas, aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības principiem, kas nav juridiski saistošs, kā arī attiecīgās nodaļas dokumentā „ Agenda 21 ”, ko 1992. gada jūnijā Riodežaneiro pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Konference par vidi un attīstību, ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un ANO Konvenciju par pārtuksnešošanās apkarošanu, d) atzīstot , ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Hartu un starptautiskajām tiesībām valstīm ir suverēnas tiesības izmantot savus resursus atbilstoši konkrētās valsts vides politikai un pienākums gādāt, lai nekādi pasākumi tās jurisdikcijas vai kontroles robežās nenodarītu kaitējumu videi citās valstīs vai reģionos ārpus tās valstiskās jurisdikcijas robežām, kā to paredz Paziņojuma par visa veida mežu apsaimniekošanas, aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības principiem, kas nav juridiski saistošs, 1. punkta a) apakšpunkts, e) atzīstot koksnes un koksnes tirdzniecības nozīmi to valstu ekonomikā, kurās ir koksnes ieguves meži; f) atzīstot arī , cik svarīgi ir daudzveidīgie ekonomiskie, vides un sociālie ieguvumi no meža, tai skaitā no koksnes un nekoksnes meža produktiem un vides pakalpojumiem, mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas sakarā vietējā, valsts un starptautiskā līmenī, un cik svarīgs ir mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā un nabadzības izskaušanā, lai sasniegtu starptautiski noteiktus attīstības mērķus, tai skaitā mērķus, kas iekļauti Tūkstošgades deklarācijā, g) papildus atzīstot vajadzību izstrādāt un piemērot salīdzināmus meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas kritērijus un indikatorus kā svarīgus instrumentus visām loceklēm, lai novērtētu, uzraudzītu un veicinātu to mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, h) ievērojot tropu kokmateriālu tirdzniecības, starptautiskā kokmateriālu tirgus un plašākas starptautiskās ekonomikas saiknes, kā arī vajadzību pēc globālas perspektīvas, lai uzlabotu starptautiskās kokmateriālu tirdzniecības pārredzamību, i) no jauna apstiprinot locekļu saistības iespējami īsā laikā panākt tropu koksnes un koksnes izstrādājumu eksportu no ilgtspējīgi apsaimniekotiem avotiem (Starptautiskās tropu mežu organizācijas (ITTO) 2000. gada mērķis) un atsaucoties uz Bali partnerības fonda dibināšanu, j) atgādinot patērētājvalstu saistības, kuras tās uzņēmās 1994. gada janvārī, turpināt nodrošināt vai panākt to mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, k) ievērojot labas vadības, skaidras kārtības, kas regulē īpašumtiesības uz zemi, un starpnozaru koordinācijas lomu, lai panāktu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un koksnes eksportu no likumīgā veidā izstrādātiem avotiem, l) atzīstot visu locekļu, starptautisko organizāciju, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības, tostarp pamatiedzīvotāju un vietējo iedzīvotāju, kā arī citu ieinteresēto personu savstarpējās sadarbības nozīmi mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšanā, m) papildus atzīstot šādas sadarbības nozīmi meža tiesību aktu pilnveidošanā un likumīgā veidā iegūtas koksnes tirdzniecības veicināšanā, n) ievērojot, ka no meža resursiem atkarīgo pamatiedzīvotāju un vietējo iedzīvotāju, tai skaitā to iedzīvotāju, kuri ir mežu īpašnieki un apsaimniekotāji, spēju uzlabošana var sekmēt šā nolīguma mērķu sasniegšanu, o) papildus ievērojot vajadzību uzlabot dzīves līmeni un darba apstākļus meža nozarē, ņemot vērā attiecīgus starptautiski atzītus principus šajos jautājumos un attiecīgas Starptautiskās darba organizācijas konvencijas un dokumentus, p) ievērojot , ka koksne ir energoefektīva, atjaunojama un videi draudzīga izejviela salīdzinājumā ar konkurējošiem produktiem, q) atzīstot vajadzību palielināt ieguldījumu mežu ilgtspējīgā apsaimniekošanā, tostarp atkārtoti investējot no mežiem gūtos ieņēmumus, tai skaitā no koksnes tirdzniecības gūtos ieņēmumus, r) atzīstot arī ieguvumus no tirgus cenām, kas atspoguļo meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas izmaksas, s) papildus atzīstot vajadzību pēc lielākiem un prognozējamiem finanšu resursiem no plašas līdzekļu devēju sabiedrības, lai palīdzētu sasniegt šā nolīguma mērķus, t) ievērojot vismazāk attīstīto tropu koksnes ražotājvalstu īpašās vajadzības, ir vienojušās par turpmāko. I NODAĻAMĒRĶI 1. pants MĒRĶI 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu mežiem (turpmāk „šā nolīguma”) mērķi ir sekmēt no ilgtspējīgi apsaimniekotiem un likumīgā veidā izstrādātiem mežiem iegūtas tropu koksnes starptautiskās tirdzniecības paplašināšanu un diversificēšanu, kā arī veicināt tropu koksnes ieguves mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, a) nodrošinot efektīvu programmu pārrunām, starptautiskajai sadarbībai un stratēģijas izstrādei visu locekļu vidū attiecībā uz visiem būtiskajiem pasaules mežu ekonomikas aspektiem; b) nodrošinot pārrunu forumu, lai sekmētu nediskriminējošu kokmateriālu tirdzniecības praksi; c) dodot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā un nabadzības izskaušanā; d) palielinot locekļu spēju īstenot stratēģijas, lai panāktu tropu koksnes un koksnes izstrādājumu eksportu no ilgtspējīgi apsaimniekotiem avotiem; e) veicinot izpratni par strukturālajiem nosacījumiem starptautiskajos tirgos, tostarp par patēriņa un ražošanas ilgtermiņa tendencēm, faktoriem, kas ietekmē tirgus pieejamību, patērētāju izvēli un cenas, kā arī apstākļiem, kas veido cenas, kuras atspoguļo mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas izmaksas; f) sekmējot un atbalstot pētniecību un attīstību, lai uzlabotu mežu apsaimniekošanu un koksnes izmantošanas efektivitāti un koksnes izstrādājumu konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem materiāliem, kā arī lai palielinātu spēju saglabāt un paaugstināt citas meža vērtības koksnes ieguves tropu mežos; g) attīstot un ieviešot mehānismus jaunu un papildu finanšu līdzekļu piesaistei, lai nodrošinātu atbilstošu un prognozējamu finansējumu, un pieredzes gūšanai, kas vajadzīga, lai uzlabotu ražotājvalstu spēju sasniegt šā nolīguma mērķus; h) uzlabojot tirgus izpēti un atbalstot informācijas apmaiņu par starptautisko koksnes tirgu, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un izsmeļošāku informāciju par tirgiem un tirgus tendencēm, tostarp vācot, apkopojot un izplatot ar tirdzniecību saistītus datus, tai skaitā datus, kas saistīti ar tirdzniecībā esošajām koksnes sugām; i) sekmējot tādas tropu koksnes palielinātu un tālāku apstrādi, kas iegūta no ilgtspējīgi apsaimniekotiem avotiem ražotājvalstīs, lai sekmētu to industrializāciju un līdz ar to palielinātu to darba iespējas un eksporta ieņēmumus; j) mudinot locekles atbalstīt un attīstīt tropu mežu atjaunošanu, kā arī noplicinātas mežu zemes atveseļošanu un atjaunošanu, pienācīgi ievērojot no meža resursiem atkarīgu vietējo kopienu intereses; k) uzlabojot tropu koksnes tirdzniecību un piegādi, un veicinot tādu koksnes izstrādājumu eksportu, kas iegūti no ilgtspējīgi apsaimniekotiem un likumīgā veidā izstrādātiem avotiem un tiek likumīgā veidā realizēti, tostarp paaugstinot patērētāju informētību; l) stiprinot locekļu spēju apkopot, apstrādāt un izplatīt statistiku par to koksnes tirdzniecību un informāciju par to tropu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu; m) mudinot locekles izstrādāt valsts politiku, kuras mērķis ir panākt koksnes ieguves mežu ilgtspējīgu izmantošanu un saglabāšanu, kā arī ekoloģiskā līdzsvara uzturēšanu saistībā ar tropu koksnes tirdzniecību; n) stiprinot locekļu spēju uzlabot meža likumdošanas aktu īstenošanu un pārvaldību, un apkarot nelegālu mežizstrādi un nelikumīgā veidā iegūtas tropu koksnes tirdzniecību; (o) sekmējot informācijas apmaiņu, lai labāk izprastu brīvprātīgos mehānismus, piemēram, cita starpā sertifikāciju, kas veicina tropu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, un lai atbalstītu locekles to centienos šajā jomā; p) veicinot piekļuvi tehnoloģijām un to pārņemšanu, kā arī veicinot tehnisko sadarbību, lai īstenotu šā nolīguma mērķus, tostarp ar izdevīgiem un atvieglotiem noteikumiem pēc savstarpējas vienošanās; q) veicinot labāku izpratni par nekoksnes meža produktu un vides pakalpojumu ieguldījumu tropu mežu ilgtspējīgā apsaimniekošanā, lai palielinātu locekļu spēju izstrādāt stratēģijas, kas stiprinātu šādus ieguldījumus saistībā ar meža ilgtspējīgu apsaimniekošanu, un sadarbojoties ar attiecīgām iestādēm un procesiem šādā nolūkā; r) mudinot locekles atzīt no meža resursiem atkarīgu pamatiedzīvotāju un vietējo iedzīvotāju lomu meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas sasniegšanā un izstrādāt stratēģijas, lai palielinātu šo kopienu spēju ilgtspējīgi apsaimniekot tropu koksnes ieguves mežus, un s) atklājot un risinot būtiskas jaunas un potenciālas problēmas. II NODAĻADEFINĪCIJAS 2. pants DEFINĪCIJAS Šā nolīguma nolūkiem lieto šādas definīcijas. 1. „Tropu koksne” ir rūpnieciskai izmantošanai paredzēta tropu lapu koku koksne, kas aug vai ko iegūst valstīs, kuras atrodas starp Vēža tropu (ziemeļu saulgriežu loku) un Mežāža tropu (dienvidu saulgriežu loku). Šis termins ietver apaļkokus, zāģmateriālus, finiera loksnes un saplāksni. 2. „Meža ilgtspējīga apsaimniekošana” ir termins, kuru skaidro atbilstoši Organizācijas attiecīgajiem politikas dokumentiem un tehniskajām pamatnostādnēm. 3. „Locekle” ir 5. pantā minētā valdība, Eiropas Kopiena vai jebkura starpvaldību organizācija, kas ir piekritusi pievienoties šim nolīgumam, vai tas būtu spēkā provizoriski vai galīgi. 4. „Ražotājvalsts” ir jebkura valsts, kas atrodas starp ziemeļu un dienvidu saulgriežu loku, kurai ir tropu mežu resursi un/vai kura ir tropu koksnes neto eksportētāja tādos apjomos, kas uzskaitīti A pielikumā, un kas kļūst par šā nolīguma pusi, vai arī valsts, kurai ir tropu mežu resursi un/vai kura ir tropu koksnes neto eksportētāja apjomos, kas pielikumā nav uzskaitīti, un kas kļūst par šā nolīguma pusi, un kuru Padome ar šīs valsts piekrišanu pasludina par ražotājvalsti. 5. „Patērētājvalsts” ir jebkura valsts, kas ir tropu koksnes importētāja, ir uzskaitīta B pielikumā un kas kļūst par šā nolīguma pusi, vai arī valsts, kas ir tropu koksnes importētāja, bet nav uzskaitīta pielikumā, un kas kļūst par šā nolīguma pusi un kuru Padome ar šīs valsts piekrišanu pasludina par patērētājvalsti. 6. „Organizācija” ir Starptautiskā tropu mežu organizācija, kas izveidota saskaņā ar 3. pantu. 7. „Padome” ir Starptautiskā tropu mežu padome, kas izveidota saskaņā ar 6. pantu. 8. „Īpašā balsošana” ir balsošana, kad nepieciešamas vismaz divas trešdaļas balsu, ko nodevušas klātesošās un balsojušās ražotājvalstis, un vismaz 60% balsu, ko nodevušas klātesošās un balsojušās patērētājvalstis, balsis skaitot atsevišķi, ar nosacījumu, ka šīs balsis nodevušas vismaz puse no klātesošajām un balsojušajām ražotājvalstīm un vismaz puse no klātesošajām un balsojušajām patērētājvalstīm. 9. „Vienkāršais sadalītais balsu vairākums” ir balsojums, kad nepieciešams vairāk nekā puse balsu, ko nodevušas klātesošās un balsojušās ražotājvalstis, un vairāk nekā puse balsu, ko nodevušas klātesošās un balsojušās patērētājvalstis, balsis skaitot atsevišķi. 10. „Divu gadu finanšu periods” nozīmē laika posmu no viena gada 1. janvāra līdz nākamā gada 31. decembrim. 11. „Brīvi konvertējamas valūtas” ir euro, Japānas jena, sterliņu mārciņa, Šveices franks, ASV dolārs un jebkura cita valūta, par kuru kompetenta starptautiska monetāra organizācija periodiski ir noteikusi, ka tā tiešām tiek plaši izmantota maksājumu veikšanai starptautiskos darījumos un bieži mainīta galvenajos valūtas tirgos. 12. Lai aprēķinātu balsu sadali saskaņā ar 10. panta 2. punkta b) apakšpunktu, „tropu mežu resursi” ir dabiski meži ar slēgtiem vainagiem un meža stādījumi, kas atrodas starp ziemeļu un dienvidu saulgriežu loku. III NODAĻAORGANIZĀCIJA UN PĀRVALDE 3. pants STARPTAUTISKĀS TROPU MEŽU ORGANIZĀCIJASGALVENĀ PĀRVALDE UN STRUKTŪRA 1. Starptautiskā tropu mežu organizācija, kas izveidota ar 1983. gada Starptautisko nolīgumu par tropu mežiem, turpina pastāvēt šā nolīguma noteikumu izpildes un darbības pārraudzības vajadzībām. 2. Organizācijas funkcijas īsteno Padome, kas izveidota saskaņā ar 6. pantu, komitejas un citas palīgstruktūras, kas minētas 26. pantā, kā arī izpilddirektors un personāls. 3. Organizācijas galvenā pārvalde vienmēr atrodas tās locekles teritorijā. 4. Organizācijas galvenā mītne atrodas Jokohamā, ja vien Padome īpašajā balsošanā saskaņā ar 12. pantu nenolemj citādi. 5. Var izveidot Organizācijas reģionālos birojus, ja Padome tā nolemj īpašajā balsošanā saskaņā ar 12. pantu. 4. pants DALĪBA ORGANIZĀCIJĀ Organizācijā ir divas dalības kategorijas, proti: a) ražotājs un b) patērētājs. 5. pants STARPVALDĪBU ORGANIZĀCIJU DALĪBA 1. Šajā nolīgumā jebkuru norādi uz „valdībām” skaidro kā norādi uz Eiropas Kopienu un visām citām starpvaldību organizācijām, kuru pienākumos ietilpst sarunas par starptautiskiem nolīgumiem, jo īpaši par preču nolīgumiem, to noslēgšana un piemērošana. Līdz ar to šajā nolīgumā jebkuru norādi uz parakstīšanu, ratificēšanu, pieņemšanu vai apstiprināšanu, vai arī uz paziņošanu par pagaidu piemērošanu vai pievienošanos, šādu starpvaldību organizāciju gadījumā skaidro kā norādi uz parakstīšanu, ratificēšanu, pieņemšanu vai apstiprināšanu, vai arī uz paziņošanu par provizorisku piemērošanu vai pievienošanos, ko veic šādas starpvaldību organizācijas. 2. Ja notiek balsošana par jautājumiem, kas ietilpst to kompetencē, Eiropas Kopiena un citas starpvaldību organizācijas, kas minētas 1. punktā, balso ar tādu balsu skaitu, kas ir vienāds ar kopējo balsu skaitu, kas to dalībvalstīm piešķirts saskaņā ar 10. pantu. Tādos gadījumos šādu starpvaldību organizāciju dalībvalstis nav tiesīgas izmantot to individuālās balsstiesības. IV NODAĻASTARPTAUTISKĀ TROPU MEŽU PADOME 6. pants STARPTAUTISKĀS TROPU MEŽU PADOMES SASTĀVS 1. Organizācijas augstākā varas iestāde ir Starptautiskā tropu mežu padome, kurā ietilpst visas organizācijas locekles. 2. Katru locekli Padomē pārstāv viens pārstāvis, un locekles var nozīmēt pārstāvju aizstājējus un padomdevējus piedalīties Padomes sēdēs. 3. Pārstāvja aizstājējam ir piešķirtas pilnvaras rīkoties un balsot pārstāvja vārdā viņa prombūtnes laikā vai īpašos apstākļos. 7. pants PADOMES PILNVARAS UN FUNKCIJAS Padome īsteno visas pilnvaras un veic vai norīko visu funkciju veikšanu, kas ir vajadzīgas, lai izpildītu šā nolīguma noteikumus. Padome jo īpaši: a) īpašā balsošanā saskaņā ar 12. pantu pieņem tādus nosacījumus un noteikumus, kādi ir vajadzīgi, lai izpildītu šā nolīguma noteikumus, un kuri tiem atbilst, ieskaitot tās reglamentu, organizācijas finanšu noteikumus un iekšējās kārtības noteikumus. Šādi finanšu noteikumi un nosacījumi, inter alia , regulē naudas līdzekļu saņemšanu un izdošanu no kontiem, kas izveidoti saskaņā ar 18. pantu. Savā reglamentā Padome var paredzēt procedūru, saskaņā ar kādu tā drīkst izlemt īpašus jautājumus, neorganizējot sēdi; b) pieņem lēmumus, kādi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu konstruktīvu un efektīvu organizācijas funkcionēšanu un darbību; un c) veic lietvedību, kas vajadzīga tās funkciju veikšanai saskaņā ar šo nolīgumu. 8. pants PADOMES PRIEKŠSĒDĒTĀJS UN PRIEKŠSĒDĒTĀJA VIETNIEKS 1. Padome katram kalendāra gadam ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku, kuriem organizācija algu nemaksā. 2. Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku ievēl, vienu no ražotājvalstu pārstāvju vidus, bet otru – no patērētājvalstu pārstāvju vidus. 3. Šos amatus katru gadu ieņem pārstāvji no abu locekļu kategorijām uz maiņām, taču ar noteikumu, ka izņēmuma gadījumos nav aizliegts vienu vai abus no viņiem ievēlēt atkārtoti. 4. Priekšsēdētāja pagaidu prombūtnē viņa pienākumus pilda priekšsēdētāja vietnieks. Gan priekšsēdētāja, gan priekšsēdētāja vietnieka prombūtnē vai gadījumā, ja viens no viņiem vai abi ir promesoši atlikušo pilnvaru laiku, uz kādu viņi ir ievēlēti, Padome var īslaicīgi vai uz atlikušo pilnvaru laiku, uz kādu bija ievēlēts priekšgājējs vai priekšgājēji, ievēlēt jaunas amatpersonas attiecīgi no ražotājvalstu pārstāvju vidus un/vai no patērētājvalstu pārstāvju vidus. 9. pants PADOMES SĒDES 1. Parasti Padome rīko vismaz vienu kārtējo sēdi gadā. 2. Padome sanāk ārkārtas sēdē, kad tā nolemj vai pēc jebkuras locekles vai izpilddirektora pieprasījuma, saskaņojot ar Padomes priekšsēdētāju vai priekšsēdētāja vietnieku, un: a) pēc ražotājvalstu vairākuma vai patērētājvalstu vairākuma pieprasījuma; vai b) pēc locekļu vairākuma pieprasījuma. 3. Padomes sēdes rīko organizācijas galvenajā pārvaldē, ja vien Padome īpašā balsošanā saskaņā ar 12. pantu nenolemj citādi. Šai sakarā Padome cenšas sasaukt Padomes ārpuskārtas sēdes citur, nevis galvenajā pārvaldē, vislabāk kādā no ražotājvalstīm. 4. Nosakot sēžu biežumu un atrašanās vietu, Padome cenšas nodrošināt, lai ir pieejami pietiekami naudas līdzekļi. 5. Izpilddirektors visas sēdes un šo sēžu darba kārtību izziņo loceklēm vismaz sešas nedēļas iepriekš, izņemot ārkārtējas situācijas gadījumos, kad par sēdi paziņo vismaz septiņas dienas iepriekš. 10. pants BALSU SADALĪJUMS 1. Ražotājvalstīm kopā ir 1000 balsu un patērētājvalstīm kopā arī ir 1000 balsu. 2. Ražotājvalstu balsis sadala šādi: a) četrsimts balsu vienādi sadala starp trijiem ražotājvalstu reģioniem — Āfriku, Āzijas un Klusā okeāna reģionu un Latīņameriku un Karību jūras reģionu. Pēc tam balsis, kas šādi piešķirtas katram no šiem reģioniem, vienādi sadala starp minētā reģiona ražotājvalstīm; b) trīssimts balsu sadala starp ražotājvalstīm atbilstoši katrai valstij piederošajai daļai visu ražotājvalstu tropu mežu resursu kopapjomā, un c) trīssimts balsu sadala starp ražotājvalstīm proporcionāli katras valsts tropu koksnes neto eksporta vērtības vidējam rādītājam par pēdējo trīs gadu periodu, par kādu ir pieejami galīgie skaitļi. 3. Neatkarīgi no šā panta 2. punkta noteikumiem, kopējo balsu skaitu, kas piešķirts Āfrikas reģiona ražotājvalstīm un kas aprēķināts saskaņā ar šā panta 2. punktu, sadala vienādi visu Āfrikas reģiona ražotājvalstu vidū. Ja balsis vēl paliek pāri, tās sadala Āfrikas reģiona ražotājvalstu vidū šādi: pirmo balsi dod ražotājvalstij, kurai ir piešķirts vislielākais balsu skaits, kurš aprēķināts saskaņā ar šā panta 2. punktu, otro balsi dod ražotājvalstij, kurai ir piešķirts otrais vislielākais balsu skaits, un tā līdz ir sadalītas visas atlikušās balsis. 4. Šā panta 5. punktā minētās patērētājvalstu balsis sadala šādi: katrai patērētājvalstij ir 10 sākuma balsis; atlikušās balsis sadala starp patērētājvalstīm proporcionāli katras valsts tropu koksnes neto importa vidējam apjomam piecu gadu periodā, kas sākas sešus kalendāra gadus pirms balsu sadalīšanas. 5. Patērētājvalstij iedalīto balsu skaits konkrētam divu gadu periodam nedrīkst vairāk kā par 5% pārsniegt šai loceklei iedalīto balsu skaitu iepriekšējam divu gadu periodam. Atlikušās balsis no jauna sadala starp patērētājvalstīm proporcionāli katras valsts tropu koksnes neto importa vidējam apjomam piecu gadu periodā, kas sākas sešus kalendāra gadus pirms balsu sadalīšanas. 6. Padome var īpašā balsošanā saskaņā ar 12. pantu mainīt patērētājvalstu īpašai balsošanai nepieciešamo minimālo procentuālo attiecību, ja to uzskata par vajadzīgu. 7. Padome sadala balsis katram divu gadu finanšu periodam savas pirmās sēdes sākumā, kas ievada attiecīgo divu gadu periodu, saskaņā ar šā panta noteikumiem. Tāds sadalījums paliek spēkā līdz minētā divu gadu perioda beigām, izņemot šā panta 8. punktā paredzētos gadījumus. 8. Ja organizācijas dalībvalstis mainās vai ja kāda locekle ir apturējusi vai atjaunojusi tās balsstiesības saskaņā ar kādu no šā nolīguma noteikumiem, Padome atkārtoti sadala balsis attiecīgajā locekļu kategorijā vai kategorijās saskaņā ar šā panta noteikumiem. Tādā gadījumā Padome nolemj, kad šāda otrreizēja sadale stājas spēkā. 9. Balsis netiek dalītas. 11. pants PADOMES BALSOŠANAS KĀRTĪBA 1. Katra locekle ir tiesīga balsošanā nodot tai piederošo balsu skaitu, un neviena locekle nav tiesīga dalīt tās balsis. Tomēr locekle drīkst atsevišķi no tādām balsīm nodot visas balsis, kuras tā ir pilnvarota nodot saskaņā ar šā panta 2. punktu. 2. Ar rakstisku paziņojumu Padomes priekšsēdētājam jebkura ražotājvalsts uz savu atbildību drīkst pilnvarot jebkuru citu ražotājvalsti, un jebkura patērētājvalsts uz savu atbildību drīkst pilnvarot jebkuru citu patērētājvalsti pārstāvēt tās intereses un balsot jebkurā Padomes sanāksmē. 3. Ja locekle atturas no balsošanas, uzskata, kā tā nav balsojusi. 12. pants PADOMES LĒMUMI UN IETEIKUMI 1. Padome cenšas pieņemt visus lēmumus un sniegt visus ieteikumus vienprātīgi. 2. Ja vienprātību nevar panākt, Padome pieņem visus lēmumus un sniedz visus ieteikumus ar vienkāršu sadalītu balsu vairākumu, ja vien šis nolīgums neparedz īpašo balsošanu. 3. Ja locekle izmanto 11. panta 2. punkta noteikumus un tā nobalso Padomes sanāksmē, šā panta 1. punkta vajadzībām tādu locekli uzskata par klātesošu un balsojošu. 13. pants PADOMES KVORUMS 1. Visās Padomes sēdēs kvorums ir katras 4. pantā minētās kategorijas locekļu vairākuma klātbūtne, ar noteikumu, ka tādām loceklēm pieder vismaz divas trešdaļas attiecīgās kategorijas balsu kopskaita. 2. Ja sēdes noliktajā dienā un nākamajā dienā šā panta 1. punktam atbilstīga kvoruma nav, secīgajās sēdes dienās kvorumu veido katras 4. pantā minētās kategorijas locekļu vairākuma klātbūtne, ar noteikumu, ka tādām loceklēm pieder attiecīgās kategorijas balsu vairākums. 3. Pārstāvību saskaņā ar 11. panta 2. punktu uzskata par klātbūtni. 14. pants IZPILDDIREKTORS UN PERSONĀLS 1. Padome īpašā balsošanā saskaņā ar 12. pantu ieceļ izpilddirektoru. 2. Padome izstrādā izpilddirektora iecelšanas noteikumus. 3. Izpilddirektors ir organizācijas administratīvais vadītājs un Padomei atbild par šā nolīguma prasību izpildes pārraudzību un darbību saskaņā ar Padomes lēmumiem. 4. Izpilddirektors ieceļ personālu saskaņā ar noteikumiem, ko izstrādā Padome. Personāls ir pakļauts izpilddirektoram. 5. Ne izpilddirektoram, ne personāla locekļiem nedrīkst būt finansiālas intereses mežrūpniecībā vai koksnes tirdzniecībā, vai ar tām saistītās saimnieciskās darbībās. 6. Veicot savus pienākumus, izpilddirektors un personāls nelūdz vai nepieņem norādījumus no kādas locekles vai no iestādes, kas nav organizācijā. Tie atturas no jebkādas rīcības, kas var nelabvēlīgi ietekmēt tos kā starptautiskas amatpersonas, kuras ir pakļautas Padomei. Katra locekle respektē to, ka izpilddirektora un personāla pienākumiem ir vienīgi starptautisks raksturs, un nemēģina tos ietekmēt to pienākumu veikšanā. 15. pants SADARBĪBA UN KOORDINĀCIJA AR CITĀM ORGANIZĀCIJĀM 1. Cenšoties sasniegt šā nolīguma mērķus, Padome pēc vajadzības veic pasākumus apspriedēm un sadarbībai ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, tās struktūrām un specializētām aģentūrām, tostarp ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferenci par tirdzniecību un attīstību ( UNCTAD ) un citām attiecīgām starptautiskām un reģionālām organizācijām un iestādēm, kā arī ar privāto sektoru, nevalstiskām organizācijām un pilsonisko sabiedrību. 2. Organizācija iespējami maksimāli izmanto esošo starpvaldību, valsts vai nevalstisko organizāciju, pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora materiāli tehnisko bāzi, pakalpojumus un pieredzi, lai izvairītos no darbību dubultas veikšanas, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus un lai paaugstinātu to darbību komplementaritāti un efektivitāti. 3. Organizācija pilnībā izmanto Kopējā izejmateriālu fonda sniegtās iespējas. 16. pants NOVĒROTĀJU PIEDALĪŠANĀS Padome var uzaicināt jebkuru locekli vai Apvienoto Nāciju Organizācijas novērotājvalsti, kas nav šā nolīguma puse, vai jebkuru 15. pantā minēto organizāciju, kas ir ieinteresēta Organizācijas darbībā, piedalīties savās sanāksmēs novērotāja statusā. V NODAĻAPRIVILĒĢIJAS UN NEAIZSKARAMĪBA 17. pants PRIVILĒĢIJAS UN NEAIZSKARAMĪBA 1. Organizācijai ir juridiskas personas statuss. Tās kompetencē jo īpaši ietilpst līgumu slēgšana, kustamas un nekustamas mantas iegāde un pārdošana, kā arī tiesvedības uzsākšana. 2. Organizācijas, tās izpilddirektora, tās personāla un ekspertu, kā arī locekļu pārstāvju statusu, privilēģijas un neaizskaramību, esot Japānas teritorijā, turpina regulēt Mītnes līgums starp Japānas valdību un Starptautisko tropu mežu organizāciju, kas parakstīts Tokijā 1988. gada 27. februārī, ar tādiem grozījumiem, kādi vajadzīgi šā nolīguma pienācīgai darbībai. 3. Organizācija var slēgt nolīgumus ar vienu vai vairākām valstīm, kurus apstiprina Padome, kuri attiecas uz tādu statusu, privilēģijām un neaizskaramību, kas vajadzīga šā nolīguma pienācīgai darbībai. 4. Ja organizācijas galveno pārvaldi pārvieto uz citu valsti, attiecīgā locekle iespējami īsā laikā noslēdz ar organizāciju mītnes līgumu, ko apstiprina Padome. Līdz tāda līguma noslēgšanai organizācija lūdz jauno uzņēmēju valsti šīs valsts tiesību aktu robežās piešķirt atbrīvojumu no nodokļa uzlikšanas atalgojumam, ko organizācija izmaksā tās darbiniekiem, kā arī aktīviem, ienākumiem un citam organizācijas īpašumam. 5. Mītnes nolīgums ir neatkarīgs no šā nolīguma. Tomēr to var pārtraukt: a) uzņēmējai valdībai un organizācijai vienojoties; b) organizācijas galveno pārvaldi pārvietojot no uzņēmējas valsts; vai c) organizācijai beidzot pastāvēt. VI NODAĻAFINANSES 18. pants FINANŠU KONTI 1. Izveido: a) administratīvo kontu, kas ir likmēto iemaksu konts; b) īpašo kontu un Bali partnerības fondu, kas ir brīvprātīgo iemaksu konti; un c) citus kontus, ko Padome uzskata par piemērotiem un vajadzīgiem. 2. Saskaņā ar 7. pantu Padome izstrādā finanšu noteikumus kontu pārredzamai pārvaldībai un administrēšanai, tostarp noteikumus, kas attiecas uz kontu likvidāciju pēc šā nolīguma darbības beigām. 3. Izpilddirektors atbild un ziņo Padomei par finanšu kontu pārvaldīšanu. 19. pants ADMINISTRATĪVAIS KONTS 1. Šā nolīguma izpildes pārraudzības izdevumiem vajadzīgo naudu piesaista administratīvajam kontam, un šie izdevumi atbilst locekļu veiktajām gada iemaksām saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālām vai institucionālām procedūrām, un tos nosaka saskaņā ar šā panta 4., 5. un 6. punktu. 2. Administratīvajā kontā ietilpst: a) pamata administratīvās izmaksas, piemēram, algas un pabalsti, izveidošanas izmaksas un dienesta komandējumu izmaksas; un b) pamatdarbības izmaksas, piemēram, tās, kas saistītas ar komunikāciju un informēšanu, Padomes sasauktajām ekspertu sanāksmēm, kā arī pētījumu un novērtējumu sagatavošanu un publicēšanu saskaņā ar šā nolīguma 24., 27. un 28. pantu. 3. Izdevumus par pārstāvju deleģēšanu Padomē, komitejās un visās citās Padomes palīgstruktūrās, kas minētas 26. pantā, sedz attiecīgās locekles. Ja locekle lūdz no organizācijas īpašus pakalpojumus, Padome prasa minētajai loceklei segt šādu pakalpojumu izmaksas. 4. Pirms katra divu gadu finanšu perioda beigām Padome apstiprina organizācijas administratīvā konta budžetu nākamajam divu gadu finanšu periodam un novērtē katras locekles iemaksu tajā. 5. Iemaksas administratīvajā kontā katram divu gadu finanšu periodam nosaka šādi: a) šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās izmaksas sadala vienlīdzīgi starp ražotājvalstīm un patērētājvalstīm un nosaka proporcionāli balsu skaitam, kāds ir katrai loceklei attiecībā pret kopējo balsu skaitu šīs locekles grupā, b) šā panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās izmaksas sadala starp loceklēm šādi: 20% ražotājvalstīm un 80% patērētājvalstīm, un nosaka proporcionāli balsu skaitam, kāds ir katrai loceklei attiecībā pret kopējo balsu skaitu šīs locekles grupā, c) šā panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās izmaksas nepārsniedz vienu trešdaļu no šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajām izmaksām. Padome, savstarpēji vienojoties, var nolemt mainīt šo ierobežojumu attiecīgajam divu gadu finanšu periodam, d) Padome var pārskatīt, kā administratīvais konts un brīvprātīgo iemaksu konti sekmē efektīvu un pilnvērtīgu organizācijas darbību 33. pantā minētās novērtēšanas sakarā, un e) novērtējot iemaksas, katras locekles balsis aprēķina, neņemot vērā locekļu balsstiesību atlikšanu vai jebkādu balsu atkārtotu sadali tā rezultātā. 6. Visu to locekļu sākotnējās iemaksas, kuras organizācijai pievienojas pēc šā nolīguma spēkā stāšanās brīža, Padome nosaka, pamatojoties uz balsu skaitu, kāds būs šo locekļu rīcībā, un pamatojoties uz pašreizējā divu gadu finanšu perioda atlikušo laika posmu, bet pārējām loceklēm noteikto iemaksas lielumu pašreizējā divu gadu finanšu periodā tādēļ nemaina. 7. Iemaksas administratīvajā kontā ir jāveic katra finanšu gada pirmajā dienā. Locekles savas iemaksas attiecībā uz to divu gadu finanšu periodu, kurā tās pievienojas organizācijai, veic dienā, kad tās kļūst par loceklēm. 8. Ja locekle nav veikusi visu savu iemaksu administratīvajā kontā četru mēnešu laikā pēc dienas, kurā šī iemaksa ir jāveic saskaņā ar šā panta 7. punktu, izpilddirektors pieprasa minētajai loceklei iespējami ātri veikt maksājumu. Ja minētā locekle joprojām nav veikusi savu iemaksu divu mēnešu laikā pēc tāda pieprasījuma, šai loceklei lūdz pamatot tās nespēju veikt maksājumu. Ja septiņu mēnešu laikā pēc iemaksas termiņa, minētā locekle nav veikusi iemaksu, tās balsstiesības aptur līdz brīdim, kad šī locekle pilnībā veic tās iemaksu, ja vien Padome īpašā balsošanā nenolemj citādi. Ja locekle nav veikusi visu iemaksu divus gadus pēc kārtas, ņemot vērā 30. pantā minētos noteikumus, šī locekle zaudē tiesības iesniegt projektu vai pirmsprojektu finansējuma saņemšanas izskatīšanai saskaņā ar 25. panta 1. punktu. 9. Ja locekle ir veikusi visu iemaksu administratīvajā kontā četru mēnešu laikā pēc dienas, kad šī iemaksa ir jāveic saskaņā ar šā panta 7. punktu, šīs locekles iemaksai piešķir atlaidi, ko Padome var paredzēt organizācijas finanšu noteikumos. 10. Loceklei, kurai ir apturētas balsošanas tiesības saskaņā ar šā panta 8. punktu, tik un tā ir jāveic tās iemaksa. 20. pants ĪPAŠAIS KONTS 1. Īpašajam kontam izveido divus subkontus: a) tematisko programmu subkontu, un b) projekta subkontu. 2. Iespējamie finanšu avoti īpašajam kontam ir šādi: a) Kopējais izejmateriālu fonds, b) reģionālas un starptautiskas finanšu iestādes, c) brīvprātīgas iemaksas no loceklēm, un d) citi avoti. 3. Padome izstrādā kritērijus un procedūras īpašā konta pārredzamai darbībai. Šajās procedūrās ņem vērā nepieciešamību nodrošināt locekļu proporcionālu pārstāvību, tai skaitā to locekļu, kuras veic iemaksas tematisko programmu subkontā un projekta subkontā. 4. Tematisko programmu subkonta mērķis ir veicināt iemaksas, kas nav paredzētas īpašiem mērķiem, apstiprinātu pirmsprojektu, projektu un pasākumu finansēšanai atbilstoši tematiskām programmām, ko Padome izstrādājusi, pamatojoties uz politiku un projekta prioritātēm, kas noteiktas saskaņā ar 24. un 25. pantu. 5. Līdzekļu devēji var veikt iemaksas īpašām tematiskām programmām vai pieprasīt izpilddirektoram izteikt priekšlikumus viņu iemaksu piešķiršanai. 6. Izpilddirektors regulāri ziņo Padomei par tematisko programmu subkonta līdzekļu piešķiršanu un izlietojumu, par pirmsprojektu, projektu un pasākumu īstenošanu, uzraudzību un novērtēšanu, un par finansiālajām vajadzībām tematisko programmu veiksmīgai īstenošanai. 7. Projekta subkonta mērķis ir veicināt iemaksas īpašiem mērķiem, lai finansētu pirmsprojektus, projektus un pasākumus, kas apstiprināti saskaņā ar 24. un 25. pantu. 8. Iemaksas īpašiem mērķiem projekta subkontā izmanto vienīgi tiem pirmsprojektiem, projektiem un pasākumiem, kuriem tās ir paredzētas, ja vien līdzekļu devējs neizlemj citādi, konsultējoties ar izpilddirektoru. Pēc pirmsprojekta, projekta vai pasākuma pabeigšanas vai izbeigšanās par jebkādu atlikušo līdzekļu izmantošanu lemj līdzekļu devējs. 9. Ņemot vērā iemaksu veikšanas brīvprātīgo raksturu, lai nodrošinātu garantētu līdzekļu iemaksu īpašajā kontā, locekles cenšas to papildināt līdz atbilstošam resursu līmenim, lai pilnībā īstenotu Padomes apstiprinātos pirmsprojektus, projektus un pasākumus. 10. Visus ieņēmumus, kas attiecas uz īpašiem pirmsprojektiem, projektiem vai pasākumiem, kurus finansē no projekta subkonta vai tematisko programmu subkonta, ieskaita attiecīgajā subkontā. Visus izdevumus, kas radušies saistībā ar tādiem pirmsprojektiem, projektiem vai pasākumiem, tostarp konsultantu un ekspertu atalgojumu un ceļa izdevumus, arī apmaksā no šā subkonta. 11. Neviena locekle par saistībām, ko uzliek kādas citas locekles vai vienības rīcība saistībā ar pirmsprojektiem, projektiem vai pasākumiem neatbild tikai tādēļ, ka tā ir Organizācijas locekle. 12. Izpilddirektors sniedz atbalstu pirmsprojektu, projektu un pasākumu priekšlikumu izstrādē saskaņā ar 24. un 25. pantu un atbilstoši tādiem noteikumiem, kā to nolemj Padome, cenšas atrast atbilstošas un garantētas finanses Padomes apstiprinātiem pirmsprojektiem, projektiem un pasākumiem. 21. pants BALI PARTNERĪBAS FONDS 1. Ar šo izveido tropu koksnes ieguves mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas fondu, lai palīdzētu ražotājvalstīm veikt ieguldījumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu šā nolīguma 1. panta d) apakšpunkta mērķi. 2. Fondu veido: a) donorvalstu iemaksas, b) piecdesmit procenti ienākumu, kas iegūti ar īpašo kontu saistītu darbību rezultātā, c) līdzekļi no citiem privātiem un valsts avotiem, kurus organizācija var pieņemt atbilstoši tās finanšu noteikumiem; un d) citi Padomes apstiprināti avoti. 3. Fonda līdzekļus Padome piešķir tikai pirmsprojektiem un projektiem šā panta 1. punktā norādītajam mērķim, kuri ir apstiprināti saskaņā ar 24. un 25. pantu. 4. Piešķirot fonda līdzekļus, Padome nosaka kritērijus un prioritātes fonda izmantošanai, ņemot vērā: a) locekļiem nepieciešamo atbalstu, lai panāktu tropu koksnes un koksnes izstrādājumu eksportu no ilgtspējīgi apsaimniekotiem avotiem, b) locekļu vajadzības, lai izveidotu un vadītu nozīmīgas saglabāšanas programmas koksnes ieguves mežos, un c) locekļu vajadzības, lai īstenotu meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas programmas. 5. Izpilddirektors sniedz atbalstu projektu priekšlikumu izstrādē saskaņā ar 25. pantu un atbilstoši tādiem noteikumiem, kā to nolemj Padome, cenšas atrast atbilstošas un garantētas finanses Padomes apstiprinātiem projektiem. 6. Locekles cenšas papildināt Bali partnerības fondu līdz atbilstošam līmenim, lai sekmētu fonda mērķu sasniegšanu. 7. Padome regulāri izskata fondam pieejamo līdzekļu pietiekamību un cenšas iegūt papildu līdzekļus, kas ražotājvalstīm vajadzīgi, lai sasniegtu fonda mērķi. 22. pants MAKSĀJUMA VEIDI 1. Finanšu iemaksas kontos, kas izveidoti saskaņā ar 18. pantu, veic brīvi konvertējamās valūtās, un tās ir atbrīvotas no ārvalstu valūtas maiņas ierobežojumiem. 2. Padome var arī nolemt pieņemt cita veida ieguldījumus kontos, kas izveidoti saskaņā ar 18. pantu, izņemot administratīvajā kontā, tostarp zinātnisko un tehnisko aprīkojumu vai personālu, lai izpildītu apstiprinātu projektu vajadzības. 23. pants REVĪZIJA UN KONTU PUBLICĒŠANA 1. Padome ieceļ neatkarīgus revidentus, lai veiktu organizācijas kontu revīziju. 2. Pārskatus par neatkarīgi veiktu kontu revīziju, kas izveidoti saskaņā ar 18. pantu, padara pieejamus loceklēm iespējami īsā laikā pēc katra finanšu gada beigām, taču ne vēlāk kā sešus mēnešu pēc šā datuma, un pēc vajadzības šos pārskatus izskata Padomes nākamajā sēdē apstiprināšanai. Pēc tam publicē kopsavilkumu par pārbaudītajiem kontiem un bilanci. VIII NODAĻAFUNKCIONĀLĀ DARBĪBA 24. pants ORGANIZĀCIJAS STRATĒĢIJAS IZSTRĀDE 1. Lai sasniegtu 1. pantā izvirzītos mērķus, organizācija līdzsvarotā veidā veic stratēģijas izstrādi un projekta pasākumus. 2. Organizācijas stratēģijai ir jāveicina šā nolīguma mērķu sasniegšana visiem Starptautiskās tropu mežu organizācijas (ITTO) biedriem. 3. Padome regulāri izstrādā rīcības plānu, lai virzītu stratēģiju un noteiktu prioritātes un tematiskās programmas, kas minētas šā nolīguma 20. panta 4. punktā. Rīcības plānā noteiktās prioritātes atspoguļo Padomes apstiprinātās darba programmās. Stratēģijas atbalsta pasākumos var ietilpt pamatnostādņu, rokasgrāmatu, pētījumu, ziņojumu, galveno saziņas un ideju popularizēšanas līdzekļu izstrāde un sagatavošana, kā arī līdzīgi pasākumi, kas noteikti organizācijas rīcības plānā. 25. pants ORGANIZĀCIJAS PROJEKTU PASĀKUMI 1. Locekles un izpilddirektors var iesniegt pirmsprojektu un projektu priekšlikumus, kuri veicina šā nolīguma mērķu sasniegšanu, vienā vai vairākās prioritārajās jomās vai tematiskajās programmās, kas noteiktas Padomes apstiprinātajā rīcības plānā saskaņā ar 24. pantu. 2. Padome izstrādā kritērijus projektu un pirmsprojektu apstiprināšanai, ņemot vērā cita starpā to atbilstību šā nolīguma mērķiem un prioritārām jomām vai tematiskām programmām, to ietekmi uz vidi un sociālo jomu, to saistību ar valsts meža programmām un stratēģijām, to rentabilitāti, tehniskās un reģionālās vajadzības, vajadzību izvairīties no darbību dubultas veikšanas, un nepieciešamību iekļaut uzkrāto pieredzi. 3. Padome izveido grafiku un kārtību, kādā iesniedz, izvērtē, apstiprina un nosaka prioritāti pirmsprojektiem un projektiem, kuriem vajadzīgs Organizācijas finansējums, kā arī to, kā šos projektus īsteno, pārrauga un novērtē. 4. Izpilddirektors var apturēt pirmsprojektiem vai projektiem paredzēto Organizācijas līdzekļu izmaksu, ja tos izmanto pretrunā ar projekta dokumentu, kā arī krāpšanas, izšķiešanas, nolaidības vai nesaimnieciskas rīcības gadījumā. Izpilddirektors Padomei tās nākamajā sēdē izskatīšanai iesniedz ziņojumu. Padome atbilstoši rīkojas. 5. Atbilstoši saskaņotiem kritērijiem Padome var ierobežot projektu un pirmsprojektu skaitu, kurus locekle vai izpilddirektors drīkst iesniegt attiecīgajā projekta ciklā. Padome var arī veikt attiecīgus pasākumus, tostarp pārtraukt vai izbeigt tās sponsorējumu jebkuram pirmsprojektam vai projektam, saņemot izpilddirektora ziņojumu. 26. pants KOMITEJAS UN PALĪGSTRUKTŪRAS 1. Ar šo izveido šādas Organizācijas komitejas, kurās var brīvi piedalīties visas locekles: a) Mežrūpniecības komiteju, b) Ekonomikas, statistikas un tirgus komiteju, c) Mežu atjaunošanas un apsaimniekošanas komiteju, un d) Finanšu un pārvaldes komiteju. 2. Padome īpašā balsošanā saskaņā ar 12. pantu pēc vajadzības var izveidot vai likvidēt komitejas un palīgstruktūras. 3. Padome nosaka komiteju un citu palīgstruktūru darbību un darba apjomu. Komitejas un citas palīgstruktūras ir pakļautas Padomei un darbojas tās vadībā. VIII NODAĻASTATISTIKA, PĒTĪJUMI UN INFORMĀCIJA 27. pants STATISTIKA, PĒTĪJUMI UN INFORMĀCIJA 1. Padome pilnvaro izpilddirektoru izveidot un uzturēt ciešas attiecības ar attiecīgām starpvaldību, valsts un nevalstiskām organizācijām, lai palīdzētu nodrošināt jaunāko ticamo datu un informācijas pieejamību, tostarp par tropu koksnes ieguvi un tirdzniecību, par tendencēm un datu neatbilstību, kā arī būtisku informāciju par ne tropu koksni un par koksnes ieguves mežu apsaimniekošanu. Ja to uzskata par vajadzīgu šā nolīguma darbībai, Organizācija sadarbībā ar šīm organizācijām apkopo, salīdzina, analizē un publicē šādu informāciju. 2. Organizācija dod savu ieguldījumu centienos standartizēt un saskaņot starptautisko pārskatu sniegšanu par jautājumiem, kas saistīti ar mežu, izvairoties no darbību pārklāšanās un dubultas veikšanas datu apkopošanā no dažādām organizācijām. 3. Locekles iespējami precīzi un saskaņā ar to tiesību aktiem izpilddirektora noteiktā termiņā sniedz statistiku un informāciju par koksni, tās tirdzniecību un pasākumiem, kuru mērķis ir panākt koksnes ieguves mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kā arī sniedz citu būtisku informāciju, ko pieprasa Padome. Padome pieņem lēmumu par to, kāda veida informācija sniedzama saskaņā ar šo punktu un kādā formā tā jāuzrāda. 4. Vajadzības gadījumā pēc pieprasījuma Padome cenšas uzlabot dalībvalstu, jo īpaši jaunattīstības dalībvalstu, tehniskās iespējas, lai izpildītu šajā nolīgumā izklāstītas prasības statistikas un ziņojumu iesniegšanai. 5. Ja locekle divus gadus pēc kārtas nav sniegusi 3. punktā paredzēto statistiku un informāciju un nav lūgusi izpilddirektora palīdzību, sākumā izpilddirektors šādai loceklei pieprasa sniegt paskaidrojumu noteiktā termiņā. Ja pietiekams pamatojums nav sagaidāms, Padome rīkojas tā, kā to uzskata par lietderīgu. 6. Padome organizē visu vajadzīgo pētījumu veikšanu par starptautisko koksnes tirgu tendencēm, īstermiņa un ilgtermiņa problēmām, kā arī par panākumiem koksnes ieguves mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas panākšanā. 28. pants GADA ZIŅOJUMS UN DIVGADU PĀRSKATS 1. Padome publicē gada pārskatu par tās darbību un visu citu informāciju, ko tā atzīst par lietderīgu. 2. Padome ik pēc diviem gadiem pārskata un novērtē: a) starptautisko stāvokli koksnes jomā, un b) citus faktorus, jautājumus un notikumus, ko uzskata par būtiskiem, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus. 3. Pārskatīšanu veic, ievērojot: a) locekļu sniegto informāciju saistībā ar valstu koksnes ražošanu, tirdzniecību, piegādi, krājumiem, patēriņu un cenām, b) citus statistikas datus un īpašos rādītājus, ko locekles ir sniegušas pēc Padomes pieprasījuma, c) locekļu sniegto informāciju par panākumiem to koksnes ieguves mežu ilgtspējīgā apsaimniekošanā, d) citu tādu būtisku informāciju, kas Padomei var būt pieejama tieši vai arī no organizācijām Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā un no starpvaldību, valsts vai nevalstiskām organizācijām, un e) locekļu sniegto informāciju par to panākumiem kontroles un informācijas mehānismu izveidošanā attiecībā uz nelegālo mežizstrādi un nelegālo tirdzniecību ar tropu mežu koksnes un nekoksnes produktiem. 4. Padome sekmē viedokļu apmaiņu starp dalībvalstīm par: a) koksnes ieguves mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas statusu un saistītiem jautājumiem dalībvalstīs, un b) līdzekļu plūsmām un prasībām attiecībā uz mērķiem, kritērijiem un pamatnostādnēm, ko noteikusi Organizācija. 5. Pēc pieprasījuma Padome cenšas uzlabot dalībvalstu, jo īpaši jaunattīstības dalībvalstu, tehnisko nodrošinājumu, lai iegūtu datus, kas vajadzīgi pietiekamai informācijas apmaiņai, tostarp nodrošinot loceklēm resursus apmācībai un iekārtas. 6. Pārskatīšanas rezultātus iekļauj attiecīgajos Padomes sanāksmju ziņojumos. IX NODAĻADAŽĀDI 29. pants VISPĀRĒJAS PRASĪBAS LOCEKLĒM 1. Locekles šā nolīguma darbības termiņā dara visu iespējamo un sadarbojas, lai sekmētu tā mērķu sasniegšanu un izvairītos no jebkuras tam pretējas darbības. 2. Locekles apņemas akceptēt un izpildīt Padomes lēmumus saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un atturas no tādu pasākumu īstenošanas, kuri ierobežotu tos vai būtu pretrunā ar tiem. 30. pants ATBRĪVOJUMS NO SAISTĪBĀM 1. Ja tas ir vajadzīgs ārkārtēju apstākļu, galējas nepieciešamības vai nepārvaramas varas dēļ, kas nav skaidri paredzēta šajā nolīgumā, Padome īpašā balsošanā saskaņā ar 12. pantu var atbrīvot locekli no šā nolīguma saistībām, ja to pamato minētās locekles paskaidrojums par iemesliem, kādēļ šīs saistības nav iespējams izpildīt. 2. Padome, piešķirot loceklei atbrīvojumu saskaņā ar šā panta 1. punktu, skaidri min ar kādiem nosacījumiem un uz kādu laika posmu šī locekle ir atbrīvota no saistībām, kā arī min iemeslus, kādēļ šo atbrīvojumu piešķir. 31. pants SŪDZĪBAS UN STRĪDI Ikviena locekle var iesniegt Padomei jebkuru sūdzību, ka locekle nav spējusi izpildīt tās saistības saskaņā ar šo nolīgumu, un jebkuru strīdu par šā nolīguma interpretāciju. Padome pieņem lēmumus šajos jautājumos vienprātīgi, neievērojot nevienu citu noteikumu šajā nolīguma, un tie ir galīgi un saistoši. 32. pants DIFERENCĒTI PASĀKUMI, PASĀKUMI STĀVOKĻA UZLABOŠANAI UN ĪPAŠI PASĀKUMI 1. Jaunattīstības patērētājvalstis, kuru intereses nelabvēlīgi ietekmē saskaņā ar šo nolīgumu veikti pasākumi, var lūgt Padomi veikt atbilstošus diferencētus pasākumus un pasākumus stāvokļa uzlabošanai. Padome apsver atbilstošu pasākumu veikšanu saskaņā ar ANO Konferences par tirdzniecību un attīstību Rezolūcijas 93 (IV) III iedaļas 3. un 4. punktu. 2. Locekles vismazāk attīstīto valstu kategorijā, kā to definējusi Apvienoto Nāciju Organizācija, var lūgt Padomi veikt īpašus pasākumus saskaņā ar Rezolūcijas 93 IV nodaļas III iedaļas 4. punktu un saskaņā ar Parīzes Deklarācijas 56. un 57. punktu, kā arī saskaņā ar Rīcības programmu vismazāk attīstītajām valstīm 1990. gadiem. 33. pants PĀRSKATĪŠANA Padome var novērtēt šā nolīguma īstenošanu, tostarp mērķus un finanšu mehānismus, piecus gadus pēc tā stāšanās spēkā. 34. pants NEDISKRIMINĀCIJAS PRINCIPS Nekas šajā nolīgumā nedod tiesības veikt pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu koksnes un koksnes izstrādājumu starptautisko tirdzniecību, jo īpaši tad, ja šie pasākumi attiecas uz to importu un izmantošanu. X NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 35. pants DEPOZITĀRS Ar šo šā nolīguma depozitārs ir Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs. 36. pants PARAKSTĪŠANA, RATIFICĒŠANA, PIEŅEMŠANA UN APSTIPRINĀŠANA 1. Šis nolīgums ir pieejams parakstīšanai valdībām, kuras aicina ierasties ANO Konferencē par turpmākā nolīguma izstrādi 1994. gada Starptautiskajam nolīgumam par tropu mežiem, ANO Galvenajā mītnē no 2006. gada 3. aprīļa un vienu mēnesi pēc tā spēkā stāšanās dienas. 2. Jebkura valdība, kas minēta šā panta 1. punktā: a) šā nolīguma parakstīšanas brīdī var paziņot, ka ar šo parakstu tā piekrīt uzņemties šā nolīguma saistības (galīga parakstīšana), vai b) pēc šā nolīguma parakstīšanas var to ratificēt, pieņemt vai apstiprināt, šim nolūkam deponējot dokumentu depozitārijā. 3. Pēc parakstīšanas un ratificēšanas, pieņemšanas vai apstiprināšanas, vai pēc pievienošanās, vai piemērošanas pagaidu kārtā, Eiropas Kopiena vai jebkura 5. panta 1. punktā minētā starpvaldību organizācija deponē tādas organizācijas kompetentas iestādes izdotu deklarāciju, kurā norādīts tās kompetences veids un apjoms lietās, uz ko attiecas šis nolīgums, un turpmāk informē depozitāriju par jebkādām būtiskām izmaiņām tās kompetencē. Ja tāda organizācija paziņo par ekskluzīvu kompetenci visās lietās, uz ko attiecas šis nolīgums, tādas organizācijas dalībvalstis nerīkojas atbilstoši 36. panta 2. punktam, 37. pantam un 38. pantam, vai rīkojas saskaņā ar 41. pantu, vai atsauc pagaidu piemērošanas paziņojumu saskaņā ar 38. pantu. 37. pants PIEVIENOŠANĀS 1. Nolīgumam var pievienoties visu valstu valdības, ievērojot Padomes izstrādātos nosacījumus, tai skaitā pievienošanās dokumentu deponēšanas termiņu. Padome šos nosacījumus nodod depozitāram. Taču Padome var piešķirt termiņa pagarinājumus valdībām, kuras nevar pievienoties nolīgumam līdz pievienošanās nosacījumos paredzētajam termiņam. 2. Nolīgumam var pievienoties, deponējot depozitāram pievienošanās dokumentu. 38. pants PROVIZORISKAS PIEMĒROŠANAS PAZIŅOJUMS Parakstītāja valdība, kas ir iecerējusi ratificēt, pieņemt vai apstiprināt šo nolīgumu, vai valdība, kurai Padome ir izstrādājusi pievienošanās nosacījumus, bet kura vēl nav varējusi deponēt savu dokumentu, jebkurā brīdī var paziņot depozitāram, ka tā piemēros šo nolīgumu provizoriski atbilstoši tās normatīvajiem aktiem, kad tas stāsies spēkā saskaņā ar 39. pantu, vai arī noteiktā datumā, kad tas jau būs stājies spēkā. 39. pants STĀŠANĀS SPĒKĀ 1. Šā nolīguma galīgais spēkā stāšanās datums ir 2008. gada 1. februāris vai jebkura diena pēc tam, ja 12 ražotājvalstu valdības, kurām pieder vismaz 60% balsu kopskaita, kā izklāstīts šā nolīguma A pielikumā, un 10 patērētājvalstu valdības, kas uzskaitītas B pielikumā, kuras veido 60% no tropu koksnes importa apjoma pasaulē 2005. pārskata gadā, ir parakstījušas šo nolīgumu galīgi vai ratificējušas, pieņēmušas vai apstiprinājušas to saskaņā ar 36. panta 2. punktu vai 37. pantu. 2. Ja šis nolīgums nav galīgi stājies spēkā 2008. gada 1. februārī, tas minētajā dienā vai jebkurā citā dienā sešu mēnešu laikā pēc tam stājas spēkā pagaidu kārtā, ja 10 ražotājvalstu valdības, kurām pieder vismaz 50 % balsu kopskaita, kā norādīts šā nolīguma A pielikumā, un septiņas patērētājvalstu valdības, kas uzskaitītas B pielikumā, kuras veido 50 % no tropu koksnes importa apjoma pasaulē 2005. pārskata gadā, ir parakstījušas šo nolīgumu galīgi vai ratificējušas, pieņēmušas vai apstiprinājušas to saskaņā ar 36. panta 2. punktu, vai ir paziņojušas depozitāram saskaņā ar 38. pantu, ka tās šo nolīgumu piemēros provizoriski. 3. Ja šā panta 1. vai 2. punkta prasības attiecībā uz spēkā stāšanos nav izpildītas 2008. gada 1. septembrī, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs uzaicina minētās valdības, kuras ir galīgi parakstījušas šo nolīgumu vai to ir ratificējušas, pieņēmušas vai apstiprinājušas saskaņā ar 36. panta 2. punktu, vai ir paziņojušas depozitāram, ka tās piemēros šo nolīgumu provizoriski, tikties cik drīz vien iespējams, lai pieņemtu lēmumu par to, vai šo nolīgumu pasludināt par pagaidām vai galīgi spēkā esošu attiecībā uz visām dalībvalstīm, pilnībā vai daļēji. Tās valdības, kuras nolemj šo nolīgumu piemērot provizoriski, var laiku pa laikam tikties, lai pārskatītu situāciju un pieņemtu lēmumu par to, vai šo nolīgumu pasludināt par galīgi spēkā esošu. 4. Attiecībā uz tām valdībām, kuras nav saskaņā ar 38. pantu paziņojušas depozitāram, ka tās šo nolīgumu piemēros provizoriski, un kuras deponē to ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu pēc šā nolīguma spēkā stāšanās, šis nolīgums stājas spēkā deponējuma dienā. 5. Organizācijas izpilddirektors sasauc Padomi iespējami īsā laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 40. pants GROZĪJUMI 1. Padome īpašā balsošanā saskaņā ar 12. pantu var loceklēm ieteikt izdarīt grozījumu šajā nolīgumā. 2. Padome nosaka dienu, līdz kurai locekles paziņo depozitāram par to, ka tās akceptē šo grozījumu. 3. Grozījums stājas spēkā 90. dienā pēc tam, kad depozitārs ir saņēmis paziņojumus par akceptēšanu vismaz no divām trešdaļām ražotājvalstu, kurām pieder vismaz 75% ražotājvalstu balsu, un no vismaz divām trešdaļām patērētājvalstu, kurām pieder vismaz 75% patērētājvalstu balsu. 4. Pēc tam, kad depozitārs informē Padomi, ka ir izpildītas prasības, lai grozījums stātos spēkā, un neatkarīgi no šā panta 2. punkta noteikumiem attiecībā uz Padomes noteikto dienu, locekle vēl var paziņot depozitāram par grozījuma akceptēšanu, ja šāds paziņojums ir izdarīts līdz grozījuma spēkā stāšanās brīdim. 5. Jebkura locekle, kas nav paziņojusi par grozījuma akceptēšanu līdz dienai, kad šāds grozījums stājas spēkā, pārstāj būt šā nolīguma puse no minētās dienas, ja vien šāda locekle nav pārliecinājusi Padomi, ka tās akceptu nebija iespējams iegūt noteiktajā laikā konstitucionālu vai institucionālu procedūru izpildes dēļ, un Padome nenolemj minētajai loceklei šo grozījuma akceptēšanas laiku pagarināt. Tādai loceklei šis grozījums nav saistošs, iekams tā nav apstiprinājusi savu piekrišanu. 6. Ja nav izpildītas prasības, kas vajadzīgas, lai grozījums stātos spēkā līdz Padomes noteiktajai dienai saskaņā ar šā panta 2. punktu, grozījumu uzskata par atsauktu. 41. pants IZSTĀŠANĀS 1. Locekle var jebkurā brīdī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā izstāties no tā, sniedzot depozitāram rakstisku paziņojumu par izstāšanos. Minētā locekle par savu rīcību vienlaikus informē Padomi. 2. Izstāšanās stājas spēkā 90 dienas pēc tam, kad depozitārs ir saņēmis paziņojumu. 3. Locekles finanšu saistības ar organizāciju netiek izbeigtas līdz ar šīs locekles izstāšanos. 42. pants IZSLĒGŠANA Ja Padome nolemj, ka kāda locekle pārkāpj tās saistības saskaņā ar šo nolīgumu un ka šāds pārkāpums turklāt ievērojami pasliktina šā nolīguma darbību, tā īpašā balsošanā saskaņā ar 12. pantu var izslēgt minēto locekli no šā nolīguma. Padome nekavējoties par to paziņo depozitāram. Sešus mēnešus pēc Padomes lēmuma pieņemšanas dienas minētā locekle pārstāj būt šā nolīguma puse. 43. pants NORĒĶINU KĀRTĪBA AR LOCEKLĒM, KAS IZSTĀJAS, TIEK IZSLĒGTAS VAI NEVAR PIEKRIST GROZĪJUMAM 1. Padome nosaka norēķinu kārtošanas kārtību ar locekli, kas pārstāj būt šā nolīguma puse tādēļ, ka: a) neakceptē šā nolīguma grozījumu saskaņā ar 40. pantu, b) izstājas no šā nolīguma saskaņā ar 41. pantu, vai c) tiek izslēgta no šā nolīguma saskaņā ar 42. pantu. 2. Padome saglabā visas iemaksas, ko locekle, kas vairs nav šā nolīguma puse, ir iemaksājusi finanšu kontos, kas izveidoti saskaņā ar 18. pantu. 3. Locekle, kas vairs nav šā nolīguma puse, nav tiesīga saņemt likvidācijas ieņēmumu vai citu organizācijas aktīvu daļu. No tādas locekles arī nevar prasīt maksāt organizācijas zaudējumu daļu, ja tādi ir, pēc šā nolīguma izbeigšanas. 44. pants DARBĪBAS TERMIŅŠ, TĀ PAGARINĀŠANA UN PĀRTRAUKŠANA 1. Šis nolīgums ir spēkā desmit gadus pēc tā stāšanās spēkā, ja vien Padome īpašā balsošanā saskaņā ar 12. pantu nenolemj šo termiņu pagarināt, atkārtoti vienoties par to vai pārtraukt to saskaņā ar šā panta noteikumiem. 2. Padome īpašā balsošanā saskaņā ar 12. pantu var nolemt pagarināt šo nolīgumu divas reizes, pirmo reizi uz pieciem gadiem un nākamo reizi uz trim gadiem. 3. Ja līdz šā panta 1. punktā minētā desmit gadu termiņa beigām vai attiecīgi līdz šā panta 2. punktā minētā termiņa pagarinājuma beigām ir notikusi vienošanās par jaunu nolīgumu šā nolīguma aizstāšanai, bet tas vēl nav stājies spēkā galīgi vai pagaidu kārtā, Padome īpašā balsošanā saskaņā ar 12. pantu var pagarināt šo nolīgumu līdz jaunā nolīguma pagaidu vai galīgas stāšanās spēkā brīdim. 4. Ja ir vienošanās par jaunu nolīgumu, kas stājas spēkā kāda šā nolīguma pagarinājuma termiņa laikā saskaņā ar šā panta 2. vai 3. punktu, šā pagarinātā nolīguma termiņš beidzas brīdī, kad stājas spēkā jaunais nolīgums. 5. Padome jebkurā brīdī var īpašā balsošanā saskaņā ar 12. pantu pārtraukt šā nolīguma termiņu tās noteiktā dienā. 6. Neatkarīgi no šā nolīguma termiņa beigšanās Padome turpina pastāvēt uz laiku, kas nepārsniedz 18 mēnešus, lai veiktu organizācijas likvidāciju, tostarp kontu likvidāciju, un, pamatojoties uz būtiskiem lēmumiem, kurus pieņem īpašā balsošanā saskaņā ar 12. pantu, minētajā laika posmā tai ir tādas pilnvaras un funkcijas, kādas ir vajadzīgas minētajam nolūkam. 7. Padome paziņo depozitāram par visiem lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu. 45. pants ATRUNAS Nav pieļaujamas nekādas atrunas attiecībā uz šā nolīguma noteikumiem. 46. pants PAPILDNOTEIKUMI UN PĀREJAS NOTEIKUMI 1. Šis ir turpmākais nolīgums 1994. gada Starptautiskajam nolīgumam par tropu mežiem. 2. Visi akti, kurus Organizācija vai tās struktūras ir pieņēmušas vai kuri ir pieņemti to vārdā saskaņā ar 1983. gada Starptautisko nolīgumu par tropu mežiem un/vai saskaņā ar 1994. gada Starptautisko nolīgumu par tropu mežiem, kuri ir spēkā dienā, kad stājas spēkā šis nolīgums, un kuru noteikumi neparedz, ka minētajā dienā to termiņš beidzas, paliek spēkā, ja vien netiek mainīti saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. Ženēvā, 2006. gada 27. janvārī; šā nolīguma teksti ir vienlīdz autentiski arābu, ķīniešu, angļu, franču, krievu un spāņu valodā. A PIELIKUMS Valdību saraksts, kas apmeklēja Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferenci, lai vienotos par turpmāko nolīgumu 1994. gada Starptautiskā nolīgumam par tropu mežiem pārņemšanas nolīgumu, un kuras ir potenciālās ražotājvalstis saskaņā ar 2. pantu (Definīcijas), un to paredzamais balsu sadalījums atbilstoši 10. pantam (Balsu sadalījums) Locekles | Balsu kopskaits | ĀFRIKA Angola Benina Kamerūna* Centrālāfrikas Republika* Kotdivuāra* Kongo Demokrātiskā Republika* Gabona* Gana* Libērija* Madagaskara Nigērija* Kongo Republika* Ruanda Togo* | 249 18 17 18 18 18 18 18 18 18 18 18 18 17 17 | ĀZIJA UN KLUSĀ OKEĀNA REĢIONS Kambodža* Fidži* Indija* Indonēzija* Malaizija * Mjanma* Papua-Jaungvineja* Filipīnas* Taizeme* Vanuatu* | 389 15 14 22 131 105 33 25 14 16 14 | LATĪŅAMERIKA UN KARĪBU JŪRAS REĢIONS Barbadosa Bolīvija* Brazīlija* Kolumbija* Kostarika Dominikānas Republika Ekvadora* Gvatemala* Gajāna* Haiti Hondurasa* Meksika* Nikaragva Panama* Paragvaja Peru* Surinama* Trinidāda un Tobāgo Venecuēla* | 362 7 19 157 19 7 7 11 8 12 7 8 15 8 8 10 24 10 7 18 | KOPĀ: | 1000 | * 1994. gada Starptautiskā nolīguma par tropu mežiem dalībvalsts B PIELIKUMS Valdību saraksts, kas apmeklēja Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferenci, lai vienotos par turpmāko nolīgumu 1994. gada Starptautiskā nolīgumam par tropu mežiem, un kuras ir potenciālās patērētājvalstis saskaņā ar 2. pantu (Definīcijas) Albānija Alžīrija Austrālija* Kanāda* Ķīna * Ēģipte* Eiropas Kopiena* Austrija* Beļģija* Čehijas Republika Igaunija Somija* Francija* Vācija* Grieķija* Īrija* Itālija* Lietuva Luksemburga* Nīderlande* Polija Portugāle* Slovākija Spānija* Zviedrija* Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste* Irānas Islāma Republika Irāka Japāna* Lesoto Lībijas Arābu Džamahīrija Maroka Nepāla* Jaunzēlande* Norvēģija* Korejas Republika* Šveice* Amerikas Savienotās Valstis* | * 1994. gada Starptautiskā nolīguma par tropu mežiem dalībvalsts TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS Šis dokuments jāpievieno paskaidrojuma rakstam, papildinot to. Tāpēc, lai saglabātu šā tiesību akta finanšu pārskata saprotamību, to sastādot, jācenšas neatkārtot paskaidrojuma rakstā iekļauto informāciju. Pirms šīs veidlapas aizpildīšanas lūdzam iepazīties ar attiecīgajām nostādnēm, kas sagatavotas, lai sniegtu norādījumus un paskaidrojumus par turpmāk aprakstītajiem jautājumiem. 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: Priekšlikums Padomes lēmumam par 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem parakstīšanu un noslēgšanu. 2. ABM / ABB SATVARS Attiecīgā(s) politikas joma(s) un saistītā(s) darbība(s): Ārējie sakari, attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm. Saistības pret starptautiskajām patēriņa preču organizācijām. 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un ar tām saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas (ex-B..A. pozīcijas)), tostarp: 21 07 04 Patēriņa preču nolīgums 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums: Desmit gadi, izņemot gadījumu, ja nolīgumu pārskata vai paplašina. 3.3. Budžeta informācija (pievienot rindas, ja nepieciešams): Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu perspektīvas pozīcija | Obl. | Dif.[2] | JĀ | NAV | NAV | Nr. [4] | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļas Nr. | n gads | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[3] n gads ir gads, kad sāk pastāvēt attiecīgās saistības. Saskaņā ar prognozēm tas varētu būt 2008. ads. | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* | * Ņemot vērā tirdzniecībā ik gadu vērojamās izmaiņas (lielākoties Ķīnas ietekmē), var neprognozējami mainīties to valstu balsu skaits, kas saņem vairāk nekā 10 pamatbalsis (10. panta 4. punkts). EK daļa ir aprēķināta, balstoties uz 2006. gada Starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem (ITTA) (19. pants). Lēmums par 2008. gada budžetu tiks pieņemts 2007. gadā, tāpēc šie skaitļi ir tikai aplēse, kuras pamatā ir pašreizējais budžets. Aprēķinā ņemts vērā 5 % vidējais palielinājums gadā. Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[4] | Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA)* | 8.2.4 | c | *Tehniskā un administratīvā palīdzība nav vajadzīga. PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* | Maksājumu apropriācijas | b+c | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762* | Administratīvie izdevumi, kas nav iekļauti pamatsummā[5] *Tehniskā un administratīvā palīdzība nav vajadzīga. | Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5 | d | Administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursus un ar tiem saistītos izdevumus, kas nav ietverti pamatsummā (NDA) | 8.2.6 | e | Pasākumu finansiālo izmaksu orientējošā kopsumma SA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,726** | MA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 1,532 | 1,609 | 1,689 | 1,773 | 1,862 | 13,297 | 21,762** | ** Skatīt * piezīmi 2. lappusē, kas attiecas uz 4.1.1. punktu. Ziņas par līdzfinansējumu Ja nolīgumu noslēdz tikai Kopiena, tad dalībvalstīm vai citām struktūrām nebūs jāiesaistās finansiāli vai jāpiešķir līdzfinansējums. Citādi šīs iemaksas apmēru noteiks Padome. Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Līdzfinansējuma piešķīrēja struktūra | n gads | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | …………………… | f | SA KOPĀ, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Atbilstība finanšu plānojumam X Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānam. ( Priekšlikums būs saistīts ar finanšu perspektīvas attiecīgās pozīcijas pārplānošanu. ( Saistībā ar šo priekšlikumu, iespējams, būs jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[6] (par elastības instrumentu vai finanšu plāna pārskatīšanu). 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus. ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: Uzmanību! Sīkākas ziņas un piezīmes par metodi, kā aprēķina ietekmi uz ieņēmumiem, jāietver atsevišķā pielikumā. Miljoni EUR (līdz 1 zīmei aiz komata) Pirmsdarbības[n-1 gads] | Stāvoklis pēc darbības | Cilvēkresursu kopējais daudzums | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI Ziņas par priekšlikuma saturu jāsniedz paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata sadaļā obligāti jābūt šādai īpašai papildu informācijai. 5.1. Jāīsteno īstermiņā vai ilgtermiņā. Šī dalība tika ieteikta ITTO ietekmes novērtējuma secinājumos, kas tika izstrādāts nolīguma pārskatīšanas perspektīvā, lai turpinātu ES klātbūtni šajā svarīgajā starptautiskajā forumā. Kopienas dalība ir nepieciešama arī tādēļ, lai nostiprinātu EK statusu un dotu iespēju Komisijai uzņemties vienu no vadošajām lomām šajā organizācijā. Turklāt atbildība par obligāto finansiālo saistību izpildi būs saistīta ar būtisku vispārējās pārvaldības kontroli. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem, kā arī iespējamā sinerģija. Pašreizējā dalība izriet no plašākas pieejas, ko allaž ir ievērojusi Kopiena, parakstīdama un noslēgdama starptautiskos patēriņa preču nolīgumus, tiklīdz sarunās ir rasta vienprātība. Tas veicina arī svarīgā attīstības mērķa sasniegšanu. Rodas iespaids, ka galvenie mērķi ir ne tikai tirdzniecība, bet arī vide, kā izriet no jaunā nolīguma mērķu padziļinātas analīzes. Kopienas dalība būs būtiska, lai norisinātos sadarbībai ar galvenajiem starptautiskajiem spēkiem, lai izveidotos koordinēta un saskanīga mežsaimniecības, tirdzniecības un attīstības politika. Priekšlikums saskan ar citiem finanšu instrumentiem, kas nodrošina EK dalību starptautiskajās organizācijās. Šajā posmā nav iespējama sinerģija. 5.3. Mērķi, gaidāmie rezultāti un attiecīgie priekšlikuma rādītāji saistībā ar ABM satvaru Salīdzinot ar ABM satvaru, šis priekšlikums atbilst mērķim nostiprināt Komisijas lomu, noderot par galveno intelektuālo saskarpunktu sadarbības jomā, un nodrošina efektīvu dalību starptautiskajās debatēs par politiku. Galvenais rādītājs, pēc kura vērtēt rezultātus, varētu būt ES nostājas izpausme galvenajās starptautiskajās iniciatīvās, konvencijās, forumos un platformās. Par ietekmes rādītāju var uzskatīt ES nostājas izpausmi starptautiskajās partnerībās un fondos, kā arī daudzpusējos starptautiskajos forumos, piemēram, ITTO . Priekšlikums dos Komisijai iespēju rīkoties Kopienas vārdā. Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto(-ās) metodi(-es)[8]. ٱ Centralizēta pārvaldība: | X Pārvaldību tieši īsteno Komisija. | ٱ Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot: | ٱ izpildaģentūrām, | ٱ Kopienu izveidotām struktūrām, kā minēts Finanšu regulas 185. pantā, | ٱ valsts sabiedriskajām struktūrām vai struktūrām ar publisko dienestu funkcijām. | ٱ Dalīta vai decentralizēta pārvaldība: | ٱ kopā ar dalībvalstīm | ٱ kopā ar trešām valstīm | ٱ Pārvaldību īsteno kopā ar starptautiskām organizācijām (lūdzu precizēt). | Būtiskas piezīmes: 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Komisijas dienesti regulāri apmeklē Padomes sēdes un Starptautiskās Kokmateriālu organizācijas administratīvās/finanšu komitejas sēdes. Šīs abas struktūras ir pilnvarotas ierosināt un apstiprināt administratīvo budžetu un ar to saistītās iemaksas. Par administratīvo budžetu, tā izlietojumu, izdevumu finansiālo statusu un Starptautiskās tropu kokmateriālu organizācijas kontiem lemj tās dalībnieki. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Iepriekšēja novērtēšana Novērtējumu par to, vai gada priekšlikums ir saderīgs ar mūsu finanšu politiku, veic visiem patēriņa preču nolīgumiem, kurus noslēgusi Eiropas Kopiena. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma/paveiktā novērtējuma (ņemot vērā līdzīgu iepriekšējo pieredzi). To vajadzības gadījumā dara 2006. gada ITTA darbības laika beigās, kad tiks apspriests nākamais nolīgums. Pašlaik secinājumu priekšlikums atbilst ieteikumiem, kas ietverti ārēja konsultāciju dienesta sagatavotajā novērtējumā pirms līgumslēgšanas sarunu konferences sākuma UNCTAD ( ANO Tirdzniecības un attīstības konference ) . Starptautisks daudzpusējs forums, ņemot vērā tā uzdevumus, ir dabisks „jumts”, zem kura darbojas galvenās starptautiskās patēriņu preču organizācijas. 6.2.3. Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežums Novērtējums nav paredzēts, tomēr organizācija, iespējams, pati sagatavos vidusposma pārskatu, kas attieksies uz nolīguma īstenošanu un gūtajiem panākumiem. 7. Krāpšanas apkarošanas pasākumi Komisija nodrošinās pastāvīgu uzraudzību, vērojot, kā noris Starptautiskās tropu kokmateriālu organizācijas finanšu līdzekļu administratīvā pārvaldība. Vajadzības gadījumā Starptautiskā tropu kokmateriālu organizācija piešķirs OLAF piekļuves tiesības attiecībā uz saviem pierakstiem un grāmatvedības dokumentiem, kā arī jebkuriem citiem finanšu vai revīzijas dienestiem, ja Komisija to pieprasīs. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmē Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) n gads | n+1 gads | n+2 gads | n+3 gads | n+4 gads | n+5 gads | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[10] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Darbinieki, ko finansē[11] atbilstoši XX 01 02. pantam | Citi darbinieki, ko finansē[12] atbilstoši XX 01 04/05. pantam | KOPĀ | 8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu apraksts Sanāksmju apmeklēšana, dokumentu izpēte, diskusijas ar dalībvalstīm un, visbeidzot, sarunas Starptautiskajā tropu kokmateriālu organizācijā. 8.2.3. Cilvēkresursu avoti (ar likumu noteiktie) (Ja norādīts vairāk nekā viens avots, lūdzu, norādiet amata vietu skaitu saistībā ar katru avotu.) ( Pašlaik programmas pārvaldībai norīkotais personāls, kas jāaizstāj vai kam jāpagarina termiņš. ( Amati, kas n gadam paredzēti iepriekš, veicot gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu. ( Amati, kas pieprasāmi, veicot nākamā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu. ( Amati, kas pārkārtojami, izmantojot esošos atbildīgā dienesta resursus (iekšējā pārcelšana). ( Amati, kas nepieciešami n gadam, bet nav paredzēti, veicot konkrētā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu. 8.2.4. Citi pamatsummā iekļautie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 Administratīvās pārvaldības izdevumi) Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | n gads | n+1 gads | n+2 gads | n+3 gads | n+4 gads | n+5 gads un turpmākie gadi | KOPĀ | Cita tehniskā un administratīvā palīdzība | - iekšēja | - ārēja | Tehniska un administratīva palīdzība, kopā | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummā. Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības tiks segtas no līdzekļiem, kas piešķirti atbildīgajam ĢD ikgadējā līdzekļu piešķiršanas procedūrā. Personāla un administratīvie izdevumi ir iekļauti ĢD parastajā kārtībā piešķirtajos līdzekļos. Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Cilvēkresursu veids | n gads | n+1 gads | n+2 gads | n+3 gads | n+4 gads | n+5 gads un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam (palīgdarbinieki, valstu eksperti, līgumdarbinieki u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Cilvēkresursu un saistītās izmaksas, kas NAV ietvertas pamatsummā, kopsumma | Aprēķins — Darbinieki, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam Jāatsaucas uz 8.2.1. punktu, ja tas attiecas uz konkrēto gadījumu. 8.2.6. Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) | n gads | n+1 gads | n+2 gads | n+3 gads | n+4 gads | n+5 gads un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 — Komandējumi | XX 01 02 11 02 — Apspriedes un konferences | XX 01 02 11 03 — Komitejas[14] | XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultācijas | XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 2. Pārējie vadības izdevumi kopā (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīvie izdevumi (norādīt sīkāk, ietverot atsauci uz budžeta pozīciju) | Administratīvie izdevumi kopā, izņemot cilvēkresursu un saistītās izmaksas (NAV ietverti pamatsummā) | Aprēķins — Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā [1] Dok. 9773/05 Restreint UE , 17.06.2005. [2] Diferenciētas apropriācijas. [3] Izdevumi, kas neietilpst attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [4] Izdevumi, kas ir ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā. [5] Izdevumi, kas ir ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [6] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. pantu. [7] Vajadzības gadījumā var pievienot papildu kolonnas, t.i., ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus. [8] Ja norādītas vairākas metodes, lūdzu, sniedziet sīku papildu informāciju šā punkta sadaļā „Būtiskas piezīmes”. [9] Aprakstīts 5.3. iedaļā. [10] Izmaksas, kas NAV ietvertas pamatsummā. [11] Izmaksas, kas NAV ietvertas pamatsummā. [12] Izmaksas, kas ir ietvertas pamatsummā. [13] Jāatsaucas uz attiecīgās aģentūras konkrēto tiesību akta finanšu pārskatu. [14] Norādīt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.