[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 14.11.2008

COM(2008) 750 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM

GAISA SATIKSMES PĀRVALDĪBAS ĢENERĀLPLĀNS (ATM ĢENERĀLPLĀNS)

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM

GAISA SATIKSMES PĀRVALDĪBAS ĢENERĀLPLĀNS ( ATM ĢENERĀLPLĀNS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

1. Ievads

ATM ģenerālplāns ir orientieris, lai īstenotu izstrādes un izvēršanas posmus SESAR programmai, kas veido Eiropas Vienotās gaisa telpas politikas tehnoloģisko pīlāru. SESAR nolūks ir izstrādāt jaunas paaudzes gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu, kas turpmākajos 30 gados visā Eiropā spētu garantēt gaisa transporta drošumu un efektivitāti.

Ar šo paziņojumu ir iecerēts paust atbalstu, lai SESAR ģenerālplānu Padome apstiprinātu par sākotnējo ATM ģenerālplānu. Atbilstoši Padomes lūgumam šajā paziņojumā ir ietverts SESAR ģenerālplāna novērtējums, īpašu uzmanību veltot vides jautājumiem un riska pārvaldībai[1]. Šāds Padomes apstiprinājums ir priekšnosacījums, lai SESAR kopuzņēmuma valde varētu pieņemt ATM ģenerālplānu[2].

Otrkārt, atzīstot, ka ATM ģenerālplāns ir dokuments, kas pastāvīgi attīstās[3], šis paziņojums ietilpst ATM ģenerālplāna atjaunināšanas procesā. Šis process atkārtoti apliecina, cik būtiska loma ir SESAR kopuzņēmumam un tā valdei, kura pārvalda ATM ģenerālplānu, vienlaikus nodrošinot, ka jebkuras būtiskas izmaiņas šajā plānā notiek atbilstīgi oficiālam procesam, ar kura palīdzību dalībvalstis turpinās īstenot savu kontroli[4].

2. ATM ģENERāLPLāNS

2.1. SESAR definēšanas posma īstenošana

SESAR definēšanas posmu ir līdzfinansējušas Kopiena un Eurocontrol . To ir īstenojis ar līgumu izveidotais SESAR konsorcijs, kurā ir apvienots visu ATM iesaistīto pušu potenciāls un pieredze. SESAR konsorcijs bija vienreizēja iespēja, kas ļāva apvienot labākos Eiropas ekspertus ATM jomā.

No SESAR definēšanas posma izriet virkne mērķu, kuru sasniegšana ir nosacījums, lai izstrādātu un īstenotu jauno ATM koncepciju, un kas attiecas uz pētniecības un attīstības darbībām, kā arī uz validācijas darbībām, kurām sekotu koordinēts izvēršanas posms[5].

SESAR ģenerālplāns ir SESAR definēšanas posma stūrakmens. Tas aptver jomas, kurās rezultāti būtu jāuzlabo, ATM mērķa koncepcijas elementus, kā arī izmaksu/ieguvumu analīzi, un izveido orientieri tam, kādi funkcionāli uzlabojumi būtu jāievieš, lai SESAR darba programma būtu konsekventa. Tādēļ Komisija ierosina, ka SESAR ģenerālplāns būtu jāapstiprina par sākotnējo ATM ģenerālplānu.

2.2. SESAR ģenerālplāns

2.2.1. Mērķi

SESAR ģenerālplāns visaugstākajā līmenī nosaka, kā attīstāma un izvēršama jaunā ATM sistēma, kas atbildīs jaunajai ATM koncepcijai, kurai jāsniedz būtisks ieguldījums Eiropas Vienotās gaisa telpas vispārējo mērķu sasniegšanā.

2.2.2. Jaunā ATM koncepcija

Pateicoties pilnīgi jaunai pieejai gaisa satiksmes pārvaldībai, proti, tā sauktajai SESAR darbības koncepcijai[6], SESAR būtiski sekmēs Vienotās gaisa telpas vispārējo mērķu sasniegšanu. Galvenās iezīmes ir šādas:

1. Pāreja no darbībām, kas balstītas uz gaisa telpu, uz darbībām, kuru pamatā ir trajektorija , lai katram gaisa kuģim būtu iespējams tā vēlamais maršruts un ierašanās laiks.

2. Plānošana sadarbības ceļā , lai visas gaisa satiksmes pārvaldībā iesaistītās puses — no izlidošanas līdz ielidošanas vārtiem — varētu plānot savas darbības, pamatojoties uz sistēmas veiktspēju[7].

3. Dinamiska gaisa telpas pārvaldība , īstenojot pastiprinātu civilo un militāro iestāžu sadarbību.

4. Jaunas tehnoloģijas , kas uzlabotu gaisa navigācijas precizitāti un optimizētu attālumus starp gaisa kuģiem, lai tādējādi maksimāli izmantotu gaisa telpas un lidostu kapacitāti. Jaunākās tehnoloģijas tiks integrētas saskaņotā un savstarpēji izmantojamā tehniskā arhitektonikā , līdztekus atbildot uz visu Eiropas reģionu vajadzībām.

5. Izšķirošā cilvēciskā faktora nozīme , kam papildus tiks nodrošināts moderns tehniskais aprīkojums, lai darbs noritētu drošībā un bez pārlieka spiediena.

2.2.3. Nākamais posms: īstenošanas pasākumu bloks un pakalpojumu līmeņi

SESAR ģenerālplānu veido trīs īstenošanas pasākumu bloki, no kuriem katrā ir divi pakalpojumu līmeņi. Par šiem īstenošanas pasākumu blokiem un pakalpojumu līmeņiem sīkāka informācija ir sniegta A pielikumā.

2.3. SESAR ģenerālplāna novērtējums

Komisija uzskata, ka SESAR definēšanas posma rezultāti ir pašreizējos apstākļos visstabilākais pamats, uz kura balstoties īstenot SESAR programmas nākamos posmus — izstrādi un izvēršanu.

Tomēr SESAR definēšanas posma rezultātu nevar uzskatīt par plāna galīgo redakciju. Definēšanas posms[8] pašlaik pāriet izstrādes posmā, un tas noslēgsies ar tādu jaunu tehnoloģiju validāciju, kas uzlabos funkcionalitāti un pakalpojumus, tādējādi konsolidējot ATM ģenerālplānu. Attiecīgi, ATM ģenerālplāns pēc savas būtības ir tāds dokuments, kas pastāvīgi attīstās.

Turpmāko izklāstīto punktu nolūks ir sniegt vispārēju priekšstatu par jomām, kas izstrādes posmā būtu jānostabilizē.

2.3.1. Sociālā aspektā sasniedzamie mērķi

Komisija 2005. gadā traktēja savas politiskās ieceres un augstākā līmeņa mērķus saistībā ar Eiropas Vienoto gaisa telpu un tās tehnoloģisko pīlāru:

- trīskārtīgi uzlabot kapacitāti, vienlaikus samazināt kavēšanos skaitu, gan uz zemes, gan gaisā;

- uzlabot darbību drošību par faktoru 10;

- ļaut par 10 % samazināt lidojumu negatīvo ietekmi uz vidi un

- gaisa telpas izmantotājiem sniegt ATM pakalpojumus, kuru izmaksas būtu par vismaz 50 % zemākas.

No secinājumiem par SESAR definēšanas posmu izriet, ka ATM var būtiski sekmēt šo mērķu sasniegšanu. SESAR 2020. gada perspektīvā izvirza šādus mērķus[9]:

- 73 % kapacitātes pieaugums salīdzinājumā ar 2004. gadu;

- ar to saistīts uzlabojums drošības ziņā, lai, neraugoties uz satiksmes pieaugumu, kopējais ar ATM saistīto negadījumu un nopietnu incidentu skaits nepieaugtu;

- ietekmes uz vidi samazinājums 10 % apmērā katrā lidojumā salīdzinājumā ar 2005. gadu, kā arī

- izmaksu samazinājums par 50 % par katru lidojumu salīdzinājumā ar 2004. gadu.

SESAR kopuzņēmums pastāvīgi pārskata SESAR sniegto ieguldījumu Komisijas izvirzīto sociālā rakstura mērķu sasniegšanā un tos atjaunina turpmākajās ATM ģenerālplāna redakcijās.

2.3.2. Vide

Ar diviem galvenajiem mērķiem, kas izvirzīti vides jomā, SESAR programma atspoguļo pieaugošo spiedienu attiecībā uz vides problēmu risinājumu, kā arī šo jautājumu aktualitāti ATM aprindās. Šie mērķi ir:

- Sasniegt uzlabojumu emisiju apmēra ziņā. SESAR programmas mērķis ir ATM uzlabojumu rezultātā vien līdz 2020. gadam sasniegt degvielas 10 % ietaupījumu katrā lidojumā, tādējādi ļaujot katrā lidojumā par 10 % samazināt gāzu emisijas.

- Uzlabot trokšņu piesārņojumu apsaimniekošanu un mazināt to ietekmi: katrā lidojumā panākt maksimālu to samazinājumu.

Pat ja izstrādes posma noslēgumā nāktos secināt, ka ar ATM uzlabojumiem vien nav iespējams sasniegt iepriekš minētos mērķus, tad tomēr ar adekvātu SESAR programmas un tīrās gaisa telpas jeb „Clean Sky”[10] iniciatīvas koordināciju izdotos panākt vajadzīgo līdzsvaru, kas nodrošinātu, ka minēto iniciatīvu īstenošanas rezultātā vides jomā izvirzītie mērķi būtu reāli sasniedzami. Jebkādas jaunas norises saistībā ar paredzamo SESAR sniegumu, cenšoties samazināt gaisa transporta ietekmi uz vidi, tiks atspoguļotas turpmākajās ATM ģenerālplāna redakcijās.

2.3.3. Savstarpējā izmantojamība un standartizācija

Savstarpējā izmantojamība ir priekšnosacījums SESAR sekmīgai norisei. Gaisa telpas izmantotāji ir skaidri formulējuši savu vajadzību, proti, spēt veikt lidojumus pa visu pasauli, lidojumu laikā izmantojot vienu aprīkojumu, kas būtu savietojams ar jebkuru ATM sistēmu uz zemes: SESAR — Eiropā, NextGen — Amerikas Savienotajās Valstīs un ar jebkuru no šo divu sistēmu atvasinājumiem vai līdzvērtīgām tehnoloģiskām iniciatīvām citos pasaules reģionos[11].

Lai nodrošinātu savstarpēju izmantojamību, ir vajadzīgi starptautiski pieņemti standarti un normas. SESAR izstrādes posms nodrošinās tehniskās nostādnes, uz kuru pamata būs iespējams šos standartus un normas definēt. Standartizācijas vadlīnijas ir jāizstrādā un jāatjaunina, šim nolūkam ATM ģenerālplānā paredzot īpašu nodaļu. Tādējādi ATM iesaistītās personas varēs jau laicīgi prognozēt un koordinēt savus centienus, lai vienkāršotu procesu, kura laikā attiecīgās standartizācijas iestādes SESAR izstrādātos tehnisko priekšlikumus nosaka par standartiem un normām.

2.3.4. Izvēršana

SESAR izvēršanas posmu veido trīs secīgi īstenošanas pasākumu bloki, kas paredz funkcionālus uzlabojumus. Tam, kā tiek izvērsti minētie īstenošanas pasākumu bloki, jāsaskan ar Kopienas tiesību aktiem (īstenošanas noteikumiem un Kopienas specifikācijām). Šīs regulatīvās vadlīnijas ir jāizstrādā Komisijai, un tajās ir jāsaglabā atbilstība ATM ģenerālplānam.

Ņemot vērā izstrādes posmā izdarītos secinājumus, kā arī apsverot ATM iesaistīto personu definētās vajadzības, šie īstenošanas pasākumu bloki ir pastāvīgi jānovērtē, lai konsolidētu visu iesaistīto personu līdzdalību.

Pašlaik norit 1. īstenošanas pasākumu bloks. Tas sagatavo iestrādes turpmāko pasākumu bloku izpildei. Tajā ietvertos funkcionālos uzlabojumus pārskatīs, lai nodrošinātu, ka tie atbilst visneatliekamākajām vajadzībām. Īstenošanas pasākumu 1. bloka norises rezultātus fiksēs ATM ģenerālplāna atjauninātajās redakcijās.

2.3.5. Ienesīguma analīze

SESAR definēšanas posmā ieguldītais darbs, lai analizētu rentabilitāti un izmaksu/ieņēmumu attiecību, pastāvīgi jāpārskata, ņemot vērā ATM ģenerālplāna norisi. Turklāt joprojām ir vajadzīgs īpašo finansēšanas mehānismu novērtējums saistībā ar 1. īstenošanas pasākumu bloku[12]. Ir jāizstrādā arī īpaša rentabilitātes analīze attiecībā uz militāro aviāciju, bezpilota gaisa kuģiem, vispārējo aviāciju, darījumu aviāciju, tostarp ļoti vieglām lidmašīnām un helikopteriem.

Turpmākajās ATM ģenerālplāna redakcijās ir jāatspoguļo SESAR rentabilitātes vispārējās analīzes konsolidācija, kā arī īpašo rentabilitātes analīžu dinamika.

2.3.6. Riska pārvaldība

Padome ir aicinājusi Komisiju gādāt par to, lai kopuzņēmums izveido riska pārvaldības procesu[13]. SESAR ģenerālplāns nodrošina pamatu šādam riska pārvaldības procesam, kurā tiek izmantota paaugstināta riska identificēšana agrīnā stadijā un atbilstīgi riska mazināšanas pasākumi.

Saistībā ar pakalpojumu sniegšanu paaugstināts risks ir:

- neviendabīgums, izvēršot pirmo īstenošanas pasākumu bloku;

- pārvaldības trūkums izvēršanas posmā, kā rezultātā 2. un 3. īstenošanas pasākumu bloka izvēršana nav sekmīga;

- nepietiekami ieguldījumi SESAR no galveno iesaistīto personu puses;

- neizdošanās un/vai kavēšanās saistībā ar to progresīvo tehnoloģiju izstrādi un validāciju, kas nepieciešamas, lai īstenotu jauno ATM koncepciju;

- neizdošanās un/vai kavēšanās saistība ar visaptverošās informācijas pārvaldības sistēmas īstenošanu.

Saistībā ar institucionāla rakstura un pārvaldības jautājumiem paaugstināts risks ir:

- trūkumi tiesiskajā regulējumā, kas kavē izvēršanas procesu;

- nespēja pārmaiņu laikā pārvaldīt cilvēku resursus;

- Eiropas gaisa telpas nesadalīšana gaisa telpas blokos vai arī tās sadalīšana gaisa telpas blokos pārāk vēlu.

Lai efektīvā veidā pārvaldītu šos riskus, ir definēti vairāk nekā 40 riska mazināšanas pasākumi, no kuriem vairāk nekā 25 ir jau izmantoti, kā rezultātā ir paredzams, ka, sākot no 2009. gada, riskiem būtu jāsamazinās lielā mērā[14]. Ikreiz atjauninot ATM ģenerālplānu, tiek pārskatīti augstākās prioritātes riski un ar to saistītie riska mazināšanas pasākumi.

2.4. SESAR ģenerālplāna apstiprināšana par ATM ģenerālplānu

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu, Komisija ierosina Padomei apstiprināt SESAR ģenerālplānu par ATM ģenerālplānu[15]. Apstiprinot SESAR ģenerālplānu par sākotnējo ATM ģenerālplānu, dalībvalstīm jaunas saistības netiek uzliktas, tikai tās, kas jau izklāstītas Padomes rezolūcijā par SESAR programmas izstrādes posma sākumu[16].

3. ATM ģENERāLPLāNA PāRVALDīBA

Tā kā ģenerālplāns ir dokuments, kas pastāvīgi attīstās , ir jāvienojas par procedūru, kā tiks pieņemtas tā atjauninātās redakcijas. Tas ir jo īpaši svarīgi tāpēc, ka ATM ģenerālplāna atjauninātās redakcijas pieņems SESAR kopuzņēmuma valde[17].

3.1. ATM ģenerālplāna pirmās redakcijas pieņemšanas gaita

Procedūras sākumā SESAR ģenerālplānu Padome apstiprina kā sākotnējo ATM ģenerālplānu. Turpmākie posmi ir šādi:

- Komisija ATM ģenerālplānu informatīvā nolūkā paziņo Eiropas Parlamentam[18].

- Komisija informē SESAR kopuzņēmumu par ATM ģenerālplāna apstiprinājumu.

- Valde pieņem ATM ģenerālplānu, kuru vispirms apstiprinājusi Padome[19].

3.2. ATM ģenerālplāna darbības cikls

Tiklīdz kā valde ir pieņēmusi ATM ģenerālplānu, kopuzņēmuma rīcībā ir vajadzīgās nostādnes darba programmas izveidei.

Tādējādi ATM ģenerālplāns uzsāk savu regulāro darbības ciklu, kurā par ATM ģenerālplāna pārvaldību ir atbildīgs SESAR kopuzņēmums. Ikreiz, kad valde[20] ir sagatavojusi izskatīšanai būtisku[21] jauninājumu ATM ģenerālplānā, jāievēro šādi procedūras posmi:

- Kad valde ir sagatavojusi izskatīšanai būtisku grozījumu ATM ģenerālplānā, to nosūta visiem valdes locekļiem, tostarp arī Komisijai.

- Atbilstīgi SESAR kopuzņēmuma priekšlikumam ATM ģenerālplānu atjaunotajā redakcijā Komisija iesniedz Vienotās gaisa telpas komitejai, lai pēc tam tiktu pieņemta Kopienas nostāja par šo priekšlikumu[22]. Šāda apspriešana ļauj dalībvalstīm saglabāt kontroli pār ATM ģenerālplānu un tā izpildi.

- Komisijai jāpauž Kopienas nostāja administratīvajā valdē, kad notiek balsošana par ATM ģenerālplāna atjauninātās redakcijas pieņemšanu[23].

4. ATM ģENERāLPLāNA IZPILDE

Par ATM ģenerālplāna izpildi atbild SESAR kopuzņēmums[24].

Komisija regulāri ziņo Padomei un Eiropas Parlamentam par kopuzņēmuma sasniegtajiem rezultātiem ATM ģenerālplāna īstenošanā[25].

Komisijai ir arī jāpārrauga ģenerālplāna atbilstība ICAO vispārējās īstenošanas plānam.

5. Secinājumi

ATM ģenerālplāns ir priekšnosacījums Eiropas Vienotās gaisa telpas īstenošanai. Tā apstiprināšana paātrinās pašreizējo ATM sistēmu tehnoloģisko attīstību, lai atbalstītu jauno SESAR ATM ieceri un sniegtu svarīgu ieguldījumu Eiropas Vienotās gaisa telpas mērķu sasniegšanā sabiedriskā plānā.

Komisija aicina Padomi apstiprināt SESAR ģenerālplānu kā sākotnējo ATM ģenerālplānu, kā arī procedūru ATM ģenerālplāna atjaunināšanai.

ANNEX A

THE ATM MASTER PLAN OVERVIEW: SESAR IMPLEMENTATION PACKAGES AND SERVICE LEVELS

The overall plan for the development and deployment of SESAR and its corresponding network is illustrated in Figure 1 below.

[pic]

Figure 1 - Master Plan Overview

Services levels 0 to 5 are shortly described in the table below.

Service levels | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |

Key achievements | Rolling out best practises | Preparing trajectory based operations | Implementing net-centric trajectory management | Achieving advanced automation on a shared trajectory environment | Extending operations with advanced separation modes | Accommodating full 4 dimension trajectory management based on user preferred routes |

Key dates[26] | Now / 2012 | 2009 / 2013 | 2013 / 2019 | 2017 / 2020 | 2020/2025 | From 2025 |

Examples of operational improvements[27] | Continuous descent approach Flexible air traffic control sectors Continuous climb departure Initial data-link Automatic flight conformance monitoring Basic departure management Arrival management Ground based safety nets Runway occupancy time optimisation techniques | Interactive rolling network operations plan Manual user driven prioritisation process Arrival/departure management integration Airborne traffic awareness in flight and on ground Airborne and on ground traffic separation Improved low visibility procedure | Full set of complexity management tools Airborne spacing, sequencing and merging 2 dimension precision trajectory clearances on pre-defined routes Automatic surface movement planning and routing Separation adjustment based on wake vortex detection | Dynamic terminal areas and flexible military areas Dynamic air traffic flow management using reference business trajectory Dynamic reference business trajectory revision using data-link 2 dimension precision trajectory clearances on user preferred routes 3 dimension precision trajectory clearances on pre-defined routes Full set of advanced controllers tools Automatic airborne separation | Dynamic mobile areas Free routing outside terminal areas 3 dimension precision trajectory clearances on user preferred routes Delegation of the separation 1 to 1 aircraft for crossing/passing manoeuvres Advanced safety nets with full compatibility between ground based and airborne tools Use of synthetic vision in low visibility conditions Remotely controlled aerodrome | Real time adaptation of air traffic control sectors Aircraft spacing self adjustment based on wake vortex detection Delegation of the separation 1 to several aircraft 4 dimension precision trajectory clearances on user preferred routes |

Table 1: overview of SESAR service levels 0 to 5

[1] 2008. gada 9. oktobrī pieņemtās Padomes rezolūcijas par SESAR izstrādi 5. un 9. pants.

[2] Padomes 2007. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 219/2007 (5. panta 1. punkts).

[3] 2008. gada 9. oktobrī pieņemtās Padomes rezolūcijas par SESAR izstrādi 6. pants.

[4] 2008. gada 9. oktobrī pieņemtās Padomes rezolūcijas par SESAR izstrādi 7. pants.

[5] SESAR definēšanas posma 6 galveni mērķi ir šādi: D1 – gaisa transporta satvars (ref. V3.0, 2006. gada jūlijs); D2 – mērķis attiecībā uz veiktspēju (ref. DLM-0607-001-02-00a, 2006. gada decembris); D3 – ATM mērķa koncepcija (ref. DLM-0612-001-02-00a, 2007. gada septembris); D4 – izvēršanas secība (ref. DLM-0706-001-02-00, 2008. gada janvāris); D5 – SESAR ģenerālplāns (ref. DLM-0710-001-02-00, 2008. gada aprīlis); D6 – darba programma 2008.–2013. gadam (ref. DLM-0710-002-02-00, 2008. gada aprīlis); šie tematiskie dokumenti lejupielādējami tīmekļa vietnē https://www.atmmasterplan.eu.

[6] Darbības koncepcija ir sīks apraksts tam, kā piemērojama funkcionālā koncepcija. Tā identificē funkcijas un procesus, kā arī to attiecīgo savstarpējo mijiedarbi un informācijas plūsmas, iesaistītās personas, to nozīmi un atbildību.

[7] Plānošana sadarbības ceļā tiks balstīta uz visaptverošu informācijas pārvaldības sistēmu ( System Wide Information System jeb SWIM ), kas nodrošinās visjaunāko informāciju, kura varētu būt noderīga visām iesaistītajām personām.

[8] Saskaņā ar 4. pantu 2008. gada 9. oktobra Padomes rezolūcijā par SESAR izstrādi.

[9] SESAR D5 – SESAR ģenerālplāns (ref. DLM-0710-001-02-00, 2008. gada aprīlis) 2.1.1. punkts; Šo darbību rezultātus izvērtēs, izmantojot galvenos darbības rādītājus, kas definēti SESAR programmai un kuru izstrāde izriet no ICAO standartiem. Piemēri: IFR lidojumi Eiropā gadā (kapacitāte); kopējās izmaksas par lidojumu gadā (izmaksu efektivitāte); regulārie lidojumi, kas izlidojuši laikā (efektivitāte). Ir arī citi būtiski darbības rādītāji, kā izvērtēt elastību, prognozējamību un ilgtspējību vides standartu ievērošanas ziņā (sk. D5, 2.1. punktu).

[10] „Clean Sky” ir kopīga tehnoloģiju ierosme, kas panāks tehnoloģisko progresu, lai būtiskā mērā mazinātu gaisa transporta ietekmi uz vidi. Plašāka informācija par to pieejama http://www.cleansky.eu.

[11] Secinājumi, kas tika izdarīti ICAO forumā par NextGen un SESAR integrēšanu un harmonizāciju kopējā ATM satvarā (Monreāla, 2008. gada 8.–10. septembris).

[12] Atbalsts, kas nav jāatmaksā, amortizācijas izmaksu atlikšana, finansiāla rakstura stimuli.

[13] 2008. gada 9. oktobrī pieņemtās Padomes rezolūcijas par SESAR izstrādi 9. pants.

[14] SESAR D5 - SESAR ģenerālplāns (ref. DLM-0710-001-02-00, 2008. gada aprīlis) 5. punkts.

[15] Kā to paredz 1. panta 2. punkts Padomes 2007. gada 27. februāra Regulā (EK) Nr. 219/2007 par SESAR kopuzņēmuma izveidi.

[16] 2008. gada 9. oktobrī pieņemtā Padomes rezolūcija par SESAR izstrādi.

[17] Padomes 2007. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 219/2007 (pielikuma 5. pants 1. punkta a) apakšpunkts).

[18] Padomes 2007. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 219/2007 (1. panta 3. punkts).

[19] Padomes 2007. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 219/2007 (pielikuma 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts).

[20] Savas darba programmas ietvaros SESAR kopuzņēmums ir izstrādājis darba moduli, kas pilnībā veltīts ATM ģenerālplāna uzturēšanai ( WP C). Šis darba modulis atbilst šajā paziņojumā aprakstītajām augstākā līmeņa norisēm.

[21] Būtisks grozījums ir grozījums, kas ietekmē ieguldījumus (izmaksas), rezultātus (ieguvumus) vai grafiku. Grozījumus, kas nav būtiski, SESAR kopuzņēmums izskata, ievērojot iekšējo procedūru. Iekšējā procedūra, kuru izmanto, lai izskatītu nebūtiskus grozījumus, šā paziņojuma darbības jomā neietilpst.

[22] Padomes 2007. gada 27. februāra Regulas (EK) Nr. 219/2007 5. panta 4. punkts un Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmums 1999/468/EK.

[23] Padomes 2007. gada 27. februāra Regulas (EK) Nr. 219/2007 pielikuma 4. panta 6. punkts.

[24] Padomes 2007. gada 27. februāra Regulas (EK) Nr. 219/2007 5. panta 1. punkts un 2008. gada 9. oktobrī pieņemtās Padomes Rezolūcija par SESAR izstrādi 9. pants.

[25] Padomes 2007. gada 27. februāra Regulas (EK) Nr. 219/2007 3. pants.

[26] Two dates are presented for each service level. The first date means some features of the service level are available in some specific areas. The second date means full service level is available in most areas.

[27] Refer to SESAR D5 - SESAR Master Plan (ref. DLM-0710-001-02-00, April 2008) §3 for full list of operational improvements arranged by lines of changes