1.IEVADS

Pētniecībai un inovācijai ir izšķirīga nozīme Eiropas sociālekonomiskā modeļa un vērtību, kā arī tās globālās konkurētspējas saglabāšanai. Apliecinājumu tam mēs arvien biežāk redzam strauji mainīgā pasaulē, kurā mūsu panākumi aizvien vairāk atkarīgi no zināšanu radīšanas un to straujas pārvēršanas inovācijās, nevis no dabas resursu izmantošanas vai algu pazemināšanas. Ilgtspējīgu attīstību nākotnē var nodrošināt tikai ieguldījumi pētniecībā un inovācijā šodien.

Galvenais ES instruments šā mērķa sasniegšanai ir ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” (2014–2020). Tā ir vērsta uz ekonomiskās izaugsmes veicināšanu un darbvietu izveidi, savienojot pētniecību un inovāciju, sekmējot izcilību zinātnē un vadošo lomu rūpniecībā un risinot sabiedrības problēmas.

Saskaņā ar labāka regulējuma vadlīnijām Komisijas dienesti veica programmas visaptverošu vidusposma novērtējumu, kas aptver pirmos trīs programmas īstenošanas gadus. Ieinteresēto personu iesaistīšanās sabiedriskajā apspriešanā par vidusposma novērtējumu bija ļoti liela, tajā piedalījās 3500 respondenti un tika saņemts vairāk nekā 300 detalizēti sagatavotu nostājas dokumentu.

Trīs papildu patstāvīgos novērtējumos tika aplūkots Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT); publiskā–publiskā sektora partnerības (P2P), kas izveidotas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 185. pantu; un publiskā un privātā sektora partnerības (PPP, kas īstenotas ar kopuzņēmumiem), kuras izveidotas saskaņā ar LESD 187. pantu. Atsevišķas, neatkarīgas ekspertu grupas sagatavoja arī vienu termiņa vidusposma novērtējumu par deviņām līgumiskām publiskā un privātā sektora partnerībām un vienu novērtējumu par Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām.

Vidusposma novērtējums sniedza pierādījumu bāzi ziņojumam un ieteikumus nākotnei, kurus sagatavoja Augsta līmeņa grupa ES pētniecības un inovācijas programmu ietekmes vairošanai Paskāla Lamī [Pascal Lamy] vadībā (Lamī augsta līmeņa grupa).

Kā noteikts, Programmas “Apvārsnis 2020” izveides regulas 32. pantā, šā paziņojuma nolūks ir pievērst ES iestāžu uzmanību galvenajiem konstatējumiem (2. iedaļa) un vispārējā vērtēšanā gūtajām mācībām (3. iedaļa). Tas ietver iespējamos uzlabojumus un orientāciju nākotnei, kā arī pirmās atbildes uz ieteikumiem, ko sniegusi Lamī augsta līmeņa grupa pētniecības un inovācijas ietekmes vairošanai.

2.Programmas “Apvārsnis 2020” vidusposma novērtējuma galvenie konstatējumi

Vidusposma novērtējuma konstatējumus ir apstiprinājušas pārējās ES iestādes: Eiropas Parlaments (EP), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK), Reģionu komiteja (RK) un – nesen – Konkurētspējas padome līdz ar Padomes secinājumiem 2017. gada 1. decembrī. Dalībvalstis arī pieņēma atzinumu Eiropas Pētniecības telpas un inovācijas jautājumu komitejā (ERAC). Kopumā valda viedoklis, ka programmas “Apvārsnis 2020” īstenošana lielākoties ir uzskatāma par veiksmīgu.

“Apvārsnis 2020” ir pievilcīga un aktuāla. Programmas dalībnieki ir no Eiropas un pasaules labākajām iestādēm un uzņēmumiem un pārstāv plašu disciplīnu klāstu. Iesaistītās personas pauž lielu apmierinājumu ar programmu, kā to apliecina neizsīkstošā interese par dalību uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, kuros valda liela konkurence. Vairāk nekā puse no programmas “Apvārsnis 2020” dalībniekiem salīdzinājumā ar 7. pamatprogrammu (7. PP) ir jaunpienācēji. Ir augusi rūpniecības pārstāvju dalība, un aptuveni 23,9 % budžeta, kas atvēlēts rūpnieciskajām un pamattehnoloģijām un sabiedrības problēmu risināšanai, ir novirzīts MVU, tādējādi ievērojami pārsniedzot izvirzīto mērķi 20% apmērā. Programma “Apvārsnis 2020” ir apliecinājusi elastību, atbildot uz mainīgām politiskām prioritātēm, piemēram, migrāciju, un uz tādām katastrofām kā Ebolas un Zikas vīrusslimību uzliesmojumi.

Programma piedāvā unikālas sadarbības un tīklu veidošanas iespējas. Katra piektā programmas “Apvārsnis 2020” zinātniskā publikācija ir akadēmisko aprindu un privātā sektora sadarbības rezultāts. Programmas ietvaros ir sagatavots vairāk starpdisciplināru publikāciju nekā 7. pamatprogrammā. Līgumiskās PPP, kuras apvieno privāto sektoru un Komisiju kopīgi noteiktajās pētniecības un inovācijas dienaskārtībās, ir devušas pievienoto vērtību, stiprinot starpnozaru sadarbību un veicinot inovāciju.

Viss liecina, ka “Apvārsnis 2020” būtiski palīdzēs radīt darbvietas un izaugsmi. Pat ja programmas “Apvārsnis 2020” finansējums veido mazāk par 10 % no kopējiem pētniecības un inovācijas izdevumiem Eiropas Savienībā, makroekonomisko modeļu prognozes liecina, ka tās sociālekonomiskā ietekme būs aptuveni EUR 600 miljardi un 179 000 darbvietu līdz 2030. gadam. Turklāt tā palīdz sasniegt ES politikas mērķus, uzmanības centrā izvirzot zinātnes izcilību, vadošo lomu rūpniecībā un sabiedrības problēmu risināšanu.

Izcilība kā galvenais pamatprincips nodrošina kvalitāti. Fakts, ka izcilība ir izvirzīta par galveno kritēriju finansējuma piešķiršanai, ir sekmējis to, ka programmas “Apvārsnis 2020” pirmās zinātniskās publikācijas tiek citētas divreiz vairāk salīdzinājumā ar pasaules vidējo rādītāju. Patentiem, kas radīti ar šīs programmas starpniecību, piemīt augstāka kvalitāte un komerciālā vērtība salīdzinājumā ar citviet radītiem patentiem. Programma “Apvārsnis 2020” jau ir atbalstījusi aptuveni 17 Nobela prēmijas laureātu.

Vienkāršošanas centieni ir attaisnojušies. Ieviestie plaša mēroga vienkāršošanas pasākumi (piemēram, vienots noteikumu kopums, dotācijas nolīgumu elektroniskais paraksts, dalībnieku portāls kā vienas pieturas aģentūra mijiedarbībai ar dalībniekiem, vienota atlīdzināšanas likme, vienota likme attiecībā uz netiešajām izmaksām) ir lielā mērā mazinājuši administratīvo slogu un izmaksas, kā rezultātā ir ievērojami samazinājies laikposms līdz dotācijas piešķiršanai (par 110 dienām agrāk nekā 7. pamatprogrammā). Iesaistītās personas atzinīgi vērtē vienkāršoto finansējuma modeli, kas nav samazinājis saņēmēju līdzfinansējuma līmeni.

Programmai “Apvārsnis 2020” ir skaidra ES pievienotā vērtība. Programma nodrošina apjomradītus ietaupījumus, tai ir lielāks tvērums un ātrums salīdzinājumā ar valsts un reģionāla līmeņa atbalstu pētniecībai un inovācijai, un tādējādi tā padara ES par pievilcīgāku vietu pētniecībai un inovācijai. Programmas papildināmība (proti, tā neaizstāj valsts finansējumu) ir ļoti liela. Viena saņēmēja programmas daļām, piemēram, MVU instrumentam, EPP un Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām, piemīt ES pievienotā vērtība gan Eiropas mēroga konkurences rezultātā, gan tāpēc, ka tām ir strukturējoša ietekme uz valstu pētniecības un inovācijas sistēmām.

Programma “Apvārsnis 2020” nodrošina naudas atdevi. Programmas administratīvās pieskaitāmās izmaksas ir zemākas salīdzinājumā ar 7. pamatprogrammu, pateicoties tam, ka programmas īstenošana lielā mērā ir deleģēta specializētām izpildaģentūrām, un tam, ka tā tiek ieviesta saskaņoti, izmantojot programmas “Apvārsnis 2020” kopīgo atbalsta centru. Administratīvie izdevumi ir zemāki par nosprausto rādītāju 5 % apmērā. Tie ir īpaši zemi izpildaģentūru un EIT gadījumā.

Programmā “Apvārsnis 2020” atbalstīto partnerības iniciatīvu novērtējumi apliecina, ka tās ir iedarbīgas nozīmīga privātā un publiskā papildfinansējuma piesaistīšanā un pētniecības un inovācijas prioritāšu saskaņošanā visā Eiropā.

EIT vidusposma novērtējumā secināts, ka tas palīdz mazināt ES inovācijas spējas strukturālās nepilnības. EIT zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK) rada ES pievienoto vērtību, veicinot ciešas un iedarbīgas saiknes starp izglītību, pētniecību un inovāciju dažādu globālu problēmu kontekstā. EIT ir tādu ZIK izveides un attīstības platforma, kuru izglītības programmas apvieno tehniskās zināšanas ar uzņēmējdarbības un inovāciju izglītību, tiešu piekļuvi uzņēmumiem un starptautisko mobilitāti.

Publiskā–publiskā sektora partnerības saskaņā ar 185. pantu, piemēram, Eurostars2, Kopīgā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programma (BONUS), ir izveidojušas ilgtermiņa partnerattiecības un tīklus starp pētniecības finansētājiem un valdībām, tādējādi dodot ieguldījumu Eiropas Pētniecības telpas (EPT) izveidē. Tās mobilizē ievērojamus ieguldījumus svarīgās politikas jomās īstenotajos starpvalstu pētniecības projektos, kuru nozīme kļūst arvien globālāka. Visu saskaņā ar 187. pantu izveidoto publiskā un privātā sektora partnerību, piemēram, CleanSky2, biorūpniecības kopuzņēmumi (BBI), galvenā priekšrocība ir to spēja piesaistīt stratēģiskos rūpniecības partnerus Savienības rīcības prioritārajās jomās, pāri robežām un no dažādām uzņēmējdarbības nozarēm, un to tiešais ieguldījums konkurētspējas un ES politikas mērķu sasniegšanā. Tās savieno inovācijas cikla pasākumus un palīdz novērst sadrumstalotību to attiecīgajās nozarēs, radot ilgi pastāvošus pirmskonkurences sadarbības tīklus, kuros apvienotas iepriekš nesaistītas ieinteresētās personas. Ir konstatēts, ka līgumiskās PPP, piemēram, t. s. nākotnes rūpnīcu jomā (Factories of the Future) un energoefektīvu ēku jomā (EeB), ir lielā mērā sasniegušas savus mērķus, jo tās ir elastīgas un efektīvi pārvaldītas, un ES virzītajās stratēģijās apvieno lielos rūpniecības partnerus ar kopīgu izpratni par rūpniecības pārstāvju sasniedzamajiem rezultātiem un augstu pārredzamības un dalības atvērtības līmeni, kas aptver MVU dalību.