LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 9.1.2009 
SEC(2008) 3097 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
pavaddokuments 
Priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES L ĒMUMAM, 
  
AR KO IZVEIDO PROGRAMMU SADARB ĪBAI AUDIOVIZU ĀLAJĀ JOMĀ AR 
TREŠĀM VALST ĪM 
 
MEDIA MUNDUS 
  
 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
 
{COM(2008) 892 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 3098} {SEC(2008) 3102} 
 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Audiovizu ālā nozare ir b ūtiski svar īga, lai rad ītu augsti kvalific ētas, uz nākotni orient ētas 
darbavietas un nodotu t ālāk un attīstītu kultūras vērtības. Audiovizu ālā nozare ir īpaši 
nozīmīga saistībā ar Lisabonas strat ēģiju un veicina Lisabonas darba k ārtības mērķu 
sasniegšanu, proti, uzlabot m ācības, izaugsmi un palielin āt darbavietu skaitu uz zin āšanām 
pamatotā ekonomik ā. Audiovizu ālajai nozarei ir svar īga nozīme i2010 iniciat īvā — 
visaptveroš ā politikā Eiropas inform ācijas sabiedr ības un plašsazi ņas līdzekļu politikas 
virzieniem —, kas ir da ļa no Lisabonas darba k ārtības.  
Turklāt audiovizu ālā nozare ir svar īga saistībā ar UNESCO Konvenciju par kult ūras 
izpausmju daudzveid ības aizsardz ību un veicin āšanu . Šajā konvencij ā ir uzsvērts kultūras 
preču un pakalpojumu īpašais un div ējādais (ar kult ūru un ekonomiku saist ītais) raksturs. 
Galvenā problēma, kas j ārisina Eiropas audiovizu ālajai nozarei starptautiskajos tirgos, ir 
nepietiekam ā audiovizu ālo darbu aprite. Attiec ībā uz ārvalstu film ām — tām, kas nav rad ītas 
Holivudas studij ās, — past āv līdzīga problēma saistībā ar ierobežoto apriti Eiropas tirgos, 
kaut gan ir piepras ījums pēc daudzveid īgāka audiovizu ālā satura. 
Situācija starptautiskaj ā audiovizu ālajā jomā pēdējās divās desmitgad ēs ir ievērojami 
mainījusies, jo īpaši tādu tehnolo ģisku sasniegumu ietekm ē kā daudzkan ālu digitālā televīzija, 
digitālā kinofilmu demonstr ēšana un piepras ījumvideo. Dažos ārvalstu tirgos tas ir rad ījis 
pastāvīgu finansi ālo izaugsmi, daudzsološus ieguld ījumus un attiec īgi arī pieaugošu 
pieprasījumu pēc lielāka audiovizu ālā satura apjoma. Struktur ālie trūkumi, kas ietekm ē 
Eiropas darbu apriti ārvalstu tirgos, un ne pietiekamais finans ējums Eiropas audiovizu ālajiem 
uzņēmumiem liedz šai nozarei g ūt maksim ālu labumu no š ādas starptautisko iesp ēju 
paplašināšanās. 
Ņemot to v ērā, ietekmes nov ērtējumā tika noteikti divi visp ārējie politikas m ērķi un vispārējie 
mērķi starptautiskajai sadarb ībai: 
• palielināt ES audiovizu ālās nozares konkur ētspēju pasaules tirgos; 
• palielināt patērētāju izvēli un kultūras daudzveid ību Eiropas un starptau tiskajos tirgos.  
Ir notikušas plašas apspriedes ar galvenaj ām ieinteres ētajām person ām un profesion āļiem, 
piemēram, pašreiz ējās MEDIA  2007 programmas dal ībniekiem, profesion āļiem no treš ām 
valstīm un MEDIA  komitejas locek ļiem; 2008. gada apr īlī tika uzsāktas atklātas publiskas 
apspriedes tiešsaist ē, un ieinteres ētās personas plaši iesaist ījās publiskā uzklausīšanā, vairākās 
konferenc ēs un sanāksmēs. Turklāt ir notikušas apspriedes ar vair ākiem Komisijas dienestiem, 
un Inform ācijas sabiedr ības un plašsazi ņas līdzekļu ģenerāldirektorāts, kas bija to iniciators, 
noslēdza pakalpojumu l īgumu ar uz ņēmumu Technopolis/Media Consulting Group , lai 
saņemtu neatkar īgu ekspertu atzinumu un ietekmes nov ērtējumu, kur ā iekļautas provizorisk ā 
novērtējuma pras ības. 
2. INICIATĪVAS PRIEKŠV ĒSTURE  
Ņemot vērā Eiropas audiovizu ālās nozares probl ēmas un izaicin ājumus, ko rada tirgu 
internacionaliz ācija, Eiropas Parlaments 2007. gada 13. decembr ī pieņēma 2008. gada 
budžetam sagatavošan ās darbību MEDIA International , kas vērsta uz to, lai att īstītu Eiropas 
Savienības attiec ības ar trešo valstu audiovizu ālajiem tirgiem. P ēc Viviānas Redingas un 
Kannu filmu festiv āla prezidenta Žila Žakoba [ Gilles Jacob ] kopīga aicinājuma, klātesot Žozē 
Manuelam Barrozu, 2008. gada 19. maij ā Kannās notika par audiovizu ālajām lietām atbildīgo 
Eiropas Savien ības un EBTA valstu ministru neform āla tikšan ās. Tās laikā pieņēma 
 
LV 3   LV deklarāciju, kurā atzinīgi tika nov ērtēta Eiropas Parlamenta iniciat īva saistībā ar MEDIA 
International  sagatavošan ās darbību un Komisija tika aicin āta „īstenot šīs iniciatīvas attīstību 
un izvērtēt to, cik v ēlams un iesp ējams ir līdz gada beig ām izstrādāt priekšlikumu par atbalsta 
programmu sadarb ības veicin āšanai starp Eiropas audiovizu ālās nozares profesion āļiem un 
nozares profesion āļiem treš ās valstīs, lai nodrošin ātu savstarp ēju labumu visiem 
dalībniekiem”. Apkopojot iesniegtos  priekšlikumus par sagatavošan ās darbību, tika secin āts, 
ka visātrāk un pārliecinošāk ir atbild ējuši profesion āļi, kuriem jau bija izstr ādāti mācību, 
populariz ēšanas un kinote ātru tīklu projekti, kas aptver liel āko daļu Latīņamerikas un Āzijas 
tirgu. 
Lai ierosin ātu juridisko pamatu atbilstoši sagatavošan ās darbībai MEDIA International , 
Informācijas sabiedr ības un plašsazi ņas līdzekļu ģenerāldirektorāts sagatavoja šo ietekmes 
novērtējumu par iesp ējamu turpm āku MEDIA Mundus  programmu. 
3. PROBLĒMU DEFIN ĒŠANA UN INTERVENCES PAMATOJUMS  
Galvenā problēma, kas ietekmes nov ērtējumā norādīta attiecībā uz Eiropas audiovizu ālo 
nozari starptautiskajos tirgos, ir nepietiekam ā audiovizu ālo darbu aprite. Š ī problēma ietekm ē 
ne vien Eiropas profesion āļus, kas nevar maksim āli izmantot audiovizu ālo tirgu 
internacionaliz ācijas iesp ējas, bet ar ī patērētājus, kuriem tiek ierobežota filmu izv ēle un 
kultūras daudzveid ība. Tāpēc Eiropas Savien ībai, kas ir vadoš ā dalībniece sarun ās saistībā ar 
UNESCO  Konvenciju par kult ūras daudzveid ību, ir jāattaisno liel ās cerības attiec ībā uz 
minētās konvencijas īstenošanu, pret ējā gadījumā tā riskē zaudēt savu uzticam ību šajā jomā. 
Nepietiekam ās audiovizu ālo darbu aprites iemesli ir izkl āstīti turpmāk. Proti, daž ādie Eiropas 
tirgi ir sadrumstaloti ne vien valodu, bet ar ī tirgu strukt ūru atšķirību dēļ. Problēmu rada tirgu 
apmērs, jo tieši pamattirgus lie lums nosaka nozares potenci ālu starptautisk ā mērogā. Katrai 
dalībvalstij (un liel ākajai daļai to ārvalstu partneru) ir sal īdzinoši neliels tirgus sal īdzinājumā 
ar ASV tirgu. Izplat īšanas strukt ūru Eiropā veido mazi individu āli uzņēmumi pretstat ā to 
lielajiem, starptautiskajiem, vertik āli integrētajiem partneriem ASV; tas mazina Eiropas 
audiovizu ālās nozares konkur ētspēju. Turkl āt Eiropas uz ņēmumiem j ārisina nepietiekam ā 
finansējuma probl ēma. Audiovizu ālos darbus p ārsvarā finansē no valsts resursiem, kas 
ierobežo nepieciešam ību pēc ārvalstu ieguld ījumiem un eksporta. Turkl āt ASV skat ītāju 
auditorijas piepras ījuma un skat īšanās ieradumu noteicoš ā ietekme un/vai viet ējie „grāvēji” ir 
būtisks šķērslis patiesas daž ādības izpausm ēm. Skatītāju auditorija (jo īpaši jauniešu auditorija) 
nav inform ēta par to, cik plaša ir kultur āli daudzveid īgo filmu izv ēle, lai gan ir pietiekami 
daudz datu, kas liecina par piepras ījumu pēc lielākas dažādības. 
Pašreizējās ES programmas audiovizu ālā atbalsta jom ā, piemēram, MEDIA  2007, ir veiksm īgi 
ietekmējušas audiovizu ālo nozari un Eiropas kinematogr āfisko darbu apriti Eirop ā. Tomēr tās 
nevar atrisin āt problēmas, ko rada audiovizu ālās nozares strauj ā internacionaliz ācija. Tādas 
programmas k ā EUROMED Audiovisual  II vai ES un ĀKK atbalsta programma attiec ībā uz 
kino un audiovizu ālo nozari ir re ģionālas attīstības programmas, un t ām ir atšķirīgi darbības 
virzieni un m ērķi. Jauna programma var ētu radīt būtisku siner ģiju starp š īm programm ām.  
Citām starptautisk ām darbībām, piem ēram, pašreiz ējiem filmu fondiem, p ārsvarā ir 
ierobežotas budžeta dot ācijas. Kopražojumu l īgumiem reti pieš ķir budžeta l īdzekļus, un tāpēc 
tie nav efekt īvi iepriekš min ēto problēmu risināšanā. 
 
LV 4   LV 4. MĒRĶI 
Vispārējais mērķis ir nostiprin āt starptautisko sadarb ību, lai palielin ātu Eiropas audiovizu ālās 
nozares konkur ētspēju, un palielin āt patērētāju izvēli un kult ūras daudzveid ību Eiropas un 
starptautiskajos tirgos. 
Ir noteikti š ādi četri īpašie mērķi: 
(1) palielināt informācijas apmai ņu un tirgus izp ēti un — jo īpaši, izmantojot 
mācību darbu, — veicin āt Eiropas un trešo valstu audiovizu ālās nozares 
profesion āļu sadarbības tīkla izveidi, lai uzlabotu piek ļuvi trešo valstu tirgiem 
un radītu uzticību un ilgtermi ņa komercattiec ības; 
(2) sniegt ieguld ījumu starptautisko kopražojumu veicin āšanā audiovizu ālajos 
tirgos; 
(3) uzlabot audiovizu ālo darbu starptautisko izplat īšanu un veicin āt Eiropas 
audiovizu ālo darbu skat āmību trešās valstīs un otrādi, kā arī palielināt izvēles 
iespējas Eiropas un trešo valstu skat ītāju auditorijai; 
(4) sasniegt jaunas skat ītāju auditorijas un veicin āt spēju izprast un nov ērtēt 
filmas. 
5. POLITIKAS IESP ĒJAS 
Ir novērtētas trīs dažādas politikas iesp ējas (tostarp divi atš ķirīgi scenāriji šo īpašo mērķu 
īstenošanai), pamatojotie s uz to ekonomisko, soci ālo, kultūras ietekmi un ietekmi uz vidi, k ā 
arī izmaksu lietder ību.  
(1) „Uzņēmējdarbība kā parasti ” (proti, tiek turpin ātas Eiropas pašreiz ējās 
darbības audiovizu ālajā nozarē). 
(5) Pašreizējo instrumentu paplašin āta izmantošana.  
(6) Jauna instrumenta Media Mundus  radīšana.  
Attiecībā uz iespēju „uzņēmējdarbība kā parasti ” jānorāda, ka, ņemot vērā situāciju, kas 
veidojas pasaules tirgos, un tehnolo ģiskos izaicin ājumus, Eiropas audiovizu ālās nozares 
uzņēmumu situ ācija laika gait ā varētu būtiski pasliktin āties. Šis risin ājums nerad ītu jaunas 
izmaksas, bet tam b ūtu negat īvas izmaksas, ja Eiropas uz ņēmumi neizmantotu 
internacionaliz ācijas priekšroc ības jaunajos strauji augošajos tirgos. 
Pašreizējo instrumentu paplašin āta izmantošana , iesaistot MEDIA  2007 programm ā jaunus 
dalībniekus un sadarb ības partnerus, rad ītu dažādas grūtības saistībā ar PTO noteikumiem un 
izraisītu resursietilp īgas sarunas vald ību līmenī, un tāpēc šī iespēja tika atz īta par neefekt īvu. 
Tika arī izvērtēta iespēja paplašin āt MEDIA  2007 programmu, nevis iesaistot jaunus 
pilntiesīgus dalībniekus un sadarb ības partnerus, bet gan iek ļaujot tajā starptautisk ās 
sadarbības projektus. Izmaksu un proced ūras ziņā šīs iespējas ir līdzīgas. Lai gan š ī politika 
būtu alternat īva jauna instrumenta rad īšanas iesp ējai, tā tomēr tika noraid īta, jo viena 
programma, kas vienlaikus v ērsta uz iekš ējās un ārējās politikas virzieniem, b ūtu ļoti sarežģīta, 
izraisītu zīmolu sajaukšanu un b ūtu mazāk efektīva definēto politikas m ērķu sasniegšanai. 
Iespējas „jauna instrumenta rad īšana ” ietvaros četri īpašie mērķi tika sīkāk iedalīti darbības 
mērķos/darbības virzienos  atbilstoši nepieciešamajam rezult ātam: 
(1) palielināt informācijas apmai ņu un tirgus izp ēti un — jo īpaši, izmantojot m ācību 
darbu, — veicin āt Eiropas un trešo valstu audiovizu ālās nozares profesion āļu 
 
LV 5   LV sadarbības tīkla izveidi, lai uzlabotu piek ļuvi trešo valstu tirgiem un rad ītu uzticību un 
ilgtermiņa komercattiec ības: 
• izstrādāt tīmekļa vietnes un datub āzes (lai ieg ūtu un izplat ītu inform āciju par Eiropas un 
trešo valstu audiovizu ālajiem tirgiem), 
• izveidot kontaktpunktu t īklu (daž ādos pasaules re ģionos, lai uzraudz ītu reģionālo 
audiovizu ālo nozari), 
• organizēt mācību darbu (lai atbalst ītu dažāda veida m ācību pasākumus, piem ēram, mācību 
iestāžu sertific ēšanu, stipendiju vai t ālākmācību un s ākotnējo mācību projektu 
nodrošināšanu), 
• izstrādāt tirgus piek ļuves meh ānismu un p ārraudzīt pasākumus (lai atbalst ītu piekļuvi filmu 
tirgum un citus galvenos pas ākumus); 
(2) veicināt starptautiskos kopražojumus audiovizu ālajos tirgos: 
• atbalstīt kopražojumu izstr ādes posmu (lai atbalst ītu scenāriju izstrādi, sadarb ības partneru 
meklēšanu un citas darb ības izstrādes posmā, piemēram, finans ēšanu vai lomu sadali), 
• atbalstīt kopražojumu finans ēšanu (lai tieši finans ētu kopražojumus vai pas ākumus, kas 
varētu veicināt komerci ālā finansējuma atbalstu kopražojumiem); 
(3) uzlabot audiovizu ālo darbu starptautisko izplat īšanu. Veicin āt Eiropas audiovizu ālo 
darbu skat āmību pasaul ē un otrādi un palielin āt izvēles iespējas Eiropas un trešo valstu 
skatītāju auditorijai:  
• atbalstīt izplatīšanu (lai segtu da ļu no izmaks ām, kas saist ītas ar ieg ādi, kopēšanu, 
reklamēšanu, dubl ēšanu un subtitr ēšanu), 
• veidot kinote ātru tīklus (lai atbalst ītu tos Eiropas un trešo valstu kinote ātru tīklus, kas 
apņemas iek ļaut savā repertuārā būtiski lielu skaitu/procentu ālu daudzumu Eiropas 
audiovizu ālo darbu, un otr ādi),  
• atbalstīt raidorganiz ācijas un digit ālās platformas (lai veicin ātu Eiropas darbu 
demonstrēšanu trešo valstu telev īzijā un tādās platform ās kā VOD , mobilā televīzija utt. un 
otrādi; 
(4) sasniegt jaunas skat ītāju auditorijas un veicin āt spēju izprast un nov ērtēt filmas: 
• piedalīties festiv ālos un īpašos pas ākumos (lai atbalst ītu festivālus, kuru repertu ārā tiek 
iekļauti trešo valstu un Eiropas audiovizu ālie darbi, vai izpratnes palielin āšanas 
pasākumus), 
• veidot tīklus, tostarp iek ļaujot izglītojošus pas ākumus, kuru m ērķauditorija ir jaunieši, 
• atbalstīt televīzijas programmas, kas paredz ētas jauniešu auditorijai. 
Izstrādājot īpašo mērķu un darb ības mērķu definīciju, lielā mērā tika izmantoti ieinteres ēto 
personu ieteikumi apspried ēs, un tās pamatā ir izmaksu lietder ības analīze, kas veikta, 
novērtējot dažādas iepriekš ējās MEDIA  programmas un provizoriski nov ērtējot MEDIA  2007. 
Ir izvērtēti divi daž ādi scenāriji saistībā ar īpašo mērķi „veicināt starptautiskos kopražojumus” 
un „atbalst īt izplatīšanu”. Attiec ībā uz kopražojumu veicin āšanu tika pied āvāti dažādi 
alternatīvi scenāriji, kas bija saist īti vai nu ar Komisijas fondu izveidi (att īstības fondu 
kopražojumiem, kopražojumu fondus m ākslas film ām, dokument ālajām un anim ācijas film ām, 
starpaizdevumu finans ēšanas fondu), vai ar scen āriju izstrādes mācību, tirgus piek ļuves 
mehānismu un pašreiz ējo kopražojumu fondu finans ēšanu. Ņemot vērā lielo administrat īvo 
slogu, Komisija nol ēma turpm āk neizskat īt iespēju par kopražojumu finans ēšanas instrumenta 
izveidi. Attiec ībā uz izplat īšanas atbalstu vien ā scenārijā vairāk bija akcent ēta klasiska pieeja 
MEDIA  programmai. Tom ēr tika konstat ēts, ka iekš ējos un ārējos tirgos ir atš ķirīgas 
 
LV 6   LV starptautisk ās sadarbības prasības attiec ībā uz izplat īšanu. Tāpēc tika nolemts, ka efekt īvāka 
un atbilstoš āka ir iesp ēja, kuras m ērķis ir atbalst īt partnerību starp ties ību turētājiem un 
izplatītājiem.  
Izmaksu apr ēķins, kas tika izmantots daž ādo scenāriju salīdzināšanai, tika veikts, pamatojoties 
uz iepriekš ējo MEDIA  programmu nov ērtējumiem, MEDIA  2007 pieredzi, publisko 
apspriešanu un sagatavošan ās darbību MEDIA International . 
Kopumā ietekmes nov ērtējumā tika secin āts, ka ir plaš āk jāīsteno turpm āk izklāstītais 
scenārijs, lai sasniegtu noteiktos m ērķus. 
 1. īpašais mērķis – inform ācijas apmai ņa un tirgus izp ēte 
1) tīmekļa vietņu un datub āzu izstrāde  
2) kontaktpunktu t īkls 
4) sākotnējās mācības 
5) tālākmācības  
6) tirgus piek ļuves meh ānismi 
2. īpašais mērķis – starptautisko kopražojumu veicin āšana 
1) attīstība 
a) scenāriju izstrāde 
b) kopražojumu tirgi/ sadarb ības partneru mekl ēšana 
2) kopražojumi  
a) kopražojumu fondu papildin āšana 
b) piekļuve finans ējumam  
3. īpašais mērķis – izplat īšanas un aprites atbalsts  
1) atbalsts partner ībai starp ties ību turētājiem, tirdzniec ības aģentiem un izplat ītājiem  
2) kinoteātru tīkls 
3) atbalsts raidorganiz ācijām un digit ālajām platform ām 
4. īpašais mērķis – jaunu skat ītāju auditoriju sasniegšana un filmu izprat ības veicin āšana 
1) festivāli 
2) īpaši pasākumi 
3) tīkli, tostarp izgl ītojoši pas ākumi, kuru m ērķauditorija ir jaunieši  
4) atbalsts telev īzijas programm ām, kas paredz ētas jauniešu auditorijai  
 
Ņemot vērā šābrīža ekonomikas kr īzi, ir izstr ādāts trešais scen ārijs, kurā paredzēts mazāks 
budžets nek ā 1. un 2. scen ārijā. "Krīzes" scenārija mērķis ir pēc iespējas palielin āt intervences 
efektivitāti, ņemot vērā budžeta ierobežojumus. T āpēc tika izraudz īti tikai visefekt īvākie 1. un 
2. scenārijā analizētie darbības uzdevumi un darb ības. To loks ir sašaurin āts, orientējoties uz 
trīs konkrētiem mērķiem. Šāds risinājums nodrošin ātu nepārtrauktību ar sagatavošan ās 
darbībām un bruģētu ceļu plašākai programmai ar jaun ām finanšu iesp ējām. 
1. īpašais mērķis — inform ācijas apmai ņa un tirgus izp ēte 
1) tālākmācības  
2. īpašais mērķis – starptautisko kopražojumu veicin āšana 
1) kopražojumu tirgi/ sadarb ības partneru mekl ēšana 
2) atbalsts partner ībai starp ties ību turētājiem, tirdzniec ības aģentiem un izplat ītājiem  
 
LV 7   LV 3. īpašais mērķis – aprite 
1) kinoteātru tīkls 
2) atbalsts raidorganiz ācijām un digit ālajām platform ām 
3) atbalsts sadarb ības tīkliem/partner ībām, kuru m ērķis ir veicin āt filmu izprat ību 
 
6. SECINĀJUMI  
Ietekmes nov ērtējumā par audiovizu ālās sadarbības programmas izveidi ar treš ām valstīm tika 
izdarīti šādi secinājumi. Ir v ērojams Eiropas audiovizu ālo darbu aprites tr ūkums treš ās valstīs 
un otrādi. Tas ietekm ē Eiropas audiovizu ālās nozares konkur ētspēju, un tāpēc Eiropas 
uzņēmumi nevar maksim āli izmantot internacionaliz ācijas iesp ējas. Turkl āt patērētājiem 
netiek pied āvāta plaša filmu izv ēle, un tādējādi tiek ierobežota kult ūras daudzveid ība. Tāpēc, 
radot jaunu instrumentu, vajadz ētu censties sasniegt š ādus divus visp ārējos mērķus: palielin āt 
Eiropas audiovizu ālās nozares konkur ētspēju un palielin āt patērētāju izvēli un kult ūras 
daudzveid ību.