Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam /* COM/2008/0531 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.8.2008 COM(2008) 531 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā, kas skar konkrētas Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas importu, piemēro Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”)[1]. | 120 | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | 139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 682/2007[2], ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam. | 141 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | 2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 219 | Attiecīgais uzņēmums un Kopienas ražošanas nozare ir informēti par pārbaudes secinājumiem, un tiem ir bijusi iespēja iesniegt komentārus. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | 230 | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | 3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 noteica galīgo antidempinga maksājumu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam. Izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica pasākumus, ņemot vērā lielo attiecīgā ražojuma ražotāju eksportētāju skaitu Taizemē, piemēroja pārbaudi izlases veidā. Pārbaudei izlases veidā pieteicās sešpadsmit uzņēmumi, no tiem izvēlējās četrus. Tomēr Kuiburi – viens no divpadsmit uzņēmumiem, kurus neizvēlējās pārbaudei izlases veidā – iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, jo tas vēlējās, lai tam piemēro individuālās maksājuma likmes noteikšanu. Šo uzņēmumu atsevišķi nepārbaudīja, un pēc galīgo pasākumu noteikšanas tas iesniedza pieteikumu Pirmās instances tiesā. Pēc tam, kad uzņēmums Kuiburi bija iesniedzis pieteikumu Pirmās instances tiesā, Komisija nolēma atjaunot izmeklēšanu, lai minētajam uzņēmumam noteiktu individuālo maksājuma likmi. Pievienotais priekšlikums ir minētās atjaunotās izmeklēšanas rezultāts. Tādēļ Padomei ir ierosināts pieņemt šeit pievienoto regulas priekšlikumu, kurā uzņēmumam Kuiburi nosaka individuālo maksājuma likmi. Regula ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | 310 | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | 331 | Padomes Regula (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam, neparedz valstu lēmumus. | 332 | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | 342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. | 4) IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”)[3], un jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI (1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007[4] (“galīgā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu (“attiecīgais ražojums”) importam, kurus parasti klasificē ar KN kodiem ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00. Ņemot vērā to personu lielo skaitu, kuras sadarbojās, izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica pasākumus, tika atlasīti Taizemes ražotāji eksportētāji. (2) Atlasītajiem uzņēmumiem piešķīra izmeklēšanā noteiktās individuālās maksājuma likmes. Visiem pārējiem uzņēmumiem noteica valsts mēroga maksājumu 12,9 % apmērā, kas balstījās uz atlasīto personu vidējo svērto dempinga starpību. B. PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA (3) Pēc galīgo pasākumu noteikšanas Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas importam uzņēmums Kuiburi Fruit Canning Co., Limited (“Kuiburi” vai “uzņēmums”) jeb ražotājs eksportētājs, kurš nebija iekļauts izlasē, bet kurš bija sniedzis Komisijai visas atbildes uz anketas jautājumiem un bija pieprasījis atsevišķu izmeklēšanu, 2007. gada 30. augustā iesniedza pieteikumu Pirmās instances tiesā. Minētajā pieteikumā uzņēmums pieprasīja, lai tam tiktu veikta atsevišķa pārbaude. (4) Neraugoties uz nostāju, kādu Kopienas iestādes pieņems, ja pieteikuma iesniedzējs šo lietu uzturēs, Komisija nolēma pēc savas iniciatīvas daļēji atjaunot antidempinga izmeklēšanu[5]. Atjaunotajā izmeklēšanā pārbaudīja dempingu tikai attiecībā uz uzņēmumu Kuiburi . (5) Komisija oficiāli paziņoja uzņēmumam Kuiburi , eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražošanas nozarei par daļēju izmeklēšanas atjaunošanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja izteikt viedokli rakstiski un tikt uzklausītām. (6) Komisija pārbaudīja Kuiburi sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, un uzņēmuma telpās tika veikts pārbaudes apmeklējums. (7) Kā noteikts galīgajā regulā, dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). C. SECINĀJUMI 1. Dempings (8) Dempinga aprēķināšanai izmantoja to pašu metodiku, ko piemēroja atlasītajiem uzņēmumiem un kura aprakstīta Regulas (EK) Nr. 1888/2006[6] (“pagaidu regula”) 21.–36. apsvērumā, kā arī apstiprināta galīgajā regulā. Normālā vērtība (9) Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms noteica, vai līdzīgā ražojuma kopējos pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū var uzskatīt par reprezentatīviem salīdzinājumā ar uzņēmuma kopējiem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punkta pirmo teikumu līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir uzskatāmi par reprezentatīviem, ja uzņēmuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū pārsniedz 5 % no tā kopējiem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. (10) Tika konstatēts, ka līdzīgais ražojums nav ticis pārdots iekšzemes tirgū. Tāpēc normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Normālo vērtību aprēķināja, katra eksportam uz Kopienu paredzētā veida ražošanas izmaksām, (kas vajadzības gadījumā tika koriģētas), pieskaitot samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (“PVA izmaksas”) summu un peļņu. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā nolēma, ka PVA izmaksas un peļņu nenoteiks, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6. punktu a) apakšpunktu, jo tikai viens atlasītais uzņēmums sasniedza reprezentatīvus līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū. Tāpēc atbilstoši rīcībai sākotnējā izmeklēšanā PVA izmaksas un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu, jo uzņēmumam Kuiburi parastajā tirdzniecības apritē bija reprezentatīvi tās pašas vispārējās ražojumu kategorijas pārdošanas apjomi. (11) Tika konstatēts, ka uzrādītās ražošanas un PVA izmaksas ir pārspīlēti lielas un tās pirms izmantošanas normālās vērtības aprēķināšanā tika koriģētas. (12) Kuiburi , pēc tam, kad atklātībai nodeva būtiskus faktus un apsvērumus, ar kuriem šajā procedūrā pamatoti konstatējumi, apgalvoja, ka, lai aprēķinātu normālo vērtību, PVA izmaksas un peļņa jānosaka atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam. Uzņēmums apgalvoja, ka to nevar aprēķināt atbilstīgi 2. panta 6. punkta b) apakšpunktam, jo iekšzemes tirgū pārdoto citu produktu skaitā bija arī i) nekonservēti produkti un tie ii) katrā gadījumā nebija reprezentatīvi. Saistībā ar pirmo apgalvojumu attiecīgā ražojuma definīcijā nav konkretizēts kāds noteikts taras veids, un tāpēc tā neizslēdz kārbās fasētus ražojumus. Analoģiski tas pats attiecas arī uz tās pašas vispārējās kategorijas ražojumiem. Saistībā ar otro apgalvojumu jānorāda, ka pamatregulas 2. panta 2. punktā pieminētais 5 % slieksnis ir noteikts, lai konstatētu, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma pārdevumiem Kopienā. Lai piemērotu 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu, nav prasības, ka tās pašas kategorijas ražojumu pārdošanas apjomiem reprezentativitātes ziņā jābūt virs 5 %. Katrā gadījumā uzņēmuma sasniegtie tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu pārdošanas apjomi salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomiem Kopienā ir ļoti būtiski un tādēļ reprezentatīvi. Ņemot vērā iepriekš minēto, uzņēmuma apgalvojumiem nevar piekrist un ir apstiprināts, ka PVA izmaksas un peļņu nosaka atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktam. (13) Kuiburi vēl informēja, ka, ja PVA izmaksas un peļņu noteiktu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktam, tad būtu bijis jākoriģē tirdzniecības posma atšķirības attiecībā uz peļņu, pēc kuras aprēķināja normālo vērtību, jo Eiropas Kopienā uzņēmums pārdod ražojumus, kuriem tirdzniecības nosaukumu piešķīruši mazumtirgotāji, bet iekšzemes tirgū — ražojumus, kuriem tirdzniecības nosaukumu bija piešķīruši gan paši ražotāji, gan mazumtirgotāji. Tādēļ ir svarīgi norādīt, ka Kuiburi pārdošanas izmaksas noteica, pamatojoties uz apgrozījumu. Tādējādi peļņa un PVA izmaksas, pārdodot visus ražojuma veidus, visos tirgos sasniedza vienādu kopējo līmeni un paziņotās peļņas rādītāji liecināja tikai par nelielu PVA izmaksu atšķirību. Tādēļ nevarēja noteikt, vai paziņotie rādītāji atspoguļoja tirdzniecības posma atšķirības. Tāpēc tirdzniecības līmeņa pielāgojums par peļņu nav pamatots, un Kuiburi apgalvojums tika noraidīts. Eksporta cena (14) Visi uzņēmuma pārdošanas apjomi tika veikta tieši nesaistītiem pircējiem Kopienā. Šo pārdošanas apjomu eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, ko faktiski maksāja vai kas bija jāmaksā šiem neatkarīgajiem pircējiem Kopienā. Salīdzinājums (15) Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums izdarīts, balstoties uz ražotāja noteiktajām cenām. Lai panāktu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, kuri ietekmē cenu salīdzināmību. Atsevišķos gadījumos, kuri pamatoti ar faktiem, tika veikti labojumi attiecībā uz transporta, pārkraušanas izmaksām un komisijas maksām, kā arī kredīta izmaksām. (16) PVA izmaksās, ko izmantoja normālās vērtības aprēķināšanai atbilstoši iepriekš izklāstītajai metodikai, bija iekļautas arī komisijas maksas. Tāpēc, lai gan šajā ziņā nebija nekādu iebilžu, lai PVA izmaksas samazinātu par izmaksu summu, kas radušās attiecībā uz komisijas maksām, tika veikta normālās vērtības ex-officio koriģēšana atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktam. Dempinga starpība (17) Kuiburi dempinga starpību noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu. (18) Salīdzinājums liecināja par dempinga pastāvēšanu. Vidējā svērtā dempinga starpība, ko noteica uzņēmumam un kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai, ir 14,3 %. 2. Kaitējuma novēršanas pakāpe (19) Antidempinga pasākumu līmenim saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu jābūt pietiekamam, lai novērstu kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Tādas cenas aprēķins, kura nerada kaitējumu, ir izklāstīts pagaidu regulas 120.–122. apsvērumā. (20) Vajadzīgo cenu palielinājumu noteica, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķināšanai, pa produktu veidiem, salīdzinot ar cenu, kas nerada kaitējumu un kas noteikta līdzīgajam ražojumam, ko Kopienas ražošanas nozare pārdevusi Kopienas tirgū. Visas šā salīdzinājuma rezultātā radušās starpības tika izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās CIF cenas līdz Kopienas robežai. (21) Iepriekš minētais cenu salīdzinājums liecināja par kaitējuma starpību 17,5 % apmērā. D. TO UZŅĒMUMU SARAKSTA GROZĪŠANA, KURI GŪST LABUMU NO INDIVIDUĀLĀ MAKSĀJUMA LIKMĒM (22) Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, uzskata, ka attiecīgā ražojuma eksportam galīgais antidempinga maksājums attiecībā uz šo uzņēmumu jānosaka tādā līmenī, kādā ir konstatētā dempinga starpība, taču saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu tas nevar būt lielāks par uzņēmumam Kuiburi noteikto kaitējuma starpību, kas norādīta 19. apsvērumā iepriekš. (23) Tāpēc antidempinga maksājums, kas piemērojams CIF cenai līdz Kopienas robežai, ir 14,3 %. Tā kā saskaņā ar 57. apsvērumu Padomes Regulā (EK) Nr. 682/2007 maksājums uzņēmumiem, kuri nesadarbojās izmeklēšanā, jānosaka līmenī, kas ir visaugstākais salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā, minētais maksājums tagad tiek noteikts 14,3 % apmērā. Tomēr atsāktās izmeklēšanas mērķis nebija iekļaut Kuiburi izlasē, bet gan veikt atsevišķu izmeklēšanu par Kuiburi , pamatojoties uz pamatregulas 17. panta 3. punktu, tāpēc nebūtu piemēroti I pielikumā uzskaitītajiem ražotājiem vēlreiz noteikt maksājumu. (24) Uzņēmums Kuiburi un Kopienas ražošanas nozare ir informēti par izmeklēšanas secinājumiem, un tiem ir bijusi iespēja iesniegt komentārus, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Padomes Regulas (EK) Nr. 682/2007 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā izklāstīto turpmāk minēto uzņēmumu izgatavotajiem ražojumiem, ietverot neto cenu līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda: Uzņēmums | Antidempinga maksājums (%) | TARIC papildu kods | Karn Corn Co., Ltd., 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Taizeme | 3,1 | A789 | Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd., 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme | 14,3 | A890 | Malee Sampran Public Co., Ltd., Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Taizeme | 12,8 | A790 | River Kwai International Food Industry Co., Ltd., 52 Thaniya Plaza, 21st. Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Taizeme | 12,8 | A791 | Sun Sweet Co., Ltd., 9 M. 1, Sanpatong, Chiangmai, Taizeme 50120 | 11,1 | A792 | I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 12,9 | A793 | Visi pārējie uzņēmumi | 14,3 | A999” | 2. pants I pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 682/2007 aizstāj ar šādu pielikumu: “Nosaukums | Adrese | Agro-on (Thailand) Co., Ltd. | 50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand | B.N.H. Canning Co., Ltd. | 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Klongsan, Bangkok 10600, Taizeme | Boonsith Enterprise Co., Ltd. | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Taizeme | Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Taizeme | Great Oriental Food Products Co., Ltd. | 888/127 Panuch Village, Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Taizeme | Lampang Food Products Co., Ltd. | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Taizeme | O.V. International Import-Export Co., Ltd. | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Taizeme | Pan Inter Foods Co., Ltd. | 400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260, Taizeme | Siam Food Products Public Co., Ltd. | 3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Taizeme | Viriyah Food Processing Co., Ltd. | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Taizeme | Vita Food Factory (1989) Ltd. | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme” | 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.). [2] OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp. [3] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.). [4] OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp. [5] OV C 7, 12.1.2008., 21. lpp. [6] OV L 364, 20.12.2006., 68. lpp.