[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 9.12.2010 COM(2010) 739 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI Turpmākie pasākumi Padomes Lēmumam 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI Turpmākie pasākumi Padomes Lēmumam 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu 1. Ievads Šajā paziņojumā novērtēti tie pasākumi, ko Grieķija periodā no 2010. gada jūlija līdz novembra vidum veica, lai izpildītu Padomes Lēmumu 2010/320/ES[1]. Līdz jūlijam veiktos pasākumus novērtēja 2010. gada 19. augusta paziņojumā[2]. Līdz ar tam pievienoto Komisijas dienestu ziņojumu, kas sagatavots sadarbībā ar ECB[3], tas veicina arī novērtējumu par atbilstību Memorandam par ekonomikas un finanšu politiku (MEFP) un saprašanās memorandam (SM)[4], ņemot vērā nolīgumu par aizdevuma piešķiršanu starp Grieķiju un euro zonas dalībvalstīm. Šis novērtējums pamatojas uz ziņojumu, ko Padomei un Komisijai iesniedza Grieķija[5], un Eiropas Komisijas darbinieku misiju kopā ar SVF un ECB saistībā ar ekonomikas korekcijas programmu, kas tiek finansēta no euro zonas dalībvalstu divpusējiem aizdevumiem un SVF rezerves vienošanās. Grieķijas iesniegtajā ziņojumā aplūkoti ne tikai fiskālie pasākumi, kuru mērķis ir 2010. gadā samazināt valdības budžeta deficīta attiecību pret IKP, bet arī Grieķijas valdības pieņemtās un īstenotās plaša mēroga strukturālās reformas. 2. Padomes 2010. gada 10. maija lēmums Padome 2010. gada 10. maijā saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un 136. pantu pieņēma Lēmumu 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Padomes lēmumā paredzēts, ka Grieķijai jāveic vairāki īpaši pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt vispārējo valdības parādu zem šādas robežvērtības: - EUR 18 508 miljoni (7,8 % no IKP, pamatojoties uz maijā prognozēto nominālo IKP) 2010. gadā, - EUR 17 065 miljonus (7,5 % no IKP) 2011. gadā, - EUR 14 916 miljonus (6,4 % no IKP) 2012. gadā, - EUR 11 399 miljonus (4,8 % no IKP) 2013. gadā un - EUR 6 385 miljonus (2,6 % no IKP) 2014. gadā[6], Šo lēmumu grozīja 2010. gada 7. septembrī (Lēmums 2010/486/ES)[7]. Tomēr iepriekš minētie vispārējā valdības parāda maksimālie apjomi tika atstāti iepriekšējā līmenī. 3. Budžeta izpilde Iepriekšējā paziņojumā budžeta attīstība līdz jūlijam kopumā tika novērtēta kā apmierinoša. Taču tika arī pievērsta uzmanība tam, ka valsts ieņēmumi palielinājās mazāk nekā plānots, bija mazāk labvēlīga sociālā nodrošinājuma un pašvaldību bilanču attīstība un uzkrājās nokavētie maksājumi. Pēdējo četru mēnešu laikā budžeta izpilde ir kļuvusi sarežģītāka. No 2010. gada janvāra līdz oktobrim skaidras naudas deficīts samazinājās par 30,2 % (par 46 % līdz jūnijam) salīdzinājumā ar 2009. gadu. Nodokļu ieņēmumi bija neapmierinoši. No 2010. gada janvāra līdz septembrim kopējie valsts ieņēmumi palielinājās par 3,4 % (par 5,9 % līdz jūnijam). Oficiālajā aplēsē, kura tika sagatavota maijā, kad pieņēma Padomes lēmumu un tika panākta vienošanās par Grieķijas ekonomikas stabilizācijas programmu, gadā kopumā paredzēja ieņēmumu pieaugumu par 15,6 %. Ieņēmumu pieaugums sagaidāms novembrī un decembrī, kad būs pilnīgi redzami īstenotā PVN un akcīzes palielinājuma rezultāti, kā arī dēļ nesen pieņemtajiem "nodokļu norēķiniem"[8]. Tomēr ieņēmumu mērķis netiks sasniegts. Pašlaik Grieķijas Galvenā grāmatvedības iestāde ( General Accounting Office — GAO ) lēš, ka valsts ieņēmumi gadā kopumā pieaugs par 7,4 %. 1. tabula – Valsts budžeta izpilde 2009 | 2010 | 2009 | 2010 | Naudas plūsma (miljoni euro) | Janvāris-oktobris | % izmaiņa | Rezultāts | 2010. gada maija plāns | % izmaiņa | Jaunākā oficiālā aplēse | % izmaiņa | Valsts izdevumu naudas plūsmas gada pirmajos desmit mēnešos samazinājās par 9,2 % (par 16,9 % līdz jūnijam), salīdzinājumā ar plāniem (2010. gada maijs) samazināt valsts maksājumus par gadu kopumā par 7,6 %. Tomēr datu iesniegšana par kreditoru parādiem un nokavēto maksājumu uzkrāšanos ir bijusi neregulāra, kā rezultātā ir salīdzinoši neskaidri redzami tiem pamatā esošie izdevumi. Mēneša dati par sociālā nodrošinājuma un pašvaldību budžeta īstenošanu nav tik detalizēti un ir zemākas kvalitātes, nekā par valsts budžetu. Pieejamā informācija ir iegūta no banku statistikas bez datiem par izdevumiem un ieņēmumiem. Tas norāda, ka sociālais nodrošinājums un pašvaldības var reģistrēt kombinētu bilanci, pamatojoties uz naudas plūsmas grāmatvedības principu, kas ir apmēram 1 miljardu mazāka nekā 2010. gada maija plānos. Augustā valdība bija apņēmusies samazināt pamatizdevumus par 3,9 miljardiem (septembrī pārskatīts līdz EUR 5,9 miljardiem) saistībā ar programmas prognozēm, lai kompensētu nepilnības nodokļu iekasēšanā un mazāk labvēlīgos sociālā nodrošinājuma un pašvaldību datus. Ir norādes, ka valdība var tikai daļēji izpildīt savas saistības par pamatizdevumu samazināšanas plānu izpildi, jo īpaši attiecībā uz investīcijām. Lai gan ir iespējams gada pēdējās nedēļās tērēt mazāk, nekā pašlaik GAO plāno, visus gada beigās koncentrētos izdevumus nevajadzētu veikt tā, ka vēl vairāk palielinās kavētie maksājumi. Saskaņā ar Komisijas rudens prognozi[9] EKS 95 deficīts 2010. gadā būs 22,3 miljardi (9,5 % no IKP, 1,75 % no IKP virs sākotnējā programmas mērķa). Tas, ka nav ievēroti EKS deficīta mērķi 2010. gadam, lielā mērā atspoguļo, ka riski, uz kuriem iepriekš tika norādīts, ir kļuvuši par realitāti. Šie riski ir saistīti ar i) dziļāku recesiju un likviditātes ierobežojumiem, kuri ietekmē ieņēmumu iekasēšanu, ii) nodokļu maksātāju saistību izpildes kavēšanos, kas atspoguļo nepilnības reformu īstenošanā, lai uzlabotu nodokļu administrēšanu, un iii) dažām grūtībām kontrolēt izdevumus, jo īpaši kapitālieguldījumu budžetu, kā arī pašvaldību un sociālā nodrošinājuma izdevumus. Turklāt iv) Grieķijas fiskālās statistikas pārskatīšana, ko veic ELSTAT [10], jo īpaši to valsts uzņēmumu skaita palielināšana, kas klasificēti vispārējās vadības sektorā, izskaidro apmēram vienu trešdaļu novirzes attiecībā pret deficīta mērķi. Valdības parāds 2010. gada beigās sasniegs EUR 328 miljardus, 141 % no IKP, kas ir palielinājums par EUR 29 miljardiem. Tas ir samērojams ar parāda līmeņa maksimālo palielinājumu EUR 34 miljardi Padomes lēmumā. 3. 2011. gada budžets un perspektīvas 2012.-2014. gadam Grieķijas valdība ir apstiprinājusi savu apņemšanos izpildīt 2011. gada fiskālo mērķi, kas noteikts ar Padomes lēmumu. Tā kā sākuma deficīta un parāda līmenis ir augstāks nekā gaidīts, un IKP zemāks nekā gaidīts, tad ir nepieciešami spēcīgāki konsolidācijas centieni. Fiskālā stratēģija ir cieši saistīta ar konsolidācijas virzienu, par kuru vienojās 2010. gada maijā. Tāpēc Grieķijas valdība nolēma pilnībā atgūt 2010. gadā zaudētās pozīcijas, lai strauji atjaunotu ilgtspējīgu fiskālo situāciju, saglabātu finansējuma vajadzības atbilstošas programmai, un atbalstītu uzticību tirgū. 2011. gada budžets, kas iesniegts Grieķijas Parlamentam 18. novembrī, ietver jaunus deficīta samazināšanas pasākumus, kas veido 2,5 % no IKP. Lielākā daļa jauno pasākumu ir strukturāli un tieši risina dažas no Grieķijas endēmiskajām budžeta nepilnībām. Kopumā 2011. gada fiskālās konsolidācijas pasākumi — ietverot tos, par kuriem vienojās maijā — veido 5,75 % no IKP. Apmēram divas trešdaļas no jaunajiem pasākumiem, par kuriem vienojās novembrī, ir izdevumu daļā, un liekākajai to daļai ir strukturāls raksturs. Pasākumiem EUR 0,7 miljardu jeb 0,3 % no IKP apjomā ir pagaidu raksturs. Pasākumi ietver neproduktīvu un bezmērķīgu izdevumu samazinājumu, īstermiņa līgumu samazinājumu valsts sektorā, mērķtiecīgākas vispārējās subsīdijas mājsaimniecībām (piemēram, apkures degvielas subsīdijas un ģimenes pabalsti) un valsts līdzekļu labāku pārvaldību un izmantošanu, jo īpaši kavēto nodokļu iekasēšanu. 2011. gada budžetā sāk risināt arī divas galvenās strukturālās problēmas — pārmērīgus izdevumus veselības aprūpei un valstij piederošo uzņēmumu zaudējumus. - Veselības aprūpes izdevumi. Valsts izdevumi veselības aprūpei 2008. gadā bija 5,9 % no IKP un uz vienu iedzīvotāju vidējais reālais pieaugums bija par 5,4 % 2004.-2008. gadā. Grieķijā valsts izdevumi par zālēm ir 1,9 % no IKP salīdzinājumā ar 1 % no IKP vidēji ES. Ja turpināsies agrākās tendences, tad turpmākajos gados veselības aprūpes izdevumu īpatsvars IKP būtiski pieaugs. Valdība sāka ieviest reformas 2010. gadā, un tās ir sākušas dot rezultātus. Turpmākie pasākumi tiks īstenoti 2011. gada pirmajā pusē, lai samazinātu izdevumus par zālēm, uzlabotu izdevumu kontroli, kā arī samazinātu slimnīcu darbības izdevumus. Šīs darbības radīs ietaupījumu aptuveni 0,5 % no IKP. - Valsts uzņēmumi (VU). Vairāki VU daudzu gadu garumā ir strādājuši ar lieliem zaudējumiem. Lielākais deficīts radies sabiedriskā transporta uzņēmumos, kur dažos gadījumos algas vien pārsniedz kopējos ieņēmumus. Nelieli panākumi ir gūti 2010. gadā, jo īpaši samazinot ekspluatācijas izdevumus un nodarbināto skaitu, un publiskojot lielāko zaudējumu radītāju finanšu pārskatus (kurus apstiprinājuši ārējie revidenti). Valdība 2011. gadā turpinās VU samazināt algas par 10 %[11], ierobežos pabalstus līdz 10 % no pamatalgas un ieviesīs bruto darba samaksas maksimālo apjomu EUR 4000 mēnesī (12 maksājumi gadā). Turklāt, lai atrisinātu īpašo transporta uzņēmumu problēmu, pilsētas transporta tarifi tiks palielināti vismaz par 30 %. No šiem pasākumiem cer sagaidīt apmēram 0,5 procentpunktus no IKP. Saskaņā ar 2011. gada budžetu, valdības budžeta deficīts (EKS 95) būs 16,8 miljardi (7,6 % no IKP), kas ir nedaudz zem EUR 17 miljardu maksimālā apjoma Padomes lēmumā. Komisijas prognozes ir ļoti tuvu budžetam. Valdības budžeta deficīta attiecības pret IKP samazinājums 2011. gadā tāpēc faktiski būs lielāks, nekā plānots sākotnējā programmā — 2,2 procentpunkti, nevis 0,4 procentpunkti. Pasākumi 2011. gada budžetā nav pietiekami, lai ilgstoši samazinātu deficītu un nodrošinātu deficīta mērķa izpildi 2012.-2014. gadam. Grieķijas valdība ir apņēmusies norādīt fiskālus strukturālos pasākumus, lai sasniegtu 2012.-2014. gada mērķus. Šie pasākumi būs daļa no stratēģijas dokumenta, kas jāsagatavo 2011. gada pirmajā ceturksnī. Pašlaik aplēses liecina, ka jāidentificē strukturālie pasākumi, kas veidotu vismaz 5 % no IKP papildus tiem, kas jau paziņoti 2010. gada maijā. Šiem pasākumiem jābalstās uz noturīgu ieņēmumu un izdevumu korekciju vairākās jomās: nodokļu administrēšanas uzlabošanu un cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, darbaspēka samazināšanu publiskajā sektorā, stingri īstenojot noteikumu par 1 pieņemtu darbinieku pret 5, ar ko pārtrauc darba attiecības, bez izņēmumiem pa nozarēm, veselības aprūpes un izglītības sistēmu reformu, militāro izdevumu strukturāliem samazinājumiem un valsts uzņēmumu daudzgadīgu reformu, ietverot vienību apvienošanu un slēgšanu. 6. Strukturālo reformu īstenošanā sasniegtie rezultāti Strukturālo reformu plāns Grieķijā ir plašs. Strukturālajās fiskālajās reformās ir gūti panākumi, bet vairākos gadījumos lēnāk nekā plānots. Ir gūti panākumi, uzlabojot nodokļu administrēšanu un kontroli, uzlabota savlaicīga uzticamu fiskālo datu sniegšana, nostiprinātas budžeta iestādes un jaunais konstituitīvais budžeta likums paredz budžetu vairākiem gadiem. Pensiju reformas pirmo posmu pieņēma pirms vasaras pārtraukuma un to pabeigs 2011. gadā. Sākta gatavošanās visaptverošām veselības aprūpes sistēmas un izglītības reformām. Centrālās administrācijas un sociālās programmas funkcionālais pārskats un valsts sektora samaksas sistēmas vienkāršošana ir aizkavējusies. Pēc darba tirgus reformas pirmās kārtas pirms vasaras ir aizkavējusies otrā kārta, kas attiecas uz algu noteikšanas mehānismu un vidutāja un arbitrāžas sistēmu. Vasarā paziņotais privatizācijas plāns nav pietiekami vērienīgs, jo privatizāciju plāno veikt galvenokārt izmantojot koncesiju līgumus, un tiešām pārdošanām ir mazāka loma. Tomēr valdība ir apņēmusies palielināt ieņēmumus no privatizācijas (tostarp no nekustamā īpašuma pārdošanas) no EUR 1 miljarda 2011. gadā līdz EUR 3 miljardiem gan 2012. gadā, gan 2013. gadā. Valdība ir apņēmusies izmantot ieņēmumus no privatizācijas, lai atmaksātu parādu un nesamazinātu fiskālās konsolidācijas centienus. 7. Cik izsmeļoša ir pieprasītā informācija Grieķijas iesniegtajā ziņojumā un datos, ko regulāri nosūta Komisijai, ietverta lielākā daļa informācijas, kas prasīta Padomes Lēmumā. Jo īpaši ziņojumā ir sīka informācija par konkrētiem pasākumiem, kas ir īstenoti (un ko īstenos), lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam, un par šo pasākumu attiecīgo ietekmi uz budžetu. Datus par valsts budžeta izpildi katru mēnesi GAO iesniedza laikus. Ziņojumā arī ir prasītā informācija saistībā ar parāda vērtspapīru emisijām un segšanu, kā arī informācija par lielāko valsts uzņēmumu finansiālo stāvokli. Tomēr joprojām nav pieejami visaptveroši dati par budžeta īstenošanu mēneša ietvaros saistībā ar sociālā nodrošinājuma fondiem, pašvaldību un ārpusbudžeta finansējumu, nav informācijas par valsts sektorā nodarbinātajiem, par maksājumiem, kas jāveic (tostarp nokavētajiem maksājumiem). Turklāt ziņojumā ir daudz vērtīgas informācijas par strukturālo reformu īstenošanu, atbildot uz Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu[12], kā arī lai nodrošinātu atbilstību ekonomikas un finanšu politikas memorandam un saprašanās memorandam. 8. SECINāJUMS Ar Padomes lēmumiem noteikto valdības budžeta deficīta (pēc EKS 95 metodoloģijas) maksimālo apjomu 2010. gadam nesasniegs par aptuveni 4,2 miljardiem, jo plānots sasniegt 9,5 % no IKP. Tas samazinās deficīta rādītāju par gandrīz sešiem punktiem salīdzinājumā ar 2009. gadu. Valdības parāda attiecība pret IKP pieaugs no 127 % no IKP 2009. gada beigās līdz 141 % 2010. gadā. Parāda palielinājums ir saskaņā ar Padomes lēmumu. 2011. gada budžets, kas ir iesniegts Parlamentā, ir saskaņā ar Padomes lēmumu par maksimālo apjomu. Tomēr vēl ir nepieciešami turpmāki konsekventi pasākumi, lai turpinātu deficīta samazināšanu nākamajos gados un līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Grieķija ir pieņēmusi īpašus pasākumus, kas norādīti Padomes lēmumā, kaut gan vairākās jomās ir kavēšanās un šķiet, ka pēc vasaras pārtraukuma reformu temps ir samazinājies salīdzinājumā ar to, kāds tas bija pirms pārtraukuma. Tāpēc Komisija secina, ka Grieķija apmierinoši panāk atbilstību Padomes 2010. gada 10. maija lēmumam, ievērojot Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu un īstenojot pasākumus, kuri izklāstīti 2010. gada 6. augusta ekonomikas un finanšu politikas memorandā ( MEFP ) un saprašanās memorandā. I PIELIKUMS. PADOMES LĒMUMĀ PIEPRASĪTIE PASĀKUMI, KURI JĀPIEŅEM LĪDZ 2010. GADA SEPTEMBRA BEIGĀM Pasākumi (kas paredzēti Padomes lēmuma 2. panta 2. punktā | Īstenošanas gaita | „Līdz 2010. gada septembra beigām Grieķija veic šādus pasākumus: | a) fiskālās konsolidācijas pasākumus, kuri veido vismaz 3,2 % no IKP (4,3 % no IKP, ja ņem vērā 2010. gadā īstenotos pasākumus), kas jāiekļauj budžeta projektā 2011. gadam: vispārējās valdības starpposma patēriņu samazina par vismaz 300 miljoniem euro salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni (papildus ietaupījumiem, kas izriet no valsts pārvaldes un pašvaldību reformas, kas minētas šajā punktā), iesaldē pensiju indeksāciju (tādējādi ietaupot EUR 100 miljonus); ļoti rentabliem uzņēmumiem pagaidu kārtā piemēro ar krīzi saistītu maksājumu (kas 2011., 2012. un 2013. gadā nodrošinātu papildu ikgadējus ienākumus vismaz EUR 600 miljonu apmērā); ievieš uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus pašnodarbinātām personām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 400 miljonus un 2012. un 2013. gadā palielinātu ieņēmumus vismaz par EUR 100 miljoniem gadā), paplašina PVN bāzi, ietverot dažus pakalpojumus, kas pašlaik tajā nav iekļauti, un 30 % preču un pakalpojumu piemēro nevis pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (kas nodrošinātu ieņēmumus EUR 1 miljarda apmērā), pakāpeniski ievieš vides nodokli par CO2 emisijām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 300 miljonus), valdība pieņem tiesību aktus, ar ko veic reformas valsts pārvaldē, un veic pašvaldību reorganizāciju (tādējādi 2011. gadā izmaksas samazinot vismaz par EUR 500 miljoniem un 2012. un 2013. gadā – vēl par EUR 500 miljoniem), samazina iekšzemes finansētos ieguldījumus (par vismaz EUR 500 miljoniem), prioritāti piešķirot ieguldījumu projektiem, ko finansē no ES struktūrfondiem, ievieš iniciatīvas, lai noregulētu zemes izmantošanas noteikumu pārkāpumus (kas laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam nodrošinātu vismaz EUR 1 500 miljonus, no kuriem vismaz EUR 500 miljonus 2011. gadā), iekasē ieņēmumus no spēļu licencēšanas (vismaz EUR 500 miljonus no licenču pārdošanas un EUR 200 miljonus no nodevām gadā), paplašina nekustamā īpašuma nodokļa aprēķina bāzi, atjauninot aktīvu vērtību (kas nodrošinātu papildu ieņēmumus EUR 400 miljonu apmērā), palielina nodokļus par natūrā izmaksātām algām, tostarp piemēro nodokli mašīnu nomas maksājumiem (kas nodrošinātu vismaz EUR 150 miljonus), palielina nodokļus par luksusprecēm (par vismaz EUR 100 miljoniem), ievieš īpašu nodokli par neatļautām būvēm (kas nodrošinātu vismaz EUR 800 miljonus gadā) un valsts sektorā aizstāj tikai 20 % no darba ņēmējiem, kuri pensionējas (valdības un pašvaldību iestādēs, valsts uzņēmumos, valsts aģentūrās un citās valsts iestādēs). Pasākumus, kas nodrošina salīdzināmus budžeta ietaupījumus var izskatīt pēc apspriešanās ar Komisiju. | Izpildīts. 2011. gada budžets tika iesniegts Eiropas Parlamentam 18. novembrī. Vairāku pasākumu rezultāti (tostarp stimulu sakārtot zemes izmantošanas noteikumu pārkāpumus, zaļā nodokļa, nekustamā īpašuma nodokļa aprēķina bāzes paplašināšanas, īpašā nodokļa par nelicencētiem uzņēmumiem, un nodokļu par luksusprecēm) būs zemāki, nekā sākotnēji lēsts. PVN bāzes paplašināšana, pārvietojot 30 % preču un pakalpojumu no samazinātās likmes uz pamata likmi, netiks īstenota, bet to aizstās ar samazinātās PVN likmes paaugstināšanu gandrīz visām attiecīgās kategorijas precēm. Paredzams, ka kopā pasākumi 2011. gada budžetā, kā arī citi pasākumi, ko paziņoja pirms budžeta, dos (5,75 % no IKP) vairāk nekā prasīts Padomes lēmumā. | b) pastiprina Galvenās grāmatvedības iestādes lomu un palielina tās resursus, kā arī ievieš aizsardzības pasākumus, lai novērstu iespējamu politisku iejaukšanos datu prognozēšanā un uzskaitē; | Izpildīts. Galvenās grāmatvedības iestādes nostiprināšana ir daļa no jaunā konstruktīvā budžeta likuma (Likums 3871/2010). Finanšu ministrija privātam konsultāciju uzņēmumam ir pasūtījusi vispusīgu pētījumu par GAO reorganizāciju, kura rezultāti būs pieejami 2011. gada sākumā. 2011. gada sākotnējo budžetu (oktobrī) veidoja, pamatojoties uz optimistisku makroekonomisko prognozi un ieņēmumu prognozi, kas nebija pienācīgi pamatotas ar konkrētiem pasākumiem. Budžeta projekts 2011. gadam ir balstīts uz ticamiem pieņēmumiem līdzīgi tiem, ko sagatavojusi Komisija, un tajā ņem vērā jaunākās fiskālās tendences. | c) izstrādā reformu plānu attiecībā uz tiesību aktiem par atalgojumu valsts sektorā, tostarp izveido vienoto maksājumu iestādi, kas veic algu izmaksu; ievieš kopīgus principus un grafiku, lai izveidotu racionalizētu un vienotu valsts sektora atalgojuma sistēmu, ko piemēro valsts iestādēm, pašvaldībām un citām struktūrām; | Daļēji izpildīts. Vienoto maksājumu iestāde ir izveidota, bet vēl nav pilnībā sākusi darbu. | d) ievieš tiesību aktus, ar ko uzlabo nodokļu administrēšanas un kontroles efektivitāti; | Izpildīts. Pieņemts Likums 3842/2010 un 3888/2010. Izveidotas darba grupas konkrētu pasākumu un reformu sagatavošanai, lai cīnītos pret nodokļu nemaksāšanu. Valdība īstenos šos pasākumus 2011. gada janvārī, un noteiks kvantitatīvus izpildes rādītājus, lai ieņēmumu pārvalde būtu atbildīga par, piemēram, kavēto nodokļu maksājumu iekasēšanas, lielāko nodokļu maksātāju kontroles un nodokļu deklarāciju iesniegšanas un maksājumu jomām. Paralēli valdība stiprinās tiesisko regulējumu, lai cīnītos pret nodokļu nemaksāšanu: tiks vienkāršoti administratīvie nodokļu strīdu un tiesu lietu pārsūdzības procesi, novērsti šķēršļi galveno nodokļu administrēšanas funkciju veikšanai (netiešās revīzijas metodes, nodokļu atmaksas pieprasījumu apstrāde), un par nodokļu administrācijas reformām atbildīgā personāla statusa reforma, lai sodītu par pienākumu nepildīšanu. | e) uzsāk centrālās pārvaldes un esošo sociālo programmu neatkarīgu pārbaudi; | Daļēji izpildīts. Sākušās tehniskas sanāksmes ar EK, SVF un ECB un ESAO (kas veiks pārskatīšanu). Līgums vēl nav parakstīts. | f) publicē ikmēneša statistikas datus (pamatojoties uz naudas plūsmas principu) par valsts iestāžu un to pakļautībā esošo struktūru ieņēmumiem, izdevumiem, finansējumu un nokavētiem maksājumiem; | Daļēji izpildīts. Novembrī visās valsts pārvaldes iestādēs ir ieviesti saistību reģistri un valdība publicēja datus par valsts pārvaldes iestāžu kavētajiem maksājumiem. Tajā pašā laikā uzskaite ārpus valsts līmeņa ir nepilnīga un tas neļauj pienācīgi pārraudzīt budžeta attīstību gada starpposmos. Lai gan situācija ir mazliet uzlabojusies sociālā nodrošinājuma jomā un pārklasificētajos valstij piederošajos uzņēmumos dati par pašvaldībām joprojām ir ierobežoti. | g) izstrādā rīcības plānu, lai uzlabotu valsts datu vākšanu un apstrādi, it sevišķi pilnveidojot statistikas iestāžu un Galvenās grāmatvedības iestādes kontroles mehānismus un nodrošinot faktisku personisku atbildību nepareizu ziņojumu sniegšanas gadījumos, tādējādi dodot iespēju ātri iegūt kvalitatīvus valsts iestāžu datus, kas prasīti Regulā (EK) Nr. 2223/96, (EK) Nr. 264/2000, (EK) Nr. 1221/2002, (EK) Nr. 501/2004, (EK) Nr. 1222/2004, (EK) Nr. 1161/2005, (EK) Nr. 223/2009 un (EK) Nr. 479/2009; | Izpildīts. Notiek sadarbība ar Eurostat saskaņā ar Vienoto statistikas rīcības plānu. Izveidots atbilstošs empīrisko datu par valsts finansēm iesniegšanas veids ELSTAT. Valsts finanšu dati pa ceturkšņiem apkopoti par 2010. gadu, pamatojoties uz tiešiem datu avotiem. ELSTAT un Eurostat ir pārskatījušas fiskālo statistiku par 2006.-2009. gadu. | h) regulāri publicē informāciju par finanšu stāvokli valsts uzņēmumos un citās valsts struktūrās, kas nav klasificētas kā valsts pārvaldes iestādes (tostarp detalizētas ienākumu deklarācijas, bilances un datus par nodarbinātību un algu izdevumiem).” | Izpildīts. Dati par vienpadsmit lielākajiem publiskā sektora uzņēmumiem tika publicēti 2010. gada oktobrī. | i) izveido visaptverošu centrālo reģistru valsts uzņēmumiem; | Izpildīts. Paredzēts, ka reģistrs pilnībā darbosies 2011. gada pirmajā ceturksnī. | j) nosaka darbības plānu ar grafiku konkrētām darbībām, lai izveidotu centrālu publiskā iepirkuma iestādi; | Izpildīts. Rīcības plāns ir saskaņots ar Komisijas dienestiem. | k) pieņem tiesību aktu, ar ko laikposmam no 2011. gada līdz 2013. gadam nosaka galīgo ierobežojumu EUR 50 miljonu apmērā ikgadējam ieguldījumam, kuru valsts iestādes piešķir dzelzceļa operatoriem sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros, un nosaka principu, ka valsts dzelzceļa operatoriem nesniedz nekādu tiešu vai netiešu papildatbalstu; | Daļēji izpildīts. Jauns Likums par dzelzceļu pieņemts 2010. gada 26. oktobrī. 2010. gada 30. septembrī EK/SVF/ECB tika nodots apspriešanai uzņēmējdarbības plāns. Pašlaik notiek precizējumi un sarunas. Vēl nav bijis nepieciešamais paziņojums par valsts atbalstu. | l) sagatavo Grieķijas dzelzceļa darbības plānu. Darbības plānā norāda, kā panākt darbību rentabilitāti, tostarp ņemot vērā amortizācijas izmaksu segšanu, sākot no 2011. gada, nerentablu dzelzceļa līniju slēgšanu, tarifu paaugstināšanu, kā arī algu un darbinieku skaita samazināšanu; sniedz jutīguma analīzi par dažādu scenāriju ietekmi uz algu izmaksām saistībā ar koplīgumu un sniedz informāciju par vairākām iespējām attiecībā uz darbiniekiem, kā arī paredz kontrolakciju sabiedrības restrukturizāciju, tostarp zemes un citu aktīvu pārdošanu; | m) pieņem tiesību aktus, lai veiktu algu vienošanās sistēmas reformas privātajā sektorā, tādējādi samazinot samaksas likmes par virsstundu darbu, uzlabojot darba laika organizācijas elastību un nodrošinot, ka saskaņā ar vietējiem teritoriāliem līgumiem algu pieaugumu var noteikt zemāku par nozaru nolīgumos noteikto līmeni; | Kavējas. Virsstundu darba algas likmes ir samazinātas saskaņā ar Likumu 3863/2010. Citi likumprojekti 2010. gada 14. novembrī nosūtīti Eiropas Komisijai apspriešanai. | n) veic nodarbinātības aizsardzības tiesību aktu reformu, lai jaunu darbinieku pārbaudes laiku pagarinātu līdz vienam gadam un veicinātu terminētu darba līgumu un nepilna laika darba plašāku izmantošanu; | o) veic šķīrējtiesas sistēmas regulējuma grozījumus, lai ikviena no pusēm varētu vērsties šķīrējtiesā, ja tā nepiekrīt mediatora priekšlikumam; | p) veic šķīrējtiesas procedūras reformu, lai nodrošinātu, ka tā darbojas saskaņā ar pārskatāmiem, objektīviem kritērijiem, paredzot neatkarīgu šķīrējtiesnešu komiteju ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām, kura ir brīva no valdības ietekmes.” | [1] OV L 241, 14.9.2010., 12. lpp. [2] COM(2010) 439 galīgā redakcija. [3] "Grieķijas ekonomikas stabilizācijas programma — otrais pārskats" ’ European Economy–Occasional Papers, 72, novembrī . Šajā dokumentā lasītājs var iepazīties ar makroekonomikas, finanšu, fiskālo un strukturālo reformu gaitas sīkāku novērtējumu. [4] Memorands par ekonomikas un finanšu politiku (MEFP) un saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem, 2010. gada 3. maijs, pārskatīts 6. augustā. [5] Grieķijas ekonomikas stabilizācijas programma — Ziņojums, kas iesniegts saskaņā ar Padomes lēmumu — 2010. gada novembris. Ziņojuma pirmo daļu Grieķijas valdība iesniedza 2010. gada 15. novembrī, pilnīgu ziņojumu iesniedza 2010. gada 24. novembrī. [6] Attiecība pret IKP ir orientējoša. Padomes lēmumā, attiecības pret IKP attiecas uz nominālo IKP, par kuru dati bija pieejami maijā. 8,0 %, 7,6 %, 6,5 %, 4,9 % un 2,6 % no IKP attiecīgi no 2010. līdz 2014. gadam. Lēmumā paredzētajām korekcijām nepieciešams, lai konsolidētā vispārējā valdības parāda ikgadējais pieaugums nepārsniegtu 2010. gadā — EUR 34 058 miljonus), 2011. gadā — EUR 17 365 miljonus), 2012. gadā — EUR 15 016 miljonus), 2013. gadā — EUR 11 599 miljonus un 2014. gadā — EUR 7 885 miljonus. Ņemot vērā pārskatīto parāda apjomu 2009. gada beigās un jaunākās nominālā IKP prognozes, tas atbilst parāda attiecībai 143 %, 153 %, 157 %, 158 % un 156 % no IKP attiecīgi 2010.-2014. gadā. [7] OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp. [8] Lielākajai daļai nodokļu maksātāju ir iespēja veikt maksājumu nodokļu iestādei 2010. gadā (ar otro un galīgo maksājumu 2011. gadā) apmaiņā pret to, ka līdz 2009. gadam nevajadzēja ienākumu deklarācijas (Likums 3888/2010). [9] Eiropas prognozes ekonomikā, 2010. gada rudens, European Economy , Nr. 7., novembris. [10] Lai iegūtu sīkāku informāciju, skatīt Eurostat "Informatīvs paziņojums par Grieķijas fiskālajiem datiem" (2010. gada 15. novembris), pieejams Eurostat tīmekļa vietnē. [11] Papildus algu samazināšanai, par ko nolēma 2010. gada laikā, kas bija piemērojama gan ierēdņiem, gan VU darbiniekiem. [12] Padomes 2010. gada 16. februāra Ieteikums Grieķijai (2010/190/ES) nolūkā pārtraukt Grieķijas ekonomikas politikas neatbilstību vispārējām pamatnostādnēm un novērst risku, ka varētu tikt apdraudēta ekonomikas un monetārās savienības pareiza darbība (OV L 83, 30.3. 2010., 63. lpp.).