LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 29.09.2004 
KOM(2004) 617 gal īgā redakcija  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas formā par protokola provizorisku piem ērošanu 
par zvejas iesp ējām un finanšu kompens āciju, kas paredz ēta nolīgumā starp Eiropas 
Ekonomikas kopienu un Kotdivu āras Republiku par zveju Kotdivu āras piekrast ē laika 
posmā no 2004. gada 1. j ūlija līdz 2007. gada 30. j ūnijam 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Eiropas Kopienas un Kotdivu āras Republikas nosl ēgtā zvejas nol īguma protokola der īguma 
termiņš ir beidzies 2003. gada 30. j ūnijā. EK un Kotdivu āras valdības noslēgtajam zvejas 
nolīgumam pievienot ā protokola pagarin ājuma termi ņš beidzas 2004. gada30. j ūnijā. 
Abas puses tik ās Abidžan ā 2003. gada 9.-13. novembr ī Apvienotaj ā Komitejāā, ko paredz 
Kotdivuāras un Eiropas Kopienas Zvejas Nol īguma 10. pants, lai analiz ētu aspektu kopumu, 
kas attiecas uz Zvejas Protokola nosac ījumu īstenošanu. 
Tās ir konstat ējušas nepieciešam ību pārskatīt protokola nosac ījumus, lai pie ņemtu jauno 
zvejas politiku kopum ā un īpaši attiec ībā uz trešām valstīm. 
2004. gada 3. mart ā Briselē sāktais jaunais protokols aptver tr īs gadu posmu no 2004. gada 
1. jūlija līdz 2007. gada 30. j ūnijam. Tas nosaka ikgad ējās zvejas iesp ējas mēnesī 1300 GT 
(tilpums) apm ērā vidēji gadā grunts zvejas traleriem, 34 tunzivju seineriem, 11 āķu zvejas 
kuģiem pelaģiskai zvejai un 3 tunzivju zvejas ku ģiem ar makš ķerēm. 
Finanšu kompens ācija ir 1 065 000 eiro gad ā, un tā pilnībā tiks velt īta zvejas sektori ālās 
politikas atbalstam un īstenošanai. 
Abas puses ir vienojuš ās, ka jāpievēršas kontrolei un uzraudz ībai sektori ālajā politikā, kā arī 
uz zinātniskai izp ētei, lai atbalst ītu ilgtspējīgu zivsaimniec ību. 
Lai nodrošin ātu zvejas resursu uzraudz ību, ir izveidota Zin ātniska komiteja, 
Turklāt Protokol ā ietilpst ekskluzivit ātes klauzula un soci ālā klauzula. 
Uz šī pamata Komisija pied āvā, lai par jaun ā protokola provizorisku piem ērošanu pirms t ā 
galīgās stāšanās spēkā Padome ar L ēmuma pal īdzību pieņemtu nolīguma -projektu v ēstuļu 
apmaiņas formā. 
Atsevišķa procedūra ir paredz ēta Padomes regulas priekšlikumam attiec ībā uz jaunā protokola 
noslēgšanu.
 
LV 3   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas formā par protokola provizorisku piem ērošanu 
par zvejas iesp ējām un finanšu kompens āciju, kas paredz ēta nolīgumā starp Eiropas 
Ekonomikas kopienu un Kotdivu āras Republiku par zveju Kotdivu āras piekrast ē laika 
posmā no 2004. gada 1. j ūlija līdz 2007. gada 30. j ūnijam 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saist ībā ar 300. panta 
2. punkta pirmo da ļu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu1, 
tā kā: 
(1) Saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Kotdivu āras Republiku par 
zveju Kotdivu āras piekrast ē2, pirms nol īgumam pievienot ā protokola pagarin ājuma 
derīguma termi ņa beigām līgumslēdzējas puses s āk sarunas, lai ar kop ēju vienošanos 
noteiktu protokola saturu n ākošajam periodam un nepieciešam ības gadījumā pielikum ā 
veicamās izmaiņas vai papildin ājumus. 
(2) No 9. līdz 13. novembrim Abidžan ā abas puses ir vienojuš ās par jaunu protokolu, kas 
nosaka zvejas iesp ējas un finanšu kompens āciju. Šis protokols, ka s attiecas uz laiku no 
2004. gada 1. j ūlija līdz 2007. gada 30. j ūnijam, ir parakst īts 2004. gada 3. mart ā Briselē. 
(3) Saskaņā ar minēto protokolu Kopienas zvejnieki dr īkst zvejot Kotdivu āras suverenit ātei 
vai jurisdikcijai pak ļautajos ūdeņos laika posm ā no 2004. gada 1. j ūlija līdz 2007. gada 
30. jūnijam. 
(4) Lai izvair ītos no Kopienas ku ģu darbības pārtraukšanas, min ēto protokolu j āpiemēro īsā 
laikā; šī iemesla d ēļ abas puses ir parakst ījušas nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā, kas 
paredz parakst ītā protokola provizorisku piem ērošanu, sākot ar nākamo dienu p ēc spēkā 
esošā protokola darb ības termiņa beigām; šis nol īgums ir jāapstiprina. 
(5) Pamatojoties uz tradicion ālās zvejas iesp ēju sadali zvejas nol īguma ietvaros, ir svar īgi 
noteikt zvejas iesp ēju sadales principu starp dal ībvalstīm, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU: 
1. pants 
Kopienas v ārdā ir apstiprin āta nolīguma parakst īšana vēstuļu apmaiņas formā par to, k ā 
provizoriski piem ērot protokolu, kas nosaka zvejas iesp ējas un finanšu kompens āciju, ko paredz 
                                                 
1 OJ C […], […], […] lpp. 
2 OJ L 379, 31.12. 90. 
 
LV 4   LV nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Kotdivu āras Republiku par zveju Kotdivu āras 
atklātā jūrā laika posm ā no 2004. gada 1. j ūlija līdz 2007. gada 30. j ūnijam. 
Nolīguma vēstuļu apmaiņas formā un protokola teksts ir pievienots šim l ēmumam. 
2. pants 
Protokola noteikt ās zvejas iesp ējas ir sadal ītas starp dal ībvalstīm pēc šāda principa: 
a) grunts zveja: 
Spānija: 1300 GT m ēnesī vidēji gadā, 
b) tunzivju zveja: 
i) tunzivju seineri: 
– Francija: 17 ku ģi, 
– Spānija: 17 ku ģi, 
ii) āķu zvejas ku ģi pelaģiskai zvejai: 
– Spānija: 6 ku ģi, 
– Portugāle: 5 ku ģi, 
iii) tunzivju zvejas ku ģi ar makšķerēm: 
– Francija: 3 ku ģi. 
Ja šo dalībvalstu licenc ēšanas piepras ījumi neizsme ļ protokola noteikt ās zvejas iesp ējas, 
Komisija var izskat īt licencēšanas piepras ījumus no cit ām dalībvalstīm. 
3. pants 
Dalībvalstis, kuru ku ģi zvejo šī nolīguma ietvaros, pazi ņo Komisijai par katra loma apjomu, kas 
nozvejots Kotdivu āras zvejas zon ā saskaņā ar Komisijas Regul ā (EK) Nr. 500/2001 3 
paredzētajiem nosac ījumiem. 
4. pants 
Padomes priekšs ēdētājs ir tiesīgs noteikt personas, kas Kopienas v ārdā ir pilnvarotas parakst īt 
nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā. 
Briselē, … 
 Padomes v ārdā - 
 Priekšs ēdētājs 
                                                 
3 OJ L 73, 15.3.2001., 8. lpp. 
 
LV 5   LV NOLĪGUMS  
Vēstuļu apmaiņas formā par to, k ā provizoriski piem ērot protokolu, kas nosaka zvejas 
iespējas un finanšu kompens āciju, ko paredz nol īgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu 
un Kotdivu āras Republiku par zveju Kotdivu āras piekrast ē laika posm ā no 2004. gada 
1. jūlija līdz 2007. gada 30. j ūnijam 
A. Kotdivu āras valdības vēstule  
A. god. kungs, 
Atsaucoties uz protokolu, kas parakst īts 2004. gada 3. mart ā Briselē un kas nosaka zvejas 
iespējas un finanšu kompens āciju laika posm ā no 2004. gada 1. j ūlija līdz 2007. gada 
30. jūnijam, man ir tas gods J ūs informēt, ka Kotdivu āras valdība provizoriski piem ēros šo 
protokolu, s ākot ar 2004. gada 1. j ūliju, gaidot t ā stāšanos spēkā saskaņā ar tā 10. pantu, ar 
nosacījumu, ka Eiropas Kopiena veiks to pašu. 
Tādā gadījumā protokola 3. pant ā noteiktās finanšu kompens ācijas pirm ā daļa ir jāpārskaita līdz 
2004. gada 31. decembrim. 
Būšu Jums pateic īgs, ja apstiprin āsiet Eiropas Kopienas piekrišanu š ādai provizoriskai 
piemērošanai. 
Ar cieņu, 
Kotdivuāras valdības vārdā 
 
LV 6   LV B. Eiropas Kopienas v ēstule  
Man ir tas gods apstiprin āt Jūsu vēstules saņemšanu ar š ādu saturu: 
“Atsaucoties uz protokolu, kas parakst īts 2004. gada 3. mart ā Briselē un kas nosaka zvejas 
iespējas un finanšu kompens āciju laika posm ā no 2004. gada 1. j ūlija līdz 2007. gada 
30. jūnijam, man ir tas gods J ūs informēt, ka Kotdivu āras valdība provizoriski piem ēros šo 
protokolu, s ākot ar 2004. gada 1. j ūliju, gaidot t ā stāšanos spēkā saskaņā ar tā 10. pantu, ar 
nosacījumu, ka Eiropas Kopiena veiks to pašu. 
Tādā gadījumā protokola 3. pant ā noteiktās finanšu kompens ācijas pirm ā daļa ir jāpārskaita līdz 
2004. gada 31. decembrim. 
Būšu Jums pateic īgs, ja apstiprin āsiet Eiropas Kopienas piekrišanu š ādai provizoriskai 
piemērošanai.” 
Man ir tas gods apstiprin āt Eiropas Kopienas piekrišanu min ētajai provizoriskajai piem ērošanai. 
Ar cieņu, 
Eiropas Savien ības Padomes v ārdā 
 
LV 7   LV PROTOKOLS  
kas nosaka zvejas iesp ējas un finanšu kompens āciju, ko paredz nol īgums starp Eiropas 
Ekonomikas kopienu un Kotdivu āras Republiku par zveju Kotdivu āras piekrast ē laika 
posmā no 2004. gada 1. j ūlija līdz 2007. gada 30. j ūnijam 
1. pants 
1. Saska ņā ar nolīguma 2. pantu tr īs gadus, s ākot no 2004. gada 1. j ūlija, zvejas iesp ējas 
ir noteiktas š ādi: 
a) grunts zvejas sald ētājtraleri, kas zvejo dzi ļūdens vēžveidīgos, cefalopodus un 
dziļūdens zivis: 1300 GT 4 (tilpība) mēnesī vidēji gadā, 
b) tunzivju zvejas ku ģi ar makšķerēm: 3 kuģi, 
c) āķu zvejas ku ģi pelaģiskai zvejai: 11 ku ģi, 
d) tunzivju seineri: 34 ku ģi. 
2. Piem ērojot nolīguma 4. panta 1. punktu, uz ku ģiem, kas brauc zem k ādas Eiropas 
Kopienas dal ībvalsts karoga, nevar zvejot Kotdivu āras zvejas zon ā, ja vien šim 
dalībvalstīm nav zvejas licence, kas izsniegta š ī protokola ietvaros un saska ņā ar 
Pielikumā aprakstītajiem nosac ījumiem. 
2. pants 
1. pantā minētās zvejas iesp ējas var tikt palielin ātas ar kop ēju vienošanos p ēc Eiropas 
Kopienas piepras ījuma, cikt āl tas neapdraud Kotdivu āras resursu racion ālu izmantošanu. 
Tādā gadījumā 3. panta 1. punkt ā minētā finanšu kompens ācija tiek proporcion āli un pro rata 
temporis palielināta. 
3. pants 
1. Finanšu kompens ācija par 1. pant ā paredzētajām zvejas iesp ējām, kā arī atbalsts 
4. pantā paredzētajai zvejas sektori ālajai politikai ir note ikts 1 065 000 eiro gad ā. 
2. Š ī finanšu kompens ācija attiec ībā uz tunču zveju sedz 9 000 tonnas Kotdivu āras 
ūdeņos nozvejota loma gad ā. Ja Kopienas ku ģu nozvejotais apjoms Kotdivu āras 
zvejas zon ā pārsniedz šo daudzumu, iepriekš min ētā summa proporcion āli tiek 
palielināta. Taču Kopienas pieš ķirtās finanšu kompens ācijas kop ējā summa nevar 
pārsniegt divk āršu 1. punkt ā minēto summu. 
                                                 
4 K ā to nosaka Padomes 20.12.2002 Regula (EK) Nr. 2371/2002 
 
LV 8   LV 3. Ikgad ējā finanšu kompens ācija ir izmaks ājama vēlākais katra protokola gada 31. 
decembrī. Šīs finanšu kompens ācijas piešķiršana ietilpst Kotdivu āras valdības īpašajā 
kompetenc ē saskaņā ar šī protokola 4. pant ā paredzētajām specifik ācijām. 
4. pants 
1. Abas puses vienojas par m ērķiem, kas īstenojami Kotdivu āras zvejas resursu 
ilgtspējīgas apsaimniekošanas jom ā. 3. panta 1. punkt ā noteikt ā finanšu 
kompensācija būs paredzēta, lai finans ētu darbības, kurām jāīsteno mērķus, ko 
paredz Kotdivu āras valdības vairāku gadu sektori ālā programma saska ņā ar šādu 
sadali: 
a) zinātnisku programmu finans ēšana, tai skait ā tralēšanas kampa ņas īstenošana, 
ko veic okeanogr āfijas kuģis un kuras m ērķis ir uzlabot zvejas un biolo ģiskās 
zināšanas par Kotdivu āras zvejas zon ām: 200 000 eiro, 
b) atbalsts zvejas uzraudz ībai, kontrolei un nov ērošanai, tai skait ā zvejas ku ģu 
satelītnovērošanas sist ēmas īstenošanai (VMS) l īdz šī protokola darb ības 
termiņa otrā gada beig ām: 280 000 eiro, 
c) zivsaimniec ības statistikas uzla bošana: 100 000 eiro, 
d) atbalsts par zivsaimniec ību atbild īgajai ministrijai, formul ējot un īstenojot 
zvejas attīstības politiku un strat ēģijas: 485 000 eiro. 
2. Pirmaj ā protokola darb ības gadā par 4. panta 1. punkt ā minētajām darbībām, kā arī 
par ik gadu t ām piešķirtajām summām lemj Zivsaimniec ības ministrija saska ņā ar 
vairāku gadu sektori ālo Programmu. Šo programmu, kas tiks iesniegta Eiropas 
Komisijas Deleg ācijai Kotdivu ārā līdz 2004. gada 1. oktobrim, apstiprina Apvienota 
Komiteja, ko paredz Nol īguma 10. pants. 
Sākot ar protokola darb ības termi ņa otro gadu, Zivsaimniec ības ministrija Eiropas 
Komisijas Deleg ācijai Kotdivu ārā līdz 2005. gada 1. oktobrim un l īdz 2006. gada 
1. oktobrim iesniedz detaliz ētu ziņojumu par programmas īstenošanu, k ā arī par 
iegūtajiem rezult ātiem. 
Par visām izmaiņām, kas attiecas uz 4. panta 1. punkt ā paredzētajām darbībām, kā arī 
par tām pienākošajām summām, var lemt ar abu Pušu vienošanos. 
Pēc tam, kad Apvienot ā Komisija apstiprin ājusi vairāku gadu sektori ālo programmu 
Protokola darb ības pirmaj ā gadā un izpildes zi ņojumu divos turpm ākajos gados, gada 
summa tiek p ārskaitīta līdz katra gada 31. decembrim uz bankas kontu, ko pazi ņojusi 
Zivsaimniec ības ministrija un apstiprin ājusi Eiropas Komisija. 
Apvienotā Komisija satiekas v ēlākais, četrus mēnešus pēc protokola parakst īšanas 
datuma, tas ir, v ēlākais pēc protokola der īguma katra gada 1. novembr ī. 
Eiropas Komisija var piepras īt Zivsaimniec ības ministram jebk ādu papildu 
informāciju par rezult ātiem ziņojumos par izpildi. 
 
LV 9   LV 5. pants 
Ja Eiropas Kopiena nepilda k ādu no tās finanšu pien ākumiem, saska ņā ar šī protokola 3. un 
4. pantu var tikt aptur ēti Kotdivu āras Republikas pien ākumi, kas izriet no zvejas nol īguma. 
6. pants 
Sarežģītos apstākļos, izņemot dabas fenomenus, aizkav ē zvejas veikšanu Kotdivu āras zvejas 
zonā, Eiropas Kopienas veikt ā finanšu kompens ācijas samaksa var tikt aptur ēta pēc 
iepriekšējām konsult ācijām starp ab ām Pusēm. 
Finanšu kompens ācijas samaksa tiks ats ākta, situācijai normaliz ējoties un p ēc konsultācijām 
starp abām Pusēm, kas apliecin ātu, ka situ ācija ir labv ēlīga zvejas ats ākšanai. 
Saskaņā ar Nolīguma 4. pantu, Kopienas ku ģiem piešķirto licen ču derīguma termi ņš tiek 
pagarināts par laiku, kas vien āds ar zvejas aptur ēšanas periodu. 
7. pants 
Eiropas Ekonomikas Kopienas un Kotdivu āras Republikas Nol īguma pielikums par zveju 
Kotdivuāras atklātā jūrā tiek aizst āts ar šī protokola pielikumu. 
8. pants 
Eiropas Komisija un Kotdivu āras iestādes veiks visus nepieciešamos pas ākumus, lai nov ērtētu 
zvejas resursu st āvokli. 
Tāpēc ir izveidota kop īga Zinātniskā Komiteja, kas regul āri un vismaz reizi gad ā tiksies. Šo 
Komiteju veidos zin ātnieki, kas izraudz īti pēc abu Pušu vienošan ās. 
Lai nepieciešam ības gadījumā ar kop ēju vienošanos piem ērotu zvejas iesp ējas un 
nosacījumus, uz Zin ātniskās Komitejas sl ēdzienu pamata un, izmantojot lab ākos pieejamos 
zinātniskos atzinumus, abas puses konsult ēsies Apvienotaj ā Komisijā, ko paredz Nol īguma 
10. pants. 
9. pants 
SDO Deklar ācija par principiem un pamatties ībām darbaviet ā ir pilnties īgi piemērojama 
jūrniekiem, kas str ādā uz ES ku ģiem. Īpaši tas attiecas uz ties ībām dibināt organizācijas, uz 
tiesībām uz darbinieku kolekt īvu sarunu un šo ties ību atzīšanu un uz diskrimin ācijas 
likvidēšanu saist ībā ar amatu un profesiju. 
Vietējo jūrnieku darba l īgumi, kuru viena kopija tiks atdota parakst ītājiem, tiks sl ēgti starp 
rēderu pārstāvi vai pārstāvjiem un j ūrniekiem un/vai to arodbiedr ībām vai to p ārstāvjiem 
saistībā ar vietējām atbildīgajām iestādēm. Šie līgumi garant ēs jūrniekiem ien ākumus no 
jūrniekiem paredz ētā sociālās nodrošin āšanas rež īma, kas ietver dz īvības, vesel ības un 
negadījuma apdrošin āšanu. Viet ējo zvejnieku atalgojuma nosac ījumi nevar b ūt zemāki par 
tiem, kas tiek piem ēroti zvejas nol īguma parakst ītājas valsts ekip āžām, un nek ādā gadījumā 
ne zemāki par SDO norm ām. 
 
LV 10   LV Ja darba dev ējs ir vietējais uzņēmums, darba l īgumā jānorāda rēdera vārds un tās valsts 
nosaukums, zem kuras karoga ku ģis brauc. 
Turklāt rēderis garant ē vietējam jūrniekam uz borta t ādus pat dz īves un darba apst ākļus, kādi 
ir ES jūrniekiem. 
10. pants 
Šis protokols st ājas spēkā tā parakstīšanas dien ā. 
Tas ir piem ērojams no 2004. gada 1. ūlija. 
 
LV 11   LV PIELIKUMS  
kas nosaka Kopienas ku ģu veiktās zvejas nosac ījumus Kotdivu āras zvejas zon ā 
A. L ICENČU PIEPRAS ĪŠANAI UN IZSNIEGŠANAI PIEM ĒROJAMĀS FORMALIT ĀTES 
Kopienas atbild īgās iestādes ar Eiropas Komisijas Deleg ācijas Kotdivu ārā starpniec ību 
iesniedz Kotdivu āras Zivsaimniec ības ministrijai piepras ījumu par katru ku ģi, kas vēlas zvejot 
saskaņā ar Nolīgumu. 
Pieprasījumam ir j ābūt Kotdivu ārā tam paredz ētajā veidlapas form ā, kuras paraugs ir 
pievienots 1. pielikum ā. 
Katram zvejas licences piepras ījumam tiek pievienots apliecin ājums par licences darb ības 
perioda maksas veikšanu. 
Maksa ietver visus valsts un viet ējos nodok ļus, izņemot izdevumus par ostas pakalpojumiem 
un nodokļiem. 
Kotdivuāras Zivsaimniec ības ministrija pirms Nol īguma stāšanās spēkā paziņo visu 
informāciju par maksas p ārskaitīšanai izmantojamiem bankas kontiem. 
Licence ir izsniegta noteiktam ku ģim un nav nododama t ālāk. 
Taču nepārvaramas varas gad ījumā un pēc Eiropas Komisijas l ūguma viena ku ģa licence tiek 
aizstāta ar jaunu licenci citam ku ģim, kas l īdzīgs aizstājamajam ku ģim. Aizst ājamā kuģa 
rēderis atdod anul ēto licenci Kotdivu āras Zivsaimniec ības ministrijai ar Eiropas Komisijas 
Delegācijas Kotdivu ārā starpniec ību. 
Jaunajā licencē ir norādīts: 
– izsniegšanas datums, 
– fakts, ka š ī jaunā licence anul ē un aizvieto iepriekš ējā kuģa licenci. 
Nolīguma 4. panta 2. punkt ā paredzētā maksa nav j āveic par atlikušo der īguma termi ņu. 
1. Licences 30 dienu laik ā pēc pieprasījuma saņemšanas Kotdivu āras Zivsaimniec ības 
ministrijā tiek atdotas Eiropas Komisijas Deleg ācijai Kotdivu ārā. 
2. Ori ģinālā licence ir past āvīgi jāglabā uz kuģa un jāuzrāda pēc Kotdivu āras atbild īgo 
iestāžu piepras ījuma. 
Taču attiecībā uz tunču zvejas ku ģiem ar makš ķerēm, tunču zvejas ku ģiem ar 
riņķvadu un āķu zvejas ku ģiem pela ģiskai zvejai no br īža, kad Kotdivu āras 
Zivsaimniec ības ministrija sa ņēmusi no Eiropas Komisijas pazi ņojumu par avansa 
samaksu, t ā iekļauj attiec īgo kuģi to kuģu sarakst ā, kuriem ir at ļauts zvejot, un 
saraksts tiek nodots Kotdivu āras kontroles iest ādēm. No otras puses, gaidot licences 
oriģināla saņemšanu, var tikt izsniegta jau pieš ķirtās licences kopija (pa faksu) 
glabāšanai uz ku ģa. 
 
LV 12   LV 3. Saska ņā ar nol īguma 2. pantu at ļautajiem traleriem ir j āziņo Kotdivu āras 
Zivsaimniec ības ministrijai par vis ām izmaiņām kuģa raksturojum ā, kas min ēts 
licencē tās piešķiršanas br īdī un kas uzskait īts 1. pielikum ā. 
4. Tralera tilpuma (GT) palielin āšanas gad ījumā ir jāpieprasa jauna licence. 
B. T UNZIVJU ZVEJAS KU ĢIEM AR MAKŠ ĶERĒM, SEINERIEM UN ĀĶU ZVEJAS KU ĢIEM 
PELAĢISKAI ZVEJAI PIEM ĒROJAMIE NOSAC ĪJUMI  
1. Licence ir der īga vienu gadu. To var atjaunot. 
2. Maksa ir noteikta 25 eiro apm ērā par nozvejoto tonnu Kotdivu āras EEZ. 
3. Licence tunzivju zvejas ku ģiem ar makš ķerēm, seineriem un āķu zvejas ku ģiem 
pelaģiskai zvejai tiek pieš ķirta pēc tam, kad samaks āts avanss 375 eiro apm ērā gadā 
par katru tunzivju zvejas ku ģi ar makš ķerēm, 2750 eiro apm ērā gadā par katru 
tunzivju seineri, un 1000 eiro apm ērā gadā par katru āķu zvejas ku ģi pelaģiskai 
zvejai. 
4. Period ā veicamo maksu kop ējo summu nosaka Eiropas Komisija katra kalend ārā 
gada beig ās uz nozvejas deklar āciju pamata, ko iesniedzis katrs r ēderis un 
apstiprinājuši Zinātniskie instit ūti, kas atbild īgi par nozvejas datu p ārbaudi, 
piemēram, Izpētes Institūts Attīstībai (IIA), Instituto Español de Oceanografia  (IEO) 
un Instituto Português de Investigacão Marítima  (IPIMAR), no vienas puses un 
Kotdivuāras Okeanolo ģijas Izpētes Centrs no otras puses. Par šo maksu tiek pazi ņots 
vienlaicīgi Kotdivu āras zvejas dienestiem un r ēderiem. Katru iesp ējamo papildu 
maksājumu rēderi veiks Kotdivu āras zvejas dienestiem v ēlākais 30 dienas p ēc 
paziņojuma par kop ējo summu. 
Taču, ja kop ējā summa ir maz āka par iepriekšmin ēto avansa summu, attiec īgo 
pārpalikušo summu r ēderis nevar atg ūt. 
5. Š ī panta nosac ījumu ietvaros veicamo maksu da ļa tiks novirz īta zivsaimniec ības 
atbalstam un att īstībai. 
Kotdivuāras iestādes pirms Nol īguma stāšanās spēkā sniedz visu inform āciju par 
Valsts kases kontu, uz kuru veicama maksa. 
C. N OSACĪJUMI , KAS PIEM ĒROJAMI SALD ĒTAJTRALERIEM  
1. Licences sald ētājtraleriem ir der īgas vienu gadu, sešus m ēnešus vai tr īs mēnešus. Tās 
var tikt atjaunotas. 
2. Maksa par gada licenc ēm ir noteikta 100 eiro /GT apjom ā par kuģi. 
Maksa par licenc ēm par periodu, kas maz āks par gadu, tiek veikta prorata temporis 
(atbilstoši laikam) . Tā tiek palielin āta attiecīgi par 3% un 5% par licenc ēm uz 
semestri un ceturksni. 
 
LV 13   LV D. N OZVEJAS DEKLAR ĀCIJAS  
1. Ku ģiem, kam at ļauts zvejot Kotdivu āras zvejas zon ā nolīguma ietvaros, ir j āsniedz 
savi nozvejas dati zvejas dienestiem ar kopiju Eiropas Komisijas Deleg ācijai 
Kotdivuārā un ar tās starpniec ību saskaņā ar šādiem nosac ījumiem: 
a) traleri deklar ē savu lomu p ēc 2. pielikum ā pievienot ā parauga. Š īs deklarācijas 
tiek veiktas reizi m ēnesī un jāiesniedz vismaz reizi ceturksn ī, 
b) tunzivju zvejas ku ģiem ar makš ķerēm, tunzivju seineriem un āķu zvejas 
kuģiem pela ģiskai zvejai j āraksta zvejas žurn āls saskaņā ar 3. pielikum ā 
pievienotajiem paraugiem āķu zvejas ku ģiem pelaģiskai zvejai un 4. pielikum ā 
sniegtajiem paraugiem tunzivju seineriem tunzivju zvejas ku ģiem ar 
makšķerēm par katru zvejas periodu Kotdivu āras zvejas zon ā. Tas tiek rakst īts 
pat tad, ja nav loma. 
Veidlapu ost ā vai nu iesniedz Kotdivu āras Okeanolo ģijas Izpētes centra atbild īgajiem 
dienestiem, vai nos ūta šiem pašiem dienestiem 45 dienu laik ā pēc zvejas beig ām 
Kotdivuāras zvejas zon ā. 
Šo dokumentu kopijas tiek nos ūtītas Zivsaimniec ības ministrijai un iepriekš min ētajā 
B) punkta 4. apakšpunkt ā minētajiem zin ātniskajiem instit ūtiem. 
Veidlapām ir jābūt aizpildītām salasāmi un kuģa kapteiņa parakstītām. Papildus par 
periodiem, kuru laik ā augšminētais kuģis neatrodas Kotdivu āras ūdeņos, kapteinim ir 
jāraksta iepriekš min ētais kuģa žurnāls ar atzīmi "Ārpus Kotdivu āras EEZ". 
2. Šo nosac ījumu neiev ērošanas gad ījumā Kotdivu āras iestādēm ir ties ības aptur ēt 
attiecīgā kuģa licenci l īdz nepieciešam ās formalit ātes izpildei. T ādā gadījumā 
Eiropas Komisijas Deleg ācija Kotdivu ārā nekavējoties tiek par to inform ēta. 
E. L OMA IZKRAUŠANA  
Tunču zvejas ku ģiem un āķu zvejas ku ģiem pela ģiskai zvejai, kas izkrauj lomu k ādā 
Kotdivuāras ostā, jācenšas nodot to loms Kotdivu āras uzņēmēju rīcībā par vietējo tirgus cenu 
saskaņā ar brīvu konkurenci. 
Turklāt Eiropas Kopienas tunzivju zvejas ku ģi piedalās Kotdivu āras tunča konservu 
nodrošināšanā par cenu, kas noteikta ar Eiropas Kopienas r ēderu un Kotdivu āras uzņēmēju 
kopīgu vienošanos uz starptautisk ā tirgus pašreiz ējo cenu pamata. Summa tiek samaks āta 
konvertējamā valūtā. Izkraušanas programma ir j āveic ar Eiropas Kopienas r ēderu un 
Kotdivuāras uzņēmēju kopīgu vienošanos. 
F. Z VEJAS ZONAS  
1. Lai aizsarg ātu nārsta vietas un amatierzveju, nol īguma 2. pant ā paredzētās zvejas 
veikšana ir aizliegta zvejas licenci sa ņēmušajiem Eiropas Kopienas ku ģiem zonā: 
– starp krastu un 12 j ūras jūdzēm no tā tunču zvejas ku ģiem ar ri ņķvadu ar 
saldētavu, tunču zvejas ku ģiem ar makš ķerēm un āķu zvejas ku ģiem, 
 
LV 14   LV – starp krastu un 6 j ūras jūdzēm no tā traleriem ar sald ētavu. 
2. Ta ču tunču zvejas ku ģiem ar makš ķerēm, kas zvejo ar dz īvo ēsmu, ir at ļauts veikt 
ēsmas zveju šaj ā iepriekš aprakst ītajā aizliegtaj ā zonā, lai nodrošin ātos ar ēsmu to 
individuālām vajadzībām. 
G. I EEJA ZON Ā UN IZEJA NO T ĀS 
Triju stundu laik ā pēc katras ieiešanas zon ā vai iziešanas no t ās un ik pa 3 dien ām zvejas laik ā 
Kotdivuāras ūdeņos kuģiem ir jāziņo tieši Kotdivu āras Zivsaimniec ības ministrijai, v ēlams, pa 
faksu (+225 21 35 04 09) vai ar  radio vai interneta starpniec ību kuģiem, kas nav apr īkoti ar 
faksa apar ātu (E-pasts dphcotedivoire @aviso.ci), par to atrašan ās vietu un lomu uz kl āja. 
Faksa numurs un radio frekvence tiek pazi ņota, izsniedzot zvejas licenci.  
Faksa sūtījumu kopiju vai radio zi ņojuma ierakstu Kotdivu āras Zivsaimniec ības ministrija un 
rēderi saglab ā līdz brīdim, kad abas puses apstiprin ājušas B punkt ā minēto maksu kop ējo 
summu. 
Kuģis, uz kura zvejo, nepazi ņojot par savu atrašan ās vietu Kotdivu āras Zivsaimniec ības 
ministrijai, tiek uzskat īts par ku ģi bez licences un tiek pak ļauts sankcij ām, ko paredz 
Kotdivuāras likumdošana.  
H. T ĪKLU ACU LIELUMS  
Minimālais atļautais tīkla acu lielums (izstiepta acs) ir: 
a) 40 mm sald ētajtraleriem, kas zvejo dzi ļūdens vēžveidīgos, 
b) 70 mm sald ētājtraleriem, kas zvejo cefalopodus, 
c) 60 mm sald ētajtraleriem, kas zvejo zivis, 
d) tunzivju zvejas gad ījumā tiek piem ērotas ICCAT rekomend ētās normas. 
I. J ŪRNIEKU UZ ŅEMŠANA  
Rēderi, kuriem ir Nol īgumā paredzētās zvejas licences, atbalsta Kotdivu āras iedzīvotāju 
praktisko profesion ālo izglītību ar šādiem nosac ījumiem un š ādā apmērā: 
1. Katrs tralera r ēderis apņemas pieņemt darbā: 
– 1 jūrnieku ku ģiem, kas maz āki par 460GT, 
– 2 jūrniekus ku ģiem starp 460 GT un 550 GT, 
– 3 jūrniekus ku ģiem, kas liel āki par 550 GT. 
Tunzivju zvejas ku ģu un āķu zvejas ku ģu pelaģiskai zvejai r ēderi apņemas pieņemt 
darbā Kotdivuāras jūrniekus ar š ādiem nosac ījumiem un š ādā apmērā: 
 
LV 15   LV – tunzivju zvejas ku ģu ar makš ķerēm flotē zvejas laik ā Kotdivuāras zvejas zon ā 
uz kuģa strādā 4 Kotdivu āras jūrnieki. Pras ība pieņemt darb ā jūrniekus uz 
tunzivju zvejas ku ģiem ar makš ķerēm nevar p ārsniegt vienu j ūrnieku katram 
kuģim, 
– tunzivju seineru flot ē tiek pieņemti 30 Kotdivu āras jūrnieki, 
– āķu zvejas ku ģu pelaģiskai zvejai flot ē tiek pieņemti 4 Kotdivu āras jūrnieki 
zvejas laik ā Kotdivuāras zvejas zon ā. Prasība pieņemt darbā jūrniekus uz āķu 
zvejas ku ģiem pelaģiskai zvejai nevar p ārsniegt vienu j ūrnieku katram ku ģim. 
Šeit noteiktais neizsl ēdz citu Kotdivu āras jūrnieku pie ņemšanu p ēc rēderu 
pieprasījuma. 
Rēderi izvēlēsies Kotdivu āras jūrniekus no Zivsaimniec ības ministrijas atz ītiem 
profesion āliem jūrniekiem. 
2. Šo j ūrnieku algu pirms licences pieš ķiršanas nosaka, r ēderiem vai to p ārstāvjiem 
vienojoties ar Kotdivu āras Zivsaimniec ības ministriju; to maks ā rēderi, un taj ā ir 
jāiekļauj sociālās nodrošin āšanas sist ēma, kurai j ūrnieks ir piesaist īts (cita starp ā; 
dzīvības, nelaimes gad ījumu, vesel ības apdrošin āšana). 
3. Ja j ūrnieki netiek pie ņemti darb ā, traleru, tunzivju zvejas ku ģiem ar makš ķerēm, 
tunzivju seineriem un āķu zvejas ku ģu pelaģiskai zvejai r ēderiem par zvejas laiku ir 
jāmaksā summa, kas vien āda ar darb ā nepieņemto jūrnieku algu summu, par pamatu 
ņemot dienu skaitu, kas pavad ītas Kotdivu āras EEZ. 
 Š ī summa tiks izlietota Kotdivu āras jūrnieku apm ācībai un p ārskaitīta uz 
Zivsaimniec ības ministrijas nor ādīto kontu. 
4. Ja tam piekr īt kuģa kapteinis, katram ku ģim uz kl āja jāuzņem Zivsaimniec ības 
ministrijas pied āvāts praktikants. Praktikanta apst ākļi iespēju robežās uz klāja būs 
tādi, kādi tiek piem ēroti tāda paša l īmeņa personālam. Praktikanta uztur ēšanās 
izdevumus sedz Kotdivu āras valsts. 
J. Z INĀTNISKIE NOV ĒROTĀJI 
Pēc Kotdivu āras zivsaimniec ības ministrijas piepras ījuma kuģiem, kas zvejo Kotdivu āras 
EEZ, uz kl āja ir jāuzņem viens zin ātniskais nov ērotājs, kas tiek uzskat īts par virsnieku. Tas 
iespēju robežās attiecas ar ī uz dzīvesvietu. To, cik ilgi nov ērotājs atrodas uz ku ģa, nosaka 
Zivsaimniec ības ministrija, tom ēr šis laiks visum ā nepārsniedz t ā uzdevumu veikšanai 
nepieciešamo laiku. Uz ku ģa novērotājs: 
– novēro kuģu zvejas darbu, 
– pārbauda zvejojošo ku ģu atrašanās vietu, 
– veic biolo ģisko paraugu ņemšanu saska ņā ar zinātnisku programmu, 
– veido izmantoto zvejas r īku sarakstu, 
 
LV 16   LV – pārbauda ku ģa žurnāla datus par Kotdivu āras zvejas zon ā noķerto lomu. 
Novērotājs, uzturoties uz ku ģa: 
– veic visus piem ērotos pasākumus, lai vi ņa pieņemšanas apst ākļi un viņa klātbūtne uz 
kuģa nepārtrauc zveju un neiejaucas taj ā, 
– saudzīgi izturas pret īpašumu un apr īkojumu, kas atrodas uz ku ģa, kā arī respektē 
jebkāda minētajam kuģim piederoša dokumenta konfidencialit āti, 
– raksta darba zi ņojumu, kas tiek iesniegts Kotdivu āras Zivsaimniec ības ministrijai un 
tā kopija – Eiropas Komisijas Deleg ācijai. 
Novērotāja uzņemšanas nosac ījumus ar kop ēju vienošanos nosaka r ēderis vai t ā pārstāvis un 
Kotdivuāras Zivsaimniec ības ministrija. Traleru r ēderi Kotdivu āras Zivsaimniec ības 
ministrijai vienlaic īgi ar maks ām pārskaita 3 eiro par GT gad ā, prorata temporis (atbilstoši 
laikam)  par kuģi, kas veic zveju Kotdivu āras ūdeņos. Šī summa tiek p ārskaitīta uz 
Kotdivuāras Zivsaimniec ības ministrijas nor ādītu bankas kontu. Tun ču zvejas ku ģu ar 
riņķvadu, tun ču zvejas ku ģu ar makš ķerēm un āķu zvejas ku ģu pelaģiskai zvejai r ēderi 
Kotdivuāras valdībai maks ā 10 eiro par kl ātbūtnes dienu par katru uz ņemto nov ērotāju. 
Novērotāja turp un atpaka ļceļa izdevumus sedz r ēderis, ja tas nevar uz ņemt un izlaist 
novērotāju Kotdivu āras ostā, kas noteikta, kop īgi vienojoties ar Kotdivu āras Zivsaimniec ības 
ministriju. 
Ja novērotājs neatrodas noteiktaj ā vietā noteiktajā laikā un vēl divpadsmit stundas p ēc šī laika, 
rēderis autom ātiski tiek atbr īvots no pras ības uzņemt šo nov ērotāju. 
Novērotāja algu un soci ālo nodrošin ājumu sedz Kotdivu āras valsts. 
K. I NSPEKCIJA UN KONTROLE  
Pēc Kotdivu āras iestāžu piepras ījuma Kopienas zvejas ku ģiem, kas darbojas nol īguma 
ietvaros, ir j āatļauj un jāvienkāršo to Kotdivu āras ierēdņu uzkāpšana uz ku ģa un funkciju 
veikšana, kuriem ir j āveic zvejas inspekcija un kontrole. 
Šo ierēdņu uzturēšanās laiks uz ku ģa nepārsniedz laiku, kas tiem nepieciešams uzdevumu 
veikšanai. 
L. P ROCEDŪRA UZRAUDZ ĪBAS APSKATES GAD ĪJUMĀ 
1. Eiropas Komisijas Deleg ācija Kotdivu ārā trīs darba dienu laik ā tiek inform ēta par 
uzraudzības apskati zvejas ku ģī, kas kuģo zem Eiropas Kopienas k ādas dalībvalsts 
karoga un veic zveju š ī nolīguma ietvaros, kas noticis Kotdivu āras EEZ iekšien ē. Tā 
vienlaicīgi saņem detaliz ētu ziņojumu par apst ākļiem un iemesliem, kas izrais ījuši šo 
uzraudzības apskati. 
2. Pirms paredz ēt iespējamo pas ākumu veikšanu attiec ībā pret ku ģa kapteini vai 
ekipāžu, vai darb ību attiecībā uz kuģa kravu un apr īkojumu, iz ņemot tās, kas 
paredzētas, lai sav āktu pierādījumus par iesp ējamo ties ībpārkāpumu, vienas darba 
dienas laik ā pēc iepriekš min ētās informācijas saņemšanas notiek apspriede starp 
 
LV 17   LV Eiropas Komisijas Deleg āciju Kotdivu ārā, Zivsaimniec ības ministriju un cit ām 
kontroles iest ādēm, apspried ē iespējams piedal īties arī attiecīgās dalībvalsts 
pārstāvim. Šīs apspriedes laik ā puses sav ā starpā apmainās ar dokumentiem vai citu 
derīgu inform āciju, kas var pal īdzēt noskaidrot konstat ēto faktu apst ākļus. Rēderis 
vai tā pārstāvis tiek inform ēts par šīs apspriedes rezult ātiem, kā arī par visiem 
pasākumiem, kas var izriet ēt no kuģa uzraudz ības apskates. 
3. Pirms tiesiskas proced ūras sākšanas pie ļautā tiesībpārkāpuma risin ājums tiek mekl ēts 
mierizlīguma ceļā. Šī procedūra tiek izbeigta v ēlākais trīs darba dienas p ēc Eiropas 
Komisijas Deleg ācijas inform ēšanas. 
4. Ja ties ībpārkāpums nav ticis nok ārtots mierizl īguma ceļā, un kapteinis t āpēc ir ticis 
pakļauts Kotdivu āras attiecīgajai tieslietu instancei, attiec īgā iestāde divu darba dienu 
laikā pēc mierizlīguma proced ūras beigām nosaka galvojuma naudu, gaidot tiesas 
lēmumu. Attiec īgā iestāde to atdod, kad ar tiesas l ēmumu tiek attaisnots attiec īgā 
kuģa kapteinis. 
5. Ku ģis un tā ekipāža tiek atbr īvota: 
– vai nu apspriedes beig ās, ja to ļauj konstat ētais, 
– vai pēc iespējamā naudas soda sa ņemšanas (mierizl īguma proced ūra), 
– vai arī pēc galvojuma naudas iemaksas (tiesiska proced ūra). 
6. Ja viena no pus ēm uzskata, ka iepriekš min ētās procedūras piemērošanā rodas 
problēma vai konflikts, t ā var lūgt steidzamu konsult āciju šī protokola parakst ītājiem. 
 
LV 18   LV 1. pielikums  
DZĪVNIEKU AUDZ ĒŠANAS 
MINISTRIJA 
BP V 84 Abidžana 
(Kotdivuāras Republika) KOTDIVU ĀRAS REPUBLIKA 
 
SAVIENĪBA-DISCIPL ĪNA-DARBS 
 
JŪRAS ZVEJAS LICE NCES PIETEIKUMS 
A DAĻA 
1. Īpašnieka/r ēdera vārds:..........................................................................................................  
2. Īpašnieka/r ēdera valstisk āpiederība: .....................................................................................  
3. Īpašnieka/r ēdera juridisk ā adrese: .........................................................................................  
............................................................................................................................... ....................  
B DAĻA 
(Aizpildīt par katru ku ģi) 
1. Derīguma termi ņš:.................................................................................................................  
2. Kuģa nosaukums: ..................................................................................................................  
3. Uzbūvēšanas gads: ................................................................................................................  
4. Sākotnējā valsts pieder ība (karogs):......................................................................................  
5. Pašreiz ējā valsts pieder ība (karogs): .....................................................................................  
6. Pašreiz ējās valsts pieder ības iegūšanas datums: ...................................................................  
7. Iegūšanas gads:.................................................................................................................... ..  
8. Piederības osta un re ģistrācijas numurs: ...............................................................................  
9. Darbības zonas: .....................................................................................................................  
10. Zvejas veids:.............................................................................................................. ..........  
11. Bruto tilp ība (tjb):................................................................................................................  
12. Neto tilp ība (tjn):.................................................................................................................  
13. Radio aicin ājuma sign āls:....................................................................................................  
14. Lielākais garums (metros):..................................................................................................  
 
LV 19   LV 15. Priekšvadnis (metros):..................................................................................................... ....  
16. Borta augstums(metros): .................................................................................................... . 
17.Materi āls korpusa konstrukcijai: ..........................................................................................  
18. Dzinēja jauda:......................................................................................................................  
19. Ātrums (mezglos):...............................................................................................................  
20. Kajītes: ........................................................................................................................... .....  
21. Rezervu āru tilpums (m3):....................................................................................................  
22. Zivju uzglab āšanas tilpums (m3):........................................................................................  
23. Saldēšanas jauda (tonnas/24 h) un izmantot ā sistēma:........................................................  
24. Korpusa kr āsa:.....................................................................................................................  
25. Virsbūves krāsa: ..................................................................................................................  
26. Ekipāžas locekļu skaits: ......................................................................................................  
27. Klāja komunik āciju aprīkojums: 
Frekvences Veids Marka Modelis Jauda 
(W) Ražošanas 
gads 
Uztveršanas P ārraides 
       
       
       
       
       
       
       
28. Navig ācijas un detekcijas apr īkojums: 
Veids Marka Modelis 
   
   
   
 
LV 20   LV    
   
   
29. Papildus izmantot ās laivas (katram ku ģim): .......................................................................  
29.1. Bruto tilp ība: ....................................................................................................................  
29.2. Liel ākais garums (metros):...............................................................................................  
29.3. Priekšvadnis (metros):................................................................................................... ...  
29.4. Korpuss (metros):........................................................................................................ .....  
29.5. Korpusa konstrukcijas materi āls: .....................................................................................  
29.6. Dzin ēja jauda:...................................................................................................................  
29.7. Ātrums (mezglos):............................................................................................................  
30. Zivju detekcijas gaisa papildapr īkojums (pat ja tas nav ier īkots uz kl āja):.........................  
31. Pieder ības osta:....................................................................................................................  
32. Kaptei ņa vārds:....................................................................................................................  
33. Adrese: .................................................................................................................... ............  
34. Kaptei ņa pilsonība:..............................................................................................................  
Pievienot: – kuģa (skats no s āna), papildu zvejas laivu un zivju detekc ijas gaisa papildapr īkojuma 
trīs krāsainus attēlus 
– izmantoto zvejas r īku ilustrācijas un detaliz ētu aprakstu, 
– dokumentu, kas apliecina, ka īpašnieka/r ēdera pārstāvis ir pilnvarots parakst īt šo 
pieteikumu. 
………………………… ………………………………………………….. 
(Pieteikuma datums) ( Īpašnieka/r ēdera pārstāvja paraksts) 
 
LV 21  
 LV 2. pielikums  
TRALERI AR SALD ĒTAVU 
(DZIĻŪDENS ZVEJAI) 
  Mēnesis Gads:  
Kuģa nosaukums: Dzin ēja jauda  Zvejas metode  
Valsts pieder ība (karogs):  Bruto tilp ība (t)  Izkraušanas osta  
 Zvejas zona Loma Zvejas Zivju sugas 
Datums   Daudzums stundu  Kopā 
 Garums Platums  skaits        
 
1)    
2)    
3)    
4)    
5)    
6)    
7)    
8)    
9)    
10)    
11)    
12)    
13)    
14)    
15)    
16)    
17)    
18)    
19)    
20)    
21)    
22)    
23)    
24)    
25)    
26)    
27)    
28)    
29)    
 
LV 22  
 LV 30)    
31)    
  KOP Ā   
 
LV 23  
 LV3. pielikums  
CICTA KU ĢA ŽURN ĀLS TUNZIVJU ZVEJAI
  
 
Kuģa nosaukums: 
……………………………………………………………………. Bruto tilp ības tonnāža:  
………………………………………………….............................Mēnesi
s Diena Gads Osta 
Piederības valsts:  
……………………………………………………………………...........................Jauda – (TM): ……………………………………………........ Palangre 
Ēsmas zivti ņu vada tīkli 
Riņķvads 
Tralis 
Outros  (Citi) 
Reģistrācijas numurs:  
………………………………………………………………...................................Kapteinis: ………………………………………………………....   
 
Rēderis: ………………………………………………………….......................... Ekip āžas locekļu skaits:  
….…………………………………………………........................
Adrese: ………………………………………………………………………….... Zi ņojuma datums: 
………………………………………………......  
Kuģa 
IZBRAUKŠANA: 
Kuģa 
ATGRIEŠAN ĀS:  
 
(Ziņojuma autors):  
……………………………………………….................................
Dienu skaits j ūrā:  
Zvejas dienu skaits: 
Tīklu izmešanas reižu skaits: 
Zvejas brauciena Nr.: 
 
Datums Sektors Capturas (Loms) Isco usado na pesca 
(Izmantot ā ēsma) 
Mēnesi
s Diena 
Platums Z/D 
Garums A/R  
T° ūdens 
virspusē 
(ºC) 
 Zvejas slodze 
Izmantoto 
āķu skaits Zilais tuncis  
Thunnus 
thynnus ou 
maccoyi  Dzeltenspuru 
tuncis 
Thunnus 
albacares (Lielacu 
tunzivs ) 
Thunnus 
obesus (Baltais 
tuncis)  
Thunnus 
alalunga (Zobenzivs) 
Xiphias 
gladius (Svītrainā marlina) 
(Baltā marlina ) 
Tetraptunus 
audax ou albidus (Melnā 
marlina ) 
Makaira 
indica (Buruzivs) 
Istiophorus albicane 
ou platypterus Svītrainā tunzivs 
Katsuwonus 
pelamis (Dažādas zivis )  
Kopā dienā 
(svars tikai kg) 
Saira 
Kalmārs 
Dzīvā ēsma  
(Citi) 
      Skaits Svars kg Skaits kg Skaits kg Skait
s kg Skaits kg Skaits kg Skaits kg Skaits kg Skaits kg Skaits kg Skaits kg     
          
          
         
         
         
         
         
         
         
         
         
         
         
         
 
IZKRAUTAIS DAUDZUMS  (KG)       
Piezīmes    
1 – Katram m ēnesim izmantojiet vienu la pu un katrai dienai vienu 
līniju.  3 - Ar «dienu» saprot āķu jedas ielikšana s dienu. 5 – P ēdējā līnija (Izkrautais daudzums) ir j āaizpilda tikai zvejas izejas beigās. Ir jānorāda 
reālais svars izkraušanas br īdī. 
2 – Pēc katra brauciena iesniedziet žurn āla kopiju jūsu korespondentam vai 
CICTA, Calle Corazón de María , 8, 28002 Madride. Sp ānija.  4 – Zvejas sektors noz īmē kuģa atrašanās vietu. Noapa ļojiet minūtes un atzīmējiet 
garuma un platuma gr ādus. Norādiet Z/D un A/R.  
6 – Visa šeit iek ļautā informācija paliks konfidenci āla.  
 
LV 24  
 LV 4. pielikums  
TUNZIVJU ZVEJAS KU ĢI – SEINERI – AR MAKŠ ĶERĒM 
KUĢA NOSAUKUMS ĪPAŠNIEKS   
      
      
IZBRAUKŠANAS OSTA ............................................................................................................. ... IEBRAUKŠANAS OSTA ......................................................................................................... ............. Lapa Nr.   
DATUMS .........................................................LAIKS ......................................................... ........ DATUMS ..............................................................................LAIKS ........................... ..................... 
  
LAGA .......................................................................................................................... ............... LAGA .......................................................................................................... ................................... 
  
      
 Atrašanās Iemetiena Paredzētais loms Koment āri Fiziskie nosac ījumi  
 vieta  Baltais tuncis Listae 'Patudo Citas sugas Tvertnes  Ce ļš vai pētījums – Atlikumi putniem -  Redzam ība St āvoklis Helikopters 
Datu
ms iemetiena 
brīdī,  numurs Svars Tonn āža  Svars  Tonn āža Svars Tonn āža Svars  Tonn āža Nr. Zivju bara veids, sugu sa jaukums - Vraks Virsma Straumes (j ūdzes) j ūra  
 ja nē tad 
pusdienlaik
ā  kg t kg t kg T Kg t Daž ādas probl ēmas - Iemetienam velt ītais 
laiks virziens, 
ātrums debesis v ējš  
       
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
KOPĀ