2008
PIRMSPIEVIENOŠANĀS  
STRUKTŪRPOLITIKAS PROGRAMMA ISPA  2000.2006. GADĀEIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 12
LV

PIRMSPIEVIENOŠANĀS 
STRUKTŪRPOLITIKAS PROGRAMMA  ISPA  
2000.2006. GADĀĪpašais ziņojums  Nr. 12   2008
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā2
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide de Gasperi
1615 Luxembourg
Luxemburga
Tālrunis +352 4398-45410
Fakss +352 4398-46430
E-pasts: euraud@eca.europa.eu
Internets: www.eca.europa.eu
Īpašais ziņojums  Nr. 12   2008
Liela daļa papildu informācijas par Eiropas Savienību ir pieejama internetā. 
Tai var piekļūt, izmantojot Europa  serveri (http://europa.eu).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs, 2009. gads.
ISBN 978-92-9207-165-3
doi: 10.2865/57131
© Eiropas Kopienas, 2009. gads.
Pārpublicēšanas gadījumā atsauce uz avotu ir obligāta.
Printed in Belgium
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā3
SATURS
Punkts 
 GLOSĀRIJS
I.VI.  KOPSAVILKUMS
1.6.  IEVADS
1.2.  PALĪDZĪBA ES KANDIDĀTVALSTĪM
3.6.  ISPA  PĀRVALDĪBA UN FINANŠU RESURSI
7.12.  REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
13.42.  REVĪZIJAS APSVĒRUMI
13.24.  VAI ISPA  DARBĪBU PAMATĀ BIJA SASKANĪGA STRATĒĢIJA, UN VAI TĀS BIJA PIETIEKAMI SAGATAVOTAS?
13.15. STĀVOKĻA APRAKSTS UN REVĪZIJAS KRITĒRIJI
16.19. MĒRĶTIECĪGI IZVIRZĪTAS ISPA  STRATĒĢIJAS
20.21. ISPA  PROGRAMMAS SĀKUMĀ NEBIJA PIEEJAMI TRĪS SVARĪGI METODISKO NORĀŽU DOKUMENTI
22.24. NEPILNĪBAS FINANŠU ANALĪZĒ UN IZMAKSU UN IEGUVUMU ANALĪZĒ
25.36.  VAI PROJEKTUS ĪSTENOJA SASKAŅĀ AR PLĀNU?
25.26. STĀVOKĻA APRAKSTS UN REVĪZIJAS KRITĒRIJI27.32. GANDRĪZ VISU PROJEKTU ĪSTENOŠANA KAVĒJĀS
33.36. FINANŠU PLĀNI NAV ĪSTENOTI SASKAŅĀ AR GRAFIKU
37.42.  VAI PROJEKTI VEICINĀJA SAŅĒMĒJVALSTU ATBILSTĪBU ES VIDES DIREKTĪVĀM UN UZLABOJA TENT ?
37.38. STĀVOKĻA APRAKSTS UN REVĪZIJAS KRITĒRIJI39.40. PALIELINĀJUSIES ATBILSTĪBA ES VIDES STANDARTIEM
41.42. UZLABOJIES SAVIENOJUMS AR EIROPAS TRANSPORTA TĪKLU
43. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
 I PIELIKUMS. ISPA  PROJEKTU VADĪBAS POSMI UN KOMISIJAS GALVENIE PASĀKUMI
 KOMISIJAS ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā5
GLOSĀRIJS
Finansēšanas memorands : nolīgums, kurā definētas projekta budžeta saistības, kā arī 
fiziskie un finanšu rādītāji, kuri tiks izmantoti projekta īstenošanas uzraudzībā.
ISPA  rokasgrāmata : rokasgrāmata, kuras nolūks ir nodrošināt, lai ISPA projektu plānošanu 
un īstenošanu veiktu saskaņā ar labāko praksi. Tajā ietverts viss projekta cikls un sniegti praktiski ieteikumi saistība ar ISPA  un Koordinācijas regulām.
Izmaksu un ieguvumu analīze : metode, ar kuras palīdzību salīdzina intervences visas 
izmaksas un visus ieguvumus, lai noskaidrotu, vai ieguvumi ir lielāki par izmaksām un, ja ir, tad kādā proporcijā.
Kohēzijas fonds : instruments, kas izveidots ekonomiskās un sociālās kohēzijas veicinā-
šanai. Ar tā palīdzību finansē lielus projektus vides un transporta jomā tajās dalībvalstīs, kurās iekšzemes kopprodukts uz iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no Kopienas vidējā rādītāja. Kohēzijas fonds vispirms darbību izvērsa Spānijā, Grieķijā, Īrijā un Portugālē. Īrija kopš 2004. gada 1. janvāra vairs nav tiesīga saņemt atbalstu no Kohēzijas fonda. Pēc pievienošanās ES jauno dalībvalstu kārtējie ISPA  projekti tika pārveidoti par Kohēzijas 
fonda projektiem.
Phare : kopienas atbalsta programma Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm ( Phare ) 
bija galvenais pirmspievienošanās stratēģijas finanšu instruments Centrāleiropas un 
Austrumeiropas valstīm, kuras bija iesniegušas pieteikumus dalībai Eiropas Savienībā. Kaut arī sākotnēji Phare programma bija paredzēta Centrāleiropas un Austrumeiropas 
valstīm, to paredzēts paplašināt un attiecināt uz Rietumbalkānu kandidātvalstīm.
PRAG  (Eiropas Komisijas praktisko valdlīniju noteikumi) : praktisks ceļvedis, kurā 
iekļautas vadlīnijas saistība ar Phare  un ISPA projektu konkursiem un līgumu slēgšanu.
Projekta pieteikums : dokumentu kopums, kurā ietilpst standarta veidlapa un apliecinoši 
dokumenti (piem., priekšizpēte, koncepcija, izmaksu/ieguvumu un finanšu analīze, ietek-
mes uz vidi novērtējums), kuros aprakstīts un pamatots projekta priekšlikums. Projekta 
pieteikumā ir iekļauti arī pārraudzības un kvalitātes kontroles mehānismi.
Regulas : ISPA  programmu reglamentē divas galvenās regulas:
Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1266/1999 par atbalsta koordināciju kan-didātvalstīm sakarā ar pirmspievienošanās stratēģiju un par Regulas (EEK) Nr. 3906/89 grozījumiem (OV L 161, 26.6.1999., 68. lpp.) (“Koordinācijas regula”).Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1267/1999, ar ko paredz Pirmspievienoša-
nās struktūrpolitikas programmu (OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.), kurā grozījumi izdarīti 
ar Regulu (EK) No 2382/2001 (OV L 323, 7.12.2001., 1. lpp.) (“ ISPA regula”).
Sapard : īpašā pirmsiestāšanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai.
Valstu nozaru stratēģijas : projektu identifikācijas sistēma, kurā ietilpst projektu priekš-
likumu atlases un vērtēšanas kritēriji vides un transporta nozarēs.
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā6
KOPSAVILKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā7
I.
ISPA  bija viena no programmām, ar kuras  
palīdzību Centrāleiropas un Austrumeiropas 
kandidātvalstīm no 2000. līdz 2006. gadam 
palīdzēja sagatavot pievienošanos ES. ISPA  
mērķi bija palīdzēt kandidātvalstīm piemērot 
ES vides standartus un uzlabot un paplaši-nāt transporta tīklus, tostarp savienojumu ar 
Eiropas transporta tīklu. Programma arī snie-
dza pieredzi ES līdzekļu pārvaldībā lieliem  
infrastruktūras projektiem. Kopējais finanšu piešķīrums bija 7280 miljoni EUR.
II.
Palāta caurlūkoja šo programmu un pār-baudīja, vai ISPA  darbību pamatā bija  
saskanīga stratēģija un vai šīs darbības bija pietiekami sagatavotas, kā arī — vai projek-tus īstenoja saskaņā ar plānu un vai projekti veicināja saņēmējvalstu atbilstību ES vides direktīvām un uzlaboja TEN-T .
III.
Palāta secina, ka bija saskanīga stratēģija,  
taču projekti ne vienmēr bija pienācīgi saga-
tavoti. Pirmajai pieteikumu kārtai trīs svarīgi metodisko norāžu dokumenti tika sniegti  
novēloti.KOPSAVILKUMS
IV.
Projekti netika īstenoti saskaņā ar plānu; bija 
ievērojama kavēšanās un nozīmīgas izmaiņas 
finansēšanas plānos.
V.
Palātas revidētie projekti palielina atbilstību 
ES vides standartiem vai arī uzlabo savieno-jumu ar Eiropas transporta tīklu.
VI.
Palāta iesaka Komisijai veikt ISPA  īsteno-
šanas pēcpārbaudi un izskatīt, kā līdzīgas  programmas īstenošanā turpmāk izvairīties no kavējumiem vai tos samazināt. Šajā kon-tekstā Komisijai metodiskās norādes jādara pieejamas kandidātvalstīm, pirms tās sāk  gatavot projektus. Lielāka uzmanība jāveltī arī tam, lai procedūru izpildei būtu vajadzīgs īsāks laiks.
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā8
IEVADS
PALĪDZĪBA ES KANDIDĀTVALSTĪM
 1.  Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) ir viens no trim 
finanšu instrumentiem (kopa ar Phare un Sapard ), ar kuru palīdzību 
kandidātvalstīm palīdz sagatavoties pievienoties ES. ISPA programmu 
izveidoja 1999. gadā, lai vides un transporta jomā1 veicinātu Centrā-
leiropas un Austrumeiropas bijušo kandidātvalstu2 sagatavošanās  
procesu iestājai Eiropas Savienībā — līdzīgi kā Kohēzijas fonds ir  
paredzēts nabadzīgākajām dalībvalstīm (sk. 1. attēlu ). Programma  
arī palīdzēja kandidātvalstīm sagatavoties ES līdzekļu pārvaldībai  
pēc iestāšanās ES, jo tā deva pieredzi līdzekļu izmantošanā lielos  infrastruktūras projektos.1 Regulas (EK) Nr. 1267/1999 
1. pants.
2 Bulgārija, Čehija, Igaunija, 
Ungārija, Latvija, Lietuva, Polija, 
Rumānija, Slovākija un Slovēnija.
ISPA  INTERVENCES LOĢIKA1. ATTĒLS
VAJADZĪBAS
•  Vides standartu uzlabošana•  Transporta infrastruktūras uzlabošana
MĒRĶI
•  Panākt, lai valstis sasniegtu ES vides standartus•  Paplašināt Eiropas transporta tīklus
IEGULDĪJUMS
•  Komisijas veiktā koordinēšana•  ISPA  un valstu fondi
•  ISPA  stratēģijas, Finansēšanas memorandi, Komisijas lēmumi
•  Personāls
PROCESI
•  Infrastruktūras izveide un uzlabošana vides un transporta nozarēs
TIEŠIE REZULTĀTI
•  Jaunas un/vai atjaunotas ūdens attīrīšanas sistēmas•  Jaunu ceļu vai dzelzceļu tīklu kilometri vai tīklu uzlabošana
REZULTĀTI IETEKME
Apkalpoto mājsaimniecību/ 
uzņēmumu procentuālais īpatsvars, laika ietaupījums, uzlabota pieejamībaIetekme uz vidi; uzlabota ūdens 
kvalitāteVienmērīgāka satiksmes plūsma, uzlabots ceļu/dzelzceļu tīkls
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā9
 2. ISPA  darbojās 2000.–2006. gada plānošanas periodā. Kopš 2007. gada 
janvāra līdzīgas darbības finansē ar Pirmspievienošanās atbalsta ins-
trumenta ( IPA) palīdzību3.
ISPA  PĀRVALDĪBA UN FINANŠU RESURSI
 3.  Projektu izstrādes un apstiprināšanas sistēma ir parādīta 2. attēlā .
ISPA  PROCEDŪRU SISTĒMA2. ATTĒLS3 IPA aptver Horvātiju, Bijušo 
Dienvidslāvijas Maķedonijas 
Republiku, Turciju, Albāniju, 
Bosniju un Hercogovinu, Melnkalni, Serbiju un Kosovu saskaņā ar ANO 
Drošības padomes Rezolūciju 
Nr. 1244/99.
Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmas plānošana
Valsts ISPA  stratēģija , kurā noteiktas nozaru stratēģijas un iekļauts prioritāro projektu saraksts
Sagatavo kandidātvalsts
Projekta pieteikums, kurā
iekļauts izvērsts projekta apraksts
Novērtējums
Tam seko divas starpdienestu konsultācijas
Komisijas lēmums
Finansēšanas memorands
Parakstīts kopā ar kandidātvalsti•  Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1267/1999, ar ko paredz Pirmspievienošanās 
struktūrpolitikas programmu
•  Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1266/1999 par atbalsta koordināciju kandidātvalstīm 
sakarā ar pirmspievienošanās stratēģijuPievienošanās partnerība
Acquis communautaireprioritārās jomasSagatavo KomisijaValsts programma
Rīcības plāns, kā sagatavoties iestājai ESSagatavo kandidātvalstsValsts attīstības plāns
Attīstības stratēģijaSagatavo kandidātvalstsVadlīnijas
ISPA  rokasgrāmata 
Izmaksu un 
ieguvumu analīzes 
vadlīnijasObligāts atzinums
Sniedz ISPA  
pārvaldības 
komitejaKomisija
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā10
 4.  Kopējais finanšu piešķīrums ISPA  bija 7280 miljoni EUR 2000.–2006. gada 
posmam (1040 miljoni EUR 1999. gada cenās4); tas bija jāsadala saņē-
mējvalstīm saskaņā ar izraudzītajiem kritērijiem. ISPA  programmā bija 
paredzēts šos līdzekļus izlietot samērīgi pasākumiem vides jomā un ar transporta infrastruktūru saistītiem pasākumiem.
 5.  Kopējais apstiprinātais ISPA projektu skaits bija 366; no tiem 201 bija 
vides nozarē, 78 — transporta nozarē, bet 87 attiecās uz tehnisko  
palīdzību. Pirms grozījumiem un, atskaitot tehnisko palīdzību, ISPA  
budžets (2006. gada cenās) bija 7708 miljoni EUR5. Vides nozarē ISPA  
projektu ieguldījums bija 3804 miljoni EUR, bet transporta nozarē — 3904 miljoni EUR. Vides nozarē (sk. 3. attēlu ) lielākā daļa no 201 pro-
jekta (73 %) bija notekūdeņu attīrīšanas un ūdensapgādes jomā, bet 
transporta nozarē 78 ISPA projekti galvenokārt (97 %) bija dzelzceļa 
nozarē un ceļu un automaģistrāļu nozarē (sk. 4. attēlu ).
ISPA  VIDES  PROJEKTU SADALĪJUMS3. ATTĒLS4 Regulas (EK) Nr. 1267/1999 
4. pants un Eiropas Parlamenta, 
Padomes un Komisijas 1999. gada 
6. maija Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un budžeta 
procedūras uzlabošanu 
(OV C 172, 18.6.1999.), 
2. lpp. un II pielikums.
5 Eiropas Komisija, ĢD REGIO , 
stāvoklis 31.12.2007.
Projektu skaits: 9
Īpatsvars 4 %Projektu skaits: 46
Īpatsvars 23 %Projektu skaits: 89
Īpatsvars 45 %
Projektu skaits: 52
Īpatsvars 26 %Projektu skaits: 5
Īpatsvars 2 %Cauruļvadu tīkli un attīrīšanas iekārtas
Dzeramā ūdens apgāde
Notekūdeņu attīrīšana un dzeramā 
ūdens piegāde
Cieto atkritumu apsaimniekošana
Citi
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā11
 6.  ISPA līdzfinansējuma daļa var būt līdz 75 % no valsts vai līdzvērtīgiem 
izdevumiem6. Valsts ieguldījums dažkārt bija tādu finanšu iestāžu kā 
Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīs-tības bankas (ERAB) aizdevums.
ISPA  TRANSPORTA  PROJEKTU SADALĪJUMS4. ATTĒLS6 Saskaņā ar Regulas (EK) 
Nr. 1267/1999 6. panta 2. punktu 
projektiem, kurus uzskata par 
būtiski svarīgiem ISPA vispārējo 
mērķu sasniegšanai, šo likmi var 
palielināt līdz 85 %.
Ceļi un automaģistrāles
Dzelzceļš
CitiProjektu skaits: 2
Īpatsvars 3 %
Projektu skaits: 37
Īpatsvars 47 %
Projektu skaits: 39
Īpatsvars 50 %
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā12
REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
 7.  ISPA  īstenošana kandidātvalstīs nozīmēja, ka šīs valstis pirmo reizi saskārās 
ar plaša mēroga ieguldījumiem, kurus līdzfinansējusi Eiropas Savie-
nība. Tādēļ, ņemot vērā ISPA nozīmīgumu kandidātvalstu iestājai ES 
un iepriekšējo revīziju konstatējumus7, Palāta nolēma veikt revīziju 
saistībā ar ISPA , lai gūtu atbildes uz šādiem jautājumiem:
Vai a) ISPA  darbību pamatā bija saskanīga stratēģija, un vai tās bija
pietiekami sagatavotas?
Vai projektus īstenoja saskaņā ar plānu? b) 
Vai projekti veicināja saņēmējvalstu atbilstību ES vides direktīvām c) 
un uzlaboja TEN-T ?
 8. ISPA  programma bija plānota laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam. Vai-
rākums saņēmējvalstu ES pievienojās 2004. gada maijā. Par 279 infra-
struktūras projektiem 2007. gada 31. decembrī bija pieejams tikai  
ierobežots skaits nobeiguma ziņojumu, tāpēc Palāta varēja veikt tikai 
sākotnēju vērtējumu par projektu rezultātiem un sekmēm.
 9.  Palāta pārbaudīja paraugu, kurā ietilpa 32 projekti, kurus apstiprināja 
no 2000. līdz 2003. gadam (16 — vides nozarē un 16 — uz trans-
porta nozarē). Šie projekti aptvēra sešas saņēmējvalstis. Pārbaudes 
uz vietas veica saistībā ar 16 projektiem (astoņi — vides nozarē un astoņi — transporta nozarē) Čehijā, Polijā, Latvijā un Rumānijā. Pārē-
jiem 16 projektiem tika veiktas dokumentu pārbaudes, un šie pro-
jekti attiecas uz iepriekš uzskaitītajām valstīm, kā arī Ungāriju un  
Bulgāriju.
 10.  Dokumentu pārbaudes un intervijas notika gan Komisijas centrālajos 
dienestos, gan tās pārstāvniecībās. Kandidātvalstīs rīkoja sanāksmes, 
kurās piedalījās vides un transporta ministriju, reģionālo un vietējo 
iestāžu, kā arī galasaņēmēju pārstāvji.
 11.  Turklāt Palāta rīkoja aptauju, un tā nosūtīja aptaujas veidlapas 155 pro-
jektu vadītājiem un struktūrām, kuras ir atbildīgas par projektu  
ikdienas vadību8 četrās apmeklētajās valstīs, lai iegūtu viedokļus par 
visbiežāk sastopamajām problēmām ISPA īstenošanā. Palāta saņēma 
145 atbildes9 (93 % respondences līmenis).
 12.  Turklāt saistībā ar vides un transporta projektiem Palāta saņēma ietei-
kumu no ekspertu grupas, kurā piedalījās speciālisti no starptautiskām finanšu iestādēm.7 Palātas Īpašais ziņojums 
Nr. 5/2003 par Phare  un ISPA  
finansējumu vides aizsardzības 
projektiem kandidātvalstīs (OV C 167, 17.7.2003., 1. lpp.), 
Īpašais ziņojums Nr. 15/2000 
par Kohēzijas fondu 
(OV C 279, 2.1.2000., 1. lpp.) 
un Īpašais ziņojums Nr. 6/2005 par Eiropas transporta tīklu ( TEN-T ) 
(OV C 94, 21.4.2006., 1. lpp.).
8 Projektu vadītāji pārzināja 
42 % no ISPA  projektiem vides un 
transporta nozarēs.
9 Tehnisku iemeslu dēļ — tādu 
kā aptaujas veidlapu nepareiza 
aizpildīšana vai nepilnīgu atbilžu 
sniegšana — izmantojamas bija 
127 atbildes (82 %).
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā13
REVĪZIJAS APSVĒRUMI
VAI ISPA  DARBĪBU PAMATĀ BIJA SASKANĪGA 
STRATĒĢIJA, UN VAI TĀS BIJA PIETIEKAMI SAGATAVOTAS?
STĀVOKĻA APRAKSTS UN REVĪZIJAS KRITĒRIJI
 13.  Visas saņēmējvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sagatavoja valsts ISPA  
stratēģijas vides un transporta nozarēs. Šo stratēģiju nolūks bija defi-nēt prioritāros mērķus, nosakot nozares un apakšnozares prioritā-
tes un ģeogrāfiskās prioritātes, piemēram, vājos posmus transporta nozarē vai vides “melnos punktus”, un aplēst vajadzīgos resursus.  Valstu ISPA  stratēģijām būtu arī jānodrošina sistēma projektu izraudzī-
šanai un jāparedz piedāvāto projektu atlases un novērtēšanas kritēriji 
(sk. I pielikumu ).
 14.  Kandidātvalstis iesniedza Komisijai pieteikumu, kurā cita starpā bija 
jāiekļauj šādi elementi10:
darbu īstenošanas laika grafiks; a) 
izmaksu un ieguvumu analīze; b) 
finanšu plāns, iekļaujot citus finansēšanas avotus (līdztekus  c) 
ISPA ).
 15.  Palāta analizēja ar stratēģijām saistītos dokumentus un ISPA projektu 
sagatavošanu, lai pārliecinātos, vai
valstu nozaru stratēģijās bija iekļauts vērtējums par tām vajadzī- a) 
bām vides un transporta nozarēs, kuras jāapmierina, lai sasniegtu ES vides standartus un uzlabotu un paplašinātu savienojumu ar 
Eiropas transporta tīklu;
Komisija savlaicīgi izstrādāja rokasgrāmatas un norādes, kas kan- b) 
didātvalstīm palīdzētu iesniegt priekšlikumus, kuros iekļauta visa vajadzīgā informācija.10 Regulas (EK) Nr. 1267/1999 
7. panta 3. punkta a) apakšpunkts un I pielikums.
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā14
MĒRĶTIECĪGI IZVIRZĪTAS ISPA STRATĒĢIJAS
 16.  Komisijas pamatdokumenti vides un transporta nozarēs efektīvi noteica 
galvenos kritērijus valstu ISPA  stratēģiju sagatavošanā, tādus kā vis-
pārējās prioritātes un ar ISPA  atbalstu īstenojamo projektu noteikšana 
(sk. 1. izcēlumu ).
 17.  Konstatēto nepilnību gadījumā Komisija sniedza atbalstu to novēršanā 
(sk. 2. izcēlumu ).
Latvijā ISPA  programmas galvenais uzsvars vides nozarē bija uz projektiem, kuri veicina valsts atbilstību Kopie-
nas vides tiesību aktu prasībām un pievienošanās partnerības mērķiem. Ar stratēģijas palīdzību atrod un atlasa 
projektus, kurus ierosina fi  nansēt no ISPA programmas un kuri atbilst aprakstītajiem kritērijiem. ISPA projektus 
atlasīja atbilstīgi valdības pamatnostādnēm, kurās tika ņemti vērā pieņēmumi vides politikā.1. IZCĒLUMS
Rumānijas valsts transporta stratēģija, kuru atjaunināja 2003. gadā, vairāku nepilnību dēļ nesaņēma Komisijas 
piekrišanu bez iebildēm. Lai novērstu šīs nepilnības, Komisija nolēma apstiprināt tehniskās palīdzības projektu, 
kura mērķis bija izstrādāt vispārēju transporta ģenerālplānu.2. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā15
Polijas valdība sadarbībā ar citām valstīm 1990. gadu sākumā uzsāka darbību vides aizsardzības jomā Baltijas jūras 
reģionā. Krakovas reģions jau bija minēts Helsinku konvencijā12 kā viens no “karstajiem punktiem” Baltijas jūras 
aizsardzībā, jo tajā — kaut arī reģions atrodas tālu no krasta — ir augsta rūpniecības uzņēmumu koncentrācija, un tie piesārņo Vislas upi, savukārt Visla ietek Baltijas jūrā. Tika sagatavots kopējs risinājums visai Krakovas pilsētas 
teritorijai, un to iekļāva komunālo notekūdeņu attīrīšanas valsts programmā. Projektu par Krakovas notekūdeņu 
attīrīšanas iekārtu, savukārt, 1999. gadā iekļāva valsts ISPA stratēģijā vides nozarē, un to bija paredzēts īstenot kā 
vienu no prioritārajiem projektiem.3. IZCĒLUMS
Latvijas 1995. gadā apstiprinātā Nacionālā vides politikas plāna galvenie mērķi bija veicināt valsts atbilstību Kopie-
nas vides tiesību aktu prasībām un pievienošanās partnerības mērķiem. Šā politikas plāna mērķus pārņēma Nacio-
nālā ISPA stratēģija vides sektoram. Projektu atlases process bija balstīts uz šiem mērķiem.4. IZCĒLUMS 18.  Kaut arī dažos gadījumos nebija iespējams izskaidrot ieguldījumu pro-
jektu prioritāro secību11, stratēģiju pārbaude četrās apmeklētajās  
valstīs ļāva Palātai secināt, ka kopumā valstu nozaru ISPA stratēģijas 
skaidri norādīja katras valsts vajadzības, un ir arī ņemti vērā esošie valsts plānošanas dokumenti (sk. 3. izcēlumu). Valstu ISPA stratēģi-
jas kalpoja kā instruments ISPA projektu atlasē, sasaistot mērķus un 
prioritātes ar konkrētiem projektu priekšlikumiem.
 19.  Dažos gadījumos valstu ISPA stratēģiju pamatā bija esošās valstu stratē-
ģijas, kurās jau ņemta vērā vajadzība pieņemt acquis communautaire  
vides nozarē (sk.  4. izcēlumu ).11 Tas minēts arī Palātas Īpašajā 
ziņojumā Nr. 5/2003 (nepilnības 
stratēģijās, 18.–20. punkts).
12 Helsinku konvencija: konvencija par jūras vides aizsardzību Baltijas jūras reģionā, parakstīta 1974. gadā un pārskatīta 
1992. gadā. Tā attiecas uz visām valstīm, kas robežojas ar Baltijas jūru. Konvencija attiecas uz visu Baltijas jūras reģionu, 
tostarp iekšējiem ūdeņiem, pašas jūras ūdeni un jūras gultni. Lai samazinātu sauszemes izcelsmes piesārņojumu, pasākumi 
tiek veikti arī visā Baltijas jūras sateces baseinā.
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā16
ISPA  PROGRAMMAS SĀKUMĀ NEBIJA PIEEJAMI TRĪS SVARĪGI 
METODISKO NORĀŽU DOKUMENTI
 20.  Komisija izstrādāja un darīja pieejamus projektu izstrādei trīs galvenos 
metodiskos materiālus:
saņēmējvalstīm 2000. gadā izsniedza a) ISPA rokasgrāmatu; tas notika 
laikā, kad tika sagatavoti pirmie projektu pieteikumi;
otro b) ISPA rokasgrāmatas versiju sagatavoja 2002. gadā, tajā īpaši 
bija izskaidrotas konkursu un līgumslēgšanas procedūras;
atjauninātas metodiskās norādes par izmaksu un ieguvumu analīzi c) 
darīja pieejamas 2002. gadā, un tajās bija novērstas iepriekšējās 
redakcijas nepilnības. Proti, tajās bija minēti vidējie atdeves koefi-
cienti dažādām nozarēm, kā arī ieteikti laikposmi. Tomēr šajās  norādēs nebija detalizēti aprakstītas prognozēšanas metodes sais-
tībā ar ietekmi uz vidi.
 21.  Šos metodiskos materiālus izstrādāja pēc tam, kad Palātas revidētie pro-
jekti bija iesniegti Komisijā apstiprināšanai. Tā kā šie metodiskie mate-riāli bija pieejami vēlu, tie kandidātvalstīm deva ierobežotu iespēju 
iepazīties ar ES finansēšanas politiku un procedūrām.
NEPILNĪBAS FINANŠU ANALĪZĒ UN IZMAKSU 
UN IEGUVUMU ANALĪZĒ
 22.  Visos ISPA  palīdzības iesniegumos bija jāiekļauj finanšu un izmaksu un 
ieguvumu analīze. Dažiem projektiem šāda analīze nebija pieejama, vai arī tā bija nepilnīga. Tomēr Komisija uzskatīja, ka, tā kā vairākums projektu bija vajadzīgi pamatvajadzību nodrošināšanai kandidātval-stīs, bija nepiemēroti apturēt šos projektus izmaksu un ieguvumu  analīzes nepilnību dēļ.
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā17
 23.  Palātas revidētajiem projektiem veiktajā finanšu un izmaksu un labumu 
analīzes pārbaudē konstatēja šādas nepilnības13:
informācija par izmantotajām diskonta likmēm un pieņēmu- a) 
miem saistībā ar piedāvātajiem scenārijiem riska analīzē bija  
nepilnīga;
viena un tā paša projekta dažādos dokumentos bija nekonsekven- b) 
ces izmaksu un ieguvumu analīzes un finanšu analīzes datos;
sociālekonomiskie ieguvumi nebija pamatoti un aplēses par  c) 
ietekmi transporta nozarē bija nepilnīgas.
 24.  Šādos apstākļos Komisija no izmaksu un ieguvumu analīzes nevarēja 
pārliecināties, vai kandidātvalstu iesniegtie projekti radīja relatīvi  augstāko pievienoto vērtību.
VAI PROJEKTUS ĪSTENOJA SASKAŅĀ AR PLĀNU?
STĀVOKĻA APRAKSTS UN REVĪZIJAS KRITĒRIJI
 25.  Pēc tam, kad projekta pieteikums bija novērtēts un Komisija bija to 
apstiprinājusi, parakstīja finansēšanas memorandu, kurā konkreti-zēja finanšu resursus un projekta īstenošanas plānu, tostarp projekta 
pabeigšanas datumu. Pēc projekta pabeigšanas kandidātvalstīm bija 
jāiesniedz nobeiguma ziņojums.
 26.  Palāta novērtēja, cik lielā mērā bija ievēroti finansēšanas memorandā 
izklāstītie galvenie nosacījumi, konkrēti:
vai projekti bija īstenoti saskaņā ar sākotnējo plānu? Kavējumi  a) 
bija jāpaskaidro;
vai bija ievēroti projektu finanšu plāni? Neievērošanas gadījumā b) 
bija jāmin iemesli.13 Sk. arī Īpašo ziņojumu Nr. 5/2003 
(nepilnības projektu novērtēšanā, 
30.–34. punkts) un Īpašo 
ziņojumu Nr. 6/2005 (nepilnības projektu vērtēšanā un atlasē, 
30.–43. punkts).
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā18
GANDRĪZ VISU PROJEKTU ĪSTENOŠANA KAVĒJĀS
 27.  Ja projektus īsteno ar kavēšanos, arī ieguvumi aizkavējas un nevajadzīgi 
ieilgst problēmas, kuru risināšanai projekti ir izstrādāti. Kavējumi  
izraisa arī nenoteiktību, jo var mainīties sociālekonomiskā vide, un 
tāpēc paredzētā projektu īstenošana var kļūt apgrūtināta.
 28.  Palātas paraugā iekļautie 32 projekti bija apstiprināti no 2000. līdz 
2003. gadam. Saskaņā ar sākotnējiem finansēšanas memorandiem lie-lāko daļu revidēto projektu bija jāpabeidz no 2004. līdz 2006. gadam, taču revīzijas laikā tikai pieci projekti bija pabeigti sākotnēji paredzē-tajā termiņā
14 (divi Čehijā un trīs — Latvijā)15. Pārējiem 27 projektiem 
beigu datums bija grozīts. Kavēšanās ilgums bija no 2 līdz 5 gadiem Polijā, no 4 līdz 4,5 gadiem Bulgārijā, no 2 līdz 4,8 gadiem Rumānijā, 1,5 gadi Ungārijā un no 1 līdz 3 gadiem Latvijā. Čehijā būtisku kavē-jumu nebija.
 29.  Projektu vadītājiem domātajā aptaujā četrās revidētajās valstīs Palāta 
ieguva informāciju par kavējumiem projektu īstenošanā un to iemes-
liem.
 30.  Vides nozarē vidējais paredzētais projekta ilgums bija 5 gadi, bet trans-
porta nozarē — 4,2 gadi. Aptauja liecināja, ka abās nozarēs vidējais kavēšanās ilgums bija 2,5 gadi (sk. 5. attēlu ).
 31.  Palāta secināja, ka revidētajos projektos kavēšanās galvenie iemesli bija 
šādi16:
kandidātvalstis nepārzināja ES procedūras, kā arī tām nebija zinā- a) 
šanu par projektu sagatavošanu un īstenošanu; grūtības sagā-dāja arī iepirkuma procedūras (sk. piemēru 5. izcēlumā ) (84 % no 
paraugā ietvertajiem projektiem);
uzņēmumi, kuri bija uzvarējuši konkursos, neveica darbus (sk. pie- b) 
mēru. 6. izcēlumā ) (13 % projektu, kas bija paraugā);
plāni nebija reāli izpildāmi (sk. piemēru c) 7. izcēlumā ) (22 % pro-
jektu, kas bija paraugā);
pēc pievienošanās ES d) ISPA projektus pārveidoja par Kohēzijas fonda 
projektiem, bet tiem piemēro atšķirīgu noteikumu kopumu
17.14 Projektu uzskata par pabeigtu 
tad, kad infrastruktūru var 
izmantot. Kandidātvalstīm 
bija jāiesniedz Komisijai 
nobeiguma ziņojums ne vēlāk 
kā sešus mēnešus pēc projekta 
pabeigšanas.
15 No 32 revidētajiem 
projektiem 24 (75 %) kavējās.
16 Dažos projektos konstatēja 
vairāk nekā vienu no aprakstītajām 
problēmām.
17 Piem., ilglietojamo iekārtu 
izdevumu atbilstīgums (to izskata 
katrā gadījumā atsevišķi), projekta 
lēmumu grozījumi, valsts līgumu 
slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūra.
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā19
VIDĒJAIS KAVĒŠANĀS ILGUMS PROJEKTU ĪSTENOŠANĀ5. ATTĒLS
Latvijā ūdens apgādes pakalpojumu attīstības projektā pagāja trīs gadi pēc fi  nansēšanas memoranda parakstīšanas, 
līdz uzsāka konkursa procedūru.
Notekūdeņu attīrīšanas projektā Polijā konkursa posma laikā būvniecību pārtrauca gandrīz uz gadu. Projektu 
sadalīja apakšlīgumos, no kuriem vienu fi  nansēja ERAB. Saskaņā ar ERAB aizdevuma līgumu bankas konkursa 
noteikumi bija jāpiemēro visa projekta iepirkumiem. Konkurss bija jāaptur, kamēr līdzekļu devēji vienojās par 
piemērotām procedūrām.5. IZCĒLUMS
Kanalizācijas tīkla un notekūdeņu attīrīšanas iekārtu sanācijas projekta īstenošana bija kavējumi. Konkurss bija 
jāatceļ un jāatkārto, jo bija problēmas, kas saistītas ar vērtēšanas komisijas sastāvu. Turklāt uzņēmums, kurš uzvarēja 
atkārtotajā konkursā, neveica darbus saskaņā ar laika grafi  ku un nepildīja vairākus uzraugošā inženiera norādīju-
mus. Tāpēc līgums bija jālauž. Bija jārīko trešais konkurss, bet revīzijas laikā projekts joprojām bija apstājies.6. IZCĒLUMS
Latvijā ūdens apgādes pakalpojumu attīstības projekts kavējās, jo cita starpā bija par zemu novērtētas izmaksas 
un laiks, kas vajadzīgs cauruļvadu izpētei un projektēšanai.7. IZCĒLUMS
Gadi
Vidēji valstī/nozarē
Vidējais sākotnējais ilgums KavējumsPL CZ RO LV ENV PL CZ RO LV TRAN KOPĀ012348
7
6
59
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā20
 32.  Veiktā aptauja liecina, ka galvenie iemesli tam, ka projekti nav īstenoti 
paredzētajos termiņos, ir, pirmkārt, procedūru laikietilpība un, otr-
kārt, plānošana (sk. 6. attēlu )18.
FINANŠU PLĀNI NAV ĪSTENOTI SASKAŅĀ AR GRAFIKU
 33.  Sākotnējais finanšu plāns nebija ievērots 18 projektos no Palātas revi-
dētajiem 32 projektiem. Sešos gadījumos kopējās izmaksas pieauga, bet 12 gadījumos — samazinājās. Gadījumos, kad izmaksas pieauga 
un papildu ISPA resursi netika darīti pieejami, kandidātvalstīm pašām 
bija jāfinansē šīs papildu izmaksas (sk. 8. izcēlumu ).18 Ar projektu īstenošanu saistītās 
problēmas norādītas arī Palātas 
Īpašajā ziņojumā Nr. 5/2003 (nepietiekama resursu pārvaldība, 
kavēšanās, grūtības konkursu 
rīkošanā, 35.–39. punkts), kā 
arī Īpašajā ziņojumā Nr. 6/2005 
(kavēšanās projektu īstenošanā, 
11.–25. punkts).
PROJEKTU VADĪTĀJU MINĒTIE KAVĒŠANĀS IEMESLI6. ATTĒLS
Kādi bija kavēšanās iemesli?
Procedūras dēļ Plānošanas dēļ
Pretendentu pārsūdzības
8 %Procedūras 
atkārtošana
15 %Citi
11 %Nereāla plānošana
15 %
Zemas kvalitātes konkursu 
dokumentācija
6 % Biežas izmaiņas PRAG  
ceļvedī
10 %Laikietilpīgas ES procedūras
26 %Sarežģīti vietējie 
tiesību akti
9 %
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā21
Dzelzceļa projektā Latvijā ar ISPA dotāciju nepietika, lai segtu visus sākotnēji paredzētos izmaksu elementus, jo 
pieauga cenas. Atlikušie darbi bija jāfi  nansē no valsts līdzekļiem.8. IZCĒLUMS
Latvijā ūdens apgādes pakalpojumu attīstības projektā līgumslēdzējs atteicās no līguma, jo tas vairs nevarēja strādāt 
par līgumā noteiktajām cenām, tāpēc ka neilgi pēc darbu sākšanas sākās strauja infl  ācija. Līgums bija jāpārskata, 
un izmaksas palielinājās.9. IZCĒLUMSIZMAIŅAS SĀKOTNĒJOS FINANSĒŠANAS PLĀNOS
PROJEKTU VADĪTĀJU APTAUJA
AtbildesIzmaiņas sākotnējā 
ﬁ  nansēšanas plānāSaglabāts sākotnējais 
ﬁ  nansēšanas plāns
123 66 % 34 %1. TABULA. 34.  Kā redzams 1. tabulā , projektu vadītāju aptauja norāda, ka vairākumā 
ISPA projektu sākotnējā finansēšanas plānā bija veiktas izmaiņas.
 35.  Piecos no paraugā iekļautajiem 32 projektiem tas ir izskaidrojams ar inflā-
cijas pietiekamu nenovērtēšanu (16 % gadījumu) (sk. 9. izcēlumu ).
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā22
 36.  Projektu vadītāju atbildes uz aptaujas jautājumiem liecina, ka izmaksu pār-
sniegšanas pamatā ir divu galveno kategoriju faktori (sk. 7. attēlu ):
problēmas projektu sagatavošanā, piemēram, neatbilstīgas  a) 
izmaksu aplēses;
īstenošanas problēmas, piemēram, nepietiekama uzraudzība vai b) 
termiņu kavēšana.
IZMAKSU PĀRSNIEGŠANA7. ATTĒLS
Kādi bija izmaksu pārsniegšanas galvenie iemesli?
Plānošanas dēļ Īstenošanas dēļ
Citi
19 %Tehniski 
iemesli
9 %Nepienācīgas izmaksu 
aplēseses
20 % Vāja uzraudzība
14 %
Kavējumi
12 %Grozījumi projektā
26 %
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā23
VAI PROJEKTI VEICINĀJA SAŅĒMĒJVALSTU ATBILSTĪBU 
ES VIDES DIREKTĪVĀM UN UZLABOJA TENT ?
STĀVOKĻA APRAKSTS UN REVĪZIJAS KRITĒRIJI
 37.  ISPA galvenais mērķis bija palīdzēt kandidātvalstīm samazināt strukturālo 
plaisu vides un transporta nozarēs. Lai novērtētu, cik efektīvi projekti ir devuši uzlabojumus vides un transporta nozarē, Palāta pārbaudīja, vai
vides projekti atbilda ES direktīvām ūdensapgādes un notekūdeņu a) 
jomā;
transporta projekti veicināja Eiropas transporta tīklu izveidi. b) 
 38.  Tā kā revīzijas laikā par 279 infrastruktūras projektiem, kuri bija līdz-
finansēti no ISPA , bija pieejams tikai ierobežots skaits nobeiguma  
ziņojumu, secinājumus varēja izdarīt tikai daļēji.
PALIELINĀJUSIES ATBILSTĪBA ES VIDES STANDARTIEM
 39.  No paraugā iekļautajiem 16 projektiem vides nozarē revīzijas laikā bija 
pabeigti tikai trīs. Projektu pārbaude apliecināja, ka — kaut arī bija 
dažas nepilnības — projekti veicināja atbilstību ES vides standartiem (sk. 10. izcēlumu ).
Latvijā kāda projekta mērķis bija uzlabot ūdensapgādes un notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumus, tādējādi nodroši-
not, ka dzeramais ūdens un attīrītie notekūdeņi atbilst valsts tiesību aktiem un ES direktīvu prasībām. Nobeiguma 
ziņojumā teikts, ka projekts ir nodrošinājis attīrītā ūdens un dzeramā ūdens kvalitātes atbilstību ES direktīvai par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (91/271/EEK).
Kāda projekta mērķis Latvijā bija pilnveidot dzeramā ūdens kvalitāti un notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumus. 
ES dzeramā ūdens kvalitātes standarti ir sasniegti. Tomēr attiecībā uz notekūdeņiem vēl nebija sasniegta pilnīga 
atbilstība tiesību aktu prasībām. Bioloģisko notekūdeņu attīrīšanas iekārtas atjaunošana un modernizācija bija 
pabeigta, bet slāpekļa un fosfora saturs notekūdeņos revīzijas laikā joprojām pārsniedza ES un vietējās normas.10. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā24
 40.  Kaut arī bija dažas nepilnības, revīzijas laikā vēl nepabeigtie projekti — 
ja tos īstenos, kā paredzēts — visticamāk, veicinās atbilstību ES vides 
standartiem (sk. 11. izcēlumu ).
UZLABOJIES SAVIENOJUMS AR EIROPAS TRANSPORTA TĪKLU
 41.  No paraugā iekļautajiem 16 projektiem transporta nozarē revīzijas laikā 
bija pabeigti tikai divi. Šo projektu novērtējums liecina, ka tie veicina Eiropas transporta tīklu pilnveidošanu/attīstību (sk. 8. un 9. attēlu  
un 12. un 13. izcēlumu ).
 42.  Citi projekti, kas revīzijas laikā nebija pabeigti, atbilst TEN-T  tīklam 
(sk. piemērus 11. izcēlumā  un 11. attēlā ). Piemēram, Bukareste–Čer-
novoda projektam jāpaātrina satiksmes plūsma starp Bukaresti un  
Konstancu un jāveicina Eiropas transporta koridora Nr. 7 attīstība  
(Igumenica–Patrasa–Atēnas–Sofija–Budapešta) (sk. 10. attēlu ).
Notekūdeņu attīrīšanas projektam Polijā līdz 97 % jāpalielina to Vroclavas iedzīvotāju daļa, kurai ir pieslēgums 
notekūdeņu attīrīšanas tīklam. Šī pilsēta, kurā dzīvo vairāk nekā 600 000 iedzīvotāju, tika uzskatīta par lielāko 
Oderas piesārņotāju.
Projekts Rumānijā ietvēra notekūdeņu attīrīšanas iekārtu, cauruļvadu sistēmas un dzeramā ūdens tīkla atjaunošanu 
un modernizāciju. Tā kā notekūdeņu attīrīšanas iekārtu uzstādīšana kavējās, pastāv upes piesārņojuma risks.11. IZCĒLUMS
Čehijā modernizācijas projekts līnijas posmā Záboří — Přelouč  atrodas Eiropas multimodālajā transporta koridorā 
IV starp Drēzdeni un Bratislavu. 8. attēlā  ir izcelti ISPA  līdzfi  nansētie projekti Čehijā.12. IZCĒLUMS
Autoceļa modernizācija Latvijā posmā Rīga–Ādaži (daļa no Via Baltica , kas savieno Varšavu un Tallinu) uzlaboja 
satiksmes un gājēju drošību, kā arī satiksmes plūsmas vienmērību, jo tās rezultātā tika panākta šā autoceļa posma 
atbilstība Eiropas ceļu standartiem un normām (sk. 9. attēlu ).13. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā25
ISPA  PROJEKTI ČEHIJĀ8. ATTĒLS
D8 motorway Prague –
Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-borderModernisation of the line section
Usti nad Orlici  – Ceska Trebova
Modernisation of the line section 
Zabori–PreloucOptimisation of
Zabreh na Morave –Krasikov railway section
Road R/48
Frydek Mistek – Dobra
Road I/48
Belotin by-pass
Expressway r48
Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–TosanoviceTrans-European transport networkISPA projects
Ceska Republica
TEN railway
TEN road
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā26
CEĻU TĪKLS LATVIJĀ9. ATTĒLS
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005LATVIJALEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) STRASSEN
TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) ROADSSCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) ROUTES
Bestehend
ExistingExistantGeplant
PlannedPlaniﬁ  é
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā27
TENT  TĪKLI10. ATTĒLS
PROJECT No 7
Trans-European transport network 
priority projectsMOTORWAY AXIS
IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005Existing
PlannedPriority axis No 7
Priority sectionsOther priority axes
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā28
TENT  TĪKLI11. ATTĒLS
© EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries
Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008ISPA projects
2004–08 countries
ISPA project
TEN railwayTEN road
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā29
SECINĀJUMI UN 
IETEIKUMI
 43.  Palātas galvenie secinājumi ir šādi:
Bija izstrādāta saskanīga stratēģija, un valstu a) ISPA stratēģijas bija 
labs plānošanas instruments, kas skaidri noteica vajadzības, mēr-ķus un resursus. Tomēr pieteikumu iesniedzēji ne vienmēr pienā-cīgi sagatavoja projektus. Tas tā notika daļēji tāpēc, ka Komisija nedarīja pieejamus trīs svarīgus metodisko norāžu dokumentus jau pirmajai pieteikumu iesniedzēju kārtai (sk. 16.–24. punktu).
Projekti bieži nebija īstenoti saskaņā ar plānu. Finansēšanas plāni b) 
bija jāpielāgo jaunajiem apstākļiem, un gandrīz visu projektu īste-
nošana ievērojami kavējās. Tas galvenokārt bija saistīts ar proce-
dūru ilgumu (Komisijas un saņēmējvalstu līmenī) un nepilnībām 
plānošanas procesā (saņēmējvalstu līmenī) (sk. 25.–36. punktu).
Palātas revīzija aptvēra piecus pabeigtus projektus un 27 pro- c) 
jektus, kas vēl atrodas īstenošanas stadijā. Trīs no pabeigtajiem 
projektiem bija vides nozarē. Revīzijā konstatēja, ka projekti attie-
cīgajās saņēmējvalstīs palielina atbilstību ES vides direktīvām.  
Pārējie divi pabeigtie projekti attiecas uz transporta nozari. Revī-
zijā apstiprinājās, ka tie pilnveido Eiropas transporta tīklu attiecī-
gajās saņēmējvalstīs. Turklāt revīzijā secināts, ka 27 projekti, kas atrodas īstenošanas stadijā, visticamāk, sasniegs savus mērķus, ja 
šos projektus īstenos, kā paredzēts (sk. 37.–42. punktu).
Palāta Komisijai iesaka cieši sekot līdzi ISPA  īstenošanai. Komisijai jo 
īpaši jāizskata, kā nākotnē, īstenojot līdzīgas programmas, izvairīties 
no kavēšanās projektu īstenošanā vai samazināt to. Palāta uzskata, ka, 
lai to panāktu, var būt vajadzīga stingrāka un reālāka plānošana no 
projektu iesniedzēju/vadītāju puses un procedūru paātrināšana gan 
Komisijas, gan saņēmējvalstu iestāžu līmenī.
  Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2008. gada 11. decembra sēdē 
Luksemburgā.
  Revīzijas palātas vārdā —
priekšsēdētājs
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā30ISPA  PROJEKTU VADĪBAS POSMI UN KOMISIJAS GALVENIE PASĀKUMI1I PIELIKUMS
1 Saskaņā ar Padomes regulām (EK) Nr. 1267/1999, (EK) Nr. 1266/1999 un (EK) Nr. 2382/2001 un ERP revīzijas kritērijiem.Pabeigšana
•  Pārbauda un 
apstiprina
→  nobeiguma 
ziņojumu,
→  noslēguma 
ziņojumu.
•  Galīgais 
maksājums.
•  Ex post 
novērtējums.Uzraudzība
•  Līguma izpildes 
pārraudzība.
•  Faktiskās un 
ﬁ nanšu izpildes 
uzraudzība ar rādītāju palīdzību.
•  Vidusposma 
novērtējums.Konkurss
•  Konkursa 
dokumentu pārbaude un apstiprināšana.
•  Ar konkursu 
saistītā novērtēšana, tostarp, pieaicinot vajadzīgos ekspertus.
•  Uzvarētāju 
noteikšana.
•  Līgumu 
noslēgšana.Novērtēšana
Darbības ietver:•  novērtēšanas 
apmeklējumus pieteikuma iesniedzējvalstī;
•  vajadzīgo 
ekspertu pieaicināšanu, lai novērtētu pieteikumu tehnisko saturu;
•  starpdienestu 
konsultācijas;
•  oﬁ  ciālu 
atgriezenisko saikni ar pieteikuma iesniedzēju par pieteikuma saturu.Sagatavošana
Pieteikums, kurā 
ietilpst:
•  priekšizpēte;
•  izmaksu un 
ieguvumu analīze;
•  ietekmes uz vidi 
novērtējums;
•  ﬁ nansēšanas 
plāns;
•  īstenošanas 
laika graﬁ  ks;
•  vispārīgs 
ekspluatācijas plāns.Stratēģija
ISPA stratēģijas 
izstrāde, tostarp:
•  sagatavo 
plānu ES un valsts politiku saskaņošanai;
•  novērtē valsts 
vajadzības;
•  izraugās 
projektus.
Galvenā darbība:•  oﬁ  ciāla 
atgriezeniskā saikne ar saņēmējvalsti par ISPA 
stratēģijas projektu.
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā31
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā32
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā33
KOPSAVILKUMS
III.
Dažu projektu nepietiekamā sagatavotība  
lielā mērā izskaidrojama ar resursu trūkumu un īso termiņu, kādā projekti bija jāizstrādā. Norādījumus sniedza, arī izmantojot sīki  izstrādātas pieteikuma veidlapas un iepir-kuma procedūru esošos skaidrojumus.
IV.
Ņemot vērā pieredzes trūkumu lielu infra-
struktūras projektu pārvaldībā un vajadzību 
iepriekš pārbaudīt konkursa procedūras, bija 
grūti izvairīties no kavēšanās un izmaiņām 
plānošanā, kas skāra daudzus iepriekšējos  projektus.
VI.
Komisija piekrīt Revīzijas palātas ieteiku-mam. Tā turpinās uzraudzīt iepriekšējos  
ISPA  projektus, un daži no tiem tiks izvērtēti 
2000.–2006. gada ex post  novērtējumā, īpašu 
uzmanību pievēršot pārsniegtajām izmak-
sām un kavējumiem. Pieredze ISPA  jomā ļāva 
Komisijai sniegt lielāku palīdzību projektu  
sagatavošanā; viens no šādiem piemēriem  
ir EIB/Komisijas īpašās tehniskās palīdzības instruments Jaspers . Komisija turpinās un  
palielinās šādu tehnisko palīdzību jaunā  pirmspievienošanās atbalsta instrumenta  IPA ietvaros. Tā ir arī apspriedusi kavēšanās 
problēmas ar dalībvalstīm.
IEVADS
6.
Bieži vien praksē piešķīruma likme ir mazāka 
par 75 %. Piemēram, Rumānijā vidējā likme bija 
73 %, Bulgārijā — 56 % un Slovākijā — 54 %.REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
9.
Lielākā daļa no Palātas piemēriem bija izrau-dzīti no agrākajiem ISPA  projektiem, kurus  
apstiprināja pirmajos vai agrīnajos instru-
menta izmantošanas gados. Dažus projektus 
sagatavoja vēl agrāk. Ļoti īsais termiņš, kādā ISPA  bija jāīsteno, ietekmēja projektu izstrā-
des pakāpi un valstu iestāžu sagatavotību.
REVĪZIJAS APSVĒRUMI
13.
Komisija nodrošināja, ka, pamatojoties uz  valstu ieguldījumu plāniem un programmām, 
tiek sagatavotas kandidātvalstu stratēģijas 
transporta un vides nozarēs, lai gan regla-
mentējošos nosacījumos tas nebija prasīts. 
Pirms atsevišķu projektu iesniegšanas Komi-
sija ar šīm stratēģijām iepazīstināja ISPA  pār-
valdības komiteju (dalībvalstu pārstāvjus).
19.
Ņemot vērā īso atvēlēto laikposmu, Komi-
sija aktīvi aicināja valstu iestādes izmantot 
esošos valstu plānus (piemēram, lai īste-notu direktīvas par komunālo notekūdeņu  attīrīšanu).
20.
Turklāt norādījumus sniedza, izmantojot  
sīki izstrādātas pieteikuma veidlapas, kuras 
kļuva pieejamas 1999. gadā, un iepirkuma  procedūras izskaidroja norādēs, kuras izstrā-
dāja iepriekšējā pirmspievienošanās instru-
menta ietvaros.
c)
“Norāžu par ieguldījumu projektu izmaksu un 
ieguvumu analīzi” iepriekšējā versija, kurā  bija izskaidroti galvenie izmaksu un iegu-
vumu analīzes principi, bija pieejama kopš 
1997 . gada. Norāžu 2002. gada versijā bija  
atspoguļotas izmaiņas normatīvajā jomā, un 
dažādi jautājumi izskatīti sīkāk.
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā34
21.
ISPA  noteikumus pieņēma 1999. gadā, un  
ISPA  rokasgrāmatas pirmo versiju izdeva  
2000. gadā. ISPA  rokasgrāmatā un citur  
ietvertie (skatīt atbildi uz 20. punktu) norā-
dījumi bija jāizstrādā kopā ar attiecīgajam  kandidātvalstīm, ņemot vērā šo valstu reālo situāciju īstenošanas jomā. Papildus oficiā-
lām norādēm tika pieliktas lielas pūles, lai  
ļoti īsā laikā sagatavotu pamatu ISPA , pie-
mēram, izmantojot ar Phare  atbalstu rīkotās 
sanāksmes, kuras 1998. gadā un turpmākajos 
gados notika visās kandidātvalstīs, lai saga-
tavotu projektu plānošanu.
22.
Izmaksu un ieguvumu analīzes, kā arī finanšu 
analīzes trūkumu pamatā bieži vien bija  
nepietiekami saskaņotas pieejas daudzo  
starptautisko konsultantu vidū, kuri saga-
tavoja lielāko daļu projektu, datu zemā kva-
litāte vai valstu pārvaldes iestāžu pieredzes trūkums. Tomēr Komisija nodrošināja to, lai 
visiem projektiem, no kuriem gūst ieņēmu-
mus, būtu vismaz pilnīga finanšu analīze.  
Attiecībā uz vides projektiem izmaksu un  
ieguvumu pilnīgu analīžu vietā Komisija  pieņēma socioekonomiskas analīzes vai  
pārskatus, kas nebija izteikti skaitļos, jo  trūka vispārpieņemtas metodes, lai skait-liski izteiktu ietekmi uz vidi, un šie projekti galvenokārt tika īstenoti, lai izpildītu ES  direktīvas.
23.
a)
ISPA  2000.–2001. gada projekti bija pir-
mie, kuros izmantoja izmaksu un ieguvumu analīzi.
b)
Neatbilstību gadījumā Komisija parasti lūdza 
sniegt skaidrojumus vai izdarīt labojumus.  Šāda informācijas apmaiņa uzlaboja šo ana-
līžu uzticamību.
c)
Komisija atsaucas uz savu atbildi 22. punktā.24.
Komisija centās nodrošināt, ka saņēmēji  
pamato projektus, izmantojot ekonomis-kos un finanšu kritērijus, un iekļauj tādus  
apsvērumus kā to, vai konkrētais projekts ir 
īstenojams un vai to var atļauties attiecīgā iedzīvotāju mērķa grupa. Attiecībā uz vides projektiem alternatīvu variantu trūkuma dēļ 
izmaksu un ieguvumu analīze nebija pietie-
kami atbilstoša, tomēr projekti bija jāveic,  lai īstenotu acquis communautaire . Dažos  
gadījumos pilnīgāka izmaksu un ieguvumu 
analīze būtu aizkavējusi projektu, turklāt tā 
neradītu lielu pievienoto vērtību.
27.
Komisija darīja visu iespējamo, lai uzraudzītu 
šos projektus un palīdzētu valstu iestādēm 
mazināt kavējumu sekas. Attiecībā uz vis-
problemātiskākajiem projektiem dažās val-
stīs tika sagatavoti īpaši rīcības plāni.
28.
Līdz 2008. gada septembra beigām paredzē-
tajā termiņā tika pabeigti vēl trīs projekti,  
kas iekļauti paraugā.
30.
Tā kā lielu infrastruktūras projektu jomā  kavēšanās notiek bieži, šajā konkrētajā ISPA  
saņēmējvalstu gadījumā problēmas radīja  tas, ka pirmajiem ISPA  projektiem kandi-
dātvalstīs piemēroja jaunu instrumentu  
tā izmantošanas sākumposmā. Pirms ISPA  
nebija uzkrāta pieredze ar šāda apjoma palī-
dzības programmām ārējo ieguldījumu jomā. 
Tomēr, sākot no plānošanas perioda vidus, 
zināšanu uzkrāšana (gan kandidātvalstīs,  gan Komisijā) ievērojami uzlabojās.
Galvenais faktors bija kavēšanās konkursa  
procedūru jomā. Kad darbu uzsāka, lielākajā 
daļā projektu tika panākts liels progress. EK delegācijām tika uzlikts pienākums veikt  
iepirkumu procedūru iepriekšējas pārbau-
des. Kavējumi bija viens no trūkumiem, kas, 
nodrošinot vislabāko cenas un vērtības attie-cību, radās taisnīgu un pārredzamu iepir-
kuma procedūru rezultātā.
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā35
31.
a)
ISPA  bija paredzēta, lai kandidātvalstis  
pirmspievienošanās periodā varētu gūt pie-
redzi šajā jomā un tām būtu vieglāk izmantot 
struktūrfondus un kohēzijas fondus pēc pie-vienošanās. Viens no kavēšanās iemesliem  bija iepriekšējas pārbaudes un atkārtotas  
konkursa procedūras, lai nodrošinātu tais-
nīgas un pārredzamas iepirkuma procedūras. Citi iemesli bija nepilnīgas procedūras zemes 
iegādes jomā un birokrātiskas procedūras  
būvniecības atļauju piešķiršanas jomā.
5. izcēlums
Kopš ISPA  uzsākšanas iepirkuma procedūras 
Latvijā ir ievērojami uzlabojušās. Piemēram, 
konkursi par Kohēzijas fonda projektiem,  
kurus apstiprināja 2005. gadā, tika uzsākti  
nekavējoties, un vairumā gadījumu projektu 
īstenošanu sāka 2006. gadā.
Nepieciešamībai pēc taisnīgas un efektīvas 
konkursu procedūras jābūt prioritātei, salī-
dzinot ar kavēšanās risku.
6. izcēlums
Rīkojot atkārtotu konkursu, šajā lietā tika  aizstāvētas Kopienas intereses. Darbs pie  šā projekta ir atsācies.
c)
Komisija atsaucas uz savu atbildi 30. punktā.
7. izcēlums
Lielos un sarežģītos projektos, kuru īsteno-
šana paredzēta vairāku gadu garumā, dažreiz 
ir jāveic korekcijas sākotnējos plānos.d)
Komisija 2005. gada janvārī sniedza norā-
des, lai, pārejot no ISPA  uz Kohēzijas fonda 
noteikumiem, ES-10 dalībvalstīs pēc to pie-
vienošanās izvairītos no problēmām.
32.
Kavēšanās galvenokārt notika tādēļ, ka nodro-šināja iepirkuma noteikumu ievērošanu, lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses. Šāda kavēšanās un ar to saistītā iespējamā izmaksu palielināšanās (novēlotu konkursa procedūru rezultātā) ir cena, kas jāmaksā par finansiālu stabilitāti. Šo faktu Palāta ņēma vērā savās iepriekšējās ISPA  revīzijās, saistībā ar kurām 
tā ir atzinusi EK delegāciju veikto iepriek-
šējo pārbaužu labvēlīgo ietekmi (piemēram, 
Palātas 2003. gada ziņojuma 8.42. punkts). 
Jebkurā gadījumā nepietiekami izstrādātu  
konkursa dokumentu ātrāka apstiprināšana 
patiešām varētu sadārdzināt piedāvājumus 
vai izraisīt strīdus, kas savukārt radītu ievē-rojami augstākas izmaksas.
Jāņem vērā arī kavēšanās, kuras iemesls  
ir precizējumi pieteikumos un izmaksu un  
ieguvumu analīzēs.
33.
Neatbilstība izmaksu sākotnējām aplēsēm  skaidrojama ar to, ka, neraugoties uz starp-tautisko konsultantu padomu ievērošanu,  
projekti nebija pietiekami sagatavoti un īste-
nošanas posmā izmaksas netika pietiekami kontrolētas. Straujās ekonomiskās izaugsmes 
dēļ dažas valstis saskārās ar augstu inflāci-
jas līmeni būvniecības nozarē. Parasti ISPA  
finansējuma memorandos netika veikti gro-zījumi, lai ņemtu vērā izmaksu pieaugumu, tādējādi valstu iestādēm bija jāveic pasā-kumi, lai šo pieaugumu kontrolētu.
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā36
35.
Straujais inflācijas pieaugums dažās jaunajās 
dalībvalstīs pēc to pievienošanās bija negai-dīts, un finanšu iestādes to iepriekš nebija 
paredzējušas. To izraisīja īpašu izejmateriālu 
cenu straujais pieaugums pasaules tirgos,  kā arī ātrā ekonomiskā izaugsme lielākajā  daļā jauno dalībvalstu, kas savukārt radīja  
pieaugumu būvniecības nozarē, palielinot  
cenas virs vidējā līmeņa.
36.
Citi faktori, kas ietekmēja izmaksu pārsnieg-
šanu, ir šādi.
Projekti Komisijai tika iesniegti ļoti agrā 
• 
posmā, kad vēl nebija izveidota detali-
zēta tehniska dokumentācija, lai rastu  
labākos risinājumus.
Euro/valstu valūtu maiņas kursa svārstī-• 
bas, jo īpaši par labu valstu valūtām.
a)
Izmaksu pārāk zemā novērtēšana dažkārt  
bija par cēloni tam, ka netika saņemti pie-
dāvājumi plānoto cenu līmenī.
b)
Bieži vien laikposmā starp dotāciju pie-šķiršanu un būvniecības sākumu radās  kavējumi.
37.
ISPA  bija paredzēta arī citiem mērķiem, gal-
venais no kuriem bija sagatavoties struk-
tūrfondu un kohēzijas fondu izmantošanai. 
Salīdzinoši zemais ISPA  piešķīrumu līmenis 
attiecībā pret vajadzībām nozīmē to, ka ar šo programmu varēja tikai sākt novērst nepil-nības infrastruktūras jomā.
39.
Līdz 2008. gada septembra beigām tika  
pabeigti vēl trīs projekti.10. izcēlums
2. rindkopa.
Lai gan revīzijas brīdī pilnīga atbilstība ES  standartiem vēl nebija panākta, Komisija cer, 
ka tas notiks pēc projekta pabeigšanas.
11. izcēlums
2. rindkopa.Komisija uzrauga šā projekta īstenošanu, lai paātrinātu tā pabeigšanu.
41.
Līdz 2008. gada septembra beigām tika  
pabeigti vēl četri projekti.
SECINĀJUMI 
UN IETEIKUMI
43.
a)Nepietiekamās sagatavotības pamatā galve-
nokārt bija resursu trūkums un dažos gadī-
jumos — starptautisko konsultantu darba  
atšķirīgā kvalitāte, nevis norāžu dokumentu 
trūkums.
Norādījumus sniedza arī, izmantojot sīki  
izstrādātas pieteikuma veidlapas, kuras  kļuva pieejamas 1999. gadā, un iepirkuma  procedūras izskaidroja norādēs, kuras izstrā-
dāja iepriekšējā pirmspievienošanās instru-
menta ietvaros.
b)
Ir nepieciešamas procedūras (piemēram,  
iepirkuma procedūras), lai aizsargātu nodokļu maksātājus. Tās var būt laikietilpīgas.
Neraugoties uz kavēšanos, līdz 2008. gada  
septembra beigām tika pabeigti 80 no  
279 projektiem infrastruktūras jomā.
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā37
c)
Līdz 2008. gada septembra beigām tika  
pabeigti vēl septiņi no 32 revidētajiem  projektiem.
44.
Komisija piekrīt Palātas ieteikumam un tur-pinās cieši uzraudzīt iepriekšējo ISPA  pro-
jektu īstenošanu. Dažus projektus izvērtēs  
2000.–2006. gada ex post  novērtējumā, īpašu 
uzmanību pievēršot izmaksu pārsniegumiem un kavējumiem īstenošanas posmā un iekļau-jot ieteikumus par to, kā uzlabot riska analīzi (kas ir svarīga, bet bieži vien nepietiekami izstrādāta izmaksu un ieguvumu analīzes  daļa).
Jaunus noteikumus pirmspievienošanās palī-
dzības jomā pieņēma 2006. un 2007. gadā. 
Jaunā pieeja ir daudz plašāka nekā ISPA  
izmantotā ierobežotā pieeja infrastruktū-
ras projektu jomā, un to var uzskatīt par  ministruktūrfondu. Saistībā ar IPA  reģio-
nālās attīstības komponenti ir ņemti vērā  
Palātas iepriekšējie ieteikumi par kandi-
dātvalstu pienācīgu sagatavošanos struk-
tūrfondiem. Fondu koordinācijas komitejas ietvaros Komisija ir arī apspriedusi kavēša-
nās problēmas ar dalībvalstīm un ieteikusi  tām risinājumus.
Papildus tehniskās palīdzības instrumentam 
Jaspers , kas ir pieejams jaunajās dalībval-
stīs, Komisija aicina izmantot citus līdzek-ļus projektu sagatavošanas un īstenošanas 
uzlabošanai, piemēram, apstiprinājuma pro-
cedūru savlaicīgu uzsākšanu, veicot iepriek-
šēju novērtēšanu un sekmējot konkursu  sagatavošanu.

Eiropas Revīzijas palāta
Īpašais ziņojums Nr. 12/2008
Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma ( ISPA ) 2000.–2006. gadā
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs2009 — 37 lpp. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-165-3doi: 10.2865/57131

Kā saņemt ES izdevumus
Maksas izdevumi:
• iepērkoties EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• grāmatnīcās, norādot nosaukumu, izdevēju un/vai ISBN numuru;•  tieši sazinoties ar vienu no mūsu pārdošanas punktiem. Informāciju saziņai 
varat iegūt šādā interneta adresē: http://bookshop.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
Bezmaksas izdevumi:• izmantojot EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Eiropas Komisijas pārstāvniecībās un delegācijās. Informāciju saziņai varat iegūt 
šādā interneta adresē: http://ec.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
ISPA  BIJA VIENA NO PROGRAMMĀM, AR KURAS PALĪDZĪBU  
CENTRĀLEIROPAS UN AUSTRUMEIROPAS KANDIDĀTVALSTĪM PALĪDZĒJA SAGATAVOT PIEVIENOŠANOS EIROPAS SAVIENĪBAI. TĀ ATBALSTĪJA 
PROJEKTUS VIDES UN TRANSPORTA NOZARĒS. ŠAJĀ ZIŅOJUMĀ 
PALĀTA ANALIZĒ, VAI BIJA SASKANĪGA STRATĒĢIJA UN PIETIEKAMA SAGATAVOŠANA, VAI PROJEKTUS ĪSTENOJA SASKAŅĀ AR PLĀNU UN VAI TIE VEICINĀJA ATBILSTĪBU ES VIDES DIREKTĪVĀM UN UZLABOJA EIROPAS TRANSPORTA TĪKLUS.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAQJ-AB-08-012-LV-C
ISBN 978-92-9207-165-3