27. atzīst, ka “atklātā koordinācijas metode” ir svarīgs politikas instruments, ko piedāvā Lisabonas stratē-
ģija; tomēr uzsver, ka šo metodi nevar uzskatīt par vispārēju aizstājēju formālākiem koordinācijas un kopējās
politikas pasākumiem šajākontekstā; uzstāj, ka Eiropas Parlamentu pilnībā jāinformē par šīs atklātās koordi-
nācijas metodes pielietošanas prakses attīstību un aicina Komisiju sniegt ziņojumu un novērtējumu par šo
metodi; uzstāj, ka atklātās koordinācijas metode nedrīkst pārvērsties par paralēlu, nepārredzamu likumdo-šanas procedūru, kas nelabvēlīgi ietekmētu EK līgumā noteiktās procedūras un kļūtu par kompromisu Parla-
menta veiktajam rūpīgajām pārbaudēm;
28. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.
P6_TA(2006)0204
Pašreiz spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešana, sekas un ietekme
Eiropas Parlamenta rezolūcija par pašreiz spēkā esošo iekšējā tirgus tiesību aktu ieviešanu, sekām un
ietekmi (2004/2224(INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par ietekmes izvērtējumu (KOM(2002)0276),
—ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par rīcības plānu “Reglamentējošo procedūru
vienkāršošana un uzlabošana” (KOM(2002)0278),
—ņemot vērā Komisijas 2002. gada 11. decembra paziņojumu par labāku Kopienu tiesību uzraudzību un
piemērošanu (KOM(2002)0725),
—ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par
tiesību aktu labāku izstrādi (1),
—ņemot vērā tā2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Kopienas tiesību aktu un apspriežu procedūras
ietekmi (2),
—ņemot vērā 2004. gada 25. un 26. novembra Konkurences padomes lēmumus,
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojumu “Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām
Eiropas Savienībā” (KOM(2005)0097),
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. marta ziņojumu “Tiesību aktu labāka izstrāde —2004”,
(KOM(2005)0098),
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. jūnija pamatnostādnes attiecībā uz ietekmes izvērtējumu un to
pielikumus (SEC(2005)0791),
—ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 28. septembra atzinumus par
“Tiesību aktu labāku izstrādi” un“Kāuzlabot ES tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu” (3),
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. janvāra Otro īstenošanas ziņojumu par iekšējā tirgus stratēģiju
2003. —2006. gadam (KOM(2005)0011),7.12.2006. C 297 E/132 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 16. maijsLV
(1) OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.
(2) OV C 104 E, 30.4.2004, 146. lpp.
(3) OV C 24, 31.1.2006., 39. lpp. un 52. lpp.
—ņemot vērā Komisijas 2005. gada 25. oktobra paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas ieviešana:
normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija” (KOM(2005)0535),
—ņemot vērā Lisabonas stratēģijas atsākšanu 2005. gada 22. un 23. martā,
—ņemot vērā iekšējā tirgus progresa ziņojumus,
—ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
—ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arīEkonomikas un mone-
tārās komitejas atzinumu (A6-0083/2006),
A. tā kāEiropas Parlaments, Padome un Komisija iepriekšminētajā 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolī-
gumā iesniedza likumprojektu labāka regulējuma programmai,
B. tā kāatsāktajā Lisabonas stratēģijā Komisija uzsāka kampaņu labākam regulējumam izaugsmei un darba-
vietām Eiropas Savienībā,
C. tā kāES tiesību aktu radīto ierobežojumu atcelšana un birokrātijas šķēršļu samazināšana ir būtiski svarīgi
priekšnoteikumi Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā;
D. tā kālabākai Eiropas tiesību aktu izstrādei jārada lielāka konkurētspēja pasaules ekonomikā, godīgas
konkurences apstākļi uzņēmējsabiedrībām, izaugsmes sekmēšana un sociālās kohēzijas pastiprināšana;
E. tā kācentieni panākt labāku regulējumu nedrīkst negatīvi ietekmēt vides, sociālos un patēriņa standartus,
F. tā kāpilsoņi un uzņēmumi gūs labumu no labiem, skaidriem un vienkāršiem iekšējā tirgus likumiem,
kas atvieglos to ieviešanu un izpildi,
G. tā kādalībnieki ir pauduši bažas par grūtībām, kas radušās Kopienas tiesību aktu neskaidro vai nepilnīgo
jēdzienu, definīciju vai nosacījumu rezultātā,
H. tā kātransponēšanas un ieviešanas grūtības bieži rodas vāji izstrādātu tiesību aktu tekstu dēļ; tā kā
Eiropas likumdošanas iestādēm ir liela atbildība šajājautājumā un tāpēc sarunās tās nedrīkstētu pieļaut
sarežģītus un neskaidrus kompromisus;
I. tā kāvalsts likumu izstrādē, transponējot tekstus, tekstuālās neskaidrības rada juridisku nenoteiktību un
neatbilstību, kas var radīt konkurences kropļošanu un iekšējā tirgus fragmentāciju,
J. tā kāsecīgie iekšējā tirgus progresa ziņojumi norāda, ka, neskatoties uz uzlabojumiem dažās dalībvalstīs,
Kopienas tiesību aktu transponēšana un ieviešana joprojām ir problēma;
K. tā kāesošo tiesību aktu ieviešanai un transponēšanai jābūt labāka regulējuma programmas prioritātēm,
lai nepieļautu neatbilstības, kas mazina Eiropas konkurētspēju, nodarbināto un patērētāju tiesības un
patērētāju un uzņēmumu spēju pilnībā izmantot iekšējo tirgu;
L. tā kāsecīgie iekšējā tirgus progresa ziņojumi parāda, ka transponēšana joprojām ir nopietna problēma
vairākās dalībvalstīs,
M. tā kālabākam regulējumam nepieciešams gan ex-ante, gan ex-post ietekmes novērtējums, lai pārbaudītu,
vai mērķi ir sasniedzami vai sasniegti,7.12.2006. C 297 E/133 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 16. maijsLV
N. tā kāParlaments, Padome un Komisija ir atzinusi nepieciešamību izmantot alternatīvus regulējošos mehā-
nismus atbilstošos gadījumos un gadījumos, kad EK Dibināšanas Līgums speciāli neparedz tiesiskā instru-
menta piemērojumu,
O. tā kā, saskaņā ar iepriekšminēto Iestāžu nolīgumu, šādus mehānismus nevarēs piemērot attiecībā uz
pamattiesībām vai svarīgu politisku izvēli, vai gadījumos, kad visās dalībvalstīs jāpiemēro vienādi likumi,
P. tā kānav oficiāla mehānisma, lai informētu Parlamentu, kad tam ierosina izmantot alternatīvas tiesību
aktiem, vai apspriestos ar Parlamentu par rezultātiem, kādus ieviesīs alternatīvs regulējums, un šādas
savstarpējas kontroles un iestāžu līdzsvara trūkuma dēļ Parlamenta demokrātiskā prerogatīva ir ierobe-
žota,
Q. tā kāir būtiski svarīgi, lai visas trīs iestādes ieguldītu līdzekļus un cilvēkresursus labāka regulējuma opera-
tīvo spēku izveidošanai,
1. uzsver vienotas pieejas nepieciešamību labākam regulējumam, kas balstītos uz tādu būtisku principu
kopumu, kā subsidiaritāte, proporcionalitāte, atbildība, konsekvence, pārskatāmība un mērķtiecība; uzsver,
ka,īstenojot šo pieeju, jāievēro tiesības uz sabiedrisku apspriešanos un demokrātiskās līdzdalības principi;
2. uzsver nepieciešamību Parlamentam, Padomei un Komisijai izveidot labāka regulējuma operatīvos
spēkus un radīt starpiestāžu darba grupu, lai izstrādātu apmācību un izkoptu prasmes, kā arīdibināt kvali-
tātes kontroli un popularizēt labāka regulējuma labāko pieredzi;
3. prasa Komisijai izstrādāt īsu, skaidru plānu labāka regulējuma procesam, izklāstot galvenās dokumentu
izvērtēšanas procesa stadijas, kādām jābūt ES tiesību aktu izstrādē, attīstībā un ieviešanā, ietverot nozīmīgāko
notikumu retrospektīvu novērtējumu sadarbībā ar Eiropas Parlamentu;
4. uzstāj, ka visiem Komisijas priekšlikumiem jāpievieno “Labāka regulējuma kontrolsaraksts”, kurā apko-
potas priekšlikuma pieņemšanas procesa stadijas, un ka pēc katras stadijas noslēguma šis kontrolsaraksts
jāpapildina ar savstarpējām norādēm uz attiecīgajiem pētījumiem un ietekmes novērtējumiem;
5. uzsver, ka stratēģiska pieeja regulējumam un stabili pamatprincipi dos optimālus rezultātus, dodot
iespēju attiecīgajām nozarēm plānot un ieviest tiesību aktus visefektīvākā veidā; uzslavē Komisijai iniciatīvu
CARS 21 kā labu piemēru stratēģiskai pieejai regulējumam;
6. aicina Komisiju veikt gan ex-ante, gan ex-post ietekmes novērtējumu uz tiesību aktiem, lai palīdzētu
noteikt, vai ir sasniegti galvenie politiskie mērķi, un sniegtu atbalstu reglamentējošās paketes pārskatīšanasprocesā;
7. lai Komisija vienveidīgi izmantotu ietekmes novērtējumus, uzskata par būtisku, it sevišķi saistībā ar
tiesību aktiem, kuri attiecas uz iekšējo tirgu, ka to kvalitāti izvērtētu atbilstoš iīpašajām kvalitātes kontroles
funkcijām;
8. pieprasa, lai visi Parlamentam nosūtītie tiesību aktu priekšlikumi sniegtu ietekmes novērtējuma kopsavil-
kumu,
9. uzsver, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai tās neradītu jaunas ieviešanas problēmas Kopienas tiesību aktu
transponēšanā, izvirzot valsts līmeņa papildu prasības (tiesību aktos noteiktā pārspīlējumi), un apstiprinātu
to, iesniedzot Komisijai oficiālu deklarāciju;
10. pieprasa, lai Komisija turpina konsolidēt, vienkāršot un kodificēt Kopienas tiesību aktus;7.12.2006. C 297 E/134 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 16. maijsLV
11. aicina Komisiju ierosināt jaunus priekšlikumus daudz pārredzamākām un efektīvākām ieinteresēto
pušu apspriedēm; pauž viedokli, ka sociālie partneri tajās jāiesaista uz līdzvērtīgiem noteikumiem un ka jāap-
spriežas ar patērētāju un vides organizācijām;
12. prasa Komisijai uzlabot ex ante efektivitāti attiecībā uz tehnisko noteikumu projektiem, ko dalībvalstis
izstrādājušas saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu
un noteikumu jomā, un noteikumus par Informācijas Sabiedrības pakalpojumiem (1), cita starpā uzlabojot
sabiedrības piekļuvi iebildumiem, ko izteikusi Komisija un citas dalībvalstis;
13. pieprasa, lai Komisija ievieš pārredzamu un operatīvu (“fast-track”) procedūru par pārkāpumiem attie-
cībā uz precedentiem iekšējā tirgus jomā un lai tā ziņo Eiropas Parlamentam par to, kā praksē pārbauda un
paziņo sūdzības iesniedzējiem galvenos kritērijus, saskaņā ar kuriem Komisija rīkojas pārkāpumu gadījumos,
kāto nosaka iepriekšminētais Komisijas paziņojums par Kopienas tiesību aktu piemērošanas labāku uzrau-
dzību un piemērošanu;
14. mudina Padomi un Komisiju uzlabot ieviešanas uzraudzību un atbilstību Kopienas tiesību aktiem;
uzskata, ka tas iespējami palīdzētu uzlabot transponēšanas kvalitāti, popularizējot labāko pieredzi starpdalībvalstīm un ieviešot sankcijas pārkāpumu gadījumos; pieprasa arī, lai Komisijas pārskati par ieviešanuneaprobežotos tikai ar ieviešanas instrumentu juridisku analīzi, bet tiem jāizvērtē arīlikumdošanas piemēro-
šana praksē;
15. pieprasa, lai Parlaments saņemtu to politiku pasākumu sarakstu, kuros Komisija ir izmantojusi alterna-
tīvus regulējuma mehānismus, kas sniedz šādu mehānismu pozitīvu vai negatīvu vērtējumu, to ietekmi uz
situāciju praksē un jo īpaši uz nodarbināto un patērētāju tiesībām, sociālo kohēziju, godīgu konkurenci,
izaugsmes sekmēšanu un Eiropas Savienības konkurētspējīgu pozīciju, kā arīlabāko pieredzi un secināju-
miem, kas gūti no šīprocesa; pieprasa, lai šīinformācija tiktu iekļauta Komisijas gada pārskatā par tiesību
aktu labāku izstrādi;
16. atzīst, ka regulējuma klasiskā metode ne vienmēr ir piemērots veids politiskā mērķa sasniegšanā;
17. pieprasa, lai Eiropas Parlamentam un jo īpaši atbildīgajam referentam būtu vadošā loma, uzraugot
ieviešanas procesu dalībvalstīs un atbilstību Kopienas tiesību aktiem, un to pārraudzītu Komisija;
18. atzīst Lamfalisī procesa potenciālu iekšējā tirgus izveidei finan šu pakalpojumu jomā, tomēr pauž
nožēlu par kavēšanos panākt iestāžu nolīgumu, kurā pilnībā būtu atzīta Parlamenta nozīme tā īstenoš anas
procesā;
19. pieprasa, lai gada darba plānā Komisija iekļautu to priekšlikumu sarakstu, kuri varētu atbilst alterna-
tīvam regulējumam,
20. pieprasa, lai alternatīvā regulējuma priekšlikumiem būtu skaidri mērķi un noteikti izpildes termiņi, kā
arīsankcijas pārkāpumu gadījumos,
21. ierosina Parlamenta komitejām izveidot saprātīgus pārskatīšanas mehānismus, lai novērtētu un uzrau-
dzītu regulējuma alternatīvo mehānismu ieviešanu un izmantošanu nolūkā nodrošināt juridiski pamatotu
kompensācijas mehānismu patērētājiem gadījumos, ja uzņēmēji nav izpildījuši savas saistības, kas ir pare-dzētas šādos alternatīva regulējuma priekšlikumos;
22. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.
(1) OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.7.12.2006. C 297 E/135 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 16. maijsLV