Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, (turpmāk tekstā “Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”) tika parakstīts 2020. gada 30. decembrī. Tas provizoriski stājās spēkā 2021. gada 1. janvārī. Pēc ratifikācijas procesu pabeigšanas ES un Apvienotajā Karalistē tas oficiāli stājās spēkā 2021. gada 1. maijā.

Lai gan Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir paredzēta tirdzniecība bez tarifiem un kvotām visam importam starp pusēm, pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES (Brexit) beidzās netraucētā preču tirdzniecība un atkal radās netarifu šķēršļi. No 2021. gada visam eksportam no Apvienotās Karalistes uz ES piemēro muitas procedūras un pārbaudes. Lauksaimniecības pārtikas sūtījumiem ir jāpievieno veselības sertifikāti un jāveic sanitārās un fitosanitārās (SFS) pārbaudes dalībvalstu robežkontroles punktos. Turklāt visām precēm ir jāatbilst dažādiem noteikumiem un regulatīviem pasākumiem, jo tām vairs nepiemēro savstarpējās atzīšanas principu.

Precēm, ko tirgo starp abām pusēm, ir jāatbilst arī Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā noteiktajiem izcelsmes noteikumiem, lai tām varētu piemērot preferenciālu režīmu ar 0 % muitas nodokļiem. Preču izcelsmes pierādīšana var būt apgrūtinoša, jo īpaši tad, ja to sastāvdaļas nākušas no dažādām valstīm. Lai atvieglotu preferenciālā režīma piemērošanu, Komisija pieņēma tiesību aktus, ar ko nosaka pārejas periodu, kurā ES eksportētāji varētu izdot paziņojumus par izcelsmi, pamatojoties uz piegādātāju deklarācijām, pat ja nav pieejama pilnīga dokumentācija, ar nosacījumu, ka tie to saņems līdz 2021. gada beigām. No 2022. gada piemēro standarta prasības attiecībā uz paziņojumu par izcelsmi sagatavošanu. Attiecībā uz ES importu no Apvienotās Karalistes jāatzīmē, ka vairāk nekā 80 % preču tika piemērots preferenciālais režīms. Komisija kopā ar dalībvalstīm nodrošina izcelsmes noteikumu pareizu īstenošanu un sniedz norādījumus un skaidrojumus muitas dienestiem un uzņēmumiem.

Lai gan noteiktas izcelsmes precēm muitas nodokļus nepiemēro, uzņēmumi bieži ziņoja par piegādes ķēžu traucējumiem. Grūtības, ar kurām saskārās ES uzņēmumi, atbilst gaidītajam, proti:

·lielākas izmaksas, jo ir jāievēro divu dažādu regulatīvo sistēmu noteikumi un papildu formalitātes;

·kavēšanās uz robežas jaunu procedūras prasību dēļ; un

·grūtības ievērot mainīgos importa noteikumus.

Komisija ir darījusi visu iespējamo, lai palīdzētu dalībvalstīm un ES uzņēmumiem orientēties jaunajā situācijā. Piemēram, attiecībā uz SFS prasībām, saistībā ar kurām 2021. gada sākumā radās dažas problēmas, nekavējoties tika sniegti norādījumi par SFS noteikumu pareizu piemērošanu. Muitas jomā tika publicēti norādījumi par izcelsmes noteikumiem un citiem ar muitu saistītiem jautājumiem, kā arī pārbaudes saraksti un cita būtiska informācija. Tā rezultātā gada laikā būtiski samazinājās neatrisināto problēmu skaits abās minētajās jomās. Savukārt Apvienotā Karaliste 2021. gadā atkārtoti atlika muitas un SFS prasību īstenošanu attiecībā uz importu no ES. Šo formalitāšu īstenošana sākās 2022. gada janvārī un tiks pakāpeniski ieviesta līdz 2022. gada oktobrim saskaņā ar robežu darbības modelī definēto pakāpenisko pieeju. ES eksportētājiem un dalībvalstīm, iespējams, būs sarežģīti tās piemērot jauno procedūru loģistikas ietekmes dēļ, it īpaši nepieciešamības iesniegt vajadzīgās deklarācijas un apliecinošos dokumentus pirms preču nosūtīšanas no ES ostām uz Apvienoto Karalisti dēļ, kā arī Apvienotās Karalistes ieviestās IT sistēmas sarežģītības dēļ.

Komisija uztur ciešus kontaktus ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka to pārvaldes iestādes un uzņēmumi ir labi sagatavoti. Attiecīgā informācija ir pieejama arī Komisijas tīmekļa vietnē. Lai atvieglotu tādu preču tirdzniecību, uz kurām attiecas SFS prasības, visām dalībvalstīm ir darīti pieejami to veselības sertifikātu elektroniski paraugi, kas vajadzīgi eksportam uz Lielbritāniju, un Komisija ir iesaistījusies diskusijās ar Apvienotās Karalistes iestādēm par atzīšanu.

Lai gan vēl ir pāragri novērtēt visu ekonomisko ietekmi, ko rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES vienotā tirgus, jaunākie dati liecina, ka tirdzniecības plūsmas starp ES un Apvienoto Karalisti 2021. gadā ir daļēji stabilizējušās pēc sākotnējā krituma, kas tika piedzīvots pēc pārejas perioda. Tomēr savstarpējā tirdzniecība ir saglabājusies zemākā līmenī nekā 2019. gadā un iepriekšējos gados.

Attiecībā uz preču tirdzniecību Eurostat lēš, ka 2021. gadā ES no Apvienotās Karalistes importēja preces 146 miljardu EUR apmērā, un tas ir ievērojams samazinājums salīdzinājumā gan ar 2020. gadu (–13,6 %), gan 2019. gadu (–24,8 %). Tiek lēsts, ka ES eksporta vērtība uz Apvienoto Karalisti bija 283 miljardi EUR, un tas ir par 1,9 % vairāk nekā 2020. gadā, bet joprojām par 11,4 % mazāk nekā tika reģistrēts 2019. gadā.

1. tabula liecina, ka ES preču imports pārējās ES partnervalstīs un arī eksports uz tām 2021. gadā strauji pieauga salīdzinājumā ar 2020. gadu (attiecīgi +27 % un +14,6 %) un pārsniedza 2019. gada, t. i., pirmspandēmijas, līmeni (par 12,5 % importam un 4,7 % eksportam), savukārt tirdzniecības apjoms ar Apvienoto Karalisti joprojām ir daudz mazāks nekā pirms pandēmijas.

Īpaši smagi tika skarta iekārtu un transporta aprīkojuma kategorija, kas veido būtisku abu pušu savstarpējās tirdzniecības daļu. ES imports no Apvienotās Karalistes šajā nozarē 2021. gadā samazinājās par 26,2 % salīdzinājumā ar 2020. gadu un par 37,9 % salīdzinājumā ar 2019. gadu. ES eksports 2021. gadā samazinājās par 3,1 % salīdzinājumā ar 2020. gadu un par 20,5 % salīdzinājumā ar 2019. gadu. Absolūtā izteiksmē no Apvienotās Karalistes Eiropas Savienībā importēto un eksportēto iekārtu un transporta aprīkojuma preču vērtība 2021. gadā bija par vairāk nekā 52 miljardiem EUR mazāka nekā 2019. gadā.

1. tabula. ES27 preču tirdzniecības apmērs 2021. gadā sadalījumā pa partnervalstīm un Starptautiskās standartizētās tirdzniecības klasifikācijas (SITC) nozarēm salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ES imports Izmaiņas (%) salīdzinājumā ar ES eksports Izmaiņas (%) salīdzinājumā ar 2021 (milj. EUR) 2020 2019 2021 (milj. EUR) 2020 2019 ES27 tirdzniecība sadalījumā pa partnervalstīm KOPĀ, visi produkti Apvienotā Karaliste 146 025 –13,6 –24,8 283 589 1,9 –11,4 Ārpus ES27 (izņemot Apvienoto Karalisti) 1 965 514 27,0 12,5 1 896 887 14,6 4,7 ES27 tirdzniecība sadalījumā pa SITC nozarēm Partnervalsts: Apvienotā Karaliste 0. Pārtika un dzīvi dzīvnieki 9444 –26,8 –31,5 31 716 –4,5 –3,9 1. Dzērieni un tabaka 2637 –9,8 –23,5 6269 5,1 7,3 2. Nepārtikas izejvielas, izņemot kurināmo 4349 34,1 22,9 9535 53,9 55,3 3. Minerālais kurināmais, smērvielas un saistītie materiāli 20 913 37,8 –6,5 10 775 92,6 6,9 4. Dzīvnieku un augu eļļas, tauki un vaski 451 –21,4 –6,3 1034 2,6 9,7 5. Ķimikālijas un saistītie produkti, citur neminēti 26 286 –20,8 –20,6 45 316 2,8 –6,8 6. Gatavi izstrādājumi, kas klasificēti galvenokārt pēc materiāla 16 274 –0,3 –11,9 35 604 11,8 –1,7 7. Iekārtas un transporta aprīkojums 42 823 –26,2 –37,9 102 872 –3,1 –20,5 8. Dažādi izstrādājumi 13 917 –36,0 –44,3 33 592 –8,3 –22,1 9. Citur neklasificētas preces un darījumi 8931 83,0 72,7 6877 –9,6 1,3 ES27 tirdzniecība sadalījumā pa SITC nozarēm Partnervalsts: ārpus ES27 (izņemot Apvienoto Karalisti) 0. Pārtika un dzīvi dzīvnieki 98 296 8,2 5,1 103 475 5,9 12,2 1. Dzērieni un tabaka 6599 4,2 –3,1 34 035 15,5 6,7 2. Nepārtikas izejvielas, izņemot kurināmo 87 727 34,3 29,5 53 542 32,2 26,8 3. Minerālais kurināmais, smērvielas un saistītie materiāli 359 916 74,6 5,6 93 312 59,5 –0,1 4. Dzīvnieku un augu eļļas, tauki un vaski 13 458 27,2 48,7 6642 20,0 32,9 5. Ķimikālijas un saistītie produkti, citur neminēti 244 176 22,1 20,9 410 917 12,0 14,7 6. Gatavi izstrādājumi, kas klasificēti galvenokārt pēc materiāla 222 081 26,8 24,0 203 994 18,4 5,8 7. Iekārtas un transporta aprīkojums 627 878 18,5 10,3 727 950 11,3 –1,9 8. Dažādi izstrādājumi 272 572 17,8 8,2 223 366 16,7 4,4 9. Citur neklasificētas preces un darījumi 32 811 1,2 24,9 39 655 2,1 –1,3 Avots: Eurostat EXT_ST_EU27_2020SITC, 2022. gada 18. februāris.

5.Pakalpojumi un investīcijas, digitālā tirdzniecība, intelektuālais īpašums, publiskais iepirkums un mazie un vidējie uzņēmumi

Līdz ar pārejas perioda beigām tika izbeigta personu brīva pārvietošanās, pakalpojumu sniegšanas brīvība, kapitāla brīva aprite un brīvība veikt uzņēmējdarbību, un tāpēc būtiski mainījās abu pušu pakalpojumu sniedzēju iespējas piekļūt otras puses tirgiem. Pakalpojumu sniegšana, kas tagad notiek kā ar trešo valsti, ir kļuvusi sarežģītāka. Uzņēmumi, kas plāno sniegt pakalpojumus, vai investori, kas vēlas reģistrēt savu uzņēmējdarbību otras puses teritorijā, saskaras ar jauniem regulatīviem un administratīviem šķēršļiem. Piemēram, izcelsmes valsts izsniegtās atļaujas uzņēmējā valstī vairs nav derīgas, profesionālā kvalifikācija vairs netiek tik viegli atzīta, kā tas ir Eiropas Savienībā, un tiek piemēroti imigrācijas noteikumi. Apvienotās Karalistes pakalpojumu sniedzējiem un investoriem katrā no 27 dalībvalstīm piemēro atšķirīgus noteikumus.

Lai gan Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir iekļauti noteikumi, kas samazina konkrētus piekļuves šķēršļus, piemēram, aizliedzot tādus kvantitatīvus ierobežojumus kā investoru un pakalpojumu sniedzēju ekonomisko vajadzību pārbaudes vai paredzot iespēju atzīt profesionālās kvalifikācijas, ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu izveidotais regulējums nav salīdzināms ar brīvību veikt uzņēmējdarbību vai sniegt pakalpojumus vienotajā tirgū. Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir paredzēts arī atvieglot digitālo tirdzniecību un uzlabot intelektuālā īpašuma aizsardzības standartus, kā arī noteikumus par piekļuvi attiecīgajiem publiskā iepirkuma tirgiem.

Dati par 2021. gada pirmajiem trim ceturkšņiem liecina, ka pakalpojumu tirdzniecība vēl nav atgriezusies pirmspandēmijas līmenī. 2. tabula liecina, ka, lai gan bija vērojama zināma atgūšanās salīdzinājumā ar 2020. gada pirmajiem deviņiem mēnešiem, ES imports no Apvienotās Karalistes un no pārējām tirdzniecības partnervalstīm ir daudz mazāks nekā 2019. gada pirmajos deviņos mēnešos, proti, imports no Apvienotās Karalistes samazinājās par 9,3 % un no pārējām valstīm — par 8 %. Salīdzinot ES eksportu 2021. gada un 2019. gada pirmajos trijos ceturkšņos, Apvienotajai Karalistei eksporta kritums (–13,2 %) ir lielāks nekā pārējām ES tirdzniecības partnervalstīm (–4,8 %).

Viena no visvairāk skartajām nozarēm ir ceļojumu nozare, jo tajā salīdzinājumā ar 2020. gadu nav vērojamas nekādas atveseļošanās pazīmes. ES imports un eksports gan ar Apvienoto Karalisti, gan pārējām ES tirdzniecības partnervalstīm 2021. gada pirmajos deviņos mēnešos joprojām ievērojami atpaliek no 2019. gada tajā pašā periodā reģistrētā līmeņa.

Smagi skarta ir arī transporta pakalpojumu tirdzniecība, būvniecības pakalpojumu tirdzniecība un maksa par intelektuālā īpašuma izmantošanu, taču tas galvenokārt attiecas uz tirdzniecību starp ES un Apvienoto Karalisti; tirdzniecība starp ES un citiem tās tirdzniecības partneriem šobrīd pārsniedz 2019. gada pirmajos deviņos mēnešos reģistrēto līmeni. Tas liecina par Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES radīto ietekmi.