EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 14.6.2010 
SEC(2010) 716 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM PADOMEI, EIROPA S PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
Rīcības plāns globālās navigācijas satel ītu sistēmas (GNSS) lietojumiem 
 
{COM(2010)308} 
{SEC(2010)717} 
 
LV 2   LV 2
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
1. P ROBLĒMAS DEFIN ĒŠANA : KĀDA TIEŠI IR PROBL ĒMA, KURU SABIEDR ĪBAS DAĻU TĀ 
VISVAIR ĀK SKAR UN K ĀDĒĻ IR NEPIECIEŠAMA PUBLISKA INTERVENCE ? 
Pēc tam, kad daudzus gadus to dr īkstēja izmantot tikai ASV milit ārajā nozarē, 2000. gad ā 
globālā mērogā kļuva pieejama jauna tehnolo ģija – civilai izmantošanai paredz ēta uz 
satelītiem balst īta vietas un laika noteikšanas sist ēma, kuras lietošanai ASV nodrošina 
piekļuvi savam GPS sign ālam bez maksas, bet negarant ē pakalpojuma sniegšanu. T ā rezultātā 
tika izveidots jauns tirgus glob ālās navigācijas satel ītu sistēmas (GNSS) produktiem un 
pakalpojumiem, d ēvētiem par GNSS pak ārtotajiem lietojumiem, kuru v ērtība 2008. gad ā bija 
EUR 124 miljardi. 
Tirgus pamat ā galvenok ārt ir vietas un laika noteikšanas pamata sign āli, taču gaidāms, ka tas 
gūs labumu no pl ānotās signālu autentiskuma noteikšanas un šifr ēšanas ieviešanas. Eksperti 
paredz, ka 75 % tirgus veidos ar mobilajiem telesakariem un person īgajām termin ālierīcēm 
saistīti produkti un pakalpojumi, 20 % — intelektisk ās autotransporta sist ēmas, bet atlikušos 
5 % — citas lietojuma jomas. 
Tā kā GPS sist ēmai nebija ne darb ības, ne uzticam ības garantijas, ES dal ībvalstis 2001. gad ā 
nolēma uzsākt ES GNSS projektu ar div ām sistēmām, kas nodrošina civilai izmantošanai 
garantētus signālus: EGNOS  un GALILEO . Citas valstis (Krievija, Ķīna, Indija un Jap āna) ir 
atzinušas GNSS strat ēģisko vērtību un pazi ņojušas par saviem nodomiem izv ērst GNSS 
iespējas civilai izmantošanai, tostarp ļaut attiec īgo valstu r ūpniecības nozarei izstr ādāt 
lietojumus, kuru pamat ā ir šo valstu sist ēmas 
Neskatoties uz Eiropas ieguld ījumiem GNSS infrastrukt ūrā un EGNOS  pieejamību, Eiropas 
rūpniecības nozarei pieder tikai neliela da ļa GNSS lietojumu glob ālajā tirgū salīdzinājumā ar 
daļu, ko tā spēj iegūt citās augsto tehnolo ģiju nozarēs, kas rada probl ēmas zemāk minēto 
iemeslu d ēļ. 
– Uz GALILEO un EGNOS  balstīti lietojumi iev ērojami veicin ātu uz zin āšanām balstītas 
sabiedrības attīstību un augstv ērtīgu darbavietu rad īšanu ES. T ādējādi, ja Eiropa neieg ūs 
pienācīgu daļu no GNSS lietojumu gaid āmajām ekonomiskaj ām priekšroc ībām, tā palaidīs 
garām lielisku iesp ēju. Turkl āt, ja GALILEO un EGNOS  nekļūs par pamata GNSS 
standartu Eirop ā, daudzas lietojuma jomas var palikt neatt īstītas, joproj ām izmantojot 
tehnoloģijas, kas liedz t ām gūt labumu no jaunu, m ūsdienīgu pakalpojumu pievienot ās 
vērtības. 
– Uz EGNOS  un GALILEO  balstīto lietojumu ierobežot ā izmantošana rada iev ērojamu 
atkarību, jo GNSS  ir ļoti plaši izplat īta un nodrošina vietas, navig ācijas un laika 
informāciju, no kuras ir atkar īga virkne ikdienas darb ību, Eiropas droš ība un soci ālā un 
ekonomisk ā attīstība. Paļaujoties tikai uz GPS lietojumiem, ES b ūtu pakļauta sekām, kuras 
var izrais īt GPS sign āla nepieejam ība, ko nav iesp ējams kontrol ēt, jo šī signāla galvenais 
mērķis ir sniegt atbalstu treš ās valsts milit ārajām operācijām. 
Tādējādi šī problēma daudz ējādā ziņā skar visu Eiropas sabiedr ību kopum ā. 
Vienlaikus neskaidr ība par Eiropas GNSS ir mazin ājusi pārliecību par pak ārtotās 
komercdarb ības potenci ālu. Pieaugoš ā “konkurence” no trešo valstu puses (ASV, Krievija, 
 
LV 3   LV 3
Ķīna, Indija) ar ī ir mainījusi situāciju attiec ībā uz GNSS lietojumu izstr ādi par sliktu Eiropas 
dalībniekiem, jo š īs sistēmas varētu tikt nodot as ekspluat ācijā apmēram vienlaic īgi ar 
GALILEO . Turklāt GNSS tirgu nevar uzskat īt par tradicion ālu tirgu, jo ASV, Krievijas un 
Ķīnas sistēmas ir milit ārās vadības pārziņā, un to specifik ācijas ir pak ļautas vair āk militāriem 
nekā komerciāliem apsv ērumiem: šo valstu iekšzemes r ūpniecības nozares var tieš ā veidā gūt 
labumu no programm ām, kuras finans ētas ar milit ārajai nozarei paredz ētiem līdzekļiem, lai 
izstrādātu lietojumus un pakalpojumus pietiekam ā gatavībā pirms to laišanas civilajos tirgos.  
Tādējādi ir nepieciešams kompens ēt šādu resursu tr ūkumu, lai Eirop ā kopumā gūtu tādus 
pašus netiešos labumus, kas izriet no EGNOS  un GALILEO , kā, piemēram, ASV, g ūtie labumi 
no GPS. 
Pašreizējie plāni šajā sakarā aprobežojas ar izpratnes veidošanu avi ācijas nozar ē, lai panāktu, 
ka tās dalībnieki ievieš EGNOS  un GALILEO  attiecībā uz “Safety of Life” (dz īvības 
aizsardzība) lietojumiem (galvenok ārt maršrutu navig ācijas un nos ēšanās proced ūru 
vajadzībām), tiek veikti tirgus p ētījumi un inform ēti citu segmentu dal ībnieki, kas ir potenci āli 
ieinteresēti izmantot br īvi pieejamo sign ālu vai EGNOS  un GALILEO  komercpakalpojumu 
(piemēram, prec īzā lauksaimniec ība, ceļu nodevu sist ēma, īpašuma izsekošana, zin ātniski 
lietojumi, naftas un g āzes ieguve, zemes m ērīšana, kartogr āfija), vai ar ī nākotnē paredzēto 
GALILEO  meklēšanas un gl ābšanas (“Search and Rescue”) pakalpojumu (galvenok ārt 
zivsaimniec ības un jūras transporta nozar ē), tiek pieš ķirti GNSS lietojumu p ētniecībai un 
izstrādei paredz ētie atlikušie EUR 38 miljoni, k ā arī tiek p ārraudzīta aptuveni 
EUR 50 miljonu v ērto šobrīd notiekošo projektu īstenošana šaj ā jomā.  
Šis ietekmes nov ērtējums atspogu ļo nepieciešam ību pēc plašāka rīcības plāna, analiz ējot 
virkni politikas iesp ēju, kas paredz ētas, lai veicin ātu EGNOS  un GALILEO  pakārtoto 
lietojumu izstr ādi un attīstību un nodrošin ātu visātrāko, visizv ērstāko un visplaš āko lietojumu 
izstrādi visās jomās. 
2. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE: VAI ES RĪCĪBA IR NEPIECIEŠAMA , UN VAI T Ā SNIEDZ 
PIEVIENOTO V ĒRTĪBU? 
ES tiesības rīkoties ir īpaši balst ītas uz Līguma par Eiropas Savien ības darbību 172. pantu un 
secīgām regulām par GALILEO  un EGNOS1. 
ES navig ācijas satel ītu sistēmu izmantošanai var b ūt plaša un dzi ļa ietekme uz ekonomiku, 
sociālo jomu un vidi. Veicinot ES GNSS, tiek tieš ā veidā atbalstītas ES strat ēģiskās 
prioritātes, piemēram, Lisabonas strat ēģija, kas pēc būtības ir starptautiska un aptver vair ākas 
politikas jomas, kuras nepieciešams koordin ēt ES līmenī. 
Lai vairākās lietojumu jom ās, piemēram, aviācijas vai j ūras transporta nozar ē, ieviestu ES 
GNSS sign ālus, jānodrošina atbilst ība starptautiskiem standartiem un sertifik ācija. Tādējādi 
ES līmeņa rīcība nodrošin ātu, ka dalībvalstu centieni nedubl ējas un nav velt īgi.  
ES rīcības trūkums vai sadrumstalota vai nekoordin ēta rīcība tikai no dal ībvalstu puses 
ierobežotu noteikto lietojumu pre čspēju (piemēram, dažādi standarti uz GNSS balst ītām ceļu 
                                                 
1 Padomes Regula (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satel ītu radionavig ācijas programmu vad ības 
struktūru izveidi un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. j ūlija Regula (EK) Nr. 683/2008 par 
Eiropas satel ītu radionavig ācijas programmu (EGNOS un GALILEO) turpm āku īstenošanu 
 
LV 4   LV 4
nodevu sist ēmām) un rad ītu šķēršļus brīvai preču un pakalpojumu apritei vai izrais ītu 
nevienlīdzīgu attieksmi pret Eiropas pilso ņiem. 
3. ES  INICIAT ĪVAS MĒRĶI: KĀDI IR GALVENIE POLITIKAS M ĒRĶI?  
ES rīcības mērķis ir novērst šķēršļus, kas ne ļauj maksim āli palielin āt EGNOS  un GALILEO  
priekšrocības, ko gūst pilsoņi un dalībvalstu un Eiropas Savien ības rūpniecības nozares; šaj ā 
nolūkā plānots veikt turpm ākos pasākumus: 
(1) nodrošināt, ka EGNOS  un GALILEO  tehnoloģijas tiek dr īzumā lietotas un ieviestas 
transporta un ar transportu nesaist ītās nozarēs, kur tās var sniegt labumu; 
(2) nodrošināt, ka Eiropas r ūpniecības nozare (it īpaši MVU) ieg ūst arvien liel āku GNSS 
pakārtoto lietojumu tirgu da ļu (vismaz 33 %2). 
4. P OLITIKAS IESP ĒJAS: KURAS IESP ĒJAS TIKA APSV ĒRTAS UN KURAS — IZVĒRTĒTAS 
SĪKĀK? 
Ir izvērtētas šādas politikas iesp ējas. 
1. iespēja: nemainīt politiku (t.i., atsauces scen ārijs). 
Komisija neveiktu papildu darb ības, kas nav iek ļautas tās darba pl ānā, un neb ūtu 
nepieciešam ība pēc papildu budžeta vai l īdzekļiem. 
2. iespēja: neturpināt pašreizējās ES darb ības (piem ēram, samazin āt pētniecībai un izstr ādei 
paredzētos līdzekļus). 
EK varētu izlemt neturpin āt nevienu darb ību, kuras m ērķis ir veicin āt pakārtoto lietojumu 
izstrādi. 
3. iespēja: izstrādāt noteikumus lietojumu jom ās, paredzot oblig ātu EGNOS  vai GALILEO  
izmantošanu. 
EK ierosina Padomei un Parlamentam izstr ādāt detalizētus noteikumus, lai paredz ētu obligātu 
GNSS izmantošanu p ēc iespējas daudzās galvenaj ās lietojumu jom ās. 
4.a iespēja: uzlabot tirgus pamatnosac ījumus, kas nepieciešami t ā darbībai, īstenojot 
visaptverošu r īcības plānu. 
EK īstenotu vair āk kā 70 darbības, lai risin ātu visus jaut ājumus (aptverot duci transporta un ar 
transportu nesaist ītu nozaru), kuri tika uzsv ērti apspried ēs ar ieinteres ētājam person ām, ko 
sāka ar 2006. gada za ļo grāmatu. 
                                                 
2 Da ļa, ko Eiropa sp ēj iegūt citās augsto tehnolo ģiju nozarēs, parasti veido trešda ļu no glob ālā tirgus. 
Piemēram, telesakaru nozar ē tā sasniedz 38 % (avots: Inform ācijas sabiedr ības tehnolo ģiju 
konsultatīvās grupas ( ISTAG ) ziņojums EK: “Eiropas n ākotnes veidošana ar IKT”, 2006. gads). Š āds 
mērķis patiešām atbilst Lisabonas m ērķim, t.i., lai ES kļūtu par viskonkur ētspējīgāko un dinamisk āko uz 
zināšanām balstīto ekonomiku pasaul ē. 
 
LV 5   LV 5
4.b iespēja: uzlabot tirgus pamatnosac ījumus, kas nepieciešami t ā darbībai, īstenojot 
mērķtiecīgu rīcības plānu.  
EK atlasītu darbību kopumu no 4.a iesp ējā paredzētajām darbībām. Pirmais posms, lai 
nonāktu pie 4.b iesp ējas, būtu ierobežot konkr ētu jomu specifiskas darb ības dažās 
daudzsološ ākajās jomās, vienlaikus nodrošinot pietiekamu pamatu, kas b ūtu labvēlīgs 
inovācijai visās jomās un sekm ētu GNSS  pakalpojumu augšup ēju ieviešanu. T ādējādi EK 
īstenotu 24 darb ības. 
5. iespēja: izvēlēties konsultat īvu pieeju (t.i., koordin ēt un aicin āt visus dal ībniekus izpild īt 
nepieciešam ās darbības). 
EK iesaist ītu visas ieinteres ētās personas no publisk ā un priv ātā sektora t ādas ad hoc  
pastāvīgas konsultat īvas strukt ūras darbībā, kas cieši sekotu l īdzi EGNOS  un GALILEO  
pakārtoto lietojumu ieviešanai un nov ērstu galven ās problēmas pamatc ēloņus, lai atvieglotu 
tirgus procesu darb ību. 
5. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS : KĀDA IR GALVEN Ā IETEKME UZ EKONOMIKU , VIDI UN 
SOCIĀLO JOMU IEGUVUMU UN IZMAKSU IZTEIKSM Ē? 
Mērķu īstenošana rad īs ievērojamu ietekmi uz ekonomiku, soci ālo jomu un vidi ES 27 
dalībvalstīs un citviet. ES GNSS var ar ī kļūt par uzticamu instrumentu iekšpolitikas un 
ārpolitikas īstenošanai. 
Vairāki izmēģinājumi, testi un p ētniecības un izstr ādes projekti ir pier ādījuši, ka EGNOS  vai 
GALILEO  izmantošana var palielin āt gaisa, dzelzce ļa un jūras transporta efektivit āti un 
drošību. Šīs sistēmas arī var sniegt iesp ējas izveidot t ādas jaunas cenu noteikšanas sh ēmas 
ceļu nodevu sist ēmām, kas piln ībā atbilst CO2 emisiju samazin āšanas plāniem, un t ās ir 
galvenais virzošais elements jaunu strat ēģiju un pakalpojumu izstr ādē, lai uzlabotu 
autotransporta jomu. Uzlabosies cilv ēku ar invalidit āti un vec āka gadag ājuma cilv ēku 
mobilitāte, un visi iedz īvotāji gūs labumu no prec īziem uz atrašan ās vietu balst ītiem 
pakalpojumiem, piem ēram, inform ācija reālā laikā par sabiedrisko transportu, tuv ākajā 
apkaimē pieejamajiem pakalpojumiem vai ārkārtas glābšanas dienestiem. 
Satelītu navigācijas pakārtotie lietojumi ir zin āšanu ietilp īgi uzņēmumi, kas sekm ē darbavietu 
ar augstu pievienoto v ērtību izveidi vis ā vērtību ķēdē (t.i., no aparat ūras un programmat ūru 
ražošanas l īdz pakalpojumu sniegšanai). Tiek pl ānots, ka n ākamo 11 gadu laik ā GNSS 
pakārtoto lietojumu tirgus da ļa pieaugs par vid ēji 22 % gad ā3. 
Daži lietojumi uzlabo infrastrukt ūru un rada ekonomiski labv ēlīgas sekas. Palielinot esoš ās 
infrastrukt ūras kapacit āti un nodrošinot efekt īvāku šīs infrastrukt ūras izmantošanu, tiks 
veicināta arī sastrēgumu, pies ārņojuma un citu vides kait ējumu samazin āšana4. 
                                                 
3 Lens Džeikobsons ( Len Jacobson ), balstoties uz vair ākiem avotiem (2007. gads). 
4 Daži piem ēri: Navteq  2009. gada p ētījums pier ādīja, ka automaš īnu navigācijas iekārtas palielin āja 
degvielas pat ēriņa efektivit āti par 12 %, lidmaš īnu nosēšanās, kas tiek veiktas ar EGNOS  palīdzību, 
samazina sadedzin āto degvielas daudzumu un trokš ņus virs apdz īvotām vietām un ka dzelzce ļa tīklu ir 
iespējams optimiz ēt. 
 
LV 6   LV 6
Politikas iesp ējas izmaks ās no EUR 3 miljoniem l īdz EUR 50 miljoniem gad ā, sākot no 
2010. gada un turpm āk, ieskaitot p ētniecībai un izstr ādei paredz ēto budžetu. Šaj ā posmā nav 
paredzēts ne ievērojams papildu administrat īvais slogs, nedz ar ī saskaņošanas izmaksas, jo 
ierosinātās politikas iesp ējas mērķis ir rad īt labākus pamatnosac ījumus tirgus procesu 
darbībai. Kopum ā pūles, kas tiks ieguld ītas politikas īstenošanā, ir niecīgas, salīdzinot ar 
paredzamajiem ieguvumiem. 
6. I ESPĒJU SALĪDZINĀJUMS : KĀDA IR PIEM ĒROTĀKĀ IESPĒJA UN K ĀDI KRIT ĒRIJI VAI 
APSVĒRUMI IR ŅEMTI VĒRĀ?  
1. politikas iesp ēja neparedz izmai ņas pašreiz īstenotajās darbībās. Tās galvenā priekšroc ība ir 
tāda, ka EK kompetenc ē esošie uzdevumi un darb ības netiek papildin ātas ar jauniem 
uzdevumiem un darb ībām, tāpat arī EK netiek pras īti jauni resursi. Esoš ās darbības tiks 
īstenotas (iz ņemot ar p ētniecību un izstr ādi saistītās darbības, kuru īstenošanai neb ūs paredzēti 
līdzekļi pēc 2011. gada), bet ar to nepietiks, lai atrisin ātu ar lēnu pakārtoto lietojumu izstr ādi 
saistīto problēmu. Rezult ātā ES GNSS nozare paliks nedroša, un saglab āsies pašreiz ējā 
neskaidrība. 
Vienīgais ieguvums, ko pied āvā 2. politikas iesp ēja, ir ievērojami samazin āt tos nelielos 
resursus, kas pašreiz ir pieš ķirti GNSS pak ārtoto lietojumu izstr ādei, bet šai iesp ējai ir vēl 
negatīvāka ietekme uz ES GNSS nozari, dal ībvalstīm un ES iedz īvotājiem nekā 1. iespējai. 
3. politikas iesp ēja nekavējoties sniedz ES GNSS nozarei pozit īvus uzlabojumus un var pat 
iegūt pietiekami daudz uzman ības, lai lietojumi tiktu ieviesti konkr ētās jomās, bet šīs iespējas 
īstenošanai sp ēcīgi pretojas dažas dal ībvalstis un ieinteres ētās personas, kas uzskata 
noteikumus par invaz īviem un neatbilst īgiem. EK var rasties iev ērojamas izmaksas saist ībā ar 
noteikumu reglament ēšanu un ieviešanu. 
4.a politikas iesp ēja plaši aptver daudzus segmentus un veido l īdzsvarotu regul ējuma un 
atbalsta darb ību kopumu pak ārtoto lietojumu tirgum. Tom ēr šīs iespējas īstenošanai 
nepieciešamie cilv ēkresursi var vienk ārši to pārāk sadārdzināt, ieguvumu un izmaksu 
attiecībai esot iev ērojami zem ākai salīdzinājumā ar nākamo iesp ēju. Šī politika ļautu sasniegt 
visus mūsu mērķus, tomēr tās īstenošanai nepieciešamie resursi iev ērojami pārsniegtu 
apjomu, k ādu var pieš ķirt Eiropas Komisijai. 
4.b politikas iesp ēja koncentr ē pieejamos ierobežotos resursus priorit ārajos lietojumu 
segmentos, labv ēlīgi ietekm ējot pakārtoto nozari, kas ir iesaist īta visdaudzsološ ākajos tirgos, 
tādējādi potenci āli palielinot turpm ākos centienus, kuri neietilpst paša r īcības plāna darbības 
jomā. Ar šīs iespējas īstenošanu saist ītās izmaksas liel ā mērā kompens ēs šī rīcības plāna 
gaidāmie panākumi. Šai politikai b ūs nepieciešams maz āks resursu apjoms, sal īdzinot ar 
4.a iespēju, koncentr ējot resursus t ā, lai izpild ītu lielāko daļu no mūsu mērķiem. Šī iespēja 
diezgan labi atbilst tam, ka s tika izteikts apspriežu laik ā. 
5. politikas iesp ēja var iesaist īt dažas ieinteres ētās personas ES GNSS programm ās un 
tādējādi radīt pozitīvu attieksmi pret EGNOS  un GALILEO . Tomēr šīs politikas iesp ējas 
faktiskie rezult āti visticam āk būs vāji, ja netiks veikti papildu veicin āšanas pas ākumi, turkl āt 
daudzo dal ībnieku koordin ēšanai nepieciešam ās ilgās darbības neļaus piev ērsties šīs 
problēmas steidzamai risin āšanai. Tom ēr šīs iespējas ietvaros var ētu gūt rezultātus ilgtermi ņā, 
nodrošinot uzlabotas lietot āju prasības GNSS. 
 
LV 7   LV 7
Saskaņā ar šo ietekmes anal īzi Eiropas Komisija ierosina Padomei un Eiropas Parlamentam 
novērst problēmu saistībā ar ierobežotu un l ēnu uz EGNOS  vai GALILEO  balstīto pakārtoto 
lietojumu izstr ādi un ieviešanu, pie ņemot mērķtiecīgu rīcības plānu, kas min ēts 4b. politikas 
iespējā. 
 
LV 8   LV 8
Tabula. Piecu iesp ēju pozitīvie un negat īvie aspekti, un k ā tie ietekm ē piedāvāto iespēju izvēli. 
 Mērķu sasniegšanas 
efektivitāte Resursu 
izmantošanas efektivitāte Atbilstība ES 
mērķiem, 
stratēģijām un 
prioritātēm 
1. iespēja Liels neefektivit ātes 
risks:  pārāk 
ierobežoti pas ākumi Izmanto tikai 
ierobežotus resursus Atbilst 
2. iespēja  Ļoti neefekt īva: radīs 
nepareizu priekšstatu GNSS nozarei un ieinteresētajām 
pusēm Ietaupa pētniecībai 
un izstrādei paredz ēto 
naudu, vad ība 
koncentrējas uz 
citiem jaut ājumiem Neatbilst 
3. iespēja Neefektīva 
galvenokārt spēcīgas 
pretestības dēļ no 
dalībvalstu un 
nozares puses attiecībā uz 
invazīvajiem 
noteikumiem Ierobežoti pas ākumi, 
liels administrat īvais 
slogs dalībvalstīm un 
privātajam sektoram Daļēji atbilst 
4.a iespēja Liels neefektivit ātes 
risks , jo tā aptver 
pārāk daudz jomu, un 
tās īstenošanai ir 
nepieciešami resursi, kurus nav iesp ējams 
nodrošināt Plaši pārvaldības, 
vadības un finanšu 
pasākumi Atbilst 
4.b iespēja Efekt īva: saprātīga 
resursu apjoma koncentr ēšana uz 
ierobežotu prioritāšu loku Mērķtiecīgi 
pārvaldības, 
vadības pasākumi 
un proporcion āli 
finanšu resursi Atbilst 
5. iespēja Ļoti neefekt īva: 
izkliedēta, viegli 
novirzāma no mērķa, 
pienākot īstajam 
brīdim, nebūs 
iespējams ātri 
rīkoties, lai izmantotu 
sniegtās izdevības Laikietilp īga, ietaupa 
pētniecībai un 
izstrādei paredz ēto 
naudu Atbilst 
 
LV 9   LV 9
7. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA : PĒC KĀDIEM KRIT ĒRIJIEM TIEK NOTEIKTAS 
FAKTISK ĀS IZMAKSAS UN IEGUVUMI UN V ĒLAMĀ MĒRĶA SASNIEGŠANA ? 
Ierosinātā politika aptver laiku l īdz 2020. gadam un v ēlāk, bet sākotnēji koncentr ējas uz 
2010.–2013. gadu. R īcības plāns var tikt b ūtiski pārskatīts, ņemot vērā EGNOS  un GALILEO  
sistēmu ekspluat ācijas plānus, kurus paredz ēts ierosin āt 2010. gad ā. Eiropas Komisija un 
saistītās aģentūras īstenos darb ības, attiec īgos gadījumos iesaistoties dal ībvalstu nacion ālajām 
un reģionālajām iestādēm. 
Komisija uzraudz īs tirgus tendences un nep ārtraukti v ērtēs veikto darb ību ietekmi, k ā 
rezultātā, iespējams, tiks regul āri atjaunin āti daži rīcības plāna aspekti, varb ūt pat katru gadu 
kā caurviju programmas ietvaros. 
Tā kā izvēlētā politika galvenok ārt koncentr ējas uz tirgus att īstību, galvenais progresa r ādītājs, 
kas jāņem vērā, ir tirgus da ļa, kuru GALILEO  un EGNOS  spēs iegūt katrā rīcības plānā 
noteiktajā jomā, kā arī GNSS pak ārtoto tirgu darb ības paātrināšanās GALILEO  un EGNOS  
ieviešanas rezult ātā. 
Citi rādītāji atšķirsies atkar ībā no jomas. Piem ēram, autotransporta jom ā viens no pan ākumu 
rādītājiem būs nelaimes gad ījumos boj āgājušo vai ievainoto personu skaita samazin āšanās 
veikto darb ību kontekst ā. Aviācijas jomā rādītāji būs ar EGNOS  aprīkoto gaisa ku ģu skaits un 
to lidostu skaits, kuras ieviesušas un sertific ējušas EGNOS  procedūras. Attiec ībā uz cilvēkiem 
ar invalidit āti vai vec āka gadagājuma cilv ēkiem paredz ētiem lietojumiem r ādītājs varētu būt 
to Eiropas iedz īvotāju īpatsvars, kuri izmanto š ādus pakalpojumus. 
Tirdzniec ība, nodarbin ātība, ieguld ījumi un inovat īvās darbības, ko rada ES GNSS nozare 
absolūtā un relatīvā izteiksmē, tiks uzraudz ītas visā rīcības plāna īstenošanas laik ā, iespējams, 
ar EUROSTAT  palīdzību, un GNSS pak ārtoto lietojumu izstr āde Eiropā tiks vērtēta, salīdzinot 
to ar izstr ādi citās valstīs, ar tādu darba grupu pal īdzību, kas jau ir izveidotas konkr ētu GNSS 
starptautisko nol īgumu ietvaros, k ā arī uzraugot starptautiskus konkursus, piem ēram, Galileo 
Masters , un sniedzot atbalstu vair ākiem inform ācijas centriem Āzijā, Latīņamerikā un 
Vidusjūras valstīs. 
Makroekonometriskais modelis b ūs pieejams 2010. gada beig ās, lai izv ērtētu vairākus 
ietekmes aspektus, kas izriet no GNSS lietojumu ieviešanas. To izmantos, lai nov ērtētu šīs EK 
politikas ietekmi. Rezult ātu pārskats ļaus novērtēt rīcības plāna īstenošanas progresu, turkl āt 
šo pārskatu plaši izmantos ar ī ieinteres ētās personas, un zi ņojumi tiks iesniegti Eiropas 
Savienības Padomei un Eiropas Parlamentam.