ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
31.

atbalsta uzlabotu ex ante novērtējumu, lai izvairītos no vilšanās noslēgumā. Pašreiz tiek veikts tikai ex post novērtējums pēc reģistrēšanas un parakstu savākšanas;
12.

Vietējās un reģionālās pašvaldības ir pirmās, kas tieši saskaras ar uzdevumiem un problēmjautājumiem, kuri var tieši ietekmēt tiesiskuma procesu un līdz ar to arī noteiktu pamattiesību īstenošanu un kuri ikdienā rodas daudzās jomās: ekonomikas problēmas, bezdarbs, vides problēmas, klimata pārmaiņas ir tikai dažas no tām. Pašvaldību īpašo pievienoto vērtību veido gan to pieredze, kas tām ļauj laikus atpazīt iespējamos sistēmiskos apdraudējumus tiesiskumam, gan spēja orientēties uz rezultātiem, un Eiropas politikā tas vienmēr ir jāpatur prātā. It īpaši globalizētā pasaulē, kur migrācijas un mobilitātes ietekmē ir izveidojušās jaunas kultūru attiecības un daudzveidīga sabiedrība, kurai ir raksturīga dažādu vērtību un reliģiju līdzāspastāvēšana, kas īpaši atspoguļojas vietējās kopienās. Tiesiskuma un pamattiesību aizsardzībā rezultātus var sasniegt tikai tad, ja visi politiskie līmeņi strādā kopīgi, ir atbilstoši savienoti tīklā un, balstoties uz katra līmeņa pilnvarām un atbildību, sniedz savu ieguldījumu un koordinē to. Pašlaik daudzās jomās arvien plašāk tiek atzīts, ka, lai sasniegtu labākus rezultātus, ir vajadzīga teritoriāla (“place-based”) un uz faktiem balstīta (“evidence-based”) politika. Tas neapšaubāmi attiecas arī uz pamattiesību aizsardzību. Šo tiesību stiprināšana pozitīvi ietekmē sociālo un ekonomisko attīstību. Lēmumi, kas pieņemti iedzīvotājiem tuvākajā līmenī, veicina gan savstarpējo uzticēšanos, gan arī ticību sabiedrībai, kurā viņi dzīvo.
29.

pieņem zināšanai UNISDR 2012. gada Venēcijas deklarāciju par izturētspējas palielināšanu vietējā līmenī attiecībā uz kultūras mantojumu un stratēģijām par pielāgošanos klimata pārmaiņām (Venice Declaration on building resilience at the local level towards protected cultural heritage and climate change adaptation strategies) un nepieciešamību apsvērt, kā mantojumu labāk aizsargāt pret katastrofām;
9.

uzsver nepieciešamību izstrādāt saskaņotu pieeju, jo vienīgi tā varēs risināt jaunos problēmjautājumus, kas saistīti ar Eiropas kinematogrāfijas nozares straujo attīstību: no vienas puses, efektīvi reaģēt uz plaisas palielināšanos starp Eiropas publiku un vispārējo piedāvājumu kultūras jomā (5) un, no otras puses, pielāgoties šīs publikas jaunajiem digitālā patēriņa paradumiem (6). Pašlaik nozarei ir ārkārtīgi svarīgi spēt aptvert un izmantot dažāda tipa saistītās platformas (straumēšana, pieprasījumvideo u. c.) un jaunos patēriņa palīginstrumentus (viedtālruņi, planšetdatori, viedtelevizori), lai palielinātu Eiropas filmu izplatīšanas potenciālu un tādējādi paplašinātu skatītāju loku;
40.

rosina pakāpeniski pārtraukt bīstamu vielu izmantošanu plastmasas materiālos gan jaunu, gan pārstrādātu produktu sastāvā, lai samazinātu ar to izmantošanu saistīto risku un palielinātu to pārstrādes iespējas. Komiteja atbalsta “Ceļvedī par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā” minēto ieteikumu līdz 2020. gadam visas vielas, kas rada lielas šaubas par to nekaitīgumu, iekļaut to vielu sarakstā, kas ar laiku būtu jāiekļauj REACH regulā. Tādā veidā būtu iespējams vērsties pret šādām plastmasai pievienotajām vielām. Tāpēc Komiteja rosina īpašu vērību veltīt tādiem materiāliem kā mikroplastikāts un nanodaļinas, kas rada jaunas problēmas un uz ko REACH regula, iespējams, neattiecas;
6.

norāda uz paradoksu, ar ko saskaras ES, proti, no vienas puses, tā ir ļoti atkarīga no zivsaimniecības un akvakultūras produktu importa (aptuveni 60 % no kopējā patēriņa), lai apmierinātu ES patērētāju prasības un vēlmes, no otras puses, Eiropas Savienībai noteikti ir jāatjauno ES zivju krājumu maksimāli iespējamais ilgstspējīgais daudzums un tas jāsaglabā, lai nodrošinātu to pieejamību nākamajām paaudzēm; šajā sakarā atgādina, ka akvakultūra, izmantojot ilgtspējīgas metodes un neapdraudot zivju krājumu saglabāšanu, palīdz nodrošināt produktus, kas ir ekvivalenti jūras zvejas produktiem; akvakultūra nodrošina arī augstu nodarbinātības līmeni, faktiski pildot sociālā amortizatora funkciju krīzes periodos;
16.

atbalsta tādus mērķus kā — piekļuve izglītībai: jānodrošina, ka visi romu tautības bērni neatkarīgi no tā, vai viņi pastāvīgi uzturas vienā vietā vai ne, iegūst pamatizglītību un ka viņiem ir pieejama kvalitatīva izglītība, un viņi nav pakļauti diskriminācijai vai segregācijai; jāuzlabo piekļuve labai agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, kas nodrošina vienādu attieksmi un vienlīdzīgu iespēju principa ievērošanu, jāsamazina to skolēnu skaits, kuri priekšlaicīgi pārtrauc mācības vidusskolā, un kopumā jāveicina analfabētisma izskaušana romu vidū; — piekļuve nodarbinātībai: jāsamazina nodarbinātības līmeņa atšķirības starp romiem un pārējiem iedzīvotājiem, bez diskriminācijas nodrošinot romiem pilnīgu piekļuvi arodapmācībai, darba tirgum un pašnodarbinātības iespējām un rosinot izmantot mikrokredītus un valsts nodarbinātības dienestu sniegtos starpniecības pakalpojumiem; — piekļuve veselības aprūpei: jānodrošina romiem, jo īpaši sievietēm un bērniem, normāla piekļuve kvalitatīvai veselības aprūpei, kā arī jāsniedz viņiem profilaktiska aprūpe un sociālie pakalpojumi tādā pašā mērā kā pārējiem iedzīvotājiem; tāpēc romi aktīvi jāiesaista viņiem paredzētās veselības aprūpes programmās; turklāt ir jāturpina centieni samazināt atšķirības starp romu kopienas veselības rādītājiem un vidējiem Eiropas rādītājiem; — piekļuve mājokļiem un būtiskiem pakalpojumiem: jāveicina nediskriminējoša piekļuve mājokļiem, tostarp sociālajiem mājokļiem, kā arī tādiem svarīgiem sabiedriskiem pakalpojumiem kā ūdens, elektrības un gāzes apgāde; tāpat jāņem vērā to romu īpašās vajadzības, kuriem nav pastāvīgas dzīvesvietas;
12.

pauž gandarījumu par to, ka 2010. gada 20. maijā izveidota īpaša parlamentārā komisija, kuras uzdevums ir grozīt un papildināt tiesisko regulējumu, kas attiecas uz decentralizācijas procesu un vietējās autonomijas stiprināšanu. Minētajai komisijai īpaši jānodrošina to pasākumu kontinuitāte, kuru mērķis ir nodrošināt vietējās autonomijas un sabiedrisko pakalpojumu decentralizācijas konstitucionālo principu efektīvu īstenošanu, stingri ievērojot Eiropas Vietējo pašvaldību hartu. Komiteja atzinīgi vērtē minētās komisijas nolūku pilnībā izvērtēt tiesiskā regulējuma visus aspektus, kas skar vietējo un reģionālo pašvaldību darbību; tas pavērs iespēju decentralizāciju īstenot integrēti, tostarp nozaru līmenī: izglītībā, veselības aizsardzībā, sociālajā aizsardzībā, vides jomā, valsts sabiedriskajā kārtībā u. c. Komiteja pauž cerību, ka reformas pasākumi vietējās autonomijas nostiprināšanai tiks ieviesti savlaicīgi, lai visi īstenošanas mehānismi 2011. gada vasaras vispārējo vietējo vēlēšanu laikā jau darbotos;
19.

noteikti atbalsta to, lai tiktu izstrādātas pamatnostādnes ES piešķirtajam stimulēšanas finansējumam esošo reģionālās politikas instrumentu ietvaros, koordinējot valstu un reģionālos ieguldījumus, darbus un projektus, kas saistīti ar piepilsētas satiksmi un cilvēku pārvietošanos uz darbu no attālākiem rajoniem, ja šādi ieguldījumi atbilst ES mērķiem vides, sociālajā un ekonomikas jomā, tajā skaitā veicina visu transporta veidu izmantošanu. Komiteja atbalsta arī Eiropas finanšu instrumenta iekļaušanu 2014.–2020. gada finanšu plānā, dodot iespēju līdzfinansēt pilsētu transporta plānus, finansējot nevis projektus, bet gan rezultātus, kas atbilst ES mērķiem vides un sociāli ekonomiskajā jomā, un lūdz izskatīt iespēju, lai neliela apjoma eksperimentālām iniciatīvām būtu pieejams iepriekšējs finansējums. Komiteja iesaka arī izveidot vērienīgākus instrumentus, lai varētu nodrošināt lielāka apjoma finansējumu pilsētu transporta plānu izstrādei ar nosacījumu, ka ir noslēgti publiski-publiski / publiski-privāti vai nolīgumi par mobilitāti pilsētvidē, kas piesaista līdzekļus no privātā sektora, vietējām, reģionālajām un valsts programmām;
7)

Pēc UNICEF aplēsēm nepilngadīgo — iekšējās un ārējās nelegālās tirdzniecības objektu — skaits ir ap 1,2 miljoni gadā (UNICEF 2003. gada jūlija ziņojums “Apturēt nelegālo tirdzniecību” (“Stop the Traffic”). Programma “Nošķirti bērni Eiropā” (Separated Children in Europe ), kas ir starptautiskās apvienības “Glābiet bērnus” (International Save the Children Alliance ) un ANO Komisariāta bēgļu jautājumos kopdarbs, vērtē, ka Eiropā atrodas kā minimums vismaz 100 000 nepilngadīgo bez pavadības; Itālijā valsts iestāde, kas atbild par nepilngadīgo ārvalstu personu aizsardzību (Nepilngadīgo ārvalstnieku komiteja) ir savākusi ziņas par nepilngadīgo ārvalstnieku bez pavadības klātbūtni, kuru skaits sasniedza gandrīz 8000, ar tendenci uz skaita palielināšanos pēdējos gados; Spānijā varas iestādes vērtē, ka valstī ir no 3000 līdz 4000 nepilngadīgo ārvalstnieku bez pavadības, ar kuriem katru gadu tiek uzņemts kontakts, savukārt Francijā, Nīderlandē un Beļģijā piereģistrēto nepilngadīgo skaits svārstās no 5000 līdz 6000 gadā. Nepilngadīgo ārvalstnieku bez pavadības skaits, protams, ir ievērojamāks, ja ņem vērā nelegālo ieceļošanu un grūtības novērtēt viņu patieso klātbūtni nelegālās robežu šķērsošanas dēļ;
Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm un saskanību pieteikumu izvērtēšanā, Komisijai pieteikumi būtu jāizvērtē kā kopums. Jo īpaši tai būtu jāraugās uz deklarēto izdevumu attiecināmību un pareizību, uz tiešo saikni starp izdevumiem un pasākumiem, kas veikti, lai novērstu izstāšanās sekas, un uz pasākumiem, ko attiecīgās dalībvalstis ieviesušas, lai nepieļautu dubultu finansējumu. Izvērtējot pieteikumus finanšu iemaksas saņemšanai no rezerves, Komisijai būtu jādzēš priekšfinansējums un jāatgūst neizmantotā summa. Lai atbalstu koncentrētu uz izstāšanās visvairāk skartajām dalībvalstīm, gadījumos, kad attiecīgās dalībvalsts izdevumi, kurus Komisija atzinusi par attiecināmiem, pārsniedz kā priekšfinansējumu izmaksāto summu un 0,06 % no attiecīgās dalībvalsts nominālā nacionālā kopienākuma (NKI) 2021. gadā, vajadzētu būt iespējai šai dalībvalstij piešķirt papildu līdzekļus no rezerves pieejamo finanšu resursu robežās. Ņemot vērā gaidāmā ekonomikas satricinājuma apmēru, būtu jāparedz iespēja no priekšfinansējuma atgūtās summas izmantot dalībvalstu papildu izdevumu atmaksāšanai.

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm un saskanību pieteikumu izvērtēšanā, Komisijai pieteikumi būtu jāizvērtē kā kopums. Jo īpaši tai būtu jāraugās uz deklarēto izdevumu attiecināmību un pareizību, uz tiešo saikni starp izdevumiem un pasākumiem, kas veikti, lai novērstu izstāšanās sekas, un uz pasākumiem, ko attiecīgās dalībvalstis ieviesušas, lai nepieļautu dubultu finansējumu. Ir arī jānodrošina izdevumu sadalījums pa nozarēm un ģeogrāfiskais sadalījums NUTS 2 līmenī, tostarp attiecībā uz tālākajiem reģioniem . Izvērtējot pieteikumus finanšu iemaksas saņemšanai no rezerves, Komisijai būtu jādzēš priekšfinansējums un jāatgūst neizmantotā summa. Lai atbalstu koncentrētu uz izstāšanās visvairāk skartajām dalībvalstīm, gadījumos, kad attiecīgās dalībvalsts izdevumi, kurus Komisija atzinusi par attiecināmiem, pārsniedz kā priekšfinansējumu izmaksāto summu un 0,06 % no attiecīgās dalībvalsts nominālā nacionālā kopienākuma (NKI) 2021. gadā, vajadzētu būt iespējai šai dalībvalstij piešķirt papildu līdzekļus no rezerves pieejamo finanšu resursu robežās. Ņemot vērā gaidāmā ekonomikas satricinājuma apmēru, būtu jāparedz iespēja no priekšfinansējuma atgūtās summas izmantot dalībvalstu papildu izdevumu atmaksāšanai.
—

atbalstīt kravu novirzīšanu uz dzelzceļa transportu, it īpaši dzelzceļa pasažieru pārvadājumus vietējā un reģionālajā līmenī, kā arī maršrutos, kas nepārsniedz 1 000 km, kā arī īstenot dzelzceļa kravu pārvadājumu atbalsta un finansēšanas programmas, kas Eiropas Savienībā ļautu palielināt tā īpatsvaru no pašreizējiem 17 % līdz vismaz 30 % no kopējiem pārvadājumiem 2030. gadā,
5. Tad, ja dati ir pieejami reģistros vai līdzvērtīgos avotos, dalībvalstis ļauj vadošajām iestādēm un citām struktūrām, kurām uzticēta tādu datu vākšana, kas vajadzīgi, lai uzraudzītu un novērtētu vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, iegūt šādus datus no datu reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktu.

5. Tad, ja dati ir pieejami reģistros vai līdzvērtīgos avotos, dalībvalstis ļauj vadošajām iestādēm un citām struktūrām, kurām uzticēta tādu datu vākšana, kas vajadzīgi, lai uzraudzītu un novērtētu vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, iegūt šādus datus no datu reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktu. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina piekļuve minētajiem datiem, izmantojot līdzekļus, kas ļauj ievērot konkrēto rādītāju nosūtīšanas termiņus.
Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu COM(2018) 434 final Komisijas dienestu darba dokuments – Ietekmes novērtējuma kopsavilkums “Pavaddokuments dokumentam: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Digitālās Eiropas programmu” SWD(2018) 306 final Komisijas dienestu darba dokuments – Impact Assessment Accompanying the document Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council establishing the Digital Europe programme for the period 2021–2027 [nav pieejams latviešu valodā] SWD(2018) 305 final
Iedzīvotājiem būtu arī vairāk jāapzinās savas tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības, viņiem vajadzētu justies ērti dzīvojot, ceļojot, mācoties, strādājot un veicot brīvprātīgo darbu citā dalībvalstī, viņiem vajadzētu justies spējīgiem izmantot visas Savienības pilsonības tiesības un paļauties uz to, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve savām tiesībām, ka viņi var tās pilnībā izmantot un ka tās tiks pilnā apjomā aizsargātas bez jebkādas diskriminācijas neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā viņi atrodas. Pilsoniskā sabiedrība ir jāatbalsta, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par ES kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

Iedzīvotājiem būtu arī vairāk jāapzinās savas tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības, viņiem vajadzētu justies ērti dzīvojot, ceļojot, mācoties, strādājot un veicot brīvprātīgo darbu citā dalībvalstī, viņiem vajadzētu justies spējīgiem izmantot visas Savienības pilsonības tiesības un paļauties uz to, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve savām tiesībām, ka viņi var tās pilnībā izmantot un ka tās tiks pilnā apjomā aizsargātas bez jebkādas diskriminācijas neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā viņi atrodas. Pilsoniskā sabiedrība ir jāatbalsta, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par ES kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Vietējās un reģionālās iestādes un to pārstāvības apvienības, kuras īsteno programmā “Tiesības un vērtības” paredzētās darbības, ir jāatbalsta, jo īpaši lai veicinātu pilsoņu tiesības un pilsonisko līdzdalību.
16.

ex ante nosacījumus, ciktāl tie skar ES tiesību aktu īstenošanu, administratīvo struktūru uzlabošanu un, izmantojot tematisko koncentrāciju, to reformu īstenošanu, kas ietvertas stratēģijā “Eiropa 2020”; tādēļ uzsver, ka steidzami jāizstrādā politikas satvars stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas sekmēšanai, lai turpinātu tematisko koncentrāciju nākamajā plānošanas posmā; uzsver, ka jaunajam satvaram jābūt balstītam uz jaunu teritoriālo redzējumu, kas 1999. gada Eiropas Telpiskās attīstības perspektīvu piemērotu mūsdienu prasībām norāda, ka citas ES politikas jomas palīdz veicināt strukturālās reformas. Tas attiecas uz ESI fondiem, piemērojotnosacījumus, ciktāl tie skar ES tiesību aktu īstenošanu, administratīvo struktūru uzlabošanu un, izmantojot tematisko koncentrāciju, to reformu īstenošanu, kas ietvertas stratēģijā “Eiropa 2020”; tādēļ uzsver, ka steidzami jāizstrādā politikas satvars stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas sekmēšanai, lai turpinātu tematisko koncentrāciju nākamajā plānošanas posmā; uzsver, ka jaunajam satvaram jābūt balstītam uz jaunu teritoriālo redzējumu, kas 1999. gada Eiropas Telpiskās attīstības perspektīvu piemērotu mūsdienu prasībām ( 2 )
13.

atzīst, ka personu pārvietošanās brīvības īstenošana, kas izpaužas tūristu, kultūras, izglītības un ekonomikas jomas apmaiņas veidā, ir devusi ieguldījumu Eiropas pilsoniskuma apziņas veidošanā un savstarpējas izpratnes veicināšanā; iesaka ar intensīvāku šādu kontaktu palīdzību stiprināt vienotības izjūtu Eiropas iedzīvotāju vidū. It īpaši to var sekmēt mūsu kultūras un tās mantojuma daudzveidības uzsvēršana, un to atzinušas Eiropas iestādes, nosakot 2018. gadu par Eiropas Kultūras mantojuma gadu, kurā vietējās un reģionālās pašvaldības ir svarīgas stratēģiskās dalībnieces pasākumos un iniciatīvās, kas tiks popularizētas Eiropas Kultūras mantojuma gada ietvaros;
2.

uzsver, ka noturība pret katastrofām ir viens no galvenajiem ilgtspējīgas attīstības pamataspektiem. Šajā sakarā RK aicina Eiropas Savienības iestādes gādāt par to, lai šis princips kļūtu par vienu no svarīgākajiem pīlāriem turpmākajos ilgtspējīgas attīstības pasākumos Eiropā un lai to ņemtu vērā turpmākajos Eiropas Savienības fondos un projektos;
25.

vērš Eiropas Komisijas uzmanību uz to, ka enerģētikas politikā ir jāizvirza mērķis samazināt izdevumus par enerģiju mājsaimniecību un uzņēmumu budžetā, respektīvi, samazināt galamaksu. Šajā kontekstā Eiropas Reģionu komiteja pauž bažas par to, ka dažos gadījumos pieprasījuma regulēšana varētu vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības tirgū izraisīt pārmaiņas, kas skar patērētājus un varētu paaugstināt tarifus, ko viņi nespētu segt. Tāpēc ir jāpiedāvā cenu modeļi ar ilgtermiņā garantētiem tarifiem, lai aizsargātu patērētājus pret jebkādām novirzēm; Patērētāji būtu jāinformē arī par to, kā, pamatojoties uz noteiktajiem enerģijas tarifiem, izmantot cenu svārstības un gūt no tām labumu;
c) oficiālo kontroļu biežumu attiecībā uz operatoriem un par to, kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem noteiktus operatorus var atbrīvot no konkrētām oficiālām kontrolēm;

c) oficiālo kontroļu biežumu attiecībā uz operatoriem un par to, kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem noteiktus operatorus var atbrīvot no konkrētām oficiālām kontrolēm;
Sabiedrisko pakalpojumu līgumus par sabiedriskajiem dzelzceļa pasažieru pārvadājumiem, kas ir tieši piešķirti no 2013. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 2. decembrim, var turpināt līdz to beigu termiņam. Tomēr tos nekādā veidā nevar turpināt pēc 2022. gada 31. decembra.

Sabiedrisko pakalpojumu līgumus par sabiedriskajiem dzelzceļa pasažieru pārvadājumiem, kas ir tieši piešķirti laikā no šīs regulas stāšanās spēkā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 2. decembrim, var turpināt līdz to beigu termiņam. Tomēr tos nekādā veidā nevar turpināt pēc 2022. gada 31. decembra. Tas neattiecas uz līgumiem, kas noslēgti pirms šīs regulas stāšanās spēkā.
1.

uzskata, ka atkritumu sūtījumi ir viena no svarīgākajām atkritumu tiesiskā regulējuma jomām, kurā nepieciešama stingrāka īstenošana. Dažās dalībvalstīs atkritumu sūtījumus kontrolē pienācīgi, taču citās tā nav, un rezultātā ir vērojama tā sauktā “cilpošana pa ostām” (“port hopping”). Skaidri pierādījumi liecina par nelikumīgiem atkritumu sūtījumiem, kas ir tiešā pretrunā Bāzeles konvencijai un atkritumu sūtījumu regulai (ASR), it īpaši bīstamo atkritumu (piemēram, elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu jeb EEIA) eksportēšana ārpus ESAO it kā atkārtotas izmantošanas nolūkos, vai nebīstamu atkritumu nosūtīšana uz jaunattīstības valstīm, lai tos apglabātu vai apstrādātu tādā veidā, kas kaitē videi;
2. Pārrobežu un transnacionālās sadarbības ietvaros atlasītās darbības aptver atbalsta saņēmējus no vismaz divām iesaistītajām valstīm, no kuriem vismaz viens ir no dalībvalsts. Darbību var īstenot vienā valstī, ja tas nāk par labu programmas teritorijai.

2. Pārrobežu sadarbības ietvaros atlasītās darbības aptver atbalsta saņēmējus no vismaz divām iesaistītajām valstīm, no kuriem vismaz viens ir no dalībvalsts. Darbību var īstenot vienā valstī, ja tas nāk par labu programmas teritorijai.
21.

atzinīgi vērtē faktu, ka ierosinātajās direktīvās lielāka uzmanība pievērsta iespējai ņemt vērā vides un sociālās prasības, neraugoties uz to, ka šos noteikumus, visticamāk, nebūs viegli piemērot, piemēram, 67. pantu par aprites cikla izmaksām. Tiesības lemt par to, vai un kādas prasības nosakāmas, ir jāatstāj attiecīgās līgumslēdzējas iestādes ziņā, jo preces un pakalpojumi ir tik dažādi, un ir jāļauj vietējam un reģionālajam līmenim definēt politikas mērķus. Pastāv liela atšķirība starp to, vai tiek pirkts cements vai magnētiskās rezonanses attēlveidotājs. RK tomēr norāda, ka visos gadījumos jābūt pamatotai saistībai ar līguma priekšmetu, lai nepieļautu līguma slēgšanas tiesību nepārredzamu un patvaļīgu piešķiršanu un starp uzņēmumiem nodrošinātu godīgu konkurenci;
Tematiskie mērķi, kas minēti Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 9. pantā, un atbilstošās ieguldījumu prioritātes, kuras noteiktas šīs regulas 5. pantā, ko ERAF drīkst līdzfinansēt, ir jākoncentrē šādi: (a) attīstītākajos reģionos un pārejas reģionos: i) vismaz 80 % no kopējā ERAF finansējuma valsts līmenī piešķir tematiskajiem mērķiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 9. panta 1., 3. un 4. punktā, kā arī ii) vismaz 20 % no kopējā ERAF finansējuma valsts līmenī piešķir tematiskajam mērķim, kas minēts Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 9. panta 4. punktā; (b) mazāk attīstītajos reģionos: i) vismaz 50 % no kopējā ERAF finansējuma valsts līmenī piešķir tematiskajiem mērķiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 9. panta 1., 3. un 4. punktā, ii) vismaz 6 % no kopējā ERAF finansējuma valsts līmenī piešķir tematiskajam mērķim, kas minēts Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 9. panta 4. punktā; Atkāpjoties no šā panta a) punkta i) apakšpunkta, reģionos, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju 2007.–2013. gadā bija mazāks nekā 75 % no ES–25 vidējā IKP atskaites periodā, bet kuri no 2014. līdz 2020. gadam ir tiesīgi saņemt atbalstu pārejas reģionu vai vairāk attīstīto reģionu kategorijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 82. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā noteikto, vismaz 60 % no kopējā ERAF finansējuma valsts līmenī piešķir katram tematiskajam mērķim, kas minēts Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 9. panta 1., 3. un 4. punktā.

Tematiskie mērķi, kas minēti Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 9. pantā, un atbilstošās ieguldījumu prioritātes, kuras noteiktas šīs regulas 5. pantā, ko ERAF drīkst līdzfinansēt, ir jākoncentrē šādi: (a) attīstītākajos reģionos : i) vismaz no kopējā ERAF finansējuma valsts līmenī piešķir tematiskajiem mērķiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 9. panta 1., 3. un 4. punktā, kā arī ii) vismaz no kopējā ERAF finansējuma valsts līmenī piešķir tematiskajam mērķim, kas minēts Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 9. panta 4. punktā; (b) mazāk attīstītajos reģionos: i) vismaz 50 % no kopējā ERAF finansējuma valsts līmenī piešķir tematiskajiem mērķiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 9. panta 1., 3. un 4. punktā, ii) vismaz 6 % no kopējā ERAF finansējuma valsts līmenī piešķir tematiskajam mērķim, kas minēts Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 9. panta 4. punktā; Atkāpjoties no šā panta a) punkta i) apakšpunkta, reģionos, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju 2007.–2013. gadā bija mazāks nekā 75 % no ES–25 vidējā IKP atskaites periodā, bet kuri no 2014. līdz 2020. gadam ir tiesīgi saņemt atbalstu pārejas reģionu vai vairāk attīstīto reģionu kategorijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 82. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā noteikto, vismaz no kopējā ERAF finansējuma valsts līmenī piešķir katram tematiskajam mērķim, kas minēts Regulas (ES) Nr. […]/2012 [KNR] 9. panta 1., 3. un 4. punktā.
2.

atbalsta ANO 2010. gada 28. jūlija rezolūciju, kurā tiesības uz ūdeni ir pasludinātas par universālām, neaizskaramām cilvēktiesībām, kas ir tiesību uz dzīvību dabīgs un konsekvents turpinājums: “recognizes the right to safe and clean drinking water and sanitation as a human right that is essential for the full enjoyment of life and all human rights” (1) (atzīst tiesības uz drošu un tīru dzeramo ūdeni un sanitāriju par cilvēktiesībām, kas ir svarīgas, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi un pilnībā izmantotu visas cilvēktiesības);