EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.7.2021 SWD(2021) 707 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2021. gada ziņojums par tiesiskumu





Valstu sadaļa - tiesiskuma situācija Dānijā Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2021. gada ziņojums par tiesiskumu



Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Kopsavilkums Tiesu iestāžu neatkarības līmenis Dānijā joprojām tiek vērtēts kā ļoti augsts, un tiek īstenotas vairākas iniciatīvas nolūkā uzlabot tiesu sistēmas efektivitāti un kvalitāti. Vairāku Valsts tiesu administrācijas projektu mērķis ir novērst jau 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu konstatētās nepilnības saistībā ar tiesu sistēmas digitalizāciju. Valdība arī īsteno likumdošanas un finanšu pasākumus, lai samazinātu krimināllietu izskatīšanas laiku. Tomēr, ņemot vērā ierobežotos resursus, tiesas joprojām saskaras ar atsevišķām problēmām, un pēdējo gadu laikā lietu pabeigšanas koeficients ir pazeminājies. Lēmumu pieņemšanas process saistībā ar tiesu slēgšanu 2020. martā Covid-19 pandēmijas kontekstā ir radījis jautājumus par tiesu iestāžu neatkarības ievērošanu. Reaģējot uz šīm bažām, valdība un Valsts tiesu administrācija ir atzinusi, ka saziņā ar tiesām ir būtiski pilnībā ievērot to neatkarību. Dānija joprojām tiek uztverta kā viena no vismazāk korumpētajām valstīm Eiropas Savienībā un pasaulē. Pretkorupcijas sistēmas pamatā lielā mērā ir vispārēji ētikas un profesionālās godprātības noteikumi, kā arī sociālās normas un publiskā kontrole. Joprojām pastāv problēmas, kas ir konstatētas saistībā ar starptautisko ieteikumu par pretkorupcijas regulējumu īstenošanu. Lai gan uz ierēdņiem attiecas visaptveroši ētikas standarti un noteikumi par interešu konfliktu, ministriem un ierēdņiem augstākajos izpildvaras amatos piemērojamā regulējuma darbības joma joprojām ir šaura. Virpuļdurvju efekts un lobēšanas darbības aizvien nav reglamentētas. Ir ieviests jauns mehānisms trauksmes cēlēju aizsardzībai valsts pārvaldē. Smagu noziegumu izmeklēšanai 2022. gada sākumā tiks izveidota jauna valsts izmeklēšanas struktūrvienība, kurā sadarbosies prokurori un izmeklētāji ar mērķi rast efektīvāku un saskaņotāku pieeju smagiem noziegumiem. Transponējot pārskatīto Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu, Valsts mediju regulatīvajai iestādei — Radio un televīzijas padomei — ir noteikti jauni pienākumi. Parlaments, neatkarīgi pētnieki, parlamentārais ombuds un žurnālistu kopiena ir pauduši joprojām aktuālās bažas par izņēmumiem Likumā par piekļuvi publiskās pārvaldes dokumentiem, kas dažos gadījumos ierobežo tiesības piekļūt informācijai, tostarp Covid-19 pandēmijas kontekstā. Līdz šim valdība nav paziņojusi konkrētus likuma pārskatīšanas plānus. Žurnālistu aizsardzības sistēma joprojām ir spēcīga. Tieslietu ministrija strādā pie tiesību akta priekšlikuma izstrādes ar mērķi ieviest stingrākus spriedumus par draudiem vārda brīvībai. Valdība ir piešķīrusi valsts atbalstu nolūkā kompensēt Covid-19 pandēmijas laikā sarūkošos mediju nozares ieņēmumus par reklāmu. Covid-19 pandēmijas laikā pastiprināta uzmanība ir pievērsta parlamenta lomai līdzsvara un atsvara sistēmā. Parlaments 2020. un 2021. gadā paātrinātā kārtībā ir īstenojis lielāku skaitu likumdošanas procedūru. 2021. gada februārī tika pieņemts jauns likums par epidēmijām kā regulējums pasākumiem saistībā ar Covid-19 pandēmiju, paredzot parlamentam nostiprinātas pārraudzības pilnvaras. Tas aizstāj iepriekšējo 2020. gada marta Likumu par epidēmijām, kas paredzēja būtisku pilnvaru deleģēšanu veselības ministram bez līdzvērtīgas parlamentārās uzraudzības sistēmas. Ir izveidota jauna kontroles komisiju sistēma; pirmā komisija pārbaudīs valdības darbību likumību saistībā ar lēmumu Covid-19 pandēmijas apkarošanas nolūkā 2020. gada beigās izkaut visas ūdeles. Pilsoniskā sabiedrība Covid-19 pandēmijas kontekstā ir saņēmusi valdības finansiālo atbalstu.

I.Tiesu sistēma Dānijas tiesu sistēmu veido 24 rajona tiesas, divas augstās tiesas (apelācijas tiesas) un Augstākā tiesa, kā arī divas specializētās tiesas. Neatkarīgā Valsts tiesu administrācija ir atbildīga par tiesu administrēšanu un attīstību, kas ietver tiesu budžetu sadali un ēku un IKT sistēmu pārvaldību. Neatkarīgā Tiesnešu kvalifikācijas padome iesniedz nesaistošus priekšlikumus par tiesnešu iecelšanu Tieslietu ministrijai, kas pēc tam tos ierosina oficiālai iecelšanai, ko veic izpildvara (karaliene). Tiesnešu kvalifikācijas padome katrai vakancei ierosina tikai vienu tiesnesi. Nav bijuši gadījumi, kad izpildvara neievērotu Tiesnešu kvalifikācijas padomes priekšlikumu. Disciplinārpasākumus var noteikt tiesu priekšsēdētāji vai Īpašā disciplinārlietu tiesa. Prokuratūra ir autonoma iestāde, kas darbojas Tieslietu ministrijas pārraudzībā un ko vada ģenerālprokurors. Advokātu biedrība ir neatkarīga struktūra, kas regulē juridiskās profesijas un nodrošina to neatkarību. Neatkarība Plašas sabiedrības skatījumā tiesu iestāžu neatkarības līmenis ir nemainīgi augsts, bet uzņēmumu skatījumā — ļoti augsts. Kopumā 74 % iedzīvotāju un 83 % uzņēmumu uzskata, ka tiesu un tiesnešu neatkarības līmenis 2021. gadā ir “diezgan augsts vai ļoti augsts”. Šis priekšstats par tiesu iestāžu neatkarības augsto līmeni laikā no 2016. līdz 2020. gadam kopumā saglabājās nemainīgs, bet salīdzinājumā ar 2020. gadu plašas sabiedrības skatījumā tas ir pazeminājies, turpretī uzņēmumu skatījumā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu tas ir nedaudz pieaudzis. Saistībā ar tiesu iestāžu neatkarības ievērošanu ir veikta rūpīga pārbaude par lēmumu pieņemšanas procesu attiecībā uz tiesu slēgšanu 2020. martā Covid-19 pandēmijas kontekstā. Ņemot vērā Covid-19 pandēmiju, Valsts tiesu administrācija (VTA) 2020. gada 12. martā paziņoja, ka tiesas turpinās īstenot tikai pašas būtiskākās funkcijas un par prioritārām tiks noteiktas steidzamas un svarīgas lietas; tā arī izveidoja krīzes pārvarēšanas grupu. Pēc tam parlamenta iecelta neatkarīga darba grupa veica rūpīgu pārbaudi, izvērtējot šā lēmuma pieņemšanas procesu un jo īpaši to, vai lēmums tika paziņots tiesām, ievērojot konstitucionālos tiesu iestāžu neatkarības principus. Šī darba grupa, kurai bija uzdots izvērtēt Covid-19 pandēmijas pārvaldību, 2021. gada janvārī publiskotajā ziņojumā konstatēja, ka varētu apšaubīt to, vai norādījumi, kurus VTA nosūtīja atsevišķām tiesām un kuri tika sagatavoti pēc Tieslietu ministrijas pieprasījuma, bija saskaņā ar tiesu konstitucionālo neatkarību. Valdība un VTA uzskata, ka to saziņa ar tiesām attiecīgajā jautājumā noritēja ieteikumu sniegšanas formā, bet atzīst, ka komitejas konstatējumi ir uzlabojuši izpratni par nepieciešamību saziņā ar tiesām īpaši uzmanīgi atzīt to neatkarību. Saistībā ar tiesu atkārtotu atvēršanu 2020. gada aprīlī un visiem turpmākajiem soļiem tika izmantots piesardzīgāks saziņas stils. Pēc iekšēja mācību procesa turpmākas krīžgatavības nodrošināšanai 2020. gada decembrī VTA izveidota darba grupa vēl vairāk uzsvēra, ka krīzes pārvarēšanas grupa (kuru veido VTA vadība un vairāki tiesneši) var sniegt norādījumus tikai VTA kompetences ietvaros un ka attiecībā uz citiem jautājumiem tā drīkst sniegt tikai vadlīnijas un ieteikumus. Kvalitāte Tiesas saskaras ar problēmām resursu jomā, it īpaši ņemot vērā izskatāmo lietu apjoma prognozēto pieaugumu. Izdevumi par tiesu sistēmu Dānijā joprojām ir ļoti zemi (0,16 % no IKP), un arī tiesnešu skaits uz 100 000 iedzīvotāju ir ļoti mazs (6,5), kas apstiprina ilgtermiņa tendenci. Tiesām 2020. gadā tika piešķirti zināmi papildu resursi, it īpaši ar Covid-19 pandēmiju saistīto vajadzību nodrošināšanai un problēmu risināšanai digitalizācijas jomā. Laikposmam no 2021.–2023. gadam ir piešķirts papildu finansējums 1,75 miljonu EUR (13 miljonu DKK) apmērā gadā. Turklāt 2021. gada 24. jūnijā valdība paziņoja par papildu piešķīrumu aptuveni 3,5 miljonu EUR (25 miljonu DKK) apmērā 2021. gadā un aptuveni 6,5 miljonu EUR (47,5 miljonu DKK) apmērā 2022. gadā, lai risinātu jautājumu par izskatāmo lietu apjomu tiesās. Tomēr ieinteresētās personas ir atkārtoti uzsvērušas, ka strukturālāku problēmu risināšanai saistībā ar resursiem ar to nav pietiekami, it īpaši tāpēc, ka jaunu tiesnešu amata vietu izveidei būtu nepieciešams ilgtermiņa resursu piešķīrums. Ieinteresētās personas arī ir paudušas bažas par to, ka tiesu darbinieku algu zemā konkurētspēja ar atalgojumu privātā sektora darba vietās vai citās ar tieslietām saistītās profesijās varētu ietekmēt tiesu spēju pieņemt darbā jaunus tiesnešus. Ir iecerēti papildu resursi policijai un prokuroriem, kā arī tiesību aktu grozījumi ar mērķi samazināt krimināllietu izskatīšanas laiku. Jaunais nolīgums par policiju un prokuratūru 2021.–2023. gadam paredzēja papildu resursus nolūkā izveidot 310 pilnsoldzes ekvivalenta amata vietas (policistiem, prokuroriem un atbalsta darbiniekiem) tieši krimināllietu izskatīšanai. Šajā kontekstā ir noteikti konkrēti mērķi attiecībā uz laika posmu, kādā policijā un prokuratūrā izskatāmas visas krimināllietas un konkrētu kategoriju (piemēram, vardarbīgi noziegumi) lietas. Šis pasākums ir daļa no plašākiem centieniem uzlabot krimināllietu izskatīšanas laiku, un šie centieni ietver arī tiesību aktu grozījumu kopumu, iekļaujot dažādus pasākumus ar mērķi pilnveidot kriminālprocesu un atcelt noteiktas nevajadzīgas procesuālas darbības. Šos grozījumus parlaments pieņēma 2021. gada jūnijā, un tie stājās spēkā 2021. gada 1. jūlijā. Lai gan minētie mērķi guva plašu atbalstu, ieinteresētās personas arī ir uzsvērušas, ka šie centieni galvenokārt ir vērsti uz policiju un prokuratūru, nevis tiesām, kurās turpina palielināties krimināllietu izskatīšanas laiks. Tiek īstenotas iniciatīvas vairāku nepilnību novēršanai saistībā ar tiesu sistēmas digitalizāciju. Dažas ar digitalizāciju saistītas nepilnības tika norādītas jau 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu. Lai gan tiesām un prokuratūrai paredzētie digitālās saziņas rīki ir pieejami, joprojām pastāv vairāki trūkumi attiecībā uz tiesu sistēmas digitalizāciju. Civilās, administratīvās un kriminālās tiesvedības gadījumā procesuālie noteikumi attiecībā uz digitālajiem rīkiem ir spēkā tikai daļēji, un administratīvajā un kriminālajā tiesvedībā digitālā piekļuve tiesvedības procesam, piemēram, saistībā ar iespēju tiešsaistē piekļūt izskatīšanā esošu un slēgtu lietu dokumentiem, ir ļoti ierobežota. Lai gan ir ieviesta jauna elektroniska civillietu reģistrācijas sistēma, ieinteresēto personu skatījumā krimināllietu sistēma ir novecojusi, un, kaut arī tiek sagatavota jauna sistēma, vēl ir jānodrošina finansējums. Arī VTA izstrādā jaunu tiešsaistes datubāzi spriedumiem, kas ietvers risinājumus mašīnlasāmības nodrošināšanai, ko plānots darīt pieejamu līdz 2021. gada beigām vai 2022. gada sākumam un kas uzlabotu pašreizējo situāciju saistībā ar piekļuvi spriedumiem tiešsaistē. VTA ir arī ieviesusi jaunu datu pārvaldības sistēmu, kas ļauj izgūt sarežģītākus datus, piemēram, lai noteiktu neizskatītas lietas vidējo vecumu un tādējādi labāk izprastu ilga izskatīšanas laika cēloņus. Tiek pārskatīta juridiskās palīdzības sistēma. Reaģējot uz vairākiem ieinteresēto personu pētījumiem, kuros izcelti noteikti trūkumi juridiskās palīdzības sistēmas darbībā, Tieslietu ministrija 2020. gada aprīlī izveidoja pirmslikumdošanas komiteju pastāvošās juridiskās palīdzības sistēmas pārskatīšanai. Šo komiteju veido dažādu attiecīgo ministriju un iestāžu (piemēram, VTA un Cilvēktiesību institūta) pārstāvji, kā arī eksperti (tostarp bijušais tiesnesis un akadēmisko aprindu pārstāvis), un to atbalsta pārraudzības grupa, sniedzot informāciju par speciālistu pieredzi. Lai gan sākotnēji tika plānots, ka komiteja iepazīstinās ar tās darba rezultātiem līdz 2022. gada vasarai, domājams, ka Covid-19 pandēmijas dēļ tas tiks atlikts. Kritika, ko paudusi Advokātu asociācija un Justitia — domnīca, kas strādā ar tieslietu jautājumiem un 2020. gada oktobrī publicēja ieteikumu kopumu par juridiskās palīdzības sistēmas reformu,— īpaši attiecas uz piekļuvi juridiskās palīdzības birojiem (tostarp reģionālajām atšķirībām), juridisko palīdzību administratīvos jautājumos, kā arī vajadzību precizēt juridisko izdevumu apdrošināšanas sistēmu. Ieinteresētās personas kopumā ir atzinīgi novērtējušas valdības sagatavoto pārskatīšanas procesu, bet arī paudušas nožēlu, ka tas Covid-19 pandēmijas dēļ ir apturēts. Efektivitāte Tiesu sistēma kopumā joprojām ir efektīva, bet tā saskaras ar dažām problēmām attiecībā uz lietu pabeigšanas koeficientu. Salīdzinājumā ar 2018. gadu 2019. gadā nedaudz pieauga aplēstais laiks, kas nepieciešams strīdīgu civillietu un komerclietu izskatīšanai (no 207 līdz 222 dienām pirmās instances lietās). Turklāt lietu pabeigšanas koeficients strīdīgās civillietās un komerclietās ir turpinājis samazināties — no 95 % 2018. gadā līdz 91,8 % 2019. gadā. Nepabeigto lietu skaits joprojām ir ļoti mazs, it īpaši attiecībā uz strīdīgām civillietām un komerclietām. Valsts tiesu administrācija ir ziņojusi, ka 2020. gadā ir ievērojami palielinājies ienākošo lietu skaits, un tiesas 2020. gadā saņēma par 20 % vairāk lietu nekā 2017. gadā. Tomēr tiesas ir izskatījušas 97 % no lietu kopskaita, un tas ir par vienu procentpunktu vairāk nekā 2019. gadā. II.Pretkorupcijas regulējums Dānijā nav ne īpašas pretkorupcijas stratēģijas, ne specializētas aģentūras, kas nodarbojas ar korupcijas jautājumiem. Pretkorupcijas sistēmas pamatā lielā mērā ir vispārēji ētikas un profesionālās godprātības noteikumi, kā arī sociālās normas un publiskā kontrole. Vairākas iestādes ir iesaistītas korupcijas novēršanā, labas administratīvās prakses veicināšanā un atbilstības tiesiskajam regulējumam nodrošināšanā. To vidū cita starpā ir Finanšu uzraudzības iestāde, parlamentārais ombuds un valsts kontrolieris. Personāla un kompetenču aģentūra un premjerministra birojs ir atbildīgi par valsts ierēdņu un ministru profesionālās godprātības veicināšanu. Tieslietu ministrija nodrošina sadarbību starp valsts iestādēm nolūkā izstrādāt pretkorupcijas pasākumus. Attiecībā uz ierēdņiem kopumā ir spēkā interešu konflikta novēršanas noteikumi.

Ekspertu un uzņēmumu vadītāju priekšstatā Dānija ir viena no vismazāk korumpētajām valstīm pasaulē. Transparency International 2020. gada korupcijas uztveres indeksā Dānija ieguvusi 88 no 100 punktiem, ierindojoties 1. vietā gan Eiropas Savienībā, gan pasaulē. Šis priekšstats pēdējo piecu gadu laikā ir bijis salīdzinoši stabils . Tiek īstenota reforma jaunas valsts struktūrvienības izveidei smagu noziegumu izmeklēšanai. Jaunās struktūrvienības pamatā būs tādi uzdevumi, kas pašlaik ir Smagu ekonomisku noziegumu un starptautiskās noziedzības valsts prokurora (SØIK) kompetencē, vienlaikus integrējot arī citas smagu noziegumu lietu izmeklēšanā iesaistītas policijas struktūras. Šī struktūrvienība apvienos izmeklētājus un prokurorus, kuri spēs labāk sekot līdzi smagu noziegumu lietām, sākot no apgabaltiesas līmeņa līdz apelācijas tiesai, ar mērķi nodrošināt efektīvāku un saskaņotāku pieeju smagiem noziegumiem, tostarp sarežģītām korupcijas lietām. Mērķis paredz jaunās struktūrvienības organizatoriskās izveides pabeigšanu līdz 2022. gada sākumam. Saskaņā ar prokuratūras dienestu datiem lielāko daļu ar korupciju saistīto lietu izmeklē reģionālās prokuratūras. Sarežģītākas lietas, tostarp ārvalstu kukuļošanas lietas, valsts līmenī izmeklē Smagu ekonomisku noziegumu un starptautiskās noziedzības valsts prokurors (SØIK), kurš arī ierosina kriminālvajāšanas. Iestādes ziņoja, ka pieejamie resursi un ierēdņu apmācība ir pienācīga birojam noteikto pienākumu pildīšanai. Tiek uzskatīts, ka starp prokuratūru un uzņēmumiem notiek laba sadarbība, jo bieži drīz pēc iekšējas izmeklēšanas veikšanas uzņēmumi sniedz tiesībaizsardzības iestādēm informāciju par iespējamu pārkāpumu. Uz ierēdņiem attiecas visaptverošas uzvedības normas un ētikas standarti, turpretī ētikas kodeksi ministriem, parlamenta deputātiem un ierēdņiem augstākajos izpildvaras amatos joprojām nav izstrādāti. Dānijas valsts ierēdņu darbu reglamentē Rīcības kodekss publiskajā sektorā . Kodeksi ir piemērojami, un tajos ir sniegtas tiešas atsauces uz Dānijas Kriminālkodeksa un Publiskās pārvaldes likuma noteikumiem. Šo kodeksu neievērošanas gadījumā var piemērot disciplinārsodus. Kā uzsvērusi arī Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO), Dānija joprojām nav izstrādājusi ētikas kodeksu ne ministriem , ne parlamenta deputātiem un izpildvaras augstākajām amatpersonām. Tomēr ministriem ir tiesiskā un politiskā atbildība pret parlamentu, tostarp pienākumi saistībā ar patiesīgumu, konfidencialitāti, tiesību ierobežošanu vai interešu konfliktiem. Dažos gadījumos par šo noteikumu neievērošanu var piemērot sodu, kā norādīts 1964. gada Ministru atbildības likuma 5. iedaļā. Noteikumi par interešu konfliktu attiecas uz visiem publiskā sektora darbiniekiem, tomēr ministru gadījumā šo noteikumu piemērošanas joma ir šaura un pieejamie norādījumi ir ierobežoti. Uz publiskā sektora darbiniekiem un iestādēm attiecas noteikumi par objektivitāti, tiesībnespēju un ziņošanu par interešu konfliktiem, kā norādīts Publiskās pārvaldes likumā . Kā aprakstīts Rīcības kodeksā publiskajā sektorā, Publiskās pārvaldes likuma noteikumus papildina tiesību vispārējais objektivitātes princips, kas aptver jomas, kurās Publiskās pārvaldes likums nav jāpiemēro . Šajā likumā paredzētie noteikumi par interešu konfliktiem attiecas arī uz valdības locekļiem, kuriem ir jāatskaitās premjerministram, kurš atbild par pienākumu sadali ministru vidū. Joprojām pastāv 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu uzsvērtās nepilnības attiecībā uz ministru rīcības brīvību, ziņojot par interešu konfliktiem, jo pieejamie norādījumi ir ierobežoti un piemērošanas joma nav paplašināta . Uz ministriem attiecas brīvprātīgas aktīvu deklarēšanas prakse; aktīvu deklarēšanas sistēma joprojām nav reglamentēta, tā neietver kontroles pasākumus un nav obligāta pretēji GRECO ieteikumiem . Saistībā ar parlamenta deputātiem aizvien pastāv nepilnības attiecībā uz skaidru interešu konfliktu definīciju un nepieciešamību pēc mehānismiem šādu konfliktu paziņošanai. Joprojām nav reglamentēti lēmumu pieņēmēju un lobistu kontakti nolūkā ietekmēt politikas veidošanu. Neskaitot vispārīgos noteikumus par konfidencialitāti un interešu konfliktiem, uz ministriem un īpašajiem padomniekiem neattiecas nekādi noteikumi par lobēšanu. Arī interešu pārstāvjiem nav pienākuma ziņot par to darbībām. Kā uzsvēra GRECO, pieaugot lobēšanas ietekmei lēmumu pieņemšanas jomā, ir vajadzīgi papildu norādījumi un pārredzamība. Neraugoties uz gadījumiem, kad ir ziņots par virpuļdurvju efektu, nav atrisināts jautājums par to, ka uz ministriem neattiecas pēcnodarbinātības noteikumi un nogaidīšanas periodi. Saskaņā ar GRECO informāciju virpuļdurvju efekta reglamentēšana varētu novērst iespējamus interešu konfliktus un ar šo praksi saistītas informācijas ļaunprātīgas izmantošanas riskus . Ministri pēc valsts amata atstāšanas var nekavējoties uzņemties jaunus darba pienākumus, un vienīgais ierobežojums ir pienākumus deklarēt finanšu vienošanos ar jauno darba devēju, un uz tiem joprojām attiecas vispārējie konfidencialitātes noteikumi. Ieinteresētās personas ziņo par vairākiem virpuļdurvju efekta gadījumiem iepriekšējos gados, kas varētu radīt iespējamas bažas par interešu konfliktu. Joprojām pastāv nepilnības saistībā ar politisko partiju finansēšanas noteikumu pārredzamību. Noteikumus par partiju finansēšanu raksturo pārredzamības trūkumi, ierobežojumi attiecībā uz ārvalstu avotiem ir niecīgi, un par privātiem ziedojumiem jāziņo tad, ja tie pārsniedz 20 000 DKK (2700 EUR) robežu. Pēc izmaiņu ieviešanas 2017. gadā partiju finansēšanas pārredzamības uzlabošanai Iekšlietu un mājokļu lietu ministrija 2020. gada jūnijā izstrādāja vadlīnijas, kurās bija paskaidrots, kādos gadījumos uz dažādiem ziedojumu veidiem politiskajām partijām attiecas spēkā esošais regulējums. Vadlīnijās cita starpā ir paskaidrots jautājums par ziedojumiem natūrā, kā arī precizēts, ka politisko partiju kontus revidē tāds revidents, kurš nav pārbaudei pakļautās partijas loceklis. Tomēr starptautiskie ieteikumi risināt citus konkrētus jautājumus, piemēram, saistībā ar anonīmiem ziedojumiem politiskām partijām, pienākumu ziņot par kopējo saņemto ziedojumu summu, kā arī sankciju noteikšanu par noteikumu neievērošanu, nav pilnībā īstenoti, un valdība līdz šim nav paziņojusi nekādus papildu pasākumus. Dānija pārskata noteikumus par trauksmes cēlēju aizsardzību un ir izstrādājusi jaunus mehānismus trauksmes cēlēju aizsardzībai ministriju līmenī. Valdība 2020. gada 1. novembrī katrā ministrijā un visās pakļautajās iestādēs, kurās strādā 50 vai vairāk darbinieki, izveidoja iekšējos trauksmes cēlēju kanālus. 2020. gada jūnijā trauksmes cēlēju shēma Uzņēmējdarbības iestādē tika paplašināta, iekļaujot uz uzņēmējdarbību vērstās Covid-19 kompensācijas shēmas un īpašu konfidencialitātes pienākumu. Parlaments 2021. gada 24. jūnijā pieņēma jaunu tiesību aktu par trauksmes cēlēju aizsardzību. Sagaidāms, ka līdz gada beigām tiks izstrādāta jauna ziņošanas IT sistēma. Lai gan korupcijas novēršanai Covid-19 pandēmijas kontekstā netika ieviesti īpaši pasākumi, tika noteiktas stingrākas sankcijas par koruptīviem noziedzīgiem nodarījumiem saistībā ar pandēmiju. Attiecībā uz kriminālsodiem 2020. gada aprīlī Kriminālkodeksam tika pievienots jauns noteikums, ar kuru divkāršo piemērojamo sodu par vairākiem ar Covid-19 pandēmiju saistītiem noziegumiem. Sākotnēji šajā sarakstā netika iekļauta kukuļošana; šo pārkāpumu pievienoja pēc tam, kad uz to vērsa uzmanību ieinteresētās personas. III.Mediju plurālisms un brīvība Konstitūcijā ir paredzēts vispārējs regulējums vārda brīvības aizsardzībai. Valsts mediju regulatīvās iestādes — Dānijas radio un televīzijas padomes — uzdevumi, organizatoriskā struktūra un reglaments ir noteikti tiesību aktos. Nav īpašu tiesību aktu, kas attiektos uz mediju īpašumtiesību pārredzamību vai valsts reklāmas piešķiršanu. Piekļuve dokumentiem ir reglamentēta 2014. gada Likumā par piekļuvi valsts pārvaldes dokumentiem. Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas transponēšanai ir pieņemti vairāki tiesību akti. Īstenojot pārskatīto Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu, Radio un televīzijas padomei tika noteikti jauni uzdevumi. Tie ir saistīti ar pienākumiem attiecībā uz video koplietošanas platformu uzraudzību un personu ar invaliditāti piekļuves garantēšanu mediju saturam. Dānijas iestādes ir precizējušas, ka padomi pašlaik veido deviņi, nevis astoņi pastāvīgie locekļi, tostarp priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, un tos uz četru gadu pilnvaru laiku ieceļ ministrs. Šīs izmaiņas atspoguļo padomes kompetenču paplašināšanos un sniedz iespēju iecelt amatā divus locekļus, kuriem ir īpaša zinātība darbā ar medijiem. Vienā no šiem amatiem ieceļ, pamatojoties uz Dānijas Mediju asociācijas izvirzītajiem amata kandidātiem, bet otrā amatā ieceļ, pamatojoties uz Dānijas Žurnālistu savienības izvirzītajiem amata kandidātiem. Mediju regulators uzskata, ka tam pieejamie resursi kopumā ir pietiekami, un sekretariātā nesen tika pieņemts vēl viens darbinieks. Mediju plurālisma uzraudzības instruments (MPM) 2021 uzskata, ka mediju iestādes neatkarības un efektivitātes apdraudējums ir ļoti zems. Valdība ir ieviesusi pasākumus nolūkā kompensēt Covid-19 pandēmijas laikā sarūkošos mediju nozares ieņēmumus par reklāmu. Kompensācijas aprēķina pamatā izmantoti no reklāmas gūto ieņēmumu zaudējumi, norādot maksimālo summu attiecībā uz vienu uzņēmumu. Līdz šim privāti mediju uzņēmumi neatkarīgi no mediju kanāla, kas liecina par iekļaujošu pieeju, ir guvuši labumu no atbalsta paketes aptuveni 32 miljonu EUR (240 miljonu DKK) vērtībā. Pateicoties tam, mediju uzņēmumi ir varējuši turpināt darbību. Īpašs atbalsts tika paredzēts arī ārštata darbiniekiem un pašnodarbinātiem žurnālistiem, kuru darba apstākļi ir īpaši negatīvi ietekmēti, katram ceturtajam no šiem darbiniekiem zaudējot vismaz 80 procentus no ienākumiem. Jauna atbalsta pakete aptuveni 5,4 miljonu EUR (40 miljonu DKK) vērtībā tika sagatavota 2021. gadā vietējā mēroga iknedēļas laikrakstiem, kurus Covid-19 pandēmija ir skārusi īpaši smagi. Gaidāms, ka sāksies sarunas par jaunu finanšu atbalsta satvaru Dānijas medijiem, paredzot plānu piešķirt vietējiem ziņu medijiem un inovācijai palielinātu atbalstu, kā arī rast jaunus veidus kvalitatīvas žurnālistikas atbalstam un stiprināt uzticību ziņu medijiem. Saskaņā ar sniegto informāciju ziņu mediju koncentrācija Dānijā ir augsta. Tiek apspriesti ierobežojumi saistībā ar tiesībām piekļūt publiskai informācijai. Kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, uz Likumu par piekļuvi publiskās pārvaldes dokumentiem, kurā visām publiskās pārvaldes struktūrām un ministrijām ir paredzēti noteikumi par publisku piekļuvi informācijai un dokumentiem, attiecas noteikti ierobežojumi saistībā ar sabiedrības un žurnālistu piekļuvi konkrētiem valdības dokumentiem. Lai gan Dānijas valdība norāda, ka pašlaik netiek plānots pārskatīt un labot likumu, pēc 2021. gada aprīlī parlamentā notikušajām debatēm par likumu un tajā noteiktajiem izņēmumiem parlaments 2021. gada 4. maijā pieņēma rezolūciju, uzdodot valdībai 2021. gadā sākt politiskas sarunas par likumu. Sagaidāms, ka minētās sarunas sāksies vasarā. Viens no virzītājspēkiem bija neatkarīga ziņojuma publicēšana par to, kā valdība pārvalda Covid-19 pandēmiju, kurā bija aplūkota nepieciešamība stiprināt piekļuves tiesības dokumentiem. Parlamentārais ombuds ziņo, ka ir izskatījis vienu ar pandēmiju saistītu pašiniciatīvas lietu un veicis divas izmeklēšanas, kuru pamatā ir sūdzības par piekļuvi dokumentiem, izceļot ar abām lietām saistītās bažas. Žurnālistu kopiena arī kritizējusi to, ka Dānija nav ne parakstījusi, ne ratificējusi Eiropas Padomes Konvenciju par piekļuvi oficiāliem dokumentiem. Saistībā ar tādas informācijas pārredzamību, kas jo īpaši saistīta ar pandēmiju, jaunajā 2021. gada februārī pieņemtajā Likumā par epidēmijām ir iekļauti noteikumi nolūkā nodrošināt pārredzamākus procesus, darot publiski pieejamus ieteikumus, ko nesen izveidotā Epidēmiju komiteja (ko veido neatkarīgi eksperti) sniedz attiecīgajām ministrijām. Žurnālistu aizsardzības sistēma joprojām ir spēcīga. Ieinteresētās personas nav sniegušas nekādas norādes par žurnālistu aizsardzības sistēmas iespējamu vājināšanos. Eiropas Padomes Žurnālistikas aizsardzības un žurnālistu drošības veicināšanas platformā nav publicēti jauni brīdinājumi attiecībā uz Dāniju . Tomēr ir minēts viens incidents saistībā ar vienu no galvenajiem Dānijas TV kanāliem. Proti, tas noteica ierobežojumus attiecībā uz to, kā mediju profesionāļi, kuri bija publiski pauduši savu viedokli par seksismu, var atspoguļot konkrētas ar seksismu saistītas problēmas. MPM 2021 ietvaros ir pausts uzskats, ka Dānijā attiecībā uz vārda brīvības aizsardzību pastāv zems risks. Pret žurnālistiem netiek vērstas valdības vai citu dalībnieku veiktas nomelnošanas kampaņas, neatkarīgie mediji netiek pakļauti uzbrukumiem, un pret medijiem vērstas tiesas prāvas Dānijā ir retums. Valdība plāno iesniegt tiesību aktus stingrāku sodu ieviešanai par draudiem vārda brīvībai. Ieinteresētās personas ziņo, ka aizvien vairāk tiek atzītas problēmas, ar kurām sociālo mediju platformās saskaras žurnālisti un citas sabiedriskas personas, kā arī nepieciešamība ieviest tiesību aktus šo problēmu risināšanai Dānijas publisko debašu telpā. Žurnālistu savienības 2020. gada beigās veikta aptauja atklāj, ka aizskaršana digitālajā vidē var būt svarīgs faktors žurnālistu darba vidē un ka tā varētu radīt situācijas, kurās žurnālisti izvairītos rakstīt par konkrētiem jautājumiem. Tieslietu ministrija strādā pie tiesību akta priekšlikuma ar mērķi ieviest bargākus sodus šādos gadījumos. Plānots, ka šo tiesību akta priekšlikumu publiskos 2021. gada rudenī. IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu Dānijā pastāv vienpalātas, parlamentāra valdības sistēma, kurā gan valdība, gan parlamenta deputāti var ierosināt tiesību aktus, lai gan likumprojektus parasti iesniedz valdība. Tā kā nav konstitucionālās tiesas, konkrētos gadījumos ex-post konstitucionalitātes pārskatīšanu var veikt jebkura tiesa. Parlamentārais ombuds nodrošina publisko iestāžu pieņemto lēmumu pārraudzību, un Dānijas Cilvēktiesību institūts uzrauga pamattiesību ievērošanu. Parlaments ir biežāk izmantojis paātrinātas procedūras, un ir saīsināti apspriešanās periodi, tostarp attiecībā uz priekšlikumiem, kas nav saistīti ar Covid-19 pandēmiju. Ārkārtas situācijās pēc valdības pieprasījuma parlaments var lemt izskatīt tiesību akta priekšlikumu paātrinātā kārtībā, lēmumu pieņemot trīs ceturtdaļām parlamenta deputātu. Šī iespēja 2020. un 2021. gadā ir regulāri izmantota: 19 % no 2020. gadā pieņemtajiem tiesību aktiem un 31 % līdz 2021. gada februārim pieņemtajiem tiesību aktiem tika izskatīti, izmantojot paātrināto procedūru, it īpaši saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz Covid-19 pandēmiju. Reglamenta komitejas 2021. gada martā pieņemtajā ziņojumā ir ierosinātas vairākas pamatnostādnes attiecībā uz paātrināto procedūru izmantošanu, cita starpā iesakot šādā veidā pieņemtajos tiesību aktos vienmēr iekļaut turpināmības klauzulu un nošķirt dažādas steidzamības pakāpes. Tajā arī uzsvērts, ka ir svarīgi visus, tostarp steidzamos, priekšlikumus nodot sabiedriskajai apspriešanai. Lai gan tiek uzskatīts, ka vispārējais satvars attiecībā uz apspriešanos ar ieinteresētajām personām ir stabils, ieinteresētās personas praksē ir pamanījušas tendenci, ka apspriešanās periodi ir saīsināti ne tikai saistībā ar priekšlikumiem, kuri attiecas uz Covid-19 pandēmiju.

Tika pieņemts jauns satvars parlamentārās uzraudzības stiprināšanai attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar Covid-19 pandēmiju. Covid-19 pandēmijas kontekstā pieņemto pasākumu pamatā ir Likums par epidēmijām, kas 2020. gada martā, izmantojot paātrināto procedūru, tika grozīts nolūkā piešķirt papildu pilnvaras veselības ministram, izdodot rīkojumu, pieņemt ierobežojošus pasākumus. Vienlaikus tika iekļauta turpināmības klauzula no 2021. gada 1. marta. Lai šo satvaru aizstātu, 2020. gada rudenī sākās sagatavošanās darbi jauna likuma par epidēmijām pieņemšanai. Pēc tam, kad sākotnējais valdības priekšlikums izpelnījās kritiku, 2020. gada decembrī, pamatojoties uz visu galveno politisko partiju vienošanos, tika iesniegts pārskatīts priekšlikums, kas paredzēja nostiprinātu parlamentāro uzraudzību, un tas tika pieņemts 2021. gada februārī. Jaunajā likumā jo īpaši ir noteikts, ka īpaša parlamentārā komiteja pārskatīs vairākās svarīgās jomās ierosinātos valdības izpildrīkojumus un ka komiteja var tos noraidīt ar locekļu balsu vairākumu. Turklāt ir izveidota valsts konsultatīvā Epidēmiju komisija, kurai ir jāsniedz atzinums par ierosinātajiem valdības rīkojumiem. Atzinumu publisko, un tas ir jāiesniedz arī parlamentārajai komitejai. Neatkarīga ekspertu grupa, kuru izveidoja parlaments un kura izskatīja to, kā valdība 2020. gada pavasarī pārvaldīja Covid-19 pandēmiju, ir uzsvērusi ļoti izteiktu pilnvaru centralizāciju izpildvaras rokās pandēmijas sākumā un akcentējusi vajadzību pēc pienācīgas parlamentārās pārbaudes, kuras nodrošināšana ir viens no šā jaunā satvara mērķiem. Parlamentārais ombuds ir saņēmis aptuveni 200 sūdzības saistībā ar Covid-19 pandēmijas kontekstā pieņemtajiem pasākumiem. Ir ieviesta jauna kontroles komisiju sistēma nolūkā izmeklēt specifiskus vispārējas nozīmes jautājumus. Parlaments 2021. gada 19. aprīlī pieņēma tiesisko regulējumu, ar ko ievieš jaunu kontroles komisiju sistēmu. Šīs jaunās komisijas varēs veikt mērķtiecīgas izmeklēšanas par konkrētiem vispārējas nozīmes jautājumiem. Salīdzinājumā ar jau pastāvošajām izmeklēšanas komisijām to darbības joma būs precīzāk definēta, un sagaidāms, ka to darba rezultāti būs redzami gada laikā pēc izveidošanas. Turklāt komisijas tiek izveidotas parlamenta uzraudzībā; parlaments izstrādā darba uzdevumus, ieceļ locekļus un saņem komisiju ziņojumus. Vienošanās par šīs sistēmas izveidi tika panākta pēc debatēm par valdības pasākumiem attiecībā uz visu valstī audzēto ūdeļu izkaušanu pēc koronavīrusa celma mutācijas atklāšanas. Minētās vienošanās ietvaros pirmā šāda kontroles komisija tika izveidota 2021. gada 23. aprīlī nolūkā izvērtēt valdības rīcību saistībā ar ūdeļu izkaušanu, tostarp jautājumu, vai pastāvēja pietiekams juridiskais pamats lēmuma pieņemšanai. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju vispārējais regulējums joprojām ir stabils, un tām ir piešķirts atbalsts, lai palīdzētu pārvarēt Covid-19 pandēmijas radīto ietekmi. Tiek uzskatīts, ka pilsoniskās sabiedrības telpa Dānijā ir atvērta, un pastāv stabili mehānismi pilsoniskās sabiedrības iesaistei. 2020. gada septembrī tika izveidots kompensāciju fonds aptuveni 6,7 miljonu EUR (50 miljonu DKK) vērtībā tām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras strādā ar neaizsargātām grupām un kuras ir negatīvi ietekmējusi Covid-19 pandēmija. Tomēr Valsts Cilvēktiesību institūts un ieinteresētās personas ir paudušas zināmas bažas par tendenci, ka atsevišķi tiesību aktu priekšlikumi saistībā ar drošības pasākumiem varētu negatīvi ietekmēt pilsonisko telpu, ņemot vērā to darbības jomas nenoteiktību, un ir aicinājušas nodrošināt, lai šādi priekšlikumi būtu mērķorientētāki. I pielikums. Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā* * To iesūtīto dokumentu saraksts, kas saņemti 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas laikā, ir pieejams https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Modernizācijas aģentūra (2017), Rīcības kodekss publiskajā sektorā ( code-of-conduct-in-the-public-sectorforside.pdf (modst.dk) ). Altinget news magasin, 2019. gada 3. jūlijs ( https://www.altinget.dk/navnenyt/eks-minister-faar-bestyrelsespost ). Altinget redaktors, 2020. gada 27. decembris ( https://www.altinget.dk/navnenyt/fhv-forsvarschef-ny-lobbyist-hos-rud-pedersen ). Mediju plurālisma un brīvības centrs (2021), “Media pluralism monitor 2021”. CEPEJ (2021), “Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States”. Civicus, “Monitor tracking civic space — Denmark” ( https://monitor.civicus.org/country/denmark/ ) Eiropas Padomes Ministru komitejas (2017) Ieteikums dalībvalstīm CM/Rec(2017)2 par lobēšanas darbību tiesisku reglamentēšanu publiskās lēmumu pieņemšanas kontekstā ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680700a40 ). Dānijas Tiesnešu asociācija (2021), 2021. gada 22. marta vēstule Juridiskajai komitejai ( https://www.dommerforeningen.dk/meddelelser/2021/dommerforeningens-brev-til-retsudvalget-i-anledning-af-offentliggoerelse-af-danmarks-domstoles-aarsrapport-2020/ ). Dānijas Tiesnešu asociācija (2020), 2020. gada 10. decembra vēstule, Nick Hækkerup par tiesu pašreizējo situāciju ( https://www.dommerforeningen.dk/meddelelser/2020/brev-til-nick-haekkerup-om-domstolenes-aktuelle-situation/ ). Dānijas Tiesnešu asociācija (2020), “Dommernes arbejdsforhold” (“Tiesnešu darba apstākļi”) ( https://www.dommerforeningen.dk/media/74794/rapport-om-dommernes-arbejdsforhold-juni-2020.pdf ). Dānijas Advokātu asociācija (2016), Ziņojums par juridisko palīdzību, ko izstrādājusi Dānijas Juristu asociācijas un Dānijas Advokātu asociācijas 2016. gadā izveidota darba grupa ( https://www.ft.dk/samling/20161/almdel/REU/bilag/124/1712324/index.htm ). Dānijas valdība (2021), Dānijas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Dānijas valdība (2020), “Reflection Paper for an Agreement on the finances of the Police and Prosecutor’s Office 2021–2024 Ministry of Justice” ( https://www.justitsministeriet.dk/wp-content/uploads/2020/08/trygheden_foerst_final-a.pdf ). Dānijas parlaments (2021), Tiesību akta priekšlikums par trauksmes cēlēju aizsardzību ( https://www.ft.dk/samling/20201/lovforslag/l213/index.htm ). Dānijas parlaments (2021), Rezolūcija par sarunu sasaukšanu attiecībā uz Dānijas Publiskās piekļuves likumu ( https://www.ft.dk/samling/20201/beslutningsforslag/B169/som_vedtaget.htm ).

Dānijas parlaments (2021), “Kommissorium for en granskningskommission om sagen om aflivning af mink” (“Darba uzdevums izmeklēšanas komisijai ūdeļu izkaušanas lietā”) ( https://www.ft.dk/samling/20201/almdel/GRA/bilag/12/2380425.pdf ). Dānijas parlamenta Reglamenta komitejas grupa (2021), “Håndteringen af covid-19 i foråret 2020” (“Cīņa ar Covid-19 2020. gada pavasarī”) ( https://www.ft.dk/-/media/sites/ft/pdf/publikationer/haandtering-af-covid19-foraar-2020.ashx ). Dānijas parlaments (2020), “Beretningometablering af en undersøgelsesform med særlig parlamentarisk forankring” (“Ziņojums par izmeklēšanas veida noteikšanu ar īpašu parlamentāru pamatojumu”) ( https://www.ft.dk/ripdf/samling/20201/beretningalmenart/20201_BER_3.pdf ). Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), Eirobarometra 502. speciālaptauja “Korupcija”. Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020. gads), Eirobarometra 482. zibensaptauja “Uzņēmumu attieksme pret korupciju ES”. Eiropas Bezpeļņas organizāciju tiesību centrs (2021), “Security for all Danes — a serious threat to freedom of assembly”( https://ecnl.org/news/security-all-danes-serious-threat-freedom-assembly ). Eiropas Pilsoniskās sabiedrības forums (2021), Eiropas Pilsoniskās sabiedrības foruma sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. ENNHRI (2021), ENNHRI sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Eiropas Komisija (2021), 2021. gada Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā. Eiropas Komisija (2021), “Coronavirus response — state aid cases — Denmark” ( https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/jobs-and-economy-during-coronavirus-pandemic/state-aid-cases/denmark_en ). Eiropas Komisija (2020), 2020. gada ziņojums par tiesiskumu, Valstu sadaļa — tiesiskuma situācija Dānijā. Eiropas Komisija (2020), “State aid: Commission approves €5.4 billion Danish scheme to compensate companies particularly affected by the coronavirus outbreak” ( https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_541 ). GRECO (2019) piektā novērtēšanas kārta — “Evaluation Report on Denmark on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies”. GRECO (2021) trešā novērtēšanas kārta — “Addendum to the second compliance report on Denmark” ( https://rm.coe.int/third-evaluation-round-addendum-to-the-second-compliance-report-on-den/1680a29ae4 ). Cilvēktiesību institūts (2020), “DEBAT: Epidemiloven skal give Folketinget kontrollen over vidtgående tiltag” (“Debates: ”“Likumā par epidēmijām (Folketingam) jāpiešķir kontrole pār tālejošiem pasākumiem”) ( DEBAT: Epidemiloven skal give Folketinget kontrollen over vidtgående tiltag | Institut for Menneskerettigheder ). Journalisten (2020. gada 11. septembris) “Hvis du har underskrevet Sofie Linde-brevet, er du inhabil” ( https://journalisten.dk/tv-2-hvis-du-har-underskrevet-sofie-linde-brevet-er-du-inhabil/ ). Journalistforbundet (2020), “Digital chikane: Arbejdsgiverne har et stort ansvar” (“Aizskaršana digitālajā vidē: uz darba devējiem gulstas liela atbildība”) ( https://journalistforbundet.dk/nyhed/digital-chikane-arbejdsgiverne-har-et-stort-ansvar ). Justitia (2020), “Justitias anbefalinger til reform af den danske retshjælpsmodel” (“Justitia ieteikumi par Dānijas juridiskās palīdzības modeļa reformu”) ( https://justitia-int.org/justitias-anbefalinger-til-reform-af-den-danske-retshjaelpsmodel/ ). Justitia (2019), “Den danske retshjælpsmodel” (“Dānijas juridiskās palīdzības modelis”) ( http://justitia-int.org/wp-content/uploads/2019/01/Retshj%C3%A6lpsbog-_Endelig-udgave.pdf ). Louise Brincker (Dānijas Mediju asociācija), Tine Johansen (Dānijas Žurnālistu asociācija) un Oluf Jørgensen (Dānijas Mediju un žurnālistikas skola) (2021. gada 26. Janvāris), “Tager vi alle regler med, kan den danske offentlighedslov snart være placeret som en af de mest lukkede i Europa” (“Ja mēs iekļausim visus noteikums, Dānijas Likumu par publisku piekļuvi informācijai drīz varētu uzlūkot kā vienu no noslēgtākajiem Eiropā”) ( https://politiken.dk/debat/art8077777/%C2%BBTager-vi-alle-regler-med-kan-den-danske-offentlighedslov-snart-v%C3%A6re-placeret-som-en-af-de-mest-lukkede-i-Europa%C2%AB ).

Tieslietu ministrs (2020), Ministra priekšlikums ( https://www.justitsministeriet.dk/wp-content/uploads/2020/08/trygheden_foerst_final-a.pdf ). Sociālo lietu un iekšlietu ministrija (2020), Vadlīnijas par politisko partiju finansēšanu ( https://www.retsinformation.dk/eli/retsinfo/2020/9338 ). Sociālo lietu un iekšlietu ministrija (2020. gada 24. septembris), Likums Nr. 318 ( https://www.ft.dk/RIPdf/samling/20191/aktstykke/aktstk318/20191_aktstk_afgjort318.pdf ). Valsts tiesu administrācija, “Nøgletal for Danmarks Domstole” (“Galvenie rādītāji par Dānijas tiesām”) ( https://www.domstol.dk/om-os/tal-og-fakta/noegletal/ ). Parlamentārais ombuds (2021), 2020. gada ziņojums ( https://www.ombudsmanden.dk/find/nyheder/alle/beretning_2020_offentliggjort/#cp-title ). “Reportieri bez robežām” — Dānija ( https://rsf.org/en/denmark ). Reglamenta komiteja (2021), “Betænkning og indstillingomændring af forretningsorden for Folketinget” (“Ziņojums par valdības likumprojektu steidzamu izskatīšanu”) ( https://www.ft.dk/ripdf/samling/20201/beretningalmenart/20201_BER_15.pdf ). Transparency International (2021), Korupcijas uztveres indekss 2020. II pielikums. Valsts (Dānijas) apmeklējums Komisijas dienesti 2021. gada aprīlī rīkoja virtuālas sanāksmes, kurās piedalījās: ·Advokātu asociācija ·Dānijas Cilvēktiesību institūts ·Danske Medier ·Darba ņēmēju un kompetences aģentūra ·Finanšu uzraudzības iestāde ·Žurnālistu savienība ·Tiesnešu asociācija ·Justitia ·Uzņēmējdarbības ministrija ·Kultūras ministrija

·Tieslietu ministrija ·Valsts kontrole ·Valsts tiesu administrācija ·Parlamentārais ombuds ·Pressenævet ·Prokuratūra ·Parlamenta Reglamenta komiteja ·Augstākā tiesa ·Transparency International Dānijas nodaļa Papildus Mediju iestāde sniedza rakstiskas atbildes uz jautājumiem. * Komisija vairākās horizontālās sanāksmēs tikās arī ar šādām organizācijām: ·Amnesty International ·Reproduktīvo tiesību centrs ·CIVICUS ·Eiropas Pilsonisko brīvību savienība ·“Pilsoniskā sabiedrība — Eiropa” ·Eiropas baznīcu konference ·EuroCommerce