EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.12.2011 
SEC(2011) 1516 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI 
par Eiropas riska kapit āla fondiem 
{COM(2011) 860 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1515 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Riska kapit āla fondi ir ekonomikas dal ībnieki, kas pieš ķir lielāko daļu kapitāla finansējuma 
uzņēmumiem, kuri parasti ir ļoti mazi vai atrodas korporat īvās attīstības sākumposm ā. Šie 
uzņēmumi bieži ir inovat īvi, un tiem ir sp ēcīgs izaugsmes un paplašin āšanās potenciāls. ES riska 
kapitāla finansējumam ir augsts, bet liel ā mērā neizmantots potenci āls mazo un vid ējo uzņēmumu 
(MVU) att īstībai1. MVU, kam pieejams riska kapit āla finansējums, ir lab āk nodrošin āti nekā tie, kas 
nesaņem riska kapit āla atbalstu. MVU ar riska kapit āla atbalstu var rad īt augstas kvalit ātes 
darbavietas, jo riska kapit āls atbalsta inovat īvu uzņēmumu izveidošanu, kur u izaugsme ir liel āka 
nekā izaugsme tradicion ālākās nozarēs. Saskaņā ar jaunāko pētījumu riska kapit āla ieguldījumu 
pieaugums ir saist īts ar IKP pieaugumu, un finans ējuma ietekme MVU s ākotnējā stadijā ir vēl 
izteiktāka. Tāpēc atbalsts riska kapit ālam var veicin āt reālo ekonomiku.  
Eiropā riska kapit āla finansējuma piesaist īšana joproj ām ir neapmierinoš ā līmenī. Mazais vid ējā 
Eiropas riska kapit āla fonda apjoms (EUR 60 miljoni) nelabv ēlīgi ietekm ē optimālo resursu 
piešķiršanu. Relat īvi mazie Eiropas riska kapit āla fondu apjomi nepie ļauj apjomrad ītu ietaupījumu 
rašanos, kas ir priekšnoteikums vajadz īgajai specializ ācijai, kas nepieciešama veiksm īgai riska 
kapitāla fonda darb ībai.  
Ietekmes nov ērtējums koncentr ējas uz atbilstošiem regul ējošiem pas ākumiem, lai nodrošin ātu 
lielākus riska kapit āla fondu kapit āla uzkrājumus un ļautu Eiropas riska kapit āla fondiem paplašin āt 
to pārvaldītos aktīvus. Būtībā politikas m ērķis ir izveidot š ādus fondus par b ūtiskāku finans ēšanas 
instrumentu inovat īviem jaunizveidotiem uz ņēmumiem. Lai sasniegtu šo m ērķi, ietekmes 
novērtējumā galvenā uzmanība veltīta noteikumiem, kas reglament ē riska kapit āla fondu priv āto 
vērtspapīru izvietojumu iesp ējamajiem ieguld ītājiem.  
2. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
1. iemesls: regul ējuma sadrumstalot ība. Salīdzinājumā ar konkur ējošiem pasaules augsto 
tehnoloģiju un inov āciju centriem, īpaši Amerikas Savienotaj ām Valstīm, noteikumi, kas 
reglament ē riska kapit āla ieguld ījumu tirdzniec ību, ir sadrumstaloti un izklied ēti. Deviņas no 
27 dalībvalstīm ir pieņēmušas īpašus noteikumus par riska kapit āla fondu darb ību, to ieguld ījumu 
portfeļa saturu, b ūtisku ieguld ījumu instrumentiem, b ūtisku ieguld ījumu saņēmējiem, ieguld ījumu 
saņēmēju ģeogrāfisko atrašan ās vietu un ieguld ītāju veidiem, kas ir piem ēroti šādiem fondiem. Visi 
šie noteikumi p ēc savas b ūtības atšķiras dažās vai visās iepriekšmin ētajās jomās. Tas ir kav ējis 
vienotas riska kapit āla fonda koncepcijas rašanos. Asto ņpadsmit dal ībvalstis  nav pieņēmušas īpašus 
noteikumus par riska kapit āla ekonomikas dal ībnieku veiktaj ām finans ējuma piesaist īšanas 
darbībām. Tās piemēro vispārīgus uzņēmējdarbības tiesību noteikumus un prospektu saist ības 
fondiem, kas gatavojas veikt riska kapit āla privāto vērtspapīru izvietojumu2. Atbilstība šim 
daudzveid īgajam noteikumu kopumam rada papildu izmaksas un sarež ģījumus.  
2. iemesls: riska kapit āla fondu piesaist īšana ārzemēs ietver vair ākas proced ūras, kas nav 
nepieciešamas kapit āla piesaist īšanai viet ējā mērogā. Regulējuma sadrumstalot ības dēļ un tādēļ, ka 
                                                 
1 MVU ir defin ēti Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikum ā par mikrouz ņēmumu, mazo un vid ējo uzņēmumu 
definējumu (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.). 
2 Privātais vērtspapīru izvietojums ir plaši saprotams k ā ieguldījumu fondu da ļu vai akciju 
tirdzniecība/pārdošana (šaj ā gadījumā) mazam vai ierobežotam parasti profesion ālo ieguld ītāju skaitam. 
Privātais vērtspapīru izvietojums ir pret ējs kapitāla piesaist īšanai no valsts/emit ētajām akcijām valsts tirgos. 
 
LV 3   LV nepieciešams iev ērot vairākus noteikumu kopumus, kas reglament ē riska kapit āla fondu 
tirdzniecību, proced ūru un sagatavošanas pas ākumi (viet ējo noteikumu apzin āšana, juridisku 
konsultāciju mekl ēšana, izmaksu/ieguvumu nov ērtējums pirms tirgus izv ēles), kas vajadz īgi, lai 
piesaistītu riska kapit ālu, ir sarež ģītāki, ja palielin ās attiecīgo jurisdikciju skaits.   
3. iemesls: riska kapit āla fondu piesaist īšana ārzemēs ietver izmaksas, kas nerodas kapit āla 
piesaistīšanai viet ējā mērogā. Lai nodrošin ātu atbilstību dažādām juridisk ām prasībām, ko piem ēro 
riska kapit āla fondu tirdzniec ībai, fondu p ārvaldniekam j āveic rūpīga pārbaude, lai pien ācīgi 
apzinātu visus piem ērojamos noteikumus un pras ības. Izmaksas, kas saist ītas ar juridisk ās 
dokument ācijas pielāgošanu daž ādu valstu priv āto vērtspapīru izvietojuma noteikumu pras ībām, var 
sasniegt no EUR 500 l īdz EUR 1000 katr ā jurisdikcij ā. Ja riska kapit āla fonda sponsors v ēlas 
piesaistīt kapitālu visā ES, šīs izmaksas palielin ās līdz EUR 13 500–27 000.  
4. iemesls: vair ākas jurisdikcijas riska kapit āla piedāvājumiem piem ēro prospektu noteikumus . 
Lielākās izmaksas ir saist ītas ar valsts prospekta pras ībām. Piemēram, dalībvalstīm un to valsts 
pārvaldes iest ādēm ir dažādi viedok ļi par to, vai intereses ierobežot ās partnerattiec ībās (kas ir riska 
kapitāla fondu tipiski izmantota strukt ūra) ir kvalific ējamas kā vērtspapīri vai nē un vai tādējādi tās 
ietilpst Prospekta direkt īvas darbības jomā. Prospektu re ģistrācija tikai vien ā uzņēmējā dalībvalstī 
(Vācijā) izmaksātu aptuveni EUR 40 000 . Prospekta pras ības un iepriekš ēji apstiprin ājumi ir 
apzināti Austrijā, Beļģijā, Nīderlandē, Francijā, Zviedrijā un Apvienotaj ā Karalistē.  
5. iemesls: vair ākas jurisdikcijas pieprasa viet ēju reģistrāciju un oblig ātu vietēju izplatīšanu. 
Daudzas dal ībvalstis pieprasa, lai, tirgojot riska kapit āla fondu to teritorij ās, tiktu piesaist īts 
licencēts vietējais tirdzniec ības aģents (t. i., finanšu iest āde). Alternat īvā gadījumā riska kapit āla 
pārvaldniekam pašam j āiegūst licence, kas tam pieš ķir tirdzniec ības aģenta kvalifik āciju. 
Izplatīšanas licences ieg ūšanas izmaksas ir no EUR 20 000  līdz EUR 40 0003. Gada izmaksas, lai 
uzturētu regulētu “vietējo dalību”, piem ēram, Apvienotaj ā Karalistē būtu vismaz EUR 25 000  gadā. 
Šajā aprēķinā nav iekļautas ar person ālu saistītas izmaksas.   
Riska kapit āla fondu speci ālistu grupas zi ņojumā par šķēršļu novēršanu pārrobežu ieguld ījumiem 
2007. gad ā bija aprēķināts, ka izmaksas četru paral ēlu fondu strukt ūru pārvaldīšanai, kas 
nepieciešama kapit āla piesaist īšanai četrās dažādās jurisdikcij ās, pārsniedz 0,4 % no kop ējā šā 
fonda piesaist ītā kapitāla.  
3. SUBSIDIARIT ĀTES NOV ĒRTĒJUMS  
Risinājums, kura pamat ā ir dalībvalstu rīcība, jau ir p ārbaudīts, un tas nesasniedza v ēlamo mērķi. 
Komisija 2007. gad ā ieteica savstarp ēji atzīt riska kapit āla fondus, kas tiek ofici āli tirgoti cit ā 
dalībvalstī. Tomēr savā 2009. gada decembra zi ņojumā Komisija secin āja, ka savstarp ēja atzīšana 
vien nav pal īdzējusi atvērt uzņēmēju dalībvalstu tirgus riska kapit āla fondu p ārvaldniekiem, kas 
juridiski izveidoti vien ā jurisdikcij ā. Tāpēc tikai mērķtiecīga riska kapit āla fondiem piem ērojamo 
galveno pras ību saskaņošana Eiropas l īmenī ļaus izveidot p ārrobežu tirdzniec ību.  
4. NOSACĪJUMI  
Vispārīgais mērķis — palielin āt Eiropas MVU konkur ētspēju pasaules tirg ū 
                                                 
3 EVCA  juridiskā konsultanta 2011. gada 25. oktobr ī sniegtie apr ēķini. 
 
LV 4   LV Galvenais m ērķis ir palielin āt Eiropas MVU konkur ētspēju pasaules tirg ū. Eiropai netr ūkst ideju un 
novatoru. Eiropa atpaliek s ākotnējā finansējuma un jaunizveidotas uz ņēmējdarbības jomā.  
Konkrētais mērķis — izveidot Eiropas sist ēmu riska kapit ālu fondu p ārrobežu finans ējuma 
piesaistīšanai  
Riska kapit āls ir vislab ākais instruments jaunizveidotiem uz ņēmumiem. Uz ņēmējiem sākuma 
posmā vajadzīga kapitāla finansējuma stabilit āte, nevis aizdevumi un citi par āda instrumenti. T āpēc 
ieteiktajā rīcības plānā galvenā uzmanība koncentr ēta uz plaš ākiem riska kapit āla fondu kapit āla 
tirgiem.  
Darbības mērķi 
Izveidot priekšstatu par to, kas ir “kvalific ēts riska kapit āla fonds”.  Lai veicin ātu pārrobežu 
finansējuma piesaist īšanas praktisku darb ību, nepieciešama kop īga sapratne par “riska kapit āla” 
koncepciju. T āpēc ir ieteikts saska ņot riska kapit āla fonda b ūtiskās īpašības.  
Izveidot kop ēju regulat īvo pieeju “kvalific ētu riska kapit āla fondu” un to p ārvaldnieku 
reglament ēšanai. Kad ir atbilstoši prec īzi definēts jēdziens “riska kapit āla fonds”, otrais darb ības 
mērķis ir izveidot vienotu regul ējumu, kas piem ērojams kvalific ētu riska kapit āla fondu 
tirdzniecībai Kopien ā.  
Izveidot administrat īvās sadarbības tīklu efektīvai kvalific ētu riska kapit āla fondu p ārvaldnieku 
izveidošanai un uzraudz ībai. Būtisks darb ības pamats praktiskai p ārrobežu finans ējuma 
piesaistīšanai ir tādas administrat īvās sadarbības sistēmas izveidošana, kas p ārraudzītu un īstenotu 
vienotos noteikumus, kuri piem ērojami riska kapit āla fondiem.  
5. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Attiecībā uz galvenajiem politikas risin ājumiem  ietekmes nov ērtējumā apsvērts, kā labāk definēt 
būtiskās īpašības attiec ībā uz portfe ļu ieguldījumu robežv ērtībām, saņēmējiem uzņēmumiem un 
būtisku ieguld ījumu instrumentiem, kas raksturo riska kapit āla fondu. Nov ērtētie risinājumi bija 
izveidot ieguld ījumu robežv ērtību 50 %, 70 % vai l īdz 90 % no atv ēlētā kapitāla tiesīgiem 
saņēmējiem uzņēmumiem (biržas sarakst ā neiekļautie MVU). Nov ērtētie instrumenti ietver kapit āla 
un kvazikapit āla instrumentus. Attiec ībā uz tiesīgiem ieguld ītājiem novērtētie risinājumi ietv ēra 
fondus, kas pieejami profesion āliem ieguld ītājiem (kā tie defin ēti FITD), plaš ākam ieguld ītāju 
lokam, ko veido ģimenes uz ņēmumi, komerce ņģeļi, vadības komandas un tur īgas privātpersonas, 
vai visiem mazajiem priv ātajiem ieguld ītājiem.  
Tika novērtēti daži risin ājumi attiec ībā uz juridisko formu . Tie ietvēra risinājumus, ar kuriem īpašie 
riska kapit āla fondu noteikumi b ūtu jāietver direkt īvā par alternat īvo ieguld ījumu fondu 
pārvaldniekiem ( AIFMD ), jāpasniedz 2. l īmenī, īstenojot AIFMD , jāsasniedz ar m ērķtiecīgu 
atsevišķu juridisku instrumentu vai t ādu juridisku instrumentu, kur ā sīki izstrādāti savstarp ējas 
atzīšanas nosac ījumi starp valstu pieej ām, ar ko reglament ē riska kapit ālu, vai, ja t ādu nav, —
 valstu pieej ām, ar ko reglament ē privāto vērtspapīru izvietojumu.  
6. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Ietekmes nov ērtējumā atklājās starpposma pieejas priekšroc ības. Pieeja, ar kur u nosaka starpposma 
mērķi — 70 % no atv ēlētā kapitāla, kas jāiegulda ties īgu MVU emit ētajā kapitālā vai kvazikapit ālā, 
 
LV 5   LV — rada visliel āko ticamību, ka var ētu izveidoties atseviš ķs Eiropas z īmols “riska kapit āla fondi”, 
kas neietver risku nepareizi izplat īt jauno z īmolu. Attiec ībā uz tiesīgiem ieguld ītājiem ieteicam ā 
pieeja ir izveidot tikai uz profesion āliem ieguld ītājiem attiecin āmu shēmu, kas ar konkr ētiem 
nosacījumiem ir pieejama ar ī ģimenes uz ņēmumu, komerce ņģeļu, vadības komandu un tur īgu 
privātpersonu ieguld ījumiem, bet nav pieejama maziem priv ātajiem ieguld ītājiem. Šī pieeja ietvertu 
galvenos tipiskos riska kapit āla ieguldītājus bez nepieciešam ības izveidot s īki izstrādātu privāto 
ieguldītāju regulējumu.  
Attiecībā uz juridisko instrumentu ietekmes nov ērtējumā izvēlēta atseviš ķā pieeja. Risin ājumi, ar 
kuriem izveido vienotus noteikumus par riska kapit āla fondiem esošaj ā AIFMD  regulējumā, tiek 
uzskatīti par pretrun īgiem attiec ībā uz AIFMD  regulējumu — direkt īvu, kurai b ūtu jāizveido stingri 
uzraudzīta pieeja attiec ībā uz daudzveid īgajiem alternat īvo fondu p ārvaldniekiem. T āpat bez 
augstāka līmeņa regulatīvās konverģences starp dal ībvalstīm uz ofici āli tirgotu riska kapit āla fondu 
savstarpēju atzīšanu balst īts risinājums nav uzskat āms par efekt īvu, lai sasniegtu galveno darb ības 
mērķi (kopēja sapratne par to, kas ir riska kapit āla fondi, un vienotu nosac ījumu izveidošana to 
tirgošanai).  
7. RISINĀJUMU UN POLITIKAS IZV ĒLES SAL ĪDZINĀJUMS  
Visu galveno un proced ūru risinājumu galīgajā salīdzinošajā novērtējumā secināts, ka ieteicamais 
risinājums ir atseviš ķs saskaņošanas instruments, kas izveidotu vienotus nosac ījumus, ar k ādiem 
fonda pārvaldnieks var tirgot kvalific ētus riska kapit āla fondus Kopien ā.  
Izvēlētā pieeja š ķiet visefekt īvākā tāpēc, ka fonda p ārvaldnieks, kas atbilst vis ām ierosin ātā 
instrumenta noteiktaj ām vienotaj ām prasībām, praktiski var ētu tirgot vienotus fondus vis ā Kopienā 
bez: i) Direkt īvā 2011/61/ES noteikt ā regulējuma piem ērošanas vai ii) atlikušo un ļoti daudzveid īgo 
valstu noteikumu par riska kapit āla fondiem, priv ātiem vērtspapīru izvietojumiem, prospektiem vai 
vietējās izplatīšanas pras ību ievērošanas.  
8. IZMAKSAS UN IEGUVUMI  
Lai nodrošin ātu atbilst ību vienotiem krit ērijiem, nav paredz ētas ievērojamas izmaksas vai 
administrat īvais slogs. To kvalit ātes prasību saskaņošana, ko piem ēro riska kapit āla fondiem, 
ievērojami samazin ātu esošās izmaksas saist ībā ar atbilst ību dažādiem un ļoti daudzveid īgiem 
valstu noteikumiem, kuri b ūtu jāpiemēro, neveicot saska ņošanu.  
Lai gan riska kapit āla fondam var ētu rasties nelielas izmaksas saist ībā ar tā pārskatu sniegšanas un 
informācijas atklāšanas standartu pie ņemšanu saska ņā ar vienotajiem noteikumiem, š īs izmaksas, 
visticamāk, būs daļa no parastajiem uz ņēmējdarbības veikšanas izdevumiem, kas saist ās ar fondu 
atbilstību dažādiem pārskatu sniegšanas un inform ācijas atklāšanas valstu noteikumiem.  
Nav paredz ēts, ka izmaksas, kas nepieciešamas, lai nodrošin ātu atbilstību vienotajam regul ējumam, 
būs ievērojamas, jo visiem alternat īvajiem ieguld ījumu fondiem, ja tie neb ūtu reģistrēti saskaņā ar 
regulējuma priekšlikumu, tiktu piem ērotas visp ārīgās reģistrācijas un inform ācijas atkl āšanas 
prasības, kas noteiktas Direkt īvas par alternat īvo ieguld ījumu fondu p ārvaldniekiem ( AIFMD ) 
3. panta 3. punkt ā.  
Konkrētas prasības varētu palielin āt izmaksas portfe ļuzņēmumiem, kuros iegulda kvalific ēti riska 
kapitāla fondi. Š īs izmaksas var rasties īpaši no fondu pien ākuma iesniegt regul ārus gada p ārskatus. 
 
LV 6   LV Tomēr šīm izmaks ām nevajadz ētu būt ievērojami augst ākām par parastaj ām uzņēmējdarbības 
izmaksām, jo tas ir to portfe ļuzņēmumu priekšnosac ījums, kuri mekl ē tādu riska kapit āla 
finansējumu, kas ir gatavs ieguld īšanai.  
Līdz ar Eiropas riska kapit āla regulējuma izveidošanu, balstoties uz kop ēju priekšstatu par to, kas ir 
kvalificēts riska kapit āla fonds, b ūtu jāuzlabo pārrobežu finans ējuma piesaist īšanas efektivit āte, 
jāveicina konkurence starp riska kapit āla fondu p ārvaldītājiem un j āvairo specializ ācijas iesp ējas. 
No ieguld ītāju viedok ļa vienoti noteikumi, ar ko reglament ē riska kapit āla fondus, rad ītu lielāku 
uzticību šim īpašajam akt īvu sektoram un kop ā ar uzlabotu piek ļuvi fondiem pal īdzētu 
ieguldītājiem efekt īvāk izvietot savu kapit ālu. Visbeidzot, vi enots riska kapit āla fondu regul ējums 
novirzīs vairāk kapitāla uz inovat īviem uzņēmumiem un uz ņēmumiem ar augstas izaugsmes 
iespēju. 
9. UZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Saskaņā ar mērķiem, kas saist ās ar Komisijas politikas izv ēli, uzraudz ība un vērtēšana pēc 
regulējuma pieņemšanas koncentr ēsies uz trīs jautājumiem: 1) vai jaunais regul ējums ir izveidojis 
priekšstatu par to, kas ir “kvalific ēts riska kapit āla fonds”, 2) vai jaunais regul ējums ir pal īdzējis 
izveidot kop ēju regulat īvo pieeju, ar ko reglament ē kvalificētus riska kapit āla fondus, un 3) vai 
jaunais regul ējums ir pal īdzējis izveidot administrat īvās sadarbības tīklu efektīvai Eiropas riska 
kapitāla fondu ieviešanai un uzraudz ībai.  
Šo jautājumu uzraudz ība tiks veikta cieš ā sadarbībā ar EVTI, kuras uzdevums b ūs uzturēt centrālo 
reģistru, kurš ir publiski pieejams internet ā un kurā uzskaitīti visi kvalific ēto riska kapit āla fondu 
pārvaldnieki, kuri re ģistrēti Savienībā saskaņā ar regulas priekšlikumu.