C 88/95

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 88/12)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Bordeaux supérieur”

PDO-FR-A0306-AM06

Paziņojuma datums: 2021. gada 26. novembrī.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Oficiālais administratīvi teritoriālo vienību klasifikators

Ģeogrāfiskā apgabala un tiešā tuvumā esošā apgabala pašvaldības ir atjauninātas saskaņā ar administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru.

Apgabala robežas paliek nemainīgas.

Ir grozīts vienotā dokumenta 6. un 9. punkts.

2. Noteiktais zemesgabalu apgabals

Pielikumā pievienots pašvaldību Saint-Estèphe, Pomerol un Libourne robežu noteikšanas datums – 2021. gada 3. jūnijs.

Šis grozījums izdarīts, lai norādītu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprinājusi ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala izmaiņas. Zemesgabalu apgabala robežu noteikšana nozīmē ar attiecīgo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3. Atsauce uz pārbaudes struktūru

Atsauce uz pārbaudes struktūru ir pārskatīta, lai to saskaņotu ar citu aizsargāto nosaukumu specifikācijām. Šis grozījums ir tikai redakcionāls. Šā grozījuma dēļ izmaiņas vienotajā dokumentā nav vajadzīgas.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums

Bordeaux supérieur

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

1. Nedzirkstošie baltvīni ar fermentējamiem cukuriem

ĪSS APRAKSTS

Nedzirkstošiem baltvīniem:

— spirta dabiskā tilpumkoncentrācija ir ≥ 12 %;

— fermentējamo cukuru saturs ir > 17 g/l.

Pirms fasēšanas šiem vīniem:

— gaistošais skābums ir ≤ 13,26 m.ekv./l;

— kopējais SO2 saturs ir ≤ 260 mg/l.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija ir ≤ 15 %.

Baltvīnus ar fermentējamiem cukuriem ražo no šķirnes “Sémillon B”, kas nodrošina noapaļotus un pilnestīgus vīnus zeltainā krāsā, ar cukurā konservētu augļu aromātu; dažkārt šie vīni var būt apvienoti ar šķirni “Sauvignon B” vai “Muscadelle B”, kas piešķir tiem svaigumu. Šie vīni ir piemēroti uzglabāšanai (no 4 līdz 8 gadiem), un tiem piemīt medus un garšvielu, kā arī bieži vien ziedu, aromāts.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 300

2. Nedzirkstošie sarkanvīni

ĪSS APRAKSTS

Nedzirkstošajiem sarkanvīniem:

— spirta dabiskā tilpumkoncentrācija ir ≥ 11 %;

— fermentējamo cukuru saturs ir ≤ 3 g/l;

— ābolskābes saturs ir ≤ 0,3 g/l.

Pirms fasēšanas šiem vīniem:

— gaistošais skābums ir ≤ 13,26 m.ekv./l;

— kopējais SO2 saturs ir ≤ 140 mg/l.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija ir ≤ 13,5 %.

Sarkanvīni, ko galvenokārt iegūst no šķirņu “Merlot” un “Cabernet-Sauvignon” maisījuma, retāk – “Merlot” un “Cabernet Franc” šķirņu maisījuma, ir noapaļoti, pilnestīgi un strukturēti. Jauniem vīniem parasti piemīt svaigu un cukurā konservētu sarkano augļu aromāts, kas bieži, vīniem nogatavojoties, iegūst garšvielu un vārītu augļu notis.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 150

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Stādījumu biezība – rindstarpu platums

Audzēšanas prakse

Attiecībā uz zemesgabaliem, kas apstādīti no 2008. gada 1. augusta, minimālā stādījumu biezība ir 4 500 vīnkoki uz hektāru. Rindstarpu platums tajos nedrīkst būt lielāks par 2,20 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 0,85 metriem.

Šo biezību var samazināt līdz 3 300 vīnkokiem uz hektāru. Rindstarpu platums tajos nedrīkst būt lielāks par 3 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 1 metriem. Apgriešanas noteikumi

2. Apgriešanas noteikumi

Audzēšanas prakse

Vīnkoku vainagu drīkst veidot, vai nu atstājot augļzarus (pēc īsās apgriešanas metodes, ko sauc par “à cots”), vai pēc garās apgriešanas metodes (ko sauc par “à astes” jeb “garkoku-”). “Merlot N”, “Sémillon B” un “Muscadelle B” šķirnes vīnogulāju gadījumā uz hektāru platības nedrīkst būt vairāk par 40 000 vīnstīgu pumpuriem, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 17 vīnstīgu pumpuriem. Pārējo šķirņu vīnogulājiem, tostarp “Cabernet-franc N”, “Cabernet-Sauvignon N”, “Sauvignon B” un “Sauvignon gris G”, uz hektāru platības pēc apgriešanas nedrīkst būt vairāk par 45 000 vīnstīgu pumpuriem, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 19 vīnstīgu pumpuriem. Pēc atpumpurošanas auglīgo zaru skaits uz katru vīnkoku nedrīkst pārsniegt šādas robežvērtības:

— šķirnēm “Merlot N”, “Sémillon B” un “Muscadelle B” – 11 auglīgo zaru uz katru no vīnkokiem, ja stādījumu biezība ir 4 500 vīnkoku uz hektāru, 14 auglīgo zaru uz katru no vīnkokiem, ja stādījumu biezība ir mazāka par 4 500 vīnkoku uz hektāru;

— citām šķirnēm, tostarp “Cabernet-franc N”, “Cabernet-Sauvignon N”, “Sauvignon B” un “Sauvignon gris G” – 13 auglīgo zaru uz katru no vīnkokiem, ja stādījumu biezība ir vismaz 4 500 vīnkoku uz hektāru, 16 auglīgo zaru uz katru no vīnkokiem, ja stādījumu biezība ir mazāka par 4 500 vīnkoku uz hektāru. Vīnkokus apgriež ne vēlāk kā izplaukušu lapu stadijā (9. stadijā pēc Lorenca skalas). Atpumpurošanu veic pirms augļu aizmešanās.

3. Bagātināšana

Īpašā vīndarības metode

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 13,5 %. Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija baltvīniem nepārsniedz 15 %.

Bagātināšana ar sarkanvīnu daļēju koncentrāciju ir atļauta ar nosacījumu, ka spirta tilpumkoncentrācija šādi bagātinātajos vīna apjomos nepārsniedz 15 %.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. Nedzirkstošie baltvīni ar fermentējamiem cukuriem

60 hl no hektāra

2. Nedzirkstošie sarkanvīni – vīnogulāju stādījumu biezība ir ≥ 4 500 vīnkoku/ha

66 hl no hektāra

3. Nedzirkstošie sarkanvīni – vīnogulāju stādījumu biezība ir ≥ 4 000 vīnkoku/ha un < 4 500 vīnkoku/ha

55 hl no hektāra

4. Nedzirkstošie sarkanvīni – vīnogulāju stādījumu biezība ir ≥ 3 300 vīnkoku/ha un < 4 000 vīnkoku/ha

50 hl no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinificēšana, vīnu gatavošana un kopšana tiek veikta šādu Žirondas [Gironde] departamenta pašvaldību teritorijā (pamatojoties uz 2021. gada 1. janvāra oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru): Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7. Galvenā vīna vīnogu šķirne

“Cabernet Franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Carmenère N”

“Cot N” – “Malbec”

“Merlot N”

“Muscadelle B”

“Petit Verdot N”

“Sauvignon B” – “Sauvignon blanc”

“Sauvignon Gris G” – “Fié Gris”

“Sémillon B”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Bordo reģiona šķirņu vīnogulājiem, ko audzē turienes okeāna piekrastes klimata apstākļos, jau kopš XVII un XVIII gadsimta vajadzēja balsta kārtis (“échalas”); vēlāk plaši ieviesa režģus, lai nodrošinātu piemērotu audzējamās ražas sadalījumu un netraucētas hlorofila veidošanās norisēm pietiekami lielu lapotnes virsmu, lai vīnogas sasniegtu optimālu gatavības pakāpi. Dažādi augšņu tipi un dažāds zemesgabala vērsums pret debespusēm prasīja attiecīgu selekcijas darbu un dažādo šķirņu pielāgošanu atkarībā no vides īpašībām; tas izskaidro vēsturisko pievēršanos vīnu ražošanai no vairāku vīnogu šķirņu maisījuma. Tā var izdalīt četrus dažādus tipus:

— māla un kaļķakmens augsnes un merģeļaina kaļķakmens augsnes, kuras ir ļoti izplatītas nogāzēs un kurās ļoti labi aug “Merlot N” šķirnes vīnogulāji;

— silīcija augsnes ar mālu un kaļķakmens piejaukumiem; tās lieliski noder, piemēram, “Merlot N” un “Sauvignon B” šķirnes vīnogulāju audzēšanai;

— skābas lesivētas augsnes (“boulbènes”) ar sīkām kramzemes daļiņām; tās ir vieglas un piemērotas baltvīnu ražošanai;

— oļainas augsnes, ko veido grants, kvarca grants ar noapaļotām šķautnēm un vairāk vai mazāk rupja smilts; tās veido labi drenētas un siltas terases, kas lieliski piemērotas vīnogulājiem, it īpaši “Cabernet-Sauvignon N” šķirnei.

Aizsargātais cilmes vietas nosaukums “Bordeaux supérieur” atbilst prasībām, kuras ražotāji gadu gaitā sev ir izvirzījuši, salīdzinot ar “Bordeaux”, attiecībā uz stādījumu biezību (kas ir lielāka), apgriešanas paņēmieniem (pumpuru skaits ir mazāks) un maksimālo vīnogulāju noslodzi uz zemesgabalu (kas ir mazāka). Šie ražošanas apstākļi ļauj iegūt koncentrētākus vīnus, kuru minimālais cukura saturs un minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir augstāka nekā “Bordeaux” aizsargātā cilmes vietas nosaukuma gadījumā. ACVN “Bordeaux supérieur” sarkanvīni un baltvīni ir īpaša veida vīni. Tie izceļas ar harmoniju, eleganci, bagātīgiem aromātiem un labu līdzsvaru, ar īpašībām, kas padara tos piemērotus uzglabāšanai un kas cita starpā iegūtas, pateicoties daudzveidīgai biofizikālajai videi, izmantotajām vīnogulāju šķirnēm, vīnogulāju kopšanas veidam un vīndarīšanas procesam. Bordo reģiona osta un ciešās vēsturiskās saites ar citām valstīm kalpoja par iemeslu tam, ka drīz vien tika nodibinātas noturīgas un strukturētas tirdzniecības attiecības, un šī reģiona vīna dārzi vienmēr ir bijuši orientēti uz pārējo pasaules daļu. Spējot gūt labumu no tehniskajiem jauninājumiem un izplatīt tos, saimniecību dinamika tika palielināta, ļaujot tām nostiprināt, attīstīt un eksportēt savas zināšanas, vienmēr ievērojot sentēvu paražas. Akvitānijas hercogienes Eleonoras 1152. gadā noslēgtā laulība ar nākamo Anglijas karali Henriju Plantagenetu pavēra ceļu plašai tirdzniecībai. Angļi eksportēja pārtiku, tekstilizstrādājumus un metālus un importēja Bordo reģiona vīnus. XVII gadsimtā līdz ar jaunu patērētāju parādīšanos sākās jauns tirdzniecības laikmets. Eksports joprojām veido lielu daļu no Bordo reģiona vīnu pārdošanas apjoma, un tādējādi zināšanas, tēls un reputācija, kas saistīta ar ACVN “Bordeaux supérieur” vīniem, no kuriem divas trešdaļas joprojām tiek pildītas pudelēs vīna darītavā, izplatās arī visā pasaulē. Šiem vīniem ir daudzveidīgāka struktūra nekā ACVN “Bordeaux” vīniem, un tos var uzglabāt ilgāk, līdz pat 5 vai 6 gadiem.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Fasēšana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas atkāpes veidā noteikts vīnu raudzēšanai, gatavošanai un kopšanai, veido šādu administratīvi teritoriālo vienību teritorija, pamatojoties uz 2021. gada 1. janvāra oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru:

— Dordoņas [Dordogne] departamentā: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac un Villefranche-de-Lonchat;

— Lo un Garonnas [Lot-et-Garonne] departamentā: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras un Villeneuve-de-Duras.

Lielāka ģeogrāfiskā vienība

Tiesiskais regulējums

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt lielākās ģeogrāfiskās vienības – “Vin de Bordeaux” vai “Grand Vin de Bordeaux” – nosaukumu. Lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotās rakstzīmes ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielākas par divām trešdaļām no rakstzīmēm, kādas izmantotas, atveidojot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Saite uz produkta specifikāciju

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-354b6f94-55e6-43d7-b232-33022fa4b246

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.