LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 8.8.2014. 
COM(2014) 508 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
par Eiropas Sist ēmisko risku kol ēģijas (ESRK) uzdevumu un organiz āciju 
{SWD(2014) 260 final}  
 
2 
 KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
par Eiropas Sist ēmisko risku kol ēģijas (ESRK) uzdevumu un organiz āciju 
1. I EVADS  
Globālā finanšu kr īze 2008. gad ā parādīja nepilnības Eiropas Savien ības tiesiskaj ā 
regulējumā un uzraudz ībā. Uzraudz ība vēl aizvien bija sadrumstalota pa valsts 
līmeņa struktūrām, tajā nebija piev ērsta pietiekama uzman ība savstarp ējai atkarībai 
finanšu sist ēmā, nebija pietiekamas inform ācijas apmai ņas un koordin ācijas starp 
uzraudzītājiem un tika maz uzsv ērta makroprudenci ālā uzraudzība. Pamatojoties uz 
ieteikumiem de Larosière  2009. gada zi ņojumā1, 2010. gad ā tika izveidota jauna 
iestāde, kura ir atbild īga par makroprudenci ālo uzraudz ību ES mērogā, t. i., Eiropas 
Sistēmisko risku kol ēģija (ESRK), kas ir da ļa no jaunās Eiropas finanšu uzraudz ības 
sistēmas (EFUS), kur ā ietilpst ar ī trīs Eiropas nozaru mikrouzraudz ības iestādes, 
proti, Eiropas uzraudz ības iestādes (EUI)2. 
Saskaņā par ESRK izveidošanas regulas 20. pantu3 šajā ziņojumā ir pārskatīts 
ESRK uzdevums un organiz ācija, tostarp jaut ājumi, kas attiecas uz ESRK 
priekšsēdētāja iecelšanu, ņemot vērā pēdējo triju gadu pi eredzi. Atbilst īgi regulas 
5. panta 1. punktam ESRK priekšs ēdētāja amatā uz pirmo piecu gadu pilnvaru 
termiņu pēc tam, kad regula st ājusies spēkā, t. i., pēc 2010. gada 16. decembra, iece ļ 
ECB priekšs ēdētāju. Nākamajiem pilnvaru termi ņiem ESRK priekšs ēdētāju izraugās 
atbilstīgi nosacījumiem, kas j ānosaka pārskatīšanas rezult ātā. Šis ziņojums atbilst ar ī 
prasībām par zi ņošanu, kuras paredz ētas 8. pant ā otrajā ESRK regul ā4, kurā ir 
noteikts, k ādu atbalstu ECB sniedz ESRK.  
Konsekvences labad un ņemot vērā to, ka četras iestādes ietilpst vien ā un tajā pašā 
uzraudzības sistēmā, Komisija ir izl ēmusi ESRK un EUI darbu p ārskatīt paralēli, lai 
vienlaicīgi pieņemtu un public ētu divus p ārskata ziņojumus — vienu par ESRK un 
vienu par EUI. Š ī ziņojuma mērķis ir novērtēt ESRK uzdevumu un organiz āciju 
kopš tās izveidošanas br īža saskaņā ar noteikumiem par p ārskatīšanu, kas paredz ēti 
divās ESRK regul ās. Papildus tiešajai pieredzei, kas g ūta, darbojoties ESRK Vald ē 
un citās ESRK p ārvaldes vai konsultat īvajās struktūrās, Komisija, sagatavojot 
pārskatu par ESRK, ir izmantojusi daž ādus avotus. Pirmk ārt, Komisija ir analiz ējusi 
pierādījumus, kas g ūti EFUS p ārskata atkl ātajā izskatīšanā 2013. gada 24. maij ā. 
Otrkārt, Komisija ir izv ērtējusi inform āciju, ko t ā saņēmusi apspriešanas proces ā, 
kas noritēja no 2013. gada 26. apr īļa līdz 31. jūlijam. Šis process ietv ēra sabiedrisko 
apspriešanu un apspriešanu m ērķgrupās, kurā tika skarti s īkāki un tehnisk āki 
jautājumi, kas bija adres ēti EUI, dal ībvalstu iest ādēm, attiecīgajām institūcijām un 
aģentūrām, kā arī galvenajām ieinteres ētajām person ām. Komisija kopum ā saņēma 
137 atbildes (94 atbildes sabiedriskaj ā apspriešan ā un 43 atbildes apspriešan ā, kas 
noritēja mērķgrupās). Trešk ārt, Komisija ņēma vērā ESRK p ārstāvošās ESRK 
                                                 
1 Finanšu uzraudz ības jautājumu augsta l īmeņa darba grupas  (priekšsēdētājs Jacques de Larosière ) 
2009. gada 25. febru āra ziņojums; 
http://ec.europa.eu/internal_market/fin ances/docs/de_larosiere_report_en.pdf . 
2 EUI dibin āšanas noteikumus skat īt OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp. 
3  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas 
Savienības finanšu sist ēmas makrouzraudz ību un Eiropas Sist ēmisko risku kol ēģijas 
izveidošanu (OV L 331, 15.12.2010, 1. lpp.) (ESRK regula). 
4  Padomes 2010. gada 17. novembra Regula (ES) Nr. 1096/2010, ar kuru Eiropas Centr ālajai bankai 
piešķir konkrētus uzdevumus saist ībā ar Eiropas Sist ēmisko risku kol ēģijas darbību (OV L 331, 
15.12.2010., 162. lpp.). 
 
3 pārskatīšanas jaut ājumu augsta l īmeņa darba grupas5 ieguldījumu, kā arī EUI kopīgo 
atzinumu par ESRK darb ības pārskatīšanu6. Papildus Komisija ņēma vērā citus 
pētījumus un zi ņojumus par šo jaut ājumu, ko iesniedza SVF7. Visbeidzot tika r ūpīgi 
apsvērts Eiropas Parlamenta (EP) pas ūtītais pētījums8 par ESRK darb ības 
pārskatīšanu un Eiropas Parlamenta rezol ūcija ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas 
finanšu uzraudz ības sistēmas pārskatīšanu9, kā arī iepriekšējas apspriedes. Ņemot 
vērā informāciju, ko sniedza šie daž ādie ārējie avoti — turpm āk minēti vienkārši kā 
“ieinteres ētās personas” —, Komisija ir veikusi attiec īgajos ties ību aktos pras īto 
izvērtēšanu10. 
Izvērtēt ESRK darb ību šajā brīdī ir sarežģīts uzdevums divu galveno iemeslu d ēļ. 
Pirmkārt, ESRK k ā tālredzīgas makrouzraudz ības iestādes darbības rezult ātus ir 
grūti izvērtēt tāpēc, ka tā tika izveidota laik ā, kad finanšu kr īze bija vissp ēcīgākā, 
bet ESRK galvenais uzdevums ir nov ērst šādu krīžu rašanos. Otrk ārt, pašlaik tiek 
īstenotas divas noz īmīgas finanšu sist ēmas reformas, kuras ietekm ēs ESRK 
funkciju, proti, tiek veidots vienotais uzraudz ības mehānisms (VUM)11 eurozonā un 
ārpus eurozonas esoš ās dalībvalstīs, kas izveidojušas ciešu sadarb ību ar ECB, un 
stājas spēkā noteikumi par makroprudenci āliem instrumentiem, kas paredz ēti 
jaunajā Kapitāla prasību direktīvā un regulā (KPD IV un KPR)12. Neskatoties uz to, 
turpmākajās ziņojuma sada ļās ir aplūkotas līdz šim veikt ās ESRK darb ības, izceļot 
ESRK stipr ās puses un sasniegumus un identific ējot jomas, kur ās potenci āli 
vajadzīgi uzlabojumi.  
                                                 
5  ESRK, ESRK p ārskatīšanas jaut ājumu augsta l īmeņa darba grupa, ieguld ījums ESRK darb ības 
pārskatīšanā (kā to paredz ESRK regula), 2013. gada marts;  
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/130708_h ighlevelgroupreport.pdf?e913faa529f509c934cd48
4435ad13a8 . 
6 EUI kopīgais atzinums — p ārskats par Eiropas Sist ēmisko risku kol ēģijas darbību (ESRK, 2013. gada 
17. decembris, EUI-2013–035; 
https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/pu blications/opinions/ESAs _opinion_on_the_ESRB_re
view.pdf ). 
7 Eiropas Savien ība. Finanšu sektora v ērtēšanas programmas dokumentu publik ācija — Tehniska piez īme 
par makroprudenci ālo uzraudz ību un ESRK funkciju; SVF zi ņojums par valst īm Nr. 13/70; 2013. gada 
marts. 
8 Eiropas Parlaments, P ārskats par jauno Eiropas finanšu uzraudz ības sistēmu (EFUS) — 2. da ļa. 
Eiropas Sist ēmisko risku kol ēģijas (ESRK) darbs. (Autori: Samuel McPhilemy  un John Roche  (Oxford 
Analytica )), 2013. gada oktobris;  
http://www.europarl.europa.eu/RegData/ etudes/etudes/join/2013/507490/IPOL-
ECON_ET(2013)507490_EN.pdf . 
9  Eiropas Parlamenta 2014. gada 11. marta rezol ūcija ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas finanšu 
uzraudzības sistēmas (EFUS) p ārskatīšanu (2013/2166(INL)):  
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2014-
0202+0+DOC+XML+V0//LV . 
10 Salīdzinājumam ESRK regulas 20. pant ā ir paredz ēts gūt ECB atzinumu. 
11  Padomes 2013. gada 15. oktobra Regula (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centr ālajai bankai uztic 
īpašus uzdevumus saist ībā ar politikas nost ādnēm, kas attiecas uz kred ītiestāžu prudenci ālo 
uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.) (Regula, ar ko tiek izveidots VUM). 
12  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. j ūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenci ālajām 
prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguld ījumu brokeru sabiedr ībām, un ar ko groza Regulu (ES) 
Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp. ), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 
26. jūnija Direkt īva 2013/36/ES par piek ļuvi kredītiestāžu darbībai un kred ītiestāžu un ieguld ījumu 
brokeru sabiedr ību prudenci ālo uzraudz ību, ar ko groza Direkt īvu 2002/87/EK un atce ļ 
Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.). 
 
4 2. ESRK  DARBĪBA (UZDEVUMS UN ORGANIZ ĀCIJA ) KOPŠ IZVEIDOŠANAS  
2.1. ESRK uzdevums 
Plašos vilcienos ESRK pilnvaras ir noteiktas ESRK regul ā. Tā ir atbild īga par 
finanšu sist ēmas makroprudenci ālo uzraudz ību Savien ībā, lai palīdzētu novērst vai 
mazināt finanšu stabilit ātes sistēmiskos riskus, kas rodas finanšu sist ēmas attīstības 
gaitā. Tā veicina iekš ējā tirgus netrauc ētu darbību un tādējādi nodrošina, ka finanšu 
sektoram ir b ūtiska nozīme ilgtsp ējīgas ekonomisk ās izaugsmes sekm ēšanā. ESRK 
regulā sistēmisks risks ir defin ēts kā “finanšu sist ēmas darb ības traucējumu risks, 
kam var b ūt ievērojama negat īva ietekme uz iekš ējo tirgu un re ālo ekonomiku. Visu 
veidu finanšu starpnieki, tirgi un infrastrukt ūra potenci āli var būt zināmā mērā 
sistēmiski noz īmīgi.”13 
ESRK regul ā ir uzsvērta ESRK prevent īvā funkcija  tajā ziņā, ka tai būtu jāpalīdz 
“novērst sistēmiskos riskus” un izvair īties “no plašu finansi ālo grūtību posmiem”. 
Papildus tam ESRK b ūtu “jānosaka sist ēmiskie riski un to priorit āte”. 
Lai īstenotu savas makroprudenci ālās pilnvaras, ESRK veic vair ākas būtiski 
svarīgas funkcijas, proti, riska uzraudz ību, riska nov ērtēšanu un, visbeidzot, 
attiecīgā gadījumā izsaka br īdinājumus un sniedz ieteikumus par kori ģējošām 
darbībām14. Papildus ieteikumiem par r īcībpolitiku ESRK ir public ējusi vairākus 
dokumentus, kas saist īti ar tās darbību un anal ītisko darbu: ceturkš ņa riska paneli, 
Konsultat īvās zinātniskās komitejas (KZK) zi ņojumus un citus speci ālos pētījumus 
un piezīmes, kā arī divus gada zi ņojumus. Atbilst īgi ESRK regulai ESRK var tikai 
izteikt brīdinājumus un sniegt ieteikumus, kuri nav saistoši, bet uz kuriem attiecas 
procedūra “rīkojies vai paskaidro”. T ā kā ESRK instrumenti nav saistoši, ESRK var 
viegli sadarboties ar jebkuru publisko iest ādi, kas iesaist īta finanšu jaut ājumos, un 
tai ir plaš āks iespēju diapazons formul ēt ieteikumus. ESRK pamatojas uz savu 
ietekmi un autorit āti (t. i., reput āciju), lai nodrošin ātu, ka, rea ģējot uz t ās 
brīdinājumiem un r īcībpolitikas ieteikumiem, tiek veikta atbilst īga darbība. 
Brīdinājumi un ieteikumi var tikt public ēti pēc ESRK Valdes l ēmuma, ko pie ņem 
katrā gadījumā atsevišķi. Līdz šim ESRK ir public ējusi septi ņus ieteikumus 
rīcībpolitikas jom ā.15  
Sākot no 2014. gada 1. janv āra, kad st ājās spēkā KPD IV/KPR  
makroprudenci ālā sistēma, ESRK izstr ādā analītisku un organizatorisku sist ēmu, 
lai spētu uzņemties jaunos uzdevumus, kas tai noteikti ties ību aktos , proti, sniegt 
atzinumus un/vai ieteikumus dal ībvalstīm par jauno makroprudenci ālo instrumentu 
(t. i., pretciklisko kapit āla rezervju, sist ēmiskā riska rezervju) izmantošanu, tostarp 
par iespēju noteikt stingr ākas prudenci ālās prasības saska ņā ar KPR 458. pantu 
(“elastīguma klauzulu”). Makroprudenci ālās sistēmas operacionaliz ācijas 
                                                 
13  Sk. ESRK regulas 2. panta c) punktu. 
14  Sk. ESRK regulas 3. pantu. 
15  Ieteikums par kredit ēšanu ārvalstu val ūtā (OV C 342, 22.11.2011., 1. lpp.); Ieteikums par kred ītiestāžu 
finansējumu ASV dol āros (OV C 72, 10.3.2012., 1. lpp.); Ieteikums par nacion ālo iestāžu pilnvar ām 
makrouzraudz ības jomā (OV C 41, 14.2.2012., 2. lpp.); Ieteikums par kred ītiestāžu finans ējumu 
(OV C 119, 25.4.2013., 1. lpp.); Ieteikums par naudas tirgus fondiem (OV C 146, 25.5.2013., 1. lpp.); 
Ieteikums par makrouzraudz ības politikas vid ēja termiņa mērķiem un instrumentiem (OV C 170, 
15.6.2013., 1. lpp.); Ieteikums par nor ādījumiem pretciklisku kapit āla rezervju noteikšanai 
(ESRK/2014/1; 30.6.2014.).  
 
5 vajadzībām 2014. gada mart ā ESRK public ēja pamatzi ņojumu16 ar pirmo p ārskatu 
par jauno makroprudenci ālo sistēmu ES, kā arī sīki izstrādātu rokasgr āmatu17, kuras 
mērķis bija sniegt nor ādījumus dal ībvalstu iest ādēm par jauno instrumentu 
lietošanu. Turpm āk svarīga nozīme šajā jomā būs arī ECB. Saska ņā ar 5. pantu 
regulā par VUM izveidošanu ECB b ūs īpaša makroprudenci āla kompetence 
eurozonā un ārpus eurozonas esoš ās dalībvalstīs, kas izveidojušas ciešu sadarb ību ar 
ECB, un t ā jo īpaši varēs noteikt stingr ākas makroprudenci ālo rezervju pras ības, 
nekā valsts līmenī pieņemtās.  
2.2. ESRK organiz ācija 
ESRK ir sarež ģīta organizatoriska strukt ūra, kurā atspoguļota vēlēšanos piesaist īt 
vajadzīgos ekspertus gan valstu l īmenī — iesaistot valstu centr ālās bankas un 
uzraudzības iestādes —, gan Eiropas l īmenī — iesaistot ECB, Komisiju, 
Ekonomikas un finanšu komiteju (EFK) un EUI.  ESRK institucion ālo pamatu 
veido Valde, Koordin ācijas komiteja, Konsultat īvā speciālistu komiteja (KSK) un 
Konsultat īvā zinātniskā komiteja (KZK). Šo daž ādo forumu darbu atbalsta ESRK 
sekretariāts18. ESRK Valde, kur ā pašlaik ir 67 locek ļi, ir ESRK galven ā 
lēmējstruktūra. Katram no Vald ē pašreiz esošajiem 38 balssties īgajiem locek ļiem19 
ir viena balss, un Valde parasti pie ņem lēmumus ar vienk āršu balsu vair ākumu. 
Ieteikuma pie ņemšanai vai br īdinājuma vai ieteikuma publiskošanai ir vajadz īgs 
divu trešda ļu balsu vair ākums20. Valdes locek ļi bez balssties ībām (pašlaik t ādu ir 
29) ir viens augsta l īmeņa pārstāvis no katras dal ībvalsts kompetentaj ām 
uzraudzības iestādēm un EFK priekšs ēdētājs. Kopum ā ieinteres ētās personas 
uzskatīja, ka balssties ību sadalījums Vald ē ir atbilst īgs. Koordin ācijas komiteja, 
kurā ir 14 Valdes locek ļi, ir atbild īga par Valdes san āksmju sagatavošanu. KSK 
atspoguļo Valdes sast āvu speciālistu līmenī. KZK ir izveidota ar m ērķi papildin āt 
ESRK darb ību ar vēl citu aspektu, kas b ūtu vairāk ārējs un zinātniskas ievirzes. To 
veido 15 locek ļi, kas pārstāv plašu kvalifik ācijas un speci ālo zināšanu diapazonu. 
ESRK izmanto ECB atbalstu anal ītiskajā, finanšu un administrat īvajā jomā. 
ESRK veidošan ās laikā ECB k ā uzņēmējas iestādes izvēli noteica vair āki 
apsvērumi. Sākotnējais mērķis bija izmantot ECB esoš ās zināšanas finanšu 
stabilitātes jomā. Par pozit īvu aspektu uzskat īja arī ciešo saikni starp 
makrouzraudz ības politiku un monet ārās politikas funkciju. Par b ūtiski svar īgu 
panākumu gūšanā tika uzskat īts tas, ka ESRK sav ā labā varēs izmantot ECB 
analītisko, finanšu un administrat īvo atbalstu. V ēl jo vairāk — ESRK var ētu gūt 
labumu no ECB redzam ības, neatkar ības un augst ās reputācijas. Tādā pašā veidā 
tika izlemts, ka pirmajam ESRK priekšs ēdētājam jābūt ECB priekšs ēdētājam, ko 
ieceļ uz pieciem gadiem. T ā kā ESRK nav dele ģēta vara, bet t ā izmanto mor ālu 
                                                 
16 Pamatzi ņojums par makrouzraudz ības politiku banku sektor ā; 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_f lagship_report.pdf?31b5f8e9c568a6ca55d8bd08d3
6b1eb8 . 
17 ESRK Rokasgr āmata par makrouzraudz ības politikas operacionaliz āciju banku sektor ā; 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_esrb_handbook.pdf?d15dae97dfb3b9136f3d130ba18
5dfe9 . 
18 Padomes Regulas (ES) Nr. 1096/2010 2. panta e) punkts. 
19  ECB priekšs ēdētājs un priekšs ēdētāja vietnieks; valstu centr ālo banku vad ītāji; Komisijas loceklis; 
Eiropas Uzraudz ības iestādes (Eiropas Banku iest ādes) priekšs ēdētājs; Eiropas Uzraudz ības iestādes 
(Eiropas Apdrošin āšanas un aroda pensiju iest ādes) priekšs ēdētājs; Eiropas Uzraudz ības iestādes 
(Eiropas V ērtspapīru un tirgu iest ādes) priekšs ēdētājs; Konsultat īvās zinātniskās komitejas 
priekšsēdētājs un abi priekšs ēdētāja vietnieki; Konsultat īvās speciālistu komitejas priekšs ēdētājs. 
20  ESRK regulas 10. pants. 
 
6 spiedienu un partneru ietekmi, par atbilst īgu uzskat īja labi paz īstamas personas, kas 
bauda uztic ību, izvēli ESRK priekšs ēdētāja amatam. ESRK regulas klauzul ā par 
pārskatīšanu jo īpaši ir min ēts mehānisms ESRK priekšs ēdētāja iecelšanai vai 
ievēlēšanai21. 
ESRK atskait ās Parlamentam un Padomei. Tai ir pras īts sniegt inform āciju par 
savām darbībām Eiropas Parlamentam un Padomei22. Vismaz reizi gad ā un plašu 
finansiālo grūtību gadījumā biežāk ESRK priekšs ēdētāju aicina uz Eiropas 
Parlamenta r īkotu uzklaus īšanu. ESRK priekšs ēdētāja uzklaus īšana parasti tiek 
rīkota kopā ar ECB priekšs ēdētāja uzklaus īšanu. ESRK priekšs ēdētājam ne ret āk kā 
divas reizes gad ā ir arī konfidenci ālas mutiskas apspriedes ar Eiropas Parlamenta 
Ekonomikas un monet ārās komitejas priekšs ēdētāju un priekšs ēdētāja vietnieku.  
ESRK ir da ļa no EFUS, un dibin āšanas regul ās īpaša uzman ība ir piev ērsta 
informācijas apmai ņai starp ESRK un EUI. Viena no finanšu kr īzes galvenaj ām 
mācībām bija tā, ka, lai nodrošin ātu finanšu sist ēmas stabilit āti, atbildīgajiem par 
mikrouzraudz ību cieši j āsadarbojas ar jauno makrouzraudz ības līmeni. Abi jaun ās 
uzraudzības sistēmas pīlāri ir būtiski svar īgi vērtīgas sinerģijas panākšanai starp 
mikrolīmeni un makrol īmeni, lai kop īgi stiprinātu ietekmi uz finanšu stabilit āti un 
gūtu labumu no piln ībā integrētas uzraudz ības sistēmas. Ciešu sadarb ību nodrošina 
tas, ja četru iestāžu locekļi vienlaikus ir p ārstāvēti vairākās no šīm iestādēm. EUI 
regulās23 arī ir izklāstītas proced ūras, kas jāievēro EUI, lai r īkotos saska ņā ar ESRK 
ieteikumiem, un tas, k ā EUI jāizmanto savas pilnvaras, lai nodrošin ātu, ka vienai vai 
vairākām kompetentaj ām valsts uzraudz ības iestādēm adresētie ieteikumi tiek 
savlaicīgi izpildīti. Sadarb ība starp ESRK un EUI ir svar īga arī spriedzes testu jom ā.  
3. ESRK  DARBA IZV ĒRTĒJUMS — GALVEN ĀS STIPR ĀS PUSES UN JOMAS , 
KURĀS JĀVEIC UZLABOJUMI  
Ieinteresētās personas daudzos aspektos bija apmierin ātas ar ESRK darbu pirmajos 
gados pēc tās izveidošanas. Gandr īz visi uzsv ēra makroprudenci ālās uzraudz ības 
svarīgumu un nepieciešam ību koordin ēt makroprudenci ālo instrumentu lietošanu 
dalībvalstīs. Tomēr ieinteres ētajām person ām kopum ā šķita, ka vēl nav pien ācis 
laiks pamatota viedok ļa formulēšanai par ESRK br īdinājumu un ieteikumu ietekmi. 
ESRK tikai nupat k ā ir beigusi veidot savu ietekmes nov ērtējuma sist ēmu, un ir 
vajadzīgs vairāk laika, lai izveidotu pamatot āku un dzi ļāku izpratni par to, k ā ir 
reaģējuši adres āti. 
Kaut arī ESRK tiek uzskat īta par b ūtiski svar īgu EFUS elementu, daudzas 
ieinteresētās personas nor ādīja uz jom ām, kurās vajadzīgi uzlabojumi. Š īs jomas, 
kurās vajadzīgi uzlabojumi, ir galvenok ārt saistītas ar organizatorisko identit āti, 
iekšējo pārvaldību un pieejamajiem instrumentiem (t. i., br īdinājumi un ieteikumi).   
3.1. G ALVENĀS STIPR ĀS PUSES  
Daudzas ieinteres ētās personas ir uzsv ērušas ESRK stipr ās puses un pan ākumus. 
ESRK darbs pamatojas uz unik ālu un plašu ekspertu kl āstu, tā ir veiksm īgi 
pievērsusi politikas veidot āju uzmanību finanšu stabilit ātes jautājumiem un ir s ākusi 
lietderīgu un daudzsološu anal ītisko darbu, jo īpaši savstarp ējās saistības jomā.  
                                                 
21  Sk. 20. pantu, kas las āms kopā ar ESRK regulas 5. pantu. 
22  Sk. ESRK regulas 19. pantu. 
23  Sk. EUI dibin āšanas regulas 36. pantu (skat īt 2. zemsv ītras piezīmi). 
 
7 Attiecībā uz ESRK mand ātu un pilnvar ām lielākā daļa ieinteres ēto personu pauda 
uzskatu, ka ESRK mand āts ir pietiekami plašs , un visas ieinteres ētās personas bija 
apmierinātas ar to, ka ESRK mand āts pēc būtības ir prevent īvs un vērsts uz nākotni. 
Visas ieinteres ētās personas bija apmierin ātas arī ar to, ka ESRK br īdinājumi un 
ieteikumi p ēc būtības nav saistoši, ko uzskat īja par sader īgu ar ERSK plašaj ām 
pilnvarām un darb ības jomu. Neviena no ieinteres ētajām person ām neaicin āja veikt 
izmaiņas šajā ziņā. Valda plaša vienpr ātība, ka meh ānismam “r īkojies vai 
paskaidro” ar ī turpmāk jābūt svarīgam brīdinājumu un ieteikumu sist ēmas 
elementam, kam j āspēj laicīgi un elast īgi nodrošin āt rezultātu. 
Visā krīzes laikā ESRK ir nodrošin ājusi unik ālu forumu diskusijai  par finanšu 
stabilitātes jautājumiem, kas norisin ājusies augst ākajā līmenī starp centr ālajām 
bankām, dalībvalstu uzraudz ības iestādēm un Eiropas iest ādēm. ESRK pulcina 
visdažādākos ekspertus no finanšu nozar ēm un valst īm, un daudzas ieinteres ētās 
personas to ir atzinušas par svar īgu stipro pusi. ESRK sekretari āta nozīmi 
ieinteresētās personas kopum ā uzskatījušas par pozit īvu. Tam bijusi liela noz īme 
iekšējo proced ūru izveidošan ā, darba metožu un r īku (piem ēram, ESRK t īmekļa 
vietnes, ESRK IT lietojumprogrammu) izstr ādāšanā un san āksmju efekt īvā 
sagatavošan ā un organiz ēšanā. Tas arī bija aktīvi iesaistīts ESRK anal ītiskajā darbā. 
Tomēr dažas ieinteres ētās personas uzskat īja, ka ESRK sekretari ātam piešķirtie 
resursi nav bijuši pietiekami. 
ESRK ir pal īdzējusi ieviest makroprudenci ālo dimensiju finanšu politik ā un 
regulās. Makroprudenci ālā politika bija de Larosière ziņojuma svar īgākā inovācija. 
Pirms ESRK izveidošanas Eiropas Savien ībā nebija iest ādes, kas b ūtu aktīvi 
iesaistīta makroprudenci ālajā uzraudz ībā. Ja EUI galvenok ārt pamatoj ās uz 
darbībām, kas jau bija veiktas dal ībvalstu līmenī, ESRK kompetences joma liel ā 
mērā bija vēl neskarta teritorija. Savu darb ību, jo īpaši izsakot br īdinājumus un 
sniedzot ieteikumus, k ā arī citu darb ību rezultātā E S R K  i r  s p ējusi darīt politikas 
veidotājus jutīgākus pret sist ēmisku risku un finanšu stabilit ātes apsvērumiem.  
ESRK ir b ūtiski svar īga nozīme makroprudenci ālās sistēmas izveidošan ā Eiropas 
Savienībā. KSK ir akt īvi iesaistīta viendab īgas sistēmas izveidošan ā dalībvalstīs. 
Šim nolūkam tā ir sagatavojusi divus ieteikumus, ko pie ņēmusi un public ējusi 
Valde — viens no tiem attiecas uz nepieciešam ību dalībvalstīs izveidot 
makrouzraudz ības iestādes ar īpašu pilnvarojumu, savuk ārt otrs attiecas uz 
makroprudenci ālās politikas uzdevumiem un instrumentiem. Ieteikumam par 
makrouzraudz ības iestādēm bija ļoti taustāma ietekme. Rea ģējot uz min ēto 
ieteikumu — un t ā rezultātā, ka 2014. gada janv ārī stājās spēkā KPD IV/KPR, kur ās 
dalībvalstīm ir pras īts izraudz īties “nor īkoto iest ādi”, kas atbild par jauno 
makrouprudenci ālo rezervju aktiviz ēšanu —, vis ās dalībvalstīs ir izveidotas valsts 
makrouzraudz ības iestādes vai ar ī tās atrodas izveidošanas stadij ā (kaut arī jānorāda, 
ka ne visas š īs iestādes pašlaik ir p ārstāvētas ESRK). ESRK jaun ā funkcija, atbilst īgi 
kurai tā koordinē dalībvalstu makrouzraudz ības politiku saska ņā ar KPD IV/KPR, ir 
saderīga ar ESRK regul ā noteikto m ērķi dot tiešu ieguld ījumu integr ētā Savienības 
uzraudzības strukt ūrā, kas vajadz īga, lai veicin ātu, ka dalībvalstis rīcībpolitikā reaģē 
laicīgi un konsekventi, t ādējādi nepieļaujot atšķirīgas pieejas un uzlabojot iekš ējā 
tirgus darb ību. Ņemot vērā ECB turpm āko makrouzraudz ības kompetenci eurozon ā 
un ārpus eurozonas esošaj ās dalībvalstīs, kas izveidojušas ciešu sadarb ību ar ECB, 
būs jānodrošina atbilst īga inform ācijas apmai ņa starp ECB un ESRK. 
ESRK veic svar īgu analītisku darbu saist ībā ar horizont ālajiem makrouzraudz ības 
jautājumiem (piem ēram, banku p ārlieku lielo skaitu, banku savstarp ējo saistību). 
Nesenais darbs saist ībā ar kredītriska izplat īšanās kanāliem, ko rada kred ītriska 
 
8 mijmaiņas darījumi vai starpbanku finans ējums, ir īpaši interesants šaj ā ziņā. 
Daudzas ieinteres ētās personas ir uzsv ērušas šī nesen veikt ā darba svar īgumu un 
rosina to turpin āt. Mikrouzraudz ības iestāžu dalība ESRK darb ā, kā arī ESRK dal ība 
EUI darb ā ir būtiska, lai nodrošin ātu, ka makroprudenci ālā riska nov ērtējums 
pamatojas uz piln īgu un prec īzu inform āciju. Kopum ā uzskata, ka sadarb ība starp 
ESRK un EUI ir bijusi la ba, bet daudzas ieinteres ētās personas v ēlētos redzēt vairāk 
kopīga darba, piem ēram, kopīga riska pane ļa izveidošanu. Ir v ērts minēt arī augošo 
ESRB noz īmi spriedzes testos, un to ir atzin īgi uztvērušas daudzas ieinteres ētās 
personas.  
Ieinteresētās personas uzskat īja, ka pašreiz ējais pārskatatbild ības mehānisms ir 
atbilstīgs, jo tas ļauj pienācīgi risināt dialogu, vienlaic īgi nodrošinot piln īgu 
sensitīvās informācijas konfidencialit āti. 
3.2. J OMAS , KURĀS VAJADZ ĪGI UZLABOJUMI  
Ieinteresēto personu noteikt ās jomas potenci ālu uzlabojumu veikšanai galvenok ārt 
bija saistītas ar trim aspektiem: ESRK organizatorisko identit āti, ESRK un t ās darba 
struktūru iekšējo organiz āciju un tās rīcībā esošajiem r īkiem un pilnvar ām, ko var ētu 
paplašināt, lai uzlabotu agr īnās brīdināšanas spēju. 
3.2.1. Organizatorisk ā identitāte 
ESRK priekšs ēdētāja funkciju uztic ēšana ECB priekšs ēdētājam pirmo piecu gadu 
laikā pēc ERSK izveidošanas ir ļāvusi ESRK baud īt priekšroc ības, ko dod ECB 
redzamība, neatkar ība un augst ā reputācija. Tā kā pirmā priekšsēdētāja pilnvaras 
beigsies piecus gadus p ēc ESRK regulas sp ēkā stāšanās dienas, t. i., 2015. gada 
16. decembr ī, regula b ūs jāpārskata, lai nodrošin ātu juridisku skaidr ību. Tā kā 
ESRK nav dele ģēta vara, bet t ā izmanto mor ālu spiedienu un partneru ietekmi, ļoti 
būtiski ir ESRK priekšs ēdētāja amatam izv ēlēties labi paz īstamu personu, kas bauda 
uzticību.  
Daudzas ieinteres ētās personas ir uzsv ērušas vajadz ību nostiprin āt ESRK 
identitāti. Daudzas ieinteres ētās personas uzst āja, ka jānostiprina ESRK autonomija, 
ļaujot tai vienlaikus turpin āt izmantot ECB reput āciju un ekspertus. Šis jaut ājums 
tika skarts ar ī EP rezol ūcijā. Šajā saistībā dažas ieinteres ētās personas ir 
ierosinājušas apsv ērt iespēju veidot divu l īmeņu vadības strukt ūru. ECB 
priekšsēdētājs arī turpmāk būtu ESRK priekšs ēdētājs, bet tiktu izveidots jauns piln ā 
slodzē nodarbin āta rīkotājdirektora amats. ECB priekšs ēdētājs turpinātu būt ESRK 
Valdes, proti, ESRK augst ākās lēmējstruktūras, priekšs ēdētājs, bet rīkotājdirektors 
būtu atbildīgs par ESRK ikdienas darbu un var ētu arī pārstāvēt ESRK dažos 
svarīgākajos forumos, piem ēram, EFK. EP rezol ūcijā arī ir ieteikts iecelt 
“izpildpriekšs ēdētāju”. 
3.2.2. Iekš ējā organizācija un darba strukt ūras 
Saskaņā ar ieinteres ēto personu vair ākuma viedokli ESRK pašreiz ējo struktūru un 
pārvaldības meh ānismu var ētu uzlabot, lai nodrošin ātu efektīvāku lēmumu 
pieņemšanas norisi.  
Valdes locek ļu skaitu var ētu samazin āt. Gandrīz visas ieinteres ētās personas ir 
norādījušas, ka lielais Valdes locek ļu skaits (67 locek ļi) ir potenci āla problēma, un 
dažas personas ir l īdzīgā veidā izteikušās arī par KSK. Lai gan visdaž ādāko ekspertu 
pulcināšana vienviet kopum ā tiek uzskat īta par ieguvumu, daudzas ieinteres ētās 
personas tom ēr uzsvēra, ka Valdei ar t ās pašreizējo locekļu skaitu ir tr ūkumi, kas 
izpaužas san āksmju un diskusiju darb ā, iespējās apmain īties ar konfidenci ālu un 
 
9 sensitīvu inform āciju, kā arī spējā netraucēti pieņemt lēmumus. Koordin ācijas 
komiteja, kuras sast āvs ir daudz maz āks (t. i., 14 Valdes locek ļi), ir labāk piemērota 
sensitīvu jautājumu apspriešanai, bet t ā nav pilnvarota pie ņemt lēmumus, un t ās 
funkcijas t ādējādi aprobežojas ar Valdes san āksmju sagatavošanu. Dažas 
ieinteresētās personas ir izteikuš ās, ka biež āk rīkotas Koordin ācijas komitejas 
sanāksmes var ētu palīdzēt stiprināt tās nozīmi. Daudzas ieinteres ētās personas ir 
apgalvojušas, ka var samazin āt Valdes locek ļu skaitu (piem ēram, ierobežojot 
dalībvalstu p ārstāvību līdz vienam p ārstāvim) vai pieš ķirt lielākas pilnvaras 
Koordinācijas komitejai, kuras sast āvā arī varētu veikt izmai ņas, jo īpaši, bet ne tikai 
tāpēc, ka ir izveidots VUM.  
Dažas ieinteres ētās personas ar ī izteicās, ka Valdes sast āvu varētu mainīt, lai 
ESRK uzman ība no jauna b ūtu vienmērīgi sadalīta starp daž ādām nozarēm un 
tiktu nostiprin āta Eiropas perspekt īva. Valdes locek ļi, piemēram, varētu pārstāvēt 
vairākas institūcijas vien ā un tajā pašā dalībvalstī vai pat vair ākas dalībvalstis. Cits 
faktors, kas saska ņā ar pausto viedokli, iesp ējams, nosaka “p ārmērīgas uzman ības 
pievēršanu banku nozarei”, var ētu būt ESRK sekretari āta person ālsastāvs, kas nāk 
no centrālajām bankām un kas gluži dabiski liel āku uzman ību pievērš banku 
jautājumiem (dal ībvalstu centr ālo banku liel ākā daļa ir atbild īga par banku 
uzraudzību) nekā citām finanšu nozar ēm. Turklāt arī jāatzīst, ka bankas parasti ir 
galvenais sist ēmiska riska avots, t āpēc šo pastiprin āto uzmanību pamato ar ī augstāks 
banku nozar ē radītais risks.  
Ir izteikts ierosin ājums, ka divu konsultat īvo komiteju sast āvu derētu pārskatīt. 
Apspriešan ās gaitā tika sa ņemta pretrun īga inform ācija attiec ībā uz divu 
konsultatīvo komiteju darbu. Daudzi respondenti atzin īgi izteicās par KSK, 
atzīmējot tās regulāro ieguldījumu ERSK Valdes darb ā. Tomēr citi norādīja, ka tā 
pārāk pievēršas bank ām un pieej ā sistēmiskajam riskam domin ē konkrētu 
dalībvalstu viedoklis. Ir izteikts priekšlikums, ka KSK locek ļu skaitu var ētu 
samazināt, piemērojot to pašu risin ājumu kā Valdes gad ījumā. Attiecībā uz KZK 
ieinteresētās personas min ēja, ka tās ieguldījums izpaužas ret āk nekā KSK 
gadījumā. Tomēr, runājot par b ūtību, tās darbu kopum ā vērtē kā tādu, kas ir 
novatorisk āks un radoš āks par KSK darbu.  Daži respondenti ierosin āja abas 
konsultatīvās komitejas apvienot, lai savienot u KSK darba metodi ar KZK radošo 
pieeju.  
3.2.3. ESRK instrumentu kopums 
Daudzas ieinteres ētās personas uzskata, ka ESRK sazi ņu un sadarb ību ar citām 
institūcijām un strukt ūrām varētu uzlabot un ka š ī saziņa un sadarb ība pārāk lielā 
mērā balstās uz tādiem form āliem instrumentiem k ā brīdinājumi un ieteikumi. 
Ieinteresētās personas ir aicin ājušas uzlabot p ārredzamību mehānisma “rīkojies 
vai paskaidro” nostiprin āšanai (piem ēram, brīdinājumu un ieteikumu public ēšana, 
lielāka uzraudz ības pārredzamība adresātam utt.).  
Ieinteresētās personas ar ī ir izteikuš ās, ka meh ānismu “r īkojies vai paskaidro” 
varētu nostiprin āt labāka inform ācijas apmai ņa ar citām Eiropas strukt ūrām, jo 
īpaši EFK.  Labāka inform ācijas apmai ņa agrīnā posmā varētu nostiprin āt ESRK 
darbību ietekmi un paaugstin āt dalībvalstu inform ētību par to, k ā lēmumi, kurus t ās 
pieņem savā rīcībpolitikā, ietekmē finanšu stabilit āti. Daži — un jo īpaši KSK un 
KZK augsta l īmeņa eksperti sav ā ziņojumā — ir uzsv ēruši, ka piln ā slodzē 
 
10 nodarbināts ESRK r īkotājdirektors24 varētu palīdzēt veidot netrauc ētu inform ācijas 
apmaiņu ar potenci ālajiem adres ātiem jau agr īnā stadijā, tādējādi palielinot ESRK 
darbību efektivit āti. 
Attiecībā uz ESRK iesaist īšanos likumdošan ā dažas ieinteres ētās personas ir 
izteikušās, ka tā labāk jānoformul ē, lai novērstu, ka iesaist īšanās notiek ļoti vēlīnā 
likumdošanas procesa stadij ā vai pat p ēc tam, kad ties ību akti jau pie ņemti. 
Paredzot, ka b ūs vajadzīga iesaist īšanās agrīnā stadijā, varētu izvairīties no 
trūkumiem, ko rada v ēlīna iesaist īšanās, kā tas bija KPD IV/KPR gad ījumā. Šajā 
saistībā ir izteikts viedoklis, ka ESRK iesaist īšanos var ētu ierobežot l īdz to jomu 
noteikšanai, kur ās turpmāk būtu vajadzīga likumdošanas darb ība. Citas ieinteres ētās 
personas rosin āja konsult ēties ar ESRK, pirms tiek pie ņemts ties ību akta 
priekšlikums finanšu stabilit ātes jomā.  
Ieinteresēto personu vid ū pastāv viedoklis, ka var ētu pastiprin āt ESRK ārējo 
saziņu. ESRK funkcija ir uzraudz īt un nov ērtēt finanšu sist ēmas riskus, bet 
makrouzraudz ības politikas īstenošana šo risku mazin āšanai ir citu strukt ūru un 
dalībvalstu zi ņā. Tāpēc ESRK darb ības rezult āti ir atkar īgi no tā, cik labi t ā spēj 
veidot attiec ības ar cit ām ieinteres ētajām person ām un dal ībvalstīm. Tās darbs ar ī 
pamatojas uz inform āciju, kuru t ā saņem no šīm struktūrām. Dažas ieinteres ētās 
personas redz iesp ēju kvalitātes un laic īguma ziņā uzlabot ESRK sazi ņu gan 
iekšēji — ar cit ām ESRK un Eiropas Centr ālo banku sist ēmas (ECBS) 
struktūrām —, gan ar l īdzīgām ārvalstu un starptautisk ām organiz ācijām (ASV 
Finanšu stabilit ātes uzraudz ības padomi, Finanšu stabilit ātes padomi, B āzeles Banku 
uzraudzības komiteju, SVF), tirgus dal ībniekiem un plaš ām sabiedr ības aprind ām. 
Potenciālais pilnā slodzē nodarbin ātā rīkotājdirektora amats var ētu palīdzēt vairot 
ESRK redzam ību un veicin āt aktīvāku un saska ņotāku saziņas stratēģiju.  
Ieinteresētās personas ir noteikušas vajadz ību uzlabot datu apmai ņu starp ESRK 
un EUI Eiropas finanšu uzraudz ības sistēmā. Lai ESRK sa ņemtu datus, ir 
vajadzīgs sīki noteikts apstiprin āšanas process, kas aiz ņem ilgu laiku, un t āpēc darba 
rezultāti var būt novēloti un to ietekme — maz āka. Daudzi apstiprin āšanas posmi 
dublējas. Ir izteikts viedoklis, ka šie procesi j āvienkāršo, lai uzlabotu efektivit āti un 
lietderību. Novēlota piek ļuve datiem noz īmē to, ka ESRK var nesp ēt izteikt 
brīdinājumus un sniegt ieteikumus pirms riska izpaušan ās — tas var negat īvi 
ietekmēt ESRK agr īnās brīdināšanas spēju. 
ESRK instrumentu kopumu var ētu paplašin āt, iekļaujot vair āk “maigās varas”.  
Pēdējo triju gadu laik ā ESRK ir sniegusi vair ākus form ālus ieteikumus. Dažas 
ieinteresētās personas ir kritiz ējušas ESRK ieteikumu laic īgumu, jo daži ieteikumi ir 
bijuši nov ēloti un vien ā gadījumā ieteikums ticis sniegts p ēc tam, kad probl ēmai jau 
bija rasts risin ājums. Proced ūra, kurā ESRK ieteikumus pie ņem Valde, un tas, ka 
ESRK ieteikumi tiek noformul ēti, ievērojot daudzas formalit ātes, var rad īt 
kavēšanos. Adres āti dažreiz tos ir uztv ēruši kā pārāk formālus, un tā rezultātā 
reakcija nav bijusi pretimn ākoša. Pak āpeniskāka pieeja var ētu vairot ESRK darb ības 
ietekmi un ļaut agrīnā stadijā uzsākt konstrukt īvu dialogu ar potenci ālajiem 
adresātiem. Var ētu paplašin āt ESRK “maig ās varas” īstenošanas iesp ējas, 
piemēram, public ējot vēstules vai publiskus pazi ņojumus, lai elast īgāk ļautu 
darboties agr īnās brīdināšanas funkcijai. Ir izteikts viedoklis, ka piln ā slodzē 
nodarbinātam ESRK r īkotājdirektoram šaj ā ziņā varētu būt pozitīva loma, vairojot 
                                                 
24  Skatīt šī dokumenta 3.2.1. ieda ļu. 
 
11 ESRK redzam ību un tādējādi arī ietekmēšanas spēju, pirms ir izteikti form āli 
brīdinājumi un sniegti form āli ieteikumi. 
4. S ECINĀJUMI  
Ir grūti izvērtēt ESRK k ā tālredzīgas makrouzraudz ības iestādes darbības rezult ātus, 
jo tā tika izveidota pavisam nesen. Tom ēr informācija, ko Komisija sa ņēmusi no 
ieinteresētajām person ām, liecina, ka pirmajos trijos past āvēšanas gados ESRK ir 
spējusi kļūt par būtisku Eiropas uzraudz ības sistēmas sastāvdaļu. Ieinteres ētās 
personas ir atzinušas, ka ESRK ir nodrošin ājusi unik ālu forumu diskusijai par 
finanšu stabilit ātes jautājumiem vis ā krīzes gaitā un vairojusi politikas veidot āju 
informētību par finanšu politikas un regulu makrouzraudz ības aspektu. ESRK ar ī 
tagad ir svar īgs EFUS elements.  
Ņemot vērā šos sasniegumus, tom ēr ir būtiski piev ērst uzman ību svarīgiem ESRK 
sistēmas aspektiem, lai uzlabotu makroprudenci ālās uzraudz ības efektivit āti ES 
līmenī.  
Dažus no uzlabojumiem īsā laika posm ā var īstenot pati ESRK, un tiem nav 
vajadzīgas izmai ņas tiesību aktu sist ēmā. Tas attiecas, piem ēram, uz turpm āk 
minētajiem jaut ājumiem.  
- Aktīvāka saziņas strat ēģija un agr īnāka inform ācijas apmai ņa ar 
potenciālajiem adres ātiem.  Tā varētu jo īpaši iekļaut labāku inform ācijas apmai ņu 
ar EFK un liel āku ESRK l īdzdalību EFK apspried ēs un sanāksmēs. ESRK var ētu arī 
vairāk izmantot “maigo varu”, piem ēram, public ējot vēstules vai publiskus 
paziņojumus, lai agr īnās brīdināšanas funkcija darbotos elast īgāk pirms form ālu 
brīdinājumu un ieteikumu izplat īšanas. 
- Biežākas Koordin ācijas komitejas san āksmes.  Tas var ētu būt veids, k ā 
nostiprināt Koordin ācijas komitejas noz īmi, ļaujot tai cieš āk uzraudz īt ESRK darba 
struktūru darbību starplaikos starp Valdes san āksmēm. 
- Mazāk formālisma ESRK ieteikumu sagatavošan ā. Tas varētu palīdzēt saīsināt 
ieteikumu pie ņemšanas termi ņus un uzlabot ESRK sp ēju reaģēt, tādējādi nostiprinot 
agrīnās brīdināšanas funkciju. 
- Uzman ības pārdale, lai aptvertu ne  tikai banku riskus.  ESRK ir s ākusi 
paplašināt savu perspekt īvu un pēdējā laikā aizvien vair āk strādā pie jautājumiem, 
kas nav banku sf ērā. Šāda tendence ir apsveicama un j āturpina, jo ir svar īgi saglabāt 
ESRK pilnvaru starpnozaru dimensiju. 
Tajā pašā laikā daudzi jaut ājumi, kam saska ņā ar ieinteres ēto personu nor ādīto 
turpmāk jāpievērš uzmanība, attiecas uz paš ām ESRK dibin āšanas regul ām. Tas jo 
īpaši attiecas uz priekšs ēdētāja izraudz īšanās mehānismu (jo ECB priekšs ēdētājs 
tika iecelts uz pirmo piecu gadu termi ņu, t. i., līdz 2015. gada 16. decembrim); piln ā 
slodzē nodarbin āta rīkotājdirektora amata ieviešanu; izmai ņām lēmumu 
pieņemšanas strukt ūrā (piemēram, Valdes un Koordin ācijas komitejas sast āva 
grozīšana, Valdes locek ļu skaita samazin āšana, Koordin ācijas komitejas pilnvaru 
paaugstin āšana lēmumu pie ņemšanas jom ā utt.). Komisija ir paredz ējusi turpm āk 
analizēt izvirzīto jautājumu tehniskos un juridiskos aspektus un uzs ākt 
sagatavošanas darbu, lai izv ērtētu iespējas šo jaut ājumu risin āšanai. Šī darba gait ā 
tiks jo īpaši analiz ēti turpmāk minētie jautājumi.  
- Organizatorisk ā identitāte. Jāuzlabo ESRK redzam ība un autonomija, vienlaic īgi 
ļaujot tai ar ī turpmāk gūt labumu no ECB reput ācijas un ekspertiem. Komisija 
 
12 turpinās šo jautājumu pētīt. Viena no iesp ējām, ko var ētu izpētīt dziļāk, ir divu 
līmeņu vadības strukt ūra, kurā priekšsēdētāja amatu ie ņemtu ECB priekšs ēdētājs un 
tiktu ieviests jauns piln ā slodzē nodarbin āta rīkotājdirektora amats, lai uz ņemtos 
atbildību par ESRK ikdienas darbu. 
- Iekšējā pārvaldība. ESRK pašreiz ējo iekšējo struktūru būtu noderīgi reform ēt. Jo 
īpaši vajadz ētu vienkāršot lēmumu pie ņemšanas meh ānismu, kur ā ir iesaistīta Valde 
un Koordin ācijas komiteja, samazinot Valdes locek ļu skaitu vai dele ģējot/nododot 
lielākas pilnvaras Koordin ācijas komitejai. Konsultat īvo atbalsta komiteju 
lietderīguma un efektivit ātes paaugstin āšanai var b ūt papildu potenci āls.  
- Instrumentu kopums.  Pēdējo triju gadu laik ā ESRK ir izteikusi vair ākus formālus 
brīdinājumus un sniegusi vair ākus formālus ieteikumus. Tom ēr ESRK instrumentu 
kopumu var paplašin āt tā, lai Kolēģija vairāk izmantotu “mai go varu” elast īguma 
palielināšanai un agr īnas iesaist īšanās veicināšanai. No otras puses, varb ūt ir 
skaidrāk jānosaka ESRK funkcija ties ību aktu main īšanā. 
Tehniskaj ā un juridiskaj ā darbā, ko uzņemsies Komisija, b ūs iespējams ņemt vērā 
svarīgus kopējās finanšu arhitekt ūras elementus, kuri pašlaik v ēl nefunkcion ē — 
banku savien ības dažādie pīlāri vēl nav piln ībā izveidoti; dal ībvalstīs vēl aizvien rit 
valsts makrouzraudz ības iest āžu veidošanas process; tiek veidota par 
makrouzraudz ību atbild īgā struktūra ECB/VUM. Pirms tiek rosin āta jebkāda 
likumdošanas iniciat īva par ESRK reform ēšanu, ir vajadz īga lielāka skaidr ība par 
visiem šiem elementiem, jo tie noteikti ietekm ēs priekšlikuma strukt ūru.