Eiropas Parlamenta rezolūcija par Birmu



Oficiālais Vēstnesis 092 E , 20/04/2006 Lpp. 0410 - 0414



P6_TA(2005)0183 Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošana Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu (2004/2238(INI)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu (KOM(2004)0196), - ņemot vērā tā 2002. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu par jaunu sadarbības sistēmu pasākumiem, kuri ir saistīti ar Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģiju [1], - ņemot vērā tā 2003. gada 10. aprīļa rezolūciju par informācijas un saziņas stratēģiju Eiropas Savienībai [2], - ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, - ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A6-0111/2005), A. tā kā vēlētāju dalība pēdējās Eiropas vēlēšanās ir samazinājusies deviņās no Eiropas Savienības dalībvalstīm pirms paplašināšanās; B. tā kā Eiropas demokratizācijas procesa kontekstā vienam no jebkuras informācijas un saziņas politikas būtiskiem galamērķim ir jābūt pilsoņu aktīvas līdzdalības paaugstināšanai politikā un pilsoniskās sabiedrības procesos, piemēram, balsošanas svarīgums Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kā arī lepnuma sajūtas veicināšanai par Eiropas pilsoņa statusu; C. tā kā informācijas pieejamībai par Eiropas Savienību ir izšķiroša nozīme patiesā Eiropas pilsonības realizēšanā; tā kā pilsoņiem kā Eiropas Savienības politikas ieguvumu saņēmējiem un Eiropas demokrātijas aktīviem dalībniekiem ir tiesības saņemt pilnīgu un objektīvu informāciju par Eiropas Savienību savā valodā, saprotami izklāstītu un viegli pieejamu; D. tā kā informācijas un saziņas stratēģijai jābalstās uz Eiropas Savienības pamatvērtībām — demokrātiju, plurālismu, drošību, solidaritāti, vienlīdzīgām iespējām, kohēziju un cieņu pret kultūru daudzveidību un cilvēka pamattiesībām; E. tā kā informācijas un saziņas stratēģijas uzdevums ir arī aktīva pilsoņu informēšana par to, ka piederība Eiropas Savienībai rada ieguvumus viņu ikdienas dzīvē. Vēstījums un līdzekļi 1. atzinīgi novērtē, ka Parlaments pirmo reizi ir uzaicināts apspriest Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģiju, pirms Komisija ar to ir nākusi klajā, tādējādi tas var reāli ietekmēt šīs stratēģijas galīgo saturu, nevis tikai uz to reaģēt; uzskata šo par ļoti pozitīvu soli ceļā uz Parlamenta atbildības paaugstināšanu attiecībā uz Komisijas darbības demokrātisku kontroli; 2. uzsver, ka galvenajam informācijas un saziņas stratēģijas uzdevumam vajadzētu būt pastāvīgi sniegt Eiropas Savienības pilsoņiem patiesu informāciju par to, kā darbojas Savienības iestādes, lai uzlabotu viņu zināšanas, palielinātu ieinteresētību un līdzdalību Savienības lietās, kā arī pietuvinātu viņus Eiropas Savienībai; 3. uzskata par ļoti svarīgu nosūtīt Eiropas Savienības pilsoņiem iedarbīgu vēstījumu, lai veicinātu to iesaistīšanos Eiropas Savienībā un tie justos piederīgi Eiropas Savienības projektam; 4. uzskata par vajadzīgu pievērst lielāku uzmanību izklāstāmo ziņojumu saturam, lai tādējādi ieinteresētu pilsoņus, risinot viņu problēmas; 5. uzsver vajadzību izveidot decentralizētu informācijas sistēmu, lai varētu atvieglot informācijas sniegšanu noteiktām grupām, kurām jebkurā gadījumā nepieciešama individuāla pieeja; 6. izsaka pārliecību par to, ka informācijas un saziņas politika nebūs efektīva līdz brīdim, kamēr dalībvalstu skolu mācību programmās netiks iekļauts mācību priekšmets par ES un tās iestādēm; ir jālūdz arī universitāšu aktīva iesaistīšanas kopīgo Eiropas vērtību izplatīšanās un veicināšanā; 7. uzsver, ka ir svarīgi palielināt to saziņas līdzekļu izmantošanu, kuru tehnoloģiskās iespējas ļauj sasniegt visus Eiropas pilsoņus, piemēram, televīziju, radio un Internetu; 8. uzskata, ka pastāv lielākas iespējas gan video translācijai internetā (webstreaming), gan radio izmantošanai, un ka tās ir jāpēta informācijas un saziņas stratēģijas kontekstā; 9. uzskata, ka nopietni jāapspriež iespēja organizēt diskusijas par Eiropas politiku dalībvalstu parlamentos ar likumdošanas atbildību, aktīvi piedaloties Eiropas Parlamenta deputātiem, lai tādā veidā palielinātu masu saziņas līdzekļu iespējas sekot līdzi debašu norisei, kuras parasti notiek Eiropas Parlamentā; 10. uzskata, ka iestādēm — saskaņā ar Finanšu regulā paredzētajiem noteikumiem — jāvienojas ar sabiedrībām, kas ražo audiovizuālas programmas un kas var radīt televīzijas seriālus, konkursus, filmas, ziņu raidījumus, kā arī cita veida kvalitatīvas un pievilcīgas programmas, kas atbilst iedzīvotāju gaumei un palīdz popularizēt Eiropas ideju un vērtības; 11. atzinīgi vērtē nesen noslēgto jauno līgumu ar "Euronews" un uzskata, ka "Euronews" nodrošina augstas kvalitātes pakalpojumus, kas sniedz atdevi par samaksāto naudu; 12. uzskata, ka rūpīgi jāapspriež noteiktu Kopienas programmu, piemēram, "Mediji", "Kultūra", "Jaunatne" vai "Izglītība" pielietošana saistībā ar informācijas un saziņas stratēģiju, lai gan tas nedrīkst izraisīt to uzdevumu un finansējuma samazināšanos; programma "Mediji" varētu finansēt filmas, lai veicinātu Eiropas audiovizuālās nozares attīstību un vienlaicīgi sekmētu Savienības "tēla" un "dvēseles" izpratni; līdz ar to atzinīgi vērtē Eiropas Jaunatnes nedēļas organizēšanu ar pasākumu dienām un saukli "Jaunieši Parlamentā", kas stiprinās jauniešu saikni ar Eiropu; 13. aicina vairāk kopīgi lietot esošo audiovizuālo infrastruktūru, kas patreiz ir sadalīta starp dažādām iestādēm; uzskata, ka šī infrastruktūra jākataloģizē un katrai no tās sastāvdaļām ir jānovērtē efektivitāte; 14. pieprasa iestādēm izvērtēt iespēju izveidot modernas un pieejamas virtuālās pastaigas, kā arī padarīt sabiedrībai pieejamus visu iestāžu svarīgo notikumu ierakstus ar augstas kvalitātes arhīva palīdzību, kuram būtu meklētājprogramma; 15. atzinīgi vērtē "Europe Direct" attīstību un mudina Komisiju attīstīt tālā šo iniciatīvu uz starpiestāžu pamata, ar mērķi dot ieguldījumu ES informācijas un saziņas stratēģijā; 16. aicina Komisiju rīkoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2005. gada 10. marta rezolūcijā [3] aicinājumu izsludināt 2006. gadu par Eiropas gadu cīņai pret vardarbību pret sievietēm, un iekļaut to savā informācijas stratēģijā, it īpaši ņemot vērā to, ka Eiropas Padome plāno līdzīgu kampaņu un varētu izmantot sinerģijas radītos ieguvumus; 17. uzsver vajadzību daudz ciešāk iesaistīt informācijas un saziņas politikas īstenošanā reģionālos un vietējos medijus; 18. uzsver vajadzību Eiropas Savienībai izveidot izcilas sagatavotības centru komunikācijai, kas sniegtu strukturētas sadarbības iespēju visu ES iestāžu starpā, kā arī sadarbībai ar komunikācijas sektora speciālistiem un ekspertiem; 19. ierosina ES iestādēm uzlabot darba attiecības un nosacījumus sadarbībai ar akreditētiem žurnālistiem un vispārīgāk, radīt visiem pilsoņiem, kas meklē informāciju par Eiropas Savienības politikām un aktivitātēm visplašākās piekļuves iespējas informācijas avotiem; 20. uzsver, ka iestādēm jāuzlabo savi paziņojumi presei, kā arī visas presei domātās informācijas kvalitāte, lai atvieglotu visu profesionālo žurnālistu darbu, kuri cieši seko notikumiem Briselē; aicina, lai iestāžu paziņojumus presei iespējami vairāk sagatavo profesionāli komunikācijas eksperti; 21. aicina Komisiju uzturēt "ideju sacensības" principu kas dotu iespēju apkopot oriģinālus priekšlikumus par to, kā visveiksmīgāk nodot vēstījumu par Eiropu; 22. mudina Komisiju uzdot neatkarīgai ārējai aģentūrai veikt pilnvērtīgu novērtējumu, kas domāts, lai analizētu izmaksas un ieguvumus faktiskajiem informācijas un saziņas izdevumiem; 23. aicina Komisiju ieviest sistēmu, ar kuras palīdzību varētu turpināt informācijas punktu tīklu finansēšanu saskaņā ar Finanšu regulā paredzētajiem noteikumiem; 24. uzskata, ka jāpiešķir lielāki finanšu līdzekļi Eirobarometram, lai tas spētu sagatavot pilnīgākus un precīzākus ziņojumus; 25. mudina Komisiju uzlabot Eiropas tīmekļa vietni, nodrošinot tās satura pieejamību visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, kā arī valodās, kurām ir oficiāls statuss dalībvalstīs, ar nosacījumu, ka tās pieņem šādu lēmumu un uzņemas ar to saistītos budžeta izdevumus, lai novērstu citu valodu diskriminēšanu un lai dotu iespēju lielākajai daļai pilsoņu iegūt viņus interesējošo informāciju no šiem avotiem; 26. uzskata, ka būtu ļoti lietderīgi atrast gudru un metodisku veidu, kā novietot saiti uz Eiropas tīmekļa vietni visbiežāk apmeklētajās tīmekļa lappusēs, pieturoties pie vispārīga principa, ka nevis pilsoņiem ir jāmeklē informācija, bet gan informācijai pašai ir jātuvojas pilsoņiem; 27. atzinīgi vērtē priekšlikumu apsvērt iespēju piešķirt Eiropai otro satelīta kanālu. Iestāžu sadarbība 28. uzskata, ka sadarbības un efektivitātes uzlabošanas nolūkā, Komisijai ļoti svarīgi ir regulāri iesniegt Eiropas Savienības informācijas un saziņas politiku rūpīgai izskatīšanai Parlamentā, organizējot ikgadējas diskusijas, kas būtu veltītas tikai šai tēmai; 29. aicina uzsākt plenārsēdē vispārīgas kopīgas debates par Komisijas iesniegto stratēģiju un par Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kurās jāpiedalās arī Padomei; 30. uzskata, ka pēc šīm debatēm varētu pieņemt kopīgu deklarāciju par trīs iestāžu kopīgu informēšanas pasākumu pamatnostādnēm, vienlaicīgi ievērojot katras iestādes īpašās kompetences un tiesības izvērst pašām savus informēšanas pasākumus; 31. aicina, lai Starpiestāžu informācijas grupa (SIG) katru gadu sagatavo priekšlikumu, lai nodrošinātu, ka ir pieejami budžeta līdzekļi atbilstīgai visu svarīgo kultūras notikumu svinēšanai; 32. uzskata, ka SIG jādarbojas galvenokārt politiski un kā garantam, un tās sastāvs būtu jāsamazina, lai palielinātu tās darbības efektivitāti; 33. atzīmē, ka Prince programmas pamatā parasti bija sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm, un uzsver vajadzību Parlamentam iesaistīties Prince prioritāšu noteikšanā un uzskata, ka Eiropas Parlamenta deputātiem ir pilnībā jāiesaistās pasākumos, kurus organizē Prince programmas pārraudzībā; atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu par Prince plānošanas un kontroles pielāgošanu, lai labāk atspoguļotu Parlamenta pilnvaru laiku; 34. ierosina visām iesaistītajām ES iestādēm uzlabot iekšējo koordināciju, lai palielinātu saskaņotās informācijas un saziņas stratēģijas efektivitāti, tādējādi sasniedzot labākus rezultātus; 35. prasa visām iestādēm izvērtēt iespējas izveidot zemāka līmeņa koordinācijas grupu, kurā būtu pārstāvji no dažādu iestāžu attiecīgajām ģenerāldirekcijām un attiecīgo Eiropas Parlamenta komiteju pārstāvji, un kuras galvenais uzdevums būtu koordinēt īpašus pasākumus, kas plānoti SIG noteikto pamatnostādņu īstenošanai; 36. uzskata, ka būtu ļoti lietderīgi izveidot padomdevēju iestādi, kurā būtu Eiropas iestāžu un dalībvalstu pārstāvji, kā arī komunikācijas eksperti, lai sniegtu norādījumus pareizai informācijas un saziņas politikas piemērošanai; 37. neatlaidīgi pieprasa visu dalībvalstu piedalīšanos, it īpaši to dalībvalstu, kuras līdz šim nebija iesaistītas; 38. cer saņemt Komisijas paziņojumu par atjaunoto informācijas un saziņas stratēģiju, kura ieplānota 2005. gada maijā; plāno uzsākt pastiprinātu dialogu ar Komisiju un Padomi, kā arī ar Reģionu komiteju tās kompetences ietvaros, par tās ieviešanu; atkārtoti uzsver gatavību pilnībā sadarboties, lai sasniegtu mērķus, kuri tiks nospraust. Eiropas Konstitūcija 39. uzsver, ka informācijas un saziņas kampaņai par Konstitūciju drīzumā jākļūst par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas galveno prioritāti; 40. uzskata, ka šai prioritātei jāpieiet no divām perspektīvām: - Eiropas Savienības iestāžu pienākums ir skaidri un objektīvi informēt pilsoņus par Konstitūcijas saturu un to izmaiņu nozīmi, kuras tā ievieš salīdzinājumā ar pašreizējiem līgumiem, - turklāt Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir politiski atbildīgas par atbalstu Konstitūcijas ratifikācijai, vienmēr rīkojoties saskaņā ar dalībvalstīm un ņemot vērā attiecīgās valsts tiesību aktus; 41. uzsver, ka attiecībā uz informāciju par Konstitūcijas saturu īpaši svarīgi ir: - organizēt žurnālistiem īpašus seminārus par Konstitūciju gan dalībvalstīs, gan Briselē, lai skaidri un objektīvi izklāstītu Konstitūcijas saturu, kā arī lai labotu maldinošu informāciju par to, - veikt īpašus pasākumus akadēmiskajām aprindām, proti, Jean Monnet rīcības programmā pievēršot uzmanību Eiropas konstitucionālajiem jautājumiem, organizējot akadēmiskus seminārus par Konstitūciju, palīdzot izveidot akadēmisko programmu saturu un finansiāli atbalstot mācības vai publikācijas par Eiropas konstitucionālajiem jautājumiem, - aktīvāk sekmēt moderno tehnoloģiju lietošanu, īpaši iespēju caur internetu piekļūt Konstitūcijas tekstam un tā satura skaidrojumam, kā arī interneta un telefonsakaru pakalpojumiem, lai sniegtu atbildes uz jautājumiem par Konstitūciju; 42. uzsver, ka programmas Prince ietvaros pieejamie līdzekļi ir jākoncentrē, lai veicinātu plašas diskusijas sabiedrībā par Konstitūciju saistībā ar ratifikācijas kampaņu visās dalībvalstīs, it īpaši tajās dalībvalstīs, kur notiks tautas nobalsošana; 43. tāpēc uzskata, ka ir vēlams, lai Parlaments un Komisija pēc iespējas sadarbojas, proti, parakstot saprašanās memorandu ar tām dalībvalstīm, kas to vēlas; uzskata, ka Parlamentam jāpiedalās visās Komisijas iniciatīvās, ko tā uzsākusi valsts līmenī sadarbībā ar attiecīgo dalībvalstu valdībām; 44. uzsver, ka šajās iniciatīvās ir svarīgi iesaistīt arī valstu parlamentus, kad tas ir iespējams; 45. atgādina reģionālo un vietējo pašvaldību un to partneru lomu Konstitūcijas ratificēšanas procesā, lai sniegtā informācija būtu personalizētāka un tādējādi daudz iedarbīgāka; 46. atgādina pilsoniskas sabiedrības organizāciju svarīgo lomu ratifikācijas pārrunās un nepieciešamību nodrošināt pietiekamu atbalstu, lai šīs organizācijas visā Eiropas Savienībā varētu iesaistīt šajās pārrunās savus vēlēšanu apgabalus, tādējādi veicinot pilsoņu aktīvu iesaistīšanos ratifikācijas apspriešanā. Eiropas Parlamenta informācijas politika 47. ierosina veikt objektīvu pētījumu par tā informācijas politikas efektivitāti; šajā sakarā, atzinīgi vērtē Prezidija 2005. gada 10. janvāra prasību pārskatīt dalībvalstu informācijas biroju lomu; 48. vērš uzmanību uz diskusijām, kas notiek Parlamenta Prezidijā, attiecībā uz iespēju izveidot sabiedrībai piederošu Parlamenta informācijas kanālu; atzinīgi vērtē Parlamenta Prezidija lēmumu pieprasīt veikt priekšizpēti par iespējamo parlamenta informācijas kanāla vai īsta Eiropas Parlamenta televīzijas kanāla izveidi; atzīst, ka šādam projektam ir virkne dažādu iespējamo variantu un uzskata, ka jebkuram kanālam ir jābūt neatkarīgam; uzskata, ka šāds kanāls varētu dot ievērojamu ieguldījumu Eiropas publiskās telpas izveidošanā; atzīmē, ka tas vairākkārt pieprasīja Komisijai uzsākt iekšēju pētījumu par šāda Eiropas kanāla ietekmi; uzsver vajadzību pēc lielākas sinerģijas starp Parlamenta informācijas biroju un Komisijas pārstāvniecību darbību; * ** 49. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Revīzijas palātai, Reģionu komitejai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, dalībvalstu valdībām un Starptautiskajai Žurnālistu federācijai. [1] OV C 47 E, 27.2.2003., 400. lpp. [2] OV C 64 E, 12.3.2004., 591. lpp. [3] Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0073. --------------------------------------------------