Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz tās mijiedarbību ar Padomes Regulu (ES) Nr. …/… , ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku /* COM/2012/0512 final - 2012/0244 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Šodien banku nozares stabilitāte daudzos gadījumos joprojām ir ļoti atkarīga no dalībvalsts, kurās attiecīgās bankas ir reģistrētas. Šaubas par valsts parāda ilgtspējību, ekonomiskās izaugsmes perspektīvām un kredītiestāžu dzīvotspēju ir radījušas un turpina radīt negatīvas un savstarpēji pastiprinošas tirgus tendences. Tas var radīt apdraudējumu dažu kredītiestāžu dzīvotspējai, kā arī finanšu sistēmas stabilitātei, un var radīt smagu slogu attiecīgo dalībvalstu publisko finanšu sektoram, kas jau tā nonācis sarežģītā situācijā. Šāda situācija rada īpašu risku euro zonā, kurā vienotā valūta palielina iespējamību, ka notikumi vienā dalībvalstī var apdraudēt visas euro zonas ekonomisko attīstību un stabilitāti. Turklāt patlaban pastāvošais finansiālās iziršanas risks pa valstu robežām ievērojami apgrūtina finanšu pakalpojumu vienotā tirgus darbību un neļauj tam dot ieguldījumu ekonomikas atveseļošanā. Eiropas Banku iestādes (EBI) izveidošana ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), un Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas (EFUS) izveidošana jau ir ļāvusi uzlabot sadarbību starp valstu uzraudzības iestādēm un veicināt vienota noteikumu kopuma izstrādi finanšu pakalpojumiem ES. Tomēr banku uzraudzība joprojām lielā mērā notiek valstu robežās, un tāpēc tā neatbilst integrētajiem banku tirgiem. Ar uzraudzību saistītās nepilnības kopš banku krīzes ir ievērojami iedragājušas uzticēšanos ES banku nozarei un veicinājušas saspīlējuma pieaugumu euro zonas valsts parāda vērtspapīru tirgos. Tāpēc Komisija 2012. gada maijā ilgāka termiņa redzējuma par ekonomikas un fiskālās integrācijas satvarā aicināja izveidot banku savienību, lai atjaunotu uzticēšanos bankām un euro. Vienam no banku savienības galvenajiem elementiem vajadzētu būt vienotam uzraudzības mehānismam (VUM), kas īsteno banku tiešu pārraudzību, nolūkā īstenot uzraudzības noteikumus stingrā un objektīvā veidā un īstenot pārrobežu banku tirgu efektīvu pārraudzību. Augstu kopēju standartu izmantošana banku uzraudzībā euro zonā palīdzēs veidot nepieciešamo uzticēšanos starp dalībvalstīm, kas ir priekšnosacījums jebkādu kopēju atbalsta mehānismu ieviešanai. Euro zonas samitā 2012. gada 29. jūnijā valstu un valdību vadītāji aicināja Komisiju „iesniegt priekšlikumus, lai drīzumā izveidotu vienotu uzraudzības mehānismu. Kad šāds mehānisms būs izveidots euro zonas bankām, Eiropas stabilizācijas mehānismam (ESM) pēc parasta lēmuma pieņemšanas vajadzētu būt iespējai tieši rekapitalizēt bankas”. Eiropadomes 2012. gada 28./29. jūnija sanāksmes secinājumos teikts, ka šajā euro zonas paziņojumā un priekšlikumos, ko attiecīgi iesniegs Komisija, būtu jāņem vērā “konkrēts un noteiktā laikā īstenojams ceļvedis patiesas ekonomiskās un monetārās savienības izveidei”. Saskaņā ar šo jauno mehānismu ECB veiks dažādus svarīgus kredītiestāžu uzraudzības uzdevumus euro zonā un dalībvalstīs. Nolūkā saglabāt un padziļināt iekšējo tirgu citām dalībvalstīm tiks atļauts iesaistīties ciešā sadarbībā ar ECB. Lai nepieļautu iekšējā tirgus sadrumstalotību pēc vienotā uzraudzības mehānisma izveides, ir jānodrošina EBI pienācīga darbība. Tāpēc EBI loma būtu jāsaglabā, lai turpinātu vienotā noteikumu kopuma izstrādi un nodrošinātu uzraudzības prakses konverģenci visā ES. Līdz ar priekšlikumu Padomes regulai par konkrētu uzdevumu piešķiršanu ECB attiecībā uz ar kredītiestāžu uzraudzību saistītu politiku saskaņā ar LESD 127. panta 6. punktu ar šo priekšlikumu izdara mērķtiecīgus grozījumus regulā, ar ko izveido Eiropas Banku iestādi. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Komisija ir ņēmusi vērā analīzes, kas veiktas tās “uzraudzības noteikumu paketes” pieņemšanas kontekstā, ar ko izveidoja Eiropas uzraudzības iestādes, un kurās tika novērtēti VUM izveides operatīvie, pārvaldības, finanšu un juridiskie aspekti. Oficiālu ietekmes novērtējumu 29. jūnija Euro zonas samita noteiktajā termiņā nebija iespējams sagatavot. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Priekšlikums pamatojas uz LESD 114. pantu, jo ar šo priekšlikumu groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010, kas pieņemta saskaņā ar to pašu juridisko pamatu. Priekšlikums attiecas tikai uz to procedūru kārtības grozīšanu, saskaņā ar kurām darbojas EBI, lai ņemtu vērā uzraudzības uzdevumu piešķiršanu ECB un lai nodrošinātu, ka EBI var turpināt īstenot savas funkcijas nolūkā aizsargāt finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus integritāti, efektivitāti un pareizu darbību, un lai saglabātu finanšu sistēmas stabilitāti iekšējā tirgū. Tas nemaina kompetenču līdzsvaru starp EBI un valstu iestādēm. Priekšlikumā iekļautie noteikumi nepārsniedz to, kas tiešām nepieciešams, lai sasniegtu nospraustos mērķus. Tāpēc priekšlikums atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes un proporcionalitātes principam. 4. Sīkāks priekšlikuma skaidrojums EBI pilnvaras, jo īpaši saistošas starpniecības/ārkārtas situācijas Tiek mainīts 4. panta, 18. panta 1. punkta un 35. panta 1. līdz 3. punkta formulējums, lai nodrošinātu, ka EBI var veikt savus uzdevumus saistībā ar ECB, šajā nolūkā precizējot, ka apzīmējumā ”kompetentās iestādes” ir ietverta arī ECB, tāpat kā citos pantos, kuros ir atsauce uz “kompetentajām iestādēm”. Lai nodrošinātu, ka EBI var veikt savus uzdevumus strīdu izšķiršanai un darboties ārkārtas situācijās arī attiecībā uz ECB, 18. un 19. pantā tiek pievienots 18. panta 3.a punkts un 19. panta 3.a punkts, lai paredzētu īpašu procedūru attiecībā uz lēmumu, ko EBI pieņēmusi saskaņā ar 18. panta 3. punktu vai 19. panta 3. punktu. Procedūra paredz, ka, ja ECB nepakļaujas EBI rīcībai, lai izšķirtu strīdu vai meklētu risinājumu ārkārtas situācijā, tai būtu pienākums izskaidrot iemeslus. Šādā maz ticamā gadījumā, ja attiecīgās prasības noteiktas tieši piemērojamā Savienības tiesību aktā, EBI var pieņemt individuālu lēmumu, kas adresēts attiecīgajai finanšu iestādei, lai tiktu nodrošināta tās noteikto pasākumu izpilde, un parasti tiek sagaidīts, ka EBI šādu lēmumu pieņems. Tas nodrošinās EBI strīdu izšķiršanas pilnīgu izpildāmību un tās rīcību ārkārtas situācijā. Balsošanas kārtība Fakts, ka ECB koordinēs euro zonas dalībvalstu pozīciju, nozīmē, ka jāpārskata balsošanas kārtība, kas patlaban paredzēta EBI regulā, lai nodrošinātu, ka EBI lēmumi tiek pieņemti nolūkā saglabāt un nostiprināt finanšu pakalpojumu iekšējo tirgu. Saskaņā ar EBI regulu lēmumus par reglamentējošiem jautājumiem (saistoši tehniskie standarti, vadlīnijas un ieteikumi, kas paredzēti 10., 15. un 16. pantā, un lēmumi par ierobežojumu pārskatīšanu attiecībā uz finanšu darbībām, kas paredzēti 9.5. pantā), kā arī par budžeta jautājumiem (VI nodaļa) Uzraudzības padome pieņem, pamatojoties uz tās locekļu kvalificētu balsu vairākumu, kā noteikts LES 16. panta 4. punktā un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 3. pantā. Lēmumus par citiem jautājumiem (piemēram, tiesību aktu pārkāpumi saskaņā ar 17. pantu, strīdu izšķiršana saskaņā ar 19. pantu, Valdes ievēlēšana) pieņem Uzraudzības padome ar balsojošo locekļu vienkāršu vairākumu saskaņā ar noteikumu “vienai personai viena balss”. Ja balsošanas tiesības netiek mainītas, nevar tikt nodrošināts, ka ar vienkāršu balsu vairākumu pieņemtie lēmumi vienmēr atspoguļos visas Savienības intereses. Tāpēc balsošanas kārtība dažos īpašos vienkārša balsu vairākuma gadījumos ir jākoriģē, lai nodrošinātu iekšējā tirgus integritātes saglabāšanu, vienlaikus izvairoties no riska, ka var tikt paralizēta EBI lēmumu pieņemšana. Labākais variants, kas rasts šā mērķa sasniegšanai, ir piešķirt lēmumu pieņemšanas pilnvaras neatkarīgai darba grupai un nodrošināt spēcīgu apvērstā balsu vairākuma balsošanas mehānismu, kas nodrošinās, ka neatkarīgās darba grupas sagatavoto priekšlikumu atbalsta euro zonas dalībvalstis un dalībvalstis, kas nav euro zonas dalībnieces. Tas nodrošinās arī to, ka euro zonas dalībvalstīm nevar būt bloķējošais mazākums gadījumā, ja darbība tiek vērsta pret kādu no tām. Tāpēc EBI regulas 41. pants tiek grozīts, lai neatkarīgai darba grupai piešķirtu spēcīgākas pilnvaras lēmumu pieņemšanai par ES tiesību aktu pārkāpumiem un strīdu izšķiršanu un lai attiecīgi pieņemtu noteikumus par tās sastāvu. EBI regulas 44. pantu groza, lai nodrošinātu, ka neatkarīgās darba grupas ierosinātie lēmumi tiek pieņemti, ja vien tos nenoraida ar vienkāršu balsu vairākumu, ieskaitot vismaz trīs iesaistīto dalībvalstu un trīs neiesaistīto dalībvalstu balsis. Tiek pievienots īpašs noteikums par neatkarīgās darba grupas iecelšanu. Valdes sastāvs Ņemot vērā izšķirīgo ietekmi, kāda, ievēlot Valdi (klātesošo locekļu vienkāršs vairākums), ir locekļiem no iesaistītajām dalībvalstīm vai dalībvalstīm, kas cieši sadarbojas ar vienoto uzraudzības mehānismu, locekļi no dalībvalstīm, kas nav iesaistītas VUM, varētu nebūt pienācīgi pārstāvēti Valdē. Lai nodrošinātu sabalansētu Valdes sastāvu, atspoguļojot ES kopumā un ietverot dalībvalstis, kas nav iesaistītas vienotajā uzraudzības mehānismā, priekšlikumā paredzēts grozīt EBI Valdes sastāvu, lai nodrošinātu, ka valdē ir pārstāvēti vismaz divi locekļi no dalībvalstīm, kas nav iesaistītas vienotajā uzraudzības mehānismā. Tāpēc EBI regulas 45. pantu groza, lai nodrošinātu, ka Valdē ir ietvertas vismaz divas dalībvalstis, kas nav iesaistītas VUM. Balsošanas kārtības pārskatīšana, ņemot vērā turpmāko attīstību Lai ņemtu vērā jebkādus notikumus virknē to dalībvalstu, kuru valūta ir euro, vai kuru kompetentās iestādes ir iesaistījušās ciešā sadarbībā saskaņā ar Regulas …/… 6. pantu, Komisijai ir jāpārskata ierosinātie noteikumi, lai pārbaudītu, vai šādu notikumu dēļ ir vajadzīgas papildu korekcijas, lai nodrošinātu, ka EBI lēmumi tiek pieņemti finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus saglabāšanas un nostiprināšanas interesēs. 5. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē ES budžetu. 2012/0244 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz tās mijiedarbību ar Padomes Regulu (ES) Nr. …/… , ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu uzraudzības politiku EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[1], ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[2], rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) 2012. gada 29. jūnijā euro zonas valstu vai to valdību vadītāji aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai nodrošinātu vienotu uzraudzības mehānismu, kurā piedalās Eiropas Centrālā banka (ECB). Eiropadome savos 2012. gada 29. jūnija secinājumos aicināja Eiropadomes priekšsēdētāju ciešā sadarbībā ar Komisijas priekšsēdētāju, Eurogrupas priekšsēdētāju un ECB priekšsēdētāju izstrādāt konkrētu un noteiktā laikā īstenojamu ceļvedi, lai sasniegtu patiesu ekonomikas un monetāro savienību, ietverot tajā konkrētus priekšlikumus par finanšu pakalpojumu vienotā tirgus vienotības un integritātes saglabāšanu, kā arī ņemot vērā euro zonas paziņojumu un Komisijas nolūku nākt klajā ar priekšlikumiem, kas pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 127. pantu. (2) Vienota uzraudzības mehānisma paredzēšana ir pirmais solis ceļā uz Eiropas banku savienības izveidi, kas pamatojas uz patiesu vienotu noteikumu kopumu finanšu pakalpojumiem un ko veido arī kopīga noguldījumu apdrošināšanas un noregulējuma sistēma. (3) Lai nodrošinātu vienoto uzraudzības mehānismu, ar Padomes Regulu (ES) Nr. …/…[3] [127. panta 6. punkta regula] ECB tiek piešķirti īpaši uzdevumi attiecībā uz politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu uzraudzību tajās dalībvalstīs, kurās kā valūtu izmanto euro. Citas dalībvalstis var piedalīties ciešā sadarbībā ar ECB. Saskaņā ar minēto regulu Eiropas Centrālajai bankai ir jākoordinē un jāpauž minēto dalībvalstu nostāja attiecībā uz tiem lēmumiem, kas jāpieņem Eiropas Banku iestādes (EBI) Uzraudzības padomei un kas ietilpst ECB uzdevumu jomā. (4) Uzraudzības uzdevumu piešķiršanai ECB attiecībā uz daļas dalībvalstu banku nozaru nekādā veidā nevajadzētu apgrūtināt iekšējā tirgus darbību finanšu pakalpojumu jomā. Tāpēc pēc minētās piešķiršanas ir jānodrošina EBI pienācīga darbība. (5) Ņemot vērā uzraudzības uzdevumus, kas ECB piešķirti ar Padomes Regulu (ES) Nr. …/… [127. panta 6. punkta regula], EBI vajadzētu spēt īstenot uzdevumus arī attiecībā uz ECB. Lai nodrošinātu, ka paliek spēkā esošie mehānismi strīdu izšķiršanai un rīcībai ārkārtas situācijās, būtu jāparedz īpaša procedūra. Jo īpaši, ja ECB nepakļaujas EBI rīcībai, lai izšķirtu strīdu vai meklētu risinājumu ārkārtas situācijā, tai būtu pienākums izskaidrot iemeslus. Šādā gadījumā vienmēr, kad, pamatojoties uz prasībām, kas noteiktas tieši piemērojamā Savienības tiesību aktā, EBI var pieņemt individuālu lēmumu, tai šādi būtu jārīkojas. (6) Lai nodrošinātu, ka atbilstoši tiek ņemtas vērā visu dalībvalstu intereses, un ļautu pienācīgi darboties EBI nolūkā saglabāt un padziļināt iekšējo tirgu finanšu pakalpojumu jomā, būtu jāpieņem Uzraudzības padomes balsošanas kārtība, jo īpaši attiecībā uz lēmumiem, ko EBI pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu. (7) Lēmumi par Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem un strīdu izšķiršanu būtu jāizskata neatkarīgai darba grupai, kas sastāv no balsstiesīgiem Uzraudzības padomes locekļiem, kuriem nav nekādu interešu konfliktu un ko ieceļ Uzraudzības padome. Lēmumi, ko darba grupa ierosina Uzraudzības padomei, būtu uzskatāmi par pieņemtiem, ja vien tos nenoraida ar vienkāršu balsu vairākumu, kuram būtu jāsastāv no atbilstoša tādu dalībvalstu locekļu balsu skaita, kuras iesaistītas VUM, un atbilstoša tādu dalībvalstu locekļu balsu skaita, kuras nav iesaistītas VUM. (8) Nebūtu uzskatāms, ka tās neatkarīgās darba grupas locekļi, kas izveidota atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1093/2010 41. panta 2. punktam, ir interešu konflikta situācijā tikai tāpēc, ka viņi pārstāv tādas kompetentās iestādes, kas piedalās VUM, un ka attiecīgais gadījums, par kuru darba grupai jālemj, attiecas uz VUM. EBI būtu jāsagatavo šīs darba grupas reglaments, kas nodrošina tās neatkarīgumu un objektivitāti. (9) Valdes sastāvam vajadzētu būt sabalansētam, un būtu jānodrošina, ka tajā ir pienācīgi pārstāvētas dalībvalstis, kas nav iesaistītas VUM. (10) Lai nodrošinātu EBI pienācīgu darbību un to, ka visas dalībvalstis tajā ir atbilstoši pārstāvētas, balsošanas kārtība, Valdes sastāvs un neatkarīgās darba grupas sastāvs pēc attiecīga laikposma būtu jāpārskata, ņemot vērā gūto pieredzi un turpmāko attīstību. (11) Tā kā šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt augstu, efektīvu un atbilstīgu regulējuma un uzraudzības līmeni Eiropas Savienībā, aizsargāt finanšu tirgu integritāti, efektivitāti un sakārtotu darbību, kā arī saglabāt finanšu sistēmas stabilitāti, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (ES) Nr. 1093/2010 groza šādi: 1. regulas 4. panta 2. punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “i) kompetentās iestādes, kā noteikts Direktīvā 2006/48/EK un Direktīvā 2006/49/EK, tostarp ECB jautājumos, kas saistīti ar uzdevumiem, kuri piešķirti ar Padomes Regulu (ES) Nr. …/…* [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula], Direktīvā 2007/64/EK un kā minēts Direktīvā 2009/110/EK; __________________________ * OV L …, ….., …. lpp. " 2. regulas 18. pantu groza šādi: a) 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Tādu nelabvēlīgu notikumu gadījumā, kas var būtiski apdraudēt finanšu tirgu pienācīgu darbību un integritāti vai Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitāti, iestāde aktīvi veicina un vajadzības gadījumā saskaņo visus pasākumus, ko veic attiecīgās kompetentās uzraudzības iestādes. Lai pildītu minētos starpnieka un koordinatora pienākumus, iestāde saņem informāciju par visiem attiecīgajiem attīstības virzieniem, un tā jāaicina piedalīties novērotāja statusā jebkurās attiecīgo kompetento uzraudzības iestāžu sanāksmēs.”; b) pēc 3. punkta pievieno šādu punktu: “3.a Ja iestāde pieprasa ECB kā kompetentajai iestādei veikt nepieciešamos pasākumus saskaņā ar 3. punktu, ECB izpilda šādu pieprasījumu vai ne vēlāk kā 48 stundu laikā sniedz iestādei atbilstošu pieprasījuma nepildīšanas pamatojumu.” 3. R=regulas 19. pantam pēc 3. punkta pievieno šādu punktu: “3.a Ja iestāde saskaņā ar 3. punktu pieprasa ECB kā kompetentajai iestādei veikt konkrētus pasākumus vai atturēties no pasākumu veikšanas, ECB izpilda šādu pieprasījumu vai desmit dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas sniedz iestādei atbilstošu pieprasījuma nepildīšanas pamatojumu.”; 4. regulas 35. pantā 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem: "1. Pēc iestādes pieprasījuma kompetentās iestādes sniedz iestādei visu nepieciešamo informāciju, lai tā varētu veikt šajā regulā noteiktos pienākumus, ja tām ir likumīga piekļuve attiecīgajai informācijai un ja informācijas pieprasījums ir samērīgs ar konkrētā pienākuma raksturu. 2. Iestāde var arī pieprasīt, lai informācija tiktu sniegta regulāri un norādītajā formātā. Ja iespējams, šādos pieprasījumus izdara, izmantojot vienotus ziņojuma formātus. 3. Pēc kompetentās iestādes pamatota pieprasījuma iestāde var sniegt visu vajadzīgo informāciju, lai kompetentā iestāde varētu veikt savus pienākumus, saskaņā ar dienesta noslēpumu ievērošanas pienākumu, kas noteikts nozaru tiesību aktos un 70. pantā.”; 5. regulas 41. pantā 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem: "2. Regulas 17. un 19. panta nolūkā Uzraudzības padome izveido neatkarīgu darba grupu, kas sastāv no priekšsēdētāja un diviem locekļiem, ko Uzraudzības padome ieceļ no saviem balsstiesīgajiem locekļiem. Vismaz viens neatkarīgās darba grupas loceklis ir no dalībvalsts, kas nav euro zonas dalībvalsts saskaņā ar Regulu (ES) Nr. …/… [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula]. Darba grupas locekļi rīkojas neatkarīgi un objektīvi saskaņā ar 42. pantu, nav attiecīgās kompetentās iestādes pārstāvji vai to kompetento iestāžu pārstāvji, kuras iesaistītas strīdā. 3. Darba grupa izstrādā lēmuma priekšlikumu, kas galīgajā redakcijā jāpieņem Uzraudzības padomei, ievērojot 44. panta 1. punkta trešajā daļā izklāstīto procedūru. 4. Uzraudzības padome pieņem 2. punktā minētās darba grupas reglamentu, tostarp noteikumus, ar kuriem īsteno prasību, kas noteikta minētā punkta otrajā daļā.”; 6. regulas 42. pantā pievieno šādu punktu: „Pirmais un otrais punkts neskar uzdevumus, kas ECB piešķirti ar Regulu (ES) Nr. …/… [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula].”; 7. regulas 44. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: "1. Uzraudzības padomē lēmumi tiek pieņemti ar tās locekļu vienkāršu balsu vairākumu. Katram loceklim ir viena balss. Par 10. līdz 16. pantā minētajām darbībām, kā arī pasākumiem un lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 9. panta 5. punkta trešo daļu un VI nodaļu, un, atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, Uzraudzības padome pieņem lēmumus ar tās locekļu kvalificētu balsu vairākumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 4. punktu un Protokola (Nr. 36) par pārejas noteikumiem 3. pantu. Attiecībā uz lēmumiem saskaņā ar 17. un 19. pantu darba grupas ierosināto lēmumu uzskata par pieņemtu, ja vien to nenoraida ar vienkāršu balsu vairākumu, ieskaitot vismaz trīs iesaistīto dalībvalstu locekļu balsis un vismaz trīs tādu dalībvalstu locekļu balsis, kuras nav ne iesaistītās dalībvalstis saskaņā ar Regulu (ES) Nr. …/… [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula], ne arī dalībvalstis, kas ir uzsākušas ciešu sadarbību ar ECB saskaņā ar minēto regulu. Atkāpjoties no trešās daļas, sākot ar datumu, kad četras vai mazāk dalībvalstis nav ne iesaistītās dalībvalstis saskaņā ar Regulu (ES) Nr. …/… [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula], ne arī dalībvalstis, kas ir uzsākušas ciešu sadarbību ar ECB saskaņā ar minēto regulu, darba grupas ierosināto lēmumu uzskata par pieņemtu, ja vien to nenoraida ar vienkāršu balsu vairākumu, kurā šādi balsojis vismaz viens šādu dalībvalstu loceklis. Katram loceklim ir viena balss. Attiecībā uz darba grupas sastāvu saskaņā ar 41. panta 2. punktu Uzraudzības padome cenšas panākt vienprātību. Ja nav iespējams panākt vienprātību, Uzraudzības valdes lēmumus pieņem ar trīs ceturtdaļu locekļu balsu vairākumu. Katram loceklim ir viena balss.”; 8. regulas 45. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu: “Uzraudzības padomes ievēlēto locekļu pilnvaru termiņš ir divarpus gadi. Minēto termiņu var pagarināt vienu reizi. Valdes sastāvs ir līdzsvarots un proporcionāls, kā arī atspoguļo visu Savienību kopumā. Valdē ir vismaz divi pārstāvji no valstīm, kas nav iesaistītās dalībvalstis saskaņā ar regulu [LESD 127. panta 6. punkta Padomes Regula] un kas nav arī uzsākušas ciešu sadarbību ar ECB saskaņā ar minēto regulu. Pilnvaras pārklājas, un tiek veikti attiecīgi pasākumi rotācijas nodrošināšanai.” 2. pants Neskarot Regulas (ES) Nr. 1093/2010 81. pantu, Komisija līdz 2016. gada 1. janvārim publicē ziņojumu par šīs regulas noteikumu piemērošanu attiecībā uz: (a) balsošanas kārtības piemērotību; (b) Valdes sastāvu; un (c) tās neatkarīgās grupas sastāvu, kas sagatavo lēmumus 17. un 19. panta vajadzībām. Ziņojumā jo īpaši ņem vērā jebkādus notikumus virknē to dalībvalstu, kuru valūta ir euro, vai kuru kompetentās iestādes ir iesaistījušās ciešā sadarbībā saskaņā ar Regulas …/… 6. pantu, un tajā tiek pārbaudīts, vai šādu notikumu dēļ ir vajadzīgas minēto noteikumu papildu korekcijas, lai nodrošinātu, ka EBI lēmumi tiek pieņemti finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus saglabāšanas un stiprināšanas interesēs. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C […], […], […] lpp. [2] OV C […], […], […] lpp.. [3]