LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 190/33

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 190/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“CORNISH PASTY”

EK Nr. UK-PGI-005-0727-11.11.2008

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Cornish Pasty”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Apvienotā Karaliste

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

2.4. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Cornish Pasty” jeb Kornvolas pīrāgs ir “D” formas sāļais pīrāgs, kas pildīts ar liellopu gaļu, dārzeņiem un garšvielām.

Mīkla

Mīkla var būt vai nu smilšu, raupja kārtainā vai kārtainā mīkla – atkarībā no maiznieku individuālās receptes. Pēc pildīšanas mīklai var piešķirt atpazīstamības zīmi, t. i., iegriezumu ar nazi, robojumu, izgrieztu formu, kā arī glazēt ar pienu, olu vai abiem, tādējādi mīkla iegūst savu zeltaino nokrāsu. Mīklas apvalks ir sāļš un pietiekami stingrs, lai saglabātu savu formu cepšanas, atdzesēšanas un apstrādes laikā un novērstu saplaisāšanu vai lūšanu.

Pīrāga pildījums

Kornvolas pīrāgu pildījumā ir šādas sastāvdaļas:

— šķēlēs un gabaliņos sagriezti kartupeļi,

— kāļi,

— sīpoli,

— (dārzeņu saturam pīrāgā jābūt vismaz 25 %),

— gabaliņos sagriezta vai malta liellopu gaļa,

— (gaļas saturam pīrāgā jābūt vismaz 12,5 %),

— garšvielas pēc garšas, galvenokārt sāls un pipari.

Pildījumam nelieto nekādu cita veida gaļu, dārzeņus (piemēram, burkānus) vai kādas mākslīgas piedevas, un visām pildījuma sastāvdaļām pīrāga aizvēršanas brīdī jābūt nevārītām.

Piezīme: parasti Kornvolā ar “kāli” saprot “rāceni”, respektīvi, šie divi jēdzieni ir savstarpēji aizvietojami, taču īstā sastāvdaļa ir “kāļi”.

Veidojot Kornvolas pīrāgus, tiem jāiegūst “D” forma, maliņas ar rokām vai mehāniski vienā pusē saspiež kopā, bet nekad ne pīrāga virspusē.

Pīrāgu cep lēni, lai tā izejvielu garša būtu maksimāli spēcīga. Vēl viena Kornvolas pīrāga īpatnība ir tā, ka, lai gan pīrāga sastāvdaļas ir sajūtamas gan tā izskatā, gan garšā un tekstūrā, garšu sajaukums, kas rodas no svaigās liellopu gaļas un dārzeņiem, veido proporcionālu un dabiski pikantu garšu visam produktam. Arī mīkla iegūst viegli pikantu piegaršu.

Kornvolas pīrāgos nedrīkst būt mākslīgu krāsvielu, smaržvielu un konservantu. Pīrāgus pārdod dažādā lielumā un svarā un dažādās tirdzniecības vietās, tostarp gaļas veikalos un maiznīcās, lielveikalos, delikatešu veikalos un ēdināšanas vietās.

3.3. Izejvielas:

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Pīrāgu veidošanai, tos gatavojot cepšanai, ir jānotiek noteiktajā apgabalā.

Pati cepšana nav jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā; sagatavotus, bet neceptus un/vai sasaldētus pīrāgus var nosūtīt uz ceptuvēm vai citām tirdzniecības vietām ārpus šā apgabala, kur tos var izcept krāsnīs gatavus lietošanai.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Nepiemēro

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Kornvolas pīrāga logotipam, kas apliecina produkta autentiskumu, jābūt uz ikviena tā iepakojuma un materiālos, ko piedāvā tirdzniecības vietās.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Kornvolas administratīvais apgabals.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Kornvola ar savu mitro un mēreno klimatu un fizikāli ģeogrāfiskajiem apstākļiem ir ideāli piemērota gan liellopu gaļas ražošanai, gan dārzeņu audzēšanai. Kartupeļi un kāļi/rāceņi izsenis ir bijuši un joprojām ir Kornvolas galvenā dārzkopības produkcija. Kaut arī pīrāga izejvielām nav jābūt audzētām tieši Kornvolā, praksē daudzas no tām joprojām piegādā vietējie lauksaimnieki, tādējādi turpinot sen izveidojušos simbolisko saikni starp Kornvolas zemnieku un Kornvolas maiznieku.

Kalnrūpniecība Kornvolā aizsākās pirms daudziem gadsimtiem, taču savu lielāko uzplaukumu sasniedza 18. un 19. gadsimtā. Nozīmīgs ir kalnrūpniecības atstātais mantojums, jo, lai gan šī nozare tagad izzudusi, atsevišķām kalnrūpniecības ainavām Kornvolā 2006. gadā piešķirts Pasaules kultūras mantojuma statuss.

Kalnrači un laukstrādnieki ņēma šo ērti pārnēsājamo, lietošanai gatavo produktu līdzi uz darbu, jo tas šādam nolūkam bija ļoti piemērots. Pēc lieluma un formas pīrāgs bija viegli pārnēsājams (parasti kabatā), tā mīklas apvalks pasargāja pildījumu un pietiekami ilgi saglabājās svaigs, savukārt veselīgās un barojošās sastāvdaļas saturēja pietiekami daudz uzturvielu, lai parūpētos par strādniekiem garo un grūto darbdienu laikā. Par pīrāga formu ir daudz nostāstu; populārākais no tiem ir tāds, ka, pateicoties šo izstrādājumu “D” formai, vīri, kas strādāja alvas raktuvēs, varēja tos pazemē atkārtoti uzsildīt un droši ēst. Pīrāgu ēdot turēja aiz garozas (viļņotās maliņas), pēc tam šo garozu aizmeta, jo daudzās alvas raktuvēs bija augsts arsēna līmenis.

Ir ļoti daudz vēsturisku liecību, kas apstiprina to, kāda nozīme ir Kornvolas pīrāgam kā grāfistes kulinārā mantojuma sastāvdaļai. Pīrāgs kļuva par ikdienas lietu 16. un 17. gadsimtā, bet savu Kornvolas produkta identitāti tas pa īstam ieguva pēdējo 200 gadu laikā.

Pētījumi liecina, ka mūsdienās cilvēkiem šis pīrāgs saistās ar Kornvolu tik pat spēcīgi kā pirms 200 gadiem – gan pašā grāfistē, gan ārpus tās robežām. Kopš izveidota dzelzceļa satiksme uz grāfisti, tūristi apmeklē Kornvolu, bet par ceļotāju pieredzes neatņemamu sastāvdaļu kļuvis arī Kornvolas pīrāgs. Saskaņā ar veikto pētījumu par attieksmi pret Kornvolas vietējiem pārtikas produktiem apmeklētāju visbiežāk nogaršotie ir Kornvolas krējuma krēms (Cornish Clotted Cream) (jau reģistrēts ACVN) un Kornvolas pīrāgs. Zīmīgi, ka pētījumā aptaujātie cilvēki, stāstot par pīrāgiem, kurus viņi bija ēduši sava grāfistes apmeklējuma laikā, raksturoja tos kā “īstenos pīrāgus”, norādot uz būtisko atšķirību starp Cornish Pasty (Kornvolas pīrāgiem un vispārējo tāda veida masu produkciju, attiecībā uz kuru arī šobrīd atļauts lietot šo nosaukumu. Kornvolas pīrāgi un Kornvolas krējuma krēms arī šķiet tie produkti, kurus apmeklētāji visvairāk pērk, lai aizvestu līdzi uz mājām – vai nu pasūtot tos pa pastu, vai iegādājoties vietējās tirdzniecības vietās (avots:“Consumer Attitudes to Cornish Produce” (Patērētāju attieksme pret Kornvolas produktiem), Ruth Huxley, 2002.).

5.2. Produkta specifika:

Kornvolas pīrāgs pēc izskata ir atpazīstams ar savu “D” formu un viļņoto maliņu. Tāda forma tika veidota, lai pīrāgi būtu ērti pārnēsājami (parasti kabatās) un lai vīri, kas strādāja alvas raktuvēs, tos varētu pazemē atkārtoti uzsildīt un droši ēst. Pīrāgu ēdot turēja aiz garozas (viļņotās maliņas), pēc tam šo garozu aizmeta, jo daudzās alvas raktuvēs bija augsts arsēna līmenis. Pīrāga mīklas apvalks pasargāja pildījumu un pietiekami ilgi saglabājās svaigs, savukārt veselīgās un barojošās sastāvdaļas saturēja pietiekami daudz uzturvielu, lai parūpētos par strādniekiem garajās un smagajās darbdienās.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Kornvolas pīrāgam ir noturīga un atpazīstama vieta Kornvolas kulinārajā mantojumā, un par to rakstīts jau daudzus gadsimtus. Pīrāgs kļuva par ikdienas lietu 16. un 17. gadsimtā, un savu Kornvolas produkta identitāti tas pa īstam ieguva pēdējo 200 gadu laikā.

Ap 18. gadsimta beigām Kornvolas pīrāgs kļuva par galveno uztura elementu gan strādniekiem visā Kornvolā, gan arī viņu ģimenēs. Kalnrači un laukstrādnieki ņēma šo ērti pārnēsājamo, lietošanai gatavo produktu līdzi uz darbu, jo tas šādam nolūkam bija ļoti piemērots.

Liecība par Kornvolas pīrāgu kā tradicionālu šejienes pārtikas produktu ir atrodama 1808. gada Dž.B. Vorgana (G.B. Worgan) veiktajā Kornvolas lauksaimniecības pētījumā. Tajā norādīts, ka “strādājošam vīram parasti bija gabaliņš gaļas līdzpaņemtajā pīrāgā”. 19. gadsimta 60. gadu pieraksti liecina, ka arī raktuvēs strādājošie bērni ņēma līdzi pīrāgus pusdienām vai uzkodām.

20. gadsimta sākumā Kornvolas pīrāgus plaši ražoja visā grāfistē kā pamatēdienu laukstrādniekiem un kalnračiem. Ir saglabājušies paraugi no Edvarda laika pastkartēm, kuras datētas ar 1901.–1910. gadu un kurās attēloti Kornvolas pīrāgi, kā arī saglabājušies izraksti no pavārgrāmatām “Good Things in England” (Labas lietas Anglijā) (1922. gads) un “Cornish Recipes, Ancient and Modern” (Senas un mūsdienīgas Kornvolas receptes) (1929. gads) ar raksturīgām pīrāga receptēm.

Pētījumi liecina, ka mūsdienās cilvēkiem šis pīrāgs saistās ar Kornvolu tik pat spēcīgi kā pirms 200 gadiem – gan pašā grāfistē, gan ārpus tās robežām. Kopš izveidota dzelzceļa satiksme ar grāfisti, tūristi apmeklē Kornvolu, bet Kornvolas pīrāgs ir kļuvis par ceļotāju pieredzes neatņemamu sastāvdaļu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/cornish-pasty-pgi.pdf

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.