2009
“VAI TIKA SASNIEGTI KOPIENAS 
PĒTNIECĪBAS POLITIKAS IZCILĪBAS TĪKLU  UN INTEGRĒTO 
PROJEKTU  MĒRĶI?”EIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 8
LV
ISSN 1831-0877

“VAI TIKA SASNIEGTI 
KOPIENAS PĒTNIECĪBAS POLITIKAS IZCILĪBAS TĪKLU UN INTEGRĒTO PROJEKTU MĒRĶI?”Īpašais ziņojums  Nr. 8  2009
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”2
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tālrunis +352 4398-45410
Fakss +352 4398-46410
E-pasts: euraud@eca.europa.eu
Internets: http://www.eca.europa.eu
Īpašais ziņojums  Nr. 8  2009
Liela daļa papildu informācijas par Eiropas Savienību ir pieejama internetā. 
Tai var piekļūt, izmantojot Europa  serveri (http://europa.eu).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2009. gads.ISBN 978-92-9207-412-8doi:10.2865/65080
© Eiropas Kopienas, 2009. gads.
Pārpublicēšanas gadījumā atsauce uz avotu ir obligāta.
Printed in Belgium
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”3
SATURS
Punkts
 GLOSĀRIJS
I–V KOPSAVILKUMS
1.–16.  IEVADS
1.–5.  KOPIENAS ZINĀTNISKĀS PĒTNIECĪBAS UN TEHNOLOĢIJAS IZSTRĀDES (PTI) MĒRĶI UN TO NESASNIEGŠANAS RISKS
1.–3.  POLITIKAS MĒRĶI
4.–5.  EIROPAS PĒTNIECĪBAS STRUKTURĀLĀS NEPILNĪBAS UN TĀLEJOŠIE PLĀNI
6.–16.  SESTĀ PAMATPROGRAMMA
9.–11.  JAUNIE INSTRUMENTI UN TO MĒRĶI
12.–16.  PROJEKTU ATLASE UN VADĪBA
17.–18.  REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
17.  REVĪZIJAS TVĒRUMS
18.  REVĪZIJAS PIEEJA
19.–56.  REVĪZIJAS APSVĒRUMI
19.–27.  KOPIENAS PTI VISPĀRĒJO MĒRĶU SASNIEGŠANA
22.–24.  EFEKTĪVA PĒTNIEKU SADARBĪBA
25.–27.  PROJEKTU PLĀNI VAIRĀKOS GADĪJUMOS LABĀKI NEKĀ ĪSTENOTIE PROJEKTI
28.–43.  JAUNO INSTRUMENTU MĒRĶU SASNIEGŠANA
29.–35.  IZCILĪBAS TĪKLU INTEGRĀCIJA BIEŽI AIZSTĀTA AR TRADICIONĀLĀM SADARBĪBAS FORMĀM36.–38.  LIELAJOS INTEGRĒTAJOS PROJEKTOS DALĪBNIEKU IEGULDĪJUMS NEBIJA IEVĒROJAMS UN TRŪKA PAPILDU FINANŠU AVOTU
39.–43.  NAV PILNĪBĀ SASNIEGTS MĒRĶIS PIESAISTĪT MAZOS UN VIDĒJOS UZŅĒMUMUS
44.–53.  KĀ KOMISIJA PĀRVALDĪJA JAUNOS INSTRUMENTUS
45.–46.  NESKAIDRĪBAS PAR INSTRUMENTU UZDEVUMIEM
47.–49.  DAUDZ TIESĪBU AKTU, BET NE VIENMĒR PIETIEKAMI NORĀDĪJUMI PAR TO ĪSTENOŠANU
50.  SARUNU PROCESS ILGĀKS NEKĀ AGRĀK UN BIEŽI NAV CAURSKATĀMS51.  PROJEKTU IR MAZĀK, TIE IR LIELĀKI, BET JOPROJĀM DAUDZ DALĪBNIEKU
52.–53.  NEADEKVĀTA PROJEKTU UZRAUDZĪBA
54.–56.  PTI IEGULDĪJUMU VEICINĀŠANA
55.–56.  VAIRĀK ES LĪDZEKĻU, BET MAZĀK PTI IEGULDĪJUMU
57.–65.  SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
 KOMISIJAS ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”4
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”5
GLOSĀRIJS
Eiropas pētniecības telpa (EPT) : pētniecībai izveidota zona bez robežām, kurā zinātnis-
kos resursus paredzēts labāk izmantot darbavietu radīšanai un Eiropas konkurētspējas uzlabošanai.
Iekšzemes kopprodukts (IKP) : valstī konkrētā gadā saražoto galaproduktu (preču un pakal-
pojumu) kopējā tirgus vērtība.
Konkrēti, izmērāmi, sasniedzami un atbilstīgi mērķi ar noteiktiem termiņiem : mērķi ar 
šādiem parametriem ir noteikti Finanšu regulā.
Mazi un vidēji uzņēmumi (MVU) : uzņēmumi, kuros strādā mazāk nekā 250 darbinieku, kuru 
gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus EUR un/vai kuru kopējā gada bilance nepārsniedz 43 miljonus EUR.
PTI (pētniecības un tehnoloģijas izstrādes) instrumenti : pamatprogrammās definēti 
dažādu veidu projekti. Ar katru instrumentu risina savus mērķus, un katram no tiem ir sava līdzdalības kārtība.
Izcilības tīkli : instruments, kura mērķis ir dziļi un ilgstoši integrēt tīklu partneru pētniecības 
darbības un tādējādi tieši vērsties pret pētniecības darbību sadrumstalotību Eiropā.
Integrētie projekti : instruments, kas izveidots, lai sasniegtu tālejošus, skaidri definētus 
Eiropas mēroga zinātniskos un tehnoloģijas izstrādes mērķus.
PTI pamatprogrammas : daudzgadu programmas, kurās uz noteiktu laiku paredz Kopienas 
finansētas zinātniskās un tehnoloģijas izstrādes darbības, to budžetu un tehniskās un finanšu izpildes kārtību.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”6
KOPSAVILKUMS
I.
Tiek uzskatīts, ka ieguldījumi Eiropas pēt-
niecībā ir nepietiekami un izkliedēti. Lai šo 
problēmu risinātu, ES veic attiecīgus pasā-
kumus, tostarp ar Sesto pamatprogrammu  
tika ieviesti divi jauni instrumenti: “izcilības 
tīkli” un “integrētie projekti”. To mērķi bija dziļi un ilgstoši integrēt pētniecības darbī-
bas un sasniegt tālejošus, skaidri definētus 
Eiropas mēroga zinātniskos un tehnoloģijas 
izstrādes mērķus.
II.
Palāta revidēja, cik lielā mērā izcilības tīkli 
un integrētie projekti ir ļāvuši sasniegt  EK dibināšanas līgumā izvirzītos pētniecības politikas mērķus un cik lielā mērā ir sasniegti 
konkrēti šo instrumentu mērķi. Palāta revi-
dēja arī to, vai Komisija efektīvi pārvaldīja  jaunos instrumentus un vai Sestā pamat-
programma ir veicinājusi PTI ieguldījumus.
III.
Palāta secināja, ka
revidētie Sestās pamatprogrammas ins- i) 
trumenti sekmīgi veicināja sadarbību  
pētniecības jomā un tika īstenoti pieņe-
mamas kvalitātes projekti, tomēr šiem  
instrumentiem nebija definēta skaidra  
intervences loģika. Nebija definēti arī  konkrēti, izmērāmi, sasniedzami un atbil-
stīgi mērķi ar noteiktiem termiņiem un 
rezultatīvie rādītāji;
jauno instrumentu mērķus sasniedza  ii) 
tikai daļēji. Izcilības tīkli veicināja pietie-
kami plašu sadarbību pētniecības jomā, bet bieži vien neizdevās panākt to, ka  tīklu partneru pētniecības darbību integ-rācija izvēršas plašumā un kļūst ilgtspē-jīga. Integrētie projekti veicināja ļoti  
kvalitatīvu sadarbību pētniecības jomā, bet nepiesaistīja vairāk resursu no atse-
višķiem dalībniekiem vai papildu finan-
sējuma avotus no publiskā un privātā  
sektora;
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”7
V.
Palāta iesaka Komisijai arī
apsvērt, vai izcilības tīkliem un kopīga- i) 
jiem projektiem (līdzinās integrētajiem 
projektiem) ir reāli mērķi un vai tiem ir 
ievērojamas priekšrocības salīdzinājumā ar tradicionālām sadarbības formām  
pētniecības jomā. Attiecībā uz izcilī-
bas tīkliem, kurus finansēja no Sestās  
pamatprogrammas, Komisijai jāvērtē  katrā gadījumā atsevišķi, vai līdzšinējie sasniegumi, iespējamā pievienotā vēr-
tība Eiropas Savienībā un ilgtspējības  izredzes attaisno finansēšanas turpinā-šanu Septītajā pamatprogrammā;
izskatīt iemeslus, kāpēc faktiskie dalīb- ii) 
nieku ieguldījumi pētniecībā un tehnolo-ģijas izstrādē ir samēra nelieli, salīdzinot 
ar izvirzītajiem mērķiem, un ierosināt  
attiecīgus pasākumus. Jābūt pieeja-
miem datiem, lai ilgākā laikā novērotu, 
vai Eiropas Savienības PTI finansējums  
darbojas kā katalizators. Jāpārvērtē, vai 
mērķi ir reāli, īpaši attiecībā uz MVU un privāto sektoru;
nodrošināt skaidrus un savlaicīgus norā- iii) 
dījumus, ātrāku līgumslēgšanas procesu 
un projektu labāku uzraudzību, lai ar  šiem pasākumiem uzlabotu tādus aspek-
tus kā projektu vadība un to pienācīga  
īstenošana un novērtēšana.KOPSAVILKUMS
Komisijas veiktajā pārvaldībā — sevišķi iii) 
Sestās pamatprogrammas sākumā — bija 
vairākas nepilnības, kas ietekmēja dar-
bību efektivitāti, īpaši neskaidrība par  
jauno instrumentu uzdevumiem, nepie-
tiekami norādījumi un nepilnīga projektu uzraudzība;
salīdzinot ar Piekto pamatprogrammu,  iv) 
Sestajā pamatprogrammā neizdevās  ievērojami palielināt dalībnieku iegul-dījumus pētniecībā un tehnoloģijas  
izstrādē. Privātā sektora iesaistīšanās  relatīvā izteiksmē pat samazinājās.  Netika sasniegts mērķis 15 % no Sestās pamatprogrammas tematisko prioritāšu 
kopējā budžeta piešķirt MVU.
IV.
Palāta atkārto jau agrāk formulēto ieteikumu, 
ka izdevumu programmas jābalsta uz skaidru 
intervences loģiku, instrumentus saistot ar 
reāliem mērķiem. Tāpēc būtu vērts apsvērt, 
vai katram instrumentam nevarētu izvirzīt  
vienu mērķi, lai būtu skaidri instrumenta  uzdevumi. Katrai programmai būtu jānosaka 
piemēroti rezultatīvie rādītāji, pēc kuriem  
uzraudzīt paredzētos rezultātus, iznākumu 
un ietekmi.
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”8
IEVADS
KOPIENAS ZINĀTNISKĀS PĒTNIECĪBAS 
UN TEHNOLOĢIJAS IZSTRĀDES (PTI) MĒRĶI UN TO NESASNIEGŠANAS RISKS
POLITIKAS MĒRĶI
 1.  Pētniecība un tehnoloģijas izstrāde (PTI) būtiski ietekmē zinātnisko un 
tehnoloģisko progresu un jauninājumus. Pētniecība ir Eiropas Savienī-
bas un tās dalībvalstu svarīga prioritāte, jo tas ir līdzeklis iedzīvotāju augstā dzīves līmeņa saglabāšanai un celšanai.
 2.  Eiropas Kopienas PTI politikas vispārējie mērķi1 ir stiprināt zinātnisko 
un tehnoloģisko bāzi, kas vajadzīga ražošanai Kopienā, un mudināt Kopienas ražotājus kļūt konkurētspējīgākiem starptautiskā mērogā. Ar PTI politiku tiek veicināta uzņēmumu, pētniecības centru un uni-versitāšu sadarbība kvalitatīvu PTI darbību īstenošanā, lai pilnībā  izmantotu iekšējā tirgus potenciālu.1 Eiropas Kopienas dibināšanas 
līguma XVIII sadaļā “Pētniecība 
un tehnoloģijas attīstība” 
(163.–173. pants) ir noteikts, ka Kopiena veic šādas darbības:
a) īsteno pētniecības, tehnoloģijas 
attīstības un demonstrācijas 
programmas, veicinot sadarbību 
ar uzņēmumiem, pētniecības 
centriem un universitātēm, kā arī 
to savstarpēju sadarbību;
b) veicina sadarbību ar trešām valstīm 
un starptautiskām organizācijām 
Kopienā veicamās pētniecības, 
tehnoloģijas attīstības un 
demonstrācijas jomā;
c) izplata un vairo Kopienas 
sasniegumus pētniecības, tehnoloģijas attīstības un 
demonstrācijas jomā;
d) stimulē zinātnieku mācības un 
mobilitāti Kopienā.
VIDĒJIE GADA IZDEVUMI PTI NO KOPIENAS BUDŽETA  
(CETURTĀ LĪDZ SEPTĪTĀ PAMTPROGRAMMA (PP))1. ATTĒLS
miljonos EUR gadā
4. PP (ES 12)
(1995–1998)5. PP (ES 15)
(1999–2002)6. PP (ES 15)
(2003–2006)6. PP (ES 25)
(2004–2006)7. PP (ES 27)
(2007–2013)27613425406144477217
10002000300040005000600070008000
0
Avots : ES likumdevēju lēmumi no Ceturtās līdz Septītajai pamatprogrammai (izņemot Eiropas Atomenerģijas kopienu).
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”9
 3.  Kopš 1984. gada Eiropas Kopienas PTI darbības īsteno daudzgadu pamat-
programmās, kurās noteiktam laikam paredz zinātniskos un tehnolo-
ģijas izstrādes mērķus, darbību galvenos virzienus, vispārējo budžetu un katras darbības budžetu, kā arī Kopienas finansiālās līdzdalības  
kārtību. Katras nākamās ES pamatprogrammas finansējums ir pie-
audzis. Pamatprogrammas ir lielākais vienkopus avots, no kura nāk 
publiskais finansējums pētniecībai Eiropas Savienībā, un tas veido  
4–5 % no kopējā publiskā PTI finansējuma.
EIROPAS PĒTNIECĪBAS STRUKTURĀLĀS NEPILNĪBAS 
UN TĀLEJOŠIE PLĀNI
 4.  Tiek uzskatīts, ka Eiropas pētniecībā ir strukturālas nepilnības. Komisija 
ir norādījusi, ka2
PTI ieguldījumi ir nepietiekami un izkliedēti, a) 
pētniecībā nepietiek cilvēkresursu, b) 
zinātniskus atklājumus tikai daļēji spēj izmantot novatorisku un c) 
konkurētspējīgu preču un pakalpojumu radīšanā,
Eiropas pētniecības politika ir sadrumstalota. d) 
 5.  Eiropas Komisija un Eiropas Savienības Padome uzskatīja, ka svarīgs solis 
pētniecības strukturālo nepilnību novēršanā būtu Eiropa pētniecības 
telpas (EPT) izveide3. Tika paredzēts, ka EPT darbotos kā pētniecības 
un tehnoloģijas iekšējais tirgus un kā sistēma valstu un reģionu pēt-niecības darbību un politikas labākai koordinēšanai. Padome Eiropas Savienībai ir izvirzījusi tālejošu mērķi “kļūt par pasaules konkurēt-spējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku, kas var nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, tostarp vairāk un labākas darbavietas un labāku sociālo kohēziju”
4. Tāpēc ir jākāpina Eiropas 
pētniecības aktivitātes, lai to īpatsvars līdz 2010. gadam tuvinātos  
3 % no iekšzemes kopprodukta (2000. gadā tas bija tikai 1,9 %). Divām trešdaļām jauno ieguldījumu jānāk no privātā sektora
5.2 Sk. Komisijas priekšlikumu 
Padomes lēmumiem par īpašajām 
programmām, ar ko īsteno Sesto 
pamatprogrammu [ Commission 
proposal of Council Decisions 
concerning the specific programmes 
implementing the Sixth Framework 
Programme ], COM(2002) 43, 
2002. gada 30. janvāra galīgā redakcija, 5.1. iedaļa “Kopienas 
intervences nepieciešamība”, 
71. lpp.
3 Eiropas pētniecības telpas (EPT) 
izveidi ierosināja Eiropas Komisija 
2000. gada janvāra paziņojumā “Ceļā uz Eiropas pētniecības telpu” 
[‘Towards a European Research 
Area ’]. Drīz pēc tam, Eiropadomes 
Lisabonas sanāksmē 2000. gada 
martā, EPT izveidi apstiprināja ES 
politikas līmenī.
4 Sk. Eiropadomes 2000. gada 
marta Lisabonas sanāksmes 
secinājumu 5. punktu.
5 Sk. Eiropadomes 2002. gada 
marta Barselonas sanāksmes 
secinājumu 47. punktu.
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”10
SESTĀ PAMATPROGRAMMA
 6.  Eiropas Kopienas Sestā pamatprogramma6 bija programma, ar kuru bija 
paredzēts dot ieguldījumu iepriekš minēto tālejošo mērķu sasnieg-
šanā. Pamatprogrammā bija iecerēts finansēt darbības, kas veicinātu 
gan jauninājumus, gan Eiropas pētniecības telpas izveidi, stimulējot 
lielāku integrāciju un sadarbību Eiropas sadrumstalotajā pētniecības 
nozarē. Sestā pamatprogramma laikam no 2002. līdz 2006. gadam  
aptvēra visu pētniecības spektru no fundamentāliem līdz lietišķiem 
pētījumiem, zinātniskās un tehnoloģiskās izcilības attīstību un Eiropas pētniecības koordināciju. Programmu veidoja trīs sadaļās:
Kopienas pētniecības integrēšana un nostiprināšana, —
Eiropas pētniecības telpas strukturēšana, —
Eiropas pētniecības telpas pamatu stiprināšana. —
SESTĀS PAMATPROGRAMMAS GALVENĀS SASTĀVDAĻAS UN PRINCIPI2. ATTĒLS
Sestās pamatprogrammas galvenās sastāvdaļas
Eiropas pētniecības
integrēšanaEiropas pētniecības 
telpas (EPT)
strukturēšanaEPT pamatu
stiprināšana
Sestās pamatprogrammas galvenie principi
 Prioritāru pētniecības 
jomu akcentēšanaValstu, reģionu un citu 
Eiropas iniciatīvu 
ciešāka  strukturēšanaKoordinēšana
Vienkāršošana6 Eiropas Parlamenta un Padomes 
2002. gada 27. jūnija Lēmums 
Nr. 1513/2002/EK par sesto Eiropas 
Kopienas pamatprogrammu 
attiecībā uz pētniecības, 
tehnoloģijas attīstības un izstāžu pasākumiem, kas veicina Eiropas 
pētniecības telpas izveidi un 
jauninājumus (no 2002. līdz 2006. 
gadam), (OV L 232, 29.8.2002., 
1. lpp.).
Avots : Komisijas rokasgrāmata ‘Participating in European Research’  [“Iesaistīšanās Eiropas pētniecībā”], otrais izdevums, 
2004. g. februāris (http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf).
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”11
 7.  Sestās pamatprogrammas budžets 2002.–2006. gadam bija apmēram 
17 miljardi EUR, ar ko līdz 2008. gada beigām finansēja “netiešas” PTI 
darbības, kurām prognozēto ieguldījumu vērtība bija 25 miljardi EUR7. 
Lielākā daļa izdevumu (aptuveni 75 %) ietilpa sadaļā “Kopienas pēt-niecības integrēšana un nostiprināšana”, kas sīkāk iedalījās septiņās tematiskās prioritātēs
8, t. i., programmās, kuras veltītas konkrētām 
pētniecības tēmām.
 8.  Sestajā pamatprogrammā īpaša uzmanība bija pievērsta maziem un vidē-
jiem uzņēmumiem, lai uzlabotu to tehnoloģiju un atvieglotu piekļuvi kvalitatīvai pētniecībai. Šim nolūkam atvēlēja 1,8 miljardus EUR jeb 15 % no tematisko prioritāšu kopējā budžeta (par trešdaļu vairāk nekā iepriekšējā pamatprogrammā).
 JAUNIE INSTRUMENTI UN TO MĒRĶI
 9.  Papildus tradicionālajiem instrumentiem9 ar Sesto pamatprogrammu 
ieviesa divus jaunus instrumentus, kas galvenokārt piederēja sadaļai 
“Kopienas pētniecības integrēšana un nostiprināšana”. Šie instrumenti 
bija:
izcilības tīkli, kuru galvenais mērķis bija dziļi un ilgstoši integ- —
rēt tīklu partneru pētniecības darbības un tādējādi tieši vērsties pret pētniecības darbību sadrumstalotību Eiropā katrā konkrētajā 
tematiskajā prioritātē;
integrētie projekti, kurus izveidoja, lai radītu tematiskajām priori- —
tātēm vajadzīgās zināšanas, sasniedzot tālejošus, skaidri definētus Eiropas mēroga zinātniskos un tehnoloģijas izstrādes mērķus.
 10.  Izcilības tīklus un integrētos projektus varēja īstenot jebkurā no septi-
ņām tematiskajām prioritātēm (sk. 8. zemsvītras piezīmi). Likumdevēji 
atzina šos instrumentus par galvenajiem līdzekļiem, ar kuriem, integ-rējot Eiropas pētniecības iespējas, radīt augstāku pievienoto vērtību 
nekā tas būtu iespējams atsevišķu valstu spēkiem (Eiropas pievienotā 
vērtība). Tādā veidā bija paredzēts apvienot speciālo zināšanu kri-
tisko masu, darbības un resursus (personālu, iemaņas, kompetenci, 
finanses, infrastruktūru, iekārtas). Ar jaunajiem instrumentiem bija 
plānots atbalstīt vēl viena minētā mērķa sasniegšanu — 15 % tema-
tisko prioritāšu budžeta atvēlēt MVU (sk. 8. punktu).7 “Netiešas” PTI darbības ir tādas 
darbības, ko īsteno piešķīrumu 
saņēmēji, pretstatā “tiešām” 
darbībām, ko īsteno Komisija, konkrēti, tās Kopīgais pētniecības 
centrs.
8 Septiņas tematiskās prioritātes 
ir: zinātnes par dzīvību, genomika un biotehnoloģija veselībai; 
informācijas sabiedrības 
tehnoloģijas; nanotehnoloģijas un 
nanozinātnes, uz zinātnes atziņām 
balstīti daudzfunkcionāli materiāli 
un jauni ražošanas procesi un 
ierīces; aeronautika un kosmoss; pārtikas kvalitāte un drošība; 
ilglaicīga attīstība, globālās 
izmaiņas un ekosistēmas; pilsoņi 
un pārvalde sabiedrībā, kas balstīta 
uz zinātnes atziņām.
9 Īpaši mērķprojekti, koordinētās 
darbības, īpaši atbalsta projekti, 
Marijas Kirī vārdā nosauktās 
darbības, integrētās infrastruktūras 
iniciatīvas un 169. panta darbības.
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”12
 11.  Izcilības tīklu un integrēto projektu darbību piemērus sk. 1. un  
2. izcēlumā.
PROJEKTU ATLASE UN VADĪBA
 12.  Komisijā par Sesto pamatprogrammu atbildēja vairāki ģenerāldirektorāti 
(ĢD)10. Tāpat kā iepriekšējās pamatprogrammās Komisija ik pa lai-
kam publicēja paziņojumus par konkursiem, kuros vispārīgi aprakstīja finansējamās darbības. Konkursu dalībnieku finansēšanas pieprasī-jumus vērtēja neatkarīgi eksperti (“novērtētāji”). Projektu pieteiku-
mus vērtēja pēc konkursa nolikumā definētajiem zinātniskajiem un 
tehniskajiem kritērijiem, tostarp pēc vadības kritērijiem, t. i., vērtēja 
pieteikuma iesniedzēja administratīvo spēju praktiski īstenot pro-jektu. Komisija atlasīja projektus, kuri bija visvairāk ES finansējuma 
vērti, un lēma par attiecīgu finanšu piešķīrumu.
 13.  Komisija uzraudzīja projektu norisi un tos periodiski izvērtēja, cita starpā 
praktisko norisi salīdzināja ar instrumenta mērķiem. Uzraudzībā pie-
dalījās neatkarīgi eksperti (“uzraudzītāji”)11.10 Sestās pamatprogrammas 
galvenais vadītājs un koordinators 
ir Pētniecības ĢD, bet par dažu 
programmu daļām atbildēja vēl četri citi ĢD, proti, Informācijas 
sabiedrības un saziņas līdzekļu 
ĢD, Enerģētikas un transporta ĢD, 
Uzņēmējdarbības un rūpniecības 
ĢD, Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD. Par darbībām, kuras tieši īstenoja 
Komisija, atbildēja Kopīgais 
pētniecības centrs.
11 Sk. 25. punktu un 19. zemsvītras 
piezīmi.
KĀDA VEIDA DARBĪBAS VEICA IZCILĪBAS TĪKLOS?
Katrs izcilības tīkls ir citādāks, bet turpmāk piemēram minētas dažas darbības.
Ar revidēto izcilības tīklu palīdzību cita starpā tika integrētas šādas darbības: notika doktorantūras 
studentu un pētnieku apmaiņa un kopīgi semināri, izveidoja virtuālas (internetā bāzētas) pētniecības darba grupas, virtuālas laboratorijas un institūtus, organizēja apmeklējumus ar mērķi iepazīt dažādus objektus uz vietas.
Kopīgu pētniecības darbību jomā revidētajos izcilības tīklos finansēja atsevišķus pētniecības projektus, 
ko bieži izraudzījās iekšējos konkursos, par kuriem atbildēja zinātnisko uzdevumu vadītāji.
Izcilības paraugu izplatīšanas jomā notika apmeklējumi ražotnēs, finansēja dalību starptautiskās kon-
ferencēs, organizēja vasaras skolas un citas mācības, izplatīja informāciju par projektiem tam speciāli izveidotās tīmekļa vietnēs, periodiskos biļetenos vai preses relīzēs, finansēja rakstu publicēšanu.1. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”13
 14.  Projekti, ko īstenoja kā daļu no izcilības tīkliem un integrētajiem pro-
jektiem, piesaistīja gandrīz 50 % Sestās pamatprogrammas līdzekļu. 
Komisijas dati liecina, ka Septītajā pamatprogrammā (2007–2013)  izcilības tīkli un kopīgie projekti, kuri līdzinās integrētajiem projek-
tiem, bija saņēmuši 16 % no Septītās pamatprogrammas kopējā finan-
sējuma, kas piešķirts līdz 2009. gada februārim
12.
 15.  Sestās pamatprogrammas izcilības tīklos finansēja 167 projektus, kuros 
piedalījās apmēram 5000 dalībnieku un kopējais ES ieguldījums bija 1,2 miljardi EUR (attiecināmās ieguldījumu izmaksas bija 1,9 mil-jardi EUR). Vidēji katrā izcilības tīklā darbojās apmēram 30 partneru, 
un katra līguma ES ieguldījums bija 7 miljoni EUR. Integrēto projektu 
instrumentā finansēja gandrīz 700 projektu, kuros piedalījās apmēram 
17 000 dalībnieku un kopējais ES ieguldījums bija 6,5 miljardi EUR  (attiecināmās ieguldījumu izmaksas bija 10,7 miljardi EUR). Vidēji  
katrā integrētajā projektā darbojās apmēram 25 partneri, un katra  
līguma ES ieguldījums bija 9,5 miljoni EUR.
 16.  Kopumā ar līdzekļiem, kas bija pieejami Sestajā pamatprogrammā, varēja 
atļauties finansēt tikai katru piekto pieteikto projektu. Šis rādītājs ir 
līdzīgs ASV Nacionālā zinātnes fonda finanšu shēmām, bet zemāks  
nekā iepriekšējā pamatprogrammā (26 %). Lielāku procentu pieteikto 
projektu finansēja izcilības tīklos, bet integrētajos projektos finansēto 
projektu īpatsvars bija zemāks.12 Eiropas Parlamenta un Padomes 
2006. gada 18. decembra 
Lēmums Nr. 1982/2006/EK 
par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, 
tehnoloģiju attīstībai un 
demonstrējumu pasākumiem 
(2007. līdz 2013. gads) 
(OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.). Septītās pamatprogrammas 
“kopīgie projekti” var ietvert 
darbības, kuras agrāk īstenoja kā 
integrētos projektus.
KĀDA VEIDA DARBĪBAS VEICA INTEGRĒTAJOS PROJEKTOS?
Integrētie projekti ietvēra tādus projektus, kurus īstenoja kādā no šīm kategorijām:
pētniecības un tehnoloģijas izstrādes darbības: tiešais mērķis bija radīt jaunas zināšanas, tostarp • 
radīt jauninājumus un izplatīt iegūtās zināšanas;izstāžu pasākumi: mērķis bija pierādīt tādu jauno tehnoloģiju dzīvotspēju, kuras ir potenciāli ekono-
• 
miski izdevīgas, bet kuras nav iespējams tieši laist tirgū (piemēram, modeļu testēšana);
mācības: mērķis bija veicināt profesionālo izaugsmi, iesaistot pētniekus un citus attiecīgos darbinie-• 
kus, pētniecības koordinatorus, ražošanas direktorus (īpaši MVU izpilddirektorus) un projektu radīto 
zināšanu potenciālos lietotājus.2. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”14
REVĪZIJAS TVĒRUMS
 17.  Revīzijas mērķis bija vērtēt:
cik lielā mērā izcilības tīkli un integrētie projekti palīdzēja sa sniegt  —
EK dibināšanas līgumā izvirzītos pētniecības politikas mērķus, kā 
arī šo konkrēto instrumentu mērķus;
cik efektīvs bija Komisijas atbalsts projektu īstenošanai, t. i., vai  —
Komisija sniedza piešķīrumu saņēmējiem vajadzīgos norādījumus, pienācīgi administrēja līgumus un uzraudzīja paveikto;
kā Sestā pamatprogramma stimulēja PTI ieguldījumus. —
REVĪZIJAS PIEEJA
 18.  Revīzijas pierādījumu avoti:
Sestās pamatprogrammas dokumentācija (sagatavošanās doku- —
menti, tiesiskais regulējums un Komisijas norādījumi, īstenošanas 
dati),
apmeklējumi pie 36 projektu koordinatoriem un dalībniekiem, kuri  —
pārstāvēja 14 projektus 15 dalībvalstīs13,
vairāki “apaļie galdi”, kuros piedalījās 60 pētnieki no 44 dažādām  —
Sestās pamatprogrammas dalīborganizācijām14,
387 PTI organizāciju anketēšana (274 programmu dalībnieki,   —
104 projektu pieteikumu iesniedzēji un deviņas neitrālas organi-
zācijas, kuras programmās nepiedalījās),
dažu pārvaldības jomu analīze. Revidenti analizēja svarīgākās   —
pārvaldības jomas, no kurām ir atkarīga instrumentu efektivi-
tāte, konkrēti, astoņu konkursu norisi un 399 neatkarīgo uzrau-
dzības ziņojumu secinājumus — šie ziņojumi bija sagatavoti līdz 2007. gada 31. decembrim),
sekundāri pierādījumi par instrumentu efektivitāti, —
dažu Kopienas pētniecībā aktīvi darbojošos asociāciju viedokļi. —13 Apvienotā Karaliste, Austrija, 
Beļģija, Dānija, Francija, Igaunija, 
Itālija, Nīderlande, Polija, 
Portugāle, Slovākija, Somija, 
Spānija, Vācija un Zviedrija.
14 Apaļos galdus 
palīdzēja organizēt Sestās 
pamatprogrammas valsts 
kontaktpunktu koordinatori no 
Apvienotās Karalistes, Francijas, 
Polijas, Somijas un Spānijas.REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”15
KOPIENAS PTI VISPĀRĒJO MĒRĶU SASNIEGŠANA
 19.  Saskaņā ar EK dibināšanas līgumu Kopienas PTI politikas vispārējais mērķis 
ir stiprināt Kopienas rūpniecības zinātnisko un tehnoloģisko pamatu 
un veicināt tās konkurētspēju starptautiskā līmenī.
 20.  Pēc savas iepriekšējās revīzijas pētniecības jomā Palāta norādīja, ka 
trūkst skaidras intervences loģikas, kas paskaidrotu, kā dažādie ins-trumenti un programmas veicinās Kopienas PTI mērķu sasniegšanu
15. 
Turklāt katrai pētniecības programmai nebija definēti konkrēti, izmē-rāmi, sasniedzami un atbilstīgi mērķi ar noteiktiem termiņiem
16 un  
rezultatīvie rādītāji, tādējādi trūka pamata pienācīgai uzraudzībai un 
novērtēšanai17.
 21.  Ņemot vērā, ka trūkst skaidri formulētas intervences loģikas18, Palāta 
ir izvērtējusi jauno instrumentu devumu Kopienas PTI politikai no  
šādiem aspektiem:
iedibinātās sadarbības efektivitāte pētniecības jomā, —
atsevišķu projektu zinātniskā kvalitāte ekspertu skatījumā. —15 Sk. Palātas Īpašo 
ziņojumu Nr. 9/2007 par ES 
pētniecības un tehnoloģiju 
attīstības pamatprogrammu 
vērtēšanu — vai Komisijas 
pieeju iespējams uzlabot? (22.–37. punkts) (OV C 26, 
30.1.2008.). Saskaņā ar Komisijas 
definīciju intervences loģika 
ir “konceptuāla saikne starp 
intervences ieguldījumu un 
tiešajiem rezultātiem, kā arī 
vēlāko ietekmi uz sabiedrību, t. i., intervences koprezultātu 
un iznākumu” (Eiropas Komisijas 
dokuments ‘ Evaluating EU 
activities: a practical guide for the 
Commission services ’ [“ES darbību 
vērtēšanas rokasgrāmata Komisijas 
dienestiem”], 2004. gada jūlijs, 87. un 106. lpp.).
16 Šādi mērķu parametri ir viens 
no ES Finanšu regulas vispārējiem 
principiem, lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību (sk. Padomes 
Regulas (EK, Euratom) 
Nr. 1605/2002 27. panta 3. punktu 
(OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.)).REVĪZIJAS APSVĒRUMI
17 Sk. Palātas Īpašā ziņojuma Nr. 9/2007 28. un 30. punktu.
18 Piemēram, skaidri formulētas intervences loģikas trūkumu jau 2004. gadā uzsvēra ekspertu grupa, kurai bija uzticēts izstrādāt 
piecu gadu (1999–2003) novērtējumu: “(..) no ekspertiem gaida, lai viņi aizpildītu vakuumu starp projektu līmenī iegūtiem 
pierādījumiem, no vienas puses, un pētniecības politikas augstākā līmeņa sociālajiem un ekonomiskajiem mērķiem, no otras puses.  
Taču pagaidām, ņemot vērā veidu, kādā plāno pamatprogrammas, šādu saikni ir grūti saskatīt. Pamatprogrammās nav domāts 
par augstāko mērķu loģisku sasaistīšanu ar konkrētiem pētniecības un zināšanu mērķiem”. “ Five-year Assessment of the European 
Union Research Framework Programmes, 1993-2003 ” [“Eiropas Savienības pētniecības pamatprogrammu piecu gadu (1993–2003) 
novērtējums”], Erkki Ormala  vadītās neatkarīgo ekspertu grupas ziņojums, 2004. gada 15. decembris: 6. iedaļa “Pamatprogrammas 
novērtēšana”, 19. lpp.
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”16
PROJEKTU UZRAUDZĪTĀJU NOVĒRTĒJUMS PAR SASNIEGTO SADARBĪBAS PAKĀPI
UZRAUDZĪTĀJU NOVĒRTĒJUMS PAR SADARBĪBAS EFEKTIVITĀTI
Vai dalībnieku sadarbība ir bijusi efektīva?3. ATTĒLS
Avots : Eiropas Revīzijas palāta: projektu uzraudzības ziņojumu horizontālā analīze 2007. gada 31. decembrī.EFEKTĪVA PĒTNIEKU SADARBĪBA
 22.  Sadarbību pētniecības jomā vērtēja, pamatojoties uz projektu faktiska-
jiem rezultātiem, jau pastāvošo un jauno zinātnes atziņu apmaiņu un 
pētniecības labākās prakses izmantošanu.
 23.  Palāta secina, ka revidētie Sestās pamatprogrammas instrumenti ir vei-
cinājuši projektu dalībnieku plašu sadarbību pētniecības jomā:
pēc Palātas ieskatiem visi apmeklētie projekti sekmīgi veicināja  —
starptautisku sadarbību, kurā iesaistījās dažādu nozaru un dis-
ciplīnu organizācijas,
neatkarīgo ekspertu novērtējums liecina, ka projektu dalībnieku  —
sadarbība gandrīz vienmēr bijusi efektīva (sk. 3. attēlu ).
Jā
DaļējiNē1 %
32 %
67 %1 %
23 %
76 %Izcilības tīkli
101 projektsIntegrētie projekti
298 projekti
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”17
 24.  Arī sadarbības dalībnieku aptaujā novērota apmierinātība ar abiem ins-
trumentiem (sk. 4. attēlu ). Izcilības tīklus par īpaši sekmīgiem atzina 
publiskā sektora dalībnieki — pētniecības centri un universitātes —, bet privātie partneri (tostarp MVU) sadarbību vērtēja kā mazāk aug-
līgu. Sadarbību integrēto projektu ietvaros par efektīvu uzskatīja gan 
publiskie, gan privātie partneri.
DALĪBNIEKU DOMAS PAR PROJEKTU EFEKTIVITĀTI4. ATTĒLS
Cik efektīvs pēc jūsu domām projekts bija no šādiem aspektiem:
Izcilības tīkli Integrētie projekti
Koordinatori Apmierinoši Neapmierinoši Apmierinoši Neapmierinoši
ir veicināta projekta dalībnieku kvalitatīva sadarbība 100 % 0 % 98 % 2 %
ir izveidojies dalībnieku sadarbības tīkls 100 % 0 % 97 % 3 %ir koordinēta dalībnieku pētniecības darbību stratēģiskā 
plānošana86 % 14 % 89 % 11 %
dalībnieki ir apmainījušies ar zināšanām 100 % 0 % 97 % 3 %
ir veicināta projekta dalībnieku (pētnieku) savstarpējā 
mobilitāte89 % 11 % 80 % 20 %
Dalībnieki Apmierinoši Neapmierinoši Apmierinoši Neapmierinoši
ir veicināta projekta dalībnieku kvalitatīva sadarbība 92 % 8 % 92 % 8 %
ir izveidojies dalībnieku sadarbības tīkls 94 % 6 % 98 % 2 %ir koordinēta dalībnieku pētniecības darbību stratēģiskā 
plānošana83 % 17 % 80 % 20 %
dalībnieki ir apmainījušies ar zināšanām 97 % 3 % 88 % 12 %
ir veicināta projekta dalībnieku (pētnieku) savstarpējā 
mobilitāte89 % 11 % 64 % 36 %
Avots : Eiropas Revīzijas palātas rīkotā aptauja.
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”18
PROJEKTU PLĀNI VAIRĀKOS GADĪJUMOS LABĀKI 
NEKĀ ĪSTENOTIE PROJEKTI
 25.  Projektu kvalitāte ir saistīta ar zinātniskās un tehnoloģiskās izcilības 
jēdzienu un jauninājumu pakāpi. Pētniecības projektu praksē ir ierasts, ka projektu kvalitāti novērtē profesionālapskatēs. Sestajā pamatprog-rammā neatkarīgus ekspertus piesaistīja gan projektu atlases stadijā, 
gan vēlākās īstenošanas uzraudzībā un novērtēšanā
19.
 26.  Projektu uzraudzītāji ex post  novērtējumus balsta uz šādiem  
aspektiem:
virzība uz projekta mērķu sasniegšanu, —
resursu pienācīga izmantošana, —
sadarbības līdzšinējā efektivitāte, —
projekta vadības kvalitāte, —
projektā iegūto zināšanu izmantošana un izplatīšana. —19 “Novērtētāji” vērtē katra 
saņemtā projekta pieteikuma 
atbilstību kritērijiem, ko Komisija 
definējusi konkursa nolikumā. 
Pamatojoties uz šo novērtējumu, 
Komisija izlemj, kurus projektus ir vērts finansēt. “Uzraudzītāji” 
iesaistās tad, kad projekts jau 
pietiekami pavirzījies uz priekšu, 
un viņi periodiski izskata katra 
projekta veikumu atsauces 
periodā, izmantojot Komisijas 
sagatavotu novērtējuma veidlapu. Pamatojoties uz šo novērtējumu, 
Komisija izlemj, vai projektu 
var turpināt vai tas jāpārtrauc 
pirms termiņa. “Novērtētājus” 
un “uzraudzītājus” izvēlas no vienas un tās pašas datubāzes, 
ko programmas sākumā izveido 
Komisija.
PROJEKTU UZRAUDZĪTĀJU NOVĒRTĒJUMS PAR PROJEKTU KVALITĀTI
PROJEKTU KVALITĀTES VISPĀRĒJS NOVĒRTĒJUMS5. ATTĒLS
Labi līdz izcili projekti
Pieņemami projektiNeapmierinoši projektiNav atbildes19 %
0 %39 %18 %
44 %36 %
42 %2 %Izcilības tīkli
101 projektsIntegrētie projekti
298 projekti
Avots : Eiropas Revīzijas palāta: projektu uzraudzības ziņojumu horizontālā analīze 2007. gada 31. decembrī.
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”19
 27.  Izanalizējusi ekspertu novērtējuma ziņojumus, Palāta redzēja, ka vai-
rāk nekā viena trešdaļa projektu bija ierindoti grupā “labi līdz izcili” 
(sk. 5. attēlu ). Tikai seši no 399 projektiem, ko īstenoja gan izcilības 
tīklu, gan integrēto projektu instrumentā, bija novērtēti kā neap-
mierinoši. Tajā pašā laikā daudzi projekti (174 projekti jeb 44 % no 
visiem vērtētajiem projektiem) bija ierindoti grupā “pieņemami”, ne augstāk. Tā kā laikā, kad Komisija atlasīja finansējamos projektus,  eksperti visu projektu sagaidāmos rezultātus vērtēja “izcili”, tad pēc 
vēlākajiem uzraudzības novērtējumiem jāsecina, ka projektu kvalitāte 
krītas īstenošanas fāzē.
JAUNO INSTRUMENTU MĒRĶU SASNIEGŠANA
 28.  Kā jau iepriekš minēts (sk. 9. un 10. punktu), izcilības tīklu primārais mēr-
ķis bija dziļi un noturīgi integrēt tīklu partneru pētniecības darbības, 
savukārt integrēto projektu iecere bija radīt tematiskajām prioritātēm 
vajadzīgās zināšanas, sasniedzot tālejošus, skaidri definētus Eiropas 
mēroga zinātniskos un tehnoloģijas izstrādes mērķus. Abu instru-
mentu nolūks bija apvienot zināšanu, darbību un resursu kritisko  masu kā priekšnosacījumu ilgtermiņa pētniecības darbībām un part-
nerībām un taustāmu panākumu sasniegšanai zinātnē, ražošanā un 
tautsaimniecībā vispār. MVU mērķa svarīgumu nosaka šo uzņēmumu 
izšķirošā loma Eiropas ekonomikā.
IZCILĪBAS TĪKLU INTEGRĀCIJA BIEŽI AIZSTĀTA 
AR TRADICIONĀLĀM SADARBĪBAS FORMĀM
 29.  Lai novērtētu to, cik lielā mērā tika sasniegts izcilības tīkliem izvirzītais 
mērķis noturīgi integrēt partneru pētniecības darbības, Palāta anali-
zēja, vai
tīklā ieguldītie resursi bija nozīmīgi salīdzinājumā ar katra dalīb- —
nieka kopbudžetu,
izcilības tīklu vadītājiem bija būtiska kontrole pār to, kā izmantot  —
projektiem piešķirtos resursus,
projektiem tiešām izdevās piesaistīt pieredzējušus pētniekus, kā  —
sākumā iecerēts,
izcilības tīkli lika pamatus ilgtermiņa pētniecības darbībām   —
un partnerībām, kuras turpinātos pēc Kopienas finansējuma  
izbeigšanās.
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”20
 30.  Palāta atzīst, ka izcilības tīkli veicināja sadarbību pētniecības jomā un 
pieņemamas kvalitātes projektus, tomēr nav sasniegts revidēto tīklu 
centrālais mērķis, proti,
lielākā daļa dalībnieku izcilības tīklos ieguldīja tikai mazu daļu no a) 
saviem pētniecības resursiem,
izcilības tīklu vadītājiem neizdevās kontrolēt piešķirtos līdzekļus b) 
un panākt projektu darbību pienācīgu koordināciju. Dalīborgani-
zācijas nepieņēma to, ka par piešķirto līdzekļu izmantošanu lemtu izcilības tīklu vadošās struktūras,
parasti nerealizējās iecere piesaistīt pieredzējušus zinātniekus, c) 
nevienā no revidētajiem izcilības tīkliem neizdevās radīt aizmet- d) 
ņus pašpietiekamām ilgtermiņa pētniecības darbībām un partnerī-
bām, tātad turpmāka sadarbība joprojām būs atkarīga no publiska 
finansiālā atbalsta.
 31.  Neatkarīgo ekspertu īstenotās projektu uzraudzības rezultāti rāda, ka dar-
bību pilnīga pārstrukturizācija un partneru integrācija notika mazāk 
nekā divās trešdaļās vērtēto izcilības tīklu (59 no 101). Jau agrākā  
2004. gada ziņojumā20 bija atzītas grūtības ar izcilības tīkliem panākt 
prasīto “noturīgo integrāciju”. Arī nesenākā pētījumā, ko Komisijas 
uzdevumā sagatavoja ekspertu grupa21, ir apstiprināts, ka tikai dažos 
izcilības tīklos pārliecinoši ir sasniegta ilgtspējīga integrācija un ir 
izredzes uz turpinājumu ilgākā termiņā pēc ES finansējuma beigām.
 32.  Izcilības tīklos bieži vien īstenoja tikai tradicionālu sadarbību atsevišķu 
pētniecības darbību realizēšanai, nevis saskaņotas ilgtermiņa darbības un partnerības.
 33.  Par iemeslu izcilības tīklu nespējai nodrošināt ilgstošu integrāciju jāmin 
divi galvenie faktori. Pirmkārt, ir jābūt pilnīgi jaunai sadarbības pie-ejai, lai Eiropā veidotu jauna veida iekšējo tīklu, kurā integrētos  ie stādes, kas līdz šim savā starpā ir konkurējušas. Daudzu organizā-ciju nevēlēšanās uzņemties ilgtermiņa saistības neveicināja integ-rācijas mērķi. Publiskā sektora pētniecības centriem, kas ir izcilības tīklu galvenā mērķgrupa, integrēšanos apgrūtināja iestāžu struktūra 
un budžeta ierobežojumi. Ražotājiem īpaši sāpīgs bija intelektuālā  īpašuma jautājums.20 Sk. 2004. gada 21. jūnija 
dokumentu Evaluation of the 
effectiveness of the New Instruments of Framework Programme VI. Report 
of the High-Level Expert Panel 
chaired by Professor R. Marimon 
[Sestās pamatprogrammas 
jauno instrumentu efektivitātes 
novērtējums. Profesora 
R. Marimona vadītā ekspertu paneļa ziņojums] (http://
cordis.europa.eu/fp6/
instruments_review/).
21 Sk. 2008. gada septembra 
dokumentu Expert Group on the 
future of Networks of Excellence, Final Report [Ekspertu grupas 
galīgais ziņojums par izcilības tīklu 
nākotni], 16. un 47. lpp.
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”21
 34.  Otrkārt, ir jomas, kurās ievērojamu integrāciju varētu panākt tikai ļoti 
pakāpeniski. Praksē izrādījās, ka projektu maksimālais ilgums (pieci 
gadi) nebija pietiekams. Tajā pašā laikā dažos gadījumos (piecos no astoņiem apmeklētajiem izcilības tīkliem) projektu termiņus sarunu 
posmā pat saīsināja.
 35.  Tā kā lielākajā daļā Sestās pamatprogrammas izcilības tīklu nav izdevies 
panākt noturīgu integrāciju, rodas jautājums, ar kādiem nosacījumiem būtu attaisnojama to finansēšana Septītajā pamatprogrammā.
IZCILĪBAS TĪKLU POZITĪVIE UN NEGATĪVIE ASPEKTI
Viens no izcilības tīkliem, ko revidēja Palāta, ietvēra informācijas sabiedrības tehnoloģijas projektu, kurā 
iesaistījās konsorcijs ar daudziem dalībniekiem gan no privātā sektora (MVU un lielie uzņēmumi), gan no 
publiskā sektora (universitātes). Konsorciju izveidoja, lai strukturētu sadrumstaloto Eiropas pētniecību attiecīgajā zinātnes laukā, novērstu dubultdarbu, veicinātu izcilību un izplatītu zināšanas.
Palāta izvērtēja projekta rezultātus, pamatojoties uz projekta dokumentāciju un intervijām ar pārstāv-
jiem no trim revidētajām partnerorganizācijām. Palātas revidenti ņēma vērā arī projekta uzraudzītāju ekspertu atzinumu. Revidenti secināja, ka projekts kāpināja jauniegūto un iepriekšējo zināšanu apmaiņu. Tika izvērsta pētnieku sadarbība un radītas jaunas zināšanas, ko izplatīja tīmekļa vietnēs, tika finansēta dalība konferencēs un to organizēšana u. c. Zināšanām bija komerciālais potenciāls. Projekta partneri 
izveidoja “Izcilības virtuālo centru”, proti, tīmekļa portālu, kurā viņi apkopoja aktuālu informāciju par 
publisko un privāto pētniecību attiecīgajā zinātnes laukā. Vairāki dalībnieki izveidoja īpašu mācību 
kursu konkrētajā jomā.
Projekta beigās konsorcijs lūdza papildu finansējumu projekta otrajai kārtai, ko arī ieguva. Revīzijā 
apmeklētie dalībnieki atzina, ka turpmāka darbību integrēšana būs atkarīga no papildu ES finansējuma. Ja finansējuma nebūtu, projekta darbības nebūtu iespējams turpināt.3. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”22
INTEGRĒTIE PROJEKTI IR LIELI, BET DALĪBNIEKU 
FINANSIĀLAIS IEGULDĪJUMS — SAMĒRĀ MAZS
 36.  Integrēto projektu instrumentu ieviesa, lai radītu tematiskajām prio-
ritātēm vajadzīgās zināšanas, sasniedzot tālejošus Eiropas mēroga  mērķus.
 37.  Palāta izvērtēja integrēto projektu efektivitāti, pamatojoties uz projektu 
paraugu. Revidenti izmantoja šādus kritērijus:
visu iesaistīto personu vertikālā integrācija, sākot ar zināšanu   —
radītājiem līdz tehnoloģijas izstrādei un izplatīšanai,
multidisciplināru darbību horizontālā integrācija, —
dažādu darbību integrācija: kā fundamentālo pētījumu, tā lietišķo  —
pētījumu integrācija, tostarp ar cita veida darbībām — uzsākšanas 
darbībām, zināšanu aizsardzību un izplatīšanu, mācībām,
privātā un publiskā sektora pētniecības organizāciju integrācija  —
konkrētās nozarēs, īpaši universitāšu sadarbība ar ražotājiem,  
tostarp ar MVU,
publisko un privāto līdzekļu finansiālā integrācija. —
INTEGRĒTO PROJEKTU POZITĪVIE UN NEGATĪVIE ASPEKTI
Vienu no integrētajiem projektiem izveidoja, lai izstrādātu novatorisku videi labvēlīgu iepakojumu 
no otrreizējas pārstrādes materiāliem, kas būtu izdevīgi gan ražotājiem, gan patērētājiem. Lai radītu 
sinerģismu, integrētajā projektā tika apzināti izejmateriāla ražotāji un galaprodukta ražotāji. Darbību 
izmaksu aplēse pārsniedza 25 miljonus EUR, no kuriem 56,6 % finansēja Kopiena.
Projektā izdevās integrēt vairāku uzņēmējdarbības jomu pārstāvjus (vertikālā integrācija), publisko 
un privāto sektoru (sektoru integrācija), dažādas disciplīnas (horizontālā integrācija), fundamentālos 
un lietišķos pētījumus (darbību integrācija), tomēr projektā neizdevās atrast citu finansējuma avotu, 
tātad nenotika finansiālā integrācija, bet tas tomēr ir viens no šā Sestās pamatprogrammas instrumenta 
nosacījumiem.4. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”23
 38.  Pierādījumi liecina, ka kopumā revidēto integrēto projektu mērķi attiecī-
gās pētniecības jomās ir sasniegti un ir mobilizēti ievērojami resursi 
(personāla, finanšu un tehniskie resursi). To var izskaidrot ar garākiem termiņiem un lielāku dalībnieku skaitu salīdzinājumā ar iepriekšējiem 
instrumentiem
22. Tomēr integrētajos projektos nav izdevies piesaistīt 
papildu publisko un privāto finansējumu.
NAV PILNĪBĀ SASNIEGTS MĒRĶIS PIESAISTĪT 
MAZOS UN VIDĒJOS UZŅĒMUMUS
 39.  Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ieņem ļoti svarīgu vietu Eiropas eko-
nomikā, jo tie veido nozīmīgu īpatsvaru uzņēmējdarbības nozarē un gādā par nodarbinātību. Kā minēts 8. punktā, Eiropas Savienība centās Sestajā pamatprogrammā ņemt vērā MVU īpašās vajadzības un izvirzīja mērķi 15 % tematisko prioritāšu kopējā budžeta atvēlēt MVU (Piektajā 
pamatprogrammā šī proporcija bija 10 %)
23.
 40.  6. attēlā  var redzēt, ka, lai gan Sestajā pamatprogrammā salīdzinājumā 
ar Piekto pamatprogrammu PTI projektos iesaistījās vairāk MVU, tomēr 
tiem paredzētais ES ieguldījums ir samazinājies gan relatīvā, gan abso-
lūta izteiksmē. Komisijas aprēķins rāda, ka labākajā gadījumā MVU  
saņēma ne vairāk kā 10 % tematisko prioritāšu kopējā budžeta līdzekļu 
jeb 1,2 miljardus EUR. Piektās pamatprogrammas tematiskajās prog-
rammās šis rādītājs bija augstāks: 12 % jeb apmēram 1,4 miljardi EUR. Sestās pamatprogrammas tematiskajās prioritātēs nav ievērojami sti-
mulēti mazo un vidējo uzņēmumu PTI ieguldījumi. Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu Komisijas dati pagaidām liecina, ka MVU līdzdalība krītas vēl vairāk
24.
 41.  MVU līdzdalības veicināšanā ir objektīvas grūtības. MVU darbojas galve-
nokārt vietējā vai reģionālā mērogā, un tiem nenovēršami jāpārvar augstāka sākumbarjera, lielākoties sarežģītās projektu pieteikumu  procedūras un to izmaksas. Sadarbību ar lielām pētniecības organi-zācijām var kavēt lielāks finansiālais un tehniskais risks. Tāpat kā citi 
privātā sektora dalībnieki arī MVU ne vienmēr ir gatavi uzņemties ilg-
termiņa līgumsaistības, jo baidās zaudēt elastību, kas noder ap stākļu 
maiņas gadījumā.22 “Konkrēti vērsti projekti”.
23 Papildus tematisko 
prioritāšu finansējumam Sestā 
pamatprogramma ietvēra arī 
īpašu programmu grupu, kuras 
mērķis bija atbalstīt horizontālas 
pētniecības darbības ar MVU 
iesaistīšanos (475 miljoni EUR).
24 Arī Septītajā pamatprogrammā 
ir izvirzīts līdzīgs mērķis saistībā 
ar MVU — tiem pienākas vismaz 
15 % finansējuma, kas pieejams 
programmas sadaļā “Sadarbība”. 
Komisijas 2008. gada oktobra dati 
liecina, ka MVU īpatsvars projektu līdzdalībā ir 8,2 %, kas veido 
8,5 % no piešķirtā ES finansējuma.
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”24
53 %57 %
37 %
28 %
8 %13 %
2 % 1 %
5. PP 6. PP 5. PP 6. PP 5. PP 6. PP 5. PP 6. PP
Publiskais sektors Privātais sektors,
izņemot MVUPrivātais sektors, MVU CitiPAMATPROGRAMMU (PP) DALĪBNIEKI (TEMATISKĀS PRIORITĀTES)
PAMATPROGRAMMU DALĪBNIEKU SKAITS (ATSEVIŠĶI DALĪBNIEKI PROJEKTOS)6. ATTĒLS
PAMATPROGRAMMU DALĪBNIEKI PĒC EK PIEŠĶIRTĀ FINANSĒJUMA
49 %58 %
37 %
31 %
12 %10 %
1 % 1 %
5. PP 6. PP 5. PP 6. PP 5. PP 6. PP 5. PP 6. PP
Publiskais sektors Privātais sektors,
izņemot MVUPrivātais sektors, MVU Citi
Avots : Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas datiem.
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”25
 42.  Daži Sestās pamatprogrammas noteikumi privātus uzņēmumus atbaidīja. 
Tas sakāms par noteikumu, ar kuru Komisija prasīja no konsorcijiem 
kolektīvu tehnisko un finansiālo atbildību par projekta izpildi. Šo  noteikumu neattiecināja uz publiskām organizācijām, bet tikai uz  
privātām, tātad šai mērķgrupai faktiski radās papildu nasta. Septītajā 
pamatprogrammā kolektīvā finansiālā atbildība ir atcelta; tā ir aizstāta ar garantiju fondu, ko finansē ar daļu no programmas dalībniekiem pārskaitītiem avansa maksājumiem.
 43.  Sestā pamatprogramma paredzēja automātisku piekļuvi dalībnieku agrā-
kām zināšanām, ja tās bija vajadzīgas projektam un ja nebija panākta 
skaidra vienošanās par pretējo. Arī šis noteikums atturēja privātā  
sektora dalībniekus, īpaši MVU, kuri nespēja ar vienādiem nosacīju-miem konkurēt ar lielām organizācijām. Septītā pamatprogramma ļauj konsorcijiem brīvāk lemt par piekļuvi agrākām zināšanām, pievēršot uzmanību intelektuālā īpašuma tiesībām.
KĀ KOMISIJA PĀRVALDĪJA JAUNOS INSTRUMENTUS
 44.  Sestās pamatprogrammas darbību sekmīgā īstenošanā izšķiroša nozīme 
ir Komisijas veiktajai pārvaldībai. Sevišķi svarīgi ir pamatprogrammu 
padarīt pievilcīgu potenciāliem dalībniekiem un lietišķi virzīt projektu 
gaitu. Darbotiesspējīgas struktūras, skaidri mērķi, raitas un nepārpro-
tamas procedūras, pienācīga projektu uzraudzība — visi šie aspekti nosaka instrumentu efektivitāti. Palāta analizēja astoņus konkursus 
un pāris pārvaldības procesus, kuri ir īpaši svarīgi instrumenta sekmī-gai īstenošanai, respektīvi, sarunu procesu un projektu uzraudzības procesu. Palātas revidenti konstatēja vairākas nepilnības.
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”26
NESKAIDRĪBAS PAR INSTRUMENTU UZDEVUMIEM
 45.  7. attēlā  var redzēt, ka vairākas iesaistītās personas (galvenokārt dalīb-
nieki, bet arī koordinatori) neizprata vai nepietiekami izprata ins-
trumentu mērķus un īstenošanas ceļus. Sevišķi aptaujā par izcilības tīkliem respondenti atzīmēja, ka viņi attiecīgos pasākumus uztvēra kā īslaicīgu sadarbību, lai gan mērķis bija atbalstīt partneru ilgstošu 
integrāciju. Sestās pamatprogrammas sākumā potenciālajiem dalīb-
niekiem ne viss bija skaidrs, īpaši par izcilības tīkliem. Problēmas  radās arī vēlāk, jo Komisijas dienesti nāca klājā ar nekonsekventu  
informāciju
25.
 46.  Politikas mērķu izpratne ir svarīgs efektivitātes priekšnosacījums. Komisi-
jai jānodrošina, ka visas iesaistītās personas skaidri saprot mērķus. Te vietā ir uzsvērt koordinatoru lomu, jo viņi instrumentus izprot daudz labāk nekā dalībnieki. Tātad ir bijušas problēmas saziņā ar konsor-cijiem, ko, iespējams, vēl vairāk apgrūtināja lielais skaits dalībnieku (sk. 51. punktu).
IESAISTĪTO PERSONU IZPRATNE PAR REVIDĒTO INSTRUMENTU UZDEVUMIEM7. ATTĒLS
Vai uzskatāt, ka, izvēloties pieteikuma iesniegšanas jomu, labi sapratāt atšķirību starp abiem instrumentiem 
(izcilības tīkliem un integrētajiem projektiem)?
Izcilības tīkli Integrētie projekti
Apstiprinātie kandidāti Koordinatori Dalībnieki Koordinatori Dalībnieki
Jā, noteikti 86 % 53 % 84 % 62 %
Jā, daļēji 11 % 33 % 13 % 25 %Nē, daļēji ne 0 % 8 % 3 % 12 %Nē, noteikti ne 3 % 6 % 0 % 2 %
Noraidītie kandidāti Koordinatori Dalībnieki Koordinatori Dalībnieki
Jā, noteikti 75 % 67 % 60 % 58 %
Jā, daļēji 0 % 33 % 20 % 27 %
Nē, daļēji ne 25 % 0 % 20 % 13 %Nē, noteikti ne 0 % 0 % 0 % 2 %
Avots : Eiropas Revīzijas palātas rīkotā aptauja.25 Sk. arī dokumentu Expert 
Group on the future of Networks of 
Excellence  (atsauce 20. zemsvītras 
piezīmē), 3.3. iedaļa (18. lpp.) un 
3. pielikums (45. lpp.).
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”27
DAUDZ TIESĪBU AKTU, BET NE VIENMĒR PIETIEKAMI 
NORĀDĪJUMI PAR TO ĪSTENOŠANU
 47.  Instrumentus reglamentējošie noteikumi bija izkaisīti vairākos tiesību 
aktos26. Eiropas Parlaments un Padome dažādos laikos pieņēma lēmu-
mus par instrumentu izveidi un to mērķiem (norādot, kādās prog-rammu jomās tie iederas), savukārt Komisija pieņēma instrumentu  īstenošanas kārtību (tajā galvenokārt definēja Kopienas finansēšanas 
mehānisma pamatus, kas katram instrumentam bija savi) un Sestās pamatprogrammas standarta līgumu (tajā iekļāva noteikumus prog-
rammu dalībniekiem, kuri veica netiešas PTI darbības kā daļu no attie-
cīgajiem instrumentiem). Visi šie noteikumi ne vienmēr savstarpēji 
saskanēja.
 48.  Kad 2002. gada decembrī izsludināja pirmos Sestās pamatprogrammas 
konkursus, nebija sagatavoti pilnīgi norādījumi. Vadlīnijas sagatavoja 
un izplatīja ar kavēšanos, un tāpēc vēlāk aizkavējās standarta līgumu 
apstiprināšana.
 49.  Pēc 2004. gada novērtējuma publicēšanas27 Komisija veica koriģējošus 
pasākumus ar mērķi izcelt instrumentu atšķirības. Šie pasākumi uzla-
boja izpratni par instrumentiem, tomēr ne visos jautājumos. Tāpēc 
Komisija sagatavoja vēl papildu norādījumus par dažiem Sestās  
pamatprogrammas projektu vadības aspektiem, kuri nebija iztirzāti sākotnējās rokasgrāmatās
28.
SARUNU PROCESS ILGĀKS NEKĀ AGRĀK 
UN BIEŽI NAV CAURSKATĀMS
 50.  Vidējais līgumu apstiprināšanas termiņš29 bija apmēram gads un viens 
mēnesis, bet Piektajā pamatprogrammā tas bija deviņi mēneši30. Tātad 
konsorcijiem nebija citas izvēles kā uzsākt projektus pirms līgumu  parakstīšanas, tādējādi piešķīrumu saņēmējiem nācās uzņemties juri-disku un finansiālu risku, kas ir pretrunā mērķim veicināt pētniecības darbības. Turklāt vairākos gadījumos (11 no 14 revidētajiem projek-tiem) sarunu procesā pēc Komisijas iniciatīvas laboja projektu tvē-rumu (konsorcija sastāvu, termiņu, darba programmu) bez skaidras 
atsaukšanās uz programmas mērķiem.26 Sk., piemēram, Lēmuma 
Nr. 1513/2002/EK III pielikumu, 
Padomes Lēmuma 
Nr. 2002/834/EK III pielikumu 
(OV L 294, 29.10.2002., 1. lpp.), 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2321/2002 
(OV L 355, 30.12.2002., 23. lpp.).
27 Sk. dokumentu Evaluation of the 
effectiveness of the New Instruments 
of Framework Programme VI  
(atsauce 19. zemsvītras piezīmē).
28 Piemēram, izcilības tīklu un 
integrēto projektu dalībnieku 
atlases rokasgrāmata bija pieejama 
2004. gada novembrī. Intelektuālā īpašuma tiesību rokasgrāmata bija 
pieejama 2004. gada martā.
29 Līguma apstiprināšanas termiņš 
ir laiks no konkursa slēgšanas 
dienas līdz līguma parakstīšanas 
dienai.
30 Sk. Palātas Īpašo ziņojumu 
Nr. 1/2004 par netiešo darbību 
pārvaldību pētniecības un 
tehnoloģiju izstrādes jomā saskaņā ar Piekto pamatprogrammu, 
60. punkts. (OV C 99, 23.4.2004.).
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”28
PROJEKTU IR MAZĀK, TIE IR LIELĀKI, 
BET JOPROJĀM DAUDZ DALĪBNIEKU
 51.  Lai gan dažādiem projektiem ir vajadzīgs dažāds dalībnieku skaits, viens 
ir skaidrs: jo dalībnieku ir vairāk, jo projektu vadīt ir grūtāk (organi-
zatoriskie jautājumi, izmaksas). Ja stāvokli salīdzina ar Piekto pamat-programmu, Sestajā pamatprogrammā noslēdza mazāk līgumu, un  parakstītājas puses bija lielāki konsorciji. Tomēr caurmērā Sestajā  pamatprogrammā dalībnieku skaits katrā projektā ir lielāks (katrā  
izcilības tīklā vidēji bija 30 dalībnieku, katrā integrētajā projektā — 
25). Septītās pamatprogrammas projektos dalībnieku skaits ir sama-
zinājies (gan izcilības tīklos, gan integrētajiem projektiem līdzīgajos 
kopīgajos projektos vidēji katrā ir mazliet mazāk nekā 20 partneru).
NEPILNĪGA PROJEKTU UZRAUDZĪBA
 52.  Visām netiešajām darbībām, ko īstenoja saskaņā ar Sesto pamatprog-
rammu, Komisija periodiski veica tehnisko uzraudzību, taču papildus izcilības tīklu un integrēto projektu tehniskajai uzraudzībai ir prasīts 
arī, lai projektus novērtētu neatkarīgi eksperti (sk. 11. zemsvītras pie-
zīmi). Cita starpā Palāta konstatēja, ka divi Komisijas dienesti nebija 
pilnībā ievērojuši tiesību aktu prasību, ka katru gadu projektu novēr-
tēšana jāuztic neatkarīgiem ekspertiem.
 53.  Ja arī Komisijas dienesti minēto prasību bija ievērojuši, projektu novērtē-
jumus savstarpēji pietiekami nesaskaņoja, tāpēc to rezultātus nevarēja 
efektīvi izmantot kā rezultatīvos rādītājus projektu un programmu  
līmenī.
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”29
PTI IEGULDĪJUMU VEICINĀŠANA
 54.  Sestās pamatprogrammas tematisko prioritāšu PTI ieguldījumu vērtība 
kopā bija 19 miljardi EUR. No Eiropas Savienības budžeta finansēja 
63 % šīs summas. Privātais sektors, tostarp MVU, finansēja 22 %, bet 
pārējos 15 % finansēja no valsts avotiem31.
VAIRĀK ES LĪDZEKĻU, BET RELATĪVI MAZĀK 
DALĪBNIEKU PTI IEGULDĪJUMU
 55.  Salīdzinot Sestās pamatprogrammas tematiskās prioritātes ar tās priekš-
gājējām Piektās pamatprogrammas tematiskajām programmām32, var 
redzēt, ka absolūtos skaitļos kopējie ieguldījumi un ES līdzfinansējums 
ir pieaudzis (attiecīgi par 8 % un 15 %). Tomēr kopējo ieguldījumu 
attiecība pret ES līdzfinansējumu ir kritusies no EUR 1,69 Piektajā  
pamatprogrammā līdz EUR 1,59 Sestajā pamatprogrammā. Galvenais 
iemesls ir privātā sektora mazāka līdzdalība salīdzinājumā ar Piekto 
pamatprogrammu (sk. 6. attēlu ). 
 56.  Palātas veiktajā revīzijā atklājās risks, ka publiskās iestādes neuzņemas 
pietiekamas saistības. Tika konstatēti gadījumi (12 no 14 novērtēta-jiem projektiem), kad dalībnieki ieguldīja daudz mazāk resursu (par 30–80 % mazāk) nekā Komisijas faktiski atlīdzinātās izmaksas
33. Tādos 
gadījumos ieguldījumi nav veicināti un, iespējams, ES līdzekļi vien-
kārši aizstāj dalībnieku pašu resursus.31 Vienīgie analīzei pieejamie dati 
ir līgumos paredzētās attiecināmo 
izmaksu aplēses un attiecīgais 
Kopienas līdzfinansējums. 
Izvērstāka analīze nav iespējama, 
jo trūkst sīkākas informācijas, 
īpaši par kopējiem faktiskajiem ieguldījumiem programmas 
rezultātā.
32 Piektās pamatprogrammas 
tematiskās programmas bija Sestās pamatprogrammas tematisko 
prioritāšu priekšgājējas. Tās 
bija četras: dzīves kvalitāte un 
dzīvo resursu apsaimniekošana; 
lietotājiem draudzīga informācijas 
sabiedrība, konkurētspējīga un 
ilgtspējīga izaugsme; enerģētika, vides aizsardzība un ilgtspējīga 
attīstība.
33 Daudzas publiskas iestādes 
(galvenokārt universitātes) izmanto modeli, ar kuru saskaņā 
dalībniekiem būtu jāiegulda resursi 
tādā pašā apmērā, kā to dara 
Kopiena. Tādējādi būtu ievērots 
līdzfinansēšanas princips. Tomēr 
Komisija pienācīgi neuzraudzīja šā 
nosacījuma ievērošanu.
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”30
 57.  Palāta atgādina, ka Sestajā pamatprogrammā trūka skaidras interven-
ces loģikas, kas paskaidrotu, kā dažādie instrumenti un programmas 
stiprinās Kopienas ražošanas zinātnisko un tehnoloģisko pamatu un veicinās tās konkurētspēju starptautiskā līmenī
34. Tā kā nebija defi-
nēti konkrēti, izmērāmi, sasniedzami un atbilstīgi mērķi ar noteiktiem 
termiņiem un rezultatīvie rādītāji, bija ļoti grūti novērtēt konkrētu 
instrumentu un darbību devumu PTI mērķu sasniegšanā, tādējādi  trūka pamata pienācīgai uzraudzībai un novērtēšanai. (Sk. 19. un  20. punktu.)
1. IETEIKUMS.
JĀIZSTRĀDĀ SKAIDRA INTERVENCES LOĢIKA
Palāta atkārto savu agrāko ieteikumu, ka izdevumu programmas  
jābalsta uz skaidru intervences loģiku, instrumentus saistot ar reā-
liem mērķiem. Tāpēc būtu vērts apsvērt, vai katram instrumentam 
nevarētu izvirzīt vienu mērķi, lai būtu skaidri instrumenta uzde-
vumi. Katrai programmai būtu jānosaka piemēroti rezultatīvie  
rādītāji, pēc kuriem uzraudzīt paredzētos rezultātus, iznākumu un 
ietekmi.
 58.  Palāta konstatēja, ka revidētie Sestās pamatprogrammas instrumenti ir 
veicinājuši projektu dalībnieku efektīvu sadarbību pētniecības jomā. Taču, kaut arī atlases stadijā Komisija visu projektu sagaidāmos rezul-tātus vērtēja “izcili”, pēc īstenošanas ne vairāk kā trešā daļa ierindojās 
grupā “labi līdz izcili”. (Sk. 22.–27. punktu.)
 59.  Izcilības tīklu un integrēto projektu novērtējums attiecībā uz to konkrēto 
mērķu sasniegšanu nav viennozīmīgs. Kaut arī abi instrumenti sekmīgi 
veicināja pētnieku sadarbību un pieņemamas kvalitātes projektus,  
tomēr nevienā no revidētajiem izcilības tīkliem neizdevās sasniegt 
mērķi partnerus integrēt noturīgā veidā, tātad turpmāka sadarbība 
joprojām būs atkarīga no publiska finansiālā atbalsta. Grūtības radīja, 
piemēram, daudzu organizāciju nevēlēšanās uzņemties ilgtermiņa  saistības, un arī projektu maksimālais ilgums (pieci gadi) nebija pie-
tiekams, īpaši jomās, kurās integrāciju varētu panākt tikai pakāpeniski. 
Tāpēc rodas jautājums, ar kādiem nosacījumiem būtu attaisnojama 
finansēšana Septītajā pamatprogrammā. (Sk. 29.–35. punktu.)34 Sk. Palātas Īpašā ziņojuma 
Nr. 9/2007 22.–37. punktu.SECINĀJUMI
UN IETEIKUMI
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”31
 60.  Integrēto projektu mērķi kopumā attiecīgās pētniecības jomās ir sasniegti. 
Tā kā bija garāki termiņi un lielāks dalībnieku skaits, ir mobilizēti ievē-
rojami resursi. Tomēr integrētajos projektos nav izdevies piesaistīt papildu publisko un privāto finansējumu. (Sk. 36.–38. punktu.)
2. IETEIKUMS.
JĀNOVĒRTĒ JAUNO INSTRUMENTU VEIKUMS SALĪDZINĀJUMĀ  
AR TRADICIONĀLO SADARBĪBU PĒTNIECĪBAS JOMĀ
Komisijai jāapsver, vai izcilības tīkliem un kopīgajiem projektiem 
(daļēji “integrēto projektu” pēcteči) — šiem abiem instrumentiem, 
kuri arī Septītajā pamatprogrammā saņem finansējumu — ir reāli 
mērķi un vai tiem ir ievērojamas priekšrocības salīdzinājumā ar tra-
dicionālām sadarbības formām pētniecības jomā. Attiecībā uz izcilī-
bas tīkliem, kurus finansēja no Sestās pamatprogrammas, Komisijai jāvērtē katrā gadījumā atsevišķi, vai līdzšinējie sasniegumi, iespē-
jamā pievienotā vērtība Eiropas Savienībā un ilgtspējības izredzes 
attaisno finansēšanas turpināšanu Septītajā pamatprogrammā.
 61.  Kopumā Eiropas Savienība ir ieguldījusi vairāk līdzekļu Sestajā pamat-
programmā salīdzinājumā ar Piekto pamatprogrammu, bet faktiskie 
ieguldījumi ir proporcionāli mazāki. Galvenais iemesls ir privātā sek-tora mazāka līdzdalība (sk. 55. punktu). Palātas veiktajā revīzijā tika konstatēti gadījumi, kad ES ieguldīja daudz vairāk līdzekļu nekā pub-liskās iestādes, kuras piedalījās programmās, un, iespējams, ES līdzekļi 
vienkārši aizstāj dalībnieku pašu resursus (sk. 56. punktu).
 62.  Eiropas Savienība centās Sestajā pamatprogrammā ņemt vērā MVU īpa-
šās vajadzības un izvirzīja mērķi, ka 15 % tematisko prioritāšu kopējā 
budžeta jāatvēl MVU (šāds mērķis ir arī Septītajā pamatprogrammā). 
Lai gan Sestajā pamatprogrammā salīdzinājumā ar Piekto pamatprog-
rammu PTI projektos iesaistījās vairāk MVU, tomēr ES tematisko priori-
tāšu finansējums tiem nepārsniedza 10 % (Piektajā pamatprogrammā 
šis rādītājs bija 12 %). Dati par Septīto pamatprogrammu pagaidām liecina, ka MVU līdzdalība krītas vēl vairāk. (Sk. 39. un 40. punktu)
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”32
 63.  Palāta secina, ka Sestā pamatprogramma nav ievērojami stimulējusi 
dalībnieku ieguldījumus pētniecībā un tehnoloģijas izstrādē, lai gan 
Eiropas Savienības Padome ir izvirzījusi mērķi 3 % no iekšzemes kop-produkta Eiropas Savienībā novirzīt PTI ieguldījumiem, turklāt divām 
trešdaļām attiecīgās summas jānāk no privātā sektora.
3. IETEIKUMS.
JĀIZPĒTA IEMESLI, KĀPĒC IEGULDĪJUMU IR MAZ
Komisijai jāizskata iemesli (gan ar pamatprogrammu saistīti, gan 
ārēji iemesli), kāpēc faktiskie dalībnieku ieguldījumi pētniecībā un 
tehnoloģijas izstrādē ir samērā nelieli salīdzinājumā ar izvirzīta-
jiem mērķiem, un jāierosina attiecīgi pasākumi. Jābūt pieejamiem datiem, lai ilgākā laikā novērotu, vai Eiropas Savienības PTI finan-
sējums darbojas kā ieguldījumu katalizators. Jāpārvērtē, vai mērķi 
ir reāli, īpaši attiecībā uz MVU un privāto sektoru.
 64.  Darbību sekmīgā īstenošanā izšķiroša nozīme ir Komisijas veiktajai pārval-
dībai, cita starpā svarīgi ir programmas padarīt pievilcīgas potenciā-
liem dalībniekiem. Darbotiesspējīgas struktūras, skaidri mērķi, raitas 
un nepārprotamas procedūras, projektu uzraudzība — visi šie aspekti 
nosaka pamatprogrammas efektivitāti.
 65.  Palātas revīzijā tika konstatēti vairāki jautājumi, kas vājināja Sestajā 
pamatprogrammā finansēto darbību efektivitāti. Te var atzīmēt tādus 
jautājumus kā neskaidrība par instrumentu uzdevumiem, daudz tie-
sību aktu (bet ne vienmēr pietiek praktisko norādījumu), aizvien ilgāks un bieži necaurskatāms sarunu process, samērā daudz dalībnieku katrā 
projektā un nepilnīga projektu uzraudzība. (Sk. 44.–53. punktu).
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”33
4. IETEIKUMS.
JĀUZLABO PĀRVALDĪBA
Komisijai jānodrošina skaidri un savlaicīgi norādījumi, ātrāks līgum-
slēgšanas process un projektu labāka uzraudzība, lai ar šiem pasā-
kumiem uzlabotu tādus aspektus kā projektu vadība un to pienācīga 
īstenošana un novērtēšana.
  Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2009. gada 4. jūnija sēdē  
Luksemburgā.
Revīzijas palātas vārdā —
priekšsēdētājs
priekšsēdētājs
Vítor Manuel da Silva Caldeira
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”34
KOMISIJAS ATBILDES
KOPSAVILKUMS
III.
Komisija atzinīgi novērtē Palātas secināju-
mus par panākumiem Sestās pamatprogram-
mas instrumentu revīzijā.
i)
Pamatprogrammas vienmēr ir bijušas balstī-
tas uz skaidru intervences loģiku (Septītajā pamatprogrammā tas ir vēl izteiktāk). Nav  
viegli nodrošināt to, lai visi mērķi precīzi  
atbilstu stingrajām kritēriju definīcijām, kas 
noteiktas konkrētiem, izmērāmiem, sasnie-
dzamiem un atbilstīgiem mērķiem ar noteik-tiem termiņiem ( SMART ), jo īpaši ņemot vērā 
pētniecības rezultātiem raksturīgo neno-teiktību. Tomēr SMART  loģiskā pamatojuma 
būtiskie aspekti tika ņemti vērā visos ar pēt-
niecību saistītajos tiesību aktos un īsteno-
šanas noteikumos, par ko liecina, piemēram, 
mērķu esība Sestās pamatprogrammas tema-tiskajās prioritātēs, kaut gan šī pieeja netika 
skaidri pausta Finanšu regulā, kas bija pie-
mērojama Sestās pamatprogrammas saga-
tavošanas un pieņemšanas brīdī. Septītajā  
pamatprogrammā visās darba programmās 
ir ietverti vajadzīgie paziņojumi par pare-
dzamo ietekmi, kuri atbilst īpašajās prog-rammās izklāstītajiem mērķiem, loģiskajam 
pamatojumam un darbībām.
ii)
Komisija uzskata, ka daži izcilības tīkli ir  bijuši mazāk veiksmīgi nekā citi, bet vairāki 
izcilības tīkli ir sasnieguši pašpietiekamu  
integrāciju. Tas ir normāli, ņemot vērā plašo 
aptverto jomu klāstu, dažādos dalībniekus  neskaitāmajos dažādajos projektos un kon-sorciju sadarbības realitāti.
No otras puses, saskaņā ar vispārējo atzinumu 
integrētie projekti bijuši diezgan veiksmīgi, 
piemēram, enerģētikas un transporta jomās 
rūpnieciski vadīti demonstrācijas integrētie 
projekti. Daudzi projekti pēc Sestās pamat-
programmas līgumu veiksmīgas pabeigšanas ir izraisījuši tirgus paplašināšanos un šāda  
veida projektu turpmāku īstenošanu.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”35
iii)
Komisija uzskata, ka tās veiktajai Sestās  
pamatprogrammas instrumentu pārvaldī-
bai ir bijusi svarīga nozīme šo instrumentu panākumu nodrošināšanā. Komisija ir aktīvi centusies atrisināt visas radušās problēmas, 
ievērojot pašreizējā tiesiskā regulējuma  
noteiktos ierobežojumus. Vadlīniju projekti faktiski bija pieejami vēl pirms Sestās pamat-
programmas uzsākšanas.
iv)
Sestā pamatprogramma (kopā ar abiem tās jaunajiem instrumentiem, proti, integrēta-jiem projektiem un izcilības tīkliem) viena  pati nav universāls Eiropas pētniecības  
jomas problēmu atrisināšanas līdzeklis, jo  
īpaši tāpēc, ka tās apjoms ir tikai 5 % no  
kopējā Eiropas finansējuma pētniecībai.  
Turklāt laikā, kad tiek īstenoti tūkstošiem  projektu, ko finansē šī pamatprogramma, ir 
pārāk agri izdarīt secinājumus, to salīdzinot 
ar Piekto pamatprogrammu. Turklāt Komi-
sija uzskata, ka Sestā pamatprogramma ir  
būtiski veicinājusi pētniecības centienus un 
ka Sestās pamatprogrammas sasniegumi ir  
ievērojami. Komisija atzīst Palātas secināju-mus par privātā sektora līdzdalību un vēlē-
tos piebilst, ka, ņemot vērā komercdarbībā iesaistītās valsts un privātās organizācijas  (uzņēmējdarbības sektoru), dalības rādītāji 
ir līdzīgi kā Piektajā pamatprogrammā.
Komisija piekrīt attiecībā uz grūtībām, kas  
saistītas ar MVU līdzdalību Sestajā pamat-
programmā. Šie jautājumi ir apspriesti Sep-tītajā pamatprogrammā.IV.
Pamatprogrammas vienmēr ir bijušas bal-
stītas uz skaidru intervences loģiku, kas ir  
ļāvusi veikt efektīvu novērtēšanu un uzrau-dzību. Septītajā pamatprogrammā interven-ces loģika ir formulēta precīzāk, iekļaujot  
arī mērķus un izpildes rādītājus, kas veicinās 
novērtēšanas un uzraudzības sistēmas turp-māku nostiprināšanu. Septītajā pamatprog-
rammā pētniecības mērķi un pētniecības  
politikas mērķi ir skaidri un nepārprotami  
noteikti darba programmās. Attiecībā uz  
katru tēmu ir definēti zinātniskie mērķi, dar-bību joma un paredzamo rezultātu rādītāji.
V.
i)Komisija ir izvērtējusi integrētos projektus 
un izcilības tīklus vairākos pētījumos un  
ziņojumos. Attiecībā uz Sestās pamatprog-rammas izcilības tīklu finansēšanas turpinā-
šanu Septītajā pamatprogrammā Komisijas 
secinājumi ir līdzīgi Palātas secinājumiem.
ii)
Komisija pastāvīgi izvērtē situāciju pētnie-
cībā, uzrauga valstu pētniecības un attīstības politiku un ir aktīvi iesaistījusies centienos, 
kuru mērķis ir veicināt papildu ieguldīju-mus pētniecībā, papildus citiem līdzekļiem izmantojot atklātās koordinācijas metodi.
iii)
Komisija piekrīt, ka ļoti svarīga nozīme ir  
skaidrai un laicīgai norādījumu sniegšanai, 
paātrinātam līgumu slēgšanas procesam un labākai projektu uzraudzībai. Komisija veic savus pienākumus, pastāvīgi cenšoties rast līdzsvaru starp diviem mērķiem, kurus ir  
grūti saskaņot, proti, starp līdzekļu izmaksas 
paātrināšanu un nepieciešamību nodrošināt 
to atbildīgu sadali līgumslēdzējiem; tas viss 
jānodrošina, ņemot vērā konkrēto tiesisko  
regulējumu.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”36
IEVADS
10.
Sestā pamatprogramma tika paredzēta, lai  
veicinātu MVU līdzdalību visās jomās un  
visos instrumentos, jo īpaši saistībā ar dar-bībām, ko veic tematisko prioritāšu jomās.
16.
Tas, ka Sestās pamatprogrammas priekšli-kumiem bija mazāki panākumi nekā Piek-
tās pamatprogrammas priekšlikumiem, ir  
saistīts ar augstāku dalības līmeni Sestajā  
pamatprogrammā. Dalības līmenis ir atkarīgs 
no vairākiem sarežģītiem faktoriem, piemē-ram, no tā, cik detalizēti ir uzaicinājumi uz 
konkursiem, no pieejamajiem līdzekļiem un 
novērtēšanas pieejas.
REVĪZIJAS NOVĒROJUMI
20.–21.
Savā atbildē uz Palātas iepriekšējo revīziju1 
Komisija apgalvoja, ka pamatprogrammu  
pamatā vienmēr ir bijusi skaidra intervences 
loģika, kas ir skaidri formulēta dažādos tie-sību aktos un noteikumos saskaņā ar Līguma 
noteikumiem. Septītajā pamatprogrammā šis atzinums ir formulēts vēl skaidrāk, un tas  vēl vairāk veicinās Komisijas veikto uzrau-dzību un novērtēšanu. Nav viegli nodrošināt to, lai visi mērķi precīzi atbilstu stingrajām 
SMART  kritēriju definīcijām, jo īpaši ņemot 
vērā pētniecības rezultātiem raksturīgo  
nenoteiktību. Lai gan šī pieeja nebija skaidri 
definēta Finanšu regulā, kas bija piemēro-
jama Sestās pamatprogrammas sagatavoša-nas un pieņemšanas brīdī, Komisijas Sestās pamatprogrammas darba programmās tika  ņemti vērā SMART  pieejas būtiskie aspekti. 
Septītajā pamatprogrammā, kas tika izstrā-
dāta, pamatojoties uz sīku ex ante  ietekmes 
novērtējumu, visās darba programmās ir  
ietverti paziņojumi par paredzamo ietekmi, 
kuri atbilst īpašajās programmās izklāstīta-
jiem mērķiem, loģiskajam pamatojumam un darbībām.
1 Skatīt Komisijas atbildes uz Īpašo ziņojumu Nr. 9/2007.24.
Komisija uzskata, ka augstā vispārējā apmie-
rinātība ar abiem instrumentiem (izcilības  
tīkliem un integrētajiem projektiem), ko  pauduši Palātas aptaujātie dalībnieki, ir vēr-tējama ļoti pozitīvi. Ņemot vērā abu instru-
mentu atšķirīgo darbības jomu un specifiku, 
ir normāli, ka privātie partneri tieši integrē-tās sistēmas atzina par piemērotākām savām 
vajadzībām.
27.
Tā kā priekšlikumi atbilst “cerībām” un pro-jekti — realitātei un tā kā projektu īsteno-
šanā var rasties neparedzamas grūtības,  
nav nekāds pārsteigums, ka dažu projektu  
novērtējums varētu būt mazāk pozitīvs nekā 
to priekšlikumu novērtējums, no kuriem šie 
projekti aizsākušies.
30.
Komisija ņem vērā, ka projektu kvalitātes vis-
pārējais novērtējums, kā redzams 5. attēlā, 
vairāk nekā 80  % gadījumu bijis “pieņe-
mams” un “labs līdz izcils”, un tas nozīmē, ka dalībnieki ir atbilstoši atvēlējuši savas pēt-
niecības iespējas tīklam. Viens no šo jauno instrumentu vissvarīgākajiem aspektiem, kas atkārtoti pieminēts dažādās vadlīnijās, bija konsorciju kā tādu (un jo īpaši koordinatoru) lielā nozīme projekta iekšējā vadībā. Iespē-
jams, ir pāragri izdarīt galīgus secinājumus par to, kā un vai ir sasniegts mērķis “radīt  
aizmetņus pašpietiekamām ilgtermiņa pēt-
niecības darbībām un partnerībām”.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”37
Komisija norāda, ka izcilības tīklu īstenošana 
visā pamatprogrammā ir bijusi dažāda. Dažās 
tematiskajās prioritātēs, piemēram, IST un  
NMP , izcilības tīkliem ir tendence sasniegt  
augstāku ilgtspējīgas attīstības pakāpi nekā citās
2.
31.
Komisija norāda uz Palātas atzinumu, ka gan-
drīz divās trešdaļās izcilības tīklu ir panākta 
darbību pilnīga pārstrukturēšana un integ-
rācija starp partneriem — tas ir ievērojams īpatsvars.
33.
Iespējams, dalībnieku efektīvāku sadarbību 
ir kavējuši konkrēti apstākļi. Tā ir parasta  
iezīme, kas nenovēršami ir saistīta ar to, kāda 
ir sadarbība starp dažādajiem dalībniekiem, kuriem ir savstarpēji papildinoši, tomēr  
atšķirīgi individuālie pētniecības mērķi.
35.
Iespēja turpināt atsevišķu daudzsološu  izcilības tīklu finansēšanu Septītajā pamat-
programmā tiek izvērtēta katrā gadījumā  atsevišķi. Faktiski Sestās pamatprogram-mas izcilības tīklu darbības termiņu varētu pagarināt Septītajā pamatprogrammā, lai  sasniegtu tās mērķus, bet bez jauna finan-
sējuma (šādi gadījumi jau ir).
38.
Ir jānošķir finanšu integrācijas iespēja-
mais apjoms tādā nozīmē, kādā tas minēts  Komisijas izdotajās vadlīnijās attiecībā uz  integrētajiem projektiem, un līdzfinansēša-nas princips, kas reglamentē jebkuru Ses-tās pamatprogrammas projektu. Nav bijusi 
prasība integrēto projektu dalībniekiem  piesaistīt citus finansējuma avotus, izņe-
mot viņu pašu līdzfinansējuma daļu. Komi-
sija ņem vērā pamatprogrammas tematisko 
jomu dažādību no papildu privātā un valsts finansējuma piesaistīšanas viedokļa.
2 IST un NMP  ir Sestās pamatprogrammas tematiskās prioritā-
tes “Informācijas sabiedrības tehnoloģijas” un “Nanotehnolo-
ģijas un nanozinātnes, uz zināšanām balstīti daudzfunkcionāli 
materiāli un jauni ražošanas procesi un ierīces”.40.
Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu jāno-
rāda, ka šīs septiņu gadu pamatprogrammas 
norises laikā vēl ir pāragri izteikt jebkādu  galīgu spriedumu par MVU līdzdalību.
41.–43.
Komisija piekrīt attiecībā uz grūtībām, kas  saistītas ar MVU piedalīšanos Sestajā pamat-
programmā. Šie jautājumi ir apspriesti Sep-
tītajā pamatprogrammā. Turklāt papildus  
finansējumam, kas nodrošināts pēc uzaici-
nājumiem uz konkursiem, Septītā pamat-programma atbalsta Kopīgo programmu  
mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Euro-
stars , pamatojoties uz Līguma 169. pantu,  
līdz 100 miljoniem euro. Šo programmu  
kopīgi īsteno EUREKA  valstis, atbalstot  
starptautiskos projektus, ko uzsākuši un  
vada MVU, kuri nodarbojas ar pētniecību un attīstību. Paredzams, ka Eurostars  veicinās  
Eiropas Pētniecības telpas izveidi, iesaistītās 
valstu programmas integrējot kopīgā prog-
rammā Eiropas līmenī.
44.
Komisija uzskata, ka Palātas secinājums, ka revidētie Sestās pamatprogrammas instru-menti ir veicinājuši efektīvu pētniecisko  sadarbību starp projektu dalībniekiem (skatīt 58. punktu), ir saistāms ar Komisijas īstenoto 
šo instrumentu vispārējo pārvaldību. Komi-sija ir aktīvi centusies atrisināt visas radu-
šās problēmas, ievērojot pašreizējā tiesiskā 
regulējuma noteiktos ierobežojumus, un tur-
pina to darīt Septītajā pamatprogrammā.45. Komisija nodrošināja vadlīnijas iesais-tītajiem dalībniekiem, lai veicinātu viņu  izpratni par jaunajiem instrumentiem. Ļoti augsts aptaujāto iesaistīto koordinatoru  
un dalībnieku īpatsvars acīmredzot izprata atšķirību starp abiem instrumentiem (ska-
tīt Palātas sagatavoto 7. attēlu). Tāpat ir arī 
paredzams, ka koordinatori tos izpratīs labāk 
nekā citi dalībnieki. Kā liecina 7. attēls, Eiro-pas pētniecības kopiena kopumā izprata un 
lietderīgi izmantoja jaunos instrumentus.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”38
46.
Viens no šo jauno instrumentu vissvarīgā-
kajiem aspektiem, kas atkārtoti pieminēts  dažādās vadlīnijās, bija konsorciju kā tādu  (un jo īpaši koordinatoru) lielā nozīme pro-
jekta iekšējā pārvaldībā.
47.
Komisija īstenoja pamatprogrammu, cik vien 
labi iespējams, lai nodrošinātu atbilstību  
dažādajiem piemērojamiem noteikumiem.
48.
Komisija ir rīkojusies, cik ātri vien iespē-
jams, ņemot vērā to, ka likumdevēji tiesību 
aktus attiecībā uz Sesto pamatprogrammu  
pieņēma vēlu. Sīki izstrādātas brošūras un  
Īstenošanas noteikumi attiecībā uz visiem  
instrumentiem bija pieejami jau 2002. gada novembrī — labu laiku pirms standartlīgumu 
izstrādes. Ir izstrādāts liels daudzums vadlī-
niju, kas publicētas internetā. Turklāt īpaši 
koordinatoriem paredzētos pasākumos,  
kuros tika aicināti piedalīties visu projektu īstenotāji, jo īpaši tika apspriesti visi jautā-
jumi, kas koordinatoriem varēja būt radušies saistībā ar instrumentu specifiku.49.
Komisijai ir patīkami, ka Palāta novērtē tās 
nepārtrauktos centienus veicināt labāku  izpratni par jaunajiem Sestās pamatprogram-mas instrumentiem, kā arī tās drīzo atbildi uz 
ārējiem novērtējumiem. Eiropas pētniecības 
kopiena kopumā labi izprata un izmantoja  jaunos instrumentus.
50.
Jaunu instrumentu ieviešanas dēļ priekš-
likuma iesniedzējiem nācās apgūt jaunus  jēdzienus saistībā ar veicamajām pārrunām 
un iesniedzamajiem datiem; šie ir aspekti,  
kuru dēļ bieži vien bija vajadzīga papildu  
saziņa un informācijas apmaiņa starp pašiem 
dalībniekiem, un tas vienmēr ir laikietilpīgs 
process. Turklāt pienākums, ko Komisi-
jai noteica likumdevējs (šajā gadījumā —  Padome), proti, saņemt (labvēlīgu) atzinumu 
par visiem finansējamiem integrētajiem pro-
jektiem un izcilības tīkliem (neatkarīgi no  
Kopienas ieguldījuma apjoma), arī paildzi-
nāja laiku līdz līgumu noslēgšanai. Tāpat arī šis laiks ir pielīdzināms tam, kas vajadzīgs  
citām lielākajām finansēšanas aģentūrām  pasaulē. Attiecībā uz sarunu procesu jāno-rāda, ka projekta darbības jomas izmaiņas  vienmēr tika veiktas pamatprogrammas tie-siskā regulējuma kontekstā.
51.
Komisija atzīst Palātas atsauksmes. Tomēr  
Komisija atgādina, ka viens no šo jauno ins-
trumentu vissvarīgākajiem aspektiem, kas  atkārtoti pieminēts dažādās vadlīnijās, bija konsorciju kā tādu (un jo īpaši koordinatoru) lielā nozīme projekta iekšējā vadībā.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”39
52.
Komisija stingri apliecina, ka svarīga ir pro-
jekta uzraudzība, ko veic, izmantojot dažā-dus līdzekļus, tostarp projekta koordinatoru nedalītu uzmanību. Tomēr tā atzīst, ka bieži 
vien atsevišķu un īpašu iemeslu dēļ ir bijuši 
daži gadījumi, kad neatkarīga pārskatīšana netika veikta.
53.
Visiem pētniecības ģenerāldirektorātiem  
tika sagatavota kopīga uzraudzītāju ziņo-juma veidne. Tika sagatavotas arī kopīgas  
galvenās vadlīnijas, kas tika nodotas dažāda-
jiem dienestiem, lai tie pielāgotu tās savām 
vajadzībām.
55.
Komisija atzīst Palātas konstatējumus. Tomēr Komisija vēlētos uzsvērt, ka ES ieguldījums 
privātajā sektorā, īstenojot Sesto pamat-
programmu, ievērojami palielinājās — par  
vairāk nekā 1 miljardu euro salīdzinājumā  
ar Piekto pamatprogrammu. Tāpat ir arī tais-nība, ka situācija sektoros atšķiras. Komisija 
uzskata, ka Sestā pamatprogramma ir labvē-līgi ietekmējusi rūpniecisko konkurētspēju. Turklāt tā vēlētos piebilst, ka, ņemot vērā  komercdarbībā iesaistītās valsts un privā-tās organizācijas (uzņēmējdarbības sek-
toru), dalības rādītāji ir līdzīgi kā Piektajā  pamatprogrammā.SECINĀJUMI 
UN IETEIKUMI
57.
Komisija uzskata, ka pamatprogrammas vien-
mēr ir bijušas balstītas uz skaidru intervences loģiku. Sestajā pamatprogrammā tiesību akti un Komisijas darba programmas un dažādie 
informatīvie materiāli nodrošināja saskaņotu 
un bagātīgu tādas informācijas plūsmu, kas attiecas uz intervences loģiku, mērķiem,  
centienu pamatojumu un to pievienoto vēr-
tību Eiropas līmenī, paredzētajām darbībām, 
loģisko pamatojumu un piemērošanas funk-
cionālo satvaru attiecībā uz visiem izmanto-jamiem instrumentiem, kā arī citu noderīgu 
informāciju priekšlikumu iesniedzējiem un  
projekta dalībniekiem. Nav viegli nodrošināt 
to, lai visi mērķi precīzi atbilstu stingrajām 
SMART  kritēriju definīcijām, jo īpaši ņemot 
vērā pētniecības rezultātiem raksturīgo  
nenoteiktību. Lai gan šī pieeja nebija skaidri definēta Finanšu regulā, kas bija piemēro-
jama Sestās pamatprogrammas sagatavoša-
nas un pieņemšanas brīdī, Komisijas Sestās 
pamatprogrammas darba programmās tika  
ņemti vērā SMART  pieejas būtiskie aspekti. 
Septītajā pamatprogrammā visās darba  programmās ir ietverti vajadzīgie paziņojumi par paredzamo ietekmi, kuri atbilst īpašajās programmās izklāstītajiem mērķiem, loģis-kajam pamatojumam un darbībām. Komisija 
uzskata, ka Sestā pamatprogramma tika pie-
nācīgi uzraudzīta un novērtēta.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”40
Ieteikums Nr. 1
Komisija uzskata, ka pamatprogrammas  
vienmēr ir bijušas balstītas uz skaidru  intervences loģiku, kas ir ļāvusi veikt efek-
tīvu novērtēšanu un uzraudzību. Septītajā  
pamatprogrammā, kas tika izstrādāta, pama-tojoties uz sīku ex ante  ietekmes novērtē-
jumu, visās darba programmās ir ietverti  paziņojumi par paredzamo ietekmi, kuri  atbilst īpašajās programmās izklāstītajiem  mērķiem, loģiskajam pamatojumam un dar-bībām. Tas palīdzēs vēl vairāk nostiprināt  novērtēšanas un uzraudzības sistēmu. Sep-tītajā pamatprogrammā pētniecības mērķi  un pētniecības politikas mērķi, tostarp mērķi strukturēt pētniecības centienus, ir nevis  
rezumēti “instrumentos”, bet gan skaidri  
un nepārprotami izklāstīti darba program-
mās. Attiecībā uz katru tēmu, par kuru ir  
izteikts aicinājums iesniegt priekšlikumus,  
ir definēti zinātniskie mērķi, darbību joma  
un paredzamo rezultātu rādītāji.
58.
Komisija atzinīgi novērtē Palātas secinājumu, 
ka Sestās pamatprogrammas instrumenti, uz 
kuriem attiecās revīzija, ir veicinājuši aug-sta līmeņa pētniecisko sadarbību starp pro-
jekta dalībniekiem. Tā kā priekšlikumi atbilst “cerībām” un projekti — realitātei un tā kā projektu īstenošanā var rasties neparedza-mas grūtības, nav nekāds pārsteigums, ka  dažu projektu novērtējums varētu būt mazāk 
pozitīvs nekā to priekšlikumu novērtējums, no kuriem šie projekti aizsākušies.59.
Daudzos izcilības tīklos tika sasniegta  
ilgstoša integrācija starp partneriem, un  projektu kvalitāte kopumā tika uzskatīta  
par augstu (kā redzams 5. attēlā, vispārē-
jais izcilības tīklu kvalitātes novērtējums  ir “pieņemams” un “labs līdz izcils” vairāk  nekā 80 % gadījumu). Gandrīz divās trešda-
ļās izcilības tīklu ir panākta darbību pilnīga 
pārstrukturēšana un integrācija starp part-neriem. Iespēja turpināt atsevišķu daudzso-
lošu Sestās pamatprogrammas izcilības tīklu 
finansēšanu Septītajā pamatprogrammā tiek 
izvērtēta katrā gadījumā atsevišķi. Faktiski 
Sestās pamatprogrammas izcilības tīklu dar-bības termiņu varētu pagarināt, nepiešķirot 
jaunu finansējumu (šādi gadījumi jau ir). Tur-
klāt pienācīgi pamatotos gadījumos varētu 
tikt paredzēti jauni izcilības tīkli.
60.
Ir jānošķir finanšu integrācijas iespēja-mais apjoms un līdzfinansēšanas princips,  
kas reglamentē jebkuru Sestās pamatprog-
rammas projektu. Nav bijusi prasība integ-
rēto projektu dalībniekiem piesaistīt citus  
finansējuma avotus, izņemot viņu pašu līdz-finansējuma daļu. Komisija ņem vērā pamat-
programmas tematisko jomu dažādību no  papildu privātā un valsts finansējuma pie-saistīšanas viedokļa.
Ieteikums Nr. 2
Komisija ir novērtējusi šos Sestās pamatprog-rammas instrumentus, izmantojot dažādus  līdzekļus. Attiecībā uz Sestās pamatprog-
rammas izcilības tīklu finansēšanas turpinā-
šanu Komisija ir izdarījusi līdzīgu secinājumu pēc Ekspertu grupas Ziņojuma par izcilības tīklu nākotni.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”41
61.
Komisija atzīst Palātas secinājumus. Tomēr 
tā norāda, ka tas nav mazinājis pamatprog-rammas kā tāda līdzekļa nozīmi, kas veicina 
rūpniecisko konkurētspēju.
Turklāt tā vēlētos piebilst, ka, ņemot vērā  
komercdarbībā iesaistītās valsts un privā-tās organizācijas (uzņēmējdarbības sek-toru), dalības rādītāji ir līdzīgi kā Piektajā  pamatprogrammā.
62.
Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu jāno-
rāda, ka šīs septiņu gadu pamatprogrammas norises laikā vēl ir pāragri izteikt jebkādu  galīgu spriedumu par MVU līdzdalību.
63.
Sestā pamatprogramma veido ļoti nelielu  
daļu (gandrīz 5 %) no kopējā finansējuma,  
kas piešķirts pētniecībai Eiropā, un tādējādi tās ietekme jomā, kurā galvenā nozīme ir  
dalībvalstīm, pēc definīcijas ir ierobežota.  
Tomēr Komisija uzskata, ka Sestā pamat-
programma ir būtiski veicinājusi pētniecības 
centienus.
Ieteikums Nr. 3
Komisija pastāvīgi izvērtē situāciju pētnie-
cībā, uzrauga valstu pētniecības un attīstības politiku un ir aktīvi iesaistījusies darbībās, kuru mērķis ir veicināt papildu ieguldīju-
mus pētniecībā, papildus citiem līdzekļiem izmantojot atklātās koordinācijas metodi.65.
Komisija ir aktīvi centusies atrisināt visas  
radušās problēmas, ievērojot pašreizējā tie-siskā regulējuma noteiktos ierobežojumus. 
Komisija norāda, ka lielais projektu skaits  
jaunajos instrumentos, kas liecina par to,  ka tajos piedalās tūkstošiem dalībnieku,  kā arī kopumā labie rezultāti, kas reģistrēti 
attiecībā uz šiem instrumentiem, parāda,  
ka trūkumiem nav bijusi liela nozīme integ-rēto projektu un izcilības tīklu vispārējā  
izmantošanā.
Ieteikums Nr. 4
Komisija piekrīt, ka skaidri un laicīgi norā-
dījumi, paātrināts līgumu noslēgšanas pro-
cess un labāka projektu uzraudzība ir ļoti  
svarīgi aspekti Eiropas pamatprogrammu  
īstenošanā pētniecības jomā. Komisija veic 
savus pienākumus, pastāvīgi cenšoties rast 
līdzsvaru starp diviem mērķiem, kurus ir  
grūti saskaņot, proti, starp līdzekļu izmaksas paātrināšanu un nepieciešamību nodrošināt 
to atbildīgu sadali līgumslēdzējiem; tas viss 
jānodrošina, ņemot vērā pašreizējo tiesisko 
regulējumu.

KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009 — “Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”43
Eiropas Revīzijas palāta
Īpašais ziņojums Nr. 8/2009
“Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi?”
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs2009 — 41 lpp. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-412-8doi:10.2865/65080

Kā saņemt ES izdevumus
Maksas izdevumi:
• iepērkoties EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• grāmatnīcās, norādot nosaukumu, izdevēju un/vai ISBN numuru;•  tieši sazinoties ar vienu no mūsu pārdošanas punktiem. Informāciju saziņai 
varat iegūt šādā interneta adresē: http://bookshop.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
Bezmaksas izdevumi:• izmantojot EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Eiropas Komisijas pārstāvniecībās un delegācijās. Informāciju saziņai varat iegūt 
šādā interneta adresē: http://ec.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
EIROPAS SAVIENĪBA IEVIESA SESTO PAMATPROGRAMMU, LAI LAIKĀ 
NO 2002. LĪDZ 2006. GADAM EIROPĀ VEICINĀTU PĒTNIECĪBU UN 
TEHNOLOĢIJAS IZSTRĀDI. PALĀTA ANALIZĒJA, VAI DIVI GALVENIE 
INSTRUMENTI — IZCILĪBAS TĪKLI UN INTEGRĒTIE PROJEKTI — EFEKTĪVI 
ĻĀVA SASNIEGT PROGRAMMAS MĒRĶUS. PALĀTA SECINĀJA, KA ŠIE INSTRUMENTI DEVA IEGULDĪJUMU VISPĀRĒJĀ MĒRĶA SASNIEGŠANĀ, T. I., VEICINĀJA EFEKTĪVU SADARBĪBU PĒTNIECĪBAS JOMĀ, BET INSTRUMENTU KONKRĒTIE MĒRĶI TIKA SASNIEGTI TIKAI DAĻĒJI.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAQJ-AB-09-010-LV-C