C 421/15

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2021/C 421/09)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Bulagna de l’Ile de Beauté”

ES Nr.: PGI-FR-02429 – 2018. gada 17. augustā

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Bulagna de l’Ile de Beauté”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Bulagna de l’Ile de Beauté” ir žāvēts gaļas izstrādājums, kuram ir trīsstūraina, trapecveida vai ūdens piliena forma; gaļu sagriežot, šķēlei ir gandrīz taisnstūraina forma un redzamas vairākas muskuļu kārtas ar intramuskulāro tauku cauraugumu. Gaļa nav atdalīta no ādas.

Kūpināšanas rezultātā produkts iekrāsojas tipiskā dzintarkrāsā, taču tā viscaur nav viendabīgā tonī. Var būt arī dabiskais pelējums bālganā vai zaļā līdz pelnu pelēkā krāsā.

Griezumā gaļas krāsa ir no purpursarkanas (liesums) līdz baltai (tauki).

Pašā sākumā gaļa stipri smaržo pēc kūpinājuma un pipariem, vēlāk tā iegūst žāvētas un nogatavinātas gaļas aromātu.

Garšas ziņā gaļas konsistence ir gan stingra, gan kūstoša, jo tauku kārtas mijas ar liesumu. Produkta garša ir labi sabalansēta: sāls, žāvētas gaļas un tauku garšas kombināciju papildina ļoti izteikta piparu garša un noturīga kūpinājuma pēcgarša, kas mutē paliek samērā ilgi, bet nepārņem visus pārējos aromātus.

Fizikāli ķīmiskās īpašības:

— kopējais šķīstošo cukuru daudzums: ≤ 1 %;

— attaukota produkta mitruma (APM) saturs: ≤ 76 %;

— kopējais tauku saturs: 30–60 %.

Produkta izmēri var būt šādi: 15–25 cm platumā un 15–35 cm garumā. Tā svars ir no 500 g līdz 2 kg.

“Bulagna de l’Ile de Beauté” pārdod veselu, sagrieztu gabalos vai šķēlēs.

Pārdošanai to piedāvā bez iesaiņojuma vai safasētu pārtikas plēvē, vakuumiepakojumā vai aizsargatmosfēras iepakojumā.

Sagriezti gaļas gabali (100–350 g) un šķēles tiek pārdotas pārtikas plēvē, vakuumiepakojumā vai aizsargatmosfēras iepakojumā.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

“Bulagna de l’Ile de Beauté” ražošanā izmantotās izejvielas tiek iegūtas no gaļas cūkām, kuras atbilst šādiem kritērijiem:

— gaļas cūkas ir bez Rn- alēles, pret halotānu jutīgu cūku daudzums ir mazāks par 3 %;

— barības deva, ko gaļas cūkas saņem nobarošanas periodā, satur mazāk nekā 1,9 % linolskābes;

— starplaiks no gaļas cūku iedzīšanas lopkautuvē līdz to nokaušanai ir vismaz divas stundas;

— silta gaļas cūkas liemeņa svars ir ≥ 75 kg;

— galīgais pH (ko mēra gurna pusplēvainā muskuļa apvidū) ir 5,50–6,20;

— gaļai nav neviena no turpmāk minētajiem vizuālajiem defektiem: asins plankumi, abscesi, izkārnījumu vai konveijera smērvielu traipi, nopietni krāsas vai konsistences defekti;

— tauki ir balti un stingri;

— gaļas krāsa ir sārta vai sarkana.

“Bulagna de l’Ile de Beauté” gatavošanai izmanto cūkgaļas kaklu, kas no ādas netiek atdalīts. Cūkgaļas kaklu sagriež un aplīdzina, izveidojot trīsstūrainas, trapecveida vai ūdens piliena formas gabalus.

Aplīdzināta gabala svars ir no 750 g līdz 3 kg.

Ražošanai piegādātā gaļa ir svaiga vai saldēta.

3.4. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

“Bulagna de l’Ile de Beauté” ražošanai, kurā ietilpst visi posmi no gaļas sālīšanas līdz žāvēšanai, jānotiek ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Pēc gaļas sagriešanas gabali un šķēles uzreiz jāsafasē pārtikas plēvē, vakuumiepakojumā vai aizsargatmosfēras iepakojumā.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

–

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Bulagna de l’Ile de Beauté” apzīmētajā ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst divi departamenti – Dienvidkorsika [Corse-du-Sud] un Augškorsika [Haute-Corse].

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produktu “Bulagna de l’Ile de Beauté” ir balstīta galvenokārt uz tradicionālo zinātību un produkta raksturīgajām īpašībām.

“Ile de Beauté” [“skaistuma sala”] ir vispārzināma parafrāze, ar ko apzīmē Korsiku – Francijas administratīvo reģionu un kalnainu Vidusjūras salu.

Korsikā valda Vidusjūras tipa klimats, kuru raksturo karstas un sausas vasaras un maigas un mitras ziemas. Korsikā brāzmo divi dominējoši vēji – naktī pūš “a tramuntana”, kura dēļ naktis ir vēsas, savukārt dienā laiks ir sauss, pateicoties mistrālam.

Augsnes un klimatiskie apstākļi kopumā ir ļoti labvēlīgi mežu attīstībai. Tāpēc Korsika ir piemērota mežkopībai, visā salas teritorijā ir sastopamas lapkoku, jo īpaši kastaņu, ozolu un dižskābaržu audzes. Visā Korsikā vidējais mežainuma rādītājs ir 46 %, un meža platība ir 401 817 hektāri – tas ir krietni virs valsts vidējā rādītāja (26,9 %). Lapkokiem klātajās platībās visvairāk ir sastopami ozoli, galvenokārt akmeņozoli, kas aizņem 22 % salas mežu platības. Korķozoli aug pārsvarā salas vidusdaļā un dienvidos un aizņem aptuveni 15 % mežu platības. Krūmu audzes aizņem vairāk nekā 200 000 hektāru, bieži vien tās ir īstas mežaudzes, kurās krūmi var sasniegt 5 vai pat 6 metru augstumu. Dižskābarži pieder pie supra-mediterrāna augāja, kas klāj ēnainas kalnu nogāzes, un ir sastopami 1 000 m augstumā virs jūras līmeņa. Kastaņas ir sastopamas visā salā un ir ļoti labi pielāgojušās Korsikas dabiskajai videi, jo tās aug gan piekrastē, gan kalnos līdz 1 200 m virs jūras līmeņa.

Korsikas iedzīvotāju izolētība tiem ir ļāvusi attīstīt gaļas izstrādājumu ražošanas prasmes, kas ir pielāgojušās vietējiem klimatiskajiem apstākļiem un mežu resursiem, ar kuriem šī sala ir bagāta.

Korsikas sausā un vējainā klimata ietekmē par noteicošo cūkgaļas konservēšanas metodi ir kļuvusi sausā sālīšana pretēji termiskai apstrādei, ko galvenokārt izmanto Francijas ziemeļos.

“Bulagna de l’Ile de Beauté” ražošana ir viena no senākajām cūkgaļas konservēšanas metodēm visā Korsikā. “Bulagna de l’Ile de Beauté” pieder pie tiem produktiem, kuru patērēšanas laiks pēc cūkas nokaušanas ir vidēji garš. Sausā sālīšana ir vienmēr bijusi svarīga Korsikas pārtikas produktu konservēšanas metode un līdztekus svarīgs šā reģiona kultūras elements. Produkts “Bulagna de l’Ile de Beauté” tiek sālīts ar sauso sāli un sālītavā paliek noteiktu laiku atkarībā no svara. Šis posms ir jākontrolē, lai nodrošinātu produkta stabilizāciju un saglabāšanos. Sausā sālīšana pilnīgi dabiski ir izrādījusies vispiemērotākā konservēšanas metode Korsikā, jo tā bez īpaša aprīkojuma izmantošanas ir ļāvusi gaļas produktus patērēt visu gadu.

Salā bieži valdošais karstums lika sālīšanas metodi pilnveidot un sākt lielā daudzumā pievienot arī melnos piparus (5–15 g/kg veseliem gabaliem un 1–5 g/kg griežamiem gabaliem). Sākotnēji melnos piparus izmantoja par dabisku kukaiņu repelentu, bet laika gaitā šī garšviela ir kļuvusi par vienu no “Bulagna de l’Ile de Beauté” noteicošajām sastāvdaļām.

Kūpināšanai izmanto vietējo lapkoku, nevis skujkoku malku, kā to dara citu produktu ražošanā. Visbiežāk izmanto tādu koku malku, kas aug vistuvāk un ir plašāk pieejami, piemēram, ozola, kastaņas, dižskābarža, krūmāju un viršu malku. Tas ir tradicionāls paņēmiens, kas senākos laikos parasti bija saistīts ar ēdamo kastaņu lasīšanu, kurai salas lauksaimniecībā bija liela nozīme. Gaļas izstrādājumu kūpināšanai vienmēr tika izmantota vietējo lapkoku malka, jo šīs sugas ir sastopamas visā salā un tām ir lielāka ugunsizturība un daudz mazāka kvēpu nogulsnēšanās nekā skujkokiem. Pateicoties lapkoku malkas īpašībām, kūpinājumi iegūst smalku garšu, savukārt skujkoku malkas izmantošana piešķirtu tiem pārāk piesātinātu garšu. Lapkoku malka nodrošina vieglu kūpināšanu. Turklāt tā palīdz iekonservēt sālītus izstrādājumus un nodrošināt tiem galīgu ārējo aizsardzību pret kukaiņiem. Kūpināšana ir raksturīga kultūrai, kas sastopama reģionos, kuros ģermāņu īpatsvars bija ļoti liels. Tā ir attīstījusies visā salas teritorijā un ir kļuvusi par Korsikas raksturīgo iezīmi, jo citos Vidusjūras baseina apgabalos tā ir ļoti maz izplatīta.

Visbeidzot, produkta žāvēšana noris ar ārējā gaisa padevi. Šis posms veicina produkta organoleptisko īpašību nostiprināšanos.

“Bulagna de l’Ile de Beauté” ir viens no galvenajiem Korsikas produktiem, kas radīts, pateicoties ražotāju zinātībai, kurā atspoguļojas salas īpatnības, kultūra un paražas. To raksturo īpaši ražošanas paņēmieni, kas tiek nodoti no paaudzes paaudzē. Šī zinātība nosaka produkta raksturīgās īpašības:

— tipiska dzintarkrāsa (starp brūnu un zeltainu), taču produkts viscaur nav viendabīgā tonī;

— pašā sākumā stipra kūpinājuma un piparu smarža, vēlāk žāvētas un nogatavinātas gaļas aromāts;

— labs līdzsvars, ko veido pareiza sāls, žāvētas gaļas un tauku proporcija;

— izteikta piparu garša, kura kopā ar citiem aromātiem savaldzina garšas kārpiņas un paildzina garšas noturību;

— noturīga kūpinājuma pēcgarša, kas mutē paliek samērā ilgi, bet nepārņem visus pārējos aromātus.

Īpaša “Bulagna de l’Ile de Beauté” ražošanas zinātība ir attīstījusies ciešā saistībā ar salas klimatu un dabas resursiem: sausā sālīšana, melno piparu pievienošana lielā daudzumā, kūpināšana, kurai izmanto vietējo lapkoku malku, žāvēšana ar ārējā gaisa padevi ir paņēmieni, kas ir ļoti piemēroti sausajam un vējainajam klimatam, salas izolētībai un mežainībai.

Meistarība, ar kādu gaļa tiek sālīta ar sauso sāli, ļauj iegūt produktu ar līdzsvarotu sāļu garšu un labu uzglabāšanas potenciālu.

Melno piparu pievienošana lielā daudzumā produktam piešķir izteiktu piparu garšu, kas pieder pie “Bulagna de l’Ile de Beauté” raksturīgajām iezīmēm.

Kūpināšana ar vietējo lapkoku malku (kastaņas, ozola, dižskābarža un tml. malku) nosaka ļoti sarežģītu aromātu paleti (noturīgu kūpinājuma pēcgaršu, kas ilgi paliek mutē) un tādējādi arī ir ļoti būtiska “Bulagna de l’Ile de Beauté” īpatnība. Turklāt kūpināšana produktam piešķir izteiktu kūpinājuma smaržu un tipisku dzintarkrāsu.

Gaļu žāvē speciālā žāvēšanas skapī ar ārējā gaisa padevi; šis process ļauj stabilizēt un iekonservēt produktu, kā arī veicināt produkta organoleptisko īpašību veidošanos (labs līdzsvars, ko veido pareiza sāls, žāvētas gaļas un tauku proporcija).

Iedzīvotāju izolētība ir veicinājusi šīs zinātības nodošanu no paaudzes paaudzē un ļāvusi saglabāt “Bulagna de l’Ile de Beauté” raksturīgās īpašības.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-BulagnaIdB-RepCOM2.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.