Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamība /* COM/2006/0045 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.2.2006 COM(2006) 45 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamība KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamība Mūsdienās elektroniskā pārvaldība ir ES ekonomikas, sociālās un vides atjaunotnes centienu pamatā. Tās devums valsts politikas izstrādē un īstenošanā ir plaši atzīts, un pēdējā laikā īpaša uzmanība tiek pievērsta tam, kā tā uzlabo Eiropas ekonomiku konkurētspēju un jauninājumus tajās. Elektroniskās pārvaldības jomā ir daudz sasniegts visos valsts pārvaldes līmeņos Eiropā. Šis impulss jāsaglabā, tomēr tagad jāpievērš vairāk uzmanības tam, kā attīstīt elektroniskās pārvaldības pārrobežu dimensiju, kur savietojamībai ir vēl lielāka prioritāte. Dažādu dalībvalstu pārvaldes iestāžu ciešāka sadarbība ļaus veidot labākus pakalpojumus Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem, kā arī nodrošinās ES politiku efektīvāku īstenošanu. Pastiprinātai sadarbībai vajadzīga labāka saziņa starp aizvien lielāku skaitu pārvaldes iestāžu publiskajā sektorā, un šī ir problēma, kuras risināšanai vajadzīgs dalībvalstu un Kopienas kopīgs darbs. Tāpēc šā paziņojuma mērķis ir pievērst dalībvalstu uzmanību darbam, kas jāveic, lai panāktu Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamību. Ņemot vērā virkni jautājumu, kam jāpievēršas, tajā ierosinātas prioritātes un pirmās veicamās darbības. Šajā paziņojumā Padome aicināta pievērsties noteiktajām prasībām un atbalstīt pasākumus, kas šajā sakarā tiks īstenoti. 1. Ievads 1.1. Vispārēja informācija Eiropas ekonomiku konkurētspējas stiprināšanai ir jāmodernizē Eiropas publiskais sektors un jānodrošina uzlabota sadarbība starp saistītām struktūrām. - Vienotais tirgus balstās uz modernām un efektīvām valsts pārvaldes iestādēm, kas sekmē iedzīvotāju un uzņēmumu mobilitāti un netraucētu mijiedarbību. - Modernai valsts pārvaldei jābalstās uz modernām IKT infrastruktūrām un racionalizētiem elektroniskās pārvaldības procesiem. Tikai tad tā spēs sniegt ekonomiski efektīvus, pārredzamus un ērtus pakalpojumus, lai varētu izmantot informācijas sabiedrības piedāvātās iespējas. Ieguvumi no elektroniskās pārvaldības un jo īpaši no pārrobežu elektroniskās pārvaldības pakalpojumiem šajā ziņā nav apstrīdami[1]. Attiecīgi ierosinātajā direktīvā par pakalpojumiem iekšējā tirgū[2] ir skaidri uzsvērta elektroniskās pārvaldības infrastruktūras un uzņēmumu mobilitātes savstarpējā saistība. Tā liek dalībvalstīm izveidot savietojamības infrastruktūru, kas vajadzīga, lai mobiliem uzņēmumiem nodrošinātu vienotus kontaktpunktus ar mobilitāti saistītu administratīvo procedūru veikšanai. Jāatbalsta arī citas ES politikas jomas, palielinot informācijas apmaiņu starp pārvaldes iestādēm. Politikas mērķus nevar sasniegt bez pastiprinātas sadarbības starp valsts pārvaldes iestādēm ar informācijas tehnoloģiju atbalstu — vai tas būtu tieslietu un iekšlietu jomā, vai ārējo attiecību un drošības politikas jomā. Uz standartiem, atklātām specifikācijām un atklātām saskarnēm balstīta elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamība[3] ir kļuvusi par būtiski svarīgu un transversālu uzdevumu. „e-Eiropas” rīcības plānā[4] tā tika skaidri atzīta par priekšnoteikumu Eiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu īstenošanai, un dalībvalstis no jauna uzsvēra tās nozīmi ministru konferencē Komo 2003. gada jūlijā: „Sadarbība, lai attīstītu Viseiropas pakalpojumus, daļēji ir atkarīga no visos pārvaldes līmeņos izmantoto informācijas un komunikācijas sistēmu savietojamības.” Tas nozīmē to, ka, lai gan dalībvalstis ir atbildīgas par savu sistēmu savietojamību, tomēr savietojamībai Eiropas līmenī, kas vajadzīga, lai īstenotu kopīgas ES politikas un prioritātes, nepieciešama Eiropas līmeņa sadarbība un koordinācija. Tāpēc šādas savietojamības jautājumam jāpaliek starp prioritātēm ES darba kārtībā par sabiedrības interesēs esošiem elektroniskiem pakalpojumiem (ne tikai elektroniskās pārvaldības, bet arī citās jomās, piemēram, veselības vai izglītības jomā), īpaši kā daļai no jaunā stratēģiskā satvara „i2010[5] — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” un dažādajām ar to saistītajām iniciatīvām un programmām. 1.2. Problēmas: Viseiropas pakalpojumi iedzīvotājiem un uzņēmumiem Elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības panākšana ir nepārtraukts process, kurā pastāvīgi jāiekļauj jauni partneri un jaunas tehnoloģijas. - Elektroniskās pārvaldības pakalpojumi tiek sniegti visos pārvaldes līmeņos. Lai sniegtu nevainojamus pakalpojumus, jānodrošina savietojamība starp vietējām, reģionālajām, valsts un Eiropas līmeņa pārvaldes iestādēm. - Jauno dalībvalstu iekļaušana ir ievērojams uzdevums, kura risināšana jau notiek. - Tā kā aizvien vairāk iedzīvotāju lieto interneta pakalpojumus, tiek sagaidīta un pieprasīta efektīva un vienkāršota elektroniska piekļuve informācijai un pakalpojumiem. - Tehnoloģijas un tirgus produkti attīstās. Rodoties jauniem veidiem, kā nodrošināt savietojamību, pieaugošais potenciāls elektroniskās pārvaldības pakalpojumu bagātināšanai nozīmē to, ka savietojamība kļūst par problēmu arī tur, kur tas iepriekš tā nav bijis. - Dalībvalstu veiktie pasākumi, veidojot savas elektroniskās pārvaldības programmas un politikas, nozīmē, ka ir izdarītas dažādas izvēles attiecībā uz īstenošanu. Par lielu uzdevumu kļūst neviendabīgu elementu un procesu integrācija. - Viseiropas specifikāciju ir maz, un vēl nepastāv sistemātiska zinātības un paraugprakses apmaiņa. Pieaugošais dalībnieku skaits, aizvien lielāka savstarpējo attiecību sarežģītība un attiecīgās IT sistēmas prasa saskaņotas struktūras, kopējas politikas un standartus, kā arī nepārtrauktu un plašu koordinācijas darbu starp ES iestādēm un dalībvalstīm. Izvēršot Viseiropas pakalpojumus, šī sarežģītība palielināsies. 1.3. Paziņojuma darbības joma Ir izstrādāta pamatpieeja Eiropas savietojamībai un noteikti galvenie stūrakmeņi. - Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu Eiropas savietojamības satvara ( EIF ) pirmajā versijā[6] un arhitektūras pamatnostādnēs ir ierosinātas politikas, standarti un specifikācijas, lai atbalstītu Eiropas elektroniskās pārvaldības partnerus, kuri savā starpā sadarbojas. - Ar elektronisko pārvaldību saistītām pētniecības un attīstības programmām ir pabeigti saistīti pētījumi un uzsākti eksperimentāli projekti. - Pēc apspriešanās par valstu elektroniskās pārvaldības iniciatīvām e-Eiropai 2005 ir ierosinātas pieejas savietojamības jautājumam[7]. - Informācijas sabiedrības tehnoloģiju izpētes, tehnoloģiju attīstības un demonstrācijas programma ( IST RTD ), Eiropas komunikāciju tīklu programma elektronisko pakalpojumu jomā ( eTEN ) un Programma Eiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamai sniegšanai valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem ( IDABC ) kopīgi veicina Viseiropas pakalpojumu identificēšanu, apstiprināšanu un īstenošanu[8]. IDABC ir pabeigts attiecīgo ieinteresēto aprindu apsekojums par Viseiropas pakalpojumiem[9]. Tomēr, ņemot vērā ierobežotos resursus, priekšroka jādod centieniem attīstīt pārrobežu elektroniskās pārvaldības pakalpojumus. Otrkārt, jānodrošina šiem pakalpojumiem nepieciešamās savietojamības atbalsta pasākumu noturība ilgtermiņā. Tāpēc šajā paziņojumā ir - izklāstītas pamatprasības elektroniskās pārvaldības pakalpojumu Viseiropas savietojamības īstenošanai; - strukturētā politiku un pasākumu kopumā noteiktas prioritātes, lai panāktu elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamību Viseiropas kontekstā; - ierosināta turpmāka rīcība kā pirmie soļi šā satvara īstenošanā. 2. Elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības īstenošana Viseiropas līmenī 2.1. Ieguvumi no elektroniskās pārvaldības savietojamības Savietojamība ir priekšnosacījums elektroniskās pārvaldības pakalpojumu sniegšanai pāri valstu un organizāciju robežām. Savietojamība veicina saziņu, mijiedarbību un darījumu kārtošanu starp dažādām vienībām vai partneriem. Tā ļauj organizācijām saglabāt savu neatkarību, vienlaikus atļaujot informācijas plūsmu un darījumu kārtošanu ārpus to robežām. 2.2. Elektroniskās pārvaldības savietojamības apmēri un prasības Īstenojot elektroniskās pārvaldības pakalpojumus, būs jāņem vērā trīs būtiskākās savietojamības jomas — organizatoriskā, semantiskā un tehniskā savietojamība: - organizatoriskā savietojamība nozīmē spēju identificēt dalībniekus un organizatoriskos procesus konkrēta elektroniskās pārvaldības pakalpojuma nodrošināšanā un panākt vienošanos starp tiem par to, kā strukturēt to mijiedarbību, t.i., definēt to „darbības saskarnes”[10]; - tehniskā savietojamība nozīmē savienot kopā IT sistēmas un programmatūru, definējot un lietojot atklātas saskarnes, standartus un protokolus, lai veidotu uzticamas, efektīvas un lietderīgas informācijas sistēmas; - semantiskā savietojamība nozīmē nodrošināt, lai procesā nezustu apmainītās informācijas nozīme, lai tā saglabātos un lai to saprastu iesaistītie cilvēki, lietojumprogrammas un iestādes. Koordinācija nepieciešama gan visās šajās trīs jomās, gan arī starp tām. 2.3. Elektroniskās pārvaldības savietojamības vadība Pieejas un risinājumi attiecībā uz savietojamību atšķiras atkarībā no attiecīgajiem elektroniskās pārvaldības pakalpojumiem un vides, kurā pakalpojumus īsteno. Savietojamības sasniegšana konkrētās jomās Eiropas līmenī jāuztver kā pakāpenisks process, un tam šādi arī jāpieiet. Attiecīgie koordinācijas pasākumi jāatbalsta visu līmeņu pārvaldes iestādēm. Atbildības jomas nosaka politikas un tehnoloģiski apsvērumi. Subsidiaritātes princips nosaka, ka valsts iejaukšanās notiek visefektīvākajā līmenī, ņemot vērā sasniedzamos mērķus — tas bieži ir dalībvalsts līmenī. Tomēr, ievērojot pakalpojumu mērogu un apjomu un Viseiropas savietojamības atbalsta pasākumu koordinēšanu, virkne pasākumu jāveic ES līmenī. Tāpēc elektroniskās pārvaldības savietojamības nolīgumu koordinēšana konkrētā politikas jomā ietilpst konkrētās politikas atbildības jomā, lai gan kopīgi piemērojamie noteikumi un elementi jādefinē visām politikas jomām. Tādējādi semantiskos režīmus nodokļu datu vai veselības statistikas datu apmaiņai nosaka nodokļu un veselības aprūpes pārvaldes iestādes. Tomēr kopīgi izmantojamos elementus, piemēram, vispārīgus preču, iestāžu vai fizisku personu aprakstus, vai tehniskus noteikumus, piemēram, par drošu pārraides protokolu un saskarņu lietošanu, jāveido horizontāli pa visām jomām un, ja vajadzīgs, jāsaskaņo ar darbu, kas tiek veikts, lai risinātu līdzīgas savietojamības problēmas uzņēmējdarbībā. 2.4. Tiesību akti Valstis savās elektroniskās pārvaldības programmās ir saskārušās ar juridiskiem šķēršļiem, cenšoties pārstrukturēt un vienkāršot procesus efektīvākam darbam ar klientiem. Domājams, ka Viseiropas līmenī šo problēmu skaits palielināsies. Lai sasniegtu organizatorisku elektroniskās pārvaldības savietojamību Viseiropas līmenī, var būt nepieciešamas izmaiņas valstu tiesību aktos. Tiesību aktu — tostarp ES tiesību aktu — ietekmes novērtējumos varētu būt jāpievēršas elektronisko pakalpojumu ierobežojumiem. Komisija ( Modinis programmā e–Eiropas 2005 kontekstā) ir uzsākusi pētīt juridiskos un organizatoriskos šķēršļus elektroniskai pārvaldībai. 3. Pievēršanās savietojamības prasībām 3.1. Sasniegtais 3.1.1. Politikas un standarti savietojamībai Viseiropas līmenī Kā IDA (datu apmaiņas starp administrācijām) darba dokuments 2004. gada novembrī tika publicēta Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu Eiropas savietojamības programmas pirmā redakcija, kurā tika ierosinātas vispārējas pamatnostādnes Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu sniegšanai. Balstoties uz pieņēmumu, ka katra dalībvalsts ir izstrādājusi vai patlaban izstrādā savu valsts pārvaldes savietojamības satvaru ( GIF ), EIF pievēršas attiecīgo valstu elektroniskās pārvaldības savietojamības satvara papildināšanai, nevis aizstāšanai, pievienojot Viseiropas dimensiju. EIF doti ieteikumi, definētas vispārējas standartprasības attiecībā uz šādas savietojamības organizatoriskajiem, semantiskajiem un tehniskajiem aspektiem un sniegts visaptverošs principu uzskaitījums attiecībā uz Eiropas sadarbību elektroniskajā pārvaldībā. 3.1.2. Pārskati un pētījumi Pētniecības un attīstības programmās par elektronisko pārvaldību, datu apmaiņu starp pārvaldes iestādēm ( IDA ), eTEN , kā arī atsevišķās politikas jomās ir īstenots ievērojams skaits projektu, kas izmanto un sekmē elektroniskās pārvaldības savietojamību. Jo īpaši IDA programmā ir radītas Eiropas specifikācijas e–iepirkumiem, kā arī eLink — starpprogrammatūra drošai datu apmaiņai starp pārvaldes iestādēm un to saziņas partneriem. eTEN ir izveidota standartizētu reģistrācijas datu apstrādes Viseiropas eksperimentālā sistēma uzņēmēju lietošanai. Nodokļu administrācija, muita, veselības aprūpe, sociālā drošība un statistika jau sen ir strādājušas pie savietojamības un standartizācijas savā nozarē, daļēji ar Komisijas atbalstu. P&A programmā tiek pētīta savietojamība tādās jaunās jomās kā mobilie elektroniskās pārvaldības pakalpojumi. 3.2. Vajadzīgā rīcība 3.2.1. Prioritāšu noteikšana Pūliņi elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības prasību izpildei jākoncentrē uz prioritārām politikas jomām. Ņemot vērā ekonomiskos apstākļus Eiropas Savienībā, kā arī to, cik svarīgi ir nodrošināt iedzīvotājiem patiesus ieguvumus, starp atlases kritērijiem jābūt sagaidāmajai ietekmei uz konkurētspēju un nodarbinātību, jauninājumiem un Eiropas pilsonības veicināšanai. Augstas prioritātes jomu piemēri ir pārrobežu uzņēmumu reģistrācija un Eiropas elektronisko iepirkumu savietojamība. Aktuāla kļūst arī nepieciešamība samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem Eiropas Savienībā. Nevainojama Viseiropas statistikas datu vākšana ir solis nākotnē. Sociālās drošības un darba piedāvājumu jomā pārrobežu pakalpojumi sekmēs iedzīvotāju mobilitāti. 3.2.2. Politikas dokumenti un pamatnostādnes Reakcija pēc Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu Eiropas savietojamības satvara ( EIF ) pirmās redakcijas publicēšanas liecina, ka ir vajadzīga dziļāka izpratne par elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamību un tās ietekmi. EIF būs jāattīstās kopā ar politikas prasību un tehnoloģiju izmaiņām. Tā jāpapildina ar ieteikumiem par konkrētiem standartiem un lietojumprogrammām, ko var sniegt Strukturālajās pamatnostādnēs un līdzīgos dokumentos, kas sagatavojami ar IDABC programmas palīdzību. Nākotnē izstrādātākas EIF redakcijas tiks pabeigtas, ņemot vērā politiskās vadlīnijas, kas iegūtas apspriešanās un pētījumos dažādajās attiecīgajās ES programmās, tostarp iniciatīvā „i2010”. Ilgākā termiņā varētu būt jāizveido pastāvīga pārvaldības organizācija. EIF jāpapildina ar rūpīgi izstrādātu IDA arhitektūras vadlīniju pārskatītu izdevumu, kurā elektroniskās pārvaldības savietojamība būtu apskatīta no tehniskāka un pragmatiskāka viedokļa. Par pamatu ņemot rūpīgi izstrādātas arhitektūras jēdzienu, tie kopā piedāvā vadlīnijas par to, kā īstenot un integrēt vispārējos pieejamos elektroniskās pārvaldības elementus un tīkla infrastruktūru. 3.2.3. Pārvaldes iestāžu sadarbības veicināšana Dažās politikas jomās, piemēram, muita un nodokļu politikas jomā, Eiropas līmeņa informācijas apmaiņa ir kļuvusi ierasta un ļāvusi izveidoties atsevišķu nozaru nolīgumiem par savietojamību. Tomēr jāveic pasākumi, lai panāktu savietojamību visos pārvaldības līmeņos. Komisija ierosina savest kopā ieinteresētās personas un īstenot apstiprināšanas un izvēršanas projektus, lai ar eTEN programmas atbalstu ieviestu savietojamu pakalpojumu risinājumus. Sagaidāms, ka ieguldījumu sniegs P&A projekti un Modinis pētījumi. Turklāt IDABC arī turpmāk veicinās un sekmēs Eiropas pārvaldes iestāžu sadarbību ES politiku atbalstam. Ieinteresētās personas noteiktajās jomās no dažādām dalībvalstīm un dažādiem pārvaldes līmeņiem jāsaved kopā Eiropas līmenī, lai - apzinātu esošos pakalpojumus un pakalpojumu komponentus dažādās dalībvalstīs, - definētu konkrētu pakalpojumu vai nozaru rīcības plānus attiecībā uz to, kā sasniegt un standartizēt savietojamību, - definētu horizontālo savietojamības slāni, ar ko jāstrādā Eiropas līmenī, - vienotos par sasniedzamo elektroniskās pārvaldības savietojamības līmeni un vajadzīgo pieeju, - vienotos par vairākkārt izmantojamiem vai pielāgojamiem paraugrisinājumiem, kas kopīgi jāīsteno. Lai atbalstītu šīs koordinācijas politikas īstenošanu, Eiropas savietojamības satvara ( EIF ) sniegtās sākotnējās vadlīnijas jāpapildina ar saistītiem forumiem un institucionalizētiem koordinācijas procesiem Eiropas līmenī. 3.2.4. Vispārējo elementu vadība Pieredze ar valstu savietojamības programmām un standartizācijas procesiem liecina, ka informācijas un darījumu efektivitātei ļoti svarīga ir kopīgo elementu un galveno komponentu noteikšana un definēšana. Acīmredzams piemērs ir visā pasaulē atzītais pasta adreses standarts — pateicoties vienīgi šim standartam, vēstules obligāti sasniedz galamērķi neatkarīgi no valsts, kurā dzīvo to saņēmēji. Lai gan pārvaldes iestādēm, kas piedalās savas nozares informācijas apmaiņā, jāvienojas par atsevišķiem aspektiem, kuri skar tikai un vienīgi šīs iestādes, par plašākiem aspektiem un pārrobežu savietojamības jautājumiem jālemj ES līmenī. Jāizveido attiecīgi koordinācijas procesi ar dalībvalstīm, kurus vajadzības gadījumā papildina ar atbildīgu pārvaldes struktūru. Šo uzdevumu var deleģēt vienai vai vairākām dalībvalstīm, bet to var risināt arī institucionalizētā procesā Eiropas līmenī. 3.2.5. Standartizācija ICT standartizācija tai raksturīgās atklātības un ietveramības dēļ var sniegt ievērojamu atbalstu savietojamības panākšanai tīklu, pakalpojumu un pielietojuma līmenī. Tāpēc jāpieliek lielākas pūles, lai ieviestu publiskā sektora elektroniskās pārvaldības standartizācijas prasības Eiropas ( CEN, CENELEC un ETSI ) un starptautiskajās standartizācijas organizācijās[11]. Atbilstoši e–Eiropas rīcības plānam standartizācijas jomā Eiropas standartizācijas organizācijas, jo īpaši CEN un ETSI , sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un publiskajām pārvaldes iestādēm ir uzsākušas standartizācijas programmu, kas vērsta uz elektroniskās pārvaldības standartizācijas prioritāšu identificēšanu un īstenošanu ar mērķi pastiprināt savietojamību. Eiropas standartizācijas organizācijas tiek aicinātas arī turpmāk īstenot pasākumus atbilstoši i2010 iniciatīvai. 3.2.6. Elektroniskās pārvaldības pārrobežu pakalpojumu sniegšanas struktūra Ekonomijas un efektivitātes nolūkos Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu nodrošināšanai vajadzīgās infrastruktūras īstenošanā jāievēro vispārēja konceptuāla uz standartiem balstīta struktūra. Šāda struktūra ļaus atbildīgajiem dalībniekiem individuāli noteikt komponentus, ko tie vēlas īstenot, un vienlaikus nodrošinās visas sistēmas saskaņotību. Komisija IDABC programmā sadarbībā ar PTA un eTEN programmām izstrādās kopējas koncepcijas, principus un pamatnostādnes Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu nodrošināšanai. 3.2.7. Kopēja infrastruktūra elektroniskās pārvaldības savietojamības atbalstam Tiešsaistes informācijas platformas, reģistri un repozitoriji veicinās elektroniskās pārvaldības pakalpojumu organizatorisko un semantisko savietojamību, sniedzot norādes uz to, kur un kādos apstākļos informācija pieejama, kā arī par tās interpretāciju. Šīs infrastruktūras mērķis ir samazināt atšķirības starp valstu pieejām. Komisija sekmēs izpēti ar PTA programmu, kā arī šīs infrastruktūras apstiprināšanu un īstenošanu ar eTEN un IDABC programmām. Jāizvērtē šīs infrastruktūras ilgtermiņa darbības organizēšana un finansēšana. 3.2.8. Kopēji elementi Jāidentificē kopēji elementi un būtiski komponenti, ko var izmantot un kas būtu jāizmanto savietojamības partneriem Eiropas līmenī. Kompetentajām iestādēm jākoordinē, jāpublicē un jāuztur nolīgumi par to specifikācijām, ja vajadzīgs, iesaistot atzītas standartizācijas organizācijas. Paredzams ieguldījums, gūstot pieredzi no labas prakses Eiropas Savienībā un starptautiskā mērogā. 3.2.9. Koordinācijas un uzturēšanas mehānisma izveide Jāizvērtē Viseiropas savietojamības īstenošanai nepieciešamo koordinācijas un uzturēšanas uzdevumu ietekme, un var būt jāizveido atsevišķa organizācija[12]. Šādi uzdevumi var būt: - koordinēt Viseiropas nolīgumus par kopējām specifikācijām, standartiem un noteikumiem starp dažādām politikas jomām; - atbalstīt nolīgumu koordinēšanu atsevišķās politikas jomās; - nodrošināt šo nolīgumu ilgtspējību, sniedzot tehnisku un organizatorisku atbalstu šo specifikāciju un noteikumu pieejamībai, uzturēšanai un turpmākai attīstībai. IDABC līdz 2006. gada vidum izvērtēs iespējamos organizatoriskos modeļus un iepazīstinās ar dažādām īstenošanas iespējām[13]. 3.2.10. Zināšanas, laba prakse un atbilstība Elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības sasniegšanai ļoti svarīga ir kopēju pamatnostādņu un ieteikumu ievērošana. Atbilstība ir cieši saistīta ar zināšanām, un ir jāveic pasākumi, lai palielinātu informētību par pieņemtajām pamatnostādnēm un standartiem. Zināšanu un labas prakses izplatīšanu jau veicina eTEN , IDABC un ar elektronisko pārvaldību saistīti pasākumi IST programmā un „e-Eiropas” Modinis programmā. Šie centieni tiks pastiprināti. 3.2.11. Savietojamu elektroniskās pārvaldības risinājumu izstrādes un izplatīšanas veicināšana Publiskais sektors lielā mērā balstās uz elektroniskās pārvaldības risinājumu attīstību privātajā sektorā. eTEN un IST programmas sniedz iespējas veicināt šo risinājumu attīstību. Pieejams plašs klāsts atklātā pirmkoda programmatūras komponentu, un IST , eTEN un IDABC programmas veicinās šo risinājumu kopīgu izmantošanu starp pārvaldes iestādēm. 3.2.12. Izpēte IST PTA programmā tiek pētīta savietojamība elektroniskajā pārvaldībā novatoriskā pakalpojumu sniegšanas vidē (piemēram, mobilie vai daudzkanālu pakalpojumi), kas darbojas jebkurā līmenī (vietējā, reģionālā, valsts, Eiropas), kā arī jaunos nākotnes Viseiropas pakalpojumos. Īpaša uzmanība tiek pievērsta jautājumiem, kas saistīti ar atbalsta sistēmu integrāciju, semantiku, būtiskajiem elementiem, piemēram, elektroniskās identitātes pārrobežu pārvaldību un autentificēšanu, kā arī vides nodrošināšanu elektroniskajai pārvaldībai. Šajos PTA projektos gūto ideju apmaiņu sekmē Savietojamības novērošanas centrs[14]. Ir ieviesti vai tiek plānoti papildu pētījumi un pasākumi, lai pievērstos tādiem jautājumiem kā elektroniskā identifikācija un autentifikācija elektroniskajā pārvaldībā, vietējā un reģionālā savietojamība, kā arī saikne ar labas prakses apmaiņu. 4. Secinājumi Šis paziņojums balstīts uz sapratni, ka Eiropai nepieciešami pārrobežu pārvaldības pakalpojumi, lai palielinātu tās ekonomikas konkurētspēju, kā arī iedzīvotāju un uzņēmumu mobilitāti. Tajā izklāstīts, ka - savietojamība, tas ir, spēja savienot informācijas apstrādes sistēmas un darbplūsmas, kā arī saprast un atkārtoti izmantot informāciju no citām organizācijām, ir priekšnoteikums, lai uzlabotu apstākļus konkurētspējīgas un novatoriskas Eiropas veidošanai; - elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības īstenošanai Viseiropas līmenī nepieciešamas visu iesaistīto personu kopīgas stratēģijas un ievērojami ieguldījumi sadarbībā un darbības infrastruktūrā, balstoties uz ilgtermiņa redzējumu par ilgtspējīgiem Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumiem; - tāpēc elektroniskās pārvaldības savietojamība ir Eiropas mēroga uzdevums, kam ES iestādēm jāpievēršas ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. Pārvaldības jautājums jārisina ne tikai Viseiropas kontekstā, bet arī politikas jomās un starp dažādām nozarēm; - jānosaka prioritātes elektroniskās pārvaldības savietojamības īstenošanā, pamatojoties uz sagaidāmajiem ieguvumiem Eiropas Savienības ekonomikai un Eiropas sociālajai kohēzijai; - jāizvērtē un jānodrošina resursi sākotnējiem ieguldījumiem un pārrobežu pakalpojumu sniegšanai vajadzīgo pasākumu ilgtspējībai ilgtermiņā. Pamatojoties uz šo paziņojumu, Komisija izteiks priekšlikumus, lai izveidotu labvēlīgus nosacījumus savietojamu Viseiropas pakalpojumu izstrādei. Tas tiks veikts i2010 iniciatīvas kontekstā apstākļos, kad tiek gatavots „elektroniskās pārvaldības rīcības plāns” un IDABC programma, un kad līdz 2006. gada 31. decembrim ir jānosaka mehānismi, lai nodrošinātu IDABC infrastruktūras pakalpojumu finansiālo un darbības ilgtspējību[15]. [1] Cita starpā skatīt KOM(2003) 567 galīgo, 26.9.2003., „Elektroniskās pārvaldības loma Eiropas nākotnē” un SEK(2004) 346, 18.3.2004., „Komisijas dienestu darba dokuments par ciparu interaktīvās televīzijas pakalpojumu savietojamību”. [2] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pakalpojumiem iekšējā tirgū (KOM(2004) 2, iesniegusi Komisija). [3] Šajā paziņojumā savietojamība nozīmē „informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) sistēmu un uzņēmējdarbības procesu, ko tās atbalsta, spēju apmainīties ar datiem un ļaut kopīgi lietot informāciju un zināšanas”, skatīt Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu Eiropas savietojamības satvara 1.0. versiju, kas publicēta 2004. gada novembrī, http://europa.eu.int/idabc/en/document/2319. [4] „e-Eiropa 2005: informācijas sabiedrība visiem. Rīcības plāns, kas jāiesniedz Seviļas Eiropadomei, 2002. gada 21.–22. jūnijs”, KOM(2002) 263 galīgais, 28.5.2002., http://europa.eu.int/information_society/eeurope/2005/all_about/action_plan/index_en.htm. [5] 2005 „i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”, KOM(2005) 229 galīgais, 1.6.2005., http://europa.eu.int/i2010. [6] „Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu Eiropas savietojamības satvars” ir IDA programmas darba dokuments, http://europa.eu.int/idabc/en/document/3473/5585. Ieinteresētās personas to ir būtiski pārskatījušas un apspriedušas, taču tā nav oficiāla Eiropas Komisijas politika. [7] Sk. CoBrA 2004. gada 25. oktobra ieteikumus http://europa.eu.int/information_society/activities/egovernment_research/doc/cobra_recommendations_for_eGovernment_beyond2005.pdf . [8] Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 2004/387/EK par Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem ( IDABC ). [9] Sagatavošanā: Apsekojums par ieinteresēto personu prasībām Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumiem [10] Kā definēts EIF. [11] Politikas līmenī tas atbalstīts COBRA ieteikumos, rezolūcijās, kas pieņemtas Eiropas Savienības publiskās administrācijas ģenerāldirektoru 43. sanāksmē 2004. gada 22.–23. novembrī (http://www.eipa.nl/), kā arī stratēģijas dokumentā „Eiropas IKT programmas pārformulēšana: desmit IKT prioritātes Lisabonas mērķu sasniegšanai”, Hāga, 2004, pēc Nīderlandes prezidentūras iniciatīvas, http://www.pwc.com/Extweb/pwcpublications.nsf/docid/EC6DE73A846581CE80256EFD002E41FB/$file/pwc_rethinking_european_ict_agenda.pdf.. [12] Skatīt arī EPAN , „Savietojamības arhitektūras pamatprincipus”, kas sagatavoti Īrijas prezidentūras laikā 2004. gadā, http://www.reach.ie/publications/downloads/PrinciplesofInteroperability.pdf. [13] Skatīt 10. panta 8. punktu Lēmumā 2004/387/EK, ar ko pieņem IDABC programmu, OV L 144, 30.4.2004. (sk. Labojumu OV L 181, 18.5.2004., 25. lpp.). [14] http://www.egovinterop.net/ [15] Skatīt 10. panta 8. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmumā 2004/387/EK par Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem ( IDABC ).