Papildinot ES un Turcijas kopīgo rīcības plānu migrācijas jomā, par ko puses vienojās 2015. gada 29. novembrī, ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumam bija liela nozīme nekontrolēto migrantu plūsmu apturēšanā, kas bija radījušas nesamērīgu humanitāro krīzi. Jau pirmajās nedēļās pēc paziņojuma stāšanās spēkā strauji samazinājās neatbilstīgi ieceļojušo migrantu un bojā gājušo personu skaits, vienlaikus atverot likumīgu pārmitināšanas kanālu, sniedzot reālas iespējas tiem, kuriem nepieciešama aizsardzība. Šis ES un Turcijas kopīgais pasākums radīja alternatīvu bīstamajām migrācijas plūsmām , nodrošinot organizētu, drošu un likumīgu ceļu uz Eiropu personām, kurām ir tiesības uz starptautisko aizsardzību, vienlaikus arī palielinot migrantu atgriešanu atbilstoši ES un starptautiskajām tiesībām, lai gan joprojām ir nepieciešami papildu pasākumi.

Šo centienu ietvaros izveidotais ES Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā, kam 2016. un 2017. gadam tika piešķirti līdzekļi EUR 3 miljardu apmērā, apliecināja, ka tas ir piemērots instruments praktiskas palīdzības sniegšanā, sākot no humānās palīdzības sniegšanas līdz atbalstam tādās jomās kā izglītība, migrācijas pārvaldība, veselības aprūpe, pašvaldību infrastruktūra un sociāli ekonomiskā palīdzība bēgļiem un uzņēmējkopienām Turcijā. Līdz šim no 2016.-2017. gadam piešķirtajiem EUR 3 miljardiem ir noslēgti līgumi par aptuveni pusi no šīs summas (proti, par EUR 1,66 miljardiem). Turpinās darbs, lai nodrošinātu, ka līdz 2017. gada beigām tiek noslēgti līgumi par atlikušo summu. Lai ES un Turcijas paziņojums tiktu izpildīts pilnībā un ilgstoši, nepieciešams nepārtraukts darbs un politiskā apņēmība no visām pusēm. ES un Turcijas paziņojumā ir teikts: “Kad šie piešķirtie EUR 3 miljardi būs gandrīz pilnībā izmantoti un ar nosacījumu, ka minētās saistības ir izpildītas, ES mobilizēs papildu finansējumu mehānismam vēl EUR 3 miljardu apmērā līdz 2018. gada beigām.” Arī stāvoklis Grieķijas salās prasa vērienīgu tūlītēju papildu darbu no Grieķijas iestāžu, ES aģentūru un dalībvalstu puses, tostarp ir jāpaātrina temps personu atgriešanai Turcijā, pilnībā ievērojot ES un starptautiskos noteikumus. Būtu jāuztur un jāturpina pašreizējās dalībvalstu saistības pārmitināt sīriešu bēgļus no Turcijas uz Eiropu, kā arī temps, kādā tas notiek. Šis ir arī īstais brīdis, lai aktivizētu brīvprātīgo humanitāras uzņemšanas shēmu (sīkāku informāciju sk. 3.2. iedaļā).

Reaģējot uz bēgļu krīzi Sīrijā, spēcīgās ES palīdzības rīcības centrā esošās ES humānās palīdzības programmas un ES Reģionālais trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā kopš krīzes paša sākuma sniedz atbalstu cilvēkiem Sīrijā, kam nepieciešama palīdzība, un vairāk nekā 2,5 miljoniem sīriešu bēgļu un viņus uzņemošajām kopienām Ēģiptē, Irākā, Jordānijā, Libānā, Turcijā un Rietumbalkānu reģiona valstīs.

Tāpat ES par 70 % palielināja finansējumu, kas pieejams no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF), Iekšējās drošības fonda (ISF), kā arī finansējumu attiecīgajām ES aģentūrām, lai atbalstītu dalībvalstu centienus migrācijas un robežu pārvaldības jomā. Tas deva iespēju sniegt palīdzību 814 000 patvēruma meklētājiem ES, sekmēt 1 915 000 trešo valstu pilsoņu integrāciju un veicināt 83 500 personu atgriešanu. Līdz šim no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda un Iekšējās drošības fonda ir izmaksāti jau EUR 2,2 miljardi, lai sniegtu atbalstu dalībvalstu rīcībai dažādās ar migrāciju, robežsardzi un drošību saistītās jomās gan ārkārtas situācijās, gan skatoties ilgtermiņā. Arī citas ES programmas ir devušas savu pienesumu. Piemēram, laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam atvēlot EUR 19,2 miljonus, veselības programma sniedza palīdzību dalībvalstīm, cita starpā, medicīniskā personāla apmācībām.

Īstenojot pirmo liela mēroga ES saskaņoto rīcību patvēruma meklētāju pārvietošanai uz citām dalībvalstīm, izdevās mazināt spiedienu uz Grieķijas un Itālijas patvēruma sistēmām. Sākumā progress bija lēns, taču to personu skaits, kas tika pārvietotas shēmu ietvaros, pastāvīgi palielinājās, apliecinot, ka solidaritāte tiešām darbojas. Līdz 2017. gada 20. septembrim tika pārvietotas vairāk nekā 28 500 personas, kas atbilst aptuveni 90 % no to personu skaita, par kurām ir saņemti pārvietošanas lūgumi. Tāpat ar labiem rezultātiem ir darbojusies pirmā ES mēroga pārmitināšanas shēma, kura uzsāka darbību 2015. gada jūlijā . Šīs un ES un Turcijas paziņojuma aizgādībā izveidotās shēmas ietvaros kopš to izveides ir pārmitinātas vairāk nekā 23 000 personas.

Vienlaikus sadarbībā ar starptautiskām organizācijām un dalībvalstīm ir veikti apņēmīgi pasākumi, lai pastiprinātu Lībijas Krasta apsardzes spējas novērst ilgstošu neatbilstīgo migrantu ieceļošanu Itālijā, izmantojot Vidusjūras reģiona centrālās daļas maršrutu, kur pēdējo mēnešu laikā pirmo reizi ir konstatēts plūsmas samazinājums. Šā pasākuma norise bija iespējama, pateicoties ciešākai partnerībai ar starptautiskām organizācijām ar mērķi uzlabot humanitāro stāvokli Lībijā un piedāvāt grūtībās nonākušiem migrantiem alternatīvas iespējas.

Tūlītējā reakcija izpaudās kā kopējs un ilgstošs pasākums Savienības līmenī, kur būtiska nozīme bija visu iesaistīto pušu, proti — dalībvalstu, ES iestāžu un aģentūru, starptautisko organizāciju un pilsoniskās sabiedrības individuālajām, bet vienlaikus saskaņotajām darbībām.

2.2. Neatbilstīgas migrācijas stimulu mazināšana

Savienība un dalībvalstis ir turpinājušas strādāt, lai efektīvi novērstu neatbilstīgās migrācijas plūsmas gan ārpus Savienības, gan tās robežās, kā arī lai izstrādātu uzticamu sistēmu personu atgriešanai, ar kuras palīdzību praktiski īstenotu pieņemtos lēmumus.

Pamatcēloņi — atbalsts trešām valstīm

Saistībā ar pamatcēloņu novēršanu ES un tās dalībvalstis joprojām ir lielākie attīstības palīdzības sniedzēji, 2016. gadā atvēlot EUR 75,5 miljardus jeb gandrīz 60 % no visas palīdzības, ko sniedz ESAO dalībvalstis. Šā finansējuma mērķis ir veicināt partnervalstu ekonomikas izaugsmi, lai dotu jauniešiem iespējas veidot savu nākotni, nodrošinātu ar pārtiku un uzturu un piekļuvi energoresursiem, kā arī iedibināt labu pārvaldību un nostiprināt cilvēktiesības, tostarp Āfrikā.

Papildus 2015. gadā uzsāktajām darbībām, piemēram, Valetas procesam, Komisija 2016. gada jūnijā ierosināja jaunu pieeju, kā strādāt ar migrantu izcelsmes un tranzīta valstīm. Šai Partnerības satvara pieejai sadarbībai migrācijas jomā ir divējāds mērķis, proti, novērst neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus, izmantojot attīstības sadarbību, vienlaikus veicinot ciešāku sadarbību no trešo valstu puses saistībā ar visiem migrācijas aspektiem, tostarp cilvēku kontrabandas apkarošanu un piekrišanu savu valstspiederīgo atpakaļuzņemšanai. Pieejas īstenošana tika uzsākta 2016. gada jūnijā attiecībās ar piecām prioritārām valstīm, vēlāk to piemērojot vēl lielākai valstu grupai. Tika sasniegti daži nozīmīgi rezultāti, it īpaši saistībā ar pamatcēloņu novēršanu, kontrabandistu tīklu likvidāciju un cilvēku tirdzniecību.

No ES Trasta fonda Āfrikai šo iniciatīvu atbalstam ir piešķirti līdzekļi EUR 3,1 miljarda apmērā, kas paredzēti 26 valstīm Sāhelas reģionā, pie Čadas ezera, Āfrikas ragā un Ziemeļāfrikā, un tikai EUR 227,7 miljoni no šiem līdzekļiem ir piešķirti no ES dalībvalstu budžetiem un saņemti no citiem partneriem. Ir apstiprināti vairāk nekā 117 projekti par kopējo summu gandrīz EUR 2 miljardi. Komisija stingri aicina dalībvalstis piešķirt fondam vēl papildu līdzekļus.

Fondam ir bijusi liela nozīme arī Vidusjūras reģiona centrālajā daļā, piemēram, sniedzot atbalstu Starptautiskās Migrācijas organizācijas un Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos darbam, lai uzlabotu migrantu un bēgļu aizsardzību, kā arī uzlabotu dzīves apstākļus un radītu darba iespējas uzņēmējkopienās. 2017. gada aprīlī tika pieņemta šiem jautājumiem paredzēta EUR 90 miljonus vērta programma. Šo mērķi palīdzēja sasniegt arī ar darbībām, ko veic saskaņā ar reģionālās attīstības un aizsardzības programmām Ziemeļāfrikā un Āfrikas ragā. Turklāt kopš 2016. gada, pateicoties kopīgām pūlēm ar Starptautisko Migrācijas organizāciju, ir izdevies gandrīz trīskāršot to migrantu skaitu, kuri atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās ceļā no Lībijas ir atgriezti uz savām izcelsmes valstīm: 2017. gadā vien no Lībijas uz savām izcelsmes valstīm tika atgrieztas gandrīz 7500 personas un vēl 4000 personas no Nigēras.

Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi — starptautiskā sabiedrība 2015. gadā vienojās par inovatīvu programmu attīstības finansēšanai , kura aicina izmantot jaunus, inovatīvākus veidus, kā finansēt attīstību, it īpaši mobilizēt privātos resursus ar mērķi novērst finansējuma deficītu, lai līdz 2030. gadam sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus. Jaunais ārējo investīciju plāns ir daļa no ES ieguldījuma šo saistību izpildē. Plānots, ka līdz 2020. gadam ar plāna palīdzību partnervalstīs Āfrikā un ES kaimiņreģionā tiks ieguldīti vairāk nekā EUR 44 miljardi.

Migrantu kontrabanda