Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, par jauniem pārtikas produktiem un par Regulas (EK) Nr. XXX/XXXX grozīšanu [vienotā procedūra] [SEC(2008) 12] [SEC(2008) 13] /* COM/2007/0872 galīgā redakcija - COD 2008/0002 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.1.2008 COM(2007) 872 galīgā redakcija 2008/0002 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, par jauniem pārtikas produktiem un par Regulas (EK) Nr. XXX/XXXX grozīšanu [vienotā procedūra] (iesniegusi Komisija)[SEC(2008) 12][SEC(2008) 13] PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS ( Priekšlikuma pamatojums un mērķi Kā daļu no pasākumiem, kas paredzēti, lai uzlabotu un saskaņotu Kopienas tiesību aktus no „saimniecības līdz galdam”, Komisija Baltajā grāmatā par pārtikas produktu nekaitīgumu paziņoja par savu nodomu izskatīt jaunās pārtikas tiesību aktu piemērošanu un izdarīt vajadzīgos pielāgojumus, pamatojoties uz secinājumiem ziņojumā par Regulas (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (darbība Nr. 14 un Nr. 51), īstenošanu, kā arī saskaņā ar regulējošajiem noteikumiem Direktīvā 90/220/EEK par ģenētiski modificētu pārtiku un barību. Daļēji tas tika izdarīts, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību. Pēc ģenētiski modificētās pārtikas svītrošanas no jauno pārtikas produktu regulas darbības jomas tā tagad ir jāpārskata. Apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām 2002. gadā par Komisijas darba dokumentu un turpmāku novērtēšanu tika uzsvērta vajadzība tālāk izstrādāt un atjaunināt šo regulu. Saskaņā ar šīm saistībām šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt pārtikas produktu nekaitīgumu, aizsargāt cilvēku veselību, kā arī nodrošināt iekšējā tirgus darbību pārtikas produktu jomā. Lai to izpildītu, priekšlikums paredz racionalizēt atļauju izsniegšanas procedūru, attīstīt piemērotāku nekaitīguma novērtēšanas sistēmu tradicionālajiem pārtikas produktiem no trešām valstīm, ko saskaņā ar pašreizējo regulu uzskata par jauniem pārtikas produktiem, un precizēt jauno pārtikas produktu definīciju, ņemot vērā jaunās tehnoloģijas, kuras ietekmē pārtikas produktus, kā arī precizēt jauno pārtikas produktu regulas darbības jomu. Turklāt ir jāuzlabo atļauju izsniegšanas sistēmas efektivitāte, pārredzamība un piemērošana, kas veicinās labāku regulas īstenošanu un palīdzēs informēt patērētājus par viņu tiesībām. Turklāt, atjauninot tiesību aktus un veicot tajos vajadzīgās izmaiņas, tiks nodrošināta juridiska skaidrība. ( Vispārīgais konteksts Atļauju izsniegšana jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām, kā arī to lietošana Eiropas Savienībā ir saskaņota kopš 1997. gada, kad pieņēma Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām. Pašreiz spēkā esošos tiesību aktus veido jauno pārtikas produktu regula un viena Komisijas regula. ( Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām, nosaka vispārīgus principus atļauju izsniegšanai jauniem pārtikas produktiem un pārtikas produktu sastāvdaļām. Šo regulu papildina Komisijas Regula (EK) Nr. 1852/2001, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā konkrētu informāciju darīt publiski pieejamu un kā aizsargāt informāciju, kura iesniegta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97. Priekšlikumā apkopoti, tālāk izstrādāti un atjaunināti iepriekš minētie noteikumi. ( Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikums atbilst Komisijas labāka regulējuma politikai, Lisabonas stratēģijai un ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijai. Uzsvars ir likts uz regulatīvā procesa vienkāršošanu, tādējādi samazinot administratīvo slogu un veicinot Eiropas pārtikas nozares konkurētspēju, vienlaikus nodrošinot pārtikas produktu nekaitīgumu, augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, kā arī ņemot vērā globālus aspektus. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS ( Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Kopš 2002. gada apspriešanās, sanāksmēs, vai divpusējos kontaktos ir apkopoti dalībvalstu un ieinteresēto personu atzinumi. Komisija 2002. gada jūlijā veica apspriešanu par darba dokumentu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 258/97 par jaunajiem pārtikas produktiem īstenošanu. Apmēram 40 ieinteresētās personas atsūtīja savas atsauksmes, kuras tika apspriestas sanāksmē 2003. gadā. Turklāt no 2006. gada 2. jūnija līdz 1. augustam Komisija veica tiešsaistes aptauju ar plašu sabiedrību par interaktīvas politikas veidošanu, tostarp anketu, lai apkopotu informāciju un datus par galveno apspriežamo problēmu iespējamo ietekmi attiecībā uz regulas īstenošanu. Aptaujas rezultātā tika saņemtas 65 atbildes. Turklāt 2006. gada decembrī Komisija organizēja ieinteresēto personu sanāksmi par ietekmes novērtējuma ziņojuma projektu, uzaicinot tajā piedalīties visas attiecīgās ieinteresēto personu grupas. Sanāksmē piedalījās 12 organizācijas. Nobeigumā Komisija ar šīs sanāksmes rezultātiem iepazīstināja Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD Pārtikas aprites un dzīvnieku un augu veselības padomdevēju grupu. Ieinteresētās personas, ar kurām notikusi apspriešanās, ir pārtikas nozare, patērētāji, trešās valstis, valstu un ES iestādes, kā arī starptautiskas organizācijas. Apspriešanās ar dalībvalstu iestādēm notika 2005. – 2007. gadā darba grupas par jauniem pārtikas produktiem vairākās sanāksmēs. Turpmāka apspriešana notika, Komisijai piedaloties ieinteresēto personu organizētās sanāksmēs vai semināros par īpašiem jautājumiem (piemēram, tradicionālā pārtika no trešām valstīm, novērtēšanas un atļauju izsniegšanas procedūra), kā arī divpusējās sanāksmēs ar ieinteresētajām personām. Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Apspriežoties ar ieinteresētajām personām 2002. –2003. gadā par Komisijas darba dokumentu, kā arī par ietekmes novērtējumu attiecībā uz jauno pārtikas produktu pārskatīšanu 2006. gadā, tika uzsvērta pašreizējās regulas nozīme, kā arī vajadzība tālāk izstrādāt un atjaunināt šo regulu. Ieinteresētās personas, ar kurām apspriešanās notikusi kopš 2002. gada, plaši atbalstīja mērķus un daudzus no iespējamajiem pasākumiem. Visas atsauksmes, novērtējuma ziņojums, tostarp kopsavilkuma ziņojums, kā arī kopsavilkums par Komisijas 2002. gadā izstrādāto darba dokumentu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 258/97 par jaunajiem pārtikas produktiem īstenošanu ir pieejams: http://ec.europa.eu/food/food/biotechnology/novelfood/initiaves_en.htm. Sīkāks kopsavilkums par apspriešanās procesu un tā iznākumu ir iekļauts ietekmes novērtējuma ziņojumā, kas iesniegts kopā ar šo regulas projektu. Sagatavojot ietekmes novērtējuma ziņojumu un regulas projektu, vērā tika ņemti visi ieguldījumi. Rezultāti ir pieejami tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/food/food/biotechnology/novelfood/initiaves_en.htm. ( Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. ( Ietekmes novērtējums Attiecīgi analizējot katru no regulas projektā ieteiktajiem pasākumiem, tika izskatītas 1–3 alternatīvas iespējas, sākot no atcelšanas līdz obligātu pasākumu ieviešanai, ņemot vērā šo iespēju ietekmi uz dažādām ieinteresētajām personām un iestādēm ekonomikas, sociālajā un vides jomā. Turklāt kā atsauces punkts tika ņemts „nemainīgs” scenārijs, attiecībā pret kuru tika izvērtēta atšķirīgu variantu iespējamā ietekme. Komisija veica ietekmes novērtējumu, par kuru ziņojums ir pieejams līdztekus šim priekšlikumam kā Komisijas dienestu darba dokuments. Tas ir pieejams arī:http://ec.europa.eu/food/food/biotechnology/novelfood/initiaves_en.htm. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI ( Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par jauniem pārtikas produktiem, kura reglamentē jauno pārtikas produktu laišanu tirgū. Tajā paredzēti jauno pārtikas produktu atļauju izsniegšanas, uzraudzības, marķēšanas un izmantošanas noteikumi. Atcelt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām, kā arī nosaka vispārīgus principus atļauju izsniegšanai jauniem pārtikas produktiem un pārtikas produktu sastāvdaļām Eiropas Savienībā. Atcelt Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā konkrētu informāciju darīt publiski pieejamu un kā aizsargāt informāciju, kura iesniegta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97. ( Juridiskais pamats EK līguma 95. pants. ( Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro tad, ja priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt priekšlikuma mērķus turpmāk minēto iemeslu dēļ. Dalībvalstu individuāla rīcība var izveidot atšķirīgus pārtikas produktu nekaitīguma un cilvēku veselības aizsardzības līmeņus, kā arī maldināt patērētājus. Ja tiktu atcelta jauno pārtikas produktu regula, tad vairs nebūtu spēkā saskaņotie pārtikas produktu nekaitīguma noteikumi, kā arī tiktu apdraudēta (jauno) pārtikas produktu brīva kustība ES. Pasākumi Kopienas mērogā labāk sasniegs priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ. Iekšējā tirgus efektīvu darbību saistībā ar jauniem pārtikas produktiem, vienlaicīgi aizsargājot Eiropas patērētāju veselību un intereses, vislabāk var īstenot, izmantojot centralizētu atļauju izsniegšanas procedūru ES līmenī. Centralizēta atļauju izsniegšanas procedūra uzlabos jauno pārtikas produktu atļauju izsniegšanas efektivitāti. Turklāt tiktu piemēroti saskaņoti pārtikas produktu nekaitīguma noteikumi. Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. ( Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Priekšlikums saskaņo regulējošos noteikumus attiecībā uz jauno pārtikas produktu apstiprināšanu un tādējādi veicina (jauno) pārtikas produktu tirgus darbību ES. Ierosinātie pasākumi ir pietiekami, lai sasniegtu mērķi attiecībā uz pārtikas produktu nekaitīguma nodrošināšanu, kā arī lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību pārtikas produktu jomā. Tai pat laikā tie neuzliek pārmērīgu vai nepamatotu slogu. Nesaskaņošanas rezultātā var izveidoties atšķirīgas valstu atļauju sistēmas, kas apgrūtinātu atļauju izsniegšanas procesu un radītu pieaugošu administratīvo slogu ES. Finanšu apgrūtinājums ir samazināts līdz minimumam, jo spēkā ir pašreizējie noteikumi, kuri ir tikai vienkāršoti. ( Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātie juridiskie instrumenti: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Jauno pārtikas produktu nozare ES ir pilnībā saskaņota. Ar tiesību aktiem nesaistīta darbība, kuras pamatā ir, piemēram, labas prakses kodekss vai pamatnostādnes, nevar sniegt pietiekamu aizsardzību, kā arī tai trūktu tiesiskās noteiktības. Jauno pārtikas produktu drošs lietojums ir atkarīgs no šo vielu nekaitīguma novērtējuma pirms to laišanas tirgū, kā arī atļautajiem izmantošanas nosacījumiem, tāpēc ieteikumi vai pašregulējums negarantētu patērētāju veselības aizsardzību. IETEKME UZ BUDžETU Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. PAPILDU INFORMāCIJA ( Vienkāršošana Priekšlikumā paredzēta tiesību aktu un administratīvo procedūru vienkāršošana publiskajā sektorā (ES vai valsts sektorā), kā arī attiecībā uz privātpersonām. Paredzēta tikai viena centralizēta atļauju izsniegšanas procedūra jauno pārtikas produktu novērtējumam un atļauju izsniegšanai. Tiesību aktu formulējums tiks atjaunināts un precizēts. Valstu administratīvās procedūras un dubults darbs nebūs vajadzīgs. Atļauju izsniegšanas procedūras racionalizēšana un efektivitātes uzlabošana administratīvo slogu samazina arī attiecībā uz privātpersonām. Priekšlikums ir iekļauts Komisijas mainīgajā programmā acquis communautaire atjaunošanai un vienkāršošanai, kā arī tās darba un likumdošanas programmā ar norādi 2007/SANCO/006. ( Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Ja priekšlikumu pieņems, būs jāatceļ spēkā esošie tiesību akti. ( Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikumā ietverta pārskatīšanas klauzula. ( Eiropas Ekonomikas zona Ar priekšlikumu ierosinātais tiesību akts skar jautājumu par Eiropas Ekonomikas zonu, un tādēļ tas jāattiecina uz EEZ. ( Sīkāks priekšlikuma skaidrojums I nodaļa – Ievada noteikumi Jauno pārtikas produktu nekaitīgums jānovērtē un jāapstiprina, izmantojot Kopienas procedūru. Definīcijas precizē un atjaunina atbilstoši attīstībai juridiskajā jomā. Var noteikt procedūru informācijas apkopošanai par jauniem pārtikas produktiem. To var noteikt ar komiteju procedūru, ja pārtikas produkti atbilst šīs regulas darbības jomai. II nodaļa – Prasības un iekļaušana Kopienas jauno pārtikas produktu sarakstā Visi jaunie pārtikas produkti un to izmantošana pārtikā ir jānovērtē atbilstoši šādiem kritērijiem: tie nedrīkst būt bīstami patērētājam vai viņu maldināt, kā arī to aizstāšanas gadījumā tie nedrīkst būt neizdevīgi patērētājam uzturvielu ziņā. Saskaņā ar lēmumu par pāreju uz centralizētu ES līmeņa procedūru, kā arī, lai riska pārvaldību atdalītu no riska novērtējuma, visi pieteikumi jauno pārtikas produktu apstiprināšanai ir jāiesniedz Komisijai un pēc tam jāadresē Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI), kura veiks nekaitīguma novērtējumu. Pamatojoties uz EPNI sniegto atzinumu, Komisija lems par jauno pārtikas produktu iekļaušanu Kopienas jauno pārtikas produktu sarakstā. Komisijai palīdz Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja. Galīgo lēmumu par jauno pārtikas produktu iekļaušanu Kopienas jauno pārtikas produktu sarakstā Komisija pieņem, izmantojot komiteju procedūru. Ar Kopienai adresētiem lēmumiem par atļaujām aizstāj atļauju izsniegšanas sistēmu, kurā atļaujas bija piesaistītas pieteikuma iesniedzējam, kā arī atceļ vienkāršoto procedūru. Pamatotos gadījumos var nodrošināt datu aizsardzību attiecībā uz jaunākiem zinātniskiem pētījumiem un patentētu zinātnisku informāciju, lai atbalstītu inovācijas lauksaimniecības pārtikas nozarē. Neierobežojot Direktīvu 2000/13 par marķēšanu, vajadzības gadījumā lēmumā jāiekļauj prasības par īpašu papildu marķējumu jaunajiem pārtikas produktiem, kurus pārdod patērētājam. Attiecībā uz tradicionālo pārtiku no trešām valstīm jāievieš nekaitīguma novērtējums un pārvaldības sistēma, kuras pamatā ir nekaitīgas pārtikas lietošanas vēsture izcelsmes valstī. Ja ir pierādīta nekaitīgas pārtikas lietošanas vēsture izcelsmes valstī, un dalībvalsts un EPNI attiecībā uz nekaitīgumu neiesniedz zinātniski pamatotus iebildumus, tad pārtikas produktus var laist tirgū, pamatojoties uz pārtikas apritē iesaistītā tirgus dalībnieka, kurš vēlas tirgot pārtikas produktus, paziņojumu. Attiecībā uz pārtikas produktiem, kam ir nekaitīgas pārtikas produktu lietošanas vēsture, tas ļaus piemērot proporcionālāku nekaitīguma novērtējuma un pārvaldības sistēmu. Gadījumā, ja tiek iesniegti pamatoti iebildumi par nekaitīgumu, piemēro parasto komiteju procedūru. Visiem atļautajiem jaunajiem pārtikas produktiem var noteikt specifikācijas, marķēšanas un izmantošanas nosacījumus, un vajadzības gadījumā pēcpārdošanas uzraudzības prasības. Lai pēc atļauju piešķiršanas nodrošinātu jauno pārtikas produktu pastāvīgu pārraudzību un vajadzības gadījumā varētu veikt to atkārtotu novērtēšanu, jauno pārtikas produktu ražotāju pienākums ir informēt Komisiju par jebkuriem jauniem datiem, kas var ietekmēt attiecīgā jaunā pārtikas produkta nekaitīguma novērtējumu. III nodaļa – Vispārīgi noteikumi Dalībvalstīm jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par ierosinātās regulas noteikumu pārkāpumiem. Par regulā ieteikto pasākumu īstenošanas kārtību lemj Komisija saskaņā ar regulatīvo procedūru, kas paredzēta Padomes Lēmumā 1999/468/EK. Tas nozīmē jauno pārtikas produktu lietojuma nosacījumu un marķējuma iekļaušanu, kā arī specifikāciju izstrādi, un vajadzības gadījumā ir jānosaka pēcpārdošanas uzraudzības prasības. Tā kā šie ir ļoti tehniski jautājumi, par kuriem lemj, pamatojoties uz kopīgi saskaņotiem principiem, tad efektivitātes un vienkāršošanas labad tie jāuztic Komisijai. IV nodaļa – Pārejas un nobeiguma noteikumi Jau apstiprinātos jaunos pārtikas produktus turpina tirgot, kā arī iekļauj Kopienas jauno pārtikas produktu sarakstā. Regulu (EK) Nr. [vienotā procedūra] groza tā, lai regulas darbības jomā iekļautu jaunos pārtikas produktus, kā arī, lai pieteikuma iesniedzējs varētu iesniegt vienu pieteikumu par pārtikas produktiem, kurus regulē dažādi pārtikas ražošanas nozaru tiesību akti. 2008/0002 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, par jauniem pārtikas produktiem un par Regulas (EK) Nr. XXX/XXXX grozīšanu [vienotā procedūra] (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[3], tā kā: 1. Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, un tā ievērojami uzlabo iedzīvotāju veselību un labklājību, kā arī viņu sociālās un ekonomiskās intereses. Atšķirības starp valstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem par jauno pārtikas produktu nekaitīguma novērtējumu un atļauju izsniegšanu var kavēt šo produktu brīvu apriti, radot nevienlīdzīgas un negodīgas konkurences apstākļus. 2. Īstenojot Kopienas politikas virzienus, jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. 3. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EEK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām[4], kā arī ar Komisijas 2001. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1852/2001, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā konkrētu informāciju darīt publiski pieejamu un kā aizsargāt informāciju, kura iesniegta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97[5], tika izveidoti Kopienas noteikumi par jauniem pārtikas produktiem. Skaidrības labad Regula (EK) Nr. 258/97 ir jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu. Šajā regulā jāietver pasākumi, kurus pašlaik regulē Regula (EK) Nr. 1852/2001. 4. Lai nodrošinātu saskaņotību ar Regulu (EK) Nr. 258/97, tas, ka pārtikas produkti lielā apjomā nav izmantoti cilvēku patēriņam Kopienā pirms 1997. gada 15. maija, dienas – ar kuru sāka piemērot Regulu (EK) Nr. 259/97, ir jāuzskata par kritēriju, lai pārtikas produktus uzskatītu par jauniem pārtikas produktiem. 5. Pastāvošā jauno pārtikas produktu definīcija ir jāprecizē un jāatjaunina, esošās kategorijas aizvietojot ar atsauci uz vispārējo pārtikas produktu definīciju Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu[6]. 6. Jāprecizē arī tas, ka pārtikas produktu uzskata par jaunu pārtikas produktu, ja tam piemēro agrāk neizmantotu ražošanas tehnoloģiju. Šajā regulā jo īpaši ir jāiekļauj jaunākās audzēšanas tehnoloģijas un pārtikas ražošanas procesi, kuri ietekmē pārtikas produktus un tādā veidā var ietekmēt arī pārtikas produktu nekaitīgumu. Jaunajos pārtikas produktos tādēļ ir jāiekļauj tādi augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas ražoti, izmantojot netradicionālas audzēšanas tehnoloģijas, kā arī pārtikas produkti, kuri ir modificēti, izmantojot jaunus ražošanas procesus, piemēram, nanotehnoloģiju un nanozinātni, kuras var ietekmēt pārtikas produktu. Par jauniem pārtikas produktiem neuzskata tādus pārtikas produktus, kas iegūti no jaunām augu šķirnēm vai lopu šķirnēm, kuras audzētas, izmantojot tradicionālās audzēšanas metodes. 7. Vajadzības gadījumā ir jāpieņem īstenošanas pasākumi, ar kuriem nosaka papildu kritērijus, lai atvieglotu novērtējumu par to, vai pārtikas produkti lielā apjomā izmantoti cilvēku patēriņam Kopienā pirms 1997. gada 15. maija. Ja saskaņā ar Direktīvu 2002/46/EK pārtikas produkti pirms šā datuma tikuši izmantoti vienīgi kā pārtikas piedeva vai arī tās sastāvā, tos pēc šā datuma var laist tirgū, lai izmantotu tiem pašiem nolūkiem, vienlaicīgi tos neuzskatot par jauniem pārtikas produktiem. Tomēr šādu izmantošanu par pārtikas piedevu vai tās sastāvā nedrīkstētu ņemt vērā novērtējumā par to, vai pārtikas produkti lielā apjomā izmantoti cilvēku patēriņam Kopienā pirms 1997. gada 15. maija. Tādēļ attiecīgo pārtikas produktu izmantošana citiem mērķiem, piemēram, neizmantojot tos kā pārtikas piedevas, ir jāapstiprina atbilstoši šai regulai. 8. No Kopienas tirgū esošajām pārtikas produktu sastāvdaļām ražotus un pēc tam pārveidotus pārtikas produktus, kas radušies, izmainot šo pārtikas produktu sastāvdaļas vai to apjomu, neuzskata par jauniem pārtikas produktiem. 9. Jauni pārtikas produkti, kas apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97, saglabā savu jauno pārtikas produktu statusu, tomēr atļauja ir vajadzīga, ja šādus pārtikas produktus izmanto jebkuriem jauniem mērķiem. 10. Pārtikas produkti, kurus paredzēts izmantot tehnoloģiskiem mērķiem vai tādi, kuri ir ģenētiski modificēti, netiek iekļauti šīs regulas darbības jomā. Tādēļ pārtikas produkti, ko izmanto vienīgi kā piedevas un kuri ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes [..] Regulas (EK) Nr. XX/XXX[7] darbības jomā, aromatizētāji, kas ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes [..] Regulas (EK) Nr. XX/XXX[8] darbības jomā, ekstrakcijas šķīdinātāji, kas ietilpst Padomes 1988. gada 13. jūnija Direktīvas 88/344/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā[9], darbības jomā, fermenti, kas ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes [..] Regulas (EK) Nr. XX/XXX[10] darbības jomā, un ģenētiski modificēta pārtika un barība, kas ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību[11] darbības jomā, ir jāizslēdz no ierosinātās regulas darbības jomas. 11. Vitamīnu un minerālvielu lietošanu nosaka pārtikas ražošanas nozares īpaši tiesību akti. Vitamīni un minerālvielas, kas ietilpst Padomes 1989. gada 3. maija Direktīvas 89/398/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem[12], Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīvas 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem[13], kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 1925/2006 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai[14] darbības jomā, ir jāizslēdz no ierosinātās regulas darbības jomas. 12. Jaunie pārtikas produkti, kas nav vitamīni un minerālvielas, un ir paredzēti īpašiem diētas nolūkiem, pārtikas produktu stiprināšanai vai kā pārtikas produktu piedevas, ir jānovērtē atbilstoši nekaitīguma kritērijiem un prasībām, kuras piemēro visiem jauniem pārtikas produktiem. Tai pat laikā tiem būtu arī turpmāk jāpiemēro Direktīvas 89/398/EEK noteikumi, kā arī noteikumi, kas paredzēti šīs direktīvas 4. panta 1. punktā minētajās īpašajās direktīvās, un tās I pielikumā, kā arī Direktīvā 2002/46/EK un Regulā (EK) Nr. 1925/2006. 13. Tas, vai pārtikas produkti lielā apjomā izmantoti cilvēku patēriņam Kopienā pirms 1997. gada 15. maija, būtu jānovērtē, pamatojoties uz dalībvalstīs pieejamo informāciju. Ja Komisijai nav pieejama informācija par izmantošanu cilvēku patēriņā pirms 1997. gada 15. maija, šīs informācijas vākšanai ir jāizveido vienkārša un pārredzama procedūra, iesaistot dalībvalstis un visas ieinteresētās personas. 14. Kopienas tirgū var laist vienīgi tādus jaunos pārtikas produktus, kas ir nekaitīgi un nemaldina patērētāju. Turklāt šie produkti nedrīkst atšķirties no pārtikas produktiem, kuru aizstāšanai tie ir paredzēti, tādā mērā, ka tie patērētājam uzturvielu ziņā būtu neizdevīgi. 15. Jāpiemēro saskaņota un centralizēta nekaitīguma novērtēšanas un atļauju piešķiršanas procedūra, kas ir efektīva, ierobežota laikā un pārredzama. Ar nolūku turpināt pārtikas produktu atļauju izsniegšanas dažādo procedūru saskaņošanu, jauno pārtikas produktu nekaitīguma novērtējums, kā arī to iekļaušana Kopienas jauno pārtikas produktu sarakstā, jāveic saskaņā ar procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes [datums] Regulā (EK) Nr. [..], ar ko nosaka vienotu atļauju izsniegšanas procedūru pārtikas piedevām, pārtikas fermentiem un aromatizētājiem[15]. 16. Jānosaka arī kritēriji to potenciālo risku novērtēšanai, ko rada jaunie pārtikas produkti. Lai nodrošinātu jauno pārtikas produktu saskaņotu zinātnisku novērtējumu, šādus novērtējumus jāveic Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei („iestāde”). 17. Lai procedūras vienkāršotu, pieteikuma iesniedzējiem vajadzētu atļaut iesniegt vienu pieteikumu par pārtikas produktiem, kurus regulē dažādi pārtikas ražošanas nozaru tiesību akti. Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. [vienotā procedūra]. 18. Vajadzības gadījumā, kā arī pamatojoties uz nekaitīguma novērtējuma secinājumiem, ir jānosaka pēcpārdošanas uzraudzības prasības attiecībā uz jauno pārtikas produktu izmantošanu cilvēku uzturā. 19. Jauni pārtikas produkti Kopienas jauno pārtikas produktu sarakstā jāiekļauj, neierobežojot iespēju, ka var novērtēt vispārējā patēriņa ietekmi vielai, kas ir pievienota šiem vai līdzīgiem pārtikas produktiem, vai arī ir izmantota to ražošanā saskaņā ar 8. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1925/2006. 20. Īpašos apstākļos, lai veicinātu lauksaimniecības pārtikas nozares pētniecību un attīstību un tādējādi arī inovāciju, jaunākos zinātniskos pētījumus un patentēto informāciju, ko iesniedz kā pamatojumu pieteikumam par jauno pārtikas produktu iekļaušanu Kopienas jauno pārtikas produktu sarakstā, ierobežotu laikposmu cits pieteikuma iesniedzējs nevar izmantot bez pirmā pieteikuma iesniedzēja piekrišanas. Aizsargājot viena pieteikuma iesniedzēja iesniegtos zinātniskos datus, nedrīkstētu aizkavēt citus iesniedzējus iekļaut pārtikas produktus Kopienas jauno pārtikas produktu sarakstā, pamatojoties uz viņu pašu zinātniskajiem datiem. 21. Jauniem pārtikas produktiem piemēro vispārīgās marķējuma prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu[16]. Konkrētos gadījumos, iespējams, būtu jānorāda papildu marķēšanas informācija, jo īpaši attiecībā uz pārtikas produkta aprakstu, tā izcelsmi vai lietojuma nosacījumiem. Tādēļ jauna pārtikas produkta iekļaušana Kopienas jauno pārtikas produktu sarakstā var noteikt īpašus lietošanas vai marķējuma nosacījumus. 22. Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem[17] saskaņo dalībvalstu noteikumus par uzturvērtības un veselīguma norādēm. Tādēļ veselīguma norādēm attiecībā uz jauniem pārtikas produktiem ir jābūt saskaņā ar šo regulu. 23. Novērtējot trešo valstu tradicionālo pārtikas produktu nekaitīgumu un pārvaldības sistēmu, ir jāņem vērā to nekaitīgas lietošanas pārtikā vēsture izcelsmes trešā valstī. Nekaitīgas pārtikas lietošanas vēsturē nav jāņem vērā citi lietojumi, kas neattiecas uz pārtiku vai parasto uzturu. Ja dalībvalstis un iestāde attiecībā uz nekaitīgumu nav iesniegušas nevienu zinātniski pamatotu iebildumu, piemēram, informāciju par nelabvēlīgu ietekmi uz veselību, pēc iepriekšēja paziņojuma pārtikas produktu var laist Kopienas tirgū. 24. Var notikt pārrunas ar Eiropas grupu par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām, kas izveidota ar Komisijas 1997. gada 16. decembra lēmumu[18], lai iegūtu padomu par ētikas jautājumiem attiecībā uz jauno pārtikas produktu laišanu tirgū. 25. Jaunos pārtikas produktus, kas laisti Kopienas tirgū saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97, turpina laist Kopienas tirgū. Jaunos pārtikas produktus, kas apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97, iekļauj Kopienas jauno pārtikas produktu sarakstā, kas izveidots ar šo regulu. Turklāt pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 un par kuriem pirms šīs regulas piemērošanas nav pieņemts galīgais lēmums, ir jāuzskata par pieteikumiem, kas atbilst šai regulai. 26. Tā kā dalībvalstis nevar sasniegt šīs darbības mērķus, un tādēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā minēts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. 27. Dalībvalstis nosaka noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Sodiem jābūt efektīviem, proporcionāliem un atturošiem no attiecīgās darbības. 28. Šīs regulas īstenošanai nepieciešamos pasākumus jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[19]. 29. Jo īpaši jāpiešķir Komisijai pilnvaras noteikt kritērijus, saskaņā ar kuriem pārtikas produktus uzskata par izmantotiem lielā apjomā cilvēku patēriņam Kopienā pirms 1997. gada 15. maija. Ievērojot to, ka minētie pasākumi ir vispārīgi un paredzēti šīs regulas papildināšanai ar jauniem, mazāk būtiskiem elementiem, tie jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas ir paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā. 30. Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem[20], ir noteikti vispārīgi noteikumi par kārtību, kādā jāīsteno oficiālas kontroles, lai pārbaudītu atbilstību pārtikas produktu tiesību aktiem. Tādēļ dalībvalstīm jāveic oficiāla kontrole, lai nodrošinātu šīs regulas izpildi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I nodaļa Ievada noteikumi 1. pants Priekšmets Šajā regulā noteikti saskaņoti noteikumi, lai Kopienas tirgū laistu jaunus pārtikas produktus, ar mērķi nodrošināt augstu cilvēku veselības un patērētāju aizsardzības līmeni, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus efektīvu darbību. 2. pants Darbības joma 1. Šo regulu piemēro jaunu pārtikas produktu laišanai tirgū Kopienā. 2. Šo regulu nepiemēro: a) pārtikas produktiem, ciktāl tos lieto kā: i) pārtikas piedevas, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. [par pārtikas piedevām] darbības jomā, ii) pārtikas aromatizētājus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. [par pārtikas aromatizētājiem] darbības jomā, iii) ekstrakcijas šķīdinātājus, kurus izmanto pārtikas produktu ražošanā un kuri ietilpst Direktīvas 88/344/EEK darbības jomā, iv) pārtikas fermentus, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. [par pārtikas fermentiem] darbības jomā, v) vitamīnus un minerālvielas, kas ietilpst Direktīvas 89/398/EEK, Direktīvas 2002/46/EK vai Regulas (EK) Nr. 1925/2003 darbības jomā; b) pārtikas produktiem, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1829/2003 darbības jomā. 3. Vajadzības gadījumā to, vai šī regula attiecas uz konkrēto pārtikas veidu, var noteikt saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto procedūru. 3. pants Definīcijas 1. Šīs regulas nolūkam tiek piemērotas Regulā (EK) Nr. 178/2002 minētās definīcijas. 2. Piemēro arī šādas definīcijas: a) „jauni pārtikas produkti” ir: i) pārtikas produkti, kas lielā apjomā nav tikuši izmantoti cilvēku patēriņam Kopienā pirms 1997. gada 15. maija Pārtikas produkta izmantošana par pārtikas piedevu vai tās sastāvā nav pietiekama, lai noteiktu, vai tas lielā apjomā izmantots cilvēku patēriņam Kopienā pirms 1997. gada 15. maija. Tomēr, ja pārtikas produkti pirms šā datuma izmantoti vienīgi kā pārtikas piedeva vai arī tās sastāvā, tos pēc šā datuma var laist Kopienas tirgū, lai izmantotu tiem pašiem nolūkiem, vienlaicīgi tos neuzskatot par jauniem pārtikas produktiem. Papildus kritērijus, lai novērtētu, vai pārtika lielā apjomā tikusi izmantota cilvēku patēriņam Kopienā pirms 1997. gada 15. maija, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, tostarp to papildinot, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. ii) augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, ja augam vai dzīvniekam ir piemērotas netradicionālas audzēšanas tehnoloģijas, kas nav izmantotas pirms 1997. gada 15. maija, kā arī, iii) pārtikas produkti, kuriem piemērots līdz 1997. gada 15. maijam neizmantots ražošanas process, ja šis ražošanas process izraisa ievērojamas izmaiņas pārtikas produktu sastāvā vai struktūrā, kas ietekmē to uzturvērtību, vielmaiņu vai nevēlamu vielu līmeni. b) „tradicionāli pārtikas produkti no trešām valstīm” ir pārtikas produkti ar pārtikas produktu lietošanas vēsturi trešā valstī, kas nozīmē to, ka attiecīgo pārtikas produktu vismaz vienas paaudzes laikā liela šīs valsts iedzīvotāju daļa ir lietojusi un turpina lietot kā daļu no parasta uztura. c) „nekaitīgas pārtikas lietošanas vēsture” nozīmē to, ka attiecīgo pārtikas produktu nekaitīgumu apstiprina informācija par to sastāvu, kā arī informācija par to, ka liela šīs valsts iedzīvotāju daļa ir lietojusi un turpina lietot šo produktu kā daļu no parasta uztura. 4. pants Informācijas attiecībā uz pārtikas produkta lietošanu cilvēku patēriņā apkopošana 1. Komisija var apkopot informāciju no dalībvalstīm un/vai pārtikas apritē iesaistītā tirgus dalībnieka, lai noteiktu, kādā apjomā pārtikas produkti izmantoti cilvēku patēriņam Kopienā pirms 1997. gada 15. maija. 2. Īstenošanas pasākumus 1. punkta piemērošanai, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, tostarp to papildinot, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. II nodaļa Prasības un iekļaušana Kopienas jauno pārtikas produktu sarakstā 5. pants Kopienas jauno pārtikas produktu saraksts Vienīgi tos jaunos pārtikas produktus, kas iekļauti Kopienas jauno pārtikas produktu sarakstā (turpmāk tekstā „Kopienas saraksts”), var laist tirgū. 6. pants Nosacījumi iekļaušanai Kopienas sarakstā Jaunus pārtikas produktus var iekļaut Kopienas sarakstā vienīgi tad ja tie atbilst šādiem nosacījumiem: a) ja pārtikas produkts, pamatojoties uz pieejamiem zinātniskiem pierādījumiem, parastos lietošanas apstākļos neapdraud patērētāja veselību; b) ja pārtikas produkts ar savu izskatu vai paredzēto lietojumu nemaldina patērētāju; c) gadījumos, kad ar jauniem pārtikas produktiem paredzēts aizstāt citus pārtikas produktus, tie no šiem produktiem neatšķiras tādā mērā, ka to normāla lietošana uzturā patērētājam uzturvielu ziņā būtu neizdevīga. 7. pants Kopienas saraksta saturs 1. Kopienas sarakstu atjaunina saskaņā ar Regulā (EK) Nr. [vienotā procedūra] izklāstīto procedūru. 2. Kopienas saraksta ierakstā par jauno pārtikas produktu ir jāiekļauj pārtikas produkta specifikācija, kā arī, vajadzības gadījumā jāprecizē lietošanas noteikumi, papildu prasības par marķēšanu, lai informētu galīgo patērētāju, un/vai pēcpārdošanas uzraudzības prasības. 3. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. [vienotā procedūra] 7. panta trešās daļas, saskaņā ar šīs regulas 14. panta 2. punktā noteikto procedūru par Kopienas saraksta atjaunināšanu ar jauniem pārtikas produktiem, kas nav tradicionāli pārtikas produkti no trešām valstīm, jālemj gadījumos, kad saskaņā ar 12. pantu aizsargā jaunākos zinātniskos pētījumus un patentēto informāciju. Gadījumos, kas minēti pirmajā apakšpunktā, Kopienas jauno pārtikas produktu saraksta ierakstā papildus 2. punktā minētajai informācijai jānorāda arī: a) diena, kad jaunie pārtikas produkti iekļauti; b) fakts, ka iekļaušana pamatojas uz jaunākajiem zinātniskajiem pētījumiem un patentēto informāciju, kas aizsargāta saskaņā ar 12. pantu; c) pieteikuma iesniedzēja vārds/nosaukums un adrese. 4. Pirms 12. pantā norādītā termiņa beigām Kopienas saraksts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. [vienotā procedūra] 14. panta 3. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru jāatjaunina tā, lai apstiprinātie pārtikas produkti joprojām atbilstu minētās regulas noteikumiem, vairs neietverot īpašos nosacījumus, kas minēti šā panta 3. punkta otrajā apakšpunktā. 8. pants Tradicionāla pārtika no trešām valstīm 1. Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam, kurš Kopienas tirgū vēlas laist tradicionālus pārtikas produktus no trešām valstīm, par to jāinformē Komisija, norādot pārtikas produkta nosaukumu, tā sastāvdaļas un izcelsmes valsti. Šim paziņojumam klāt jāpievieno dokumentēti dati par nekaitīgas pārtikas lietošanas vēsturi trešā valstī. 2. Komisija šo paziņojumu, tostarp 1. punktā minēto nekaitīgas pārtikas lietošanas vēsturi, nekavējoties dara pieejamu dalībvalstīm un iestādei 3. Dalībvalstis un iestāde četru mēnešu laikā no dienas, kad Komisija dara pieejamu 2. punktā minēto paziņojumu, var informēt Komisiju, ja tām ir zinātniski pamatoti iebildumi par šo tradicionālo pārtikas produktu nekaitīgumu, lai tos nelaistu tirgū. Šajā gadījumā pārtikas produktus nedrīkst laist Kopienas tirgū, kā arī jāpiemēro 5. līdz 7. pants. Pirmajā punktā minēto paziņojumu uzskata par Regulas XX/XXX [vienotā procedūra] 3. panta 1. punktā minēto pieteikumu. Saskaņā ar 1. punktu Komisijai piecu mēnešu laikā no dienas, kad saņemts paziņojums, ir jāinformē attiecīgais pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks. 4. Ja nav izteikti uz zinātniskajiem pētījumiem pamatoti iebildumi par nekaitīgumu un attiecīgajam pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam saskaņā ar 3. punktu nav nosūtīta atbilstoša informācija, saskaņā ar 1. punktu tradicionālos pārtikas produktus var laist Kopienas tirgū piecu mēnešu laikā no paziņojuma iesniegšanas dienas. 5. Komisija šim nolūkam paredzētā Komisijas tīmekļa vietnē publicē sarakstu ar tradicionāliem pārtikas produktiem no trešām valstīm, kurus var laist Kopienas tirgū saskaņā ar 4. punktu. 6. Sīkāk izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, tostarp to papildinot, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. 9. pants Tehniskās norādes Vajadzības gadījumā Komisija ciešā sadarbībā ar Iestādi dara pieejamas atbilstošas tehniskās vadlīnijas un rīkus, lai pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, palīdzētu sagatavot un iesniegt pieteikumus saskaņā ar šo regulu. 10. pants Iestādes atzinums Novērtējot jauno pārtikas produktu nekaitīgumu, iestāde: a) vajadzības gadījumā izvērtē, vai pārtikas produkts ir tikpat nekaitīgs kā līdzīgas pārtikas produktu kategorijas produkts, kuru jau tirgo Kopienas tirgū, vai arī tikpat nekaitīgs kā pārtikas produkts, kuru paredzēts aizvietot ar jaunu pārtikas produktu; b) attiecībā uz tradicionāliem pārtikas produktiem no trešām valstīm ņem vērā to nekaitīgas lietošanas vēsturi. 11. pants Pārtikas produktu ražotāju pienākumi 1. Pārtikas produktu nekaitīguma nodrošināšanai un saskaņā ar iestādes atzinumu Komisija var noteikt pēcpārdošanas uzraudzības prasības. Pārtikas produktu ražotāji, kas laiž Kopienas tirgū pārtikas produktu, ir atbildīgi par pēcpārdošanas uzraudzības prasību īstenošanu, kas noteiktas Kopienas jauno pārtikas produktu sarakstā attiecībā uz šo pārtikas produktu. 2. Par to ražotājs tūlīt informē Komisiju. a) jebkuru jaunu zinātnisku vai tehnisku informāciju, kas var ietekmēt jauno pārtikas produktu lietošanas nekaitīguma novērtējumu; b) visiem aizliegumiem vai ierobežojumiem, ko uzlikusi tādas trešās valsts kompetentā iestāde, kurā jaunie pārtikas produkti ir laisti tirgū. III nodaļa Vispārīgie nosacījumi 12. pants Datu aizsardzība Pēc pieteikuma iesniedzēja prasības, kuru pamato pieteikuma dokumentācijā iekļauta atbilstoša un pārbaudāma informācija, jaunākos zinātniskos pētījumus un patentētu zinātnisku informāciju, kas iesniegta kopā ar pieteikumu, bez pieteikuma iesniedzēja piekrišanas piecu gadu laikā no dienas, kad jaunais pārtikas produkts iekļauts Kopienas sarakstā, nevar izmantot citā pieteikumā. 13. pants Sankcijas Dalībvalstis nosaka noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Sodiem jābūt efektīviem, proporcionāliem un atturošiem no attiecīgās darbības. Dalībvalstis ne vēlāk kā [..] par šiem noteikumiem paziņo Komisijai un nekavējoties ziņo tai par turpmākiem grozījumiem, kas tos skar. 14. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. pantu, turpmāk tekstā – „Komiteja”. 2. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši. 3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1.–4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. 15. pants Pārskatīšana Ne vēlāk kā [2015. gada 1. janvārī], ņemot vērā gūto pieredzi, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šīs regulas un jo īpaši tās 8. panta īstenošanu, attiecīgā gadījumā, pievienojot citus priekšlikumus. Ziņojumu un visus priekšlikumus publisko. IV nodaļa Pārejas un nobeiguma noteikumi 16. pants Atcelšana No šīs regulas piemērošanas dienas atceļ Regulu (EK) Nr. 258/97. 17. pants Kopienas saraksta izveidošana Ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no dienas, kad stājas spēkā šī regula [datums], Komisija izveido Kopienas sarakstu, kurā iekļauj saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97 atļautos jaunos pārtikas produktus, kā arī visus esošos atļauju izsniegšanas nosacījumus. 18. pants Pārejas posma pasākumi 1. Visi pieteikumi par jaunu pārtikas produktu laišanu tirgū, kas dalībvalstij iesniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 4. pantu un par kuriem pirms šīs regulas piemērošanas nav pieņemts galīgais lēmums, ir jāuzskata par pieteikumiem, ko reglamentē šī regula. 2. Jebkādus atbilstošus pārejas posma pasākumus 1. punkta piemērošanai, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, tostarp to papildinot, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. 19. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. [vienotā procedūra] Regulu (EK) Nr. [vienotā procedūra] groza šādi. (1) Nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu: „Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. XXX/XXXX [datums], ar ko nosaka vienotu atļauju izsniegšanas procedūru pārtikas piedevām, pārtikas fermentiem, pārtikas aromatizētājiem un jauniem pārtikas produktiem.” (2) Regulas 1. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu: "1. Šajā regulā attiecībā uz pārtikas piedevām, pārtikas fermentiem, pārtikas aromatizētājiem un pārtikas aromatizētāju izejvielām, kurus lieto vai kuri paredzēti lietošanai pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvā vai uz tiem (turpmāk tekstā „vielas vai produkti”), ir noteikta vienota novērtēšanas un atļauju izsniegšanas procedūra (turpmāk tekstā „vienotā procedūra”), kas veicina pārtikas produktu brīvu apriti Kopienā, nodrošina augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un patērētāju interešu aizsardzību.” (3) Regulas 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu: "2. Vienotā procedūra nosaka reglamentētu kārtību, kādā atjaunina to vielu un produktu sarakstu, kuru laišana tirgū Kopienā ir atļauta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. AAA/2007, Regulu (EK) Nr. BBB/2007, Regulu (EK) Nr. CCC/2007 un Regulu (EK) Nr. DDD/DDDD (turpmāk tekstā „pārtikas ražošanas nozaru tiesību akti”). (4) Regulas 1. panta 3. punktā, 2. panta 1. un 2. punktā, 9. panta 2. punktā, 12. panta 1. punktā un 13. pantā vārdus „viela” vai „vielas” aizstāj ar vārdiem „viela vai produkts” vai „vielas vai produkti”. (5) Regulas 2. panta nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu: „Kopienas vielu vai produktu saraksts” (6) Regulas 4. pantu papildina ar šādu 3. punktu: „3. Attiecībā uz vielu vai produktu var iesniegt atsevišķu pieteikumu, lai atjauninātu dažādus Kopienas sarakstus, kurus regulē dažādi pārtikas ražošanas nozaru tiesību akti, ciktāl pieteikums atbilst katras pārtikas ražošanas nozares tiesību aktiem.” (7) Regulas 6. panta 1. punkta sākuma daļā pievieno šādu teikumu: „Ja ir zinātniski pamatoti iebildumi attiecībā uz nekaitīgumu, jāidentificē kāda papildu informācija par riska novērtējumu ir nepieciešama, un tā jāpieprasa pieteikuma iesniedzējam.” 20. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā [divdesmitajā dienā] pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To sāk piemērot sešus mēnešus pēc šīs regulas publicēšanas dienas [datums]. Tomēr 17. pantu piemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdā priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C […], […], […]. lpp. [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV C […], […], […]. lpp. [4] OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.). [5] OV L 253, 21.9.2001., 17. lpp. [6] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.). [7] OV C […], […], […]. lpp. [8] OV C […], […], […]. lpp. [9] OV L 157, 24.6.1988., 28. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003. [10] OV C […], […], […]. lpp. [11] OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. Regula grozīta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1981/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 99. lpp.). [12] OV L 186, 30.6.1989., 27. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003. [13] OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp. Direktīva grozīta ar Komisijas Direktīvu 2006/37/EK (OV L 94, 1.4.2006., 32. lpp.). [14] OV L 404, 30.12.2006., 26. lpp. [15] OV L […], […], […]. lpp. [16] OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/142/EK (OV L 368, 23.12.2006., 110. lpp.). [17] OV L 404, , 30.12.2006., 9. lpp. Labotā redakcija (OV L 12, 18.1.2007., 3. lpp.). [18] SEC (97)2404. [19] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.). Konsolidētā redakcija (OV C 255, 21.10.2006., 4. lpp.). [20] OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp. Labotā redakcija (OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).