LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 83/14

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2011/C 83/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“MAGYAR SZÜRKEMARHA HÚS”

EK Nr.: HU-PGI-0005-0722-07.04.2009

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Magyar szürkemarha hús”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Ungārija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.1. Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Ar nosaukumu “Magyar szürkemarha hús” drīkst apzīmēt tikai gaļu, kas iegūta no sertificētiem tīrasiņu Ungārijas pelēkajiem/stepju liellopiem, kuras turētas sevišķi ekstensīvos apstākļos Ungārijā.

“Magyar szürkemarha hús” var viegli atšķirt tās tumšās spilgti sarkanās krāsas dēļ, jo muskuļu pigmenta saturs pārsniedz citām liellopu gaļas šķirnēm noteiktās vērtības, un tā ir ievērojami tumšāka salīdzinājumā ar citu šķirņu liellopu gaļu.

Tauku zudums cepetī ir minimāls, un gaļas konsistence ir sausi šķiedraina; šādas īpašības gaļa iegūst, ganot lopus saskaņā ar tradicionālo ekstensīvo ganīšanas sistēmu.

Labi saskatāmo marmorējumu vairāk rada saistaudu tauki nekā intramuskulārie tauki, jo ganībās turētu liellopu gaļā ir ļoti maz intramuskulāro tauku (~ 1,2 %).

“Magyar szürkemarha hús” sausnas saturs ir augsts, gaļā ir daudz mazāk ūdens nekā standarta liellopu gaļā, un tā gatavošanas laikā saraujas mazāk. Tai ir neparasta, stipri atšķirīga, nedaudz skābenāka garša, kas atgādina medījuma gaļu.

Muskuļaudu klase (pēc EUROP sistēmas): R, O, P.

Taukaudu klase: 1., 2., 3.

Tirdzniecībā pieejamie kautķermeņa daļu veidi:

1) pusliemeņi un ceturtdaļliemeņi – atdzesēti vai sasaldēti, pēc pieprasījuma – iepakojumā;

2) izcirtņi – atdzesēti vai sasaldēti, pēc pieprasījuma – iepakojumā;

3) atkaulota gaļa – atdzesēta vai sasaldēta, pēc pieprasījuma – iepakojumā;

4) mazumtirdzniecības vienības – atdzesētas vai sasaldētas, pēc pieprasījuma – iepakojumā.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Dzīvniekus, no kuriem iegūst “Magyar szürkemarha hús”, audzē ekstensīvi ganībās.

Ēdināšana notiek divējādi atkarībā no zālaugu veģetācijas perioda – vasaras posms, kad liellopi ganās ganībās, un ziemas periods, kad tos tur kūtīs.

Dzīvnieku ganīšanas periods atkarībā no laika apstākļiem ilgst no aprīļa vidus līdz novembra beigām. Barību pamatā nosaka vietējā veģetācija, kas būtībā nozīmē augu valsti, kura ekstensīvos apstākļos dabiski aug viscaur Ungārijā. Ekstensīvi noganīto pļavu augu sugu sastāvs kopā ar tradicionālajiem lopkopības paņēmieniem nodrošina “Magyar szürkemarha hús” unikālo kvalitāti un garšu.

Vasaras ganīšanas periodā barības piedevas (papildus ganību zālei) ir ieteicamas tikai tad, ja pļavas piemeklē sausums (tad izēdina skābsienu vai skābbarību).

Ziemas periodā barības pamatā ir labas kvalitātes siens, ko iegūst no ekstensīvi apsaimniekotām pļavām. Papildus var dot no ģenētiski modificētiem organismiem brīvus kukurūzas stublājus vai masu, lopbarības sienu un lucernu, un zāles skābsienu vai skābbarību.

Augšanas veicinātāju izmantošana dzīvnieku ēdināšanā ir aizliegta.

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Gaļu ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi drīkst iegūt tikai no Ungārijas pelēkajiem/stepju liellopiem, kas dzimuši, audzēti, nobaroti un nokauti noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Liellopus, no kuriem iegūst “Magyar szürkemarha hús”, baro un audzē saskaņā ar tradicionālām ekstensīvās lopkopības un kopšanas metodēm, kas ir vairākus gadsimtus sens tautas un kultūras mantojums. Tāpat tiek nodrošināts izcelsmes apliecinājums, kas atbilst mūsdienu prasībām. Vaislas govīm ekstensīvos apstākļos reizi gadā dzimst pa vienam teļam, kurus tūliņ pēc dzimšanas iespējams atstāt zem klajas debess. Lopi tiek sadalīti ganāmpulkos uz visu ganīšanas sezonu. Tos var turēt ārā arī ziemas periodā, neradot negatīvas sekas, saskaņā ar gadsimtiem ilgu praksi. Vienīgais nosacījums ir nodrošināt aizsegu pret vēju un sausus salmus.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Saskaņā ar citos tiesību aktos noteiktajām normām uz produktu iepakojuma papildus jānorāda:

— produkta nosaukums: “Magyar szürkemarha hús”,

— Kopienas AĢIN simbols (pēc reģistrācijas),

— ENAR numurs, pēc kura iespējams gaļu identificēt,

— produkta logotips.

Produkta logotipa krāsas un izmēra variācijas

Mazākais izmantojamais izmērs: vairoga augstums šablonā ir 15 mm. Logotipu atļauts palielināt līdz vajadzīgajam izmēram, jo ierobežojums nav noteikts. Gan uzraksts, gan attēls ir melnā krāsā, attēla fons ir balts.

Ja gaļu pārdod bez iepakojuma, iepriekšminētajai informācijai jābūt patērētājam redzamā vietā un viegli pieejamai netālu no saldētājletes.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ungārija

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Teritoriju, kurā audzē liellopus “Magyar szürkemarha hús” iegūšanai, veido Ungārijas 19 apgabali, kas piemēroti ekstensīvai turēšanai, proti, tās ir pļavas (1 051 000 ha), meldrāji (59 000 ha) un dumbrāji (30–40 000 ha), kas netiek apstrādāti.

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas kontinentālā, piejūras un Vidusjūras klimata robežapgabalos, tomēr klimatiskie apstākļi bieži vien var būt ekstremāli (auksti ziemas mēneši un ļoti karsti vasaras mēneši). Lai gan šis klimats bijis piemērots ganību izveidei un lopu ganīšanai, tas prasījis arī izmantot dzīvniekus, kas spējīgi piemēroties šiem ekstrēmajiem apstākļiem. Tāpēc Ungārijā vienmēr ir bijušas pieejamas plašas lopu ganīšanai piemērotas teritorijas, kurās tikušas turētas Ungārijas pelēkās/stepju govis, kas spēj izturēt šādus klimata apstākļus. Tas tradicionāli noteicis to, ka lopu ganīšana un tirdzniecība ar gaļas liellopiem ir bijusi viena no vadošajām lauksaimniecības nozarēm šajā apgabalā.

Tradicionālajai lopkopībai ir bijusi izšķiroša loma mazo pilsētiņu dibināšanā un attīstībā šajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Vēsturiskos avotos aprakstīts, ka liellopi no 14. gadsimta līdz 19. gadsimta vidum eksportēti praktiski nepārtraukti. Daudzkārtēju turku uzbrukumu rezultātā mazāk dzīvotspējīgās apmetnes pamestajos reģionos izira, un to robežapgabali kļuva neapdzīvotai, jo iedzīvotāji pārcēlās uz ciematiem labāku dabas resursu tuvumā. No zemes apstrādes lielākoties atteicās, un kopienas savās vai pamestās iznomātās teritorijās pievērsās ganību dzīvnieku turēšanai (īpaši nobarošanai domāto liellopu turēšanai). Tas deva papildu ienākumus tādā mērā, ka viņi varēja atbrīvoties no muižu kontroles, izveidot ekonomisko pamatu savai attīstībai un uzsākt pilsētvides veidošanu. Bez pārspīlējuma var teikt, ka Ungārijas pelēko/stepju govju audzēšana kļuva par vadošo tautsaimniecības nozari valstī, kas citādā ziņā bija Eiropas nomale.

“Magyar szürkemarha hús” būtiski ietekmēja Ungārijas tautas kultūru un ganu mākslas attīstību. Kaušanas blakusproduktus varēja izmantot par izejmateriālu dažādu rīku izgatavošanai ganu ikdienas vajadzībām. Īpaši vērtīgi bija dzīvnieku ragi, un tos izmantoja, lai pagatavotu bagātīgi izrotātus ganu ragus, sālstraukus vai zāļu podiņus. Šī tautas māksla ir saglabājusies atsevišķās ģeogrāfiskā apgabala teritorijās.

Šodien ievērojama daļa plašo ganību teritoriju ģeogrāfiskajā apgabalā ir aizsargāta. Zemkopji, kas tur strādā, nodrošina šo platību saglabāšanos, tās ekstensīvi noganot un stingri ievērojot dabas aizsardzības prasības. Šāds izmantošanas veids ir ne tikai ilgtspējīgs un tradicionāls, bet arī nodrošina vērtīgās un aizsargājamās augu un dzīvnieku valsts ilgtermiņa saglabāšanu.

5.2. Produkta specifika:

Tradicionālās lopkopības rezultātā 3.2. punktā aprakstītās produkta bioķīmiskās, fizikālās un organoleptiskās īpašības būtiski atšķiras no tirgū pieejamās cita veida liellopu gaļas īpašībām. No tām ievērojamākās ir minimālais tauku zudums cepšanas laikā, sausi šķiedrainā gaļa, zemais intramuskulāro tauku saturs un neparastā gaļas garša, kas atgādina medījuma garšu.

“Magyar szürkemarha hús” taukskābju sastāvs nodrošina arī uztura priekšrocības, jo analīzes liecina, ka ekstensīvi nobaroto Ungārijas pelēko/stepju buļļu gaļai ir ievērojami lielāks polinepiesātināto taukskābju saturs salīdzinājumā ar grupām, kuras turētas intensīvos apstākļos. Turklāt ekstensīvi audzētajiem Ungārijas pelēko/stepju šķirnes liellopiem šo polinepiesātināto taukskābju grupu attiecība [(n-6)/(n-3)] un attiecība starp linolskābi, kas pieder pie n-6 grupas, un linolēnskābi, kas pieder pie n-3 grupas, ir 3:1, tādējādi tas ir labāk nekā attiecība 4:1, kas sasniegta ar ekstensīvi barotām Holšteinas–Frīzlandes šķirnes govīm un tiek uzskatīta par apmierinošu. Tā kā intensīvi audzējamo šķirņu liellopiem šī attiecība ir 9:1 vai 10:1, var droši apgalvot, ka cilvēku barības uzturvērtības ziņā Ungārijas pelēko/stepju šķirnes liellopiem, kas ēdināti ekstensīvās audzēšanas apstākļos, ir uzturvērtības ziņā visnoderīgākā n-6 un n-3 taukskābju attiecība gaļā.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

“Magyar szürkemarha hús” izejvielas – Ungārijas pelēko/stepju liellopu – eksportam uz Eiropu Viduslaikos bija liela nozīme (gadā izveda aptuveni 100 000 dzīvnieku). Arī toreiz šo milzīgo pieprasījumu noteica produkta lieliskā garša, kas nav salīdzināma ar citu šķirņu liellopu gaļas garšu.

Kaušanai paredzētos liellopus dzina uz attāliem tirgiem ārzemēs pa īpaši šim mērķim izveidotiem platiem ganāmpulka ceļiem. Tādā veidā “Magyar szürkemarha hús” gaļa tika nogādāta Nirnbergas, Minhenes, Augsburgas, Rēgensburgas, Ulmas, Strasbūras, Hustopečes, Legradas, Bakaras vai Venēcijas tirgū un kļuva par ļoti pieprasītu produktu.

To, ka šos Ungārijas izcelsmes liellopus uzskatīja par vislabākajiem kaujamajiem liellopiem, apstiprina vairāki tā laika attiecīgie dokumenti, kas glabājas iepriekš minēto Vācijas pilsētu arhīvos (Augsburga – 1578. gads; Nirnberga – 1571. gads). Saskaņā ar Vācijas impērijas noteikumiem miesniekam, kas kāva šādus liellopus, nebija tiesību tirgot citu gaļu, lai nepieļautu krāpšanu, šīs gaļas vietā pārdodot citas izcelsmes gaļu.

Ekstensīvās turēšanas metode, kuras pamatā ir iepriekš minētās tradīcijas, nozīmē, ka dzīvnieki, no kuriem iegūst minēto produktu, ganoties veic daudz lielāku attālumu salīdzinājumā ar parastajiem liellopiem (līdz pat 20–30 kilometriem dienā). Šāda pārvietošanās ganīšanās laikā nodrošina tādas gaļas ieguvi, kurai ir minimāls tauku zudums cepetī un kura ir sausi šķiedraina un ar niecīgu intramuskulāro tauku saturu.

Ekstensīvos apstākļos dabīgā vidē un bez ķīmisku līdzekļu izmantošanas ražota “Magyar szürkemarha hús” ir arvien vairāk pieprasīta tirgū un tādējādi veicina Eiropas kultūras un dabas daudzveidību.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.fvm.hu/main.php?folderID=2343

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.