LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 7.8.2014. 
COM(2014) 511 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 305/2011 67. panta 1. punkt ā 
 
 
2 
 Satura rādītājs 
Satura rādītājs ............................................................................................................................. .......... 2  
CPR   Regula (ES) Nr. 305/2011 par b ūvizstrādājumiem................................................................ 3  
1. Ievads......................................................................................................................... ................. 7  
2. Vispārīga inform ācija ............................................................................................................... 7  
3. REACH un t ās ietekme uz b ūvizstrādājumiem...................................................................... 9  
4.1. Saska ņošanas meh ānisms ............................................................................................................. 12  
4.2. Kā var ieviest jaun ās regulatīvās dalībvalstu vajadz ības? ............................................................ 12  
4.3. No 3. un 7. pamatpras ības līdz saskaņotām tehniskaj ām specifik ācijām.................................... 13  
4.3.1 Noteikumi saska ņotajos standartos ............................................................................................. 13  
4.3.2. Noteikumi ETA izsniegšanai (izstr ādājumiem, uz kuriem neattiecas saska ņotie standarti) ... 15  
5. Pētījuma par īpašo vajadz ību pēc informācijas par b īstamo vielu saturu 
būvizstrādājumos rezult āti un diskusija .............................................................................. 16  
5.2. Pētījuma konstat ējumi ................................................................................................................... 17  
5.2.1. Satura krit ēriji shēmās, kas saist ītas ar būvniecību............................................................... 17  
5.2.2. Shēmu mērķi.............................................................................................................................. 18 
5.2.3. Ģeogrāfiskais aptv ērums .......................................................................................................... 18  
5.2.4. Izstr ādājumu aptv ērums .......................................................................................................... 18  
5.2.5. Vielas, kuras tiek apl ūkotas...................................................................................................... 19  
5.2.6. Nov ērtēšanas krit ēriji/proced ūras ........................................................................................... 19  
5.2.7. Veidi, k ā norāda atbilst ību ....................................................................................................... 19  
5.2.8. Shēmu izmantošanas apjoms.................................................................................................... 19  
5.2.9. Valstu un ES ties ību akti........................................................................................................... 20  
5.2.10. Uz saturu balst īta pieeja — diskusija .................................................................................... 20  
Būvizstrādājumu ražot āju apspriešan ās, izmantojot tiešsaistes aptauju, un p ētījuma rezult ātu 
apspriešana liecina, ka ražot āji uzskata, ka jebkurš to pien ākuma sniegt inform āciju par 
bīstamajām vielām piegādes ķēdē paplašin ājums rad ītu nepamatotu slogu, jo īpaši 
attiecībā uz MVU.................................................................................................................... 20  
 
 
ŠAJĀ ZIŅOJUMĀ LIETOTIE SA ĪSINĀJUMI  
Šajā ziņojumā bieži izmanto š ādus saīsinājumus, un tie te ir iek ļauti uzskat āmības labad: 
 
3 
 CEN   Eiropas Standartiz ācijas komiteja 
CENELEC  Eiropas Elektrotehnisk ās standartiz ācijas komiteja 
CPR   Regula (ES) Nr. 305/2011 par b ūvizstrādājumiem 
DoP   Ekspluatācijas īpašību deklarācija  
EAD   Eiropas nov ērtējuma dokuments 
EN  Eiropas standarts 
EOTA   Eiropas tehnisk ā novērtējuma organiz ācija 
ETA   Eiropas tehniskais nov ērtējums 
REACH  Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, 
licencēšanu un ierobežošanu 
SVHC  Īpaši bīstamas vielas 
 
 
4 
 KOPSAVILKUMS  
Šis ziņojums ir iesniegts saska ņā ar 67. panta 1. punktu Regul ā (ES) Nr. 305/20111 – 
Būvizstrādājumu regul ā (CPR).  
Saskaņā ar CPR 4. panta 1. punktu, laižot tirg ū būvizstrādājumu, uz ko attiecas saska ņots 
standarts, par kuru izdo ts Eiropas tehniskais nov ērtējums, ražot ājs izstrādā ekspluat ācijas 
īpašību deklarāciju (DoP). DoP kopija j āpievieno visiem izstr ādājumiem, kas ir dar īti pieejami 
tirgū. CPR 6. panta 5. punkt ā arī noteikts, ka inform ācija, kas min ēta Regulas (EK) 
Nr. 1907/2006 (REACH) 31. pant ā vai 33. pant ā, jāiesniedz kop ā ar ekspluat ācijas īpašību 
deklarāciju.  
Komisijas zi ņošanas pien ākums CPR 67. panta 1. punkta pirmaj ā daļā ir noteikts š ādi: 
"Komisija l īdz 2014. gada 25. apr īlim izvērtē, vai past āv īpaša vajadz ība sniegt 
informāciju par b īstamo vielu saturu b ūvizstrādājumos, un apsver iesp ēju 6. panta 
5. punktā paredzēto prasību par inform ācijas sniegšanu attiecin āt arī uz citām vielām, un 
ziņo par to Eiropas Parlamentam un Padomei. Sav ā izvērtējumā Komisija inter alia ņem 
vērā vajadzību nodrošin āt augstu vesel ības aizsardz ības un droš ības līmeni gan attiec ībā 
uz strādājošajiem, kuri izmanto b ūvizstrādājumus, gan attiec ībā uz būvju lietot ājiem, 
tostarp ņemot vērā arī prasības par b ūvju daļu vai materi ālu pārstrādi un/vai atk ārtotu 
izmantošanu."  
Lai ievērotu šo pien ākumu, Komisija ir pas ūtījusi neatkar īgu „Pētījumu par īpašām 
informācijas vajadz ībām attiec ībā uz bīstamo vielu saturu b ūvizstrādājumos”  ar 
visaptverošu m ērķi skaidrot un analiz ēt, vai past āv konkrētas vajadz ības attiec ībā uz 
informāciju par b ūvizstrādājumu saturu.  
Pētījumā konstatētas un galvenok ārt pētītas 30 shēmas, kas attiecas uz b īstamo vielu saturu 
būvizstrādājumos. P ētījumā konstatēts, ka neviena no nozarei rakstur īgajām shēmām 
nepievēršas tikai šim saturam un neattiecas tikai uz b ūvizstrādājumiem. Valsts ties ību aktos 
(ja tādi ir) ir jaukta pieeja, lai gan ir identific ēti piemēri, kas piev ēršas saturam, jo īpaši 
aplūkojot noteiktu vielu ierob ežojumus (aizliegumus). P ētījumā atklāts, ka ieinteres ētajām 
personām ir atšķirīgi uzskati par b ūvizstrādājumu satura mar ķēšanas noz īmi. Ieinteres ētās 
personas, kas to atbalsta, redz t ās īpašo vērtību attiecībā uz vielu aizliegumu ieviešanu un 
atkārtotas izmantošanas un otrreiz ējas pārstrādes veicin āšanu, lai gan š īs shēmas galvenok ārt 
ir brīvprātīgas.  
Komisija ir izv ērtējusi pētījuma rezult ātus kopā ar CPR un REACH ties ību normām. Turklāt 
Komisija ir nov ērtējusi saska ņošanas darba progresu attiec ībā uz bīstamo vielu nov ērtēšanu 
būvizstrādājumos un non ākusi pie š ādiem secin ājumiem.  
Pašreizējās saskaņotās būvizstrādājumu tehnisk ās specifik ācijas aptver visus izstr ādājuma 
ekspluatācijas īpašību aspektus saist ībā ar noteikumiem par viel ām, kādi pašlaik ir sp ēkā 
valsts un Eiropas l īmenī.  
Standartiz ācijas darbs, kas veikts, lai izstr ādātu Eiropas nov ērtējuma metodes, ietver, cita 
                                                            
1  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saska ņotus 
būvizstrādājumu tirdzniec ības nosac ījumus un atce ļ Padomes Direkt īvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 
5. lpp.). 
 
5 
 starpā, visus valsts vai Eiropas ties ību aktu noteikumus, kas attie cas uz saturu. Standartu 
izstrādātāji drīzumā šīs novērtējuma metodes ievies īs saskaņotajos Eiropas standartos, un ar ī 
EOTA iest ādes tos izmantos Eiropas nov ērtējuma dokumentos (EAD). Š ī procedūra tiek 
veikta katru reizi, kad tiek pie ņemts jauns valsts vai ES ties ību akts. 
Tādējādi ražotāji tiek pilnvaroti inform ēt par nepieciešamaj ām izstrādājuma īpašībām, 
attiecīgā gadījumā par vielu saturu, izmantojot DoP. Tas nodrošina š īs inform ācijas 
pieejamību visiem pak ārtotajiem izstr ādājumu lietot ājiem. 
Saskaņā ar REACH regulu produktiem, kas atbilstoši  REACH paši par se vi ir vielas vai 
maisījumi un pieder konkr ētai tādu vielu apakškopai2, kurām ir iespējama negat īva ietekme uz 
cilvēku veselību un vidi, k ā noteikts REACH regulas 31. pant ā, jāpievieno droš ības datu lapa 
visā piegādes ķēdē jebkuram dal ībniekam, iz ņemot personas, kas veic pieg ādi plašākai 
sabiedrībai, un pat ērētājus. Tom ēr šis pien ākums neattiecas uz produktiem, kas ir 
izstrādājumi. REACH regulas 33. pant ā noteikts, ka par šiem produktiem sa ņēmējiem (un 
tikai pēc piepras ījuma arī patērētājiem) jāsniedz inform ācija, lai izstr ādājumu var ētu droši 
lietot, nor ādot vismaz īpaši bīstamo vielu nosaukumu2, ja to koncentr ācija izstrādājumos ir 
lielāka par 0,1 % masas.  
Saskaņā ar CPR 6. panta 5. punktu š ī informācija jāsniedz kop ā ar DoP. T āpēc šo inform āciju 
(drošības datu lapas par b īstamām vielām vai inform ācija par b īstamajām vielām 
būvizstrādājumā) pievieno b ūvizstrādājumam vis ā piegādes ķēdē līdz gala lietot ājam 
(uzņēmējam, darba veic ējam un pat ērētājam), paplašinot izplat īšanas pien ākumu, kas noteikts 
REACH regul ā. 
Tomēr ar REACH saist ītajai inform ācijai, kas ražot ājam jāsniedz, jāņem vērā lietotāju, darba 
ņēmēju un pat ērētāju aizsardz ība. Jebkura REACH regulas turpm āka paplašin āšana nolūkā 
ietvert jaunas vielas autom ātiski attiecas ar ī uz pienākumu būvizstrādājumu ražot ājiem izplat īt 
attiecīgo inform āciju, tādējādi ejot kopsol ī ar zinātnes attīstību. 
Ņemot vērā, ka jāsniedz tikai inform ācija, kas nor ādīta REACH regulas 31. un 33. pant ā, un 
jebkādu tādu skaidru valsts vai ES ties ību aktu tr ūkumu, kuros piepras īts DoP sniegt 
papildinform āciju, CPR nor ādītie pienākumi pašreiz nav l īdzeklis, lai sniegtu lietot ājiem 
informāciju par jebk ādas bīstamas vielas saturu visos b ūvizstrādājumos, jo droš ības datu lapu 
pievieno tikai papildus DoP, ja to pieprasa REACH. Tom ēr uzskatāms, ka tā visaptveroši 
pievēršas dažiem neatliekamiem vesel ības un apk ārtējās vides jaut ājumiem.  
Turklāt, iesniedzot DoP kop ā ar REACH inform āciju, kā paredzēts CPR 6. panta 5. punkt ā, 
var nodrošin āt lietderīgu rīku, lai, piem ēram, ar apzin ātas lietotāja un pat ērētāja izvēles 
starpniecību īstenotu m ērķus attiecībā uz cilvēku veselības un apk ārtējās vides augsta l īmeņa 
aizsardzību vai resursu ilgtsp ējīgu izmantošanu, cita starp ā īstenojot otrreiz ējo pārstrādi un 
atkārtotu izmantošanu.  
                                                            
2  Sīkāku inform āciju skatīt 3. nodaļā. Prasību sniegt REACH regulas 31. pant ā norādītās drošības datu lapas 
piemēro vielām, kas klasific ētas kā bīstamas, notur īgas, bioakumulat īvas un toksiskas (PBT) vai ļoti 
noturīgas un ļoti bioakumulat īvas (vPvB), identific ētas kā īpaši bīstamas vielas (SVHC), noteiktas saska ņā 
ar REACH regulas 59. panta 1. punktu. L īdzīgus nosac ījumus piem ēro maisījumiem, par kuriem inform ācija 
piegādātājam ir pieejama p ēc pieprasījuma. Regulas 33. pant ā noteikts, ka ir j āsniedz inform ācija 
piegādātājam (un p ēc pieprasījuma arī patērētājiem) par jebkuru izstr ādājumos esošu SVHC, kuras 
koncentrācijas pārsniedz 0,1 % masas, nor ādot pietiekamu inform āciju, lai izstr ādājumu varētu droši lietot, 
un vismaz vielas nosaukumu. 
 
6 
 Pētījumā ir noteiktas konkr ētas brīvprātīgās sertifikācijas un mar ķēšanas shēmas, kas veicina 
šo mērķu sasniegšanu, nor ādot inform āciju par vielu saturu b ūvizstrādājumos. Tom ēr pamatā 
tās netiktu piel āgotas būvizstrādājumiem, t ām būtu ierobežots ģeogrāfiskais aptv ērums un t ās 
lielākoties neaptvertu DoP. P ētījuma mērķis nebija izstr ādāt atsevišķu shēmu vai nov ērtēt 
izmaksas un ieguvumus, ko rada, vienai no š īm shēmām paplašinot esošos pien ākumus. 
Būvizstrādājumu ražot āji, jo īpaši MVU, kas piedal ījās pētījuma apsekojum ā, jebkuru 
pašreizējā pienākuma sniegt inform āciju paplašin āšanu uzskata par iev ērojamu un nepamatotu 
slogu. 
Tāpēc Eiropas Komisija uzsk ata, ka, lai konsolid ētu būvizstrādājumu iekš ējo tirgu 
Regulas (ES) Nr. 305/2011 īstenošanas ietvaros, īpašās vajadzības pēc inform ācijas par 
bīstamo vielu saturu b ūvizstrādājumos ir pietiekami iev ērotas spēkā esošajos CPR 
noteikumos, jo īpaši tās 4. pantā kopā ar 6. panta 5. punktu. Tom ēr saskaņā ar attiecīgiem ES 
tiesību aktos pieejamiem instrumentiem b ūtu turpmāk jānovērtē un attiecīgā gadījumā jārisina 
vajadzība pēc turpm ākām iespējām inform ēt gala lietot ājus par vielu kl ātbūtni 
būvizstrādājumos, lai nodrošin ātu augsta l īmeņa veselības aizsardz ību un droš ību darba 
ņēmējiem, kas izmanto b ūvizstrādājumus, un b ūvju lietotājiem, tostarp attiec ībā uz daļu vai 
materiālu otrreizējās pārstrādes un/vai atk ārtotas izmantošanas pras ībām. 
Jāuzsver, ka iepriekš min ētie secinājumi par Regulas (ES) Nr. 305/2011 īstenošanu, ņemot 
vērā Līguma par ES darb ību noteikumus, iz ņemot 114. pantu, neskar iesp ēju, ka Komisija 
uzņemsies atbilstošas likumdošanas iniciat īvas.  
 
 
 
7 
 KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 305/2011 67. panta 1. punkt ā 
 
1. Ievads 
Šis ziņojums ir iesniegts Eiropas Parlamentam un Padomei, k ā paredzēts Regulas (ES) 
Nr. 305/20113 67. panta 1. punkt ā (Būvizstrādājumu regula, CPR).  
CPR regulas 6. pants nosaka ražot āja pienākumu sniegt inform āciju par b ūvizstrādājumu 
saturu, izmantojot ekspluat ācijas īpašību deklar ācijas (DoP). Saska ņā ar 6. panta 5. punktu 
ražotājs sniedz inform āciju, kas pras īta REACH regulas 31. un 33. pant ā, kopā ar šo 
paziņojumu. 
  Diskusijās pirms regulas pie ņemšanas dažas dal ībvalstis apsv ēra iespēju paplašin āt 
pašreizējos CPR 6. panta 5. punkta noteikumus attiec ībā uz inform āciju par b īstamām vielām, 
kā arī papildu viel ām, kas saist īta ar īpašu saturu, abi paplašin ājumi tādējādi pārsniedz 
saistības, kas izriet no REACH regulas.  
Saistī
bā ar likumdošanas procesu attiec ībā uz CPR pie ņemšanu Komisijai beidzot tika pras īts 
analizēt īpašās vajadzības pēc informācijas par b īstamo4 vielu saturu b ūvizstrādājumos un 
iespējamo pras ību par inform ācijas sniegšanu attiecin āt uz citām vielām, kā paredzēts 
Regulas (ES) Nr. 305/2011 6. panta 5. punkt ā. Šis ziņošanas pien ākums ir iek ļauts 67. panta 
1. punktā. 
2. Vispārīga inform ācija  
Dalībvalstu noteikumos paredz ēts, ka būves projekt ē un būvē tā, ka tās neapdraud personu, 
mājdzīvnieku un īpašuma droš ību un nekait ē videi. Būvdarbi ir saprotami plaš ākā nozīmē, 
ietverot ēkas un inženiertehniskos b ūvdarbus (piem ēram, ceļus, tiltus, aizsprostus un 
kanalizācijas tīklu). 
Dalībvalstu noteikumi var ietekm ēt būvizstrādājumiem noteikt ās prasības. Šīs prasības bieži ir 
atspoguļotas valsts b ūvizstrādājumu standartos, valsts tehniskajos apstiprin ājumos vai cit ās 
valsts tehniskaj ās specifik ācijās un noteikumos saist ībā ar būvizstrādājumiem. Ņemot vērā to 
būtiskās atšķirības, šīs valstu normat īvo aktu pras ības kavē būvizstrādājumu tirdzniec ību 
Eiropas Savien ībā.  
CPR priekšteces – Padomes Direkt īvas 89/106/EEK5 mērķis bija atcelt tirdzniec ības tehniskos 
šķēršļus būvizstrādājumu jom ā, lai uzlabotu to br īvu apriti iekš ējā tirgū, nosakot saska ņotas 
tehniskās specifik ācijas. Lai vienk āršotu un skaidrotu past āvošo sistēmu un uzlabotu esošo 
                                                            
3  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saska ņotus 
būvizstrādājumu tirdzniec ības nosac ījumus un atce ļ Padomes Direkt īvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 
5. lpp.). 
4  Šajā kontekstā CPR izmantota fr āze “bīstamas vielas”  (hazardous substances) , savukārt būvniecības nozar ē 
līdz šim parasti izmantoja terminu “b īstamas vielas”  (dangerous substances) . Šajā pētījumā tās uzskata par 
identiskām. 
5  Padomes 1988. gada 21. decembra Direkt īva 89/106/EEK par dal ībvalstu normat īvo un administrat īvo aktu 
tuvināšanu attiec ībā uz būvizstrādājumiem (OV L 40, 11.02.1989., 12. lpp.). 
 
8 
 pasākumu pārredzamību un efektivit āti, Direktīva 89/106/EEK ir aizst āta ar CPR. Neskarot 
citu ES un valstu ties ību aktu noteikumus, CPR vair ākos gadījumos, piem ēram, 4., 25., 
55. apsvērumā, 28. panta 2. punkt ā un 67. panta 1. punkt ā arī norādīts mērķis ņemt vērā ES 
mērķus par augsta l īmeņa veselības aizsardz ību un droš ību darba ņēmējiem, kas izmanto 
būvizstrādājumus, un b ūvju lietotājiem, kā arī mērķis uzlabot ilgtsp ējīgas būvniecības iespējas 
un veicināt videi nekait īgāku izstrādājumu izstr ādi.  
 Tiek uzskat īts, ka ir ļoti svarīgi panākt pārredzamību un skaidr ību attiec ībā uz 
būvizstrādājumu ekspluat ācijas īpašību novērtēšanu un šo īpašību atspogu ļošanu DoP, ko 
sagatavo ražot ājs. Tas ļauj būvizstrādājuma gala lietot ājiem (līgumpartneriem, darba 
ņēmējiem un pat ērētājiem) ņemt vērā un ievērot šīs īpašības, lai nodrošin ātu, ka visus 
izstrādājumus izmanto atbilstoši, t. i., tikai tad, ja to īpašības atbilst pras īb
ām, ko paredz 
attiecīgo būvdarbu, kur izstr ādājumu izmanto, projekt ētāji un nosaka sp ēkā esošie 
reglament ējošie noteikumi. 
Lai to pan āktu, ir jāizstrādā saskaņotas tehnisk ās specifik ācijas, lai defin ētu Eiropas metodes 
un kritērijus būvizstrādājumu ekspluat ācijas īpašību novērtēšanai. Pamatojoties uz min ēto 
saskaņoto tehnisko specifik āciju, izstr ādājuma īpašības var izv ērtēt vispāratzītā Eiropas veid ā 
un pēc tam deklar ēt DoP. T ādējādi DoP nodrošina prec īzu un uzticamu inform āciju par 
būvizstrādājuma ekspluat ācijas īpašībām. 
Saskaņā ar CPR 4. panta 1. punktu, laižot tirg ū būvizstrādājumu, uz ko attiecas saska ņots 
standarts, par kuru izdot s Eiropas tehniskais nov ērtējums, ražot ājs izstrādā DoP. DoP kopija 
jāpievieno visiem izstr ādājumiem, kas ir dar īti pieejami tirg ū. CPR 6. panta 5. punkt ā arī 
noteikts, ka inform ācija, kas min ēta REACH 31. pant ā vai 33. pant ā, jāiesniedz kop ā ar 
ekspluatācijas īpašību deklar āciju. Šīs informācijas apm ērs un tās pieejam ība visā piegādes 
ķēdē ir sīkāk aplūkoti nākamajā nodaļā.  
Piemēram, 31. pant ā ir aptverta plaš āka vielu apakškopa nek ā 33. pantā, bet to piem ēro tikai 
produktiem, kas jau paši par sevi ir vielas vai mais ījumi (piem ēram, krāsas). Ja šī informācija 
tiktu sniegta saska ņā ar abiem pantiem, t ā tikai norādītu vielas kl ātbūtni6 izstrādājumā, nevis 
informāciju par vielas satura daudzumu ražojum ā. 
Laikā, kad Eiropas Komisija iesnied za priekšlikumu jaunai regulai par 
Direktīvas 89/106/EEK atcelšanu, ieinteres ētās personas iesniedza dažus noteikumus, kas 
radītu jaunus pien ākumus ražot ājiem, jo īpaši attiec ībā uz papildu inform ācijas sniegšanu par 
bīstamo vielu saturu b ūvizstrādājumos, un sekojošu š īs informācijas sniegšanu DoP vai kop ā 
ar DoP, k ā paredzēts CPR 6. pant ā.  
Visbeidzot pie ņemtais risin ājums CPR š īs jaunās saistības aizstāja ar ziņojumu strukt ūru. Tās 
25. apsvērumā risinājuma izvēle tika izskaidrota š ādi: 
"Tomēr būtu jāturpina noskaidrot īpašā vajadzība pēc informācijas par b īstamo vielu 
saturu būvizstrādājumos, lai papildin ātu to vielu sarakstu, uz kur ām šī prasība attiecas, 
un tādējādi nodrošin ātu augstu vesel ības aizsardz ības un droš ības līmeni gan 
strādniekiem, kuri r īkojas ar b ūvizstrādājumiem, gan b ūvju izmantot ājiem, turkl āt 
attiecinot to ar ī uz būves daļu vai materi ālu pārstrādes un/vai atk ārtotas izmantošanas 
prasībām." 
                                                            
6  Ja produkt ā ir pārsniegta noteikta koncentr ācija vai vielas masas proporcija.  
 
9 
 Komisijas zi ņošanas pien ākums CPR 67. panta 1. punkta pirmaj ā daļā ir noteikts š ādi: 
"Komisija l īdz 2014. gada 25. apr īlim izvērtē, vai past āv īpaša vajadz ība sniegt 
informāciju par b īstamo vielu saturu b ūvizstrādājumos, un apsver iesp ēju 6. panta 
5. punktā paredzēto prasību par inform ācijas sniegšanu attiecin āt arī uz citām vielām, un 
ziņo par to Eiropas Parlamentam un Padomei. Sav ā izvērtējumā Komisija inter alia ņem 
vērā vajadzību nodrošin āt augstu vesel ības aizsardz ības un droš ības līmeni gan attiec ībā 
uz strādājošajiem, kuri izmanto b ūvizstrādājumus, gan attiec ībā uz būvju lietot ājiem, 
tostarp ņemot vērā arī prasības par b ūvju daļu vai materi ālu pārstrādi un/vai atk ārtotu 
izmantošanu."7 
Lai sagatavotos šim zi ņošanas pien ākumam, Komisija ir uzs ākusi neatkar īgu pētījumu par 
vajadzību pēc informācijas par b īstamo vielu saturu b ūvizstrādājumos. Pētījuma rezult āti ir 
izklāstīti šā ziņojuma 5. noda ļā.  
 
3. REACH un t ās ietekme uz b ūvizstrādājumiem 
REACH regula par ķīmisko vielu re ģistrēšanu, vērtēšanu, licenc ēšanu un ierobežošanu 
(REACH ) stājās spēkā 2007. gada 1. j ūnijā. Tās mērķis ir nodrošin āt augsta l īmeņa cilvēku 
veselības aizsardz ību un vides aizsardz ību, ieskaitot alternat īvu metožu populariz ēšanu vielu 
risku nov ērtēšanai, kā arī vielu br īvu apriti iekš ējā tirgū, reizē veicinot konkurenci un 
novatorismu. 
REACH nosaka zin āmas specifiskas saist ības attiec ībā uz atseviš ķām ES saražotaj ām, 
importētajām vai lietotaj ām vielām. REACH pier ādīšanas pien ākumu uzliek uz ņēmumiem. 
Lai atbilstu REACH regulas pras ībām, uzņēmumiem j āreģistrē vielas, ko vi ņi ražo un laiž ES 
tirgū apmērā, kas pārsniedz 1 tonnu gad ā. Reģistrācijas lietā jādokument ē vielu droša 
lietošana, ietverot inform āciju par vielu b īstamību un tādējādi ļaujot reģistrētājiem tās 
klasificēt un marķēt, jānosaka riska p ārvaldības pasākumi un j āpaziņo šī informācija visiem 
piegādes ķēdes dalībniekiem8. Reģistrētāja sniegtās informācijas līmenis ir atkar īgs no šā 
individuālā reģistrētāja reģistrētās vielas daudzuma. 
Vielām, ko ražo vai import ē daudzumos, kas p ārsniedz 10 tonnas gad ā, reģistrētājiem jāveic 
arī ķīmiskās drošības novērtējums, lai noteiktu, vai ir ne pieciešami papildu riska 
samazināšanas pas ākumi un k ādi pasākumi ir nepieciešami. 
REACH ietekm ē ļoti dažādus uzņēmumus daudz ās nozarēs, pat tos, par kuriem nevar uzskat īt, 
ka tie ir saist īti ar ķīmiskām vielām. Saska ņā ar REACH b ūvizstrādājumi var b ūt vielas, 
maisījumi vai izstr ādājumi.  
Tāpēc uzņēmumiem, kas ražo vai pieg ādā būvizstrādājumus, jāatbilst pras ībām, kas noteiktas 
REACH. 
•  Pirmkārt, saskaņā ar REACH 31. pantu b ūvizstrādājumiem, kas ir re ģistrētas vielas vai 
maisījumi (bet ne produktiem, kuri saska ņā ar REACH ir izstr ādājumi), pieg ādātājam ir 
                                                            
7  Šajā kontekstā CPR izmantota fr āze “bīstamas vielas”  (hazardous substances) , savukārt būvniecības nozar ē 
līdz šim parasti izmantoja terminu “b īstamas vielas” (dangerous substances).  Šajā pētījumā tās uzskata par 
identiskām.  
8  REACH regulas 31. pants. 
 
10 
 jāsniedz saņēmējam drošības datu lapas, kas sagatavotas saska ņā ar REACH II pielikumu: 
i) visām vielām vai mais ījumiem, kas vai nu klasific ēti kā bīstami9, noturīgi, 
bioakumulat īvi un toksiski (PBT), vai k ā ļoti noturīgi un ļoti bioakumulat īvi 
(vPvB)10 un kas identific ēti kā īpaši bīstamas vielas (SVHC), kuras ietvertas 
kandidātvielu sarakst ā licencēšanai11; 
ii) pēc pieprasījuma  neklasific ētiem mais ījumiem, kas satur: 
o vismaz vienu vielu, kas ir b īstama cilv ēku veselībai vai apk ārtējai videi, kas 
pārsniedz noteikto robežkoncetr āciju12, vai 
o vielas, kuras ir notur īgas, bioakumulat īvas un toksiskas vai ļoti noturīgas un 
ļoti bioakumulat īvas un kuru atseviš ķā masas koncentr ācija ≥ 0,1 %, vai 
o īpaši bīstamas vielas (SVHC), kuras ir iek ļautas kandid ātvielu sarakst ā atļaujas 
saņemšanai citu iemeslu d ēļ, vai 
o vielas, kur ām ir konkretiz ētas Kopienas arodekspoz īcijas robežv ērtības. 
 Atbrīvojums attiecas uz pien ākumu i) apakšpunkt ā, ja mais ījumu pied āvā vai pārdod 
plašai sabiedr ībai un tiek sniegta pietiekama inform ācija par drošu izmantošanu. Š ādos 
gadījumos droš ības datu lapa nav j āiesniedz, ja vien to nel ūdz pakārtots lietot ājs vai 
izplatītājs.  
•  Otrkārt, saskaņā ar REACH 33. pantu attiec ībā uz būvizstrādājumiem (kas ir izstr ādājumi) 
piegādātājiem ir pien ākums vis ā piegādes ķēdē sniegt pietiekamu inform āciju (lai 
izstrādājumu varētu droši lietot, nor ādot vismaz vielas nosaukumu) par īpaši bīstamām 
vielām (SVHC), ja to koncentr ācija izstrādājumā pārsniedz 0,1 % masas . Tāda pati 
informācija pēc piepras ījuma jāsniedz ar ī patērētājiem. Turkl āt paziņojums Eiropas 
Ķīmisko vielu a ģentūras (ECHA) izstr ādājumu ražot ājiem/import ētājiem par SVHC 
klātbūtni šajos izstr ādājumos ir vajadz īgs, ja ir izpild īti abi šie nosac ījumi:  
-  SVHC kop ējais daudzums izstr ādājumos pārsniedz 1 tonnu uz ražot āju/importētāju 
gadā, un 
-  viela izstr ādājumos ir liel ākā koncentr ācijā par 0,1 % masas procentu izteiksm ē 
(w/w). 
Paziņojums ir j āizdara vēlākais sešus m ēnešus pēc tam, kad attiec īgā SVHC ir iek ļauta 
                                                            
9  Fiziski bīstami vai b īstami attiec ībā uz veselību un vidi. Skat īt Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un 
maisījumu klasific ēšanu, mar ķēšanu un iepakošanu. Attiec ībā uz maisījumiem, kas atbilst b īstamu 
maisījumu kritērijiem saska ņā ar Direkt īvu 1999/45/EK (kas 2015. gada 1. j ūnijā tiks atcelta ar 
Regulu (EK) Nr. 1272/2008).  
10  Identificēti atbilstoši REACH XIII pielikum ā noteiktajiem krit ērijiem.  
11  Šīs tā sauktās SVHC ir uzskait ītas REACH XIV pielikum ā. Sarakstā iekļauta apakškopa ar kancerog ēnām, 
mutagēnām, reprodukt īvajai sistēmai toksisk ām, PBT vai vPvB viel ām, kā arī vielām, kas rada l īdzīgas 
bažas (piem ēram, endokr īno sistēmu noārdošas vielas), un tas kalpo k ā kandidātsaraksts REACH 
licencēšanai. Saraksts tiek past āvīgi atjaunin āts, un līdz 2013. gada decembrim taj ā bija iekļauta 151 viela. 
Skatīt http://echa.europa.eu/candidate-list-table . Komisija ir izveidojusi SVHC ce ļvedi, lai nodrošin ātu, ka 
līdz 2020. gadam sarakst ā ir iekļautas visas atbilstoš ās vielas.  
12  REACH 31. panta 3. punkts: liel āka par 1 masas procentu mais ījumiem, kas nav g āzes, un liel āka par 
0,2 tilpuma procentiem g āzveida mais ījumiem. 
 
11 
 kandidātvielu sarakst ā. 
Ražotājiem un import ētājiem tiek ieteikts atjaunin āt paziņojumu, ja to r īcībā esošajā 
informācijā tika veiktas izmai ņas. Šādu izmai ņu piemēri ir tonn āžas maiņa, citu 
izstrādājumu ražošana/imports, kuri satur to pašu SVHC (piem ēram, ar citu pielietojumu). 
• Un, visbeidzot, dažu b īstamu vielu, mais ījumu un izstr ādājumu ražošana, laišana tirg ū un 
izmantošana var ētu būt ierobežota saska ņā ar REACH13 regulas VIII  sada ļu. Vairāki 
ierobežojumi REACH XVII pielikum ā attiecas uz b ūvizstrādājumiem, piem ēram, 
19. ieraksts par ars ēna savienojumiem, 31. ieraksts par kreozotu ierobežo t ā izmantojumu 
par koksnes konservantu (bet at ļauj noteiktas atk āpes) un 47. ieraksts par hromu (VI) 
ierobežo t ā izmantojumu cement ā un cementu saturošos mais ījumos (bet at ļauj atkāpes tā 
izmantojumam kontrol ētos slēgtos un piln ībā automatiz ētos procesos). 
Rezumējot, REACH uzliek vair ākus pienākumus būvniecības nozarei, jo t ā ir tieši saist īta ar 
būvmateriālu vai to ķīmisko sast āvdaļu ražošanu, k ā arī nākamā posma b ūvniecības 
uzņēmumiem, kuri izmanto ķīmiskās vielas b ūvniecības proces ā. Turklāt veselības un vides 
informāciju, ko sniedza REACH, b ūtu jāizmanto b ūvmateriālu riska nov ērtējumā.  
Ja reģistrētājs izpilda REACH pras ības, tiek nov ērsts risks vesel ībai un videi, ko var ētu radīt 
pakļaušana re ģistrētā vielu daudzuma ietekmei un re ģistrētas vielas lietošanas laik ā, 
piemēram, būvmateriālu ražošanas laik ā, tādu būvmateriālu izmantošan ā, kas satur ķīmiskas 
vielas, to izdal īšanās ēku ekspluat ācijas laikā un ekspluat ācijas pārtraukšanas laik ā. 
REACH nav vien īgā regula, kas piev ēršas šiem riskiem. Materi ālu atteices risks, ko rada 
nepareiza lietošana, kopum ā nav risin āms, ievērojot REACH, bet izmantojot citus ties ību 
aktus. Nodrošinot atbilst ību REACH re ģistrācijas pien ākumam, netiek aptverti ar ī jautājumi, 
kas saistīti ar kopējo iedarbību vai ekspluat ācijas laika beig ām un kas risin āti attiecībā uz 
konkrētiem pies ārņotājiem, īstenojot turpm ākus REACH riska p ārvaldības pasākumus, 
piemēram, ierobežojumus un licenc ēšanu, ES nozaru ties ību aktus (piem ēram, regul ējums par 
gaistošiem organiskajiem savienojumiem š ķīdumos un kr āsās), vides standartus, noteikumus 
par marķēšanu, tiesību aktus atkritumu jom ā utt.  
Saistībā ar REACH efektivit āti Komisija nesen pabeidza izv ērtējumu, kas attiecas uz visiem 
REACH elementiem. P ēc rūpīgas pārbaudes, ņemot vērā, ka ir p āragri nov ērtēt pilnīgu 
ietekmi, jo ne visi regulas nosac ījumi piln ībā darbojas14, Komisija secin āja, ka REACH15 
sasniedz visus m ērķus, kurus var ēja novērtēt, un nol ēma neierosin āt izmaiņas regulas 
priekšrakstu da ļā. 
Tomēr saistībā ar REACH ietekmi uz MVU ir konstat ētas dažas problem ātiskas jomas. 
Komisija secin āja, ka past āv nepieciešam ība samazin āt REACH negat īvo ietekmi uz tiem 
MVU, ko ietekm ē REACH procesi, piem ēram, reģistrēšana un licenc ēšana. Attiec ībā uz 
būvniecības nozari tas ir ļoti svarīgi, jo noteikti mazie b ūvniecības darbuz ņēmēji saskaras ar 
problēmām, kas saist ītas ar atbilst ību REACH. Komisija atzina ar ī, ka visās apakšnozar ēs, 
tostarp celtniec ības nozar ē, ir nepieciešams vairot inform ētību par pareizu izpratni un 
                                                            
13  Skatīt REACH regulas XVII pielikumu. 
14  Provizoriski re ģistrēto vielu, kuru daudzums ir maz āks par 100 t, re ģistrācijas termi ņš ir tikai 2018. gad ā. 
Kandidātvielu saraksta licenc ēšanai izstr āde jau ir uzs ākta, un tikai 2014. gad ā tika apstr ādāti pirmie 
licencēšanas piepras ījumi. Tom ēr visi REACH izv ērtēšanas elementi jau piln ībā darbojas. 
15  COM(2013) 49. 
 
12 
 atbilstību REACH regul ā noteiktajiem pien ākumiem. 
4. Izmaiņas un procesi, kas pamatojas uz CPR 
4.1. Saska ņošanas meh ānisms  
CPR mērķis ir konsolid ēt iekšējo būvizstrādājumu tirgu, nodrošinot, ka tiek atcelti nepamatoti 
tehniski š ķēršļi pārrobežu tirdzniec ībai. Mehānismi, lai to sasniegtu, ir š ādi: 
CPR izveido saska ņotas tehnisk ās specifik ācijas, kuras visiem b ūvniecības nozares 
dalībniekiem ir j āievēro. 
• Dalībvalstu iest ādes izsaka savas pras ības attiec ībā uz būvizstrādājumu izmantošanu sav ā 
teritorijā, izmantojot nov ērtēšanas metodes (pamatojoties uz testiem, apr ēķiniem vai 
aprakstošiem noteikumiem) un klasifik āciju, kas noteikta saska ņotajās tehniskaj ās 
specifikācijās (CPR 8. panta 3. l īdz 6. punkts un 17. panta 5. punkts).  
• Ražotāji deklarē savu izstr ādājumu īpašības DoP, piem ērojot saska ņotās tehnisk ās 
specifikācijas (CPR 4. un 8. pants). Š ī informācija būs pieejama visos pieg ādes ķēdes 
posmos.  
• Projektētāji nosaka to izstr ādājumu īpašības, kurus izmanto b ūvē, atsaucoties uz t ām 
pašām saskaņotajām tehniskaj ām specifik ācijām, lai pier ādītu atbilst ību prasībām, ko 
noteikušas valsts iest ādes, un ņemot vērā izstrādājumu ekspluat ācijas īpašības, kas izriet 
no projekta izv ēles. 
• Līgumslēdzēji/lietotāji iegādājas būvizstrādājumus, kam ir paredz ētajai izmantošanai 
vajadzīgās īpašības, kā noteicis projekt ētājs, pamatojoties uz saska ņotajām tehniskaj ām 
specifikācijām. 
Saskaņotās tehniskās specifik ācijas ir noteiktas CPR 2. panta 10. punkt ā kā saskaņoti standarti 
un Eiropas nov ērtējuma dokumenti; 
Saskaņotos standartus izstr ādā CEN/CENELEC, pamatojotie s uz Eiropas Komisijas 
pilnvarojumu, p ēc apspriešan ās ar dal ībvalstu iest ādēm un cit ām iesaist ītajām pusēm 
(ražotājiem, pazi ņotajām institūcijām, patērētājiem utt.).  
Minētās plašās apspriešan ās mērķis ir nodrošin āt, ka visas ties ību aktu pras ības dalībvalstīs, 
kas rada š ķēršļus tirdzniec ībai, tiek ņemtas vērā pilnvarojum ā, ko Komisija sniedz 
CEN/CENELEC. 
CEN/CENELEC tehnisk ās komitejas, kas izstr ādā saskaņotus EN standartus, ņem vērā 
iepriekš pieš ķirtās pilnvaras, un t ādējādi visas valsts un Eiropas regulat īvās prasības, kurām 
jau ir izstr ādātas un valsts vai ES l īmenī tiek lietotas m ērījumu/testēšanas metodes, tiek 
iekļautas saska ņotajos EN standartos. T ādējādi ražotāji var deklar ēt savu izstr ādājumu 
ekspluatācijas īpašības saska ņā ar šīm prasībām. Būvizstrādājuma gala lietot āji 
(līgumpartneri, darba veic ēji un pat ērētāji) var ņemt vērā un ievērot šīs īpašības, lai 
nodrošinātu, ka visus izstr ādājumus izmanto atbilstoši, t. i., tikai tad, ja to īpašības atbilst 
prasībām, ko paredz attiec īgo būvdarbu, kur izstr ādājumu izmanto, projekt ētāji un nosaka 
spēkā esošie reglament ējošie noteikumi. 
4.2. Kā var ieviest jaun ās regulatīvās dalībvalstu vajadz ības?  
Ja dalībvalstis uzskata par vajadz īgu izveidot jaunus reglament ējošus noteikumus par 
 
13 
 būvizstrādājumu ekspluat ācijas īpašībām, tām jaunie noteikumu projekti j āpaziņo Komisijai 
un citām dalībvalstīm, izmantojot proced ūru, kas noteikta ar Direkt īvu 98/34/EK. T ādējādi 
Komisija un dal ībvalstis ir j āinformē par jaunajiem pamatotajiem normat īvajiem aspektiem un 
jāuzsāk procedūra, lai attiec īgi grozītu pilnvaras, kuru m ērķis tostarp ir veikt nepieciešam ās 
izmaiņas saskaņotajā tehniskaj ā specifik ācijā. Komisija r īkotos tāpat gadījumā, ja ES 
reglament ējošie noteikumi par konkr ētu būvizstrādājumu ekspluat ācijas īpašībām ir grozīti vai 
pieņemti ES līmenī. 
Iepriekš min ētās procedūras nodrošina, ka pilnvaras un saska ņotie Eiropas standarti tiek 
atjaunināti saskaņā ar pamatot ām valstu pras ībām.  
4.3. No 3. un 7. pamatpras ības līdz saskaņotām tehniskaj ām specifik ācijām  
CPR pamatpras ības būvēm (t. i., ēkām un inženiertehniskajiem b ūvdarbiem) ietver š ādu 3. un 
7. prasību: 
"3. Higiēna, veselība un vide  
Būves jāprojektē un jābūvē tā, lai visā ekspluatācijas ciklā tās neapdraud ētu strādājošo, iedz īvotāju 
vai kaimi ņu higiēnu vai vesel ību un droš ību un to ekspluat ācijas cikl ā, to celtniec ības, 
izmantošanas un nojaukšanas laik ā tām nebūtu pārmērīga ietekme uz vides kvalit āti vai klimatu 
šādu faktoru iedarb ības dēļ:  
a) toksisku g āzu izplūde;  
b) bīstamu vielu, gaistošu organisko savienojumu (GOS), siltumn īcefekta gāzu vai bīstamu daļiņu 
emisija gais ā telpās vai ārpus tām;  
c) bīstama radi ācija;  
d) gruntsūdens, jūras ūdens, virszemes ūdeņu vai augsnes pies ārņošana ar b īstamām vielām;  
e) dzeram ā ūdens pies ārņošana ar b īstamām vielām vai viel ām, kam ir cita veida nelabv ēlīga 
ietekme uz dzeramo ūdeni;  
f) notekūdeņu, dūmgāzes, cietu vai š ķidru atkritumu neparedz ēta noplūde;  
g) mitrums b ūves daļās vai uz b ūves virsmām." 
un 
"7. Ilgtspējīga dabas resursu izmantošana  
Būves jāprojektē, jābūvē un jānojauc tā, lai dabas resursi tiktu izmantoti ilgtsp ējīgi un jo īpaši 
nodrošinātu:  
a) būves, tās materiālu un tās daļu atkārtotu izmantošanu vai p ārstrādi pēc nojaukšanas;  
b) būves izturīgumu;  
c) videi nekait īgu izejvielu un otrreiz ējo izejvielu izmantošanu b ūvē." 
Šie noteikumi veido regul ējumu, saska ņā ar kuru dal ībvalstīs reglament ē īpaši bīstamas vielas.  
Lai gan 3. pamatpras ība attiecas uz b īstamo vielu emisiju/izdal īšanos, past āv reglament ējošie 
noteikumi, kuri nol ūkā nodrošin āt ierobežotas emisijas no b ūvizstrādājumiem un ieviest šo 
emisiju nov ērtēšanas racion ālas metodes, pamatojas uz b īstamo vielu saturu tajos. 
4.3.1 Noteikumi saska ņotajos standartos  
Lai sniegtu inform āciju ražot ājiem un standartiz ācijas organiz ācijām un lai mazin ātu grūtības, 
ko rada valstu noteikumu atš ķirības laikā, kad tiek izstr ādātas Eiropas nov ērtējuma metodes, 
 
14 
 Komisija ir izveidojusi datub āzi, kas pieejama t īmekļa vietn ē: 
http://ec.europa.eu/enterprise /construction/cpd-ds/index.cfm  
Datubāzē ir to dalībvalstu reglament ējošie noteikumi, kuras veicin ājušas šā uzdevuma izpildi. 
Datubāze sniedz atbalstu ražot ājiem, kuriem šaj ās dalībvalstīs jādeklarē savu produktu 
ekspluatācijas īpašības.  
Nolūkā izstrādāt Eiropas nov ērtējuma metodes attiec ībā uz bīstamām vielām Komisija 
2005. gad ā izsniedza M/366 pilnvaru CE N/CENELEC (pamatojoties uz 
Direktīvu 89/106/EEC), prasot izstr ādāt bīstamo vielu horizont ālas novērtēšanas metodes. 
Pilnvaras IV.7. klauzula paredz, ka:  
"Horizont ālo mērījumu/testu standartu izstr āde... identific ēs un aptvers visus 
produktus vai produktu grupas, kuras atbilst trim š ādiem kritērijiem: 
– Eiropas vai valsts noteikum i ierobežo vai aizliedz b īstamās vielas emisiju vai saturu;  
– ir identific ēti esoši vai iesp ējami šķēršļi tirdzniec ībai; 
– jau ir izstr ādātas un valsts vai ES l īmenī tiek izmantotas m ērījumu/testa metodes 
attiecībā uz tām bīstamajām vielām, kas jau ir reglament ētas." 
Tās pašas pilnvaras IV.9. klauzula paredz, ka:  
"Normatīvo prasību dēļ (piemēram, ierobežoto un aizliegto vielu saturs 
būvizstrādājumos)... ir paredz ēts arī apsvērt satura m ērīšanas/testu standartus."   
Pilnvaras M/366 3. pielikum ā noteikta “Tehnisk ā atbilstība pilnvarotajiem m ērīšanas/testa 
standartiem, kas attiecas uz regul ēto bīstamo vielu saturu b ūvizstrādājumos.” 
 Tādējādi Komisija l ūdza CEN/CENELEC izstr ādāt novērtēšanas metodes b īstamām vielām, 
kuras reglament ē ar valsts vai Eiropas ties ību aktiem.  
 
CEN tehnisk ā komiteja TC/351 ir uzs ākusi darbu, ko paredz pilnvara M/366. Tehnisk ā 
komiteja 2014. gada janv ārī pabeidza š ādus dokumentus:  
CEN/TS 16516:2013
: Būvizstrādājumi — B īstamu vielu izpl ūdes novērtēšana — Emisiju 
noteikšana iekštelpu gais ā 
CEN/TR 16496:2013 : Būvizstrādājumi — B īstamu vielu izpl ūdes nov ērtēšana — 
Saskaņotu horizont ālu novērtēšanas metožu izmantošana 
CEN/TR 16410:2012 : Būvizstrādājumi — B īstamu vielu izpl ūdes nov ērtēšana — 
Izmantošanas š ķēršļi — Attiecin āšana arī uz CEN/TR 15855 —
Tirdzniec ības šķēršļi 
CEN/TR 16220:2011 : Būvizstrādājumi — B īstamu vielu izpl ūdes nov ērtēšana — 
Papildinājumi paraugu ņemšanai 
CEN/TR 16098:2010 : Būvizstrādājumi: B īstamu vielu izpl ūdes nov ērtējums — 
Horizontālās testēšanas proced ūras koncepcija saska ņā ar CPD 
prasībām. 
CEN/TR 16045:2010 : Būvizstrādājumi — B īstamu vielu izpl ūdes novērtēšana — Regul ētu 
bīstamo vielu saturs — Anal īzes metožu izv ēle. 
CEN/TR 15858:2009 : Būvizstrādājumi — Regul ētu bīstamo vielu izpl ūdes novērtējums no 
būvizstrādājumiem, pamatojoties uz WT/WFT proced ūrām. 
 
15 
 CEN/TR 15855:2009 : Būvizstrādājumi — B īstamu vielu izpl ūdes novērtēšana — Š ķēršļi 
tirdzniecībai. 
To darba poste ņu saraksts, kuri v ēl nav pabeigti, ir atrodams šaj ā tīmekļa vietnē:  
http://standards.cen.eu/dyn/www/f?p= 204:22:0::::FSP_ORG_ID,FSP_LANG_ID:510793,25
&cs=135BD767027D4B4E081006EF46B5E957C  
 Kā turpmāku saskaņošanas posmu Komisija ir p ārskatījusi vairākas CEN pilnvaras attiec ībā 
uz būvizstrādājumiem, lai uzs āktu saska ņoto standartu atjaunin āšanas proced ūru, ieviešot 
bīstamo vielu nov ērtēšanas metodes, kas ir izstr ādātas saskaņā ar pilnvaru M/366. 
Īpaša uzman ība tiek piev ērsta precīzai visu valsts noteikumu identific ēšanai, pamatojoties uz 
noteikumiem par b ūvizstrādājumu saturu un/vai emisiju no b ūvizstrādājumiem (orient ējošs 
vielu un noteikumu saraksts ietverts vis ās pilnvar ās kā II pielikums) un to saist ībai ar 
būvizstrādājumiem.  
Turklāt katrs sp ēkā esošo CEN pilnvaru groz ījums (nol ūkā izstrā
dāt saskaņotus 
būvizstrādājumu standartus) I pielikum ā ietver vielu sarakstu katram izstr ādājumu standartam 
un atsauci uz attiec īgo valsts ties ību aktu pras ībām. 
Komisijas dienesti ar ī cieši sadarbojas ar dal ībvalstīm, lai noteiktu t ās būtiskās iezīmes 
saistībā ar 7. pamatpras ību (piem ēram, saist ībā ar būvizstrādājumu otrreiz ējas pārstrādes 
iespēju, videi nekait īgām izejviel ām utt.). Pilnvar ā M/366 būs ietvertas ar ī vajadzības saistībā 
ar bīstamām vielām, kas noteiktas saska ņā ar šo 7. pamatpras ību. 
Komisija ir ar ī izstrādājusi saska ņošanas sist ēmas (krit ērijus un metodiku) attiec ībā uz 
būvizstrādājumu mar ķēšanu un to rad īto iekštelpu emisiju izv ērtējumu, balstoties uz vesel ības 
apsvērumiem16. Šīs sistēmas ir izstr ādātas saska ņā ar CPR 3. pamatpras ību, 
CEN/TS 16516:2013 un REACH vadl īniju dokumentiem, un t ās var ņemt vērā, nodrošinot 
Eiropā pastāvošo marķēšanas shēmu turpm āko konver ģenci un saska ņošanu. 
 
4.3.2. Noteikumi ETA izsniegšanai (izstr ādājumiem, uz kuriem neattiecas saska ņotie 
standarti)  
Attiecībā uz izstrādājumiem, uz kuriem neattiecas vai nepiln īgi attiecas saska ņotie standarti, 
ražotājs saskaņā ar CPR 19. panta 1. punktu var iesniegt pieteikumu, lai sa ņemtu Eiropas 
tehnisko nov ērtējumu (ETA). ETA pieš ķir viena no tehnisk ā novērtējuma strukt ūrām (TAB), 
ko šim nol ūkam ir nor īkojušas dal ībvalstis. 
Lai noteiktu k ādi novērtējumi nepieciešami izstr ādājumiem, uz kuriem neattiecas saska ņotie 
standarti, EOTA (TAB organiz ācija) ir apkopojusi vals tu noteikumus par b īstamo vielu saturu 
un ir izmantojusi ar ī attiecīgo inform āciju, kas pieejama CEN. Rezult ātā tika izstr ādāts 
kontrolsaraksts, ko EOTA iest ādes piemēro, lai nov ērtētu izstrādājumu nolūkā izdot Eiropas 
tehnisko nov ērtējumu.  
Minētais kontrolsaraksts ir pieejams www.eota.eu  kā “EOTA 34. tehniskais zi ņojums:  
Kontrolsaraksts ETAP/CUAP/PIL — b īstamo vielu saturs un/vai izdal īšanās no 
                                                            
16  JRC ECA 29. zi ņojums: Saska ņošanas sist ēma attiec ībā uz būvizstrādājumu rad īto iekštelpu emisiju 
izvērtējumu, balstoties uz vesel ības apsvērumiem (EU-LCI), EUR 26168 EN, 2013. gads. 
JRC ECA 27. zi ņojums: Saska ņošanas sist ēma iekštelpu produktu mar ķēšanas shēmām ES, EUR 25276 EN, 
2012. gads.  
 
16 
 izstrādājumiem/komplektiem”.  
 
5. Pētījuma par īpašo vajadz ību pēc informācijas par b īstamo vielu saturu 
būvizstrādājumos rezult āti un diskusija 
5.1. Pētījuma sistēma 
Komisija ir pas ūtījusi „Pētījumu par īpašo vajadz ību pēc informācijas par b īstamo vielu 
saturu būvizstrādājumos”  ar visaptverošu m ērķi noteikt, vai ir vajadz īgs, ka ražot āji sniegtu 
papildu inform āciju par b īstamo vielu saturu b ūvizstrādājumos. To p ārbaudīja saistībā ar 
veselības aizsardz ību un droš ību ne tikai attiec ībā uz darba veic ējiem, kas uzst āda/izmanto 
būvizstrādājumus, bet ar ī uz visām person ām, kuras dz īvo ēkās un izmanto inženiertehniskos 
darbus vis ā to aprites cikl ā.  
Galvenais p ētījuma uzdevums bija sniegt inform āciju par b ūvizstrādājumu sertifik ācijas un 
marķēšanas shēmām, kas nov ērtē bīstamo vielu saturu b ūvizstrādājumos. Taj ā netika 
novērtēta individu ālo shēmu ietekme uz darba ņēmēju un būvju lietotāju veselību un droš ību 
vai to īstenošanas izmaksas. P ētījumā arī netika apl ūkota inform ācijas paplašin āšana par citu 
vielu saturu vai otrreiz ējās pārstrādes/atkārtotas izmantošanas jaut ājumi.  
Lai sasniegtu t ā mērķus un nodrošin ātu, ka visas attiec īgās shēmas un ties ību akti ir ņemti 
vērā, līgumslēdzēji (RPA un Tecnalia) ir veikuši plašu literat ūras pārskatu par attiec īgajiem 
tiesību aktiem un sertifik ācijas vai mar ķēšanas shēmām. Cik iesp ējams, tika izskat īti Eiropas 
un valstu ties ību akti, kas ietver noteikumus par b īstamo vielu saturu b ūvizstrādājumos. 
Turklāt pētījumā līgumslēdzēji ir ņēmuši vērā citus inform ācijas avotus, tostarp ieinteres ēto 
personu apspriešan ā sniegtās atbildes p ētījuma vajadz ībām. 
Turklāt vairāk nekā 300 ieinteres ētās personas tika uzaicin ātas piedal īties apspriešan ā 
tiešsaistē. Briselē notika ar ī divi pētījuma grupas semin āri, kas ļāva apkopot papildu 
informāciju no noz īmīgākajām nozares asoci ācijām un dal ībvalstu iest ādēm, kas p ārvalda 
analizētās shēmas. 
Analīzē uzmanība tika piev ērsta tam, vai esoš ās shēmas nosaka visp ārīgas prasības, un vai 
tajās ir ņemta vērā izstrādājumu paredz ētā izmantošana. Vajadz ības gadījumā šis pētījums arī 
izvērtēja, kā tajās ir noteikts risks pat ērētājiem, darba veic ējiem un videi, un kuras vielas, k ā 
arī riska scen āriji tika izv ēlēti.  
Galvenā uzmanība tika piev ērsta publiskaj ām un priv ātajām shēmām, piemēram:  
• Eiropas Savien ības tiesību aktiem vai administrat īvajai praksei, kas paredz nov ērtēšanu 
un/vai deklar āciju par b īstamo vielu saturu b ūvizstrādājumos (piem ēram, dzeram ā ūdens 
direktīva vai tehniskie nor ādījumi par za ļo publisko iepirkumu);  
• valstu vai re ģionālajiem ties ību aktiem vai dal ībvalstu administrat īvajai praksei, kas paredz 
novērtēšanu un/vai deklar āciju par b īstamo vielu saturu jo īpaši būvizstrādājumos;  
• publiskajām un priv ātajām shēmām, ko šajās valstīs pašlaik izmanto ar ī būvizstrādājumiem 
valsts un re ģionālā līmenī (piemēram, Blauer Engel, Nordic Swan). 
Bīstamo vielu emisija no b ūvizstrādājumiem nebija p ētījuma temats. K ā norādīts šā ziņojuma 
iepriekšējās nodaļās, šo aspektu aptver  Eiropas standartiz ācijas darbs šaj ā jomā, un tiks ņemts 
 
17 
 vērā arī pienākums par īpašību paziņošanu.  
Pārbaudot tikai sh ēmas, kas attiecas uz saturu, l īgumslēdzējs izpētīja, kā nosaka b īstamo vielu 
saturu (piem ēram, ražot āja deklar ācija, trešo personu kontrole, īpaša mar ķējuma 
izmantošana). Zi ņojumā tika pētīts, uz kuriem b ūvizstrādājumiem faktiski attiecas š īs shēmas: 
Cik atbilst īga ir šo izstr ādājumu paredz ētā izmantošana ēkā (inženiertehniskajiem darbiem), 
nosakot pras ības un izv ēloties vielas, par kur ām ir jāziņo? Ja izmanto test ēšanas metodes, tad 
kuras metodes tika izmantotas (piem ēram, starptautiski standar ti (ISO standarti), Eiropas 
standarti (EN standarti) vai valsts standarti, ko izstr ādājuši shēmu nodrošin ātāji)? Cik bieži 
izstrādājumi testēti saskaņā ar šo sh ēmu? Kā izvēlas testēšanas iest ādes vai sertifik ācijas 
iestādes (vai to specializ ācija ir būvizstrādājumi vai visp ārēji plašāks izstrādājumu klāsts)? 
Kādi pasākumi ir veikti, lai nodrošin ātu neitralit āti un ticami nov ērtētu izstrādājumus? 
 Vispārīgākā kontekstā pētījumā tika aplūkots inform ācijas daudzums un kvalit āte, ko sniedz 
pakārtotajiem lietot ājiem:  
• Vai kopā ar izstrā
dājumu deklar āciju tika sniegts piln īgs vielu saraksts? Vai inform ācija ir 
apkopota?  
• Kas uzņemas galīgo atbildību par deklar ācijas pareiz ību?  
• Vai ir izdevies pan ākt skaidru un izm ērāmu mērķi (piemēram, izstr ādājumos izmanto vielu 
skaita samazin ājums, bīstamo vielu b ūvizstrādājumos izrais īto slimības gadījumu skaita 
samazinājums)?  
• Kā šie mērķi tika noteikti?  
• Cik bieži tie ir nov ērtēti?  
Pētījuma galīgais ziņojums ir publiski pieejams šaj ā tīmekļa vietnē: 
 http://ec.europa.eu/ente rprise/sectors/constructi on/studies/index_en.htm  
5.2. Pētījuma konstat ējumi 
5.2.1. Satura krit ēriji shēmās, kas saist ītas ar būvniecību  
Galvenā uzmanība pētījumā bija piev ērsta shēmām, kurās ir tikai satura krit ēriji. Tom ēr, 
ņemot vērā to, ka tika konstat ēts, ka tikai viena sh ēma koncentr ējas vienīgi uz saturu 
izstrādājumos , pētījumā aplūkoja arī duālās shēmas, t. i., t ās, kurās pieeja pamatojas uz saturu 
un emisij ām. Ņemot vērā, ka tika konstat ētas 30 shēmas, kurās a) ir izveidotas specifiskas 
prasības būvizstrādājumiem un b) piev ēršas saturam izstr ādājumā. 
Šīs shēmas ir uzskait ītas nākamajā tabulā. Shēmas, kurās ir tikai emisiju krit ēriji un shēmas, 
kas nav ieviesušas īpašus krit ērijus attiec ībā uz būvizstrādājumiem, netika apl ūkotas pētījuma 
galīgajā ziņojumā. 
Pētījumā aplūkotās shēmas 
AENOR Medioambiente  Milieukeur 
Architettura Naturale (ANAB) Natureplus 
Association of Environmentally Friendly Carpets 
(GUT) – Videi draudz īgu paklāju asociācija NF Environment 
Austrian Institute for Health and Ecological Building 
(IBO) – Austrijas vesel ības un ekolo ģiskās Nordic Swan 
 
18 
 Pētījumā aplūkotās shēmas 
būvniecības institūts 
BASTA SundaHus Miljödata 
Blue Angel BRE Environmental Assessment Method (BREEAM) 
 – Vides nov ērtēšanas metode 
BRE Global DGNB System 
Byggvarubedömningen (BVB) Eco Green Building – Eko za ļā būvniecība 
Cradle to Cradle European  Ecolabel – Eiropas ekomar ķējums 
DGNB Navigator Ecolabel  (valsts) Austrija 
Ecocycle Council – Building Product Declaration 
(BPD3) EL distintiu (Katalonijas ekomar ķējums) 
Eco-Institut Label Ecolabel (valsts) Horv ātija 
ECOproduct Ecolabel (valsts) Čehijas Republika  
EMICODE Ecolabel (valsts) Ung ārija 
GISCODE Ecolabel (valsts) Slov ākija 
 
Identificētajām 30 shēmām ir ļoti atšķirīgi mērķi, darbības joma, krit ēriji un kārtība.  
5.2.2. Shēmu mērķi 
Lielākajai daļai identific ēto shēmu mērķis ir plašāks skatījums uz b ūvniecības nozari, nek ā 
tikai darbinieku un b ūvizstrādājumu izmantot āju veselība. Lielākā daļa shēmu ir pamatotas ar 
vairākiem apsv ērumiem. Turkl āt dažas sh ēmas ir atseviš ķi instrumenti, savuk ārt citas 
papildina sh ēmas, kas sertific ē būves kopum ā. Vēl viena b ūtiska atšķirība attiecas uz 
30 shēmu mērķauditoriju, t. i., vai t ās ir paredz ētas profesion āļiem, patērētājiem vai abiem. 
Zināmā mērā atšķirīgie mērķi izskaidro daž ādās pieejas, ko izmanto daž ādās shēmās un dažos 
gadījumos var sagaid īt ar saturu saist ītu kritēriju iekļaušanu.  
5.2.3. Ģeogrāfiskais aptv ērums  
Vairumu sh ēmu lielākoties izmanto to izcelsmes dal ībvalstī un mazākā mērā arī citās valstīs. 
Visizplatītākā shēma ir “Blue Angel”, ko izmanto 21 Eiropas valst ī. Šī ģeogrāfiskā izplatība 
var būt apzinātas paplašin āšanās uz citiem tirgiem rezult āts, bet var ar ī rasties spont āni, ja 
shēmas paplašin ās neregulētā veidā saistībā ar pircēju piepras ījumu pēc būvizstrādājumiem. 
Gandrīz puse no sh ēmām, kuru izcelsme ir div ās valstīs (Vācijā un Zviedrij ā), iespējams, 
atspoguļo augstu inform ētības līmeni attiec ībā uz cilvēku veselību un vidi. 
5.2.4. Izstr ādājumu aptv ērums  
Tikai viena sh ēma (IBO) sertific ē vienīgi būvizstrādājumus. To izstr ādājumu loks, kas ir 
sertificēti saskaņā ar pārējām shēmām, ir main īgs, lai gan tika konstat ēti vairāki modeļi. 
Salīdzinot to b ūvizstrādājumu relat īvos procentus, kas sertific ēti saskaņā ar šīm shēmām, 
shēmas, ko galvenok ārt izmanto profesion āļi, sertific ē augstāku procentu ālo daļu 
būvizstrādājumu.  
Būvizstrādājumu procentu ālā daļa, ko sertific ējušas ekomar ķējuma shēmas (Ecolabels) ir 
daudz maz āka. Tas nav p ārsteigums, ņemot vērā to, ka šo sh ēmu mērķis ir populariz ēt 
izstrādājumus, kam ir maz āka ietekme uz vidi sal īdzinājumā ar līdzvērtīgiem izstr ādājumiem. 
Tā rezultātā to izstrādājumu klāsts, kas ir sertific ēti saskaņā ar šīm shēmām, ir no tonera un 
 
19 
 kasetnes l īdz koka gr īdas segumam. Šis plašais izstr ādājumu klāsts izskaidro, k āpēc šajās 
shēmās kritēriji ir vērsti uz konkr ētiem izstr ādājumiem.  
Būvizstrādājumi, kurus visvair āk varētu sertific ēt shēmas, ir gr īdas segumi, izol ācija, betons, 
java un b ūvjava. Gr īdas segumi ir izstr ādājums, ko visticam āk sertificē, jo šos izstr ādājumus 
var tirgot saska ņā ar dažādām shēmām, kas paredz ētas gan profesion ālajam, gan pat ērētāju 
tirgum.  
5.2.5. Vielas, kuras tiek apl ūkotas  
Vairums sh ēmu nosaka, k ādas vielas ir ierobežotas, bet dažas atsaucas uz Eiropas ties ību 
aktiem (visbiež āk uz REACH vai B īstamo vielu Direkt īvu 67/548/EEC17, vai Regulu (EK) 
1272/200818 par vielu un mais ījumu klasific ēšanu, mar ķēšanu un iepakošanu) vai uz valsts 
noteikumiem. Dažas vielas š ķiet esam popul ārs mērķis daudzās shēmās. Piemēram, vielas, kas 
klasificētas kā kancerog ēnas, mutag ēnas, reprodukt īvajai funkcijai toksiskas, notur īgi 
organiskie pies ārņotāji, smagie met āli un ftalāti. 
5.2.6. Nov ērtēšanas krit ēriji/proced ūras 
Piecu izp ētīto shēmu pamat ā ir atšķirīgas pieejas atbilst ības novērtēšanai, kas atspogu ļo to 
mērķu un uzdevumu atš ķirības. Kopum ā sertifikācijas un mar ķēšanas shēmu iespējamie 
vērtēšanas krit ēriji ietver:  
• pilnīgu vai daļēju izgatavot āja pašsertifik āciju; 
• ražotāja sniegtās dokument ācijas pārbaudi, ietverot pieteikumu veidlapas un droš ības datu 
lapas, ko veic sh ēmas organiz ētājs, tas var ietvert papildu inform ācijas piepras īšanu no 
ražotāja un pras ību ražotājam testēt savus izstr ādājumus; 
• pārbaudes, ko veic neatkar īga iestāde. 
Dažas shēmas ir balst ītas uz ražot āja pašsertifik āciju, savuk ārt citas pieprasa, lai izstr ādājumi, 
ko piesaka sertifik ācijai, tiktu test ēti. Turklāt apstiprin āšanas proced ūras dažās shēmās paredz 
ražošanas vietas inspekciju. Kopum ā ir skaidrs, ka dažas sh ēmas izmanto tikai vienu no 
iepriekš min ētajām pieejām un daudzu pamat ā ir apvienotas daž ādas novērtēšanas metodes un 
procedūras (piem ēram, pirm ā posma nov ērtējums var ietvert ražot āja iesniegt ās 
dokument ācijas pārbaudi, kam seko neatkar īga testēšana, lai noteiktu atbilst ību konkrētiem 
kritērijiem). 
5.2.7. Veidi, k ā norāda atbilstību 
Ir noteikti divi galvenie pa ņēmieni: pirmais (ko izmanto 75 % sh ēmu) ir logo vai eti ķetes 
izmantošana, kuru att ēlo uz izstr ādājuma iepakojuma, pavaddokumentos vai tirdzniec ības 
literatūrā. Otrais – 64 % sh ēmu tiešsaist ē publicē sarakstu, kur ā uzskaitīti sertific ētie 
izstrādājumi.  
5.2.8. Shēmu izmantošanas apjoms  
Dažādu shēmu piemērošanas apjoms ir atš ķirīgs. BASTA (pamatojoties uz saturu) pašlaik 
                                                            
17  Padomes 1967. gada 27. j ūnija Direkt īva 67/548/EEK par normat īvo un administrat īvo aktu tuvin āšanu 
attiecībā uz bīstamu vielu klasifik āciju, iepakošanu un mar ķēšanu (OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.). Tiks 
atcelta 2015. gada 1. j ūnijā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008. 
18  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un 
maisījumu klasific ēšanu, mar ķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atce ļ Direktīvas 67/548/EEK un 
1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.). 
 
20 
 aptver aptuveni 80 000 izstr ādājumu, savuk ārt citas sh ēmas ir piem ērotas tikai dažiem 
būvizstrādājumiem. Liel ā mērā tam par iemeslu var b ūt dažādas pieejas izstr ādājumu 
reģistrācijai un laiks, kad sh ēma sāka darboties (piem ēram, BASTA balst ās uz ražot āja 
pašsertifik āciju un past āv kopš 2007. gada). 
5.2.9. Valstu un ES ties ību akti  
Pētījumā konstatēti tikai daži valstu ties ību aktu piem ēri, kas galvenok ārt ir vērsti uz 
potenciāli bīstamu vielu saturu b ūvizstrādājumos. Ja š ādi tiesību akti ir sp ēkā, tiek izmantota 
jaukta pieeja: daž ām vielām vai vielu grup ām nosaka emisijas ierobežojumus; cit ām nosaka 
izstrādājumā esošās vielas saturu, kas p ārsniedz noteiktu maksim ālo vērtību. Iespējams, 
nozīmīgākā ir marķēšanas pras ība būvizstrādājumiem, kas saska ņā ar CLP regulu18 vienlaikus 
ir arī vielas un mais ījumi. 
Attiecībā uz izstr ādājumu aptv ērumu daži ties ību akti ir v ērsti uz atseviš ķiem 
būvizstrādājumiem, bet citi ties ību akti aptver plašu b ūvizstrādājumu klāstu.  
Lai identific ētu reglament ēto vielu, ties ību aktos ir atsauce uz konkr ētām vielām vai vielu 
grupām. Tiesību aktos paredz ētie pasākumi var ar ī mainīties tādējādi, ka daži ties ību akti 
ierobežo konkr ētas vielas, bet citi ties ību akti paredz, ka š ādas vielas j ādeklarē. 
5.2.10. Uz saturu balst īta pieeja — diskusija  
Papildus le ģislatīvajiem noteikumiem p ētījumā ir noteiktas 30 sertifik ācijas un mar ķēšanas 
shēmas, kas aptver b ūvizstrādājumus un kur ām cita starp ā ir uz saturu balst īti kritēriji. Tomēr 
attiecībā uz visām produktu/vielu kombin ācijām tikai viena pamatojas vien īgi uz pras ībām, 
kas saistītas ar saturu (BASTA), jo, visticam āk, emisiju testi var b ūt sarežģīti, dārgi un tiem 
vajadzīgs neatkar īgu ekspertu atzinums.  
Tas, cik svar īgi ir noteikt emisijas no izstr ādājumiem, ir diezgan visp ārēji atzīts, un dažas 
aptaujātās ieinteres ētās personas nor ādīja, ka pat atk ārtotā izmantošan ā un otrreiz ējā pārstrādē 
faktiskie izskalošanas testi var b ūt ticamāki nekā apkopotā informācija, kas pamatojas uz 
saturu. Tomēr arī informācija par vielu saturu izstr ādājumos ir b ūtisks aspekts, lai īstenotu valsts un 
ES tiesību aktus, jo īpaši attiec ībā uz aizliegumiem un īpaši bīstamu vielu kl ātbūtni (SVHC). 
Lai gan CPR ierobežotajai darb ības jomai ir ļoti liela noz īme, lai atbalst ītu ES mērķus saistībā 
ar augsta l īmeņa cilvēku veselības un vides aizsardz ību, tā nav līdzeklis, ar ko sistem ātiski 
sniegt inform āciju par vielu saturu b ūvizstrādājumos. Tom ēr šāda inform ācija ar, piem
ēram, 
apzinātas patērētāju izvēles palīdzību varētu turpmāk veicināt videi nekait īgu būvizstrādājumu 
izveidi un izmantošanu vai resursu ilgtsp ējīgu izmantošanu — cita starp ā ar otrreiz ējās 
pārstrādes un atk ārtotas izmantošanas starpniec ību. Pētījuma mērķis nebija izstr ādāt atsevišķu 
shēmu vai nov ērtēt izmaksas un ieguvumus, ko rada, vienai no š īm shēmām paplašinot esošos 
pienākumus.  
 5.2.11. Ietekme uz ražot ājiem, jo īpaši MVU
 
Būvizstrādājumu ražot āju apspriešan ās, izmantojot tiešsaistes aptauju, un p ētījuma rezult ātu 
apspriešana liecina, ka ražot āji uzskata, ka jebkurš to pien ākuma sniegt inform āciju par 
bīstamajām vielām piegādes ķēdē paplašinājums radītu nepamatotu slogu, jo īpaši attiec ībā uz 
MVU. 
 
6. Secinājumi  
 
21 
 Pašreizējās saskaņotās tehnisk ās specifik ācijas aptver visus izstr ādājuma ekspluat ācijas 
īpašību aspektus saist ībā ar noteikumiem par viel ām, kādi pašlaik ir sp ēkā valsts un Eiropas 
līmenī. 
Standartiz ācijas darbs, kas veikts saska ņā ar pilnvaru M/366, lai izstr ādātu Eiropas 
novērtējuma metodes, cita starp ā ietver valsts vai Eiropas ties ību aktu noteikumus, kas 
attiecas uz saturu. Standartu izstr ādātāji (CEN) dr īzumā šīs novērtējuma metodes ievies īs 
saskaņotajos Eiropas standartos un ar ī EOTA iest ādes tos izmantos Eiropas nov ērtējuma 
dokumentos (EAD). 
Tādējādi ražotāji tiek pilnvaroti inform ēt par nepieciešamaj ām izstrādājuma īpašībām, 
attiecīgā gadījumā par bīstamu vielu saturu, izmantojot DoP. Tas nodrošina š īs informācijas 
pieejamību visiem pak ārtotajiem izstr ādājumu lietot ājiem. Saska ņā ar CPR ražot ājam kopā ar 
DoP ir jāsniedz inform ācija, kas piepras īta REACH regulas 31. pant ā (drošības datu lapa 
produktiem, kas paši par sevi ir b īstamas19 vielas vai mais ījumi) vai 33. pant ā (pietiekama 
informācija, lai izstr ādājumu varētu droši lietot, nor ādot vismaz vielas nosaukumu, ja SVHC 
koncentrācija izstrādājumā pārsniedz 0,1 % masas).  
Saskaņā ar CPR 6. panta 5. punktu š ī informācija jāsniedz kop ā ar DoP. T āpēc šo inform āciju 
(drošības datu lapas par b īstamām vielām vai inform ācija par b īstamajām vielām 
būvizstrādājumā) pievieno b ūvizstrādājumam vis ā piegādes ķēdē līdz gala lietot ājam 
(uzņēmējam, darba veic ējam un pat ērētājam). 
Ar REACH  saistītajai inform ācijai, kas ražot ājam jāsniedz, jāņem vērā lietotāju, darba veic ēju 
un patērētāju aizsardz ība. Jebkura REACH  regulas turpm āka paplašin āšana nolūkā ietvert 
jaunas vielas autom ātiski attiecas ar ī uz pien ākumu būvizstrādājumu ražot ājiem izplat īt 
attiecīgo inform āciju, tādējādi ejot kopsol ī ar zinātnes attīstību.  
Līdzīgi arī pilnvara M/366 un turpm āk izstrādātie standarti, kas tiks izmantoti 
būvizstrādājuma ekspluat ācijas īpašību deklar ēšanai, iev ēros valstu un ES att īstību attiecīgajā 
jomā. 
Ņemot vērā, ka jāsniedz tikai inform ācija, kas nor ādīta REACH regulas 31. un 33. pant ā, un 
jebkādu tādu skaidru valsts vai ES ties ību aktu tr ūkumu, kuros piepras īts DoP sniegt 
papildinform āciju, CPR nor ādītie pienākumi pašreiz nav l īdzeklis, lai sniegtu lietot ājiem 
informāciju par jebk ādas bīstamas vielas saturu visos b ūvizstrādājumos, jo droš ības datu lapu 
pievieno tikai papildus DoP,  ja to pieprasa REACH. 
Iesniedzot DoP kop ā ar REACH inform āciju, kā paredzēts CPR 6. panta 5. punkt ā, var 
nodrošināt lietderīgu rīku, lai, piem ēram, ar apzin ātas lietot āja un pat ērētāja izvēles 
starpniecību īstenotu m ērķus attiecībā uz cilvēku veselības un apk ārtējās vides augsta l īmeņa 
aizsardzību vai resursu ilgtsp ējīgu izmantošanu, cita starp ā īstenojot otrreiz ējo pārstrādi un 
atkārtotu izmantošanu.  
Neatkarīgā pētījumā par konkr ētām vajadz ībām pēc inform ācijas par vielu saturu 
būvizstrādājumos tika noteiktas vair ākas shēmas un le ģislatīvie noteikumi, kuros izmantota 
informācija par vielas saturu izstr ādājumos. Vairums sh ēmu piemērotu jauktu satura/emisiju 
pieeju, īpaši pievēršoties būvizstrādājumu radītām emisijām. Tā kā pētījums tika veiksm īgi 
                                                            
19  Detalizētu REACH 31. panta darb ības jomu skat īt iepriekš 3. noda ļā.  
 
22 
 īstenots tikai k ā attiecīgo shēmu apsekojums un apkopojums, taj ā netika noteikta un nov ērtēta 
individuāla shēma vai sh ēmas noteikumi, ko var ētu ieteikt k ā 6. panta 5. punkt ā norādītā 
pašreizējā pienākuma papildin ājumu. T ā kā novērtētās shēmas nesniedz detaliz ētu 
informāciju, nav iesp ējams izdar īt precīzākus secinājumus par vielu (iz ņemot SVHC) saturu.  
No otras puses, b ūvizstrādājumu ražot āji, jo īpaši MVU, kas tika apsekoti p ētījumā, jebkuru 
pašreizējā pienākuma sniegt inform āciju paplašin āšanu uzskata par iev ērojamu un nepamatotu 
slogu.  
Tāpēc Eiropas Komisija uzsk ata, ka, lai konsolid ētu būvizstrādājumu iekš ējo tirgu 
Regulas (ES) Nr. 305/2011 īstenošanas ietvaros, īpašās vajadzības pēc inform ācijas par 
bīstamo vielu saturu b ūvizstrādājumos ir pietiekami iev ērotas spēkā esošajos CPR 
noteikumos, jo īpaši tās 4. pantā kopā ar 6. panta 5. punktu. Tom ēr saskaņā ar attiecīgiem ES 
tiesību aktos pieejamiem instrumentiem b ūtu turpmāk jānovērtē un attiecīgā gadījumā jārisina 
vajadzība pēc turpm ākām iespējām inform ēt gala lietot ājus par vielu kl ātbūtni 
būvizstrādājumos, lai nodrošin ātu augsta l īmeņa veselības aizsardz ību un droš ību darba 
ņēmējiem, kas izmanto b ūvizstrādājumus, un b ūvju lietotājiem, tostarp attiec ībā uz daļu vai 
materiālu otrreizējās pārstrādes un/vai atk ārtotas izmantošanas pras ībām. 
Jāuzsver, ka iepriekš min ētie secinājumi par Regulas (ES) Nr. 305/2011 īstenošanu, ņemot 
vērā Līguma par ES darb ību noteikumus, iz ņemot 114. pantu, neskar iesp ēju, ka Komisija 
nepieciešam ības gadījumā uzņemsies atbilstošas likumdošanas iniciat īvas.