LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 30.11.2011 
SEC(2011) 1447 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Globālā satelītu navigācijas sistēma — ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas satel ītu navigācijas 
sistēmu ieviešanu un ekspluat āciju (2014.–2020. gads) 
{COM(2011) 814 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1446 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
1.1. Politikas konteksts 
Pamatojums Pateicoties to sp ējai ārkārtīgi precīzi noteikt atrašan ās vietu, ātrumu un laiku, glob ālas 
navigācijas satel ītu sistēmas (GNSS) tehnolo ģijas ir būtiski svarīgas, lai uzlabotu efektivit āti 
vairākās ekonomikas nozar ēs un pilso ņu ikdienas dz īves jomās. Ar ASV GPS (globālās 
pozicionēšanas sist ēma) iegūtā pieredze liecina par satel ītu navigācijas priekšroc ībām, jo 
šodien Amerikas Savienotaj ās Valstīs GPS uzskata par piekto  publisko pakalpojumu
1 aiz 
ūdens, elektr ības, gāzes un telefona. ASV milit ārās un civil ās jomas lietot āji ir aizvien vair āk 
atkarīgi no GPS. Vairākas citas valstis patlaban izstr ādā savas GNSS. 
Šobrīd satelītu navig ācijas lietot ājiem Eirop ā pozicion ēšanas, navig ācijas un laika 
informācijas nodrošin āšanai nav citas izv ēles kā izmantot ASV GPS vai Krievijas GLONASS  
(Global’naya Navigatsionnaya Sputnikovaya Sistema ) satelītu signālus. Eiropas atkar ība no 
GPS nodrošin ātās satelītu navigācijas aprēķināta 6–7 % apm ērā ES 27 valstu IKP, tas ir, EUR 
800 mljrd. apm ērā2. Tomēr šo sist ēmu milit ārie operatori nevar garant ēt pakalpojumu 
nepārtrauktu nodrošin āšanu. Tas noz īmē, ka Eiropas ekonomika ir aizvien vair āk atkarīga no 
militāras infrastrukt ūras, kuru Eiropa nekontrol ē un kura nav izveidota galvenok ārt tādēļ, lai 
kalpotu Eiropas ekonomiskaj ām interes ēm. Eiropas Ģeostacion ārās navigācijas pārklājuma 
dienesta ( EGNOS ) sistēma un satel ītu navigācijas sistēma, kas izveidota saska ņā ar Galileo  
programmu, nodrošin ās ES neatkar īgu piekļuvi GNSS tehnolo ģijām. Šim strat ēģiskajam 
solim ir potenci āls sniegt Eiropas Savien ībai tiešus un netiešus soci āli-ekonomiskos 
ieguvumus. 
Eiropa Savien ība jau ilgi apzin ās, ka Eiropai ir vajadz īga pašai sava glob āla satelītu 
navigācijas sistēma3. Šim politiskajam m ērķim ir vair āki uzdevumi, ieskaitot t ādas pirmās 
globālās satelītu navigācijas un pozicion ēšanas infrastrukt ūras izveide, kas ir civilaj ā kontrolē 
un ir piln īgi neatkar īga no esošaj ām sistēmām. Eiropas GNSS pievienot ā vērtība nav saist īta 
tikai ar Eiropas neatkar ības nodrošin āšanu attiec ībā uz būtisko tehnolo ģiju, bet ar ī ar 
ievērojamu makroekonomisko ieguvumu nodrošin āšanu Eiropas Savien ībai, rosinot jaunu 
pakalpojumu un produktu izstr ādi, kuri balst ās uz GNSS, un ar jaunu uz ņēmumu dibin āšanu, 
lai veicinātu pētniecību, attīstību un inov āciju4.  
Lai gan neatkar ība globālās satelītu navigācijas jomā ir galvenais faktors saist ībā ar Galileo  
programmu, savietojam ība ar esošaj ām un nākotnes navig ācijas sistēmām, īpaši ar ASV GPS 
sistēmu, ir svar īga pievienot ā vērtība. Tiklīdz darbosies sist ēma, kas izveidota saska ņā ar 
Galileo  programmu, tirgus lietot āji iegūs no satel ītu navigācijas sistēmu savietojam ības un 
multiplikācijas efekta, nodrošinot liel āku uzticam ību un precizit āti, un liel ākā daļa lietotāju 
izmantos datus no vair ākām sistēmām. Turklāt lietotājiem ir vajadz īgas rezerves sist ēmas 
                                                 
1 Baltais nams, preses sekret āra birojs. Transporta sekret āra palīga Gene Conti preses br īfings, 2000. gada 
1. maijs. 
2 COM(2010) 308, 14.6.2010. Ietekmes nov ērtējums. Pavaddokuments Eiropas Komisijas pazi ņojumam 
“Rrīcības plānu globālās navigācijas satel ītu sistēmas (GNSS) lietojumiem”. 
3 Padomes 1994. gada 19. decembra rezol ūcija par Eiropas devumu glob ālas navigācijas satel ītu sistēmas 
(GNSS) ieviešan ā. 
4 S īka analīze ir sniegta Komisijas 2007. gad ā publicētajā paziņojumā par pašreiz ējo situāciju saistībā ar 
Galileo  un EGNOS  programmu (COM(2007) 261 gal īgā redakcija un COM(2007) 534/2). 
 
LV 3   LV gadījumos, ja sist ēma atsaka vai ja sign ālu tīši pārtrauc. Tas liecina par civil ās sistēmas 
pievienoto v ērtību. 
Pārvaldība un finanšu satvars 
Eiropas satel ītu navigācijas programma Galileo  tika uzsākta 2001. gad ā. Sākotnēji projekts 
balstījās uz publisko un priv āto partner ību, kur kopuz ņēmums Galileo  (GJU ) bija kop īgās 
pārvaldības un finans ēšanas platforma. 
Kopuzņēmums Galileo 2006. gad ā tika aizst āts ar Eiropas GNSS uzraudz ības iestādi (GSA), 
kurai uztic ēja Eiropas GNSS progra mmu publisko interešu p ārvaldības aspektus. Eiropas 
Kosmosa a ģentūra (ESA) bija atbild īga par GNSS programmu tehnisko p ārvaldību un 
īstenošanu ar kop ējo finansējumu EUR 2,8 mljrd. no ES un ESA. 
Ar 2008. gad ā pieņemto GNSS regulu5 ES kļuva par vien īgo politisko strukt ūru, kas atbild īga 
par Eiropas GNSS politikas vad ību un piln īgu finans ēšanu. GNSS regul ā tika paredz ēts 
2007.–2013. gada Galileo  un EGNOS  programmu ES finans ējums. EUR 3,4 mljrd. budžets 
tika sadal īts starp atlikušo Galileo  izstrādes posmu, Galileo  izvēršanas posmu un EGNOS  
ekspluatāciju. 
Komisijas priekšlikum ā nākamajai daudzgadu finanšu sh ēmai ES 2014.–2020. gada 
budžetam6 ierosina piln ībā finansēt GNSS programmas no ES budžeta, paredzot EUR 7 mljrd. 
robežvērtību. 
1.2. Konstatētās problēmas 
Eiropas satel ītu navigācijas programmu progresu kav ē divas būtiskas probl ēmas:  
1) Ar Galileo  programmu izveidot ā sistēma pilnībā nedarbosies un neatkar īgi nesniegs 
visus piecus pakalpojumus k ā plānots 2013. gad ā. Kopš izstr ādes posma Galileo  
programma ir sask ārusies ar izmaksu p ārsniegšanu un kav ēšanos sist ēmas izstrādē. Daļēji šīs 
sekas tika nov ērstas ar vair ākiem seku mazin āšanas pas ākumiem. Tom ēr grafiku, kas ir 
paredzēts GNSS regul ā (saskaņā ar kuru sist ēma, kas izveidota atbilstoši Galileo  programmai 
līdz 2013. gadam ir piln ībā darbspējīga un neatkar īgi sniedz br īvi pieejamu pakalpojumu 
(OS), dzīvības aizsardz ības pakalpojumu ( SoL), komercpakalpojumu (CS), publisku regul ētu 
pakalpojumu ( PRS) un glābšanas un mekl ēšanas pakalpojumu ( SAR)), nevar iev ērot.  
2) Pašreiz nav gal īgā finansēšanas un p ārvaldības satvara attiec ība uz Galileo  un 
EGNOS  programmu ekspluat ācijas posmu p ēc 2013. gada. GNSS regula aptver 2008.–
2013. gadu, proti, Galileo  programmas izstr ādes un izv ēršanas posmu un EGNOS  
ekspluatācijas sākumposmu. Izmaksu p ārsniegšanas un kav ēšanās dēļ Galileo  programmas 
izvēršanas posms tiks pabeigts 2018./2019. gad ā, un 2014. gad ā pakāpeniski s āksies 
ekspluatācijas posms. T ā kā GNSS regul ā nav paredz ēts finansēšanas un p ārvaldības satvars 
Galileo  un EGNOS  programm ām pēc 2013. gada, ir nepieciešams jauns tiesiskais pamats, lai 
sistēmas darbotos, t ās uzturētu un pārvaldītu ilgtermi ņā. 
Galileo  programmas izv ēršanas un ekspluat ācijas posmi norisin āsies vienlaikus apm ēram 
piecus gadus (2014.–2019. gad ā). Šajā laikposm ā Galileo  izvēršanas posma p ārvaldībai būtu 
                                                 
5 Regula (EK) Nr. 683/2008 par Eiropas satel ītu radionavig ācijas programmu ( EGNOS  un Galileo ) 
turpmāku īstenošanu. 
6 COM(2011) 500, 29.6.2011. Budžets strat ēģijai “Eiropa 2020”. 
 
LV 4   LV jānodrošina nep ārtrauktība un saska ņotība un jāiemanto trešo personu uztic ība, kā arī jāpanāk 
pakalpojumu netrauc ēta nepārtrauktība galalietot ājiem. Jāapsver Galileo  ekspluatācijas posma 
pārvaldības jautājums, pak āpeniski piel āgojoties vajadz ībām un sākotnējo pakalpojumu 
sniegšanā gūtajai pieredzei. EGNOS  darbību pārvaldība jānosaka nekav ējoties. 
1.3. Ko ietekm ē, kā un kādā mērā? 
Divas iepriekš min ētās problēmas kavē GNSS regul ā plānoto pakalpojumu sniegšanu — bez 
finansējuma un atbilstoša p ārvaldības satvara 2014. gad ā pieejamā infrastrukt ūra nesniegs 
nevienu no pakalpojumiem piln ībā. Tas ietekm ēs ES pilso ņus, industriju un publisk ās iestādes 
dažādos līmeņos: 
• Eiropas navig ācijas lietojumu pieaugums ir atkar īgs no Eiropas GNSS pieejam ības. 
Bez Eiropas GNSS visai šai nozarei nav n ākotnes; 
• vairākas ekonomikas nozares ir atkar īgas no GNSS pieejam ības: 
• tās sniegtā pozicion ēšanas inform ācija rosina visu veidu transporta darb ības un 
attiecīgi loģistikas sist ēmas, kas nodrošina ES pat ērētājus ar prec ēm; 
• laika inform āciju izmanto, lai sinhroniz ētu telekomunik āciju tīklus, un arvien vair āk 
enerģijas sadales sist ēmās, īpaši viedo t īklu izstrādē. 
Protams, min ētās nozares šobr īd nav atkar īgas no Eiropas GNSS. L īdz šim tās varēja balstīties 
uz ASV GPS. Tā kā ASV GPS nodrošina rentablu risin ājumu pozicion ēšanas un laika 
informācijas vajadz ībām, GPS ierīces ir ieviesuš ās visās ES pilso ņu ikdienas dz īves jomās. 
Tādējādi ASV GPS pakāpeniski kļuva par b ūtiskās ES infrastrukt ūras vienoto atteices punktu 
(single point of failure ), kas noz īmē, ka GPS signāla sniegšanas p ārtraukumi liel ā mērā 
ietekmētu Eiropas sabiedr ību. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
ES tiesības rīkoties balst ās uz Līguma par Eiropas Savien ības darbību7 170. pantu un GNSS 
regulas par Eiropas satel ītu radionavig ācijas programmu ( EGNOS  un Galileo ) turpmāku 
īstenošanu8. 
Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt satel ītu navigācijas sistēmas izveidošanas m ērķi, jo tas 
pārsniedz jebkuras atseviš ķas dalībvalsts finansi ālās un tehnisk ās spējas. Tādēļ šo mērķi var 
sasniegt tikai ar ES l īmeņa rīcību. 
GNSS regul ā paredzēts, ka Eiropas Savien ībai pieder viss materi ālais un nemateri ālais 
īpašums, kas rad īts vai izstr ādāts saistībā ar programm ām. Eiropas Savien ībai kā visu ar š īm 
programm ām saistīto materi ālo un nemateri ālo aktīvu īpašniecei j ānodrošina, ka no pirmo 
pozicionēšanas un laika inform ācijas pakalpojumu ie viešanas 2014.–2015. gad ā pastāv visi 
nosacījumi sist ēmu pārvaldībai un ekspluat ācijai. Tādējādi pārvaldība ir jābūt Eiropas 
mēroga. 
                                                 
7 OV C 83, 30.3.2010., 47. lpp. 
8 OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp. 
 
LV 5   LV 3. MĒRĶI 
Šā priekšlikuma visp ārējs mērķis, kā īpaši izcelts LESD 170. pant ā, ir „palīdzēt izveidot un 
attīstīt Eiropas komunik āciju tīklus”, un tas ir min ēts stratēģijā “Eiropa 2020”9, kas ir ES 
pamatiniciat īva: „izstr ādāt efektīvu kosmosa politiku nol ūkā nodrošin āt instrumentus un 
atrisināt dažas no svar īgākajām globālajām problēmām un īpaši ieviest Galileo  [..]”.  
Politiskie m ērķi ir šādi: 
• izveidot glob ālo navigācijas satel ītu sistēmu (GNSS), kas ir civilaj ā kontrolē un ir 
pilnīgi neatkarīga no par ējām esošaj ām sistēmām, lai nodrošinātu nepārtrauktus 
GNSS pakalpojumus un strat ēģiskus ieguvumus Eiropai; 
• uzlabot Eiropas ekonomikas infrastrukt ūras izturību, nodrošinot rezerves sist ēmu 
gadījumā, ja rodas citu sist ēmu signālu atteice ; 
• palielināt sociāli-ekonomiskos ieguvumus Eiropai, nodrošinot iesp ēju paļauties uz 
precīzākiem, pieejam ākiem un sp ēcīgākiem sign āliem, izmantojot potenci ālu, ko 
sniedz satel ītu navigācija ar daudz augst āku precizit āti, nekā jebkad agr āk; 
• nodrošin āt Eiropas tehnisko sp ēju izstrādāt, izvērst un ekspluat ēt sarežģītas liela 
mēroga infrastrukt ūras. 
Šie politiskie m ērķi bija pamats Eiropas satel ītu navigācijas politikas noteikšanai GNSS 
regulā, kuras m ērķis ir nodrošin āt ES divas satel ītu radionavig ācijas sistēmas, kas izveidotas 
saskaņā ar EGNOS  un Galileo  programm ām:  
• Galileo  programmas m ērķis ir izveidot pirmo pasaules m ēroga satel ītu navigācijas un 
pozicionēšanas un laika inform ācijas infrastrukt ūru, kas īpaši izstr ādāta civilām 
vajadzībām. Sistēma, kas izveidota saska ņā ar Galileo  programmu, ir piln ībā 
neatkarīga no citām esošajām sistēmām vai potenci ālajām sistēmām, un sign ālus, ko 
raida šī sistēma, var izmantot, lai sniegtu piecus pakalpojumus (br īvi pieejamu 
pakalpojumu, dz īvības aizsardz ības pakalpojumu, komercpakalpojumu, publisku 
regulētu pakalpojumu un gl ābšanas un mekl ēšanas pakalpojumu). 
• EGNOS  programmas m ērķis ir uzlabot esošo glob ālo satelītu navigācijas sistēmu 
raidīto signālu kvalitāti, kurus var izmantot, lai sniegtu tr īs pakalpojumus (br īvi 
pieejamu pakalpojumu, dz īvības aizsardz ības pakalpojumu un EGNOS  datu 
piekļuves pakalpojumu). 
4. POLITISKIE RISIN ĀJUMI  
4.1. Politiskie risin ājumi, lai nov ērstu 1. probl ēmu: kā panākt progresu, īstenojot un 
ekspluatējot Eiropas GNSS programmas? 
4.2. Galileo 
Lai veicin ātu Galileo  infrastrukt ūras ieviešanu var apsv ērt šādus risinājumus. 
                                                 
9 OV C 83, 30.3.2010., 124. lpp. 
 
LV 6   LV (a) Kosmosa komponente . Sākotnējo darbības spēju satvar ā (IOC — Initial 
Operational Capability ), kas pl ānotas 2014.–2015. gad ā, būtu jāizvērš visi 
18 iegādātie satel īti no 30 pl ānotajiem satel ītiem piln īgas darb ības spējas 
nodrošināšanai ( FOC — Full Operational Capability ). Ievērojot Galileo  specifisk ās 
orbitālās īpašības, var apsv ērt trīs teorētiski un tehniski iesp ējamas gal īgās 
konstelācijas: 
(1) izvērst 18 satel ītus kā galīgo konstel āciju; 
(2) izvērst 24 satel ītus kā galīgo konstel āciju; 
(3) izvērst 30 satel ītus kā galīgo konstel āciju. 
(b) Zemes komponente . IOC posmā (2014.–2015. gads) tiks izv ērsta tikai starpposma 
zemes infrastrukt ūra10 (v2), nodrošinot iesp ēju Galileo  raidīt navigācijas signālus OS, 
PRS un SAR pakalpojumu nodrošin āšanai. Zemes infrastrukt ūras turpm āka izvēršana 
(v3) ir pl ānota starp IOC un FOC  posmu, lai sniegtu iesp ēju nodrošin āt autonomu 
dzīvības aizsardz ības pakalpojumu un ieviestu PRS pakalpojumu piln ā apmērā. Var 
apsvērt trīs tehniski iesp ējamas zemes infrastrukt ūras konfigur ācijas: 
(1) zemes infrastrukt ūra v2, ko nodrošina IOC posmā, nesniedzot  SoL  
pakalpojumu ; 
(2) zemes infrastrukt ūra v3, SoL pakalpojumu sniedzot tikai savstarp ējā 
izmantojam ībā ar ASV GPS (tas pras ītu mazāku zemes objektu skaitu un 
vienkāršotu infrastrukt ūru); 
(3) zemes infrastrukt ūra v3, SoL pakalpojumu sniedzot autonomi . 
1. tabula. 1. probl ēmas politiskie risin ājumi 
Risinājums Kosmo
sa komponente Zemes 
komponente  Pakalpojumi 
1. B āzes 
risinājums (A.3) (B.3)  Pakalpojumus var sniegt  autonomi , kā noteikts 
dokument ā par pras ībām saistībā ar Galileo  
pamatuzdevumu ( Mission Requirements Document – 
MRD ) 
 
2. Pārstrādātu 
pakalpojumu risinājums (A.3) (B.2) Pakalpojumus var sniegt autonomi, k ā noteikts 
dokument ā par prasībām saistībā ar Galileo , izņemot 
SoL pakalpojumu, ko var sniegt tikai sadarb ībā ar 
GPS . 
3. Risin ājums, 
kas ietver (A.2) (B.2) Pakalpojumus var sniegt autonomi, bet ne t ādā 
apjomā, kā noteikts dokument ā par pras ībām 
                                                 
10 Šī zemes infrastrukt ūra aptver vair āk nekā 50 zemes stacijas vis ā pasaulē. 
 
LV 7   LV pakalpojumus 
samazinātā 
apjomā saistībā ar Galileo  pamatuzdevumu  (samazin āts 
pakalpojumu l īmenis). SoL var sniegt tikai sadarb ībā 
ar GPS .  
4. Risin ājums, 
kas ietver pakalpojumu sniegšanu da ļējā 
apjomā (A.1) (B.1) Pakalpojumus nevar sniegt autonomi , bet tikai 
savstarpēja izmantojam ībā ar GPS , kas neatbilst tam, 
kas noteikts dokument ā par pras ībām saistībā ar 
Galileo  pamatuzdevumu. 
5. Programmas 
izbeigšana nav nav nav 
 
EGNOS  
EGNOS  sistēma jau tiek izmantota, bet tai nepieciešamas darb ības, uztur ēšana un nov ērtējums 
saistībā ar piedāvātajiem pakalpojumiem n ākamajos gados. T ādējādi var paredz ēt tikai divus 
politiskos risin ājumus: 1) programmas turpin āšana un 2) programmas izbeigšana. 
Tā kā EGNOS SoL  jau darbojas, programmas turpin āšana ir vien īgais iespējamais risin ājums. 
Paziņojot par vesel ības aizsardz ības pakalpojuma darb ības uzsākšanu, Komisija ir 
nodrošinājusi gala lietot āju kopienu ap ņemšanos izmantot EGNOS . Rezultātā gala lietot āji, 
īpaši aviācijas nozare, veic b ūtiskus ieguld ījumus, lai piel āgotu savas sist ēmas EGNOS . Tāpēc 
ir vajadzīga Komisijas ilgtermi ņa apņemšanās sniegt EGNOS  pakalpojumus.  
4.3. Politiskie risin ājumi, lai nov ērstu 2. probl ēmu: pārvaldības shēma abu sist ēmu 
darbībai 
Ir jāformulē pārvaldības satvars, balstoties uz vad ības funkcij ām, organiz āciju un tiesiskaj ām 
formām. Attiec ībā uz funkcij ām un to organiz āciju jāapsver divi vad ības līmeņi: 1) 
programmas politiskā pārraudzība, kas paliek Komisija p ārziņā, kura rīkojas ES v ārdā, lai 
izvirzītu vispārējos mērķus un pamatuzdevuma pras ības un lemtu par budžetu, un īstenotu tā 
pārraudzību; 2) programmas vad ību uztic vienai strukt ūrai, nodrošinot, ka ar sist ēmu 
palīdzību panāk mērķi saistībā ar termi ņiem un izmaks ām, kas izvirz īts politisk ās 
pārraudzības līmenī, ieskaitot visu darb ību koordin ēšanu un uzraudz īšanu, kas saist ītas ar šā 
mērķa sasniegšanu. 
4.3.1.  Programmu vad ības risinājumi 
Ņemot vērā, ka es saglab ā atbildību par politisko programmu uzraudz ību, ir četri politiskie 
risinājumi programmas vad ībai: 
(1) European CommissionEiropas Komisija; 
(2) ES kopuz ņēmums; 
(3) ES regulat īvā aģentūra, 
(4) ES publisks uz ņēmums. 
 
LV 8   LV Izmantojot pirmatlases krit ērijus un koncentr ējoties uz īstenojamību, 1. risin ājums (Eiropas 
Komisija) un 2. risin ājums (ES kopuz ņēmums) tika noraid īti. Turpm āk aplūkoja 3. un 4. 
risinājumu. 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
5.1. Ietekmes anal īze saistībā ar 1. probl ēmu: panākumi, turpm āk īstenojot Eiropas 
GNSS programmas 
Piecu risin ājumu ietekmi, nodrošinot t ādas sistēmas pilnīgu darbības spēju, kas izveidota 
saskaņā ar Galileo  programmu, var nov ērtēt ieguvumu (netiešie ieguvumi un tiešie ieguvumi), 
izmaksu (infrastrukt ūras pabeigšana un ekspluat ācijas izmaksas) un ES industrijas 
konkurētspējas ziņā. 
5.1.1.  Ieguvumu anal īze 
Eiropas Kosmosa a ģentūra ir veikusi simul ācijas, lai nov ērtētu navigācijas sniegumu , kas 
izteikts precizitātes un pieejamības ziņā. Galileo  mērķi snieguma zi ņā tika izvirz īti 
dokument ā par pras ībām saistībā ar Galileo  pamatuzdevumu, proti, precizit āte — 4 m 
horizontāli un 8 m vertik āli (duālās frekvences pakalpojumus) ar 99,5 % pieejam ību. 
2. tabula. Navig ācijas precizit ātes simul ācija saska ņā ar Galileo  infrastrukt ūras risinājumu11 
Horizont ālā precizitāte Vertikālā precizitāte 
(m)/pieejam ība 99,5 %  Vidējā 
precizitāte 
(99,5  %) Precizitāte 
nelabvēlīgākajā 
lietotāja 
atrašanās vietā Vidējā 
precizitāte 
(99,5  %) Precizitāte 
nelabvēlīgākajā 
lietotāja 
atrašanās vietā  
1. Bāzes risinājums 3.3 3.7 7 7.4 
2. Pārstrādātu pakalpojumu risin ājums 3.3 3.7 7 7.4 
3. Risinājums, kas ietver pakalpojumus 
samazinātā apjomā 8 25 11.5 30 
4. Risinājums, kas ietver pakalpojumu 
sniegšanu da ļējā apjomā 80 250 138 451 
5. Galileo  programmas izbeigšana  Nav pieejams  Nav pieejams  Nav pieejams  Nav pieejams  
Saskaņā ar 1. un 2. risin ājumu mērķi tiek sasniegti, pat nelabv ēlīgākajās lietotāja atrašan ās 
vietās, savukārt 3. risinājums ir tuvs š īm prasībām. Precizit āte 4. risin ājumā ir nepietiekama 
vairākumam lietot āju. Šīs vērtības liecina par strauju snieguma pasliktin āšanos, ja satel ītu 
skaits tiek samazin āts. 
Satelītu skaits ietekm ē pakalpojuma nep ārtrauktību, proti, navig āciju uz Zemes virsmas, 
kas ir nekvalitat īvāks pat ar maz āku satelītu skaitu, k ā arī sistēmas stabilit āti, proti, sist ēmas 
snieguma notur īgumu perturb āciju gad ījumā, piemēram, satel ītu atteices gad ījumā. 
4. risinājums ir nestabil āks, jo viena vai vair āku satelītu neparedz ēta darbības pārtraukuma 
rezultātā strauji pasliktin āsies navig ācijas sniegums un pakalpojuma sniegšana tiks 
apdraudēta. Šādos gadījumos ietekme uz liel ākām konstel ācijām būs mazāka. 
                                                 
11 Šīs simulācijas ir atkar īgas no vair ākiem pieņēmumiem, kas tiks atjaunin āti saskaņā ar to, kāds būs 
sistēmas faktiskais sniegums, tikl īdz to izvērsīs, piemēram, orbītas noteikšanas un laika sinhroniz ācijas 
(Orbit Determination and Time Synchronisation  (ODTS )) precizit āte. 
 
LV 9   LV 3. tabulā, ievērojot vair ākus politiskos risin ājumus, ietverta pakalpojumu pieejam ība, kurus 
sniegs sist ēma, kas izveidota autonomi saska ņā ar Galileo  programmu un kombin ācijā ar ASV 
GPS. 
3. tabula. Pakalpojumu pieejam ība attiecīgajā infrastrukt ūras risinājumā 
Pakalpojuma pieejam ība saskaņa ar dokumentu par pras ībām saistībā ar 
Galileo  pamatuzdevumu ( MRD )    
OS PRS SAR CS SoL 
Autono
ms Jā Jā Jā Jā Jā 1. Bāzes 
risinājums 
ar GPS  Jā Nav pieejams  Jā Nav pieejams  Jā 
Autono
ms Jā Jā Jā Jā Nē 2. 
Pārstrādāts 
risinājums ar GPS  Jā Nav pieejams  Jā Nav pieejams  Jā 
Autono
ms Tuvs MRD, 
bet ierobežota 
stabilitāte Atbilstošs 
MRD, bet 
ierobežota 
stabilitāte Jā Jā Nē 3. 
Risinājums, 
kas ietver 
pakalpojumus 
samazinātā 
apjomā
 ar GPS  Jā Nav pieejams  Jā Nav pieejams  Jā 
Autono
ms Vidēja 
precizitāte un 
vāja 
nepārtrauktībaVidēja 
precizitāte un 
vāja 
nepārtrauktībaJā — ilgāks 
lokalizācijas 
laiks un v āja 
stabilitāte Samazināta 
jauda, 
ierobežota 
izbūve Nē 4. 
Risinājums, 
kas ietver pakalpojum
u sniegšanu 
daļējā 
apjomā
 ar GPS  Samazināts 
pakalpojuma 
līmenis Nav pieejams  Samazināts 
pakalpojuma 
līmenis Nav pieejams  Pakalpojums 
daļējā līmenī 
Autono
ms Nē Nē Nē Nē Nē (5) 
Programmas izbeigšana
 ar GPS  Nav pieejams  Nav pieejams  Nav pieejams  Nav pieejams  Nav pieejams  
 
Iespējamā savstarpējā mijiedarb ība ar ASV GPS, īpaši 3. un 4. risin ājumā, nozīmēs būtisku 
navigācijas, ātruma un laika inform ācijas pakalpojumu uzlabošanu, bet tam ir vair ākas sekas: 
• sistēma, kas ir izveidota saska ņā ar Galileo  programmu b ūs pilnībā vai daļēji 
atkarīga no mijiedarb ības ar ASV GPS . Eiropa nevar ēs kļūt par vienu no l īderēm 
GNSS inov ācijas jomā, zaudēs iespēju ietekm ēt nākotnes navig ācijas standartus un 
mazinās savas industrijas konkur ētspēju lietojumu un saist īto tehnolo ģiju attīstības 
jomā, kur patlaban ir liel ākā navigācijas tirgus izaugsme; 
• sistēma, kas izveidota saska ņā ar Galileo  programmu, nek ļūs par atseviš ķu globālo 
navigācijas satel ītu sistēmu, kas nav saska ņā ar ieinteres ēto personu v ēlmēm, bet 
drīzāk par ASV GPS  piedēkli. Attiecīgi vienas sist ēmas atteice ietekm ēs lietotājiem 
pieejamo sist ēmu kopējo sniegumu;  
Šie apsvērumi ir noz īmīgi saistībā ar OS, PRS un CS pakalpojumu sniegšanu. Attiec ībā uz 
SAR un SoL pakalpojumiem:  Pakalpojums pieejamas 
saskaņā ar 
pamatuzdevuma 
prasībām  Pakalpojums 
samazinātā apjomā  Pakalpojums da ļējā 
apjomā  Pakalpojums nav 
pieejams  
 
LV 10   LV • SAR pakalpojums ir darbotiessp ējis ar 18 izv ērstajiem satel ītiem, un t ādējādi tā 
sniegums nav atkar īgs no paredz ēto satelītu skaita saska ņā ar daž ādiem 
infrastrukt ūras risinājumiem, lai gan saska ņā ar 4. risin ājumu, kur ā ietverta 
pakalpojumu sniegšana da ļējā apjomā, SAR lokalizācijas laiks b ūtu ilgāks un 
iespējamās satelītu atteices gad ījumā stabilitāte būtu vāja; 
• SoL pakalpojuma alternat īvas galvenok ārt ir atkar īgas no izv ērstās infrastrukt ūras uz 
zemes. Ar 1. risin ājumu tiks nodrošin āts autonoms SoL pakalpojums, ar 2. un 
3. risinājumu SoL pakalpojumu nodrošin ās savstarp ējā izmantojam ībā ar ASV GPS 
un ar 4. risin ājumu SoL pakalpojums netiks nodrošin āts. 
5.1.1.1.  Netiešie ieguvumi 
Kopējie GNSS programmas ieguvumi naudas izteiksm ē (ekonomiskie, soci ālie un vides) l īdz 
2034. gadam ir atkar īgi no izv ēlētā risinājuma. Tie ir model ēti par 20. gadu laikposmu, lai 
ņemtu vērā visu tādas sistēmas darbības ciklu, kas izveidota saska ņā ar Galileo  programmu, 
izmantojot modeli, ko ir izstr ādājusi Eiropas GNSS a ģentūra. 
Kopējie netiešie ieguvumi, kas ir ietverti 4. tabul ā, ir vienādi ar ieguvumu summu no trim 
avotiem:  
• iepriekšējā posma tirgus un domi no efekts (ieguld ījumi kosmosa infrastrukt ūrā un 
pētniecības un att īstības ieguld ījumu domino efekts); 
• nākamā posma tirgus izaugsme (GNSS lietojumu tirgus izaugsme); 
• publiskie ieguvumi ( ārējie efekti, ko daž ādos virzienos vai netieši rada GNSS 
lietojumi, piem ēram, publisko iest āžu, sabiedr ības un lietot āju ieguvumi). 
4. tabula. EGNSS netiešie ieguvumi p ēc risinājuma, 2014.–2034. gads 
 Ekonomiskie ieguvumi  Sociālie un 
vides 
ieguvumi   
(mljrd. EUR/sal īdzināmās cen ās 
(2011. gads))  Iepriekšējā 
posma tirgus 
izaugsme  Nākamā 
posma tirgus 
izaugsme  Publiskie 
ieguvumi  Kopējie 
ieguvumi  
1. Bāzes risinājums 19,94 26,43 87,41 133,77 
2. Pārstrādātu pakalpojumu b āzes 
risinājums 19,94 26,43 87,41 133,77 
3. Risinājums, kas ietver pakalpojumus 
samazinātā apjomā 17,30 20,64 73,43 111,37 
4. Risinājums, kas ietver pakalpojumu 
sniegšanu da ļējā apjomā 14,83 15,36 64,84 95,04 
5. Galileo  programmas izbeigšana  6,76 1,27 15,02 23,05 
Avots: Eiropas GNSS a ģentūra 
EGNOS  netiešie ieguvumi ir iek ļauti visos trijos risin ājumos. Pēdējais risinājums noz īmē 
Galileo  programmas izbeigšanu, bet EGNOS  tiek ekspluat ēts un pakalpojumi tiek pied āvāti. 
Attiecīgi EGNOS  ir vienīgais ieguvumu avots saska ņā ar 5. risin ājumu. 
 
LV 11   LV 5.1.2.  Tiešie ieņēmumi 
Izņemot soci āli-ekonomiskos ieguvumus, ir paredz ēti tiešie ie ņēmumi, kurus ieg ūs 
no GNSS programmas sniegtajiem pakalpojumiem. Iesp ējamās ieņēmumu plūsmas 
ietver komercpakalpojumu (piek ļuves maksa par autoriz ācijas pakalpojumiem un 
augstas precizit ātes pozicion ēšanas pakalpojumu) un publisku regul ētu pakalpojumu 
(licences un aktiv ācijas maksa, ko sedz sa ņēmēji, un piek ļuves maksa par 
signāliem)12. Papildu netiešos ie ņēmumus par pakalpojumiem, kur automatiz ēts 
piekļuves atteikums ir gandr īz neiedom ājams (piem ēram, dzīvības aizsardz ība), 
varētu paredz ēt, izmantojot netiešus maksas iekas ēšanas meh ānismus, tom ēr šobrīd 
šādiem meh ānismiem nav tiesiska satvara. 
5. tabula. EGNSS potenci ālie tiešie ieguvumi p ēc risinājuma 
(mljrd. EUR/sal īdzināmās cenās (2011. gads))  PRS min. un 
maks. ieņēmumi  CS ieņēmumi  Kopā vidēji 
2014.–
2034. gad ā 
1. Bāzes risinājums 0,24 – 0,34  1,32 1,61 
2. Pārstrādātu pakalpojumu b āzes risinājums 0,24 – 0,34  1,32 1,61 
3. Risinājums, kas ietver pakalpojumus 
samazinātā apjomā 0,24 – 0,34  0,00 0,28 
4. Risinājums, kas ietver pakalpojumu sniegšanu 
daļējā apjomā 0,00 0,00 0,00 
5. Galileo  programmas izbeigšana  0,00 0,00 0,00 
Paredzētie ieņēmumi no publiskiem regul ētiem pakalpojumiem un komercpakalpojumiem nav 
lielāki par EUR 1,61 mljrd. 20. gados, kas ir maz āk nekā 10 % no kop ējām izmaks ām par 
nākamajiem 20 gadiem. T ādējādi ir skaidrs, ka Eiropas GNSS neb ūs pietiekami ienes īga, lai 
darbotos neatkar īgi, un tai b ūs vajadzīgs publiskais finans ējums nākotnē. Darbības izmaksu 
segšana no tiešajiem ie ņēmumiem ar ī nākotnē nebūs iespējama. 
5.1.3.  Izmaksu anal īze 
Risinājumi var atš ķirties izvērsto satel ītu skaita un zemes komponentes specifik āciju ziņā. 
Katram risin ājumam izmaksas nov ērtētas, ne tikai lai pabeigtu infrastrukt ūru, bet ar ī lai 
aptvertu Galileo  un EGNOS  ekspluatācijas posmu. Izmaksu un ieguvumi apr ēķini ir model ēti 
vienam periodam. 2014.–2034. gads, kas atbilst ES daudzgadu finanšu sh ēmas ( MFF ) trijiem 
septiņu gadu periodiem. 
6. tabula. Eiropas GNSS programmu izmaksas p ēc risinājuma, 2014.–2034. gads 
(mljrd. EUR/sal īdzināmās cenās (2011. gads))  ES MFF  
2014–2020 ES MFF  
2021–2034 
(2021–27, 
2028–34) Kopā 
1. Bāzes risinājums 7,8 12 19,8 
2. Pārstrādātu pakalpojumu b āzes risinājums 7,0 11,5 18,5 
3. Risinājums, kas ietver pakalpojumus samazin ātā apjomā 6,5 10,8 17,3 
4. Risinājums, kas ietver pakalpojumu sniegšanu da ļējā apjomā 5,6 10 15,6 
5. Galileo  programmas izbeigšana  2,4 1,4 3,8 
                                                 
12 Potenci ālie ieņēmumi, ko rad īs PRS, būs atkarīgi nākotnes politiskaj ām izvēlēm. 
 
LV 12   LV 5.1.4.  Nozarspecifiska ietekme 
Analīzē aplūko ietekmi uz iniciat īvas mērķa nozares(-u) konkur ētspēju, to pieg ādātāju 
(iepriekšējā posma nozares) un to klientiem (n ākamā posma nozares un gala lietot āji). Vērtību 
ķēdes analīze aptver četrus svar īgākos segmentus.  
• Iepriekšējā posma:  Eiropas kosmosa nozare, kas dod ieguld ījumu glob ālās satelītu 
navigācijas sistēmas izstrādē. 
• Pakalpojumu sniegšana : Eiropas industrija, kas nodrošina komercpakakapojumus 
vai publiskus pozicion ēšanas, navig ācijas un laika inform ācijas pakalpojumus. 
• Nākamā posma:  Eiropas lietojumu industrija, kas ir atkar īga no pakalpojumu 
sniegšanas un kas pieg ādā aparatūru un programmat ūru, kura ir vajadz īga satelītu 
signālu uztveršanai. 
• Gala lietot āji: industrijas, kuras izmantot pakalpojumus un lietojumus.  
Analīzē koncentr ējas uz Eiropas lietojumu industriju un gala lietot ājiem, kur ir gaid āma 
lielākā ietekme uz konkur ētspēju. 
7. tabula. Kopsavilkums par ietekmi uz konkur ētspēju 
 1.–2. bāzes un 
pārstrādātu 
pakalpojumu 
risinājums  3.–4. risin ājums, kas 
ietver pakalpojumus 
samazinātā un daļējā 
apjomā 5. Galileo  programmas 
izbeigšana  
Iepriekšējā posma  + + + –  
Pakalpojumu 
sniegšana  + + + –  
Nākamā posma  +  + –  
Gala lietot āji + + + + 0 
Kopā: + + + –  
–: negatīva ietekme uz konkur ētspēju +: pozitīva ietekme uz konkur ētspēju 
  
Novērtējums par daž ādu risinājumu ietekmi uz konkur ētspēju liecina, ka b āzes un pārskatītu 
pakalpojumu risin ājumi visticam āk būtiski stimul ēs ES konkur ētspēju inovācijas jom ā, kā 
rezultātā radīsies jauni tirgi/uz ņēmējdarbības nozares un domino efekts, kas rosin ās biznesa 
uzņēmējdarbības procesu uzlabošanu un sekm ēs inovāciju citās nozarēs. Izmaksu un cenu 
konkurētspējas ziņā arī paredzama pozit īva ietekme. 
5.2. Ietekmes anal īze saistībā ar 2. probl ēmu: pārvaldības shēma abu sist ēmu 
darbībai 
2. problēmas risinājumi ir nov ērtēti kvalitat īvi saistībā ar to atbilst ību pārvaldības mērķiem, 
kas ir paredz ēti finanšu regul ā, proti, īstenojamība, lēmumu pie ņemšanas proced ūras, 
stabilitāte, attīstības potenci āls, ietekme uz ES ekonomiku, atbilst ība ES politikai un ES 
interešu aizst āvība un ES kontrole un p ārskatatbild ība. Šie m ērķi ir sagrup ēti pēc 
iedarbīguma, efektivit ātes un saska ņotības. 
 
LV 13   LV 6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
6.1. Salīdzinājums par risin ājumiem, lai nov ērstu 1. probl ēmu: kā panākt progresu, 
turpmāk īstenojot Eiropas GNSS programmas?  
Iedarbīgums  
Iedarbīgums, kas ir saist īts ar atbilst ību vispārējiem politiskajiem m ērķiem, ir balst īts uz 
risinājumu tehnisko īpašību un to ietekmes kvalitat īvo salīdzinājumu.  
8. tabula. Atbilst ība vispārējiem politiskajiem m ērķiem 
 Neatkar īgas 
GNSS izveide  ES ekonomikas infrastrukt ūras 
noturīguma 
palielinājums
 Eiropas tehnisk ās 
GNSS sp ējas 
nodrošin āšana  Iedarb īgums  Efektivitāte Saskaņotība 
ES regulat īvā 
aģentūra • Augsta īstenojamība. 
• Ātrs l ēmumu 
pieņemšanas process. 
• Liela stabilit āte: 
pārbaudīts juridiskais 
satvars. L īguma par 
Eiropas Savien ības 
darbību 340. un 343. 
pants.  
 • Viduvējs 
attīstības 
potenciāls, 
kam ir vajadzīgi 
grozījumi 
ES tiesiskajā 
pamatā, ar 
ko izveido aģentūru. 
• Pozitīva 
ietekme uz 
ES ekonomiku, • Liela 
atbilstība ES 
politikai. 
• Cieša ES 
kontrole un 
liela pārskatatbild
ība. 
ES publisks 
uzņēmums  • Ļoti v āja 
īstenojam ība. Nav 
precedenta gad ījuma 
un noteikumu par to, 
kā ES izveido 
publisku uz ņēmumu.   
• Ātrs l ēmumu 
pieņemšanas process 
un elastība. 
• Vāja stabilit āte: 
darbība balstītos uz 
dalībvalsts ties ību 
aktiem, kur ā atrastos 
uzņēmums.   • Vājš 
attīstības 
potenciāls. 
• Neskaidra 
ietekme uz 
ES ekonomiku. • Viduvēja 
atbilstība ES 
politikai un ES kontrolei 
un 
pārskatatbild
ībai. 
 
 
LV 14   LV 1. Bāzes risinājums  
 100  % 
 100  % 
 100  % 
2. Pārstrādātu 
pakalpojumu 
risinājums  
 75 % 
 100  % 
 100  % 
3. Risinājums, kas 
ietver pakalpojumus samazinātā apjomā
 
 75 % 
 50 % 
 100  % 
4. Risinājums, kas 
ietver pakalpojumu 
sniegšanu da ļējā 
apjomā 
 0 % 
 0 % 
 25 % 
5. Galileo  
programmas izbeigšana
 
 0 % 
 0 % 
 0 % 
: Neatbilst ība mērķim 
 : Pilnīga atbilstība mērķim 
 
Efektivitāte 
Politisko risin ājumu efektivit āte balstās uz katra risin ājuma netiešajiem ieguvumiem, 
tiešajiem ie ņēmumiem un izmaks ām atkarībā no nodrošin āto pakalpojumu skaita un 
kvalitātes. 
9. tabula. Politisko risin ājumu izmaksu un ieguvumu anal īze, 2014.-2034. gads 
Netiešie 
ieguvumi  Tiešie ieņēmumi  Izmaksas  Neto ieguvumi  mljrd. EUR/sal īdzināmās 
cenās (2011. gads) un 
diskontētās cenās par 4 %  
Salīdzinā
mās 
cenās Diskontēt
ās cenās  Salīdzinā
mās 
cenās Diskontēt
ās cenās Salīdzinā
mās 
cenās Diskontēt
ās cenās Salīdzinā
mās 
cenās Diskontēt
ās cenās 
1. Bāzes risinājums  133,77 81,26 1,61 1,05 19,8 14,65 115,58 67,66 
2. Pārstrādātu 
pakalpojumu b āzes 
risinājums  133,77 81,26 1,61 1,05 18,5 13,69 116,88 68,63 
3. Risinājums, kas 
ietver pakalpojumus 
samazinātā apjomā 111,37 67,59 0,28 0,20 17,3 12,80 94,35 54,99 
4. Risinājums, kas 
ietver pakalpojumu 
sniegšanu da ļējā 
apjomā 95,04 57,53 0,00 0,00 15,6 11,54 79,44 45,99 
5. Galileo  
programmas 
izbeigšana  23,05 14,00 0,00 0,00 3,8 2,81 19,25 11,19 
Saskaņotība 
1. risinājums (bāzes) un 2. risinājums (pārskatītu pakalpojumu)  ir saskaņā ar ES politisko 
satvaru, tiem ir ļoti pozitīva ietekme uz ES industrijas konkur ētspēju un tiem ir potenci āls 
nodrošināt stratēģiskas priekšroc ības Eiropas Savien ībai.  
3. risinājums (samazin āts pakalpojumu apjoms)  un 4. risinājums (pakalpojumu 
sniegšana da ļējā apjomā) ir līdzīgi — abi risin ājumi daļēji neatbilst ES m ērķiem un 
prioritātēm, un tiem ir relat īvi pozitīva ietekme uz konkur ētspēju. 
5. risinājums ( Galileo  programmas izbeigšana) neatbilst ES izvirz ītajiem mērķiem, un tam 
ir negatīva ietekme uz konkur ētspēju.  
 
LV 15   LV Nobeigum ā, ņemot vērā visas ietekmes jomas, efektivit ātes un iedarb īguma aspektus un 
saskaņotību, īpaši potenci ālos izmaksu ietaup ījumus, 2. risin ājums (pārskatītie pakalpojumi) 
būtu vēlamais risin ājums. 
6.2. Salīdzinājums par risin ājumiem, lai nov ērstu 2. probl ēmu: pārvaldības shēma 
abu sistēmu darbībai 
Veicot ES regulat īvās aģentūras un ES publisk ā uzņēmuma ietekmes sal īdzinājumu, secin āja, 
ka ES regulat īvā aģentūra būtu vislabāk pozicion ēta, lai izpild ītu programmu p ārvaldības 
mērķus, jo šā risinājuma saska ņotības, efektivit ātes un iedarb īguma pak āpe no ES skatupunkta 
ir augsta.  
Ievērojot visp ārējās bažas par ES a ģentūru skaita pieaugumu, Eiropa s Parlaments un Padome 
visticamāk neatbalst īs jaunas ES regulat īvās aģentūras izveidi. No esošaj ām ES regulat īvajām 
aģentūrām Eiropas GNSS a ģentūra ir vispiem ērotākā, jo tā ir daļa no pašreiz ējām GNSS 
programmu p ārvaldības strukt ūrām, un tai ir s ākotnējā pieredze attiec īgajā jomā. 
Tomēr Eiropas GNSS a ģentūra tās pašreiz ējā formā nevar nekav ējoties uz ņemties 
ekspluatācijas posma programmas vad ības uzdevumus, jo t ās pašreizējais mand āts aptver 
drošības un tirgus jaut ājumus, un tai nav pietiekamu finanšu un cilv ēkresursu. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Kā snieguma r ādītājus izmantos EGNOS  un Galileo  pakalpojumu īpašības, kvalit āti un 
specifikācijas un to, k ādā mērā tie atbilst GNSS regulai, k ā arī termiņu ievērošanu, 
nepārsniedzot izmaksas, stabilit āti, noturīgumu un p ārvaldības shēmas efektivit āti. Eiropas 
GNSS industrijas konkur ētspēja, pakalpojumu izmantošana, ieskaitot tirgus iekarošanu, rad īto 
darba vietu skaits un netiešie un tieši e ieguvumi, ko sniedz GNSS programmas, b ūs rezultātu 
rādītāji. 
Komisija nodrošin ās, lai visos l īgumos un nol īgumos, kas sl ēgti saistībā ar GNSS 
programm ām, būtu paredzēta pārraudzība un finanšu kontrole. Visos uzraudz ības un 
novērtēšanas meh ānismos īpaša uzman ība tiks piev ērsta programmu izmaksu 
mazināšanai, sniedzot pakalpojumus bez kav ēšanās. Lai to pan āktu, Komisija 
ierosinās stratēģisku satvaru, ietverot galvenos pas ākumus, apr ēķināto budžetu un 
laika grafiku l īdz 2014. gada 30. j ūnijam, gada programmu ar detaliz ētiem 
pasākumiem un r ādītājiem, gada īstenošanas zi ņojumu, nov ērtējot šo pas ākumu 
izpildi un starpposma nov ērtējumu, īpašu uzman ību veltot kvantitat īvajiem un 
kvalitatīvajiem rezult ātiem, kuri j āpanāk līdz 2017. gada 30. j ūnijam, — pietiekami 
savlaicīgi, lai sagatavotu n ākamo daudzgadu finanšu pl ānu. 
Papildus šiem standarta pas ākumiem Komisija, īstenojot savas Galileo  un EGNOS  
programmu politisk ās pārraudzības pilnvaras, stiprin ās par programmas vad ību 
atbildīgās struktūras uzraudz ības un nov ērtēšanas meh ānismus, pieprasot tai iesniegt 
gada vad ības plānus un īstenošanas p ārskatus, vadot regul āras tikšan ās par 
programmu norises gaitu un veicot finanšu un tehnolo ģiskās revīzijas. 
Turklāt programmu uzraudz ībā būtu jāiesaista dal ībvalstis, piem ēram, piesaistot to 
tehniskās spējas, lai ieg ūtu datus par programmu tehnisko uzraudz ību un ierosin ātu 
svarīgus snieguma r ādītājus, pēc kuriem programmas nov ērtē. 
 
LV 16   LV Visbeidzot ikdienas p ārvaldībā Komisija ierosin ās risku pārvaldības mehānismu un 
izmantos pien ācīgus vadības instrumentus, lai mazin ātu ar programm ām saistīto 
izmaksu p ārsniegšanu, veicot lab āku izmaksu nov ērtējumu, iepaz īstoties ar iepriekš 
gūto pieredzi un sist ēmas ieviešanas l īdzšinējo gaitu.