KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Ceturtais 2009. gada ziņojums par Kopienas palīdzības īstenošanu saskaņā ar Padomes 2006. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību /* COM/2010/0468 final */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 20.9.2010 COM(2010) 468 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Ceturtais 2009. gada ziņojums par Kopienas palīdzības īstenošanu saskaņā ar Padomes 2006. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību IEVADS Padomes Regulu (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību[1] (turpmāk „Atbalsta regula”), pieņēma 2006. gada 27. februārī. Pamatojoties uz šo regulu no 2006. gada Kopienas budžeta tika piešķirti 259 miljoni euro. Šis ceturtais ziņojums aptver laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. PALīDZīBAS PROGRAMMU VEIDOšANA Saskaņā ar 2009. gada budžetu 2,5 miljonus euro tika plānots piešķirt stipendijām, skolām un tehniskajai palīdzībai[2]. ĪSTENOšANAS MEHāNISMI Eiropas Komisija ir atbildīga par palīdzības pārvaldīšanu, ko galvenokārt pārvalda centralizēti; dažus projektus pārvalda kopā ar UNDP (Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programma). Programmu īsteno ES dalībvalstī, apvidū, ko minētās dalībvalsts valdība faktiski nekontrolē un kur ES acquis piemērošana ir apturēta. Programmas atbalsta grupa tika izveidota 2006. gadā, lai īstenotu Eiropas Komisijas Paplašināšanās ģenerāldirektorāta programmu (Paplašināšanās ĢD). Programmas darba grupa, kura strādāja Kiprā ilgstošā komandējumā, turpināja izmantot 2006. gada septembrī izveidotā ES programmas atbalsta biroja ( EUPSO ) telpas, kas atradās Nikosijas pilsētas ziemeļu daļā. Birojs nodrošina norises vietu sanāksmēm un semināriem ar ieinteresētajām personām no Kipras turku vidus. Turklāt tas nodrošina līgumslēdzēju tiešu uzraudzību. Biroja loģistikas pakalpojumus turpina sniegt privāts apakšuzņēmējs (( Deutsche Gesellschaft fur Technische Zusammenarbeit - GTZ ) saskaņā ar līgumu, kas ir spēkā līdz 2012. gada jūnijam. Arī Komisijas pārstāvniecība Kiprā nodrošina sanāksmju un semināru norises vietu. Pārskata periodā programmas darba grupas darbinieku skaits nedaudz pieauga. Programmā 2009. gada decembrī bija 41 darbinieks, tostarp 3 Komisijas ierēdņi, 26 līgumdarbinieki un 12 vietējie darbinieki, kurus nodrošināja GTZ administratīvam un loģistikas atbalstam. ĪSTENOšANA PāRSKATA PERIODā Vispārīgs pārskats Komisija īsteno šo programmu iepriekš nebijušos politiskos, juridiskos un diplomātiskos apstākļos. Lai Komisija varētu īstenot programmu, vienlaikus ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principus, ir nepieciešams veikt ad hoc pasākumus. EK finansētu atbalsta programmu gadījumā finansēšanas nolīgumos ar saņēmējvalsts valdību parasti paredz tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru īsteno palīdzību, un reglamentē tādus jautājumus kā aplikšanu ar nodokļiem, darba un uzturēšanās atļaujas. Šajā programmā nav šāda nolīguma. Tādēļ Komisijai ir jābalstās uz tiem noteikumiem un nosacījumiem, ko tās izpratnē pašlaik piemēro attiecīgajā valstī. Tādējādi tiesību aizsardzības iespējas var būt apgrūtinātas un var mainīties līguma darbības laikā. Tas, ka nepastāv finansēšanas nolīgums, nozīmē, ka Komisija, slēdzot līgumus ar apakšuzņēmējiem, uzņemas vairākus riskus, ko parastā gadījumā tā neuzņemtos. Ņemot vērā politisko situāciju varētu būt grūti izpildīt iekasēšanas rīkojumus par summām, kas jāatgūst no Kipras turku kopienas uzņēmumiem (gadījumā, ja netiek pildīti līguma noteikumi). Komisija ir pieņēmusi pasākumus šā riska mazināšanai, piemēram, intensīva uzraudzība un atbalsts, pārskatīti maksājumu nosacījumi, saistot avansa maksājumus ar parakstītu iepirkuma līgumu apliecinājumu un plašu bankas garantiju izmantojumu. Lai šo programmu veiksmīgi īstenotu, īpaši, lai nodrošinātu tās funkcionēšanu ilgtermiņā, Komisija paļaujas uz Kipras turku kopienas atbalstu. Kipras turku eksperti piedalījās tehnisko specifikāciju un darba uzdevumu sagatavošanā, kā arī piedāvājumu novērtēšanas komitejās. Programmas saņēmējiem no Kipras turku vidus ir galvenā loma projekta vadības komitejās. 2009. gadā tika noslēgti līgumi par lielāko daļu no 259 miljoniem euro piešķīruma, sasniedzot līgumslēgšanas īpatsvaru 99 % apmērā, ko veido 880 atsevišķi līgumi. 10 miljoni euro, kas iegūti no ietaupījumiem līgumos un fondiem, kas paredzēti diviem projektiem, kurus nevarēja turpināt, tika atkārtoti piešķirti ūdens infrastruktūrai un acquis īstenošanas un MVU atbalsta sagatavošanai. Joprojām tiek pievērsta uzmanība ilgtspējības jautājumiem, īpaši attiecībā uz infrastruktūras projektiem. Sarunu tēma bija īpašumu jautājumi saistībā ar visiem lielajiem infrastruktūras objektiem, galvenokārt par projektu izvietošanu uz valsts zemes. Pēc "parlamenta vēlēšanām" 2009. gada aprīlī Kipras ziemeļu daļā notika politiskas pārmaiņas, jo parlamentā vairākumu vietu ieguva Nacionālās vienotības partija (NVP). Progress atbilstoši mērķiem Atbalsta programmas vispārīgais mērķis ir veicināt Kipras atkalapvienošanos, veicinot Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību un īpašu uzmanību veltot salas ekonomiskajai integrācijai, sakaru uzlabošanai starp abām kopienām un ar ES, kā arī ES tiesību aktu īstenošanas sagatavošanai. Mērķis Nr. 1. Infrastruktūras attīstīšana un pārstrukturēšana Programmas darba grupa izsludināja konkursus un 2009. gadā noslēdza līgumus 72,6 miljoniem euro apmērā par ūdens/ kanalizācijas infrastruktūras projektiem, tādējādi kopējo piešķirto līdzekļu apjomu pietuvinot 84 miljoniem euro. Galvenie finansējamie darbi bija jaunu kanalizācijas tīklu un notekūdeņu attīrīšanas iekārtu uzstādīšana Famagusta un Morphou/Güzelyurt , kā arī jūras ūdens atsāļošanas uzņēmuma izveidošana Sirianokhori/Kümkoy apdzīvotajā vietā. Līgums par pēdējo minēto tika parakstīts, iekļaujot atlikšanas klauzulu, kas dod laiku nodrošināt no Kipras turku vadības atbilstīgu nodrošinājumu pirmkārt brīvai un neierobežotai piekļuvei būvlaukumam un, otrkārt, tās palīdzību sekmīgai, efektīvai un rezultatīvai projekta īstenošanai. Līgums par finansiālu ieguldījumu tika parakstīts ar UNDP par jauna abu kopienu teritorijā esoša notekūdeņu attīrīšanas uzņēmuma līdzfinansēšanu Mia Milia/Haspolat apdzīvotajās vietās. Pārējie līgumi attiecas uz vecu ūdens sadales cauruļu un novecojušu vietējās ūdens pārbaužu laboratorijas iekārtu nomaiņu. Projekta konsultanta nespēja darboties cerētajā līmenī nozīmēja, ka darbs pie līgumu dokumentu sagatavošanas, konkursu izsludināšanas un novērtēšanas, budžeta pabeigšanas un līgumu apspriešanas (tostarp ar UNDP par Nikosijas notekūdeņu attīrīšanas uzņēmumu) ūdens nozares projektiem tika veiksmīgi iekļauts mazāk kā astoņos mēnešos līdz līguma parakstīšanas termiņam. Turklāt darba grupa uzraudzīja notekūdeņu attīrīšanas investīciju projektu izstrādi Nikosijai, Kirenijai un Lefkei. Attiecībā uz dabas aizsardzību tika pabeigts mācību pirmais cikls saskaņā ar mācību stratēģiju. Tika rīkotas divas publiskās sanāksmes visiem iespējamiem Natura 2000 apvidiem. Tika sagatavoti apsaimniekošanas plāna projekti pieciem no sešiem iespējamiem Natura 2000 apvidiem. Projekta darbības joma tika paplašināta, iekļaujot apsaimniekošanas plāna projektu septītajam apvidum. Līgumi par iekārtu piegādi, kā arī līgumi par uzturēšanas un dabas aizsardzības iekārtu celtniecību ir noslēgti par 3,5 miljoniem euro. Cieto atkritumu apsaimniekošanas jomā galvenie pasākumi bija vērsti uz konkursa dokumentu sagatavošanu un būvdarbu konkursa un sešu piegādes līgumu konkursa izsludināšanu. Deviņi no desmit konkursiem tika veiksmīgi pabeigti un līgumi tika parakstīti. Desmito līgumu īstenos UNDP . Darbs pie trīs galvenajiem būvniecības līgumiem, kas saistīti ar vecās atkritumu izgāztuves rekultivāciju pie Kato Dhikomo , ir pārtraukts līdz tiks atrisināti īpašumu jautājumi. Tas kavēs īstenošanu vismaz par 6 mēnešiem. Darbs pie pētījumu un konceptuālo projektu sagatavošanas bijušo raktuvju un rūdas pārstrādes vietu atjaunošanai Lefke/Lefka reģionā tika pabeigts 2009. gadā. Sanācijas risinājumi šīm teritorijām mazinātu ietekmi uz vidi un cilvēku veselību. Turpmākie darbi ir atkarīgi no lēmumiem attiecībā uz turpmāko teritorijas attīstību, kā arī finansējuma pieejamību. Enerģētikas jomā ietaupījumi ļāva 2009. gadā uzstādīt papildu elektroenerģijas skaitītājus. Tika noslēgts līgums par Uzraudzības kontroles un datu nolasīšanas sistēmu ( SCADA ), kas ļaus uzraudzīt un kontrolēt elektroenerģijas tīklu reālajā laikā ar sistēmas specifikācijām, kuras nodrošina atbilstību SCADA sistēmai, kuru šobrīd izmanto valdības kontrolētajās teritorijās. Tika noslēgts līgums par saules enerģijas izmēģinājuma spēkstaciju ar enerģijas ražošanas jaudu 1 MW. Turklāt 2009. gadā tika noslēgts līgums par klientu apkalpošanas sistēmu, kuru veido programmatūra, kas jāintegrē elektroenerģijas ražošanas uzņēmuma esošajā klientu datu sistēmā vai kura ar to jāsavieno, kā arī jāsavieno ar uzņēmuma tehnisko nodrošinājumu, jāsasaista ar piesārņojuma kontroli, laikapstākļu/vēja monitoringa sistēmu, lai uzraudzītu spēkstaciju emisijas Kipras ziemeļu daļā, un noteiktu to ietekmi uz vidi. Galvenais līgums par ieguldījumiem telekomunikācijās uzlabos un aizstās pašreizējo tīklu ar modernu, uz interneta bāzētu pamatinfrastruktūru un ievērojami vienkāršos telekomunikāciju sistēmu integrāciju visā salā. 2008. gadā tika noslēgts līgums par tehnisko palīdzību, kas palīdzētu Kipras turku kopienai pārvaldīt nozari saskaņā ar ES standartiem un starptautisko paraugpraksi, kā arī īstenot vērienīgu mācību programmu sistēmas uzlabošanai. Šis līgums ir pagarināts, lai nodrošinātu nozares atbalsta nepārtrauktību, neskatoties uz reformu procesa aizkavēšanos. Satiksmes drošības programmas pārvaldības līgums palīdzēja noslēgt līgumus par programmas daļām. Tehnisko palīdzību, lai izveidotu efektīvu satiksmes negadījumu informācijas datubāzi un datu vākšanas sistēmu, ar mērķi paplašināt zināšanas par ceļu satiksmes negadījumiem, sāka sniegt 2009. gada sākumā, līgumu par piegādes komponentu noslēdzot gada beigās. Tāpat 2009. gadā darbu sāka vietējo pašvaldību satiksmes organizācijas plāna konsultants. Vairums jauno līgumu tika parakstīti 2009. gada beigās un darbus bija paredzēts sākt 2010. gadā. Tas attiecās arī uz tehnisko palīdzību un projekta daļu par transportlīdzekļu apskates uzlabošanas programmu, transportlīdzekļa vadīšanas tiesību iegūšanas procedūras uzlabošanu, kā arī izglītošanas kampaņu par satiksmes drošību, kuras mērķis ir veicināt informētību par satiksmes drošību un autoceļu attīstības plānu, lai risinātu pašreizējās un nākotnes mobilitātes vajadzības. Projekts, kura mērķis ir likvidēt ceļu satiksmes "melnos punktus" tika nodots UNDP līguma noslēgšanai un īstenošanai. Mērķis Nr. 2. Sociālās un ekonomiskās attīstības veicināšana Četras tehniskās palīdzības grupas (Lauku attīstības atbalsta grupa, lopkopības grupa, zemkopības grupa, programmu pārvaldes nodaļa), kuras finansē no Lauku attīstības nozares programmas , palīdzēja Komisijai sākt un novērtēt vairākas dotāciju shēmas. Tās veica mērķtiecīgu apmācību un tehnisko palīdzību zemniekiem, veterinārārstiem un lauku attīstības ekspertiem, ieinteresētajām personām uz vietas un valdības līmenī. Saskaņā ar lauku attīstības dotāciju shēmu "Lauksaimniecības produkcijas uzlabošana" parakstīti 142 līgumi, kuru kopējā vērtība ir gandrīz 5 miljoni euro. Saskaņā ar dotāciju shēmu "Atbalsts lauku uzņēmumam" tika piešķirtas 47 dotācijas, kuru kopējā vērtība ir 3,3 miljoni euro. Saskaņā ar divām dotāciju shēmām "Vietējo pašvaldību attīstība – ciemu iniciatīva" tika noslēgti 37 līgumi, kuru kopējā vērtība ir gandrīz 8 miljoni euro. Turklāt tika parakstīti 10 piegādes līgumi par 2 miljoniem euro veterinārajām laboratorijām un zemkopībai. Attiecībā uz projektu Pilsētu un vietējās infrastruktūras modernizācija , ko īstenoja kopīgi ar UNDP, 2009. gada tika pabeigta Bedestan ēkas restaurācija nožogotās Nikosijas pilsētas ziemeļu daļā. Šīs restaurācijas izpētes darbs un projekts saņēma 2009. gada Europa Nostra balvu izpētes kategorijā. Pēc Kipras abu kopienu līderu lēmuma UNDP pabeidza septītās robežšķērsošanas vietas priekšizpēti; tā savienotu Kato Pyrgos/Asagi Pirgo un Yeşilırmak/Limnitis ciemus. ES finansēja priekšizpēti un darbiem piešķīra 2,5 miljonus euro. Saskaņā ar otro un trešo aicinājumu iesniegt priekšlikumus, kas tika izsludināti 2009. gadā, vietējām skolām tika piešķirtas 44 dotācijas, kuru kopējā vērtība ir gandrīz 1,6 miljoni euro. Projektos bija paredzēts nodrošināt aprīkojumu (IT aprīkojums, specializēti valodu kabineti, u.c.) un saistītas mācības, kā arī dažos gadījumos nodrošināt mācību braucienus uz ārzemēm. Tehniskā palīdzība tika sniegta saistībā ar pašlaik notiekošo reformu pamatizglītības un vidējās izglītības jomā. Ir noslēgti piegādes līgumi par specializēta aprīkojuma iegādi arodskolām. Lai atbalstītu mūžizglītību, sociālo integrāciju un aktīvos darba tirgus pasākumus, tika izsludināti divi uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus. Rezultātā pēc otrā un trešā aicinājuma iesniegt priekšlikumus tika piešķirta 21 dotācija (kopējā vērtība gandrīz 1 miljons euro) MVU, tirdzniecības un rūpniecības kamerām un mācību iestādēm. Tehniskā palīdzība tika piešķirta arodizglītības attīstībai un veicināšanai, kā arī mācību sistēmām, mūžizgglītībai un aktīviem darba tirgus pasākumiem, tostarp mācību braucieniem uz Vāciju un Maltu. Nebija iespējams turpināt 9 miljonu euro vērto projektu "Aizdevumu programmu mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem", jo bija grūtības panākt vienošanos ar Kreditanstalt für Wiederaufbau ( KfW ), ņemot vērā īpašus apstākļus Kipras ziemeļdaļā. Līdzekļi tika atkārtoti piešķirti projektiem, kas veicina privātā sektora attīstību. Attiecībā uz atbalstu MVU tika sāktas divas dotāciju programmas, kuru rezultātā tika noslēgti 33 līgumi 4,5 miljonu euro vērtībā. Turklāt pārskata periodā tika parakstīts tehniskās palīdzības projekts (2,7 miljoni), kas bija paredzēts Galvenajām iestādēm un pasākumiem ekonomikas un IKT attīstībai. Mērķis Nr. 3. Izlīguma veicināšana, uzticēšanās veidošanas pasākumi un atbalsts pilsoniskai sabiedrībai Pasākumi saistībā ar izlīguma veicināšanu, uzticēšanās veidošanu un atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai galvenokārt bija vērsti uz pilsoniskās sabiedrības organizāciju nostiprināšanu. Saskaņā trim dotāciju shēmām „Kipras pilsoniskā sabiedrība darbībā” 4,8 miljoni euro tika piešķirti 44 projektiem. Pilsoniskās sabiedrības atbalsta grupa (tehniskās palīdzības grupa) kandidātiem, kas organizē mācības pilsoniskās sabiedrības organizācijām, sniedza ieteikumus un atbalstu. Pazudušo personu komitejai (PPK) tika piešķirti 2 miljoni euro. Kopā ar iepriekš piešķirto dotāciju 1,5 miljonu apmērā ES ir lielākais finansiālais ieguldītājs abu Kipras kopienu projektā. Atmīnēšana tuvojas noslēgumam; visa buferzona tiks pasludināta par brīvu no mīnām līdz 2011. gada aprīlim. Papildu ES piešķīrums 2,5 miljonu euro apmērā ir parakstīts, lai nodrošinātu līdzfinansējumu līdz projekta beigām; līdzīgu summu piešķir arī Kipras Republika. Eiropas Padomes īstenotais projekts Politisko zinātņu akadēmija bija paredzēts, lai starp jaunajiem vadītājiem no Kipras radītu vienotu izpratni par galvenajiem jautājumiem saistībā ar salas nākotni integrētā Eiropā. Trīs semināros piedalījās izvēlēti jaunie vadītāji no abām salas daļām. Mērķis Nr. 4. Kipras turku kopienas tuvināšana Eiropas Savienībai 2009.-2010. akadēmiskajā gadā, kas ir trešais Stipendiju programmas gads , kopā tika piešķirtas 203 stipendijas (121 absolventiem, 27 pēdējo kursu studentiem, 55 skolotājiem). Studenti un skolotāji varēja izvēlēties mācību programmas, lai gan priekšroka tika dota dažām jomām (Ekonomika, tiesību zinātnes, Eiropas studijas, visas inženierzinātnes, valsts pārvalde, valsts finanses, utt.), kurās Kipras turku kopienā trūkst speciālistu. Studentu uzņēmējvalstis bija Apvienotā Karaliste, Nīderlande, Francija, Beļģija, Vācija, Itā]lija, Spānija, Lietuva, Igaunija, Austrija, Portugāle un Grieķija. 0,8 miljoni euro tika piešķirti 15 projektiem saskaņā ar divām dotāciju shēmām Jauniešu apmaiņas un Iedzīvotāju savstarpējo kontaktu veicināšana. Tās mērķis ir palīdzēt uzlabot Kipras turku izpratni par Eiropas vērtībām, pieredzi un daudzkultūru tradīcijām. Dotāciju pieņemšanas spēja saistībā ar šo projektu bija zemāka nekā gaidīts. Informācijas punkts ( InfoPoint ) tika izveidots un sāka darboties 2009. gada jūnijā, tas sniedz informāciju Kipras turku kopienai par ES un īpaši par atbalsta programmu, kā arī organizē informatīvus pasākumus sadarbībā ar Eiropas Komisijas pārstāvniecību Kiprā. Mērķis Nr. 5. Kipras turku kopienas sagatavošana acquis communautaire ieviešanai un īstenošanai Eiropas Komisijas Tehniskās palīdzības informācijas apmaiņas instruments (TAIEX) tika izmantots kā galvenais līdzeklis palīdzības sniegšanai šajā jomā. TAIEX programmas ietvaros 2009. gadā tika organizēti 237 tehniskās palīdzības pasākumi – mācību kursi, darba grupas un semināri, kuros piedalījās 449 eksperti no ES dalībvalstīm. Pasākumi galvenokārt bija vērsti uz to, lai sagatavotu Programmu acquis turpmākai piemērošanai (PFAA) . PFAA nodrošina skaidru pamatu tehniskās palīdzības un mācību plānošanai un sniegšanai, lai palīdzētu Kipras turkiem sagatavoties acquis apturēšanas atcelšanai pēc atkalapvienošanās. Palīdzība tika sniegta PFAA 13 jomās, piemēram, lauksaimniecība, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošana, vides aizsardzība, statistika, veselības aizsardzība un patērētāju tiesību aizsardzība[3]. Lielas pūles ir pieliktas, lai TAIEX instrumentu pielāgotu Kipras turku specifiskajam kontekstam un vajadzībām. Mērķis bija pāriet uz strukturētāku vidēja termiņa un uz projektiem balstītu palīdzību, pieņemot, ka tas ir stabilāks pamats programmas mērķu sasniegšanā. Līdz gada beigām pēc konsultāciju procesa ar visām ES dalībvalstīm, TAIEX izvēlējās aptuveni 70 ekspertus no dalībvalstīm, lai palīdzētu Kipras turkiem īstenot vidēja termiņa projektus. TAIEX arī nodrošināja mācības par tādu juridisko tekstu sagatavošanu, kas ir pielīdzināti acquis tā, lai šos tekstus pēc vispusīga Kipras jautājuma risinājuma stāšanās spēkā varētu nekavējoties piemērot. Tādā pašā veidā saistībā ar ES līdzekļu turpmāku pārvaldību tika organizētas mācības par valsts izdevumu pārvaldību . Tika sniegts atbalsts, lai sagatavotos tirdzniecībai pāri Zaļajai līnijai . TAIEX turpināja piesaistīt ES dalībvalstu ekspertus, lai tie veiktu kartupeļu un zivju veterinārās un fitosanitārās inspekcijas. Lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu TAIEX turpmākam atbalstam 2010. gadā un pieaugošai palīdzības vajadzībai Kipras problēmas atrisinājuma gadījumā, TAIEX instrumentam tika piešķirti papildus 5,5 miljoni euro. Kopā tehniskās palīdzības budžets kopš 2007. gada sasniedza 14,5 miljonus euro, no kuriem 2009. gada beigās 8,3 miljoni euro ir paredzēti īpašiem pasākumiem. Nepiešķirta tehniskā palīdzība un programmas rezerves līdzekļi Programmas rezerves līdzekļi tika izmantoti turpmākam Pazudušo personu komitejas atbalstam (2 miljoni euro) un atmīnēšanai (1,5 miljoni euro)[4]. Nepiešķirta tehniskās palīdzības rezerve (1,2 miljoni euro) tika izlietota TAIEX darbību finansēšanai. Finansiāla palīdzība administratīvo izdevumu segšanai saskaņā ar Atbalsta regulas 4. panta 3. punktu Lai segtu programmas izmaksas par iesaistīto personālu (līdz 9,65 miljoniem euro), kā arī plašākām tehniskās palīdzības darbībām (9 miljoni euro), tika atvēlēti līdzekļi 18,85 miljonu euro apmērā (t. i., 7,2 % no kopējā finanšu piešķīruma). Ar Pasaules banku tika panākta vienošanās par ieguldījumu fonda izveidošanu, kura kapitāls ir 1 miljons euro, ar mērķi veikt pētījumus "Izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības ekonomiskās analīzes programmas" ietvaros. No 2010. gada darbinieku izmaksas tiks finansētas no Paplašināšanās ĢD vispārējā administratīvā budžeta. Finansiālā izpilde (līgumi un maksājumi) Līgumu slēgšana Aplūkojamā periodā tika noslēgti līgumi par 181 miljonu euro saskaņā ar atbalsta programmas darbības daļu. Līdz līgumu slēgšanas termiņa beigām 2009. gada decembrī tika noslēgti līgumi par €247,6 miljoniem euro, t.i., 99,38% (no atbalsta programmas darbības daļas 249, 15 miljoniem euro). Lielākā daļa no šiem līdzekļiem tika izlietota slēdzot līgumus gada pēdējā ceturksnī. Attiecībā uz programmas daļu par darbiniekiem un komandējumiem (t.i., 9,85 miljoniem euro), 2,8 miljoni palika neizmantoti, jo tika pieņemts lēmums darbinieku izmaksām izmantot administratīvos līdzekļus un nevis darbības līdzekļus kā sākotnēji bija paredzēts. Maksājumi Aplūkojamā laikposmā Eiropas Komisija izmaksāja 42 miljonus euro. Tas ir ievērojami mazāk nekā bija paredzēts 2009. gada budžetā, kā rezultātā bija vajadzība uz citām budžeta pozīcijām pārnest maksājumu apropriācijas 42 miljonu euro apmērā. Maksājumu apropriāciju neizmantošana pilnā apmērā skaidrojama galvenokārt ar to, ka daudzi līgumi tika parakstīti vēlāk nekā plānots, līdz ar to daudzas darbības tika pārceltas no 2009. gada uz 2010. gadu. Līdz 2009. gada beigām no 259 miljoniem euro kopumā tika izmaksāti 75, 8 miljoni euro jeb 30%. Pārraudzība Starpposma pārskata mehānisms ( IRM ) darbojas kā forums, lai ar atbalsta saņēmējiem sīki pārrunātu programmas īstenošanu. Aplūkojamā periodā notika viena IRM sanāksme (2009. gada jūnijs). Revīzija un kontrole Iekšējo revīziju 2008. gadā veica Paplašināšanās ģenerāldirektorāta iekšējās revīzijas vienība. Galvenie ieteikumi, kas bija vērsti uz pareizas finanšu pārvaldības nodrošināšanu īpašajos juridiskajos apstākļos Kipras ziemeļu daļā, tika īstenoti (izņemot vienu ieteikumu – pieņemt darbā papildu darbiniekus, jo nepietika posteņu). Novērtēšana Neatkarīgo ekspertu grupa 2009. gada jūnijā veica ad hoc novērtēšanu. Novērtējuma ziņojumā tika ieteikts turpināt atbalstīt Kipras turku kopienu, kā arī tika izdarīti secinājumi, kas jāņem vērā plānojot turpmāku palīdzību (turpināt piešķirt dotāciju shēmas MVU un izlīguma pasākumi). Informācijas sniegšana, atklātība un pamanāmība Pārskata periodā tika publicēti 33 paziņojumi presei par jautājumiem saistībā ar programmu. Kopumā tika rīkoti 85 sabiedriski pasākumi. Programmas darba grupa un Komisijas pārstāvniecība centās padarīt programmu pamanāmāku. Ar plašsaziņas līdzekļu starpniecību tika rīkotas informācijas kampaņas, galvenokārt saistībā ar dotāciju shēmām. Pamanāmību uzlaboja arī sadarbība ar Komisijas pārstāvniecību Kiprā tādās jomās kā presei paredzēto paziņojumu izplatīšana, intervijas plašsaziņas līdzekļos un citas darbības. Informācijas punkta projekts sekmēja atbalsta programmas pamanāmību Kipras turku kopienā. Divi galvenie informatīvie pasākumi bija: 1) Bedestan atklāšana Nikosijā, ko apmeklēja abas Kipras kopienas un 2) pasākums, kurā tika piešķirti vēl 2 miljoni euro no ES finansējuma pazudušo personu komitejai; to apmeklēja Kipras abu kopienu vadītāji. Apspriedes ar Kipras Republikas valdību Tika rīkotas sanāksmes ar Kipras Republikas valdības pārstāvjiem, īpaši tad, kad salu apmeklēja Komisijas augstākā līmeņa ierēdņi. Notika arī darba sanāksmes ar nozaru ministriju pārstāvjiem, īpaši vides, enerģētikas un telekomunikāciju jomā, lai vajadzības gadījumā ņemtu vērā visas salas mēroga plānošanas aspektus. Attiecībā uz īpašuma tiesībām Komisija 2010. gadā paļāvās uz turpmāku sadarbību ar attiecīgajiem Kipras Republikas valdības dienestiem. SECINāJUMI Pārskata periodā pasākumi bija vērsti uz šādām darbībām. 1. Līgumu slēgšana: aplūkojama laikposmā tika noslēgti vairāk kā 60% līgumu atbalsta programmas darbības daļai. 2. Ieviešana: ES līdzekļu izmantojuma uzraudzība, ko veic līgumslēdzēji un dotāciju saņēmēji. Joprojām neatrisinātas ir dažas problēmas, kas bija minētas iepriekšējos ziņojumos. Problēmas, kas pārskata periodā ietekmēja atbalsta programmas īstenošanu, bija šādas. 3. Kipras turku un grieķu kopienu sadarbība. Tas ir programmas izdošanās galvenais priekšnoteikums. 4. Saņēmējas kopienas zemā palīdzības pieņemšanas spēja. Kipras turku kopiena ir maza un šādu lieliem projektiem paredzētu līdzekļu apsaimniekošana tik ierobežotā laikā ir sarežģīts uzdevums. Tomēr 2009. gadā bija vērojama pieaugoša kapacitāte. 5. Jautājums par atbalsta sniegšanu. Laiks, kas vajadzīgs, lai sagatavotu un noslēgtu līgumu, īstenotu projektu, ir zināmā mērā ietekmējis ES uzticēšanos, sniedzot atbalstu. Šī problēma tiks aktīvi risināta un 2010.gadā ir paredzēta intensīva programmas īstenošana, jo 2009. gadā tika noslēgti daudzi līgumi. 6. Jautājums par īpašumiem. Privātīpašnieku tiesības tika strikti ievērotas. Šis jautājums īpaši ietekmēja atkritumu apsaimniekošanas jomu, kurā tika parakstīti trīs celtniecības līgumi, iekļaujot atlikšanas klauzulu, kas dod pietiekami daudz laika īpašumu jautājumu risināšanai. 7. Jautājums par ilgtspējību. galvenajās nozarēs (telekomunikācijas, enerģētika) vajag Kipras turku kopienu pārliecināt, ka reformas ir svarīgas. Tas novilcina īstenošanu un pakļauj riskam ieguldījumu ilgtspējību. [1] OV L 65, 7.3.2006., 5. lpp. [2] Komisijas 2009. gada 8. decembra Lēmums C(2009) 7569. [3] Pilns PFAA 13 nozaru saraksts: Kapitāla brīva kustība; publiskais iepirkums, uzņēmējdarbības tiesības, konkurences politika, finanšu kontrole, finanšu pakalpojumi, lauksaimniecība un lauku attīstība, pārtikas nekaitīgums, veterinārās un fotosanitārās jomas politika, transports, statistika, sociālā politika un nodarbinātība, vide; patērētāju un veselības aizsardzība. [4] Apstiprināts ar Komisijas 2009. gada 22. aprīļa Lēmumu Nr. 2928 (2009).