GROZĪJUMU VĒSTULE Nr. 2 2014. GADA VISPĀRĒJĀ BUDŽETA PROJEKTAM IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM Vispārējs izdevumu kopsavilkums I iedaļa. Parlaments II iedaļa. Eiropadome un Padome III iedaļa. Komisija IV iedaļa. Eiropas Savienības Tiesa V iedaļa. Revīzijas palāta VI iedaļa. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja VII iedaļa. Reģionu komiteja VIII iedaļa. Eiropas Ombuds IX iedaļa. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs X iedaļa. Eiropas Ārējās darbības dienests /* COM/2013/0719 final - 2013/ () */





GROZĪJUMU VĒSTULE Nr. 2 2014. GADA VISPĀRĒJĀ BUDŽETA PROJEKTAM IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM Vispārējs izdevumu kopsavilkums I iedaļa. Parlaments II iedaļa. Eiropadome un Padome III iedaļa. Komisija IV iedaļa. Eiropas Savienības Tiesa V iedaļa. Revīzijas palāta VI iedaļa. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja VII iedaļa. Reģionu komiteja VIII iedaļa. Eiropas Ombuds IX iedaļa. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs X iedaļa. Eiropas Ārējās darbības dienests Ņemot vērā: – Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, – Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam[1], un jo īpaši tās 39. pantu, – Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija iesniegusi 2013. gada 28. jūnijā[2], – grozījumu vēstuli Nr. 1 Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektam, ko Komisija iesniegusi 2013. gada 18. septembrī[3], Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli Nr. 2 to iemeslu dēļ, kas izklāstīti paskaidrojuma rakstā. SATURA RĀDĪTĀJS 1. Ievads.. 5 2. Tradicionālo pašu resursu (TPR) atjauninājums.. 5 3. Lauksaimniecība un zivsaimniecība.. 6 3.1. Galvenās ierosinātās pārmaiņas. 6 3.2. Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) ¾ ar tirgu saistīti izdevumi un tiešie maksājumi 7 3.2.1. Pārskats. 7 3.2.2. Detalizēti komentāri 9 3.3. Starptautiskie nolīgumi zivsaimniecības nozarē. 12 3.4. Budžeta piezīmju pārmaiņas. 13 4. Izdevumu programmu deleģēšana izpildaģentūrām... 13 4.1. Deleģēšanas iemesli 13 4.1.1. Vislabākā izpildaģentūru izmantošana. 13 4.1.2. Izmaksu un ieguvumu analīze: izvēlētais deleģēšanas scenārijs. 14 4.1.3. Izmaksu un ieguvumu analīzes precizēšana. 15 4.1.4. 2014. gada BP piemērotās pastāvīgās pieejas korekcija. 15 4.2. Ierosinātā programmu deleģēšana dalījumā pēc DFS izdevumu kategorijas. 15 4.3. Ietekme uz izpildaģentūru cilvēkresursiem un finanšu resursiem.. 16 4.4. Ietekme uz Komisijas cilvēkresursiem un finanšu resursiem.. 17 4.4.1. Uzdevumu nodošana izpildaģentūrām — ietaupījumi Komisijā. 17 4.4.2. Kopējās budžeta neitralitātes nodrošināšana. 18 4.4.3. Nemainīga programmu finansējuma saglabāšana. 19 4.5. Deleģēšanas process: nākamie soļi 20 5. Funkciju grupas AST/SC izveide. 20 5.1. Civildienesta noteikumu pārskatīšana: jaunas funkciju grupas AST/SC izveide. 20 5.2. Ietekme uz štatu sarakstiem.. 21 6. Secinājumi 21 7. Daudzgadu finanšu shēmas kopsavilkuma tabula dalījumā pēc izdevumu kategorijas 22 IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Informācijas nolūkos izmaiņas šajā kopsavilkumā pa iedaļām ir pievienotas kā budžeta pielikums angļu valodā. 1. Ievads 2014. gada budžeta projekta (turpmāk — 2014. gada BP) grozījumu vēstulē Nr. 2 (turpmāk — GV Nr. 2) ir iekļauti šādi elementi: ¾ prognozes pārskatīšana attiecībā uz tradicionālajiem pašu resursiem (turpmāk — „TPR”, t. i., muitas nodokļu un cukura nozares nodevu), kas saņemami 2014. gadā, ievērojot TPR tendenci, par kuru saņemta informācija 2013. gadā līdz šim brīdim; ¾ lauksaimniecības izdevumu atjauninātās aplēses katrai pozīcijai. Papildus mainīgajiem tirgus faktoriem GV Nr. 2/2014 ir ietverta arī kopš 2014. gada BP sagatavošanas lauksaimniecības nozarē pieņemto lēmumu ietekme, dažu tiešo maksājumu pārskatītās aplēses, kā arī visi priekšlikumi, kuriem varētu būt būtiska nozīme nākamajā budžeta gadā; ¾ situācijas atjauninājums attiecībā uz starptautiskajiem nolīgumiem zivsaimniecības nozarē; ¾ sekas, ko cilvēkresursu un finanšu resursu ziņā radīs paredzētā darbības programmu vadības deleģēšana izpildaģentūrām saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (turpmāk — „DFS”); ¾ jaunās funkciju grupas AST/SC integrācija ES iestāžu un struktūru štatu sarakstos. Šo izmaiņu ietekme uz neto budžetu ir saistību un maksājumu apropriāciju samazinājums EUR 4,9 miljonu apmērā salīdzinājumā ar 2014. gada budžeta projektu (t. sk. GV Nr. 1/2014). Visbeidzot ar šīs grozījumu vēstules palīdzību Komisija pievērš Eiropas Parlamenta un Padomes uzmanību dažiem pasākumiem, kas nepieciešami, ja kavēsies konkrēta jauna juridiskā pamata pieņemšana saskaņā ar 2014.‒2020. gada DFS, un ierosinātajai koriģējošajai rīcībai, kas varētu būt vajadzīga pirms jaunā juridiskā pamata spēkā stāšanās. Politiskā vienošanās par jauno DFS tika panākta 2013. gada jūnijā, un darbs attiecībā uz konkrētu 2014.‒2020. gada programmu juridisko pamatu joprojām turpinās. Ja dažas no šīm programmām netiktu pieņemtas pirms 2013. gada beigām, tas radītu juridisko „vakuumu”, jo īpaši attiecībā uz jau uzsāktajām programmām, kuru termiņš beidzas 2013. gada beigās un kuras tiks iekļautas jaunās programmās un instrumentos. Lai nodrošinātu jau uzsākto programmu (kuras jau ir apstiprinātas) īstenošanas nepārtrauktību un ņemot vērā attiecīgo politisko vienošanos, kas tika panākta DFS sarunās par jaunajām programmām un saistīto finansējumu, Komisija vēlas turpināt izmantot apropriācijas tehniskās palīdzības un administratīvā atbalsta izdevumiem, kas nepieciešami atbilstīgai programmu ieviešanai, arī pārejas posma gadījumā pirms jaunā juridiskā pamata galīgās pieņemšanas. 2. Tradicionālo pašu resursu (TPR) atjauninājums 2013. gada septembrī Komisija pieņēma grozījumu vēstuli budžeta grozījuma projektam Nr. 6/2013[4], lai pārskatītu savas prognozes attiecībā uz tradicionālajiem pašu resursiem (turpmāk — „TPR”, t. i., muitas nodokļu un cukura nozares nodevu), kas iekasējami 2013. gadā. Saskaņā ar Padomes 2000. gada 22. maija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 16. pantu šī pārskatīšana bija vajadzīga, lai ņemtu vērā nozīmīgo samazinājumu muitas nodokļu summā, kura faktiski bija iemaksāta ES budžetā līdz 2013. gada augustam, salīdzinājumā ar summu, kuru bija paredzēts saņemt līdz minētajam datumam. Pamatojoties uz to, Komisija ierosināja kompensēt papildu deficītu tradicionālajos pašu resursos aptuveni EUR 1,8 miljardu apmērā (jeb mīnus 11 %) salīdzinājumā ar summu, kas bija paredzēta BGP Nr. 6/2013, ar atbilstīgu palielinājumu dalībvalstu NKI ieguldījumiem 2013. gadā. Atbildot uz grozījumu vēstulē attiecībā uz BGP Nr. 6/2013 ierosināto labojumu 2013. gadam, Komisija ierosina koriģēt 2014. gada BP iekļauto TPR prognozi (EUR 18 086 miljoni), pārskatot aplēsi 2014. gadam un to nosakot EUR 16 186 miljonu apmērā, pamatojoties uz šādiem pieņēmumiem: ¾ saskaņā ar grozījumu vēstuli attiecībā uz BGP Nr. 6/2013 ekstrapolētā TPR izpilde 2013. gada beigās sasniegtu EUR 14 984 miljonus; ¾ importa no valstīm ārpus ES prognozētā izaugsme par 8 % 2014. gadā, attiecībā uz kuru tika panākta vienošanās ACOR 2013. gada maija sanāksmē, pēc tam tiks piemērota ekstrapolētajai izpildei 2013. gadā. TPR deficīts EUR 1,9 miljardu apmērā (jeb mīnus 11 %) salīdzinājumā ar sākotnējo 2014. gada BP iekļauto prognozi ir jākompensē ar dalībvalstu NKI ieguldījumu atbilstīgu palielinājumu 2014. gadā. Šīs ietekmes iedalījums dalībvalstu dalījumā ir parādīts budžeta pielikumā. 3. Lauksaimniecība un zivsaimniecība 3.1. Galvenās ierosinātās pārmaiņas Saskaņā ar šo GV Nr. 2/2014 2. izdevumu kategorijai pieprasītās kopējās apropriācijas 2014. gadā tiek lēstas EUR 59 247,7 miljonu apmērā. Tas nozīmē saistību apropriāciju rezervi EUR 55,3 miljonu apmērā salīdzinājumā ar atbilstīgās daudzgadu finanšu shēmas maksimālo robežu. Apropriāciju ziņā GV Nr. 2/2014 ierosinātie grozījumi ir neitrāli salīdzinājumā ar 2014. gada BP gan attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (turpmāk — ELGF), gan starptautiskajiem nolīgumiem zivsaimniecības nozarē. Tāpat kā 2014. gada BP, tie lauksaimniecības izdevumi 2014. gadam, kas finansēti saskaņā ar ELGF, GV Nr. 2/2014 ir iekļauti neto pakārtotās maksimālās robežas apmērā, t. i., EUR 43 778,1 miljons[5]. Vēl nepieciešams piemērot tiešajam atbalstam paredzēto finanšu disciplīnas mehānismu, jo ar tirgu saistīto izdevumu un tiešā atbalsta prognozes pārsniedz šo neto pakārtoto maksimālo robežu. Tomēr tas prognozētais izdevumu līmenis, kurš pārsniedz robežu, ir zemāks nekā 2014. gada BP, un finanšu disciplīnas summu ir iespējams attiecīgi samazināt. Šis ir neto rezultāts, ko veido lielāki piešķirtie ieņēmumi, kuri saskaņā ar aplēsēm būs pieejami 2014. gadā (galvenokārt tāpēc, ka 2013. gadā palielinājās pieejamās summas un tās summas, kas tiek pārnestas uz 2014. gadu), un pārskatītās aplēses attiecībā uz ELGF izdevumu segšanas vajadzībām. ELGF maksājumu apropriācijas GV Nr. 2/2014 arī paliek nemainīgas salīdzinājumā ar 2014. gada BP, t. i., EUR 43 777 miljoni. Attiecībā uz starptautiskajiem nolīgumiem zivsaimniecības nozarē GV Nr. 2/2014 ir ierosināts par EUR 7,3 miljoniem palielināt saistību apropriācijas un par EUR 10,3 miljoniem maksājumu apropriācijas 11 03 01. budžeta pantam „Ilgtspējīgas zivsaimniecības nozares nolīgumi (IZNN)”, to kompensējot ar atbilstīgu samazinājumu rezerves pozīcijā. Nākamajā tabulā apkopota GV Nr. 2/2014 ietekme uz 2. izdevumu kategoriju: (miljonos EUR, noapaļoti skaitļi faktiskajās cenās) || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1/2014) || Grozījumu vēstule Nr. 2/2014 || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 līdz 2/2014) Saistības || Maksājumi || Saistības || Maksājumi || Saistības || Maksājumi — || Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) || 43 778,1 || 43 777,0 || || || 43 778,1 || 43 777,0 — || Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) || 13 991,0 || 11 655,1 || || || 13 991,0 || 11 655,1 — || Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF), reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) un ilgtspējīgas zivsaimniecības nozares nolīgumi (IZNN), t. sk.: || 1017,3 || 765,7 || || || 1017,3 || 765,7 || — || Ilgtspējīgas zivsaimniecības nozares nolīgumi (IZNN) ¾ Darbības izdevumu postenis (11 03 01) || 22,4 || 22,4 || + 7,3 || + 10,3 || 29,7 || 32,7 || — || Ilgtspējīgas zivsaimniecības nozares nolīgumi (IZNN) ¾ Rezerve (40 02 41) || 122,7 || 122,7 || - 7,3 || - 10,3 || 115,3 || 112,3 — || Vides un klimata pasākumi (LIFE) || 404,6 || 263,0 || || || 404,6 || 263,0 — || Darbības, kas finansētas saskaņā ar Komisijas prerogatīvām un īpašām Komisijai piešķirtām kompetencēm || 6,3 || 3,0 || || || 6,3 || 3,0 — || Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības || p.m. || 18,3 || || || p.m. || 18,3 — || Decentralizētās aģentūras || 50,4 || 50,4 || || || 50,4 || 50,4 Kopā || 59 247,7 || 56 532,5 || 0,0 || 0,0 || 59 247,7 || 56 532,5 Maksimālā robeža || 59 303,0 || || || || 59 303,0 || Rezerve || 55,3 || || || || 55,3 || T.sk. ELGF || 43 778,1 || 43 777,0 || 0,0 || 0,0 || 43 778,1 || 43 777,0 Pakārtotā maksimālā robeža || 44 130,0 || || || || 44 130,0 || Neto pārvietojums starp ELGF un ELFLA || 351,9 || || || || 351,9 || Pakārtotā maksimālā robeža || 0,0 || || || || 0,0 || 3.2. Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) ¾ ar tirgu saistīti izdevumi un tiešie maksājumi 3.2.1. Pārskats Ar GV Nr. 2/2014 paredzēts nodrošināt, ka lauksaimniecības budžeta pamatā ir visjaunākie ekonomikas dati un tiesiskais regulējums. Septembrī Komisijas rīcībā ir pirmā norāde par ražošanas līmeni 2013. gadā un lauksaimniecības tirgu prognozes, un tas ir pamats atjauninātām 2014. gada budžeta vajadzību aplēsēm. Papildus tam, ka šajā GV Nr. 2/2014 vērā tiek ņemti tirgus faktori, tajā ietverta arī tā ietekme, ko radīja tiesiskie lēmumi, kuri pieņemti lauksaimniecības nozarē kopš 2014. gada BP sagatavošanas, Komisijas ierosinājumi, kā arī rezultāti, ko sniedza politiskās sarunas par 2014.‒2020. gada jauno juridisko pamatu lauksaimniecībai. Kopumā GV Nr. 2/2014 tiek lēsts, ka 2014. gada ELGF vajadzības (pirms finanšu disciplīnas mehānisma piemērošanas) ir EUR 45 720 miljoni salīdzinājumā ar EUR 45 653 miljoniem 2014. gada BP. Šis ir neto rezultāts, ko rada nedaudz zemākas vajadzības 05 02. nodaļā „Intervences pasākumi lauksaimniecības tirgos” (‒ EUR 27 miljoni) un papildu vajadzības 05 03. nodaļā „Tiešie atbalsti” (+ EUR 38 miljoni), 05 07. nodaļā „Lauksaimniecības izdevumu revīzija” (+ EUR 53 miljoni), kā arī 05 08. nodaļā „Politikas stratēģija un koordinācija” (+ EUR 3 miljoni). Attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem summa, kas, domājams, būs pieejama 2014. gadā, būtiski palielinās — no EUR 828 miljoniem 2014. gada BP uz EUR 1 464 miljoniem GV Nr. 2/2014 (+ EUR 636 miljoni). Šo palielinājumu rada galvenokārt piešķirto ieņēmumu pārnešana no 2013. gada uz 2014. gadu: ¾ sagatavojot 2014. gada BP, bija pāragri attiecīgajā gadā izteikt apsvērumus par ELGF izpildi 2013. gadā; ¾ faktiski daļu no 2013. gada izdevumiem var segt ar piešķirto ieņēmumu summu, kas pārnesta no 2012. gada un ir lielāka, nekā paredzēts, un papildu piešķirtajiem ieņēmumiem, kas radušies to grāmatojumu noskaidrošanas lēmumu rezultātā, kuri pieņemti 2013. gadā. Tā rezultātā piešķirtie ieņēmumi EUR 615 miljonu apmērā, kas tika saņemti 2013. gadā, nebūs nepieciešami, lai tajā pašā gadā segtu izdevumus; ¾ GV Nr. 2/2014 ir ietverta šīs summas (EUR 615 miljoni) pārnešana no 2013. gada uz 2014. gadu, un tas attiecīgi samazinās 2014. gada BP pieprasīto apropriāciju summu; ¾ turklāt, pamatojoties uz datiem, ko dalībvalstis paziņoja juridiski noteiktajā termiņā, Komisija paredz piešķirto ieņēmumu nelielu palielinājumu, ko paredzētā piena papildu nodeva radīs no jauna 2014. gadā (+ EUR 21 miljons). Šo atjauninājumu rezultātā būtu nepieciešamas saistību apropriācijas EUR 44 681 miljona apmērā, lai segtu ELGF vajadzības 2014. gadā, t.sk. EUR 424,5 miljoni, lai izveidotu „Rezerves fondu krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē”. Attiecībā uz 2014. gada BD šī kopējā summa pārsniedz ELGF neto pakārtoto maksimālo robežu (EUR 43 778,1 miljonu), kas nozīmē, ka ir jāsamazina apropriācijas tiešajiem atbalstiem, piemērojot finanšu disciplīnas mehānismu. Tomēr finanšu disciplīnas summa GV Nr. 2/2014 (EUR 902,9 miljoni) ir mazāka, nekā sākotnēji lēsts 2014. gada BP (EUR 1471,4 miljoni). Tāpēc Komisija ierosinās jaunu tiešo maksājumu korekcijas likmi, kas būs nozīmīgi zemāka nekā līmenis, kurš tika noteikts, pamatojoties uz 2014. gada BP (‒ 2,453658 %, salīdzinot ar ‒ 4,001079 %)[6]. Pēc finanšu disciplīnas mehānisma piemērošanas ELGF vajadzības, kas jāsedz 2014. gadā, GV Nr. 2/2014 sasniedz EUR 45 242,1 miljonu salīdzinājumā ar EUR 44 606,1 miljonu 2014. gada BP. Ņemot vērā piešķirtos ieņēmumus EUR 1 464 miljonu apmērā, ELGF saistību apropriācijas, kas pieprasītas 2014. gadam, GV Nr. 2/2014 saglabājas (tāpat kā 2014. gada BP) neto pakārtotās maksimālās robežas līmenī, t. i., EUR 43 778,1 miljons. 2014. gadā ELGF pieprasītās maksājumu apropriācijas arī saglabājas nemainīgas salīdzinājumā ar 2014. gada BP, t. i., EUR 43 777 miljoni. 3.2.2. Detalizēti komentāri 05 02 ¾ Intervences pasākumi lauksaimniecības tirgos (apropriācijas — EUR 263 miljoni) (miljonos EUR, noapaļoti skaitļi faktiskajās cenās) Intervences pasākumi lauksaimniecības tirgos || 2014. gada budžeta projekts (t.sk. GV Nr. 1/2014) || Grozījumu vēstule Nr. 2/2014 || 2014. gada budžeta projekts (t.sk. GV Nr. 1 līdz 2/2014) Vajadzības || 2724 || ‒ 27 || 2697 Aplēstie piešķirtie ieņēmumi, kas pieejami 2014. gadā || 228 || + 236 || 464 Pieprasītās apropriācijas || 2496 || ‒ 263 || 2233 Kopumā hipotēzes, kas ir pamatā šai GV Nr. 2/2014, apstiprina novērtējumu, kas veikts 2014. gada BP laikā un kas paredz labvēlīgas prognozes lielākajai daļai lauksaimniecības tirgu. Grozījumi, kas ierosināti šajā GV Nr. 2/2014, galvenokārt ir tehniska rakstura un attiecas tikai uz mazām summām. Kopējās lauksaimniecības tirgus intervences pasākumu vajadzības samazinājās par EUR 27 miljoniem salīdzinājumā ar 2014. gada BP. Turklāt tiek lēsts, ka 05 02. nodaļai ir pieejami papildu piešķirtie ieņēmumi EUR 236 miljonu apmērā, un tādējādi pieprasītās apropriācijas var samazināt par EUR 263 miljoniem salīdzinājumā ar 2014. gada BP. Vissvarīgākie grozījumi īsumā ir skaidroti turpmāk. Attiecībā uz augļiem un dārzeņiem aplēstās vajadzības saistībā ar ražotāju organizāciju darbības programmām (05 02 08 03. budžeta postenis) ir nedaudz mazākas (‒ EUR 5 miljoni), nekā pieņemts 2014. gada BP. Tam par iemeslu ir atjauninātais līdzekļu faktiskā izlietojuma novērtējums un nedaudz pārskatīti valstu plānu dati 2013. un 2014. gadā, kā arī tas, ka ir ņemta vērā aplēstā finanšu ietekme, kāda būs iespējamai daļējai no ES budžeta veiktai tās valstu finanšu palīdzības atmaksai, kuru dažas dalībvalstis piešķīra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.e panta 1. punktu. Tomēr apropriācijas, kas ierosinātas šajā GV Nr. 2/2014, faktiski ir mazākas nekā 2014. gada BP (‒ EUR 241 miljons), jo par EUR 236 miljoniem palielinājās augļiem un dārzeņiem piešķirtie ieņēmumi. Attiecībā uz vīna sektoru 2014. gada BP dati ir atjaunināti, ietverot sarunu rezultātu attiecībā uz jaunu vienotās TKO regulu KLP (kopējās lauksaimniecības politikas) reformā, kurā kopējā summa valstu atbalsta programmām palielinājās par EUR 5,6 miljoniem[7], kā arī ietverot jaunākos datus par šo programmu izpildi. Tāpēc GV 2/2014 ierosināts palielināt 05 02 09 08. budžeta posteni par EUR 8 miljoniem. Grozījumi attiecībā uz citiem augu valsts produktiem/citiem pasākumiem (05 02 11. budžeta pants) attiecas uz POSEI programmām un apiņu audzētāju organizācijām sniegto atbalstu. 2014. gada BP aplēses attiecībā uz POSEI reģionu grozīto maksimālo robežu izmantojumu[8] ir atjauninātas, un tā rezultātā radies neliels apropriāciju papildu palielinājums (+ EUR 2 miljoni) tirgus atbalsta pasākumiem, ko finansē no 05 02 11 04. budžeta posteņa, savukārt vajadzības saistībā ar tiešo atbalstu šajos reģionos (ko finansē no 05 03 02 50. un 05 03 02 52. budžeta posteņa) ir pārskatītas, tās samazinot. Palielinājums EUR 2,3 miljonu apmērā salīdzinājumā ar 2014. gada BP tiek pieprasīta attiecībā uz apiņiem, jo atbalsta shēma ražotāju organizāciju atbalstam turpināsies pēc tam, kad būs zināms sarunu rezultāts attiecībā uz jauno regulu par vienoto TKO. Attiecībā uz pienu un piena produktiem GV Nr. 2/2014 ierosināts samazināt apropriācijas skolas piena programmai (05 02 12 08. budžeta postenis) par EUR 3 miljoniem saskaņā ar provizoriskiem datiem par izpildi 2013. gadā, kas norāda uz nedaudz mazāku programmas līdzekļu izlietojumu dalībvalstīs, nekā sākotnēji cerēts. Attiecīgi 2014. gada BP pieņēmumi ir pārskatīti, un tagad tiek piedāvāta mazāka summa. Turklāt apropriācijas, kas 2014. gadā vajadzīgas sviesta privātai uzglabāšanai (05 02 12 04. budžeta postenis), tiek samazinātas par EUR 3 miljoniem, parādot mazāku daudzumu, par ko 2013. gadā tika sniegti atbalsta pieprasījumi. Ir ierosināts samazināt apropriācijas saistībā ar 05 02 15. budžeta pantu (cūkgaļa, olas un mājputni, biškopības un citi dzīvnieku izcelsmes produkti) par EUR 27 miljoniem, parādot pārskatītās vajadzības saistībā ar eksporta atmaksām par mājputniem (05 02 15 05. budžeta postenis) pēc atmaksas likmju noteikšanas nulles līmenī. 05 03 ¾ Tiešie atbalsti (apropriācijas + EUR 206 miljoni) (miljonos EUR, noapaļoti skaitļi faktiskajās cenās) Tiešie atbalsti || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1/2014) || Grozījumu vēstule Nr. 2/2014 || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 līdz 2/2014) Pirms finanšu disciplīnas (neietverot „Rezerves fonda krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē”) Vajadzības || 42 888 || + 38 || 42 926 Aplēstie piešķirtie ieņēmumi, kas pieejami 2014. gadā || 600 || + 400 || 1000 Pieprasītās apropriācijas || 42 288 || ‒ 362 || 41 926 Pēc finanšu disciplīnas (ietverot „Rezerves fondu krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē”) Vajadzības || 41 841 || + 606 || 42 447 Aplēstie piešķirtie ieņēmumi, kas pieejami 2014. gadā || 600 || + 400 || 1000 Finanšu disciplīna || 1471 || ‒ 569 || 903 Pieprasītās apropriācijas || 41 241 || + 206 || 41 447 Salīdzinājumā ar 2014. gada BP pieprasītās apropriācijas 05 03. nodaļā ir pārskatītas, tās palielinot par EUR 206 miljoniem. Šī pārmaiņa ir tās apvienotās ietekmes rezultāts, kuru rada nedaudz lielākas vajadzības pirms finanšu disciplīnas piemērošanas (+ EUR 38 miljoni) un mazāka finanšu disciplīnas summa (EUR 569 miljoni), ko daļēji kompensē piešķirto ieņēmumu palielinājums (EUR 400 miljoni). Vislielākās pārmaiņas skar vienoto maksājumu shēmu (turpmāk — SPS), vienotā platībmaksājuma shēmu (turpmāk — SAPS) un īpašos atbalsta pasākumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. pantu. GV Nr. 2/2014 salīdzinājumā ar 2014. gada BP ir samazinātas apropriācijas attiecībā uz SPS (05 03 01 01. budžeta postenis) par EUR 24 miljoniem. Vajadzības saistībā ar šo shēmu (pirms finanšu disciplīnas piemērošanas) ir samazinātas par aptuveni EUR 79 miljoniem, un tas atbilst atsevišķu dalībvalstu pārcelšanai uz saistītiem pasākumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. pantu. Turklāt finanšu disciplīnas summa, kas piemērota šim budžeta postenim, ir samazināta par EUR 455 miljoniem, savukārt tam piešķirtie ieņēmumi ir palielinājušies par EUR 400 miljoniem. Attiecībā uz SAPS (05 03 01 02. budžeta postenis) GV Nr. 2/2014 ir ierosināts palielināt budžeta apropriācijas par EUR 80 miljoniem, no kuriem EUR 23 miljoni atbilst lielākām vajadzībām salīdzinājumā ar 2014. gada BP un EUR 57 miljoni — finanšu disciplīnas summas pārmaiņai. Lielākas vajadzības ir skaidrojamas galvenokārt ar lauksaimniecības teritorijas pārmaiņu saskaņā ar SAPS vienā dalībvalstī, vēl vienas dalībvalsts lēmumu pārvietot EUR 7 miljonus saistītajam atbalstam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. pantu, kā arī sagaidāmo izpildes attīstību 2014. gadā, ņemot vērā jaunākos 2013. gada datus. (miljonos EUR, noapaļoti skaitļi faktiskajās cenās) Atdalīti tiešie atbalsti[9] || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1/2014) || Grozījumu vēstule Nr. 2/2014 || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 līdz 2/2014) 05 03 01 01 ¾ SPS (vienotā maksājumu shēma) || 30 107 || ‒ 24 || 30 083 05 03 01 02 ¾ SAPS (vienotā platībmaksājuma shēma) || 7302 || + 80 || 7382 Kopā || 37 409 || + 56 || 37 465 GV Nr. 2/2014 ir ierosināts palielināt budžeta apropriācijas īpašajam atbalstam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. pantu — par EUR 14 miljoniem atdalītajam atbalstam (05 03 01 05. budžeta postenis) un par EUR 102 miljoniem saistītajam atbalstam (05 03 02 44. budžeta postenis). Vajadzības saistībā ar atdalītā īpašā atbalsta pasākumiem palielinās tikai nedaudz salīdzinājumā ar 2014. gada BP (+ EUR 5 miljoni), savukārt vajadzības saistībā ar saistītajiem īpašajiem pasākumiem mainās būtiskāk (+ EUR 88 miljoni). Tas atbilst galvenokārt dažu dalībvalstu pārvietojumam no SPS un SAPS uz atdalīto atbalstu saskaņā ar 68. pantu, kā minēts iepriekš, apvienojumā ar korekciju sagaidāmajā izpildes tempā. (miljonos EUR, noapaļoti skaitļi faktiskajās cenās) Tiešie atbalsti[10] || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1/2014) || Grozījumu vēstule Nr. 2/2014 || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 līdz 2/2014) 05 03 01 05 ¾ Atdalītais atbalsts || 473 || + 14 || 487 05 03 02 44 ¾ Saistītais atbalsts || 987 || + 102 || 1089 Kopā || 1 460 || + 116 || 1576 Ir dažas citas pārmaiņas attiecībā uz 05 03. nodaļas budžeta pozīcijām, bet tās ir ļoti mazas, jo īpaši attiecībā uz pozīcijām, kas skar saistītos tiešos atbalstus. Šīs pārmaiņas salīdzinājumā ar 2014. gada BP ir saistītas galvenokārt ar tās finanšu disciplīnas summas maiņu, kuru piemēro katram atsevišķam budžeta postenim. (miljonos EUR, noapaļoti skaitļi faktiskajās cenās) Tiešie atbalsti[11] || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1/2014) || Grozījumu vēstule Nr. 2/2014 || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 līdz 2/2014) 05 03 01 03 ¾ Atsevišķi maksājumi par cukuru || 274,0 || + 3,0 || 277,0 05 03 02 06 ¾ Piemaksa par zīdītājgovīm || 882,0 || + 20,0 || 902,0 05 03 02 07 ¾ Papildu piemaksa par zīdītājgovīm || 47,0 || + 2,0 || 49,0 05 03 02 13 ¾ Piemaksa par aitām un kazām || 21,0 || + 2,0 || 23,0 05 03 02 39 ¾ Papildu summa cukurbiešu un cukurniedru ražotājiem || 20,0 || + 1,0 || 21,0 05 03 02 40 ¾ Platībatkarīgais atbalsts attiecībā uz kokvilnu || 230,0 || + 9,0 || 239,0 05 03 02 50 ¾ POSEI ¾ ES atbalsta programmas || 406,0 || + 1,0 || 407,0 05 03 02 52 ¾ POSEI ¾ Egejas jūras salas || 19,0 || ‒ 1,0 || 18,0 05 03 02 99 ¾ Pārējais (tiešie atbalsti) || 12,2 || ‒ 2,5 || 9,7 Kopā || 1911,2 || + 35,5 || 1946,7 05 07. Lauksaimniecības izdevumu revīzija (apropriācijas + EUR 53,4 miljoni) (miljonos EUR, noapaļoti skaitļi faktiskajās cenās) Lauksaimniecības izdevumu revīzija || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1/2014) || Grozījumu vēstule Nr. 2/2014 || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 līdz 2/2014) 05 07 02 ¾ Domstarpību izšķiršana || 6,8 || + 53,4 || 60,2 Kopā || 6,8 || + 53,4 || 60,2 Apropriācijas attiecībā uz 05 07 02. budžeta pantu („Domstarpību izšķiršana”) nepieciešams palielināt par EUR 53,4 miljoniem, lai segtu kompensācijas procentu potenciālo atmaksu saskaņā ar dalībvalsts valsts likumu, ievērojot Tiesas spriedumu lietā C-113/10 Jülich et al., kas atzina par spēkā neesošām Komisijas Regulas, ar ko nosaka cukura ražošanas maksājumu apjomu 2002./03.‒2005./06. tirdzniecības gadam. 05 08. Politikas stratēģija un koordinācija (apropriācijas + EUR 3 miljoni) (miljonos EUR, noapaļoti skaitļi faktiskajās cenās) Politikas stratēģija un koordinācija || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1/2014) || Grozījumu vēstule Nr. 2/2014 || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 līdz 2/2014) 05 08 06 ¾ Sabiedrības informētības palielināšana par kopējo lauksaimniecības politiku || 32,6 || + 3,0 || 35,6 Kopā || 32,6 || + 3,0 || 35,6 Ir ierosināts palielināt par EUR 3 miljoniem apropriācijas 05 08 06. budžeta pantam („Sabiedrības informētības palielināšana par kopējo lauksaimniecības politiku”), lai finansētu informācijas kampaņas ar īpašu ievirzi attiecībā uz ES politikas korporatīvajiem aspektiem saistībā ar 2014.‒2020. gada plānošanas periodu, ciktāl tas attiecas uz KLP mērķiem. 3.3. Starptautiskie nolīgumi zivsaimniecības nozarē Kā paredzēts iestāžu nolīguma (IIA) projekta II daļas C punktā[12], Komisija ir pārbaudījusi visjaunāko informāciju, kas pieejama par nolīgumiem zivsaimniecības nozarē. Lai atspoguļotu aktuālāko situāciju, t. i., nesen noslēgtos nolīgumus ar Kotdivuāru[13], Gabonu[14], Komoru salām un Seišelu salām[15], Komisija ierosina pārcelt saistību un maksājumu apropriācijas no 40 02 41. rezerves panta uz 11 03 01. budžeta pantu, izveidojot pārvaldības shēmu zvejniecības darbībām, ko Savienības zvejas kuģi veic trešo valstu ūdeņos (SFA), EUR 7,3 miljonu apmērā. Turklāt, lai otrajā gadā segtu maksājumu apropriācijas nozaru atbalsta komponentam līgumā ar Mauritāniju, attiecībā uz maksājumu apropriācijām tiek ierosināts pārnest papildu summu EUR 3 miljonu apmērā no tā paša rezerves panta uz 11 03 01. darbības izdevumu posteni. (miljonos EUR, noapaļoti skaitļi faktiskajās cenās) Ilgtspējīgas zivsaimniecības nozares nolīgumi || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1/2014) || Grozījumu vēstule Nr. 2/2014 || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 līdz 2/2014) Saistības || Maksājumi || Saistības || Maksājumi || Saistības || Maksājumi Darbības izdevumu postenis e (11 03 01) || 22,4 || 22,4 || + 7,3 || + 10,3 || 29,7 || 32,7 Rezerve (40 02 41) || 122,7 || 122,7 || ‒ 7,3 || ‒ 10,3 || 115,3 || 112,3 Kopā || 145,0 || 145,0 || 0,0 || 0,0 || 145,0 || 145,0 3.4. Budžeta piezīmju pārmaiņas Ir atjauninātas šādu nodaļu, pantu un posteņu budžeta piezīmes. Izdevumu kategorija || Skaidrojums Izdevumi 05 02 || Intervences pasākumi lauksaimniecības tirgos || Dati par piešķirtajiem ieņēmumiem 05 02 11 03 || Apiņi — Atbalsts ražotāju organizācijām || Budžeta piezīmes 05 03 || Tiešie atbalsti || Dati par piešķirtajiem ieņēmumiem 11 03 01 || Starptautiskie nolīgumi zivsaimniecības nozarē || Pārmaiņa budžeta piezīmēs: tabula Ieņēmumi 6 7 0 1 || ELGF grāmatojumu noskaidrošana — Piešķirtie ieņēmumi || Dati par piešķirtajiem ieņēmumiem 6 7 0 2 || ELGF noteikumu pārkāpumi — Piešķirtie ieņēmumi || Dati par piešķirtajiem ieņēmumiem 6 7 0 3 || Papildnodeva no piena ražotājiem — Piešķirtie ieņēmumi || Dati par piešķirtajiem ieņēmumiem 4. Izdevumu programmu deleģēšana izpildaģentūrām 4.1. Deleģēšanas iemesli 4.1.1. Vislabākā izpildaģentūru izmantošana Nozīmīgs elements Komisijas ierosinājumos attiecībā uz 2014.‒2020. gada daudzgadu finanšu shēmu (turpmāk — „DFS”) bija turpināt vienkāršot un racionalizēt ES iestāžu, aģentūru un struktūru pārvaldību, lai tās pārvērstu par modernu, efektīvu un dinamisku organizāciju, vienlaikus 5 gadu laikā samazinot darbinieku skaitu par 5 %[16]. Šīs saistības pašlaik ir nostiprinātas institūciju nolīguma (turpmāk — „IIA”) projektā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību[17], par ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir panākusi politisku vienošanos. Ievērojot šo vispārējo situāciju, Komisijai optimāli jāizmanto samazinātie cilvēkresursi, vairāk nekā jebkad koncentrējoties uz tās institucionālajiem uzdevumiem, piemēram, politikas veidošanu, ES tiesību aktu īstenošanu un to piemērošanas pārraudzību un stratēģisko pārvaldību, vienlaikus garantējot visefektīvāko un visproduktīvāko to izdevumu programmu īstenošanu, par kurām Komisijai ir galīgā atbildība. Ņemot vērā pozitīvo pieredzi saistībā ar izpildaģentūru veikto ES programmu pārvaldību, kā to apstiprinājusi Eiropas Savienības Revīzijas palāta[18], Komisijas ierosinājumi attiecībā uz 2014.‒2020. gada DFS ietvēra arī plašāku esošo izpildaģentūru izmantošanu konkrētu jaunu programmu īstenošanā. Pašlaik ir sešas izpildaģentūras, kas izveidotas saskaņā ar Padomes Regulu Nr. 58/2003[19]: Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra (KJIA), Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA), Veselības un patērētāju izpildaģentūra (EAHC), Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra (TEN-T EA), Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA) un Pētniecības izpildaģentūra (REA). Regula nodrošina programmu pārvaldības uzdevumu skaidru sadalījumu starp Komisiju un izpildaģentūrām. Komisijas dienesti veic uzdevumus, kuri ietver plašu rīcības brīvību, kas nozīmē politikas izvēles, jo īpaši — mērķu un prioritāšu noteikšanu, darba programmu pieņemšanu (tostarp finanšu lēmumi), pārstāvot Komisiju programmu komitejā un pieņemot lēmumus par piešķīrumiem, uz ko attiecas komitoloģija. Aģentūras ir atbildīgas par tādu uzdevumu īstenošanu kā dotāciju un publiskā iepirkuma procedūru uzsākšana un noslēgšana, lēmumu par piešķīrumiem pieņemšana, projektu pārraudzība, finanšu kontrole un uzskaite, ieguldījums programmu novērtējumā un dažādi atbalsta uzdevumi. 4.1.2. Izmaksu un ieguvumu analīze: izvēlētais deleģēšanas scenārijs Izmaksu un ieguvumu analīze (CBA), kas nepieciešama saskaņā ar Regulu pirms jebkuras programmu deleģēšanas izpildaģentūrām, ir veikta pēdējā gada laikā, un tajā ir ņemts vērā politiskais nolīgums, kas panākts starp Parlamentu un Padomi 2013. gada jūnijā attiecībā uz 2014.‒2020. gada DFS[20]. CBA ir uzsvērtas šādas salīdzinošas priekšrocības saistībā ar konkrētu 2014.‒2020. gada programmu deleģēšanu izpildaģentūrām: ¾ tā kā aģentūrām ir pieredze un tās ir specializējušās īpaši noteiktu uzdevumu jomā, tās garantē augstu programmu pārvaldības kvalitāti un labāku pakalpojumu sniegšanu attiecībā uz ātrāku līgumu slēgšanu, ātrākām tehnisko un finanšu ziņojumu apstiprināšanas procedūrām un ātrākiem maksājumiem; ¾ saistītu programmu portfeļu nodošana aģentūrām radīs sinerģiju starp cieši saistītām politikas jomām un veicinās zināšanu izplatīšanos. Piemēram, sagaidāms, ka Pētniecības un inovācijas pamatprogrammā („Apvārsnis 2020”) ietilpstošā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) instrumenta visu aspektu apvienošanas rezultāts būs apjomradīti ietaupījumi, vienkāršāka koordinēšana un saskaņotība pakalpojumu sniegšanā. Vienlaikus visiem potenciālajiem labuma guvējiem būs vienots kontaktpunkts; ¾ jaunās programmas var gūt labumu no aģentūru esošajiem komunikācijas un ietekmes kanāliem, kas laika gaitā ir izveidoti, lai tuvinātu aģentūras labuma guvējiem un uzlabotu ES, kā programmu veicinātāja, pamanāmību. Jo īpaši aģentūras nodrošina lielāku tiešo informācijas apmaiņu ar labuma guvējiem, izmantojot informācijas dienas, ievirzes sanāksmes saistībā ar lielākiem un daudzgadu projektiem un pārraudzības apmeklējumus; ¾ nepārtrauktas procesu un procedūru vienkāršošanas (piemēram, vienkāršotas dotāciju veidlapas, atbilstīgas kontroles un elektroniskas pieteikuma veidlapas) rezultāts ir lielāka produktivitāte, kam turpmāk būtu jāpieaug, pateicoties vienkāršākām procedūrām jaunajās programmās; ¾ Mazāks pilnslodzes ekvivalentu (FTE) skaits, kas nepieciešams programmu pārvaldībai, un iespēja izpildaģentūrās pieņemt darbā procentuāli vairāk līgumdarbinieku nekā Komisijā rada nozīmīgus ietaupījumus salīdzinājumā ar iekšējo scenāriju. CBA salīdzināja četrus scenārijus, kas parāda dažādus programmu deleģēšanas līmeņus: iekšējo scenāriju, kurš paredz, ka jaunās programmas pārvaldītu Komisija, savukārt izpildaģentūras saglabātu atbildību par iepriekšējā darba izpildi (2007.–2013. gada programmas); sākotnējo scenāriju deleģēšanai, ko definējusi Komisija; un divus alternatīvos scenārijus, kuros pētītas deleģēšanas iespējas, kas ir atšķirīgas no sākotnējā scenārija. CBA norādīja uz 2. alternatīvo scenāriju[21] kā uz visefektīvāko izmaksu ietaupījuma un kvalitātes labumu ziņā salīdzinājumā ar pārējiem apsvērtajiem scenārijiem. Tā kā izpildaģentūras gūs labumu no apjomradītiem ietaupījumiem, tām kļūstot lielākām, šā scenārija rezultāts būtu visaugstākie aplēstie efektivitātes guvumi (EUR 509 miljoni pašreizējā vērtībā[22] 2014.‒2020. gadā) salīdzinājumā ar iekšējo scenāriju. 4.1.3. Izmaksu un ieguvumu analīzes precizēšana Pamatojoties uz CBA, Komisija ir definējusi vispārīgu pieeju darbības programmu pārvaldības deleģēšanai izpildaģentūrām 2014.‒2020. gadam. Turklāt ņemot vērā jaunākos svarīgākos notikumus joprojām notiekošajās sarunās starp Eiropas Parlamentu un Padomi par deleģējamo programmu tiesību aktiem, Komisija ir īpaši uzsvērusi šādu divu galveno mērķu nodrošināšanu deleģēšanas procesā: ¾ produktivitāte: nodrošināt ilgtspējīgu vai labāku saistītās produktivitātes līmeni katrā no aģentūrām salīdzinājumā ar 2013. gadu; personāla skaits visās aģentūrās ir pārskatīts; ¾ personāla samazinājums par 5 %: lai saskaņotu darbinieku skaitu izpildaģentūrās ar vispārējo personāla samazinājumu 5 % apmērā visās ES iestādēs un struktūrās, 5 % samazinājums tika piemērots visu izpildaģentūru darbinieku skaitam 2013. gadā, lai to vienlīdzīgi sadalītu 2014.‒2020. gadā un lai salīdzinātu ar to sākotnējo resursu novērtējumu, kurus piešķirs katrai aģentūrai. Attiecībā uz visām ES iestādēm un struktūrām personāla samazinājums par 5 % tiek veikts vienlaikus ar darba stundu palielinājumu no 37,5 uz 40 stundām nedēļā. 4.1.4. 2014. gada BP piemērotās pastāvīgās pieejas korekcija 2014. gada budžeta projekta pamatā bija pastāvīgā pieeja, saskaņā ar kuru katrā izpildaģentūrā tika nodrošināts nemainīgs 2013. gada līmenim atbilstošs darbinieku skaits un subsīdiju līmenis, gaidot izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātus un turpmāko šīs analīzes pārskatīšanu, kā daļu no Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz darbības programmu deleģēšanu. Korekcijas, kas veiktas šajā grozījumu vēstulē, ietver resursu ietekmi, ko radīs paredzētā 2014.‒2020. gada programmu deleģēšana, gan attiecībā uz izpildaģentūrām, gan attiecībā uz Komisiju, kā norādīts turpmāk. 4.2. Ierosinātā programmu deleģēšana dalījumā pēc DFS izdevumu kategorijas Paredzēts, ka to darbības apropriāciju līmenis, kuras pārvaldīs izpildaģentūras saistībā ar attiecīgajām programmām, būtiski palielināsies nākamā DFS perioda laikā, savukārt aģentūras arī turpmāk būs atbildīgas par to spēkā esošo saistību pārvaldību, kuras attiecas uz pašlaik deleģētajām programmām. Pieaugošā darba slodze saistībā ar programmām saskaņā ar 2014.‒2020. gada DFS būtu jāvērtē sasaistē ar pakāpeniski sarūkošo darba slodzi saistībā ar 2007.‒2013. gada programmu pārvaldību. Izdevumu programmas, kuras paredzēts deleģēt izpildaģentūrām, dalījumā pēc DFS izdevumu kategorijas ir izklāstītas turpmāk. Pilnīga informācija par darbības apropriāciju finansējumu, ko pārvaldīs izpildaģentūras, ir iekļauta tiesību aktu finanšu pārskatos, kas pievienoti Komisijas priekšlikumiem atkārtoti nodibināt sešas izpildaģentūras un pagarināt to pilnvaras un darbības laiku (sk. turpmāk 4.5. nodaļu). ¾ 1.a izdevumu kategorija. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai Paredzams, ka vairākas jaunas 1.a izdevumu kategorijas programmas tiks deleģētas izpildaģentūrām, tostarp IKT un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta enerģētikas atzari. Turklāt ir paredzēts, ka izpildaģentūrās tiks turpināta virkne programmu, kas pašlaik ir deleģētas EACI, EACEA, TEN-T EA, ERCEA un REA. Tas attiecas galvenokārt uz būtiskām programmas „Apvārsnis 2020”, COSME, Erasmus+ un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta transporta atzara daļām. ¾ 2. izdevumu kategorija. Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi Paredzams, ka divas jaunas 2. izdevumu kategorijas programmas tiks deleģētas izpildaģentūrām, sākot ar 2014. gadu: LIFE — Vides un klimata pasākumi un konkrēti pasākumi saskaņā ar EJZF — Zivsaimniecības kontrole, integrēta jūrlietu politika un zinātniskie ieteikumi. ¾ 3. izdevumu kategorija. Drošība un pilsonība Paredzams, ka piecas 3. izdevumu kategorijas programmas tiks deleģētas izpildaģentūrām. Tas attiecas uz to programmu turpināšanu, kuras pašlaik deleģētas EACEA un EAHC: „Radošā Eiropa”, „Eiropa pilsoņiem”, „Patērētāju aizsardzība”, „Sabiedrības veselība” un „Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai” (pārvietota no 2. izdevumu kategorijas, kur tā bija iekļauta 2007.‒2013. gada DFS). ¾ 4. izdevumu kategorija. Globālā Eiropa Paredzams, ka divas 4. izdevumu kategorijas programmas tiks deleģētas izpildaģentūrām: tie projekti augstākās izglītības jomā, kuri pašlaik ir deleģēti EACEA, kā arī jaunā programma „ES palīdzības brīvprātīgie”. 4.3. Ietekme uz izpildaģentūru cilvēkresursiem un finanšu resursiem Komisija paredz saglabāt to pašu izpildaģentūru skaitu. Tomēr tā ierosina pielāgot triju izpildaģentūru (no sešām aģentūrām) nosaukumus, lai parādītu šo aģentūru pilnvaru darbības jomas paplašināšanos: ¾ Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra (KJIA) kļūs par Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūru (MVUIA); ¾ Veselības un patērētāju izpildaģentūra (EAHC) kļūs par Patērētāju, veselības un pārtikas izpildaģentūru (CHAFEA); un ¾ Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra (TEN-T EA) kļūs par Jauninājumu un tīklu izpildaģentūru (INEA). Nākamajā pārskata tabulā aģentūru līmenī ir salīdzināts kopējais darbības apropriāciju līmenis, ko pārvalda aģentūras, ar cilvēkresursu skaitu (FTE) un atbilstošo ES ieguldījumu, lai segtu izpildaģentūru darbības izmaksas. Tabulā parādīts stāvoklis 2013. gadā, pastāvīgā pieeja, kā sākotnēji paredzēts 2014. gada BP, un pārmaiņas, kas ierosinātas šajā grozījumu vēstulē. (miljonos EUR, noapaļoti skaitļi faktiskajās cenās) Izpildaģentūra || 2013. gada budžets || 2014. gada budžeta projekts || Grozījumu vēstule 2/2014 || 2014. gada BP (t. sk. GV Nr. 2) Pārvaldītais finansējums || Darbības izmaksas || Personāls (FTE) || Pārvaldītais finansējums || Darbības izmaksas || Personāls (FTE) || Pārvaldītais finansējums || Darbības izmaksas || Personāls (FTE) || Pārvaldītais finansējums || Darbības izmaksas || Personāls (FTE) MVUIA (kādreizējā KJIA) || 583 || 15,680 || 159 || p.m. || 15,827 || 144 || 1194 || + 15,321 || + 164,5 || 1193,5 || 31,148 || 308,5 EACEA || 847 || 48,012 || 431 || p.m. || 47,546 || 431 || 543 || ‒ 0,004 || + 4,9 || 543,3 || 47,542 || 435,9 CHAFEA (kādreizējā EAHC) || 68 || 7,070 || 50 || p.m. || 7,070 || 50 || 76 || ‒ || ‒ || 76,3 || 7,070 || 50,0 INEA (kādreizējā TEN-T EA) || 1470 || 9,805 || 100 || p.m. || 9,805 || 115[23] || 2395 || + 4,371 || + 47,0 || 2395,2 || 14,176 || 162,0 ERCEA || 1707 || 39,000 || 389 || p.m. || 39,415 || 389 || 1451 || ‒ || ‒ || 1451,0 || 39,415 || 389,0 REA || 1171 || 49,300 || 558 || p.m. || 50,298 || 558 || 1603 || + 6,071 || + 22,4 || 1603,0 || 56,369 || 580,4 Kopā || 5846 || 168,867 || 1687 || p.m. || 169,961 || 1687 || 7262 || + 25,759 || + 238,8 || 7262 || 195,720 || 1925,8 Kā parādīts tabulā, kopējais finansējums, kas jāpārvalda izpildaģentūrām, kopumā 2014. gadā palielinās par 24,2 % salīdzinājumā ar 2013. gadu. Kopējais darbinieku skaita pieaugums 2014. gadā (+ 14,2 %) ir koncentrēts galvenokārt MVUIA (kādreizējā KJIA) un nedaudz mazāk — INEA (kādreizējā TEN-T EA) un REA, savukārt personāla pieaugums nav paredzams CHAFEA (kādreizējā EAHC) un ERCEA. Plānotais cilvēkresursu palielinājums MVUIA, INEA un REA nozīmēs palielinājumu ES ieguldījumā, lai segtu šo aģentūru darbības izmaksas. Atbilstīgas darba samaksas vajadzības saistībā ar papildu darbinieku skaitu izpildaģentūrās ir aprēķinātas pēc astoņu mēnešu bāzes, ņemot vērā aplēsto laiku, kas nepieciešams darbinieku pieņemšanai. Tomēr aģentūru izdevumu pieaugumu kompensē atbilstīgs administratīvo izdevumu samazinājums budžetā, kā parādīts turpmāk. 4.4. Ietekme uz Komisijas cilvēkresursiem un finanšu resursiem 4.4.1. Uzdevumu nodošana izpildaģentūrām — ietaupījumi Komisijā Daļu palielinātās darba slodzes izpildaģentūrām radīs turpmāka to programmu deleģēšana, kuras pašlaik īsteno Komisijas dienesti. Šo īstenošanas uzdevumu nodošana ietaupīs cilvēkresursus Komisijā (sk. turpmāk), jo tos vairs neveiks Komisijā. 2014. gadā saskaņā ar CBA ietvertajām aplēsēm to papildu ierēdņu maksimālais skaits, kuri tiks pārcelti uz izpildaģentūrām („iesaldētas” amata vietas), būs 28 amata vietas, savukārt kopējais Komisijā „atbrīvoto” amata vietu skaits —30 FTE[24]. Iepriekš šie „atbrīvotie” cilvēkresursi tika izmantoti citu uzdevumu veikšanai saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 58/2003 13. panta 6. punkta c) apakšpunktu. Ņemot vērā Komisijas saistības attiecībā uz vispārēju personāla samazinājumu un lai nodrošinātu to, ka administratīvo izdevumu ziņā tiks saglabāta budžeta neitralitāte, programmu pārvaldības deleģēšanas rezultātā Komisijā „atbrīvotie” cilvēkresursi radīs štatu sarakstā esošo amata vietu samazinājumu (papildus darbinieku skaita samazinājumam Komisijā par 5 % 2013.‒2017. gadā) un saistītos izdevumus, lai kompensētu izdevumus, kas atbilst papildu FTE izpildaģentūrās. Izdevumi saistībā ar „iesaldētajām” amata vietām arī tiks attiecīgi samazināti, lai ņemtu vērā pārcelšanu uz izpildaģentūrām. Vairāk informācijas par izpildaģentūru „atbrīvotajām” un „iesaldētajām” amata vietām ir sniegts nākamajās tabulās. Amata vietas, kas „iesaldētas” Komisijas štatu sarakstos Izpildaģentūra || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr.1/2014) || Grozījumu vēstule Nr. 2/2014 || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr.1 līdz 2/2014) MVUIA (kādreizējā KJIA) || 9 || 14 || 23 EACEA || 34 || ‒ || 34 CHAFEA (kādreizējā EAHC) || 6 || ‒ || 6 INEA (kādreizējā TEN-T EA) || 7 || 9 || 16 ERCEA || 14 || ‒ || 14 REA || 24 || 5 || 29 Kopā || 94 || 28 || 122 Amata vietas, kas tiks „atbrīvotas” Komisijas štatu sarakstos Izpildaģentūra || 2014. gadā „atbrīvotās” amata vietas || 2014.‒2020. gadā „atbrīvotās” amata vietas* Štatu saraksta amata vietas || Līgumdarbinieki (FTE) || Štatu saraksta amata vietas || Līgumdarbinieki (FTE) MVUIA (kādreizējā KJIA) || - || 8,0 || 93 || 52,2 EACEA || - || 1,1 || ‒ || 1,1 CHAFEA (kādreizējā EAHC) || - || ‒ || 6 || 3,2 INEA (kādreizējā TEN-T EA) || - || 6,0 || 95 || 46,9 ERCEA || - || ‒ || 20 || ‒ REA || 9 || 5,8 || 104 || 52,2 Kopā || 9 || 20,9 || 318 || 155,6 * Kā lēsts izmaksu un ieguvumu analīzē. || || || || 4.4.2. Kopējās budžeta neitralitātes nodrošināšana Gaidāmie efektivitātes guvumi saistībā ar izvēlēto deleģēšanas scenāriju un resursi, kas tiks atbrīvoti Komisijas dienestos, deleģējot uzdevumus izpildaģentūrām, ļaus lielāku budžetu īstenot ar mazākiem resursiem salīdzinājumā ar iekšējo scenāriju, vienlaikus garantējot programmu pārvaldības augstu līmeni. Šo iemeslu dēļ Komisija ierosina šos uzdevumus deleģēt izpildaģentūrām. Tomēr Komisijas ietaupījumi, ko rada CBA minētās „atbrīvotās” un „iesaldētās” amata vietas, kas parādītas iepriekš 4.4.1. nodaļas tabulās, ir nepietiekami, lai pilnībā kompensētu papildu izdevumus, kas nepieciešami izpildaģentūru darbības izdevumu segšanai. Lai minētā perioda laikā panāktu budžeta neitralitāti, Komisija kompensēs to izdevumu palielinājumu, kuri saistīti ar aģentūru papildu cilvēkresursiem, vēl vairāk samazinot savus cilvēkresursus (ierēdņus un līgumdarbiniekus) un pārsniedzot CBA norādītās „atbrīvotās” un „iesaldētās” amata vietas. Tāpēc Komisija ir pārskatījusi savu iekšējo organizāciju, lai palielinātu to amata vietu/līgumdarbinieku skaitu, kurus „atbrīvos”, lai kompensētu izpildaģentūru papildu cilvēkresursu izmaksas. Savu struktūru pārskatīšana Komisijai ir ļāvusi ierosināt 2014. gadā „atbrīvot” vēl 114 FTE papildus tām 58 FTE, kuras CBA tika norādītas kā „atbrīvojamas” (30 FTE) un „iesaldējamas” (28 FTE). „Atbrīvoto” un „iesaldēto” amata vietu kopskaits ir parādīts nākamajā tabulā. „Atbrīvotās” un „iesaldētās” amata vietas: budžeta neitralitātes nodrošināšana || „Atbrīvoto” un „iesaldēto” amata vietu kopskaits 2014. gadā || „Atbrīvoto” un „iesaldēto” amata vietu kopskaits 2014.-2020. gadā Štatu saraksta amata vietas || Līgumdarbinieki (FTE) || Štatu saraksta amata vietas || Līgumdarbinieki (FTE) „Atbrīvotās” amata vietas kopā || 120 || 24 || 484 || 165 „Iesaldētās” amata vietas kopā || 28 || - || 64 || - Kopā || 148 || 24 || 548 || 165 Kā minēts iepriekš, ierosinātais Komisijas štatu saraksta amata vietu skaita samazinājums, kas atbilst „atbrīvotajām” amata vietām Komisijā, tiek veikts papildus vispārējam Komisijas personāla samazinājumam 5 % apmērā 2013.-2017. gadā. Administratīvo izdevumu ziņā 2014. gadā „atbrīvoto” un „iesaldēto” amata vietu skaits atbilst EUR 14,0 miljoniem ietaupījumu Komisijā, un no šīs summas EUR 4,9 miljoni ir 5. izdevumu kategorijā. Atlikušie administratīvie ietaupījumi ir sadalīti citās darbības izdevumu kategorijās, kas galvenokārt ir saistītas ar personālu, kas nodarbojas ar izpēti, un līgumdarbiniekiem, kas tiek finansēti saskaņā ar programmu „Apvārsnis 2020”. Tas parāda, ka ir ierosināts īstenošanas uzdevumus pārvietot no Komisijas uz izpildaģentūrām. 4.4.3. Nemainīga programmu finansējuma saglabāšana Lai saglabātu izdevumu programmu nemainīgu finansējumu, izpildaģentūru darbības izdevumu pieaugumu kompensē ar atbilstīgu samazinājumu Komisijas administratīvajos izdevumos 5. izdevumu kategorijā vai arī citās izdevumu kategorijās, jo īpaši izpētei paredzētajos administratīvajos izdevumos 1.a izdevumu kategorijā. Neto ietekme uz attiecīgo programmu finansējumu, ko rada papildu personāls un attiecīgie administratīvie izdevumi, kas nepieciešami, lai pārvaldītu izpildaģentūrās pieaugošās ar darbību saistītās apropriācijas, ir atkarīga no tā, kurš avots Komisijā tiks izmantots kompensēšanai: ¾ Rezultāts tam, ka tie uzdevumi, kurus Komisijas personāls iepriekš veica saskaņā ar 5. izdevumu kategoriju, tiek nodoti izpildaģentūrām, ir „atbrīvotās” un „iesaldētās” amata vietas un atbilstīgi administratīvo izdevumu ietaupījumi EUR 4,9 miljonu apmērā 5. izdevumu kategorijā. ¾ Attiecībā uz administratīvā atbalsta izdevumiem, ko citās izdevumu kategorijās piemēro saistībā ar izlietojuma programmu finansējumu, tie izdevumi, kurus pirms deleģēšanas ir paredzēts attiecināt tieši uz Komisiju, pēc deleģēšanas tiks izmantoti, lai finansētu izpildaģentūru darbības izmaksas. Tas attiecas arī uz atsevišķiem citiem administratīvā atbalsta izdevumiem, kas tieši saistīti ar programmu īstenošanu un kas radīsies aģentūrās pēc deleģēšanas, piemēram, IT sistēmu attīstība. Šim pārvietojumam nav ietekmes uz programmu finansējumu — līdzsvars starp administratīvajām un darbības apropriācijām finansējuma ietvaros saglabājas nemainīgs. ¾ Kopumā administratīvā atbalsta izdevumu samazinājums darbības izdevumu kategorijās ir pietiekams, lai finansētu izpildaģentūru palielinātās darbības izmaksas, neietekmējot darbības apropriācijas attiecīgo programmu finansējumā. Attiecībā uz trijām 4. izdevumu kategorijas programmām tiek pieprasīts Komisijas administratīvā atbalsta izdevumu palielinājums, veicot atbilstīgu subsīdijas samazinājumu, kas iepriekš bija paredzēts attiecībā uz EACEA[25]. Tomēr trijos gadījumos atbilstīgas īstenošanas nodrošināšanai ir nepieciešams salīdzinoši neliels attiecīgo programmu ieguldījums, lai segtu izpildaģentūru darbības izmaksas, kuras rada programmu darbības apropriācijas[26]. Nākamajā tabulā ir parādīts, kā, izmantojot katru no iepriekš minētajiem trijiem avotiem, paredzēts kompensēt palielinājumu izpildaģentūru darbības izmaksu segšanas izdevumos. Izpildaģentūru darbības izmaksu pieauguma kompensēšana, vienlaikus saglabājot nemainīgu finansējumu || Miljonos EUR Sešu izpildaģentūru darbības izmaksu segšanai paredzēto izdevumu pieaugums, ko rada turpmāka deleģēšana || + 25,759 Samazināti administratīvie izdevumi 5. izdevumu kategorijā, ko rada to uzdevumu deleģēšana, kurus pašlaik pārvalda Komisija || - 4,851 Samazināti citās izdevumu kategorijās ietvertie administratīvie un atbalsta izdevumi, ko rada to uzdevumu deleģēšana, kurus pašlaik pārvalda Komisija || - 23,013 Cita kompensēšana programmu finansējuma ietvaros || - 2,747 Kopā || - 4,851 Paplašināta uzdevumu deleģēšana izpildaģentūrām samazina kopējo administratīvo izdevumu līmeni, kā parāda ietaupījumi 5. izdevumu kategorijā (EUR 4,9 miljoni). Detalizēta informācija par ierosinātās deleģēšanas paketes ietekmi uz cilvēkresursiem un finanšu resursiem 2014. gadā ir sniegta budžeta pielikumā. 4.5. Deleģēšanas process: nākamie soļi 2013. gada 4. oktobrī Komisija nosūtīja pilnu deleģēšanas dokumentu paketi Eiropas Parlamentam un Padomei, un tajā ietilpa informācijas paziņojums, kurā izklāstīti galvenie paredzētās deleģēšanas paketes elementi, kā arī seši deleģēšanas priekšlikumu projekti, kas paredz izpildaģentūru atkārtotu dibināšanu un to pilnvaru un darbības ilguma pagarināšanu. Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Regulā Nr. 58/2003, Izpildaģentūru komiteja tiek aicināta sniegt atzinumu par katru no sešiem Komisijas īstenošanas lēmumu projektiem. Ja no Komitejas tiks saņemts pozitīvs atzinums par katru no sešiem priekšlikumiem attiecībā uz deleģēšanu, ja neviena no budžeta iestādes filiālēm nebūs izteikusi iebildumus un ja likumdevēja iestāde būs savlaicīgi pieņēmusi pamata tiesību aktu attiecībā uz 2014.‒2020. gada programmām, Komisija plāno pieņemt priekšlikumu projektus līdz 2013. gada novembra beigām. 5. Funkciju grupas AST/SC izveide 5.1. Civildienesta noteikumu pārskatīšana: jaunas funkciju grupas AST/SC izveide Pēc Komisijas priekšlikuma veikt grozījumus Civildienesta noteikumos un Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā (turpmāk — „Civildienesta noteikumi”)[27] 2013. gada jūnijā Eiropas Parlaments un Padome panāca politisku vienošanos par Civildienesta noteikumu pārskatīšanu. Pārskatītais teksts stāsies spēkā 2014. gada 1. janvārī. Kā daļu no politiskas vienošanās Parlaments un Padome apstiprināja Komisijas priekšlikumu grozīt Civildienesta noteikumu 5. pantu, štatu sarakstos papildus esošajām funkciju grupām administratoriem (AD) un asistentiem (AST) izveidojot jaunu funkciju grupu sekretāriem un administratīvajiem darbiniekiem, kurā ietilpst sešas pakāpes (AST/SC 1‒6). 5.2. Ietekme uz štatu sarakstiem Šajā grozījumu vēstulē iekļautas tās pārmaiņas štatu plānos, kuras nepieciešamas, lai iestāžu, kā arī aģentūru un citu struktūru vajadzībām funkciju grupai AST/SC izveidotu jaunu struktūru. Pārskatītie štatu saraksti ir iekļauti budžeta pielikumā. Komisija ierosina izveidot struktūru jaunajai funkciju grupai AST/SC visu ES iestāžu un struktūru štatu sarakstos, sākot ar 2014. gada 1. janvāri. Tomēr faktiskais to amata vietu skaits, kuras jāiekļauj jaunajā funkciju grupā AST/SC, būs atkarīgs no tā, kā tiks pārveidotas esošās AST amata vietas sekretāriem un administratīvajiem darbiniekiem. Tāpēc attiecīgo darbinieku skaits būs atkarīgs no to esošo AST darbinieku skaita, kuri aizies no darba, piemēram, pensijā, un kuri tiks aizstāti ar jauniem darbiniekiem, kas piedalījušies funkciju grupas AST/SC konkursā. Gaidot ticamu 2014. gadā nepieciešamo AST/SC amata vietu skaita aplēsi, Komisija ierosina izveidot jaunu funkciju grupu AST/SC, šobrīd nenorādot noteiktu skaitu katrā pakāpē, izņemot gadījumus, kad atsevišķas iestādes jau ir noteikušas sagaidāmo līmeni AST amata vietu pārvēršanai AST/SC amata vietās[28]. Jaunā struktūra tiks aizpildīta pakāpeniski, sākot ar 2014. gadu, saskaņā ar Finanšu regulas 50. pantu, kas noteiktos apstākļos ļauj katrai iestādei un struktūrai mainīt savu štatu sarakstu tādā apmērā, kas nepārsniedz 10 % no štatu sarakstā apstiprinātajām amata vietām. 6. Secinājumi Šī grozījumu vēstule Nr. 2/2014 ir Komisijas otrais un galīgais 2014. gada budžeta projekta atjauninājums pirms samierināšanas procedūras uzsākšanas. Pamatojoties uz to, paredzams, ka Eiropas Parlaments un Padome ņems vērā pārskatītās aplēses, ievērojot apspriedes par 2014. gada budžetu, Līgumā noteiktajos termiņos. 7. Daudzgadu finanšu shēmas kopsavilkuma tabula dalījumā pēc izdevumu kategorijas Izdevumu kategorija || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr.1/2014) || Grozījumu vēstule 2/2014 || 2014. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr.1 līdz 2/2014) SA || MA || SA || MA || SA || MA 1. || Gudra un iekļaujoša izaugsme || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 || || || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 Maksimālā robeža || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Rezerve || 126 647 173 || || || || 126 647 173 || 1.a || Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 || || || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 Maksimālā robeža || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Rezerve || 126 647 173 || || || || 126 647 173 || 1.b || Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 || || || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 Maksimālā robeža || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Rezerve || 21 620 000 || || || || 21 620 000 || Elastības instruments || 78 380 000 || || || || 78 380 000 || Rezerve || 0 || || || || 0 || 2. || Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 || || || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 Maksimālā robeža || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Rezerve || 55 285 316 || || || || 55 285 316 || T. sk.: Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) — Ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Pakārtotā maksimālā robeža || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Neto pārvedums starp ELGF un ELFLA || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Rezerve || 0 || || || || 0 || 3. || Drošība un pilsonība || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 || || || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 Maksimālā robeža || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Rezerve || 39 539 268 || || || || 39 539 268 || 4. || Globālā Eiropa || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 || || || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 Maksimālā robeža || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Rezerve || 159 197 866 || || || || 159 197 866 || 5. || Administrācija || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 || ‒ 4 851 000 || ‒ 4 851 000 || 8 590 264 307 || 8 591 887 107 Maksimālā robeža || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Rezerve || 125 884 693 || || || || 130 735 693 || T.sk.: Iestāžu administratīvie izdevumi || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 || ‒ 4 851 000 || ‒ 4 851 000 || 6 931 442 672 || 6 933 065 472 Pakārtotā maksimālā robeža || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Rezerve || 119 706 328 || || || || 124 557 328 || 6. || Kompensācijas || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Maksimālā robeža || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Rezerve || 400 000 || || || || 400 000 || Kopā || 142 111 425 684 || 135 865 804 080 || ‒ 4 851 000 || ‒ 4 851 000 || 142 106 574 684 || 135 860 953 080 Maksimālā robeža || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Elastības instruments || 78 380 000 || || || || 78 380 000 || Rezerve || 506 954 316 || 195 920 || || || 511 805 316 || 5 046 920 || Ārpus daudzgadu finanšu shēmas (DFS) || 456 181 000 || 200 000 000 || || || 456 181 000 || 200 000 000 Pavisam kopā || 142 567 606 684 || 136 065 804 080 || ‒ 4 851 000 || ‒ 4 851 000 || 142 562 755 684 || 136 060 953 080 [1] OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. [2] COM(2013) 450. [3] COM(2013) 644. [4] COM(2013) 655, 18.9.2013. [5] ELGF pakārtotā maksimālā robeža 2014. gadam ir EUR 44 130 miljoni. Ņemot vērā summu EUR 351,9 miljonu apmērā, kas jāpārskaita lauku attīstībai un kas jau bija iekļauta 2014. gada BP, neto summa, kas pieejama ELGF (neto pakārtotā maksimālā robeža), ir EUR 43 778,1 miljons. ELGF vajadzības 2014. gadā tiek vērtētas, ievērojot šādu neto summu. [6] Likme ir noteikta Komisijas 2013. gada 9. oktobra Īstenošanas regulā (ES) Nr. 964/2013 par Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009 paredzētās tiešo maksājumu korekcijas likmes noteikšanu attiecībā uz 2013. kalendāro gadu. GV Nr. 2/2014 samazina korekcijas likmi no sākotnējās likmes vērtības 4,981759 % 2014. gada BP uz 4,001079 %, ņemot vērā robežvērtības samazinājumu no EUR 5000 uz EUR 2000 saskaņā ar līgumu par KLP reformu. [7] 41. pants un IV pielikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (Regula par vienotu TKO), kas EP un Padomei vēl oficiāli jāpieņem (COM(2012) 535). [8] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 13. marta Regula (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006. [9] Apropriācijās un pēc finanšu disciplīnas. [10] Pēc finanšu disciplīnas. [11] Pēc finanšu disciplīnas. [12] Institūciju nolīguma projekts starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. [13] Protokola pagaidu piemērošana pēc Padomes Lēmuma 2013/303/ES (OV L 170, 22.6.2013, 1. lpp.) pieņemšanas. [14] Padomes Lēmums par protokola pagaidu piemērošanu (sākot ar 2013. gada 24. jūliju) ir pieņemts 2013. gada 16. jūlijā, bet vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī. [15] Komisija lēš, ka Padomes Lēmumi par to protokolu, kas saistīti ar šiem diviem nolīgumiem, pagaidu piemērošanu būs spēkā no 2014. gada 1. janvāra. [16] Paziņojums „Budžets stratēģijai „Eiropa 2020””, 21. lpp., COM(2011) 500, 29.6.2011. [17] 23. punkts institūciju nolīguma projektā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. [18] Īpašais ziņojums Nr. 13/2009 „Vai īstenošanas uzdevumu deleģēšana izpildaģentūrām ir veiksmīga izvēle?” [19] Padomes 2002. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.). [20] Projekts Padomes regulai, ar ko nosaka DFS 2014.‒2020. gadam. [21] Ievērojot Komisijas noteiktos robežnosacījumus izpildaģentūru nemainīga pašreizējā skaita saglabāšanai un kopumā līdzīga lieluma aģentūru (darbinieku skaita ziņā) esamības nodrošināšanai, nolīgtais darba izpildītājs izveidoja scenāriju, kurā konkrētas programmas pārvaldītu šādas no sākotnējā scenārija atšķirīgas aģentūras: jaunā Kosmosa programma un sabiedrības problēmjautājumi „Nodrošinājums ar pārtiku, ilgtspējīga lauksaimniecība, jūras zinātniskā un tehniskā pētniecība, un bioekonomika” saskaņā ar programmu „Apvārsnis 2020” tiktu deleģēti REA, savukārt KJIA pārvaldītu Viedās enerģijas programmas otro un trešo paaudzi, visu MVU instrumentu saskaņā ar programmu „Apvārsnis 2020”, kā arī integrētas jūrlietu politikas, kontroles un zinātnisko ieteikumu darbības saskaņā ar EJZF. [22] Aprēķināts, ievērojot Komisijas pamatnostādnes ietekmes novērtējumam par politikas priekšlikumiem (SEC(2009) 92), piemērojot standarta diskonta likmi — 4 % — nākotnes labumiem, lai aprēķinātu to neto pašreizējo vērtību. [23] Šajā darbinieku skaitā ir ņemta vērā ierosinātais programmas „Marco Polo” pārvietojums no KJIA uz INEA (15 FTE), jo tā kļūs par daļu no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta transporta programmas. [24] Faktiskais dalījums „atbrīvotajās” un „iesaldētajās” amata vietās tiks precizēts nākotnes gada budžeta procedūrās, lai veiktu korekciju atbilstoši faktiskajai pārcelšanai. [25] Tas attiecas uz IPA (EUR 0,1 miljons), ENI (EUR 1,0 miljons) un DCI (EUR 1,0 miljons), lai precizētu līdzsvaru starp uzdevumiem, kas tiek veikti Komisijā un izpildaģentūrā. [26] Tas attiecas uz CEF-Enerģētika (EUR 0,8 miljoni), EJZF (EUR 1,4 miljoni) un ES palīdzības brīvprātīgie (EUR 0,5 miljoni), kam 2014. gada BP pieprasītais administratīvā atbalsta izdevumu apjoms (pilnībā) neparāda faktiskās vajadzības 2014. gadā. [27] COM(2011) 890, 13.12.2011. [28] Šādas iestādes ir sniegušas detalizētas tās pakāpju struktūras aplēses, kura tiks iekļauta štatu sarakstos attiecībā uz jauno funkciju grupu SC: Eiropas Parlaments (I nodaļa): 5 SC 1 un 25 SC 2; Eiropadome un Padome (II nodaļa): 15 SC 1; Revīzijas palāta (V nodaļa): 2 SC 2.