LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 155/9

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 155/04

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

“VALAŠSKÝ FRGÁL”

EK Nr.: CZ-PGI-0005-0805-04.04.2010

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums

“Valašský frgál”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Čehija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

2.4. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi.

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Valašský frgál” ir apaļš pīrāgs, kura diametrs ir 30–32 cm. Sarunvalodā šo rauga mīklas smalkmaizes pīrāgu ar pildījumu sauc par “vdolek”, “pecák” jeb “lopaťák”.

Pēc cepšanas pīrāga mīklas krāsa ir zeltaina, bet pildījums ir pildījuma pamatproduktam raksturīgajā krāsā; pildījums ir pārklāts ar irdenām gaišām drumstalām, kuras var būt pārkaisītas ar rīvētām piparkūkām vai malto kanēli vai kurām var būt uzlietas dažas lāses kausēta sviesta un uzkaisīts cukurs.

Pildījumam izmanto bumbierus, biezpienu, magoņu sēklas, plūmju džemu, augļus (cvečes (plūmju šķirņu grupa), ābolus, mellenes, aprikozes), valriekstus vai lazdu riekstus, kāpostus (svaigus vai skābētus), burkānus, kolrābjus. Pildījums veido aptuveni 42–48 % no produkta.

Pīrāgu uzliek uz apaļas kartona pamatnes un visbiežāk ietin pārtikas termoplēvē vai jebkurā citā pārtikas plēvē, ko parasti izmanto tirdzniecībā. Tas var būt iepakots arī kartona, plastmasas vai koka kastē vai ietīts cepamajā papīrā.

Fasēšanas veidi: vesels “frgál” pīrāgs: 600–700 g, puse no “frgál” pīrāga: 300–350 g, ceturtā daļa no “frgál” pīrāga: 150–175 g.

Ražošanas vietā drīkst tirgot neiepakotus pīrāgus.

Drīkst tirgot arī saldētus “Valašský frgál” pīrāgus. Saldēšana nemaina produkta īpašības. Saldēšanas kamerā produktu ievieto iepakotā veidā. Saldētu produktu var uzglabāt 9 mēnešus temperatūrā, kas ir – 18 °C vai zemāka. Atkausētu produktu vēlams izlietot 24 stundu laikā. Uz iepakojuma ir norādīta informācija par produkta derīguma termiņu un uzglabāšanas nosacījumi.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Mīklas pagatavošanai izmanto šādas izejvielas: pusrupja maluma kviešu milti vai arī trīs veidu miltu sajaukums (smalkie milti, pusrupja un rupja maluma milti), cukurbiešu cukurs vai saldinātājs, augu tauki vai eļļas, vai kausēti cūku tauki vai sviests, pasterizēti vai svaigi olu dzeltenumi, piena pulveris vai svaigs piens, vai dzeramais ūdens, augļu sula (citronu, ābolu vai bumbieru), maizes raugs, sāls; lai saglabātu produkta svaigumu, mūsdienās mīklai mēdz pievienot miltu apstrādes līdzekli.

Produkta galvenā sastāvdaļa ir milti. Attiecībā uz citām izejvielām ir jāievēro šādi svara ierobežojumi: tauki (augu tauki vai eļļa, vai kausēti cūku tauki vai sviests) – vismaz 20 % no kopējā mīklas svara, cukurs vai saldinātājs (fruktoze) – vismaz 10 % no kopējā mīklas svara (ja izmanto citu saldinātāju, tā daudzums ir atkarīgs no saldināšanas spējas), olu dzeltenumi – vismaz 5 % no kopējā mīklas svara. Augļu sulas, rauga, sāls un citu garšas piedevu daudzums ir atkarīgs no receptēm, ko izmanto dažādi ražotāji.

“Valašský frgál” pildījums veido aptuveni 42–48 % no termiski neapstrādāta produkta kopējā svara.

Pildījuma pagatavošanai izmanto turpmāk minētās izejvielas.

Bumbieru pildījumam izmanto bumbieru džemu, ko pagatavo no šādām izejvielām: žāvēti bumbieri, cveču džems vai augļu ievārījums, žāvēti āboli, rīvētas piparkūkas, aromatizētājs uz spirta bāzes (turpmāk “aromatizētājs”), zvaigžņveida anīsa pulveris, vaniļas cukurs, dzeramais ūdens.

Biezpiena pildījuma sastāvdaļas: biezpiens, cukurbiešu cukurs vai saldinātājs, pasterizēti vai svaigi olu dzeltenumi, dzeramais ūdens, rozīnes, vaniļas cukurs vai maisījums vaniļas mērcei; var pievienot augļu sulu, augu eļļu, aromatizētāju, rīvētu muskatriekstu, pārtikas stabilizētāju biezpienam, meža ogas.

Magoņu sēklu pildījuma sastāvdaļas: maltas magoņu sēklas, cukurbiešu cukurs vai saldinātājs, piena pulveris vai svaigs piens, dzeramais ūdens, augu eļļa, smalkie kviešu milti, vaniļas cukurs, rozīnes, rīvmaize, maltais kanēlis, aromatizētājs.

Cveču džema pildījuma sastāvdaļas: cveču džems, vaniļas cukurs vai saldinātājs, dzeramais ūdens, aromatizētājs.

Ābolu pildījuma sastāvdaļas: rīvēti āboli vai ābolu biezenis, cukurbiešu cukurs vai saldinātājs, vaniļas cukurs, maltais kanēlis, drupināti valrieksti / lazdu rieksti, rozīnes, dzeramais ūdens.

Melleņu pildījuma sastāvdaļas: svaigas, konservētas vai saldētas mellenes, melleņu ievārījums.

Aprikožu pildījuma sastāvdaļas: svaigas, konservētas vai saldētas aprikozes, aprikožu ievārījums.

Cveču pildījuma sastāvdaļas: svaigas, konservētas vai saldētas cvečes, cveču džems, maltās magoņu sēklas, cukurs vai saldinātājs.

Valriekstu / lazdu riekstu pildījuma sastāvdaļas: malti valrieksti vai lazdu rieksti (vai šo riekstu maisījums), cukurbiešu cukurs vai saldinātājs, smalkie kviešu milti, piens, sviests vai augu tauki, vai augu eļļa, rīvmaize, aprikožu ievārījums, dzeramais ūdens, rozīnes, vaniļas cukurs, aromatizētājs.

Kāpostu pildījuma sastāvdaļas: smalki sagriezti svaigi kāposti vai labi noskaloti skābēti kāposti, cukurbiešu cukurs vai saldinātājs, sviests vai augu tauki, vai augu eļļa, smalkie kviešu milti, dzeramais ūdens, malti melnie pipari, sāls.

Burkānu pildījuma sastāvdaļas: svaigi burkāni, cukurbiešu cukurs vai saldinātājs, vaniļas cukurs, magoņu sēklas, sviests, augu tauki, augu eļļa, smalkie kviešu milti, dzeramais ūdens, maltais kanēlis, sāls.

Kolrābju pildījuma sastāvdaļas: svaigi kolrābji, cukurbiešu cukurs vai saldinātājs, sviests vai augu tauki, vai augu eļļa, smalkie kviešu milti, citronu vai ābolu sula, dzeramais ūdens, malti melnie pipari, svaigi vai kaltēti pētersīļi, sāls.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Lai saglabātu produkta kvalitāti un ievērotu higiēnas prasības, visiem ražošanas posmiem – mīklas pagatavošanai (mīkla nedrīkst pārrūgt), pīrāga pildīšanai un cepšanai – jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Pildījumam nav obligāti jābūt pagatavotam noteiktajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Pīrāga īpašības nosaka to, ka tā sagriešanai un iepakošanai jānotiek ražotāja telpās; “Valašský frgál” ir produkts, kas jāizlieto ātri, tāpēc, lai saglabātu pīrāga kvalitāti, tam jābūt sagrieztam un iepakotam ražotnēs. Neiepakotu gatavu pīrāgu pārvadāšana var izraisīt to kvalitātes pasliktināšanos (sabojāti, saspiesti pīrāgi) vai higiēnas prasību neievērošanu. Turklāt pīrāgi jāmarķē ar etiķetēm, kuras uzlīmē uz iepakojuma un kurās iekļauj informāciju par ražotāju un produkta sastāvu, kā arī citu obligātu informāciju, kas garantē produkta izcelsmi noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā un palīdz veikt kontroli.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

“Valašský frgál” ražotājiem nosaukums “Valašský frgál” jānorāda skaidri redzamā vietā uz iepakojuma. Uz produkta iepakojuma tiek norādīts arī aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes logotips, kura mērķis ir informēt patērētājus, palīdzēt attiecīgajai kontroles iestādei veikt kontroli un nodrošināt produkta izsekojamību. Ja pīrāgus pārdod neiepakotā veidā, nosaukums “Valašský frgál” ir skaidri jānorāda tirdzniecības vietā.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Valašsko ir ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Čehijas dienvidaustrumos. Ģeogrāfiskā apgabala robežu veido turpmāk minēto pašvaldību kadastrālās teritorijas (sākot no austrumiem): Velké Karlovice, Horní Bečva, Čeladná, Kunčice pod Ondřejníkem, Kozlovice, Měrkovice, Tichá, Vlčovice, Kopřivnice, Štramberk, Lichnov, Veřovice, Mořkov, Hodslavice, Straník, Kojetín, Loučka, Bernartice, Hůrka, Starojická Lhota, Vysoká, Hustopeče, Milotice, Špičky, Skalička, Horní Tešice, Rouské, Všechovice, Provodovice, Komárno, Podhradní Lhota, Rajnochovice, Držková, Rusava, Lukoveček, Fryšták, Mladcová, Zlín-Prštné, Zlín-Jaroslavice, Březnice, Želechovice, Lípa, Zádveřice, Vizovice, Slopné, Haluzice, Vlachovice, Vrbětice, Popov, Jestřábí, Štítná nad Vláří, Bylnice, Brumov, Nedašov, Nedašova Lhota, Študlov, Střelná, Francova Lhota, Valašská Senice, Hovězí, Halenkov un Nový Hrozenkov.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Senos laikos Valašsko iedzīvotāju tradicionālākā augļu konservēšanas metode bija augļu žāvēšana. Visu atlikušo gadu Valašsko iedzīvotāji izmantoja žāvētus augļus dažādu ēdienu pagatavošanā. Tipiskākais ēdiens, ko gatavoja no žāvētiem augļiem, bija bumbieru džems. Šim reģionam bija arī raksturīgi tas, ka katram pīrāgam izmantoja tikai viena veida pildījumu. Arī vēsturiskie avoti liecina par to, ka “frgál” pīrāgs tradicionāli bija ar vienu konkrētu pildījumu.

5.2. Produkta specifika

“Valašský frgál” atšķiras no citiem mīklas izstrādājumiem ar šādām īpašībām:

— mīklas sagatavošanas metode un sastāvs: vispirms ar putojamo slotiņu sakuļ mīklas šķidrās izejvielas, izveidojot viendabīgu masu. Pēc tam pievieno mīkstu sviestu vai taukus un vēlreiz sakuļ, lai iegūtu viendabīgu masu. Tikai tad iejauc raugu un pakāpeniski pievieno miltus; masu sakuļ tā, lai mīklā parādītos poras (mīklā ir daudz gaisa) un tā nebūtu lipīga,

— mīklu izrullē apļa formā ar speciālu Valašsko ģeogrāfiskajā apgabalā izgatavotu veltni, kas jātur vienā rokā. Šādi no centra uz malām izveltnēta mīkla (lai gan plānā kārtā) pēc cepšanas kļūst blīva, mīksta un maiga,

— pīrāgam izmanto tradicionālus pildījumus no žāvētiem augļiem (bumbieriem),

— vienam konkrētam “Valašský frgál” pīrāgam izmanto tikai viena veida pildījumu (pildījumus nekombinē). “Frgál” pīrāgs atšķiras no citiem ar savu bagātīgo pildījumu, kas veido aptuveni 42–48 % no termiski neapstrādāta produkta svara. Pildījuma virspuse ir dāsni pārklāta ar drumstalām, kas var būt pārkaisītas ar rīvētām piparkūkām vai malto kanēli. Pēc cepšanas pīrāgam var arī būt uzkaisīts cukurs un uzlietas dažas lāses kausēta sviesta.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Pieteikums pamatojas uz produkta specifiku un labo reputāciju, kas zināma arī ārpus Valašsko ģeogrāfiskā apgabala robežām. Pirmās rakstiskās norādes par lieliem pīrāgiem, ko sauca par “vdolek” jeb “frgál”, atrodamas Gallaša (Josef Heřman Agapit Gallaš) hronikā Bromatologia moravo-rustica, kas datēta ar 1826. gadu. Šajā avotā ir pieminēta informācija par pīrāgiem, kurus pagatavo no kviešu vai rudzu miltiem un kuriem virsū uzziež biezpienu, džemu vai tipisku un tikai Valašsko apgabalā ražotu bumbieru džemu no savārītiem un biezenī sastrādātiem žāvētiem bumbieriem.

“Valašský frgál” pīrāgus ražo pēc šā ģeogrāfiskā apgabala tradicionālajām receptēm, kas saglabājušās 1826. gada pierakstos. Tautas tradīcijas attiecībā uz šā īpašā pīrāga cepšanu galvenokārt ir saistītas ar svētku svinēšanu, kas notika Valašsko apgabalā (kāzas, kristības, Ziemassvētki, Lieldienas, sējas svētki). Trūcīgajās ģimenēs šo pīrāgu lika galdā tikai Ziemassvētkos. Bagātākas ģimenes “frgál” pīrāgu baudījušas arī kā svētdienas desertu. Pīrāga izmērs (diametrs 30–32 cm) atbilst maizes lāpstas izmēram. „Frgál” pīrāgus pagatavoja no mājas saimniecībās ražotajiem produktiem – žāvētiem augļiem, biezpiena, mājas dzirnavās maltajiem miltiem, sviesta, cūku taukiem, linsēklu eļļas, olām un piena.

Pazīstamākais ir “Valašský frgál” pīrāgs ar bumbieru pildījumu, ko pagatavoja no žāvētiem bumbieriem. Agrākos laikos Valašsko apgabalā pie katras mājas auga bumbieru koks. Visizplatītākā šķirne bija “ovesňanka”, tās mazos, sulīgos un saldos augļus novāca tieši tad, kad pļāva auzas (čehu valodā oves). Tika žāvēti arī citu šķirņu bumbieri, galvenokārt tādi, kas nogatavojas rudenī. Bija svarīgi ļaut tiem nogatavoties līdz pirmajai salnai. Pēc tam veselus bumbierus lēni žāvēja augļu žāvētājā, ko kurināja ar augļu koka malku. Svarīgākais šajā procesā bija augļu rūpīga žāvēšana un uzglabāšana auduma maisos piekārtā veidā bēniņos. Žāvēto bumbieru džema un dažādi pildīto pīrāgu receptes tika pārmantotas no paaudzes paaudzē vairāku gadsimtu garumā.

XIX gadsimtā šo pīrāgu slava izplatījusies līdz pašai galvaspilsētai Prāgai. Tie guva augstu atzinību valsts mēroga izstādē, kura XIX gadsimtā norisinājās Prāgas vēsturiskajā piepilsētā Holešovicē un kurā šie pīrāgi tika izstādīti kopā ar daudziem citiem Valašsko apgabala produktiem. Savu labo reputāciju “Valašský frgál” pīrāgi saglabā līdz pat šai dienai (informācija par tiem atrodama internetā, reģionālajā un valsts presē, tūrisma brošūrās). Šis produkts turpina saņemt daudzas balvas izstādēs un gadatirgos (2006. un 2008. gadā – Zlatá Salima, 2006., 2007. un 2008. gadā – Perla Zlínska, 2006. gadā – Trendy, 2006. gadā – HIT 2006 Moderní obchod, 2007. gadā – kvalitātes zīme KLASA).

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

Produkta specifikācijas konsolidētais teksts ir pieejams šādā tīmekļa vietnē:

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=1322&plang=cs

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skat. 2. atsauci.