LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 9.9.2010 
SEC(2010) 1009 gal īgā redakcija 
KOMISIJAS ATBILDES UZ REV ĪZIJAS PAL ĀTAS 2009. GADA P ĀRSKATU   
5. NODA ĻA “PĒTNIECĪBA, ENER ĢĒTIKA UN TRANSPORTS” 
LV 2   LV KOMISIJAS ATBILDES UZ REV ĪZIJAS PAL ĀTAS 2009. GADA P ĀRSKATU  
5. NODA ĻA “PĒTNIECĪBA, ENER ĢĒTIKA UN TRANSPORTS”   
IEVADS 
5.7. Pētniecības pamatprogrammas ietver tehniski un finansi āli sarežģītus projektus. 
Kontroles vidi raksturo liels finans ējuma saņēmēju skaits, un katram sa ņēmējam ir sava 
kontroles sist ēma. 
Tā kā pašreizējā tiesiskā un līgumattiec ību vide sarež ģī projektu p ārvaldību gan finans ējuma 
saņēmējiem, gan Komisijai, t ā ir veikusi pas ākumus, lai vienk āršotu Sept ītās 
pamatprogrammas īstenošanu.  
5.10. Liel āko daļu izdevumu tieši p ārvalda Komisija, ta ču Septītajā pamatprogramm ā ir 
paredzēta arī budžeta izpilde ar netiešu centraliz ētu pārvaldību, t.i., Komisija īstenošanas 
pienākumus uztic izpilda ģentūrām, ES izveidotiem kopuz ņēmumiem un “185. panta 
iniciatīvām”, kas ir strukt ūras, kuras izveidotas, lai īstenotu vair āku dalībvalstu kop īgās 
pētniecības programmas. 
5.16. Komisija piekr īt Revīzijas palātas norādītajam. Noteikumu sarež ģītība patieš ām ir 
būtisks kļūdu un neattaisnotu izmaksu atl īdzināšanas piepras ījumu avots. Komisijas 
Paziņojumā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienk āršošanu1 ir ierosin āti 
pasākumi šā riska mazin āšanai. Tā kā attiecīgie priekšlikumi tiks īstenoti tikai n ākamās 
pamatprogrammas laik ā un tā kā Komisijai ir j ārisina probl ēmas, ko rada sarež ģītās 
attiecināmības prasības dotāciju saņēmējiem, tā 2010. gada 26. maij ā pieņēma pārējām 
iestādēm adresētu paziņojumu2, ierosinot pie ļaujamo k ļūdas risku šaj ā jomā noteikt 2–5 % 
apmērā. Ierosinātais pieļaujamā kļūdas riska l īmenis noteikts, ņemot vērā kontroles izmaksu 
lietderību un pieņemamu atlikušo k ļūdu līmeni, kas ir pamatots saist ībā ar šīm izmaks ām. 
DARĪJUMU PAREIZ ĪBA 
5.19. Attiec ībā uz 1. piem ēru. 
Komisija piekr īt Revīzijas palātas konstat ējumiem, un pašlaik notiek l īdzekļu atgūšana. 
5.20. Šaj ā programmas cikla posm ā, kā arī ņemot vērā Revīzijas palātas izlasē iekļauto 
Septītās pamatprogrammas starpposma maks ājumu nelielo skaitu, v ēl ir pāragri izdar īt 
secinājumus par Sept ītās pamatprogrammas k ļūdu īpatsvaru un v ērtību salīdzinājumā ar Sesto 
pamatprogrammu. 
SISTĒMU EFEKTIVIT ĀTE 
5.31. Komisija t āpat kā Revīzijas pal āta saskata probl ēmu saist ībā ar Sest ās 
pamatprogrammas rev īzijas apliecin ājumu pareiz ību, kas nav piln ā mērā attaisnojuši 
sākotnējās cerības par papildu ticam ības nodrošin āšanu. Tom ēr Komisija nor āda, ka šis 
instruments ir devis iev ērojamu ieguld ījumu kļūdu novēršanā — Sestās pamatprogrammas 
revīzijās konstatētais kļūdu īpatsvars sal īdzinājumā ar Piekto pamatprogrammu bija b ūtiski 
samazinājies. 
Komisija ir veikusi kori ģējošus pasākumus, lai Sept ītajā pamatprogramm ā uzlabotu rev īzijas 
apliecinājumu kvalit āti. Septītās pamatprogrammas pamat ā ir “saska ņotas proced ūras”, kas 
                                                 
1 COM (2010) 187, 29.4.2010. 
2 COM (2010) 261, 26.5.2010. 
LV 3   LV paredz, ka apliecin ājumu sniedzošais revidents piem ēro iepriekšnoteiktas proced ūras un, 
pamatojoties uz t ām, ziņo par konstat ētajiem faktiem. Izmantojot šo pieeju, b ūtu jāsamazinās 
Sestajā pamatprogramm ā konstatētajām kļūdām, kuras rad ās, revidentiem interpret ējot 
attiecināmības noteikumus.  
Komisija turpin ās arī savās finanšu rev īzijās vērtēt revīzijas apliecin ājumu ticam ību. 
Skatīt arī atbildi uz 5.49. punktu. 
5.32.–5.33. Finans ējuma saņēmēju izmantoto izmaksu apr ēķināšanas metožu ex ante  
apliecinājumi ir oblig āti tikai tiem, kuri v ēlas izmaksu atl īdzināšanas piepras ījumos izmantot 
vidējās personāla izmaksas. P ārējiem finans ējuma saņēmējiem šis apliecin ājums ir fakultat īvs. 
Turklāt visiem finans ējuma saņēmējiem joproj ām ir prasība pirms gal īgā maksājuma iesniegt 
apliecinājumu par visiem periodiem, ja kop ējais piepras ītais finans ējums pārsniedz 
EUR 375 000. Praks ē ex ante apliecinājums samazina administrat īvo slogu, kas gulstas uz 
finansējuma sa ņēmējiem, un pal īdz ievērojami samazin āt izmaksas par rev īzijas 
pakalpojumiem.  
Skatīt arī atbildi uz 5.36. punktu. 
5.34.–5.35. Komisija sav ā paziņojumā par vienk āršošanu ierosina pie ļaut jebkuru vid ējo 
personāla izmaksu metodi, ko finans ējuma saņēmējs parasti izmanto gr āmatvedībā, tostarp 
metodi, pamatojoties uz izmaksu centriem, ja vien š īs metodes pamatojas uz faktiskaj ām 
uzskaitē iegrāmatotajām person āla izmaks ām un tiek izsl ēgta iespēja konkrētas izmaksas 
atkāroti uzrādīt citās izmaksu kategorij ās. 
Septītās pamatprogrammas dal ības noteikumos ir pie ļauts izņēmums izmantot vid ējās 
personāla izmaksas visp ārīgā noteikuma — faktisko izmaksu — viet ā, ja vien t āda ir 
finansējuma saņēmēja parastā grāmatvedības prakse un ja vid ējās izmaksas “iev ērojami” 
neatšķiras no faktiskaj ām izmaks ām. Komisijas noteikto krit ēriju mērķis ir sniegt pietiekamu 
pārliecību, ka finans ējuma saņēmēja metodes piem ērošana nerad īs ievērojamas deklar ēto 
vidējo izmaksu un faktisko izmaksu atš ķirības. Komisija uzskata, ka šie krit ēriji nodrošina 
labāko iespējamo līdzsvaru starp vienk āršošanas m ērķiem un atbild ības nodrošin āšanu 
pašreizējā tiesiskā regulējuma ietvaros.  
5.36. Pras ības attiec ībā uz revīzijas apliecin ājumu iesniegšanu Sept ītajā pamatprogramm ā tika 
samazinātas, lai mazin ātu dalībniekiem uzlikto administrat īvo slogu. Tom ēr finansējuma 
saņēmējiem, kuri ir sa ņēmuši izmaksu apr ēķināšanas metožu apliecin ājumu, joproj ām ir 
jāiesniedz finanšu p ārskatu apliecin ājums, jo tas finans ējuma saņēmēju atbrīvo vienīgi no 
prasības iesniegt starpposma finanšu p ārskatu apliecin ājumu. Finanšu p ārskatu apliecin ājums 
par pēdējo pārskata periodu ir j āiesniedz, ja kop ējais piepras ītais finans ējums pārsniedz 
EUR 375 000. P ēc intensīvām Sestās pamatprogrammas rev īzijas kampa ņām daudzi 
finansējuma saņēmēji ir guvuši lietder īgu pieredzi, un Komisija sagaida, ka l īdz ar to tie 
varētu piemērot uzlabotas projekta izma ksu uzskaites metodes.  
Pašreizējā situācijā nav iesp ējams izdar īt secinājumu, ka kop ējais kļūdu īpatsvars 
palielināsies, jo konstat ētos riskus var kompens ēt ar citiem pas ākumiem. 
5.40. Komisija ir gandar īta par pozit īvo vērtējumu saist ībā ar paveikto. T ā pilnībā apzinās 
nepieciešamo koordin ācijas līmeni un attiec īgi rīkojas. 
5.41. Tiks pieliktas papildu p ūles, lai sekm īgāk nodrošin ātu savlaic īgu rīcību saistībā ar 
revīzijas rezult ātiem. 
LV 4   LV Revīzijas strat ēģijas īstenošanas kontekst ā vienkāršošanas pas ākumi3 ir piem ēroti arī 
piedziņas procesam, t ādējādi cenšoties mazin āt slogu gan Komisijai, gan finans ējuma 
saņēmējiem. 
Piedziņas procesa īstenošana 2009. gad ā ievērojami uzlaboj ās.  
Vairums finanšu korekciju tiek īstenotas, attiec īgo summu at ņemot no n ākamā maksājuma — 
šī piedziņas metode rada vismaz ākās izmaksas. T ā kā maksājumi parasti tiek veikti reizi gad ā, 
šī pieeja noz īmē piedziņas procesa aizkav ēšanos.  
Palielinot rev īziju skaitu, ir palielin ājies to projektu skaits, kuriem nepieciešamas korekcijas 
un pielāgojumi. 
5.42. Mobilit ātes un transporta ĢD un Ener ģētikas ĢD kopš to izveides 2010. gada febru āra 
vidū piemēro līgumsodus t āpat kā pārējie pētniecības ĢD. 
KOMISIJAS VAD ĪBAS APLIECIN ĀJUMU TICAM ĪBA 
5.44. Komisija ir gandar īta par Rev īzijas palātas pozitīvo vērtējumu par visiem šaj ā nodaļā 
ietvertajiem gada darb ības pārskatiem. 
SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 
5.45. Komisija uzsver, ka Rev īzijas palātas konstat ējums par k ļūdu īpatsvaru atbilst 
iepriekšējam gadam un ka ticam ākais kļūdu īpatsvars š īs nodaļas politikas jom ās ir 2–5 %. 
Šis rezult āts saskan ar Komisijas konstat ējumiem. 26. maij ā Komisija pie ņēma paziņojumu4, 
ierosinot noteikt pie ļaujamo k ļūdas riska l īmeni šajā pašā diapazon ā (2–5 %). Komisija 
uzskata, ka ticam ības deklar ācijas kļūdu īpatsvars, kas atbilst š ā diapazona aptuvenai vid ējai 
vērtībai, būtu uzskat āms par pie ņemamu un attaisnotu. P ārsniedzot šo l īmeni, tiktu veikti 
papildu pas ākumi kļūdu īpatsvara mazin āšanai — pastiprin ātas pārbaudes, ņemot vērā kļūdu 
galvenos iemeslus un izdevumu daudzgadu raksturu. Min ētajam īpatsvaram b ūtu jāattiecas uz 
visām pētniecības pamatprogramm ām. 
Šo līmeni varētu pārskatīt, ņemot vērā būtiskas izmai ņas kontroles vid ē, kuras ietekm ētu 
ticamības deklar ācijas kļūdu īpatsvaru, jo īpaši vienk āršošanas pas ākumus, kuri st āsies spēkā 
nākamajā pamatprogramm ā. 
5.48. Komisija ir gandar īta par Rev īzijas palātas konstat ēto pozitīvo tendenci. T ā uzsver, ka 
izmaiņas revīzijas apliecin ājumu pras ībās veiktas, lai vienk āršotu un atvieglotu finans ējuma 
saņēmēju dalību programm ā. 
Turklāt, kaut ar ī tiek atzīti metožu ex ante  apliecināšanas pietic īgie rezult āti, viss esošo 
iekšējās kontroles pas ākumu spektrs, ieskaitot Sept ītās pamatprogrammas rev īzijas strat ēģiju, 
nodrošinās pienācīgus apstākļus pareizai finanšu p ārvaldībai.  
5.49. Komisijas pamatm ērķis ir efekt īvi sasniegt p ētniecības politikas m ērķi, vienlaikus 
nodrošinot budžeta izpildes pareizu kontroli. 
a) Komisijas politika ir akt īvi inform ēt finansējuma saņēmējus par ex post  revīzijās 
izdarītajiem konstat ējumiem, lai attiec īgā gadījumā panāktu uzlabojumus rev īzijas 
apliecinājumus izsniedzošo revidentu darb ā. Tādēļ ikvienam finans ējuma saņēmējam revīzijas 
procedūrā apliecin ājumu sniedzošais revidents ir j āinformē par būtiskajiem rev īzijas 
konstatējumiem. Tom ēr Komisija atz īmē, ka Revīzijas palātas apsvērumu galvenais iemesls ir 
ne tik daudz rev īzijas apliecin ājumam izraudz ītais risinājums vai t ā koncepcija, bet dr īzāk 
                                                 
3 SEC (2009) 1720, 15.12 2009. 
4 COM (2010) 261, 26.5.2010.  
LV 5   LV salīdzinoši sarež ģītie noteikumi, k ā Revīzijas palāta pati to nor ādījusi 5.16. punkt ā. Šī 
sarežģītība ietekm ē darbu, ko neatkar īgie revidenti finans ējuma saņēmēju uzdevum ā veic, lai 
izsniegtu rev īzijas apliecin ājumus. Attiec ībā uz Sept īto pamatprogrammu sagaid āms, ka, 
izmantojot saska ņotās proced ūras, nepareizas interpret ācijas dēļ radušos k ļūdu skaits 
ievērojami samazin āsies. 
b) Apliecin ājums par metod ēm ir paredz ēts vienīgi vairāku vienlaic īgi piešķirtu dotāciju 
saņēmējiem. Krit ēriji apliecin ājuma par metod ēm saņemšanai tika p ārskatīti 2008. gada 
novembrī un public ēti Septītās pamatprogrammas Rokasgr āmatā par finanšu jaut ājumiem.  
Komisija nesen veica pas ākumus, kuru m ērķis ir padar īt pievilcīgāku finans ējuma saņēmēju 
izmantoto izmaksu apr ēķināšanas metožu ex ante  apliecināšanu. Komisija savu viedokli šaj ā 
jautājumā pauda 2010. gada 24. apr īļa paziņojumā par vienk āršošanu, k ā arī 2010. gada 
28. maijā pieņemtajā Finanšu regulas un t ās īstenošanas k ārtības trīsgadu pārskatīšanas 
priekšlikum ā. Reālu vienkāršošanu var ētu panākt, ļaujot izmantot metodes, ko piem ēro kā 
parasto gr āmatvedības praksi, ja vien t ās pamatojas uz faktiskaj ām uzskait ē iegrāmatotajām 
personāla izmaks ām. 
c) Komisija turpin ās strādāt pie tā, lai sekm īgāk nodrošin ātu savlaic īgu rīcību saistībā ar 
revīzijas rezult ātiem, un turpin ās piemērot savas pamatnost ādnes par l īgumsodu piem ērošanu. 
Turklāt pasākumi piedzi ņas procesa īstenošanas uzlabošanai ir paredz ēti 2009. gada 
15. decembr ī pieņemtajā paziņojumā par piedzi ņas procesa vienk āršošanu. 
5.50. Komisija piln ībā piekrīt un vērš uzmanību uz nor ādēm, kas ietvertas nesen pie ņemtajos 
paziņojumos “ Pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienk āršošana ” un “ Vairāk vai 
mazāk pārbaužu? Pareizais l īdzsvars starp kontroles administrat īvajām izmaks ām un kļūdas 
risku ”. 
5.51. Šo vienk āršošanas pas ākumu ietekmes pilnais potenci āls būs vairāk izjūtams nākamajā 
pamatprogramm ā. Līdz šo priekšlikumu īstenošanai Komisijai j ārisina probl ēmas, ko rada 
sarežģītie attiecin āmības noteikumi, kas piem ērojami dot āciju saņēmējiem. Komisija 
2010. gada 26. maij ā pieņēma paziņojumu, kur ā pieļaujamo k ļūdas risku šaj ā jomā ierosina 
noteikt 2–5 % apm ērā5. Pieļaujamo riska l īmeni nosaka, ņemot vērā kontroles izmaksu 
lietderību un pieņemamu atlikušo k ļūdu līmeni, kas ir pamatots, ņemot vērā šīs izmaksas. 
ES KOPUZ ŅĒMUMI 
5.56. Komisija uzrauga, k ā tiek īstenoti kopuz ņēmumu izstr ādātie rīcības plāni par iekš ējo 
kontroles sist ēmu pilnvērtīgas darbības nodrošin āšanu. 
5.57. Komisija piekr īt Revīzijas pal ātas atzinumam, ka Komisijas Iekš ējam revīzijas 
dienestam attiec ībā uz ES izveidot ām struktūrām ar juridiskas personas statusu, kuras sa ņem 
maksājumus no budžeta saska ņā ar vispārējās Finanšu regulas 185. panta 3. punktu, b ūtu jābūt 
tādām pašām pilnvar ām kā attiecībā uz Komisijas departamentiem.  
5.4. PIELIKUMS — 2. KOMISIJAS NOV ĒLOTIE MAKS ĀJUMI  
Komisija ir gandar īta par Rev īzijas palātas vērtējumu saist ībā ar līdz šim paveikto.  Komisija ir 
apņēmusies turpin āt šo darbu, lai rezult āti arvien uzlabotos.   
 
                                                 
5 COM (2010) 261.