ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
9.

uzskata, ka karadarbībā cietušās sievietes Balkānos vairs nevajadzētu uzskatīt tikai par kara upuriem, bet drīzāk par stabilizācijas un konfliktu risināšanas dalībniecēm; uzsver, ka kopumā sievietes Balkānos šo lomu var pildīt tikai tad, ja būs līdzvērtīgi pārstāvētas politisko un ekonomisko lēmumu pieņemšanas procesā; aicina tās valstis, kuras to vēl nav sākušas darīt, veicināt sieviešu pārstāvību un vajadzības gadījumā piemērot kvotu principu politiskajās partijās un valstu parlamentos, un mudina tās valstis, kuras to jau ir izdarījušas, turpināt šo procesu, lai nodrošinātu sieviešu iespējas piedalīties politiskajā dzīvē un novērstu sieviešu nepietiekamu pārstāvību, nolūkā reizi par visām reizēm likvidēt vertikālo segregāciju (“stikla griestus”), kā arī veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka sievietes un vīrieši jau agrīnā bērnībā uzzina par pilsoniskumu un nav vienaldzīgi pret to;
17.

uzsver iespējamās priekšrocības apjomradītu ietaupījumu ziņā, ko Eiropas Savienība gūtu, īstenojot koordinētu pieeju attiecībā uz spektra izmantojumu, savstarpēji savietojamu bezvadu pakalpojumu izveidi, kā arī to, ka jācenšas izvairīties no fragmentācijas, kas rada šā retā resursa nepilnīgu izmantošanu; uzskata, ka, lai gan spektra efektīvai izmantošanai ir vajadzīga ciešāka koordinācija un lielāka elastība, Komisijai un dalībvalstīm ir jāpanāk atbilstīgs līdzsvars starp elastību un saskaņošanas līmeni, lai gūtu iespējami lielākas priekšrocības no digitālās dividendes;
78.

uzskata, ka, lai izskaustu nedeklarētu nodarbinātību, ir vajadzīga globāla pieeja, ņemot vērā to, ka neatkarīgi no tā, vai darbinieki ir legāli vai nelegāli imigranti, ir jāsaglabā un jāsekmē to iebraukušo darba ņēmēju tiesības, kurus nodarbina darba devēji;
P.

tā kā autentiskā dokumenta institūcija nepastāv angļu-amerikāņu tiesību sistēmās, it īpaši Anglijas, Velsas un ziemeļvalstu tiesībās; tā kā, lai gan Anglijā un Velsā pastāv solicitor profesija, kuras pārstāvji darbojas kā valsts dienesta notāri, un scrivener notāri, šie juristi nevar sastādīt autentiskos dokumentus, bet var vienīgi sertificēt parakstus, un līdz ar to, pieņemot jebkādus jaunus tiesību aktus attiecībā uz Eiropas autentiskajiem dokumentiem, ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka šajā sakarībā nerodas pārpratumi; tā kā tādēļ ir jāveic visi piesardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka autentiskos dokumentus nevar izmantot valstīs, kurās šādus dokumentus nevar sastādīt to valstspiederīgie, lai apietu procedūras, kas noteiktas šo valstu tiesību sistēmās (t. i., pierādījuma sniegšana); tā kā, lai palielinātu informētību juridisko profesiju pārstāvju vidū tajās dalībvalstīs, kurās autentiskie dokumenti nepastāv, Komisijai būtu arī jāuzsāk atbilstīga informācijas kampaņa un jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka visi angļu-amerikāņu sistēmas juristi ir informēti par ierēdņu darbu kontinentālo tiesību sistēmā un iespējamiem to klientu ieguvumiem it īpaši attiecībā uz juridisko noteiktību autentisko dokumentu izmantošanas darījumos, ko tie ierosina slēgt valstīs, kurās šis instruments tiek izmantots; tā kā Parlamenta Juridiskā komiteja jau vairākkārt paudusi nepieciešamību pēc praktizējošu juristu Eiropas tīkla, informācijas kampaņām un materiāliem, kā arī kopējām mācībām, kuras veicināt tiek aicināta Komisija;
28.

mudina ES un jo īpaši ECOFIN padomi būt elastīgākām attiecībā pret dalībvalstu rīcību, piemērojot zemākas PVN likmes sociāliem, ekonomikas, vides un ar veselību saistītiem nolūkiem; šajā saistībā aicina dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, pazemināt PVN augļiem un dārzeņiem, atgādinot, ka Kopienas tiesību akti ļauj to darīt; turklāt aicina grozīt spēkā esošos Kopienas tiesību aktus, lai ļautu augļiem un dārzeņiem gūt labumu no ļoti zemas PVN likmes (zem 5 %);
J.

tā kā muitas loma šodien no vienkāršas muitas nodokļu iekasēšanas, kas ir svarīga muitas funkcija, kura pēdējo divdesmit gadu laikā ir apsīkusi, mainās uz ārpustarifu pasākumu piemērošanu it īpaši drošības un uzticamības, cīņas pret viltošanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšaas un narkotisko vielu jomā, kā arī veselības, vides un patērētāju aizsardzības jomā, neaizmirstot PVN un akcīzes nodokļa piemērošanu importam vai eksporta atbrīvošanu no šiem nodokļiem un, protams, Eiropas Savienības tirgus politikas ievērošanu;
15.

neatlaidīgi aicina Komisiju izvērst mērķtiecīgāku darbību kuģu radīto sēra un slāpekļa oksīda emisiju, kā arī cieto vielu izmešu apkarošanā; atkārtoti uzsver labākas sadarbības nepieciešamību ar Starptautisko Jūrniecības organizāciju (JSO) un jo īpaši pieprasa: — noteikt slāpekļa oksīda emisiju standartus kuģiem, kuri izmanto ES ostas; — noteikt Vidusjūru, Melno jūru un Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļu par sēra emisiju kontroles zonām (SECA) saskaņā ar Starptautisko Konvenciju par kuģu izraisītā jūras piesārņojuma novēršanu (MARPOL Konvencija); — samazināt maksimālo pieļaujamo sēra saturu no 1,5 % līdz 0,5 % kuģu degvielā, kuru sēra emisiju kontroles zonās izmanto pasažieru kuģi; — viest nodokļu pasākumus, piemēram, nodokļus vai maksu par sēra dioksīda un slāpekļa oksīda emisijām no kuģiem, un noteikt veidus, kā piemērot šos pasākumus un maksājumus visiem kuģiem, kas ienāk Kopienas ostās vai arī kuģo ES dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos, neatkarīgi no to karoga valsts; — veicināt diferencētu ostas un kuģu ceļu nodevu ieviešanu, lai tās būtu izdevīgākas kuģiem ar zemu sēra dioksīda un slāpekļa oksīda emisiju līmeni; — pakāpeniski ieviest prasību kuģiem, kas ir noenkurojušies, izmantot elektroenerģiju no sauszemes avotiem; — ierosināt ES direktīvu par kuģu degvielas kvalitāti;
19.

uzskata, ka jūras un upju transportu nevar aplūkot šķirti no sauszemes un gaisa transporta un ka saiknei ar iekšzemi ir ļoti liela nozīme ostas komerciālajām sekmēm, un tāpēc jāveido sadarbība starp ostām, iekšzemes loģistikas platformām un “sausajām ostām”; apzinoties to, arī uzskata, ka, lai nodrošinātu saskaņotu un patiesu transporta politiku, ostām gan Eiropas transporta tīklos, gan paredzamajos Kopienas zaļajos koridoros ir jāpiedalās ar dažādiem transporta veidiem, kas nodrošinātu transporta jaudas labāku izmantošanu kabotāžas un upju transporta jomā, kā arī to savienojumus ar sauszemes un gaisa transporta veidiem;
A.

tā kā 2007. gada martā Eiropas Savienība un Ēģipte parakstīja Eiropas kaimiņattiecību politikas kopīgo rīcības plānu Asociācijas Komitejas ietvaros, kas izveidota ar Eiropas—Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar kuru izveidota asociācija starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Ēģiptes Arābu Republiku no otras puses; tā kā šajā rīcības plānā izklāstītas prioritātes, kurās īpaša uzmanība jāvelta to iestāžu efektivitātes palielināšanai, kuras ir atbildīgas par demokrātijas stiprināšanu, tiesiskuma nodrošināšanu un visu veidu cilvēktiesību veicināšanu;
19.

uzskata, ka, lai gan aviokompānijas pēdējos desmit gados ir samazinājušas degvielas patēriņu par 1–2 % uz pasažieru pārvadājuma kilometru un ir ievērojami samazināts trokšņu līmenis, vispārējā civilās aviācijas ietekme uz vidi ir pastiprinājusies būtiska satiksmes pieauguma dēļ; tāpēc aicina a) iekļaut gaisa transportu emisiju tirdzniecības sistēmā un vairāk izmantot jaunās paaudzes Eiropas Gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR — Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētījumi); b) atšķirīgas gaisa kuģu pacelšanās un nolaišanās nodevas lidostās atkarībā no emisiju daudzuma; c) īstenot tehnoloģisko iniciatīvu “Clean Sky”, kuras mērķis ir samazināt CO2 and NOx emisijas un trokšņa piesārņojumu; d) izbeigt Eiropas gaisa telpas fragmentāciju, drīzumā izveidojot patiesu Eiropas vienoto gaisa telpu; e) veikt praktiskus pasākumus lidostu pārslogotības mazināšanai un f) nodrošināt labāku vairākveidu transporta un loģistikas integrāciju lidostās, veicinot to piekļuvi dzelzceļam;
9.

norāda, ka 2020. gada janvārī tika izsludināts 11. uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, kurš ietvēra 35 tematus, tai skaitā četrus tematisko jomu tematus, un tajā piedalījās 128 dalībnieki no 17 dažādām valstīm; turklāt atzīmē, ka tika iesniegti 188 atbilstīgi priekšlikumi un 36 priekšlikumi tika paturēti, no tiem – 25 priekšlikumi par tematisko jomu tematiem; turklāt atzīmē, ka uzaicinājums iesniegt priekšlikumus tika sekmīgi apstrādāts pilnībā attālināti; norāda, ka Kopuzņēmuma kopējais portfelis visā tā darbības laikā ietver vienpadsmit uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kuros bijuši iesaistīti vairāk nekā 726 partneri no 28 dažādām valstīm un spēcīgi pārstāvēti mazie un vidējie uzņēmumi līdzdalības un piešķirto dotāciju ziņā, un kopumā 610 projektus; turklāt norāda, ka Kopuzņēmums 2020. gada aprīlī pabeidza 10. uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus īstenošanu; atzīmē, ka 2020. gadā tika pabeigts izvērtēt pēdējo uzaicinājumu programmas satvarā, proti, 11. uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, un ka Kopuzņēmums ziņoja, ka turpina centienus uzlabot dzimumu līdzsvaru ekspertu grupā; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz šiem centieniem, sieviešu īpatsvars ekspertu vidū bija tikai 20 %;
20.

pieņem zināšanai dzimumu līdzsvaru Aģentūras augstākā līmeņa vadībā, proti, to, ka 16 no 26 vadītājiem (61,54 %) ir vīrieši, un dzimumu līdzsvaru Aģentūras valdē, proti, to, ka 40 no 65 valdes locekļiem (61,54 %) ir vīrieši; turklāt pieņem zināšanai līdzsvaru sadalījumu Aģentūras kopējā darbinieku skaitā, proti, to, ka 536 no 802 darbiniekiem (66,83 %) ir sievietes;
7.

pieņem zināšanai Komitejas prezidija 2020. gada 28. aprīļa lēmumu par IT līdzfinansējuma vienreizēju palielinājumu Komitejas locekļiem, kuri ir „kvalificēti” locekļi (t. i., tie, kuri ir apmeklējuši vismaz 50 % sanāksmju, uz kurām bija uzaicināti), lai saņemtu 2 500 EUR par katru no diviem 2020. gadā veiktajiem gada maksājumiem (nevis 1 500 EUR par katru no diviem gada maksājumiem jebkurā citā gadā); aicina Komiteju savā tīmekļa vietnē sniegt informāciju par šo vienreizējo palielinājumu Komitejas locekļu ceļa izdevumiem un piemaksām veltītajā sadaļā; norāda, ka minētā lēmuma mērķis bija nodrošināt Komitejas locekļiem iespēju izmantot efektīvus un stabilus elektroniskos līdzekļus saziņai un sanāksmju apmeklēšanai; norāda, ka Komitejas locekļiem tika piedāvāts arī portatīvs personiskais dators; norāda, ka IT līdzfinansējuma piemaksas faktiskie izdevumi locekļiem 2020. gadā bija 1 443 500 EUR, no kuriem 578 000 EUR ir šis palielinājums; attiecībā uz pareizu finanšu pārvaldību vērš uzmanību uz to, ka IT līdzfinansējuma piemaksa ir vienotas likmes pabalsts, kas nav balstīts uz faktiskajām izmaksām, un tas nozīmē, ka Komitejas locekļiem netiek prasīts iesniegt apliecinošus dokumentus, lai saņemtu šo piemaksu;
12.

pieņem zināšanai dzimumu sadalījumu 2020. gadā vidējā un augstākā līmeņa vadītāju vidū, no kuriem sešas no desmit bija sievietes (2019. gadā – piecas no deviņām); pieņem zināšanai dzimumu sadalījumu valdes locekļu vidū: 40 % vīriešu un 60 % sieviešu un darbinieku vidū kopumā: 32,3 % vīriešu un 67,7 % sieviešu; prasa Fondam turpmāk nodrošināt labāku dzimumu līdzsvaru vadības un personāla līmenī; aicina Komisiju un dalībvalstis, izvirzot savus kandidātus Fonda valdes locekļa amatam, ņemt vērā, ka ir svarīgi nodrošināt dzimumu līdzsvaru; atzīmē, ka Fonds saņem lielāku skaitu pieteikumu no tā mītnes valsts, neraugoties uz paziņojumu par vakancēm plašo publicēšanu, un tas izskaidro to, ka darbā pieņemts lielāks skaits Itālijas valstspiederīgo (2020. gadā 41 % darbinieku bija Itālijas valstspiederība); atzīmē, ka Fonds izmanto uz nopelniem balstītu atlases procedūru un vienādu nopelnu gadījumā izvēle ir par labu kandidātiem, kuru valstspiederība nav pietiekami pārstāvēta; aicina Fondu turpināt uzlabot sava personāla ģeogrāfisko līdzsvaru, lai nodrošinātu visu dalībvalstu pienācīgu pārstāvību, īpašu uzmanību pievēršot vadības līmenim;
7.

norāda, ka Komitejai gada beigās nav neviena konkrēta apkopojoša pārvietojuma, bet budžeta izpildes gada laikā tā regulāri pārskata budžeta izpildi; norāda, ka 2020. gadā Komiteja iesniedza budžeta lēmējinstitūcijai piecus apropriāciju pārvietojumus aptuveni 6,6 miljonu EUR apmērā (jeb 6,5 % no tās budžeta), no kuriem tikai 4,9 miljonus EUR budžeta lēmējinstitūcija apstiprināja un Komiteja īstenoja, lielā mērā no jomām, kurās tika radīti būtiski ietaupījumi (Komitejas locekļu sanāksmes un vienotas likmes ceļa dienas naudas, mutiskā tulkošana un komandējumi), uz jomām, kurās bija nepieciešams palielinājums (tostarp IT, ēkas, sakari un ārējās ekspertīzes);
28.

norāda, ka 2020. gada sākumā Aģentūra vēl nebija izpildījusi deviņus ieteikumus, kas izrietēja no Iekšējās revīzijas dienesta revīzijas uzdevuma, no tiem divi bija saistīti ar pārvaldību pa darbības jomām, kas izrietēja no 2016. gadā veiktās uzraudzības un ziņošanas/ticamības pamatelementu revīzijas, un septiņi ieteikumi tika sniegti pēc 2019. gada revīzijas par sadarbību ar Eiropolu; norāda, ka Aģentūra 2020. gadā ir panākusi ievērojamu progresu un īstenojusi divus kopš 2016. gada neizpildītos ieteikumus, kā arī piecus no septiņiem ieteikumiem, kas izrietēja no sadarbības ar Eiropolu revīzijas; aicina Aģentūru pabeigt visu ieteikumu izpildi;
13.

pauž nožēlu par to, ka netiek pievērsta pietiekama uzmanība nepieciešamībai pēc ētikas sistēmas, pārredzamības un interešu konfliktu novēršanas, identificēšanas un izvairīšanās no tiem; atkārtoti pauž dziļas bažas par vairāku politisku un ar budžetu saistītu lēmumu pieņemšanas procesā iesaistīto dalībvalstu pārstāvju interešu konfliktiem; šajā sakarībā uzsver Komisijas revīzijā par Čehijas premjerministru Andrej Babiš un “Agrofert” izdarītos secinājumus, kuros apstiprināts, ka pastāv interešu konflikts; atkārtoti norāda, ka jebkāds faktisks vai šķietams interešu konflikts apdraud Padomes un visas Savienības reputāciju; atkārtoti pauž Parlamenta stingro aicinājumu Padomei nodrošināt, ka dalībvalstu pārstāvji, kuri tieši saņem Savienības subsīdijas ar tiem (tieši vai netieši) piederošo uzņēmumu starpniecību, nepiedalās attiecīgajās politikas vai budžeta diskusijās un balsošanā; prasa Padomei sniegt Parlamentam informāciju par nepieciešamajiem pasākumiem, kas ieviesti, lai izvairītos no jebkāda interešu konflikta; pauž nožēlu par to, ka Padome kategoriski noraida Parlamenta priekšlikumus palielināt digitalizāciju revīzijas un kontroles jomā un atsakās sadarboties attiecībā uz to, lai palielinātu pašreizējo Savienības un valstu datubāzu un ziņošanas un uzraudzības sistēmu sadarbspēju; pauž nopietnas bažas par oficiālajiem un neoficiālajiem Eiropadomes secinājumiem, kas, neraugoties uz pastāvošajiem interešu konfliktiem, ietekmē kopējo lauksaimniecības politiku un saistībā ar kohēziju notiekošās sarunas par maksimālā finansējuma noteikšanu fiziskām un juridiskām personām;
B.

tā kā Beļģija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2020/005 BE/Swissport par finansiālu ieguldījumu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) pēc 1 468 darba ņēmēju atlaišanas no darba (4) uzņēmumā “Swissport Belgium” pārskata periodā attiecībā uz pieteikumu no 2020. gada 9. jūnija līdz 2020. gada 9. oktobrim;
19.

uzteic EDAU par to, ka tas visas ar ētikas satvaru saistītās pamatnostādnes un procedūras uzreiz pēc to pieņemšanas publicēja iekštīklā; aicina EDAU rīkot visiem darbiniekiem, ne tikai jaunpieņemtajiem, paredzētus izpratnes veicināšanas pasākumus par piemērojamo ētikas satvaru un ieviest proaktīvu sistēmu, lai nepieļautu konfliktus darba vietā; atzīmē 2019. gada 13. septembrī pieņemto pārskatīto lēmumu par ārējām darbībām un to, ka pandēmijas dēļ bija jāatliek attiecīgos izklāstus ar piemēriem no reālās dzīves;
D.

tā kā Savienības maksimālais ieguldījums 10 gadu laikā IMI kopuzņēmumā ir 1 000 000 000 EUR un to nodrošina no Septītās pamatprogrammas budžeta, bet katrs no dibinātājiem veic vienlīdzīgas iemaksas saimniecisko izdevumu segšanai, nepārsniedzot 4 % no Savienības kopējiem ieguldījumiem;
19.

pauž nožēlu par to, ka Revīzijas palāta ir sniegusi atzinumu ar iebildēm, pamatojoties uz divām nepareizi īstenotām iepirkuma procedūrām, kurās Aģentūra nav veikusi pienācīgas iepirkuma konkursa procedūras, līdz ar to visi saistītie maksājumi ir nepareizi; pauž lielas bažas par to, ka nepareizie maksājumi, kas veikti saskaņā ar līgumiem, kuri izriet no minētajām nepareizi īstenotajām iepirkuma procedūrām, veido 6,3 % no visiem Aģentūras 2019. gadā veiktajiem maksājumiem;
2.

norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu 2019. gadā Aģentūrai bija finansēšanas nolīgumi ar sadarbības valstīm pamatdarbības jomā un tie veidoja 55 % no Aģentūras budžeta; pieņem zināšanai, ka Aģentūra ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu ex ante pārbaudes, un 2019. gadā ir no jauna ieviesusi atmaksājumu ex post pārbaudes; pauž bažas par to, ka Revīzijas palāta ir uzsvērusi – ar aprīkojumu saistīto izdevumu atlīdzināšana joprojām ir balstīta uz faktiskajām izmaksām, un pauž dziļu nožēlu par to, ka projekts, kura mērķis ir pāriet uz atmaksāšanu, pamatojoties uz vienības izmaksām, joprojām nav pabeigts; uzsver, ka procedūra nav pabeigta, neraugoties uz to, ka šī situācija atkārtojas un tai pievērsta uzmanība iepriekšējā budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā; ar lielām bažām norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu sadarbības valstis ne vienmēr ir iesniegušas ar rēķiniem vai citiem pierādījumiem pamatotus izmaksu prasījumus, tā pienācīgi pamatojot darbību saistībā radušās faktiskās izmaksas, un ka ir bijuši kavējumi saistībā ar apliecinošo dokumentu iesniegšanu; vienlaikus Revīzijas palātas ziņojumā ir uzsvērts, ka pienākums kopā ar izmaksu prasījumiem iesniegt precīzus apliecinošos pierādījumus attiecas uz sadarbības valstīm; norāda, ka saskaņā ar Aģentūras atbildi Aģentūra, veicot ex post kontroli, ar bankas konta izrakstiem pārbaudīja apšaubītos izdevumus un saņēmējam tika paziņots, ka turpmāk standarta rēķini vairs netiks atzīti par apliecinošiem dokumentiem, pat ja šādi rēķini atbilst spēkā esošajam valsts tiesiskajam regulējumam; turklāt novēlota apliecinošo dokumentu iesniegšana bija saistīta ar to, ka tika īstenota vienkāršota dotāciju shēma amatpersonu izvietošanai, un tāpēc 2019. gadā galīgā maksājuma procedūra tika ievērojami pagarināta, lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību; ir dziļi neapmierināts ar to, ka Aģentūras vadība nav apņēmusies risināt šo situāciju; aicina Aģentūru pārtraukt visus atlikušos atmaksājumus par jebkādiem izmaksu pieprasījumiem, kas nav pamatoti ar rēķiniem; mudina Aģentūru nekavējoties pabeigt pāreju uz atmaksājumiem, kuru pamatā ir vienības izmaksas, un pilnībā piemērot visus pareizas finanšu pārvaldības principus;
3.

atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra izmanto noteiktus instrumentus, piemēram, galvenos snieguma rādītājus, lai novērtētu tās darbību sniegto pievienoto vērtību un uzlabotu budžeta pārvaldību, piemēram, drošības pārbaužu laikā konstatēto kritisko trūkumu skaitu, to konstatēto drošības risku procentuālo daļu, kuriem piemēro drošības kontroles pasākumus, kā arī to gada darba programmā paredzēto darbību īpatsvaru, kuras veiktas saskaņā ar grafiku vai atpaliekot no tā;
8.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu norāda, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektiem 2019. gadā pieejamā budžeta saistību apropriāciju izlietojuma līmenis bija 100 %, bet maksājumu apropriāciju – 89 %, un ka priekšfinansējuma maksājumi pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektiem, kas bija atlasīti 2018. un 2019. gada uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, veidoja 67 % no gada laikā veikto pamatdarbības maksājumu vērtības; turklāt pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu norāda arī to, ka Kopuzņēmums 19 000 000 EUR no neizlietotajām iepriekšējo gadu maksājumu apropriācijām no jauna piešķīra 2019. gada pamatdarbības budžetam, palielinot sākotnējo “Apvārsnis 2020”dotāciju maksājumu budžetu no 163 080 000 EUR līdz 182 147 000 EUR, un ka Kopuzņēmums pamatoja līdzekļu pārdali ar to, ka 2019. gadā ir sagaidāms izmaksu deklarāciju pieaugums saistībā ar 2014. un 2015. gada pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkursiem un ka 2019. gada beigās bija izpildīti 59 % no pārdalītā budžeta;
17.

pauž nožēlu par to, ka pētniecības finansējums no uzņēmumiem, kas ietilpst Iestādes kompetencē, netiek uzskatīts par tādu, kas attiecas uz nogaidīšanas periodu, ja vien attiecīgās summas nepārsniedz 25 % no kopējā pētniecības budžeta, ko pārvalda attiecīgais eksperts un/vai viņa pētniecības grupa, un ka robežvērtība tiek piemērota atsevišķiem avotiem, nevis visiem privātajiem avotiem kopā; prasa minēto finansējuma robežvērtību saskaņā ar Parlamenta atkārtotajiem pieprasījumiem izņemt no Iestādes neatkarības politikas;
16.

norāda, ka Apvienotās Karalistes lēmuma izstāties no Savienības ietekme uz Aģentūras darbību un administrāciju ir ļoti neliela; tomēr norāda, ka Aģentūra ir pārskatījusi savus iekšējos procesus, lai mazinātu jebkādus riskus, kas saistīti ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības, un neviens no šiem riskiem netiek uzskatīts par ārkārtīgi būtisku, bet tie drīzāk tiek uzskatīti par ļoti maziem;
468.

atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta nav konstatējusi lielas nepilnības Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas procedūrās attiecībā uz AMIF un IDF un ka tā piekrīt Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem; tomēr pauž nožēlu par to, ka no 18 Revīzijas palātas pārbaudītajiem darījumiem trijos bija kļūdas un no tiem vienā AMIF dalītās pārvaldības darījumā kļūdu īpatsvars bija 9,4 %; mudina Komisiju pievērsties Revīzijas palātas konstatētajiem sistēmiskajiem trūkumiem, piemēram, jautājumam par to, ka, veicot maksājumu pieprasījumu ex ante administratīvās pārbaudes, netika veiktas apliecinošo dokumentu ex post pārbaudes; aicina dalībvalstis uzlabot līdzekļu saņēmēju organizēto iepirkuma procedūru likumības un pareizības pārbaudes;
5.

atzīmē, ka Aģentūras ieņēmumi veidojas gan no maksām un nodevām, ko maksā nozares pārstāvji, gan no līdzsvarojošas subsīdijas, kura tiek piešķirta no Savienības budžeta; ar bažām atzīmē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu ir gaidāms, ka sakarā ar Regulā (EK) Nr. 1907/2006 paredzētā trešā reģistrācijas termiņa apritēšanu 2018. gada maijā ieņēmumi no maksām un nodevām, sākot ar 2019. gadu, būtiski samazināsies; norāda uz risku, ka relatīvi stabilie izdevumi un krietni neparedzamākie ieņēmumi var negatīvi ietekmēt Aģentūras darbību un budžeta izpildi; uzsver, ka ir jāievieš jauns, dzīvotspējīgs un vispusīgs finansēšanas modelis, par kādu, spriežot pēc Aģentūras atbildes, tā ir sākusi sarunas ar Komisiju; aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par norisēm šajā jautājumā;
2.

pauž nožēlu par to, ka tika atcelts liels apmērs (189 154 EUR) apropriāciju, kuras bija pārnestas no 2016. gada uz 2017. gadu, jeb 12,81 % no kopējā pārnesto apropriāciju apmēra, un tas ir nedaudz – par 1,44 % – mazāk nekā 2016. gadā;
12.

ar nožēlu norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu kopš 2017. gada beigām cilvēkresursu situācija Birojā ir ievērojami pasliktinājusies – Biroja vadībā no 10 nodaļas vadītāju vietām 4 bija brīvas un no 27 sektora vadītāju vietām 18 bija brīvas; mudina Biroju publicēt visas vakances; turklāt norāda, ka administratīvajā departamentā vakantas bija 3 no 4 nodaļu vadītāju vietām un 5 no 10 sektora vadītāju vietām; pauž nopietnas bažas par to, ka tas Birojam rada ievērojamas pārvaldības problēmas un ievērojami apdraud Biroja darbības turpināšanu pašreizējā mērogā; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz atkārtotiem mēģinājumiem, Birojam 2017. gadā neizdevās pieņemt darbā vai paturēt pietiekami daudz darbinieku; pēc iepazīšanās ar Biroja atbildi konstatē, ka tas cenšas panākt personāla apmierinātību un veic pasākumus darbinieku mainības samazināšanai, piemēram, ieviešot elastīgus darba veidus, kā arī lai kompensētu Maltas zemo korekcijas koeficientu; aicina Biroju ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par šo risku mazināšanai veiktajiem korektīvajiem pasākumiem; mudina Biroju piešķirt prioritāti tam, lai vidēja līmeņa vadošo amatu vakances aizpildītu ar augsti kvalificētu pastāvīgo personālu nolūkā apmācīt pārējos jaunos darbiniekus;
2.

konstatē, ka tika atcelti 164 310 EUR no apropriācijām, kas tika pārnestas no 2016. gada uz 2017. gadu, t. i., 3,51 % no kopējās pārnesto apropriāciju summas, un tas ir par 3,65 % mazāk nekā 2016. gadā;