Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Ceļi uz panākumiem skolā”

(2022/C 498/10)

Ziņotāja: Inga BĒRZIŅA (LV/Renew E.), Kuldīgas novada domes locekle Atsauces dokuments: Priekšlikums Padomes ieteikumam “Ceļi uz panākumiem skolā” COM(2022) 316

I. IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

Priekšlikums Padomes ieteikumam “Ceļi uz panākumiem skolā”

COM(2022) 316

1. grozījums

2. apsvērums

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums (2) 2020. gada 30. septembrī Eiropas Komisija pieņēma Paziņojumu par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam, ņemot vērā iekļautību kā vienu no tās sešām dimensijām (1). 2021. gada 18. februārī Padome pieņēma Padomes Rezolūciju par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021.–2030.) (2). (2) 2020. gada 30. septembrī Eiropas Komisija pieņēma Paziņojumu par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam, ņemot vērā iekļautību kā vienu no tās sešām dimensijām (1). 2021. gada 18. februārī Padome pieņēma Padomes Rezolūciju par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021.–2030.) (2). 2021. gada 19. martā Eiropas Reģionu komiteja pieņēma atzinumu “Eiropas izglītības telpas izveide līdz 2025. gadam” (3) .

Pamatojums

Ierosinājums papildināt ar atsauci uz RK atzinumu, kas pieņemts par Eiropas Komisijas paziņojumu par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam.

2. grozījums

5. apsvērums

(Jauns apsvērums)

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums Konferences par Eiropas nākotni nobeiguma ziņojumā iedzīvotāji arī aicina Savienību nodrošināt, ka visi Eiropas iedzīvotāji var gūt labumu no digitalizācijas, sniedzot viņiem nepieciešamās digitālās prasmes un iespējas (1) . Eiropas Komisija plāno iesniegt priekšlikumus Ieteikumam par digitālo prasmju nodrošinājuma uzlabošanu izglītībā un apmācībā un Eiropas digitālo prasmju sertifikāciju (2) .

Pamatojums

Priekšlikums uzsvērt, cik svarīgi ir izmantot digitalizācijas priekšrocības, sniedzot visiem iedzīvotājiem nepieciešamās digitālās prasmes un iespējas.

3. grozījums

25. apsvērums

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums (25) Izglītības un mācību sistēmā visā ES ir sistemātiski jāņem vērā, ka mērķis ir samazināt nesekmību un novērst izglītības un mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, kā arī veicināt panākumus skolā. Sistēmas līmenī politikas pasākumu konsekvence, koordinēšana ar citām attiecīgajām politikas jomām (piemēram, veselības aprūpi, sociālajiem pakalpojumiem, nodarbinātību, mājokļiem, tieslietām, migrāciju un integrāciju) un efektīva sadarbība starp dažādiem dalībniekiem visos līmeņos (valsts, reģionālā, vietējā, skolas līmenī) ir vajadzīga, lai sniegtu saskaņotu atbalstu bērniem, jauniešiem un viņu ģimenēm. Vienlaikus skolas līmenī būtu jāsekmē visas skolas pieeja, kas aptver visas darbības jomas (mācīšanu un mācīšanos, plānošanu un pārvaldību utt.) un iesaista visus galvenos dalībniekus, proti, izglītojamos, skolu vadītājus, akadēmisko un neakadēmisko personālu, vecākus un ģimenes, vietējās un plašākas kopienas (1). (25) Izglītības un mācību sistēmā visā ES ir sistemātiski jāņem vērā, ka mērķis ir samazināt nesekmību un novērst izglītības un mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, kā arī veicināt panākumus skolā. Sistēmas līmenī politikas pasākumu konsekvence, koordinēšana ar citām attiecīgajām politikas jomām (piemēram, veselības aprūpi, sociālajiem pakalpojumiem, nodarbinātību, mājokļiem, tieslietām, migrāciju un integrāciju) un efektīva sadarbība starp dažādiem dalībniekiem visos līmeņos saskaņā ar daudzlīmeņu pārvaldības principiem ( Eiropas, valsts, reģionālā, vietējā, skolas līmenī) ir vajadzīga, lai sniegtu saskaņotu atbalstu bērniem, jauniešiem un viņu ģimenēm. Vienlaikus skolas līmenī būtu jāsekmē visas skolas pieeja, kas aptver visas darbības jomas (mācīšanu un mācīšanos, plānošanu un pārvaldību utt.) un iesaista visus galvenos dalībniekus, proti, izglītojamos, skolu vadītājus, akadēmisko un neakadēmisko personālu, vecākus un ģimenes, vietējās un plašākas kopienas (1).

Pamatojums

Izglītība un apmācības tiktu uzlabotas, ja tiktu piemēroti daudzlīmeņu pārvaldības pamatā esošie principi un procesi, kā tas aprakstīts Reģionu komitejas rezolūcijā “Eiropas Daudzlīmeņu pārvaldības harta” (1).

4. grozījums

1. punkts

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums 1. Līdz 2025. gadam atbilstošā līmenī un saskaņā ar savu izglītības un mācību sistēmas struktūru izstrādāt vai nostiprināt integrētu un visaptverošu stratēģiju panākumu veicināšanai skolā, lai likvidētu saikni starp izglītības rezultātiem un sociālekonomisko statusu, sekmētu iekļaušanu izglītībā (tostarp novērstu segregāciju šajā jomā) un vēl vairāk samazinātu izglītības un mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un nesekmību pamatprasmju apguvē, kā rosināts pielikumā ietvertajā politikas satvarā. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš labbūtībai skolā kā galvenajam elementam, kas nodrošina panākumus skolā. Šādai stratēģijai būtu jāietver preventīvie, intervences un kompensējošie pasākumi (arī Garantijas jauniešiem ietvaros piedāvātie pasākumi), jābūt pamatotai ar pierādījumiem un jāapvieno vispārējie pasākumi ar mērķtiecīgiem un/vai individuāliem nosacījumiem izglītojamajiem, kam vajadzīga papildu uzmanība un atbalsts iekļaujošā vidē (piemēram, izglītojamajiem, kas atrodas nelabvēlīgā sociālekonomiskajā situācijā, migrantu, bēgļu un romu izcelsmes izglītojamajiem, izglītojamajiem ar redzamu un neredzamu invaliditāti, izglītojamajiem ar īpašām izglītības vajadzībām vai garīgās veselības problēmām). Šādai stratēģijai būtu arī jāpamatojas uz strukturētu sadarbību starp dalībniekiem, kuri pārstāv dažādas politikas jomas, pārvaldības un izglītības līmeņus, jāsaņem atbilstošs finansējums, un būtu jāizstrādā skaidrs tās īstenošanas un izvērtēšanas plāns. 1. Līdz 2025. gadam atbilstošā līmenī un saskaņā ar savu izglītības un mācību sistēmas struktūru , kā arī ņemot vērā attiecīgās decentralizācijas sistēmas, izstrādāt vai nostiprināt integrētu un visaptverošu stratēģiju panākumu veicināšanai skolā, lai likvidētu saikni starp izglītības rezultātiem un sociālekonomisko statusu, sekmētu iekļaušanu izglītībā (tostarp novērstu segregāciju šajā jomā) un vēl vairāk samazinātu izglītības un mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un nesekmību pamatprasmju apguvē, kā rosināts pielikumā ietvertajā politikas satvarā. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš labbūtībai un vides un veselības apstākļiem skolā un tās apkārtnē kā galvenajam elementam, kas nodrošina panākumus skolā. Šādai stratēģijai būtu jāietver plānošanas, preventīvie, intervences un kompensējošie pasākumi (arī Garantijas jauniešiem ietvaros piedāvātie pasākumi), jābūt pamatotai ar pierādījumiem un jāapvieno vispārējie pasākumi ar mērķtiecīgiem un/vai individuāliem nosacījumiem izglītojamajiem, kam vajadzīga papildu uzmanība un atbalsts iekļaujošā vidē (piemēram, izglītojamajiem, kas atrodas nelabvēlīgā sociālekonomiskajā situācijā, migrantu, bēgļu un romu izcelsmes izglītojamajiem, izglītojamajiem ar redzamu un neredzamu invaliditāti, izglītojamajiem ar īpašām izglītības vajadzībām vai garīgās veselības problēmām). Šādai stratēģijai būtu arī jāpamatojas uz strukturētu sadarbību starp dalībniekiem, kuri pārstāv dažādas politikas jomas, pārvaldības un izglītības līmeņus, jāsaņem atbilstošs finansējums, un būtu jāizstrādā skaidrs tās īstenošanas, izvērtēšanas un pārskatīšanas plāns.

Pamatojums

Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska loma Eiropas izglītības telpas vīzijas īstenošanā, jo tām ir tiešas un visaptverošas saites ar kopienām, kurās būs jāīsteno Eiropas līmenī izstrādāta izglītības politika un kurās šai politikai ir tieša ietekme (2).

5. grozījums

3. punkts

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums 3. Integrētas un visaptverošas stratēģijas kontekstā jāapvieno preventīvie, intervences un kompensējošie pasākumi, kā izklāstīts pielikumā norādītajā politikas satvarā, lai atbalstītu: 3. Integrētas , iekļaujošas un visaptverošas stratēģijas kontekstā jāapvieno preventīvie, intervences un kompensējošie pasākumi, kā izklāstīts pielikumā norādītajā politikas satvarā, lai atbalstītu:

Pamatojums

Pašsaprotams.

6. grozījums

3.3. punkts

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums 3.3. skolas, kad tās izstrādā visas skolas pieeju panākumu skolā nodrošināšanai; šādas pieejas īstenošanā ir iesaistīta skolas kopiena (skolas vadītāji, skolotāji, pasniedzēji un cits akadēmiskais personāls, izglītojamie, vecāki un ģimenes, kā arī vietējā kopiena), kā arī ārējas ieinteresētās personas, kas aktīvi un uz sadarbību vērstā veidā iesaistās, lai sekmētu veiksmīgu izglītības apguvi visiem izglītojamajiem; 3.3. skolas, kad tās izstrādā visas skolas pieeju panākumu skolā nodrošināšanai; šādas pieejas īstenošanā ir iesaistīta skolas kopiena (skolas vadītāji, skolotāji, pasniedzēji un cits akadēmiskais personāls, izglītojamie, vecāki un ģimenes, kā arī vietējā kopiena , tostarp vietējās un reģionālās pašvaldības ), kā arī ārējas ieinteresētās personas, kas aktīvi un uz sadarbību vērstā veidā iesaistās, lai sekmētu veiksmīgu izglītības apguvi visiem izglītojamajiem;

Pamatojums

Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir pienākumi skolu līmenī, un tās veicina “visas skolas pieejas” izstrādi, arī piemērojot “četrkāršās spirāles” pieeju, kas ir sadarbības modelis, kurā kopīgi ar ieinteresētajām pusēm no publiskā un privātā sektora un akadēmiskajām aprindām liels uzsvars tiek likts uz iedzīvotājiem un viņu vajadzībām.

7. grozījums

4. punkts

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts RK grozījums 4. Optimizēt valsts un ES resursu izmantošanu ieguldījumiem infrastruktūrā, mācībās, rīkos un resursos, lai uzlabotu iekļaušanu, vienlīdzību un labbūtību izglītībā; tas ietver ES finansējumu un zināšanas reformu veikšanai un ieguldījumiem infrastruktūrā, rīkos, pedagoģijā un veselīgas mācību vides veidošanā, jo īpaši tādus instrumentus kā Erasmus+, Atveseļošanas un noturības mehānisms, Eiropas Sociālais fonds+, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, programma “Digitālā Eiropa”, programma “Apvārsnis Eiropa”, tehniskā atbalsta instruments, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds utt., un nodrošināt, ka finansējuma izmantošana atbilst vispārējai stratēģijai. 4. Optimizēt vietējo, reģionālo, valsts un ES resursu izmantošanu ieguldījumiem infrastruktūrā, mācībās, rīkos un resursos, lai uzlabotu iekļaušanu, vienlīdzību un labbūtību izglītībā; tas ietver ES finansējumu un zināšanas reformu veikšanai un ieguldījumiem infrastruktūrā, rīkos, pedagoģijā un veselīgas mācību vides veidošanā, jo īpaši tādus instrumentus kā Erasmus+, Atveseļošanas un noturības mehānisms, Eiropas Sociālais fonds+, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, programma “Digitālā Eiropa”, programma “Apvārsnis Eiropa”, tehniskā atbalsta instruments, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds utt., un nodrošināt, ka finansējuma izmantošana atbilst vispārējai stratēģijai.

Pamatojums

Priekšlikums ietvert arī vietējo un reģionālo līmeni.

II. IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK)

Vietējo un reģionālo pašvaldību īpašā loma

1. uzskata, ka kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības sistēmas, kas ir visiem vienlīdzīgi pieejamas neatkarīgi no izglītojamo personīgajām iezīmēm, ģimenes, kultūras un sociālekonomiskās situācijas, veido ne tikai ceļu uz panākumiem skolā, bet arī mūsu kopīgo ceļu virzībā uz sociālo kohēziju un ilgtspējīgāku ekonomiku Eiropas Savienībā;

2. ļoti atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas atbalstīto “visas skolas pieeju”, kura iekļauj vietējās un reģionālās pašvaldības un ir svarīgs priekšnoteikums, lai reformētu izglītības un apmācības politiku un sasniegtu nozīmīgus Eiropas sadarbības izglītības un apmācības jomā mērķus: samazināt pamatprasmju apguvē tādu personu īpatsvaru, kurām ir sliktas sekmes, un novērst izglītības un apmācības priekšlaicīgu pamešanu;

3. norāda, ka pasākumi priekšlaicīgas izglītības un mācību pārtraukšanai ( 3 ) bieži tiek īstenoti tieši vietējā un reģionālā līmenī, tādējādi ļaujot risināt kontekstuālas problēmas;

4. uzskata, ka skolēnu un skolas personāla labbūtības skolā veicināšanai ir svarīgi gan mazināt atšķirības, kas izglītības jomā pastāv starp attālām, lauku un pilsētu teritorijām, gan arī atšķirības starp dažādām izglītības iestādēm. Šim mērķim svarīgs gan pienācīgs finansējums sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanai, gan arī iespēja pieņemt datos balstītus lēmumus; jebkurā gadījumā decentralizētas izglītības sistēmas kvalitātes uzlabošana ir iespējama tikai tad, ja tiek piemērota plašāka pieeja, kas neaprobežojas tikai ar budžetu;

5. uzsver datu apkopošanas un analīzes nozīmi vietējā, reģionālā un nacionālā līmenī, lai, tos analizējot, varētu secināt par kopīgām tendencēm, kas ietekmē priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, un attiecīgi ierosināt problēmu risinājumus, pamatojoties uz vietējiem apstākļiem pielāgotu pieeju. Piemēram, Latvijā nacionālā līmenī ir izstrādāts interaktīvs rīks, kas apkopo informāciju par skolēniem, sākot no brīža, kad skolotājs identificē mācību pamešanas risku, un piedāvā daudzveidīgu statistiku vietējo un reģionālo pašvaldību līmenī par mācību pamešanas iemesliem un tendencēm;

6. rosina plašākā mērogā ieviest pašvaldību labās prakses piemērus augstas veiktspējas digitālās izglītības ekosistēmas attīstīšanai un ilgtspējīgas digitālās pārejas veicināšanai, kas vienlaikus veicinātu kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību visiem un uzlabotu digitālo kohēziju, lai mazinātu teritoriālās atšķirības. Piemēram, pielāgojoties Covid-19 radītajiem apstākļiem, Ildefransas reģions Francijā izstrādājis QIOZ bezmaksas valodu apguves platformu;

Krīžu ietekme uz izglītības sistēmām

7. vērš uzmanību, ka to jauniešu skaits, kuri priekšlaicīgi pārtrauc izglītību, pēdējo desmit gadu laikā nepārtraukti samazinājies, taču pandēmija riskē mainīt šo pozitīvo tendenci ( 4 ) . Par to liecina secinājumi par sekmēm 2021.–2022. mācību gadā un to korelāciju ar Covid-19 saistītajiem ierobežojumiem. Tā, piemēram, Valonijas un Briseles reģionos Beļģijā priekšlaicīgi mācību pārtraukušo skaits palielinājies par 28 %, jo īpaši 7.–12. klašu grupās;

8. aicina ņemt vērā Covid-19 ietekmi uz skolēnu garīgo un fizisko veselību, kā arī vispārējo labbūtību. Turklāt būtu jāpievērš uzmanība tam, ka šīs krīzes ietekmē motivācija mācībām mazinājusies arī tādām skolēnu grupām, kuras iepriekš nebija pakļautas riskam priekšlaicīgi pārtraukt mācības, un vienlaikus tā ir nesamērīgi ietekmējusi skolēnus no neaizsargātas un nelabvēlīgas vides. Tāpēc rosina īstenot arī inovatīvas motivēšanas aktivitātes bērniem, kuri uzrāda labas sekmes mācībās;

9. rosina nodrošināt sociāli iekļaujošu un psiholoģiski pielāgotu izglītību visiem skolas vecuma Ukrainas civiliedzīvotājiem, kuri uzturas ES dalībvalstīs kara Ukrainā dēļ. Tāpat aicina īstenot pielāgotas un pārdomātas programmas valodu apguvei (kā, piemēram, Flandrijas reģionā Beļģijā ( 5 ) ) skolēniem, kas nerunā attiecīgās ES dalībvalsts valodā, lai sekmētu to integrāciju un uzlabotu sekmes;

Noslēguma secinājumi

10. pievienojas neatkarīgajā novērtējumā ( 6 ) par Padomes 2011. gada 28. jūnija Ieteikumu par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu ( 7 ) secinātajam, ka sadarbība dažādos pārvaldības līmeņos (Eiropas, valsts, reģionālā, vietējā) joprojām ir neliela un fragmentāra. Tā ir viena no jomām, kur jāiegulda papildu darbs priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas problēmas risināšanā, jo īpaši sadarbojoties inovāciju ekosistēmas ietvaros;

11. norāda, ka pašvaldībām ir būtiska loma, veidojot un modernizējot izglītības iestādes, sekmējot vienādas iespējas visiem un drošu, iekļaujošu un efektīvu mācību vidi, pievēršot uzmanību arī arvien pieaugošajai iebiedēšanai/kiberiebiedēšanai. Ņemot vērā Krievijas kara Ukrainā, energoresursus krīzes un straujās inflācijas ietekmi uz valstu un pašvaldību budžetiem, uzsver, ka svarīgs ir ilgtermiņa ES struktūrfondu atbalsts pašvaldību īstenotiem projektiem, kuru mērķis ir modernizēt mācību vidi un nodrošināt esošās izglītības infrastruktūras kvalitatīvu uzturēšanu;

12. aicina “visas skolas pieejas” ietvaros reaģēt uz apkārtējiem izaicinājumiem, tostarp pedagogu paaudžu nomaiņu, un plašākā mērogā īstenot motivācijas programmas skolotājiem un skolās strādājošajam personālam, kā to jau dara atsevišķas vietējās un reģionālās pašvaldības, piemēram, ieviešot stipendiju programmas pēdējo kursu studentiem, jo īpaši topošajiem STEM mācību priekšmetu skolotājiem vai atbalsta speciālistiem (psihologi, sociālie pedagogi u. c.). Vienlaikus jāturpina veicināt pedagogu profesionālās izaugsmes un kvalifikācijas paaugstināšanas programmas un, kur tas nepieciešams, arī pārkvalifikāciju.

Briselē, 2022. gada 12. oktobrī Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs Vasco ALVES CORDEIRO

(1) COM(2020) 625 final.

(2) OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.

(1) COM(2020) 625 final.

(2) OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.

(3) OV C 175, 7.6.2021., 6. lpp.

(1) Konference par Eiropas nākotni – Gala ziņojums par rezultātiem, 2022. gada maijs, 32. priekšlikums (74. lpp.).

(2) COM(2022) 404 final.

(1) Sk. definīciju pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā.

(1) Sk. definīciju pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā.

(1) OV C 174, 7.6.2014., 1. lpp.

(2) Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas izglītības telpas izveide līdz 2025. gadam” (OV C 175, 7.5.2021., 6. lpp.).

(3) Ar izglītības un mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas ES indikatoru (ELET) nosaka to 18–24 gadus veco personu īpatsvaru, kas pabeigušas ne vairāk kā pamatizglītības otro posmu un kas vairs nav iesaistījušās formālā vai neformālā izglītībā vai mācībās.

(4) Eiropas Komisija, Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ĢD, Izglītības un apmācības pārskats (2021): Kopsavilkums, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2766/480191.

(5) Onthaalonderwijs voor anderstalige kinderen (OKAN).

(6) Eiropas Komisija, Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ĢD (2019), Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P., Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report, Publikāciju birojs.

(7) OV C 191, 1.7.2011., 1. lpp.