Dati, ko Maltas iestādes paziņoja 2020. gada 31. martā un kurus pēc tam apstiprināja Eurostat, liecina, ka 2019. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts Maltā sasniedza 0,5 % no IKP, bet vispārējās valdības bruto parāds bija 43,1 % no IKP. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu Malta plāno deficītu 7,5 % apmērā no IKP 2020. gadā, savukārt parāds tiek plānots 54,5 % apmērā no IKP.

3.1.Covid-19 pandēmija

Covid-19 pandēmija ir izraisījusi lielu ekonomikas satricinājumu, kam ir ievērojama negatīva ietekme visā Eiropas Savienībā. Ietekme uz IKP pieaugumu būs atkarīga gan no pandēmijas ilguma, gan no pasākumiem, kas veikti valstu iestāžu un Eiropas un pasaules līmenī, lai palēninātu tās izplatību, aizsargātu ražošanas jaudas un atbalstītu kopējo pieprasījumu. Dalībvalstis jau ir pieņēmušas vai pieņem budžeta pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmu kapacitāti un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Ir pieņemti arī būtiski likviditātes atbalsta pasākumi un citas garantijas. Ņemot vērā sīkāku informāciju, kompetentajām statistikas iestādēm ir jāpārbauda, vai šiem pasākumiem ir vai nav tūlītēja ietekme uz vispārējās valdības budžeta bilanci. Kopā ar saimnieciskās darbības samazināšanos minētie pasākumi veicinās krietni lielāka valdības budžeta deficīta un parāda veidošanos.

3.2.Ekonomikas stāvoklis vidējā termiņā

Maltas reālā IKP pieaugumu gadā 7,3 % apmērā 2018. gadā un 4,4 % apmērā 2019. gadā veicināja iekšzemes pieprasījums, kura pamatā bija stabils privātais patēriņš un investīcijas. Maltas ekonomiku 2020. gadā smagi ietekmēs Covid-19 pandēmija. Stabilitātes programmā pieņemts, ka IKP 2020. gadā samazināsies par aptuveni 5½ %, bet 2021. gadā nedaudz atlabs. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi paredzams, ka IKP samazināsies par aptuveni 5¾ %. Paredzams, ka privātais patēriņš samazināsies sakarā ar norobežošanu un nebūtisku uzņēmumu slēgšanu. Paredzams, ka arī investīcijas samazināsies, neraugoties uz to, ka turpināsies daži liela mēroga investīciju projekti veselības aprūpes un infrastruktūras jomā. Tiek prognozēts, ka vājā ārējā vide būtiski samazinās pakalpojumu eksportu, atspoguļojot arī tūrisma apturēšanu. Importa kritums būs mazāks, galvenokārt atspoguļojot iekšzemes pieprasījuma samazināšanos. Tas ir atbildību mīkstinošs faktors, novērtējot Maltas atbilstību deficīta kritērijam 2020. gadā.

Paredzams, ka 2021. gadā ekonomika atgūsies, jo ir sagaidāms, ka vispārējo ierobežojumu atvieglošana atjaunos iekšzemes pieprasījumu. Tomēr Malta ir neliela atvērta ekonomika, un tāpēc tās ekonomikas perspektīvas ir ļoti jutīgas pret pasaules mēroga nenoteiktību un tās tirdzniecības partneru darbības rezultātiem. Paredzams, ka vidējā termiņā Malta turpinās attīstīties straujāk par Savienības vidējo rādītāju. Potenciālo izaugsmi Maltā veicina iedzīvotāju skaita pieaugums, kapitāla uzkrāšanās un ražīguma pieaugums.

3.3.Budžeta stāvoklis vidējā termiņā

Uz Maltu attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un 2019. gadā tai bija jānodrošina pastāvīga atbilstība tās vidēja termiņa budžeta mērķim (līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē). Pamatojoties uz izpildes datiem un Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, abi pīlāri norāda uz zināmu novirzi. Konkrētāk, neto publisko izdevumu pieaugums pārsniedza izdevumu kritērija pīlārā atļauto līmeni, un strukturālā bilance 2019. gadā pasliktinājās, pārsniedzot atļauto strukturālo pasliktināšanos. Tādējādi vispārējais novērtējums norāda uz nelielu novirzi no Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām 2019. gadā.

Maltas 2020. gada stabilitātes programmā prognozēta būtiska publisko finanšu pasliktināšanās no pārpalikuma 0,5 % apmērā no IKP 2019. gadā līdz deficītam 7,5 % apmērā no IKP Covid-19 pandēmijas laikā. Tiek lēsts, ka fiskālā pakete pandēmijas negatīvās ietekmes novēršanai sasniegs 4,1 % no IKP, un galvenā uzmanība tajā tiks pievērsta algu piemaksām, īpašiem sociālajiem pabalstiem un papildu veselības aprūpes izdevumiem. Turklāt valdība atlika nodokļu maksājumus un sniedza garantijas aptuveni 2,8 % apmērā no IKP, attiecībā uz ko statistikas iestādēm ir jāpārbauda, vai sākumā ir tūlītēja ietekme uz budžetu. Deficīts atspoguļo arī paredzamo ieņēmumu samazināšanos, kas galvenokārt atspoguļo mājsaimniecību patēriņa samazināšanos. Tiek prognozēts, ka 2021. gadā deficīts samazināsies līdz 3,6 % no IKP. Minētā prognoze lielā mērā ir atkarīga no pieņemtās pieticīgās ekonomikas atveseļošanas, ko galvenokārt virza iekšzemes pieprasījums, kas, paredzams, veicinās ieņēmumus gan no tiešajiem nodokļiem, atlabstot patēriņam, gan netiešajiem nodokļiem, kas atspoguļo darba tirgus uzlabojumus. Paredzams, ka valdības izdevumi samazināsies, jo tiks likvidēts pagaidu politikas atbalsts. Vidējā termiņā stabilitātes programmā ir pausta apņemšanās atjaunot parāda attiecības pret IKP samazināšanos un atgriezties pie vidēja termiņa budžeta mērķa – līdzsvarota budžeta strukturālā izteiksmē.

4.4. Citi faktori, ko norādījusi dalībvalsts

Maltas iestādes 2020. gada 12. maijā nosūtīja vēstuli ar būtiskajiem faktoriem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punktu. Iepriekšējās iedaļās sniegtā analīze jau lielā mērā apraksta galvenos iestāžu norādītos faktorus. Papildu faktori, kas vēl nav minēti iepriekš, ir saistīti ar fiskālās sistēmas stiprināšanu, jo īpaši izdevumu pārskatu institucionalizāciju.

4. Secinājumi

Saskaņā ar stabilitātes programmu plānots, ka Maltas vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. gadā palielināsies līdz 7,5 % no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP – un nav tuvu tai. Plānoto atsauces vērtības pārsniegumu uzskata par ārkārtēju, un pašlaik tiek uzskatīts, ka tas ir īslaicīgs.

Saskaņā ar Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu šajā ziņojumā tika izskatīti arī būtiskie faktori. Kopumā, tā kā plānotais deficīts ievērojami pārsniedz 3 % no IKP un ņemot vērā visus attiecīgos faktorus, analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/1997 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.