C 88/20

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu.

(2020/C 88/08)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Var”

PGI-FR-A1145-AM01

Paziņojuma datums: 2019. gada 25. novembris.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Produktu organoleptisko īpašību apraksts

AĢIN “Var” specifikācija tika papildināta I nodaļas 3.3. punktā, lai precīzāk norādītu produktu organoleptiskās īpašības katrai vīna kategorijai un katrai krāsai.

Šī precizētā informācija tika norādīta arī vienotā dokumenta sadaļā “Vīna vai vīnu apraksts”.

2. Ģeogrāfiskais apgabals

Specifikācijas I nodaļas 4.1. punktā ģeogrāfiskā apgabala apraksts ir oficiāli atjaunināts.

Ir precizēta atsauce uz ģeogrāfiskā kodeksa gadu, valsts atsauce, kurā uzskaitītas pašvaldības pa departamentiem, lai uzskaitītu tās pašvaldības, kuras ietvertas katra papildu ģeogrāfiskā nosaukuma sastāvā. Tas ir 2018. gada ģeogrāfiskais kodekss. Ir laboti daži pašvaldību nosaukumi, bet nav mainījies ģeogrāfiskā apgabala sastāvs.

Šis grozījums neietekmē vienoto dokumentu.

3. Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes

Specifikācijas I nodaļas 5. punktā vīnogu šķirnes, kas noteiktas AĢIN “Var” vīnu ražošanai, papildina ar šādām 9 šķirnēm:

““Artaban N”, “Floreal B”, “Monarch N”, “Muscaris B”, “Prior N”, “Solaris B”, “Soreli B”, “Souvignier gris B”, “Vidoc N” un “Voltis B””.

Šīs šķirnes uzskata par izturīgām pret sausumu un kriptogāmiskām slimībām. Tās ļauj lietot mazāku fitosanitāro produktu daudzumu, un vienlaikus atbilst šķirnēm, ko izmanto šīs AĢIN ražošanai. Tās nemaina AĢIN vīnu īpašības.

Šo šķirņu iekļaušana vīndārzos izmantoto vīnogu šķirņu sarakstā ietekmē vienoto dokumentu.

4. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu — produkta specifika

Specifikācijas I nodaļas 7.2. punktā svītro šādu 9. daļas teikumu:

“Situācijā ar pašreizējo regulējumu šos “dzirkstošos” produktus nevar laist tirgū ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas nenoliedzami kaitē to tirgus vērtībai, jo īpaši vietējā tirgū, kas vīniem ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var” ir galvenais tirgus. ”

Šis teikums tika svītrots, jo kopš kvalitatīvu dzirkstošo vīnu atzīšanas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norādē “Var” tas vairs nav aktuāls.

Šī teikuma svītrošana specifikācijā neietekmē vienoto dokumentu.

5. Kompetentās kontroles iestādes kontaktinformācija

Specifikācijas II nodaļā ir izlabota kompetentās kontroles iestādes INAO (Nacionālais izcelsmes un kvalitātes institūts) kontaktinformācija, taču tie nav grozījumi.

Šie adreses labojumi ir ietverti arī vienotajā dokumentā.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

Var

2. Ģeogrāfiskās norādes veids

AĢIN — Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkoku produktu kategorijas

1. Vīns

5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Nedzirkstoši sarkanvīni, sārtvīni un baltvīni

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Var” ir paredzēta nedzirkstošiem un kvalitatīviem dzirkstošiem sarkanvīniem, sārtvīniem un baltvīniem.

Vīniem, kuros fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir lielāks par vai vienāds ar 45 gramiem litrā, gaistošā skābuma saturs izņēmuma kārtā ir tāds, kāds noteikts ar patēriņa ministra un lauksaimniecības ministra kopīgu rīkojumu.

Nedzirkstošiem vīniem faktiskās spirta koncentrācijas sliekšņa vai robežvērtība (tikai dzirkstošajiem), kopējā spirta tilpumkoncentrācija, kopējais skābums, gaistošais skābums, kopējais sēra dioksīda un oglekļa dioksīda (tikai dzirkstošajiem) saturs atbilst Kopienas regulējumā noteiktajam.

Sārtvīniem (70 % no visas produkcijas) parasti ir bāla nokrāsa. Tiem galvenokārt raksturīgs dzīvīgums un augļu aromāts, kas, protams, mainās atkarībā no vīnogu šķirnēm un izmantotajiem vīna darīšanas paņēmieniem.

Sarkanvīni parasti ir sulīgi, tiem ir laba struktūra, dažreiz koncentrētākie vīni ir stipri. Tiem ir dziļa rubīnsarkana granātu krāsa ar purpursarkanām nokrāsām.

Baltvīnos apvienots smalkums, augļainība un dzīvīgums. Tiem ir gaiši dzeltena krāsa ar zaļām vai spoži zeltītām un caurspīdīgām nokrāsām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilpuma procentos) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilpuma procentos) 9 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Kvalitatīvi dzirkstošie sarkanvīni, sārtvīni un baltvīni

Dzirkstošajiem vīniem ir tādas pašas nokrāsas un tādas pašas organoleptiskās īpašības kā nedzirkstošajiem vīniem, turklāt vēl vairāk svaiguma, izsmalcinātības un noturīgāki aromāti, ko izceļ smalki un eleganti burbulīši.

Kvalitatīvajiem dzirkstošiem vīniem faktiskās spirta koncentrācijas sliekšņa vai robežvērtība, kopējā spirta tilpumkoncentrācija, kopējais skābums, gaistošais skābums, kopējais sēra dioksīda un oglekļa dioksīda (tikai dzirkstošajiem) saturs atbilst Kopienas regulējumā noteiktajam.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilpuma procentos) Minimālā iegūtā spirta tilpumkoncentrācija (tilpuma procentos) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

5. Vīndarības metodes

a. Galvenās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Vīniem attiecībā uz vīndarības praksi jāatbilst prasībām, kas noteiktas Kopienas līmenī un Lauku un jūras zvejniecības kodeksā.

b. Maksimālais ražīgums

120 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vīna ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var” darīšana un izturēšana notiek visās Var departamenta pašvaldībās.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Gewurztraminer Rs”

“Goldriesling B”

“Gouget N”

“Sciaccarello N”

“Segalin N”

“Seinoir N”

“Select B”

“Semebat N”

“Semillon B”

“Servanin N”

“Sylvaner B”

“Syrah N” – “Shiraz”

“Tannat N”

“Tempranillo N”

“Téoulier N”

“Terret blanc B”

“Terret gris G”

“Terret noir N”

“Tibouren N”

“Tourbat B”

“Tressot N”

“Ugni blanc B”

“Valdiguié N”

“Varousset N”

“Velteliner rouge précoce Rs”

“Verdesse B”

“Vermentino B” – “Rolle”

“Villard blanc B”

“Villard noir N”

“Mauzac rose Rs”

“Mayorquin B”

“Melon B”

“Mérille N”

“Merlot blanc B”

“Merlot N”

“Meslier Saint-François B” – “Gros Meslier”

“Meunier N”

“Milgranet N”

“Molette B”

“Mollard N”

“Mondeuse blanche B”

“Mondeuse N”

“Monerac N”

“Montils B”

“Morrastel N” – “Minustellu”, “Graciano”

“Mourvaison N”

“Mourvèdre N” – “Monastrell”

“Mouyssaguès”

“Müller-Thurgau B”

“Muresconu N” – “Morescono”

“Muscadelle B”

“Muscardin N”

“Muscat à petits grains blancs B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains rouges Rg” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains roses Rs” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat cendré B” – “Muscat”, “Moscato”

“Viognier B”

“Artaban N”

“Floreal B”

“Monarch N”

“Muscaris B”

“Prior N”

“Solaris B”

“Souvignier gris Rs”

“Vidoc N”

“Voltis B”

“Portugais bleu N”

“Précoce Bousquet B”

“Précoce de Malingre B”

“Prunelard N”

“Raffiat de Moncade B”

“Riesling B”

“Riminèse B”

“Rivairenc blanc B” – “Aspiran blanc”

“Rivairenc gris G” – “Aspiran gris”

“Rivairenc N” – “Aspiran noir”

“Rosé du Var Rs”

“Roublot B”

“Roussanne B”

“Roussette d’Ayze B”

“Sacy B”

“Saint Côme B”

“Saint-Macaire N”

“Saint-Pierre doré B”

“Sauvignon B” – “Sauvignon blanc”

“Sauvignon gris G” – “Fié gris”

“Carignan blanc B”

“Carignan N”

“Carmenère N”

“Castets N”

“César N”

“Chardonnay B”

“Chasan B”

“Chatus N”

“Chenanson N”

“Chenin B”

“Cinsaut N” – “Cinsault”

“Clairette B”

“Clairette rose Rs”

“Clarin B”

“Claverie B”

“Codivarta B”

“Colombard B”

“Corbeau N” – “Douce noire”

“Cot N” – “Malbec”

“Couderc noir N”

“Counoise N”

“Courbu B” – “Gros Courbu”

“Courbu noir N”

“Couston N”

“Crouchen B” – “Cruchen”

“Duras N”

“Alicante Henri Bouschet N”

“Aligoté B”

“Alphonse Lavallée N”

“Altesse B”

“Aramon blanc B”

“Aramon gris G”

“Aramon N”

“Aranel B”

“Arbane B”

“Arinarnoa N”

“Arriloba B”

“Arrouya N”

“Aubin B”

“Aubin vert B”

“Graisse B”

“Gramon N”

“Grassen N” – “Grassenc”

“Grenache blanc B”

“Grenache gris G”

“Grenache N”

“Gringet B”

“Grolleau gris G”

“Grolleau N”

“Gros Manseng B”

“Gros vert B”

“Joubertin”

“Jurançon blanc B”

“Jurançon noir N” – “Dame noire”

“Knipperlé B”

“Lauzet B”

“Liliorila B”

“Listan B” – “Palomino”

“Lledoner pelut N”

“Macabeu B” – “Macabeo”

“Mancin N”

“Manseng noir N”

“Maréchal Foch N”

“Marsanne B”

“Marselan N”

“Mauzac B”

“Aubun N” – “Murescola”

“Auxerrois B”

“Bachet N”

“Barbaroux Rs”

“Baroque B”

“Béclan N” – “Petit Béclan”

“Béquignol N”

“Biancu Gentile B”

“Blanc Dame B”

“Bouchalès N”

“Bouillet N”

“Bouquettraube B”

“Bourboulenc B” – “Doucillon blanc”

“Brachet N” – “Braquet”

“Brun argenté N” – “Vaccarèse”

“Cabernet franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Caladoc N”

“Calitor N”

“Camaralet B”

“Carcajolo blanc B”

“Carcajolo N”

“Muscat d’Alexandrie B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat de Hambourg N” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat Ottonel B” – “Muscat”, “Moscato”

“Négret de Banhars N”

“Négrette N”

“Nielluccio N” – “Nielluciu”

“Noir Fleurien N”

“Oberlin noir N”

“Ondenc B”

“Orbois B”

“Pagadebiti B”

“Pascal B”

“Perdea B”

“Persan N”

“Petit Courbu B”

“Petit Manseng B”

“Petit Meslier B”

“Petit Verdot N”

“Picardan B” – “Araignan”

“Pineau d’Aunis N”

“Pinot gris G”

“Piquepoul blanc B”

“Piquepoul gris G”

“Piquepoul noir N”

“Plant de Brunel N”

“Plant droit N” – “Espanenc”

“Portan N”

“Durif N”

“Egiodola N”

“Ekigaïna N”

“Elbling B”

“Etraire de la Dui N”

“Fer N” – “Fer Servadou”, “Braucol”, “Mansois”, “Pinenc”

“Feunate N”

“Folignan B”

“Folle blanche B”

“Fuella nera N”

“Furmint B”

“Gamaret”

“Gamay de Bouze N”

“Pinot blanc B”

“Soreli B”

“Gamay N”

“Gascon N”

“Genovèse B”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Var ir viens no departamentiem, kas atrodas Provansas-Alpu-Azūra krasta reģionā Francijas dienvidaustrumos. Tā nosaukums ir cēlies no piekrastes Var upes, kas savulaik iezīmēja tā austrumu robežu. Rietumos tas robežojas ar Bouches-du-Rhône departamentu, ziemeļos — ar Alpes de Haute Provence departamentu, austrumos — ar Alpes-Maritimes departamentu un, visbeidzot, dienvidos — ar Vidusjūru.

Ģeogrāfiskajā apgabalā ir daudzveidīgs reljefs ar divām ģeoloģiski atšķirīgām daļām: kaļķakmens daļa rietumos no Tulonas–Dragiņānas ass un kristāliskā daļa austrumos.

Šajās divās atšķirīgajās ģeoloģiskās grupās ir divi Vidusjūras reģionam raksturīgi veģetācijas tipi, proti, biezi krūmāji kaļķakmens augsnēs un mūžzaļo augu krūmājs un mežs (priedes un ozoli) kristāliskajās augsnēs. Šie divi veģetācijas tipi veido tikai nedaudz augsnes trūdvielu. Var departamenta augsnes kopumā ir liesas, labi drenētas, bet uzņēmīgas pret eroziju. Šī augsne ir labvēlīga vīnokoku audzēšanai. Romieši nekļūdījās, kad pirms 2 600 gadiem, attīstot Provincia Romana (Provansu), viņi šeit sāka stādīt vīnkokus.

Viena no galvenajām Var departamenta klimata iezīmēm ir saules daudzums. Var departamentā ir Vidusjūras klimats, kam raksturīgas karstas un sausas vasaras un maigas ziemas ar diviem lietus periodiem rudenī un pavasarī. Šie apstākļi ir labvēlīgi vīnogulāju audzēšanai, un ļoti bieži savdabīgās siltuma amplitūdas dēļ zemesgabali ir jāatvēl sarkanvīnu un sārtvīnu vīnogu šķirņu audzēšanai.

Reģionā valdošais vējš ir mistrāls (ziemeļu vējš). Tas ir ledains ziemā, jo nāk pāri Alpu sniegiem, bet vasarā tas atnes mazliet svaiguma. Protams, tas dažreiz ir spēcīgs, bet vīndari galvenokārt novērtē mistrāla raksturīgāko īpašību — tas aizsargā vīna dārzus no pārmērīgi mitras atmosfēras un kriptogāmiskajām slimībām (neīstās miltrasas).

Produkta specifika

Kopš aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Var” (Vin de Pays du Var) radīšanas brīža šā vīna ražošana ir pakāpeniski paplašinājusies un XXI gadsimta sākumā nostabilizējusies aptuveni 250 000 hl līmenī.

Lielākoties ražošana ir vērsta uz sārtvīniem (vidēji 70 %), ko galvenokārt izgatavo pēc asamblāžas metodes.

Ja vietējās šķirnes, piemēram, “Grenache N”, “Cinsault N”, “Carignan N”, “Syrah N” un “Mourvèdre N” joprojām ir stingri iesakņojušās un tās izmanto krāsaino vīnu ražošanā, bet “Vermentino B” un “Ugni blanc B” — baltvīnu ražošanā, ir jāatzīst, ka, Kopienas sniegtais atbalsts pārstrukturēšanai, ir veicinājis citiem Francijas vīna dārziem raksturīgu vīnogu šķirņu, piemēram, “Cabernet-sauvignon N”, “Merlot N”, “Chardonnay B” un mazākā mērā “Viognier B” izmantošanu. Šis vīnogu šķirņu klāsts ļāva dažādot vīnu izpausmes un jo īpaši dot ieguldījumu kvalitatīvu sārtvīnu ražošanas izveidošanā vai pat attīstīšanā.

Viena no īpašībām, kas raksturīga lielākajai daļai sārtvīnu, ir to ļoti gaišā sārtā krāsa, kas tiek iegūta patiesi meistarīgas tiešās presēšanas rezultātā — veselu ķekaru vai no ķekariem atdalītu ogu tieša presēšana, izmantojot pneimatiskās preses, lai dzidrā sula nekavējoties sāktu fermentēties zemā temperatūrā. Iegūtie vīni ir dzīvīgi, augļaini, bāli sārtos toņos.

Tiek izmantoti arī citi tehniski paņēmieni, piemēram, rūgšanas procesā esošas misas notecināšana, vīnogu miziņu macerācija vai macerācija pirms fermentācijas (ražu pirms presēšanas 8 līdz 24 stundas tur zemā temperatūrā), kā rezultātā tiek iegūti sārtvīni ar izteiktāku krāsu un pilnīgāku struktūru.

Sarkanvīni (kas veido apmēram 20 % no norādītajiem apjomiem) bieži ir spēcīgi, sulīgi un ar labu tanīnu struktūru, tos galvenokārt iegūst no šķirnēm “Triptyque grenache N”, “Syrah N” un “Cabernet-Sauvignon N”, kurām bieži pievieno šķirnes “Merlot N” un “Cinsault N”.

Kas attiecas uz baltvīniem, kurus ražo vismazāk (10 % no norādītajiem apjomiem), tie priecē šķirņu (“Rolle B” vai “Vermentino B”, “Viognier B” un “Chardonnay B”) vīnu cienītājus, kā arī tos kuri dod priekšroku asamblāžas vīniem, kuros apvienots smalkums un dzīvīgums.

Attiecīgajā ražošanas apgabalā ražo arī kvalitatīvus dzirkstošos vīnus. Dzirkstošo vīnu ražošana Provansā nav nekas jauns. Tā ir tradicionāla ražošanas nozare, kura gadā saražo apmēram miljonu pudeļu, un to paveic apmēram piecdesmit tirgus dalībnieki (ražotāji, pārstrādātāji, tirgotāji). Divdesmitā gadsimta sākumā dažas kooperatīviem vai ražotājiem piederošas darītavas, piemēram, “la Tête Noire”, jau mēģināja veicināt Provansā ražoto kvalitatīvo dzirkstošo vīnu kvalitāti.

Viena no galvenajām īpašībām, kas piemīt dzirkstošajiem vīniem ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var”, ir tā, ka tos ražo no vietējām vīnogu šķirnēm, no kurām galvenokārt ražo sārtvīnu, kas ir galvenais reģiona ražojums nedzirkstošo vīnu grupā.

Tādējādi ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var” tiktu marķēti nedzirkstošie vīni kopā ar dzirkstošajiem vīniem ar salīdzinoši līdzīgām organoleptiskajām īpašībām. Patiešām, šie dzirkstošie sārtvīni ir ar izteiktu augļu un ziedu garšu, un tiem piemīt patīkams pilnīgums, kas atgādina nedzirkstošos sārtvīnus.

Tieši šīs organoleptiskās īpašības (ziedu un augļu notis, kas saistītas ar patīkamu pilnīgumu) ļauj atšķirt Var departamentā ražotos dzirkstošos vīnus no tiem, kas ražoti citos Francijas reģionos.

Cēloņsakarība starp ģeogrāfiskā apgabala specifiku un produkta specifiku

Var departamentam ar tā klimata kvalitāti, ainavu daudzveidību, jūru, vēsturiskā un kultūras mantojuma bagātību, kā arī ar amatniecību un tradīcijām ir nenoliedzams tūrisma attīstīšanas potenciāls. Liekot lietā visus šos trumpjus, departaments tūrismu ir attīstījis par vērā ņemamu ekonomisko aktivitāti.

Šī ārkārtējā pievilcība piesaista vairāk nekā 14 miljonus tūristu gadā. Tūristi, kas bieži vien ir uzticīgi šim departamentam, protams, būs iemācījušies, mācās vai iemācīsies izbaudīt Provansas virtuvi un produktus, tajā skaitā Var departamenta vīnus, neatkarīgi no tā, vai tie tiek saistīti ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

Tādējādi ražojumi ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var” kopš norādes izveidošanas ar iepriekšējo reglamentēto statusu “Vin de Pays” veido tās atpazīstamību, kas lielā mērā iegūta, pateicoties tūrisma aktivitātei reģionā, kā to apliecina lielais vietējais pieprasījums pēc tās sārtvīniem. Patērētāji prot novērtēt un atpazīt piedāvāto vīnu klāsta kvalitāti.

Tomēr jāatzīmē, ka ražotāji nav zaudējuši vēlmi nepārtraukti uzlabot savu “Vin de Pays” vīndarību, lai tie aizvien vairāk atbilstu patērētāju gaumei (piemēram, sārtvīnu krāsa).

Šī vēlme tika veiksmīgi īstenota 2000. gadu sākumā, kad Var departamenta speciālisti piedalījās nacionālā pētniecības un eksperimentu centra izveidē, kas veltīts sārtvīnam (atrodas Vidauban, Var). Kopš tā laika tiek veikts zināms darbs (piemēram, darbs pie sārtās krāsas niansēm), kas efektīvi palīdz uzlabot sārtvīnu kvalitātes līmeni. Turklāt nozare lielākoties ir ieguldījusi līdzekļus tādu instrumentu iegādē, kas nepieciešami, lai pilnībā apgūtu sārtvīna darīšanu. Šī apgūtā tehnoloģija, kas saistīta ar sārtvīniem, un ražotāju zinātība, protams, veicina vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu ražošanu, bet ir nesaraujami saistīta ar procesiem, ko izmanto, lai ražotu vīnus, kas pretendē uz aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

Jāmin arī tas, ka Var vīna dārzi atrodas tuvu lielo reģionālo pilsētu centriem vai piejūras kūrortiem, šis tuvums nāk par labu ražotājiem, kas var paaugstināt cenu savam piedāvājumam un arī izvēlēties veikt fasēšanu savās telpās. Tiešā pārdošana (pudelēs vai vakuumiesaiņojumā, t.s.,“bag in box”) tagad attiecas uz aptuveni 50 % no apjoma, un tiešā pārdošana darītavā varētu veidot 30 % no apjoma.

Var departaments atrodas Provansā, tas ir reģions ar jau atzītu atpazīstamību. Turklāt Provansas kā vīnkopības reģiona — pasaules sārtvīnu ražošanas līdera — tēls, kas dziļi sakņojas kvalitatīvu sārtvīnu ražošanā, ir lieliski izveidots un apstiprināts aptaujās par spontānu atpazīstamību (avots: Vinitrac Wine Intelligence, 2009. gada novembris).

Šī atpazīstamība, šī zinātība, kas īpaši vērsta uz sārtvīnu darīšanu, acīmredzami ir saistīta ar sarkanvīniem, baltvīniem, kā arī dzirkstošajiem vīniem, ko ražojuši tie paši cilvēki šī departamenta vīna dārzos tajā pašā ģeogrāfiskajā vidē.

Tādējādi nav noliedzams, ka sārtvīnu panākumus jau rada citu departamentā ražoto vīnu kvalitāte un reputācija.

9. Būtiski papildu nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Marķējums

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var” var papildināt:

ar vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumiem,

ar norādēm “primeur” vai “nouveau” [jauns]. Norādes “primeur” vai “nouveau” izmanto tikai nedzirkstošiem vīniem.

Saskaņā ar specifikācijā izklāstītajiem nosacījumiem aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var” var papildināt ar šādiem mazāku ģeogrāfisko vienību nosaukumiem:

“Argens”,

“Coteaux du Verdon”,

“Sainte Baume”.

Ja norādi “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” aizstāj ar tradicionālo apzīmējumu “Vin de Pays”, marķējumā iekļauj Eiropas Savienības AĢIN logotipu.

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts, paredzot atkāpi attiecībā uz tādu vīnu darīšanu un izturēšanu, kas apzīmēti ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Var”, kurai ir vai nav pievienots mazākas ģeogrāfiskas vienības nosaukums “Argens”, “Coteaux du Verdon” vai “Sainte Baume”, veido pašvaldības, kas robežojas ar ģeogrāfisko apgabalu, proti:

austrumos tas robežojas ar Alpes-Maritimes departamentu: Grasse pašvaldība;

rietumos tas robežojas ar Bouches-du-Rhône departamentu: Aix-en-Provence un Marseille pašvaldība;

rietumos/ziemeļrietumos tas robežojas ar Vaucluse departamentu: Apt pašvaldība;

ziemeļos tas robežojas ar Alpes de Haute-Provence departamentu: Forcalquier, Digne, Castellane pašvaldība.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-055c5a5e-f7b9-40dc-ab3a-c1ccb2400c4c

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.