LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 8.10.2004 
COM(2004) 658 gal īgā redakcija 
2004/0233 (CNS)   
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par to, ka Eiropas Kopienas v ārdā tiek parakst īts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un 
Šveices Konfeder āciju par Šveices Konfeder ācijas līdzdalību Eiropas Vides a ģentūrā un 
Eiropas Vides inform ācijas un nov ērojumu t īklā 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par to, ka Eiropas Kopienas v ārdā tiek nosl ēgts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un 
Šveices Konfeder āciju par Šveices Konfeder ācijas līdzdalību Eiropas Vides a ģentūrā un 
Eiropas Vides inform ācijas un nov ērojumu t īklā 
  
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. IEVADS  
Eiropas Vides a ģentūra tika izveidota ar 1990. gada  7. maija Padomes Regulu (EEK) 
Nr. 1210/90, kur ā grozījumi izdar īti ar Padomes 1999. gada 29. apr īļa Regulu (EK) 
Nr. 933/99. A ģentūras vispārējs uzdevums ir sagatavot objekt īvu, drošu un sal īdzināmu 
informāciju tiem, kas īsteno Eiropas Vides politiku. Vides probl ēmu pārrobežu raksturs 
nozīmē, ka Aģentūrai ir jāstrādā ciešā sadarbībā ar trešām valstīm Eiropā. Šveice ir vien īgā 
nozīmīgākā Rietumeiropas valsts ārpus Aģentūras tīkla, un Šveices iesaist īšana Aģentūras 
locekļu vidū būtu abpusējās interesēs, īpaši attiec ībā uz ziņojumiem par Alpiem. 
Saskaņā ar Regulas 19. pantu ir pie ļaujama treš ās valsts līdzdalība. Šveice 1999. gada j ūlijā 
iesniedza ofici ālu pieteikumu, lai pievienotos A ģentūrai. Komisija vad īja sarunas ar Šveici 
saskaņā ar tai 2000. gada 20. j ūlijā sniegto Padomes pilnva rojumu un sarunas nosl ēdza ar 
Nolīguma paraf ēšanu 2004. gada 25. j ūnijā. 
Ar šo Komisija pied āvā divus Padomes l ēmumus, lai Eiropas Kopienas v ārdā parakstītu un 
noslēgtu Nolīgumu par Šveices Konfeder ācijas līdzdalību Eiropas Vides a ģentūrā un Eiropas 
Vides inform ācijas un nov ērojumu tīklā (EIONET). 
2. PADOMES L ĒMUMS , A R  K O  K O M I S I J U  P I L N V A R O  V A D ĪT SARUNAS PAR ŠVEICES 
LĪDZDALĪBU EVA 
Uz Komisijas priekšlikuma 1 pamata Padome 2000. gada 20. j ūlijā nolēma pilnvarot Komisiju 
vadīt sarunas par Šveices l īdzdalību Eiropas Vides a ģentūrā. 
Sarunu galvenais m ērķis bija nodrošin āt, ka Šveices k ā novērotājas līdzdalība Eiropas Vides 
aģentūrā bez ties ībām balsot ir saska ņā ar Līgumu par Eiropas Savien ību, Regulu 
Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides a ģentūru un Eiropas Vides inform ācijas un 
novērojumu tīklu (EIONET), kur ā grozījumi izdar īti ar Regulu Nr. 933/99, un attiec īgajiem 
Kopienas ties ību aktiem. 
Turpmākais uzdevums bija nodrošin āt, ka Šveices finansi ālais ieguld ījums Aģentūrai pilnā 
mērā sedz tās dalības izmaksas. Lai apr ēķinātu šo ikgad ējo skaitli, tika izvirz īts mērķis sadalīt 
Aģentūras ikgadējo subsīdiju atbilst īgi dalībvalstu skaitam. 
Komisija tika l ūgta ziņot Padomei par sarunu rezult ātiem un attiec īgā gadījumā par jebkuru 
problēmu, kas var rasties sarunu laik ā. Turklāt Padome l ūdza Komisiju r ēķināties ar cit ās 
jomās nepārtraukti notiekoš ām sarunām. 
Papildus sarunu direkt īvām Padome pie ņēma deklar āciju, kurā tā uzsvēra, ka, pilnvarojot 
Komisiju risin āt sarunas ar Šveici par t ās līdzdalību Aģentūrā, tā vienlaicīgi ņemtu vērā ne 
tikai savstarp ējo sarunu rezult ātus, bet ar ī citās jomās paveikto, kas l īdztekus jāapspriež ar 
Šveici, lai pan āktu kopēju līdzsvaru attiec ībā uz abpus ēju izdevīgumu. 
                                                 
1 SEK (1999) 2129 gal īgais variants, 1999. gada 22. decembris. 
 
LV 3   LV 3. SARUNAS  
Komisija uzs āka sarunas 2001. gad ā. Šajā gadā tika pan ākta vispārēja vienošan ās par 
būtiskākajiem jaut ājumiem saska ņā ar Padomes sarunu direkt īvām. Turpm ākās sarunās 
galvenā uzmanība tika piev ērsta horizont āliem jaut ājumiem, kas ir saist īti ar visp ārējām 
attiecībām starp Šveici un Eiropas Savien ību, piem ēram, kā piemērot Protokolu par 
privilēģijām un neaizskaram ību. 
4. NOLĪGUMA PROJEKTS  
Nolīgums ar Šveici nodrošina valstij l īdzdalības nosac ījumus, kas l īdzīgi tiem, kuri regul ē 
pašreizējo ES sast āvā neietilpstošu A ģentūras dalībvalstu līdzdalību (Lihtenšteina, Islande un 
Norvēģija), kā arī tiem, par kuriem vienoj ās attiecībā uz kandid ātvalstu līdzdalību 2. 
Vienošan ās attiecībā uz Šveices finansi ālo ieguld ījumu tika pan ākta saska ņā ar Padomes 
sarunu direkt īvu. 
Būtībā Nolīgumā noteikts, ka Šveice piln ībā piedalās Aģentūras darba programm ā un ievēros 
Aģentūras regulā noteiktās pamatsaist ības. 
Šveicei jāizveido infrastrukt ūra, lai nodrošin ātu tās teritorijā vienotus apk ārtējās vides datus 
un inform āciju par apk ārtējās vides st āvokli. Šveice sniegs finansi ālu ieguldījumu Aģentūras 
budžetā, lai segtu savas dal ības izmaksas. Tai b ūs arī tiesības piedal īties Aģentūras valdē bez 
balsstiesībām. 
Nolīgums ir nosl ēgts uz neierobežo tu laika posmu. Š ā iemesla d ēļ 16. pantā ir noteikums par 
Apvienotas komitejas izveidošanu, lai paredz ētu tehniskus piel āgojumus, tostarp gaid āmo 
Kopienas ties ību aktu, kas ir saist īti ar Aģentūras darbību, ietveršanu Nol īguma I pielikum ā. 
Puses parakst īs un tad ratific ēs Nolīgumu saska ņā ar noteikt ām proced ūrām. Tas st āsies 
spēkā, kad abas puses b ūs paziņojušas viena otrai par attiec īgo proced ūru pabeigšanu. 
Savukārt Aģentūra uzskatīs Šveici par l īdzvērtīgu dalībvalsti un piekops vien ādu attieksmi 
attiecībā uz vides datu, inform ācijas un anal īžu nodrošin ājumu, person āla nodrošin ājumu, 
līgumiem ar treš ām personām, tematisko centru izveidi un dal ību tajos. 
III Pielikums par Protokolu par privil ēģijām un neaizskaram ību (PPN) ietver papildin ājumu 
par piemērošanas k ārtību Šveicē. Lai nodrošin ātu, ka Šveices varas iest ādes, īpaši pašvald ību 
iestādes, pareizi piem ērotu PPN attiec ībā uz Aģentūru un Kopienas instit ūcijām, kas ir 
iesaistītas tās darbībā, 1. punkt ā Šveice ir piel īdzināta ES dalībvalstij. Papildin ājuma 2. punkt ā 
paskaidrota nodok ļu atvieglojumu piem ērošanas k ārtība attiecībā uz Aģentūru (piemēram, 
minimāla pakalpojumu un pre ču cena, uz ko attiecas atvieglojumi), ņemot vērā Šveices 
                                                 
2 III Pielikums par Protokolu par privil ēģijām un neaizskaram ību (PPN) ietver papildin ājumu par t ā 
piemērošanas k ārtību Šveic ē. Papildin ājuma 2. punkt ā izskaidrota praktiska piem ērošanas k ārtība 
attiecībā uz nodok ļu atvieglojumiem A ģentūrai, ņemot vērā Šveices fisk ālās sistēmas iezīmes. Šī pieeja 
ir saskaņā ar salīdzināmiem skaidrojumiem, kas izstr ādāti kopīgi ar ES Dal ībvalstīm praktiskai PPN 
piemērošanai. Ņemot vērā Šveices izteikto izv ēli, 3. punkt ā ietverta t ās atteikšan ās no savām tiesībām 
saskaņā ar PPN 14. pantu: t ā neprasīs, lai Aģentūras amatperson ām būtu Šveices pilson ība, lai uzskat ītu 
Šveici par vi ņu dzīvesvietu. Visbeidzot, papildin ājumā atcelta īpaša Eiropas Tiesas kompetence 
attiecība uz visiem jaut ājumiem starp A ģentūru un tās amatperson ām. 
 
LV 4   LV fiskālās sistēmas rakstur īgās iezīmes. Šī pieeja ir saska ņā ar salīdzināmo kārtību PPN 
praktiskai piem ērošanai, par kuru abpus ēji vienojās Komisija vai A ģentūra un ES dal ībvalstis. 
Tā kā Šveice autom ātiski nepārņem ar PPN saist ītos sekund āros tiesību aktus, papildin ājuma 
3. punktā detalizēti aprakstīta ietekme, ko rada PPN 13. panta 2. punkt ā minētie atvieglojumi. 
Tajā arī paskaidrots, ka A ģentūras amatperson ām un viņu ģimenes locek ļiem, kuriem ir 
Šveices pilson ība vai cita veida saist ības ar Šveici, neb ūs obligāti jāiesaistās Šveices soci ālās 
nodrošināšanas sist ēmā. Piedevām, ņemot vērā izvēli, ko izteica Šveice un saska ņā ar 
dalībvalstu sniegto interpret āciju, 3. punkt ā paskaidrots, ka nodok ļu uzlikšanas ties ību 
paplašināšana, saska ņā ar PPN 14. pantu, j āpiemēro vienīgi Eiropas Savien ības ietvaros, un 
tāpēc netiek piepras īts šādas amatpersonas uzskat īt par Šveices past āvīgajiem iedz īvotājiem. 
Visbeidzot, papildin ājumā atcelta īpaša Eiropas Tiesas kompetence visos juridiskos str īdos 
starp Aģentūru un tās amatperson ām ar person ālu saistītajos jautājumos. 
5. NOLĪGUMA PARAKST ĪŠANA UN NOSL ĒGŠANA  
5.1. Tiesiskais pamats 
Sarunas par Šveices l īdzdalību Aģentūrā ir iespējamas saska ņā ar 19. pantu Padomes Regul ā 
(EEK) 1210/1990, kur ā grozījumi izdar īti ar Regulu 933/1999 par Eiropas Vides a ģentūras un 
EIONET izveidi. 
Iepriekšmin ētā panta tekst ā ietverti nepieciešamie noteikumi par proced ūru, atbilst īgi kurai 
Aģentūrā var iesaist īties valstis, kas nav Savien ības dalībvalstis, bet kas l īdzdarbojas 
Kopienas un Dal ībvalstu interes ēs Aģentūras mērķu vārdā. Lai šādu nolīgumu nosl ēgtu, tiek 
piemērota Līguma 300. panta 2. un 3. punkt ā noteiktā procedūra. 
Saskaņā ar šo proced ūru Komisija sagatavojusi priekš likumus par diviem Padomes l ēmumiem 
par Nolīguma parakst īšanu un nosl ēgšanu, nol ūkā ļaut Šveicei piedal īties Eiropas Vides 
aģentūrā. 
5.2. Finansi ālas sekas 
Saskaņā ar Nolīgumu Šveice sniegs finansi ālu ieguldījumu Eiropas Vides a ģentūrai, lai segtu 
pilnas izmaksas, kas ir saist ītas ar tās līdzdalību EVA darba programm ā. Saskaņā ar Padomes 
sarunu direkt īvām, šīs pilnās izmaksas un l īdz ar to Šveices ieguld ījumu aprēķina, sadalot 
Kopienas ikgad ējo subsīdiju ar ES dal ībvalstu skaitu. 
Tādējādi attiecībā uz Kopienu nav negat īvu finansi ālu seku. 
6. N OLĪGUMA SNIEGT ĀS PRIEKŠROC ĪBAS 
Ir vairākas priekšroc ības, ko Šveice g ūst no līdzdalības Aģentūrā: 
– līdzdalība palīdzēs saskaņot Šveices uzraudz ības sistēmas un metodes datu v ākšanai 
un datu apstr ādei ar tām, ko izmanto citas A ģentūrā līdzdarbojoš ās valstis, un tas 
palīdzēs nodrošin āt ticamu un sal īdzināmu inform āciju par apk ārtējās vides st āvokli 
Eiropā; 
– Šveices līdzdalība arīdzan veicin ās integrētu novērtējumu un zi ņojumu sagatavošanu 
par apkārtējo vidi ekosist ēmās, kas ir kop īgas Šveicei un t ās kaimiņvalstīm; 
 
LV 5   LV – Eiropas Vides a ģentūra varēs ziņot par vides st āvokli Eiropas liel ākajā daļā, tostarp 
Šveicē. Tā ka Šveice ir ankl āvs Eiropas Savien ības teritorij ā, šīs valsts līdzdalība ir 
īpaši nozīmīga saskaņotai ziņojumu sagatavošanai par apk ārtējo vidi; 
– Šveices iek ļaušana vis ās citās Aģentūras ziņojumu sagatavošanas darb ībās. 
7. IETEIKUMS  
Tika panākta vienošan ās ar Šveici par k ārtību un nosac ījumiem attiec ībā uz tās līdzdalību 
Eiropas Vides a ģentūrā saskaņā ar sarunu direkt īvām, ko Padome sniegusi Komisijai. 
Tādējādi Kopienai ir iesp ējams parakst īt un nosl ēgt Nolīgumu ar Šveici par t ās līdzdalību 
Eiropas Vides a ģentūrā un Eiropas Vides inform ācijas un nov ērojumu tīklā. 
 
LV 6   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par to, ka Eiropas Kopienas v ārdā tiek parakst īts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un 
Šveices Konfeder āciju par Šveices Konfeder ācijas līdzdalību Eiropas Vides a ģentūrā un 
Eiropas Vides inform ācijas un nov ērojumu t īklā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saist ībā 
ar tā 300. panta 2. punkta pirm ās daļas pirmo teikumu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu 3, 
tā kā: 
(1) Eiropas Vides a ģentūras un Eiropas Vides inform ācijas un nov ērojumu tīkla darbības, 
kas noteiktas ar 1990. gada 7. maija  Padomes Regulu (EEK) Nr. 1210/904, jau ir 
attiecinātas uz citām Eiropas valst īm ar divpus ēju vienošanos pal īdzību, ko nosl ēgusi 
Eiropas Kopiena, ņemot vērā apkārtējās vides jaut ājumu pārrobežu raksturu un 
starptautisk ās sadarbības pastiprin āšanas noz īmīgumu vides jom ā. 
(2) Padome 2000. gada 20. j ūlijā Kopienas v ārdā pilnvaroja Komisiju apspriest nol īgumu 
par līdzdalību Eiropas Vides a ģentūrā un Eiropas Vides inform ācijas un nov ērojumu 
tīklā ar Šveices Konfeder āciju. Sarunu rezult āts atbilst Padomes sniegt ām sarunu 
direktīvām. 
(3) Ir v ēlams parakst īt Nolīgumu, kas tika paraf ēts 2004. gada 25. j ūnijā un tiks nosl ēgts 
vēlāk, 
IR NOLĒMUSI. 
Vienīgais pants 
Ar šo Padomes priekšs ēdētājs ir pilnvarots iecelt personu, ka m ir pilnvaras Eiropas Kopienas 
vārdā parakstīt vēlākai noslēgšanai paredz ētu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices 
Konfeder āciju par t ās dalību Eiropas Vides a ģentūrā un Eiropas Vides inform ācijas un 
novērojumu tīklā. 
                                                 
3 OV C , , lpp. . 
4 OV L 120, 11.5.1990, lpp. 1. 
 
LV 7   LV Briselē, 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs 
 
LV 8   LV 2004/0233 (CNS) 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par to, ka Eiropas Kopienas v ārdā tiek nosl ēgts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un 
Šveices Konfeder āciju par Šveices Konfeder ācijas līdzdalību Eiropas Vides a ģentūrā un 
Eiropas Vides inform ācijas un nov ērojumu t īklā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saist ībā 
ar tā 300. panta 2. punkta pirm ās daļas pirmo teikumu, 300. panta 3. punkta pirm ās daļas 
pirmo teikumu un 300. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu 5, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu 6, 
tā kā: 
(4) Eiropas Vides a ģentūras un Eiropas Vides inform ācijas un nov ērojumu tīkla darbības, 
kas noteiktas ar 1990. gada 7. maija  Padomes Regulu (EEK) Nr. 1210/907, jau ir 
attiecinātas uz citām Eiropas valst īm ar divpus ēju vienošanos pal īdzību, ko nosl ēgusi 
Eiropas Kopiena, ņemot vērā apkārtējās vides jaut ājumu pārrobežu raksturu un 
starptautisk ās sadarbības pastiprin āšanas noz īmīgumu vides jom ā. 
(5) Padome 2000. gada 20. j ūlijā pilnvaroja Komisiju apspriest nol īgumu par l īdzdalību 
Eiropas Vides a ģentūrā un Eiropas Vides inform ācijas un nov ērojumu tīklā ar Šveices 
Konfeder āciju. 
(6) Saska ņā ar Padomes 2004. gada ... L ēmumu .../.../EK 2004. gada ... Eiropas Kopienas 
vārdā tika parakst īts vēlākai noslēgšanai paredz ēts Nolīgums. 
(7) Kopienai ir j āapstiprina min ētais Nolīgums, 
                                                 
5 OV C , , lpp. . 
6 OV C , , lpp. . 
7 OV L 120, 11.5.1990, 1pp. 1. 
 
LV 9   LV IR NOLĒMUSI. 
1. pants 
Nolīgums starp Eiropas Kopi enu un Šveices Konfeder āciju par Šveices Konfeder ācijas 
līdzdalību Eiropas Vides a ģentūrā un Eiropas Vides inform ācijas un nov ērojumu tīklā ar šo ir 
apstiprināts Eiropas Kopienas v ārdā. 
Nolīguma teksts ir pievienots šim l ēmumam. 
2. pants 
Padomes priekšs ēdētājs Eiropas Kopienas v ārdā sniedz pazi ņojumu, kas paredz ēts Nolīguma 
20. pantā 8. 
3. pants 
Kopiena ir p ārstāvēta Apvienotaj ā Komitejā, ko izveidojusi Komisija saska ņā ar Nolīguma 
16. pantu. 
Padome ar kvalific ētu balsu vair ākumu pēc Komisijas priekšlikuma apstiprina nost āju, kas 
Kopienai j āpieņem attiec ībā uz Apvienot ās Komitejas l ēmumiem par jaut ājumiem, kuri 
attiecas uz Šveices finansi ālo ieguld ījumu, un par vis ām būtiskām atkāpēm attiecībā uz 
Kopienas ties ību aktu iek ļaušanu I pielikum ā un jebkādiem groz ījumiem III pielikum ā. 
Komisija pie ņem Kopienas nost āju par visiem citiem Apvienot ās Komitejas l ēmumiem, tai 
skaitā regulāru Kopienas ties ību aktu iek ļaušanu I Pielikum ā ar vajadz īgajiem tehniskajiem 
pielāgojumiem, k ā arī jautājumiem attiec ībā uz Apvienot ās Komitejas iekš ēju darbību. 
4. pants 
Šo lēmumu public ē Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs 
                                                 
8 Nol īguma sp ēkā stāšanās datumu Eiropas Savien ības Ofici ālajā Vēstnesī publicēs Padomes 
Ģenerālsekretariāts. 
 
LV 10   LV PIELIKUMS  
NOLĪGUMS 
starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju par Šveices l īdzdalību Eiropas Vides 
aģentūrā un Eiropas Vides inform ācijas un nov ērojumu t īklā 
EIROPAS KOPIENA, turpm āk tekstā „Kopiena”, un 
ŠVEICES KONFEDER ĀCIJA, turpm āk tekstā „Šveice”, 
Turpmāk kopā tekstā kā „Līgumslēdzējas puses”, 
ATZĪSTOT apk ārtējās vides jaut ājumu pārrobežu raksturu un starptautisk ās sadarbības 
pastiprināšanas noz īmīgumu vides jom ā, 
ŅEMOT V ĒRĀ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1210/90 par Eiropas Vides a ģentūras un Eiropas 
Vides inform ācijas un nov ērojumu t īkla izveidi, kur ā grozījumi izdar īti ar Padomes 
Regulu (EK) Nr. 933/1999 un Eiropas Parl amenta un Padomes Regulu Nr. 1641/2003, 
ŅEMOT V ĒRĀ, ka Eiropas Vides a ģentūras un Eiropas Vides inform ācijas un nov ērojumu 
tīkla darbības jau ir attiecin ātas uz citām Eiropas valst īm ar divpus ēju vienošanos pal īdzību, 
ko noslēgusi Eiropas Kopiena, 
IR VIENOJUŠ ĀS PAR TURPM ĀKO. 
1. pants 
Šveice piln ā mērā iesaistās Eiropas Vides a ģentūrā, turpmāk tekstā „Aģentūra”, un Eiropas 
Vides inform ācijas un nov ērojumu tīklā (EIONET) un piem ēro tiesību aktus, kas uzskait īti šā 
nolīguma I pielikum ā. 
2. pants 
Šveice sniedz finansi ālu ieguldījumu darb ībās, kas min ētas 1. pant ā (Aģentūra un EIONET), 
saskaņā ar turpmāk minēto. 
Ikgadējo iemaksu konkr ētajam gadam apr ēķina, par pamatu ņemot Kopienas subs īdiju 
Aģentūras konkrētā gada budžetam, kas sadal īta ar Eiropas Savien ības dalībvalstu skaitu. 
Turpmākie noteikumi un nosac ījumi par Šveices finansi ālo ieguld ījumu ir izkl āstīti šā 
nolīguma II pielikum ā. 
3. pants 
Šveice bez balssties ībām pilnā mērā piedalās Aģentūras valdē un ir iesaist īta Aģentūras 
Zinātniskās komitejas darb ā. 
 
LV 11   LV 4. pants 
Šveice sešu m ēnešu laik ā no Nol īguma stāšanās spēkā informē Aģentūru par valsts 
informācijas tīklu galvenajiem strukt ūras elementiem, k ā izklāstīts tiesību aktos, kas uzskait īti 
I pielikum ā. 
5. pants 
Šveice izraug ās no 4. pant ā minētajām institūcijām vai no cit ām organiz ācijām, kas reģistrētas 
tās teritorij ā, “valsts koordin ācijas centru” t ādas inform ācijas koordin ēšanai un/vai 
nosūtīšanai, kas valsts l īmenī jāsniedz Aģentūrai un instit ūcijām vai organiz ācijām, kuras 
ietilpst EIONET, tostarp 6. pant ā minētajiem tematiskajiem centriem. 
6. pants 
Šveice 4. pant ā noteiktaj ā termiņā var noteikt ar ī institūcijas vai citas organiz ācijas, kas 
izveidotas t ās teritorij ā un kam īpaši varētu uzticēt uzdevumu sadarboties ar A ģentūru 
attiecībā uz dažiem īpašu interešu jaut ājumiem. Š ādā veidā noteiktai iest ādei jābūt gatavai 
noslēgt līgumu ar A ģentūru, lai darbotos k ā tīkla tematiskais centrs īpašiem uzdevumiem. Šie 
centri sadarbojas ar cit ām iestādēm, kas ietilpst t īkla. 
7. pants 
Sešu mēnešu laik ā pēc tam, kad sa ņemta 4., 5. un 6. pant ā minētā informācija, Aģentūras 
valde pārskata galvenos t īkla elementus, lai ņemtu vērā Šveices l īdzdalību. 
8. pants 
Šveicei saska ņā ar nosac ījumu, ka konfidencialit āte ir aizsarg āta, jānodrošina inform ācija 
atbilstoši A ģentūras gada programm ā noteiktajiem pien ākumiem un praksei. 
9. pants 
Aģentūra var vienoties ar Šveices izraudz ītām institūcijām vai organiz ācijām, kas ietilpst 
tīkla, kā minēts 4., 5. un 6. pant ā, par vajadz īgajiem pas ākumiem, jo īpaši līgumiem, lai 
sekmīgi veiktu uzdevumus, kurus A ģentūra var tām uzticēt. 
10. pants 
Vides dati, kas tiek sniegti A ģentūrai vai ko sniedz pati A ģentūra, var tikt public ēti, un tie ir 
pieejami sabiedr ībai, ievērojot, ka konfidenci ālajai inform ācijai Šveic ē ir tāds pats 
aizsardzības līmenis kā Kopienā. 
11. pants 
Aģentūrai Šveic ē ir juridiskas pers onas statuss un visplaš ākā tiesībspēja, ko saska ņā ar 
Šveices ties ību aktiem pieš ķir juridisk ām personām. 
12. pants 
Šveice piem ēro Aģentūrai Eiropas Kopienu Protokolu par privil ēģijām un neaizskaram ību, 
kas izklāstīts kā šā Nolīguma III pielikums. 
 
LV 12   LV 13. pants 
Atkāpjoties no 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta Padomes Regul ā Nr. 259/68 par Eiropas 
Kopienu Amatpersonu un p ārējo darbinieku nodarbin āšanas noteikumiem, A ģentūras 
izpilddirektors var sl ēgt darba l īgumus ar Šveices pilso ņiem, kuriem ir visas pilso ņu tiesības. 
14. pants 
Noteikumi attiec ībā uz finansi ālu kontroli, ko veic Kopiena Šveic ē, attiecībā uz dalībniekiem, 
kuri iesaist īti Aģentūras vai EIONET darb ībās, ir izklāstīti IV pielikum ā. 
15. pants 
Līgumslēdzējas puses veic jebkurus visp ārīgus vai konkr ētus pasākumus, kas vajadz īgi 
saistību izpildei saska ņā ar Nolīgumu. Tās gādā par to, lai Nol īgumā noteiktie m ērķi tiktu 
sasniegti. 
16. pants 
1. Apvienot ā komiteja, kas veidota no L īgumslēdzēju pušu p ārstāvjiem, nodrošina 
Nolīguma sekm īgu piem ērošanu. T ā sanāk kopā pēc Līgumslēdzējas puses 
pieprasījuma. 
2. Apvienotaj ā komitejā notiek viedok ļu apmaiņa par to, k ādu ietekmi rad īs jauni 
Kopienas ties ību akti, ar ko tiks izdar īti grozījumi Regul ā Nr. 1210/90, vai jebkurš 
cits juridisks dokuments, kas min ēts šajā nolīgumā, tostarp, attiec īgā gadījumā, par 
jebkuru sagaid āmo ietekmi, kura ir saist īta ar Nol īguma 2. pant ā un II pielikum ā 
noteikto finansi ālo ieguldījumu. 
3. Saska ņā ar Līgumslēdzēju pušu attiec īgajām iekšējām proced ūrām Apvienot ā 
komiteja var pie ņemt lēmumu, ar ko groza š ā nolīguma pielikumus, vai vienoties par 
citiem pas ākumiem, lai garant ētu šā nolīguma atbilst īgu darbību. 
4. Apvienot ā komiteja r īkojas, savstarp ēji vienojoties.  
17. pants 
Šā nolīguma pielikumi, tostarp t ā papildinājums, ir tā neatņemama da ļa. 
18. pants 
Šo nolīgumu piem ēro, no vienas puses, taj ās teritorij ās, kurās piemēro Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgumu, un saska ņā ar minētā Līguma nosac ījumiem, un, no otras puses, Šveices 
teritorijā. 
19. pants 
Šis nolīgums ir nosl ēgts uz neierobežotu laika periodu. Katra L īgumslēdzēja puse var 
denonsēt šo nolīgumu, par to pazi ņojot otrai L īgumslēdzējai pusei. Š ādā gadījumā Nolīgums 
zaudē spēku pēc sešiem m ēnešiem no pazi ņojuma datuma. 
 
LV 13   LV 20. pants 
Līgumslēdzējas puses šo nol īgumu apstiprina saska ņā ar savām iekšējām proced ūrām. Tas 
stājas spēkā otrā mēneša pirmaj ā dienā pēc tam, kad L īgumslēdzējas puses pazi ņo cita citai, 
ka vajadz īgās procedūras ir pabeigtas. 
21. pants 
Šis nolīgums ir sast ādīts divos eksempl āros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, 
igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, po ļu, portug āļu, slovaku, slov ēņu, somu, sp āņu, ungāru, 
vācu un zviedru valod ā, un katrs no šiem tekstiem ir vienl īdz autentisks. 
(…),(…) 
Eiropas Kopien ās vārdā Šveices Konfeder ācijas vārdā 
 
LV 14   LV I PIELIKUMS 
PIEMĒROJAMIE TIES ĪBU AKTI 
Ja šajā pielikum ā norādītie tiesību akti ietver atsauces uz Eiropas Kopienas dal ībvalstīm vai 
prasību par saikni ar t ām, jāuzskata, ka atsauces š ā nolīguma nol ūkā attiecināmas uz Šveici 
vai prasību par saikni ar Šveici. 
– Padomes 1990. gada 7. maija Regula ( EEK) Nr. 1210/90 par Eiropas Vides a ģentūras un 
Eiropas Vides inform ācijas un nov ērojumu tīkla izveidi (OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp), 
kurā grozījumi izdar īti ar: 
– Padomes 1999. gada 29. apr īļa Regula (EK) Nr. 933/ 1999 (OV L 117, 5.5.1999., 1. lpp.); 
– Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. j ūlija Regula (EK) Nr. 1641/2003 (OV L 
245, 29.9.2003., 1. lpp). 
 
LV 15   LV II PIELIKUMS 
ŠVEICES FINANSI ĀLAIS IEGULD ĪJUMS 
EIROPAS VIDES A ĢENTŪRAI 
1. Finansi ālais ieguld ījums, kas j āmaksā Šveicei Eiropas Savien ības budžet ā, lai 
līdzdarbotos A ģentūrā, tiks apr ēķināts, sadalot Kopienas ikgad ējo subsīdiju 
Aģentūrai konkrētajam gadam ar Eiropas Savien ības dalībvalstu skaitu. 
2. Šveices ieguld ījums tiks p ārvaldīts saskaņā ar finanšu regulu, ko piem ēro Eiropas 
Savienības vispārējam budžetam. 
Ceļa un uztur ēšanās izdevumus, kas radušies Šveices p ārstāvjiem vai ekspertiem, 
piedaloties A ģentūras darbībās vai san āksmēs, kuras saist ītas ar Aģentūras darba 
programmas īstenošanu, A ģentūra atmaks ā pamatojoties un saska ņā ar tām pašām 
procedūrām, kas patlaban ir sp ēkā attiecībā uz Eiropas Savien ības dalībvalstīm. 
3. P ēc Nolīguma spēkā stāšanās un katra n ākamā gada sākumā Eiropas Kopienu 
Komisija, turpm āk tekstā “Komisija”, nos ūtīs Šveicei pras ību par naudas l īdzekļiem 
atbilstoši t ās ieguldījumam A ģentūrai saskaņā ar šo nol īgumu. Par savas l īdzdalības 
pirmo kalend āro gadu Šveice maks ās iemaksu, kas apr ēķināta proporcion āli par laiku 
no līdzdalības dienas l īdz gada beig ām. Nākamajiem gadiem iemaksa b ūs saskaņā ar 
šo nolīgumu. 
4. Šo iemaksu izsaka eiro un to iemaks ā Komisijas bankas eiro kont ā. 
5. Šveice maks ās savu ieguld ījumu saska ņā ar naudas l īdzekļu piepras ījumu līdz 
1. maijam, ar nosac ījumu, ka naudas l īdzekļu pieprasījumu Komisija ir nos ūtījusi līdz 
1. aprīlim, vai v ēlākais 30 dienu laik ā pēc naudas l īdzekļu pieprasījuma izsūtīšanas. 
6. Par jebkuru maks ājuma kav ējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termi ņš, Šveice 
maksā procentus par nenomaks āto summu.  Procentu likme ir  par 1,5 procentu 
punktiem liel āka kā procentu likme, ko Eiropas Centr ālā banka maks ājuma termi ņa 
dienā piemēro saviem dar ījumiem eiro. 
 
LV 16   LV III PIELIKUMS 
PROTOKOLS PAR EIROPAS KOPIENU PRIVIL ĒĢIJĀM UN NEAIZSKARAM ĪBU 
AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, 
ŅEMOT V ĒRĀ, ka saska ņā ar Līguma 28. pantu par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un 
vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi Kopien ām un Eiropas Invest īciju bankai 
dalībvalstu teritorij ās ir visas privil ēģijas un neaizskaram ība, kas vajadz īgas viņu uzdevumu 
veikšanai, 
IR VIENOJUŠ ĀS par šādiem noteikumiem, ko pievieno šim L īgumam. 
I NODAĻA 
EIROPAS KOPIENU ĪPAŠUMS, L ĪDZEKĻI, AKTĪVI UN DAR ĪJUMI 
1. pants  
Kopienu telpas un ēkas ir neaizskaramas. Taj ās nedrīkst veikt krat īšanu, rekviz īciju, 
konfiskāciju vai ekspropri āciju. 
Kopienu īpašumiem un akt īviem bez Tiesas at ļaujas nepiem ēro nekādus administrat īvus vai 
juridiskus piespiedu pas ākumus. 
2. pants 
Kopienu arh īvi ir neaizskarami. 
3. pants 
Kopienas, to akt īvi, ienākumi un cits īpašums ir atbr īvoti no visiem tiešajiem nodok ļiem. 
Dalībvalstu vald ības, ja iesp ējams, veic atbilstošus pas ākumus, lai atceltu vai atmaks ātu 
netiešo nodok ļu summu vai tirdzniec ības nodok ļus, kas iek ļauti kustam ā vai nekustam ā 
īpašuma cen ā, Kopienai savai ofici ālai lietošanai veicot noz īmīgus pirkumus, kuru cena ietver 
šāda veida nodok ļus. Šos noteikumus tom ēr piemēro tā, lai Kopien ās netraucētu konkurenci. 
Nekādus izņēmumus neparedz attiec ībā uz nodok ļiem un nodev ām, kas ir maks ājumi par 
komunālajiem pakalpojumiem. 
4. pants 
Kopienas ir atbr īvotas no visiem muitas nodok ļiem un visiem importa un eksporta 
aizliegumiem un ierobežojumiem saist ībā ar priekšmetiem, kas paredz ēti Kopienu ofici ālajām 
vajadzībām; tās valsts teritorij ā, kur šādi importēti priekšmeti ievesti, no tiem par samaksu vai 
par velti atbr īvojas tikai saska ņā ar nosacījumiem, ko apstiprin ājusi attiec īgās valsts vald ība. 
 
LV 17   LV Kopienas ir atbr īvotas arī no visiem muitas nodok ļiem un visiem importa un eksporta 
aizliegumiem un ierobežojumiem attiec ībā uz to publik ācijām. 
5. pants 
Eiropas Og ļu un tērauda kopienas r īcībā var būt jebkura val ūta, un tā var veikt nor ēķinus 
jebkurā valūtā. 
II NODA ĻA 
SAZIŅA UN CE ĻOŠANAS AT ĻAUJAS 
6. pants 
Katras dal ībvalsts teritorij ā Kopienu iest āžu oficiālai saziņai un visu dokumentu s ūtījumiem ir 
tāds pats statuss, k ādu šī dalībvalsts pieš ķir diplomātiskām pārstāvniecībām. 
Kopienu iest āžu oficiālo korespondenci un citu ofici ālu saziņu necenzē. 
7. pants 
1. Kopienu iest āžu locekļiem un darbiniekiem šo iest āžu vadītāji var izsniegt t ādas 
ceļošanas atļaujas Padomes noteikt ā formā, kuras dal ībvalstu varas iest ādes atzīst par 
derīgiem ceļojuma dokumentiem. Š īs ceļošanas at ļaujas izsniedz amatperson ām un 
citiem darbiniekiem saska ņā ar nosac ījumiem, kas ietverti Eiropas Kopienu 
amatpersonu un p ārējo darbinieku nodarbin āšanas noteikumos. 
Komisija var sl ēgt nolīgumus par to, lai š īs ceļošanas at ļaujas atzītu par der īgiem 
ceļošanas dokumentiem tr ešo valstu teritorij ā. 
2. Tikm ēr, kamēr šā panta 1. punkta noteikumus nepiem ēro, 6. pantu Protokol ā par 
privilēģijām un neaizskaram ību Eiropas Og ļu un tērauda kopien ā tomēr joprojām 
piemēro iestāžu locekļiem un darbiniekiem, kam š ā Līguma spēkā stāšanās dienā ir 
šajā pantā paredzētās ceļošanas atļaujas. 
III NODA ĻA 
EIROPAS PARLAMENTA LOCEK ĻI 
8. pants 
Eiropas Parlamenta locek ļiem, kas dodas uz Eiropas Parlamenta san āksmes vietu vai proj ām 
no tās, nepiem ēro nekādus administrat īvus vai cit ādus personu br īvas pārvietošanās 
ierobežojumus. 
Eiropas Parlamenta locek ļiem saistībā ar muitas un val ūtas kontroli: 
a. vi ņu valstu vald ības piešķir tādus pašus atvieglojumus, k ādus tās piešķir augstākajām 
amatperson ām, kas dodas uz ārzemēm pildīt īslaicīgus oficiālus uzdevumus; 
 
LV 18   LV b. citu dal ībvalstu vald ības piešķir tādus pašus atvieglojumus, k ādus tās piešķir ārvalstu 
valdību pārstāvjiem, kas pilda īslaicīgus oficiālus uzdevumus. 
9. pants 
Eiropas Parlamenta dal ībniekus nedr īkst nopratin āt, aizturēt un nevar uzs ākt tiesved ību pret 
viņiem saist ībā ar viedokli, ko vi ņi ir pauduši, vai balsojumu, ko tie veikuši, pildot 
pienākumus. 
10. pants 
Eiropas Parlamenta sesij ās tā locekļiem ir: 
a savas valsts teritorij ā – tāda pati neaizskaram ība kā viņu parlamenta locek ļiem; 
b. citu dal ībvalstu teritorij ā – neaizskaram ība attiecībā uz aizturēšanu un tiesved ību. 
Neaizskaram ība tāpat attiecas uz locek ļiem, kam ēr viņi dodas uz Eiropas Parlamenta 
sanāksmes vietu un prom no t ās. 
Uz neaizskaram ību nevar pretend ēt, ja konstat ē, ka Parlamenta loceklis izdara 
likumpārkāpumu, un t ā neliedz Eiropas Parlamentam īstenot ties ības atņemt neaizskaram ību 
kādam no tā locekļiem. 
IV NODA ĻA 
DALĪBVALSTU P ĀRSTĀVJI, KAS PIEDAL ĀS EIROPAS KOPIENU IEST ĀŽU 
DARBĀ 
11. pants 
Dalībvalstu p ārstāvjiem, kas piedal ās Kopienu iest āžu darbā, viņu padomdev ējiem un 
tehniskiem ekspertiem, veicot pien ākumus, kā arī dodoties uz san āksmes vietu un proj ām no 
tās, ir parast ās privilēģijas, neaizskaram ība un atvieglojumi. 
Šo pantu piem ēro arī Kopienu padomdev ēju iestāžu locekļiem. 
V NODA ĻA 
EIROPAS KOPIENU AMATPERSONAS UN CITI DARBINIEKI 
12. pants 
Kopienu amatperson ām un citiem darbiniekiem, neatkar īgi no pilson ības, visu dal ībvalstu 
teritorijā: 
a. saska ņā ar atbilstošiem L īgumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz noteikumiem par 
amatpersonu un citu darbinieku atbild ību pret Kopien ām un, no otras puses, uz 
Tiesas kompetenci Kopienu str īdos ar to amatperson ām un citiem darbiniekiem, ir 
 
LV 19   LV neaizskaram ība pret tiesved ību, kas izriet no darb ībām, ko vi ņi veikuši, pildot 
oficiālos pienākumus, ieskaitot teikto vai rakst īto. Neaizskaram ība saglab ājas arī pēc 
tam, kad vi ņi ir beiguši pild īt amata pien ākumus; 
b. uz vi ņiem, kā arī viņu laulātajiem un apg ādājamiem ģimenes locek ļiem neattiecas 
imigrācijas ierobežojumi vai ārvalstnieku re ģistrācijas formalit ātes; 
c. attiec ībā uz val ūtas vai val ūtas maiņas noteikumiem pieš ķir tādus pašus 
atvieglojumus, k ādus parasti pieš ķir starptautisku organiz āciju amatperson ām; 
d. ir ties ības, pirmo reizi st ājoties amat ā, bez muitas nodev ām attiecīgā valstī ievest 
savas mēbeles un sadz īves priekšmetus un ties ības bez muitas nodev ām pārvest savas 
mēbeles un sadz īves priekšmetus, kad vi ņu pienākumi šajā valstī beigušies – abos 
gadījumos iev ērojot nosac ījumus, ko par lietder īgiem atzinusi t ās valsts vald ība, kurā 
īsteno šīs tiesības; 
e. ir ties ības savām personisk ām vajadzībām bez muitas nodev ām ievest automaš īnu, ko 
viņi iegādājušies vai nu valst ī, kas bijusi vi ņu iepriekš ējā pastāvīgās uzturēšanās 
vieta, vai ar ī valstī, kuras pilso ņi viņi ir, saska ņā ar nosac ījumiem, kas ir sp ēkā 
attiecīgās valsts viet ējā tirgū, un atkal to izvest bez muitas nodev ām, abos gad ījumos 
ievērojot nosac ījumus, ko attiec īgās valsts vald ība uzskata par lietder īgiem. 
13. pants 
Kopienu amatpersonas un citi darbinieki maks ā Kopienām nodokļus no alg ām un citiem 
ienākumiem, ko vi ņi saņem no Kopien ām, saskaņā ar nosac ījumiem un proced ūru, ko pēc 
Komisijas priekšlikuma nosaka Padome. 
Viņi ir atbrīvoti no savu valstu nodok ļiem attiec ībā uz algām un citiem ien ākumiem, ko vi ņi 
saņem no Kopien ām. 
14. pants 
Piemērojot ienākumu nodokli, īpašuma nodokli un mantojuma nodevas, k ā arī piemērojot 
konvencijas par nodok ļu dubultās uzlikšanas nov ēršanu, kas nosl ēgtas starp Kopienu 
dalībvalstīm, Kopienu amatperson ām un citiem darbiniekiem, kas vien īgi pienākumu 
veikšanas d ēļ Kopienā apmetas uz past āvīgu dzīvi tādas dalībvalsts teritorij ā, kas nav t ā 
valsts, kurai vi ņiem bija j āmaksā nodokļi, stājoties Kopienu dienest ā, gan valsts, kur ā viņi 
pastāvīgi uzturas, gan valsts, kurai vi ņiem bija j āmaksā nodokļi, pieņem, ka vi ņu pastāvīgā 
dzīvesvieta ir valst ī, kurā tiem ir jāmaksā nodokļi, ja tā ir Kopienu dal ībvalsts. Šo noteikumu 
piemēro arī minēto personu laul ātajiem, ja vien vi ņi nav atseviš ķi iesaistīti algotā darbā, un 
bērniem, kas ir šaj ā pantā minēto personu apg ādībā un aprūpē. 
Kustamo īpašumu, kas pieder panta iepriekš ējā daļā minētajām personām un atrodas t ās valsts 
teritorijā, kurā tās uzturas, neapliek ar attiec īgās valsts mantojuma nodev ām; lai apr ēķinātu 
šādu nodevu, pie ņem, ka šāds īpašums atrodas valst ī, kurā personai j āmaksā nodokļi, un uz to 
attiecas trešo valstu ties ības, kā arī, iespējams, starptautisku konvenciju noteikumi par 
nodokļu dubultas uzlikšanas nov ēršanu. 
 
LV 20   LV Piemērojot šā panta nosac ījumus, ne ņem vērā pastāvīgo dzīvesvietu, ko ieg ūst vienīgi, lai 
pildītu pienākumus cit ās starptautisk ās organizācijās. 
15. pants 
Padome p ēc Komisijas priekšlikuma vienpr ātīgi nosaka Kopienu amatpersonu un citu 
darbinieku soci ālās nodrošin āšanas sistēmu. 
16. pants 
Pēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar cit ām iesaistītām iestādēm, Padome nosaka to 
Kopienu amatpersonu un citu darbin ieku kategorijas, uz kuriem piln īgi vai da ļēji attiecas 
12. pants, 13. panta 2. da ļa un 14. pants. 
Šādās kategorij ās iekļautu amatpersonu un citu darbinieku v ārdus, amata pak āpes un adreses 
periodiski pazi ņo dalībvalstu vald ībām. 
VI NODA ĻA 
EIROPAS KOPIEN ĀS AKREDIT ĒTO TREŠO VALSTU P ĀRSTĀVNIECĪBU 
PRIVILĒĢIJAS UN NEAIZSKARAM ĪBA 
17. pants 
Dalībvalsts, kuras teritorij ā ir Kopienu galven ā mītne, Kopien ās akreditēto trešo valstu 
pārstāvniecībām piešķir parasto diplom ātisko neaizskaram ību un privil ēģijas. 
VII NODA ĻA 
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 
18. pants 
Privilēģijas, neaizskaram ību un atvieglojumus Kopienu amatperson ām un citiem 
darbiniekiem pieš ķir vienīgi Kopienu interes ēs. 
Visām Kopienu iest ādēm jāpilda pras ība atņemt kādai amatpersonai vai darbiniekam pieš ķirto 
neaizskaram ību, ja šī iestāde uzskata, ka neaizskaram ības atņemšana nav pretrun ā ar Kopienu 
interesēm. 
19. pants 
Lai piemērotu šo protokolu, Kopienu iest ādes sadarbojas ar attiec īgo dalībvalstu atbild īgajām 
iestādēm. 
 
LV 21   LV 20. pants 
Uz Komisijas locek ļiem attiecas 12. l īdz 15. pants un 18. pants . 
21. pants 
Protokola 12. l īdz 15. pants un 18. pants attiecas uz Tiesas tiesnešiem, ģenerāladvokātiem, 
sekretāru un referenta pal īgiem, neierobežojot 3. pantu Protokol ā par Tiesas stat ūtiem, kas 
attiecas uz tiesnešu un ģenerāladvokātu neaizskaram ību. 
22. pants 
Šo protokolu piem ēro arī Eiropas Invest īciju bankai, t ās iestāžu locekļiem, darbiniekiem un 
dalībvalstu p ārstāvjiem, kas piedal ās tās darbībās, neierobežojot Protokolu par bankas 
statūtiem. 
Eiropas Invest īciju banka turkl āt ir atbrīvota no visiem nodok ļiem vai līdzīgiem maks ājumiem 
gadījumā, ja palielin ās tās kapitāls, un no daž ādām formalit ātēm ,  k as ar  to  v ar b ūt saistītas 
valstī, kurā atrodas Bankas galven ā mītne. Arī tās darbības izbeigšana vai likvid ācija nav 
iemesls nek ādu maksājumu piem ērošanai. Visbeidzot, Bankas un t ās iestāžu darbībām, kas 
veiktas saska ņā ar statūtiem, nepiem ēro nekādus apgroz ījuma nodok ļus. 
23. pants 
Šo protokolu piem ēro arī Eiropas Centr ālai bankai, t ās iestāžu locekļiem un darbiniekiem, 
neierobežojot Protokolu par Eiropas Centr ālo banku sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas 
statūtiem. 
Eiropas Centr ālā banka turkl āt ir atbrīvota no visiem nodok ļiem vai līdzīgiem maks ājumiem 
gadījumā, ja palielin ās tās kapitāls, un no daž ādām formalit ātēm ,  k as ar  to  v ar b ūt saistītas 
valstī, kurā atrodas Bankas galven ā mītne. Bankas un t ās iestāžu darbībām, kas veiktas 
saskaņā ar Eiropas Centr ālo banku sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas stat ūtiem, nepiem ēro 
nekādus apgroz ījuma nodok ļus. 
Iepriekš min ētos noteikumus piem ēro arī Eiropas Monet ārajam instit ūtam. Tā darbības 
izbeigšana vai likvid ācija nav iemesls uzlikt jelk ādus maksājumus 
TO APLIECINOT, attiec īgie pilnvarotie  ir parakst ījuši šo protokolu. 
Briselē, tūkstoš devi ņi simti sešdesmit piekt ā gada astotaj ā aprīlī. 
 
LV 22   LV III PIELIKUMA PAPILDIN ĀJUMS 
Privilēģiju un neaizskaram ības protokola piem ērošanas k ārtība Šveicē 
1. Protokola attiecin āšana uz Šveici 
Eiropas Kopienu Privil ēģiju un neaizskaram ības protokol ā (turpmāk saukts „Protokols”) visas 
atsauces uz dal ībvalstīm ir jāattiecina ar ī uz Šveici, ja vien turpm ākajos noteikumos nav 
noteikts cit ādi. 
2. A ģentūras atbrīvojums no netiešajiem nodok ļiem (tai skait ā PVN) 
Preces un pakalpojumi, kas tiek eksport ēti ārpus Šveices, netiek ap likti ar Šveices pievienot ās 
vērtības nodokli (PVN). Attiec ībā uz aģentūras oficiālai lietošanai Šveic ē sniegtajām precēm 
un pakalpojumiem atbr īvojums no PVN tiek veikts atmaksas ce ļā saskaņā ar Protokola 
3. panta 2. da ļu. Atbrīvojums no PVN tiek pieš ķirts, ja faktisk ā preču un pakalpojumu cena, 
kas ir min ēta rēķinā vai līdzvērtīgā dokument ā, kopsumm ā ir vismaz 100 Šveices franki 
(ieskaitot nodok ļus). 
PVN atmaksu pieš ķir, ja Šveices Feder ālās nodokļu administr ācijas galvenajai PVN noda ļai 
iesniedz šim nol ūkam paredz ētās veidlapas. Pras ības parasti tiek izskat ītas trīs mēnešu laikā 
sākot no atmaksas piepras ījuma un nepieciešamo attaisnoj ošo dokumentu iesniegšanas. 
3. Ar A ģentūras darbiniekiem saist īto noteikumu piem ērošanas k ārtība 
Attiecībā uz Protokola 13. panta 2. da ļu Šveice atbilst īgi saviem ties ību aktiem atbr īvo 
Aģentūras amatpersonas un citus darbiniekus 1969. gada 25. marta Regulas Nr. 549/69 
2. panta noz īmē (OV L 74, 23.7.1969., 1. lpp.) no visiem algas, atalgojuma un atl īdzības 
federālajiem, kantonu un pašvald ību nodokļiem. 
Šveice netiek uzskat īta par dal ībvalsti iepriekš min ētā 1. punkta noz īmē, piemērojot Protokola 
14. pantu. 
Aģentūras amatperson ām un citiem darbiniekiem, k ā arī viņu ģimenes locek ļiem, uz kuriem 
attiecas soci ālās nodrošin āšanas sist ēma, kas tiek piem ērota Kopienas amatperson ām un 
citiem darbiniekiem, nav oblig āti jāiesaistās Šveices soci ālās nodrošin āšanas sistēmā. 
Eiropas Kopienu Tiesai b ūs ekskluz īva kompetence visos jaut ājumos par attiec ībām starp 
Aģentūru un Komisiju un t ās darbiniekiem saist ībā ar Padomes Regulas (EOTK/EK/Euratom) 
Nr. 259/68 piem ērošanas noteikumiem un citiem Kopienas ties ību noteikumiem, kuros 
noteikti darba apst ākļi. 
 
LV 23   LV IV PIELIKUMS 
FINANŠU KONTROLE ATTIEC ĪBĀ UZ ŠVEIC Ē REĢISTRĒTĀM PERSON ĀM, 
KAS PIEDAL ĀS EIROPAS VIDES A ĢENTŪRAS UN EIONET DARB ĪBĀS 
1. Tieš ā komunik ācija 
Aģentūra un Komisija tieši sazin ās ar visām Šveicē reģistrētajām personām vai organiz ācijām, 
kas piedal ās Aģentūras vai EIONET darb ībā kā līgumslēdzēji, Aģentūras programmas 
dalībnieki, A ģentūras vai Kopienas budžeta izsniegtu maks ājumu sa ņēmēji vai 
apakšuzņēmēji. Šīs personas Komisijai vai A ģentūrai var tieši nodot visu atbilst īgo 
informāciju un dokument āciju, kas tiem ir j āiesniedz, pamatojoties uz dokumentiem, uz 
kuriem ietvertas atsauces šaj ā nolīgumā, noslēgtajiem l īgumiem vai konvencij ām, kā arī 
saistībā ar minētajiem dokumentiem pie ņemtajiem l ēmumiem. 
2. Audits 
1. Saska ņā ar 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Eurato m) Nr. 1605/2002 un Finanšu 
noteikumiem, kurus pie ņēmusi Aģentūras administr ācijas padome 2003. gada 
26. martā saskaņā ar 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, 
kā arī ar citām regulām, uz kur ām izdarītas atsauces šaj ā nolīgumā, noslēgtajiem 
līgumiem vai konvencij ām, kā arī saistībā ar minētajiem dokumentiem pie ņemtajiem 
lēmumiem attiec ībā uz Šveic ē reģistrētiem saņēmējiem paredz, ka A ģentūras un 
Kopienas darbinieki vai to nor īkotās personas jebkur ā laikā var veikt sa ņēmēju vai to 
apakšuzņēmēju zinātnisko, finanšu, tehnolo ģiju vai cita veida auditu. 
2. A ģentūras un Kopienas darbiniekiem vai to nor īkotajām person ām ir atbilstoša 
piekļuve vietai, darbiem un dokumentiem, k ā arī visai nepieciešamajai inform ācijai, 
tai skaitā elektronisk ā formātā, lai sekm īgi veiktu min ētos auditus. Š īs piekļuves 
tiesības ir skaidri noteiktas nosl ēgtajos līgumos vai konvencij ās, piemērojot 
dokumentus, uz kuriem izdar ītas atsaucas šaj ā nolīgumā. 
3. Rev īzijas palātai ir tādas pašas ties ības kā Komisijai. 
4. Auditu var veikt piecu gadu laik ā pēc šā nolīguma termi ņa beigām vai arī saskaņā ar 
termiņu, kas paredz ēts līgumos vai konvencij ās, kā arī attiecīgajos lēmumos. 
5. Šveices feder ālo finanšu kontroli iepriekš inform ē par auditu veikšanu Šveices 
teritorijā. Šī informācija nav tiesisks nosac ījums, lai veiktu min ētos auditus. 
3. P ārbaudes uz vietas 
1. Saska ņā ar šo protokolu Komisija (OLAF) Šveices teritorij ā ir tiesīga veikt kontroles 
un pārbaudes uz vietas saska ņā ar Padomes 1996. gada 11. novembra Regulas (EK, 
Euratom) Nr. 2185/96 noteikumiem un proced ūrām. 
2. Kontroles un p ārbaudes uz vietas sagata vo un vada Komisija cieš ā sadarbībā ar 
Šveices feder ālo finanšu kontroli vai cit ām kompetent ām Šveices iest ādēm, ko ir 
norīkojusi feder ālā finanšu kontrole, kuras vajadz īgajā laikā tiek inform ētas par 
kontroles un p ārbaudes priekšmetu, m ērķi un juridisko pamatojumu, lai var ētu sniegt 
 
LV 24   LV visu nepieciešamo pal īdzību. Šādā nolūkā Šveices kompetento iest āžu darbinieki var 
piedalīties kontrol ēs un pārbaudēs uz vietas. 
3. Kontroles un p ārbaudes uz vietas var veikt kop īgi ar Komisiju, ja attiec īgās Šveices 
iestādes to vēlas. 
4. Ja programmas dal ībnieki iebilst pret  kontroli vai p ārbaudi uz vietas, Šveices iest ādes 
Komisijas inspektoriem saska ņā ar valsts noteikumiem sniedz nepieciešamo atbalstu, 
lai nodrošin ātu, ka tiek izpild īts uz vietas veikt ās kontroles vai p ārbaudes uzdevums. 
5. Komisija Šveices feder ālajai finanšu kontrolei vis īsākajā laikā dara zin āmu katru 
rīcību vai aizdomas attiec ībā uz nelikum ībām, ko tā ir uzzinājusi, veicot kontroli vai 
pārbaudi uz vietas. Jebkur ā gadījumā Komisijai ir j āinformē iepriekšmin ētā iestāde 
par kontroles un p ārbaužu rezult ātiem. 
4. Inform ācija un konsult ēšanās 
1. Lai nodrošin ātu šā pielikuma pareizu izpildi, Šveices un Kopienas kompetent ās 
iestādes regulāri veic inform ācijas apmai ņu un konsult ējas pēc vienas vai otras puses 
lūguma. 
2. Šveices kompetent ās iestādes nekav ējoties inform ē Aģentūru un Komisiju par katru 
uzzināto faktu, kas var ētu liecināt par iesp ējamām nelikum ībām saistībā ar līgumu 
vai konvenciju nosl ēgšanu un izpildi, piem ērojot dokumentus, uz kuriem izdar ītas 
atsaucas šaj ā nolīgumā. 
5. Konfidencialit āte 
Saskaņā ar šo pielikumu pazi ņotā vai iegūtā informācija, lai k ādā formā tā arī būtu, ir 
profesion āls noslēpums un uz to attiecas Šveices ties ību normās analogai inform ācijai 
noteiktā aizsardzība un attiec īgie noteikumi, ko piem ēro Kopienas iest ādēm. Šo inform āciju 
drīkst nodot t ālāk tikai tām person ām, kurām Kopienas instit ūcijās, dalībvalstīs vai Šveic ē tā 
ir jāzina, pildot savus pien ākumus, turkl āt to drīkst izmantot vien īgi tā, lai nodrošin ātu 
līgumslēdzēju pušu finanšu interešu efekt īvu aizsardz ību. 
6. Administrat īvie sodi un sankcijas 
Neierobežojot Šveices krimin āltiesību piemērošanu, A ģentūra vai Komisija var uzlikt 
administrat īvos sodus un sankcijas saska ņā ar 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) 
Nr. 1605/2002 un 2002. gada 23. decembra Re gulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, k ā arī 
Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu 
finanšu interešu aizsardz ību. 
7. Piedzi ņa un izpilde 
Aģentūras un Komisijas l ēmumus, kas ir pie ņemti saist ībā a r  š o  n o l īgumu un kas ietver 
finanšu saist ības, par kur ām nav atbild īgas dalībvalstis, izpilda Šveic ē. Izpildrakstu apstiprina 
Šveices vald ības norīkotā iestāde, veicot tikai dokumenta autentiskuma p ārbaudi, un par to 
paziņo Aģentūrai vai Komisijai. Piedzi ņa notiek saska ņā ar Šveices procesu ālām tiesībām. 
Lēmuma par izpildrakstu likum ību kontrol ē Eiropas Kopienu Tiesa. 
 
LV 25   LV Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus, pamatojoti es uz kompromisa klauzulu, izpilda ar t ādiem 
pašiem nosac ījumiem. 
 
LV 26   LV LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT  
Policy area(s): Environment 
Activit(y/ies): Environm ent policy development 
 
TITLE OF ACTION : Participation of Switzerland in the European Environment Agency  
1. BUDGET  LINE(S)  + HEADING(S)   
07 04 01 01 and 07 04 01 02 (For information) 
6033 (income) 
2. OVERALL  FIGURES   
The revenues accruing from the participation of Switzerland will be channelled directly 
through to the Agency via th e Community budget (see table be low under point 2, section 
“Financial Impact on Revenue”). .The amount ch annelled through is calc ulated as the annual 
Community subvention to the Agency divi ded by the number of Member States. 
Period of application: The period of application is in principle un limited and starts when the procedures for 
ratification have been finalised (Artic les 19 and 20 of the draft Agreement). 
Overall multiannual estimate on expenditure: a) Schedule of commitment a ppropriations/payment appropriati ons (financial intervention) 
(see point 6.1.1) 
The period is unlimited. The table below shows the estimate amounts for the years 2005 and 
2006 in line with current financ ial perspectives. The amounts for subsequent years will 
increase or decrease in propor tion to the Community subvention to the Agency as long as the 
number of EU Member States remains unchanged at 25. 
Compatibility with the financial prog ramming and the financial perspective 
; Proposal compatible with the existing financial programming 
 This proposal will enta il reprogramming of the re levant heading in the 
financial perspective 
 This may entail application of the provisions of the Interinstitutional 
Agreement. 
Financial impact on revenue: 
 No financial implications (involves t echnical aspects regarding implementation 
of a measure) 
 
LV 27   LV OR 
; Financial impact – the effect on revenue is as follows: 
   € million  
  Situation following action 
Budget line Revenue Prior to 
action 
(Year n-
1) 2005 2006 
a) Revenue in absolute terms 0 1.076 1.080 Item 6033 
b) Change in Revenue  ∆  0.004 
 
The revenues will be entered as earmarked re venues into the Community budget (item 6033). 
For explanation see abov e tables on expenditure. 
3. BUDGET  CHARACTERISTICS 
Type of expenditure New EFTA 
participationParticipation 
applicant 
countries Heading 
Financial 
Perspective 
Non-comp Diff YES YES NO(1) No 3 
(1) But applicant countries do particip ate in core funding for the Agency. 
4. LEGAL  BASIS   
• Article 19 of the Council Regulation ( EEC) 1210/1990 modified by Regulation 933/1999 
on the establishment of the European Envir onment Agency, which opens the membership 
of the Agency up to non-EU countries. 
• The proposed Council Decision on the conclusion  of the agreement between the European 
Community and the Switzerland concerning Swit zerland’s participation in the European 
Environment Agency and the European Environment Information and Observation Network, to which this legislative financial statement is annexed. 
5. DESCRIPTION
 AND  GROUNDS 
Need for Community intervention: objectives pursued 
Participation of Switzerland in the Agency  will help to bring Swiss monitoring 
systems and methods for data collection and data treatment in lin e with those used by 
the other countries participating in the Ag ency, which will facilitate the provision of 
reliable and comparable information on the state of environment in Europe. It will 
also support integrated assessment and e nvironmental reporting of the ecosystems 
 
LV 28   LV that are shared by Switzerland and its ne ighbouring countries. The Agency will be 
able to report on the state of the environm ent of a larger part of Europe, including 
Switzerland, and Switzerland will also be included in all other reporting activities of the Agency. 
Methods of implementation The Commission will pass on the contribution from Switzerland to the Agency as part of the 
annual subsidy. The Agency is responsible for implementation of the actions and management 
of the resources involved. 
6. FINANCIAL
 IMPACT   
Swiss membership of the Agency as proposed will have no overall financial impact on the 
Commission.  
7. IMPACT  ON  STAFF  AND  ADMINISTRATIVE  EXPENDITURE   
Swiss membership of the Agency will ha ve no impact on human resources in the 
Commission. It will have an impact on the human  resources in the Agen cy, as adopted in the 
annual EEA establishment plan.  
8. FOLLOW-UP  AND  EVALUATION 
Follow-up arrangements 
All the procedures for the implementation and the follow-up of this programme will be in 
compliance with the provisions of Commissi on Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 
23 December 2002 on the framework Financial Re gulation for the bodies referred to in 
Article 185 of Council Regulation (EC, Eurato m) No 1605/2002 on the Financial Regulation 
applicable to the general budget of the European Communities 
9. ANTI-FRAUD  MEASURES 
Anti-fraud measures are included in the conv entions and contracts agreed between the 
European Environment Agency and the beneficiar ies: these measures include the possibility 
to carry out financial, scientific or other spec ific audits. Moreover, the EEA has an internal 
auditing function, which shall advi se on dealing with risks, by issuing independent opinions 
on the quality of management and control syst ems. The Commission’s in ternal auditor shall 
also exercise the same powers with respect  to the EEA as with respect to Commission 
departments. 
Furthermore, the Court of Auditors shall scru tinise the accounts of the European Environment 
Agency in accordance with Article 248 of the EC Treaty. Moreover, this scrutiny shall be 
governed by Articles 139 to 144 of the Financia l Regulation applicable  to the general budget 
of the European Communities. 
 
LV 29   LV In addition, the European Anti Fraud Office may carry out on-the-spot checks and inspections 
in accordance with the Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 and Parliament and 
Council Regulation (EC) no 1073/1999 from signature of the Contract up to five years after 
payment of the balance.