C 351/12

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 351/08)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU VIENOTAJĀ DOKUMENTĀ

“Saint-Guilhem-le-Désert”

PGI-FR-A1143-AM01

Paziņojuma datums: 6.7.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Vīnu organoleptiskais apraksts

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Saint-Guilhem-Le-Désert” specifikācijas I nodaļas 3.3. punktā tiek papildināts vīnu organoleptiskais apraksts. Veiktās izmaiņas attiecas uz vienotā dokumenta punktu “Vīnu apraksts”.

2. Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Saint-Guilhem-Le-Désert” specifikācijas I nodaļas 5. punktā “Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes”:

– tiek pievienotas šādas šķirnes: “Agiorgitiko N”, “Airen B”, “Artaban N”, “Assyrtiko B”, “Calabrese N”, “Carignan gris G”, “Carricante B”, “Felen B”, “Fiano B”, “Floreal B”, “Glera B”, “Montepulciano N”, “Moschofilero Rs”, “Œillade N”, “Primitivo N”, “Roditis Rs”, “Rousseli Rs”, “Saperavi N”, “Touriga nacional N”, “Verdejo B”, “Verdelho B”, “Vidoc N”, “Voltis B” un “Xinomavro N”;

– tiek svītrotas šādas šķirnes, kas ražošanas apgabalā netiek audzētas:

“Auxerrois B”, “Clairette rose Rs”, “Muscat à petits grains roses Rs” un “Rosé du Var Rs”.

Specifikācijā iekļautajām šķirnēm ir labāka noturība pret sēnīšu slimībām, un tās ir arī vairāk pielāgotas klimata pārmaiņām. Šīs šķirnes atbilst AĢIN vīnu profilam. Aizsardzības un pārvaldības organizācija (ODG) arī pieprasa iekļaut specifikācijā piecas konkrētas šķirnes, kas saistītas ar vēsturisko mantojumu vai ir novatoriskas — tās jau ir sastopamas ražošanas apgabalā un nostiprina AĢIN vīnu profilu, vienlaikus nodrošinot labāku vīndārza pielāgotību.

Šīs šķirnes ir norādītas vienotā dokumenta punktā “Vīna vīnogu šķirnes”.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums(-i)

Saint-Guilhem-le-Désert

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

16. Vīns, kas izgatavots no pārgatavinātām vīnogām

4. Vīna(-u) apraksts

1. Nedzirkstošie vīni

ĪSS APRAKSTS

AĢIN “Saint-Guilhem-Le-Désert” ir paredzēta nedzirkstošajiem vīniem, kā arī sarkanvīniem, sārtvīniem un baltvīniem, kas izgatavoti no pārgatavinātām vīnogām.

Nedzirkstošiem vīniem kopējās spirta tilpumkoncentrācijas saturs, kopējais skābums, gaistošais skābums un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst Kopienas regulējumā noteiktajam.

Saražotajiem vīniem ir raksturīgi pastāvīgi aromāti, kuru intensitāte un veids atšķiras, atkarībā no izmantotajām vīnogu šķirnēm un tehnoloģijām. Sarkanvīniem ekstrakcijas veic, lai iegūtu mīkstas struktūras ar nobriedušiem un maigiem tanīniem. Šiem vīniem piesātinātās rubīna krāsās ir sarkano augļu, melno augļu, melno piparu un lakricas aromāti. Tie ir gaļīgi, ar pareizu skābju līdzsvaru, pietiekami ilgstošu garšu un zīdainiem tanīniem. Šajā teritorijā atļautā ilgā nogatavināšana rada iespēju ražot baltvīnus salmu dzeltenā vai zeltaini dzeltenā krāsā, ar balto ziedu un eksotisko augļu aromātiem, ko papildina sukādes augļu notis, un taukaina svaiguma garšu. Sārtvīni ir ķiršu krāsā, ar vieglu laša nokrāsu, krāsas intensitāte ir no gaišas līdz viegli piesātinātai, ar upeņu, aprikožu un plūškoka ziedu aromātiem, ko papildina viegli gaisīgas notis. Šo vīnu garšai ir raksturīgs izteikts līdzsvars, apvienojot svaigumu ar augļainību.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. ĪSS APRAKSTS

Attiecībā uz vīniem no pārgatavinātām vīnogām faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas, kopējās spirta tilpumkoncentrācijas un dabiskās spirta tilpumkoncentrācijas saturs, kā arī kopējais sēra dioksīda saturs, atbilst Kopienas regulējumā noteiktajam.

Vīni, kas ražoti no pārgatavinātām vīnogām, ir dzintara dzeltenā krāsā, ar tumīgu garšu un kompleksiem garšvielu, riekstu un sukādes augļu aromātiem.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Īpašā vīndarības metode

Attiecībā uz vīndarības metodēm jāievēro pienākumi, kas minēti Kopienas tiesību aktos un Lauku un jūras zvejas kodeksā.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. Sarkanvīni un sārtvīni

95 hektolitri no hektāra

2. Baltvīni

100 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu audzēšana, vīndarīšana un tādu vīnu izstrāde, kurus apzīmē ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Saint-Guilhem-le-Désert”, notiek šādu komūnu teritorijā:

– Ēro (Hérault) departamentā: Agonès, Aniane, Arboras, Argelliers, Assas, Brissac, Causse-de-la-Selle, Cazevieille, Cazilhac, Ceyras, Clapiers, Claret, Combaillaux, Ferrières-les-Verreries, Fontanès, Ganges, Gignac, Gorniès, Guzargues, Jacou, Jonquières, La Boissière, Lagamas, Laroque, Lauret, Le Bosc, Le Rouet, Le Triadou, Les Matelles, Mas-de-Londres, Montferrier-sur-Lez, Montoulieu, Montpellier (zonas AI, AK, KO, KP, MP un MZ), Montpeyroux, Moulès-et-Baucels, Murles, Notre-Dame-de-Londres, Pégairolles-de-Buèges, Prades-le-Lez, Puéchabon, Saint-André-de-Buèges, Saint-André-de-Sangonis, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Bauzille-de-Putois, Saint-Clément-de-Rivière, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Félix-de-Lodez, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Guiraud, Saint-Jean-de-Buèges, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Jean-de-Fos, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Martin-de-Londres, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Privat, Saint-Saturnin-de-Lucian, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Sauteyrargues, Teyran, Usclas-du-Bosc, Vacquières, Vailhauquès, Valflaunès, Viols-le-Fort un Viols-en-Laval;

– Gāras (Gard) departamentā: Brouzet-lès-Quissac un Corconne.

7. Vīna vīnogu šķirne(-es)

“Abouriou B”

“Agiorgitiko N”

“Airen”

“Alicante Henri Bouschet N”

“Aligoté B”

“Altesse B”

“Arinarnoa N”

“Artaban N”

“Assyrtiko B”

“Aubun N” – “Murescola”

“Baroque B”

“Bourboulenc B” – “Doucillon blanc”

“Cabernet franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Calabrese N”

“Caladoc N”

“Carignan N”

“Carignan blanc B”

“Carignan gris G”

“Carmenère N”

“Carricante”

“Chardonnay B”

“Chasan B”

“Chatus N”

“Chenanson N”

“Chenin B”

“Cinsaut N” – “Cinsault”

“Clairette B”

“Colombard B”

“Cot N” – “Malbec”

“Counoise N”

“Duras N”

“Egiodola N”

“Felen”

“Fiano”

“Floreal B”

“Folle blanche B”

“Furmint B”

“Gamaret”

“Gamay N”

“Gewurztraminer Rs”

“Glera”

“Grenache N”

“Grenache blanc B”

“Grenache gris G”

“Grolleau N”

“Gros Manseng B”

“Jacquère B”

“Jurançon noir N” – “Dame noire”

“Lledoner pelut N”

“Macabeu B” – “Macabeo”

“Marsanne B”

“Marselan N”

“Mauzac B”

“Melon B”

“Merlot N”

“Meunier N”

“Mondeuse N”

“Montepulciano”

“Morrastel N” – “Minustellu”, “Graciano”

“Moschofilero Rs”

“Mourvèdre N” – “Monastrell”

“Muscat d’Alexandrie B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat de Hambourg N” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains blancs B” – “Muscat”, “Moscato”

“Nielluccio N” – “Nielluciu”

“Négrette N”

“Oeillade noire”

“Petit Courbu B”

“Petit Manseng B”

“Petit Verdot N”

“Pineau d’Aunis N”

“Pinot blanc B”

“Pinot gris G”

“Pinot noir N”

“Piquepoul blanc B”

“Piquepoul gris G”

“Piquepoul noir N”

“Portan N”

“Poulsard N” – “Ploussard”

“Primitivo N” – “Zinfandel”

“Riesling B”

“Rivairenc N” – “Aspiran noir”

“Roditis Rs”

“Rosé du Var Rs”

“Roussanne B”

“Rousseli Rs”

“Saperavi N”

“Sauvignac”

“Sauvignon B” – “Sauvignon blanc”

“Sauvignon gris G” – “Fié gris”

“Savagnin blanc B”

“Sciaccarello N”

“Sémillon B”

“Servant B”

“Sylvaner B”

“Syrah N” – “Shiraz”

“Tannat N”

“Tempranillo N”

“Terret blanc B”

“Terret gris G”

“Terret noir N”

“Tibouren N”

“Touriga nacional N”

“Trousseau N”

“Ugni blanc B”

“Verdejo B”

“Verdelho B”

“Vermentino B” – “Rolle”

“Vidoc N”

“Viognier B”

“Voltis B”

“Xinomavro N”

8. Saiknes apraksts

8.1. Ģeogrāfiskā apgabala un produkta specifika

Neatkārtojamajā Vidusjūras pakalnu ainavā vīnu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Saint-Guilhem-le-Désert” ražo Ēro departamenta ziemeļu daļā, Larzakas plakankalnes un Sevennu kalnu pakājē.

Ražošanas apgabals stiepjas aptuveni piecdesmit kilometru garumā, un tajā lielākoties ir sastopamas sekundārā laikmeta kaļķakmens, grants un merģeļa augsnes, kā arī kvartāra perioda terases Ēro ielejas malu augšējās un vidējās daļās.

Pāri vīndārziem slejas divi kaļķakmens kalni, Bodila (Baudile) kalns uz rietumiem un Senlupas virsotne (Pic Saint-Loup) uz austrumiem no šīs teritorijas.

Klimats šeit ir īpašs un būtiski ietekmē vīndārzus. No Vidusjūras tālākos apvidos jūras aerosoli ir vāji izteikti. Nokrišņu daudzums (aptuveni 800–900 mm) ierobežo Vidusjūras klimata pārmērības, un kalnu klātbūtne rada ievērojamas atšķirības dienas/nakts temperatūrā un aizsargā vīndārzus no ziemeļu vējiem. Tādējādi šie vīndārzi, kas lielākoties atrodas no 100 līdz 150 metriem virs jūras līmeņa, izbauda maigo Vidusjūras klimatu.

Vīnkopības darbības pazīmes šajā teritorijā ir konstatētas vēl no romiešu laikiem. Vīndarīšanas sākumi ir meklējami viduslaikos, Anjānas un Sengijēmas abatijās, kas vēlāk pārauga veselā abatiju tīklā Karolingu impērijas teritorijā. Pēc tam vīndarīšanas prakses saglabāšanā un izplatīšanā būtiska nozīme bija benediktīniešu mūkiem, kuri, izvēloties vietu abatijas būvei, ņēma vērā iespēju ar panākumiem audzēt tur vīnogulājus.

Savu nosaukumu AĢIN ir devusi Sengijēmledezēra (Saint-Guilhem-le-Désert), šis romānikas mākslas dārgakmens, kas piesātināts ar vēsturi un ir viena no pieturām ceļā uz Santjago de Kompostelu, tā ir iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā un arī ģeogrāfiski atrodas ražošanas apgabala centrā.

Šī teritorija, ko lielākoties klāj dabiskas mūžzaļu ozolu un priežu audzes jeb Vidusjūras pamežs, ļāva cilvēkiem nodarboties ar daudzveidīgu lauksaimniecību, audzēt labību un olīvkokus, ganīt mājlopus un stādīt vīnogulājus, bet ievērojamu uzplaukumu tā piedzīvoja 19. gadsimta beigās līdz ar tirdzniecības attīstību.

Ar 1982. gada 5. aprīļa dekrētu tikai piecas komūnas tika atzītas par vietējā vīna ražotājām, taču apgabala tuvumā strādājošie vīnkopji, ņemot vērā vispārīgo augsnes un klimata stāvokli, vēlējās paplašināt ražošanas apgabalu, kas tagad aptver 71 komūnu, ražojot 30 000–40 000 hektolitru sarkanvīna, sārtvīna un baltvīna.

Divas mazākas ģeogrāfiskās vienības, Cité d'Aniane un Val de Montferrand, ļauj ražotājiem precīzāk identificēt savus vīnus. Vīni, kurus apzīmē ar norādi “Val de Montferrand”, tiek ražoti no vīnogu šķirnēm, kas iekļautas īsākā sarakstā, un maksimālais ražas iznākums tām ir 70 hl/ha, tādējādi nodrošinot vīnos augstu koncentrāciju. Vīnus ar norādi “Cité d’Aniane” ražo tikai no vīnogām, kas novāktas Anjānas komūnas teritorijā.

Vīnkopji jau senos laikos papildināja savu vīnogu šķirņu sarakstu, lai radītu vīnus, kuros tiek izmantots kaļķakmens augsnes potenciāls un klimatiskie apstākļi, kas ir labvēlīgi lēnai ogu nobriešanai, tādēļ līdz ar Vidusjūras vīnogu šķirnēm parādījās arī vīnogu šķirnes no citiem reģioniem, piemēram, “Cabernet-Sauvignon” un “Merlot” sarkanvīnam un “Chardonnay”, “Sauvignon” un “Viognier” baltvīnam.

Visiem šiem vīniem ir raksturīgs izteikts svaigums.

Sarkanvīniem — gan ilgstoši, gan īsu laiku raudzētiem — ir raksturīgi īpaši smalki tanīni; sārtvīniem, kā arī baltvīniem, ir liels aromātiskais spēks.

8.2. Cēloņsakarība starp ģeogrāfiskā apgabala specifiku un produkta specifiku

Apgabala klimatiskās īpatnības lika vīnkopjiem optimāli pielāgot vīnogu šķirnes savai teritorijai. Novēlotā klimatisko apstākļu maiņa un plašās temperatūras svārstības gan Vidusjūras reģiona vīnogu šķirnēm, gan nesen izveidotajām vīnogu šķirnēm nodrošina lēnu un regulāru nogatavošanos, kas ir labvēlīga kvalitatīvam polifenolu saturam sarkanvīnos un sārtvīnu un baltvīnu stiprumam un aromātam. Tādējādi visiem vīniem — gan tiem, kas paredzēti ātrai laišanai tirgū, gan uzglabāšanai paredzētajiem — ir savs izteikts tipiskums.

Vīndārzi, kas sastāv no nelieliem zemesgabaliem, galvenokārt ir iestādīti šim reģionam ļoti raksturīgajās kaļķakmens kalnu nogāzēs, kas dabiski ierobežo augšanas spēku un veicina dziļu sakņu veidošanos, ļaujot vīnogulājiem izturēt vasaras sausumu. Bieži vien tie aizņem dabiskās platības, kurām piemēro vides aizsardzības pasākumus. Vīnogulāji piešķir šai teritorijai īpašu ainaviskumu, kas ir ļoti izslavēts un tūristu iecienīts. Šie aspekti vīnkopjiem mūsdienās ir ļoti svarīgi, jo vīnkopības uzlabojumi vispirms jau ir saistīti ar ražošanas apgabala aizsardzību, kā arī ar vīna tūrisma attīstību.

Tādējādi veidojas sinerģija starp vīnkopjiem un Sengijēmledezēras abatijas apmeklētājiem (aptuveni 800 000 cilvēku gadā), veicinot saimniecisko darbību Ēro departamenta lauku apvidos.

Nosaukums Sengijēmledezēra (Saint-Guilhem-le-Désert), kas saistīts gan ar abatijas tūkstošgadīgo vēsturi, gan ar vīniem, kas tiek ražoti saskaņā ar šādu AĢIN, pašlaik nodrošina plašu pieprasījumu arī ārpus Francijas.

9. Citi būtiski nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Nedzirkstošiem vīniem aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Saint-Guilhem-le-Désert” var papildināt ar šādām norādēm:

— ar vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumiem;

— ar norādēm “primeur” (“agrīnais” — pildīts pudelē pirms pavasara iestāšanās) vai “nouveau” (“jaunais” — pildīts pudelē pirms nākamās ražas).

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Saint-Guilhem-le-Désert” var papildināt ar mazāku ģeogrāfisko vienību nosaukumiem “Cité d'Aniane” un “Val de Montferrand”, ievērojot specifikācijā izklāstītos noteikumus.

Eiropas Savienības AĢIN logotips tiek iekļauts marķējumā gadījumos, kad apzīmējumu “Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” aizstāj ar tradicionālo apzīmējumu “Vin de Pays” (“Lauku vīns”).

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabals, kas noteikts, piemērojot atkāpi attiecībā uz to vīnu vinifikāciju un izturēšanu, kurus apzīmē ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Saint-Guilhem-le-Désert”, sastāv no šādu blakus esošu komūnu teritorijām:

– Ēro (Hérault) departamentā: Aumelas, Brignac, Buzignargues, Canet, Castelnau-le-Lez, Castries, Celles, Clermont-l’Hérault, Fozières, Galargues, Grabels, Juvignac, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Lacoste, Lansargues, Lattes, Le Crès, Le Puech, Lodeve, Mauguio, Montarnaud, Montaud, Mudaison, Popian, Pouzols, Saint-Aunès, Saint-Bauzille-de-la-Sylve, Saint-Etienne-de-Gourgas, Saint-Génies-des-Mougues, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Paul-et-Valmalle, Saint-Pierre-de-la-Fage, Soumont, Valergues un Vendargues.

– Gāras (Gard) departamentā: Carnas, La Cadiere-et-Cambo, Liouc, Montdardier, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Pompignan, Rogues, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-julien-de-la-Nef, Saint-Laurent-le-Minier, Sardan, Sauve un Sumène.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-770aea9b-b2c6-4aa0-ae5b-7f1f81ec19c3

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.