Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par tā protokola noslēgšanu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses /* COM/2012/0247 final - 2012/0130 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Pamatojoties uz attiecīgo Padomes pilnvarojumu[1], Komisija Eiropas Savienības vārdā risināja sarunas ar Dānijas valdību un Grenlandes valdību, lai atjaunotu protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Dānijas valdību un Grenlandes valdību. Šo sarunu rezultātā 2012. gada 3. februārī tika parafēts jauns protokols, kas aptver trīs gadu laikposmu, sākot no 2013. gada 1. janvāra. Šī procedūra attiecas uz Padomes lēmumu par jaunā protokola noslēgšanu un ir uzsākta vienlaikus ar procedūrām, kas attiecas uz Padomes lēmumu par minētā protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un provizorisku piemērošanu un Padomes regulu par zvejas iespēju iedalīšanu dalībvalstīm saskaņā ar minēto protokolu. Komisijas nostāja sarunās bija balstīta arī uz iepriekšējā protokola retrospektīvu (ex-post) novērtējumu, kuru neatkarīgi eksperti veica 2011. gada septembrī. Jaunais protokols ir saskaņā ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma mērķiem stiprināt Eiropas Savienības un Grenlandes sadarbību un veicināt tādu partnerību, kurā abu pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt Grenlandes EEZ zvejas resursu atbildīgu izmantošanu. Puses ir vienojušās sadarboties, lai īstenotu Grenlandes zivsaimniecības nozares politiku, un šajā nolūkā turpināt politisku dialogu par attiecīgajiem plānošanas pasākumiem. Jaunajā protokolā paredzētais ikgadējais kopējais finansiālais ieguldījums ir EUR 17 847 244 visā piemērošanas laikposmā. Šo summu veido: a) EUR 15 104 203 gadā par piekļuvi Grenlandes EEZ; b) EUR 2 743 041 gadā, kas ir papildu finansējums, kuru ES maksā, lai atbalstītu Grenlandes zivsaimniecības politiku. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija ierosina Padomei ar Parlamenta piekrišanu pieņemt šo lēmumu par minētā protokola noslēgšanu. 2012/0130 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par tā protokola noslēgšanu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[2], tā kā: (1) Padome 2007. gada 28. jūnijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 753/2007[3], lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību. (2) Pašreizējais protokols, ar kuru noteiktas minētajā partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, zaudē spēku 2012. gada 31. decembrī. (3) Eiropas Savienība ir risinājusi sarunas ar Dānijas valdību un Grenlandes valdību un apspriedusi jaunu protokolu, kurš pievienojams partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē un ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu. (4) Šīs sarunas 2012. gada 3. februārī noslēdzās ar jaunā protokola parafēšanu. (5) Jaunais protokols tika parakstīts saskaņā ar [datums] Lēmumu Nr. …/2012/ES[4], ņemot vērā tā noslēgšanu vēlākā datumā, un ir provizoriski piemērojams no 2013. gada 1. janvāra. (6) Jaunais protokols būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Savienības vārdā ir apstiprināts Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses (turpmāk "protokols"). Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu, kura ir pilnvarota Eiropas Savienības vārdā sniegt protokola 13. pantā paredzēto paziņojumu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties šā protokola saistības. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PROTOKOLS, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu[5], no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību[6], no otras puses 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Trīs gadu laikposmā no 2013. gada 1. janvāra Grenlandes iestādes atļauj ES zvejas kuģiem veikt zvejas darbības, nepārsniedzot zvejas iespējas, kuru apjoms norādīts šā panta 5. punktā vai noteikts atbilstīgi 2. punktam. Šā panta 5. punktā norādīto zvejas iespēju apjomu var pārskatīt Apvienotā komiteja. Ja Apvienotā komiteja pārskata šā panta 5. punktā paredzēto zvejas iespēju apjomu, Grenlande nodrošina ES zvejas iespējas, kas piešķirtas Grenlandes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ). 2. Ne vēlāk kā 2013. gada 1. decembrī un šajā pašā datumā turpmākajos gados Apvienotā komiteja vienojas par šā panta 5. punktā minēto sugu zvejas iespējām nākamajam gadam, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, īstenojot piesardzīgo pieeju, ievērojot zvejniecības jomas vajadzības un jo īpaši šā panta 7. punktā noteiktos daudzumus. Ja Apvienotā komiteja zvejas iespējas nosaka tādā apjomā, kas ir mazāks par šā panta 5. punktā norādīto apjomu, Grenlande ES to kompensē ar atbilstošām zvejas iespējām turpmākajos gados vai ar citām līdzvērtīgām zvejas iespējām tajā pašā gadā. Ja Puses nevienojas par kompensāciju, proporcionāli koriģē finansiālos nosacījumus, arī parametrus, kas izmantoti, lai aprēķinātu šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto summu. 3. Ziemeļu garneles kvotu, kas noteikta Austrumgrenlandes ūdeņu apgabaliem, drīkst izmantot Rietumgrenlandes ūdeņu apgabalos, ja Grenlandes un Eiropas Savienības kuģu īpašnieki uzņēmuma līmenī vienojas par kvotas pārcēlumu. Grenlandes iestādes apņemas atbalstīt šādas vienošanās, ja ir saņemts attiecīgs Eiropas Komisijas lūgums attiecīgo dalībvalstu vārdā. Kvotas maksimālais ikgadējais apjoms, kas var tikt pārcelts no Austrumgrenlandes ūdeņu apgabaliem uz Rietumgrenlandes ūdeņu apgabaliem, ir 2000 tonnu. ES kuģi šajā zvejniecībā darbojas ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus paredzētu attiecībā uz Grenlandes kuģu īpašniekam izsniegtu zvejas atļauju, un ievērojot pielikuma I nodaļas noteikumus. 4. Grenlande ES piedāvā papildu zvejas iespējas. Ja ES šādu piedāvājumu pilnībā vai daļēji pieņem, proporcionāli palielina 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu. ES sniedz Grenlandei atbildi ne vēlāk kā 6 nedēļas pēc piedāvājuma saņemšanas. Ja ES iestādes piedāvājumu noraida vai nesniedz atbildi 6 nedēļās, Grenlandes iestādēm ir tiesības piedāvāt šīs papildu zvejas iespējas citiem interesentiem. 5. Indikatīvais Grenlandes atļauto zvejas iespēju apjoms (tonnās): Krājums || 2013 || 2014 || 2015 Menca ICES XIV apakšapgabalā un NAFO 1. apakšapgabalā[7] || 2200 || 2200 || 2200 Pelaģiskie sarkanasari ICES XIV un V apakšapgabalā un NAFO 1F apakšapgabalā[8] || 3000 || 3000 || 3000 Bentiskie sarkanasari ICES XIV un V apakšapgabalā un NAFO 1F apakšapgabalā[9] || 2000 || 2000 || 2000 Grenlandes paltuss NAFO 1. apakšapgabalā – uz dienvidiem no 68°N || 2500 || 2500 || 2500 Grenlandes paltuss ICES XIV un V apakšapgabalā[10] || 4315 || 4315 || 4315 Ziemeļu garnele NAFO 1. apakšapgabalā || 3400 || 3400 || 3400 Ziemeļu garnele ICES XIV un V apakšapgabalā || 7500 || 7500 || 7500 Atlantijas paltuss NAFO 1. apakšapgabalā || 200 || 200 || 200 Atlantijas paltuss ICES XIV un V apakšapgabalā || 200 || 200 || 200 Karaliskais krabis NAFO 1. apakšapgabalā[11] || 250 || 250 || 250 Moiva ICES XIV un V apakšapgabalā[12] || 60 000 || 60 000 || 60 000 Makrūrzivis ICES XIV un V apakšapgabalā[13] || 100 || 100 || 100 Makrūrzivis NAFO 1. apakšapgabalā[14] || 100 || 100 || 100 6. Piezvejas pārvaldība Piezveja ir jebkāda nevēlama dzīvo jūras organismu nozveja. Šajā protokolā piezvejas, ko ieskaita piezvejas limitos, ir jebkādas tādu komerciālu sugu nozvejas, kuras nav kuģa zvejas atļaujā norādītās mērķsugas. ES zvejas kuģi, kas darbojas Grenlandes EEZ, ievēro visus piemērojamos piezvejas noteikumus par Grenlandes ūdeņu sugām un zivju krājumiem, jo īpaši par tiem, kas uzskaitīti 1. panta 5. punktā. Turklāt Grenlandes EEZ ir aizliegts izmest nozveju, kas gūta no zivju krājumiem, kurus pārvalda, izmantojot Grenlandes ūdeņiem noteiktus nozvejas vai zvejas piepūles limitus. Maksimālais piezvejas apjoms visās zvejas darbībās nepārsniedz 10 % no mērķkrājuma kvotas, kas norādīta zvejas atļaujā; izņēmums ir zvejas darbības, kuru mērķsuga ir ziemeļu garnele, jo tām šī likme ir samazināta līdz 5 %. Ja konkrētai sugai noteiktā ES kvota ir pilnībā apgūta, maksimālais piezvejas apjoms nepārsniedz 5 % no mērķkrājuma kvotas. Piezveju no zivju krājumiem, attiecībā uz kuriem Eiropas Savienībai ir zvejas iespējas Grenlandes ūdeņos, atskaita no zvejas iespējām, kas ES ir iedalītas atbilstošajam zivju krājumam. Jautājumu par piezveju apjomu un sastāvu ik gadu pārskata Apvienotajā komitejā. 7. Ja krājuma stāvoklis to ļauj, minimālais ikgadējais nozvejas apjoms (tonnās), kas nepieciešams Grenlandes zvejniecības saglabāšanai, ir šāds: Suga || NAFO 1 || ICES XIV/V Menca || 30 000 Sarkanasari || 2500 || 10 000 Grenlandes paltuss || 4700 || 4000 Ziemeļu garnele || 75 000 || 1500 8. Zvejas atļaujas ES kuģiem Grenlande izdod tikai saskaņā ar šo protokolu. 2. pants Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1. Nolīguma 7. pantā minētais ES finansiālais ieguldījums šā protokola 1. panta 1. punktā minētajā laikposmā ir EUR 17 847 244 gadā. 2. Šo finansiālo ieguldījumu veido: (a) EUR 15 104 203: ikgadējs maksājums par piekļuvi Grenlandes EEZ. Minētā summa ietver EUR 1 500 000 lielu finanšu rezervi. Maksājumus no šīs rezerves veic 4. punktā paredzētajā kārtībā, lai kompensētu sugu papildu daudzumus, kurus Grenlande darījusi pieejamus papildus tiem, kas noteikti 1. panta 5. punktā, un kurus ES ir pieņēmusi; (b) EUR 2 743 041: summa, kas paredzēta konkrēti Grenlandes zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai. 3. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 1. panta 2. un 5. punktu, 4., 5., 6. un 8. pantu. Eiropas Savienības samaksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nav lielāka par divkāršotu 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā norādīto summu. 4. Neskarot šā protokola 1. panta 2. un 5. punktu, 4., 5. un 6. pantu, Grenlande informē ES iestādes par visām sugām un visiem daudzumiem, kuri darīti pieejami zvejošanai papildus tiem, kas noteikti 1. panta 5. punktā. Ja ES tos pieņem (atkarībā no zinātniskajiem ieteikumiem), ES par šiem papildu daudzumiem maksā 17,5 % no pielikuma I nodaļā norādītās salīdzināmās cenas, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 1 500 000 gadā un aptverot visas 1. panta 5. punktā norādītās sugas. Konkrētā gadā neizmantoto finanšu rezerves daļu var pārnest uz nākamo gadu, lai samaksātu Grenlandei par sugu papildu daudzumiem, kuri darīti pieejami zvejošanai nākamajā gadā. 5. Finansiālā ieguldījuma ikgadējo summu (bez finanšu rezerves) ES samaksā vēlākais 2013. gada 30. jūnijā pirmajā gadā un vēlākais 1. martā turpmākajos gados, un papildu summas no finanšu rezerves samaksā šajā pašā termiņā vai iespējami drīz pēc tā beigām, kad saņemts paziņojums par attiecīgo daudzumu pieejamību un kad ES šos daudzumus ir pieņēmusi. 6. Grenlandes iestādēm ir tiesības brīvi lemt par to, kā izmantojams 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā norādītais finansiālais ieguldījums. 7. Finansiālo ieguldījumu iemaksā Valsts kases kontā, kuru atvērusi Grenlandes iestāžu norādīta finanšu iestāde. 3. pants Atbildīgas zvejas veicināšana Grenlandes EEZ 1. Finansiālo ieguldījumu, kas norādīts 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā, pārvalda, ņemot vērā mērķus, kas izvirzīti, Pusēm vienojoties, un ar tiem saistītajām gada un daudzgadu programmām. 2. Tiklīdz sākas šā protokola piemērošana un ne ilgāk kā trijos mēnešos Apvienotā komiteja vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās īstenošanas noteikumiem, jo īpaši par: (a) gada un daudzgadu vadlīnijām par to, kā izmantot 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālā ieguldījuma daļu konkrētā gadā īstenojamajām iniciatīvām; (b) gada un daudzgadu mērķiem, kas jāsasniedz, lai ar laiku pastāvīgi nodrošinātu atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zvejniecību, ņemot vērā Grenlandes zivsaimniecības politikas prioritātes un prioritātes citās politikas jomās, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības turpināšanos vai ietekmē to; (c) ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritērijiem un procedūrām. 3. Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā. 4. Vajadzības gadījumā Grenlande katru gadu papildus 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam finansiālajam ieguldījumam iedala līdzekļus daudzgadu programmas īstenošanas vajadzībām. Protokola piemērošanas pirmajā gadā ES finansiālā ieguldījuma līdzekļu, kā arī papildus iedalīto līdzekļu sadalījumu paziņo ES līdz 1. martam. Par minēto līdzekļu sadalījumu katrā turpmākajā gadā Grenlande ES paziņo ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. decembrī. 5. Ja Apvienotās komitejas ikgadējais novērtējums par nozares daudzgadu programmas īstenošanas sekmēm ir neapmierinošs un dod attiecīgu pamatojumu, Eiropas Savienība var samazināt šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu, lai programmas īstenošanai iedalīto finanšu resursu apjomu salāgotu ar gaidāmajiem rezultātiem. 6. Apvienotā komiteja ir atbildīga par nozares atbalstam izstrādātās daudzgadu programmas īstenošanas kontroli. Ja vajadzīgs, Puses ar Apvienotās komitejas starpniecību turpina šo kontroli arī pēc protokola piemērošanas laikposma beigām un tik ilgi, līdz finansiālais ieguldījums, kas 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā īpaši paredzēts nozares atbalstam, ir pilnībā izlietots. 4. pants Zinātniskā sadarbība ceļā uz atbildīgu zveju 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Grenlandes EEZ, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos. 2. Šā protokola darbības laikā Eiropas Savienība un Grenlande nodrošina zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Grenlandes EEZ. 3. Puses apņemas reģiona līmenī veicināt sadarbību atbildīgas zvejas jomā un jo īpaši sadarbību NEAFC un NAFO un jebkuras citas attiecīgas apakšreģionālās vai starptautiskās organizācijas satvarā. 4. Saskaņā ar šā protokola 4. panta 1. punktu un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, vajadzības gadījumā, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību Grenlandes EEZ, Puses Apvienotajā komitejā pieņem pasākumus attiecībā uz to Eiropas Savienības kuģu darbībām, kas licencēti un kam atļauts veikt zvejas darbības atbilstīgi šim protokolam. 5. pants Jaunas zvejas iespējas un izpētes zveja 1. Ja ES vēlas iegūt piekļuvi jaunām zvejas iespējām, kas nav norādītas šā protokola 1. panta 5. punktā, tā attiecīgi vēršas pie Grenlandes. Šādu prasījumu par piekļuvi jaunām zvejas iespējām apmierina tikai saskaņā ar Grenlandes tiesību aktiem, un tas var kļūt par atsevišķa nolīguma priekšmetu. 2. Saskaņā ar pielikuma X nodaļu izpētes zvejas atļaujas ir pieejamas uz izmēģinājuma laiku, kura ilgums katrā atsevišķā gadījumā nepārsniedz sešus mēnešus. 3. Ja Puses secina, ka izpētes zvejas kampaņas ir sekmīgas, Grenlandes iestādes uz laiku līdz šā protokola darbības beigām iedala ES flotei 50 % no jauno sugu zvejas iespējām, proporcionāli palielinot 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālā ieguldījuma daļu. 6. pants Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšana 1. Šā protokola 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumus pārskata vai aptur, ja: a) rodas neparedzēti apstākļi, kas nav dabas parādības un kas traucē zvejas darbības Grenlandes EEZ ūdeņos, vai b) krasi mainās politiskās pamatnostādnes, kas noteica šā protokola noslēgšanu, un viena no Pusēm pieprasa šo noteikumu pārskatīšanu, lai izdarītu tajos grozījumus, vai c) Eiropas Savienība konstatē, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā. Šo daļu nepiemēro, ja pārkāpums notiek tādā atbildības vai kompetences jomā, kurā Grenlandes valdībai, tāpēc ka Grenlandei Dānijas Karalistes sastāvā ir pašpārvaldes statuss, nav oficiālas atbildības vai kompetences. 2. Eiropas Savienība patur tiesības pilnībā vai daļēji apturēt šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma daļas maksājumus, ja: a) pēc Apvienotās komitejas veiktā novērtējuma tiek konstatēts, ka gūtie rezultāti neatbilst plānotajiem, vai b) Grenlande nespēj nodrošināt šīs ieguldījuma daļas apguvi. 3. ES ir pienākums rakstiski paziņot par nodomu apturēt maksājumus, un tas jādara vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā. 4. Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz situācija ir labota ar iepriekšminēto apstākļu mīkstināšanas pasākumiem un pēc Pušu apspriešanās un vienošanās, kura apstiprina, ka attiecīgajā situācijā ir iespējams atsākt parastās zvejas darbības. 7. pants Zvejas atļaujas apturēšana un atjaunošana 1. Grenlande patur tiesības apturēt šā protokola pielikumā paredzētās zvejas atļaujas, ja: a) konkrēts kuģis ir izdarījis Grenlandes tiesību aktu nopietnu pārkāpumu vai b) kuģa īpašnieks nepilda tiesas nolēmumu saistībā ar konkrēta kuģa izdarītu pārkāpumu. Kad tiesas nolēmums ir izpildīts, zvejas atļauju šim kuģim atjauno uz atlikušo zvejas atļaujas laikposmu. 8. pants Protokola īstenošanas apturēšana 1. Protokola īstenošanu aptur, ja to rosina viena no Pusēm un ja: a) rodas neparedzēti apstākļi, kas nav dabas parādības un kas traucē zvejas darbības Grenlandes EEZ ūdeņos, vai b) Eiropas Savienība neveic šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos maksājumus protokola 6. pantā neparedzētu apstākļu dēļ, vai c) starp Pusēm izceļas strīds par šā protokola interpretāciju vai īstenošanu, vai d) viena no Pusēm neievēro šā protokola noteikumus, vai e) krasi mainās politiskās pamatnostādnes, kas noteica šā protokola noslēgšanu, un viena no Pusēm pieprasa šo noteikumu pārskatīšanu, lai izdarītu tajos grozījumus, vai f) viena no Pusēm konstatē, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā. Šo daļu nepiemēro, ja pārkāpums notiek tādā atbildības vai kompetences jomā, kurā Grenlandes valdībai, tāpēc ka Grenlandei Dānijas Karalistes sastāvā ir pašpārvaldes statuss, nav oficiālas atbildības vai kompetences. 2. Protokola īstenošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja Pušu strīdu uzskata par nopietnu un ja Pušu apspriešanās nenoved pie izlīguma. 3. Attiecīgajai Pusei ir pienākums rakstiski paziņot par nodomu apturēt protokola īstenošanu, un tas jādara vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā. 4. Ja īstenošana ir apturēta, Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu, panākot izlīgumu. Ja tas izdodas, protokola īstenošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli samazina, ņemot vērā laikposmu, kurā protokola īstenošana bija apturēta. 9. pants Valsts tiesību akti 1. Eiropas Savienības zvejas kuģu darbības Grenlandes EEZ ūdeņos reglamentē Grenlandē un Dānijas Karalistē piemērojamie tiesību akti, ja vien nolīgumā, šajā protokolā vai tā pielikumā nav noteikts citādi. 2. Grenlande informē Eiropas Savienību par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar zivsaimniecības politiku, un to dara vismaz 3 mēnešus pirms šādu izmaiņu vai jaunu tiesību aktu stāšanās spēkā. 10. pants Darbības ilgums 1. Šo protokolu un tā pielikumu piemēro trīs gadus, sākot ar 2013. gada 1. janvāri, ja vien saskaņā ar šā protokola 11. pantu nav izdarīts paziņojums par protokola darbības izbeigšanu. 11. pants Protokola darbības izbeigšana 1. Protokola darbības izbeigšanā ieinteresētā Puse vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad šai izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstveidā paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt protokola darbību. Pēc iepriekš minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos. 2. Šā protokola 2. pantā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu par gadu, kurā tiek izbeigta protokola darbība, samērīgi un proporcionāli laikam samazina. 12. pants Provizoriska piemērošana 1. Šo protokolu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. janvāra. 13. pants Stāšanās spēkā 2. Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. PIELIKUMS ES KUĢU ZVEJAS DARBĪBU NOSACĪJUMI GRENLANDES EEZ I nodaļa. pieteikumu iesniegšanas un zvejas atļauju (licenču) izdošanas kārtība ES kuģu īstenoto zvejas darbību nosacījumi Grenlandes EEZ A. Zvejas atļaujas pieteikuma iesniegšana un atļaujas izdošana 1. Tikai uz zvejas atļauju tiesīgi kuģi var saņemt šādu atļauju, lai zvejotu Grenlandes EEZ un/vai no Grenlandes kvotas starptautiskajos ūdeņos. 2. Kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Grenlandes EEZ. Tam jābūt izpildījušam visas tās saistības pret Grenlandes iestādēm, kuras izriet no kuģa iepriekšējām zvejas darbībām Grenlandē vai Grenlandes EEZ atbilstīgi zivsaimniecības nolīgumiem, kas noslēgti ar ES. 3. Pieteikumu iesniedz uz Grenlandes izstrādātas veidlapas, kuras paraugs pievienots 1. papildinājumā. Katru zvejas atļaujas pieteikumu iesniedz kopā ar pierādījumu par maksas nokārtošanu uz zvejas atļaujas derīguma termiņa laiku. Maksā ietilpst visas valsts un vietējās nodevas saistībā ar piekļuvi zvejas darbībām, kā arī komisijas maksas, ko bankas iekasē par naudas pārskaitīšanu. Ja kuģis nav samaksājis par bankas pārskaitījumu, attiecīgā summa jāsamaksā, kad iesniedz nākamo zvejas atļaujas pieteikumu šim kuģim, citādi jaunu zvejas atļauju neizdod. ES kuģi, kuriem ir viens īpašnieks vai aģents, var iesniegt kolektīvu zvejas atļaujas pieteikumu, ja vien tie ir vienas un tās pašas dalībvalsts karoga kuģi. Katrā zvejas atļaujā, kas izdota pēc kolektīva pieteikuma, norāda kopējo nozvejas daudzumu, par kuru ir samaksāta zvejas atļaujas maksa, un zemsvītras piezīmē ieraksta "atļautais kopējais daudzums, kuru drīkst būt nozvejojuši šādi kuģi: [norāda visu to kuģu vārdus, kas minēti kolektīvajā pieteikumā]". ES iestādes par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar šo nolīgumu, iesniedz Grenlandes iestādēm zvejas atļaujas vai atļauju pieteikumu vai kolektīvo pieteikumu. Grenlandes iestādes ir tiesīgas apturēt spēkā esošu zvejas atļauju vai neizdot jaunu zvejas atļauju, ja ES kuģis nav izpildījis prasības par attiecīgo zvejas žurnāla lapu un izkraušanas deklarāciju nosūtīšanu Grenlandes iestādēm saskaņā ar nozvejas datu paziņošanas noteikumiem. 4. Tiklīdz šis protokols kļūst piemērojams, Grenlandes iestādes dara zināmu visu informāciju par bankas kontiem, kas izmantojami zvejas atļaujas maksas nokārtošanai. 5. Neierobežojot 6. punkta noteikumus, zvejas atļauju izdod konkrētam kuģim, un tā nav nododama tālāk. Zvejas atļaujā norāda daudzumu, kuru atļauts nozvejot un paturēt uz kuģa. Zvejas atļaujā norādīto atļauto daudzumu nevar grozīt, neiesniedzot jaunu zvejas atļaujas pieteikumu. Ja kuģis pārsniedz zvejas atļaujā norādīto atļauto daudzumu, tam par pārsniegto daudzumu ir jāmaksā nodeva, kuras apmērs ir trīskārt lielāks par B.3. punktā paredzēto summu. Šim kuģim jaunu zvejas atļauju neizdod tik ilgi, kamēr nav samaksāts par minēto pārsniegumu. 6. Tomēr dažos gadījumos un pēc Eiropas Komisijas prasījuma kuģa zvejas atļauju var aizstāt ar jaunu zvejas atļauju, ko izdod citam kuģim ar līdzīgiem tehniskajiem parametriem. Jaunajā zvejas atļaujā norāda: – izdošanas datumu, – to, ka ar šo atļauju atzīst par nederīgu un aizstāj cita konkrēta kuģa zvejas atļauju. 7. Par zvejniecību atbildīgā Grenlandes iestāde 15 darbdienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas nosūta zvejas atļaujas Eiropas Komisijai. 8. Zvejas atļaujas oriģinālam vai tā kopijai vienmēr jāatrodas uz kuģa, un tā jāuzrāda pēc kompetento Grenlandes iestāžu pieprasījuma. B. Zvejas atļaujas derīgums un maksāšanas kārtība 1. Zvejas atļaujas ir derīgas no izdošanas dienas līdz tā kalendāra gada beigām, kurā ir izdota konkrētā zvejas atļauja. To izdod 15 darbdienās pēc zvejas atļaujas pieteikuma saņemšanas un prasītās maksas nokārtošanas par attiecīgo gadu un kuģi. Moivas zvejniecībā zvejas atļaujas izdod uz laiku no 20. jūnija līdz 31. decembrim un arī par nākamo gadu no 1. janvāra līdz 30. aprīlim. Ja ES tiesību akti, ar kuriem konkrētam gadam nosaka zvejas iespējas ES kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi, līdz zvejas gada sākumam vēl nav pieņemti un ja zinātniskie ieteikumi ļauj, ES zvejas kuģi, kuriem ir atļauts zvejot iepriekšējā zvejas gada 31. decembrī, ar to pašu zvejas atļauju drīkst turpināt zvejas darbības arī gadā, kuram attiecīgie tiesību akti vēl nav pieņemti. Provizoriski drīkst mēnesī izmantot 1/12 daļu no iepriekšējā gada zvejas atļaujā norādītās kvotas, ja par šo kvotu ir nokārtota attiecīgā zvejas atļaujas maksa. Provizorisko kvotu var koriģēt atkarībā no zinātniskajiem ieteikumiem un stāvokļa konkrētajā zvejniecībā. Ziemeļu garneles zvejas atļaujā norādītā daudzuma daļu, kas kārtējā gada 31. decembrī ir palicis neizmantots, pēc pieprasījuma var pārcelt uz nākamo gadu, ja zinātniskie ieteikumi ļauj un ja pārcēluma maksimālais apjoms ir 5 % no zvejas atļaujā sākotnēji norādītā daudzuma. Pārcelto daudzumu izmanto līdz nākamā gada 30. aprīlim. Zvejas atļaujas maksu par piezveju neiekasē. 2. Salīdzināmās cenas konkrētām sugām ir šādas: Suga || Dzīvsvara cena EUR par tonnu Menca || 1800 Pelaģiskie sarkanasari || 1700 Bentiskie sarkanasari || 1700 Grenlandes paltuss || 3500 Ziemeļu garnele (austrumos) || 2500 Ziemeļu garnele (rietumos) || 2300 Atlantijas paltuss || 4100 Moiva || 190 Karaliskais krabis || 5500 Makrūrzivis || 2204 3. Zvejas atļaujas maksa ir šāda: Suga || EUR par tonnu Menca || 90 Pelaģiskie sarkanasari || 53 Bentiskie sarkanasari || 53 Grenlandes paltuss || 129 Ziemeļu garnele (austrumos) || 50 Ziemeļu garnele (rietumos) || 80 Atlantijas paltuss || 217 Karaliskais krabis || 120 Moiva || 5 Ja atļautais daudzums netiek pilnībā apgūts, atbilstošo maksas daļu kuģa īpašniekam neatlīdzina. II nodaļa. Zvejas zonas 1. Zvejot drīkst zvejas zonā, kas definēta kā Grenlandes ekskluzīvā ekonomikas zona atbilstīgi 2004. gada 15. oktobra noteikumiem Nr. 1020 un saskaņā ar 2004. gada 15. oktobra Karalisko dekrētu Nr. 1005 par Grenlandes ekskluzīvo ekonomikas zonu likuma stāšanos spēkā, īstenojot 1996. gada 22. maija likumu Nr. 411 par ekskluzīvajām ekonomikas zonām. 2. Ja nav norādīts citādi, zvejot drīkst vismaz 12 jūras jūdzes no bāzes līnijas saskaņā ar 7. panta 2. punktu Landstinga (Grenlandes parlaments) 1996. gada 31. oktobra likumā Nr. 18 par zvejniecību, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Inatsisartuta (Grenlandes parlaments) 2011. gada 22. novembra likumu Nr. 8. 3. Bāzes līniju definē saskaņā ar 2004. gada 15. oktobra Karalisko dekrētu Nr. 1004 par grozījumiem Karaliskajā dekrētā par Grenlandes teritoriālo ūdeņu robežu noteikšanu. III nodaļa. Nozvejas datu paziņošanas kārtība A. Nozvejas datu paziņošana un zvejas žurnāls 1. To ES zvejas kuģu kapteiņi, kas zvejo saskaņā ar nolīgumu, kuģa darbības reģistrē zvejas žurnālā, par katru sugu norādot nozvejotos, uz kuģa paturētos vai izmestos daudzumus, kas pārsniedz 50 kg dzīvsvara ekvivalentu. 2. Zvejas žurnālu aizpilda kapteinis, visās dienās, kurās ES zvejas kuģis darbojas saskaņā ar Grenlandes zvejas atļauju, norādot visas nozvejas un izmetumus katrā atsevišķā zvejas rīku iemetienā. Informāciju reģistrē ik dienas un ne vēlāk kā pulkst. 23.59 (UTC) ar karoga dalībvalsts zvejas uzraudzības centra (FMC) starpniecību elektroniski pārraida Grenlandes iestādēm. Pirms protokola stāšanās spēkā Puses Apvienotajā komitejā vienojas par to, kādā formātā sagatavojami un pārraidāmi elektroniskie zvejas žurnāla dati. 3. Zvejas žurnāla datus kapteinis reģistrē un pārraida arī pēc Grenlandes kompetentās iestādes amatpersonas pieprasījuma. 4. Ja kuģis Grenlandes EEZ veic citā kuģī pārkraušanas vai izkraušanas darbības, kapteinis reģistrē un ar karoga dalībvalsts FMC starpniecību 24 stundu laikā pēc citā kuģī pārkraušanas vai izkraušanas darbību pabeigšanas elektroniski pārraida Grenlandes iestādēm arī citā kuģī pārkraušanas un izkraušanas deklarācijas datus. 5. Kapteinis ir atbildīgs par reģistrēto un pārraidīto zvejas žurnāla datu pareizību. Kapteinis un/vai viņa pārstāvis ir atbildīgs par reģistrēto un pārraidīto citā kuģī pārkraušanas un izkraušanas deklarāciju datu pareizību. 6. Neskarot 10. punktu, ES zvejas kuģim nav atļauts atstāt ostu, lai zvejotu saskaņā ar nolīgumu, ja uz kuģa nav uzstādīta pilnībā funkcionējoša elektroniskā nozvejas datu ziņošanas sistēma (ERS). 7. Neskarot 10. punktu, ES zvejas kuģiem, kuri elektroniski nereģistrē un nepārraida zvejas žurnāla datus, nav atļauts zvejot Grenlandes EEZ. 8. Gadījumā, ja i) uz ES zvejas kuģa uzstādītajā elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmā konstatē tehnisku kļūmi vai darbības traucējumus, zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, sākot no brīža, kad viņš to konstatējis vai ticis par to informēts, ar karoga dalībvalsts FMC starpniecību ik dienas un ne vēlāk kā pulkst. 23.59 (UTC) arī tad, ja nozveja nav gūta, attiecīgi paziņo zvejas žurnāla datus Grenlandes kompetentajām iestādēm, izmantojot alternatīvus telekomunikāciju kanālus; ii) elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmā konstatē tehnisku kļūmi vai darbības traucējumus, papildus zvejas žurnāla datiem paziņo arī citā kuģī pārkraušanas un izkraušanas deklarāciju datus, un to dara konkrēti šādās situācijās: a) pēc Grenlandes un/vai karoga dalībvalsts kompetento iestāžu pieprasījuma; b) tūlīt pēc pēdējās zvejas darbības; c) pirms kuģa ieiešanas ostā; d) jūrā veiktas inspekcijas laikā; e) ja to prasa Grenlandes tiesību akti. Gadījumos, kas minēti a) un c) apakšpunktā, nosūta arī iepriekšēju paziņojumu; iii) uz kuģa uzstādītajā elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmā konstatē tehnisku kļūmi vai darbības traucējumus, ES zvejas kuģis drīkst atstāt ostu tikai pēc tam, kad Grenlandes kompetentās iestādes un karoga valsts FMC atzinuši uz kuģa uzstādīto elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu par pilnībā darbojošos vai kad Grenlandes kompetentās iestādes citādi atļāvušas kuģim atstāt ostu. Neskarot 6. punktu, ja Grenlandes iestādes ir atļāvušas iziet no ostas ES zvejas kuģim, uz kura nav pilnībā funkcionējošas elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas, tās par to tūlīt informē karoga dalībvalsts FMC un ES iestādes. 9. Kamēr kuģis atrodas Grenlandes EEZ, elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas atslēgšanu remonta vai nomaiņas vajadzībām apstiprina Grenlandes kompetentās iestādes. 10. Vienu gadu ilgā pārejas periodā pēc protokola spēkā stāšanās līdztekus ERS ES zvejas kuģi, kas darbojas saskaņā ar nolīgumu, papīra formātā aizpilda un iesniedz Grenlandes parauga zvejas žurnālus. B. Nozvejas datu paziņojuma nesaņemšana 1. Ja Grenlandes kompetentās iestādes nesaņem elektroniski pārraidītus nozvejas, citā kuģī pārkraušanas vai izkraušanas deklarācijas datus saskaņā ar A iedaļu, tās to tūlīt paziņo karoga dalībvalsts FMC un ES iestādēm. Pēc šā paziņojuma saņemšanas karoga dalībvalsts FMC par to tūlīt informē kapteini un kuģa īpašnieku un nekavējoties rīkojas, lai situāciju labotu. Ja attiecībā uz kādu konkrētu ES zvejas kuģi šāda situācija rodas biežāk nekā trīs reizes kalendāra gadā, Grenlandes iestādes var prasīt, ka ES iestādes nodrošina, lai karoga dalībvalsts FMC apņemtos rūpīgi izmeklēt, kāpēc atkārtoti nav darbojusies uz kuģa uzstādītā elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēma. Karoga dalībvalsts FMC noskaidro, kāpēc dati nav saņemti, un rīkojas, lai situāciju labotu, un informē Grenlandes FMC un ES iestādes par saviem konstatējumiem un notikušā cēloņiem. 2. Tūlīt pēc karoga dalībvalsts FMC paziņojuma saņemšanas ES zvejas kuģa kapteinis, izmantojot alternatīvus telekomunikāciju kanālus, ar karoga dalībvalsts FMC starpniecību nosūta Grenlandes kompetentajām iestādēm visus līdz tam nenosūtītos datus. Turpmāk datus paziņo ik dienas un ne vēlāk kā pulkst. 23.59 (UTC), izmantojot alternatīvus telekomunikāciju kanālus. C. Informācijas apmaiņas formāts 1. XML standarts, kas Pusēm jāizmanto elektroniskajā datu apmaiņā un citos attiecīgos gadījumos, ir norādīts Europa tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control/codes/index_en.htm. 2. Grozījumus attiecībā uz 1. punktā minēto formātu skaidri identificē kā grozījumus un norāda atjauninājuma datumu. Puses laikus informē viena otru par visām plānotajām izmaiņām. Šādi grozījumi nestājas spēkā agrāk kā sešus mēnešus pēc attiecīgā lēmuma pieņemšanas. 3. Elektronisko datu apmaiņu starp Pusēm un, vajadzības gadījumā, ar ES iestādēm sekmē, izmantojot saziņas kanālus, ko Eiropas Savienības vārdā pārvalda Eiropas Komisija. IV nodaļa. Tehniskie resursu saglabāšanas pasākumi Grenlande nodrošina, ka ES zvejas kuģiem angļu valodā ir pieejami attiecīgie Grenlandes tiesību akti par nozvejas datu paziņošanu, kontroli, tehniskajiem resursu saglabāšanas pasākumiem un novērotāju programmu. V nodaļa. Kontrole Neskarot Grenlandes tiesību aktus, ES zvejas kuģiem, kas darbojas Grenlandes EEZ, piemēro turpmāk norādītos pasākumus. A. Inspekcija jūrā 1. ES zvejas kuģu inspekcijas jūrā Grenlandes EEZ veic pilnvaroti inspektori. Inspekcijas kuģi ir skaidri marķēti saskaņā ar starptautiskajām normām, un inspektoriem ir identifikācijas apliecība, kuru viņi inspekcijas laikā iespējami drīzāk uzrāda kapteinim. Amatpersonas neapstrīd kapteiņa tiesības sazināties ar savas karoga valsts kompetentajām iestādēm. 2. Inspicētā zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis: a) atvieglo amatpersonu drošu un veiksmīgu uzkāpšanu uz kuģa saskaņā ar labu kuģošanas praksi, kad no kuģa vai helikoptera, ar kuru ierodas amatpersona, ir saņemts attiecīgais Starptautiskā signālu kodeksa signāls vai radio paziņojums par nodomu uzkāpt uz kuģa; b) atvieglo amatpersonām inspekcijas pienākumu izpildi, nodrošinot pieprasīto palīdzību pietiekamā apjomā; c) ļauj amatpersonām sazināties ar Grenlandes iestādēm; d) brīdina amatpersonas par konkrētiem drošības apdraudējumiem uz ES zvejas kuģiem; e) nodrošina amatpersonām piekļuvi visām kuģa vietām, visai apstrādātajai vai neapstrādātajai nozvejai, visiem zvejas rīkiem un visai attiecīgajai informācijai un dokumentiem; f) atvieglo amatpersonu drošu nokāpšanu no kuģa pēc inspekcijas pabeigšanas. 3. Grenlandes inspektori paliek uz ES kuģa tik ilgu laiku, cik vajadzīgs, lai veiktu inspekcijas uzdevumus. Viņi veic inspekciju tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, tā zvejas darbību un kravu. 4. Nedrīkst prasīt, lai kapteiņi pa atklātiem radio kanāliem ziņotu komerciāli svarīgu informāciju. 5. Katras inspekcijas beigās Grenlandes inspektori savus konstatējumus dara zināmus kapteinim un sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES zvejas kuģa kapteinim ir tiesības komentēt inspekcijas ziņojuma saturu. Inspekcijas ziņojumu paraksta attiecīgais inspektors un ES zvejas kuģa kapteinis, ja viņš/viņa to vēlas. 6. Pirms nokāpšanas no kuģa Grenlandes inspektori nodod ES zvejas kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. Grenlande 8 darbdienu laikā paziņo ES iestādēm par inspekciju. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas un pēc ES iestāžu pieprasījuma Grenlande 8 darbdienu laikā nosūta ES iestādēm inspekcijas ziņojuma kopiju. Vajadzības gadījumā šo informāciju dara pieejamu attiecīgajai reģionālajai zvejniecības pārvaldības organizācijai (RZPO). B. Inspekcija ostā 1. Nozveju izkraujošu vai citā kuģī pārkraujošu ES zvejas kuģu inspekciju Grenlandes ostā veic Grenlandes inspektori, kas ir skaidri identificēti kā zvejas pārbaužu inspektori. 2. Inspekciju ostā veic saskaņā ar FAO pasākumiem un attiecīgās RZPO noteiktajiem ostas valsts pasākumiem. 3. Grenlande var atļaut ES piedalīties ostā veiktajā inspekcijā novērotājas statusā. 4. ES zvejas kuģa kapteinis izrāda pretimnākšanu, lai atvieglotu Grenlandes inspektoru darbu. 5. Katras inspekcijas beigās Grenlandes inspektori savus konstatējumus dara zināmus kapteinim un sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES zvejas kuģa kapteinim ir tiesības komentēt inspekcijas ziņojuma saturu. Inspekcijas ziņojumu paraksta attiecīgais inspektors un ES zvejas kuģa kapteinis. 6. Pirms nokāpšanas no kuģa Grenlandes inspektori nodod ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. Grenlande 8 darbdienu laikā pēc inspekcijas nosūta ES iestādēm inspekcijas ziņojuma kopiju. VI NODAĻA KONTROLES NOVĒROTĀJU SISTĒMA A. Novērotāju sistēma 1. Visas zvejas darbības Grenlandes EEZ veic saskaņā ar Grenlandes tiesību aktos paredzēto novērotāju sistēmu. To ES zvejas kuģu kapteiņi, kam ir atļauja zvejot Grenlandes EEZ, sadarbojas ar Grenlandes iestādēm, uzņemot uz kuģa novērotājus. B. Novērotāja atalgojums 1. Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic Grenlandes kompetentās iestādes. C. Novērotāja pienākumi 1. Atrodoties uz kuģa, novērotājs: a) veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepārtrauktu vai nekavētu zvejas darbību norisi; b) saudzīgi izturas pret materiāliem un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa; c) ievēro konfidencialitāti attiecībā uz visiem ar kuģi saistītajiem dokumentiem. D. Novērotāja ziņojums 1. Pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs iepazīstina kuģa kapteini ar savu novērojumu ziņojumu. Kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt novērotāja ziņojumā savas piezīmes. Ziņojumu paraksta novērotājs un kapteinis. Kapteinis saņem novērotāja ziņojuma kopiju. 2. Grenlandes kompetentās iestādes 8 darbdienu laikā paziņo ES iestādēm par novērotāja nokāpšanu no kuģa. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas un pēc ES iestāžu pieprasījuma Grenlande 8 darbdienu laikā nosūta ES iestādēm novērotāja ziņojuma kopiju. VII nodaļa Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS) Ar zvejas kuģu satelītnovērošanu saistītie nosacījumi 1. Attiecībā uz satelītnovērošanas sistēmu visi zvejas kuģi, kuriem ir zvejas atļauja, kas piemērojama otras Puses ūdeņos, izpilda visus turpmāk minētos noteikumus. 2. Visi kuģi, kam ir zvejas atļauja, ir aprīkoti ar pilnībā funkcionējošu satelītnovērošanas iekārtu, kas uzstādīta uz kuģa, lai varētu automātiski un pastāvīgi pārraidīt kuģa ģeogrāfiskās koordinātas šā kuģa karoga valsts zvejas uzraudzības centram (FMC). Datu pārraidīšana notiek reizi stundā. 3. Katrs automātiskais ziņojums par atrašanās vietu i) ietver: a) kuģa identifikācijas datus; b) nesenāko kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu (ģeogrāfiskais garums un platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %; c) atrašanās vietas reģistrēšanas datumu un laiku; d) kuģa ātrumu un kursu; ii) un ir formatēts pēc 2. papildinājumā pievienotā parauga. 4. Pirmo ziņojumu par atrašanās vietu, kuru otra Puse nosūta pēc ieiešanas EEZ, apzīmē ar kodu "ENT". Visus turpmākos ziņojumus par atrašanās vietu apzīmē ar kodu "POS", izņemot pirmo ziņojumu par atrašanās vietu pēc iziešanas no otras Puses ūdeņiem, kuru apzīmē ar kodu "EXI". 5. Karoga valsts FMC nodrošina to, ka ziņojumi par atrašanās vietu tiek automātiski apstrādāti un, vajadzības gadījumā, elektroniski pārraidīti. Ziņojumus par atrašanās vietu reģistrē drošā veidā un glabā trīs gadus. 6. Kuģu satelītnovērošanas sistēmas aparatūras un programmatūras elementi ir nodrošināti pret atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespējām. Sistēma darbojas pilnīgi automātiski un vienmēr ir darba kārtībā neatkarīgi no vides apstākļiem. Satelītnovērošanas iekārtu ir aizliegts iznīcināt, bojāt, padarīt darboties nespējīgu vai citādi iejaukties tās darbībā. Jo īpaši kapteinis vienmēr nodrošina, ka: a) kuģa VMS sistēma ir pilnībā funkcionējoša un ziņojumi par atrašanās vietu tiek pareizi nosūtīti karoga valsts FMC; b) dati netiek nekādā veidā sagrozīti; c) satelītnovērošanas iekārtu antenas vai antenu uztveršanas laukā nav fizisku šķēršļu; d) nekādā veidā netiek pārtraukta elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas iekārtām un e) satelītnovērošanas ierīce nav aizvākta no kuģa. 7. Zvejas kuģim ir aizliegts ieiet otras Puses EEZ bez pilnībā funkcionējošas satelītnovērošanas ierīces, citādi Grenlandes iestādes ir tiesīgas ar tūlītēju spēku apturēt šā zvejas kuģa zvejas atļaujas darbību. Grenlandes iestādes par to nekavējoties paziņo attiecīgajam kuģim. Grenlandes iestādes tūlīt informē ES iestādes un karoga valsti par zvejas atļaujas darbības apturēšanu. 8. Kuģa datu pārraidīšana VMS sistēmas nedarbošanās gadījumā: i) ja kuģa VMS sistēma nedarbojas, to salabo vai aizstāj 30 kalendāra dienās pēc paziņošanas zvejas kuģa kapteinim un karoga valstij. ES iestādēm par to paziņo, cik drīz vien iespējams; ii) iepriekš minētajā laikposmā kuģa ziņojumus par atrašanās vietu sagatavo manuāli, ievērojot VII nodaļas 3. punktu, un pa e-pastu vai pa faksu nosūta karoga valsts FMC un tās Puses FMC, kuras teritorijā kuģis atrodas. Šādā veidā manuāli pārraida vismaz vienu atrašanās vietas ziņojumu 4 stundās; iii) pēc minētā laikposma kuģim vairs nav atļauts veikt zvejas darbības Grenlandes EEZ. 9. Ja ziņojumos, kurus satelītnovērošanas ierīce nosūta ik stundu, vismaz iepriekšējās 4 stundās ir minētas vienas un tās pašas ģeogrāfiskās koordinātas, drīkst sūtīt ziņojumu par atrašanās vietu, norādot darbības kodu "ANC", kā norādīts pievienotajā paraugā. Šādu ziņojumu pārraidīšanas periodiskums drīkst būt viens ziņojums 12 stundās. Nepilnu stundu pēc atrašanās vietas maiņas ziņojumus atsāk sūtīt reizi stundā. 10. Atrašanās vietas ziņojumu droša paziņošana starp FMC: i) kuģa paziņojumus par atrašanās vietu karoga valsts FMC automātiski nosūta tās Puses FMC, kuras ūdeņos šis kuģis atrodas; ii) abu Pušu FMC apmainās ar kontaktinformāciju, piemēram, ar e-pasta adresēm, faksa, teleksa un tālruņa numuriem, un nekavējoties informē viena otru par visām izmaiņām šajā informācijā; iii) ziņojumus par atrašanās vietu attiecīgo FMC un karoga valstu starpā pārraida elektroniski, izmantojot HTTPS protokolu. Grenlandes iestādes un attiecīgās karoga valsts FMC apmainās ar sertifikātiem; iv) attiecībā uz automātiskajiem ziņojumiem, kurus pārraida no Eiropas Savienības uz Grenlandi, Eiropas Savienības FMC ir karoga valsts FMC. Attiecībā uz šādiem manuāliem vai automātiskiem ziņojumiem, kurus no Grenlandes pārraida uz Eiropas Savienību, Eiropas Savienības FMC ir tās dalībvalsts FMC, kuras ūdeņos attiecīgais kuģis darbojas vai ir darbojies. Grenlandes FMC ir izveidots Zivsaimniecības, medniecības un lauksaimniecības ministrijas Kontroles nodaļas (Grenlandes zvejas licenču kontroles iestāde) paspārnē un atrodas Nūkā; v) ja kuģis nav paziņojis par iziešanu no EEZ, to ūdeņu FMC, kuros attiecīgais kuģis atrodas konkrētā brīdī, informē karoga valsts FMC un Eiropas Komisiju par jebkādiem pārtraukumiem secīgo atrašanās vietas ziņojumu plūsmā no kuģa, kam ir zvejas atļauja. 11. Sakaru sistēmas traucējumi: i) Grenlande nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju ar karoga valsts FMC un nekavējoties informē ES par traucējumiem saistībā ar atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanu un saņemšanu, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu; ii) sakaru pārtrūkšana starp FMC nedrīkst ietekmēt kuģu darbību; iii) visus sakaru traucējumu laikā nepārraidītos ziņojumus nosūta, tiklīdz sakari starp attiecīgajiem FMC ir atjaunoti. 12. Zvejas atļaujas turētāja kuģa kapteini uzskata par atbildīgu par jebkādām pierādītām manipulācijām ar kuģa VMS sistēmu, kuru mērķis ir sistēmas darbības traucēšana vai atrašanās vietas ziņojumu viltošana. Par pārkāpumiem piemēro sankcijas, ko paredzējusi Puse, kuras ūdeņos pārkāpums noticis, saskaņā ar spēkā esošajiem šīs Puses tiesību aktiem. 13. Satelītnovērošanas datus, kas otrai Pusei paziņoti saskaņā ar šo nolīgumu, iestādēm, izņemot kontroles un uzraudzības iestādes, nekad neizpauž tādā veidā, kas ļauj identificēt konkrētus kuģus. 14. Neskarot iepriekšējo punktu, VMS datus drīkst izmantot zinātnes un pētniecības nolūkiem ar nosacījumu, ka lietotāji nedrīkst šos datus publicēt veidā, kas ļauj identificēt konkrētus kuģus. VIII NODAĻA Pārkāpumi A. Pārkāpumu gadījumi 1. Jebkurš pārkāpums, ko saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem zvejas atļauju saņēmis ES zvejas kuģis izdarījis Grenlandes EEZ, jānorāda inspekcijas ziņojumā. 2. Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā nenozīmē, ka kapteinis un/vai kuģa īpašnieks atsakās no tiesībām aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu. B. Informēšana par kuģa aizturēšanu 1. Grenlande ne vēlāk kā 24 stundu laikā paziņo ES par zvejas atļauju saņēmuša ES zvejas kuģa aizturēšanu. Šim paziņojumam pievieno īsu informāciju par pārkāpumu. C. Sankcijas par pārkāpumiem 1. Sankcijas par konstatēto pārkāpumu nosaka Grenlande saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumiem. D. Tiesvedība un drošības nauda 1. Ja pārkāpums ir iesniegts izskatīšanai kompetentā tiesā, pārkāpumu izdarījušā ES zvejas kuģa īpašnieks Grenlandes norādītā bankā iemaksā drošības naudu, kuras apmēru nosaka Grenlande tā, lai vajadzības gadījumā varētu segt izmaksas par ES zvejas kuģa aizturēšanu, dzēst paredzamo naudassodu un izmaksāt attiecīgās kompensācijas. Drošības nauda nav atbrīvojama pirms tiesvedības beigām. 2. Pēc sprieduma pasludināšanas drošības naudu atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam: a) pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas; b) daļēji, t. i., izmaksā starpību, ja sankcija ir naudassods, kas nepārsniedz drošības naudas summu. 3. Tiesvedību uzsāk iespējami drīz saskaņā ar valsts tiesību aktiem. 4. Grenlande 14 dienu laikā pēc sprieduma pasludināšanas informē ES par tiesvedības rezultātiem. E. Kuģa un apkalpes atbrīvošana 1. ES zvejas kuģis ir tiesīgs atstāt ostu, tiklīdz ir iemaksāta drošības nauda vai samaksāts naudassods. IX nodaļa. Pagaidu kopuzņēmumi A. Pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas projektu novērtēšanas metodes un kritēriji 1. Puses apmainās ar informāciju par iesniegtajiem pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas projektiem saskaņā ar nolīguma 2. pantu. 2. Projektus ES saņem ar attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetento iestāžu starpniecību. 3. ES iesniedz Apvienotajai komitejai pagaidu kopuzņēmumu un kopuzņēmumu veidošanas projektu sarakstu. Apvienotā komiteja projektus novērtē galvenokārt pēc šādiem kritērijiem: a) tehnoloģijas piemērotība paredzētajām zvejas darbībām; b) mērķsugas un zvejas zonas; c) kuģa vecums; d) pagaidu kopuzņēmumiem — uzņēmuma pastāvēšanas un zvejas darbību ilgums; e) ES kuģu īpašnieku un Grenlandes partneru iepriekšējā pieredze zvejniecībā. 4. Apvienotā komiteja sniedz atzinumu par projektiem, vadoties pēc to novērtējuma saskaņā ar 3. punktu. 5. Pagaidu kopuzņēmuma gadījumā zvejas atļaujas izdod, tiklīdz attiecīgais projekts ir saņēmis labvēlīgu Apvienotās komitejas atzinumu un ir ticis apstiprināts Grenlandes iestādēs. B. Nosacījumi, kas reglamentē pagaidu kopuzņēmumu piekļuvi resursiem Grenlandē 1 Zvejas atļaujas Grenlandes izdodamās zvejas atļaujas derīguma termiņš ir tāds pats kā pagaidu kopuzņēmuma darbības termiņš. Zveja notiek, pamatojoties uz Grenlandes iestāžu iedalītajām kvotām. 2. Kuģu aizstāšana ES kuģi, kurš darbojas pagaidu kopuzņēmumā, aizstāt ar citu ES kuģi, kuram ir līdzvērtīga zvejas kapacitāte un tehniskās specifikācijas, drīkst tikai tad, ja tam ir pienācīgs pamatojums un abu Pušu piekrišana. 3. Aprīkojums Kuģi, ko ekspluatē pagaidu kopuzņēmumi, atbilst normām un noteikumiem, kas Grenlandē piemērojami attiecībā uz aprīkojumu, šos noteikumus piemērojot bez diskriminācijas starp Grenlandes un ES kuģiem. X nodaļa. Izpētes zvejniecība Izpētes zvejniecības īstenošanas noteikumi 1. Grenlandes valdība un Eiropas Komisija kopīgi pieņem lēmumu par attiecīgajiem Eiropas Savienības operatoriem, izpētes zvejai piemērotāko laiku un īstenošanas pasākumiem. Lai kuģiem atvieglotu izpētes darbu, Grenlandes valdība (ar Grenlandes Dabas resursu institūta starpniecību) dara pieejamus esošos zinātniskos ieteikumus un citu pamatinformāciju. 2. Cieši iesaista Grenlandes zvejniecības pārstāvjus (izpētes zvejas pasākumu koordinācija un dialogs). 3. Izpētes zvejniecības kampaņas ilgst ne vairāk kā sešus mēnešus un ne mazāk kā trīs mēnešus. Pusēm vienojoties, šā laikposma ilgumu var mainīt. 4. Eiropas Komisija nosūta Grenlandes iestādēm informāciju par izpētes zvejas atļauju prasījumiem. Tehnisku dokumentu paketē iekļauj šādas ziņas: – kuģa tehniskie parametri, – kuģa virsnieku pieredze šā veida zvejniecībā, – priekšlikums par kampaņas tehniskajiem parametriem (ilgums, zvejas rīki, pētāmie reģioni u.c.). 5. Vajadzības gadījumā Grenlandes iestādes organizē tehnisku dialogu starp Pusēm un attiecīgo kuģu īpašniekiem. 6. Pirms kampaņas sākuma kuģu īpašnieki Grenlandes iestādēm un Eiropas Komisijai iesniedz: – deklarāciju par nozvejām, kas jau atrodas uz kuģa, – kampaņas laikā izmantojamo zvejas rīku tehniskos raksturlielumus, – apņemšanos ievērot Grenlandes pieņemtos zvejniecības noteikumus. 7. Izpētes zvejniecības kampaņas laikā attiecīgo kuģu īpašnieki: – ik nedēļu ziņo Grenlandes Dabas resursu institūtam, Grenlandes iestādēm un Eiropas Komisijai par dienas nozveju katrā atsevišķā zvejas rīku iemetiena reizē, norādot arī kampaņas tehniskos parametrus (atrašanās vieta, dziļums, datums un laiks, nozveja un citi novērojumi vai piebildes), – ar kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) palīdzību paziņo kuģa atrašanās vietu, ātrumu un kursu, – nodrošina viena Grenlandes zinātniskā novērotāja vai Grenlandes institūciju izraudzīta novērotāja atrašanos uz kuģa. Novērotāja uzdevums ir vākt zinātnisku informāciju par nozvejām, kā arī ņemt nozveju paraugus. Novērotāja statuss ir tāds pats kā kuģa virsniekam, un kuģa īpašnieks sedz novērotāja uzturēšanās izmaksas laikā, kamēr novērotājs ir uz kuģa. Lēmumu par novērotāja uzkāpšanu uz kuģa, viņa uzturēšanās ilgumu un uzkāpšanas un nokāpšanas ostu pieņem pēc vienošanās ar Grenlandes iestādēm, – ja Grenlandes iestādes to pieprasa, ļauj kuģi inspicēt pirms izbraukšanas no Grenlandes EEZ, – nodrošina Grenlandes pieņemto zvejniecības noteikumu ievērošanu. 8. Nozveja, kas atbilst izpētes zvejniecības mērķim un ir gūta izpētes zvejas laikā, pieder kuģa īpašniekam. 9. To, kāda nozveja atbilst izpētes zvejniecības mērķim, Grenlandes iestādes nosaka pirms katras kampaņas sākuma un paziņo to attiecīgā kuģa kapteinim. 10. Grenlandes iestādes ieceļ kontaktpersonu, kura atbild par visu to neparedzēto problēmu risināšanu, kas var kavēt izpētes zvejniecības norisi. 11. Grenlandes iestādes pirms katras kampaņas sākuma paredz izpētes zvejniecības kampaņas noteikumus un nosacījumus saskaņā ar nolīguma 9. un 10. pantu un Grenlandes tiesību aktiem. Šā pielikuma papildinājumi 1) 1. papildinājums. Zvejas atļaujas pieteikuma veidlapa 2) 2. papildinājums. Veidlapa paziņošanai par ieiešanu apgabalā/iziešanu no tā 3) 3. papildinājums. Elastīguma sistēma pelaģisko sarkanasaru zvejniecībā Grenlandes un NEAFC ūdeņos 1. papildinājums. ZVEJAS ATĻAUJAS PIETEIKUMA VEIDLAPA GRENLANDES EEZ 1. || Karoga valsts || 2. || Kuģa vārds || 3. || ES flotes reģistra numurs || 4. || Ārējās identifikācijas burti un cipari || 5. || Pieraksta osta || 6. || Starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS) || 7. || Inmarsat numurs (tālrunis, telekss, e-pasts)[15] || 8. || Kuģa būves gads || 9. || IMO numurs (ja ir) || 10. || Kuģa tips || 11. || Zvejas rīki || 12. || Zvejojamā suga / daudzums || 13. || Zvejas apgabals (ICES / NAFO) || 14. || Zvejas atļaujas laikposms || 15. || Īpašnieks (fiziskas vai juridiskas personas adrese, tālrunis, telekss, e-pasts) || 16. || Fraktētājs (fiziskas vai juridiskas personas adrese, tālrunis, telekss, e-pasts) || 17. || Kapteinis || 18. || Apkalpes locekļu skaits || 19. || Dzinēja jauda (KW) || 20. || Lielākais garums (LOA) || 21. || Bruto tilpība tonnās || 22. || Pārstāvja (aģenta) vārds/nosaukums un adrese Grenlandē || 23. || Adrese zvejas atļaujas nosūtīšanai pa pastu vai pa faksu || European Commission, Directorate General for Maritime Affairs and Fisheries, Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels Fakss: +32 2 2962338. E-pasts: 2. papildinājums. Veidlapa paziņošanai par ieiešanu apgabalā/iziešanu no tā VMS ziņojumu formāts, izmantojams paziņojumos otras Puses FMC 1) ziņojums "IEIEŠANA APGABALĀ" Datu elements || Lauka kods || Obligāti / fakultatīvi dati || Piezīmes Ieraksta sākums || SR || O || Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu Adrese || AD || O || Ziņojuma dati: saņēmējas Puses ISO trīsburtu valsts kods Sūtītājs || FR || O || Ziņojuma dati: sūtītājas Puses ISO trīsburtu valsts kods Ieraksta numurs || RN || F || Ziņojuma dati: ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā Ieraksta datums || RD || F || Ziņojuma dati: pārraidīšanas datums Ieraksta laiks || RT || F || Ziņojuma dati: pārraidīšanas laiks Ziņojuma tips || TM || O || Ziņojuma dati: ziņojuma tips "ENT" Radio izsaukuma signāls || RC || O || Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls Iekšējais atsauces numurs || IR || O || Kuģa dati: Puses piešķirts unikāls kuģa numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs) Ārējais reģistrācijas numurs || XR || F || Kuģa dati: kuģa borta numurs Ģeogrāfiskais platums || LT || O || Atrašanās vietas dati: atrašanās vieta ± 99.999 (WGS-84) Ģeogrāfiskais garums || LG || O || Atrašanās vietas dati: atrašanās vieta ± 999.999 (WGS-84) Ātrums || SP || O || Atrašanās vietas dati: kuģa ātrums decimālmezglos Kurss || CO || O || Atrašanās vietas dati: kuģa kurss 360 ° skalā Datums || DA || O || Atrašanās vietas dati: atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (YYYYMMDD) Laiks || TI || O || Atrašanās vietas dati: atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (HHMM) Ieraksta beigas || ER || O || Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas 2) ziņojums "ATRAŠANĀS VIETA" Datu elements || Lauka kods || Obligāti / fakultatīvi dati || Piezīmes Ieraksta sākums || SR || O || Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu Adrese || AD || O || Ziņojuma dati: saņēmējas Puses ISO trīsburtu valsts kods Sūtītājs || FR || O || Ziņojuma dati: sūtītājas Puses ISO trīsburtu valsts kods Ieraksta numurs || RN || F || Ziņojuma dati: ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā Ieraksta datums || RD || F || Ziņojuma dati: pārraidīšanas datums Ieraksta laiks || RT || F || Ziņojuma dati: pārraidīšanas laiks Ziņojuma tips || TM || O || Ziņojuma dati: ziņojuma tips "POS"[16] Radio izsaukuma signāls || RC || O || Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls Iekšējais atsauces numurs || IR || O || Kuģa dati: Puses piešķirts unikāls kuģa numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs) Ārējais reģistrācijas numurs || XR || F || Kuģa dati: kuģa borta numurs Ģeogrāfiskais platums || LT || O || Atrašanās vietas dati: atrašanās vieta ± 99.999 (WGS-84) Ģeogrāfiskais garums || LG || O || Atrašanās vietas dati: atrašanās vieta ± 999.999 (WGS-84) Darbība || AC || F[17] || Atrašanās vietas dati: "ANC" norāda ziņojumu periodiskuma samazinājumu Ātrums || SP || O || Atrašanās vietas dati: kuģa ātrums decimālmezglos Kurss || CO || O || Atrašanās vietas dati: kuģa kurss 360 ° skalā Datums || DA || O || Atrašanās vietas dati: atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (YYYYMMDD) Laiks || TI || O || Atrašanās vietas dati: atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (HHMM) Ieraksta beigas || ER || O || Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas 3) ziņojums "IZIEŠANA NO APGABALA" Datu elements || Lauka kods || Obligāti / fakultatīvi dati || Piezīmes Ieraksta sākums || SR || O || Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu Adrese || AD || O || Ziņojuma dati: saņēmējas Puses ISO trīsburtu valsts kods Sūtītājs || FR || O || Ziņojuma dati: sūtītājas Puses ISO trīsburtu valsts kods Ieraksta numurs || RN || F || Ziņojuma dati: ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā Ieraksta datums || RD || F || Ziņojuma dati: pārraidīšanas datums Ieraksta laiks || RT || F || Ziņojuma dati: pārraidīšanas laiks Ziņojuma tips || TM || O || Ziņojuma dati: ziņojuma tips "EXI" Radio izsaukuma signāls || RC || O || Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls Iekšējais atsauces numurs || IR || O || Kuģa dati: Puses piešķirts unikāls kuģa numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs) Ārējais reģistrācijas numurs || XR || F || Kuģa dati: kuģa borta numurs Datums || DA || O || Atrašanās vietas dati: atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (YYYYMMDD) Laiks || TI || O || Atrašanās vietas dati: atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (HHMM) Ieraksta beigas || ER || O || Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas 4) Formatējums Katrā ziņojumā pārraidāmos datus strukturē šādi: – ziņojuma sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un lauka kodu "SR", – datu elementa sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un attiecīgo lauka kodu, – lauka kodu no datu elementa atdala ar vienu slīpsvītru (/), – datu elementus atdala ar atstarpi, – ieraksta beigas apzīmē ar lauka kodu "ER" un divām slīpsvītrām. Visi šeit minētie lauka kodi ir Ziemeļatlantijas formātā, kā aprakstīts NEAFC Kontroles un noteikumu izpildes shēmā. 3. papildinājums Elastīguma sistēma pelaģisko sarkanasaru zvejniecībā Grenlandes un NEAFC ūdeņos 1. Lai iegūtu tiesības zvejot saskaņā ar elastīguma sistēmu, kuru piemēro pelaģisko sarkanasaru zvejniecībā Grenlandes un NEAFC ūdeņos, kuģim vispirms jāpiesakās šādu iespēju paredzošas Grenlandes zvejas atļaujas saņemšanai. Ja pieteikumu apstiprina, kuģim izdod īpašu zvejas atļauju darbībām ārpus Grenlandes EEZ. 2. Kuģim jāpilda visi pasākumi, ko NEAFC pieņēmusi attiecībā uz šo zvejniecību NEAFC pārvaldības apgabalā. 3. No Grenlandes sarkanasaru kvotas kuģis drīkst zvejot tikai pēc tam, kad tas ir pilnībā apguvis ES pienākošās NEAFC sarkanasaru kvotas daļu, kuru kuģim iedalījusi karoga valsts. 4. Kad kuģis ir pilnībā apguvis savu NEAFC kvotu, tas drīkst tajā pašā NEAFC apgabalā turpināt zvejot no savas Grenlandes kvotas, ievērojot 5. punkta prasības. 5. Kuģis drīkst zvejot no savas Grenlandes kvotas sarkanasaru aizsardzības apgabalā (RCA) saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti NEAFC ieteikumā par sarkanasaru pārvaldību Irmingera jūrā un blakusesošajos ūdeņos, bet nedrīkst zvejot minētā apgabala daļā, kas atrodas Islandes EEZ. 6. Kuģis, kas veic zvejas darbības NEAFC pārvaldības apgabalā, ar karoga valsts FMC starpniecību un saskaņā ar regulatīvajām prasībām nosūta NEAFC adresētu VMS ziņojumu par atrašanās vietu. Tik ilgi, kamēr NEAFC RCA notiek zveja no Grenlandes kvotas, karoga valsts FMC nodrošina, ka ik stundu kuģa VMS ziņojums par atrašanās vietu tiek pārraidīts Grenlandes FMC praktiski reāllaikā. 7. Kuģa kapteinis nodrošina, ka NEAFC un Grenlandes iestādēm adresētajos ziņojumos ir skaidri norādīta sarkanasaru nozveja, kas gūta NEAFC pārvaldības apgabalā saskaņā ar elastīguma iespēju paredzošo Grenlandes zvejas atļauju, un ka šīs nozvejas apjoms ir atvilkts no Grenlandes kvotas, kas iedalīta saskaņā ar elastīguma iespēju paredzošo zvejas atļauju. (i) Pirms kuģis sāk ar Grenlandes kvotu saistītās zvejas darbības, tas ar karoga valsts FMC starpniecību nosūta Grenlandes FMC šādu ziņojumu: 1. ACTIVE “CATCH ON ENTRY” 2. Kuģa vārds 3. Ārējais reģistrācijas numurs 4. Starptautiskais radio izsaukuma signāls 5. Kapteinis 6. Datums un laiks, kurā kuģis sāk ar Grenlandes kvotu saistītās zvejas darbības 7. Atrašanās vieta 8. Uz kuģa paturētā nozveja, katrai sugai norādot dzīvsvara ekvivalentu un nozvejas apgabalu. (ii) DIENAS NOZVEJAS DATU ZIŅOJUMS Zvejas žurnāla datus katru dienu nosūta ne vēlāk kā pulkst. 23.59 (UTC). (iii) Kad kuģis beidz ar Grenlandes kvotu saistītās zvejas darbības, tas ar karoga valsts FMC starpniecību nosūta Grenlandes FMC šādu ziņojumu: 1. PASSIVE “CATCH ON EXIT” 2. Kuģa vārds 3. Ārējais reģistrācijas numurs 4. Starptautiskais radio izsaukuma signāls 5. Kapteinis 6. Datums un laiks, kurā kuģis beidz ar Grenlandes kvotu saistītās zvejas darbības 7. Atrašanās vieta 8. Uz kuģa paturētā nozveja, katrai sugai norādot dzīvsvara ekvivalentu un nozvejas apgabalu. Zvejas darbību sākšanas un beigšanas ziņojumi nosūtāmi, neaizstājot ar tiem dienas nozvejas datu ziņojumus. 8. Labākai to apgabalu aizsardzībai, kuros ir augsta zivju kāpuru koncentrācija, zvejas darbības neuzsāk pirms datuma, kas noteikts NEAFC ieteikumā par sarkanasaru pārvaldību Irmingera jūrā un blakusesošajos ūdeņos. 9. Karoga valsts paziņo ES iestādēm no Grenlandes kvotas gūtās nozvejas Grenlandes ūdeņos un NEAFC pārvaldības apgabalā. Tas ietver visas nozvejas saskaņā ar elastīguma sistēmu, skaidri norādot katrai nozvejai atbilstošo zvejas atļauju. 10. Beidzoties zvejas sezonai, katras karoga valsts FMC nosūta Grenlandes iestādēm nozvejas statistiku par pelaģisko sarkanasaru zvejniecību, kurā piemērota šī elastīguma sistēma. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Padomes lēmumam par tā protokola noslēgšanu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses (turpmāk "protokols") 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[18] 11. – Jūrlietas un zivsaimniecība 11.03 – Starptautiskā zvejniecība un jūras tiesības 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Komisija ekskluzīvas kompetences ietvaros sarunās par divpusējiem nolīgumiem zivsaimniecības nozarē apspriež, noslēdz un īsteno partnerattiecību nolīgumus zivsaimniecības nozarē, vienlaikus nodrošinot politisku dialogu starp partneriem attiecīgo trešo valstu zivsaimniecības politikas jomā. Apspriežot un noslēdzot nolīgumus zivsaimniecības nozarē ar trešām valstīm, tiek panākts galvenais mērķis uzturēt un saglabāt ES flotes zvejas darbības un veidot partnerību, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus ES ūdeņiem, ievērojot vides, sociālos un ekonomiskos apsvērumus. Nolīgumi zivsaimniecības nozarē nodrošina arī saskaņotību starp kopējās zivsaimniecības politikas pamatprincipiem un saistībām citās Eiropas politikas jomās. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1[19] Panākt ilgtspējību zivsaimniecības nozarē ārpus Savienības ūdeņiem, nodrošināt Eiropas klātesību nomaļās zvejniecībās un aizsargāt Eiropas zivsaimniecības nozares intereses un patērētāju intereses, apspriežot un noslēdzot zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus ar trešajām valstīm saskaņā ar citām Eiropas politikas jomām. Attiecīgās ABM/ABB darbības Jūrlietas un zivsaimniecība, starptautiskā zivsaimniecība un jūras tiesības, starptautiskie nolīgumi zivsaimniecības nozarē (budžeta pozīcija 11.0301). 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Protokola noslēgšana palīdzēs saglabāt ilgtspējīgu zvejas iespēju apjomu Eiropas kuģiem Grenlandes ūdeņos 2013.–2015. gada laikposmā. Protokols palīdzēs nodrošināt zvejas darbību nepārtrauktību zvejas zonās, uz kurām attiecas ziemeļu nolīgumi, un veicinās arī labāku zvejas resursu pārvaldību un saglabāšanu. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Saistībā ar ABM nolīguma īstenošanas uzraudzībā izmantos šādus rādītājus: – zvejas iespēju gada izmantojuma pakāpe (gadā izmantoto zvejas atļauju procentuālais daudzums salīdzinājumā ar protokola sniegtajām iespējām), – ar nozveju un nolīguma komerciālo vērtību saistīto datu apkopošana un analīze. Reizē ar citiem zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem daudzgadu analīzē var tikt izmantoti šādi rādītāji: – ietekme uz nodarbinātību un pievienotā vērtība ES, – ieguldījums ES tirgus stabilizēšanā, – darba apspriežu un Apvienoto komiteju sanāksmju skaits. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Protokols aptver laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim. Tas nodrošinās vienotu satvaru Eiropas zvejas flotes darbībām un jo īpaši iespējas kuģu īpašniekiem arī turpmāk saņemt atļaujas zvejai Grenlandes zvejas zonā. Turklāt viens no protokola mērķiem ir stiprināt sadarbību starp ES un Grenlandi, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas izstrādi un zvejas resursu racionālu izmantošanu Grenlandes zvejas zonā. Finansiālais ieguldījums gadā būs EUR 17 847 244, konkrēti: - ikgadējs finansiālais ieguldījums par piekļuvi: EUR 15 104 203, tostarp EUR 1 500 000 liela finanšu rezerve par papildu zvejas iespējām saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem, - summa, ko saskaņā ar jauno protokolu ik gadu iedala, lai palīdzētu zvejniecības jomai, ir EUR 2 743 041. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Ja ES nenoslēgtu šo jauno protokolu, tiktu noslēgti privāti līgumi, kuros ilgtspējība un atbildīga zvejniecība ne vienmēr būtu prioritāras. Eiropas Savienība turklāt cer, ka šā protokola piemērošanas rezultātā Grenlande turpinās reālu sadarbību ar ES tādās reģionālās organizācijās kā NAFO un NEAFC. Pieejamie līdzekļi ļaus Grenlandei turpināt stratēģisko plānošanu, lai īstenotu savu zivsaimniecības politiku. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Lai varētu sākt sarunas par jaunu protokolu, ar neatkarīgu konsultantu konsorcija palīdzību tika veikta 2007.–2012. gada protokola padziļināta novērtēšana, kura beidzās 2011. gada septembrī. Ex-ante novērtējumā ir identificēti šādi ES interesējoši aspekti: - apmierinot Eiropas flotu vajadzības, zivsaimniecības nolīgums ar Grenlandi varētu palīdzēt uzturēt ES nozares dzīvotspēju ziemeļu apgabalos, - protokols uzskatāms par spējīgu stiprināt ES nozares dzīvotspēju, ES kuģiem un ar šo kuģu darbību saistītajiem nozares segmentiem nodrošinot stabilu tiesisko vidi un vidēja termiņa pārredzamību, un šādi Grenlandi interesējoši aspekti: – zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums var palīdzēt stiprināt nozares iestāžu darbību, uzlabojot pētniecību, pārraudzības, kontroles un uzraudzības darbības, kā arī apmācību, – zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums labvēlīgi ietekmēs arī valsts zivsaimniecības budžeta stabilitāti. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Saistībā ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem pārskaitītie finanšu līdzekļi veido atkārtoti izmantojamos ieņēmumus trešo partnervalstu budžetā. Tomēr šo finanšu līdzekļu daļas iedalīšana darbību īstenošanai saskaņā ar valsts nozares politiku ir nosacījums zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu noslēgšanai un to īstenošanas uzraudzībai. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva X Priekšlikums/iniciatīva ir spēkā trīs gadus no 2013. gada 1. janvāra, respektīvi, no datuma, ar kuru protokolu provizoriski piemēro saskaņā ar Padomes lēmumu par protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un provizorisku piemērošanu. X Finansiālā ietekme no 2013. līdz 2015. gadam 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[20] X Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Komisija (ĢD MARE) nodrošinās regulāru šā protokola īstenošanas uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz to, kā kuģa fraktētājs izmanto zvejas iespējas, un nozvejas datu ziņā. Turklāt zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzēta vismaz viena Apvienotās komitejas ikgadējā sanāksme, kuras laikā Komisija un ieinteresētās dalībvalstis tiekas ar trešo valsti, lai apspriestos par nolīguma un tā protokola īstenošanu. Attiecībā uz nozares atbalsta īstenošanu protokolā noteikts, ka Puses katru gadu novērtē nozares daudzgadu programmas īstenošanas rezultātus. Protokolā paredzēta nozares atbalstam atvēlētā finansiālā ieguldījuma apjoma pielāgošanas iespēja gadījumā, ja novērtējumā būs norādīts, ka finansēto mērķu īstenošana nav apmierinoša. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Zivsaimniecības protokola ieviešana ir saistīta ar zināmu risku, piemēram, zivsaimniecības nozares politikas finansēšanai paredzētās summas var netikt iedalītas saskaņā ar vienošanos (pārplānošana). 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes Lai novērstu iepriekšējā punktā minēto risku, paredzēts izvērsts dialogs par nozares politikas plānošanu un īstenošanu. Šī kontrole ietver arī 2.1. punktā norādīto rezultātu kopīgu analīzi. Turklāt protokolā ir īpašas klauzulas tā darbības apturēšanai ar konkrētiem nosacījumiem un konkrētos apstākļos. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus. Attiecīgā trešā valsts ir pilnībā atbildīga par to, kā tiek izmantots finansiālais ieguldījums, kuru ES maksā saskaņā ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu. Tomēr Komisija apņemas tiekties izveidot pastāvīgu politisko dialogu un sadarbību, lai varētu labāk pārvaldīt nolīguma īstenošanu un stiprināt ES ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Katrā ziņā visi maksājumi, kurus Komisija veic atbilstīgi nolīgumam, notiek saskaņā ar parastajiem Komisijas noteikumiem un budžeta un finanšu procedūrām. Tas ļauj pilnībā identificēt trešo valstu bankas kontus, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas. Konkrētajā gadījumā protokola 2. pantā norādīts, ka visu finansiālo ieguldījumu iemaksā Valsts kases kontā, kas atvērts Grenlandes iestāžu izraudzītā finanšu iestādē. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Apraksts …..] || Dif./nedif.[21] || no EBTA valstīm[22] || no kandidātvalstīm[23] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 2 || 11.0301 Starptautiski zivsaimniecības nolīgumi 11.010404 Starptautiski zivsaimniecības nolīgumi – administratīvie izdevumi || Dif. Nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas (nepiemēro) Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Apraksts …..] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidāt-valstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē […] || [XX.YY.YY.YY] […] || […] || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 2 || Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana ĢD: MARE || || || N gads[24] (2013) || N+1 gads (2014) || N+2 gads (2015) || N+3 gads (2016) || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 11.0301 || Saistības || (1) || 17,847 || 17,847 || 17,847 || || || || || 53,541 Maksājumi || (2) || 17,847 || 17,847 || 17,847 || || || || || 53,541 Budžeta pozīcijas numurs: || Saistības || (1a) || || || || || || || || Maksājumi || (2a) || || || || || || || ||  Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[25] || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 11.010404 || || (3) || || || 0,080 || || || || || 0,080 KOPĀ — MARE ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 17,847 || 17,847 || 17,927 || || || || || 53,621 Maksājumi || =2+2a +3 || 17,847 || 17,847 || 17,927 || || || || || 53,621  KOPĀ — Darbības apropriācijas[26] || Saistības || (4) || 17,847 || 17,847 || 17,847 || || || || || 53,541 Maksājumi || (5) || 17,847 || 17,847 || 17,847 || || || || || 53,541  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || 0,080 || || || || || 0,080 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 2. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības || =4+ 6 || 17,847 || 17,847 || 17,927 || || || || || 53,621 Maksājumi || =5+ 6 || 17,847 || 17,847 || 17,927 || || || || || 53,621 Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas (nepiemēro)  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || || (6) || || || || || || || || KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJĀ (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || "Administratīvie izdevumi" Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || N gads (2013) || N+1 gads (2014) || N+2 gads (2015) || N+3 gads[27] (2016) || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ ĢD: MARE ||  Cilvēkresursi || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || || 0,249  Pārējie administratīvie izdevumi[28] || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || || || 0,030 KOPĀ — MARE ĢD || Apropriācijas || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || || 0,279 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || || 0,279 Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || N gads[29] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības || 17,940 || 17,940 || 18,020 || || || || || 53,900 Maksājumi || 17,940 || 17,940 || 18,020 || || || || || 53,900 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR (4 zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || N gads (2013) || N+1 gads (2014) || N+2 gads (2015) || N+3 gads || …iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ REZULTĀTI Rezultāta veids[30] || Rezultātu vidējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas 1. KONKRĒTAIS MĒRĶIS[31] || || || || || || || || || || || || || || || || Nozveja || Kvota || || 85 765 t || 15,104 || 85 765 t || 15,104 || 85 765 t || 15,104 || || || || || || || || || 257 295 t || 45,312 Nozares atbalsts || || || 1 || 2,743 || 1 || 2,743 || 1 || 2,743 || || || || || || || || || || 8,229 || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — 1. konkrētais mērķis || || 17,847 || || 17,847 || || 17,847 || || || || || || || || || || 53,541 2. KONKRĒTAIS MĒRĶIS || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — 2. konkrētais mērķis || || || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || 17,847 || || 17,847 || || 17,847 || || || || || || || || || || 53,541 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – X Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || N gads[32] (2013) || N+1 gads (2014) || N+2 gads (2015) || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || || 0,249 Pārējie administratīvie izdevumi[33] || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || || || 0,030 Starpsumma – Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || || 0,279 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[34] || || || || || || || || Cilvēkresursi || 0 || 0 || 0 || || || || || Citi administratīvie izdevumi[35] || 0 || 0 || 0,080 || || || || || 0,080 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 0 || 0 || 0,080 || || || || || 0,080 KOPĀ || 0,093 || 0,093 || 0,173 || || || || || 0.359 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības – X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar 1 zīmi aiz komata) || || N gads (2013) || N+1 gads (2014) || N+2 gads (2015) || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu)  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 0 || 0 || 0 || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || 0 || 0 || 0 || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[36] || || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 0 || 0 || 0 || || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || 0 || 0 || 0 || || || || || XX 01 04 yy[37] || Galvenā mītne[38] || || || || || || || || -Delegācijas || || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, SNE, INT — tiešā pētniecība) || || || || || || || || 11 01 04 04 (CA, atbildīgais par nozares atbalsta izmantošanas uzraudzību) || 0 || 0 || 0 || || || || || KOPĀ || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Cilvēkresursu daudzuma aprēķins Ierēdņi un pagaidu darbinieki || 1 referents no DG MARE × 0,35 + 1 nodaļas vadītājs/nodaļas vadītāja vietnieks × 0,15 + 1 AST sekretariāta darbinieks × 0,15: kopumā pēc aplēses — 0,65 darbinieki gadā Izmaksu aprēķins: 0,65 darbinieki gadā × EUR 127 000 gadā = EUR 82 550 => EUR 0,083 milj. Ārštata darbinieki || Darbinieki ārpus 5. izdevumu kategorijas || Kopējo cilvēkresursu daudzuma gadā aprēķins: EUR 82 550 = > EUR 0,083 milj. Veicamo uzdevumu apraksts - Palīdzība sarunvedējam ar zivsaimniecības nolīgumu saistīto sarunu sagatavošanā un noslēgšanā: - piedalīties sarunās ar trešām valstīm, lai noslēgtu nolīgumus zivsaimniecības nozarē, - sagatavot komisāram novērtējuma ziņojumu projektus un sarunu stratēģijas piezīmes, - iesniegt un aizstāvēt Komisijas nostāju Padomes Ārējās zivsaimniecības politikas darba grupā, - kopā ar dalībvalstīm meklēt kompromisa risinājumus, kas iekļaujami nolīguma galīgajā redakcijā. - Nolīgumu īstenošanas uzraudzība: - veikt zivsaimniecības nolīgumu īstenošanas ikdienas uzraudzību, - sagatavot un pārbaudīt finansiālā ieguldījuma un īpašu papildu ieguldījumu maksāšanas saistības un to izpildi, - regulāri ziņot par nolīgumu īstenošanas gaitu, - novērtēt nolīgumu zinātniskos un tehniskos aspektus, - sagatavot Padomes regulas un lēmuma priekšlikuma projektu un izstrādāt nolīguma tekstu, - uzsākt un pārraudzīt pieņemšanas procedūru. - Tehniskā atbalsta darbinieks: - sagatavot Komisijas nostāju Apvienotajā komitejā. - Starpiestāžu sadarbība: - sarunu procesā pārstāvēt Komisiju Padomē, Eiropas Parlamentā un attiecīgajās dalībvalstīs, - sagatavot atbildes uz Eiropas Parlamenta uzdotajiem mutiskajiem un rakstiskajiem jautājumiem. - Starpdienestu apspriedes un darbības koordinēšana: - jautājumos par nolīgumu slēgšanas sarunām un īstenošanas uzraudzību nodrošināt saikni ar pārējiem ģenerāldirektorātiem, - organizēt starpdienestu apspriedes un atbildēt uz informācijas pieprasījumiem. - Novērtēšana: - piedalīties ietekmes novērtējuma atjaunināšanā, - analizēt sasniegtos mērķus un novērtēšanas rādītājus. 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai 3.2.5. Trešo personu iemaksas – X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus [1] Pieņemts Padomes 3108. sanāksmē (lauksaimniecība un zivsaimniecība) otrdien, 2011. gada 19. jūlijā, kā "A" punkts, dokumenta atsauces numurs 12843/11. [2] OV C [..], [..], [..]. lpp. [3] OV L 172, 30.6.2007., 1. lpp. [4] OV C […], […], […]. lpp. [5] Eiropas Kopiena kopš 2009. gada 1. decembra ir Eiropas Savienība. [6] Grenlandes Autonomijas valdība kopš 2009. gada 21. jūnija ir Grenlandes valdība. [7] Ja īstenojami Grenlandes iestāžu pieņemtā daudzgadu pārvaldības plānā paredzēti ieguves kontroles noteikumi, šie skaitļi var būt attiecīgi jāpārskata. Ja pārskatīšanas iznākums ir papildu zvejas iespējas Eiropas Savienībai, finansiālo kompensāciju, kas minēta šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā, proporcionāli palielina. [8] Jāzvejo ar pelaģisko trali. [9] Jāzvejo ar trali. [10] Jāzvejo ar ne vairāk kā 6 kuģiem vienlaikus. Šo nozvejas limitu un zvejas piepūles ierobežojumu var pārskatīt, ņemot vērā daudzfaktoru pārvaldības plānu, par kuru piekrastes valstīm savstarpēji jāvienojas. Ja pārskatīšanas iznākums ir papildu zvejas iespējas Eiropas Savienībai, finansiālo kompensāciju, kas minēta šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā, proporcionāli palielina. [11] Zvejas darbības drīkst veikt tikai saskaņā ar Grenlandes tiesību aktiem. [12] Ja moiva ir zvejojama, Eiropas Savienība zvejas sezonā no 20. jūnija līdz nākamā gada 30. aprīlim drīkst nozvejot līdz 7,7 % no moivas KPN. Atbilstoši tam finansiālo kompensāciju, kas minēta šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā, proporcionāli palielina. Šo pagaidu KPN Grenlande paziņo ES iespējami drīz pirms zvejas sezonas sākuma, bet vēlākais līdz maija beigām. [13] Mērķsugas nedrīkst būt strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) un makrūrzivs Macrourus berglax; šo sugu nozvejas pieļaujamas tikai kā piezveja citām mērķsugām un ir paziņojamas atsevišķi. [14] Mērķsugas nedrīkst būt strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) un makrūrzivs Macrourus berglax; šo sugu nozvejas pieļaujamas tikai kā piezveja citām mērķsugām un ir paziņojamas atsevišķi. [15] Šos datus var iesniegt arī pēc pieteikuma apstiprināšanas. [16] Kuģiem, kuru satelītnovērošanas ierīces ir bojātas, norādāmais ziņojuma tips ir "MAN". [17] Jānorāda tikai tad, ja "POS" ziņojumu periodiskums attiecīgajam kuģim ir samazināts. [18] ABM — budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [19] Atgādinājumam: darbības pārskatos par 2012. gada budžetu tas ir konkrētais mērķis Nr. 2; sk. atsauci http://www.cc.cec/budg/bud/proc/adopt/_doc/_pdf/2012/supdoc-11-MARE.pdf. [20] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [21] Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas. [22] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [23] Kandidātvalstis un, attiecīgā gadījumā, potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [24] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [25] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās "BA" pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [26] Šo finansiālo ieguldījumu veido: a) EUR 15 104 203 gadā, un šī summa atbilst gada kvotai 85 765 tonnu apmērā, un b) EUR 2 743 041 gadā, lai atbalstītu Grenlandes zivsaimniecības politikas izstrādi. Kopējais ES samaksātais finansiālais ieguldījums ir ne lielāks kā divkāršota pirmā summa (2 x EUR 15 104 203; sk. protokola 2. panta 3. punktu). [27] Administratīvie izdevumi ir sadalīti pa trim budžeta gadiem, jo protokols aptver laikposmu no 2013. gada janvāra līdz 2015. gada decembrim. [28] Uz vietas veikto uzraudzības pasākumu izmaksu aplēse. [29] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [30] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [31] Kā aprakstīts 1.4.2. iedaļā "Konkrētie mērķi". [32] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [33] Biroju darbinieku uz vietas veikto uzraudzības pasākumu izmaksu aplēse. [34] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās "BA" pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [35] Uz vietas veikto uzraudzības pasākumu izmaksu aplēse. 2015. gada summa ietver līdzekļus par protokola ex-post novērtējumu. [36] CA — līgumdarbinieki; INT — pagaidu darbinieki; JED — jaunākie eksperti delegācijās; LA — vietējie darbinieki; SNE — valstu norīkotie eksperti. [37] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām "BA" pozīcijām). [38] Struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF).