Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS

ar mērķi koriģēt novēroto būtisko novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai



Ungārijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

1)Saskaņā ar Līguma 121. pantu dalībvalstīm ir jāveicina stabila valsts finanšu sistēma, vidējā termiņā koordinējot ekonomikas politiku un daudzpusēju uzraudzību, lai izvairītos no pārmērīga valdības budžeta deficīta.

2)Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pamatā ir mērķis panākt stabilu valsts finanšu sistēmu, kas ir cenu stabilitātes un spēcīgas, ilgtspējīgas un darba vietu radīšanai labvēlīgas izaugsmes nosacījumu stiprināšanas līdzeklis.

3)2018. gada 22. jūnijā Padome saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu konstatēja, ka 2017. gadā Ungārijā bijusi vērojama būtiska novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa panākt vispārējās valdības budžeta deficītu 1,0 % no IKP strukturālā izteiksmē. Ņemot vērā konstatēto būtisko novirzi, Padome 2018. gada 22. jūnijā ieteica Ungārijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums 2018. gadā nepārsniedz 2,8 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % no IKP. Tā arī ieteica Ungārijai budžeta deficīta samazināšanai izmantot neparedzētus ieņēmumus, lai valsts uzņemtu pienācīgas korekcijas gaitu vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā. 2018. gada 4. decembrī Padome nāca pie slēdziena, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies pēc Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikuma. Uz tāda pamata Padome 2018. gada 4. decembrī izdeva pārskatītu ieteikumu Ungārijai veikt vajadzīgos pasākumus, kas nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums 2019. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % no IKP.

4)Pēc Komisijas 2019. gada pavasara prognozes un Eurostat apstiprinātajiem 2018. gada budžeta izpildes datiem valdības neto primāro izdevumu pieaugums 2018. gadā ievērojami pārsniedza izdevumu kritēriju, rādot būtisku novirzi (novirze 1,3 % no IKP). Strukturālā bilance 2017. gadā pasliktinājās no −3,4 % no IKP uz −3,7 % no IKP, rādot arī būtisku novirzi no ieteiktās strukturālās korekcijas (novirze 1,3 % no IKP). Strukturālajā bilancē redzamās novirzes apmēru negatīvi ietekmē ievērojams ieņēmumu iztrūkums, kā arī lielāki ieguldījumu izdevumi ekonomikas pārkaršanas apstākļos, bet ir arī noteikts mazsvarīgs uzlabojums no procentu izdevumu samazināšanās. Izdevumu kritēriju spēcīgi negatīvi ietekmē vidēja termiņa potenciālais IKP pieaugums, ko izmanto tā aprēķinā, kas ietver ļoti zemu potenciālo IKP pieaugumu pēc krīzes. Izdevumu kritērija pamatā esošais IKP deflators arī nešķiet pienācīgi atspoguļojam palielināto izmaksu spiedienu, kas ietekmē valdības tēriņus. Pēc šo faktoru pielāgošanas izdevumu kritērijs liekas adekvāti atspoguļojam fiskālos centienus un joprojām rāda būtisku novirzi. Ņemot vērā šos faktorus, abi rādītāji apstiprina būtisku novirzi 2018. gadā no SIP preventīvās daļas prasībām.

5)2019. gada 5. jūnijā Komisija pēc vispārēja novērtējuma secināja, ka Ungārijā vērojama būtiska novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa korekcijas, un saskaņā ar LESD 121. panta 4. punktu un Regulas (EK) Nr. 1466/97 10. panta 2. punkta pirmo daļu izteica Ungārijai brīdinājumu.

6)Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 10. panta 2. punkta otro daļu pēc brīdinājuma pieņemšanas Padomei viena mēneša laikā jāadresē attiecīgajai dalībvalstij ieteikums veikt nepieciešamos politikas pasākumus. Regulā (EK) Nr. 1466/97 paredzēts, ka ieteikumā būs noteikts ne vairāk kā piecu mēnešu termiņš, kurā dalībvalstij novirze jānovērš. Tādējādi piemērots termiņš, līdz kuram Ungārijai novirze jānovērš, šķiet 2019. gada 15. oktobris. Minētajā termiņā Ungārijai jāpaziņo, kādi pasākumi veikti pēc šā ieteikuma.

7)Pēc Komisijas 2019. gada pavasara prognozes par izlaides starpību 2019. un 2020. gadā Ungārijā turpināsies normāli ekonomiskie apstākļi. Lai gan aprēķini rāda, ka 2019. gadā faktiskais IKP būs audzis atbilstoši potenciālajam IKP (3,7 %), 2020. gadā faktiskais IKP pieaugums (2,8 %) tiek prognozēts zem izaugsmes potenciāla (3,6 %). Ungārijas valsts parāda attiecība pret iekšzemes kopproduktu ir virs 60 % no IKP robežvērtības. Tāpēc minimālie nepieciešamie strukturālie pasākumi, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1466/97 un vispārpieņemtajā korekciju matricā saskaņā ar SIP preventīvo daļu, kas ņem vērā dominējošos ekonomikas apstākļus un iespējamos ilgtspējas apsvērumus, gan 2019., gan 2020. gadā veido vismaz 0,75 % no IKP.

8)Ungārijas strukturālais deficīts ir pieaudzis par 1,4 % no IKP 2017. gadā un par 0,3 % no IKP 2018. gadā – līdz 3,7 % no IKP 2018. gadā. Komisijas 2019. gada pavasara prognozē paredzēts, ka no 2019. gada tas samazināsies. Līdztekus minimālajai korekcijas prasībai 2019. gadā būtu vajadzīgs papildu pasākums, kas labotu kumulatīvo novirzi un nodrošinātu, ka pēc 2017. gadā sākušās buksēšanas Ungārija atkal uzņem pienācīgu konsolidācijas gaitu. Salīdzinot ar papildu pasākumu, kas izriet no kopīgi pieņemtas korekcijas matricas saskaņā ar SIP preventīvo daļu, piemērots šķiet papildu pasākums 0,25 % apmērā no IKP, ņemot vērā, cik liela ir novērotā būtiskā novirze no ieteiktajām korekcijām vidēja termiņa mērķa sasniegšanai, un tas paātrinās korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. 2019. gadam pieprasītie pasākumi ir saskaņā ar Padomes 2018. gada 4. decembrī ieteikto korekciju. 2020. gadam piemērota šķiet minimālā korekcija 0,75 % no IKP, kas ir atkarīga no 2019. gadam pieprasītās korekcijas izpildes.

9)Prasītais strukturālās bilances uzlabojums par 1,0 % no IKP 2018. gadā un par 0,75 % no IKP 2020. gadā atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālajam pieaugumam, kas nepārsniedz 3,3 % 2019. gadā un 4,7 % 2020. gadā.