KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par .eu augstākā līmeņa domēna ieviešanu, darbību un efektivitāti /* COM/2011/0616 galīgā redakcija */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par .eu augstākā līmeņa domēna ieviešanu, darbību un efektivitāti (Dokuments attiecas uz EEZ) PAMATINFORMāCIJA 2011. aprīlī .eu augstākā līmeņa domēns (TLD) atzīmēja savu piekto gadadienu. Šo piecu gadu laikā TLD .eu ir kļuvis par devīto lielāko TLD un piekto lielāko valsts koda TLD pasaulē. Tas ir reģistrēts vairāk nekā 3,3 miljonus reižu, un eiropieši novērtē šo iespēju izmantot TLD .eu, izvēloties domēna vārdu savai klātbūtnei internetā. Šis Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei ir veltīts TLD .eu ieviešanai, efektivitātei un darbībai pēdējo divu gadu laikā. Atbilstoši 8. pantam Regulā (EK) Nr. 733/2002 par .eu augstākā līmeņa domēna ieviešanu Komisijai ir pienākums iesniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei vienu gadu pēc regulas pieņemšanas, un pēc tam — reizi divos gados. Šis ziņojums ir turpinājums 2007.[1] un 2009.[2] gada ziņojumam, un tajā ir aplūkota TLD .eu attīstība no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam. Tajā cita starpā īpaša uzmanība ir pievērsta internacionalizētajiem domēnu vārdiem. .eu tiesiskais regulējums un pamatprincips TLD .eu izveidoja ar šādiem tiesību aktiem: - Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 733/2002 par .eu augstākā līmeņa domēna ieviešanu (ar grozījumiem)[3] (Pamatregula) ; - Komisijas 2004. gada 28. aprīļa Regula (EK) Nr. 874/2004, ar ko nosaka sabiedriskās kārtības noteikumus par augstākā līmeņa domēna .eu ieviešanu un darbību, kā arī principiem, kas reglamentē reģistrāciju (ar grozījumiem)[4] (SKN regula). Pārskata periodā Komisijas Regula (EK) Nr. 874/2004 tika grozīta, lai atbilstoši TLD .eu ieviestu internacionalizētos domēnu vārdus (IDN) . Grozījumu Regula (EK) Nr. 560/2009 tika pieņemta 2009. gada 26. jūnijā[5]. Komisijas izraudzītais reģistrs[6] EURid (Eiropas Interneta domēnu reģistrs) atbild par TLD .eu organizāciju, administrēšanu un vadību. Reģistrs ir neatkarīga organizācija, kas patstāvīgi pieņem visus nepieciešamos lēmumus saskaņā ar Pamatregulu[7]. Komisija uzrauga reģistra darbu, neiesaistoties tā ikdienas darbā. Šāda pienākumu nodalīšana atbilst interneta pārvaldības pamatā esošajam neiejaukšanās, pašpārvaldes un pašreglamentācijas principam[8]. INTERNACIONALIZēTO DOMēNA VāRDU (IDN) IEVIEšANA IDN .eu augstākā līmeņa domēnā TLD .eu tiesiskais regulējums paredz, ka reģistrs reģistrē domēna vārdus ar visiem ES oficiālo valodu (kurās izmanto latīņu, kiriliskās un grieķu rakstzīmes) alfabēta burtiem, kad kļūst pieejami attiecīgi starptautiskie standarti[9]. Sākotnēji domēna vārdi varēja saturēt tikai ierobežota rakstzīmju kopuma burtus, kuru pamatā bija angļu valodas alfabēts (parasti no “a” līdz “z”, no “0” līdz “9” un “-”). Tas neļāva reģistrēt domēna vārdus, kas saturēja speciālas latīņu alfabēta rakstzīmes dažās ES valodās vai nelatīņu rakstzīmes (bulgāru kiriliskais un grieķu/kipriešu alfabēts). Lai atrisinātu šo sarežģījumu, starptautiskā interneta kopiena strādāja vairākus gadus, lai izstrādātu internacionalizētos domēnu vārdus (IDN) , kas ļauj izmantot daudz plašāku speciālu rakstzīmju un nelatīņu rakstzīmju klāstu (piemēram, rakstzīmes ar diakritiskajām zīmēm, kā “é”, “ö”, “ç” vai “č” un lielākā daļa nelatīņu rakstzīmju). 2009. gada 26. jūnijā Komisija pieņēma Regulu (EK) Nr. 560/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 874/2004, ar ko nosaka sabiedriskās kārtības noteikumus par augstākā līmeņa domēna .eu ieviešanu un darbību, kā arī principiem, kas reglamentē reģistrāciju[10]. 2009. gada 10. decembrī EURid sāka reģistrēt IDN . Kopš minētā datuma domēna vārdi ir pieejami visās 23 Eiropas Savienības oficiālajās valodās līdz pat beigu punktam jebkurā .eu adresē (t. i., latīņu, kiriliskajā un grieķu alfabētā). IDN ieviešana jau no paša tās sākuma piesaistīja lielu uzmanību. Pirmās stundas laikā pēc ieviešanas sākuma ar TLD .eu tika reģistrēti 38 172 IDN . 2011. gada marta beigās bija reģistrēti 56 961 domēna vārdi, kuros izmantots IDN . IDN .eu augstākā līmeņa domēnā IDN ieviešana pirmajā līmenī, t. i., labajā pusē aiz domēna vārda pēdējā punkta, ir ICANN [11]kompetencē ietilpstošs jautājums. 2009. gada 16. novembrī ICANN uzsāka IDN valsts koda TLD ātrās virzības procesu[12], lai atvieglotu interneta augstākā līmeņa domēna paplašinājumu ar valsts kodiem (piemēram, “.gr”, “.bg”, “.eu”) ieviešanu, izmantojot nelatīņu rakstzīmes (piemēram, kiriliskās, grieķu, arābu un ķīniešu rakstzīmes). Procesu veido trīs posmi: i) valsts reģistrs iesniedz lūgumu atļaut izmantot IDN “virkni” (valsts koda ( cc ) TLD konkrēto versiju, kas attēlota, izmantojot citas rakstzīmes), ja vien ir saņemts konkrētās teritorijas interneta kopienas atbalsts (“kopienas atbalsts”), norādot arī šādas izvēles iemeslus (“pamatotības” kritērijs); ii) pēc tam ICANN izvērtē pieprasīto virkni un nodod to neatkarīgai komitejai, kas pārbauda, vai tā nav pretrunā jau pastāvošām TLD virknēm (“nepārprotamības” kritērijs); iii) jauno virkni piešķir reģistram, tiklīdz tā ir apstiprināta (“deleģēšana”). 2010. gada decembrī ICANN kopā saņēma 35 iesniegumus no 22 valstīm. Līdz šim ir ieviestas krievu, ķīniešu un arābu rakstzīmes attiecīgo valstu kodu pirmajā līmenī (“. РФ” Krievijai, “.مصر” Ēģiptei, “.لسعودية” Saūda Arābijai utt.). EURid 2010. gada 5. maijā iesniedza pieprasījumu ICANN atvērt reģistrāciju TLD .eu kiriliskajai un grieķu versijai. Pieprasījuma pamatā ir Kipras, Grieķijas un Bulgārijas[13] iesniegumi Komisijai par šīm valstīm vēlamajām .eu piedēkļa versijām (attiecīgi “.ευ” Grieķijai un “.ею” kiriliskajai rakstībai). ICANN sanāksmē Singapūrā atzina, ka ir izpildīti pirmie divi kritēriji (kopienas atbalsts un pamatotība), un apstiprināja to vēstulē Komisijai. Joprojām nav pabeigts ICANN pārbaudes trešais posms – pieprasīto virkņu “nepārprotamības” pārbaude . .eu domēna vārdu reģistrēšana un izmantošana Pārskata periodā turpinājās stabila TLD .eu izaugsme atbilstoši citu Eiropas valstu kodu TLD pieaugumam (6 % pieaugums 2010. gadā un 5 % pieaugums 2009. gadā). Veikti 3,4 miljoni reģistrāciju, kas padara šo domēnu par devīto lielāko TLD pasaulē un Eiropas ceturto populārāko valsts koda TLD . Tas liecina, ka TLD .eu piedāvā vērtīgu un taustāmu līdzekli uzņēmumiem, NVO un personām, kas vēlas tiešsaistē apliecināt savu piederību Eiropai. Eiropā spēcīgākas pozīcijas reģistrēšanas reižu skaita ziņā ir tikai trim valsts koda TLD : “.de” (Vācija), “.uk” (Apvienotā Karaliste) un “.nl” (Nīderlande). Kopumā vairāk ir reģistrēti tikai četri vispārējie TLD (“.com”, “.net”, “.org” un “.info”) un viens valsts koda TLD (“.cn” – Ķīna). Lielākais .eu domēnu tirgus ir Vācija ar 31 %, Nīderlande (13 %), Apvienotā Karaliste (10 %), Francija (9 %) un Polija (6 %). Pēc sākotnējā straujas izaugsmes perioda reģistrs ir sasniedzis stabilizācijas periodu. Reģistra ilgtermiņa mērķis ir kļūt par trešo lielāko domēnu ES dalībvalstīs un konsolidēt pozicionēšanu tajās jomās, kurās tam jau ir otrā vai trešā vieta. Ņemot vērā vēsturisko tendenci un pašreizējo tirgus situāciju, EURid mērķis ir uzturēt stabilus reģistrācijas izaugsmes tempus aptuveni 5 % līdz 8 % robežās gadā. Lai sasniegtu šos mērķus, reģistrs ir noteicis vairākus tirgvedības un saziņas uzdevumus (piemēram, atsaukšanās uz vienotu vēstījumu: ““.eu” apliecina, ka esat eiropietis”, daudzgadu reģistrācijas ieviešana, turpmāka klientu dienesta pilnveide). REģISTRA DARBīBA REģISTRS Komisija iecēla EURid par .eu reģistru 2003. gadā[14] pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību izsludināšanas[15]. 2004. gada 12. oktobrī Komisija un EURid noslēdza pakalpojuma koncesijas līgumu, nosakot sākotnējo termiņu uz pieciem gadiem ar iespēju pagarināt līgumu[16]. 2009. gadā pakalpojuma koncesijas līgums tika pagarināts līdz 2014. gada 12. oktobrim[17]. EURid ir Eiropas mēroga bezpeļņas organizācija, kuras galvenā mītne atrodas Dihemā (Diegem) (Beļģija), bet reģionālie biroji – Stokholmā, Prāgā un Pizā. Tajā ietilpst trīs tās dalībnieki dibinātāji: DNS Belgium (“.be” reģistrs), Istituto di Informatica e Telematica (“.it” reģistrs), Stiftelsen för Internetinfrastruktur (“.se” reģistrs), kā arī četri asociētie dalībnieki: ARNES (“.si” reģistrs), CZ.NIC (“.cz” reģistrs), ISOC-ECC (Eiropas Interneta tīkla biedrība) un Businesseurope (39 ar nozari saistītu federāciju konfederācija no 33 valstīm). Galvenie serveri atrodas Beļģijā (Briselē) un Nīderlandē (Amsterdamā). Attiecības ar reģistratūrām Saskaņā ar tiesību aktiem .eu reģistrs pats nepilda reģistratūras funkcijas[18]. EURid prioritāte ir turpināt sniegt kvalitatīvus pakalpojumus apmēram 1000 akreditētu reģistratūru. EURid regulāri novērtē .eu klientu apmierinātību. Saskaņā ar jaunāko 2010. gada ceturtajā ceturksnī veikto apsekojumu par reģistratūru apmierinātību ar .eu domēnu 34 % no apsekotajiem respondentiem piešķīra tam augstāko vērtējumu par uzticamību. Tas ir pieaugums par 4 % salīdzinājumā ar 2009. gadu. 45 % respondentu uzskatīja to par labu ieguldījumu. 82 % uzskata, ka .eu domēns sniedz pievienoto vērtību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Kopumā 62 % patērētājiem ieteiktu TLD .eu. EURid sniedz 24 stundu atbalsta pakalpojumus savu reģistratūru kopienai. Reģistratūras, jo īpaši ārvalstu reģistratūras, augstu novērtē pakalpojumu, kas pēdējā gada laikā ir ievērojami uzlabojies reaģēšanas, klientu dienesta kvalitātes un sazināšanās ar EURid dežūrējošo personālu viegluma izteiksmē. Finanšu situācija .eu reģistra finanšu situācija pārskata periodā bija stabila. Reģistra finansiālā drošība ir galvenais faktors, lai nodrošinātu .eu domēna uzticamību. Komisija stingri kontrolē reģistra finanšu situāciju atbilstoši tiesiskā regulējuma noteikumiem un pakalpojumu koncesijas līgumam. Reģistrs ir ārēja organizācija, kas lēmumus pieņem neatkarīgi. Neatkarīgs finanšu revidents veic pilnīgas grāmatvedības pārbaudes uz vietas. Komisijas uzraudzības pienākumu īsteno, izmantojot dažādus līdzekļus, tostarp izskatot revidentu piezīmes, ceturkšņa un gada finanšu pārskatus, ceturkšņa progresa ziņojumus, budžeta priekšlikumus un stratēģiju un tirgvedības plānus. Finanšu jautājumus regulāri apspriež ar reģistru ikceturkšņa un dienestu līmeņa sanāksmju laikā. TLD .eu izmantošanas sākumā ieņēmumi, kas tika gūti no liela skaita domēna reģistrāciju, ievērojami pārsniedza reģistra izmaksas. Tā rezultātā radušos gada pārpalikumus pārskaitīja ES budžetā. Lai ierobežotu pārpalikumus un ņemtu vērā izmaksu samazināšanos uz vienu domēna vārdu reģistrāciju apjoma pieauguma dēļ, reģistrs pakāpeniski samazināja reģistratūrām noteikto reģistrācijas maksu EURid no 10 euro līdz pašreizējiem 4 euro par domēna vārdu. Reģistra galvenie finanšu rādītāji 2009. un 2010. gadā bija stabili. Abos gados reģistra ieņēmumi un izmaksas bija apmēram 12 miljoni euro. Tāpēc neto finanšu rezultāts bija līdzsvarotāks nekā iepriekšējos gados, un 2009. gadā ES budžetā tika pārskatīts pārpalikums 1,2 miljonu euro apmērā. Sākotnējās aplēses par 2010. gadu liecina, ka pārpalikums būs 400 000 euro. Komisija stingri pārbaudīja izmaiņas reģistra plānotajās un faktiskajās budžeta izmaksās, jo īpaši ar tirgvedību saistītās izmaksas (2,5 miljoni euro 2009. gadā un 3,2 miljoni euro 2010. gadā) un personāla izmaksas (3,7 miljoni euro 2009. gadā un 4,3 miljoni euro 2010. gadā). Izmaksu palielinājumu pamatoja ar nepieciešamību uzlabot pakalpojuma kvalitāti. Tas, piemēram, ietver DNSSEC (domēna vārda sistēmas drošības paplašinājumi) izvietošanu, spoguļvietņu paplašināšanu un IDN ieviešanu. Reģistrs uztur četru veidu finanšu rezerves: amortizācija, ieguldījumi, sociālās saistības un juridiskās saistības. Pārskata periodā rezervju kopējais līmenis bija stabils: 6 miljoni euro 2009. gadā un 5,5 miljoni euro 2010. gadā. 2010. gada beigās šī kopsumma tika sadalīta starp amortizācijas rezervi (1,6 miljoni euro), ieguldījumu rezervi (0,8 miljoni euro), rezervi sociālajām saistībām (2,3 miljoni euro) un rezervi juridiskajām saistībām (0,8 miljoni euro). Dar bības nepārtrauktība un izturētspēja Darbības nepārtrauktība Atbilstoši pakalpojuma koncesijas līgumā noteiktajam reģistrs darbojas saskaņā ar darbības nepārtrauktības plānu, kas aptver reģistra pamatfunkcijas, saistītos riskus un pretpasākumus. 2009. gada 25. aprīlī EURid veica savu sistēmu testēšanu, kā to paredz darbības nepārtrauktības plāns, imitējot katastrofu un uzraugot darbības atjaunošanu. Testu auditēja trešā puse (“PricewaterhouseCoopers”). Testa rezultāti līdz ar domēna kopienas sniegtajām atbildēm liecināja, ka EURid atbilst augstiem šajā jomā noteiktajiem standartiem[19]. Otro darbības nepārtrauktības testēšanu bija plānots veikt 2010. gadā, taču tas bija jāatliek, jo aizkavējās spoguļvietnes[20] pārcelšana no Prāgas uz Amsterdamu. Patlaban ir plānots īstenot šo testu 2011. gada trešajā ceturksnī. EURid ir arī parakstījis (2010. gada augustā) līgumu ar Netnod par TLD .eu domēna vārda sistēmas kādamraidi. Kādamraide ir interneta maršrutēšanas metodoloģija, kas nodrošina tiešsaistes pakalpojuma pieejamību no daudzām dažādām vietām visā pasaulē, izmantojot vienu un to pašu IP adresi. Parakstot līgumu, tika uzlabots .eu vārdu (nosaukumu) serveru infrastruktūras robustums un izturētspēja, kā arī saīsināts domēna atpazīšanas reakcijas laiks. Drošība 2010. gada septembrī EURid pabeidza domēna vārda drošības paplašinājumu (DNSSEC) protokola ieviešanu TLD .eu. DNSSEC ir protokols, ar kura palīdzību var pārbaudīt parādāmā vārda servera atbildes (tīmekļa vietnes) autentiskumu līdz pat interneta saknes zonai veidā, ko dēvē par “uzticības ķēdi”[21]. DNSSEC ir izveidots, lai aizsargātu interneta lietotājus no viltotiem DNS datiem. DNSSEC var pilnībā sasniegt savu potenciālu tikai tad, ja ir parakstītas visas zonas hierarhiskajā DNS kokā. EURid vienkāršo .eu domēna parakstīšanas procesu, ieviešot parakstīšanas pakalpojumu. Tiek organizēti mācību semināri[22] .eu reģistratūrām, lai rosinātu tās popularizēt DNSSEC saviem klientiem, kas savukārt izplata protokolu interneta dalībniekiem (interneta pakalpojumu sniedzēji, tīmekļa pārziņi utt.). Pikšķerēšana un citas ļaunprātīgas darbības Reģistrs pastāvīgi veic pasākumus, lai apkarotu pikšķerēšanu un cita veida ļaunprātīgas darbības tiešsaistē[23]. Jo īpaši pastāvīgi tiek pārbaudīta domēnu vārdu atbilstība kritērijiem[24], un tiek kontrolēti jauni reģistrācijas pieteikumi, lai atklātu aizdomīgas pazīmes vai citas neatbilstības. Tāpat arī privātas drošības organizācijas vai publiskās iestādes[25] pastāvīgi informē reģistru par iespējamiem vai pierādītiem pārkāpumiem. Rezultātā aizdomīgu domēna vārdu var anulēt. Pārskata periodā būtiski samazinājās aizdomīgu domēna vārdu anulēšanas gadījumu skaits: no 81 gadījuma 2010. gada janvārī līdz diviem gadījumiem 2011. gada janvārī un 0 gadījumiem 2011. gada martā[26]. .eu lietotāja raksturojums Patērētāji reģistrē .eu domēnu daudziem mērķiem (uzņēmējdarbība, sabiedriskā darbība, iestāžu klātbūtne internetā utt.). EURid sagatavotā analīze[27] par tīmekļa vietņu ar TLD .eu izmantošanu liecina, ka apmēram 36,3 % no tām ir saistītas ar uzņēmējdarbību. Salīdzinot ar galvenajām vispārējo TLD (gTLD) virknēm (“.com”, “.net”, “.org”, “.info”, “.biz”, “.mobi” un “.pro”), TLD .eu izceļas ar to, ka to plaši izmanto uzņēmējdarbības mērķiem (27,3 %). Tomēr pēc e-tirdzniecības tīmekļa vietņu (kuras pamatojas uz “maksā par klikšķi” principu[28]) izpētes tika konstatēts, ka TLD .eu šādu tīmekļa vietņu īpatsvars ir tikai 14,5 % pretstatā vispārējiem TLD , kuros šāds īpatsvars ir no 22 % līdz 29 %. Tiesvedība un strīdi par domēna vārdiem Vispārējā tiesā un Eiropas Savienības Tiesā iesniegtās prasības Pēdējo divu gadu laikā Eiropas tiesas ir pieņēmušas lēmumus divās lietās par .eu izmantošanu. Abos gadījumos lēmumi atbilda Komisijas iesniegtajām sūdzībām. Pirmajā šādā lietā (2009. gada 15. decembris) — Inet Hellas T-107/06 — Tiesa vēlreiz apstiprināja funkciju sadalījumu starp Komisiju un reģistru attiecībā uz domēna vārdu reģistrēšanu TLD .eu. Tiesa norādīja, ka Komisijas vēstule iesniedzējam, kurā bija skaidrots, ka Komisija nevar rīkoties kā apelācijas instance saistībā ar neatkarīga .eu reģistra pieņemtu lēmumu, nesatur nekādu lēmumu, ko varētu apstrīdēt Tiesā, un noraidīja sūdzību kā nepieņemamu. Otrajā lietā (2010. gada 3. jūnijs) — Oberster Gerichtshof C-569/08 — Tiesa analizēja nosacījumus, saskaņā ar kuriem var anulēt domēna vārdu, kas ir reģistrēts spekulatīvos vai ļaunprātīgos nolūkos. Tiesa nolēma, ka ļaunprātīgas rīcības apstākļu uzskaitījums Komisijas Regulas (EK) Nr. 874/2004 21. panta 3. punktā nav pilnīgs, un izskaidroja, kādi apstākļi jāņem vērā, nosakot, vai rīcība ir bijusi ļaunprātīga. Alternatīva strīdu izšķiršanas kārtība Visus strīdus starp .eu domēna vārdu turētājiem vai prasības pret .eu reģistra lēmumiem var iesniegt izskatīšanai alternatīvas strīdu izšķiršanas (ADR) kārtībā[29] Prāgā izvietotai šķīrējtiesai (Čehijas Šķīrējtiesa jeb ČŠT)[30]. ADR kārtību piemēro, neskarot nevienu tiesvedību. Sūdzības var iesniegt tiešsaistē jebkurā no 23 ES oficiālajām valodām. Sūdzības galvenokārt iesniedz pret .eu domēna vārdu turētājiem. Tas tā ir tāpēc, ka ikviena puse var ierosināt ADR procesu pret domēna vārda turētāju, argumentējot, ka reģistrācija ir spekulatīva vai ļaunprātīga saskaņā ar Komisijas Regulas Nr. 874/2004 21. pantu. Pēdējo divu gadu laikā vidēji ir iesniegtas 13 lietas ceturksnī[31]. Lielākajā daļā lietu, kuras ČŠT ir publicējusi laikposmā no 2009. gada otrā ceturkšņa līdz 2010. gada ceturtajam ceturksnim, tiesas kolēģija nolēma nodot domēna vārdu sūdzības iesniedzējam[32]. ČŠT kolēģijas pieņem lēmumu ADR procesā vidēji četru mēnešu laikā pēc sūdzības saņemšanas. Ja tiek pieņemts sūdzības iesniedzējam labvēlīgs lēmums, apstrīdēto .eu domēna vārdu parasti nodod sūdzības iesniedzējam apmēram 30 dienu laikā pēc kolēģijas lēmuma pieņemšanas un pēc tam, kad ir beidzies termiņš, kurā zaudētāja pusei ir tiesības pārsūdzēt lēmumu. Maksu par ADR tiesvedību nosaka, pamatojoties uz izmaksu atgūšanas principu[33]. ADR maksa, kas sākumā bija 1990 euro, kopš 2006. gada ir vairākkārt samazināta, un patlaban zemākā maksa ir 1300 euro. Šī maksa ir salīdzināma ar līdzīgu šķīrējtiesu iekasētajām maksām, neraugoties uz to, ka citas šķīrējtiesas nenodrošina sūdzību tulkošanu. Pašreizējā sistēmā fiziskas personas un ES mazie un vidējie uzņēmumi pilnībā neizmanto ADR procesa priekšrocības, jo iesaistīšanās izmaksas ir augstas. Pēc EURid lūguma 2011. gada jūnijā veiktā audita laikā tika sniegta virkne ieteikumu par šīs kārtības uzlabošanu[34]. Viens no ieteikumiem ir apsvērt paātrinātu procesu (“domēna vārda izmantošanas apturēšanas kārtība”) prioritāro tiesību turētājiem, kas vēlas ātri reaģēt uz acīmredzami ļaunprātīgu domēna vārda reģistrēšanu, piemēram, ja ar domēna vārda reģistrētāja tīmekļa vietnes starpniecību tiek piedāvāts neatbilstošs saturs vai viltotas preces. To automātiski piemērotu jebkādas atbildētāja reakcijas gadījumā. Tādējādi lēmumu par ļaunprātīgi turētu domēna vārdu anulēšanu vai nodošanu varētu pieņemt, nesasaucot tiesas kolēģiju. Tas samazinātu tiesvedības izmaksas. Saskaņā ar citu revidentu ieteikumu .eu reģistrs (EURid) varētu finansiāli iesaistīties ADR tiesvedībā, atlīdzinot uzvarētājai pusei ADR maksu. Šos ieteikumus analizē EURid un Komisija, kas vērtēs iespējas uzlabot ADR pieejamību, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī fiziskām personām. Tiesvedība Pārskata periodā EURid ir bijis iesaistīts kā puse divos lielos tiesas procesos – Ovidio [35] un Zheng [36]. Šie tiesas procesi bija saistīti ar EURid darbību likumību saistībā ar uzglabāšanas un domēnu sagrābšanas prakses apkarošanu. Ovidio lietā Apelācijas tiesa Briselē atzina EURid sūdzību un atbrīvoja to no pienākuma maksāt soda naudu, kas bija iepriekš noteikta divos maksājuma rīkojumos. Tie tika izdoti EURid , reaģējot uz tā rīcību uzglabāšanas prakses apkarošanas nolūkā (2009. gada jūlijs). Zheng lietā Pirmās instances tiesa Briselē piekrita, ka EURid rīkojās likumīgi, apkarojot domēnu sagrābšanas praksi. Spriedums palīdzēs EURid tā centienos apkarot pikšķerēšanu un citas ļaunprātīgas darbības[37] (2009. gada septembris). Secinājumi TLD .eu modelis ir sekmīgi ieviests un efektīvi darbojas. Iepriekšējo divu gadu laikā TLD .eu ir nostiprinājis savu pozīciju starp lielākajiem un populārākajiem augstākā līmeņa domēniem Eiropā un pasaulē. Tas joprojām sekmīgi darbojas, neraugoties uz 27 valstu kodu TLD pastāvīgo pieaugumu dalībvalstīs un vispārējo TLD (piemēram, “.com” un “.org”) pieejamību. Līdz 2009. gadam .eu reģistrs bija ieviesis IDN augstākā līmeņa domēnā .eu, kas ļauj reģistrēt .eu domēna vārdus otrajā līmenī, izmantojot kirilisko un grieķu alfabētu. Rezultātā kopš 2009. gada domēna vārdi, kas ir reģistrēti augstākā līmeņa domēnā .eu, ir pieejami visās 23 oficiālajās Eiropas Savienības valodās (un ar to attiecīgajām rakstzīmēm). Tomēr pusotra gada laikā pēc EURid iesaistīšanas ICANN vēl nav pabeidzis ātrās virzības procedūru, kas ļautu ieviest IDN pirmajā .eu līmenī (“.ευ” grieķu valodā un “.ею” bulgāru valodā). Komisija mudināja ICANN pabeigt pārbaudi ne vēlāk kā līdz 2011. gada beigām. Tā ir skaidri norādījusi, ka turpmākie noteikumi, ar kuriem noteiks “pastāvīgu” IDN piemērošanas kārtību, jāizstrādā tādā veidā, lai nepieļautu nekādu nepamatotu kavēšanos. Tas ir viens no publiskās politikas jautājumiem, kuru Komisija turpinās risināt Valdību konsultatīvajā komitejā, kas konsultē ICANN . 2010. gadā .eu reģistrs atjaunināja savas tehniskās sistēmas, pilnībā ieviešot DNSSEC “uzticības ķēdi” domēna vārdiem, kas reģistrēti augstākā līmeņa domēnā .eu. Reģistra finanšu situācija 2009. un 2010. gadā bija stabila. Čehijas Šķīrējtiesas nodrošinātā ADR sistēma ļauj aizsargāt reģistratūru tiesības visās 23 ES valodās. Komisija uzrauga sistēmas faktisko izmantošanu. Ievērojot revidentu sniegtos ieteikumus, Komisija kopā ar EURid pārbaudīs risinājumus, lai nodrošinātu labāku ADR pieejamību fiziskām personām, kā arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem ir pamats uzskatīt, ka trešās puses ir neatbilstoši reģistrējušas to .eu vārdus. Turpmākajos gados reģistram vajadzētu turpināt darbu, lai stiprinātu un pilnveidotu izpratni par TLD .eu dažādās mērķa grupās nolūkā izvērst tā paplašināšanos Eiropas domēna vārdu tirgū un palielināt sabiedrības informētību par TLD . Saskaņā ar labākajiem nozares standartiem ir jānodrošina saistīto TLD pakalpojumu stabilitāte un drošība. Ņemot vērā TLD vides dinamiskumu, reģistram vajadzētu turpināt uzturēt un paplašināt dialogu un viedokļu apmaiņu ar Eiropas un starptautisko interneta kopienu. Komisija turpinās cieši sadarboties ar reģistru, kā noteikts tiesiskajā regulējumā. PIELIKUMI 1. PIELIKUMS: pasaules desmit vadošie augstākā līmeņa domēni 2010. gada 31. decembrī [pic]Avots: EURid ceturkšņa progresa ziņojums, 2010. gada 4. ceturksnis 2. PIELIKUMS: Čehijas Šķīrējtiesas pārskats par pieņemtajiem lēmumiem .eu lietās Lēmums | Skaits | % | Noraidītās sūdzības | 82 | 16,53 % | Nodotie domēna vārdi | 360 | 72,58 % | Anulētie domēna vārdi | 40 | 8,06 % | Izlīgumi | 13 | 2,62 % | Tiesas lēmumi | 1 | 0,20 % | Kopā | 496 | 100,00 % | 3. PIELIKUMS: .eu domēna vārdu kopskaits pa reģistratūras valstīm [pic][pic] Avots: EURid ceturkšņa progresa ziņojumi. 4. PIELIKUMS: .eu popularitāte 2010. gada 31. decembrī [pic][pic] Avots: EURid ceturkšņa progresa ziņojums, 2010. gada 4. ceturksnis. [1] COM (2007) 385 galīgā redakcija, Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei – Ziņojums par TLD “.eu” ieviešanu, darbību un efektivitāti (2007. gada 6. jūlijs). [2] COM (2009) 303 galīgā redakcija, Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par TLD “.eu” ieviešanu, darbību un efektivitāti (2009. gada 26. jūnijs). [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1137/2008, ar ko vairākus instrumentus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā noteikto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru – pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai – pirmā daļa (OV L 311, 21.11.2008., 1. lpp.). [4] Komisijas 2005. gada 10. oktobra Regula (EK) Nr. 1654/2005 (OV L 266, 11.10.2005., 35. lpp.) un Komisijas 2007. gada 25. oktobra Regula (EK) Nr. 1255/2007 (OV L 282, 26.10.2007., 16. lpp.). [5] Komisijas 2009. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 560/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 874/2004 (OV L 166, 27.6.2009., 3. lpp.). [6] Komisijas 2003. gada 21. maija Lēmums par augstākā līmeņa domēna “.eu” reģistra iecelšanu. [7] Skatīt Regulas (EK) Nr. 733/2002 preambulas 12. punktu, 2. panta a) punktu, 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 3. panta 2. punktu. [8] Skatīt Regulas (EK) Nr. 733/2002 preambulas 9. punktu. [9] Regulas (EK) Nr. 874/2004 6. pants paredz, ka “Reģistrs reģistrē domēna vārdus ar visiem oficiālo valodu alfabēta burtiem, kad kļūst pieejami attiecīgi starptautiski standarti”. [10] Grozījums bija nepieciešams, lai informētu sabiedrību par IDN ieviešanu un atjauninātu vārdu sarakstu Regulai pievienotajā pielikumā. [11] Piešķirto vārdu un numuru interneta organizācija (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN)) ir privāta bezpeļņas organizācija. Plašāku informāciju skatīt http://www.icann.org/. [12] Plašāku informāciju par ātrās virzības procesu skatīt http://www.icann.org/en/topics/idn/fast-track/. [13] Kipra un Grieķija – 2008. gada oktobrī, Bulgārija – 2009. gada februārī. [14] Skatīt 6. zemsvītras piezīmi. [15] Skatīt Regulas (EK) Nr. 733/2002 preambulas 13. punktu, 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu. [16] Skatīt Regulas (EK) Nr. 733/2002 preambulas 12. punktu, 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu. EURid un Komisijas pakalpojuma koncesijas līguma I panta 2. punkts nosaka: “Līgums ir noslēgts uz sākotnējo piecu gadu termiņu (..) [un] abas līgumslēdzējas puses to var pagarināt uz nākamajiem pieciem gadiem papildu vienošanās formā.” [17] 2008. gada 12. decembrī Komisija un EURid parakstīja papildu līgumu, ar kuru pagarināja sākotnējo līgumu uz nākamajiem pieciem gadiem. Papildu līgums stājās spēkā 2009. gada 12. oktobrī. [18] Skatīt Regulas (EK) Nr. 733/2002 3. panta 4. punktu, preambulas 2., 3. un 4. punktu, kā arī Regulas (EK) Nr. 874/2004 4. pantu. [19] Reģistrācijas pakalpojumus pārcēla no galvenās .eu vietnes uz spoguļvietni mazāk nekā trīs stundu laikā. Visā testa laikā joprojām bija pieejamas un izmantojamas visas .eu tīmekļa vietņu funkcijas. [20] Spoguļvietne ir galvenās vietnes kopija, kas ļauj iegūt vienu un to pašu informāciju no vairākiem avotiem. [21] Uzticības ķēdi veido, validējot katru hierarhijas slāni. DNSSEC neļauj uzbrucējiem pārtvert tīmekļa datplūsmu un novirzīt to uz falsificētām tīmekļa vietnēm, ar kuru palīdzību no cilvēkiem var izkrāpt personas datus. [22] Maijā un jūnijā ir plānoti trīs semināri: 11. maijā (Briselē), 13. maijā (Atēnās), 6. jūnijā (Varšavā). [23] “Pikšķerēšana” ir personiskas un finanšu informācijas (lietotāju vārdi, paroles utt.) ieguve krāpnieciskā ceļā, piemēram, izmantojot maldinošas elektroniskā pasta vēstules vai likumīgu tīmekļa vietņu kopijas. “Uzglabāšana” nozīmē domēnu vārdu glabāšanas praksi, lai tos pārdotu tālāk par augstāku cenu. “Domēnu sagrābšana” ir svešas prečzīmes reģistrēšana, izmantošana vai tirdzniecība ar to domēna vārdā ļaunprātīgā nolūkā ar nodomu gūt labumu no kādam citam piederošas labās reputācijas. Domēnu sagrābēji pārdod konkrēto domēna vārdu tālāk prečzīmes turētājam par mākslīgi palielinātu cenu. “Domēnu spekulants” ir sarunvalodā lietots apzīmējums cilvēkam, kurš spekulē ar domēnu vārdiem. [24] Atbilstības kritērijus skatīt Regulas Nr. 733/2002 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Reģistram ir tiesības pārbaudīt reģistrācijas derīgumu (Regulas Nr. 874/2004 3. pants). Reģistrēšanas kārtība paredz, ka reģistratūrai ir jāuztur pilnīgi un precīzi personas dati un funkcionējošas elektroniskā pasta adreses saziņai ar reģistru, kas saglabā tiesības anulēt nefunkcionējošas adreses domēna vārdu. [25] Piemēram, Internet Identity , Arbor Network , MarkMonitor , Beļģijas Federālā Datornoziegumu apkarošanas nodaļa (Federal Computer Crime Unit, FCCU) , ASV Valsts kases departamenta Iekšzemes ieņēmumu dienests (Internal Revenue Service, IRS) . [26] Skatīt EURid pirmā ceturkšņa pārskatu: http://www.eurid.eu/en/about/facts-figures/reports. [27] “Kas ir iekļauts domēna vārda paplašinājumā?” — pētījums par tīmekļa vietņu iedalījumu (2010. gada jūnijs). EURid izveidoja testēšanas laboratoriju, kurā vērtētāji vizuāli novērtēja nejaušus paraugus no tīmekļa vietnēm, kuras var atrast katrā paplašinājumā. Papildus izmantoja statistikas metodes, lai aplēstu robežkļūdu, tāpat arī izmantoja automatizētu skenēšanu, lai pārbaudītu dažus skaitļus. Kopā katrā atlasītajā TLD tika izvērtēti 5000 domēnu vārdi. Plašāku informāciju skatīt http://www.eurid.eu/files/eu_insights_2.pdf. [28] Vietne, kas darbojas atbilstoši “maksā par klikšķi” principam, satur galvenokārt reklāmas saites. [29] Skatīt Regulas (EK) Nr. 733/2002 4. panta 2. punkta d) apakšpunktu un preambulas 15. punktu, Komisijas Regulas Nr. 874/2004 22. un 23. pantu. [30] 2005. gada Saprašanās memorands starp EURid un Čehijas Šķīrējtiesu, kas piesaistīta Čehijas Republikas Ekonomikas kamerai un Čehijas Republikas Lauksaimniecības kamerai. [31] Pārskata periodā lietu skaits bija šāds (ceturksnī): 2009. gada otrajā ceturksnī – 11, 2009. gada trešajā ceturksnī – 11, 2009. gada ceturtajā ceturksnī – 14, 2010. gada pirmajā ceturksnī – 15, 2010. gada otrajā ceturksnī – 14, 2010. gada trešajā ceturksnī – 11, 2010. gada ceturtajā ceturksnī – 18, 2011. gada pirmajā ceturksnī – 12. ČŠT iesniegto ADR lietu skaits kopš 2006. gada ir ievērojami samazinājies no apmēram 200 lietām ceturksnī līdz pašreizējam līmenim. [32] Konkrētāku informāciju skatīt 2. pielikumā. [33] Skatīt Regulas (EK) Nr. 733/2002 4. panta 2. punkta d) apakšpunktu. [34] Revīzijas ziņojums vēl nav publiski pieejams. [35] Spriedums lietā Ovidio pret EURID , Apelācijas tiesa Briselē, 2009. gada 8. jūlijs. [36] Spriedums lietā EURID pret Zheng Qingying , Pirmās instances tiesa Briselē, 2009. gada 10. septembris. [37] Plašāku informāciju par pikšķerēšanu un līdzīgām darbībām skatīt iepriekš 5.4.3. apakšpunktā.