LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 25.2.2015. 
COM(2015) 58 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
Piektais zi ņojums par uzraudz ību pēc vīzu režīma liberaliz ācijas attiec ībā uz 
Rietumbalk ānu valstīm saskaņā ar Komisijas 2010. gada 8. novembra pazi ņojumu 
(Dokuments attiecas uz EEZ)  
 
2 KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
Piektais zi ņojums par uzraudz ību pēc vīzu režīma liberaliz ācijas attiec ībā uz 
Rietumbalk ānu valstīm saskaņā ar Komisijas 2010. gada 8. novembra pazi ņojumu 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
 
1. IEVADS  
Kopš 2009. gada decembra bijuš ās Dienvidsl āvijas Maķedonijas Republikas, Melnkalnes un 
Serbijas pilso ņi ar biometriskaj ām pasēm saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/20011 var ceļot uz 
Eiropas Savien ības dalībvalstīm (izņemot Īriju un Apvienoto Karalisti) bez v īzām. Kopš 
2010. gada decembra ar ī Albānijas un Bosnijas un Hercegovinas pilso ņi var ceļot bez vīzām 
saskaņā ar tādiem pašiem nosac ījumiem. Bezv īzu režīms joproj ām ir viens no šo valstu 
būtiskākajiem sasniegumiem, īstenojot centienus integr ēties Eirop ā. 
Komisija 2010. gada 8. novembra pazi ņojumā Tieslietu un iekšlietu padomei uzsv ēra, ka, lai 
saglabātu bezvīzu režīma integrit āti, ikvienai Rietumbalk ānu valstij j āturpina īstenot sav ā vīzu 
režīma ceļvedī noteiktos pas ākumus. Lai izv ērtētu to reformu ilgtsp ēju, kuras paredz ētas, lai 
uzturētu bezvīzu režīma integrit āti, Komisija izveidoja uzraudz ības mehānismu pēc vīzu 
režīma liberaliz ācijas. 
Šis ir piektais uzraudz ības ziņojums pēc vīzu režīma liberaliz ācijas, kas public ēts kopš 
2010. gada2. Tajā sniegts p ārskats par to, k ā tiek pilnveidots uzraudz ības mehānisms pēc vīzu 
režīma liberaliz ācijas, kā arī pārskatīta bezvīzu režīma darbība un sniegti ieteikumi attiec ībā 
uz reform ām, kas nepieciešamas, lai izvair ītos no tādu problēmu atkārtošanās, kas ir sk ārušas 
bezvīzu režīmu kopš 2010. gada. 
2. PASTIPRIN ĀTS UZRAUDZ ĪBAS MEH ĀNISMS P ĒC VĪZU REŽĪMA LIBERALIZ ĀCIJAS  
Komisijas un Rietumbalk ānu valstu dialogs par bezv īzu režīmu notiek stabiliz ācijas un 
asociācijas procesa ietvaros, k ā arī pievienošan ās sarunu par 23. un 24. sada ļu ietvaros. 
Komisijas amatpersonas 2014. gada apr īlī apmeklēja Albāniju, 2014. gada maij ā, jūlijā un 
novembrī — Bosniju un Hercegovinu, 2013. gada novembr ī — bijušo Dienvidsl āvijas 
Maķedonijas Republiku, 2014. gada febru ārī, martā, jūlijā un oktobr ī — Melnkalni un 
2014. gada febru ārī — Serbiju. Ar dal ībvalstu ekspertu pal īdzību amatpersonas p ārbaudīja ar 
bezvīzu režīmu saistīto reformu progresu un kvalit āti. Papildu inform ācija par š īm reform ām 
sniegta Eiropas Komisijas 2014. gada paplašin āšanās dokumentos3. 
Visas Rietumbalk ānu bezvīzu režīma valstis 2012. gada decembr ī sāka regulāri iesniegt 
Komisijai statistikas datus par migr ācijas plūsmām uz Eiropas Savien ību. Bezvīzu režīma 
valstis 2014. gada novembr ī iesniedza Eiropas Savien ībai pārskata ziņojumus par veiktajiem 
pasākumiem nelikum īgās migrācijas mazin āšanai. 
Līdz šim a ģentūra Frontex  ar Rietumbalk ānu riska anal īzes tīkla atbalstu ir izdevusi 
47 brīdinājuma ziņojumus. Rietumbalk ānu ceturkš ņa riska anal īzē tiek apkopotas jaun ākās 
tendences saist ībā ar robežkontroli un nelikum īgo migrāciju no re ģiona. Eiropols un Eiropas 
Patvēruma atbalsta birojs ( EASO ) izdod ar ī ikmēneša ziņojumus par tendenc ēm patvēruma 
                                                            
1 Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001. 
2 Iepriekš ējie ziņojumi ir SEC(2011) 695, SEC(2011) 1570, COM(2012) 0472 un COM(2013) 0836. 
3 COM(2014) 0700. 
 
3 jomā, kā arī ikgadēju ziņojumu par situ āciju patv ēruma jom ā Eiropas Savien ībā. Šajos 
ziņojumos ietverts sarež ģīts migrācijas tenden ču novērtējums saist ībā ar Rietumbalk āniem, kā 
arī aprakstīti Eiropas Savien ības dalībvalstu un attiec īgo bezvīzu režīma valstu pas ākumi, kas 
veikti, lai nov ērstu patvēruma ļaunprātīgu izmantošanu. 
3. BEZVĪZU REŽ ĪMA DARB ĪBA 2013. GADĀ UN 2014. GADA PIRMAJOS TR ĪS 
CETURKŠ ŅOS 
3.1. Sasniegumu p ārskats 
To patvēruma pieteikumu skaits , kurus piecu Rietumbalk ānu bezvīzu režīma valstu pilso ņi 
iesnieguši ES dal ībvalstīs un Šengenas asoci ētajās valstīs, ir pastāvīgi palielin ājies kopš v īzu 
režīma liberaliz ācijas 2009. gad ā, sasniedzot liel āko kopskaitu, proti, 53  705 pieteikumus, 
2013. gad ā (1. attēls)4. Iesniegto pieteikumu skaits 2014. gada pirmajos devi ņos mēnešos bija 
par 40  % lielāks nekā 2013. gada pirmajos devi ņos mēnešos, un tas ļauj secin āt, ka 
2014. gad ā, iespējams, tiks p ārsniegti visi iepriekš ējie rādītāji. 
Kopš vīzu režīma liberaliz ācijas ir palielin ājusies arī Rietumbalk ānu bezvīzu režīma valstu 
pilsoņu procentu ālā daļa no kopējās patvēruma mekl ētāju ieplūdes ES dal ībvalstīs un 
Šengenas asoci ētajās valstīs. Pēc rekordaugst ā 11,4  % līmeņa 2012. gada pirmajos trijos 
ceturkšņos šo valstu pilso ņu procentu ālā daļa sasniedza 10,7  % jau 2014. gada pirmajos 
deviņos mēnešos (2. att ēls)5. 
Patvēruma mekl ētāju pieplūdums no Rietumbalk āniem ir k ļuvis par visu gadu nov ērojamu 
fenomenu  — šo valstu patv ēruma mekl ētāju skaits bija visliel ākais 2013. gada oktobr ī un 
2014. gada oktobr ī, taču tas nedaudz palielin ājās arī 2014. gada janv ārī, martā un jūlijā. 
Patvēruma mekl ētāju pieteikumu skaits laikposm ā starp šiem augst ākajiem punktiem 2013. un 
2014. gada ziem ā saglabājās augsts, k ā rezultātā pieteikumu skaits 2014. gada pirmajos trijos 
ceturkšņos bija 87  % no kop ējā pieteikumu skaita 2013. gad ā. 
Kopš 2013. gada s ākuma ir palielin ājusies arī atkārtotu pieteikumu , proti, divas vai vair āk 
reizes iesniegtu pieteikumu, procentu ālā daļa no kop ējā pieteikumu skaita, un 2014. gada 
septembrī tika sasniegts jauns rekords — 37  % (3. attēls). Tas noz īmē, ka gandr īz 4 no 10 
pieteikuma iesniedz ējiem Rietumbalk ānu valstīs attiecīgajā mēnesī jau ir iesnieguši 
patvēruma pieteikumu k ādā no ES dal ībvalstīm pirms atk ārtota patv ēruma pieteikuma 
iesniegšanas. 
Vācija joprojām saņem visvair āk patvēruma pieteikumu no Rietumbalk ānu bezvīzu režīma 
valstīm (4. attēls)6. Patvēruma mekl ētāju no Rietumbalk āniem iepl ūde Vācijā palielinājās no 
12 % 2009. gad ā līdz 75  % 2014. gada pirmajos devi ņos mēnešos. Ņemot vērā šo tendenci, 
Vācija 2014. gada septembr ī pieņēma tiesību aktu, ar ko Serbija, bijus ī Dienvidsl āvijas 
Maķedonijas Republika un Bosnija un Hercegovina tika iek ļautas drošu izcelsmes valstu 
sarakstā7. Ir pāragri spriest par š ā pasākuma ietekmi. 2014. gada oktobr ī Vācijā palielinājās no 
visām Rietumbalk ānu bezvīzu režīma valstīm saņemto patv ēruma pieteikumu skaits, liecinot 
par to, ka s ācies jauns ziemas piepl ūdums. Tikm ēr pieteikumu skaits Zviedrij ā saglabājās 
nemainīgs. Ar laiku V ācijas reforma patv ēruma jom ā var izrais īt patvēruma pieteikumu 
plūsmu ievērojamu pārdali Eiropas Savien ībā. 
                                                            
4 Avots: Eurostat . 
5 Avots: Eurostat . 
6 Avots: Eurostat . 
7 Gesetz zur Einstufung weiterer Staaten als sichere Herkunftsstaaten und zur Erleichterung des 
Arbeitsmarktzugangs für Asylbewerber und geduldete Ausländer , 2014. gada 5. novembris. 
 
4 Kopumā Serbijas pilso ņi joprojām bija liel ākā patvēruma mekl ētāju grupa no Rietumbalk ānu 
bezvīzu režīma valstīm Eiropas Savien ībā un Šengenas asoci ētajās valstīs (42  % 2013. gad ā), 
lai gan kopš v īzu režīma liberaliz ācijas Serbijas pilso ņu procentu ālā daļa attiecībā pret reģiona 
patvēruma mekl ētāju kopskaitu ir samazin ājusies (5. att ēls). Bijuš ās Dienvidsl āvijas 
Maķedonijas Republikas un Alb ānijas pilso ņi kopā veidoja 21  % no Rietumbalk ānu valstu 
patvēruma mekl ētāju kopskaita 2013. gad ā, lai gan kopš v īzu režīma liberaliz ācijas Albānijas 
pilsoņu daļa pastāvīgi palielin ās, savukārt bijušās Dienvidsl āvijas Maķedonijas Republikas 
samazinās. Bosnijas un Hercegovinas pilso ņi veidoja v ēl 14  % no Rietumbalk ānu valstu 
patvēruma mekl ētājiem 2013. gad ā — viņu īpatsvars kopš v īzu režīma liberaliz ācijas ir 
palielinājies. Melnkalnes da ļa 2013. gad ā joprojām bija nenoz īmīga — 2  %. 
2013. gad ā ES dalībvalstīs un Šengenas asoci ētajās valstīs patvērumu visbiež āk lūdza bijušās 
Dienvidsl āvijas Ma ķedonijas Republikas pilso ņi — pieci pieteikuma iesniedz ēji uz 
1000 iedz īvotājiem (6. att ēls). Albānijas pilso ņu rādītājs bija otrais augst ākais — četri 
pieteikuma iesniedz ēji uz 1000 iedz īvotājiem. Serbijas, Bosnijas un Hercegovinas, k ā arī 
Melnkalnes pilso ņi ieņēma trešo, ceturto un piekto vietu ar attiec īgi trim, diviem un vienu 
pieteikuma iesniedz ēju uz 1000 iedz īvotājiem. 
Ģeogrāfiskā saikne starp izcelsmes un galam ērķa valstīm salīdzinājumā ar iepriekš ējiem 
gadiem b ūtiskāk mainījusies Vācijas gad ījumā (7. attēls). Iepriekš V ācijā vēlējās nokļūt 
pārliecinošs vair ākums pieteikumu iesniedz ēju no Serbijas, bijuš ās Dienvidsl āvijas 
Maķedonijas Republikas, k ā arī Bosnijas un Hercegovinas; liel ākā daļa pieteikumu no 
Albānijas tika iesniegta Francij ā, Zviedrij ā, Apvienotaj ā Karalistē vai Beļģijā, savukārt 
Melnkalnes pilso ņi iesniedza pieteikumus Francij ā, Luksemburg ā vai Zviedrij ā. Līdz 
2014. gadam V ācija bija k ļuvusi par iecien ītāko galam ērķi pilsoņiem no vis ām 
Rietumbalk ānu valstīm. 
Patvēruma atz īšanas līmenis8 ES dalībvalstīs un Šengenas asoci ētajās valstīs turpināja 
pazemināties attiec ībā uz pilsoņiem no vis ām Rietumbalk ānu bezvīzu režīma valstīm, norādot 
uz to, ka liel ākā daļa pieteikumu joproj ām bija nepamatoti (8. att ēls). Tomēr 2013. gad ā piecu 
bezvīzu režīma valstu starp ā bija vērojamas zin āmas atšķirības. Patvēruma atzīšanas līmenis 
Melnkalnes pilso ņiem pazemin ājās līdz 3,7  %, Serbijas pilso ņiem — līdz 2,7  % un bijuš ās 
Dienvidsl āvijas Maķedonijas Republikas valstspieder īgajiem — l īdz 1  %. Tajā pašā laikā 
starptautisko aizsardz ību ES dal ībvalstīs un Šengenas asoci ētajās valstīs saņēma 
8,1 % pieteikuma iesniedz ēju no Alb ānijas un 5,9  % Bosnijas un Hercegovinas pilso ņu, un tas 
liek secin āt, ka nedaudz vair āk pieteikumu no š īm divām valstīm tika atz īti par tādiem, kuru 
iesniedzējiem jānodrošina starptautisk ā aizsardzība. 
Saskaņā ar Frontex  sniegto inform āciju iepriekš ējā gadā piecās visvairāk skartajās dalībvalstīs 
un Šengenas asoci ētajās valstīs attiecība starp nepamatotu patv ēruma piepras ījumu 
iesniedzējiem un atgrieztajiem patv ēruma piepras ītājiem joprojām bija gandr īz 4:19. Tas 
norāda, ka joproj ām ir ierobežota dal ībvalstu sp ēja atgriezt personas, attiec ībā uz kurām atzīts, 
ka tām starptautisk ā aizsardz ība nepien ākas. Pieteikuma iesniedz ēju atgriešanas metodes 
galvenajās galamērķa valstīs joprojām bija atš ķirīgas — V ācija un Šveice repatri ēja lielāko 
daļu pieteikuma iesniedz ēju, izmantojot piespi edu atgriešanas proced ūras (izņemot ziemas 
mēnešus, kad V ācija pārtrauca piespiedu atgriešanu); Be ļģija, Luksemburga un Zviedrija ir 
izvēlējušās brīvprātīgo metodi. 
Frontex  savā 2014. gada Rietumbalk ānu ikgadējā riska anal īzē norādīja uz diviem migrācijas 
riskiem  saistībā ar pārvietošanos no Rietumbalk āniem uz ES, proti, to nelikum īgo migrantu 
                                                            
8 Atz īšanas līmeni apr ēķina kā pozitīvo lēmumu procentu ālo daļu (par b ēgļa statusu, alternat īvu 
aizsardzību vai humanit āro statusu) no kop ējā pirmās instances l ēmumu skaita. 
9 Frontex , Uzraudz ības mehānisms pēc vīzu režīma liberaliz ācijas, Ziņojums Nr. 46. 
 
5 otrreizēju pārvietošanos, kuri ierodas ES, š ķērsojot Grie ķijas un Turcijas robežu, un dodas 
tranzītā cauri Rietumbalk āniem, un ES bezv īzu režīma ļaunprātīgu izmantošanu no 
Rietumbalk ānu valstspieder īgo puses. Pirmais risks rodas galvenok ārt tāpēc, ka nelikum īgi 
tiek šķērsota zaļā robeža, proti, Rietumbalk ānu valstu robežu un Rietumbalk ānu valstu un ES 
robežu posmi starp robežš ķērsošanas posmiem, savuk ārt otrais risks veidojas t āpēc, ka 
Rietumbalk ānu valstspieder īgie ļaunprātīgi izmanto patv ērumu, nelikum īgi uzturoties 
dalībvalstīs un viltojot dokumentus10. 
Frontex  2013. gad ā konstatēja nelikumīgas robežš ķērsošanas gad ījumu skaita  pieaugumu 
par 27  % uz zaļajām robežām starp Rietumbalk ānu valstīm, kā arī starp Rietumbalk ānu 
valstīm un ES. Aptuveni no 40  000 nelikum īgas robežš ķērsošanas gad ījumiem 
22 000 gadījumu bija saist īti ar trešo valstu migrantu došanos tranz ītā cauri Rietumbalk āniem 
un 18  000 gadījumu bija iesaist īti Rietumbalk ānu valstspieder īgie, tostarp Kosovas pilso ņi.* 
Puse no visiem nelikum īgas robežš ķērsošanas gad ījumiem tika konstat ēta uz Serbijas un 
Ungārijas robežas — galvenok ārt 2013. gada pirmaj ā pusē. Šāda situācija, iesp ējams, 
izveidojās tādēļ, ka Ung ārija 2013. gada pirmaj ā pusē izbeidza patv ēruma mekl ētāju 
aizturēšanas praksi, k ā rezultātā ārkārtīgi palielin ājās trešo valstu valstspieder īgo, tostarp 
Rietumbalk ānu pilsoņu, nelikum īgas robežš ķērsošanas gad ījumu skaits un patv ēruma 
pieteikumu skaits. 
Saskaņā ar Frontex  sniegto inform āciju ES atkl āto Rietumbalk ānu pilsoņu nelikum īgas 
uzturēšanās gadījumu skaits  laikposm ā no 2012. gada l īdz 2013. gadam palielin ājās par 5  % 
— līdz 38  300 gadījumu. No visiem konstat ētajiem gad ījumiem Eiropas Savien ībā pagājušajā 
gadā Rietumbalk ānu pilsoņu, tostarp Kosovas pilso ņu, daļa bija 11  % salīdzinājumā ar 10  % 
2012. gad ā. Albānijas, Serbijas un Kosovas pilso ņu daļa bija attiec īgi 42  %, 25  % un 16  %. Par 
vairāk nekā pusi konstat ēto gadījumu ziņoja Grieķija, Vācija, Francija un Ung ārija. 
Frontex  2013. gad ā Eiropas Savien ībā konstatēja arī dokumentu viltošanas pieaugumu  par 
18 %. Lai gan 2013. gad ā konstatēto gadījumu skaits samazin ājās par 14  %, Albānijas 
valstspieder īgie joproj ām bija liel ākā trešo valstu valstspieder īgo grupa, kas cent ās iekļūt 
Eiropas Savien ībā ar viltotiem dokumentiem. Alb ānijas valstspieder īgo daļa bija 85  % no 
Rietumbalk ānu valstu valstspieder īgajiem, kuri izmantoja viltotus dokumentus, n ākamie bija 
Serbijas pilso ņi (8  %) un Kosovas pilso ņi (4  %). Izplat ītākie viltotie dokumenti, ko izmantoja 
personas no Alb ānijas, bija Grie ķijas un Itālijas identifik ācijas dokumenti.  
3.2. Faktori, kas rosina patv ēruma ļaunprātīgu izmantošanu, un to nov ēršanas 
pasākumi 
Izplatītākie "rosinošie faktori" , kas veicina patv ēruma mekl ētāju plūsmas no 
Rietumbalk āniem, joproj ām bija š ādi: nenodrošin ātība, bezdarbs, diskrimin ācija, slikta 
piekļuve vesel ības aprūpei, soci ālajiem pabalstiem un izgl ītībai, kā arī asinsatrieb ība 
(Albānijas gadījumā)11. Lai risin ātu šīs problēmas, Komisija pag ājušajā gadā ieteica bezv īzu 
režīma valstīm palielin āt mērķtiecīgu palīdzību mazākumtautību iedzīvotājiem, jo īpaši 
romiem, veicin āt operatīvu sadarb ību un inform ācijas apmai ņu ar kaimi ņvalstīm, ES 
dalībvalstīm un attiec īgajām ES iest ādēm, pētīt faktorus, kas veicina nelikum īgo migrāciju, un 
sodīt personas, kas to veicina, uzlabot robežkontroli, iev ērojot pilso ņu pamatties ības, kā arī 
organizēt informat īvas kampa ņas par bezv īzu režīmu. Visas Rietumbalk ānu valsts ir veikušas 
pasākumus šaj ās jomās. 
                                                            
10 Frontex , 2014. gada Rietumbalk ānu ikgadējā riska anal īze. 
* Šis nosaukums neskar nost ājas par statusu un atbilst ANO DP Rezol ūcijai 1244 (1999) un Starptautisk ās 
Tiesas atzinumam par Kosovas neatkar ības deklar āciju. 
11 Šīs problēmas plašāk aprakst ītas EASO  dokument ā "Patvēruma pieteikumi  no Rietumbalk ānu valstu 
valstspieder īgajiem" , 2013. gads. Alb ānijā asinsatrieb ības gadījumi paties ībā notiek ļoti reti, ta ču dažas 
personas šo par ādību joprojām norāda kā iemeslu patv ēruma pieteikuma iesniegšanai. 
 
6 – Albānija turpināja organiz ēt vairākas kampa ņas, lai inform ētu pilsoņus par vi ņu 
tiesībām un pien ākumiem, ko paredz bezv īzu režīms. Albānija veica ar ī būtiskus 
uzlabojumus sav ā romu atbalsta programm ā, pastiprin āja izbrauc ēju kontroli un 
pētīja vairākus nelikum īgo migrāciju veicinošos faktorus. Frontex  informēja, ka 
Albānijas ieviestie stingr āki tiesību akti, kas ļauj pilsoņiem tikai vienu reizi main īt 
vārdu un aizliedz main īt vārdu person ām, kuras iepriekš p ārkāpušas migr ācijas 
noteikumus, veiksm īgi ļāvuši samazin āt pieteikumu skaitu no gandr īz 
600 pieteikumiem m ēnesī 2013. gada janv ārī līdz aptuveni 35 pieteikumiem m ēnesī 
2013. gada decembr ī12. 
– Bosnija un Hercegovina  īstenoja vair ākas kampa ņas plašsazi ņas līdzekļos, lai 
informētu pilsoņus par vi ņu tiesībām un pien ākumiem, ko paredz bezv īzu režīms, 
tostarp ciemos, no kuriem iev ērojams skaits pilso ņu devās uz Eiropas Savien ību, lai 
iesniegtu patv ēruma pieteikumus. Bosnija un Hercegovina ar ī rīkoja vair ākas 
tikšanās ar galveno galam ērķa valstu, tostarp V ācijas un Zviedrijas, p ārstāvjiem 
saistībā ar nelikum īgo migrāciju veicinošajiem faktoriem, likvid ēja 22 neat ļautus 
robežšķērsošanas punktu uz robežas ar Melnkalni, k ā arī pieņēma vidēja termiņa 
rīcības plānu romu integr ācijai. Valsts ir pie ņēmusi arī divus rīcības plānus romu 
stratēģijas ietvaros — vienu par romu izgl ītības vajadz ībām un vienu, kas 
galvenokārt attiecas uz nodarbin ātību, mājokļiem un vesel ības aprūpi, kā arī 
pastiprinājusi centienus, lai nodrošin ātu romu vajadz ības mājokļu jomā.  
– Bijusī Dienvidsl āvijas Maķedonijas Republika uzlaboja romu kopienas integr āciju 
izglītības, civilst āvokļa reģistrācijas, nodarbin ātības un vesel ības aprūpes jomā, kā 
arī kopā ar Serbiju un Kosovu atv ēra tiesībaizsardz ības centrus, organiz ējot vairākas 
kopīgas patrul ēšanas oper ācijas. Valsts pastiprin āja sadarb ību ar Frontex , sāka 
informācijas apmai ņu, izmantojot Eiropola SIENA  platformu, k ā arī sauca pie 
atbildības vairākus nelikum īgās migrācijas veicin ātājus. Saska ņā ar Frontex  bijusī 
Dienvidsl āvijas Ma ķedonijas Republika iev ērojami uzlabojusi robežkontroli, k ā 
rezultātā 2013. gad ā par 41  % palielin ājies izceļošanas aizliegumu skaits13. 
– Melnkalne  turpināja veikt stingru rob ežkontroli, tostarp to personu kontroli, kuras 
izceļo uz kaimi ņvalstīm; pielāgoja savu integr ētas robežu p ārvaldības (IRP) strat ēģiju 
ES modelim; piem ēroja krimin āltiesību aktus person ām, kuras veicina nelikum īgo 
migrāciju, kā rezultātā tika īstenotas divas v ērienīgas policijas oper ācijas pret 
27 pilsoņiem; parakst īja sadarb ības līgumu ar Eiropolu; s āka piedāvāt stipendijas 
romu studentiem, k ā arī uzlaboja savas patv ēruma mekl ētāju un nelikum īgo migrantu 
uzņemšanas sp ējas.  
– Serbija  uzlaboja romu atbalsta programmu, tostarp nodarbin ātības un civilst āvokļa 
reģistrācijas jom ā, kā arī piešķīra pilnvaras viet ējām pašvald ībām sociālās 
integrācijas jom ā. Tika izplat ītas brošūras un izveidota valsts t īmekļa vietne, lai 
informētu pilsoņus par vi ņu tiesībām un pien ākumiem, ko paredz bezv īzu režīms, 
turklāt Serbijā tika sauktas pie atbild ības vairākas personas, kuras  veicina nelikum īgu 
migrāciju, kā arī uzlabota inform ācijas apmai ņa ar visvair āk skartaj ām 
ES dalībvalstīm un Šengenas asoci ētajām valstīm. Frontex  savā 2014. gada zi ņojumā 
arī uzsvēra Serbijas g ūtos panākumus robežkontroles pastiprin āšanas jom ā14. 
                                                            
12 Frontex , Rietumbalk ānu ikgadējā riska anal īze, 2014. gads. 
13 Frontex , Rietumbalk ānu ikgadējā riska anal īze, 2014. gads. 
14 Frontex , Rietumbalk ānu ikgadējā riska anal īze, 2014. gads. 
 
7 3.3. Faktori, kas veicina patv ēruma ļaunprātīgu izmantošanu, un to nov ēršanas 
pasākumi 
Galvenie " veicinošie faktori ", kas mudina Rietumbalk ānu pilsoņus ļaunprātīgi izmantot 
patvērumu, saglab ājās nemain īgi, tostarp diasporas es ība uzņemošajās valstīs, patvēruma 
procedūras ilgums, patv ēruma proced ūras laikā saņemtā naudas pabalstu summa, piek ļuve 
ubagošanai vai neleg ālam darba tirgum un inform ētība par iepriekš ējo patvēruma atzīšanas 
līmeni. 2013. gad ā iegūtā pieredze atspogu ļo vairākus piem ērus tam, k ā dalībvalstis cent ās 
mazināt šo faktoru ietekmi: 
– Ungārija 2013. gad ā pastiprin āja robežkontroli uz robe žas ar Serbiju, atsakot 
ieceļošanas ties ības 5400 Serbijas pilso ņu, kas ir par 65  % vairāk nekā iepriekšējā 
gadā. Gandrīz trīs ceturtda ļas ieceļošanas atteikumu Ung ārija izdeva t ādu iemeslu d ēļ 
kā pārsniegts at ļautais uztur ēšanās termiņš, nosacījumu attiec ībā uz iztikas 
līdzekļiem neizpilde vai nesp ēja pamatot uztur ēšanās mērķi. Iepriekš ējā gadā 
Serbijas robežkontroles iest ādes atteica izce ļošanas atļauju vairāk nekā 6500 Serbijas 
pilsoņu, kuri nesp ēja pamatot uztur ēšanās ES mērķi. Abu valstu robežkontroles 
iestādes kopā Šengenas zon ā liedza iece ļot gandrīz 5 no 1000 ce ļotājiem, un tas ir 
daudz vair āk salīdzinājumā ar citiem ES ārējās robežas posmiem15; 
– Vācija 2014. gada 29. septembr ī pārskatīja savu patv ēruma proced ūra, drošu 
izcelsmes valstu sarakst ā iekļaujot Bosniju un Hercegovi nu, bijušo Dienvidsl āvijas 
Maķedonijas Republiku un Serbiju. Ņemot vērā to, ka 2013. gad ā lielākā daļa 
pieteikuma iesniedz ēju no Rietumbalk ānu valstīm izvēlējās Vāciju par savu galveno 
galamērķa valsti, šie ties ību aktu groz ījumi, visticam āk, ietekm ēs migrācijas plūsmu 
pārdali vidējā termiņā. 
Vairākas dalībvalstis, tostarp galven ās galamērķa valstis Eiropas Savien ībā, izņemot 
Zviedriju, ir pie ņēmušas valstu ties ību aktus, atz īstot atseviš ķas Rietumbalk ānu bezvīzu 
režīma valstis par drošām izcelsmes valst īm saskaņā ar Direkt īvu par patv ēruma proced ūru: 
– Albāniju,  kuras pilso ņi 2013. gad ā par patv ēruma pras ību galam ērķi izvēlējās 
galvenokārt Franciju, Apvi enoto Karalisti, V āciju, Zviedriju un Be ļģiju, par drošu 
izcelsmes valsti ir atzinusi Austrija, Be ļģija, Francija, Luksemburga un Apvienot ā 
Karaliste; 
– Bosniju un Hercegovinu , kuras pilso ņi 2013. gad ā par patvēruma pras ību galamērķi 
izvēlējās galvenok ārt Vāciju, Franciju, Zviedriju un Šveici, par drošu izcelsmes valsti 
ir atzinusi Austrija, Be ļģija, Čehijas Republika, V ācija, Francija, Luksemburga un 
Apvienotā Karaliste; 
– bijušo Dienvidsl āvijas Ma ķedonijas Republiku , kuras pilso ņi 2013. gad ā par 
patvēruma pras ību galam ērķi izvēlējās galvenok ārt Vāciju, Beļģiju, Zviedriju un 
Franciju, par drošu izcelsmes va lsti ir atzinusi Austrija, Be ļģija, Čehijas Republika, 
Vācija, Francija, Luksemburga un Apvienot ā Karaliste; 
– Melnkalni , kuras pilso ņi 2013. gad ā par patv ēruma pras ību galam ērķi izvēlējās 
galvenokārt Vāciju, Franciju, Luksemburgu un Zvie driju, par drošu izcelsmes valsti 
ir atzinusi Austrija, Be ļģija, Čehijas Republika, Francija, Luksemburga, Slov ākija un 
Apvienotā Karaliste;  
– Serbiju , kuras pilso ņi 2013. gad ā par patv ēruma pras ību galam ērķi izvēlējās 
galvenokārt Vāciju, Zviedriju, Be ļģiju un Franciju, par drošu izcelsmes valsti ir 
atzinusi Austrija, Be ļģija, Čehijas Republika, V ācija, Francija, Luksemburga un 
Apvienotā Karaliste.  
                                                            
15 Frontex , Rietumbalk ānu ikgadējā riska anal īze, 2014. gads. 
 
8 Drošas izcelsmes valsts j ēdziens būtu jāizmanto kop ā ar citiem pas ākumiem patv ēruma 
ļaunprātīgas izmantošanas nov ēršanai. EASO ir apkopojis inform āciju par cit ām reform ām, 
kas veiksm īgi mazinājušas patv ēruma ļaunprātīgu izmantošanu p ēdējos gados, vienlaikus 
ievērojot pieteikuma iesniedz ēju pamatties ības: 
– augsta līmeņa vizītes attiec īgajās valstīs un informat īvas kampa ņas sadarb ībā ar 
vietējām NVO un pašvald ībām, lai, izmantojot druk ātus un elektroniskus plašsazi ņas 
līdzekļus, inform ētu pilsoņus par viņu tiesībām un pien ākumiem saist ībā ar bezvīzu 
režīmu; 
– nepārtraukta operat īva sadarb ība ar attiec īgo valstu iest ādēm; 
– naudas pabalstu, piem ēram, kabatas naudas un finansi ālās palīdzības atgriešanas 
gadījumā, samazin āšana, lai samazin ātu patvēruma ļaunprātīgas izmantošanas 
finansiālos stimulus; 
– patvēruma proced ūru saīsināšana, iesaistot vair āk darbinieku patv ēruma piepras ījuma 
gadījumu nov ērtēšanai maksim ālā pieplūduma laik ā vai ieviešot pa ātrinātu 
procedūru, kas dod iesp ēju ātri apstrādāt pieteikumus maksim āla pieplūduma laik ā 
vai no konkr ētu valstu pilso ņiem. 
3.4. Citas ar ES bezv īzu režīmu saistītās norises 
Eiropas Parlaments un Padome 2013. gada j ūnijā pieņēma pārskatīto Direktīvu par 
patvēruma proced ūrām (Direktīva 2005/85/EK). Ar šo direkt īvu, kura st ājas spēkā 
2015. gada j ūnijā, tiek izveidoti jauni instrumenti, lai nov ērstu patv ēruma sist ēmas 
ļaunprātīgu izmantošanu. Piem ēram, tā ierobežo pieteikuma iesniedz ēja tiesības palikt valst ī, 
ja viņa iesniegtais otrais patv ēruma pieteikums neietver jaunus elementus sal īdzinājumā ar 
iepriekšējo pieteikumu vai ja otrais pi eteikums tiek iesniegts, lai nov ērstu pieteikuma 
iesniedzēja nenovēršamu atgriešanu. Saska ņā ar šo direkt īvu tiesību palikt ierobežojumus var 
piemērot arī pieteikuma iesniedz ējiem, kuri iesnieguši trešo vai turpm āko patvēruma 
pieteikumu. Šie noteikumi nav iz ņēmums neizraidīšanas principam , kas ir jāievēro vienmēr. 
Eiropas Parlaments un Padome 2013. gada decembr ī arī grozīja Vīzu regulu  
(Regula (EK) Nr. 539/2001), ieviešot v īzu atcelšanas meh ānismu, kas ļauj ārkārtas apstākļos 
īslaicīgi atcelt bezv īzu režīmu attiecībā uz trešo valstu valstspieder īgajiem. Šo meh ānismu var 
piemērot tikai k ā īslaicīgu pasākumu, un to var s ākt piemērot tikai ārkārtas situācijā. Neviena 
dalībvalsts vēl nav piepras ījusi aktiviz ēt vīzu atcelšanas meh ānismu. 
4. TURPMĀKIE PAS ĀKUMI  
Lielākais vairākums Rietumbalk ānu bezvīzu režīma valstu pilso ņu ir bona fide  ceļotāji ar 
likumīgu nolūku ceļot uz ES. Bezv īzu režīms ir palīdzējis izpildīt šo mērķi — tas ir stiprin ājis 
cilvēku savstarp ējos kontaktus starp Rietumbalk āniem un ES, tostarp ar diasporas kopien ām 
dalībvalstīs, veicinājis uzņēmējdarbības un kult ūras apmai ņas iespējas, kā arī devis iesp ēju 
bezvīzu režīma valstu pilso ņiem labāk iepazīt ES. Visas Rietumbalk ānu valstis ir paudušas 
vēlmi turpin āt īstenot vajadz īgās reformas, lai saglab ātu saviem pilso ņiem iespēju ceļot bez 
vīzas. 
Tomēr kopš v īzu režīma liberaliz ācijas patv ēruma ļaunprātīga izmantošana ir turpin ājusi 
negatīvi ietekm ēt bezvīzu režīmu. Situācija joproj ām ir nep ārliecinoša, un t ādēļ jāveic 
reformas gan Rietumbalk ānu bezvīzu režīma valst īs, gan ar ī visvairāk skartaj ās ES 
dalībvalstīs un Šengenas asoci ētajās valstīs. 
 
9 Komisija mudina visas Rietumbalk ānu valstis pamatot savas politisk ās apņemšanās bezvīzu 
režīma jomā ar efekt īvu politiku valst ī. Ikvienai bezv īzu režīma valstij j āspēj panākt 
ilgtspējīgu samazin ājuma tendenci attiec ībā uz kopējo patvēruma mekl ētāju ieplūdi. 
Komisija iesaka katrai bezv īzu režīma valstij turpin āt veikt pas ākumus šādās jomās: 
1) palielināt mērķtiecīgu palīdzību mazākumtautību iedzīvotājiem , jo īpaši romiem, 
lai veicin ātu viņu ilgtermi ņa sociālekonomisku integr āciju, izmantojot izgl ītības, 
nodarbinātības un arodapm ācības programmas, tostarp īstenojot valstu strat ēģijas un 
izmantojot viet ējo palīdzību ar pieejam ās ES palīdzības un divpus ējas ES dal ībvalstu 
piedāvātās palīdzības atbalstu; 
2) veicināt operatīvu sadarb ību un inform ācijas apmai ņu ar kaimi ņvalstīm, ES 
dalībvalstīm un Šengenas asoci ētajām valstīm, Eiropas Komisiju un vajadz ības 
gadījumā ar Frontex , Eiropolu un EASO  robežu p ārvaldības, migr ācijas, patv ēruma 
un atpaka ļuzņemšanas jom ā saskaņā ar ES un valstu ties ību aktiem; 
3) pētīt faktorus, kas veicina nelikum īgu migrāciju, un sodīt tās personas, kas sekm ē 
bezvīzu režīma ļaunprātīgu izmantošanu, cieš ā sadarbībā a r  E S  d a l ībvalstu un 
Šengenas asoci ēto valstu ties ībaizsardz ības iestādēm, kā arī Eiropolu; 
4) stingri iev ērojot pilso ņu pamatties ības, veicināt robežkontroli  un attīstīt ciešu 
sadarbību ar ES dal ībvalstīm, kuru tiešs pien ākums ir p ārvaldīt ES ārējās robežas; 
5) vairot mērķtiecīgu inform ācijas sniegšanu un informat īvas kampa ņas, lai 
turpinātu skaidrot pilso ņiem ar bezv īzu režīmu saistītās tiesības un pien ākumus, 
tostarp sniedzot inform āciju par atbild ību saistībā ar bezvīzu režīma tiesību jebkādu 
ļaunprātīgu izmantošanu. 
Komisija ar ī iesaka tām ES dalībvalstīm un Šengenas asoci ētajām valstīm, kuras ir sask ārušās 
ar vislielāko nepamatoto patv ēruma piepras ījumu piepl ūdumu no Rietumbalk āniem, apsv ērt 
papildu pas ākumus šādās jomās: 
1) vajadzības gadījumā pilnveidot patv ēruma proced ūras piecu Rietumbalk ānu 
bezvīzu režīma valstu pilso ņiem, tostarp iesaistot vair āk darbinieku patv ēruma 
pieprasījuma gad ījumu nov ērtēšanai maksim ālā pieplūduma laik ā vai ieviešot 
paātrinātu proced ūru, kas dod iesp ēju ātri apstrādāt pieteikumus maksim āla 
pieplūduma laik ā vai no konkr ētu valstu pilso ņiem. Vajadz ības gadījumā apsvērt 
iespēju izmantot drošas izcelsmes valsts j ēdzienu valsts patv ēruma proced ūru 
reformas ietvaros; 
2) apsvērt iespēju piesardzīgāk un selekt īvāk izmantot naudas pabalstus , piemēram, 
kabatas naudu un finansi ālo palīdzību atgriešanas gad ījumā, lai samazin ātu 
patvēruma ļaunprātīgas izmantošanas finansi ālos stimulus; 
3) organizēt augsta l īmeņa vizītes attiec īgajās valstīs un informat īvas kampa ņas 
sadarbībā ar viet ējām NVO un pašvald ībām, lai, izmantojot druk ātus un 
elektroniskus plašsazi ņas līdzekļus, inform ētu pilsoņus par vi ņu tiesībām un 
pienākumiem saist ībā ar bezvīzu režīmu; 
4) stiprināt operatīvo sadarb ību un inform ācijas apmai ņu ar attiec īgo valstu 
iestādēm, tostarp izmantojot sadarb ības koordinatorus. 
Komisija turpin ās novērtēt šo pasākumu īstenošanu, izmantojot esošo uzraudz ības mehānismu 
pēc vīzu režīma liberaliz ācijas, un 2015. gad ā ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei. 
 
10 5. STATISTIKA  
1. attēls. ES dal ībvalstīs un Šengenas asoci ētajās valstīs iesniegtie Rietumbalk ānu (RB) 
bezvīzu režīma valstu valstspieder īgo patvēruma pieteikumi  
 
2. attēls. ES dal ībvalstīs un Šengenas asoci ētajās valstīs iesniegto patv ēruma pieteikumu 
kopskaits un Rietumbalk ānu (RB) valstu pilso ņu daļa 
 

 
11 3. attēls. Rietumbalk ānu valstu valstspieder īgo iesniegto patv ēruma pieteikumu 
sezonalitāte kopš 2009. gada 
 
4. attēls. Rietumbalk ānu valstu valstspieder īgo patv ēruma pieteikumu galven ās 
saņēmējvalstis ES dal ībvalstu un Šengenas asoci ēto valstu vid ū 
 

 
12 5. attēls. Patvēruma mekl ētāju no Rietumbalk ānu valstīm dalījums ES dal ībvalstīs un 
Šengenas asoci ētajās valstīs 
 
6. attēls. Rietumbalk ānu valstu valstspieder īgo patvēruma pieteikumu iesniegšanas 
tendences ES dal ībvalstīs un Šengenas asoci ētajās valstīs16 
 
                                                            
16 Apr ēķina kā ES dalībvalstīs un Šengenas asoci ētajās valstīs iesniegto patv ēruma pieteikumu skaita 
attiecību pret iedz īvotāju skatu. 

 
13 7. attēls. Rietumbalk ānu valstu valstspieder īgo patv ēruma pieteikumu galven ās 
galamērķa valstis ES dal ībvalstu un Šengenas asoci ēto valstu vid ū 
 
 

 
14  
 

 
15  
8. attēls. Rietumbalk ānu valstu valstspieder īgo patvēruma pieteikumu atz īšanas līmenis 
ES dalībvalstīs un Šengenas asoci ētajās valstīs