18. uzskata, ka ciparu tehnolo ģiju izmanto šana dr īzum ājāapsprie žEiropas m ērogā, lai vienotos par vis-
labvēlīgākajiem nosac ījumiem jauno audiovizu ālo un telekomunik āciju pakalpojumu (augstas iz šķirtsp ējas
telev īzijas, mobil ās telev īzijas un ātrdarb īgu fiks ēto un mobilo pakalpojumu) att īstībai;
19. uzst āj, ka apraides spektra resursu p ārdali nevajadz ētu atst āt tikai konkurences noteikumu zi ņāun ka
jāparedz atbilst īgi pas ākumi, lai atbr īvojušās frekvences pirm āmkārtām izmantotu novatoriskiem, kvalitat ī-
viem un satur ādaudzveid īgiem pakalpojumiem;
20. uzskata, ka no regul ējuma aspekta ir svar īgi nodro šināt, ka elektronisko saik ņu, tādu k āprogrammu
elektronisk ās rokasgr āmatas, interakt īvo programmat ūru vai satura aizsardz ības tehnolo ģiju (t. i., digit ālo
tiesību p ārvald ības sist ēmu), kontrole nekav ētu pakalpojumu sniedz ējus saglab āt taisn īgu piek ļuvi to publi-
kai;
21. atg ādina, ka sabiedriskajam apraides pakalpojumam j ānodro šina t āpieejam ība visiem; atz īmē,k a šis
uzdevums k ļūs arvien gr ūtāks apraides t īklu un piek ļuves veidu sadrumstalot ības d ēļ; uzskata, ka t āpēc
noteikumiem par preferenci ālas piek ļuves apraides t īkliem attiecin āšanu uz pakalpojumiem, kam j ābūt
visiem pieejamiem, un it īpaši“must carry ”(apraides pien ākuma) noteikumiem ar īpēcm i n ētāspārejas j āpie-
šķir būtiska noz īme un tiem ir j āveicina pla šsaziņas līdzek ļu plur ālisms;
Sabiedriskie audiovizu ālie pakalpojumi
22. uzsver, ka bez pien ācīga finans ējuma sabiedriskie apraides pakalpojumi, kam b ūsjākonkur ēar
audiovizu ālo pakalpojumu tirg ūienākošajām lielaj āmu z ņēmumu grup ām, it īpaši lielajiem telekomunik āciju
uzņēmumiem, nesp ēs turpin āt stabili un neatkar īgi darboties, piesaist īt pla šu publiku un rad īt pietiekamus
resursus tiem uztic ēto uzdevumu veik šanai;
23. v ēršuzman ību uz to, ka šaubas par sp ēcīgas un neatkar īgas sabiedrisk ās apraides sist ēmas nepiecie-
šamību var rad īt draudus plur ālismam, izteiksmes br īvībai, kult ūras daudzveid ībai, audiovizu ālo pakalpo-
jumu pieejam ībai un demokr ātijai;
*
**
24. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei un Komisijai.
P6_TA(2006)0155
Ciešākas partnerattiec ības starp Eiropas Savien ību un Lat īņameriku
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par cie šākām partnerattiec ībām starp Eiropas Savien ību un
Latīņameriku (2005/2241(INI))
Eiropas Parlaments ,
— ņemot v ērādeklar ācijas, kas l īdzšim pie ņemtas p ēc Lat īņamerikas un Kar ību jūras re ģiona (LAK) un
Eiropas Savien ības (ES) valstu un vald ību vad ītāju tr īs augst ākālīmeņa san āksmēm, kuras sec īgi notika
Riode žaneiro (1999. gada 28. un 29. j ūnijā), Madrid ē(2002. gada 17. un 18. maij ā) un Gvadalahar ā
(2004. gada 28. un 29. maij ā),
— ņemot v ērāLuksemburgas deklar āciju, ko pie ņēma Rio grupas un Eiropas Savien ības XII ministru
sanāksmē, kura notika 2005. gada 27. maij āLuksemburg ā,
— ņemot v ērāKomisijas strat ēģisko pazi ņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Pastiprin ātas
partnerattiec ības starp Eiropas Savien ību un Lat īņameriku ”, kuru sniedza saist ībāar ES un LAK IV
augst ākālīmeņa san āksmi, kas notiks 2006. gada 12. un 13. maij āVīnē(COM(2005)0636),6.12.2006. LV C 296 E/123 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
— ņemot v ērānobeiguma aktu, ko pie ņēma Eiropas Savien ības un Lat īņamerikas XVII parlament ārajā
konferenc ē, kura notika no 2005. gada 14. l īdz 16. j ūnijam Lim ā,
— ņemot v ērā2001. gada 15. novembra rezol ūciju par visp ārējām partnerattiec ībāmu nk o p ēju strat ēģiju
attiec ībām starp Eiropas Savien ību un Lat īņameriku (1),
— ņemot v ērāReglamenta 45. pantu,
— ņemot v ērāĀ rlietu komitejas zi ņojumu un Att īstības un sadarb ības komitejas atzinumu
(A6-0047/2006),
A. t ākātrijās iepriek šminētajās augst ākālīmeņa san āksmēs Eiropas Savien ības un Lat īņamerikas un
Karību j ūras re ģiona valstu un vald ību vad ītāji par kop īgo un gal īgo strat ēģisko m ērķi noteica abu
reģionu, ES un LAK, strat ēģisko partnerattiec ību nodibin āšanu;
B. t ākāpašreizējās attiec ības joproj ām neatbilst patiesu strat ēģisku partnerattiec ību b ūtībai ne politiskaj ā
un dro šības zi ņā,n ea r ītirdzniec ības, soci ālajāun bud žeta zi ņā;
C. t ākāLatīņamerika, ar ko Eiropas Savien ībai ir kop īgas saist ības cilv ēkties ību, demokr ātijas un daudz-
pusīguma jom ā,i r īpaši tuvs partneris t ādai Eiropas Savien ībai, kura v ēlas sevi apliecin āt pasaules
mērogāun kura ir k ļuvusi par galveno ārvalstu ieguld ītāju Lat īņamerik ā, galveno šāreģiona l īdzek ļu
devēju un galveno tirdzniec ības partneri lielam skaitam Lat īņamerikas valstu, it īpašitām, kas piedal ās
Dienvidu puslodes kop ējātirgū(Mercosur) ;
D. t ākāES ir liel ākais pal īdzības sniedz ējs sadarb ībai att īstības jom āun iev ērojam ākais hum ānās pal īdzības
sniedz ējs Lat īņamerik ā;
E. t ākāsaska ņāar ANO Lat īņamerikas Ekonomikas komisijas datiem Lat īņamerikas valstu ekonomika ir
pieredz ējusi izaugsmi tr īs gadus p ēckārtas, un to iek šzemes kopprodukts 2005. gad āpalielin ājās par
4,3 %;
F. t ākāIKP uz vienu iedz īvotāju Lat īņamerik āsvārstās ap EUR 2 800 un ir tr īs reizes liel āks par attiec īgo
rādītājuĶīnā;tākānesen izveidoju šās saiknes starp šor e ģionu un Āziju, it īpašiĶīnu, un bag ātīgie
cilvēkresursi un izejvielu kr ājumi to padara par b ūtiski svar īgu tirgu Eiropas Savien ībai; t ākā, neskato-
ties uz tirdzniec ības attiec ību pa šreizējo asimetriju, Eiropas Savien ība ir noz īmīga Lat īņamerikas part-
nere attiec ībāuz ekonomikas, r ūpniec ības, zin ātnes un tehnolo ģijas att īstību, jo t āsniedz ieguld ījumu šā
reģiona (kam ir sp ēcīgas saiknes ar īar Zieme ļameriku) da žādošanā;
G. t ākāpašreiz gandr īz 45 % Lat īņamerikas valstu iedz īvotāju joproj āmd z īvo nabadz ībāun ac īmredzamas
sociālās nevienl īdzības, diskrimin ācijas un pamest ības apst ākļos, kas pirm āmkārtām skar pamatiedz īvo-
tājus, k āarīsievietes un b ērnus, un šīsituācija nep ārprotami v ājina demokr ātiju un rada soci ālo
sadrumstalot ību, k āarīkavēekonomikas izaugsmi un ir c ēlonis soci āliem konfliktiem un politiskajai
nestabilit ātei;
H. atz īst noteiktu Lat īņamerikas valstu iev ērojamos centienus, kuru sabiedr ībās ir sasniegti zin āmi pan ā-
kumi T ūkstošgades att īstības m ērķu sasnieg šanā;
I. īpaši atzin īgi v ērtējot valstu aktivit ātes saska ņāar Dienvidu —Dienvidu solidarit ātes un sadarb ības
programm ām, kam ir iev ērojama ietekme uz vesel ības apr ūpes un izgl ītības, k āarīinvalidit ātes apkaro-
šanas pas ākumiem;
J. t ākāvairākās Lat īņamerikas valst īspēc diktatorisk ārežīma ir izdots liels skaits zi ņojumu par taisn ību
un izl īgumu ar ierosin ājumiem, kuri ir j āīsteno, lai pan āktu taisn īgumu k āpriek šnoteikumu demokr āti-
skas sabiedr ības att īstībai;
(1) OV C 140 E, 13.6.2002., 569. lpp.C 296 E/124 LV 6.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
K. t ākātikai t ādāpasaules ekonomikas sist ēmā, kura ir jut īgāka pret vismaz āk att īstīto valstu vajadz ībām,
būs iesp ējams uzlabot p ārvald ību un soci ālo koh ēziju;
L. t ākātāpēc ir pien ācis laiks no jauna aktiviz ētšīs strat ēģiskās attiec ības, it īpaši atsevi šķās svar īgās
jomās, kas ir šo attiec ību pamat ā, piem ēram, patiesa daudzpus īguma mekl ējumos starp partneriem,
reģionālās integr ācijas procesu un Lat īņamerikas soci ālāsk o h ēzijas atbalst ā, migr ācijāun partnerattie-
cību institucion ālo meh ānismu pilnveido šanā;
M. t ākā2006. gada maija V īnes IV augst ākālīmeņa san āksme b ūtu lieliska izdev ība dot jaunu stimulu šīm
partnerattiec ībāmu nt ākāEiropas Savien ībai t āpiedāvājaunu iesp ēju izstr ādāt patst āvīgu, saska ņotu un
visaptvero šu pamatstrat ēģiju, kas ļautu veicin āt un ilgtermi ņāveidot Eiropas Savien ības attiec ības ar
Latīņameriku, un b ūtu galvenais balsts t āsārējai darb ībaišajāreģionā;
N. ņemot v ērāpapildu atbalstu institucion ālajāun att īstības sadarb ības jom ā,k og ūsn oI b ērijas un Ame-
rikas augst ākālīmeņa san āksmē2005. gada oktobr īSalamank āpanāktās vieno šanās par Ib ērijas un
Amerikas Ģenerālsekretari āta (IA ĢS) izveido šanu par patst āvīgu instit ūciju ar savu juridisko p ārstāvību
Ibērijas un Amerikas valstu konferenc ē;
O. t ākāir būtiski ar īatjaunot šo strat ēģisko partnerattiec ību parlament āro dimensiju un šajānolūkāvis-
labākbūtu jau V īnēizveidot Eiropas Savien ības un Lat īņamerikas transatlantisko asambleju, kas
pastiprin ātu un pilnveidotu parlament āro dialogu;
P. t ākāsteidzami ir j āpiešķir atbilst īgi bud žeta līdzek ļi priorit ātēm, kas saist ītas ar atjaunot ām abu re ģionu
strat ēģiskaj ām partnerattiec ībām,
1. atzin īgi vērtēto, ka Komisija 10 gadus p ēc sava pirm āpaziņojuma un ES un LAK valstu un vald ību
vadītāju V īnes augst ākālīmeņa san āksmes priek švakar āir iesniegusi jaunu strat ēģisko pazi ņojumu, kas dod
iespēju noteikt un nov ērtēt uzdevumus un īpašās iesp ējas, kuras sniegtu patiesu abu re ģionu strat ēģisko
partnerattiec ībuīsteno šana;
2. pau žgandar ījumu par konstrukt īvo gaisotni starp iest ādēm, ko rada šis pa šreizējās Komisijas l ēmums,
kuršliecina par šajāposm āabsol ūti nepiecie šamo politisko izpratni, īsto laiku un autorit āti, un pateicas tai
paršāpaziņojuma sagatavo šanai velt ītāizcilātehnisk ādarba kvalit āti un nopietn ību;
3. pau žatbalstu Austrijas prezident ūrai, kas nevilcin ājās uzs ākt ES un LAK attiec ību pastiprin āšanu, pada-
rot IV augst ākālīmeņa san āksmi par savas programmas svar īgu punktu;
4. v ēlreiz apstiprina Parlamenta nodomu konstrukt īvi rīkoties, atbalstot Komisiju un pa šreizējo preziden-
tūru un netaupot p ūles tam, lai n ākam āVīnes augst ākālīmeņa san āksme noz īmētu re ālus pan ākumus
visiem partneriem;
5. atbalsta IA ĢSkāIbērijas un Amerikas augst ākālīmeņa san āksmes organizatora lomu un ierosina
izveidot elast īgu sist ēmu Eiropas Savien ības un Lat īņamerikas augst ākālīmeņa san āksmju sagatavo šanai un
uzraudz ībai, l īdzdarbojoties Padomes prezident ūrai, Komisijai, Augst āko ier ēdņu grupai un IA ĢS, lai izman-
totu un saska ņotu iesaist īto partneru darba rezult ātāradu šos siner ģiju un nov ērstu resursu dubl ēšanos;
Visaptvero ša pieeja abu re ģionu strat ēģiskaj ām partnerattiec ībām
6. v ēlreiz apstiprina, ka nepiecie šams visaptvero šs strat ēģisks partnerattiec ību redz ējums, kas neaprobe-
žotos tikai ar atsevi šķiem priek šlikumiem vai darb ībām, bet kura gal īgais m ērķis būtuīstu politisko, soci ālo,
kultūras, vides un dro šības partnerattiec ību izveide, radot Eiropas Savien ības un Lat īņamerikas glob ālo
starpre ģionālo partnerattiec ību zonu vid ējātermi ņāun uzs ākot patiesas partnerattiec ības gan soci ālajāun
zināšanu jom ā,g a nk o p īgi darbojoties ilgtsp ējīgas att īstības pan ākšanā;
7. piekr ītmērķiem un argumentiem, ko Komisija izvirz ījusi attiec ību pastiprin āšanai, vienlaikus pau žot
nožēlu, ka t ānav konkr ētāk formul ējusi savu priek šlikumu un ieteikumu gal īgos m ērķus iepriek šējāpunkt ā
minētajānozīmē;6.12.2006. LV C 296 E/125 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
8. atbalsta Komisijas priek šlikumus pastiprin āt un konkretiz ēt politisko dialogu, bet v ēlreiz apstiprina, ka
partnerattiec ību pastiprin āšanai politiskaj āun dro šības jom ācita starp ājābalst āsa rīuz Eiropas Savien ības un
Latīņamerikas Miera un dro šības hartu, kas, pamatojoties uz Apvienoto N āciju Organiz ācijas Stat ūtiem, ļautu
praktiski īstenot politiskos, strat ēģiskos un dro šības priek šlikumus abu re ģionu interes ēs;šādai pastiprin āša-
nai j ābalst āsa r īuz abu re ģionu konfliktu nov ēršanas centra darbu un jauniem institucion āliem
meh ānismiem, proti:
a) Eiropas Savien ības un Lat īņamerikas transatlantisko asambleju, kur ājābūt vien ādam dal ībnieku skaitam
no Eiropas Parlamenta, no vienas puses, un, no otras puses, no Lat īņamerikas Parlamenta (Parlatino) ,
Vidusamerikas Parlamenta (Parlacen) , Andu valstu Parlamenta (Parlandino) un ES un Meksikas apvienot ās
parlament ārās komitejas, k āarīES un Čīles apvienot ās parlament ārās komitejas;
b) Eiropas Savien ības un Lat īņamerikas past āvīgāsekretari āta izveido šanu, kur šuzņemtos ar partnerattie-
cībām saist īto darbu augst ākālīmeņa san āksmju starplaik ā;
c) politisk ādialoga atjaunin āšanu ministru l īmen ī, tostarp aizsardz ības, tieslietu un iek šlietu, soci ālo lietu,
vides un att īstības u. c. ministru bie žu san āksmju r īkošanu;
d) Eiropas Savien ības un Lat īņamerikas vienpr ātības sistem ātiskiem mekl ējumiem starptautisko sarunu
laikāun da žādās starptautisk ās organiz ācijās, it īpaši ANO un Pasaules tirdzniec ības organiz ācijā;
e) regul āru dialogu starp abu re ģionu viet ējāmu nr e ģionālajāmp a švaldībāmR e ģionu komitejas p ārrau-
dzībā;
f) regul āra dialoga institucionaliz āciju starp abu re ģionu uz ņēmumu vad ītājiem un pien ācīgu arodbiedr ību
organiz āciju un pilsonisk ās sabiedr ības l īdzdal ību nol īgumu uzraudz ībā;
9. atbalsta Komisijas ieteikumu piel āgot politisko dialogu atkar ībāno da žādo abu re ģionu, apak šreģionu
vai divpus ējālīmeņa partneru vajadz ībām un noteikt ierobe žotu skaitu t ēmu, tai skait āANO reformu un
miera saglab āšanu; uzskata, ka vajag ar īdialogu padar īt pla šāku, iek ļaujot citas abpus ēji aktu ālas t ēmas,
piem ēram, cilv ēkties ību iev ērošanu, demokr ātisku p ārvaldi un c īņu pret nabadz ību, terorismu un narkotiku
tirdzniec ību, k āarīuzskata, ka ir b ūtiski nozaru dialogi par soci ālo koh ēziju, ilgtsp ējīgas att īstības vides
aspektu, soci ālo taisn īgumu un str ādnieku ties ībām, k āarīmigr āciju un darbinieku apmai ņu;
10. atbalsta Komisijas priek šlikumu iek ļaut jaunaj āpolitiskaj ādarba k ārtībāpolitisku dialogu par kon-
fliktu nov ēršanas un kr īžupārvald ības jaut ājumiem, ta ču ierosina šo dialogu papla šināt, iek ļaujot taj āvisus
jautājumus, kas ir saist īti ar Eiropas dro šības un aizsardz ības politiku, un to veidot, pamatojoties uz Eiropas
Savien ības un Lat īņamerikas Miera un dro šības hartu un Lat īņamerik āizveidojam āabu re ģionu konfliktu
novēršanas centra darbu, jo t ādāveidāvisveiksm īgāk var ētu veikt abpus ēju pieredzes apmai ņu un atbalst īt
un saska ņot pas ākumus starp valst īm un ieinteres ētajāmr e ģionālajām iest ādēm, it īpaši Amerikas Valstu
organiz āciju un Rio grupu;
11. uzskata —ja nav iesp ējams bez vilcin āšanās pan ākt vieno šanos attiec ībāuz iepriek šminēto Eiropas
Savien ības un Lat īņamerikas Miera un dro šības hartu, k ātas notika l īdzīgos gad ījumos cit āsģeogr āfiskaj ās
zonās, jācenšas nodro šināt, lai vieno šanāst rūkums neaizkav ētu citu pastiprin āto partnerattiec ību darb ību un
mērķuīsteno šanu;
12. uzskata, ka abu re ģionu konfliktu nov ēršanas centra darb ības m ērķim ir j ābūt iesp ējamas vardarb ības
un bru ņotu konfliktu iemeslu agrai noteik šanai, lai agr īnāstadij ānovērstu šādus konfliktus vai to iesp ējamu
eskal āciju;
13. atk ārtoti pau žpārliecību, ka dialogs starp abiem re ģioniem sagatavos ce ļuk o p ējo probl ēmu atrisin ā-
šanai, stiprin ās un atbalst īs daudzpus ību pasaules politiskaj ākontekst ā, un vienlaic īgi vairos Lat īņamerikas
politisko ietekmi starptautiskajos forumos un organiz ācijās;
14. v ēlreiz apstiprina savu p ārliecību, ka daudzu ES Lat īņamerikas partnervalstu iek šējāstabilit āte jopro-
jām ir atkar īga no valsts strukt ūrvien ību reformas, konkr ētāk—no p ārstāvības strukt ūru, iest āžu un politi-
sko partiju moderniz ācijas, k āarīno t ādu grupu k āpamatiedz īvotāji iek ļaušanas l ēmumu pie ņemšanas
proced ūrāun demokr ātiskas p ārvaldes pan ākšanas;C 296 E/126 LV 6.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
15. pateicas Komisijai par V īnes augst ākālīmeņa san āksmes laik āparādīto nep ārprotamo atbalstu Eiropas
Savien ības un Lat īņamerikas transatlantisk ās asamblejas izveido šanai, jo t āļaus nostiprin āt demokr ātisku
pārvaldi un pastiprin āt partnerattiec ību parlament āro dimensiju; prasa, lai saska ņāar Eiropas Savien ības un
Latīņamerikas apvienot ās parlament ārās strukt ūras ierosin ājumu IV augst ākālīmeņa san āksmes nobeiguma
aktāvai V īnes saist ībās skaidri tiktu paredz ētašīs transatlantisk ās asamblejas izveido šana, kur ābūtu vien āds
dalībnieku skaits no Eiropas Parlamenta, no vienas puses, un, no otras puses, no Parlatino ,Parlacen ,Parlan-
dino,Mercosur apvienot ās parlament ārās komitejas un ES un Meksikas apvienot ās parlament ārās komitejas,
kāarīES un Čīles apvienot ās parlament ārās komitejas;
16. ierosina, lai Eiropas Savien ības un Lat īņamerikas transatlantisk āasambleja (EUROLAT) kļūtu par stra-
tēģisko partnerattiec ību parlament āru strukt ūru un lai tai pie šķirtu šādas konsultat īvas un v ērtējošas pilnva-
ras:
a) parlament āru forumu, lai apspriestu un p ārbaud ītu jaut ājumus, kas attiecas uz strat ēģiskaj ām partnerat-
tiecībām, kuras asamblejai ir j āatbalsta, lai pan āktušo partnerattiec ību nostiprin āšanos un att īstīšanos;
b) parlament āru uzraudz ību un kontroli par jaut ājumiem, kas attiecas uz sp ēkāesošajiem vai apsprie šanas
vai p ārskat īšanas proces āesošiem asoci ācijas nol īgumiem, ļaujot atbilst īgos gad ījumos iesaist īties šajos
nolīgumos paredz ētajām apvienotaj ām parlament ārajām komitej ām;
c) rezol ūciju, ieteikumu un aktu pie ņemšanu ES un LAK augst ākālīmeņa san āksmēmu nd a žādām apvie-
notām ministru l īmeņa strukt ūrām, tai skait āRio grupai un Sanhos ēprocesam;
17. prasa Lat īņamerikas partnervalst īmi t īpašia pņemties pastiprin āt visu apvienoto re ģionālo parlamen-
tāro asambleju tie šol eģitimit āti, iesp ējami dr īzāk pan ākotšo parlamentu deput ātu tie šas visp ārējāsvēlēšanas;
18. ierosina palielin āt viet ējo un re ģionālo pa švaldību lomu valsts decentraliz ētu sadarb ības iniciat īvu
sekm ēšanā, kas v ērstas uz nabadz īgākajiem iedz īvotājiem un vi ņu labkl ājības uzlabo šanu; ierosina ar ī
pastiprin ātlīdzek ļus, lai vairotu pieredzi, kas uzkr āta abu re ģionu sakaru un l īdzšinējo apmai ņu rezult ātā;
19. v ēlreiz prasa, lai pilsoniskajai sabiedr ībai (NVO, uz ņēmumiem, apvien ībām, universit ātēm, arodbiedr ī-
bām u. c.) pie šķirtu tai pien ākošos noz īmi, t ādējādi veicinot liel āku visas sabiedr ības l īdzdal ību darb ībāsu n
priek šrocībās, kas izriet no partnerattiec ību pastiprin āšanas;
20. uzskata, ka lab ām partnerattiec ībām ir nepiecie šams Eiropas Savien ības un Lat īņamerikas uz ņēmumu
vadītāju forums, kuru veidotu Eiropas Savien ības un Lat īņamerikas uz ņēmumu vad ītāju apvien ību un mazo,
vidējo un lielo uz ņēmumu p ārstāvji un kura darb ības m ērķis būtu sekm ēt tirdzniec ību un veicin āt visu veidu
ieguld ījumus abos re ģionos;
21. atk ārto savu priek šlikumu l īdz 2010. gadam (vai iesp ējami tuvu šim laikam) izveidot Eiropas Savien ī-
bas un Lat īņamerikas br īvās tirdzniec ības zonu, ko īstenotu divos posmos:
a) sarunu pabeig šana V īnēpar Eiropas Savien ības un Mercosur valstu asoci ācijas nol īgumu, sarunu s ākšana
par diviem atsevi šķiem asoci ācijas nol īgumiem ar Andu Kopienu (CAN) un Vidusameriku, jaun ās vis-
pārējās preferen ču sist ēmas (GSP “plus”)efekt īva piem ērošana vis ām iesaist ītajām pus ēm un visliel ākā
labuma ieg ūšana no šīs sist ēmas priek šrocībāmlīdz min ēto nol īgumu sp ēkāstāšanāsb rīdim, k āarī
pašreizējo nol īgumu starp Eiropas Savien ību un Meksiku un Eiropas Savien ību un Čīli pastiprin āšana,
lai izmantotu visas to sniegt ās iesp ējas;
b) starpre ģionāla visp ārēja asoci ācijas nol īguma nosl ēgšana l īdz 2010. gadam, ar kuru abu re ģionu
partnerattiec ību da žādajiem aspektiem nodro šinātu juridisku pamatu un piln īguģeogr āfisko p ārklājumu
un kura gal īgais m ērķis saska ņāar PTO noteikumiem b ūtu divpus ēja privili ģēta, pak āpeniska un sav-
starp ēja visa veida pre ču un pakalpojumu (iz ņemot ierobe žojumus, kuri attiecas uz visp ārējas noz īmes
ekonomiskiem pakalpojumiem) liberaliz ācija starp abiem re ģioniem;
22. atbalsta Komisijas ieteikumus, kuru m ērķis ir rad īt labv ēlīgu gaisotni tirdzniec ībai un ieguld ījumiem
starp abiem re ģioniem, nostiprinot PTO daudzpus ējās tirdzniec ības sist ēmu, padzi ļinot pa šreizējos nol īgu-
mus ar Meksiku un Čīli, risinot sarunas par asoci ācijas un br īvās tirdzniec ības nol īgumiem ar Mercosur , Andu
kopienas (CAN) , Vidusamerikas un Kar ību jūras re ģiona valst īm, atbilst īgi visp ārējai preferen ču sist ēmai (GSP
“plus”)piem ērot tarifa preferences un muitas atvieglojumus, t ādāveidāveicinot Lat īņamerikas eksporta pre ču
ieplūšanu Eiropas Savien ības tirg ū;6.12.2006. LV C 296 E/127 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
23. uzskata, ka Eiropas Savien ības un Mercosur nolīgumu parakst īšana un sarunu uzs ākšana ar Andu
kopienas un Vidusamerikas valst īm gaid āmajāaugst ākālīmeņa san āksmēVīnēšo san āksmi padar īs rezulta-
tīvāku un dos noz īmīgu ieguld ījumu Eiropas Savien ības un Lat īņamerikas partnerattiec ībās;
24. atg ādina, ka Honkongas Ministru konferences neapmierino šo rezult ātu kontekst ā“PTO nosac ītība”
zaud ējēgu saist ībāar pa šreizējām sarunu pilnvar āma r Mercosur valst īmu nv ēl jo vair āk saist ībāar turpm ā-
kām sarunu pilnvar ām ar Andu Kopienas un Vidusamerikas valst īm; uzsver, ka pa šreizējāsituācijātomēr
būtu iesp ējams nosl ēgt tādu l īgumu ar Mercosur valst īm, kur ābūtu ietverta lauksaimniec ības sada ļa, kas
atbilst Honkong āpieņemtajai programmai un laika grafikam “2013”, un kur šparedz kop īgi noteiktus p ārejas
periodus;
25. prasa, lai sarunu pilnvar ās par jaunajiem asoci ācijas nol īgumiem ar Andu Kopienas un Vidusamerikas
valst īm neiek ļautu klauzulas, kas šo nol īgumu nosl ēgšanu padar ītu atkar īgu no PTO sarunu k ārtas pabeig ša-
nas, ņemot v ērāto, ka galu gal ājānodro šina br īvās tirdzniec ības zonas piln īga atbilst ība PTO noteikumiem;
prasa Komisijai un Padomei apspriesties ar Parlamentu par sarunu vadl īnijām, pirms Padome tos pie ņem
galīgajāvariant ā;
26. iesaka sp ēkāesošos vai pa šlaik apsprie žamos divpus ējos un starpre ģionālos nol īgumus apskat īt
daudzpus īgāperspekt īvā, lai veicin ātu re ģionālo integr āciju un iek šējo tirdzniec ību, un t ādējādi to noteiku-
mus noteiktaj ālaikāvarētu iek ļaut ierosin ātajāabu re ģionu visaptvero šajāasoci ācijas nol īgum ā;
27. v ēlreiz pau žpārliecību, ka paral ēli turpm āko nol īgumu ekonomikas un tirdzniec ības aspektiem ir
svarīgi uzsv ērt ar īpolitisk ā, soci ālāun kult ūras jaut ājuma kvalitat īvo noz īmīgumu, k āarīaspektus, kas
saistīti ar migr āciju un ilgtsp ējīgu att īstību; t āpēc uzskata, ka ir b ūtiski veikt nepiecie šamos pas ākumus, lai
radītu atbilst īgu saikni starp br īvo tirdzniec ību un soci ālo koh ēziju;
28. iesaka augst ākālīmeņa san āksmei nodro šināt to, ka attiec ību pastiprin āšanāstarptautisk āsu z ņēmēj-
darb ības jom āstarp abiem re ģioniem tiek ņemts v ērātas, ka noteiktas darba metodes var rad īt jut īgumu
dažās jom ās un nozar ēs, kāarīdot priek šroku ētiska rakstura ieguld ījumiem;
29. atbalsta Komisijas ierosin ājumu ES un LAK cie šāku partnerattiec ību kontekst āiekļaut visas t ās attie-
cības, ko Kar ību jūras re ģiona valstis ir nodibin ājušas ar Eiropas Savien ību un to Vidusamerikas un Dienvid-
amerikas partneriem saist ībāar Lomes un v ēlāk Koton ūnolīgumu, it īpašia rK a r ību jūras re ģiona valstu
apvien ības(Cariforum) starpniec ību, Kar ību jūras re ģiona kop ējātirgus (Caricom) pieder ību Rio grupai un pat
ar to l īdzdal ību ES un LAK augst ākālīmeņa san āksmēs; mudina Komisiju dzi ļāk izp ētītšo virzienu sav ā
nākamaj āpaziņojum āparšotēmu;
30. uzskata par īpaši atbilst īgiem Komisijas ierosin ājumus veicin āt Eiropas augsto tehnolo ģiju nozaru
nozīmi Lat īņamerikas un Kar ību jūras re ģiona valstu att īstībāar zin ātnisk ās izp ētes un tehnolo ģiskās att īstī-
bas pamatprogrammu pal īdzību, it īpaši, pastiprinot “@lis programmu inform ācijas sabiedr ības jom ā”un
atbalstot Galileo navig ācijas sist ēmu, kas īpašibūtiski ietekm ēsjūras un gaisa satiksmes dro šību;
31. atk ārto savus ierosin ājumus izveidot patiesas partnerattiec ības soci ālajājomāun zin āšanu un kop īgas
rīcības jom ā, lai pan āktu ilgtsp ējīgu att īstību, ar t ādu da žādu pas ākumu un l īdzek ļu pal īdzību k ā:
— stingras un d āsnas sadarb ības politikas uzs ākšana att īstības jom ā, kura piev ērstu galveno uzman ību
kopīgam m ērķim sasniegt T ūkstošgades att īstības m ērķus līdz 2015. gadam,
— mērķtiecīga un pak āpeniska ES tirgu atv ēršana saska ņāar asoci ācijas nol īgumos noteiktajiem m ērķiem,
— abu re ģionu solidarit ātes fonda un “Latīņamerikas meh ānisma ”izveido šana,
— īpaša juridisk āpamata pie ņemšana Eiropas Savien ības diferenc ētai sadarb ībai ar Lat īņameriku,C 296 E/128 LV 6.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
— ES programmu darb ības papla šināšana Lat īņamerikas valst īm profesion ālās apm ācības, izgl ītības, kult ū-
ras, vesel ības un migr ācijas jom ā,
— zinātnisk ās un tehnisk ās sadarb ības programmu, k āarīpētnieku, in ženieru un studentu apmai ņas pro-
grammu veicin āšana,
— institucion ālo un nodok ļu reformu programmu atbalst īšana,
— finan šu atbalsta pie šķiršana Andu Biolo ģiskās daudzveid ības instit ūta izveidei, ko ierosin āja XVII ES un
Latīņamerikas parlament ārākonference,
— reģionālo tirgu un god īgas tirdzniec ības projektu veicin āšana,
— budžeta l īdzek ļu pie šķiršana atbilsto ši izvirz ītajiem m ērķiem,
uzskata, ka attiec ībāuz p ēdējo punktu ir b ūtiski, lai Komisija n ākamajos bud žeta priek šlikumos iek ļautu
tālejošus ierosin ājumus, kuri neliktu Eiropas Parlamentam sistem ātiski c īnīties ar Padomi, lai palielin ātu
sākotn ējābudžeta projekta summas;
32. uzskata, ka ir svar īgi no jauna sniegt stimul ējošu atbalstu Eiropas Savien ības Lat īņamerikas sadarb ības
politikai att īstības jom ā,u nk ac īņai pret nabadz ību un soci ālo nevienl īdzību ir j ākļūst par šīs politikas
pamatuzdevumiem; uzsver nepiecie šamību koncentr ēties uz nodok ļu politikas att īstīšanu un soci ālāsk o h ē-
zijas veicin āšanu, vienlaikus nosakot veicino šus pas ākumus pamatizgl ītības un vesel ības jom ā(kam ir vado šā
nozīme T ūkstošgades att īstības m ērķu sasnieg šanā), it īpaši attiec ībāuz maz āk aizsarg ātāmg r u p ām, piem ē-
ram, sieviet ēmu nb ērniem, k āarīetniskaj ām minorit ātēm un pamatiedz īvotāju grup ām;
33. uzsver, ka sadarb ības un att īstības atbalsta politikai j āpamatojas uz m ērķtiecīgu pieeju, ņemot v ērā
Latīņamerikas valstu at šķirīgos ekonomiskos un soci ālos apst ākļus un att īstības pak āpi; tom ēr uzskata, ka ir
svarīgi ar visiem pieejamiem l īdzek ļiem, tostarp ar ekonomisko sadarb ību abpus ēju intere šus fērās, atbalst īt
reģiona vid ēji pārtiku šās valstis, apkarojot nabadz ību, sekm ējot soci ālo koh ēziju un sasniedzot T ūkstošgades
attīstības m ērķus;
34. piekr īt, ka atbalsts ir j āpiem ēro attiec īgo valstu vajadz ībām; ta ču atz īmē, ka pal īdzības sniedz ējiem
dažas ierosin ātās sadarb ības nozares ir daudz svar īgākas nek āsaņēmējvalst īm, piem ēram, migr ācija, prette-
rorisma pas ākumi un neleg ālo narkotiku apkaro šana; pieprasa, lai sadarb ībašinīs jom ās nekait ētu pret naba-
dzību v ērstajiem pas ākumiem;
35. nor āda, ka nabadz ība un bads ir sare žģītas un daudzdimension ālas probl ēmas, un ka vis ām valst īmi r
jāuzņemas atbild ība to apkaro šanā; mudina vald ībasīstenot tie šus pas ākumus min ēto probl ēmu nov ēršanai,
papla šinot nodarbin ātības un ien ākumu paaugstin āšanas programmas, un t ādējādi atbalstot ilgtsp ējīgu eko-
nomisko izaugsmi, kas veicina efekt īvas soci ālās dro šības sist ēmas, pied āvājot dro šākas un augst ākas pensi-
jas;
36. uzsver nepiecie šamību vair āk sadarboties ar Lat īņamerikas valst īm, kur ām ir ne tikai sekmes T ūkstoš-
gades att īstības m ērķu sasnieg šanas jom ā, bet ir ar īvado šāloma pla šas Dienvidu-Dienvidu sadarb ības un
savstarp ēja atbalsta nodibin āšanā;
37. nor āda, ka bud žeta atbalsts ir visefekt īvākais, ja to novirza noteikt ām nozar ēm; pieprasa, lai valsts
finan šupārvald ības oblig ātie noteikumi b ūtu priek šnoteikums visa veida bud žeta atbalstam un lai vienm ēr
tiktu iek ļauti papildu pas ākumi;
38. atzin īgi vērtēKomisijas ierosin ājumu dot priek šroku ES un LAK kop īgas augst ākās izgl ītības telpas
izveidei, bet uzskata par p ārāk pietic īgu m ērķi Eiropas universit ātēs laikposm āno 2007. l īdz 2013. gadam
uzņemt tikai aptuveni 4 000 studentus un pasniedz ējus no Lat īņamerikas; uzsver, ka, patiesai tik pla ša
reģiona kult ūras un politikas mode ļu ietekm ēšanai šim skaitlim j ābūt vismaz tr īs reizes liel ākam;6.12.2006. LV C 296 E/129 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
39. p ārliecino ši atbalsta Komisijas ierosin ājumus pastiprin āt zin āšanu un labas prakses t ālāknodo šanu
kultūras sadarb ības jom āvisiem ieinteres ētajiem partneriem un katru gadu ap 9. maiju vis ās Lat īņamerikas
valst īsrīkot Eiropas ned ēļu, balstoties uz Komisijas deleg āciju darbu un str ādājot cie šāsadarb ībāar dal īb-
valstu v ēstniec ībām;
40. uzskata, ka j āīsteno papildu pas ākumi savstarp ējās sapratnes padzi ļināšanai, piem ēram, j āuzlabo
inform ācijas kvalit āte Komisijas t īmekļa vietn ēun tājāizplata sp āņu un portug āļu valod ā,a rījāveido perio-
diski un elektroniski bi ļeteni šajātīmekļa vietn ēun jānodro šina stingr āks atbalsts tiem centriem un iest ādēm,
kas nodarbojas ar ES un Lat īņamerikas attiec ību izp ēti(OREAL, CELARE , Decentraliz ētās sadarb ības obser-
vatorija, Ib ērijas—Amerikas un Portug āles Izp ētes instit ūts u. c.) vai kuriem var ētu būtīpaša loma izpratnes
veicin āšanāpar patieso situ āciju abos re ģionos (Biarritz Forums, G ētes instit ūts, Servantesa instit ūts, Karol ī-
nas fonds, Britu Padome, Fran ču alianse u. c.);
41. ierosina sabiedriska un priv āta dialoga veicin āšanai starp partneriem izveidot Eiropas un Lat īņameri-
kas fondu, kura darb ība saskan ētu ar to fondu darbu, kas izveidoti cit āmģeogr āfiskām zon ām, piem ēram,
Āzijai un Vidusj ūras re ģionam, un prasa Komisijai izstr ādāt konkr ētu priek šlikumu, kas ļautu īstenot šo
ideju;
42. uzskata, ka, min ētās savstarp ējās izpratnes pastiprin āšanai iev ērojami j āuzlabo Komisijas deleg āciju
tīkla inform ēšanas sp ēja, kas neap šaubāmi ir viens no visefekt īvākajiem un vislab āk inform ētajiem ārējiem
dienestiem pasaul ē;a pņemas ar sav ām past āvīgajāmu n īpašajām parlament ārajām deleg ācijām parlament ā-
rajās konferenc ēs pie šķirt liel āku noz īmi parlament ārajai diplom ātijai k āpapildu instrumentam; ierosina
nozīmīgākajās Komisijas deleg ācijās, kas darbojas attiec īgajāreģionā, izveidot parlament āras sadarb ības noda-
ļas, kur ās str ādātu Eiropas Parlamenta ier ēdņi;
43. atg ādina, ka narkotiku, it īpaši koka īna, ra žošanas, nelikum īgas tirdzniec ības un pat ēriņa past āvīgais
pieaugums pasaul ē, tostarp Eirop ā, un ar to saist ītās organiz ētās noziedz ības, neleg ālās iero čupārvad āšanas,
korupcijas, nelikum īgi ieg ūtu līdzek ļu legaliz ēšanas pastiprin āšanās nodara nopietnu kait ējumu visiem part-
neriem Eiropas Savien ībāun Lat īņamerik ā,u nt ādēļir vajadz īga stingra strat ēģija, lai c īnītos pret šo darb ību
posto šo ietekmi, veicinot alternat īvus ra žas veidus, tai pa šālaikānesodot maz āka m ēroga lauksaimniekus,
kuri izj ūt narkotiku tirgot āju spiedienu;
44. atbalsta Komisijas izvirz īto m ērķi turpin āt pal īdzēt Lat īņamerikai c īņāpret narkotik āmu nk o p īgiem
spēkiem pastiprin āt abu pu šu dro šību un stabilit āti, narkotiku apkaro šanāvienm ēr iev ērojot kop īgas atbild ī-
bas principu vis ās attiec īgajās jom ās un strukt ūrās;
45. atzin īgi nov ērtēKostarikas un Austrijas prezident ūru kop īgi paveikto ES un LAK Narkotiku apkaro-
šanas koordin ācijas un sadarb ības programmas ietvaros ar vienotu m ērķi nostiprin āttās katalizatora funkciju
jaunu iniciat īvu, programmu un projektu izstr ādē, lai nov ērstu vai samazin ātu narkotiku pat ēriņu, ra žošanu
un nelikum īgu tirdzniec ību, abu re ģionu sadarb ībāievērojot kop īgas atbild ības principu;
46. atk ārto vajadz ību izstr ādātrīcības pl ānu, lai nodro šinātu sadarb ībuīpašos projektos atbilsto ši Pana-
mas pl āna izvirz ītajām priorit ātēm un galvenajiem pas ākumiem, kuriem j ānodro šina maksim āla efektivit āte;
47. atbalsta Komisijas priek šlikumu veicin āt labu finan šu, nodok ļu un tiesisko p ārvald ību, paredzot
finan šu stimulus īpašos nol īgumos ar Lat īņamerikas valst īm; prasa, lai partnervalstis pie ņem stabilu, efekt īvu
politiku demokr ātiskas p ārvaldes, soci ālo jaut ājumu, valsts finan šu un nodok ļu jom ānolūkāpalielin āt
sociālo koh ēziju un samazin āt nabadz ību un soci ālo atstum šanu;C 296 E/130 LV 6.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
48. atk ārto savus ierosin ājumus iepriek šminēto rīcību papildin āt ar praktiskiem pas ākumiem nol ūkā
cīnīties pret nelikum īgu narkotiku tirdzniec ību, organiz ēto noziedz ību un k ājnieku iero ču kontrabandu, īste-
nojot jaunas apm ācības un apmai ņas programmas tiesu un policijas iest āžu darbiniekiem (EuroLatinFor) un
programmas ties ību aktu tuvin āšanas veicin āšanai un p ārkāpumos vain īgo personu efekt īvai sauk šanai pie
atbild ības, piln ībāievērojot iesaist īto valstu suverenit āti(EuroLatinLex) ;
49. šajāsakar āaicina Komisiju abu re ģionu attiec ību darba k ārtības“politisk ādialoga ”sadaļāiekļaut
jautājumu par Eiropas Iero ču eksporta kontroles kodeksu;
50. pau žpārliecino šu atbalstu Komisijas ierosin ājumiem veicin āt ilgtsp ējīgu abu re ģionu att īstību, tostarp
veidot īpašu dialogu par vides aspektiem, r īkot vides ministru sagatavo šanas s ēdes pirms augst ākālīmeņa
sanāksmēm, k āarīorganiz ēt padzi ļinātas apspriedes da žādās starptautisk ās strukt ūrās, galveno uzman ību
pievēršot klimata p ārmai ņāmu n ūdens resursu pareizai apsaimnieko šanai;
51. aicina puses prec īzi piem ērot starptautisk ās konvencijas vides, klimata p ārmai ņu un biolo ģiskās
daudzveid ības jom ā;
52. aicina Komisiju m ērķtiecīgiīstenot pas ākumus dabas resursu izlaup īšanas nov ēršanai Lat īņamerik ā,
tostarp FLEGT rīcības pl ānu (R īcības pl āns par ties ību aktu izpildi, p ārvald ību un tirdzniec ību me žu nozar ē),
itīpaši, lai nov ērstu kokmateri ālu nelikum īgu ieve šanu;
53. prasa augst ākālīmeņa san āksmes dal ībniekiem noteikt kop ējas strat ēģijas un ārkārtas, br īdināšanas un
sagatavo šanas pas ākumus, lai samazin ātu neaizsarg ātību, ko ab ām pus ēm klimata p ārmai ņu un ar to saist ītu
parādību d ēļrada dabas katastrofas, tai skait āvulkānu izvirdumi, zemestr īces un pl ūdi, kuru d ēļLatīņame-
rikātikai 2005. gad āvien g āja boj ātūkstošiem cilv ēku un kuri saska ņāar ANO Lat īņamerikas un Kar ību
jūras re ģiona Ekonomikas komisijas (CEPAL) datiem nodar ījuši zaud ējumus vair āk nek āUSD 6 miljardu
apm ērā;
54. mudina Komisiju nodro šināt, ka darba k ārtībāpar soci ālajiem jaut ājumiem ir iek ļautas diskusijas
darba apst ākļu uzlabo šanas pan ākšanai, it īpaši lauksaimniec ībānodarbin ātajiem, iev ērojot Starptautisk ās
Darba organiz ācijas izdotos starptautiskos standartus darba jom ā, un uzskat ītšo aspektu par vienu no
būtiskākajiem priek šnoteikumiem ilgtsp ējīgai att īstībai Lat īņamerik ā;
Jauna stimula pie šķiršana abu re ģionu strat ēģiskaj ām partnerattiec ībāmV īnes augst ākālīmeņa
sanāksmē
55. iesaka V īnes augst ākālīmeņa san āksmes laik āpieņemt ierobe žotu skaitu noteiktu un p ārbaud āmu
saistību, kas strat ēģiskaj ām partnerattiec ībām var ētu dot jaunu impulsu četros galvenajos virzienos: īsta
daudzpus īguma kop īgos mekl ējumos, dodot iz šķirošu impulsu Lat īņamerikas re ģionālās integr ācijas proce-
siem, un nosakot specifiskas saist ības soci ālāsk o h ēzijas un migr ācijas, k āarīdarbinieku apmai ņas jom ā;
A) Īsta daudzpus īguma kop īgi mekl ējumi
56. uzskata, ka īstu strat ēģisku partnerattiec ību pamat ājābūtr e ālistiskiem m ērķiem un kop ējām
programm ām, ko iedvesmojusi kop īga izv ēleīstenot t ādu daudzpus īgumu, kur šraksturo Eiropas Savien ības
un Lat īņamerikas partneru ārējo darb ību (Kioto Protokols, Starptautisk āKrimin āltiesa, c īņa pret n āvessodu
un terorismu, ANO sist ēmas b ūtiskānozīme u. c.);
57. nor āda uz lieliskaj ām iesp ējām, ko kop ējai darb ībai sniedz daudzpus ēji forumi t ādos jaut ājumos k ā
Apvienoto N āciju Organiz ācijas reforma, 2005. gada septembr īŅujork ānotiku šajā“Tūkstošgades augst ākā
līmeņa san āksmē+5”panākto nol īgumu uzraudz ība, jaun ās Miera veido šanas komisijas un Cilv ēkties ību
padomes darbs, inform ācijas sabiedr ība un interneta p ārvald ība, jaun āstarptautisk ās finan šu sist ēmas struk-
tūra, tostarp SVF reforma, PTO Dohas Att īstības programma, un ANO sp ēju pastiprin āšana hum ānās rea ģē-
šanas jom ā;6.12.2006. LV C 296 E/131 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
58. nor āda, ka efekt īvam daudzpus īgumam ir nepiecie šami kontinent āla m ēroga dal ībnieki, kuri vienoti
paužsavas v ērtības un intereses globaliz ētāpasaul ē,u nk ap a šlaik ne viena, ne otra re ģiona loma starptau-
tiskaj ālīmen īneatspogu ļo to politisko un ekonomisko noz īmi; t āpēc sagaida, ka visi partneri velt īs daudz
vairākjēgpilnu p ūļu, lai uzlabotu to st āvokli gan abpus ējās attiec ībās, gan attiec ībāpret p ārējo pasauli;
59. v ēlreiz apstiprina atbilst īgi Eiropas dro šības strat ēģijai Gvadalahar āpieņemtās saist ības pastiprin āt
reģionālās organiz ācijas, kas ir b ūtisks l īdzeklis, lai sasniegtu īstu daudzpus īgumu, kur šir Eiropas Savien ības
ārējās darb ības, Savien ības izveides un noz īmes pamat ā;
60. uzskata, ka j āsaglab āvienots skat ījums uz attiec ībām, lai neiedrag ātu pa šu strat ēģisko partnerattiec ību
raksturu un nesagrautu vai nev ājinātu re ģionālās integr ācijas procesu; iesaka ar īdialoga meh ānismus, kas
tiktu attiec īgi piel āgoti da žādo dal ībvalstu apst ākļiem, vienlaic īgi neapgr ūtinot re ģionālās integr ācijas kop īgo
redzējumu;
61. nor āda uz sp ēkāesošo vai nosl ēdzamo asoci ācijas nol īgumu īpašajām iesp ējām pastiprin āt visu veidu
attiec ības starp Eiropas Savien ību un t ās Lat īņamerikas partneriem; atz īst, ka da žiem no šiem partneriem
dalībvalstis var dot priek šroku, ja tas notiek uz divpus ēju attiec ību pamata, vienlaikus piln ībāievērojot
Eiropas Savien ības politiku un pilnvaras;
62. uzskata, ka abiem re ģioniem ir b ūtiski akt īvi piedal īties ANO kolekt īvajāstarptautisk ās dro šības sis-
tēmā;
B) Iz šķirošs impulss Lat īņamerikas re ģionālās integr ācijas procesiem
63. atzin īgi vērtēEiropas Komisijas l ēmumu ar īturpm ākr eģionālo integr āciju uzskat īt par priorit ārušā
reģiona att īstības atbalsta virzienu un piekr īttās ierosin ājumam pastiprin ātr eģionālās integr ācijas procesus,
Vīnes augst ākālīmeņa san āksmes laik ānoslēdzot sarunas par asoci ācijas nol īgumu ar Mercosur valst īmu n
nekav ējoties uzs ākot sarunas par t āda pa ša veida atsevi šķiem nol īgumiem ar Andu Kopienas un Vidusame-
rikas valst īm;
64. atz īmē, ka jau n ākotnes izredzes vien nosl ēgt asoci ācijas nol īgumu ar Eiropas Savien ību ir nep ārpro-
tami pal īdzējušas Andu un Vidusamerikas valst īm pavirz īties da žādajās ekonomikas integr ācijas jom ās, it
īpaši attiec ībāuz muitas savien ību un muitas proced ūrām; pau žpārliecību, ka l īdz ar n ākamaj ām sarun ām
par nol īgumiem šie pan ākumi tikai pieaugs, t ādējādi sniedzot re ālu un iz šķirošu atbalstu Lat īņamerikas
reģionālajai integr ācijai;
65. prasa Komisijai uzs ākt rūpīgu kontroli attiec ībāuz jaunu dal ībnieku iesp ējamo pievieno šanos, jebk ā-
dām izmai ņāmd a žādo Lat īņamerikas integr ācijas apak šreģionālo sist ēmu uzb ūvēun konver ģencētā, lai
paredz ēto strat ēģiju un nol īgumu saturu var ētu saska ņoti un pak āpeniski piel āgot izmai ņām, kas saist ītas
aršāreģiona integr āciju; uzskata, ka jebkur āgadījumājāsekm ēizmai ņas apak šreģionālajāstrukt ūrā, veicinot
ciešāku re ģionālo integr āciju, nevis iedrag ājot pa šreizējo re žīmu;
66. ierosina V īnes augst ākālīmeņa san āksmēuzsākt ilg āka termi ņa strat ēģijas izstr ādi, kura pan āktu vis-
pārēja starpre ģionāla partnerattiec ību nol īguma nosl ēgšanu un izveidotu Eiropas Savien ības un Lat īņameri-
kas glob ālo starpre ģionālo partnerattiec ību zonu vid ējātermi ņā,u nt āpēc iesaka jau V īnes augst ākālīmeņa
sanāksmes laik āuzsāktšo abu iniciat īvu priek šizpēti;
67. nor āda, ka Eiropas pieredze apliecina re ģionālās integr ācijas iz šķirošo ieguld ījumu ekonomikas
izaugsm ēun ra žošanas b āzes moderniz ācijā, tirdzniec ības att īstībāun starptautisko tirgu pieejam ībā, soci ā-
lajākohēzijāun galu gal āpolitiskaj āstabilit ātē;
68. atbalsta Komisijas ierosin ājumus veicin āt teritori ālo integr āciju Lat īņamerik āun da žādo infrastrukt ū-
ras t īklu savstarp ēju savieno šanu, it īpaši ener ģētikas, ūdens, transporta, telekomunik āciju un izp ētes nozar ēs;
tāpēc neatlaid īgi aicina Eiropas Invest īciju banku sniegt iz šķirošu atbalstu saist ībāar turpm ākm i n ēto
“Latīņamerikas meh ānismu ”;C 296 E/132 LV 6.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
69. aicina Komisiju izstr ādāt pla šāku integr ācijas veicin āšanas strat ēģiju, kura neaprobe žotos tikai ar
atbalstu komerci āla rakstura saist ībām, bet kur ātiktu piev ērsta uzman ība ar īnekomerci āliem aspektiem,
proti, re ģionālajai dro šībai un demokr ātiskai p ārvaldei, personu un str ādājošo kust ībai, ekosist ēmu un upju
baseinu kop īgai p ārvald ībai, k āarīfiziskajai integr ācijai un infrastrukt ūras att īstībai;
70. atz īst pārrobe žu sadarb ības b ūtisko noz īmi saist ībāar re ģionālo integr ācijas procesu, k āto rāda ES
pieredze, un ierosina īstenot attiec īgus pas ākumus šāda veida prakses atbalst īšanai;
71. aicina Komisiju īstenot daudzgadu sadarb ības programmu ar IA ĢS, nodro šinot vajadz īgos finan šu
līdzek ļus, lai g ūtu maksim ālu labumu no savstarp ējās institucion ālas sadarb ības, tehnisk āatbalsta, apmai ņām
un apm ācības programm ām saist ībāar visp ārēju integr āciju Lat īņamerik āun politikas virzieniem, kas attie-
cas uz att īstības sadarb ību un sagatavo šanas darbiem augst ākālīmeņa san āksmēm un past āvīgo viet ējo pār-
raudz ību;
C) Specifiskas saist ības soci ālās koh ēzijas jom ā
72. piln ībāatbalsta Komisijas priek šlikumu soci ālāsk o h ēzijas m ērķi past āvīgā, saska ņotāun praktisk ā
veidāiekļaut vis ās iniciat īvās, kuras īsteno partnerattiec ībās ar Lat īņameriku; uzskata, ka Eiropas un Lat īņa-
merikas partneri ir iesaist ījušies kop īgāprojekt ā, kur ātirgus ekonomikai un soci ālajai koh ēzijai nav j ābūt
naidīgiem, bet gan savstarp ēji papildino šiem sp ēkiem; uzst āj, ka ar atbilst īgām darb ībāmjāpievēršuzman ība
sociālās nevienl īdzības samazin āšanai un pa šreiz soci āli atstumto un bezcer īgo grupu iek ļaušanai sabiedr ībā,
veltot īpašu uzman ību (jebk ādām) pamatiedz īvotāju vajadz ībām;
73. nor āda, ka demokr ātiska p ārvalde un soci ālākohēzija Lat īņamerik āir cie ši saist ītas sav āstarp ā,kāto
pierāda zi ņojums par demokr ātiju Lat īņamerik ā, kuru 2004. gad āsagatavoja ANO Att īstības programmas
(UNDP) darbinieki, un k ātas ir redzams šāpaša gada Amerikas Valstu organiz ācijas (OAS) Amerikas Cil-
vēkties ību komisijas gada zi ņojum ā;
74. t ādēļatbalsta Komisijas ieteikumus uzs āktīpašu dialogu par soci ālo koh ēziju, izvirz īt soci ālo koh ēziju
par vienu no priorit ātēm sadarb ībai att īstības jom ā, uzlabot sadarb ību ar starptautiskaj ām instit ūcijām, vei-
cinātd ažādo iesaist īto dal ībnieku l īdzdarb ību, proti, reizi divos gados r īkot soci ālāsk o h ēzijas forumu, kas
būtu pieejams valsts varas p ārstāvjiem, pilsoniskajai sabiedr ībai, priv ātajam sektoram un starptautiskaj ām
organiz ācijām, ar nol ūku cita starp āpievērsties ar ījautājumam par pils ētu iev ērojamo papla šināšanos un ar
to saist ītām soci ālām un dro šības probl ēmām;
75. aicina partnerus uzs ākt kop īgas iniciat īvas un bie žākrīkot sabiedriskus forumus, pulc ējot uz ņēmumu
vadītājus un str ādājošos, pat ērētājus un pilsonisko sabiedr ību ES un Lat īņamerikas l īmen ī, no vienas puses,
un da žādo valstu l īmen ī, no otras puses; aicina Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju akt īvākīstenot
pasākumus šajājomāun dal īties pieredz ēar Lat īņamerikas partneriem; šajāsakar āatzin īgi vērtēpozit īvo
ieguld ījumu, ko deva pilsonisk ās sabiedr ības forumi, kas notika augst ākālīmeņa san āksmju laik ā;
76. ierosina, lai pieaugo šos ien ākumus no naftas un citiem resursiem priorit ārākārtānovirz ītu past āvī-
gām ilgtermi ņa apm ācības un infrastrukt ūras att īstības programm āma rm ērķi paaugstin āt konkur ētspēju un
uzlabot situ āciju nodarbin ātības jom ā;
77. atk ārto savu ierosin ājumu izveidot abu re ģionu solidarit ātes fondu, kura uzdevums b ūtu pārvald ītu n
finans ēt nozaru programmas, kas s ākotn ēji attiektos uz c īņu pret soci ālu atstumt ību un gal ēju nabadz ību, uz
vesel ības aizsardz ību, k āarīsociālo dro šību, kas paredz efekt īvāku sist ēmu un dro šākas un augst ākas pensi-
jas, uz izgl ītību un infrastrukt ūru valst īsu nr e ģionos ar zemu ien ākumu l īmeni uz vienu iedz īvotāju un
izteiktu soci ālo nevienl īdzību, bet v ēlāk aptvertu ar īpārējās Lat īņamerikas valstis;6.12.2006. LV C 296 E/133 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
78. uzskata, ka neliels Eiropas Savien ības bud žeta finan šulīdzek ļu pie šķīrums vai bud žeta l īdzek ļupār-
dale, ja tie nav papildu apropri ācijas, šim re ģionam b ūtu katalizators, kas kop āar citu strukt ūru (EIB, Ame-
rikas Att īstības bankas, Andu Att īstības sabiedr ības, Vidusamerikas Ekonomikas integr ācijas bankas, Pasaules
Bankas u. c.) un iesaist īto valstu pie šķirtajiem l īdzek ļiem var ētu nodro šināt vajadz īgo bud žeta atbalstu iz šķi-
rošādaudzuma rad īšanai, lai pal īdzētu probl ēmu risin āšanā;
79. ierosina, lai ar iepriek šminētāfonda koordin āciju nodarbojas Komisija (vai, ja nepiecie šams, Ib ērijas
un Amerikas Ģenerālsekretari āts (IA ĢS)) sadarb ībāar finans ētājiestādēm un valst īm, ietverot ar ī“Latīņame-
rikas meh ānismu ”, kas pamatotos uz EIB un citu iesaist īto instit ūciju finan šu ieguld ījumu; aicina Lat īņame-
rikas finan šu instit ūcijas atbalst īt teritori ālo integr āciju un infrastrukt ūras savstarp ēju savieno šanu Lat īņame-
rikātādās nozar ēskāenerģētika, ūdens apg āde, transports, telekomunik ācijas un izp ēte;
80. atk ārtoti prasa Komisijai un Padomei, lai t ās mudina iepriek šminētās strukt ūras veicin ātšāda solida-
ritātes fonda izveidi, aicina atbalst ītšo projektu V īnes augst ākālīmeņa san āksmēun nekav ējoties s ākt
priek šizpētišajājomā;
81. iesaka Lat īņamerikas valst īm saska ņoti pl ānot šo infrastrukt ūru savstarp ējo savieno šanu un izveidot
“enerģētikas gredzenus ”, vajadz ības gad ījumālūdzot Eiropas valstis dal īties pieredz ēpar Eiropas komunik ā-
ciju t īkliem;
82. v ēlreiz apstiprina Gvadalaharas saist ības decentraliz ētās pieejas nostiprin āšanā, veidojot pamatu Eiro-
pas sadarb ības programm ām att īstības jom ā(URBAL, AL-INVEST, @Lis, ALFA, ALBAN) ;tāpat mudina vie-
tējāsu nr e ģionālāsp ašvaldības iesaist ītiesEUROsociAL iniciat īvā—reģionālāprogramm āsociālāsk o h ēzijas
veicin āšanai Lat īņamerik ā;
83. iesaka Komisijai atbalst ītm e h ānismu ievie šanu soci ālās un teritori ālāsk o h ēzijas at šķirību izl īdzin āša-
nai, iek ļaujot to Lat īņamerikas re ģionālās integr ācijas nol īgumos, un iesaka tai veicin āt darb ības korupcijas
apkaro šanā,kāarīatbalst īt normu iev ērošanu nodok ļuu nf i s k ālajājomā;
84. nor āda, ka dialogam un soci ālāsk o h ēzijas programm āmjāpievēršuzman ība dzimumu nevienl īdzībai,
kasīpaši izpau žas attiec ībāuz iesp ējām ieg ūt darbu un izgl ītību, k āarīsievie šulīdzdal ību lēmumu pie ņem-
šanā;
85. aicina V īnes augst ākālīmeņa san āksmes dal ībniekus nosod īt cilv ēku tirdzniec ību un sievie šu slepka-
vības, k āarīvardarb ību pret vi ņām un populariz ēt un iev ērot visus attiec īgos valstu un starptautiskos ties ību
aktus; ierosina visaptvero šu priorit āru rīcības programmu b ērniem un pusaud žiem Lat īņamerik ā, kura b ūtu
izstrādāta pēc ANO B ērnu fonda darb ību parauga;
86. ierosina, lai partnervalstis un da žādi divpus ēji un daudzpus ēji aizdev ēji izstr ādātu dāsnus un rado šus
risin ājumus par ādu jaut ājumam; šajāsakar āpievēršuzman ību par āda p ārveido šanas iniciat īvām ar ieguld īju-
miem soci ālajāun izgl ītības jom ā, kuras jau tika piemin ētas Ib ērijas un Amerikas augst ākālīmeņa san āksmju
laikā;
D) Skaidras un p ārbaud āmas saist ības migr ācijas un darbinieku apmai ņas jom ā
87. v ēlreiz nor āda uz vajadz ību saist ībāar partnerattiec ībāmīstenot novatorisku migr ācijas politiku,
saska ņāar sp ēkāesošajiem starptautiskajiem nol īgumiem iev ērojot pamatties ības un cilv ēka cie ņu, apkarojot
diskrimin āciju, rasismu un ksenofobiju, neaizskarot iesaist īto valstu suverenit āti;
88. uzskata, ka migr ācija un darbinieku apmai ņa ir viens no svar īgākajiem jaut ājumiem Eiropas Savien ī-
bas attiec ībās ar Lat īņamerikas partneriem; iesaka l īdzsvarotu, visaptvero šu un saska ņotu pieeju, kas ietvertu
tādu politiku, kuras m ērķis ir c īņa pret neleg ālo migr āciju, vienlaikus sadarb ībāar iesaist ītajām valst īm
priek šplānāizvirzot leg ālās migr ācijas priek šrocības,—pieeju, ko izstr ādātu ar dialoga un loj ālas, katras
valsts situ ācijai piel āgotas sadarb ības pal īdzību un kam pie šķirtu pietiekamus bud žeta l īdzek ļus saska ņāar
2005. gada 15. un 16. decembra Briseles Eiropadomes l ēmumiem;C 296 E/134 LV 6.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
89. pau žnožēlu, ka Komisijai nav specifisku priek šlikumu gaid āmajai augst ākālīmeņa san āksmei; iero-
sina, lai, pamatojoties uz 2005. gada 30. novembra Komisijas pazi ņojumu “Priorit ārie pas ākumi migr ācijas
probl ēmu risin ājumam —Pirmie pas ākumi, atsaucoties uz Hemptonkortas (Hampton Court) apspriedi ”
(COM(2005)0621) un saist ībāar ilgtermi ņa procesu, ko uzs āka ar H āgas programmu nol ūkāreaģētu z
iespējamām migr ācijas izrais ītām situ ācijām un probl ēmām, k āarīsaistībāar lēmumiem, kurus pie ņēma
neofici ālajāHemptonkortas san āksmē, Padome iesp ējami dr īzāk pie ņemīpašus priorit ārus pas ākumus attie-
cībāuz Lat īņameriku, kuri b ūtu saska ņāar iepriek šminētās Briseles Eiropadomes nesenajiem secin ājumiem
parĀfriku un Vidusj ūras re ģiona valst īm;
90. v ēlreiz apstiprina, ka iepriek šminētajiem pas ākumiem j āaptver vair ākas probl ēmas, piem ēram, migr ā-
cijas regul ēšana, nostiprinot divpus ējos nol īgumus un c īnoties pret neleg ālo migr āciju un organiz ētās nozie-
dzības grup ām, kas no t āsgūst pe ļņu, kāarīpret cilv ēku tirdzniec ību, kas īpaši skar maz āk aizsarg ātās
personu grupas, proti, sievietes un b ērnus, kop īga migr ācijas p ārvald ība, pagaidu migr ācijas politikas noteik-
šana, īpašasīstermi ņac e ļošanas v īzas ievie šanu uz ņēmumu vad ītājiem, universit āšu darbiniekiem, p ētnie-
kiem, studentiem, žurnālistiem un arodbiedr ību p ārstāvjiem, kuri ir iesaist ītišajās partnerattiec ībās, migr āci-
jas mobiliz ēšana izcelsmes valsts att īstībai (atbalsts projektiem, ko imigranti īsteno sav ās izcelsmes
valst īs u. c.), leg ālajiem imigrantiem paredz ētas integr ācijas politikas īsteno šana uz ņēmēja valst ī, un, visbei-
dzot, uzs ākto pas ākumu finans ēšana un p ārraudz ība;
91. ierosina partnervalst īm veikt piem ērotus pas ākumus, lai samazin ātu pa šreizējās emigrantiem piem ē-
rotāspārmērīgi augstas naudas p ārvedumu izmaksas;
*
**
92. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei un Komisijai, Eiropas Savien ības dal ībvalstu
un visu Lat īņamerikas un Kar ību jūras re ģiona valstu vald ībām un parlamentiem, Lat īņamerikas parlamen-
tam, Vidusamerikas parlamentam, Andu valstu parlamentam un Mercosur valstu apvienotajai parlament ārajai
komitejai.
P6_TA(2006)0156
EK un Maurit ānijas J ūras zvejniec ības nol īgums *
Eiropas Parlamenta normat īvārezol ūcija par priek šlikumu Padomes regulai par to, ka Kopienas
vārdātiek nosl ēgts nol īgums v ēstuļu apmai ņas veid āpar t āprotokola groz ījumiem, ar ko nosaka
zvejas iesp ējas un finansi ālo ieguld ījumu, kur šparedz ēts Eiropas Kopienas un Maurit ānijas Isl āma
Republikas Nol īgumāpar sadarb ību j ūras zvejniec ības nozar ē, attiec ībāuz laika posmu no
2001. gada 1. augusta l īdz 2006. gada 31. j ūlijam (COM(2005)0591 — C6-0433/2005 —
2005/0229(CNS))
(Apsprie žu proced ūra)
Eiropas Parlaments ,
— ņemot v ērāpriek šlikumu Padomes regulai (COM(2005)0591) (1),
— ņemot v ērāEK līguma 37. pantu un 300. panta 2. punktu,
— ņemot v ērāEK līguma 300. panta 3. punkta pirmo da ļu, saska ņāar kuru Padome ar to ir apspriedusies
(C6-0433/2005),
— ņemot v ērāReglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,
— ņemot v ērāZivsaimniec ības komitejas zi ņojumu (A6-0066/2006),
(1)O V v ēl nav public ēts.6.12.2006. LV C 296 E/135 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis