ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.

uzsver aizjūras teritoriju, tostarp tālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju, kā arī tur esošo ostu lielo nozīmi Eiropas suverenitātei un Eiropas un starptautiskajai jūras tirdzniecībai, ņemot vērā to stratēģisko atrašanās vietu; uzsver, ka šīm ostām ir ļoti dažādi ieguldījumu dzinējspēki no atbalsta sniegšanas to tradicionālajai lomai kā kuģu uzņēmējām (iekraušana, izkraušana, uzglabāšana un preču pārvadāšana) līdz multimodālu savienojumu nodrošināšanai, ar enerģētiku saistītas infrastruktūras izbūvēšanai, noturīguma sekmēšanai pret klimata pārmaiņām un kuģu padarīšanai par ekoloģiski tīrākiem un to digitalizēšanai; aicina veikt tālākus ieguldījumus ostās, kas atrodas aizjūras zemēs, lai tās padarītu ar stratēģiskām kopām multimodālam transportam, enerģijas ražošanai, uzglabāšanai un sadalei, kā arī tūrismam;
13.

uzsver, ka Tiesiskuma nosacījumu regulas piemērošana nevar būt atkarīga no pamatnostādņu pieņemšanas, un mudina Komisiju izvairīties no turpmākas kavēšanās tās piemērošanā; atgādina, ka nekādas pamatnostādnes nedrīkst apdraudēt abu likumdevēju nodomu; norāda, ka Komisija ir sākusi izstrādāt pamatnostādnes par regulas piemērošanu; prasa, lai gadījumā, ja Komisija uzskata, ka šādas pamatnostādnes ir vajadzīgas, tās tiktu pieņemtas pēc iespējas drīzāk, bet ne vēlāk kā 2021. gada 1. jūnijā, un uzstāj, ka pirms to pieņemšanas ir jāapspriežas ar Parlamentu;
24.

uzsver daudzās iespējas, ko digitālais darbs sniedz darba ņēmēju darba apstākļu uzlabošanā, tostarp darba ņēmējiem, kuri ir tuvu pensijas vecumam, un jauniešu ar invaliditāti plašākā iekļaušanā; pauž nožēlu par to, ka cilvēki ar invaliditāti darba tirgū joprojām ir nelabvēlīgākā situācijā un ka pārāk bieži tiek izslēgti no darba tirgus, jo viņiem nav bijusi piekļuve izglītībai un apmācībām; aicina Komisiju savos ieteikumos dalībvalstīm īpaši vērst uzmanību uz to, kā uzlabot cilvēku ar invaliditāti piekļuvi digitālo prasmju apguvei vai pārkvalifikācijai, to koordinējot ar jaunajām vajadzībām topošajā globālajā digitālajā ekonomikā;
—

ņemot vērā debates Eiropas Padomes Vietējo reģionālo pašvaldību kongresa Pašreizējo lietu komitejā un tām sekojošo 2021. gada 27. janvāra ziņojumu Fact-finding report on the role of local authorities regarding the situation and rights of LGBTIQ people in Poland (“Faktu konstatēšanas ziņojums par vietējo pašvaldību lomu attiecībā uz LGBTIK stāvokli un tiesībām Polijā”) un 2021. gada 10. februāra ziņojumu Protecting LGBTIQ people in the context of rising anti-LGBTIQ hate speech and discrimination: The role of local and regional authorities (“LGBTIK aizsardzība, ņemot vērā pret LGBTIK vērstās naida runas un viņu diskriminācijas pieaugumu: vietējo un reģionālo iestāžu nozīme”),
B.

tā kā pakalpojumi veido aptuveni 73 % no ES IKP un palīdz nodrošināt 74 % (10) nodarbinātības, ko īpaši izceļ tas, ka šajā nozarē tiek radītas līdz pat 9 no 10 jaunām darbvietām Eiropas Savienībā, savukārt ES iekšējā tirdzniecībā pakalpojumu īpatsvars ir tikai aptuveni 20 %, tādējādi nodrošinot vien 6,5 % no ES IKP; tā kā pētījumi liecina, ka iespējamie ieguvumi saistībā ar vienotā pakalpojumu tirgus padziļināšanu, efektīvi īstenojot un labāk saskaņojot tiesību aktus, potenciāli varētu būt līdz 297 miljardiem EUR, kas atbilst 2 % no ES IKP; tā kā 27 % (11) no Eiropas Savienībā ražoto preču pievienotās vērtības nodrošina pakalpojumi un tā kā pakalpojumu nozarē ir 14 miljoni darbvietu, kas atbalsta ražošanu; tā kā ir vairāki pakalpojumi, kuriem ir sarežģītas piegādes ķēdes, tāpēc tirdzniecība tos ietekmē mazāk;
J.

tā kā Jemenā joprojām ilgst pasaulē smagākā humanitārā krīze un gandrīz 80 % tās iedzīvotāju — vairāk nekā 24 miljoniem cilvēku, to skaitā pār par 12 miljoniem bērnu — ir nepieciešama humānā palīdzība; tā kā situācija uz vietas joprojām pasliktinās, 50 000 jemeniešu jau dzīvojot badam līdzīgos apstākļos; tā kā saskaņā ar jaunāko integrētās pārtikas nodrošinājuma pakāpju klasifikācijas analīzi Jemenā vairāk nekā puse iedzīvotāju, proti, 16,2 miljoni no 30 miljoniem, saskarsies ar pārtikas nodrošinājuma krīzi un to cilvēku skaits, kuri dzīvo badam līdzīgos apstākļos, varētu gandrīz trīskāršoties; tā kā līdz šim ir saņemti tikai 56 % no 3,38 miljardiem USD, kas 2020. gadā bija nepieciešami humānās palīdzības sniegšanai;
25.

norāda, ka kultūras mantojuma objektu pastāvēšana mudina cilvēkus ceļot un iegūt plašāku informāciju par dažādām sabiedrībām un kultūrām; atgādina, ka 72 % respondentu vecumā no 15 līdz 24 gadiem piekrīt, ka kultūras mantojuma klātbūtne var ietekmēt viņu brīvdienu galamērķa izvēli; šajā sakarībā uzsver nozīmi, kāda var būt DiscoverEU iniciatīvai; tomēr norāda, ka jaunieši nav guvuši vienlīdz lielu labumu no minētās iniciatīvas; aicina Komisiju rast veidus, kā labāk iesaistīt jauniešus no sociāli nelabvēlīgas vides un dalībvalstu lauku un attālo reģionu jauniešus, kā arī to dalībvalstu jauniešus, kurām nav labas dzelzceļa satiksmes ar citām ES valstīm;
4.

aicina digitālo pakalpojumu sniedzējus, izņemot saturu no tiešsaistes, to darīt rūpīgi, samērīgi un nediskriminējoši un visos apstākļos pienācīgi ievērojot lietotāju pamattiesības, un ņemt vērā vārda un informācijas brīvības fundamentālo nozīmi atvērtā un demokrātiskā sabiedrībā, lai izvairītos no tāda satura izņemšanas, kas nav nelikumīgs; prasa, lai digitālo pakalpojumu sniedzēji, kuri pēc savas iniciatīvas vēlas ierobežot noteiktu likumīgu savu lietotāju saturu, nevis izņemt šo saturu no tiešsaistes, bet gan izpētītu iespēju šo saturu marķēt, tādējādi ļaujot, lai lietotāji paši var izvēlēties piekļuvi minētajam saturam uz savu atbildību;
9.

apšauba to, vai pašreizējais IEIP ļaus līdz 2030. gadam mobilizēt 1 triljonu EUR, ņemot vērā negatīvās ekonomiskās prognozes pēc Covid-19 pandēmijas; prasa Komisijai nodrošināt pilnīgu pārredzamību tādos finansēšanas jautājumos kā optimistisks sviras efekts, konkrētu investīciju iespējama divkārša uzskaite vai neskaidrība par konkrētu summu ekstrapolāciju; turklāt apšauba to, kā jaunā DFS, ko ierosinājusi Komisija un par ko panākta vienošanās Eiropadomes secinājumos, ļaus sasniegt IEIP mērķus; pauž bažas par to, ka, ES programmas intensīvāk īstenojot sākumposmā, nākamās DFS perioda beigās varētu rasties zaļo investīciju nepietiekamība; aicina Komisiju un dalībvalstis nākt klajā ar plāniem, kuros izskaidrots, kā tās novērsīs ievērojamo investīciju trūkumu, izmantojot gan privātās, gan publiskās investīcijas, tostarp novērtējumu par jaunajām ekonomikas perspektīvām, kas izriet no pašreizējās krīzes, un 2030. gada klimata, enerģētikas un vides mērķu gaidāmo palielināto vērienīgumu; uzsver, ka IEIP ir ES ilgtermiņa mērķis un to nākotnē nedrīkst apdraudēt mazāka DFS, kas lielu daļu naudas piešķirtu ilgtermiņa aizņēmumu atmaksai;
48.

prasa uzlabot pamatinformācijas atklāšanu un salīdzināmību un izskaust maldinošu informāciju tiesību aktos par komplektētiem privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktiem ( PRIIP ) un atzīmē, ka šīm problēmām būtu jāpievēršas nākamajā pārskatīšanā; sagaida, ka 2. līmeņa PRIIP tiesību aktos par ieguldītājiem paredzēto pamatinformāciju tiks ievēroti 1. līmeņa tiesību akti, it īpaši noteikumi par precīzas, patiesas, skaidras un nemaldinošas pirmslīguma informācijas sniegšanu un par metodikām, kas attiecas uz snieguma scenārijiem, kā arī par dažādu ieguldījumu produktu salīdzināmības nodrošināšanu; atzīmē, ka ir svarīgi nodrošināt gan to, ka ieguldītājiem ir pieejama informācija par iepriekšējo sniegumu, gan to, ka iepriekšējo sniegumu nedrīkst izmantot kā rādītāju nākotnes ienākumu prognozēšanai; pauž nožēlu par kavēšanos 2. līmeņa PRIIP tiesību aktu pieņemšanā, jo tā pārklāsies ar PRIIP pirmo pārskatīšanu un līdz ar to palielinās juridisko nenoteiktību un izmaksas ieinteresētajām personām; uzstāj uz to, lai gaidāmajā pārskatīšanā tiktu paredzēta standartizētu un mašīnlasāmu dokumentu atklāšana, kas nodrošinātu salīdzināšanas iespēju digitālā formātā; aicina Komisiju un EUI saskaņot priekšlikumus savām attiecīgajām 1. un 2. līmeņa izmaiņām, lai nodrošinātu augstu paredzamības pakāpi gan starpniekiem, gan privātajiem klientiem;
5.

aicina Turciju, kā ES kandidātvalsti, pilnībā ievērot jūras tiesības un ES dalībvalstu Grieķijas un Kipras suverenitāti pār to teritoriālajiem ūdeņiem, kā arī to suverēnās tiesības pār to jūras zonām; atkārtoti aicina Turcijas valdību parakstīt un ratificēt UNCLOS un atgādina, ka, lai gan Turcija nav parakstījusi šo konvenciju, paražu tiesības paredz EEZ pat neapdzīvotām salām;
N.

tā kā augi attīra gaisu, filtrējot sīkās daļiņas un ražojot skābekli; tā kā gaisa kvalitāte mūsu pilsētās ir kļuvusi par vienu no lielākajām veselības problēmām, ar ko šobrīd saskaras ES; tā kā tīrāks gaiss uzlabotu dzīves kvalitāti miljoniem cilvēku, tostarp astmas un elpceļu slimību slimniekiem; tā kā ES no piesārņota gaisa elpošanas ik gadu priekšlaicīgi mirst 430 000 cilvēku; tā kā gaisa kvalitātes uzlabošanai ir jābūt ES, dalībvalstu, reģionu un pašvaldību prioritātei, lai aizsargātu cilvēkus un ekosistēmas no gaisa piesārņojuma ietekmes; tā kā labāka gaisa kvalitāte varētu ievērojami samazināt priekšlaicīgas nāves gadījumu skaitu;
2.

asi nosoda Ķīnas nemitīgo un pieaugošo iejaukšanos Honkongas iekšējās lietās, kā arī Ķīnas neseno apgalvojumu, ka Ķīnas un Lielbritānijas 1984. gada kopīgā deklarācija ir vēsturisks dokuments un līdz ar to vairs nav spēkā; uzsver, ka kopīgā deklarācija, kas reģistrēta ANO kā juridiski saistošs līgums, Ķīnas valdībai uzliek pienākumu ievērot augstu Honkongas autonomijas līmeni un tās tiesības un brīvības; pauž dziļas bažas par to, ka pastāvīgi Honkongas pārvaldes autonomijas pārkāpumi smagi skars tās ekonomiku; aicina ĶTR centrālo valdību atturēties no mēģinājumiem ar spiedienu panākt, ka darījumu aprindas atbalsta valsts drošības likumu, un no starptautiskā atbalsta Honkongas autonomijai un brīvībām dēvēšanas par “iejaukšanos iekšlietās” un valsts varas graušanas un separātisma aktiem, jo šīs bažas attiecas uz ĶTR saistošajām starptautiskajām saistībām;
21.

iebilst pret Eiropadomes nostāju par RRF pārvaldību, kas atkāpjas no Kopienas metodes un atbalsta starpvaldību pieeju; uzskata, ka šāda pieeja tikai sarežģīs RRF darbību un vājinās tā leģitimitāti; atgādina, ka Eiropas Parlaments ir vienīgā tieši ievēlētā ES iestāde; prasa veikt ex ante demokrātisko un parlamentāro kontroli un tādēļ prasa, lai to iesaistītu deleģētajos aktos, kā arī ex post pārbaudēs par to, vai saskaņā ar RRF nodrošinātā nauda tiek pareizi izlietota, vai tā ir ES iedzīvotāju un ES interesēs, sniedz patiesu ES pievienoto vērtību un atbalsta ekonomisko un sociālo noturību; prasa nodrošināt visu galasaņēmēju pilnīgu pārredzamību; pauž stingru pārliecību, ka komisāriem, kas atbildīgi par RRF, būtu pilnībā jāatskaitās Parlamentam;
atzīst starptautisko ceļotāju nozīmi mūsu tūrisma nozarē; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt iespēju atcelt ceļošanai nebūtiskā nolūkā piemērotos ierobežojumus pie ES ārējām robežām, neapdraudot sabiedrības veselību un drošību, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju katrā attiecīgajā trešā valstī un cenšoties panākt Covid-19 sakarā noteikto aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu, jo īpaši aviācijā, ievērojot Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartus un Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras (EASA) un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) kopīgo dokumentu “COVID-19 Aviation Health Safety Protocol: Operational Guidelines for the management of air passengers and aviation personnel in relation to the COVID-19 pandemic” (Covid-19. Aviācijas veselības drošības protokols: darbības pamatnostādnes aviopasažieru un aviācijas personāla pārvaldībai saistībā ar Covid-19 pandēmiju) drošai gaisa pārvadājumu atsākšanai Eiropā, un mudina tos ātri īstenot;
28.

atzinīgi vērtē ES centienus veicināt Romas statūtu universālumu 2018. gadā, kad tika atzīmēta to pieņemšanas 20. gadadiena, un atkārtoti apstiprina savu nelokāmo atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai (SKT); norāda, ka starptautiskā tiesību sistēma pašlaik ir pakļauta nopietnam spiedienam; ņemot vērā SKT plašo jurisdikciju, pauž bažas par to, ka no 193 ANO dalībvalstīm tikai 122 ir SKT dalībvalstis un tikai 38 ir ratificējušas Kampalas grozījumu, ar ko SKT tiek piešķirtas pilnvaras saukt pie atbildības par agresijas noziegumu; prasa, lai ES un dalībvalstis mudina visas ANO dalībvalstis ratificēt un piemērot Romas statūtus, un pauž sašutumu par izstāšanos no šiem statūtiem un draudiem izstāties no tiem; aicina arī visus Romas statūtu parakstītājus saskaņot savu rīcību ar SKT un sadarboties ar to; aicina ES un tās dalībvalstis sistemātiski atbalstīt SKT pārbaudes, izmeklēšanas un lēmumus un veikt nepieciešamos pasākumus, lai novērstu nesadarbošanos ar SKT; prasa sniegt atbalstu organizācijām, kas vāc, glabā un aizsargā gan digitālus, gan cita veida pierādījumus par noziegumiem, kurus izdarījušas jebkuras konfliktos iesaistītas puses, ar mērķi atvieglot apsūdzības celšanu pret tām starptautiskā līmenī; aicina ES dalībvalstis un ES Genocīda apkarošanas tīklu atbalstīt ANO izmeklēšanas grupas centienus savākt, saglabāt un uzglabāt pierādījumus par patlaban notiekošajiem vai tikko pastrādātajiem noziegumiem, lai šie pierādījumi neietu zudībā; aicina Komisiju un EĀDD izpētīt veidus un iesniegt jaunus instrumentus, lai palīdzētu no starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem cietušajiem piekļūt starptautiskajām tiesām un saņemt tiesisko aizsardzību un atlīdzību, tostarp palielinot valstu, kas nav ES dalībvalstis, spēju piemērot universālās jurisdikcijas principu savās valsts tiesību sistēmās;
3.

pauž bažas par to, ka pēc īslaicīgas ekonomikas atveseļošanās izaugsmes temps ir palēninājies līdz 1,1 % no IKP eurozonā; turklāt pauž bažas par rūpnieciskās ražošanas un pasaules tirdzniecības pieauguma samazināšanos; tādēļ — kā to uzsvēra Mario Draghi — norāda, ka ir jāsaglabā gan piemēroti likviditātes nosacījumi, gan noteikta līmeņa monetārie pielāgojumi;
P.

tā kā tiek uzskatīts, ka novērtējums par ĢM augos konstatētajām herbicīdu atliekām un to noārdīšanās produktiem ir ārpus EFSA Ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā (EFSA ĢMO ekspertu grupa) kompetences, un tādēļ to neveic kā daļu no ĢMO apstiprināšanas procesa; tā kā tā ir problēma, jo veidu, kādā attiecīgajā ĢM augā noārdās papildu herbicīdi, noārdīšanās produktu (metabolītu) sastāvu un līdz ar to arī toksiskumu var veicināt pati ģenētiskā modifikācija (15);
—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Kubu, jo īpaši 2004. gada 17. novembra rezolūciju par Kubu (1), 2006. gada 2. februāra rezolūciju par ES politiku attiecībā uz Kubas valdību (2), 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par Kubu (3), 2010. gada 11. marta rezolūciju par pārliecības dēļ ieslodzītajiem Kubā (4) un 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses (5), kā arī 2018. gada 15. novembra rezolūciju (6),
23.

aicina dalībvalstis novērst to, ka automobiļu ražotāji izmanto jaunas elastības iespējas vispārēji harmonizētās vieglo transportlīdzekļu testa procedūras (WLTP) laboratorijas testā, lai samazinātu to CO 2 emisiju rādītājus;
—

ņemot vērā 2017. gada 12. decembra rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Padziļinātu partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (1), un ņemot vērā 2016. gada 10. marta rezolūciju par vārda brīvību Kazahstānā (2),
—

ņemot vērā 2016. gada 14. decembra nenormatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (2),
2.

nosoda visas represīvās darbības, ko īsteno Nikaragvas valdība; norāda, ka Parlamenta delegācijas vizīte ļāva gūt patiesu priekšstatu par pašreizējo situāciju; norāda arī, ka nav šaubu par to, ka nesenajos mēnešos un jo īpaši pēc delegācijas vizītes ir pastiprinājušās represijas pret opozīciju un ir noteikti stingrāki pamatbrīvību ierobežojumi; šajā sakarībā nosoda vispārējās represijas un vārda brīvības, pulcēšanās brīvības un brīvības piedalīties demonstrācijās ierobežošanu, likumīgo tiesību atņemšanu nevalstiskajām organizācijām un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, starptautisku organizāciju izraidīšanu no valsts, plašsaziņas līdzekļu slēgšanu un pret tiem vērstus uzbrukumus, tiesību uz informāciju ierobežojumus, studentu izslēgšanu no augstākajām mācību iestādēm, situācijas pasliktināšanos ieslodzījuma vietās un necilvēcīgas attieksmes izrādīšanu;
—

ņemot vērā 2018. gada aprīļa pētījumu “argeted sanctions against individuals on grounds of grave human rights violations – impact, trends and prospects at EU level” (“Mērķorientētas sankcijas pret personām par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem. Ietekme, tendences un perspektīvas ES līmenī”),
—

ņemot vērā to, ka 2017. gada Nobela Miera prēmija tika piešķirta Starptautiskajai kodolieroču likvidēšanas kampaņai (ICAN) un ICAN2019. gada 1. februāra paziņojumu “US withdrawal from INF Treaty puts Europe (and the world) at risk” (“ASV izstāšanās no INF līguma apdraud Eiropu (un pasauli)”,
5.

stingri atbalsta Kolumbijas miera nolīgumu un atgādina Nolīguma potenciālos ieguvumus un nepieciešamību izmantot to vislabākajā veidā, lai palīdzētu īstenot miera nolīgumu, tostarp integrētu zemes reformu un samierināšanās procesu Kolumbijā; uzskata, ka Nolīgums sniedz nozīmīgas iespējas izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp risinot konkrētas problēmas, piemēram, ekonomikas dažādošanu, produktīvu attīstību un zemes izmantošanas plānošanas īstenošanu, jo īpaši nabadzīgākajos reģionos, kurus nopietni skāris ieilgušais iekšējais konflikts; uzstāj, ka jāatbalsta Kolumbijas miera līgums, izmantojot visu nolīguma potenciālu, un uzskata, ka tas drīzumā sniegs “miera dividendes” ekonomiskās un sociālās attīstības veidā saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam; atgādina, ka miera ilgtspējas veidošanai no jauna, īpaši lauku apvidos, svarīgs ir arī pastāvīgs un strukturēts atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai un dialogs ar to;
8.

aicina Tanzānijas varas iestādes atcelt visus likumus, politikas vai citus šķēršļus attiecībā uz pakalpojumiem un informāciju, kas sievietēm, meitenēm un jaunajām mātēm ir nepieciešami veselīgai dzīvei, jo īpaši valsts prezidenta J. Magufuli deklarāciju par to, ka meitenēm, kas dzemdējušas bērnu, nevajadzētu ļaut atgriezties skolā, tostarp atcelt noteikumus, kuri legalizē to, ka grūtnieces izraida no skolas;
—

ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses,
O.

tā kā, neraugoties uz to, ka valsts ir konstitucionāli atzinusi koptu kultūru kā valsts “pīlāru”, kopš 2011. gada ir vērojams vardarbības un diskriminācijas pieaugums pret Ēģiptes koptu izcelsmes ēģiptiešiem, kas veido lielāko daļu Ēģiptes deviņu miljonu kristiešu; tā kā koptu kristieši, kas veido aptuveni 10 % no Ēģiptes, kurā vairākums ir musulmaņi, iedzīvotāju, cieš no reliģiski motivētas vardarbības; tā kā 2018. gada 2. novembrī islāma kaujinieku uzbrukums koptu kristiešu svētceļniekiem Minjā, nogalināja septiņus un 19 cilvēkus ievainoja, atklājot, ar kādām drošības problēmām Ēģipte saskaras;
33.

mudina Melnkalni nodrošināt pilnīgu un savlaicīgu dzimumu līdztiesības un diskriminācijas novēršanas tiesību aktu īstenošanu un uzraudzīt šo aktu ietekmi uz sievietēm, kas nāk no nelabvēlīgā stāvoklī esošām un marginalizētām sociālajām grupām; aicina Melnkalni nodrošināt visām sievietēm netraucētu piekļuvi tiesu iestādēm un sniegt bezmaksas juridisko palīdzību sievietēm, kuras cietušas no vardarbības dzimuma dēļ, īpašu uzmanību pievēršot romu sievietēm, sievietēm ar invaliditāti un sievietēm, kas dzīvo lauku un tālākajos reģionos; aicina Melnkalni stiprināt savu attiecīgo iestāžu lomu un to spējas, lai šīs iestādes spētu labāk aizsargāt un rehabilitēt upurus, kā arī aktīvi vērsties pie vīriešiem, lai viņi nepielietotu vardarbību pret sievietēm, mudina Melnkalni palielināt savu valsts pārziņā esošo patvēruma vietu skaitu un kapacitāti;
2.

norāda uz to, ka nav vienotas definīcijas par to, kas ir pilsēta — no iedzīvotāju skaita, platības, funkciju vai autonomijas līmeņa aspekta, bet tikai no urbanizācijas pakāpes un iedzīvotāju blīvuma aspekta, un ka tāpēc katrai dalībvalstij var būt un būs citāda pieeja šim jēdzienam;
16.

atgādina, ka lēmumam par pievienošanos DFL shēmām pamatā vajadzētu būt pilnīgi brīvprātīgam, proti, nekāda veida rīcību nevajadzētu vērst pret darbiniekiem, kuri izvēlas nepievienoties shēmai, un, ja viņi piekrīt pievienoties, darbinieku piekrišanai vajadzētu būt balstītai uz pienācīgu apmācību un informāciju, pilnībā apzinoties savas tiesības, pienākumus un riskus, uzņēmuma situāciju, katras shēmas priekšrocības un trūkumus un to ietekmi uz nodokļiem pēc pievienošanās shēmai, kā arī nosacījumus, kurus piemēro, aizejot no darba uzņēmumā vai izstājoties no shēmas;
B.

tā kā pēdējos gados vairāki faktori ietekmējuši Šengenas zonas darbību; šie faktori ietver starptautisku plūsmu un tūristu plūsmas ietekmi, kas bija sākotnējā motivācija tā dēvēto “viedrobežu” tiesību aktiem, kā arī lielu skaitu patvēruma meklētāju un neatbilstīgo migrantu un ar to saistīto sekundāro kustību, uz ko reaģējot, kopš 2014. gada dažās dalībvalstīs ir tikušas atjaunotas iekšējās robežkontroles un pagarināts to darbības laiks; tā kā robežkontroles atjaunošana pie iekšējām robežām visdrīzāk ir saistīta ar iespaidu par draudiem sabiedriskajai kārtībai un iekšējai drošībai cilvēku pārvietošanās un terorisma dēļ, kā arī ar to, kā tiek uztverts ierodošos starptautiskās aizsardzības meklētāju un neatbilstīgo migrantu skaits, nevis ar pamatotiem pierādījumiem par to, ka patiešām pastāv nopietni draudi, vai ieradušos personu faktisko skaitu; tā kā šie faktori ir arī terorisms un paaugstināts apdraudējums sabiedriskajai kārtībai un dalībvalstu iekšējai drošībai;
1.

nosoda miermīlīgu protestētāju, kas iebilda pret sociālā nodrošinājuma sistēmas reformu, brutālo apspiešanu un iebiedēšanu Nikaragvā, kā rezultātā daudzi cilvēki tika nogalināti, pazuda bez vēsts vai tika patvaļīgi apcietināti, un to veica Nikaragvas varas iestādes, bruņotie spēki, policija un vardarbīgas grupas, kas atbalstīja valdību; atgādina visiem Nikaragvas drošības spēkiem par to galveno pienākumu —aizsargāt iedzīvotājus no kaitējuma;
18.

turklāt uzsver, ka kohēzijas finansējumam ir spēcīga reģionālā dimensija, kurā ņemts vērā vietējā līmeņa vajadzības, un tas ir svarīgs kohēzijas dalībvalstīs esošo pamattīkla daļu pabeigšanai un līdz ar to ES teritoriālajai kohēzijai; norāda, ka investīcijām ES transporta infrastruktūrā, kuras veic ar Kohēzijas fonda līdzdalību, vajadzētu arī turpmāk būt līdzsvarotai sistēmai, kurai raksturīga centralizēti pārvaldītu un kopīgu pārvaldības avotu izveide; uzsver, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam no Kohēzijas fonda iezīmēto un EISI satvarā tiešai pārvaldībai pakļauto līdzekļu apjomam ir jāpaliek vismaz tādam pašam kā iepriekšējā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam un ka šim līdzekļu apjomam ir jābūt pietiekamam, lai nākamās daudzgadu finanšu shēmas laikā no 2021. gada līdz 2027. gadam pabeigtu īstenot projektus, kurus pašreizējā EISI satvarā finansē no iezīmētajiem Kohēzijas fonda līdzekļiem;
X.

tā kā dažos gadījumos atpūtas nozveja veido ievērojamu daļu no kopējās krājuma zivju mirstības, un tādēļ tā būtu jāņem vērā, nosakot zvejas iespējas; tā kā saskaņā ar Parlamenta pasūtītu nesen veiktu pētījumu aplēstais jūras atpūtas zvejas procentuālais apjoms kopējā nozvejā var būt ļoti atšķirīgs atkarībā no konkrētās sugas — no 2 % attiecībā uz makrelēm līdz 43 % pollaka gadījumā;