EIROPAS KOMISIJA Briselē, 24.10.2016 COM(2016) 675 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par finanšu instrumentiem, ko saskaņā ar Finanšu regulas 140. panta 8. punktu atbalsta no vispārējā budžeta, sākot ar 2015. gada 31. decembri {SWD(2016) 335 final}



Satura rādītājs PRIEKŠVĀRDS KOPSAVILKUMS 1. Stratēģiskās mērķgrupas: MVU 2. Stratēģiskās mērķa nozares: Materiālā un nemateriālā infrastruktūra. 2.1. Pētniecība un inovācija (R&I) 2.2. Infrastruktūra, darbības klimata, vides un energoefektivitātes jomā 2.3. Sociālie uzņēmumi un mikrouzņēmumi 2.4. Izglītības nozare un kultūras un radošās nozares 3. Stratēģiskais mērķis: reģioni ārpus Eiropas Savienības 3.1. Paplašināšanās procesā iesaistītās valstīs 3.2. Kaimiņreģionu valstis 3.3. Valstis, uz kurām attiecas attīstības sadarbības instruments (DCI) SECINĀJUMS

PRIEKŠVĀRDS Komisija ar gandarījumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei savu gada ziņojumu par pasākumiem, kuri saistīti ar ES līmeņa finanšu instrumentiem ES iekšpolitikas un ārpolitikas jomās, kas atbalstīti no Savienības budžeta un ko tieši vai netieši ir pārvaldījusi Komisija, kā noteikts Finanšu regulas 140. panta 8. punktā. Šis ir ziņojuma trešais izdevums, kas sagatavots saskaņā ar šo punktu. Komisija ir iecerējusi šo ziņojumu veidot kā dinamisku lēmumu pieņemšanas rīku, jo īpaši, lai Eiropas Parlamentam un Padomei sniegtu pilnīgu pārskatu par ES līmenī izveidotajiem finanšu instrumentiem un to darbības rādītājiem. Tāpēc būtu jānodrošina, lai šis ziņojums tiktu lielākā mērā saskaņots ar citiem dokumentiem, kas sniedz informāciju par ES finanšu instrumentiem. Lai gan dokumentus iesniedz dažādu praktisku un procesuālu iemeslu dēļ un tāpēc atšķiras arī to iesniegšanas termiņi, Komisija plāno pilnībā saskaņot to saturu, lai tuvākajā laikā apvienotu tos vienā ziņojumā. Ziņojumā parādīta ES līmenī izveidoto finanšu instrumentu būtiskā ietekme, atspoguļojot situāciju 2015. gada 31. decembrī. Ziņojumā sniegts pārskats par to, kā ir izlietota nodokļu maksātāju nauda, un par gūtajiem panākumiem, īstenojot šos instrumentus.

Tā kā vairums dalībvalstu piedzīvo zemu, bet pozitīvu izaugsmi, Eiropa, šķiet, sākusi atgūties no ekonomikas un finanšu krīzes. Tomēr strukturālās un ar krīzi saistītās nepilnības joprojām ierobežo atgūšanās kopējo tempu. Jo īpaši privātā sektora augstais parāda līmenis, kā arī ieņēmumus nenesošo aizdevumu augstais īpatsvars ierobežo banku aizdošanas spējas, tādējādi kavējot ekonomikas izaugsmi un finanšu stabilitāti. Lai risinātu šīs problēmas, ir vajadzīga tūlītēja rīcība, jo Eiropas ekonomika ir lielā mērā atkarīga no banku nozares aizdošanas spējām, savukārt piekļuve pašu kapitāla finansējumam kā alternatīvam finansējuma avotam, jo īpaši mazajiem uzņēmumiem, joprojām ir ierobežota. Šādos ekonomikas apstākļos publiskās finanšu iestādes un privātie ieguldītāji ļoti negribīgi sniedz aizdevumus reālās ekonomikas vajadzībām, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuru ieguldījumi tiek uzskatīti par augsta riska ieguldījumiem. Ņemot vērā finansēšanas pieprasījuma mērogu un publisko resursu ierobežoto piedāvājumu, ir jāparedz papildu kapitāla plūsmas, lai nodrošinātu trūkstošo finansējumu. Tādēļ Savienība tiek aicināta paredzēt papildu ieguldījumus no sava budžeta, jo īpaši pastiprināti izmantojot finanšu instrumentus. Savienība 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā (DFS) šīs problēmas risina šādi: piedāvā iespējas apvienot publiskos un privātos resursus – Eiropas Savienība ir izveidojusi inovatīvus finanšu instrumentus (piem., instrumentus, kas izstrādāti saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” pētniecībai un inovācijai vai saskaņā ar programmu COSME maziem un vidējiem uzņēmumiem), un Kopīgo noteikumu regula (KNR) ļauj dalībvalstīm apvienot Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) līdzekļus un programmu “Apvārsnis 2020” un COSME resursus pirmajā kopīgajā finanšu instrumentā, t. i., MVU iniciatīvā. Programmas “Apvārsnis 2020” un COSME finanšu instrumenti tirgū bija ļoti pieprasīti jau kopš to darbības uzsākšanas — šiem instrumentiem sākotnēji atvēlētais finansējums drīz vien tika iztērēts, un nesen tie tika uzlaboti, palielinot to riska uzņemšanās spēju saskaņā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) piedāvātajām iespējām; izstrādā iniciatīvas, lai rosinātu publiskās finanšu iestādes sniegt aizdevumus tiem ekonomikas dalībniekiem ar apgrūtinātu piekļuvi privātajam kapitālam: ES ir izstrādājusi Eiropas Investīciju plānu, kurā ESIF ir pirmais pīlārs. Investīciju plāna mērķis ir piesaistīt Savienībai papildu ieguldījumus un nodrošināt lielāku piekļuvi finansējumam, kas paredzēts infrastruktūras un inovatīviem projektiem un uzņēmumiem, kuros ir līdz 3000 darbinieku, jo īpaši uzsvaru liekot uz MVU, nodrošinot riska uzņemšanās spēju (garantijas) un nodrošinot pašu kapitāla finansējumu kopā ar Eiropas Investīciju bankas (EIB) grupu; un veicina labāku uzņēmējdarbības vidi privātiem ieguldījumiem, veicot kapitāla tirgu savienības izveides pasākumus. Galvenie tāda Eiropas Savienības atbalsta saņēmēji, kas tiek sniegts, izmantojot finanšu instrumentus, ir MVU — MVU ir galvenā mērķauditorija, ko ES paredzēts atbalstīt ar finanšu instrumentiem, — tie nodrošina divas trešdaļas darbvietu privātajā sektorā un rada gandrīz 60 % no reālās pievienotās vērtības ES. Īpaša vērība tiek pievērsta uzņēmumiem un citām mērķgrupām stratēģiski nozīmīgās nozarēs, jo īpaši pētniecības un inovācijas, materiālās infrastruktūras un energoefektivitātes, kā arī sociālās uzņēmējdarbības un izglītības nozarēs. Šajā ziņojumā sniegtie pierādījumi liecina, ka finanšu instrumenti ir efektīvs veids, kā apmierināt reālās ekonomikas finansējuma vajadzības, — īstenojot finanšu instrumentus partnerībā ar publiskām un privātām iestādēm, tie ir atrisinājuši ar ārējā finansējuma sniegšanu saistītās tirgus nepilnības. Savienības kopējais ieguldījums 2007.–2013. gada instrumentos bija gandrīz 5,8 miljardi euro, kas līdz 2015. gada 31. decembrim nodrošināja finansējumu aptuveni 90,3 miljardu euro apmērā (kopējais sasniegtais sviras efekts bija gandrīz 16, sk. 1. diagrammu), kā arī ieguldījumi 142,5 miljardu euro apmērā nodrošināja ieguvumu stratēģiskajām mērķgrupām un nozarēm ES iekšpolitikas un ārpolitikas jomās. 2014.–2020. gadā budžeta finansējums 8,4 miljardu euro apmērā ir paredzēts, lai atbalstītu finansējumu 87,8 miljardu euro apmērā, un tas nozīmē, ka vidējais sviras efekts ir 10,5 un ieguldījumu summa ir 137,6 miljardi euro. Zemāks vidējais sviras efekts salīdzinājumā ar 2007.–2013. gada finanšu instrumentu paaudzi, pirmkārt, liecina, ka 2014.–2020. gada finanšu instrumentu paaudze, kas izveidota, lai nodrošinātu Eiropas ieguldījumiem pievienoto vērtību, ietver instrumentus, kam ir augstāks risks nekā 2007.–2013. gada parasto garantiju instrumentu paaudzei. Tomēr ir arī jāatzīmē, ka 2014.–2020. gada budžeta finansējumā vēl nav iekļauti piešķīrumi turpmākajiem instrumentiem, kas aizstāj noteiktus instrumentus, kuri bija izveidoti paplašināšanās procesā iesaistītajām valstīm un kaimiņreģionu valstīm vai valstīm, uz kurām attiecas attīstības sadarbības instruments (daži no tiem empīriski sasniedz augstāku sviras efektu), un ka sviras efekts, kas norādīts 2007.–2013. gada instrumentu paaudzei, ir faktiskais sviras efekts, savukārt 2014.–2020. gada instrumentu paaudzei norādītais sviras efekts ir paredzētais sviras efekts. Dažos gadījumos 2007.–2013. gada instrumentiem faktiskais sviras efekts pārsniedz paredzēto sviras efektu (piem., MVU garantiju mehānismam saskaņā ar Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu jeb CIP). 2014.–2020. gada finanšu instrumentu faktiskais sviras efekts galu galā arī var pārsniegt šobrīd gaidāmo. Sagaidāms, ka Savienības ieguldījums 1,9 miljardu euro apmērā, kas tika piešķirts līdz 2015. gada 31. decembrim, nodrošinās finansējumu apmēram 16,8 miljardu euro apmērā, tādējādi liecinot, ka gaidāmais sviras efekts būs apmēram 8,7 un gaidāmais ieguldījumu apjoms būs 31,9 miljardi euro. Pagājušajos periodos un pašreizējā plānošanas periodā Savienības atbalsts tika sniegts stratēģiskām grupām un nozarēm, piemēram, MVU, materiālām un nemateriālām infrastruktūrām (tostarp pētniecībai un inovācijai), kas deva stimulu daudziem uzņēmēju veiksmes stāstiem. Daži no šiem stāstiem ir minēti turpmākā izklāstā. Pētniecība un inovācija “Apvārsnis 2020”: MVU InnovFin garantiju mehānisms Ar 20 miljonu euro aizdevumu augsto tehnoloģiju inženiertehniskajam uzņēmumam Manz AG tiek sniegts atbalsts pētniecībai un izstrādei ilgtspējīgas un izmaksu ziņā efektīvas elektroenerģijas ražošanas jomā. Finanšu atbalsts tiek sniegts saskaņā ar jauno iniciatīvu “ES finansējums novatoriem” (InnovFin), ko kopīgi izstrādājusi EIB un Eiropas Komisija. InnovFin finansējums vidēji liela kapitāla uzņēmumu izaugsmei (InnovFin MidCap Growth Finance) ir paredzēts vidēji liela kapitāla uzņēmumu konkrētām prasībām pētniecības un izstrādes finansējuma jomā. Mūsu finansējums primāri sniegs atbalstu uzņēmumam pētniecības un izstrādes jomā saules fotoelementu nozarē. Uzņēmuma Manz saules elementu tehnoloģija ir viena no vadošajām pasaulē, un šobrīd tai ir augstākā saules gaismas un energoefektivitātes attiecība CIGS un citiem plānkārtiņu fotoelementu moduļiem un konkurētspējīgas izmaksas salīdzinājumā ar citām tehnoloģijām. CIGS tehnoloģijas pamatā ir varš, indijs, gallijs un selēns, un tā ražota kā plānkārtiņu tehnoloģija. CIGS moduļi šobrīd tirgū tiek uzskatīti par visefektīvākajiem. Tiem ir nepieciešams samērā mazs materiāla daudzums, kas padara tos ilgtspējīgākus un videi draudzīgākus. http://www.eib.org/infocentre/stories/all/2014-november-05/backing-solar-module-innovation-in-germany.htm 7. pamatprogramma: R un riska dalīšanas finanšu mehānisms

˗Vietējām pašvaldībām var būt diezgan dārgi uzturēt savas ielas tīras, un vairums pilsētas plānotāju vēlētos ieviest ciemos un pilsētās ielu segumu, kas būtu brīvs no netīrumiem. Tieši to dara CS-Beton. Tas ir viens no lielākajiem betona izstrādājumu ražotājiem, kurus s izmanto ielu segumiem, ceļiem, maģistrālēm un lidostām, un ir pirmais uzņēmums Čehijā, kurš ieviesis īpašu smidzinātāju “Clean protect”, kas novērš netīrumu pielipšanu pie uzņēmuma ražotā betona. Un runa nav tikai par visu veidu betonu; šis īpašais betons ir ļoti izturīgs pret salu, kā arī atledošanas ķīmiskajām vielām. Uzņēmums, kurā strādā 160 darbinieki, šobrīd izstrādā dažus jaunus betona produktus, kas nodrošina pilnīgi jaunu dizainu autobusu pieturvietām, jaunus ceļu segumu un atbalsta sienu risinājumus, un plāno turpināt paplašināt uzņēmējdarbību visā Čehijā un ārpus tās robežām. Čehijā tika sniegts ieguldījumu aizdevums CZK 20 700 000 apmērā (EUR 807 490 ekvivalents) ar ES 50 % garantiju saskaņā ar riska dalīšanas instrumentu, kas ļāva CS-Beton sākt strādāt ar lielākiem projektiem un sniedza piekļuvi starptautiskajiem tirgiem. http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/case-studies/ceska_sporitelna_czech_republic.htm ˗Zeta Biopharma ir ražošanas iekārtu būves uzņēmums Austrijā, kurā strādā 237 darbinieki un kurš nodrošina procesa tehnoloģiju biofarmācijas lietojumu jomā, piegādājot globāliem farmācijas uzņēmumiem individuāli projektētas ražošanas iekārtas. Zeta ražošanas iekārtas izmanto lieli farmācijas uzņēmumi vakcīnu, injekciju un farmaceitisko līdzekļu izstrādē, ko visā pasaulē izmanto cīņai pret slimībām. Šis uzņēmums ir viens no tikai diviem Eiropas uzņēmumiem, kas izmanto saldēšanas un atkausēšanas konteinerus farmācijas rūpniecībā izmantojamo vielu uzglabāšanai un transportēšanai. Šos šķidrumus var turēt sasaldētā veidā kontrolējamā glabātavā gadiem ilgi, un bieži vien tie tiek sūtīti uz tirgiem visā pasaulē. Ražošanas iekārtas izmanto lieli farmācijas uzņēmumi vakcīnu, injekciju un farmaceitisko līdzekļu izstrādē, ko izmanto cīņai pret slimībām visā pasaulē. Šis uzņēmums ir viens no tikai diviem Eiropas uzņēmumiem, kas izmanto saldēšanas un atkausēšanas konteinerus farmācijas rūpniecībā izmantojamo vielu uzglabāšanai un transportēšanai. Šos šķidrumus var turēt sasaldētā veidā kontrolējamā glabātavā gadiem ilgi, un bieži vien tie tiek sūtīti uz tirgiem visā pasaulē. Šo aprīkojumu ražo modulāru konstrukciju veidā, izmantojot modernas iekārtas Lībohas ražotnē Grācā, un nosūta sterilos apstākļos uz ekspluatācijas vietām visā Eiropā un ārpus tās robežām, kur to uzstāda un nodod ekspluatācijā kvalificēts personāls un inženieri. Austrijai saskaņā ar riska dalīšanas instrumentu piešķirtais apgrozāmā kapitāla aizdevums 2,5 miljonu euro apmērā ar 50 % ES garantiju sedza uzņēmuma Zeta augstās apgrozāmā kapitāla prasības, ko rada ilgais iekārtu projektēšanai un ražošanai nepieciešamais laiks. http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/case-studies/unicredit-bank_austria.htm ˗Kas kopīgs ir automobiļiem, celtņiem, vilcieniem, ekskavatoriem un kombainiem? Lai visi šie mehānismi kustētos, tajos izmanto gultņus. NBI Bearings Europe ir viens no vadošajiem gultņu ražotājiem Spānijā, kas nodrošina šīs nozīmīgās detaļas rūpniecības nozarēm, tostarp naftas un gāzes, lauksaimniecības nozarei, dzelzs un tērauda rūpniecībai. NBI Bearings produkcijas unikalitāte ir tās īpašā konstrukcija, kas pasargā gultņus no netīrumiem un mitruma un ļauj gultņu iekšienē saglabāt smērvielas. Uzņēmuma stratēģijas pamatā ir pētniecība un izstrāde, un speciālisti no universitātēm, tostarp no Valensijas Tehniskās universitātes un no Deusto universitātes Bilbao, meklē jaunu veidu materiālus, metodes un kvalitātes kontroli saviem gultņiem. NBI Bearings Europe ir 32 darbinieki, kas pašreiz apkalpo tirgus 50 valstīs, un tuvākajā nākotnē uzņēmums plāno paplašināties. Spānijai tika piešķirts apgrozāmā kapitāla aizdevums ar 50 % ES garantiju EUR 500 000 apmērā saskaņā ar riska dalīšanas instrumentu , kas ļāva NBI Bearings Europe paplašināt savas pētniecības un izstrādes darbības un pieņemt darbā 6 jaunus darbiniekus savā tehniskajā ražotnē. http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/case-studies/bankinter_spain.htm MVU konkurētspēja COSME: Aizdevuma garantiju mehānisms Hamburgā izvietots uzņēmums KopfNuss GmbH sadarbībā ar Ķīles universitāti ir izstrādājis jaunu dzērienu. Iesākumā tika saņemts aizdevums EUR 30 000 apmērā no bankas Hamburgā. Aizdevums, kuru garantēja KfW ar COSME programmas starpniecību, ļāva jaunajam riskantajam pasākumam attīstīties, proti, tika izveidots uzņēmums, radīts prototips un saražotas pirmās 40 000 pudeles dzēriena. Šo ļoti mūsdienīgo produktu, −— pilnīgi dabisku, bezalkoholisko atspirdzinošo dzērienu, kam nav pievienoti cukuri,− tirgū tikai apmēram pirms gada ieviesa trīs jauni uzņēmēji. Pēc gada ražošanas apjomi bija pieckāršojušies. Uzņēmēji ir izveidojuši partnerību ar pasākumu organizētājiem, un pārdošanas vietu skaits pakāpeniski palielinās. Deniss Redepennings, KopfNuss GmbH līdzdibinātājs, skaidro: “Šobrīd laišanai pārdošanā tiek gatavots otrs produkts, un mēs esam saņēmuši Eiropas biomarķējumu abiem mūsu produktiem. Mēs turpinām paplašināties. Mūsu mērķis ir nākamajā gadā ienākt Berlīnes un Minhenes tirgū.” http://www.euronews.com/2015/10/16/enhancing-access-to-finance-with-cosme/ Infrastruktūra un energoefektivitāte Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments/ Projektu obligāciju iniciatīva Savienības ieguldījums nodrošināja atbalstu šādu projektu finansēšanai:

˗jauns transporta projekts — A11 automaģistrāle Beļģijā, kuru finansēja, piesaistot 578 miljonus euro projekta obligāciju emisijai un 79,6 miljonus euro pašu kapitāla finansēšanai (Savienības ieguldījums bija 200 miljoni euro), un ˗A7 automaģistrāle Vācijā, kuru finansēja, piesaistot 429 miljonus euro projekta obligāciju emisijai. http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d1d8e4af-8fab-11e5-983e-01aa75ed71a1.0022.02/DOC_1&format=PDF Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments (PF4EE) Līgums par darbību ar Banco Santander tika parakstīts 2015. gada 26. novembrī. Darbība tiek vērsta uz ieguldījumiem enerģētikas jomā viesnīcu nozarē, un atbalstu tai var sniegt Spānijas valdības programmas PIMASOL un PERRER EE. EIB piešķīra 50 miljonus euro lielu aizdevumu, savukārt maksimālais šai darbībai noteiktais nodrošinājums bija 3,6 miljoni euro. Sociālie uzņēmumi un mikrouzņēmumi Eiropas progresa mikrofinansēšanas instruments Miena Rusta 2010. gadā tika atlaista no sava darba inženiertehniskajā uzņēmumā; viņa ieguldīja naudu nugas vārīšanas un griešanas iekārtā, uzlaboja savu recepti un atklāja, ka savās rokās tur veiksmes produktu. 2012. gada jūlijā Miena sāka nodarboties kā individuālais tirgotājs. Miena savās mājās Glenofimālā Viklovas grāfistē ar rokām izgatavo izsmalcinātus konditorejas izstrādājumus, izmantojot tikai dabiskas sastāvdaļas. Sākotnēji Miena sāka tirgot savus medus nugas izstrādājumus Marleja parka lauksaimnieku tirgū, kafejnīcā Grange Con Café Blesingtonā, Viklovas grāfistē, un dažādos pārtikas tirgos/gadatirgos Dublinā. Kopš 2014. gada Mienas nuga tiek tirgota mājamatnieku veikalos, tostarp Avoca Handweavers, Donnybrook Fair, izlases kafijas veikalos un vairāk nekā 200 Super Valu veikalos visā valstī. http://microfinanceireland.ie/mienas-nougat/ KOPSAVILKUMS Šajā ziņojumā ir ietverta informācija par ES līmeņa finanšu instrumentiem, ko izmanto Savienības iekšpolitikas un ārpolitikas jomās un ko tieši vai netieši pārvalda Komisija. Šajā ziņojumā sniegts vispusīgs pārskats par līdz šim paveikto 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada finanšu instrumentu īstenošanā, nodrošinot pārredzamību un pārskatatbildību par nodokļu maksātāju naudas izlietojumu. Ziņojumā uzskatāmi parādīts, ka centralizēti pārvaldīto finanšu instrumentu izmantošana ir devusi ievērojamu sviras efektu, un, pamatojoties uz patlaban pieejamajiem datiem, sniegta informācija par to, kā šie instrumenti ir veicinājuši politikas mērķu sasniegšanu. Tehniska rakstura papildinformācija sniegta pielikumā. Turpmāk ir sniegti grafiki, kuros vizuāli attēlota finanšu instrumentu īstenošana sviras efekta izteiksmē 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, atspoguļojot situāciju 2015. gada 31. decembrī un sniedzot kopējo rādītāju un dalījumu pa finanšu kategorijām (parāda, pašu kapitāla un jauktie instrumenti). 2007.–2013. gada finanšu instrumentiem “kopējās saistības” ir definētas kā attiecīgajam finanšu instrumentam uzņemtās uzkrātās budžeta saistības. “Sasniegtais finansējums” ir finansējuma apjoms, kas nodrošināts atbilstīgiem galasaņēmējiem ar finanšu instrumentu tā finansēšanas ķēdē, tostarp Savienības ieguldījuma daļa. Visbeidzot, “sasniegtais ieguldījums” ir kapitāla ieguldījumu izdevumi, ko daudzos gadījumos uzņemas galasaņēmējs un ko nosaka pēc viņa rīcībā esošā ieguldījumiem pieejamā finansējuma, tostarp pašu līdzekļu, kopējās summas.

Izvērtētie instrumenti: SMEG 07, EPMF-G, riska dalīšanas instruments, riska dalīšanas finanšu mehānisms, LGTT, Projektu obligāciju iniciatīva, FCP-FIS, EDIF GF 1, EFSE, RSL Turcija, GIF (CIP), Marguerite, ENEF saskaņā ar EDIF, ENIF saskaņā ar EDIF, atbalsts FEMIP, GEEREF, EEEF, GGF, NIF, IFCA&AIF, LAIF Izvērtētie instrumenti: SMEG 07, EPMF-G, riska dalīšanas instruments, riska dalīšanas finanšu mehānisms, LGTT, Projektu obligāciju iniciatīva, FCP-FIS, EDIF GF 1, EFSE, RSL Turcija. Izvērtētie instrumenti: GIF (CIP), Marguerite, ENEF saskaņā ar EDIF, ENIF saskaņā ar EDIF, atbalsts FEMIP, GEEREF Izvērtētie instrumenti: EEEF, GGF, NIF, IFCA&AIF, LAIF 2014.–2020. gada finanšu instrumentiem “budžeta finansējums” norāda saistību asignējumu, kas paredzēts instrumentam visā tā darbības periodā. “Finansējuma mērķis” ir paredzētā finansējuma summa atbilstīgiem galasaņēmējiem (daļa no kura ir gaidāmais finansējums, proti, gaidāmā finansējuma summa no parakstītajām darbībām). Visbeidzot, “paredzētais ieguldījums” ir paredzētie ieguldījumu izdevumi, kas jāuzņemas atbilstīgiem galasaņēmējiem (daļa no kuriem ir gaidāmais ieguldījums, proti, gaidāmā ieguldījumu izdevumu summa no parakstītajām darbībām).

Izvērtētie instrumenti: COSME LGF, ES MVU iniciatīva, EaSI, InnovFin MVU garantijas, CCS garantiju mehānisms, SLG mehānisms, PF4EE, InnovFin lieliem projektiem, RSDI, 2. garantiju mehānisms, EFG, EISI kapitāla instruments, InnovFin MVU riska kapitāls, NCFF Ieskaitot sākotnējā budžeta finansējuma atjauninājumus un atbilstīgās finansējuma un ieguldījumu summas. Izvērtētie instrumenti: COSME LGF, ES MVU iniciatīva, EaSI, InnovFin MVU garantijas, CCS garantiju mehānisms, SLG mehānisms, PF4EE, InnovFin lieliem projektiem, RSDI. Ieskaitot sākotnējā budžeta finansējuma atjauninājumus un atbilstīgās finansējuma un ieguldījumu summas. Izvērtētie instrumenti: EFG, EISI kapitāla instruments, InnovFin MVU Ieskaitot sākotnējā budžeta finansējuma atjauninājumus un atbilstīgās finansējuma un ieguldījumu summas. Izvērtētie instrumenti: NCFF Ieskaitot sākotnējā budžeta finansējuma atjauninājumus un atbilstīgās finansējuma un ieguldījumu summas. Par instrumentiem, kas atbalstīti no ES budžeta, bet ko īsteno dalībvalstis saskaņā ar dalīto pārvaldību, ir jāsniedz atsevišķs ziņojums. Attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu līdz katra gada 1. oktobrim tika publicēts gada kopsavilkuma ziņojums par finansēšanas vadības instrumentu īstenošanu saskaņā ar Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Eiropas Sociālā fonda (ESF) noteikumiem. No 2016. gada Komisija sniegs apkopotus datus par dalīti pārvaldīto finanšu instrumentu īstenošanas virzību, kā pieprasīts attiecībā uz ESI fondiem Kopīgo noteikumu regulā (KNR). Līdzīgi, par finansēšanas un investīciju operācijām saskaņā ar ESIF budžeta garantiju, kas nav finanšu instruments Finanšu regulas nozīmē, ir jāsniedz atsevišķs ziņojums, kā noteikts ESIF regulā. Šim ziņojumam par ES līmeņa instrumentiem ir pievienots Komisijas dienestu darba dokuments, kas ietver sīki izstrādātas tabulas un informāciju par instrumentiem, kuri īstenoti, veicot tiešu un netiešu to pārvaldību 2007.–2013. gadā un 2014.–2020. gadā.

Stratēģiskās mērķa nozares: LGTT, PBI, Marguerite, EEEF, GIF (CIP), riska dalīšanas instruments, riska dalīšanas finanšu mehānisms, EPMF-G, FCP -FIS Stratēģiskās mērķgrupas: SMEG 07 Stratēģiskie mērķa reģioni ārpus Eiropas Savienības: IFCA, AIF, LAIF, GEEREF, EDIF GF 1, ENEF saskaņā ar EDIF, ENIF saskaņā ar EDIF, EFSE, GGF, SME RSLT, NIF, atbalsts FEMIP Stratēģiskās mērķa nozares: CCS garantiju mehānisms, SLGF, PF4EE, RSDI, EISI kapitāla instruments, NCFF, InnovFin MVU garantijas, InnovFin L-M garantija, InnovFin MVU VC, EaSI Stratēģiskās mērķgrupas: COSME LFG, ES MVU iniciatīva, COSME EFG Stratēģiskie mērķa reģioni ārpus Eiropas Savienības: EDIF GF2



1.Stratēģiskās mērķgrupas: MVU Kopumā MVU ir tādu uzņēmumu kategorija, kas saskaras ar īpašām grūtībām saistībā ar finansējuma pieejamību, un šāda situācija ir īpaši izteikta kopš finanšu un valsts parāda krīzes sākuma. Vēršoties pret tirgus nepilnībām, kas saistītas ar asimetrisku informāciju, ir izveidoti vairāki garantiju mehānismi, lai uzņēmumiem, kas lielākā mērā ir pakļauti riskam, palielinātu aizdevumu apjomu ar labākiem nosacījumiem. Šo mehānismu mērķis ir veicināt MVU finansēšanas tirgus attīstību Eiropas mērogā un vērsties pret tirgus nepilnībām, kas to plašās izplatības dēļ visefektīvāk ir novēršamas ES līmenī. Izmantojot šos mehānismus, var panākt apjomradītus ietaupījumus un izplatīt labāko praksi. 1.MVU garantiju mehānisms (SMEG07) saskaņā ar Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (CIP) ir uzlabojis MVU piekļuvi aizņēmumu finansējumam. Atbilstīgi datiem 2015. gada 30. septembrī: 2007.–2015. gadā kopumā 377 000 MVU ir saņēmuši 20 miljardus euro garantētos aizdevumos, un šis skaits turpina palielināties. 2.COSME aizdevumu garantiju mehānisms, kas ir SMEG07 pēctecis, nodrošina MVU ierobežotas garantijas, lai tie varētu finansēt aizņēmumus aizdevumu vai izpirkuma nomas veidā, lai mazinātu specifiskās grūtības, ar kurām saskaras dzīvotspējīgi MVU, saistībā ar finansējuma pieejamību tiem piedēvētā augstā riska dēļ vai pietiekama pieejamā nodrošinājuma neesamības dēļ. Eiropas Investīciju fonds (EIF) līdz 2015. gada beigām bija noslēdzis pienācīgas rūpības un garantijas līgumus ar 26 finanšu starpniekiem kopumā par vairāk nekā 7 miljardiem euro. Tiek lēsts, ka kopējais finansējums, kas tiks piesaistīts 2014.–2020. gadam, būs robežās no14,3 miljardiem euro līdz 21,5 miljardiem euro, un to saņems 220 000–330 000 MVU. 3.ES MVU iniciatīva, kas izstrādāta kā instruments, lai reaģētu uz krīzi, nodrošina neierobežotas garantijas un/vai vērtspapīrošanu, lai uzlabotu MVU, tostarp inovatīvu un augstam riskam pakļautu MVU, piekļuvi finansējumam. Tas ir kopīgs instruments, kurā programmu COSME un “Apvārsnis 2020” līdzekļi ir apvienoti ar dalībvalstu ERAF un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) līdzekļiem sadarbībā ar EIB/EIF, lai radītu papildu aizdevumus MVU. Pirmais MVU iniciatīvas garantiju instruments tika sagatavots ar Spāniju. Ņemot vērā ERAF un “Apvārsnis 2020” saistības 692 miljonu euro apmērā, gaidāms, ka jauno, MVU paredzēto aizdevumu apjoms Spānijā visiem Spānijas reģioniem sasniegs 5 723 miljonus euro. Otrā valsts, kas tika izraudzīta neierobežota garantiju instrumenta piemērošanai saskaņā ar MVU iniciatīvu, bija Malta. Ar ERAF ieguldījumu Maltai 15 miljonu euro apmērā tiks atbalstīts finansējums MVU vairāk nekā 60 miljonu euro apmērā. MVU saskaras ar specifiskām problēmām arī saistībā ar pašu kapitāla palielināšanu — laikposmā no 2008. līdz 2014. gadam Eiropas riska kapitāla tirgū bija vērojama ar privāto kapitālu saistītās aktivitātes samazināšanās (neņemot vērā nelielu aktivitātes pieaugumu 2014. gadā) attiecībā uz līdzekļu piesaisti, ieguldījumu līmeņiem un atsavināšanas nosacījumiem, turklāt tirgus joprojām bija sadrumstalots pa dalībvalstīm un arvien lielākā mērā atkarīgs no publisko investoru sniegtās palīdzības. Atbalstam, kas sniegts, izmantojot ES līmeņa finanšu instrumentus, ir būtiska nozīme, lai mazinātu šo sadrumstalotību. Ir izveidoti vairāki pašu kapitāla finansēšanas mehānismi, lai pastiprinātu riska kapitāla iekšējo tirgu, novēršot tirgus nepilnības (jo īpaši nepilnības, ar kurām saskaras jauni MVU, kam piemīt potenciāls panākt augstu izaugsmes līmeni), lai veicinātu inovāciju ienākšanu tirgū, kā arī lai radītu darbavietas ar augstu pievienoto vērtību. 1.Saskaņā ar COSME programmu ir izveidots Pašu kapitāla mehānisms izaugsmei (EFG), kurš ir GIF2 pēctecis un kura mērķis ir veicināt MVU pašu kapitāla finansējuma apguvi un piedāvājumu to paplašināšanās posmā. Gaidāms, ka 2014.–2020. gadā orientējošās saistības 546 miljonu euro apmērā sniegs atbalstu riska kapitāla ieguldījumiem, kuru kopsumma būs robežās no 2,6 miljardiem euro līdz 3,9 miljardiem euro, sasniedzot aptuveni 360–540 MVU.

Izvērtētie instrumenti: SMEG 07. 12. diagramma. 2014.-2020. gada finanšu instrumenti MVU, situācija 2015. gada 31. decembrī (miljardos euro) Izvērtētie instrumenti: COSME LGF, ES MVU iniciatīva, COSME EFG. Ieskaitot sākotnējā budžeta finansējuma atjauninājumus un atbilstīgās finansējuma un ieguldījumu summas. 2.Stratēģiskās mērķa nozares: Materiālā un nemateriālā infrastruktūra. Stratēģiskās nozares ir infrastruktūras nozares plašā nozīmē, kas ietver gan materiālo, gan nemateriālo infrastruktūru, piemēram, pētniecību un inovāciju. 2.1.Pētniecība un inovācija (R&I) Pierādījumi tam, ka lielāki un jau kādu laiku pastāvoši uzņēmumi, kas nodarbojas ar pētniecību un inovāciju, saskaras ar problēmām saistībā ar piekļuvi aizņēmumu finansējumam inovatīvu projektu finansēšanai, ir dažādi un metodiski sarežģītāk iegūstami. Taču nesen veikts ekonometriskais pētījums, kā arī empīriskā pieredze norāda uz to, ka pētniecības un inovācijas jomā pieprasījums pēc aizņēmumu finansējuma krietni pārsniedz pašreizējo piedāvājumu. Lai nodrošinātu finansējuma vajadzības pētniecības un inovācijas jomā, ko, visticamāk, nav iespējams pilnībā paveikt dalībvalstu līmenī, Komisija izveidoja Riska dalīšanas finanšu mehānismu 2007.–2013. gadam (RSFF) un saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” — InnovFin lieliem projektiem, InnovFin finansējumu vidēji liela kapitāla uzņēmumu izaugsmei un InnovFin garantijas vidēji liela kapitāla uzņēmumiem.

1.Riska dalīšanas finanšu mehānisms 2007.–2013. gadam piedāvā aizdevumus, kā arī hibrīdfinansējumu vai mezonīnfinansējumu, lai uzlabotu riska kapitāla pieejamību pētniecības un inovācijas projektu īstenošanai. Savienības riska dalīšanas finanšu mehānisma ieguldījums laikposmā no 2007. līdz 2015. gadam 961 miljona euro apmērā nodrošināja atbalstu pasākumiem, kuru vērtība pārsniedza 10,22 miljardus euro paredzētā 11,31 miljarda euro vietā. 2.Arī programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros izveidotais aizdevumu mehānisms pētniecībai un inovācijai 2014.–2020. gadam, kas ir riska dalīšanas finanšu mehānisma pēctecis, piedāvā aizdevumus, kā arī hibrīdfinansējumu vai mezonīnfinansējumu, lai uzlabotu riska kapitāla pieejamību pētniecības un inovācijas projektu īstenošanai. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ES ieguldījums 1060 miljonu euro apmērā ir paredzēts, lai piesaistītu finansējumu galasaņēmējiem 13 250 miljonu euro apmērā. Līdz 2015. gada beigām ES ieguldījums 645,5 miljonu euro apmērā jau bija nodrošinājis atbalstu finansējumam 2 399,2 miljonu euro apmērā. 3.Riska dalīšanas instruments Septītās pamatprogrammas ietvaros ir mērķtiecīgs garantiju mehānisms aizdevumu un izpirkuma nomas finansēšanai, kas paredzēts, lai nodrošinātu trūkstošo finansējumu inovatīviem MVU un maziem uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu (uzņēmumi ar ne vairāk kā 499 darbiniekiem). Līdz šim no šā instrumenta ir nodrošināti gandrīz 2,34 miljardi euro, kas izsniegti garantiju un kontragarantiju veidā 37 bankām un garantiju sabiedrībām, ļaujot tām atbalstīt, kā tiek lēsts, līdz pat 4000 inovatīvu MVU un mazo uzņēmumu ar vidēji lielu kapitālu. Līdz 2015. gada beigām nodrošinātā finansējuma apjoms bija vairāk nekā 2,3 miljardi euro, no tiem Savienības ieguldījums — 270 miljoni euro. 4.Gaidāms, ka saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” izveidotās InnovFin MVU garantijas, kas ir inovatīvo MVU un mazo uzņēmumu ar vidēji lielu kapitālu mehānisma pēctecis 2014.–2020. gadam, ļaus piesaistīt kopējos aizdevumus aptuveni 9,5 miljardu euro apmērā, no tiem Savienības ieguldījums būs aptuveni 1060 miljoni euro. Ir gaidāms, ka līdz 2015. gadam ar Savienības ieguldījumu atbalstītā finansējuma kopējā vērtība būs aptuveni 3,7 miljoni euro, turklāt 310 miljoni euro no šīs summas jau ir nodrošināti. 5.Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (CIP) ietvaros izveidotā Straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisma (GIF) mērķis ir uzlabot pašu kapitāla finansējuma piedāvājumu inovatīviem MVU to darbības sākumposmā (GIF1) un paplašināšanās posmā (GIF2). Līdz 2015. gada beigām Savienības budžeta neto saistības 625,2 miljonu euro apmērā sniedza atbalstu 43 riska kapitāla fondiem un 437 galasaņēmējam, nodrošinot pašu kapitāla finansējumu gandrīz 1,25 miljardu euro apmērā. 6.Saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” izveidotais InnovFin MVU riska kapitāls, kas ir GIF1 pēctecis, ir izstrādāts, lai uzlabotu MVU un mazo vidēji liela kapitāla uzņēmumu, kas nodarbojas ar pētniecību un inovāciju, piekļuvi riska kapitālam to darbības sākumposmā. Gaidāms, ka dotācijas 460 miljonu euro apmērā, kas orientējoši plānotas 2014.–2020. gadā, sniegs atbalstu pašu kapitāla finansēšanai aptuveni 2,7 miljardu euro apmērā. 2.2.Infrastruktūra, darbības klimata, vides un energoefektivitātes jomā Transportam, telesakariem un enerģētikas infrastruktūrai ir izšķiroša nozīme, lai panāktu attīstību un ilgtspējīgu izaugsmi vidē, kurā dažādu lielumu privātie uzņēmumi un publiskas struktūras sadarbojas, lai panāktu nepieciešamo rezultātu. Infrastruktūra uzlabo ekonomikas sniegumu, veicina izaugsmi un sekmē mijiedarbību iekšējā tirgū. Turklāt arī energoefektivitāte un tās veicināšana kļūst arvien būtiskāka Savienībā, jo īpaši ņemot vērā 2020. gada 20 % energoefektivitātes mērķi un augstākus mērķus turpmākajos gados. Eiropas Savienības finanšu intervences mērķis šajās nozarēs ir palīdzēt pārvarēt trūkumus Eiropas kapitāla tirgos. ES finanšu instrumentu programmas dažādās apakšnozarēs (transports un enerģētikas infrastruktūra, energoefektivitāte, tostarp darbības vides un klimata jomā, kā arī IKT), kas uzsāktas laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam vai paredzētas 2014.–2020. gadā, ietver turpmāk minētos instrumentus. 1.Aizdevumu garantiju instruments Eiropas transporta tīkla projektiem (LGTT) ir parāda instruments, kas paredzēts projektu finansēšanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklos. 2015. gada 31. decembrī LGTT instrumenta kopējā nesamaksāto garantiju summa bija 472 miljoni euro — tā aptver piecus projektus, kuri, kā tiek plānots, nodrošinās ieguldījumus (pašu kapitāls, parāda instrumenti, aizdevumi) 11,6 miljardu euro apmērā. Komisijas 2014. gada ex post novērtējumā tika konstatēts, ka LGTT ietekme ir bijusi pozitīva gadījumos, kad tas izmantots, taču nepietiekama, lai sasniegtu tā plašākos mērķus. 2.Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) ietvaros: a.Projektu obligāciju iniciatīva (PBI, daudzgadu finanšu shēma 2007.–2013. gadam) — tās mērķis ir veicināt finansējuma pieejamību kapitāla tirgū infrastruktūras projektu īstenošanai saistībā ar Eiropas transporta un enerģētikas tīkliem, kā arī platjoslas tīkliem. Līdz šim ir panākta vairāku darījumu finanšu izpilde, īstenojot PBI izmēģinājuma posmu: I.2015. gada beigās Projekta obligāciju kredīta nodrošinājuma (PBCE) projekti, kam sniegts nodrošinājums no Savienības ieguldījumiem 230 miljonu euro apmērā, jau ir nodrošinājuši 335 miljonu euro lielu finansējumu pieciem atbilstīgiem projektiem un tādējādi būtiski ietekmējuši ES reālo ekonomiku, tostarp kopējos ieguldījumus gandrīz 3 miljardu euro apmērā; II.Savienības ieguldījums TEN-T nozarē nodrošināja atbalstu šādu projektu finansēšanai: -Kalē osta, projekts parakstīts 2015. gada jūlijā. Kopējās projekta izmaksas 863 miljonu euro apmērā tika finansētas ar 504 miljoniem euro obligāciju un 358 miljoniem euro no citiem avotiem. Kopējā projekta obligāciju kredīta nodrošinājuma summa ir EUR 50 359 000; -A11 automaģistrāles būvniecība Beļģijā. Kopējās projekta izmaksas 657,5 miljonu euro apmērā tika finansētas ar 577,9 miljoniem euro obligāciju un 79,6 miljoniem euro pašu kapitālu. Kopējā sniegtā projekta obligāciju kredīta nodrošinājuma summa ir EUR 115 580 000; -A7 automaģistrāles būvniecība Vācijā. Kopējās projekta izmaksas 772,6 miljonu euro apmērā tika daļēji finansētas ar 429,1 miljonu euro projekta obligāciju. Kopējā sniegtā projekta obligāciju kredīta nodrošinājuma summa ir EUR 85 827 400; un III.budžeta līdzekļi 20 miljonu euro apmērā IKT nozarei arī nodrošināja kredītkvalitātes uzlabojumu aptuveni 38 miljonu euro apmērā, atbalstot obligāciju emisiju par aptuveni 189 miljoniem euro, ko veica Francijas platjoslas pakalpojumu sniedzējs; b.Riska dalīšanas parāda instruments (EISI) būs paredzēts kopīgu interešu projektiem transporta, platjoslas un enerģētikas tīklu nozarēs. No 2015. gada instruments būs balstīts uz esošo Projektu obligāciju iniciatīvu, kā arī Aizdevumu garantiju instrumentu TEN-T projektiem. Pieņemot, ka instrumentam kopumā tiks atvēlēts budžeta piešķīrums 2,4 miljardu euro apmērā, pateicoties Savienības ieguldījumam, varētu tikt piesaistīts finansējums 18–45 miljardu euro apmērā;

c.Pašu kapitāla instruments (EISI) ir izveidots ar mērķi atbalstīt finansējumu ieguldījumiem platjoslas nozarē, ko sniedz MVU, izveidojot Platjoslas ieguldījumu fondu. 2014.–2020. gadam orientējoši ir plānotas saistības 100 miljonu euro apmērā. 3.Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments (PF4EE) ir instruments, ko finansē no programmas LIFE, un tas cita starpā nodrošinās riska dalīšanas mehānismu, kas paredzēts, lai mazinātu kredītrisku, kam pakļauti finanšu starpnieki, izsniedzot aizdevumus energoefektivitātes nozarē, kā arī nodrošinās tehnisko palīdzību finanšu starpniekiem jauna tirgus segmenta veidošanai. Gaidāms, ka Savienības ieguldījums 80 miljonu euro apmērā laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam nodrošinās atbalstu ieguldījumiem par kopējo summu līdz pat aptuveni 540 miljoniem euro. Tomēr, pamatojoties uz pirmajām trim darbībām, kas parakstītas 2015. gadā (Čehijā, Spānijā un Francijā), un esošo atbalsta kanālu, EIB mērķis tagad ir sasniegt jaunus ieguldījumus energoefektivitātes jomā 1 miljarda euro apmērā; 4.2020. gada Eiropas Fonds enerģētikai, klimata pārmaiņām un infrastruktūrai (Marguerite) ir Eiropas kapitāla fonds, kas atbalsta ieguldījumus infrastruktūrā transporta (TEN-T), enerģētikas (TEN-E) un atjaunojamo resursu nozarē dalībvalstīs. Savienības ieguldījums 80 miljonu euro apmērā ir atvēlēts, lai atbalstītu finansējumu aptuveni 10 miljardu euro apmērā — no šīs summas jau ir piesaistīti 4,9 miljardi euro pašu kapitāla un aizņēmumu finansēšanai. Līdz 2015. gada 31. decembrim šis fonds ir apņēmies atvēlēt 295 miljonus euro pašu kapitāla ieguldījumiem trijos TEN-T un septiņos atjaunojamās enerģijas projektos; 5.Eiropas Energoefektivitātes fonds (EEEF) ir izveidots, īstenojot Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai (EEPEA), un tas veic ieguldījumus energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektos, kā arī nepiesārņojoša pilsētas transporta projektos. Līdz 2015. gada decembra beigām fonds jau saņēmis Savienības ieguldījumu 125 miljonu euro apmērā, kas ļāva piešķirt 120 miljonus euro finansējumu 10 projektiem, kuru kopējie ieguldījumi ir 219 miljoni euro. EEEF atbalsts tehniskai palīdzībai ir izrādījies noderīgs, palīdzot publiskā sektora iestādēm izstrādāt projektus, kurus paredzēts finansēt nākotnē. 6.Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms (NCFF) tiks izmantots, lai finansētu ienesīgus vai izmaksu ietaupījumus radošus izmēģinājuma projektus, kas veicina dabas kapitāla saglabāšanu, atjaunošanu, pārvaldību un uzlabošanu, lai palīdzētu sasniegt Savienības mērķus tādās jomās kā dabas aizsardzība un bioloģiskā daudzveidība, kā arī pielāgošanās klimata pārmaiņām. Paredzētais Savienības ieguldījums izmēģinājuma posmā ir 60 miljoni euro — puse no šīs summas jau ir piešķirta. 2.3.Sociālie uzņēmumi un mikrouzņēmumi Aplūkojot to uzņēmumu problēmas, kuri saskaras ar grūtībām saistībā ar piekļuvi aizdevumiem, īpaša uzmanība ir jāpievērš sociālajiem uzņēmumiem, ņemot vērā sociālā kapitāla un ekonomikas izaugsmes savstarpējo saistību. Primārais mērķis ir panākt izmērāmu un pozitīvu sociālo ietekmi. Tomēr, tā kā sociālie uzņēmumi netiecas galvenokārt palielināt peļņu, tie saskaras ar lielākām grūtībām, cenšoties piekļūt finansējumam, jo tradicionālie baņķieri nav ieinteresēti vērtēt sociālo uzņēmumu uzņēmējdarbības plānus, kā arī atzīst, ka tas ir sarežģīti. Vairums sociālo uzņēmumu ir mazi vai ļoti mazi un saviem pasākumiem finansējumu meklē mikrofinansēšanas tirgū. Eiropas mikrofinansēšanas nozari raksturo banku aizdevumu pastāvīgs samazinājums, valstu valdību ierobežotās spējas atbalstīt mikrofinansēšanu, kā arī liels pieprasījums pēc šāda finansējuma tirgū. Šāda situācija liecina par to, ka joprojām ir skaidrs pamatojums intervencei Savienības līmenī, piedāvājot mikrofinansēšanas iestādēm riska dalīšanas un finansēšanas risinājumus. Konkrētāk, Komisijas vajadzībām veiktie pētījumi liecina, ka “vairākās ES dalībvalstīs ir augsts jauniešu bezdarba līmenis, tādēļ ir nepieciešams pastāvīgs atbalsts iekļaujošai uzņēmējdarbībai kā iespējai ienākt (atgriezties) darba tirgū. Mikroaizdevuma nodrošināšana tam ir svarīgs rīks”. Ņemot vērā iesaistīto iestāžu un piedāvāto produktu lielo daudzveidību, ir nepieciešami īpaši mikrofinansēšanas un sociālie mehānismi, kuru mērķis ir atvieglot aizdevumu pieejamību sociālajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, kuriem ir būtiska nozīme darbvietu radīšanā, bet kuri joprojām saskaras pat ar lielākām grūtībām nekā citi MVU. 1.Eiropas progresa mikrofinansēšanas instruments (2010.–2013. gads); šo instrumentu veido: a.garantiju mehānisms, kas nodrošināja līdz pat 20 % ierobežoto garantiju mikroaizdevumu portfeļiem, ko starpnieki piešķīra mikrouzņēmumiem; un b.Fonds commun de placement — Fonds d’investissement spécialisé — īpašs ieguldījumu fonds, kura mērķis ir palielināt mikrofinansējuma pieejamību, piedāvājot dažādus finanšu produktus (galvenokārt aizdevumus). Atbilstīgi datiem 2015. gada 30. septembrī: minētie instrumenti ir nodrošinājuši galasaņēmējiem 45 999 mikroaizdevumus par kopējo summu 390 miljoni euro (sākotnējais mērķis bija 46 000 mikroaizdevumu par kopējo summu 500 miljoni euro līdz 2018. gadam). Šķiet, ka mehānisma sākotnējais mērķis tiks sasniegts, jo laikposmā no šā brīža līdz 2018. gadam tiks piešķirti vēl jauni aizdevumi; 2.Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI)− — instruments Mikrofinansēšana un sociālā uzņēmējdarbība; tas ir iepriekš minēto instrumentu pēctecis, tā mērķis ir palielināt mikrofinansējuma pieejamību neaizsargātām iedzīvotāju grupām un mikrouzņēmumiem, sniedzot atbalstu mikrokredītu izsniedzējiem, un atbalstīt sociālo uzņēmumu attīstību. Savienības paredzētais ieguldījums 96 miljonu euro apmērā tiks novirzīts, lai piesaistītu galasaņēmējiem kopējos ieguldījumus 528 miljonu euro apmērā. 2.4.Izglītības nozare un kultūras un radošās nozares Izglītība kā cilvēku kapitāla uzkrāšanas forma ir ekonomikas izaugsmes galvenais avots, taču, ņemot vērā to, cik lielā mērā izglītība ir pieejama studentiem, kuru sociālā izcelsme un ekonomiskais stāvoklis ir dažādi, tā veicina arī sociālo vienlīdzību un kohēziju. Turklāt ir pierādīts, ka studentu mobilitāte būtiski ietekmē sociālo un ekonomikas attīstību. Studentu aizdevumu garantijas instruments ir jaunais ES finanšu instruments saskaņā ar Erasmus+ programmu, kura mērķis ir atbalstīt mobilitāti, vienlīdzību un izcilību studijās, piešķirot garantijas finanšu iestādēm, kas piekrīt izsniegt Erasmus+ Master Loans aizdevumus studentiem maģistrantūras studijām citā valstī.

Shēma tika palaista 2015. gadā, un pirmās bankas, kas parakstījās uz garantiju mehānismu, maģistrantūras studijām nodrošina aizdevumus līdz pat 60 miljoniem euro. Pirmie Erasmus+ programmas garantētie maģistrantūras studiju aizdevumi tika izsniegti 2015. gadā. Gaidāms, ka plānotais Savienības ieguldījums 517 miljonu euro apmērā 2014.–2020. gadam nodrošinās aizdevumus līdz pat 3 miljardiem euro, kas sasniegs apmēram 200 000 studentu. Kultūras un radošo nozaru garantiju mehānisms programmas “Radošā Eiropa” ietvaros sniegs garantijas bankām, kas sadarbojas ar MVU kultūras un radošajās nozarēs, tādējādi stiprinot finansiālās spējas šajās nozarēs. Mehānisms sāks darboties 2016. gadā, un tiek lēsts, ka nozarēs, kas tiks atbalstītas ar Savienības ieguldījumu 121 miljona euro apmērā, papildu aizdevumu kopējais apjoms būs aptuveni 690 miljoni euro. Izvērtētie instrumenti: EPMF-G, riska dalīšanas instruments, riska dalīšanas finanšu mehānisms, LGTT, PBI, FCP-FIS, GIF, Marguerite, EEEF. Izvērtētie instrumenti: EaSI, InnovFin MVU garantijas, CCS garantiju mehānisms, SLGF, PF4EE, InnovFin L-M garantija, RSDI, EISI kapitāla instruments, InnovFin MVU VC, NCFF Ieskaitot sākotnējā budžeta finansējuma atjauninājumus un atbilstīgās finansējuma un ieguldījumu summas.

3.Stratēģiskais mērķis: reģioni ārpus Eiropas Savienības 3.1.Paplašināšanās procesā iesaistītās valstīs Aizdevumu finansējuma pieejamība joprojām ir viena no Rietumbalkānu valstu MVU būtiskākajām problēmām, neskatoties uz to, ka MVU kļūst par efektīvāko segmentu minēto valstu pārejas ekonomikā, kā arī par izaugsmes un nodarbinātības balstu. Tā kā jaunizveidotiem MVU nav finanšu vēstures, tiem ir gandrīz neiespējami piekļūt banku finansējumam. Piekļuve finansējumam enerģētikas nozarē ir īpaši apgrūtināta. Šie jautājumi tiek risināti, izmantojot turpmāk minētos instrumentus: 1.Rietumbalkānu uzņēmumu attīstības un inovācijas instrumenta (EDIF GF1) ietvaros izveidotā garantiju mehānisma mērķis ir veicināt sociāli ekonomisko izaugsmi, radot priekšnosacījumus inovatīvu un augsta potenciāla MVU izveidei un izaugsmei. Tiek prognozēts, ka Savienības ieguldījums EDIF GF1 instrumentā gandrīz 22 miljonu euro apmērā sniegs atbalstu ieguldījumiem, kuru kopsumma būs gandrīz 118 miljoni euro; 2.Rietumbalkānu uzņēmumu attīstības un inovācijas instrumenta (EDIF GF2) ietvaros izveidots Garantiju mehānisms II , kas ir EDIF GF1 pēctecis, un tā mērķis arī ir veicināt sociāli ekonomikas izaugsmi, radot priekšnosacījumus inovatīvu un augsta potenciāla MVU izveidei un izaugsmei. Tiek prognozēts, ka Savienības ieguldījums EDIF GF2 instrumentā 17,5 miljonu euro apmērā sniegs atbalstu ieguldījumiem, kuru kopsumma pārsniegs 94,5 miljonus euro; 3.Saskaņā ar EDIF izveidotā Uzņēmumu attīstības fonda (ENEF) mērķis ir veicināt sociālo un ekonomikas attīstību reģionā, radot priekšnosacījumus inovatīvu un augsta potenciāla MVU izveidei un izaugsmei paplašināšanās un attīstības posmā. Gaidāms, ka ar ES finansiālo ieguldījumu 11 miljonu euro apmērā pēc pirmās slēgšanas tiks sasniegts sviras efekts 77 miljoni euro kopējā finansējuma/ieguldījumu (ieskaitot ieguldījumu no papildu līdzfinansēšanas mehānisma, ko sniedz Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB)). Gaidāms, ka pēc otrās slēgšanas kopējā finansējuma/ieguldījumu summa sasniegs aptuveni 110 miljonus euro (ieskaitot ERAB ieguldījumu); 4.Saskaņā ar EDIF izveidotais Uzņēmumu inovācijas fonds (ENIF) atbalsta sociāli ekonomisko izaugsmi Rietumbalkānos, radot priekšnosacījumus agrīnā posma inovatīvu MVU izveidei un izaugsmei. Gaidāms, ka Savienības ieguldījums 21,2 miljonu euro apmērā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam nodrošinās atbalstu ieguldījumiem aptuveni 50 miljonu euro apmērā; 5.Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai (EFSE) ir publiskās un privātās partnerības forma, kuras mērķis ir piesaistīt privātā sektora kapitālu, lai izsniegtu aizdevumus mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, kā arī mājsaimniecībām. Savienības ieguldījums gandrīz 88 miljonu euro apmērā līdz šim ir nodrošinājis kopējo finansējumu 3,8 miljardu euro apmērā, kas piešķirts gandrīz 599 000 galasaņēmējiem paplašināšanās procesā iesaistītajās valstīs; 6.Vides izaugsmes fonds (GGF) piedāvā mērķtiecīgu finansējumu energoefektivitātes uzlabošanas un atjaunojamās enerģijas projektiem, lai palīdzētu saņēmējvalstīm mazināt CO2 emisijas un enerģijas patēriņu. Savienības ieguldījums 38,6 miljonu euro apmērā ir paredzēts, lai galasaņēmējiem piesaistītu gaidāmo finansējumu gandrīz 368 miljonu euro apmērā. Līdz šim šis mehānisms ir nodrošinājis 289 miljonu euro lielu finansējumu vairāk nekā 18 000 galasaņēmēju ar 32 partneriestāžu starpniecību 11 partnervalstīs. 7.MVU atveseļošanas atbalsta aizdevuma Turcijai mērķis ir mazināt krīzes ietekmi uz MVU, veicināt Turcijas ekonomikas attīstību un paaugstināt nodarbinātības līmeni. Savienības ieguldījums 30 miljonu euro apmērā līdz šim ir piesaistījis gandrīz 300 miljonus euro 265 galasaņēmējiem.

3.2.Kaimiņreģionu valstis Eiropas Savienības finansēto programmu mērķis citstarp ir veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, kā arī labvēlīgu vidi ieguldījumiem Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) partnervalstīs. Eiropas Savienība tiecas sasniegt savas kaimiņattiecību politikas saistītos stratēģiskos mērķus, proti, izveidot ES un kaimiņreģionu valstu enerģijas un transporta infrastruktūras labākus starpsavienojumus, novērst draudus mūsu kopīgajai videi, kā arī veicināt gudru izaugsmi, atbalstot MVU, šai nolūkā izmantojot turpmāk minētos instrumentus: 1.Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisms (NIF), kura mērķis ir izveidot ES un kaimiņreģionu valstu (arī šo kaimiņreģionu valstu starpā) enerģijas un transporta infrastruktūras labākus un ilgtspējīgākus starpsavienojumus, uzlabot energoefektivitāti un pieprasījuma pārvaldību, veicināt atjaunojamo energoresursu lietošanu un stiprināt energodrošību; risināt jautājumus saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, kā arī saistībā ar vides apdraudējumu plašākā nozīmē; un veicināt viedu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, atbalstot mazos un vidējos uzņēmumus, sociālo sektoru, tostarp cilvēkkapitāla pilnveidi un pašvaldību infrastruktūras attīstību. 2008.–2015. gadā Savienības ieguldījums aptuveni 1454 miljonu euro apmērā nodrošināja iespēju saņemt kopējo finansējumu gandrīz 13,8 miljardu euro apmērā (tostarp 12,3 miljardus euro no Eiropas finanšu iestādēm), un projekta kopējās aplēstās izmaksas bija 28,8 miljardi euro; 2.atbalsts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instrumentam (FEMIP) nodrošina kapitālu privātajam sektoram Vidusjūras reģiona partnervalstīs ar nosacījumiem, kas ir līdzvērtīgi citu reģiona komerciālo ieguldītāju piemērotajiem nosacījumiem, lai dibinātu, pārstrukturētu vai attīstītu uzņēmumus. Šobrīd Savienības kopējais ieguldījums ir 224 miljoni euro, ar ko tiek sniegts atbalsts finansējumam virs 6,7 miljardiem euro. 3.3.Valstis, uz kurām attiecas attīstības sadarbības instruments (DCI) Dažās trešās valstīs nav veiksmīgi izveidota institucionālā sistēma, kas nodrošinātu īpašumtiesību aizsardzību, novērstu tirgus nepilnības un sniegtu stimulus privātā sektora dalībnieku iniciatīvu īstenošanai, un tas bieži vien ir iemesls MVU sektora nepietiekamai attīstībai, infrastruktūras nepilnībām un nepietiekamiem ieguldījumiem veselības, izglītības un vides aizsardzības nozarē kopumā. Šo problēmu risināšana, finansējot atzinības vērtus MVU, infrastruktūru un ienesīgus ieguldījumus, ir ES galvenais uzdevums tās ārpolitikā; tas tiek darīts, izmantojot šādus instrumentus: 1.Vidusāzijas ieguldījumu mehānismu (IFCA) un Āzijas ieguldījumu mehānismu (AIF), kuru mērķis ir veicināt ieguldījumus un atbalstīt svarīgāko infrastruktūru, piešķirot prioritāti labākas enerģētikas infrastruktūras izveidei, labākai vides aizsardzībai un MVU izaugsmei. Pašreizējais kopējais budžets ir 287,6 miljoni euro. Līdz šim IFCA ieguldījumi 119 miljonu euro apmērā ir ļāvuši piesaistīt finansējumu aptuveni 828 miljonu euro apmērā, savukārt AIF ieguldījumi 89 miljonu euro apmērā ir nodrošinājuši finansējumu aptuveni 2631 miljona euro apmērā; 2.Latīņamerikas ieguldījumu mehānismu (LAIF), kura mērķis ir veicināt ieguldījumus un infrastruktūras pilnveidi transporta, enerģētikas un vides nozarē, kā arī atbalstīt sociālā un privātā sektora attīstību Latīņamerikas valstīs. 2010.–2015. gadā LAIF nodrošināja 232 miljonus euro lielu finansējumu 28 projektiem, kuru kopējais ieguldījumu apjoms ir gandrīz 6,9 miljardi euro (ar ieguldījumu no atbilstīgiem EFI apmēram 3,3 miljardu euro apmērā). LAIF tika atkārtoti izveidots 2014. gadā, iekļaujot to 2014.–2020. daudzgadu finanšu shēmā un sākotnēji piešķirot 30 miljonus euro; paredzētais kopējais budžets visam 2014.–2020. gada periodam ir 320 miljoni euro; 3.Pasaules Energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondu (GEEREF), kura mērķis ir veicināt energoefektivitāti un atjaunojamās enerģijas izmantošanu jaunattīstības valstīs, kā arī pārejas ekonomikas valstīs. Līdz 2015. gada beigām kopējais investīciju apjoms, ko Savienība atbalstīja ar 81 miljona euro lielo ieguldījumu, bija aptuveni 892 miljoni euro. Izvērtētie instrumenti: EDIF GF1, EFSE, MVU RSLT, ENEF saskaņā ar EDIF, ENI saskaņā ar ENEF, atbalsts FEMIP, GEEREF, GGF, NIF, IFCA-AIF, LAIF Izvērtētie instrumenti: EDIF GF2 Ieskaitot sākotnējā budžeta finansējuma atjauninājumus un atbilstīgās finansējuma un ieguldījumu summas.



SECINĀJUMS