Priekšlikumā plaši ir aplūkoti ar dzimumu, rasi un etnisko izcelsmi saistīti stereotipi, vienlaikus atbalstot daudzveidību un iekļaušanu, tostarp attiecībā uz jauniešiem ar invaliditāti. Par laimi, daudzi jaunieši nav nodarbināti vai iesaistīti izglītībā vai apmācībā vien īsu brīdi. Ja viņiem netraucē kādi individuāli nelabvēlīgi apstākļi, viņi spēj samērā ātri pārvarēt šķēršļus, ko rada pārvietošanās ierobežojumi vai ekonomikas cikli. Taču krīzes dēļ mēs nedrīkstam pazaudēt no redzesloka tās personas, kuras ir visgrūtāk sasniegt un kurām būs vajadzīgs intensīvs un bieži vien individuāli sniegts atbalsts. Daži jaunieši patiesi ir pakļauti riskam ilgāku laiku pavadīt bez darba un ārpus izglītības un apmācības sistēmas, jo īpaši jaunieši no neaizsargātākām mūsu sabiedrības grupām, kuriem pat vislabākajos laikos nākas saskarties ar būtiskām grūtībām integrēties darba tirgū. Šodien pieņemtajā priekšlikumā, ierosinot individualizētākas un mērķtiecīgākas pieejas, ir gādāts par visiem, cenšoties nodrošināt, lai neviens nepaliktu bez darba vai ārpus izglītības un apmācības sistēmas ilgāk nekā četrus mēnešus. Tajā ir arī uzsvērts, cik svarīgas ir partnerības, piemēram, ar darba devējiem, lai konsultētos par darba rakstura izmaiņām, vai ar sociālajiem dienestiem, lai dažādos citos veidos palīdzētu nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem atgriezties uz pareizā ceļa.

Šis būtiskais darbs kalpo par pamatu priekšlikumam Padomes ieteikumam “Tilts uz darbvietām— Garantijas jauniešiem pastiprināšana”. Tā kā pāreja no skolas uz darba dzīvi un ilgtspējīga integrēšanās darba tirgū šobrīd prasa ilgāku laiku, jo darba raksturs un pieprasītās prasmes pastāvīgi mainās, priekšlikumā mērķa grupa ir paplašināta no visiem bez darba esošajiem vai pasīvajiem jauniešiem vecumā līdz 25 gadiem līdz visiem šādiem jauniešiem vecumā līdz 30 gadiem. Tajā ir atbalstīti darbvietu izveides pasākumi, kā arī dažādi aktivizēšanas pasākumi, piemēram, konsultācijas, karjeras konsultācijas un interešu pārstāvēšana. Šodien pieņemtais priekšlikums paredz pastiprināt jauniešu bezdarba un pasivitātes novēršanu, izmantojot labākas apzināšanas un agrīnās brīdināšanas sistēmas, un uzlabot piedāvājumu kvalitāti, sasaistot tos ar nesen izveidotajām kvalitātes sistēmām.

Tagad ir pienācis laiks gan dalībvalstīm, gan Eiropas iestādēm veltīt savu uzmanību nākamajai paaudzei. No pasaules finanšu un ekonomikas krīzes laikā gūtās pieredzes mēs zinām, ka reaģēšanu nedrīkst novilcināt. Agrīnās problēmu pazīmes, kas šodien tiek ignorētas, vien dažu gadu laikā var pārvērsties neatgriezeniskā kaitējumā. Izmantojot elastības iespējas, ko sniedz Komisijas investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu, daudzas dalībvalstis ātri ir ieviesušas pagaidu pasākumus krīzes pārvarēšanai. Ar Eiropas Sociālā fonda (ESF) palīdzību tās saglabā darbvietas un kompensē izglītības un apmācības procesa pārtraukumu pandēmijas laikā. Turklāt jaunais pagaidu atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) nodrošinās aizdevumus līdz pat 100 miljardu EUR apmērā, lai atbalstītu dalībvalstu saīsināta darbalaika shēmas un līdzīgus pasākumus pašnodarbinātām personām. Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu par “Next Generation EU”, nākamais loģiskais solis ir palīdzēt jauniešiem iesaistīties Eiropas ekonomikas atveseļošanā.

Covid-19 pandēmija apliecināja vajadzību turpināt iet iesākto ceļu un darīt to vēl straujāk. Lai gan šī pandēmija vispirmām kārtām bija veselības krīze, tās ietekme ir novedusi ES dziļā recesijā . Pieaugošais bezdarbnieka pabalstu pieprasījumu skaits liecina par jaunām problēmām. Bezdarbs pieaugs visās vecuma grupās, taču jauniešus tas jau tagad ir skāris nesamērīgi lielā mērā . Kopš krīzes sākuma darbu ir pārtraucis katrs sestais jaunietis. Daudzi no viņiem strādāja tādās smagi skartās nozarēs kā izmitināšana, ēdināšana, māksla, izklaide, vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība . Savukārt citi pašlaik cenšas iekļūt darba tirgū situācijā, kad minētās nozares nepieņem jaunus darbiniekus.

Visu šajā paziņojumā aprakstīto iniciatīvu mērķis ir palīdzēt ES jauniešiem neatkarīgi no tā, vai viņi gatavojas sarežģītajai pārejai no skolas sola uz darba tirgu, vai arī pirmajai pārejai no vienas darbvietas uz citu. Šāds atbalsts nedrīkst būt fragmentārs, jo šķēršļi un nelabvēlīgie apstākļi, ar ko saskaras jaunieši, ir daudzšķautņaini un plaši. Lai papildinātu iepriekš minēto, šajā sadaļā ir ietverta virkne konkrētu papildu pasākumu jauniešu nodarbinātības veicināšanai.

Modernizēta un elastīgāka profesionālās izglītības un apmācības politika ļaus nodrošināt vieglāku pāreju no izglītības sistēmas uz darba tirgu. Tā palīdzēs visā ES samazināt to jauniešu skaitu, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā. Tajā ir izvirzīti vērienīgi mērķi attiecībā uz PIA sistēmā izglītojamo personu nodarbināmību (82 %), mācīšanās darbavietā pieejamību (60 %) un starptautisko mobilitāti (8 %). Tā arī uzlabos pastiprinātās Garantijas jauniešiem ietvaros piedāvāto tālākizglītības un māceklības piedāvājumu kvalitāti, palīdzot jauniešiem, kuri jau ir uzsākuši pāreju no skolas sola uz darba tirgu un no vienas darbvietas uz citu. Vienlaikus tā veicinās arī kvalitatīvāku profesionālās izglītības un apmācības programmu nodrošināšanu un kvalifikāciju atzīšanu.

Komisija atbalstīs Eiropas valstu nodarbinātības dienestu tīklu un uzlabos tā savstarpējās mācīšanās spējas. Šī Eiropas tīkla uzdevums būs apsvērt visaptverošas savstarpējās mācīšanās un novatoriskas prakses apmaiņas iespējas, lai uzlabotu valstu nodarbinātības dienestu spējas atbalstīt jauniešu nodarbinātību. Tas nozīmē arī stiprināt partnerības ar citām ieinteresētajām personām un pastiprināt neaizsargātiem jauniešiem paredzētos informatīvos pasākumus.

Atbalsts pašnodarbinātībai ir vēl viens būtisks veids, kā paātrināt darba tirgus atveseļošanu. Taču jauniešiem lielākoties nav piekļuves tīkliem, kas tiem ļautu iegūt, piemēram, uzņēmējdarbības finansēšanas un uzņēmējdarbības prasmes. Īstenojot mērķtiecīgu paraugprakses piemēru apmaiņu, tiks stiprināti esošie valstu un vietējā līmeņa tīkli, kas paredzēti topošajiem jaunajiem uzņēmējiem. Šādi tīkli ļauj topošajiem uzņēmējiem veidot kontaktus ar uzņēmumiem, “pozitīviem paraugiem”, inkubatoriem un citiem vietējā līmeņa jaunuzņēmumu atbalsta dienestiem.

Komisija atbalstīs topošo jauno uzņēmēju tīklu stiprināšanu. Atbalsta sniegšanā īpaša uzmanība tiks veltīta jaunām sievietēm un citām diskriminētām vai neaizsargātām grupām, vienlaikus sekmējot pašnodarbinātības iespējas digitālajā un zaļajā ekonomikā.

Sociālā uzņēmējdarbība palielina pašnodarbinātības pievilcību daudzu to jauniešu acīs, kuriem interesē karjera uzņēmējdarbības jomās, kas nodrošina pozitīvu un jēgpilnu sociālo ietekmi. Turklāt sociālās ekonomikas organizācijas, piemēram, kooperatīvi un sociālie uzņēmumi, biežāk spēj izturēt ekonomikas ciklu ietekmi. Ar sociālās inovācijas un sociālās iekļaušanas pasākumiem vietējā un reģionālā līmenī tie padara savas darbības ekosistēmas elastīgākas, sniedzot labumu arī tiem, kas atrodas vistālāk no darba tirgus.

Komisijas Rīcības plāns pārejai uz sociālo ekonomiku, kuru paredzēts pieņemt 2021. gadā, arī būs vērsts uz jauniešiem un uz tādām sociālās ekonomikas sniegtajām uzņēmējdarbības iespējām kā, piemēram, atbalsts vietējām kopienām, vietējā līmeņa zaļo kursu noteikšana un neaizsargātu grupu aktivizēšana .

Jauniešiem, kuri vēl nav iekļuvuši darba tirgū vai kuri tikko ir uzsākuši savas darba gaitas, var nebūt pieejama sociālā aizsardzība. Dažas dalībvalstis jau ir izvērsušas virkni ārkārtas pasākumu, lai atbalstītu neaizsargātās grupas, kuras iepriekš nebija iekļautas sociālās aizsardzības sistēmā, lai tādējādi mazinātu Covid-19 pandēmijas radīto ekonomisko un sociālo ietekmi. Taču darba tirgus bija kļuvis nestabils jau pirms krīzes.

Nestandarta nodarbinātības formas, piemēram, darbs tiešsaistes platformās, jauniešu vidū kļūst aizvien izplatītākas. Tās jauniešiem sniedz jaunas iespējas iekļūt darba tirgū, cita starpā arī situācijās, kad viņiem ir nepieciešamas zināmas elastības iespējas, lai apvienotu darbu un mācības vai rūpes par ģimenes locekļiem. Pamatojoties uz Padomes pagājušajā gadā pieņemto ieteikumu par piekļuvi sociālajai aizsardzībai, uz direktīvu par pārredzamiem un paredzamiem darba nosacījumiem, kā arī uz Eiropas pusgada ietvaros veikto darbu, mums ir jānovērš nepilnības, kas saistītas ar piekļuvi sociālajai aizsardzībai tām personām, kuras izvēlējušās jaunas nodarbinātības formas, vienlaikus turpinot uzlabot darba nosacījumus.

Pirmkārt, Komisija šobrīd apzina problēmas, kas saistītas ar darbu tiešsaistes platformās, un 2021. gadā ierosinās pasākumus, kas paredzēti, lai uzlabotu darba nosacījumus cilvēkiem, kuri strādā tiešsaistes platformās. Otrkārt, gaidāmā sociālās aizsardzības pieejamības uzraudzības sistēma ļaus izvērtēt, kāda ir to cilvēku piekļuve sociālajai aizsardzībai, kuri izvēlējušies dažādas nodarbinātības formas, tostarp nestandarta līgumus, kas jo īpaši attiecas uz jauniešiem. Tas palīdzēs konstatēt trūkumus un atbalstīt pasākumus to novēršanai. Treškārt, Komisija veiks pētījumu tieši par jauniešu piekļuvi sociālajai aizsardzībai. Pētījuma laikā tiks sagatavots to nosacījumu apkopojums, kas dažādās nodarbinātības formās strādājošajiem jāizpilda, lai varētu saņemt dažādus pabalstus, vienlaikus ļaujot organizēt arī tik ļoti vajadzīgo labas prakses apmaiņu.

6.ES budžeta līdzekļi, kas pieejami atveseļošanas plāna īstenošanai jauniešu labā

Komisijas priekšlikumā par “Next Generation EU” un ilgtermiņa budžetu ir paredzēti ievērojami līdzekļi jauniešu nodarbinātības atbalstam, kas ir daļa no vērienīgas budžeta iniciatīvas, kuras mērķis ir novērst pandēmijas ekonomisko un sociālo ietekmi. Īstermiņā REACT-EU kohēzijas politikai piešķirs finansējumu 55 miljardu EUR apmērā laikposmam no 2020. līdz 2022. gadam. Paredzēts, ka 5 miljardi EUR no šī piešķīruma būs pieejami jau šogad. Šis papildu finansējums tiks piešķirts dalībvalstīm, pamatojoties uz vairākiem kritērijiem — viens no tiem ir pašreizējās krīzes ietekme uz jauniešu nodarbinātību. Eiropas Sociālā fonda līdzekļu papildinājums būs īpaši svarīgs, lai risinātu problēmas, ar kurām jaunieši jau tagad saskaras dalībvalstīs.

Turklāt nesen ierosinātais Atveseļošanas un noturības mehānisms sniedz vēl nebijušu iespēju paātrināt vidējā termiņā tik ļoti nepieciešamās strukturālās reformas. No ierosinātā budžeta 560 miljardu EUR apmērā tiks atbalstīti ieguldījumi un reformas, kas būtiski svarīgas noturīgai ekonomikas atveseļošanai un saistītas ar Eiropas pusgadu.

Lai dalībvalstis varētu saņemt atbalstu no Atveseļošanas un noturības mehānisma, tām būs jāsagatavo ekonomikas atveseļošanas un noturības plāni. Šajos ekonomikas atveseļošanas un noturības plānos būtu jāaplūko krīzes un digitālās un zaļās pārkārtošanās radītā ekonomiskā un sociālā ietekme, kā arī Eiropas pusgadā noteiktās attiecīgās prioritātes. Nosakot par prioritāti jauniešu nodarbinātības atbalstīšanu un ar to saistītās reformas, var tikt panākta ilgstoša ietekme uz attiecīgās dalībvalsts izaugsmes potenciālu, darbvietu radīšanu un sociālo izturētspēju.

Šos centienus 2021.–2027. gada finansēšanas periodā papildinās arī Eiropas Sociālais fonds Plus, kura ierosinātais budžets ir 86 miljardi EUR. Šis fonds atbalstīs visus nodarbinātības, izglītības un apmācības pasākumus, kas ierosināti priekšlikumā “Tilts uz darbvietām — Garantijas jauniešiem pastiprināšana”, kā arī profesionālās izglītības un apmācības sistēmas un māceklības reformas. Šajā saistībā Komisija 2020. gada 28. maijā pieņēma grozītu tiesību akta priekšlikumu par Eiropas Sociālo fondu Plus. Tajā ir ierosinātas stingrākas saistības tām dalībvalstīm, kurās jauniešu bezdarba līmenis ir īpaši augsts, — 15 % no piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir jāatvēl jauniešu nodarbinātības veicināšanas pasākumiem. Šis fonds ir svarīgs finansējuma avots priekšlikuma “Tilts uz darbvietām — Garantijas jauniešiem pastiprināšana” īstenošanai.

Šajā paziņojumā aprakstītās iniciatīvas var atbalstīt arī ar citu ES instrumentu starpniecību. Eiropas Reģionālās attīstības fonds un InvestEU no sadaļas “Sociālie ieguldījumi un prasmes” (ierosinātais budžets — 3,6 miljardi EUR) un sava jaunā Stratēģisko investīciju mehānisma (ierosinātais budžets — 31 miljards EUR) līdzekļiem var nodrošināt svarīgus, nākotnes vajadzībām pielāgotus ieguldījumus izglītības un apmācības infrastruktūrā, profesionālās izglītības un apmācības modernizēšanā un pielāgošanā un pārejā uz videi nekaitīgām tehnoloģijām. Īpaši MVU paredzētā InvestEU sadaļa var palīdzēt mazākiem uzņēmumiem apmierināt apmācības vajadzības un uzlabot spēju pieņemt darbā jauniešus. Ar tehniskā atbalsta instrumentu var atbalstīt dalībvalstis reformu sagatavošanā un īstenošanā, jo īpaši izglītības un apmācības jomā un darba tirgus politikas jomā, piesaistot ES līdzekļus un tehniskās zināšanas.