LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 304/23

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2011/C 304/12

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“UVA DI PUGLIA”

EK Nr.: IT-PGI-0005-0653-11.10.2007

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Uva di Puglia”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Itālija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Ar AĢIN “Uva di Puglia” apzīmē galda vīnogas, kas pieder pie baltogu “Italia”, baltogu “Victoria”, baltogu “Regina”, melnogu “Michele Palieri” un sārtogu “Red Globe” šķirnes un audzētas 4. punktā noteiktajā ražošanas apgabalā; tirdzniecībā piedāvā minēto šķirņu Ekstra un I šķiras vīnogas.

Piedāvājot tirdzniecībā, galda vīnogām ir jābūt ar šādām raksturīgām īpašībām: veselu ķekaru masa nedrīkst būt mazāka par 300 gramiem; ogu lielums (diametrs) nedrīkst būt mazāks par 21 mm “Victoria” šķirnes vīnogām, “Regina” vīnogām – mazāks par 15 mm, bet “Italia”, “Michele Palieri” un “Red Globe” šķirnes vīnogām – mazāks par 22 mm; ogu krāsa “Italia”, “Regina” un “Victoria” šķirnei ir gaiši salmu dzeltena, “Michele Palieri” šķirnei – samtaini melna, bet “Red Globe” šķirnei – zeltaini sārta; cukuru saturam “Italia”, “Regina” un “Red Globe” šķirnes vīnogu sulā ir jābūt ne mazākam par 14 °Brix, bet “Victoria” un “Michele Palieri” šķirnes vīnogu sulā – ne mazākam par 13 °Brix. Visu minēto šķirņu vīnogām Briksa grādos izteiktā rādītāja attiecība pret kopējo skābumu nedrīkst būt zemāka par 22.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Visi “Uva di Puglia” vīnogu audzēšanas un novākšanas posmi jāveic 4. punktā noteiktajā ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Visām iepakojumu vienībām jābūt noslēgtām (ar tīkliņu, “flow-pack”, uzlīmi uz maisiņiem un uz caurspīdīgiem un perforētiem iepakojumiem). Vīnogas iepako kārbās pa 5 kg tīrsvarā; kārbas var būt no papīra, koka, finiera vai plastmasas; kartona kārbās pa 2 kg, 2,5 kg un 3,0 kg tīrsvarā, polipropilēna vai polietilēna tereftalāta (PET) groziņos pa 2,0 kg, 1,5 kg, 1,0 kg, 0,750 kg un 0,5 kg tīrsvarā; groziņus savukārt iepako kopējā plastmasas, koka vai kartona tarā, polietilēna tereftalāta maisiņos pa 0,5 kg un 1,0 kg tīrsvarā; maisiņus savukārt iepako kopējā plastmasas, koka vai kartona tarā. Iepakošana noteikti jāveic 4. punktā norādītajā apgabalā, lai nepieļautu, ka pārvadāšana un lieka pārcilāšana iebojā ogas, mainot to izskatu un krāsu. Galda vīnogām jābūt iepakotām tā, lai šis produkts būtu pienācīgi aizsargāts.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Uz katra iepakojuma jāpiestiprina etiķete, uz kuras vienā un tajā pašā pusē ar salasāmiem, no ārpuses saskatāmiem un neizdzēšamiem burtiem līdztekus nosaukuma logotipam un Kopienas grafiskajam simbolam jāatveido šādas norādes: iepakotāja un vīnogu ražotāja nosaukums (vai vārds un uzvārds) un adrese vai simbols, vai identifikācijas kods, kā arī attiecīgās norādes un tiesību aktu prasībām atbilstoša informācija.

Logotipā stingri jāievēro burtu proporcijas atkarībā no grafiskā atveidojuma.

Tomēr logotipu ir atļauts atveidot mainītā lielumā.

Logotipu ar AĢIN nosaukumu atveido arī uz dažāda diametra uzlīmēm vai pašlīmējošām uzmavām.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

“Uva di Puglia” ražošanas apgabalā ietilpst visas Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Foggia, Taranto un Lecce provinces pašvaldību teritorijas, kas atrodas vairāk nekā 330 m augstumā virs jūras līmeņa.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

“Uva di Puglia” ražošanas apgabalam ir raksturīgi šo vīnogu audzēšanai ļoti piemēroti augsnes un klimatiskie apstākļi: vidēji irdenas, skeletainas augsnes ar pietiekami augstu kopējo karbonātu un aktīvā kalcija saturu, bagātas ar kāliju, kalciju un magniju. Klimats ir maigs arī ziemā, to labvēlīgi ietekmē Adrijas jūras tuvums un vēji, kas pūš no Murdžijas (Murgia) pakalnu puses. Nelielie nokrišņi pavasara un vasaras sezonā, ko papildina ar noteiktās devās pievadītu irigācijas ūdeni, apgaismojuma intensitāte šajā apgabalā un mērenie vēji atbilst tādas saulmīles kultūras prasībām kā vīnogulāji. Produkta kvalitātes īpašību nostiprināšanos veicina Apūlijas vīnogu nozares darbinieku augstā specializācijas pakāpe, kas pārmantota laiku gaitā un neskarta saglabājusies līdz mūsu dienām un kas izpaužas vīnogu audzēšanas, apstrādes un iepakošanas prasmē.

5.2. Produkta specifika:

“Uva di Puglia” reputācija saistīta ar lieliem panākumiem produkcijas ieguvē un eksportā, un tāpēc šo vīnogu nosaukums bieži minēts grāmatās, pētījumos un nozares periodikas rakstos. “Uva di Puglia” ir Itālijā visvairāk audzētās un uz ārvalstīm eksportētās vīnogas. “Uva di Puglia” izceļas ar ķekara skaistumu un viendabīgumu, ar vīnogu miziņas košo krāsojumu un spīdīgumu un ogu kraukšķīgumu – raksturīgām īpašībām, kas liecina par ražošanas apgabala piemērotību vīnogu audzēšanai un lauksaimnieku augsto specializācijas pakāpi.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

“Uva di Puglia” reputācija iekļaujas vēsturiski ekonomiskā kontekstā, un pirmās liecības par tām datējamas ar XIX gadsimta beigām. Kaut arī tajā laikā ceļojumu ilgums un produkta bojāšanās bija galvenie tā eksporta kavēkļi, “Uva di Puglia” salīdzinājumā ar citām vīnogām labāk saglabāja savas īpašības un ļoti labā stāvoklī nonāca arī tādu zemju tirgos, kā, piemēram, Vācija. Šajā saistībā jāatgādina, ka 1869. gadā Serdžo Muši (Sergio Musci) uzsāka veikt pirmās Apūlijas galda vīnogu piegādes no Bišeļjes (Bisceglie) (Bari provincē) uz Milānu, Turīnu un Boloņu, bet 1880. gadā – pēc Frančesko De Villagomesa (Francesco De Villagomez) iniciatīvas, kurš arī bija Bišeļjes iedzīvotājs, – pirmos Apūlijas galda vīnogu sūtījumus uz Vāciju.

Gadu gaitā “Uva di Puglia” produkcijas apjoms pakāpeniski palielinājās un līdztekus tam – arī tās eksports, kā par to liecina Ārējās tirdzniecības institūts (Istituto per il Commercio Estero (I.C.E)), tādējādi uzskatāmi pārstāvot ražošanas apgabalu starptautiskos tirgos. Jau 40. gados kopējais sūtījumu apjoms no “Uva di Puglia” audzēšanai veltītajiem ražošanas apgabaliem ik dienu bija simtiem dzelzceļa vagonu. “Uva di Puglia” eksporta apjoms 1975. gadā sasniedza 62,4 % no Itālijas ārējai tirdzniecībai paredzētā galda vīnogu daudzuma, 1980. gadā tas bija 52,7 %, bet 1985. gadā – 74,1 %. Tieši lielo panākumu dēļ, kas gūti “Uva di Puglia” ražošanā un eksportā, šīs vīnogas vairākkārt minētas grāmatās, pētījumos un nozares periodikas rakstos. Ievērību pelna fotoattēli, kas iekļauti Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 1979. gadā publicētajā sējumā ar nosaukumu “Galda vīnogas” (“Table Grapes”), kas ir daļa no Starptautiskās augļu un dārzeņu standartizācijas (International Standardisation of fruit and vegetable) izdotās sērijas. Šajā izdevumā ietilpst fotoattēli ar vīnogām pilnām kastēm, uz kurām redzamas skaidras atsauces uz Apūliju.

Panākumi ražošanā un eksportā savukārt ir liecība par pilnīgo mijiedarbi starp ģeogrāfiskā apgabala lielisko piemērotību un lauksaimnieku specializēšanos, kas ļāvusi sasniegt ļoti augstu kvalitātes līmeni un tādējādi izpelnīties atzinību Itālijas un ārvalstu patērētāju vidū. Kopš XX gadsimta sākuma minētas skaidras norādes par teritorijas piemērotību un galda vīnogu audzētāju ražošanas specializāciju. Šādā saistībā 1914. gadā Vivarelli (Vivarelli), sniegdams pārskatu par stāvokli Apūlijā, uzsvēra klimata un augsnes īpašību sevišķo piemērotību un vīnkopju nostāju, “kuri sapratuši, ka vīnogu audzēšanā nedrīkst izlaist nevienu vajadzīgo agrotehnisko pasākumu…”. Šī centība izpaužas vēl šodien prasmē, ar kādu tiek rūpīgi un uzmanīgi veikti roku darbi vīnogulāju dzinumu un vīnogu ķekaru kopšanā, lieko lapu un dzinumu atdalīšanā, dzinumu izkārtošanā labākas izgaismotības nodrošināšanai, visu to darbību izpildē, kuras veicina vīnogu augšanu un ienākšanos optimālos apstākļos, tādējādi mazinot sporaugu ierosināto slimību ietekmi un darot vīnogas piemērotākas ilgākai uzglabāšanai. “Uva di Puglia” vēsturisko nozīmi tā apstiprina ne tikai Itālijas un ārvalstu tirgu vienmēr augošais pieprasījums, bet arī to nozares dalībnieku atzinība, kuri darbojas citos vīnogu ražošanas reģionos.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

Ražošanas specifikācijas konsolidētais teksts ir pieejams internetā šādā tīmekļa vietnē:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

tieši atverot Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (http://www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Qualità e sicurezza” (ekrāna augšdaļas labajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.