(3)Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma ieteikumu par Itālijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Itālijas atjaunināto stabilitātes programmu 2014. gadam. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 473/2013 sniedza atzinumu par Itālijas budžeta plāna projektu 2015. gadam.

(4)Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Komisija tajā pašā dienā, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā identificēja Itāliju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

(5)Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, paātrinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

(6)Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Itāliju. Tajā novērtēja Itālijas panākto progresu attiecībā uz konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā. Ziņojumā par valsti ietver arī padziļinātā pārskata rezultātus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze liek tai secināt, ka Itālija saskaras ar makroekonomisko nelīdzsvarotību, kuras novēršanai būtu nepieciešama izlēmīga politikas rīcība un īpaša uzraudzība. Ir īpaši svarīgi censties novērst nemainīgi zemā darba ražīguma un vājās konkurētspējas galveno cēloni un panākt valsts parāda noturīgu samazināšanos. Ņemot vērā Itālijas ekonomikas mērogu, ir ļoti svarīgi rīkoties, lai samazinātu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz valsts ekonomiku un visu ekonomisko un monetāro savienību.

(7)Itālija 2015. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

(8)Uz Itāliju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un pārejas noteikums par parādu laikā no 2013. līdz 2015. gadam. Komisija 2015. gada 27. februārī publicēja ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu, jo nebija paredzams, ka Itālija panāks pietiekošu progresu parāda noteikuma izpildē 2014.-2015. gadā. Analīzē tika secināts, ka būtu jāuzskata, ka parāda kritērijs tajā laikā ir ievērots.

(9)Itālijas Konstitucionālā tiesa 2015. gada 30. aprīlī pēc pavasara ekonomikas prognozes iesniegšanas termiņa nolēma, ka indeksācijas nepiemērošana lielajām pensijām laikā no 2012. līdz 2013. gadam ir pretrunā Konstitūcijai. Šā nolēmuma tiešā ietekme uz budžetu būs atkarīga no tā, vai Itālijas valdība to īstenos, kas vēl ir jāprecizē. Ņemot vērā šo jauno informāciju, ziņojuma publicēšana saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu varētu tikt uzskatīta par pamatotu vēlākā posmā. Kamēr trūkst šā jaunā elementa un tiek gaidīts turpmāks skaidrojums, var uzskatīt, ka šajā posmā kopumā joprojām paliek spēkā februāra ziņojumā minētie secinājumi.

(10)Itālija savā 2015. gada stabilitātes programmā ir lūgusi atļaut īslaicīgu novirzi par 0,4 % no IKP no nepieciešamās korekcijas vidēja termiņa mērķa sasniegšanai 2016. gadā, lai ņemtu vērā būtiskas strukturālās reformas, kas labvēlīgi ietekmēs publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā. Sīkāk par to, kas ir pamatā šīm reformām, minēts Itālijas 2015. gada valsts reformu programmā. Programmā ierosināto to reformu jomas, kuras ietekmēs publisko finanšu stabilitāti, ir šādas: i) valsts pārvalde un vienkāršošana, ii) preču un pakalpojumu tirgi, iii) darba tirgus, iv) civiltiesības, v) izglītība, vi) nodokļu pārbīde un vii) izdevumu pārskatīšana kā finansēšanas pasākums. Saskaņā ar iestāžu novērtējumu šo reformu ietekme uz reālo IKP līdz 2020. gadam būs 1,8 procentu punkti, un tas varētu būt ticams. Ja reformas īstenos pilnībā un paredzētajā laikā, tās labvēlīgi ietekmēs publisko finanšu stabilitāti. Ar nosacījumu, ka Itālijas valdība 2015. gadā veiks vajadzīgos pasākumus, lai pienācīgi kompensētu iepriekš minētā Konstitucionālās tiesas nolēmuma pastāvīgo ietekmi, nodrošinot, ka: i) uz Itāliju joprojām attieksies Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, ii) tiks saglabāta atbilstoša drošības rezerve attiecībā uz Līgumā noteikto atsauces vērtību un iii) vidējā termiņa mērķis tiks sasniegts stabilitātes programmas četru gadu laikā, var uzskatīt, ka Itālijai pašlaik var atļaut prasīto īslaicīgo novirzi 2016. gadā, ja tā pienācīgi īstenos solītās reformas, ko uzraudzīs Eiropas pusgada ietvaros.

(11)2015. gada stabilitātes programmā paredzēts 2015. gadā pakāpeniski samazināt pamata deficītu līdz 2,6 % no IKP, bet 2018. gadā — līdz pat 1,8 % no IKP. Valdība 2015. gada stabilitātes programmā plāno līdz 2017. gadam sasniegt vidējā termiņa mērķi — līdzsvarotu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē. Tomēr pārrēķinātā strukturālā bilance sasniegs vidējā termiņa mērķi 2018. gadā. Vidējā termiņa mērķa sasniegšana līdz 2017. gadam šķiet piemērota, ņemot vērā strukturālo reformu klauzulas piemērošanu un 2015. gada stabilitātes programmā paredzētās saistības.

(12)Tiek prognozēts, ka valsts parāda attiecība pret IKP 2015. gadā pieaugs līdz 132,5 %, bet 2019. gadā pakāpeniski samazināsies līdz 120,0 %. Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Valdībai vēl ir jāprecizē papildu izdevumu samazinājumi, kas tai ļaus izvairīties no tiesību aktos paredzētās PVN palielināšanas 2016. gadā.

(13)Itālijai 2015. gadā būtu jāuzlabo strukturālā bilance par 0,25 % no IKP. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, prognozētās strukturālās korekcijas, lai sasniegtu vidējā termiņa mērķi 0,3 % apmērā no IKP 2015. gadā, atbilst Itālijas saistībām Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas ietvaros. Itālijai 2016. gadā būtu jāuzlabo strukturālā bilance par vismaz 0,1 % no IKP, ņemot vērā atļauto novirzi, pamatojoties uz strukturālo reformu klauzulu. Tomēr, pieņemot, ka nebūs turpmāku politikas izmaiņu, Komisijas prognoze norāda uz pasliktināšanos (0,2 % no IKP), kas rada risku, ka būs neliela novirze. Tāpēc būs nepieciešami papildu pasākumi. Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka ir risks, ka Itālija nevarēs nodrošināt atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.

(14)Neskatoties uz to, ka tiek sagaidīts, ka Itālija veiks parāda samazināšanas pasākumus, kas Itālijai ir galvenais uzdevums, Itālijas iestāžu ierosinātās vērienīgās privatizācijas programmas īstenošana 2014. gadā ir radījusi zināmu kavēšanos. Tādējādi ieņēmumi no privatizācijas 2014. gadā bija 0,2 % no IKP, nesasniedzot mērķi — 0,7 % no IKP gadā.

(15)Itālija pagājušajā gadā ir veikusi būtiskus pasākumus, lai atvieglotu darbaspēka nodokļu slogu, tomēr šis rādītājs joprojām ir augsts. Nodokļu izdevumu skaits un apjoms (īpaši attiecībā uz samazinātām PVN likmēm)joprojām ir pārāk liels. Īpašuma nodokļu jomā panākts tikai neliels progress kadastrālās reformas īstenošanā, kuras ietvaros ir īpaši nepieciešams pārskatīt novecojušas kadastrālās vērtības. Turklāt joprojām nav pārskatīti vides nodokļi un nav atceltas videi kaitīgas subsīdijas. Itālija ir izveidojusi Vides nodokļu komiteju. Šīs dažādās dimensijas ir ietvertas nodokļu reformu reglamentējošajā likumā, tomēr to īstenošana ir aizkavējusies, jo nav likumdošanas rīkojumu. Neskatoties uz to, ka kaut kas šajā jomā ir darīts, Itālijas nodokļu sistēmas efektivitāti mazina arī nemainīgi zemais nodokļu saistību izpildes līmenis, kas izmaksā dārgi, un krāpšanas nodokļu jomā lielais īpatsvars (saskaņā ar valdības aprēķiniem EUR 91 miljards gadā vai 5,6 % no IKP). Valdība ir ierosinājusi pasākumus nodokļu deklarāciju precizitātes nodrošināšanai, un tagad ir jāpanāk, lai tie pilnībā darbotos.

(16)Ir īstenoti tikai ierobežoti pasākumi ar mērķi ilgtermiņā uzlabot publiskā sektora izdevumu efektivitāti un kvalitāti visos valdības līmeņos. Tiesību aktos noteiktie budžeta ietaupījumi, arī reģionālā un vietējā līmenī, ir mazāki, nekā bija paredzēts 2014. gada valsts reformu programmā. Tas, ka izdevumu pārskatīšana vēl nav iekļauta budžeta procedūrā, apgrūtina šo pasākumu īstenošanas vispārējo efektivitāti ilgtermiņā. Nopietnas nepilnības joprojām ietekmē ES finansējuma pārvaldību, īpaši dienvidu reģionos. Tiek izstrādāts valsts stratēģiskais plāns ostu un loģistikas jomā, taču ir veikti tikai daļēji pasākumi, lai uzlabotu ostu pārvaldību un savienojumus ar to aizzonām.

(17)Itālijas valsts pārvaldei joprojām ir raksturīgs būtisks efektivitātes trūkums, kas rada slogu uzņēmējdarbības videi un mazina valsts spēju efektīvi īstenot reformas. Ir un joprojām tiek veikti pasākumi, lai uzlabotu institucionālo regulējumu un valsts pārvaldes vispārējo kvalitāti. Ir paredzams, ka līdz 2015. gada beigām tiks sākta vērienīga Konstitūcijas reforma, kuras mērķis ir skaidri noteikt pienākumu sadali starp dažādiem valdības līmeņiem. Vēl nav apstiprināta visaptveroša valsts pārvaldes reforma, lai risinātu problēmas saistībā ar personāla mainību, mobilitāti un atalgojumu. Lai gan ir veikti vairāki pasākumi ar mērķi veicināt pārredzamību un nodrošināt Itālijas korupcijas apkarošanas iestādes pilnvaras, vēl joprojām nav notikusi noilguma termiņu pārskatīšana, ko arī citas starptautiskās organizācijas uzskata par pamatelementu cīņai pret korupciju Itālijā. Pēdējos gados ir veikti nozīmīgi pasākumi, lai uzlabotu tiesu sistēmas efektivitāti, veicot kompetenču pārdali starp tiesu instancēm un izveidojot specializētas tiesas, un samazinātu izskatāmo lietu daudzumu, veicinot strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā. Tiesvedības ilgums joprojām ir nopietna problēma, un ir vēl jāpagaida, līdz sāktajām reformām būs rezultāti.

(18)Kopš 2008. gada beigām Itālijas banku sektorā ir krasi palielinājies ieņēmumus nenesošo aizdevumu īpatsvars, galvenokārt saistībā ar banku riska darījumiem ar uzņēmumiem. Līdz šim samazinātas vērtības aktīvu atsavināšanas temps ir bijis pārāk lēns, un to atsavināšana joprojām ir ierobežota. Daļēji tas ir saistīts ar to, ka Itālijā nav attīstīts problemātisko privāto parādsaistību tirgus. Nesen pieņemti tiesību akti, ar kuriem novērsti trūkumi lielāko kooperatīvo banku (Banche popolari) korporatīvajā pārvaldībā, taču nodibinājumu un mazo kooperatīvo banku (Banche di Credito Cooperativo) funkcijas tiek precizētas ar nesaistošiem un pašregulējošiem līgumiem. Ir nepieciešams turpināt Itālijas banku nozares pārstrukturēšanu un konsolidāciju, lai uzlabotu finanšu starpniecības efektivitāti un atbalstītu ekonomikas atveseļošanos.

(19)2014. gada decembrī tika pieņemts plaša spektra darba tirgus reformu reglamentējošs likums, kurā saglabāts iepriekšējo reformu virziens. Tas paredz izmaiņas nodarbinātības aizsardzības tiesību aktos, bezdarbnieku pabalstu sistēmā, aktīvā un pasīvā darba tirgus politikas pārvaldībā un darbībā un līdzsvarā starp ģimenes un darba dzīvi. Šā likuma efektīva īstenošana būs ļoti atkarīga no tā, vai tiks pieņemti nepieciešamie likumdošanas īstenošanas rīkojumi. Tie attiecas uz algu piemaksas shēmu izmantošanu, līgumisko attiecību pārskatīšanu, darba un privātās dzīves līdzsvaru un aktīvas darba tirgus politikas stiprināšanu. Otrā līmeņa pārrunas par līgumiem, ar kuru palīdzību varētu labāk saskaņot algas ar ražīgumu un veicināt inovatīvu risinājumu ieviešanu uzņēmumos, joprojām attiecas tikai uz dažiem uzņēmumiem. 2014. gada janvāra līgums, ar ko novērtē arodbiedrību pārstāvību ražošanas nozarē, varētu veicināt otrā līmeņa pārrunas par līgumiem, taču tas vēl nav spēkā. Sieviešu līdzdalība darba tirgū palielinās, tomēr tās rādītājs vēl joprojām ir viens no viszemākajiem ES. Turklāt jauniešu bezdarba līmenis 2014. gada trešajā ceturksnī ir sasniedzis gandrīz 43 %, un to jauniešu skaits vecumā no 15 līdz 24 gadiem, kuri nav iesaistīti nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā, ir vislielākais visā ES. Daži cēloņi ir meklējami izglītības sistēmā, kurai joprojām ir raksturīgs tas, ka skolu darbības rādītāji ir zemāki par ES vidējo rādītāju un mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas rādītājs ir salīdzinoši augsts. Tikai 54,6 % no cilvēkiem vecumā 15-34 gadiem, kuri ieguvuši pirmā un otrā posma terciāro izglītību, trīs iepriekšējo gadu laikā bijuši nodarbināti, salīdzinot ar ES vidējo rādītāju — 78,6 %. Itālijā ir bijis viens no vislielākajiem nabadzības un sociālās atstumtības līmeņa palielinājumiem ES, kas īpaši ietekmē bērnus. Sociālās palīdzības shēmas joprojām ir sadrumstalotas un nespēj efektīvi risināt šo problēmu, un tas rada būtisku izmaksu neefektivitāti.

(20)Vairāki konkurences ierobežojumi joprojām kavē pareizu preču un pakalpojumu tirgu darbību. Parlaments izskata likumu, ar ko novērsīs dažus šķēršļus vairākās nozarēs, ieskaitot apdrošināšanas, telesakaru un degvielas izplatīšanas nozari. Joprojām ir būtiski šķēršļi citās svarīgās nozarēs, piemēram, vietējo sabiedrisko pakalpojumu, lidostu un ostu, juridisko pakalpojumu, banku pakalpojumu, aptieku un veselības aprūpes nozarē. Joprojām ir būtiskas nepilnības publiskā iepirkuma jomā, neskatoties uz to, ka tiek plašāk izmantots centralizēts iepirkums. Vietējie sabiedriskie pakalpojumi, kuri skaidri apliecina neefektivitāti, joprojām ir pasargāti no konkurences, un tas nelabvēlīgi ietekmē arī publiskās finanses. Atklāta konkursa procedūra tiek izmantota nelielai daļai līgumu, kuru slēgšanas tiesības piešķir publiskajā iepirkumā, tomēr lielākajā daļā gadījumu tiek izmantota iekšēja līguma slēgšanas tiesību piešķiršana vai līdzīgas procedūras.

(21)Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Itālijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par šo valsti. Komisija ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, un pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Itālijai adresētajiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Itālijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir atspoguļoti turpmāk izklāstītajā 1.–6. ieteikumā.

(22)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Itālijas stabilitātes programmu, un tās atzinums ir atspoguļots turpmāk izklāstītajā 1. ieteikumā.