1. Ievads

Eiropas Komisijas Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku ir devusi jaunu impulsu, lai panāktu enerģētisko drošību, ilgtspējību un konkurētspēju.

Globālā mērogā Eiropa joprojām ir līdere, ņemot vērā mūsu vērienīgo devumu Parīzes nolīguma īstenošanā un reālus pārkārtojumus enerģētikas nozarē, kā aprakstīts Trešajā ziņojumā par Enerģētikas savienības stāvokli. Starpsavienots Eiropas tīkls palīdzēs sasniegt Enerģētikas savienības virsmērķus, lai nodrošinātu cenas ziņā pieejamu, drošu un ilgtspējīgu enerģiju ikvienam Eiropā.

Šīs enerģētikas pārkārtošanas stūrakmens būs elektroenerģijas sistēma, kurā 2030. gadā atjaunojamie energoresursi nodrošinās aptuveni pusi no saražotās enerģijas un kura līdz 2050. gadam būs kļuvusi pilnībā dekarbonizēta. Tas nozīmē, ka būs jāpārvar lieli pārbaudījumi attiecībā uz regulējuma un infrastruktūras piemērošanu un vajadzību piesaistīt nepieciešamās investīcijas.

Kā tika uzsvērts vairākās Eiropadomes sanāksmēs un kā norādījuši valstu un valdību vadītāji, pavisam nesen — arī prezidents E. Makrons COP23 konferencē: lai enerģētikas pārkārtošana noritētu veiksmīgi, ir jānodrošina labi starpsavienoti un integrēti Eiropas tīkli. Komisija jau aplūkoja šo nepieciešamību savā paziņojumā “Elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšana” .

Pakete “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, kas tika pieņemta pagājušā gada beigās, ir visprogresīvākais tiesiskais regulējums pārejai uz tīru enerģiju un tīrās enerģijas investīciju veicināšanai, lai radītu jaunas darbavietas un ekonomisko izaugsmi. Arī Eiropas tīkla infrastruktūra ir jāattīsta tādā pašā virzienā un tempā, lai tā spētu pilnībā atbalstīt šo enerģētikas pārkārtošanu. Jo nozīmīgāk tas ir tādēļ, ka, arvien pieaugot atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaram, būs vajadzīga plašāka pārrobežu tirdzniecība, lai saglabātu tīkla stabilitāti. Šajā kontekstā spēcīgāka reģionālā sadarbība starp dalībvalstīm var nodrošināt atjaunojamo energoresursu un tīkla infrastruktūras optimālāku izvēršanu.

Starpsavienotu elektroenerģijas un gāzes tīklu izveide ir svarīga arī enerģijas piegādes drošības garantēšanai. Labi integrēti tīkli ir ne vien labākā garantija, lai kompensētu iespējamas atteices jebkuras dalībvalsts lielajā infrastruktūrā, bet nodrošina arī plašākas piegādes iespējas un tādējādi konkurētspējīgākas cenas valstu tirgos. Vienlaikus Eiropai ir jānodrošina, ka energosistēmas centrā ir patērētājs, cita starpā nostiprinot sadales tīklus un pārveidojot tos par viedajiem tīkliem.

Turklāt ES tīkli ir jāmodernizē, lai nodrošinātu enerģijas pārveidošanu, kā arī atbalstītu ekonomikas straujo digitalizāciju un izmantotu tās sniegtās priekšrocības. Lai ieviestu enerģijas pieprasījuma pārvaldību un citus viedo tīklu pakalpojumus, ir būtiski, lai tiktu nodrošināta inovācija un izlūkdati visos tīklu līmeņos. Šādas tehnoloģijas stiprina patērētāju pozīcijas un palīdz uzlabot ES enerģētikas nozares konkurētspēju.

Ir aplēsts, ka Eiropas enerģētikas tīklu modernizēšanai un paplašināšanai līdz 2030. gadam ir vajadzīgas aptuveni EUR 180 miljardus lielas investīcijas. Šīs investīcijas palīdzētu gadā ietaupīt EUR 40–70 miljardus, pateicoties aiztaupītām elektroenerģijas ražošanas izmaksām un konkurētspējīgākām gāzes vairumtirdzniecības cenām, tā palīdzot iegrožot enerģētikas pārkārtošanas izmaksas un tādējādi stiprinot Savienības konkurētspēju.

Šajā ziņojumā ir izvērtēts progress, kas ar Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E) politiku ir panākts attiecībā uz Eiropas enerģijas tīklu integrēšanu un modernizēšanu pārvades līmenī, un tajā ir izklāstīta turpmākā rīcība, lai nodrošinātu, ka infrastruktūra pilnvērtīgi palīdz sasniegt mūsu enerģētikas un klimata politikas mērķus 2030. gadam un turpmāk. Ir izvērtēts arī progress virzībā uz starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšanu un sniegts ieskats par 2030. gada mērķrādītāju, par kuru tika panākta vienošanās Eiropadomē.

2. Eiropas enerģētikas tīklu (TEN-E) politika kā Enerģētikas savienības stūrakmens

Lai izveidotu Eiropas enerģētikas tīklu, kurā visas dalībvalstis ir pilnībā starpsavienotas un aizsargātas pret pēkšņiem piegādes traucējumiem, bija vajadzīgas un joprojām ir vajadzīgas lielas investīcijas. Lai savlaicīgi nodrošinātu šīs investīcijas, kā arī vajadzīgo infrastruktūru izbūvi, Eiropas Savienība 2013. gadā pieņēma Regulu, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem . To papildināja Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) , kas izveidots, lai finansiāli atbalstītu Eiropas enerģētikas, transporta un telesakaru tīklu attīstību.

2.1. TEN-E politika, kas vērsta uz Eiropas prioritātēm un investīciju kāpināšanu

Kopš 2013. gada TEN-E politikas satvars nodrošina mērķtiecīgu pieeju tādu projektu apzināšanai un atbalstīšanai, kas ir nozīmīgi labi savienotu tīklu izveidei dalībvalstīs un iekšējam enerģijas tirgum. Šīs pieejas pamatā ir objektīvs un integrēts atlases process, kurā prioritāte tiek piešķirta visvajadzīgākajiem infrastruktūras projektiem.

Šīs pieejas panākumi kļūst arvien redzamāki. Ir pabeigti vai līdz 2018. gada beigām tiks īstenoti aptuveni 30 energoinfrastruktūras kopīgo interešu projekti (KIP). Plānots, ka ap 2020. gadu tiks pabeigti vēl 47 nozīmīgi projekti no kopumā 173 projektiem. Tomēr daudzi kopīgo interešu projekti — gan elektroenerģijas, gan gāzes infrastruktūras jomā — joprojām nevirzās uz priekšu, un aptuveni puse no projektiem tiek aizkavēti, parasti atļaujas izsniegšanas procesā, vai arī ir mainīti to termiņi, bieži vien sakarā ar šaubām par komerciālo dzīvotspēju vai nākotnes pieprasījumu.

1. tabula. KIP pārskats pa nozarēm

1. un 2. sarakstā ietilpstošie KIP, kuri jāpabeidz* 2013. –2018. gadā Elektroenerģija Viedie tīkli Gāze Nafta Oglekļa uztveršana un uzglabāšana Kopā 22 0 8 0 Nav 30 3. sarakstā ietilpstošie KIP Elektroenerģija Viedie tīkli Gāze Nafta Oglekļa uztveršana un uzglabāšana Kopā 106 4 53 6 4 173 3. sarakstā ietilpstošie KIP, kurus paredzēts pabeigt* līdz 2020. gadam Elektroenerģija Viedie tīkli Gāze Nafta Oglekļa uztveršana un uzglabāšana Kopā 31 0 14 2 0 47

*Projekti, kuri jāpabeidz, ir projekti, kuri vai nu drīzumā saņems atļauju, vai jau tiek realizēti un kurus reāli ir iespējams pabeigt līdz norādītā perioda beigām.