LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 06.10.2004 
COM(2004)646 gal īgā redakcija 
. 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas Nolīguma audiovizu ālajā jomā, 
nosakot noteikumus un nosac ījumus Šveices Konfeder ācijas dalībai Kopienas 
programm ās MEDIA Plus un MEDIA Training, un Nobeiguma akta parakst īšanu 
. 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Dalību Kopienas programm ās MEDIA Plus un MEDIA Training, k ā noteikts juridiskajos 
tekstos, kas t ās ievieš, var uzs ākt EBTA valstis, kas ir EEZ locekles, k ā arī ārpuskopienas 
valstis, kas ir Eiropas Padomes Konvencijas par p ārrobežu telev īziju dalībnieces. Programmu 
uzsākšana šādās ārpuskopienas valst īs ir pakļauta iepriekš ējai valsts likumdošanas sader ības 
pārbaudei ar Kopienas acquis communautaire  iekšējo un ārējo dimensiju. 
Ņemot vērā 1992. gada referenduma izn ākumu, kas noraid īja Šveices iesaist īšanos EEZ 
nolīgumā, Šveice ir izr ādījusi turpm āku interesi, lai stiprin ātu sadarbību ar ES audiovizu ālajā 
jomā. Vienā no 1999. gada vienotaj ām deklarācijām abas puses noteica, ka šis temats tiks 
izvirzīts turpmākajos sarunu posmos.  
Tā saukto divpus ējo sarunu II sagatavošanas laik ā Šveice piepras īja, lai tiktu iek ļauta tās 
dalība MEDIA Plus un ME DIA Training programm ās.  
Uz Padomes 2002. gada 17. j ūnijā apstiprin āto direktīvu pamata, konsult ējoties ar attiec īgo 
Padomes iecelto komiteju, Komisija organiz ēja sarunas ar Šveici. 
2004. gada 25. j ūnijā tika paraf ēti nolīguma un nosl ēguma akta projekti. Abi dokumenti ir 
tālāk pievienoti Padomes l ēmuma darba variantam. 
Šveice ir pirm ā Eiropas valsts, kas nav EEZ dal ībniece vai kandid ātvalsts, kas piedal ās šajās 
programm ās.  
Galvenie temati, kas risin āti nolīguma projekt ā, ir šādi:  
• Saskaņā ar sākotnēji nepieciešamo dal ībai, kas noteikts juridiskaj os tekstos, kas ievieš 
programmas, nol īguma 1. pielikum ā definēti noteikumi, kas j āievēro Šveices TV p ārraižu 
reglamenta ietvaros, k ā arī citi sagatavošan ās pasākumi, kam j āstājas spēkā brīdī, kad 
nolīgums stājas spēkā.  
• Šveices dal ībnieku iesniegtie projekti un iniciat īvas ir pak ļautas tādiem pašiem 
nosacījumiem, noteikumiem un proced ūrām attiecībā uz šīm programm ām kādi attiecas uz 
dalībvalstīm, jo īpaši attiec ībā uz iesniegšanu, nov ērtēšanu, pieteikumu un projektu atlasi, 
valsts strukt ūru atbildību programmu īstenošanā un darbībām, kas attiecas uz kontroli par 
dalību programm ās.  
• Katru gadu Šveice maks ās programmu iemaksu, k ā noteikts nol īguma 3. pielikum ā. 
• Finanšu kontroles un rev īzijas jaut ājumos Šveice pak ļausies Kopienas noteikumiem, 
iekļaujot Kopienas strukt ūru kontroli, k ā noteikts 4. pielikum ā.  
• Nolīgums ir piem ērojams, līdz programmas beidzas vai l īdz viena no pus ēm paziņo otrai 
pusei par t ās vēlmi pārtraukt nol īgumu. 
• Nolīgumu pārraudzīs vienota komiteja, kas sast āvēs no abu pušu p ārstāvjiem. 
 
LV 3   LV Parakstīšanas ceremonij ā Šveices puse Komisijai nodeva v ēstuli (Feder ālais padomnieks 
Couchepin nodeva v ēstuli komis ārei Reding ), kas apstiprina Šveices audiovizu ālās politikas 
ārējās dimensijas poz īcijas atbilst ību tādai pašai Eiropas Savien ības politikai, jo īpaši Pasaules 
Tirdzniec ības organiz ācijas (PTO) ietvaros. 
Balstoties uz v ēstules noska ņojumu, lai nodrošin ātu labvēlīgu nolīguma īstenošanu un lai 
pastiprinātu sadarbību, kas saist īta ar audiovizu ālajiem politikas jaut ājumiem, nosl ēguma aktā 
ir iekļauta vienota deklar ācija, kas nosaka abpus ēji izdevīgu dialogu par šiem jaut ājumiem.  
Pēc analoģijas ar vienošan ām, kas tika pan āktas divpus ējo sarunu I nobeigum ā, no Padomes 
gaidāma deklar ācija, kas ierosin ātu Šveices p ārstāvju dalību programmas komitej ās kā 
novērotājiem jautājumos, kas skar Šveici.  
Komisija sarunu rezult ātus ir nov ērtējusi kā apmierinošus un pieprasa Padomi pilnvarot ES 
vārdā parakstīt Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas Nolīgumu audiovizu ālajā jomā, 
nosakot noteikumus un nosac ījumus Šveices Konfeder ācijas dalībai kopienas programm ās 
MEDIA Plus un MEDIA Trai ning, un Nobeiguma aktu. 
 
LV 4   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas Nolīguma audiovizu ālajā jomā, 
nosakot noteikumus un nosac ījumus Šveices Konfeder ācijas dalībai Kopienas 
programm ās MEDIA Plus un MEDIA Training, un Nobeiguma akta parakst īšanu 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši 150. panta 4. punktu un 
157. panta 3. punktu kop ā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu,  
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
tā kā: 
(1) Padomes 2000. gada 20. decembra L ēmums (2000/821/EK)1 par programmu 
īstenošanu, lai veicin ātu Eiropas audiovizu ālo darbu att īstību, izplat īšanu un 
reklamēšanu (MEDIA Plus – att īstība, izplatīšana un rekl āma) (2001-2005), un jo īpaši 
11. pants, un Eiropas Parlamen ta un Padomes 2001. gada 19. janv āra Lēmums 
(163/2001/EK)2 par to, k ā īstenot Eiropas audiovizu ālo programmu nozares 
speciālistiem dom āto mācību programmu (MEDIA Training) (2001.-2005.gadam), jo 
īpaši 8. pants, uz papildu asign ējumu bāzes saska ņā ar nolīguma noteikumiem, kurus 
noteikušas abas ieinteres ētās puses, nosaka, ka š īs programmas ir atv ērtas dalībai 
valstīm, kas ir Eiropas Padomes Konvencijas par p ārrobežu telev īziju dalībnieces, kas 
nav EBTA valstis, EEZ l īguma locekles un Eiropas Savien ības kandid ātvalstis.  
(2) Komisija Eiropas Kopienas v ārdā ir risinājusi sarunas par nol īgumu, kas Šveices 
Konfeder ācijai dotu ties ības piedal īties šajās programm ās un min ētā nolīguma 
nobeiguma akt ā. 
(3) Jāparaksta šis nol īgums un nobeiguma akts, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU.  
                                                 
1 OV L 13, 17.1.2001., 35. lpp, jaun ākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 
29. aprīļa Lēmumu Nr. 846/2004/EK (OV L 157, 30.4.2004., 4. lpp.). 
2 OV L 26, 27.1.2001., 1. lpp, jaun ākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 
29. aprīļa Lēmumu Nr. 845/2004/EK (OV L 157, 30.4.2004., 1. lpp.) 
 
LV 5   LV Vienīgais pants 
Ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē, Padomes priekšs ēdētājs ar šo ir pilnvarots izraudz īties 
personu(-as), kurai(- ām) ir tiesības parakst īt Kopienai saistošu nol īgumu un nobeiguma aktu.  
Šim lēmumam pievienoti nol īguma un nosl ēguma akta teksti.  
Briselē, 
 Padomes v ārdā 
 priekšs ēdētājs  
 
LV 6   LV NOLĪGUMS  
audiovizu ālajā jomā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju, nosakot 
noteikumus un nosac ījumus Šveices Konfeder ācijas dalībai Kopienas programm ās 
MEDIA Plus un MEDIA Formation 
EIROPAS KOPIENA, turpm āk tekstā „Kopiena”, un 
ŠVEICES KONFEDER ĀCIJA, turpm āk tekstā „Šveice”, 
abas turpm āk sauktas „L īgumslēdzējas puses”, 
ņemot vērā to, ka saska ņā ar 2000. gada 20. decembra L ēmumu Nr. 2000/821/EK un 
2001. gada 19. janv āra Lēmumu Nr. 2001/163/EK, kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. apr īļa Lēmumu Nr. 846/2004/EK un ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. apr īļa Lēmumu Nr. 845/2004/EK, Kopiena ir 
izstrādājusi attīstības veicin āšanas programmu un apm ācību programmu Eiropas audiovizu ālo 
programmu industrijas speci ālistiem (turpm āk tekstā „programma MEDIA”), 
ņemot vērā to, ka programma MEDIA ar atseviš ķiem nosac ījumiem paredz Eiropas Padomes 
konvencijas trešo valstu pus ēm, kuras nav EEK l īguma Eiropas Br īvās tirdzniec ības 
asociācijas dal ībvalstis un Eiropas Savien ības kandid ātvalstis, piedal īšanos pārrobežu 
televīzijā, pamatojoties uz papildu kred ītiem un izpild āmo specifisko k ārtību nolīgumos starp 
iesaistītajām pusēm, 
ņemot vērā to, iepriekš min ētie priekšraksti š īm trešām valstīm dod programmu pieejam ību 
pēc šo valstu likumdošanas sader ības ar sp ēkā esošo Kopienas acquis communautaire  
sākotnējā izvērtējuma, 
ņemot vērā to, Šveice un Kopiena Kop ējā deklarācijā par nākotnes papildu p ārrunām 1999. 
gada 21. j ūnija septiņu nolīgumu nobeiguma dokument ā izteica vēlēšanos pārrunāt jautājumu 
par Šveices piedal īšanos šajās programm ās, 
ņemot vērā to, ka Šveice uz ņemas saist ības, kas paredz pilnve idot savu likumdošanu, lai 
nodrošinātu piepras īto saderības līmeni ar acquis communautaire , un ka līdz ar šī nolīguma 
spēkā stāšanās datumu Šveice pilda iepriekš min ēto lēmumu noteiktos dal ības nosac ījumus, 
ņemot vērā to, ka sadarb ība starp Šveici un Kopienu, kas jo īpaši vērsta uz programm ā 
MEDIA noteikto m ērķu sasniegšanu, iesaistot Kopi enu un Šveici starptautisk ās sadarbības 
aktivitāšu kontekst ā, piemērojot šo programmu, ir par pamatu daž ādu ieviesto pas ākumu 
mērķu paplašin āšanai un cilv ēku resursu kvalifik ācijas līmeņa uzlabošanai Kopien ā un 
Šveicē,  
ņemot vērā Līgumslēdzēju pušu kop īgās intereses daudz plaš ākas sadarb ības ietvaros Eiropas 
audiovizu ālo programmu industrijas att īstībā, 
ņemot vērā to, ka L īgumslēdzēju puses ar laiku cer ieg ūt abpusēju izdevīgumu no Šveices 
piedalīšanās programm ā MEDIA, 
IR VIENOJUŠ ĀS ŠĀDI. 
 
LV 7   LV 1. pants 
Nolīguma  mērķis 
Ar šo nolīgumu nodibin ātās sadarbības starp Kopienu un Šveici m ērķis ir Šveices piedal īšanās 
visos programmas MEDIA pas ākumos un, iz ņemot atseviš ķus priekšrakstus, kas ir pret ēji šajā 
nolīgumā paredzētajiem, šīm programm ām atbilstošajos juridisk ajos aktos noteikto m ērķu, 
kritēriju, proced ūru un termi ņu ievērošanā, kas atrodami 1. pielikum ā.  
2. pants 
Likumdošanu sader ība 
Lai izpild ītu iepriekš min ētajos lēmumos min ētos līdzdalības nosac ījumus, līdz ar šī nolīguma 
stāšanas spēkā datumu Šveice piem ēros 2. pielikum ā noteiktos priekšrakstus, kas paredz 
pilnveidot Šveices likum došanu, nodrošinot piepras īto saderību ar acquis communautaire. 
3. pants 
Tiesības tikt iev ēlētam 
Ja šis nolīgums nenosaka cit ādi: 
1. Nosac ījumi attiec ībā par Šveices organiz āciju un atseviš ķu personu piedal īšanos 
katrā no pas ākumiem ir t ādi paši k ādi piemērojami Kopienas dal ībvalstu 
organizācijām un atseviš ķām personām. 
2. Šveices instit ūciju, organiz āciju un atseviš ķu personu ties ības tikt iev ēlētām ir 
paredzētas juridiskajos akto s, kas attiecas uz š īm programm ām, un atrodamas 1. 
pielikumā.  
3. Lai garant ētu programmu kop ējo nozīmīgumu, projektos un pas ākumos, kuru 
īstenošanai ir nepieciešamas Eiropas l īmeņa partnerattiec ības, un lai sa ņemtu 
Kopienas finansi ālo atbalstu, ir j ābūt iesaistītai vismaz vienai Kopienas dal ībvalstij. 
Citos projektos un pas ākumos skaidri ir j āatspoguļojas nozīmīgumam Eiropas un 
Kopienas l īmenī. 
 4. pants 
Procedūras 
1. Šveices instit ūciju, organiz āciju un atseviš ķu personu kandid ātu prezent ācijas, 
novērtēšanas un izv ēles nosac ījumi un k ārtība ir tāda pati k ā tā, kas piem ērojama 
attiecībā uz Kopienas dal ībvalstu v ēlētajām institūcijām, organiz ācijām un 
atsevišķajām personām.  
 
LV 8   LV 2. Saska ņā ar 1. pielikum ā esošo lēmumu sp ēkā esošajiem priekšrakstiem, Eiropas 
Kopienu Komisija (turpm āk tekstā „Komisija”), tikl īdz tā ir iecēlusi neatkar īgus 
ekspertus, var pieaicin āt Šveices ekspertus pal īdzēt izvērtēt projektus.  
3. Visos sazi ņas veidos ar Komisiju, l ūgumu proced ūrās, nolīgumos, iesniegtajos 
ziņojumos un citos programmu administrat īvajos aspektos izmantojam ā valoda ir 
viena no ofici ālajām Kopienas valod ām.  
5. pants 
Valstu strukt ūras 
1. Šveice nosaka valsts l īmenim atbilstošas strukt ūras un meh ānismus un veic visus 
citus nepieciešamos pas ākumus programmas MEDIA ieviešanas koordin ācijai un 
organizācijai valsts l īmenī saskaņā ar 1. pielikum ā esošo juridisko aktu sp ēkā 
esošajiem priekšrakstiem. Šveice sadarb ībā ar Kopienu ap ņemas izveidot MEDIA 
Desk. 
2. Finanšu atbalsts, kas var ētu tikt pieš ķirts no programmas MEDIA Desk aktivit ātēm, 
nepārsniedz 50 % no šo pas ākumu kop ējā budžeta. 
6. pants 
Finanšu priekšraksti  
Lai segtu izmaksas, kas rodas p ēc piedalīšanās programm ā MEDIA, Šveice ik  gadu Eiropas 
Kopienas visp ārējā budžetā saskaņā ar noteikumiem un nosac ījumiem, kas atrodami 3. 
pielikumā, pārskaita dal ības maksu. 
7. pants 
Finanšu kontrole 
Noteikumi par finanšu kontroli attiec ībā pret Šveices dal ībniekiem programm ā MEDIA ir 
izklāstīti 4. pielikum ā. 
8. pants 
Kopējā komiteja 
1. Ir nodibin āta kopējā komiteja. 
2. Kop ējā komiteja sast āv no Kopienas p ārstāvjiem, no vienas puses, un Šveices 
pārstāvjiem, no otras puses. T ā tiek apstiprin āta ar kopēju vienošanos. 
 
LV 9   LV 3. Kop ējā komiteja ir atbild īga par šī nolīguma vad ību un pareizu piem ērošanu.  
4. P ēc vienas vai otras puses l ūguma Līgumslēdzējas puses apmain ās ar inform āciju un 
kopējās komitejas ietvaros veic konsult ācijas par pas ākumiem, kas īstenoti šī 
nolīguma ietvaros, un finanšu aspektiem, kas uz tiem attiecas.  
5. Lai p ārrunātu jautājumus par š ī nolīguma veiksm īgu funkcion ēšanu, kop ējā komiteja 
sanāk pēc vienas puses l ūguma. Tā izstrādā savu iekš ējo reglamentu un var izveidot 
darba grupas, kas pal īdzētu tās pienākumu veikšan ā.  
6. L īgumslēdzējas puses par str īdiem par š ī nolīguma interpret ācijas vai piem ērošanas 
jautājumiem var san ākt kopējā komitejā. Kopējā komiteja var atrisin āt strīdu. Jebkuri 
lietderīgi inform ācijas elementi, kas ļautu izanaliz ēt situāciju un rast piem ērotāko 
risinājumu, ir iesniedzami kop ējā komitejā. Šajā sakarā kopējā komiteja izskata visas 
iespējas, kas ļautu nodrošin āt šī nolīguma veiksm īgu funkcion ēšanu.  
7. Kop ējā komiteja periodiski p ārskata šī nolīguma pielikumus. Kop ējā komiteja p ēc 
vienas puses ierosin ājuma var nolemt izdar īt izmaiņas šī nolīguma pielikumos.  
9. pants 
Izpilde, nov ērtējums un zi ņojumi 
Neietekm ējot Kopienas atbild ību programmas izpildes un nov ērtējuma jom ā, saskaņā ar 
lēmumu, kas attiecas uz programm ām, un atrodami 1. pielikum ā, priekšrakstiem, Šveices 
piedalīšanās programm ā MEDIA ir par pamatu t ā nepārtrauktai izpildei partnerattiec ību starp 
Kopienu un Šveici ietvaros. Lai piedal ītos ziņojumu sagatavošan ā par programm ā iegūto 
pieredzi, Šveice nos ūta Kopienai savu zi ņojumu, aprakstot pas ākumus, kurus t ā savā valstī ir 
veikusi. T ā piedalās arī visos citos specifiskos pas ākumos, kurus šaj ā sakarā tai piedāvā 
Kopiena.  
10. pants 
Pielikumi 
Šī nolīguma pielikumi ir neat ņemamas t ā sastāvdaļas. 
11. pants 
Teritoriālais piem ērošanas lauks  
Šis nolīgums, no vienas puses, piem ērojams teritorij ās, kuras noteicis Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgums, piem ērojot nosac ījumus, kurus paredz šis nol īgums, un, no otras puses, 
Šveices teritorij ā. 
 
LV 10   LV 12. pants 
Ilgums un denons ēšana 
1. Šis nol īgums ir nosl ēgts uz programmas MEDIA darb ības laiku. 
2. Ja Kopiena apstiprina jaunas vair āku gadu programmas Eiropas audiovizu ālās jomas 
produkcijas izplat īšanas un sekm ēšanas, attīstības veicin āšanas jom ās, kā arī Eiropas 
audiovizu ālo programmu profesion āļu izglītības jomā, šis nolīgums var tikt atjaunots 
vai pārskatīts pēc nosacījumiem, kas paredz ēti kopējā nolīgumā.  
3. Kopiena vai Šveice var denons ēt šo nolīgumu, par savu l ēmumu pazi ņojot otrai 
pusei. Nol īguma darb ības laiks izbeidzas p ēc 12 mēnešiem no š ī paziņošanas br īža. 
Projekti un pas ākumi, kas norisin ās paziņojuma iesniegšanas br īdī, tiek īstenoti līdz 
galam, pamatojoties uz šaj ā nolīgumā paredzētajiem nosac ījumiem. L īgumslēdzējas 
puses ar kop ēju nolīgumu atrisin ās citas iesp ējamajās sekas, kas raduš ās līdz ar 
nolīguma denons ēšanu.  
13. pants 
Stāšanās spēkā 
Šis nolīgums stājās spēkā otrā mēneša pirmaj ā dienā pēc Līgumslēdzēju pušu rakstiskajiem 
paziņojumiem par iekš ējās juridiskās procedūras pabeigšanu. 
14.pants 
Valodas  
Šis nolīgums ir sast ādīts divos eksempl āros vācu, angļu, dāņu, spāņu, igauņu, somu, fran ču, 
grieķu, ungāru, itāliešu, latviešu, lietuviešu, n īderlandiešu, po ļu, portugāļu, slovaku, slov ēņu, 
zviedru un čehu valod ās, kur katram tekstam ir ticam ības spēks.  
(vieta)    , Eiropas Kopienas v ārdā Šveices Konfeder ācijas vārdā  
  
 
LV 11   LV 1. PIELIKUMS  
Juridiskie akti, kas atti ecas uz programmu MEDIA  
Padomes 2000. gada 20. decembra Lēmums  Nr. 2000/821/EK par Eiropas audiovizu ālo 
darbu izstr ādes, izplat īšanas un p ārdošanas veicin āšanas programmas īstenošanu (MEDIA 
Plus – izstr āde, izplat īšana un p ārdošanas veicin āšana) (2001. – 2005. gads) (OV L 336, 
30.12.2000., 82. lpp.). 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. janv āra Lēmums  Nr. 2001/163/EK par to, kā 
īstenot Eiropas audiovizu ālo programmu nozares speci ālistiem dom āto mācību programmu 
(MEDIA– Formation) (2001. – 2005. gads) (OV L 26, 27.1.2001., 1. lpp.). 
Padomes 2004. gada 26. apr īļa Regula (EK) Nr. 885/2004 par Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulas (EK) 2003/ 2003, Padomes Regulu (EK) 1 334/2000, (EK) 2157/2001, (EK) 
152/2002, (EK) 1499/2002, (EK) 1500/2003 un (EK)  1798/2003, Eiropas Parlamenta un 
Padomes L ēmumu 1719/1999/EK, 1720/1999/EK , 253/2000/EK, 508/2000/EK, 
1031/2000/EK, 163/2001/EK, 2235/2002/EK  un 291/2003/EK un Padomes 
lēmumu 1999/382/EK, 000/821/EK, 2003/17/EK un 2003/893/EK pie ņemšanu pre ču brīvas 
aprites, sabiedr ību tiesību, lauksaimniec ības, nodok ļu, izglītības un apm ācības, audiovizu ālās 
kultūras un politikas, k ā arī ārējo attiecību jomās pēc Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, 
Latvijas, Lietuvas, Ung ārijas, Maltas, Polijas, Slov ēnijas un Slov ākijas pievienošan ās (OV L 
168, 1.5.2004., 1. lpp.). 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. apr īļa Lēmums Nr. 845/2004/EK, ar kuru 
izdarīti grozījumi lēmumā 163/2001/EK par to, k ā īstenot Eiropas audiovizu ālo programmu 
nozares speci ālistiem dom āto mācību programmu (MEDIA –Formation) (2001. – 2005. gads) 
(OV L 157, 30.4.2004., 1. lpp.). 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. apr īļa Lēmums Nr. 846/2004/EK , ar kuru 
izdarīti grozījumi Padomes L ēmumā 2000/821/EK  par Eiropas audiovizu ālo darbu izstr ādes, 
izplatīšanas un p ārdošanas veicin āšanas programmas īstenošanu (MEDIA Plus – izstr āde, 
izplatīšana un p ārdošanas veicin āšana) (2001. – 2005. gads) (OV L 157, 30.4.2004., 4. lpp.). 
 
LV 12   LV  2. PIELIKUMS  
A. pants 
Brīvība radiosakaru uztveršanas un p ārraides jom ā  
1. Ja Eiropas Savien ības dalībvalsts ir Eiropas Padomes Konvencijas par p ārrobežu 
televīziju puse saska ņā ar šīs Konvencijas priekšrakstiem, Šveice nodrošina 
televīzijas pārraižu, kas ietilpst š īs dalībvalsts kompetenc ē, brīvu uztveršanu un 
pārraidi savā teritorijā,  
2. Citos gad ījumos, kas nav paredz ēti 1. daļā, Šveice nodrošina telev īzijas pārraižu, kas 
ietilpst šīs Eiropas Savien ības dalībvalsts kompetenc ē, brīvu uztveršanu un p ārraidi 
savā teritorijā (kā to noteikusi t ā sauktā „televīzija bez robež ām” direkt īva, Padomes 
1989. gada 3. oktobra Direkt īva 89/552/EEK par dažu t ādu televīzijas raid ījumu 
veidošanas un p ārraides noteikumu koordin ēšanu, kas ietverti dal ībvalstu 
normatīvajos un administrat īvajos aktos, kur ā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvu 97/36/ EK izdar īti šādi grozījumi) šādā kārtībā: 
Šveice patur ties ības: 
a) p ārtraukt Eiropas Savien ības dal ībvalsts kompetenc ē esošā televīzijas 
raidorganiz ācijas pārraižu retransl āciju, kas ac īmredzami nopietni p ārkāpj 
noteikumus par nepilngad īgo aizsardz ību un goda un cie ņas neaizskaram ību, kā to 
paredz direkt īvas „Telev īzija bez robež ām” 22. un 22. bis pants;  
b) veikt visus nepieciešamos pas ākumus attiec ībā pret telev īzijas raidorganiz ācijām, kas 
izvietojuš ās Eiropas Savien ības dalībvalsts teritorij ā, bet kuru aktivit ātes pilnībā vai 
galvenokārt attiecas uz Šveices teritoriju, ja t ās tur ir izvietojuš ās, lai nepild ītu 
noteikumus, kas tiem b ūtu jāpilda, atrodoties Šveices teritorij ā. Šie apst ākļi būtu 
interpretējami Eiropas Kopienu Tiesas past āvošās tiesu prakses ietv aros (Lieta 33/74, 
Van Binsbergen pret Bestuur van de Bedrijfsvereniging , krājums 1974, 1299. lpp.; 
lieta C-23/93, TV10 SA pret Commissariaat voor de Media , krājums 1994, I-4795. 
lpp.). 
3. Š ī panta 2. da ļā paredzētajos gadījumos nepieciešamie pas ākumi tiks pie ņemti pēc 
domu apmai ņas kopējā komitejā, kas sasaukta š ī nolīguma ietvaros.  
B. pants 
Televīzijas programmu izstr āde, izplat īšana un p ārdošanas veicin āšana 
1. Šveice darbojas p ēc Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas 
89/552/EEK(03.10.1989) par to, k ā koordinēt dažus noteikumus, kas paredz ēti 
dalībvalstu normat īvajos vai administrat īvajos aktos attiec ībā uz telev īzijas 
raiddarbību veikšanu 4. un 5. panta analo ģijas, kurā izdarīti grozījumi par Eiropas 
Parlamenta un Padomes direkt īvu 97/36/EK, un seko, lai telev īzijas raidorganiz āciju 
darbība būtu pakļauta iestāžu uzliktajai kompetencei. 
 
LV 13   LV 2. Lai īstenotu iepriekš ējā paragrāfa priekšrakstus, piem ērojama Eiropas darba 
definīcija, kāda formul ēta Padomes 1989. gada 3. oktobra Direkt īvā 89/552/EEK par 
to, kā koordinēt dažus noteikumus, kas paredz ēti dalībvalstu normat īvajos vai 
administrat īvajos aktos attiec ībā uz televīzijas raidorganiz āciju darbību veikšanu un 
kurā izdarīti grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas 97/36/EK 6. 
pantā. 
3. Šveice seko, lai Kopienas dal ībvalstu ori ģinālie darbi neb ūtu par pamatu 
diskrimin ējošiem pas ākumiem š ī nolīguma piem ērošanas ietvaros un laik ā.  
4. Šo saist ību izpildes k ārtība ir noteikta Šveices reglam entos, kas ar juridisku sp ēku 
piemērojami telev īzijas raidorganiz āciju darb ībai līdz šī nolīguma spēkā stāšanās 
datumam. Š ī reglament ācija paredz, lai p ārraidītāji saskaņā ar šī panta 1. un 2. da ļu 
realizētu Direktīvā 89/552/EEK noteikto proporciju un lai vi ņi katru gadu Šveices 
regulētājinstancei iesniegtu zi ņojumu par realiz ēto proporciju un iemesliem, ja š āda 
proporcija nav bijusi iev ērota. Ja š ī proporcija ir da ļēji sasniegta un sniegtie 
paskaidrojumi par iemesliem ir nepiln īgi, kompetent ā iestāde pieņem nepieciešamos 
mērus. Jebkur ā gadījumā pārraidītājiem jāseko direkt īvā paredzētās proporcijas 
ievērošanai.  
 
LV 14   LV  3. PIELIKUMS   
Šveices dal ības maksa 
“MEDIA Plus” un “MEDIA Formation” 
1. Dal ības maksa, kas Šveicei j āpārskaita Eiropas Savien ības budžet ā, lai piedal ītos 
programm ās “MEDIA Plus” un “MEDIA Form ation”, un kas ir proporcion āli izdalīta 
programmu finanšu asign ējumiem, ir š āda (miljonos eiro): 
2005. gads 2006. gads 
4,2 4,2 
 
2. Eiropas Savien ības vispārējam budžetam piem ērojamā finanšu regula galvenok ārt 
piemērojas uz Šveices dal ības maksas p ārzināšanu.  
3. Šveices ekspertu un p ārstāvju ceļa un uztur ēšanās izdevumus, kas saist īt ar viņu 
piedalīšanos Komisijas organiz ētajās sanāksmēs saistībā ar programmu ieviešanu, 
apmaksās Komisija p ēc tādas pašas sp ēkā esošās procedūras, kāda piemērojama 
attiecībā uz ES dal ībvalstu ekspertiem.  
4. P ēc šī nolīguma stāšanās spēkā un katra gada beig ās Komisija nos ūta Šveicei 
aicinājumu veikt dal ības maksu programmu budžet ā saskaņā ar šo nolīgumu.  
Šī dalības maksa apr ēķināma eiro un p ārskaitāma uz Komisijas bankas kontu eiro 
izteiksmē.  
Šveice savu dal ības maksu p ārkaita līdz 1. apr īlim, ja aicin ājumu dalības maksas 
iemaksai Komisija ir nos ūtījusi līdz 1. martam, bet m ēnesi vēlāk, ja šo aicin ājumu 
Komisija nos ūtījusi vēlāk. 
Jebkura kav ēšanās dalības maksu p ārskaitījumam ir par pamatu soda naudas 
uzlikšanai, kuru sedz Šveice, s ākot no pārskaitījuma termi ņa beigu datuma. Soda 
naudas likme atbilst Eiropas Centr ālās bankas noteiktajai likmei, s ākot no termi ņa 
beigu datuma par š īm operācijām eiro izteiksm ē, un sasniedz l īdz 3,5 %.  
 
LV 15   LV  4. PIELIKUMS  
Finanšu kontrole attiec ībā uz Šveices piedal īšanos  programm ā MEDIA   
A pants 
Tiešā sazināšanās  
Komisija sazin ās tieši ar Šveic ē esošajiem programmas dal ībniekiem un to apakšnol īgumu 
slēdzējām pusēm. Šīs personas Komisijai var nos ūtīt tieši jebkuru inform āciju un 
dokument āciju, par ko vi ņām ir pien ākums ziņot, pamatojoties uz instrumentiem, uz kuriem 
atsaucas šis nol īgums un l īgumi, kas nosl ēgti par tā piemērošanu.  
B pants 
Revīzija 
1. Saska ņā ar 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) 1605/2002 un 2002. gada 23. 
decembra Regulu (EK, Euratom) 2342/2002, k ā arī citām regulām, uz kur ām 
pamatojas šis nol īgums, līgumi, kas nosl ēgti ar Šveic ē esošajiem programmas 
dalībniekiem, var paredz ēt zinātniskus, finanšu, tehnolo ģiju un cita veida rev īzijas, 
kurus Komisijas darbinieki vai jebkura cita t ās pilnvarota persona var īstenot jebkur ā 
laikā pie viņiem vai to apakšl īgumu slēdzējām pusēm.  
2. Lai sekm īgi īstenotu rev īziju, Komisijas darbiniekiem vai jebkurai citai t ās 
pilnvarotai personai ir attiec īgā pielaide telp ām, darbiem un dokumentiem, k ā arī 
jebkurai nepieciešamajai inform ācijai, tajā skaitā elektronisk ā veidā. Šīs pielaides 
tiesības ir skaidri iestr ādātas līgumos, kas nosl ēgti par instrumentu, uz kuriem 
atsaucas šis nol īgums, piem ērošanu.  
3. Eiropas Kopienu Rev īzijas palātai ir piešķirtas tādas pašas ties ības kā Komisijai.  
4. Rev īzijas var notikt ar ī pēc programmu vai š ī nolīguma darb ības termi ņa beigām 
attiecīgajos līgumos noteiktaj ā kārtībā.  
5. Šveices Finanšu feder ālā kontrole savlaic īgi ir inform ēta par Šveices teritorij ā 
paredzamaj ām revīzijām. Šī informācija nav tiesisks nosac ījums min ēto revīziju 
veikšanai. 
C pants 
Pārbaudes uz vietas 
1. Saska ņā ar Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 š ī 
nolīguma ietvaros Komisijai (OLAF) ir at ļauts veikt apskates un p ārbaudes uz vietas 
Šveices teritorij ā. 
 
LV 16   LV 2. P ārbaudes un kontroles uz vietas sa gatavo un veic Komisija cieš ā sadarbībā ar 
Šveices Finanšu feder ālo kontroli vai cit ām kompetentaj ām Šveices iest ādēm, kuras 
ir izraudz ījusies Šveices Finanšu feder ālā kontrole un kuras savlaic īgi ir inform ētas 
par kontro ļu un pārbaužu m ērķi un juridisko pamatu, lai var ētu sniegt nepieciešamo 
palīdzību. Šajā sakarā Šveices kompetento iest āžu darbinieki var iedal īties kontrol ēs 
un pārbaudēs uz vietas.  
3.  Ja attiec īgās Šveices iest ādes vēlas, tad kontroles un p ārbaudes uz vietas veicamas 
kopā ar Komisiju.  
4. Ja programmas MEDIA dal ībnieki iebilst pret kontrol ēm un pārbaudēm uz vietas, tad 
Šveices iest ādes, saska ņā ar vietējo likumdošanu, Komisijas kontrolieriem sniedz 
nepieciešamo pal īdzību, kas ļautu īstenot kontro ļu un pārbaužu uz vietas izpildi. 
5. Tikl īdz kontro ļu un pārbaužu uz vietas veikša nas ietvaros Komisijas r īcībā ir 
nonākusi inform ācija par jebkuru aizdom īgu faktu vai aizdom ām par nelikum ībām, tā 
pēc iespējas savlaic īgi sazinās ar Šveices Finanšu feder ālo kontroli. Ar ī jebkurā citā 
gadījumā Komisijai ir pien ākums pazi ņot augstāk minētajai iestādei kontro ļu un 
pārbaužu laik ā iegūtajiem rezult ātā tiem.  
D pants 
Informācija un konsult ācijas   
1. Lai veiksm īgi pildītu šī pielikuma priekšrakstus, kompetent ās Šveices un Kopienas 
iestādes regul āri apmain ās ar inform āciju un p ēc vienas puses l ūguma veic 
konsultācijas.  
2. Kompetent ās Šveices iest ādes nekav ējoties ziņo Komisijai par jebkuru elementu, kas 
nonācis viņu rīcībā un liek dom āt par nelikum ībām, kas saist ītas ar vienošanos vai 
konvenciju nosl ēgšanu un izpildi, kas nosl ēgti par instrumentu, uz kuriem atsaucas 
šis nolīgums, piem ērošanu.  
E pants 
Konfidencialit āte 
Saskaņā ar šo pielikumu, neskatoties k ādā formā informācija ir saņemta vai nos ūtīta, tā ir 
pakļauta profesion ālā noslēpuma rež īmam un tai pieš ķirta analoga Šveices ties ībās noteikta 
aizsardzība un aizsardz ība, kādu attiecīgie priekšraksti paredz kopienas instit ūcijām. Šī 
informācija ir sniedzama vien īgi tām person ām, kuras darbojas Kopienas instit ūcijās, 
dalībvalstīs vai Šveic ē un kuras savu pien ākumu veikšanas ietvaros ir br īdinātas par tās 
izmatošanu vien īgi mērķim, lai nodrošin ātu efektīvu Līgumslēdzēju pušu finanšu interešu 
aizsardzību.  
 
LV 17   LV F pants 
Administrat īvie mēri un sankcijas  
Neietekm ējot Šveices krimin āltiesību piemērošanu, Komisija saska ņā ar 2002. gada 25. j ūnija 
Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, k ā arī Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 
par Eiropas Kopienas finanšu ties ību aizsardz ību, var piepras īt piemērot administrat īvos 
piespiedu l īdzekļus un sankcijas.  
G pants 
Piedzīšana un izpilde  
Programmas MEDIA ietvaros pie ņemtie Komisijas l ēmumi par š ī nolīguma piem ērošanu 
attiecībā uz person ām, kas nav valstis, par pien ākumu soda samaks āšanai ir izpild āmi Šveices 
teritorijā. Soda izpilde notiek p ēc pārbaudes, ko veic Šveices vald ības izcelta iest āde, kura par 
to paziņo Komisijai. Piespiedu soda izpilde notiek p ēc Šveicē noteiktās proced ūras 
priekšrakstiem. L ēmuma par soda izpildi likum ības kontrole pak ļauta Eiropas Kopienu Tiesai. 
Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem, kas pasludin āti kā galīgi, izpilde notiek p ēc tādiem 
pašiem nosac ījumiem.  
 
LV 18   LVNobeiguma akts Eiropas Kopienas un Šveices Konfeder ācijas Nolīgumam 
audiovizu ālajā jomā, ar ko nosaka noteikumus un nosac ījumus Šveices 
Konfeder ācijas dalībai Kopienas programm ās MEDIA Plus un MEDIA 
Formation 
___________________________________________________________  
Eiropas Kopienas  un Šveices Konfeder ācijas 
Pilnvarotie, sanākuši divi t ūkstoši ceturt ā gada (datums) ……. (v ieta)......., lai parakst ītu Eiropas 
Kopienas un Šveices Konfeder ācijas Nol īgumu audiovizu ālajā jomā, ar ko nosaka 
noteikumus un nosac ījumus Šveices Konfeder ācijas dalībai Kopienas programm ās 
MEDIA Plus un MEDIA Formation, un ir pie ņēmuši kop ēju deklar āciju, kas 
pievienota šim nobeiguma dokumentam: 
Līgumslēdzēju pušu kop ējā deklarācija par abpus ēju interešu dialoga att īstību 
audiovizu ālās politikas jom ā. 
Tāpat viņi ir pieņēmuši turpm āk norādīto deklarācijas aktu, kas ir pievienots šim gala 
dokumentam: 
Padomes deklar ācija par Šveices dal ību komitej ās 
vieta)    , Šveices Konfeder ācijas vārdā Eiropas Kopienas v ārdā 
  
 
LV 19   LVNolīguma slēdzēju pušu kop ējā deklarācija par abpus ēju interešu dialoga 
attīstību audiovizu ālās politikas jom ā 
Abas puses, lai garant ētu nolīguma labv ēlīgu piemērošanu un stiprin ātu sadarb ību 
audiovizu ālās politikas jom ās, paziņo, ka dialoga att īstība šajās jomās ir kopējas 
intereses. 
Abas puses t āpat paziņo, ka šis dialogs notiks ar šo nol īgumu izveidot ās Kopējās 
komitejas ietvaros, k ā arī citās vietās, kur tas b ūs piemēroti un nepieciešami. Abas 
puses vienojas, ka šaj ā sakarā Šveices p ārstāvji var tikt uzaicin āti „Kontaktkomitejas” 
sanāksmēs, kas izveidotas saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 30. 
jūnija Direkt īvu 97/36/EK, ar kuru izdar īti grozījumi Direkt īvā 89/552/EEK. 
Padomes deklar ācija par Šveices dal ību komitej ās 
Padome neiebilst, ja Šveices p ārstāvji piedal ās programmas MEDIA komiteju un 
ekspertu grupu san āksmēs kā novērotāji jautājumos, kas uz vi ņiem attiecas. 
Balsošanas laik ā šīs komitejas un ekspertu grupas san āk bez Šveices p ārstāvju 
klātbūtnes.  
 
LV 20   LV FINANCIAL STATEMENT  
Policy area(s): Education and Culture 
Activity(ies): Audiovisual Policy and Sports, (15 05) 
Administrative Expenditure of Policy Area Education and Culture (15 01) 
 
TITLE OF ACTION : PARTICIPATION OF SWITZERLAND IN THE MEDIA PLUS AND MEDIA 
TRAINING COMMUNITY PROGRAMMES  
1. BUDGET  LINE(S)  + HEADING(S) 
15 05 01 01 Media Plus  
15 05 01 02 Media Training  15 01 04 08 Media – Expenditure on administrative Management 
2. OVERALL
 FIGURES   
2.1. Total allocation for acti on: 8.4 € million for commitment 
2.2. Period of application: 2005-2006   
2.3. Overall multiannual estimate on expenditure: 
a) Schedule of commitment appropriations /payment appropriations (financial 
intervention) (see point 6.1.1) 
 € million ( to 3rd decimal place) 
15 05 01 01  
15 05 01 02  2005 2006      
Total 
Commitments 4.042 4.042     8.084 
Payments 4.042 4.042     8.084 
 b) Technical and administrative a ssistance and support expenditure  
15 01 04 08 
Commitments p.m. p.m.     p.m. 
Payments p.m. p.m.     p.m. 
 
The 'p.m.' refers to possible needs to be a ssessed at a la ter stage. Any reinforcement 
would reduce the appropriations  for the operational part.  
 
LV 21   LV  
Subtotal a+b        
Commitments 4.042 4.042     8.084 
Payments 4.042 4.042     8.084 
c) Overall financial impact of human resources and other administrative 
expenditure  
(see points 7.2 and 7.3) 
Commitments/ 
payments 
 0.108 
0.050 0.108 
0.050     0.216 
0.100 
 
TOTAL a+b+c        
Commitments 4.200 4.200     8.400 
Payments 4.200 4.200     8.400 
2.4. Compatibility with the financial progr amming and the financial perspective 
x Proposal compatible with the ex isting financial programming 2000-2006 
2.5. Financial impact on revenue: 
x Financial impact – the effect on revenue is as follows: 
Subsidy for joint financing with other sour ces in the public and/ or private sector: 
Switzerland will pay a c ontribution for participa ting in the programmes. 
Switzerland’s contribution take s into account two elements: 
–  the foreseeable operational costs, which have been calculated on the basis 
of the programme budgets, the coun try’s estimated take-up capacity, 
–  the foreseeable administrative costs, corresponding to the meetings, 
missions and one temporary A staff. Th ese estimated administrative costs 
amount yearly to 158 000 €. 
The foreseeable annual receipts are as follows (in million €): 
Item xxx (1) 2005 2006 TOTAL
TOTAL 4.2 4.2 8.4 
 
These revenues will be entered as earmarked revenues into the Community 
budget. 
 
LV 22   LV (1) La structure budgétaire dans la partie des recettes du Budget Communautaire sera proposée 
pour adaptation avant fin 2004.  
3. BUDGET  CHARACTERISTICS 
Type of expenditure New EFTA 
participationParticipation 
applicant 
countries Heading 
Financial 
Perspective 
Non-comp
           Diff  YES 
           YES            NO 
           No 3           
4. LEGAL  BASIS   
Treaty establishing the Eur opean Community, and in part icular Articles 150 and 
157, in conjunction with Article 300 thereof; 
Council Decision (2000/821/EC)3 of 20 December 2000 on the implementation 
of a programme to encourage the devel opment, distribution and promotion of 
European audiovisual works (MEDIA Plus –Development, Distribution and 
Promotion), and in particul ar Article 11 thereof;  
Decision (163/2001/EC)4 of 19 January 2001 of the European Parliament and 
the Council  on the implementation of a training programme for professionals in 
the European audiovisual programme industry (MEDIA Training), and in 
particular Article 8 thereof; 
Council Regulation (EC) No 885/20045 of 26 April 2004 adapting Regulation 
(EC) No 2003/2003 of the European Parliament and of the Council, Council Regulations (EC) No 1334/2000, (EC)  No 2157/2001, (EC) No 152/2002, (EC) 
No 1499/2002, (EC) No 1500/2003 and (E C) No 1798/2003, Decisions No 
1719/1999/EC, No 1720/1999/EC, No 253/2000/EC, No 508/2000/EC, No 
1031/2000/EC, No 163/2001/EC, No 2235/2002 /EC and No 291/2003/EC of the 
European Parliament and of the Council, and Council Decisions 1999/382/EC, 2000/821/EC, 2003/17/EC and 2003/893/EC in the fields of free movement of 
goods, company law, agriculture, taxation,  education and training, culture and 
audiovisual policy and external relati ons, by reason of the accession of the 
Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia. 
Decision n° 845 /2004/EC
6 of the European Parliame nt and of the Council of 29 
April 2004 amending decision n° 163/2001/ EC on the implementation of a 
training programme for professionals in  the European audiovisual programme 
industry (MEDIA-TRAINING) (2001-2005); 
                                                 
3 OJ L 13, 17.1.2001, p. 35. 
4 OJ L 26, 27.1.2001, p. 1. 
5 OJ L 168, 1.5.2004, p. 1. 
6 OJ L 157, 30.4.2004, p. 1. 
 
LV 23   LV Decision n° 846/2004/EC7 of the European Parliament and of the Council of 29 
April 2004 amending Council decision 2000/ 821/EC on the implementation of a 
programme to encourage the developm ent, distribution and promotion of 
European audiovisual works (M EDIA PLUS – DEVELOPMENT, 
DISTRIBUTION AND PR OMOTION) (2001-2005); 
5. DESCRIPTION  AND  GROUNDS 
5.1. Need for Community intervention 
5.1.1. Objectives pursued 
In line with the provisions in the decisions establishing the programmes, this 
Agreement lays down conditions, notably as concerns Switzerland’s financial 
contribution, adaptations to be made to Switzerland’s broadcasting regulatory 
framework, and other practical arrang ements for participating in these 
programmes. 
5.2. Actions envisaged and arrangements for budget intervention 
The aim of opening up the programmes MEDIA Plus and ME DIA Training to 
Switzerland is to bring a bout synergies and mutual benefit to partners in 
Switzerland, Member States of the Comm unity, as well as other participating 
countries, with a view to expand and multiply the chances for successful 
achievement of the aims and objectives  set in the decisions establishing the 
programmes. Accordingly, objectives a nd target population are the same as 
those of the programmes. 
5.3. Methods of implementation 
– Choice of ways and means Switzerland’s partic ipation has been 
modelled on the tried and tested term s and conditions used  previously for 
EFTA/EEA countries and candidate countries. Specific provisions have 
been made to adapt them to the par ticular conditions of Switzerland, since 
it constitutes the first case of European country neither member of the EEA nor having a pre-accession strategy that will take part in these programmes
Projects and initiatives submitted by participants from 
Switzerland shall be subject to the sa me conditions, rules and procedures 
pertaining to these programmes as are applied to Member States, regarding in particular the submi ssion, assessment, and selection of 
applications and projects, the responsibi lities of the national structures in 
the implementation of the programmes,  and the activities related to the 
monitoring of their participation in the programmes.  The Agreement will be managed by a joint committee, composed of representatives of Swit zerland and the Community. 
                                                
 
7 OJ L 157, 30.4.2004, p. 4. 
 
LV 24   LV – Main factors of uncertainty which could affect the specific results of the 
operation  Since projects will be selected according to quality criteria, it will only be 
possible to measure the real impact  on the basis of Swiss firms’ and 
institutions’ capacity to respond to th e calls for proposal launched by the 
Commission under the programmes. 
6. FINANCIAL
 IMPACT   
6.1. Total financial impact (over the entire progra mming period) 
6.1.1. Financial intervention 
EUR 2005 2006 Total 
Operational expenditure 
(15.05.01.01+15.05.01.02) 4 042 000 4 042 000 8 084 000 
Administrative expenditure  158 000 158 000 316 000 
Total costs  4 200 000 4 200 000 8 400 000  
 
LV 25   LV 7. IMPACT  ON  STAFF  AND  ADMINISTRATIVE  EXPENDITURE   
7.1. Impact on human resources 
The needs for human and admi nistrative resources shall be covered within the 
allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure. 
Type of post  Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional 
resources 
  Permanent 
posts Temporary posts 
Officials or 
temporary staff A 
B C pm 
pm pm 1 
Other resources     
Total pm 1 
7.2. Overall financial impact of human resources 
EUR   Amounts Method of calculation (total cost for the period 2005-2006) 
Officials (*) ---  
Temporary staff 216 000 [ 1 A x 108 000] x 2 years  
Other resources  ---   
Total 216 000   
(*) By using existing resources required to manage the operation 
 
LV 26   LV 7.3. Other administrative expenditu re deriving from the action 
EUR 
Budget heading Amounts Method of calculation (yearly cost of the action) 
 A 7010 -missions 12 000 8 missions 2-days  
A 7031 -committees 24 000  Travel allowance and subsistence allowance for 16 participants in 
two-days meetings 
A 7030 - other meetings 
 8 000 
6 000 Travel allowance and subsistence a llowance for 3 participants in 2 
two-day meetings 
Travel allowance and subsisten ce allowance for 2 Swiss experts 
participating in 2 meetings of 5 days in average 
Total 50 000   
The above expenditure will be met from the receipts (article 4 par.2, third indent 
of the financial regulation) received from Switzerland (see  point 2.5 of the 
financial statement).  
8. FOLLOW-UP  AND  EVALUATION 
8.1. Arrangements and schedule for the planned evaluation 
The monitoring and evaluation procedures included in the programmes (notably 
in respect of evaluation, as included in the decisions establishing the 
programmes) will also cover operations financed for Swiss beneficiaries. 
9. ANTI-FRAUD  MEASURES 
All the Commission’s contracts, agreem ents and other legal commitments 
provide for on-the-spot checks by th e Commission and Court of Auditors. 
Among other things, the beneficiaries of  the operations are obliged to file 
reports and financial statements. These ar e analysed from the point of view of 
their content and the eligibility of the e xpenditure in line w ith the objective of 
Community financing. 
The anti-fraud provisions of the basic budge t headings apply to this heading too 
when adapted to the case of Switzerland. 
*****