Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Kopienas stratēģiskajām vadlīnijām lauku attīstībai (plānošanas periods 2007.-2013. g.) (COM(2005)0304 - C6-0349/2005 - 2005/0129(CNS))



Oficiālais Vēstnesis 290 E , 29/11/2006 Lpp. 0379 - 0396



P6_TA(2006)0062 Kopienas stratēģiskās vadlīnijas lauku attīstībai * Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Kopienas stratēģiskajām vadlīnijām lauku attīstībai (plānošanas periods 2007. - 2013. g.) (COM(2005)0304 — C6-0349/2005 — 2005/0129(CNS)) (Apspriežu procedūra) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0304) [1], - ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu (C6-0349/2005), - ņemot vērā Reglamenta 51. noteikumu, - ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0023/2006), 1. apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; 2. aicina Komisiju izdarīt priekšlikumā atbilstošās izmaiņas, ievērojot EK līguma 250. panta 2. punktu; 3. aicina Padomi darīt zināmu Parlamentam, ja tā ir paredzējusi atkāpties no Parlamenta apstiprinātā teksta; 4. aicina Padomi apspriesties ar Parlamentu vēlreiz, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; 5. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt tā nostāju Padomei un Komisijai. KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI | Grozījums Nr. 1 1.a apsvērums (jauns) | (1a) Kopienas stratēģiskajās vadlīnijās ir ņemta vērā lauksaimniecības daudzfunkcionālā nozīme un lielās atšķirības starp reģioniem paplašinātajā ES, kuras dēļ dalībvalstīm ir jāļauj būt elastīgām, plānojot un īstenojot lauku attīstības programmas. | Grozījums Nr. 2 2. apsvērums (2) Stratēģiskajās vadlīnijās nosaka jomas, kas ir svarīgas Kopienas prioritāšu īstenošanai, jo īpaši saistībā ar Gēteborgas ilgtspējības mērķiem un atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. | (2) Šīm stratēģiskajām vadlīnijām būtu nosaka jomas, kas ir svarīgas Kopienas prioritāšu īstenošanai, jo īpaši saistībā ar Gēteborgas ilgtspējības mērķiem un atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, kā arī ņemot vērā jauno KLP un pārmaiņas, ko rada ES starptautiskās sarunas. | Grozījums Nr. 3 2.a apsvērums (jauns) | (2a) Sieviešu integrācijai darba tirgū jābūt horizontālai prioritātei, īstenojot Pielikumā izklāstītās stratēģiskās vadlīnijas. | Grozījums Nr. 4 Pielikums, 1. punkta 2. daļas 4. atkāpe —īstenot jauno tirgus orientēto kopējo lauksaimniecības politiku un no tās izrietošo nepieciešamo pārstrukturēšanu jaunajās un vecajās dalībvalstīs. | —īstenot jauno tirgus orientēto kopējo lauksaimniecības politiku un no tās izrietošo nepieciešamo pārstrukturēšanu jaunajās un vecajās dalībvalstīs, vienlaikus arī ņemot vērā patērētāju vajadzības attiecībā uz veselību, drošumu un kvalitāti. | Grozījums Nr. 5 Pielikums, 1. punkta 2. daļas 4.a atkāpe (jauns) | —nodrošināt pēctecību starp pašlaik īstenojamām lauku attīstības programmām un programmām, kas sāksies no 2007. gada. | Grozījums Nr. 6 Pielikums, 2.1. punkts, virsraksts KLP un lauku attīstība | Lauku attīstība saistībā ar KLP | Grozījums Nr. 7 Pielikums, 2.1. punkta 1. daļa Lauksaimniecība joprojām ir lielākais lauku zemes izmantotājs, kā arī noteicošais lauku vides un apkārtējās vides kvalitātes faktors. Līdz ar Eiropas Savienības paplašināšanos ir pieaugusi KLP un lauku attīstības nozīme un svarīgums. | Lauksaimniecība joprojām ir lielākais lauku zemes izmantotājs, kā arī noteicošais lauku vides un apkārtējās vides kvalitātes faktors. Līdz ar Eiropas Savienības paplašināšanos ir pieaugusi KLP 1. balsta un lauku attīstības nozīme un svarīgums. | Grozījums Nr. 8 Pielikums, 2.1. punkta 2. daļa Ja nebūtu divu KLP balstu, proti, tirgus politikas un lauku attīstības, daudzi lauku apvidi Eiropā saskartos ar pieaugošām saimnieciskām, sociālām un vides problēmām. Eiropas lauksaimniecības modelis atspoguļo to daudzfunkcionālo nozīmi, kāda lauksaimniecībai ir ainavu, pārtikas produktu, kā arī kultūras un dabas mantojuma bagātības un daudzveidības saglabāšanā. | Ja nebūtu divu KLP balstu, proti, tirgus politikas un lauku attīstības, daudzi lauku apvidi Eiropā saskartos ar pieaugošām saimnieciskām, sociālām un vides problēmām. Eiropas lauksaimniecības modelis atspoguļo to daudzfunkcionālo nozīmi, kāda lauksaimniecībai ir ainavu, pārtikas produktu, kā arī kultūras un dabas mantojuma bagātības un daudzveidības saglabāšanā, un to tāpēc var pielāgot tādām jaunām sabiedrības prasībām kā kvalitatīvi produkti, pārtikas drošība, ekoloģiskais tūrisms, dabas mantojuma saglabāšana, alternatīvi enerģijas avoti. | Grozījums Nr. 9 Pielikums, 2.2. punkts KLP 2003. un 2004. gada reformas bija liels solis uz priekšu, lai veicinātu lauksaimniecības konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību Eiropas Savienībā, kā arī izveidotu nākotnes reformu pamatu. Secīgas reformas ir stiprinājušas Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju, samazinot cenu atbalsta garantijas. Savstarpēji nesaistītu tiešo maksājumu ieviešana rosina lauksaimniekus rīkoties atbilstīgi tirgus signāliem, ko rada patērētāju pieprasījums, nevis vadīties no politikas stimuliem, kas atkarīgi no saražotā daudzuma. Vides, pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un labturības standartu savstarpējas atbilstības nodrošināšana stiprina patērētāju uzticību lauksaimniecībai un tās ekoloģisko ilgtspējību. | KLP 2003. un 2004. gada reformas bija liels solis uz priekšu, lai veicinātu lauksaimniecības reģionālo un vietējo konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību Eiropas Savienībā, kā arī izveidotu nākotnes reformu pamatu. Secīgas reformas ir stiprinājušas Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju, samazinot cenu atbalsta garantijas. Atdalītu tiešo maksājumu ieviešana rosina lauksaimniekus rīkoties atbilstīgi tirgus signāliem, ko rada patērētāju pieprasījums un sabiedrības vajadzības, nevis vadīties no politikas stimuliem, kas atkarīgi no saražotā daudzuma, un intensīvās lauksaimniecības prakses. Vides, pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un labturības standartu savstarpējas atbilstības nodrošināšana stiprina patērētāju uzticību lauksaimniecībai un tās ekoloģisko ilgtspējību. | Grozījums Nr. 10 Pielikums, 2.3. punkta 1. daļa Turpmākajā lauku attīstības politikā galvenā uzmanība pievērsta trim pamatjomām: lauksaimniecības pārtikas ekonomikai, videi, kā arī lauku ekonomikai un lauku iedzīvotājiem plašākā nozīmē. Jaunās lauku attīstības stratēģijas un programmas būs izvērstas galvenokārt trīs prioritāšu jomās: lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības konkurētspēja, lauku apsaimniekošana un vide, kā arī dzīves kvalitāte un diversifikācija lauku apvidos. | Turpmākajā lauku attīstības politikā galvenā uzmanība pievērsta trim pamatjomām: lauksaimniecībai un pārtikas pārstrādei, kā arī lauku ekonomikai un lauku iedzīvotājiem plašākā nozīmē. Jaunās lauku attīstības stratēģijas un programmas būs izvērstas galvenokārt trīs prioritāšu jomās: lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības konkurētspēja, lauku apsaimniekošana un vide, kā arī dzīves kvalitāte un diversifikācija lauku apvidos. | Grozījums Nr. 11 Pielikums, 2.4. punkta 1. daļa Lauku apvidiem raksturīga liela situāciju daudzveidība, sākot no nomaļiem lauku reģioniem, kas cieš no iedzīvotāju skaita samazināšanās, līdz piepilsētu reģioniem, kuros arvien intensīvāk jūtama blīvi apdzīvoto pilsētu ietekme. | Lauku apvidiem raksturīga liela situāciju daudzveidība, sākot no nomaļiem lauku reģioniem, kalnu reģioniem un mazāk attīstītiem reģioniem, kas cieš no iedzīvotāju skaita samazināšanās, līdz piepilsētu reģioniem, kuros arvien intensīvāk jūtama blīvi apdzīvoto pilsētu ietekme. Tāpēc ir vajadzīgas dažādas lauku attīstības stratēģijas. | Grozījumi Nr. 12 un Nr. 13 Pielikums, 2.4. punkta 2. daļa Saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) definīciju, kas pamatojas uz iedzīvotāju blīvumu [2], lauku apvidi veido 92 % no 25 valstu ES teritorijas. Turklāt 19% iedzīvotāju dzīvo reģionos ar dominējošu laukos dzīvojošo īpatsvaru, savukārt 37% — reģionos ar būtisku laukos dzīvojošo īpatsvaru. Minētajos reģionos tiek radīti 45 % no bruto pievienotās vērtības 25 valstu ES un tie nodrošina 53 % darba vietu, taču parasti šie reģioni atpaliek no pārējiem reģioniem attiecībā uz vairākiem sociāli — ekonomiskiem rādītājiem, ieskaitot strukturālos rādītājus. Lauku apvidos ienākumi uz vienu iedzīvotāju ir aptuveni par trešdaļu mazāki, sieviešu aktivitātes līmenis ir zemāks, pakalpojumu nozares ir mazāk attīstītas, tajos parasti ir mazāk iedzīvotāju ar augstāko izglītību, kā arī mazākam skaitam mājsaimniecību ir piekļuve platjoslas internetam. Nošķirtība un nomaļā atrašanās vieta ir lielākās problēmas dažos lauku reģionos. Minētie trūkumi parasti ir īpaši izteikti reģionos ar dominējošu laukos dzīvojošo īpatsvaru, lai gan kopējā aina ES mērogā var būtiski atšķirties atkarībā no dalībvalsts. Īpaša problēma sievietēm un jauniešiem nomaļos lauku apvidos ir iespēju, kontaktu un mācību infrastruktūras trūkums. | Saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) definīciju [3], kas pamatojas uz iedzīvotāju blīvumu, lauku apvidi veido 92 % no 25 valstu ES teritorijas. Turklāt 19% iedzīvotāju dzīvo reģionos ar dominējošu laukos dzīvojošo īpatsvaru, savukārt 37% — reģionos ar būtisku laukos dzīvojošo īpatsvaru. Minētajos reģionos tiek radīti 45 % no bruto pievienotās vērtības 25 valstu ES un tie nodrošina 53 % darba vietu, taču parasti šie reģioni atpaliek no pārējiem reģioniem attiecībā uz vairākiem sociāli — ekonomiskiem rādītājiem, ieskaitot strukturālos rādītājus. Lauku apvidos ienākumi uz vienu iedzīvotāju ir aptuveni par trešdaļu mazāki, sieviešu aktivitātes līmenis ir zemāks, pakalpojumu nozares ir mazāk attīstītas, tajos parasti ir mazāk iedzīvotāju ar augstāko izglītību, kā arī mazākam skaitam mājsaimniecību ir piekļuve platjoslas internetam. Nošķirtība un nomaļā atrašanās vieta ir lielākās problēmas dažos lauku reģionos. Minētie trūkumi parasti ir īpaši izteikti reģionos ar dominējošu laukos dzīvojošo īpatsvaru un tālākos reģionos, kur lauku saimniecības ir mazas, nošķirtas, cieš no grūtiem klimatiskiem apstākļiem un kur to produktu dažādība ir ierobežota. Īpaša problēma sievietēm un jauniešiem nomaļos lauku apvidos ir iespēju, kontaktu un mācību infrastruktūras trūkums. | Grozījums Nr. 14 Pielikums, 2.4. punkta 3. daļa Lauksaimniecība 15 valstu ES veido 2% no IKP, jaunajās dalībvalstīs — 3%, savukārt Rumānijā un Bulgārijā — vairāk nekā 10 %. Jaunajās dalībvalstīs lauksaimniecībā ir nodarbināti trīs reizes vairāk cilvēku (12%) nekā vecajās dalībvalstīs (4 %). Bulgārijā un Rumānijā nodarbinātības līmenis lauksaimniecībā ir ievērojami lielāks. | Lauksaimniecība 15 valstu ES veido 2% no IKP, jaunajās dalībvalstīs — 3%, savukārt Rumānijā un Bulgārijā — vairāk nekā 10 %. Jaunajās dalībvalstīs lauksaimniecībā ir nodarbināti trīs reizes vairāk cilvēku (12 %) nekā vecajās dalībvalstīs (4%). Bulgārijā un Rumānijā nodarbinātības līmenis lauksaimniecībā ir ievērojami lielāks. Jaunās dalībvalstis raksturo ievērojama līdzekļu nepietiekamība lauksaimniecības nozarē un lielas atšķirības ienākumu līmenī, salīdzinot ar pārējām ES dalībvalstīm. Tāpēc kohēzijas princips ir jāīsteno arī lauku apvidos. | Grozījums Nr. 15 Pielikums, 2.4. punkta 7.a daļa (jauna) | Jāuzsver arī amatniecības lielā nozīme lauku vidē. Amatniecība aptver visas darbības nozares: būvniecību, pārtiku, transportu, tekstilmateriālus u. c. Tā dod iespēju radīt darba vietas, apmācīt jauniešus, nodarbinot tos kā mācekļus, nodot tradicionālās zināšanas un radīt sociālās saiknes tālākos apvidos. | Grozījums Nr. 16 Pielikums, 2.4. punkta 8. daļa Atkal iedzīvinot Lisabonas stratēģiju, Eiropadome ir no jauna apstiprinājusi, ka Lisabonas stratēģija jāvērtē plašākā ilgtspējīgas attīstības kontekstā, ka pašreizējās vajadzības nedrīkst apmierināt, nerespektējot nākamo paaudžu iespējas apmierināt to vajadzības. Jaunais plānošanas periods paver vienreizējas iespējas jaunā lauku attīstības fonda atbalstu novirzīt tādām jomām kā izaugsme, darba vietas un ilgtspējība. Šajā sakarā tas pilnībā atbilst Ilgtspējīgas attīstības pamatprincipu deklarācijai un atjaunotajai Lisabonas darbības programmai, kurās paredzēta mērķtiecīga resursu izmantošana, lai padarītu Eiropu par pievilcīgu vietu darbam un ieguldījumiem, veicinātu zināšanas un inovācijas izaugsmei, kā arī radītu vairāk jaunu darba vietu un uzlabotu esošās. | Atkal iedzīvinot Lisabonas stratēģiju, Eiropadome ir no jauna apstiprinājusi, ka Lisabonas stratēģija jāvērtē plašākā ilgtspējīgas attīstības kontekstā, ka pašreizējās vajadzības nedrīkst apmierināt, nerespektējot nākamo paaudžu iespējas apmierināt to vajadzības. Jaunais plānošanas periods paver vienreizējas iespējas jaunā lauku attīstības fonda atbalstu novirzīt tādām jomām kā izaugsme, darba vietas un ilgtspējība. Šajā sakarā tas pilnībā atbilst Ilgtspējīgas attīstības pamatprincipu deklarācijai un atjaunotajai Lisabonas darbības programmai, kurās paredzēta mērķtiecīga resursu izmantošana, lai padarītu Eiropu par pievilcīgu vietu darbam un ieguldījumiem, veicinātu zināšanas un inovācijas izaugsmei, kā arī radītu vairāk jaunu darba vietu un uzlabotu esošās. Lauku apvidu attīstība kavējas tāpēc, ka tiem nav pieejams tāds pats pakalpojumu līmenis un kvalitāte, kāds ir pieejams pilsētu apvidos. Tādu pakalpojumu kā, piemēram, ceļu, sabiedriskā transporta, informācijas tehnoloģijas u. c. trūkums personām, kas vēlas dzīvot un strādāt laukos, to apgrūtina. | Grozījums Nr. 17 Pielikums, 2.4. punkta 9. daļa Lauku attīstības politikai jāpalīdz lauku apvidiem sasniegt šos mērķus laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Tam savukārt nepieciešama stratēģiskāka pieeja konkurētspējai, jaunu darba vietu izveidošanai un jauninājumiem lauku apvidos, kā arī uzlabota programmu īstenošanas pārvaldība. Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē arvien lielāka uzmanība jāpievērš progresīviem ieguldījumiem cilvēkos, zinātībā un kapitālā, jauniem veidiem, kā piedāvāt veiksmīgus vides pakalpojumus, kā arī iespējām, veicinot diversifikāciju, radīt jaunas darba vietas un uzlabot esošās, īpaši sievietēm un jauniešiem. Palīdzot ES lauku apvidiem attīstīties kā potenciāli izdevīgām ieguldījumu, darba un dzīves vietām, lauku attīstības politika var būtiski sekmēt Eiropas teritorijas ilgtspējīgu attīstību. | Lauku attīstības politikai jāpalīdz lauku apvidu iedzīvotājiem sadarbībā ar valsts iestādēm un pilsonisko sabiedrību likt lietā savas spējas, īstenojot šos mērķus laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Tam savukārt nepieciešama ES un dalībvalstu stratēģiskāka pieeja, lai sasniegtu trīs mērķus — kohēziju, konkurētspēju un ilgtspējību. Tas nodrošinās jaunu darba vietu izveidošanu un jauninājumus, kā arī uzlabotu programmu īstenošanas pārvaldību lauku apvidos. Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē arvien lielāka uzmanība jāpievērš progresīviem ieguldījumiem cilvēkos, zinātībā un kapitālā, jauniem veidiem, kā piedāvāt veiksmīgus vides pakalpojumus, kā arī iespējām, veicinot diversifikāciju, radīt jaunas darba vietas un uzlabot esošās, īpaši sievietēm un jauniešiem. Palīdzot ES lauku apvidiem attīstīties kā potenciāli izdevīgām ieguldījumu, darba un dzīves vietām, lauku attīstības politika var būtiski sekmēt Eiropas teritorijas ilgtspējīgu attīstību. Atbalstam lauku apvidiem ir jo īpaši jāsniedz līdzekļi, kas jaunajām dalībvalstīm vajadzīgi, lai samazinātu plaisu starp tām un pārējām 15 ES valstīm. | Grozījums Nr. 18 Pielikums, 3. punkts Saskaņā ar mērķiem, kas izvirzīti Lauku attīstības regulā, šajās vadlīnijās noteiktas Kopienas prioritātes, kuru nolūks ir integrēt politiku galvenās prioritātes, kas izklāstītas Eiropadomes Lisabonas un Gēteborgas sanāksmes secinājumos. Katrai prioritāšu grupai ir paredzēti galvenie pasākumi. Pamatojoties uz šīm stratēģiskajām vadlīnijām, katrai dalībvalstij jāsagatavo valsts lauku attīstības stratēģija, kas veido pamatprincipu kopumu lauku attīstības programmu sagatavošanai. | Saskaņā ar mērķiem, kas izvirzīti Lauku attīstības regulā, tālāk izklāstītajās stratēģiskajās vadlīnijās noteiktas Kopienas prioritātes saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 9. pantu. Šo vadlīniju nolūks ir integrēt politiku galvenās prioritātes, kas izklāstītas Eiropadomes Lisabonas, Gēteborgas un Luksemburgas sanāksmes secinājumos. Katras prioritāšu grupas ilustrēšanai ir izklāstīti galvenie pasākumi. Pamatojoties uz šīm stratēģiskajām vadlīnijām, katrai dalībvalstij jāsagatavo valsts lauku attīstības stratēģija, kas veido pamatprincipu kopumu lauku attīstības programmu sagatavošanai. Lauku attīstības programmu izstrādē dalībvalstīm jābūt iespējai būt elastīgām, pieņemot Kopienas prioritātes, lai tās varētu pielāgot savas teritorijas īpašajiem apstākļiem. Tām jābūt iespējai arī veikt pielāgojumus, ja tam ir pietiekams pamatojums. | Grozījums Nr. 19 Pielikums, 3.1. punkts, vadlīnija, 2. daļa Resursiem, kuri paredzēti 1. prioritāšu jomai, jāveicina spēcīgas un dinamiskas Eiropas lauksaimniecības pārtikas nozares attīstība, galveno uzmanību veltot tādām prioritātēm, kā zināšanu nodošana un jauninājumi pārtikas ķēdē, un tādām prioritārām sfērām, kā ieguldījumi fiziskajā un cilvēku kapitālā. | Resursiem, kuri paredzēti 1. prioritāšu jomai, jāveicina spēcīgas un dinamiskas Eiropas lauksaimniecības, mežsaimniecības un pārtikas nozares attīstība, galveno uzmanību veltot tādām prioritātēm, kā zināšanu nodošana, modernizācija un jauninājumi zemkopības un pārtikas ķēdē, un tādām prioritārām sfērām, kā ieguldījumi fiziskajā un cilvēku kapitālā, ieskaitot ICT izmantošanas veicināšanu un atsaucību attiecībā uz jauno lauksaimnieku specifiskajām vajadzībām. | Grozījums Nr. 21 Pielikums, 3.1. punkta 1. daļa, ievads Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstīm piešķirtais atbalsts jānovirza šādiem pamatpasākumiem. | Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstis tiek aicinātas piešķirto atbalstu novirzīt pamatpasākumiem. Starp šiem pamatpasākumiem var būt: | Grozījums Nr. 22 Pielikums, 3.1. punkta 1. daļas 1. atkāpe —Jauninājumu veicināšana un brīvāka piekļuve pētniecībai un attīstībai. Eiropas lauksaimniecības, lauksaimniecības pārtikas un mežsaimniecības nozarē jauninājumi ir īpaši nozīmīgi. Tai laikā, kad Eiropas lielie lauksaimniecības pārtikas uzņēmumi nereti ir līderi jaunu tendenču ieviešanā, jaunu produktu un procesu ienākšana arī mazajos pārstrādes uzņēmumos un lauku saimniecībās būtiski veicinātu to darbību. Īpaši jauna veida sadarbība veicinātu piekļuvi pētniecībai un attīstībai, jauninājumus un pasākumus, kas paredzēti 7. pamatprogrammā. | —Jauninājumu veicināšana un brīvāka piekļuve pētniecībai un attīstībai. Eiropas lauksaimniecības, lauksaimniecības pārtikas un mežsaimniecības nozarē jauninājumi ir īpaši nozīmīgi. Tai laikā, kad Eiropas lielie lauksaimniecības pārtikas uzņēmumi nereti ir līderi jaunu tendenču ieviešanā, jaunu produktu un procesu ienākšana arī mazajos pārstrādes uzņēmumos un lauku saimniecībās būtiski veicinātu to darbību. Īpaši jauna veida sadarbība veicinātu piekļuvi pētniecībai un attīstībai un jauninājumiem, nodrošinot tiem arī piekļuvi ārējām laboratorijām kvalitātes novērtēšanai un uzlabošanai un citiem pasākumiem, kas paredzēti gan 7. pamatprogrammā, gan Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā (2007 - 2013). | Grozījums Nr. 23 Pielikums, 3.1. punkta 1. daļas 2. atkāpe —Lauksaimniecības pārtikas ķēdes integrācijas uzlabošana. Eiropas pārtikas rūpniecība ir viena no konkurētspējīgākajām un novatoriskākajām pasaulē, tomēr tai nākas saskarties ar pieaugošu globālu konkurenci. Lauku ekonomikā paveras plašas iespējas, izveidot un laist pārdošanā jaunus produktus, ar dažādu kvalitātes programmu palīdzību piesaistīt lielāku vērtību lauku apvidiem, kā arī nostiprinātu Eiropas produktu vietu ārpus ES teritorijas. Konsultatīvo dienestu pakalpojumu izmantošana un to sniegtais atbalsts Kopienas standartu ievērošanā sekmēs šo integrācijas procesu. Tirgus orientēta lauksaimniecības nozare palīdzēs tālāk nostiprināt Eiropas lauksaimniecības pārtikas nozari — vienu no lielākajiem darba devējiem un ekonomiskās izaugsmes avotiem. | —Piedāvājuma pielāgošana pieprasījumam un lauksaimniecības pārtikas ķēdes integrācijas uzlabošana. Eiropas pārtikas rūpniecība ir viena no konkurētspējīgākajām un novatoriskākajām pasaulē, tomēr tai nākas saskarties ar pieaugošu globālu konkurenci. Lauku ekonomikā paveras plašas iespējas, izveidot un laist pārdošanā jaunus produktus, piesaistīt lielāku vērtību lauku apvidiem. To var sasniegt, izmantojot kvalitātes kontroles programmas, izstrādājot un piemērojot kopējus standartus, informējot patērētājus un padarot lauksaimniecības produktus atpazīstamākus. Šādi pasākumi arī nostiprinās Eiropas produktu vietu ārpus ES teritorijas. Vietējie un reģionālie produkti ir īpaši jāreklamē. Konsultatīvo dienestu pakalpojumu izmantošana un to sniegtais atbalsts Kopienas standartu ievērošanā sekmēs šo integrācijas procesu. Tirgus orientēta lauksaimniecības nozare palīdzēs tālāk nostiprināt Eiropas lauksaimniecības pārtikas nozari — vienu no lielākajiem darba devējiem un ekonomiskās izaugsmes avotiem. | Grozījums Nr. 24 Pielikums, 3.1. punkta 1. daļas 4. atkāpe —Dinamiskas uzņēmējdarbības veicināšana. Neseno reformu rezultātā ir izveidota tirgus orientēta vide Eiropas lauksaimniecībai. Tā paver jaunas iespējas lauksaimniecības uzņēmējiem. Taču šā ekonomiskā potenciāla realizēšana būs atkarīga no stratēģisko un organizatorisko prasmju pilnveides. | —Dinamiskas uzņēmējdarbības veicināšana. Nesenās reformas un spēcīgākas starptautiskās konkurences rezultātā ir izveidota tirgus orientēta vide Eiropas lauksaimniecībai. Tā izvirza jaunus izaicinājumus un paver jaunas iespējas lauksaimniecības uzņēmējiem. Šā ekonomiskā potenciāla realizēšana būs atkarīga no lauksaimnieku un viņu ģimenes locekļu stratēģisko, komerciālo un organizatorisko prasmju pilnveides, jo īpaši, jaunajiem lauksaimniekiem uzsākot saimniecisko darbību. | Grozījums Nr. 25 Pielikums, 3.1. punkta 1. daļas 5. atkāpe —Jaunu mežsaimniecības un lauksaimniecības produktu noieta tirgu apgūšana. Jauni noieta tirgi var piedāvāt lielāku pievienoto vērtību. Atbalsts ieguldījumiem un mācībām nepārtikas produktu ražošanas jomā atbilstīgi lauku attīstības programmai var papildināt pasākumus, ko veic pirmā pīlāra ietvaros, radot novatoriskus jaunus produktu noieta tirgus vai palīdzot rast jauna veida atjaunojamās enerģijas izejvielas, biodegvielas un kāpināt pārstrādes jaudas. | —Jaunu noieta tirgu apgūšana lauksaimniecības produktiem un mežsaimniecības nozarei. Jauni noieta tirgi var piedāvāt lielāku pievienoto vērtību. Informācijas, izpratnes veidošanas un sakaru veidošanas pasākumi radīs jaunas izdevības un iespējas katras valsts iekšējā tirgū, kā arī jaunai eksporta darbībai. Atbalsts ieguldījumiem un mācībām nepārtikas produktu ražošanas jomā atbilstīgi lauku attīstības programmai var papildināt pasākumus, ko veic pirmā pīlāra ietvaros, radot novatoriskus jaunus produktu noieta tirgus,izmantojot atkritumus vai palīdzot rast jauna veida atjaunojamās enerģijas izejvielas, organiskos materiālus, biodegvielas un kāpināt pārstrādes jaudas, vai reklamējot produktus ar īpašām īpašībām, tostarp augstas kvalitātes produktus un noteiktas izcelsmes produktus. | Grozījums Nr. 26 Pielikums, 3.1. punkta 1. daļas 6. atkāpe —Lauksaimniecības un mežsaimniecības ekoloģisko īpašību uzlabošana. Ilgtermiņa noturīga attīstība būs atkarīga no spējas ražot produktus, kurus vēlas pirkt patērētājs, vienlaicīgi nodrošinot atbilstību augstiem vides standartiem. Ieguldot līdzekļus ekoloģisko īpašību uzlabošanā, iespējams panākt augstāku ražošanas efektivitāti, radot situāciju, kurā ieguvējas ir visas iesaistītās puses. | —Lauksaimniecības un mežsaimniecības ekoloģisko īpašību uzlabošana. Ilgtermiņa noturīga attīstība būs atkarīga no spējas ražot produktus, kurus vēlas pirkt patērētājs, vienlaicīgi nodrošinot atbilstību augstiem vides standartiem. Ieguldot līdzekļus ekoloģisko īpašību uzlabošanā, iespējams panākt augstāku ražošanas efektivitāti, radot situāciju, kurā ieguvējas ir visas iesaistītās puses. Jāveicina arī bioloģiskā lauksaimniecība un ražošana ar tradicionāliem paņēmieniem, kas attiecas uz reģioniem raksturīgajiem produktiem. | Grozījums Nr. 27 Pielikums, 3.1. punkta 1. daļas 7. atkāpe —Lauksaimniecības nozares pārstrukturēšana. Lauku attīstība ir galvenais pārstrukturēšanas instruments, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs. Paplašināšana ir izmainījusi lauksaimniecības ainu. Veiksmīga lauksaimniecības pielāgošana var būt viens no galvenajiem nosacījumiem, lai uzlabotu lauksaimniecības nozares konkurētspēju un vides ilgtspējību, kā arī veicinātu jaunu darba vietu izveidošanu saistītajās tautsaimniecības nozarēs un to izaugsmi. Visām dalībvalstīm jāveicina prasme savlaicīgi paredzēt ar pārstrukturēšanu saistītās pārmaiņas lauksaimniecības nozarē, kā arī jāveido aktīva pozitīva attieksme pret lauksaimnieku apmācību un pārkvalifikāciju, īpaši attiecībā uz plaši izmantojamām prasmēm. | —Lauksaimniecības nozares pārstrukturēšana un modernizācija. Lauku attīstība ir galvenais pārstrukturēšanas un modernizācijas instruments lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarēs. Investīcijas zemnieku saimniecībās ir jāturpina gan vecajās, gan jaunajās dalībvalstīs. Paplašināšana ir izmainījusi lauksaimniecības ainuun jaunajām dalībvalstīm ir jāgūst labums no pārejas pasākumiem, kas saistīti ar daļēji naturālajām saimniecībām un ražotāju grupām. Veiksmīga lauksaimniecības pielāgošana var būt viens no galvenajiem nosacījumiem, lai uzlabotu lauksaimniecības nozares konkurētspēju un vides ilgtspējību, kā arī veicinātu jaunu darba vietu izveidošanu saistītajās tautsaimniecības nozarēs un to izaugsmi. Visām dalībvalstīm jāveicina prasme savlaicīgi paredzēt ar pārstrukturēšanu un modernizāciju saistītās pārmaiņas lauksaimniecības nozarē, jāatbalsta investīcijas, kā arī jāveido aktīva pozitīva attieksme pret lauksaimnieku apmācību un pārkvalifikāciju, īpaši attiecībā uz plaši izmantojamām prasmēm un alternatīvu ienākumu avotu izveidošanu. | Grozījums Nr. 28 Pielikums, 3.1. punkta 1. daļas 7.a atkāpe (jauna) | —Vietējo iniciatīvu veicināšana, piemēram, vietējo lauksaimnieku tirgi un programmas vietējai apgādei ar kvalitatīviem pārtikas produktiem. | Grozījums Nr. 29 Pielikums, 3.1. punkta 1. daļas 7.a atkāpe (jauna) | —Paaudžu nomaiņas labāka nodrošināšana. Ir svarīgi garantēt paaudžu nomaiņu, lai garantētu šīs darbības pastāvīgumu dalībvalstīs. Eiropas Savienībai ir maksimāli jāsamazina administratīvie šķēršļi, ar ko jauniešiem bija agrāk jāsastopas, piesakoties lauku attīstības atbalstam. Paaudžu nomaiņai jābūt visu lauku attīstības prioritāšu vienam no svarīgākajiem mērķiem. | Grozījums Nr. 30 Pielikums, 3.1. punkta 2. daļa Lai sekmētu jaunu paaudžu ienākšanu lauksaimniecībā, jāizvērtē, kā pareizāk apvienot pasākumus, kas paredzēti 1. prioritāšu jomas ietvaros, lai tie atbilstu jauno lauksaimnieku vajadzībām. | Lai sekmētu jaunu paaudžu ienākšanu lauksaimniecībā, jāizvērtē, kā pareizāk apvienot pasākumus, kas paredzēti 1. prioritāšu jomas ietvaros, lai tie atbilstu jauno lauksaimnieku vajadzībām. Starp tiem var būt jo īpaši atbalsts saimniecību ierīkošanai un nodošanai. | Grozījums Nr. 31 Pielikums, 3.2 punkts, vadlīnija Lai aizsargātu un bagātinātu ES dabas resursus un ainavas lauku apvidos, resursiem, kuri paredzēti 2. prioritāšu jomai, jāveicina trīs ES līmeņa prioritārās sfēras: bioloģiskā daudzveidība un ekoloģiski vērtīgu lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmu saglabāšana, ūdens, kā arī klimata pārmaiņas. Pasākumi, kas paredzēti 2. jomas ietvaros, jāizmanto, lai īstenotu šos ekoloģiskos mērķus un sekmētu Natura 2000 lauksaimniecības un mežsaimniecības tīkla izveidošanu, veicinātu Gēteborgas saistību izpildi, proti, apturētu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam, palīdzētu sasniegt Ūdens pamatdirektīvas mērķus un Kioto protokola mērķus attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu. | Lai aizsargātu un bagātinātu ES dabas resursus un ainavas lauku apvidos, cik iespējams sadarbojoties ar lauksaimniekiem un citiem zemes pārvaldītājiem, resursiem, kuri paredzēti 2. prioritāšu jomai, jāveicina četras ES līmeņa prioritārās sfēras: bioloģiskā daudzveidība un ekoloģiski vērtīgu lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmu un tradicionālo lauksaimniecības ainavu saglabāšana, ilgtspējīga ūdens resursu izmantošana, augsnes saglabāšana un aizsardzība, kā arī klimata pārmaiņas. Pasākumi, kas paredzēti 2. jomas ietvaros, jāizmanto, lai īstenotu šos ekoloģiskos mērķus, īpašu uzmanību veltot mazāk attīstītiem lauku apvidiem, un sekmētu Natura 2000 lauksaimniecības un mežsaimniecības tīkla izveidošanu, veicinātu Gēteborgas saistību izpildi, proti, apturētu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam, palīdzētu sasniegt Ūdens pamatdirektīvas mērķus un Kioto protokola mērķus attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu. | Grozījums Nr. 32 Pielikums, 3.2. punkts, ievads Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstīm piešķirtais atbalsts jānovirza šādiem pamatpasākumiem. | Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstis tiek aicinātas piešķirto atbalstu novirzīt pamatpasākumiem. Starp šiem pamatpasākumiem var būt: | Grozījums Nr. 33 Pielikums, 3.2. punkta 1. atkāpe —Vides pakalpojumu un dzīvnieku labturībai atbilstošas lauksaimniecības prakses veicināšana. Eiropas iedzīvotāji uzskata, ka lauksaimniekiem jāievēro obligātie standarti. Tomēr daudzi arī piekrīt, ka lauksaimniekiem jāsaņem kompensācijas, ja tie uzņemas saistības, kas pārsniedz obligātās prasības, piemēram, piedāvājot pakalpojumus, kurus parasti tirgū nepiedāvā, sevišķi tad, ja tie saistīti ar īpašiem resursiem, piemēram, ūdeni un augsni. | —Vides pakalpojumu un bioloģiskajai daudzveidībai un videi atbilstošas lauksaimniecības prakses veicināšana. Eiropas iedzīvotāji uzskata, ka lauksaimniekiem jāievēro obligātie standarti. Tomēr daudzi arī piekrīt, ka lauksaimniekiem jāsaņem kompensācijas, ja tie uzņemas saistības, kas pārsniedz obligātās prasības, piemēram, piedāvājot pakalpojumus, kurus parasti tirgū nepiedāvā, sevišķi tad, ja tie saistīti ar īpašiem resursiem, piemēram, ūdeni un augsni. | Grozījums Nr. 34 Pielikums, 3.2. punkta 2. atkāpe —Lauksaimniecības izveidotās ainavas saglabāšana. Lielākā daļa vērtīgās lauku ainavas Eiropā ir radusies lauksaimniecības darbības rezultātā. Atbilstīgas lauksaimniecības sistēmas palīdz saglabāt ainavas un biotopus, kuru daudzveidība sniedzas no mitrzemēm līdz sausieņu pļavām un kalnu ganībām. Daudzos apvidos šī ir būtiska kultūras un dabas mantojuma daļa un galvenais faktors, kas nosaka lauku apvidu kā darba un dzīves vietas pievilcību. | —Dabīgās un lauksaimniecības izveidotās ainavas saglabāšana. Lielākā daļa vērtīgās lauku ainavas Eiropā ir radusies lauksaimniecības un mežsaimniecības darbības rezultātā. Atbilstīgas lauksaimniecības sistēmas palīdz saglabāt ainavas un biotopus, kuru daudzveidība sniedzas no mitrzemēm līdz sausieņu pļavām un kalnu ganībām. Tur, kur, lai saglabātu vai attīstītu ainavas un biotopus, ir noteikta konkrēta vai ierobežota lauksaimniecības prakse, ir jāīsteno pieeja, kuras pamatā ir sadarbība starp lauksaimniekiem, zemes īpašniekiem un valsts struktūrām, lai garantētu konsultācijas, sadarbību un, ja vajadzīgs, kompensēšanu. Daudzos apvidos šī ir būtiska kultūras un dabas mantojuma daļa un galvenais faktors, kas nosaka lauku apvidu kā darba, tūrisma un dzīves vietas pievilcību. Ja ir jāsaglabā ainava, ko izveidojusi cilvēka darbība, ir jāveicina tradicionālie lauksaimniecības ražošanas paņēmieni un visa ar tiem saistītā lauku kultūra. Īpašs atbalsts jāsniedz, lai novērstu katastrofu, piemēram, plūdu, sausuma, zemes pamešanas un mežu ugunsgrēku risku, kas bieži notiek mazāk attīstītos apgabalos, un lai nepieļautu pārtuksnešošanos. | Grozījums Nr. 35 Pielikums, 3.2. punkta 2.a atkāpe (jauna) | —Mežsaimniecības nozares attīstības veicināšana. Meži sniedz īpašu ieguldījumu vides aizsardzībā ar ūdens plūsmu regulēšanu, galveno siltumnīcefekta gāzu un dažu augsnes piesārņotāju uzglabāšanu, ar biomasas rezervi, ar tādu dabas katastrofu kā ugunsgrēki, zemes noslīdēšanas novēršanu. | Grozījums Nr. 36 Pielikums, 3.2. punkta 3. atkāpe —Klimata pārmaiņu apturēšana. Lauksaimniecība un mežsaimniecība ir galvenās nozares, kurās tiek radīti jauni atjaunojamās enerģijas veidi un izejvielas bioenerģijas ražošanas iekārtām. Attīstot šos enerģijas avotus, jāņem vērā mežu ietekme siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā un oglekļa piesaistīšanā, kā arī augsnes sastāvā esošās organiskās vielas. | —Atjaunojamās enerģijas veidu veicināšana, lai cīnītos ar klimata pārmaiņām. Lauksaimniecība un mežsaimniecība ir galvenās nozares, kurās tiek radīti jauni atjaunojamās enerģijas veidi un izejvielas bioenerģijas ražošanas iekārtām. Attīstot šos enerģijas avotus, jāņem vērā mežu ietekme siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā un vajadzība palielināt oglekļa piesaistīšanu, kā arī augsnes sastāvā esošās organiskās vielas. Veicot jebkādus atbalsta pasākumus, jāņem vērā globālā pārtikas apgādes situācija un atjaunojamās enerģijas veidu un pārtikas konkurenci par zemi. | Grozījums Nr. 37 Pielikums, 3.2. punkta 3.a atkāpe (jauna) | —Dabas un citu katastrofu riska un to radītā kaitējuma novēršana, aizsargājot mežus, nepieļaujot pārtuksnešošanos un veicot plūdu riska novēršanas pasākumus. | Grozījums Nr. 38 Pielikums, 3.2. punkta 4.a atkāpe (jauna) | —Atbalsts izpētei enerģijas kultūru un biodegvielas ražošanas jomā ar mērķi samazināt ražošanas izmaksas un palielināt peļņu, lai biodegvielas ražošanu padarītu konkurētspējīgu salīdzinājumā ar tradicionālo degvielu. | Grozījums Nr. 39 Pielikums, 3.2. punkta 6. atkāpe —Teritoriālā līdzsvara veicināšana. Lauku attīstības programmas var būtiski sekmēt lauku apvidu pievilcību. Tās arī var nodrošināt to, ka konkurētspējīgas, uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas apstākļos tiek saglabāts noturīgs līdzsvars starp pilsētu un lauku apvidiem. Kopā ar citām programmu jomām, lauku apsaimniekošanas pasākumi var pozitīvi ietekmēt ekonomiskās aktivitātes un teritoriālās kohēzijas vienmērīgu sadalījumu. | —Teritoriālā līdzsvara veicināšana. Lauku attīstības programmas var būtiski sekmēt lauku apvidu pievilcību. Tās arī var nodrošināt to, ka konkurētspējīgas, uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas apstākļos tiek saglabāts noturīgs līdzsvars starp pilsētu un lauku apvidiem. Kopā ar citām programmu jomām, lauku apsaimniekošanas pasākumi var pozitīvi ietekmēt ekonomiskās aktivitātes un teritoriālās kohēzijas vienmērīgu sadalījumu. Līdzsvarotākai teritorijas izmantošanai ir turklāt jāpiešķir īpašs atbalsts darbībām vismazāk attīstītos apvidos vai apvidos, kur ir dabīgas vai pastāvīgas grūtības. | Grozījums Nr. 40 Pielikums, 3.3 punkts, virsraksts 3.3. Dzīves kvalitātes uzlabošana un diversifikācijas veicināšana lauku apvidos. | 3.3. Dzīves kvalitātes uzlabošana lauku apvidos un lauku apvidu ekonomiskās aktivitātes dažādošanas veicināšana. | Grozījums Nr. 41 Pielikums, 3.3 punkts, vadlīnija Resursiem, kas 3. prioritāšu jomas ietvaros paredzēti lauku ekonomikas diversifikācijai un dzīves kvalitātes uzlabošanai lauku apvidos, jāveicina galvenā prioritāte — jaunu darba iespēju radīšana. Pasākumi, kas paredzēti 3. prioritāšu jomas ietvaros, jāīsteno galvenokārt tādēļ, lai sekmētu resursu palielināšanu, prasmju apguvi un vietējo attīstības stratēģiju izstrādāšanu, kā arī nodrošinātu to, ka lauku apvidi piesaista arī nākamās paaudzes. Sekmējot apmācību, informētību un uzņēmējdarbību, jāņem vērā īpašās sieviešu un jauniešu vajadzības. | Resursiem, kas 3. prioritāšu jomas ietvaros paredzēti ekonomiskās aktivitātes dažādošanai un dzīves kvalitātes uzlabošanai lauku apvidos, jāveicina galvenā prioritāte — jaunu darba iespēju radīšana, kā arī palīdzība pašreizējo nodarbinātības līmeņu nostiprināšanā un izaugsmes apstākļu radīšana. Pasākumi, kas paredzēti 3. prioritāšu jomas ietvaros, jāīsteno galvenokārt tādēļ, lai sekmētu resursu palielināšanu, prasmju apguvi un vietējo attīstības stratēģiju izstrādāšanu, kā arī nodrošinātu to, ka lauku apvidi piesaista arī nākamās paaudzes un ka ciemati saglabā savu lomu kā lauku attīstības centri. Sekmējot apmācību, informētību un uzņēmējdarbību, īpaša uzmanība jāpievērš to šķēršļu likvidēšanai, kas liedz pieeju darba tirgum cilvēkiem, kas sava dzimuma, vecuma vai invaliditātes dēļ šobrīd atrodas nelabvēlīgā situācijā. | Grozījums Nr. 42 Pielikums, 3.3. punkts, ievads Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstīm piešķirtais atbalsts jānovirza šādiem pamatpasākumiem. | Lai īstenotu šīs prioritātes, dalībvalstis tiek aicinātas piešķirto atbalstu novirzīt pamatpasākumiem. Starp šiem pamatpasākumiem var būt: | Grozījums Nr. 43 Pielikums, 3.3. punkta 1. atkāpe —Ekonomiskās aktivitātes un nodarbinātības līmeņa paaugstināšana lauku ekonomikā plašākā nozīmē. Diversifikācija ir nepieciešama izaugsmei, nodarbinātībai un ilgtspējīgai attīstībai lauku apvidos, tā sekmē labāku teritoriālo līdzsvaru gan ekonomiskā, gan sociālā nozīmē. Tūrisms, amatniecība un lauku ērtību piedāvājums ir tās nozares, kurās daudziem apvidiem ir izaugsmes iespējas un kuras paver iespējas gan lauku saimniecību diversifikācijai, gan mikrouzņēmumu dibināšanai lauku ekonomikā tās plašākajā nozīmē. | —Ekonomiskās aktivitātes un nodarbinātības līmeņa paaugstināšana lauku ekonomikā plašākā nozīmē. Diversifikācija ir nepieciešama izaugsmei, nodarbinātībai un ilgtspējīgai attīstībai lauku apvidos, tā sekmē labāku teritoriālo līdzsvaru un lielāku kohēziju starp lauku un pilsētas apvidiem gan ekonomiskā, gan sociālā nozīmē. Tūrisms, amatniecība un lauku ērtību piedāvājums ir tās nozares, kurās daudziem apvidiem ir izaugsmes iespējas un kuras paver iespējas gan lauku saimniecību diversifikācijai, gan mikrouzņēmumu dibināšanai lauku ekonomikā tās plašākajā nozīmē. | Grozījums Nr. 44 Pielikums, 3.3. punkta 1.a atkāpe (jauna) | —Pakalpojumu saglabāšana un attīstīšana ar mērķi noturēt uz vietas cilvēkus un uzņemt jaunus iedzīvotājus. Atkarībā no apvidus, iedzīvotāju un sociāli ekonomisko dalībnieku vajadzībām tas var būt saistīts ar vietējiem uzņēmumiem, bērnu un vecāku personu aprūpes vietām, subsidētiem un īres mājokļiem, kultūras centriem, transportu, vispārējas nozīmes pakalpojumiem (piemēram, veselības aprūpe) u. c. | Grozījums Nr. 45 Pielikums, 3.3. punkta 2. atkāpe —Sieviešu aktīva piesaistīšana darba tirgum. Vietējās iniciatīvas ar mērķi izveidot bērnu aprūpes iestādes lauku apvidos var veicināt nodarbinātību un lielākas iespējas sievietēm iesaistīties darba tirgū. Tās var būt saistītas ar bērnu aprūpes infrastruktūras izveidi, iespējams, līdztekus iniciatīvām, kas veicina mazo uzņēmumu dibināšanu, kuru darbība saistīta ar laukiem raksturīgām sfērām. | —Sieviešu aktīva piesaistīšana darba tirgum. Vietējās iniciatīvas ar mērķi attīstīt kvalitatīvu, atbilstīgu un pieejamu bērnu aprūpi lauku apvidos var veicināt nodarbinātību un lielākas iespējas sievietēm iesaistīties darba tirgū. Tās var būt saistītas ar bērnu aprūpes infrastruktūras izveidi, bērnu aprūpē iesaistīto darbinieku apmācību, mikrokredīta pieejamības un apmācības nodrošināšanu uzņēmējdarbības uzsākšanai un attīstībai, kā arī ar sieviešu savstarpējo saišu dibināšanu. | Grozījums Nr. 46 Pielikums, 3.3. punkta 2.a atkāpe (jauna) | —Ciematu atjaunošanas un attīstības veicināšana. Integrēta pieeja ekonomisko pasākumu dažādošanā, lauku kultūras mantojuma aizsargāšanā un investīcijās vietējo pakalpojumu infrastruktūrā var veicināt dzīves kvalitātes uzlabošanu lauku apvidos un tādējādi palīdzēs novērst lauku apvidu iedzīvotāju skaita samazināšanos. | Grozījums Nr. 47 Pielikums, 3.3. punkta 3. atkāpe —Mikrouzņēmumu dibināšanas un amatniecības veicināšana var būt balstīta gan uz tradicionālajām prasmēm, gan arī jaunām kompetencēm, jo īpaši, ja tā saistīta ar aprīkojuma iegādi, teorētisko un praktisko apmācību, uzņēmējdarbības veicināšanu un saimnieciskās darbības struktūras izveidi. | —Mikrouzņēmumu dibināšanas, amatniecības un mājamatniecības veicināšana var būt balstīta gan uz tradicionālajām prasmēm, gan arī jaunām kompetencēm, jo īpaši, ja tā saistīta ar aprīkojuma iegādi, teorētisko un praktisko apmācību, komercdarbības veicināšanu un saimnieciskās darbības struktūras izveidi. | Grozījums Nr. 48 Pielikums, 3.3. punkta 4. atkāpe —Veicinot tradicionālo lauku prasmju apguvi jauniešu vidū, iespējams savlaicīgi apmierināt pieprasījumu tūrisma, vides pakalpojumu un kvalitatīvu produktu ražošanas jomās. | —Tradicionālo lauku prasmju un kvalitātes pasākumu noteikšana par prioritāti, piemēram, vietējas hartas vai emblēmas, par tiem apmācot jauniešus. Tas dos iespēju savlaicīgi apmierināt pieprasījumu tūrisma, vides pakalpojumu un kvalitatīvu, un jo īpaši tradicionālu produktu ražošanas jomās. Tā var kļūt arī par iespēju vecākiem cilvēkiem nodot tālāk savas iemaņas jaunākajai paaudzei. | Grozījums Nr. 49 Pielikums, 3.3. punkta 5. atkāpe —Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešanas un izplatīšanas veicināšana. Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešana un izplatīšana lauku apvidos ir būtiska tieši diversifikācijas dēļ, vienlaikus tā sekmē vietējo attīstību, vietējo pakalpojumu piedāvājumu un e-integrāciju (iekļautību). Mēroga priekšrocības iespējams panākt ar ciematu iniciatīvām informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā, kurās apvienota IT aprīkojuma iegāde, vienota informācijas tīkla izveide un e-prasmju apmācība, izmantojot pašvaldības struktūras. Šādas iniciatīvas var lieliski sekmēt informācijas tehnoloģiju ieviešanu vietējās lauku saimniecībās un lauku uzņēmumos, kā arī e-uzņēmējdarbības un e-komercijas izplatīšanos. Ir pilnībā jāizmanto tās iespējas, ko piedāvā internets un platjoslas sakari, piesaistot arī struktūrfondu reģionālo programmu atbalstu, lai novērstu atrašanās vietas trūkumus. | —ICT ieviešanas un izplatīšanas veicināšana. ICT rada jaunas iespējas dzīvei un darbam lauku apvidos. Tāldarba iespēja un savienojumi ar pasaules informācijas tīkliem lauku apvidus padara pievilcīgus novatoriskai komercdarbībai. Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ieviešana un izplatīšana lauku apvidos ir būtiska tieši diversifikācijas dēļ, vienlaikus tā sekmē vietējo attīstību, vietējo pakalpojumu piedāvājumu un e-integrāciju (iekļautību). Mēroga priekšrocības iespējams panākt ar ciematu iniciatīvām informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā, kurās apvienota IT aprīkojuma iegāde, vienota informācijas tīkla izveide un eprasmju apmācība, izmantojot pašvaldības struktūras. Šādas iniciatīvas var lieliski sekmēt informācijas tehnoloģiju ieviešanu vietējās lauku saimniecībās un lauku uzņēmumos, kā arī e-komercdarbības un e-komercijas izplatīšanos. Ir pilnībā jāizmanto tās iespējas, ko piedāvā internets un platjoslas sakari, piesaistot arī struktūrfondu reģionālo programmu atbalstu, lai novērstu atrašanās vietas trūkumus. | Grozījums Nr. 50 Pielikums, 3.3. punkta 6. atkāpe —Atjaunojamās enerģijas avotu apzināšanas un novatoriskas izmantošanas veicināšana var sekmēt jaunu lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu noieta tirgu apgūšanu, vietējo pakalpojumu attīstību un lauku ekonomikas diversifikāciju. | —Atjaunojamās enerģijas avotu un bioloģisko materiālu apzināšanas un novatoriskas izmantošanas veicināšana un enerģiju taupošu sistēmu un enerģijas pakalpojumu sekmēšana ražotājiem var sekmēt jaunu lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu noieta tirgu apgūšanu, vietējo pakalpojumu attīstību un lauku ekonomikas diversifikāciju. | Grozījums Nr. 51 Pielikums, 3.3. punkta 7. atkāpe —Tūrisma attīstības veicināšana. Tūrisms ir nozare ar lielākajām izaugsmes iespējām daudzos lauku apvidos. Arvien vairāk izmantojot informāciju un komunikāciju tehnoloģijas tūrisma nozarē, piemēram, vietu rezervēšanai, reklāmai, pārdošanai, pakalpojumu izveidei un atpūtai, iespējams sekmēt tūristu skaita un uzturēšanās ilguma pieaugumu, īpaši, ja tādējādi tiek nodrošinātas norādes uz mazākām lauku saimniecībām un veicināts lauku tūrisms. | —Tūrisma attīstības veicināšana. Tūrisms ir nozare ar lielākajām izaugsmes iespējām daudzos lauku apvidos un kas ir jāattīsta uz pastāvošā dabas un kultūras mantojuma pamata. Arvien vairāk izmantojot ICT tūrisma nozarē, piemēram, vietu rezervēšanai, reklāmai, pārdošanai, pakalpojumu izveidei un atpūtai, iespējams sekmēt tūristu skaita un uzturēšanās ilguma pieaugumu, īpaši, ja tādējādi tiek nodrošinātas norādes uz mazākām lauku saimniecībām un veicināts lauku tūrisms, kā arī citi videi nekaitīgi, ilgtspējīgi tūrisma veidi un ar sportu saistīts tūrisms. | Grozījums Nr. 52 Pielikums, 3.3. punkta 7.a atkāpe (jauna) | —Lauku kultūras saglabāšana. Lauku iedzīvotāju kultūra var sniegt ekonomikas pievienoto vērtību, jo īpaši tūrismam. Amatniecība, pārtika un dzērieni, vietējie lauksaimniecības produkti un ar tiem saistītie tradicionālie ražošanas paņēmieni, folklora un lauku arhitektūra pieder pie tiem elementiem, kas ir jāaizsargā un dažos gadījumos arī no jauna jāiedzīvina. Šīs tradīcijas, neraugoties uz to piedāvāto pievienoto vērtību, var izzust lauku apvidu pamešanas, lauku iedzīvotāju novecošanas un jauniešu intereses trūkuma dēļ, jo īpaši visvairāk atpalikušajos reģionos. | Grozījums Nr. 53 Pielikums, 3.3. punkta 8. atkāpe —Vietējās infrastruktūras uzlabošana, īpaši jaunajās dalībvalstīs. Turpmākajos gados paredzēti būtiski ieguldījumi telekomunikāciju, transporta, enerģijas un ūdens infrastruktūrā. Struktūrfondi sniegs ievērojamu atbalstu projektiem, sākot no Eiropas mēroga tīklu izveides līdz savienojumiem ar uzņēmumiem un zinātnes parkiem. Lai panāktu daudzkāršošanas efektu gan darba vietu, gan izaugsmes jomās, neliela mēroga vietējā infrastruktūra ar lauku attīstības programmu palīdzību var būtiski palīdzēt saskaņot šos galvenos ieguldījumus ar vietējām stratēģijām, lai sekmētu diversifikāciju un lauksaimniecības un lauksaimniecības pārtikas nozaru potenciālu. | —Vietējās infrastruktūras uzlabošana, īpaši jaunajās dalībvalstīs. Turpmākajos gados paredzēti būtiski ieguldījumi telekomunikāciju, transporta, enerģijas un ūdens infrastruktūrā. Struktūrfondi sniegs ievērojamu atbalstu projektiem, sākot no Eiropas mēroga tīklu izveides līdz savienojumiem ar uzņēmumiem un zinātnes parkiem. Taisnīga šo resursu daļa ir jāpiešķir arī lauku apvidiem, lai starp lauku apvidiem un pilsētas apvidiem attīstības jomā nodrošinātu patiesu līdzsvaru. Lai panāktu daudzkāršošanas efektu gan darba vietu, gan izaugsmes jomās, neliela mēroga vietējā infrastruktūra ar lauku attīstības programmu palīdzību var būtiski palīdzēt saskaņot šos galvenos ieguldījumus ar vietējām stratēģijām, lai sekmētu diversifikāciju un lauksaimniecības un lauksaimniecības pārtikas nozaru potenciālu. | Grozījums Nr. 54 Pielikums, 3.4 punkts, vadlīnija Resursiem, kas paredzēti 4. prioritāšu jomas (Leader) ietvaros, jāsekmē 1. un 2. jomas, bet jo īpaši 3. jomas prioritāšu sasniegšana, ka arī būtiski jāveicina labāka pārvaldība un lauku apvidu endogēnā attīstības potenciāla mobilizācija. | Resursiem, kas paredzēti 4. prioritāšu jomas (Leader) ietvaros, jāsekmē 1. un 2. jomas, bet jo īpaši 3. jomas prioritāšu sasniegšana, ka arī būtiski jāveicina labāka pārvaldība, jāmudina iedzīvotāji sekmēt ilgtspējīgu attīstību viņu reģionā un jāveicina vietējā apvidus potenciāla mobilizācija. | Grozījums Nr. 55 Pielikums, 3.4. punkta 1. daļa Atbalsts, ko sniedz atbilstīgi Kopienas lauku attīstības iniciatīvas (Leader) jomai, paver iespēju apvienot visus trīs mērķus — konkurētspēju, vidi un dzīves kvalitāti un diversifikāciju, vietējās attīstības stratēģijas ietvaros, kas balstīta uz vietējām vajadzībām un potenciālu. Integrētā pieeja, iesaistot lauksaimniekus, mežsaimniekus un citus lauku ekonomikas dalībniekus, var aizsargāt un bagātināt vietējo dabas un kultūras mantojumu, paaugstināt vides apziņu, kā arī veicināt īpašu produktu ražošanu, tūrismu, atjaunojamos resursus un enerģiju. | Atbalsts, ko sniedz atbilstīgi Kopienas lauku attīstības iniciatīvas (Leader) jomai, paver iespēju apvienot visus trīs mērķus — konkurētspēju, vidi un dzīves kvalitāti un diversifikāciju, vietējās attīstības stratēģijas ietvaros, kas balstīta uz vietējām vajadzībām un potenciālu. Integrētā pieeja, iesaistot lauksaimniekus, mežsaimniekus un citus lauku ekonomikas dalībniekus, var aizsargāt un bagātināt vietējo dabas un kultūras mantojumu, paaugstināt vides apziņu, kā arī veicināt īpašu produktu ražošanu, tūrismu, atjaunojamos resursus un enerģiju. Leader projekti jākoncentrē uz prioritārām tēmām un uz rezultātu gūšanu. | Grozījums Nr. 56 Pielikums, 3.4. punkta 2. daļas 1. atkāpe —Vietējās partnerības iespēju attīstīšana, rosināšana un prasmju apguves veicināšana var palīdzēt mobilizēt vietējo potenciālu. | —Vietējās partnerības iespēju attīstīšana, rosināšana un prasmju apguves veicināšana var palīdzēt mobilizēt vietējo potenciālu, lai novērstu sociālo atstumtību un cīnītos pret iedzīvotāju aiziešanu. | Grozījums Nr. 57 Pielikums, 3.4. punkta 2. daļas 2. atkāpe —Privātā un valsts sektora partnerības veicināšana. Leader arī turpmāk dos nozīmīgu ieguldījumu, veicinot novatoriskas pieejas lauku attīstībai un privātā un valsts sektora saskarsmi. | —Privātā un valsts sektora partnerības veicināšana. Leader arī turpmāk dos nozīmīgu ieguldījumu, nodrošinot Kopienas līdzdalību un veicinot novatoriskas pieejas lauku attīstībai un privātā un valsts sektora saskarmi. | Grozījums Nr. 58 Pielikums, 3.4. punkta 2. daļas 3. atkāpe —Sadarbības un jauninājumu veicināšana. Vietējām iniciatīvām, piemēram, Leader, un diversifikācijas atbalstam var būt izšķirošā nozīme, piesaistot cilvēkus jaunām idejām un pieejām, veicinot jauninājumus un uzņēmējdarbību, kā arī sekmējot iekļautību un vietējo pakalpojumu piedāvājumu. Tiešsaistes diskusiju forumi var palīdzēt izplatīt zināšanas, apmainīties ar informāciju par labu praksi un jaunumiem lauku produktu un pakalpojumu jomā. | —Sadarbības un jauninājumu veicināšana. Vietējām iniciatīvām, piemēram, Leader, un diversifikācijas atbalstam var būt izšķirošā nozīme, piesaistot cilvēkus jaunām idejām un pieejām, veicinot jauninājumus un uzņēmējdarbību, kā arī sekmējot iekļautību un vietējo pakalpojumu piedāvājumu. Īpaša uzmanība jāvelta jaunu iedzīvotāju grupu iesaistīšanai. Tiešsaistes diskusiju forumi var palīdzēt izplatīt zināšanas, apmainīties ar informāciju par labu praksi un jaunumiem lauku produktu un pakalpojumu jomā. | Grozījums Nr. 59 Pielikums, 3.4. punkta 2. daļas 4. atkāpe —Vietējās pārvaldības uzlabošana. Leader var palīdzēt sekmēt novatorisku pieeju, kas saistītu lauksaimniecību, mežsaimniecību un vietējo ekonomiku, tādējādi palīdzot dažādot ekonomisko pamatu un stiprināt lauku apvidu sociāli ekonomisko struktūru. | —Vietējās pārvaldības uzlabošana. Leader var palīdzēt sekmēt novatorisku pieeju, kas saistītu lauksaimniecību, mežsaimniecību un vietējo ekonomiku, tādējādi palīdzot dažādot ekonomisko pamatu un jo īpaši stiprināt lauku apvidu sociāli — ekonomisko struktūru. | Grozījums Nr. 60 Pielikums, 3.4. punkta 2. daļas 4.a atkāpe (jauna) | —Vietējās darba kārtības 21 veicināšana laukos un katra apvidus priekšrocību un trūkumu pielāgošana, ņemot vērā lauku dažādību, piedaloties vietējiem dalībniekiem un atbalstot pilna mēroga vietējos endogēnās attīstības projektus. Pamatojoties uz stratēģiskās attīstības plāniem, kuru pamatā ir Vietējā darba kārtība 21, jāattīsta vietējās līdzdalības kultūra. Šiem plāniem, aptverošākiem nekā lauku attīstības plāniem, jāparedz kopīgā lauku kopienas nākotnes redzējuma apspriešana, darbības stratēģiskās jomas, vides pilnveidošanas paņēmieni dažādās sabiedrības jomās un pasākumi vietējās dzīves kvalitātes uzlabošanai. | Grozījums Nr. 61 Pielikums, 3.5. punkta 1. daļa Resursi, kas paredzēti Kopienas lauku attīstības prioritātēm (katras prioritāšu jomas obligātā finansējuma minimuma ietvaros), būs atkarīgi no katras programmas sfēras stiprajām un vājajām pusēm, kā arī no katras atsevišķās situācijas. Katra Kopienas prioritāte un to devums Lisabonas un Gēteborgas mērķu sasniegšanā jāpārņem valsts stratēģiskajos plānos un lauku attīstības programmās atbilstīgi situācijai katrā dalībvalstī. Daudzos gadījumos būs jāizvirza valstiskas vai reģionālas prioritātes, lai risinātu īpašas problēmas, kas saistītas ar lauksaimniecības pārtikas nozari vai vides, klimata un ģeogrāfiskās situācijas ietekmi uz lauksaimniecību un mežsaimniecību. Lauku apvidiem varētu būt svarīgi risināt daudzus citus īpašus jautājumus, piemēram, pieaugoša pilsētu ietekme, bezdarbs, nošķirtība vai mazs iedzīvotāju blīvums. | Resursi, kas paredzēti Kopienas lauku attīstības prioritātēm (katras prioritāšu jomas obligātā finansējuma minimuma ietvaros), būs atkarīgi no katras programmas sfēras stiprajām un vājajām pusēm, kā arī no katras atsevišķās situācijas un no reģionu īpašajām iezīmēm saskaņā ar Līgumu. Katra Kopienas prioritāte un to devums Lisabonas un Gēteborgas mērķu sasniegšanā jāpārņem valsts stratēģiskajos plānos un lauku attīstības programmās atbilstīgi situācijai katrā dalībvalstī. Daudzos gadījumos būs jāizvirza valstiskas vai reģionālas prioritātes, lai risinātu īpašas problēmas, kas saistītas ar lauksaimniecības pārtikas nozari vai vides, klimata un ģeogrāfiskās situācijas ietekmi uz lauksaimniecību un mežsaimniecību. Lauku apvidiem varētu būt svarīgi risināt daudzus citus īpašus jautājumus, piemēram, pieaugoša pilsētu ietekme, bezdarbs, nošķirtība, kalnains reljefs vai salu stāvoklis, vai mazs iedzīvotāju blīvums. | Grozījums Nr. 62 Pielikums, 3.5. punkts, vadlīnija Izstrādājot valsts stratēģijas, dalībvalstīm jānodrošina iespējami liela sinerģija atsevišķajās prioritāšu jomās un starp tām, kā arī jāizvairās no iespējamām pretrunām. Dalībvalstīm vajadzētu arī pārdomāt, kā ņemt vērā arī citas ES līmeņa stratēģijas, piemēram, Bioloģiskās lauksaimniecības rīcības plānu, jaunāko Komisijas paziņojumu par atjaunojamo enerģiju, neseno Komisijas paziņojumu par klimata pārmaiņām un nepieciešamību turpmāk novērst līdzīgu ietekmi lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, Komisijas paziņojumu par ES Meža stratēģiju (kas var palīdzēt sasniegt gan izaugsmes un nodarbinātības, gan ilgtspējības mērķus), kā arī nākamās tematiskās vides stratēģijas. | Izstrādājot valsts stratēģijas, dalībvalstīm jābūt integrētai pieejai, kas ietver atbilstīgi telpisku plānošanas un palielināšanas sinerģiju starp prioritāšu jomām un tiecas iesaistīt pēc iespējas vairāk atbildīgo iestāžu, saskaņā ar partnerības principu, kā tas ir noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) 6. pantā. Dalībvalstīm vajadzētu arī pārdomāt, kā ņemt vērā arī citas ES līmeņa stratēģijas, piemēram, Bioloģiskās lauksaimniecības rīcības plānu un 2005. gada 12. oktobra Komisijas Paziņojumu par izpētes un inovācijas sekmēšanu — Ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai: Kopēja pieeja, jaunāko Komisijas paziņojumu par atjaunojamo enerģiju, neseno Komisijas paziņojumu par klimata pārmaiņām un nepieciešamību turpmāk novērst līdzīgu ietekmi lauksaimniecībā un mežsaimniecībā, Komisijas paziņojumu par ES Meža stratēģiju (kas var palīdzēt sasniegt gan izaugsmes un nodarbinātības, gan ilgtspējības mērķus), kā arī nākamās tematiskās vides stratēģijas. | Grozījums Nr. 63 Pielikums, 3.5. punkta 2. daļa ES un dalībvalstu līmenī ir pieejami vairāki pasākumi, lai uzlabotu pārvaldību un politiku īstenošanu. Tehnisko palīdzību var izmantot, lai izveidotu Eiropas un valsts līmeņa tīklus lauku attīstībai, kā atbalsta platformu, lai ieinteresētās personas apmainītos ar informāciju par labu praksi un pieredzi visos politikas izstrādāšanas, pārvaldības un īstenošanas aspektos. Jāņem vērā nepieciešamā informācija un publiskums, lai nodrošinātu visu dalībnieku iesaistīšanu valsts stratēģiju sagatavošanā un vēlākajos to īstenošanas posmos. | ES un dalībvalstu līmenī ir pieejami vairāki pasākumi, lai uzlabotu pārvaldību un politiku īstenošanu. Tehniskā palīdzība ir jāizmanto, lai izveidotu Eiropas un valsts līmeņa tīklus lauku attīstībai, kā atbalsta platformu, lai ieinteresētās personas apmainītos ar informāciju par labu praksi un pieredzi visos politikas izstrādāšanas, pārvaldības un īstenošanas aspektos. Leader Novērošanas centra un valstu tīklu pieredze attiecībā uz vietējo partnerattiecību stiprināšanu un labas prakses apmaiņu jāņem vērā tīklu izveidē un atbalstā. Jāņem vērā nepieciešamā informācija un publiskums, lai nodrošinātu visu dalībnieku iesaistīšanu valsts stratēģiju sagatavošanā un vēlākajos to īstenošanas posmos. Jārūpējas, lai laikposmi, kas paredzēti dalībnieku iesaistīšanai, ir pietiekami gari un lai būtu līdzdalības pēctecība. | Grozījums Nr. 64 Pielikums, 3.6. punkts, vadlīnija Jāveicina strukturālās, nodarbinātības un lauku attīstības politikas sinerģija. Šajā sakarā dalībvalstīm jānodrošina ERAF, Kohēzijas fonda, ESF, EZF un ELFLA finansēto pasākumu komplementaritāte un saskanība noteiktā teritorijā un noteiktā darbības jomā. Valsts stratēģiskajā pamatprincipu kopumā/ valsts stratēģiskajā plānā jānosaka galvenie principi, kas attiecas uz dažādu fondu atbalstīto pasākumu robežlīnijām un koordinēšanas mehānismiem. | Jāveicina strukturālās, nodarbinātības un lauku attīstības politikas sinerģija un tāpēc arī sadarbība starp dažādajiem reģionālajiem partneriem. Šajā sakarā dalībvalstīm jānodrošina 7. pamatprogrammas, Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas, TEN-T, LIFE +, ERAF, Kohēzijas fonda, ESF, EZF un ELFLA finansēto pasākumu komplementaritāte un saskanība noteiktā teritorijā un noteiktā darbības jomā. Atkarībā no katras iesaistītās dalībvalsts, reģiona vai valsts stratēģiskajā pamatprincipu kopumā/reģiona vai valsts stratēģiskajā plānā jānosaka galvenie principi, kas attiecas uz dažādu fondu atbalstīto pasākumu robežlīnijām un koordinēšanas mehānismiem. | Grozījums Nr. 65 Pielikums, 3.6. punkta 1.a daļa (jauna) | Var izmantot dažādus kritērijus, piemēram, projekta lielums, teritoriālā nozīme (reģionāla vai mazāka mēroga), ieguldījumu veids, saņēmēja veids u. c. | Grozījums Nr. 66 Pielikums, 3.6. punkta 2. daļa Kas attiecas uz cilvēku kapitāla attīstību, atbalsts lauku attīstības ietvaros ir paredzēts lauksaimniekiem un citiem ekonomikas dalībniekiem, kas iesaistīti lauku ekonomikas diversifikācijā. Lauku apvidu iedzīvotāji varētu saņemt atbalstu kā daļu no integrētās, augšupvērstās pieejas. Darbības šajās jomās jāveic pilnīgā saskaņā ar Eiropas Nodarbinātības stratēģijas mērķiem, kas izklāstīti Izaugsmes un darba vietu integrētajās vadlīnijās, un saskaņā ar pasākumiem, ko veic atbilstīgi valsts reformu programmām Lisabonas procesa ietvaros. Darba programmā "Izglītība un apmācība 2010" cenšas sasniegt tos Lisabonas stratēģijas mērķus, kas saistīti ar izglītību un apmācību. Mūžizglītība ir šīs programmas uzmanības lokā, tā attiecas uz visiem izglītības un apmācības līmeņiem un veidiem, tostarp lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauksaimniecības pārtikas nozari. | Kas attiecas uz cilvēku kapitāla attīstību, atbalsts lauku attīstības ietvaros ir paredzēts lauksaimniekiem un viņu ģimenēm, kā arī citiem ekonomikas dalībniekiem, kas iesaistīti lauku ekonomikas diversifikācijā. Tos koordinētu arī ar atbalstu, ko sniedz ar citiem strukturālajiem instrumentiem. Lauku apvidu iedzīvotāji varētu saņemt atbalstu kā daļu no integrētās, augšupvērstās pieejas. Darbības šajās jomās jāveic pilnīgā saskaņā ar Eiropas Nodarbinātības stratēģijas mērķiem, kas izklāstīti Izaugsmes un darba vietu integrētajās vadlīnijās, un saskaņā ar pasākumiem, ko veic atbilstīgi valsts reformu programmām Lisabonas procesa ietvaros. Darba programmā "Izglītība un apmācība 2010" cenšas sasniegt tos Lisabonas stratēģijas mērķus, kas saistīti ar izglītību un apmācību. Mūžizglītība ir šīs programmas uzmanības lokā, tā attiecas uz visiem izglītības un apmācības līmeņiem un veidiem, tostarp lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauksaimniecības pārtikas nozari. | Grozījums Nr. 67 Pielikums, 4. punkta 2. daļa Sistēma nodrošinās ierobežotu skaitu vienotu rādītāju un vienotas metodes. To papildinās katrai programmai raksturīgie rādītāji, kas nepieciešami, lai atspoguļotu katras programmas sfēras specifiku. | Sistēma nodrošinās ierobežotu skaitu vienotu rādītāju, jo īpaši tādus teritoriālos rādītājus kā tie, ko Parlaments pieprasīja tā 2005. gada 28. septembra rezolūcijā par teritoriālo kohēziju reģionālajā attīstībā [4], kā arī vienotas metodes. To papildinās katrai programmai raksturīgie rādītāji, kas nepieciešami, lai atspoguļotu katras programmas sfēras specifiku. | [1] OV vēl nav publicēts. --------------------------------------------------