LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 16.12.2008 
SEC(2008) 3048  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
pavaddokuments   
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
“Atjaunin āta stratēģiska sistēma Eiropas sadarb ībai izglītības un apm ācības jomā” 
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
{COM(2008) 865 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 3047} 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS PAR ATJAUNIN ĀTU 
STRATĒRĢISKU EIROPAS SADARB ĪBAS SIST ĒMU IZGL ĪTĪBAS UN 
APMĀCĪBAS JOM Ā 
Šo ietekmes nov ērtējumu pievienos Komisijas pazi ņojumam par atjaunin ātu stratēģisku 
sistēmu Eiropas sadarb ībai izglītības un apm ācības jomā. Sagatavot š ādu priekšlikumu 
Komisiju aicin āja Padome (Izgl ītība) 2008. gada mart ā Eiropadom ē apstiprin ātajos galvenajos 
vēstījumos.  
Izglītība un apm ācība ir svar īgs faktors Lisabonas strat ēģijā, un, izmantojot taj ā minēto 
atvērto koordin ācijas metodi (darba programma “Izgl ītība un apm ācība 2010”), ir sasniegti 
konkrēti rezultāti, palielinot valstu l īdzdalību Eiropas sadarb ībā un priekšroc ības, ko sniedz 
šāda sadarb ība, un mazinot š ķēršļus pilsoņu mobilit ātei un m ūžizglītībai. Tom ēr valstu 
sistēmās vēl ir risināmi grūti uzdevumi un nov ēršami trūkumi, kā liecina Kop īgs Padomes un 
Komisijas 2008. gada progresa zi ņojums par darba programmas īstenošanu1 un 
nepietiekamais progress, īstenojot piecus krit ērijus, par kuriem vienoj ās saskaņā ar pašlaik 
izmantoto atv ērto koordin ācijas metodi. Šie rezult āti un atbildes un koment āri, kas sa ņemti 
pēc dalībvalstu un Eiropas ieinteres ēto personu organiz āciju apspriešan ās, ko rīkoja saistībā ar 
šo ietekmes nov ērtējumu, liecina, ka ir nepieciešams uzlabot īstenošanu valstu l īmenī un līdz 
ar to arī atvērtās koordinācijas metodes ietekmi uz valstu sist ēmām, stingrāk ievērojot tūlītējās 
prioritātes, uzņemoties liel ākas politisk ās saistības un nodrošinot liel āku paman āmību, vairāk 
iesaistot ieinteres ētās personas, efekt īvāk mācoties citam no cita un uzlabojot m ūžizglītības 
koordinēšanu izglītības un apm ācības nozar ēs. 
Attiecībā uz vispārējām izglītības un apm ācības sistēmu nākotnes probl ēmām vēl joprojām ir 
risināmas Lisabonas strat ēģijā minētās politisk ās problēmas, veidojot uz zin āšanām balstītu 
ekonomiku, un saist ībā ar demogr āfiskām pārmaiņām un globaliz āciju. Dienas k ārtībā ir arī 
tādi jautājumi kā migrācija un ilgtsp ēja. Situācijā, kad trūkst augsti kvalific ētu strādnieku un 
kad cilvēkiem ar zemu kvalifik āciju nav atbilstošas kvalifik ācijas, ir nopietns risks, ka 
pieprasījums pēc noteiktas kvalifik ācijas neatbild īs piedāvājumam. T ādējādi ir nepieciešams 
pēc iespējas drīz uzlabot darba ņēmēju kvalifik āciju un to cilv ēku kvalifik āciju, kuriem draud 
atstumtība. Pierādījumi liecina, ka ieguld ījumi izgl ītībā un apm ācībā rada iev ērojamas 
priekšrocības ekonomikai, sabiedr ībai un atseviš ķiem indiv īdiem, kuras izpaužas 
nodarbinātībā, zināšanu un inov āciju jomā, sociālajā iekļaušanā un pilsoniskum ā, tai skait ā 
noziedzības mazin āšanā un veselības stāvokļa uzlabošan ā. 
Plašās dalībvalstu, soci ālo partneru un ieinteres ēto personu apspriešan ās par atv ērto 
koordinācijas metodi, ko pašlaik īsteno izgl ītības un apm ācības jomā, iznākums liel ākoties ir 
bijis labvēlīgs. Vēl joprojām aktuālas ir visp ārējās problēmas, ko risina, un m ērķi, ko mēģina 
sasniegt, izmantojot atv ērto koordin ācijas metodi. Tom ēr dalībvalstis ar ī iesaka piel āgot darba 
metodes, lai uzlabotu to m ērķtiecību un efektivit āti.  
                                                 
1 Kop īgs Padomes un Komisijas 2008. gada progresa zi ņojums par darba programmas “Izgl ītība un 
apmācība 2010” īstenošanu — “M ūžizglītība zināšanām, jaunradei un jaunin ājumiem” (2008. gada 
februāris), OV C 86/1, 5.4.2008. 
 
LV 3   LV Pamatojoties uz iepriekš min ētajām problēmām, atjaunin ātai stratēģiskai sistēmai Eiropas 
sadarbībai izglītības un apm ācības jomā ir definēti trīs mērķi: uzlabot visp ārējo kvalifik ācijas 
līmeni (ilgtermi ņa mērķis), sniegt atbalstu dal ībvalstīm izglītības un apm ācības reformu 
īstenošanā (vidēja termiņa mērķis) un risin āt konkrētus aspektus, lai uzlabotu atv ērtās 
koordinācijas metodes efektivit āti un ietekmi, īpaši nodrošinot stingr āku virzību, uzņemoties 
lielākas politisk ās saistības un nodrošinot liel āku paman āmību, vairāk iesaistot ieinteres ētās 
personas, efekt īvāk mācoties citam no cita un uzlabojot horizont ālo koordin ēšanu izglītības un 
apmācības nozar ēs (īstermiņa mērķis). 
Tiek apsv ērti četri stratēģiskie risin ājumi: darba turpin āšana saska ņā ar Lisabonas strat ēģiju, 
neizmantojot īpašu atv ērtās koordin ācijas metodi izgl ītībai un apm ācībai, status quo  
saglabāšana (t.i., darba programma “Izgl ītība un apm ācība 2010” pašreiz ējā veidā), 
atjaunināta stratēģiskā sistēma un paplašin āta un padzi ļināta atvērtā koordinācijas metode. 
Katrā no šiem risin ājumiem nepieciešama atš ķirīga dalībvalstu r īcība un sadarb ības 
pasākumos ieguld ītā darba apjoms, ta ču visos risin ājumos ir iev ērots subsidiarit ātes princips, 
un tie ir proporcion āli galvenaj ām problēmām, kas plaš ākā Lisabonas strat ēģijas un 
atjauninātās sociālās programmas kontekst ā risināmas izglītības un apm ācības jomā.  
Visos četros risin ājumos ir gr ūti novērtēt atvērtās koordin ācijas metodes ietekmi uz 
dalībvalstu politikas izstr ādi un politikas konver ģenci. Īpaši grūti ir pārliecinoši pier ādīt 
cēloņsakarību starp atv ērto koordin ācijas metodi un valstu politikas rezult ātiem kvantitat īvā 
izteiksmē (piemēram, saist ībā ar kompetences l īmeņa paaugstin āšanu, ko m ēra, novērtējot 
progresu attiec ībā pret kritērijiem). Tom ēr kvantitat īvā izteiksm ē līdz šim gūtā pieredze un 
apspriešan ās liecina, ka dal ībvalstis un ieinteres ētās personas uzskata, ka pašlaik izmantot ā 
atvērtā koordinācijas metode veicina valsts politikas att īstību, tomēr dažās jomās nepieciešami 
uzlabojumi. T āpēc visticam āk, ka stiprinot atv ērtās koordin ācijas metodes efektivit āti ar 
atjauninātas stratēģiskās sistēmas palīdzību vai to paplašinot un padzi ļinot (3. vai 
4. risinājums), palielin āsies tās vispārējā ietekme uz valstu sist ēmu reformu, sekm ējot 
Lisabonas strat ēģijas un atjaunin ātās sociālās programmas īstenošanu. 
Katram no risin ājumiem ir savas priekšroc ības, taču tikai atjaunin ātas stratēģiskās sistēmas 
izstrāde (3. risin ājums), atbilst nosac ījumam, ka atv ērtajai koordin ācijas metodei ir liel ākā 
mērā jāietekmē valstu izgl ītības un apm ācības sistēmu reformas un j ākļūst par efekt īvāku 
sadarbības un politikas izstr ādes instrumentu. Tas ļauj definēt politikas m ērķus, kuri atbilst 
visām dalībvalstu un ieinteres ēto personu identific ētajām problēmām, un rea ģēt uz 
nepieciešam ību ieviest izmai ņas darba metod ēs, ko izmanto atv ērtajā koordinācijas metod ē. 
Visbeidzot šis risin ājums ir ar ī īstenojams. 
Mehānismi, lai p ārraudzītu un nov ērtētu atvērtās koordin ācijas metodes ietekmi uz valstu 
politikas izstr ādi, politikas konver ģenci un politikas rezult ātiem izglītības un apm ācības jomā, 
jau eksist ē (piemēram, divgadu kop īgi progresa zi ņojumi un gada zi ņojumi par r ādītājiem un 
kritērijiem). To efektivit āte palielin ātos, ja kop īgajos ziņojumos vair āk pievērstu uzman ību 
tematiskām prioritātēm, ja ņemtu vērā arī valstu nov ērtējumus, uzlabotu atgriezenisko saiti ar 
dalībvalstīm par atv ērtās koordin ācijas metodes darb ību un vair āk iesaistītu ieinteres ētās 
personas.