2017. GADA ZIŅOJUMS PAR TO, KĀ TIEK ĪSTENOTA REGULA (EK) Nr. 300/2008 PAR KOPĪGIEM NOTEIKUMIEM CIVILĀS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS JOMĀ

Komisija veic dalībvalstu aviācijas drošības iestāžu (“pilnvaroto iestāžu”) pārbaudes un ierobežota skaita to lidostu, ekspluatantu un tiesību subjektu pārbaudes, kuri piemēro aviācijas drošības standartus. Pilnvaroto iestāžu pārbaužu mērķis ir pārbaudīt, vai dalībvalstīm ir nepieciešamie rīki, tostarp kvalitātes kontroles valsts programma, vajadzīgās pilnvaras un atbilstošie resursi, kas nepieciešami, lai varētu pienācīgi īstenot Eiropas Savienības aviācijas drošības tiesību aktus. Lidostu pārbaužu mērķis ir pārliecināties, vai pilnvarotā iestāde pienācīgi uzrauga aviācijas drošības pasākumu faktisku īstenošanu un spēj ātri atklāt un novērst iespējamos trūkumus. Abos gadījumos Komisijas inspektoru konstatētie trūkumi ir jānovērš noteiktā termiņā; pārbaužu ziņojumus dara pieejamus visām dalībvalstīm.

Šo pārbaužu veikšanā izmantotās metodes ir izstrādātas ciešā sadarbībā ar dalībvalstu aviācijas drošības iestādēm, un to pamatā ir drošības pasākumu faktiskās īstenošanas pārbaudīšana. Lai prasības par pārbaužu veikšanu un attiecīgās procedūras tiktu interpretētas saskaņoti, MOVE ĢD drošības nodaļa izstrādā un uztur rokasgrāmatas par lidostu un kravu pārbaužu veikšanu. Šajās rokasgrāmatās ir iekļauti arī detalizēti norādījumi un vadlīnijas attiecībā uz visiem aviācijas drošības pasākumiem, kas paredzēti ES tiesību aktos. Turklāt tajās ir sniegta sīka informācija par visiem Komisijas veikto pārbaužu organizatoriskajiem un praktiskajiem aspektiem. Rokasgrāmatas ir ES klasificēta informācija, un tās ir pieejamas vienīgi Komisijas inspektoriem un katras dalībvalsts pilnvarotajai iestādei.

Grozītajā Komisijas Regulā (ES) Nr. 72/2010 ir noteiktas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai aviācijas drošības jomā. Tajā ir paredzēti arīdzan noteikumi par Komisijas inspektoru kvalifikāciju un pilnvarām, kā arī noteikumi par to, kā veicamas pārbaudes par paveikto darbu.

Regulas (EK) Nr. 300/2008 15. pantā Komisijai ir paredzēts pienākums veikt pārbaudes, tostarp lidostu, ekspluatantu un to tiesību subjektu pārbaudes, kuri piemēro aviācijas drošības standartus, lai uzraudzītu, kā dalībvalstis piemēro regulu, un vajadzības gadījumā nāktu klajā ar ieteikumiem, kā uzlabot aviācijas drošību. Savienības programmā piedalās arī Šveice, bet Norvēģijā un Islandē pārbaudes saskaņā ar līdzīgiem noteikumiem veic Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) Uzraudzības iestāde (ESA).

2017. gadā no jauna radās bažas par globālo apdraudējumu saistībā ar improvizētām sprāgstierīcēm, kas meistarīgi noslēptas elektroniskajās ierīcēs, ar kurām ir veiktas nesankcionētas manipulācijas. ASV un Apvienotās Karalistes valdība aizliedza lidojumos no dažu Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas valstu lidostām salonā ienest jebkādas par mobilajiem tālruņiem lielākas personīgās elektroniskās ierīces. Pateicoties ilgstošajai un ciešajai Eiropas Savienības un ASV sadarbībai, kuras pamatā ir attiecīgo aviācijas drošības pasākumu atzīšana, šos drošības jautājumus varēja risināt, īstenojot mērķtiecīgus pasākumus, kas neprasīja paplašināt šādu ierīču aizliegumu pasaules mērogā, tostarp attiecībā uz gaisa kuģiem, kas izlido no Eiropas.

Šajā ziņojumā ir aplūkots laikposms no 2017. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

Pēc Regulas (EK) Nr. 300/2008 īstenošanas astotā gada pārbaužu rezultāti atspoguļo pilnvaroto iestāžu un nozares centienus. Lielākā daļa drošības prasību, kas izriet no šiem mērķtiecīgajiem tiesību aktiem, ir īstenotas pareizi; svarīgāko aviācijas drošības jomu atbilstība nemainīgi saglabājās aptuveni 80 % līmenī. Tomēr dažu pasākumu īstenošanas efektivitāti joprojām varētu uzlabot.

2017. gadā tika veiktas 18 sākotnējās pārbaudes lidostās. Katrā lidostā, ievērojot piemērojamās drošības jomas, pārbaudes tika veiktas atbilstīgi visām nodaļām. To galveno pasākumu kopējā proporcija, kuri tika atzīti par prasībām atbilstošiem, 2017. gadā bija 81 % — aptuveni tikpat, cik iepriekšējos gados.

Saskaņā ar pamatregulas prasībām dalībvalstīm ir galvenā atbildība par to, lai tiktu uzraudzīts, vai lidostas, gaisa pārvadātāji un par drošību atbildīgie tiesību subjekti kopīgos pamatstandartus īsteno atbilstīgi. Rezultāti, kas iegūti pārbaudēs, kuras Komisija veikusi atlasē izvēlētajās lidostās, ir uzskatāmi par stabilu katrā dalībvalstī panāktā vispārējā atbilstības līmeņa rādītāju.

Lai Komisija iegūtu pienācīgu apliecinājumu par dalībvalstu atbilstības līmeni, tiek izmantota daudzgadu uzraudzības pieeja. Tādējādi pierādījumi par Regulas (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas tiesību aktu piemērošanu katrā dalībvalstī tiek iegūti divu gadu ciklā, vai nu pārbaudot dalībvalsts pilnvaroto iestādi, vai arī pārbaudot vismaz vienu dalībvalsts lidostu. Turklāt piecu gadu ciklā tiek iegūti pierādījumi par kopīgo aviācijas drošības pamatstandartu piemērošanu, nejaušas izlases veidā atlasot vismaz 15 % no visām ES lidostām, uz kurām attiecas Regula (ES) Nr. 300/2008, tostarp katras dalībvalsts lielāko lidostu pasažieru skaita ziņā.

2017. gada ikgadējo ziņojumu novērtējumos tika konstatēts, ka salīdzinājumā ar 2016. gadu ir panākti ievērojami uzlabojumi regulāras uzraudzības, uzraudzībā pavadīto cilvēkdienu skaita un minimālā biežuma jomā. Tādas jomas kā uzraudzības darbību tvērums un izpildes panākšanas pasākumi, ko izmanto, lai nodrošinātu konstatēto trūkumu novēršanu un neatkārtošanos, šķiet stabili īstenotas, jo iepriekšējos gados apliecinātie uzlabojumi lielākajā daļā dalībvalstu ir saglabāti. Taču ziņojumos atklājas, ka dalībvalstīm joprojām ir grūtības īstenot dažu to drošības jomu testēšanu, uz kurām attiecas regula.

Komisija nosūtīja katrai dalībvalstij oficiālu, individuālu un visaptverošu izvērtējumu, kurā norādītas nepilnības vai trūkumi, un prasīja, lai dalībvalsts iesniedz atbilstīgu novēršanas darbību plānu. Komisija rūpīgi uzraudzīs šo rīcības plānu īstenošanu un gadījumā, ja kāda dalībvalsts apstiprinās, ka norādītās nepilnības vai trūkumi pastāv, un neierosinās pienācīgus novēršanas pasākumus, tiks veiktas oficiālas darbības.

6.Trešo valstu lidostu novērtējums

Aplūkotajā gadā tika īstenots vienas ASV lidostas (Šarlotas Duglasa starptautiskās lidostas) novērtējums saskaņā ar sadarbības vienošanos, kas noslēgta ar ASV Transporta drošības pārvaldi ES un ASV Gaisa transporta nolīguma satvarā. Šādu novērtējumu veic regulāri saistībā ar “vienas pieturas drošības mehānismu”, un šā novērtējuma rezultāti apstiprināja, ka ASV drošības pasākumi joprojām tiek īstenoti līdzvērtīgi pasākumiem, kurus veic atbilstīgi ES aviācijas drošības tiesību aktiem.

Saskaņā ar principiem, kas minēti 2015. gada Aviācijas stratēģijā Eiropai, Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts (MOVE ĢD) kopīgi ar Singapūras Transporta ministriju intensīvi strādāja, lai izveidotu “vienas pieturas drošības mehānismu” starp ES un Singapūru. Lai noteiktu, vai Singapūras Republikas aviācijas drošības pasākumi ir līdzvērtīgi ES tiesību aktos prasītajiem, ES pārbaudes grupa veica novērtējuma apmeklējumu Singapūras Čangi lidostā (2017. gada oktobrī). “Vienas pieturas drošības mehānisma” formalizēšanai būtu jānotiek 2018. gada sākumā.

7.Nenoslēgtās lietas, 15. panta lietas un tiesvedības

Pārbaužu lietas netiek noslēgtas līdz brīdim, kad Komisija ir pārliecinājusies, ka ir īstenotas pienācīgas trūkumu novēršanas darbības. Tāpēc lietu ilgums ir atkarīgs no attiecīgās dalībvalsts labas sadarbības. Tika slēgtas trīsdesmit divas pārbaužu lietas (divdesmit lietas par lidostu pārbaudēm un divpadsmit lietas par pilnvaroto iestāžu pārbaudēm). Kopumā gada beigās nenoslēgtas palika 10 lietas attiecībā uz pilnvarotajām iestādēm un 17 lietas attiecībā uz lidostām.

Ja lidostā konstatētie drošības pasākumu īstenošanas trūkumi ir uzskatāmi par pietiekami nopietniem, lai ievērojami ietekmētu vispārējo civilās aviācijas drošības līmeni Savienībā, Komisija piemēro Komisijas Regulas (ES) Nr. 72/2010 15. pantu. Tas nozīmē, ka visas pārējās pilnvarotās iestādes tiek brīdinātas par situāciju un būtu jāapsver kompensējoši pasākumi attiecībā uz lidojumiem no konkrētās lidostas. Saistībā ar 15. pantu 2017. gadā netika ierosināta neviena lieta.

Neatkarīgi no tā, vai 15. pantu piemēro vai nepiemēro, cits iespējamais Komisijas pasākums, jo īpaši ieilgušas trūkumu nenovēršanas vai to atkārtošanās gadījumos, ir sākt pienākumu neizpildes procedūras. Pienākumu neizpildes procedūras 2017. gadā tika sāktas pret divām dalībvalstīm, inkriminējot to, ka kvalitātes kontroles valsts programma tika īstenota nepietiekami un ka valsts drošības un valsts kvalitātes kontroles programmu pārskatītās versijas netika oficiāli pieņemtas.

OTRĀ DAĻA

Tiesību akti un papildu instrumenti

1.Tiesību akti

Civilā aviācija vēl aizvien ir teroristu grupas interesējošs mērķis, un, lai novērstu šo apdraudējumu, ir jānodrošina samērīgu, ar riska novērtējumu pamatotu aizsardzības pasākumu īstenošana. Tāpēc Komisija un dalībvalstis nemitīgi pielāgo riska mazināšanas pasākumus, lai sasniegtu visaugstāko drošības līmeni, vienlaikus maksimāli samazinot šo pasākumu nevēlamo ietekmi uz darbību.



Komisija 2017. gada maijā pieņēma 2017. gada 12. maija Regulu (ES) 2017/815, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/1998, precizējot, saskaņojot un vienkāršojot dažus konkrētus aviācijas drošības pasākumus. Drošības noteikumi, ko piemēro konfidenciālā veidā un saskaņā ar principu “nepieciešamība zināt”, tika ieviesti, pieņemot Komisijas 2017. gada 15. maija Īstenošanas lēmumu C(2017)3030, ar ko groza lēmumu C(2015)8005, precizējot, saskaņojot un vienkāršojot dažus konkrētus aviācijas drošības pasākumus.

Komisija arī pieņēma Komisijas 2017. gada 17. maija Īstenošanas regulu (ES) 2017/837, ar ko labo Īstenošanas regulas (ES) 2015/1998, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā, poļu un zviedru valodas versiju.

2.Savienības piegādes ķēdes drošības datubāze (UDSCS)

Oficiālo kravu aģentu un zināmo nosūtītāju datubāze ir vienīgais juridiskais primārais rīks, kas kopš 2010. gada 1. jūnija oficiālajiem kravu aģentiem jāizmanto ziņu iegūšanai, kad tie pieņem sūtījumus no cita oficiālā kravu aģenta vai zināma nosūtītāja. Kopš 2012. gada 1. februāra minētā datubāze ir paplašināta un ietver to gaisa pārvadātāju uzskaitījumu, kuriem ir atļauts ES ievest kravu un pasta sūtījumus no trešo valstu lidostām (ACC3). Šī datubāze 2013. gadā tika likumīgi paplašināta, tajā iekļaujot arī dalībvalstu apstiprināto ES aviācijas drošības vērtētāju sarakstu. Tā arī tika pārdēvēta par “Savienības piegādes ķēdes drošības datubāzi”, lai precīzāk atspoguļotu paplašināto tās izmantošanas jomu. Datubāzē 2017. gada beigās bija 14 000 ierakstu par oficiālajiem kravu aģentiem, zināmajiem nosūtītājiem, neatkarīgajiem vērtētājiem, ACC3 aviokompānijām, pilnvarotajiem piegādātājiem, kā arī trešo valstu oficiālajiem kravu aģentiem un zināmajiem nosūtītājiem. Turklāt 2017. gadā arī tika pastāvīgi nodrošināts tās mērķa pieejamības līmenis — 99,5 %.

TREŠĀ DAĻA

Izmēģinājumi, pētījumi un jaunas iniciatīvas

1.Izmēģinājumi