Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam atbilstoši EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par pārtikas piedevām /* COM/2008/0143 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 2008.3.11 COM(2008) 143 galīgā redakcija 2006/0145 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstoši EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par pārtikas piedevām (iesniegusi Komisija) 2006/0145 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstoši EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļaiparPadomes kopējo nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par pārtikas piedevām 1. PRIEKŠVĒSTURE Priekšlikuma nosūtīšanas datums Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2006) 428, galīgā redakcija ― 2006/0145 COD) | 2006. gada 28. jūlijs | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums | 2007. gada 25. aprīlis | Eiropas Parlamenta atzinuma datums (pirmais lasījums) | 2007. gada 10. jūlijs | Grozītā priekšlikuma nosūtīšanas datums | 2007. gada 24. oktobris | Politiskās vienošanās datums | 2007. gada 17. decembris | Kopējās nostājas pieņemšanas datums | 2008. gada 10. marts | 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Baltajā grāmatā par pārtikas nekaitīgumu (COM (1999) 719, galīgā redakcija) Komisija ir apņēmusies atjaunināt un vienkāršot ar pārtikas piedevām saistīto spēkā esošo tiesisko regulējumu (Baltās grāmatas 11. pasākums). Šā priekšlikuma mērķi ir šādi: - vienkāršot pārtikas piedevu tiesisko regulējumu, izveidojot vienotu principu, procedūru un atļauju piešķiršanas instrumentu; - piešķirt Komisijai īstenošanas pilnvaras atjaunināt Kopienas atļauto pārtikas piedevu sarakstu; - par pārtikas piedevu nekaitīguma novērtējumu apspriesties ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EPNI); - izstrādāt esošo pārtikas piedevu atkārtotas novērtēšanas programmu; - pieprasīt atļaut piedevas, kas sastāv no ģenētiski modificētiem organismiem, satur šādus organismus vai ko ražo no šādiem organismiem, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību. 3. KOMENTĀRI PAR KOPĒJO NOSTĀJU 3.1. Vispārīgs komentārs Komisija atbalsta kopējo nostāju, ko Padome pieņēma 2008. gada 10. martā. Tā atbilst Komisijas sākotnējā priekšlikumā paustajiem mērķiem un izmantotajai pieejai, un tajā ir ņemti vērā arī vairāku Eiropas Parlamenta ierosinātu grozījumu principi. 3.2. Tie Eiropas Parlamenta izdarītie grozījumi pirmajā lasījumā, kuriem Komisija piekritusi un kuri atbilst kopējai nostājai Kopējā nostājā atspoguļota to 39 grozījumu lielākās daļas būtība, kuriem Komisija piekrita pilnībā, daļēji, principā vai grozot tekstu. Attiecībā uz kritērijiem, kas jāievēro, piešķirot atļaujas pārtikas piedevām, un jo īpaši attiecībā uz to, kas domāts ar patērētāju maldināšanu, kopējā nostājā ir iekļautas pārmaiņas, kuras skar dažus Eiropas Parlamenta 3. un 30. grozījuma apsvērumus. Turklāt kopējā nostājā iekļauti grozījumi (7. apsvērumā un 1. un 6. pantā), lai atspoguļotu to, ka ietekme uz vidi, protams, ir svarīgs faktors, kas jāievēro, lai gan tas nav viens no vispārīgajiem nosacījumiem pārtikas piedevu apstiprināšanā. Piemēram, kad tiek konstatēta negatīva ietekme uz vidi, to var ņemt vērā apstiprināšanas vai izmantošanas noteikumu pārskatīšanas laikā. Šajās pārmaiņās ir atsauces uz citiem principiem, kas iekļauti vispārīgos pārtikas aprites tiesību aktos, proti, ka noteikumi par pārtikā izmantotajām pārtikas piedevām nodrošinās iekšējā tirgus efektīvu darbību un augstu cilvēku dzīvības un veselības, kā arī patērētāju interešu aizsardzības līmeni, tostarp godīgu pārtikas tirdzniecības praksi, ņemot vērā vides aizsardzību. Šīs pārmaiņas atspoguļo vides aspektus, kas iekļauti EP 1., 7. un 25. grozījumā. Kopējā nostājā attiecībā uz iespējami alergēnu pārtikas piedevu izmantošanu ir grozīts arī 7. apsvērums; šī pārmaiņa zināmā mērā atspoguļo EP 1. grozījuma principu. Padome ir ierosinājusi grozīt priekšlikumu tā, lai quantum satis definīcija tiktu iekļauta 3. pantā, un attiecīgi izdarījusi grozījumus 11. pantā. EP ir ierosinājis līdzīgas pārmaiņas 21. un 36. grozījumā. Komisija var piekrist šiem ierosinājumiem, ciktāl tiek ņemtas vērā valodiskās pārmaiņas, kas iekļautas Komisijas grozītā priekšlikuma 3. un 12. pantā. Jaunajā kopējās nostājas 5. pantā precizēts, ka neviens nedrīkst laist tirgū pārtikas piedevu vai pārtiku, kurā izmantota pārtikas piedeva, ja tās izmantojums neatbilst regulai. Arī EP bija pieprasījis šo precizējumu 9. un 22. grozījumā. Attiecībā uz ierosinātās regulas un Regulas (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību mijiedarbību EP 4., 38. un 63. grozījumā precizēja, ka novērtēšanas un atļaujas izsniegšanas procedūras saskaņā ar šīm divām regulām var notikt vienlaikus. Šis svarīgais princips ir atspoguļots arī kopējā nostājā. 20. un 21. apsvērums un dažādi panti kopējā nostājā grozīti, lai paredzētu regulatīvo kontroles procedūru un lai kopumā pielāgotu ierosināto regulu Padomes Lēmumam 2006/512/EK, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. Šie noteikumi atbilst EP 64.rev, 47., 48., 67.rev, 79., 68.rev, 80., 51. un 69.rev grozījumam par šo jautājumu; tomēr atšķirība ir tā, ka kopējā nostājā dažos gadījumos izmantoti saīsināti termiņi. Šis aspekts netika atspoguļots Komisijas grozītajā priekšlikumā. Ar kopējo nostāju 28. pantā iekļauts noteikums, lai precizētu, ka laikā, kad notiek spēkā esošo pārtikas piedevu atļauju pārņemšana, netiek pārņemtas tās pārtikas piedevas vai to izmantojumi, kas vairāk nav vajadzīgi. Tas atspoguļo EP 55. grozījuma principu. Līdzīgi kopējā nostājā atspoguļota pārmaiņa, kas vajadzīga 28. pantā, lai ņemtu vērā lēmumu ieļaut pārtikas piedevas aromatizētājos regulas III pielikumā, nevis II pielikumā. Šo principu ierosināja arī EP 58. un 59. grozījumā. 3.3. Tie Eiropas Parlamenta izdarītie grozījumi pirmajā lasījumā, kuriem Komisija piekritusi un kuri nav iekļauti kopējā nostājā EP 28. grozījumā ierosināts, ka pārtikas piedevas atļaujā atsaucas uz apsvērumiem saistībā ar atļaujas izsniegšanas kritērijiem un atspoguļo lēmuma pamatojumu. Grozītajā priekšlikumā Komisija piekrita grozījumam principā, ciktāl katrā lēmumā par pārtikas piedevu atļaušanu jāpaskaidro motivācija, tāpēc grozītajā priekšlikumā iekļāva jaunu 8. apsvērumu. 3.4. Padomes iekļautie jaunie noteikumi, kuriem Komisija piekrita Kā visām pārtikām piedevām pirms atļaujas izsniegšanas arī galda saldinātājiem tiek novērtēts izmantoto saldinātāju nekaitīgums. Informācijai, ko patērētājiem sniedz, izmantojot pārtikas etiķetes, jābūt skaidrai un viegli saprotamai. Ja ir pieejamas norādes, kas liecina, ka īpašas patērētāju grupas pārsniedz pieļaujamo dienas devu, lietojot galda saldinātājus, vietējā mērogā varētu izmantot citas metodes (kas nav likumdošanas metodes), lai patērētājiem sniegtu vajadzīgo informāciju. Jāuzsver, ka daži ražotāji jau sniedz papildu informāciju (ne tikai obligātās ziņas). Kopējā nostājā iekļautais grozījums (18. apsvērums un 22. pants), saskaņā ar kuru ražotājiem būtu pienākums nodrošināt vajadzīgo informāciju, izmantojot attiecīgos līdzekļus, sniegtu tādu noderīgu informāciju patērētājam un arī dalībvalstīm, kas palīdzētu izglītot patērētājus, ja tas ir nepieciešams. Padome ir svītrojusi prasību, ka pārtikas piedevām vienmēr jāatbilst noteiktajiem īpašajiem tīrības kritērijiem (specifikācijām), un vienkārši noteikusi, ka tām jāatbilst specifikācijām. Vienlaikus nodrošinot, ka pārtikas piedevas atbilst prasībām attiecībā uz piesārņotājiem, ar šo pārmaiņu precizē, ka piedevām, kuras piedāvā kā maisījumu vai šķīdumu, nav vienmēr jāatbilst citiem kvalitātes kritērijiem, piemēram, mitruma saturs vai skābums. EP sākotnēji ierosināja līdzīgu grozījumu, bet to neatbalstīja pirmā lasījuma balsojumā. Kopējā nostājā ir iekļauts jauns 16. apsvērums, lai sīkāk aprakstītu 17. pantā izklāstīto pārņemšanas principu. Attiecībā uz to pārtikas piedevu marķēšanu, ko uzņēmums pārdod uzņēmumam vai tiešajam patērētājam, EP pirmajā lasījumā pieņēma virkni grozījumu priekšlikumā par pārtikas fermentiem, lai vienkāršotu noteikumus par marķēšanu. Kopējā nostājā iekļāva līdzīgu vienkāršojumu. Lai gan ir vērojamas struktūras un teksta atšķirības, pārtikas piedevu marķēšanas prasības lielā mērā atbilst EP ierosinātajām prasībām par fermentiem. Kopējā nostājā arī iekļauti līdzīgi noteikumi, kādi ietverti EP ierosinātajā 42. un 44. grozījumā attiecībā uz minimālo derīguma termiņu/glabāšanas laiku un atkāpēm attiecībā uz tām pārtikas piedevām, ko piegādā nefasētā veidā, piemēram, cisternās. Kopējā nostājā vēl vairāk tiek darīts tādu pārtikas piedevu marķēšanas noteikumu vienkāršošanas labad, kuras pārdod tiešajam patērētajam un kuras tiek uzskatītas par pārtiku un tāpēc uz tām attiecas marķēšanas noteikumi Direktīvā 2000/13/EK par pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu. Komisijas grozītajā priekšlikumā tika pārņemtas EP grozījumu galvenās idejas, un tajā atspoguļoti marķēšanas noteikumi, ko Padome atbalstīja kopējā nostājā. Padome kopējās nostājā ir veikusi dažus pielāgojumus 13. apsvērumā un 24. pantā, lai precizētu, ka jaunu pārtikas piedevas nano mēroga formu varētu uzskatīt par pilnīgi atšķirīgu ražošanas metodi un tāpēc vajadzētu jaunu nekaitīguma novērtējumu. EP 35. grozījumā arī tika ierosināts iekļaut atsevišķas robežvērtības nano mēroga pārtikas piedevām. Komisija neuzskata, ka EP grozījums vajadzīgs, jo īpašus ierobežojumus jau varēja paredzēt nosacījumos, ja tos uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar nekaitīguma novērtējumu. Tomēr Komisija piekrīt kopējā nostājā ierosināto grozījumu būtībai. Tomēr tiek uzskatīts, ka šo principu labāk iekļaut atsevišķā pantā, kā tas ir Komisijas grozītā priekšlikuma 11. pantā. Kamēr spēkā esošās pārtikas piedevu atļaujas tiek pārskatītas un iekļautas jaunajā pielikumā, varētu gadīties, ka pieprasījumi saistībā ar jaunām piedevām vai jauniem pārtikas piedevu izmantošanas veidiem netiek apstrādāti. Tas kavētu jauninājumus un negatīvi ietekmētu pārtikas rūpniecību. Tāpēc Padome ir ierosinājusi grozījumu, kas, izmantojot komitoloģiju, pārejas periodā ļautu grozīt spēkā esošās direktīvas tā, lai varētu atļaut pārtikas piedevas, kas atrodas atļaujas piešķiršanas procesā un jau saņēmušas pozitīvu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu. Tāpēc kopējā nostājā iekļauts jauns 29. pants un attiecīgas pārmaiņas 33. pantā. Kopējā nostājā iekļauti grozījumi, lai precizētu, kas domāts ar „glabāšanas laika pagarināšanu, aizstājot cukurus”, un lai labāk paskaidrotu šo jēdzienu (7. panta b) punkts). Turpretī Eiropas Parlaments ierosināja svītrot šo tekstu (73. grozījums). Komisija var piekrist kopējā nostājā ierosinātajam jaunajam tekstam. Kopējā nostājā iekļauts arī papildu paskaidrojums par īpašajiem krāsvielu nosacījumiem (8.b pants), ciktāl tās tiek izmantotas, lai palīdzētu noteikt garšu, kas parasti ir saistīta ar noteiktu pārtiku. Komisijas priekšlikumā sākotnēji bija ierosināts, ka vispārīgā noteikumā tiks paredzēts, ka pārtikas piedevu daudzums attiecas uz gatavu pārtiku, jo tas varētu būt svarīgi iedarbības aprēķinos. Tomēr Padome uzskata, ka noteikumu izpildes labad būtu vieglāk noteikt tirgū laistos pārtikas daudzumus, lai gan kopējā nostājā skaidrības labad iekļauts grozījums, kurā precizēts, ka attiecībā uz pārtiku, kura jāpagatavo vai jāatšķaida, jānosaka daudzumi pagatavojamai un atšķaidītajai pārtikai. Arī EP 37. grozījumā iekļauta atsauce uz atšķaidītas pārtikas stāvokli. Komisija var piekrist pārmaiņai, ka daudzumi attiecas uz „tirgū laistu ”pārtiku, ja ir Padomes ierosinātais papildu paskaidrojums. Kopējā nostājā tika grozīts 18. pants, lai iekļautu skaidrojošus lēmumus, tostarp vienu lēmumu, kas sākotnēji bija iekļauts 2. pantā, proti, par to, vai attiecīgā viela atbilst pārtikas piedevas definīcijai. 18. panta noteikumu piemērošana ir pamata tiesību aktu noteikumu (proti, pārtikas piedevas definīcijas) īstenošana. Tāpēc uz to neattiecas jaunā regulatīvā kontroles procedūra, un tas ir atspoguļots kopējā nostājā. EP 12., 40. un 47. grozījumā šādiem lēmumiem ierosināts piemērot regulatīvo kontroles procedūru. Ar kopējo nostāju iekļauts jauns noteikums 29. pantā, lai atspoguļotu vajadzību, ko radījušas marķēšanas noteikumu pārmaiņas, proti, tiek nodrošināts pārejas periods produktiem, kuri vairs neatbilst jaunajiem noteikumiem. Komisija iekļāva līdzīgu noteikumu grozītā priekšlikuma 32. pantā, kur tas, iespējams, labāk iederas. 4. SECINĀJUMS Komisija uzskata, ka kopējā nostājā pilnībā atspoguļoti tās sākotnējā priekšlikuma galvenie elementi un daudzu Eiropas Parlamentā pirmajā lasījumā izdarīto grozījumu būtība. Tāpēc Komisija atbalsta kopējo nostāju, kuru Padome pieņēmusi vienprātīgi.