Ieteikums Padomes atzinums par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2006.-2009. gadam saskaņā ar 5. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 /* SEC/2007/0137 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.2.2007. SEC(2007) 137 galīgā redakcija Ieteikums PADOMES ATZINUMS par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2006.-2009. gadam saskaņā ar 5. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Vispārējais pamatojums Stabilitātes un izaugsmes pakts, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, ir balstīts uz mērķi par stabilām valsts finansēm kā līdzekli, lai pastiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbavietu radīšanu. Ar 2005. gada pakta reformu, atzīstot pakta lietderīgumu fiskālās disciplīnas nodrošināšanā, tika meklētas iespējas uzlabot tā efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgtermiņā nodrošināt valsts finanšu ilgtspējību. Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa, paredz, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstis, kuras jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Luksemburgas pirmā stabilitātes programma tika iesniegta 1999. gada februārī. Saskaņā ar regulu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 1999. gada 15. martā sniedza atzinumu par to. Saskaņā ar šo pašu procedūru Komisija novērtē un iepriekšminētā komiteja pārbauda atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas, ko vajadzības gadījumā var pārbaudīt arī Padome. Atjauninātās programmas novērtējuma pamatojums Komisija ir pārbaudījusi pēdējo Luksemburgas stabilitātes programmas atjauninājumu, kas iesniegts 2006. gada 24. novembrī, un ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to (sk. ierāmēto informāciju par galvenajiem novērtējumā aplūkotajiem jautājumiem). Lai radītu priekšstatu par kontekstu, kādā tiek izvērtēta atjauninātās stabilitātes programmas budžeta stratēģija, turpmākajos punktos apkopoti 1. saimnieciskās darbības un budžeta izpildes rādītāji pēdējo 10 gadu laikā, 2. visjaunākais valsts stāvokļa novērtējums saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu (kopsavilkums Padomes atzinumam par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu) un 3. Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu. Jaunākie saimnieciskās darbības un budžeta izpildes rādītāji Luksemburgas makroekonomiskie rezultāti pēdējos 25 gados ir bijuši ievērojami gan ražošanas apjoma, gan nodarbinātības līmeņa pieauguma ziņā. Lai gan Luksemburgas budžets pēdējos gados ir uzrādījis nelielus deficītus, valsts finanšu stāvoklis pamatā saglabājas stabils, valsts parāda līmenis ir ļoti zems, un valsts sektora rīcībā ir ievērojamas rezerves. Tomēr, neraugoties uz spēcīgo nodarbinātības pieaugumu, situācija darba tirgū nav tik labvēlīga, kā šķiet pirmajā brīdī. Lai gan bezdarba līmenis joprojām ir diezgan zems, kopš 2002. gada tas pieaug, un valsts rezidenti sastopas ar sīvu konkurenci no nerezidentu puses. Turklāt, lai gan gados vecāku rezidentu nodarbinātības līmenis pēdējo gadu laikā ir pieaudzis, tas joprojām ir viens no zemākajiem Eiropas Savienībā. Šo bezdarbnieku un citu pensionējušos personu radīto slogu valsts finansēm līdz šim ir bijis viegli mazināt, pateicoties pieaugošajiem ieņēmumiem, tomēr tā nozīmi nevajadzētu novērtēt par zemu. Turklāt iemeslu bažām par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību rada arī prognozes par lielo turpmākajos gadu desmitos gaidāmo ar novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu. Novērtējums Padomes atzinumā par iepriekšējo programmu Padome 2006. gada 14. februārī pieņēma atzinumu par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu periodam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Padome atzina, ka „ir pieņemama deficīta samazināšanas kopējā stratēģija, izmantojot programmā izklāstītos izdevumu ierobežojumus, bet Luksemburgas iestādēm būtu jāpastiprina budžeta koriģēšanas pasākumi 2006. gadā, jānosaka un jāīsteno 2007. un 2008. gadā veicamie pasākumi, kā arī jāuzlabo valsts finanšu ilgtspējība ilgtermiņā — jo īpaši, īstenojot pensiju sistēmas reformu, lai ierobežotu valsts izdevumu pieaugumu.” Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu Īstenošanas ziņojums par Luksemburgas valsts reformu programmu, kas paredzēta saskaņā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, tika iesniegts 2006. gada 27. oktobrī. Luksemburgas valsts reformu programmā noteikti šādi galvenie uzdevumi: kvalitatīva izglītības un mācību sistēma, Eiropas un starptautiskajā kontekstā integrēta ekonomika, pievilcīga ekonomiskā vide, stabili makroekonomiskie nosacījumi un noturīgas attīstības principu ievērošana. Komisijas novērtējums minētajai programmai (kas pieņemts kā daļa no 2006. gada decembra ikgadējā progresa ziņojuma[2]) liecināja, ka Luksemburga gūst ļoti labas sekmes, īstenojot valsts reformu programmu un pasākumus, par kuriem vienojās Eiropadomes 2006. gada pavasara sanāksmē, tomēr joprojām iespējami uzlabojumi attiecībā uz 2005. gadā konstatētajiem trūkumiem. Makroekonomikas jomā pieņemto pasākumu mērķis ir fiskālā konsolidācija un zemāka inflācija. Pašlaik tiek īstenoti daudzsološi pasākumi mikroekonomikas līmenī. Nepieciešams aktīvāk darboties, lai īstenotu sistēmu, kā uzraudzīt un novērtēt gada laikā panākto, un ir jāievieš virkne pasākumu, piemēram, lai sniegtu atbalstu uzņēmumu darbības uzsākšanai, kā arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Neraugoties uz veicinošajām reformām nodarbinātības jomā, nav paziņots par jaunām iniciatīvām, kas veicinātu nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu gados vecāku darbinieku vidū; tāpat joprojām īstenošanu gaida būtiskas reformas, kas paredzētas izglītības sistēmas uzlabošanai. Saistībā ar gūtajām sekmēm Luksemburga tika aicināta pievērsties šādām jomām: stratēģija gados vecāku darbinieku nodarbinātības līmeņa turpmākai paaugstināšanai un esošo priekšlaicīgās pensionēšanās sistēmu reforma; turpmāki pasākumi, lai samazinātu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanas gadījumu skaitu un likvidētu mākslīgos šķēršļus starp dažādiem izglītības veidiem; rūpīga uzraudzība attiecībā uz to, kā nesen pieņemtie pasākumi jauniešiem ietekmē bezdarbu jauniešu vidū; lielāks atbalsts konkurences tirgiem, ES direktīvu transponēšanai un MVU. Galvenie novērtējumā aplūkotie jautājumi Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā (stabilitātes programmām) un 9. panta 1. punktā (konverģences programmām), novērtējums attiecas uz šādiem jautājumiem: vai saimnieciskās prognozes programmas pamatā ir reālistiskas; dalībvalsts norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) un tas, vai korekcijas ir pietiekamas, lai to sasniegtu; vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā; izvērtējot korekcijas, kas vērstas uz VTM sasniegšanu — vai korekcijas tiek veiktas ekonomiskā uzplaukuma laikā, vai korekcijas var būt mazākas ekonomikas lejupslīdes laikā un (attiecībā uz euro zonas un VKM II dalībvalstīm) vai dalībvalsts cenšas panākt ikgadēju cikliski koriģētās bilances uzlabojumu (atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), par 0,5 % no IKP, kas ir kritērijs, lai tā sasniegtu savu VTM; nosakot VTM korekcijas (attiecībā uz dalībvalstīm, kas to vēl nav sasniegušas) vai atļaujot īslaicīgu novirzi no VTM (attiecībā uz dalībvalstīm, kuras to jau ir sasniegušas), tādu nozīmīgāko strukturālo reformu īstenošana, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas (veicinot arī potenciālo pieaugumu) un tādējādi pārbaudāmi ietekmējot valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību (ar nosacījumu, ka tiek saglabāta atbilstīga drošības rezerve attiecībā uz atsauces vērtību 3 % no IKP un ka programmas periodā atkal ir gaidāma budžeta stāvokļa atbilstība VTM), un ar ko īpašu uzmanību velta pensiju reformām, ar kurām ievieš vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni; vai dalībvalstu ekonomikas politikas virzība atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm. Programmas makroekonomisko pieņēmumu reālistiskumu novērtē, balstoties uz Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi, izmantojot arī kopīgi apstiprināto metodoloģiju attiecībā uz iespējamā produkcijas apjoma novērtēšanu un cikliski koriģētām bilancēm. Atbilstību ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm novērtē, ņemot vērā ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes valsts finanšu jomā, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005.—2008. gadam. Novērtējot tiek pārbaudīta arī parāda attiecības dinamika un stāvoklis attiecībā uz valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību, kam saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana” budžeta uzraudzībā jāveltī pienācīga vērība. Komisijas 2006. gada 12. oktobra Paziņojumā izklāstīta pieeja ilglaicīgas ilgtspējības novērtēšanai[3]; integrācijas pakāpe valsts reformu programmā, ko iesniegušas dalībvalstis saistībā ar Lisabonas stratēģiju, kura vērsta izaugsmei un nodarbinātībai; Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN padome) 2005. gada 7. jūnija Pavadvēstulē Eiropas Padomei par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2005.—2008. gadam paziņoja, ka valsts reformu programmām jāatbilst stabilitātes un konverģences programmām; atbilstība rīcības kodeksam[4], kas cita starpā nosaka kopīgu struktūru un datu tabulas stabilitātes un konverģences programmām. | - Ieteikums PADOMES ATZINUMS par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2006.-2009. gadam saskaņā ar 5. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5] un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas ieteikumu; apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU. 4. Padome [2007. gada 27. februārī] izskatīja atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam. 5. Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums no 5,5 % 2006. gadā samazināsies vidēji līdz 4,3 % pārējā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par pieaugumu. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālistiskas. 6. Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē valsts budžeta deficīts 2006. gadam tiek lēsts 1,0 % apmērā no IKP attiecībā pret iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 1,8 % no IKP. Tas daļēji ir izskaidrojams ar to, ka 2005. gada deficīta rādītājs, kas iepriekšējā programmā bija paredzēts 2,3 % no IKP, saskaņā ar jaunākajiem datiem ir koriģēts uz leju līdz 1,0 %. 2006. gada deficīta rādītājs arī varētu būt labāks, nekā prognozēts jaunajā programmā (1,5 % no IKP), jo šķiet, ka nodokļu ieņēmumi ir novērtēti pārāk zemu. 7. Galvenais programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir programmas darbības periodā atgūt sabalansētu budžeta stāvokli. Tas jāpanāk, pakāpeniski uzlabojot valsts budžeta bilanci no deficīta, kas saskaņā ar aplēsēm ir 1,5 % no IKP, līdz nelielam pārpalikumam 2009. gadā (0,1 % no IKP). Primārās bilances deficīts jāsamazina paralēli nominālajam deficītam. Korekciju pamatā ir izdevumu daļas samazināšana par 3,8 procentu punktiem no IKP, tādējādi vairāk nekā kompensējot ieņēmumu daļas samazināšanos par 2,1 procentu punktu no IKP. Šī stratēģija līdzinās 2005. gada programmā aprakstītajai stratēģijai, saskaņā ar kuru daudzējādā ziņā līdzīgos makroekonomiskajos apstākļos deficītam bija jāsasniedz maksimālais apmērs nevis 2006., bet jau 2005. gadā un kopumā sabalansēts budžeta stāvoklis — nevis 2009., bet 2008. gadā. 8. Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, 2006. gadā uzlabosies: ja 2006. gadā būs vērojams deficīts aptuveni 1¼ % apmērā no IKP, tad programmas perioda beigās bilancē jau būs pārpalikums — aptuveni 1 % no IKP. Tāpat kā stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā arī šoreiz programmā norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) ir strukturālais deficīts 0,8 % apmērā no IKP. Saskaņā ar programmu vidēja termiņa mērķis ir jāsasniedz 2007. gadā, t.i., vienu gadu agrāk nekā bija paredzēts iepriekšējā programmas atjauninājumā. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir (mazliet) augstāks par minimālo kritēriju (noteiktais deficīts — apmēram 1 % no IKP), ar tā sasniegšanu tiks garantēta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā produkcijas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. 9. Budžeta izpildes rezultāti varētu būt labāki, nekā paredzēts programmā. Nodokļu prognozes šķiet samērā piesardzīgas, jo īpaši attiecībā uz 2007. gadu. Budžeta rezultāti pēdējos gados tiešām ļoti bieži ir izrādījušies labāki, nekā prognozēts Luksemburgas programmā — pārsvarā tāpēc, ka ieņēmumu apjoms ir bijis ievērojami lielāks nekā paredzēts. 10. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai nodrošinātu vidēja termiņa mērķa sasniegšanu līdz 2007. gadam, kā to paredz programma. Turklāt šķiet, ka tas arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai no 2007. gada netiktu pārkāpta deficīta robeža parastu makroekonomisko svārstību gadījumā — 3 % no IKP. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmas vidējā termiņa mērķi pilnībā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % apmērā no IKP kā kritērijam un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomiski labvēlīgos laikos un tā varētu būt mazāka ekonomiski nelabvēlīgos laikos. Arī pēc vidēja termiņa mērķa sasniegšanas programmā paredzētās fiskālās politikas nostādnes pilnībā atbilst paktam. 11. Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 7,5 % no IKP un līdz ar to ir ievērojami mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā plānots, ka parāda attiecība programmas periodā mazliet palielināsies, sasniedzot 8,5 % no IKP. 12. Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Luksemburgā ir viena no ievērojamākajām Eiropas Savienībā; to lielā mērā ietekmē būtiskais pensiju izdevumu pieaugums par 7½ procentu punktiem no IKP un ar novecošanu saistīto valsts izdevumu pieaugums kopumā par 8¼ procentu punktiem laikā no 2004. līdz 2050. gadam (salīdzinājumā ar ES vidējā pieauguma rādītājiem, kas ir attiecīgi 2¼ un 3½ procentu punkti no IKP). Pašreizējais kopējā parāda līmenis ir ļoti zems, un ar sociālās nodrošināšanas sistēmas palīdzību ir uzkrāti ievērojami līdzekļi. Tomēr, kaut gan šo līdzekļu šābrīža apjoms (saskaņā ar aplēsēm aptuveni 25 % no IKP) lielā mērā veicina valsts finanšu ilgtspējību, ar to nepietiks, lai kompensētu ar novecošanu saistīto izdevumu būtiskā pieauguma ilglaicīgo ietekmi uz parāda attiecību. Tādējādi, lai gan stabila budžeta stāvokļa saglabāšana palīdzēs daļēji atvieglot ar novecošanos saistīto izmaksu slogu, iestādes atzīst, ka ir nepieciešams veikt zināmas izmaiņas pensiju sistēmā, lai palēninātu valsts izdevumu turpmāku pieaugumu un samazinātu riskus, kas apdraud valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību. Kopumā šķiet, ka Luksemburgas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidējs risks. 13. Stabilitātes programmā ietverts kvalitatīvais novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Tajā sniegta arī informācija par budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, un budžeta prognozēs ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, šķiet, atbilst valsts reformu programmā minētajiem pasākumiem. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā šķiet esam saskaņā ar Valsts reformas programmā iekļautajām darbībām. Jo īpaši programmā apstiprinātais valdības nodoms saglabāt augstu valsts ieguldījumu līmeni rāda, ka valsts reformu programmā minētie pasākumi — pētniecības un attīstības apmēru palielināšana, resursu ilgtspējīgas izmantošanas veicināšana un dzelzceļa satiksmes uzlabošana ar kaimiņvalstīm — ir noteikti kā prioritārās darbības. 14. Programmā noteiktā budžeta stratēģija daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. Konkrēti, līdz šim nav veiktas nekādas būtiskas pensiju reformas. 15. Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav pilnībā sniegti visi obligātie un fakultatīvie dati[6]. Turklāt programma dažos būtiskos jautājumos atšķiras no rīcības kodeksā sniegtā struktūras parauga[7]. Kopumā var secināt, ka, ņemot vērā pārliecinošās pieauguma prognozes, Luksemburga gūst straujus panākumus ceļā uz vidējā termiņa mērķi, kas varētu tikt sasniegts sākot no 2007. gada, un paredz turpmāku deficīta samazināšanu pēc tam. Tomēr izdevumu samazināšanas pasākumi, par ko tika lemts nesen, ir tikai pagaidu pasākumi (līdz 2009. gadam). Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu un prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, Luksemburga tiek aicināta uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, īstenojot strukturālo reformu pasākumus (jo īpaši pensiju jomā). Nozīmīgāko makroekonomikas un budžeta aplēšu salīdzinājums 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reālais IKP (% izmaiņas) | SP 2006. g. nov. | 4,0 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 | COM 2006. g. nov. | 4,0 | 5,5 | 4,5 | 4,2 | n.d. | SP 2005. g. nov. | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | n.d. | SPCI inflācija (%) | SP 2006. g. nov. | 3,8 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 | COM 2006. g. nov. | 3,8 | 3,2 | 2,2 | 1,8 | n.d. | SP 2005. g. nov. | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | n.d. | Ražošanas apjoma starpība (% no potenciālā IKP) | SP 2006. g. nov. 1 | -1,6 | -0,3 | -0,8 | -0,5 | -1,6 | COM 2006. g. nov. 5 | -2,2 | -0,9 | -0,7 | -0,9 | n.d. | SP 2005. g. nov. 1 | -1,7 | -1,3 | -0,7 | -0,6 | n.d. | Valsts budžeta bilance (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | -1,0 | -1,5 | -0,9 | -0,4 | 0,1 | COM 2006. g. nov. | -1,0 | -1,0 | -0,5 | -0,3 | n.d. | SP 2005. g. nov. | -2,3 | -1,8 | -1,0 | -0,2 | n.d. | Primārā bilance (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | -0,8 | -1,3 | -0,8 | -0,2 | 0,3 | COM 2006. g. nov. | -0,8 | -0,8 | -0,3 | -0,1 | n.d. | SP 2005. g. nov. | -2,1 | -1,7 | -0,7 | 0,1 | n.d. | Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | SP 2006. g. nov. 1 | -0,2 | -1,3 | -0,5 | -0,1 | 0,9 | COM 2006. g. nov. | 0,0 | -1,1 | -0,2 | 0,1 | n.d. | SP 2005. g. nov. 1 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 | n.d. | Strukturālā bilance2 (% no IKP) | SP 2006. g. nov. 3 | -0,2 | -1,3 | -0,5 | -0,1 | 0,9 | COM 2006. g. nov. 4 | 0,0 | -1,1 | -0,2 | 0,1 | n.d. | SP 2005. g. nov. | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 | n.d. | Valsts kopējais parāds (% no IKP) | SP 2006. g. nov. | 6,1 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 | COM 2006. g. nov. | 6,0 | 7,4 | 7,3 | 7,1 | n.d. | SP 2005. g. nov. | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | n.d. | Piezīmes. 1Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. 2Cikliski koriģētā bilance (kā norādīta iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. 3Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu. 4Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs nav ņemti vērā vienreizēji un citi pagaidu pasākumi. 5Pamatojoties uz paredzēto izaugsmes potenciālu 4,1 %, 4,1 %, 4,4 % un 4,7 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam Avots: Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. | [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Komisijas paziņojums Eiropadomes pavasara sanāksmē „Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības atjaunotās stratēģijas īstenošana — rezultātu gads”, 12.12.2006., COM(2006) 816. [3] Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.), „The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy Nr. 4/2006. [4] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, ko ECOFIN padome atbalstīja 2005. gada 11. oktobrī. [5] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Nav sniegti dati par nozaru bilancēm (izņemot datus par valsts budžeta bilanci). [7] Nav iekļauta sadaļa par valsts finanšu iestādēm.