EIROPAS KOMISIJA Briselē, 18.6.2018 COM(2018) 482 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2017. gada ziņojums par konkurences politiku

{SWD(2018) 349 final}



KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2017. gada ziņojums par konkurences politiku

1. Ievads 2017. gadā tika atzīmēta mūsdienu Eiropas Savienības pamatā esošā Romas līguma parakstīšanas 60. gadadiena. Tas nozīmē, ka arī ES konkurences politika tiek īstenota jau vairāk nekā sešdesmit gadu. Patiesi, ES jau kopš tās pirmās pastāvēšanas dienas ir bijuši spēkā noteikumi, kas aizsargā godīgu, neizkropļotu konkurenci. Iepriekšējās desmitgadēs konkurences politika ir būtiski izmainījusi cilvēku dzīvi: Eiropas pilsoņi ne vienmēr pārzina konkurences noteikumus, taču viņi saskaras ar tirgu katru dienu. Konkurence mudina uzņēmumus konkurēt pēc būtības — cenu, kvalitātes un inovāciju ziņā — un tā, lai apmierinātu patērētāju vajadzības. Liekot uzņēmumiem strādāt labāk, konkurence piešķir varu patērētājiem. Arī visi uzņēmumi, kas darbojas vienotajā tirgū, gadu desmitiem ir varējuši paļauties uz stabilu noteikumu kopumu un uz to, ka tie tiks īstenoti objektīvi. Stingra, konsekventa un paredzama īstenošana ir skaidrs vēstījums, ka visiem uzņēmumiem ir vienādi darbības nosacījumi un vienādas iespējas gūt panākumus. Konkurences noteikumu izpilde garantē to, ka starptautiskās tirdzniecības vide un starptautiskie uzņēmumi var nodrošināt godīgas iespējas maziem uzņēmumiem un privātpersonām. Konkurences noteikumi garantē arī to, ka visi uzņēmumi, kas darbojas vienotajā tirgū, dara to pēc vieniem un tiem pašiem noteikumiem — neatkarīgi no tā, vai uzņēmums ir liels vai mazs un no kuras pasaules valsts tas ir. Konkurences politikai ir arī būtiska nozīme Komisijas politikas prioritāšu atbalstīšanā. 2017. gadā konkurences politikas ietvaros veiktās darbības palīdzēja īstenot Komisijas programmu, panākot rezultātus Eiropas pilsoņiem svarīgās jomās. Nozares, kurās minētās darbības nodrošināja izmaiņas Eiropas patērētāju labā, cita starpā ir digitālā ekonomika, enerģētika, farmācijas un agroķīmiskās rūpniecības nozare, tīklu nozares un finanšu tirgi. Komisija sadarbojas ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai konkurences sniegtos ieguvumus varētu pastiprināt un izplatīt visās ES dalībvalstīs. Vienlaikus Komisija apvieno spēkus ar konkurences aģentūrām visā pasaulē, lai sasniegtu patiesi vienlīdzīgus konkurences apstākļus globālā mērogā. Pēdējos sešdesmit gadus ES konkurences politika dod tiesības uzņēmumiem un patērētājiem, pārliecinoties, ka visi uzņēmumi un pilsoņi var izbaudīt priekšrocības, ko rada godīga konkurence. Šajā ziņojumā ir sniegts neizsmeļošs kopsavilkums par Komisijas veiktajām darbībām konkurences politikas jomā 2017. gadā. Papildu informācija ir pieejama pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā un Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē . 2. Konkurences noteikumu izpildes efektivitātes uzlabošana Efektīva konkurences noteikumu izpilde nodrošina ES patērētājiem labākus produktus un plašāku izvēli. Konkurenci ierobežojošas prakses apkarošana garantē arī to, ka atvērti tirgi darbojas visu labā. Taču, lai tas notiktu, ir svarīgi pārliecināties, ka visi eiropieši gūst labumu no vienādas aizsardzības. Vairāk nekā desmit gadus Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes ir cieši sadarbojušās, lai izpildītu ES konkurences noteikumus Eiropas Konkurences tīkla (EKT) ietvaros. Šis tīkls veicina to, ka visas izpildiestādes ES konkurences noteikumus piemēro saskaņoti. Konkurences noteikumu izpildē nav nozīmes tam, kur vienotajā tirgū atrodas uzņēmums. Komisija 2017. gada martā ierosināja jaunus noteikumus, kas dod iespēju dalībvalstu konkurences iestādēm efektīvāk izpildīt ES konkurences noteikumus (tā dēvētais “EKT+”). Minētā priekšlikuma mērķis ir dot dalībvalstu konkurences iestādēm vairāk iespēju un nodrošināt, ka tām ir visi vajadzīgie instrumenti, lai šīs iespējas varētu īstenot. EKT+: kā ierosinātā direktīva nostiprinās ES valstu konkurences iestādes Ar ierosinātajiem noteikumiem pēc to pieņemšanas valstu konkurences iestādēm tiks piešķirts minimālais kopējais instrumentu kopums un efektīvas izpildes pilnvaras, nodrošinot, ka: a) tās rīkosies neatkarīgi, panākot ES konkurences noteikumu izpildi, un strādās pilnīgi objektīvi, nesaņemot norādījumus no publiskām vai privātām struktūrām; b) to rīcībā būs darba veikšanai vajadzīgie finanšu resursi un cilvēkresursi;

c) tām būs visas vajadzīgās pilnvaras, lai varētu savākt visus attiecīgos pierādījumus, piemēram, tiesības pārmeklēt mobilos tālruņus, klēpjdatorus un planšetdatorus; d) to rīcībā būs pienācīgi instrumenti, lai noteiktu samērīgas un atturošas sankcijas par ES konkurences noteikumu pārkāpumiem. Šis priekšlikums nodrošina to, ka uzņēmuma, mātesuzņēmuma atbildības un pēctecības jēdzieni tiek piemēroti atbilstīgi Tiesas judikatūrai, lai uzņēmumi nevarētu izvairīties no naudas sodiem, veicot korporatīvu pārstrukturizāciju. Valstu konkurences iestādes arī varēs piemērot naudas sodus pārkāpējiem uzņēmumiem, kuriem nav juridiskas pārstāvniecības attiecīgās valsts teritorijā, — tas ir svarīgi, jo arvien vairāk uzņēmumu darbojas starptautiski; e) tām ir saskaņoti iecietības programmu galvenie nosacījumi un kopēja kopsavilkuma pieteikumu sistēma, kas iedrošina uzņēmumus sniegt pierādījumus par nelikumīgiem karteļiem. Tas kopumā vēl vairāk stimulēs uzņēmumus piedalīties iecietības programmās un ziņot par savu dalību kartelī. Komisijas priekšlikumā ir uzsvērta uzņēmumu pamattiesību nozīme un pieprasīts, lai iestādes ievērotu pienācīgas garantijas attiecībā uz savu pilnvaru īstenošanu saskaņā ar ES Pamattiesību hartu un ES tiesību aktu vispārējiem principiem. Jauno noteikumu priekšlikums ir iesniegts direktīvas veidā, kas ļaus ņemt vērā katras valsts īpašos apstākļus. Direktīva ir nosūtīta Eiropas Parlamentam un Padomei pieņemšanai saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Pēc šīs direktīvas pieņemšanas dalībvalstīm tās noteikumi ir jātransponē savos tiesību aktos. Jauns rīks trauksmes cēlēju ziņojumiem Līdz šim vairums karteļu tika atklāti, īstenojot Komisijas iecietības programmu, kas ļauj uzņēmumiem ziņot par savu dalību kartelī apmaiņā pret tiem piemērojamā naudas soda samazināšanu. Komisija 2017. gada martā ieviesa jaunu rīku attiecībā uz trauksmes cēlēju anonīmiem ziņojumiem, kas dod iespēju arī privātpersonām, kuras zina par kāda karteļa pastāvēšanu vai darbību vai citiem konkurences noteikumu pārkāpumiem, palīdzēt izbeigt šādu praksi. Ja cilvēkiem ir bažas par to, ka ar darījumdarbības praksi varētu būt pārkāptas konkurences tiesības, viņi var palīdzēt sakārtot situāciju, izmantojot šo jauno rīku, lai sniegtu informāciju, un vienlaikus saglabājot anonimitāti. Iekšējā informētība var būt spēcīgs instruments, kas palīdz Komisijai atklāt karteļus un citu pret konkurenci vērstu rīcību. Jaunā sistēma palielina iespēju atklāt pārkāpumus un saukt pie atbildības par tiem un tāpēc attur uzņēmumus no iestāšanās vai palikšanas karteļos vai no citu nelikumīgu pret konkurenci vērstu darbību veikšanas. Informācija var palīdzēt veikt Komisijas izmeklēšanas ātrāk un efektīvāk, sniedzot labumu patērētājiem un ES tautsaimniecībai kopumā. Pēc jaunā kanāla pirmajiem lietošanas mēnešiem rādītāji ir pozitīvi un liecina, ka trauksmes cēlēji to izmanto. Paziņojumi tiek saņemti regulāri. “Maza uzmanība maznozīmīgiem jautājumiem” — ceļā uz lietderīgāku valsts atbalsta politiku Saskaņā ar Komisijas pieeju “liela uzmanība nozīmīgiem jautājumiem, maza uzmanība maznozīmīgiem jautājumiem” daudz lielāks skaits mazu un problēmas neradošu valsts atbalsta pasākumu tagad ir atbrīvoti no iepriekšējas paziņošanas pienākuma atbilstīgi Vispārējā grupu atbrīvojuma regulai apmaiņā pret pastiprinātiem kontroles pasākumiem dalībvalstu līmenī, lielāku pārredzamību un labāku atbalsta ietekmes novērtējumu. Komisija 17. maijā paplašināja Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas darbības jomu, aptverot ostas un lidostas, kā arī iekļaujot papildu vienkāršojumus citās jomās, piemēram, attiecībā uz kultūras projektiem un daudzfunkcionālām sporta arēnām, un kompensāciju uzņēmumiem, kas darbojas ES tālākajos reģionos. Paredzams, ka tas veicinās publiskos ieguldījumus, ar kuriem tiks atbalstīti Komisijas kopējie mērķi nodarbinātības un izaugsmes, klimata, inovāciju un sociālās kohēzijas jomā. Komisija turpināja sniegt norādījumus dalībvalstu iestādēm, izmantojot tā dēvētās “analītiskās shēmas”, par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu tādu infrastruktūras projektu publiskajam finansējumam, kuri tika pārskatīti, ņemot vērā 2016. gadā pieņemto Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta jēdzienu. Grozītā Vispārējā grupu atbrīvojuma regula un analītiskās shēmas ļauj vienkāršāk veikt ieguldījumus infrastruktūrā ātrāk un ar pilnīgu juridisko noteiktību attiecībā uz projektu attīstītājiem un atbalsta piešķīrējām iestādēm. Komisijas dienesti veicināja valsts atbalsta modernizācijas (VAM) pārredzamības noteikumu izpildi, sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādājot Atbalsta pārredzamības moduli — jaunu informātikas rīku datu par valsts atbalstu iesniegšanai un publicēšanai. Kopš 2017. gada oktobra beigām Atbalsta pārredzamības modulim ir pievienojušās 24 dalībvalstis. Līdz šim 22 dalībvalstis ir publicējušas datus par aptuveni 15 000 atbalsta piešķiršanas gadījumiem. Komisija arī atbalsta dalībvalstis daudzpusējā partnerībā, piemēram, darba grupā par valsts atbalsta modernizēšanas īstenošanu. Minētā grupa dod iespēju dalībvalstīm apmainīties ar paraugpraksi par savu valsts atbalsta kontroles sistēmu un darbojas kā tīkls, kurā dalībvalstis un Komisija neformāli apspriežas par valsts atbalsta noteikumiem. 3. Digitālā vienotā tirgus visa potenciāla izmantošana Tagad digitālā tehnoloģija ir ES pilsoņu dzīves neatņemama daļa mājās, darbā, studējot un ceļojot. Katru dienu internetu lieto 360 miljoni eiropiešu, un gandrīz 60 % no viņiem piekļūst internetam, izmantojot mobilo tālruni vai viedtālruni. Lai maksimāli izmantotu šīs jaunās iespējas, Eiropai ir vajadzīgs patiešām savienots digitālais vienotais tirgus. Konkurences politika ir tās Komisijas stratēģijas neatņemama daļa, kuras mērķis ir uzlabot un stiprināt digitālo vienoto tirgu, radot jaunu izaugsmi un simtiem tūkstošus jaunu darbvietu. Konkurences noteikumu izpilde, lai atbalstītu inovācijas tiešsaistes tirgos Digitālajā nozarē ir ļoti svarīgi, lai veiksmīgi uzņēmumi, kas dominē tirgū, nevarētu izmantot savu varu, lai apturētu konkurenci, jo tas var būtiski kaitēt inovācijām. Komisija 2017. gada jūnijā konstatēja, ka uzņēmums Google ļaunprātīgi izmantoja savas meklētājprogrammas dominējošo stāvokli tirgū, meklēšanas rezultātos izvirzot priekšplānā savu salīdzinošās iepirkšanās pakalpojumu. “Google iepirkšanās” lieta: patērētājiem pieejamās izvēles paplašināšana

Google pamatprodukts ir Google meklētājprogramma, kas piedāvā meklēšanas rezultātus patērētājiem, kuri maksā par šo pakalpojumu ar saviem datiem. Google 2004. gadā ienāca atsevišķajā salīdzinošās iepirkšanās pakalpojumu tirgū Eiropā ar produktu, kura nosaukums tagad ir “Google Shopping” [“Google iepirkšanās”]. Kopš 2008. gada Google Eiropas tirgos sāka ieviest tādu stratēģiju par labu savam salīdzinošās iepirkšanās pakalpojumam, kura balstījās uz Google dominējošo stāvokli vispārējās interneta meklēšanas pakalpojumu jomā un nevis uz konkurenci, kas pamatojas uz sniegumu salīdzinošās iepirkšanās tirgos. Google savos meklēšanas rezultātos sistemātiski izvirzīja priekšplānā savu salīdzinošās iepirkšanās pakalpojumu un ierindoja zemāk sāncenšu salīdzinošās iepirkšanās pakalpojumus. Pierādījumi liecina, ka pat visaugstāk ierindotais konkurentu pakalpojums vidēji parādās tikai Google meklēšanas rezultātu ceturtajā lapā un pārējie ir meklējami vēl tālāk. Google paša salīdzinošās iepirkšanās pakalpojumam netika piemēroti Google vispārējās meklēšanas algoritmi, kas ietver šādu rezultātu zemāku ierindošanu. Attiecīgi Google meklēšanas rezultātos Google salīdzinošās iepirkšanās pakalpojums bija patērētājiem redzamāks salīdzinājumā ar konkurentu salīdzinošās iepirkšanās pakalpojumiem. Pierādījumi liecina, ka patērētāji daudz biežāk klikšķina uz rezultātiem, kas ir redzamāki, proti, uz tiem rezultātiem, kas Google meklēšanas rezultātos parādās augstāk. Google nelikumīgo darbību dēļ datplūsma uz Google salīdzinošās iepirkšanās pakalpojumu ievērojami palielinājās, savukārt konkurenti ilgstoši cieta ļoti būtiskus datplūsmas zaudējumus. Komisija noteica Google naudas sodu EUR 2,42 miljardu apmērā par ES konkurences noteikumu pārkāpšanu. Komisijas lēmumā bija arī noteikts, ka Google ir jāņem vērā princips par vienlīdzīgu attieksmi pret konkurentu salīdzinošās iepirkšanās pakalpojumiem un savu pakalpojumu. Dominējošs stāvoklis tirgū kā tāds nav nelikumīgs saskaņā ar ES konkurences noteikumiem. Tomēr dominējošie uzņēmumi ir īpaši atbildīgi, lai to spēcīgā tirgus pozīcija netiktu izmantota ļaunprātīgi, ierobežojot konkurenci tirgos, kur tie ir dominējoši, vai atsevišķos, taču saistītos tirgos. Google rīcība liedza citiem uzņēmumiem iespēju konkurēt, balstoties uz to sniegumu, un būt inovatīviem, un tāpēc tika pārkāpti ES konkurences noteikumi. Un galvenokārt tas liedza Eiropas patērētājiem patiesas pakalpojumu izvēles iespēju un visas inovācijas sniegtās priekšrocības. Komisija turpina izmeklēt Google dominējošā stāvokļa iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu divos citos gadījumos — saistībā ar mobilajām aplikācijām un pakalpojumiem (Android) un saistībā ar Google meklēšanas reklāmu, kas parādās citās tīmekļa vietnēs (AdSense). Komisija arī pārbaudīja Amazon izplatīšanas nolīgumus ar e-grāmatu izdevējiem Eiropā. Komisija sāka izmeklēšanu, jo tai bija bažas par Amazon e-grāmatu izplatīšanas nolīgumos iekļautiem punktiem, kas varētu būt pretrunā ES konkurences noteikumiem. Šajos punktos, kas dažkārt tika saukti par “vislielākās labvēlības režīma” punktiem, bija noteikts, ka izdevējiem ir jāpiedāvā Amazon līdzīgi vai labāki noteikumi salīdzinājumā ar konkurentiem piedāvātajiem noteikumiem un/vai ir jāinformē Amazon par Amazon konkurentiem piedāvātajiem labvēlīgākiem vai alternatīviem noteikumiem. Komisija uzskatīja, ka šādi punkti var apgrūtināt citām e-grāmatu platformām inovatīvu e-grāmatu pakalpojumu izstrādi un efektīvu konkurenci ar Amazon. Amazon centās novērst Komisijas bažas, piedāvājot neīstenot, neieviest un nemainīt minētos noteikumus savos nolīgumos ar izdevējiem. Amazon sākotnēji ierosinātās apņemšanās tika grozītas pēc tam, kad tika saņemtas atsauksmes no ieinteresētajām personām. Maijā Komisija secināja, ka grozīto apņemšanos galīgā versija sniedz savlaicīgu, lietderīgu un visaptverošu risinājumu saistībā ar tās konstatētajām bažām par konkurenci. Apņemšanās palīdzēs nodrošināt inovācijas un godīgu konkurenci Eiropas e-grāmatu tirgū, kura vērtība ir vairāk nekā EUR 1 miljards, un palielināt izvēles iespējas un konkurenci par labu Eiropas patērētājiem. Konkurences noteikumu izpilde sporta tirgos Komisija 2017. gada 8. decembrī pieņēma lēmumu, kurā tika konstatēts, ka ar Starptautiskās Slidošanas savienības (SSS) atbilstības noteikumiem tiek pārkāpts LESD 101. pants. Attiecīgajos noteikumos bija paredzēti bargi sodi atlētiem, kas piedalās ātrslidošanas sacensībās, kuras nav atļāvusi SSS, pat ja šādas sacensības nekādā veidā neapdraudēja likumīgos sporta mērķus, piemēram, aizsargāt sporta integritāti un pareizu norisi vai garantēt atlētu veselību un drošību. Komisija konstatēja, ka SSS atbilstības noteikumu dēļ atlēti nedrīkstēja piedalīties slidošanas pasākumos, kurus nebija organizējusi SSS, un tāpēc viņiem nebija iespējas gūt papildu ienākumus savā salīdzinoši īsajā ātrslidotāja karjerā. Turklāt SSS atbilstības noteikumi apgrūtināja neatkarīgiem organizatoriem iespēju organizēt savas ātrslidošanas sacensības, jo tie nevarēja piesaistīt labākos atlētus. Tas ierobežoja alternatīvu un inovatīvu ātrslidošanas sacensību attīstību, un no tā zaudētāji bija fani un skatītāji. Lai gan Komisija uzskatīja, ka tās iejaukšanās bija vajadzīga, ņemot vērā lietas apstākļus, šis lēmums nenozīmē to, ka Komisijas mērķis ir kļūt par tiesnesi ikvienā strīdā sporta jomā. Komisijas e-komercijas nozares apsekojums E-komercijai ir jāsniedz patērētājiem plašāka preču un pakalpojumu izvēle, kā arī iespēja iepirkties ārzemēs. Tomēr, lai gan arvien vairāk preču un pakalpojumu tirgo internetā visā pasaulē, pārrobežu tiešsaistes tirdzniecība ES palielinās lēnām. Komisija 2015. gadā sāka nozares apsekojumu, lai noteiktu iespējamās konkurences problēmas Eiropas e-komercijas tirgos. Apsekojumā Komisija savāca pierādījumus aptuveni no 1900 uzņēmumiem, kas nodarbojas ar patēriņa preču un digitāla satura e-komerciju, un analizēja aptuveni 8000 izplatīšanas un licences līgumus. Komisija 2017. gada maijā publicēja nozares apsekojuma nobeiguma ziņojumu, kurā tika ņemtas vērā saņemtās piezīmes par sākotnējo 2016. gada septembra ziņojumu. Minētie konstatējumi jau palīdz Komisijai mērķtiecīgāk īstenot ES konkurences noteikumus e-komercijas tirgos. Turklāt nozares apsekojums ir mudinājis vairākus uzņēmumus pārskatīt savu komercpraksi pēc savas iniciatīvas. Cenu ierobežojumu un ģeogrāfiskās bloķēšanas prakses novēršana Komisija 2017. gada februārī sāka trīs atsevišķas izmeklēšanas, lai novērtētu, vai konkrētas tiešsaistes tirdzniecības prakses neļauj patērētājiem izmantot pārrobežu izvēles iespējas un iegādāties elektroniskas patēriņa preces, videospēles un viesnīcu pakalpojumus par konkurētspējīgām cenām. Šo triju izmeklēšanu mērķis ir risināt konkrētus jautājumus par mazumtirdzniecības cenu ierobežojumiem, diskrimināciju atrašanās vietas dēļ un ģeogrāfisko bloķēšanu, tostarp vertikālajos nolīgumos starp uzņēmumiem. Komisijas konkurences apsekojuma e-komercijas nozarē sākotnējie rezultāti liecina, ka šie ierobežojumi tiek plaši lietoti visā ES. Turklāt Komisija 2017. gada jūnijā sāka formālu konkurences aspektu izmeklēšanu par apģērbu ražotāja un mazumtirgotāja Guess izplatīšanas nolīgumiem un praksi. Komisija arī sāka trīs atsevišķas konkurences aspektu izmeklēšanas, lai novērtētu, vai uzņēmumi Nike, Sanrio un Universal Studios ierobežo preču pārrobežu un tiešsaistes tirdzniecību. Komisija pārbauda, vai šo uzņēmumu licencēšanas un izplatīšanas prakse neliedz patērētājiem piekļuvi plašākai izvēlei un izdevīgākiem darījumiem vienotajā tirgū. Viens no Komisijas Digitālā vienotā tirgus stratēģijas galvenajiem mērķiem ir sniegt patērētājiem un uzņēmumiem labāku piekļuvi precēm un pakalpojumiem, piemēram, nodrošinot atbilstību ES konkurences noteikumiem, novēršot nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu un atļaujot tiešsaistes satura pakalpojumu pārrobežu pārnesamību. Aktīvas konkurences nodrošināšana plašsaziņas līdzekļu nozarē

Plašsaziņas līdzekļu nozare ir ļoti svarīga saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju progresu, kā arī kultūras, informācijas, izglītības un demokrātijas attīstību un saglabāšanu. Tā kā digitālais saturs kļūst arvien pieejamāks un izplatītāks dažādās platformās (digitālajos zemes, kabeļu, satelītu, interneta, mobilajos tīklos), uzņēmumi cenšas sadarboties, lai apvienotu satura ražošanu un izplatīšanu. Vērtējot uzņēmumu apvienošanos plašsaziņas līdzekļu nozarē, viena no Komisijas galvenajām bažām ir tas, vai netiek negatīvi ietekmēta piekļuve galvenajiem elementiem — saturam, tehnoloģijai vai starpsavienojumam. Komisija 2017. gada aprīlī saskaņā ar Apvienošanās regulu oficiāli atļāva Twenty-First Century Fox, kas ir Amerikā dibināts diversificēts starptautisks plašsaziņas uzņēmums, veikt ierosināto Sky iegādi. Sky ir vadošais maksas TV operators Austrijā, Vācijā, Īrijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē, savukārt Twenty-First Century Fox ir viena no sešām lielākajām Holivudas filmu studijām un TV kanāla operators. Fox un Sky darbojas galvenokārt dažādos tirgos Austrijā, Vācijā, Īrijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē. Komisija secināja, ka šis darījums neizraisītu konkurences problēmas Eiropā. Maijā Komisija atļāva uzņēmumam Vivendi iegādāties de facto kontroli pār uzņēmumu Telecom Italia. Gan Telecom Italia (Itālija), gan Vivendi (Francija) darbojas tirgū, sniedzot vairumtirdzniecības piekļuvi digitālajiem zemes tīkliem TV kanālu pārraidīšanai, izmantojot savas attiecīgās daļas divos citos uzņēmumos — Persidera un Mediaset. Komisija konstatēja, ka pēc darījuma Vivendi būtu bijis stimuls paaugstināt piedāvātās cenas TV kanāliem tirgū, kur tiek sniegta vairumtirdzniecības piekļuve digitālajiem zemes televīzijas tīkliem. Lai novērstu Komisijas konstatētās konkurences problēmas, Vivendi apņēmās atbrīvoties no Telecom Italia daļām uzņēmumā Persidera. Komisijas lēmums ir atkarīgs no minēto saistību pilnīgas izpildes. Komisijas izņēmuma jurisdikcijā ir novērtēt ierosināto darījumu ietekmi uz konkurenci dažādos skartajos tirgos Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ). Tomēr ES Apvienošanās regulā ir noteikts, ka dalībvalstis var īstenot atbilstošus pasākumus, tostarp aizliegt ierosinātus darījumus, lai aizsargātu savas leģitīmās intereses, piemēram, plašsaziņas līdzekļu plurālismu. Šajā saistībā Apvienotās Karalistes valsts sekretārs kultūras, plašsaziņas līdzekļu un sporta jautājumos pašlaik vērtē, vai būtu jāīsteno atbilstoši pasākumi, lai aizsargātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu Apvienotajā Karalistē saistībā ar Twenty-First Century Fox ierosināto Sky iegādi. Komisija arī apstiprināja divas atbalsta shēmas, ar ko atbalsta izglītojošu un kultūras ziņā vērtīgu digitālu videospēļu izstrādi un reklāmu Vācijā un Dānijā. Apvienošanās kontrole un precīzas informācijas sniegšanas nozīme Vērtējot ierosinātu apvienošanās darījumu, Komisijai ir jāspēj pieņemt lēmumu, pilnīgi pārzinot precīzus faktus. ES Apvienošanās regula uzliek par pienākumu uzņēmumiem, uz kuriem attiecas apvienošanās izmeklēšana, sniegt precīzu informāciju, kas nav maldinoša, jo ir ļoti svarīgi, lai Komisija pārbaudītu apvienošanos un pārņemšanu laikus un efektīvi. Šis pienākums ir spēkā neatkarīgi no tā, vai minētā informācija ietekmē apvienošanās novērtējuma galīgo iznākumu. Kad Facebook 2014. gadā paziņoja par WhatsApp iegādi, tas informēja Komisiju, ka nevarēs veikt uzticamu automātisku saskanības noteikšanu starp Facebook lietotāju kontiem un WhatsApp lietotāju kontiem. Tomēr vēlāk Komisija konstatēja, ka — pretēji Facebook apgalvojumiem 2014. gada apvienošanās pārbaudes procesā — automātiska saskanības noteikšana starp Facebook lietotāju kontiem un WhatsApp lietotāju kontiem bija tehniski iespējama jau 2014. gadā un Facebook zināja par šādu iespēju. Pēc iebildumu paziņojuma 2017. gada maijā Komisija piemēroja Facebook naudas sodu EUR 110 miljonu apmērā par neprecīzas vai maldinošas informācijas sniegšanu. Šis lēmums ir skaidrs signāls uzņēmumiem par to, ka tiem ir jāpilda visi ES apvienošanās noteikumu aspekti, tostarp pienākums sniegt precīzu informāciju. Savienojamības atbalsts visā ES Interneta savienojumi un pārklājums ir digitālās attīstības un inovāciju priekšnosacījums. Komisija savā Digitālā vienotā tirgus stratēģijā kā vienu no mērķiem ir noteikusi attīstīt platjoslu, jo īpaši apgabalos, kur šie pakalpojumi netiek pietiekami nodrošināti, un nodrošināt ES augstu savienojamības līmeni. Komisija ir noteikusi mērķi, ka līdz 2025. gadam visām skolām, transporta mezgliem un galvenajiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem, kā arī digitāli intensīviem uzņēmumiem ir jābūt aprīkotiem ar interneta savienojumiem ar lejupielādes/augšupielādes ātrumu 1 gigabaits datu sekundē. Turklāt visās mājsaimniecībās Eiropā ir jābūt pieejamiem tīkliem ar lejupielādes ātrumu vismaz 100 Mbps, kurus var uzlabot līdz 1 gigabaitam līdz 2025. gadam. Visbeidzot, līdz 2025. gadam arī visiem pilsētu rajoniem un lielākajiem zemes transporta ceļiem ir jābūt aprīkotiem ar nepārtrauktu 5G pārklājumu. Vispārējā grupu atbrīvojuma regula (VGAR), kas paredzēta jo īpaši nepietiekami apkalpotiem apgabaliem un ļauj dalībvalstīm izvērst platjoslas tīklus, nepaziņojot par valsts atbalstu, un Komisijas Pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu sniedz stabilitāti un juridisko noteiktību saistībā ar platjoslas ieguldījumiem. Šie noteikumi stimulē publiski finansētas platjoslas infrastruktūras ātru izvēršanu, vienlaikus līdz minimumam samazinot privāto ieguldījumu izstumšanas vai monopolu veidošanās risku. Tagad visas dalībvalstis ir pieņēmušas un/vai atjauninājušas valsts un/vai reģionālās platjoslas stratēģijas un pakāpeniski pielāgo tās jaunajiem savienojamības stratēģiskajiem mērķiem 2025. gadam. Komisija 2017. gadā apstiprināja vērienīgas valsts un reģionālās platjoslas shēmas, konkrēti Lietuvā, Horvātijā, Austrijā, Vācijā un Polijā. Plānotie pasākumi nodrošinās ātrāku internetu patērētājiem un uzņēmumiem. Konkurences ģenerāldirektorāts ar savām īpašajām zināšanām par konkurences tiesībām, jo īpaši valsts atbalsta noteikumiem, 2017. gadā aktīvi iesaistījās jaunajā Eiropas Platjoslas kompetenču biroju tīklā un Rīkkopā platjoslas izvēršanai lauku apgabalos. Abu iniciatīvu mērķis ir uzlabot spējas (juridiskās, tehniskās vai finansiālās) un izplatīt zināšanas par platjoslu, tostarp apmainīties ar pašreizējo labāko pieredzi par ātru platjoslas plānu īstenošanu Eiropā. 4. Godīgas konkurences veicināšana koncentrētos tirgos par labu iedzīvotājiem un uzņēmumiem Augsta tirgus koncentrācija nozīmē to, ka dažiem uzņēmumiem pieder liela tirgus daļa konkrētā nozarē. Stingra konkurences noteikumu izpilde nodrošina, ka lieli un spēcīgi uzņēmumi nevar ļaunprātīgi izmantot savu ietekmi tirgū, kaitējot saviem klientiem un pārējai ekonomikai. Septembrī Tiesa precizēja regulējumu attiecībā uz dominējošo uzņēmumu piemēroto ekskluzivitātes atlaižu likumības novērtējumu. Tā apstiprināja, ka šādas atlaides kā sākumpunkts ir nelikumīgas un daudzos dažādos veidos ir iespējams noteikt konkurenci ierobežojošu ietekmi. No procesuālā viedokļa Tiesa arī atgādināja, cik svarīgi ir glabāt informāciju par saziņu ar uzņēmumiem un citām konkurences izmeklēšanās iesaistītām personām, kas pilnīgi atbilst Komisijas īpašajam uzsvaram uz godīgumu un uzņēmumu aizstāvības tiesību ievērošanu. Konkurences noteikumu izpilde farmācijas nozarē Eiropas iedzīvotājiem ir jāpiekļūst inovatīvām, drošām un cenas ziņā pieejamām zālēm. Ja farmācijas uzņēmumi, medicīnisko ierīču ražotāji vai citi ar veselību saistīti uzņēmumi tiek atturēti no negodīgas prakses īstenošanas, ieguvēji ir iedzīvotāji. Tiek izstrādāti jauni, labāki produkti, cenas samazinās un tiek ietaupīts veselības budžets. Katrā ES dalībvalstī zāļu cenas nosaka atšķirīgi un atšķiras arī kompensācijas politika, ko pielāgo katras valsts ekonomikas un veselības vajadzībām, tomēr visiem farmācijas uzņēmumiem, kas darbojas ES vienotajā tirgū, ir jāpilda konkurences noteikumi. Komisija 2017. gada maijā sāka formālu izmeklēšanu saistībā ar bažām par to, ka uzņēmums Aspen Pharma ir iesaistījies pārmērīgi augstu cenu noteikšanā piecām dzīvību glābjošām pretvēža zālēm. Komisija izmeklē, vai Aspen ir ļaunprātīgi izmantojis savu dominējošo stāvokli tirgū, pārkāpjot ES konkurences noteikumus. Tagad Komisija prioritārā kārtībā veiks padziļinātu izmeklēšanu. Formālās izmeklēšanas sākšana iepriekš nenosaka izmeklēšanas iznākumu. Komisija pārbauda cenu noteikšanas praksi dzīvību glābjošām zālēm: Aspen lieta Aspen ir starptautisks farmācijas uzņēmums, kura galvenā mītne atrodas Dienvidāfrikā un kuram ir vairākas filiāles EEZ. Izmeklēšana attiecas uz Aspen cenu noteikšanas praksi nišas zālēm, kuras izmanto vēža ārstēšanai, piemēram, hematoloģisko audzēju gadījumā. Šīs zāles tirgo ar dažādu formulējumu un dažādiem zīmolu nosaukumiem. Aspen iegādājās šīs zāles pēc tam, kad beidzās to patenta aizsardzība. Komisija izmeklē apgalvojumus, kas liecina, ka Aspen būtiski un nepamatoti paaugstināja cenas pat par vairākiem simtiem procentu, kas ir tā dēvētā “cenu izspiešana”. Lai uzspiestu šādu cenu paaugstinājumu, Aspen draudēja atsaukt minētās zāles dažās dalībvalstīs un dažos gadījumos to arī izdarīja. Izmeklēšana aptver visu EEZ, izņemot Itāliju, jo Itālijas kompetentā iestāde 2016. gada septembrī jau pieņēma pret Aspen vērstu lēmumu par pārkāpumu. Šī ir Komisijas pirmā izmeklēšana saistībā ar bažām par pārmērīgu cenu noteikšanas praksi farmācijas nozarē.

Komisija ir arī modri novērsusi oriģinālo zāļu ražotāju mēģinājumus kavēt vai traucēt ģenērisko zāļu laišanu tirgū. Komisija 2017. gada jūlijā nosūtīja iebildumu paziņojumu farmācijas uzņēmumam Teva. Komisija informēja Teva par savu sākotnējo uzskatu, ka Teva nolīgums ar konkurentu Cephalon bija pretrunā ES konkurences noteikumiem. Saskaņā ar šo nolīgumu Teva apņēmās netirgot Cephalon miega traucējumu novēršanai paredzēto zāļu modafinila lētāku ģenērisko versiju. Ģenērisko zāļu ienākšana tirgū un konkurence ir ļoti svarīgs elements, lai varētu uzlabot veselības aprūpes pieejamību. Iebildumu paziņojumā tiek apgalvots, ka Cephalon un Teva izlīguma nolīgums par patentu varētu būt traucējis lētāku ģenērisko zāļu ienākšanai tirgū, savukārt tas izraisīja modafinila cenas pieaugumu un nodarīja būtisku kaitējumu ES pacientiem un veselības pakalpojumu budžetam. Tagad uzņēmumiem ir iespēja atbildēt uz Komisijas bažām. Iebildumu paziņojuma nosūtīšana iepriekš nenosaka izmeklēšanas iznākumu. Galvenās apvienošanās farmācijas nozarē Komisija jūnijā atļāva Johnson & Johnson iegādāties Actelion ar tiesiskās aizsardzības līdzekļiem Abu uzņēmumu darbības bija lielā mērā papildinošas, tie abi strādāja pie risinājuma par bezmiega ārstēšanu, izmantojot jaunu pieeju. Komisijas tirgus izmeklēšana liecināja, ka paziņotais darījums dotu Johnson & Johnson iespēju un stimulu racionalizēt savas konkurējošās bezmiega izpētes un attīstības programmas, aizkavējot vai pārtraucot kādu no tām. Lai novērstu šīs bažas par konkurenci, Johnson & Johnson piedāvāja tiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai garantētu, ka tas nevar negatīvi ietekmēt kādu no bezmiega izpētes programmām. Galvenās apvienošanās agroķīmiskās rūpniecības nozarē Sēklas un pesticīdu produkti ir ļoti svarīgi lauksaimniekiem un galu galā patērētājiem. Komisija nodrošina efektīvu konkurenci šajā nozarē, lai lauksaimnieki varētu piekļūt inovatīviem, kvalitatīvākiem produktiem par konkurētspējīgu cenu. Šajā tirgū Komisija saskaņā ar ES Apvienošanās regulu vērtēja uzņēmumu Dow un DuPont, Syngenta un ChemChina, kā arī Bayer un Monsanto neseno apvienošanos. Abi lēmumi tika pieņemti pēc ierosināto darījumu padziļinātas pārbaudes. Dow un DuPont apvienošanās, kā arī ChemChina ierosinātās Syngenta iegādes nosacīta apstiprināšana Komisija 2017. gada martā apstiprināja ASV dibināto ķīmiskās rūpniecības uzņēmumu Dow un DuPont apvienošanos ar nosacījumiem par vairuma DuPont starptautisko pesticīdu uzņēmumu, tostarp tā starptautiskās pētniecības un attīstības organizācijas, atsavināšanu. Komisijai bija bažas par to, ka paziņotā apvienošanās būtu samazinājusi cenu konkurenci un izvēli vairākos esošo pesticīdu tirgos. Turklāt sīka izmeklēšana par apvienošanās ietekmi uz inovāciju konkurenci vairākās inovāciju jomās, kurās pušu pētniecības un attīstības centieni savstarpēji konkurēja, kā arī uz konkurenci pesticīdu inovāciju jomā kopumā pierādīja, ka apvienošanās būtiski samazinātu arī inovācijas. Dow un DuPont iesniegtās piezīmes pilnīgi novērsa visas šīs bažas. Komisija 2017. gada aprīlī nosacīti atļāva ChemChina iegādāties Syngenta (uzņēmumi dibināti attiecīgi Ķīnā un Šveicē). Komisijai bija bažas par to, ka paziņotais darījums varētu mazināt konkurenci vairākos esošos pesticīdu tirgos Eiropas Ekonomikas zonā. Komisijai bija bažas arī par to, ka minētais darījums varētu samazināt konkurenci augu augšanas regulatoru jomā. Tāpēc apstiprinājums tika piešķirts ar nosacījumu, ka ir jāatsavina liela daļa no ChemChina uzņēmumiem pesticīdu un augu augšanas regulatoru jomā. Komisijas izmeklēšanā galvenā uzmanība bija pievērsta konkurencei attiecībā uz esošajiem pesticīdiem, jo ChemChina nekonkurē ar Syngenta jaunu un inovatīvu pesticīdu izstrādes jomā. Augustā Komisija sāka padziļinātu izmeklēšanu, lai saskaņā ar ES Apvienošanās regulu novērtētu Bayer (Vācija) ierosināto Monsanto (ASV) iegādi. Apvienotajai struktūrai būtu lielākais pesticīdu produktu portfelis un spēcīgākā pozīcija starptautiskajā sēklu un pazīmju tirgū, padarot to par lielāko integrēto uzņēmumu nozarē. Komisijai sākotnēji bija bažas, ka ierosinātās iegādes rezultātā varētu samazināties konkurence vairākos dažādos tirgos, izraisot cenu paaugstināšanos, pazeminot kvalitāti, samazinot izvēli un inovācijas. Jo īpaši sākotnējā tirgus izmeklēšanā tika konstatētas sākotnējas bažas pesticīdu, sēklu un pazīmju, kā arī digitālās lauksaimniecības jomā. Komisija izmeklēja arī to, vai tiktu apgrūtināta konkurentu piekļuve izplatītājiem un lauksaimniekiem, ja Bayer un Monsanto apvienotu vai sasaistītu savu pesticīdu produktu un sēklu pārdošanu, galvenokārt cerot uz digitālās lauksaimniecības ieviešanu. Digitālajā lauksaimniecībā ir ietverta datu un informācijas vākšana par saimniecībām, lai sniegtu lauksaimniekiem piemērotus padomus vai apkopotus datus. Gan Bayer, gan Monsanto ir pētījuši šo jauno tehnoloģiju. Ņemot vērā Bayer un Monsanto darbību starptautisko mērogu, Komisija ir cieši sadarbojusies ar citām konkurences iestādēm, galvenokārt Amerikas Savienoto Valstu Tieslietu departamentu un Austrālijas, Brazīlijas, Kanādas un Dienvidāfrikas konkurences iestādēm. Konkurētspējīgu izejmateriālu cenu nodrošināšana Eiropas rūpniecībai Komisija saskaņā ar ES Apvienošanās regulu 2017. gada aprīlī aizliedza HeidelbergCement un Schwenk ierosināto Cemex Croatia pārņemšanu. Komisijai bija lielas bažas par to, ka pārņemšana varētu būtiski samazināt konkurenci pelēkā cementa tirgos un palielināt cenas Horvātijā. Pārņemšana likvidētu konkurenci starp uzņēmumiem, kuri savstarpēji konkurēja par klientiem Horvātijas cementa nozarē, un tas varētu izraisīt dominējošu stāvokli tirgū. Pušu kopējā tirgus daļa varētu būt aptuveni 45–50 % un varētu sasniegt vairāk nekā 70 % atsevišķās valsts daļās. Pēc padziļinātas izmeklēšanas Komisija secināja, ka ierosinātais tiesiskās aizsardzības līdzeklis nebija pietiekams, lai aizstātu konkurenci, kas apvienošanās rezultātā izzustu. Cements ir svarīgs izejmateriāls celtniecības nozarē, kas nodrošina daudz darbvietu Horvātijā un kas pēdējos gados ir cietusi zaudējumus. Komisija rīkojās, lai aizsargātu patērētājus un novērstu augstāku izejmateriālu cenu negatīvo ietekmi uz šo svarīgo nozari. 5. Izaugsmes veicināšana, aizsargājot konkurenci tīklu nozarēs Enerģētikas nozarē Komisija turpina strādāt, lai izveidotu Eiropas enerģētikas savienību, kurā tīra enerģija var plūst brīvi un droši. Uzticama energoapgāde par saprātīgām cenām uzņēmumiem un patērētajiem un ar minimālu ietekmi uz vidi ir ļoti svarīga Eiropas ekonomikai. Valsts atbalsta pasākumi, kas garantē energoapgādes drošību Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem Komisijas 2016. gadā veiktais nozares apsekojums saistībā ar jaudas mehānismu ir pamatā ciešajai sadarbībai starp Komisiju un ES dalībvalstīm, lai nodrošinātu to, ka jaudas mehānismi ir pārdomāti izstrādāti un atbilstīgi. Komisija 2017. gadā sāka izpildes darbības, pamatojoties uz minētajā ziņojumā izklāstītajiem konstatējumiem, un pieņēma galīgo lēmumu par jaudas mehānismu Francijā. Turklāt tika apstiprināts pirmais apvienotais jaudas mehānisms Īrijai un Ziemeļīrijai. Šis jaudas mehānisms ir atvērts visiem iespējamajiem jaudas nodrošinātāju veidiem, tostarp pieprasījumreakcijai, “visas salas tirgū”. Turklāt ciešā sadarbībā ar attiecīgajām valsts iestādēm Komisija turpināja nodrošināt, ka vēl seši jaudas mehānismi Beļģijā, Francijā, Vācijā, Grieķijā, Itālijā un Polijā — kas skar vairāk nekā pusi ES iedzīvotāju — ir rūpīgi izstrādāti un atbilst stingriem kritērijiem saskaņā ar ES valsts atbalsta noteikumiem, jo īpaši Komisijas 2014. gada Pamatnostādnēm par

valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai. Jo īpaši atbalsts tiek piešķirts, pamatojoties uz konkurenci veicinošiem konkursiem, kas ir atvērti visām tehnoloģijām, kuras var nodrošināt vēlamos pakalpojumus, tostarp pieprasījumreakcijai. Šīs izpildes darbības papildina Komisija Enerģētikas savienības stratēģiju, lai varētu piegādāt Eiropā drošu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģiju. Atvērta un integrēta gāzes tirgus veicināšana Komisija 2017. gadā turpināja izmeklēt uzņēmuma Gazprom uzņēmējdarbības praksi Centrāleiropā un Austrumeiropā. Saskaņā ar Komisijas sākotnējo novērtējumu Gazprom pārkāpa ES konkurences noteikumus, īstenojot vispārēju stratēģiju nodalīt Centrāleiropas un Austrumeiropas gāzes tirgus. Gazprom ir ierosinājis saistības, lai novērstu Komisijas bažas par konkurenci. Komisija secināja, ka Gazprom piedāvātās saistības aptvēra Komisijas bažas par konkurenci, un nolēma nodot šīs saistības tirgus pārbaudei. Komisija 2017. gada martā aicināja visas ieinteresētās personas iesniegt savu viedokli par Gazprom piedāvātajām saistībām un saņēma lielu skaitu piezīmju un argumentu. Ņemot vērā tirgus pārbaudē saņemtās piezīmes, Komisija var lūgt mainīt minētās saistības un pēc tam pieņemt lēmumu par saistībām, kas Gazprom būtu juridiski saistošas. Ja uzņēmums pārkāps šīs saistības, Komisija var piemērot naudas sodu līdz 10 % apmērā no uzņēmuma pasaules apgrozījuma, nepierādot ES konkurences noteikumu pārkāpumu. Komisija arī turpināja izmeklēt iespējamo Bulgārijas vēsturiskā uzņēmuma Bulgarian Energy Holding (“BEH”) veikto pieejas bloķēšanu gāzes tirgiem Bulgārijā. Konkurence ar līdzvērtīgiem nosacījumiem visos Eiropas enerģijas tirgos Valsts atbalsta noteikumiem ir liela nozīme arī vērienīgo ES mērķus sasniegšanā enerģētikas un klimata jomā tā, lai nodokļu maksātājiem izmaksas būtu pēc iespējas mazākas un lai nerastos nevajadzīgi konkurences izkropļojumi vienotajā tirgū. Jo īpaši Komisijas Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai noteikts, ka no 2017. gada ir jāorganizē konkurenci veicinošas izsoles atjaunojamās enerģijas atbalstam. Izsoļu pamatā ir jābūt skaidriem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem. Šī prasība nodrošina, ka publisko līdzekļu izmantošana ir ierobežota un netiek piešķirta pārmērīgi liela kompensācija. Piemēram, jūlijā Komisija saskaņā ar ES valsts atbalsta noteikumiem apstiprināja jauno Ungārijas shēmu atjaunojamās elektroenerģijas atbalstam. Saskaņā ar šo shēmu ir attiecināmas vairākas tehnoloģijas un dažāda lieluma rūpnīcas. Iekārtas, kuru jauda ir lielāka par 1 megavatu, un vēja iekārtas tiks atlasītas tehnoloģiski neitrālā un konkurenci veicinošā cenu piedāvājumu procesā. Septembrī Komisija saskaņā ar ES valsts atbalsta noteikumiem apstiprināja četras shēmas Francijā — tādas elektroenerģijas atbalstam, ko ražo, izmantojot sauszemes vēja enerģiju un saules enerģiju uz ēkām un uz zemes. Šīs shēmas arī ļaus Francijai attīstīt atjaunojamo enerģiju līdz vairāk nekā septiņiem papildu gigavatiem, palīdzot sasniegt tās mērķi 2020. gadam — 23 % no nepieciešamās enerģijas ražot no atjaunojamiem energoresursiem. Novembrī Komisija arī konstatēja, ka Spānijas atjaunojamās elektroenerģijas shēma atbilst ES valsts atbalsta noteikumiem. Šī shēma atbalsta elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem, ļoti efektīvu kombinētu siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošanu no atkritumiem, kā arī stimulē Spānijas pāreju uz mazoglekļa, ekoloģiski ilgtspējīgu energoapgādi. Visām šīm shēmām ir pievienots sīki izklāstīts izvērtēšanas plāns, lai novērtētu to ietekmi. Minēto izvērtējumu galīgie rezultāti būs jāiesniedz Komisijai. Stabilai enerģētikas savienībai ir vajadzīgi spēcīgi un inovatīvi tehnoloģiju nodrošinātāji, kuriem ir jāvar konkurēt, piemērojot līdzvērtīgus nosacījumus. Attiecīgais gadījums ir Francijas kodoltehnoloģiju nodrošinātāja Areva pārstrukturēšana. Areva 2018. gada janvārī nomainīja savu nosaukumu uz Oreno. Areva pārstrukturēšana Francija 2016. gadā paziņoja Komisijai par pārstrukturēšanas plānu, lai atjaunotu Areva konkurētspēju un uzlabotu tā finansiālo stāvokli. Plānā bija iekļauts valsts atbalsts, piešķirot publisko kapitālu vairāk nekā EUR 4 miljardu apmērā. Finanšu grūtībās nonākuši uzņēmumi var saņemt valsts atbalstu vienīgi tam, lai atjaunotu savu dzīvotspēju ilgtermiņā. Grūtībās nonākušiem uzņēmumiem piešķirts atbalsts ļoti kropļo konkurenci, jo tas mākslīgi notur tirgū uzņēmumu, kas citādi būtu no tā aizgājis. Tāpēc šādu atbalstu var piešķirt tikai atbilstīgi stingriem nosacījumiem. Komisija analizēja, vai plānotā publiskā kapitāla piešķiršana uzņēmumam nedotu Areva nepamatotas priekšrocības salīdzinājumā ar tā konkurentiem, piešķirot tam piekļuvi finansējumam ar noteikumiem, kas nav pieejami tirgū. Komisija 2017. gada janvārī pieņēma divus lēmumus: vienu par glābšanas atbalsta apstiprināšanu (lieta SA.46077) un otru par pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanu (lieta SA.44727) Areva grupai. Komisija secināja, ka Francijas plāni atbilst ES valsts atbalsta noteikumiem, ļaujot uzņēmumam kļūt dzīvotspējīgam, nevajadzīgi nekropļojot konkurenci vienotajā tirgū. Francijas iestādes regulāri iesniegs Komisijai uzraudzības ziņojumus, lai nodrošinātu, ka pārstrukturēšanas plāns tiek īstenots pilnīgi un atbilstīgi Komisijas lēmumam, līdz Areva pārstrukturēšanas perioda beigām 2019. gadā. Plānā bija iekļauta Areva uzņēmējdarbības reaktoru jomā atsavināšana par labu Francijas energouzņēmumam EDF ar nosacījumu, ka Komisija pārbauda plānoto darījumu saskaņā ar ES apvienošanās kontroles noteikumiem. Komisija 2017. gada maijā konstatēja, ka šis darījums neizraisa ar konkurenci saistītas bažas saskaņā ar Apvienošanās regulu. Šādos sarežģītos pārstrukturēšanas gadījumos tādi konkurences instrumenti kā apvienošanās un valsts atbalsta kontrole palīdz nodrošināt to, ka tirgi turpina sniegt stimulus uzņēmumiem, lai tie būtu efektīvi un inovatīvi, sniedzot labumu ES mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Turklāt 2017. gada martā Komisija saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem apstiprināja Ungārijas atbalstu divu jaunu kodolreaktoru būvniecību Pakšā (Pakša II). Ar jaunajiem reaktoriem aizstās četrus reaktorus, kuri pašlaik darbojas Pakšas kodolspēkstacijā, — tie tika uzbūvēti 20. gadsimta 80. gados un pašlaik ražo aptuveni 50 % no Ungārijas iekšzemē saražotās elektroenerģijas. Saskaņā ar ES līgumiem dalībvalstis var brīvi noteikt savu energoresursu struktūru un izvēlēties ieguldīt kodoltehnoloģijās. Komisijas uzdevums ir nodrošināt, ka valsts atbalsta izraisīti konkurences izkropļojumi enerģijas tirgū ir minimāli. Komisijas veiktajā izmeklēšanā Ungārijas valdība uzņēmās būtiskas saistības, kas ļāva Komisijai apstiprināt minētos ieguldījumus. Konkurētspējīgas un efektīvas transporta nozares veicināšana Transporta nozare ir svarīga nozare Eiropas mājsaimniecībām: ar transportu saistītas preces un pakalpojumi ir otra lielākā mājsaimniecību budžeta pozīcija pēc izdevumiem, kas saistīti ar māju . Konkurētspējīgas transporta pakalpojumu cenas ir tieši svarīgas miljoniem eiropiešu. Komisija veicina aktīvu konkurenci un apkaro konkurences izkropļojumus visos transporta veidos.

Gaisa pārvadājumu nozare ES vēl aizvien ir ļoti sadrumstalota, un turpmākas konsolidācijas nepieciešamību veicināja vairāku ES aviosabiedrību maksātnespēja 2017. gadā. Pamatojoties uz to, Komisija pārbaudīja Lufthansa un easyJet ierosinātu konkrētu Air Berlin aktīvu iegādi. Kamēr turpinājās Komisijas izmeklēšana, Lufthansa atcēla NIKI darījumu 13. decembrī un pēc tam NIKI tajā pašā dienā paziņoja par savu maksātnespēju . Galu galā 21. decembrī Komisija apstiprināja Lufthansa un Air Berlin darījuma atlikušo daļu, piemērojot attiecīgus tiesiskās aizsardzības līdzekļus . Šajā kontekstā ir svarīgi, lai kreditoru komitejas un maksātnespējas administratori nenovērtētu par zemu risku, ka darījums var netikt pabeigts, pamatojoties uz regulatīviem nosacījumiem (tostarp, bet ne tikai, noteikumiem par valsts atbalstu un apvienošanās kontroli). Lai gan iespējamais maksātnespējīgā uzņēmuma pircējs var veikt konkrētus starpposma pasākumus, lai saglabātu maksātnespējīgā uzņēmuma dzīvotspēju, šiem pasākumiem ir jāatbilst Apvienošanās regulai. ES dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus tika liberalizēts 2007. gadā. Kopš tā laika Komisija ir strādājusi, lai pilnveidotu vienoto dzelzceļa pakalpojumu tirgu, tostarp nodrošinot dzelzceļa infrastruktūras neatkarīgu pārvaldību un stimulējot ieguldījumus maršrutos, kas savieno dalībvalstis. Šajā kontekstā ES konkurences noteikumu izpilde ir svarīga, lai nodrošinātu, ka regulatīvos šķēršļus neaizstāj dominējošo dzelzceļa uzņēmumu rīcība, kas ierobežo konkurenci, neļaujot ES sasniegt savus mērķus dzelzceļa transporta jomā. Komisija piemēroja naudas sodu Lietuvas dzelzceļa uzņēmumam par konkurences traucēšanu dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgū Komisijas izmeklēšanā tika konstatēts, ka Lietuvas vēsturiskā valsts dzelzceļa uzņēmuma darbības ir izraisījušas konkurences traucējumus dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgū — gan dzelzceļa infrastruktūras, gan dzelzceļa pārvadājumu jomā, jo tika demontēts 19 km sliežu posms, kas savienoja Lietuvu un Latviju, tādējādi neļaujot lielam Lietuvas dzelzceļa uzņēmuma klientam izmantot cita dzelzceļa operatora pakalpojumus. Lietuvas dzelzceļa uzņēmums nevarēja iesniegt objektīvu pamatojumu minēto sliežu aizvākšanai. Komisija nolēma piemērot Lietuvas dzelzceļa uzņēmumam naudas sodu EUR 27,9 miljonu apmērā par tā dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu dzelzceļa infrastruktūras pārvaldībā Lietuvā. Komisija arī uzdeva Lietuvas dzelzceļa uzņēmumam no jauna uzbūvēt sliedes. Jūnijā Komisija saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem apstiprināja pārstrukturēšanas atbalstu Grieķijas dzelzceļa uzņēmumiem OSE un TRAINOSE. Attiecībā uz atbalstu OSE un TRAINOSE, kuru Komisija atzina par atbilstīgu ES valsts atbalsta noteikumiem, Komisija jo īpaši ņēma vērā grūtības, ar kurām saskaras Grieķijas dzelzceļa nozare, un to, cik svarīgi iedzīvotājiem ir labi funkcionējoši dzelzceļa pakalpojumi. Šo pasākumu likumīgais mērķis ir nepieļaut būtiskus Grieķijas ekonomikas traucējumus, neradot nepamatotus konkurences izkropļojumus vienotajā tirgū. Minētais atbalsts arī veicinās TRAINOSE privatizāciju nākotnē, kas ir plānota, lai atbalstītu Grieķijas dzelzceļa tirgus atvēršanu konkurencei un lai pozitīvi ietekmētu transporta pakalpojumu kvalitāti. Komisija arī pieņēma lēmumu, konstatējot, ka Bulgārijas atbalsta pasākumi par labu vēsturiskajam, valstij piederošajam uzņēmumam BDZ atbilst ES valsts atbalsta noteikumiem. Abi minētie lēmumi — saistībā ar OSE un TRAINOSE, kā arī par Bulgārijas atbalsta pasākumiem par labu BDZ — parāda, kā valsts atbalsta kontrole var palīdzēt atrisināt problēmjautājumus par dažu vēsturisku dzelzceļa operatoru parādu apmēru. Valsts atbalsta noteikumi ļauj dalībvalstīm palīdzēt šiem uzņēmumiem izvairīties no nopietnām finanšu grūtībām vai būtiskas personāla samazināšanas, vienlaikus atvieglojot pāreju uz atvērtu un konkurētspējīgu dzelzceļa tirgu, sniedzot labumu gan patērētājiem, gan nodokļu maksātājiem.



Pretkarteļu noteikumu izpilde, lai veicinātu ES konkurētspēju Kravu autopārvadājumi ir ļoti svarīga Eiropas transporta nozares daļa, un to konkurētspēja ir atkarīga no kravas automobiļu cenām. Komisija piemēroja naudas sodu uzņēmumam Scania par piedalīšanos kartelī Septembrī Komisija piemēroja naudas sodu EUR 880 miljonu apmērā uzņēmumam Scania par piedalīšanos kartelī vidēji smagu (6–16 tonnas) un smagu (virs 16 tonnām) kravas automobiļu ražošanas tirgū. Komisija 2016. gada jūlijā pieņēma lēmumu par izlīgumu ar MAN, DAF, Daimler, Iveco un Volvo/Renault saistībā ar kravas automobiļu karteli. Scania pretēji pārējiem pieciem dalībniekiem nolēma neslēgt izlīgumu ar Komisiju par šo karteļa lietu. Tāpēc Komisija veica pret Scania vērstu izmeklēšanu atbilstīgi parastajai karteļu procedūrai. Februārī lietā, kas kļuva par pirmo karteļu lietu aprites ekonomikā, Komisija piemēroja kopēju naudas sodu EUR 68 miljonu apmērā četriem Eiropas uzņēmumiem (Campine, Eco-Bat Technologies, Johnson Controls un Recylex), kuri pārstrādā lietotus automobiļu svina–skābes akumulatorus, par piedalīšanos kartelī laikposmā no 2009. gada līdz 2012. gadam, lai noteiktu lietotu automobiļu svina–skābes akumulatoru iepirkuma cenas Beļģijā, Francijā, Vācijā un Nīderlandē. Turklāt Komisija veica vairākas izmeklēšanas automobiļu rezerves daļu nozarē un uzņēmumiem, kas bija iesaistīti trijos karteļos, piemēroja naudas sodu par kopējo summu EUR 220 miljoni. Automobiļu rezerves daļu karteļi palielina automobiļu ražotāju izejmateriālu izmaksas, tādējādi traucējot automobiļu nozares konkurētspēju un mākslīgi paaugstinot cenas, ko maksā Eiropas patērētāji, kuri pērk automobiļus. Vienkāršoti noteikumi attiecībā uz publiskiem ieguldījumiem ostās un lidostās, kultūrā un tālākajos reģionos Komisija savus pasākumus valsts atbalsta kontroles jomā ir vērsusi attiecībā uz lielām lietām, kas būtiski ietekmē konkurenci vienotajā tirgū, sniedzot pēc iespējas lielāku labumu patērētājiem. Šajā saistībā Vispārējā grupu atbrīvojuma regula, kas tika pieņemta 2014. gadā valsts atbalsta modernizācijas iniciatīvas ietvaros, ļāva dalībvalstīm veikt plašu valsts atbalsta pasākumu klāstu bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma. Komisija 2017. gadā paplašināja minētās regulas darbības jomu, aptverot ostas un lidostas. Tajā tika ietverti arī vairāki jauni vienkāršojumi citās jomās. Piemēram, Komisija izskatīs tikai lielākās valsts atbalsta lietas, kurās ir paredzēts lielāks atbalsta apmērs kultūras projektiem. Jauni valsts atbalsta pasākumi: Komisija vienkāršo noteikumus attiecībā uz publiskiem ieguldījumiem ostās un lidostās, kultūrā un tālākajos reģionos Attiecībā uz lidostām — tagad dalībvalstis var veikt publiskus ieguldījumus reģionālajās lidostās, kas apkalpo līdz 3 miljoniem pasažieru gadā, ar pilnīgu juridisko noteiktību un bez Komisijas iepriekšējas kontroles. Tas veicinās publiskos ieguldījumus vairāk nekā 420 lidostās visā ES (kas veido aptuveni 13 % no gaisa satiksmes). Regula arī ļaus publiskajām iestādēm atlīdzināt darbības izmaksas mazām lidostām, kas apkalpo līdz 200 000 pasažieru gadā. Šādas mazās lidostas ir gandrīz puse no visām ES lidostām, bet uz tām ir attiecināms mazāk nekā 1 % no gaisa satiksmes. Tās ne vienmēr ir tik ienesīgas kā lielākas lidostas, taču tām ir liela nozīme reģionu savienojamības nodrošināšanā un ir maz ticams, ka tās kropļo konkurenci ES vienotajā tirgū. Attiecībā uz ostām — tagad dalībvalstis var veikt publiskus ieguldījumus līdz EUR 150 miljonu apmērā jūras ostās un līdz EUR 50 miljonu apmērā iekšzemes ostās ar pilnīgu juridisko noteiktību un bez Komisijas iepriekšējas kontroles. Tas ietver bagarēšanas izmaksas, kas rodas dažām ostām, uzturot savus ūdensceļus pietiekami dziļus, lai tajās varētu pietauvoties kuģi. Šīs izmaksas ostām ir neapspriežamas to ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ neatkarīgi no tā, cik efektīvas un konkurētspējīgas ir minētās ostas. 6. Konkurences izkropļojumu novēršana nodokļu un finanšu jomā, lai izveidotu godīgāku vienoto tirgu

Uzticība ES vienotajam tirgum ir atkarīga no tādu vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanas, kuros uzņēmumi var konkurēt pēc būtības, arī saistībā ar nodokļiem. Piemēram, dalībvalsts nevar piešķirt starptautiskām uzņēmumu grupām tādus nodokļu atvieglojumus, kādi nav pieejami atsevišķiem uzņēmumiem (bieži — vietējiem uzņēmumiem), jo tas būtiski izkropļotu konkurenci. Komisija 2017. gada oktobrī secināja, ka Luksemburga piešķīra nelikumīgus nodokļu atvieglojumus Amazon. Selektīvu nodokļu priekšrocību izbeigšana: lēmums Amazon lietā Pēc padziļinātas izmeklēšanas, kas tika sākta 2014. gada oktobrī, Komisija secināja, ka Luksemburga ar 2003. gadā pieņemto un 2011. gadā pagarināto nodokļu nolēmumu bez likumīga pamatojuma samazināja nodokli, ko Amazon maksāja Luksemburgā. Minētais nodokļu nolēmums ļāva Amazon novirzīt lielāko daļu no savas peļņas, kas gūta Amazon grupas uzņēmumā, kuru apliek ar nodokli Luksemburgā (Amazon EU), uz uzņēmumu, kuru neapliek ar nodokli (Amazon Europe Holding Technologies) bez likumīga ekonomiska pamatojuma. Darījumiem starp uzņēmumiem vienā uzņēmumu grupā ir jāpiemēro tādas cenas, kas atspoguļo ekonomikas reālo situāciju. Tas nozīmē, ka maksājumiem starp diviem uzņēmumiem vienā un tajā pašā grupā ir jāatbilst kārtībai, kāda noteikta komerciālajos nosacījumos starp neatkarīgiem uzņēmumiem (tā dēvētais “nesaistītu pušu darījuma princips”). Komisijas izmeklēšana parādīja, ka autoru honorāru maksājumu līmenis, ko atļāva nodokļu nolēmums, bija mākslīgi paaugstināts un neatspoguļoja ekonomikas reālo situāciju. Tādējādi šī peļņa netika aplikta ar nodokli. Faktiski nolēmums ļāva Amazon izvairīties no nodokļa maksāšanas par gandrīz trim ceturtdaļām no savas peļņas, kas iegūta no visa Amazon pārdošanas apjoma ES. Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka ar nodokļu nolēmumu Amazon tika piešķirta selektīva ekonomiska priekšrocība. Atsevišķam uzņēmumam, kas arī ir dibināts Luksemburgā un uz kuru attiecas tie paši valsts nodokļu tiesību akti, par tādu pašu peļņu būtu jāmaksā nodokļos četras reizes vairāk nekā samaksāja Amazon. Tādējādi ar nodokļu nolēmumu Amazon tika piešķirta konkurences priekšrocība, kas nebija pieejama salīdzināmiem uzņēmumiem, un tādējādi tika piešķirts nelikumīgs valsts atbalsts. Luksemburgai ir jāpiedzen no Amazon nesamaksātie nodokļi aptuveni EUR 250 miljonu apmērā, plus procenti. Šī summa aptver astoņu gadu periodu, kurā Amazon pamatojās uz nodokļu nolēmumu, nosakot savas uzņēmumu ienākuma nodokļa saistības Luksemburgā. Tagad Luksemburgas nodokļu iestādēm ir jānosaka precīza summa, pamatojoties uz Komisijas lēmumā noteikto metodi. Komisija 26. oktobrī sāka padziļinātu izmeklēšanu par Apvienotās Karalistes shēmu, kas atbrīvoja konkrētus starptautisku uzņēmumu grupu darījumus no valsts noteikumu piemērošanas ar mērķi izvairīties no nodokļu maksāšanas. Apvienotās Karalistes atbrīvojums grupu finansēšanai atbrīvo no pārdales kontrolētu ārvalstu uzņēmumu (KĀU) ienākumus, kurus saņēmis ārzonas meitasuzņēmums no cita grupas uzņēmuma ārvalstīs. Pašlaik Komisijai ir šaubas par to, vai šis atbrīvojums atbilst vispārējam Apvienotās Karalistes KĀU noteikumu mērķim, t. i., pārdalīt ienākumus, kas mākslīgi pārvirzīti uz Apvienotās Karalistes mātesuzņēmumu ārzonas meitasuzņēmumiem, uz Apvienoto Karalisti nodokļu piemērošanas nolūkā. Komisija pašlaik uzskata, ka Apvienotajai Karalistei ir jāpiemēro noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu visiem uzņēmumiem, kas mākslīgi novirza ienākumus, tostarp tiem, kuru ieņēmumi tiek izmantoti grupas finansēšanai, jo tie visi ir salīdzināmā faktiskā un juridiskā situācijā attiecībā uz minētā pasākuma mērķi. Eiropas Komisija 18. decembrī sāka padziļinātu izmeklēšanu par nodokļu režīmu, ko Nīderlande piemēroja Inter IKEA, vienai no divām grupām, kas veic IKEA uzņēmējdarbību . Inter IKEA Systems — Inter IKEA grupas daļa Nīderlandē — reģistrē visus ieņēmumus no franšīzes nodevām, ko maksā IKEA veikali visā pasaulē. Komisijas izmeklēšana attiecas uz diviem nodokļu nolēmumiem, kurus pieņēma Nīderlandes nodokļu iestādes 2006. gadā un 2011. gadā un ar kuriem būtiski tika samazināta Inter IKEA Systems ar nodokli apliekamā peļņa Nīderlandē. Pašlaik Komisija uzskata, ka ar abiem minētajiem nodokļu nolēmumiem apstiprinātais režīms, iespējams, piešķīra tādu selektīvu priekšrocību Inter IKEA Systems, kas nebija pieejama citiem uzņēmumiem saskaņā ar tiem pašiem valsts nodokļu noteikumiem Nīderlandē. Finanšu uzņēmumi sniedz finanšu pakalpojumus grupas iekšienē, un to peļņa ir atlīdzība par to finanšu pakalpojumiem. Šai atlīdzībai ir jāatbilst nesaistītu pušu darījuma principam. Šis jautājums ir bijis viena no Komisijas galvenajām darbības jomām, kopš tā sāka pētīt nodokļu nolēmumu praksi dalībvalstīs. Darba dokumentā, kas šīs pārbaudes ietvaros tika publicēts 2016. gada jūnijā, bija paustas bažas par to, ka daži nodokļu nolēmumi attiecībā uz finanšu uzņēmumiem apstiprina ļoti mazu peļņas daļu un zemu nodokļu bāzi. Konkurences ĢD atbalstīja Luksemburgas un Kipras centienus grozīt savus nodokļu noteikumus, lai nepieļautu nepamatotu priekšrocību piešķiršanu finanšu uzņēmumiem. Luksemburga grozīja savus noteikumus par finanšu uzņēmumiem 2016. gada beigās ar valsts administratīvu apkārtrakstu. Šie noteikumi stājās spēkā 2017. gada 1. janvārī. Līdzīgi ar 2017. gada 30. jūnija apkārtrakstu Kipra ieviesa izmaiņas savos valsts noteikumos, lai padarītu tos stingrākus attiecībā uz nodokļu režīmu finanšu uzņēmumiem. Apvienošanās kontrole, kas novērš de-facto monopolu finanšu nozarē Eiropas ekonomika ir atkarīga no labi funkcionējošiem finanšu tirgiem. Tas ir svarīgi ne tikai bankām un citām finanšu iestādēm. Visa ekonomika gūst labumu, ja uzņēmumi pelna naudu konkurētspējīgos finanšu tirgos. Saskaņā ar ES Apvienošanās regulu Komisija 2017. gada martā aizliedza ierosināto Deutsche Börse un London Stock Exchange Group apvienošanos. Ierosinātā apvienošanās apvienotu divu lielāko Eiropas biržu operatoru darbības. Tiem pieder biržas Vācijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē, kā arī vairākas lielākās Eiropas tīrvērtes iestādes. Komisija savā izmeklēšanā secināja, ka apvienošanās radītu de facto monopolu fiksētu ienākumu tīrvērtes instrumentu tirgos. Tīrvērtes pakalpojumi būtībā nodrošina biržā veiktu tirdzniecību. Tos sniedz tīrvērtes iestādes, kas darbojas starp divām tirdzniecības pusēm — pārdevēju un pircēju — un uzņemas katras tirdzniecības puses saistību nepildīšanas risku attiecībā pret otru tirdzniecības pusi. Tādējādi tīrvērtes iestādes būtībā ir paredzētas finanšu tirgu stabilitātes nodrošināšanai. Tās novērš domino efektu, ja kāda puse nepilda savas saistības. Tāpēc ar Komisijas lēmumu tiks saglabāta efektīva konkurence finanšu infrastruktūras tirgū. Valsts atbalsta kontrole vienlīdzīgu konkurences apstākļu aizsardzībai banku nozarē Gan patērētāji, gan uzņēmumi izmanto banku nozares sniegtos finanšu pakalpojumus. Eiropai ir vajadzīga stabila banku sistēma, kas atbalsta izaugsmi ilgtermiņā, kurā bankas ar stabiliem uzņēmējdarbības modeļiem var izsniegt aizdevumus uzņēmumiem, lai tie varētu augt un radīt darbvietas. Finanšu tirgu satricinājums, ko izraisīja finanšu krīze 2008. gadā, mudināja valdības iejaukties, lai atjaunotu uzticību finanšu nozarei un novērstu sistēmisku krīzi. Komisija piemēro valsts atbalsta noteikumus kopā ar Banku savienības noteikumiem. Lai aizsargātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, vērtējot publisko atbalstu finanšu nozarei, Komisija veic rūpīgu valsts atbalsta ietekmes analīzi, nodrošinot to, ka nodokļu maksātājiem ir jāveic ieguldījums tikai tiktāl, cik tas ir noteikti vajadzīgs, un novēršot arī nepamatotu konkurenci, kas rodas piešķirtā atbalsta rezultātā.

2017. gada jūnijā pēc Eiropas Centrālās bankas lēmuma, ar ko tika noteikts, ka Banca Popolare di Vicenza un Veneto Banca nepildīja vai varētu nepildīt savas saistības, un ES Vienotā noregulējuma valdes lēmuma par to, ka noregulējuma darbība saskaņā ar vienoto noregulējuma mehānismu nebija sabiedrības interesēs nevienas bankas gadījumā, abas bankas bija jālikvidē atbilstīgi Itālijas valsts maksātnespējas procedūrām. Šajā kontekstā Itālija noteica, ka šo banku darbības izbeigšana nopietni ietekmēs reālo ekonomiku, un nolēma piešķirt valsts atbalstu pienācīgai likvidācijai. Pēc Itālijas paziņojuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem apstiprināja valsts atbalstu likvidācijas veicināšanai un abu banku aiziešanai no tirgus atbilstīgi valsts maksātnespējas likumam. Ārpus banku nozares noregulējuma ES noteikumi paredz iespēju izmantot valsts līdzekļus, lai veicinātu likvidāciju un mazinātu iepriekš minēto ietekmi uz ekonomiku, ja to apstiprina Komisija saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. Visi Banca Popolare di Vicenza un Veneto Banca akcionāru līdzekļi tika pilnīgi izmantoti, jaunie kreditori ieguldīja visus EUR 1,2 miljardus likvidācijā, samazinot Itālijas valsts izmaksas, savukārt noguldītāji palika pilnīgi aizsargāti. Tā kā atbalstīto banku darbība netika mākslīgi uzturēta, bet gan tās aizgāja no tirgus, konkurence banku tirgū tika saglabāta. Aptuveni EUR 17,8 miljardi (bruto uzskaites vērtība) peļņu nenesošajos aizdevumos tika izņemti no Itālijas banku sistēmas. ES noteikumi, jo īpaši Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīva, sniedz iespēju valstij uz laiku iepludināt kapitālu maksātspējīgā bankā, nepieļaujot saistību nepildīšanu vai iespējamu nepildīšanu, ja ir izpildīti konkrēti kritēriji (t. i., tā dēvētā “piesardzīgā rekapitalizācija”). Jūlijā Komisija saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem apstiprināja Itālijas plānu veikt Itālijas bankas Monte dei Paschi di Siena piesardzīgu rekapitalizāciju, pamatojoties uz sīki izklāstītu pārstrukturēšanas plānu. Piesardzīgas rekapitalizācijas atbalstu var piešķirt tikai tam, lai sagatavotu banku maz ticamām kapitāla vajadzībām, kas materializētos vienīgi tad, ja ekonomikas nosacījumi būtiski pasliktinātos. Šie pārstrukturēšanas pasākumi nodrošina to, ka banka paliek dzīvotspējīga ilgtermiņā, vienlaikus ierobežojot konkurences izkropļojumus. Saskaņā ar sloga sadales prasībām akcionāru ietekme tika samazināta un jaunie obligāciju turētāji tika konvertēti pašu kapitālā, tādējādi samazinot nepieciešamo kapitālu par EUR 4,3 miljardiem. Turklāt banka pārdod peļņu nenesošos aizdevumus atbilstoši to bruto uzskaites vērtībai EUR 26,1 miljarda apmērā vērtspapīrošanas instrumentam. Komisija 2017. gada oktobrī saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem apstiprināja Portugāles palīdzību Novo Banco — pagaidu bankas, ko Portugāle izveidoja 2014. gadā, veicot Banco Espirito Santo atveseļošanu, — pārdošanai. Atbalsta apstiprinājuma pamatā bija pārdotās struktūras dzīvotspēja, kas tika nodrošināta, īstenojot pircēja ierosināto plānu, kurā bija iekļauti arī pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai. 7. Spēku apvienošana, lai panāktu tālredzīgu konkurences kultūru Tā kā pasaules tirgi turpina integrēties un aizvien vairāk uzņēmumu paļaujas uz globālām vērtības ķēdēm, konkurences aģentūrām vairāk nekā jebkad agrāk ir jāvienojas par kopējiem standartiem un procedūrām. Efektīva konkurences noteikumu izpilde arvien vairāk ir atkarīga no sadarbības ar citām izpildiestādēm. Ja kāda uzņēmuma uzņēmējdarbības prakse kaitē konkurencei dažādās valstīs un kontinentos, godīgus un vienlīdzīgus konkurences nosacījumus var atjaunot vienīgi tad, ja izpildiestādes darbojas kā komanda. Komisija ir bijusi starptautiskās sadarbības priekšgalā konkurences jomā gan daudzpusējā, gan divpusējā līmenī. Komisija 2001. gadā bija viena no starptautiskā konkurences tīkla (SKT) dibinātājām, un tagad šajā tīklā ir vairāk nekā 130 dalībnieku. Komisija arī aktīvi piedalās visos starptautiskajos forumos, kas veltīti konkurencei, tostarp ESOA, UNCTAD, PTO ietvaros, un Pasaules Bankas darbībā. Divpusējā līmenī Komisija organizē sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumiem, lai iekļautu šajos nolīgumos noteikumus par konkurenci un valsts atbalstu. Komisija 2017. gadā turpināja sarunas ar Meksiku, Dienvidu kopējo tirgu un Indonēziju, kā arī sāka sarunas ar Čīli un Azerbaidžānu. Turklāt Komisija iesaistījās dažādās sadarbības darbībās kopā ar konkurences iestādēm vairākās trešās valstīs, pamatojoties uz nolīgumiem vai saprašanās memorandiem. Komisija 2017. gada jūnijā parakstīja saprašanās memorandu ar Ķīnas Valsts attīstības un reformu komisiju, lai sāktu dialogu par valsts atbalsta kontroli. Turklāt Komisija ir sarunu procesā ar Šveici par institucionāla veicināšanas nolīguma noslēgšanu. Vienas valsts lēmumi piešķirt subsīdiju uzņēmumam, kurš darbojas visā pasaulē, var ietekmēt konkurenci citviet. Šis jaunais dialogs par sadarbību valsts atbalsta jomā atbalstīs ES un Ķīnas savstarpējās intereses un kopējo darbu, lai veicinātu godīgu starptautisko konkurenci. Dialogs ļaus ES dalīties ar Ķīnu savā pieredzē valsts atbalsta kontroles īstenošanas jomā. Tas arī tiks izmantots, lai uzzinātu vairāk par Ķīnā nupat pieņemto Godīgas konkurences pārskatu, kas paredzēts, lai nepieļautu, ka valsts politika izkropļo un ierobežo konkurenci, vienlaikus uzturot godīgu konkurenci tirgū un veicinot vienotu tirgu. Šis darba virziens ir daļa no Komisija plašākas stratēģijas starptautiskās konkurences kultūras veicināšanai, kā arī vienlīdzīgu konkurences nosacījumu veicināšanai globālā līmenī, lai uzņēmumi varētu konkurēt pēc būtības. Šai nolūkā Komisija strādā, lai iegūtu impulsu Pasaules Tirdzniecības organizācijā, lai globālā līmenī veicinātu vienlīdzīgus konkurences nosacījumus attiecībā uz subsīdijām. Komisija arī turpina iesaistīties nozares iniciatīvās, lai risinātu subsīdiju jautājumu starptautiskā kontekstā, piemēram, attiecībā uz tēraudu (G20 pasaules forums par tērauda jaudas pārpalikumu), pusvadītājiem (Reģionālā atbalsta pamatnostādnes pusvadītāju nozarei) un kuģu būvi (ESAO). Visbeidzot, Komisija ir izveidojusi īpašu forumu ar ES dalībvalstīm, lai uzlabotu informētību par starptautisko subsīdiju politiku un varētu apmainīties ar viedokļiem par norisēm daudzpusējā un divpusējā līmenī, kā arī par trešo valstu piešķirtajām subsīdijām. Regulāra un konstruktīva dialoga uzturēšana starp iestādēm Eiropas Parlaments, Padome, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja ir galvenie partneri Komisijas centienos izskaidrot konkurences politikas nozīmi Eiropas iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām. Komisāre Margrethe Vestager 2017. gadā apmainījās ar viedokļiem ar dažādām komitejām Parlamentā — Ekonomikas un monetāro komiteju, Reģionālo lietu komiteju un Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteju. Tāpat kā iepriekšējos gados, Parlaments pieņēma rezolūciju par Komisijas konkurences politikas gada pārskatu. Komisija atzinīgi vērtē Parlamenta apstiprinājumu tam, ka stabila konkurences politika ir vajadzīga, lai saglabātu iekšējā tirgus integritāti, un ka konkurence sniedz iespējas iedzīvotājiem, piedāvājot konkurētspējīgas cenas un inovatīvu preču un pakalpojumu izvēli tirgū. Komisija šādi turpinās savu darbu, lai apkarotu nelikumīgus karteļus un dominējoša stāvokļa tirgū ļaunprātīgu izmantošanu un pārbaudītu apvienošanās un valsts atbalstu mūsu iekšējā tirgū ar mērķi nepieļaut konkurences samazināšanos vai izkropļojumus. Komisija atzinīgi vērtē Parlamenta iesaistīšanos cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu. Valsts atbalsta kontrole ir izrādījusies efektīva, apkarojot selektīvu nodokļu priekšrocību piešķiršanu starptautiskiem uzņēmumiem. Komisija 2017. gadā turpināja veikt svarīgas darbības šajā jomā un sistemātiski analizē pierādījumus par nodokļu nolēmumiem visās dalībvalstīs. Maijā analītiskie žurnālisti publicēja tā dēvētos “Paradīzes dokumentus”, kuros iekļauta sīka informācija par dažādu uzņēmumu nodokļu pasākumiem. Komisija izvērtēs šo informāciju, tiklīdz tā būs pieejama, lai pārbaudītu, vai tā atklāj kādus jaunus faktus par iespējamu valsts atbalstu šiem uzņēmumiem. Komisija atzinīgi vērtē Parlamenta atbalstu tās izpildes pasākumam attiecībā uz “Google Shopping” un citām iniciatīvām digitālajā ekonomikā. Pēc sava e-komercijas nozares apsekojuma Komisija sāka izmeklēšanu, lai novērtētu, vai konkrēta tirdzniecības prakse traucē patērētājiem tiešsaistē piekļūt precēm un pakalpojumiem par konkurētspējīgām cenām citās dalībvalstīs. Izmeklēšana attiecās uz plaša patēriņa elektroniku, videospēlēm un viesnīcu pakalpojumiem. Komisija vērtē arī datu, algoritmu un citu digitālās ekonomikas raksturlielumu nozīmi, nodrošinot konkurences noteikumu izpildi. Kā Komisija atkārtoti norādīja iepriekš, arī turpmāk tai būs liela nozīme valsts atbalsta kontrolē finanšu nozarē, lai nodrošinātu, ka atbalsts bankām tiek saglabāts minimālajā nepieciešamajā apmērā un ka tiek veikti atbilstoši pasākumi, lai atjaunotu banku dzīvotspēju un samazinātu konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū. Komisija atbalsta Parlamenta mērķi laika gaitā samazināt valsts atbalstu finanšu nozarei un ir gatava izskaidrot savas darbības šajā jomā. Komisija atbildību par ES konkurences noteikumu izpildi dala ar valstu kompetentajām iestādēm, kuras pieņem 85 % lēmumu, pamatojoties uz ES konkurences noteikumiem. Komisija atzinīgi vērtē gan Parlamenta, gan Padomes atbalstu tās direktīvas priekšlikumam, lai nodrošinātu, ka valstu konkurences iestādes var efektīvi pildīt ES konkurences noteikumus. Komisija minēto priekšlikumu pieņēma 22. martā, un abas iestādes ir ļoti daudz paveikušas virzībā uz direktīvas priekšlikuma pieņemšanu Parlamenta pašreizējā pilnvaru termiņā. Komisija atzīst to, ka ir svarīgi, ka Parlaments un Padome piešķir lielu nozīmi efektīvai konkurencei visā pārtikas ķēdē. Komisija 2017. gadā atļāva veikt divas apvienošanās agroķīmiskās rūpniecības nozarē, bet tikai ar stingriem nosacījumiem, ka svarīgi uzņēmumi un aktīvi ir jāpārdod jauniem pircējiem, lai nodrošinātu, ka lauksaimnieki un patērētāji arī turpmāk gūs labumu no konkurences, kas sniedz pieejamas cenas un inovācijas augu aizsardzības produktu jomā. Novembrī Komisija nosūtīja iebildumu paziņojumu AB InBev par tā alus paralēla importa Beļģijā ierobežojumiem. Līdztiesīgie likumdevēji 2017. gadā nolēma grozīt konkurences noteikumu piemērošanu lauksaimniecības nozarē, grozot regulu par lauksaimniecības tirgu kopēju organizāciju saistībā ar tā dēvēto Omnibus regulu. Ar izmaiņām, kas stājās spēkā 2018. gada 1. janvārī, tika ieviesta skaidra atkāpe no konkurences noteikumiem, cita starpā atzītu ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienību ražošanas plānošanā un sarunās par līgumu slēgšanu (biedru ražotāju kopēja tirdzniecība ar ražotāju organizāciju vai ražotāju organizāciju apvienības starpniecību) visās lauksaimniecības nozarēs ar noteiktiem nosacījumiem. Komisija ņēma vērā šīs izmaiņas, kuras veica likumdevēji konkurences noteikumos lauksaimniecības nozarē. Pievienotajā paziņojumā Komisija pauda bažas par to, ka daži jaunie noteikumi par labu ražotāju organizācijām varētu apdraudēt mazo lauksaimnieku dzīvotspēju un labklājību, kā arī patērētāju intereses, un izraisīt juridisku un procesuālu neskaidrību. Komisijai vai valstu konkurences iestādēm, iespējams, būs jāiejaucas, ja, piemēram, ražotāju organizācija, kas aptver lielu tirgus daļu, cenšas ierobežot savu dalībnieku rīcības brīvību. Komisija arī aktīvi sadarbojās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju. Jūlijā Komisija apmainījās viedokļiem ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, jo īpaši par valsts atbalsta noteikumu izpildi nodokļu jomā un citiem lēmumiem, par kuriem pauž interesi minētā komiteja. Komisija pateicas minētajai komitejai par atbalstu valsts atbalsta kontroles modernizācijā un publisko izdevumu pārredzamības uzlabošanā visā ES. Komisāre Margrethe Vestager 1. decembrī Reģionu komitejas plenārsēdes debatēs apsprieda jautājumu par konkurences ietekmi uz mūsu reģioniem. Komisija pauda stingru atbalstu konkurences noteikumu izpildei visā ekonomikā un paplašinātās Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas piemērošanai valsts atbalstam un atkārtoja to, cik svarīgi ir pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.