EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.7.2021 SWD(2021) 727 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2021. gada ziņojums par tiesiskumu









Valstu sadaļa - tiesiskuma situācija Slovākijā Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2021. gada ziņojums par tiesiskumu - Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final}



Kopsavilkums Ir turpināts jau 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu pieminētais būtiskais darbs nolūkā uzlabot Slovākijas tiesu sistēmas neatkarību, integritāti, kvalitāti un efektivitāti. Parlaments 2020. gada decembrī pieņēma plašu Konstitūcijas reformu un īstenošanas tiesību aktus attiecībā uz tiesu sistēmu, jo īpaši Konstitucionālo tiesu un Tieslietu padomi. Iestādes arī ir pastiprinājušas centienus novērst korupciju tiesu sistēmā. Tiek gatavota tiesu kartes reforma, un šajā darbā piedalās Eiropas Padome, kas ir apkopojusi vairākas ieinteresēto personu piezīmes. Ir izveidota Augstākā administratīvā tiesa. Izmantojot jaunu, pārredzamu procedūru, tika ievēlēts jauns ģenerālprokurors un īpašais prokurors. Šīs reformas atspoguļo centienus uzlabot tiesu sistēmu, un to īstenošanā ir svarīgi ņemt vērā attiecīgos Eiropas standartus nolūkā garantēt tiesu varas neatkarību. Tas ir arī svarīgi, ņemot vērā, ka, lai gan uzņēmumu priekšstats par tiesu iestāžu neatkarības līmeni ir uzlabojies, plaša sabiedrība joprojām uzskata, ka šis līmenis ir ļoti zems. Slovākija ir ievērojami pastiprinājusi korupcijas apkarošanas centienus, un tā rezultātā tiek izmeklētas vairākas augsta līmeņa korupcijas lietas, kurās ir ierosināta kriminālvajāšana. Tika arī izraudzīti un iecelti amatā vadošie darbinieki, tostarp jaunā Trauksmes cēlēju aizsardzības biroja vadītājs, un šis birojs sāks darbu 2021. gada 1. septembrī. Koruptīvu nodarījumu atklāšanas un izmeklēšanas spējas joprojām var stiprināt, veicot investīcijas, lai attīstītu specializāciju, iegūtu īpašas analītiskās zināšanas un organizētu mācības godīguma jomā Nacionālās noziedzības apkarošanas aģentūrā. Korupcijas novēršanas jomā ir vērojams lēns progress. Vairāki mēģinājumi reglamentēt lobēšanu līdz šim ir bijuši nesekmīgi. Tomēr ir plānots izstrādāt tiesību aktu projektus par lobēšanu, “virpuļdurvju efektu”, aktīvu deklarēšanu, parlamenta locekļu interešu konfliktu un valsts iepirkumu, vai arī šo tiesību aktu projektu izstrāde ir sākotnējā posmā. Slovākijas Konstitūcija un sekundārie tiesību akti nodrošina tiesisko regulējumu tam, lai tiktu aizsargāta vārda brīvība, tiesības piekļūt publiskai informācijai, mediju plurālisms un preses tiesības. Sagaidāms, ka ar apspriešanā esošo tiesību akta projektu, kura pieņemšanas plānota 2021. gada septembrī, tiks ieviests regulējums, ar ko tiks garantēta mediju īpašumtiesību pārredzamība. Valdības plāni ierosināt tiesisko regulējumu ar mērķi nodrošināt žurnālistiem labvēlīgāku vidi ir atcelti. Valsts reklāmas izplatīšana joprojām nav reglamentēta. Ir pasludināti vairāki notiesājoši spriedumi attiecībā uz personām, kas bija iesaistītas pētnieciskā žurnālista Ján Kuciak un viņa līgavas slepkavībā 2018. gadā. Augstākā tiesa atcēla spriedumus, ar kuriem tika attaisnoti iespējamie slepkavības organizatori, un nosūtīja lietu atpakaļ Specializētajai krimināltiesai. Viens notiesājošais spriedums tika apstiprināts. Netika ieviesta neviena informatīvo mediju atbalsta shēma Covid-19 pandēmijas ietekmes mazināšanai. Attiecībā uz līdzsvara un atsvara sistēmu Slovākijā joprojām ir jāuzlabo likumdošanas process, stiprinot ieinteresēto personu un pilsoniskās sabiedrības iesaisti, kā norādīts jau 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu. Konstitucionālajā reformā, kas tika īstenota 2020. gada decembrī, tika skaidri paredzēts, ka Konstitucionālās tiesas kompetencē neietilpst konstitucionālo tiesību aktu pārskatīšana, tāpēc Konstitucionālā tiesa nolēma šo noteikumu pārskatīt. Ar Covid-19 pandēmiju saistītais ārkārtas stāvoklis bija spēkā gandrīz visu 2020. gadu, un pēc tam, kad 2020. gada decembrī tika veiktas izmaiņas tiesiskajā regulējumā ar mērķi atļaut tā pagarināšanu, tas 2021. gada maijā tika izbeigts. Pandēmijas laikā par pamattiesību aizsardzību aktīvi iestājās Valsts tiesībsargs un Nacionālais cilvēktiesību centrs. Pieaug bažas par atsevišķu NVO finansēšanu, jo īpaši par ierobežojumiem attiecībā uz NVO, kas darbojas dzimumu līdztiesības jomā.

I.Tiesu sistēma Slovākijas Republikas tiesu sistēmu veido 54 rajonu tiesas, 8 apgabaltiesas, Specializētā krimināltiesa, Augstākā tiesa, Augstākā administratīvā tiesa un Slovākijas Konstitucionālā tiesa . Apgabaltiesas darbojas kā apelācijas tiesas civillietās, komerclietās un krimināllietās un vienlaikus — kā pirmās instances tiesas administratīvajās lietās. Specializētā krimināltiesa ir kompetenta pieņemt spriedumus nopietnās krimināllietās, kas ir uzskaitītas attiecīgajā Kriminālprocesa kodeksa pantā . Tieslietu padomei ir galvenā loma tiesu varas pašpārvaldē un tiesnešu iecelšanā, atstādināšanā un atbrīvošanā no amata, kā arī tiesnešu ētikas uzturēšanā. Puse no tās locekļiem (9 no 18) ir tiesneši, kurus ievēl viņu kolēģi. Pārējos Tieslietu padomes locekļus ieceļ Slovākijas prezidents, parlaments un valdība . Slovākijas prokuratūra ir neatkarīga valsts iestāde, kuru vada ģenerālprokurors . Slovākija ir iesaistīta Eiropas Prokuratūrā. Slovākijas Advokātu asociācija ir neatkarīga profesionālā pašpārvaldes organizācija . Neatkarība Uzņēmēju priekšstats par tiesu iestāžu neatkarības līmeni ir uzlabojies, bet plaša sabiedrība joprojām uzskata, ka šis līmenis ir zems un ļoti zems. Konkrētāk, 30 % uzņēmumu tiesu varas neatkarības līmeni vērtē kā “diezgan augstu vai ļoti augstu”, un salīdzinājumā ar 2020. gadu (15 %) šis rādītājs ir ievērojami uzlabojies. Taču šāds uzlabojums nav vērojams attiecībā uz to, kā tiesu un tiesnešu neatkarību vērtē plaša sabiedrība, proti, 28 % tiesu varas neatkarības līmeni vērtē kā “diezgan augstu vai ļoti augstu” un 65 % — kā “diezgan zemu vai ļoti zemu” atbilstīgi ilgtermiņa tendencei, kas minēta jau 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu. Biežāk minētie iemesli, kāpēc tiek uzskatīts, ka tiesu sistēmas neatkarība nav pietiekama, ir saistīti ar iejaukšanos vai spiedienu, ko rada valdība un politiķi vai ekonomisko un citu konkrētu interešu pārstāvji. Iestādes ir veikušas pasākumus, lai izskatītu apgalvojumus par korupciju un dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu tiesu iestādēs. Pēc 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu minētajām augsta līmeņa policijas operācijām tika uzsāktas turpmākas operācijas. Pašlaik pret 20 tiesnešiem un citiem tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvjiem ir ierosināti kriminālprocesi saistībā ar nopietnām apsūdzībām korupcijā un dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, atspoguļojot pastiprinātus valsts iestāžu centienus samazināt korupciju tiesu sistēmā. Viens tiesnesis ir notiesāts. Kriminālvajāšanas dēļ vairāki tiesneši ir atkāpušies no amata vai uz laiku ir atstādināti no amata pienākumu pildīšanas. Nepieciešamība turpināt risināt konkrētas problēmas saistībā ar tiesu sistēmas vispārējo godīgumu ir aktualizēta arī Eiropas pusgada kontekstā, un Slovākija šajā jautājumā ir saņēmusi tai adresētu ieteikumu. Ir pieņemta visaptveroša tiesu sistēmas reforma, ko veido grozījumi Konstitūcijā un īstenošanas tiesību aktos. Tas atbilst valdības paziņojumam, ka tiks veikta reforma ar mērķi palielināt sabiedrības uzticību tiesiskumam, kā paskaidrots 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu. Parlaments 2020. gada decembrī pieņēma grozījumus Konstitūcijā un īstenošanas tiesību aktus, izveidojot Augstāko administratīvo tiesu, ieviešot izmaiņas saistībā ar Konstitucionālās tiesas tiesnešu atlasi un iecelšanu un veicot vairākus grozījumus attiecībā uz Tieslietu padomi. Ieinteresētās personas norādīja, ka šī reforma atspoguļo centienus pilnveidot tiesu sistēmu un stiprināt tās neatkarību, lai gan pret dažām reformas daļām tika pausti iebildumi (sk. tālāk). Lai gan vairāki reformas elementi saistībā ar Tieslietu padomi tika novērtēti pozitīvi, ir paustas bažas par režīmu, kas piemērojams tās locekļu atbrīvošanai no amata. Ar konstitucionālo reformu tika ieviestas izmaiņas attiecībā uz Tieslietu padomes locekļu iecelšanas metodi, paplašinātas Tieslietu padomes pilnvaras un grozīti noteikumi par tās locekļu atbrīvošanu no amata. Reformas ietvaros tika pieņemts noteikums, kurā paredzēts, ka Tieslietu padomes locekļi, kuri pilda tiesnešu pienākumus, tiks ievēlēti vairākos vēlēšanu apgabalos. Valdība ir norādījusi, ka šo izmaiņu mērķis ir stiprināt Tieslietu padomes leģitimitāti, nodrošinot, lai tiesnešu pārstāvība būtu daudzveidīgāka. Šis mērķis atbilst Eiropas Padomes ieteikumiem. Reformas rezultātā tiek arī paplašinātas Tieslietu padomes pilnvaras. Turklāt saskaņā ar reformu ir skaidri paredzēts, ka iestāde, kas iecēlusi amatā Tieslietu padomes locekļus, tostarp tās priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku, jebkurā laikā var tos atbrīvot no amata. Saskaņā ar paskaidrojuma rakstā sniegto informāciju tas nozīmē, ka šāds ierosinājums atbrīvot no amata nav jāpamato ar nekādiem kritērijiem, kas būtu noteikti tiesību aktos, bet ka tā iemesls var būt uzticības trūkums. Ieinteresētās personas ir paudušas bažas par to, ka šis reformas aspekts varētu negatīvi ietekmēt Tieslietu padomes neatkarību. Šīs bažas ir atspoguļotas arī Eiropas tiesnešu konsultatīvās padomes (Consultative Council of European Judges — CCJE) biroja 2020. gada 9. decembra atzinumā.No amata atstādināts Tieslietu padomes loceklis var apstrīdēt šo lēmumu par atstādināšanu Konstitucionālajā tiesā, iesniedzot konstitucionālo sūdzību. Ir svarīgi, lai Tieslietu padomei būtu nodrošinātas pietiekamas garantijas par tās neatkarību attiecībās ar likumdevēju un izpildvaru, tostarp saistībā ar to, kā tās locekļus var atbrīvot no amata. Noteiktības nodrošināšanas nolūkā ir ieviests tiesnešu pensionēšanās vecums. Saskaņā ar Konstitūcijā veiktajiem grozījumiem tiesneši dodas pensijā, sasniedzot 67 gadu vecumu. Tā kā reformas rezultātā ir atcelta Tieslietu padomes rīcības brīvība ierosināt to tiesnešu atcelšanu no amata, kuru vecums pārsniedz 65 gadus, ar šo grozījumu tiek stiprināta juridiskā noteiktība un stabilitāte tiesnešu interesēs. Ir grozīts kriminālatbildības režīms, ko piemēro tiesnešiem. Grozījums Kriminālkodeksā tika veikts 2020. gada oktobrī, un pēc tam tika grozīts Konstitūcijas noteikums par tiesnešu imunitāti. No reformām izriet, ka tiesnešus nevar saukt pie atbildības par lēmumu pieņemšanas procesā paustu viedokli, izņemot gadījumus, kad tiesneša lēmuma pieņemšana ir kvalificējama kā noziedzīgs nodarījums. Šajā kontekstā Kriminālkodeksā tika iekļauts jauns noziedzīgs nodarījums, proti, “likuma ļaunprātīga izmantošana”. Saskaņā ar šo noteikumu tiesnešus var saukt pie atbildības par jebkāda patvaļīga lēmuma pieņemšanu, kas rada kaitējumu vai ir labvēlīgs citai personai. Šo noteikumu paredzēts piemērot tikai klaji patvaļīgu un nepareizu lēmumu gadījumā. Kriminālprocesi tiek īstenoti Specializētajā krimināltiesā īpašā prokurora vadībā. Tiesnesim, kuru apsūdz šādā noziedzīgā nodarījumā, ir tiesības prasīt, lai Tieslietu padome iebilstu pret kriminālvajāšanas turpināšanu, un, ja šāds iebildums tiek pausts, uzskatāms, ka kriminālprocess ir izbeigts. Apsūdzēto tiesnesi var uz laiku atstādināt no amata tikai ar disciplinārās tiesas lēmumu. Lai gan Eiropas standartos ir paredzēts, ka tiesnešu saukšana pie atbildības par viņu pieņemtajiem lēmumiem ir pieļaujama tikai izņēmuma gadījumos, proti, ja ir pieļauta ļaunprātība vai rupja nolaidība, jebkurā tiesnešu atbildības pārvaldības režīmā ir skaidri un precīzi jāparedz vajadzīgās garantijas nolūkā nepieļaut nekādu risku, ka šo režīmu varētu izmantot kā instrumentu spiediena izdarīšanai saistībā ar tiesu darbu vai kā tiesu lēmumu satura politiskās kontroles sistēmu. Piemērojot šos jaunos noteikumus praksē, ir svarīgi pienācīgi ievērot šīs garantijas atbilstīgi Eiropas standartiem. Dažas ieinteresētās personas ir paudušas bažas par Konstitūcijā veikto grozījumu attiecībā uz tiesnešu imunitāti, norādot, ka šā grozījuma plašais un nekonkrētais formulējums varētu radīt iespējamu ļaunprātīgas izmantošanas risku. Nesenajā konstitucionālajā reformā tika grozīts režīms attiecībā uz tiesnešu pārcelšanu bez viņu piekrišanas. No nesenās konstitucionālās reformas izriet, ka tiesnešus bez viņu piekrišanas var pārcelt gadījumā, ja tiek veiktas izmaiņas tiesu kartē un ja šāda pārcelšana ir nepieciešama, lai nodrošinātu tiesu varas pienācīgu darbību. Saskaņā ar Eiropas standartiem izņēmuma gadījumos tiesnešus var pārcelt bez viņu piekrišanas ar nosacījumu, ka ir spēkā pietiekamas garantijas. Šīs garantijas ietver prasību, ka tiesnesi nedrīkst pārcelt uz zemākas instances tiesu un ka tiesnesim ir pieejami tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Svarīgi, lai ar īstenošanas tiesību aktu tiktu nodrošinātas pietiekamas garantijas, ņemot vērā Eiropas standartus. Tiek gatavots tiesu kartes reformas projekts. Ņemot vērā Eiropas Padomes Eiropas Tiesu sistēmu efektivitātes komisijas (CEPEJ) ziņojumā sniegto ieteikumu apsvērt arī tiesnešu specializācijas nostiprināšanu un izmaiņu veikšanu tiesu kartē, jo īpaši samazinot rajona tiesu skaitu, Tieslietu ministrija ir izveidojusi darba grupas, kuru sastāvā ir arī tiesneši, nolūkā sagatavot tiesu kartes reformas projektu. Reformas mērķis ir palielināt sabiedrības uzticēšanos tiesu varai un uzlabot tiesu varas efektivitāti un kvalitāti. Kartes projekts ir izstrādāts, pamatojoties uz vajadzību nodrošināt pietiekami lielas tiesas, lai tiesnešiem katrā tiesā būtu lielāka specializēšanās iespēja un lai tiktu ņemta vērā kultūras un reģionālā identitāte un nodrošināta tiesu iestāžu pieejamība. Pamatojoties uz datiem par esošo tiesu darba slodzi, kā arī infrastruktūru un tiesu pieejamību, reformas projektā tika ierosināts samazināt rajona tiesu un apgabaltiesu skaitu attiecīgi no 54 uz 30 rajona tiesām un no 8 uz 3 apgabaltiesām. Likvidēto tiesu tiesneši un amatpersonas tiktu pārcelti uz atlikušajām tiesām — tiesību pārņēmējām — kopā ar attiecīgajām lietām. Laikposmā no 2020. gada septembra līdz decembrim tiesneši un citas ieinteresētās personas tika iepazīstinātas ar reformas projektu, un 2021. gada janvārī un februārī apspriešana turpinājās. Tagad Tieslietu ministrija izvērtē piezīmes, kas tika iesniegtas sabiedriskajā apspriešanā, kura noritēja no 2020. gada decembra vidus līdz 2021. gada marta sākumam. Reformas projektu kritizēja vairākas ieinteresētās personas, kuras arī ziņoja, ka netika iesaistītas projekta izstrādē, un pauda bažas par tiesu pieejamību. Pēc kritikas izvērtēšanas Tieslietu ministrija pieņēma lēmumu turpināt apspriesties ar tiesnešiem līdz 2021. gada septembrim, un pēc šīs apspriešanas pārstrādāts tiesu kartes reformas projekts tiks atkārtoti izskatīts sabiedriskās apspriešanas procedūrā. Tā kā reforma ietvers tiesnešu pārcelšanu, būtu jānorāda, ka saskaņā ar Eiropas standartiem tiesnešiem, kuri reformas gaitā tiktu pārcelti bez viņu piekrišanas, būtu jānodrošina procesuālās garantijas nolūkā nepieļaut viņu neatkarības apdraudējumu (sk. iepriekš tekstā). CEPEJ pārskatā par reformas projektu tika konstatēts, ka izmantotā metodika atbilst CEPEJ pamatnostādnēm un izvērtējuma ziņojumam, un tika izcelta uz pierādījumiem balstītā pieeja, ko pieņēmušas Slovākijas iestādes. CEPEJ arī sniedza papildu ieteikumus, piemēram, aicināja apsvērt iespēju atlikt reformas īstenošanu. Ir izveidota Augstākā administratīvā tiesa un ir plānots izveidot administratīvās tiesas. Plānots, ka jauno administratīvo tiesu sistēmu veidos trīs administratīvās tiesas, kuru izveide ir ierosināta tiesu kartes reformas projektā, kā arī Augstākā administratīvā tiesa, kas izveidota nesenās konstitucionālās reformas rezultātā un kuras darbību ir plānots uzsākt 2021. gada augustā. Augstākās administratīvās tiesas priekšsēdētājs tika iecelts amatā 2020. gada maijā, un pašlaik notiek tiesnešu atlase. Tiesas tiesnešus izraudzīsies Tieslietu padome. Tiesu kartes reformas projektā (sk. iepriekš tekstā) ir paredzēta trīs atsevišķu administratīvo tiesu izveide. Plānots, ka šo jauno administratīvo tiesu priekšsēdētājus izraudzīsies komiteja, kuru veidos pieci locekļi, kuri būtu jāizvēlas tieslietu ministram, un divi no šiem pieciem locekļiem būtu jāizraugās no Tieslietu padomes izvirzītajiem kandidātiem. Saistībā ar administratīvo tiesu tiesnešu atlasi ir ierosināts, ka tieslietu ministrs nosaka, kurās amata vietās iecels pārceltus tiesnešus un kurās amata vietās — atlases procedūrā izraudzītus tiesnešus. Svarīgi nodrošināt, lai šo tiesu izveidē un tām piemērojamajā režīmā tiktu ņemti vērā Eiropas standarti. Ģenerālprokurors un īpašais prokurors tika ievēlēts, izmantojot jaunu procedūru. Parlaments 2020. gada septembrī pieņēma tiesību aktu, ar kuru tika veiktas vairākas izmaiņas ģenerālprokurora un īpašā prokurora ievēlēšanas procesā. Ar šo tiesību aktu tika paplašināts to personu saraksts, kurām ir tiesības izvirzīt kandidātu amatam Ģenerālprokuratūrā, tika paredzēta iespēja kandidēt uz šo amatu arī personām, kas nav prokurori, un tika noteikta prasība, ka gan ģenerālprokurora, gan īpašā prokurora amata kandidātiem ir jāpiedalās publiskajā uzklausīšanā parlamentā. Jaunie noteikumi tika piemēroti 2020. gada decembrī un 2021. gada februārī ģenerālprokurora un īpašā prokurora amata kandidātu ievēlēšanas laikā. Abiem vēlēšanu procesiem rūpīgi sekoja līdzi mediji, un ieinteresētās personas norādīja, ka šā procesa pārredzamība ir uzlabojusies. Kvalitāte

Centieni sekmēt digitalizāciju sniedz rezultātus, tomēr praksē ir vērojami trūkumi. Aizvadītajos gados uzsāktie aktīvie centieni sekmēt tiesu sistēmas digitalizāciju sāk dot rezultātus. Slovākijā ir spēkā pienācīgi procesuālie noteikumi, kas tiesās ļauj izmantot digitālās tehnoloģijas, un ir pieejama virkne instrumentu un infrastruktūra, kas sniedz iespēju izmantot distances saziņas līdzekļus un drošu attālināto piekļuvi darbavietai, veikt drošu elektronisko saziņu starp tiesu dienestiem, praktizējošiem juristiem un iestādēm, un lietotājiem ir iespēja ierosināt tiesvedību civillietās, komerclietās un administratīvajās lietās un sekot tās norisei. Nepilnības ir vērojamas jo īpaši saistībā ar prokuratūru un digitālajiem risinājumiem attiecībā uz tiesvedību krimināllietās. Tomēr ir pazīmes, kas liecina, ka, lai gan instrumenti un infrastruktūra ir ieviesta, to izmantošana praksē varētu būt apgrūtināta, tostarp tādu šķēršļu dēļ kā nepietiekams lietošanas ērtums, dažādu informācijas sistēmu nesaderība vai nepietiekamas lietotāju prasmes. Lai gan Covid-19 pandēmija kopumā ir paātrinājusi digitalizācijas tempu, tā arī ir atklājusi dažus no šiem praktiskajiem trūkumiem. Tieslietu ministrijas ietvaros jaunizveidotas IT nodaļas vadībā pašlaik tiek īstenoti vairāki projekti ar mērķi risināt tiesu sistēmas vajadzības, tostarp izstrādāt jaunu lietu pārvaldības sistēmu un jaunu komercreģistru. Šie projekti arī tika iekļauti Slovākijas atveseļošanas un noturības plānā. Lai gan pandēmija būtiski ietekmēja tiesu sistēmu, kopumā tiesas un juristi varēja turpināt savu darbu. Samazinājās sēžu skaits apgabaltiesās un rajona tiesās. Sēdes tika organizētas, izmantojot videokonferences pakalpojumu, vai vajadzības gadījumā klātienē, ievērojot drošības pasākumus. Augstākās tiesas darbs tika skarts vismazāk, tostarp tāpēc, ka lielākā daļa tās tiesvedības notiek rakstveidā. Pandēmija ietekmēja arī juristus, tomēr tie neziņoja par būtiskiem šķēršļiem darba pienākumu veikšanā. Tieslietu padome ir rūpīgi pārraudzījusi situāciju tiesās. Tieslietu ministrija ir publicējusi pamatnostādnes un informāciju par ierobežojumiem, un tiesas to ir atzinīgi novērtējušas. Efektivitāte Tiesvedības efektivitāte administratīvajās lietās ir vēl vairāk pasliktinājusies. Raugoties no ES perspektīvas, tiesvedība administratīvajās lietās ir salīdzinoši ilga, un 2019. gadā turpinājās tendence tās ilgumam vēl vairāk palielināties, sasniedzot 518 dienas salīdzinājumā ar 157 dienām 2018. gadā. Tajā pašā laikā turpināja pazemināties arī lietu pabeigšanas koeficients, kas 2019. gadā noslīdēja līdz 81,4 % (salīdzinājumā ar 96,1 % 2018. gadā). Tas liecina, ka sistēma nespēj efektīvi tikt galā ar darba slodzi administratīvajās lietās. Civillietu un komerclietu kontekstā aplēstais tiesvedības ilgums strīdīgās civillietās un komerclietās 2019. gadā salīdzinājumā ar 2018. gadu pieauga, sasniedzot 170 dienas (salīdzinājumā ar 157 dienām 2018. gadā). Eiropas Padome ir izskatījusi vairākas lietu grupas saistībā ar pārmērīgu civilās tiesvedības ilgumu. II.Pretkorupcijas regulējums Slovākijā kompetence korupcijas novēršanā, atklāšanā un saukšanā pie atbildības par to ir sadalīta starp vairākām iestādēm. Valdības birojs ir galvenā korupcijas novēršanas koordinēšanas struktūra, un tā atskaitās tieši premjerministra birojam. Policijas prezidija Nacionālā noziedzības apkarošanas aģentūra ir atbildīga par koruptīvu nodarījumu atklāšanu un izmeklēšanu, izņemot korupcijas noziegumus, kurus izdarījušas pašas policijas vai atsevišķu tādu tiesībaizsardzības aģentūru amatpersonas, kas ietilpst Inspekcijas dienesta biroja kompetencē. Īpašās prokuratūras jurisdikcijā ir tādu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšana, kas ietilpst Specializētās krimināltiesas materiālajā jurisdikcijā, tostarp koruptīvu nodarījumu izmeklēšana. Ekspertu un uzņēmumu vadītāju uztverē korupcijas līmenis publiskajā sektorā joprojām ir augsts. Transparency International 2020. gada korupcijas uztveres indeksā Slovākija ir ieguvusi 49 no 100 punktiem, ierindojoties 17. vietā Eiropas Savienībā un 60. vietā pasaulē . Šis priekšstats ir bijis salīdzinoši stabils pēdējos piecus gadus . Pretkorupcijas politikā 2019.–2023. gadam ir paredzēta pretkorupcijas stratēģija. Politika ir galvenokārt vērsta uz korupcijas novēršanu, izmantojot juridiski nesaistošus pasākumus, un to papildina rīcības plāns, Valsts pretkorupcijas programma un vairākas nozaru programmas . Spēkā esošais rīcības plāns ir būtībā identisks politikas dokumentam, un tajā nav paredzēti konkrēti operatīvie pasākumi politikas prioritāšu īstenošanas sekmēšanai. Valsts pretkorupcijas programma pašlaik tiek atjaunināta . Valdības biroja Korupcijas novēršanas nodaļa pārrauga politikas un rīcības plāna īstenošanu. Nozaru programmu īstenošanas pārraudzība ir attiecīgo centrālo valsts pārvaldes iestāžu kompetencē . Krimināltiesiskais regulējums ir papildināts ar jaunu tiesību aktu par līdzekļu konfiskāciju, kas ir stājies spēkā. Tiesību aktā par līdzekļu konfiskāciju , kas stājās spēkā 2021. gada janvārī, citstarp netiek pieļauta noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, veicot pārvedumus trešām personām, un tiek paredzēti grozījumi kriminālkodeksā, ieviešot jaunus nodarījumus, piemēram, nepamatotu labumu vai neatbilstīgu priekšrocību pieņemšana vai piedāvāšana, kā arī netiešas korupcijas noziegums . Tiesību aktā arī ir sniegta noziedzīgi iegūtu līdzekļu definīcija. Ar šo tiesību aktu tiek izveidots jauns Konfiscēta īpašuma pārvaldības birojs . Pastāv tiesiskā regulējuma nepilnības saistībā ar policijas pilnvarojumu pieprasīt no bankām aizdomās turēto personu finanšu informāciju šo noziegumu izmeklēšanas posmā , kā arī attiecībā uz tirgošanos ar apgalvotu ietekmi . Tiek īstenoti pasākumi Īpašās prokuratūras resursu palielināšanai nolūkā stiprināt tās spējas. Valdība 2021. gada 10. februārī apstiprināja priekšlikumu palielināt Īpašās prokuratūras resursus un specializēto darbinieku skaitu . Kopumā prokuroru skaits 2021. gadā palielinājās no 35 līdz 38. Lai novērstu bažas par ierobežotajiem resursiem un spēju saukt pie atbildības par augsta līmeņa korupciju , ir divkāršots darbinieku skaits Īpašās prokuratūras nodaļā, kas strādā tieši ar korupcijas noziegumiem un ar noziegumiem, kas saistīti ar korupciju . Šī reorganizācija tika īstenota 2021. gadā . Tika arī panākta vienošanās par Īpašās prokuratūras budžeta resursu būtisku palielināšanu . Joprojām pastāv bažas saistībā ar uzticības līmeni policijai, kā arī par policijas specializācijas un digitalizācijas līmeni, kas ietekmē Prokuratūras sadarbību ar policiju, kā arī korupcijas un ar korupciju saistīto noziegumu atklāšanu . Konkrētāk, kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, Nacionālās noziedzības apkarošanas aģentūras kriminālistikas un analītisko spēju stiprināšana sekmētu finanšu izmeklēšanu rezultativitāti. Ir plānots īstenot visaptverošu policijas reformu, lai šajā sakarā modernizētu policiju līdz 2022. gada jūnijam . Pārskata periodā Slovākijā ir būtiski pastiprināti centieni apkarot augsta līmeņa korupciju. Pēc publiskām masveida demonstrācijām pret iespējamo augsta līmeņa korupcijas nesodāmību, kas izrietēja no informācijas, kura bija nonākusi atklātībā saistībā ar žurnālista Ján Kuciak un viņa līgavas Martina Kušnírová slepkavībām 2018. gadā, spēja izmeklēt augsta līmeņa korupcijas gadījumus un saukt par tiem pie atbildības ir ievērojami uzlabojusies. Kopš 2020. gada oktobra vairāki bijušie augsta līmeņa policijas, prokuratūras un tiesu iestāžu, kā arī privātā sektora pārstāvji ir apsūdzēti korupcijā un ar korupciju saistītos nodarījumos . Nacionālā noziedzības apkarošanas aģentūra 2020. gadā sāka izskatīt 158 korupcijas lietas . Laikposmā no 2019. līdz 2020. gadam par koruptīviem nodarījumiem notiesāto personu skaits vairāk nekā divkāršojās (62 notiesājoši spriedumi 2019. gadā un 128 notiesājoši spriedumi 2020. gadā) . Nesen, 2021. gada maijā, Nacionālā noziedzības apkarošanas aģentūra arī aizturēja vairākas Zemes fondā nodarbinātas augsta līmeņa amatpersonas , kas laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam bija iesaistītas koruptīvās shēmās . Šajā kontekstā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) 2020. gadā pēc trim administratīvajām izmeklēšanām par lauksaimniecības maksājumiem jau bija paudis bažas par nepilnībām Zemes fondā saistībā ar pārredzamību, vienlīdzīgu attieksmi pret nomas pieteikumu iesniedzējiem, kā arī iekšējo procedūru juridisko noteiktību . Tomēr sadarbību starp Nacionālās noziedzības apkarošanas aģentūru, Nacionālo drošības biroju, Augstāko revīzijas biroju un Finanšu izlūkošanas vienību joprojām varētu uzlabot un padarīt ciešāku, lai efektīvāk atklātu korupciju un dokumentētu šāda veida noziegumus . Bažas joprojām rada arī jautājums par ārvalstu kukuļošanas faktisku apkarošanu . Slovākijas parlaments 2021. gada februārī iecēla Trauksmes cēlēju aizsardzības biroja vadītāju. Pēc šīs amatpersonas iecelšanas minētais birojs sešos mēnešos sāks darbu un uzņemsies savas funkcijas . Biroja vadītāja pilnvaru termiņš ir septiņi gadi. Birojs nav atkarīgs no citām nodaļām . Biroja pilnvaras būs vērstas uz tiesību aktu pārkāpumiem un aizsardzību pret pretdarbības pasākumiem no tās struktūras puses, par kuru iesniegts ziņojums, pamatojoties uz konfidencialitātes un anonimitātes principiem . Biroja pienākums ir sniegt ieteikumus, nodrošināt apmācību, metodiskus norādījumus, kā arī uzlabot informētību par trauksmes celšanu, tostarp saistībā ar korupcijas lietām. Birojs atskaitās parlamentam un iesniegs gada pārskatu. Biroja mērķauditorija ir gan publiskais, gan privātais sektors. Slovākija apņēmās 2021. gada novembrī iesniegt tiesību akta projektu par lobēšanu. Valdības biroja vadītais process ir sākotnējās sagatavošanas posmā . Ir bijuši vairāki mēģinājumi pieņemt tiesisko regulējumu, tomēr pagaidām lobēšana Slovākijā joprojām nav reglamentēta. Tādējādi nav nedz juridisku definīciju tādiem jēdzieniem kā “lobisti”, “lobēšanas darbības” un “lobēšanas mērķi”, nedz iedarbīgu sankciju, kas būtu piemērojamas neatbilstīgas lobēšanas gadījumā, nedz likuma iedarbības zonu . Tomēr saistīti tiesību akti un instrumenti ļauj izsekot ieinteresēto personu piezīmēm un tam, cik lielā mērā tās ir ņemtas vērā tiesību akta projektā . Parlamenta deputātu ētikas kodeksa un tiesiskā regulējuma par pēcnodarbinātības noteikumiem (“virpuļdurvju efekts”) pieņemšana arī ir plānota 2021. gadā . Ir stājušies spēkā Likuma par sabiedrības interešu aizsardzību grozījumi, kuros paredzēts pienākums deklarēt dāvanas vai citus ieguvumus, kā arī kustamā vai nekustamā īpašuma izmantošanu . Valdība plāno izveidot jaunu centralizētu biroju līdzekļu pārraudzībai un pārbaudei, tostarp attiecībā uz ierēdņiem augstākajos izpildvaras amatos. Attiecībā uz tiesību akta priekšlikumu par vienota biroja izveidi valdības birojs sadarbībā ar parlamentu ir konceptualizācijas sākotnējā posmā . Līdz šim parlamenta deputātu, tiesnešu, prokuroru, valsts amatpersonu un ierēdņu līdzekļu deklarēšanas sistēma bija decentralizēta. 2021. gada sākumā tika ziņots par būtiskiem kavējumiem saistībā ar parlamenta deputātu 2019. gada līdzekļu deklarāciju publicēšanu, kas bija jāveic 2020. gada augustā. Šo kavējumu cēloņi bija saistīti ar Covid-19 pandēmiju un vēl neizskatītajiem procesiem attiecībā uz sodu piemērošanu par neatbilstību . Politisko partiju finansējums ir pārredzams, tomēr kontroli varētu pastiprināt. Galvenais tiesību akts, ar ko tiek reglamentēts politisko partiju finansējums Slovākijā, ir Likums par politiskajām partijām un kustībām . Ziedojumi politiskajām partijām gadā nedrīkst pārsniegt 5000 EUR skaidrā naudā, bet šāds ierobežojums nav spēkā vēlēšanu periodā. Ziedojumi no ārvalstu struktūrām un anonīmiem ziedotājiem ir aizliegti. Šo noteikumu pārkāpuma gadījumā Valsts Vēlēšanu un politisko partiju finansējuma kontroles komisija var piemērot sodu divkārša saņemtā ziedojuma vai bezmaksas pakalpojuma apmērā. Partijām ik gadu ir jāziņo Valsts komisijai par savu finansējumu. Finanšu pārskatus dara publiski pieejamus. Ziņojumus pārbauda Slovākijas Republikas Valsts padome, un tajos ir jāsniedz finanšu informācija par vēlēšanu kampaņām un jānorāda ziedotāju identitāte . Kontroles struktūru cilvēkresursi ir ierobežoti, un ir paustas bažas par politiski motivētu kandidātu izvēli šo struktūru amata vietu aizpildīšanai . Divās dienās pieņemtais likumprojekts, kurā tika noteikti stingrāki kampaņas finansēšanas noteikumi attiecībā uz 2020. gada vēlēšanām, paredzot ziedojumu ierobežojumus , ir īpaši skāris jaunizveidotās partijas un tāpēc ir radījis bažas jauno partiju, pilsoniskās sabiedrības un mediju vidū par godīgu konkurenci starp partijām. Saskaņā ar Prokuratūras sniegto informāciju netika ziņots, ka Covid-19 pandēmija būtu radījusi īpašu ietekmi uz korupcijas sastopamību un atklāšanu vai centieniem to apkarot Slovākijā. Covid-19 pandēmijas dēļ ir atcelti daži tiesas procesi, veicinot neizskatīto lietu uzkrāšanos . Augsta riska nozares, kas bija pakļautas korupcijas riskam pirms pandēmijas, bija lielā mērā pakļautas korupcijas riskam arī pandēmijas laikā, tostarp publiskā iepirkuma un veselības aprūpes nozares. Turklāt veselības aprūpes nozarē bija paaugstināts risks, ka radīsies ar pandēmiju saistītas subsīdiju izkrāpšanas shēmas, kā arī šādas shēmas tika konstatētas . Veselības ministrijas nozares pretkorupcijas programmas ietvaros tika izveidota īpaša darba grupa korupcijas risku novērtēšanai Covid-19 pandēmijas kontekstā, un tā konstatēja divas riskam pakļautas jomas saistībā ar neatbilstīgiem izmaksu segšanas pieprasījumiem un kompensācijas pieteikumu dublēšanu . Lai saīsinātu laikposmu, kas nepieciešams preču, pakalpojumu un būvniecības darbu iepirkumu veikšanai pandēmijas laikā, valdība sagatavoja tiesību akta priekšlikumu par tās iepirkuma likuma grozīšanu. Tomēr 2021. gada maijā šis priekšlikums tika pārskatīts, ņemot vērā sabiedrības petīciju un kritiku par Publiskā iepirkuma biroja izslēgšanu no sākotnēji paredzētās pārskatīšanas procedūras, tādējādi atsakoties no valsts kontroles pār dārgiem pasūtījumiem . Pilsoniskā sabiedrība uzskata, ka pārskatītajā tiesību akta priekšlikumā ir ņemtas vērā petīcijā paustās bažas, palielinot pārredzamību un pastiprinot valsts kontroli un tādējādi samazinot korupcijas riskus . III.Mediju plurālisms un mediju brīvība Slovākijas Konstitūcijā ir nostiprinātas tiesības paust viedokli vārdos, drukātā veidā, ar attēla palīdzību vai citādi, tiesības meklēt, saņemt un izplatīt idejas un informāciju, kā arī tiesības piekļūt informācijai. Tiesības piekļūt informācijai juridiski ir nostiprinātas Informācijas brīvības likumā . Apraides un retranslācijas likuma mērķis ir nodrošināt informācijas daudzveidību, savukārt Preses likumā ir paredzēti noteikumi attiecībā uz presi un žurnālistiem. Ir ierosināti tiesību akti Apraides un retranslācijas likuma saskaņošanai ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu (AVMPD). Apraides un retranslācijas padome darbojas anonīmi. Ņemot vērā to, ka Apraides un retranslācijas padome pati pārvalda savu budžetu, tai piešķirtie resursi tiek uzskatīti par atbilstošiem tās uzdevumu veikšanai un likumā ir noteikti skaidri noteikumi attiecībā uz padomes locekļu iecelšanu un atbrīvošanu no amata , 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments apstiprina, ka padomes neatkarība kopumā tiek garantēta, tomēr gadījuma rakstura politiski motivēta locekļu iecelšana joprojām ir problēma. Sagaidāms, ka ar likumprojektu grozījumu veikšanai Apraides un retranslācijas likumā tiks ieviests mediju īpašumtiesību pārredzamības regulējums. Šā likumprojekta pieņemšana ir plānota 2021. gada beigās, un sagaidāms, ka ar to tiks ieviesti noteikumi par īpašumtiesību struktūras pārredzamību un faktiskajām īpašumtiesībām, kā paredzēts AVMPD. Tomēr, kamēr likumprojekts nav pieņemts, 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumenta ietvaros atkārtoti norādīts, ka tas, ka šāds regulējums nav pieņemts, nozīmē, ka šajā jomā vēl arvien pastāv liels risks. Apraides un retranslācijas likumā ir noteiktas robežvērtības un ierobežojumi nolūkā nepieļaut lielu horizontālo īpašumtiesību koncentrāciju televīzijas un radio tirgū. Tomēr datu trūkums par peļņu un auditorijas tirgus daļām apgrūtina faktiskās situācijas izvērtēšanu.

Ir pasludināti vairāki notiesājoši spriedumi attiecībā uz personām, kas bija iesaistītas pētnieciskā žurnālista Ján Kuciak un viņa līgavas Martina Kušnírová slepkavībā 2018. gadā. Specializētā krimināltiesa notiesāja trīs personas un piesprieda tām brīvības atņemšanu no 15 līdz 25 gadiem. Vienu spriedumu apsūdzētais ir pārsūdzējis. Prokurors pārsūdzēja pirmās instances tiesas pieņemtos spriedumus, ar kuriem tika attaisnoti iespējamie slepkavības organizatori. Augstākā tiesa 2021. gada 15. jūnijā atcēla pirmajā instancē pieņemtos Specializētās krimināltiesas attaisnojošos spriedumus un nosūtīja šo lietu tai atpakaļ. Augstākā tiesa arī apstiprināja spriedumu par 25 gadu ieslodzījuma piemērošanu citam apsūdzētājam. Ir saņemti ziņojumi par valdības un opozīcijas politiķu vārdiskiem uzbrukumiem žurnālistiem un mediju elementiem. Žurnālisti ir apsūdzēti “naidīgumā” un centienos kaitēt valdības darbam Covid-19 pandēmijas laikā. Laikposmā kopš 2020. gada septembra Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma ir publicējusi vienu Slovākijai adresētu brīdinājumu , kas attiecās uz laikraksta žurnālista izsekošanu, kuru veica nenoskaidrotas personas. Ierosinātais tiesību akts, kura mērķis bija stiprināt žurnālistu aizsardzību, ir atlikts Covid-19 pandēmijas dēļ. Priekšlikumos ir paredzēts arī definēt žurnālistu statusu, aizsargāt žurnālistikas avotus, kā arī uzlabot piekļuvi informācijai. Valdība arī gatavo grozījumus pašlaik stingrajos Slovākijas krimināllikumos par neslavas celšanu nolūkā nodrošināt garantijas žurnālistiem. Netika ieviesta neviena informatīvo mediju atbalsta shēma Covid-19 pandēmijas ietekmes mazināšanai. IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu Slovākija ir parlamentāra republika, kur Nacionālā padome (parlaments) ir vienīgā konstitucionālā un likumdošanas institūcija . Parlamenta komitejām, atsevišķiem parlamenta deputātiem un valdībai ir tiesības ierosināt tiesību aktus . Konstitucionālā tiesa lemj par tiesību aktu atbilstību Konstitūcijai, konstitucionālajiem likumiem un starptautiskajiem līgumiem, kā arī nodrošina pamattiesību un konstitucionālo tiesību ievērošanu. Neatkarīgajām varas iestādēm ir arī nozīme pamattiesību aizsardzībā. Ir paustas bažas par likumdošanas procesa iekļautību. Par neseno konstitucionālo reformu (sk. I iedaļu) tika paziņots 2020. gada aprīļa Paziņojumā par valdības programmu. Pēc tam, kad ar šo reformu bija iepazīstinātas vairākas ieinteresētās personas un tā bija izvērtēta rakstiskā sabiedriskajā apspriešanā (2020. gada jūlijā), tā 2020. gada oktobra sākumā tika iesniegta parlamentā, kas 2020. gada decembrī šo reformu apstiprināja. Ņemot vērā šīs reformas mērogu un nozīmību, ieinteresētās personas pauda bažas par to, ka netika organizēta plaša un uz informāciju balstīta galveno reformas elementu apspriešana un konsultācijas ar Venēcijas komisiju. Ieinteresētās personas ir uzsvērušas, ka ir svarīgi, lai par izmaiņām Konstitūcijā tiktu laikus organizēta atklāta sabiedriskā apspriešana, iesaistot ieinteresētas personas un pilsonisko sabiedrību atbilstīgi Eiropas standartiem. Ieinteresētās personas arī ir paudušas bažas par to neiesaistīšanu citos likumdošanas procesos un par paātrināto procedūru izmantošanu parlamentā — arī attiecībā uz tiesību aktiem, kas nebija tieši saistīti ar pandēmiju. Plāni likumdošanas procesa uzlabošanai un valsts pārvaldes pārredzamības, efektivitātes un pārskatatbildības stiprināšanai, par kuriem tika paziņots 2020. gadā, vēl nav īstenoti. Jaunā valdība, kas sāka darbu 2021. gada aprīlī, savā programmas paziņojumā iekļāva iepriekšējās valdības apņemšanos uzlabot tiesību aktu izstrādes un pieņemšanas procesu, stiprināt valsts pārvaldes pārredzamību, efektivitāti un pārskatatbildību, palielināt piekļuvi informācijai un paplašināt atvērtās pārvaldības piemērošanas jomu. Tā arī ir pārņēmusi apņemšanos stiprināt Augstākā revīzijas biroja kompetenci. Priekšlikumi šo mērķu īstenošanai vēl nav paziņoti, un vēl nav sākta arī apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Valdība izstrādā Likuma par brīvu piekļuvi informācijai grozījumu, pašlaik tas ir sagatavošanas posmā. Konstitucionālajā reformā ir skaidri paredzēts, ka Konstitucionālajai tiesai nav pilnvaru pārskatīt konstitucionālos tiesību aktus. Pagātnē Konstitucionālā tiesa ir apgalvojusi, ka tai ir tiesības izvērtēt konstitucionālo tiesību aktu atbilstību Konstitūcijai, un šīs tiesības tā ir izmantojusi vienu reizi nolūkā aizsargāt tiesu varas neatkarību. Ar nesen īstenoto konstitucionālo reformu (sk. I iedaļu) tika mainīts Konstitūcijas formulējums nolūkā skaidri aizliegt tiesai izvērtē šādu tiesību aktu atbilstību Konstitūcijai. Ieinteresētas personas ir kritizējušas šīs izmaiņas. Šā grozījuma atbilstība Konstitūcijai ir apstrīdēta Konstitucionālajā tiesā, kur šī lieta vēl nav izskatīta. Parlaments veica grozījumus tiesību aktos par ārkārtas stāvokli nolūkā atļaut ārkārtas stāvokļa pagarināšanu ilgāk par 90 dienām. Parlaments ārkārtas stāvokļa laikā turpināja darbu bez būtiskiem traucējumiem. Ārkārtas stāvoklis ļauj valdībai pieņemt rīkojumus, ar ko ierobežo noteiktas tiesības un brīvības, piemēram, pārvietošanās brīvību. Saskaņā ar konstitucionālajā tiesību aktā paredzētajiem nosacījumiem valdība var izsludināt ārkārtas stāvokli uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas. Pēc ārkārtas stāvokļa piemērošanas laikposmā no 2020. gada 16. marta līdz 2020. gada 13. jūnijam valdība no 2020. gada 1. oktobra izsludināja jaunu ārkārtas stāvokli. Parlaments 2020. gada decembrī veica grozījumus attiecīgajos tiesību aktos nolūkā atļaut valdībai pagarināt ārkārtas stāvokli par 40 dienām, nosakot prasību, ka parlamentam šis lēmums vēlāk ir jāapstiprina. Ārkārtas stāvoklis beidzās 2021. gada 15. maijā. Konstitucionālajai tiesai ir tiesības izvērtēt ārkārtas stāvokļa izsludināšanas un pagarināšanas atbilstību Konstitūcijai. Tomēr ieinteresētās personas ir norādījušas, ka šāda izvērtējuma termiņš ir īss. Konstitucionālā tiesa tika lūgta izvērtēt, vai ārkārtas stāvokļa izsludināšana un viens no tā pagarinājumiem atbilst Konstitūcijai, un abos gadījumos tā apstiprināja šo lēmumu atbilstību attiecīgajiem tiesību aktiem. Konstitucionālā tiesa arī ir izvērtējusi vairākus pasākumus, kas tika pieņemti saistībā ar pandēmiju, un ir precizējusi jautājumus par parasto tiesu kompetenci lemt par šādiem pasākumiem. Tomēr pēc attiecīgo izmaiņu veikšanas tiesību aktos tika paustas bažas par to, ka tiesības uz noteiktu pasākumu pārbaudi tiesā, iespējams, nav pietiekami garantētas. Pandēmijas laikā par iedzīvotāju tiesību aizsardzību aktīvi iestājās Valsts tiesībsargs un Nacionālais cilvēktiesību centrs. Valsts tiesībsargs ir neatkarīga institūcija, kuras pilnvarās ietilpst aizsargāt pamattiesības un brīvības tiesvedībās valsts pārvaldē un citās valsts iestādēs, un Slovākijas Nacionālais cilvēktiesību centrs ir kompetentā nacionālā cilvēktiesību institūcija, kā arī līdztiesības struktūra Slovākijā. Covid-19 pandēmijas laikā Valsts tiesībsargam iesniegto sūdzību skaits pieauga par gandrīz 50 %, un palielinājās arī iedzīvotāju prasību skaits sniegt ieteikumus par pasākumiem saistībā ar pandēmiju. Nacionālā cilvēktiesību centra darba slodze bija līdzīga aizvadīto gadu darba slodzei, tomēr sūdzību saturs mainījās, jo lielākā daļa no tām attiecās uz pasākumiem, kas saistīti ar pandēmiju. Institūcijas dažās jomās ir konstatējušas pārkāpumus, piemēram, saistībā ar valsts noteikto karantīnu cilvēkiem, kuri atgriežas no ārvalstīm, atsevišķu romu apmetņu pilnīgu izolāciju, kā arī ierobežojumiem attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpei un tiesībām uz izglītību. Joprojām ir spēkā labvēlīgs regulējums pilsoniskās sabiedrības organizācijām, bet ir radušās bažas par atsevišķu NVO finansējuma ierobežošanu. Jaunā valdība ir pārņēmusi apņemšanos turpināt stiprināt pilsonisko sabiedrību. 2020. gada decembrī sāka darboties jauns Nevalstisko bezpeļņas organizāciju reģistrs. Tas ir visu to attiecīgajā likumā definēto organizāciju vienotais valsts reģistrs, kuras darbojas Slovākijā, un tā mērķis ir vēl vairāk uzlabot pārredzamību. Ieinteresētās personas ziņojumos ir paudušas bažas par valsts iestāžu un politiķu vārdiskiem uzbrukumiem aktīvistiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām un par mērķtiecīgu finansējuma ierobežošanu organizācijām, kas veicina dzimumu līdztiesību. Turklāt vairāku pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību ir apgrūtinājusi Covid-19 pandēmija, un ieinteresētās personas ir paudušas īpašas bažas par pandēmijas izraisītajām vispārējām sekām saistībā ar NVO finanšu stāvokli.



I pielikums. Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā* * To iesūtīto dokumentu saraksts, kas saņemti 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas kontekstā, ir pieejams vietnē https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Aktuality.sk (2021), “NAKA opäť zadržala finančníka Kvietika aj viacero ľudí zo Slovenského pozemkového fondu” (NAKA atkārtoti aizturējusi finansistu Kvietik un vairākas personas no Slovākijas Zemes fonda); https://www.aktuality.sk/clanok/892385/naka-opat-zadrzala-financnika-martina-kvietika . Eiropas tiesnešu konsultatīvās padomes birojs (2020), Atzinums (2020. gada 9. decembris), CCJE-BU(2020)3. Mediju plurālisma un mediju brīvības centrs (2021), 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments. Eiropas Pilsonisko brīvību savienība (2021), Informācija par Eiropu 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Slovākijas tiesnešu saziņas platforma un Slovākijas Tiesnešu asociācija (2021), Informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Eiropas Padomes Ministru komiteja (2010), Ministru komitejas Ieteikums dalībvalstīm CM/Rec(2010)12 par tiesnešu neatkarību, efektivitāti un pienākumiem. Eiropas Padome (2020), Ieteikums (2020. gada 20. maijs) par Slovākijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2020. gada stabilitātes programmu (COM(2020) 525 final).

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2005), Otrais starpposma atzinums par konstitucionālajām reformām Armēnijas Republikā, CDL-AD(2005)016. Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2010), Ziņojums par Konstitūcijas grozījumiem, CDL-AD(2010)001. Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2013), Atzinums par Konstitutīvā likuma par Gruzijas vispārējās jurisdikcijas tiesām grozījumu projektu, CDL-AD(2013)007-e. Eiropas tiesnešu konsultatīvā padome (2007), Atzinums Nr. 10. Eiropas tiesnešu konsultatīvā padome (2016), Atzinums Nr. 19. Eiropas Savienības Tiesas spriedums, 2018. gada 25. jūlijs, LM, C-216/18 PPU. Eiropas Savienības Tiesas spriedums, 2021. gada 18. maijs, Apvienotās Rumānijas lietas, C-83/19, C-127/19, C-195/19, C-291/19, C-355/19 un C-397/19. Eiropas Savienības Tiesas spriedums, 2021. gada 20. aprīlis, Repubblika, C-896/19. Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2019), Eirobarometra 482. zibensaptauja “Uzņēmumu attieksme pret korupciju ES”. Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), Eirobarometra 502. speciālaptauja “Korupcija”. Eiropas Komisija (2020), Ziņojums par tiesiskumu, Valstu sadaļa — tiesiskuma situācija Slovākijā. Eiropas Komisija (2021), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā. Eiropas Komisija (2021), paziņojums presei Nr. 03/2021, OLAF slēdz lietas par ES lauksaimniecības fondiem Slovākijā ( https://ec.europa.eu/anti-fraud/media-corner/news/21-01-2021/olaf-closes-cases-eu-agricultural-funds-slovakia_en ). Pētījums Eiropas Komisijai, ko sagatavojusi Eiropas Padomes Eiropas Tiesu sistēmu efektivitātes komisija (2017), Slovākijas tiesu sistēmas efektivitāte un kvalitāte. Izvērtējums un ieteikumi, pamatojoties uz CEPEJ instrumentiem, CEPEJ-COOP(2017)14. Pētījums Eiropas Komisijai, ko sagatavojusi Eiropas Padomes Eiropas Tiesu sistēmu efektivitātes komisija (2020), CEPEJ ekspertu pārskats par tiesu kartes reformu Slovākijas Republikā. Pētījums Eiropas Komisijai, ko sagatavojusi Eiropas Padomes Eiropas Tiesu sistēmu efektivitātes komisija, Ikgadējais pētījums. Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedums, 2012. gada 24. jūlijs, Maxian and Maxianova, 44482/09, izpildes statuss ( http://hudoc.exec.coe.int/eng?i=004-7711 ). Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedums, 2015. gada 15. septembris, Javor and Javorova, 42360/10, izpildes statuss ( http://hudoc.exec.coe.int/eng?i=004-7717 ). Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedums, 2017. gada 27. jūnijs, Ivan, 57405/15, izpildes statuss ( http://hudoc.exec.coe.int/eng?i=004-47309 ). Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedums, 2018. gada 31. augusts, Balogh and others, 35142/15, izpildes statuss ( http://hudoc.exec.coe.int/eng?i=004-51541 ).

Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedums, 2021. gada 9. marts, Bilgen/Turcija, 1571/07. Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīkls (2012–2013), Ziņojums par minimālajiem standartiem tiesnešu profesionālās darbības un neatceļamības izvērtēšanai. Valstu cilvēktiesību iestāžu Eiropas tīkls (2021), Informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. GRECO (2019) ceturtā novērtēšanas kārta, pielikums otrajam atbilstības ziņojumam, Slovākijas Republika. GRECO (2019) piektā novērtēšanas kārta — Novērtēšanas ziņojums, Slovākijas Republika. GRECO (2021) ceturtā novērtēšanas kārta, otrais pielikums otrajam atbilstības ziņojumam, Slovākijas Republika. GRECO (2021), Slovākija: GRECO pauž nožēlu par lēno progresu saistībā ar parlamenta deputātu, tiesnešu un prokuroru korupcijas novēršanu ( https://www.coe.int/en/web/portal/-/slovakia-greco-regrets-slow-progress-in-preventing-corruption-of-parliamentarians-judges-and-prosecutors ). ESAO (2012), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention, Phase 3: Slovak Republic. ESAO (2014), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention, Follow-Up to the Phase 3 Report and Recommendation: Slovak Republic. ESAO (2017), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention, Phase 1bis Report: Slovak Republic. Valsts tiesībsargs (2020), Správa o činnosti verejného ochrancu práv za obdobie roka 2020 (Gada ziņojums par Valsts tiesībsarga darbībām) ( https://www.vop.gov.sk/files/VOP_VS20_SK_1.pdf ). Slovākijas Juristu asociācija (2021), Informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Slovākijas Juristu asociācija (2021), paziņojums presei (2021. gada 23. marts) “Predseda SAK navštívil nového generálneho riaditeľa Zboru väzenskej a justičnej stráže” (Slovākijas Juristu asociācijas priekšsēdētājs apmeklē jauno Cietumu apsardzes ģenerāldirektoru) ( https://www.sak.sk/web/sk/cms/news/form/list/form/row/596497/_event ). Slovākijas Konstitucionālās tiesas spriedums, 2019. gada 30. janvāris, Pl ÚS 21/2014-96. Slovākijas Konstitucionālās tiesas spriedums, 2020. gada 14. oktobris, Pl ÚS 22/2020. Slovākijas Konstitucionālās tiesas spriedums, 2021. gada 31. marts, Pl ÚS 2/2021. Slovākijas valdība (2018), Slovākijas Republikas pretkorupcijas politika 2019.–2023. gadam ( https://rokovania.gov.sk/download.dat?id=588DFBA123494910A70AF18737B85A81-034BF7E75BABC88FC3A419E44DED1345 ). Slovākijas valdība (2019), Slovākijas Republikas Valsts pretkorupcijas programma ( https://rokovania.gov.sk/download.dat?id=F75436C4AF3C4D96AE93D60FD6BCA184-99C291B1BA87B0B9BF1E773CB8DA6BA0 ). Slovākijas valdība (2020), Gada ziņojums par Valsts tiesībsarga darbībām ( https://www.vop.gov.sk/files/VOP_VS20_SK_1.pdf ). Slovākijas valdība (2021), Slovākijas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu.

Slovākijas valdība, Slovākijas Republikas valdības likumdošanas uzdevumu plāns 2021. gadam ( https://www.slov-lex.sk/legislativne-procesy?p_p_id=processDetail_WAR_portletsel&p_p_lifecycle=2&p_p_state=normal&p_p_mode=view&p_p_cacheability=cacheLevelPage&p_p_col_id=column-2&p_p_col_count=1&_processDetail_WAR_portletsel_fileCooaddr=COO.2145.1000.3.4201465&_processDetail_WAR_portletsel_file=pl%C3%A1n-2021.pdf&_processDetail_WAR_portletsel_action=getFile ). Slovākijas valdība, Paziņojums par programmu 2020.–2024. gadam ( https://www.mpsr.sk/programove-vyhlasenie-vlady-slovenskej-republiky-na-obdobie-rokov-2020-2024/800-17-800-15434/ ). Slovākijas valdība, Paziņojums par programmu 2021.–2024. gadam ( https://www.nrsr.sk/web/Dynamic/DocumentPreview.aspx?DocID=494677 ). Slovākijas valdība (2021), “Plán obnovy a odolnosti Slovenskej republiky” (Atveseļošanas un noturības plāns) (https://www.planobnovy.sk/files/dokumenty/kompletny-plan_obnovy.pdf). Slovākijas juristi, Atklāts aicinājums un informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu ( https://pravnystat.eu/en/ ). Slovākijas Veselības ministrija, Nozares pretkorupcijas programma ( https://www.health.gov.sk/Zdroje?/dokumenty/mzsr/rezortny-protikorupcny-program.rtf ). Slovākijas Tieslietu ministrijas Analītiskais centrs (2020), “Odporúčania pre tvorbu novej súdnej mapy” ( http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/nova_sudna_mapa_3_0_final.pdf ). Slovākijas Tieslietu ministrijas Analītiskais centrs (2020), Ieteikumi jaunas tiesu kartes izstrādei ( http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/nova_sudna_mapa_3_0_final.pdf ). Slovākijas Tieslietu ministrijas Analītiskais centrs (2020), Tiesu kartes reforma ( http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/Reforma_sudnej_mapy_na_citanie.pdf ). Slovākijas Tieslietu ministrija, Tiesu kartes reformas izstrādes procesa laika grafiks ( http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/20210223_Casov%C3%A1_os_Sudna_mapa_v.2.pdf ). Slovākijas Reģionālās attīstības ministrija (2020), paziņojums presei “Vicepremiérka Remišová: 1,1 milióna eur na pomoc mimovládnym organizáciám v boji s COVID–19” (“Premjerministra vietniece V. Remišová: 1,1 miljons EUR atbalsta sniegšanai nevalstiskajām organizācijām, kas cīnās pret Covid-19”) ( https://www.mirri.gov.sk/aktuality/podpredsednicka-vlady/vicepremierka-remisova-11-miliona-eur-na-pomoc-mimovladnym-organizaciam-v-boji-s-covid-19/ ). Slovākijas Nacionālais cilvēktiesību centrs (2019), Gada pārskats par cilvēktiesību ievērošanu ( http://www.snslp.sk/wp-content/uploads/Sprava-o-LP-v-SR-za-rok-2020-.pdf ). Transparency International (2020), Korupcijas eksportēšana. Transparency International (2021), 2020. gada korupcijas uztveres indekss. UNCAC īstenošanas pārskats — 1. cikls (2010–2015), Valsts pārskata ziņojums par Slovākijas Republiku ( https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/CountryVisitFinalReports/2013_07_11_Slovakia_Final_Country_Report.pdf ).



II pielikums. Slovākijas apmeklējums Komisijas dienesti 2021. gada aprīlī rīkoja virtuālas sanāksmes, kurās piedalījās: ·Tiesnešu asociācija ·Valdības birojs — Korupcijas novēršanas nodaļa

·Judges For Open Judiciary ·Tieslietu padome ·Cilvēktiesību līga ·Kultūras ministrija ·Veselības ministrija ·Iekšlietu ministrija ·Tieslietu ministrija ·Nacionālais cilvēktiesību centrs ·Policijas Nacionālā noziedzības apkarošanas aģentūra ·Atvērtā pārvaldības partnerība ·Ģenerālprokuratūra ·Valsts tiesībsargs ·Slovākijas Juristu asociācija ·Slovākijas Apraides padome ·Īpašā prokuratūra ·Augstākā tiesa ·Transparency International ·Via Iuris * Komisija vairākās horizontālās sanāksmēs tikās arī ar šādām organizācijām:

·Amnesty International ·Reproduktīvo tiesību centrs ·CIVICUS ·Eiropas Pilsonisko brīvību savienība ·“Pilsoniskā sabiedrība — Eiropa” ·Eiropas Baznīcu konference ·EuroCommerce ·Eiropas Bezpeļņas organizāciju tiesību centrs ·Eiropas Preses un mediju brīvības centrs ·Eiropas Pilsoniskās sabiedrības forums ·Eiropas Žurnālistu federācija ·European Partnership for Democracy ·Eiropas Jaunatnes forums ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA Eiropas nodaļa ·Starptautiskā Juristu komisija ·Starptautiskā Cilvēktiesību federācija ·Starptautiskās Ģimenes plānošanas federācijas Eiropas tīkls (IPPF EN)