Ar šo misiju atbalstīs dalībvalstis, reģionus un kopienas vēža apkarošanā, vēl jo vairāk, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas traucējošo ietekmi. Ar to uzlabos vēža izprašanu, veicinās profilaksi, optimalizēs diagnostiku un ārstēšanu, uzlabos pacientu un viņu ģimeņu dzīves kvalitāti un nodrošinās vienlīdzīgu piekļuvi aprūpei visā Eiropā. Ar šo misiju tiks gādāts, lai pētniecības un inovācijas centrā būtu iedzīvotāji, tostarp pacienti, un politikas izstrādes centrā būtu pētniecība un inovācija.

ES misiju pamatā ir ideja, ka kompleksu sabiedrības problēmu efektīvai risināšanai ir nepieciešami koordinēti centieni visā Eiropā. Tās atbalsta šīs Komisijas vērienīgās prioritātes un atzīst, ka ir jārīkojas plašāk, nekā ļauj pastāvošie instrumenti. Misijas palīdzēs gūt rezultātus, saskaņā ar “Apvārsni Eiropu” piešķirot jaunu nozīmi pētniecībai un inovācijai un to apvienojot ar visus iesaistošu pieeju un jaunām attiecībām ar iedzīvotājiem. ES misijas nosaka drosmīgus, konkrētus un izmērāmus mērķrādītājus labi definētā laikposmā, kurā var reālistiski sagaidīt rezultātus. Uzraudzība un novērtēšana notiks kā nepārtraukts process. Misijas būs Komisijas koordinēti centieni apvienot nepieciešamos resursus attiecībā uz finansējuma programmām, rīcībpolitiku un noteikumiem, datu pakalpojumiem un avotiem, kā arī citiem pasākumiem to mērķu sasniegšanai. Tās pilnā mērā mobilizēs un iesaistīs publiskos un privātos partnerus, piemēram, ES dalībvalstis, reģionu un pašvaldību iestādes, pētniecības institūtus, uzņēmējus un publiskos un privātos investorus, lai kopīgi radītu reālu un ilgstošu ietekmi.

Paturot to prātā, Eiropas Parlaments un ES Padome ir pilnvarojušas Komisiju ieviest jaunu darba metodi, lai aptvertu dažādas politikas, specializācijas un zinātnes jomas, tieši sadarbojoties ar uzņēmumiem, vietējām kopienām un novatoriem, – ES misijas. Balstītas pētniecībā un inovācijā, tās ir vērstas uz sabiedrības problēmu risināšanu un iedzīvotāju saiknes atjaunošanu ar Eiropas Savienību, iedvesmojot un palīdzot tiem uzlabot savu un citu cilvēku dzīvi.

ES misijas atzīst, ka sabiedrības problēmu risināšanai ir nepieciešama visaptveroša, visus iekļaujoša pieeja, kas pārsniedz politikas jomu, programmu un dažādu pārvaldības līmeņu robežas. Misijas veicina šādu pieeju, iesākumā nosakot skaidru mērķi un kopīgi vienojoties par termiņu, līdz kuram mērķis jāīsteno. Reālu ietekmi radīs misiju spēja šo konkrēto un sasniedzamo mērķu panākšanā iesaistīt visus dalībniekus: dažādus valsts pārvaldes līmeņus, pētniekus un novatorus, izglītības iestādes, mazos un lielos uzņēmumus, investorus un pilsonisko sabiedrību. Jau no paša sākuma tas dod iespēju noteikt vajadzīgos dalībniekus, rīcībpolitiku un instrumentus un nodrošina visu iesaistīto kopīgu atbildību un saistības. Lai vadītu ES misiju īstenošanas plānu izstrādi, ir izveidots īpašs Komisijas pārvaldības modelis, ar kuru tiks nodrošināta koordinācija un noteiktas sinerģijas iespējas misiju mērķu atbalstam. Lai sasniegtu misiju mērķus un tos saskaņotu ar valstu stratēģiju, būtiska būs cieša dalībvalstu un asociēto valstu iesaistīšanās. Tiks noteikti papildināmības aspekti saistībā ar reģionālo stratēģiju un pārdomātas specializācijas stratēģiju, lai ar Reģionu komitejas un Eiropas MVU un inovāciju atbalsta tīklu palīdzību palīdzētu pārvarēt inovācijas plaisu dalībvalstu un reģionu vidū.

·Īstenojot misiju “Augsnes kurss Eiropai”, inovācijas procesa centrā būs kopienas un ieinteresētās personas. Ar to tiks aizsākta plaša 100 “dzīvo laboratoriju” un “bāku” ieviešana, kurās visdažādākās iedzīvotāju grupas un uzņēmumi varēs kopīgi radīt zināšanas un risinājumus reālos apstākļos un demonstrēt to vērtību.

·Misija “Vēzis” un Eiropas Vēža uzveikšanas plāns palīdzēs izveidot jaunas, visaptverošas vēža uzveikšanas infrastruktūras sistēmas, kuru mērķis būs uzlabot pacientu piekļuvi kvalitatīviem vēža ārstēšanas risinājumiem un klīniskajiem pētījumiem. To izveidei ir nepieciešama ļoti mērķtiecīga ES pieeja, kas atspoguļo katras veselības aprūpes sistēmas specifiku, kā arī esošos nevienlīdzības aspektus. Nozīmīgs elements tajā ir cieša sadarbība starp politikas veidotājiem, pētniekiem, veselības aprūpes speciālistiem un pacientiem.

Nepārprotams misiju izejas punkts ir pētniecība un inovācija – balstoties uz katras misijas konkrētajiem mērķrādītājiem, darbības pētniecības un inovācijas jomā nosaka virzienu rezultātu gūšanai. Misiju darbības joma ir daudz plašāka par atsevišķa pētniecības projekta jomu. Katrs misijas mērķis ir pamats veselam pētniecības un inovācijas darbību klāstam, kas ietvers gan fundamentālo, gan lietišķo pētniecību dažādās nozarēs un jomās. Misijas uzsver esošu un jaunu risinājumu, arī sociālās inovācijas risinājumu demonstrēšanu, izvēršanu un atkārtošanu. Tas nodrošinās individuāli pielāgotu pieeju inovācijai, arī sociālajai inovācijai, kurā risinājumi būs pilnīgi pielāgoti vietējiem apstākļiem. Turklāt ar pakāpeniskām pārmaiņām vien nebūs pietiekami. Lai rastu risinājumu šīm problēmām, ir vajadzīga krasa rīcība, jaunas idejas un riska uzņemšanās. Misijas pilnībā integrē neordināru domāšanu, stimulējot eksperimentus un vairāku augšupēju risinājumu izmantošanu to mērķu sasniegšanai, ietverot arī izglītības un mācību iestādes, ņemot vērā to lielo nozīmi iedzīvotāju talantu, zināšanu un prasmju attīstīšanā. Šajā atvērtas, iekļaujošas un inovatīvas sadarbības satvarā uzmanība tiek pievērsta arī sociālajai ietekmei un pārveidei ar nepieciešamību veikt sociālos ieguldījumus un izstrādāt jaunas mācību programmas, kas uzlabo mūsu izredzes rast risinājumus sarežģītajām sabiedrības problēmām, ko risina misijas, kā arī sekmējot zināšanu nodošanu, kolektīvus privātos ieguldījumus un pētnieku prasmes un karjeru. Misijas būs vienreizēja iespēja apvienot publiskā sektora spēju atbalstīt eksperimentus un pieņemt neveiksmes, vienlaikus iesaistot privātā sektora inovāciju un krasu pārmaiņu īstenošanas spējas.

Dzīve uz Zemes ir atkarīga no veselīgām augsnēm, taču tās ir apdraudētas visā pasaulē. Eiropā 60–70 % augšņu tiek uzskatītas par neveselīgām, padarot mūs neaizsargātākus pret pārtikas nodrošinājuma trūkumu un ārkārtējiem laikapstākļiem. Ar šo misiju tiks iesaistīti iedzīvotāji un izveidotas efektīvas partnerības starp dažādām nozarēm un teritorijām, lai aizsargātu un atjaunotu augsnes gan Eiropā, gan ārpus tās. Tā sekmēs zaļā kursa mērķrādītāju sasniegšanu attiecībā uz ilgtspējīgu lauksaimniecību, klimatnoturību, biodaudzveidību un nulles līmeņa piesārņojumu.

Pilsētās rodas vairāk nekā 70 % pasaules CO2 emisijas, tāpēc tām ir ļoti liela nozīme, lai līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti. Tiks atbalstītas vismaz 100 pilsētas, lai tās līdz 2030. gadam kļūtu klimatneitrālas. To attīstība noritēs ciešā sadarbībā ar iedzīvotājiem un saskaņā ar klimatpilsētu līgumiem, kuros būs izklāstīta inovatīvu un digitālu risinājumu ieviešana un uzraudzība klimatneitralitātes sasniegšanai. Šīs pilsētas uzņemsies vadību klimatiskajā inovācijā un demonstrēs ogļskābās gāzes samazināšanas risinājumus, kas ļaus visām pārējām pilsētām sekot to piemēram laikā līdz 2050. gadam.

Vērienīgās saistības, kas aptver teju desmit gadu laikposmu, ir drosmīga, bet nepieciešama novirzīšanās no tradicionālajām politikas veidošanas metodēm. Problēmu veids un potenciālie ieguvumi liek mums rīkoties apņēmīgi. Ir laiks būt drosmīgiem!

Misijām ir jāveicina kopīga mācīšanās un eksperimentēšana visā Eiropā, lai ar inovatīvu pieeju sasniegtu savus mērķus, mobilizējot kopienas un valdības. Ārkārtīgi svarīgs panākumu faktors ir dalībvalstu, reģionu, vietējo pārvaldes iestāžu, pētnieku, novatoru, privātā sektora, iedzīvotāju, pilsoniskās sabiedrības un investoru aktīva iesaistīšanās. Tāpat ļoti nozīmīgs būs arī Eiropas Parlamenta atbalsts un iesaiste, piemēram, ar tā Īpašās komitejas vēža uzveikšanai darbu. Turklāt ir arī starptautiskais profils, kas vēl jāizstrādā. Turpmākajos mēnešos tiks organizētas apspriešanas ar visiem attiecīgajiem dalībniekiem, lai definētu sadarbības formātu un noteiktu to dalības ieceres, ar kurām palīdzēt sasniegt misiju mērķus.

Lai īstenotu misiju mērķus, Komisija mobilizēs atbilstošus instrumentus un resursus. Lai sāktu piecu misiju īstenošanu, Komisija laikposmam no 2021. līdz 2023. gadam darīs pieejamus 1,89 miljardus EUR no programmas “Apvārsnis Eiropa”. Pirmā galvenā finansējuma daļa tiks nodrošināta līdz 2021. gada beigām. Ne vēlāk kā 2023. gadā Komisija novērtēs piecu misiju darbību un turpmākās finansiālās vajadzības.

ES misijas ir veidotas citādai rīcībai. Tās ir novatorisks veids, kā sadarboties, risināt problēmas un uzlabot cilvēku dzīvi gan Eiropā, gan ārpus tās. Misiju konkrētie mērķrādītāji un to grafiks – gūt rezultātus līdz 2030. gadam – nodrošina skaidru metodi, kā mērīt panākumus, un palīdzību eiropiešu atbalsta piesaistīšanai no visām valstīm, nozarēm un disciplīnām.

·Misija “Augsnes kurss Eiropai” dos iespējas iedzīvotājiem kļūt par “augsnes pārvaldniekiem”. Iedzīvotāji gūs labumu no iespējām praksē pieredzēt, kā augsnes veselība ietekmē viņu dzīvi, un tiks rosināti piedalīties pilsoņu zinātnes iniciatīvās, piemēram, palīdzot vākt augsnes monitoringa datus.

·Ar misiju “Pielāgošanās klimata pārmaiņām” tiks sniegts atbalsts iesaistītajiem reģioniem saistībā ar apspriešanos ar iedzīvotājiem (tostarp paneļu veidā vai citos maksimāli pieejamos veidos), iestādēm un uzņēmumiem un to tiešu iesaistīšanu, lai sagatavotu reģionālos klimata risku plānus un pārveides pasākumus.

Misijas piedāvā jaunu veidu, kā rast risinājumus, un tās ir veidotas tā, lai iedzīvotājiem būtu vieglāk iesaistīties, un ir tiem pievilcīgākas. Tās ir vērstas uz skaidriem un konkrētiem mērķiem, Eiropas Savienības līmeņa rīcības pievienoto vērtību padarot daudz reālāku, interesantāku un tādu, kurā viegli iesaistīties. Sociālajai inovācijai un pilsoņu aktivitātēm zinātnes jomā ir milzīgs potenciāls, lai veicinātu misiju mērķu sasniegšanu. 2019. un 2020. gadā visā Eiropā tika organizētas diskusijas un viedokļu apmaiņas starp misiju padomēm un iedzīvotājiem, lai sniegtu atsauksmes un komentārus saistībā ar to ierosinājumiem, un tās tiks turpinātas misiju īstenošanas un uzraudzības posmos, izmantojot katrai misijai izstrādātos līdzekļus, kā arī atbalstot dialogu starp misijām. Pasākumi dialoga atbalstam ar iedzīvotājiem ir tikuši pielāgoti Konferences par Eiropas nākotni paneļos, un tiks izveidoti konkrēti risinājumi šāda dialoga atbalstam visā misiju darbības laikā.

·katru gadu 1,3 miljoni ES iedzīvotāju mirst no vēža (šis skaitlis turpinās palielināties).

Vēzis ir nopietna un arvien plašāk izplatīta sabiedrības problēma, kas rada aizvien lielāku spiedienu uz veselības aprūpes sistēmām, ierobežojot to cilvēku skaitu, kuri var laikus piekļūt diagnostikai vai ārstēšanai:

·Misija tiks sākta, iesaistot 60–100 reģionu, un pirmās darbības tiks īstenotas no 2021. līdz 2023. gadam.

·Misijas īstenošanas atbalstam laikposmā no 2021. gada līdz 2023. gadam no programmas “Apvārsnis Eiropa” budžeta tiks piešķirti 368,36 miljoni EUR.

·Misijas īstenošanas atbalstam laikposmā no 2021. gada līdz 2023. gadam no programmas “Apvārsnis Eiropa” budžeta tiks nodrošināti 378,2 miljoni EUR.

Dzīve uz mūsu planētas ir atkarīga no okeāna, jūru un iekšzemes ūdeņu savienotās sistēmas veselības – sistēmas, kura sedz aptuveni 75 % Zemes virsmas. Tā regulē mūsu klimatu un nodrošina skābekli, dzeramo ūdeni, tīru enerģiju un pārtiku. Tomēr cilvēku radītas izmaiņas nopietni apdraud mūsu okeānu un ūdeņus, izraisot:

oatjaunotas jūras un piekrastes ekosistēmas ;

·novērsīs un likvidēs piesārņojumu:

opar ≥ 50 % mazāk plastmasas piedrazojuma jūrā;

opar ≥ 30 % mazāks vidē nonākušas mikroplastmasas apjoms;

opar ≥ 50 % mazāks barības vielu zudums;

opar ≥ 50 % samazināts ķīmisko pesticīdu lietojums un risks;

·padarīs ES zilo ekonomiku oglekļneitrālu un apritīgu:

oneto nulles līmeņa jūrniecības emisijas;

obezoglekļa un zemas ietekmes akvakultūra;

ojūras un ūdens telpas daudzfunkcionāla izmantošana apritīgā mazoglekļa vidē.

Darbības

·Misijas īstenošanas atbalstam laikposmā no 2021. gada līdz 2023. gadam no programmas “Apvārsnis Eiropa” budžeta tiks nodrošināti 344,16 miljoni EUR, kā arī cits finansējums, tai skaitā no Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda, programmas InvestEU un citām programmām, piemēram, ES kosmosa programmas.

·Lielo jūru un upju baseinos tiks izveidoti “bāku” projekti, lai izmēģinātu, demonstrētu un ieviestu risinājumus misijas mērķu sasniegšanai.

·Tiks noslēgtas “bāku” projektu īstenošanas hartas, lai nodrošinātu pārvaldību un politiskās saistības.

·Tiks izveidoti ES mēroga “zilie parki”, lai sniegtu jaunas atjaunošanas un saglabāšanas iespējas, kā arī tiks paplašināti aizsargājamu jūras teritoriju tīkli.

·Tiks ieviesta digitāla okeāna un ūdeņu zināšanu sistēma, kas ietvers iniciatīvas “Okeāna digitālais dvīnis” sagatavošanu, kas ir rīcība, ar kuru veicina iniciatīvas “Galamērķis Zeme” pasākumus, un uzlabotu okeāna stāvokļa vides monitoringu, atbalstot efektīvu ūdens resursu apsaimniekošanu.

·Tiks veidota saikne ar Eiropas iedzīvotājiem un vietējām kopienām, tos mobilizējot un radot tiem iespējas iekļaujošākā veidā iesaistīties okeāna un ūdeņu atjaunošanā.

100 klimatneitrālas un viedas pilsētas līdz 2030. gadam