par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas (OACPS) dalībvalstīm, no otras puses

PARTNERĪBAS NOLĪGUMS STARP EIROPAS SAVIENĪBU, NO VIENAS PUSES, UN ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU ORGANIZĀCIJAS DALĪBVALSTĪM, NO OTRAS PUSES

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk arī “ES”, no vienas puses, un

UZSVEROT to, cik svarīgs ir regulārs dialogs visos attiecīgajos līmeņos par abpusēji interesējošiem jautājumiem;

IEVĒROJOT to ciešās saiknes un tuvās politiskās, ekonomiskās un kultūras attiecības, kas tās vieno;

ŅEMOT VĒRĀ pārskatīto Džordžtaunas nolīgumu, ar ko izveido Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizāciju, no vienas puses, un Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, no otras puses;

turpmāk – Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas (OACPS) dalībvalstis, no otras puses,

ŅEMOT VĒRĀ Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā un Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā,

c) veicināt humāno un sociālo attīstību un jo īpaši izskaust nabadzību un novērst nevienlīdzību, nodrošinot cilvēka cienīgu dzīvi un to, ka neviens netiek atstāts novārtā, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm un meitenēm;

1. Ar šo nolīgumu izveido pastiprinātu politisko partnerību starp Pusēm, lai panāktu abpusēji izdevīgus rezultātus Pušu kopējās un savstarpēji saistītās interesēs un saskaņā ar to kopīgajām vērtībām.

2. Puses atkārtoti apstiprina savu apņemšanos attīstīt draudzīgas attiecības starp tautām, pamatojoties uz visu valstu suverēnas vienlīdzības principa ievērošanu, un atturēties no draudiem vai spēka pielietošanas pret jebkuras valsts teritoriālo integritāti vai politisko neatkarību vai jebkādā citā veidā, kas neatbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem.

2. Puses individuāli un kolektīvi veicina politikas sinerģiju, lai novērstu vai līdz minimumam samazinātu negatīvo ietekmi, kāda to politikai var būt uz pārējām Pusēm. Tās apņemas informēt pārējās Puses un vajadzības gadījumā apspriesties ar tām par iniciatīvām un pasākumiem, kas var tās būtiski ietekmēt.

3. Reģionālo protokolu noteikumi ir juridiski saistoši ES un Pusēm, kas atrodas attiecīgi Āfrikā, Karību jūras reģionā un Klusā okeāna reģionā. Nekas reģionālajos protokolos un to interpretācijā un īstenošanā nevar ietekmēt nolīguma vispārīgās daļas noteikumus un OACPS un ES Ministru padomes lēmumus vai atkāpties no tiem.

3. Puses atzīst visu veidu un katrai valstij raksturīgo ieinteresēto personu, proti, pilsoniskās sabiedrības, ekonomisko un sociālo partneru, arī arodbiedrību organizāciju, un privātā sektora svarīgo lomu un ieguldījumu un vienojas veicināt un stiprināt to efektīvu līdzdalību, lai sekmētu iekļaujošākus un daudzējādas ieinteresētās personas iesaistošus politikas procesus. Šajā nolūkā Puses nodrošina, ka visas šīs ieinteresētās personas attiecīgā gadījumā tiek informētas un ar tām apspriežas par stratēģijām un nozaru politiku, ka tās sniedz ieguldījumu plašajā dialoga procesā, tām tiek nodrošināta spēju veidošana kritiskās jomās un tās piedalās sadarbības programmu īstenošanā jomās, kas uz tām attiecas. Šāda līdzdalība sadarbības programmās balstās uz tā, cik lielā mērā minētās ieinteresētās personas apmierina iedzīvotāju vajadzības un to konkrētās kompetences, un tām ir pārskatatbildīgas un pārredzamas pārvaldības struktūras.

2. Puses sadarbojas, lai atbalstītu spēju veidošanu nolūkā efektīvi risināt problēmas un sasniegt šajā nolīgumā izklāstītos mērķus. To mērķis ir veicināt iestāžu stiprināšanu, veicināt paraugprakses apmaiņu un atvieglot zināšanu nodošanu un apmaiņu.

6. Puses atzīst tiesības uz attīstību, pamatojoties uz visu cilvēktiesību nedalāmību, savstarpēju atkarību, universālumu un neatņemamību, saskaņā ar kurām ikvienam cilvēkam un visām tautām ir tiesības piedalīties ekonomiskajā, sociālajā, kultūras un politiskajā attīstībā, kurā var pilnībā īstenot visas cilvēktiesības un pamatbrīvības, dot ieguldījumu tajā un baudīt to. Tās atbalsta pasākumus, lai uzlabotu tiesības uz attīstību, un cita starpā nodrošina vienlīdzīgas iespējas visiem piekļūt pamatresursiem un pamatpakalpojumiem, piemēram, izglītībai, veselības aprūpes pakalpojumiem, pārtikai, mājoklim, nodarbinātībai un ienākumu taisnīgai sadalei, un gūt labumu no tiem.

2. Puses apņemas veicināt to, ka tiek vispārēji atzītas un ievērotas visu cilvēku cilvēktiesības un pamatbrīvības bez jebkādas diskriminācijas dzimuma, etniskās vai sociālās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu, invaliditātes, vecuma vai cita statusa dēļ. Tās apņemas apkarot visus rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un līdzīgus neiecietības veidus, kā arī visu veidu vardarbību un diskrimināciju, tostarp jebkāda veida naida aizstāvēšanu. Tās apņemas atzīt un veicināt pirmiedzīvotāju tautu tiesības, kā izklāstīts Vispārējā deklarācijā par pirmiedzīvotāju tiesībām.

1. Atzīstot, ka cilvēktiesības ir universālas, nedalāmas, savstarpēji atkarīgas un savstarpēji saistītas, Puses veicina, aizsargā un īsteno visas cilvēktiesības neatkarīgi no tā, vai tās ir pilsoniskas, politiskas, ekonomiskas, sociālas vai kultūras tiesības. Tās aizsargā un nodrošina visu pamatbrīvību, piemēram, uzskatu un vārda brīvības, pulcēšanās un biedrošanās brīvības, domas, reliģijas un ticības brīvības, pilnīgu un vienlīdzīgu izmantošanu.

7. Puses vienojas, ka cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošana ir to iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā un ir šā nolīguma būtisks elements.

Atzīstot, cik svarīgas ir labi finansētas, efektīvas un lietderīgas civildienesta sistēmas un procesi ar spēcīgu cilvēkresursu bāzi, Puses apņemas veicināt sadarbību šajā jomā. Tās arī vienojas sadarboties, lai modernizētu valsts pārvaldi un izveidotu pārskatatbildīgu, efektīvu, pārredzamu un profesionālu civildienestu. Šajā sakarā centienu mērķis cita starpā ir uzlabot organizatorisko efektivitāti, palielināt iestāžu pakalpojumu sniegšanas efektivitāti, paātrināt e-pārvaldības un digitālo pakalpojumu ieviešanu un publisko reģistru digitalizāciju un pastiprināt decentralizācijas procesus saskaņā ar to attiecīgajām ekonomikas un sociālās attīstības stratēģijām.

7. Puses vienojas, ka laba pārvaldība ir to iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā un ir viens no šā nolīguma pamatelementiem. Tās arī piekrīt, ka nopietnas korupcijas gadījumi, tostarp kukuļošanas darbības, kas noved pie šādas korupcijas, ir šā elementa pārkāpums.

6. Puses atzīst un apņemas īstenot labas pārvaldības principus nodokļu jomā, tostarp globālos standartus attiecībā uz pārredzamību un informācijas apmaiņu, taisnīgu nodokļu politiku un minimālos standartus cīņai ar nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS). Tās veicina labu pārvaldību nodokļu jomā, uzlabo starptautisko sadarbību nodokļu jomā un atvieglo nodokļu ieņēmumu iekasēšanu. Tās sadarbojas, lai uzlabotu spēju ievērot šos principus un standartus un gūtu labumu no plaukstošas, uz noteikumiem balstītas finanšu nozares. Tās vienojas iesaistīties savlaicīgā divpusēja un starptautiska līmeņa partnerības dialogā par nodokļu jautājumiem.

4. Puses nodrošina pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā uz publisko finansējumu, ieskaitot finansiālo palīdzību, un attiecībā uz publisko pakalpojumu sniegšanu. Tās uzlabo ieņēmumu iekasēšanu un novērš izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, kā arī nelikumīgas finanšu plūsmas. Tās vienojas sadarboties cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu un iesaistīties savlaicīgā divpusēja un starptautiska līmeņa partnerības dialogā par jautājumiem, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanu.

2. Puses nodrošina katras personas persondatu augsta līmeņa aizsardzību saskaņā ar spēkā esošajiem daudzpusējiem standartiem un starptautiskajiem juridiskajiem instrumentiem un praksi. Šajā nolūkā tās izveido atbilstīgus tiesiskos un regulatīvos režīmus un politiku, kā arī atbilstīgas administratīvās spējas to īstenošanai, ieskaitot neatkarīgas uzraudzības iestādes.

1. Puses atzīst to kopīgās intereses aizsargāt ikvienas personas tiesības uz privātumu attiecībā uz persondatu apstrādi, kā arī to, cik svarīgi ir saglabāt stingrus datu aizsardzības režīmus un nodrošināt to efektīvu izpildi. Tās cita starpā nodrošina, ka persondati tiek apstrādāti godprātīgi un pārredzami, tiek vākti skaidriem, konkrētiem un likumīgiem nolūkiem un netiek apstrādāti tādā veidā, kas nav savienojams ar minētajiem nolūkiem.

1. Puses, atzīstot, ka statistikai ir izšķiroša nozīme ilgtspējīgas attīstības sasniegšanā, attīsta un stiprina savas statistikas sistēmas, arī statistikas vākšanu, apstrādi, kvalitātes kontroli un izplatīšanu, lai palīdzētu sasniegt ilgtermiņa mērķi, proti, kvalitatīvus, starptautiski salīdzināmus, pieejamus, savlaicīgus un uzticamus sadalītus datus, jo tie ir noteicoši lēmumu pieņemšanai, lai atbalstītu to attiecīgās sociālās un ekonomiskās attīstības prioritātes, kā arī lai atbalstītu un uzraudzītu progresu.

2. Puses sadarbojas, lai holistiski novērstu un risinātu konfliktu un nestabilitātes pamatcēloņus. Tās īpašu uzmanību pievērš dabas resursu efektīvai pārvaldībai, jo īpaši attiecībā uz izejvielām, lai ilgtspējīgi sniegtu labumu sabiedrībai kopumā un nodrošinātu, ka to nelikumīga izmantošana un tirdzniecība neveicina konfliktu rašanos un uzturēšanu.

4. Ņemot vērā to, ka ķīmiskiem, bioloģiskiem un radioloģiskiem riskiem un kodolriskiem var būt ļoti graujoša ietekme uz sabiedrību, un atzīstot, ka tos var radīt noziedzīgas darbības, tostarp nelikumīga izplatīšana, nelikumīga tirdzniecība, terorisms, nelaimes gadījumi vai dabiski apdraudējumi, piemēram, pandēmijas, Puses sadarbojas, lai stiprinātu iestāžu spējas mazināt minētos riskus.

3. Puses vienojas izveidot regulāru partnerības dialogu, kas papildinās un konsolidēs to sadarbību cīņā pret MII un to nogādes līdzekļu izplatīšanu.

2. Turklāt Puses vienojas sadarboties cīņā pret MII un to nogādes līdzekļu izplatīšanu: pirmkārt, veicot pasākumus, lai parakstītu vai ratificētu visus attiecīgos starptautiskos instrumentus vai pievienotos tiem, kā arī tos pilnībā īstenotu un izpildītu; otrkārt, ieviešot un uzturot efektīvu eksporta kontroles sistēmu, kontrolējot gan ar MII saistītu produktu eksportu, gan tranzītu, arī divējāda lietojuma tehnoloģiju galīgo izmantošanu saistībā ar MII, un nosakot efektīvas sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem; treškārt, sadarbojoties daudzpusējos forumos un eksporta kontroles režīmos.

1. Puses atzīst, ka masu iznīcināšanas ieroču (MII) un to nogādes līdzekļu izplatīšana gan valstīm, gan nevalstiskiem dalībniekiem ir viens no nopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai. Tādēļ Puses vienojas sadarboties un dot ieguldījumu cīņā pret MII un to nogādes līdzekļu izplatīšanu, pilnībā ievērojot un iekšzemē īstenojot savus esošos pienākumus atbilstīgi starptautiskajiem atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumiem un nolīgumiem, kā arī citus attiecīgus starptautiskus pienākumus. Puses vienojas, ka šis noteikums ir šā nolīguma būtisks elements.

6. Puses veicina visu pilsoņu, ieskaitot sievietes un jauniešus, efektīvu līdzdalību miera veidošanā, konfliktu novēršanā, starpniecībā, atrisināšanā un humānās palīdzības pasākumos, kā arī krīžu pārvarēšanā, miera uzturēšanā un miera atbalstā. Puses uzskata, ka ir svarīgi pievērsties tām sievietēm un meitenēm, kuras konfliktos ir cietušas no vardarbības, kas saistīta ar dzimumu, un risināt īpašo problēmu saistībā ar noziedzību un vardarbību pret neaizsargātām personām un personām ar invaliditāti.

4. Puses veicina pilsoņu drošību, īpašu uzmanību pievēršot iestāžu un tiesiskuma stiprināšanai un cilvēktiesību aizsardzībai, kā arī tieslietu un drošības nozares reformu veicināšanai. Tās veicina daudzdisciplīnu programmas, kuru mērķis ir palīdzēt neaizsargātām grupām un atbalstīt no vardarbības, arī ieroču vardarbības, cietušos, kā arī starpniecību un citus kopienās balstītus novēršanas un samierināšanas risinājumus.

2. Puses apņemas pastiprināt centienus novērst, apkarot un izskaust cilvēku tirdzniecību un atbalstīt atbilstīgu tiesisko un institucionālo sistēmu un stratēģiju izstrādi un īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām personām, ieskaitot sievietes, bērnus un nepavadītus nepilngadīgos, un viņu īpašajām vajadzībām. Puses turpina ievērot standartus, kas noteikti ANO Konvencijā pret transnacionālo organizēto noziedzību un Protokolā par cilvēku tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to.

1. Atzīstot organizētu noziedzīgu darbību negatīvās sekas politiskajā, ekonomiskajā, kultūras un sociālajā jomā, Puses stiprina sadarbību, lai efektīvāk novērstu un apkarotu šādas darbības. Tās sadarbojas saskaņā ar integrētu pieeju, lai novērstu noziedzības pamatcēloņus un nodrošinātu tai alternatīvas. Šajā sakarā tās pievēršas saiknei starp organizēto noziedzību un cilvēku tirdzniecību un migrantu kontrabandu, ieroču, bīstamu materiālu, narkotisko vielu un to prekursoru, savvaļas dzīvnieku, kokmateriālu un kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību un citām nelikumīgām saimnieciskām un finanšu darbībām.

3. Puses atzīst, cik svarīgi ir ieviest kontroli pār parasto ieroču starptautisko tirdzniecību, arī to importu un eksportu, saskaņā ar spēkā esošajiem starptautiskajiem standartiem, ieskaitot Ieroču tirdzniecības līgumu un attiecīgās Apvienoto Nāciju Organizācijas rezolūcijas. Tās cenšas atbildīgi piemērot šādu kontroli, lai veicinātu mieru, drošību un stabilitāti starptautiskā un reģionālā mērogā, kā arī lai mazinātu cilvēku ciešanas un novērstu parasto ieroču novirzīšanu nelikumīgiem darboņiem. Puses arī atzīst šaujamieroču likumīgas iegādes un glabāšanas iekšzemes regulējuma un kontroles nozīmi bruņotas vardarbības mazināšanā.

2. Puses saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Rīcības programmu par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu visos aspektos vienojas pastiprināt cīņu pret kājnieku ieroču, vieglo ieroču un citu parasto ieroču un to munīcijas nelikumīgu tirdzniecību, pārmērīgu uzkrāšanu un nekontrolētu izplatīšanu, kas cita starpā notiek dēļ nepietiekami aizsargātiem un nepareizi pārvaldītiem krājumiem un uzkrājumiem. Puses vienojas veicināt kontrabandas tīklu izsekošanu, balstoties uz izlūkdatiem, lai efektīvāk novērstu apdraudējumu, ko valstij piederošo krājumu aizplūšana ievērojamā apjomā turpina radīt reģionālajai stabilitātei. Tās strādā pie tā, lai uzlabotu valstu kompetento tiesībaizsardzības vienību un kontaktpunktu spējas vākt, konfiscēt, izsekot un analizēt nelikumīgus šaujamieročus un ar tiem saistītus krimināltiesību datus, uzlabot izpratni un uzraudzīt nelikumīgas tirdzniecības plūsmas un atbalstīt informācijas apmaiņu un starptautisko sadarbību.

1. Puses atzīst, ka veselība ir būtisks cilvēku dzīves elements un viens no galvenajiem ilgtspējīgas attīstības rādītājiem. Tās atkārtoti apstiprina savu apņemšanos aizsargāt un veicināt visaugstāko sasniedzamo fiziskās un garīgās veselības standartu visiem.

4. Lai novērstu infekcijas slimības un citus būtiskus pārrobežu veselības apdraudējumus, piemēram, rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem, un lai samazinātu neinfekcijas slimību radīto slogu, Puses sadarbojas, uzlabojot profilaksi un kontroli. Tās sadarbojas, lai risinātu globālās veselības krīzes un novērstu to eskalāciju, cita starpā atbalstot agrīnās brīdināšanas sistēmas ātrai informācijas apmaiņai, sagatavotībai un agrīnai rīcībai dzīvības glābšanas humānās palīdzības jomā, kā arī izstrādājot saskaņotus un daudznozaru plānus, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmu spējas. Tās atbalsta pētniecību un izstrādi, kā arī vakcīnu, diagnostikas līdzekļu un zāļu izplatīšanu.

3. Puses atzīst, ka adekvāti, droši un cenas ziņā pieejami mājokļi var pārveidot neaizsargātas un sociāli atstumtas kopienas un ka tie būtiski ietekmē cilvēku veselību un to kopienu sociālekonomisko attīstību. Puses strādā pie tā, lai visiem nodrošinātu piekļuvi atbilstošiem, drošiem un cenas ziņā pieejamiem mājokļiem, izstrādājot politiku, stratēģijas, plānošanas un būvniecības kodeksus un sakārtojot graustu rajonus.

c) efektīvu sociālo politiku un taisnīgu piekļuvi sociālajiem pakalpojumiem, sociālajai palīdzībai, drošībai un tiesiskumam un

c) pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanas jauniešiem un atbildīga pilsoniskuma veicināšanu, paverot iespējas aktīvai jauniešu līdzdalībai politiskajā un kultūras dzīvē un miera veidošanā un uzturēšanā, arī nolūkā apkarot radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu.

1. Puses atzīst, ka iedzīvotāju skaita pieaugums un demogrāfiskās pārmaiņas var būtiski ietekmēt attīstības sniegtos ieguvumus un ekonomisko progresu, un kopīgi darbojas, lai izstrādātu integrētu pieeju, kas samazina problēmas un maksimāli palielina demogrāfiskās dividendes sniegtos ieguvumus. Šajā nolūkā to mērķis ir izveidot, atbalstīt, uzturēt un saglabāt strukturālas reformas un pārmaiņas ekonomikas un sociālajās sistēmās, lai radītu pienācīgas kvalitātes izglītības, nodarbinātības un iztikas iespējas jauniešiem.

2. Puses apņemas pilnīgi un efektīvi īstenot Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu un Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību rīcības programmu un to pārskatīšanas konferencēs gūtos rezultātus un šajā sakarā apņemas atbalstīt seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītās tiesības.

2. Puses vienojas, ka drošas un stimulējošas vides nodrošināšana bērniem ir būtisks elements, lai veicinātu veselīgus jauniešus, kas spēj pilnībā izmantot savu potenciālu, arī no fiziskā, psiholoģiskā, sociālā un ekonomiskā viedokļa. Tās strādā, lai nodrošinātu, ka meiteņu un zēnu tiesības un vajadzības tiek atzītas un īstenotas no dzimšanas un agrīnas bērnības līdz pusaudžu vecumam, kā arī pārejā uz pieaugušo dzīvi. Tās strādā pie tā, lai uzlabotu bērnu aizsardzību un viņu līdzdalību to lēmumu pieņemšanā, kuri uz viņiem attiecas.

1. Puses atkārtoti apstiprina, ka kultūra ir viens no ilgtspējīgas attīstības galvenajiem elementiem un tās sociālās, ekonomiskās un vides dimensijas neatņemama sastāvdaļa. Tās apņemas integrēt kultūras perspektīvu savā attīstības politikā un stratēģijās, ņemot vērā kultūras īpatnības un vietējās un pirmiedzīvotāju tautu zināšanu sistēmas.

1. Puses atzīst, cik svarīgi ir stiprināt to ekonomiskās attiecības abpusējās interesēs un savstarpējam izdevīgumam, lai panāktu strukturālu ekonomikas pārveidi ar iekļaujošu, ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un attīstību atbilstīgi ilgtspējīgas attīstības mērķiem, ņemot vērā Pušu attiecīgo attīstības līmeni. Tās īsteno integrētas stratēģijas, kas ietver ilgtspējīgas attīstības ekonomiskos, sociālos un vides aspektus. Tās veic atbilstošus pasākumus, lai radītu pienācīgas kvalitātes darbvietas visiem un atbalstītu pāreju uz mazemisiju un resursefektīvu ekonomiku. Tās atbalsta pilnvērtīgu sociālekonomisko iespēju nodrošināšanu sociāli atstumtām grupām, sievietēm un jauniešiem.

3. Puses sadarbojas, lai izveidotu stabilas finanšu sistēmas ar mērķi mobilizēt ieguldījumus ilgtspējīgos projektos. Tās veic pasākumus ieguldījumu atbalstam, palielinot piekļuvi finansējumam ar tehnisko palīdzību, dotācijām, garantijām un inovatīviem finanšu instrumentiem, lai mazinātu risku, palielinātu ieguldītāju uzticēšanos un piesaistītu privātus un publiskus finansējuma avotus. To darot, tās ņem vērā arī vajadzību novērst tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas, vienlaikus nodrošinot to ieguldījumu papildināmību, kas nebūtu veikti bez minētajiem atbalsta pasākumiem. Tās īpašu uzmanību pievērš 44. panta 6. punktā minētajām prioritārajām nozarēm.

1. Puses apņemas mobilizēt ilgtspējīgus un atbildīgus ieguldījumus, lai veicinātu iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un attīstību. Šajā nolūkā tās izveido labvēlīgu ieguldījumu vidi, kas piesaista iekšzemes un ārvalstu ieguldījumus, ieskaitot to diasporas ieguldījumus, un saglabā tiesības reglamentēt, izmantojot pārredzamu, paredzamu un efektīvu tiesisko, administratīvo un politikas regulējumu.

3. Puses veicina publiskā un privātā sektora dialogu, koncentrējoties uz jautājumiem, kas pozitīvi ietekmē to centienus ekonomikas pārveides un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes jomā, un sadarbojas ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, kā arī nodrošina cilvēktiesību un darba pamatstandartu ievērošanu un aizsardzību.

2. Puses atbalsta privātā sektora attīstību un piesaista un saglabā iekšzemes un ārvalstu ieguldījumus, ieskaitot to diasporas ieguldījumus. Tās stiprina tirdzniecību un sadarbojas zinātnes, tehnoloģijas, inovāciju un pētniecības jomā, lai izveidotu spēcīgu, konkurētspējīgu un daudzveidīgu ekonomiku, padziļinātu reģionālo integrāciju un veicinātu OACPS dalībvalstu ekonomiku integrāciju reģionālās un globālās vērtības ķēdēs. Tās strādā pie tā, lai uzlabotu makroekonomisko un finanšu stabilitāti nolūkā palielināt ieguldījumus un stiprināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi. Tās vienojas uzlabot ražošanas un regulatīvās spējas, stiprināt darījumdarbību un veicināt ražošanu un industrializāciju, galveno uzmanību pievēršot inovācijai un pievienotās vērtības radīšanai ražošanas un pakalpojumu nozarēs. Puses sadarbojas, lai stiprinātu spējas veicināt strukturālu ekonomikas pārveidi un sekmētu ilgtspējīgu tirdzniecību.

3. Puses saskaņā ar savām attiecīgajām stratēģijām vienojas par to, cik svarīgi ir nodrošināt juridisko noteiktību un pienācīgu aizsardzību jau veiktiem ieguldījumiem, pret kuriem attieksme pēc būtības ir nediskriminējoša un ietver efektīvus strīdu novēršanas un risināšanas mehānismus. Šajā ziņā tās atkārtoti apstiprina, cik svarīgi ir noslēgt starptautiskus ieguldījumu nolīgumus, ar kuriem pilnībā tiek saglabātas to suverēnās tiesības regulēt ieguldījumus likumīgiem sabiedriskās politikas mērķiem.

1. Puses vienojas veicināt ieguldījumus ar tiesību aktiem, noteikumiem un politiku, kā mērķis ir samazināt regulatīvos un administratīvos šķēršļus, uzlabot pārredzamību un izvairīties no kaitējošas konkurences saistībā ar ieguldījumiem. Tās vienojas, ka šādus pasākumus izstrādā pārredzami un dara publiski pieejamus, lai veicinātu publiskā un privātā sektora dialogu un dotu iespēju piedalīties visām ieinteresētajām personām.

1. Puses stiprina sadarbību ekonomikas pārveides jomā, ietverot industrializāciju. Tās veicina pāreju no atkarības no konkrētām precēm uz diversificētu ekonomiku, kā arī sekmē dabas resursu bagātināšanu, vērtības pievienošanu un integrāciju reģionālās un globālās vērtības ķēdēs. Tās ir vienisprātis par pakalpojumu nozares svarīgo lomu ekonomikas pārveidē un industrializācijā.

1. Puses vienojas par to, cik svarīga iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei ir ekonomikas pārveide, privātā sektora attīstība un rūpniecības attīstība. Tās veicina pilnīgu, produktīvu un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem, uzlabojot konkurētspēju, diversifikāciju, digitalizāciju, inovāciju, piekļuvi finansējumam, pievienotās vērtības radīšanu ražošanas un pakalpojumu nozarēs un saiknes starp nozarēm un industrijām. Tās īpašu uzmanību pievērš vietējiem mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un neoficiālas saimnieciskās darbības padarīšanai par oficiālu.

3. Puses apņemas uzlabot makroekonomisko un finanšu stabilitāti, īstenojot stabilu un pārredzamu fiskālo un monetāro politiku, kā arī veicināt ekonomikas un strukturālās reformas nolūkā radīt labvēlīgu vidi ieguldījumu palielināšanai un privātā sektora attīstības veicināšanai. Puses arī atzīst centrālo banku neatkarības nozīmi to politikas mērķu noteikšanā un monetārās politikas īstenošanā. Tās arī vienojas vajadzības gadījumā uzturēt dialogu un informācijas apmaiņu starp savām iestādēm, lai uzlabotu izpratni par Pušu attiecīgo ekonomiku pamatprincipiem.

1. Puses atzīst zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas (ZTI) nozīmi zināšanu robežu paplašināšanā, pārejas paātrināšanā un straujā virzībā uz ilgtspējīgu attīstību, izmantojot ekonomikas pārveidi, pievienotās vērtības ķēdes un saiknes starp uzņēmumiem, zināšanu attīstības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanas cilvēkiem veicināšanā, to īpaši attiecinot uz sievietēm un jauniešiem, kā arī lēmumu pieņēmēju un politikas veidotāju atbalstīšanā, veicinot ilgtspējīgu attīstību.

2. Puses veicina jaunu zināšanu radīšanu un izplatīšanu, ņemot vērā to potenciālo ietekmi, arī kaitīgu ietekmi, uz vidi un sabiedrību. Tās atbalsta prasmju uzlabošanu, lai neatpaliktu no tehnoloģiskā progresa un inovācijām, kā arī atbalsta pētnieku mobilitāti un apmācību. Tās veicina rūpniecības, akadēmisko aprindu un publiskā sektora partnerības, kā arī privātā sektora darbības, kuru mērķis ir apkopot zināšanas un testēt idejas, lai radītu jaunus produktus ar patiesu komerciālu potenciālu, un īpašu uzmanību pievērš sievietēm un jauniešiem novatoru lomā.

1. Puses sadarbojas ar mērķi mazināt digitālo plaisu, veicinot sadarbību attiecībā uz digitālās sabiedrības attīstību, lai sniegtu labumu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, nodrošinot digitālo tehnoloģiju pieejamību, ieskaitot vietējiem apstākļiem pielāgotas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT). Puses atbalsta pasākumus, kas nodrošina vieglu piekļuvi IKT, cita starpā izmantojot pieejamus un neizsīkstošus enerģijas avotus un attīstot un pārdalot zemu izmaksu bezvadu tīklus. Tās arī strādā pie tā, lai panāktu sakaru sistēmu lielāku papildināmību un saskaņotību, kā arī to pielāgošanu jaunām tehnoloģijām.

1. Puses atzīst, cik svarīgi ir to tirdzniecības attiecībās balstīties uz Kotonū nolīguma sasniegumiem. Tās uzsver tirdzniecības nozīmi to vispārējās attiecībās un apņemas veicināt tirdzniecības plūsmu intensifikāciju un diversifikāciju ar mērķi gūt abpusēju labumu, jo īpaši, lai integrētu OACPS dalībvalstu ekonomikas reģionālajās un globālajās vērtības ķēdēs.

6. Puses saistībā ar to tirdzniecības attiecībām vienojas uzturēt vai attiecīgā gadījumā izveidot sistēmas, lai atbalstītu un uzraudzītu starptautiski atzītu sociālo, darba un vides standartu un attiecīgo nolīgumu efektīvu īstenošanu, arī stiprinot institucionālās spējas pieņemt un izpildīt attiecīgos tiesību aktus.

3. Puses atzīst savas attiecīgās tiesības nospraust ilgtspējīgas attīstības politikas mērķus un prioritātes un noteikt savu iekšzemes aizsardzības līmeni sociālajā, darba un vides jomā, arī klimata pārmaiņu jomā, kā tās uzskata par piemērotu, ar noteikumu, ka pieņemtie tiesību akti un politika nav pretrunā to saistībām attiecībā uz starptautiski atzītiem aizsardzības standartiem un attiecīgiem nolīgumiem.

2. Puses vienojas, ka ir neatbilstīgi veicināt tirdzniecību un ieguldījumus, pazeminot vai piedāvājot pazemināt iekšzemes aizsardzības līmeņus, kas paredzēti vides vai darba tiesībās, vai to izpildi.

1. Puses atzīst, ka sociālā un ekonomiskā attīstība un vides aizsardzība ir savstarpēji atkarīgi un savstarpēji pastiprinoši elementi. Tās atkārtoti apstiprina savu apņemšanos, pienācīgi ievērojot to attiecīgos attīstības līmeņus, veicināt ilgtspējīgas attīstības integrāciju, kas ietver ekonomikas attīstību, sociālo attīstību un vides aizsardzību, visos tirdzniecības attiecību aspektos, lai veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi. Šajā nolūkā Puses savās tirdzniecības attiecībās veicina augsta līmeņa vides, sociālo un darba aizsardzību, jo īpaši tās saistības, kas noteiktas 54. pantā un V sadaļas 1.–3. nodaļā, un šīs II daļas III sadaļas 2. nodaļā, lai sasniegtu saskaņotos ilgtspējīgas attīstības mērķus atbilstīgi Ilgtspējīgas attīstības programmai 2030. gadam. Puses arī vienojas, ka vides un sociālos pasākumus nevajadzētu izmantot protekcionisma mērķiem.

2. Puses vienojas, ka sadarbība tirdzniecības jomā noris atbilstīgi uz noteikumiem balstītai daudzpusējai tirdzniecības sistēmai, lai veicinātu brīvu, godīgu un atvērtu tirdzniecību nolūkā panākt ilgtspējīgu izaugsmi un attīstību, jo īpaši OACPS dalībvalstīs. Šajā nolūkā sadarbība atbilst saistībām, ko abas Puses uzņēmušās Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) ietvaros, arī noteikumiem par īpašu un diferencētu attieksmi (SDT).

3. Puses atzīst, cik svarīgi ir noslēgt tirdzniecības režīmus, lai panāktu lielākas tirdzniecības iespējas un veicinātu Pušu efektīvu integrāciju pasaules ekonomikā. Puses atzīst savas attiecīgās tiesības slēgt reģionālus vai daudzpusējus režīmus tādu netarifa pasākumu samazināšanai vai atcelšanai, kuri ietekmē preču un pakalpojumu tirdzniecību. Puses arī cenšas ierobežot to attiecīgo tirdzniecības režīmu ar trešām pusēm iespējamo negatīvo ietekmi uz katras Puses konkurences stāvokli otras Puses iekšējos tirgos.

4. Paturot prātā, ka to tirdzniecības sadarbības instrumentu pamatā ir esošie preferenciālie tirdzniecības režīmi un ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN), Puses atzīst, ka sadarbība galvenokārt jāstiprina, lai atbalstītu šo esošo instrumentu konkrētu īstenošanu.

5. Turklāt Puses vienojas, ka EPN sistēma ir iekļaujoša un ņem vērā situāciju neviendabīgumu OACPS dalībvalstīs un reģionos, kas ir dažādos EPN procesa posmos, un OACPS dalībvalstu attīstības līmeni. EPN parakstītāji atkārtoti apstiprina savu apņemšanos veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šo nolīgumu pilnīgu īstenošanu, un tam būtu jāveicina to ekonomikas izaugsme un attīstība, vienlaikus veicinot reģionālās integrācijas procesu padziļināšanu Āfrikā, Karību jūras reģionā un Klusā okeāna reģionā (ĀKK). Puses atzīst, cik svarīgi ir paplašināt EPN darbības jomu un veicināt jaunu dalībvalstu pievienošanos. Puses vienojas attiecīgos līmeņos saglabāt vai izveidot ĀKK un ES režīmus, lai uzraudzītu EPN īstenošanu un novērtētu to ietekmi uz OACPS dalībvalstu ekonomiku attīstību ĀKK reģionos un uz to reģionālās integrācijas procesiem.

6. Attiecīgo ekonomisko partnerattiecību nolīgumu Puses vienojas, ka tajos ietvertās atsauces uz attiecīgajiem Kotonū nolīguma noteikumiem par atbilstīgiem pasākumiem saprot kā atsauces uz attiecīgo šā nolīguma noteikumu.

7. Puses arī vienojas, ka to sadarbība palīdz pastiprināt reģionālās integrācijas centienus un procesus Āfrikā, Karību jūras reģionā un Klusā okeāna reģionā, kā arī vēl vairāk veicināt reģionālo tirdzniecību ĀKK iekšienē.

8. Puses uzsver to aktīvas līdzdalības nozīmi PTO, kā arī citās attiecīgās starptautiskās organizācijās, kļūstot par šo organizāciju locekļiem un cieši sekojot to darba kārtībai un darbībai. Tās vienojas cieši sadarboties, nosakot un veicinot to kopīgās intereses starptautiskajā ekonomiskajā un tirdzniecības sadarbībā, īpaši PTO. Šajā sakarā īpaša uzmanība tiek pievērsta tam, lai uzlabotu OACPS dalībvalstu izcelsmes preču un pakalpojumu piekļūšanu Eiropas Savienības un citiem tirgiem.

9. Puses vienojas, ka PTO noteikumos liela nozīme ir elastīgumam, lai ņemtu vērā ĀKK valstu un reģionu atšķirīgo attīstības līmeni, kā arī to grūtības izpildīt savas saistības. Tādēļ tās arī vienojas sadarboties, lai attīstītu nepieciešamās un atbilstošās spējas savu PTO saistību efektīvai īstenošanai. Puses atzīst arī inovatīvo pieeju īpašajai un diferencētajai attieksmei, kas ietverta PTO Tirdzniecības atvieglošanas nolīgumā (TAN) un kas vismazāk attīstītajām valstīm (VAV) un jaunattīstības valstīm ļauj pilnībā īstenot savas saistības saskaņā ar to īstenošanas paziņojumiem TAN atkarībā no sniegtā nepieciešamā tirdzniecības atbalsta.

10. Puses atzīst, cik svarīgi ir sekmēt dialogu, lai risinātu tirdzniecības un ar tirdzniecību saistītus jautājumus, kas skar kopīgas intereses. Tās vienojas veicināt pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora iesaisti šajā dialogā.