Laikā no 2019. gada jūnija līdz 2021. gada februārim regulāras viedokļu apmaiņas ietvaros un no ad hoc iesniegumiem par jauno satvaru tika saņemti vairāk nekā 20 viedokļi. Eiropas Parlaments (EP) un Padome sniedza 25 % viedokļu, savukārt atsevišķas dalībvalstis un arodbiedrības/arodbiedrību apvienības katra sniedza 17 % viedokļu. Viedokļus sniedza arī uzņēmumi/uzņēmumu apvienības (13 % no visiem viedokļiem), nevalstiskās organizācijas (NVO) (8 %) un ES darba aizsardzības padomdevējas struktūras (ACSH un SLIC) (8 %). Starptautiskās organizācijas, valstu darba inspekcijas un akadēmiskās/pētniecības iestādes katra sniedza 4 % viedokļu.

Ieinteresētajām personām bija iespēja tiešsaistē sniegt atsauksmes par jaunā satvara ceļvedi , izmantojot brīvā teksta lauku. Tām bija arī iespēja piedalīties atklātā sabiedriskā apspriešanā un iesniegt atsauksmes, izmantojot tiešsaistes anketu. Turklāt Komisija saņēma atsauksmes no ieinteresētajām personām regulārās viedokļu apmaiņās un no ad hoc iesniegumiem. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD (DG EMPL) uzdevumā dažus apspriešanas pasākumus veica ārējs darbuzņēmējs.

Ieinteresēto personu atbildēs visbiežāk tika izvirzīts jautājums par pārmaiņām darba pasaulē, ko rada tehnoloģiju attīstības, demogrāfisko pārmaiņu, klimata pārmaiņu un globalizācijas apvienotā ietekme. Lielākā daļa viedokļu šajā saistībā attiecās uz ES iedzīvotāju straujo novecošanu un nepieciešamību integrēt gados vecākus darba ņēmējus, lai nodrošinātu viņiem produktīvu, veselīgu un ilgu darba mūžu. Daudzi no šiem viedokļiem pievērsās arī efektīvai politikai attiecībā uz atgriešanos darbā cilvēkiem, kuri kādu laiku ir bijuši bez darba. Citi viedokļi šajā jautājumā iztirzāja augošos riskus, ko rada strauja digitalizācija un jauni darba veidi — divas tendences, ko pandēmija ir paātrinājusi. Šie riski ietver ergonomiskos un psihosociālos riskus, darba aizsardzības riskus nestandarta nodarbinātības veidos un riskus, kas saistīti ar darbu no mājām.

Lielākā daļa ieinteresēto personu arī norādīja uz nepieciešamību veicināt darba aizsardzības noteikumu piemērošanu, jo īpaši mikrouzņēmumos un mazos un vidējos uzņēmumos, un uz nepieciešamību uzlabot šo noteikumu izpildi. Šajā jomā apspriedēs ar ieinteresētajām personām visbiežāk izvirzītais jautājums bija nepieciešamība nodrošināt darba aizsardzību neaizsargātām grupām.

Vēl viens jautājums, ko ieinteresētās personas uzskatīja par svarīgu, bija ar darbu saistītu slimību profilakse (jo īpaši vēzis un nepieciešamība pastāvīgi atjaunināt tiesību aktus šajā jomā) un nelaimes gadījumi darbā.

Ieinteresētās personas arī norādīja, ka darba aizsardzības noteikumu īstenošana jāatbalsta, izmantojot: i) sociālo dialogu, ii) izpratnes veicināšanu, iii) ES un valstu finansējumu un iv) sinerģiju ar citām politikas jomām (jo īpaši tiesību aktiem ķīmisko vielu jomā) uzlabošanu. Ieinteresētās personas arī norādīja, ka ir jāuzlabo darba aizsardzības statistikas dati un darba aizsardzības pierādījumu bāze, vairāk pamatojoties uz zinātni un pētniecību.

Ar uzņēmējdarbību nesaistītas ieinteresētās personas arī minēja, ka ir svarīgi mācīties no pašreizējās pandēmijas un uzlabot darba aizsardzību visā pasaulē. Vairākas ieinteresētās personas arī norādīja uz konkrētiem darba aizsardzības riskiem dažās profesijās vai ekonomikas nozarēs, kā arī uz nepieciešamību stiprināt darba aizsardzības spējas dažādos līmeņos.

4.Atsauksmes par ceļvedi

Laikposmā no 2020. gada 29. oktobra līdz 26. novembrim 49 ieinteresētās personas tiešsaistē iesniedza atsauksmes par Komisijas ceļvedi. Šīs ieinteresētās personas pārstāvēja dažādas nozares. Lielākā daļa atbilžu tika saņemtas no uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām (33 %), arī no NVO un sabiedrības (19 % no katras grupas), cita veida ieinteresētajām personām (15 %), arodbiedrībām / arodbiedrību apvienībām (12 %) un akadēmiskām/pētniecības iestādēm (2 %).