LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 28.10.2009. 
SEC(2009) 1437 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
 
Pavaddokuments 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
Kā pārvērst digitālo dividendi soci ālajā labumā un ekonomikas izaugsm ē 
 
un  
 
KOMISIJAS IETEIKUMS 
 
Digitālās dividendes atbr īvošanas veicin āšana Eiropas Savien ībā 
  
{COM(2009) 586 gal īgā redakcija} 
{C(2009) 8287 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 1436}  
 
LV 2   LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
"Digitālā dividende" jeb radiofrekven ču spektrs, kas atbr īvosies līdz ar zemes telev īzijas 
pāreju no analog ā uz digitālo formātu (digitālo zemes telev īziju ( Digital Terrestrial Television 
— DTT )), nozīmē, ka visās dalībvalstīs kļūs pieejams iev ērojams apjoms ļoti kvalitat īva 
radiofrekven ču spektra. Koordin ēta pieeja digit ālajai dividendei var pal īdzēt sasniegt divus 
svarīgus ES politikas m ērķus. 
1. Nodrošin āt Eiropā pietiekama radiofrekven ču spektra pieejam ību, lai var ētu 
atrisināt ar lauku apvidu piek ļuvi platjoslas pakalpojumiem saist ītās problēmas 
(šajos apvidos bezvadu infrastrukt ūra nereti ir vien īgais praktiski iesp ējamais 
risinājums) un lai mazin ātu platjoslas plaisu, ko rada šādu pakalpojumu tr ūkums.  
2. Turklāt pavērt ceļu zemes apraides turpm ākai attīstībai (piemēram, augstas 
izšķirtspējas telev īzijai), palielinot telev īzijas pārraides infrastrukt ūru vidējo 
efektivitāti. Tas uzlabos ar ī dalībvalstu sp ēju īstenot to kompetenci audiovizu ālās 
politikas jom ā. 
1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Ja dalībvalstu starp ā nebūs pienācīgas koordin ācijas, digit ālās dividendes iesp ējamās sociālās 
un ekonomisk ās priekšroc ības būs ievērojami maz ākas.  
1.1. Nesaskaņota dal ībvalstu pieeja samazin ātu radiofrekven ču spektra 
izmantojam ību traucējumu ietekmes d ēļ 
Tehniski nav lietder īgi izmantot vienu un to pašu radiofrekven ču spektru bezvadu 
pakalpojumiem, kam ir principi āli atšķirīgi tehniskie raksturlielumi, piem ēram, tradicion ālajai 
lieljaudas apraidei un zemas un vid ējas jaudas bezvadu platjoslas pakalpojumiem. Šai 
problēmai ir arī pārrobežu ietekme, jo paliekošie trauc ējumi šajā radiofrekven ču spektra da ļā 
var izplatīties līdz 100 kilometru att ālumā. 
1.2. Koordinācijas trūkums ES m ērogā neļautu dal ībvalstīm sadal īt digitālo 
dividendi lietojumiem ar liel ākajām sociālajām un ekonomiskaj ām 
priekšroc ībām 
Trūkstot koordin ētai pieejai, kas ļautu samazin āt traucējumu negat īvo ietekmi ES, par 
radiofrekven ču spektru atbild īgajām valstu iest ādēm, iespējams, būtu jādod priekšroka DTT, 
bet, īstenojot koordin ētu pieeju, t ās varētu atļaut citus lietojum us, kuri dotu liel āku kopējo 
labumu. 
1.3. Apjomrad ītu ietaup ījumu un pakalpojumu visu Eiropu aptveroša p ārklājuma 
trūkums var ētu nelabv ēlīgi ietekm ēt Eiropas tautsaimniec ību un attur ēt 
ieguldītājus 
Faktiski visu pl ānoto iesp ējamo digit ālās dividendes lietojumu pamat ā ir iespēja sasniegt 
kritisko masu un apjomrad ītus ietaup ījumus. Piem ēram, Komisijas p ētījumā ir noskaidrots, ka 
pirms līdzekļu ieguldīšanas jaun ās ceturtās paaudzes mobilo sakaru apr īkojuma ražošanas 
līnijās mobilo sakaru apr īkojuma ražot āji vēlas, lai potenci ālais tirgus aptvertu vismaz 
100 miljonus iedz īvotāju. Apjomrad īti ietaupījumi ir ar ī obligāts priekšnosac ījums, lai 
nodrošinātu jaunāku paaudžu apraides apr īkojuma un t īklu veiksm īgu ieviešanu. 
LV 3   LV 1.4. Būtu apdraud ēti svarīgi pakalpojumi, kas jau izmanto da ļu UHF  joslas, kur ā 
atrodas digit ālās dividendes radiofrekven ču spektrs 
Bezvadu mikrofonos un l īdzīgos lietojumos pašlaik izmanto konkr ētas UHF  joslas 
radiofrekvences (t.s. starpspektru jeb "b altos plankumus"). Šie pakalpojumi daž ās jomās, it 
sevišķi apraidē un pasākumu organiz ēšanā, ir ļoti svarīgi. Trūkstot koordin ācijai ES m ērogā, 
pastāv risks, ka p ēc zināma laika pietr ūks radiofrekven ču, lai var ētu nodrošin āt šo svarīgo 
lietojumu nep ārtrauktu darb ību. Šādu ierīču skaits (vis ā ES to ir 4 l īdz 5 miljoni1) skaidri 
apliecina to noz īmi iekšējā tirgū. 
1.5. Trūkstot pien ācīgai koordin ācijai ar treš ām valstīm, zustu iev ērojama da ļa 
priekšroc ību  
Pārrobežu trauc ējumi no valst īm, kas nav ES dal ībvalstis, var ierobežot konkr ētu pakalpojumu 
darbību lielos ES ģeogrāfiskajos apgabalos. Tas savuk ārt var ierobežot pakalpojumu ieviešanu 
valsts mērogā, jo nav iesp ējams nodrošin āt visu re ģionu pārklājumu. Izmantojot ITU 
mehānismus, dal ībvalstis un treš ās valstis risina divpus ējas sarunas par digit ālās dividendes 
radiofrekvenc ēm. Tomēr, cik zin āms, tās bieži beidzas bez rezult ātiem. Kop ēja pieeja ļautu 
izveidot ES m ēroga strat ēģiju un nostiprin āt Kopienas un dal ībvalstu poz īciju sarun ās ar 
trešām valstīm. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Atsevišķas dalībvalstis, r īkojoties vienas pašas, nesp ēj efektīvi risināt lielāko daļu ar digitālās 
dividendes izmantošanu saist īto problēmu, jo robežas neaptur radiosign ālus. Tāpēc vienas 
dalībvalsts r īcība varētu ievērojami ietekm ēt citu dal ībvalstu intereses. Turkl āt šajā 
radiofrekven ču spektrā izmantojam ā mobilo sakaru apr īkojuma lielais apjoms skaidri 
apliecina t ā nozīmi iekšējā tirgū. 
Kopienas r īcība salīdzinājumā ar atseviš ķu dalībvalstu rīcību neapšaub āmi ļautu gūt lielāku 
labumu. ES iesp ējamās pievienot ās vērtības galven ās jomas ir: 
• vadība (koordin ēta rīcība kaimiņvalstīm drīzāk liks sekot ES piem ēram, nekā atsevišķu 
dalībvalstu rīcība, bet tas savuk ārt var paplašin āt radiofrekven ču spektra pieejam ību ES), 
• efektīvāka radiofrekven ču spektra izmantošana un apjomrad īti ietaupījumi (kop ēja joslas 
plāna gadījumā), 
• ar iekšējā tirgus veicin āšanu saist ītas vispārējas priekšroc ības (tostarp saist ībā ar 
sadarbspēju un viesabon ēšanu, ja ievieš plaša pat ēriņa tirgus lietojumus, piem ēram, 
bezvadu platjoslas pakalpojumus). 
3. MĒRĶI 
Pirmais m ērķis ir pēc iespējas pilnīgāk izmantot digit ālās dividendes priekšroc ības un rīkoties 
pietiekami ātri, lai sadrumstalotas mantotas valstu sist ēmas nevar ētu kavēt vienota jaunu 
pakalpojumu un apr īkojuma tirgus izveidi. 
                                                 
1 Avots: APWPT . 
LV 4   LV Otrkārt, šīs iniciatīvas mērķis ir nodrošin āt pietiekami saskan īgas valstu pieejas un veicin āt 
pakāpenisku konver ģenci, lai atbalst ītu jaunin ājumus un ilgtermi ņa priekšroc ības 
patērētājiem, stiprin ātu vienoto tirgu un palielin ātu ES konkur ētspēju. 
Treškārt, Komisijas pas ākumiem b ūtu jāatvieglina to dažu dal ībvalstu centieni, kuras pirms 
termiņa plāno atvērt 790–862 MHz frekven ču apakšjoslu jauniem pakalpojumiem, piem ēram, 
bezvadu platjoslas pakalpojumiem, un j āpalīdz izvairīties no iekš ējā tirgus sadrumstalot ības 
(lai dalībvalstis nenoteiktu atš ķirīgus tehniskus vai funkcion ālus ierobežojumus). 
4. POLITIKAS VARIANTI  
Paziņojumā, ko saist ībā ar īpašiem aspektiem papildina ieteikums, ir izvirz īti priekšlikumi 
četrās galvenaj ās jomās: 
– zemes telev īzijas analog ās apraides izsl ēgšana noteikt ā termiņā kā digitālās dividendes 
izmantošanas priekšnosac ījums, 
– dalībvalstu r īcības koordin ēšana, lai nodrošin ātu saska ņotu pieeju attiec ībā uz 
790-862 MHz frekven ču apakšjoslu, 
– kopīgas iniciat īvas, lai nodrošin ātu radiofrekven ču spektra optim ālu izmantošanu vis ās 
UHF  joslas daļās (470–862 MHz), 
– 790–862 MHz frekven ču apakšjoslas tehniska harmoniz ācija (izmantojot Radiofrekven ču 
spektra lēmumā paredzēto mehānismu). 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
5.1. Ietekme, ko dod varianti saist ībā ar zemes telev īzijas analog ās apraides 
izslēgšanu noteikt ā termiņā  
5.1.1.  Citu pasākumu ES l īmenī nav  
Desmit vai vienpadsmit dal ībvalstis 2012. gad ā, visticam āk, vēl pilnīgi nepārtrauks analogo 
apraidi, un dažas to turpin ās pat līdz 2013. gadam, radot papildu aizkav ēšanās risku.  
5.1.2.  Ieteikums dal ībvalstīm veikt visus vajadz īgos pasākumus, lai l īdz 2012. gada 
1. janvārim izslēgtu analogo apraidi  
Komisijas p ētījumā ir aplēsts, ka, izvairoties no kav ēšanās par vienu gadu, ko rada dažas 
dalībvalstis un kas ne ļauj atbrīvot 790–862 MHz frekven ču apakšjoslu vis ā ES, iegūtā labuma 
pašreizējā neto vērtība būtu mērāma vairākos miljardos euro (t ā būtu vismaz EUR 1 miljards, 
rēķinot tikai 15 gados uzkr ātā patērētāju un pieg ādātāju ieguvuma izteiksm ē2). 
Tā kā visas dal ībvalstis jau ir ap ņēmušās pāriet uz digit ālo televīziju, izmaksas aprobežojas ar 
procedūras paātrināšanu 10 līdz 11 dalībvalstīs — pārsvarā par dažiem m ēnešiem. 
                                                 
2 Saska ņā ar Ofcom UK  aplēsēm Apvienot ā Karaliste vien l īdzīgos apstākļos iegūtu GBP 100 l īdz 
400 miljonus. 
LV 5   LV Šis variants rada sociālās izmaksas , jo īpaši tāpēc, ka pat ērētājiem, kas turpina izmantot 
analogās televīzijas uztv ērējus, būtu jāiegādājas analogdigit ālie pārveidotāji3. Tomēr to piecu 
dalībvalstu (un ASV) piered ze, kuras jau ir izsl ēgušas analogos sign ālus un pārgājušas uz 
digitālo apraidi, liecina, ka š ī sociālā ietekme ir ierobežota un to var mazin āt, piešķirot īpašas 
mērķsubsīdijas nelabv ēlīgā situācijā esošajām iedzīvotāju grupām.  
5.1.3.  Obligāta analog ās apraides izsl ēgšana līdz 2012. gada 1. janv ārim (saistošs 
Kopienas pas ākums) 
Ieguvumi un izmaksas, tostarp soci ālā ietekme, b ūtu tādi paši k ā iepriekš ējā variantā 
(ieteikums izsl ēgt analogo apraidi), bet šaj ā variantā būtu pati liel ākā iespējamība gūt 
vislielāko kopējo labumu. 
5.2. Kopīgas iniciat īvas, lai nodrošin ātu optim ālu radiofrekven ču spektra 
izmantošanu vis ā UHF  joslā (470 –862 MHz) 
Šie priekšlikumi attiecas uz iesp ējamiem koordin ācijas pas ākumiem, lai atvieglotu 
radiofrekven ču spektra papildu jaudas atbr īvošanu, un aptver galvenok ārt par 790 MHz 
mazāku radiofrekven ču spektru, t ādējādi palielinot digit ālo dividendi. Izv ērsta kvantitat īva 
ietekmes anal īze nav veikta, jo šie pas ākumi pašlaik  ir tikai provizoriski priekšlikumi, kas 
jāapspriež ES l īmenī. 
5.2.1.  Citu koordin ācijas pasākumu ES l īmenī nav 
Šā varianta galven ā priekšroc ība ir tā, ka tas nav saist īts ar oblig ātām papildu izmaks ām, ko 
radītu uztvērēju vai pārraides tīklu moderniz ācija.  
5.2.2.  Turpmāki koordin ācijas pasākumi apakšjosl ās, kuru frekvence nep ārsniedz 790 MHz 
Dažas no apzin ātajām jomām, kurās varētu paredzēt turpmākus koordin ācijas pasākumus:  
– pārraides kompresijas un kvalit ātes obligāto standartu nodrošin āšana apraides t īkliem, 
tostarp jauniem DTT uztvērējiem,  
– vienfrekvences t īklu (Single Frequency Networks  — SFN) plašāka izmantošana, 
– frekvenčjutīgu sistēmu veicin āšana, iesp ējams, izmantojot Kopienas finans ējumu, 
– atbalsts bezvadu mikrofonu lietot āju pārejai uz cit ām frekvenc ēm, kā arī balto plankumu 
iespējama izmantošana kognit īvo tehnolo ģiju lietojumos4, 
– radiofrekven ču spektra p ārrobežu koordin ācijas uzlabošana starp dal ībvalstīm un ar 
valstīm, kas nav ES dal ībvalstis . 
Ikvienai iniciat īvai varētu būt pozitīva ietekme, bet pašlaik ir gr ūti veikt ticamu sensitivit ātes 
analīzi. Negat īvu sociālo ietekmi var ētu radīt tas, ka visiem telev īzijas skat ītājiem nebūtu 
pieejams jaunais apr īkojums, bet to var ētu kompens ēt pārejas periods, kura laik ā signālus 
                                                 
3 Vairums analogdigit ālo pārveidotāju nemaks ā vairāk par EUR 50. 
4 Kognit īvās radiotehnolo ģijas ļauj radioapr īkojumam identific ēt un īslaicīgi izmantot frekvences, ko taj ā 
laikā neizmanto prim ārais lietotājs. 
LV 6   LV raidītu saskaņā ar vecajiem un jaunajiem standartiem, lai tos var ētu uztvert ar pirm ās 
paaudzes DTT aprīkojumu. 
5.2.3.  Obligātas prasības, kas paredz uzlabot digit ālās dividendes radiofrekven ču spektra 
efektivitāti 
Obligātas prasības kopum ā palielina katra konkr ētā pasākuma ietekmi. 
5.3. Ietekme, ko rad īs ar dal ībvalstu pas ākumu koordin āciju 790–862 MHz 
frekvenču apakšjosl ā saistītie varianti 
5.3.1.  Citu pasākumu ES l īmenī nav 
Virknei dal ībvalstu5 ir vai drīzumā būs jāpieņem lēmums par š īs frekven ču joslas atv ēršanu 
elektronisko sakaru pakalpojumiem. Šaj ā variantā dalībvalstis var ētu pieņemt reglament ējošus 
valsts pas ākumus, kas b ūtu pretrun ā citu valstu pas ākumiem, t ādējādi apdraudot š īs frekvenču 
apakšjoslas tehnisko harmoniz āciju, lai nodrošin ātu jaunus platjoslas pakalpojumus.  
5.3.2.  Ieteikums dal ībvalstīm neveikt pas ākumus, kas ne ļautu īstenot ES l īmenī plānoto 
790–862 MHz frekven ču joslas tehnisk ās harmoniz ācijas pasākumu 
Praksē tas (īstermiņā) attiektos tikai uz dal ībvalstīm, kas šaj ā frekvenču apakšjosl ā plāno 
jaunus lietojumus. T āpēc nerastos faktiski nek ādas izmaksas, bet b ūtu jācenšas pēc iespējas 
ātrāk panākt stabilu vienpr ātību attiecībā uz harmoniz ētiem tehniskajiem nosac ījumiem. 
5.4. Ietekme, ko rad īs ar 790–862 MHz frekven ču apakšjoslas tehnisko 
harmoniz āciju saist ītie varianti 
Vienā no galvenajiem Komisijas p ētījuma secin ājumiem ir apl ēsts, ka “priv ātā vērtība”6, ko 
varētu iegūt, ja visas dal ībvalstis ar saskan īgiem nosac ījumiem elektronisko sakaru 
pakalpojumiem izmantotu 790–862 MHz frekven ču apakšjoslu, b ūtu vismaz 
EUR 17 miljardu, bet paš ā labvēlīgākajā variantā tā varētu sasniegt EUR 44 miljardus 
atkarībā no piepras ījuma pēc dažādiem pakalpojumiem7.  
Ievērojamas soci ālās priekšroc ības dotu plaš āka piekļuve platjoslas pakalpojumiem un iesp ēja 
nodrošināt pakalpojumu sadarbsp ēju visā Eiropā. 
Tehniskajai harmoniz ācijai kopum ā nevajadz ētu negatīvi ietekm ēt apraides pakalpojumu 
izplatīšanu, jo jebkurus apraides jaudas zudumus 790–862 MHz frekven ču joslā kompens ētu 
tīklu pārplānošana un/vai uzlabota p ārraides tehnolo ģija. Saistītās izmaksas b ūs atkarīgas no 
frekvenču apakšjosl ā izvietotā katras dal ībvalsts DTT raidītāju skaita (izplat īšanas ietekme). 
Tomēr Kopienas pas ākumiem dr īzāk būtu jāatvieglo, nevis j āsarežģī apraides t īklu 
pārplānošana.  
                                                 
5 Saska ņā ar jaunāko inform āciju šīs dalībvalstis ir Austrija, Čehija, Somija, Francija, V ācija, Spānija, 
Zviedrija, N īderlande un Apvienot ā Karaliste. 
6 Pat ērētāju un ražot āju ieguvums. 
7 Pašreiz ējā neto vērtība 15 gadu laik ā salīdzinājumā ar variantu, kas neparedz ES l īmeņa koordin āciju. 
LV 7   LV 5.4.1.  Pamatnost ādnes (nesaistošas) 790–862 MHz frekven ču apakšjoslas harmoniz ācijai 
Saistītās izmaksas, visticam āk, būtu ļoti nelielas, bet izredzes ieg ūt harmoniz ācijas galven ās 
priekšrocības ievērojami nepieaugtu. 
5.4.2.  Komisijas l ēmums, ar ko nosaka 790–862 MHz frekven ču joslas tehniskos 
parametrus  
Šis politikas variants, visticam āk, ļautu gūt lielāko daļu gaidāmo priekšroc ību, kā aprēķināts 
Komisijas p ētījumā, kas min ēts 5.4. ieda ļas ievadda ļā, jo augst āks harmoniz ācijas līmenis 
nodrošinās apjomrad ītus ietaup ījumus un atvieglin ās sadarbsp ēju. Tas savuk ārt palīdzēs 
sasniegt svar īgus ES soci ālos mērķus, piemēram, garant ēt platjoslas pieejam ību ikvienam 
iedzīvotājam.  
5.4.3.  Komisijas l ēmums, ar ko nosaka tehniskos parametrus un oblig ātu termiņu, līdz 
kuram 790–862 MHz frekven ču apakšjosla j āatbrīvo no (lieljaudas) apraides 
pakalpojumiem 
Šis variants ļautu gūt maksim ālu labumu, jo ieinteres ētajām aprind ām zustu jebkura 
neskaidrība. Tomēr, lai pie ņemtu šādu lēmumu, b ūtu jāiegūst Eiropas Parlamenta un 
Padomes piekrišana, iev ērojot tā iespējamo ietekmi, jo īpaši uz apraides pakalpojumu 
attīstību. 
6. VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
6.1. Varianti, kas paredz analog ās apraides izsl ēgšanas pabeigšanu noteikt ā termiņā  
Jādomā, ka vairākas dalībvalstis iebilstu pret saistošu Kopienas pas ākumu, atsaucoties uz 
svarīgām sabiedr ības interes ēm. 
Tāpēc vispiem ērotākais šķiet variants, kas paredz izdo t ieteikumu (5.1.2. punkts). Tam b ūtu 
jāpalīdz stiprin āt iepriekšējās politiskās saistības, kas savuk ārt atstātu pozitīvu “psiholo ģisku” 
ietekmi uz ieinteres ētajām aprind ām. Ja šis variants pal īdzētu paātrināt 790–862 MHz 
frekvenču apakšjoslas atbr īvošanu vis ā ES par dažiem m ēnešiem, tas var ētu dot iev ērojamu 
labumu, k ā skaidrots iepriekš, un mazin ātu ar paral ēlu apraidi (vienu un to pašu programmu 
analogo un digit ālo pārraidi) saist ītās raidorganiz āciju izmaksas. 
6.2. Varianti, kas paredz optim ālu radiofrekven ču spektra izmantošanu UHF  joslā 
(470–862 MHz) 
Variants “turpm āki koordin ācijas pasākumi” ilgtermi ņā ļaus iegūt papildu digit ālo dividendi, 
neradot lielas izmaksas. Tas š ķiet pamatots un sam ērīgs variants, jo neviens no apsv ērtajiem 
variantiem pašlaik neliecina, ka oblig āti pasākumi ES l īmenī varētu dot liel āku labumu. 
6.3. Varianti, kas paredz dal ībvalstu pas ākumu koordin āciju 790–862 MHz 
frekvenču apakšjosl ā 
Dalībvalstis, kas attiec ībā uz šo frekven ču apakšjoslu pašlaik apsver reglament ējošus valsts 
pasākumus, arvien intens īvāk tiek spiestas r īkoties, un, ja Kopienas pas ākumi steidzami 
nenodrošin ās dalībvalstīm koordin ētas pieejas pamatu, draud rasties iekš ējā tirgus 
LV 8   LV sadrumstalot ība, turklāt zudīs apjomrad ītie ietaupījumi, ko citos apst ākļos varētu iegūt. Tāpēc 
piemērotākais šķiet ierosin ātais ieteikums (5.3.2. punkts). 
6.4. Varianti, kas paredz 790–862 MHz frekven ču apakšjoslas tehnisko 
harmoniz āciju 
Šajā variantā (5.4.2. punkts) nav noteikts termi ņš, līdz kuram j āatbrīvo 790-862 MHz 
frekvenču apakšjosla, l īdz ar to ES vienotaj ā tirgū varētu izpausties nenoteikt ība, ko rad ītu 
dalībvalstu daž ādie īstenošanas un ieviešanas tempi, tom ēr jāņem vērā dalībvalstu 
sensitivitāte, kuru rada daž ādie analog ās apraides izsl ēgšanas tempi un atš ķirīgās mantotās 
apraides sist ēmas.  
Jāsecina, ka pašlaik lab ākais variants, kas atbilst ar ī proporcionalit ātes principam, ir pras ība 
visām dalībvalstīm, kuras paredz 790–862 MHz frekven ču apakšjosl ā izvietot citus, nevis 
pašreizējos apraides pakalpojumus, piem ērot vienus un tos pašus tehniskos nosac ījumus un 
ieteikums pieš ķirt frekvences, iev ērojot tehnolo ģiju un pakalpojumu neitralit āti, kopīgus 
tehnoloģiskos nosac ījumus un kop īgu joslas pl ānu.  
Ja Komisija noteiktu termi ņu, nav zin āms, vai visas dal ībvalstis to atbalst ītu. Izvēlētais 
variants noz īmē, ka dalībvalstis var elast īgi izvēlēties un pl ānot pāreju uz bezvadu platjoslas 
pakalpojumiem, tom ēr tad, kad š ī izvēle būs izdarīta, piemērojamie tehniskie nosac ījumi būs 
skaidri un koordin ēti, tādējādi novēršot galveno — sadrumstalot ības — risku. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒJUMS  
Novērtējuma un uzraudz ības pamat ā jābūt operat īvajiem m ērķiem konkr ētajās 
problemātiskajās jomās, pievēršot īpašu uzman ību šādiem aspektiem: 
• dalībvalstu pas ākumu savlaic īgumam, lai nodrošin ātu televīzijas analog ās apraides piln īgu 
izslēgšanu līdz 2012. gada 1. janv ārim, 
• virzībai uz 790–862 MHz frekven ču apakšjoslas atbr īvošanu elektroniskajiem sakariem, 
ievērojot harmoniz ētus tehniskos nosac ījumus, 
• virzībai uz nozar ē labāko pārraides tīklu tehnolo ģiju izmantošanu. 
Komisijai pal īdz attiecīgās padomdev ējas komitejas.