EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 28.9.2011 
SEC(2011) 1103 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
priekšlikums Padomes direkt īvai 
par kopīgu finanšu dar ījuma nodok ļa sistēmu un groz ījumiem Direkt īvā 2008/7/EK 
 
{COM(2011) 594 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1102 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV Kopsavilkums ietekmes nov ērtējuma ziņojumam 
"Instrumenti nodok ļu uzlikšanai finanšu nozar ē" 
1. IEVADS   
Savā 2010. gada 7. oktobra pazi ņojumā par nodok ļiem finanšu nozar ē Komisija izzi ņoja 
visaptveroša ietekmes nov ērtējuma (IN) uzs ākšanu, lai s īkāk izpētītu iespējas nodok ļu 
uzlikšanai finanšu nozar ē un spētu ierosin āt piemērotus politikas risin ājumus. Tādēļ šajā IN 
analizēti dažādi nodok ļu režīmi, un izkl āstīta piemērota finanšu dar ījumu nodok ļa (FTT) 
uzbūve un tā iespējamā ietekme.  
2. PROCEDŪRAS JAUT ĀJUMI UN APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Kā to nosaka ietekmes nov ērtējuma pamatnost ādnes, šajā ietekmes nov ērtējumā iekļauta 
apspriešan ās ar visām ieinteres ētajām pusēm. Turklāt tajā iekļauti ad hoc  ārējo pētījumu 
rezultāti. 
3. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS UN SUBSIDIARIT ĀTE 
3.1. Problēmas formul ējums 
Krīzes izmaksas 
Publiskajās debatēs plaši izmantots arguments ir , ka finanšu nozarei vajadz ētu uzņemties savu 
daļu finanšu kr īzes izmaksu. Dal ībvalstis ir individu āli apņēmušās atbalstīt finanšu nozari ar 
kopumā EUR 4,6 triljoniem (kas veido 39 % no 27 ES valstu IKP 2009. gad ā). Tas ir 
pasliktinājis publisk ā sektora finansi ālo stāvokli, turkl āt no fiskālā viedokļa šāda situācija ir 
nestabila un uzliek smagu slogu pašreiz ējai un nākamajām paaudz ēm.  
Finanšu pakalpojumu atbr īvojums no PVN 
PVN direkt īvas 135. panta 1. punkt ā lielākajai daļai finanšu un apdrošin āšanas pakalpojumu 
noteikts atbr īvojums no PVN. Anal īze liecina, ka šis atbr īvojums finanšu nozarei rada 
nodokļa priekšroc ības aptuveni 0,15 % apm ērā no IKP. T ā rezultātā finanšu nozarei 
salīdzinājumā ar citām nozarēm tiek piem ērots preferenci āls režīms, un rodas cenu 
izkropļojumi. 
Tirgus nepiln ība un sist ēmiskie riski finanšu nozar ē 
Krīze radās tirgus nepiln ību savstarp ējas sarežģītas mijiedarb ības, pasaules m ēroga finansi ālas 
un monet āras nelīdzsvarotības, nepien ācīga regulējuma, nepietiekamas uzraudz ības un 
nepilnīgas makrouzraudz ības rezult ātā. Ir izskan ējis viedoklis, ka nodok ļus varētu izmantot k ā 
regulatīvus instrumentus, lai risin ātu tādas probl ēmas kā tiešas vai netiešas garantijas, 
automatiz ētā tirdzniec ība (un kopum ā orientācija uz īstermiņa peļņu), atšķirīgs nodok ļu 
režīms attiecībā uz parādiem un pašu kapit ālu, pārmērīgi liela atalgojuma sh ēmas, kas veicina 
riska uzņemšanos, lieli kompleksu atvasin āto instrumentu apjomi un ekonomisk ās rentes 
esība, kas rada papildien ākumus šaj ā nozarē strādājošajiem. 
Iekšējā tirgus aspekti 
 
LV 3   LV Pēc finanšu kr īzes dalībvalstis ir rea ģējušas, finanšu sektor ā uzliekot daž ādus nodok ļus un 
nodevas. Š āda vienpus ēja darbība var izrais īt darījumu pārvietošanu un konkurences 
izkropļojumus vienot ā tirgū, un tā ir iemesls, lai veiktu koordin ētākas darbības. Koordin ācijas 
nepieciešam ību nosaka ar ī risks saist ībā ar dubultu aplikšanu ar nodok ļiem. 
3.2. ES tiesības rīkoties un subsidiarit āte 
ES tiesības rīkoties saist ībā ar nodok ļu uzlikšanu finanšu nozar ē ir balstītas uz Līguma par 
Eiropas Savien ības darbību (LESD) 113. un 115. pantu. Galvenais pamatojums ES l īmeņa 
rīcībai ir tāds, ka tiktu trauc ēta iekšējā tirgus darb ība, ja dal ībvalstis šaj ā jomā nolemtu 
rīkoties vienpus ēji. Vismaz 12 dal ībvalstis jau uzliek vai analiz ē iespēju finanšu iest ādēm 
uzlikt banku nodevas. Š āda nekoordin ēta nodokļu uzlikšana atseviš ķās finanšu nozares da ļās 
sašķeļ ES finanšu tirgu, izkrop ļo konkurenci un palielina finanšu darb ību pārvietošanas 
iespējamību gan ES iekšien ē, gan ārpus ES. Tas ar ī palielina dubultas nodok ļu aplikšanas 
risku finanšu nozar ē, kas savuk ārt kavē LESD noteikto pamatbr īvību īstenošanu.  
Tādēļ jāsecina, ka ES l īmeņa darbība ir saska ņā ar subsidiarit ātes principu, jo politikas m ērķus 
nav iespējams pietiekami sasniegt ar r īcību dalībvalstu līmenī, un to ir iesp ējams labāk 
sasniegt ar ES l īmeņa rīcību. 
4. MĒRĶI 
Var defin ēt šādus vispārīgos mērķus: 
• palielināt ieņēmumus un atbilst īgu finanšu nozares ieguld ījumu nodok ļu 
ieņēmumos; 
• ierobežot nev ēlamu rīcību tirgos un t ādējādi stabiliz ēt tirgus; 
• nodrošināt iekšējā tirgus darb ību (izvair īties no dubultas aplikšanas ar 
nodokļiem un konkurences izkrop ļojumiem). 
Vispārīgās problēmas Konkrētas probl ēmas Vispārējie mērķi Konkrētie mērķi 
1) Noteikt jaunus 
ieņēmumu avotus  
2) Atgūt nesenās finanšu 
krīzes radītās izmaksas  
3) Segt iesp ējamo 
nākotnes finanšu kr īžu 
izmaksas budžet ā Krīzes izmaksas 
(fiskālās konsolid ācijas 
jautājumi) 
Nodokļu priekšroc ības 
finanšu nozar ē Ievērojams publisk ā 
sektora finanšu atbalsts un 
cita finanšu kr īzes 
ietekme uz budžetu rad īja 
budžeta konsolid ācijas 
nepieciešam ību 
 
Finanšu pakalpojumu 
atbrīvojums no PVN  Palielināt ieņēmumus 
 Pienācīgs (taisn īgs un 
ievērojams) finanšu 
sektora ieguld ījums
 
4) Kompens ēt finanšu 
pakalpojumu atbr īvojumu 
no PVN  
1) Nevēlama rīcība tirgū 
netiešu garantiju d ēļ 
(bezrūpīgas rīcības sekas)  Samazināt pārlieku liela 
riska uzņemšanās stimulusTirgus nepiln ība un 
sistēmiskie riski finanšu 
nozarē 
 2) Nepien ācīgi vadīta un Ierobežot nev ēlamu rīcību 
tirgos un t ādējādi 
stabilizēt tirgus  
Novērst konkr ētos 
 
LV 4   LV uzraudzīta autom ātiskā 
tirdzniecība automatiz ētās 
tirdzniecības rad ītos 
riskus  
3) Izkropļojumi par āda un 
pašu kapit āla proporcij ā: 
aizņemtie līdzekļi 
4) Atalgojuma sh ēmas, 
kas paredz p ārlieku lielu 
iestāžu vad ītāju 
atalgojumu un veicina 
riska uzņemšanos  Samazināt aiz ņemto 
līdzekļu īpatsvaru, proti, 
parāda attiecību pret pašu 
kapitālu 
5) Kompleksi produkti un 
darījuma partneru risks  Izvairīties no 
izkropļojumiem ES, 
nodrošināt pas ākumu 
efektivitāti un nosarg āt 
salīdzinošo 
konkurētspējas poz īciju 
ES 
6) Ekonomisk ā rente  Nodrošināt iekšējā tirgus 
darbību, koordin ējot 
pasākumus, ko paredz ēts 
ieviest  
Izvairīties no dubultas 
aplikšanas ar nodok ļiem 
5. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
IN analiz ētie politikas risin ājumi (finanšu dar ījumu nodoklis ( FTT) un finanšu darb ības 
nodoklis ( FAT)) ir izvērtēti attiecībā pret pamatscen āriju.  
Pamatscen ārijs nozīmē nodokļu neieviešanu. To raksturo nozares atbr īvojums no PVN, kas 
nodokļu ziņā ir galven ā atšķirība starp finanšu nozari un cit ām ekonomikas nozar ēm, to 
raksturo ar ī augsts iest āžu vadītāju atalgojuma l īmenis finanšu nozar ē, arī nesenā vienpusējā 
dalībvalstu rīcība, piemērojot banku nodevas, valstu l īmeņa nodokļu kopums, ko uzliek vai nu 
nozarei vai finanšu dar ījumiem, k ā arī dubultas nodok ļu uzlikšanas risks un nesen ās nozares 
noregulējuma iniciat īvas. 
Šajā pamatscen ārijā ņem vērā arī noteiktas regulat īvas darbības attiec ībā uz finanšu nozari, 
kuras pašlaik ir ierosin ātas un kuras pal īdz sasniegt iepriekš min ētos mērķus. Konkr ētāk, IN 
prezumēts, ka tiks pie ņemti šie regulat īvie pasākumi, kas v ērsti uz finanšu nozares individu ālā 
un sistēmiskā riska samazin āšanu, palielinot gan finanšu iest āžu, gan visas finanšu sist ēmas 
kapitalizāciju un kapit āla rezerves. Daži citi politikas risin ājumi, piem ēram, papildu 
regulējums, ar ko atce ļ PVN atbr īvojumu vai nov ērš nodokļu atšķirības attiec ībā uz parādu un 
pašu kapit ālu, izmainot uz ņēmumu ien ākuma nodok ļa sistēmas, ir atmesti, jo ar tiem nav 
iespējams risin āt pietiekami lielu skaitu konstat ēto problēmu. 
6. POLITIKAS RISIN ĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
6.1. Palielināt ieņēmumus un atbilst īgo finanšu nozares ieguld ījumu nodok ļu 
ieņēmumos 
Jaunu ieņēmumu avotu noteikšana 
 
LV 5   LV Abi nodok ļu instrumenti, proti, FTT un FAT, varētu būt jauni ieņēmumu avoti, jo tie var rad īt 
ievērojamus nodok ļu ieņēmumu apjomus publisk ā sektora budžetos. Ta ču eksistē liela 
nenoteiktība attiecībā uz faktisko ie ņēmumu potenci ālu, ņemot vērā nezināmo mainīgo skaitu 
un pieņēmumus apl ēsēs.  
FAT gadījumā ieņēmumi pie hipot ētiskas nodok ļa likmes 5 % apm ērā ir starp 
EUR 9,3 miljardiem un EUR 30,3 miljardiem atkar ībā no pieņēmumiem par p ārvietošanu un 
uzbūvi.  
FTT ieņēmumu potenci āls ir lielāks. Aplēses ir diapazon ā no EUR 16,4 miljardiem l īdz 
EUR 400 miljardiem atkar ībā no pieņēmumiem par apjoma samazin āšanos, apliekamo 
produktu spektru un nodok ļa likmēm (0,01 % pirm ās aplēses gadījumā un 0,1 % otr ās aplēses 
gadījumā). Pieņēmums par dar ījumu pārvietošanu attiecas uz dar ījumu migr āciju un 
aktivitātes apjoma samazin āšanos, jo īpaši ātrās tirdzniec ības darījumiem. 
Nesenās finanšu kr īzes un iesp ējamo nākotnes krīžu izmaksu atg ūšana 
Jaunu nodok ļu uzlikšana finanšu nozar ē palīdzēs atgūt nesenās finanšu kr īzes radītās izmaksas 
budžetā, ja izmanto pie ņēmumu, ka visa nozare ir ne tieši guvusi labumu no finanšu 
palīdzības, kas tika sniegta atseviš ķām finanšu iest ādēm. Turkl āt tā dēvētais "maks ā 
piesārņotājs" princips attaisno pras ību finanšu nozarei turpm āk sniegt ieguld ījumu vald ības 
budžetā ar mērķi segt nākotnes kr īžu izmaksas, kuru sekas sniedzas ārpus noregul ējuma 
mehānismu iedarb ības.  
6.2. Kompens ēt finanšu pakalpojumu atbr īvojumu no PVN 
Lai gan FAT metodes izmantošana da ļēji atrisinātu problēmu saistībā ar finanšu nozares 
atbrīvojumu no PVN, IN secin āts, ka šo probl ēmu vēlams risin āt PVN za ļās grāmatas 
kontekstā. 
6.3. Koriģēt nevēlamu rīcību tirgos un t ādējādi stabiliz ēt finanšu tirgus 
Samazināt pārlieku liela riska uz ņemšanās stimulus  
Regulatīvie pasākumi, kas cieš āk saistīti ar sistēmiskā riska avotiem, var ētu būt piemērotāki, 
lai novērstu pārlieku liela riska uz ņemšanos. 
Taču FTT varētu būt piemērots instruments, lai samazin ātu pārlieku liela riska uz ņemšanos, 
ciktāl spekulat īva tirdzniec ība un tādu atvasin āto instrumentu tirdzniec ība, kuros ir augsts 
aizņemto līdzekļu īpatsvars, rada sist ēmisko risku. FAT būtu tikai netiešs pas ākums, lai 
novērstu pārāk liela riska uz ņemšanos.  
Novērst konkrētos automatiz ētās tirdzniec ības radītos riskus 
FTT, kas de facto  palielina dar ījumu izmaksas finanšu tirgos, var ētu izmantot, lai samazin ātu 
automatiz ētās tirdzniec ības apjoms un jo īpaši tās apakškategoriju, proti, ātrās datorizētās 
tirdzniecības darījumus. Dar ījumu papildizmaksu ietekme var ētu būt īpaši spēcīga atseviš ķos 
tirgus segmentos, kurus raksturo ļoti neliela marža. 
FAT nav tiešas ietekmes uz tirdzniec ības darbību finanšu tirgos. 
Samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru, proti, par āda attiecību pret pašu kapit ālu 
 
LV 6   LV Ne FTT, ne FAT nenovērš finansi ālo lēmumu izkrop ļojumus un stimulus p ārlieku lielam 
aizņemto līdzekļu īpatsvaram, ko rada atš ķirīgs esošais uz ņēmumu ien ākuma nodok ļa režīms 
attiecībā uz parādiem un pašu kapit ālu. Šim m ērķim piemērotāki ir regulat īvie pasākumi. 
Ekonomisk ās rentes aplikšana ar nodok ļiem — ieviest pas ākumus pievienot ās vērtības 
aplikšanai ar nodokli finanšu nozar ē 
FTT kā ekonomisk ās rentes nodoklim b ūtu visai ierobežota v ērtība. FAT var īpaši pielāgot, lai 
to piemērotu ekonomiskajai rentei, bet t ā efektivit āte būs atkarīga no norm ālu ienākumu 
jēdziena piem ērojamības nodok ļa bāzei.  
6.4. Nodrošin āt iekšējā tirgus darb ību  
Lai nodrošin ātu iekšējā tirgus darb ību un samazin ātu ekonomiskos izkrop ļojumus ES, abus 
nodokļa instrumentus b ūtu vēlams ieviest liel ā mērā saskaņojot nodok ļa bāzes un nodok ļa 
likmes. Konkr ētāk, gan FTT, gan FAT vajadzētu ieviest saska ņoti, lai izvair ītos no dubultas 
aplikšanas ar nodok ļiem un neaplikšanas ar nodok ļiem. 
6.5. Kumulat īvā ietekme 
Lai gan nodok ļa un regulat īvo izmaiņu kumulat īvā ietekme ir viegl āk izmērāma FAT nekā 
FTT, iespējams, ka gan FTT, gan FAT ietekme uz ekonomikas r ādītājiem (kred īta izmaks ām 
mikroekonomiskajiem un nozares r ādītājiem) tikai papildin ās pašlaik ierosin āto regulat īvo 
pasākumu efektu.  
6.6. Kopsavilkums un nosl ēguma piez īmes 
Analīze rāda, ka abi instrumenti, gan FTT, gan FAT, ir tehniski iesp ējami, bet, ja tiek dota 
priekšroka vienam no tiem, tas faktiski noz īmē izvēli starp sasniedzamajiem m ērķiem un šī 
izvēle ir atkar īga arī no nodok ļa uzbūves īpatnībām.  
Abiem nodok ļiem ir iev ērojams nodok ļu ieņēmumu gūšanas potenci āls no finanšu nozares, 
bet FTT tas ir mazliet liel āks. 
Taču FTT gadījumā ir lielāks darījumu pārvietošanas vai izzušanas risks, jo īpaši attiec ībā uz 
biežiem īstermiņa darījumiem. Automatiz ēto tirdzniec ību finanšu tirgos var ētu ietekm ēt 
nodokļu izraisīts darījuma izmaksu palielin ājums, kas iev ērojami samazin ātu robežpe ļņu, 
tādējādi ietekm ējot uzņēmējdarbības modeli, kas balst ās uz ātras datoriz ētas tirdzniec ības 
darījumiem. 
Abiem nodok ļiem paredzama neliela, bet b ūtiska ietekme uz IKP un nodarbin ātību, lai gan 
FTT gadījumā nelabvēlīgā ietekme b ūtu mazliet liel āka. Šīs nelabvēlīgās ietekmes iemesls ir 
kapitāla izmaksu palielin ājums, jo ar nodokli apliekam ās personas cent īsies šo nodok ļa nastu 
novirzīt saviem klientiem, kas negat īvi ietekm ēs ieguldījumu apjomu. Finanšu nozarei uzlikta 
nodokļa ietekmes sadal ījums parasti ir progres īvs, proti, š āda veida nodok ļi vairāk ietekmē 
bagātāko nekā nabadzīgāko sabiedr ības daļu, jo bag ātākie vairāk izmanto un g ūst lielāku 
labumu no finanšu nozares pakalpojumiem. Tas īpaši attiecas uz FTT, ja to piem ērotu tikai 
tādiem finanšu instrumentiem k ā obligācijas un akcijas, k ā arī to atvasin ātajiem 
instrumentiem. 
2011. gada 29. j ūnijā Eiropas Komisija iesniedza priekšlikumu daudzgadu finanšu sh ēmai 
2014.–2020. gadam. Šaj ā dokument ā ir ierosin āts ES vispirms ieviest FTT, ņemot vērā tā 
 
LV 7   LV ieņēmumu ģenerēšanas potenci ālu un tā ietekmi uz p ārlieku lielu noteiktu risku uz ņemšanos. 
Komisijas dienestu darba dokument ā1, kas pievienots prie kšlikumam, noteikti vair āki aspekti, 
kas jāņem vērā, lai mazin ātu pārcelšanas risku, ja FTT ieviestu ES l īmenī; šie aspekti analiz ēti 
nākamajā iedaļā.  
7. DAŽĀDU FTT  VARIANTU ANAL ĪZE  
7.1. Apliekamie produkti un dar ījumi 
Politikas risin ājumos noš ķir nodokli, ko uzliek i) t ūlītējiem valūtas un atvasin āto finanšu 
instrumentu dar ījumiem, ii) v ērtspapīru darījumiem prim ārajā un sekund ārajā tirgū 
un iii) atvasin āto finanšu instrumentu tirgiem, iz ņemot atvasin ātos finanšu 
instrumentus, ko tirgo birž ā. Tirgi, uz ko attiecas nodoklis, ir gan regul ēti tirgi, gan 
ārpusbiržas tirgi.  
Valūtas darījumu nodoklis (CTT) 
Iekasēšana notiktu centraliz ēti valūtas maiņas sistēmās, proti, re ālā laika bruto nor ēķinu 
sistēmās (RTGS ). Darījumiem, kurus uzrauga š ādās sistēmās, nodokli var ētu piemērot 
centralizēti. Jāņem vērā, ka šis risin ājums rada iev ērojamas juridiskas probl ēmas. Tādēļ ir 
noteikta atš ķirība starp tūlītējiem valūtas tirgiem un val ūtas atvasin āto instrumentu tirgiem. 
Vērtspapīru darījumu nodoklis (STT), izsl ēdzot atvasin ātos instrumentus un val ūtas darījumus 
Tas atbilst dar ījumu nodoklim ar ierobežotu nodok ļa bāzi, un to piem ērotu tikai t ūlītējiem 
kapitāla vērtspapīru un oblig āciju darījumiem (prim ārajos un sekund ārajos tirgos). Šis 
risinājums ir līdzīgs Apvienotaj ā Karalistē iekasētajai nodevai ( stamp duty ) kombin ācijā ar 
iekšzemes emisijas principu. Alternat īvs risinājums būtu izslēgt primāros tirgus, lai izvair ītos 
no kapitāla piesaist īšanas sad ārdzināšanās. Šāda gadījumā vērtspapīru darījuma nodoklis tiktu 
uzlikts tikai sekund ārajos tirgos tirgotaj ām akcijām un oblig ācijām. 
Finanšu nodoklis atvasin ātajiem instrumentiem 
Tas attiektos uz visiem atvasin ātajiem finanšu instrumentiem, kas tieši vai netieši atvasin āti 
no produktiem, ko tirgo regul ētos tirgos vai ārpusbiržas tirgos. Tie var ietvert val ūtas 
darījumu vērtspapīru atvasin ātos finanšu instrumentus vai pre ču atvasin ātos instrumentus, 
riska vai procentu likmju atvasin ātos instrumentus vai visus citus atvasin ātos finanšu 
instrumentus, kas nav t ūlītēji darījumi un dar ījumi kapit āla piesaistei, proti, oblig ācijas un 
akcijas. 
Finanšu dar ījumu nodoklis 
Šis risinājums attiektos uz visiem finanšu dar ījumiem, kas uzskait īti iepriekš, k ā arī to 
apakškategorij ām. Šāda apakškategorija var ētu, piem ēram, izsl ēgt nodok ļa uzlikšanu 
tūlītējiem darījumiem val ūtas tirgos, k ā arī kapitāla piesaistei ar akciju un oblig āciju 
palīdzību. 
Dažādo risinājumu priekšroc ības un trūkumi 
                                                 
1 Eiropas Komisija, SEC(2011) 876 gal īgā redakcija, 29.–30. lpp. 
 
LV 8   LV Direktīvā par finanšu instrumentu tirgiem jau iek ļauta nostabiliz ējusies finanšu instrumentu 
un produktu klasifik ācija, kas ir izmantot k ā pamats FTT priekšlikuma darb ības jomas 
definēšanai saist ībā ar produktiem, uz kuriem attieksies FTT.  
Visiem produktiem, kas defin ē finanšu tirgu un finanšu dar ījumus un kuri var ētu būt to tuvi 
aizvietotāji, jāveido to produktu "grozs", uz kuriem attiecas nodoklis. Šaur āku definīciju 
izmantošana rosin ātu masveida izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas. Tādējādi FTT, kas 
attiektos uz visiem v ērtspapīriem un to atvasin ātajiem instrumentiem, š ķiet vispiem ērotākais 
ar FTT apliekamo produktu spektrs. 
Valūtas darījumu gad ījumā ir iespējams konflikts starp m ērķi gūt papildu ie ņēmumus un 
mērķi neierobežot br īvu kapitāla kustību. Tas jo īpaši attiecas uz t ūlītējiem valūtas 
darījumiem. T ādu valūtu darījumu, kuros iesaist ītas dažādas ES val ūtas, aplikšana ar nodokli 
parasti ir uzskat āma par LESD 63. panta p ārkāpumu, turpretim val ūtu darījumu ar trešo valstu 
valūtām aplikšana ar nodokli v ārētu būt atbilstīga, ja Padome nolemtu š ādu aplikšanu īstenot, 
piemērojot LESD 64. panta 3. punktu, kas to at ļauj. 
7.2. Ar nodokli apliekamais notikums 
Apliekamais notikums var b ūt balstīts gan uz uzkr āšanas, gan kases principu. Dažiem 
darījumiem šāds dalījums varētu būt nesvarīgs, jo abi notiek vienlaic īgi, jo īpaši elektronisko 
darījumu gad ījumā. Elektroniskie dar ījumi finanšu tirg ū ir ļoti izplatīti. Taču gadījumā, ja 
tiktu noteikta tikai kases principa piem ērošana, tas var ētu būt stimuls atlikt maks ājumus, lai 
gūtu labumu no naudas pl ūsmas priekšroc ībām. Turkl āt, pat ja nenotiktu instrumentu 
apmaiņa, ar nodokli apliekamais notikums b ūtu iestājies. Atvasin āto instrumentu gad ījumā ar 
nodokli apliekamais notikums parasti b ūtu brīdis, kad ir notikusi vienošan ās par līgumu. IN 
ierosināts, ka lab ākais risin ājums būtu kases un uzkr āšanas principa hibr īds, atkarībā no 
konkrētajiem produktiem. 
7.3. Nodokļa aplikšanas vieta 
Lai noteiktu tos finanšu dar ījumus, kurus katr ā jurisdikcij ā būtu atļauts aplikt ar FTT, var ētu 
izmantot daž ādus principus (pušu m ītnes vieta, dar ījuma vieta un finanšu instrumentu emisijas 
vieta). Šīm pieejām ir daž ādas probl ēmas saist ībā ar nodok ļa iekasēšanas meh ānismu, 
piemērošanu un ie ņēmumu sadali. IN secin āts, ka pušu m ītnes vieta ir ieteicama k ā labākais 
risinājums, ņemot vērā nepieciešam ību mazin āt pārcelšanas riskus un iev ērot vienk āršas 
nodokļu administr ācijas prasības. 
7.4. Nodokļa maksātājs 
No visiem apspriestajiem risin ājumiem FTT būtu nodoklis, ko var ētu uzlikt finanšu iest ādēm, 
kas ir dar ījumā iesaistīta puse vai r īkojas dar ījumā iesaistītas puses v ārdā. Tā priekšroc ība 
būtu juridisko seku nov ēršana attiec ībā uz finanšu nozari un izvair īšanās no iesp ējami 
augstām administrat īvajām izmaks ām, kas saist ībā ar FTT rastos ar finanšu nozari nesaist ītiem 
tirgus dal ībniekiem. Lai b ūtu iespējams aptvert ar ī grupu iekš ējo finansējumu un sl ēptās 
banku darb ības, ir ierosin āts, ka uzņēmumi, kuri veic vair āk nekā noteiktu finanšu dar ījumu 
apjomu, ar ī būtu apliekami ar FTT. 
IN ieteikts, ka risin ājums darījumā iesaistītās puses, kas re ģistrētas ES, aplikt ar nodokli, ja t ās 
iesaistās darījumā ar trešo valstu finanšu iest ādēm, ir piem ērots veids k ā cīnīties ar 
izvairīšanos no nodok ļiem.  
 
LV 9   LV 7.5. Nodokļa bāze 
Nodokļa bāzes definēšana tūlītējiem darījumiem, visticam āk, neradīs nopietnas gr ūtības. Lai 
gan dažiem atvasin ātajiem instrumentiem ir pašiem sava v ērtība līguma slēgšanas br īdī, 
daudziem vien īgā viegli pieejam ā atsauces v ērtība, ko var ētu izmantot k ā nodokļa bāzi, ir 
bāzes instrumenta vai akt īva vērtība. IN ieteikts izmantot i) bruto dar ījuma vērtību tūlītējiem 
darījumiem un ii) atvasin āta līguma bāzes aktīvu vērtību (proti, nosac īto vērtību). 
7.6. Nodokļa likme 
Tiek pieņemts, ka zema, nemain īga, ar likumu noteikta nodok ļa likme ir ārkārtīgi būtiska, lai 
izvairītos no iev ērojamas nelabv ēlīgas ietekmes uz tirgiem un nodrošin ātu noteiktus 
ieņēmumus, jo l īdz ar likmes paaugstin āšanos palielin ās arī stimuls, lai izvair ītos no nodok ļa 
maksāšanas. IN ieteikts, ka labs veids k ā mazināt pārcelšanas risku, vienlaic īgi nodrošinot 
pienācīgus ieņēmumus, ir diferenc ēt nodokļa likmi atkar ībā no produkta kategorijas. 
7.7. Secinājumi par nodok ļa uzbūvi 
Efektīvai jebkura FTT varianta piem ērošanai ES ir ļoti ieteicama vienota nodok ļa darbības 
jomas, nodok ļa likmes, k ā arī nodokļa bāzes un citu b ūtisku nodok ļa iezīmju vienota 
noteikšana. Pirmk ārt, eksistē būtiski ekonomiski iemesli, lai nodrošin ātu augstu saska ņošanas 
un koordin ācijas līmeni, lai izvair ītos no aizvietošanas un nepiln ībām. Otrkārt, tam par labu ir 
arī tehniski argumenti. D ažu valstu biržas p ēdējos gados ir apvienojuš as un izmanto vienotu 
tehnisko infrastrukt ūru. Šīs sistēmas ir liel ā mērā integrētas, un starp valst īm ir ieteicama 
nodokļu administr ācijas un piem ērošanas koordin ēšana. Kā jau minēts, iepriekš izkl āstītā 
mītnes vietas principa piem ērošana var ētu mazināt šīs problēmas. Tādēļ saskaņotam FTT 
ieteicamākais risin ājums ir nodok ļa uzlikšana finanšu instrumentu un to atvasin āto 
instrumentu tirdzniec ībai, ko veic finanšu iest ādes un kas attiecas uz akcij ām, obligācijām un 
saistītajiem atvasin ātajiem instrumentiem saska ņā ar to nosac īto vērtību, piemērojot mītnes 
vietas principu. T ūlītēju valūtas darījumu iek ļaušana ir atkar īga no t ās juridisk ās 
īstenojamības. Prim ārie obligāciju un akciju tirgi b ūtu atbrīvoti no nodok ļa, lai mazin ātu tā 
tiešo ietekmi uz uz ņēmumu finans ējumu reālajā ekonomik ā.  
7.8. FTT  ietekme 
Ieņēmumu apl ēses 
Ieņēmumu prognoze pie FTT likmes 0,01 % apm ērā ir starp EUR 16,4 miljardiem (pie ņemot, 
ka elastība ir -2 un dar ījumu apjoms samazin ās ievērojami) un EUR 43,4 miljardiem 
(pieņemot, ka elast ība ir 0 un dar ījumu apjoms samazin ās nedaudz), kas veido 0,13 % l īdz 
0,35 % no IKP, ja ir g ūti ieņēmumi no visiem nodok ļa avotiem un ar nodokli apliekam ā 
vērtība ir dar ījuma bāzes aktīva vērtība. Ja nodok ļa likmi palielina l īdz 0,1 %, kop ējie 
prognozētie ieņēmumi ir starp EUR 73,3 miljardiem (pie ņemot, ka elast ība ir -2 un dar ījumu 
apjoms samazin ās ievērojami) un EUR 433,9 miljardiem (pie ņemot, ka elast ība ir 0 un 
darījumu apjoms samazin ās nedaudz), kas veido 0,60 % l īdz 3,54 % no IKP.  
Pārvietošana 
Ieņēmumu apl ēses dažādajiem FTT variantiem ļoti ietekm ē pieņēmumi par dar ījumu apjoma 
samazināšanos un tas, k āda ir atlikušo tirdzniec ības apjomu elast ība atkarībā no nodok ļa. IN ir 
iekļautas divas darba hipot ēzes par apjoma samazin āšanos (tostarp p ārcelšanu un izzušanu), 
viena (70 % samazin ājums) saska ņā ar pieejamajiem p ētījumiem par reakciju atvasin āto 
 
LV 10   LV instrumentu tirgos, otra (90 % samazin ājums) ir nedaudz augst āka un balst īta uz Zviedrijas 
pieredzi. Š īs hipotēzes pamatojas ar ī uz ātrās datorizētās tirdzniec ības darījumu attīstību, kas 
pašlaik veido aptuveni 40 % no kapit āla vērtspapīru tirgus un ko b ūtiski ietekm ētu FTT. IN 
ierosināts, ka daži nodok ļa uzbūves elementi, piem ēram, nodok ļa aplikšanas vieta, kas balst īta 
uz mītnes vietas principu, un nodok ļa likmju l īmenis ir visdaudzsološ ākie pārcelšanas riska 
mazināšanas veidi. 
Papildu nodok ļu ieviešana ietver risku, ka tirgus dal ībnieki pārcels savas darb ības, lai 
samazinātu fiskālo apgrūtinājumu. Pārcelšana var notikt, p ārceļot attiecīgās darbības uz 
jurisdikciju, kur tam tiek uzlikts maz āks nodoklis vai izmantojot t ādus 
produktus/ pieg ādātājus, kas ir ārpus nodok ļa darbības jomas taj ā pašā jurisdikcij ā. 
Acīmredzami, ka tirgu/ tirgus dal ībnieku fiziskas p ārcelšanas risks un p āreja uz produktiem, 
kas nav apliekami ar nodokli, samazin āsies līdz ar plaš āku nodok ļa uzlikšanu un plaš āku tā 
darbības jomu. 
Makroekonomisk ā ietekme un nodarbin ātība 
Modelis, ar kura pal īdzību analiz ēta makroekonomisk ā ietekme, r āda, ka dar ījumu nodoklis 
vērtspapīriem 0,1 % apm ērā, neierēķinot mazinoš ās korekcijas ietekmi, var ētu samazin āt 
gaidāmo IKP pieaugumu ilgtermi ņā par 1,76 % no IKP un par 0,17 % no IKP, ja nodok ļa 
likme būtu 0,01 %. Ta ču šie rezult āti jāinterpretē piesardzīgi, ņemot vērā izmantoto mode ļu 
ierobežojumus. Mode ļa ierobežojums ir, ka taj ā ņem vērā FTT ietekmi tikai uz vienu 
finansējuma avotu, proti, pašu kapit āla emisiju. Ietekme uz par āda finansējuma izmaks ām nav 
ņemta vērā. Šī ierobežojuma d ēļ modelis var p ārvērtēt nodokļa negatīvo ietekmi uz IKP. 
Turklāt nav pieejams t āds modelis, kas ļautu izvērtēt ierosināto mazinošo korekciju ietekmi, 
ko radītu ierosin ātā uzbūve (piemēram, prim āro tirgu izsl ēgšana, tādu darījumu izsl ēgšana, 
kuros nepiedal ās vismaz viena finanšu iest āde, utt.), un veidus, kuros tie var ietekm ēt 
makroekonomikas r ādītājus. Vien īgā iespējama pieeja ir simul ēt šo ietekmi, ņemot vērā 
brīdinājumus un nenoteikt ības, kas var b ūt ar to saist īti. Izmantojot pie ņēmumu, ka mazinošo 
korekciju ietekme īstenojas piln ībā, scenārijā par IKP pieauguma samazin ājumu, kur ā nav 
ņemta vērā mazinošo korekciju ietekme, paredz ētā IKP kritums var ētu sarukt no 1,76 % l īdz 
0,53 %. Model ētajos scen ārijos vērtspapīru darījumu nodoklim ar likmi 0,01 % un 0,1 % b ūtu 
neliela nelabv ēlīga ietekme uz nodarbin ātību attiecīgi -0,03 % un -0,20 % apm ērā. 
Riska uzņemšanās un ietekme uz uzved ību 
Ar riska dar ījumiem saist ītie aspekti un FTT ietekme uz uzved ību norāda uz iesp ēju, ka FTT 
varētu ierobežot spekul ācijas, neracion ālos darījumus ( noise trading ) un tehniskos dar ījumus, 
kā arī samazināt tirgus sv ārstīgumu. Lai gan ekonomiskaj ā literatūrā secināts, ka FTT ietekme 
uz svārstīgumu ir neskaidra un atkar īga no tirgus strukt ūras, tas būtu ļoti efektīvs instruments, 
lai samazin ātu ātros datoriz ētos darījumus un atvasin ātos instrumentus ar lielu aiz ņemto 
līdzekļu īpatsvaru. 
Ietekme uz kapit āla izmaksām un izaugsmi 
Ir izpētīta darījumu nodok ļu ietekme uz kapit āla izmaks ām (un tādējādi uz uz ņēmuma 
lēmumiem par ieguld ījumu veikšanu). Visp ārīgais teorētiskais rezult āts ir, ka augst ākas 
darījumu izmaksas, tostarp t ās, kuras nosaka dar ījumu nodok ļi, saistās ar zemākām aktīvu 
cenām. Tas var palielin āt uzņēmumu kapit āla izmaksas. Ietekme uz v ērtspapīru cenām un 
kapitāla izmaks ām palielin ās līdz ar nodok ļa likmi un to l īdzsvaro ilg āks turēšanas periods. 
Empīriskie pētījumi par nodok ļa ietekmi uz finanšu tirgiem kopum ā apstiprina šo teor ētisko 
 
LV 11   LV rezultātu. IN ierosin āts, ka akciju un oblig āciju primāro tirgu izsl ēgšana no nodok ļa darbības 
jomas būtu daudzsološs veids k ā mazināt ietekmi uz kapit āla izmaks ām.  
Sekas un sadal ījuma ietekme  
Liela daļa no šīs nastas b ūs uz finanšu instrumentu tiešo un netiešo īpašnieku pleciem. 
Noteiktas FTT uzbūves iezīmes, piem ēram, tās, ka ierosin ātas saistība ar nodok ļa maksātāja 
definīciju, varētu mazināt lielāku kapitāla izmaksu ietekmi uz nefinanšu nozar ēm.  
Ietekme uz tirgu strukt ūrām un konkur ētspēju 
Darījuma nodok ļa ietekme ir atkar īga no tirgus strukt ūras. Šī struktūra atšķiras atkar ībā no 
tirgus segmenta un valsts. Ja š ī struktūra ir neviendab īga, nodoklis var tirgus ietekm ēt ļoti 
dažādi. Empīriskajā literatūrā atrodami daž ādi darījumu nodok ļu ietekmes nov ērtējumu 
rezultāti. Pat, ja liel ākajā daļā pētījumu konstat ēts, ka tirdzniec ības apjomi samazin ās, ietekme 
uz svārstīgumu un cen ām ir neskaidra, lai gan uz p ārskata datiem un nov ērtējuma pieej ām 
balstītie rezultāti, ar kuru pal īdzību var lab āk noteikt dar ījumu izmaksu ietekmi, š ķiet biežāk 
konstatējam pozitīvu attiecību starp dar ījumu izmaks ām un svārstīgumu.  
Nodokļu ietekme uz re ālās ekonomikas (ražošana un pakalpojumi) konkur ētspēju lielā mērā 
atkarīga no nodok ļa uzbūves. IN teikts, ka ar nodokli apliekamo produktu ierobežošana, 
nosakot, ka tie ir finanšu instrumenti, k ā definēts finanšu instrumentu tirgu direkt īvā (MiFID ), 
tādējādi izslēdzot ikdienas  finanšu dar ījumus (piem ēram, rēķinu apmaksu un algas samaksu) 
un tādus darījumus kā aizdevumus, ko bankas izsniedz uz ņēmumiem vai m ājsaimniec ībām 
(piemēram, hipotek āros kredītus vai pat ēriņa kredītus), tiecas norobežot re ālo ekonomiku no 
šā nodokļa uzlikšanas tiešas ietekmes. 
8. PĀRRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Šā leģislatīvā pasākuma piem ērošanas makroekonomisko un mikroekonomisko seku 
izvērtēšana varētu notikt tr īs gadus p ēc tam, kad st ājušies spēkā leģislatīvie pasākumi, ar ko 
īsteno šo direkt īvu. Komisija tad var ētu Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegt zi ņojumu 
par šīs direktīvas tehnisko darb ību.