•Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

•Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

Priekšmets, darbības joma un definīcijas (1. un 2. pants)

Šīs regulas mērķis ir izveidot visaptverošu veicinošu satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai. Tās 1. pantā apstiprināts, ka dalībvalstis un Komisija var izvērtēt ārvalstu tiešos ieguldījumus, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem. Ieguldījumu izvērtēšanas pamatojums ir definēts saskaņā ar attiecīgajām prasībām ierobežojošu pasākumu noteikšanai, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem, kā noteikts PTO līgumā (tostarp jo īpaši GATS XIV panta a) punktā un XIV bis pantā), kā arī citos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos vai režīmos, kur Savienība vai tās dalībvalstis ir līgumslēdzējas puses.

Šīs regulas nolūkos 2. pantā ir izstrādāta virkne piemērojamo definīciju. Tur jo īpaši paskaidrots, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi aptver visdažādākos ieguldījumus, kas izveido vai saglabā stabilas un tiešas saiknes starp ieguldītājiem no trešām valstīm un uzņēmumiem, kuri veic saimniecisku darbību dalībvalstīs. Tas neaptver portfeļieguldījumus.

Savienības satvars ieguldījumu izvērtēšanai (3. un 4. pants)

Vairākās dalībvalstīs ir izveidoti valsts mehānismi, saskaņā ar kuriem var tikt ierobežota kapitāla aprite inter alia starp dalībvalstīm un trešām valstīm, pamatojoties uz sabiedriskās kārtības vai sabiedriskās drošības apsvērumiem. Tajā pašā laikā ārvalstu tiešie ieguldījumi ietilpst kopējās tirdzniecības politikas jomā, un saskaņā ar LESD 3. panta 1. punkta e) apakšpunktu Savienībai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz kopējo tirdzniecības politiku. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, 3. panta 1. punktā ir apstiprināts, ka dalībvalstis var turpināt saglabāt un grozīt esošos pasākumus vai pieņemt jaunus pasākumus ieguldījumu izvērtēšanai, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem, ņemot vērā katras valsts apstākļus un saskaņā ar ierosināto regulu.

Turklāt Komisijai vajadzētu būt iespējai izvērtēt ārvalstu tiešos ieguldījumus, kas varētu ietekmēt Savienības interešu projektus vai programmas, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem, kā paredzēts 3. panta 2. punktā. Savienības interešu projekti un programmas kalpo visai Savienībai un dod nozīmīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē, darbvietu radīšanā Savienības ekonomikā un rūpniecībā un tās konkurētspējā. Savienības interešu projektos un programmās ir vai nu iesaistīts ievērojams ES finansējums, vai tās ir izveidotas ar Savienības tiesību aktiem par kritisku infrastruktūru, kritiskām tehnoloģijām vai kritiskiem resursiem. Lai nodrošinātu pārredzamību, 1. pielikumā ir iekļauts indikatīvs saraksts ar Savienības interešu projektiem un programmām.

Lai vadītu dalībvalstis un Komisiju šīs regulas piemērošanā, 4. pantā ir sniegts neizsmeļošs saraksts ar faktoriem, ko var ņemt vērā, izvērtējot ārvalstu tiešos ieguldījumus, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem. Šis faktoru saraksts ir arī paredzēts, lai nodrošinātu skaidrību ieguldītājiem, kuri ir veikuši vai apsver iespēju veikt ārvalstu tiešos ieguldījumus Savienībā. Nosakot, vai ārvalstu tiešie ieguldījumi var ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību, dalībvalstīm un Komisijai būtu jāņem vērā visi attiecīgie faktori, tostarp ietekme uz kritisku infrastruktūru, tehnoloģijām, tostarp svarīgām pamattehnoloģijām, un izejvielām, kas ir būtiskas drošības vai sabiedriskās kārtības uzturēšanai. Šajā sakarā dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt arī iespējai ņemt vērā to, vai ārvalstu ieguldītāju tieši vai netieši kontrolē kādas trešās valsts valdība, cita starpā sniedzot būtisku finansējumu.

Pretapiešana (5. pants)

Lai nodrošinātu izvērtēšanas mehānismu efektivitāti, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai saglabāt, grozīt vai pieņemt pasākumus, kas nepieciešami, lai novērstu šo mehānismu apiešanu. Šādi pasākumi var ietvert tiešo ieguldījumu, ko veic uzņēmums, kurš izveidots saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem un kurš pieder ārvalstu ieguldītājam vai kuru tas kontrolē, izvērtēšanu atbilstīgi ES tiesību aktiem, ja ieguldījumi tiek veikti, izmantojot mākslīgas struktūras ES, kas neatspoguļo ekonomisko realitāti un ar ko apiet izvērtēšanas mehānismus. Tiem tomēr nevajadzētu ietekmēt LESD noteiktās pamatbrīvības.

Dalībvalstu veiktās izvērtēšanas procesuālais satvars (6. pants)

Ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanas, ko veic dalībvalstis, procesuālā satvara galvenie elementi noteikti 6. pantā. Šāds procesuāls satvars ļaus ieguldītājiem, Komisijai un citām dalībvalstīm labāk saprast, kā ieguldījumi būtu jāizvērtē, un nodrošināt, ka šie ieguldījumi tiek izvērtēti pārredzami un bez diskriminācijas starp dažādām trešām valstīm. Šo elementu vidū ir jo īpaši izvērtēšanas termiņu noteikšana, kurā ir jāievēro ES līmenī veiktās izvērtēšanas termiņi. Dalībvalstu veiktās izvērtēšanas mehānismu procesuālajam satvaram būtu jāparedz arī iespēja ieguldītājiem vērsties pēc tiesiskās aizsardzības saistībā ar izvērtēšanas lēmumiem.

Sadarbības mehānisms (8. pants)

Regulā paredzēts mehānisms, kas ļauj dalībvalstīm sadarboties un sniegt savstarpēju palīdzību, ja ārvalstu tiešie ieguldījumi varētu ietekmēt to drošību vai sabiedrisko kārtību. Iespējami ietekmētajām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai sniegt piezīmes dalībvalstīm, kurās ieguldījumi plānoti vai jau ir īstenoti, neatkarīgi no tā, vai kādā no attiecīgajām dalībvalstīm ir izvērtēšanas mehānisms vai tā veic konkrēto ieguldījumu izvērtēšanu. Šai sadarbībai būtu jāļauj dalībvalstīm apmainīties ar informāciju un koordinēt, ja iespējams, to attiecīgo reakciju uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem.

Dalībvalstīm, kuras veic kādu ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu, būtu jāinformē pārējās dalībvalstis par notiekošo izvērtēšanu. Tādējādi šīs dalībvalstis varētu saņemt piezīmes no citām dalībvalstīm jau agrīnā posmā un tās lietderīgi ņemt vērā savā izvērtēšanas procesā. Turklāt tas ļaus citām dalībvalstīm apsvērt, vai saistībā ar ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, kas ir plānoti vai jau īstenoti arī to teritorijā, var būt nepieciešams veikt izvērtējumu ar viņu pašu izvērtēšanas mehānismu.

Izvērtēšanu veicošajai dalībvalstij būtu jāļauj citām dalībvalstīm sniegt piezīmes samērīgā termiņā – 25 darba dienu laikā. Izvērtēšanu veicošajām dalībvalstīm savā izvērtēšanas mehānismā būtu jāparedz pietiekami daudz laika citu dalībvalstu sniegto piezīmju pienācīgai izskatīšanai, tomēr tās saglabā tiesības uz galīgā lēmuma pieņemšanu attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, kuri tiek izvērtēti.

Arī Komisija būtu jāinformē par ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, kas tiek izvērtēti saskaņā ar kādas dalībvalsts izvērtēšanas mehānismu, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem. Arī Komisijai vajadzētu būt iespējai samērīgā termiņā sniegt piezīmes (atzinuma veidā) tai dalībvalstij, kurā izvērtēšana notiek vai kurā plānots ieguldīt vai ieguldījumi jau ir īstenoti. Lai ņemtu vērā dalībvalstu sniegtās piezīmes, Komisijas rīcībā būtu jābūt 25 darba dienu papildu laikposmam, lai noteiktu, vai sniegt šādu atzinumu dalībvalstīm, kurās ieguldījumi tiek plānoti vai jau ir īstenoti.

Ietekmētās dalībvalstis un Komisija var sniegt piezīmes dalībvalstij, kurā ārvalstu tiešie ieguldījumi ir plānoti vai jau ir īstenoti, pat tad, ja minētajā dalībvalstī nav izvērtēšanas mehānisma vai tā neveic šo ieguldījumu izvērtēšanu. Šādā gadījumā šī dalībvalsts tomēr var ņemt vērā šīs piezīmes un atzinumu plašākā politikas veidošanas kontekstā.