C 175/8

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2022/C 175/05)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar šā maznozīmīgā grozījuma apstiprināšanas pieteikumu var iepazīties Komisijas eAmbrosia datubāzē.

VIENOTS DOKUMENTS

“Bulot de la Baie de Granville”

ES Nr.: PGI-FR-02319-AM01 – 30.12.2021.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Bulot de la Baie de Granville”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Bulot de la Baie de Granville” ir vēderkāju gliemezis, kas pieder pie sugas Buccinum undatum. To tirgo veselu un čaulā:

— dzīvā veidā; vai

— svaigi pagatavotu, pasterizētu vai sasaldētu.

Gatavošanas laikā to var aromatizēt.

Čaulas krāsa, kas bieži vien ir gaiša, mainās no baltas līdz tumšbrūnai un no zaļganbaltas līdz tumšzaļai, atkarībā no vairāk vai mazāk izteiktas aļģu klātbūtnes uz virsmas. Uz čaulas var būt sarkanīgi plankumi, ko izraisa mikroaļģu klātbūtne. Pēda ir baltā, ziloņkaula vai krēmkrāsā, vietām ir neliels rievojums un melni plankumi.

Izmēru nosaka, izmērot čaulu no virsotnes līdz sifonālajam kanālam. Gliemežu “Bulot de la Baie de Granville” izmērs ir robežās no 47 līdz 70 mm. Tomēr partijā var būt īpatņi, kas ir mazāki par 47 mm, nepārsniedzot 8 % robežu, un lielāki par 70 mm, nepārsniedzot 15 % robežu.

Tā kā gliemežiem ir vajadzīgs noteikts dzīves ilgums, lai sasniegtu vajadzīgo izmēru, tie bieži vien pārnēsā jūras organismus (bārkstis, tārpus, krepiduļus), ko sauc par epibiontiem un kas pielipuši pie čaulas. Epibiontu klātbūtne partijās, kas tiek tirgotas ar AĢIN “Bulot de la Baie de Granville”, ir ierobežota līdz 25 % īpatņu. Šī proporcija tiek novērtēta, uzskaitot īpatņus, kas ir izteikti epibiontu pārnēsātāji, un šā kritērija pamatā ir fotogrāfiska analīze.

Gliemežiem “Bulot de la Baie de Granville” ir joda, jūras un aļģu aromāts. Pēc termiskās apstrādes “Bulot de la Baie de Granville” garšai ir raksturīga maiga konsistence, ir jūtams mitrums un joda, jūras un lazdu riekstu aromāti. Tas var būt nedaudz kraukšķīgs nelielu nosēdumu vai čaulas atlūzu dēļ. Tam nav gļotu aromāta vai piegaršas.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

–

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Gliemeži “Bulot de la Baie de Granville” tiek zvejoti un izkrauti krastā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

–

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz visiem ar AĢIN apzīmēto gliemežu iepakojumiem norāda:

— nosaukumu “Bulot de la Baie de Granville”, kas ierakstīts ar skaidriem, salasāmiem un neizdzēšamiem burtiem, kuru izmēri, kā arī platums un augstums ir lielāki par tiem, kas izmantoti jebkuras citas norādes atveidei uz etiķetes;

— Eiropas Savienības AĢIN simbolu tirdzniecības nosaukuma tuvumā.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Bulot de la Baie de Granville” ģeogrāfiskā apgabala robežas nosaka:

— zvejas apgabals jūrā;

— izkraušanas apgabals krastā.

Zvejas apgabals

Gliemeži “Bulot de la Baie de Granville” tiek zvejoti Kotentīnas (Cotentin) pussalas rietumos piekrastes apgabalā, kas stiepjas no Gurī (Goury) raga ziemeļos līdz Šampo (Champeaux) ragam dienvidos. Tos zvejo piekrastes joslā 30 jūras jūdžu attālumā no izkraušanas vietām.

Izkraušanas apgabals krastā

Izkraušanas apgabalā ietilpst visas piekrastes komūnas, kas atrodas starp Gurī (Goury) ragu ziemeļos un Šampo (Champeaux) ragu dienvidos. Tajā ietilpst šādas Manšas (Manche) departamenta komūnas:

šādu komūnu teritorijas pilnībā:

Agon-Coutainville; Annoville; Barneville-Carteret; Baubigny; Blainville-sur-Mer; Bréhal; Bretteville-sur-Ay; Bréville-sur-Mer; Bricqueville-sur-Mer; Carolles; Champeaux; Coudeville-sur-Mer; Créances; Donville-les-Bains; Flamanville; Geffosses; Granville; Hauteville-sur-Mer; La Haye; Héauville; Heugueville-sur-Sienne; Jullouville; Lessay; Lingreville; Les Moitiers-d’Allonne; Montmartin-sur-Mer; Orval sur Sienne; Les Pieux; Pirou; Port-Bail-sur-Mer; Regnéville-sur-Mer; Le Rozel; Saint-Georges-de-la-Rivière; Saint-Germain-sur-Ay; Saint-Jean-de-la-Rivière; Saint-Pair-sur-Mer; Siouville-Hague; Surtainville; Tourville-sur-Sienne un Tréauville;

šādu komūnu teritorijas daļēji: La Hague un Gouville-sur-Mer.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Granvilas līča apvidum ir raksturīgs plašs plūdmaiņu diapazons (vidējā amplitūda 10,5 metri) un tāla jūras atkāpšanās bēguma laikā. Ūdens masu kustība plūdmaiņu cikla laikā Granvilā izraisa straumes, kuru ātrums sasniedz divus mezglus.

Spēcīgās straumes izraisa ievērojamu ūdens stabu izkliedi, un ūdens masas pastāvīgi tiek sajauktas vertikālā virzienā (bez noslāņošanās).

Masīvā ūdeņu sajaukšanās plūdmaiņu straumju un bangu dēļ samazina ūdens temperatūras sezonālo izmaiņu amplitūdu līdz aptuveni 10 °C. Vidējā temperatūra vasarā ir aptuveni 17 °C un ziemā 8 °C.

Spēcīgās straumes un plašais plūdmaiņu diapazons izraisa pastāvīgu ūdens masu atjaunošanos, ko nodrošina ieplūdes no atklātās jūras, tādēļ ūdens kvalitāte ir izcila un ūdens temperatūra — vēsa.

Granvilas līcī ir noteikta batimetriskā viendabība, un dziļumi, kas pārsniedz 50 m, ir sastopami tikai apgabalā tālāk par 30 jūras jūdzēm no Rietumkotentīnas piekrastes ostām.

Tā ir gliemežvāku atliekām bagāta teritorija, kurā ļoti reti ir sastopami gļotaini nosēdumi (smalkie nosēdumi).

Kotentīnas rietumu krastā valda mērens okeāna klimats (gada vidējā temperatūra ir 11,4 °C), un to ļoti lielā mērā ietekmē mitrās un vēsās gaisa plūsmas no Atlantijas okeāna.

Turklāt vietējās piekrastes īpatnības ir saistītas ar krasta konfigurāciju, kas pavērsta pret valdošajiem rietumu vējiem, un ar lielākoties smilšaino krasta līniju, izņemot ziemeļu un dienvidu galos — tas ierobežo iespējas zvejas kuģiem rast patvērumu un palaist tos ūdenī. Vajadzība izkliedēt gliemežu zvejas laivas gar visu piekrasti un vides aizsardzības apsvērumi ir saistīti ar:

— gar krastu izvietoto stāpeļu un izkraušanas vietu lielo skaitu;

— zvejas vienību nelielo izmēru (< 12 m), kas ļauj laivas izvilkt no ūdens vai atvieglo to novietošanu sausumā.

Gliemeži ir vietējo Normandijas piekrastes iedzīvotāju tradicionālā uztura sastāvdaļa. Tie tika zvejoti ar rokām vai savākti ar grābekli plūdmaiņu laikā (A. LOKĀRS, Austeru audzēšanas praktiskā rokasgrāmata, 1900, un L. ŽUBĒNS, Pētījumi par ēdamo gliemežvāku atradnēm Francijas piekrastē — Kotentīnas pussala, Okeanogrāfijas institūta biļetens, 1911). Gliemežus patērēja uzturā tiešā veidā un izmantoja arī kā ēsmu makšķerēm, kas paredzētas cēlāku zivju, piemēram, mencu, ķeršanai.

20. gadsimta pirmajā pusē mazapjoma zveja ar lamatām, traļiem vai dragām, kas ir ļoti izplatītas Granvilas reģionā, ļāva piezvejot arī gliemežus, un tā bija interesanta papildnodarbe, ko nodrošināja plūdmaiņas.

No 20. gadsimta vidus tika izstrādātas specializētas metodes. Ž. LEDANTEKS 1947. gadā ziņoja, ka pastāv specializēta gliemežu zveja, “kurā gliemjus dodas zvejot ar lamatām pie krasta” (Revue officielle des travaux des pêches maritimes 1947–1949 – Tome XV.FASC. 1-4, Nr. 54–60).

Gliemežu “Bulot de la Baie de Granville” profesionālās zvejas uzplaukums notika 20. gadsimta otrajā pusē, kad parādījās aprīkojums, kas ļāva zvejot lielākos apjomos. Tādējādi šī darbība kļuva profesionāla, specifiska un ienesīga. Starp šīm īpašajām iekārtām var minēt lamatas gliemežu ķeršanai un caurumotas kastes to transportēšanai.

No 1985. gada Granvilas līcī attiecībā uz gliemežu zveju tika ieviesta resursu pārvaldības sistēma (kuģu izmērs, zvejas rīku veids, zvejas grafiks utt.), lai saglabātu resursus un lamatu zvejai raksturīgo mājražošanas iedabu.

Produkta specifika

“Bulot de la Baie de Granville” ir vēderkāju gliemezis, kas pieder pie sugas Buccinum undatum. Raksturīgās iezīmes:

— veseli gliemeži, ar čaulu;

— svaigums;

— izmēri: no 47 līdz 70 mm; no tiem mazāk nekā 15 % gliemežu ir lielāki par 70 mm un mazāk nekā 8 % ir mazāki par 47 mm;

— lietojot uzturā: maz vai nav nosēdumu, jūras, joda, aļģu un lazdu riekstu aromāti, bez gļotu aromāta un piegaršas.

Saikne

Saiknei ar “Bulot de la Baie de Granville” ģeogrāfisko apgabalu pamatā ir šā produkta īpašā kvalitāte un reputācija.

Produkta kvalitāte lielākoties izriet no ģeogrāfiskās vides īpatnībām, ko papildina zvejnieku īpašā zinātība.

Dabas apstākļi Granvilas līcī (batimetrija, ievērojamais ūdens līmeņa kritums, ūdens kvalitāte un temperatūra) veicina aukstam jūras ūdenim piemērotās sugas Buccinum undatum attīstību.

Zvejnieki ir pielāgojuši savu darbību apgabala īpatnībām. Plašā plūdmaiņu diapazona dēļ ostas ir pieejamas tikai paisuma laikā. Plūdmaiņu režīms, kas sadala dienu uz pusēm, nosaka laiku, kad doties zvejā un kad atgriezties — laivas ierobežo zvejas periods, kas nevar pārsniegt 16 stundas.

“Bulot de la Baie de Granville” pievilcība ir saistīta ar svaigumu, ko garantē šāds zvejas īslaicīgums, kā arī ar dzīvīguma un organoleptisko īpašību saglabāšanos, ko nodrošina:

— tā sauktā “maigā zveja” ar lamatām, kas ļauj izvairīties no spriedzes, piemēram, čaulai saplīstot vai sajaucoties ar jūras nosēdumiem, un iegūt neskartus un ļoti dzīvīgus gliemežus;

— zvejas vietu izvēle, zvejnieku veiktā šķirošana un tīrīšana, kas likvidē ēsmas un nosēdumu paliekas;

— lokāla, regulāra un līdzsvarota zvejas apgabala apsaimniekošana, kas nodrošina salīdzinoši nelielus un stabilus izmērus;

— uzglabāšana caurumotās kastēs, kas veicina produkta dzīvīguma un integritātes saglabāšanos līdz pārdošanai svaigā veidā vai līdz pagatavošanai.

Mērenie klimatiskie apstākļi arī ir labvēlīgi, lai dzīvie gliemeži pareizi saglabātos no ūdens atstāšanas brīža līdz to izkraušanai krastā, nepievienojot ledu.

Visbeidzot, nosēdumu klātbūtne uzlabo “Bulot de la Baie de Granville” garšas kvalitāti. Gandrīz nemaz nav gļotaino nosēdumu, par kuriem zināms, ka tie pasliktina gliemežu organoleptiskās īpašības (tumšs ārējais izskats, gļotu aromāts un piegarša).

Jau vairākus gadu desmitus Granvilas līča gliemežiem ir laba reputācija vietējo iedzīvotāju vidū, un kopš 2-. gadsimta astoņdemitajiem gadiem ar tiem ir saistīta profesionālās zvejas attīstība, tāpēc Granvilas līcis ir kļuvis par visas Francijas mēroga centru gliemežu zvejas attīstībai un tirdzniecībai tradicionālajā veselo gliemežu veidā.

Saistībā ar to, ka aktuāli ir kļuvuši jūras velšu šķīvji un ēdiena gatavošana kļuvusi par jaunu tirdzniecības paveidu, “Bulot de la Baie de Granville” mārketings ir veicinājis gliemežu patēriņa pieaugumu visā valstī un uzlabojis Granvilas reputāciju. “Bulot de la Baie de Granville” labo reputāciju pazinēju vidū apliecina arī termina “bulot” (gliemezis) izcelsme. Būtībā līdz 20. gadsimta deviņdesmitajiem gadiem vēžveidīgo oficiālais tirdzniecības nosaukums bija “buccin” (gliemezis), bet produkts bija labāk pazīstams ar nosaukumu “bulot”, kas ir Normandijas izcelsmes termins. Tā lietošana izplatījās līdz ar mārketinga attīstību, un “bulot” ir kļuvis par oficiālu nosaukumu — tāpat kā “buccin”. Vēlāk pilnais nosaukums “Bulot de la Baie de Granville” komerciāli tika izmantots arvien plašāk, lai informētu patērētājus un popularizētu Granvilas līcī iegūtos gliemežus.

“Bulot de la Baie de Granville” labā reputācija ir pāraugusi profesionālo un reģionālo ietvaru, pateicoties drukātajiem plašsaziņas līdzekļiem un televīzijas pārraidēm. Varam minēt slaveno jūras lietām veltīto pārraidi “Talasa” ar īpašu reportāžu “Gliemežu vācējs no Granvilas, reportāža par nedaudz īpatnēju zveju: gliemežu zveja Granvilā” 1996. gada maijā.

Kā 2013. gada februārī apliecināja mēnešraksts “Terra Eco”, izcelsme “Granvilas līcī” tagad ir vērtējama kā īsta kvalitātes garantija valsts un visas Eiropas mērogā attiecībā uz “Bulot de la Baie de Granville” lietošanu uzturā: “Granvilas gliemeži, kas ir slaveni ar savu svaigumu un aromātu bez gļotu pēcgaršas, tiek eksportēti uz četriem Francijas un tuvākās Eiropas nostūriem”.

Skaistākā televīzijas epitāfija, slavinot “Bulot de la Baie de Granville”, pieder izcilajam šefpavāram Gajam MARTĒNAM, kurš 2014. gadā TV5 Monde raidījumā “Delikateses”, kas bija veltīts Normandijas vēžveidīgajiem, norādīja: “Gliemeži — jūs tos redzat visur, bet jums ir jāizvēlas Granvilas līča gliemeži, jo tie aptver visu šo reģionu, tā pratību, es pat teiktu — šo zemi un jūru…”.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-757e6893-2c06-411d-ad49-3c0dcc5363a5

(1) OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.