57. uzsver nepiecie šamību veikt institucion ālas reformas, lai t ādējādi uzlabotu PTO darbu, pamatojoties
arīuz iepriek šminētāP. Sazerlenda zi ņojuma rekomend ācijām;
58. uzsver PTO Parlament ārās konferences darba noz īmi PTO demokr ātiskās dimensijas stiprin āšanā;t aču
atzīmē, ka PTO sarun āsg a līgādeklarācija nav piln ībāizskatīta; atzīmēES sarunu dal ībnieku centienus uzru-
nāt PTO Parlament āro konferenci, bet pau žnožēlu, ka nav iesaist īti citi PTO sarunu dal ībnieki;
59. izsaka v ēlēšanos dot pozit īvu ieguld ījumu sarunu proces ā, izmantojot deput ātu plašos kontaktus ar
darījumu partneriem taj ās valstīs, ar kurāmE Si rk o p ējas intereses;
60. atzin īgi vērtēkopējo vienot ības garu, kas piem ītt r i jām galvenaj ām ES instit ūcijām, kuras piedal ījās
Honkongas konferenc ē, un uzsver labumu, ko dod to cie šāsadarbībašajos izšķirošajos sarunu m ēnešos;
aicina Padomi un Komisiju nodro šināt, lai arīturpmāk, pēc Honkongas konferences, k āarīĢenerālpadomes
sanāksmes laik āŽenēvāParlaments b ūtu pienācīgi iesaistīts un piln ībāinformēts par ES strat ēģiju un sarunu
virzību;
61. uzsver, cik svar īgi ir, lai Eiropas Parlaments b ūtu pārstāvēts visās PTO san āksmēs, kurās tiek pie ņemti
nozīmīgi lēmumi un kur ās ir iesaist īti ministri, bet ne tikai ofici ālajās ministru konferenc ēs; tādēļpieprasa,
lai nelielu Eiropas Parlamenta deput ātu delegāciju jēgpilni iesaist ītuŽenēvārīkotajās sanāksmēsa rmērķi
nodrošināt Honkongas deklar ācijānoteikto termi ņu—2006. gada 30. apr īļa un 31. j ūlija—ievērošanu;
aicina Padomi iek ļaut ielūgumāarīš ādu Eiropas Parlamenta deput ātu delegāciju, lai t ānovērotāja statusā
piedalītos vismaz vien āno 133 komiteju san āksmēm, kas apr īļa beigās notiks Ženēvā; aicina Komisiju
atbalstītšo iniciatīvu un nodro šināt, lai Eiropas Parlamenta deput āti, uzturoties Ženēvā,s aņemtu pien ācīgu
informāciju par sarunu gaitu;
62. vēlreiz atgādina par PTO parlament ārās dimensijas noz īmi PTO sarunu un demokr ātiskas likum ības
un caurredzam ības stiprin āšanā, jo parlamenta locek ļi var veidot svar īgu saikni ar pilso ņiem,īpaši darbojo-
ties kāinformācijas avots un sniedzot atbildes uz jaut ājumiem; atzin īgi vērtēPTO Parlament ārās konferences
Honkongas sesijas result ātus; aicina Komisiju un Padomi akt īvi atbalst īt Dohas sarunu k ārtas nosl ēguma
dokumenta atsauci, kas izce ļlikumdev ēju nozīmi tirdzniec ības politikas veido šanā;
63. uzdot tāpriekšsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei un Komisijai, k āarīdalībvalstu, pievieno šanās
dalībvalstu un kandid ātvalstu parlamentiem, PTO ģenerāldirektoram un Parlamentu savien ības priek šsēdētā-
jam.
P6_TA(2006)0124
Ekonomikas politikas visp ārējās pamatnost ādnes 2006. gadam
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par situ āciju Eiropas ekonomik ā: priek šziņojums par dal ībvalstu un
Kopienas ekonomikas politikas visp ārējām pamatnost ādnēm 2006. gad ā(2006/2047(INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāKomisijas Integr ētās pamatnost ādnes attiec ībāuz izaugsmi un darbaviet ām (2005 —2008)
(COM(2005)0141) (Integr ētās pamatnost ādnes),
—ņemot vērāEK līguma 99. panta 2. punktu,
—ņemot vērāKomisijas Ekonomikas politikas komitejas Īpašoz iņojumu Nr. 4/2005 “2005. gada Ekono-
mikas politikas komitejas prognoze ES 25 dal ībvalstīm par izdevumiem saist ībāar iedzīvotāju vecumu
(2004 —2050): iepriek šēji pieņēmumi un prognoz ēšanas metodes ”,2.12.2006. LV C 293 E/163 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 4. apr īlis
—ņemot vērā25 dalībvalstu Lisabonas Nacion ālās reformu programmas izaugsmei un nodarbin ātībai
2005.—2008. gadam,
—ņemot vērāKomisijas 2006. gada 25. janv āra Ikgadējo progresa zi ņojumu par Lisabonas strat ēģiju,
—ņemot vērāParlamenta 2003. gada 15. maija rezol ūciju par Komisijas ieteikumu par dal ībvalstu un
Kopienas ekonomikas politiku visp ārējām pamatnost ādnēm (2003. —2005. gadam) (1) un 2004. gada
22. aprīļa rezolūciju par Komisijas ieteikuma par dal ībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas visp ārējo
pamatnost ādņu aktualiz ēšanu (2003. —2005. gads) 2004. gad ā(2), un 2005. gada 26. maija rezol ūciju
par Komisijas ieteikumu par dal ībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas visp ārējām pamatnost ādnēm
saskaņāar integr ētajam pamatnost ādnēm attiec ībāuz izaugsmi un darbaviet ām (laika posmam no
2005. līdz 2008. gadam) (3),
—ņemot vērāPadomes prezident ūras Galveno jaut ājumu dokumentu ECOFIN padomei saist ībāar
2006. gada 7. febru āra pavasara Eiropadomi,
—ņemot vērāKomisijas Ekonomikas prognozes (4),
—ņemot vērā2004. gada 29. oktobr īparakstītāEiropas Konstitucion ālālīguma III-179. un III-206. pantu
(Konstitucion ālais līgums),
—ņemot vērāKomisijas balto gr āmatu “Eiropas transporta politika 2010. gadam: laiks izlemt ”
(COM(2001)0370),
—ņemot vērāKomisijas 2004. gada 7. j ūlija neofici ālo dokumentu par ES kop ējo konsolid ēto uzņēmuma
peļņas nodok ļabāzi,
—ņemot vērāEiropas Mazo uz ņēmumu hartu, ko apstiprin āja 2000. gada 19. un 20. j ūnija Santa Maria
da Feiras Eiropadome (MVU harta),
—ņemot vērāRīcības kodeksu par tie šiem uzņēmējdarbības nodok ļiem, ko 1997. gada 1. decembr īatbal-
stījaECOFIN padome,
—ņemot vērāto ESAO Starptautiskas skol ēnu novērtēšanas programmu (PISA) ,
—ņemot vērā2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes, 2001. gada 15. un 16. j ūnija Gēte-
borgas Eiropadomes, 2002. gada 15. un 16. marta Barselonas Eiropadomes un 2003. gada 20. un21. marta, 2004. gada 25. un 26. marta un 2005. gada 22. un 23. marta Briseles Eiropadomes prezi-dentūras secin ājumus,
—ņemot vērāKomisijas Wim Kok vadītās augsta l īmeņa grupas 2004. gada novembra zi ņojumu “Izaicinā-
juma priek šā—Lisabonas strat ēģija izaugsmei un nodarbin ātībai”,
—ņemot vērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērāEkonomikas un monet ārās komitejas zi ņojumu (A6-0077/2006),
A. tākānetikaņemts vērāievē
rojams skaits ieteikumu, kas bija iek ļauti Parlamenta p ēdējāst rīs rezolūcijās
par ekonomikas politikas visp ārējām pamatnost ādnēm; tākākopšParlamenta p ēdējāziņojuma pie ņem-
šanas ir par ādījušies jauni noz īmīgi faktori; t ākādaudzi agr āk noteikti ilgtermi ņa uzdevumi ir k ļuvuši
steidzam āki; tākāES ekonomikas izaugsme joproj āmi rlēnāka un maz āk gatava globaliz ācijai nekātās
galvenajiem konkurentiem;
B. tākāglobalizācija ir revolucion āra parādība, kura maina pieejamo resursu ierasto izmanto šanu,ļauj
jaunām ekonomik ām import ēt kapitālu, prasmes un tehnolo ģijas un konkur ēt savstarp ēji arvien vair āk
saistītāpasaulē, palielina migr ācijas plūsmu, maina tradicion ālos starptautisk ās tirdzniec ības veidus un
piešķir finanšu ekonomikai nekad agr āk nepieredz ētu nozīmi, kas p ārspējr eālās ekonomikas noz īmi; tā
kāfinanšu ekonomikas noz īmība padara uztic ēšanos par b ūtisku faktoru un rada jaunu vajadz ību pēc
efektīvas pārraudzības un cie šākas sadarb ības, lai nodro šinātu ekonomikas stabilit āti;
(1) OV C 67 E, 17.3.2004., 295. lpp.
(2) OV C 104 E, 30.4.2004., 1061. lpp.
(3) Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0209.
(4) 2005. gada rudens izdevums Nr. 5/2005.C 293 E/164 LV 2.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 4. apr īlis
C. tākākopšParlamenta iepriek šējās rezolūcijas par ekonomikas politikas visp ārējām pamatnost ādnēm
pieņemšanas 2005. gada maij āir parādījušies jauni noz īmīgi faktori —problēmas saist ībāar Konstitu-
cionālālīguma ratifik āciju, ES 2007. —2013. gada finan šup lāna pieņemšana, ko bez Eiropas Parlamenta
piekrišanas veica Eiropadome, divi pirmie ECB procentu likmju paaugstin ājumi pēc vairākkāpiecu gadu
pārtraukuma, Stabilit ātes un izaugsmes pakta reforma laik ā, kad 12 dal ībvalstīm budžeta defic īts
pārsniedz 3 %, Lisabonas nacion ālo reformu programmu pie ņemšana dalībvalstīs, lielāka uzman ība vis-
pasaules ener ģijas krīzei un ar to saist ītiemģeopolitiskiem sasp īlējumiem, sarunas par Igaunijas, Lietuvas
un Slovēnijas vēlmi pievienoties eirozonai 2007. gad āun vajadz ība aktualiz ēt PTO Dohas priorit ātes pēc
sarunu pal ēnināšanās Honkong ā;
D. tākāEiropas ekonomikas relat īvo pavājināšanos var saist īt ar neatbilst īgu regulācijas sistēmu un struk-
turālas reformas tr ūkumu, kas padara ekonomiku neelast īgāku nekāgalveno konkurentu ekonomikas,
stagnējošu vietējo piepras ījumu, uz ņēmējdarbības dinamikas tr ūkumu, kāarīvājiem darba tirgiem l ēnas
demogrāfiskās izaugsmes d ēļ, zemu nodarbin ātības līmeni un l ēnu ražīguma pieaugumu; t ākālēnu
ražīguma pieaugumu ir rad ījis invest īciju zemais l īmenis, nepietiekams daudzums jaunin ājumu un
darba pied āvājuma un piepras ījuma neatbilst ība, ko savuk ārt rada nepietiekami finans ēto izglītības un
apmācības sistēmu nesp ēja pielāgot darbiniekus nep ārtraukti main īgajai pasaulei;
E. tākāturklātk o pšParlamenta p ēdējās rezolūcijas pieņemšanas vair āk uzman ības tiek velt ītsšādām
problēmām: arvien liel āka sabiedr ības noveco šana, migr ācijas sasp īlējumi pie ES robe žām un iek šējās
problēmas, ko izraisa nepietiekama integr ācijas palīdzība otrās paaudzes imigrantiem, ārkārtīgi straujais
trešo valstu importa pieaugums da žās nozarēs, kāarīuzņēmējdarbības pārvietošana unārpakalpojumi,
pieaugošsĶīnas un citu jauno ekonomiku piepras ījums pēctādiem resursiem k ājēlnafta, dabasg āze,
akmeņogles un dzelzs, pieaugo ša Eiropas atkar ība no ener ģijas importa no nestabiliem re ģioniem un
globālas makroekonomisk ās nelīdzsvarotības izrais ītie riski,
1. aicina Komisiju, Padomi un dal ībvalstis pie ņemt ieteikumus, kas iek ļauti Parlamenta p ēdējāst rīs rezo-
lūcijās par ekonomikas politikas visp ārējām pamatnost ādnēm, bet v ēl navņemti vērā, proti, ieteikumu par
iekšējātirgus direkt īvu transpon ēšanu, ieteikumu valst īma rpārmērīgu deficītu veikt defic ītu mazino šus
pasākumus, ieteikumu par kop ēju komunik ācijas politiku saist ībāar globaliz ācijas izrais īto iedzīvotāju nedro-
šību, ieteikumu par struktur ālu reformu r īcības programmu, ietverot p ārvaramos šķēršļus, veicam ās darbības
un to grafiku un ieteikumu par Eiropas Mazo uz ņēmumu hartas pilnu īstenošanu, itīpaši labvēlīgāku
nodokļu sistēmu un liel ākus ieguld ījumus pētniecībāun jaunin ājumos priek šMVU.
2. atzin īgi vērtēGalveno jaut ājumu dokumentu ECOFIN padomei un atbalsta Komisijas izv ēli koncentr ē-
ties uzčetrām pamatjom ām (zināšanām un jaunin ājumiem, uz ņēmējdarbības potenci ālu, globaliz āciju un
demogrāfiskajām izmaiņām un efekt īvu enerģijas tirgu), kur āsjārīkojas, izmantojot Integr ētās pamatnost ād-
nes attiec ībāuz izaugsmi un darbaviet ām; turklāt piekrīt, ka strauj āka un ilgtsp ējīga izaugsme m ūsu ekono-
mikās notiks, tikai savstarp ēji pastiprinot stabilit ātes un uz izaugsmi orient ētas makroekonomisk ās politikas
un struktur ālās reformas, tostarp efekt īvāku ekonomisko saska ņošanu; atzin īgi vērtēKomisijas nol ūku pie-
dāvātc eļa karti, kur ābūtu norādītas vajadz īgās darbības un atskaites datumi četru min ēto uzdevumu pabeig-
šanai līdz 2007. gada beig ām;
Iestāžu reformas
3. uzskata, ka pa šreizējāpārdomu laik āpar Konstitucion ālo līgumu jānodarbojas ar pa šreizējo makroe-
konomikas p ārvaldības sistēmu tajāaspektā,kāto jau dar īja Konventa ekonomikas p ārvaldības grupa, ES
mērķiem un kompetenci ekonomik āun sociālajājomā, koplēmuma proced ūras papla šināšanu, iekļaujot
ekonomikas politikas jaut ājumus, ECB atbild ību, ievērojot tās neatkar ību, ekonomikas politiku koordin āciju
un eirogrupas lomu šajākontekstā, procedūru pārmērīgu deficītu samazin āšanai, ES kompetenci nodok ļu
jautājumos, Parlamenta atsaukuma ties ībuīstenošanu kontekst āar komitolo ģijas proced ūru vēlākais līdz
2008. gada 1. apr īlim un eurozonas p ārstāvēšanu starptautiskaj ās institūcijās;2.12.2006. LV C 293 E/165 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 4. apr īlis
4. atzin īgi vērtēekonomikas politikas visp ārējo pamatnost ādņu un nodarbin ātības pamatnost ādņu iekļau-
šanu Komisijas Integr ētajās pamatnost ādnēs, turklāt uzskata, ka ar īKomisijas ikgad ējais progresa zi ņojums
par Lisabonas procesu un citi dokumenti, kas saist īti ar atkl āto koordin ācijas metodi, ir j āapvieno un
jāaplūko kopā; uzskata, ka ekonomikas politikas visp ārējām pamatnost ādnēmjāpiešķir tāds pats normat īvais
statuss k ānodarbin ātības pamatnost ādnēm un ka Parlamenta un Komisijas loma šajāsakarāir jānosaka
vēlreiz;
5. prasa Komisijai izmekl ēt, cik pamatoti ir pie ņemt EK ties ību aktus, lai nodro šinātu vienotu nodok ļu
rezidences principu, ko piem ērotu ES pilso ņiem rezidentiem Eiropas Savien ībāunārpus tās un kas b ūtu
saistīts ar ES pilson ības jēdzienu, ES Konvenciju par nodok ļu dubultu uzlik šanu Eiropas Savien ībā(atspogu-
ļojot EK l īguma 293. pantu) un nediskrimin ācijas principa attiec ībāuz nodok ļiem, kānoteikts EKT spriedu-
mos, iekļaušanu ES ties ību aktos;
6. atzin īgi vērtēdalībvalstu pa šreizējo pienākumu iesniegt ikgad ējās nacion ālās reformu programmas,
kuru strukt ūra atbilst 24 integr ētām pamatnost ādnēm attiecībā; uzskata, ka ekonomikas r ādītājusšajāsakarā
vēl var uzlabot, ja Komisija noteiktu un veicin ātu nacion ālajās reformu programm āsm i nētās labākās prakses
un izveidotu ikkgad ēju labāko un slikt āko valstu tabulu, k ātas ir ieteikts Wim Kok zi ņojumā; aicina veikt
strukturālo reformu politikas dzi ļāku analīzi par p ēdējo desmitgadi, lai noskaidrotu l ēnās izaugsmes un
nepietiekam āražīguma cēloņus; aicina īstenot gudru izaugsmes strat ēģiju, apvienojot ES sadrumstalot ās
ekonomikas politikas pieejas saska ņotāstratēģijā, lai stiprin ātu ES potenci ālu attiecībāuz jaunu produktu
un ražošanas meto žu radīšanu, integr ējot inform ācijas un komunik āciju tehnolo ģijas un resursus taupo šas
tehnoloģijas ilgtsp ējīgas attīstības nodro šināšanai;
7. pau žnožēlu, ka 2005. gada decembra Eiropadomes vieno šanās par finan šup lānu ir maz āk ambicioza
nekāParlamenta priek šlikums, it īpašitādēļ, ka finan šup lāns ir vair āk orientēts uz tradicion ālajām politik ām
un pievēršnepieteikamu uzman ību tām politik ām, kuras nodro šina pievienoto v ērtību iedzīvotājiem; pau ž
nožēlu par finans ējuma samazin ājumu pētniecībai un zin ātnei, kāarīkonkurētspējai un izaugsmei, MVU,
pilsoniskuma veido šanai, brīvības, tiesiskuma atbalstam un ārējām darbībām; prasa Padomei v ēlreiz ar Parla-
mentu apspriest vieno šanos, kas veicin ātu ES labkl ājību, konkur ētspēju, nodarbin ātību un koh ēziju;
8. atzin īgi vērtē2006. gada marta pavasara Eiropadomes labi l īdzsvarotos secin ājumus, kas iev ēro pārvei-
dotās Lisabonas strat ēģijas daudznozaru atbalsta pieeju; aicina dal ībvalstisātri un prec īziīstenot nacion ālās
reformu programmas, iesaistot valstu parlamentus un ieinteres ētās puses, piem ēram, soci ālos partnerus, un
sniegt savlaic īgu inform āciju Parlamentam, Padomei un Komisijai; tom ēr izsaka no žēlu, ka netika pan ākta
vienošanās par skaidru grafiku un r īcības kodeksu, kas nodro šinātu attiec īgo triju galveno ES iest āžu
atbilstīgu sadarb ību un piln īgu iesaist īšanos integr ēto pamatnost ādņu, kas ir Lisabonas strat ēģijas būtiski
instrumenti, pien ācīgāpārraudzībā; turklātšajāsakarāatgādina, ka ir svar īgi līdzvērtīgi iesaist īt Padomes
visas galven ās struktūrvienības un ka Visp ārējo lietu padomei ir noz īmīga loma šīs darbības koordin ēšanā;
Makroekonomisk ā,monet ārāun fisk ālāpolitika
9. aicina Komisiju saglab āt stingru atjaunot āStabilitātes un izaugsmes pakta interpret āciju, neļaujotīste-
not pagaidu pas ākumus vai neatbilst īgu grāmatvedību; mudina dal ībvalstis veicin āt konkur ētspēju, katru
gadu censties samazin āt cikliski kori ģētābudžeta deficītu un nodro šināt lielākas budžeta korekcijas ekono-
miski labv ēlīgos periodos; uzskata, ka algu palielin ājumiem j āatbilst ra žīguma pieauguma tendenc ēm vidējā
termiņā; aicina uz m ērenu un atbild īgu cenu politiku, it īpaši monopoliz ētos vai oligopolu tirgos, jo t ātiek
samazināta inflācija un saglab ātas procentu likmes t ādālīmenī, kas neapdraud pa šreizējo ekonomikas atlab-
šanu;
10. mudina dal ībvalstis papildus censties samazin āt valsts par ādu un uzlabot valsts finan šupārvaldes
kvalitāti, kasļautu maz āk resursu izmantot procentu maks ājumiem un amortiz ācijai un vair āk izglītībai,
apmācībai, infrastrukt ūrai, kāarīpētniecībai un jaunin ājumiem; uzsver, ka vienlaikus ar finan šu stabilit ātes
nodrošināšanu ir būtiska vajadz ība veikt dal ībvalstu nodok ļu vispārēju pārskatu, lai stiprin ātu konkur ētspēju
un ilgtsp ējību, kas ietver efekt īvas un p ārskatītas izdevumu sh ēmas;C 293 E/166 LV 2.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 4. apr īlis
11. atz īmē,k alēnāekonomisk āizaugsme, p ārmērīgais parāds un augstais bezdarbs dramatiski saasina
problēmu, ko rada demogr āfiskās izmaiņas; tādēļuzsver, ka Lisabonas strat ēģijas pilnīgaīstenošana, lai vei-
dotu iekļaujošu sabiedr ību ar augstu nodarbin ātību un ra žīgumu, ir svar īgašīuzdevuma veiksm īgai risinā-
šanai; aicina Komisiju uzs ākt plašamēroga diskusiju, lai noteiktu paraugprakses un visefekt īvākās metodes
turpmākās attīstības nodro šināšanai;
12. nor āda, ka nel īdzsvarotība atsevi šķās eirozonas valst īsi rīpaši satrauco ša,ņemot vērātirdzniec ības
deficītu apmērus un nov ērotās inflācijas atšķirības starp da žāmn otām, un aicina dal ībvalstisīstenot ekono-
mikas politiku, kas atvieglotu šo situāciju, uzsverot vajadz ību pēc budžeta politikas, ar ko b ūtu iespējams
kompens ētšīs nelīdzsvarotības negat īvo ietekmi;
13. aicina dal ībvalstis attur ēties no kait īgas un p ārspīlētas pārrobežu nodok ļu konkurences, kas mazina
iespējas no bud žeta veikt valsts ieguld ījumus materi ālajos un nemateri ālajos aktīvos;
Uzņēmējdarb ības vide
14. aicina dal ībvalstu vid ējās izglītības sistēmās veicinātu zņēmējdarbības garu, ar to saprotot iesp ēju
īstenot uz ņēmējdarbības ideju, izce ļot uzņēmēja lomu sabiedr ībāun uzsverot t ādu jēdzienu noz īmīgumu
kāuzņēmumu vad ība un korporat īvāsociālāatbildība;
15. aicina Komisiju pret maziem un vid ējiem uzņēmumiem piem ērot pozit īvās diskrimin ācijas principu
un veikt darb ības, lai pal īdzētu izveidot uz ņēmumus elektroniski, atbilst īgi vienkāršot normat īvo vidi, veici-
nāt MVU pieeju finans ēm pirmo gadu laik ā, izmantojot riska kapit āla vai “biznesa e ņģeļu”formulas, palieli-
nāt EIB un EIF lomu, uzlabot MVU piek ļuvi inform ācijas un komunik āciju tehnolo ģijām (IKT), atz īstot, ka
konkurētspējas atšķirības starp ES un ASV nebalst ās tikai augsto tehnolo ģiju nozar ēs, bet ar īizplatīšanas
kanālu un mazumtirdzniec ības nozar ē, veicināt sadarbības strukt ūras un to internacionaliz āciju, apstiprinot
piedāvāto 14. uz ņēmējdarbības tiesību direkt īvu par sabiedr ību ar ierobe žotu atbild ību reģistrēto biroju
pārrobežupārcelšanu un apsprie žot Eiropas priv āto uzņēmumu turpm āko statūtu pievienoto v ērtību
maziem un vid ējiem uzņēmumiem;
16. atg ādina, ka ir aizst āvējis rīcības kodeksu saist ībāar tiešiem nodok ļiem uzņēmējdarbībai, saska ņāar
kuru dal ībvalstis vienoj āspārtraukt nodok ļu kaitīgo konkurenci; atbalsta Komisijas Kop ējās konsolid ētās
uzņēmumu nodok ļabāzes priek šlikumu; mudina Padomi nosl ēgt vienošanos par Komisijas priek šlikumiem
vienkāršot PVN saist ības; atbalsta centienus vienk āršot un samazin āt nodokļus, kānoteikts Eiropas Mazo
uzņēmumu hart ā;šajāsakarāatbalsta Komisijas neseno pl ānu par mazo un vid ējo uzņēmumu aplik šanu ar
nodokli m ītnes valst īun aicina Komisiju saist ībāar pievienot āsvērtības nodok ļa piemērošanušiem uzņē-
mumiem galam ērķa principu aizst āt ar izcelsmes vietas principu, iek ļaujot god īgas ieņēmumu sadales notei-
kumus;
17. stingri iesaka attiecin āt nacionālās reformu programmas uz pl ānotajiem un pa šreizējiem pasākumiem,
lai samazin ātu birokr ātiju un regul ējošosšķēršļus MVU un aktualiz ētu lēmumus viet ējā,r eģionālāun valsts
līmenī, kas kalpotu k āstandarts valsts iest ādēm citās dalībvalstīs;
18. aicina dal ībvalstis un to viet ējāsu nr eģionālās iestādes izstrādāt vispārēju plānu, lai nov ērtētu nodok ļu
plāna un pie šķirto subs īdiju sadales un re ģionālo ietekmi, ņemot vērā, ka nodok ļu politikas viet ējā,r eģionālā,
valsts un ES l īmenībieži nav saska ņotas, un atg ādina par viet ējo kopienu pieaugo šo svarīgo lomu ES eko-
nomiskās, sociālās un politisk ās labklājības nodro šināšanā;
19. uzskata, ka eksporta kvotu likvid ēšana ir būtiski izmain ījusi starptautisko tirdzniec ību, liekot politikas
veidotājiem reaģēt uz trešo valstu negod īgu konkurenci, proti, apkarojot vilto šanu un aizsarg ājot intelektu ālā
un rūpnieciskāīpašuma ties ības; tādēļaicina Komisiju un dal ībvalstis izveidot efekt īvu ES patentu sist ēmu,
ieviešot Kopienas patentu un citus atbilst īgus instrumentus;2.12.2006. LV C 293 E/167 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 4. apr īlis
Nodarbin ātība un cilv ēku kapit āls
20. uzskata, ka, lai uzlabotu attiec ību starp darbsp ējas vecuma iedz īvotāju skaitu un kop ējo iedzīvotāju
skaitu, ir j āveicšādas darb ības: jāpieņem ambicioza politika attiec ībāuz dzimst ību, jāpilnveido b ērnu aprū-
pes iestādes, jāveicina pl āni, ar kuriem tiek m ēģināts uzlabot darba un p ārējāsd zīves līdzsvaru, j āiekļauj
imigranti darba tirg ūun jāapkaro neleg ālāimigrācija,īstenojot strat ēģijas, kas veicina ilgtsp ējīgu attīstību
trešās valstīs, kāarīīstenojot kop īgu imigr ācijas politiku ES m ērogā,u njārada stimuli, kas mudin ātu strādā-
jošos atlikt br īvprātīgo pension ēšanos;
21. uzsver elast īguma un dro šības(flexicurity) potenciālu, lai veicin ātu iesaist īšanos darba tirg ū,j oīpaši
attiecībāuz sieviet ēm, gados vec ākiem darbiniekiem, jauniem cilv ēkiem, ilgsto šiem bezdarbniekiem un
imigrantiem;
22. uzskata, ka, lai uzlabotu attiec ību starp nodarbin āto skaitu un darbsp ējas vecuma iedz īvotāju skaitu,
ir jāveic pasākumi, kas paredz ēti tiešitāmg r u pām, kurāmi rg rūti piekļūt darba tirgum, proti, jauniem
cilvēkiem, sieviet ēm, cilvēkiem vecum āvirs 55 gadiem un inval īdiem, lai izveidotu dz īves cikla pieeju dar-
bam un darba laikam, t ādējādi respekt ējot cilvēku person īgās vajadzības, un it īpašijārada stimuli, kas
mudinātu vecākus darbiniekus dal īties ar darba pieredzi; t ādēļaicina dal ībvalstis kop āar sociālajiem partne-
riem veicin āt pasākumus, kuru m ērķis ir pielāgot darba attiec ības un darba laiku šo sociālo grupu īpašajām
vajadzībām;
23. uzskata, ka j āsamazina darbasp ēka izmaksas, kas nav saist ītas ar darba algu, it īpaši zemas kvalifik ā-
cijas darbiem, lai apkarotu neleg ālo uzņēmējdarbību;šajāsakarāatzinīgi vērtēPadomes l ēmumu pagarin āt
samazināto PVN likmi darbietilp īgiem pakalpojumiem un ierosina pilnvarot Komisiju veikt jaunu p ētījumu
par to, k āsamazinātās PVN likmes ietekm ēar nodok ļiem aplikto pakalpojumu cenas, ēnu ekonomikas
samazināšanu un kop ējos nodok ļu ienākumus, ieskaitot iemaksas soci ālās apdrošināšanas iestādēm;
24. uzsver, ka Eiropas gaus ās izaugsmes r ādītāji atspogu ļo efektīvu pasākumu trūkumu, lai samazin ātu
bezdarbu, palielin ātu aktīvo iedzīvotāju skaitu un paaugstin ātu zemo ra žīgumu;
25. aicina Komisiju iev ērot, ka EK ties ību aktiem j ābūt savietojamiem ar konkur ējošo valstu ties ību nor-
mām, lai izvair ītos no negat īvas ietekmes uz ES konkur ētspēju un ES uz ņēmumu potenci ālu ieviest jaunin ā-
jumus glob ālajātirgū;
26. uzskata, ka, lai uzlabotu izgl ītības kvalit āti un lai turpm ākajos gados daudzi relat īvi mazizgl ītotu
imigrantu b ērni apmekl ētu skolas, ir j āpalielina vietu skaits pamatskol āsu njāuzlabo pamatskolu un vidus-
skolu audz ēkņu zināšanas svešvalodās, matem ātikāun dabaszin ātnēs,ņemot vērāto, ka m ēs atpaliekam no
konkurentiem, k āredzams ESAO Starptautisk āss k o lēnu novērtēšanas programmas zi ņojumā,jāizveido pro-
fesionālās apmācības integr ēts modelis, nep ārtraukti izmantojot jaun ākās zināšanas;
27. aicina dal ībvalstis veikt pas ākumus, lai uzlabotu p ētnieku mobilit āti un nodro šinātu labāku infrastruk-
tūru ar nol ūku piesaist īt zinātniskajai karjerai vair āk studentu; turkl āt aicina veikt pas ākumus, lai apr īkotu
Eiropas universit ātes atbilst īgi pētniecības augst ākajiem standartiem nol ūkāstiprināt sadarbību starp univer-
sitātēmu nrūpniecības nozar ēm, kāarīkomercnozar ēm, pielāgot izglītības sistēmas pied āvājumu darba
tirgus piepras ījumam, liekot uzsvaru uz izgl ītošanu inženierzinātnēs un augstaj ās tehnolo ģijās, un uzlabot
informēšanu par p ētniecības rezult ātiem, kāarīuzlabot to izplat īšanu un izmanto šanu;
28. uzskata, ka ES un dal ībvalstu bud žetiem ir lab ākjāatspoguļo Lisabonas strat ēģijas priorit ātes, stipri-
not ES jaunin ājumu un p ētniecības spējas un populariz ējot mūžizglītību, tostarp izmantojot papildu finan šu
resursus;
Infrastrukt ūra,transports un ener ģija
29. uzskata, ka nepietiekami ieguld ījumi ir viens no iemesliem, kas izskaidro at šķirību konkur ētspējā
salīdzinājumāar ASV, un t ādēļaicina dal ībvalstis veicin ātp r i vātieguldījumus un paredz ēt ieguldījumu izde-
vumus tiem ieguld ījumiem, kas uzlabo ekonomisko efektivit āti un ražīgumu, piem ēram, infrastrukt ūrai,C 293 E/168 LV 2.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 4. apr īlis
pētniecībai un att īstībai, izglītībai, mūžizglītībai, kāarīreformēt nodokļu sistēmas, lai veicin ātu izaugsmi un
privātieguldījumus jaun ās ilgtspējīgās tehnolo ģijās;
30. mudina dal ībvalstis stingri iev ērot transporta infrastrukt ūras projektu (Eiropas komunik āciju tīkli)
izpildes termi ņus, vienk āršojot attiec īgās administrat īvās procedūras, un p ēc vajadzības veikt liel ākus ieguld ī-
jumus,ņemot vērā, ka atbilsto šip ašreizējamātrumam šādi projekti ilgs 20 gadus saska ņāar Komisijas Balto
grāmatu par transportu;
31. mudina dal ībvalstis 2006. gada pavasara Eiropadom ēlemt par jaunu saska ņotu ES ener ģētikas poli-
tiku, kuras tr īs galvenie m ērķi ir nodro šināt enerģijas piegādi, ilgtsp ējīgu attīstību un ekonomisko konkur ēt-
spēju; tādēļiesaka, pirmk ārt, uzsākt kopēju rīcību, lai att īstītu politisk ās un ekonomisk ās saites ar pieg ādā-
tājvalstīm, kāarīlai izveidotu ES iek šējo enerģijas tirgu ar konkur ētspējīgu un nediskriminejo šu vidi ener ģijas
piegādātājiem un izplat ītājiem, otrk ārt, nodro šinātlīdzsvaru starp iek šējiem un ārējiem pieg ādes avotiem,
treškārt, izvair īties no cenu un mai ņas kursu nepast āvības, izsakot pre ču un ener ģijas cenu eiro, ceturtk ārt,
uzlabot energoefektivit āti un, piektk ārt, pakāpeniski nov ērst atkarību no naftas un p āriet uz jaunu ilgtsp ējīgu
enerģijas sistēmu, kas balst ās uz atjaun īgās enerģijas izmanto šanu, piem ēram, vēja, hidroener ģijas, biomasas,
saules un ģeotermālās enerģijas izmanto šanu;
Jaunin ājumi,pētniec ība un att īstība
32. uzskata, ka konkurenci ar importu no jaunaj ām ekonomik ām un vilin ājumu uzņēmumiem izmantot
ārpakalpojumus var apkarot tikai ar iev ērojamu atbalstu p ētniecības un jaunin ājumu centieniem; aicina
Komisiju iesniegt priek šlikumus par p ētniecības finans ēšanu Eiropas Savien ībā; aicina dal ībvalstis pie šķirt
vairāk resursu p ētniecībai un jaunin ājumiem, vienlaikus garant ējot intelektu ālāīpašuma ties ību efektīvu aiz-
sardzību, un atbr īvot no nodok ļiem uzņēmumus un universit ātes, kas iegulda p ētniecībāun attīstībā, apzi-
noties, ka sal īdzinājumāar tiešām subsīdijāmšādi stimuli dod liel ākas garantijas, ka valsts l īdzekļi tiks
izmantoti veiksm īgu uzņēmumu atbalstam;
33. uzskata, ka saska ņota ES jaunin ājumu politika ir viens no galvenajiem labkl ājības, darbavietu rad īša-
nas un izaugsmes nodro šināšanas stūrakmeņiem, kas stiprina ES konkur ētspēju un pal īdz sasniegt ilgtsp ējīgu
attīstību, kas ir visp ārējs politikas m ērķis;
Pakalpojumu tirgu reforma un liel āka konkurence
34. pau žticību stiprai konkurences politikai; pieprasa p ārskatīt piešķīrumu krit ērijus saist ībāar konku-
rences tiesas pr āvām starp konkurenci uzraugo šām valstu iest ādēm un Komisiju, k āarīpieprasa p ārskatīt
valstu ties ību aktus, lai garant ētu tiesisko dro šību, regulatoru politisko neatkar ību, pārredzamību un atbil-
dību, kāarīsaskanību ar EK ties ību aktiem;
35. konstat ē, ka saska ņāar EK līgumu ir svar īgi izveidot vienotu Eiropas pakalpojumu tirgu, lai atbalst ītu
nozari, kas ir vit āli svarīga Eiropas ekonomikai kopum āun joīpaši jauno dal ībvalstu ekonomiku att īstībai,
ievērojot līdzsvaru starp tirgus atv ēršanu, sabiedriskajiem pakalpojumiem un soci ālajām un pat ērētāju tiesī-
bām;
36. atzin īgi vērtēKomisijas r īcības programmu valsts atbalstam un uzskata, ka p ārredzamāks un efekt ī-
vāks valsts atbalsts var dot labumu ES, it īpaši attiecībāuz jaunin ājumiem, k āarīpētniecību un att īstību;
vienlaikus uzskata, ka j āpārskata stimul ēšana ar nodok ļiem tiktāl, ciktāltāir alternat īva dotācijām un tie šām
subsīdijām;
37. aicina izstr ādāt finanšu pakalpojumu t ālredzīgu programmu, koncentr ējoties uz vienot ās eiro maks ā-
jumu zonas izveido šanu līdz 2010. gadam, apdro šināšanas uz ņēmumu maks ātspējas pārskatīšanu
(Solvency II ), priekšlikumu p ārskatīt finanšu pakalpojumu direkt īvu noteikumus attiec ībāuz regulatoru piln-
varām saistībāar uzņēmumu p ārrobežu apvieno šanos, lai veicin ātu konsolid āciju un izvair ītos no konflik-
tiem starp izcelsmes un uz ņēmējvalsts pārraugiem, priek šlikumu par hipotek ārajiem kred ītiem un pat ērētāja
kredītu direkt īvas pieņemšanu;2.12.2006. LV C 293 E/169 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 4. apr īlis
38. uzskata, ka integr ētāfinanšu tirgūun situācijā, kad uzņēmumi bie ži maina atra šanās vietas un strauji
pieaug starptautisk ākapitāla plūsmas un ieguld īšanasātrums, ir vajadz īga efektīva uzraudz ība un cie ša
sadarbība starp da žādu dalībvalstu regul ējošām un uzraugo šām iestādēm, lai gan ar īturpmāk ir nepiecie šams
apsvērt vispiem ērotāko ES uzraudz ības un kontroles modeli bank ām, apdro šināšanas komp ānijāmu nvērt-
spapīriem;
*
**
39. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta rezol ūciju Padomei, Komisijai, dal ībvalstu vald ībāmu n
parlamentiem, k āarīsociālajiem partneriem.
P6_TA(2006)0125
Eiropas p ārtikas pal īdzības programmas īsteno šana vistr ūcīgākajiem
Eiropas Parlamenta deklar ācija par apstiprin ātu labdar ības organiz āciju apg ādi vistr ūcīgākajiem iedz ī-
votājiem paredz ētās Eiropas p ārtikas pal īdzības programmas īsteno šanai
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāReglamenta 116. pantu,
A. tākā25 valstu Eiropas Savien ībāvismaz 40 miljoniem iedz īvotāju nav pieejams nepiecie šamais uztura
daudzums;
B. tākānepieciešamāspārtikas nodro šināšana visiem Eiropas iedz īvotājiem ir viena no kop ējās lauksaim-
niecības politikas (KLP) priorit ātēm un viens no EK L īguma pamatprincipiem;
C. tākāEiropas Savien ības Pārtikas pal īdzības programma visnabadz īgākajiem ir apliecin ājusi savu lietde-
rību un ir k ļuvusiļoti nepiecie šama miljoniem Eiropas iedz īvotāju;
D. ir satraukts par šīs darbības nākotni, jo Kopienas publisk ās intervences kr ājumi nep ārtraukti fiziski
samazinās, un ka t ādēļprogramma zaud ēsavu juridisko pamatu,
1. prasa Komisijai un Padomei:
a) atzīt, ka Eiropas Savien ībāir cilvēki, kas cie šno nepietieko ša uztura, un apliecin āt nepiecie šamību
nodrošinātv iņus ar vajadz īgo pārtiku;
b) nodro šināt Eiropas P ārtikas pal īdzības programmas past āvīgumu un pie šķirt tai visp ārēju daudzgadu
finansējumu;
c) atvērtšo pasākumu tādiem jauniem sektoriem k ācūkgaļas, mājputnu un olu;
d) iekļaut Eiropas p ārtikas pal īdzības programm āinovatīvus pasākumus ar m ērķi izsniegt pilnv ērtīgas pār-
tikas devas;
e) uzskat ītpārtikas pal īdzību par pas ākumu, kas veicina nabadz ības novēršanu;
f) veikt nepiecie šamos ties ību aktu groz ījumus, lai:
— izveidotu šai programmai paredz ētus krājumus, t.i., t ādus, kas ir pie šķirti un nog ādājami visnaba-
dzīgākajiem,
— paplašinātu bartera dar ījumu proced ūru,
— pirktu Kopienas tirg ūintervences kr ājumos tr ūkstošos produktus;
2. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtītšo deklarāciju kopāar parakst ītāju vārdiem Padomei un Komisijai, k ā
arīEiropas Savien ības dalībvalstu vald ībām.C 293 E/170 LV 2.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis
Otrdiena, 2006. gada 4. apr īlis