ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.9.

Militāro izdevumu ziņā visas 28 dalībvalstis kopā ir otrajā vietā pasaulē. Tomēr, lai gan visas lielākās lielvalstis ir palielinājušas savus aizsardzības izdevumus, ES 27 dalībvalstu izdevumi no 2005. līdz 2015. gadam ir samazinājušies par gandrīz 11 % (6). Tikai 4 no 28 dalībvalstīm sasniedz NATO noteikto izdevumu mērķrādītāju – 2 % no IKP. Valstu budžetos ievērojami ir samazināti izdevumi pētniecībai un tehnoloģijām aizsardzības jomā. No 2006. līdz 2013. gadam Eiropas Aizsardzības aģentūrā iesaistījušos 27 dalībvalstu izdevumi pētniecībai un tehnoloģijām aizsardzības jomā samazinājās par 27 % (7).
3.4.

Iespējas, ko paver automatizēta autovadīšana, tostarp vieglo bezvadītāja automobiļu vadīšana, galvenokārt tiek uzskatītas par izdevību radīt jaunus uzņēmējdarbības veidus. Tomēr svarīgi ir arī atbildības jautājumi, kas saskaņotā veidā ir jāatrisina Eiropas Savienībā. Automatizēta vai daļēji automatizēta autovadīšana varētu būtiski uzlabot arī sauszemes transportlīdzekļu aktīvo drošību. Kopš pagājušā gadsimta 70. gadiem ir četrkārt samazinājies ceļu satiksmes negadījumos bojā gājušo skaits, un par to galvenokārt jāpateicas pasīvās drošības elementiem vieglajos automobiļos. Tomēr jāatzīmē, ka cilvēki diemžēl joprojām iet bojā satiksmes negadījumos un 2016. gadā uz ES ceļiem dzīvību zaudēja 25 500 cilvēku. Tagad, kad tiek izstrādātas un ieviestas modernas aktīvās drošības sistēmas (daļēji automatizēta autovadīšana, satīkloti automobiļi), vajadzētu rasties iespējai ievērojami samazināt bojāgājušo skaitu vai pat pavisam izskaust bojāejas gadījumus, kā bija plānots drošības projektā Vision Zero. To 1997. gadā uzsāka Zviedrijā un pēc tam pārņēma ES, bet tas gaidītos rezultātus tomēr tā arī nedeva. Par pagrieziena punktu tagad var kļūt automatizētā autovadīšana. EESK mudina Komisiju turpināt projektu Vision Zero by 2050 , jo šis mērķis mūsu sabiedrībai un visiem iedzīvotājiem ir ārkārtīgi svarīgs.
1.3.

EESK atbalsta to, ka ērģeļu ar stabulēm izslēgšana no direktīvas darbības jomas ekonomisku, kā arī ar kultūru saistītu apsvērumu dēļ palīdzēs izvairīties zaudēt līdz 90 % no šīs nozares darbvietu un gada zaudējumiem 65 miljonu EUR apmērā līdz 2025. gadam.
4.6.

EESK norāda, ka saskaņā ar ierosināto tiesību aktu Komisija var sagatavot un sniegt ziņojumus, kuros aprakstīti konkrētie tirgus apstākļi kādā noteiktā valstī vai nozarē. Šiem ziņojumiem un to pamatā esošajiem pierādījumiem jākļūst par daļu no ikvienas antidempinga izmeklēšanas šajā valstī vai nozarē un jābūt publiski pieejamiem. Šajos ziņojumos ietverto informāciju varētu izmantot arī ES ražošanas nozares pārstāvji, iesniedzot sūdzību vai pārskatīšanas pieprasījumu. Tomēr EESK pauž bažas par to, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā nav ietverti noteikumi par to darbinieku faktiskā skaita palielināšanu, kuri nodarbojas ar tirdzniecības aizsardzības instrumentiem. Komiteja arī norāda, ka nav noteikts šo ziņojumu juridiskais statuss un nav skaidrs, kā ziņojumus varēs izmantot, ja attiecīgā valsts tos juridiski apstrīdēs. Nav arī norādīts, cik bieži ziņojumi tiks atjaunināti un kā tie tiks pielāgoti konkrētās nozares problēmām.
4.3.15.

EESK vēlas vērst uzmanību uz to, ka ES līmenī līdzīga procedūra – izsniegt PD A1 veidlapas, kas saistītas ar darba ņēmēju norīkošanu darbā, – jau ir uzrādījusi iespējamās problēmas, ko var radīt paļaušanās vienīgi uz izcelsmes dalībvalsti to datu apstiprināšanā, kas attiecas uz ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem, it īpaši fiktīvas pašnodarbinātības gadījumā. Ietekmes novērtējumā, kas pievienots priekšlikumam, ar ko groza Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā, teikts, ka PD A1 dokumentos ietvertās informācijas precizitāti nav iespējams garantēt, jo cita starpā nosūtītāju valstu pārvaldes iestādes neveic oficiālu kontroli. (7)
2.2.

Mūsdienās apmēram 1,4 miljardi cilvēku no aptuveni 60 pasaules valstīm (1) var bez vīzas ceļot uz Eiropas Savienību un izmantot savstarpības principa priekšrocības, kas dod labumu arī ES pilsoņiem, atvieglojot bezvīzu ceļojumus uz ārzemēm. To trešo valstu valstspiederīgo skaits, uz kuriem attiecas bezvīzu režīms ceļošanai uz Šengenas zonas valstīm, turpinās pieaugt, un sagaidāms, ka līdz 2020. gadam Šengenas robežu šķērsojošo personu skaits palielināsies par vairāk nekā 30 %, proti, no 30 miljoniem 2014. gadā līdz 39 vai 40 miljoniem 2020. gadā (2).
11.2.2.

Runājot par MVU, kas veido 90 % no ES ekonomikas struktūras, pat tad, ja tie nav reģistrēti kā energoietilpīgi uzņēmumi, to iepirktās enerģijas izmaksas un to pārstrādātajos pirmapstrādes produktos ietvertās enerģijas izmaksas var būtiski ietekmēt saražoto preču pašizmaksu un to tirdzniecību.
3.6.2.

LIFE programma, piemēram, ar projektu Urban Bees (3) plašām iedzīvotāju aprindām ir lieliski parādījusi gan to, cik svarīga nozīme ir apputeksnētājiem, gan to apdraudējuma cēloņus un rīcības iespējas to aizsardzībai. Tomēr apdraudējumu, ko rada, piemēram, noteikta lauksaimniecības prakse vai tādu insekticīdu atļaušana, kas potenciāli apdraud bites, var novērst tikai tad, ja par to pietiekami rūpējas citi ES dienesti un tiek konsekventi piemērots piesardzības princips.
2.1.

Eiropas Komisija 2016. gada 30. jūnijā iesniedza priekšlikumus regulas “Brisele IIa” reformai. Šī regula ir pamats tiesu iestāžu sadarbībai ģimenes lietās Eiropas Savienībā. Tajā paredzēti vienoti jurisdikcijas noteikumi attiecībā uz laulības šķiršanu, laulāto atšķiršanu bez laulības šķiršanas un laulības atzīšanu par neesošu, kā arī uz strīdiem par vecāku atbildību pārrobežu situācijās. Tā atvieglo lēmumu, publisko aktu un nolīgumu brīvu apriti Eiropas Savienībā, paredzot noteikumus par to atzīšanu un izpildi citās dalībvalstīs. No 2005. gada 1. marta to piemēro visās dalībvalstīs, izņemot Dāniju.
4.3.

Priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam, ņemot vērā to, ka patērētāju tiesību aizsardzība ir viena no Savienības un dalībvalstu dalītās kompetences jomām. No otras puses, priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, ar ko visām dalībvalstu kompetentajām iestādēm nosaka vienotu minimālo pilnvaru kopumu saistībā ar priekšlikuma īstenošanu.
3.1.

Direktīvas priekšlikums ietver aicinājumu visās dalībvalstīs ieviest vienotus noteikumus par to, kā valstu nodokļu administrācijām jāveic informācijas apmaiņa par personām, kas ir faktiskās labuma guvējas no tiem finanšu darījumiem, par kuriem ir aizdomas, ka tie varētu būt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas darījumi. Kā norādīts iepriekšējos atzinumos (3), EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu un atbalsta tās ieguldījumu nodokļu apiešanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanā, jo šī prakse ir ne vien dalībvalstu nodokļu bāzes samazināšanās cēlonis, bet arī viens no galvenajiem noziedzīgu un teroristisku organizāciju finansēšanas avotiem pasaules līmenī.
4.4.

Lai gan enerģētisko nabadzību bieži skata no privāto galapatērētāju viedokļa, ir svarīgi atcerēties, ka nereti tā skar arī dažus mazos un vidējos uzņēmumus ar visām no tā izrietošajām sekām to konkurētspējas ziņā.
1.1.

Ņemot vērā šajā atzinumā minētos apstākļus, komiteja piekrīt Komisijas priekšlikumiem, kuros finanšu instrumentu tirgu regulējuma noteikumu jeb FITD II piemērošanu paredzēts atlikt uz vienu gadu, t. i., no 2017. gada 3. janvāra uz 2018. gada 3. janvāri. Šī atlikšana tiek pamatota ar to, ka radušās vairākas nopietnas tehniskas un IT problēmas un ka daļēja atlikšana nebūtu vienkārša, jo tas savukārt radītu virkni citu sarežģītu jautājumu, kas skar, piemēram, procesa skaidrību, juridisko noteiktību, iespējamos tirgus darbības traucējumus, kā arī papildu izmaksas un ieguldījumus. Tomēr komiteja aicina īstenot visus iespējamos centienus, lai nepieļautu vēl lielāku kavēšanos FITD II piemērošanā, un atliktajā laika periodā nodrošināt, ka praksē netiek pārkāpti ieguldītāju aizsardzības noteikumi. Gaidot jaunu regulējumu, attiecīgajā gadījumā ir jāturpina bez izmaiņām piemērot spēkā esošos FITD I noteikumus.
2.1.

ES aviācijas nozarē ir tieši nodarbināti no 1,4 miljoniem (avots: Steer Davies Gleave “Study on employment and working conditions in air transport and airports”, nobeiguma ziņojums, 2015. gads) līdz 2 miljoniem cilvēku (avots: “Aviation: Benefits Beyond Borders”, Oxford Economics sagatavots ziņojums ATAG uzdevumā, 2014. gada aprīlis) un kopumā atbalsta no 4,8 miljoniem līdz 5,5 miljoniem darbvietu (avots: Steer Davies Gleave“Study on employment and working conditions in air transport and airports”, nobeiguma ziņojums, 2015. gads). Aviācijas tiešais ieguldījums ES IKP ir EUR 110 miljardi, bet kopējā ietekme, ietverot tūrismu un tā radīto multiplikatora efektu, sasniedz pat EUR 510 miljardus (avots: Steer Davies Gleave “Study on employment and working conditions in air transport and airports”, nobeiguma ziņojums, 2015. gads). Tas skaidri parāda, ka aviācijas nozares ekonomiskais potenciāls ir daudz lielāks par tās tiešo ietekmi.
1.1.

Ar pārskatīto Valsts iepirkuma nolīgumu, kā arī tirdzniecības sarunās ar trešām valstīm un ar nesen noslēgtajiem ES tirdzniecības nolīgumiem Eiropas Savienība ir panākusi Eiropas publiskā iepirkuma lielāku liberalizāciju un integrāciju. Šīs reformas veicinājušas Eiropas publiskā iepirkuma tirgu lielāku atvērtību uzņēmumiem no attīstītajām un jaunietekmes valstīm, tomēr minētās valstis, reaģējot uz šo tirgu atvēršanu, nav izteikušas līdzvērtīgu piedāvājumu, un Eiropas uzņēmumi joprojām saskaras ar ierobežojošu un diskriminējošu praksi trešās valstīs. Publiskā iepirkuma tirgu atvēršana vajadzīga vēl jo vairāk tāpēc, ka publiskais iepirkums veido 20 % no pasaules IKP un pašreizējās krīzes apstākļos publiskā sektora ieguldījumi infrastruktūrā, būvdarbu un piegādes līgumos attīstīto un jaunietekmes valstu ekonomikā ir viena no galvenajām svirām ekonomikas izaugsmei turpmākajos gados.
1.4.

No šā panta 2. punkta a) apakšpunkta, kā arī no 4. punkta izriet, ka pieņemtajiem pasākumiem principā būtu jābalstās uz minimālas saskaņošanas direktīvām, kā to vispārīgi ir pieņēmis Eiropas likumdevējs.
5.5.

EESK ir sarūgtināta par to, ka nav izstrādāta īpaša stratēģija tiešsaistes tirdzniecībai, kuras apgrozījums nepārtraukti pieaug un kas līdz šim ir viena no jomām, kurā ražojumu salīdzināmība un jo īpaši tirgus uzraudzība ir sarežģītāka un sagādā vairāk grūtību. Saskaņā ar novērojumu centra MarketWatch datiem tikai 23 % no tiešsaistes tirdzniecībā esošajiem ražojumiem ir pareizs marķējums. Tas ir viens no faktoriem, kas izkropļo tirgu, radot acīmredzamu kaitējumu uzņēmumiem un patērētājiem.
3.9.

Veselības rādītāju derīgums ir atkarīgs no to ticamības, kas ir obligāts priekšnoteikums to salīdzināšanai. Komisija savā paziņojumā atzīst šo ticamības trūkumu, kas apgrūtina gūto rezultātu salīdzināšanu. Tāpēc Komiteja atbalsta Eiropas veselības pamatrādītāju sistēmu, kas nodrošinātu salīdzināmus datus par veselību un to ietekmējošu rīcību, kā arī par slimībām un veselības aprūpes sistēmām, jo tas dotu iespēju atsevišķās valstīs uzlabot informācijas sistēmas un ieviest rādītājus, kuru pašlaik trūkst, un kopumā veicināt labas prakses piemēru apmaiņu. Komiteja atzinīgi vērtē arī veselības sektoram paredzēto vienoto novērtēšanas satvaru, ko sagatavojusi Sociālās aizsardzības komitejas rādītāju izstrādes apakšgrupa.
2.9.

Aprites modelis: no katras materiāla tonnas, no katra enerģijas džoula, no katra zemes hektāra jāspēj iegūt lielāku pievienoto vērtību un vairāk ieguvumu, pateicoties materiālu taupīgai izmantošanai, atkārtotai izmantošanai un pārstrādei.
4.2.

Jāatzīmē, ka šo jautājumu raksturo paradoksāla situācija: no vienas puses, transporta pakalpojumu lietotājam iespējas iegūt informāciju strauji palielinās, savukārt, no otras puses, šā paša iemesla dēļ tāds instruments kā likumdošana, kas paredzēts, lai kalpotu patērētājam, nespēj tikt līdzi notikumiem, neatkarīgi no tā, vai datu sniedzēji atbalstīs minēto likumdošanu.
3.3.

Stratēģijas par gaisa piesārņojumu pārskatīšanas mērķis ir apturēt pašreizējo kvalitātes standartu pārkāpšanu un panākt to pilnīgu ievērošanu vēlākais no 2020. gada, vieglo dīzeļdzinēju NOx emisijas samazinot ar Euro 6 standartu piemērošanu, kuru pamatā ir reālās braukšanas radītās emisijas. EESK šaubās, ka šie pasākumi ļaus sasniegt vēlamos rezultātus jau ar 2020. gadu, ņemot vērā to, ka prasības vajadzēs piemērot tikai no 2017. gada un pašreizējā autoparka nomaiņu nevarēs pabeigt līdz 2020. gadam.
2.1.

Eiropas veidošanas procesā arodbiedrību un darba devēju organizācijas iesaistījās nevis vajadzības dēļ, bet, neraugoties uz atšķirīgajiem viedokļiem, vadoties no pārliecības, ka Eiropas Kopiena ir vienīgais veids, kā apvienot tautas uz miera, demokrātijas, ekonomiskās izaugsmes un sociālā progresa bāzes. Tādējādi Eiropas veidošanas procesā no EOTK līdz EMS sociālo partneru līdzdalību raksturo nelokāma apņēmība, apliecinot darba devēju un arodbiedrību organizāciju izšķirošo nozīmi gan agrāk, gan pašreizējos EMS apstākļos, lai rastu risinājumus konjunktūras problēmām krīzes apstākļos un strukturālajām pārmaiņām mūsu valstīs. Šajā kontekstā EMS ir jānodrošina visu Eiropas Savienības valstu ilgtspējīga ekonomiskā un sociālā atveseļošanās, kas dotu iespēju radīt pienācīgas kvalitātes darbavietas. EMS ir jāiesaista visi dalībnieki atbilstoši to atbildības jomai. Sociālā dialoga Eiropas dimensijā jāņem arī vērā globalizācijas konteksts; ar šo dimensiju Savienībai jādod iespēja piedalīties pasaules mēroga regulējumā, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu “globalizācijas un Eiropas integrācijas humāno dimensiju”, par kuru būtu “atbildīgi Eiropas iedzīvotāji un organizēta pilsoniskā sabiedrība”, kā norādīts EESK 2007. gada maija atzinumā (2).
4.16.

Ja kāds no patentiem, kas izsniegts kādai no inovācijām, kļūst par tehnisku standartu, ir jārada iespēja konkurentiem iegūt piespiedu licences par pieņemamu cenu. Ar intelektuālo īpašumu saistītajiem tiesību aktiem ir reāli jāaizsargā inovācija, un patentus vai autortiesības nedrīkst izmantot rūpnieciskās konkurences un inovācijas ierobežošanai. Komiteja uzskata, ka minētie tiesību akti jāņem vērā preču brīvas aprites veicināšanā vienotajā tirgū, jo Eiropas vienotajam patentam, ko EESK stingri atbalsta, tajā būs izšķiroša nozīme. Kā liecina EESK novērojumi, dažās valstīs ārpus Eiropas, piemēram, Amerikas Savienotajās Valstīs, ne vienmēr tiek veikta patentu ar agrāku prioritāti izpēte un tādējādi to novatorisms nav vērtējams viennozīmīgi; tiek izsniegti patenti neciliem jauninājumiem, kas liek šaubīties par to inovāciju; savukārt patenti, kas tiek izsniegti abstraktiem izskata un sajūtu jēdzieniem (look and feel), neraugoties uz to, ar kādiem tehniskiem līdzekļiem šis veidols ir iegūts, ir pretrunā izgudrojuma patenta principam, kas vērsts tikai uz to, ar kādiem līdzekļiem rezultāts ir panākts. Šāda situācija var būt par iemeslu pārmērīgai tiesvedībai, kurā Eiropas uzņēmumiem būs vājākas pozīcijas.
3.4.

Ņemot vērā to, ka, pieņemot ierosināto direktīvu, attiecībā uz PKUI tiktu ieviestas jaunas prasības, kas radītu papildu izmaksas, Komiteja mudina ieviest iespēju nepiemērot direktīvu PKUI to izveides sākotnējā posmā (ne vairāk par 12 mēnešiem). Tas ļautu iemaksas veicošajam uzņēmumam izveidot PKUI, neradot tiem relatīvi lielas administratīvas izmaksas jau no paša PKUI darbības sākuma, un vēlāk pieņemt lēmumu, vai uzņēmums vēlas turpināt finansēt savu PKUI vai dod priekšroku pievienoties citai PKUI, kas jau pastāv. EESK uzskata, ka tas varētu ietekmēt darba devēja lēmumu izveidot PKUI.
1.5.

EESK uzskata, ka pozitīvus rezultātus no robežvērtības palielināšanas un no Eiropas procedūras maza apmēra prasībām varēs gūt, ja tiks vienkāršoti un būs viegli izpildāmi pasākumi, kas izriet no šīs procedūras.
1.15.

Regula par platjoslas virtuālās piekļuves produktiem (viens no platjoslas tīklu vairumtirdzniecības piekļuves tipiem, ko veido virtuālā tīkla savienojums ar jebkādu fiksētu vai bezvadu piekļuves tīkla arhitektūru, izņemot vietējās sakaru līnijas fizisko atsaisti, un attiecībā uz kuru ieviesta pārraidīšana uz noteiktu skaitu pārslēgšanas punktu, tostarp īpaši tīkla elementi un funkcionāli pielietojumi un papildu IT sistēmas) šķiet pāragra. EESK uzskata, ka būtu labāk pagaidīt, līdz tirgus noregulēs šo pakalpojumu sniegšanas nosacījumus un cenas. Savukārt prasība nodrošināt ASQ savienojamības produktu ir jāregulē tā, lai tiktu nodrošināta vienmērīga sloga sadale starp lieliem operatoriem un mazākiem pakalpojumu sniedzējiem no MVU sektora.
4.3.

Ierosinātie grozījumi atbilst izvirzītajiem mērķiem: a) precizēt, ka Vienotā patentu tiesa un Beniluksa valstu tiesa ir “tiesas” regulas “Brisele I” nozīmē; b) precizēt noteikumus par jurisdikciju attiecībā uz Vienoto patentu tiesu un Beniluksa valstu tiesu, ja iesaistīti atbildētāji, kuru domicils atrodas kādā no iesaistītajām dalībvalstīm, un izstrādāt vienotus noteikumus par starptautisko jurisdikciju attiecībā uz trešo valstu atbildētājiem tiesvedībā, kas uzsākta pret šādiem atbildētājiem Vienotajā patentu tiesā un Beniluksa valstu tiesā gadījumos, kad regulā “Brisele I” šādi noteikumi nav paredzēti, bet iekļauta atsauce uz valsts tiesību aktiem; c) noteikt, kādus noteikumus piemēro lis pendens un saistīto prasību gadījumā attiecībā uz Vienoto patentu tiesu un Beniluksa valstu tiesu, no vienas puses, un to dalībvalstu tiesām, kas nav attiecīgo starptautisko nolīgumu līgumslēdzējas puses, no otras puses, kā arī noteikt šo noteikumu piemērošanu pārejas periodā, kas minēts VPT nolīguma 83. panta 1. punktā; d) precizēt lēmumu atzīšanas un izpildes noteikumu piemērošanu dalībvalstīs, kuras ir attiecīgo starptautisko nolīgumu līgumslēdzējas puses, un dalībvalstīs, kas nav šo nolīgumu līgumslēdzējas puses.
4.1

Ņemot vērā krīzi, Komisija apstiprināja banku apvienošanos ātrāk nekā parasti, un no 2008. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 1. oktobrim atļāva piešķirt finanšu nozarei atbalstu 5 058,9 miljardu euro (40,3 % no ES IKP) apmērā. No minētās summas tika izmantoti 1 615,9 miljardi euro (12,8 % no IKP). Valsts atbalsts reālajai ekonomikai gandrīz tajā pašā laikposmā sasniedza 82,9 miljardus euro (0,7 % no IKP).
1)

No 1. janvāra līdz 31. maijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā atļauts zvejot zilās tunzivis, izmantojot liela izmēra pelaģiskos nozvejotājus kuģus, kas zvejo ar āķu jedām un kas garāki par 24 m, izņemot apgabalu uz rietumiem no 10° W un uz ziemeļiem no 42° N, kur šāda zveja ir atļauta no 1. augusta līdz 31. janvārim.
4.4.2

Tā vēlas noskaidrot, kā ir paredzēts rīkoties tajos gadījumos, kad viens no uzņēmumiem ir piedalījies iecietības programmā, piemēram, ņemot vērā grūtības pierādīt un noteikt katra uzņēmuma atbildību un aprēķināt to ieguldījumu, ievērojot to finansiālās iespējas.
3.1

CCS tehnoloģiju raksturo kā būtisku elementu Eiropas oglekļa dioksīda samazināšanas programmas īstenošanā. To uzskata par tehnoloģiju, kas piedāvā vienīgo vērā ņemamo risinājumu CO2 problēmai, kuru rada no fosilā kurināmā iegūtas enerģijas turpmāka izmantošana nākamajās desmitgadēs. “2050. gadam izvirzīto (klimata) mērķi būs iespējams sasniegt tikai tad, ja emisijas no fosilā kurināmā sadedzināšanas tiks izslēgtas no sistēmas (…).”
2.4

Komiteja vērš Eiropas Parlamenta un Padomes uzmanību uz šādiem ieteikumiem: — uzņēmumiem jānorāda, kāda ir to darbības pozitīvā un/vai negatīvā ietekme uz sabiedrību; — uzņēmumiem ziņojumā būtu jāiekļauj informācija par to, vai to administratīvajā vai uzraudzības padomē ir darba ņēmēju pārstāvji; — izstrādājot gada ziņojumu, jāinformē personāla pārstāvības organizācijas un jākonsultējas ar tām; — jānodrošina, ka ziņojuma daļas par vides, sociālajiem un pārvaldības datiem izstrādā personas, kas ir kompetentas šajās jomās, bet jo sevišķi sociālajā un vides jomā; — uzņēmumiem–pasūtītājiem jāziņo par saviem kontaktiem ar piegādes ķēdi vai vērtību ķēdi, it īpaši attiecībā uz darba tiesībām un cilvēktiesībām; — uzņēmumiem, uz kuriem neattiecas direktīva, būtu brīvprātīgi jāizmanto pārredzamības princips, lai uzlabotu savu darbības veidu; — dalībvalstīm jāintegrē nefinansiālu pārskatu kvalitāte valsts stratēģijā par uzņēmumu sociālo atbildību (USA); — saistībā ar transponēšanu dalībvalstis, kas to uzskata par lietderīgu, varētu pazemināt noteikto robežvērtību, lai noteikumi attiektos uz ievērojamu uzņēmumu skaitu valstī; — jālūdz Komisijai sākt vai atvieglot procesu, kurā ir apvienotas “daudzas ieinteresētas personas” (4), lai labāk definētu galvenos principus un atsauces standartus, kuri sekmētu salīdzināmību un ilgtermiņā arī saskaņošanu; — saskaņā ar Komisijas USA popularizēšanas un veicināšanas politiku, kā tā izklāstīta 2011. gada oktobra paziņojumā, Komisijai vajadzētu ieteikt attiecīgajiem uzņēmumiem izmantot tādus starptautiskos orientierus par prasību atklāt nefinansiālu informāciju, kuri ir vislabāk saskaņoti ar jauno USA definīciju.
4.1.4.

Pieņēmums, ka šāda ķēdes reakcija radīsies, pamatots ar to, ka publiskā sektora struktūras, tiklīdz process jau būs sācies, nodrošinās ne tikai to vietņu pieejamību, kas ietilpst direktīvas darbības jomā, bet vienlaicīgi vai īsi pēc tam nodrošinās arī to tīmekļa vietņu pieejamību, uz kurām direktīva neattiecas. Ķēdes reakcijas izraisīšanu varētu veicināt publiskais iepirkums, ko veic saskaņā ar ES tiesību aktiem, kuros varētu noteikt, ka publiskā iepirkuma veicējiem tehniskajās specifikācijas jānorāda uz Eiropas standartiem tīmekļa pieejamības jomā. Taču šāds risinājums ir atkarīgs no ES lēmumu pieņēmēju politiskās gribas, kā arī publiskā iepirkuma veicēju gribas un iespējām nodrošināt tīmekļa pieejamību.
1.2

Šajā sakarā EESK a) atzīmē: lai gan lietpratīgs regulējums ir vajadzīgs visāda lieluma uzņēmumiem, tomēr maziem uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem, birokrātija rada nesamērīgi lielu slogu; b) atgādina visiem Komisijas dienestiem, ka “MVU tests” ir neatņemama IN daļa. Komiteja aicina Eiropas likumdevējas iestādes ietekmes novērtējumu sagatavošanā un tiesību aktu izstrādē ņemt vērā mazo un mikrouzņēmumu īpašās iezīmes MVU grupas ietvaros; c) atzinīgi vērtē REFIT programmu, kura palīdzēs konstatēt apgrūtinājumus un neefektīvus pasākumus, kas attiecas uz MVU. Šī programma jāizmanto, lai apzinātu tādus spēkā esošos noteikumus, kas vairs nav piemēroti vēlamā mērķa sasniegšanai, un ierosinātu to atcelšanu, un lai konsolidētu spēkā esošos tiesību aktus. Mēs ierosinām Komisijai pēc iespējas drīzāk sākt jaunu atbilstības pārbaužu veikšanu, vispirmām kārtām pārbaudot desmit visapgrūtinošākos tiesību aktus, kuri minēti paziņojumā, kas ir šā atzinuma priekšmets, un īpašu uzmanību pievēršot mikrouzņēmumiem; d) norāda uz minētajā programmā ietverto principu: ietekmes novērtējumi jāpadara vieglāk lietojami, izmantojot standarta paraugu un izstrādājot kopsavilkumu, kurā skaidri uzsvērti galvenie jautājumi, tostarp īstenošanas izmaksas, īpaši mikrouzņēmumiem; e) atbalsta tādas vienotas neatkarīgas novērtēšanas padomes (NNP) izveidi ilgtermiņā, kas darbotos visās ES iestādēs. Šai NNP vajadzētu izmantot ārējo ekspertu pakalpojumus, lai veiktu Komisijas priekšlikumu papildu uzraudzību nolūkā nodrošināt, ka problemātikā ietvertās koncepcijas tiek pienācīgi izprastas; f) piekrīt, ka uz mikrouzņēmumiem nevajadzētu attiecināt vispārējus izņēmumus, bet gan izmantot pieeju, kurā pēc pilnīga ietekmes novērtējuma veikšanas katrs ierosinātais tiesību akts tiek izskatīts atsevišķi; g) atgādina Komisijai, ka ir jāpievieno informācija par apspriešanas procesa rezultātā izdarītajām izmaiņām, kā arī šo izmaiņu pamatojums; h) uzskata, ka Eiropas Komisijai ir pastāvīgi jāuzrauga MVU rezultātu pārskats, kas izveidots ar centralizēta koordinācijas dienesta palīdzību ciešā sadarbībā ar MVU organizācijām; i) aicina izstrādāt jaunu programmu, kas samazinātu nevajadzīgu regulatīvo slogu un nodrošinātu, ka lietpratīgāks regulējums neatbrīvo uzņēmumus no noteikumiem par darba ņēmēju aizsardzību, dzimumu līdztiesības standartiem vai vides standartiem. Tāpēc pilnībā atbalsta nostāju piešķirt Stoiber grupai jaunu pilnvaru termiņu laikposmam līdz 2020. gadam, lai šī grupa sadarbībā ar MVU organizācijām varētu uzraudzīt un īstenot politiku, it īpaši to, skar mikrouzņēmumus un mazos uzņēmumus; j) aicina Padomi un Parlamentu samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem arī tad, kad tiek skarts jautājums par ES tiesību aktu izstrādes politiku; k) ierosina dalībvalstīm apmainīties ar labākās prakses piemēriem lietpratīga regulējuma jomā, lai izvairītos no liekiem “uzlabojumiem”.