EIROPAS KOMISIJA Briselē, 1.9.2022 COM(2022) 433 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Otrais gada ziņojums par ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanu {SWD(2022) 219 final}



IEVADS Šis ziņojums ir otrais Eiropas Komisijas gada ziņojums par ES Ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) izvērtēšanas regulas piemērošanu (“ĀTI izvērtēšanas regula” jeb “regula”). Ziņojums aptver 2021. gadu un nodrošina pārredzamību attiecībā uz ĀTI izvērtēšanas darbību Eiropas Savienībā un valstu izvērtēšanas mehānismu attīstību. Tas veicina Savienības pārskatatbildību jomā, kurā, ņemot vērā attiecīgās drošības intereses, pārredzamība attiecībā uz atsevišķiem komercdarījumiem nav nedz iespējama, nedz atbilstoša. Tas ir balstīts uz 27 dalībvalstu ziņojumiem un citiem avotiem un sastāv no četrām nodaļām: ·1. nodaļa par tendencēm un skaitliskajiem rādītājiem, kas attiecas uz ĀTI Eiropas Savienībā; ·2. nodaļa par likumdošanas procesiem dalībvalstīs; ·3. nodaļa par dalībvalstu veiktajām ĀTI izvērtēšanas darbībām; ·4. nodaļa par ES sadarbības mehānismu ĀTI izvērtēšanas jomā. Šis gada ziņojums pieņemts vienlaikus ar gada ziņojumu par divējāda lietojuma preču eksporta kontroli. Gan ĀTI izvērtēšana, gan eksporta kontrole ir svarīgi rīki stratēģiskai tirdzniecības un ieguldījumu kontrolei ar mērķi panākt drošību Eiropas Savienībā.



1. NODAĻA. ĀRVALSTU TIEŠIE IEGULDĪJUMI EIROPAS SAVIENĪBĀ: TENDENCES UN SKAITLISKIE RĀDĪTĀJI Pēc Covid-19 izraisītās 2020. gada lejupslīdes 2021. gadā globālie ārvalstu tiešie ieguldījumi (ĀTI) atjaunojās. Globālie ienākošie ĀTI 2021. gadā sasniedza 1,5 triljonus EUR (1. attēls), kas liecina par 52 % pieaugumu salīdzinājumā ar 2020. gadu un 11 % pieaugumu salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni pirms Covid-19. ES veicināja 2021. gada globālo atlabšanu ar ienākošajiem ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem 117 miljardu EUR vērtībā, kas ir 8 % no pasaules līmeņa (2019. gadā tie bija 27 %), proti, veido samazinājumu par 31 % salīdzinājumā ar 2020. gada līmeni un samazinājumu par 68 % salīdzinājumā ar 2019. gadu. ES rezultātu nosaka ienākošo ĀTI samazināšanās Īrijā, Vācijā un Luksemburgā un ieguldījumu pārtraukšana Nīderlandē. 2021. gadā, pastāvot spēcīgiem kapitāla vērtspapīru tirgiem un atjaunojoties uzņēmumu paļāvībai, visā pasaulē pieauga apvienošanās un iegādes darījumi un komercdarījumi pilnīgi jaunos projektos (greenfield), bet ES-27 valstīs vēl ne (1. attēls), lai gan ĀTI ienākošās plūsmas kopumā samazinājās. Iegāžu skaits un ieguldījumu skaits pilnīgi jaunos projektos Eiropas Savienībā salīdzinājumā ar 2020. gadu bija palielinājies attiecīgi par 32 % un 12 %. Tomēr iegāžu vēl aizvien bija par 9 % mazāk nekā 2019. gadā. Attiecībā uz ieguldījumiem pilnīgi jaunos projektos starpība salīdzinājumā ar gadu pirms pandēmijas sasniedza 39 %.

Ārvalstu komercdarījumu kumulatīvo plūsmu pieauguma tendence ES-27 valstīs apstiprina, ka ES valstis bijušas atvērtas ārvalstu ieguldījumiem, neraugoties uz Covid-19 pandēmijas izraisīto palēnināšanos (2. attēls), proti, pēdējos piecos gados vidējais pieaugums gadā pārsniedzis 2100 iegādes un 3200 ieguldījumu darījumus pilnīgi jaunos projektos. 2. attēls. 2015.–2021. gada kumulatīvais komercdarījumu skaits ES-27 Avots: JRC izstrāde, kas veikta, izmantojot Bureau van Dijk datus, kuri izgūti 22.2.2022. Dati par 2015. gadu atbilst ĀTI plūsmām 2015. gadā, bet dati par turpmākajiem gadiem atbilst gada plūsmu kumulatīvajai summai. Gadskārtējie dati pa ārvalstu jurisdikcijām liecina, ka 2021. gadā lielākajai daļai izcelsmes valstu ir pieaudzis darījumu un projektu skaits (3. attēls). ASV bija lielākais ārvalstu ieguldītājs 2021. gadā, veidojot 32,3 % no visām iegādēm un 39,4 % no ieguldījumiem pilnīgi jaunos projektos, tām sekoja Apvienotā Karaliste ar attiecīgi 25,6 % un 20,9 %. Vērā ņemami izņēmumi ir Ķīna un Japāna, kas joprojām ir zem 2020. gada līmeņa. Jo īpaši Ķīna ar 2,3 % no visām ārvalstu īstenotajām iegādēm 2021. gadā (zem 2020. gadā sasniegtā 3,4 % līmeņa) un 6 % no ieguldījumiem pilnīgi jaunos projektos (zem 2020. gada 7,1 % līmeņa) nespēja pārspēt darījumu slēgšanas jaudu, tomēr ir ziņots par dažiem tādiem lieliem A&I ieguldījumiem un ieguldījumiem pilnīgi jaunos projektos, kuru dēļ Ķīnas ieguldījumu vērtība 2021. gadā pieauga līdz 9 miljardiem EUR (no 6,5 miljardiem EUR 2020. gadā).



Stingra Ķīnas kapitāla kontrole un ieguldījumu darbību koncentrēšana galvenajās rūpniecības nozarēs 2021. gadā negatīvi ietekmēja Ķīnas darījumu slēgšanu . Lai gan 2021. gadā lielākā daļa jurisdikciju sasniedza kapitāla daļu iegādes līmeni, kāds bija pirms Covid-19, un dažas no tām 2019. gada līmeni pat pārsniedza, ieguldījumi pilnīgi jaunos projektos joprojām nesasniedza 2019. gada līmeni. Vienīgais izņēmums ir ārzonas valstis (2021. gadā ietver 133 projektus — pieaugums salīdzinājumā ar 106 projektiem 2019. gadā) un Krievija (2021. gadā 46 projekti — pieaugums salīdzinājumā ar 20 projektiem 2019. gadā). Lai gan analītiķu prognozes 2022. gadam bija pozitīvas, kas izrietēja no gaidām, ka pandēmijas smagākais posms ir palicis aiz muguras, cerība strauji gaist, ņemot vērā uzņēmējdarbības vidē valdošo nenoteiktību, kas izriet no neprovocētā un nepamatotā Krievijas iebrukuma Ukrainā. Enerģijas izmaksu straujā pieauguma ietekme uz ekonomiku (kas jau izpaudās pirms iebrukuma), kā arī izejvielu izmaksu straujā pieauguma ietekme uz ekonomiku un piegādes ķēdes traucējumu ekonomisko seku apmērs, jo īpaši attiecībā uz kritiskām izejvielām un kritiskām tehnoloģijām, kā arī vājāka globālā aktivitāte un tirdzniecība, kas vēl aizvien nav pilnībā novērtētas, ietekmēs darījumu slēgšanas stimulu Eiropas Savienībā, un rezultātā sākotnējā pozitīvā nostāja 2022. gadam varētu tikt pārskatīta, to koriģējot uz leju.





Sīkāka informācija Sīkāka informācija par iepriekš norādītajiem skaitliskajiem rādītājiem ir sniegta pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta 1. iedaļā. Tajā ir sniegti papildu dati par ietekmi un atlabšanu katrā dalībvalstī un nozarē, par Eiropas Savienībā aktīvo ārvalstu ieguldītāju izcelsmi un par ārvalstu valsts sektora dalību ārvalstu ieguldītājuzņēmumos Eiropas Savienībā.



2. NODAĻA. LIKUMDOŠANAS PROCESI DALĪBVALSTĪS 2021. GADĀ ES ĀTI izvērtēšanas regula un ES dalībvalstu ĀTI izvērtēšanas mehānismi Lai gan ES ĀTI izvērtēšanas regulā dalībvalstīm nav noteikts pienākums izveidot valsts izvērtēšanas mehānismu, Eiropas Komisija joprojām mudina dalībvalstis gan politiskā, gan tehniskā līmenī pieņemt, pielāgot un īstenot valsts izvērtēšanas mehānismus. Pavisam nesen Eiropas Komisija 2020. gada norādījumos dalībvalstīm par to, kā sabiedrības veselības krīzes un ekonomiskas neaizsargātības laikā izmantot ĀTI izvērtējumu un 2022. gada norādījumos dalībvalstīm attiecībā uz ĀTI no Krievijas un Baltkrievijas aicināja dalībvalstis izveidot visaptverošu izvērtēšanas mehānismu. Eiropas Komisija aktīvi veicina šo virzību visās dalībvalstīs, veicinot valstu likumdošanas procesu progresu un saskaņošanu. Visu 2021. gadu, sniedzot tehniskus un politiskus norādījumus, rīkojot tehniskas sanāksmes un informācijas apmaiņu, tostarp paraugprakses apmaiņu, Eiropas Komisija ir palīdzējusi dalībvalstīm. Tomēr, lai gan notikusi šāda regulāra sadarbība un starp valstu izvērtēšanas mehānismiem pastāv vairākas būtiskas līdzības, joprojām ir vērojams, ka starp dalībvalstīm ir arī ievērojamas atšķirības attiecībā uz to, kas ir ĀTI oficiāla izvērtēšana un kādi ir piemērojamie termiņi, nozaru aptvere, paziņošanas prasības un citi elementi. Tāpēc Eiropas Komisija saglabā apņēmību atbalstīt valstu izvērtēšanas mehānismu saskaņošanu un paredz, ka visās 27 ES dalībvalstīs drīz būs ieviests valsts ĀTI izvērtēšanas mehānisms. Valsts izvērtēšanas mehānisms visās 27 dalībvalstīs ir vajadzīgs tam, lai aizsargātu Savienību pret potenciāli riskantiem ārvalstu ieguldījumiem no trešām valstīm. Tas arī panāktu, ka visas 27 dalībvalstis un Eiropas Komisija izvērtē attiecīgos ĀTI, tādējādi aizsargājot dalībvalstu un Savienības kolektīvo drošību, kā arī vienotā tirgus drošību un ļoti augsto ekonomiskās integrācijas līmeni, ko tas dara iespējamu. Pārskats par dalībvalstīm, kurās ir izvērtēšanas mehānisms vai kurās notiek tā izveides process Globālā pandēmija un nesenie traucējumi globālajās piegādes ķēdēs ir vērsuši uzmanību uz dažu svarīgu nozaru, piemēram, veselības aprūpes un enerģētikas, kritiskumu. Tādējādi daudzas ES dalībvalstis ir vai nu pieņēmušas jaunus valsts izvērtēšanas mehānismus, vai atjauninājušas un paplašinājušas līdzšinējos. 2021. gadā trīs dalībvalstis pieņēma jaunu izvērtēšanas mehānismu, un sešas dalībvalstis grozīja līdzšinējo. Līdz 2021. gada beigām septiņas dalībvalstis jau bija sākušas valsts izvērtēšanas mehānisma izveidei vajadzīgos konsultatīvus vai likumdošanas procesus. Kopumā 2021. gadā divās trešdaļās no visām ES dalībvalstīm bija ĀTI izvērtēšanas tiesību akti. ĀTI izvērtēšana Eiropas Savienībā iegūst jaunu stimulu. Nākamajā kartē ir sniegts pārskats par ES dalībvalstu likumdošanas status quo. Procesi ES dalībvalstīs 2021. gadā: ĀTI izvērtēšanas mehānismi Līdz šim 25 no 27 ES dalībvalstīm:

·ir ieviesušas valsts ĀTI izvērtēšanas mehānismu vai ·ir pieņēmušas jaunu valsts ĀTI izvērtēšanas mehānismu, vai ·ir grozījušas līdzšinējo mehānismu, vai ·ir sākušas konsultatīvu vai likumdošanas procesu, kura rezultātā gaidāma jauna mehānisma pieņemšana vai grozījumu pieņemšana līdzšinējā. Nākamajā tabulā ir sniegts pārskats par visu 27 dalībvalstu likumdošanas situāciju un norisēm 2021. gadā. Ieviesušas valsts ĀTI izvērtēšanas mehānismu Austrija, Malta, Polija, Portugāle, Slovēnija, Somija, Spānija Grozījušas līdzšinējo mehānismu Francija, Itālija, Latvija, Lietuva, Ungārija, Vācija Īstenojušas konsultatīvu vai likumdošanas procesu, kura rezultātā gaidāmi līdzšinējā mehānisma atjauninājumi Nīderlande, Rumānija Pieņēmušas jaunu valsts ĀTI izvērtēšanas mehānismu Čehija, Dānija, Slovākija Īstenojušas konsultatīvu vai likumdošanas procesu, kura rezultātā gaidāma jauna mehānisma pieņemšana Beļģija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Īrija, Luksemburga, Zviedrija Nav publiski ziņojušas, ka būtu iecerēta kāda iniciatīva Bulgārija, Kipra Lielākā daļa grozījumu valsts tiesību aktos bijusi saistīta ar trim tematiem: izvērtēšanas procedūru jaunināšana, nozaru aptveres paplašināšana un valsts mehānismu derīguma pagarināšana. Piemēram, Francija ir pazeminājusi slieksni, kuru sasniedzot tiek izvērtēti ārpussavienības ieguldītāju ieguldījumi, un tagad pieprasa, lai ieguldītāji kopā ar citiem dokumentiem iesniegtu arī ES paziņojumu “B veidlapu”. Vācija ir ieviesusi dažādas procedūras izmaiņas (piemēram, pievienojusi 16 jaunas lietu grupas saistībā ar jaunām/sensitīvām tehnoloģijām), piemērojusi jaunas robežvērtības kapitāla un balsstiesību iegādei, par kurām ir jāpaziņo, un ieviesusi jaunas prasības ieguldītājiem. Itālija ir paplašinājusi sava līdzšinējā izvērtēšanas mehānisma piemērojamību. Latvija citu starpā ir paplašinājusi valsts iestāžu pilnvaras pieprasīt no ieguldītājiem papildu informāciju. Lietuva citu starpā ir pielāgojusi to uzņēmumu un stratēģiskās infrastruktūras sarakstu, ko uzskata par svarīgu. Ungārija savos tiesību aktos ir iekļāvusi mērķuzņēmumu papildu darbības, par kuru ietvaros plānotajiem komercdarījumiem ir jāziņo. Visbeidzot, vairākas citas dalībvalstis ir norādījušas, ka pašlaik plāno grozīt savos līdzšinējos mehānismus. Sīkāka informācija par likumdošanas izmaiņām saistībā ar dalībvalstu izvērtēšanas tiesību aktiem ir atrodama pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. Eiropas Komisija arī uztur valstu tiesību aktu atjauninājumu sarakstu.



3. NODAĻA. DALĪBVALSTU ĀTI IZVĒRTĒŠANAS DARBĪBAS ĀTI izvērtēšanas regula starp Eiropas Komisiju un ES dalībvalstīm izveido sadarbības mehānismu ĀTI izvērtēšanai. Tomēr lēmumu par to, kurus ieguldījumus izvērtēt, apstiprināt, kuriem izvirzīt nosacījumus vai kurus bloķēt, pieņem dalībvalstis, kurās ieguldījumi tiek veikti. Šajā nodaļā ir izmantoti un apkopoti dalībvalstu sniegtie dati par lietām, kas 2021. gadā izvērtētas saskaņā ar to tiesību aktiem un izvērtēšanas mehānismiem. Kopumā 2021. gadā valstu līmenī ir saņemts ievērojams skaits atļaujas pieprasījumu. Saskaņā ar regulas 5. pantu, kas nosaka dalībvalstu ziņošanas pienākuma izpildes organizatoriskos jautājumus, tās 2021. gadā ir ziņojušas par 1563 atļaujas pieprasījumiem un ex-officio lietām. 6. attēls. Dalībvalstu ĀTI izvērtēšanas aktivitāte Avots: dalībvalstu ziņojumi. Ir vērojama acīmredzama tendence oficiāli izvērtēt vairāk lietu. Patiešām, no 1563 atļaujas pieprasījumiem un ex-officio lietām oficiāli tika izvērtēti aptuveni 29 % lietu. Tas, šķiet, liecina, ka kopš 2020. gada oficiāli izvērtēto lietu īpatsvars ir pieaudzis. To varētu skaidrot ar lielākas uzmanības pievēršanu tam, ko valsts iestādes uzskata par potenciāli “kritisku”, kā arī ar izmaiņām vispārējās ieguldījumu tendencēs. Aptuveni 71 % no visiem pieteikumiem tika uzskatīti par neattiecināmiem vai tiem nebija vajadzīgs oficiāla izvērtēšana, jo tie acīmredzami neietekmē drošību un sabiedrisko kārtību. Arī atļauju pieprasījumu skaits ES dalībvalstīs ir ļoti nevienmērīgs. Patiešām, 2021. gadā četrās dalībvalstīs iesniegti aptuveni 70 % no visiem atļaujas pieprasījumiem un ierosinātas ex-officio lietas. No 2021. gadā oficiāli izvērtētajām lietām, par kurām dalībvalstis ir paziņojušas lēmumu, lielākā daļa (73 %) tika atļautas bez nosacījumiem, tātad komercdarījums tika apstiprināts bez kādām ieguldītāja papildu darbībām.

Tomēr 23 % lēmumu bija saistīti ar apstiprināšanu ar nosacījumiem vai ietekmes mazināšanas pasākumiem. Šādos gadījumos valsts izvērtēšanas iestādes pirms plānoto ārvalstu tiešo ieguldījumu apstiprināšanas veda sarunas par konkrētām ieguldītāju darbībām, garantijām un saistībām. Visbeidzot, valsts iestādes galu galā bloķēja komercdarījumus tikai 1 % no visām izskatītajām lietām, savukārt vēl 3 % lietu attiecīgās personas atsauca komercdarījumu. 7. attēls. Paziņotie lēmumi par ĀTI lietām Avots: dalībvalstu ziņojumi. Kopumā iepriekš minētie konstatējumi ir par pamatu šādiem galvenajiem secinājumiem: ·Salīdzinājumā ar 2020. gadu dalībvalstis saņemtos pieprasījumus 2021. gadā ir uzskatījušas par sensitīvākiem, jo oficiāli izvērtēto lietu īpatsvars ir palielinājies. ·Atļauju pieprasījumu skaits ES dalībvalstīs ir nevienmērīgs, un četras valstis saņem aptuveni 70 % no visiem pieteikumiem. Pirmajā gada ziņojumā šis rādītājs bija 86,5 %. Tas liecina, ka izvērtēšana dalībvalstu starpā diversificējas. ·2021. gadā lielākā daļa komercdarījumu, par kuriem ir paziņots lēmums, bija atļauti bez nosacījumiem (73 %, pirmajā ziņojumā — 79 %). ·23 % no lietām, par ko tika pieņemts lēmums, bija saistītas ar ietekmes mazināšanas pasākumiem (salīdzinājumā ar iepriekšējo ziņojumu, kurā šis rādītājs bija 12 %, tas ir ievērojams pieaugums). ·Dalībvalstis bloķējušas tikai 1 % no komercdarījumiem (iepriekš, pirmajā ziņojumā, šis rādītājs bija nedaudz lielāks, proti, 2 %), un tas apstiprina, ka Eiropas Savienība joprojām ir atvērta ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem un dalībvalstis noraida tikai tos ieguldījumus, kas rada ļoti nopietnus draudus drošībai un sabiedriskajai kārtībai.



4. NODAĻA. ES SADARBĪBAS MEHĀNISMS ĀTI IZVĒRTĒŠANAS JOMĀ 1.Paziņošana un citas darbības, kas veiktas saskaņā ar ĀTI izvērtēšanas regulu 3. nodaļā ir apkopota izvērtēšanas aktivitāte valsts līmenī. Tajā aptverti tie valsts līmenī gūtie ieguldījumi, kas atbilst nosacījumiem, kuri jāizpilda, lai tos izvērtētu saskaņā ar ĀTI regulu. 2021. gadā saskaņā ar ĀTI izvērtēšanas regulas 6. pantu 13 dalībvalstis iesniegušas kopumā 414 paziņojumus, savukārt periodā, uz kuru attiecas pirmais gada ziņojums par ĀTI izvērtēšanu, — paziņojumus iesniegušas 11 dalībvalstis. Vairāk nekā 85 % no šiem paziņojumiem sniegušas piecas dalībvalstis, proti, Austrija, Francija, Itālija, Spānija un Vācija. Paziņotie komercdarījumi ievērojami atšķiras ieguldījumu mērķnozaru, faktiskā ieguldītāja izcelsmes un komercdarījuma vērtības ziņā. Piecas nozares ar vislielāko komercdarījumu skaitu bija IKT, ražošana, finanšu darbības, vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība, būvniecība (pirmajā gada ziņojumā “būvniecība” tika iekļauta kategorijā “citas”). Pirmās trīs nozares ir tās pašas, kas pirmajā gada ziņojumā, bet citādā secībā.

Avots: dalībvalstu paziņojumi Komercdarījumu vērtība lielākoties bija zem 500 milj. EUR, savukārt komercdarījumu lielākā procentuālā daļa (34 %) pēc vērtības pārsniedza 500 miljonus EUR. Avots: dalībvalstu paziņojumi Paziņoto komercdarījumu vērtības diapazons ir plašs: zemākā darījuma vērtība ir 1 EUR un augstākā — aptuveni 29–31 mljrd. EUR. ĀTI izvērtēšanas regulā paredzēts, ka ĀTI komercdarījumu novērtējumu veic divos iespējamos posmos. 1. posmā tiek novērtēti visi paziņotie komercdarījumi, un 2. posmā — tikai neliels komercdarījumu skaits. 2. posms ietver to lietu detalizētāku novērtējumu, kuras varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību vairākās dalībvalstīs vai radīt riskus Savienības interešu projektiem vai programmām. 2. posma lietas galīgi varētu slēgt Eiropas Komisija, sniedzot atzinumu par attiecīgo lietu.



No 414 paziņotajām lietām 86 % Eiropas Komisija slēdza 1. posmā, bet atlikušos 11 % (iepriekšējā ziņojumā — 14 %) lietu skatīja 2. posmā, kad no paziņotājas dalībvalsts tika pieprasīta papildu informācija. Šā ziņojuma pārskata perioda beigu datumā 3 % no šīm lietām vēl nebija pilnībā izskatītas, t. i., tās vēl nebija slēgtas 1. vai 2. posmā. Papildu informācija, ko pieprasīja Eiropas Komisija, sākot 2. posmu, vērā ņemami atšķiras atkarībā no konkrētā komercdarījuma un paziņojumu pamatojošās informācijas detalizācijas un kvalitātes. Pieprasītā informācija parasti aptver vienu vai vairākus šādus elementus: dati par mērķuzņēmuma produktiem un/vai pakalpojumiem; attiecīgo produktu iespējamā klasifikācija pie divējāda lietojuma precēm; klienti, alternatīvi piegādātāji un tirgus daļa; ieguldītāja ietekme uz mērķuzņēmumu pēc komercdarījuma; mērķuzņēmuma IĪ portfelis un pētniecības un izstrādes darbības; ieguldītājam raksturīgās papildu īpatnības un tā stratēģija. Šī informācija tiek pieprasīta, lai labāk novērtētu mērķuzņēmuma kritiski svarīgo nozīmi vai iespējamos draudus, ko rada ieguldītājs. Galvenās nozares, ko skāra 2. posma lietas, bija ražošana, IKT un finanšu darbības. Ražošana un IKT no visām 2. posma lietām veidoja 76 %. IKT nozarē vērojams diezgan krass pieaugums no 17 % iepriekšējā ziņojumā līdz 32 % šajā ziņojumā.



11. attēls. 2. posma galvenās mērķnozares 2021. gada lietās

Nozīmīgākā nozare, proti, ražošana, ietver kritisko infrastruktūru un/vai tehnoloģiju, t. i., aizsardzības, gaisa telpas, enerģētikas, veselības (arī farmācijas) un pusvadītāju iekārtas. Gandrīz puse no paziņojumiem šajā nozarē (45 %) attiecas uz aizsardzību un gaisa telpu. Par 47 otrā posma lietām ziņojušas deviņas dalībvalstis. Visās 2. posma lietās vidējais ilgums, kas dalībvalstīm bija vajadzīgs, lai sniegtu prasīto informāciju, bija 22 kalendārās dienas (savukārt pirmajā ziņojumā — 31 kalendārā diena), un informācijas sniegšanas ilgums svārstījās no 3 līdz 101 dienai (salīdzinājumā ar 2 līdz 101 kalendārajai dienai pirmajā ziņojumā). ĀTI regulā nav noteikti precīzi termiņi, kuros dalībvalstīm ir jāatbild, bet regulā paredzētie termiņi tiek apturēti, līdz tiek saņemta pilnīga informācija. Attiecībā uz faktiskā ieguldītāja izcelsmi 414 lietās, kas 2021. gadā paziņotas Eiropas Komisijai, piecas galvenās izcelsmes valstis bija ASV, Apvienotā Karaliste, Ķīna, Kaimanu Salas un Kanāda. Uz Krieviju attiecās mazāk nekā 1,5 % lietu, uz Baltkrieviju — 0,2 %. No visām 2021. gadā paziņotajām lietām 28 % (salīdzinājumā ar 29 % pirmajā ziņojumā) bija vairāku jurisdikciju ĀTI komercdarījumi, jo tie attiecās (un tā tika ziņots) uz vairākām dalībvalstīm. Galvenās nozares, uz kurām attiecās šādi paziņojumi, bija IKT, ražošana, vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība, finanšu darbības. Tabula. Vairāku jurisdikciju ĀTI komercdarījumi un galvenās nozares IKT 39 % Ražošana 20 % Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība 11 % Finanšu darbības 9 % Cits 32 % Papildus visām lietām, par kurām paziņots saskaņā ar regulas 6. pantu, Eiropas Komisija 2021. gadā nav izmantojusi regulas 7. pantu (bet, kā norādīts pirmajā ziņojumā, to ir darījusi iepriekš). 7. pants ļauj Eiropas Komisijai izvērtēt tos ieguldījumus dalībvalstī, par kuriem tā uzzina, ex officio un neatkarīgi no tā, vai šai dalībvalstij ir savs izvērtēšanas mehānisms. Atzinumi, ko Komisija pieņem saskaņā ar regulas 6., 7. vai 8. pantu, paliek konfidenciāli saskaņā ar regulas 10. pantu. Tāpēc šajā ziņojumā nav iespējams publicēt informāciju par atsevišķiem atzinumiem. Atzinumi ir sniegti par mazāk nekā 3 % no visam paziņotajām lietām (tāds pats skaitliskais rādītājs kā pirmajā gada ziņojumā), un tie ir sniegti tikai tad, ja to prasījuši lietas apstākļi, konkrētāk, ieguldītāja riska profils un ieguldījumu mērķobjekta kritiski svarīgā nozīme. Ja ir ieteikti ietekmes mazināšanas pasākumi, tie ir samērīgi un specifiski identificētajiem riskiem un kritiski svarīgajai nozīmei. Komisijas atzinumi var ietvert arī attiecīgās informācijas apmaiņu ar izvērtētāju dalībvalsti, un tajos var ierosināt arī iespējamus ietekmes mazināšanas pasākumus konstatētos risku pārvaldīšanai.