Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības dalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielināšanā /* COM/2014/066 final - 2014/0034 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Eiropas Investīciju fonds (EIF) tika nodibināts 1994. gadā, lai “veicinātu ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi Kopienā”. EIF statūtu 2. pantā noteikts EIF pienākums atbalstīt ES politikas mērķus. Ar EIF pašreizējām darbībām, no vienas puses, tiek segti ieguldījumi riska kapitālā un mazāku vidusmēra uzņēmumu finansējumā, kā arī mezonīna finansējumā, lai uzlabotu riska kapitāla pieejamību strauji augošiem un inovatīviem MVU. No otras puses, tas nodrošina garantijas un kredītkvalitātes uzlabošanu, izmantojot vērtspapīrošanu, lai uzlabotu finanšu starpnieku aizdevumu izsniegšanas spēju un tādējādi — aizdevumu pieejamību un noteikumus saņēmējiem MVU. EIF darbojas, izmantojot savus līdzekļus vai pārvaldot mandātus[1] EIB, Komisijas vai valstu un reģionu valdību vārdā. EIF statūtos noteiktais mērķis atbalstīt ES politiku atspoguļojas gan kapitāla ieguldījumu, gan garantiju ārkārtīgi lielajā pieaugumā nesenās krīzes laikā. Paredzams, ka šie centieni 2013. gadā radīs privātā pašu kapitāla finansējuma saistības kopsummā par EUR 1,5 miljardiem ar sviras efektu — līdz EUR 6,4 miljardiem. Attiecībā uz garantijām EIF sagaida, ka 2013. gadā tiks izmantoti EUR 1,9 miljardi, kas kalpos par katalizatoru aizdevumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem EUR 7,5 miljardu apmērā[2]. Pēc EIF kapitāla palielinājuma 2007. gadā parakstītā kapitāla summa sasniedz EUR 3 miljardus, kas sadalīti 3000 daļās ar nominālo vērtību EUR 1 miljons katra. EIF apmaksātais kapitāls patlaban ir EUR 600 miljoni (t. i., 20 % no parakstītā kapitāla). Kopš 2013. gada oktobra EIF pieder EIB (62,1 %), Eiropas Savienībai (30 %) un 24 publiskām un privātām finanšu iestādēm (7,9 %). Eiropadome 2012. gada jūnija sanāksmē pieprasīja, lai EIF pasākumi, īpaši attiecībā uz riska kapitālu, tiktu izstrādāti, sadarbojoties ar pastāvošajām valstu struktūrām. Eiropadome 2013. gada jūnijā pieprasīja palielināt EIF kredītkvalitātes uzlabošanas spēju. Uzaicinājums tika izteikts saistībā ar “Jauno investīciju plānu Eiropai”, kurā īpašs uzsvars likts uz MVU finansējumu, kas ir EIF darbības stūrakmens. Oktobrī Eiropadome aicināja pielikt visas pūles, lai turpinātu atjaunot parastos aizdevumus ekonomikai un atvieglotu ieguldījumu finansēšanu, īpaši attiecībā uz MVU. Atbildot uz Eiropadomes secinājumiem, EIF ir noteikusi vairākus finansēšanas risinājumus turpmākam MVU atbalstam un savu līdzekļu maksimālas atdeves nodrošināšanai. Lai tos īstenotu, ierosināti šādi divi galvenie veidi: · palielināt MVU aizņēmumu finansējuma piedāvājumu, izmantojot kredītkvalitātes uzlabošanas darbības, tostarp MVU iniciatīvu; un · radīt papildu ieguldījumu spēju, ko izmantot privātam pašu kapitālam, mezonīna, riska un izaugsmes kapitālam. EIF pašu līdzekļi būs būtisks atbalsts šīm darbībām, kā arī, izmantojot līdzieguldījumus, nodrošinās interešu saskaņošanu ar citiem mandātiem, tostarp ES mandātiem, piemēram, programmu “Apvārsnis 2020” un COSME. Paredzams, ka šo iniciatīvu rezultātā EIF turpmākajos gados divkāršos kopējos garantiju un riska kapitāla riska darījumus. Katra EIF darījumu joma ir saistīta ar dažādiem riskiem, kas atspoguļojas konkrētā rezervju līmenī, kuras jāveido piešķirtajam ekonomiskajam kapitālam. Riska pārvaldības apsvērumu dēļ piešķirtā kapitāla summai nevajadzētu pārsniegt EIF pašu kapitālu. Ņemot vērā iepriekš aprakstītos izaugsmes plānus, gaidāms, ka pašreizējā rezerve strauji samazināsies. Tādējādi ir jāpalielina EIF pieejamais kapitāls, lai izpildītu tiesību aktos noteiktās prasības attiecībā uz kapitālu un saglabātu AAA kredītreitingu, kas ir ļoti būtiski, lai EIF varētu veikt kredītkvalitātes uzlabošanas darbības. Sākotnēji EIF iesniedzis šādas divas alternatīvas, lai uzlabotu savu spēju: · 1. scenārijs. Palielināt apmaksāto daļu no 20 % līdz 40 %; · 2. scenārijs. Palielināt parakstīto kapitālu ar apmaksāto daļu 20 %. Saskaņā ar 1. scenāriju visiem esošajiem kapitāla daļu īpašniekiem būtu pienākums piedalīties vai pārdot savas EIF daļas, jo nebūtu iespējami atšķirīgi iemaksu koeficienti par kapitāla daļu, savukārt 2. scenārijs ļauj esošajiem kapitāla daļu īpašniekiem izvēlēties, vai parakstīties uz jaunām daļām proporcionāli to pašreizējai līdzdalībai EIF kapitālā. EIF kapitāla palielināšanas iespējas EIF vadība 2013. gada septembrī neoficiāli apsprieda ar visiem EIF finanšu iestāžu kapitāla daļu īpašniekiem, kas par kapitāla palielināšanu kā tādu sniedza pozitīvas atsauksmes. Tomēr tas, ka kapitāla daļu īpašniekiem būtu pienākums piedalīties vai zaudēt visu līdzdalību, netika uzskatīts par pieņemamu. Turklāt valdīja plaša vienprātība par to, ka ir svarīgi saglabāt EIF trīspusējo īpašumtiesību struktūru. Tādējādi galīgajā priekšlikumā EIF saglabāja tikai 2. scenāriju. EIF direktoru padome 2013. gada 26. novembrī pamatā apstiprināja EIF parakstītā kapitāla palielinājumu par līdz pat EUR 1500 miljoniem, no kuriem 20 % būs apmaksāti. Tas nozīmē, ka ES jāparakstās vēl uz 450 papildu kapitāla daļām. Tehniskie noteikumi un procesa apraksts savlaicīgi tiks iesniegts direktoru padomē. Saskaņā ar EIF statūtiem kapitāla palielinājums jāapstiprina EIF pilnsapulcē, kurā Komisijai ir bloķējošs mazākums attiecībā uz šo lēmumu[3]. EIB direktoru padome 2013. gada decembrī apstiprināja EIF kapitāla palielinājumu un atļāva iesniegt dokumentus EIB valdē. Decembrī Eiropadome arī aicināja Komisiju un EIB turpināt nostiprināt EIF spēju, palielinot tā kapitālu, lai līdz 2014. gada maijam panāktu galīgo vienošanos. Kapitāla palielināšana būtu jāpapildina ar jaunu EIB riska veicināšanas mandātu (EIB Risk Enhancement Mandate — EREM), kas laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam veido līdz EUR 2,3 miljardiem. Pateicoties i) lielākai spējai, ko radīs kapitāla palielinājums, un ii) EIB mandātam, EIF sagaida, ka gadā tiks sadalīti EUR 2 miljardi līdz EUR 3 miljardi kredītkvalitātes uzlabošanas darījumiem (veicinot aizdevumus MVU EUR 11 miljardu līdz EUR 20 miljardu apmērā gadā), sākot no 2014. gada un sasniedzot maksimumu 2015. gadā. Turklāt tiks nodrošinātas papildu privātā pašu kapitāla saistības EUR 400 miljonu apmērā. Kapitāla palielināšanas kontekstā tiks nostiprināta pašreizēja publiskā un privātā sektora līdzdalības struktūra, izmantojot finanšu iestāžu kapitāla daļu īpašnieku pilnu dalību. Tā ir arī iespēja paplašināt EIF kapitāla daļu īpašnieku loku, piesaistot vairāk līdzīgi domājošas, valsts/reģionālās uzņēmējdarbības atbalsta iestādes saskaņā ar Komisijas sponsorēto ārējo novērtējumu un Eiropadomes 2012. gada jūnija secinājumu būtību. Ņemot vērā vajadzību savlaicīgi reaģēt uz Eiropadomes secinājumiem un to, ka steidzami jāatbalsta ES politikas mērķi attiecībā uz izaugsmes un nodarbinātības veicināšanu pēckrīzes vidē, spēja, kas radīsies, palielinot EIF kapitālu, būtu jānostiprina jau 2014. gadā. Lai dotu ES iespēju atbalstīt kapitāla palielināšanu EIF pilnsapulcē 2014. gada pavasarī, būtu jābūt pabeigtai parastajai likumdošanas procedūrai. Citādi radīsies kavēšanās līdz 2015. gadam. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2007/247/EK[4], ar ko apstiprina ES dalību EIF kapitāla iepriekšējā palielināšanā, Komisija 2012. gadā veica ārēju izvērtējumu par EIF darbībām ar pašu līdzekļiem. Šajā izvērtējumā ņēma vērā dažādu ieinteresēto personu viedokli, sākot no dalībvalstu, EIB un finanšu iestāžu pārstāvjiem līdz Komisijai. Turklāt vērtētāji apspriedās ar finanšu iestāžu akcionāriem, privātā pašu kapitāla un riska kapitāla fondu pārvaldniekiem, kas bija saņēmuši ieguldījumu no EIF pašu līdzekļiem, tādu vērtspapīrošanas darījumu iniciatoriem, kuros piedalījās EIF, kā arī attiecīgās nozares iestāžu pārstāvjiem. Šis izvērtējums apstiprināja ES līdzdalības pievienoto vērtību, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem. · Izmantojot ES līdzdalību, Eiropas Komisija ir pārstāvēta EIF pilnsapulcē un EIF direktoru padomē (divi no septiņiem locekļiem), kas ‎ļauj ES būtiski ietekmēt EIF stratēģisko un darbības mērķu noteikšanu. Tas ļauj veicināt un nostiprināt galvenos ES politikas mērķus EIF darbībās. · ES līdzdalība veido pamatu, lai veicinātu ES politiku darba attiecībās ar EIB un citiem finanšu jomas publiskiem un privātiem kapitāla daļu īpašniekiem. Apvienotās padomes darbības ar citiem kapitāla daļu īpašniekiem, jo īpaši EIB, veicina lielāku organizatorisku sapratni un ciešākas darba attiecības starp galvenajām ieinteresētajām personām MVU finansēšanas vidē. · Kredītreitingu stabilitāte: kopīgā EIB un ES līdzdalības partnerība EIF ir nodrošinājusi EIF AAA/Aaa reitingu. Labam kredītreitingam ir izšķiroša nozīme, lai EIF finansēšanas instrumenti būtu efektīvi. Lai gan EIF darbības ar pašu līdzekļiem rada ievērojamu pievienoto vērtību finanšu tirgos, atspoguļojot EIF uz tirgu orientēto pieeju, ko izmanto, lai ietekmētu politiku, izvērtējumā arī tika konstatētas vairākas jomas, kurās varētu palielināt uz politiku panākto ietekmi, kuru rada darbības ar EIF pašu līdzekļiem. Saskaņā ar izvērtējuma secinājumiem Komisija ir sagatavojusi turpmāku rīcības plānu, kas 2012. gada novembrī tika iesniegts Padomei un Parlamentam un patlaban tiek īstenots. Galvenie izvērtējuma secinājumi un attiecīgie pasākumi, kas veikti, atbildot uz Komisijas pieprasījumu, ir šādi. · Jāpanāk lielāka skaidrība par ES politikas mērķiem, kas jāsasniedz ar EIF. Šajā kontekstā būtu jāpārskata vēlamais finanšu un politikas atdeves līdzsvars, kā arī vēlamais dividenžu sadalījuma līmenis. Pēc Komisijas pieprasījuma EIF ir sagatavojis ziņojumu padomei par pievienoto vērtību saistībā ar EIF, kā arī ex post ietekmes novērtējumu, kas tika pabeigti 2013. gada aprīlī. Tādējādi tiek ieviests ex post ietekmes novērtējuma ziņojums, ar kuru vāc datus par atsevišķo darījumu patieso ietekmi uz MVU. Turklāt Komisija pieprasīja, lai atkārtoti tiktu novērtēta EIF dividenžu politika. EIF pilnsapulcē 2013. gadā tika pieņemts lēmums atkāpties no parastās 40 % dividenžu izmaksas attiecības (no tīrās peļņas) un sadalīt dividenžu veidā 20 % no tīrās peļņas. Lēmums atkal tiks pārskatīts 2014. gada pilnsapulcē. · Ņemot vērā to, ka katra kapitāla daļu īpašnieku grupa dod atšķirīgu (pierādāmu) ieguldījumu EIF kopējā pievienotajā vērtībā, būtu jāpieliek visas pūles, lai pilnībā saglabātu EIF trīspusējo struktūru. Vismaz būtu jāsaglabā un ideālā gadījumā jāpaplašina finanšu iestāžu līdzdalība. Atbildot uz šo secinājumu, Komisija lūdza EIF vadību, lai tā kā jaunus kapitāla daļu īpašniekus no finanšu iestāžu segmenta mēģina vairāk piesaistīt līdzīgas nostājas iestādes. EIF vadībai ir lūgts arī regulāri ziņot padomei par darbībām, kuras EIF veicis, lai piesaistītu jaunus kapitāla daļu īpašniekus no finanšu iestāžu segmenta. · Ņemot vērā nelielo pievienoto vērtību, kuru gūst ar sistemātiskiem līdzieguldījumiem, izmantojot tikai riska kapitāla mandātu, kuru EIF piešķīrusi EIB, EIF tiks aicināts regulāri veikt līdzieguldījumus, izmantojot citus mandātus, tostarp tādus ES mandātus kā, piemēram, programmas “Apvārsnis 2020” un COSME, lai nodrošinātu labāku Komisijas un EIF interešu saskaņošanu. Ņemot vērā to, ka ir pieejams nesen veiktais ārējais izvērtējums un ievērojot proporcionalitātes principu un iepriekšējo praksi, Komisija ierosina neveikt oficiālu ietekmes novērtēšanu. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Padomes 1994. gada 6. jūnija Lēmuma 94/375/EK par Kopienas dalību Eiropas Investīciju fondā[5] 3. pantā ir iekļauts īpašs noteikums par kapitāla palielinājumiem. Tomēr šo noteikumu nevar izmantot par juridisko pamatu jaunam lēmumam par EIF kapitāla palielināšanu, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru par tā saucamo “atvasināto juridisko pamatu”. Tā vietā būtu jāierosina izmantot juridisko pamatu, kas iekļauts primārajos tiesību aktos. Ņemot vērā EIF mērķus un darbības, kā noteikts tā statūtos, un lēmumos, ko tā pārvaldes struktūras pieņēmušas saskaņā ar statūtiem, un ņemot vērā primāro mērķi, kas ir izvirzīts ar kapitāla palielinājumu, proti, – reaģēt uz Eiropadomes aicinājumu palielināt EIF kredītkvalitātes uzlabošanas spēju, īpaši MVU labā, un – izveidot papildu spēju, lai varētu veikt kapitāla ieguldījumus MVU atbalstam un inovāciju pētniecības un tehnoloģiju attīstības atbalstam uzņēmumos dalībvalstīs, tādējādi veicinot rīcību, lai atbalstītu Savienības rūpniecību, LESD 173. panta 3. punkts tiek uzskatīts par atbilstīgu ierosinātā kapitāla palielinājuma juridisko pamatu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Ņemot vērā ierosināto parakstītā kapitāla palielinājumu līdz EUR 1,5 miljardiem, Komisijai vajadzēs iegādāties līdz 450 jaunām daļām. Turpmākajā tabulā kopsavilkuma veidā parādītas ES daļas EIF kapitālā pēc ierosinātās kapitāla palielināšanas. Tajā parādīts ES parakstītais EIF kapitāls, kas sadalīts apmaksātajā un pieprasāmajā daļā pirms un pēc pašreizējās kapitāla palielināšanas. ES daļa EIF kapitālā (miljonos EUR) Apmaksātais kapitāls || Pieprasāmais kapitāls || Kopējais parakstītais kapitāls pēc palielinājuma Esošais (līdz 2014. gadam) || Ierosinātais palielinājums || Kopā || Esošais (līdz 2014. gadam) || Ierosinātais palielinājums || Kopā 180 || 90 || 270 || 720 || 360 || 1080 || 1350 ES parakstīšanās uz jaunajām EIF kapitāla daļām notiktu četru gadu laikā, sākot no 2014. gada. Tiek lēsts, ka būs nepieciešami aptuveni EUR 175 miljoni, lai iegādātos 450 daļas. Šī aplēse pamatojas uz EIF prognozēm par to, kā veidosies EIF daļas cena parakstīšanās laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam. Daļas emisijas cenu noteiks saskaņā ar formulu, par ko ir panākta vienošanās, proti, vienošanās par daļu atpirkšanu cenu (Repurchase Share Price Undertaking — RSPU). Tajā ir iekļauta apmaksātā kapitāla daļa, kā arī dažādas rezerves (piemēram, obligātā rezerve, nesadalītā peļņa) un finanšu gada peļņa, atskaitot izmaksātās dividendes. Rezervju pārmaiņas ir grūti aplēst, ņemot vērā to, ka vienas no rezervēm parāda EIF veikto privātā pašu kapitāla ieguldījumu tirgus vērtējumu pārmaiņas un vērtības pārmaiņas saistībā ar EIF kasi. Faktiskā kapitāla daļas cena katrā parakstīšanās periodā būs balstīta uz revidētajiem finanšu pārskatiem par iepriekšējo gadu. Komisija ierosina, lai dividendes, ko EIF maksās laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam, tiktu izmantotas, lai daļēji segtu jauno kapitāla daļu izmaksas. Pieņemot, ka 2013. gada dividenžu izmaksas attiecība (20 %) būs nemainīga nākamo četru gadu laikā, saņemamās dividendes šajā periodā tiek lēstas aptuveni EUR 11,5 miljonu apmērā. Tomēr jāuzsver, ka EIF izmanto dividenžu izmaksas attiecību 33 % kā darba pieņēmumu aprēķinos, kuri iekļauti dokumentā, ar ko ierosina EIF kapitāla palielinājumu direktoru padomē. Ja tiktu pieņemts šāds dividenžu līmenis, 450 kapitāla daļu iegādei būtu vajadzīgi aptuveni EUR 172 miljoni un lēstās saņemamās dividendes laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam sasniegtu EUR 19 miljonus. Par dividendēm katru gadu lemj EIF pilnsapulcē. Tāpēc šajā posmā nevar precīzi aprēķināt gan kapitāla daļas emisijas cenu, gan dividenžu līmeni visam parakstīšanās periodam. Katrā gadījumā gaidāms, ka cena, kura ES no savas puses jāmaksā par kapitāla palielinājumu, nepārsniegs paredzamo budžeta apropriāciju EUR 170 miljonus plus saņemamās dividendes laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam. Lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam, Komisija ierosina izmantot apropriācijas, kas jau ir ieplānotas finanšu instrumentiem saskaņā ar programmu COSME un “Apvārsnis 2020”. Tāpat kā EIF arī COSME regulas mērķis ir uzlabot piekļuvi finansējumam, īpaši MVU, veicināt uzņēmējdarbību un uzņēmējdarbības kultūru. Regulā par programmu “Apvārsnis 2020” finanšu instrumenti ir minēti kā galvenais finansējuma avots pasākumiem, kas saistīti ar tirgu, kuru atbalsta saskaņā ar programmu, un EIF būs liela nozīme, īstenojot šādus finanšu instrumentus. Tāpēc ierosinātajai EIF kapitāla palielināšanai tiek ierosināts izmantot daļu no apropriācijām, kas pieejamas programmai COSME un “Apvārsnis 2020”. Vajadzīgās korekcijas 2014. gada budžetā tiks ierosinātas atsevišķi budžeta grozījumu projektā. 2014/0034 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības dalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielināšanā EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 173. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Saskaņā ar Padomes 1994. gada 6. jūnija Lēmumu 94/375/EK par Kopienas dalību Eiropas Investīciju fondā[6] Eiropas Investīciju fonds (“Fonds”) tika nodibināts 1994. gadā, lai “veicinātu ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi Kopienā”. (2) Pēc tam, kad 2007. gadā tika palielināts parakstītais kapitāls, Fonda reģistrētais pamatkapitāls ir EUR 3 miljardi, kas sadalīti 3000 daļās ar vērtību EUR 1 miljons katra, un apmaksātā kapitāla attiecība ir 20 %. Savienība, kuru pārstāv Komisija, piedalījās Fonda parakstītā kapitāla iepriekšējā palielināšanā saskaņā ar Padomes 2007. gada 19. aprīļa Lēmumu 2007/247/EK par Kopienas dalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielināšanā[7]. (3) Tādējādi Savienība, kuru pārstāv Komisija, patlaban ir parakstījusies uz pavisam 900 Fonda kapitāla daļām ar nominālo vērtību EUR 900 miljoni, no kuriem EUR 180 miljoni ir apmaksāti. (4) 2012. gada 28. un 29. jūnija Eiropadome pieņēma “Izaugsmes un nodarbinātības paktu”, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu, integrējošu, resursu ziņā efektīvu un nodarbinātību veicinošu izaugsmi. Šajā kontekstā starp turpmākajām steidzamajām darbībām, kas vajadzīgas Savienības līmenī, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību, vairāk finansētu ekonomiku un padarītu Eiropu konkurētspējīgāku kā vietu ražošanai un ieguldījumiem, Eiropadome savos secinājumos uzsvēra, ka sadarbībā ar pastāvošajām valstu struktūrām, piemēram, valstu attīstību veicinošām bankām un iestādēm, būtu jāizstrādā Fonda rīcība, jo īpaši attiecībā uz riska kapitāla darbībām. (5) Lai vēl vairāk veicinātu ieguldījumus un kredītu pieejamību, 2013. gada 28. un 29. jūnija Eiropadome ierosināja “Jaunu investīciju plānu Eiropai”, lai atbalstītu mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) un veicinātu ekonomikas finansēšanu. Šajā sakarā Eiropadome savos secinājumos kā prioritāru pasākumu aicināja Komisiju un EIB palielināt Fonda kredītkvalitātes uzlabošanas spēju. (6) Atgādinot, ka joprojām prioritāte ir ekonomikas, jo īpaši MVU, parastās kreditēšanas atjaunošana, Eiropadome 2013. gada decembrī aicināja Komisiju un EIB turpināt uzlabot Fonda spēju, palielinot tā kapitālu, lai līdz 2014. gada maijam panāktu galīgo vienošanos. (7) Pašreizējais Fonda pašu kapitāla apjoms neļauj būtiski paplašināt Fonda darbības, atbildot uz Eiropadomes aicinājumu, jo Fonda garantiju un riska kapitāla darbības nedrīkst pārsniegt maksimālo pieļaujamo apjomu, kas noteikts Fonda statūtu 26. pantā vai Fonda pilnsapulcē. Turklāt Fonda kredītkvalitātes uzlabošanas spēja aprobežojas ar pieejamo pašu kapitāla apjomu. (8) Tāpēc Fonda direktoru padome 2013. gada 26. novembrī pamatā ir apstiprinājusi EIF parakstītā kapitāla palielinājumu par līdz pat EUR 1500 miljoniem, lai varētu veikt nepieciešamo pašu kapitāla palielinājumu. Direktoru padomei savlaicīgi tiks iesniegti tehniskie noteikumi un sīki izstrādātās procedūras apraksts, pieprasot atļauju iesniegt priekšlikumu apstiprināšanai Fonda 2014. gada pilnsapulcē. (9) Uz jaunajām kapitāla daļām Fonda kapitāla daļu īpašniekiem būtu jāparakstās pēc saviem ieskatiem četru gadu laikposmā, kas sāktos 2014. gadā un beigtos 2017. gadā. Jauno kapitāla daļu cena būtu jānosaka katru gadu, pamatojoties uz neto aktīvu vērtības formulu, par kuru vienojušies Fonda kapitāla daļu īpašnieki. (10) Ikgadējās dividendes, kuras tiks saņemtas laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam par Savienības līdzdalību Fondā, būtu jāuzskata par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem un jāizmanto, lai daļēji segtu kapitāla palielināšanas izmaksas. Tā rezultātā būtu jāpieaug kapitāla palielināšanai pieejamo budžeta līdzekļu apjomam, šādi palīdzot sasniegt mērķi par relatīvās Savienības līdzdalības Fondā saglabāšanu pašreizējā līmenī (30 %). (11) Savienībai ir lietderīgi piedalīties Fonda kapitāla palielināšanā, lai sasniegtu Savienības mērķus par tādas vides veidošanu, kas ir labvēlīga iniciatīvai un uzņēmumu, īpaši MVU, attīstībai visā Savienībā, un veicināt tās inovāciju, pētniecības un tehnoloģiju attīstības politikas rūpnieciskā potenciāla labāku izmantošanu, kā noteikts 2012. gada jūnija, 2013. gada jūnija un 2013. gada decembra Eiropadomes secinājumos un sīki izklāstīts “Izaugsmes un nodarbinātības paktā” un “Jaunajā investīciju plānā Eiropai”. (12) Lai Savienības pārstāvis iespējami drīz EIF pilnsapulcē varētu balsot par kapitāla palielināšanu, lēmumam būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Papildus pašreizējai līdzdalībai Eiropas Investīciju fondā (“Fonds”) Savienība parakstās uz, lielākais, 450 Fonda kapitāla daļām ar daļas nominālvērtību EUR 1 miljons. Parakstīšanos uz kapitāla daļām un gada maksājumus veic saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kurus apstiprina Fonda pilnsapulce. 2. pants Savienība iegādājas jaunās kapitāla daļas Fondā četru gadu laikposmā, kas sākas 2014. gadā. No 2014. līdz 2017. gadam saņemtās dividendes par Savienības dalību Fondā uzskata par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar 21. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam[8], un izmanto, lai daļēji segtu parakstīšanās izmaksas. Turklāt Eiropas Savienības vispārējā budžetā pārējo izmaksu segšanai ir pieejama kopsumma, kas visam laikposmam nepārsniedz EUR 170 miljonus, izmantojot apropriācijas, kas jau ir ieplānotas 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas 1a izdevumu kategorijā, lai saglabātu nemainīgus piešķirtos kopējos izdevumus. Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 85. panta 4. punktu budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos, ko veic četru gadu laikposmā. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.1.2. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.3.2. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 4.3.2. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 5.3.2. Trešo personu iemaksas 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielinājuma un Savienības dalības kapitāla palielinājumā apstiprināšana 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[9] 01 sadaļa — Ekonomika un finanses 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[10] ý Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Mērķis “Aktīvi sadarboties ar EIB un EIF ES politikas īstenošanā” Mērķis “Turpināt cieši sadarboties ar EIB un EIF tādu finanšu instrumentu veidošanā, ar ko atbalsta stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus nākamajai daudzgadu finanšu shēmai” 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. .. 1. Mērķis “Veicināt ES intereses EIB/EIF pārvaldes struktūrās un stiprināt ES un EIB/EIF sadarbību, lai nodrošinātu, ka EIB/EIF aizdevumu izsniegšana ir saskaņota ar ES politikas prioritātēm, īpaši Eiropas Savienībā” Attiecīgās ABM/ABB darbības 01.04. sadaļa. Finanšu darbības un instrumenti 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Lielāks kapitāls dos EIF iespēju pienācīgi reaģēt uz Eiropadomes secinājumiem, izmantojot divus veidus. · Lielāks kapitāls palielinās MVU aizņēmumu finansēšanas piedāvājumu (ko īstenos, izmantojot kredītkvalitātes uzlabošanu un garantiju darbības). · Lielāks kapitāls radīs papildu ieguldījumu spēju, ko izmantot privātam pašu kapitālam, mezonīna, riska un izaugsmes kapitālam. Turklāt lielāks kapitāls ļaus EIF veikt pašu kapitāla līdzieguldījumus, izmantojot Komisijas mandātus, piemēram, COSME un “Apvārsnis 2020”, un tādējādi vairāk saskaņot Komisijas un EIF intereses atbilstīgi Finanšu regulai. Visbeidzot piedalīšanās pašreizējā kapitāla palielināšanā nodrošinās to, ka ES daļa EIF kapitālā vismaz paliek nemainīga un netiek samazināta. Kredītkvalitātes uzlabošanas un garantiju darbības Gaidāms, ka nākamajā plānošanas periodā EIF ievērojami paplašinās kredītkvalitātes uzlabošanas darbības, ik gadu izmantojot EUR 2,0 miljardus līdz EUR 3,0 miljardus (kas katru gadu kalpotu kā katalizators MVU kreditēšanai EUR 11 miljardu līdz EUR 20 miljardu apmērā) ar īpašu intensitāti 2015. un 2016. gadā. Šīs papildu kredītkvalitātes uzlabošanas darbības nosaka vajadzību palielināt EIF pašu līdzekļus par EUR 400 miljoniem, ko 2014.–2016. gadā papildinātu EIB mandāts līdz EUR 2,3 miljardiem. Darbību paplašināšanas rezultātā būtu par 50 % jāpalielinās to MVU skaitam, uz kuriem attieksies EIF kredītkvalitātes uzlabošanas un garantiju darbības. Privātā pašu kapitāla darbības Papildu kapitāls ļaus EIF pievērsties būtiskām nepilnībām sākuma, riska un izaugsmes kapitāla tirgos. Šīs galvenās iniciatīvas atbalstīs gan pētniecības, izstrādes un inovācijas politiku, gan nodarbinātības, izaugsmes un sociālās kohēzijas politiku. Kopumā papildu saistības EUR 400 miljonu apmērā būs jāatbalsta ar EUR 150 miljoniem līdz 200 miljoniem papildu EIF pašu kapitāla. Paplašinot darbības, būtu par 50 % jāpalielinās to MVU skaitam, kuri gūst labumu no EIF privātā pašu kapitāla darbībām. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji To, vai mērķi ir sasniegti, noteiks, izmantojot kredītkvalitātes uzlabošanas darījumu skaitu, panākto katalizatora ietekmi, tādu aizdevumu apjomu, kas pieejami MVU, to MVU skaitu, kuriem sniegts atbalsts, kā arī ģeogrāfisko diversifikāciju. Rezultāti tiks noteikti, aplūkojot to MVU skaita pieaugumu, uz kuriem attiecas EIF kredītkvalitātes uzlabošanas un garantiju darbības. Riska kapitāla darbību ietekme tiks noteikta, izmantojot darījumu skaitu, atbalstīto uzņēmumu skaitu, sviras efektu (t. i., kopējo līdzieguldījumu apjomu), kā arī katalizatora ietekmi (t. i., līdzieguldījumu apjomu, kas tieši attiecināms uz EIF), maksājumu apjomu galīgajiem saņēmējiem, kā arī ģeogrāfisko diversifikāciju. Rezultāti tiks noteikti, aplūkojot to MVU skaita pieaugumu, kuri gūst labumu no EIF privātā pašu kapitāla darbībām. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības EIF izmanto pašu līdzekļus kā kapitāla piešķīrumu garantiju darbībām un kā pašu kapitāla maksājumus riska kapitāla ieguldījumiem. Pašreizējais EIF pašu kapitāla apjoms ierobežo EIF spēju ievērojami paplašināt riska kapitāla darbības un kredītkvalitātes uzlabošanas darbības, ko pieprasīja 2012. gada jūnija, 2013. gada jūnija un 2013. gada decembra Eiropadome. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Papildu spēja, kas radīsies, palielinot EIF kapitālu, ļaus EIB grupai izmantot sviras efektu, kas turpmākajos 7 gados ļaus izsniegt jaunus aizdevumus un nomas finansējumus vēl EUR 45 miljardu (aplēse) apmērā. Kapitāla palielināšanas rezultātā arī paplašinātos EIF iespējas sadarboties ar tā kapitāla daļu īpašniekiem (Komisiju, EIB un finanšu iestādēm) un trešām pusēm, īstenojot kredītkvalitātes uzlabošanas darbības. Lielāka EIF ieguldījumu spēja tiks izmantota arī Eiropas riska kapitāla tirgū, īpaši saistībā ar uzņēmējdarbības uzsākšanas un sākuma finansējumu. Tādējādi tiks palielināts EIF ieguldījums, īstenojot stratēģijas “ES 2020” mērķi par gudru un ilgtspējīgu izaugsmi, ar kuru tiek radītas darbavietas, jo īpaši īstenojot šādas pamatiniciatīvas, kas attiecas uz MVU piekļuvi finansējumam: · “Inovācijas savienība”; · “Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”; · “Rīcības plāns, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam”. Visbeidzot ierosinātā kapitāla palielināšana būs arī iespēja palielināt finanšu iestāžu nozīmi EIF, palielinot to līdzdalību. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Padomes Lēmumā 2007/247/EK bija aicināts līdz 2012. gada 31. jūlijam izvērtēt Fonda pašu līdzekļu darbības. Šis izvērtējums liecina, ka EIF pašu līdzekļu darbībām ir pievienotā vērtība, nodrošinot Eiropas MVU finanšu darbības (riska kapitāls un aizņēmumu finansējums), ieskaitot panākto ieguldījumu apjomu, inovatīvu finanšu instrumentu izstrādi un ieguldījumu infrastruktūras un ekosistēmu izveidi, kas pamatojas uz partnerību un kopīgām zināšanām. Kā izklāstīts paskaidrojuma rakstā (2. iedaļa. Apspriešanas rezultāti ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējumi), izvērtējumā secināts, ka joprojām ir stingri argumenti, kas pamato ES līdzdalību. Neatkarīgi no konstatētās pievienotās vērtības izvērtējumā tika noteiktas vairākas jomas, kurās vēl varētu palielināt EIF pašu līdzekļu darbību ietekmi uz politiku. Reaģējot uz izvērtējuma secinājumiem, Komisija ir sagatavojusi turpmāku rīcības plānu, lai vēl vairāk palielinātu ES līdzdalības EIF pievienoto vērtību. Rīcības plāns 2012. gada novembrī tika iesniegts Padomei un Parlamentam, un patlaban tas tiek īstenots. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Komisija sistemātiski veicina ciešu sadarbību un kopīgas iniciatīvas ar EIB grupu. Šie efektīvie pasākumi ir ļoti vajadzīgi, lai veicinātu atveseļošanos nestabilajā ekonomiskajā vidē. Turklāt EIF pašu līdzekļi papildina ES un EIB mandātus (piemēram, finanšu instrumentus saskaņā ar programmu COSME un “Apvārsnis 2020” un EIB riska kapitāla līdzekļu mandātu). EIF pašu līdzekļi ir nepieciešami, lai ar ES līdzekļiem panāktu sviras efektu. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme ¨ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – ¨ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. – x Finansiālā ietekme no 2014. gada līdz 2017. gadam ¨ Neierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no [GGGG. līdz GGGG.], – pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[11] No 2014. gada budžeta X Tieša pārvaldība, ko īsteno Komisija 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi EIF gada pārskats un Revīzijas padomes gada darbības ziņojums arī turpmāk tiks iesniegts Padomei un Eiropas Parlamentam, kā paredzēts Padomes Lēmumā 2007/247/EK. Direktoru padome novērtē lielāko daļu EIF atsevišķo darbību un uzrauga riska kapitāla un garantiju portfeļus. Tā arī nodrošina, lai Fonds tiktu pārvaldīts atbilstīgi tā statūtiem un direktoru padomes pieņemtajām konkrētajām vadlīnijām. Komisija ir iecēlusi divus direktoru padomes locekļus un divus aizstājējus. Trīspusējā nolīgumā starp EIF, Revīzijas palātu un Komisiju ir paredzēti noteikumi saistībā ar Revīzijas palātai sniedzamajiem dokumentiem un informāciju, kas attiecas uz ES dalību EIF kapitālā. Visbeidzot EIF darbību vērtē šādas trīs nozīmīgākās reitingu aģentūras: Fitch, Moody’s un Standard & Poor’s. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Šis priekšlikums nemaina ar ES līdzdalību EIF saistītā riska veidu. Gan ieguldījumu, gan riska pārvaldības struktūra EIF paliek tāda paša. Riska pārvaldības funkcijas atbilst tirgus paraugpraksei, piemērojamajiem standartiem, tiesību aktiem un Bāzeles II prasībām. 2.2.2. Informācija par izveidotās iekšējās kontroles sistēmas struktūru Ar EIF riska pārvaldības un uzraudzības funkciju tiek aptvertas visas EIF darbības, regulāri tiek uzraudzīts atsevišķu darījumu risks, kā arī risks portfeļa līmenī, un novērtēti jaunie un esošie darījumi. EIF gada pārskatu revīziju veic ārējie revidenti saskaņā ar EIF revīzijas padomes mandātu. Šos pārskatus gada pilnsapulcē apstiprina kapitāla daļu īpašnieki. Iekšējā revīzijā, ko veic EIB, tiek pārbaudīta un novērtēta iekšējās kontroles sistēmu koncepcija un efektivitāte. Revīzijas padome regulāri tiekas ar iekšējo revidentu un uzrauga to darbību īstenošanu, par ko ir panākta vienošanās. 2.2.3. Kontroles izmaksu un ieguvumu aplēse un kļūdas riska paredzamā līmeņa novērtējums Kapitāla palielināšana ir saistīta ar līdzdalību starptautiskā finanšu iestādē. EIF statūtos paredzētas regulāras kontroles, ko veic gan iekšējie, gan ārējie EIF revidenti. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi EIF ir neatkarīga atbilstības un darbības riska nodaļa, kas nodrošina, ka visām EIF darbībām tiek piemēroti augstākie integritātes standarti saskaņā ar starptautisko paraugpraksi. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas 2014. gadā Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas || Dif./nedif. ([12]) || no EBTA valstīm[13] || no kandidātvalstīm[14] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 1a || 01.04.01.01 – Eiropas Investīciju fonds – Parakstītā kapitāla samaksātā daļa 01.04.01.02 – Eiropas Investīciju fonds – Parakstītā kapitāla pieprasāmā daļa || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ 1a || 02.02.02 – Finansējuma pieejamības uzlabošana mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) pašu kapitāla un aizņēmumu veidā || Dif. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ 1a || 08.02.02.02 – Piekļuves uzlabošana riska finansējumam ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā || Dif. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem Ar šo priekšlikumu netiks palielināts 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas 1a izdevumu kategorijā plānoto izdevumu kopējais līmenis, jo apropriācijas, kas plānotas finanšu instrumentiem saskaņā ar programmu COSME un “Apvārsnis 2020”, tiks izmantotas EIF kapitāla palielināšanai. EIF kapitāla palielināšanais finansējuma avoti || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 02.02.02 budžeta pozīcija – Finansējuma pieejamības uzlabošana mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) pašu kapitāla un aizņēmumu veidā || Saistības || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 || Maksājumi || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 08.02.02.02 budžeta pozīcija – Piekļuves uzlabošana riska finansējumam ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā || Saistības || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 || Maksājumi || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 01 04 || Finanšu darbības un instrumenti ĢD: <…….> || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018.–2020. gads || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 01040101 || Saistības || (1) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 0 || 0 || 0 || 170,000 * Maksājumi || (2) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500++++++++ || 0 || 0 || 0 || 170,000 * Budžeta pozīcijas numurs: 01040102 || Saistības || (1a) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || Maksājumi || (2 a) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[15] || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: || || (3) || || || || || || || || KOPĀ — ĢD <….> apropriācijas || Saistības || =1a +1b+1c +3 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 0 || 0 || 0 || 170,000 Maksājumi || =2a+2b+2c+3 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 0 || 0 || 0 || 170,000  KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000 Maksājumi || (5) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000  KOPĀ — administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1a IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000 Maksājumi || =5+ 6 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000 || || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || “Administratīvie izdevumi” EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || 2014. gads || 2015. gads || 2012. gads || 2017. gads || 2018.–2020. gads || KOPĀ — ĢD: <…….> ||  Cilvēkresursi || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834  Pārējie administratīvie izdevumi || || || || || 0,200 * || || || 0,200 * KOPĀ — <….> ĢD || Apropriācijas || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 * Novērtēšanai, ko veic ārējie konsultanti. KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || 2014. gads[16] || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018.–2020. gads || KOPĀ KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 172,034 Maksājumi || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 172,034 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas – X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018.–2020. gads || KOPĀ REZULTĀTI Rezultāta veids[17] || Rezultāta vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[18]... Veicināt ES intereses EIB/EIF pārvaldes struktūrās un stiprināt ES un EIB/EIF sadarbību, lai nodrošinātu, ka EIB/EIF aizdevumu izsniegšana, īpaši Eiropas Savienībā, ir saskaņota ar ES politikas prioritātēm || || || || || || || || || || || || || || || || – Rezultāts || || || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 0 || || 0 || || 0 || || 170,000 Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 0 || || 0 || || 0 || || 170,000 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || 2014. gads[19] || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018.–2020. gads || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 Pārējie administratīvie izdevumi || || || || || 0,200 || || || 0,200 Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[20] || || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || || Pārējie administratīvie izdevumi || || || || || || || || Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 KOPĀ || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 Vajadzīgās cilvēkresursu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2. Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018.–2020. gads ||  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || || || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[21] || || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) || || || || || || || || XX 01 04 yy[22] || – Galvenā mītne || || || || || || || || – Delegācijas || || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE ‒ tiešā pētniecība) || || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || || KOPĀ || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 01.04 ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Galvenie uzdevumi, kas izriet no priekšlikuma, ir šādi: – tiesību akta priekšlikuma sagatavošana; – likumdošanas procedūras uzraudzība Eiropas Parlamentā un Padomē; – attiecības un saziņa ar EIF, īpaši sagatavojot Komisijas nostāju par EIF direktoru padomei iesniegtajiem priekšlikumiem, un pārskatu sniegšanu, – Komisijas nostājas sagatavošana par EIF direktoru padomei iesniegtajiem priekšlikumiem; – tiesību aktos noteikto ziņojumu sagatavošana. Ārštata darbinieki || 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – ¨ Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – X Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Komisija ierosina izmantot apropriācijas, kas jau ir ieplānotas finanšu instrumentiem saskaņā ar programmu COSME un “Apvārsnis 2020”, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam. Attiecīgās budžeta pozīcijas ir attiecīgi 02 02 02 “Finansējuma pieejamības uzlabošana mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) pašu kapitāla un aizņēmumu veidā” un 08 02 02 02 “Piekļuves uzlabošana riska finansējumam ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā”. Attiecīgā budžeta pozīcija, kurā tiek saņemti līdzekļi, ir 01 04 01 01 “Eiropas Investīciju fonds – Parakstītā kapitāla samaksātā daļa”. Kā minēts iepriekš, vajadzīgā atbilstošā summa 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā ir EUR 170 000 000. ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[23]. 3.2.5. Trešo personu iemaksas – Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: – ¨ pašu resursus – X dažādus ieņēmumus EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[24] 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018.–2020. gads 850. pants || || 2,477 || 2,078 || 3,112 || 3,800 || p.m. || p.m. || p.m. Šajā pantā paredzēts iegrāmatot Eiropas Investīciju fonda izmaksātās dividendes par šo ieguldījumu. Saskaņā ar EIF statūtu 24. pantu Fonda mērķis ir nodrošināt kapitāla daļu īpašniekiem pienācīgu peļņu. Atbilstīgi EIF pilnsapulces lēmumam Fonds no gada tīrās peļņas sadala dividendes kapitāla daļu īpašniekiem. Par ES līdzdalību saņemtās dividendes tiek atmaksātas ES budžetā (850. pozīcija: EIF maksātās dividendes). Patlaban EIF ienākumus pārsvarā veido kases ienākumi, pārvaldības maksas un ienākumi no pašu līdzekļu garantiju darbībām. Tā kā ir grūti prognozēt precīzas turpmāko neto ienākumu un attiecīgo dividenžu summas, kas ietekmē kapitāla daļu emisijas cenu, Komisija ierosina iekļaut dividenžu ieņēmumus budžeta izdevumu pozīcijā 01 04 01 01. Ieņēmumi tiks piešķirti tikai kapitāla palielināšanas periodā. Iepriekš minētie skaitļi ir aplēses, pieņemot, ka nākamo četru gadu laikā nemainīsies pašreizējā dividenžu izmaksas attiecība (20 %). Tomēr par dividendēm katru gadu lemj EIF pilnsapulcē. [1] Termins “mandāti” šajā paskaidrojuma rakstā ir izmantots, lai ietvertu tās EIF darbības, kurās tas izmanto citus līdzekļus, nevis tikai pašu kapitālu. Mandāti ietver ES programmas, kuru pārvaldība ir deleģēta EIF. [2] Šo rādītāju pamatā ir EIF iekšējie pieņēmumi. [3] Saskaņā ar EIF statūtiem EIF reģistrēto pamatkapitālu var palielināt ar EIF pilnsapulces lēmumu, ko pieņem ar 85 % balsu vairākumu. Tādējādi Komisija varētu bloķēt pilnsapulces lēmumu, jo tā tur 30 % no EIF kapitāla daļām. [4] Padomes 2007. gada 19. aprīļa Lēmums 2007/247/EK par Kopienas dalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielināšanā (OV L 107, 25.4.2007., 5. lpp.). [5] OV L 173, 7.7.1994., 12. lpp. [6] OV L 173, 7.7.1994., 12. lpp. [7] OV L 107, 25.4.2007., 5. lpp. [8] OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. [9] ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [10] Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [11] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [12] Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas. [13] EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [14] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [15] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [16] N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. [17] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [18] Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā. “Konkrētie mērķi…”. [19] N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. [20] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [21] CA — līgumdarbinieki, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās. [22] Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām). [23] Skatīt Iestāžu nolīguma (2007.–2013. gads) 19. un 24. punktu. [24] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.