LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 22.12.2005 
COM(2005) 680 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
ES rīcība izglītības caur sportu jom ā: EYES 2004 sasniegumu stiprin āšana 
  
{SEC(2005)1741} 
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
ES rīcība izglītības caur sportu jom ā: EYES 2004  sasniegumu stiprin āšana 
„Orandum est ut sit mens sana in corpore sano1” 
(Decimus Iunius Iuvenalis , mūsu ēras 1.gs.)  
„Kusties, uzzini ko jauno” ( EYES 2004 devīze) 
1. I EVADS  
Šis paziņojums ir Komisijas atbilde uz Eiropas Parlamenta un Padomes l ūgumu ziņot par 
pasākumiem, kas veikti Eiropas Izgl ītības sporta gad ā 2004. gad ā (EYES 2004 ) atbilstoši 
12. pantam l ēmumā2 , ar kuru nosaka attiec īgo Gadu. 
Paziņojumā ir izklāstīti Gada galvenie sasniegumi, k ā arī priekšlikumi turpm āko pasākumu 
veikšanai izgl ītībā caur sportu. Pazi ņojumam pievienotaj ā Komisijas dienestu darba 
dokument ā ir akcent ēti pasākumi un darb ības, kas īstenotas EYES 2004  kontekstā. Komisijas 
priekšlikumi un zi ņojumi ir sagatavoti, ba lstoties uz neatkar īgu vērtējumu3. 
EYES 2004  tika izveidots, lai vairotu izpratni par sporta k ā izglītības un soci ālās integrācijas 
līdzekļa iespējām. Ar tā palīdzību ir izplat īts vēstījums: mūsu daudzkult ūru sabiedr ībā sports 
var kļūt un tam j ākļūst par līdzekli, kas izmantojams form ālajā un neform ālajā izglītībā. 
Izglītības iestādes, sporta organiz ācijas un valsts iest ādes minētajā Gadā sadarboj ās, lai ar 
sporta aktivit āšu palīdzību pilsoņiem, īpaši jauniešiem, tiktu nodotas t ādas vērtības kā godīga 
spēle, iecietība, komandas darbs, noteikumu iev ērošana un cie ņa pret pretinieku. 
Cerībām, ko Eiropas pilsoniskaj ā sabiedrībā radīja šī iniciatīva, minētajā Gadā atzīmētajiem 
taustāmajiem rezult ātiem un to pozit īvajai ietekmei (2. da ļa) ir vajadz īgs atbilstošs politisks 
turpinājums (3. da ļa).  
2. EYES  2004  ĪSTENOŠANA UN GALVENIE REZULT ĀTI 
2.1. M ērķi un rezult āti 
Plašāks Gada m ērķis bija form ālajā un neform ālajā izglītībā veicināt izglītību caur 
sportu un to izmantot k ā sociālās integrācijas līdzekli, lai att īstītu zināšanas un 
iemaņas, rosinot sadarb ību starp izgl ītības iestādēm un sporta organiz ācijām. 
Konkrētāki Gada m ērķi bija veicin āt brīvprātīgu darbību, skolēnu mobilit āti un 
apmaiņu, izmantojot sporta aktivit ātes, nelabv ēlīgu grupu soci ālo integrāciju un 
uzlabot līdzsvaru starp intelektu ālām un fizisk ām nodarb ībām skolā. 
                                                 
1 “L ūdzieties par skaidru pr ātu veselā miesā”. 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmums Nr. 291/2003/EK (OV L 43, 18.2.2003., 1. lpp.). 
3 Nov ērtēšanas ziņojums, ko sagatavoja Eureval-C3E :  
http://www.europa.eu.int/comm/sport/actio n_sports/aees/aees_en.html#Evaluation  
 
LV 3   LV Tālab tika veiktas inform ācijas un sazi ņas darbības, tika īstenoti vair āki projekti un 
iniciatīvas. Galvenie rezult āti ir šādi: 
– 25 dalībvalstu un 3 EBTA/EEZ valstu – Is landes, Lihtenšteinas un Norv ēģijas – 
piedalīšanās; 
– no 1643 pieteikumiem 167 l īdzfinansēti projekti; 
– 66 projekti form ālās izglītības jomā: 22 – par sporta iek ļaušanu skol ā, 21 – veicina 
mobilitātes un apmai ņas izglītojošo noz īmi, 17 – sports izmantots, lai veicin ātu 
veselīgāku dzīvesveidu, un 6 – par to jauno atl ētu izglītošanu, kuri piedal ās sporta 
sacensībās;  
– neformālās izglītības jomā 60 projekti, kuros ar sportu saist ītās vērtības ir 
izmantotas jauniešiem (47 projekti) un pieaugušajiem (13 projekti) paredz ētos 
pasākumos, 25 projekti, kuros sports izmantots nelabv ēlīgu grupu integr ēšanai, 12 
projekti par invalidit āti un 4 projekti par neform ālo izglītību, izmantojot 
brīvprātīgas nodarb ības; 
– 30 (EYES  atklāšanas un sl ēgšanas) ceremonijas; 
– pārstāvība 12 starptautiska m ēroga pas ākumos t ādos kā Euro 2004 un 
Olimpiskaj ās un Paraolimpiskaj ās spēlēs;  
– 2 Eurobarometra apsekojumi. 
Pasākumi bija adres ēti politisko l ēmumu pie ņēmējiem, skolot ājiem, skol ēniem un 
studentiem, sporta organiz āciju vadītājiem, jauniešiem un maz āk nodrošin ātām 
sociālajām grupām. 
2.2. Iniciat īvas īstenošana 
2.2.1. Sadarb ība ar ieinteres ētajām personām 
Lai iniciat īva būtu sekmīga, bija nepieciešama netrauc ēta un nep ārtraukta sadarb ība 
ar dalībvalstīm un Eiropas pilsonisko sabiedr ību. Plašā vienprātība, kas tika pan ākta 
par lēmumu šāda Gada noteikšanai, t ālāk attīstījās ar visu t ās īstenošanā ieinteresēto 
personu akt īvu iesaisti un l īdzdalību. 
Sadarbība ar iesaist ītajām valstīm tika veidota ar padomdev ējas komitejas pal īdzību, 
kurā lielāko daļu šo valstu p ārstāvēja delegāti no Izglītības un sporta noda ļām. Tas ir 
pirmais stabilais to Eiropas publisko iest āžu tīkls, kuras atbild par izgl ītību un sportu, 
ļaujot plaši mijiedarboties ne vien Eiropas, bet ar ī valstu l īmenī. Šo sadarb ību 
papildināja to Valstu koordin ējošo strukt ūru tīkls, kuras noteica dal ībvalstis un 
kurām bija uztic ēta atbildība par tehnisko koordin āciju un iniciat īvas īstenošanu 
valsts mērogā. 
Eiropas pilsonisk ās sabiedr ības, jo īpaši sporta kust ības, aktīvai līdzdalībai bija 
izšķiroša nozīme Gada m ērķu sasniegšan ā. 
ES iestādes aktīvi iesaist ījās attiecīgā Gada pas ākumu īstenošanā. Vairākos 
pasākumos un darb ībās EYES 2004  laikā, tādos kā īpašā EYES  diena 
 
LV 4   LV Paraolimpiskaj ās spēlēs Atēnās, piedalījās Eiropas Parlaments. Eiropas Ekonomikas 
un sociālo lietu komiteja un Re ģionu komiteja 2004. gad ā sportu ierindoja starp 
svarīgākajiem darbak ārtības jautājumiem un organiz ēja dažādus pasākumus, kas 
veicināja iniciatīvas pārredzamību. 
Šā Gada laik ā Komisija sadarboj ās ar Eiropas Padomi, galvenok ārt līdzfinansējot 
projektu izgl ītības jom ā par demokr ātisku pilson ību Eirop ā. Gatavojoties 
Starptautiskajam gadam, kas velt īts sportam un fiziskajai kult ūrai (2005), tika 
iedibināts sekmīgs dialogs ar UNESCO, lai to turpin ātu 2005. gad ā. 
2.2.2. Saskan ība un komplementarit āte 
Iesaistītās personas ir vienpr ātīgi atzinušas siner ģiju starp EYES 2004  un valstu un 
vietējām stratēģijām izglītības caur sportu jom ā. Šajā Gadā bija iesp ēja sadarboties 
un veidot t īklu starp dal ībniekiem, kura bez Kopienas r īcības nebūtu. Turklāt bija 
iespējams apmain īties ar labu praksi, un tam bija lietder īgs izmantojums daž ādos 
veidos: 
– iesaistītās valstis piesaist īja tikpat lielu summu, k āda EYES 2004  projektiem bija 
paredzēta no ES budžeta, lai finans ētu projektus, kuri iepriekš netika izv ēlēti 
budžeta ierobežojumu d ēļ; 
– iesaistītās valstis uzs āka eksperiment ālus pasākumus, lai uzlabotu l īdzsvaru starp 
intelektuālām un fizisk ām nodarb ībām skolā (piemēram, 8 dal ībvalstīs notika 
konkurss, kur ā tika apbalvotas „sportisk ākās skolas”); 
– ievērojami tika mobiliz ēti dažādi pārvaldes (valsts, re ģionālais un pašvald ības) 
līmeņi, izveidojot pas ākumus un programmas, lai sekm ētu izglītību, izmantojot 
sportu. Pat neiesaist ītās valstīs, piemēram, Rum ānijā, tika izveidota valsts 
iniciatīvu programma, lai izpild ītu EYES 2004 mērķus; 
– daudzām iniciat īvām, ko īstenoja publiskas vai priv ātas organiz ācijas, tika 
saņemts morālais atbalsts no ES, tai skait ā atļauja izmantot EYES  logotipu; 
– EYES panāca sinerģiju ar SOCRATES  un YOUTH programm ām, kā arī ar 
pretsmēķēšanas un diskrimin ācijas novēršanas kampa ņu (piemēram, 2004. gad ā ar 
YOUTH  programmas pal īdzību līdzfinansēja 603 projektus, kuros tika izmantots 
sports); 
– tika uzdots veikt četrus pētījumus, lai paplašin ātu zināšanas par daž ādiem 
izglītības, izmantojot sportu, aspektiem4. 
Tādējādi šo Gadu var uzskat īt par saskan īgu iniciat īvu gan iekš ēji (starp daž ādajiem 
pasākumiem un darb ībām, kas veiktas atbilstoši EYES 2004 ), gan ārēji (sinerģija ar 
citām valstu vai Eiropas politikas jom ām). Tas bija jo īpaši nozīmīgi saskan ībai ar 
valsts un viet ējām stratēģijām izglītībā, izmantojot sportu. 
                                                 
4 http://europa.eu.int/comm/sport/whatsup/index_en.html  
 
LV 5   LV 2.3. Ietekmes nov ērtējums 
Lielais pieteikumu skaits, kas tika sa ņemti, atbildot uz uzaicin ājumu iesniegt 
priekšlikumus, apstiprin āja Eiropas sabiedr ības lielās cerības un piepras ījumu pēc 
konkrētām iniciatīvām izglītības, izmantojot sportu, jom ā. 
Rosinot projektu iesniegšanu, min ētais Gads mobiliz ēja tūkstošiem organiz āciju 
Eiropā. Pateicoties tam, ir izveidoti un att īstīti ilglaicīgi tīkli un bieži vien jaunas 
partnerattiec ības starp izgl ītību un sportu. EYES 2004 ietvaros bija v ērojami daudzi 
labas prakses gad ījumi, kas pat p ārsniedz min ēto tīklu veidošanu. 
Tā galvenā ietekme ir bijusi š āda: 
– nozīmīgs ieguldījums sporta izgl ītojošās nozīmes populariz ēšanā, 
– nodarbību sekmēšana un liel āka atzīšana izglītības, izmantojot sportu, jom ā, 
– ieguldījums, mainot Eiropas sabiedr ības attieksmi šaj ā jomā. 
Komisijas v ēstījums ir izplat ījies ekspertu aprind ās izglītības, izmantojot sportu, 
jomā, un politi ķi, sporta un izgl ītības vadītāji un akad ēmiķi ir skaidri pie ņēmuši 
idejas, ko sekm ē EYES 2004 . Sīkāka inform ācija par īstenotajiem projektiem 
kompaktdiska veid ā tika plaši izplat īta Eiropā. Tomēr vairākiem jaunin ājumiem 
jāpievēršas plašāk ne vien starp ieinteres ētajām person ām (izmantojot internetu, 
sanāksmes utt.), bet papildus izmantojot ar ī politisku r īcību. 
Izglītības iestādes un sporta organiz ācijas, kas piedal ījās minētajā Gadā, teic, ka tas ir 
attaisnojis cer ības. Tāpēc var teikt, ka š ī iniciatīva sasniedza m ērķus. 
Taču citādi, šķiet, tās ietekme ir bijusi šaur āka, piemēram, veicinot sportu k ā līdzekli 
nelabvēlīgu grupu soci ālai integr ācijai, uzlabojot l īdzsvaru starp intelektu ālām un 
fiziskām nodarb ībām skolā, uzsverot br īvprātīgā darba pozit īvo ieguld ījumu un 
studentu mobilit āti. Projekti šaj ās jomās patiešām tika veikti, turkl āt daži bija patiesi 
novatoriski, ta ču vēl nevar teikt, ka tie ir bijuši pietiekami efekt īvi. 
Ir mainījusies attieksme pret vajadz ību sportu lab āk integrēt gan form ālajā, gan 
neformālajā izglītībā un tādējādi pēc tīkla veidošanas un lab ākas sadarb ības starp 
izglītības iestādēm un sporta organiz ācijām. Tomēr nav skaidrs, vai šie priekšraksti 
patiesi tiks īstenoti praks ē. Ir vajadz īgs arī politiskais atbalsts. 
3. V AJADZĪBA RĪKOTIES IZGL ĪTĪBAS, IZMANTOJOT SPORTU , JOMĀ 
Nicas Eiropadome5 atzina sporta izgl ītojošo noz īmi un lūdza Kopienas iest ādēm tās 
pienācīgi ņemt vērā darbībās atbilstīgi dažādiem Līguma noteikumiem, jo, k ā atzīts 
Amsterdamas L īgumam pievienotaj ā 29. deklar ācijā, sports stiprina ļaužu identit āti. 
Nicas deklar ācijā Eiropadome uzsv ēra, ka „lai gan tai nav tiešu ties ību šajā jomā, 
Kopienai, r īkojoties atbilstoši daž ādajiem Līguma noteikumiem, j āņem vērā sociālās, 
izglītības un kult ūras funkcijas, kas mantotas sport ā”. 
                                                 
5 Prezident ūras secinājumiem pievienot ā IV deklar ācija. 2000. gada 7.–9. decembra Eiropadome. 
 
LV 6   LV Padome 1999. gada 17. decembra rezol ūcijā6 par sporta aktivit āšu neform ālās 
izglītības dimensiju Eiropas Kopien ā „YOUTH programm ā” aicināja Komisiju 
sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt saskaņotu pieeju, lai izma ntotu sporta iesp ējas 
izglītībā, uzskatot, ka sporta nodarb ībām var būt pedagoģiska nozīme, kas pal īdz 
stiprināt pilsonisko sabiedr ību. Šo neform ālās izglītības dimensiju ir atbalst ījis 
Eiropas Parlaments, kas akcent ēja sporta izgl ītojošo un soci ālo nozīmi, kā arī tā lomu 
rasisma un ksenofobijas apkarošan ā7. 
EYES 2004 iniciatīva sniedza atbildi gan uz deklar āciju, gan uz rezol ūciju. Eiropas 
pilsoņu un iestāžu pozitīvā reakcija uz EYES 2004 iniciatīvu ir akcent ējusi vajadz ību 
pastiprināt saikni un sadarb ību starp sporta un form ālās un neform ālās izglītības 
pasauli, kas kalpo par l īdzekli, lai ES pilso ņus labāk sagatavotu jaunajiem 
izaicinājumiem, ar kuriem saskaras m ūsu aizvien mobil ākās un atš ķirīgākās 
sabiedrības (2004. gad ā 82% pilso ņu atbalstīja domu par sporta lomas akcent ēšanu 
izglītībā un 63% atbalst īja domu par sadarb ības stiprin āšanu starp ES, sporta 
organizācijām un valstu vald ībām8). 
3.1. Cer ības form ālās izglītības jomā 
Pētījumi liecina, ka regul āri fiziski vingrin ājumi uzlabo fizisko un gar īgo veselību, 
un mūsdienās ir atzīts to pozit īvais devums m ācīšanās procesā. Formālajā izglītībā 
labāk varētu izmantot v ērtības, kuras nodod caur sportu, att īstot zināšanas, 
motivāciju, iema ņas, person īgo spēju gatavību, kā arī tādas sociālās spējas kā 
komandas darbu, solidarit āti, iecietību, godīgu spēli un prasmi zaud ēt daudzkultur ālā 
vidē. Tāpēc sports ir b ūtisks form ālās izglītības aspekts, lai apg ūtu un att īstītu 
pamatprasmes9, kuras ikvienam ir vajadz īgas person īgo mērķu sasniegšanas, soci ālās 
integrācijas un nodarbin ātības iespēju ziņā. 
Turklāt formālajai izgl ītībai ir izš ķiroša loma, veicinot ieradumus regul āri 
nodarboties ar sportu un nomainot nevesel īga dzīvesveida ieradumus, kam ir b ūtiska 
nozīme, jo izr ādās, ka fizisko vingrin ājumu trūkuma dēļ pasliktin ās mūsu pilsoņu 
veselība. Formālā izglītība arī sekmē to personu kvalifik ācijas paaugstin āšanu, kas 
strādā ar sportu saist ītās profesij ās, un nodrošina lab āku un droš āku vidi sport ā. Tas 
ir cieši saist īts ar Eiropas l īmenī notiekošo kvalifik āciju un kompeten ču izstrādi, kas 
tiek veikta sporta nozar ē (liela daļa tiek izstr ādāta ar neform ālās mācīšanās palīdzību) 
un ko papildin ās kopējie atsauces l īmeņi, kuri turpm āk paredz ēti Eiropas 
kvalifikācijas ietvar ā10. 
Tāpēc izglītībai un sportam ir kop ēji uzdevumi, un tie abi ar attiec īgu savstarp ēju 
ieguldījumu var nodrošin āt atbilstošu devumu Eiropas pilso ņiem. 
                                                 
6 OV C 8, 12.1.2000., 5. lpp. 
7 OV C 135, 7.5.2001., 274. lpp. 
8 Atbildes uz īpašo 213. Eirobarometra ap sekojumu “Eiropas Savien ības pilsoņi un sports ”. 2004. gada 
decembris. 
9 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumam par pamatprasm ēm mūžizglītībā 
(KOM/2005/548 gal īgais). 
10 Komisijas dienestu darba dokuments:  Ceļā uz Eiropas Kvalifik ācijas ietvaru m ūžizglītībai 
(SEK(2005)957). 
 
LV 7   LV EYES 2004 ir devis ieguld ījumu, sekm ējot Eiropas pilso ņu cerības attiec ībā uz 
pasākumiem, kas v ērsti uz to, lai lab āk izmantotu sporta izgl ītojošo un soci ālo 
nozīmi formālajā izglītībā. Ņemot vērā cerības, kas tika liktas uz šo Gadu, galven ās 
idejas un pras ības ir šādas: 
– izmantot valstu kompetenci, ES l īmenī pilnveidojot izprat ni un paplašinot 
zināšanas par sporta un fizisko aktivit āšu vietu skol ā un sekm ējot to iest āžu un 
organizāciju atzīšanu, kuras veicina lab āku sporta aktivit āšu integrēšanu skol ā 
(piemēram, sekm ējot to, lai dal ībvalstis atz ītu sportisk ākās skolas, pamatojoties uz 
ES līmenī noteiktajiem krit ērijiem), 
– vairot izpratni par to, cik savstarp ēji izdevīgāka būtu ciešāka sadarb ība starp 
izglītības iestādēm un sporta organiz ācijām, lai piln īgāk izmantotu sporta sniegt ās 
iespējas tādu pamatprasmju apguvei un att īstīšanai, kas jauniešus un pieaugušos 
labāk sagatavotu pieaugušo dz īvei, kā savstarpējo attiecību, starpkult ūru, sociālās 
un pilsonisk ās prasmes, 
– uzlabot to personu (piem ēram, treneru un sporta vad ītāju) kvalifik ācijas atzīšanu, 
kuras strādā ar sportu saist ītās profesij ās, lai piln ībā izmantotu lielo darbavietu 
izveides potenci ālu, kas var veicin āt sociālo kohēziju Eirop ā, 
– izmantot priekšroc ības, ko form ālajā izglītībā sniedz sports un fizisk ās nodarbības, 
lai izmain ītu pašreiz ējās tendences attiec ībā uz mazkust īgu un pas īvu dzīvesveidu, 
– pilnībā izmantot EYES 2004 rezultātus, gūstot labumu no lab ās prakses, kas 
attīstījusies min ētajā Gadā, un vispus īgāk izmantot iesp ējas finans ēt sporta 
nodarbību iniciatīvas un projektus. 
3.2. Cer ības neform ālās izglītības jomā 
Sports uzrun ā visus neatkar īgi no dzimuma, rases, vecuma un soci ālā vai ekonomisk ā 
stāvokļa, un EYES 2004 iniciatīva apliecināja aizvien pieaugošo interesi izmantot 
sportu kā neformālās izglītības līdzekli. Šis Gads apliecin āja, ka Eiropas pilsonisk ā 
sabiedrība neform ālajā izglītībā vēlas izmantot sportu k ā līdzekli, lai sekm ētu sociālo 
integrāciju, attīstītu starpkult ūru dialogu un apkarotu diskrimin āciju, īpaši rasismu un 
ksenofobiju. 
Gan sporta, gan jaunatnes organiz ācijas aizvien vair āk apzinās sinerģiju starp ab ām 
jomām, kā arī YOUTH programmas pied āvātās iespējas. Turkl āt EYES 2004 ir 
sekmējis sinerģiju veidošanu akt īvas pilson ības jomā. Sporta nodarb ības ir ne vien 
izglītojošas pašas par sevi, bet ar ī ietver akt īvu dalību sporta klubos un organiz ācijās, 
kas palīdz nostiprin āt pilsonisko sabiedr ību, mācot praktiskas demokr ātiskas 
vērtības. 
Turklāt EYES 2004 pierādīja, ka sadarb ība ar organiz ācijām, kuras akt īvi darbojas 
sociālās integrācijas, jaunatnes un akt īvas pilson ības jomā, sporta organiz ācijām var 
būt ļoti izdevīga to soci ālās funkcijas atz īšanas un pastiprin āšanas ziņā. 
Pateicoties cer ībām, ko šis Gads ir devis Eiropas pilso ņiem, ir raduš ās šādas idejas un 
prasības: 
 
LV 8   LV – izmantot valstu kompetenci, lai lab āk izprastu un izmantotu sporta k ā neformālās 
izglītības līdzekļa piedāvātās iespējas, 
– vairot izpratni par sporta k ā neformālās izglītības līdzekļa piedāvātajām iespējām 
personām, kas darbojas sporta (klubos, feder ācijās u.c.) un ar sportu nesaist ītās 
organizācijās jaunatnes, akt īvas pilson ības, diskrimin ācijas nov ēršanas, soci ālās 
integrācijas, rasisma apkarošanas u.c. jom ās, 
– veicināt, lai ES l īmenī brīvprātīgais darbs sport ā tiktu atz īts par neform ālās un 
formālās izglītības līdzekli, un rosin āt jauniešus akt īvi iesaist īties sporta 
organizācijās, lai izmantotu sporta pied āvātās iespējas jaunu prasmju un 
pilsonisku v ērtību apguvei, 
– labāk izmantot sporta pedago ģisko nozīmi, lai veicin ātu apmai ņu un sporta 
iniciatīvu sinerģijas ES programm ās, kas saist ītas ar neform ālo izglītību un akt īvo 
pilsonību. 
3.3. Turpm ākie pasākumi, ko veic Eiropas Komisija 
Ar EYES 2004 iniciatīvu tika uzsv ērta nepieciešam ība pēc labākas sporta 
integrēšanas form ālajā un neform ālajā izglītībā un izglītošanā un pēc tīkla veidošanas 
un labākas sadarb ības starp izgl ītības iestādēm un sporta organiz ācijām. Tomēr, lai 
gan minētā iniciatīva ir sekm ējusi attieksmju mai ņu, ir vajadz īga turpmāka rīcība ES 
līmenī. 
Ņemot vērā lūgumu pēc rīcības, ko min ētajā Gadā izteica pilso ņi, Komisija savas 
kompetences ietvaros, piln ībā ievērojot subsidiarit ātes principu un izgl ītības iestāžu 
un sporta organiz āciju autonomiju, veiks turpm ākus pasākumus saist ībā ar 
EYES 2004  iniciatīvu, galvenok ārt: 
– lai veiktu jaunus p ētījumus, organiz ētu citas ekspertu san āksmes un jaunus 
Eirobarometra apsekojumus ar m ērķi attīstīt labāku izpratni un ES l īmenī 
paplašināt zināšanas par sporta un fizisko nodarb ību vietu form ālajā un 
neformālajā izglītībā, 
– lai arī turpmāk organizētu sanāksmes ar valstu iest ādēm, kuras atbild par sportu un 
izglītību, un taj ās iesaistītu abu šo jomu ieinteres ētās personas ar m ērķi vairot 
izpratni par savstarp ējiem ieguvumiem, ko sniegtu cieš āku sadarb ību starp 
izglītību un sportu, 
– lai pastiprin ātu dialogu un sadarb ību ar sporta kust ību sporta izgl ītojošo un soci ālo 
funkciju zi ņā (piemēram, brīvprātīgais darbs, jo seviš ķi sieviešu l īdzdalība sportā, 
cīņa pret rasismu un ksenofobiju, jauno atl ētu izglītošana un aizsarg āšana utt.), 
– lai izmantotu iesp ējas finans ēt sporta nodarb ību projektus un iniciat īvas ES 
pasākumu ietvaros, piem ēram turpm ākajos Eiropas Gados11, un jaunaj ā ES 
programm ā “Integr ēta mūžizglītība”, un sporta pedago ģiskās nozīmes 
                                                 
11 Piem ēram, Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmumam par Eiropas starpkult ūru dialoga 
gadu (2008) (KOM(2005)467, 5.10.2005.). 
 
LV 9   LV priekšrocības pilsoņu apmaiņā, izmantojot sporta, jaunatnes un pilso ņu iniciatīvu 
sinerģiju ES programm ā “Jaunatne r īcībā” un “Pilso ņi Eiropai”, 
– lai uzlabotu kvalifik āciju atzīšanu ar sportu saist ītās profesij ās12 (piemēram, 
iekļaujot sportu Kop ējā kvalitātes nodrošin āšanas sist ēmā (kopēja bāzes sistēma, 
kas izveidota, lai atbalst ītu profesion ālās izglītības un mācību kvalitātes attīstīšanu 
un reform ēšanu) un sekm ētu mobilit āti (piemēram, iekļaujot sportu jom ā, kurā 
piemēro Eiropas Kred ītpunktu sist ēmu profesion ālajai apmācībai un mācībām), jo 
tā ir joma ar augstu darbavietu izveides potenci ālu, kas tādējādi sekmēs sociālo 
kohēziju Eirop ā, 
– lai vairotu izpratni par fizisko aktivit āšu nozīmību, mazinot tendenci uz 
korpulenci un ES l īmenī nodrošinot sadarb ību sporta jom ā un sekm ējot Eiropas 
izglītībā un sport ā ieinteres ēto personu iesaist īšanu iniciat īvā „Diēta, fizisk ā 
aktivitāte un vesel ība – Eiropas r īcības platforma”. 
4. S ECINĀJUMS  
Galvenie m ērķi, kas izvirz īti lēmumā, ar ko izveido Eiropas Gadu, ir sasniegti. Ar Eiropas 
Parlamenta, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas un Re ģionu komitejas pal īdzību ir 
vairota izpratne par sporta k ā izglītojoša līdzekļa sniegtaj ām iespējām. Atbilstoša sadarb ības 
sistēma ir izveidota Eiropas l īmenī, un ir pastiprin āta sadarb ība arī valstu līmenī. Ir plaši 
mobilizētas izglītības iestādes un sporta organiz ācijas, valsts varas iest ādes un vald ības. 
Gads apliecin āja, ka pilsonisk ā sabiedrība ar nepaciet ību gaida, lai ES darbotos izgl ītības, 
izmantojot sportu, jom ā, jo īpaši, lai b ūtu Eiropas Savien ības rīcība, kas stiprin ātu sadarbību 
starp izglītību un sportu, k ā arī ar valstu vald ībām. 
Tāpēc Komisija: 
(1) atzīst EYES 2004 iniciatīvas rezult ātus, vajadz ību izmantot ieguvumus no t ās, novērtēt 
labo praksi un izplat īt to, 
(2) saistībā ar šajā paziņojumā ierosināto tekstu izstr ādās rīcību, lai uzlabotu zin āšanas 
izglītības caur sportu jom ā, veicinātu sadarb ību starp dal ībvalstīm un izgl ītības un 
sporta pasauli, biež āk izmantotu sportu ES instrumentu kontekst ā, uzlabotu 
kvalifikāciju un prasmju atz īšanu sport ā un sekmētu fiziskās aktivitātes, 
(3)  aicina Padomi, Eiropas Parlam entu, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteju un 
Reģionu komiteju atz īt ietekmi un pozit īvos rezult ātus, kas tika sasniegti ar 
EYES 2004 , un savā darbā ņemt vērā cerības, ko rosin āja minētais Gads.  
                                                 
12 Regulētajām profesij ām ES juridiski saistošs dokuments par profesion ālo kvalifik āciju atzīšanu ir 
Direktīva par profesion ālajām kvalifik ācijām (OV L 255, 30.9.2005.).