PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Šīs Komisijas galvenie politiskie mērķi ir radīt darbvietas un nodrošināt izaugsmi un ieguldījumus, un šajā kontekstā īstenot pāreju uz tīru enerģiju visiem Eiropas iedzīvotājiem. Tā pamatā ir investīciju plāns Eiropas reindustrializācijai, kas balstās uz jauniem uzņēmējdarbības modeļiem un progresīvākajām tehnoloģijām. Vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķis ir panākt aprites ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni. Transporta kontekstā, jo īpaši attiecībā uz kravas automobiļiem, autobusiem un tālsatiksmes autobusiem, t. i., lielas noslodzes transportlīdzekļiem (HDV), Komisijas vīzija ir nodrošināt Eiropas pilsoņiem un uzņēmumiem piekļuvi godīgai, ilgtspējīgai un konkurētspējīgai mobilitātei. ES tirgū laistu jaunu HDV CO2 emisijām un degvielas patēriņam līdz šim nav veikta sertifikācija, kā arī nav noteiktas monitoringa un ziņošanas prasības. Šis informācijas trūkums rada trīs tālāk minētās problēmas saistībā ar HDV:

(1)tiek zaudētas iespējas veidot politiku, lai samazinātu degvielas rēķinus pārvadātājiem. Kravu pārvadātāju izdevumi par degvielu var pārsniegt ceturto daļu to darbības izmaksu, un viņi uzskata degvielas patēriņa efektivitāti par savu galveno iegādes kritēriju. Lai gan HDV degvielas patēriņa efektivitāte pēdējo desmitgažu laikā ir uzlabojusies, daudziem no vairāk nekā pusmiljona pārvadājumu uzņēmumu, kas lielākoties ir MVU, vēl nav piekļuves standartizētai informācijai, kas ļautu novērtēt degvielas patēriņa efektivitātes tehnoloģijas un salīdzināt kravas automobiļus, lai pieņemtu pamatotākos iegādes lēmumus un samazinātu degvielas izmaksas. Laika gaitā neietaupītā degviela ir kumulatīvi palielinājusi ES atkarību no fosilā kurināmā importa, un tāpēc tā ir neizmantota iespēja samazināt degvielas importu;

(2)palielinās konkurence transportlīdzekļu ražotāju vidū. Saskaņā ar nozares datiem 2015. gadā kravas automobiļu eksports radīja tirdzniecības bilances pārpalikumu 5,1 miljarda EUR apmērā. ES HDV ražošanas nozare ir daļa no autobūves nozares, kas rada 12,1 miljonu tiešo un netiešo darbvietu Eiropā (5,6 % no visām ES darbvietām). ES HDV ražotāji izjūt pieaugošu globālo konkurences spiedienu. Būtiski tirgi, piemēram, ASV, Kanāda, Japāna un Ķīna pēdējo gadu laikā ir ieviesuši sertifikāciju un degvielas patēriņa efektivitātes pasākumus degvielas patēriņa un/vai emisiju standartu formā, lai veicinātu inovācijas un strauji uzlabotu transportlīdzekļu efektivitāti. Pilsētas autobusu tirgū palielinās konkurence ar elektriskajiem transportlīdzekļiem, jo īpaši ar Ķīnas ražotājiem. Nozarei būs jāņem vērā tehnoloģiskie uzlabojumi šajos tirgos, lai saglabātu savu pašreizējo tirgus pozīciju;

(3)šķērslis tādas politikas veidošanai, kas samazinātu siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas lielas noslodzes transportlīdzekļu nozarē. ES HDV nozare ir ievērojams SEG emisiju avots. 2014. gadā SEG emisijas no HDV sasniedza 5 % no kopējām ES emisijām, piekto daļu no visām transporta emisijām un aptuveni ceturto daļu no autotransporta emisijām. Laikā no 1990. līdz 2014. gadam kopējās transporta SEG emisijas ir palielinājušās par 20 % un HDV emisijas — par 14 %. Bez turpmākas rīcības HDV oglekļa dioksīda (CO2) emisiju pieaugums laikā no 2010. līdz 2030. gadam būs 10 %. Tajā pašā laikā ES ir izvirzījusi tādus ambiciozus mērķus SEG emisiju samazināšanai līdz 2030. gadam, kuru sasniegšana jāsekmē arī transporta nozarei. ES kopējais iekšējo emisiju samazināšanas mērķis ir līdz 2030. gadam panākt samazinājumu vismaz par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem. Tas rentablā veidā ir sadalīts samazinājumos, kas jāpanāk līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2005. gada emisiju līmeņiem, par 43 % emisijām ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) nozarēm un par 30 % ETS neietilpstošām nozarēm, tostarp transporta nozarei. Turklāt dalībvalstu transporta emisijas ETS neietilpstošajās nozarēs, uz ko attiecas Regula par kopīgiem centieniem, svārstās diapazonā no 21 % līdz 69 % no kopējām valstu emisijām. Lai gan nav noteikti konkrēti nozares mērķi 2030. gadam, saskaņā ar Regulu par kopīgiem centieniem transporta nozarei, tāpat kā celtniecības, lauksaimniecības un atkritumu nozarei, arī jāveicina emisiju samazināšanas mērķu sasniegšana ETS neietilpstošajās nozarēs.

Tāpēc Komisija rīkojas, lai novērstu šo informācijas trūkumu. Pirmkārt, Komisija ir izstrādājusi simulācijas programmatūru — Transportlīdzekļu patērētās enerģijas aprēķināšanas rīku (VECTO), lai jauniem HDV salīdzināmā un rentablā veidā aprēķinātu degvielas patēriņu un CO2 emisijas. Otrkārt, saskaņā ar pastāvošajiem tipa apstiprināšanas tiesību aktiem Komisija ir ierosinājusi jaunu regulu CO2 emisiju un degvielas patēriņa noteikšanai jauniem lielas noslodzes transportlīdzekļiem (tā saucamā sertifikācijas regula). Piemērojot Komisijas Regulu par sertifikāciju, būs jāveic CO2 emisiju un degvielas patēriņa simulācija ar VECTO rīku katram jaunam HDV, uz ko attiecas šī regula un kas tiek laists ES tirgū. Transportlīdzekļu ražotāji paši veiks simulāciju, pamatojoties uz sertificētajiem transportlīdzekļa detaļu ievaddatiem un sertificētu šādu datu iegūšanas, pārvaldīšanas un piemērošanas procesu. Sertifikācija daļēji novērsīs konstatēto informācijas trūkumu. Informācija par konkrēta transportlīdzekļa veiktspēju būs pieejama tikai individuāliem šī transportlīdzekļa pircējiem un iestādēm valstīs, kur šis transportlīdzeklis ir reģistrēts. Treškārt, Komisija tagad piedāvā veikt monitoringu un ziņošanu par CO2 emisijām no jauniem HDV, kas jāsertificē, lai novērstu informācijas trūkumu un nodrošinātu pilnīgu tirgus pārredzamību. Šajā trešajā solī tiktu veikts visu attiecīgo datu, ko aprēķinājuši ražotāji saskaņā ar sertifikācijas metodoloģiju, monitorings, un tie tiktu ziņoti un publicēti ES līmenī. Tādējādi dati būtu pieejami visām ieinteresētajām personām. Tas ļautu pārvadātājiem piekļūt informācijai par līdzīgas specifikācijas dažādu marku kravas automobiļu veiktspēju, kas ļautu pieņemt pamatotākus iegādes lēmumus. Transportlīdzekļu ražotāji spētu salīdzināt savu transportlīdzekļu un citu marku transportlīdzekļu veiktspēju, tādējādi veicinot inovācijas. Valsts iestādēm būtu pieeja visaptverošiem datiem tādas politikas veidošanai un īstenošanai, kas sekmētu tādu kravas automobiļu izmantošanu, kuriem ir lietderīgāks degvielas patēriņš, piemēram, apliekot ar nodokli vai piemērojot maksu par ceļu lietošanu. Citādi tas nebūtu iespējams, jo dalībvalstīm būtu piekļuve tikai VECTO datiem par transportlīdzekļiem, kas reģistrēti to teritorijā. Visbeidzot, tas ļautu analizēt datus, piemēram, novērtēt konkrētu tehnoloģiju izplatību. Tas arī ir vajadzīgs solis, lai īstenotu un ieviestu turpmākus CO2 emisiju standartus HDV transportlīdzekļiem. Monitoringa un ziņošanas sistēma ir jo īpaši nepieciešama, lai novērtētu šādu turpmāku standartu ievērošanu, kā tas notiek vieglo automobiļu un furgonu gadījumā.

•Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā