LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 14.10.2009 
SEC(2009) 411 gal īgā redakcija 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
priekšlikumam  
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
 
par jurisdikciju, piem ērojamiem ties ību aktiem, l ēmumu un autentisku aktu atz īšanu un 
izpildi mantošanas jom ā un par Eiropas mantojuma apliec ības izveidi 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS
 
  
{COM (2009) 154  galīgā redakcija)  
{SEC (2009) 410)  
LV 2   LV 1. Procedūras jautājumi un apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām 
Ietekmes nov ērtējums ir sagatavots, pamatojoties uz p ētījumu (turpm āk tekstā „ārējais 
pētījums”)1, kuru Komisijas uzdevum ā veica ārējs līgumslēdzējs, izmantojot Tiesiskuma, 
brīvības un droš ības ģenerāldirektorāta izveidot ās dienestu vad ības grupas ieguld ījumu. 
Piedalījās pārstāvji no Uz ņēmējdarbības un r ūpniecības ĢD, Iekšējā tirgus un 
pakalpojumu ĢD un Nodok ļu un muitas savien ības ĢD, kā arī no Komisijas 
Ģenerālsekretariāta un Juridisk ā dienesta.  
Ietekmes nov ērtējumā vērā ņēma inform āciju no V ācijas Not āru institūta sagatavot ā 
2002. gada novembra „P ētījuma par mantojuma ties ību kolīzijām Eiropas Savien ībā"2, 
kurā tika apstiprin āts, ka past āv praktiskas probl ēmas īpašumu nodošan ā un testamentu 
sastādīšanā pārrobežu mantošanas gad ījumos. Taj ā izmantoja ar ī 60 atbilžu3 uz Komisijas 
Zaļo grāmatu par mantošanu un testamentiem [COM(2005) 65) 2005. gada 1. marta 
analīzi4. Visbeidzot, taj ā izmantoja darbu, ko bija veikusi Komisijas izveidot ā ekspertu 
grupa (PRM III/IV), kuras sast āvā bija no dal ībvalstīm neatkar īgi darbojošies eksperti, kas 
pārstāvēja atšķirīgas ES juridisk ās tradīcijas. Atkl āta uzklaus īšana par piem ērojamiem 
mantojuma ties ību aktiem notika 2006. gad ā.  
2. PROBLĒMAS  DEFINĒŠANA 
2.1. Pašreizējo problēmu cēloņi  
Starptautisk ās mantošanas izn ākums ES bieži neatbilst tam, ko iecer ējuši mirušie. Turkl āt 
netiek iev ērotas (potenci ālo) mantinieku, personu, kas saist ītas ar mirušo ofici ālas 
radniecības vai cit ā ceļā, privāto un publisko kreditoru u. c. ties ības. 
Lai gan saska ņošana nav Eiropas Kopienas kompetenc ē, ir svarīgi saprast, ka probl ēmu, ar 
kurām pašreiz saskaras pilso ņi, pamatā ir valstu lietu ties ības mantojumu jom ā, kuras 
dažādās dalībvalstīs atšķiras. 
2.1.1.  Valstu lietu ties ību normu mantošanas jom ā atšķirības 
1. Būtiski atšķiras ģimenes locek ļu mantoto da ļu apjomi.   
2. Lai gan visas dal ībvalstis atz īst testamentus, dažas dal ībvalstis pie ņem sīkāk 
izstrādātus dokumentus mantojuma pl ānošanai (piem ēram, savstarpējos 
testamentus) , kuri netiek atz īti visās dalībvalstīs.  
                                                 
1 „EPEC, Impact Assessment Study on Community  Instruments on Successions and Wills”, saska ņā 
ar ietvaru l īgumu Nr. DG BUDG No BUDG06/PO/01/Lot no.2, ABAC 101908, kas pieejams š ādā 
tīmekļa vietnē: […]. 
2 http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centr e/civil/studies/doc_civil_studies_en.htm 
3 Pieejams: http://ec.europa .eu/justice_home/news/con sulting_public/s uccessions/ 
news_contributions_successions_en.htm. 
4 Pieejams: http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/l16017.htm. 
LV 3   LV 3. Visas dal ībvalstis, iz ņemot Apvienoto Karalisti (konkr ēti, Anglija un Velsa), 
paredz obligāto mantojuma da ļu tuviem ģimenes locek ļiem neatkarīgi no 
mirušā testament ā noteiktā.  
4. Dalībvalstu starp ā atšķiras mantojumam piem ērojamie proced ūras noteikumi.  
5. Dalībvalstu starp ā ievērojami atš ķiras nelaulātu vai viendzimuma partneru 
tiesības.  
2.1.2.  Negatīvās sekas, ar ko saskaras pilso ņi 
1. problēma – Pilso ņu grūtības paredz ēt, kuras valsts un iest ādes jurisdikcij ā ir 
mantošana. To pašu mantojuma lietu var pie ņemt izskat īšanai vienas vai vair āku 
dalībvalstu iest ādes (pozit īvs jurisdik cijas konflikts), vai ar ī to izskatīšanai var nepie ņemt 
neviena no t ām (negat īvs jurisdikcijas konflikts). Pat tikl īdz pilsoņi ir apzin ājuši 
dalībvalsti, kuras iest ādēm ir šāda jurisdikcija, tie bieži  nezina, kura ir kompetent ā 
struktūra šajā dalībvalstī (tiesa, not ārs, publisk ās pārvaldes iest āde).  
2. problēma – tam pašam mantojumam piem ērojamas ties ību kolīzijas.  Privāttiesību 
lietās tiesai nav pien ākuma piem ērot savas valsts ties ību aktus. T ādēļ dalībvalstīs ir 
noteikumi, lai izlemtu, kuras valsts ties ību akti attiec īgajai lietai ir j āpiemēro („tiesību 
kolīziju normas”). Š īs normas mantojuma liet ās dažādās dalībvalstīs atšķiras. Tā kā 
noteiktas mantojuma lietas izskat īšana var b ūt vairāku dalībvalstu iest āžu jurisdikcij ā, 
iznākumi jaut ājumā par to, kas kuram pien ākas, var b ūt atšķirīgi. Šī situācija rada 
juridisko nenoteikt ību, neļauj efektīvi plānot mantojamo īpašumu un savstarp ēji atzīt 
dalībvalstu spriedumus. 
3. problēma – nepietiekama (ierobežota) piem ērojamo ties ību izvēles brīvība 
testatoram. Ja pilsonis, kurš izmanto iekš ējo tirgu, apzin ās lietu ties ību mantojumu jom ā 
un tiesību kolīziju normu atš ķirības, viņš varētu vēlēties no t ā izvairīties, sastādot 
testamentu un izv ēloties vienus piem ērojamos ties ību aktus visam savam īpašumam. 
Tomēr vairums dal ībvalstu v ēl neļauj cilvēkiem izvēlēties mantojumam piem ērojamos 
tiesību aktus5.  
4. problēma – lēmumu un dokumentu ierobežota atz īšana un izpilde.  Vienā valstī 
pasludināts tiesas spriedums netiek autom ātiski atzīts un izpild īts citā valstī, kuras tiesas 
var pasludin āt pretēju spriedumu taj ā pašā jautājumā. Netiek pietiekami atz īti un izpild īti 
notāru un citu iest āžu sagatavoti dokumenti. 
5. problēma – mantinieka vai p ārvaldītāja/izpildītāja statusa ierobežota atz īšana.  
Pašreiz dal ībvalstīs pastāv vairāku veidu pier ādījumi, lai apliecin ātu mantinieka vai 
mantojuma p ārvaldītāja statusu. Vien ā dalībvalstī izdotus dokumentus autom ātiski neatz īst 
citās dalībvalstīs. Tā rezultātā dublējas proced ūras, lai pier ādītu mantinieka vai 
                                                 
5 Atz īts, ka piem ērojamās tiesības nevar izv ēlēties Austrij ā, Čehijā, Francijā, Grieķijā, Īrijā, Kiprā, 
Latvijā, Lietuvā, Luksemburg ā, Polijā, Portugālē, Slovākijā, Slovēnijā, Spānijā un Zviedrij ā. 
Informācija nav pieejama par Ung āriju, Maltu un Zieme ļīriju. 
LV 4   LV pārvaldītāja statusu valst ī, kurā atrodas īpašums, k ā arī rodas papildu izmaksas un 
kavēšanās. 
6. problēma – testamentu atpaz īšanas grūtības ārvalstīs. Pat lietās, ko izskata vien ā 
valstī, mantiniekiem vienm ēr nav viegli uzzin āt, vai nelai ķis ir atstājis testamentu. Šis 
jautājums ir pat problem ātiskāks pilsoņiem, kas mekl ē testamentu ārvalstīs. Šī situācija 
rada būtisku aizkav ēšanos un liel ākas izmaksas, k ā arī neskaidrību par to, vai pieteiksies 
citi mantinieki. 
2.2. Problēmas apm ērs 
Konstatēto problēmu apmēru ir grūti novērtēt, jo trūkst attiec īgu statistikas datu, bet 
empīriskie dati ir ierobežoti. Apspriešan ās tomēr liecina par juridisk ās neskaidr ības, ar ko 
saskaras pilso ņi, praktisko noz īmi. 
Katru gadu ES nomirst ap 4,5 miljoniem cilv ēku. Pieņemot, ka īpašuma vid ējā vērtība ir 
apmēram 137 000 euro (aptuveni 5,5 reizes vair āk nekā vidējais nacion ālais kopien ākums 
uz vienu iedz īvotāju), mantojamo īpašumu kop ējā vērtība gadā būtu 646 miljardi euro.  
Var arī pamatoti pie ņemt, ka aptuveni 9-10 % no visa mantojumu skaita (apm ēram 
450 000) ir "starptautiska" dimensija. Š ādu mantojamo īpašumu vid ējā vērtība būtu 
apmēram divreiz liel āka par vid ējo mantojam ā īpašuma v ērtību (proti, 274 000 euro), kas 
kopā veido apm ēram 123,3 miljardus euro gad ā. 
Saistībā ar šiem mantojamiem īpašumiem var rasties probl ēmas. Pat pie ņemama 
risinājuma gad ījumā juridisko izmaksu apm ērs var būt no 2 % (2,466 miljardi euro) l īdz 
pat 5 % no starptautisko mantojumu kop ējās vērtības (6,165 miljardi euro). Par re ālām 
izmaksām var uzskat īt vidēji 3 % (3,699 miljardi euro) no mantojamo īpašumu v ērtības. 
Turklāt kavējumu (kas var ilgt pat gadiem, ne vien m ēnešiem) izmaksas var sasniegt t ādus 
pašus apm ērus. 
Saskaņā ar ārējā līgumslēdzēja aprēķiniem šo probl ēmu atrisin āšana varētu ES pilso ņiem 
radīt ieguvumu apm ēram 4 miljardu euro apm ērā gadā.  
3. Mērķi 
Priekšlikuma visp ārīgais mērķis ir sniegt ieguld ījumu patiesas Eiropas civiltiesiskuma 
telpas izveid ē mantojuma jom ā. 
LV 5   LV Vispārīgie, specifiskie un darb ības mērķi ir apkopoti šaj ā tabulā. 
Vispārīgo, specifisko un darb ības mērķu pārskats  
Vispārīgie mērķi Specifiskie m ērķi Darbības mērķi 
Panākt situāciju, kur ā nenotiek divk ārša 
tiesvedība un kur ā tam pašam starptautiskajam 
mantojumam netiek piem ērotas daž ādas 
materiālās tiesības. Pieņemt kopējus noteikumus par jurisdikciju. 
Pieņemt kop ējus noteikumus par 
piemērojamiem ties ību aktiem.  
Nodrošināt testatoram ties ību aktu (ierobežotu) 
izvēli. Ieviest saska ņotus noteikumus, kas nodrošina 
testatoram ties ību aktu ierobežotu izv ēli. 
Nodrošināt tiesību, attiec īgu aktu un l ēmumu 
atzīšanu saist ībā ar mantojumu.  Saskaņot noteikumus par spriedumu, citu 
lēmumu un autentisku aktu/dokumentu 
atzīšanu un izpildi.  
Nodrošināt administratoru/izpild ītāju pilnvaru 
atzīšanu.  
Nodrošināt mantinieka statusa atz īšanu.  y Dot pilso ņiem iesp ēju 
efektīvi iepriekš pl ānot un 
organizēt savas mantojuma 
lietas pārrobežu kontekst ā. 
y Palielin āt iespēju, ka efekt īvi 
tiek iev ērotas potenci ālo 
mantinieku, personu, kas 
saistītas ar nelai ķi oficiālas 
radniecības vai cit ā ceļā, 
privāto un publisko kreditoru 
u. c. tiesības. 
Palielināt inform ācijas pieejam ību par 
testamentu es ību ārvalstīs. Izveidot Eiropas sist ēmu testamentu 
reģistrēšanai un inform ācijas ieg ūšanai par 
testamentu es ību ārvalstīs. 
4. Politikas risin ājumi  
4.1. Politikas risin ājumu apraksts 
Politikas risin ājumi ir iedal īti divos atš ķirīgos kopumos, ņemot vērā aplūkojamās 
risinājumu iesp ējas (skatīt tālāk tabulu). 
To politikas risin ājumu defin īcija, kuri ir v ērsti uz probl ēmām, ko izrais ījušas atšķirības 
valstu ties ību aktos par mantojumiem ar transnacion āliem elementiem (A politikas 
risinājums) 
Nav kopējas ES mēroga darb ības 
y Politikas risin ājums A.1. Status quo.  
ES leģislatīvi pasākumi 
y Politikas risin ājums A.2. Jurisdikcijas noteikumu saska ņošana un noteikumu ieviešana 
par spriedumu, citu l ēmumu un autentisku aktu/dokumentu autom ātisku atzīšanu un 
izpildi.  
y Politikas risin ājums A.3. Ties ību kolīziju normu saska ņošana. 
y Politikas risin ājums A.4. Ties ību kolīziju normu saska ņošana un Eiropas mantinieka un 
izpildītāja/pārvaldītāja apliecības ieviešana transnacion ālu mantojumu liet ās. 
y Politikas risin ājums A.5. Ties ību kolīziju normu un jurisdikcijas noteikumu 
LV 6   LV saskaņošana. 
y Politikas risin ājums A.6. Ties ību kolīziju normu un jurisdikcijas noteikumu 
saskaņošana un noteikumu ieviešana par spriedumu, citu l ēmumu un autentisku 
aktu/dokumentu autom ātisku atzīšanu un izpildi (A.2 un A.3). 
y Politikas risin ājums A.7. Ties ību kolīziju normu un jurisdikcijas noteikumu 
saskaņošana un noteikumu ieviešana par spriedumu, citu l ēmumu un autentisku 
aktu/dokumentu autom ātisku atz īšanu un izpildi, k ā arī mantinieka un 
izpildītāja/pārvaldītāja apliecības ieviešana transnacion ālu mantojumu liet ās (A.2 un 
A.4). 
Neleģislatīvi pasākumi 
y Politikas risin ājums A.8. Datub āzes / zināšanu pārvaldības sistēmas attiec ībā uz tiesību 
kolīzijām, jurisdikcijas noteikumiem un kompetent ām iestādēm ieviešana. 
y Politikas risin ājums A.9. ES m ēroga inform ācijas kampa ņa par mantojumu (ties ību akti 
un esošie/topošie instrumenti).  
 
To politikas risin ājumu defin īcija, kuri ir v ērsti uz probl ēmām saistībā ar testamentu 
atpazīšanu ārvalstīs (B politikas risin ājumi) 
Nav kopējas ES mēroga darb ības 
y Politikas risin ājums B.1. Status quo.  
ES mēroga darb ība (likumdošana un finans ējums) 
y Politikas risin ājums B.2. Komisijas ieteikums par savstarp ēji saistītu valstu 
testamentu re ģistru izveidi un inform ācijas kampa ņu rīkošanu.  
y Politikas risin ājums B.3. Savstarp ēji saistītu valstu testamentu re ģistru oblig āta 
izveide.  
y Politikas risin ājums B.4. Centr āla ES testamentu re ģistra izveide.  
Neleģislatīvi pasākumi 
y Politikas risin ājums B.5. Interneta vietnes iz veide par esošajiem mantojumu 
reģistriem un valstu norm ām. 
y Politikas risin ājums B.6. Valstu inform ācijas kampa ņas par testamentiem 
(tiesību akti un esošie/topošie instrumenti). 
4.2. Risinājumu salīdzinājums 
1. tabulā ir salīdzināti deviņu A politikas risin ājumu vērtējumi.  
LV 7   LV 2. tabulā ir salīdzināti seši B politikas risin ājumi. 
Politikas risin ājumi ir iedal īti saskaņā ar to potenci ālu attiecībā uz iepriekš 5. ieda ļā 
noteikto m ērķu sasniegšanu, ar desmit ķeksīšiem (√√√√√√√√√√ ) norādot, ka risin ājums 
pilnībā sasniedz visus m ērķus. 
 
LV 8   LV 1. tabula. A politikas risin ājumu vērtējumu salīdzinājums  
Mērķis/izmaksas  Politikas 
risinājums A.1. 
(Status quo ) Politikas 
risinājums A.2. 
(Jurisdikcijas 
noteikumi un 
atzīšana) Politikas 
risinājums A.3. 
(Kolīziju 
normas)  Politikas 
risinājums A.4. 
(Kolīziju 
normas un 
apliecība) Politikas 
risinājums A.5. 
(Kolīziju 
normas un 
jurisdikcijas 
noteikumi)  Politikas 
risinājums A.6. 
(A.2 plus A.3) Politikas 
risinājums A.7. 
(A.2 plus A.4) Politikas 
risinājums A.8. 
(Datubāze)  Politikas 
risinājums A.9. 
(Valstu 
informācijas 
kampaņas) 
Panākt situāciju, kur ā nenotiek divk ārša 
tiesvedība un kur ā tam pašam starptautiskajam 
mantojumam netiek piem ērotas daž ādas 
materiālās tiesības.  0 √√ √√√√  √√√√√√  √√√√√√√  √√√√√√√√  √√√√√√√√√√  √ √ 
Nodrošināt testatoram (ierobežotu) ties ību 
aktu izvēli. 0 0 √√√√√  √√√√√√  √√√√√  √√√√√√√√√  √√√√√√√√√√  0 0 
Nodrošināt atzīšanu  
(i) spriedumiem, citiem l ēmumiem 
un autentiskiem aktiem/ 
dokumentiem par starptautiskiem 
mantojumiem; 
(ii) p ārvaldītāju/izpildītāju 
pilnvarām, kā arī 
(iii) mantinieka statusam.  0 √√√√√  √√ √√√√√√  √√√ √√√√√√√√  √√√√√√√√√√  0 0 
Palielināt inform ācijas pieejam ību par 
testamentu es ību ārvalstīs. 0 0 – – – – – 0 0 
Kopējais novērtējuma punktu skaits:  0 7 11 18 10 25 30 1 1 
Ietekme uz ekonomiku  Pašreiz 4 miljardi 
euro gad ā; 
potenciāla 
izmaksu divkāršošanās 
pēc 10 gadiem.
 Izmaksu 
ietaupījumi: līdz 
10 % Izmaksu 
ietaupījumi: līdz 
15 % Izmaksu 
ietaupījumi: līdz 
15 % Izmaksu 
ietaupījumi: līdz 
15 % Izmaksu 
ietaupījumi: līdz 
20 % Izmaksu 
ietaupījumi: līdz 
30 % Izmaksu 
ietaupījumi: 
nebūtiski Izmaksu 
ietaupījumi: 
nebūtiski 
 
LV 9   LV  
2. tabula. B politikas risin ājumu vērtējumu salīdzinājums  
Mērķis/izmaksas  Politikas risin ājums B.1 
(Status quo ) Politikas risin ājums B.2 
(EK ieteikums par 
savstarpēji saistītiem 
valstu testamentu 
reģistriem un 
informācijas 
kampaņām) Politikas risin ājums B.3 
(Savstarp ēji saistītu 
valstu testamentu 
reģistru oblig āta 
izveide)  Politikas risin ājums B.4 
(Centrāls ES testamentu 
reģistrs) Politikas risin ājums B.5 
(Interneta vietne par 
esošajiem mantojumu 
reģistriem un valstu 
normām) Politikas risin ājums B.6 
(Valstu inform ācijas 
kampaņas) 
Panākt situāciju, kurā nenotiek divk ārša tiesved ība un 
kurā tam pašam starptautiska jam mantojumam netiek 
piemērotas dažādas lietu ties ības.  0 √√ √√√ √√√√  √ √ 
Nodrošināt testatoram ties ību aktu (ierobežotu) izv ēli. 0 0 0 0 0 0 
Nodrošināt atzīšanu  
(i) spriedumiem, citiem l ēmumiem un 
autentiskiem aktiem/dokumentiem par starptautiskiem mantojumiem; 
(ii) p ārvaldītāju/izpildītāju pilnvar ām, kā arī 
(iii) mantinieka statusam. 0 √ √ √ 0 0 
Palielināt informācijas pieejam ību par testamentu 
esību ārvalstīs. 0 √√ √√√ √√√√  √ √ 
Kopējais novērtējuma punktu skaits  0 5 7 9 2 2 
Ietekme uz ekonomiku  Pašreiz 4 miljardi euro 
gadā; potenciāla izmaksu 
divkāršošanās pēc 10 
gadiem.  Izmaksu ietaup ījumi:  
līdz 1-2 %  Izmaksu ietaup ījumi: 
līdz 1-2 %  Izmaksu ietaup ījumi: 
līdz 2 % Izmaksu ietaup ījumi:  
nebūtiski Izmaksu ietaup ījumi:  
nebūtiski 
 
LV 10   LV 4.3. Vispiemērotākais risin ājums 
Ņemot vērā 1. un 2. tabul ā apkopoto nov ērtējumu, vispiem ērotākais risin ājums ir politikas 
risinājumu A.7 un B.2 apkopojums. Pirmais b ūtu vērsts uz pašreiz ējo problēmu iespējami 
optimālu risināšanu un visvair āk samazin ātu izmaksas (l īdz 30 %). Tas, protams, ir 
visvērienīgākais risin ājums un l īdz ar to ietver turpm āku risinājumu izstr ādi saistībā ar 
uzdevumiem, kuru izpildei tas paredz ēts. Lai gan politikas risin ājumam B.2 nav pieš ķirts 
visaugstākais novērtējums, tas ir ieteicamais risin ājums, pamatojoties uz to, ka testamentu 
atpazīšana ir galvenok ārt valsts l īmeņa problēma un var ētu kā tāda arī palikt ilg ākā laika 
posmā un tādēļ ka testamentu re ģistrēšana nav oblig āta (kas noz īmē to, ka re ģistrā var gūt 
apstiprinājumu tikai tam, ka testaments nav re ģistrēts, nevis tam, ka testamenta visp ār nav). 
Šo analīzi apstiprina ieinteres ētās personas. 
4.4. Vispiemērotākā risinājuma ietekmes potenci ālais apjoms un b ūtība 
Vispiemērotākie politikas risin ājumi likvid ētu jurisdikcijas nesaska ņu potenci ālu. Tas ļautu 
ātrāk pabeigt mantojuma lietu, jo kompetentaj ām iestādēm vairs neb ūtu jāizskata potenci āli 
pretrunīgas valstu ties ību normas, lai noteiktu, kuras materi ālās tiesības reglament ē jautājumu 
par mantinieku. Ties ību aktu ierobežotas izv ēles ieviešana testatoram dotu pilso ņiem iespēju 
labāk plānot savu mantojumu.  
Būtu nodrošin āta mantinieka statusa vai l ēmumu izpild ītāju/pārvaldītāju pilnvaru atz īšana. 
Līdz ar to samazin ātos juridisko pakalpojumu izmaksas un kav ējumi. 
Komisijas ieteikums pa ātrinātu dalībvalstu testamentu re ģistru, kas ir savstarp ēji saderīgi un 
izmantojami, izveidi, atvieglojot testamentu atpaz īšanu dalībvalstīs. Inform ācijas kampa ņu 
rezultātā, iespējams, liel āks skaits pilso ņu sastādīs un reģistrēs testamentus, pa ātrinot 
mantošanas procesu un l īdz ar to pan ākot mazākus kavējumus un zem ākas juridisko 
pakalpojumu izmaksas. Tom ēr reģistra pozit īvo ietekmi var ētu mazināt tas, ka testamentu 
reģistrēšana nebūtu obligāta. 
Vispiemērotākais risin ājums palielin ātu iespējamību, ka efekt īvi tiktu iev ērotas visu 
mantojum ā iesaistīto personu ties ības. 
Vispiemērotākajā risinājumā ir ievērotas Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā minētās 
pamatties ības.  
4.5. Vispiemērotākā risinājuma izmaksas 
Vispiemērotākā risinājuma rezult ātā tiktu samazin ātas izmaksas kopum ā līdz pat 32 % apm ērā 
no 4 miljardiem euro, ko izraisa pašreiz ējās problēmas, proti, par 1,3 miljardiem euro. 
Vispiemērotākā risinājuma pieņemšanas un īstenošanas process rad ītu finansiālas izmaksas  
gan ES, gan valstu l īmenī, galvenok ārt vajadzīgo tiesību aktu izstr ādes administrat īvā darba 
izmaksas, testamentu re ģistra izveides un p ārvaldības, kā arī informācijas kampa ņu izmaksas.  
Lai gan vispiem ērotākais risin ājums, saska ņojot piem ērojamos ties ību aktus, var ētu radīt 
juridisko speci ālistu samaksas samazin ājumu, tas tom ēr arī palielinātu šīs samaksas 
apgrozījumu, ņemot vērā legātu vērtības pieaugumu un starptautisko lietu skaita pieaugumu. 
Turklāt jaunie noteikumi uzlabos paredzam ību pilsoņiem. Paredzams, ka daudzi v ēlēsies 
iepriekš pl ānot savu mantojumu, izmantojot juridisko speci ālistu pakalpojumus. Juridiskaj ā 
 
LV 11   LV praksē līdzīgi kā jebkurā citā profesion ālā dienestā vienmēr notiek tirgus izmai ņas, un to 
apmērs saistībā ar vispiem ērotāko risinājumu, visticam āk, būs mazs un pak āpenisks6.  
Tā kā no ierosin ātās regulas darb ības jomas ir nep ārprotami izsl ēgti noteikumi par nodok ļiem, 
vispiemērotākais risin ājums būtu neitrāls attiecībā uz nodok ļiem. Līdz ar to tas nerad ītu 
nekādas izmai ņas dalībvalstu ties ību aktos par nodok ļa piemērošanu mantojumam.  Tas ir 
tādēļ, ka noteikumi par to, kuras dal ībvalsts jurisdikcij ā ir mantojuma nodok ļu iekasēšana 
attiecīgajam mantojumam (galvenok ārt pamatojoties uz divpus ējām konvencij ām), ir piln ībā 
neatkarīgi no norm ām, kas nosaka civilties ības, kuras reglament ē šo mantojumu. 
Vispiemērotākajam risin ājumam potenci āli varētu būt netieša ietekme uz mantojuma nodok ļa 
ieņēmumu summu, ko iekas ē attiecīgā dalībvalsts (piem ēram, bankas kontam, ja saska ņā ar 
pašreiz piem ērojamajiem ties ību aktiem mantinieks ir dal ībvalstī A dzīvojoša persona, 
savukārt saskaņā ar tiesību aktiem, ko piem ēros atbilstoši topošajai regulai, mantinieks 
atrodas dal ībvalstī B, tad dal ībvalsts A vairs nevar ēs iekasēt mantojuma nodokli). Tom ēr šī 
ietekme b ūs nenozīmīga un netieša. 
Ierosinātā regula nepal īdz mazin āt starptautiskiem mantojumiem piem ērojamo nodok ļu 
sistēmu sarežģītību un nov ērst nodok ļu dubultu uzlikšanu pilso ņiem. Juridisku un politisku 
iemeslu d ēļ pilnīgi noteikti nav iesp ējams groz īt esošo sist ēmu šīs regulas ietvaros. Mantojumi 
pārrobežu kontekst ā var izrais īt valstu nodok ļu sistēmu neatbilst ību, kā rezultātā var rasties 
nodokļu dubult ā uzlikšana vai diskrimin ācija. Komisija paredz izdot pazi ņojumu, lai 
2010. gad ā risinātu šos jaut ājumus. 
4.6. ES pievienot ā vērtība 
Vispiemērotākais risin ājums dotu ES iev ērojamu pievienoto v ērtību. Tam potenci āli var 
veicināt uzticēšanos iekš ējam tirgum un atvieglot ES pilso ņu mobilitāti. Risināmās problēmas 
ir daļēji radušās iekšējā tirgus rezult ātā, un ja tās netiks atrisin ātas, būs iedragāta uzticēšanās 
ES iekšējam tirgum un ES br īvības, drošības un tiesiskuma telpai bez iekš ējām robežām. 
Pārrobežu mantojumi pilso ņiem rada liel ākas izmaksas un prasa vair āk laika nek ā mantojumi 
valsts robež ās. Vispiem ērotākais risinājums atvieglotu modern ā un mobil ā ES pilsoņa dzīvi. 
5. Uzraudzība un nov ērtējums 
Lai uzraudz ītu regulas efekt īvu īstenošanu, k ā arī sekmes ieteikumam par savstarp ēji saistītu 
testamentu re ģistru izveidi un inform ācijas kampa ņām, Komisija veiks regul āru novērtējumu 
un sniegs zi ņojumus. Ārējā pētījumā ir ietverti daudzi lietder īgi ierosin ājumi par 
potenciālajiem uzraudz ības un nov ērtējuma līdzekļiem un konkr ētiem rādītājiem, kurus 
Komisija ņems vērā. 
                                                 
6 S īkākai inform ācijai skatīt arī 4. pielikumu.