ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
13.

Maksimālais kopējais piešķīrums no fondiem dalībvalstij, kuras NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) ir vismaz 120 % no ES27 vidējā rādītāja, atbilst 80 % no tās individuālā kopējā piešķīruma laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. Maksimālais kopējais piešķīrums no fondiem dalībvalstij, kuras NKI uz vienu iedzīvotāju (izteiktu PSL) ir vienāds ar vai lielāks par 110 % un mazāks par 120 % no ES27 vidējā rādītāja, atbilst 90 % no tās individuālā kopējā piešķīruma laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. Korekcijas, kas vajadzīgas, lai izpildītu šo prasību, piešķīrumiem no fondiem piemēro proporcionāli, izņemot piešķīrumu mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg). Ja dalībvalstī ir pārejas reģioni, uz kuriem attiecas 16. punkts, 25 % no minētās dalībvalsts piešķīruma vairāk attīstītajiem reģioniem pārnes uz minētās dalībvalsts piešķīrumu pārejas reģioniem.
—

neizsmeļošs to darbību saraksts, kuras var pretendēt uz dotācijām (9. pants), un maksimālā līdzfinansējuma daļa dotācijām, kas noteikta 80 % apmērā no attiecināmajām izmaksām, kuru izņēmuma gadījumos var palielināt līdz 90 % no attiecināmajām izmaksām (8. pants),
19.

Padomes nostāja, kurā ir izvērsts Komisijas sākotnējais priekšlikums par to, ka transporta uzņēmumam ir jāorganizē transportlīdzekļu vadītāju darbs tā, lai transportlīdzekļu vadītāji varētu regulāri atgriezties mājās un izmantot ilgu atpūtas laikposmu (Regulas (EK) Nr. 561/2006 8. panta 8.a punkts), nostiprina šo prasību attiecībā uz pierādījumiem un uzraudzību un dod priekšroku lielākai skaidrībai attiecībā uz transportlīdzekļa vadītāja atgriešanās vietu. Tādējādi Padomes tekstā ir noteikts, ka transportlīdzekļa vadītājam ir jāatgriežas darba devēja darbības centrā – kas ir transportlīdzekļa vadītāja parastā bāzes vieta un kur sākas transportlīdzekļa vadītāja iknedēļas atpūta – vai arī savā dzīvesvietā, ievērojot to, ka transportlīdzekļa vadītājs izvēlas vietu, kur pavadīt atpūtas laikposmus, savukārt darba devējs ir atbildīgs par regulāras atgriešanās nodrošināšanu. Par pamata pozīciju attiecībā uz biežumu vienojās noteikt reizi četrās nedēļās saskaņā ar grozījumu Nr. 385. Vienkāršības labad un saistībā ar to, ka transportlīdzekļu vadītāji un to darba devēji ir nevienlīdzīgās sarunu pozīcijās, Padome neakceptēja papildu elastības elementus, ko Parlaments atbalstījis grozījumos Nr. 355, 377, 385.
8)

regulas 10. pantu aizstāj ar šādu: “10. pants Zvejas atļaujas un maksimāli pieļaujamā kapacitāte 1. Katram no šīs regulas 1. pantā minētajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem katra dalībvalsts saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (**) 7. pantu izsniedz zvejas atļaujas zvejas kuģiem, kas kuģo ar šo valstu karogu un iesaistās zvejas darbībās šajā apgabalā, izmantojot vienu no šādiem zvejas rīkiem: a) gruntstraļi un vadi (OTB, OTT, PTB, SDN, SSC, SPR) ar šādiem linuma acs izmēriem: i) TR1 vienāds vai lielāks par 100 mm; ii) TR2 vienāds vai lielāks par 70 mm un mazāks par 100 mm; iii) TR3 vienāds vai lielāks par 16 mm un mazāks par 32 mm; b) rāmja traļi (TBB) ar šādiem linuma acs izmēriem: i) BT1 vienāds vai lielāks par 120 mm; ii) BT2 vienāds vai lielāks par 80 mm un mazāks par 120 mm; c) žaunu tīkli, iepinējtīkli (GN); d) vairāksienu tīkli (GT); e) āķu jedas (LL). 2. Neskarot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 II pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo kapacitāti, katram no šīs regulas 1. pantā minētajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem to kuģu kopējā zvejas kapacitāte, kas izteikta kW, kuriem ir izsniegtas zvejas atļaujas saskaņā ar šā panta 1. punktu, nepārsniedz to kuģu maksimālo zvejas kapacitāti, kuri 2006. vai 2007. gadā ar vienu no 1. punktā minētajiem zvejas rīkiem zvejojuši attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā. 3. Katra dalībvalsts izveido un atjaunina to kuģu sarakstu, kam ir izsniegtas 1. punktā minētās zvejas atļaujas, un savā oficiālajā tīmekļa vietnē dara to pieejamu Komisijai un pārējām dalībvalstīm. (**) Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).”;"
4)

iekļauj šādus pantus: “8.a pants Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Pilnvaras pieņemt 3. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz četru gadu laikposmu no … (5). Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms četru gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Saskaņā ar 3. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. 8.b pants Komiteju procedūra 1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (6) 47. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (7) nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
(3)

Saskaņā ar Stokholmas programmu – atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā (2), savstarpējai atzīšanai būtu jāattiecas uz visiem tiesas spriedumu un nolēmumu veidiem, kuri – atkarībā no tiesību sistēmas – var būt pieņemti krimināllietās vai administratīvās lietās. Tā arī aicina Komisiju un dalībvalstis izskatīt to, kā uzlabot tiesību aktus un praktiskus atbalsta pasākumus, lai aizsargātu cietušos. Programmā arī norādīts, ka noziegumos cietušajiem var piedāvāt īpašus aizsardzības pasākumus, kam vajadzētu būt spēkā visā Savienībā. Šī direktīva ir daļa no saskaņotu un vispusīgu pasākumu kopuma attiecībā uz cietušo tiesībām.
3.7.1.

Darbīgo vielu, aizsargvielu vai sinerģistu apstiprina tikai tad, ja to neuzskata par noturīgu organisku piesārņotāju. Viela, kas atbilst visiem trim turpmāk norādītajiem kritērijiem, ir noturīgs organisks piesārņotājs. 3.7.1.1. Noturīgums Darbīga viela, aizsargviela vai sinerģists atbilst noturīguma kritērijam, ja par to ir pierādījumi, ka laiks, lai sasniegtu tā 50 % noārdīšanos (DT50) ūdenī ir ilgāks par diviem mēnešiem vai tā DT50 augsnē ir ilgāks par sešiem mēnešiem, vai tā DT50 nogulsnēs ir ilgāks par sešiem mēnešiem; 3.7.1.2. Bioakumulācija Darbīga viela, aizsargviela vai sinerģists atbilst bioakumulācijas kritērijam, ja par to ir pierādījumi: — ka tā biokoncentrācijas koeficients vai bioakumulācijas koeficients ūdenī mītošām sugām ir lielāks par 5 000 vai, šādu datu neesamības gadījumā, sadalīšanās koeficients n-oktanola/ūdens sistēmā (log Ko/w) ir lielāks par 5; vai — ka darbīgai vielai, aizsargvielai vai sinerģistam ir citi riska faktori, piemēram, augsta bioakumulācija citās sugās ārpus mērķa grupas, augsts toksiskums vai ekotoksiskums. 3.7.1.3. Potenciāls plašai izplatībai vidē Darbīga viela, aizsargviela vai sinerģists atbilst kritērijam par potenciālu plašai izplatībai vidē, ja: — darbīgas vielas, aizsargvielas vai sinerģista izmērītie līmeņi vietās, kas atrodas tālu no izmetes avota, var radīt iespējamu apdraudējumu; vai — monitoringa dati rāda, ka darbīgas vielas, aizsargvielas vai sinerģista plaša izplatība vidē ar iespēju pāriet uz saņēmēja vidi var būt notikusi ar gaisa, ūdens vai migrējošu sugu starpniecību; vai — īpašības vidē un/vai modelēšanas rezultāti liecina par to, ka darbīgajai vielai, aizsargvielai vai sinerģistam piemīt potenciāls plaši izplatīties vidē pa gaisu, ūdeni vai ar migrējošu sugu starpniecību ar iespēju pāriet uz saņēmēja vidi vietās, kas atrodas tālu no izmetes avota. Darbīgām vielām, aizsargvielām vai sinerģistiem, kas ievērojami migrē pa gaisu, to DT50 gaisā jāpārsniedz divas dienas.
(13)

Vajadzīgs nošķirt iepriekšēju atkritumu glabāšanu līdz to savākšanai no atkritumu savākšanas un no atkritumu glabāšanas pirms apstrādes. Uzņēmumi vai organizācijas, kas rada atkritumus savā darba procesā, nebūtu jāuzskata par tādiem, kas nodarbojas ar atkritumu apsaimniekošanu un kuriem nepieciešamas atļaujas atkritumu uzglabāšanai pirms to savākšanas.
1)

“jūras ūdeņi” ir ūdeņi, jūras dibens un dzīles, kas atrodas jūras virzienā no bāzes līnijas, no kuras mēra teritoriālo ūdeņu platumu, un sniedzas līdz vistālākajam punktam apgabalā, kurā dalībvalstij ir jurisdikcija un/vai kurā tā to īsteno, saskaņā ar UNCLOS, izņemot Līguma II pielikumā minētajām valstīm un teritorijām piegulošos ūdeņus un Francijas aizjūras departamentus un teritoriālās kopienas. Jūras ūdeņi, kas atrodas jūras virzienā no bāzes līnijas, uz ko attiecas Direktīva 2000/60/EK, ir ietverti tikai tiktāl, ciktāl uz tiem attiecas būtiski jūras vides aizsardzības elementi, kas nav Direktīvas 2000/60/EK darbības jomā;
c)

5.1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: “Turpmāk izklāstītie kritēriji tieši izriet no testu metodēm, kas izklāstītas Komisijas regulā par testu metodēm, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. …/2006 13. panta 2. punktā, tiktāl, ciktāl tie ir minēti. Testu metodes, kas vajadzīgas pamata informācijai, kā minēts Regulas (EK) Nr. …/2006 VII un VIII pielikumā, ir ierobežotas, un no tām iegūtā informācija var būt nepietiekama atbilstīgai klasifikācijai. Klasifikācijai var būt vajadzīgi papildu dati, ko iegūst no Regulas (EK) Nr. …/2006 IX vai X pielikuma vai citas līdzvērtīgas izpētes. Turklāt klasificētās vielas var pārskatīt, ņemot vērā citus jaunus datus.”;
(4)

Padomes Regula (EK) Nr. 3051/95 (1995. gada 8. decembris) par iebraucamo pasažieru prāmju (ro-ro prāmju) drošības vadību (3) padarīja ISM kodeksu par saistošu Kopienas līmenī no 1996. gada 1. jūlija attiecībā uz visiem ro-ro pasažieru prāmjiem, kas regulāri kursē uz dalībvalstu ostām un no tām, gan vietējos, gan starptautiskajos reisos, neatkarīgi no to karoga. Šis bija pirmais solis uz to, lai nodrošinātu vienādu un saskaņotu ISM kodeksa īstenošanu visās dalībvalstīs.
2.

Programmu īsteno netiešās darbības veidā, ietverot: a) dalīto izmaksu darbību: i) projekti, kas paredzēti, lai papildinātu zināšanas, lai tādējādi uzlabotu pastāvošos produktus, procesus un/vai pakalpojumus un/vai lai pildītu Kopienas politikas prasības. Kopienas finansējums parasti nepārsniegs 50 % no projekta izdevumiem. Valsts sektora iestāžu izdevumus var kompensēt, pamatojoties uz 100 % no papildu izmaksām; ii) labākās prakses darbība zināšanu izplatīšanai. To parasti veic tematiskās grupās un savieno tematiskos tīklos. Kopienas ieguldījums šajā punktā paredzētajiem pasākumiem attieksies tikai uz tiešām izmaksām, ko uzskata par vajadzīgām vai piemērotām, lai panāktu darbības konkrētos mērķus; iii) tematiski tīkli: tīkli, kas savieno vairākas ieinteresētās puses ar konkrētu tehnoloģisku un organizatorisku mērķi, lai veicinātu koordinācijas darbības un zināšanu apmaiņu. Tie var būt saistīti ar darbību labas prakses jomā. Papildu atbilstīgajiem izdevumiem, kas saistīti ar tīkla koordinēšanu un ieviešanu, sniegs pabalstu. Ar Kopienas līdzdalību var segt šo pasākumu papildu atbilstīgos izdevumus; b) papildu pasākumus: Papildu pasākumi veicina Programmas īstenošanu vai turpmāku darbību sagatavošanu. Pasākumi, kas saistīti ar produktu, procesu vai pakalpojumu ieviešanu tirgū, tirdzniecības un realizācijas veicināšanu ir izslēgti. i) Programmas atbalstīšanas pētījumi, tostarp turpmāku darbību sagatavošana; ii) informācijas apmaiņa, konferences, semināri vai citas sanāksmes un tematisko grupu darbības pārvalde; iii) izplatīšanas, informācijas un komunikācijas darbība.
Juridiskais pamats

Law on the issue of special government bonds and the implementing Decree pursuant to section 12 of the Law on the issue of special government bonds
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 377/6

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8452 – Suez / GE Water & Process Technologies)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 377/06)

Komisija 2017. gada 19. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8452. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 381/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8641 – Jacobs Engineering Group / CH2M HILL Companies)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 381/02)

Komisija 2017. gada 25. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8641. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
32.

Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU iesaka: a) pārskatīt ierosinātās definīcijas, lai nodrošinātu, ka gan VDAR, gan ESDAR tiek izdarītas sistemātiskas un konsekventas atsauces, un lai izvairītos no tādu jēdzienu definīciju ieviešanas, uz kuriem jau attiecas minētie instrumenti; b) grozīt priekšlikuma 16. panta 2. punktu un 8. apsvērumu, lai svītrotu jebkādu ierosinājumu, ka pseidonimizācija novērstu identifikācijas iespēju; c) priekšlikuma 16. pantā precizējot, ka publiski var darīt pieejamus tikai pienācīgi anonimizētus FSDN datus; d) persondatu kategoriju precizēšana, lai nodrošinātu, ka persondatu apstrāde aprobežojas ar to, kas ir tieši saistīts un nepieciešams, lai sasniegtu priekšlikuma konkrētos mērķus; e) priekšlikuma normatīvajā daļā precizēt visus nolūkus, kādos persondatus var apstrādāt; f) attiecīgo persondatu attiecīgo kategoriju glabāšanas perioda noteikšana vai vismaz kritēriju noteikšana šādu laikposmu noteikšanai, ņemot vērā apstrādes nolūkus; g) skaidri nosakot dažādu iesaistīto personu kā pārziņa, kopīgā pārziņa vai apstrādātāja funkcijas; h) ciktāl priekšlikuma mērķis ir izveidot IT sistēmu datubāzu sasaistei, tostarp priekšlikumā iekļaut augsta līmeņa aprakstu par IT rīku, tostarp datu aizsardzības lomām un pienākumiem un attiecīgajiem piemērojamajiem aizsardzības pasākumiem.
—

Sanyo Electric Co., Ltd, Panasonic Industrial Devices Sales Taiwan Co., Ltd un Panasonic Automotive & Industrial Systems Europe GmbH.
76.

Papildus iepriekš aprakstītajām galvenajām nepilnībām EDAU ieteikumi šajā atzinumā attiecas arī uz šādiem aspektiem. — Attiecībā uz Eurodac regulas pārstrādātās redakcijas priekšlikumu — EDAU iesaka priekšlikuma tekstā precizēt, ka galīgo atbildību par personas datu apstrādi uzņemas dalībvalstis, ko uzskata par personas datu apstrādātājiem Direktīvas 95/46/EK nozīmē. — Priekšlikuma 37. pants ir jāpārstrādā, izskaidrojot, kādā gadījumā datu starptautiska pārsūtīšana ir atļauta un kādā – aizliegta, jo īpaši, pārsūtīšana uz pieteikuma iesniedzēja izcelsmes valsti. — Priekšlikuma 38. panta 1. punktā jāprecizē, ka dalībvalstis var pārsūtīt tikai tos datus, kas skaidri nepieciešami atgriešanas nolūkā. — Nav pieļaujama spēka lietošana cilvēku pirkstu nospiedumu iegūšanai. Tas ir jānosaka Eurodac regulā. — Šajā kontekstā EDAU iesaka izskaidrot, ka aizturēšana nav uzskatāma par sankciju saistībā ar pirkstu nospiedumu nodošanas pienākuma nepildīšanu. — Tas, ka aģentūra eu-LISA testēšanas vajadzībām izmanto reālus datus, raisa nopietnas bažas, un ar Eurodac regulu to nevajadzētu atļaut. Ņemot vērā attiecīgo personu privātuma apdraudējumu, likumdevējam vajadzētu apsvērt un izvērtēt fiktīvu datu izmantošanas alternatīvu. Jebkurā gadījumā no regulas teksta nevar uzskatīt, ka biometriskos datus var anonimizēt, jo tie vienmēr ir saistīti ar konkrētu personu un tāpēc ir uzskatāmi par personas datiem. — Attiecībā uz informācijas apstrādi, ko veic eu-LISA, EDAU iesaka precizēt, ka ir jāievieš atbilstoši drošības pasākumi saistībā ar ārēju darbuzņēmēju piekļuvi datiem. — Visbeidzot, EDAU atzinīgi vērtē centienus nodrošināt, ka tiesībaizsardzības iestāžu piekļuves nosacījumus izvērtē neatkarīga iestāde. Tomēr, lai saglabātu verificējošās iestādes neatkarību, izraudzītajām iestādēm un verificējošajām iestādēm nav jābūt iesaistītām vienā un tajā pašā organizācijā. — Attiecībā uz ESPA priekšlikumu — EDAU iesaka noteikt, ka aģentūras ekspertiem piekļuve datubāzēm ir piešķirama tikai saskaņā ar tiesību aktiem, ar kuriem reglamentē šīs datubāzes, kā arī saskaņā ar datu aizsardzības noteikumiem. — EDAU iesaka precizēt, ko nozīmē 30. panta 3. punktā minētie administratīvie nolūki, jo šis jēdziens varētu apzīmēt jebkādus administrācijas iestāžu nolūkus. — EDAU iesaka skaidri noteikt pienākumus attiecībā uz aģentūras izmantoto iekārtu drošības garantēšanu visos šo iekārtu dzīves cikla posmos – no to iegādes brīža līdz likvidēšanai, tostarp, protams, to glabāšanas un izmantošanas laikā.
11.

Pretendenta – uzņēmējsabiedrības vai grupas – rīcībā jābūt finanšu līdzekļiem, kuri vajadzīgi, lai paveiktu meklēšanas un izpētes darbus. 11.1. Lai izpildītu finanšu prasības, pretendentam vai vismaz vienam no kandidējošās grupas dalībniekiem: 11.1.1. pēdējo trīs finanšu gadu laikā (atkarībā no dienas, kad tā ir tikusi izveidota) jābūt guvušiem pārdošanas neto ieņēmumus par kopsummu vismaz 4 000 000 Bulgārijas levu apmērā; ja kandidāts ir grupa, kam nav juridiskās personas statuss, šajā punktā paredzēto prasību piemēro grupai kopumā; vai 11.1.2. jāsniedz ieteikums no bankas vai citas finanšu iestādes, kas apliecina, ka tam ir nepieciešamie finanšu resursi, lai īstenotu darbības naftas un dabasgāzes meklēšanas un izpētes jomā Vraca-zapad 1.–25. bloka apgabalā; vai 11.1.3. jāsniedz nodoma vēstule no bankas vai citas finanšu iestādes, kas apliecina, ka tam tiks piešķirti nepieciešamie finanšu resursu, lai īstenotu darbības naftas un dabasgāzes meklēšanas un izpētes jomā Vraca-zapad 1.–25. bloka apgabalā. 11.2. Savas finanšu iespējas saskaņā ar 11.1.2. un 11.1.3. punktu kandidāts var pierādīt, sniedzot atsauci uz noteiktu ar viņu saistītu trešo, fizisko vai juridisko, personu iespējām, ar noteikumu, ka pierāda, ka to rīcībā ir trešai personai pieejami finanšu resursi, kā arī to apjoms levās. Šādu trešo personu iespējas pierādāmas ar dokumentiem, kas norādīti konkursa dokumentācijā.
1.

Eiropas Komisija 2014. gada 3. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu darījumu (“paziņotais darījums”), ar kuru Zimmer Holdings, Inc. (“Zimmer”) iegūtu pilnīgu kontroli pār Biomet, Inc. (“Biomet”). Komisija 2014. gada 11. jūnijā atzina 2014. gada 3. jūnija paziņojumu par nepilnīgu. Zimmer2014. gada 4. jūlijā iesniedza pārskatītu paziņojuma projektu. Zimmer2014. gada 15. augustā, 18. augustā un 29. augustā iesniedza papildu informāciju, atbildot uz 2014. gada 14. jūlija informācijas pieprasījumu. Paziņojums tika atzīts par spēkā esošu no 2014. gada 29. augusta.
11.

Oficiālā mutiskā uzklausīšana notika 2014. gada 17. martā, un tajā piedalījās: — Puses un KPN, kā arī to neatkarīgie konsultanti juridiskajos un ekonomiskajos jautājumos, — ieinteresētās trešās personas, proti, Deutsche Telekom, Vodafone, freenet, 1&1 Telekom, Drillisch un Airdata, un dažām no tām bija neatkarīgie konsultanti, — attiecīgie Komisijas dienesti, — konkurences iestādes no 10 dalībvalstīm (Beļģijas, Vācijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Nīderlandes, Latvijas, Ungārijas, Somijas un Apvienotās Karalistes) un — citas dalībvalstu kompetentās iestādes, proti, Bundesnetzagentur (Vācija) un apraides un telekomunikāciju regulatīvā iestāde (Austrija).
2.

Mēs atzinīgi novērtējam to, ka Komisija pirms šā priekšlikuma pieņemšanas ar EDAU apspriedās un ka mums tika dota iespēja sniegt Komisijai neoficiālus apsvērumus. Komisija ņēma vērā vairākus no šiem apsvērumiem. Tā rezultātā ierosinātajā direktīvā ir nostiprināti datu aizsardzības pasākumi. EDAU arī atzinīgi novērtē to, ka priekšlikuma preambulā ir ietverta atsauce uz apspriešanos.
5.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam, ka paziņotais darījums, kā sākotnēji ierosinājušas ziņotājas puses, būtiski kaitētu efektīvai konkurencei šādos tirgos neatkarīgi no to ģeogrāfiskā aptvēruma: — esošu un jaunu Eiropas biržā tirgotu procentu likmes nākotnes un iespējas līgumu tirgus neatkarīgi no tā, vai darījuma ietekmi analizē vienā kopējā procentu likmes biržā tirgotu nākotnes un iespējas līgumu tirgū, atsevišķos īstermiņa vai ilgtermiņa biržā tirgotu nākotnes un iespējas līgumu tirgos, kā arī to ietvaros atsevišķos tirgos saistībā ar procentu likmēm atbilstoši valūtai (euro un sterliņu mārciņa), — esošu un jaunu Eiropas biržā tirgotu atsevišķu akciju kapitāla vērtspapīru nākotnes un iespējas līgumu tirgus neatkarīgi no tā, vai darījuma ietekmi analizē, pamatojoties uz atsevišķiem pamatā esošajiem instrumentiem, visiem konkrētas valsts pamatā esošajiem instrumentiem vai visiem EEZ pamatā esošajiem instrumentiem, — jaunu Eiropas biržā tirgotu kapitāla indeksu nākotnes un iespējas līgumu tirgus, — liela apjoma Eiropas ETD līgumu rīkojumu reģistrā neiekļautu pakalpojumu tirgus (neatkarīgi no tā, vai minētais tirgus turpmāk iedalīts pozīcijās, kas attiecas uz rīkojumu reģistrā iekļautu pakalpojumu tirdzniecību), — Eiropas kapitāla vērtspapīru ārpusbiržas tirgotu nākotnes un iespējas līgumu pielāgojamo versiju tirdzniecības reģistrācijas, apstiprināšanas un CCP mijieskaita pakalpojumu tirgus.