Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par kokcidiostatu un histomonostatu izmantošanu kā barības piedevas iesniegts saskaņā ar 11. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām /* COM/2008/0233 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 5.5.2008 COM(2008)233 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM PAR KOKCIDIOSTATU UN HISTOMONOSTATU IZMANTOŠANUKĀ BARĪBAS PIEDEVASiesniegts saskaņā ar11. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām SATURS 1. Vispārīga informācija 3 1.1. Ievads 3 1.2. Tiesību akti par barības piedevām 3 2. Pašreizējā situācija attiecībā uz tiesību aktiem par kokcidiostatu un histomonostatu izmantošanu kā barības piedevas 4 3. Histomonostatu un kokcidiostatu izmantošana 5 3.1. Kokcidiozes un histomoniāzes raksturojums un to izplatība 5 3.2. Kokcidiostatu izmantošanas veidi 5 4. Kokcidiostatu izmantošanas drošums, lietojot tos kā barības piedevas 6 5. Izmantošanas statistika 7 6. Kokcidiostatu un histomonostatu izmantošanas alternatīvas 7 6.1. Vakcinācija 7 6.2. Augu izcelsmes produkti 7 6.3. Veterināro recepšu zāļu izmantošana 7 6.4. Citi līdzekļi 8 7. Dalībvalstu un ieinteresēto personu sniegtā informācija 8 8. Secinājumi 8 PIELIKUMS 11 KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM PAR KOKCIDIOSTATU UN HISTOMONOSTATU IZMANTOŠANUKĀ BARĪBAS PIEDEVAS VISPāRīGA INFORMāCIJA Ievads Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām[1] 11. pantā noteikts, ka, ievērojot lēmumu par lopbarības piedevu pielietošanas pakāpenisku izņemšanu no aprites attiecībā uz kokcidiostatiem un histomonostatiem līdz 2012. gada 31. decembrim, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par lopbarības piedevu lietošanu attiecībā uz šādām vielām. Ziņojumā arī jāsniedz pieejamās alternatīvas, ja vajadzīgs pievienojot tiesību aktu priekšlikumus. Komisija ir izstrādājusi šo ziņojumu, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no dalībvalstu iestādēm un ieinteresētajām personām. Kokcidiostati un histomonostati ir ķīmiskas vielas, kas iegūtas sintēzē vai tās radījuši mikroorganismi, kas kavē vai iznīcina protozojus, kuri lauksaimniecības dzīvniekiem izraisa kokcidiozi un histomoniāzi. Kokcidiostatiem var būt arī sekundāra un paliekoša iedarbība uz zarnu mikrofloru, bet tie atšķiras no antibakteriālajiem līdzekļiem, kurus lieto augšanas veicināšanai un kurām ir tieša iedarbība uz zarnu mikrofloru. Kopš 2006. gada 1. janvāra Eiropas Kopienā ir aizliegta šo antibakteriālo līdzekļu lietošana augšanas veicināšanai. Tiesību akti par barības piedevām Pēdējos 40 gados lauksaimniecības dzīvnieku kokcidiozi kontrolē, izmantojot barības piedevas, un kopš 1970. gada saskaņā ar 1970. gada 23. novembra Direktīvu 70/524/EEK par barības piedevām[2] Kopiena reglamentē un atļauj lietot kokcidiostatus kā barības piedevas. Šo direktīvu pilnībā pārskatīja 2003. gadā, un ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 tika veiktas būtiskas izmaiņas spēkā esošajos ES tiesību aktos par barības piedevām. Regula ieviesa daudzus jaunus aspektus toreiz spēkā esošajos tiesību aktos par barības piedevām, jo tā bija viens no pirmajiem tiesību aktiem pārtikas nekaitīguma jomā, un to pieņēma pēc Regulas (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu[3]. Regula (EK) Nr. 1831/2003 uzticēja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei atbildību par drošības novērtējumu un zinātniskajām konsultācijām, kā arī ņēma vērā Regulā (EK) Nr. 178/2002 noteiktos principus un ieviesa atļaujas ar ierobežotu termiņu, ko piešķir uz 10 gadiem, izveidoja Kopienas references laboratoriju barības piedevām, paredzēja iespēju noteikt atlieku maksimāli pieļaujamo koncentrāciju konkrētām piedevām, kuras pievienojot barībai, varētu izveidoties atliekas, un paredzēja iespēju, izdodot atļauju, noteikt pārraudzības programmas pēc laišanas tirgū, kā arī citus noteikumus. Regula arī paturēja kokcidiostatus un ieviesa barības piedevu jaunu kategoriju — histomonostatus, vienlaikus nosakot, ka no 2006. gada 1. janvāra pakāpeniski jāizņem no aprites esošie antibakteriālie līdzekļi, ko lieto kā barības piedevas, ņemot vērā risku, ko rada pret cilvēku vai veterinārajā medicīnā lietotām zālēm rezistentu baktēriju celmu selekcija, ja antibakteriālos līdzekļus lieto kā augšanas veicinātājus. Marķēšanas prasības barībai, kurā iekļautas dažas barības piedevu kategorijas, tostarp kokcidiostati un histomonostati, joprojām nosaka Direktīvas 70/524/EEK 16. pants, kurš paliek spēkā līdz tiks pārskatīta Direktīva 79/373/EEK par barības maisījumu tirdzniecību[4], lai tajā iekļautu noteikumus par tādas barības marķēšanu, kurai pievienotas piedevas. Eiropas Savienībā veterinārās zāles reglamentē Direktīva 2001/82/EK[5]. PAšREIZēJā SITUāCIJA ATTIECīBā UZ TIESīBU AKTIEM PAR KOKCIDIOSTATU UN HISTOMONOSTATU IZMANTOšANU Kā BARīBAS PIEDEVAS Patlaban ir 11 dažādi kokcidiostati un tiem ir piešķirtas 28 dažādas atļaujas ar konkrētiem lietošanas nosacījumiem dažādām sugām. Pašlaik šo produktu lietošana ir atļauta cāļiem, tītariem un trušiem. Šos kokcidiostatus var iedalīt divās galvenajās grupās. Pirmā grupa ir jonofori (vielas, kas satur poliētera grupu un ko iegūst, fermentējot ar vairākiem Streptomyces spp un Actinomadura spp celmiem), kurā ietvertas šādas sešas vielas: monenzīnnātrijs, lazalocīda nātrija sāls, amonija maduramicīns, narazīns, salinomicīnnātrijs un semduramicīna nātrijs. Otrajā grupā ir iekļauti četri citi sintētiski produkti, kam nav jonoforiem raksturīgo īpašību: dekokvināts (sastāvdaļa, kas pieder pie ķīmisko vielu hinolonu grupas), robenidīna hidrohlorīds (guanidīna ķīmisko vielu grupa), halofuginons (hinazolinona ķīmisko vielu grupa) un diklazurils (benzola acetonitrila ķīmisko vielu grupa), un nikarbazīns. Pašlaik ES nav produktu, ko atļauts lietot kā histomonostatus un ko lieto kā barības piedevas. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI) vai Dzīvnieku ēdināšanas zinātniskā komiteja visiem kokcidiostatiem ir veikusi nekaitīguma novērtējumu. Atsevišķās atļaujās ietverts produktu raksturojums, atļaujas turētāja identifikācijas numurs, maksimālās, minimālās un/vai ieteicamās devas, dzīvnieku kategorijas, kurām tos var lietot, maksimāli pieļaujamā koncentrācija ( MRL ) un, ja vajadzīgs, piedevu izdalīšanās periodi, kā arī īpaši marķēšanas noteikumi un, ja vajadzīgs, citi nosacījumi. Pašreizējo atļauju termiņš beigsies laikposmā starp 2009. un 2017. gadu. Ziņas par šīm atļaujām ir apkopotas I pielikumā. HISTOMONOSTATU UN KOKCIDIOSTATU IZMANTOšANA Kokcidiozes un histomoniāzes raksturojums un to izplatība Kokcidiozi izraisa Eimeria ģints ( phylum Apicomplexa ) protozoji, kuriem ir specifisks saimniekorganisms. Mājputnus apdraud septiņas galvenās sugas ( E. acervulina, brunetti, mitis, necatrix, praecox, tenella un maxima), vēl piecas sugas raksturīgas tītariem (piemēram, E. meleagrimitis) un sešas – trušiem (piemēram , E. stiedae). Ar kokcidiozi var slimot arī liellopi un cūkas, bet galvenokārt tā sastopama mājputniem, tītariem un trušiem, un šajās nozarēs visvairāk piemēro kontroles pasākumus slimības apkarošanai, jo minētās sugas ir uzņēmīgākas pret kokcidiozi. Eimeria ir plaši sastopami apkārtējā vidē, tos anabiotiskā formā var pārnēsāt parazīti un putni, un tie ir ārkārtīgi izturīgi pret mainīgiem laika apstākļiem un dezinfekcijas līdzekļiem, tāpēc tos ir gandrīz neiespējami izskaust. Pēc apēšanas tie ātri iekļūst zarnu epitēlija šūnās, vairojas un no organisma tiek izvadīti daudzu dzīvotspējīgu „oliņu” (oocistu) veidā, kas savukārt inficē blakus esošos dzīvniekus un telpas. Bez ārstēšanas saimniekorganismam tas var izraisīt gan vieglu zarnu iekaisumu, kura rezultātā samazinās barības uzņemšana apetītes trūkuma dēļ un ir slikts svara pieaugums, gan hemorāģisku diareju un nāvi, atkarībā no inficētības pakāpes un dzīvnieka sugas. Pat vieglas inficēšanās gadījumā caur zarnu audu bojājumiem bieži iekļūst citas mikrobiālās infekcijas, kas var pasliktināt invadētā dzīvnieka stāvokli. Kokcidioze skar visus savvaļas putnus un mājputnus. Kaut gan nav precīzu datu par klīniskās kokcidiozes un asimptomātiskās kokcidiozes izplatību un biežumu mājputnu un trušu komerciālajā ražošanā, ir vispāratzīts, ka šie parazīti ir sastopami visos komerciālajos ganāmpulkos. Parazītu infekcijai raksturīgs tas, ka, neskatoties uz augstiem sanitāriem standartiem un labu vadību, kokcidioze ir sastopama visās mājputnu fermās, un tai var būt liela ietekme uz dzīvnieku labturību. Histomoniāzi arī izraisa protozoji — Histomonas meleagridis. Vissmagākā saslimšana novērota tītariem („melnās galvas slimība”), kaut gan ar to var slimot daudzas putnu sugas. Kokcidiostatu izmantošanas veidi Lai kontrolētu kokcidiozi komerciālajā ražošanā, galvenā metode ir pievienot kokcidiostatus barībai atļautajās devās un ievērot noteiktās higiēnas prasības. Parasti kokcidiostati jālieto visā dzīvnieka dzīves laikā (piemēram, gaļas cāļiem), lai tos aizsargātu no vidē vienmēr sastopamās slimības oocistas stadijas. Visi kokcidiostati kavē vairošanos, tomēr tie pilnīgi neizskauž parazītu no dzīvnieka zarnu audiem. Tāpēc liela nozīme ir atļautajām sintētiskajām ķīmiskajām vielām savienojumā ar jonoforiem, jo tas dod iespēju mainīt vai aizstāt produktus, pārejot no viena ražošanas cikla un otru, vai lietot tos tā saucamajās „turp un atpakaļ” programmās, lai nodrošinātu pienācīgu slimības kontroli, kā arī lai maksimāli samazinātu parazīta imunitātes veidošanos. Kokcidiostatu pieejamība un to pastāvīga preventīva lietošana ir ievērojami veicinājusi tādas mājputnu ražošanas izveidi, kam raksturīgs augsts dzīvnieku veselības un labturības līmenis. Pirmā jonofora kokcidiostata (monenzīna) ieviešana septiņdesmitajos gados bija liels sasniegums kokcidiozes kontrolē. Pirms tam saslimšana ar kokcidiozi bija bieži izplatīta, un to bija grūtāk ārstēt vai veikt tās profilaksi, jo bija pieejami tikai kokcidiostati, kas nav jonofori, un tie bija daudz neefektīvāki parazīta imunitātes straujās attīstības dēļ. Kaut gan ES pašreiz nav atļauta histomonostatu kategorijas produktu lietošana, atļauju tiem var izdot, ja ir saņemts atļaujas pieteikums, kurā sniegti pietiekami dati, kas liecina par tā drošību dzīvniekiem, patērētājiem un videi un par tā iedarbīgumu. Dažās dalībvalstīs, kurās nodarbojas ar rūpniecisku tītaru audzēšanu, ir norādes uz to, ka pēc vienīgā histomonostata atļaujas atsaukšanas 2003. gadā, ievērojami samazinājušies tītaru ražošanas tehniskās efektivitātes rādītāji, un pieauguši veterinārie izdevumi; šis fakts liecina par nepieciešamību atrast piemērotu produktu. KOKCIDIOSTATU IZMANTOšANAS DROšUMS, LIETOJOT TOS Kā BARīBAS PIEDEVAS Atļautos kokcidiosatus, ko lieto lopbarībā nevar izmantot cilvēku medicīnā. Nesen plaši novērtēja pašlaik atļauto kokcidiostatu drošumu, to galvenokārt veica Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI). Šajā vērtēšanā bija iekļauta dzīvnieku, patērētāju un lietotāju, un vides drošība. Šajā drošības novērtējumā bija pievērsta uzmanība arī imunitātes izveidošanās riskam protozojos un savstarpējai izturībai pret mikroorganismiem, lai izvairītos no teorētiski iespējamas rezistences pret antibakteriāliem līdzekļiem, kurus lieto cilvēku un veterinārajā medicīnā; šāda izturība līdz šim nav konstatēta. Tā kā Regulā (EK) Nr. 1831/2003 bija paredzēts noteikt maksimāli pieļaujamo koncentrāciju ( MRL ) jebkuras piedevas atliekās attiecīgajos dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, MRL noteikšana pēdējos gados ir nostiprinājusies, līdz ar to tagad var daudz efektīvāk un pārskatāmāk kontrolēt kokcidiostatu lietošanu barībā. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 183/2005, ar ko paredz barības higiēnas prasības[6], uzņēmumus, kas izgatavo un/vai laiž tirgū kokcidiostatus un histomonostatus, un premiksus, un barības maisījumus, kuros izmantotas barības piedevas, apstiprina kompetentā iestāde. Praksē šis prasības nozīmē to, ka lauksaimnieki, kas vēlas izmantot kokcidiostatus un histomonostatus, var iegādāties tikai gatavus pilnīgus vai papildu barības maisījumus, kurus ražojuši apstiprināti barības maisījumu ražotāji. Tas ir svarīgs drošības rādītājs, jo nodrošina pareizu un viendabīgu maisījumu, un kompetentajām iestādēm ļauj veikt efektīvas oficiālas kontroles. Dažās dalībvalstīs, piemēram, Zviedrijā, darbojas uzraudzības programmas, lai konstatētu rezistences paaugstināšanos pret antibakteriālajiem līdzekļiem, kas saistīti ar kokcidiostatu lietošanu kā barības piedevas, un kuros līdz šim nav novērota šāda paaugstināšanās. IZMANTOšANAS STATISTIKA Nav viegli savākt precīzus skaitļus par ražošanu un lietošanu visā Eiropā, ņemot vērā preču brīvo apriti iekšējā tirgū un valsts iestāžu sniegto skaitļu pārklāšanos. Par visprecīzākajiem ir uzskatāmi II pielikumā sniegtie dati par šo produktu koncentrāciju dažāda veida barībā dažādām dzīvnieku kategorijām ES-27 dalībvalstīs; tos kopīgi apkopojušas Starptautiskā dzīvnieku veselības federācija Eiropai ( IFAH Eiropa), Eiropas barības ražotāju federācija ( FEFAC ) un Eiropas mājputnu ražotāju un tirgotāju apvienība ( AVEC ). Skaitļi liecina, ka EU-27 kokcidiostatus plaši lieto barībā, kas paredzēta broileru un tītaru ražošanai. Lai gan statistika nenorāda uz īpašu tendenci laika gaitā, šķiet, ka šī lietošana pēdējos gados ir bijusi stabila. KOKCIDIOSTATU UN HISTOMONOSTATU IZMANTOšANAS ALTERNATīVAS Vakcinācija Kopš 1992. gada ir izstrādātas vakcīnas no parazītu celmu agrīnām oocistām. Kokcidiozes vakcīnas komerciāli sāka lietot 1992. gadā pirmdējējām vistām aizvietošanai, un 2000. gadā gaļas cāļu ražošanā. Pašlaik pamatmetode kokcidiozes profilaksei vaislas saimēs un dējējvistām ir vakcinācija. Viena vakcīna ir atļauta lietošanai ES un divas citas — pieejamas nelielā skaitā valstu. Vakcīnu atbalstītāji apgalvo, ka ilgstoša kokcidiostatu lietošana paaugstina rezistenci un ka tāpēc aizvien jāturpina jaunu produktu izstrāde. Tomēr vakcīnas ir paredzētas konkrētai sugai, un tās nav pieejamas visu veidu dzīvniekiem. Histomoniāzes profilaksei pašlaik nav vakcīnas. Augu izcelsmes produkti Komerciāli izmanto vairākus augu ekstraktus un ēterisko eļļu preparātus. Tomēr pašlaik nav kontrolētu pētījumu, kas sniegtu izmērāmu šo preparātu efektivitāti kokcidiozes un histomoniāzes profilaksei, un līdz šim EPNI nav iesniegti pieteikumi atļauju saņemšanai un novērtēšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr 1831/2003. Veterināro recepšu zāļu izmantošana Veterinārai lietošanai ir apstiprināts ierobežots skaits ķīmisko vielu. Tās ir toltrazurils, amprolijs un vairāki sulfamīdi (sulfamerazīns, sulfadimetoksīns, trimetoprīms kombinācijā ar sulfadimetoksīnu vai sulfametoksipiridazīnu). Tie efektīvi ārstē dzīvniekus sporādisku kokcidiozes saslimšanu gadījumos, kas iespējami tad, ja barībā netiek lietoti kokcidiostati vai ja ir izveidojusies rezistence, vai arī tad, ja vakcīna nesniedz vajadzīgo efektu. Plaša šo alternatīvo veterināro zāļu lietošana var izveidot rezistenci, un tās nav piemērotas lietošanai kokcidiostatu standarta kontroles programmās. Turklāt to lietošana nevar novērst nopietnas dzīvnieku labturības problēmas, jo klīniskie simptomi (samazināta barības uzņemšana, diareja, mirstība u.c.) parādās tikai vēlā Eimeria sugas attīstības stadijā, un oocistas jau ir lielā mērā izvadītas no organisma, tādējādi inficējot citus putnus. Histomoniāzes profilaksei pašlaik nav apstiprinātu veterināro zāļu. Citi līdzekļi Ir izmēģinātas arī citas iespējamās alternatīvas, proti, skābinātāju un enzīmu vai prebiotiķu vai probiotiķu mikroorganismu suspensiju lietošana, lai gremošanas trakta sākumā izveidotu barjeru un novērstu inficēšanos. Lieto arī šauras specializācijas dezinfekcijas līdzekļus, ņemot vērā to, ka oocistas ir ārkārtīgi izturīgas pret lielāko daļu no plaši lietotiem dezinfekcijas līdzekļiem. Pašlaik veic pētījumus par dzīvnieku ģenētisko selekciju, lai izveidotu rezistenci pret oocistām, tomēr īsā laikā, šķiet, neizdosies sasniegt šo mērķi un izveidot rezistentas šķirnes. Pašlaik nav pietiekošu datu, kas apstiprinātu šo pārējo alternatīvo līdzekļu lietošanas efektivitāti kokcidiozes un histomoniāzes profilaksē. DALīBVALSTU UN IEINTERESēTO PERSONU SNIEGTā INFORMāCIJA Lai varētu izstrādāt šo ziņojumu, Komisija lūdza dalībvalstīm un lietotājiem sniegt informāciju. Informāciju atsūtīja šādas ieinteresēto personu organizācijas: Starptautiskā dzīvnieku veselības federācija Eiropai ( IFAH Eiropa), Eiropas barības ražotāju federācija ( FEFAC ), Eiropas mājputnu ražotāju un tirgotāju apvienība ( AVEC ), COPA-COGECA , Eiropas tītaru gaļas ražotāju komiteja un Veterināro konsultantu apvienība. Piecpadsmit dalībvalstis sniedza sīku informāciju, un atbildes liecina par vienprātīgu viedokli, ka nav labākas alternatīvas pašlaik spēkā esošajai reglamentējošajai un pārbaužu sistēmai ( MRL , barības higiēnas prasības, uzņēmumu, kuri lieto kokcidiostatus, reģistrācija un apstiprināšana, un izsekojamība), kura nosaka kokcidiostatu kā barības piedevu lietošanas noteikumus. SECINāJUMI Pašlaik ir svarīgi izmantot kokcidiostatus kā profilakses līdzekli kokcidiozes kontrolei mūsdienīgā mājputnu ražošanā. Šāda prakse ievērojami uzlabo gan dzīvnieku veselību, gan labturību, jo tā palīdz novērst slimību, kas sastopama visās saimniecībās. Pašreizējos apstākļos Eiropā ražošana bez kokcidiostatu izmantošanas nelabvēlīgi ietekmētu rentabilitāti, un ES patērētājiem nebūtu iespējas iegādāties mājputnu, tītaru un trušu gaļu, kas ražota saskaņā ar ES drošības un labturības standartiem. Iepriekš minētās alternatīvas, kā jau norādīts, pašlaik nesniedz līdzvērtīgas priekšrocības salīdzinājumā ar kokcidiostatu kā barības piedevu lietošanu. Vakcīnas ir paredzētas konkrētai sugai, un tās nav pieejamas visu veidu dzīvniekiem. Pieejamo veterināro zāļu ierobežoto skaitu var lietot tikai ārstēšanai, un to lietošana profilakses nolūkiem varētu izveidot rezistenci pret tām un tādējādi apdraudētu to efektivitāti ārstēšanā. Ņemot vērā gan slimības izplatību, gan tās riska rādītāju nepārtraukto klātbūtni, labāk ir veikt slimības profilaksi, nevis to ārstēt. Tā kā attiecībā uz histomoniāzi nav alternatīvu ārstniecības veidu, regulā ir jāatstāj šī īpašā kategorija, lai saglabātu iespēju nākotnē izdot atļaujas slimības profilakses produktiem, ar nosacījumu, ka tie atbilst drošības un efektivitātes kritērijiem. Tāpēc var uzskatīt, ka ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotie reglamentējošie noteikumi darbojas pareizi. Komisija uzskata, ka nav lietderīgi grozīt pašreizējo situāciju un ka pašreizējā sistēma ir piemērota pašreizējai situācijai, jo tā patērētājiem sniedz augstu drošības līmeni un pienācīgi aizsargā dzīvnieku veselību un labturību, un vidi, vienlaikus nodrošinot piemērotu pamatu uzņēmēju darbībai. Eiropas Komisija turpinās pārraudzīt jaunu vielu un tehnoloģijas paņēmienu izstrādi šo slimību profilaksei. PIELIKUMS I pielikums. Atļaujas lietot kokcidiostatus un histomonostatus kā barības piedevas Kopienas tiesību aktos Piedeva | Atļaujas un to termiņi | Lietošanas apstākļu kopsavilkums | Barības veids | Apjoms | lietošana % | Ar kokcidiostatiem | Bez kokcidiostatiem tūkstošos tonnu | Vaislas broileri | 2,550 |2% |98% |0% |51 |2% |2,499 |98% | |Dējējvistas aizvietošanai | 2,000 |15% |50% |35% |300 |15% | 1,700 |85% | |Truši | 2,400 |45% |0% |55% |1,080 |45% |1,320 |55% | |Kopā citi | 6,950 | |1,431 |21% |5,519 |79% | |KOPĀ | 40.650 | |18,332 |45% |22,318 |55% | | Avots: Dati, kurus kopīgi apkopojušas Starptautiskā dzīvnieku veselības federācija Eiropai (IFAH Eiropa), Eiropas barības ražotāju federācija (FEFAC) un Eiropas mājputnu ražotāju un tirgotāju apvienība (AVEC). [1] OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp. [2] OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1756/2002 (OV L 265, 3.10.2002., 1. lpp.). [3] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1642/2003 (OV L 265, 29.9.2003., 4. lpp.). [4] OV L 86, 6.4.1979., 30. lpp. [5] OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp. [6] OV L 35, 8.2.2005., 1. lpp.