ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Pašlaik pastāv nelīdzsvarotība dažādu dalībvalstu muitas kontroles darbības rezultātos. Šīs nelīdzsvarotības iemesli ir gan ģeogrāfiskās atšķirības starp dalībvalstīm, gan to attiecīgās spējas un resursi , kā arī standartizētu muitas kontroles darbību trūkums . Dalībvalstu spēja reaģēt uz problēmām, kuras izraisījušas pastāvīgās izmaiņas pasaules komercdarbības modeļos un piegādes ķēdēs, ir atkarīga ne tikai no cilvēkresursu elementa, bet arī no modernu un uzticamu muitas kontroles iekārtu pieejamības un atbilstīgas to darbības. Citas problēmas, piemēram, e-komercijas straujais pieaugums, kontroļu un pārbaužu rezultātu digitalizācija, kā arī noturība pret kiberuzbrukumiem, sabotāžu, rūpniecisko spiegošanu un datu ļaunprātīgu izmantošanu, arī palielinās pieprasījumu pēc muitas procedūru labākas darbības . Tādēļ līdzvērtīgu muitas kontroles iekārtu nodrošināšana ir svarīgs elements pašreizējās nelīdzsvarotības problēmas risināšanā. Tā uzlabos muitas kontroles darbības rezultātu līdzvērtību visās dalībvalstīs un tādējādi novērsīs preču plūsmu novirzīšanu uz vismazāk attīstītajām vietām. Visas preces, kas tiek ievestas Savienības muitas teritorijā, būtu rūpīgi jāpārbauda, lai nepieļautu, ka muitas krāpnieki meklē izdevīgāko importēšanas vietu. Lai nodrošinātu, ka tiek palielināta kopējā kapacitāte un dalībvalstu muitas kontroles darbību konverģence, ir nepieciešama skaidra stratēģija attiecībā uz “vājākajiem punktiem”. [Gr. 3]
(1)

“finansējuma apvienošanas darbības” ir Savienības budžeta atbalstītas darbības, kuras no Savienības budžeta finansēta neatmaksājama vai atmaksājama atbalsta formas, vai abas atbalsta formas apvieno ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī no komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; šajā definīcijā Savienības programmas, kuras finansē no avotiem, kas nav Savienības budžets, piemēram, no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) inovāciju fonda, var pielīdzināt Savienības programmām, kuras finansē no Savienības budžeta;
NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta paziņojums par 9. pantu

Eiropas Parlaments pauž nožēlu, ka —pretēji sākotnējam priekšlikumam — direktīvā nav iekļauti noteikumi par precīziem termiņiem un IT kanāliem informācijas apmaiņai starp dalībvalstu finanšu izlūkošanas vienībām. Eiropas Parlaments arī pauž nožēlu, ka šā panta piemērošanas joma attiecas tikai uz terorisma un organizētās noziedzības gadījumiem, kas saistīti ar terorismu, un neattiecas uz visu veidu smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, kam arī var būt nopietna negatīva ietekme uz mūsu sabiedrību, kā sākotnēji bija ierosināts. Eiropas Parlaments mudina Komisiju pārskatīt šo jautājumu kā daļu no saviem ziņojumiem par šīs direktīvas un Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvas īstenošanas izvērtēšanu, jo īpaši pievērsties tam 21. pantā paredzētajā novērtējumā. Eiropas Parlaments rūpīgi sekos līdzi šim jautājumam, analizēs šos ziņojumus un novērtējumus un vajadzības gadījumā nāks klajā ar saviem ieteikumiem.

Komisijas paziņojums

Saistībā ar direktīvas 9. pantu Komisija pauž nožēlu, ka, pretēji sākotnējam priekšlikumam, direktīvā nav iekļauti noteikumi par precīziem termiņiem un IT kanāliem informācijas apmaiņai starp dažādu dalībvalstu finanšu izlūkošanas vienībām. Komisija pauž nožēlu arī par to, ka šī panta piemērošanas joma ir tikusi ierobežota un attiecas uz terorisma gadījumiem un organizēto noziedzību, kas saistīta ar terorismu, un neaptver visu veidu smagus noziedzīgus nodarījumus, kā sākotnēji bija ierosināts. Komisija turpinās apsvērt jautājumu par finanšu izlūkošanas vienību savstarpējo sadarbību, it īpaši ietverot to savos ziņojumos par šīs direktīvas un Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvas īstenošanu.
(29)

Kā izklāstīts Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (11) , tālākie Tālākie reģioni saskaras ar konkrētām problēmām, kas saistītas ar to attālumu, reljefu un klimatu, kā minēts Līguma 349. pantā, un tiem ir arī īpaši resursi, ar ko attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku. Tāpēc attiecībā uz katru tālāko reģionu attiecīgo dalībvalstu programmai būtu jāpievieno rīcības plāns ilgtspējīgas zilās ekonomikas nozaru attīstībai, tostarp zvejniecību un akvakultūras ilgtspējīgai izmantošanai, un būtu jārezervē finanšu piešķīrums šo rīcības plānu īstenošanas atbalstam. EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt Lai konkrēti zvejniecības un akvakultūras produkti no tālākajiem reģioniem arī kompensāciju par turpmāk būtu spējīgi konkurēt ar līdzīgiem produktiem no citiem Savienības reģioniem, Savienība 1992. gadā ieviesa pasākumus saistīto papildu izmaksu kompensēšanai zivsaimniecības nozarē. Pasākumi, kurus piemēro 2014.–2020. gadā, ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 508/2014 (12) . Ir jāturpina sniegt atbalstu, lai atlīdzinātu tās papildu izmaksām, kas izmaksas , ko rada konkrētu zvejniecības un akvakultūras produktu no tālākajiem reģioniem rodas zvejniecība, audzēšana, pārstrāde un tirdzniecība, panākot, ka kompensācija palīdz saglabāt minēto reģionu operatoru ekonomisko dzīvotspēju. Ņemot vērā atšķirīgos tirdzniecības apstākļus tālākajos reģionos, nozvejas, krājumu un tirgus pieprasījuma svārstības, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt zivsaimniecības produktus, par kuriem var pretendēt uz kompensāciju, to atrašanās vietas un izolētības dēļ. Šāds atbalsts būtu jāierobežo kā procentuāla daļa no šā kopējā finanšu piešķīruma attiecīgos maksimālos daudzumus un kompensācijas summas, nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto kopējo piešķīrumu. Būtu jāatļauj dalībvalstīm regulēt attiecīgo zvejas produktu sarakstu un daudzumu, kā arī kompensācijas summu tām piešķirtā vispārējā finansējuma robežās. Turklāt tām būtu jāatļauj pielāgot savus kompensāciju plānus, ja to attaisno izmaiņas apstākļos. Dalībvalstīm kompensācijas summa būtu jānosaka tādā apmērā, kas ļauj pienācīgi atlīdzināt papildu izmaksas, kuras izraisa tālāko reģionu īpašie nelabvēlīgie apstākļi. Lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju, minētajai summai vajadzētu būt proporcionālai papildu izmaksām, kas tiek kompensētas ar atbalstu. Šajā nolūkā būtu jāņem vērā arī citi valsts intervences veidi, kas ietekmē papildu izmaksu apjomu . Turklāt tālākajos reģionos būtu jāpiemēro augstāka atbalsta intensitātes likme nekā tā, ko piemēro citām darbībām. [Gr. 43]
(16)

Programmai būtu jābūt iekļaujošākai, uzlabojot saziņu ar tiem cilvēku , kuriem ir mazāk iespēju, līdzdalības rādītājus. Ir svarīgi atzīt, ka zems līdzdalības līmenis to iedzīvotāju vidū, kuriem ir mazāk iespēju, varētu būt saistīts ar dažādiem cēloņiem un būt atkarīgs no dažādiem valstij raksturīgiem apstākļiem. Tādēļ valstu aģentūrām, pamatojoties uz Savienības mēroga satvaru, būtu jāizstrādā iekļaušanas stratēģijas, paredzot tajās pasākumus labākai mērķauditoriju sasniegšanai, procedūru vienkāršošanai, apmācības un atbalsta sniegšanai un efektivitātes uzraudzīšanai. Iekļautība būtu jāuzlabo, izmantojot citus mehānismus, tostarp izmantojot paredzot elastīgākus mācību mobilitātes veidus , kas atbilst cilvēku, kuriem ir mazāk iespēju, vajadzībām, un veicinot mazo un vietējo organizāciju līdzdalību, jo īpaši jaunpienācēju un kopienu vietējo tautas vietējās sabiedrības izveidotu organizāciju, kas strādā tieši ar nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem visās vecuma grupās. Lai sasniegtu vairāk dalībnieku, it īpaši tos, kam ir mazāk iespēju un kuriem fiziska pārcelšanās uz valsti, kas nav to dzīvesvietas valsts, būtu šķērslis, būtu jāveicina tādi virtuālie formāti kā virtuāla sadarbība, jaukta un virtuālā mobilitāte. [Gr. 18]
8)

Kompetenču centram vajadzētu būt Savienības galvenajam instrumentam, kas izmantojams, lai apvienotu investīcijas kiberdrošības pētniecībā, tehnoloģijās un industriālajā attīstībā un īstenotu attiecīgos projektus un iniciatīvas kopā ar Kiberdrošības kompetenču tīklu. Tam būtu jāsniedz ar kiberdrošību saistīts finansiāls atbalsts no Digitālās Eiropas programmas un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, kā arī no Eiropas Aizsardzības fonda tādām darbību un administratīvajām izmaksām, kas saistītas ar aizsardzību, turklāt vajadzētu būt pieejamam Eiropas Reģionālās attīstības fondam un vajadzības gadījumā citām programmām. Šādai pieejai būtu jāpalīdz veidot sinerģijas un koordinēt finansiālo atbalstu, kas saistīts ar Savienības iniciatīvām kiberdrošības pētniecības un izstrādes jomā , inovācijām, tehnoloģijām un industriālo attīstību, tādējādi ļaujot izvairīties no nevajadzīgas centienu dublēšanās.
(4)

Ir svarīgi nodrošināt vajadzīgo līdzsvaru starp tiesu iestāžu pieejamību un procesuālajiem drošības pasākumiem, no vienas puses, un ļaunprātīgu tiesāšanos, kas varētu nepamatoti apgrūtināt uzņēmumu spēju darboties vienotajā tirgū, no otras puses. Lai novērstu pārstāvības prasību ļaunprātīgu izmantošanu, būtu jāizvairās no tādiem elementiem kā zaudējumu atlīdzināšana kā sods un ierobežojumu neesamība attiecībā uz to, kam ir tiesības celt prasību no kaitējuma cietušo patērētāju vārdā, un būtu jāparedz skaidri noteikumi par dažādiem procesuālajiem aspektiem, piemēram, par tiesīgo pārstāvības iestāžu izraudzīšanos, to līdzekļu izcelsmi un prasības pamatošanai nepieciešamo informāciju. Šai direktīvai nebūtu jāietekmē valsts tiesību akti par procesuālo izmaksu sadali. Zaudētāja pusei būtu jāsedz tiesvedības izmaksas. Tomēr tiesai vai tribunālam nevajadzētu piespriest zaudētājai pusei segt izmaksas, kas radušās bez vajadzības vai ir nesamērīgas salīdzinājumā ar prasību . [Gr. 4]
NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgs paziņojums

Eiropas Parlaments un Padome atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 26/2018 “Kāpēc vairākkārt kavējās muitas IT sistēmu ieviešana?” un citus nesenus attiecīgus ziņojumus muitas jomā, jo tie abiem likumdevējiem ir nodrošinājuši labāku pārskatu par kavējumu iemesliem to IT sistēmu ieviešanā, kas ir nepieciešamas, lai uzlabotu muitas operācijas Eiropas Savienībā.

Eiropas Parlaments un Padome uzskata, ka Eiropas Revīzijas palātas jebkādas turpmākas revīzijas, novērtējot ziņojumus, ko Komisija sagatavojusi, pamatojoties uz Savienības Muitas kodeksa 278.a pantu, varētu sniegt ieguldījumu turpmāku kavējumu novēršanā.

Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā ņemt vērā šādas revīzijas.

Komisijas paziņojums

Komisija atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta un Padomes vienošanos par priekšlikumu pagarināt laikposmu, kurā pagaidu kārtā var izmantot citus līdzekļus, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes, kuras paredzētas Savienības Muitas kodeksā.

Komisija ir iepazinusies par Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kurā norādīts, ka ikviens turpmākais Eiropas Revīzijas palātas darbs, izvērtējot ziņojumus, ko Komisija sagatavojusi, pamatojoties uz Savienības Muitas kodeksa 278.a pantu, varētu sniegt pozitīvu ieguldījumu, lai novērstu turpmākus kavējumus.

Ja Revīzijas palāta izlemtu izvērtēt Komisijas ziņojumus, Komisija, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. panta 3. punktā, pilnībā sadarbosies ar Eiropas Revīzijas palātu un pilnībā ņems vērā šos konstatējumus.
(22)

Būtu jāprecizē aizsardzība attiecībā uz kāda saistībnolīguma un uz kādas deklarācijas pamata grozīto tiesību aktu piemērošanas un pārraudzības tieši vai netieši skartām pārrobežu reģionos dzīvojošām personām, kuras uzskata, ka ir cietušas no piemērošanas darbībām vai no tās izrietošas bezdarbības. Gan attiecībā uz saistībnolīgumu, gan deklarāciju kaimiņu dalībvalsts tiesību akti pārņēmējdalībvalstī tiktu piemēroti tā, it kā tie būtu iestrādāti pārņēmējdalībvalsts tiesību aktos, tāpēc tiesiskajai aizsardzībai būtu jāpiekrīt pārņēmējdalībvalsts tiesām, pat ja personas ir pārnesējdalībvalsts likumīgi rezidenti. Tas pats princips būtu jāattiecina uz tiesību aizsardzību tiesā pret dalībvalsti, kuras administratīvais akts tiek apstrīdēts. Tomēr tiesību aizsardzībai tiesā pret saistībnolīgumu vai deklarāciju piemērošanas pārraudzību būtu jāizmanto atšķirīga pieeja. Ja kāda pārnesējdalībvalsts iestāde ir pieņēmusi, ka pārraudzīs pārņēmējdalībvalsts grozīto tiesību normu piemērošanu un attiecībā uz pārrobežu apgabalā dzīvojošām personām var rīkoties, pārstāvot pārņēmējdalībvalsts iestādes, bet savā vārdā, kompetentām vajadzētu būt tās dalībvalsts tiesām, kurā šīs personas ir likumīgi rezidenti. No otras puses, ja kompentā pārnesējiestāde nevar rīkoties savā vārdā, bet gan kompetentās pārņēmējiestādes vārdā, neraugoties uz to, kur attiecīgā persona ir likumīgs rezidents, kompetentām vajadzētu būt pārņēmējdalībvalsts tiesām.
(16)

Vairāk nekā 99 % no visiem uzņēmumiem Savienībā ir ▌MVU , un tiem ir ļoti liela un nozīmīga ekonomiskā vērtība. Tomēr to šķietami augstās riska pakāpes un nepietiekama nodrošinājuma dēļ tie saskaras ar problēmām, cenšoties piekļūt finansējumam. Papildu sarežģījumus rada MVU un sociālās ekonomikas uzņēmumu vajadzība saglabāt konkurētspēju, iesaistoties digitalizācijā, internacionalizācijā , pārveidē uz aprites ekonomikas struktūru un inovācijas darbībās un paaugstinot sava darbaspēka kvalifikāciju. Turklāt salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem tiem ir piekļuve ierobežotākam finansējuma avotu klāstam: tie parasti neemitē obligācijas, tiem ir tikai ierobežota piekļuve biržām vai lieliem institucionāliem ieguldītājiem. Nepietiekamo MVU piekļuvi kapitālam pastiprina arī salīdzinoši vājā privātā kapitāla un riska kapitāla nozare Savienībā. Grūtības piekļūt finansējumam ir vēl lielākas tiem MVU, kuru darbība ir vērsta uz nemateriāliem aktīviem. MVU Savienībā ir lielā mērā atkarīgi no bankām un parāda finansējuma, kas izpaužas kā banku kredīta pārtēriņš, banku aizdevumi vai līzings. Vienkāršojot piekļuvi finansējumam, ir jāatbalsta MVU, kuri saskaras ar minētajām problēmām, un jānodrošina vairāk diversificēti finansējuma avoti, lai palielinātu MVU spējas finansēt to izveidi, izaugsmi , inovāciju un ilgtspējīgu attīstību , nodrošināt to konkurētspēju un pastāvēt ekonomikas lejupslīdes apstākļos un lai padarītu ekonomiku un finanšu sistēmu noturīgāku ekonomikas lejupslīdes vai satricinājumu laikā , un lai tā spētu radīt darbvietas un nodrošināt sociālo labklājību . Tas arī papildina jau īstenotās iniciatīvas saistībā ar kapitāla tirgu savienību. Tādas programmas kā COSME ir bijušas ļoti nozīmīgas MVU, jo tās ir sekmējušas piekļuvi finansējumam visos MVU darbības posmos, un to ir papildinājis ESIF, ko MVU varēja ātri izmantot. Fondam InvestEU tāpēc vajadzētu balstīties uz minētajiem panākumiem un nodrošināt apgrozāmo kapitālu un ieguldījumus visā uzņēmuma darbības posmā, kā arī nodrošināt finansējumu līzinga darījumiem, un tam būtu jāsniedz iespēja pievērsties konkrētiem mērķorientētākiem finanšu produktiem.
(35) Ar nodokli apliekamajiem ieņēmumiem vajadzētu būt vienādiem ar kopējiem bruto ieņēmumiem, ko guvis nodokļa maksātājs un no kuriem atskaitīts pievienotās vērtības nodoklis un citi līdzīgi nodokļi. Ar nodokli apliekamie ieņēmumi būtu jāuzskata par tādiem, ko nodokļa maksātājs guvis brīdī, kad jāmaksā nodoklis, neatkarīgi no tā, vai līdz tam tas faktiski ir samaksāts. DPN vajadzētu būt iekasējamam dalībvalstī par to ar nodokli apliekamo ieņēmumu daļu, ko nodokļa maksātājs guvis taksācijas periodā un kas tiek uzskatīti par gūtiem šajā dalībvalstī, un DPN būtu jāaprēķina, piemērojot DPN likmi šai daļai. Savienības līmenī vajadzētu būt vienotai DPN likmei, lai izvairītos no izkropļojumiem vienotajā tirgū. DPN likme būtu jānosaka 3 % apmērā , tādējādi nodrošinot pienācīgu līdzsvaru starp ieņēmumiem, ko rada nodoklis, un atšķirīgo DPN ietekmi uz uzņēmumiem ar dažādām peļņas daļām.

(35) Ar nodokli apliekamajiem ieņēmumiem vajadzētu būt vienādiem ar kopējiem bruto ieņēmumiem, ko guvis nodokļa maksātājs un no kuriem atskaitīts pievienotās vērtības nodoklis un citi līdzīgi nodokļi. Ar nodokli apliekamie ieņēmumi būtu jāuzskata par tādiem, ko nodokļa maksātājs guvis brīdī, kad jāmaksā nodoklis, neatkarīgi no tā, vai līdz tam tas faktiski ir samaksāts. DPN vajadzētu būt iekasējamam dalībvalstī par to ar nodokli apliekamo ieņēmumu daļu, ko nodokļa maksātājs guvis taksācijas periodā un kas tiek uzskatīti par gūtiem šajā dalībvalstī, un DPN būtu jāaprēķina, piemērojot DPN likmi šai daļai. Savienības līmenī vajadzētu būt vienotai DPN likmei, lai izvairītos no izkropļojumiem vienotajā tirgū. Ar DPN likmi 3 % apmērā būtu jāpanāk pienācīgus līdzsvars starp ieņēmumiem, ko rada nodoklis, un atšķirīgo DPN ietekmi uz uzņēmumiem ar dažādām peļņas daļām.
1)

Pārvadājumu precizitāte un vispārējie darbības principi, ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi ievēro pārvadājumu traucējumu gadījumā a) kavējumi i) vispārējais vidējais reisu kavējumu rādītājs, ko izsaka procentos par katru pārvadājumu kategoriju (starptautiskie, iekšzemes tālsatiksmes, reģionālie un pilsētas/piepilsētas reisi); ii) to reisu īpatsvars procentos, kuru atiešana ir kavējusies; iii) to reisu īpatsvars procentos, kuru pienākšana ir kavējusies: — to kavējumu īpatsvars procentos, kuri ilgst mazāk par 60 minūtēm; — to kavējumu īpatsvars procentos, kuri ilgst 60 –119 91 -120 minūtes; [Gr. 132] — to kavējumu īpatsvars procentos, kuri ilgst 120 minūtes vai ilgāk; b) reisu atcelšana reisu atcelšanas rādītājs, ko izsaka procentos par katru pārvadājumu kategoriju (starptautiskie, iekšzemes tālsatiksmes, reģionālie un pilsētas/piepilsētas reisi); c) regulas piemērošana attiecībā uz reisu kavējumiem un atcelšanu: i) to pasažieru skaits, kam sniegta aprūpe un palīdzība; ii) aprūpes un palīdzības sniegšanas izmaksas; iii) to pasažieru skaits, kam piešķirta kompensācija; iv) kompensāciju piešķiršanas izmaksas.
(1b)

Tiek sagaidīts, ka pieprasījums pēc programmas atbalsta arī turpmāk būs augsts, kas nozīmē, ka atsevišķi pieprasījumi būs jāuzskata par prioritāti. Attiecīgā gadījumā priekšroka būtu jādod pieprasījumiem, kuru mērķis ir pāriet no nodokļu uzlikšanas darbaspēkam uz nodokļu uzlikšanu bagātībai un piesārņojumam, veicināt spēcīgāku nodarbinātības un sociālo politiku, līdz ar to sociālo iekļaušanu, cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, uzlabojot pārredzamību, izveidojot stratēģijas inovatīvai un ilgtspējīgai reindustrializācijai, kā arī uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tiem atbalsta pieprasījumiem, kuriem ir liels demokrātiskais atbalsts un partneru līdzdalība un kuriem ir plašāka ietekme uz citām nozarēm. Programmai būtu jāpapildina citi instrumenti, lai nepieļautu pārklāšanos.
NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS DEKLARĀCIJAS

Priekšlikums par smagdarba transportlīdzekļu (HDV) CO2 standartiem

Kā 2017. gada 8. novembrī pausts paziņojumā “Mazemisiju mobilitātes realizācija. Eiropas Savienība, kas sargā mūsu planētu, dod iespējas saviem patērētājiem un aizsargā savus ražotājus un darba ņēmējus”(COM(2017)0675), Komisija ir iecerējusi 2018. gada maija pirmajā pusē iesniegt trešo mobilitātes paketi, kura ietvertu arī priekšlikumu par oglekļa dioksīda emisiju standartu noteikšanu kravas automobiļiem.

VECTO/Sertifikācijas regulas izstrādes grafiks

Komisija turpina Transportlīdzekļu energopatēriņa aprēķināšanas rīka (VECTO) tehnisko izstrādi, lai no 2020. gada rīks aptvertu jaunas zināmās tehnoloģijas un cita veida automobiļus (no 2020. gada – visus kravas automobiļus, kā arī (tālsatiksmes) autobusus, bet no 2021. gada – piekabes).

Lai nodrošinātu to, ka ieinteresētās personas, kā arī ekonomikas dalībnieki tiek regulāri informēti, attiecīgajās Komisijas tīmekļvietnēs tiks publicētas sīkākas ziņas par VECTO rīka izstrādi un par Regulas (ES) 2017/2400 grozījumiem.

Reālos braukšanas apstākļos veicama verifikācijas testa izstrāde Sertifikācijas regulas satvarā

Komisija atzīst, ka svarīgi ir iegūt uzticamus un reprezentatīvus datus par smagdarba transportlīdzekļu CO2 emisijām un degvielas patēriņu.

Tāpēc iecerēts Regulu (ES) 2017/2400 papildināt ar verifikācijas un atbilstībnodrošināšanas procedūru attiecībā uz VECTO darbību, kā arī attiecībā uz īpašībām, kas ir saistītas ar CO2 un degvielas patēriņu un piemīt attiecīgajiem komponentiem, atsevišķām tehniskajām vienībām un sistēmām. Par šo verifikācijas procedūru, kurai būtu jāietver arī ražošanā esošo smagdarba transportlīdzekļu testēšana reālos braukšanas apstākļos, plānots līdz 2018. gada beigām balsot Tehniskajā komitejā mehānisko transportlīdzekļu jautājumos.

Turklāt paredzēts, ka uz minētās verifikācijas procedūras pamata vēlāk tiks izstrādāts tests, ar kura palīdzību ražotāji un tipa apstiprināšanas iestādes vai neatkarīgas trešās personas varēs verificēt transportlīdzekļu atbilstību ekspluatācijas apstākļos.
(h) aprēķinot enerģijas ietaupījumu, ņem vērā pasākumu darbības ilgumu. To var darīt , uzskaitot ietaupījumu, ko ar katru atsevišķu darbību iegūs laikā no tās īstenošanas dienas līdz attiecīgi 2020. gada 31. decembrim vai 2030. gada 31. decembrim. Kā alternatīvu dalībvalstis drīkst izmantot citu metodi, par kuru aplēsts, ka ar to tiks sasniegts vismaz tāds pats kopējais ietaupījuma apjoms. Izmantojot citas metodes, dalībvalstis nodrošina, ka kopējais ar šīm citām metodēm aprēķinātais enerģijas ietaupījuma apjoms nepārsniedz enerģijas ietaupījuma apjomu, kas būtu radies, ja aprēķinā tiktu skaitīts ietaupījums, ko ar katru atsevišķu darbību sasniegs laikā no tās īstenošanas dienas līdz attiecīgi 2020. gada 31. decembrim vai 2030. gada 31. decembrim. Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Enerģētikas savienības pārvaldības regulu sīki apraksta citas izmantotās metodes un to, kādi noteikumi ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka tās izpilda šo saistošo aprēķināšanas prasību.

(h) aprēķinot enerģijas ietaupījumu, ņem vērā pasākumu darbības ilgumu un likmi, ar kādu ietaupījums samazinās laika gaitā . Šo aprēķinu veic , uzskaitot ietaupījumu, ko ar katru atsevišķu darbību iegūs laikā no tās īstenošanas dienas līdz attiecīgi 2020. gada 31. decembrim vai 2030. gada 31. decembrim. Kā alternatīvu dalībvalstis drīkst izmantot citu metodi, par kuru aplēsts, ka ar to tiks sasniegts vismaz tāds pats kopējais ietaupījuma apjoms. Izmantojot citas metodes, dalībvalstis nodrošina, ka kopējais ar šīm citām metodēm aprēķinātais enerģijas ietaupījuma apjoms nepārsniedz enerģijas ietaupījuma apjomu, kas būtu radies, ja aprēķinā tiktu skaitīts ietaupījums, ko ar katru atsevišķu darbību sasniegs laikā no tās īstenošanas dienas līdz attiecīgi 2020. gada 31. decembrim vai 2030. gada 31. decembrim. Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Enerģētikas savienības pārvaldības regulu sīki apraksta citas izmantotās metodes un to, kādi noteikumi ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka tās izpilda šo saistošo aprēķināšanas prasību.
4. Atkāpjoties no 3.d panta 3. punkta, kvotu daudzumu, kas jāizsola katrai dalībvalstij no 2013. gada 1. janvāra, samazina tā, lai tas atbilstu to uz dalībvalsti attiecināto aviācijas emisiju daļai, kas radušās lidojumos, kuriem nepiemēro šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēto atkāpi.

4. Atkāpjoties no 3.d panta 3. punkta, kvotu daudzumu, kas jāizsola katrai dalībvalstij par laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim , samazina tā, lai tas atbilstu to uz dalībvalsti attiecināto aviācijas emisiju daļai, kas radušās lidojumos, kuriem nepiemēro šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēto atkāpi.