Novērtējums attiecās uz EaSI darbībām laikā no 2014. gada janvāra līdz 2016. gada decembrim. Tas aptvēra visu programmas ģeogrāfisko darbības jomu un attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši EaSI komiteju, politikas komitejas, sociālos partnerus, valstu iestādes un struktūras un galvenās ES pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

Vidusposma novērtējumā saskaņā ar EaSI regulas 13. panta 1. punktu un Labāka regulējuma pamatnostādnēm ir novērtēts programmas mērķu sasniegšanā panāktais progress un tās turpmākā atbilstība, lietderība un resursu izmantojums, saskaņotība ar citiem instrumentiem un Eiropas pievienotā vērtība. Tāpat tika pārbaudīta EaSI pārvaldība. Novērtējuma mērķis ir sagatavot ieteikumus par to, kā pielāgot programmas pārvaldību, lai uzlabotu turpmākās īstenošanas rezultātus un palīdzētu sagatavoties laikposmam pēc 2020. gada.

Kopējais finansējums, kas EaSI regulā ir noteikts laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, ir 919 469 000 EUR. Programmai ir trīs apakšprogrammas:

Tomēr novērtējumu ietekmēja daži acīmredzami ierobežojumi. Pieejamos datus ierobežoja tas, ka 2016. gadā bija pabeigti tikai daži projekti, savukārt citiem uzsāktajiem projektiem vēl nav bijis pietiekami daudz laika, lai iegūtu visus tiešos rezultātus un datus par ietekmi. Turklāt ir pieejami tikai daži etalonrādītāji, jo nav nevienas citas programmas, kas būtu salīdzināma ar EaSI mēroga un tvēruma ziņā. Tādējādi EaSI darbības rezultāti būtu jāaplūko saistībā ar programmas nozīmi plašākā atbalsta sistēmā, kas ietver ES un valstu politikas iniciatīvas. Lai pārvarētu/mazinātu šos ierobežojumus, vidusposma novērtējuma ietvaros tika salīdzināti dažādi novērtējuma pierādījumu avoti, izmantotas gan kvantitatīvas, gan kvalitatīvas metodes un instrumenti un nodrošināta datu avotu pārredzamība, turklāt konstatējumi tika sistemātiski pārbaudīti, balstoties uz ieinteresēto personu sniegto informāciju.

Viens no svarīgākajiem konstatējumiem šajā kontekstā bija tas, ka EaSI regulā noteiktais programmas termiņa vidusposms ir pārāk īss laiks novērtēšanai. Turpmāka novērtēšana būtu jāplāno tā, lai tās laikā jau būtu vairāk rezultātu un būtu dati par plašāku ietekmi, kas ļautu veikt analīzi.

3.1.Atbilstība

Tika novērtēta EaSI atbilstība, proti, vispārējie programmas mērķi, triju apakšprogrammu konkrētie mērķi un resursu sadalījums starp apakšprogrammām.

Novērtējumā apstiprinājās, ka EaSI pamatojums un pieci vispārējie mērķi joprojām ir ļoti atbilstīgi, it sevišķi tā laikposma kontekstā, uz kuru attiecas novērtējums, proti, periodā pēc finanšu un ekonomikas krīzes, kad bija vērojama gaidīta, bet lēna tautsaimniecības atlabšana un pastāvēja tendences, kuras, visticamāk, ietekmēs ES nākamajos gados. Piemēram, lielais bēgļu un imigrantu pieplūdums ES dalībvalstīs krasi palielināja neaizsargāto personu skaitu, un tā rezultātā viņu sekmīga integrācija kļuva par vienu no galvenajām ES prioritātēm.

Lai gan ir pieejamas tikai ierobežotas datu kopas, tomēr var secināt, ka ir panākts progress virzībā uz visu vispārējo un konkrēto EaSI mērķu sasniegšanu. EaSI palīdzēja vairot informētību par ES politikas ieguldījumu sociālās iekļaušanas jomā un nabadzības samazināšanā, uzlabot priekšstatu par pārrobežu potenciālu nodarbinātības jomā, ātri pārbaudīt un īstenot inovatīvus pasākumus un palielināt piekļuvi mikrofinansēšanas aizdevumiem un uzņēmējdarbībai paredzētam atbalstam. EaSI arī sekmēja politikas pārmaiņas, īstenojot salīdzinošus pētījumus, informācijas apmaiņu un spēju veidošanu un tādējādi palīdzot dažādām ieinteresētajām personām ietekmēt sociālekonomiskās politikas izstrādi un īstenošanu programmā iesaistītajās valstīs.

Tomēr EaSI atbilstību un ietekmi varētu vēl uzlabot. Analītiski instrumenti, izplatīšanas pasākumi un inovatīvi projekti būtu jāvērš vairāk uz to, lai risinātu tādus jautājumus kā dzimumu līdztiesība, jauniešu bezdarbs, (ienākumu, izglītības, prasmju) nevienlīdzība un cīņa pret sociālo atstumtību, lielāku uzmanību veltot sociālo inovāciju pārnesamībai un iespējai tās izmantot plašākā mērogā.

PROGRESS apakšprogrammai un mikrofinansēšanas un sociālās uzņēmējdarbības apakšprogrammai šajā procesā var būt liela nozīme, piešķirot prioritāti sociālās iekļaušanas pasākumiem un finansējuma pieejamībai neaizsargātām grupām, t. i., cilvēkiem, kuri ir pakļauti sociālās un finansiālās atstumtības riskam. EURES būtu jāturpina finansēt projektus, kas vērsti uz grupām, kam ir nepārprotama ekonomiska vajadzība (tāpat kā tas tiek darīts, īstenojot shēmu “Tava pirmā EURES darbavieta”, un pārrobežu partnerību gadījumā).

Savstarpējas mācīšanās pasākumu temati, piemēram, darba tirgus integrācijas pasākumi jauniešiem, patvēruma meklētājiem, bēgļiem un ilgstošiem bezdarbniekiem un nākotnes prasmju vajadzības, lielā mērā atbilst prioritātēm, kas noteiktas nodarbinātības pamatnostādnēs un konkrētai valstij adresētajos ieteikumos Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada cikla ietvaros. Eiropas pusgadu atbalstīja arī citas EaSI finansētas analītiskās darbības, jo īpaši Nodarbinātības un sociālās attīstības ziņojums un Darbaspēka apsekojums. Programmas analītiskajās darbībās prioritāte būtu jāpiešķir labas prakses apmaiņai starp politikas veidotājiem iesaistītajās valstīs, īstenojot savstarpējas mācīšanās, izpratnes veicināšanas un zināšanu izplatīšanas pasākumus.

Līdzīgi arī dažādu valstu labas prakses (tostarp attiecībā uz sociālajiem eksperimentiem) izplatīšana plašākā mērogā darbības līmenī rada izpratni par inovatīvu praksi un palīdz valsts un vietējā līmeņa dalībniekiem radīt labākus pakalpojumus un produktus. Tādējādi ES līmeņa tīklu uzturēšanai ir izšķiroša nozīme, lai dažādos pārvaldes līmeņos un dažādās iesaistītajās valstīs saskaņotu dažādās politikas programmas.

Praksē elastīgāks resursu sadalījums starp trim programmas apakšprogrammām (minimālo indikatīvo procentuālo daļu vietā, kā pašlaik noteikts EaSI regulā) vajadzības gadījumā ļautu vieglāk pārvietot budžeta līdzekļus starp apakšprogrammām. Tas jo īpaši palīdzētu īstenot mikrofinansēšanas un sociālās uzņēmējdarbības apakšprogrammu, kurā izdevumus nosaka pieprasījums. Lielāks elastīgums arī veicinātu spēju reaģēt uz jaunām vajadzībām (piem., tādām jaunām iniciatīvām kā “Eiropas Solidaritātes korpuss”, “Jauns sākums sociālajam dialogam”, “Jaunā Prasmju programma Eiropai” vai Eiropas Darba iestāde (EDI)).

3.2.Efektivitāte

Programmas triju minēto apakšprogrammu efektivitāte ir atšķirīga gan rezultātu izteiksmē, gan virzībā uz mērķu sasniegšanu, gan arī pārmaiņu veicināšanas kontekstā. Proti, PROGRESS apakšprogramma ir visefektīvāk veicinājusi informācijas apmaiņu, savstarpēju mācīšanos un dialogu, kā arī attīstījusi un izplatījusi salīdzinošās un analītiskās zināšanas. Viena no EURES apakšprogrammas efektīvākajām darbībām bija veicināt, lai attīstītos pieprasījuma un piedāvājuma ziņā pārredzams darba tirgus. Pierādījumi saistībā ar mikrofinansēšanas un sociālās uzņēmējdarbības apakšprogrammu liecina, ka EaSI finansējums ir palielinājis finansējuma pieejamību un piekļuvi finansējumam iesaistītajās valstīs.

Finanšu starpnieki ir savās darbībās iekļāvuši neaizsargātās grupas, taču starp valstīm ir vērojamas lielas atšķirības. Vairumā gadījumu neaizsargātās grupas pat nav lielākā daļa no galīgajiem saņēmējiem. Tām joprojām ir šķēršļi piekļūt finansējumam. Pamatojoties uz jaunākajiem gada datiem par ietekmi (2016. gada septembris), var konstatēt, ka vidēji 35 % no mikrokredītu ņēmējiem ir sievietes, vairāk nekā 40 % ir jaunāki par 30 gadiem vai vecāki par 50 gadiem, gandrīz 20 % ir bezdarbnieki (salīdzinot ar 62 % pašnodarbināto/uzņēmēju) un 10 % ir migrantu izcelsmes (no trešām valstīm). Vajag vairāk pasākumu neaizsargātajām grupām, un tāpēc ir jāizskata iespēja ieviest attiecīgus minimālos mērķrādītājus, kurus tām varētu piemērot EaSI programmas atlikušajā laikā. Finanšu instrumentus virza pieprasījums, tādēļ vajadzētu būt iespējai tos izmantot ar zināmu elastību, lai apmierinātu tirgus pieprasījumu. Izstrādājot turpmākos instrumentus, lai papildus sekmētu neaizsargātajām grupām paredzētus pasākumus, var apsvērt uz politiku balstītu stimulu izveidi Eiropas Investīciju fonda (EIF) izmantošanas kontekstā.

Novērtējumā izcelti vairāki veidi, kā var uzlabot efektivitāti. PROGRESS apakšprogrammā, galveno uzmanību joprojām pievēršot politikas tematiem, kas ir svarīgi ieinteresētajām personām un kurus tās atzinīgi vērtē (nodarbinātība un darba apstākļi), vajadzētu pielikt lielākas pūles, lai īstenotu sociālās politikas eksperimentus, pārskatot programmas prioritātes un projektu izvērtēšanas un atlases procedūras, kā arī atvieglojot šādu projektu izvēršanu. Attiecībā uz EURES apakšprogrammu būtu jāizskata iespēja noteikt garāku īstenošanas periodu (vismaz 2 gadi) kopā ar pasākumiem, kā samazināt administratīvo slogu, pārvaldot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, lai ieinteresētās personas varētu pienācīgi izstrādāt projektus, īstenot tos, novērtēt to efektivitāti un nodrošināt to ilgtspēju. Attiecībā uz mikrofinansēšanas un sociālās uzņēmējdarbības apakšprogrammu tiek ierosināts EaSI otrajā īstenošanas periodā lielāku uzmanību pievērst neaizsargātajām grupām, piemēram, nosakot mērķi attiecībā uz neaizsargāto grupu īpatsvaru/skaitu uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.

3.3.Lietderība

Novērtējums sniedz priekšstatu par pieejamo līdzekļu atbilstību programmas mērķiem. Lai gan pieejamie finanšu līdzekļi bija pietiekami PROGRESS apakšprogrammas un EURES apakšprogrammas darbību īstenošanai, trešās apakšprogrammas mikrofinansēšanas atzara budžets bija pārāk mazs. Tā kā EaSI garantiju instruments, kas ir daļa no mikrofinansēšanas un sociālās uzņēmējdarbības apakšprogrammas, tika izmantots ļoti aktīvi, tas radīja noslogoja šīs programmas budžetu un rezultātā mikrofinansēšanas budžets tika pilnīgi izsmelts. Savukārt, tā kā sociālās uzņēmējdarbības atzaram parasti ir vajadzīgi daudz lielāki aizdevumi nekā mikrofinansēšanas atzaram, tika izsniegts mazāks skaits aizdevumu. Tas ietekmēja parakstīto līgumu skaitu.

Problēmas, kas radās tādēļ, ka trešās apakšprogrammas budžets pirmajā īstenošanas periodā bija nepietiekams, atrisinājās tad, kad tika dota iespēja pārcelt turpmākajiem gadiem (2017–2020) paredzēto EaSI budžetu uz agrāku laiku, darot to pieejamu agrāk, lai izpildītu lielo tirgus pieprasījumu. Šī pārcelšana uz agrāku laiku bija iespējama, pateicoties garantijai, ko piešķīra Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF). Patiešām, reaģējot uz spēcīgo pieprasījumu pēc EaSI garantiju instrumenta, mikrofinansēšanas un sociālās uzņēmējdarbības apakšprogramma 2017. gada decembrī no ESIF saņēma papildinājumu 100 miljonu EUR apmērā. Tas palielinās EaSI garantiju instrumenta darbību kopējo apjomu un ļaus EIF papildus īstenot ievērojami vairāk operāciju.

PROGRESS apakšprogrammas lietderību varētu uzlabot vēl vairāk, ieviešot izmaiņas un samazinot administratīvo slogu projektu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un īstenošanas posmos. Turklāt pieteikumu iesniedzējiem ne vienmēr ir skaidrs, vai līdzfinansējumam vajadzētu būt darbaspēka izmaksās vai faktiskajā naudas vērtībā. Tas būtu jāprecizē uzaicinājumu darba uzdevumā.

Attiecībā uz EURES apakšprogrammu — brīvo darbvietu pārredzamības nodrošināšanai tika paredzētas lielākas summas, nekā tika plānots sākotnēji, , lai ieviestu jaunu IT sistēmu; tomēr pakalpojumu attīstība un nodrošināšana joprojām bija samērā stabila.