[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 9.11.2007 COM(2007) 702 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko ievieš galīgo antidempinga maksājumu silīcijmangāna importam ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā un Kazahstānā un izbeidz procedūru attiecībā uz Ukrainas izcelsmes silīcijmangāna importu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, („pamatregula”), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Nepiemēro. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2006. gada 6. septembrī sāka antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Kazahstānas un Ukrainas izcelsmes silīcijmangāna importu. Pagaidu pasākumus nepiemēroja, jo bija jāveic detalizētāka analīze par dempingu, cēloņsakarībām un Kopienas interesēm. Izmeklēšanā konstatēja attiecīgā ražojuma izraisīto dempingu (imports no Kazahstānas un ĶTR), kas radīja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Lai gan Ukrainas gadījumā dempingu konstatēja, vidējais kaitējuma apmērs nebija būtisks. Turklāt izmeklēšanā ieguva pierādījumus tam, ka nav ievērojamu Kopienas interešu, kas ir pretrunā galīgo antidempinga pasākumu noteikšanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, ierosināja piemērot galīgos antidempinga pasākumus Kazahstānas un ĶTR importam un pārtraukt procedūru attiecībā uz Ukrainu. Tāpēc Padomei ierosina pieņemt šeit pievienoto regulas priekšlikumu. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko ievieš galīgo antidempinga maksājumu silīcijmangāna importam ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā un Kazahstānā un izbeidz procedūru attiecībā uz Ukrainas izcelsmes silīcijmangāna importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju ir iesniegusi Komisija, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Procedūras sākšana (1) Saskaņā ar pamatregulas 5. pantu, publicējot paziņojumu („paziņojums par procedūras sākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [2], Komisija 2006. gada 6. septembrī paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas („ĶTR”), Kazahstānas un Ukrainas („attiecīgās valstis”) izcelsmes silīcijmangāna (tostarp ferosilīcijmangāna) („SiMn”) importu Kopienā. (2) Procedūru sāka, 2006. gada 24. jūlijā saņemot sūdzību, ko iesniedza Ferosakausējumu sadarbības komiteja ( EUROALLIAGES ) („sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu (šajā gadījumā vairāk nekā 50 %) no Kopienas kopējās SiMn produkcijas. (3) Sūdzībā bija iekļauti prima facie pierādījumi par attiecīgo valstu izcelsmes SiMn dempingu un tā rezultāta nodarīto būtisko kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu. Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisijai vajadzēja sākt šo procedūru arī attiecībā uz Indijas izcelsmes importu. Tomēr, sākot pašreizējo procedūru, Komisijai nebija pietiekamu pierādījumu par kaitējumu radošu dempingu, kas būtu par pamatu procedūras sākšanai pret importu no Indijas saskaņā ar pamatregulas 5. panta 2. punkta prasībām. 2. Procedūrā iesaistītās ieinteresētā persona (4) Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, ražotājus, kas iesniedza sūdzības, un citus zināmos Kopienas ražotājus, attiecīgo valstu ražotājus eksportētājus, importētājus/tirgotājus un to apvienības, piegādātājus un zināmus iesaistītos lietotājus un attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. (5) Lai ĶTR un Kazahstānas ražotāji eksportētāji pēc pašu vēlēšanās varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu („TER”) vai atsevišķu režīmu („AR”), Komisija ĶTR un Kazahstānas zināmajiem iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem un iestādēm nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Četras ražotāju eksportētāju grupas ĶTR un viens ražotājs eksportētājs Kazahstānā pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu vai AR, ja izmeklēšanā konstatētu, ka tie neatbilst TER piemērošanas nosacījumiem. (6) Ņemot vērā acīmredzami lielo skaitu ĶTR ražotāju eksportētāju un importētāju Kopienā, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta iespēja veikt atlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, lai noteiktu, vai bijis dempings un kaitējums. (7) Lai Komisija varētu izlemt, vai vajadzīga atlase, un, ja vajadzīga, tad lai veiktu atlasi, visi ĶTR ražotāji eksportētāji un visi Kopienas importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par darbību, kas 2005. gada 1. jūlijā līdz 2006. gada 30. jūnijā veikta saistībā ar attiecīgo ražojumu. (8) Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ĶTR, ņemot vērā to, ka tikai četras uzņēmumu grupas, kas IP nodarbojās ar SiMn eksporta tirdzniecību uz Kopienu, apliecināja vēlmi tikt iekļautām atlasē, tika nolemts, ka atlase nav nepieciešama. (9) Attiecībā uz Eiropas Kopienas importētājiem pieteicās tikai divi nesaistīti importētāji, kas norādītajā termiņā sniedza vajadzīgo informāciju. Tāpēc tika nolemts, ka atlase nav vajadzīga. (10) Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas to pieprasīja. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem Kopienas ražotājiem, četrām ĶTR ražotāju eksportētāju grupām, vienīgā Kazahstānas ražotāja eksportētāja, trim Ukrainas ražotājiem eksportētājiem, diviem nesaistītiem importētājiem un deviņiem nesaistītiem lietotājiem Kopienā. Turklāt divi lietotāji iesniedza komentārus, neatbildot uz anketas jautājumiem. (11) Tomēr viena no ĶTR ražotāju eksportētāju grupām nepiekrita paredzētajai tās informācijas pārbaudei uz vietas, ko šī ieinteresētā persona sniedza TER/AR pieprasījumā un atbildēs uz anketas jautājumiem. Tādējādi, informējot attiecīgos uzņēmumus par nesadarbošanās sekām, kā paredzēts pamatregulas 18. panta 1. punktā, Komisija saskaņā ar 18. panta noteikumiem uzskatīja, ka minētie uzņēmumi procedūrā nesadarbojās un šo uzņēmumu sniegtā informācija netika ņemta vērā. (12) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par nepieciešamu TER/AR vajadzībām attiecībā uz ĶTR un Kazahstānu, un lai attiecībā uz visām attiecīgajām valstīm noteiktu dempingu, izrietošo kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos. a) Kopienas ražotāji: - Eramet Comilog Manganese, Paris, Francija; - Ferroatlantica S.L., Madrid, Spānija; - Huta Łaziska SA, Łaziska Górne, Polija; - OFZ, a.s., Istebne, Slovākija. b) Lietotāji Kopienā: - Compañía Española de Laminación, S.L., Castellbisbal, Spānija; - Mittal Steel Poland SA (Arcelor SA), Kraków, Polija. c) Nesaistītie importētāji: - Metalleghe S.P.A., Brescia, Itālija. d) ĶTR ražotāji eksportētāji - Minmetals grupa - Minmetals (Guizhou) Ferro-Alloys Co., Ltd., Guiyang ; - Guiyang Huaxi Minmetals Ferro-Alloys Co., Ltd., Qingzhen ; - China Minmetals Shenzhen Co., Ltd., Shenzhen ; - Minmetals Shanghai Pudong Trading Co., Ltd., Shanghai ; - China National Minerals Co., Ltd., Beijing ; - Minmetals Orient Import & Export Trading Co., Ltd., Beijing. - Jilin grupa: - Jilin Ferroalloys Co., Ltd., Jilin City; - Jilin Ferroalloy Imp & Exp Co., Ltd., Jilin City. - Shanxi Jinneng grupa: - Shanghai Jinneng International Trade Co. Ltd., Shanghai; - Datong Jinneng Jinli Ferroalloy Co. Ltd., Datong; - Shanxi Jinneng Group Jinguan Ferroalloy, Datong; - Datong Jinneng Industrial Silicon Co. Ltd., Datong. e) Kazahstānas ražotājs eksportētājs: - OJSC Kazchrome ('Kazchrome'), Aktyubinsk and Aksu. f) Ukrainas ražotāji eksportētāji: - PJSC Nikopol Ferroalloys Plant ('NFP'), Nikopol un saistītie tirgotāji: - SPIG 'Interpipe' Corporation, Dniepopetrovsk; - Nikopolskie Ferrosplavy LLC, Dniepopetrovsk; - JSC Stakhanov Ferroalloys Plant ('Stakhanov'), Stakhanov; - OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant ('Zaporozhye'), Zaporozhye. g) Saistītie Šveices tirgotāji: - Steelex SA, Lugano, saistīts ar PJSC Nikopol Ferroalloys Plant; - ENRC, Kloten, saistīts ar OJSC Kazchrome. (13) Ņemot vērā nepieciešamību noteikt normālo vērtību attiecībā uz tiem ĶTR un Kazahstānas ražotājiem eksportētājiem, kuriem TER varētu nepiešķirt, tāpēc pārbaudi normālās vērtības noteikšanai, kuras pamatā ir dati par analogo valsti, veica šāda ražotājā un saistītā tirdzniecības uzņēmuma telpās Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV): - Eramet Marietta, Inc., Marietta, Ohio (ražotājs); - Eramet North America, Inc., Coraopolis, Pennsylvania (saistītais pārdošanas uzņēmums). 3. Izmeklēšanas periods (14) Dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica laikā no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam („izmeklēšanas periods” jeb „IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām („attiecīgais periods”). B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 1. Attiecīgais ražojums (15) Attiecīgais ražojums ir silīcijmangāns, tostarp ferosilīcijmangāns, („SiMn”), kura izcelsme ir ĶTR, Kazahstānā un Ukrainā („attiecīgais ražojums”) un kuru parasti deklarē ar KN kodu 7202 30 00 un ex 8111 00 11. (16) Attiecīgo ražojumu izmanto tēraudrūpniecībā dezoksidēšanai un kā sakausējumu. Pārsvarā to ražo no mangāna rūdas un silīcija, tos sajaucos un sakausējot krāsnī pie kušanas temperatūras. (17) Pastāv atšķirīgas kvalitātes SiMn un tas var saturēt dažādu dzelzs (Fe), mangāna (Mn), Silīcija (Si) un oglekļa (C) daudzumu. Attiecībā uz oglekļa daudzumu var izšķirt starp SiMn ar ļoti zemu oglekļa saturu, kas ir augstākas kvalitātes (sasniedzot augstākas cenas), un SiMn ar augstāku oglekļa saturu, ko var uzskatīt par normālu kvalitāti. SiMn pārdod kā pulveri, granulās vai klučos. Lai gan SiMn atšķiras, dažādas kvalitātes un izmēra SiMn uzskatīja par vienu un to pašu ražojumu, jo tiem ir vienādas ķīmiskās un fizikālās īpašības un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. 2. Līdzīgais ražojums (18) Izmeklēšanā konstatēja, ka SiMn, ko Kopienā ražo un pārdod Kopienas ražošanas nozare, SiMn, ko ražo un pārdod ĶTR, Kazahstānas un Ukrainas vietējā tirgū, ASV (izmeklēšanā to uzskatīja par analogu valsti) vietējā tirgū pārdotajam SiMn, un SiMn, ko importēja Kopienā no ĶTR, Kazahstānas un Ukrainas, būtībā ir vienas un tās pašas ķīmiskās un fizikālās pamatīpašības un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Tāpēc šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. (19) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka neapstrādāts mangāns, ko parasti deklarē ar KN kodu 8111 00 11, nav jāiekļauj šajā izmeklēšanā. Šajā sakarā tiek apstiprināts, ka attiecīgais produkts ir silīcijmangāns, kā minēts 15. apsvērumā, nevis neapstrādāts mangāns; tomēr tajā iekļauj arī neapstrādātu silīcijmangānu. Lai gan SiMn parasti deklarē ar KN kodu 7202 30 00, atkarībā no dzelzs satura to var deklarēt kā neapstrādātu silīcijmangānu vai silīcijmangāna pulveri ar KN kodu 8111 00 11. C. DEMPINGS 1. Tirgus ekonomikas režīms („TER”) (20) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, veicot antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR un Kazahstānas izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu tiem ražotājiem eksportētājiem, kas ir pierādījuši, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā paredzētajiem kritērijiem, t. i., tiek pierādīts, ka šie ražotāji eksportētāji veic līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu galvenokārt tirgus ekonomikas apstākļos. Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums: 1) ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus apstākļiem, valstij būtiski neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību; 2) uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem pārbauda neatkarīgs auditors un kuru izmanto visiem nolūkiem; 3) no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas, nav mantoti nekādi nozīmīgi izkropļojumi; 4) bankrotu un īpašumtiesības reglamentējošie tiesību akti garantē stabilitāti un tiesisko noteiktību; 5) valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi tirgus likmēm. (21) Četras Ķīnas ražotāju eksportētāju grupas sākotnēji pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā iesniedza ražotājiem eksportētājiem paredzēto TER pieprasījuma veidlapu. Tomēr viena no šīm grupām vēlāk nolēma nesadarboties izmeklēšanā (kā minēts iepriekš 11. apsvērumā). Tādējādi tika izskatīti vienīgi atlikušo sešu 12. apsvērumā minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju TER pieprasījumi. Visās šajās grupās bija iekļauti gan attiecīgā ražojuma ražotāji, gan ar ražotājiem saistītie uzņēmumi, gan uzņēmumi, kas ir nodarbojas ar attiecīgā ražojuma tirdzniecību. Komisijas konsekventā prakse ir pārbaudīt, vai saistītu uzņēmumu grupa kopumā atbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. (22) Vienīgais Kazahstānas ražotājs eksportētājs pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā iesniedza TER pieprasījuma veidlapu, kas paredzēta ražotājiem eksportētājiem. (23) Ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija pieprasīja sniegt visu nepieciešamo informāciju un vajadzības gadījumā klātienē katrā attiecīgajā uzņēmumā pārbaudīja visu informāciju, kas norādīta pieprasījumā piešķirt TER. 1.1. TER noteikšana attiecībā uz ĶTR ražotājiem eksportētājiem (24) Izmeklēšanā atklāja, ka nevienam no 12. apsvērumā minētajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nevar piešķirt TER, jo neviena no šīm grupām neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. kritērijam, turklāt viena ražotāju eksportētāju grupa neatbilst 2. kritērijam, bet cita neatbilst 3. kritērijam. Vēl jo vairāk attiecībā uz grupu, kas neatbilda 1. un 2. kritērijam, pastāvēja bažas, ka tā neatbilst arī 3. kritērijam, un katrā ziņā šī grupa neiesniedza pienācīgi aizpildītas TER pieprasījuma veidlapas un atbildes uz anketas jautājumiem par saistītajiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar attiecīgā ražojuma ražošanu un/vai tirdzniecību. (25) Attiecībā uz 1. kritēriju neviena no attiecīgajām Ķīnas uzņēmumu grupām nav pierādījusi, ka atbilst šim kritērijam. Turklāt tika konstatēts, ka visas uzņēmuma grupas pieder valstij, un grupas nespēja nodrošināt pierādījums, kas būtu uzskatāmi par pietiekamiem, lai kliedētu aizdomas par būtisku valsts iejaukšanos vadības lēmumos. Tāpēc nevarēja izslēgt, ka valsts būtiski ietekmē un kontrolē šos uzņēmumus. (26) Turklāt attiecībā uz vienu uzņēmumu grupu papildus neatbilstībai 1. kritērijam tika konstatēts, ka tā nespēj pierādīt, ka no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas (sk. 3. kritēriju), nav mantoti nekādi nozīmīgi izkropļojumi, ņemot vērā konkrētus neatmaksātos aizdevumus, ko ir saņēmis viens grupas uzņēmums no valstij piederoša mātesuzņēmuma. (27) Turklāt attiecībā uz vienu uzņēmumu grupu papildus neatbilstībai 1. kritērijam tika konstatēts, ka tā nespēj pierādīt, ka no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas, nav mantoti nekādi nozīmīgi izkropļojumi, īpaši ņemot vērā izmeklēšanas periodā veiktos bartera darījumus. Šī grupa nespēja arī pierādīt, ka vairāku pārbaudīto grupas vienību grāmatvedība tiek revidēta neatkarīgi saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, jo pienācīgu grāmatvedības pamatprincipu piemērošanu (īpaši attiecībā uz pamatlīdzekļu nolietojumu) neievēroja mātesuzņēmums, un šo pārkāpumu ir pieņēmuši uzņēmumu auditori. (28) Turklāt tajā pašā grupā vismaz viens uzņēmums, kas nodarbojās ar attiecīgā ražojuma tirdzniecību, nav iesniedzis ne TER pieprasījuma veidlapas, ne atbildes uz anketas jautājumiem, radot šaubas par sniegtās informācijas ticamību. (29) Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli par iepriekš izklāstītajiem secinājumiem. Divu Ķīnas ražotāju eksportētāju grupu sniegtie komentāri nesniedza jaunus pierādījumus, kas varētu grozīt secinājumus par TER noteikšanu. (30) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Ķīnas ražotāju eksportētāju uzņēmumu grupas nav pierādījušas, ka ir izpildīti visi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā paredzētie kritēriji, un tāpēc šiem uzņēmumiem nevar piešķirt TER. 1.2. TER noteikšana attiecībā uz vienīgo Kazahstānas ražotāju eksportētāju (31) Vienīgais Kazahstānas ražotājs eksportētājs pierādīja, ka tas atbilst visiem pieciem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, un tāpēc tam piešķīra TER. Ražotājam eksportētājam un Kopienas ražošanas nozarei (sk. 91. apsvērumu) sniedza iespēju komentēt secinājumus par TER. Kopienas ražošanas nozares sniegtie komentāri nesniedza jaunus pierādījumus, kas varētu grozīt secinājumus par TER noteikšanu. 2. Atsevišķs režīms (AR) (32) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikta valsts mēroga nodeva, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. (33) Visi ĶTR ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī AR gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER. (34) Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka šīs uzņēmumu grupas nevar pierādīt, ka tās kopumā atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā paredzētajām prasībām AR saņemšanai. Proti, konstatēja, ka uzņēmumi neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunktā noteiktajam kritērijam, ka vairākumam akciju jāpieder privātpersonām, jo, kā minēts 25. apsvērumā, valstij visos uzņēmumos piederēja kontrolpakete. Tādēļ šīs prasības noraidīja. 3. Normālā vērtība 3.1. Vispārējā metodika i) Vispārējā reprezentativitāte (35) Lai noteiktu normālo vērtību, kā noteikts pamatregulas 2. panta 2. punktā, Komisija noskaidroja, vai vienīgā Kazahstānas un Ukrainas ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū ir reprezentatīvs, t. i., vai šis kopējais pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no šā uzņēmuma attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjoma Kopienā. ii) Ražojuma veidu salīdzinājums (36) Pēc tam Komisija noteica tādus attiecīgā ražojuma veidus, kurus pārdeva ražotāji eksportētāji iekšējā tirgū, kopumā reprezentējot pārdošanu vietējā tirgū, un kuri ir bijuši identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Kopienu. iii) Ražojuma veida konkrētā reprezentativitāte (37) Par katru ražojuma veidu, kuru ražotāji eksportētāji pārdeva vietējā tirgū un kuri ir tieši salīdzināmi ar eksportam uz Kopienu pārdotā ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomu vietējā tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja izmeklēšanas periodā minētā veida ražojumu kopējais pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū bija vismaz 5 % no eksportētā līdzīgā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma Kopienā. iv) Parastās tirdzniecības aprites pārbaude (38) Pēc tam Komisija attiecībā uz katru Kazahstānas un Ukrainas ražotāju eksportētāju pārbaudīja, vai katra ražojuma veida pārdošanu reprezentatīvā apjomā vietējā tirgū var uzskatīt par pārdošanu parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To veica, nosakot katra eksportētā ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū izmeklēšanas periodā. (39) Ja vairāk nekā 80 % no ražojuma veidu pārdošanas apjoma vietējā tirgū pārdeva par cenu, kas nav zemāka par vienas vienības izmaksām, un ja vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai pārsniedza vidējās svērtās vienības ražošanas izmaksas, normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visām attiecīgā veida pārdošanas cenām vietējā tirgū. (40) Ja konkrēta ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms bija 80 % vai mazāk no attiecīgā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu vietējā tirgū, ko aprēķina kā konkrētā ražojuma veida rentablā pārdošanas apjoma vidējo svērto cenu, ar nosacījumu, ka šis pārdošanas apjoms veido 10 % vai vairāk no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma. (41) Ja kāda ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms bija mazāks par 10 % no attiecīgā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, tika uzskatīts, ka šo konkrēto veidu nepārdod pietiekamā daudzumā, lai vietējā tirgus cena nodrošinātu atbilstīgu pamatu normālās vērtības noteikšanai. (42) Gadījumos, kad normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot cenu, par kādu ražotājs eksportētājs konkrēto ražojuma veidu pārdeva vietējā tirgū, bija jāpiemēro cita metode. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu Komisija tās vietā aprēķināja salikto normālo vērtību. (43) Normālo vērtību aprēķināja, eksportējamo veidu eksportētāja ražošanas izmaksām, kas vajadzības gadījumā tika koriģētas, pierēķinot samērīgu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu („TVA izmaksas”) summu un samērīgu peļņas normu. (44) Visos gadījumos TVA izmaksas un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktā noteiktajām metodēm. Tālab Komisija pārbaudīja, vai radušās TVA izmaksas un peļņa, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs guvis vietējā tirgū, ir ticami dati. 3.2. Analogā valsts (45) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pārejas ekonomikas valstīs ražotājiem eksportētājiem, kuriem nepiešķir TER, normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešajā valstī („analogā valsts”), vai šīs trešās valsts pārdošanas cenu citām valstīm, vai gadījumos, kad tas nav iespējams, izmantojot citu piemērotu metodi. (46) Paziņojumā par procedūras sākšanu Brazīlija bija paredzēta kā attiecīgā analogā valsts, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR un Kazahstānai, un pēc vajadzības ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt apsvērumus par šīs izvēles atbilstību. Ieinteresētajām personām nebija iebildumu pret šo priekšlikumu. (47) Komisija aicināja sadarboties Brazīlijas un vēlāk citu iespējamo analogo valstu ražotājus, piemēram, Indijas, Japānas, Norvēģijas, Dienvidāfrikas un ASV ražotājus. Tomēr sadarbības piedāvājumus saņēma tikai no Norvēģijas un ASV ražotājiem. Pamatojoties uz informāciju, ko sniedza Norvēģijas uzņēmumi, secināja, ka Norvēģijas vietējais SiMn tirgus ir ļoti mazs. Tāpēc Norvēģijas tirgu nevarēja uzskatīt par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR un Kazahstānu. (48) Vienīgajam zināmajam ASV ražotājam nosūtīja anketu, vēlāk uz vietas pārbaudot informāciju, ko sniedza šīs ražotājs. Attiecīgā ASV ražotāja pārdošanas apjomu vietējā tirgū uzskatīja par ievērojamu un pietiekamu, salīdzinot ar Ķīnas un Kazahstānas izcelsmes attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Kopienu. Turklāt ASV tirgu var uzskatīt par atvērtu, jo importa nodoklis ir zems (vislielākās labvēlības režīma nodoklis ir 3,9 % no frankokrāvuma piegādes ( FOB ) cenas). Izmeklēšanā konstatēja, ka ASV tirgū bija ievērojams importa apjoms. Tāpēc ASV uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu konkurences tirgu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR un Kazahstānu. (49) Ieinteresētas personas aicināja iesniegt komentārus; komentārus saņēma no trim ieinteresētajām personām, kas iebilda pret ASV izvēli par analogo valsti. Viena Ķīnas ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka konkurences līmenis ASV tirgū ir nepietiekams, jo i) ražotājs, kas sadarbojās, ir vienīgais ražotājs vietējā tirgū un ii) importa apjoms ASV tirgū esot ierobežots, pateicoties antidempinga pasākumiem, kurus ASV ieviesa pret silīcijmangāna importu no svarīgākajām ražotājvalstīm pasaulē. Otrkārt, šī grupa apgalvoja, ka ASV ražotājs, kas sadarbojās, esot saistīts uzņēmums ar vienu no ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, tāpēc šā uzņēmuma sniegtās informācijas ticamība un reprezentativitāte attiecībā uz izmaksām un cenām esot apšaubāma. Treškārt, tika apgalvots, ka ir jāņem vērā apstāklis, ka piekļuve izejvielām ASV esot savādāka, jo atšķirībā no ĶTR ASV nav pamatizejvielas (t.i., mangāna rūdas) iekšzemes krājumu. Ceturtkārt, tika apgalvots, ka valsts ar ekonomiskās attīstības līmeni, kas ir līdzīgs ĶTR attīstības līmenim, būtu piemērotāka analogā valsts nekā ASV. (50) Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Indija vai Ukraina (2. iespēja) būtu piemērotāka analogā valsts galvenokārt tāpēc, ka konkurences un tirgus apstākļi šajās valstīs esot labāk salīdzināmi ar stāvokli ĶTR. Kā 3. iespēju ierosināja noteikt normālo vērtību ĶTR, pamatojoties uz to Ķīnas ražotāju iesniegtajiem datiem, kas atbilst TER. Visbeidzot tika apgalvots, ka gadījumā, ja ASV tomēr izraugās par analogo valsti, normālā vērtība esot jāpielāgo, lai ņemtu vērā atšķirības piekļuvē izejvielām un ražošanas izmaksās, pamatojoties uz lielākām darbaspēka un vides aizsardzības izmaksām ASV. (51) Divu citu ieinteresēto personu komentāros nekonstatēja papildu atzinumus par iepriekš minētajiem komentāriem, ko nosūtīja Ķīnas ražotājs eksportētājs. (52) Komisija aicināja sadarboties vairākus Indijas ražotājus, tomēr, lai gan sākotnēji šie ražotāji izrādīja vēlmi sadarboties, beigās sadarbība neizveidojās. Tāpēc Indiju nevarēja izraudzīties par analogo valsti. Attiecībā uz Ukrainu izmeklēšanā konstatēja augstu dempinga līmeni (sk. 87. apsvērumu). Saskaņā ar konsekvento praksi valsti, kas ir iesaistīta dempingā, nevar uzskatīt par atbilstīgu analogo valsti. Attiecībā uz trešo priekšlikumu, t.i., noteikt normālo vērtību ĶTR, pamatojoties uz to Ķīnas ražotāju iesniegtajiem datiem, kas atbilst TER, atliek minēt pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, kurā konkrēti paredzēts, ka normālās vērtības noteikšanai izmanto „tirgus ekonomikas valsti”, turklāt neviens no Ķīnas ražotājiem neatbilst TER. (53) Ņemot vērā konkrētos iebildumus par ASV piemērotību kā analogai valstij, ir jāmin šādi apsvērumi: pirmkārt, attiecībā uz iespējamo konkurences trūkumu vietējā tirgū, kā minēts 48. apsvērumā, izmeklēšanā konstatēja, ka, lai gan ASV ražotājs, kas sadarbojās, ir vienīgais vietējais ražotājs, silīcijmangāna importa apjoms ASV tirgū bija ievērojams. Vēl jo vairāk importa apjoms IP bija vairākkārt lielāks par ASV ražotāja pārdošanas apjomu vietējā tirgū. Šajā sakarā ir jāatgādina arī tas, ka tirdzniecības aizsardzības pasākumu piemērošana attiecīgajām ražojumam neizslēdz iespēju izvēlēties konkrētu valsti kā analogo valsti, jo antidempinga pasākumu mērķis ir atjaunot godīgu konkurenci attiecīgajā tirgū. (54) Apgalvojums, ka saistība starp ASV ražotāju, kas sadarbojās, un Eiropas ražotāju varētu ietekmēt sniegto datu ticamību, neatbilst izmeklēšanā iegūtajiem secinājumiem. Netika rasti pierādījumi tam, ka minētai saistībai būtu negatīva ietekme uz ASV ražotāja cenām, ražošanas izmaksām un rentabilitāti, un Komisija bija apmierināta ar precizitāti un ticamību informācijai, ko ieguva šīs izmeklēšanas nolūkos. (55) Visbeidzot izvērtēja argumentus attiecībā uz piekļuvi izejvielām un atšķirību izmaksās. Pamatizejvielas (mangāna rūda) cenu, ko ASV uzņēmums, kas sadarbojās, izmanto silīcijmangāna ražošanā, salīdzināja ar cenu, ko maksāja Ķīnas uzņēmumi par mangāna rūdu, un būtiskas atšķirības nekonstatēja. Turklāt ir jāatgādina, ka Ķīnas ražotāji, kas sadarbojās, daļu vajadzīgās mangāna rūdas importēja. Tāpēc minēto argumentu, kā arī prasību par pielāgošanu, noraida. (56) Attiecībā uz citiem minētājiem apstākļiem, kā ekonomiskās attīstības līmenis vai darbaspēka un vides aizsardzības izmaksas, ieinteresētā persona nespēja pietiekami pamatot prasību, un minētos apstākļus neuzskatīja par atbilstošiem, lai noteiktu, vai ASV ir piemērota analogā valsts, vai lai pielāgotu normālo vērtību. Ir jāatgādina arī tas, ka izmaksas un cenas parasti netiek uzskatītas par ticamu pamatu normālās vērtības noteikšanai valstīs, uz kurām attiecas pamatregulas 2. panta 7. punkts; šāda salīdzināšana faktiski ir pretrunā ar to metožu izmantošanas mērķi, kas noteiktas pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā. (57) Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka ASV var būt piemērota analogā valsts saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. 3.3. Ķīnas Tautas Republika (58) Izvēloties ASV kā analogo valsti, un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko saņēma no vienīgā ASV ražotāja, kas sadarbojās. (59) Kā aprakstīts 35. līdz 44. apsvērumā, analogās valsts ražotājam, kas sadarbojās, piemēroja vispārējo metodiku. Ņemot vēra to, ka ASV ražotāja, kas sadarbojās, SiMn tirdzniecība vietējā tirgū IP nenoritēja parastā tirdzniecības apritē, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Peļņas normu, ko izmantoja normālās vērtības aprēķināšanai, noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz peļņas normu, ko piemēro tās pašas vispārējās kategorijas ražojumiem ASV ražotājam. Turklāt tika izmantotas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas, kas IP radās ASV ražotājam, kas sadarbojās, veicot visus tirdzniecības darījumus vietējā tirgū. 3.4. Kazahstāna (60) Kā aprakstīts 35. līdz 44. apsvērumā, Kazahstānas vienīgajam ražotājam eksportētājam, kam piešķīra TER, piemēroja vispārējo metodiku. Ņemot vēra ierobežoto tirdzniecību vietējā tirgū, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Šajā sakarā tika konstatēts, ka Kazchrome līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoms vietējā tirgū nebija reprezentatīvs un ka šā ražotāja tās pašas vispārējās ražojumu kategorijas pārdevumus vietējā tirgu neveica parastā tirdzniecības apritē. Tāpēc sākotnēji saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu TVA un peļņas rādītāju pamatā, ko izmantoja normālās vērtības aprēķināšanai, bija šo summu vidējās svērtās vērtības, ko sniedza Ukrainas ražotāji, kas sadarbojās, par visiem līdzīgā ražojuma pārdevumiem vietējā tirgū. Pēc galīgās informācijas atklāšanas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka metodika, ko izmantoja TVA izmaksu un peļņas noteikšanai, nebija piemērota, ņemot vērā apstākli, ka attiecībā uz Ukrainas ražotājiem eksportētājiem konstatēja ievērojamu dempinga līmeni. Kā alternatīvu Kazahstānas ražotājs eksportētājs piedāvāja izmantot TVA un peļņas vērtības, ko noteica analogā valstī. Saņemot šos komentārus, uzskatīja, ka attiecīgajos apstākļos ir nepiemērots izmantot Ukrainas ražotāju peļņas rādītājus. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu tika atkārtoti pārbaudīts, ko ņemt par pamatu TVA izmaksu un peļņas vērtības noteikšanai. Šajā sakarā izvērtēja, vai attiecīgās vērtības noteikšanai varētu izmantot jebkādus uzņēmuma datus par TVA un peļņu. Tā kā uzskatīja, ka uzņēmums darbojas tirgus nosacījumos, un lai pēc iespējas precīzāk raksturotu Kazahstānas uzņēmuma stāvokli vietējā tirgū, tika nolemts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta noteikumiem jāizmanto vidējā svērtā vērtība TVA izmaksām un peļņai, ko ieguva no SiMn pārdevumiem nesaistītiem un saistītiem patērētājiem. Šajā sakarā ir jāmin, ka TVA izmaksas un peļņa, ko ieguva vietējā tirgū no pārdevumiem nesaistītiem un saistītiem patērētājiem, bija gandrīz vienādā līmenī, kas liecina par to, ka ne TVA izmaksas, ne peļņu, ko ieguva vietējā tirgū no pārdevumiem vietējiem saistītiem patērētājiem, šī saistība neietekmēja. Turklāt tika konstatēts, ka pārdevumus vietējā tirgu veica parastā tirdzniecības apritē un pietiekami intensīvā līmenī (2,8 % no SiMn eksporta apjoma uz Kopienu). Ņemot vērā to, ka pamatregulas 2. panta 6. punkta noteikumi piešķir prioritāti paša uzņēmuma TVA izmaksu un vietējā tirgū parastā tirdzniecības apritē iegūtās peļņas izmantošanai, pieprasījumu izmantot datus, ko ieguva no ražotāja analogā valstī, noraidīja. 3.5. Ukraina (61) Visiem trim Ukrainas ražotājiem eksportētājiem piemēroja vispārējo metodiku, kā aprakstīts 35. līdz 44. apsvērumā. Attiecībā uz lielāko pārdevumu daļu normālo vērtību bija jāaprēķina, jo pārdevumu apjoms vietējā tirgū bija nepietiekams. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu, kā arī peļņas summas, ko izmanto normālās vērtības noteikšanai, balstās uz faktiskajiem uzņēmumu datiem par tādu pašu vispārējās kategorijas ražojumu ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē. 4. Eksporta cena (62) Ražotāji eksportētāji veica eksporta pārdevumus uz Kopienu vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai izmantojot saistītus vai nesaistītus tirdzniecības uzņēmumus ārpus Kopienas. (63) Ja eksporta pārdevumi uz Kopienu tika veikti tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā vai, izmantojot neatkarīgus tirdzniecības uzņēmumus ārpus Kopienas, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. (64) Ja eksporta pārdevumus uz Kopienu veica, izmantojot saistītus tirdzniecības uzņēmumus trešā valstī, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem patērētājiem Kopienā. 4.1. Ķīnas Tautas Republika (65) Tā kā nevienam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, netika piešķirts TER/AR, datus par eksporta pārdevumiem neizmantoja, lai noteiktu individuālās dempinga starpības, bet gan valsts mēroga nodokļa aprēķināšanai, kā paskaidrots turpmāk 79. apsvērumā. (66) Visas trīs ĶTR ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, veica eksporta pārdevumus uz Kopienu tieši neatkarīgiem patērētājiem Kopienā. Tāpēc eksporta cenas noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām cenām. 4.2. Kazahstāna (67) Vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, veica attiecīgā ražojuma eksportu uz Kopienu ar tirdzniecības uzņēmuma starpniecību, kas atrodas trešā valstī. Tāpēc eksporta cenu šim uzņēmumam noteica, ņemot vērā šā tirdzniecības uzņēmuma tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā. 4.3. Ukraina (68) Divi Ukrainas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, veica attiecīgā ražojuma eksportu uz Kopienu vienīgi ar tirdzniecības uzņēmuma starpniecību, kas atrodas trešā valstī, bet trešais Ukrainas ražotājs eksportētājs daļu attiecīgā ražojuma pārdevumu uz Kopienu pārdeva neatkarīgajam uzņēmumam Ukrainā, kas veica eksportu uz Kopienu. Abos gadījumos eksporta cenu noteica, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu, pārdodot tirdzniecības uzņēmumam, kas veic eksportu uz Kopienu. (69) Daļu no trešā ražotāja eksportētāja pārdevumiem pārdeva ar saistītu tirgotāju ķēdes palīdzību un visbeidzot ar saistīta uzņēmuma starpniecību trešā valstī. Šajos gadījumos eksporta cenu noteica, pamatojoties uz šā saistītā tirdzniecības uzņēmuma tālākpārdošanas cenu neatkarīgiem patērētājiem Kopienā. 5. Salīdzinājums (70) Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu tajā paša tirdzniecības posmā. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. (71) Uz šā pamata visiem Kazahstānas un Ukrainas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, saglabāja korekcijas saistībā ar tirdzniecības posma, transportēšanas, apdrošināšanas, kravas apstrādes izmaksu, iekraušanas un papildu izmaksu, iepakošanas izmaksu, kredīta izmaksu un pēcpārdošanas izmaksu (lietošanas garantijas/galvojuma) starpību. (72) TVA izmaksas, ko izmantoja normālās vērtības aprēķināšanai attiecībā uz Kazahstānas ražotāju eksportētāju saskaņā ar metodiku, kas paredzēta iepriekš 60. apsvērumā, ietvēra iekšzemes pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas. Tāpēc, lai gan prasību šajā sakarā neizvirzīja, saskaņā ar 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu tika veiktas ex officio korekcijas normālai vērtībai, lai samazinātu TVA izmaksas par izmaksu summu, kas radās iekšzemes pārvadājumu un apdrošināšanas jomā. (73) Vienīgais Kazahstānas ražotājs eksportētājs, Kazchrome , norādīja, ka tas veido „vienotu saimniecisku vienību” ar saistītu Šveices tirdzniecības uzņēmumu ( ENRC ). Tas apgalvoja, ka tirgotāja pārdošanas cenas jāizmanto eksporta cenas noteikšanai, tomēr korekcijas nav jāveic attiecībā uz transporta un TVA izmaksām, kā arī attiecībā uz tirgotāja peļņu. (74) Šo apgalvojumu pienācīgi pārbaudīja. Tika konstatēts, ka, lai gan ENRC un Kazchrome ir saistīti uzņēmumi, tās ir atsevišķas juridiskas personas. Turklāt šo divu juridisko personu attiecību pamatā ir pircēja – pārdevēja saistības. Tāpēc tika secināts, ka Kazchrome tirdzniecībā ar Kopienu ENRC bija līdzīgas funkcijas kā aģentam, kas darbojas uz komisijas maksas pamata. Turklāt tika konstatēts, ka, lai gan visus Kazchrome pārdevumus uz Kopienu veica ar ENRC starpniecību, šis ražotājs nebija iesaistīts Kazchrome iekšzemes tirdzniecībā. Turklāt tika secināts, ka eksporta cenas pielāgojumā jāietver arī transporta izmaksas no ražotnes, ņemot vērā atšķirīgus tirdzniecības nosacījums, lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp eksporta cenu un normālo vērtību, t.i., ražotāja cenu. (75) Tāpēc prasību noraidīja, un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu izdarīja korekcijas attiecībā uz eksporta cenu un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu izdarīja korekcijas attiecībā uz transportu. Komisijas maksas apmēru aprēķināja, balstoties uz tiešiem pierādījumiem par šādu funkciju esamību. Šeit, aprēķinot komisijas maksu, tika ņemtas vērā TVA izmaksas, kas radās ENRC , pārdodot Kazchrome izgatavoto attiecīgo ražojumu, kā arī samērīga ENRC peļņas norma, ko aprēķināja, pamatojoties uz nesaistīta importētāja datiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. (76) Ukrainas ražotājam eksportētājam, kas galu galā veica pārdevumus ar saistīta tirgotāja starpniecību trešajā valstī (sk. 69. apsvērumu), saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu izdarīja eksporta cenas korekcijas attiecībā uz komisijas maksu, gadījumos, kad pārdevumi notika ar šā tirgotāja starpniecību, jo šā saistītā tirgotāja funkcijas līdzinājās aģentu funkcijām, kuri strādā par komisijas maksu. Tika konstatēts, ka attiecīgais uzņēmums ( NFP ) un saistītais attiecīgais tirgotājs ( Steelex SA ), ir atsevišķas juridiskas personas, kas tieši vai netieši darbojas, pamatojoties uz pircēja – pārdevēja saistībām. Turklāt, veicot eksporta pārdevumus uz Kopienu ar Steelex SA starpniecību, tika maksāta komisijas maksa. Kopienas iestādes aprēķināja komisijas maksas apmēru, balstoties uz tiešiem pierādījumiem par šādu funkciju esību. Šeit, ņēma vērā TVA izmaksas, kas radās Steelex SA , pārdodot NFP izgatavoto attiecīgo ražojumu, kā arī tos datus par peļņas normu, ko iesūtīja nesaistītais importētājs, kas sadarbojās izmeklēšanā. Turklāt NFP veica daļu no attiecīgā ražojuma pārdevumiem uz Kopienu ar Steelex SA starpniecību caur nesaistītu tirgotāju citā trešā valstī. Attiecībā uz šiem pārdevumiem secināja, ka papildus Steelex SA komisijai ir lietderīgi izdarīt korekcijas komisijas maksā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, jo šim tirgotājam bija līdzīgas funkcijas kā aģentam, kas darbojas uz komisijas maksas pamata. Komisiju noteica, balstoties uz aprēķināto uzcenojumu attiecīgajiem pārdevumiem. (77) Viens Ukrainas ražotājs eksportētājs pieprasīja veikt korekcijas attiecībā uz valūtas konvertāciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu. Šo prasību pamatoja ar valūtas maiņas kursa svārstībām starp faktūrrēķina izrakstīšanas datumu un maksājuma veikšanas datumu. Šajā sakarā ir jāuzsver, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu faktūrrēķina datumu uzskata par darījuma datumu; tāpēc izmanto valūtas maiņas kursu, kas ir spēkā darījuma datumā. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. 6. Dempinga starpības 6.1. Ķīnas Tautas Republika (78) Tā kā nevienam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, netika piešķirts TER vai AR, dempinga starpību aprēķināja attiecībā uz visu ĶTR, kā svērto koeficientu izmantojot katras eksportētāju grupas CIF vērtību, t. i., to, kas sadarbojās, un to, kas nesadarbojās. (79) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, pirmkārt, dempinga starpību abiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja, salīdzinot katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogā valstī un katra iepriekš noteiktā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu. (80) Jāatzīmē, ka ĶTR importu veidoja gan SiMn ar normālu oglekļa saturu, gan SiMn ar zemu oglekļa saturu. Tomēr ražotājs eksportētājs analogā valstī, kas sadarbojās, ražoja vienīgi SiMn ar normālu oglekļa saturu. Tāpēc salīdzinājumā izmantoja datus attiecībā uz šo kopīgo ražojuma veidu. (81) Otrkārt, visiem ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. (82) Lai noteiktu dempinga starpību ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, vispirms noteica nesadarbošanās līmeni. Tālab eksporta apjomu Kopienā, par kuru ziņoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, salīdzināja ar ĶTR izcelsmes kopējo importa apjomu, izmantojot Eurostat statistikas datus par importu. Šajā salīdzinājumā konstatēja, ka sadarbības līmenis bija zems, jo to uzņēmumu eksporta apjoms, kas sadarbojās, bija mazāks par 29 % no kopēja ĶTR izcelsmes importa apjoma Kopienā IP. (83) Tāpēc to Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta apjomam, kas nesadarbojas, dempinga līmeni noteica, ņemot vērā augstāko dempinga starpību (SiMn ar normālu oglekļa saturu), ko aprēķināja ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Šo pieeju uzskatīja par piemērotu, jo nekas neliecināja par to, ka kāds no ražotājiem, kas nesadarbojas, īstenoja dempingu, pārdodot ražojumu par zemāku cenu nekā ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Tāpēc tika aprēķināta valsts mēroga vidējā dempinga starpība, kā svērto koeficientu izmantojot katras eksportētāju grupas CIF vērtību, t. i., to, kas sadarbojās, un to, kas nesadarbojās. Pamatojoties uz iepriekš minēto, noteiktā valsts mēroga dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, bija 60,1 %. 6.2. Kazahstāna (84) Pamatojoties uz sūdzību un pieejamo informāciju no ražotājiem eksportētājiem, kas sniedza informāciju, un citiem statistikas datiem, izriet, ka OJSC Kazchrome ir vienīgais silīcijmangāna ražotājs eksportētājs Kazahstānā. Tā kā nav konstatēts, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši atturētos no sadarbības, tika uzskatīts, ka šajā gadījumā ir lietderīgi noteikt dempinga starpību tādā pašā līmenī kā OJSC Kazchrome . (85) Dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas. - OJSC Kazchrome : 6,5 %; - Visi pārējie uzņēmumi: 6,5 %. 6.3. Ukraina (86) Pamatojoties uz sūdzību un pieejamo informāciju no ražotājiem eksportētājiem, kas sniedza informāciju, un citiem statistikas datiem, secināja, ka sadarbības līmenis bija augstāks par 80 %. Tāpēc uzskatīja par lietderīgu noteikt dempinga starpību citiem ražotājiem eksportētājiem augstākās dempinga starpības līmenī, kas attiecīgajā valstī noteikts ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās. (87) Pamatojoties uz iepriekš minēto, dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas. - PJSC Nikopol Ferroalloys Plant : 39,1 %; - JSC Stakhanov Ferroalloys Plant : 53,4 %; - OJSC Zaporozhye Ferroalloys Plant : 56,7 %; - Visi pārējie uzņēmumi: 56,7 %. D. KAITĒJUMS 1. Vispārīgs raksturojums (88) 1998. gadā ieviesa antidempinga pasākumus attiecībā uz silīcijmangāna importu ar izcelsmi ĶTR un Kazahstānā (Padomes Regula (EK) Nr. 495/98[3]). Šo pasākumu termiņš beidzās 2003. gada marta sākumā. Tādējādi attiecīgā perioda sākumā attiecīgo valstu importam piemēroja pasākumus. Šo apstākli ņēma vērā, analizējot kaitējumu. Kā minēts turpmāk 118. apsvērumā, rentabilitātes attīstība neapšaubāmi liecina par to, ka antidempinga pasākumu atcelšana 2003. gada martā vēlāk būtiski neietekmēja Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Tādēļ secināja, ka pretēji dažu ieinteresēto personu prasībām, 2002. gadu var uzskatīt par pamatu to rādītāju aprēķināšanai, kas minēti 93.–141. apsvērumā. (89) SiMn ir pamatizejviela tērauda ražošanā. Pasaulē ievērojami auga pieprasījums pēc tērauda, galvenokārt Āzijā; šī tendence bija vērojama, sākot ar 2003. gada beigām, un tā turpinājās 2004. gada pirmajā pusē. Iepriekš minētais un SiMn deficīts Āzijā izraisīja pieprasījuma pieaugumu pēc SiMn pasaulē, kā rezultāta 2004. gadā notika nepieredzēts cenu paaugstinājums. Veicot kaitējuma analīzi, ņēma vērā netipiskus apstākļus, lai nodrošinātu to, ka šie apstākļi pārmērīgi neietekmētu priekšstatu par kaitējumu. 2. Kopienas produkcija un Kopienas ražošanas nozare (90) Kopienā līdzīgo ražojumu ražo pieci ražotāji. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šo piecu Kopienas ražotāju saražotā produkcija ir Kopienas produkcija pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. (91) No šiem pieciem ražotājiem kopumā četri, kas ir sūdzību iesniedzējas apvienības biedri, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, paziņoja par savu ieinteresētību sadarboties procedūrā un atbilstoši sadarbojās izmeklēšanā. Tika konstatēts, ka šie četri ražotāji ražo lielāko daļu no attiecīgā ražojuma kopējā Kopienas produkcijas apjoma, t.i., šajā gadījumā – aptuveni 88 %. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šie četri ražotāji, kas sadarbojās, veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tiks saukti par „Kopienas ražošanas nozari”. Atlikušo Kopienas ražotāju turpmāk tekstā tiks sauks par „citu Kopienas ražotāju”. Cits Kopienas ražotājs neiebilda pret sūdzību. 3. Kopienas patēriņš (92) Kopienas patēriņu aprēķināja, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pašu produkcijas apjomu, ņemot vērā izmaiņas krājumu līmenī, Eurostat sniegtos datus par importa un eksporta apjomu Kopienas tirgū, bet attiecībā uz citu Kopienas ražotāju, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares aplēsēm. (93) IP attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma Kopienas tirgus bija par aptuveni 9 % lielāks nekā 2002. gadā, t. i., aptuveni 914 000 tonnu. Attiecīgajā periodā patēriņš pieauga, 2004. gadā sasniedzot augstāko līmeni, kad tas bija par 14 % augstāks nekā 2002. gadā; tomēr nākamajos gados patēriņš samazinājās. [pic] 4. Imports no attiecīgajām valstīm a) Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvais novērtējums (94) Komisija apsvēra, vai imports no attiecīgajām valstīm jānovērtē kumulatīvi, pamatojoties uz pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītajiem kritērijiem. (95) Visām attiecīgajām valstīm konstatētā dempinga starpība bija lielāka par de minimis robežvērtību, importa apjoms no šīm valstīm bija ievērojams, un kumulatīvo novērtējumu uzskatīja par lietderīgu, ņemot vērā konkurences nosacījumus gan attiecīgo valstu importa starā, gan starp importu un līdzīgu Kopienas ražojumu. Šos līdzīgus nosacījumus pierādīja apstāklis, ka attiecīgais ražojums, ko importēja no attiecīgajām valstīm, un līdzīgais ražojums, ko Kopienas ražošanas nozare ražoja un pārdeva Kopienas tirgū, bija līdzīgi, un tos izplata, izmantojot vienus un tos pašus tirdzniecības kanālus. Turklāt visi importa apjomi bija būtiski, un to tirgus daļas bija ievērojamas. Tomēr, ņemot vērā to, ka Ukrainas imports neizraisīja cenu samazinājumu (sk. 104. apsvērumu), uzskatīja, ka Ukrainas importa ietekme jānovērtē atsevišķi. (96) Kazahstānas ražotājs eksportētājs pieprasīja, lai Kazahstānu neapvienotu ar ĶTR kaitējuma novērtēšanas nolūkos, jo šīs valsts uzvedība tirgū bija diametrāli atšķirīga. Šis ražotājs eksportētājs, cita starpā, apgalvoja, ka Kazahstānas importa apjoma, vērtību un tirgus daļas tendences Kopienā esot atšķirīgas no tendencēm saistībā ar citām attiecīgajām valstīm un ka pastāvot atšķirība ražojumu klāstā. Šajā sakarā ir atzīts, ka attiecīgajā periodā Kazahstānas importa apjoms un tirgus daļa kopumā samazinājās (pēdējā vērtība 2002. gadā bija 5,8 % un 4,6 % IP). Tomēr gan Kazahstānas importa apjoms, gan tirgus daļa attiecīgajā perioda bija relatīvi stabila un līmenī, ko nevar uzskatīt par nenozīmīgu. Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka Kazahstānas importa cenu tendences nebija ievērojami atšķirīgas no citu valstu importa cenu tendencēm. Tādēļ un, ņemot vērā arī 73.–75. apsvērumā minētos apstākļus, nevar secināt, ka Kazahstānas importa tendences bija diametrāli atšķirīgas no ĶTR importa tendencēm; tāpēc prasību noraida. (97) Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir izpildīti attiecībā uz ĶTR un Kazahstānu. Tāpēc importu no šim divām attiecīgajām valstīm pārbaudīja kumulatīvi, bet Ukrainas importu novērtēja atsevišķi. b) Apjoms (98) Attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR un Kazahstānas Kopienā nepārtraukti pieauga no aptuveni 48 000 tonnu 2002. gadā līdz aptuveni 162 000 tonnu 2004. gadā, IP samazinoties līdz 96 000 tonnu. No 2002. gada līdz IP beigām importa apjoms no šim valstīm palielinājās par 99 %. [pic] (99) Attiecīgā ražojuma importa apjoms no Ukrainas Kopienā nedaudz samazinājās no aptuveni 154 000 tonnām 2002. gadā līdz aptuveni 138 000 tonnām 2004. gadā, 2005. gadā pieaugot līdz 180 000 tonnām un IP pieaugot līdz 210 000 tonnām. No 2002. gada līdz IP beigām importa apjoms no šīs valsts palielinājās par 36 %. [pic] c) Tirgus daļa (100) ĶTR un Kazahstānas importa tirgus daļa 2002. gadā bija 5,8 %. Šī vērtība pieauga 2003. gadā un 2004. gadā līdz 17 %. 2005. gadā tirgus daļa nedaudz samazinājās līdz 15,5 % un IP tā atkārtoti samazinājās (līdz 10,4 %). Kopumā laikposmā no 2002. gada līdz IP beigām tirgus daļa palielinājās par 4,6 procentu punktiem (gandrīz divtik salīdzinājumā ar tirgus daļu 2002. gadā). (101) Ukrainas importa tirgus daļa 2002. gadā bija 18,5 %. Šī vērtība samazinājās 2003. gadā un 2004. gadā līdz 14,4 %. 2005. gadā tirgus daļa palielinājās līdz 19,5 % un IP palielinājās atkārtoti (līdz 23 %). Kopumā no 2002. gada līdz IP beigām tirgus daļa palielinājās par 4,5 procentu punktiem. d) Cenas i) Cenu tendences (102) Pasaulē 2004. gadā SiMn cenas palielinājās līdz nepieredzētajam līmenim saistībā ar neparasti augstu pieprasījumu un zemu piegāžu līmeni, kā paskaidrots 89. apsvērumā. Tas atspoguļojas attiecīgo valstu importa cenās šajā gadā un daļēji arī 2005. gadā. Tomēr tas neietekmēja cenas IP. Kopumā ĶTR un Kazahstānas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa cenas palielinājās par 22 % no 2002. gada līdz IP beigām, lai gan Ukrainas izcelsmes attiecīgā ražojuma vidējā importa cena palielinājās par 8 % šajā pašā periodā. ii) Cenu samazinājums (103) Tika salīdzinātas modeļu cenas ar ražotāju eksportētāju un Kopienas ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām Kopienā. Kopienas ražošanas nozares cenas nesaistītiem pircējiem tika salīdzinātas ar to attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju cenām, kas sadarbojās. Vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības tirdzniecības posmā un ražojumu kvalitātē. (104) Salīdzinājumā konstatēja, ka IP Kopienā pārdotā attiecīgā ĶTR un Kazahstānas izcelsmes SiMn cenas bija par aptuveni 4,5 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, un kopumā zemākas par 4,5 % par vidējo svērto vērtību. Ukrainas importa cenas bija salīdzināmas ar Kopienas ražošanas nozares cenām (t.i., cenu samazinājuma nebija). (105) Lai cenu samazinājuma aprēķinos nodrošinātu to, ka cenas ir salīdzinātas tādā pašā tirdzniecības līmenī, Kopienas ražošanas nozares ražotāja cenas tika salīdzinātas ar importēto ražojumu cenām, kad tos ieved Kopienas teritorijā, veicot attiecīgas korekcijas attiecībā uz izkraušanas un muitošanas izmaksām. Viena ieinteresētā persona apstrīdēja šo metodiku saistībā ar Kazahstānas uzņēmumu, apgalvojot, ka importa cenu aprēķināšanas pamatā esot jābūt CIF cenai ES ostā, kur notiek muitošana, nevis importēto ražojumu cenai, kad tos ieved Kopienas teritorijā (šajā gadījumā sauszemes robeža Lietuvā). Šajā sakarā netika sniegts pārliecinošs arguments, ar ko pamatotu citas aprēķinu metodikas piemērošanu šim uzņēmumam. Gluži pretēji, ir jāievēro, ka, ražojumiem šķērsojot Kopienas robežu Lietuvā, CIF cenās, veicot muitošanu, lielā mērā ir iekļautas transportēšanas izmaksas; ja attiecīgās cenas salīdzinātu ar Kopienas ražošanas nozares ražotāja cenām, to varētu uzskatīt par diskrimināciju, jo ražotāja cenās nav iekļautas transportēšanas izmaksas. Tāpēc secināja, ka izmantotā metodika ir vispiemērotākā, tādēļ šo prasību noraida. 5. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis (106) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. a) Ražošana (107) Kopienas ražošanas nozares produkcijas apjoms 2002. gadā palielinājās līdz aptuveni 255 000 tonnām (no aptuveni 241 000 tonnām 2002. gadā), pateicoties nepieredzēti augstam pieprasījumam, kā paskaidrots 89. apsvērumā; 2005. gadā produkcijas apjoms samazinājās, bet IP tas nedaudz palielinājās. Kopumā produkcijas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 6 % līdz aptuveni 226 000 tonnām IP. Ir jāievēro, ka viens Kopienas ražotājs 2003. gadā un ilgākā laikā IP pārtrauca SiMn ražošanu. [pic] b) Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji (108) Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda bija nemainīga, t.i., aptuveni 325 000 tonnu līmenī visā attiecīgajā periodā. [pic] (109) Jaudas izmantojums 2002. gadā bija 74 %. Tas 2003. gadā samazinājās līdz 68 %, 2004. gadā palielinājās līdz 79 %, bet IP samazinājās līdz 69 %. Tas atspoguļo svārstības ražošanas apjoma ziņā, kā aprakstītas 107. apsvērumā. c) Krājumi (110) 2003. gadā Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis samazinājās par 45 %, 2004. gadā sasniedzot gandrīz tādu pašu līmeni kā 2002. gadā. Šis straujais krājumu samazinājums 2003. gada beigās atspoguļo nepieredzētu pieprasījuma pieaugumu, kā aprakstīts 89. apsvērumā. 2005. gadā noslēguma krājumi palielinājās par 22 %, IP ievērojami samazinoties līdz 30 % salīdzinājumā ar 2002. gada līmeni. Šis kopējais noslēguma krājumu palielinājums ir saistīts ar to, ka Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Eiropas Kopienā bija nemainīgs (sk. 111. apsvērumu), neraugoties uz to, ka ražošanas apjoms samazinājās, kā minēts 107. apsvērumā. [pic] d) Pārdošanas apjoms (111) Kopienas ražošanas nozares produkcijas pārdošanas apjoms nesaistītiem patērētājiem Kopienas tirgū IP bija aptuveni 227 000 tonnas (gandrīz tādā pašā līmenī kā 2002. gadā). Tomēr 2003. un 2005. gadā pārdošanas apjoms bija attiecīgi par 6 un 8 % zemāks. 2004. gadā un IP pārdošanas apjoms bija augstāks (104 % no 2002. gada līmeņa) 89. apsvērumā minēto iemeslu dēļ. [pic] e) Tirgus daļa (112) Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 27,2 % 2002. gadā līdz 24,2 % 2003. gadā, 2004. gadā palielinoties līdz 24,8 %. 2005. gadā tirgus daļa atkārtoti samazinājās līdz 22,6 %. IP tā nedaudz palielinājās līdz 24,9 %. Attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 2,3 procentu punktiem. [pic] f) Pieaugums (113) No 2002. gada līdz IP beigām, kad Kopienas patēriņš palielinājās par 9 procentu punktiem, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū nepalielinājās, bet Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 2,3 procentu punktiem. Turpretim tajā pašā periodā ĶTR un Ukrainas pārdošanas apjoms un tirgus daļa pieauga. Tātad jāsecina, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt priekšrocības no Kopienas tirgus izaugsmes. g) Nodarbinātība (114) Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis no 2002. gada līdz 2003. gada beigām vispirms samazinājās par 32 %, 2004. gadā tas paaugstinājās par 27 procentu punktiem un 2005. gadā pazeminājās par 13 procentu punktiem, bet IP pazeminājās vēl par 26 procentu punktiem. Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms bija relatīvi nemainīgs, svārstoties 91 % līdz 106 % robežās no 2002. gada līmeņa. Tomēr attiecībā uz vienu SiMn ražotāju, kas IP pārtrauca ražošanu, kā minēts 107. apsvērumā, svārstības ražošanas apjoma ziņā attiecīgajā periodā bija izteiktākas, turklāt nodarbinātības līmenis atspoguļo šīs svārstības. Kopumā Kopienas ražošanas nozares nodarbinātība no 2002. gada līdz IP beigām samazinājās par 44 %, t.i., no apmēram 700 personām līdz 400 personām. Tas liecina, ka Kopienas ražošanas nozare ir paaugstinājusi efektivitāti, jo vienlaikus ražošanas apjoms samazinājās tikai par 6 %. [pic] h) Ražīgums (115) Kopienas ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, novērtējot ražojumus (tonnās) uz vienu nodarbināto gadā, attiecīgajā periodā ir no 344 tonnām uz vienu nodarbināto (ar izņēmumu 2004. gadā) palielinājies par 68 % IP (salīdzinājumā ar 2002. gadu). Tas atspoguļo apstākli, ka attiecīgajā periodā nodarbinātības līmenis ir pazeminājies par 44 %, lai gan ražošanas apjoms ir samazinājies tikai par 6 %. Ražīguma pieaugums ir daļēji izskaidrojams ar apstākli, ka darba vietu skaita samazināšanu veica tie Kopienas ražotāji, kuros sākotnēji ražīguma līmenis bija relatīvi zems. [pic] i) Darba algas (116) Vidējā darba alga uz vienu nodarbināto no 2002. līdz 2003. gada beigām palielinājās par 26 %, 2004. saglabājās līdzīgā līmenī, bet 2005. gadā un IP atkārtoti palielinājās, sasniedzot 77 % pieaugumu salīdzinājumā ar 2002. gadu. Vidējās darba algas pieaugums ir daļēji izskaidrojams ar apstākli, ka darba vietu skaita samazināšanu veica tie Kopienas ražotāji, kuros sākotnēji vidējais darba algu līmenis bija relatīvi zems. [pic] j) Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas (117) Kopienas ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas nesaistītiem patērētājiem Kopienā kopumā palielinājās par 14 % no 2002. gada līdz IP beigām. 2004. gadā cenas bija nepieredzēti augstas saistībā ar neparasti augstu pieprasījumu un zemu piegādes līmeni, kā paskaidrots 89. apsvērumā. Šī situācija daļēji bija vērojama 2005. gadā, kad cenas pazeminājās līdz pieņemamākam līmenim; tomēr IP cenas bija par 14 % augstākas nekā 2002. gadā. [pic] k) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (118) Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas rentabilitāte, šo rentabilitāti izsakot kā neto pārdevumu procentuālo daļu, palielinājās no 0,8 % 2002. gadā līdz 3,1 % 2003. gadā, 2004. gadā izņēmuma kārtā palielinoties līdz 37,2 %, saistībā ar situāciju, kas aprakstīta 89. apsvērumā, un 2005. gadā samazinājās līdz 7 %, bet IP samazinājās līdz 2,5 %. Tādējādi no 2002. gada līdz IP beigām rentabilitāte paaugstinājās par 1,7 procentu punktiem. [pic] (119) Ienākums no ieguldījumiem (INI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, kopumā atbilst rentabilitātes tendencei. 2003. gadā INI palielinājās līdz 11 % salīdzinājumā ar 3,6 % 2002. gadā, 2004. gadā izņēmuma kārtā pieaugot līdz 410 %, un 2005. gadā samazinoties līdz 24 %, bet IP sasniedzot 10,4 % līmeni, tādējādi attiecīgajā periodā pieaugot par 6,8 procentu punktiem. l) Naudas plūsma un spēja palielināt kapitālu (120) Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2002. gadā bija gandrīz vienāda ar nulli. 2003. gadā tā palielinājās līdz aptuveni 9 miljoniem euro, un 2004. gadā līdz 83 miljoniem euro, bet 2005. gadā samazinājās līdz 16 miljoniem euro, un IP līdz 17 miljoniem euro. Nekas neliecināja par to, ka Kopienas ražošanas nozarei bija grūtības piesaistīt kapitālu. [pic] m) Ieguldījumi (121) Kopienas ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā palielinājās pieckārt no 2002. līdz 2003. gada beigām, 2004. gadā samazinoties līdz 2002. gada līmenim. Ieguldījumi palielinājās astoņkārtīgi no 2004. līdz 2005. gada beigām, IP nedaudz samazinoties. Ieguldījumi no 2002. gada līdz IP beigām palielinājās par aptuveni 900 %. Kopienas ražošanas nozares ieguldījumus galvenokārt veica viens Kopienas ražotājs, turklāt tika konstatēts, ka tos novirzīja iekārtu apkopei un modernizācijai, nevis jaudas palielināšanai. [pic] n) Dempinga starpības lielums (122) Ņemot vērā attiecīgo valstu importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu i) Atgūšanās no iepriekšēja dempinga (123) Kā minēts 88. apsvērumā, rentabilitātes attīstība neapšaubāmi liecina par to, ka antidempinga pasākumu atcelšana attiecībā uz SiMn 2003. gada martā vēlāk būtiski neietekmēja Kopienas ražošanas nozares stāvokli. 6. Secinājums par kaitējumu (124) Patēriņam pieaugot, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 2,3 procentu punktiem līdz 24,9 %. Vienlaikus produkcijas apjoms samazinājās par 6 %, bet jaudas izmantojums samazinājās par 5 procentu punktiem. Turklāt Kopienas ražošanas nozarē darbinieku skaits samazinājās. Turpretim daži kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā uzrādīja pozitīvas tendences, piemēram, rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem un pārdošanas cena, kas pieauga par 14 %. Tomēr detalizētāka datu analīze liecina, ka, ņemot vērā uzņēmējdarbības īpatnības, peļņas normu 2,5 % apmērā neuzskata par pietiekamu, jo tā nenodrošina ražošanas nozares ilgtspējīgu attīstību. Attiecībā uz cenas pieaugumu ar to pietika, lai segtu izejvielu cenas, tomēr tas nebija pietiekams, lai paaugstinātu peļņas normu līdz noturīgam līmenim. Tāpēc, lai gan vairāki rādītāji liecina par pozitīvām tendencēm, Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt priekšrocības no kopējā patēriņa pieauguma Kopienas tirgū, ko apliecina tirgus daļas un produkcijas apjoma samazināšanās un zema rentabilitāte. (125) Tā kā viens no Kopienas ražotājiem attiecīgajā periodā neveica nepārtrauktu līdzīgā ražojuma ražošanu, 2003. gadā pilnībā apturot ražošanu, bet IP pārtrauca ražošanu uz ilgāku laiku, kā minēts 107. apsvērumā, ražošanas pārtraukšanas ietekmi analizēja detalizētāk. Tomēr analīze liecināja, ka, ņemot vērā šā ražotāja relatīvi zemo kopējo ražošanas apjomu, ražošanas pārtraukšanai bija ierobežota ietekme uz kopējo kaitējumu, un tā būtiski neietekmēja kaitējuma rādītājus. To apliecina arī fakts, ka, izslēdzot šo ražotāju no analīzes, snieguma rādītāji tikai nedaudzuzlabojas. Proti, Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte ir neapmierinoša, t.i., 3,2 % apmērā IP, bet ražošanas apjoma un jaudas izmantojuma rādītāju tendences joprojām ir negatīvas. Tādēļ jāsecina, ka kaitējumu, ko ir cietusi Kopienas ražošanas nozare, nevar saistīt tikai ar šo Kopienas ražotāju. (126) Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka Kopienas ražošanas nozarei ir radīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. E. CĒLOŅSAKARĪBA 1. Ievads (127) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei tādā līmenī, lai to klasificētu par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī citi zināmie faktori. 2. Importa par dempinga cenām ietekme (128) No 2002. gada līdz IP beigām attiecīgā ĶTR un Kazahstānas izcelsmes ražojuma importa par dempinga cenām apjoms pieauga par 99 %, un tā tirgus daļa Kopienā pieauga par aptuveni 4,6 procentu punktiem. No 2002. gada līdz IP beigām šā importa vidējās cenas pieauga par 22 %, tomēr kopumā attiecīgajā periodā bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Šajā pašā laikposmā attiecīgā Ukrainas izcelsmes ražojuma importa par dempinga cenām apjoms pieauga par 36 %, un tā tirgus daļa Kopienā pieauga par aptuveni 4,5 procentu punktiem. No 2002. gada līdz IP beigām šā importa vidējās cenas pieauga par 8 %, tomēr kopumā attiecīgajā periodā tās bija līdzīgas Kopienas ražošanas nozares cenām. (129) Kā minēts iepriekš 104. apsvērumā, ĶTR un Kazahstānas importa cenu samazinājums kopumā bija 4,5 % no vidējās svērtās vērtības, bet Ukrainas gadījumā cenu samazinājuma nebija. (130) Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares cenu samazinājumu, ko izraisīja ĶTR un Kazahstāna, tiek uzskatīts, ka imports par dempinga cenām ietekmēja cenu lejupslīdi, liedzot Kopienas ražošanas nozarei paaugstināt pārdošanas cenu līdz līmenim, kas būtu vajadzīgs, lai nodrošinātu ilgtspējīgu peļņu. Tādēļ tika secināts, ka ir cēloņsakarība starp importu un kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Turpretim, ņemot vērā to, ka Ukrainas imports neizraisīja cenu samazinājumu, kā arī ņemot vērā apstākli, ka kaitējuma apmērs Ukrainai ir de minimis līmenī (sk. 168. un 169. apsvērumu), tiek uzskatīts, ka nav cēloņsakarības starp Ukrainas importu un kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. 3. Citu faktoru ietekme a) Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti (131) Nākamā tabula liecina, ka eksporta pārdevumu apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 40 %. Pārdevumu vienības cenas bija relatīvi nemainīgas, izņemot 2004. gadā. [pic] (132) Tomēr ir jāievēro, ka eksporta pārdevumu līmenis nav nozīmīgs Kopienas ražošanas nozares kopējo pārdevumu kontekstā, veidojot tikai aptuveni 3 līdz 7 % no kopējā pārdevumu apjoma attiecīgajā periodā. Tāpēc uzskata, ka eksporta darbība nekādā veidā nevarēja veicināt Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. b) Imports no trešām valstīm (133) Analīzi attiecībā uz importu no trešām valstīm veica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Attiecībā uz vairākām valstīm šos datus varēja salīdzināt ar pārbaudīto informāciju, ko sniedza ieinteresētās personas, kas apstiprināja Eurostat datu ticamību. (134) Imports no citām valstīm, izņemot attiecīgās valstis, attiecīgajā laikposmā samazinājās par apmēram 6 %, t.i., no apmēram 377 000 tonnām 2002. gadā līdz apmēram 354 000 tonnām IP. Arī atbilstošā tirgus daļa samazinājās no apmēram 45 % līdz apmēram 39 %. Lielākie trešo valstu importētāji ir Norvēģija, Indija, Dienvidāfrika un Brazīlija. [pic] (135) Attiecīgajā periodā Norvēģijas imports samazinājās par aptuveni 11 %, bet tirgus daļa samazinājās par 4,9 procentu punktiem (IP = 21,9 %). Visā attiecīgajā periodā Norvēģijas importa vidējās cenas bija augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Lai gan SiMn ar oglekļa saturu ar izcelsmi Norvēģijā, iespējams, zināmā mērā izraisa Kopienas ražošanas nozares cenu samazinājumu, ņemot vērā ražojuma kvalitāti, tas veido nelielu daļu (aptuveni 5 %) no Kopienas ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma, un, ņemot vērā to, ka Norvēģijas imports kopumā neizraisa cenu samazinājumu un ka Norvēģijas importa apjoms un tirgus daļa samazinājās, uzskatīja, ka Norvēģijas imports nevarēja ievērojami veicināt būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. [pic] (136) Attiecīgajā periodā Indijas imports palielinājās par aptuveni 300 %, bet tirgus daļa palielinājās par 7,3 procentu punktiem (IP = 9,7 %). Vienlaikus Indijas importa vidējās cenas bija mazliet augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām (t.i., cenu samazinājuma nebija). Ņemot vērā to, ka Ukrainas imports neizraisīja cenu samazinājumu, uzskatīja, ka nav pierādījumu tam, ka Indijas imports būtu veicinājis Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. [pic] (137) Attiecīgajā periodā Dienvidāfrikas imports samazinājās par aptuveni 38 %, bet tirgus daļa samazinājās par 2,5 procentu punktiem (IP = 3,2 %). Dienvidāfrikas importa vidējās cenas bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām un līdzīgas attiecīgo valstu cenām. Tāpēc uzskata, ka Dienvidāfrikas imports varēja veicināt Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr, ņemot vērā būtisku Dienvidāfrikas importa samazināšanos un šā importa nenozīmīgo tirgus daļu, ietekme nav uzskatāma par tādu, lai izjauktu cēloņsakarību starp ĶTR un Kazahstānas dempinga importu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. [pic] (138) Attiecīgajā periodā trešo valstu, tostarp Brazīlijas, imports samazinājās par aptuveni 59 %, savukārt tirgus daļa samazinājās par aptuveni 6,4 procentu punktiem (IP = 3,8 %). Vienlaikus trešo valstu importa vidējās cenas bija augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām (t.i., cenu samazinājuma nebija). Ņemot vērā to, ka trešo valstu imports neizraisīja cenu samazinājumu, kā arī negatīvas tendences apjoma ziņā, uzskatīja, ka trešo valstu imports nevarēja ievērojami veicināt būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. [pic] c) Cita Kopienas ražotāja radītā konkurence (139) Kā minēts 91. apsvērumā, viens Kopienas ražotājs nesadarbojās izmeklēšanā. Pamatojoties uz izmeklēšanā iegūto informāciju no Kopienas ražotājiem, kas sadarbojās, tiek lēsts, ka ražotāja, kas nesadarbojās, pārdošanas apjoms Kopienā bija aptuveni 30 000 tonnu visā attiecīgajā periodā. Atbilstīgā tirgus daļa bija nemainīga visā attiecīgajā periodā (aptuveni 3 %). Tāpēc cits Kopienas ražotājs nepalielināja pārdošanas apjomu un tirgus daļu uz Kopienas ražošanas nozares rēķina. Informācija par cita Kopienas ražotāja cenām nebija pieejama. [pic] (140) Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka nav informācijas, kas pierādītu pretējo, secina, ka cits Kopienas ražotājs nav veicinājis Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. d) Ražošanas izmaksas (izejvielas) (141) Svarīgākās izmaksu pozīcijas kopējās ražošanas izmaksās ir izejvielas (aptuveni 45–55%) un elektroenerģija (aptuveni 20–30 %). Tiešās darbaspēka izmaksas veido aptuveni 5 %. No 2002. gada līdz IP beigām Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksas palielinājās par 12 %. [pic] (142) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējums, ko cieta Kopienas ražošanas nozare, ir saistīts ar ražošanas izmaksu pieaugumu. Attiecībā uz izejvielu izmaksām, ņemot vērā to, ka izejvielas ir produkti, ko pamatā pārdod starptautiskā tirgū, uzskatīja, ka cenu pieaugums ietekmēja visus SiMn ražotājus, kas normālos apstākļos būtu spiesti palielināt cenas arī ārpus Kopienas. Izejvielu cenu pieaugums kā tāds neradīja būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, to izraisīja dempinga imports, kas veicināja Kopienas ražošanas nozares cenu samazinājumu, Kopienas ražošanas nozarei nespējot novirzīt pircējiem šīs izmaksas, kas ļautu nodrošināt pietiekamu peļņas normu. Attiecībā uz darbaspēka izmaksām, kā minēts iepriekš 115. apsvērumā, dati par ražīgumu liecina, ka kopumā Kopienas ražošanas nozare spēja izlīdzināt izmaksu pieaugumu, kāpinot efektivitāti un ražīgumu. Dažas ieinteresētās personas kā galveno iemeslu Kopienas ražošanas nozarei radītajam kaitējumam minēja elektroenerģijas cenu kāpumu. Šajā sakarā konstatēja, ka elektroenerģijas cenas industriāliem patērētājiem valstīs, kur atrodas Kopienas ražošanas nozare, bija samērīgas ar cenām citos svarīgākajos pasaules tirgos, tāpēc šīs izmaksas nevar uzskatīt par pašizraisītiem zaudējumiem. Iespējams, elektroenerģijas cenām bija zināma ietekme uz kopējo sniegumu, tomēr tikai vienam Kopienas ražotājam bija elektroenerģijas piegādes traucējumi, ņemot vērā ievērojamu elektroenerģijas cenu pieaugumu un ar to saistītu strīdu ar elektroenerģijas piegādātāju. Tiek secināts, ka kopumā ražošanas izmaksu pieaugums nav veicinājis Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. e) Pašizraisīts kaitējums (143) Tā kā viena Kopienas ražotāja ieguldījumi 2004.–2005. gadā ievērojami palielinājās (sk. 121. apsvērumu), veica pārbaudi, vai kaitējums bija pašizraisīts. Ieguldījumiem bija tieša ietekme uz ražošanas izmaksām, un tāpēc uz Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti. Tomēr analīze liecina, ka, ņemot vērā ierobežotu ieguldījuma vērtību kopējās ražošanās izmaksās, ietekme uz rentabilitāti bija minimāla. Tāpēc secināja, ka Kopienas ražotāja ieguldījumi, iespējams, veicināja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, bet ne tādā mērā, lai mainītu cēloņsakarību. f) Lejupslīde silīcijmangāna tirgū saistībā ar tērauda ražošanas ciklisku lejupslīdi (144) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pieprasījuma samazinājums pēc tērauda un atbilstošs pieprasījuma samazinājums pēc SiMn, kas bija vērojams 2004. gada otrajā pusē un 2005. gada pirmajā pusē pēc nepieredzēta pieprasījuma kāpuma, kā aprakstīts 89. apsvērumā, veicināja stāvokļa pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē. Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka visā attiecīgajā periodā Kopienas patēriņš palielinājās par 9 %. Ņemot vērā iepriekš minēto, šo argumentu noraida. 4. Secinājums par cēloņsakarībām (145) Tā kā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis acīmredzami pasliktinājās, kad vienlaikus pieauga ĶTR un Kazahstānas izcelsmes imports par dempinga cenām, palielinājās tirgus daļas un pazeminājās cenas, secina, ka imports par dempinga cenām Kopienai ir radījis būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. (146) Tika analizēti arī citi faktori, tomēr tie netika atzīti par noteicošiem iemesliem attiecībā uz kaitējuma nodarīšanu. Attiecībā uz Ukrainas importu, kas veido 23 % tirgus daļas, ņemot vērā to, ka kopumā cenu samazināja nebija, uzskatīja, ka imports neveicināja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Iespējams, Dienvidāfrikas imports veicināja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tomēr, ņemot vērā būtisku Dienvidāfrikas importa samazināšanos un šā importa nenozīmīgo tirgus daļu, ietekme nav uzskatāma par tādu, lai izjauktu cēloņsakarību attiecībā uz ĶTR un Kazahstānas dempinga importu. Nav pierādījumu tam, ka Indijas vai citu trešo valstu imports (tostarp Brazīlijas) imports ir veicinājis Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo cenu samazinājuma nebija un importa apjoms un tendences par to neliecināja. Kopienas ražotāja ieguldījumi, iespējams, veicināja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tomēr, ņemot vērā ierobežotu ieguldījuma vērtību, ne tādā mērā, lai novērstu cēloņsakarību. Turklāt neviens no zināmajiem faktoriem, proti, Kopienas ražošanas nozares eksporta sniegums, cita Kopienas ražotāja radītā konkurence, ražošanas izmaksu pieaugums vai tērauda tirgus cikliska lejupslīde, nav veicinājis Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. (147) Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tiek secināts, ka imports no ĶTR un Kazahstānas ir izraisījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. F. KOPIENAS INTERESE (148) Komisija izvērtēja, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarībām, nav kādu neapstrīdamu iemeslu, kuru dēļ būtu jāsecina, ka šajā konkrētajā gadījumā pieņemt pasākumus nav Kopienas interesēs. Šā iemesla dēļ un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Komisija izvērtēja pasākumu iespējamo ietekmi uz visām ieinteresētajām personām, kā arī to, kādas sekas varētu rasties, ja netiktu veikti pasākumi. 1. Kopienas ražošanas nozares intereses (149) Ņemot vērā iepriekš minēto, pasākumus piemērotu ĶTR un Kazahstānas izcelsmes importam. Domājams, ka pasākumu ieviešana izraisītu šo valstu SiMn cenu kāpumu un sniegtu Kopienas ražošanas nozarei iespēju uzlabot savu stāvokli, palielinot cenas un, iespējams, palielinot pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Gadījumā, ja pasākumus neievieš, gaidāms, ka ĶTR un Kazahstānas izcelsmes imports uz Kopienu par zemām cenām turpinās palielināties un ka Kopienas ražošanas nozarei nebūs iespēju uzlabot stāvokli. (150) SiMn ar zemu oglekļa saturu veido tikai 5 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā produkcijas apjoma un to pārsvarā importē no Norvēģijas un ĶTR. Lai gan uzskata, ka gadījumā, ja pasākumus ieviestu, samazinātos ĶTR izcelsmes imports un zināmā mērā to aizstātu Norvēģijas imports, tomēr pasākumi sniegtu Kopienas ražošanas nozarei iespēju palielināt zema oglekļa satura SiMn ražošanas un pārdevumu apjomu, lai apmierinātu pieprasījumu. 2. Citu Kopienas ražotāju intereses (151) Papildus Kopienas ražošanas nozarei Kopienā ir tikai vēl viens cits ražotājs. Tā kā šis ražotājs nesadarbojās izmeklēšanā un, ņemot vērā to, ka nebija precīzu datu par tā darbību, pamatojoties uz to Kopienas ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, kas sadarbojās, lēš, ka šā ražotāja produkcijas apjoms veidoja aptuveni 10 līdz 15% no Kopienas ražošanas nozares produkcijas apjoma. Paredzams, ka gadījumā, ja ieviesīs antidempinga pasākumus, cits Kopienas ražotājs attīstīsies līdzīgi, kā Kopienas ražošanas nozare, kā minēts 149. un 150. apsvērumā. 3. Nesaistīto importētāju intereses Kopienā (152) Divi attiecīgā ražojuma nesaistītie importētāji sadarbojās izmeklēšanā, aizpildot un nosūtot anketas. (153) Šie importētāji pauda bažas par pasākumu ieviešanu attiecībā uz i) negatīvo ietekmi piegāžu jomā Kopienā, ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozares kopējā ražošanas jauda ir aptuveni tikai viena trešdaļa no patēriņa, un ii) attiecībā uz nelabvēlīgu ietekmi, ko radītu pasākumi uz attiecīgā ražojuma izmaksām, kas kā pamatizejviela tērauda ražošanā ietekmētu Kopienas tērauda rūpniecību kopumā. (154) Attiecībā uz situāciju, kas ir izveidojusies piegāžu jomā Kopienā, piekrita, ka patēriņš ir trīs reizes lielāks par pašreizējo Kopienas ražošanas jaudu un ka Kopienas ražošanas nozare IP apmierināja aptuveni 25 % Kopienas pieprasījuma. Tomēr Kopienas ražošanas nozare IP darbojās, izmantojot 70 % jaudas, bet attiecīgajā periodā jaudas izmantojums bija no 70 līdz 80 %. Līdz ar to Kopienas ražošanas nozare var ievērojami palielināt pašreizējo ražošanas apjomu. Turklāt, ņemot vērā relatīvi ierobežotu importa apjomu, uz ko attieksies pasākumi (kā minēts iepriekš 149. un 150. apsvērumā), kā arī to, ka iespējamo importa apjoma samazinājumu no attiecīgām valstīm varētu kompensēt citu valstu eksports, uzskata, ka nodokļu ieviešanai nebūs ievērojamas ietekmes uz piegādātāju pieejamību importētājiem. Papildus Kopienas ražotāju piegādēm un importam no attiecīgajām valstīm, kas iekļautas izmeklēšanā, 40 % Kopienas patēriņa apmierina imports no citām valstīm, īpaši no Norvēģijas, Indijas, Dienvidāfrikas un Brazīlijas. Agrāk šīs valstis kopumā piegādāja lielākus daudzumus Kopienas tirgum. (155) Tika atzīts, ka gadījumā, ja pasākumus ieviesīs, var rasties īstermiņa traucējumi, ņemot vērā iespējamos kavējumus, palielinot Kopienas produkcijas apjomu, un ņemot vērā laiku, kas, iespējams, vajadzīgs jauno vai alternatīvo piegādātāju izvēlei. (156) Attiecībā uz importētājiem konstatēja, ka pat tad, ja Kopienas ražošanas nozare palielinās produkcijas apjomu, pārdevumus un tirgus daļu Kopienā, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares jaudu, ar ko var apmierināt 30 % patēriņa, kā arī to, ka Kopienas patēriņš aug, joprojām pastāvēs vajadzība pēc nozīmīgas importa darbības. Lai gan tika atzīts, ka importētāju peļņas norma parasti ir relatīvi zema un ka īstermiņa traucējumu rezultātā patērētāji meklēs jaunus vai alternatīvus piegādes avotus, tādējādi iespējams, negatīvi ietekmējot importētāju peļņas normas; tomēr tika secināts, ka importētāji ir spējīgi nodrošināt attiecīgās peļņas normas, novirzot izmaksas lietotājiem. 4. Lietotāju intereses (157) Desmit attiecīgā ražojuma lietotāji metālrūpniecības nozarē sadarbojās procedūrā, aizpildot un nosūtot anketas vai iesniedzot informāciju. Eiropas dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācija ( EUROFER ) arī iesniedza apsvērumus. (158) Lietotāji tāpat kā importētāji pauda bažas par piegāžu pietiekamību un izmaksu pieaugumu gala lietotājiem, kā minēts iepriekš 153. apsvērumā. Pamatojoties uz 154. apsvērumā minētajiem iemesliem, uzskatīja, ka pasākumu noteikšana vidējā termiņā neradīs negatīvu ietekmi piegāžu jomā Kopienā. (159) SiMn cenu pieauguma tiešā ietekme uz tērauda ražošanas izmaksām būs ierobežota, ņemot vērā to, ka SiMn augstākais veido 1 % oglekļa tērauda ražošanas izmaksu, un vēl mazāk nerūsējoša tērauda gadījumā. Ņemot vērā informāciju, ko sniedza lietotāju asociācija ( EUROFER ) par kopējām SiMn izmantošanas gada izmaksām, tiek lēsts, ka pat gadījumā, ja notiek ievērojams visu veidu SiMn cenu kāpums 20 % apmērā, tērauda ražotāju peļņas norma samazinātos tikai par aptuveni 0,2 % (patlaban peļņas norma šajā nozarē ir starp 10 un 40 %). Tā kā iespējamos pasākumus piemērotu daudz mazākā mērā, un tie maksimāli attiektos uz 10 % Kopienas patēriņa (gadījumā, ja importu, uz ko attiektos pasākumi, neaizvietos ar importu no citiem reģioniem), iespējamo pasākumu ietekme uz tēraudrūpniecības rentabilitāti būtu ļoti ierobežota. (160) Tika apgalvots, ka SiMn tirgus ir starptautisks un ka globālais pieprasījums palielināsies līdz ar pieprasījuma pieaugumu pēc tērauda. Kad pieprasījumus ir lielāks par piedāvājumu, strauji palielinās cenas, kā notika 2004. gadā. Ja Kopienā radīsies piegāžu un pieprasījuma pagaidu traucējumi, kā minēts 155. apsvērumā, īstermiņa cenas varētu palielināties tādā līmenī, kas būs daudz augstāks par piemēroto nodokli. Tomēr, tā kā SiMn tirgus ir starptautisks, uzskata, ka cenas Kopienā nosaka piedāvājuma un pieprasījuma attiecības starptautiskajā līmenī un ka Kopienas cenas būtiski neatšķirsies no pasaules cenām, jo citu valstu imports patlaban ir lielā mērā pārstāvēts tirgū. Tērauda ražotāju peļņas norma patlaban ir apmierinoša (10 līdz 40 %), turklāt ražotājiem jebkurā gadījumā būs iespēja novirzīt attiecīgā ražojuma cenu palielinājumu; turklāt šis palielinājums būs ierobežots, jo SiMn vērtība kopējās tērauda ražošanas izmaksās ir nenozīmīga. (161) Lietotāji apšaubīja pasākumu efektivitāti, apgalvojot, ka iepriekšējo pasākumu piemērošana un atcelšana būtiski neietekmēja Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti. Tomēr, lai gan antidempinga pasākumu piemērošanas mērķis ir atjaunot taisnīgus tirgus nosacījumus, lai nodrošinātu Kopienas ražošanas nozarei, kurai nodarīts būtisks kaitējums, iespēju atgūties, apstāklis, ka šāda iespēja netika nodrošināta iepriekš, nevar būt par iemeslu antidempinga pasākumu piemērošanas atbilstības apšaubīšanai gadījumā, ja tas tiek nodrošināts pašreiz. (162) Daži lietotāji minēja, ka pēdējos 10 gados Kopienas tēraudrūpniecība cieta no augošām izmaksām saistībā ar antidempinga pasākumiem, ko piemēroja vairākām izejvielām, kuras galvenokārt izmanto tēraudrūpniecībā. Turklāt lietotāji norādīja, ka papildus pašreizējai procedūrai saistībā ar izejvielām, ko izmanto tēraudrūpniecībā, bija sāktas vairākas citas procedūras. Tie apgalvoja, ka šo procedūru kopējas ietekmes rezultātā Kopienas tērauda ražotājiem radīsies grūtības starptautiskajā līmenī. Attiecībā uz iepriekšējiem pasākumiem jāatzīmē, ka lielākai daļai iepriekšējo pasākumu termiņš ir beidzies. Attiecībā uz pasākumu kumulatīvo ietekmi uz vairākām izejvielām jāatceras, ka antidempinga pasākumu mērķis ir novērst to tirgū radušos traucējumu ietekmi, ko rada imports par dempinga cenām. Tāpēc to antidempinga pasākumu ietekmei, kurus piemēroja vairākām izejvielām, kas ietekmē vienu un to pašu nozari, nevajadzētu radīt tirgus traucējumus. Jebkurā gadījumā pasākumu piemērošanai attiecībā uz tēraudrūpniecību būs nenozīmīga ietekme, kā minēts iepriekš 159. apsvērumā. (163) Pēc galīgās informācijas nodošanas atklātībā EUROFER atkārtoja savu argumentu, ka pasākumu piemērošana nav Kopienas kopējās interesēs, jo tas paaugstinātu lietotāju izmaksas un būtiski neuzlabotu Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Jaunu informāciju šajā sakarā nesniedza, tāpēc ir apstiprināts iepriekš minētais pamatojums (sk. 157. līdz 162. apsvērumu), un saistībā ar šo uzskata, ka antidempinga maksājuma ieviešana, visticamāk, būtiski neietekmēs lietotāju stāvokli. 5. Secinājums par Kopienas interesēm (164) Paredzams, ka pasākumu piemērošana ĶTR un Kazahstānas importam sniegs iespēju Kopienas ražošanas nozarei, kā arī citam Kopienas ražotājam, uzlabot savu stāvokli, palielinot pārdošanas apjomu, pārdošanas cenas un tirgus daļu, lai gan tirgū ir pieejams ierobežots un arvien mazāks SiMn daudzums ar izcelsmi citās valstīs (t.i., Dienvidāfrikas un Norvēģijas (SiMn ar zemu oglekļa saturu)) un piegādātāji, uz kuriem neattiecas pasākumi, praktizē tādas pašas cenas, kā ĶTR un Kazahstānas importētāji pirms maksājumu piemērošanas. Lai gan var rasties negatīva ietekme, lietotājiem palielinoties izmaksām, ņemot vērā laiku, kas, iespējams, vajadzīgs jauno vai alternatīvo piegādātāju izvēlei, uzskatīja, ka pasākumu piemērošanai attiecībā uz tēraudrūpniecību būs nenozīmīga ietekme. Ņemot vērā iepriekš minēto, pagaidām secina, ka šajā gadījumā nav iemesla, lai neveiktu pasākumus, un ka pasākumu piemērošana nav pretrunā Kopienas interesēm. G. GALĪGIE PASĀKUMI Kaitējuma novēršanas pakāpe, ko aplēsa (165) Nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību, antidempinga pasākumi jānosaka tādā apmērā, lai novērstu kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei radījis imports par dempinga cenām. Aprēķinot maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu dempinga kaitējošo ietekmi, tika atzīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Kopienas ražošanas nozarei iegūt tādu pirmsnodokļu peļņu, kas būtu sasniedzama normālos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. (166) Tad, ja nebūtu dempinga, kas izraisa kaitējumu, Kopienas ražošanas nozare varētu gaidīt, ka peļņas norma būs 8 % apmērā no apgrozījuma Minēto apgalvojumu pārbaudīja un konstatēja, ka, pateicoties pieprasītai peļņas normai, kapitālieguldījumus relatīvi īsā laika posmā atgūtu. Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka Kopienas ražošanas nozares ilgtermiņa kapitāla ieguldījumi nebija pietiekami. Tāpēc uzskatīja, ka 5 % peļņas norma, kas atbilst normai, ko izmantoja izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica iepriekšējos antidempinga pasākumus, ir piemērota vērtība, ko Kopienas ražošanas nozare varētu paredzēt iegūt, ja tirgū nav kaitējumu izraisoša dempinga. (167) Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, katra ražojuma paveida vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķināšanai, salīdzinot ar cenu, kas nerada zaudējumus un noteikta līdzīgajam ražojumam, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cena, kas nerada kaitējumu, ir noteikta, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu, lai atspoguļotu iepriekš minēto peļņas normu. Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības. Tā kā nevienam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, netika piešķirts TER vai AR, dempinga starpību aprēķināja attiecībā uz visu ĶTR, pamatojoties uz Comext statistiku. (168) Izdarot minēto cenu salīdzināšanu, tika konstatēti šādi kaitējuma apmēri: Ukraina: visi uzņēmumi | 1,6 % | OJSC Kazchrome | 7,3 % | ĶTR | 8,2 % | (169) Ņemot vērā visu iepriekš minēto, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu uzskata, ka ĶTR un Kazahstānas izcelsmes SiMn importam jāpiemēro galīgais antidempinga maksājums, kura lielums jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, saskaņā ar noteikumu par mazāko nodevu, izvēloties mazāko no tām. Pēc analoģijas ar pamatregulas 9. panta 3. punktu, ņemot vērā to, ka kaitējuma apmērs Ukrainai ir de minimis līmenī, izmeklēšanu attiecībā uz šo valsti pārtrauc. (170) Tāpēc un 165. līdz 169. apsvērumā minēto iemeslu dēļ , antidempinga maksājuma likmes ir šādas. Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme | Kazahstāna | Visi uzņēmumi | 6,5 % | ĶTR | Visi uzņēmumi | 8,2 % | H. SAISTĪBAS (171) Nododot atklātībā svarīgākos faktus un apsvērumus, uz kuriem balstījās nodoms ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu, vairākums Kazahstānas ražotājs eksportētājs piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Pēdējos gados attiecīgajam ražojumam ir raksturīga cenu nepastāvība, un tādēļ tas nav piemērots, lai pieņemtu saistības par noteiktu cenu. Lai pārvarētu šo šķērsli, ražotājs eksportētājs piedāvāja indeksēt minimālo importa cenu ar pamatizejvielas cenu, proti, mangāna rūdu. Tomēr svārstības attiecīgā ražojuma cenās nevar izskaidrot ar svārstībām pamatizejvielas cenās, tādējādi nav iespējams indeksēt minimālās importa cenas ar pamatizejvielas cenu. Ražotājs eksportētājs piedāvāja alternatīvu pieeju, proti, indeksēt minimālo importa cenu, pamatojoties uz paša ražošanas izmaksām, kā uzrādīts uzņēmuma revidētajos pārskatos. Tomēr šo pieeju nevarēja pieņemt, jo izmaksu attīstība ne vienmēr atbilst cenu attīstībai. Turklāt šādas saistības uzskata par neīstenojamām, jo izmaksu attīstības nepārtraukta uzraudzība, kas jāveic Komisijai, būtu ļoti sarežģīta. Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka eksportētāja piedāvātās cenu saistības nevar pieņemt. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo nosaka antidempinga galīgo maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas un Kazahstānas izcelsmes silīcijmangāna (tostarp ferosilīcijmangāna) importu, ko klasificē ar KN kodiem 7202 30 00 un ex 8111 00 11 ( TARIC kods 8111 00 11 10). 2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas tiem ražojumiem, kas uzskatīti 1. punktā un ko ražo turpmāk norādītie uzņēmumi, ir šāda: Valsts | Ražotājs | Maksājuma likme | Kazahstāna | Visi uzņēmumi | 6,5 % | ĶTR | Visi uzņēmumi | 8,2 % | 3. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Ar šo izbeidz procedūru attiecībā uz Ukrainas izcelsmes silīcijmangāna importu. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.). [2] OV C 214, 6.9.2006., 14. lpp. [3] OV L 62, 3.3.1998., 1. lpp.