LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 108/11

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2009/C 108/09

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“CORNISH SARDINES”

EK Nr.: UK-PGI-0005-0589-23.1.2007

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1. Nosaukums:

“Cornish Sardines”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Apvienotā Karaliste

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2. 1. punktā minētā produkta apraksts:

Nosaukumu “Cornish Sardines” izmanto, lai apzīmētu sardina pilchardus sugas pelaģiskās zivis, kas nozvejotas Kornvolas piekrastē līdz sešām jūdzēm no krasta, izkrautas krastā un apstrādātas Kornvolas grāfistē. Sadzīvē šīs zivis sauc par sardīnēm.

“Cornish Sardines” ir zivis ar metāliski zaļu vai olīvkrāsas mugurdaļu, zeltainiem sāniem un sudraboti baltu līdz perlamutra nokrāsas vēderdaļu. Augšējā sānu daļā ir vairāki tumši plankumi, kurus dažreiz papildina otra vai trešā šādu plankumu rinda. Sezonas laikā zivju izmēri var atšķirties. Vienā kilogramā sardīņu jābūt no 9 līdz 18 zivīm.

Kad zivis ir svaigas, to gaļai ir stingra, smalka struktūra, kas, temperatūrai paaugstinoties virs 1 ° pēc Celsija skalas, strauji kļūst mīkstāka un pakāpeniski bojājas. Garšas intensitāte ir atkarīga no tā, cik svaigas ir zivis un cik trekna ir to gaļa.

Svaigām “Cornish Sardines” zivīm jābūt spožām un stingrām, zvīņām jābūt lielākoties neskartām, žaunām – tumši sārtā vai sarkanā krāsā. Tām jābūt apaļīgām, ar svaigas zivs smaržu, un vislabāk tās garšo vasaras beigās, kad zivis ir sulīgas un to garša – intensīva. “Cornish Sardines” var pārdot vai nu svaigas, vai saldētas.

3.3. Izejvielas:

Nepiemēro

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Nepiemēro

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Zivīm jābūt nozvejotām apgabalā, kas atrodas Kornvolas Jūras zvejas komitejas (CSFC) jurisdikcijā – līdz sešām jūdzēm no Kornvolas krasta, izkrautām krastā un apstrādātām Kornvolas grāfistē.

Šajā kontekstā par apstrādi gan atsevišķi, gan kopā uzskata filejas atdalīšanu, galvas atdalīšanu, ķidāšanu, saldēšanu, marinēšanu, sālīšanu un saiņošanu.

— Filejas atdalīšana ir galvas un muguras asakas atdalīšana no gaļas, ko veic vai nu ar rokām, vai mehāniski.

— Galvas atdalīšana un zivs ķidāšana ir galvas nogriešana vai ķidu izņemšana, atstājot zivij asti, vai to nogriežot.

— Saldēšana ir process, kurā viss produkts tiek novietots un turēts temperatūrā, kas zemāka par 0 ° pēc Celsija skalas, un kļūst ciets.

— Sālīšana vai marinēšana ir produkta saglabāšana, samazinot ūdens fāzi, ko panāk, pievienojot sāli un/vai skābes, lai radītu vidi, kas liedz vairoties pūšanas baktērijām.

— Saiņošana ir saiņošana atsevišķos iesaiņojumos, kuru svars ir mazāks par 10 kg.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iesaiņošanai u. c.:

Nepiemēro

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Nepiemēro

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Kornvolas grāfiste, tostarp piekrastes jūras apgabali, kas atrodas Kornvolas Jūras zvejas komitejas (CSFC) jurisdikcijā – līdz sešām jūdzēm no Kornvolas krasta.

Kornvolas Jūras zvejas apgabala jurisdikcija ir izveidota ar rīkojumu atbilstoši 1888. gada Jūras zvejas likumam, un apgabalam ir tiesības izdot normatīvos aktus, kas nosaka zivju zveju tajā. CSFC ir atbildīga par to, lai Kornvolas piekrastes teritorijā tiktu īstenoti tiesību akti par zvejniecību. Attiecīgais piekrastes rajons ir līdz 6 jūdzēm no krasta un aptver aptuveni 1 350 jūras jūdzes.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Ģeogrāfisko apgabalu un zvejas praksi, tostarp zivju “Cornish Sardines” nozveju, izkraušanu krastā un apstrādi, vieno ļoti specifiska saikne; runa ir par labi dokumentētām tradicionālām zvejas metodēm. “Cornish Sardine” zivis šim ģeogrāfiskajam apgabalam piesaista vide, t. i., apstākļi, kas ir līču seklajos ūdeņos pie Kornvolas krastiem. Šajos ūdeņos zivīm vislabāk patīk uzturēties. Galvenā klimatiskā parādība Atlantijas apgabalā, kur atrodas Kornvola, ir Ziemeļatlantijas oscilācija, kuras radītā temperatūras mainība un plūdmaiņas nosaka to, kur būs atrodams fitoplanktons, ar kuru barojas zivis “Cornish Sardines”.

Īpašo saikni ar ģeogrāfisko apgabalu veido tas, ka sardīņu zveja tiek veikta laikā, kad zivis iepeld šajos seklajos līčos. Raksturīgais zvejas paņēmiens atgādina agrāko paaudžu tradicionālo praksi.

Tradicionāli zivis tika zvejotas, kad tās pietuvojās krastam. Agrāk to darīja, novērojot zivju barus no īpašām novērošanas vietām, kas bija iekārtotas klintīs; informācija par pamanītajiem zivju bariem no novērošanas vietām (izmantojot vietējo semaforu) tika paziņota kuģiem, novirzot tos uz vietām, kur veikt zveju. Platību ierobežoja redzamība no klintīm. Šī tradīcija tiek turpināta; kaut arī no klintīm veiktu novērojumu vietā ir stājusies moderna tehnika, zināšanas par zivju pulcēšanās vietām tiek pārmantotas no paaudzes paaudzē. Modernās tehnikas izmantošanas rezultātā pēdējo dažu desmitu gadu laikā zveja tiek veikta plašākā apgabalā, atvirzoties tālāk no krasta, bet vietējie zvejas kuģi, kas seko zivju bariem seklajos ūdeņos, vēl aizvien atrodas redzamības attālumā no krasta. Visi zvejas darbību ģeogrāfiskie ierobežojumi attiecas uz Kornvolas Jūras zvejas apgabala 6 jūdžu robežu, un tāpēc šī teritorija labi raksturo zvejas apgabalu.

Tā kā zivis ir trauslas, tās ātri jāizkrauj krastā, tāpēc nelielās laivas, kas dodas jūrā no katras teritorijas vietējām ostām, atgriežas savās vietējās ostās Kornvolā. Šī ir zvejas tradīcija, kas turpinās gadu gaitā.

5.2. Produkta specifika:

Pamatu saiknei ar ģeogrāfisko apgabalu veido sardīņu zvejas, izkraušanas un apstrādes senā vēsturiskā tradīcija un paņēmieni konkrētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tagad zivis zvejo ar moderniem ilgtspējīgiem zvejas paņēmieniem, kas nodrošina zvejas labu pārvaldību.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām produkta īpašībām:

Nozveja

Zivju dzīves cikls liek tām tuvoties krastam, un zivju baru parādīšanās rezultātā ir attīstījušies tradicionālie zvejas paņēmieni, kam vēsturiski bija sabiedrisks raksturs. Zvejnieki un vietējie iedzīvotāji apvienoja pūliņus zivju nogādāšanai krastā.

Kaut arī zvejas paņēmieni ir attīstījušies, zvejniecība vēl aizvien ir svarīga Kornvolas ekonomikas daļa. Zvejas flote, ko veido visdažādākie kuģi, turpina zvejot zivis “Cornish Sardines” no ostām un līčiem, kas atrodas gar 329 jūdžu garo Kornvolas krasta līniju.

Par seno zvejas tradīciju apgabalā liecina Kornvolas zvejnieku gūtā prasme. Prasme, kas tiek mantota no paaudzes paaudzē, izpaužas tostarp kā spēja noteikt sardīņu atrašanās vietu un māka uzmanīgi apieties ar zvejas rīkiem.

Veiksmīga zveja ir atkarīga arī no tradicionālās kuģu spējas darboties komandā; vairāki vienas ostas vai uzņēmēju grupas kuģi strādā kopā.

Izkraušana krastā un apstrāde

Agrāk katrā ostā bija glabāšanas un apstrādes vietas (zivju pagrabi), un vietējie iedzīvotāji iesaistījās darbā, nodrošinot zivju produktu ātru apstrādi. Arī šodien zivju trauslās uzbūves dēļ tās ātri jāizkrauj krastā. Zvejas kuģi atgriežas savās vietējās Kornvolas ostās, no kurām zivis tiek vestas uz rūpnīcām Kornvolā saiņošanai, uzglabāšanai, apstrādei.

Zivju apstrāde notiek noteiktajā Kornvolas grāfistes apgabalā. Šis apgabals iekļauj tradicionālos līčus un ostas, kurās zivis apstrādāja arī agrāk. Modernās tehnoloģijas un higiēnas standartu ieviešanas rezultātā, kā arī spiediena rezultātā, kam pakļauti īpašumi jūras krastā, ciematu ostās ierīkoto zivju pagrabu vietā ir stājušās rūpnīcas un rūpnieciskie kompleksi, bet visas rūpnīcas vēl aizvien atrodas Kornvolā, un tās labi iekļaujas ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nesadalītā veidā svaigas zivis saiņo ledū un dzesēšanas kastēs pa 10 kg vai mazāk nogādāšanai pircējiem. Citkārt zivis tiek sasaldētas un saiņotas kastēs vai maisos glabāšanai sasaldētā veidā, lai pēc tam tās nogādātu pircējiem. Zivju apstrāde jāveic tikai Kornvolas apgabalā.

Reputācija

Nosaukumu Kornvola un “Cornish” jau gadsimtiem ilgi izmanto zivju produktu apzīmēšanai, un tāpēc šiem vārdiem ir cieša reputāciju raksturojoša saikne ar attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā nozvejotajām, krastā izkrautajām un apstrādātajām zivīm.

Pirmais dokumentētais sālīto sardīņu (kas pazīstamas kā “pilchards”) eksports tika veikts 1555. gadā no Kornvolas ostas Lū. 17. un 18. gadsimtā šis eksports kļuva par vienu no galvenajiem Kornvolas zvejniecības balstiem, lielākajam izkrāvumam, kas reģistrēts 1871. gadā, sasniedzot 16 000 tonnas. Galvenie zivju saņēmēji bija Eiropas katoļticīgās valstis, jo īpaši Itālija, kuras ziemeļdaļā produktu pazina kā “Salacche Inglesi”.

Pēdējos desmit gados nosaukumu “Cornish Sardine” izmanto biežāk, un produkta reputācija ir augusi, pateicoties Kornvolas Sardīņu pārvaldības asociācijas lielajam darbam un produkcijas augstajai kvalitātei. Zivīm “Cornish Sardines” ir palielinājies tirdzniecības apjoms jo īpaši Apvienotās Karalistes mazumtirdzniecības tīklā, kur tās ir ieguvušas kvalitātes zīmogu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

http://www.defra.gov.uk/foodrin/foodname/pfn/products/documents/cornishsardines-pdo.pdf

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.