LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 18.6.2015. 
COM(2015) 301 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
2002. GADA 19. J ŪLIJA REGULAS (EK) Nr. 1606/2002 PAR STARPTAUTISKO 
GRĀMATVED ĪBAS STANDARTU PIEM ĒROŠANU IZV ĒRTĒJUMS 
{SWD(2015) 120 final}  
 
2 
 1. Ievads 
Vairāk nekā desmit gadus p ēc tam, kad tika pie ņemta Regula 1606/2002 (“SGS regula”)1, un 
pēc šīs regulas darb ības sākotnējās pārskatīšanas, ko veica 2008. gad ā2, Komisija Normat īvās 
atbilstības un izpildes programmas ( REFIT )3 ietvaros nol ēma novērtēt, vai ir pan ākti 
nospraustie m ērķi. Vienlaikus Regul ā 258/20144 noteikts, ka Komisijai j āziņo gan par 
izvērtēšanas konstat ējumiem, tostarp vajadz ības gadījumā — grozījumu priekšlikumiem, gan 
par attiecīgo iestāžu pārvaldības pasākumiem. 
Pieņemot starptautiskos finanšu p ārskatu standartus ( IFRS )5, kurus izdevusi Starptautisko 
grāmatvedības standartu padome ( IASB ) lietošanai ES, bija paredz ēts uzlabot ES kapit āla 
tirgu un iekš ējā tirgus efekt īvu darbību. 
Kopš 2005. gada atbilstoši regulai  tika sagatavoti biržas sarakst ā iekļauto ES uz ņēmumu6 
konsolidētie finanšu p ārskati saska ņā ar IFRS . Dalībvalstis var paplašin āt IFRS  piemērošanu 
un attiecin āt to uz atseviš ķiem gada finanšu p ārskatiem un uz biržas sarakst ā neiekļautiem 
uzņēmumiem. “P ārredzamības direkt īvā”7 ir arī paredzēts, ka visiem emitentiem (ieskaitot 
ārpus ES valst īs), kuru v ērtspapīri tiek kot ēti regulētā tirgū, kas atrodas vai darbojas ES, ir 
jāizmanto IFRS . 
Šajā ziņojumā apkopoti izv ērtējuma konstat ējumi un noteikti iesp ējamie uzlabojumi. 
Pievienotaj ā Komisijas dienestu darba dokument ā izklāstīta sīkāka inform ācija, kas pamato šo 
ziņojumu. 
2. Metodolo ģija 
Izmantojot sabiedrisku apspriešanu (2014. ga da augusts–novembris, 200 atbildes), neform ālu 
ekspertu grupu (18 publiskas un priv ātas organiz ācijas, 3 san āksmes 2014. gad ā) un 
Grāmatvedību regulējošo komiteju ( ARC ), kas ietver p ārstāvjus no vis ām dalībvalstīm, 
Komisija veica izv ērtējumu, kur ā tika noskaidrots ieinteres ēto personu viedoklis. T ā 
pārskatīja materiālus par IFRS  obligātās pieņemšanas ietekmi ES un IFRS  rezultātiem krīzes 
laikā. Tā arī izmantoja attiec īgo starptautisko un Eiropas iest āžu iekšējo pieredzi. Lai 
                                                            
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. j ūlija Regula (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko 
grāmatvedības standartu piem ērošanu (OV L 243, 11.9.2002.). 
2 COM(2008) 215.  
3 COM(2014) 368.  
4 Eiropas Parlamenta un Padomes  2014. gada 3. apr īļa Regulas (ES) Nr. 258/2014, ar ko izveido Savien ības 
programmu, lai atbalst ītu īpašas darb ības finanšu p ārskatu un rev īzijas jom ā laikposm ā no 2014. l īdz 2020. 
gadam, un ar ko atce ļ Lēmumu Nr. 716/2009/EK, 9. panta 2. punkts (OV L 105, 8.4.2014.). 
5 Starptautiskos gr āmatvedības standartus (SGS) pirmoreiz izdeva Starptautisko gr āmatvedības standartu 
komiteja ( IASC ) — IASB  priekštece.  
6 Ar vērtspapīriem, kurus tirgo regul ētā ES tirgū. 
7 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direkt īva 2004/109/EK par atkl ātības prasību 
saskaņošanu attiec ībā uz inform āciju par emitentiem, kuru v ērtspapīrus atļauts tirgot regul ētā tirgū, un par 
grozījumiem Direkt īvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004.).  
 
3 
 palielinātu ES ieguld ījumu starptautisko standartu noteikšanas jom ā, izvērtējumā ņēma vērā 
Meistada ( Maystadt ) kunga ieteikumus8. 
Izvērtējumā mēģināja salīdzināt situāciju, kāda izveidojusies, izmantojot SGS regulu, ar to 
situāciju, kāda būtu radusies, ja neb ūtu pieņemti IFRS . Tomēr nebija skaidra etalona, pret ko 
salīdzināt ar IFRS , jo nav nevienas alternat īvas ES un p ārskatāmajā periodā turpinājās valsts 
vai ASV visp ārpieņemto grāmatvedības principu ( GAAP ) izstrāde. 
Izvērtējums kopum ā tika veikts, raugoties no visas ES viedok ļa, un regulas mijiedarb ība ar 
valstu ties ību aktiem netika sistem ātiski analiz ēta. Izvērtēšanā netika ietverta IFRS  standartu 
tehniska p ārskatīšana un netika analiz ēti atsevišķi standarti, ņemot vērā administrat īvo slogu, 
ko tie var rad īt. Tāpat netika apsv ērti iespējami alternat īvi grāmatvedības režīmi attiecībā uz 
biržas sarakst ā neiekļautiem uz ņēmumiem ES. 
IFRS  pieņemšanas ietekmi p ārskatāmajā periodā bija grūti nošķirt, jo tika veiktas citas 
nozīmīgas regulat īvas pārmaiņas; ietekme atš ķīrās arī atkarībā no valstu GAAP , kurus 
izmantoja pirms  IFRS . Bija ar ī grūti iegūt kvantitat īvos datus par uz ņēmumiem, kuri 
piemēroja IFRS,  un par izmaks ām un ieguvumiem. Esoš ā pētniecība galvenok ārt bija vērsta 
uz lielākiem uzņēmumiem. Visbeidzot, sabiedrisk ās apspriešanas res pondenti bija paši 
pieteikušies un ne vienm ēr veidoja reprezentat īvu izlasi. 
Izvērtējumā netiek apl ūkotas rev īzijas. Ir visp ārēji atzīts, ka augstas kvalit ātes revīzijas ir 
vajadzīgas, lai nodrošin ātu ticamus finanšu p ārskatus. P ārskatāmajā periodā ES ir 
pastiprinājusi tiesisko regul ējumu par oblig ātajām revīzijām, tostarp par revidentu un rev īzijas 
uzņēmumu neatkar īgu uzraudz ību9.   
3. Konstatējumi 
3.1. Izvērtēšanas krit ēriji  
3.1.1.  Efektivitāte 
SGS regulas m ērķis bija saska ņot biržas sarakst ā iekļauto uzņēmumu finanšu p ārskatus, 
nodrošinot finanšu p ārskatu augsta l īmeņa pārredzamību un sal īdzināmību, lai sekm ētu ES 
kapitāla tirgu un iekš ējā tirgus efekt īvu darbību. Ar regulu tika palielin āta IFRS  nozīme, un tie 
tika visp ārēji atzīti, tādējādi ļaujot ES uz ņēmumiem vienl īdzīgi konkur ēt par finanšu 
resursiem pasaules kapit āla tirgos. 
Pārredzamība un salīdzināmība 
Komisija konstat ēja, ka ar SGS regulas pal īdzību ir palielin āta finanšu p ārskatu pārredzamība, 
pateicoties lab ākai grāmatvedības uzskaites kvalit ātei un inform ācijas atklāšanai un liel ākai 
                                                            
8 Should IFRS Standards be more "European"?;  Mission to reinforce the EU’s contribution to the development 
of international accounting standards;  Philippe MAYSTADT  ziņojums — 2013. gada oktobris.   
9 Direktīva 2006/43, ar ko paredz gada p ārskatu un konsolid ēto pārskatu oblig ātās revīzijas; direkt īvā grozījumi 
izdarīti ar Direkt īvu 2014/56 un Regulu 537/2014, ko piem ēro no 2016. gada j ūnija vidus.  
 
4 
 informācijas vērtības atbilst ībai, kas nodrošina prec īzākas tirgus prognozes, tostarp anal ītiķu 
prognozes. Tas nodrošin āja arī finanšu p ārskatu lab āku salīdzināmību nozarēs un valst īs un 
starp nozar ēm un valst īm, lai gan joproj ām ir dažas atš ķirības. 
Savāktie pierādījumi liecin āja, ka to finanšu p ārskatu kvalit āte, kuri sagatavo ti atbilstoši IFRS , 
ir laba; tas noz īmēja, ka standarti ir labas kvalit ātes. Tomēr tika kritiz ēta to sarež ģītība. 
Konstatējumi liecin āja, ka liel āka sarežģītība ir neizb ēgama, jo to izraisa pamat ā esošās 
darījumdarbības sarež ģītība; lai gan standarti nav sagatavoti t ā, ka būtu izmantojami tikai 
konkrētā nozarē, tie tika uzskat īti par pietiekami elast īgiem, lai atbilstu vair ākumam 
darījumdarbības mode ļu, taču ir zināmas bažas par to piem ērotību ilgtermi ņa ieguldītājiem un 
par atklājamās informācijas apjomu. 
SGS regul ā atzīts, ka augstas kvalit ātes finanšu p ārskatu sniegšana ir atkar īga no pareizas un 
stingras izpildes. Saska ņā ar Pārredzamības direkt īvu par gr āmatvedības standartu izpildi 
atbild katra dal ībvalsts; Eiropas V ērtspapīru un tirgu iest āde (EVTI) koordin ē to darbības, lai 
pastiprinātu uzraudz ības konver ģenci un nodrošin ātu konsekventu IFRS  piemērošanu ES. 
Savāktie pierādījumi liecin āja, ka ir ieviesti pien ācīgi mehānismi, lai nodrošin ātu IFRS  
atbilstīgu izpildi, un EVTI ir svar īga nozīme, veicinot izpildes konsekvenci un saska ņotību 
visā ES. Tom ēr daži pier ādījumi liecin āja, ka dal ībvalstīs ir dažas izpildes atš ķirības. EVTI 
nesen public ēja jaunas pamatnost ādnes10 par izpildi, kas var ētu nodrošin āt turpmākus 
uzlabojumus šaj ā jomā, taču vēl ir pāragri novērtēt to ietekmi. 
Standartu konsekventa īstenošanu var b ūt atkarīga no tā, kā tie tiek interpret ēti. EVTI nos ūta 
informāciju par daž ādību praksē IFRS  Interpret ācijas komitejai. Komisija atzin īgi vērtē 
efektīvo sadarb ību starp ab ām iestādēm. 
ES kapitāla tirgu un iekš ējā tirgus efekt īva darbība 
Komisija konstat ēja šādus pierādījumus tam, ka ir uzlabojušies kapit āla tirgus rezult āti: 
lielāka likvidit āte; zemākas kapitāla izmaksas; vair āk pārrobežu dar ījumu; viegl āka kapitāla 
pieejamība ES un pasaules m ērogā; labāka ieguldītāju aizsardz ība un ieguld ītāju konfidences 
saglabāšana. Tom ēr, kā norādīts iepriekš, IFRS  ietekmi nevar ēja nošķirt no citām pārmaiņām, 
kas ietekm ē kapitāla tirgus. 
Plaši ticis apspriests tas, cik liel ā mērā (ja vispār tā noticis) IFRS  izmantošana v ēl vairāk ir 
saasinājusi finanšu kr īzi, un pier ādījumi bijuši daž ādi. Divi gr āmatvedības aspekti nok ļuvuši 
uzmanības centrā. Pirmais ir faktisko cenu (paties ās vērtības) izmantošana, lai v ērtētu finanšu 
instrumentus. T ā kā gadījumos, kad situ ācija tirgos ir p ārmērīgi “sakars ēta” vai tirgi ir 
“pesimistiski”, v ērtības var būt pārspīlētas. Savuk ārt tādi instrumenti k ā banku aizdevumi tiek 
norādīti, pamatojoties uz izmaks ām, un ir past āvīgi jānovērtē, vai klienti atmaks ās 
maksājamās summas. Finanšu kr īzes laikā piemērojamais standarts, kas attiecas uz  
aizdevumu v ērtības samazin āšanu, tika plaši kritiz ēts par to, ka izveidotais nodrošin ājums ir 
                                                            
10 EVTI/2014/807.  
 
5 
 “par mazu un par v ēlu”. Pārējā kritika attiec ās uz to, ka dažas bankas nepietiekami atkl āja 
informāciju. Pēc tam, kad tika r ūpīgi ievērota tiesību aktos paredz ētā kārtība, IASB  2014. gad ā 
publicēja jaunu standartu attiec ībā uz finanšu instrumentiem ( IFRS  Nr. 9), kas pašlaik tiek 
novērtēts, lai to var ētu pieņemt. Kopum ā finanšu kr īze parādīja, ka standartiem var b ūt liela 
ietekme uz ekonomiku (skat. 3.2. punktu). 
Pasaules m ēroga standarti 
SGS regul ā paredzēts, ka IFRS  kļūst par pasaules m ēroga standartiem, no kuriem ieg ūtu ES 
uzņēmumi. Ieinteres ētās personas pauda uzskatu, ka ES l ēmums pie ņemt IFRS  būtiski 
veicināja IFRS ticamību un pie ņemšanu pasaules m ērogā. Līdz šim vair āk nekā simts valstu 
pieņēmušas IFRS,  un standartus atbalsta starptautiskas organiz ācijas, piem ēram, G20, Finanšu 
stabilitātes padome (FSP), Pasaules Banka, Starptautiskais Val ūtas fonds un B āzeles Banku 
uzraudzības komiteja. 
ASV neļauj vietējiem uzņēmumiem izmantot IFRS ; tas ir noz īmīgs ierobežojums to  
piemērošanai pasaules m ērogā. “Līdzvērtības” pieeja, saska ņā ar kuru ASV V ērtspapīru un 
biržas uzraudz ības komisija ( SEC) pieņem finanšu p ārskatus, kas sagatavoti saska ņā IFRS  
ārvalstu uz ņēmumiem, tiek uzskat īta par noz īmīgu ieguvumu aptuveni 90 lieliem ES 
emitentiem, kas kot ē vērtspapīrus ASV birž ās. 
IASB  un ASV standartu noteic ējs (FASB ) 2002. gad ā uzsāka programmu, lai veiktu attiec īgo 
standartu konver ģenci. Finanšu kr īze apliecin āja, cik svar īgs ir šis darbs, kuru akt īvi atbalstīja 
G20 un FSP. Tom ēr dažās jomās padomes nevar ēja panākt kopēju nostāju. 
3.1.2.  Lietderība 
Kopumā izvērtējuma rezult āti liecināja, ka ieguvumi, pateicoties SGS regulas īstenošanai, ir 
lielāki par izmaks ām. 
Tomēr grāmatvedības standartu piem ērošana pati par sevi nenoz īmē, ka var viegli ieg ūt 
tradicionālo izmaksu un ieguvumu anal īzi, jo ieguvumi nav izsak āmi skaitļos naudas 
izteiksmē; ir maz datu par izmaks ām, un izmaksas un ieguvumi ir nevienl īdzīgi sadalīti, 
turklāt izmaksas liel ākoties ir raduš ās uzņēmumiem, kas sagatavo finanšu p ārskatus saska ņā 
ar IFRS , savukārt ieguvumi tiek sadal īti starp min ētajiem uz ņēmumiem, finanšu p ārskatu 
lietotājiem, tostarp ieguld ītājiem un ekonomiku kopum ā. 
Tomēr uzņēmumi liel ākoties atbalst īja IFRS ; tas noz īmē, ka tie uzskata, ka izmaksas ir 
samērīgas, ņemot vērā ieguvumus. Dati liecina, ka izmaksu un ieguvumu attiec ība ir atkar īga 
no uzņēmuma iez īmēm, piemēram, lieluma un starptautisk ās darbības mēroga. Dažas 
ieinteresētās personas saskat īja ieguvumus no IFRS  pielietojuma paplašin āšanas, kas dod 
iespēju uzņēmumiem pie ņemt IFRS , jo varēs ietaupīt izmaksas, īpaši uzņēmumos, kas ietilpst 
biržas sarakst ā iekļautajās grupās. Daži ierosin āja arī ieviest vienk āršāku IFRS  variantu ar 
ierobežotu atkl ājamo inform āciju, kas b ūtu paredz ēts biržas sarakst ā iekļauto grupu 
meitasuzņēmumiem. Tika atz īmēts, ka IFRS  pieņemšanas izmaksas var b ūt šķērslis 
sākotnējam publiskam pied āvājumam, īpaši maziem un vid ējiem uzņēmumiem (MVU). 
 
6 
 Finanšu p ārskatu lietot āji lielākoties atbalst īja IFRS , ko tādējādi tiek uzlabota finanšu p ārskatu 
pārredzamība un salīdzināmība. 
Visām ieinteres ētajām person ām radās izmaksas standartu izstr ādes un apstiprin āšanas laik ā. 
Dažas atsauksmes liecin āja, ka pavisam nesen izmaksu un ieguvumi l īdzsvaru ir negat īvi 
ietekmējušas biež ās standartu p ārmaiņas, to sarež ģītība un pieaugošais inform ācijas 
atklāšanas apjoms. 
3.1.3.  Būtiskums  
Kopumā izvērtējuma rezult āti liecināja, ka SGS regulas m ērķi joprojām ir būtiski. 
Kapitāla tirgu pieaugoša globaliz ācija nosaka to, ka v ēl būtiskāka kļūst vienota finanšu 
pārskatu valoda. 2002. gad ā nebija nodrošin āti vienlīdzīgi konkurences apst ākļi biržas 
sarakstā iekļautiem uz ņēmumiem ES kapit āla tirgos. Patlaban tas ir pan ākts, tāpēc diskusijas 
veltītas tam, lai noskaidrotu, vai pasaul ē ir vienlīdzīgi konkurences apst ākļi. Kā norādīts, 
starptautisk ās organizācijas atbalsta IFRS  kā pasaules m ēroga standartus. 
Krīze parādīja, ka jāizprot noteikumu ietekme uz fina nšu tirgiem un ekonomiku. SGS regul ā 
norādīts, ka starptautiskiem standartiem j ābūt Eiropas sabiedrisk ā labuma interes ēs, ja tos 
ievieš ES. Termins “sabiedriskais labums” nav defin ēts, bet var saprast, ka tas aptver finanšu 
stabilitāti plašā nozīmē un ekonomiskus apsv ērumus. Jo īpaši ir jāizvērtē, vai grāmatvedības 
standarti var ētu negatīvi ietekm ēt ekonomiku vai konkr ētas ieinteres ētās personas, piem ēram, 
ilgtermiņa ieguldītājus. Ir arvien vair āk aicinājumu pie ņemt noteikumus, kas j āapsver 
visaptveroši, ņemot vērā to kumulat īvo ietekmi. 
SGS regulas pie ņemšanas laik ā tika pan ākta vienošan ās, ka tās mērķi vairāk būs vērsti uz 
biržas sarakst ā iekļautiem ES uz ņēmumiem; tas tika atspogu ļots obligātajā piemērošanas 
jomā,  kuru dal ībvalstīm ir iesp ēja paplašin āt. Dažas ieinteres ētās personas uzskat īja, ka jo 
īpaši ieguld ītājiem IFRS  izmantošana potenci āli varētu dot līdzīgu labumu, ja IFRS  
izmantošana tiktu paplašin āta (piemēram, attiec ībā uz tādu biržas sarakst ā iekļauto uzņēmumu 
atsevišķiem gada finanšu p ārskatiem, kuri nesagatavo konsolid ētos finanšu p ārskatus). Citas 
personas uzsv ēra risku piem ērot sarežģītus standartus MVU. 
3.1.4.  Saskaņotība 
SGS regul ā 
ES pieņemtie IFRS  ir kodific ēti juridiski saistoš ā Komisijas Regul ā 1126/200811, kas groz īta, 
ņemot vērā katru jauno standartu un groz ījumu. Komisija divas reizes gad ā sagatavo 
pašreizējo standartu nesaistošu konsolid ētu redakciju vis ās ES valod ās. Dati liecina, ka ir 
jāuzlabo tulkojumi atseviš ķās valodās, ka ir praktiskas gr ūtības standartu konsolid ācijā un 
                                                            
11 Komisijas 2008. gada 3. novembra Regula (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pie ņem vairākus starptautiskos 
grāmatvedības standartus saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (OV L 320, 
29.11.2008.). 
 
7 
 dažas atš ķirības starp IASB  standartiem un ES konsolid ētajiem tekstiem. T āpēc Komisijas 
veikta visu  IFRS  oficiāla kodifik ācija varētu būt noderīgs pasākums. 
Dažas ieinteres ētās personas ar ī apšaubīja, vai ir j ābūt pārliecībai (ārpus IASB  tiesību aktos 
paredzētās kārtības), ka jaunie standarti vai groz ījumi ir saska ņoti ar esošo IFRS  sistēmu. 
Ar citiem ES ties ību aktiem 
Komisija ir ap ņēmusies pal īdzēt risināt problēmas saistībā ar visām neatbilst ībām, kas raduš ās 
SGS regulas un gr āmatvedības direkt īvas mijiedarb ībā. Līdz šim atbilstošas dal ībvalstu 
interpretācijas un transpon ēšanas metodes ir ļāvušas risin āt šādas problēmas. 
Kapitāla uzturēšanas un dividenžu sadales noteikumi ar ī ir minēti kā juridiska probl ēma, kas 
var rasties konkr ētās jurisdikcij ās, ja dalībvalstis at ļauj vai pieprasa, lai IFRS  tiktu izmantoti 
atsevišķiem gada finanšu p ārskatiem, kuri ir sadal āmās peļņas pamat ā. Katra dal ībvalsts 
apsver, k ā šādus jautājumus risin āt savos valsts ties ību aktos atbilst īgi ES pras ībām par 
kapitāla uzturēšanu. 
IASB  esošajā konceptu ālajā sistēmā norādīts, ka visp ārēja rakstura finanšu p ārskatu mērķis ir 
nodrošināt tādu inform āciju par p ārskatu sniedzošo sabiedr ību, kas ir noder īga esošajiem un 
potenciālajiem ieguld ītājiem, aizdev ējiem un citiem kreditoriem. Lai gan uz  IFRS  balstītā 
finanšu inform ācija ir sākumpunkts lielai da ļai prudenci ālā regulējuma, IASB  neietver 
prudenciālās uzraudz ības iestādes vai regulatorus lietot āju sarakst ā. Tomēr ir jānodrošina, lai 
finanšu inform ācija būtu piemērota šim nol ūkam, vienlaikus atz īstot, ka prudenci ālie 
regulatori var piepras īt citu inform āciju, lai sasniegtu savus atš ķirīgos mērķus. 
Dati liecin āja, ka, lai gan IFRS , normatīvās prasības, nodok ļu un kapit āla uzturēšanas 
noteikumi var paredz ēt atšķirīgas pārskatu sniegšanas pras ības par uz ņēmumiem, š ādas 
atšķirības lielā mērā tiek uzskat ītas par sam ērīgām un leģitīmām, ņemot vērā dažādo mērķu 
spektru. 
3.1.5.  ES pievienot ā vērtība 
90. gadu beig ās uzņēmumu internacionaliz ācijas, vienot ā tirgus izveides un finanšu tirgus 
globalizācijas rezult ātā bija radusies vajadz ība pēc vienotas gr āmatvedības valodas biržas 
sarakstā iekļautiem uz ņēmumiem. Dažiem no tiem bija j āsagatavo papildu p ārskati saska ņā ar 
starptautiskiem vai ASV standartiem, jo to nacion ālie pārskati netika st arptautiski atz īti. 
Izmantojot regulu, ES nol ēma piemērot IFRS  biržas sarakst ā iekļautiem uz ņēmumiem, jo 
grūtības saska ņot dalībvalstu daž ādās grāmatvedības tradīcijas kav ētu grāmatvedības 
direktīvu pienācīgu nostiprin āšanu. 
Dati liecina, ka regulas m ērķi ir sasniegti efekt īvi un iedarb īgi un ka tie joproj ām ir būtiski. 
Turklāt līdz šim joproj ām nav labi defin ētu alternat īvu IFRS . Tādējādi regula aizvien 
nodrošina pievienoto v ērtību Eiropai un mazina p ārrobežu š ķēršļus, izmantojot kop ēju 
starptautisko gr āmatvedības valodu un ļaujot ieņemt ES stabilu vietu starptautisko standartu 
izstrādē.  
 
8 
 Dati liecina, ka l īdzsvars starp oblig āto regulas piem ērošanas jomu un iesp ēju dalībvalstīm 
paplašināt IFRS izmantošanu valsts l īmenī nodrošina pien ācīgu subsidiarit āti un 
proporcionalit āti. Dalībvalstis ir ieviesušas iesp ējas dažādos veidos, kuros ņemta vērā īpašā 
ekonomisk ā un tiesisk ā vide. IFRS  obligāta izmantošana nav plaši attiecin āta uz biržas 
sarakstā neiekļautiem uz ņēmumiem vai atseviš ķiem finanšu p ārskatiem. 
3.2. Apstiprin āšanas process un krit ēriji  
3.2.1.  Apstiprin āšanas meh ānisms — process 
IASB  izdotos  IFRS  Komisija ir apstiprin ājusi saska ņā ar komitolo ģijas proced ūru. 
Apstiprin āšanas process joproj ām ir nepieciešams, lai nodrošin ātu, ka standarti, ko 
izstrādājusi privāta struktūra, atbilst konkr ētiem kritērijiem un ir der īgi Eiropas ekonomikai, 
pirms kļūst par daļu no ES ties ību aktiem. 
Komisijas m ērķis ir nodrošin āt, lai apstiprin āšanas process norit ētu raiti un efekt īvi; 
atsauksmes liecin āja, ka liel ākā daļa ieinteres ēto personu uzskata, ka tas darbojas labi. Bažas 
bija saist ībā ar grafiku, jo tas rada regulat īvo nenoteikt ību. Tomēr jāņem vērā vajadzība 
pienācīgi ievērot tiesību aktos paredz ēto kārtību, attiec īgi atvēlot pietiekami daudz laika 
ieinteresēto personu piez īmēm. 
Vēl viens svar īgs faktors apstiprin āšanas proces ā ir tas, lai tiktu piln ībā izprasta standarta 
ietekme. Starptautisko gr āmatvedības standartu padome ( IASB ) līdz šim ir maz analiz ējusi 
standartu ietekmi, galveno uzman ību pievēršot finanšu p ārskatu lietot ājiem sniegt ās 
informācijas kvalit ātei. Turkl āt Komisijas dienesti un Eiropas Finanšu p ārskatu padomdev ēja 
grupa ( EFRAG ) novērtē standarta ietekmi ES l īmenī. 
3.2.2.  Apstiprin āšanas meh ānisms — elast īgums 
Dažas Eiropas ieinteres ētās personas uzskata, ka SGS regulai tr ūkst elastīguma, jo taj ā nav 
atļauts grozīt IFRS , pievienojot tekstu, un ir  tikai ierobežotas iesp ējas “svītrot” tekstu. Viens 
izņēmums, ko izmanto vair ākas bankas, ES ir sp ēkā kopš 2005. gada. Citas ieinteres ētās 
personas uzskat īja, ka  IASB  izdotie standarti neb ūtu jāgroza, lai tos piem ērotu Eirop ā. 
Meistada zi ņojumā norādīts, ka šaj ā jomā ir vajadz īga piesardz īga pieeja, un liel ākā daļa 
iesaistīto personu atbalst īja status quo  saglabāšanu. 
Saņemtajās atsauksm ēs arī pausta p ārliecība, ka EFRAG  reforma vairos Eiropas ietekmi uz 
standartu izstr ādi procesa agr īnā posmā. 
3.2.3.  Apstiprin āšanas krit ēriji 
SGS regul ā ir noteikti vair āki kritēriji, kas j āizpilda, lai standartu atbalst ītu ES. Standartam 
nevajadzētu būt pretrun ā principam “patiess un skaidr s priekšstats”, kas noteikts 
grāmatvedības direkt īvā, tam būtu jādarbojas sabiedrisk ā labuma interes ēs Eiropā un jāatbilst 
informācijas kvalit ātes pamatkrit ērijiem, kas j āievēro finanšu p ārskatos. Meistada zi ņojumā 
norādīts, ka varētu pievienot divus citus krit ērijus kā sabiedrisk ā labuma sast āvdaļas — to, ka 
standartiem nevajadz ētu apdraud ēt finanšu stabilit āti un trauc ēt Savienības ekonomikas 
 
9 
 attīstību. Kā alternatīvu tajā ierosināts sagatavot pazi ņojumu, sniedzot pamatnost ādnes par 
sabiedrisk ā labuma krit ērija interpret āciju. 
Kopumā atsauksmes liecin āja, ka pašreiz ējie kritēriji ir piem ēroti un, kaut ar ī dažas 
ieinteresētās personas v ēlas iekļaut regul ā citus krit ērijus, nav pausts izteikts vair ākuma 
viedoklis, aicinot pievienot k ādu konkr ētu kritēriju. Tom ēr dažas ieinteres ētās personas 
uzskatīja, ka būtu lietderīgi precizēt, kas ir ietverts Eiropas sabiedriskaj ā labumā, savukārt 
citas personas uzskat īja, ka nosaukums ir pietiekami visp ārīgs un jēgu izsakošs un ļauj būt 
elastīgiem praks ē. Vairākums ieinteres ēto personu neieteica veikt p ārmaiņas SGS regul ā, bet 
deva priekšroku tam, ka Komisija apzina jomas, kur ām EFRAG  pievērsties — katr ā gadījumā 
atsevišķi. 
Problēma ir tā, ka būtu jābūt kopīgai izpratnei par terminiem regul ā, tostarp “sab iedriskais 
labums” un “patiess un skaidrs”. Attiec ībā uz terminu “patiess un sk aidrs” dažas ieinteres ētās 
personas ieteica, ka standarts b ūtu viennoz īmīgi jānovērtē, vai ar to tiek pan ākta piesardz īga 
grāmatvedība, kuru š īs personas uzskat īja par svar īgu faktoru, lai nodrošin ātu patiesu un 
skaidru priekšstatu. Komisijai kop ā ar EFRAG  būtu jāizstrādā norādījumi, kas paredz ēti, lai 
uzlabotu izpratni par apstiprin āšanas krit ērijiem. 
3.3. Pārvaldība 
3.3.1.  IFRS  fonds 
IFRS  fonds ir neatkar īga organiz ācija, kas nosaka gr āmatvedības standartus vair āk nekā 100 
valstīs. Līdz ar to tam ir vajadz īga stabila p ārvaldības kārtība, lai nodrošin ātu publisko 
pārskatatbild ību. 
Tam ir tr īspakāpju pārvaldības strukt ūra, kas paredz ēta, lai veicin ātu pārredzamību, 
pienākumu noš ķiršanu un pien ācīgu pārraudzību. Publisko iest āžu uzraudz ības padome, 
tostarp Eiropas Komisija, nodrošina to, ka IFRS  fonds tiek publiski p ārraudzīts. Sabiedr ībai 
svarīgas lietas t ā var nodot izskat īšanai IASB . 
2013. gad ā IFRS  fonds galvenok ārt tika finans ēts, izmantojot iemaksas. T ā mērķis ir izveidot 
(obligātu) valsts finans ēšanas rež īmu, kas b ūs proporcion āls valsts IKP. Tas l īdz šim bija 
sarežģīti, jo daudzas valstis, kas izmanto IFRS , neveic atbilstošas iemaksas. T ādējādi fonds 
turpina izmantot br īvprātīgas iemaksas, bieži vien no priv ātā sektora, kas var rad īt interešu 
konfliktu risku. ES kopum ā, tostarp izmantojot dal ībvalstu iemaksas, ir galven ā IFRS  fonda 
finansētāja, kas paredz ējusi daudzgadu saist ības, kuras nodrošina IFRS  fondu ar stabilu 
finansējuma avotu un pal īdz tam mazin āt atkarību no priv ātā sektora. 
Pārskata period ā notika vair ākas šādas pozit īvas pārmaiņas: grāmatvedības standartu 
konsultatīvā foruma izveide, kur ā pārstāvēta Eiropa; padomdev ēja grupas pilnvaroto 
ieteikumi par metodolo ģiju darbam uz vietas un ietekmes anal īzi, kurus īstenos IASB,  un 
standartu p ārskatīšanas ieviešana p ēc īstenošanas. 
 
10 
 Atbildot uz piepras ījumu no ieinteres ētajām personām, tostarp Eiropas paustaj ām problēmām, 
IASB, nodrošinot piln īgu un atjaunin ātu jēdzienu kopumu, ko izmantot turpm ākajā darbā, 
izstrādā konceptuālo regulējumu , kas uzlabos finanšu p ārskatu sniegšanu. 2015. gada 28. 
maijā tika public ēts publiskotais projekts, un taj ā risināta virkne noz īmīgu jautājumu, tostarp 
atkārtoti uzsverot piesardz ības jēdzienu kā finanšu p ārskatu būtisku elementu. 
IFRS  fonda stat ūtos noteikts, ka t ā organizatorisk ā struktūra ir jāpārskata ik p ēc pieciem 
gadiem. Iepriekš ējās pārskatīšanas iev ērojami uzlaboja t ā pārvaldību. Nākamā pārskatīšana 
dos iespēju risināt jautājumu par fonda finans ējumu un l ēmumu pie ņemšanas procesu, tostarp 
uzraudzības padomes lomu.  
3.3.2.  EFRAG  
Komisija 2014. gada j ūlijā ziņoja12 par gūtajiem pan ākumiem, īstenojot EFRAG  reformu p ēc 
Meistada  ziņojuma. Komisija non āca pie labv ēlīga secinājuma par l īdz šim paveikto. Reforma 
stājās spēkā 2014. gada 31. oktobr ī, kad stājās spēkā grozītie EFRAG  statūti un iekš ējais 
reglaments. Tika izveidota jauna EFRAG  valde — l ēmumu pie ņemšanas strukt ūra — ar 
līdzsvarotu publisko un priv āto interešu p ārstāvību, lai stiprin ātu tās nostāju leģitimitāti un 
ļautu sasniegt m ērķi par Eiropu, kas run ā vienotā valodā. 
4. Secinājumi un n ākamie pas ākumi 
Komisija ir apmierin āta ar izv ērtējuma visp ārējo kvalitāti un šaj ā sakarā konstatē, ka 
vispārējie rezult āti pienācīgi pamatoti ar pier ādījumiem, neraugoties uz kvantitat īvo datu 
ierobežoto pieejam ību. Galvenie konstat ējumi liecin āja, ka regulas m ērķi ir sasniegti. 
Pierādījumi liecin āja, ka EFRAG  reforma p ārskata period ā tiek uzskat īta par noz īmīgu ES 
lomas nostiprin āšanā IFRS  izstrādē. 
Tomēr pastāv iespējas uzlabot veidu, k ā tiek piem ēroti SGS regulas noteikumi, un Komisija ir 
noteikusi vair ākus praktiskus pas ākumus, kurus var ētu veikt. 
SGS regulas darb ība 
• Dati liecina, ka pašreiz ējā regulas darb ības joma  un dalībvalstīm piešķirtās iespējas 
ir atbilstošas. Saist ībā ar Zaļo grāmatu par kapit āla tirgu savien ības izveidi13, Komisija 
ir uzsākusi diskusijas par to, vai v ērts izstrādāt kopēju ES līmeņa augstas kvalit ātes un 
vienkāršotu grāmatvedības standartu daudzpus ējās tirdzniec ības sistēmās (MTF ) 
kotētajiem MVU, jo īpaši MVU izaugsmes tirgos.  
• Komisija atbalsta IFRS kā pasaules m ēroga standartus  un turpina mudin āt ASV 
SEC pieņemt IFRS, lai tos var ētu izmantot viet ējie uzņēmumi. Konver ģenci neuzskata 
par pašmērķi, jo IFRS  būtu jābūt augstas kvalit ātes un atbilstošiem Eiropas tirgiem un 
tādējādi piemērotiem cit ām jurisdikcij ām pasaulē. Komisija uzskata, ka ap ņemšanās 
izmantot  IFRS  būtu jāpierāda ar past āvīgu finanšu iemaksu iedibin āšanu, ar ko 
                                                            
12 COM(2014) 396. 
13 COM(2015) 063.  
 
11 
 finansēs fondu, proporcion āli maksātāja valsts IKP. T āpēc Komisija mudina IFRS  
fondu, lai tas 2015. gada p ārvaldības pārskatīšanā nodrošin ātu, ka IFRS  izmantošana 
un pastāvīgas finanšu iemaksas b ūtu nosacījumi dalībai IFRS  fonda un  IASB  
pārvaldības un uzraudz ības strukt ūrās. 
• Regulas efektivit āte un lietder ība ir atkar īga no standartu kvalit ātes, kuri joproj ām 
būtu pienācīgi jānovērtē to izstrādes un apstiprin āšanas laik ā. Jo īpaši būtu jāapsver 
visu veidu mijiedarb ība starp SGS regulu un citiem ES ties ību aktiem, pamatojoties uz 
visaptverošu priekšstatu par visp ārējo saskaņotību un ietekmi, standartu sarež ģītību un 
informācijas atkl āšanas pras ību apjomu. Komisija izskat īs lietu par ES noteikumu 
nostiprināšanu saist ībā ar dividenžu sadali. 
• Komisija mudina dal ībvalstis piem ērot EVTI izpildes pamatnost ādnes . Saistībā ar 
Zaļo grāmatu par kapit āla tirgu savien ības izveidi Komisija izskat īs, vai Eiropas 
uzraudzības iestāžu, tostarp EVTI, pilnvaras, lai nodrošin ātu konsekventu uzraudz ību, 
ir pietiekamas un vai tirgus dal ībniekiem b ūtu noderīga efektīvāka pieeja uzraudz ības 
un tirgus p ārskatiem, iesaistot attiec īgi EVTI un valstu iest ādes.   
• Lai nodrošin ātu tiesību aktu vienk āršošanu un saska ņotību, Komisija, atbalstot 
IFRS  vidējā termiņā, apsvērs tiesību aktu kodifik āciju pēc dažu noz īmīgāko to 
standartu pie ņemšanas, kuri v ēl nav pieņemti. Komisija cent īsies pastiprin āt sadarbību 
ar IFRS  fondu, jo īpaši tulkošanas jom ā. 
Apstiprināšanas process 
• Komisija nodrošin ās, ka tās piepras ījumos pēc EFRAG  apstiprin ājuma ir iek ļauti 
konkrēti jautājumi, tostarp jaut ājumi par sabiedrisko labumu (katru gad ījumu izskatot 
atsevišķi), lai EFRAG  apstiprin āšanas konsult ācijā tiktu pien ācīgi apskat īti šādi 
jautājumi. Dal ībvalstu iesaist īšanās procesa agr ākā stadijā Komisijai pal īdzēs informēt 
darbiniekus par vis ām problēmām, un EFRAG  reformētā pārvaldības strukt ūra 
pastiprinās tās spēju risināt jautājumus. Komisija izstr ādās idejas un darba praksi, 
izmantojot dialogus ar ARC , EFRAG  valdi un cit ām ES iest ādēm. 
• Komisija mudina EFRAG  attīstīt spēju attiecībā uz standartu ietekmes anal īzi, tostarp 
makroekonomisk ās ietekmes anal īzi. Komisija atzin īgi vērtē to, ka ECB un EUI, kas 
saskaņā ar reform ēto pārvaldības kārtību ir nov ērotāji EFRAG  valdē, aktīvi apmain ās 
ar viedok ļiem ar valdi, lai atvieglotu  dažu jomu apspriešanu, piem ēram, ietekmi uz 
finanšu stabilit āti. 
Attiecīgo organiz āciju pārvaldības kārtība 
• Komisija atz īst, ka IFRS  fonda p ārvaldība ir uzlabojusies. Tom ēr kā uzraudzības 
padomes locekle Komisija aicina šo strukt ūru novērst savu uzman ību no iekš ējās 
organizācijas jautājumiem un piev ērsties sabiedriskas noz īmes jautājumu apspriešanai, 
kurus var ētu iesniegt IFRS  fondam. 
 
12 
 • Komisija aicina IASB  nostiprin āt savu ietekmes anal īzi, ņemt vērā īpašās  ieguldītāju 
vajadzības ar daž ādiem ieguld ījumu laika posmiem un, izstr ādājot standartus, 
nodrošināt konkrētus risinājumus, jo īpaši ilgtermi ņa ieguldītājiem. 
• Komisija atzin īgi vērtē IASB  nodomu atk ārtoti ieviest piesardz ības principu 
konceptuālajā regulējumā. 
• Komisija apstiprin āja un pārraudzīja, kā tiek īstenota EFRAG  pārvaldības reforma 
2014. gad ā. Lai nodrošin ātu, ka mērķis — palielin āt ES ietekmi uz starptautisko 
grāmatvedības standartu izstr ādi — ir izpild īts, Komisija turpin ās rūpīgi uzraudz īt 
reformas turpin ājumu un reizi gad ā sniegs ziņojumu saska ņā ar Regulu 258/2014