Vispārīga informācija

Ekonomikas attīstību un politiku Grieķijā uzrauga saskaņā ar Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu un pastiprinātas uzraudzības sistēmu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 472/2013 ( ). Veicot Grieķijas pastiprināto uzraudzību ( ), atzīts, ka vidējā termiņā Grieķijai arī turpmāk ir jāpieņem pasākumi, kuru mērķis ir novērst ekonomikas un finanšu grūtību cēloņus vai iespējamos cēloņus, vienlaikus īstenojot strukturālas reformas, lai atbalstītu noturīgu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi.

Pastiprināta uzraudzība nodrošina visaptverošu pamatu ekonomikas attīstības uzraudzībai un tādas politikas īstenošanai, kas vajadzīga, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos. Minētā uzraudzība ļauj regulāri novērtēt jaunākās ekonomiskās un finanšu norises Grieķijā, kā arī uzraudzīt valsts finansēšanas nosacījumus un atjaunināt parāda atmaksājamības analīzi. Pastiprināta uzraudzība arī nodrošina ietvaru to vispārējo saistību novērtēšanai, kuras Grieķija uzņēmusies Eurogrupas sanāksmē 2018. gada 22. jūnijā – turpināt un pabeigt reformas, kas pieņemtas saskaņā ar Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) programmu, un nodrošināt, ka tiek saglabāti atbilstīgi finanšu palīdzības programmām pieņemto svarīgo reformu mērķi. Šajā kontekstā ar pastiprināto uzraudzību tiek sekots, kā tiek īstenotas konkrētas saistības – līdz saskaņotajam termiņam (2022. gada vidum) pabeigt svarīgas strukturālās reformas, kas tika sāktas saskaņā ar programmu sešās būtiskās jomās, proti: i) fiskālā un fiskāli strukturālā politika, ii) sociālā labklājība, iii) finanšu stabilitāte, iv) darba un produktu tirgi, v) privatizācija un vi) valsts pārvaldes modernizācija ( ). Desmit konkrēto saistību termiņš ir 2019. gada beigas, un šajā ziņojumā tiek novērtēts to progress, vienlaikus uzraugot arī turpmākos pasākumus saistībā ar iepriekšējām saistībām.

Šis ir piektais pastiprinātās uzraudzības ziņojums par Grieķiju. Tas tiek sagatavots reizē ar 2020. gada ziņojumu par Grieķiju Eiropas pusgada ietvaros. Šā ziņojuma pamatā ir konstatējumi, kas gūti Komisijas vizītes laikā Atēnās 2019. gada 22.–24. janvārī sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku ( ). Starptautiskais Valūtas fonds piedalījās pēcprogrammas uzraudzības cikla kontekstā, savukārt Eiropas Stabilizācijas mehānisms piedalījās savas agrīnās brīdināšanas sistēmas ietvaros un saskaņā ar 2018. gada 27. aprīļa Saprašanās memorandu par darba attiecībām starp Eiropas Komisiju un Eiropas Stabilizācijas mehānismu.

Reformu saistību īstenošanā gūtā progresa vispārējs novērtējums

Šajā ziņojumā secināts, ka Grieķija ir labi pavirzījusies uz priekšu, īstenojot konkrētās 2019. gada beigu reformu saistības. Valdības īstenotajiem vai paziņotajiem papildu pasākumiem būtu jādod iespēja tos laikus pabeigt līdz sestajam pastiprinātas uzraudzības ziņojumam, kas ieplānots 2020. gada maijā. Lai to panāktu, ir pastāvīgi nepieciešama Grieķijas iestāžu iesaiste, jo īpaši finanšu sektorā, kur ir vajadzīga būtiska turpmāka rīcība.

·Desmit konkrētās saistības, kuras jāizpilda līdz 2019. gada beigām, ietver svarīgas reformas, kuru mērķis ir palielināt Grieķijas publiskā sektora efektivitāti, stiprināt sociālās politikas efektivitāti, virzīt uz priekšu privatizācijas programmu un vēl vairāk uzlabot uzņēmējdarbības vides kvalitāti. Iestādes ir pabeigušas vai drīzumā pabeigs dažas no galvenajām saistībām, tostarp Publisko ieņēmumu neatkarīgās iestādes spēju veidošanas reformas vai publiskā sektora digitālās struktūrshēmas, kas ir daļa no Cilvēkresursu pārvaldības stratēģijas. Termiņi citu būtisko konkrēto saistību izpildei ir pielāgoti, ņemot vērā projektu sarežģītību vai pārmantoto kavēšanos. Tā tas bija, piemēram, sociālās solidaritātes ienākumu shēmas darba tirgus pīlāra ieviešanas gadījumā, kura mērķis ir veicināt ilgtermiņa un ilgtspējīgu nodarbinātības izaugsmi, vai privatizācijas programmas gadījumā, neraugoties uz saglabāto impulsu, kas bija norādīts pēdējā ziņojumā. Pilns pārskats ir sniegts pielikumā. Iestādes tiek mudinātas nākt klajā ar papildpasākumiem, lai nodrošinātu pienācīgu progresu attiecībā uz reformām, kuru termiņi tika pielāgoti, piemēram, tādās jomās kā publisko finanšu pārvaldība vai regulatīvais slogs, kas gulst uz uzņēmumiem.

·Attiecībā uz to pastāvīgajām saistībām tiek īstenots Grieķijas Aktīvu un līdzdalības sabiedrības stratēģiskais plānas, un ir veiksmīgi veikti vairāki Aktīvu attīstības plāna darījumi, taču ir aktīvāk jāīsteno nokavēto maksājumu likvidēšanas plāns un līdzekļu atgūšana veselības aprūpes jomā. Finanšu sektora saistību jomā ir panākts zināms progress attiecībā uz nepieciešamajām reformām, lai novērstu ienākumus nenesošu aizdevumu uzkrāšanos. Tomēr joprojām ir būtiski noteikt prioritātes un paātrināt konkrētas svarīgas darbības. Konkrētāk, no grafika atpaliek neizskatīto mājsaimniecību maksātnespējas lietu izskatīšana, un progress, novēršot šķēršļus veiksmīgām e-izsolēm, joprojām ir ierobežots.

·Iestādes vienlaikus turpina pildīt savas 2020. gada vidus saistības, kas tiks novērtētas gada otrajā pusē. Tās strādā ciešā sadarbībā ar iestādēm un veic pasākumus, kas neietilpst Eurogrupas saistībās plašākas reformu programmas kontekstā, piemēram, labas likumdošanas, digitālās pārvaldības un izglītības jomā.

Ekonomikas un fiskālā perspektīva

Ekonomikas atveseļošanās 2019. gadā turpinājās, un gaidāms, ka tā arī turpmāk nostiprināsies. Paredzams, ka ekonomikas izaugsme 2019. gadā sasniegs 2,2 %, kas ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju, proti, 1,2 %, galvenokārt pateicoties labiem eksporta rādītājiem. Sekmīga tūrisma sezona veicināja pakalpojumu eksportu, bet arī preču eksports joprojām bija noturīgs, neraugoties uz mazāku izaugsmi eurozonā. Paredzams, ka ekonomikas izaugsme 2020. gadā palielināsies līdz 2,4 %, pieaugot iekšzemes pieprasījumam, kuru sekmē pozitīvas gaidas un 2020. gada budžetā iekļautā izaugsmei labvēlīga nodokļu novirzīšana. Paredzams, ka turpināsies darba tirgus atveseļošanās un bezdarbs 2020. gadā samazināsies līdz 15,2 %, savukārt tiek prognozēts, ka inflācija tuvākajā laikā joprojām būs pieticīga.

Perspektīva joprojām ir pakļauta gan augšupvērstiem, gan lejupvērstiem riskiem. Jaunākie statistikas labojumi un rādītāji, kas atspoguļo uzņēmumu un patērētāju vēlmes, norāda uz augšupvērstiem riskiem 2019. un 2020. gadā. Prognozes joprojām ir piesardzīgas attiecībā uz ārējā sektora ieguldījumu izaugsmē 2020. gadā, ņemot vērā arī lēno pieaugumu darbaspēka vienības izmaksām Grieķijā, bet 2019. gadā un pirms tam novērotā Grieķijas eksporta tirgus daļu izaugsme varētu izrādīties noturīgāka, jo īpaši apvienojumā ar ražīguma pieaugumu. Lejupvērstie riski ir galvenokārt saistīti ar neskaidro ģeopolitisko situāciju un ilgstošo politisko spriedzi plašākā reģionā, kā arī plānoto publisko investīciju projektu nepietiekamo izpildi un to ietekmi uz iekšzemes pieprasījumu. Prognoze balstās uz pieņēmumu, ka tiks turpinātas reformas, par kurām panākta vienošanās pastiprinātās uzraudzības ietvaros. Konkrētāk, ieguldījumu finansējuma sniegšana, izmantojot banku sektoru, būs atkarīga no ātras to finanšu sektora reformu īstenošanas, ar kurām paredzēts sniegt atbalstu banku starpniecības spējām.

Pamatojoties uz provizoriskajiem datiem par 2019. gadu, paredzams, ka Grieķija pārsniegs primārā pārpalikuma mērķi – 3,5 % no IKP, pārsniedzot tās fiskālos mērķus piekto gadu pēc kārtas. Paredzams, ka primārais pārpalikums 2019. gadā sasniegs aptuveni 4 %, ņemot vērā “sociālo dividendi” 186 miljonu EUR apmērā, kas piešķirta neaizsargātām mājsaimniecībām, un neizpildīto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību 200 miljonu EUR apmērā nokārtošanu gada beigās. Tas atbilst nominālajam pārpalikumam aptuveni 1,6 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar eurozonā prognozēto deficītu 0,8 % apmērā no IKP. Pirms gada beigu maksājumiem izpildes pārsniegums salīdzinājumā ar iepriekšējā ziņojumā prognozēto bilanci 3,8 % apmērā no IKP būtu sasniedzis 4,2 % no IKP. Starpība galvenokārt skaidrojama ar labākiem, nekā bija gaidīts, ieņēmumiem no sociālajām iemaksām un nodokļiem un ar patēriņa izdevumu nepietiekamo izlietojumu. Daļa no lielākā ieņēmumu izlietojuma bija saistīta ar vienreizējiem faktoriem.

Saglabājot kopumā neitrālu ietekmi uz bilanci, vispārējās valdības ieguldījumi bija par 1,1 % no IKP mazāki, nekā sākotnēji plānots. Lai novērstu publisko investīciju budžeta atkārtoto nepilnīgo izlietojumu, iestādes ir sākušas īstenot rīcības plānu uzraudzības uzlabošanai. Rīcības plāns pašlaik virzās uz īstenošanu līdz 2021. gada beigām. Plāni izveidot projektu sagatavošanas mehānismu ir agrīnā posmā, taču paredzams, ka tie palīdzēs mērķtiecīgāk un pilnīgāk izpildīt publisko investīciju budžetu. Publisko investīciju budžeta nepietiekama izpilde rada arvien lielākas bažas arī attiecībā uz tehnisko darbu ar SMP-ANFA ienākumu ekvivalentu summu iespējamo izmantošanu saskaņotiem ieguldījumiem (sk. arī turpmāk).

Iestādes ir sākušas īstenot 2020. gada budžetu, kas iepriekšējā ziņojumā tika novērtēts kā atbilstīgs fiskālajam mērķim – 3,5 % no IKP, un tās sagaida, ka pavasarī radīsies fiskālās manevrēšanas iespējas papildu pasākumu finansēšanai. Valdības mērķis ir vēl vairāk samazināt ENFIA īpašuma nodokli, vienlaikus palielinot tā nodokļa bāzi, un samazināt īpašo solidaritātes nodevu un sociālā nodrošinājuma iemaksas. Pastāv risks, ka šajā nolūkā uzņēmumu ienākuma nodokļa pakāpeniskā samazināšana līdz 20 %, par ko tika paziņots 2019. gada jūlijā, var tikt atlikta. Šo pasākumu novērtējums tiks veikts saistībā ar vidēja termiņa fiskālās stratēģijas sagatavošanu, kurai jābūt gatavai 2020. gada maijā, kopā ar dažu nelielo, 2020. gada budžetā iekļauto fiskālo pasākumu atkārtotu novērtējumu. Paredzams, ka vidēja termiņa fiskālā stratēģija atspoguļos arī gaidāmo pensiju reformu, kas pašlaik tiek izstrādāta, lai fiskāli neitrāli reaģētu uz 2019. gada Valsts padomes nolēmumu, un izmaksas, kas saistītas ar neizskatīto izmantoto valsts garantiju uzkrājumu banku aizdevumiem ar vērtību 1,1 % apmērā no IKP piecu gadu laikā.

Ņemot vērā migrācijas plūsmu pastiprināšanos, iestādes norādīja, ka pašreizējais migrācijas korekcijas mehānisms nesedz migrācijas krīzes kopējās izmaksas pilnā mērā ( ). Migrācijas korekcijas mehānisms, par kuru tika panākta vienošanās, ļauj no primārās bilances svītrot attaisnotos, ar migrāciju saistītos izdevumus (atskaitot ES līdzekļus) līdz 0,2 % no IKP, taču, pamatojoties uz pašreizējo metodiku, faktiskās summas, kas atskaitītas no primārās bilances, pastāvīgi ir ievērojami zemākas par šo līmeni. Grieķijas iestādes un Eiropas iestādes ir sākušas izvērtēt šķēršļus, kas traucē Grieķijas iestādēm korekcijas mehānismā ņemt vērā kopējās izmaksas, un nākamajā ziņojumā ziņos par konstatējumiem.

Kopumā Grieķijas fiskālā un ekonomiskā perspektīva ir uzlabojusies. Pastāvīgi stabilais fiskālais sniegums un izaugsmei labvēlīga politikas programma ir atstājuši ietekmi uz ekonomikas klimatu, noskaņojuma rādītājiem tuvojoties pirmskrīzes līmenim. Grieķijai ir izdevies atgriezties valsts obligāciju tirgos, sasniedzot vēsturiski zemu ienesīgumu. Ienesīguma starpības pagājušajā gadā ir ievērojami samazinājušās, un Grieķijas ekonomikas perspektīvas uzlabošanās rezultātā Grieķijas kredītreitings ir pakāpeniski uzlabojies. Reformu saistību ievērošanai būs liela nozīme, lai saglabātu vidēja termiņa un ilgtermiņa izaugsmes izredzes.

Neraugoties uz pozitīvajām perspektīvām, Grieķijas publiskās finanses joprojām saskaras ar fiskālajiem riskiem, kurus šajā posmā ir grūti izteikt skaitļos. Pirmkārt, neraugoties uz neseno Valsts padomes nolēmumu attiecībā uz iepriekšējām pensiju reformām, joprojām tiek izskatītas daudzas lietas, kurās pensionāriem tiek pieprasīti maksājumi ar atpakaļejošu spēku, un Valsts padome tās izskatīs “izmēģinājuma procesā”, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju visās tiesās. Papildu fiskālo risku rada uzņēmuma Attikos Helios, kas darbojas tūrisma un viesmīlības nozarē, tiesas prāva pret Valsts nekustamā īpašuma uzņēmumu. Lieta patlaban tiek izskatīta Atēnu Apelācijas tiesā. Papildu fiskālo spiedienu varētu radīt plānotie pasākumi attiecībā uz Grieķijas Valsts bankas (privātas komercbankas) privāto papildpensiju fondu. Fiskālā ietekme būs atkarīga no statistiskās uzskaites laika, kad pensiju saistības tiek pārvestas uz vispārējo valdību, kā arī no nolēmumiem divās pašlaik notiekošās tiesvedībās, kurās iesaistītas visas attiecīgās puses (valsts, banka un pensionāri).

Ir sākušās tehniskas diskusijas par iespējamu SMP-ANFA ienākumu ekvivalentu izmantošanu bruto finansējuma vajadzību samazināšanai vai citiem saskaņotiem ieguldījumiem. Īstenojot attiecīgās pilnvaras, ko Eurogrupa piešķīra 2019. gada decembrī ( ), iestādes dalījās sākotnējos apsvērumos par SMP-ANFA ienākumu ekvivalentu izmantošanu un saistīto ietekmi uz strukturālo līdzsvaru pastiprinātas uzraudzības misijas laikā. Eiropas iestādes sadarbojas ar Grieķijas iestādēm tehniskā līmenī, lai pēc tam sniegtu ziņojumu Eurogrupai 2020. gada jūnijā. Pastāv vispārēja izpratne, ka ieguldījumi veicina izaugsmi. Iestādes arī ierosināja apsvērt iespēju izveidot fiskālās izlīdzināšanas mehānismu, kas ļautu ņemt vērā primārā pārpalikuma mērķu iepriekšējo pārsniegumu nākamajā gadā, kā arī samazināt primārā pārpalikuma mērķi līdz 2022. gadam. Jebkurš priekšlikums, kas maina vienošanos, kura 2018. gada jūnijā tika panākta ar Eiropas partneriem, būtu jāapspriež Eurogrupā, un tajā būtu jāņem vērā atbilstība ES fiskālajai sistēmai un parāda atmaksājamībai.