EIROPAS KOMISIJA Brisel?, 24.7.2015 COM(2015) 359 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM



DIVPADSMITAIS ZIŅOJUMS



PĀRSKATS PAR TREŠO VALSTU TIRDZNIECĪBAS AIZSARDZĪBAS PASĀKUMIEM PRET EIROPAS SAVIENĪBU 2014. GADĀ {SWD(2015) 145 final}



1.Ievads Trīs tirdzniecības aizsardzības instrumenti (TAI) ir antidempinga, antisubsidēšanas un aizsardzības pasākumi. Antidempinga (AD) un antisubsidēšanas (AS) pasākumu mērķis ir neitralizēt negodīgas tirdzniecības prakses, piemēram, importa par dempinga cenām vai subsidēta importa negatīvo ietekmi, savukārt aizsardzības pasākumiem būtu īslaicīgi jāaizsargā nozares no neparedzēta un ievērojama importa pieauguma negatīvās ietekmes. Aizsardzības pasākumi arī atšķiras no diviem pārējiem instrumentiem, jo tie tiek piemēroti jebkuras izcelsmes importam, savukārt antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi attiecas uz konkrētu valsti (un pat uzņēmumu). Piemērojot TAI, nepieciešams pedantiski ievērot PTO noteikumus. Nepareiza TAI piemērošana rada nelikumīgus un nepamatotus pasākumus, kam ir negatīva ietekme uz brīvu un godīgu tirdzniecību. Tas jo īpaši attiecas uz aizsardzības pasākumiem, kas ir tirdzniecību visvairāk ierobežojošais instruments, un attiecībā uz to noteikumi ir pat stingrāki par antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem. Pēdējos gados un saistībā ar globālo ekonomikas krīzi ir novērots tirdzniecības aizsardzības pasākumu izmantošanas pieaugums. Ekonomikas krīzes laikā, kad dažās nozarēs samazinās iekšzemes patēriņš, nozares savai produkcijai dabiski meklē citus noieta tirgus un koncentrējas uz eksporta tirgiem. Tāpēc ir ļoti svarīgi, ka šīs eksporta iespējas nekavē patvaļīgi tirdzniecības aizsardzības pasākumi, kas nepamatoti ierobežo pieeju tirgum. PTO dalībvalstīm ir tiesības izmantot TAI. ES bieži lieto šos instrumentus (izņemot aizsardzības pasākumus), taču izmanto līdzsvarotu un mērenu pieeju un piemēro stingrus standartus, kas pat pārsniedz tās PTO noteiktās saistības. ES sagaida, ka tās tirdzniecības partneri šo instrumentu izmantošanā ievēros PTO noteiktos standartus, par kuriem tie ir vienojušies. Šajā kontekstā Komisija turpina centienus veicināt starp tirdzniecības partneriem TAI izmantošanas labāko praksi un ir vēl vairāk pastiprinājusi uzraudzību. Komisija iesaistās, kad vien nepieciešams, lai risinātu sistēmiskus jautājumus, kas konstatēti trešo valstu tirdzniecības aizsardzības instrumentu lietošanā un praksē, un nodrošinātu atbilstību PTO. Komisija sistemātiski iesniedz rakstiskus komentārus un arī arvien vairāk piedalās trešo valstu TAI tiesvedības atklātajās sēdēs, jo īpaši tad, kad nepamatoti tiek ietekmētas ES eksportētāju tiesības un intereses. Turklāt Komisija nodrošina detalizētu ar TAI saistītu apmācību trešo valstu izmeklēšanas iestāžu ierēdņiem, cenšoties piemērot savus augstos standartus TAI izmeklēšanā un šādi paaugstinot trešo valstu veiktās izmeklēšanas kvalitāti. Šādas mācības parasti rīko vienreiz gadā, vienas nedēļas semināra formā līdz 25 dalībniekiem apmēram no piecām trešām valstīm. Tā kā bija liela interese, 2014. gadā tika rīkots otrs šāds seminārs. 2014. gadā rīkotajās mācībās piedalījās ierēdņi no Izraēlas, Kosovas, Pakistānas, Panamas, Tadžikistānas, Ukrainas, Vjetnamas, Dominikānas Republikas un Turcijas. Turklāt Komisijas TAI eksperti sniedza mācību semināru Marokas ierēdņiem Rabatā. Komisijas TAI eksperti 2014. gadā saņēma papildu pieprasījumus no Ēģiptes un Tunisijas par šo valstu ierēdņu apmācību uz vietas. Šajā ziņojumā ir aprakstītas vispārējās tendences tirdzniecības aizsardzības pasākumos ar trešām valstīm, kas nelabvēlīgi ietekmē vai var ietekmēt ES eksportu (trešo valstu veikti AD un AS pasākumi var attiekties uz ES kopumā vai uz atsevišķu(-ām) dalībvalsti (-īm)). Tajā ir arī sniegts pārskats par to, ko konkrēti nozīmē trešās valsts uzraudzība ar sīku analīzi par katru valsti un detalizētiem skaitļiem pielikumā. 2.Vispārējās tendences Līdzīgi kā 2013. gadā arī 2014. gadā trešo valstu veiktie tirdzniecības aizsardzības pasākumi joprojām bija intensīvi. Kamēr spēkā esošo pasākumu skaits samazinājās līdz 140 (no 152 pasākumiem 2013. gadā), galvenokārt tādēļ, ka dažiem pasākumiem beidzās termiņš, 2014. gadā tikai piemēroti 34 jauni pasākumi (salīdzinot ar 27 pasākumiem 2013. gadā) un tika uzsākta 41 jauna izmeklēšana (salīdzinot ar 43 jaunām izmeklēšanām 2013. gadā). Tādējādi paredzams, ka šī intensīvā aktivitāte saglabāsies arī 2015. gadā. Kopējais spēkā esošo pasākumu skaits Avots: PTO un ES statistika Raugoties uz izmantoto instrumentu veidiem, no 140 spēkā esošajiem pasākumiem 104 ir antidempinga pasākumi, 4 ir antisubsidēšanas pasākumi, bet 32 – aizsardzības pasākumi (jāatgādina, ka ne visi aizsardzības pasākumi ietekmē ES eksportu). 34 jaunie pasākumi, kas noteikti 2014. gadā, ietver 19 antidempinga, 1 antisubsidēšanas un 14 aizsardzības pasākumus. Raugoties uz jaunu lietu ierosināšanu, 2014. gadā tika uzsāktas 23 aizsardzības pasākumu izmeklēšanas, 17 antidempinga un 1 antisubsidēšanas izmeklēšana. Jaunu aizsardzības pasākumu izmeklēšanu skaitam 2013. gadā bija šķietama tendence samazināties, jo īpaši, salīdzinot ar antidempinga izmeklēšanu skaitu. Taču šī tendence 2014. gadā nav apstiprinājusies. Faktiski to aizsardzības pasākumu izmeklēšanu skaits, kas tika uzsāktas 2014. gadā (proti, 23), ir tikpat liels kā 2012. gadā, un tas bija augstāks tikai 2009. gadā, kad bija uzsākta 31 jauna aizsardzības pasākumu izmeklēšana. Šķiet, ka 2014. gadā dažas nozares ir īpaši kļuvušas par pasākumu mērķi. Tirdzniecības aizsardzības pasākumi bieži skāra tērauda ražošanas nozari, īpaši Vidusjūras reģionā, kā arī Latīņamerikā. Faktiski 2014. gadā tika uzsāktas 12 jaunas izmeklēšanas saistībā ar tērauda ražojumiem. Tam cieši seko ķīmiskās rūpniecības nozare ar 11 jaunām izmeklēšanām, kas uzsāktas 2014. gadā. Papīra rūpniecība 2014. gadā bija īpaši kļuvusi par pasākumu mērķi – tika uzsāktas 5 jaunas izmeklēšanas, kam sekoja vēl viena 2015. gada sākumā.

Jaunas izmeklēšanas, kas uzsāktas 2014. gadā, pa nozarēm Avots: PTO un ES statistika Aktīvākā valsts 2014. gadā bija Indija. Indijā pavisam spēkā ir 26 pasākumi (4 aizsardzības pasākumi un 22 antidempinga pasākumi). 2014. gadā tā ieviesa 4 jaunus antidempinga pasākumus un 4 jaunus aizsardzības pasākumus, kā arī uzsāka 7 jaunas aizsardzības pasākumu un 3 jaunas antidempinga izmeklēšanas. Tai seko Ķīna un ASV ar 18 spēkā esošiem pasākumiem (Ķīnā – 16 antidempinga un 2 antisubsidēšanas pasākumi, bet ASV – 17 antidempinga un viens antisubsidēšanas pasākums). 2014. gadā Ķīna ieviesa 4 jaunus pasākumus (3 antidempinga, 1 antisubsidēšanas) un uzsāka 1 antidempinga izmeklēšanu. ASV ieviesa 1 jaunu antidempinga pasākumu un neuzsāka nevienu jaunu izmeklēšanu. 2014. gada beigās spēkā esošie pasākumi pa valstīm Avots: PTO un ES statistika Pa reģioniem Āzija, Latīņamerika un Vidusjūras reģions ir bijuši visaktīvākie ar attiecīgi 16, 12 un 10 jaunām izmeklēšanām, kas uzsāktas 2014. gadā. Latīņamerikā ir vērojama skaidri pieaugoša tendence ar attiecīgi 6, 10 un 12 jaunām uzsāktām izmeklēšanām pēdējo 3 gadu laikā. Arī Vidusjūras reģions 2014. gadā palielināja aktivitāti, uzsākot 7 jaunas izmeklēšanas (salīdzinājumā ar 4 izmeklēšanām, kas uzsāktas 2013. gadā). Tas tomēr vēl ir zemāk par 2012. gada līmeni (tika uzsāktas 11 jaunas izmeklēšanas). Viena no galvenajām problēmām Āzijā un Vidusjūras reģionā ir plašā aizsardzības pasākumu izmantošana. Āzijā aizsardzības pasākumu izmeklēšanas veidoja 12 no 16 izmeklēšanām, kas uzsāktas 2014. gadā, un 6 no 7 jaunām izmeklēšanām, kas uzsāktas Vidusjūras reģionā. Latīņamerikā tikai 2 no 12 jaunajām izmeklēšanām bija aizsardzības pasākumu izmeklēšanas. Jaunas izmeklēšanas, kas uzsāktas 2014. gadā, pa nozarēm Avots: PTO un ES statistika 3.Jautājumi, kas atkārtojas

3.1.Aizsardzības pasākumu izmantošana Joprojām bažas rada jaunu aizsardzības pasākumu izmeklēšanu skaita palielināšanās. 2014. gadā trešās valstis uzsāka 23 jaunas aizsardzības pasākumu izmeklēšanas, salīdzinot ar 18 izmeklēšanām 2013. gadā. Šī tendence ir vēl jo vairāk satraucoša, jo daudzās izmeklēšanās ir apšaubāms, vai tiek ievēroti stingrie noteikumi, kas izstrādāti PTO Nolīgumā par aizsardzības pasākumiem. Kā jau minēts iepriekšējos ziņojumos, aizsardzības pasākumi ir visvairāk ierobežojošais instruments, un tie jāizmanto tikai patiesos ārkārtas apstākļos. Kaut arī ne visas aizsardzības pasākumu izmeklēšanas tieši ietekmē ES eksportu, Komisija sistemātiski iesaistās gandrīz visās izmeklēšanās jau tiesvedības uzsākšanas posmā, lai norādītu uz nopietniem trūkumiem daudzās no šīm izmeklēšanām. Aizsardzības pasākumu ierosināšanas un izmeklēšanas jomā pastāv daudz kopīgu trūkumu. Bieži vien trešās valstis nekonstatē neparedzētu notikumu attīstību vai reaģē uz tāda importa pieaugumu, kas nav pietiekami nesens, pēkšņs, straujš vai būtisks. Turklāt kaitējums bieži vien ir apšaubāms un cēloņsakarības saikne neskaidra. Saistībā ar to jāatgādina, ka aizsardzības pasākumu izmeklēšanās standarta kaitējums ir smags kaitējums, kas ir augstāks standarts par būtisku kaitējumu, kuru nosaka antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanās. Neskatoties uz Komisijas iesaisti, sadarbojoties ar ražošanas nozari, lielākajā daļā gadījumu tomēr pasākumi tiek piemēroti. Taču šādas iesaistes rezultātā vismaz dažos gadījumos tiek noteikts mazāk ierobežojošs pasākums (zemākas nodevu likmes, augstākas kvotas, īsāks termiņš vai ātrāka pasākumu liberalizācija). 3.2.Instrumentu izmantošana jaunietekmes ekonomikās PTO noteikumu neievērošana tirdzniecības aizsardzības jomā rada neattaisnotus pasākumus, kas nesasniedz paredzēto mērķi. Komisija ir konstatējusi, ka dažas jaunietekmes ekonomikas labprāt izmanto aizsardzības pasākumus neatkarīgi no tā, vai notiek imports par dempinga cenām, vai tas ir subsidēts. Jo īpaši tajos gadījumos, kad importa pieaugums galvenokārt ir no viena avota, atbilstīgs instruments parasti būtu antidempinga vai antisubsidēšanas instrumenti, kas attiecas uz konkrētām valstīm un nodrošina mērķtiecīgu reakciju uz konkrēto negodīgo tirdzniecības praksi. Atšķirībā no antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem, aizsardzības pasākumi ietekmē jebkādas izcelsmes importu un tādējādi var kavēt godīgu konkurenci. Aplūkojot tuvāk daudzas aizsardzības pasākumu izmeklēšanas, kas uzsāktas pagājušajā gadā, visvairāk no tām jaunietekmes ekonomikās, var konstatēt, ka tās bieži attiecas uz nozarēm, kurām vietējā tirgū ir dominējošs stāvoklis vai kurās ir uzsākta milzīga jaudas palielināšana. Ir skaidrs, ka tās ir situācijas, kurās aizsardzības instrumenta izmantošana nav pamatota. Dažos reģionos Komisija ir konstatējusi arī "domino" efektu. Konkrēti tas ir novērots Vidusjūras reģionā, kur Maroka kopš 2012. gada regulāri ir sākusi izmantot instrumentus, bet pēc tam šo praksi ir pārņēmusi Ēģipte, Tunisija un Jordāna, kamēr Turcija ir tradicionālāka ļoti aktīva TAI izmantotāja. 3.3.Pārredzamības trūkums Svarīgs elements katrā tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanā ir saistīts ar ietekmēto pušu aizstāvības tiesībām. Izmeklēšanas iestādēm būtu jānodrošina, ka pusēm savlaicīgi ir pieejami atbilstošu un jēgpilnu nekonfidenciālu dokumentu kopums, ar ko iepazīties. Šādā dokumentu kopumā jābūt katra reģistrētā dokumenta nekonfidenciālai versijai un/vai jēgpilniem konfidenciālas informācijas kopsavilkumiem. Diemžēl daudzos izmeklēšanas procesos, jo īpaši, ja ir tikai viens vai daži sūdzības iesniedzēji, netiek sniegta gandrīz nekāda nekonfidenciāla informācija. Šādos gadījumos Komisija iesaistās, lai izmeklēšanas iestādes sniegtu informāciju vismaz indeksu vai diapazonu formā un puses varētu gūt vismaz vispārēju priekšstatu par situāciju. 4.PTO rīcība Komisija aktīvi iesaistās PTO, lai nodrošinātu PTO tiesību aktu pilnīgu ievērošanu. Ja citu PTO dalībvalstu veiktie pasākumi pārkāpj PTO noteikumus, Komisija var pieprasīt PTO speciālistu grupas izveidi. Piemēram, 2013. gada augustā Komisija lūdza speciālistu grupas izveidi pret Ķīnas ieviestiem antidempinga pasākumiem attiecībā uz konkrētām tērauda caurulēm. Process notika galvenokārt 2014. gadā un beidzās ar ES labvēlīgu iznākumu (sīkāka informācija turpmāk). 2014. gadā Komisija arī pieprasīja speciālistu grupas izveidi pret Krievijas noteiktajiem antidempinga pasākumiem attiecībā uz vieglo kravas automobiļu importu. Process turpināsies līdz 2015. gadam. Turklāt Komisija arī kā trešā puse iesaistās PTO speciālistu grupās, ko pieprasa trešās valstis, ar galveno mērķi risināt un uzraudzīt sistēmiskus jautājumus, kas var arī ietekmēt ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantošanu. Šādai iesaistei ir arī uzbrūkošs raksturs, jo Komisija atbalsta augstākus standartus tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās ārvalstīs. 2014. gadā Komisija kā trešā puse iesaistījās cita starpā šādās lietās: ASV – antidempinga un kompensācijas pasākumi attiecībā uz lielām veļas mazgājamajām mašīnām no Korejas (WT/DS464) un ASV – antidempinga pasākumi attiecībā uz noteiktu garneļu importu no Vjetnamas (AB-2015-01)(DS429).

Visbeidzot Komisija arī aktīvi piedalās attiecīgajās PTO komitejās Ženēvā. Antidempinga/antisubsidēšanas komitejās tiek izskatīti citu PTO dalībvalstu veiktie pasākumi pusgada un ikmēneša PTO iesniegto atskaišu kontekstā. Īpaša uzmanība tiek pievērsta Aizsardzības pasākumu komitejai, ņemot vērā, ka šo instrumentu izmanto aizvien vairāk, kas ir pamats bažām. Komisija rosina apspriest konkrētus jautājumus, ja ES ir ekonomiskas vai sistēmiskas intereses. Turklāt Komisija arī piedalās vispārīgākā diskusiju grupā par aizsardzības pasākumu jautājumiem, kas notiek līdztekus šai PTO komitejai. Galvenais mērķis ir apmainīties ar viedokļiem par PTO dalībvalstu attiecīgo praksi. 5.Galvenie sasniegumi 5.1.Ēģipte – antisubsidēšanas izmeklēšanas izbeigšana bez pasākumu piemērošanas 2014. gada jūnijā Ēģipte uzsāka antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz Edam siera importu no Nīderlandes. Mērķis bija ES subsīdijas, kā arī Nīderlandes programmas. Komisija sadarbojās izmeklēšanā un arī palīdzēja Nīderlandes iestādēm. Turklāt Komisija iesniedza iesniegumu, uzsverot, ka subsīdiju programmas, par kurām notiek izmeklēšana, nav bijušas specifiskas un tādēļ nav sodāmas saskaņā ar PTO noteikumiem. Turklāt bija stipras šaubas par kaitējuma un cēloņsakarības analīzi. Komisija arī piedalījās apspriedēs Kairā. 2015. gada martā izmeklēšanu pārtrauca, nepiemērojot pasākumus. Ēģiptes iestādes secināja, ka subsīdiju programmas bijušas nespecifiskas un tādējādi nav izskatāmas, un to izmeklēšana nevarēja konstatēt, ka pašmāju ražošanas nozarei nodarītais kaitējums būtu bijis būtisks. 5.2.Dienvidāfrika – galīgo maksājumu likmju samazinājums Izmeklēšanā attiecībā uz saldētām vistu daļām no Vācijas, Nīderlandes un Apvienotās Karalistes, Dienvidāfrika (ITAC) ierosināja noteikt galīgos maksājumus attiecībā uz importu no šīm trim dalībvalstīm. Pēc komentāriem, kas tika saņemti no ieinteresētajām personām, tostarp Komisijas iesaistes, jo īpaši attiecībā uz dempinga starpībām un to aprēķiniem attiecībā uz Apvienoto Karalisti, ITAC ievērojami pazemināja šīs likmes gan atsevišķiem Apvienotās Karalistes ražotājiem (no 18,68 % līdz 13,07 %), gan likmi "visiem pārējiem" Apvienotajā Karalistē (no 34,7 % līdz 22,3 %). 5.3.Turcija – pasākumu negatīvās ietekmes samazinājums Turcija ieviesa aizsardzības pasākumus, kas attiecas uz tereftālskābi (PTA). Tomēr pēc Komisijas aktīvas iesaistes, atbalstot ES ražošanas nozari, piemērotās maksājuma likmes ir salīdzinoši zemas (4 %) un būs spēkā tikai 2 gadus. Komisija norādīja uz cēloņsakarības analīzes trūkumiem un uzsvēra, ka sakarā ar patēriņa pieaugumu jebkādi maksājumi varētu apdraudēt pietiekamas piegādes līmeni. 5.4.Maroka –pieņemtas saistības Maroka 2012. gada decembrī uzsākta antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz insulīna importu. Pagaidu maksājumi tika noteikti 2014. gada aprīlī un galīgie maksājumi 13,89 % apmērā tika ierosināti 2014. gada augustā. Pēc Komisijas iesaistes, atbalstot ES ražošanas nozari, Marokas iestādes pieņēma attiecīgā Dānijas ražotāja saistības, un tādējādi maksājumu piemērošana tika apturēta. 5.5.ASV – turpināmības pārbaudes izbeigšana bez pasākumu turpināšanas Komisija aktīvi piedalījās pirmajā pilnajā turpināmības pārbaudē attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas 2008. gadā tika ieviesti vieglā termopapīra importam no Vācijas. 2014. gada 28. maijā ASV DOC konstatēja, ka rīkojuma atsaukšana var novest pie dempinga turpināšanās vai atkārtošanās. Pēc tam Komisija iesaistījās ASV ITC atklātajā sēdē 2014. gada oktobrī, atbalstot Vācijas ražošanas nozari. Pēc ASV ITC labvēlīga balsojuma antidempinga rīkojums 2014. gada 17. decembrī tika atsaukts. 5.6.Austrālija – vairākiem uzņēmumiem zemi maksājumi vai maksājumi nav noteikti 2013. gada 9. jūlijā Austrālijas iestādes uzsāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz tomātu pārstrādes produktiem no Itālijas. Komisija iesaistījās vairākas reizes, iesniedzot vairākus iesniegumus Austrālijas Antidempinga komisijai, atbalstot Itālijas ražošanas nozari. Turklāt Komisijas eksperts piedalījās pārbaudes apmeklējumos, lai atbalstītu attiecīgos uzņēmumus. Tā rezultātā 45 % eksporta tika izslēgti no maksājumu piemērošanas, bet maksājumi citiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija salīdzinoši zemi (vidēji 4 %). Diemžēl tikai pāris mēnešus vēlāk – 2015. gadā – Austrālijas iestādes uzsāka jaunu izmeklēšanu, atkārtoti izmeklējot importu no diviem uzņēmumiem, kas iepriekš tika izslēgti no maksājumu piemērošanas. Komisija turpinās iesaistīties, atbalstot Itālijas eksportētājus, jo jaunās izmeklēšanas uzsākšanas pamatojums šķiet ļoti vājš. 5.7.Filipīnas – aizsardzības pasākumu izmeklēšanas izbeigšana bez pasākumu noteikšanas