P9_TA(2022)0248

Oglekļa ievedkorekcijas mehānisms ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 32/13)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (1) Komisija savā paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (31) ir izklāstījusi jaunu izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas (emisijas, no kurām atskaitīti piesaistījumi) 2050. gadā būtu nulle un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Turklāt Eiropas zaļā kursa mērķis ir aizsargāt, saglabāt un stiprināt ES dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labklājību no riska faktoriem un ietekmes, kas saistīti ar vidi. Vienlaikus arī jāpanāk, lai šāda pārkārtošanās būtu taisnīga un iekļaujoša un lai neviens nebūtu atstāts novārtā. Tāpat Komisija savā ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plānā (32) paziņoja, ka tā grasās popularizēt attiecīgos instrumentus un stimulus nolūkā labāk īstenot Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. panta 2. punktā nostiprināto principu “piesārņotājs maksā” un pilnīgi izskaust to, ka piesārņošana neko nemaksā, lai maksimāli palielinātu sinerģiju starp dekarbonizāciju un nulles piesārņojumu. (1) Komisija savā paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (31) ir izklāstījusi jaunu izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas (emisijas, no kurām atskaitīti piesaistījumi) vēlākais 2050. gadā būtu nulle un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Turklāt Eiropas zaļā kursa mērķis ir aizsargāt, saglabāt un stiprināt ES dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un labklājību no riska faktoriem un ietekmes, kas saistīti ar vidi. Vienlaikus arī jāpanāk, lai šāda pārkārtošanās būtu taisnīga un iekļaujoša un lai neviens nebūtu atstāts novārtā. Tāpat Komisija savā ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plānā (32) paziņoja, ka tā grasās popularizēt attiecīgos instrumentus un stimulus nolūkā labāk īstenot Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. panta 2. punktā nostiprināto principu “piesārņotājs maksā” un pilnīgi izskaust to, ka piesārņošana neko nemaksā, lai maksimāli palielinātu sinerģiju starp dekarbonizāciju un nulles piesārņojumu.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (2) Parīzes nolīgums (33), kas 2015. gada decembrī pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī. Parīzes nolīguma Puses tā 2. pantā ir vienojušās globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. (2) Parīzes nolīgums (33), kas 2015. gada decembrī pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī. Parīzes nolīguma Puses tā 2. pantā ir vienojušās globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. Saskaņā ar 2021. gada 13. novembrī pieņemto Glāzgovas klimata paktu puses arī atzina, ka, ierobežojot globālo vidējās temperatūras pieaugumu līdz 1,5 oC atzīmei salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, ievērojami mazinātos ar klimata pārmaiņām saistītie riska faktori un šādu pārmaiņu ietekme, un apņēmās līdz 2022. gada beigām nostiprināt 2030. gada mērķrādītājus, lai likvidētu vērienīguma atšķirības.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (5) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (35) Savienība uzdevumu līdz 2050. gadam panākt visas tautsaimniecības klimatneitralitāti ir nostiprinājusi tiesību aktos. Ar minēto regulu ir noteikta arī saistoša Savienības apņemšanās SEG emisijas līdz 2030. gadam samazināt par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. (5) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (35) Savienība uzdevumu vēlākais līdz 2050. gadam panākt visas tautsaimniecības klimatneitralitāti ir nostiprinājusi tiesību aktos. Ar minēto regulu ir noteikta arī saistoša Savienības apņemšanās SEG emisijas līdz 2030. gadam samazināt par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (6) Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašajā ziņojumā par ietekmi, kāda būtu globālam temperatūras par 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, un saistītajiem SEG emisiju scenārijiem (36) ir izklāstīts neapšaubāms zinātniskais pamatojums klimata pārmaiņu apkarošanai un nepieciešamība pēc enerģiskākas klimatrīcības. Ziņojums apstiprina, ka SEG emisijas ir steidzami jāsamazina un ka klimata pārmaiņu izraisītais temperatūras kāpums nedrīkst pārsniegt 1,5 oC, lai samazinātu ekstrēmu laikapstākļu iespējamību. (6) Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašajā ziņojumā par ietekmi, kāda būtu globālam temperatūras par 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, un saistītajiem SEG emisiju scenārijiem (36) ir izklāstīts neapšaubāms zinātniskais pamatojums klimata pārmaiņu apkarošanai un nepieciešamība pēc enerģiskākas klimatrīcības. Ziņojums apstiprina, ka SEG emisijas ir steidzami jāsamazina un ka klimata pārmaiņu negatīvā ietekme un pielāgošanās pasākumu nepieciešamība būs ievērojami lielāka, ja globālās vidējās temperatūras pieaugums pārsniegs 1,5 oC, lai samazinātu ekstrēmu laikapstākļu iespējamību.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (7a) Aptuveni 27 % no pasaules CO 2 emisijām, ko rada degvielas sadedzināšana, pašreiz ir saistītas ar starptautiski tirgotām precēm, un, lai gan Savienība ir ievērojami samazinājusi savas iekšzemes SEG emisijas, importā iegultās SEG emisijas Savienībā pastāvīgi pieaug, tādējādi apdraudot Savienības centienus samazināt pasaules SEG pēdu. Savienībai ir pienākums arī turpmāk uzņemties vadību globālajā klimatrīcībā, sadarbojoties ar visām pārējām pasaules tautsaimniecībām, jo tikai ar visu pušu rīcību būs iespējams sasniegt Parīzes nolīguma mērķus.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (8) Kamēr vien krietns skaits Savienības starptautisko partneru piekopj rīcībpolitiku, kas klimatieceru vēriena ziņā atpaliek no Savienības piekoptās, tikmēr pastāv oglekļa emisiju pārvirzes risks. Oglekļa emisiju pārvirze notiek tad, ja ar klimatpolitiku saistītu izmaksu dēļ uzņēmumi konkrētos industriālos sektoros vai apakšsektoros pārceļ ražošanu uz citām valstīm vai ja imports no šādām valstīm aizstātu līdzvērtīgus produktus, kas rada mazāk SEG emisiju. Tas var novest pie kopējo globālo emisiju pieauguma un tādējādi apdraudēt SEG emisiju samazināšanu, kas ir steidzami nepieciešama, ja vēlamies globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. (8) Kamērs vien krietns skaits Savienības starptautisko partneru klimatieceru vēriena ziņā atpaliks no Savienības piekoptās rīcībpolitikas, bet Savienība tajā pašā laikā paaugstinās savus klimata mērķus , tikmēr varētu pastāvēt oglekļa emisiju pārvirzes risks. Oglekļa emisiju pārvirze notiek tad, ja ar klimatpolitiku saistītu izmaksu dēļ uzņēmumi konkrētos industriālos sektoros vai apakšsektoros pārceļ ražošanu uz citām valstīm vai ja imports no šādām valstīm aizstātu līdzvērtīgus produktus, kas rada mazāk SEG emisiju. Tas var novest pie kopējo globālo emisiju pieauguma un ne tik iedarbīgas Savienības emisiju samazināšanas politikas un tādējādi apdraudēt SEG emisiju samazināšanu, kas ir steidzami nepieciešama, ja vēlamies globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (9) Oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (“OIM”) iniciatīva ir daļa no paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. Mehānisms ir viens no nozīmīgākajiem ES rīkiem, ar ko iecerēts līdz 2050. gadam panākt Savienības klimatneitralitāti atbilstīgi Parīzes nolīgumam, proti, tas palīdzēs novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku , kura iemesls ir Savienības vērienīgākās klimatieceres. (9) Oglekļa ievedkorekcijas mehānisms (“OIM”) iniciatīva ir daļa no paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. Mehānisms ir viens no nozīmīgākajiem ES rīkiem, ar ko iecerēts līdz , vēlākais, 2050. gadam panākt Savienības klimatneitralitāti atbilstīgi Parīzes nolīgumam, proti, novēršot oglekļa emisiju pārvirzi , kuras iemesls ir Savienības vērienīgākās klimatieceres. Tas var arī palīdzēt radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus dekarbonizācijas izmaksām, palielināt pieprasījumu pēc mazoglekļa produktiem un procesiem, kā arī novērst konkurences kropļojumus un veicināt godīgu tirdzniecību.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (10) Pašlaik pastāv vairāki mehānismi, kuru uzdevums ir novērst oglekļa emisiju pārvirzi tās apdraudētajos sektoros un apakšsektoros, proti, ES ETS bezmaksas kvotu pagaidu iedale un finansiāli pasākumi, ar ko kompensē netiešās emisiju izmaksas, kas rodas, jo SEG emisiju izmaksas tiek iekļautas elektroenerģijas cenās, kā nosaka Direktīvas 2003/87/EK attiecīgi 10.a panta 6. punkts un 10.b pants. Tomēr salīdzinājumā ar visu kvotu izsolīšanu ES ETS bezmaksas kvotu iedale vājina cenu signālu, ko šī sistēma dod bezmaksas kvotas saņemošajām iekārtām, un līdz ar to tā ietekmē stimulus investēt turpmākā emisiju samazināšanā. (10) Pašlaik pastāv vairāki mehānismi, kuru uzdevums ir novērst oglekļa emisiju pārvirzi tās apdraudētajos sektoros un apakšsektoros, proti, ES ETS bezmaksas kvotu pagaidu iedale un finansiāli pasākumi, ar ko kompensē netiešās emisiju izmaksas, kas rodas, jo SEG emisiju izmaksas tiek iekļautas elektroenerģijas cenās, kā nosaka Direktīvas 2003/87/EK attiecīgi 10.a panta 6. punkts un 10.b pants. Bezmaksas kvotu iedale labāko rezultātu guvēju līmenī ir bijis politikas instruments atsevišķām rūpniecības nozarēm, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku, ja nav taisnīgu un vienlīdzīgu konkurences apstākļu. Tomēr salīdzinājumā ar visu kvotu izsolīšanu gan ES ETS bezmaksas kvotu iedale , gan netiešo emisiju izmaksu kompensācija vājina cenu signālu, ko šī sistēma dod bezmaksas kvotas un izmaksu kompensācijas saņemošajām iekārtām, un līdz ar to tā samazina stimulus investēt turpmākā emisiju samazināšanā.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (11a) Lai pieņemtu investīciju lēmumus, ES ETS aptvertajām iekārtām, kas saskaras ar pieaugošu oglekļa cenu, un uzņēmumiem ir vajadzīgs ilgtermiņa redzējums, paredzamība un juridiskā noteiktība. Tāpēc būtu jāizveido skaidrs ceļš pārējo sektoru un apakšsektoru, kuros pastāv oglekļa emisiju pārvirzes risks, pakāpeniskai iekļaušanai. Tas stiprinās jauno tiesisko regulējumu, kas izveidots, lai cīnītos pret oglekļa emisiju pārvirzi, nodrošinās nepieciešamo laiku, lai gādātu par vienmērīgu OIM ieviešanu, un ļaus iekārtām un uzņēmumiem stabilā un paredzamā juridiskajā kontekstā veikt vajadzīgās investīcijas rūpniecības procesu dekarbonizācijā.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (12) Lai gan OIM mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, šīs regula arī rosinās trešo valstu ražotājus izmantot SEG emisiju ziņā efektīvākas tehnoloģijas, lai samazinātu emisijas uz izlaides vienību. (12) Lai gan OIM mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, šīs regula arī rosinās trešo valstu ražotājus izmantot SEG emisiju ziņā efektīvākas tehnoloģijas, lai samazinātu emisijas uz izlaides vienību. Šā iemesla dēļ OIM varētu būt efektīvs pasākums emisiju samazināšanai trešās valstīs, kas vienlaikus nodrošinās arī vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības rūpniecībai.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (13) OIM, kura mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzi un samazināt SEG emisijas, vajadzētu nodrošināt, ka uz importētajiem produktiem attiecina tādu regulatīvo sistēmu, kurā piemērotās oglekļa izmaksas ir līdzvērtīgas tām, kas pretējā gadījumā rastos ES ETS ietvaros. OIM ir klimata pasākums ar mērķi novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku un atbalstīt Savienības vērienīgākās klimatieceres , tajā pašā laikā nodrošinot saderību ar PTO noteikumiem. (13) OIM, kura mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzi un samazināt SEG emisijas, vajadzētu nodrošināt, ka uz importētajiem produktiem attiecina tādu regulatīvo sistēmu, kurā piemērotās oglekļa izmaksas ir līdzvērtīgas tām, kas pretējā gadījumā rastos ES ETS ietvaros , tādējādi vienādojot importēto un vietējo produktu oglekļa cenas un panākot vienlīdzīgus konkurences apstākļus . OIM ir klimata pasākums , kam būtu jāpalīdz samazināt emisijas Savienībā atbilstīgi Eiropas zaļajam kursam un Regulai (ES) 2021/1119 un jānovērš oglekļa emisiju pārvirzes risks , tajā pašā laikā nodrošinot saderību ar PTO noteikumiem.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (13a) Komisijai būtu jāanalizē OIM administratīvās izmaksas, vienlaikus nodrošinot, ka darbinieki tiek pienācīgi apmācīti savu pienākumu veikšanai.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (15) Lai, ņemot vērā iespējamās vienošanās, ko varētu noslēgt nākotnē, no OIM varētu izslēgt tādas trešās valstis vai teritorijas, kas ir pilnībā integrētas ES ETS vai sasaistītas ar to, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, ar ko groza II pielikumā iekļauto valstu sarakstu. Tāpat šādas trešās valstis vai teritorijas būtu jāizslēdz no II pielikuma saraksta un tām būtu jāpiemēro OIM, ja tās faktiski neiekasē ETS cenu par precēm, ko eksportē uz Savienību. (15) Lai, ņemot vērā iespējamās vienošanās, ko varētu noslēgt nākotnē, no OIM varētu izslēgt tādas trešās valstis vai teritorijas, kas ir pilnībā integrētas ES ETS vai sasaistītas ar to, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, ar ko groza II pielikumā iekļauto valstu sarakstu. Tāpat šādas trešās valstis vai teritorijas būtu jāizslēdz no II pielikuma saraksta un tām būtu jāpiemēro OIM, ja tās faktiski neiekasē ETS cenu par precēm, ko eksportē uz Savienību. Komisija uzraudzīs un risinās iespējamu apiešanas praksi trešās valstīs.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (15a) Lai nodrošinātu, ka zaļā pārkārtošanās tālākajos reģionos notiek saistīti ar ekonomikas un sociālo kohēziju, līdz pārejas perioda beigām ir jāveic ietekmes novērtējums par iespējamām ekonomiskajām un sociālajām sekām šajos reģionos. Komisijai būtu jānodrošina, ka tiek ievērots LESD 349. pants, un jāierosina tālākajiem reģioniem piemēroti pasākumi OIM īstenošanā, jo īpaši ņemot vērā specifisko muitas un fiskālo kārtību, kas piemērojama tālākajiem reģioniem.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (17) Ar OIM būtu jāregulē tās SEG emisijas, ko aptver ES ETS saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK I pielikumu, proti, oglekļa dioksīda (“CO2”) emisijas, kā arī attiecīgā gadījumā slāpekļa oksīda (“N2O”) un perfluorogļūdeņražu (PFC) emisijas. Sākotnēji OIM būtu jāpiemēro šo SEG tiešajām emisijām, kas rodas preču ražošanā līdz brīdim, kad tās importē Savienības muitas teritorijā, bet pēc pārejas perioda beigām un pēc turpmākas novērtēšanas — arī netiešajām emisijām, tā salāgojot OIM un ES ETS tvērumu. (17) Ar OIM būtu jāregulē tās SEG emisijas, ko aptver ES ETS saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK I pielikumu, proti, oglekļa dioksīda (“CO2”) emisijas, kā arī attiecīgā gadījumā slāpekļa oksīda (“N2O”) un perfluorogļūdeņražu (PFC) emisijas. OIM būtu jāatspoguļo ES ETS turpmākās pārskatīšanas saistībā ar regulētajām SEG emisijām. OIM būtu jāpiemēro šo SEG tiešajām emisijām, kas rodas preču ražošanā līdz brīdim, kad tās importē Savienības muitas teritorijā, arī netiešajām emisijām, tā salāgojot OIM un ES ETS tvērumu. OIM un ES ETS saskaņotībai ir ļoti būtiska nozīme, lai ievērotu PTO principus.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (19) Tomēr ES ETS nosaka absolūto limitu SEG emisijām, kas rodas tās aptvertajās darbībās, un paredz kvotu tirgojamību (t.s. “emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēma”), savukārt OIM nenosaka kvantitatīvus limitus importam, jo citādi tiktu ierobežotas tirdzniecības plūsmas. Turklāt ES ETS attiecas uz Savienībā esošām iekārtām, savukārt OIM būtu jāpiemēro konkrētām precēm, ko importē Savienības muitas teritorijā. (19) Tomēr ES ETS nosaka absolūto limitu SEG emisijām, kas rodas tās aptvertajās darbībās, un paredz kvotu tirgojamību (t. s. “emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēma”), savukārt OIM nedrīkstētu noteikt kvantitatīvus limitus importam, jo citādi tiktu ierobežotas vai pārtrauktas tirdzniecības plūsmas. Turklāt ES ETS attiecas uz Savienībā esošām iekārtām, savukārt OIM būtu jāpiemēro konkrētām precēm, ko importē Savienības muitas teritorijā , lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku, vienlaikus panākot atbilstību PTO noteikumiem .

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (20) Salīdzinājumā ar ES ETS OIM sistēmai ir dažas specifiskas iezīmes, tostarp tas, kā tiek aprēķināta OIM sertifikātu cena, kādas ir iespējas ar sertifikātiem tirgoties un kāds ir to derīgums laika gaitā. Tas tāpēc, ka ir jāgādā par to, ka OIM, kura mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, laika gaitā nezaudē savu iedarbīgumu, un ka ir jānodrošina, ka sistēmas pārvaldība nav pārmērīgi apgrūtinoša ne no operatoriem uzlikto pienākumu, ne administrēšanai nepieciešamo resursu viedokļa, tajā pašā laikā saglabājot tādu pašu elastību, kādu operatoriem sniedz ES ETS. (20) Salīdzinājumā ar ES ETS OIM sistēmai ir dažas specifiskas iezīmes, tostarp tas, kā tiek aprēķināta OIM sertifikātu cena, kādas ir iespējas ar sertifikātiem tirgoties un kāds ir to derīgums laika gaitā. Tas tāpēc, ka ir jāgādā par to, ka OIM, kura mērķis ir novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, laika gaitā nezaudē savu iedarbīgumu, un ka ir jānodrošina, ka sistēmas pārvaldība nav pārmērīgi apgrūtinoša ne no operatoriem , jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), uzlikto pienākumu, ne administrēšanai nepieciešamo resursu viedokļa, tajā pašā laikā saglabājot tādu pašu elastību, kādu operatoriem sniedz ES ETS.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (21) Lai saglabātu OIM kā oglekļa emisiju pārvirzes novēršanas pasākuma iedarbīgumu, tā cenai jābūt cieši salāgotai ar ES ETS cenu. ES ETS kvotu tirgus cenu nosaka izsolēs, savukārt OIM sertifikātu cenai vajadzētu samērīgi atspoguļot šādu izsoļu cenu, proti, ik nedēļu būtu jāaprēķina vidējā cena. Šādas iknedēļas vidējās cenas precīzi atspoguļo ES ETS cenu svārstības un dod importētājiem pienācīgas manevrēšanas iespējas, lai izmantotu izdevības, ko sniedz ES ETS cenu izmaiņas, un tajā pašā laikā nodrošina, ka administratīvajām iestādēm sistēmu nav nesamērīgi grūti pārvaldīt. (21) Lai saglabātu OIM kā oglekļa emisiju pārvirzes novēršanas pasākuma iedarbīgumu un nodrošinātu atbilstību PTO noteikumiem , tā cenai jābūt cieši salāgotai ar ES ETS cenu. ES ETS kvotu tirgus cenu nosaka izsolēs, savukārt OIM sertifikātu cenai vajadzētu samērīgi atspoguļot šādu izsoļu cenu, proti, ik nedēļu būtu jāaprēķina vidējā cena. Šādas iknedēļas vidējās cenas precīzi atspoguļo ES ETS cenu svārstības un dod importētājiem pienācīgas manevrēšanas iespējas, lai izmantotu izdevības, ko sniedz ES ETS cenu izmaiņas, un tajā pašā laikā nodrošina, ka administratīvajām iestādēm sistēmu nav nesamērīgi grūti pārvaldīt.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (23) Tā kā OIM attiecas nevis uz iekārtām, bet gan uz preču importu Savienības muitas teritorijā, OIM režīma ietvaros būtu jāpiemēro arī zināmi pielāgojumi un vienkāršojumi. Viens šāds vienkāršojums būtu deklarēšanas sistēma, kad importētāji ziņo par konkrētajā kalendārajā gadā importētajās precēs iegultajām kopējām verificētajām SEG emisijām. Tāpat vajadzētu izmantot no ES ETS atbilstības cikla atšķirīgu grafiku, lai izvairītos no iespējamas akreditēto verificētāju pārslodzes, ko izraisītu pienākumu pildīšanas saskaņā gan ar šo regulu, gan ES ETS. (23) Tā kā OIM attiecas nevis uz iekārtām, bet gan uz preču importu Savienības muitas teritorijā, OIM režīma ietvaros būtu jāpiemēro arī zināmi pielāgojumi un vienkāršojumi. Viens šāds vienkāršojums būtu vienkārša un pieejama deklarēšanas sistēma, kad importētāji ziņo par konkrētajā kalendārajā gadā importētajās precēs iegultajām kopējām verificētajām SEG emisijām. Tāpat vajadzētu izmantot no ES ETS atbilstības cikla atšķirīgu grafiku, lai izvairītos no iespējamas akreditēto verificētāju pārslodzes, ko izraisītu pienākumu pildīšanas saskaņā gan ar šo regulu, gan ES ETS.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (23a) Ņemot vērā OIM unikalitāti un nepieciešamību pēc ciešas koordinācijas Savienības līmenī, būtu jāizveido OIM iestāde, lai pienācīgi īstenotu un uzraudzītu šīs regulas noteikumus.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (24) Runājot par sankcijām , dalībvalstīm būtu jāpiemēro sodi par šīs regulas pārkāpumiem un jānodrošina, ka tie tiek izpildīti. Šo sodu apmēram vajadzētu būt vienādam ar to, ko pašlaik Savienībā piemēro ES ETS pārkāpumu gadījumos saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 16 . panta 3 . un 4. punktu . (24) OIM ir jābūt rūpīgi izstrādātam, un OIM iestādei un muitas iestādēm tas ir cieši jāuzrauga, lai cita starpā nepieļautu, apzinātu un sodītu jebkāda veida ļaunprātīgu izmantošanu vai krāpšanu. OIM iestādei un dalībvalstīm saskaņā ar to valsts tiesību aktiem būtu jāpiemēro administratīvi sodi vai kriminālsodi par šīs regulas pārkāpumiem un jānodrošina, ka tie tiek izpildīti. Sodu apmēram atzītajiem deklarētājiem, kas līdz katra gada 31. maijam nav nodevuši tādu OIM sertifikātu skaitu, kurš atbilst iepriekšējā gadā importētajās precēs iegultajām emisijām, vai kas iesniedz OIM nepatiesu informāciju par iegultajām emisijām, lai iegūtu labvēlīgu individuālu režīmu, vajadzētu būt vienādam ar trīsreizēju OIM sertifikātu vidējo cenu iepriekšējā gadā par katru OIM sertifikātu, kuru atzītais deklarētājs nav nodevis saskaņā ar 22 . pantu . Soda maksājums neatbrīvo atzīto deklarētāju no pienākuma nodot neizmantotos OIM sertifikātus OIM iestādei .

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (26) Tam, kādus produktus aptver OIM, būtu jāatspoguļo to, kādas darbības aptver ES ETS, jo ES ETS pamatā ir kvantitatīvi un kvalitatīvi kritēriji, kas ir saistīti ar Direktīvas 2003/87/EK vidisko mērķi un tā ir visplašākā SEG emisiju regulatīvā sistēma Savienībā. (26) Tam, kādus produktus aptver OIM, būtu jāatspoguļo to, kādas darbības aptver ES ETS, jo ES ETS pamatā ir kvantitatīvi un kvalitatīvi kritēriji, kas ir saistīti ar Direktīvas 2003/87/EK vidisko mērķi un tā ir visplašākā SEG emisiju regulatīvā sistēma Savienībā. Līdz 2030. gada 1. janvārim Komisijai būtu jānosaka grafiks visu to preču pakāpeniskai iekļaušanai, kuru nozares ietilpst Direktīvas 2003/87/EK darbības jomā. Prioritāte būtu jāpiešķir precēm, kas ir visvairāk pakļautas oglekļa pārvirzei un ir visoglekļietilpīgākās.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (29) Tas, kādas ir šīs regulas aptvertās preces, būtu jānosaka, rūpīgi analizējot, cik tās ir relevantas kumulēto SEG emisiju ziņā un cik lielā mērā tās var radīt oglekļa emisiju pārvirzes risku attiecīgajās ES ETS aptvertajās nozarēs, un kā tajā pašā laikā nepieļaut pārlieku sarežģītību un administratīvo slogu. Konkrētāk, preču atlasē jāņem vērā ES ETS aptvertie pamatmateriāli un pamatprodukti, lai ar nodrošinātu, ka energoietilpīgu produktu importam Savienībā nosaka tādu oglekļa cenu, kas ir līdzvērtīga ES ETS aptvertajiem produktiem noteiktajai, un samazinātu oglekļa emisiju pārvirzes risku. Citiem relevantiem kritērijiem, ko izmanto, lai sašaurinātu preču klāstu, vajadzētu būt šādiem: pirmkārt, cik relevanta ir nozare emisiju ziņā, proti, vai nozare pieder pie tām, kas rada lielākās agregētās SEG emisijas; otrkārt, vai nozari apdraud oglekļa emisiju pārvirzes risks, saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK; treškārt, kā sabalansēt vajadzību pēc iespējas plašāk aptvert SEG emisijas ar nepieciešamību ierobežot sarežģītību un administratīvos pūliņus. (29) Tas, kādas ir šīs regulas aptvertās preces, būtu jānosaka, rūpīgi analizējot, cik tās ir relevantas kumulēto SEG emisiju ziņā un cik lielā mērā tās var radīt oglekļa emisiju pārvirzes risku attiecīgajās ES ETS aptvertajās nozarēs, un kā tajā pašā laikā nepieļaut pārlieku sarežģītību un administratīvo slogu Savienības rūpniecībai, uzņēmumiem un MVU . Konkrētāk, preču atlasē jāņem vērā ES ETS aptvertie pamatmateriāli un pamatprodukti, lai ar nodrošinātu, ka energoietilpīgu produktu importam Savienībā nosaka tādu oglekļa cenu, kas ir līdzvērtīga ES ETS aptvertajiem produktiem noteiktajai, un samazinātu oglekļa emisiju pārvirzes risku. Citiem relevantiem kritērijiem, ko izmanto, lai sašaurinātu preču klāstu, vajadzētu būt šādiem: pirmkārt, cik relevanta ir nozare emisiju ziņā, proti, vai nozare pieder pie tām, kas rada lielākās agregētās SEG emisijas; otrkārt, vai nozari apdraud oglekļa emisiju pārvirzes risks, saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK; treškārt, kā sabalansēt vajadzību pēc iespējas plašāk aptvert SEG emisijas ar nepieciešamību ierobežot sarežģītību un administratīvos pūliņus. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī tam, lai nepieļautu nekādu tirgus kropļojumu risku starp dažādām OIM aptvertajām nozarēm.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (30) Pamatojoties uz pirmo kritēriju, no kumulēto emisiju viedokļa aptveramas būtu šādas rūpniecības nozares: dzelzs un tērauda ražošana, naftas rafinēšana, cementa ražošana, organisko pamatķimikāliju un mēslošanas līdzekļu ražošana. (30) Pamatojoties uz pirmo kritēriju, no kumulēto emisiju viedokļa aptveramas būtu šādas rūpniecības nozares: dzelzs un tērauda ražošana, naftas rafinēšana, cementa , alumīnija ražošana, organisko pamatķimikāliju , ūdeņraža, polimēru un mēslošanas līdzekļu ražošana.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (32) Konkrētāk, šīs regulas darbības jomā nav iekļautas organiskās ķimikālijas, jo tehnisku ierobežojumu dēļ nav iespējams skaidri definēt importēto preču iegultās emisijas. Šīm precēm ES ETS ietvaros piemērojamā līmeņatzīme ir pamatparametrs, kas neļauj viennozīmīgi noteikt, kādas emisijas ir iegultas atsevišķās importētās precēs. Precīzāka organisko ķimikāliju iegulto emisiju noskaidrošana prasa vairāk datu un analīzes. svītrots

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (33) Līdzīgi tehniskie ierobežojumi attiecas uz naftas rafinēšanas produktiem, jo arī šajā gadījumā nav iespējams nešaubīgi attiecināt SEG emisijas uz konkrētiem saražotajiem produktiem. Tajā pašā laikā relevantā ES ETS līmeņatzīme nav tieši attiecināta uz specifiskiem produktiem, piemēram, benzīnu, dīzeļdegvielu vai petroleju, bet uz visu rafinētavas produkciju. (33) Daži tehniskie ierobežojumi attiecas uz naftas rafinēšanas produktiem, jo arī šajā gadījumā nav iespējams nešaubīgi attiecināt SEG emisijas uz konkrētiem saražotajiem produktiem. Tajā pašā laikā relevantā ES ETS līmeņatzīme nav tieši attiecināta uz specifiskiem produktiem, piemēram, benzīnu, dīzeļdegvielu vai petroleju, bet uz visu rafinētavas produkciju. Lai laikus paplašinātu šīs regulas darbības jomu, Komisijai būtu jāizstrādā taisnīga metodika, pēc kuras tiek aprēķinātas iegultās emisijas no naftas rafinēšanas produktiem pirms pārejas posma beigām.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

34. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (34) Savukārt alumīnija produkti būtu jāiekļauj OIM, jo šo nozari apdraud ievērojams oglekļa emisiju pārvirzes risks. Turklāt vairākos rūpnieciskos lietojumos tie līdzīgo īpašību dēļ tieši konkurē ar tērauda produktiem. Alumīnija iekļaušana OIM ir relevanta arī tāpēc, ka nākotnē OIM darbības jomu varētu paplašināt un tajā iekļaut arī netiešās emisijas. (34) Alumīnija produkti būtu jāiekļauj OIM, jo šo nozari apdraud ievērojams oglekļa emisiju pārvirzes risks. Turklāt vairākos rūpnieciskos lietojumos tie līdzīgo īpašību dēļ tieši konkurē ar tērauda produktiem. Alumīnija iekļaušana OIM ir relevanta arī tāpēc, ka OIM darbības jomā ir iekļautas arī netiešās emisijas.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (36) Toties šo regulu nevajadzētu piemērot vairākiem produktiem, kuru ražošana nerada būtiskas emisijas — dzelzs lūžņiem (KN kods 7204), ferosakausējumiem (KN kods 7202) un atsevišķiem mēslošanas līdzekļiem (KN kods 3105 60 00). (36) Toties šo regulu pirmajā posmā nevajadzētu piemērot vairākiem produktiem, kuru ražošana nerada būtiskas emisijas — dzelzs lūžņiem (KN kods 7204), ferosakausējumiem (KN kods 7202) un atsevišķiem mēslošanas līdzekļiem (KN kods 3105 60 00).

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (40) Atzītajam deklarētājam vajadzētu būt tiesībām prasīt, lai nododamo OIM sertifikātu skaits tiktu samazināts atbilstīgi oglekļa cenai, kas par šīm emisijām jau samaksāta citās jurisdikcijās. (40) Atzītajam deklarētājam vajadzētu būt tiesībām prasīt, lai nododamo OIM sertifikātu skaits tiktu samazināts atbilstīgi tieši noteiktajai oglekļa cenai, kas par šīm emisijām jau samaksāta citās jurisdikcijās.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

45. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (45) Elektroenerģijai kā produktam piemītošās fizikālās īpašības, jo īpaši tas, ka ir neiespējami izsekot faktiskajai elektronu plūsmai, nozīmē, ka šajā gadījumā OIM jāveido nedaudz citādi. Standarta pieeja būtu izmantot standartvērtības, un atzītajiem deklarētājiem vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai OIM saistības tiek aprēķinātas, pamatojoties uz faktiskajām emisijām. Elektroenerģijas tirdzniecība atšķiras no citu preču tirdzniecības, jo īpaši tāpēc, ka to tirgo, izmantojot starpsavienotus elektrotīklus, enerģijas biržas un specifiskus tirdzniecības veidus. Tirgu sasaiste ir pamatīgi regulēts elektroenerģijas tirdzniecības veids, kas ļauj agregēt solījumus un piedāvājumus visā Savienībā. (45) Elektroenerģijai kā produktam piemītošās fizikālās īpašības, jo īpaši tas, ka ir neiespējami izsekot faktiskajai elektronu plūsmai, nozīmē, ka šajā gadījumā OIM jāveido nedaudz citādi. Atzītajiem deklarētājiem vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai OIM saistības tiek aprēķinātas, pamatojoties uz faktiskajām verificētajām emisijām . Standartvērtības būtu jāizmanto tikai tad, ja nav pieejami dati par faktiskajām emisijām . Elektroenerģijas tirdzniecība atšķiras no citu preču tirdzniecības, jo īpaši tāpēc, ka to tirgo, izmantojot starpsavienotus elektrotīklus, enerģijas biržas un specifiskus tirdzniecības veidus. Tirgu sasaiste ir pamatīgi regulēts elektroenerģijas tirdzniecības veids, kas ļauj agregēt solījumus un piedāvājumus visā Savienībā.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

46.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (46a) Lai samazinātu oglekļa emisiju pārvirzes risku, kā arī nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības rūpniecībai, būtu jāaizliedz visa veida apiešanas prakse. Komisijai būtu jānovērtē apiešanas risks, jo īpaši iespēja, ka tiks mainīti pakārtoto produktu tirdzniecības modeļi, kā arī resursu sadale un izmaksu segšana, notiks manipulācijas ar datiem par emisijām, preču nelikumīga marķēšana un veiktas nelielas produkta izmaiņas, lai importētu produktu saskaņā ar atšķirīgu kombinētās nomenklatūras (“KN”) kodu visās šīs regulas I pielikuma aptvertajās nozarēs. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, lai vajadzības gadījumā stiprinātu pret apiešanu vērstos pasākumus.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

49. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (49) Brīdī, kad trešās valstis, pateicoties tirgu sasaistei, būs cieši integrētas Savienības elektroenerģijas tirgū, vajadzētu rast tehnisku risinājumu, lai nodrošinātu, ka OIM tiek piemērots arī elektroenerģijai, kas no šādām valstīm tiek eksportēta uz Savienības muitas teritoriju. Ja tehniskus risinājumus atrast nav iespējams, trešām valstīm, kuru tirgus ir sasaistīts ar Savienības tirgu, vajadzētu uz laiku, proti, ne ilgāk kā līdz 2030. gadam, ar vairākiem nosacījumiem piešķirt atbrīvojumu no OIM attiecībā tikai uz elektroenerģijas eksportu. Tomēr šīm trešām valstīm būtu jāizstrādā ceļvedis un jāapņemas īstenot oglekļa cenu noteikšanas mehānismu, kas paredz līdzvērtīgu cenu kā ES ETS, un jāapņemas līdz 2050. gadam panākt oglekļneitralitāti, kā arī pielāgoties Savienības tiesību aktiem tādās jomās kā vide, klimats, konkurence un enerģētika. Šim atbrīvojumam vajadzētu būt atceļamam jebkurā brīdī, ja ir pamats uzskatīt, ka attiecīgā valsts nepilda savas saistības vai līdz 2030. gadam nav ieviesusi ES ETS līdzvērtīgu ETS. (49) Brīdī, kad trešās valstis, pateicoties tirgu sasaistei, būs cieši integrētas Savienības elektroenerģijas tirgū, vajadzētu rast tehnisku risinājumu, lai nodrošinātu, ka OIM tiek piemērots arī elektroenerģijai, kas no šādām valstīm tiek eksportēta uz Savienības muitas teritoriju. Ja tehniskus risinājumus atrast nav iespējams, trešām valstīm, kuru tirgus ir sasaistīts ar Savienības tirgu, vajadzētu uz laiku, proti, ne ilgāk kā līdz 2030. gadam, ar vairākiem nosacījumiem piešķirt atbrīvojumu no OIM attiecībā tikai uz elektroenerģijas eksportu. Tomēr šīm trešām valstīm būtu jāizstrādā ceļvedis un jāapņemas īstenot tiešu oglekļa cenu noteikšanas mehānismu, kas paredz līdzvērtīgu cenu kā ES ETS, un jāapņemas līdz , vēlākais, 2050. gadam panākt oglekļneitralitāti, lai pielāgotos Savienības tiesību aktiem tādās jomās kā vide, klimats, konkurence un enerģētika. Šim atbrīvojumam vajadzētu būt atceļamam jebkurā brīdī, ja ir pamats uzskatīt, ka attiecīgā valsts nepilda savas saistības vai līdz 2030. gadam nav ieviesusi ES ETS līdzvērtīgu ETS.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

51. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (51) Lai atvieglotu un nodrošinātu OIM pienācīgu darbību, Komisijai būtu jāpalīdz par šīs regulas piemērošanu atbildīgajām kompetentajām iestādēm veikt savus pienākumus. svītrots

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

51.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (51a) Jānodrošina, lai pusēm, uz ko attiecas OIM iestādes lēmumi, būtu piekļuve vajadzīgajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. Tāpēc būtu jāizveido attiecīgs pārsūdzības mehānisms, lai OIM iestādes lēmumus varētu pārsūdzēt apelācijas padomē, par kuras lēmumiem savukārt var celt prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar LESD.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

52. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (52) Komisijai pirms pārejas perioda beigām būtu jāizvērtē šīs regulas piemērošana un par to jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojumā īpaša uzmanība būtu jāpievērš iespējām pilnveidot klimatrīcību virzībā uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam. Izvērtēšanas gaitā Komisijai būtu jāsāk vākt informāciju, kas nepieciešama, lai potenciāli varētu mehānismu attiecināt arī uz netiešajām emisijām , kā arī uz citām precēm un pakalpojumiem, ko apdraud oglekļa emisiju pārvirze, un izstrādāt metodes, kā aprēķināt iegultās emisijas, balstoties uz vidiskās pēdas metodēm (47). (52) Komisijai būtu regulāri jāizvērtē šīs regulas piemērošana un par to jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojumos īpaša uzmanība būtu jāpievērš iespējām pilnveidot klimatrīcību virzībā uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam. Pirmās izvērtēšanas gaitā Komisijai būtu jāsāk vākt informāciju, kas nepieciešama, lai potenciāli varētu paplašināt I pielikuma darbības jomu , attiecinot to arī uz citām precēm un pakalpojumiem, ko apdraud oglekļa emisiju pārvirze, piemēram, pakārtotiem produktiem, un izstrādāt metodes, kā aprēķināt iegultās emisijas, balstoties uz vidiskās pēdas metodēm (47). Komisijai būtu turpmākos izvērtējumos jāpievēršas ietekmei uz Savienības rūpniecību un lejupējām rūpniecības nozarēm, ietekmi uz MVU, iespējamu nesamērīgu administratīvo slogu, iespējamu apiešanas praksi, izkropļojumiem tirdzniecības pieejās un iespējām uzlabot klimatrīcību klimatneitrālas Savienības virzienā līdz 2050. gadam, attiecīgā gadījumā šos izvērtējumus papildinot ar tiesību aktu priekšlikumiem.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

52.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (52a) Lai būtu iespējama ātra un efektīva reaģēšana uz neprognozējamiem, ārkārtas un neizprovocētiem apstākļiem, kam ir postošas sekas vienas vai vairāku OIM pakļautu trešo valstu ekonomikā un rūpniecības infrastruktūrā, Komisijai būtu pēc nepieciešamības jāierosina tiesību akta priekšlikums par grozījumiem šajā regulā. Šādā tiesību akta priekšlikumā būtu jāparedz pasākumi, kas ir vispiemērotākie apstākļos, ar kuriem saskaras trešā valsts vai valstis, vienlaikus saglabājot šīs regulas mērķus. Šiem pasākumiem vajadzētu būt ierobežotiem laikā.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

53.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (53a) Paralēli dialogam ar trešām valstīm Komisijai katrā posmā pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jāsadarbojas ar visām ieinteresētajām personām nozarēs, uz kurām attiecas šī regula, tostarp ar rūpniecības nozares, arodbiedrību un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

54.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (54a) Komisijai būtu aktīvi jāturpina veidot starptautiskais “Oglekļa klubs”, lai nodrošinātu pastāvīgu un labticīgu apmaiņu ar Savienības tirdzniecības partneriem. Tam vajadzētu būt atvērtam un neekskluzīvam starptautiskam forumam, kas varētu darboties atbilstīgas daudzpusējas organizācijas, piemēram, PTO, paspārnē vai, piemēram, kā ietekmīga un atklāta ESAO struktūra. Tā mērķim vajadzētu būt iespējai salīdzināt un koordinēt oglekļa cenas noteikšanas pasākumus, kā arī ar oglekli nesaistītas cenas noteikšanas pasākumus, kuri ietekmē emisiju samazināšanu. Oglekļa klubam būtu arī jāatbalsta klimata pasākumu salīdzināmība, nodrošinot klimata monitoringa, ziņošanas un verificēšanas kvalitāti kluba dalībnieku starpā. Dalībai klubā vajadzētu būt neformālai, atvērtai un brīvprātīgai no tādu valstu puses, kam ir augsti klimata mērķi atbilstīgi Parīzes nolīgumam. Tā kā OIM ir pirmais šāda veida pasākums, kam ir paredzēts būt sadarbības instrumentam, kurš izstrādāts oglekļa emisiju pārneses apkarošanai, šāds Oglekļa klubs nodrošinās iespēju sadarboties Savienībai un tās tirdzniecības partneriem, kā arī garantēs pārredzamību to darījumos.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

55. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (55) Tā kā OIM mērķis ir veicināt tīrākus ražošanas procesus, ES ir gatava kopā ar valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem strādāt pie to ražošanas nozaru dekarbonizācijas. Turklāt Savienībai mazāk attīstītajām valstīm būtu jāsniedz nepieciešamā tehniskā palīdzība, lai tām atvieglotu pielāgošanos jaunajām saistībām, kas noteiktas ar šo regulu. (55) Tā kā OIM mērķis ir veicināt tīrākus ražošanas procesus, ES ir gatava kopā ar valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem strādāt pie to ražošanas nozaru dekarbonizācijas. Turklāt Savienībai mazāk attīstītajām valstīm būtu jāsniedz nepieciešamā tehniskā palīdzība, lai tām atvieglotu pielāgošanos jaunajām saistībām, kas noteiktas ar šo regulu. Lai gan ieņēmumi, kas gūti no OIM sertifikātu pārdošanas, tiks ieskaitīti Savienības budžetā kā vispārēji ienākumi un tos nevajadzētu iezīmēt nekādiem konkrētiem Savienības budžeta izdevumiem, ņemot vērā Savienības budžetam piemērojamo universāluma principu, Savienībai būtu jāfinansē vismazāk attīstīto valstu centieni dekarbonizēto to ražošanas rūpniecību ar tādu summu gadā, kas atbilst vismaz OIM sertifikātu pārdošanas ieņēmumu līmenim. Šāds finansējums būtu jānodrošina kā finansiāls atbalsts, kuru Savienība sniedz starptautiskajam klimata finansējumam un attiecīgajām ģeogrāfiskajām programmām, kā arī tematiskajai programmai “Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments “Eiropa pasaulē””, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947 (1a) . Nepieciešamās izmaiņas šā instrumenta budžeta apropriācijās līdz 2027. gadam būtu jāievieš, piemērojot ES gadskārtējo budžeta procedūru, bet pēc tam jāiekļauj nākamajā ES daudzgadu finanšu shēmā.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

57.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (57a) Komisijai būtu regulāri jāuzrauga visas uz OIM attiecināmās izmaiņas tirdzniecības plūsmās no vismazāk attīstītajām valstīm, lai novērtētu šīs regulas efektivitāti, tostarp tās devumu oglekļa emisiju pārvirzes novēršanā un tās ietekmi uz tirdzniecības plūsmām starp Savienību un vismazāk attīstītajām valstīm. Komisijai arī būtu regulāri jāuzrauga vismazāk attīstītajām valstīm sniegtā tehniskā palīdzība, lai novērtētu tās efektivitāti dekarbonizācijas procesa veicināšanā minētajās valstīs.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

59. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (59) Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (51). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (59) Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp attiecīgo ekspertu un rūpniecības nozaru līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (51). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

61. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (61) Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, to vidū pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. (61) Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, to vidū pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Saskaņā ar Eiropola datiem krāpšana ar oglekļa kredītiem radījusi vairāk nekā 5 miljardus EUR lielu kaitējumu valstu ieņēmumiem. Tāpēc ar OIM būtu jāievieš piemēroti un iedarbīgi mehānismi, lai nepieļautu valstu ieņēmumu zaudējumus.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

61.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (61a) OIM iestāde būtu jāfinansē tā, lai nodrošinātu tās dzīvotspējīgu darbību un pareizu finanšu pārvaldību. Jebkādas izmaksas, kas saistītas ar šīs iestādes izveidi un darbību, būtu jāsedz no Savienības budžeta vispārējiem ienākumiem.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1. Ar šo regulu izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (“OIM”), kas nolūkā novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku ir piemērojams I pielikumā uzskaitītajās precēs iegultajām siltumnīcefekta gāzu emisijām brīdī, kad šīs preces tiek importētas Savienības muitas teritorijā. 1. Ar šo regulu izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (“OIM”), kas nolūkā samazināt globālās oglekļa emisijas un atbalstīt Parīzes nolīguma mērķu īstenošanu, novēršot jebkādu iespējamu oglekļa emisiju pārvirzes risku no Savienības, un stimulēt emisiju samazināšanu trešās valstīs, ir piemērojams I pielikumā uzskaitītajās precēs iegultajām sisltumnīcefekta gāzu emisijām brīdī, kad šīs preces tiek importētas Savienības muitas teritorijā. Šajā nolūkā OIM mērķis ir izlīdzināt oglekļa cenu starp importētiem un iekšzemes izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 3. Šis mehānisms pakāpeniski kļūs par alternatīvu mehānismiem , kas izveidoti saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK nolūkā novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, proti, bezmaksas kvotu iedalei saskaņā ar minētās direktīvas 10.a pantu. 3. Šim mehānismam pakāpeniski vajadzētu aizstāt mehānismus , kas izveidoti saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK nolūkā novērst oglekļa emisiju pārvirzes risku, proti, bezmaksas kvotu iedalei saskaņā ar minētās direktīvas 10.a pantu.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

2. pants – 1.a punkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1.a Ne vēlāk kā no 2030. gada 1. janvāra šī regula ir jāpiemēro visām nozarēm, uz ko attiecas Direktīva 2003/87/EK. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot grafiku visu Direktīvas 2003/87/EK nozaru preču pakāpeniskai iekļaušanai. Prioritāti deleģētajā aktā Komisija piešķir precēm, kas ir visvairāk pakļautas oglekļa pārvirzei un ir visoglekļietilpīgākās. Minēto deleģēto aktu pieņem līdz 2025. gada 30. jūnijam. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu I pielikumu, iekļaujot visas preces no ES ETS nozarēm. Līdz … [trīs gadi pēc regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu I pielikumu, pievienojot I pielikumā uzskaitītajām precēm arī pakārtotos produktus. Šo pakārtoto produktu sastāvā ievērojamai daļai jābūt vismaz vienai no precēm, kas uzskaitītas I pielikumā.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

2. pants – 6. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 6. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko paredz nosacījumus, ar kādiem OIM piemēro 2. punktā minētajām precēm. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā. 6. Komisija ir pilnvarota pieņemt šo regulu papildinošus deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, paredzot nosacījumus, ar kādiem OIM piemēro 2. punktā minētajām precēm.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

2. pants – 7. punkts – b apakšpunkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (b) ar šīs trešās valsts vai teritorijas tiesību aktiem tiek īstenoti Savienības elektroenerģijas tirgum veltīto tiesību aktu galvenie noteikumi, toskait par atjaunīgo energoresursu attīstīšanu un elektroenerģijas tirgu sasaisti; (b) ar šīs trešās valsts vai teritorijas tiesību aktiem tiek īstenoti Savienības elektroenerģijas tirgum veltīto tiesību aktu galvenie noteikumi, toskait par atjaunīgo energoresursu attīstīšanu un elektroenerģijas tirgu sasaisti , un tiek īstenots Savienības tiesību aktu kopums klimata, vides un konkurences jomā, pilnībā ievērojot atrunātos termiņu ;

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

2. pants – 7. punkts – e apakšpunkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (e) trešā valsts vai teritorija, īstenodama c) apakšpunktā minēto ceļvedi, ir pierādījusi, ka ir panākts būtisks progress virzībā uz tiesību aktu salāgošanu ar Savienības tiesību aktiem klimatrīcības jomā, pamatojoties uz minēto ceļvedi, tostarp attiecībā uz oglekļa cenu noteikšanu Savienībai līdzvērtīgā līmenī vismaz tiktāl, ciktāl tas skar elektroenerģijas ražošanu. Tāda elektroenerģijas sektora emisiju tirdzniecības sistēma, kur cena ir līdzvērtīga ES ETS cenai, ir pilnībā jāievieš līdz 2030 . gada 1. janvārim; (e) trešā valsts vai teritorija, īstenodama c) apakšpunktā minēto ceļvedi, ir pierādījusi, ka ir panākts būtisks progress virzībā uz tiesību aktu salāgošanu ar Savienības tiesību aktiem klimatrīcības jomā, pamatojoties uz minēto ceļvedi, tostarp attiecībā uz oglekļa cenu noteikšanu Savienībai līdzvērtīgā līmenī vismaz tiktāl, ciktāl tas skar elektroenerģijas ražošanu. Tāda elektroenerģijas sektora emisiju tirdzniecības sistēma, kur cena ir līdzvērtīga ES ETS cenai, ir pilnībā jāievieš līdz 2028 . gada 1. janvārim;

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

2. pants – 8. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 8. Trešo valsti vai teritoriju, kas atbilst 7. punkta a) līdz f) apakšpunkta nosacījumiem, iekļauj šīs regulas II pielikuma B iedaļā, un tā iesniedz divus ziņojumus par 7. punkta a) līdz f) apakšpunkta nosacījumu izpildi — vienu līdz 2025 . gada 1. jūlijam un otru līdz 2029. gada 1. jūlijam. Līdz attiecīgi 2025 . gada 31. decembrim un 2029. gada 31. decembrim Komisija, balstīdamās uz 7. punkta c) apakšpunktā minēto ceļvedi un no trešās valsts vai teritorijas saņemtajiem ziņojumiem, novērtē, vai trešā valsts vai teritorija joprojām ievēro 7. punktā izklāstītos nosacījumus. 8. Trešo valsti vai teritoriju, kas atbilst 7. punkta a) līdz f) apakšpunkta nosacījumiem, iekļauj šīs regulas II pielikuma B iedaļā, un tā iesniedz trīs visaptverošus ziņojumus par 7. punkta a) līdz f) apakšpunkta nosacījumu izpildi — vienu līdz 2024. gada 1. jūlijam, otru līdz 2027 . gada 1. jūlijam un trešo līdz 2029. gada 1. jūlijam. Līdz attiecīgi 2024. gada 31. decembrim, 2027 . gada 31. decembrim un 2029. gada 31. decembrim Komisija, balstīdamās uz 7. punkta c) apakšpunktā minēto ceļvedi un no trešās valsts vai teritorijas saņemtajiem ziņojumiem, novērtē, vai trešā valsts vai teritorija joprojām ievēro 7. punktā izklāstītos nosacījumus.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

2. pants – 9. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (ba) ja Komisijai ir pierādījumi, ka elektroenerģijas eksporta uz Savienību pieauguma dēļ šajā valstī vai teritorijā ir pieaugušas emisijas no elektroenerģijas ražošanas;

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

2. pants – 12. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 12. Savienība var noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm, lai 9. panta piemērošanā būtu iespējams ņemt vērā oglekļa cenu noteikšanas mehānismus šajās valstīs. 12. Savienība var noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm, lai 9. panta piemērošanā būtu iespējams ņemt vērā oglekļa cenu noteikšanas mehānismus šajās valstīs. Šādi nolīgumi nerada nepamatoti preferenciālu režīmu importam no trešām valstīm attiecībā uz OIM sertifikātiem, no kuriem jāatsakās, un tajos ņem vērā oglekļa cenas noteikšanas mehānismus, ko uzskata par apiešanas praksi 27. panta 2. punkta nozīmē.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 11. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (11) “kompetentā iestāde” ir iestāde, ko katra dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar šīs regulas 11. pantu; (11) “OIM iestāde” ir iestāde, kas izveidota saskaņā ar šīs regulas 11. pantu;

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 15. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (15) “tiešās emisijas” ir emisijas, kuras rodas preču ražošanas procesos, kas ir ražotāja tiešā kontrolē; (15) “tiešās emisijas” ir emisijas, kuras rodas preču ražošanas procesos, kas ir ražotāja tiešā kontrolē , tostarp emisijas, kas rodas preču ražošanas procesos patērētā siltuma un aukstuma ražošanā ;

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 16. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (16) “iegultās emisijas” ir tiešās emisijas, kas rodas preču ražošanas laikā un aprēķinātas, izmantojot III pielikumā izklāstītās metodes; (16) “iegultās emisijas” ir tiešās un netiešās emisijas, kas rodas to preču un elektroenerģijas ražošanas laikā , kuras patērē preču ražošanai, un aprēķinātas, izmantojot III pielikumā izklāstītās metodes;

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 18. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (18) “OIM sertifikāts” ir sertifikāts elektroniskā formātā, kas atbilst vienai tonnai precēs iegulto emisiju; (18) “OIM sertifikāts” ir visām dalībvalstīm vienāds sertifikāts elektroniskā formātā, kas atbilst vienai tonnai precēs iegulto emisiju;

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 22. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (22) “faktiskās emisijas” ir emisijas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz primārajiem datiem par preču ražošanas procesiem; (22) “faktiskās emisijas” ir emisijas, kas aprēķinātas un verificētas , pamatojoties uz primārajiem datiem par preču ražošanas procesiem , un kas radušās preču ražošanas procesos patērētās elektroenerģijas ražošanas laikā ;

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 23. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (23) “oglekļa cena” ir naudas summa, kas samaksāta trešā valstī kā nodoklis vai par emisijas kvotām siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ietvaros un kas aprēķināta par šāda pasākuma aptvertajām siltumnīcefekta gāzēm, kuras rodas preču ražošanas laikā; (23) “oglekļa cena” ir naudas summa, kas samaksāta trešā valstī kā nodoklis , maksa vai par emisijas kvotām siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ietvaros un kas aprēķināta par šāda pasākuma aptvertajām siltumnīcefekta gāzēm, kuras rodas preču ražošanas laikā;

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 28. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (28) “netiešās emisijas” ir emisijas, kas rodas preču ražošanas procesos patērētās elektroenerģijas , siltuma un aukstuma ražošanā. (28) “netiešās emisijas” ir siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas rodas preču ražošanas procesos patērētās elektroenerģijas ražošanā;

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 28.a punkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (28a) “vismazāk attīstītās valstis” ir valstis, kas iekļautas šāda veida valstu sarakstā, kuru izveidojusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padome;

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 28.b punkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (28b) “OIM koeficients” ir koeficients, ar ko samazina kvotu bezmaksas iedali iekārtām, kuras ražo I pielikumā noteiktās preces;

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 28.c punkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (28c) “pakārtoti produkti” ir produkti, kas ražoti, izmantojot I pielikumā uzskaitītās preces.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Savienības muitas teritorijā preces importē tikai deklarētājs, ko atzinusi kompetentā iestāde saskaņā ar 17. pantu (“atzītais deklarētājs”. Savienības muitas teritorijā preces importē tikai deklarētājs, ko atzinusi OIM iestāde saskaņā ar 17. pantu (“atzītais deklarētājs”). (Nosaukums “CBAM iestāde” attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.)

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1. Ikviens deklarētājs pirms 2. pantā minēto preču importēšanas kompetentajai iestādei vietā, kur tas ir iedibināts, iesniedz atzīšanas pieteikumu, lai saņemtu atļauju šīs preces importēt Savienības muitas teritorijā. 1. Ikviens deklarētājs pirms 2. pantā minēto preču importēšanas OIM iestādei vietā, kur tas ir iedibināts, iesniedz atzīšanas pieteikumu, lai saņemtu atļauju šīs preces importēt Savienības muitas teritorijā.

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (e) apliecinājums ar godavārdu, ka pēdējo piecu gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas gada deklarētājs nav bijis iesaistīts nekādos smagos vai atkārtotos muitas tiesību aktu, nodokļu noteikumu un tirgus ļaunprātīgas izmantošanas noteikumu pārkāpumos, t. sk. nav izdarījis smagus noziedzīgu nodarījumus, kas saistīti ar tā saimniecisko darbību; (e) apliecinājums ar godavārdu, ka pēdējo piecu gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas gada deklarētājs vai attiecīgā gadījumā deklarētāja valdes loceklis nav bijis iesaistīts nekādos smagos vai atkārtotos muitas tiesību aktu, nodokļu noteikumu un tirgus ļaunprātīgas izmantošanas noteikumu pārkāpumos, t. sk. nav izdarījis noziedzīgus nodarījumus, kas saistīti ar deklarētāja saimniecisko darbību;

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – f apakšpunkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (f) informācija, kas nepieciešama, lai pierādītu deklarētāja finansiālās iespējas un darbības spēju izpildīt savas saistības saskaņā ar šo regulu, un, ja kompetentā iestāde, pamatojoties uz riska novērtējumu, tā nolēmusi – apliecinoši dokumenti, kas apstiprina šo informāciju, piemēram, peļņas un zaudējumu pārskats un bilance par līdz pat trim pēdējiem noslēgtajiem finanšu gadiem; (f) informācija, kas nepieciešama, lai pierādītu deklarētāja finansiālās iespējas un darbības spēju izpildīt savas saistības saskaņā ar šo regulu, un, ja OIM iestāde, pamatojoties uz riska novērtējumu, tā nolēmusi — apliecinoši dokumenti, kas apstiprina šo informāciju, piemēram, peļņas un zaudējumu pārskats un bilance par līdz pat trim pēdējiem noslēgtajiem finanšu gadiem;

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

5. pants – 4. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 4. Pieteikuma iesniedzējs var jebkurā brīdī pieteikumu atsaukt. 4. Pieteikuma iesniedzējs var jebkurā brīdī pieteikumu izmainīt vai atsaukt.

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

5. pants – 5. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 5. Atzītais deklarētājs nekavējoties informē kompetento iestādi par visām izmaiņām saskaņā ar 3. punktu sniegtajā informācijā, kas radušās pēc lēmuma pieņemšanas un kas var ietekmēt saskaņā ar 17. pantu pieņemto lēmumu vai saskaņā ar 17. pantu izsniegtās atļaujas saturu. 5. Atzītais deklarētājs nekavējoties informē OIM iestādi par visām izmaiņām saskaņā ar 3. punktu sniegtajā informācijā, kas radušās pēc lēmuma pieņemšanas un kas var ietekmēt saskaņā ar 17. pantu pieņemto lēmumu vai saskaņā ar 17. pantu izsniegtās atļaujas saturu.

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

5. pants – 6. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 6. Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par pieteikuma standartformātu un par termiņiem un procedūru, kas kompetentajai iestādei jāievēro, izskatot atzīšanas pieteikumus saskaņā ar 1. punktu, un par noteikumiem, kā kompetentā iestāde identificē pieteicējus, kas vēlas importēt elektroenerģiju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā. 6. Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par pieteikuma standartformātu un par termiņiem un procedūru, kas OIM iestādei jāievēro, izskatot atzīšanas pieteikumus saskaņā ar 1. punktu, un par noteikumiem, kā OIM iestāde identificē pieteicējus, kas vēlas importēt elektroenerģiju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1. Līdz katra gada 31. maijam katrs atzītais deklarētājs kompetentajai iestādei iesniedz deklarāciju (“OIM deklarācija”) par iepriekšējo kalendāro gadu. 1. Līdz katra gada 31. maijam katrs atzītais deklarētājs OIM iestādei iesniedz deklarāciju (“OIM deklarācija”) par iepriekšējo kalendāro gadu.

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. pants – ca apakšpunkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (ca) kopija verifikācijas ziņojumam, ko akreditēts verificētājs izdevis saskaņā ar 8. pantu un V pielikumu;

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

7. pants – 5. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 5. Atzītais deklarētājs glabā 4. punktā minēto informāciju, tostarp verificētāja ziņojumu, līdz ceturtā gada beigām pēc gada, kurā OIM deklarācija ir iesniegta vai bija jāiesniedz. 5. Atzītais deklarētājs glabā 4. punktā minēto informāciju, tostarp verificētāja ziņojumu, līdz ceturtā gada beigām pēc gada, kurā OIM deklarācija ir iesniegta vai bija jāiesniedz. Šī informācija ir pietiekami detalizēta, lai akreditētie verificētāji varētu verificēt iegultās emisijas saskaņā ar 8. pantu un lai OIM iestāde varētu izskatīt OIM deklarāciju saskaņā ar 19. panta 1. punktu. Atzītais deklarētājs glabā ierakstus uz 19. panta 1. punktā noteikto laikposmu, kurā OIM iestāde var pārbaudīt OIM deklarāciju.

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

7. pants – 6. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 6. Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par detalizētiem noteikumiem par III pielikumā izklāstīto aprēķina metožu elementiem, tostarp ražošanas procesu sistēmas robežu noteikšanu, emisijas faktoriem, iekārtai specifiskajām faktisko emisiju vērtībām un standartvērtībām un to attiecīgo piemērošanu atsevišķām precēm, kā arī par metodēm, ar kurām nodrošina tādu datu ticamību, uz kuru pamata nosaka standartvērtības, tostarp par datu detalizācijas pakāpi un verifikāciju. Vajadzības gadījumā minētajos aktos paredz, ka standartvērtības var pielāgot konkrētām teritorijām, reģioniem vai valstīm, lai ņemtu vērā specifiskus objektīvus faktorus, piemēram, ģeogrāfiju, dabas resursus, tirgus apstākļus, dominējošos enerģijas avotus vai industriālos procesus. Īstenošanas aktu pamatā ir pašreizējie tiesību akti par Direktīvas 2003/87/EK aptverto emisiju un darbības datu verifikāciju, jo īpaši Īstenošanas regula (ES) 2018/2067. 6. Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par III pielikumā izklāstīto aprēķina metožu elementiem, tostarp ražošanas procesu sistēmas robežu noteikšanu, emisijas faktoriem, iekārtai specifiskajām faktisko emisiju vērtībām un standartvērtībām un to attiecīgo piemērošanu atsevišķām precēm, kā arī par metodēm, ar kurām nodrošina tādu datu ticamību, uz kuru pamata nosaka standartvērtības, tostarp par datu detalizācijas pakāpi un verifikāciju. Vajadzības gadījumā minētajos aktos paredz, ka standartvērtības var pielāgot konkrētām teritorijām, reģioniem vai valstīm, lai ņemtu vērā specifiskus objektīvus faktorus, piemēram, ģeogrāfiju, dabas resursus, tirgus apstākļus, dominējošos enerģijas avotus vai industriālos procesus. Īstenošanas aktu pamatā ir pašreizējie tiesību akti par Direktīvas 2003/87/EK aptverto emisiju un darbības datu verifikāciju, jo īpaši Īstenošanas regula (ES) 2018/2067.

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

7. pants – 7.a punkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 7.a Attiecībā uz vienkāršu vai kompleksu preču faktisko iegulto emisiju aprēķināšanas metodes un attiecīgo noklusējuma vērtību noteikšanu, kā arī uz netiešo iegulto emisiju OIM cenas noteikšanas metodi Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu, lai papildinātu šo regulu.

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1. Atzītais deklarētājs nodrošina, ka kopējās iegultās emisijas, kas deklarētas saskaņā ar 6. pantu iesniegtajā OIM deklarācijā, verificē saskaņā ar 18. pantu akreditēts verificētājs, pamatojoties uz V pielikumā izklāstītajiem verifikācijas principiem. 1. Atzītais OIM deklarētājs nodrošina, ka kopējās iegultās emisijas, kas deklarētas saskaņā ar 6. un 35. pantu iesniegtajā OIM deklarācijā, kā arī metodiku un pamatojošos datus un dokumentus verificē saskaņā ar 18. pantu akreditēts verificētājs, pamatojoties uz V pielikumā izklāstītajiem verifikācijas principiem.

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

8. pants – 1.a punkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1.a OIM iestāde ir pilnvarota pārbaudīt OIM deklarācijā iekļautās informācijas pareizību saskaņā ar šo pantu.

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts – 1. daļa

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par 1. punktā minētajiem verifikācijas principiem attiecībā uz iespēju atbrīvot verificētāju no pienākuma apmeklēt iekārtu, kurā tiek ražotas attiecīgās preces, un pienākumu nospraust robežsliekšņus, pēc kuriem nosaka, vai nepatiesas ziņas vai neatbilstības ir būtiskas, un par nepieciešamajiem verifikācijas ziņojumu pamatojošiem dokumentiem. Komisija ir pilnvarota pieņemt šo regulu papildinošus deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu par 1. punktā minētajiem verifikācijas principiem attiecībā uz iespēju atbrīvot verificētāju no pienākuma apmeklēt iekārtu, kurā tiek ražotas attiecīgās preces, un pienākumu nospraust robežsliekšņus, pēc kuriem nosaka, vai nepatiesas ziņas vai neatbilstības ir būtiskas, un par nepieciešamajiem verifikācijas ziņojumu pamatojošiem dokumentiem. Akreditētā verificētāja iespēju nepildīt pienākumu apmeklēt iekārtu, kurā ražo attiecīgās preces, var izmantot tikai pienācīgi pamatotos apstākļos, ja iekārtai ir labi zināms standarta profils attiecībā uz ražošanu un tehnoloģiju, kas ļauj uzticami aplēst iegultās emisijas. Jebkurā gadījumā OIM iestāde joprojām ir pilnvarota pārbaudīt OIM deklarācijā sniegtās informācijas pareizību. Šādos deleģētajos aktos paredzētie noteikumi ir līdzvērtīgi Īstenošanas regulā (ES) 2018/2067 noteiktajiem.

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts – 2. daļa

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. svītrots

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

9. pants – virsraksts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Izcelsmes valstī samaksātā oglekļa cena Izcelsmes valstī samaksātā tieši noteiktā oglekļa cena

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1. Atzītais deklarētājs savā OIM deklarācijā var prasīt samazināt nododamo OIM sertifikātu skaitu, proti, ņemt vērā oglekļa cenu, kas par šīm deklarētajām iegultajām emisijām jau samaksāta izcelsmes valstī. 1. Atzītais deklarētājs savā OIM deklarācijā var prasīt samazināt nododamo OIM sertifikātu skaitu, proti, ņemt vērā tieši noteikto oglekļa cenu, kas par šīm deklarētajām iegultajām emisijām jau samaksāta izcelsmes valstī. Šis samazinājums var būt arī 100 %, ja izcelsmes valstī maksātā oglekļa cena ir līdzvērtīga vai augstāka par Savienības oglekļa cenu.

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 2. Atzītais deklarētājs glabā neatkarīgas personas sertificētus dokumentus, kas vajadzīgi, lai pierādītu, ka par deklarētajām iegultajām emisijām bija jāmaksā oglekļa cena preču izcelsmes valstī, un glabā pierādījumus, ka šī oglekļa cena ir patiešām samaksāta un ka tai nav piemērota eksporta atlaide vai jebkāda cita veida kompensācija par eksportu. 2. Atzītais deklarētājs glabā akreditēta verificētāja sertificētus dokumentus, kas vajadzīgi, lai pierādītu, ka par deklarētajām iegultajām emisijām bija jāmaksā tieši noteikta oglekļa cena preču izcelsmes valstī, un glabā pierādījumus, ka šī oglekļa cena ir patiešām samaksāta un ka tai nav piemērota eksporta atlaide vai jebkāda cita veida tieša vai netieša kompensācija par eksportu. Dokumentos ir norādīts akreditētā verificētāja nosaukums un kontaktinformācija. Atzītais deklarētājs nosūta šos dokumentus OIM iestādei.

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

9. pants – 4. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 4. Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par nododamo OIM sertifikātu skaita samazināšanas aprēķināšanas metodiku, par ārvalstu valūtā samaksātās oglekļa cenas konvertēšanu euro pēc gada vidējā maiņas kursa saskaņā ar 1. punktu un par tās neatkarīgās personas kvalifikāciju, kura sertificē informāciju, kā arī par to, kādi pierādījumi apliecina samaksāto oglekļa cenu un to, ka nav piemērotas eksporta atlaides vai cita veida kompensācija par eksportu, kas minēta 2. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā. 4. Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par nododamo OIM sertifikātu skaita samazināšanas aprēķināšanas metodiku, par ārvalstu valūtā samaksātās oglekļa cenas konvertēšanu euro pēc gada vidējā maiņas kursa saskaņā ar 1. punktu un par tā akreditētā verificētāja kvalifikāciju, kura sertificē informāciju, kā arī par to, kādi pierādījumi apliecina samaksāto oglekļa cenu un to, ka nav piemērotas eksporta atlaides vai cita veida tieša vai netieša kompensācija par eksportu, kas minēta 2. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1. Pēc trešā valstī esošas iekārtas operatora pieprasījuma Komisija 14. panta 4. punktā minētajā centrālajā datubāzē reģistrē informāciju par šo operatoru un par tā iekārtu. 1. Pēc trešā valstī esošas iekārtas operatora pieprasījuma Komisija 14. pantā minētajā OIM reģistrā reģistrē informāciju par šo operatoru un par tā iekārtu.

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

10. pants – 6. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 6. Šā panta 5. punkta c) apakšpunktā minētā informācija ir pietiekami detalizēta, lai to būtu iespējams verificēt saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu un lai jebkura kompetentā iestāde varētu saskaņā ar 19. panta 1. punktu izskatīt OIM deklarāciju, ko iesniedzis atzīts deklarētājs, kuram attiecīgā informācija tika izpausta saskaņā ar 8. punktu. 6. Šā panta 5. punkta c) apakšpunktā minētā informācija ir pietiekami detalizēta, lai to būtu iespējams verificēt saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu un lai OIM iestāde varētu saskaņā ar 19. panta 1. punktu izskatīt un pārbaudīt OIM deklarāciju, ko iesniedzis atzīts deklarētājs, kuram attiecīgā informācija tika izpausta saskaņā ar 8. punktu.

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

10. pants – 7. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 7. Operators var 5. punktā minēto informāciju par iegulto emisiju verifikāciju atklāt atzītam deklarētājam . Atzītajam deklarētājam ir tiesības izmantot šo atklāto informāciju, lai izpildītu 8. punktā minēto pienākumu. 7. Panta 5. punktā minētā informācija par verificētajām iegultajām emisijām ir publiski pieejama OIM reģistrā . Atzītajam deklarētājam ir tiesības izmantot šo informāciju, lai izpildītu 8. punktā minēto pienākumu.

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

III nodaļa – virsraksts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Kompetentās iestādes OIM iestāde

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

11. pants – virsraksts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Kompetentās iestādes OIM iestāde

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – 1. daļa

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Katra dalībvalsts izraugās kompetento iestādi, kas pilda šajā regulā noteiktos pienākumus , un par to informē Komisiju . Komisija izveido OIM iestādi, kas veic šajā regulā noteiktos pienākumus.

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – 2. daļa

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Komisija dara pieejamu dalībvalstīm visu kompetento iestāžu sarakstu un publicē to Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. svītrots

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 2. Dalībvalstis nosaka, ka kompetentajām iestādēm ir jāapmainās ar visu informāciju, kas ir būtiska vai relevanta to funkciju un pienākumu izpildei. svītrots

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

12. pants

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 12. pants svītrots Komisija Komisija palīdz kompetentajām iestādēm veikt šajā regulā noteiktos pienākumus un koordinē to darbības.

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

12.a pants (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 12.a pants OIM iestādes lēmumi 1. OIM iestāde nekavējoties pieņem lēmumus, lai īstenotu šo regulu. 2. OIM iestādes lēmums stājas spēkā no dienas, kad attiecīgais lēmums paziņots adresātam. 3. Ja OIM iestāde uzskata, ka tās rīcībā nav nepieciešamās informācijas lēmuma pieņemšanai, tā sazinās ar lēmuma adresātu un precizē, kāda papildu informācija ir nepieciešama. Šādā gadījumā lēmuma adresāts nekavējoties iesniedz OIM iestādei prasīto papildu informāciju. 4. Lēmuma adresāts nekavējoties informē OIM iestādi par visām izmaiņām sniegtajā informācija, kas radušās pēc lēmuma pieņemšanas. Šādā gadījumā OIM iestāde atkārtoti izvērtē savu lēmumu, ņemot vērā attiecīgo informāciju, un apstiprina vai groza attiecīgo lēmumu. 5. Ja OIM iestāde ierosina pieņemt lēmumu, kas negatīvi ietekmē lēmuma adresātu, tā izklāsta ierosinātā lēmuma pamatojumu un lēmumā iekļauj norādi par pārsūdzības tiesībām saskaņā ar 27.a pantu. Pirms šāda lēmuma pieņemšanas OIM iestāde ierosinātā lēmuma adresātam dod iespēju OIM iestādei noteiktā termiņā darīt zināmu savu nostāju. Pēc šā termiņa beigām OIM iestāde informē lēmuma adresātu. 6. OIM iestāde var jebkurā laikā anulēt, atcelt vai grozīt savu lēmumu, attiecīgā gadījumā pamatojoties uz lēmuma adresāta pamatotu pieprasījumu vai pēc savas iniciatīvas. 7. Komisija ir pilnvarota pieņemt šo regulu papildinošus deleģētos aktus, sīkāk nosakot procedūru un noteikumus attiecībā uz šo pantu. Šos deleģētos aktus pieņem saskaņā ar 28. pantu.

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. daļa

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Uz visu informāciju, ko kompetentā iestāde ir ieguvusi, veicot savu pienākumu, un kas pēc savas būtības ir konfidenciāla vai ir sniegta konfidenciāli, attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu. Kompetentā iestāde to neizpauž bez informāciju sniegušās personas vai iestādes skaidras atļaujas. Šo informāciju var darīt zināmu muitas dienestiem, Komisijai un Eiropas Prokuratūrai, un to apstrādā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97. Uz visu informāciju, ko OIM iestāde ir ieguvusi, veicot savu pienākumu, un kas pēc savas būtības ir konfidenciāla vai ir sniegta konfidenciāli, attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu. OIM iestāde to neizpauž bez informāciju sniegušās personas vai iestādes skaidras atļaujas. Šo informāciju var darīt zināmu muitas dienestiem, Komisijai un Eiropas Prokuratūrai, un to apstrādā saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97.

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

14. pants

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 14. pants svītrots Nacionālie reģistri un centrālā datubāze 1. Katras dalībvalsts kompetentā iestāde izveido šajā dalībvalstī atzīto deklarētāju nacionālo reģistru, kas ir standartizēta elektroniska datubāze, kurā ir dati par šo deklarētāju OIM sertifikātiem, un nodrošina konfidencialitāti saskaņā ar 13. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. 2. Šā panta 1. punktā minētā datubāze satur kontus ar informāciju par katru atzīto deklarētāju, proti: (a) atzītā deklarētāja vārds/nosaukums un kontaktinformācija; (b) atzītā deklarētāja EORI numurs; (c) OIM konta numurs; (d) katra atzītā deklarētāja OIM sertifikātu skaits, pārdošanas cena, iegādes datums, nodošanas datums vai atpirkšanas datums, vai datums, kad kompetentā iestāde anulējusi OIM sertifikātus. 3. Šā panta 2. punktā minētā datubāzes informācija ir konfidenciāla. 4. Komisija izveido centrālo datubāzi, kas ir pieejama sabiedrībai un kurā ir iekļauti operatoru nosaukumi, adreses un kontaktinformācija, kā arī iekārtu atrašanās vieta trešās valstīs saskaņā ar 10. panta 2. punktu. Operators var izvēlēties nepubliskot savu nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju.

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

14.a pants (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 14.a pants OIM reģistrs 1. OIM iestāde izveido OIM reģistru, lai izpildītu ar OIM sertifikātiem saistīto procesus, saskaņā ar 20., 21. un 22. pantu. 2. OIM reģistrs ietver elektronisku datubāzi, kurā iekļauta informācija par katru atzīto deklarētāju, it īpaši šāda informācija: (a) nosaukums un kontaktinformācija; (b) EORI numurs; (c) OIM konta numurs; (d) turēto OIM sertifikātu skaits, cena un iegādes datums. 3. OIM reģistra datubāzes atsevišķā sadaļā iekļauj arī trešās valstīs esošu operatoru un iekārtu, kas reģistrētas saskaņā ar 10. pantu, nosaukumu un papildu informāciju par tām. Attiecīgā gadījumā šajā datubāzes sadaļā it sevišķi iekļauj iekārtas verificētās emisijas. 4. Informācija par datubāzi ir konfidenciāla, izņemot atzīto deklarētāju un operatoru, trešās valstīs esošu iekārtu atrašanas vietu un attiecīgā gadījumā nosaukumu, kā arī to verificētās emisijas, jo šie dati ir pieejami sabiedrībai sadarbspējīgā formātā. 5. Komisija pieņem īstenošanas aktus par OIM reģistra un elektronisko datubāzu, kas ietver 2. un 3. punktā minēto informāciju, infrastruktūru un īpašiem ar OIM reģistru un elektroniskajām datubāzēm saistītiem procesiem. Šos īstenojošos tiesību aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

15. pants

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 15. pants svītrots Centrālais administrators 1. Komisija darbojas kā centrālais administrators, kas uztur neatkarīgu darījumu žurnālu, kurā reģistrē OIM sertifikātu iegādi, turēšanu, nodošanu, atpirkšanu un anulēšanu, un nodrošina nacionālo reģistru koordināciju. 2. Centrālais administrators, pamatojoties uz risku, kontrolē nacionālajos reģistros reģistrētos darījumus, izmantojot neatkarīgu darījumu žurnālu, lai nodrošinātu, ka OIM sertifikātu pirkšanā, turēšanā, nodošanā, atpirkšanā un anulēšanā nav notikuši nekādi pārkāpumi. 3. Ja saskaņā ar 2. punktu veiktajā kontrolē tiek atklāti pārkāpumi, Komisija informē attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalstis, ka jāveic turpmāka izmeklēšana, lai novērstu konstatētos pārkāpumus.

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

16. pants – virsraksts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Konti nacionālajos reģistros Konti OIM reģistrā

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1. Kompetentā iestāde katram atzītajam deklarētājam piešķir unikālu OIM konta numuru. 1. OIM iestāde katram atzītajam deklarētājam piešķir unikālu OIM konta numuru.

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 2. Katram atzītajam deklarētājam piešķir piekļuvi savam reģistra kontam. 2. Katram atzītajam deklarētājam piešķir piekļuvi savam OIM reģistra kontam.

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

16. pants – 3. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 3. Kompetentā iestāde izveido kontu, tiklīdz ir piešķirta 17. panta 1. punktā minētā atzīšana, un par to paziņo atzītajam deklarētājam. 3. OIM iestāde izveido kontu, tiklīdz ir piešķirta 17. panta 1. punktā minētā atzīšana, un par to paziņo atzītajam deklarētājam.

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

16. pants – 4. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 4. Ja atzītais deklarētājs ir pārtraucis saimniecisko darbību vai tā atzīšana ir atsaukta, kompetentā iestāde šī deklarētāja kontu slēdz. 4. Ja atzītais deklarētājs ir pārtraucis saimniecisko darbību vai tā atzīšana ir atsaukta, OIM iestāde šī deklarētāja kontu slēdz.

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts – ievaddaļa

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1. Kompetentā iestāde deklarētāju, kas iesniedzis atzīšanas pieteikumu saskaņā ar 5. panta 1. punktu, atzīst, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: 1. OIM iestāde deklarētāju, kas iesniedzis atzīšanas pieteikumu saskaņā ar 5. panta 1. punktu, atzīst, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 2. Ja kompetentā iestāde konstatē, ka 1. punktā uzskaitītie nosacījumi nav izpildīti, vai ja pieteikuma iesniedzējs nav sniedzis 5. panta 3. punktā uzskaitīto informāciju, deklarētāja atzīšanu atsaka. 2. Ja OIM iestāde konstatē, ka 1. punktā uzskaitītie nosacījumi nav izpildīti, vai ja pieteikuma iesniedzējs nav sniedzis 5. panta 3. punktā uzskaitīto informāciju, deklarētāja atzīšanu atsaka.

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 3. Ja kompetentā iestāde atsakās deklarētāju atzīt, atzīšanu prasījusī persona vēl pirms pārsūdzēšanas drīkst iesniegt iebildumu attiecīgā iestādē saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un iestāde vai nu dod nacionālajam administratoram norādījumu atvērt kontu, vai ar pamatotu lēmumu atteikumu atstāj spēkā, ievērojot valsts tiesību aktu prasības, kurām ir likumīgs mērķis, kas ir saderīgs ar šo regulu, un kuras ir samērīgas. svītrots

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

17. pants – 4. punkts – ievaddaļa

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 4. Kompetentās iestādes lēmums par deklarētāja atzīšanu satur šādu informāciju: 4. OIM iestādes lēmums par deklarētāja atzīšanu satur šādu informāciju:

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

17. pants – 6. punkts – 1. daļa

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Lai kompetentā iestāde varētu saskaņa ar 1. punktu atzīt tādu deklarētāju, kas nav bijis iedibināts divu pilnu finanšu gadu laikā pirms gada, kurā saskaņā ar 5. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums, tā prasa garantiju. Lai OIM iestāde varētu saskaņa ar 1. punktu atzīt tādu deklarētāju, kas nav bijis iedibināts divu pilnu finanšu gadu laikā pirms gada, kurā saskaņā ar 5. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums, tā prasa garantiju.

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

17. pants – 6. punkts – 2. daļa

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Kompetentā iestāde šādas garantijas summu nosaka kā kompetentās iestādes aplēsto maksimālo summu, kas atbilst to OIM sertifikātu vērtībai, kuras atzītajam deklarētājam ir jānodod saskaņā ar 22. pantu. OIM iestāde šādas garantijas summu nosaka kā OIM iestādes aplēsto maksimālo summu, kas atbilst to OIM sertifikātu vērtībai, kuras atzītajam deklarētājam ir jānodod saskaņā ar 22. pantu.

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

17. pants – 7. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 7. Garantiju sniedz kā Savienībā darbojošās finanšu iestādes bankas garantiju, kas izmaksājama pēc pirmā pieprasījuma, vai kā cita veida garantiju, kas sniedz līdzvērtīgu drošību. Ja kompetentā iestāde konstatē, ka sniegtā garantija vairs nenodrošina OIM saistību summu vai ja vairs nav pārliecības, ka tā to nodrošinās, vai ja tā nav pietiekama, lai to nodrošinātu, tā prasa atzītajam deklarētājam pēc paša izvēles vai nu sniegt papildu garantiju, vai aizstāt sākotnējo garantiju ar jaunu garantiju. 7. Garantiju sniedz kā Savienībā darbojošās finanšu iestādes bankas garantiju, kas izmaksājama pēc pirmā pieprasījuma, vai kā cita veida garantiju, kas sniedz līdzvērtīgu drošību. Ja OIM iestāde konstatē, ka sniegtā garantija vairs nenodrošina OIM saistību summu vai ja vairs nav pārliecības, ka tā to nodrošinās, vai ja tā nav pietiekama, lai to nodrošinātu, tā prasa atzītajam deklarētājam pēc paša izvēles vai nu sniegt papildu garantiju, vai aizstāt sākotnējo garantiju ar jaunu garantiju.

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

17. pants – 8. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 8. Kompetentā iestāde garantiju atbrīvo uzreiz pēc 31. maija otrajā gadā, kurā atzītais deklarētājs ir nodevis OIM sertifikātus saskaņā ar 22. pantu. 8. OIM iestāde garantiju atbrīvo uzreiz pēc 31. maija otrajā gadā, kurā atzītais deklarētājs ir nodevis OIM sertifikātus saskaņā ar 22. pantu.

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

17. pants – 8.a punkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 8.a OIM iestāde drīkst verificēt pieteikuma iesniedzēja sniegtās informācijas precizitāti un pilnīgumu saskaņā ar 5. panta 3. punktu un visu apliecinošo dokumentu esamību, autentiskumu, precizitāti un derīgumu. Šādas kontroles OIM iestāde var veikt pieteikuma iesniedzēja telpās.

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

17. pants – 9. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 9. Kompetentā iestāde atceļ tāda deklarētāja atzīšanu, kurš vairs neatbilst 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem vai kurš nesadarbojas ar minēto iestādi. 9. OIM iestāde atceļ tāda deklarētāja atzīšanu, kurš vairs neatbilst 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem vai kurš nesadarbojas ar minēto iestādi , vai par kuru ir atklāts, ka tas atkārtoti un smagi pārkāpj šo regulu .

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

17. pants – 9.a punkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 9.a Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem praktiskus noteikumus 1. punktā minēto kritēriju un 6. punktā minēto garantiju piemērošanai. Šos īstenojošos tiesību aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1. Jebkuru personu, kas akreditēta saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/2067, uzskata par akreditētu verificētāju saskaņā ar šo regulu. 1. Jebkuru juridisku personu, kas akreditēta saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/2067, uzskata par akreditētu verificētāju saskaņā ar šo regulu.

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 2. Papildus 1. punktam valsts akreditācijas struktūra pēc pieprasījuma var akreditēt personu kā verificētāju saskaņā ar šo regulu pēc tam, kad tā ir pārbaudījusi dokumentācija, kas apliecina tās spēju piemērot V pielikumā minētos verifikācijas principus, lai izpildītu iegulto emisiju kontroles pienākumus, kas noteikti 8., 10. un 38. pantā. svītrots

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

18. pants – 3. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 3. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu attiecībā uz 2 . punktā minēto akreditāciju, kuros norāda nosacījumus par akreditēto verificētāju kontroli un pārraudzību, akreditācijas atsaukšanu un akreditācijas struktūru savstarpēju atzīšanu un profesionālizvērtēšanu . 3. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28. pantu attiecībā uz 1 . punktā minēto akreditāciju, kuros norāda nosacījumus par akreditēto verificētāju kontroli un pārraudzību, akreditācijas atsaukšanu un akreditācijas struktūru savstarpēju atzīšanu un profesionālu izvērtēšanu .

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1. Kompetentā iestāde OIM deklarāciju var izskatīt laika periodā, kas noslēdzas ar ceturto gadu pēc gada, kurā deklarācija bija jāiesniedz. Izskatīšana var ietvert OIM deklarācijā sniegtās informācijas verificēšanu, pamatojoties uz informāciju, ko paziņojuši muitas dienesti saskaņā ar 25. panta 2. punktu, un citiem attiecīgiem pierādījumiem, un pamatojoties uz jebkādu revīziju, ko uzskata par nepieciešamu, tostarp atzītā deklarētāja telpās. 1. OIM iestāde OIM deklarāciju var izskatīt laika periodā, kas noslēdzas ar ceturto gadu pēc gada, kurā deklarācija bija jāiesniedz. Izskatīšana var ietvert OIM deklarācijā sniegtās informācijas verificēšanu, pamatojoties uz informāciju, ko paziņojuši muitas dienesti saskaņā ar 25. panta 2. punktu, un citiem attiecīgiem pierādījumiem, un pamatojoties uz jebkādu revīziju, ko uzskata par nepieciešamu, tostarp atzītā deklarētāja telpās.

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

19. pants – 3. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 3. Ja kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka nododamo OIM sertifikātu deklarētais skaits ir nepareizs vai ka nav iesniegta OIM deklarācija, kā minēts 2. punktā, tā koriģē OIM sertifikātu skaitu, kas atzītajam deklarētājam jānodod. Kompetentā iestāde par korekciju paziņo atzītajam deklarētājam un pieprasa, lai tas viena mēneša laikā nodod papildu OIM sertifikātus. 3. Ja OIM iestāde ir konstatējusi, ka nododamo OIM sertifikātu deklarētais skaits ir nepareizs vai ka nav iesniegta OIM deklarācija, kā minēts 2. punktā, tā koriģē OIM sertifikātu skaitu, kas atzītajam deklarētājam jānodod. OIM iestāde par korekciju paziņo atzītajam deklarētājam un pieprasa, lai tas viena mēneša laikā nodod papildu OIM sertifikātus.

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

19. pants – 4. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 4. Šā panta 3. punktā minētā paziņojuma saņēmējs drīkst paziņojumu pārsūdzēt. Paziņojuma saņēmējam sniedz informāciju par procedūru, kas jāievēro pārsūdzības gadījumā. svītrots

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

19. pants – 5. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 5. Ja ir nodots vairāk sertifikātu, nekā bija jānodod, kompetentā iestāde nekavējoties atmaksā atzītajam deklarētājam par daudz nodoto OIM sertifikātu vērtību, kas aprēķināta pēc vidējās cenas, ko atzītais deklarētājs importa gadā samaksājis par OIM sertifikātiem. 5. Ja ir nodots vairāk sertifikātu, nekā bija jānodod, OIM iestāde nekavējoties atmaksā atzītajam deklarētājam par daudz nodoto OIM sertifikātu vērtību, kas aprēķināta pēc vidējās cenas, ko atzītais deklarētājs pirkšanas brīdī samaksājis par šiem sertifikātiem.

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1. Katras dalībvalsts kompetentā iestāde pārdod OIM sertifikātus šajā dalībvalstī atzītajiem deklarētājiem par cenu, kas aprēķināta saskaņā ar 21. pantu. 1. OIM iestāde pārdod OIM sertifikātus atzītajiem deklarētājiem par cenu, kas aprēķināta saskaņā ar 21. pantu.

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

20. pants – 2. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 2. Kompetentā iestāde nodrošina, ka katram OIM sertifikātam tā izveidošanas brīdī tiek piešķirts unikāls vienības identifikācijas kods, un reģistrē sertifikāta unikālo vienības identifikācijas numuru, cenu un pārdošanas datumu nacionālajā reģistrā tā atzītā deklarētāja kontā, kurš to pērk. 2. OIM iestāde nodrošina, ka katram OIM sertifikātam tā izveidošanas brīdī tiek piešķirts unikāls vienības identifikācijas kods, un reģistrē sertifikāta unikālo vienības identifikācijas numuru, cenu un pārdošanas datumu OIM reģistrā tā atzītā deklarētāja kontā, kurš to pērk.

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

21. pants – 3. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 3. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus , kuros sīkāk nosaka metodiku , pēc kuras aprēķina OIM sertifikātu vidējo cenu, un cenas publicēšanas praktisko kārtību. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā. 3. Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par 1. punktā noteiktās metodikas īstenošanu , pēc kuras aprēķina OIM sertifikātu vidējo cenu, un cenas publicēšanas praktisko kārtību. Šos īstenojošos tiesību aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru .

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1. Līdz katra gada 31. maijam atzītais deklarētājs kompetentajai iestādei nodod tādu OIM sertifikātu skaitu, kas atbilst iegultajām emisijām, kuras deklarētas saskaņā ar 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu un verificētas saskaņā ar 8. pantu, par kalendāro gadu pirms nodošanas. 1. Līdz katra gada 31. maijam atzītais deklarētājs OIM iestādei nodod tādu OIM sertifikātu skaitu, kas atbilst iegultajām emisijām, kuras aprēķinātas saskaņā ar IIIa pielikumu un deklarētas saskaņā ar 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu un verificētas saskaņā ar 8. pantu, par kalendāro gadu pirms nodošanas.

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

22. pants – 2. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 2. Šā panta 1. punkta vajadzībām atzītais deklarētājs nodrošina, ka vajadzīgais OIM sertifikātu skaits ir pieejams tā kontā nacionālajā reģistrā. Turklāt atzītais deklarētājs nodrošina, ka OIM sertifikātu skaits nacionālajā reģistrā katra ceturkšņa beigās atbilst vismaz 80 % no iegultajām emisijām, kuras noteiktas, izmantojot standartvērtības saskaņā ar III pielikumā izklāstītajām metodēm, visās precēs, ko tas importējis kopš kalendārā gada sākuma. 2. Šā panta 1. punkta vajadzībām atzītais deklarētājs nodrošina, ka vajadzīgais OIM sertifikātu skaits ir pieejams tā kontā OIM reģistrā. Turklāt atzītais deklarētājs nodrošina, ka OIM sertifikātu skaits OIM reģistrā katra ceturkšņa beigās atbilst vismaz 80 % no iegultajām emisijām, kuras noteiktas, izmantojot standartvērtības saskaņā ar III pielikumā izklāstītajām metodēm, visās precēs, ko tas importējis kopš kalendārā gada sākuma.

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

22. pants – 3. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 3. Ja kompetentā iestāde konstatē, ka OIM sertifikātu skaits atzītā deklarētāja kontā neatbilst 2. punkta otrajā teikumā noteiktajiem pienākumiem, minētā iestāde tam paziņo par korekciju un pieprasa, lai atzītais deklarētājs viena mēneša laikā nodotu papildu OIM sertifikātus. 3. Ja OIM kompetentā iestāde konstatē, ka OIM sertifikātu skaits atzītā deklarētāja kontā neatbilst 2. punkta otrajā teikumā noteiktajiem pienākumiem, minētā iestāde tam paziņo par korekciju un pieprasa, lai atzītais deklarētājs viena mēneša laikā nodotu papildu OIM sertifikātus.

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

22. pants – 4. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 4. Šā panta 3. punktā minētā paziņojuma saņēmējs drīkst paziņojumu pārsūdzēt. Paziņojuma saņēmējam sniedz informāciju par procedūru, kas jāievēro pārsūdzības gadījumā. svītrots

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1. Katras dalībvalsts kompetentā iestāde pēc šajā dalībvalstī atzīta deklarētāja pieprasījuma atpērk pārpalikušos OIM sertifikātus, kas deklarētāja kontā nacionālajā reģistrā atlikuši pēc tam, kad sertifikāti ir nodoti saskaņā ar 22. pantu. Atpirkšanas pieprasījumu iesniedz līdz katra tā gada 30. jūnijam, kurā OIM sertifikāti tika nodoti. 1. OIM iestāde pēc atzīta deklarētāja pieprasījuma atpērk pārpalikušos OIM sertifikātus, kas deklarētāja kontā OIM reģistrā atlikuši pēc tam, kad sertifikāti ir nodoti saskaņā ar 22. pantu. Atpirkšanas pieprasījumu iesniedz līdz katra tā gada 30. jūnijam, kurā OIM sertifikāti tika nodoti.

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Līdz katra gada 30. jūnijam katras dalībvalsts kompetentā iestāde anulē visus OIM sertifikātus, kas iegādāti gadā pirms iepriekšējā kalendārā gada un kas ir palikuši attiecīgās dalībvalsts atzīto deklarētāju nacionālā reģistra kontos. Līdz katra gada 30. jūnijam OIM iestāde anulē visus OIM sertifikātus, kas iegādāti gadā pirms iepriekšējā kalendārā gada un kas ir palikuši atzīto deklarētāju OIM reģistra kontos , un par to nekavējoties informē attiecīgos deklarētājus .

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

24.a pants (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 24.a pants No OIM sertifikātu pārdošanas gūtie ieņēmumi 1. Ieņēmumi, kas gūti no OIM sertifikātu pārdošanas, nav piešķirtie ieņēmumi. Šī regula neliedz ieņēmumus, kas gūti no OIM sertifikātu pārdošanas, definēt kā pašu resursus saskaņā ar LESD 311. pantu un iekļaut to Savienības budžetā kā vispārējos ienākumus. 2. Lai nodrošinātu, ka OIM pilda savu mērķi samazināt globālās oglekļa emisijas un palīdzēt sasniegt Savienības klimata mērķus un izpildīt starptautiskās saistības, tostarp Parīzes nolīgumu, Savienības finansiālo atbalstu sniedz klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās pasākumiem vismazāk attīstītajās valstīs, tostarp to centieniem dekarbonizēt un pārkārtot to ražošanas nozares, neskarot 1. punktu. Šādu finansējumu dara pieejamu no Savienības budžeta, lai papildinātu starptautisko klimata finansējumu, sekmējot attiecīgo rūpniecības nozaru pielāgošanos jaunajiem pienākumiem, kas noteikti ar šo regulu, un to papildina ar tehnisko palīdzību ar nosacījumu, ka saņēmējvalstī ir pilnībā īstenotas un piemērotas starptautiski atzītas darba un sociālās tiesības, piemēram, SDO darba pamatstandarti. Savienības budžeta jaunais finansiālais atbalsts būtu jāsniedz ar Regulas (ES) 2021/947 izveidotā Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta attiecīgas ģeogrāfiskās un tematiskās programmas ietvaros, un tā summa būtu jānosaka reizi gadā, tai atbilstot vismaz OIM sertifikātu pārdošanas ieņēmumu līmenim. 3. Lai nodrošinātu no OIM sertifikātu pārdošanas gūto ieņēmumu izmantošanas pārredzamību, Komisija katru gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā ir izmantots no OIM sertifikātu pārdošanas gūto ieņēmumu finansiālās vērtības summas ekvivalents un kā tas ir veicinājis ražošanas nozaru dekarbonizāciju vismazāk attīstītajās valstīs.

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

25. pants

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 25. pants svītrots Procedūras uz robežas, kad preces tiek importētas 1. Muitas dienesti neļauj importēt preces, ja deklarētāju nav atzinusi kompetentā iestāde vēlākais brīdī, kad preces tiek laistas brīvā apgrozībā. 2. Muitas dienesti tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā deklarētājs atzīts, periodiski paziņo informāciju par importam deklarētajām precēm, tostarp deklarētāja EORI numuru un OIM konta numuru, preču 8 ciparu KN kodu, daudzumu, izcelsmes valsti, deklarācijas datumu un muitas procedūru. 3. Muitas dienesti veic preču kontroli saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 46. pantu, tostarp attiecībā uz importēto preču 8 ciparu KN kodu, daudzumu un izcelsmes valsti. Ar OIM saistītos riskus Komisija ņem vērā, izstrādājot kopējus riska kritērijus un standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 50. pantu. 4. Muitas dienesti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 12. panta 1. punktu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā deklarētājs ir atzīts, var paziņot konfidenciālu informāciju, ko muitas dienesti ieguvuši, pildot savus pienākumus, vai kas ir sniegta konfidenciāli. Dalībvalstu kompetentās iestādes šo informāciju apstrādā un ar to apmainās saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97. 5. Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, kuros nosaka, kāda informācija saskaņā ar 2. punktu ir jāpaziņo, kādos termiņos un ar kādiem līdzekļiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 29. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

25.a pants (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 25.a pants Procedūras uz robežas, kad preces tiek importētas 1. Muitas dienesti nodrošina, ka brīdī, kad preces tiek deklarētas importam un, vēlākais, brīdī, kad preces tiek laistas brīvā apgrozībā, preču deklarētājs ir reģistrēts OIM iestādē. 2. Muitas dienesti periodiski sniedz OIM iestādei konkrētu informāciju par I pielikumā uzskaitītajām precēm, kas ir deklarētas importam. Informācija ietver vismaz informāciju par daudzumu, izcelsmes valsti un preču deklarētāju. Šīs regulas īstenošanas nolūkā muitas dienesti OIM iestādei var sniegt konfidenciā