EIROPAS KOMISIJA Briselē, 19.1.2016 COM(2016) 5 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Par atbildi uz ziņojumu, ko izstrādājusi Septītās pamatprogrammas ex post novērtējuma augsta līmeņa ekspertu grupa {SWD(2016) 1 final}

{SWD(2016) 2 final}



KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Par atbildi uz ziņojumu, ko izstrādājusi Septītās pamatprogrammas ex post novērtējuma augsta līmeņa ekspertu grupa 1. Ievads Saskaņā ar Lēmumu par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (7. PP) neatkarīgi eksperti līdz 2015. gada beigām veic programmas pamatojuma, īstenošanas un sasniegumu ārējo novērtējumu. Šādam nolūkam 2014. gada septembrī tika izveidota ārēja augsta līmeņa ekspertu grupa (ALEG). 2015. gada 19. novembrī tā iesniedza savu ziņojumu Komisijai. Šajā paziņojumā tiek izklāstīti ALEG konstatējumi un ieteikumi un Komisijas atbilde. Tam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments, kurā tie saskaņā ar labāka regulējuma prasībām ir novērtējuši 7. PP rezultativitāti, efektivitāti, aktualitāti, saskaņotību un ES pievienoto vērtību. 7. PP, kuras apstiprinātais budžets bija 55 miljardi euro, bija viena no lielākajām starptautiskajām konkurētspējīgajām pētniecības un tehnoloģiju attīstības programmām pasaulē. 7. PP galvenais uzsvars tika likts uz zinātni, īpaši uz pētnieciskās sadarbības un izcilības veicināšanu. Pēdējos gados Septītajā pamatprogrammā arvien lielāka uzmanība tika pievērsta inovācijai un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) līdzdalībai. Lai atvieglotu dotāciju piešķiršanu un pārvaldību, Komisija arī īstenoja dažādus pasākumus administratīvā sloga mazināšanai. 2. Galvenie konstatējumi par 7. PP sasniegumiem 7. PP veicināja izcilību, iesaistot labākos pētniekus no ES un ārpus ES vairāk nekā 25 000 augsta līmeņa starpdisciplināros sadarbības projektos, kuros tika radīti pasaules līmeņa pētnieciskie rezultāti. Tomēr 50 % no šiem projektiem joprojām turpinās. Tāpēc 7. PP ex post novērtējumā nav iespējams sniegt pilnīgu ainu par 7. PP rezultātiem un ietekmi. Līdz šim 7. PP projektos ir izstrādātas 170 000 publikācijas. Publikāciju īpatsvars augsti novērtētos žurnālos ir lielāks nekā vidējais šādu publikāciju skaits ES un ASV. Līdz šim 7. PP projektos ir iegūts vairāk nekā 1700 patentu un ir 7400 komerciālās izmantošanas gadījumu. 7. PP ar Eiropas Pētniecības padomes (EPP) palīdzību veicināja revolucionāru pētniecību. Augstākā līmeņa zinātnisko žurnālu publikāciju skaits, kurās pieminēts EPP finansējums, kā arī EPP dotāciju saņēmēju iegūto Nobela prēmiju un pētījuma jomu medaļu skaits liecina, ka EPP dotācijas ir kļuvušas par zinātniskās izcilības zīmi. 7. PP bija atvērta pasaulei – tajā iesaistījās dalībnieki no 170 valstīm. Tā paplašināja ES līdzdalību un sekmēja Eiropas pētniecības telpas izveidi. 7. PP radīja ilgtspējīgus pārrobežu starpdisciplinārus starpnozaru tīklus: katrā projektā, kuru finansēja 7. PP, sadarbojās vidēji 11 organizācijas no sešām dažādām valstīm un deviņiem dažādiem reģioniem. 7. PP veicināja valstu pētījumu un inovācijas sistēmu un politiku saskaņošanu. Lielākajā daļā ES dalībvalstu 7. PP veicināja zinātnisko izcilību, sabiedrībai nozīmīgu problēmu risināšanu un noteica pētniecības finansēšanas mehānismu un atlases procedūru standartus. 7. PP stiprināja pētnieku apmācību un ilgtermiņa mobilitāti, uzlaboja doktorantūras studiju kvalitāti un palīdzēja uzlabot pētnieku darba apstākļus Eiropas Savienībā. 7. PP Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības atbalstīja 50 000 pētniekus, ieskaitot 10 000 doktorantu no 140 valstīm. Programma veicināja pētnieku mobilitāti visā Eiropā. Tā arī sekmēja pētnieku ilgtspējīgu nodarbinātību Eiropā un palīdzēja palielināt pētnieču un starptautiska līmeņa pētnieku līdzdalību finansējumu saņēmušajās pētnieku grupās.

7. PP finansējums veido aptuveni 7 % no kopējiem publiskajiem izdevumiem pētniecībai un inovācijai Eiropas Savienībā. Taču gan tiešā veidā, gan kopā ar privāto un dalībvalstu finansējumu pamatprogrammai ir būtiska ekonomiska ietekme arī, piemēram, uz IKP un nodarbinātību. Ir aplēsts, ka 7. PP nākamo 25 gadu laikā ar netiešu ekonomisko ietekmi palielinās IKP par aptuveni 20 000 miljardiem euro gadā un ka tā radīs vairāk nekā 130 000 darbavietu pētniecības jomā un 160 000 papildu darbavietu. Ir pierādījumi arī par pozitīvu mikroekonomisku ietekmi: iesaistītie uzņēmumi ziņo par novatorisku produktu, procesu un pakalpojumu izstrādi, kā arī par lielāku apgrozījumu, ražīgumu un konkurētspēju. Ekonometrisko analīžu rezultāti liecina, ka 7. PP piedalījušos MVU nodarbinātības izaugsme un pamatdarbības ieņēmumi ir par 38 % augstāki nekā kontrolgrupai. Tomēr, kā norāda ALEG, pašlaik vēl par agru izdarīt galīgu secinājumu par 7. PP projektu tirgus ietekmi. 7. PP stratēģiski iesaistīja rūpniecību un MVU. Lielas korporācijas, kā arī MVU tika aktīvi iesaistīti, izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības – tostarp kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas (KTI) un līgumiskas publiskā un privātā sektora partnerības – un izmantojot uz MVU vērstos instrumentus. Tas veicināja Eiropas konkurētspēju saistībā ar inovāciju. 7. PP risināja Eiropas sabiedrībai būtiskas problēmas tādās jomās kā veselība, enerģētika, transports un drošība un sekmēja globālo uzdevumu – piemēram, ilgtspējīgas attīstības – izpildi. Attiecībā uz dzimumu līdztiesību galvenā uzmanība tika pārvirzīta no atbalsta atsevišķām zinātniecēm uz strukturālo pārmaiņu veicināšanu zinātniskajās iestādēs. 7. PP kopējais sieviešu novērtētāju īpatsvars bija nedaudz augstāks par 40 % mērķvērtību. Turklāt 38 % no 7. PP darbaspēka, par kuru tika ziņots, bija sievietes.



3. ALEG ieteikumi un Komisijas atbilde Šajā sadaļā sniegta Komisijas atbilde uz ALEG ieteikumiem, kas ir balstīti uz grupas veiktā 7. PP novērtējuma rezultātiem. A ieteikums: nodrošināt uzsvaru uz kritiskām problēmām un iespējām globālā kontekstā Komisija piekrīt ieteikuma vispārīgajam nolūkam. "Apvārsnis 2020" koncentrējas uz sabiedrībai būtiski svarīgām problēmām. Šīs programmas pamatā ir uz problēmām balstīta pieeja, kas veicina jauniegūtu zināšanu faktisku izmantošanu. Lai nodrošinātu pētījumu rezultātu faktisku izmantošanu, "Apvārsnis 2020" izmanto visaptverošu pieeju pētniecībai un inovācijai, atbalstot visu inovācijas ķēdi no progresīviem pētījumiem līdz tirgum tuvām darbībām, piemēram, ar izmēģinājuma un demonstrējuma darbību palīdzību. Vienlaikus "Apvārsnis 2020" palielina ieguldījumus progresīvajā pētniecībā, izmantojot augšupējas darbības. Pamatprogramma "Apvārsnis 2020" ir izstrādāta tā, lai būtu pietiekami elastīga jaunu un negaidītu problēmu risināšanā.

"Apvārsnis 2020" veicina pastāvīgu, strukturētu dialogu ar privāto sektoru, izmantojot esošas platformas, tostarp Eiropas tehnoloģiju platformas, rūpniecības "apaļā galda" apspriedes digitālās rūpniecības stratēģijas kontekstā un oficiālas padomdevēju grupas visās programmas jomās. "Apvārsnis 2020" ar kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu (KTI) un līgumisku publiskā un privātā sektora partnerību palīdzību stratēģiski iesaista privāto sektoru visaptverošu pētniecības darba kārtību izstrādē un īstenošanā svarīgās rūpniecības nozarēs un tādu zināšanu un finanšu resursu piesaistīšanā, kas vajadzīgi minētajam mērķim. Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" kopīgo tehnoloģiju iniciatīvās ir paredzēti vairāki īstenošanas elementi, kas samazina administratīvos šķēršļus uzņēmumiem un palīdz iniciatīvām labāk īstenot nospraustos mērķus. Kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu atvērtība, pārredzamība un rezultativitāte tiks novērtēta starpposma novērtēšanā, kas tiks pabeigta līdz 2017. gada jūnijam. "Apvārsnis 2020" būtiski uzlabo iespējas novatoriskiem MVU, piešķirot 20 % no apvienotajiem budžetiem sabiedrībā aktuālu problēmu risināšanai un mērķim "Vadošā loma pamattehnoloģijās un rūpnieciskajās tehnoloģijās" attiecībā uz MVU, kā arī ar MVU instrumenta, instrumenta "Ātrais ceļš uz inovāciju" un publiskā un privātā sektora partnerības "Eurostars" palīdzību. Spriežot pēc pārmērīgās izmantošanas, MVU uzskata, ka pakalpojumi un tīklu veidošana Eiropas līmenī rada konkrētu pievienoto vērtību. Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" darba programmas 2016.–2017. gadam mērķis ir nodrošināt arvien lielāku finansējuma pieejamību novatoriskiem uzņēmumiem, piedāvājot jaunas Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) izmantošanas iespējas. Lai racionalizētu piekļuvi inovācijai domātajam finansējumam, Komisija izpētīs Eiropas Inovācijas padomes izveides iespējas. Saskaņā ar A ieteikumu pamatprogramma "Apvārsnis 2020" ir galvenokārt vērsta uz lielu, sabiedrībai aktuālu problēmu risināšanu, tās mērķis ir veicināt pastāvīgu, strukturētu dialogu ar privāto sektoru un to stratēģiski iesaistīt, kā arī maksimāli palielināt novatorisku MVU iesaisti. Turklāt Komisija: pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" ieviesīs jaunu stratēģisku ievirzi, lai maksimāli palielinātu tās ieguldījumu atklātajā inovācijā, atklātajā zinātnē un atvērtībā pasaulei; maksimāli palielinās sinerģiju starp pētniecību un inovāciju, kas ietilpst sabiedrībai aktuālu problēmu jomu tematiskajās prioritātēs, un jaunām digitālajām tehnoloģijām, svarīgām pamattehnoloģijām un infrastruktūrām; izpētīs, cik vajadzīga un iespējama ir Eiropas Inovācijas padomes izveide, kas palīdzētu sekmēt inovāciju un racionalizēt esošos instrumentus; līdz 2017. gadam novērtēs KTI cita starpā no to atvērtības, pārredzamības un rezultativitātes viedokļa; atvieglos tādu svarīgu projektu izstrādi visas Eiropas interesēs, kuri var sekmēt plašu pētniecības izmantošanu attīstītās tehnoloģijās. B ieteikums: saskaņot pētniecības un inovācijas instrumentus un darba kārtības Eiropā Komisija piekrīt, ka Eiropā ir labāk jāsaskaņo pētniecības un inovācijas instrumenti un darba kārtības. Pamatprogrammām var būt svarīga nozīme valstu pētniecības stratēģiju un programmu saskaņošanā. Lai risinātu sabiedrībai aktuālas problēmas, ar kurām Eiropa saskaras, un nodrošinātu nepārtrauktas investīcijas nozarēs, kurās Eiropa ieņem pasaules līderpozīciju, būtu jāsaskaņo arī dažādi ES instrumenti. Attiecībā uz valstu pētniecības stratēģiju un programmu saskaņošanu pamatprogramma "Apvārsnis 2020" turpina stiprināt instrumentus, kas jau ir izstrādāti saskaņā ar 7. PP (piemēram, ERA-NET Cofund un iniciatīvas saskaņā ar 185. pantu), lai apvienotu resursus visās dalībvalstīs, noteiktu kopīgas stratēģiskas darba kārtības pētniecības jomā, novērstu dublēšanos, izsludinātu kopīgos uzaicinājumus utt. Turklāt Komisija atbilstīgi pamatprogrammai "Apvārsnis 20202" ir izveidojusi politikas atbalsta instrumentu, kas palīdzēs dalībvalstīm īstenot rezultatīvas reformas saskaņā ar Eiropas Pētniecības telpas prioritātēm. Lai panāktu saskaņotību ar ES struktūrfondu programmām, Komisija turpinās strādāt ar valstu un reģionālajām pārdomātas specializācijas stratēģijām, kas ļauj apvienot resursus un sasniegt kritisko masu attiecībā uz kopīgajām prioritātēm. Augšupējs uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas process pārdomātas specializācijas stratēģiju pilnveides un attīstības nolūkā turpmākajos gados apvienos galvenos pētniecības un inovācijas dalībniekus. Ir vajadzīga skaidra komunikācija par to, kā darbojas dažādas ES finansēšanas programmas. Šajā nolūkā Komisija ir izstrādājusi vadlīnijas politikas veidotājiem un īstenošanas iestādēm, kas sniegs atbalstu sinerģijas veidošanā un dažādu fondu kombinēšanā, un ir izveidojusi jaunu dalībnieku portālu, kurā pieteikumu iesniedzējiem ir sniegtas sīkas norādes par to, kā pieteikties uz projektu pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" un kā to pārvaldīt. Turklāt vairākas KTI ir parakstījušas saprašanās memorandus ar Eiropas Reģionālās attīstības fonda vadošajām iestādēm, un tajos ir noteikts strukturētas sadarbības satvars. Komisija nesen ieviesa izcilības zīmogu, ko dalībvalstīs un to reģionos piešķirs daudzsološiem projektu priekšlikumiem, kuri iesniegti ES pētniecības un inovācijas programmā "Apvārsnis 2020", un kas veicinās to piekļuvi dažādiem finansējuma avotiem, piemēram, ESI fondiem un citām valsts, reģionālajām vai privātajām ieguldījumu programmām.

Pamatprogramma "Apvārsnis 2020" turpinās atbalstīt plašu pieeju inovācijai, ieskaitot sociālo inovāciju. Komisija piekrīt ALEG, ka citiem politikas virzieniem un regulējumam būtu jāveicina inovācija. Šajā kontekstā Komisijas labāka regulējuma paketes ietekmes novērtējuma pamatnostādnēs ir iekļauts īpašs pētniecības un inovācijas rīks, kas ļaus Komisijai nodrošināt, ka tās jaunie tiesību aktu priekšlikumi ir labvēlīgi inovācijai. Turklāt Komisija veic izpēti par iespēju ieviest "inovācijas vienošanās" ES līmenī, lai, sadarbojoties ar ieinteresētajām personām, novērstu esošo regulējuma nenoteiktību, kas apgrūtina inovāciju. Saskaņā ar B ieteikumu Komisija izvirza mērķi, īstenojot pamatprogrammu "Apvārsnis 2020", nodrošināt valstu pētniecības stratēģiju un programmu saskaņošanu un atvieglot sinerģiju starp "Apvāršņa 2020" projektiem un attiecīgajām pārdomātas specializācijas stratēģijām. Turklāt Komisija: izmantos politikas atbalsta instrumentu un kohēzijas politikas spēju veidošanas atbalstu, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot pētniecības un inovācijas sistēmu reformas; turpinās veicināt sinerģiju starp pamatprogrammu "Apvārsnis 2020", struktūrfondiem un programmu LIFE un ziņos par šo jautājumu pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" starpposma novērtējuma kontekstā; tiks sekmēta arī potenciālā sinerģija ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF); piemērojot labāka regulējuma vadlīnijas, jo īpaši ietekmes novērtējuma pamatnostādņu pētniecības un inovācijas rīku, nodrošinās, lai jaunie Komisijas priekšlikumi būtu labvēlīgi inovācijai; izvērtēs ES tiesisko regulējumu, lai noskaidrotu regulējumā esošo nenoteiktību, kas apgrūtina inovāciju un tādējādi kavē ekonomiskās vērtības izveides potenciāla atraisīšanu Eiropā; uzlabos pamatapstākļus labāku inovācijas ekosistēmu izveidei ES; izpētīs "inovācijas vienošanos" kā regulējuma nenoteiktības jauna risināšanas veida ieviešanas iespējamību un atbalstīs inovāciju attīstību un izmantošanu, kas varētu palīdzēt vairot ieguldītāju uzticēšanos. C ieteikums: rezultatīvāk integrēt pamatprogrammu galvenos komponentus Komisija piekrīt ALEG, ka sadrumstalošanās un izolācija pamatprogrammās mazinās to efektivitāti un saskaņotību. Ir sagaidāms, ka pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" struktūra, kas veidota, pamatojoties uz trim prioritātēm, uzlabos programmas efektivitāti un rezultativitāti. Trijās prioritātēs ir integrēti daudznozaru jautājumi, un tas ļauj izvairīties no izolācijas un sadrumstalotības. Piemēram, "Zilā izaugsme" un "Lietiskais internets" ir daudznozaru iniciatīvas, kurām nepieciešama koordinācija starp pamatprogrammas daļām "Sabiedrības problēmas" un "Vadošā loma pamattehnoloģijās un rūpnieciskajās tehnoloģijās". "Apvārsnis 2020" veicina saikņu veidošanu starp konkrētām programmām un finansēšanas instrumentiem un ļauj veikt budžeta pārvietojumus starp dažādām apakšprogrammām. Lai uzlabotu klientu apmierinātību un efektivitāti, pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" dotāciju pārvaldība ir deleģēta četrām izpildaģentūrām. Pienākumu sadalījums starp Komisiju un izpildaģentūrām ir skaidri noteikts un dokumentēts deleģētajos aktos. Izpildaģentūru pārvaldības struktūras ir izstrādātas tā, lai nodrošinātu pienācīgu pārraudzību, ko veic Komisija, un pārredzamību. Īpaša uzmanība ir pievērsta aģentūru sniegtās informācijas efektivitātes un rezultativitātes nodrošināšanai, tādējādi ļaujot Komisijai izmantot projektu rezultātus politikas izstrādes mērķiem. Komisija pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" visiem dalībniekiem, kas īsteno programmu, ir apņēmusies konsekventi piemērot vienotu dalības un izplatīšanas noteikumu kopumu. Lai palīdzētu koordinēt un īstenot programmu, Komisija ir izveidojusi Kopējo atbalsta centru (KAC). Tas visiem pētniecības ĢD, izpildaģentūrām un kopuzņēmumiem, kas īsteno pamatprogrammu "Apvārsnis 2020", sniedz pakalpojumus šādās jomās: juridiskā palīdzība, ex post revīzija, IT sistēmas un darbības, darījumdarbības procesi, informācija un dati par programmu. Rezultatīva koordinācija starp visiem dalībniekiem, kas īsteno pamatprogrammu "Apvārsnis 2020", ir pastāvīgs uzdevums, kas ir viena no prioritātēm Komisijas darba kārtībā un ko Komisija cenšas veikt ik dienu. Septītajā pamatprogrammā tika īstenoti vairāki pasākumi, lai vienkāršotu priekšlikumu un dotāciju pārvaldību un samazinātu administratīvo slogu. Ir aplēsts, ka salīdzinājumā ar 6. PP Septītajā pamatprogrammā tās izmaksu aprēķina režīma izmaiņas radīja ietaupījumus 551 miljona euro apmērā. Tomēr Eiropas Revīzijas palāta 2014. gada ziņojumā secināja, ka pastāvīgi augsts kļūdu īpatsvars liecina par riskiem, kas raksturīgi 7. PP izstrādei un īstenošanai. Tas bija būtisks secinājums par pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" izstrādi, un tā rezultātā tika veikta plaša finansēšanas noteikumu, procesu un informācijas sistēmu vienkāršošana. Saskaņā ar C ieteikumu Komisija nodrošina saskaņotību starp atšķirīgām pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" prioritātēm cita starpā ar daudznozaru jautājumu palīdzību un ir izveidojusi efektīvus mehānismus darbības saskaņošanai ar izpildaģentūrām un vienota noteikumu kopuma piemērošanai. Turklāt Komisija: turpinās noteikt un īstenot vienkāršošanas pasākumus; kā paredzēts tiesību aktos, līdz 2016. gada pirmajam ceturksnim pabeigs novērtējumu par izpildaģentūru REA (Pētniecības izpildaģentūra) un ERCEA (Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra) darbību. D ieteikums: tuvināt zinātni iedzīvotājiem

Komisija piekrīt ALEG, ka plašas sabiedrības iesaiste programmā un – vispārīgāk – iedzīvotāju aktīva iesaiste zinātnē ir svarīga. Iedzīvotāji un citas attiecīgās ieinteresētās personas tiek iesaistīti pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" īstenošanā, izstrādājot atbildīgas pētniecības un inovācijas darba kārtības un sniedzot lielāku atbalstu sabiedrības informēšanas pasākumiem. Komisija ir īstenojusi vairākus pasākumus, lai atbalstītu informēšanu par pētniecībai un inovācijai sniegtā ES dotāciju atbalsta ietekmi un lietderīgumu. Pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" ES pētniecības un inovācijas finansējuma saņēmēju pienākums ir proaktīvi sniegt informāciju plašai sabiedrībai, lai parādītu sava darba sociālo ietekmi. Piemēram, Eiropas Zinātnieku nakts pasākumu mērķis ir palielināt iedzīvotāju informētību par pētniecību un inovāciju. Komisija arī pastiprinās informēšanu par pētījumu rezultātiem un to ietekmi uz sabiedrību un padarīs redzamāku un aktīvāku klātbūtni sociālajos medijos. Pamatprogrammas veiksmes stāstu kopa ir pieejama tiešsaistē, un tā tiek regulāri atjaunināta, lai parādītu, kāda ir zinātnes ietekme uz iedzīvotāju dzīvi. Turklāt Komisija ir paplašinājusi atklātu pieeju 7. PP zinātniskām recenzētām publikācijām. Komisija pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" ir noteikusi, ka atklāta piekļuve zinātniskajām publikācijām ir obligāta, tādējādi virzoties uz pilnīgu pārredzamību attiecībā uz inovācijām un atklājumiem, kas izdarīti ar ES finansējumu. Turklāt Komisija īsteno izmēģinājuma projektu attiecībā uz atklātu piekļuvi pētījumu datiem pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" – tajā atklāta piekļuve tiek piedāvāta noklusējuma režīmā (kas iekļauj atteikšanās iespēju) un ir paredzēti obligāti datu pārvaldības plāni. Pārredzamība un iedzīvotāju iesaistīšana ES politikas veidošanā arī ir svarīgi principi Komisijas labāka regulējuma programmā. Izstrādājot pamatprogrammu "Apvārsnis 2020", notika plaša apspriešanās ar ieinteresētajām personām, un Komisija turpinās iesaistīt ieinteresētās personas pamatprogrammu vērtēšanā un izstrādē. Saskaņā ar D ieteikumu Komisija ir tuvinājusi zinātni iedzīvotājiem, iesaistot viņus pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" izstrādē, īstenojot īpašus un daudznozaru pasākumus pamatprogrammā "Apvārsnis 2020", kas pievērš lielu uzmanību iedzīvotāju iesaistīšanai, un labāk informējot par zinātnes ietekmi uz viņu dzīvi. Turklāt Komisija: turpinās stiprināt atklātu pieeju pētījumu publikācijām un datiem; saskaņā ar labāka regulējuma programmu iesaistīs iedzīvotājus lietotāju virzītu pētniecības un inovācijas darba kārtību sagatavošanā, īpaši izstrādājot jaunas pamatprogrammas un konkrētas darba programmas. E ieteikums: ieviest programmu stratēģisku uzraudzību un novērtēšanu Ar labāka regulējuma paketi tiek ieviesta sistemātiska un saskaņota pieeja attiecībā uz visiem Komisijas dienestu veiktajiem novērtējumiem, un tā nodrošinās Komisijas novērtējumu uzticamu kvalitātes kontroli un novērtējumu rezultātu izmantošanu turpmākas politikas veidošanā. Labāka regulējuma vadlīnijas attiecībā uz novērtējumu garantē pasūtīto novērtējumu kvalitātes kontroli ar koordinācijas komiteju un standartizētu kvalitātes novērtējuma veidlapu palīdzību. Komisija centīsies vēl vairāk uzlabot datu kvalitāti un saskaņotību dažādās darbībās, tostarp uzraudzībā un vērtēšanā, lai nodrošinātu pārredzamus un precīzus datu krājumus uz faktiem balstītas lēmumu pieņemšanas atbalstam. Pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" ir noteikti konkrēti galvenie darbības rādītāji, rādītāji attiecībā uz daudznozaru jautājumiem – ieskaitot dzimumu un starptautisko sadarbību – un konkrētas mērķvērtības, arī attiecībā uz ilgtspējību, klimata pārmaiņām un MVU, kas ļauj sistemātiskāk un regulārāk salīdzināt "Apvārsnis 2020" panākumus ar atsauces rādītājiem programmas sākumā. Tomēr paiet vairāki gadi, pirms vienā projektā vai projektu kopā radītās zināšanas tiek izmantotas jaunu produktu, procesu un pakalpojumu izveidē un pirms tie rada ekonomisku, sociālu un vidisku ietekmi. Pašlaik vairāk nekā 50 % no 7. PP projektiem joprojām turpinās. Tāpēc Komisija turpinās ziņot par 7. PP rezultātiem pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" gada uzraudzības ziņojumos. Turklāt saskaņā ar Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" regulas 32. pantu Komisija informēs par iepriekšējo pamatprogrammu ilgtermiņa ietekmi pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" starpposma novērtējumā.