EIROPAS KOMISIJA Strasbūrā, 5.4.2022 COM(2022) 157 final 2022/0105(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par rūpniecisko iekārtu vidisko datu ziņošanu un Rūpniecisko emisiju portāla izveidi

(Dokuments attiecas uz EEZ) {SEC(2022) 169 final} - {SWD(2022) 111 final} - {SWD(2022) 112 final} - {SWD(2022) 113 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS • Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar Regulu (EK) Nr. 166/2006 (“Regula”) tika izveidots Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrs (E-PRTR) — Eiropas mēroga reģistrs, kas nodrošina publisku piekļuvi galvenajiem vidiskajiem datiem no industriālajiem kompleksiem, kuri atrodas ES, Islandē, Lihtenšteinā un Norvēģijā. E-PRTR satur datus, kurus ik gadu ziņo aptuveni 30 000 industriālo kompleksu un kuri aptver 65 saimnieciskās darbības visā ES. Ar Regulu tiek īstenots 2006. gada Kijivas protokols par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem (“Protokols”), kas stājās spēkā 2009. gadā. Tas ir vienīgais juridiski saistošais starptautiskais instruments par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem. Dalībvalstis ik gadu Komisijai nosūta ziņojumu, kurā ir industriālo kompleksu operatoru iesniegtie dati par katra kompleksa emisijām un pārnesēm. Pēc tam Komisija ar Eiropas Vides aģentūras atbalstu datus publicē publiskā vietnē. Regulas lietderība, efektivitāte, relevantums, saskanība un ES pievienotā vērtība tika novērtēta Komisijas Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) ietvaros. Novērtējumā tika aplūkoti E-PRTR sagādātie ieguvumi, kā arī iespējas to vienkāršot un samazināt regulatīvās izmaksas un slogu. Balstoties uz šo novērtējumu, Komisijas otrajā ziņojumā par Regulas īstenošanu tika izdarīti šādi secinājumi. ·Ir pierādījies, ka E-PRTR nodrošina izšķirīgi svarīgu zināšanu bāzi par emisijām no ES rūpnieciskajām darbībām. Tā nodrošina viegli piekļūstamus un kvalitatīvus datus. Tā sabiedrībai dod piekļuvi šai vērtīgajai informācijai, tā atbalstot lēmumu pieņemšanu vides jomā. ·Tomēr E-PRTR var vēl uzlabot un padarīt lietderīgāku, to saskaņojot ar ziņošanas pienākumiem, kas noteikti citos vides tiesību aktos, kā arī paredzot, ka tajā ziņo kontekstuālu papildinformāciju. Turpinot īstenošanas ziņojuma iestrādes, tika īstenotas vairākas iniciatīvas. ·Tika izveidots Rūpniecisko emisiju portāls (“Portāls”). Tajā ir dati, kas katru gadu tiek ziņoti saskaņā ar E-PRTR regulu, kā arī dati, kas tiek ziņoti saskaņā ar Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (Rūpniecisko emisiju direktīva — RED). Šis portāls ir aizstājis E-PRTR vietni, un tajā ir sakopoti dati par rūpnieciskajām darbībām, kas ziņoti saskaņā ar šiem diviem ES vides tiesību aktiem.

·Lai nodrošinātu kontekstuālu papildinformāciju, Komisijas Īstenošanas lēmumā 2022/142 ir noteiktas mērvienības un parametri, kas operatoriem dod iespēju ik gadu ziņot par katra E-PRTR kompleksa ražošanas apjomu. Ziņošana par ražošanas apjomu pirmoreiz kļūs obligāta attiecībā uz 2023. pārskata gadu. Eiropas zaļais kurss ir Eiropas izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu, tīru aprites ekonomiku. Zaļais kurss atzīst, ka ir vajadzīgas pilnīgi transformatīvas rīcībpolitikas, kas optimizētu resursu pārvaldību un līdz minimumam samazinātu piesārņojumu. Komisija ir apņēmusies pārskatīt ES noteikumus, lai samazinātu piesārņojumu no lielām industriālajām iekārtām. Tā pārskatīs tiesību aktus un pētīs, kā tos pilnīgi pieskaņot zaļā kursa nulles piesārņojuma iecerēm un tā klimata, enerģētikas un aprites ekonomikas rīcībpolitikām, paturot prātā ieguvumus, ko tas nestu gan sabiedrības veselībai, gan biodaudzveidībai. RED un Regula ir komplementāri tiesību akti, kuru mērķis ir sekot līdzi rūpniecības ietekmei uz vidi: ·RED nosaka vadības un kontroles noteikumus ar mērķi pakāpeniski mazināt piesārņojumu no ES lielākajām industriālajām un lopkopības iekārtām, vienlaikus saglabājot vienlīdzīgus konkurences apstākļus; ·Regula palīdz sekot līdzi piesārņojuma mazināšanas centieniem, uzlabojot sabiedrības informēšanu par iekārtu darbību. Tika veikta papildu analīze, lai apzinātu, kā Regulu varētu uzlabot, arī ietekmes novērtējums. Tālāk izklāstīti ietekmes novērtējuma galvenie secinājumi. ·Regulas nozariskā darbības joma būtu jāpārskata, lai tā labāk atbilstu darbībām, ko aptver saistīti vides tiesību akti. Tas jo īpaši attiecas uz RED, kā arī uz Direktīvu (ES) 2015/2193 par vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām un Padomes Direktīvu 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (KNA direktīva). Lai darbības būtu vēl vairāk saskaņotas, par tām būtu jāziņo iekārtas līmenī, kā ir šo citu tiesību aktu gadījumā, nevis kompleksa līmenī. ·E-PRTR regulai būtu jāaptver visi relevantie piesārņotāji. Tas nozīmē, ka Regulas II pielikumā būtu jāiekļauj daži piesārņotāji, to vidū ·prioritārās vielas saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu (Direktīvu 2000/60/EK) un Virszemes ūdeņu direktīvu (Direktīvu 2008/105/ES); ·vielas, kas Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (REACH) identificētas kā tādas, kas rada ļoti lielas bažas; ·vielas, uz kurām attiecas ES tiesību akti par pazemes ūdeņiem un gaisa kvalitāti, arī Pazemes ūdeņu direktīva, Gaisa kvalitātes direktīva un Direktīva 2004/107/EK par noteiktu piesārņotāju koncentrāciju apkārtējā gaisā. ·Lai nodrošinātu saskanību ar ES rīcībpolitikām attiecībā uz aprites ekonomiku un dekarbonizāciju un E-PRTR datiem panāktu labāku vidisko salīdzinošo novērtēšanu, operatoriem būtu jāziņo par ražošanas apjomu un jāziņo komplementāri dati, it sevišķi par resursu (enerģijas, ūdens un izejmateriālu) izmantojumu. ·Pašreizējie trūkumi, kas ietekmē regulas īstenošanu, būtu jānovērš, proti, ·jāatjaunina analītiskās metodes, ko operatori izmanto, lai noteiktu emisijas un pārneses ārpus objekta;

·operatoriem jālūdz ziņojumā kompetentajām iestādēm skaidri apstiprināt, ka noteikta piesārņotāja emisija vai atkritumu vai notekūdeņu pārnese ārpus objekta ir zem piemērojamajiem ziņošanas sliekšņiem; ·dalībvalstīm jādod iespēja ziņot noteiktus datus lopkopju vietā, jo tiem var trūkt resursu, lai paziņotu precīzus datus. Nepieciešamība Regulu pārskatīt tika apstiprināta paziņojumā par Eiropas zaļo kursu, un tā tiek pārskatīta vienlaikus ar RED. Tas nodrošinās šo divu tiesību aktu vispārējo konsekvenci un efektivitāti. Šajā kontekstā, ņemot vērā Regulā izdarāmo grozījumu raksturu un apmēru, kā arī nepieciešamību nodrošināt konsekvenci un juridisko skaidrību, Regulu ar šo priekšlikumu vajadzētu atcelt un aizstāt, tomēr vajadzības gadījumā pārņemot tajā noteiktos pamatpienākumus. • Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā Regula ir saistīta ar daudziem citiem ES tiesību aktiem vides jomā, jo tā attiecas uz plašu agroindustriālo iekārtu un relevanto vielu, arī siltumnīcefekta gāzu, klāstu. Tiesību akti, ar ko tā ir saistīta, ietver piesārņojuma jautājumam veltītos tiesību aktus, piemēram, RED, Vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu direktīvu, KNA direktīvu un Padomes Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (Atkritumu poligonu direktīva). Tā ir saistīta arī ar ES tiesību aktiem, kas aizsargā vidi (piemēram, virszemes ūdeņus, pazemes ūdeņus un apkārtējo gaisu) no piesārņotāju emisijām, jo piesārņotāju emisijas var ietekmēt šo vides sfēru stāvokli. Visbeidzot, Regula ir saistīta ar klimata tiesību aktiem, arī ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un Kopīgo centienu regulu. Eiropas pirmais piesārņotāju reģistrs — Eiropas Piesārņojošo vielu emisiju reģistrs (EPER) — tika izveidots saskaņā ar pirmo ES tiesību aktu par rūpnieciskā piesārņojuma kontroli, proti, Piesārņojuma integrētas novēršanas un kontroles direktīvu (IPPC direktīva). EPER mērķis bija sniegt informāciju par galvenajām emisijām no darbībām, ko reglamentē IPPC direktīva. Tomēr abu tiesību aktu izmaiņu dēļ starp RED regulatīvo sistēmu un tās emisiju inventarizāciju tagad ir atšķirības. 2006. gadā EPER, izpildot Eiropas Savienībai Protokolā noteiktās saistības, pārtapa par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru (E-PRTR). 2010. gadā RED darbības joma tika paplašināta tā, ka tā aptver vairāk darbību nekā IPPC direktīva. Tāpēc RED agroindustriālo darbību regulatīvā sistēma ir mazāk saskanīga ar regulu, kas ir tās galvenais monitoringa instruments. 2015. gadā Vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu direktīvā tika ieviestas regulatīvās pārbaudes attiecībā uz mazākām sadedzināšanas stacijām, bet bez prasības veikt emisiju inventarizāciju. Tāpēc, lai Regula atbalstītu RED īstenošanu, tiek ierosināts Regulas I pielikumu grozīt tā, lai tā aptvertu visas RED darbības un dažas mazākas sadedzināšanas stacijas. Izveidojot emisiju inventarizācijas pārskatu, E-PRTR atbalsta arī KNA direktīvas un Atkritumu poligonu direktīvas īstenošanu. • Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām

Regulas pārskatīšana ir īpaši minēta paziņojumā par Eiropas zaļo kursu. Tās pārskatīšana arī palīdz īstenot ES nulles piesārņojuma redzējumu 2050. gadam, sagādājot datus par agroindustriālajām emisijām gaisā, ūdenī un augsnē. Kopā ar citiem saistītiem ES vides tiesību aktiem regulas pārskatīšana palīdzēs samazināt piesārņojumu līdz līmenim, kas netiek uzskatīts par kaitīgu ne veselībai, ne dabiskajām ekosistēmām. Tā arī respektēs planētas iespēju robežas, tādējādi mazinot vides saindētību. 2. JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE • Juridiskais pamats Ierosinātā tiesību akta galvenais mērķis ir aizsargāt vidi un cilvēka veselību. Tāpēc ierosinātās regulas juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts. • Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Protokolu ir parakstījusi gan ES, gan atsevišķas dalībvalstis. Tā kā Protokolā attiecībā uz dažu noteikumu īstenošanu ir piedāvāti varianti (piemēram, darbības var definēt, izmantojot vai nu jaudas, vai darbinieku sliekšņus), Regulā ir pieņemta vienota pieeja un nodrošināta tās konsekventa piemērošana visā ES. Regula turklāt rada pievienoto vērtību, jo tās dēļ ir izstrādāts ES norādījumu dokuments ar noteikumiem un padomiem par datu vākšanu, kvalitātes nodrošināšanu un noformējumu. Šie norādījumi padara dažādu dalībvalstu datus konsekventākus un vieglāk salīdzināmus. Eiropas Vides aģentūra veic papildu kvalitātes nodrošināšanas pārbaudes. Tas uzlabo datu pilnīgumu un precizitāti. Šīs pārbaudes ES līmenī atklāj problēmas, kas pēc tam tiek labotas nacionālā līmenī, — bez Eiropas reģistra tas nebūtu iespējams. ES ekspertu grupas, darbsemināri un analītiskie ziņojumi turklāt atbalsta nacionālos reģistrus un palīdz dalībvalstīm tos uzturēt.

Sabiedrībai Regula rada ievērojamu ES pievienoto vērtību, jo tā ļauj viegli salīdzināt datus par emisijām dažādās ES industrijās un nodrošina kumulatīvus datus par ES emisijām. Šos datus būtu daudz grūtāk savākt un apkopot no 27 atsevišķiem nacionālajiem reģistriem. Tāpēc Regula rada būtisku pievienoto vērtību salīdzinājumā ar to, ko varētu sasniegt ar 27 valstu individuālu rīcību, un regulas priekšmets joprojām pamato rīcību ES līmenī. • Proporcionalitāte Novērtēt E-PRTR izmaksas un ieguvumus ir grūti. Tomēr ieinteresētās personas uzskata, ka aplēstās E-PRTR izmaksas ir salīdzinoši mazas, salīdzinot ar tās ievērojamo ieguldījumu datu caurredzamībā un sabiedrības iesaistē. 16. pants, kas ir neefektīvs E-PRTR regulas noteikums, jau ir svītrots — tas paredzēja, ka dalībvalstīm reizi 3 gados jāziņo par vispārējo E-PRTR īstenošanu. • Juridiskā instrumenta izvēle Lai gan šis priekšlikums sakņojas Regulā (EK) Nr. 166/2006, juridiskās skaidrības labad ir lietderīgi minēto regulu atcelt un aizstāt. III pielikumā ir atbilstības tabula. Tā kā priekšlikuma mērķis ir atcelt un aizstāt ES regulu, arī priekšlikums ir regula. 3. EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI • Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Regulas 2017. gada REFIT izvērtējumā tika secināts, ka tā der paredzētajam mērķim un ir uzskatāma par svarīgu ES vides tiesību aktu, jo tajā ir publiski pieejama informācija par lielo industriju vidisko sniegumu. Ieinteresētās personas E-PRTR vērtē atzinīgi. Tās atzīst, ka tā ir viegli piekļūstama, ka tai ir vērtīgs un konsekvents datu kopums un ka ES rūpniecisko emisiju datiem nav salīdzināmas alternatīvas.

Izvērtējumā netika konstatēts, kā esošo Regulu būtiski uzlabot vai vienkāršot. Tomēr tajā šādās jomās tika apzināti uzlabojami aspekti: –lai gan šķiet, ka dalībvalstis konverģējas uz labu praksi, esošo ES norādījumu atjaunināšana varētu palīdzēt datus interpretēt konsekventāk; –E-PRTR varētu būt efektīvāks un konsekventāks, ja to vēl vairāk saskaņotu ar citiem cieši saistītiem vidiskās ziņošanas pienākumiem; –dalībvalstu pienākums reizi 3 gados ziņot par E-PRTR regulas īstenošanu netika uzskatīts par sevišķi lietderīgu, kas vedināja domāt par vienkāršošanu; –papildu kontekstuālu datu pievienošana esošajam E-PRTR varētu to padarīt noderīgāku kā visaptverošu vidiskās informācijas avotu. 2021. gadā tika pabeigts regulas ietekmes novērtējums, sīkāk pievēršoties šādiem jautājumiem. –Nerezultatīvi tiesību akta aspekti: ko darīt jomās, kurās spēkā esošie noteikumi varētu būt rezultatīvāki un efektīvāki. –Ieguldījums resursefektivitātē un mazāk toksiskā ražošanā: noteikt, kādus jaunus piesārņotājus varētu Regulā iekļaut, it sevišķi nolūkā to labāk pieskaņot (gaisam un ūdenim noteiktajiem) vides kvalitātes standartiem un REACH regulai; apsvērt, kā regula varētu veicināt aprites ekonomikas attīstību un uzturēšanu, piemēram, ar ziņošanu par enerģijas, ūdens un izejmateriālu izmantojumu. –Ieguldījums dekarbonizācijā: kā Regula varētu palīdzēt dažādas industriālās darbības padarīt oglekļefektīvākas. –Nozariskā darbības joma: noteikt, vai Regula neizlaiž kādas svarīgas darbības vides jomā un kā tā ir saskaņota ar saistītajiem tiesību aktiem un tos atbalsta (jo īpaši RED, Vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu direktīvu un KNA direktīvu). • Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Sākotnējās atsauksmes tika sniegtas par sākotnējo ietekmes novērtējumu, kas publicēts Komisijas vietnē “Izsakiet viedokli”. Apspriešana notika no 2020. gada 28. septembra līdz 2020. gada 26. oktobrim, un tajā tika saņemtas 37 atbildes. Ietekmes novērtēšanas ietvaros 13 nedēļas no 2020. gada 22. decembra līdz 2021. gada 23. martam noritēja atklāta sabiedriskā apspriešana par RED un Regulas pārskatīšanu. Bija 24 jautājumi, no kuriem 4 attiecās tieši uz Regulu. Sabiedrība un organizācijas tika mudinātas aizpildīt tiešsaistes anketu ES aptauju platformā. Apspriešana tika publiskota vietnē “Izsakiet viedokli”, un ieinteresētās personas par tās sākšanu tika informētas arī pa e-pastu. Apspriešanas respondenti varēja nosūtīt arī nostājas dokumentus.

Pēc apspriešanas notika mērķorientēta ieinteresēto personu aptauja. Aptauja bija pieejama 8 nedēļas (no 2021. gada 8. marta līdz 30. aprīlim), pēc tam tās termiņš par 2 nedēļām tika pagarināts (līdz 2021. gada 14. maijam), lai būtu iespējams iesniegt vairāk atbilžu. Uzaicinājumi aptauju aizpildīt pa e-pastu tika nosūtīti vairāk nekā 800 RED un E-PRTR ieinteresētajām personām. Aptaujā ieinteresētās personas tika aicinātas apzināt un novērtēt dažādus rīcības variantus. Tajā bija 61 jautājums sešās apzinātajās problēmjomās (sk. tālāk). Daži jautājumi tika pielāgoti konkrētām ieinteresētajām personām: Dalībvalstu iestādes (jebkurā pārvaldes līmenī), nozare (atsevišķi uzņēmumi vai arodapvienības) vai citas grupas (vides NVO, tehniskie eksperti, akadēmisko aprindu pārstāvji un pētnieki). Pa e-pastu tika nosūtītas aptaujas Word un PDF versijas, lai palīdzētu savākt informāciju un nodrošinātu pilnīgu caurredzamību. Trīs nozares apvienības un viena NVO iesniedza papildu materiālus, piemēram, nostājas dokumentus, skaidrojošas piezīmes un galveno vēstījumu kopsavilkumus. Turklāt tika veiktas 30 intervijas ar starptautisku struktūru, ES iestāžu, valsts iestāžu, nozares apvienību vai arodapvienību, nevalstisko organizāciju un citu organizāciju pārstāvjiem. Šeit rezumēti galvenie viedokļi, kas saņemti par sešām konstatētajām problēmām. 1. Darbības un darbību sliekšņi. Lielākā daļa respondentu no visām ieinteresēto personu grupām pauda viedokli, ka ir svarīgi saskaņot Regulas un RED darbību kategorizāciju. Lielākā daļa pētnieku, NVO un valsts iestāžu pauda viedokli, ka tas viņiem palīdzētu darbā, savukārt lielākā daļa nozares respondentu domāja, ka tas viņu pašreizējos E-PRTR uzdevumus neietekmētu. Šī saskaņošana tika uzskatīta par iespēju atvieglot datu vākšanu un ziņošanu un padarīt konsekventāku vides kontroles darbību un datu kvalitāti. 2. Piesārņotāji un emisiju ziņošanas sliekšņi. Respondentiem tika jautāts, cik svarīgi ir Regulas II pielikumā iekļaut vēl 52 konstatētus piesārņotājus. Šim priekšlikumam bija vispārējs atbalsts, bet rezultāti atspoguļo respondentu lietpratību un šo piesārņotāju nozīmi respondenta pārstāvētajā industriālajā nozarē. Aptaujas dalībnieki arī ierosināja vairākus citus piesārņotājus, kas būtu jāiekļauj. 3. Informācija, kas palīdz sekot līdzi progresam ceļā uz aprites ekonomiku un rūpniecības dekarbonizāciju. Daudzi pētnieki, NVO un valsts iestādes pauda viedokli, ka ir ļoti svarīgi vai samērā svarīgi sniegt kontekstuālu papildinformāciju par enerģijas patēriņu un enerģijas atgūšanu / atkalizmantošanu. Tomēr tikai neliela daļa nozares ieinteresēto personu uzskatīja, ka tas ir svarīgi, un bieži tika paustas bažas par papildu administratīvo slogu. 4. Ziņošanas metodes un datu plūsma. Lielākā daļa respondentu no visām ieinteresēto personu grupām uzskatīja, ka dažās industriālajās nozarēs ir svarīgi vai vismaz nedaudz svarīgi pieļaut elastību attiecībā uz lejupēju ziņošanu (ko veic dalībvalstis). Attiecībā uz ziņošanas termiņu saīsināšanu daudzas nozares ieinteresētās personas norādīja, ka datu kvalitāte ir svarīgāka nekā datu ziņošanas ātrums. 5. Piekļuve E-PRTR informācijai. Pētnieki, NVO, publiskās iestādes un sabiedrība atbalstīja prasību ziņot par emisijām līmenī, kas ir zemāks par kompleksa līmeni. Nozares pārstāvji bija noraidošāki un pauda uzskatu, ka tas būtiski ietekmēs viņu darba slodzi. 6. Emisijas no difūziem avotiem un produktiem. Visi respondenti piekrita, ka ierosinātie varianti palīdzētu uzlabot pašreizējo E-PRTR informāciju par emisijām no difūziem avotiem, īpaši atbalstot standartizētas veidnes un emisijas faktorus. Lielākā daļa nozares ieinteresēto personu uzskatīja, ka produktu emisijas nav nozīmīgas, savukārt pētnieki, NVO un iestādes uzskatīja, ka tās ir samērā svarīgas vai ļoti svarīgas.

• Ietekmes novērtējums 2021. gada 20. decembrī Regulējuma kontroles padome sniedza pozitīvu atzinumu ar atrunām. Tas tiks publicēts pēc tam, kad Komisija būs šo priekšlikumu pieņēmusi. Tikmēr dienestu darba dokuments ir grozīts, lai ņemtu vērā padomes konstatējumus. • Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Saskaņā ar Komisijas apņemšanos nodrošināt labāku regulējumu šis priekšlikums ir sagatavots iekļaujoši, balstoties uz pilnīgu caurredzamību un pastāvīgu sadarbību ar ieinteresētajām personām, pienācīgi ņemot vērā ārējās atsauksmes un rūpīgu ārējo pārbaudi, lai nodrošinātu, ka priekšlikums garantē pareizo līdzsvaru. E-PRTR ir atzīts par racionalizētas un saskanīgas ziņošanas paraugpraksi. Lai gan tas ierobežo tālākas racionalizācijas iespējas, priekšlikumi ir izstrādāti tā, lai līdz minimumam samazinātu papildu slogu. Ziņošana iekārtas līmenī, nevis kompleksa līmenī nodrošinās pilnīgu saskanību ar ziņošanu saskaņā ar Direktīvu 2010/75, tādējādi samazinot jebkādu administratīvo slogu, kas saistīts ar to, ka rūpnieciskos objektos jāziņo dažādos tehniskajos līmeņos. Vienkāršota lejupēja ziņošana par lopkopību un akvakultūru mazinās administratīvo slogu lopkopības saimniecībām un akvakultūras uzņēmumiem par 11,8 miljoniem euro gadā, bet valsts pārvaldei — par 0,670 miljoniem euro. Tā kā līdzšinējā E-PRTR regula (Regula (EK) Nr. 166/2006) ir būtiski jāgroza, tā juridiskās noteiktības, skaidrības un pārredzamības labad tiks atcelta un aizstāta ar jaunu regulu. • Pamattiesības Šajā priekšlikumā ir ievērotas pamattiesības, it sevišķi tās, kas norādītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Tas turklāt dod ieguldījumu tiesībās uz augstu vides aizsardzības līmeni saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu, kā noteikts hartas 37. pantā. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums ietekmēs Komisijas un Eiropas Vides aģentūras cilvēkresursu un administratīvo resursu budžetu. Šī informācija sniegta pielikumā pievienotajā finanšu pārskatā.

Komisijai būs vairāk darba pie tā, lai īstenotu paplašināto regulas darbības jomu (t. i., plašāku nozarisko aptvērumu) un pastiprināto rīcību (piemēram, tādus papildu faktorus kā resursu izmantojums un ziņošana iekārtas līmenī). Komisija šo darbu veiks saskaņā ar esošo resursu iedali. Eiropas Vides aģentūra Komisijai palīdzēs, pārvaldot Rūpniecisko emisiju portālu (“Portāls”) un īstenojot praktiskus pasākumus, ko prasa paplašinātā darbības joma un pastiprinātā rīcība. Lai to panāktu, ir vajadzīgas kopā divas papildu pilnslodzes ekvivalenta vietas. 5. CITI ELEMENTI • Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Kopējās piesārņotāju emisijas katrā nozarē, balstītas uz datiem, ko operatori paziņo E-PRTR, aizvien būs galvenie rādītāji, kad rādīs virzību uz šīs iniciatīvas mērķu sasniegšanu. Uzlabotais E-PRTR palīdzēs labāk sekot līdzi dažādu industriālo nozaru vidiskajam sniegumam. ·Sīkāka ziņošana par piesārņotāju emisijām iekārtas līmenī dos iespēju analizēt pamatprocesus nozarēs, kurās vidiskais sniegums uzlabojas vai atpaliek. ·Ziņošana par resursu izmantojumu dos iespēju noteikt jaunus materiālu, ūdens un enerģijas izmantojuma rādītājus. Tādējādi būs iespējams sekot līdzi resursefektivitātes uzlabojumiem. ·Regulāri atjauninot to vielu uzskaitījumu, kuras E-PRTR aptver, būs iespējams noteikt rādītājus potenciāli problemātiskām vai problemātiskām vielām. Tas savukārt dos iespēju sekot līdzi tam, kā šīs vielas tiek izmantotas un pārvaldītas. Šie uzlabojumi arī palīdzēs nodrošināt, ka šo monitoringu varēs lietderīgi izmantot plašākā nulles piesārņojuma monitoringa un perspektīvas satvarā, kas no 2022. gada tiks publicēts ik pēc 2 gadiem. Nulles piesārņojuma monitoringa satvarā pieejamie dati par gaisa, ūdens un augsnes piesārņojumu palīdzēs izvērtēt, kāda ietekme ir mazākam piesārņojumam no iekārtām, uz kurām attiecas RED un Regula. Attiecībā uz E-PRTR pasākumiem galvenie rādītāji ietvers ziņošanas savlaicīgumu un pilnīgumu — pa dalībvalstīm, nozarēm un vides sfērām. Sabiedrības piekļuve apvienotajai RED/E-PRTR informācijai tiks mērīta ar portāla tīmekļa statistiku.

Reakcijai uz tiesību aktu uzlabojumiem tiks sekots līdzi, izmantojot RED un E-PRTR ieinteresēto personu aptaujas. • Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums 1. pantā ir norādīts akta priekšmets, t. i., izveidot Rūpniecisko emisiju portālu (“Portāls”) kā jauno tiešsaistes elektronisko datubāzi, kas aizstās E-PRTR un saturēs visus datus, kuri ziņoti saskaņā ar Regulu; īstenot ANO/EEK Protokolu par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem; atvieglot sabiedrības piekļuvi vidiskajai informācijai un sabiedrības līdzdalību ar vidi saistītu lēmumu pieņemšanā un uzlabot spēju izvērtēt un novērtēt rūpniecisko emisiju tiesību aktu ietekmi uz vidi. 2. pantā definēti galvenie termini nolūkā nodrošināt juridisko noteiktību un skaidrību un garantēt akta pareizu un pilnīgu īstenošanu. Cita starpā definēti ir termini “iekārta”, “emisija”, “pārnese ārpus objekta”, “difūzi avoti”, “operators”. Lai nodrošinātu konsekvenci ar citiem saistītiem ES tiesību aktiem, dažās definīcijās ir atsauces uz definīcijām, kas noteiktas RED un Direktīvā 2008/98/ES par atkritumiem. 3. pantā ir precizēts, kādi dati Portālā tiks iekļauti, t. i., dati, ko operatori un dalībvalstis ziņo saskaņā ar 5. pantu, un relevanta papildu vidiskā informācija, ko ziņo saskaņā ar citiem saistītiem ES tiesību aktiem. 4. pants attiecas uz Portāla veidošanu un struktūru un nosaka, ka dati nodrošināmi gan agregēti, gan neagregēti, lai Portāla lietotāji varētu meklēt, piemēram, pēc iekārtas vai darbības. Mērķis ir Portāla lietotājiem nodrošināt iespējami vienkāršu un lietderīgu piekļuvi relevantiem ziņotajiem datiem. 5. pantā izklāstīts, kādi dati attiecīgo I pielikuma industriālo iekārtu operatoriem ik gadu jāpaziņo savām dalībvalstīm. Tas ietver II pielikumā norādīto piesārņotāju emisiju vidē, atkritumu un notekūdeņu pārnesi ārpus objekta, resursu (piemēram, ūdens, izejmateriālu) izmantojumu, informāciju par šo datu kontekstu (piemēram, gada ražošanas apjoms) un to, vai uz iekārtu attiecas citi saistīti ES tiesību akti, piemēram, RED. Lai izvairītos no dubultas ziņošanas, 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir precizēts, ka par tādu atkritumu pārnesi ārpus objekta, kurus likvidē ar operācijām “attīrīšana augsnē” vai “iesūknēšana zemes dzīlēs”, kā par emisiju zemē būtu jāziņo tikai tās iekārtas operatoram, no kuras atkritumi rodas. Dati par emisijām un pārnesēm paziņojami kā visu tīšo, netīšo, kārtējo un ārpuskārtējo darbību gada kopsummas. Regulas 5. panta 1. punktā un II pielikumā ir noteiktas sliekšņvērtības, pie kurām iestājas ziņošanas pienākums. Ja minētās sliekšņvērtības nav pārsniegtas, operatoriem būtu skaidri jādeklarē, ka to gada emisijas un/vai pārneses ārpus objekta ir bijušas zem minētajām sliekšņvērtībām. Šā noteikuma mērķis ir novērst īstenošanas nepilnību, t. i., neskaidrību par to, vai operatora nulles deklarācija atspoguļo ziņošanu par atteicēm vai emisijām un pārnesēm, kas ir zem piemērojamajiem ziņošanas sliekšņiem. Tāpat 5. panta 3. punktā ir risināta vēl viena īstenošanas nepilnība attiecībā uz metodēm, ar ko operatori kvantificē emisijas un pārneses ārpus objekta, nosakot kvantifikācijas hierarhiju, proti, 1) mērījumi; 2) aprēķini un 3) aplēses. Lai būtu iespējams veikt operatoru ziņojumu revīziju, operatoriem ieraksti ar datiem, no kuriem iegūta ziņotā informācija, būtu jāglabā piecus gadus. Dažu iekārtu operatoriem var trūkt resursu, kas vajadzīgi, lai kvantificētu to tīšās ikgadējās II pielikumā uzskaitīto piesārņotāju emisijas.Tāpēc administratīvās vienkāršošanas labad dalībvalstis var šādas emisijas kvantificēt mājputnu, cūku un liellopu audzēšanas iekārtu operatoru (I pielikuma 2. darbība) vietā un akvakultūras operatoru (I pielikuma 7. darbība) vietā.

Pants arī prasa, lai dalībvalstis noteiktu termiņu, kādā operatoriem jāsniedz dati to kompetentajām iestādēm. 6. pants attiecas uz nākamajiem dalībvalstu ikgadējiem datu ziņojumiem Komisijai. Formāts un datums, līdz kuram dalībvalstīm dati jāpaziņo, tiks noteikts ar īstenošanas aktiem. Šajā sakarā joprojām ir piemērojams Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1741, kas nosaka datu formātu un ziņošanas termiņu. Komisijai ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību dalībvalstu dati būtu Portālā jāiekļauj viena mēneša laikā pēc to saņemšanas no dalībvalstīm. 7. pants attiecas uz ziņošanu par piesārņotāju emisijām no difūziem avotiem. Ja šādi dati ziņoti netiek, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai šādu ziņošanu iniciētu. 8. pants attiecas uz ziņoto datu kvalitāti. Operatoriem ir jānodrošina datu kvalitāte, un kompetentajām iestādēm ir jānovērtē šo datu precizitāte, pilnīgums, konsekvence un ticamība. Komisija var pieņemt attiecīgas vadlīnijas, izmantojot īstenošanas aktus. 9., 10. un 11. pants. Saskaņā ar ANO/EEK Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, Protokolu un attiecīgajiem ES tiesību aktiem, arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK, šo noteikumu mērķis ir nodrošināt i) sabiedrības bezmaksas tiešsaistes piekļuvi Portālā iekļautajiem datiem, ar piezīmi, ka tas neskar ierobežojumus, kas noteikti ES tiesību aktos par piekļuvi vidiskajai informācijai, piemēram, operatoru komerciālo interešu un konfidenciālas informācijas aizsardzību; ii) sabiedrības līdzdalību Portāla tālākā izstrādē un iii) sabiedrības tiesības uz tiesu pieejamību attiecībā uz piekļuvi vidiskajai informācijai. 12. pants attiecas uz regulas īstenošanas norādījumu izstrādi un regulāru atjaunināšanu. Norādījumos cita starpā būs iztirzātas ziņošanas procedūras un ziņoto datu kvalitātes nodrošināšana. 13. pantā noteikts, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jāveicina sabiedrības informētība par Portālu. 14. un 15. pants. Ar 14. pantu Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu I un II pielikumu nolūkā nodrošināt, ka regula joprojām ir aktuāla.

Attiecībā uz I pielikumu ir paredzēta iespēja pievienot jaunas rūpnieciskas vai lauksaimnieciskas darbības, kas būtisku piesārņotāju emisiju vai resursu izmantojuma dēļ nelabvēlīgi ietekmē vai varētu nelabvēlīgi ietekmēt vidi vai cilvēka veselību. Darbības var būt nepieciešams pievienot arī tālab, lai ieviestu izmaiņas, kas izdarītas Protokolā par PRTR. Tāpat ir paredzēts atjaunināt II pielikumu, tajā iekļaujot piesārņotājus, uz kuriem attiecas īpaša regulatīvā kontrole saskaņā ar ES tiesību aktiem ķimikāliju, ūdens un gaisa kvalitātes jomā un ņemot vērā to iespējamo bīstamību videi vai cilvēka veselībai. Piesārņotājus var būt nepieciešams pievienot arī tālab, lai ieviestu izmaiņas, kas izdarītas Protokolā par PRTR. Turklāt šis noteikums dod iespēju noteikt ziņošanas sliekšņus, kas nodrošina, ka tiktu aptverti vismaz 90 % piesārņotāju emisiju no I pielikumā minētajām darbībām. 15. pantā ir izklāstīti šo deleģējumu izmantošanas nosacījumi. 16. pants ir komitoloģijas noteikums, kurā precizēts, ka Komisijai palīdzēs komiteja un ka ir piemērojama Komitoloģijas regulā (Regulā (ES) Nr. 182/2011) noteiktā pārbaudes procedūra. Tajā ir paredzēta iespēja pieņemt Komisijas īstenošanas aktus, lai noteiktu vai atjauninātu ziņošanas datumu un formātu saskaņā ar 6. panta 1. punktu. 17. pantā ir precizēti kritēriji, kas dalībvalstīm jāņem vērā, nosakot sodus par regulas noteikumu pārkāpumiem, un dalībvalstis tiek aicinātas pieņemt atbilstības nodrošināšanas pasākumus pārkāpumu novēršanai un atklāšanai. 18., 19. un 20. pants. 18. pants attiecas uz Regulas (EK) Nr. 166/2006 atcelšanu un aizstāšanu. 20. pantā norādīts spēkā stāšanās datums, savukārt 19. pants attiecas uz pārejas noteikumiem līdz šā datuma pienākšanai. I pielikumā ir norādītas darbības, uz kurām regula attiecas, proti, ·iekārtas, kas veic vienu vai vairākas Direktīvas 2010/75/ES I vai I.a pielikumā norādītās darbības un pārsniedz tajos norādītos piemērojamos sliekšņus; ·vidējas jaudas sadedzināšanas stacijas, kuru jauda pārsniedz 20 MW (megavatus); ·papildu darbības, kas norādītas Protokolā, bet uz kurām iepriekš minētie tiesību akti neattiecas, proti, derīgo izrakteņu ieguve zemes dzīlēs (arī jēlnaftas vai gāzes ieguve); derīgo izrakteņu ieguve atklātos karjeros un karjeru izstrāde; lielākās komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas; akvakultūra un kuģubūve / kuģu demontāža vai krāsošana / krāsas noņemšana. Šīs piemērošanas jomas mērķis ir panākt saskanību ar citiem saistītiem ES vides tiesību aktiem, arī Direktīvu 2010/75/ES un Direktīvu (ES) 2015/2193.

II pielikumā ir noteikts to piesārņotāju saraksts, par kuriem jāziņo, un attiecīgi sliekšņi, pie kuriem iestājas emisiju ziņošanas pienākums. III pielikumā ir atbilstības tabula, kurā uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 166/2006 noteikumi un atbilstošie šā priekšlikuma noteikumi. 2022/0105 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par rūpniecisko iekārtu vidisko datu ziņošanu un Rūpniecisko emisiju portāla izveidi

(Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Eiropas Savienības Astotā vides rīcības programma, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. XXX/202X/ES, prasa, lai Komisija, dalībvalstis, reģionālās un vietējās iestādes un ieinteresētās personas gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī rezultatīvi piemērotu augstus pārredzamības, sabiedrības līdzdalības un tiesu pieejamības standartus saskaņā ar ANO/EEK Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”). (2)Orhūsas konvencija, ko Eiropas Kopiena ratificēja 2005. gada 17. februārī ar Padomes Lēmumu 2005/370/EK, atzīst, ka plašāka sabiedrības pieeja vidiskajai informācijai un šādas informācijas izplatīšana palīdz pievērst sabiedrības uzmanību vides jautājumiem, veicina brīvu domu apmaiņu, rezultatīvāku sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā vides jomā un galu galā palīdz panākt labāku vides stāvokli.

(3)2005. gada 2. decembrī Eiropas Kopiena ar Padomes Lēmumu 2006/61/EK ratificēja ANO/EEK Protokolu par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem (turpmāk “Protokols”). (4)Lai Protokolu īstenotu, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 166/2006 tika izveidots Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrs. (5)Komisijas otrajā ziņojumā par Regulas (EK) Nr. 166/2006 īstenošanu tika secināts, ka ziņošanas pienākumi būtu jāracionalizē, meklējot sinerģijas ar citiem saistītiem Savienības vides tiesību aktiem par rūpniecisko iekārtu radīto piesārņojumu, it sevišķi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES un Padomes Direktīvu 91/271/EEK. Ziņojumā arī bija uzsvērts, ka jāizpēta iespējas sniegt papildu kontekstuālu informāciju, lai ziņotie dati būtu noderīgāki. (6)Ar Komisijas paziņojumu “ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns” tika izveidots Savienības rīcības plāns nulles piesārņojuma, enerģētikas, dekarbonizācijas un aprites ekonomikas jomā un atbalstīta ziņotās informācijas lietderīga izmantošana plašākā nulles piesārņojuma monitoringa un perspektīvas satvarā un monitoringa satvarā, kas paredzēts Astotajā vides rīcības programmā. (7)Saskaņā ar secinājumiem, kas izvirzīti Komisijas otrajā ziņojumā par Regulas (EK) Nr. 166/2006 īstenošanu, Komisija ar Eiropas Vides aģentūras (“Aģentūra”) atbalstu 2021. gada jūnijā izstrādāja Rūpniecisko emisiju portālu (“Portāls”), ar ko aizstāt Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru un tādējādi uzlabot sinerģiju ar ziņošanu saskaņā ar Direktīvu 2010/75/ES. (8)Portālam būtu sabiedrībai jānodrošina bezmaksas un tiešsaistes piekļuve tālāk integrētai un saskanīgai datu kopai par galvenajiem vides noslogojumiem, ko rada rūpnieciskās iekārtas, jo šādi dati ir izmakslietderīgs instruments, ar kura palīdzību veikt salīdzinājumus un pieņemt lēmumus vides jautājumos, veicināt labāku vidisko sniegumu, apsekot tendences, demonstrēt progresu piesārņojuma samazināšanā, veikt iekārtu salīdzinošo novērtēšanu, sekot līdzi atbilstībai relevantiem starptautiskajiem nolīgumiem, noteikt prioritātes un izvērtēt progresu, kas panākts ar Savienības un nacionālajām vides rīcībpolitikām un programmām. (9)Dati Portālā būtu jānodrošina gan agregētā, gan neagregētā veidā, lai lietotāji varētu veikt mērķorientētu meklēšanu. (10)Lai gūtu labumu no sinerģijas starp Portālu un datubāzēm par vides noslogojumiem, ko rada rūpnieciskās iekārtas, arī tās, uz kurām attiecas Direktīva 2010/75/ES, un lai nodrošinātu saskanību ar minētās direktīvas īstenošanu un atbalstu tās īstenošanai, ziņošanas prasības būtu jāpiemēro iekārtas līmenī. (11)Lai izpildītu Protokola prasības, ziņošanas prasības būtu jāpiemēro visām darbībām, kas uzskaitītas tā I pielikumā. Turklāt, lai panāktu sinerģiju ar saistītajiem Savienības vides tiesību aktiem, kas skar rūpnieciskās iekārtas, šīs regulas darbības jomai būtu jāatbilst arī Direktīvas 2010/75/ES I un I.a pielikumā minētajām rūpnieciskajām darbībām un atsevišķām darbībām, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2193. (12)Lai monitorētu rūpniecisko iekārtu vidisko sniegumu, Portālā iekļaujamajiem datiem būtu jāaptver noteiktu piesārņotāju (kuri pārsniedz kvantitatīvus sliekšņus) emisijas vidē, šos piesārņotājus saturošu notekūdeņu pārnese ārpus objekta un atkritumu pārnese ārpus objekta. (13)Portālā būtu jāiekļauj arī dati par ūdens, enerģijas un izejmateriālu izmantojumu attiecīgajās iekārtās, lai būtu iespējams sekot līdzi progresam virzībā uz ļoti resursefektīvu aprites ekonomiku. (14)Orhūsas konvencija, ko Eiropas Kopiena ratificēja 2005. gada 17. februārī ar Padomes Lēmumu 2005/370/EK, atzīst, ka plašāka sabiedrības pieeja vidiskajai informācijai un šādas informācijas izplatīšana palīdz pievērst sabiedrības uzmanību vides jautājumiem, veicina brīvu domu apmaiņu, rezultatīvāku sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā vides jomā un galu galā palīdz panākt labāku vides stāvokli. (15)Lai paziņotos datus par piesārņotāju emisiju un atkritumu un notekūdeņu pārnesi ārpus objekta būtu iespējams kontekstualizēt, iekārtu operatoriem būtu arī jāziņo informācija par attiecīgās iekārtas ražošanas apjomu, darbinieku skaitu un ekspluatācijas stundām, kā arī informācija par avārijām, kuru dēļ notikusi emisija. (16)Vispārējais ieguvums no Portāla attiecībā uz piekļuvi vidiskajai informācijai par rūpnieciskajām iekārtām būtu maksimāli jāpalielina, iekļaujot saites uz citām informācijas plūsmām, kas izriet no Savienības vides tiesību aktiem par klimata pārmaiņām, gaisa, ūdens un zemes aizsardzību un par atkritumu apsaimniekošanu, arī no ziņošanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/18/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK un Direktīvu 2010/75/ES. Turklāt, lai maksimalizētu Portāla lietderību lietotājiem, tas būtu jāveido tā, lai atvieglotu vēlāku integrāciju ar citām relevantām vidisko datu plūsmām. (17)Juridiskās noteiktības labad būtu jāprasa, lai tad, ja atkritumu un notekūdeņu emisijas un pārneses ārpus objekta ir zem ziņošanas sliekšņiem, iekārtu operatori iesniedz nulles deklarāciju. (18)Lai uzlabotu ziņoto datu kvalitāti un nodrošinātu to salīdzināmību, ir lietderīgi saskaņot kvantifikācijas metodes, kas operatoriem jāizmanto, ziņojot par emisijām, atkritumu pārnesi ārpus objekta, notekūdeņu pārnesi ārpus objekta un resursu izmantojumu. Tāpēc operatoriem vajadzētu būt pienākumam prioritāri izmantot mērījumus kā visprecīzāko kvantifikācijas metodi un, ja tas nav praktiski iespējams, aprēķinus, savukārt aplēses tikai tad, ja citas iespējas nav. (19)Tā kā lopkopības un akvakultūras iekārtu operatoriem var trūkt vajadzīgo resursu, lai precīzi kvantificētu to tīšās piesārņotāju emisijas, dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām tās kvantificēt šo operatoru vietā. (20)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus, kā īstenojami šīs regulas noteikumi par dalībvalstu ziņojumiem, būtu Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras noteikt sniedzamās informācijas veidu un formātu un ziņošanas termiņus. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (21)Ņemot vērā, cik svarīgi ir, lai Savienības iedzīvotāji varētu ātri piekļūt vidiskajai informācijai, dalībvalstīm un Komisijai ir dati jādara publiski pieejami, tiklīdz tas ir tehniski iespējams. Tāpēc, lai gan precīzs ziņošanas termiņš ir jānosaka īstenošanas aktā, tam vajadzētu būt ne vēlāk kā 11 mēnešus pēc pārskata gada beigām. (22)Attiecīgā gadījumā Portālam būtu arī jāatvieglo piekļuve informācijai par emisijām no difūzajiem avotiem, lai lēmumu pieņēmēji šīs emisijas varētu labāk kontekstualizēt un izvēlēties visrezultatīvāko risinājumu piesārņojuma mazināšanai.

(23)Dalībvalstu paziņotajiem datiem vajadzētu būt kvalitatīviem, it sevišķi precizitātes, pilnīguma, saskanības un ticamības ziņā. Tāpēc kompetentajām iestādēm būtu jānovērtē operatoru sniegto datu kvalitāte. (24)Sabiedrības piekļuvei dalībvalstu ziņotajai vides informācijai vajadzētu būt neierobežotai, un izņēmumi no šā noteikuma atkarībā no gadījuma būtu pieļaujami tikai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001. (25)Portāla tālākā izstrādē būtu jānodrošina sabiedrības līdzdalība, dodot savlaicīgas un reālas iespējas iesniegt komentārus, informāciju, analīzi un viedokļus, kas izmantojami lēmumu pieņemšanas procesā. (26)Lai palielinātu Portāla lietderību un ietekmi, Komisijai ar Aģentūras atbalstu būtu jāizstrādā norādījumi, kas atbalstītu šīs regulas īstenošanu. (27)Komisijai vajadzētu būt iespējai atjaunināt to rūpniecisko vai lauksaimniecisko darbību sarakstu, uz kurām attiecas ziņošanas prasības. Tāpēc Komisija būtu jāpilnvaro saskaņā ar Līguma 290. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko grozītu šīs regulas I pielikumu, lai pievienotu darbības, kurām ir vai varētu būt ietekme uz veselību vai vidi, un lai pielikumu pieskaņotu Protokola grozījumiem. (28)Komisija turklāt būtu jāpilnvaro saskaņā ar Līguma 290. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko grozītu šīs regulas II pielikumu, lai noteiktu ziņošanas sliekšņus, lai pievienotu piesārņotājus, uz kuriem attiecas īpaši regulatīvie pasākumi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par ūdens un gaisa kvalitāti un par ķimikālijām, arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK, Direktīvu 2004/107/EK, Direktīvu 2006/118/EK, Direktīvu 2008/50/EK un Direktīvu 2008/105/ES, lai atspoguļotu Protokolā izdarītās izmaiņas attiecībā uz piesārņotājiem, par kuriem jāziņo, vai to ziņošanas sliekšņiem un lai minēto pielikumu pielāgotu zinātnes vai tehnikas attīstībai. (29)Komisija turklāt būtu jāpilnvaro saskaņā ar Līguma 290. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko grozītu šīs regulas II pielikumu, lai noteiktu ziņošanas sliekšņus, lai pievienotu piesārņotājus, uz kuriem attiecas īpaši regulatīvie pasākumi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par ūdens un gaisa kvalitāti un par ķimikālijām, arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK, Direktīvu 2004/107/EK, Direktīvu 2006/118/EK, Direktīvu 2008/50/EK un Direktīvu 2008/105/ES, lai atspoguļotu Protokolā izdarītās izmaiņas attiecībā uz piesārņotājiem, par kuriem jāziņo, vai to ziņošanas sliekšņiem un lai minēto pielikumu pielāgotu zinātnes vai tehnikas attīstībai. (30)Pieņemot deleģētos aktus, ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (31)Lai nodrošinātu rezultatīvu šīs regulas īstenošanu, dalībvalstīm būtu jānosaka noteikumi par sodiem, kas piemērojami par tās pārkāpumiem, un būtu jānodrošina to piemērošana. (32)Tā kā Regula (EK) Nr. 166/2006 ir būtiski jāgroza, tā juridiskās noteiktības, skaidrības un pārredzamības labad būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu. (33)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, uzlabot sabiedrības piekļuvi vidiskajai informācijai, izveidojot integrētu, saskanīgu Savienības mēroga elektronisko datubāzi, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo sakarā ar vajadzību pēc datu salīdzināmības ir vajadzīgs augsts saskaņotības līmenis, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. (34)Lai dalībvalstīm un attiecīgajiem operatoriem būtu pietiekami daudz laika veikt vajadzīgos pasākumus, šajā regulā noteiktās ziņošanas prasības būtu jāpiemēro no 2025. pārskata gada. (35)Lai nodrošinātu datu kontinuitāti un juridisko noteiktību, 2024. pārskata gadam būtu jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 166/2006, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants

Priekšmets Ar šo regulu, nosakot noteikumus par vidisko datu vākšanu un ziņošanu par rūpnieciskām iekārtām, tiek īstenots ANO/EEK Protokols par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem (“Protokols”) un Savienības līmenī tiek izveidots Rūpniecisko emisiju portāls (“Portāls”), kas ir tiešsaistes datubāze, kura nodrošina piekļuvi šādiem datiem. 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)“iekārta” ir stacionāra tehniska vienība, kurā tiek veikta viena vai vairākas darbības, kas uzskaitītas I pielikumā, kā arī visas citas darbības, kuras ir tieši tehniski saistītas ar darbībām, kas tiek veiktas attiecīgajā objektā, un kurām varētu būt ietekme uz emisijām un piesārņojumu; (2) “objekts” ir vieta, kur ģeogrāfiski atrodas iekārta; (3)“sabiedrība” ir sabiedrība, kas definēta Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 16) punktā; (4)“emisija” ir jebkāda piesārņotāju nokļūšana vidē jebkādas cilvēka darbības rezultātā, vai tā būtu tīša vai netīša, kārtēja vai ārpuskārtēja, arī izlīšana, emitēšana, novadīšana, ievadīšana, likvidēšana vai izgāšana, vai nokļūšana vidē pa kanalizācijas sistēmām bez galīgās notekūdeņu attīrīšanas; (5)“piesārņotājs” ir viela vai vielu grupa, kas sakarā ar tās īpašībām un nonākšanu vidē var kaitēt videi vai cilvēka veselībai; (6)“viela” ir viela, kas definēta Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 1) punktā; (7)“operators” ir operators, kas definēts Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 15) punktā; (8)“pārnese ārpus objekta” ir atgūšanai vai likvidēšanai paredzēto atkritumu un attīrīšanai paredzēto notekūdeņu piesārņotāju nogādāšana ārpus iekārtas robežām; (9)“atkritumi” ir atkritumi, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 1) punktā; (10)“notekūdeņi” ir komunālie, sadzīves un rūpnieciskie notekūdeņi, kas definēti Padomes Direktīvas 91/271/EEK 2. panta 1., 2. un 3. punktā, un jebkuri citi izmantoti ūdeņi, ko to sastāvā esošo vielu vai priekšmetu dēļ reglamentē Savienības tiesību akti;

(11)“difūzi avoti” ir daudzie mazākie vai izkaisītie avoti, kuri var emitēt piesārņotājus zemē, gaisā vai ūdenī, kuru kopējā ietekme uz šīm vidēm var būt nozīmīga un kuru gadījumā apkopot ziņojumus no katra atsevišķā avota ir nepraktiski; (12)“kompetentā iestāde” ir valsts iestāde vai iestādes vai jebkāda cita kompetenta struktūra vai struktūras, ko iecēlušas dalībvalstis; (13)“bīstamie atkritumi” ir bīstamie atkritumi, kas definēti Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 2) punktā; (14)“atgūšana” ir jebkura no operācijām, kas minētas Direktīvas 2008/98/EK II pielikumā; (15)“likvidēšana” ir jebkura no operācijām, kas minētas Direktīvas 2008/98/EK I pielikumā; (16)“pārskata gads” ir kalendārais gads, par kuru jāsavāc dati. 3. pants Portāla saturs 1.Portālā iekļauj datus par (a)5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto piesārņotāju emisiju; (b)5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto atkritumu pārnesi ārpus objekta un 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto notekūdeņos esošo piesārņotāju pārnesi ārpus objekta; (c)5. panta 1. punkta d) apakšpunktā minēto ūdens resursu, enerģijas un izejmateriālu izmantojumu; (d)5. panta 1. punkta e) apakšpunktā minēto kontekstuālo informāciju; (e)attiecīgā gadījumā — 7. panta 1. punktā minētos datus par piesārņotāju emisiju no difūzajiem avotiem. 2.Portālā iekļauj saites uz šādiem resursiem:

(a)nacionālie piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistri, ko dalībvalstis izveidojušas saskaņā ar Protokolu; (b)citi publiski piekļūstami reģistri, datubāzes vai vietnes, kas izveidoti dalībvalsts vai Savienības līmenī un nodrošina piekļuvi datiem, kuri ziņoti saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Savienības tiesību aktos par klimata pārmaiņām, gaisa, ūdens un zemes aizsardzību un atkritumu apsaimniekošanu. 4. pants Portāla veidošana un struktūra 1.Komisija dara Portālu publiski piekļūstamu un datus nodrošina gan agregētā, gan neagregētā veidā, lai būtu iespējams meklēt pēc šādiem parametriem: (a)iekārta, arī — attiecīgā gadījumā — iekārtas mātesuzņēmums, un tās ģeogrāfiskā atrašanās vieta, arī upes baseins; (b)darbība; (c)norise dalībvalsts vai Savienības līmenī; (d)pēc vajadzības — piesārņotāji, atkritumi vai resursi; (e)vide (gaiss, ūdens, zeme), kurā piesārņotājs emitēts; (f)atkritumu pārnese ārpus objekta un attiecīgā gadījumā to galamērķis; (g)notekūdeņos esošo piesārņotāju pārnese ārpus objekta; (h)difūzie avoti; (i)iekārtas īpašnieks vai operators.

2.Portālu veido tā, lai sabiedrībai būtu iespējami viegli piekļūt datiem, proti, lai parastajos darbības apstākļos datiem varētu pastāvīgi un bez grūtībām piekļūt internetā. To veidojot, ņem vērā nākotnes paplašināšanas iespēju, un tajā iekļauj visus par iepriekšējiem pārskata gadiem ziņotos datus līdz vismaz pēdējiem desmit pārskata gadiem. 5. pants Operatoru ziņošana kompetentajām iestādēm 1.Katras tādas iekārtas operatori, kurā tiek veikta viena vai vairākas I pielikumā minētās darbības un kura atbilst minētajā pielikumā norādītajiem piemērojamajiem jaudas sliekšņiem, ik gadu savai kompetentajai iestādei iesniedz šādus datus, ja vien minētie dati jau nav kompetentās iestādes rīcībā: (a)jebkura II pielikumā minētā piesārņotāja emisija gaisā, ūdenī vai zemē, ja pārsniegta tam II pielikumā norādītā piemērojamā sliekšņvērtība; (b)bīstamo atkritumu pārnese ārpus objekta, kura pārsniedz 2 tonnas gadā, vai nebīstamo atkritumu pārnese ārpus objekta, kura pārsniedz 2000 tonnas gadā, jebkādām atgūšanas vai likvidēšanas operācijām, izņemot Direktīvas 2008/98/EK I pielikumā minētās likvidēšanas operācijas “attīrīšana augsnē” un “iesūknēšana zemes dzīlēs”, attiecīgi norādot ar “R” (atgūšana) vai “D” (likvidēšana), vai atkritumi ir paredzēti atgūšanai vai likvidēšanai, bīstamo atkritumu pārrobežu pārvedumu gadījumā norādot arī atkritumos ietverto resursu atguvēja vai atkritumu likvidētāja nosaukumu un adresi, kā arī objektu, kur faktiski notiek atgūšana vai likvidēšana. Par atkritumiem, kam veic likvidēšanas operācijas “attīrīšana augsnē” vai “iesūknēšana zemes dzīlēs” kā par emisiju zemē ziņo tikai tās iekārtas operators, kurā šie atkritumi radušies; (c)jebkura II pielikumā norādīta attīrīšanai paredzētos notekūdeņos esoša piesārņotāja pārnese ārpus objekta, ja pārsniegta II pielikuma 1.b ailē norādītā sliekšņvērtība; (d)ūdens, enerģijas un izejmateriālu izmantojums; (e)informācija, kas dod iespēju saskaņā ar a) līdz d) apakšpunktu ziņotos datus kontekstualizēt, arī ražošanas apjoms, darbinieku skaits, ekspluatācijas stundu skaits un informācija par avārijām, kas novedušas pie emisijas; (f)informācija par to, vai uz iekārtu attiecas arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK, Direktīva 91/271/EEK, Direktīva 2010/75/ES, Direktīva 2012/18/ES, Direktīva (ES) 2015/2193 vai jebkādi citi Savienības vides jomas tiesību akti, kas norādīti 6. pantā minētajā ziņošanas formātā. 2.Ja 1. punkta a) apakšpunktā minētā emisija vai 1. punkta c) apakšpunktā minētā piesārņotāju pārnese ārpus objekta nepārsniedz II pielikumā norādītās piemērojamās sliekšņvērtības vai ja atkritumu pārnese ārpus objekta nepārsniedz 1. punkta b) apakšpunktā norādītos sliekšņus, attiecīgās iekārtas operators savā ziņojumā deklarē, ka emisija vai pārnese ārpus objekta ir zem minētajām vērtībām vai sliekšņiem. 3.Operatori 1. punktā minētos datus iegūst mērījumos. Ja mērījumi nav iespējami, operatori izmanto aprēķinus. Ja praktiski nav veikt ne mērījumus, ne aprēķinus, operatori var datus iegūt, veicot aplēses. 4.Operatori ziņojumā norāda, ar kādām metodēm dati iegūti. Ja dati iegūti mērījumos, norāda analītisko metodi. Ja dati iegūti aprēķinos, norāda aprēķinu metodi.

5.Gatavojot 1. punktā minēto ziņojumu, operatori izmanto vislabāko pieejamo informāciju, kas var ietvert monitoringa datus, emisijas faktorus, masas bilances vienādojumus, netiešu monitoringu vai citus aprēķinus, inženiertehniskos slēdzienus un citas metodes atbilstīgi 8. panta 1. punktam un saskaņā ar starptautiski atzītām metodikām, ja tādas ir pieejamas. 6.Saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu ziņojot par II pielikumā minēto emisiju, iekļauj informāciju par visu emisiju no visiem I pielikumā iekļautajiem avotiem, kas atrodas iekārtas objektā. 7.1. punktā minētie dati ietver datus par emisiju un pārnesi, kas ir visu tīšo, netīšo, kārtējo un ārpuskārtējo darbību kopsumma. Sniedzot šos datus, operatori, ja iespējams, sniedz visus datus par nejaušām emisijām. 8.Katras iekārtas operators piemērotā biežumā apkopo datus, kas vajadzīgi, lai noteiktu, uz kurām iekārtas emisijām un pārnesēm ārpus objekta attiecas 1. punktā noteiktās ziņošanas prasības. 9.Katras attiecīgās iekārtas operators savai kompetentajai iestādei saglabā pieejamus ierakstus, no kuriem iegūti ziņotie dati, 5 gadus no attiecīgā pārskata gada beigām. Šajos ierakstos arī apraksta datu vākšanas metodiku. 10.Dalībvalstis var nolemt 1. punkta a) apakšpunktā minētās tīšās emisijas kvantificēt pašas to iekārtu operatoru vietā, uz kurām attiecas I pielikumā minētā 2. darbība un I pielikumā minētā 7. darbība. Šādos gadījumos 1. līdz 9. punktu minētajiem operatoriem attiecībā uz šādām emisijām nepiemēro. 11.Ņemot vērā 6. pantā noteiktās prasības, dalībvalstis nosaka datumu, līdz kuram operatori šajā pantā minētos datus sniedz savai kompetentajai iestādei. 6. pants Dalībvalstu ziņojumi Komisijai 1.Dalībvalstis ik gadu Komisijai elektroniski nosūta ziņojumu, kurā iekļauti visi 5. pantā minētie dati, formātā un termiņā, ko Komisija noteiks ar īstenošanas aktiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Paziņošanas termiņš jebkurā gadījumā ir ne vēlāk kā 11 mēnešus pēc pārskata gada beigām.

2.Komisijas dienesti dalībvalstu ziņotos datus ar Eiropas Vides aģentūras (“Aģentūra”) palīdzību iekļauj Portālā 1 mēneša laikā pēc tam, kad dalībvalstis ir pabeigušas ziņojumu iesniegšanu saskaņā ar 1. punktu. 7. pants Dati par piesārņotāju emisijām no difūziem avotiem 1.Komisija, kurai palīdz Aģentūra, Portālā iekļauj datus par piesārņotāju emisijām no difūziem avotiem, ja šādi dati ir un dalībvalstis tos jau ir ziņojušas. 2.Portālā pieejamos datus sakārto tā, lai lietotājiem būtu iespēja meklēt un apzināt piesārņotāju emisijas no difūziem avotiem pienācīgā ģeogrāfiskā dezagregācijā, un ietver informāciju par datu ieguvē izmantotās metodikas veidu. 3.Ja Komisija konstatē, ka datu par emisijām no difūziem avotiem nav, Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 15. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo regulu papildinātu, iniciējot ziņošanu par relevantu piesārņotāju emisijām no viena vai vairākiem difūzajiem avotiem, attiecīgā gadījumā izmantojot starptautiski atzītas metodikas. 8. pants Kvalitātes nodrošināšana un novērtēšana 1.Katras tādas iekārtas operators, uz ko attiecas 5. pantā izklāstītās ziņošanas prasības, nodrošina ziņoto datu kvalitāti. 2.1. punktā minēto iekārtu operatoru sniegto datu kvalitāti, jo īpaši to precizitāti, pilnīgumu, saskanību un ticamību, novērtē kompetentās iestādes.

9. pants Piekļuve informācijai 1.Komisija ar Aģentūras palīdzību dara Portālā iekļautos datus publiski un bez maksas piekļūstamus internetā 1 mēneša laikā pēc tam, kad dalībvalstis ir beigušas ziņojumu iesniegšanu saskaņā ar 6. panta 1. punktu. 2.Ja Portālā ietvertie dati nav sabiedrībai viegli piekļūstami internetā, attiecīgā dalībvalsts un Komisija veicina elektronisku piekļuvi Portālam publiski piekļūstamās vietās. 3.Katra dalībvalsts datus, ko tā paziņojusi saskaņā ar 5. pantu un, ja tie ir pieejami, saskaņā ar 7. panta 1. punktu, dara pieejamus sabiedrībai pastāvīgi, bez maksas un neierobežojot piekļuvi tā, ka tā ir tikai reģistrētiem lietotājiem. 10. pants Konfidencialitāte Ja dalībvalsts datus uzskata par konfidenciāliem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/4/EK 4. panta 2. punktu, šīs regulas 6. panta 2. punktā minētajā ziņojumā par attiecīgo pārskata gadu atsevišķi par katru iekārtu norāda, kādus datus nevar publiskot un kādu iemeslu dēļ to nevar darīt. 11. pants Sabiedrības līdzdalība

1.Komisija sabiedrībai dod savlaicīgas un reālas iespējas piedalīties tālākā Portāla izstrādē, arī kapacitātes palielināšanā un šīs regulas grozījumu sagatavošanā. 2.Sabiedrībai saprātīgu laika sprīdi ir iespēja iesniegt komentārus, informāciju, analīzes un viedokļus. 3.Komisija iesniegto pienācīgi ņem vērā un sabiedrību informē par sabiedrības līdzdalības iznākumu. 12. pants Norādījumi Komisija ar Aģentūras palīdzību izstrādā un periodiski atjaunina norādījumus, kas atbalsta šīs regulas īstenošanu, pievēršoties vismaz šādiem jautājumiem: (a)ziņošanas procedūras; (b)ziņojamie dati; (c)kvalitātes nodrošināšana un novērtēšana; (d)neizpausto datu veida un — konfidenciālu datu gadījumā — to neizpaušanas iemeslu norādīšana; (e)atsauce uz starptautiski apstiprinātām emisijas noteikšanas, analīzes un paraugošanas metodēm; (f)mātesuzņēmumu norādīšana.

13. pants Informētības veicināšana Dalībvalstis un Komisija veicina sabiedrības informētību par Portālu, kā arī izpratni par tajā ietvertajiem datiem un to izmantojumu. 14. pants Pielikumu grozījumi 1.Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 15. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza I pielikumu, vienā vai vairākos no šiem nolūkiem: (a)tajā pievienot kādu rūpniecisku vai lauksaimniecisku darbību, kurai ir vai varētu būt ietekme uz veselību vai vidi piesārņotāju emisiju, atkritumu vai notekūdeņu pārneses vai resursu izmantojuma dēļ; nosakot ietekmi uz veselību vai vidi, viens no primārajiem faktoriem būs emisijas vai pārneses, kas pārsniedz attiecīgos ziņošanas sliekšņus, kuri noteikti 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā un II pielikumā; (b)to pieskaņot Protokolam pēc tā pielikumu grozījumu pieņemšanas. 2.Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 15. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza II pielikumu, vienā vai vairākos no šiem nolūkiem: (a)to pielāgot zinātnes vai tehnikas attīstībai; (b)pievienot piesārņotājus, kuru emisija gaisā, ūdenī un zemē nelabvēlīgi ietekmējusi vai varētu nelabvēlīgi ietekmēt vidi vai cilvēka veselību, arī tādus, kas tiek emitēti šīs regulas I pielikumā minētajās darbībās, un kuri atbilst kādam no šiem nosacījumiem: i) Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XIV pielikumā ir norādīti kā vielas, kas rada ļoti lielas bažas; ii) ir noteikti par prioritārām vielām saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK vai Direktīvu 2008/105/EK;

iii) ir iekļauti novērojamo vielu sarakstos, kas izveidoti Direktīvas 2006/118/EK vai Direktīvas 2008/105/EK satvarā; iv) uz tiem attiecas robežvērtības vai citi ierobežojumi saskaņā ar Direktīvu 2008/50/EK, 2004/107/EK vai 2006/118/EK; (c)noteikt un atjaunināt emisiju sliekšņus tā, lai sasniegtu mērķi uztvert vismaz 90 % no katra piesārņotāja emisijām gaisā, ūdenī un zemē no darbībām, kas minētas I pielikumā, arī nulles slieksni vielām, kas rada īpaši lielu apdraudējumu videi vai cilvēka veselībai; (d)to pieskaņot Protokolam pēc tā pielikumu grozījumu pieņemšanas. 15. pants Deleģēšanas īstenošana 1.Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2.Pilnvaras pieņemt 7. panta 3. punktā un 14. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no … [Publikāciju birojam: ierakstīt šīs regulas spēkā stāšanās datumu]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. 3.Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. panta 3. punktā un 14. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4.Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. 5.Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 6.Saskaņā ar 7. panta 3. punktu un 14. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

16. pants Komiteju procedūra 1.Komisijai palīdz komiteja. 2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 17. pants Sodi un atbilstības nodrošināšanas pasākumi 1.Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem, ko piemēro par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo regulu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētie sodi ir iedarbīgi, samērīgi un atturoši. Dalībvalstis minētos noteikumus un pasākumus nekavējoties dara zināmus Komisijai un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē. 2.Sodi, kas minēti 1. punktā, ietver naudas sodus, kas ir proporcionāli tās juridiskās personas apgrozījumam vai tās fiziskās personas ienākumiem, kura izdarījusi pārkāpumu. Naudas sodu apmēru aprēķina tā, lai nodrošinātu, ka tie personai, kas ir atbildīga par pārkāpumu, faktiski atņem ekonomisko labumu, kas izriet no pārkāpuma. Par atkārtotiem pārkāpumiem naudas sodu apmēru pakāpeniski palielina. 3.Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētajos sodos attiecīgā gadījumā pienācīgi ņem vērā šādus aspektus: (a)pārkāpuma veids, smagums un apmērs;

(b)vai pārkāpums izdarīts tīši vai nolaidības dēļ; (c)pārkāpuma skartie iedzīvotāji vai vide, ņemot vērā ietekmi uz mērķi panākt augstu cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni. 4.Dalībvalstis pieņem atbilstības nodrošināšanas pasākumus 1. punktā minēto pārkāpumu novēršanai un atklāšanai. 18. pants Atcelšana Regula (EK) Nr. 166/2006 no 2026. gada 1. janvāra tiek atcelta. Atsauces uz atcelto regulu (Regulu (EK) Nr. 166/2006) uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu III pielikumā. 19. pants Pārejas noteikumi Neskarot 18. panta pirmo daļu, Regulu (EK) Nr. 166/2006 turpina piemērot attiecībā uz ziņošanu par 2024. gadu.

20. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2026. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Strasbūrā, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētāja priekšsēdētājs



TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par rūpniecisko iekārtu vidisko datu ziņošanu un Rūpniecisko emisiju portāla izveidi Attiecīgā politikas joma

Rīcībpolitikas joma: 09 — Vide un klimata pārmaiņas Priekšlikums attiecas uz ◻ jaunu darbību ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību ⌧ esošas darbības pagarināšanu ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu/jaunu darbību Mērķi Vispārīgie mērķi Šā priekšlikuma mērķis ir (1)atjaunināt Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru (E-PRTR) saskaņā ar nesen pabeigtā ietekmes novērtējuma konstatējumiem, izveidojot Rūpniecisko emisiju portālu (“Portāls”); (2)uzlabot ES piekļuvi vidiskajai informācijai par industriālām iekārtām; (3)izveidot Portālu kā Rūpniecisko emisiju direktīvas (RED) un saistīto ES vides tiesību aktu atbalsta instrumentu. Šis priekšlikums jo īpaši palīdzēs sasniegt mērķus, kas nosprausti ·paziņojumā par Eiropas zaļo kursu: “Komisija pārskatīs ES pasākumus, kuru mērķis ir novērst piesārņojumu no lielām rūpnieciskajām iekārtām.”; ·Nulles piesārņojuma rīcības plānā: “[RED un E-PRTR regulas pārskatīšanas] mērķis būs .. uzlabot sabiedrības piekļuvi informācijai .. un atvieglot dalībvalstu snieguma salīdzināšanu rūpniecisko emisiju novēršanā.” Priekšlikumi arī pilnībā atbilst 2030. gada programmai, it sevišķi attiecībā uz šādiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem: ·“3.9. ievērojami samazināt to nāves un saslimšanas gadījumu skaitu, ko izraisa bīstamas ķimikālijas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums un kontaminācija; ·9.4. modernizēt infrastruktūru un pāraprīkot industrijas tā, lai tās kļūtu ilgtspējīgas, palielinot resursu izmantojuma efektivitāti un plašāk ieviešot tīras un vidi saudzējošas tehnoloģijas un industriālos procesus, visām valstīm rīkojoties atbilstoši savām spējām; ·12.4. panākt, ka ķimikālijas un visi atkritumi visā to aprites ciklā tiek apsaimniekoti vidi saudzējošā veidā saskaņā ar starptautiskajiem satvariem, par ko panākta vienošanās, un ievērojami mazināt to emisiju gaisā, ūdenī un augsnē, lai līdz minimumam samazinātu to nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi; ·12.5. būtiski samazināt atkritumu rašanos, īstenojot prevenciju, samazināšanu, reciklēšanu un atkalizmantošanu;

·12.6. uzņēmumus, it sevišķi lielus un starptautiskus uzņēmumus, mudināt ieviest ilgtspējīgas prakses un savā ziņošanas ciklā integrēt ilgtspējas informāciju; ·12.8. nodrošināt, lai cilvēkiem it visur būtu vajadzīgā informācija un izpratne par ilgtspējīgu attīstību un dzīvesveidu saskaņā ar dabu.” (4)Konkrētie mērķi 1) Uzlabot Portāla lietderību, novēršot īstenošanas atsauksmēs norādītos trūkumus, piemēram, atjauninot ziņojamo piesārņotāju uzskaitījumu, prasot ziņot iekārtas līmenī, nevis kompleksa līmenī; 2) veicināt aprites ekonomikas mērķu sasniegšanu un netoksisku ražošanu, prasot sniegt papildu datus par resursu patēriņu, piemēram, par enerģijas, ūdens un izejmateriālu izmantojumu, un padarot ziņoto vielu sarakstu dinamiskāku, tajā iekļaujot potenciāli problemātiskas vielas; 3) veicināt rūpniecības dekarbonizāciju, vācot precīzākus datus par siltumnīcefekta gāzu emisijām no rūpnieciskām darbībām; 4) paplašināt Portāla nozarisko tvērumu, lai uzlabotu zināšanas par citām nozīmīgām rūpnieciskajām emisijām/pārnesēm un uzlabotu saskanību ar saistītajiem tiesību aktiem, it sevišķi RED un Vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtu direktīvu. (5)Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem / mērķgrupām. Ierosinātais regulas grozījums novērsīs E-PRTR regulas / RED izvērtējumos konstatētās īstenošanas nepilnības un palīdzēs sasniegt plašākus Eiropas zaļā kursa rīcībpolitiskos mērķus. Pāreja uz ziņošanu iekārtas līmenī (nevis kompleksa līmenī) atjaunos saikni ar RED, tādējādi nodrošinot ticamāku mērauklu industriālo iekārtu vidiskā snieguma mērīšanai. Papildu datu sniegšana par resursu patēriņu un siltumnīcefekta gāzu emisijām palīdzēs veicināt resursefektīvu, apritīgu bezoglekļa ražošanas metožu izmantošanu, ļaujot novērtēt, vai operatora sniegums ir labs vai slikts. Nozariskās darbības jomas paplašināšana nodrošinās, ka Portāls sniedz precīzāku priekšstatu par galvenajām emisijām/pārnesēm no ES rūpnieciskajām darbībām. Atjauninot II pielikuma piesārņotāju sarakstu, tiks precīzāk apmierinātas pašreizējās un turpmākās vajadzības pēc informācijas. Kopumā priekšlikumi palīdzēs nodrošināt, ka Portāls pastāvīgi ir visaptveroša un lietotājdraudzīga datubāze, kurā var noskaidrot ES industriālo iekārtu atrašanās vietu un sniegumu. (6)Snieguma rādītāji Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi progresam un sasniegumiem. Portāls cita starpā sniegs informāciju par kopējām piesārņotāju emisijām no katras iekārtas, un tas būs viens no galvenajiem rādītājiem, kas dos iespēju sekot līdzi pārskatītās RED panākumiem vidiskās ietekmes mazināšanā. Šie rādītāji arī turpmāk ik gadu tiks sagatavoti salīdzināmā un viegli piekļūstamā veidā (proti, Portālā, ko pārvalda Eiropas Vides aģentūra (EVA)). Sīkāka ziņošana par piesārņotāju emisijām iekārtas līmenī dos iespēju monitorēt galvenās darbības, t. i., vai to vidiskais sniegums uzlabojas vai atpaliek. Ziņošana arī par resursu izmantojumu dos iespēju noteikt jaunus materiālu, ūdens un enerģijas izmantojuma rādītājus, līdz ar to varēs apsekot resursefektivitātes uzlabojumus.

(7)Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums (8)Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks Šis finanšu pārskats nodrošinās finansējumu, kas EVA vajadzīgs, lai izveidotu modernizētu, paplašinātu, lietotājdraudzīgu un pilnībā funkcionējošu Rūpniecisko emisiju portālu. Portāls aizstāj E-PRTR (Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru). Laika grafiks 2024. gada 1.–2. cet.: sagatavošanās darbs — analītiskais darbs papildu moduļu izstrādei nolūkā Portālu pieskaņot paplašinātajai RED darbības jomai un līdzās ziņošanai par piesārņotāju emisijām nodrošināt ziņošanu par resursu izmantojumu (materiāli, ūdens, enerģija) 2024. gada 3. cet.: jaunā Portāla testēšanas posms 2025. gada 1. cet.: atjauninātā Portāla darbības sākums — datu vākšana, kvalitātes nodrošināšana un publicēšana (9)Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi. Eiropas līmeņa rīcības pamatojums (ex ante) Ja vienotas ES mēroga pieejas ziņošanas prasību noteikšanai nebūtu, salīdzināt dažādu dalībvalstu iekārtu vidisko sniegumu būtu ārkārtīgi grūti. Turklāt ES ziņošanas standarti tiek pieņemti ne tikai ES-27, kas nozīmē, ka salīdzināmi vidiskie dati ir pieejami arī par iekārtām EBTA un ES pievienošanās sarunvalstīs. Sagaidāmā Savienības pievienotā vērtība (ex post) Portāls sniedz informāciju, ko izmanto visas dalībvalstis, minimalizējot vajadzību katrai dalībvalstij izveidot pašai savus procesus. Tas palīdz panākt datu salīdzināmību. Turklāt industriālās stacijas, kuras reglamentē regula, RED un Sevezo III direktīva, bieži vien monitorē dažādu dalībvalstu kompetentās iestādes. Portāls šo informāciju integrēs vienotā, centralizētā “vienas pieturas aģentūrā”. Tas arī izveidos uz informāciju balstītas saiknes ar atsevišķām datubāzēm un informācijas avotiem, kas sniedz kontekstuālu informāciju, piemēram, par gaisa un ūdens kvalitāti iekārtu tuvumā. Tādējādi varēs iegūt plašu informāciju par dažādiem aspektiem, kas saistīti ar šīm rūpnieciskajām iekārtām; šī informācija noderēs kompetentajām iestādēm, industrijām, NVO, sabiedrībai un Komisijai (rīcībpolitikas veidošanai un īstenošanas uzlabošanai). (10)Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Šī būs otrā reize, kad tiks mainīta Eiropas rūpniecisko emisiju inventarizācijas datubāze. Eiropas pirmās emisiju inventarizācijas datubāzes (Eiropas Piesārņojošo vielu emisiju reģistrs, EPER) izveide 2000. gadā tieši izrietēja no 1996. gada IPPC direktīvas (RED priekšgājējas) 15. panta 3. punkta. 15. panta 3. punktā bija noteikts: “Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem datiem, reizi trijos gados jāpublicē pārskats par galvenajiem emisijas veidiem un emisijas avotiem. Saskaņā ar 19. pantā minēto procedūru Komisija nosaka informācijas pārsūtīšanas formu un šajā informācijā iekļaujamos datus. Šādā pašā kārtībā Komisija var ierosināt pasākumus, lai nodrošinātu iespējas savstarpēji salīdzināt un papildināt datus emisiju pārskatā, kas minēts pirmajā daļā, un datus no citiem reģistriem un emisijas datu avotiem.” 2006. gadā EPER tika aizstāts ar E-PRTR (Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru), lai ES varētu izpildīt savas starptautiskās saistības saskaņā ar ANO EEK Kijivas protokolu, kas pievienots Orhūsas konvencijai par piekļuvi vidiskajai informācijai.

(11)Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Šī rīcība ir saskanīga ar citām ES rīcībpolitikām un noritošajām iniciatīvām, kas izriet no Eiropas zaļā kursa. (12)Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums Izraudzītais variants paredz, ka Portālu arī turpmāk pārvalda EVA, kas ENV ĢD pārraudzībā īsteno visas papildu izmaiņas. Tam ir šādas priekšrocības: 1) skaidra pievienotā vērtība, kas ir konsekventas pieejas nodrošināšanai visā ES, kas atspoguļosies Protokolā un ir arī pasaules mēroga etalons, kuru izmanto citās pasaules daļās (piemēram, Dienvidamerikā, Japānā un ESAO kopumā); 2) acīmredzamas sinerģijas ar EVA lomu tādas vidiskās informācijas pārvaldībā, kas saistīta ar gaisa kvalitāti, ūdens kvalitāti utt. Citi aplūkotie risinājumi Izmantot tikai dalībvalstu izstrādātus PRTR. Kā Orhūsas konvencijas un tās Protokola pusei ES ir jāīsteno savas saistības. Teorētiski, tā kā arī dalībvalstis ir Protokola puses, visas tajā ietvertās saistības būtu bijis iespējams noteikt dalībvalstu tiesību aktos. Tomēr šādā gadījumā nebūtu garantēta konsekventa piemērošana visā ES, jo Protokolā dažiem noteikumiem ir paredzēti vairāki īstenošanas varianti. Piemēram, darbības, kas ietilpst tā darbības jomā, var definēt vai nu pēc jaudas, vai darbinieku sliekšņiem. Portāla izveide minimalizē nepieciešamību katrai dalībvalstij noteikt pašai savus procesus un palīdz panākt datu salīdzināmību. (13)Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme ◻ Ierobežots ilgums ◻ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. ◻ Finansiālā ietekme: no GGGG. līdz GGGG. gadam ⌧ Beztermiņa Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2022. līdz 2025. gadam, pēc kura turpinās normāla darbība. (14)Paredzētie pārvaldības veidi ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība: ◻ ko veic izpildaģentūras ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ☒ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti: ◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; ☒ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām; ◻ publisko tiesību subjektiem; ◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas; ◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas; ◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. (15)PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI (16)Pārraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt biežumu un nosacījumus. Tiks piemēroti standarta monitoringa un ziņošanas noteikumi attiecībā uz ES subsīdijām decentralizētām aģentūrām. (17)Pārvaldības un kontroles sistēma (18)Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums Tiks piemēroti standarta monitoringa un ziņošanas noteikumi attiecībā uz ES subsīdijām decentralizētām aģentūrām. (19)Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Neattiecas. (20)Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī) Neattiecas. (21)Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus. Tiks piemērota standarta kārtība attiecībā uz ES subsīdijām decentralizētajām aģentūrām.

(22) PRIEKŠLIKUMA APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME (23)Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Nr.

Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 3 09 10 02 —Eiropas Vides aģentūra (EVA) Dif. JĀ JĀ NĒ NĒ (24)Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām (25)Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām ◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas darbības apropriācijas ⌧ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas: Daudzgadu finanšu shēmas

izdevumu kategorija Nr. 3. izdevumu kategorija. Dabas resursi un vide miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) Aģentūra: EVA 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads 2027.

gads KOPĀ 1. sadaļa. Izdevumi par personālu Saistības (1a) 0,430 0,438 0,447 0,456 1,772 Maksājumi (2a) 0,430 0,438 0,447 0,456 1,772 2. sadaļa. Administratīvie izdevumi Saistības (1a) 0,050 0,050 0,020 0,020 0,140 Maksājumi (2a) 0,050 0,050 0,020 0,020 0,140 3. sadaļa. Darbības izdevumi Saistības (1b) 0,170 0,070 0,030 0,030 0,300 Maksājumi (2b) 0,170 0,070 0,030 0,030 0,300 EVA apropriācijas

kopā Saistības =1a+1b +3 0,650 0,558 0,497 0,506 2,212 Maksājumi =2a+2b +3 0,650 0,558 0,497 0,506 2,212 2024 2025 2026 2027 Kopā KOPĀ

daudzgadu finanšu shēmas

3. IZDEVUMU KATEGORIJAS

apropriācijas Saistības =4+ 6 0,650 0,558 0,497 0,506 2,212 Maksājumi =5+ 6 0,650 0,558 0,497 0,506 2,212 Iepriekš minēto izmaksu pamatojums: EVA izmaksās ietilpst izmaksas par 2 papildu pilnslodzes ekvivalentiem, kas izveidos IT infrastruktūru jaunu datu lauku vākšanai (par resursu izmantojumu un papildu piesārņotājiem), pārveidos un paplašinās XML shēmu, lai būtu iespējams ziņot iekārtas līmenī un par nesen aptvertām agroindustriālām darbībām, atjauninās Ziņotāju rokasgrāmatu, lai nodrošinātu, ka operatori/dalībvalstis ziņo konsekventus datus, dalībvalstu ziņotājiem rīkos apmācības sesijas par jauno prasību ieviešanu, un pēc tam pārvaldīs ziņošanu un ar to saistīto datu plūsmu. 3. gadā IT infrastruktūras izstrādes izmaksas saruks, jo saglabāsies tikai IT infrastruktūras uzturēšanas izmaksas. Tiek pieņemts, ka pirmajos divos gados EVA būs vajadzīgi lielāki finanšu resursi, lai esošos rīkus pielāgotu tiesību akta priekšlikumam. EVA izmaksās pieņemta 2 % inflācija un atalgojuma korekcijas koeficients Dānijai no 2021. gada 1. jūlija — 1,342. Nākamajiem gadiem tas ir pieņemts bez izmaiņām.

Prasītais ES iemaksas EVA palielinājums tiks kompensēts, attiecīgi samazinot programmas LIFE finansējumu (budžeta pozīcija 09 02 02 — Aprites ekonomika un dzīves kvalitāte). (26)Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām Neattiecas. (27)Aplēstā ietekme uz EVA resursiem ◻ Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas ⌧ Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas: miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata) 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads 2027.

gads KOPĀ Pagaidu darbinieki (AD kategorija) 0,430 0,438 0,447 0,456 1,772 KOPĀ 0,430 0,438 0,447 0,456 1,772 Personāla vajadzības (FTE): 2024.

gads 2025.

gads 2026.

gads 2027.

gads KOPĀ Pagaidu darbinieki (AD kategorija) 2 2 2 2 2 gadā KOPĀ 2 2 2 2 2 gadā EVA darbinieki izveidos IT infrastruktūru, kas būs vajadzīga, lai īstenotu ierosinātās izmaiņas un pēc tam pārvaldītu ziņošanu un ar to saistīto datu plūsmu. Šie IT uzlabojumi attiecas uz ziņošanas plūsmas fizisko kapacitāti (t. i., ziņojumu skaitu un veidu) un atbalsta sistēmām (norādījumi, apmācība utt.), lai nodrošinātu, ka industriālie operatori un dalībvalstis izmanto konsekventu pieeju. (28)Aplēstās Komisijas vajadzības pēc cilvēkresursiem Neattiecas. (29)Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu ·Priekšlikuma/iniciatīvas finansēšanai: