Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par makrofinansiālo palīdzību trešām valstīm 2008. gadā {SEC(2009) 1279} /* COM/2009/0514 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.10.2009 COM(2009) 514 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par makrofinansiālo palīdzību trešām valstīm 2008. gadā {SEC(2009) 1279} KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par makrofinansiālo palīdzību trešām valstīm 2008. gadā {SEC(2009) 1279} SATURS KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par makrofinansiālo palīdzību trešām valstīm 2008. gadā 1 1. Ievads 3 2. Pārskats 3 2.1. Priekšvēsture 3 2.2. Makrofinansiālā palīdzība 2008. gadā 3 2.3. Kopsavilkums par jaunākajām darbībām saņēmējvalstīs 4 2.3.1. Rietumbalkāni 4 2.3.2. Austrumu valstis, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika 4 2.3.3. Vidusjūras reģiona valstis 5 3. Makrofinansiālās palīdzības ģeogrāfiskais sadalījums un novērtējums 5 3.1. Ģeogrāfiskais sadalījums 5 3.2. Novērtējumi 5 3.2.1. Albānija 6 3.2.2. Serbija un Melnkalne 6 4. Finanšu pārvaldības uzlabošana saņēmējvalstīs – operatīvie novērtējumi 6 5. Pieprasījumi un priekšlikumi nākamajai Komisijai 7 1. IEVADS Šajā ziņojumā sniegts vispārīgs pārskats par ES makrofinansiālo palīdzību trešām valstīm, kurā ietverts vēsturisks atskats, kopsavilkums par 2008. gadā veiktajām darbībām, informācija par jaunākajām darbībām kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs, kā arī valstīs, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika, un statistiskas tabulas par dažādām darbībām, kas veiktas kopš 1990. gada. Šajā ziņojumā ietverti arī jaunākie novērtējumi, kas veikti 2008. gadā. Šo novērtējumu mērķis ir analizēt makrofinansiālās palīdzības ietekmi uz attiecīgajiem ekonomikas stabilizācijas procesa aspektiem un strukturālo reformu īstenošanu saņēmējvalstīs. Šajā ziņā sasniegtais progress atspoguļo arī to, cik lielā mērā ir izpildīti atbilstošās ekonomikas politikas nosacījumi, kas saistīti ar EK makrofinansiālo palīdzību. Turklāt attiecībā uz Revīzijas palātas ieteikumu 2002. gada marta īpašajā ziņojumā par finanšu pārvaldības pilnveidošanu saņēmējvalstīs Komisija ar revīzijas uzņēmuma palīdzību kopš 2004. gada ir veikusi vairākus darbības novērtējumus attiecībā uz finansēšanas sistēmas posmiem un procedūrām, kas saistītas ar makrofinansiālo palīdzību katrā saņēmējvalstī. Šo novērtējumu secinājumi tiek pienācīgi ņemti vērā, izstrādājot politikas nosacījumus šīs palīdzības īstenošanai. Šis ziņojums ir iesniegts atbilstoši Padomes lēmumiem attiecībā uz Kopienas makrofinansiālo palīdzību vai ārkārtas finansiālo palīdzību trešām valstīm un ir turpinājums iepriekšējo gadu ziņojumiem. Vienlaikus tiek publicēts sīkāk izstrādāts ziņojums (Komisijas dienestu darba dokuments SEC(2009…), kurā sniegta informācija par saņēmējvalstu ekonomisko un finansiālo situāciju. 2. Pārskats 2.1. Priekšvēsture Ar makrofinansiālo palīdzību (MFP) atbalsta saņēmējvalstu politisko un ekonomisko reformu centienus, un to īsteno kopā ar Starptautiskā Valūtas fonda un Pasaules Bankas atbalsta programmām. MFP ietver vairākus principus, kurus no jauna apstiprinājusi Padome 2002. gada 8. oktobra secinājumos, kuros uzsvērts šīs palīdzības ārkārtas raksturs, papildināmība ar starptautisko finanšu institūciju (SFI) sniegto finansējumu un saistība ar makroekonomisko nosacījumu izpildi. Ciešā sadarbībā ar Starptautisko valūtas fondu un Pasaules banku, izmantojot Kopienas MFP, kas paredzēta konkrētām valstu vajadzībām un kuras vispārīgais mērķis ir stabilizēt finansiālo situāciju un izveidot tirgus ekonomiku, tika sniegts atbalsts vairākām trešām valstīm. 2.2. Makrofinansiālā palīdzība 2008. gadā Padome 2008. gadā nav pieņēmusi jaunus lēmumus. Makrofinansiālās palīdzības maksājumi bija 25 miljoni euro Moldovas Republikai dotācijas veidā un 15 miljoni euro – arī dotācijas veidā – Libānai. 2.3. Kopsavilkums par jaunākajām darbībām saņēmējvalstīs 2.3.1. Rietumbalkāni Kosova Vienīgā pašreizējā MFP darbība Rietumbalkānos ir dotācija Kosovai budžeta atbalsta finansējumam (saskaņā ar ANODP Rezolūciju 1244/99) līdz 50 miljoniem euro, ko Padome apstiprināja 2006. gada novembrī (Padomes Lēmums 2006/880/EK, OV L 339, 6.12.2006., 36. lpp.). Tā kā nav izpildīti nosacījumi, par kuriem vienojās saprašanās memorandā, ko attiecībā uz šīs palīdzības piešķiršanu iestādes parakstīja 2007. gada decembrī, 2008. gadā nevarēja izmaksāt pilnu summu 50 miljonu euro apmērā, un tā joprojām nav izmaksāta. Tomēr līdzekļu devēju konferencē, kas notika 2008. gada 11. jūlijā un kuru vadīja Komisija, lai atbalstītu Kosovas finansējuma vajadzības laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam, Komisija apsolīja papildu MFP atbalstu ar nosacījumiem līdz 100 miljoniem euro (arī dotācijas veidā budžeta atbalsta finansējumam). Melnkalne un Serbija Padome 2008. gada 2. oktobrī pieņēma Lēmumu 2008/784/EK, ar ko atbilstīgi Lēmumam 2001/549/EK un 2002/882/EK[1] nosaka atsevišķas saistības Melnkalnei un proporcionāli samazina Serbijas saistības par ilgtermiņa aizdevumiem, ko Kopiena ir piešķīrusi Serbijas un Melnkalnes valstu savienībai (bijušajai Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai); ar šo lēmumu Komisija tiek pilnvarota parakstīt ar Melnkalnes iestādēm atsevišķu aizdevuma līgumu. Šis lēmums ir vienīgi rezultāts tam, ka Melnkalne 2006. gada jūnijā pasludināja neatkarību un ka 2006. gada jūlijā tika panākta vienošanās starp Serbiju un Melnkalni sadalīt ārējās saistības starp šīm divām atsevišķajām valstīm. Lēmums nerada jaunas saistības Komisijai, un tam nav ietekmes uz budžetu. Tiklīdz tika noslēgts un stājās spēkā atsevišķs aizdevuma līgums ar Melnkalni, vēstuļu apmaiņas veidā starp Komisiju un Serbiju tika koriģētas Serbijas īstermiņa saistības. 2.3.2. Austrumu valstis, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika Moldovas Republika Komisija 2008. gadā pabeidza īstenot makrofinansiālās palīdzības programmu 45 miljonu euro apmērā, par kuru Padome bija pieņēmusi lēmumu 2007. gada 16. aprīlī. Otrais un trešais maksājums attiecīgi 10 un 15 miljonu euro apmērā tika veikts 2008. gada jūnijā un decembrī. Programma ietilpa finansēšanas pasākumos, lai atbalstītu valdības vienošanos ar SVF saskaņā ar nabadzības mazināšanas un izaugsmes mehānismu, kas tika izveidots 2006. gada maijā un kura termiņš beidzās 2009. gada maijā. Gruzija Nebija iespējams pabeigt 2006. gada janvārī pieņemto programmu 33,5 miljonu euro apmērā dotāciju veidā. Saskaņā ar šo programmu 2006. gadā tika izmaksāti 23 miljoni euro. Tomēr 2008. gadā (tāpat kā 2007. gadā) nebija iespējams pabeigt pēdējās –trešās – daļas izmaksāšanas nosacījumu pārskatīšanu, jo nebija izpildīts viens no īpašajiem nosacījumiem šīs daļas izmaksāšanai – nebija pieņemts tiesību akts par ārējās revīzijas organizēšanu, kā to bija paredzējis Parlaments. Tāpēc pēdējais maksājums netika veikts, un programmas termiņš ir beidzies. Tajā pašā laikā līdzekļu devēju konferencē, kura notika 2008. gada oktobrī Briselē, Komisija apsolīja jaunu MFP programmu Gruzijai dotāciju veidā par summu līdz 46 miljoniem euro. Šis atbalsts tika apsolīts saistībā ar starptautiskajiem centieniem palīdzēt Gruzijai pārvarēt sekas, ko bija izraisījis 2008. gada augusta konflikts ar Krieviju. 2.3.3. Vidusjūras reģiona valstis Libāna Komisija 2008. gada decembrī veica pirmo dotāciju maksājumu 15 miljonu euro apmērā saskaņā ar makrofinansiālās palīdzības programmu, ko apstiprināja 2007. gada 10. decembrī. Programma ietver 30 miljonu euro dotāciju un 50 miljonu euro aizdevumu, un abas šīs summas ir jāizmaksā divos maksājumos. Aizdevuma pirmo daļu (25 miljonus euro) beidzot izmaksāja 2009. gada jūnija sākumā. Otro daļu plānots izmaksāt līdz 2009. gada beigām, ja tiks izpildīti ar šo palīdzību saistītie nosacījumi. 3. Makrofinansiālās palīdzības ģeogrāfiskais sadalījums un novērtējums 3.1. Ģeogrāfiskais sadalījums EK MFP līdzekļi ir paredzēti, lai atbalstītu saņēmējvalstu makroekonomikas stabilizāciju un mazinātu ar maksājumu bilanci (un budžetu) saistītās grūtības. Tai arī ir ļoti nozīmīga loma strukturālās reformas sekmēšanā. Lēmumi par lielāko daļu MFP darbību tika pieņemti un līdzekļi tika piešķirti pirmajos pārejas gados uz demokrātiju un tirgus ekonomiku Centrālās un Austrumeiropas valstīs. Gadu gaitā pieauga to valstu skaits, uz kurām Kopiena attiecināja minēto atbalstu, jo aizvien vairāk valstu, kas robežojas ar ES, saskārās ar maksājumu bilances grūtībām un uzsāka ekonomikas reformu programmas. Tā rezultātā salīdzinājumā ar pirmajiem gadiem, kad vairums saņēmējvalstu bija Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis, ir mainījies palīdzības ģeogrāfiskais līdzsvars. Tādējādi kopš 2000. gada MFP galvenokārt tika sniegta Rietumbalkānu valstīm (73 % lēmumu no 2000. līdz 2008. gadam) un jaunajām neatkarīgajām valstīm. Vienīgais izņēmums bija 2007. gadā, kad Padome pieņēma lēmumu par palīdzības programmu Libānai. 3.2. Novērtējumi Komisija ir īstenojusi novērtēšanas programmu, lai izvērtētu MFP ietekmi katrā saņēmējvalstī. Analīzi veic ārējie konsultanti, kurus izvēlas atklātā konkursā „Koordinācijas komitejas” pārraudzībā. Kopš 2004. gada kopumā veikti septiņi novērtējumi. Divi novērtējumi – attiecībā uz Albāniju un Serbiju un Melnkalni – tika pabeigti 2008. gadā. Galvenie novērojumi ir šādi. 3.2.1. Albānija Tika izvērtēta makrofinansiālā palīdzība (MFP) Albānijai, ko Eiropas Komisija sniedza laikposmā no 2004. gada aprīļa līdz 2006. gada jūlijam. MFP ietvēra 9 miljonu euro aizdevumu un 16 miljonu euro dotāciju, un abas šīs summas tika izmaksātas divās daļās. Tīro ietekmi uz makroekonomiskās situācijas stabilizāciju radīja tiešā ietekme, kas izrietēja no budžeta līdzekļu palielināšanas 2006. un 2007. gadā, un netiešā ietekme, kas izrietēja no publiskā sektora algu novirzīšanas caur bankām, kā rezultātā palielinājās kreditēšanas iespējas. Paredzams, ka kumulatīvā ietekme uz IKP pieaugumu 2004.-2008. gadā būs no 0,1 līdz 0,6 procentiem. Līdz ar to ir nedaudz augstāka inflācija un zemāks LEK maiņas kurss. Novērtējumā secināts, ka MFP bija ļoti neliela, tomēr pozitīva ietekme uz vidēja termiņa un ilgtermiņa ārējās ilgtspējas izredzēm Albānijā. Daļu no pozitīvās ietekmes var attiecināt uz nelielu tiešo ietekmi uz ekonomikas pieaugumu laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam. MFP ietekme uz citiem ārējās ilgtspējas aspektiem bija nenozīmīga. 3.2.2. Serbija un Melnkalne Tika izvērtēta Serbijai un Melnkalnei laikposmā no 2002. gada novembra līdz 2006. gada februārim sniegtā makrofinansiālā palīdzība (MFP). MFP darbība pieļāva nedaudz ekspansīvāku makroekonomisko politiku, kā rezultātā nedaudz uzlabojās ekonomikas pieauguma rādītāji. Tomēr darbības tiešā īstermiņa makroekonomiskā ietekme bija ļoti neliela. Tas galvenokārt bija darbības salīdzinoši mazā apjoma dēļ. MFP potenciāli var radīt būtiskāku ietekmi uz vidēja termiņa makroekonomikas perspektīvām, paātrinot strukturālās reformas. Novērtējumā secināts, ka MFP ir pozitīvi ietekmējusi vidēja termiņa līdz ilgtermiņa ārējās ilgtspējas perspektīvas, lai gan šī tīrā ietekme, iespējams, bija ierobežota un netieša. Šķiet, ka galvenā joma, ar kuras starpniecību šajā saistībā darbojās MFP, ir strukturālo reformu īstenošana un kopējās makroekonomiskās pārvaldības uzlabošanās. Patlaban notiek Gruzijas un Moldovas Republikas MFP programmu novērtēšana, un plānots, ka novērtēšanas gala ziņojumi būs pieejami 2009. gada trešajā ceturksnī. Papildus tam ir nolemts veikt konceptuālo novērtējumu, lai novērtētu makrofinansiālās palīdzības vispārējo ietekmi. Paredzams, ka šā pētījuma pirmie rezultāti būs pieejami 2009. gada otrajā pusgadā. 4. Finanšu pārvaldības uzlabošana saņēmējvalstīs – operatīvie novērtējumi 2008. gadā tika veikts viens operatīvais papildu novērtējums (Kosovā). Laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam kopumā tika veikti septiņi operatīvie novērtējumi valstīs, kurām sniegta makrofinansiālā palīdzība (Albānija, Armēnija, Serbija un Melnkalne, Bosnija un Hercegovina, Gruzija un Kosova). Katra operatīvā novērtējuma darba programma tika izstrādāta sadarbībā ar konsultāciju uzņēmumu, un tā satur citu ekonomiskās palīdzības sniedzēju publicētajos un pieejamajos ziņojumos ietverto informāciju, jo īpaši valstu izdevumu un finansiālās atbildības [ Public Expenditure and Financial Accountability , PEFA ] novērtējumu. Tika veiktas atkārtotas pārbaudes (Albānijā, Armēnijā, Tadžikistānā, Gruzijā un Kosovā), lai novērtētu pēc pirmajiem apmeklējumiem veiktos uzlabojumus valsts pārvaldē. No vienas puses, izpēte tika koncentrēta uz centrālo banku neatkarību un to grāmatvedības nodaļu darbību. No otras puses, tika aplūkots budžeta sagatavošanas process, finanšu ministriju valsts kases dienestu, iekšējās revīzijas nodaļu, personāldaļu un IT dienestu darbība. Kontroles efektivitātes novērtēšanas nolūkā tika izvērtēta arī ārējo revīzijas institūciju darbība. Par operatīvo novērtējumu secinājumiem tiek paziņots valstu iestādēm, sniedzot tām iespēju komentēt ziņojumos ietverto analīzi. Pamatojoties uz konsultantu veikto analīzi, novērtējumu rezultātā par visām valstīm tika secināts, ka „sistēma pareizai finanšu vadībai ir efektīva”, lai gan jāveic virkne uzlabojumu. Nopietnākie trūkumi, kas tika atklāti finanšu ministrijās, ir vienota valsts kases konta, atbilstošu uzskaites sistēmu un rakstveida procedūru neesība vai arī iepirkumu procedūru zemā kvalitāte. Visu valstu ministrijām jāstiprina iekšējās kontroles spējas, pieņemot darbā profesionālus revidentus un nodrošinot īpašas mācības. Dažos gadījumos radās iespaids, ka makroekonomiskās prognozēšanas struktūrvienības nespēj pildīt savus pienākumus un ārējās revīzijas organizācijas nav pietiekami neatkarīgas. Lai uzlabotu publisko finanšu pārvaldību saņēmējvalstīs, valstu iestādēm tika sniegti ieteikumi trūkumu novēršanai. Daži ieteikumi uzskatāmi par prioritāriem pasākumiem, kas jāīsteno, pirms var veikt maksājumus. Tas attiecas uz finanšu ministriju iekšējās kontroles struktūrvienību stiprināšanu vai tādu noteikumu pieņemšanu, kas ietvertu minimālās prasības attiecībā uz uzskaites, atļauju izsniegšanas un maksājumu veikšanas funkciju nodalīšanu. Četrus gadus pēc operatīvo novērtējumu uzsākšanas Komisija ir konstatējusi reālus uzlabojumus visos saņēmējvalstu publisko finanšu pārvaldības līmeņos, neraugoties uz to, ka dažas prasītās pārmaiņas ieviestas ar kavēšanos. 5. Pieprasījumi un priekšlikumi nākamajai Komisijai Globālā ekonomikas un finanšu krīze nozīmē to, ka daudzās pirmspievienošanās valstīs un valstīs, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika, notiek ekonomikas attīstības tempu samazināšanās un pasliktinās budžeta stāvoklis; visās šajās valstīs rodas būtisks finanšu deficīts. Galvenā institūcija, kas nodarbojas ar ekonomikas krīzes seku novēršanu, ir SVF, īpaši ņemot vērā to, ka tā līdzekļi ir būtiski palielinājušies, tostarp saņemot ievērojamas iemaksas no Eiropas Savienības dalībvalstīm. Lai gan SVF uzņemsies vadību, reaģējot uz krīzi Eiropas Savienības kaimiņvalstīs, var izrādīties, ka tā sniegtais finansējums tomēr ir nepietiekams, lai apmierinātu šo valstu ārējā finansējuma vajadzības. Šajā sakarā, izmantojot ES makrofinansiālo palīdzību – palīdzot samazināt ārējā finansējuma deficītu un mazināt spiedienu uz ārvalstu valūtas rezervēm pirmspievienošanās valstīs un valstīs, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika –, varētu atbalstīt ekonomikas stabilitāti šajā reģionā, kuram ir ciešas saites ar ES. Vairākas pirmspievienošanās valstis un valstis, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika, ir lūgušas ES makrofinansiālo palīdzību. No pirmspievienošanās valstīm Serbija, Bosnija un Hercegovina un Melnkalne pēdējos mēnešos oficiāli vai neoficiāli ir lūgušas jaunu makrofinansiālo palīdzību. Nevar izslēgt iespēju, ka būs papildu pieprasījumi no Rietumbalkānu valstīm. No valstīm, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika, makrofinansiālo palīdzību lūdza Gruzija, Ukraina un pavisam nesen – Baltkrievija un Moldovas Republika. Visbeidzot, ar lūgumiem pēc makrofinansiālās palīdzības pie Komisijas ir vērsušās valstis, kas nav ES tiešā tuvumā - Kirgīzija un Tadžikistāna. Finansiālu palīdzību ES ir lūgusi arī Islande, kuru īpaši skāra globālā finanšu krīze (valūtas maiņas kursa krišanās un banku sistēmas sabrukums). Komisija izskata šos pieprasījumus un 2009. gada laikā varētu izteikt formālus priekšlikumus jauniem lēmumiem par makrofinansiālo palīdzību vairākām valstīm, kuras to lūgušas. [pic] [pic] [1] OV L 269, 10.10.2008., 8. lpp.