SANCO/10715/2011 Rev. 5 (POOL/E1/2011/10715/10715R5-EN.doc)

[pic] | EIROPAS KOMISIJA |

Briselē,

COM(2011) galīgā redakcija

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par ĢMO audzēšanas sociālekonomiskajām sekām, pamatojoties uz dalībvalstu atbildēm, kā pieprasīts Vides padomes 2008. gada decembra secinājumos

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par ĢMO audzēšanas sociālekonomiskajām sekām, pamatojoties uz dalībvalstu atbildēm, kā pieprasīts Vides padomes 2008. gada decembra secinājumos

Direktīvā 2001/18[1] par ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) apzinātu izplatīšanu vidē paredzēts, ka Komisijai pēc 3 gadiem jāsniedz ziņojums par šīs direktīvas īstenošanu, tostarp novērtējums par ĢMO apzinātas izplatīšanas vidē un tirgū laišanas sociālekonomiskajām sekām. Iesniedzot 2004. gada ziņojumu, Komisija norādīja, ka nav pietiekamas pieredzes, lai veiktu šādu novērtējumu.

Padome 2008. gada decembrī aicināja Komisiju un dalībvalstis vēlreiz pievērsties šim jautājumam. Tādēļ Komisija, izmantojot aptaujas anketu, sāka apspriedes ar dalībvalstīm par ĢMO audzēšanas sociālekonomisko ietekmi.

Dalībvalstis tika aicinātas

- ziņot par paveikto attiecībā uz to teritorijā audzēto ĢMO sociālekonomiskajām sekām;

- veikt iepriekšēju novērtējumu par ĢMO turpmākās audzēšanas iespējamo sociālekonomisko ietekmi.

Visas dalībvalstis, izņemot 2 (BG, IT[2]), nosūtīja savas atbildes. Visas pārējās dalībvalstis apsvēra ĢMO audzēšanas ietekmi, savukārt LT tikai aplūkoja ĢMO ietekmi uz pārtiku un barību. Piedalījās arī Norvēģija (NO) un dažas ieinteresētās personas.

Dalībvalstis regulāri uzsvēra, ka to atbildēs ir apvienoti valsts iestāžu un ieinteresēto personu viedokļi un tie nedrīkstētu skart politiskus lēmumus, kas tiks pieņemti vēlāk.

Dalībvalstu atsevišķo atbilžu neizsmeļošs apkopojums ir iekļauts šim ziņojumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. Visas saņemtās atbildes ir pilnībā pieejamas Komisijas tīmekļa vietnē[3].

APSPRIEšANāS REZULTāTS

Datu avoti

Lai palīdzētu dalībvalstīm noformulēt atbildes, tika nosūtīta indikatīva anketa. Anketā tika ietverti šādi temati:

(1) ekonomiskā un sociālā ietekme;

(2) agronomiskā ilgtspēja;

(3) ietekme uz vidi;

(4) cita ietekme.

18 dalībvalstis atbildēja uz indikatīvās anketas jautājumiem. Dalībvalstis savas atbildes varēja iesūtīt arī citā formātā.

Kā liecina saņemtās atbildes, vairums dalībvalstu atbilžu sagatavošanai organizēja valsts iestāžu un ieinteresēto personu oficiālu apspriešanos. Tomēr jāuzsver, ka saņemto atbilžu skaits ievērojami atšķīrās, un atbildes nepārstāvēja visu ieinteresēto personu spektru. Piemēram, 6 dalībvalstis[4] izteica īpašu nožēlu par to, ka to atbildes sniegusi tikai daļa no attiecīgo valstu ieinteresētajām personām.

Atbildēs bija iekļautas piezīmes, ko sniegušas ministrijas, reģionālās iestādes, profesionālās federācijas, uzņēmumi, nevalstiskās organizācijas (NVO), pētniecības centri un indivīdi. Šīs Komisijas saņemtās piezīmes nebija vienotas, un tās veidoja vai nu viedokļi, kurus apkopojusi valsts kompetentā iestāde, vai nu nesaīsināts dažādu ieinteresēto personu atbilžu kopums, kas apkopots un nosūtīts tieši Komisijai.

Dalībvalstu iesniegtie dati iegūti no dažādiem avotiem, tostarp no pētījumu profesionālapskatēm, sabiedriskās domas aptaujām, praktiskiem izmēģinājumiem, valsts kontroļu rezultātiem, scenāriju veidošanas un analīzes, ieinteresēto personu un indivīdu pieņēmumiem.

Atbilstoši atbildēm tikai 7 dalībvalstīm[5] ir agrāka vai pašreizēja pieredze pret kaitēkļiem izturīgas (Bt) kukurūzas MON 810 audzēšanā komerciāliem nolūkiem. RO audzēja herbicīdizturīgas (HT) sojas pupiņas pirms pievienošanās ES, un 3 dalībvalstīs[6] ir sākts audzēt ģenētiski modificētus kartupeļus Amflora .

Atbilžu analīze

Analizējot no dalībvalstīm, NO un ieinteresētajām personām saņemtās atbildes, Komisija konstatēja šādas kopīgas iezīmes.

- Dalībvalstu un ieinteresēto personu izpratne par ĢMO audzēšanas sociālekonomiskās dimensijas nozīmi un darbības jomu krasi atšķiras. Aptaujas anketa palīdzēja formulēt domas, bet vairāki dalībnieki pauda nožēlu, ka jēdzieni, rādītāji un pamats salīdzināšanai (parastās un/vai bioloģiskās lauksaimniecības nozare) nebija pietiekami definēts. Tika ieteikti vairāki papildu temati, piemēram, ētika (jēdziena nozīmi un darbības jomu ietekmē dažādi interpretācijas veidi, piemēram, dažos ir ietverta pievienotā vērtība, ko ĢMO dod visai sabiedrībai, vai ietekme uz trešām valstīm).

- Daudzās atbildēs dalībvalstis, šķiet, bija apkopojušas ļoti dažādos viedokļus par ĢMO audzēšanu valsts līmenī un tos pirms nosūtīšanas Komisijai nebija atlasījušas un analizējušas pēc atbilstības un kvalitātes. Tādēļ bija grūti un dažreiz pat neiespējami precīzi noteikt nostājas vai tendences valsts vai Eiropas līmenī un atspoguļot tās statistiski atbilstīgā veidā.

- Kopumā, šķiet, ka atbildēs ir atspoguļoti polarizēti viedokļi, kas pamatojas uz ierobežotiem faktiem par konkrētu Eiropas kontekstu, un kurus ietekmē respondentu sākotnējā pozitīvā vai negatīvā uztvere par Bt un HT kultūru audzēšanu Eiropā un pasaulē. Diskusijas pamatā bija ģenētiski modificētu un parasto/bioloģisko pieeju līdzāspastāvēšana visā ķēdē, kas aptver posmus no sēklām līdz tirdzniecībai (ĢMO nejaušas klātbūtnes kontrole blakus laukos, ģenētiski modificētu/ģenētiski nemodificētu ražojumu segregācijas ierobežojumi visā barības/pārtikas ķēdē, patērētāju izvēle) bioloģiskās daudzveidības ietekme, lauksaimniecības prakses pārmaiņas un ražojumu pārdošanas iespējas, un gandrīz par visiem šiem jautājumiem bija plašs viedokļu klāsts.

- Atbildes aptvēra visus anketā iekļautos jautājumus, lai gan piezīmēs galvenokārt uzmanība tika pievērsta ĢMO audzēšanas sociālekonomiskajai ietekmei ķēdes “no sēklām līdz tirdzniecībai” sākuma posmos (proti, sēklu ražošanā, audzēšanā, biškopībā un lopkopībā).

- Respondentu norādītajā zinātniskajā literatūrā un pētījumos galvenokārt pievērsta uzmanība ĢMO audzēšanas ekonomiskajai ietekmei uz saimniecībām. Jāatzīmē, ka respondenti savus novērtējumus par ĢM kultūru audzēšanas iespējamo ietekmi pamatoja ar literatūras ekstrapolāciju un trešo valstu pieredzi, izņemot respondentus no dalībvalstīm, kurām ir pieredze ĢMO audzēšanā un kuras arī atsaucās uz iepriekšējiem pētījumiem, kas veikti to teritorijā. Šajos valstu pētījumos gūti šādi rezultāti.

- Reģionos, kuri inficēti ar kukurūzas svilni, Bt kukurūzas raža palielinās. Piemēram, ES minēja pētījumu, ko veicis Kopīgais pētniecības centrs (KPC)[7] un kas liecināja, ka 3 gadu laikā dažās kaitēkļu inficētās Spānijas provincēs Bt kukurūzas audzētāji salīdzinājumā ar tradicionāli ražojošiem lauksaimniekiem vidēji guvuši lielāku ražu (līdz 11,8 % Saragosas provincē[8]) un lielāku bruto peļņu. PT[9], RO[10] un CZ[11] arī norādīja, ka ražas vidējie rādītāji saistībā ar Bt kukurūzas audzēšanu ir palielinājušies no 7 līdz 12 %.

- RO informēja, ka HT sojas pupiņas Rumānijas teritorijā tika audzētas līdz 2007. gadam, un raža palielinājusies vidēji par 31 %[12].

- Turklāt atbildēs, kuras sniedza gan tās dalībvalstis, kurās audzē ĢMO, gan tās dalībvalstis, kurās neaudzē ĢMO, tika plaši aplūkota arī cita veida sociālekonomiskā ietekme uz pārējiem ķēdes “no sēklām līdz tirdzniecībai” posmiem un uz sabiedrību plašākā nozīmē (piemēram, transportu, apdrošināšanu, pārtikas ražošanu, testēšanas laboratorijām, nodarbinātības/darba modeļiem, administratīvajām darbībām, patērētāju izvēli). Tomēr izteiktajiem viedokļiem visbiežāk trūkst zinātniska un statistiska pamatojuma.

- AT, BE, DE, FR, NL, UK atbildēs ir ietverti sīki izstrādāti ieteikumi par to, vai un kā analizēt sociālekonomiskos faktorus un pievērsties tiem ĢMO audzēšanas pārvaldībā Eiropā. Vairākas dalībvalstis arī atsaucās uz NO tiesību aktiem un pieredzi par to, kā sociālekonomiskie aspekti ir ņemti vērā, atļaujot ĢMO.

- Daudzās atbildēs tika uzsvērts, ka turpmāk veiktajos sociālekonomisko faktoru novērtējumos būtu jāņem vērā arī ētika un citas Eiropas politikas jomas (iekšējais tirgus, kopējā lauksaimniecības politika, vides aizsardzība), kā arī juridiskās iespējas un ierobežojumi starptautiskā līmenī (jo īpaši attiecībā uz atbilstību PTO nolīgumiem un Kartahenas Protokolam par bioloģisko drošību).

PAPILDU INFORMāCIJA PAR ĢMO SOCIāLEKONOMISKO DIMENSIJU

Pirms šajā ziņojumā apkopotā apspriežu procesa vai tā laikā Komisija, izmantojot dažādus līdzekļus, tostarp Eiropas un starptautiskas pētniecības programmas un zinātniskas publikācijas, pārskatīja zināšanas par ĢMO audzēšanas sociālekonomisko dimensiju Eiropā un pasaulē.

ĢMO audzēšanas sociālekonomiskā dimensija trešajās valstīs

Tā kā lielākā daļa ĢM kultūru visā pasaulē tiek audzētas ārpus ES, Komisijas dienesti apkopoja un pārskatīja mūsdienu starptautisko zinātnisko literatūru par ĢMO audzēšanas ekonomisko un sociālo dimensiju. Komisijas pārskatīto publikāciju apkopojums ir pieejams Komisijas dienestu darba dokumentā, kas pievienots šim ziņojumam.

Saskaņā ar šiem avotiem ir vairāki ietekmes pētījumi attiecībā uz galvenajiem pieejamajiem ĢM kultūru veidiem (Bt un HT kultūras). Pētījumi par saimniecības līmeņa ietekmi ir visizsmeļošākie un parasti tie balstīti uz izlases veida lauksaimnieku apsekojumiem jaunattīstības un attīstītajās valstīs.

Jaunattīstības un attīstītajās valstīs parasti ir pārliecinoši pierādījumi, ka pašlaik tirgū laistās Bt kultūras lauksaimniekiem var būt ekonomiski izdevīgas, jo tām raksturīgas mazāk stingras prasības par insekticīdiem un/vai lielāka raža, lai gan ieguvuma apmērs lauksaimniekiem var atšķirties atkarībā no reģiona un gada (atkarībā no kaitēkļu apdraudējuma apmēra). Sīksaimnieku relatīvie ieguvumi no Bt kultūrām, šķiet, ir tādi paši vai lielāki nekā lielajiem lauksaimniekiem.

HT kultūras parasti audzē lielie lauksaimnieki, nevis sīksaimnieki. Vairāki pētījumi liecina, ka atšķirība starp HT vai parasto sojas pupiņu ražu ir neliela vai tās nav vispār (izņemot gadījumus, kad parastie nezāļu apkarošanas pasākumi izrādījušies īpaši neefektīvi, piemēram, audzējot parastās sojas pupiņas Rumānijā). Kopumā HT tehnoloģija samazina ražošanas izmaksas, bet HT sēklu uzcenojuma ietekme uz lauksaimnieku bruto peļņu var būt niecīga vai pat to neskar (pētījumi ASV un Kanādā). Šādos gadījumos ātra HT tehnoloģiju pieņemšana lauksaimnieku vidū nav saistīta ar ietekmi uz ienākumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības darbībām, bet ar nezāļu efektīvāku apkarošanu, kultūru pārvaldības vienkāršošanu, zemes apstrādes paņēmienu veicināšanu un tādu ienākumu palielināšanu, kas gūti no darbības, kas nav lauksaimniecības darbība, pamatojoties uz laika ietaupījumu. Tomēr dažos gadījumos (Argentīna) zemāka HT sojas sēklu cena pozitīvi ietekmē lauksaimnieku bruto peļņu.

Maz ir pētījumu (tikai daži situāciju pētījumi Indijā) par plašāku mikroekonomisku ietekmi jaunattīstības valstīs (par ietekmi uz lauksaimniekiem, kuri nepieņem HT tehnoloģiju, par ietekmi uz nodarbinātību laukos un mājsaimniecību ienākumiem).

Makroekonomikas līmenī nozares pētījumu, kuros aplūko ĢM kultūru audzēšanas ekonomiskās ietekmes kopējo apmēru un tās izplatību ķēdes “no sēklām līdz tirdzniecībai” ekonomikas dalībnieku vidū (sēklu uzņēmumos, lauksaimniekiem, kuri audzē ĢMO, lauksaimniekiem, kuri neaudzē ĢMO, pārtikas/barības ražotājiem, patērētājiem), ir mazāk nekā saimniecības līmeņa ietekmes analīžu. Nozares pētījumi balstās uz ekonomikas modelēšanu, un paraugparametri dod dažādus rezultātus. “ĢM kultūru sēklu uzcenojums” ir viens no noteicošajiem faktoriem, kas ietekmē veidu, kādā ĢM kultūras izplatās dažādo ķēdes “no sēklām līdz tirdzniecībai” ekonomikas dalībnieku vidū.

Visbeidzot, iepriekš ir veiktas tikai dažas ekonomikas analīzes par jaunas paaudzes ĢM kultūrām, kas vēl nav laistas tirgū (pret sausumu izturīgas kultūras, uzturvielu ziņā uzlabotas kultūras). Iespējams, ka šo kultūru īpašību dēļ jāizstrādā citādas metodoloģijas, lai varētu novērtēt sociālo un ekonomisko ietekmi.

Ekonomikas analīze ir radījusi skaidru priekšstatu par ekonomisko ietekmi saimniecības līmenī visā pasaulē, savukārt tā ir sniegusi mazāk informācijas par sociālo ietekmi.

Jāuzlabo metodes ekonomiskās ietekmes noteikšanai; ES situācijā īpaši nozīmīgas būtu metodes ietekmes iepriekšējai novērtēšanai. Pašreizējie ierobežojumi galvenokārt ir saistīti ar apsekoto lauksaimnieku nelielo skaitu, daļēja budžeta metožu izmantošanu sarežģītāku ekonometrisku analīžu vietā un nelielo pētījumu skaitu par plašāku mikroekonomisku ietekmi. Ir veikti tikai daži pētījumi par ietekmi virs saimniecības līmeņa (sēklu nozarē) un zem tā (attiecībā uz pārtiku/barību/patērētājiem). To pašu var teikt par segregācijas noteikumiem (marķēšanas – līdzāspastāvēšanas noteikumi). Lai risinātu šos aspektus, jāturpina izstrādāt metodoloģijas jautājumi.

ES finansētie pašreizējie pētniecības projekti, kuros iekļautas ĢMO audzēšanas sociālekonomiskās perspektīvas

Saskaņā ar Piekto un Sesto pētniecības pamatprogrammu[13] Komisija jau vairāk nekā desmit gadus finansē ĢMO pētniecības programmas Daži no šiem projektiem ir īpaši nozīmīgi saistībā ar ĢMO audzēšanas sociālekonomiskās ietekmes novērtēšanu Eiropas Savienībā.

- Rezultāti un perspektīvas attiecībā uz ģenētiski modificētu organismu un ģenētiski nemodificētu organismu piegādes ķēdes līdzāspastāvēšanu un izsekojamību (CO-EXTRA- 2005-2009)[14]

CO-EXTRA projektā tika pilnībā aplūkots ģenētiski modificētu organismu un ģenētiski nemodificētu organismu piegādes ķēdes līdzāspastāvēšanas jautājums, sākot no sēklu ražošanas līdz pat mazumtirdzniecībai. Visnozīmīgākie konstatējumi par sociālekonomisko ietekmi ir šādi.

- Tehniskie pasākumi varētu nodrošināt, ka līdzāspastāvēšana attiecībā uz 0,9 % marķēšanas robežvērtību kukurūzas hibrīdiem būtu ilgtermiņā panākama, ja vien sēklu partijas ir pietiekami tīras.

- Līdzāspastāvēšana laukā tiek uzskatīta par iespējamu, bet tā ir lielā mēra atkarīga no vietējiem vides apstākļiem un prakses.

- Līdzāspastāvēšana piegādes ķēdē tiek uzskatīta par iespējamu, nodrošinot atbilstošu ķēdes organizēšanu, kas rada īpašas izmaksas saistībā ar ražojumu nošķiršanu posmā no saimniecības līdz rūpnīcai, analītisko testu veikšanu un ražojumu izsekošanas nodrošināšanu.

- Apkopojot patērētāju attieksmi pret ĢMO marķēšanu, apsekotajās valstīs 40–70 % patērētāju vēlas iespēju izvēlēties, vai pirkt un lietot ģenētiski modificētu pārtiku.

- Ģenētiski modificētu kultūru ilgtspējīga ieviešana Eiropas lauksaimniecībā (SIGMEA – 2004-2007)[15]

SIGMEA projekta mērķis bija radīt zinātniski pamatotu sistēmu, lai informētu lēmumu pieņēmējus par atbilstošiem līdzāspastāvēšanas un izsekojamības pasākumiem saistībā ar ģenētiski modificētu kultūru audzēšanu.

Projekta gaitā cita starpā izstrādāja kvalitatīvu daudzkritēriju modeli ekoloģiskās un ekonomiskās ietekmes novērtēšanai.

Iegūtie rezultāti kopumā liecināja, ka līdzāspastāvēšanas izmaksas ir atkarīgas no lauksaimniecības aspektiem (ainava, augkopības sistēmas, klimats, prakse), ģenētiski modificētas kultūras daļas lauksaimniecībā izmantotajā teritorijā un lauksaimnieku vēlmes sadarboties. Turklāt SIGMEA pētījumi liecina, ka dažādo pasākumu rentabilitāti un piemērotību lielā mērā nosaka lauku un kultūru telpas un laika modeļi. Tas norāda, ka līdzāspastāvēšanas pārvaldības pasākumiem jābūt pēc iespējas elastīgākiem un tiem jābalstās uz vietējo informāciju par lauku īpašībām, lai gan reģionālo un valstu valdību pārstāvji sniedz tikai vispārējas vadlīnijas un noteikumus.

- Vai eiropieši pērk ĢMO pārtiku? (CONSUMERCHOICE – 2006-2008)[16]

CONSUMERCHOICE projekta mērķis cita starpā bija noteikt un salīdzināt 10 dalībvalstu[17] patērētāju attieksmi pret ģenētiski modificētu pārtiku un šo patērētāju pašreizējos iepirkšanās paradumus, ja tiek dota iespēja izvēlēties ģenētiski modificētus vai ģenētiski nemodificētus pārtikas produktus. Projekta secinājumi ir šādi:

- patērētāju sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem par ģenētiski modificētu pārtiku nav ticams avots tam, kā patērētāji rīkojas, iepērkoties pārtikas preču veikalos;

- Eiropas iedzīvotāji pērk ģenētiski modificētu pārtiku, ja tā ir faktiski pieejama veikalu plauktos.

TURPMāKā VIRZīBA

Dalībvalstu sniegtās atbildes palīdzēja precizēt, kur jau ir pieejami statistiski nozīmīgi dati par ĢMO audzēšanas sociālekonomisko ietekmi Eiropā (galvenokārt ekonomiska ietekme uz lauksaimniecību). Turpretī trūkst faktu un statistikas datu, kas būtu piemēroti Eiropas situācijai un pamatotu respondentu izteiktos viedokļus. Tādēļ atbildes skaidri liecina, ka pagaidām pašreizējā vai turpmākā ĢMO audzēšanas sociālekonomiskā ietekme Eiropā visā pārtikas ķēdē un sabiedrībā kopumā bieži vien netiek objektīvi analizēta.

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija uzskatīja, ka šajā ziņojumā nebūtu lietderīgi veikt dalībvalstu individuālajās atbildēs izklāstīto attiecīgo elementu mērķtiecīgāku analīzi.

Tomēr Komisija uzskata, ka diskusijas par šo jutīgo tematu ir jāpaplašina, lai pārietu no polarizētas uztveres uz materiālākiem un objektīvākiem rezultātiem. Tādēļ Komisija ierosina apvienot šīs apspriešanas galvenos secinājumus ar citām ierosmēm par ĢMO sociālekonomisko ietekmi (piemēram, pētniecības projekti saskaņā ar Sesto pētniecības pamatprogrammu un, attiecīgā gadījumā, konstatējumi trešajās valstīs), un sākt progresīvas pārdomas Eiropas līmenī ar mērķi

- noteikt noturīgu faktoru kopumu, lai pienācīgi apzinātos ĢMO audzēšanas prognozējamās un faktiskās sociālekonomiskās sekas, no sēklu ražošanas līdz patērētājiem visā Eiropas Savienībā; Jāizveido metodoloģiskais pamats, lai noteiktu precīzus sociālekonomiskos rādītājus, kuri jāuzrauga ilgākā laika posmā, un atbilstošus noteikumus datu savākšanai. Aptaujāto personu lokā jāietver visi ķēdes “no sēklām līdz tirdzniecībai” regulatīvie un ekonomikas dalībnieki, kā arī plašāka sabiedrība;

- izpētīt dažādas pieejas, lai ĢMO audzēšanas pārvaldībā Eiropas Savienībā pēc iespējas izmantotu labāku izpratni par šiem daudzpusīgajiem sociālekonomiskajiem faktoriem. Jāņem vērā to dalībvalstu pieredze, kuras jau ir sākušas domāt par šiem aspektiem.

Dalībvalstīm un Komisijai kopīgi jāapkopo un jāīsteno šīs pārdomas. Ieinteresētās personas arī aktīvi jāiesaista, lai nodrošinātu šī procesa panākumus.

PIELIKUMS

Pamatinformācija par ĢMO audzēšanu ES27 dalībvalstīs

ĢMO komerciāla audzēšana | Kultūras | Apstrādātā platība (Bt kukurūza – 2008. gads) | Drošības klauzula | Līdzāspastāvēšanas pasākumi (no 2009. gada aprīļa) |

AT | Nav | 0 | Kukurūza, kartupeļi | Ir |

BE | Nav | 0 | Nav | Ir |

BG | Nav | 0 | Nav | Nav |

CY | Nav | 0 | Nav | Nav |

CZ | Ir | Bt kukurūza Cietes kartupeļi | 8400 ha | Nav | Ir |

DE | Ir līdz 2008. gadam | Bt kukurūza Cietes kartupeļi | 3371 ha | Kukurūza | Ir |

DK | Nav | 0 | Nav | Ir |

EE | Nav | 0 | Nav | Nav |

EL | Nav | 0 | Kukurūza | Nav |

ES | Ir | Bt kukurūza | 79 269 ha | Nav | Nav |

FI | Nav | 0 | Nav | Nav |

FR | Ir līdz 2007. gadam | Bt kukurūza | 0 | Kukurūza | Ir |

HU | Nav | 0 | Kukurūza, kartupeļi | Ir |

IE | Nav | 0 | Nav | Nav |

IT | Nav | 0 | Nav | Nav |

LT | Nav | 0 | Nav | Ir |

LU | Nav | 0 | Kukurūza, kartupeļi | Ir |

LV | Nav | 0 | Nav | Ir |

MT | Nav | 0 | Nav | Nav |

NL | Nav | 0 | Nav | Ir |

PL | Nav oficiālas informācijas | 0 | Nav | Nav |

PT | Ir | Bt kukurūza | 4851 ha (platība reģistrēta līdz 2008. gada jūlijam) | Nav | Ir |

RO | Ir | Bt kukurūza Soja līdz 2007. gadam | 7146 ha | Nav | Ir |

SI | Nav | 0 | Nav | Nav |

SK | Ir | Bt kukurūza | 1940 ha | Nav | Ir |

SE | Ir | Cietes kartupeļi | 0 | Nav | Ir |

UK | Nav | 0 | Nav | Nav |

Pilnīgākai informācijai skatīt 2009. gada 2. aprīlī publicēto Komisijas ziņojumu par ģenētiski modificēto kultūru līdzāspastāvēšanu ar tradicionālo un bioloģisko lauksaimniecību (http://ec.europa.eu/agriculture/gmo/coexistence/index_en.htm).

[1] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.

[2] Dalībvalstu akronīmu saraksts: http://publications.europa.eu/code/en/en-370100.htm

[3] http://ec.europa.eu/food/food/biotechnology/index_en.htm.

[4] BE, CZ, ES, PL, RO, UK.

[5] CZ, DE, ES, FR, PT, RO, SK.

[6] CZ, DE, SE.

[7] Gomez-Barbero et al . (2008). Bt corn in Spain—the performance of the EU's first GM crop . Nature Biotechnology 26, 384-386.

[8] Augstākas ražas rādītāji bija statistiski nozīmīgi tikai vienā no trim apsekotajām provincēm.

[9] Brookes G. (2008). The impact of using GM insect resistant maize in Europe since 1998. International Journal of Biotechnology 10 (2/3), 148-166.

[10] Brookes G. and Barfoot P.(2009). Global impact of biotech crops: Income and production effects 1996-2007 . AgBioForum , 12(2), 184-208.

[11] Čehijas apsekojums par MON810 audzētājiem.

[12] Brookes G. (2005a). The farm-level impact of herbicide-tolerant soybean in Romania. AgBioForum . 8, 235-241.

[13] Sīkākai informācijai skatīt ES finansētā pētījuma rezultātus par ģenētiski modificētām kultūrām ("A decade of EU-funded GMO research (2001-2010)") ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/kbbe/docs/a-decade-of-eu-funded-gmo-research_en.pdf.

[14] http://www.coextra.eu/

[15] http://sigmea.group.shef.ac.uk/

[16] http://www.kcl.ac.uk/schools/biohealth/research/nutritional/consumerchoice

[17] CZ, DE, EE, EL, ES, NL, PL, SE, SI, UK.