EIROPAS PARLAMENTA REZOL ŪCIJA  
(2013. gada 17. apr īlis) 
par Rev īzijas pal ātas īpašajiem zi ņojumiem saist ībā ar Komisijas 2011. gada budžeta izpildes 
apstiprin āšanu  
EIROPAS PARLAMENTS,  
— ņemot v ērā Eiropas Savien ības 2011. finanšu gada visp ārējo budžetu (  1 ), 
— ņemot v ērā Eiropas Savien ības konsolid ētos p ārskatus par 2011. finanšu gadu (COM(2012) 436 – 
C7-0224/2012) (  2 ), 
— ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas gada p ārskatu par budžeta izpildi 2011. finanšu gad ā, ar iest āžu atbil ­
dēm (  3 ), un Rev īzijas pal ātas īpašos zi ņojumus,  
— ņemot v ērā deklar āciju par p ārskatu ticam ību, k ā ar ī par pak ārtoto dar ījumu likum ību un pareiz ību (  4 ), 
ko Rev īzijas pal āta iesniegusi par 2011. finanšu gadu saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 
287. pantu,  
— ņemot v ērā 2013. gada 17. apr īļa L ēmumu par Eiropas Savien ības 2011. finanšu gada visp ārējā budžeta 
izpildes apstiprin āšanu, III ieda ļa – Komisija (  5 ), un rezol ūciju ar konstat ējumiem, kas ir min ētā lēmuma 
neat ņemama da ļa, 
— ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas īpašos zi ņojumus, kas sagatavoti saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 287. panta 4. punkta otro da ļu, 
— ņemot v ērā Padomes 2013. gada 12. febru āra ieteikumu par Eiropas Savien ības 2011. finanšu gada 
visp ārējā budžeta izpildes apstiprin ājumu, ko sniedz Komisijai (05752/2013 – C7-0038/2013),  
— ņemot v ērā L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 317., 318. un 319. pantu, k ā ar ī Euratom  līguma 
106.a pantu,  
— ņemot v ērā Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko 
piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam (  6 ), un jo īpaši t ās 55., 145., 146. un 147. pantu,  
— ņemot v ērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 
966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piem ēro Savien ības visp ārējam budžetam, un par Padomes 
Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (  7 ) un jo īpaši t ās 62., 164., 165. un 166. pantu,  
— ņemot v ērā Reglamenta 76. pantu un VI pielikumu,  
— ņemot v ērā Budžeta kontroles komitejas zi ņojumu (A7-0096/2013),  
A. t ā k ā saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ību 17. panta 1. punktu Komisija uz ņemas atbild ību par 
budžeta izpildi un programmu p ārvald ību un šos pien ākumus saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 317. pantu veic sadarb ībā ar dal ībvalst īm un iev ērojot pareizas finanšu p ārvald ības principu;  
B. t ā k ā Rev īzijas pal ātas īpašajos zi ņojumos sniegta inform ācija par problem ātiskiem jaut ājumiem saist ībā 
ar l īdzek ļu izlietošanu, kas ir noder īga Parlamentam, īstenojot budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādes 
pilnvaras;LV L 308/68 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) OV L 68, 15.3.2011.  
( 2 ) OV C 348, 14.11.2012., 1. lpp.  
( 3 ) OV C 344, 12.11.2012., 1. lpp.  
( 4 ) OV C 348, 14.11.2012., 130. lpp.  
( 5 ) Pie ņemtie teksti, P7_TA(2013)0122 (skat īt š ā Ofici ālā V ēstneša  25. lpp.).  
( 6 ) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.  
( 7 ) OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.
C. t ā k ā Parlamenta secin ājumi par Rev īzijas pal ātas īpašajiem zi ņojumiem ir neat ņemama da ļa no 
Parlamenta iepriekšmin ētā 2013. gada 17. apr īļa l ēmuma par Eiropas Savien ības 2011. finanšu gada 
visp ārējā budžeta izpildes apstiprin āšanu, III ieda ļa – Komisija,  
I da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 12/2011 “Vai ES pas ākumi ir veicin ājuši zvejas 
flotu jaudas piel āgošanu zvejas iesp ējām?”  
1. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas zi ņojumu un nor āda, ka taj ā ir bargi kritiz ēti pas ākumi, ko veic gan 
Komisija, gan dal ībvalstis;  
2. uzsver – tiek apgalvots, ka kop ējā zivsaimniec ības politika (KZP) veicina ilgtsp ējīgu zveju, kas noz īm ē 
zvejniec ības nozares dz īvotsp ēju ilgtermi ņā un l īdzsvaru starp zivju resursiem un zvejas floti, lai 
nov ērstu zivju kr ājumu p ārm ērīgu izmantošanu;  
3. pie ņem zin āšanai, ka, lai gan jaut ājumu par p ārm ērīgas zvejas jaudas samazin āšanu past āvīgi aktua ­
liz ēja iepriekš ējo KZP reformu laik ā un apl ūkoja Rev īzijas pal ātas Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 3/1993 un Nr. 
7/2007, d ārgie pas ākumi, kas l īdz šim ir veikti, lai samazin ātu p ārm ērīgu zvejas jaudu, ir bijuši 
neveiksm īgi; 
4. konstat ē, ka kopš 1995. gada Savien ības nozveja past āvīgi samazin ās un saska ņā ar Komisijas 2009. 
gada 22. apr īļa Za ļo gr āmatu par kop ējās zivsaimniec ības politikas reformu (COM(2009) 163) šis 
samazin ājums ir liel ā m ērā saist īts ar p ārzveju un veido da ļu no apburt ā loka, kas ietver p ārm ērīgu 
zvejas jaudu un v ājus zvejas flotu ekonomisk ās darb ības r ādītājus; 
5. pauž bažas par to, ka kopš p ēdējās KZP reformas 2002. gad ā nozveja ir samazin ājusies par 1 000 000 
tonn ām un darba vietu skaits zvejniec ības nozar ē ir samazin ājies no 421 000 l īdz 351 000 darba 
viet ām; 
6. nor āda – lai ar ī p ārm ērīga zvejas jauda nav ofici āli defin ēta, uz to faktiski nor āda nozvejas samazi ­
nāšan ās un darba vietu zudums; t ādēļ aicina Komisiju izstr ādāt p ārm ērīgas zvejas jaudas defin īciju un 
apsv ērt iesp ēju īstenot atbilst īgāku un stingr āku pas ākumu ieviešanu, lai sekm ētu zvejas jaudas un 
zvejas iesp ēju l īdzsvarošanu;  
7. uzskata, ka ir svar īgi, lai Komisija steidzami sagatavotu zi ņojumu ar datiem par pašreiz ējo p ārm ērīgo 
zvejas jaudu Savien ībā, nor ādot sadal ījumu pa zvejniec ības nozar ēm un valst īm; 
8. turkl āt pauž bažas par to, ka zvejas flotu jaudas maksim ālie robežlielumi, ko izmanto, lai ierobežotu 
zvejas flotu lielumu, ir k ļuvuši nesvar īgi, jo flotu faktiskais lielums ir krietni zem šiem robežlielumiem 
un joproj ām atbilstu noteikumiem, pat ja tas b ūtu par 200 000 tonn ām liel āks; uzsver, ka vienlaikus 
tehnolo ģisk ās att īstības iespaid ā flotu zvejas jauda p ēdējos desmit gados ir palielin ājusies vid ēji par 3 % 
gad ā; 
9. nor āda, ka saska ņā ar KZP ku ģa zvejas jauda tiek m ērīta, ņemot v ērā jaudu (kilovati) un lielumu (bruto 
tonn āža), un šajos m ērījumos netiek ņemta v ērā zvejas pa ņēmienu tehnolo ģisk ā att īstība, un tas 
apgr ūtina attiec īgu m ērķu noteikšanu š īs jaudas samazin āšanai; nor āda, ka Komisija v ēlas šos statistikas 
parametrus saglab āt l īdz 2015. gada beig ām; 
10. aicina Komisiju nodrošin āt, ka dal ībvalstis pilda pien ākumu pareizi atjaunin āt savu flotes re ģistru, un 
noteikt dal ībvalst īm par pien ākumu zi ņot par centieniem l īdzsvarot zvejas jaudu un zvejas iesp ējas; 
11. nor āda, ka attiec ībā uz zvejas jaudas samazin āšanu jauno priekšlikumu par KZP Komisija ir sagata ­
vojusi, izmantojot jaunu, uz tirgu balst ītu pieeju (nododamu zvejas ties ību pieš ķiršanas sh ēmas), jo 
Komisija ir secin ājusi, ka š īs sh ēmas pal īdz samazin āt p ārm ērīgu zvejas jaudu;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/69
12. pauž bažas par nepiln ībām, kas noteikumos konstat ētas attiec ībā uz to, ko dar īt ar zvejas ties ībām, kad 
zvejas ku ģi tiek nodoti met āllūžņos, izmantojot publisko atbalstu, un par to, ka nav noteikti skaidri un 
efekt īvi ku ģu atlases krit ēriji; uzskata, ka sh ēmas ku ģu nodošanai met āllūžņos dažos gad ījumos ir 
īstenotas slikti un ir bijušas situ ācijas, kad nodok ļu maks ātāju nauda izmantota, lai met āllūžņos 
nodotu jau neakt īvus ku ģus, vai pat netieši izmantota, lai uzb ūvētu jaunus ku ģus; tom ēr nor āda, ka 
dažu dal ībvalstu sh ēmas ku ģu nodošanai met āllūžņos ir attaisnojušas savu m ērķi; t ādēļ uzsver, ka š ādu 
sh ēmu izmantošanai ir nepieciešamas stingras droš ības klauzulas, lai var ētu samazin āt p ārm ērīgu 
jaudu, tom ēr nepie ļaujot ļaunpr ātīgu sh ēmas izmantošanu;  
13. pauž nož ēlu par to, ka ieguld ījumi zvejas ku ģos, ko finans ē Eiropas Zivsaimniec ības fonds (EZF), var 
palielin āt atseviš ķu ku ģu zvejas potenci ālu; uzskata, ka nepietiek ar skaidrojošo piez īmi, ko Komisija 
sagatavoja un nos ūtīja dal ībvalst īm p ēc Rev īzijas pal ātas īpaš ā zi ņojuma par ku ģu zvejas potenci ālu, 
kur ā Rev īzijas pal āta aicin āja valsts iest ādes, pirms t ās pie ņem l ēmumus par ku ģu ieguld ījumu projektu 
finans ēšanu, veikt stingr ākas p ārbaudes;  
14. nor āda – Īpaš ā zi ņojuma Nr. 12/2011 36. punkt ā ir min ēts, ka l īdz 2010. gada beig ām Eiropas 
Zivsaimniec ības fonda (EZF) īstenošana saist ībā ar izdevumiem, kurus apstiprin āja dal ībvalstis, 
sasniedza EUR 645 miljonus jeb 15 % no summas, kas bija pieejama no 2007. l īdz 2013. gadam, 
ka liel ākā da ļa š īs summas tika deklar ēta 2010. gad ā un ka 2010. gada 31. decembr ī Komisija 
joproj ām nebija izmaks ājusi EUR 292 miljonus, jo Padome bija nov ēloti pie ņēmusi Padomes 2006. 
gada 27. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniec ības fondu (  1 ) un dal ībvalst īm bija 
sarež ģīti izveidot s ākotn ējās p ārvald ības un kontroles sist ēmas; nor āda, ka apstiprin āto pagaidu maks ā­
jumu apjoms, kurus dal ībvalstis ir nos ūtījušas l īdz 2011. gada decembra beig ām, ir sasniedzis 28 % 
(EUR 1 188 miljoni) no kop ējiem EZF pieš ķirtajiem l īdzek ļiem, un atzin īgi v ērtē to, ka EZF l īdzek ļu 
apguves temps šobr īd pa ātrin ās; 
15. iesaka dal ībvalst īm veikt pas ākumus, lai:  
— piel āgotu savas zvejas flotes pašreiz ējām zvejas iesp ējām, 
— nodrošin ātu, ka zvejas ku ģu ekspluat ācijas p ārtraukšanas sh ēmu izv ēles krit ēriji tiek izstr ādāti t ādā 
veid ā, lai rad ītu pozit īvu ietekmi uz attiec īgo zivju kr ājumu ilgtsp ēju un nov ērstu publisk ā atbalsta 
sniegšanu neakt īvu zvejas ku ģu ekspluat ācijas p ārtraukšanai;  
16. aicina Komisiju noteikt efekt īvus zvejas flotu jaudas maksim ālos robežlielumus;  
17. uzskata, ka KZP ir j āreform ē, lai t ās īstenošana, k ā ar ī programmu un pas ākumu p ārvald ība k ļūtu 
reģion āla; 
18. apstiprina Rev īzijas pal ātas ieteikumus par to, ka:  
— b ūtu j āizstr ādā pas ākumi, lai efekt īvi samazin ātu zvejas flotu p ārm ērīgo jaudu un lab āk defin ētu 
zvejas jaudu un p ārm ērīgu zvejas jaudu, vienlaikus neaizmirstot par to, ka b ūtu j āsaglab ā atlikuš ās 
darba vietas zvejniec ības nozar ē, 
— b ūtu j āpārskata atbalsta sh ēma ku ģu moderniz ācijai un j āpreciz ē zvejas ties ību p ārnešanas sh ēmu 
noz īme, 
— b ūtu j ānosaka skaidri atlases noteikumi ku ģu ekspluat ācijas p ārtraukšanas sh ēm ām; 
— dal ībvalst īm b ūtu laic īgi j āapg ūst EZF l īdzek ļi un t ā rezult ātā nevajadz ētu palielin āties publiski 
finans ētiem ieguld ījumiem ku ģos, 
— flotu re ģistrs b ūtu pareizi j āatjaunina un dal ībvalstu zi ņojumos, kuriem j ābūt pietiekami kvalitat ī­
viem, b ūtu pien ācīgi j ānor āda pras ītā inform ācija;  
19. turkl āt uzskata, ka, ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas kritiku, ir k ļuvis skaidrs, ka EZF un KZP patlaban nav 
efekt īvs kop ējo resursu izmantošanas veids, un t ādēļ atzin īgi v ērtē to, ka tuv ākaj ā n ākotn ē š ī sh ēma 
tiks piln ībā p ārskat īta; uzsver, ka, p ārstrukturiz ējot š īs sh ēmas, svar īgāk ir piev ērsties t ām zivsaimnie ­
cības politikas jom ām, kuras vislab āk īstenojamas Savien ības m ērog ā, piem ēram, vides aspektiem, 
nevis daž ādiem neefekt īvu subs īdiju sh ēmu veidiem;LV L 308/70 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.
II da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 13/2011 “Vai ar 42. muitas proced ūras kontroli 
tiek nov ērsta un atkl āta PVN nemaks āšana?”  
20. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas īpašo zi ņojumu Nr. 13/2011;  
21. atg ādina, ka pievienot ās v ērtības nodok ļa (PVN) pien ācīga iekas ēšana tieši ietekm ē gan dal ībvalstu 
ekonomiku, gan ES budžetu, jo kr āpšana nodok ļu jom ā, un jo īpaši ar PVN saist īta kr āpšana, rada 
milz īgus zaud ējumus Savien ības budžetam un dal ībvalstu ekonomikai, t ādējādi v ēl vair āk padzi ļinot 
par ādu kr īzi; nor āda uz apl ēsēm, ka ar PVN saist ītas kr āpšanas ikgad ējais apm ērs ir aptuveni EUR 
1 400 miljoni;  
22. uzskata, ka jo īpaši pašreiz ējā ekonomiskaj ā situ ācij ā uzsvars b ūtu j āliek uz efekt īvākām un tais ­
nīgākām nodok ļu iekas ēšanas sist ēm ām; uzsver, ka š ādu sist ēmu uzlabošana b ūtu j ānosaka par svar ī­
gāko uzdevumu gan Savien ībai, gan vis ām dal ībvalst īm, jo īpaši t ām, kuras šobr īd saskaras ar vislie ­
lākaj ām ekonomiskaj ām gr ūtībām; 
23. atg ādina – saska ņā ar Komisijas uzdevum ā veiktu p ētījumu tiek l ēsts, ka Savien ībā neiekas ētā PVN 
vid ējais apm ērs ir 12 %; v ērš īpašu uzman ību uz to, ka satraucoši liels neiekas ētā PVN apm ērs ir 
vērojams dal ībvalst īs, kuras pieredz visliel āko par ādu kr īzi, proti, Grie ķijā un It ālijā – attiec īgi 30 % un 
22 %;  
24. uzsver, ka PVN neiekas ēšana ir saist āma ne tikai ar nodok ļu apiešanu vai zaud ējumiem saist ībā ar 
uz ņēmumu maks ātnesp ēju, bet ar ī ar kr āpšanos, nep ārredzamiem noteikumiem, nesaska ņot ām 
kontroles sist ēm ām un Savien ības ties ību aktu ne īstenošanu dal ībvalst īs vai tikai da ļēju to īstenošanu 
un ka PVN zaud ējumus, kuru apm ērs sasniedz miljardus euro, n ākas liel ākoties kompens ēt ar taup ības 
pas ākumiem, kuri ietekm ē Savien ības iedz īvot ājus, turkl āt tie j āsedz t ām iedz īvot āju grup ām, kuru 
ien ākumi ir labi dokument ēti un izsekojami;  
25. pauž nopietnas bažas par Rev īzijas pal ātas konstat ējumiem, jo īpaši par to, ka 2009. gad ā Rev īzijas 
pal ātas revid ētaj ās septi ņās valst īs 42. muitas proced ūras (  1 ) piem ērošana vien ir rad ījusi ekstrapol ētus 
zaud ējumus aptuveni EUR 2 200 miljonu apm ērā, kas atbilst 29 % no PVN, kuru teor ētiski uzliek ar 
nodokli apliekamajai summai visam importam, ko 2009. gad ā attiec īgaj ās dal ībvalst īs veica saska ņā ar 
42. muitas proced ūru; 
26. ar baž ām atz īm ē Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka Savien ības reglament ējošie noteikumi nenodrošina 
vienotu un pareizu š ā PVN atbr īvojuma piem ērošanu dal ībvalstu muitas iest ādēs, k ā ar ī to, ka notei ­
kumi nenodrošina ar šiem dar ījumiem saist ītās inform ācijas past āvīgu pieejam ību nodok ļu iest ādēs 
galam ērķa dal ībvalst īs, t ādējādi pak ļaujot sist ēmu gan organiz ētās noziedz ības, gan atseviš ķu kr āpnieku 
masveid īgas ļaunpr ātīgas izmantošanas draudiem un god īgus tirgot ājus pak ļaujot ļoti sp ēcīgai nego ­
dīgai konkurencei;  
27. v ērš uzman ību uz Rev īzijas pal ātas atzinumu, ka muitas iest ādes p ārbaud ītaj ās dal ībvalst īs nenodrošina 
to, ka dati ir der īgi un piln īgi un ka tiek p ārbaud īti citi atbr īvojuma nosac ījumi;  
28. pauž bažas par Rev īzijas pal ātas konstat ētajiem nopietnajiem tr ūkumiem attiec ībā uz vienk āršoto 
muitas proced ūru p ārbaud ēm, kuras veido 70 % no kop ējā muitas proced ūru apjoma, jo īpaši sliktas 
kvalit ātes vai slikti dokument ētām rev īzij ām un to, ka p ārbaužu veikšanai vienk āršoto proced ūru laik ā 
izmanto automatiz ētus datu apstr ādes pa ņēmienus, kuru lietder ība ir maza; nor āda, ka šie tr ūkumi ir 
izrais ījuši nepamatotus zaud ējumus Savien ības budžet ā un ka pareizai muitas darb ībai ir tieša ietekme 
uz PVN apr ēķin āšanu; pauž nož ēlu, ka Komisija aizvad ītajos desmit gados nav veikusi atbilstošus 
pas ākumus šo tr ūkumu nov ēršanai, bet aizbildin ājusies ar noteikumiem, kuri teor ētiski š ķita diezgan 
atbilstoši;  
29. ar nož ēlu konstat ē, ka PVN iekas ēšanas modelis nav main ījies kopš t ā ieviešanas; pauž p ārliec ību, ka 
tas ir novecojis, ņemot v ērā notikuš ās izmai ņas tehnolo ģiskaj ā un ekonomiskaj ā vid ē; 
30. mudina Komisiju un dal ībvalstis uzraudz īt gan esošos, gan jaunos kr āpšanas veidus un efekt īvi rea ģēt 
uz tiem un pieprasa Komisijai l īdz 2013. gada septembrim inform ēt Budžeta kontroles komiteju par 
to, k ādi pagaidu un past āvīgi pas ākumi tikuši veikti saist ībā ar 42. muitas proced ūru, turkl āt ne tikaiLV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/71  
( 1 ) Rež īms, ko import ētājs izmanto, lai sa ņemtu atbr īvojumu no PVN, ja import ētās preces tiks transport ētas uz citu 
dal ībvalsti un ja PVN ir maks ājams galam ērķa dal ībvalst ī.
Savien ības, bet ar ī valstu l īmen ī, un k āda bijusi to ietekme uz kr āpšanas gad ījumu skaitu; pie ņem 
zin āšanai Komisijas Za ļo gr āmatu par PVN n ākotni – ce ļā uz vienk āršāku, stabil āku un efekt īvāku PVN 
sist ēmu (COM(2010) 695) – un aicina iesniegt konkr ētus priekšlikumus attiec ībā uz PVN reformu;  
31. aicina Komisiju mudin āt dal ībvalstis vienk āršot to ties ību aktus par PVN, ieviest standarta veidlapu 
ziņojumiem nodok ļu iest ādēm par PVN noteikumu izpildi un izveidot vienotu un pien ācīgu p ārvald ību 
attiec ībā uz dal ībvalstu muitas iest āžu noteiktiem atbr īvojumiem no PVN, k ā ar ī nodrošin āt lab āku šo 
ties ību aktu pieejam ību, nosakot par minim ālo pras ību to tulkošanu vismaz ang ļu, fran ču un v ācu 
valod ā; 
32. pauž nož ēlu par to, ka atlikta moderniz ētā muitas kodeksa (MMK) sp ēkā st āšan ās, k ā bija paredz ēts 
Komisijas priekšlikum ā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savien ības Muitas 
kodeksu (COM(2012) 64), un ierosin āto jauno sp ēkā st āšan ās datumu, proti, 2020. gada 31. decembri 
uzskata par nepie ņemamu; atg ādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. apr īļa Regul ā 
(EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Moderniz ētais muitas kodekss) (  1 ), bija 
paredz ēts, ka MMK st āsies sp ēkā 2013. gada 24. j ūnij ā, un mudina Komisiju un dal ībvalstis veikt 
nepieciešamos pas ākumus, lai pa ātrin ātu sagatavošanas procesu;  
33. stingri iesaka vis ām dal ībvalst īm piedal īties Eurofisc  3. darba grup ā par kr āpnieciskiem dar ījumiem, 
izmantojot 4200. muitas proced ūru; 
34. atbalsta Komisijas priekšlikumu Padomes direkt īvai, ar ko groza Direkt īvu 2006/112/EK par kop ējo 
pievienot ās v ērtības nodok ļa sist ēmu attiec ībā uz nodok ļu nemaks āšanu, kas saist īta ar importu un 
citiem p ārrobežu dar ījumiem (COM(2008) 805), kura m ērķis ir ieviest tirgot āju solid āru atbild ību par 
dar ījumiem Kopienas iekšien ē, nosakot, ka import ētāji ir solid āri un atseviš ķi atbild īgi gad ījumos, kad 
ir radušies PVN zaud ējumi, iesniedzot viltotas, nov ēlotas vai nepiln īgas zi ņas par dar ījumu PVN 
iest ādei, k ā ar ī uzliekot tiem attiec īgus sodus;  
35. uzsver to, cik svar īga ir intens īvāka un ātrāka dal ībvalstu sadarb ība, lab āka inform ācijas apmai ņas 
uzraudz ība un plaš āki tiešie kontakti starp viet ējām nodok ļu un muitas iest ādēm, tostarp izmantojot 
tiešsaistes PVN inform ācijas apmai ņas sist ēmu ( VIES ), lai nodrošin ātu, ka dal ībvalstis cita citai sniedz 
efekt īvu pal īdz ību; 
36. iesaka dal ībvalst īm nekav ējoties nodrošin āt muitas iest ādēm tiešsaistes piek ļuvi PVN identifik ācijas 
numuriem, kas iek ļauti VIES  sist ēm ā, lai t ās var ētu pild īt savu pien ākumu p ārbaud īt PVN numurus 
muitas deklar ācij ās; pieprasa Komisijai ik m ēnesi inform ēt Parlamenta atbild īgās komitejas un Rev īzijas 
pal ātu par to, k ā vis ās dal ībvalst īs norit centieni nov ērst kr āpšanu saist ībā ar 42. muitas proced ūru; 
37. aicina Komisiju izveidot sist ēmu, kas apvienotu pal īdz ību muitas jom ā un administrat īvo sadarb ību 
PVN jom ā, lai nodrošin ātu efekt īvu inform ācijas pl ūsmu un lai attiec īgās vienas jomas iest ādes tiktu 
regul āri inform ētas par otr ā jom ā veiktajiem pas ākumiem; uzskata, ka tas sadarb ību starp kompeten ­
taj ām iest ādēm un PVN iekas ēšanu galam ērķa dal ībvalst ī padar ītu efekt īvāku un ātrāku; 
38. uzsver e-p ārvaldes potenci ālu p ārredzam ības palielin āšan ā, k ā ar ī kr āpšanas un korupcijas apkarošan ā, 
tādējādi aizsarg ājot publiskos l īdzek ļus; uzsver, ka Savien ība atpaliek no saviem r ūpnieciskajiem 
partneriem, cita starp ā sist ēmu sadarbsp ējas tr ūkuma d ēļ ( 2 ); uzsver, ka Savien ībai b ūtu akt īvāk j ārī­
kojas, lai izveidotu jaunas paaudzes e-p ārvaldi;  
39. nor āda, ka dokument ēti elektroniski bezskaidras naudas dar ījumi padara iesaist īšanos ēnu ekonomik ā 
daudz gr ūtāku un ka past āv iev ērojama saist ība starp elektronisko maks ājumu īpatsvaru valst ī un t ās 
ēnu ekonomiku (  3 ); mudina dal ībvalstis pazemin āt to noteiktos robežlielumus oblig ātiem bezskaidras 
naudas maks ājumiem;LV L 308/72 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.  
( 2 ) Komisijas 2010. gada 19. maija pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu 
komitejai un Re ģionu komitejai “Digit ālā programma Eiropai” (COM(2010) 245).  
( 3 ) Izdevums “ Ēnu ekonomika Eirop ā, 2010. gads: elektronisko maks ājumu izmantošana c īņā ar ēnu ekonomiku”,  Friedrich 
Schneider , A. T. Kearney , 2010.
40. apstiprina Rev īzijas pal ātas ieteikumus, jo īpaši:  
— ieteikumu groz īt Muitas kodeksa īstenošanas noteikumus, lai nodrošin ātu, ka tiek oblig āti pazi ņoti 
attiec īgie PVN identifik ācijas numuri,  
— ieteikumu groz īt PVN direkt īvu, lai paredz ētu import ētāju solid āru un atseviš ķu atbild ību par PVN 
zaud ējumiem,  
— ieteikumu Komisijai sniegt nor ādes dal ībvalst īm par savstarp ēju pal īdz ību un administrat īvo sadar ­
bību, 
— ieteikumu nodrošin āt PVN identifik ācijas numuru autom ātisku p ārbaudi un izstr ādāt ES m ēroga 
riska profilus attiec ībā uz 42. muitas proced ūru, 
— ieteikumu groz īt PVN direkt īvu, lai b ūtu iesp ējams sal īdzin āt muitas un nodok ļu datus,  
— ieteikumu apmain īties ar inform āciju, kas vajadz īga, lai nodrošin ātu pareizu PVN uzlikšanu,  
— ieteikumu ieviest tiešu autom ātisku datu apmai ņu par riskantiem dar ījumiem, kas veikti saska ņā ar 
42. muitas proced ūru; 
aicina Komisiju ik p ēc sešiem m ēnešiem zi ņot par to, k ā un kad šie ieteikumi tiks īstenoti;  
III da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 14/2011 “Vai ar ES pal īdz ību ir uzlabota Horv ā­
tijas sp ēja p ārvald īt p ēcpievienošan ās finans ējumu?”  
41. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas Īpašo zi ņojumu Nr. 14/2011 un atbalsta Rev īzijas pal ātas secin ājumus, 
it īpaši t ās konstat ējumu, ka “kopum ā ES pirmspievienošan ās pal īdz ība b ūtiski stiprina Horv ātijas 
administrat īvo sp ēju p ārvald īt ES finans ējumu, kurš palielin āsies p ēc pievienošan ās”; atzin īgi v ērtē 
pirmspievienošan ās pal īdz ības b ūtisko pozit īvo noz īmi, sagatavojot Horv ātijas iest ādes koh ēzijas un 
lauku politikas virzienu p ārvald īšanai p ēcpievienošan ās period ā; 
42. pauž nož ēlu par to, ka Rev īzijas pal ātas zi ņojum ā nav iek ļauta pietiekama inform ācija par k ļūdu un 
kr āpšanas apm ēru un par r īcību, tostarp attiec īgā gad ījum ā – tiesas l īmen ī, to nov ēršanai, k ā ar ī par 
darb ības rezult ātu nov ērtējumu;  
43. tom ēr uzsver, ka Rev īzijas pal āta secina: “pal īdz ības pas ākumi l īdz šim ir bijuši tikai da ļēji sekm īgi 
attiec ībā uz m ērķu sasniegšanu, un gan pirms, gan p ēc pievienošan ās v ēl ir j āsniedz atbalsts sp ējas 
stiprin āšanai vair ākās svar īgās jom ās”; nor āda uz Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka “liel ākaj ā da ļā 
pirmspievienošan ās pal īdz ības jomu Komisija v ēl nav nov ērtējusi Horv ātijas sp ēju k ā pietiekamu, lai 
var ētu at ļaut Horv ātijai īstenot pal īdz ību bez  ex ante  p ārbaud ēm” un ka, “neraugoties uz p ēdējā laika 
sasniegumiem, iepirkuma sp ēja un korupcijas apkarošana ir divas jomas, kur ās īpaši j āpastiprina 
atbalsts Horv ātijas iest ādēm”; 
44. ņemot v ērā dažus gad ījumus iepriekš ējās Savien ības paplašin āšan ās k ārtās, kad p ārvaldes iest ādes 
nebija gatavas p ārejai no pirmspievienošan ās finans ējuma uz strukt ūrfondu finans ējumu, pauž bažas 
par to, k ā nov ērst l īdz īgu risku Horv ātijas gad ījum ā; 
45. pauž bažas par to, ka papildus b ūtiskajai uzman ībai, ko Rev īzijas pal āta velta ties ību aktu saska ņo­ 
šanai, past āvīga uzraudz ība un pas ākumi ir nepieciešami, lai risin ātu š ādus jaut ājumus:  
— nepietiekams l īdzek ļu izmantošanas l īmenis vair ākās jaun ās programm ās, 
— atbilst īga veiktsp ēja ārējās rev īzijas un iekš ējās p ārbaudes jom ā,LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/73
— finans ēšanas programm ās iek ļauto proced ūru stabilit āte, 
— p ārredzam ība un nepieciešam ība uzlabot iesaist īto personu un visas sabiedr ības izpratni par attie ­
cīgajiem jaut ājumiem,  
— efektivit āte, lietder īgums un taup īgums l īdzek ļu izlietošan ā, veicot darb ības rezult ātu nov ērtējumus;  
46. atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumus un it īpaši aicina Komisiju un Horv ātijas varas iest ādes cieši 
sadarboties, lai liel āku priorit āti pieš ķirtu veiktsp ējas palielin āšanai publisk ā iepirkuma jom ā, īstenojot 
pl ānus attiec ībā uz m ācībām darbaviet ā un ārpus t ās, turpin āt pilnveidot projektu efektivit ātes nov ēr­
tēšanu, sagatavot r ūpīgi izstr ādātu projektu kopumu, lai var ētu piln ībā apg ūt p ēc pievienošan ās 
pieejamo palielin āto finans ējumu, r īkoties saist ībā ar lauku att īstības programm ām un pastiprin āt 
korupcijas apkarošanas pas ākumus;  
47. atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumu Komisijai ņemt v ērā m ācību, kas g ūta, sniedzot pirmspievienošan ās 
pal īdz ību Horv ātijai, un attiec īgā gad ījum ā izmantot to pirmspievienošan ās pal īdz ības sniegšan ā cit ām 
valst īm; 
48. atzin īgi v ērtē Komisijas 2012. gada 24. apr īļa p ārraudz ības zi ņojum ā par to, k ā Horv ātija veic pievie ­
nošan ās sagatavošanos, pausto v ērtējumu, ka “kopum ā Horv ātijas gatavošan ās dal ībai ES ir rezultat īva. 
Horv ātija liel ā m ērā ir pan ākusi saskan ību ar  acquis . Kopš 2011. gada progresa zi ņojuma un p ēdējā 
pārraudz ības tabulu atjaunin ājuma 2011. gada ruden ī ir g ūti turpm āki pan ākumi. Tom ēr Komisija ir 
noteikusi nelielu skaitu jaut ājumu, kuros nepieciešami turpm āki pas ākumi” (  1 ); 
49. nor āda, ka v ēl joproj ām nav atrisin āti daudzi jaut ājumi vair ākās acquis  noda ļās; īpaša uzman ība ir 
jāpiev ērš publisk ā iepirkuma sekund āro ties ību aktu saska ņošanai, seviš ķi aizsardz ības jom ā, un jaun ­
pie ņemto ties ību aktu pareizai īstenošanai, seviš ķi viet ējā līmen ī, ņemot v ērā ar ī strukt ūrfondu p ārval ­
dību n ākotn ē; 
50. nor āda ar ī uz to, ka past āvīgi j āīsteno centieni finanšu kontroles jom ā, lai uzlabotu publisko finanšu 
iekš ējās kontroles un ārējās rev īzijas darb ību centr ālā un viet ējā līmen ī, k ā ar ī finanšu un budžeta 
noteikumu jom ā, lai turpin ātu palielin āt veiktsp ēju, kas nepieciešama visp ārējās pašu resursu sist ēmas 
efekt īvai koordin ēšanai p ēc pievienošan ās Savien ībai, un lai pa ātrin ātu muitas kontroles strat ēģijas 
moderniz āciju, liel āku uzman ību piev ēršot p ēcmuitošanas p ārbaud ēm; 
51. uzsver, ka j āpastiprina centieni atseviš ķās jom ās, it īpaši lauksaimniec ības un lauku att īstības jom ā, 
liel āku uzman ību veltot ties ību aktu turpm ākai saska ņošanai un administrat īvās veiktsp ējas palielin ā­ 
šanai tiešo maks ājumu un lauku att īstības jom ā; 
52. pauž bažas par  Sapard  un IPARD  programmu l īdzek ļu zemo izmantošanas l īmeni – daž ās 1. pas ā­
kuma (ieguld ījumi lauku saimniec ībās) īstenošanas jom ās, proti, piena nozar ē, siltumn īcu sektor ā un 
aug ļu un d ārze ņu nozar ē, l īdzek ļu izmantošanas l īmenis bija īpaši zems; uzskata, ka tas nor āda uz 
nopietniem tr ūkumiem šo nozaru veiktsp ējā un gatav ībā n ākotn ē izmantot Savien ības l īdzek ļus; 
53. nor āda uz kav ēšanos pirmspievienošan ās pal īdz ības īstenošan ā; atzin īgi v ērtē š ā jaut ājuma risin āšan ā 
pan ākto progresu un mudina Komisiju un Horv ātijas iest ādes turpin āt uzlabot pal īdz ības īstenošanas 
ātrumu, jo īpaši stiprinot sp ēju veidošanu; uzsver, ka sp ēju veidošana pirmspievienošan ās pal īdz ības 
ietvaros ir j āveic gan centr ālaj ās iest ādēs, gan ar ī re ģion ālaj ās un viet ējās strukt ūrās; pauž bažas par to, 
ka Horv ātijas gad ījum ā, nepiev ēršot pietiekamu uzman ību p ēdējām min ētaj ām strukt ūrām, taj ās var 
pietr ūkt adekv ātas administrat īvās veiktsp ējas un pieredzes Savien ības pal īdz ības īstenošanai;LV L 308/74 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Komisijas 2012. gada 24. apr īļa pazi ņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “P ārraudz ības zi ņojums par to, k ā 
Horv ātija veic pievienošan ās sagatavošanos”, 12. lpp.
54. atg ādina, ka pirmspievienošan ās pal īdz ības nol ūks cita starp ā ir stiprin āt kandid ātvalstu sp ēju efekt īvi 
un p ārredzami izmantot turpm āku Savien ības finans ējumu; t ādēļ atzin īgi v ērtē Komisijas jaun ās 
pieejas, pl ānojot pirmspievienošan ās pal īdz ību Horv ātijai, piem ēram, sasaist īt konkr ētus sp ēju veido ­ 
šanas projektus ar pievienošan ās sarun ām, ļaujot izveidot daudzgadu darb ības programmas;  
55. aicina Komisiju kandid ātvalst īs un potenci ālaj ās kandid ātvalst īs maksim āli palielin āt zin āšanu apg ū­ 
šanas un sp ēju veidošanas potenci ālu iest ādēs, jo īpaši, turpinot pirmspievienošan ās pal īdz ības proce ­
dūru saska ņošanu ar strukt ūrfondu, Eiropas Soci ālā fonda un Eiropas Lauksaimniec ības fonda lauku 
att īstībai proced ūrām; 
56. nor āda ar ī uz to, ka nepieciešami turpm āki centieni re ģion ālās politikas un struktur ālo instrumentu 
koordin ācijas jom ā, lai liel āku uzman ību velt ītu pl ānu efekt īvai īstenošanai nol ūkā palielin āt adminis ­
trat īvo veiktsp ēju, kas b ūs nepieciešama koh ēzijas politikas īstenošanai, un sagatavot “r ūpīgi izstr ādātu 
projektu pl ūsmas sist ēmu”;  
57. aicina Horv ātijas varas iest ādes veikt pas ākumus, lai risin ātu iepriekš min ētos probl ēmjaut ājumus, un 
aicina Komisiju zi ņot par Horv ātijas progresu šo un citu v ēl neatrisin āto jaut ājumu risin āšan ā; 
58. atzin īgi v ērtē Horv ātijas sekmes, stiprinot t ās iest āžu un administrat īvo veiktsp ēju un konsolid ējot 
pirmspievienošan ās pal īdz ības p ārvald ību; 
59. atzin īgi v ērtē Horv ātijas Re ģion ālās att īstības un ES l īdzek ļu ministrijas izveidi 2011. gada decembr ī un 
to, ka ir iecelts ar ī re ģion ālās att īstības un ES l īdzek ļu ministrs un vi ņam ir pieš ķirts ministru prezi ­
denta vietnieka statuss, kas liecina par Horv ātijas jaun ās vald ības ap ņemšanos risin āt re ģion ālās att īs­
tības un Savien ības l īdzek ļu izlietošanas jaut ājumus;  
60. nor āda, ka Horv ātija ir veikusi b ūtiskus centienus pareizas finanšu p ārvald ības un kontroles sist ēmas 
izveid ē, un t ā rezult ātā 2012. gada otraj ā pus ē b ūtu j āatce ļ ex ante  p ārbaudes; tom ēr uzsver, ka 
nepieciešamas turpm ākas past āvīgas darb ības, jo Komisija Horv ātijai liel ākaj ā da ļā jomu v ēl nav 
pieš ķīrusi at ļauju īstenot pirmspievienošan ās pal īdz ību, neveicot  ex ante  p ārbaudes;  
61. atzin īgi v ērtē to, ka 2012. gada janv ārī st ājās sp ēkā jaunais Publisk ā iepirkuma likums, kas nodrošina 
liel āku p ārredzam ību, un ka 2011. gad ā tika īstenots  IPA  2008. gada neliela apjoma m ērķsadarb ības 
(Twinning Light ) projekts “Veiktsp ējas palielin āšana nol ūkā nov ērst p ārk āpumus publisk ā iepirkuma 
proced ūrās”, kas cita starp ā ietver centienus izpratnes veicin āšanas jom ā; 
62. mudina Komisiju un Horv ātijas iest ādes par priorit āti noteikt sp ēcīgu publisk ā iepirkuma sp ēju izvei ­
došanu; šaj ā sakar ībā uzsver, ka c īņai pret korupciju vis ā pievienošan ās proces ā ir galven ā noz īme un 
prevent īvu korupcijas nov ēršanas pas ākumu neieviešana kav ēs turpm āku Savien ības pal īdz ības izman ­
tošanu;  
IV da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 16/2011 “ES finanšu pal īdz ība kodolsp ēkstaciju 
ekspluat ācijas p ārtraukšanai Bulg ārij ā, Lietuv ā un Slov ākij ā: sasniegtais un n ākotn ē 
sasniedzamais”  
63. uzsver, ka ekspluat ācijas izbeigšana turpm ākajos gados k ļūs arvien svar īgāka, jo l īdz 2025. gadam ir 
jāslēdz viena trešda ļa no 133 kodolreaktoriem, kas darbojas 14 dal ībvalst īs ( 1 ); 
64. aicina Budžeta komiteju un R ūpniec ības, p ētniec ības un ener ģētikas komiteju sarun ās par jauno 
daudzgadu finanšu sh ēmu (2014–2020) ņemt v ērā Budžeta kontroles komitejas konstat ējumus;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/75  
( 1 ) Skat īt Komisijas 2007. gada 12. decembra pazi ņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Otrais zi ņojums par 
kodoliek ārtu ekspluat ācijas p ārtraukšanai, izlietotajai degvielai un radioakt īvajiem atkritumiem paredz ēto finanšu 
resursu izmantošanu” (COM(2007) 794), 10. lpp.
Rev īzijas pal ātas konstat ējumi  
65. uzskata, ka Rev īzijas pal ātas konstat ējumus var apkopot š ādi: 
“a) relat īvi nenoteikto politikas jomas pamatnost ādņu d ēļ programm ām nav veikts visaptverošs vaja ­
dz ību nov ērtējums, nav noteiktas priorit ātes, konkr ēti m ērķi un sasniedzamie rezult āti. Pien ākumi 
ir izpl ūduši, īpaši attiec ībā uz programmu uzraudz ību un m ērķu sasniegšanu kopum ā. Komisijas 
pārraudz ība ir v ērsta uz budžeta izpildi un projektu īstenošanu;  
b) nav visaptveroša nov ērtējuma par ekspluat ācijas p ārtraukšanas un seku mazin āšanas gaitu. Tika 
konstat ēts, ka galveno infrastrukt ūras projektu izpilde kav ējas un pl ānot ās izmaksas ir p ārsniegtas;  
c) lai gan reaktorus sl ēdza jau 2002.–2009. gad ā, programmas v ēl nav izrais ījušas vajadz īgo orga ­
nizatorisko p ārmai ņu s ākšanu, kas ļautu operatoriem k ļūt par efekt īvām ekspluat ācijas p ārtrauk ­ 
šanas organiz ācij ām; 
d) pašlaik pieejamie finanšu resursi (ietverot ES ieguld ījumu, kas l īdz 2013. gadam ir 2,85 miljardi 
EUR) neb ūs pietiekami, un finans ējuma tr ūkums ir noz īm īgs (aptuveni 2,5 miljardi EUR) (  1 )”; 
66. turkl āt nor āda, ka Komisijas pied āvātā finans ēšanas sist ēma netika pak ļauta vispus īgam  ex ante  nov ēr­
tējumam;  
Parlamenta secin ājumi  
67. nor āda, ka Rev īzijas pal ātas zi ņojum ā aprakst ītā situ ācija attiecas uz laikposmu l īdz 2010. gada beig ām 
un ka p ēc tam Komisija ir īstenojusi vair ākas iniciat īvas; 
68. nor āda, ka Savien ības visp ārējais m ērķis kodoljom ā ir pan ākt maksim ālu kodoldroš ību; 
69. pie ņem zin āšanai Komisijas viedokli, ka t ā ir noteikusi proced ūras sist ēmu, kur ā paredz ēti konkr ēti 
m ērķi, formul ēti uzdevumi un kompetences un skaidri defin ētas zi ņošanas un uzraudz ības pras ības (  2 ); 
70. pie ņem zin āšanai Komisijas atbildi, kur ā paskaidrots, ka vajadz ību nov ērtējums bija da ļa no ietekmes 
nov ērtējuma (SEC(2011) 1387), kas tika sagatavots 2011. gad ā; ņem v ērā, ka ietekmes nov ērtējum ā 
bija apskat īts l īdz šim pan āktais progress, v ēl atlikušie uzdevumi un p ārskats par situ āciju attiec ībā uz 
finans ējumu;  
71. atg ādina, ka pievienošan ās l īgumos ar Bulg āriju un Slov ākiju ir paredz ēti ierobežojumi finansi ālajam 
atbalstam, ko nodrošina Savien ība, attiec īgi l īdz 2009. un 2006. gadam;  
72. atzin īgi v ērtē priekšlikumu Padomes regulai par Savien ības atbalstu kodoliek ārtu ekspluat ācijas izbeig ­ 
šanas pal īdz ības programm ām Bulg ārij ā, Lietuv ā un Slov ākij ā (COM(2011) 783), kurš sagatavots, 
pamatojoties uz vispus īgu apspriešanos ar ieinteres ētaj ām aprind ām, attiec īgaj ām dal ībvalst īm – Bulg ā­
riju, Lietuvu un Slov ākiju – un ekspluat ācijas izbeigšanas ekspertu grup ām; atzin īgi v ērtē to, ka, 
izstr ādājot min ēto priekšlikumu, taj ā tika iek ļauti Parlamenta 2011. gada 5. apr īļa rezol ūcij ā ( 3 ) nor ā­
dītie konstat ējumi un Rev īzijas pal ātas secin ājumi un ieteikumi p ēc 2011. gad ā veikt ās ekspluat ācijas 
izbeigšanas darb ības rezult ātu rev īzijas;  
73. piebilst, ka eksperti ir aicin ājuši izstr ādāt p ārliecinošu un piln īgi prec īzu ekspluat ācijas izbeigšanas 
pl ānu, kas b ūtu pamats turpm āka Savien ības atbalsta īstenošanai, tostarp piln īgas izmaksu t āmes l īdz 
pat paredz ētajam ekspluat ācijas izbeigšanas beigu datumam; uzskata, ka b ūtu j āparedz skaidras 
nor ādes par valsts l īdzfinans ējumu un veidiem, k ā nodrošin āt šo valsts finans ējumu ilgtermi ņā;LV L 308/76 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Īpašais zi ņojums Nr. 16/2011, 7. lpp.  
( 2 ) Skat īt Komisijas 2011. gada 13. j ūlija zi ņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to finanšu resursu izmantošanu 
2004.–2009. gad ā, kas Lietuvai, Slov ākijai un Bulg ārijai pieš ķirti, lai atbalst ītu saska ņā ar pievienošan ās aktiem priekš ­
laic īgi sl ēgto atomelektrostaciju ekspluat ācijas p ārtraukšanu (COM(2011) 432).  
( 3 ) Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. apr īļa rezol ūcija par kodolelektrostaciju ekspluat ācijas p ārtraukšanai paredz ētā ES 
finans ējuma efektivit āti un lietder ību jaunaj ās dal ībvalst īs (OV C 296 E, 2.10.2012., 19. lpp.).
74. ar gandar ījumu konstat ē, ka ieinteres ētās aprindas ir nep ārprotami atbalst ījušas iepriekšmin ētaj ā Komi ­
sijas ietekmes nov ērtējum ā noteiktos galvenos starpposma m ērķus (  1 ) un ka Savien ības atbalsts 
m ērķtiec īgi piesaist īts konkr ētiem starpposma m ērķiem, pan ākot visaugst āko Savien ības pievienoto 
vērtību; nor āda, ka atbilst ības proced ūras un cieša izmaksu uzraudz ība b ūtu j āapsver jau s ākum ā; 
75. atk ārtoti v ērš īpašu uzman ību uz savstarp ējo vienošanos starp Savien ību un Bulg āriju, Slov ākiju un 
Lietuvu saist ībā ar attiec īgi četru Kozlodujas kodolsp ēkstacijas bloku, Bohunices V1 kodolsp ēkstacijas 
1. un 2. bloka un Ignalinas kodolsp ēkstacijas 1. un 2. bloka ekspluat ācijas izbeigšanu;  
76. pauž nož ēlu par to, ka Ignalinas kodolsp ēkstacijas gad ījum ā tehnisku un komerci ālu str īdu d ēļ b ūtiski 
aizkav ējās ļoti noz īm īgu projektu, piem ēram, B1 un B234, īstenošana, radot lielus ekonomiskos 
zaud ējumus, k ā ar ī p ārtraukumu ekspluat ācijas p ārtraukšanas proces ā; 
77. uzskata, ka ce ļvedis ar tehniskajiem risin ājumiem, par kuriem Ignalinas kodolsp ēkstacija un konsorcijs  
NUKEM/GNS  pie ņēma l ēmumu 2012. gada j ūlijā, ir b ūtisks sasniegums, lai izk ļūtu no strupce ļa, kas 
saist īts ar B1 izlietot ās degvielas pagaidu uzglab āšanas iek ārtu; 
78. pauž nož ēlu par to, ka detaliz ētais progresa zi ņojums par min ētā ce ļveža īstenošanu, kuru bija 
paredz ēts iesniegt 2012. gada 5. oktobr ī, netika sagatavots paredz ētaj ā termi ņā; 
79. atzin īgi v ērtē progresu, kas sasniegts attiec ībā uz dažu ce ļveža punktu izpildi, piem ēram, konteineru 
apstiprin āšana un ar celt ņiem saist īto pas ākumu pastiprin āšana;  
80. tom ēr joproj ām pauž bažas par to, ka v ēl nav pan ākta vienošan ās par neatrisin ātajiem jaut ājumiem, 
piem ēram, amortizatoru probl ēmu un degvielas nopl ūdi un zudumiem, kuri apgr ūtina min ētā ce ļveža 
raitu īstenošanu;  
81. mudina abas iesaist ītās puses ātri un laikus nosl ēgt l īgumu par visiem atlikušajiem jaut ājumiem;  
82. atbalsta sl ēdzienu, ko pie ņēma Budžeta kontroles komitejas faktu v ākšanas misija, kas apmekl ēja 
Lietuvu 2012. gada 10. l īdz 12. j ūlijā, un šaj ā sakar ībā uzskata, ka b ūtu j āpārtrauc sniegt Savien ības 
finansi ālo atbalstu l īdz br īdim, kad tiks pan ākta vienošan ās par B1 un B234 projektiem;  
83. atbalsta Komisijas priekšlikumu pieš ķirt papildu EUR 230 miljonus Ignalinas kodolsp ēkstacijai laik ­
posmam no 2014. l īdz 2017. gadam; atk ārtoti nor āda, ka šie l īdzek ļi b ūtu j āpieš ķir tikai tad, ja ir 
izpild īti min ētaj ā Padomes regulas priekšlikum ā izkl āstītie ex ante  nosac ījumi; uzskata, ka p ēc min ētā 
datuma Savien ības finansi ālais atbalsts ir j āpārtrauc;  
84. uzst āj, ka ekspluat ācijas izbeigšanas darb ības ir j āpl āno t ā, lai t ās notiktu droši un efekt īvi un lai t ās 
ļautu nekav ējoties izsniegt ekspluat ācijas izbeigšanas licenci saska ņā ar attiec īgajos ekspluat ācijas 
pārtraukšanas pl ānos nor ādīto grafiku;  
85. aicina Komisiju iesniegt Parlamentam apr ēķinu par finanšu l īdzek ļiem, kas nepieciešami piln īgai un 
neatgriezeniskai tr īs kodolsp ēkstaciju darb ības p ārtraukšanai;  
86. atg ādina, ka vien īgi valsts regulat īvās kodolener ģētikas iest ādes var izsniegt ekspluat ācijas izbeigšanas 
licences juridisk ām person ām cieš ā saska ņā ar attiec īgajiem valsts ties ību aktiem;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/77  
( 1 ) SEC(2011) 1387, 34. lpp., skat īt 1. pielikumu.
87. aicina Lietuvas vald ību izveidot neatkar īgu projektu vad ības grupu B1 un B234 projektiem; atz īm ē, ka 
ir j āievieš ar ī neatkar īga projektu vad ība, ko veiktu Ignalinas kodolsp ēkstacija, k ā to ierosin ājis Lietuvas 
Valsts rev īzijas birojs;  
88. prasa noteikt skaidru un nep ārprotamu termi ņu, ja tas v ēl nav noteikts, ekspluat ācijas izbeigšanas 
licen ču ieg ūšanai;  
89. ar baž ām konstat ē, ka kav ējas izmantot ās degvielas glab āšanai paredz ēto pagaidu iek ārtu celtniec ība un 
būvdarbu izpilde un, ja š ādas iek ārtas nav pieejamas, kodoldegvielas stie ņus nevar demont ēt; nor āda, 
ka attiec ībā uz Ignalinas sp ēkstaciju par priorit āti j ānosaka kodoldegvielas stie ņu aizv ākšana no 2. 
reaktora un to droša pagaidu glab āšana;  
90. prasa nodot š ķīrējtiesai lietu par domstarp ībām attiec ībā uz l īgumu interpret āciju, l īgumsl ēgšanas 
ties ību pieš ķiršanu un pašreiz ējiem str īdiem par tehniskajiem un komerci ālajiem jaut ājumiem starp 
Ignalinas kodolsp ēkstaciju un abu projektu galveno l īgumdarbu izpild ītāju; nor āda, ka l īdz š ā str īda 
izš ķiršanai ir j āpārtrauc jebk āds Savien ības papildu finansi ālais atbalsts; aicina Komisiju reizi gad ā zi ņot 
Parlamentam par st āvokli šaj ā jom ā; 
91. pauž nopietnas bažas attiec ībā uz to, ka saska ņā ar Rev īzijas pal ātas provizoriskajiem apr ēķiniem 
ekspluat ācijas izbeigšanas projektu pabeigšanai pietr ūks finanšu l īdzek ļu EUR 2 500 miljonu apm ērā, 
kas nor āda uz iev ērojamu finans ējuma tr ūkumu;  
92. aicina Komisiju sadarboties ar Bulg ārijas, Lietuvas un Slov ākijas vald ību un maksim āli palielin āt 
progresu kodolsp ēkstaciju ekspluat ācijas p ārtraukšan ā, darot pieejamu pietiekamu finans ējumu l īdz 
2017. gadam vai attiec īgā gad ījum ā l īdz 2020. gadam; turkl āt aicina Komisiju noteikt t ālejošus 
īstenošanas m ērķus un uzraudz īt progresu to sasniegšan ā; uzskata, ka gad ījum ā, ja šie m ērķi netiek 
sasniegti, ir j āpiem ēro sods; prasa reizi gad ā Parlamentam iesniegt zi ņojumu par sasniegto progresu;  
93. nor āda, ka kopš Lietuvas, Slov ākijas un Bulg ārijas kodolsp ēkstaciju ekspluat ācijas p ārtraukšanas 
procesa s ākuma nav skaidri noteikta šaj ā proces ā iesaist īto dal ībvalstu atbild ība un pien ākumi; nor āda, 
ka slogs, ko dal ībvalst īm, kuras sl ēdz savas kodolsp ēkstacijas, rada atbild ība par visu ekspluat ācijas 
pārtraukšanas procesu, nav sam ērīgs; 
94. atzin īgi v ērtē to, ka ar iepriekšmin ēto priekšlikumu Padomes regulai (COM(2011) 783) ir noteikti ne 
tikai visp ārēji, bet ar ī trij ām dal ībvalst īm konkr ēti, nov ērtējami, sasniedzami un atbilstoši m ērķi ar 
saska ņotiem termi ņiem; nor āda, ka turpm āki m ērķi un darb ības r ādītāji tiks noteikti projekta l īmen ī, 
īstenošanas pas ākumos un gada darba programm ās; 
95. uzskata, ka priekšlikum ā Padomes regulai k ā juridiskais pamats papildu finans ējuma pieš ķiršanai 
Ignalinas programmai ir j āizmanto Pievienošan ās akta 4. protokols, nevis Eiropas Atomener ģijas 
kopienas dibin āšanas l īguma 203. pants;  
96. atzin īgi v ērtē to, ka ne v ēlāk k ā līdz 2015. gada beig ām Komisija sagatavos izv ērtēšanas zi ņojumu par 
visu pas ākumu m ērķu sasniegšanu (rezult ātu un ietekmes l īmen ī), resursu izmantošanas efektivit āti un 
to Savien ības pievienoto v ērtību, lai pie ņemtu l ēmumu par pas ākumu groz īšanu vai aptur ēšanu; prasa, 
lai Komisija nos ūtītu Parlamentam nov ērtējuma zi ņojuma kopiju;  
97. aicina Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības banku (ERAB) nodrošin āt, lai Parlamentam b ūtu pieejami 
tās zi ņojumi par projektu īstenošanu Bulg ārij ā, Lietuv ā un Slov ākij ā; 
98. prasa, lai Komisija un Rev īzijas pal āta nov ērtētu pievienoto v ērtību sadarb ībai ar ERAB un t ās sp ēju 
darboties k ā fondu p ārvald ītājai, ņemot v ērā, ka Savien ība nodrošina 96 % no finans ējuma;LV L 308/78 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
99. aicina Komisiju sagatavot zi ņojumu par ekspluat ācijas izbeigšanas procesiem trij ās min ētaj ās dal ībval ­
stīs; aicina Komisiju sagatavot zi ņojumu ar ī par ekspluat ācijas izbeigšanas procesu Greifsvaldes kodol ­
sp ēkstacij ā, lai izstr ādātu tehnisku un organizatorisku paraugpraksi, t ādējādi radot pamatu, uz ko 
atsaukties turpm ākajos ekspluat ācijas izbeigšanas projektos;  
V da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 1/2012 “Vai Eiropas Savien ības att īstības pal ī­
dz ība p ārtikas nodrošin ājumam Subsah āras Āfrik ā ir efekt īva?”  
100. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas zi ņojumu un visp ārējo sl ēdzienu, ka Savien ības att īstības pal īdz ība 
pārtikas nodrošin ājumam Subsah āras Āfrik ā liel ākoties ir efekt īva un sniedz b ūtisku ieguld ījumu to 
partnervalstu nodrošin āšan ā ar p ārtiku, kur ās v ēl nav izveidojusies ilgtsp ējīga un droša lauksaimnie ­
cības nozare; tom ēr atz īm ē, ka saska ņā ar Rev īzijas pal ātas konstat ēto daudz ās jom ās v ēl ir nepiecie ­ 
šami b ūtiski uzlabojumi;  
101. ar gandar ījumi atz īm ē Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka gad ījumos, kad nodrošin āšana ar p ārtiku ir 
da ļa no Eiropas Att īstības fonda (EAF) strat ēģijas, Savien ības sniegt ā att īstības pal īdz ība ir labi piel āgota 
Subsah āras Āfrikas vajadz ībām un priorit ātēm un ka Komisija šo pal īdz ību novirz ījusi valst īm, kur ās ir 
visvair āk cilv ēku, kas cieš no p ārtikas tr ūkuma;  
102. piekr īt Rev īzijas pal ātai, ka Savien ības att īstības pal īdz ībā liel āka uzman ība j āpiev ērš p ārtikas nodro ­ 
šin ājumam;  
103. pauž nož ēlu, ka Desmit ā EDF ietvaros nodrošin ājums ar p ārtiku, lauksaimniec ība un lauku att īstība k ā 
galven ā pal īdz ības sniegšanas joma ir izraudz īta attiec ībā uz maz āku skaitu partnervalstu nek ā Dev ītā 
EDF ietvaros un ka daudzas valstis, kur ās ir nepietiekams nodrošin ājums ar p ārtiku, šaj ā jom ā sa ņēma 
nelielu Savien ības att īstības pal īdz ību vai to nesa ņēma visp ār; piekr īt Rev īzijas pal ātās viedoklim, ka tas 
ir pretrun ā kritiskajai situ ācijai attiec ībā uz T ūkstošgades att īstības m ērķi Nr. 1 – izskaust gal ēju 
nabadz ību un badu – un pastiprin ātajai noz īmei, kas EDF b ūtu bijis j āpieš ķir p ārtikas nodrošin āju­
mam; aicina Komisiju un dal ībvalstis attiec īgo valsts EAF strat ēģijas dokumentu sagatavošan ā šai jomai 
velt īt liel āku uzman ību un pieš ķirt šim m ērķim liel āku finans ējumu;  
104. atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumu struktur ēti nov ērtēt p ārtikas nodrošin ājumu katr ā valst ī un sistem ā­
tiski izv ērtēt iesp ēju sniegt atbilstošu Savien ības atbalstu, Eiropas Ārējās darb ības dienestam (E ĀDD) un 
Komisijai pl ānojot Savien ības att īstības pal īdz ību; aicina Komisijas Att īstības un sadarb ības ģener āldi ­
rektor ātu –  EuropeAid  – nodrošin āt no Hum ānās pal īdz ības un civil ās aizsardz ības ģener āldirektor āta 
reģion ālajiem birojiem un citiem avotiem sa ņemto datu un anal īžu iek ļaušanu un pal īdz ēt nodrošin āt, 
ka tiek izveidotas efekt īvas sist ēmas agr īnai br īdin āšanai par p ārtikas tr ūkumu; aicina ar ī E ĀDD 
pal īdz ēt nodrošin āt, ka ir izveidota atbilstoša vald ības sp ēja min ētās sist ēmas vad īt ilgtsp ējīgā veid ā 
un ka ir īstenota prevent īva strat ēģija, kas sekm ē visneaizsarg ātāko iedz īvot āju iztur ību; 
105. nor āda, ka p ēc 2008. gada p ārtikas kr īzes, kas smagi sk āra daudzas Subsah āras Āfrikas valstis, p ārtikas 
cenas pamaz ām ir atgriezuš ās iepriekš ējā līmen ī un ka nestabilit āte un spekul ācijas, visticam āk, turpi ­
nāsies; aicina Komisiju s īkāk aprakst īt strat ēģiju rea ģēšanai uz daž ādām neparedz ētām situ ācij ām, 
iesniedzot atbilstošus priekšlikumus; aicina Komisiju ņemt v ērā ar ī to, ka pak āpeniski pieaugoš ās 
pārtikas cenas ir da ļa no izteiktas pieaugošas ilgtermi ņa tendences, nevis īstermi ņa probl ēma un 
līdz ar to ir vajadz īga ilgtermi ņa holistiska strat ēģija, kas b ūtu tieši saist īta ar plaš ākiem att īstības 
m ērķiem; prasa daudzgadu finanšu sh ēm ā 2014.–2020. gadam iek ļaut jaunu p ārtikas meh ānismu vai 
līdz īgu meh ānismu, lai nodrošin ātu Savien ības sp ēju ar l īdz īgu fondu pal īdz ību ātri rea ģēt uz jaun ām 
pārtikas kr īzēm, ņemot v ērā jaunu p ārtikas kr īžu neparedzam ību un p ārtikas cenu pastiprin ātās sv ār­
stības; uzskata, ka finanšu spekul ācijas palielina p ārtikas cenu nestabilit āti un ka t āpēc ir nepieciešams 
ar ī veikt efekt īvus pas ākumus, lai v ērstos pret š ādu spekul ēšanu, tostarp regul ējot un kontrol ējot 
atvasin āto instrumentu tirgus;  
106. pauž nož ēlu par to, ka, neraugoties uz sp ēcīgo ekonomisko izaugsmi, viena ceturt ā da ļa Subsah āras 
Āfrikas iedz īvot āju v ēl joproj ām cieš no nepietiekama uztura; nor āda, ka š ā re ģiona r īcībā ir tehno ­
lo ģijas, zin āšanas un dabas resursi, kas nepieciešami, lai main ītu situ āciju; uzsver, ka ir ļoti b ūtiski 
nodrošin āt mieru, demokr ātiju un politisko stabilit āti, jo piek ļuve zemei un tirgiem, īpašumties ības un 
izgl ītība ļaus palielin āt vald ību, k ā ar ī valsts un pašvald ību iest āžu ietekmi un p ārskatatbild ību;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/79
107. atz īm ē Rev īzijas pal ātas nor ādītos tr ūkumus to l īdzek ļu izlietošanas koordin ēšan ā, kuri pieš ķirti no 
EAF un kuri paredz ēti budžeta poz īcij ā “Nodrošin ātība ar p ārtiku” 1996.–2006. gada laikposmam; 
aicina Komisiju saska ņot šo abu instrumentu m ērķus, lai tie b ūtu savstarp ēji papildinoši un lai 
attiec īgie l īdzek ļi tiktu izlietoti p ēc iesp ējas efekt īvāk; 
108. uzskata, ka Komisijai Savien ības att īstības politikas īstenošan ā sistem ātiski b ūtu j āņem v ērā situ ācija 
pārtikas nodrošin ājuma jom ā, un jo īpaši hroniskais p ārtikas tr ūkums;  
109. uzsver, ka ir svar īgi stiprin āt saikni starp neatliekamo pal īdz ību, atjaunošanu un att īstību, lai nodro ­ 
šin ātu pal īdz ības efektivit āti; atk ārtoti uzsver to, ka ir svar īgi pien ācīgu da ļu no Savien ības aizj ūras 
att īstības pal īdz ības pieš ķirt lauksaimniec ībai; pauž nož ēlu par lauksaimniec ībai pieš ķirt ās att īstības 
pal īdz ības apjoma b ūtisko samazin ājumu kopš 80. gadiem un aicina Komisiju, pl ānojot att īstības 
pal īdz ību, noteikt par priorit āti lauksaimniec ību, tostarp pal īdz ību lauksaimniekiem tirgus pieejam ības 
uzlabošan ā; nor āda, ka att īstības pal īdz ība ir da ļa no plaš ākas sh ēmas, kur ā daudz ām jaunatt īstības 
valst īm tirdzniec ība, naudas p ārvedumi un citi ie ņēmumu avoti pašlaik ir svar īgāki par kop ējo OAP 
maks ājumu apjomu, un ka kop ējā lauksaimniec ības politika kav ē br īvu un god īgu tirdzniec ību ar 
jaunaj ām tirgus ekonomikas valst īm; 
110. uzsver – lai pastiprin ātu lauksaimniec ības nozares elast īgumu, ir j āpiev ērš uzman ība visai p ārtikas 
ķēdei – no saimniec ības l īdz galdam; uzskata – lai mazin ātu Subsah āras Āfrikas valstu lauksaimnie ­
cības nozares neaizsarg ātību, šo valstu vald ībām j āuz ņemas ilgtermi ņa politisk ās saist ības; nor āda, ka 
pagaidu atbalsts, nodrošinot t ādas s ēklas, kas ir iztur īgas pret ekstrem āliem laika apst ākļiem, var kalpot 
kā svar īgs droš ības t īkls maza m ēroga lauksaimniekiem un ģimen ēm, kas pret ējā gad ījum ā ciestu 
būtiskus zaud ējumus; uzsver agr īnās br īdin āšanas un prevent īvā darba noz īmi sanit ārijas, s ēklu un 
lopbar ības jom ā; pauž nož ēlu par to, ka vardarb ība un nedroš ība ir š ķērslis nodrošin ājumam ar 
pārtiku n ākotn ē; 
111. uzsver, ka galven ā uzman ība ir j āpārorient ē uz t ādu p ārtikas politiku, kas neaprobežojas tikai ar 
pārtikas pal īdz ību, uz sadarb ību starp pal īdz ības sniedz ējiem un starp pal īdz ības sniedz ējiem un t ās 
sa ņēm ējiem, papildinot to ar pastiprin ātu viet ējo partner ību Eiropas un pasaules l īmen ī, k ā ar ī uz 
partnervalstu b ūtisko lomu to pamatnosac ījumu apmierin āšan ā, kuri ir nepieciešami, lai pan āktu 
jebk ādu b ūtisku progresu šaj ā jom ā, piem ēram, iekš ējā miera nodrošin āšan ā un ieguld ījumu izdar īšan ā 
lauku infrastrukt ūrā; turkl āt uzsver – lai nodrošin ātu ilgtermi ņa soci ālo un ekonomisko att īstību, 
nepieciešami ilgtsp ējīgi ie ņēmumu avoti, kas nav pal īdz ība; uzskata, ka br īvas, god īgas un Pasaules 
Tirdzniec ības organiz ācijas principiem atbilstošas tirdzniec ības attiec ības starp Eiropu un jaunatt īstības 
valst īm ir b ūtisks faktors, lai uzlabotu nodrošin ājumu ar p ārtiku un pa ātrin ātu tautas att īstību Subsa ­
hāras Āfrik ā; 
112. piekr īt Rev īzijas pal ātas viedoklim, ka p ārtikas meh ānisma (2008–2010) īstenošanai b ūtu bijis v ēlams 
ilg āks laikposms, ņemot v ērā t ā m ērķus un finans ēšanas p ārtraukumu starp t ā pl ānošanas perioda 
beig ām un n ākamo EAF pl ānošanas periodu (s ākot no 2014. gada); uzsver, ka ir ļoti svar īgi nodrošin āt 
pal īdz ības nep ārtraukt ību, ņemot v ērā augst ās izejvielu cenas un to past āvīgās sv ārst ības; uzsver, ka 
cieš ā sadarb ībā ar Pasaules p ārtikas programmas īstenot ājiem, ANO Pasaules P ārtikas un lauksaimnie ­
cības organiz āciju un Starptautisko Lauksaimniec ības att īstības fondu j ācenšas pan ākt papildin ām ību 
un siner ģiju starp Savien ības p ārtikas nodrošin ājuma programm ām un iepriekš min ēto un citu starp ­
tautisko pal īdz ības sniedz ēju programm ām; 
113. pauž nopietnas bažas par Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka uzturam nav tikusi velt īta pien ācīga 
uzman ība, un uzskata šo faktu par satraucošu, jo nepietiekamam uzturam ir ļoti b īstamas sekas, 
īpaši gr ūtniec ības laik ā un b ērna pirmajos divos dz īves gados, un tas var nodar īt nenov ēršamu 
kait ējumu; nor āda, ka nepietiekams uzturs ir š ķērslis tautas att īstībai, radot neatgriezenisku kait ējumu 
indiv īdiem un b ūtiskus ekonomiskos un soci ālos zaud ējumus valst īm; atzin īgi v ērtē Komisijas pazi ­ 
ņojum ā “ES politikas programma jaunatt īstības valstu atbalst īšanai, risinot ar p ārtikas nodrošin ājumu 
saist ītās probl ēmas” (COM(2010) 127) pausto ap ņemšanos iek ļaut p ārtikas nodrošin ājuma jaut ājumu 
Savien ības programm ās; atk ārtoti aicina Komisiju sagatavot īpašu zi ņojumu par šo jaut ājumu unLV L 308/80 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
iek ļaut sav ā att īstības politik ā rūpīgi izstr ādātas daudznozaru p ārtikas strat ēģijas; nor āda, ka viena no 
vissvar īgākaj ām un izmaksu lietder ības zi ņā efekt īvākaj ām intervenc ēm ir iesp ēju nodrošin āšana sievie ­
tēm, kas ir t ālejošs veids, k ā m ājsaimniec ībām pal īdz ēt par priorit āti noteikt vesel ības apr ūpi un b ērnu 
uzturu;  
114. atz īm ē Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka Savien ības intervences kopum ā ir bijušas labi sagatavotas un 
ar to pal īdz ību tika sasniegta liel ākā da ļa iecer ēto rezult ātu, tom ēr pauž nož ēlu, ka m ērķu kvalit āte bija 
main īga un gr ūti izm ērāma, jo tr ūka darb ības rezult ātus raksturojošu r ādītāju, un rezult ātu notur ība 
bija apšaub āma pus ē no p ārbaud ītaj ām intervenc ēm; aicina Komisiju noteikt izm ērāmus un re ālākus 
interven ču m ērķus un uzlabot to defin īciju visp ārējā budžeta atbalsta programm ās, kur ās īpaša uzma ­
nība b ūtu j āpiev ērš tam, lai mudin ātu jauniešus – kuru skaits aizvien palielin ās – s ākt uz ņēm ējdarb ību, 
un tam, lai nov ērstu sieviešu diskrimin āciju lauksaimniec ības nozar ē; 
115. joproj ām ir p ārliecin āts, ka p ārtikas nodrošin ājumam ir svar īgi paplašin āt att īstības pal īdz ības uztur ­
vērtības aspektu, un prasa, lai Komisija l īdz 2013. gada pavasarim sniedz rakstisku zi ņojumu par šaj ā 
jom ā pan ākto;  
116. nor āda, ka Savien ības r īcības visp ārējo ietekmi uz p ārtikas nodrošin ājumu nosaka ar ī Savien ības 
politika lauksaimniec ības, zivsaimniec ības, ener ģētikas un tirdzniec ības jom ā; uzsver nepieciešam ību 
nodrošin āt att īstības politikas saska ņot ību saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 208. 
pantu un to, ka š īm politik ām b ūtu j āatspogu ļo kait ējuma nenodar īšanas princips un j āatbilst tam;  
117. piekr īt Rev īzijas pal ātas viedoklim, ka Komisijai b ūtu j ācenšas vair āk atbalst īt lauksaimniec ības un 
soci ālo transfertu programmu finansi ālā ilgtsp ēja; 
VI da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 2/2012 “No Eiropas Re ģion ālās att īstības fonda 
līdzfinans ēto mazo un vid ējo uz ņēmumu finans ēšanas instrumenti”  
118. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas Īpašo zi ņojumu Nr. 2/2012, kur ā galven ā uzman ība velt īta finanšu 
inženierijas pas ākumiem, kurus 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada pl ānošanas laikposm ā līdz ­
finans ēja no Eiropas Re ģion ālās att īstības fonda (ERAF); apstiprina, ka Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 2/2012 
sniegta inform ācija par šo no ERAF l īdzfinans ēto finanšu inženierijas pas ākumu efektivit āti un lietde ­
rību un ka tas pamatojas uz izlases veid ā revid ētiem projektiem, kas īstenoti Apvienotaj ā Karalist ē, 
Vācij ā, Slov ākij ā, Ung ārij ā un Portug ālē; 
119. uzskata, ka š āds rev īzijas zi ņojums lieti noder ētu ar ī 2007.–2013. gada pl ānošanas perioda beig ās, jo 
tas ļautu izdar īt turpm ākus secin ājumus par to finanšu instrumentu (FI) izmantošanas rezult ātiem, kuri 
paredz ēti no ERAF l īdzfinans ētiem maziem un vid ējiem uz ņēmumiem (MVU); uzskata ar ī, ka š āda 
ziņojuma sagatavošana min ētā perioda beig ās ļaus izvair īties no k ļūdu atk ārtošan ās, vienlaikus palie ­
linot turpm āko no ERAF l īdzfinans ēto finanšu inženierijas pas ākumu efektivit āti un lietder ību; 
120. uzsver, ka MVU ir Savien ības ekonomikas pamats, jo tie rada darba vietas un jaunin ājumus, k ā ar ī 
vairo labkl ājību; tom ēr nor āda, ka MVU var n ākties saskarties ar finans ējuma tr ūkumu, jo tiem var 
neb ūt pieejams konkr ētaj ā laik ā nepieciešamais finanšu veids un apm ērs;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/81
121. atz īst, ka budžeta ierobežojumi un priv ātā sektora aizdošanas sp ējas samazin āšan ās visvair āk skar 
MVU un jo īpaši mikrouz ņēmumus un t ādēļ tiem b ūtu j āpieš ķir liel āks Savien ības atbalsts, lai tie 
turpin ātu veicin āt nodarbin ātību, inov ācijas un izaugsmi; nor āda, ka īpaša uzman ība ir j āpiev ērš MVU, 
kas nodrošina ilgtsp ējīgu viet ēja m ēroga att īstību, un ka koh ēzijas politika k ā b ūtisk ākais invest īciju 
instruments visas Savien ības konver ģences un ilgtsp ējīgas att īstības veicin āšanai ir viens no diviem 
galvenajiem MVU paredz ētā Savien ības atbalsta sniegšanas kan āliem; t ādēļ uzsver, ka turpm āk j āpas ­
tiprina FI izmantošana koh ēzijas politik ā saist ībā ar MVU, jo tas var nodrošin āt l īdzek ļu apgroz ību, 
atbalst īt publisk ā un priv ātā sektora partner ību un nodrošin āt palielinošu Savien ības budžeta ietekmi;  
122. atg ādina, ka uz ņēm ējdarb ības atbalstam Savien ība īsteno uz ņēm ējdarb ības politiku un koh ēzijas poli ­
tiku, galvenok ārt izmantojot dot ācijas, bet pak āpeniski ERAF ietvaros vair āk izmantojot ar ī FI; nor āda, 
ka FI ir atmaks ājami un ka tos var periodiski izmantot no jauna, t ādējādi nodrošinot to, ka daudzi 
MVU var sec īgi g ūt no tiem labumu;  
123. atz īst – lai nodrošin ātu pieeju finanšu programm ām, nepieciešama akt īva finanšu starpnieku l īdzdal ība, 
kuri publiskos l īdzek ļus p ārv ērš MVU paredz ētos FI; nor āda, ka publisko finans ējumu var papildin āt ar 
priv ātā sektora finans ējumu, palielinot kop ējo ieguld ījumiem MVU pieejamo l īdzek ļu apjomu; atz īm ē, 
ka šo darb ību visp ārēji defin ē k ā sviras efektu jeb ietekmi palielinošo efektu;  
124. uzsver, ka pieejam ā finans ējuma tr ūkuma d ēļ ir samazin ājies jaundibin āto uz ņēmumu skaits un tas 
noz īm ē, ka palielin ās no ERAF l īdzfinans ēto FI loma uz ņēm ējdarb ības veicin āšan ā; 
125. atg ādina, ka Rev īzijas pal āta, veicot rev īziju, galveno uzman ību velt īja finanšu inženierijas pas ākumiem, 
kurus 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada pl ānošanas laikposm ā līdzfinans ēja no ERAF, un ka š īs 
rev īzijas laik ā izdar ītie konstat ējumi pamatojas uz atlas īto projektu tiešu p ārskat īšanu un Komisijas un 
dal ībvalstu p ārvald ības, uzraudz ības un inform ācijas sist ēmu p ārbaudi;  
126. nor āda, ka Rev īzijas pal āta min ētaj ā rev īzij ā galveno uzman ību velt īja š ādiem trim svar īgākajiem FI 
veidiem: pašu kapit āla, aizdevumu un garantijas instrumentiem; nor āda, ka visi šie instrumenti atbilst 
ERAF l īdzfinans ējuma sa ņemšanas krit ērijiem, tom ēr tiem ir j āatbilst ar ī Savien ības un dal ībvalstu 
attiec īgajiem noteikumiem; atk ārtoti nor āda, ka rev īzijas galvenais m ērķis bija nov ērtēt, vai ERAF 
izdevumi MVU paredz ētajiem finanšu inženierijas pas ākumiem bijuši efekt īvi un lietder īgi; 
127. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas konstat ējumus un ieteikumus attiec ībā uz pieejam ā finans ējuma 
trūkuma nov ērtēšanu; nor āda, ka likumdošanas priekšlikum ā ( 1 ) par n ākamo pl ānošanas periodu 
šāda nov ērtēšana noteikta par oblig ātu ex ante  nov ērtēšanu; aicina Komisiju attiec īgā ties ību akta 
pamatda ļā iek ļaut atbilstošas pras ības, tostarp skaitliskus krit ērijus, attiec ībā uz ex ante  nov ērtēšanas 
lomu un piem ērošanu; uzskata, ka likumdošanas priekšlikum ā n ākamajam pl ānošanas periodam b ūtu 
jārisina ar ī jaut ājums par fondu apgroz ības nosac ījumiem;  
128. nor āda, ka strukt ūrfondu regulas ļauj dot priekšroku priv ātajam sektoram sal īdzin ājum ā ar publisko 
sektoru; aicina Komisiju rast pien ācīgu pamatojumu šai privile ģētajai situ ācijai, jo š āda pieeja var ētu 
ierobežot sp ēju atg ūt neizmantotos l īdzek ļus un pieš ķirt tos citiem MVU;LV L 308/82 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kop īgus noteikumus par Eiropas Re ģion ālās 
att īstības fondu, Eiropas Soci ālo fondu, Koh ēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniec ības fondu lauku att īstībai un Eiropas 
Jūrlietu un zivsaimniec ības fondu, uz kuriem attiecas vienotais strat ēģiskais satvars, un visp ārīgus noteikumus par 
Eiropas Re ģion ālās att īstības fondu, Eiropas Soci ālo fondu un Koh ēzijas fondu un atce ļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006 
(COM(2011) 615/2).
129. pauž bažas saist ībā ar Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka min ēto pas ākumu efektivit āti un lietder ību 
kav ēja š ādi b ūtiski tr ūkumi:  
— MVU nov ērtējumos par pieejam ā finans ējuma tr ūkumu, ja vien t ādi visp ār bija pieejami, tika 
konstat ēti b ūtiski tr ūkumi, un š ādi nov ērtējumi netika sistem ātiski publiskoti,  
— strukt ūrfondu regul ās, kuras s ākotn ēji bija paredz ētas dot āciju pieš ķiršanai, ir b ūtiski tr ūkumi, jo 
taj ās nav skat ītas FI īpatn ības,  
— notiek b ūtiska kav ēšan ās, pirms l īdzek ļi sasniedz MVU, un sal īdzin ājum ā ar MVU paredz ētaj ām 
Savien ības programm ām ERAF sviras efekts uz priv ātajiem ieguld ījumiem ir niec īgs; 
130. atg ādina ar ī to, k ā Eiropas Parlamenta Re ģion ālās att īstības komiteja atzinum ā par novatoriskiem 
finans ēšanas instrumentiem saist ībā ar n ākamo daudzgadu finanšu sh ēmu (  1 ) pras īja nekav ējoties 
nodrošin āt FI tiesisk ā regul ējuma skaidr ību, vienk āršību un p ārredzam ību un saska ņotas nor ādes uz 
FI defin īcij ām ties ību aktos;  
131. ar baž ām nor āda, ka iepriekš ējie ikgad ējie īstenošanas zi ņojumi, uzraudz ības komitejas un darb ības 
programmu r ādītāji tika atz īti k ā nepiem ēroti vai neatbilst īgi FI m ērķiem; atzin īgi v ērtē uzlabojumus  
JEREMIE  re ģistr ētaj ā zi ņošanas un uzraudz ības darb ībā; 
132. pauž nož ēlu, ka l īdzdal ības fondu jom ā Rev īzijas pal āta ne 2000.–2006. gada, ne 2007.–2013. gada 
pl ānošanas laikposm ā nekonstat ēja b ūtisku priv ātā sektora sviras efektu; pauž p ārsteigumu, ka starp 
pārvald ības iest ādēm un finanšu starpniekiem nosl ēgtajos l īgumos parasti nav skaidru pras ību attiec ībā 
uz sviras efektu, iz ņemot atseviš ķu pašu kapit āla fondu gad ījumus, kuros priv ātajiem l īdzieguld ītājiem 
ir saistošas pras ības attiec ībā uz sviras efektu;  
133. atbalsta Rev īzijas pal ātas pras ību skaidr āk defin ēt sviras efekta j ēdzienu saist ībā ar FI izmantošanu; 
tom ēr uzsver – ņemot v ērā spiedienu, kas tiek izdar īts, lai nodrošin ātu liel āku sviras efektu, ir svar īgi 
atg ādin āt, ka koh ēzijas politik ā FI parasti ir finans ēšanas projekti, kurus īsteno maz āk att īstītos 
reģionos un re ģionos ar ekonomisk ām gr ūtībām un kuru m ērķis ir nov ērst neveiksm īgas tirgus 
darb ības un nepietiekamu ieguld ījumu situ āciju, un ka l īdz ar to, izmantojot FI koh ēzijas politik ā, 
galven ā uzman ība tiek velt īta ne tikai īstermi ņa pe ļņas g ūšanai, bet ar ī augsta soci āli ekonomisk ā 
labuma nodrošin āšanai, jo īpaši re ģion ālā un viet ējā m ērog ā; nor āda uz daudzl īme ņu p ārvald ību un 
dal īto p ārvald ību programmu sagatavošan ā un īstenošan ā k ā koh ēzijas politikas pamatprincipiem, kas 
ļauj re ģion ālām un valsts l īme ņa iest ādēm piedal īties programmu pl ānošan ā un īstenošan ā; t ādēļ 
uzsver, ka tiesisk ā regul ējuma jom ā jāsaglab ā zin āms elast īgums ar ī sviras efekta defin īcijas un attiec īgo 
pras ību noteikšan ā; 
134. atz īst inovat īvu finanšu inženierijas instrumentu potenci ālu kapit āla veidošan ā un ieguld ījumu veici ­
nāšan ā pret ēji dot ācij ām, kuras to sa ņēm ēji konsekventi uzskata par p ārāk apgr ūtinoš ām un birokr ātis ­
kām; uzsver, ka finanšu inženierijas instrumentiem var ētu b ūt noz īm īga loma strat ēģijas “Eiropa 2020” 
m ērķu īstenošan ā, piesaistot finans ējumu no citiem ieguld ītājiem b ūtisku Savien ības interešu jom ās; 
135. turkl āt nor āda, ka attiec ībā uz pašu kapit āla un aizdevumu instrumentiem Rev īzijas pal āta konstat ējusi, 
ka pan āktais sviras efekts nav bijis pietiekams un ir zem āks nek ā sal īdzinošie krit ēriji; atzin īgi v ērtē to, 
ka garantiju instrumentu gad ījum ā sviras efekts ir bijis augst āks; 
136. aicina Komisiju nekav ējoties r īkoties saist ībā ar Rev īzijas pal ātas konstat ējumiem; par īpaši svar īgu 
uzskata n ākotn ē palielin āt ERAF sviras efektu attiec ībā uz tiem priv ātajiem ieguld ījumiem, kas atbilst 
publiskajiem ieguld ījumiem;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/83  
( 1 ) Atzinums pievienots zi ņojuma A7-0270/2012 pielikum ā.
137. pauž bažas par dal ībvalst īs plaši izplat īto kav ēšanos MVU paredz ētā finans ējuma sa ņemšan ā; aicina 
Komisiju un p ārvald ības iest ādes nov ērst t ādu kav ēšanos ar finans ējuma pieejam ības nodrošin āšanu 
MVU, kuras pamat ā galvenok ārt ir administrat īvi, juridiski, organizatoriski vai strat ēģiski iemesli; pauž 
nož ēlu, ka p ārvaldes iest ādēm tas rada situ āciju, kur ā pievilc īgāka k ļūst alternat īva, izmantojot dot āciju 
pieš ķiršanu MVU;  
138. mudina Komisiju p ēc iesp ējas dr īzāk iesniegt integr ētu skaidrojošu priekšlikumu par probl ēm ām, ko 
rada pašreiz ējais MVU defin īciju kl āsts, kuras Savien ībā atš ķiras p ēc m ērķiem vai uzdevumiem, un 
ierosin āt iesp ējamos risin ājumus š īs situ ācijas nov ēršanai;  
139. pauž nož ēlu, ka dažos gad ījumos nebija pieejama vai nebija uzticama inform ācija par MVU izmaks ām, 
kas saist ītas ar p ārvald ību; aicina kompetent ās iest ādes uzlabot pašreiz ējo situ āciju un n ākotn ē sniegt 
visu attiec īgo inform āciju; atz īst, ka ir j ānoš ķir finanšu inženierijas instrumentu izmaksas ( JEREMIE  
līdzdal ības fonda p ārvald ības izmaksas un finanšu starpniec ības p ārvald ības izmaksas) un MVU izmak ­
sas; 
140. pauž nož ēlu par to, ka vair ākos gad ījumos p ārvald ības iest āžu ieceltie finanšu starpnieki atseviš ķiem 
MVU piepras īja segt refinans ēšanas un apstr ādes procesa izmaksas; uzsver, ka refinans ēšanas un 
apstr ādes izmaks ām vajadz ētu b ūt finanšu starpnieku parasto darb ības izdevumu poz īcij ām; 
141. uzsver, ka ir svar īgi vienk āršot administrat īvās proced ūras attiec ībā uz pieeju finans ējumam un sama ­
zin āt l īdzfinans ējuma pras ības;  
142. pauž bažas par to, ka Komisijas nor ādījumos nav paredz ēti noteikumi, kas nov ērstu to, ka MVU ir 
jāsedz izmaksas, kuras nav saist ītas ar faktisko risku, ko tie uz ņemas, vai ar finanšu starpnieku 
sniegtajiem pakalpojumiem;  
143. iesaka, lai Komisija, ņemot v ērā FI, dal ītās p ārvald ības un valsts atbalstu un strukt ūrfondus reglamen ­
tējošo noteikumu kop ējo sarež ģītību, uzlabo savas, p ārvald ības iest āžu un finans ējuma sa ņēm ēju 
(finanšu starpnieku) komunik āciju un uzraudz ības sist ēmas un, ņemot v ērā jaunos noteikumus par 
2007.–2013. gada regulat īvo satvaru, sniedz lab ākus nor ādījumus un padomus;  
144. atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumu, ka Komisijai b ūtu j ānodrošina uzticama un tehniski iztur īga īpaši 
finanšu instrumentiem paredz ēta uzraudz ības un nov ērtēšanas sist ēma; aicina Komisiju ar ī ņemt v ērā 
Rev īzijas pal ātas ieteikumu par vienošanos ar dal ībvalst īm par nedaudziem izm ērāmiem, atbilst īgiem, 
specifiskiem un vienotiem rezultat īvajiem r ādītājiem attiec ībā uz FI, kuri stiprin ātu gan rev īzijas, gan 
uzraudz ības procesu;  
145. nor āda, ka teritori ālā sadrumstalot ība un nepietiekam ā kritisk ā masa ietekm ē FI pievilc ību un ir saist īta 
ar zin āmu finansi ālu nosac ījumu noteikšanu un, iesp ējams, relat īvi augst ām p ārvald ības izmaks ām; 
nor āda, ka š īs ERAF īpatn ības apgr ūtin āja to FI pareizu finansi ālo p ārvald ību daž ādos pl ānošanas 
laikposmos, uz kuriem pamatoj ās ERAF atbalsts MVU;  
146. pauž nož ēlu, ka darb ības programmas finans ējuma pieš ķiršanas proces ā publisk ās iest ādes, kas parasti 
nep ārzina MVU finans ēšanu, publiskos l īdzek ļus fondiem pieš ķīra t ā, ka to lielums bieži vien nesas ­
niedza kritisko masu; uzst āj, ka šo situ āciju rad īja daž ādās tematisk ās darb ības programmas, kur ām 
bija daudzi ekonomiskie, vides, soci ālie un teritori ālie m ērķi;LV L 308/84 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
147. uzskata, ka, ierosinot finanšu inženierijas pas ākumus, p ārvald ības iest ādēm b ūtu j āpārliecin ās, vai to 
priekšlikumos pien ācīgi ņemts v ērā augstas kvalit ātes nov ērtējums attiec ībā uz MVU finans ējuma 
trūkumu, kurš sagatavots, pamatojoties uz standartiz ētu kop īgi apstiprin ātu metodolo ģiju; atbalsta 
to, ka Komisijai, pirms darb ības programmu, tostarp finanšu inženierijas pas ākumu, apstiprin āšanas, 
būtu j āpārbauda to atbilst ība MVU finans ējuma tr ūkuma nov ērtējumam un j ānodrošina š ā nov ērtē­
juma kvalit āte; 
148. pauž bažas par to, ka dal ībvalst īs tr ūkst inform ācijas par finans ējuma avotu pieejam ību MVU; atbalsta 
Rev īzijas pal ātas ieteikumu – lai optimiz ētu MVU pieš ķiram ā finans ējuma apjomu, ir p ēc iesp ējas 
jāpalielina iesaist īto pušu inform ētība par MVU specifiskaj ām finanšu vajadz ībām; 
149. uzskata, ka palielinošajam efektam b ūtu j āatspogu ļo tas, cik liel ā m ērā Savien ības un dal ībvalstu 
sākotn ējais finanšu ieguld ījums ir piesaist ījis priv āto finans ējumu; uzskata, ka finanšu instrumentiem 
paredz ētais dal ībvalstu l īdzfinans ējums kop ā ar Savien ības ieguld ījumu b ūtu j āuzskata par da ļu no 
publisk ā finans ējuma;  
150. uzskata, ka jaut ājumiem, kas ietilpst dele ģēto aktu darb ības jom ā, ar kuriem ir paredz ēts aptvert 
neb ūtiskus Savien ības ties ību aktu elementus, paties ībā nevajadz ētu attiekties uz gaid ām ās koh ēzijas 
sh ēmas pamatelementiem (  1 ); 
151. stingri iesaka, lai Padome un Komisija, sagatavojot priekšlikumus strukt ūrfondu regul ām, paredz ētu 
atbilstoš āku regulat īvo satvaru, lai finanšu inženierijas pas ākumu sagatavošanu un ieviešanu nekav ētu 
trūkumi strukt ūrfondu regulat īvaj ā satvar ā, ģeogr āfiskie ierobežojumi un izklied ētības efekts; prasa, lai 
strukt ūrfondu regulas priekšlikumu sagatavošan ā tiktu ņemta v ērā iepriekš ējā pl ānošanas period ā g ūtā 
pieredze; konkr ētāk, uzskata, ka priekšlikumiem vajadz ētu b ūt orient ētiem uz darba rezult ātiem, nevis 
tikai uz atbilst ību; 
152. atbalsta domu, ka Komisijai b ūtu j ānodrošina uzticama un tehniski notur īga uzraudz ības un nov ēr­
tēšanas sist ēma, kas b ūtu paredz ēta īpaši FI, ka Komisijas īstenotaj ā uzraudz ības, zi ņošanas un rev īzijas 
proces ā FI j ābūt noš ķirtiem no “t īraj ām” dot ācij ām un ka MVU faktiski izmaks ātaj ām summ ām j ābūt 
pārredzam ām; mudina Komisiju un dal ībvalstis jo īpaši vienoties par nelielu skaitu izm ērāmu, atbil ­
stošu, specifisku un vienotu rezultat īvo r ādītāju, kas raksturotu FI;  
153. atbalsta viedokli, ka Komisijai b ūtu j āapsver iesp ēja nodrošin āt dal ībvalst īm MVU paredz ētas standarta 
finanšu inženierijas strukt ūras un instrumentus (piem ēram, dot ācijas ar honor āriem, specializ ētus 
ieguld ījumu instrumentus) tikai gad ījumos, kad tie pa ātrin ātu īstenošanu un samazin ātu p ārvald ības 
izmaksas, tom ēr darot to t ādā veid ā, lai p ārm ērīgi nemazin ātu MVU iesp ējas izmantot š īs finans ēšanas 
sh ēmas; uzsver, ka ir svar īgi ar ī turpm āk nodrošin āt finans ēšanas vad ības elast īgumu, lai piel āgotos 
gan re ģion ālaj ām atš ķirībām, gan tirgus p ārmai ņām; 
154. nor āda – lai racionaliz ētu pl ānošanas procesu un likvid ētu vienu no galvenajiem konstat ētajiem 
kav ēšan ās faktoriem, dal ībvalst īm ar Komisijas atbalstu b ūtu j ācenšas visus MVU paredz ētos no 
ERAF l īdzfinans ētos FI iek ļaut vien ā darb ības programm ā uz dal ībvalsti vai dal ībvalsts nacion ālās 
darb ības programmas vien ā priorit ārā politikas virzien ā; 
155. uzskata, ka Komisijai b ūtu j āierosina visp ārēja palielinoš ā efekta defin īcija un strukt ūrfondu regul ās 
jāiek ļauj otrreiz ējās p ārstr ādes standartj ēdzieni atkar ībā no l īdzdal ības fonda vai fonda veida, k ā ar ī 
jāparedz l īgumiski saistošas piesaist īto l īdzek ļu attiec ības minim ālās v ērtības un minim ālie apgroz ībasLV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/85  
( 1 ) Piem ēram, vienot ā strat ēģisk ā satvara pie ņemšana, s īki izstr ādātu noteikumu par FI pie ņemšana, dal ībvalstu pien ākumi 
attiec ībā uz k ārtību, k ādā zi ņo par p ārk āpumiem un nepareizi izmaks ātu summu atg ūšanu, dal ībvalstu veikto rev īziju 
nosac ījumi un p ārvald ības iest āžu un sertific ēšanas iest āžu akredit ācijas krit ēriji.
periodi, k ā ar ī jāparedz pras ība sniegt datus piesaist ītos l īdzek ļus raksturojošo r ādītāju apr ēķin āšanai; 
uzskata, ka pievienot ās v ērtības j ēdziens b ūtu j āuzskata par b ūtisku elementu aiz ņemto l īdzek ļu 
attiec ības apr ēķin āšan ā, lai sasniegtu attiec īgos politikas m ērķus, k ā ar ī ņemtu v ērā tirgus apst ākļus; 
uzskata, ka šaj ā sakar ībā tiesiskaj ā regul ējum ā laikposmam no 2014. l īdz 2020. gadam b ūtu ieteicams 
formul ēt skaidru Eiropas pievienot ās v ērtības koncepciju;  
156. prasa Padomei un Komisijai apsv ērt alternat īvus MVU atbalsta veidus, izmantojot finanšu inženierijas 
instrumentus, ja izr ādītos, ka koh ēzijas politikas satvars ir uzskat āms par nepiem ērotu; nor āda, ka š ādi 
instrumenti b ūtu j āatbalsta, izmantojot programmas, ko centr āli p ārvalda Komisija, specializ ētus iegul ­
dījumu instrumentus sadarb ībā ar Komisiju un dal ībvalst īm vai dal ībvalstu tieši p ārvald ītas program ­
mas;  
157. atg ādina, ka iepriekš min ētaj ā Re ģion ālās att īstības komitejas atzinum ā par novatoriskiem finans ēšanas 
instrumentiem saist ībā ar n ākamo daudzgadu finanšu sh ēmu tika atzin īgi nov ērtēta pašreiz ējo FI 
izmantošanas paplašin āšana koh ēzijas politikas jom ā, n ākamaj ā pl ānošanas period ā tos attiecinot uz 
visiem tematiskajiem m ērķiem un visiem vienot ā strat ēģisk ā satvara fondiem;  
VII da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 3/2012 “Strukt ūrfondi: vai Komisijai ir izdevies 
sekm īgi nov ērst dal ībvalstu vad ības un kontroles sist ēm ās konstat ētos tr ūkumus?”  
158. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas Īpašo zi ņojumu Nr. 3/2012; atbalsta visus Rev īzijas pal ātas ieteikumus 
un aicina Komisiju tos efekt īvi un p ēc iesp ējas ātrāk īstenot;  
159. atzin īgi v ērtē to, ka Komisija sistem ātiski ierosin āja korekt īvas darb ības, un to, ka 90 % gad ījumu 
pras ītās darb ības bija atbilst īga reakcija konstat ēto tr ūkumu nov ēršanai (27. punkts);  
160. nor āda, ka aptuveni 75 % pras ību, kuru pamat ā bija Komisijas Regulas (EK) Nr. 438/2001 (  1 ) 13. 
pant ā min ētie gada p ārskati, netika izpild ītas, veicot attiec īgas finanšu korekcijas; t ādēļ aicina Komisiju 
inform ēt par to, k ādu iemeslu d ēļ attiec īgās finanšu korekcijas netika veiktas;  
161. pauž bažas par atš ķirībām Komisijas pras ībās 2000.–2006. gada pl ānošanas laikposm ā attiec ībā uz 
pirm ā līme ņa p ārbaužu veikšanu, jo t ā rezult ātā var netikt atkl āti nelikum īgi izdevumi; prasa Komisijai 
piem ērot saska ņotu pieeju pras ību noteikšan ā attiec ībā uz pirm ā līme ņa p ārbaud ēm un sniegt infor ­
m āciju par pl ānošanas laikposmiem, kas seko 2000.–2006. gada laikposmam; nor āda, ka juridiskais 
pamats 2007.–2013. gada laikposmam paredz, ka vadoš ā iest āde saska ņā ar Komisijas Regulas (EK) 
Nr. 1828/2006 (  2 ) 13. panta 2. punktu administrat īvi p ārbauda visus atbalsta sa ņēm ēju iesniegtos 
pieteikumus par izdevumu atmaksu;  
162. prasa Komisijai v ēl plaš āk izplat īt sagatavotos p ārbaudes sarakstus un paraugprakses rokasgr āmatas (ar 
īpašu uzsvaru uz atbilst ības noteikumiem), p ēc kuriem j āvad ās dal ībvalst īm, un pastiprin āti p ārraudz īt 
to, k ā šie dokumenti tiek ņemti v ērā;LV L 308/86 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Komisijas 2001. gada 2. marta Regula (EK) Nr. 438/2001, ar ko paredz s īki izstr ādātus īstenošanas noteikumus 
Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/1999 attiec ībā uz vad ības un kontroles sist ēm ām, ko piem ēro no strukt ūrfondiem 
pieš ķirtajai pal īdz ībai (OV L 63, 3.3.2001., 21. lpp.).  
( 2 ) Komisijas 2006. gada 8. decembra Regula (EK) Nr. 1828/2006, kas paredz noteikumus par to, k ā īstenot Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz visp ārīgus noteikumus par Eiropas Re ģion ālās att īstības fondu, Eiropas 
Soci ālo fondu un Koh ēzijas fondu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas 
Re ģion ālās att īstības fondu (OV L 371, 27.12.2006., 1. lpp.).
163. uzskata, ka pirm ā līme ņa p ārbaudes ir ārk ārtīgi svar īgas, lai nodrošin ātu notur īgu pie ņemamu k ļūdas 
līmeni, s ākot no īstenošanas procesa paša s ākuma; t ādēļ uzskata, ka Komisijai ir vai nu j ābūt tai 
instit ūcijai, kas apstiprina vadošo iest ādi, vai ar ī jāpal īdz vadošajai iest ādei un j āuzrauga t ās darb ība 
iepriekšmin ēto pirm ā līme ņa p ārbaužu veikšan ā; 
164. tom ēr īpaši pauž bažas par š ādiem konstat ējumiem:  
— korekt īvo darb ību veikšanai bija nepieciešami vid ēji 30 m ēneši (32. punkts), un kav ēšan ās notika 
galvenok ārt attiec īgo dal ībvalstu d ēļ, lai gan da ļā gad ījumu ar ī Komisija bija da ļēji (39 % gad ījumu) 
vai piln ībā (5 % gad ījumu) atbild īga par kav ēšanos (35. punkts),  
— tikai 67 % gad ījumu Komisija ieguva augstu ticam ības pak āpi, ka finanšu korekcijas ir bijušas 
prec īzas (55. punkts),  
— tikai 28 % gad ījumu Komisija ieguva augstu ticam ības pak āpi, ka dal ībvalstu p ārvald ības un 
kontroles sist ēmas tika uzlabotas p ēc korekt īvo darb ību veikšanas (64. punkts), kas noz īm ē to, 
ka b ūs nepieciešami b ūtiski centieni sl ēgšanas proces ā; 
165. turkl āt pauž bažas par Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka, veicot Komisijas kontroles rev īzijas ar m ērķi 
rūpīgi p ārbaud īt dal ībvalstu pazi ņojumu ticam ību, 78 % gad ījumu tika konstat ēta nepieciešam ība veikt 
turpm ākas korekt īvas darb ības (45. punkts); t ādēļ pauž bažas, ka Komisija dažreiz pa ļāvās uz, iesp ē­
jams, neuzticamu inform āciju, neapšaubot dal ībvalstu sniegto inform āciju (piem ēram, 57. punkts un 9. 
un 12. izc ēlums), un ka t ā pietiekami r ūpīgi nep ārbaud īja attiec īgās inform ācijas ticam ību; nor āda, ka 
dal ībvalstu pazi ņojumu ticam ības tr ūkuma d ēļ Komisijai nepieciešami papildu rev īzijas resursi; atz īst 
ar ī nepieciešam ību pien ācīgi l īdzsvarot š ādu kontroles rev īziju izmaksas un ieguvumus no t ām (46. 
punkts);  
166. uzskata, ka b ūtiski augst āku efektivit āti var nodrošin āt Komisijas lomas pastiprin āšana  ex ante  p ārbau ­
dēs, nevis  ex post  p ārbaud ēs; 
167. atg ādina Komisijai, ka saska ņā ar Rev īzijas pal ātas 2010. gada p ārskatu ir palielin ājies k ļūdu īpatsvars 
koh ēzijas politikas jom ā un tas maina iepriekš ējo gadu pozit īvo tendenci un ir pretrun ā pa ātrin ātai 
kļūdu īpatsvara samazin āšanai, ko Parlaments pras īja saist ībā ar 2008. finanšu gada budžeta izpildes 
apstiprin āšanu (  1 ); 
168. atk ārtoti uzsver Komisijas veikt ās p ārraudz ības noz īmi, lai t ā var ētu uz ņemties gal īgo atbild ību par 
budžeta izpildi, tostarp dal ītas p ārvald ības jom ās; atg ādina par R īcības pl ānu Komisijai uztic ētās 
pārraudz ītājas lomas nostiprin āšanai, īstenojot struktur ālo darb ību dal ītu p ārvald ību (COM(2008) 
97), un uzlaboto tiesisko regul ējumu 2007.–2013. gada pl ānošanas periodam, kuru m ērķis ir sama ­
zin āt k ļūdu īpatsvaru struktur ālaj ās darb ībās un l īdz ar to aizsarg āt Savien ības budžetu; tom ēr nor āda, 
ka šis 2008. gad ā pie ņemtais r īcības pl āns st ājās sp ēkā tikai 2000.–2006. gada pl ānošanas perioda 
beig ās un t ādēļ var ētu attiekties tikai uz š ā perioda sl ēgšanas procesu; t ādēļ aicina Komisiju nodrošin āt 
to pas ākumu piln īgu īstenošanu, kuri paredz ēti r īcības pl ānā laikposmam no 2007. l īdz 2013. gadam 
un p ēc tam; šaj ā sakar ībā sagaida, ka Komisija pan āks b ūtisku un stabilu k ļūdu īpatsvara samazin ā­ 
šanos, it īpaši programm ās, kur ās ir sagaid āms visaugst ākais k ļūdu īpatsvars; ierosina, lai Rev īzijas 
pal āta regul āri nov ērtē dal ībvalstu rev īzijas iest āžu tehnisko un ētisko kvalit āti, īpašu uzman ību 
piev ēršot to neatkar ībai, un iesniedz Parlamentam un Padomei zi ņojumu ar saviem konstat ējumiem 
un secin ājumiem;  
169. uzsver – lai nodrošin ātu Savien ības nodok ļu maks ātāju finansi ālo interešu aizsardz ību, kontroles 
proces ā ļoti liela noz īme ir ātrumam; aicina Komisiju turpm āk šo l īdzek ļu p ārvald ības p ārraudz ībā 
par priorit āti noteikt p ēc iesp ējas agr āku kontroli, nov ērtēšanu un atbilst īgu turpm āko r īcību;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/87  
( 1 ) Skat īt 4. punktu Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezol ūcij ā ar konstat ējumiem, kas ir neat ņemama da ļa no 
lēmumiem par Eiropas Savien ības 2008. finanšu gada visp ārējā budžeta izpildes apstiprin āšanu, III ieda ļa – Komisija 
un izpilda ģent ūras (OV L 252, 25.9.2010., 39. lpp.).
170. uzskata, ka Komisijas pild ītās uzraudz ības lomas uzlabošana ir past āvīgs process; šaj ā sakar ībā uzsver 
Rev īzijas pal ātas piez īmi – lai gan p ārvald ības un kontroles sist ēmas noteikt ā laikposm ā bija efekt īvas, 
tas neb ūt nenoz īm ē, ka t ās joproj ām ir efekt īvas, jo sist ēmas, person āls un strukt ūrvien ības, kas atbild 
par struktur ālo darb ību p ārvald ību, var main īties; aicina Komisiju piln ībā atbalst īt Rev īzijas pal ātas 
ieteikumus; uzskata, ka ir j āuzlabo r īcības pl āns, ja neattaisnosies uz Komisijas finanšu p ārvald ības 
uzlabošanu likt ās cer ības;  
171. prasa Komisijai nodrošin āt to, ka dal ībvalstis neietekm ē programmu nep ārtraukt ību, mainot vien ības, 
sist ēmas un par strukt ūrfondu kontroli atbild īgos darbiniekus, kurus Komisija jau ir apstiprin ājusi;  
172. ar gandar ījumu nor āda uz profilaktisko darb ību, tostarp Komisijas nodrošin āto finanšu korekciju, lielo 
skaitu p ēc r īcības pl āna pie ņemšanas 2008. gad ā; t ādēļ prasa Komisijai sniegt inform āciju par šo 
korekciju ietekmi uz visp ārējo k ļūdu īpatsvaru 2000.–2006. gada pl ānošanas period ā; 
173. atk ārtoti nor āda uz ideju par vienotu rev īziju, kura tika izteikta Rev īzijas pal ātas Atzinum ā Nr. 
2/2004; uzskata, ka efekt īvā un lietder īgā iekš ējās kontroles sist ēm ā visu l īme ņu administr ācijas 
pamat ā vajadz ētu b ūt kop ējiem principiem un standartiem (  1 ); 
174. pauž p ārliec ību, ka Komisijai ar ī turpm āk par m ērķi j ānosaka vienot ās rev īzijas principa iev ērošana; 
uzsver, ka ir ļoti svar īgi nodrošin āt rev īzijas iest āžu augstu darba kvalit āti un ka t ādēļ ir ļoti svar īgi 
noteikt skaidrus un p ārredzamus kop ējus standartus šo rev īziju veikšanai; nor āda – ja rev īzijas iest ādes 
nodrošin ātu ticamus rezult ātus, Savien ības budžetu b ūtu iesp ējams pien ācīgi aizsarg āt pat augsta k ļūdu 
īpatsvara gad ījum ā, jo Komisija var ētu piem ērot finanšu korekcijas, lai šo īpatsvaru ierobežotu; tom ēr 
atk ārtoti nor āda, ka š ādos gad ījumos dal ībvalstu nodok ļu maks ātājiem n āktos maks āt divreiz un t ādēļ 
gan Komisijai, gan attiec īgajai dal ībvalstij k ļūdu nepie ļaušana vienm ēr ir efekt īvāka nek ā to nov ēršana; 
šaj ā sakar ībā īpaši uzsver Rev īzijas pal ātas 1. ieteikuma otro ievilkumu un mudina Komisiju īstenot šo 
ieteikumu;  
175. aicina Komisiju pabeigt 2000.–2006. gada pl ānošanas perioda sl ēgšanu, pien ācīgi ņemot v ērā Rev īzijas 
pal ātas konstat ējumus, un zi ņot Parlamentam par to, k ā t ā šaj ā proces ā nodrošin ās likum ību un 
pareiz ību; 
176. aicina Komisiju ar ī ņemt v ērā no Rev īzijas pal ātas zi ņojuma g ūtās atzi ņas, uzraudz īt 2007.–2013. gada 
struktur ālo darb ību īstenošanu un patur ēt pr ātā Rev īzijas pal ātas konstat ējumus diskusij ā par struk ­
tur ālaj ām darb ībām laikposmam no 2014. l īdz 2020. gadam;  
177. stingri uzskata, ka Komisijai cieš āk j āiesaist ās strukt ūrfondu kontroles proces ā, vair āk pal īdzot dal īb­
valstu p ārvald ības iest ādēm un apstiprin ātājiest ādēm, k ā ar ī likvid ācijas iest ādēm un uzraugot t ās visos 
īstenošanas un p ārbaudes posmos, lai nodrošin ātu, ka šis process ir v ēl efekt īvāks un ka tam tiek 
pat ērēts maz āk laika un l īdzek ļu; 
VIII da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 4/2012 “Vai j ūras ostu transporta infrastruk ­
tūras l īdzfinans ēšana no strukt ūrfondiem un Koh ēzijas fonda ir efekt īvs ieguld ī­
jums?”  
Ievads  
178. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas zi ņojumu un nor āda, ka taj ā ir izteikts nosod ījums gan par Komisijas, 
gan dal ībvalstu veikumu attiec ībā uz l īdzek ļu izlietojuma efektivit āti un lietder īgumu l īdzfinans ētu 
jūras ostu projektu jom ā;LV L 308/88 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Skat īt 61. punktu Eiropas Parlamenta 2011. gada 10. maija rezol ūcij ā ar konstat ējumiem, kas ir neat ņemama da ļa no 
lēmumiem par Eiropas Savien ības 2009. finanšu gada visp ārējā budžeta izpildes apstiprin āšanu, III ieda ļa – Komisija 
un izpilda ģent ūras (OV L 250, 27.9.2011., 33. lpp.).
179. atzin īgi v ērtē to, ka Komisija ir piekritusi liel ākajai da ļai no Rev īzijas pal ātas ieteikumiem;  
180. uzskata, ka ar liel āko da ļu no pas ākumiem, ko Komisija ir veikusi, lai nov ērstu turpm ākus tr ūkumus, 
kādi tika konstat ēti zi ņojum ā, var sasniegt m ērķi par efekt īvāku un lietder īgāku l īdzek ļu izlietojumu;  
181. tom ēr uzskata, ka Komisijai ir j āveic ar ī v ēl citi pas ākumi;  
Konstat ējumi  
182. pauž bažas par to, ka:  
— no 27 p ārbaud ītājiem projektiem četri projekti v ēl nebija pabeigti, kad zi ņojums tika pabeigts, un 
2012. gada janv ārī nebija pabeigti v ēl divi projekti,  
— administrat īvās proced ūras, kas saist ītas ar b ūvat ļauju un citu at ļauju izsniegšanu, bieži vien bija 
ilgas un apgr ūtinošas un atseviš ķos gad ījumos rad īja kav ēšanos un papildu izdevumus,  
— diviem projektiem izvirz ītie m ērķi neatbilda ne transporta politikai, ne darb ības programmai, 
saska ņā ar kuru tie tika finans ēti; 
183. konstat ē, ka:  
— laik ā, kad zi ņojums bija pabeigts, četri projekti joproj ām netika izmantoti, neskatoties uz to, ka tie 
bija pabeigti, bet tagad tie tiek izmantoti,  
— nevien ā no re ģioniem nebija ilgtermi ņa ostu att īstības pl āna; tom ēr š ādi pl āni nebija nosac ījums 
finans ējuma sa ņemšanai;  
184. piekr īt Komisijai, ka ieguld ījumiem transporta infrastrukt ūrā ne vienm ēr uzreiz p ēc b ūvdarbu pabeig ­ 
šanas ir taust āmi rezult āti un sekas, jo ir vajadz īgs laiks, lai tie k ļūtu redzami;  
185. secina, ka:  
— Komisija nesa ņem pietiekami daudz inform ācijas par projektu virz ību, jo pieejam ā inform ācija 
nebija par pamatu tam, lai tiktu veikti pas ākumi projektu tr ūkumu nov ēršanai,  
— Komisijas sniegt ās nor ādoš ās piez īmes un organiz ētie m ācību semin āri nebija pietiekami, lai izvei ­
dotu pietiekamu izpratni par pareizas finanšu p ārvald ības principiem,  
— ties ību normas, kur ās ir izkl āstīta Komisijas padomdev ējas loma uzraudz ības komitej ās, var ētu b ūt 
pārāk ierobežojošas un t ās “citi l īdzek ļi”, kas paredz ēti, lai ietekm ētu efekt īvu l īdzek ļu izlietojumu, 
var ētu b ūt neefekt īvi, jo Rev īzijas pal āta ir konstat ējusi, ka bija maz pier ādījumu tam, ka Komisija 
iesaist ās komiteju darb ā, lai t ādējādi nodrošin ātu l īdzek ļu efekt īvu izlietojumu vai noteiktu rezul ­
tat īvos un ietekmes r ādītājus, 
— t ā k ā jahtu ostas nodrošina pieeju tikai nelielai iedz īvot āju da ļai, t ās nevar uzskat īt par salu 
pieejam ības uzlabojumu, un t ādēļ to celtniec ība neatbilst transporta politikai, iz ņemot gad ījumus, 
kad mazus ku ģus parasti izmanto regul āra transporta nodrošin āšanai starp sal ām un ostas b ūvnie ­
cības rezult ātā tiktu nodrošin āti lab āki satiksmes savienojumi visiem iedz īvot ājiem,LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/89
— sausie doki īpaš ām konstrukcij ām neatbilst  TEN-T  pamatnost ādņu m ērķiem, neskatoties uz to, ka 
tos var izmantot apkopei, jo tie neatbilst nevienai no specifik ācij ām kop ējas ieinteres ētības projek ­
tiem, kas attiecas uz j ūras ostu t īklu, k ā tās defin ētas II pielikuma 5. ieda ļas 2. punkta III da ļā 
Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmum ā Nr. 1692/96/EK (  1 ), kur ā groz ījumi izdar īti ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes L ēmumu 1346/2001/EK (  2 ); 
Rev īzijas pal ātas ieteikumi  
186. pauž atbalstu Rev īzijas pal ātas ieteikumiem, ka Komisijai vajadz ētu: 
— str ādāt pie t ā, lai īstenotu nosac ījumu, ka Koh ēzijas fonda atbalstu j ūras ostu infrastrukt ūrai 
pieš ķirs tikai tad, ja b ūs izstr ādāta visaptveroša ilgtermi ņa ostas att īstības strat ēģija, 
— celtniec ības darbu laik ā veikt efektivit ātes p ārbaudes uz vietas,  
— veikt l īdzfinans ētās infrastrukt ūras izmantošanas un darb ības ex post  p ārbaudes, pamatojoties uz 
risku,  
— stiprin āt lielo projektu un Koh ēzijas fonda projektu nov ērtēšanas proced ūru, lai t ādējādi uzlabotu 
nopietnu tr ūkumu konstat ēšanas iesp ējas un pien ācīgu pas ākumu veikšanu ar m ērķi šos tr ūkumus 
nov ērst, 
— str ādāt pie t ā, lai ieviestu principu, ka Savien ības finans ējums ir atkar īgs no rezult ātiem,  
— mudin āt p ārvaldes iest ādes izmantot rezultat īvos un ietekmes r ādītājus; 
187. atzin īgi v ērtē to, ka Komisija ir:  
— ierosin ājusi ieviest  ex ante  nosac ījumu, lai nodrošin ātu, ka ilgtermi ņa strat ēģiskie pl āni ir izstr ādāti, 
pirms tiek pie ņemts l ēmums par finans ējumu saist ībā ar 2014.–2020. gada koh ēzijas politiku,  
— ieviesusi projektu p ārbaudes uz vietas un organiz ējusi tehniskas tikšan ās ar attiec īgaj ām iest ādēm, 
— s ākusi īstenot nosl ēguma rev īzijas projektiem, kurus 2000.–2006. gada pl ānošanas period ā līdz ­
finans ēja no ERAF un Koh ēzijas fonda, tos atlasot, pamatojoties uz riska anal īzi, 
— uzlabojusi l ēmumu pie ņemšanas proced ūru 2007.–2012. gada periodam, standartiz ējot l ēmumu 
pie ņemšanas proced ūru, kas tiek piem ērota lielajiem projektiem, ieviešot standarta pieteikuma 
veidlapas un oblig ātu apspriešanos ar attiec īgajiem Komisijas departamentiem, k ā ar ī izveidojot 
iniciat īvu JASPERS  (Kop ēja pal īdz ība projektu sagatavošanai Eiropas re ģionos), ar kuru vajadz ētu 
pan ākt, ka dal ībvalstis iesniedz lab ākus pieteikumus,  
— izstr ādājusi snieguma rev īzijas sist ēmu, ko ir paredz ēts izmantot par pamatu pirmaj ām pl ānotaj ām 
rev īzij ām, kas tiks veiktas, s ākot no 2012. gada, un sav ā priekšlikum ā par 2014.–2020. gada 
koh ēzijas politiku aicin ājusi izstr ādāt snieguma sist ēmu, kas ietvertu ties ības Komisijai maks ājumus 
aptur ēt gad ījumos, kad ir konstat ēti nopietni tr ūkumi attiec ībā uz noteikto starpposma vai gal īgo 
m ērķu sasniegšanu;  
Citi ieteikumi  
188. aicina Komisiju:  
— piln ībā atbalst īt Rev īzijas pal ātas ieteikumus rezultat īvos un ietekmes r ādītājus izmantot ne tikai 
priorit āšu l īmen ī, bet ar ī projektu l īmen ī atbilstoši attiec īgā projekta iesp ējamajai ietekmei,LV L 308/90 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp.  
( 2 ) OV L 185, 6.7.2001., 1. lpp.
— paredz ēt, ka transporta infrastrukt ūrā veikto ieguld ījumu rezult ātus un ietekmi v ērtē p ēc b ūvdarbu 
pabeigšanas, laik ā, kad var sagaid īt, ka rezult āti un ietekme k ļūst redzami,  
— veikt anal īzi, sal īdzin āmiem l īdzfinans ētiem projektiem sal īdzinot vid ējo laiku, kur ā dal ībvalst īs tiek 
pabeigtas administrat īvās proced ūras, un to kvalit āti, lai ieteiktu piem ērot lab āko praksi,  
— ņemt v ērā to, ka tr ūkumi attiec ībā uz noteikto starpposma m ērķu sasniegšanu ne vienm ēr ir 
radušies nepareizas p ārvald ības d ēļ, un priekšlikum ā par snieguma sist ēmu noteikt, ka l īdzek ļu 
pieš ķiršanu tom ēr neatsaka, ja nevar ēja nov ērst un/vai no  ex ante  perspekt īvas nevar ēja paredz ēt, ka 
ieguld ījumi nesniegs v ēlamos rezult ātus, 
— palielin āt par projektu virz ību pieejam ās inform ācijas apjomu un pras īt veikt pas ākumus atkl āto 
trūkumu nov ēršanai, kas b ūtu priekšnosac ījums turpm āka finans ējuma sa ņemšanai; nor āda, ka 
inform ācijas tr ūkums par projektu īstenošanu ir nepie ļaujams,  
— analiz ēt m ācību semin āru un nor ādošo piez īmju efektivit āti, kuri ir paredz ēti, lai veidotu izpratni 
par pareizas finanšu p ārvald ības principiem,  
— ierosin āt izmai ņas ties ību norm ās, lai var ētu efekt īvāk īstenot padomdev ējas lomu uzraudz ības 
komitej ās, un analiz ēt, cik efekt īvi ir iepriekš min ētie “citi l īdzek ļi”, kas paredz ēti, lai ietekm ētu 
efekt īvu l īdzek ļu izlietojumu;  
IX da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 5/2012 “Kop ējā ārējo attiec ību inform ācijas 
sist ēma (CRIS)”  
189. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas Īpašo zi ņojumu Nr. 5/2012, jo tas Parlamentam k ā uzraudz ības un 
budžeta apstiprin āšanas iest ādei sniedz inform āciju par budžeta izpildi;  
190. ir gandar īts par Rev īzijas pal ātas visp ārējo secin ājumu, ka “ CRIS  kopum ā labi atbilst Komisijas vaja ­
dz ībai p ēc inform ācijas ārējo darb ību jom ā” (75. punkts); tom ēr pauž bažas par dažiem zi ņojum ā 
nor ādītajiem b ūtiskajiem tr ūkumiem;  
191. aicina Komisiju no jauna noteikt  CRIS  lomu un m ērķus, jo tie, neraugoties uz daudzaj ām izmai ņām 
sist ēmas satur ā, nav atjaunin āti kopš t ās darb ības s ākšanas 2002. gad ā; 
192. piekr īt visiem Rev īzijas pal ātas ieteikumiem; aicina Komisiju tos p ēc iesp ējas ātrāk īstenot, lai nov ērstu 
joproj ām past āvošos tr ūkumus;  
193. uzsver, ka jebk ādām CRIS  lomas un uzdevumu izmai ņām j āatspogu ļo jaunie Savien ības ārpolitikas 
uzdevumi, kas noteikti L īgum ā par Eiropas Savien ības darb ību, t ādējādi nodrošinot datu lab āku 
kvalit āti un saska ņot ību; 
194. uzsver, ka  CRIS  inform ācijas nodrošin āšanas funkcijas ir j āpiel āgo Parlamenta kompetencei ārpolitikas 
un budžeta kontroles jom ā;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/91
195. par pašu svar īgāko uzskata 1. ieteikumu, proti, ka ir j ānosaka iecer ētais CRIS  inform ācijas sist ēmas 
visp ārējais m ērķis, jo īpaši saist ībā ar Komisijas izmantoto uzkr ājumu gr āmatved ības sist ēmu ( ABAC ); 
196. uzskata, ka ir oblig āti j āuzlabo datu integrit āte starp  CRIS  un  ABAC , lai nodrošin ātu saska ņotu, 
pārredzamu, atjaunin ātu un uzticamu inform ācijas sniegšanu par Savien ības ārējām darb ībām; uzsver, 
ka CRIS  sist ēm ā ir j ānov ērš ABAC  funkciju dubl ēšana;  
197. pauž bažas par š ādiem attiec ībā uz CRIS  lietder ību un efektivit āti izteiktiem Rev īzijas pal ātas apsv ē­
rumiem:  
— nav pien ācīgi defin ēta CRIS  loma attiec ībā uz ABAC , t ādējādi izraisot daudzu funkciju dubl ēšanos 
(34. un 35. punkts), un nav skaidrs, k āda pievienot ā v ērtība ir finanšu dar ījumu kod ētai ievad īšanai  
CRIS  (35. punkts),  
— no  CRIS  ieg ūtā inform ācija ne vienm ēr ir uzticama (39.–41., 49.–52. un 54.–56. punkts), un 
reiz ēm ar datu kod ēšanu saist īto tr ūkumu (38.–41. punkts) vai tr ūkstošu un neder īgu ievad īto 
datu (49.–51., 54. un 55. punkts) d ēļ n ākas veikt papildu manu ālas korekcijas (Komisijas atbilde 
uz 52. punktu),  
— gad ās, ka inform ācija (r ēķini un rev īzijas p ārskati)  CRIS  tiek re ģistr ēta ar b ūtisku nov ēlošanos (57. 
punkts),  
— vissteidzam āk nov ēršamais tr ūkums joproj ām ir tas, ka  CRIS  nav lietot ājam draudz īga sist ēma (43. 
punkts un 3. att ēls); 
198. pauž bažas par to, ka šo tr ūkumu d ēļ inform ācija, kas tiek sniegta Parlamentam k ā budžeta izpildes 
apstiprin ātājiest ādei, var neb ūt uzticama (piem ēram, izdevumu sadal ījums pa valst īm, 39. punkts); 
atzin īgi v ērtē Komisijas l īdz šim veiktos centienus (jo īpaši Komisijas atbildes uz 35., 52. un 54. 
punktu); tom ēr aicina Komisiju p ēc iesp ējas ātrāk nov ērst min ētos tr ūkumus, lai nodrošin ātu pareizu  
CRIS  finanšu p ārvald ību; ierosina īpašu uzman ību piev ērst tam, lai tiktu nov ērsta funkciju dubl ēšan ās, 
jo tas ir neefekt īvi un rada risku, ka sist ēm ā tiks ievad īti k ļūdaini dati;  
199. turkl āt atz īm ē – lai nodrošin ātu apkopotu inform āciju par sa ņēm ējvalst īm, politikas jom ām un finanšu 
instrumentiem, ir j āatjaunina  CRIS  funkcijas, jo š ādas inform ācijas ieg ūšana pašreiz ir ļoti sarež ģīta vai 
pat neiesp ējama; uzsver, ka ir j āuzlabo š īs sist ēmas efektivit āte un lietder īgums tirgus dal ībniekiem, 
racionaliz ējot un konsolid ējot datu kod ēšanu;  
200. atz īm ē Rev īzijas pal ātas skaidrojumu  CRIS  izmaksu anal īzes tr ūkumam, proti, rev īzija tika veikta, lai 
analiz ētu CRIS  sp ēju nodrošin āt Komisijai nepieciešamo inform āciju, nevis lai p ētītu sist ēmas adminis ­
trat īvos izdevumus; tom ēr pauž nož ēlu, ka tr ūkst inform ācijas par  CRIS  izmaksu lietder ību; 
201. pauž nož ēlu, ka tr ūkst skaidras ilgtermi ņa strat ēģijas, kur ā kopš  CRIS  izveides b ūtu noteikti t ās m ērķi 
un darb ība, un t ā rezult ātā p ēdējā laik ā ir palielin ājies uzdevumu skaits, bet konsekventas perspekt īvas 
joproj ām nav;  
202. uzsver, ka  CRIS  b ūtu nepieciešams standartmeh ānisms datu konfidencialit ātes un lietot āju piek ļuves 
ties ību grad ācijai; uzskata, ka š āds meh ānisms b ūtu j āizveido, lai garant ētu vajadz īgo konfidencialit āti 
un datu integrit āti;LV L 308/92 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
203. pauž bažas par sist ēmas nepietiekamo droš ību; turkl āt atz īm ē, ka joproj ām nav noteikti un t ātad ir 
neskaidri pien ākumi droš ības jom ā, kas rada nopietnu risku datu droš ībai; uzsver, ka datiem piln ībā 
jāatbilst Att īstības veicin āšanas komitejas ( DAC ) krit ērijiem;  
204. atg ādina Komisijai, ka ir svar īgi iev ērot datu aizsardz ības noteikumus; kritiz ē to, ka datu aizsardz ības 
inspektoram nos ūtītie pazi ņojumi skaidri neattiec ās uz dz īves un darba g ājuma aprakstiem, kas bija 
pievienoti ierakstiem  CRIS  sist ēm ā (74. punkts);  
205. aicina Komisiju nekav ējoties nov ērst visus Parlamenta un Rev īzijas pal ātas nor ādītos tr ūkumus un 
ņemt v ērā šo iest āžu ieteikumus;  
X da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 6/2012 “Eiropas Savien ības sniegt ā pal īdz ība 
Kipras turku kopienai”  
206. atg ādina, ka rev īzija tika veikta, lai sniegtu atbildi uz visp ārēju jaut ājumu – vai Komisija efekt īvi 
pārvalda Savien ības finansi ālā atbalsta instrumentu Kipras turku kopienai;  
207. aicina Budžeta komiteju un Budžeta kontroles komiteju ņemt v ērā š īs rezol ūcijas konstat ējumus 
sarun ās par jauno daudzgadu finanšu sh ēmu (2014–2020), neskarot šo sarunu gal īgos rezult ātus, 
lai iev ērotu Rev īzijas pal ātas ieteikumu nodrošin āt uzlabotu pl ānošanu, īstenošanu un ilgtsp ējību 
atbilst īgi Padomes Regulai (EK) Nr. 389/2006 (  1 ), neattiecinot to uz ārēju teritoriju;  
208. piekr īt Rev īzijas pal ātas īpašaj ā zi ņojum ā izkl āstītajiem konstat ējumiem par to, ka “programma jau ir 
sasniegusi vair ākus pozit īvus rezult ātus, bet to ilgtsp ēja bieži tiek apšaub īta, īpaši neskaidr ību d ēļ 
saist ībā ar turpm āko ES finans ējumu”, “Komisijai izdev ās izstr ādāt programmu, kur ā ir ietvertas un 
pien ācīgi priorit ārā sec ībā sarindotas visas nozares, kuras min ētas regulas m ērķos” un to, ka “ar ī 
sask ārusies ar iev ērojamiem š ķēršļiem, Komisija atrada veidu, k ādā ātri izveidot programmas p ārval ­
dības biroju Kipras zieme ļu da ļā un izmantot kopum ā piem ērotas īstenošanas metodes un riska 
mazin āšanas pas ākumus. Galven ās nepiln ības programmas p ārvald ībā rad ās t āpēc, ka viet ējais atbalsta 
birojs nedarboj ās saska ņā ar vair āk decentraliz ētām proced ūrām, proti, k ā to dara Savien ības deleg ā­
cijas, un t āpēc, ka l īgumi ar darbiniekiem bija nosl ēgti uz p ārāk īsu laiku, lai vi ņi var ētu p ārvald īt 
finans ētos projektus no s ākuma l īdz beig ām. Turkl āt kop īgi ar ANO īstenotaj ā p ārvald ībā uzraudz ība 
nebija pietiekama.”;  
209. ņem v ērā to, ka, izmantojot programmu, ir sniegta pal īdz ība vair ākiem l īdzek ļu sa ņēm ējiem vis ā 
Kipras turku kopien ā; tom ēr pauž nož ēlu par to, ka Turcijas armijas rad īto ierobežojumu d ēļ nav 
bijis iesp ējams īstenot liel āko projektu – j ūras ūdens ats āļošanas iek ārtu b ūvniec ību (projekta v ērtība – 
EUR 27,5 miljoni); nor āda, ka tas ir nopietni aizkav ējis programmas īstenošanu;  
210. uzsver, ka ir svar īgi turpin āt sniegt pal īdz ību Kipras turku kopienai saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 
389/2006 noteikumiem, k ā to nor ādījusi ar ī Komisija sav ā atbild ē uz Rev īzijas pal ātas īpašo zi ņojumu; 
uzsver – lai atvieglotu apvienošanas procesu, ir svar īgi Kipras turku kopienu tuvin āt Savien ībai; t ādēļ 
uzskata, ka n ākotn ē ir j āpalielina l īdzek ļi, ko pieš ķir: i) ekonomikas un soci ālās att īstības veicin āšanai, 
ii) infrastrukt ūras att īstībai un p ārstruktur ēšanai, iii) izl īgšanai, uztic ības veicin āšanas pas ākumiem un 
atbalsta sniegšanai pilsoniskajai sabiedr ībai, iv) Kipras turku kopienas tuvin āšanai Savien ībai, v) ar  
acquis communautaire  saska ņotu ties ību aktu sagatavošanai, vi) pas ākumiem, kas saist īti ar gatavošanos  
acquis communautaire  īstenošanai, k ā ar ī ekonomisk ās integr ācijas k ā priorit āra jaut ājuma atbalst īšanai; 
uzskata ar ī, ka šaj ā sakar ībā b ūtu j āpastiprina attiec īgās divkopienu programmas;  
211. it īpaši nor āda uz divkopienu projektu, piem ēram, Komitejas bezv ēsts pazudušo personu jaut ājumos, 
svar īgo lomu, lai noskaidrotu pazudušo personu likteni un t ādā veid ā sekm ētu kopienu savstarp ējo 
izl īgumu; uzsver, ka ir svar īgi nodrošin āt l īdzek ļus, kas nepieciešami, lai finans ētu Komitejas bezv ēstsLV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/93  
( 1 ) Padomes 2006. gada 27. febru āra Regula (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansi āla atbalsta instrumentu, lai 
veicin ātu Kipras turku kopienas ekonomisko att īstību, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas 
Rekonstrukcijas a ģent ūru (OV L 65, 7.3.2006., 5. lpp.).
pazudušo personu jaut ājumos darb ības, un prasa Komisijai, atbalstot šo komiteju, aicin āt Turcijas 
milit āros sp ēkus atvieglot piek ļuvi milit āraj ām zon ām; uzsver nepieciešam ību finans ēt divkopienu 
infrastrukt ūras projektus un efekt īvāk sadarboties ar ANO a ģent ūrām un t ās programmu īstenot ājiem;  
212. nor āda ar ī, ka ir svar īgi turpin āt atbalst īt Kult ūras mantojuma tehnisk ās komitejas darbu, lai nodro ­ 
šin ātu v ēsturisko un reli ģisko vietu atjaunošanu un saglab āšanu, jo t ās ir neat ņemama da ļa no Kipras 
kult ūras mantojuma un pasaules kult ūras mantojuma kopum ā; 
213. ņem v ērā, ka “kopum ā bieži tiek apšaub īta projektu ilgtsp ēja”, jo administrat īvā rīcībsp ēja ir ierobežota, 
attiec īgie dokumenti tiek pie ņemti ar nov ēlošanos un past āv neskaidr ības saist ībā ar l īdzek ļu sa ņēm ēju 
turpm āku l īdzfinans ējumu;  
214. uzskata par lietder īgu ar ī atg ādin āt, ka rev īzijas laik ā v ēl nebija skaidrs, vai Savien ība atbalsta 
programmai pieš ķirs v ērā ņemamu papildu finans ējumu; nor āda, ka š ī neskaidr ība apgr ūtina 
programmas p ārvald ību un tai ir negat īva ietekme uz programmas efektivit āti un ilgtsp ējību; 
215. ņem v ērā Rev īzijas pal ātas ieteikumus, kuri sniegti attiec ībā uz daž ādiem scen ārijiem, pamatojoties gan 
uz apvienošanas procesa norisi, gan turpm āka Savien ības atbalsta apm ēru; 
216. ir vienispr ātis ar Komisiju attiec ībā uz to, ka, kam ēr nav pan ākts Kipras probl ēmas risin ājums, 
pal īdz ība Kipras turku kopienai joproj ām b ūtu j āsniedz, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 389/2006;  
217. ar gandar ījumu konstat ē, ka pas ākumi tika veikti atbilst īgi programmas m ērķiem, lai gan bija j āaptver 
plašs jomu kl āsts, Regulas (EK) Nr. 389/2006 pie ņemšana aizkav ējās un netika izmantota daudzgadu 
pieeja;  
218. tom ēr ar baž ām konstat ē, ka Komisijai, ieviešot un īstenojot programmu, n ākas saskarties ar nopiet ­
niem ierobežojumiem, ka Komisijas viet ējā atbalsta biroja darb ības efektivit āti ir apgr ūtin ājuši vair āki 
faktori, ka programmas īstenošanas proced ūras ne vienm ēr ir efekt īvas un ka projektu ilgtsp ējība 
joproj ām ir apdraud ēta, lai gan dažos gad ījumos ir g ūti labi rezult āti; 
219. pie ņem zin āšanai Rev īzijas pal ātas īpašaj ā zi ņojum ā izkl āstīto situ āciju; nor āda, ka Komisija ir īsteno ­
jusi vair ākas iniciat īvas un ka kopš rev īzijas veikšanas ir v ēl vair āk uzlabota efektivit āte; 
220. atzin īgi v ērtē ar ī to, ka tika veiksm īgi pabeigtas oper ācijas, kuru p ārvald ību īstenoja kop ā ar ANO 
Att īstības programmu ( UNDP ); 
221. pauž nož ēlu par to, ka neveiksmi cieta j ūras ūdens ats āļošanas iek ārtas b ūvniec ības projekts, t ādējādi 
apgr ūtinot programmas īstenošanu; atg ādina, ka šis projekts bija ne tikai svar īgākais projekts ūdens 
apsaimniekošanas jom ā, bet ar ī visliel ākais projekts, kura v ērtība ir aptuveni 10 % no kop ējā paredz ētā 
finans ējuma un kuram tika pieš ķirts finans ējums no atbalsta instrumenta, un ka ar šo iek ārtu bija 
paredz ēts saražot 23 000 m  3 tīra dzeram ā ūdens dien ā, t ādējādi saska ņā ar apl ēsēm apmierinot 
100 000 cilv ēku vajadz ības p ēc ūdens, un nor āda, ka ūdensapg āde k ļūst par aizvien b ūtisk āku jaut ā­
jumu sal ā, kur ā p ēdējo 30 gadu laik ā vid ējais nokriš ņu daudzums samazin ājies par 40 %; pauž patiesas 
bažas par to, ka, atce ļot min ēto projektu t ādēļ, ka Turcijas armija rad īja ierobežojumus Kipras grie ķu 
darbuz ņēm ējam un darbuz ņēm ējs, nor ādot uz nelabv ēlīgiem apst ākļiem, nev ēlējās darbus turpin āt, kad 
šie ierobežojumi 2010. gada mart ā tika atcelti, šis nopietnais vides jaut ājums netiks risin āts; aicina 
Komisiju izskat īt iesp ēju šo projektu atjaunot;  
222. tom ēr nor āda, ka, atce ļot ūdens ats āļošanas iek ārtas projekta īstenošanu, tiek aizsarg ātas Komisijas 
finanšu intereses; ņem v ērā, ka saist ībā ar b ūvniec ības l īgumu nav veikti nek ādi maks ājumi;LV L 308/94 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
223. pauž dzi ļu nož ēlu par to, ka kav ēšan ās bija v ērojama liel ākaj ā da ļā darb ību, kas bija saist ītas ar viet ējo 
un pils ētu infrastrukt ūru, lai gan vair ākum ā gad ījumu kav ēšan ās iemesls bija politiski sarež ģījumi un 
zemes īpašumties ību p ārbaude, ko Komisija un ANO Att īstības programma liel ākoties nesp ēj kontro ­
lēt; 
224. atbalsta Rev īzijas pal ātas secin ājumus par to, ka programma jau ir guvusi zin āmus pozit īvus rezult ātus 
un pal īdz ējusi daudziem l īdzek ļu sa ņēm ējiem vis ā Kipras turku kopien ā, tai skait ā lauksaimniekiem, 
studentiem un cilv ēkiem, kuri izmanto jaunos robežš ķērsošanas punktus; nor āda, ka programmas 
ilgtsp ējība bieži tiek apšaub īta, jo īpaši ar turpm āku Savien ības finans ējumu saist ītu neskaidr ību d ēļ; 
225. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas secin ājumus attiec ībā uz to, ka, ne ņemot v ērā sarež ģītos politiskos 
apst ākļus un saspringto grafiku, Komisijai izdev ās izstr ādāt programmu, kur ā tika atspogu ļoti Regul ā 
(EK) Nr. 389/2006 noteiktie m ērķi, ātri izveidot programmas p ārvald ības biroju un ieviest piem ērotus 
īstenošanas meh ānismus;  
226. uzsver to, ka Savien ības atbalsts Kipras turku kopienai ir vienreiz ējs un tiek sniegts tikai l īdz Kipras 
apvienošanas br īdim; nor āda – Komisija atbalsta to, ka pal īdz ības sniegšana Kipras turku kopienai tiek 
turpin āta l īdz Kipras probl ēmas visaptveroša risin ājuma pan ākšanai saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 
389/2006;  
227. ņem v ērā Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 6/2012 iek ļautos secin ājumus un ieteikumus; iesaka Komisijai ņemt 
vērā programmas īstenošan ā uzkr āto pieredzi, vajadz ības gad ījum ā ierosin āt pas ākumus t ās turpm ākai 
uzlabošanai un par to inform ēt Parlamentu; saist ībā ar Savien ības finansi ālo atbalstu Kipras turku 
kopienas ekonomiskajai att īstībai aicina laik ā, kad, pamatojoties uz sp ēkā esošo tiesisko regul ējumu un 
atbilst īgi Regul ā (EK) Nr. 389/2006 noteiktajiem m ērķiem, tiek lemts par jebk āda turpm āka finans ē­
juma pieš ķiršanu, ņemt v ērā ne tikai jaunus projektus, bet ar ī nepieciešam ību pal īdz ēt nodrošin āt jau 
īstenoto projektu ilgtsp ējību; 
228. uzskata, ka ar Savien ības pal īdz ību b ūtu j āturpina atbalst īt Kipras apvienošanas procesu; šaj ā sakar ībā 
iesaka Komisijai turpin āt str ādāt pie t ā, lai sasniegtu Regul ā (EK) Nr. 389/2006 noteiktos piecus 
m ērķus, tai skait ā atbalstot divkopienu pas ākumus, uztic ības veicin āšanas projektus, darb ības, kas 
saist ītas ar bezv ēsts pazuduš ām person ām, pilsonisko sabiedr ību (tai skait ā arm ēņu un maron ītu 
maz ākumtaut ības), v ēsturisko objektu saglab āšanu un restaur āciju, vides aizsardz ību, k ā ar ī ekono ­
misko un soci ālo att īstību un  acquis communautaire  īstenošanu;  
229. aicina Komisiju maksim āli palielin āt inform ācijas apriti par konkursiem samierin āšanas un pilsonisk ās 
sabiedr ības nostiprin āšanas programm ām; jo īpaši nor āda uz nepieciešam ību atbalst īt programmas, ar 
ko paredz ēts veicin āt soci āli ekonomisko integr āciju un sieviešu lomas pastiprin āšanu Kipras turku 
kopien ā; 
XI da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 7/2012 “V īna tirgus kop īgās organiz ācijas 
reforma: l īdzšin ējie sasniegumi”  
230. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas Īpašo zi ņojumu Nr. 7/2012 “V īna tirgus kop īgās organiz ācijas reforma: 
līdzšin ējie sasniegumi”, kur ā galven ā uzman ība piev ērsta v īna tirgus kop īgās organiz ācijas reformai, 
kuru 2008. gad ā ieviesa Padome; atz īst, ka rev īzijas galvenais m ērķis bija izv ērtēt sasniegumus saist ībā 
ar vienu no galvenajiem reformas m ērķiem, proti, uzlabot l īdzsvaru starp pied āvājumu un piepras ī­
jumu;  
231. atg ādina, ka v īna tirgus kop īgās organiz ācijas reformas m ērķis bija l īdzsvarot pied āvājumu un piepra ­
sījumu un ka galveno š īs reformas finanšu instrumentu vid ū bija pagaidu izaršanas atbalsta sh ēma unLV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/95
valsts atbalsta programmu izveide, kas deva iesp ēju katrai dal ībvalstij izv ēlēties savai konkr ētajai 
situ ācijai vispiem ērot ākos pas ākumus (no 11 iesp ējamiem);  
232. uzsver, ka rev īzija piev ērsa uzman ību diviem pas ākumiem no liel āko izdevumu jomas, proti, “izarša ­
nai” un “v īna d ārzu p ārstruktur ēšanas un p ārveidošanas pas ākumiem”, kur pirmajam pas ākumam tr īs 
gadu piem ērošanas period ā no 2008.–2009. gada l īdz 2010.–2011. gadam tika pieš ķirti EUR 1 074 
miljoni, savuk ārt p ārstruktur ēšanas un p ārveidošanas pas ākumam desmit gadu period ā no 2001. gada 
līdz 2010. gadam tika pieš ķirti EUR 4 200 miljoni;  
233. pie ņem zin āšanai, ka Savien ība ir pasaules liel ākais v īna ražot ājs ar 3,5 miljoniem hekt āru (ha) v īna 
dārzu; atg ādina, ka 2007.–2008. gad ā Savien ība saražoja aptuveni 160 miljonus hektolitru (hl) v īna, 
kas veido aptuveni 60 % no pasaules v īna produkcijas; t āpat nor āda, ka notika v īna cenas samazin ā­ 
šana ražot āju l īmen ī, ko noteica kop ējā v īna pat ēriņa samazin āšan ās Savien ībā 20 gadu laik ā līdz 
2009. gadam;  
234. ņem v ērā, ka Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 7/2012 ir nor ādīts – lai gan piepras ījums p ēc izaršanas p ārsniedza 
350 000 ha, t ās ietekme bija ierobežota, jo noteiktais m ērķlielums bija 175 000 ha un galu gal ā ar 
Savien ības atbalsta pal īdz ību izara tikai 160 550 ha; Rev īzijas pal āta l ēš, ka izaršanas sh ēmas īsteno ­ 
šana kopum ā samazin āja uzskait īto v īna d ārzu plat ību par aptuveni 5 %, kas atbilst apm ēram 10,2 
miljoniem hl no tirgus iz ņemta v īna jeb 6 % no izmantojam ās v īna produkcijas; tom ēr nor āda, ka 
kopš reformas ir ticis izarts daudz vair āk zemes – kopum ā 300 000 ha – un attiec ībā uz aptuveni 
140 000 ha no min ētās plat ības (šis skaitlis nepar ādās Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 7/2012) netika sa ņemts 
šāds atbalsts;  
235. nor āda, ka saska ņā ar Rev īzijas pal ātas secin ājumiem attiec ībā uz izaršanas pas ākumu sh ēma var ēja b ūt 
efekt īvāka un l ētāka, jo atbalsta likmes pirmaj ā un otraj ā gad ā tika p ārāk palielin ātas, kaut gan 
piepras ījums p ēc pas ākuma p ārsniedza m ērķi pat tad, kad trešaj ā un p ēdējā sh ēmas gad ā atbalsta 
likmes tika samazin ātas l īdz s ākotn ējam l īmenim;  
236. nor āda – Rev īzijas pal āta uzskata, ka izaršanas pas ākums ne vienm ēr tika izmantots maz āk konkur ēt­
sp ējīgiem vai maz āk rentabliem v īna d ārziem un ka ar šo sh ēmu tika finans ēti daži v īna d ārzi, kuri jau 
bija restruktur ēti un princip ā bija konkur ētsp ējīgi; ar nož ēlu nor āda, ka š ādi gad ījumi ir pretrun ā 
reformas politikas m ērķiem;  
237. nor āda, ka Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 7/2012 ir uzsv ērts – sagaid ām ā ražošanas samazin āšan ās nenotika ar ī 
tādēļ, ka netika pietiekami izmantoti daži tirgus kop īgās organiz ācijas instrumenti, piem ēram, priekš ­
laic īga ražas nov ākšana un t ās veicin āšana, k ā ar ī Padome noraid īja Komisijas priekšlikumu aizliegt 
stiprin āšanu ar saharozi;  
238. nor āda, ka Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 7/2012 ir atz īts – restruktur ēšanas pas ākumi ir pal īdz ējuši uzlabot 
nozares konkur ētsp ēju, ta ču tie ir ar ī izrais ījuši ražas palielin āšanos noteikt ās dal ībvalst īs, non ākot 
pretrun ā ar centieniem samazin āt tirgus pied āvājumu;  
239. ņem v ērā, ka Rev īzijas pal āta nor āda – Komisija nav veikusi padzi ļin ātu nov ērtējumu potenci ālajai 
ietekmei, ko var ētu rad īt v ēlākais 2018. gad ā iepl ānot ā st ādīšanas ties ību liberaliz ācija, un uzskata, ka 
ir nepieciešams veikt š ādu nov ērtējumu, lai apr ēķin ātu v īna nozares pied āvājuma un piepras ījuma 
sam ēru; 
240. pie ņem zin āšanai Rev īzijas pal ātas bažas par to, ka Savien ība finans ēja izaršanas pas ākumu, lai sama ­
zin ātu v īna p ārprodukciju, ta ču restruktur ēšanas un p ārveidošanas pas ākums dažos gad ījumos izrais īja 
vīna d ārzu ražas palielin ājumu; tom ēr uzskata, ka ražas palielin ājums var padar īt attiec īgos v īnus 
konkur ētsp ējīgākus, bet noteikti mudina Komisiju nodrošin āt, lai b ūtu pieejama atbilst īga strat ēģija 
nel īdzsvarot ības nov ēršanai;LV L 308/96 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
241. piln ībā apstiprina, ka var ēja izvair īties no atseviš ķu moderniz ētu v īna d ārzu izaršanas, preciz ējot sp ēkā 
esošos noteikumus, lai nepie ļautu plašas interpret ācijas iesp ējas, un izveidojot papildu atbilst ības 
krit ērijus, kas saist īti ar pašu v īna d ārzu, ne tikai lauksaimnieku;  
242. uzskata, ka nol ūkā palielin āt nozares konkur ētsp ēju Komisijai b ūtu j āpārskata restruktur ēšanas pas ā­
kumi, lai pastiprin ātu to efektivit āti, k ā ar ī jāsaglab ā iepriekš ējās programmas pas ākumi, kuri izr ādī­
jušies veiksm īgi; sagaida, ka Komisija nodrošin ās, lai dal ībvalstu programmas atbilstu reformas 
m ērķiem un restruktur ēšanas un p ārveidošanas pas ākumiem, jo īpaši attiec ībā uz vienoto maks ājumu 
sh ēmu; turkl āt prasa Komisijai uzlabot sp ēkā esošos noteikumus, lai dotu iesp ēju lauksaimniekiem 
lab āk piel āgoties tirgus sign āliem un piel āgot pied āvājumu t ā, lai tas atbilstu piepras ītajiem produk ­
tiem;  
243. aicina Komisiju veicin āt pas ākumus, kas aizsarg ātu Savien ības izcil ākās v īndar īšanas trad īcijas, kas 
pamat ā noz īm ē nodrošin āt soci ālekonomisko koh ēziju un aizsarg āt vidi un ainavu daudz ās lauku 
teritorij ās, kur ās notiek š āda v īndar īšana;  
244. uzskata, ka Komisijai b ūtu j āizstr ādā apr ēķins, kas tiktu regul āri atjaunots, par pied āvājuma un 
piepras ījuma attiec ību v īna nozar ē, pamatojoties uz nozares datu statistisko anal īzi, ņemot v ērā 
restruktur ēšanas un p ārveidošanas pas ākumu pozit īvos rezult ātus; uzskata, ka, pamatojoties uz iepriekš 
min ēto apl ēsi, tai b ūtu j ānosaka izaršanas m ērķteritorija, k ā ar ī uzskata, ka turpm āk tai b ūtu j ānosaka, 
vai ir j āuzlabo jebkuri citi pas ākumi iesp ējam ās nel īdzsvarot ības nov ēršanai;  
245. uzsver, ka saska ņā ar Rev īzijas pal ātas ieteikumu ir j āveic padzi ļin āts ietekmes nov ērtējums par 
stādīšanas ties ību liberaliz āciju; prasa Komisijai nov ērtēt š ā rež īma atcelšanas iesp ējam ās sekas, lai 
pie ņemtu vispiem ērot ākos l ēmumus v īna tirgus l īdzsvarot ības nodrošin āšanai; nor āda, ka liel ākā 
da ļa dal ībvalstu neatbalsta l ēmumu par š īs sist ēmas atcelšanu un š ādu viedokli paudis ar ī Eiropas 
Parlaments 2011. gada 23. j ūnija rezol ūcij ā par KLP 2020. gada perspekt īvā: k ā risin āt n ākotn ē 
paredzam ās ar p ārtiku, dabas resursiem un teritori ālajiem aspektiem saist ītās probl ēmas (  1 ); 
246. uzsver – kaut gan v īna piepras ījums Savien ībā p ēdējo gadu desmitu laik ā ir samazin ājies, p ēdējos 
gados ir j ūtami palielin ājies eksports uz treš ām valst īm, kas netika iztirz āts Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 
7/2012; uzskata, ka pas ākumu īstenošana, kas veicin ātu kvalitat īvo v īnu eksportu, pal īdz ētu samazin āt 
ražošanas p ārprodukciju;  
247. mudina Komisiju veikt pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka dal ībvalstis, kas maks ājumu apr ēķin āšanai 
izmanto vienotu likmi par ha, ievieš pien ācīgus kontroles meh ānismus maks ājumu a ģent ūrām, nodro ­ 
šinot, ka lauksaimnieki nesa ņem p ārm ērīgas kompens ācijas, k ā ar ī standartiz ēt izdevumu apl ēses, lai 
līdz minimumam tiktu samazin ātas sal īdzin āmo pas ākumu apr ēķin āto izmaksu atš ķirības;  
248. mudina Komisiju veikt atbilst īgas darb ības, lai ieviestu sal īdzin ām ību un pien ācīga l īme ņa standarti ­
zāciju attiec ībā uz pas ākumiem, kuru pamat ā ir 103.q pants Padomes 2007. gada 22. oktobra Regul ā 
(EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniec ības tirgu kop īgu organiz āciju un paredz īpašus 
noteikumus dažiem lauksaimniec ības produktiem (“Vienot ā TKO regula”) (  2 ); 
249. uzskata, ka l īdztekus kvalitat īvo v īnu eksportam uz treš ām valst īm liel āks atbalsts Eiropas v īnu 
pat ēriņam Savien ībā ar ī pal īdz ētu samazin āt ražošanas p ārprodukciju;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/97  
( 1 ) OV C 390 E, 18.12.2012., 49. lpp.  
( 2 ) OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.
250. aicina Komisiju no jauna ieviest politiku v īna nozares populariz ēšanai un veicin āt t ās konkur ētsp ēju 
iekš ējā tirg ū, tostarp ar pieaugušajiem paredz ētām inform ācijas kampa ņām par atbild īgu v īna pat ēriņu 
un par t ā konkr ētaj ām īpaš ībām un iez īm ēm, izce ļot kult ūrā sak ņot ās Eiropas v īnu trad īcijas; turkl āt 
aicina Komisiju apsv ērt Eiropas strat ēģiju eksporta palielin āšanai uz treš ām valst īm; 
XII da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 9/2012 “Rev īzija kontroles sist ēmai, kas regla ­
ment ē biolo ģisko produktu ražošanu, p ārstr ādi, izplat īšanu un importu”  
251. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas Īpašo zi ņojumu Nr. 9/2012 un atbalsta Rev īzijas pal ātas secin ājumus; 
tom ēr pauž nož ēlu par to, ka rev īzijas apmekl ējumi ir veikti tikai seš ās dal ībvalst īs, pat ja t ās ir 
dal ībvalstis, kur ās bija visliel ākais pamats veikt rev īziju;  
252. atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumus, jo īpaši attiec ībā uz biolo ģisko produktu izsekojam ību un 
pārrobežu tirdzniec ību; 
253. nor āda, ka biolo ģisko p ārtikas produktu pat ēriņš veido maz āk nek ā 2 % no kop ējā p ārtikas produktu 
tirgus, lai gan, visdr īzāk, ir sagaid āms pat ēriņa pieaugums;  
254. uzsver, ka biolo ģisk ās ražošanas noz īm ība neattiecas tikai uz vesel īgu uzturu vien; biolo ģisk ā lauk ­
saimniec ība ir novatoriska, uz zin āšan ām balst īta pieeja lauksaimnieciskajai ražošanai, efekt īvi izman ­
tojot resursus, un t ā var b ūt lauku att īstības un nodarbin ātības virz ītājsp ēks; aizvien plaš āka bioteh ­
nolo ģiju izmantošana un biolo ģisk ā ražošana var ētu nodrošin āt Eiropas pievienoto v ērtību lauksaim ­
niec ībai, un t ā rezult ātā Eiropa var ētu k ļūt konkur ētsp ējīgāka pasaules tirg ū; turkl āt nor āda, ka ilgter ­
mi ņā tā sekm ē vides, ekonomikas un soci ālo notur ību, piem ēram, klimata p ārmai ņu seku mazin āšanu 
un piel āgošanos t ām, pal ēninot biolo ģisk ās daudzveid ības mazin āšanos un paaugstinot dz īvnieku 
labtur ības standartus;  
255. atg ādina, ka Parlaments vienm ēr ir atbalst ījis biolo ģisko lauksaimniec ību un turpin ās to dar īt un ka tas 
ir akt īvi l īdzdarbojies, izstr ādājot ties ību aktus biolo ģisko p ārtikas produktu ražošanas un mar ķēšanas 
jom ā; 
256. uzskata, ka n ākam ās daudzgadu finanšu sh ēmas kontekst ā b ūtu j āpiev ērš liel āka uzman ība biolo ģisko 
produktu ražošanai, paredzot tai liel āku atbalstu;  
257. pauž bažas par to, ka daudzi biolo ģiskie produkti ir d ārg āki nek ā parastie produkti; š ā iemesla d ēļ 
pat ērētāji, kuri piev ērš uzman ību cenai, un cilv ēki ar zem ākiem ien ākumiem nevar vai var maz ākā 
m ērā at ļauties pirkt šos produktus, kas ir vesel īgāki; 
258. atz īst, ka efekt īva biolo ģisk ās ražošanas kontroles sist ēma rada uz ņēm ējiem (tostarp ražot ājiem, impor ­
tētājiem un p ārstr ādātājiem) vair ākus sarež ģījumus, bet vienlaikus apliecina produktu kvalit āti, nodro ­ 
šinot uztic ību attiec īgajiem uz ņēm ējiem un ļaujot pat ērētājiem pa ļauties uz to, ka produkti, kuri 
mar ķēti k ā biolo ģiski produkti, tieš ām t ādi ir;  
259. v ērš uzman ību uz to, ka pieaug Savien ībā ražotu un import ētu biolo ģisko pre ču tirgus apm ērs, kas var 
ar ī rad īt negod īgas komercprakses iesp ējas, un nor āda, ka t ādēļ Savien ības un dal ībvalstu m ērog ā ir 
vajadz īga stingr āka kontroles sist ēma; uzsver, ka ar kontroles pal īdz ību b ūtu j āgarant ē tas, ka produkti, 
kas mar ķēti k ā biolo ģiski produkti, tik tieš ām ir biolo ģiski produkti;LV L 308/98 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
260. atg ādina, ka Komisija ir atbild īga par kontroles sist ēmu uzraudz ību, un mudina Komisiju kop ā ar 
dal ībvalst īm veikt Rev īzijas pal ātas svar īgāko konstat ējumu izv ērtējumu, jo dal ībvalstis b ūtisk ā m ērā ir 
atbild īgas par kontroles sist ēmas īstenošanu;  
261. uzsver, ka ir svar īgi pien ācīgi nodrošin āt efekt īvu sist ēmas darb ību un to, ka pat ērētāju uztic ība 
nemazin ās; 
262. š ā iemesla d ēļ aicina Komisiju izstr ādāt iniciat īvas un ties ību aktu priekšlikumus, lai nodrošin ātu, ka 
visas nepiln ības, uz ko nor ādīts Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 9/2012, l īdz 2013. gada beig ām tiek nov ērstas;  
263. atzin īgi v ērtē Komisijas pl ānoto kontroles ties ību aktu p ārskat īšanu un to, ka organiz ācija “Eiropas 
sadarb ība akredit ācijai” izstr ādā akredit ācijas pamatnost ādnes, jo tas ir noz īm īgs ieguld ījums nol ūkā 
uzlabot īstenošanu n ākotn ē; 
264. uzsver, ka ir ārk ārtīgi svar īgi paredz ēt visiem vien ādus nosac ījumus, piem ērojot kontroles organiz āciju 
apstiprin āšanas un uzraudz ības proced ūras; nor āda, ka nepiln ības šo proced ūru piem ērošan ā izraisa 
atš ķirības biolo ģisk ā mar ķējuma kontrol ē un tas palielina kr āpšanas vai biolo ģisk ā mar ķējuma 
pirkšanas risku un t ādēļ negat īvi ietekm ē pat ērētāju uztic ību biolo ģiskajam mar ķējumam;  
265. pauž izbr īnu un bažas par Rev īzijas pal ātas secin ājumu, ka dal ībvalstu kompetent ās iest ādes nav 
dokument ējušas vai nav pien ācīgi dokument ējušas kontroles organiz āciju apstiprin āšanas un p ārrau ­
dz ības proced ūras, lai nodrošin ātu normat īvo pras ību iev ērošanu; prasa par šo secin ājumu inform ēt 
dal ībvalstu parlamentus, kuru pien ākums ir kontrol ēt dal ībvalstu vald ības;  
266. uzsver, ka biolo ģisk ā mar ķējuma reput ācijas saglab āšanai b ūtiska ir kontroles organiz āciju, tai skait ā 
valsts iest āžu, neatkar ība; 
267. atzin īgi v ērtē jau patlaban izmantojamos IT sist ēmu uzlabojumus un uzskata tos par svar īgu efekt īvas 
kontroles da ļu n ākotn ē; 
268. uzsver dal ībvalstu pien ākumus šaj ā, k ā ar ī cit ās jom ās un uzskata Past āvīgās biolo ģisk ās lauksaimnie ­
cības komitejas regul ārās san āksmes par ārk ārtīgi v ērtīgām, jo taj ās dal ībvalstis, Komisija un trešo 
valstu kontroles sist ēmu darbinieki var apmain īties ar paraugpraksi un inform āciju; tom ēr nor āda uz 
Rev īzijas pal ātas koment āru (75. punkts), ka min ētajai komitejai ir j āuzlabo inform ācijas apmai ņa par 
importa at ļauju rež īma darb ību; 
269. uzsver, ka ir svar īga inform ācijas apmai ņa dal ībvalst īm sav ā starp ā un dal ībvalst īm ar Komisiju; t ālab 
mudina Komisiju ieviest atbilstošus pas ākumus, lai nodrošin ātu to, ka tiek nodota un sa ņemta b ūtiska, 
uzticama un savlaic īga inform ācija; jo īpaši aicina Komisiju veikt atbilstošus pas ākumus, lai ātrāk tiktu 
sa ņemta inform ācija par biolo ģisko produktu sertifik āciju, t. i., t ādiem jaut ājumiem, ko pazi ņo Biolo ­ 
ģisk ās lauksaimniec ības inform ācijas sist ēm ā (OFIS ), un palielin āt š ādas inform ācijas uzticam ību; 
270. prasa, lai dal ībvalstis jau pirms noteikt ā termi ņa p ārtrauktu pieš ķirt importa at ļaujas, kuras ar Padomes 
Regulu (EEK) Nr. 2083/92 (  1 ) ieviesa k ā p ārejas posma pas ākumu, kuru pieš ķiršanas iesp ējam ība tikaLV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/99  
( 1 ) Padomes 1992. gada 14. j ūlija Regula (EEK) Nr. 2083/92, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniec ības 
produktu biolo ģisko ražošanu un nor āžu par biolo ģisku ražošanu iek ļaušanu lauksaimniec ības produktu un p ārtikas 
produktu mar ķējum ā (OV L 208, 24.7.1992., 15. lpp.).
vair ākk ārt pagarin āta un attiec ībā uz kur ām pašreiz sp ēkā esoš ā Komisijas 2011. gada 6. decembra 
Īstenošanas regula (ES) Nr. 1267/2011 (  1 ) paredz, ka dal ībvalstis vairs nedr īkst ēs pieš ķirt š ādas at ļaujas 
pēc 2014. gada 1. j ūlija; 
271. ņem v ērā nor ādi Komisijas Lauksaimniec ības un lauku att īstības ģener āldirektor āta 2011. gada 
darb ības zi ņojum ā, ka k ļūdas d ēļ biolo ģiskie produkti tika uzskat īti par iesp ējamu  E. Coli  infekcijas 
uzliesmojuma avotu, t ādējādi radot šaubas par biolo ģisk ās lauksaimniec ības uzraudz ību, un min ētaj ā 
gad ā plašsazi ņas l īdzek ļos bija ārk ārtīgi daudz inform ācijas par nepiln ībām biolo ģisk ās lauksaimnie ­
cības uzraudz ībā un kontrol ē ( 2 ), jo īpaši gada beig ās, kad tika atkl āta kr āpšana saist ībā ar datu 
viltošanu un produktiem ar viltotu biolo ģisko mar ķējumu;  
272. nor āda uz 2011. gada darb ības p ārskat ā iek ļauto atrunu attiec ībā uz biolo ģisko produktu kontroles 
sist ēmas iesp ējamu reput ācijas apdraud ējumu, ja šo sist ēmu pien ācīgi nepiem ēro vis ā Savien ībā un pie 
tās ārējām robež ām; 
273. gaida, k ādi pas ākumi b ūs paveikti trijos gados p ēc min ētā Rev īzijas pal ātas zi ņojuma, lai g ūtu priekš ­
statu par īstenotajiem nov ēršanas pas ākumiem un to rezult ātiem;  
XIII da ļa. Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 12/2012 “Vai Komisija un  Eurostat  ir uzlabo ­
juši prec īzas un ticamas Eiropas statistikas izstr ādes procesu?”  
274. nor āda, ka:  
a) Eiropas statistikas sist ēma ir partner ība starp Savien ības statistikas iest ādi –  Eurostat  – un dal ībvalstu 
statistikas instit ūcij ām, kas atbild par visu ar Eiropas statistikas datu sagatavošanu un izplat īšanu 
saist īto darb ību koordin ēšanu valsts l īmen ī un kas var sa ņemt pieš ķīrumus no Savien ības budžeta 
bez iepriekš ēja uzaicin ājuma iesniegt priekšlikumus;  
b) Eiropas Statistikas sist ēmas komiteja sniedz Eiropas statistikas sist ēmai profesion ālus ieteikumus;  
275. atz īm ē, ka:  
a) rev īzijas visp ārējais m ērķis bija nov ērtēt to, vai Komisija un  Eurostat  ir uzlabojuši prec īzas un 
ticamas Eiropas statistikas sagatavošanu;  
b) šaj ā nol ūkā Rev īzijas pal āta piev ērsās š ādiem diviem jaut ājumiem – Eiropas Statistikas prakses 
kodeksa (ESPK) īstenošanai un  Eurostat  veiktajai Eiropas daudzgadu statistikas programmas p ārval ­
dībai; 
c) rev īzija attiec ās ar ī uz Eiropas Statistikas p ārvald ības konsultat īvās padomes (ESPKP) un Eiropas 
Statistikas padomdev ējas komitejas ieguld ījumu;  
276. kopum ā atbalsta Rev īzijas pal ātas tr īs galvenos ieteikumus:  
a) t ā k ā Savien ības un dal ībvalstu statistikas iest ādes kop īgi atbild par to, lai tiktu saglab āta uztic ība 
Eiropas demokr ātiskajam procesam, t ām b ūtu j āstiprina Eiropas statistikas sist ēma, nodrošinot 
profesion ālu neatkar ību, pietiekamus resursus, efekt īvu uzraudz ību ar sankcij ām un pas ākumu 
ātru uzlabošanu gad ījumos, kad netiek iev ēroti kvalit ātes standarti;  
b) lai piln ībā īstenotu ESPK, Komisijai b ūtu: 
— j āierosina t ādi groz ījumi reglament ējošajos noteikumos par Eiropas statistikas datu sagatavo ­ 
šanu, kuri nodrošin ātu stabilu pamatu p ārskat īšanai, izpildes nodrošin āšanai un attiec īgā gad ī­
jum ā p ārbaudei, ietverot statistikas datu sagatavošanas institucion ālo vidi, statistikas procesus 
un statistikas datus, kas sagatavoti gan Savien ības, gan dal ībvalstu l īmen ī,LV L 308/100 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Komisijas 2011. gada 6. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1267/2011 par groz ījumiem Regul ā (EK) Nr. 
1235/2008, ar ko nosaka s īki izstr ādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par biolo ģisko 
produktu import ēšanas k ārtību no treš ām valst īm (OV L 324, 7.12.2011., 9. lpp.).  
( 2 ) Skat īt Komisijas Lauksaimniec ības un lauku att īstības ģener āldirektor āta 2011. gada darb ības p ārskatu, 25. lpp.
— j āveic nepieciešamie pas ākumi, lai nodrošin ātu ESPK iev ērošanas pien ākuma rakstura juridisko 
noteikt ību, 
— j āievieš uzraudz ības funkcija, lai p ārraudz ītu p ārskat īšanu un p ārbaudi, piem ēram, paplašinot 
ESPKP pašreiz ējo kompetences jomu,  
— j āpastiprina Eiropas Savien ības galven ā statisti ķa profesion ālā neatkar ība, 
— sava iekš ējā lēmumu pie ņemšana par  Eurostat  lomu j āsaska ņo ar ESPK pras ībām, j āļauj Eurostat  
piem ērot savu protokolu par taisn īgu un neierobežotu piek ļuvi datiem (un pak āpeniski j āat­
sak ās no statistikas datu sagatavošanai paredz ētā darb ības kred īta t ālākas dele ģēšanas meh ā­
nisma, kas  Eurostat  padara finansi āli atkar īgu no citiem Komisijas dienestiem),  
— j āsāk jauna sal īdzinošo izv ērtēšanu k ārta, ko Komisija iepl ānojusi attiec ībā uz 2013. gadu, 
paredzot p ārbaud īt atbilst ību visiem ESPK principiem, ietverot taj ā stingru ārējo elementu, lai 
var ētu veikt neatkar īgu nov ērtēšanu un ieg ūt sal īdzin āmus rezult ātus, 
— j āapsver iesp ēja ieviest sl īdošu sal īdzinošo izv ērtēšanu attiec ībā uz svar īgākaj ām statistikas 
jom ām, aptverot visu statistikas datu ieg ūšanas ķēdi, tostarp administrat īvo datu sniedz ējus; 
c) Eurostat  b ūtu piln ībā jāizmanto gaid ām ās Eiropas 2013.–2017. gada statistikas programmas poten ­
ciāls un it īpaši:  
— ikgad ējās statistikas programm ās j ānosaka prec īzi m ērķi un pagrieziena punkti un j āorganiz ē 
atbilstoši pas ākumi,  
— nepieciešam ības gad ījum ā jāizskata iesp ēja programmas īstenošanas laik ā to p ārskat īt un sinhro ­
niz ēt ar daudzgadu finanšu sh ēmu,  
— sistem ātiski j āpārskata statistikas priorit ātes, ņemot v ērā ieg ūto statistikas datu svar īgumu un 
izmaksas un slogu Eiropas statistiskas sist ēmai, t ās locek ļiem un respondentiem, un j āveicina 
statistisk ā inov ācija jaunu priorit āšu noteikšan ā, 
— j āuzlabo atbalsts Eiropas Statistikas padomdev ējas komitejas darb ībai, nodrošinot vair āk prec ī­
zākas inform ācijas par statistikas programmu izveid ē izdar ītās izv ēles ietekmi uz budžetu un 
finans ēm un par šo programmu īstenošanu,  
— j āvienk āršo un j āuzlabo pieš ķīrumu finanšu p ārvald ības efektivit āte, s ākot izmantot vienas 
person āla vien ības izmaksu standartskalu un vienreiz ējus maks ājumus par datu kopumiem, 
ko ieg ūst ar apsekojumu pal īdz ību, 
— j āizp ēta iesp ēja ieviest uz darb ības rezult ātiem balst ītu pieš ķīrumu p ārvald ības sist ēmu, kuras 
pamat ā ir iepriekš apstiprin āti r ādītāji un m ērķi, 
— j āpastiprina konkurence publisk ā iepirkuma proced ūrās, it īpaši pieš ķirot liel āku noz īmi cenu 
krit ērijam cenas un v ērtības vislab ākās attiec ības noteikšanas proced ūrās un izvairoties noteikt 
tādas robežv ērtības, kas v ājina cenu konkurenci;  
277. atzin īgi v ērtē Komisijas kopum ā konstrukt īvās atbildes un piez īmes, it īpaši to, ka Komisija piekr īt 
Rev īzijas pal ātas viedoklim, ka Savien ība, dal ībvalstis un to statistikas iest ādes kop īgi atbild par 
uztic ības saglab āšanu Eiropas demokr ātiskajam procesam;  
278. nor āda, ka, ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas ieteikumus, Komisija:  
a) ir iesniegusi priekšlikumu regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 (COM(2012) 167);LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/101
b) 2012. gada 17. septembr ī pie ņēma jaunu iekš ējo l ēmumu par  Eurostat ; un  
c) 2011. gada septembr ī apstiprin āja ESPK p ārskat īšanu;  
279. nor āda, ka ir j āpastiprina dal ībvalstu statistikas iest āžu un  Eurostat  koordin ējoš ā loma Eiropas statis ­
tikas datu sagatavošan ā un t ā jāatbalsta, nepieciešam ības gad ījum ā veicot turpm ākas izmai ņas ties ību 
aktos; prasa p ārveidot ESPKP par neatkar īgu uzraudz ības strukt ūru, kam b ūtu j āuztic uzdevums 
pārraudz īt p ārskat īšanu un p ārbaudes Eiropas statistikas sist ēm ā; šaj ā sakar ībā aicina Komisiju saga ­
tavot priekšlikumu regulai, ar kuru tiktu aizst āts pašlaik sp ēkā esošais Eiropas Parlamenta un Padomes 
2008. gada 11. marta L ēmums Nr. 235/2008/EK, ar ko izveido Eiropas Statistikas p ārvald ības 
konsultat īvo padomi (  1 ); 
280. uzsver, ka Eiropas statistikas sist ēmai k ā tādai j ābūt sist ēmisku uzlabojumu dzinulim, lai savas struk ­
tūras un resursus piel āgotu jaunu probl ēmu risin āšanai; atz īm ē – t ā k ā past āvīgi pieaug piepras ījums 
pēc statistikas datiem, savuk ārt resursi samazin ās, ir sist ēmiski j āmaina statistikas datu sagatavošanas 
veidi, lai uzlabotu t ās efektivit āti; uzsver, ka nedr īkst v ēl ilg āk atlikt n ākam ās desmitgades redz ējuma 
un ar to saist ītās Eiropas statistikas sist ēmas strat ēģijas īstenošanu;  
281. uzsver, ka j āturpina stiprin āt Eiropas statistikas sist ēmas p ārvald ību un ātri j āpabeidz pašlaik notiekošo 
tās p ārvald ības strukt ūras p ārskat īšana, lai racionaliz ētu l ēmumu pie ņemšanas kan ālus un lai komito ­
lo ģijas kompetenci nodotu Eiropas Statistikas sist ēmas komitejai; prasa Komisijai skaidri noteikt ESPKP 
vietu Eiropas statistikas sist ēmas p ārvald ības strukt ūrā; 
282. atzin īgi v ērtē Komisijas ap ņemšanos piln ībā īstenot ESPK; tom ēr atz īm ē, ka ESPK joproj ām ir visai 
Eiropas statistikas sist ēmai kopum ā risin āms uzdevums un ka ir j āatbalsta  Eurostat  un dal ībvalstu 
statistikas iest ādes to centienos piln ībā īstenot ESPK;  
283. pauž nož ēlu, ka no 677 uzlabojumu darb ībām, ko attiec ībā uz Eiropas statistikas sist ēmu s ākotn ēji 
identific ēja 2006.–2008. gad ā veikto ārējo sal īdzinošo izv ērtēšanu laik ā, l īdz 2012. gadam bija 
pabeigts tikai 71 %; atz īm ē, ka da ļa no atlikušaj ām uzlabojumu darb ībām jau ir novecojušas un ka 
to īstenošana pal ēnin ās; t ādēļ atzin īgi v ērtē pl ānus 2013. gad ā s ākt jaunu sal īdzinošo izv ērtēšanu 
kopumu, tostarp pilna atlikušo darb ību saraksta un to īstenošanas grafika public ēšanu; uzsver, ka 
jaun ās sal īdzinošo izv ērtēšanu k ārtas īstenošan ā ir ļoti svar īgi paredz ēt ārējas p ārbaudes;  
284. atzin īgi v ērtē to, ka Komisija princip ā piekr īt ieteikumiem par sal īdzinošaj ām izv ērtēšan ām, prec īzu 
m ērķu un starpposma uzdevumu iek ļaušanai ikgad ējās statistikas programm ās, 2013.–2017. gada 
programmas p ārskat īšanu un jaunu priorit āšu noteikšanu, inov āciju veicin āšanu, Eiropas Statistikas 
padomdev ējas komitejas cieš āku iesaist īšanu un pieš ķīrumu finanšu p ārvald ības vienk āršošanu un š īs 
pārvald ības efektivit ātes palielin āšanu; atz īm ē, ka Komisija piekr īt ar ī tam, ka nedr īkst pie ļaut cenu 
konkurences v ājin āšanos publisk ā iepirkuma proced ūrās un ka ir j āpiel āgo ekonomiski visizdev īgākā 
pied āvājuma atlasei pašlaik izmantot ās robežv ērtības un koeficienti, un pauž gandar ījumu, ka Komi ­
sijas iesniegt ā priekšlikuma regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009, noteikumos ir paredz ēta 
vienreiz ēju maks ājumu izmantošana un vienošan ās par vienas vien ības izmaksu standartskalas izman ­
tošanu;  
285. atz īm ē, ka Komisijas priekšlikum ā regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009, paredz ēts pastip ­
rin āt Eiropas Savien ības galven ā statisti ķa neatkar ības principu, tom ēr nav paredz ēti t ādi paši meh ā­
nismi t ā iecelšanai saska ņā ar Rev īzijas pal ātas ieteikumu; nor āda, ka groz ītaj ā regul ā jānosaka ESPKPLV L 308/102 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) OV L 73, 15.3.2008., 17. lpp.
loma Komisijas izmantotaj ā galven ā statisti ķa atlases proced ūrā un ka b ūtu j ānodrošina skaidri un 
publiski pieejami galven ā statisti ķa iecelšanas un atlaišanas noteikumi, izmantojot atkl ātu konkursu un 
saska ņā ar ESPK iepriekš pie ņemtiem nosac ījumiem;  
286. pie ņem zin āšanai Komisijas nost āju attiec ībā uz pak āpenisku atteikšanos no statistikas datu sagatavo ­ 
šanai paredz ētā darb ības kred īta; 
287. uzdod priekšs ēdētājam nos ūtīt šo l ēmumu Padomei, Komisijai, Eiropas Savien ības Tiesai un Rev īzijas 
pal ātai, k ā ar ī nodrošin āt t ā public ēšanu  Eiropas Savien ības Ofici ālaj ā V ēstnes ī (L s ērij ā).LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/103