Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par programmas Edicom II īstenošanu (2001─2005) {SEC(2009) 527 galīgā redakcija} /* COM/2009/0191 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 23.4.2009 COM(2009) 191 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par programmas EDICOM II īstenošanu (2001─2005) {SEC(2009) 527 galīgā redakcija} (iesniegusi Komisija) KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par programmas EDICOM II īstenošanu (2001 ─ 2005) SATURS Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par programmas EDICOM II īstenošanu (2001—2005) 1 1. Ievads 3 2. Novērtējums saskaņā ar kritērijiem 4 2.1. Atbilstība 4 2.2. Lietderīgums 4 2.3. Efektivitāte 7 2.4. Derīgums 8 2.5. Ilgtspēja 8 3. Ieteikumi nākotnei 9 4. Vadības ieteikumi 10 5. Saiknes ar citām Kopienas programmām 10 6. Secinājumi 11 1. IEVADS 1993. gadā izveidojot vienoto tirgu, tika atceltas muitas formalitātes starp ES valstīm un, lai turpinātu uzraudzīt preču tirdzniecības plūsmu starp dalībvalstīm, tika ieviesta Intrastat sistēma. Ar šo jauno sistēmu, tieši vācot datus no uzņēmumiem ar mēneša apsekojumu starpniecību, aizstāja muitas datu izmantošanu. Statistika par tirdzniecību starp dalībvalstīm un trešām valstīm joprojām galvenokārt balstījās uz muitas informāciju. Lai atbalstītu šīs pārmaiņas Padome pieņēma 1996. gada 9. decembra Lēmumu Nr. 96/715/EK par starpiestāžu telemātikas tīkliem, kas paredzēti statistikai saistībā preču tirdzniecību starp dalībvalstīm (programma Edicom I [1]). Programma Edicom I atviegloja pāreju uz Eiropas mēroga sadarbspējīgu sistēmu, kas bija paredzēta preču tirdzniecības statistikas vākšanai, sagatavošanai un izplatīšanai. Programmas Edicom I noslēguma posmā Kopienā bija vērojams arvien lielāks pieprasījums pēc ātri pieejamiem, uzticamiem un precīziem makroekonomikas datiem. Ciešā sadarbībā ar valstu iestādēm Eurostat izstrādāja stratēģisku dokumentu, lai nostiprinātu un sagatavotu esošo sistēmu ilglaicīgai izmantošanai. Statistikas programmu komiteja un Statistikas komiteja attiecībā uz preču tirdzniecību starp dalībvalstīm apstiprināja šo stratēģisko dokumentu. Pamatojoties uz ex-ante novērtējumu, ko bija sagatavojusi Komisija, Eiropas Parlaments un Padome pieņēma 2001. gada 12. marta Lēmumu Nr. 507/2001/EK par darbību kopumu attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīklu, kas izveidots, lai savāktu, izveidotu un izplatītu statistiku par preču tirdzniecību Kopienā un starp Kopienu un ārpuskopienas valstīm (programma Edicom II [2]). Šīs jaunās programmas galvenie mērķi bija šādi: - veicināt iespējami moderna, racionāla un efektīva statistikas tīkla organizāciju; pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu un harmonizētu izmantotās metodes; - vēl vairāk uzlabot esošos datorrīkus statistikas datu vākšanai, sagatavošanai, nosūtīšanai un izplatīšanai, ņemot vērā jaunākos tehnoloģiskos sasniegumus un cenšoties optimizēt izmaksas. Lai sasniegtu vispārējos mērķus, tika noteikti seši darbības mērķi, ko sadalīja 13 pasākumos. Šo ziņojumu sagatavoja saskaņā ar Lēmuma Nr. 507/2001/EK 5. panta 2. punktu, lai sniegtu informāciju par programmas Edicom II īstenošanu. Novērtējuma pamatā bija standarta kritēriji ― atbilstība, lietderīgums, efektivitāte, derīgums un ilgtspēja. 2. NOVēRTēJUMS SASKAņā AR KRITēRIJIEM 2.1. Atbilstība Lēmums sākt otro programmu Edicom bija ļoti nozīmīgs, jo programmas mērķi bija vērsti uz konkrētām vajadzībām un problēmām. Tās bija šādas: - Edicom pirmās fāzes laikā īstenotie pasākumi ievērojami uzlaboja Kopienas iekšējās tirdzniecības statistikas kvalitāti; tomēr tika konstatētas vēl citas jomas, kurās bija vajadzīgi uzlabojumi saistībā ar arvien lielāku pieprasījumu pēc makroekonomikas datiem par tirdzniecību; - Eiropas Centrālā banka pauda vajadzību pēc savlaicīgas, uzticamas un precīzas ārējās tirdzniecības statistikas kā galvenā elementa, kas jāiekļauj statistikas prasību rīcības plānā; - jāveic Intrastat vienkāršošana, lai samazinātu uzņēmumu un iestāžu slogu, tomēr neapdraudētu ārējās tirdzniecības statistikas kvalitāti; - ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi, Eiropas komunikāciju tīkli, kas paredzēti tirdzniecības statistikas vākšanai, apstrādei un izplatīšanai varētu būt nepietiekami un nerentabli izmaksu ziņā; tāpēc, lai saskaņotu risinājumus un izmantotu apjoma radītas priekšrocības, bija vajadzīga Kopienas programma. Tādējādi, lai ietvertu plašu ieguvēju spektru — iestādes un uzņēmumus, kā arī ārējās tirdzniecības statistikas institucionālos un privātos lietotājus —, tika izstrādāta programma Edicom II . Ņemot vērā grūtības ar stratēģisko pamatnostādņu izstrādi pieciem gadiem, jāatzīst, ka programmas saturs tika sagatavots, pamatojoties uz stratēģisku redzējumu. Īstenojot un izstrādājot programmas saturu, tika ņemta vērā arī Komisijas un dalībvalstu vadības prasme un tehniskā jauda. 2.2. Lietderīgums Saskaņā ar ex-ante novērtējumu Edicom II deva vairākus būtiskus rezultātus. Noteica, ka bija grūtības izveidot vienotu ES platformu, kas izmantojama ārējās tirdzniecības statistikas sagatavošanā, jo katrā dalībvalstī bija ievērojamas tehnoloģiskās un administratīvās sistēmas atšķirības. Nozīmīgākie sasniegumi atbilstoši EDICOM lēmumā paredzētajiem vispārīgajiem mērķiem ir aprakstīti tālāk tekstā. Detalizētāku rezultātu izklāstu skatīt Komisijas dienestu darba dokumentā „Noslēguma ziņojums par programmas Edicom II īstenošanu”. 1. mērķis „Izveidot Eiropas komunikāciju tīklu, kas sagatavo labākas kvalitātes, lētākus un ātrāk pieejamus statistikas datus, lai izpildītu Kopienas politikas prasības” Datu pieejamības un kvalitātes uzlabošana bija galvenais mērķis, ievērojot to projektu skaitu, kas īstenoti EDICOM II programmā. Lielā daļa dalībvalstu ir veikusi salīdzinošus pētījumus un veiksmīgi izstrādājusi un īstenojusi progresīvas novērtēšanas metodes. Programmas noslēgumā visas dalībvalstis spēja ievērot 40 dienu termiņu, kas bija paredzēts mēneša kopsavilkuma datu nosūtīšanai Eurostat . Tomēr dažos gadījumos saglabājas diezgan lielas provizorisko un galīgo rādītāju atšķirības, liecinot, ka šajā jomā jāturpina darbs. Centralizētā līmenī Eurostat izstrādāja metodes un IT programmas, lai novērtētu to dalībvalstu ES iekšējos kopsavilkuma rādītājus un ES ārējos kopsavilkuma rādītājus, kuras neievēro nosūtīšanas termiņu. Arī detalizēto datu nosūtīšana Eurostat ir uzlabojusies, ņemot vērā savlaicīgumu un precizitāti. 2005. gadā dalībvalstis nosūtīja Intrastat un Extrastat datus attiecīgi vidēji 8 un 3 dienas pirms termiņa. Tika izstrādātas jaunas validitātes un ticamības pārbaudes un metodikas uzlabojumi, novērtējot tās tirdzniecības apjomu, kas ir mazāks par robežvērtību un par kuru nesniedz informāciju, šādi paaugstinot ārējās tirdzniecības statistikas kopējo kvalitāti. Turklāt šīs kontroles palīdzēja Eurostat sagatavot kvalitātes ziņojumus par detalizētajiem dalībvalstu tirdzniecības datiem. Ir samazinājusies asimetrija ES iekšējās tirdzniecības kopsavilkuma rādītāju līmenī, tomēr detalizētā līmenī joprojām saglabājas ievērojamas atšķirības. Tagad regulāri salīdzina Intrastat datus ar datiem par pievienotās vērtības nodokli (PVN) un PVN apmaiņas sistēmas ( VIES ) datiem. 2. mērķis „Izveidot Eiropas komunikāciju tīklu, lai sagatavotu statistikas informāciju, kas ir svarīga un atbilstīga jaunajām lietotāju vajadzībām Ekonomikas un monetārās savienības sistēmā un mainīgajā starptautiskās ekonomikas vidē” Tika radīti jauni īstermiņa rādītāji un statistikas piedāvājumi, lai apmierinātu lietotāju vajadzības. Ir nostiprināta datu konfidencialitātes pārvaldība valstu un Eiropas mērogā. Eurostat veiksmīgi izstrādāja un ieviesa jaunu lietojumprogrammu, kas paredzēta, lai sagatavotu vienības vērtību un apjoma indeksus. Dalībvalstis galvenokārt pievērsās ārpuseirozonas valstu importa cenu indeksiem, lai apmierinātu ECB vajadzības. Ir radītas jaunas metodes un instrumenti, lai sagatavotu un publicētu sezonāli izlīdzinātus mēneša datus par Kopienu (ES un eirozona) un dalībvalstīm. Laikrindu analīzes un statistiskās vērtības koriģēšana tika veikta tikai dažās dalībvalstīs. Joprojām nav paveikts uzdevums novērtēt paraugpraksi dalībvalstīs, kas tiek īstenota, lai panāktu tirdzniecības bilances atbilstību maksājumu bilancei un nacionālajiem kontiem. Eiropas mērogā kopīgi ir izveidots metodikas pamats, lai vāktu un iesniegtu ārējās tirdzniecības un uzņēmējdarbības strukturālo statistiku. Publicēti vairāku dalībvalstu veiktu eksperimentālo pētījumu rezultāti, ļaujot analizēt ārējās tirdzniecības datus pēc uzņēmumu raksturlielumiem. Dažas dalībvalstis ir guvušas labus rezultātus iekšējās uzņēmumu tirdzniecības statistikas jomā, kas varētu noderēt ES statistikas turpmākajā izstrādē. 3. mērķis „Efektīvāk iekļaut preču tirdzniecības statistiku vispārējā Kopienas un starptautiskajā statistikas sistēmā un pielāgot to pārmaiņām administratīvajā vidē” Vairākums dalībvalstu ir pabeidzis projektus, kuru mērķis ir uzlabot tirdzniecības reģistru pieejamību un kvalitāti. Gandrīz puse dalībvalstu neuztur Extrastat reģistru, jo tas nav obligāti. Vairākās dalībvalstīs tika nostiprināta statistikas iestāžu un muitas administrāciju sadarbība. Ieviestas interaktīvas Extrastat deklarāciju korekcijas iespējas un pētīta iespēja vākt papildu informāciju, izmantojot muitas dokumentus, kas prasītu minimālas izmaksas. Tika veikti apsekojumi, lai novērtētu lietotāju vajadzības un Intrastat sistēmas slogu, ko tā rada statistikas informācijas sniedzējiem (SIS). Pētījumi par iespējamu sistēmas vienkāršošanu bija vērsti uz vienas plūsmas sistēmas, vienkāršošanas robežvērtību un produktu detalizācijas pakāpes samazināšanas ieviešanu. Bija organizēti semināri par e-mācību lietojumprogrammām statistikas informācijas sniedzējiem, lai uzlabotu Intrastat deklarāciju kvalitāti un pilnīgumu. 4. mērķis „Uzlabot iestādēm, informācijas sniedzējiem un lietotājiem piedāvātos pakalpojumus, nodrošinot tos ar visiem pieejamiem statistikas datiem un metadatiem, kas attiecas uz preču tirdzniecību” Tika izmantoti resursi, lai radītu labi strukturētu un izsmeļošu informācijas sistēmu Eurostat un dalībvalstīs. Pamatojoties uz jaunām automatizētām procedūrām, makroekonomisko un sezonāli izlīdzināto datu publicēšanas termiņš tika noteikts par piecām dienām agrāk, lai apmierinātu lietotāju vajadzības, īpaši ECB vajadzības. Turpmākās attīstības mērķis bija detalizēto datu izplatīšana. Eurostat Comext datubāzes sistēma tika modernizēta satura un tehnoloģiju ziņā. Tika izstrādāta jauna izplatīšanas sistēma ( Easy Comext ), kas ļauj sabiedrībai skatīt un iegūt detalizētus dalībvalstu tirdzniecības datus. Centralizētā līmenī tika izstrādāti īpaši rīki, lai lietotāji ātri un ērti varētu piekļūt klasifikācijām, paskaidrojuma rakstiem, metadatiem un citiem saistītiem pakalpojumiem, un tos nodeva dalībvalstu rīcībā. Eiropas Komisijas un dalībvalstu ierēdņiem tika rīkoti Comext mēneša apmācību kursi. 5. mērķis „ Izstrādāt un popularizēt rīkus, ko izmanto, lai savāktu informāciju par preču tirdzniecību, ņemot vērā jaunākos tehnoloģiskos sasniegumus, nolūkā uzlabot statistikas informācijas sniedzējiem pieejamās funkcijas” Eurostat un dalībvalstis veiksmīgi izstrādāja un ieviesa jaunus rīkus un standartizēja datu vākšanā vajadzīgos nosūtīšanas formātus. Liela uzmanība tika veltīta tādu sistēmu izstrādei, kurās izmanto tīmekli, un to atzinīgi vērtēja Eiropas uzņēmumi. Tas ļāva ievērojami samazināt izmaksas un uzlabot datu kvalitāti un savlaicīgumu. Aptuveni 100 000 statistikas datu sniedzēju iesniedz mēneša Intrastat deklarācijas, izmantojot tīmekli, šādi samazinot papīra deklarāciju izmantošanu par 30 %. Nesaistes IDEP/CN8 pakotne Intrastat datu vākšanas vajadzībām līdz 2004. gadam tika uzturēta centralizēti; pēc tam dažas dalībvalstis turpināja to atjaunināt, savukārt citas dalībvalstis izstrādāja alternatīvas sistēmas. 6. mērķis. „ Īstenot EDICOM darbības integrētā projektā . Nodrošināt dažādo izstrādāto rīku sadarbspēju, izmantojot vienotas normas un standartus . Jārada iespēja, ka sistēmas dažādos moduļus var iekļaut tīklos, kas dotu iespēju dažādām ieinteresētajām personām tos izmantot pilnībā vai daļēji”. Lai modernizētu dažādus Eiropas komunikāciju tīkla elementus, Komisija un dalībvalstis ieviesa īpašus pasākumus. Projektā XT/NET izstrādāja vairākus savstarpēji savienotus rīkus un nodeva dalībvalstu rīcībā. Projekts XT/NET bija paredzēts kā vienotas un pilnībā integrētas informācijas sistēmas izstrādes pirmais solis. Pamatojoties uz izveidoto vienoto noteikumu kopumu, sistēma rada iespēju uzticēt datu validēšanas atbildību dalībvalstīm, nevis to uzņemties Eurostat . 2.3. Efektivitāte Noteikumi, ar kādiem tika īstenota programma Edicom , atbilda tiem noteikumiem, kas paredzēti Lēmumā Nr. 507/2001/EK. Komisija atbildēja par programmas vadību; tai palīdzēja Intrastat un Extrastat komitejas. Eurostat ārējās tirdzniecības statistikas nodaļas bija atbildīgas par programmu, izņemot pasākumus saistībā ar centralizēto IT izstrādi. Tā bija uzticēta nodaļai, kas atbild par statistikas sagatavošanai „IT sistēmas statistikas sagatavošanai”. Programmas Edicom īstenošanas kopējās izmaksas sasniedza 31,2 milj. euro jeb 61 % no budžeta. Netraucētu programmas gaitu daļēji ietekmēja krīze Eurostat , kas izraisīja ievērojamu galveno pasākumu palēnināšanos 2003. un 2004. gadā. Ar ES paplašināšanos 2004. gada maijā par programmas ieguvējām kļuva jaunās dalībvalstis; sākotnējais budžets netika mainīts. Kopumā privātuzņēmumi ( Eurostat vārdā) un dalībvalstis veica 393 centralizētus un decentralizētus projektus. 19 projekti tika pārtraukti; lielākoties tas notika dalībvalstīs cilvēkresursu trūkuma dēļ un/vai tāpēc, ka sasniedzamie mērķi bija ļoti sarežģīti. Dalībvalstis pabeidza 72 % no kopējā projekta skaita. Tomēr finanšu resursus tērēja gandrīz vienādi decentralizētajiem un centralizētajiem projektiem. Aptuveni 90 % no kopējo decentralizēto projektu izmaksām sedza dotācijas, savukārt centralizētos projektus uzticēja privātuzņēmumiem, izmantojot konkursus. Programmu saturs lielākoties bija vērsts uz šādām divām iesaistes asīm: kvalitātes uzlabošana (1. mērķis) un informācijas ieguves rīku izstrāde (5. mērķis). Šo mērķu sasniegšanai tika pabeigti attiecīgi 124 un 84 projekti, veidojot 21 % un 25 % no kopējam izmaksām. Izdevumu sadalījums mērķu īstenošanai atbilst novērtējumiem, kas izdarīti Edicom lēmuma II pielikumā, izņemot 3. un 5. mērķi. Tehniskai un administratīvai palīdzībai, kā arī atbalsta pasākumiem atvēlēja 5 % no kopējo izdevumu budžeta. Edicom projekti tika novērtēti, pamatojoties uz Komisijai iesniegtajiem vidusposma un noslēguma ziņojumiem. Izmantojot vidēji 160 ziņojumus gadā, Eurostat projektu vadītāji rūpīgi uzraudzīja visus pasākumus, vairākumā gadījumu bez iespējas novērtēt dalībvalstu paveikto darbu uz vietas. Panākumi, kas gūti, pateicoties centralizētajiem līgumiem, tika novērtēti, izmantojot ikmēneša sanāksmes ar līgumslēdzējām pusēm. Projektu ziņojumus ievietoja publiskajā Komisijas CIRCA sistēmā, un tie bija pieejami reģistrētiem lietotajiem tiešsaistē. Tas deva iespēju valstu administrācijām iepazīties ar citu izdarītajiem konstatējumiem un ieviestajiem risinājumiem un izmantot šo informāciju kā sākumpunktu saviem pētījumiem. Zināšanu apmaiņu īstenoja, izmantojot pētniecības apmeklējumus un seminārus par izraudzītiem tematiem. Šī programma ievērojami stiprināja Eiropas mēroga komunikāciju tīklu, kas bija paredzēts preču tirdzniecības statistikas vākšanai, sagatavošanai un izplatīšanai. Dažās jomās dalībvalstīm bija grūtības mainīt savas sistēmas, kas neļāva pilnībā izmantot šīs programmās sniegtās iespējas. Programmas Edicom rezultātus guva, veicot saprātīgas izmaksas. Pretēji lielajām izmaksām, ko gaidīja, ņemot vērā specializācijas pakāpi, līgumslēdzējas puses, kas darbojās tirdzniecības statistikas jomā, iekasēja ievērojami mazāku maksu, nekā tās līgumslēdzējas puses, kas darbojās vispārīgākās jomās (piemēram, nodokļi, finanses, cilvēkresursi..). Daudzus projektus dalībvalstīs ierēdņi veica pēc vietējām (zemākām) likmēm, nevis starptautiskām personāla izmaksām. 2.4. Derīgums Programma Edicom bija neaizvietojams instruments, kas palīdzēja uzlabot dalībvalstu sagatavotās ārējās tirdzniecības statistikas savlaicīgumu, precizitāti, pieejamību un saskaņotību. Tika radīti savstarpēji saistīta Eiropas informācijas tīkla sākotnējie elementi, jo dalībvalstis tika iedrošinātas pieņemt vienotus noteikumus un standartus. Progress šajā jomā nozīmētu to, ka valstu dati tiktu uzkrāti tikai dalībvalstu līmenī, izvairoties no pašreizējās dublikātu veidošanas Eurostat līmenī. Nedaudzos gadījumos standarta metožu ieviešanu nevarēja īstenot visās dalībvalstīs, īpaši gadījumos, ja bija raksturīgas ievērojamas tehnoloģiskās un administratīvās vides atšķirības. Ar programmu sasniedza rezultātus, ko nevarētu sasniegt, ja dalībvalstis darbu būtu veikušas vienas pašas. Dalībvalstis būtu vilcinājušās ieguldīt lielus līdzekļus nākotnes tehnoloģijās vai valsts sistēmas maiņā. 2.5. Ilgtspēja Vispārējais ar programmu Edicom panāktais progress dos ilgtermiņa ieguvumus. Ievērojami īstermiņa rezultāti jau ir panākti, un to pozitīvā ietekme varētu saglabāties vidēja līdz ilga termiņa perspektīvā. Tika gūti dažāda veida rezultāti saistībā ar ilgtspējas kritēriju. Pirmā pasākumu grupa, ko veidoja eksperimentālie pētījumi, kvalitātes novērtējumi, vajadzību un apmierinātības novērtējums, deva īstermiņa rezultātus, kalpojot lēmumu pieņēmējiem. Statistikas metožu pētniecība un jaunu statistikas rīku izstrāde radīja risinājumus, ko īstenoja Komisija un dalībvalstis, šādi panākot ilgtermiņa ieguvumus, kas neprasa papildu resursus. Elektronisku datu vākšanas un izplatīšanas rīku, kā arī standartizēšanas ziņojumu izstrāde varētu prasīt papildu finanšu atbalstu vidēja termiņa perspektīvā, lai panāktu, ka visās dalībvalstīs ir līdzīgi standarti un izmantošanas līmenis. Īpaši stratēģiskajam projektam XT NET, kas paredzēts pilnīgi integrēta Eiropas komunikāciju tīkla izveidei, jākļūst par specifiskas programmas priekšmetu, lai nodrošinātu tā īstenošanu Eiropas Savienībā. Kopumā ir jāuzsver, ka statistiku gatavo mainīgā vidē, tāpēc ir pastāvīgi un rūpīgi jāuzrauga statistikas sistēma, īpaši aptvērums un datu kvalitāte. Ekonomikas pārmaiņas, jaunas lietotāju vajadzības un tehnoloģiju attīstība nosaka vajadzību pēc regulāras sistēmas pielāgošanas vidēja līdz ilga termiņa perspektīvā. 3. IETEIKUMI NāKOTNEI Programmā Edicom II guva ievērojamus rezultātus, tomēr statistikas sistēmas nostiprināšanai jābūt pastāvīgam procesam. Šādi aspekti var kalpot nākotnes programmu pamatošanai: - dalībvalstis nepiedalījās visos Edicom pasākumus personāla trūkuma dēļ; - vēl var uzlabot sistēmas un metodiku; - visām jaunajām dalībvalstīm jāstrādā pie līdzīgiem projektiem, lai uzlabotu datu kvalitāti un labāk iekļautos Eiropas statistikas sistēmā; - jāturpina pasākumi, lai panāktu lielāku datu vākšanas rīku automatizāciju; - radīts tāda pilnīgi integrēta Eiropas komunikāciju tīkla pamats, kas paredzēts ārējās tirdzniecības statistikas sagatavošanai, tomēr tas vēl pilnībā nedarbojas. Galvenās iesaistes jomas nākotnē varētu būt šādas: - darba turpināšana pie novērtēšanas metodēm un jaunām īstermiņa prognozēšanas metodēm, konfidencialitātes pārvaldības, statistiskās vērtības, tirdzniecības reģistriem, uzņēmumu iekšējās tirdzniecības un globalizācijas; - pasākumu veikšana, lai uzlabotu dalībvalstu un Eurostat sadarbību pamatinformācijas vākšanā un nosūtīšanā, izmantojot drošu tīklu; - pētījumi par nākotnes tehnoloģiju ieviešanu; - tālāka datu vākšanas sistēmu saskaņošana ES mērogā un rīku pielāgošana, lai izveidotu pilnīgi integrētu un saskaņotu statistikas sistēmu. 4. VADīBAS IETEIKUMI Programmas Edicom II pieredze liecina, ka ilgtermiņa programmas netraucēti darbojas vienīgi tad, kad finanšu resursi ir pareizi novērtēti un savlaicīgi pieejami. Novēlotā Komisijas finansēšanas lēmuma pieņemšana 2003. gadā un atsevišķu 2003. gada Edicom pasākumu atlikšana pēc Komisijas rīkojumiem apstiprina, cik ļoti programma bija atkarīga no ārējiem notikumiem vai lēmumiem. Lai gan programma bija plānota pieciem gadiem, tā turpinājās ilgāk, ieskaitot stratēģiskās plānošanas, uzdevumu īstenošanas un projektu administratīvās noslēgšanas laiku. Šīs programmas laikā bija jāpārvalda daudz informācijas. Informācijas plūsmas rezultātā bija jāapstrādā daudzi oficiāli dokumenti, ziņojumi un paziņojumi. Arī finanšu procedūras saistībā ar finansējuma piešķiršanu dalībvalstīm un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu uzņēmumiem radīja slogu. Lielā darbinieku maiņa Komisijā daļēji ietekmēja programmas vadību, īpaši tad, kad nebija pietiekami noorganizēta zinību un atbildības pārnese. Tāpēc vērtētāji saskārās ar grūtībām, jo informācija bija pieejama tikai daļēji un dažos gadījumos vispār nebija pieejama. Lai nākotnē izvairītos no šādām problēmām, Komisijai jāievieš visaptveroša projektu vadības sistēma, kas pieejama izraudzītiem lietotājiem, kuriem ir dažādu pakāpju kompetences. Vairākumā gadījumu Eurostat projektu vadītāji un valstu administrāciju personāls strādāja pie Edicom projektiem papildus saviem ikdienas uzdevumiem. Dalībvalstis bieži saskārās ar tāda personāla trūkuma problēmu, kas varētu veikt citus Edicom projektus. Dažās dalībvalstīs iekšējie noteikumi liedza nodarbināt īstermiņa darbiniekus. Vajadzētu novērtēt tehniskās un administratīvās palīdzības noderību, un šādi pasākumi jāizmanto visu ilgtermiņa programmu darbības laiku. Tas pats attiecas uz novērtēšanas pasākumiem, jo būtu ļoti grūti novērtēt rezultātus, ja nebūtu savākti un regulāri uzraudzīti darbības rādītāji. Ex-post novērtējumu jāsāk tikai tad, kad ir pietiekama tehniskā un administratīvā informācija, proti, aptuveni trīs gadus pēc pēdējās gada darba programmas apstiprināšanas. 5. SAIKNES AR CITāM KOPIENAS PROGRAMMāM Saskaņā ar Edicom lēmuma 5. pantu novērtējumā jāpārbauda sinerģija ar citiem Kopienas pasākumiem. Mijiedarbība viennozīmīgi bija ar projektu DSIS (Dalīti statistikas informācijas dienesti) un programmas IDA (Programma par elektronisku datu apmaiņu starp administrācijām) projektu eDAMIS (Elektroniska datu plūsmas pārvaldība un informācijas sistēma). Eurostat un dalībvalstis izmantoja sastāvdaļas, kas tika izstrādātas IDA projektos, lai uzlabotu datu nosūtīšanu, ārējās tirdzniecības statistikas administrēšanu un uzglabāšanu. Jaunu standartizētu protokolu ieviešana atviegloja strukturēto datu apmaiņu un izplatīšanu atšķirīgās informācijas sistēmās un atšķirīgiem lietotājiem. Turklāt IDA dienests CIRCA tika izmantots kā kopēja platforma, lai Eurostat un dalībvalstis uzglabātu un apmainītos ar ziņojumiem un rīkiem, kas radīti EDICOM pētījumos. Edicom II rezultātus varētu uzskatīt par atbilstošiem eGovernment (e-valdības) mērķiem eTEN programmā, kurā tika veicināta Eiropas e-pakalpojumu izveide. Piemēri ir Intrastat tīmekļa veidlapu un tirdzniecības statistikas datu bezmaksas izplatīšana tīmeklī, izmantojot valstu tīmekļa vietnes un Eurostat Easy Comext datubāzi. 6. SECINāJUMI Programmā Edicom II gūtie rezultāti radīja iespēju ievērojami modernizēt Eiropas komunikāciju tīklu, kas izveidots, lai savāktu, sagatavotu un izplatītu statistiku par preču tirdzniecību Kopienā un starp Kopienu un ārpuskopienas valstīm. Programma aptvēra 2001.─2005. gadu, savukārt administratīvie uzdevumi ilga līdz 2008. gadam. Kopumā Eurostat un dalībvalstis īstenoja 393 projektus, izmaksāja 31,2 milj. euro jeb 61 % no kopējā Edicom lēmumā apstiprinātā budžeta. Komisija un dalībvalstis veiksmīgi izstrādāja jaunas IT tehnoloģijas un risinājumus, izmantojot tīmekli, šādi nodrošinot ieguvumus SIS, attiecīgajam administrācijām un lietotājiem. Augstas kvalitātes tirdzniecības statistika tiek sniegta ātrāk un rentablāk, ir radīti jauni statistikas piedāvājumi, kas apmierina institucionālo un privāto lietotāju vajadzības. Visiem lietotājiem bez maksas ir pieejama statistikas informācija. Resursu lietderīgums panākts gan Eurostat , gan valstu mērogā. Par Intrastat vienkāršošanu veiktie pētījumi liecina, ka SIS uzskata Intrastat radīto informācijas sniegšanas slogu par pieņemamu. Turpmāk vienkāršošanas centieni jāvelta datu kvalitātes saglabāšanai vai uzlabošanai lietotāju interesēs. Ir centralizēti izstrādāti IT rīki un nodoti dalībvalstu rīcībā, lai izveidotu pamatu pilnīgi integrētai un sadarbspējīgai Eiropas sistēmai. Ieviešana vēl nav pilnībā pabeigta, jo dalībvalstīm ir grūtības ar sistēmu maiņu. Ir bijuši daudzi rosinoši rezultāti, tomēr joprojām saglabājas daži trūkumi, kuru izskaušanā būs vajadzīgs nākotnes programmu atbalsts. [pic] 1. attēls. Programmas vadības sistēmas priekšlikums [1] OV L 327, 18.12.1996., 34.─37. lpp. [2] OV L 76, 16.3.2001., 1.─4. lpp.