Lielā atsaucība uz pirmajiem uzaicinājumiem apstiprināja programmas “Apvārsnis 2020” uz izaicinājumiem balstītās pieejas pievilcību un pieprasījumu pēc pārrobežu sadarbības pētniecības un inovācijas jomā. Lielākā daļa ieinteresēto personu, tostarp MVU, pauda gandarījumu par pirmo uzaicinājumu plašajiem tematiem. 2014. gadā izsludinātajos uzaicinājumos tika novērota augsta pieteikšanās intensitāte. Tā rezultātā sekmīguma līmenis salīdzinājumā ar iepriekšējo pamatprogrammu samazinājās. Lai gan, no vienas puses, bija lielāka konkurence, kas veicina izcilību, bet, no otras puses, ilgtermiņā programma var kļūt mazāk pievilcīga. Tāpēc nākamajās darba programmās ir paredzēts veikt pasākumus, ar kuriem regulēt lielo pieprasījumu, vienlaikus saglabājot uz izaicinājumiem balstītu, nestandartizētu pieeju.

2014. gadā ES notika plašas politiskās pārmaiņas. Tika ievēlēts jauns Eiropas Parlaments, novembrī darbu uzsāka jauna Komisija, un Eiropadomes vadībā stājās jauns priekšsēdētājs – pirmo reizi no jaunajām dalībvalstīm, kas uzņemtas kopš 2004. gada. Lai nostiprinātu progresu, ko dalībvalstis jau ir panākušas Eiropas virzībā uz ekonomikas atveseļošanos, jaunievēlētais Komisijas priekšsēdētājs Žans Klods Junkers izstrādāja programmu nodarbinātībai, izaugsmei, taisnīgumam un demokrātiskām pārmaiņām. Programma balstās uz trim pīlāriem: strukturālām reformām, fiskālo atbildību un investīcijām, un tajā ir noteiktas desmit skaidras prioritātes, kas jāizpilda, lai cilvēki atgrieztos darbā un atsāktos Eiropas ekonomiskā izaugsme. Tika ierosināts jauns investīciju plāns, kura mērķis ir nākamo trīs gadu laikā piesaistīt publiskās un privātās investīcijas EUR 315 miljardu apmērā. 2015. gada janvārī tika iesniegts Eiropas Komisijas Priekšlikums regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), un sagaidāms, ka ES Ministru padome un Eiropas Parlaments to pieņems 2015. gada vasarā. Šajā saistībā nozīmīga būs arī programma “Apvārsnis 2020”, no kuras veiks iemaksas ESIF garantiju fondā. Tādējādi būs iespējams veikt turpmākas investīcijas pētniecības un inovāciju jomā.

Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)

Programma “Apvārsnis 2020” piedāvā pievilcīgas iespējas MVU. Rezultāti liecina, ka ES gatavojas piešķirt MVU 20 % kopējā budžeta, kas paredzēts pīlāram Sabiedrības problēmu risināšana un Vadošā loma tehnoloģijās (LEIT). Ir sekmīgi uzsākta jaunā MVU instrumenta īstenošana programmā “Apvārsnis 2020” un šis instruments ar vairāk nekā 8100 pieteikumiem (6900 pirmajā kārtā un 1200 otrajā kārtā) 2014. gadā bija vispopulārākā shēma. Tā piesaistīja jaunus dalībniekus un MVU ar daudzsološu inovāciju un ekonomisko potenciālu. Piemēram, apmēram 50 % no pirmajiem saņēmējiem 1. kārtā (155 finansēti projekti līdz pirmā termiņa datumam) jau aktīvi strādāja Eiropas un/vai pasaules tirgos.

Sociālās un humanitārās zinātnes (SSH)

Programma “Apvārsnis 2020” ir būtiski paplašinājusi iespējamos SSH ieguldījumus, sistemātiski iekļaujot SSH visās programmas daļās, kas attiecas uz Sabiedrības problēmu risināšanu, kā arī LEIT. 2014. un 2015. gada uzaicinājumos vidēji 37 % tematu tādās jomās kā sabiedrības problēmu risināšana, LEIT, zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to, izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana un pētniecības infrastruktūra tika norādīti kā būtiski SSH. Turklāt SSH bija liela nozīme sabiedrības problēmu risināšanas un visaptverošas, novatoriskas un domājošas sabiedrības jomās, kurās 80 % tematu bija norādīti kā būtiski SSH. 2014. gadā SSH saņēmējiem kopā tika piešķirti EUR 212 miljoni: EUR 194 miljoni pīlārā Sabiedrības problēmu risināšana un EUR 18 miljoni LEIT pīlārā.

Tāpat arī ir konstatēts, ka SSH jomas eksperti bija labi pārstāvēti novērtēšanas grupās. No 688 vērtētājiem, kuri bija iecelti tematiem, kas bija norādīti kā būtiski SSH, 10 % bija pieredze vienā vai vairākās SSH disciplīnās, savukārt 42 % bija starpdisciplināra pieredze gan SSH, gan citās ar SSH nesaistītās disciplīnās vai jauktās disciplīnās ar SSH elementiem. Kopumā 357 ekspertiem no 688 bija noteikta veida SSH pieredze, un tas veido vairāk nekā 50 % no ekspertu kopskaita.

Cilvēkresursi un mobilitāte

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosaukto darbību (MSCA) galvenais mērķis 2014. gadā bija popularizēt inovatīvas pieejas pētniecības mācībām, veicinot starpdisciplināru un starptautisku, kā arī starpnozaru mobilitāti.

MSCA ir kļuvusi par ES galveno instrumentu inovatīvu doktorantūras studiju veicināšanai. 2014. gadā tika finansēti 137 pētniecības mācību tīkli ar kopējo budžetu vairāk nekā EUR 400 miljonu. Minētais ietvēra lietišķas ievirzes doktorantūras, kurās pētniecības uzņēmumi un augstskolas kopīgi izstrādā doktorantūras programmu, kurā liela daļa doktorantūras studiju notiek neakadēmiskā vidē, un pēc šādu programmu pabeigšanas tiek piešķirts dubults vai kopīgs doktora grāds. Kopā šajās darbībās piedalījās 600 uzņēmumi. Turklāt EUR 30 miljoni tika piešķirti 12 doktorantūras programmu līdzfinansēšanai, lai palielinātu pozitīvo ietekmi uz reģionālajām, valstu un starptautiskajām finansējuma programmām Eiropā.

Ar klimatu saistītās darbības un ilgtspējīga attīstība

Tika noteikts mērķis, ka vismaz 35 % programmas “Apvārsnis 2020” budžeta jāiegulda ar klimatu saistīto darbību atbalstīšanā un 60 % virzībā uz ES ilgtspējīgumu. Lai gan šobrīd pieejamie dati aptver tikai plānotās darbības (t. i., LEIT un Sabiedrības problēmu risināšana), jaunākie aprēķini par virzību liecina, ka ilgtspējīgas attīstības gadījumā rādītājs ir 50 %, bet ar klimatu saistīto darbību gadījumā – 32 %. Bioloģiskajai daudzveidībai, kurai mērķis netika noteikts, aprēķinātais rādītājs ir 3 %.

Dzimumu vienlīdzība

Darba programmā 2014.–2015. gadam dzimumu jautājumi bija skaidri norādīti vairāk nekā 100 tematos gandrīz visās iedaļās. Dzimumu jautājumu nozīmīgums šiem tematiem tika norādīts dalībnieku portālā, lai atvieglotu pieteikšanos. Viens no mērķiem dzimumu vienlīdzības sasniegšanai programmā “Apvārsnis 2020” ietver uzdevumu nodrošināt, ka vismaz 40 % ekspertu novērtēšanas komisijās un ekspertu grupās ir sievietes. Šis mērķis tika gandrīz sasniegts, un sākotnējie rezultāti liecina, ka 35 % no vērtētājiem bija sievietes.

Starptautiskā sadarbība un līgumi

Programma “Apvārsnis 2020” ir pilnībā atvērta starptautiskai līdzdalībai un papildus vērsta uz stratēģiskām jomām, kurās notiek sadarbība ar galveno starptautisko partneru valstīm un reģioniem. 20 % visu tematu Darba programmā 2014.–2015. gadam tika norādīti kā īpaši būtiski starptautiskajai sadarbībai ar atšķirīgu mērķa pasākumu intensitāti dažādās daļās. Atbalsts tika piedāvāts starptautiskās sadarbības labākajām iniciatīvām, piemēram, Globālā pētniecības sadarbība attiecībā uz sagatavotību infekcijas slimībām (Global Research Collaboration for Infectious Disease Preparedness), Pasaules hronisko slimību pētniecības apvienība (Global Alliance for Chronic Diseases), Starptautiskais reto slimību pētniecības konsorcijs (International Rare Diseases Research Consortium), kā arī ES un Japānas sadarbībai kritisko tīklu un standartizēta datortehnikas aprīkojuma jomā. Līdz ar pāreju uz plašākiem un mazāk standartizētiem tematiem atbilstības kritēriju vietā tagad vairāk izmanto pamudināšanu, lai veicinātu starptautisko sadarbību. Tomēr un, ņemot vērā, ka pretendenti no piecām lielām attīstības ekonomikām (Brazīlija, Krievija, Indija, Ķīna un Meksika) vairs nav atbilstīgi automātiskai finansējuma piešķiršanai no programmas “Apvārsnis 2020”, sākotnējie konstatējumi liecina, ka kopumā ir samazinājies dalībnieku skaits no starptautisko partneru valstīm.

Kopā 2014. gadā 12 valstis pievienojās programmai “Apvārsnis 2020”, noslēdzot asociācijas līgumus. Norvēģija un Islande par asociētajām valstīm kļuva 2014. gada maijā. Piecas Rietumbalkānu valstis (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne un Serbija), Moldovas Republika, Turcija un Izraēla parakstīja līgumus ar Eiropas Savienību 2014. gada vasarā. 2014. gada decembrī asociācijas līgums tika parakstīts ar Fēru salām. Asociācijas līgumi ļaus šo valstu pētniecības iestādēm izmantot programmā “Apvārsnis 2020” piedāvātās finansējuma iespējas.

2014. gada 5. decembrī tika parakstīts starptautisks līgums, ar kuru noteiktām programmas “Apvārsnis 2020” daļām pievienojās Šveice. Šveice parakstīja līgumu, ar kuru tā pievienojās programmas “Apvārsnis 2020” pīlāram “Zinātnes izcilība”, kas ietver Eiropas Pētniecības padomi, Nākotnes un jaunās tehnoloģijas, Pētniecības infrastruktūras un Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības, darbības atbilstoši konkrētajam mērķim “Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana” un visbeidzot Euratom Pētniecības un mācību programmu un pasākumus, ko veic ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotais Eiropas kopuzņēmums 2014.–2020. gadam. Šis asociācijas līgums būs spēkā līdz 2016. gada 31. decembrim. Šobrīd atkarībā no tā, vai Šveice ratificēs protokolu, kas paplašina Nolīgumu par personu brīvu pārvietošanos, iekļaujot tajā Horvātiju, pēc minētā termiņa iestāšanās tiks noslēgts pilns asociācijas līgums, vai arī Šveice saglabās trešās valsts statusu.

Dalības paplašināšana

Ar programmu “Apvārsnis 2020” tika ieviesti īpaši pasākumi izcilības izplatīšanai un dalības paplašināšanai dalībvalstīs un reģionos ar nosacīti zemu pētniecības un inovāciju sniegumu. Programma “Apvārsnis 2020” finansē šādas pasākumu jomas: pētniecības iestāžu kopīgs darbs (izcilības centru veidošana vai pilnveide), kurā tika saņemti 167 atbilstīgi pieteikumi no visām dalībvalstīm, kas piedalās paplašināšanas pasākumos; EPT katedra (kas piesaista izcilus pētniekus pētniecības iestādēm ar lielu pētniecības izcilības potenciālu), kurā tika saņemti 85 atbilstīgi pieteikumi no gandrīz visām dalībvalstīm, kas piedalās paplašināšanas pasākumos; mērķsadarbība (kas būtiski pastiprina definēto pētniecības jomu, veidojot sadarbību ar starptautiskām vadošām iestādēm), kurai atbalsts tika sniegts 2014. gada uzaicinājumos, taču 2015. gadā šī joma tika slēgta. Atbalsts tiek sniegts arī COST (Eiropas sadarbība zinātnē un tehnoloģijās), kas ir viena no senākajām starpvalstu sadarbības programmām Eiropā zinātnes, tehnoloģiju un inovāciju jautājumos. Šo pasākumu budžets ir apmēram EUR 800 miljoni septiņu gadu periodam.