1.PRIEKŠVĒSTURE

Saskaņā ar 395. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (PVN direktīva) Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij ieviest īpašus pasākumus, atkāpjoties no šīs direktīvas noteikumiem, ar nolūku vienkāršot PVN iekasēšanas procedūru vai lai nepieļautu noteiktu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Tā kā ar šo procedūru paredz atkāpes no PVN vispārīgajiem principiem, saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas konsekventajiem nolēmumiem tādām atkāpēm vajadzētu būt samērīgām un to tvērumam ierobežotam.

Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2017. gada 18. septembrī, Latvija pieprasīja atļauju piemērot pasākumu, atkāpjoties no PVN direktīvas 193. panta. Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punktu Komisija 2017. gada 27. oktobra vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Latvijas pieprasījumu. Komisija ar 2017. gada 31. oktobra vēstuli paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu šo pieprasījumu.

Vispārīgs noteikums saskaņā ar PVN direktīvas 193. pantu ir tāds, ka PVN nodokļu iestādēm maksā ikviens nodokļa maksātājs, kas piegādā preces. Latvijas pieprasītās atkāpes mērķis ir attiecībā uz konkrētām precēm, proti, plaša patēriņa elektronikas precēm un mājsaimniecības elektroierīcēm šo atbildību pārcelt uz to nodokļa maksātāju, kuram piegādā preces (tā sauktā apgrieztās maksāšanas sistēma). Pieprasītās atkāpes mērķis ir cīnīties pret krāpšanu.

2.APGRIEZTĀS MAKSĀŠANAS KĀRTĪBA

Saskaņā ar PVN direktīvas 193. pantu PVN maksā tas nodokļa maksātājs, kurš piegādā preces vai sniedz pakalpojumus. Apgrieztas maksāšanas sistēmas mērķis ir uzlikt minēto atbildību nodokļa maksātājam, kuram tiek piegādātas preces vai tiek sniegti pakalpojumi.

Par pazudušā tirgotāja krāpniecisku darbību runā tad, ja tirgotāji pārdod preces un sniedz pakalpojumus, iekasē PVN no saviem klientiem un pēc tam pazūd, nepārskaitot no saviem klientiem iekasēto PVN nodokļu iestādēm. Visagresīvākajos šādas nodokļu nemaksāšanas gadījumos tās pašas preces vai pakalpojumi, izmantojot karuseļveida shēmu (kuras ietvaros preces vai pakalpojumus tirgo pāri dalībvalstu robežām), tiek piegādāti vairākas reizes, nemaksājot PVN nodokļu iestādēm, lai gan vienlaikus klients atskaita savam piegādātājam samaksāto PVN. Ir konstatēts, ka, ieceļot par atbildīgo personu, kura veic PVN nomaksu, šādos gadījumos to personu, kurai piegādā preces vai sniedz pakalpojumus, iekšzemes apgrieztās maksāšanas sistēma novērš iespēju iesaistīties šāda veida nodokļu nemaksāšanā.

3.PIEPRASĪJUMS

Latvija saskaņā ar PVN direktīvas 395. pantu pieprasīja, lai Padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, atļauj Latvijai, atkāpjoties no PVN direktīvas 193. panta, piemērot īpašu pasākumu attiecībā uz apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanu saistībā ar plaša patēriņa elektronikas preču un mājsaimniecības elektroierīču iekšzemes piegādēm.

Saistībā ar pastāvošo krāpšanu Latvija ir ieviesusi apgrieztās maksāšanas sistēmu mobilo telefonu, integrālās shēmas ierīču, planšetdatoru un klēpjdatoru jomā. Latvija uzskata, ka tādējādi šajās nozarēs ir samazinājusies krāpšana PVN jomā, bet vienlaikus tā ir novirzījusies uz plaša patēriņa elektronikas preču un mājsaimniecības elektroierīču iekšzemes piegādēm. Latvija norāda, ka krāpšanas risks ir liels, pateicoties preču īpatnībām, jo tās lielākoties ir mazas preces ar lielu vērtību.

Attiecīgā krāpšana notiek tā, ka persona, kas ir reģistrējusies kā PVN maksātājs, deklarē fiktīvus finanšu darījumus, par ko PVN ir maksājams valsts budžetā. Šie tirgotāji tad pazūd, nenomaksājot PVN parādu valsts budžetā.

Izraugoties personu, kurai piegādā preces vai sniedz pakalpojumus, par atbildīgo personu, kura veic PVN nomaksu, Latvija vēlētos cīnīties pret minēto krāpšanu, kas ir konstatēta plaša patēriņa elektronikas preču un mājsaimniecības elektroierīču nozarē. No pieprasījuma izriet un 2017. gada 12. oktobra vēstulē, kas nosūtīta Komisijai, ir apstiprināts, ka Latvija plāno jauno apgrieztās maksāšanas sistēmu šo preču piegādēm piemērot no 2018. gada 1. janvāra.

4.KOMISIJAS VIEDOKLIS

Komisija, saņēmusi pieprasījumus saskaņā ar 395. pantu, tos pārbauda, lai pārliecinātos, vai ir izpildīti pamatnosacījumi šādu pieprasījumu apmierināšanai, tas ir, vai ierosinātais īpašais pasākums vienkāršo procedūras nodokļu maksātājiem un/vai nodokļu administrācijai un vai ar šādu pasākumu var novērst konkrētu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Komisija šajā jautājumā vienmēr bijusi rezervēta un piesardzīga, lai panāktu, ka ar atkāpēm netiek traucēta vispārējās PVN sistēmas darbība, atkāpju tvērums ir ierobežots un tās ir nepieciešamas un samērīgas.

Tādēļ ikviena atkāpe no sadalītā maksājuma sistēmas var būt tikai pēdējā iespēja un ārkārtas pasākums, un ir jāsniedz garantijas par piešķirtās atkāpes nepieciešamību un ārkārtas raksturu.

Šajā sakarā jāatgādina, ka Komisijas politika ir tāda, ka apgrieztās maksāšanas kārtība tiek apsvērta tikai tad, ja vienlaikus attiecīgās preces nevar nonākt galīgajā patēriņā, slikts nodokļa maksātājs tiek aizstāts ar uzticamu un nepastāv krāpšanas risks mazumtirdzniecības līmenī vai citās dalībvalstīs, kas neizmanto šo sistēmu.

Pirmkārt, būtu jānorāda, ka attiecīgie produkti var būt paredzēti privātam patēriņam, tādējādi radot risku, ka krāpšana pārvietojas tālāk uz leju pa piegādes ķēdi, ko būtu vēl grūtāk kontrolēt. Pārnesot visu PVN saistību izpildes pienākumu uz pēdējo ķēdes posmu, risks tiktu palielināts. Turklāt pastāv risks, ka krāpšana varētu pārvietoties uz citām dalībvalstīm vai citām nozarēm. Proti, Latvija ir norādījusi, ka krāpšana attiecīgajā nozarē ir radusies tādēļ, ka apgrieztās maksāšanas sistēma ir ieviesta kaimiņu nozarēs, proti, mobilo telefonu, integrālās shēmas ierīču, planšetdatoru un klēpjdatoru jomā.

Turklāt atkāpe jebkurā gadījumā nav ilgtermiņa risinājums, kā arī tā neaizstāj pienācīgus kontroles pasākumus nozarē un attiecībā uz nodokļa maksātājiem. Lai gan Latvija savā pieprasījumā ir norādījusi, ka pašlaik ir ieviests plašs klāsts kontroles pasākumu PVN krāpnieku apkarošanai, tā nav minējusi iemeslu, kāpēc šādi kontroles pasākumi nebūtu pietiekami, lai cīnītos pret krāpšanu plaša patēriņa elektronikas preču un mājsaimniecības elektroierīču nozarē. Latvija arī nav precīzi norādījusi, kādi pasākumi ir veikti vai tiks veikti, lai cīnītos pret krāpšanu plaša patēriņa elektronikas preču un mājsaimniecības elektroierīču nozarē.

Visbeidzot, Komisija ir atteikusi vairākus pieprasījumus par atkāpi, lai piemērotu apgrieztās maksāšanas sistēmu, pamatojoties uz minētajiem apsvērumiem. Šajā saistībā, lūdzu, skatīt Komisijas paziņojumus attiecībā uz cūku audzēšanu un lopbarību (COM(2013)148, 19.3.2013. – atbildot uz Ungārijas pieprasījumu), cukura nozari (COM(2014)229, 22.4.2014. – atbildot uz Ungārijas pieprasījumu), dārgakmeņiem (COM(2014) 623, 10.10.2014. – Igaunijas pieprasījums), gaļas nozari (COM(2017) 24 final, 19.1.2017. – Slovākijas pieprasījums).