Abu dalībvalstu attiecīgās iestādes (t. i., to attiecīgās kultūras ministrijas) paralēli īstenoja divu posmu atlases procedūru (priekšatlase un galīgais ieteikums). Atlases žūrija, kurā darbojās trīspadsmit locekļi, no kuriem sešus iecēla attiecīgā dalībvalsts un pārējos septiņus — ES iestādes un struktūras, izskatīja kandidātpilsētu iesniegtos piedāvājumus, pamatojoties uz Lēmumā Nr. 1622/2006/EK noteiktajiem mērķiem un kritērijiem. 2010. un 2011. gadā konkursā piedalījās piecpadsmit Spānijas pilsētas un vienpadsmit Polijas pilsētas, un žūrija ieteica 2016. gada EKG titulu piešķirt Donostijai Sansevastjanai un Vroclavai . Eiropas Savienības Padome abas šīs pilsētas oficiāli izraudzījās 2012. gada maijā .

Vērtējot tiek izskatīts, kā īstenotas un izpildītas abas 2016. gada EKG programmas visā to norises ciklā, no to agrīnās uzsākšanas līdz ilgtspējas un pieredzes tālāknodošanas apsvērumiem.

Attiecībā uz Donostiju Sansevastjanu EKG pieredzes tālāknodošanas iespēju plānošana kopumā ir ierobežota — tai jau no paša sākuma nav skaidras oficiālas stratēģijas un politiskajām partijām trūkst kopīgas izpratnes par to, kādai vajadzētu būt EKG pieredzes tālāknodošanai. Lai gan kopumā kultūras darbinieki joprojām darbojas un pēc 2016. gada joprojām nodrošina spēcīgu kultūras saturu, tas drīzāk ir saistīts ar pilsētas esošās kultūras ietekmes spēku, nevis kādu konkrētu no EKG programmas gūtas pieredzes tālāknodošanu.

Vroclava ne tikai īstenoja plašu kultūras programmu kā neatņemamu daļu no plašākas pilsētas attīstības stratēģijas, bet arī īpaši sekmīga bija ārvalstu viesu piesaistē — saskaņā ar Vroclavas pilsētas uzdevumā veikto pētījumu 2016. gadā Vroclavu apmeklēja aptuveni 5 miljoni tūristu, no kuriem 1,6 miljoni ieradās no ārvalstīm. Polijas Centrālās statistikas pārvaldes dati arī liecina, ka Vroclavas viesnīcās 2016. gadā apmetās par 50 000 ārvalstu tūristu vairāk nekā 2015. gadā. EKG ir bijusi arī efektīva, stiprinot kultūras sadarbību un tīklus starp pilsētas un ārvalstu kultūras darbiniekiem — divās trešdaļās īstenoto projektu bija nodibināti starptautiski sakari un ziņots par dažāda veida sadarbību ar organizācijām vai māksliniekiem no 42 citām valstīm, galvenokārt Eiropas, taču tostarp arī tādām valstīm kā Brazīlija, Japāna un ASV. Kopumā arī saziņas stratēģija bija efektīva, jo 2016. gadā Polijas un 38 citu valstu presē publicēja apmēram 5500 rakstus par EKG gadu.

Donostija Sansevastjana atbalstīja pasākumus, kas skaidri atšķīrās no tās līdzšinējā kultūras piedāvājuma; EKG pasākumi tika izmantoti, lai atrisinātu sarežģītus un sensitīvus jautājumus — proti, pagātnē notikušo vardarbību un starp pilsētas kopienām pastāvošās atšķirības —, nevis vienkārši piedāvātu kultūras programmu, kas izklaidē vietējo un starptautisko auditoriju vai popularizē pilsētu. Atzīstot, ka tā bija “drosmīga izvēle”, novērtējumā arī atzīts, ka ir grūti kvantitatīvi novērtēt un saprast šādas izvēles turpmāko sociālo ietekmi. Lai gan Donostija Sansevastjana pārmērīgi nekoncentrējās uz tās jau tā ievērojamo starptautisko atpazīstamību, izmantojot starptautisko saziņu un piesaistot tūristus, tomēr skaitļi liecina, ka EKG pasākumus kopumā apmeklēja 1,08 miljoni cilvēku, no kuriem 5–10 % bija ārvalstu viesi.

EKG rīcība ir saistīta ar dažādām ES politikas jomām un programmām un papildina tās, ietekmējot ne tikai kultūras jomas ieinteresētās personas, bet arī tās, kas saistītas ar nodarbinātību (piemēram, ietekmējot spēju veidošanu), uzņēmējdarbību (piemēram, Vroclavā EKG pasākumos bija iesaistīti 14 % uzņēmumu no kultūras un radošajām nozarēm, t. i., aptuveni 450 no vairāk nekā 3000 uzņēmumu, savukārt 52 % šo uzņēmumu šķita, ka tie ir guvuši komerciālu labumu no EKG, un 40,7 % ziņoja par apgrozījuma pieaugumu 2016. gadā) vai tūrismu (Vroclavas viesnīcās 2016. gadā apmetās par 50 000 ārvalstu tūristu vairāk nekā 2015. gadā). Tā var stimulēt arī ieguldījumus ERAF līdzfinansētā kultūras infrastruktūrā, kā to apliecina ievērojamie panākumi, ko guva ERAF līdzfinansētā jaunatvērtā Mūzikas foruma koncertzāle Vroclavā (vairāk nekā 500 000 apmeklētāju 2016. gadā).

4.6.ES pievienotā vērtība

Kā jau minēts un paskaidrots iepriekš, EKG rīcība ir sasniegusi rezultātu, ko nevarētu sasniegt, veicot pasākumus tikai dalībvalstu līmenī.

Tituls pats par sevi ir šīs rīcības ES pievienotās vērtības galvenais aspekts, jo tas darbojas kā ievērojams intereses ģenerators ne tikai attiecībā uz ieinteresētajām personām no pilsētas, bet arī krietni tālākām vietām, un paver plašas iespējas Eiropas sadarbībai partnerattiecību izveides un paraugprakses nodošanas ziņā, piemēram, veidojot stabilu pārvaldību EKG pasākumu īstenošanai, palielinot vietējo kultūras organizāciju spējas vai piesaistot vietējo iedzīvotāju projektu idejas.

5.Galvenie ieteikumi un Komisijas secinājumi un rīcība

Pamatojoties uz šo ziņojumu, Komisija secina, ka EKG rīcība joprojām ir būtiska ES līmenī, tiek augstu vērtēta rīkotājpilsētās un rada plašas kultūras programmas ar pozitīviem rezultātiem un ietekmi, kuru pašreizējā izvērtēšanas posmā tomēr nevar pilnībā novērtēt, jo ir pagājis pārāk maz laika kopš EKG gada īstenošanas. Kā minēts iepriekš, ticamāku priekšstatu par šo situāciju varētu sniegt tikai pašu rīkotājpilsētu veikti novērtējumi.

Turklāt Komisija uzskata, ka abu 2016. gada titulpilsētu īstenotās programmas:

-bija inovatīvas un atbilda EKG rīcības mērķiem,

-atspoguļoja Eiropas dimensiju (jo īpaši Vroclavas programma, bet Donostijas Sansevastjanas programma mazākā mērā, jo EKG pasākumi šajā pilsētā bija daudz vairāk vērsti uz vietējiem iedzīvotājiem),

-iesaistīja vietējos iedzīvotājus un ieinteresētās personas (Sansevastjanā 60 % projektu dažādos veidos iesaistīja vietējos iedzīvotājus, kas brīvprātīgajam darbam veltīja 10 493 stundas, savukārt Vroclava izstrādāja pasākumus, kas paredzēti konkrētām grupām),

-piesaistīja kultūrai jaunu auditoriju, izmantojot īpašas stratēģijas (tādas kā “Enerģijas viļņi” Donostijā Sansevastjanā un mikroGRANTY Vroclavā), un

-var radīt gan fizisku (piemēram, jaunu vai atjaunotu kultūras un loģistikas infrastruktūru, kā tas notika Vroclavā), gan nemateriālu pieredzes tālāknodošanu (izveidojot telpu un izpausmes līdzekli, kas palīdz kopienām sarunāties, izprast un pieņemt pagātnes atšķirības, un palīdzot pilsētai un tās iedzīvotājiem sadzīvot arī turpmāk, kā tas notika Donostijā Sansevastjanā), lai gan Donostijā Sansevastjanā trūkst pienācīgas pieredzes tālāknodošanas iespēju plānošanas.

Šie galvenie konstatējumi apstiprina tos, kas izrietēja no 2015. gada un iepriekšējiem EKG novērtējumiem, t. i., EKG titulpilsētas īsteno kultūras programmas, kuras ir plašākas un inovatīvākas nekā šo pilsētu parastais ikgadējais kultūras piedāvājums, kurām ir spēcīga Eiropas dimensija, kuras iesaista gan vietējos iedzīvotājus, gan ārvalstu viesus un kuras ir saskaņā ar Līguma un EKG rīcības mērķiem.

Vēl viens jautājums, kas izriet no ārējā pētījuma — daļēji saskanot ar iepriekšējo EKG novērtējumu konstatējumiem —, ir izejas datu trūkums. Ideāla EKG rīcības izvērtēšanas procesuālā metode būtu saistīta gan ar ex ante, gan ex post novērtējuma pētījuma veikšanu. Tomēr budžeta ierobežojumu un laika trūkuma dēļ var veikt tikai ex post novērtējumu, tādējādi radot situāciju, kad nav pārliecinošu pierādījumu par rīcības ieguvumiem un ietekmi.

Līdztiesīgie likumdevēji atzīst šo problēmu. Pieņemot Lēmumu Nr. 445/2014/ES, kas attiecas uz EKG titulpilsētām no 2020. gada līdz 2033. gadam, Eiropas Parlaments un Padome nolēma novirzīt vērtēšanas slogu no Komisijas uz titulpilsētām, jo tās ir EKG rīcības galvenie finansētāji un labuma guvēji, kā arī tām ir lielākas iespējas savākt visus nepieciešamos datus. Šāda prasība veicinās to, ka kandidātpilsētas un nākamās titulpilsētas veiks datu vākšanas pasākumus jau programmas īstenošanas sākumposmos. Tādējādi tā arī palīdzēs EKG uzlabot titulgadam izvirzīto mērķu sasniegšanu. Lai palīdzētu pilsētām šajā darbā, Komisija savā tīmekļa vietnē publicēja pamatnostādnes.

Pēc astoņu līdzīgu ikgada novērtējumu veikšanas — katru reizi par citu EKG pilsētu pāri — ārējā pētījumā ir ietverti tikai daži ieteikumi, no kuriem lielākā daļa ir ļoti konkrēti un saistīti ar vispārējās EKG rīcības dimensijām, kas balstās uz nepārbaudītiem novērojumiem. Tie lieliski papildina daudzos ieteikumus, kas sniegti iepriekšējos gados un ko apstiprinājusi Komisija, jo īpaši vajadzību laikus noteikt institucionālo kārtību, izveidot stabilu un efektīvu izpildes komandu, kas saņemtu spēcīgu politisko atbalstu, nodrošināt valsts ieinteresētību un iesaistīšanos, nodrošināt pareizo līdzsvaru starp kontroli un māksliniecisko neatkarību, ievērot kultūras jomas ieinteresēto personu saistības, iekļaut Eiropas sadarbību kultūras programmā, vienlaikus arī aktīvi paplašinot līdzdalību kultūras jomā, un plānot pieredzes tālāknodošanu jau sākumposmā. Komisija piekrīt vērtētāja vispārējam ieteikumam, ka EKG rīcība būtu jāturpina, un Lēmumā Nr. 445/2014/ES šāda turpināšana jau ir paredzēta līdz 2033. gadam. Vērtētājs pilsētām jo īpaši iesaka vākt un analizēt lielos datus, kā arī pārskatīt EKG pieteikuma veidlapu, lai redzētu, kā kandidātpilsētas plānot to darīt. Lai gan Komisija atzīst rīkotājpilsētu ieinteresētību lielo datu labākā izmantošanā, nevar ietvert pieteikuma veidlapā kritērijus, kas nav skaidri minēti lēmumā, kurš reglamentē EKG rīcību. Tomēr tā izpētīs — kā to iesaka arī vērtētājs —, kā izvērtēšanas pamatnostādnēs efektīvāk risināt ar lielajiem datiem saistītos jautājumus.

Turklāt Komisija piekrīt līgumslēdzēju ieteikumam, ka oficiālajam un neoficiālajam atbalstam, ko EKG pasākuma izstrādes posmā sniedz uzraudzības komiteja, ir būtiska nozīme un tas būtu jāturpina, tostarp apmeklējot izraudzītās pilsētas.

Visbeidzot, attiecībā uz ieteikumiem, kas konkrēti adresēti ES iestādēm, Komisija norāda, ka atbilstīgi vērtētāja ieteikumam progresa un uzraudzības ziņojumos īpaša uzmanība jau ir pievērsta jautājumiem, uz kuriem attiecas Lēmumā Nr. 445/2014/ES izklāstītie atlases kritēriji, un ka pilsētu priekšlikumi par uzraudzību un izvērtēšanu ir vairākkārt vērtēti atlases un uzraudzības procedūru laikā.