Par to oficiālo kontroļu vispārējo darbību, kas veiktas dalībvalstīs (2017./2018. gadā), lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem

·ikgadējos ziņojumus, ko iesniegušas valstu iestādes par to veiktajām kontroles darbībām;

Viens no ES integrētās pārtikas nekaitīguma politikas pīlāriem — no lauka līdz galdam — ir efektīva oficiālās kontroles sistēma, kas izveidota ar mērķi pārbaudīt, kā uzņēmēji nodrošina atbilstību ES standartiem visā pārtikas un barības apritē.

Ir izveidots visaptverošs ES tiesiskais regulējums, kura mērķis ir nodrošināt saskaņotas kontroles visā pārtikas un barības apritē — no lauka līdz galdam, kā arī piemērotu uzraudzību, vienlaikus garantējot efektīvu iekšējā tirgus darbību un tirdzniecību ar trešām valstīm.

Šajā ziņojumā ir sniegti daži ieteikumi, kā vēl vairāk pastiprināt oficiālo kontroļu sistēmas, izmantojot amatpersonām paredzētus informācijas tīklus un informāciju no privātām nodrošināšanas sistēmām, kā arī publicējot oficiālo kontroļu rezultātus.

Komisijas kontroles attiecībā uz to, kā dalībvalstis ievieš oficiālās kontroles visā pārtikas un barības apritē, sniedz skaidru priekšstatu par dalībvalstu sniegumu, tām pārbaudot un panākot to, ka uzņēmēji nodrošina atbilstību pārtikas un barības aprites tiesību aktiem, kā arī noteikumiem par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem. Tādējādi tās būtiski sekmē tiesību aktu pārskatīšanas procesu, kura mērķis ir nodrošināt, ka ES tiesību akti “atbilst paredzētajam mērķim”.

Komisija uzskata, ka ir jābūt pieejamiem piemērotiem resursiem, lai veiktu pārbaudes uz vietas. Attiecībā uz tik dažādiem jautājumiem kā krāpšana pārtikas jomā, pārbaudes par to, vai pārtika un barība tiek pareizi marķēta, vai kaušanas laikā tiek īstenotas labas higiēnas prakses un vai augu aizsardzības līdzekļi tiek lietoti atbilstoši, pārbaudes uz vietas ir ļoti svarīgas.

Lielākā daļa dalībvalstu ziņoja, ka galvenās problēmas, kas ietekmē to VDKP īstenošanu, ir darbinieku skaits, finanšu un/vai aprīkojuma resursi. Dažās dalībvalstīs šīs grūtības pārvarēt palīdzēja gan labāka datu analīze, gan IT rīku izmantošana un dokumentācijas kontroles, savukārt citas valstis ziņoja, ka nespēj pilnībā īstenot savus kontroles plānus.

Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai tiktu īstenotas uz risku balstītas oficiālās kontroles, kas sīki aprakstītas un plānotas valsts daudzgadu kontroles plānos (VDKP). Oficiālo kontroļu mērķis ir pārliecināties, ka uzņēmēji visā pārtikas un barības apritē ievēro piemērojamos tiesību aktus, un — gadījumā, ja tā nav, — dalībvalstīm būtu jānodrošina minēto tiesību aktu izpilde un jārīkojas, lai panāktu, ka šie uzņēmēji atkal tos ievēro. Komisijas dienesti veic revīzijas, lai pārbaudītu, kā dalībvalstis īsteno oficiālās kontroles un saistītās izpildes panākšanas darbības.

Savos VDKP dalībvalstīm būtu jāizvirza stratēģiski mērķi attiecībā uz oficiālo kontroļu organizēšanu. Tomēr mazāk nekā trešdaļa valstu (Beļģija, Dānija, Francija, Igaunija, Itālija, Īrija, Kipra, Somija un Vācija) ziņoja par konkrētiem galvenajiem darbības rādītājiem (GDR), kas izmantoti, novērtējot šo valstu oficiālo kontroļu efektivitāti. Šādu GDR rezultātu iekļaušana nodrošinātu labāku izpratni par to, kā katra dalībvalsts izmantotu kontroļu iznākumu, lai pēc vajadzības pielāgotu VDKP.

Ar OKR tika ieviesta standarta parauga veidlapa gada pārskatiem, un dalībvalstīm tie būs arī jāiesniedz elektroniski. Ar OKR tiek pagarināts šādas informācijas un datu iesniegšanas termiņš (no 30. jūnija līdz 31. augustam). Tas, ka ziņošana par oficiālo kontroļu iznākumiem, neatbilstības gadījumu veidiem un skaitu, kā arī pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu dalībvalstu VDKP efektīvu darbību, tiek veikta elektroniski un saskaņotā veidā, palīdzēs Komisijai analizēt un salīdzināt šādus datus gan dalībvalstīs, gan starp tām.

Pārskati lielā mērā atšķiras pēc datu izklāsta un pēc sniegto datu rakstura. Tas apgrūtina to analīzi un salīdzināšanu un rada būtiskas grūtības Komisijai, sagatavojot šo gada pārskatu.

-dalībvalstīm ir pienākums nozīmēt vienu struktūru, kas koordinē VDKP sagatavošanu, saskaņošanu, pārskatīšanu un aktualizēšanu, kā arī ziņošanu par to;

Vispārīgie pārtikas aprites tiesību akti galveno atbildību par to, lai tiktu nodrošināts, ka pārtika ir nekaitīga, nosaka uzņēmējiem, kas iesaistīti pārtikas/barības apritē. Īpašos ES noteikumos ir paredzētas prasības attiecībā uz bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu, kā arī lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (aizsargāti cilmes vietu nosaukumi, aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un garantētas tradicionālās īpatnības).

Dalībvalstis ziņoja, ka galvenās stratēģijas, kas palīdz tām mazināt personāla skaita samazinājumu, bija datu analīze un uzlabotas IT sistēmas.

2017./2018. gadā lielākajā daļā dalībvalstu bija jānovērš sekas, ko izraisīja Nīderlandes izcelsmes fipronila incidents, kā rezultātā tika izņemtas no aprites un atsauktas olas un olu produkti visā ES (šis gadījums jo īpaši ir atzīmēts Beļģijas, Čehijas, Dānijas, Francijas, Itālijas, Nīderlandes, Polijas, Somijas un Ungārijas pārskatos).

Trešo personu atbilstības novērtēšanas struktūras sertificē Eiropas pārtikas un barības aprites uzņēmumus atbilstoši vairākām privātām kvalitātes nodrošināšanas shēmām. Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Dānija un Nīderlande ziņoja par to, kā tās šo shēmu ietvaros iegūto informāciju izmanto savos riska novērtējumos. Piemēram, Nīderlande organizēja sanāksmes ar šādu shēmu īpašniekiem.

Citas dalībvalstis ziņo vispārīgāk par to, kā to veiktās kontroles ietekmē mērķus. Piemēram, Nīderlande norādīja, ka izmanto dzīvnieku labturības rādītājus, lai izvirzītu mērķus oficiālo kontroļu programmām. Nīderlandes kompetentās iestādes kontroļu efektivitāti mērīja, izmantojot arī īpašus projektus, tādus kā “Gaļas piegādes ķēdes uzlabojumu plāns”, “Varš cūku barībā” un “Atbilstības uzraudzība sarkanās gaļas kautuvēs un putnu gaļas kautuvēs”. Gada pārskatā norādīts, ka 2017. gadā veiktais darbs ar mērķa grupas analīzēm un uzraudzības stratēģiju izstrādi, gaidot ietekmes novērtējumus, sniedza labāku priekšstatu par atbilstību un — attiecīgi — par oficiālo kontroļu efektivitāti.

Dalībvalstīm ir jāveic pašu kontroles sistēmu revīzijas vai jāorganizē revīzijas, kas tām tiek veiktas, lai nodrošinātu to atbilstību Regulai.

Lielākā daļa dalībvalstu norādīja, ka uzņēmējiem, kas iesaistīti pārtikas apritē, joprojām trūkst izpratnes par tiesiskajām prasībām. Tādi aspekti kā liela darbinieku rotācija, kvalificēta personāla piesaistīšanas sarežģījumi un nepietiekamas apmācības veicina to, ka uzņēmēji nepietiekami izpilda dažas tiesiskās prasības.

Kopumā riski bija saistīti ar dzīvnieku vai augu slimību iespējamu izplatīšanos un/vai ar to ierobežošanas grūtībām, izsekojamības zudumu, kā arī ar tādiem pārtikas nekaitīguma apdraudējumiem patērētājiem kā, piemēram, alergēni, saindēšanās ar pārtiku un ķīmiskais piesārņojums.

Lielākā daļa neatbilstību, par ko ziņoja kompetentās iestādes visās dalībvalstīs, bija saistītas ar trūkumiem labas higiēnas prakses ievērošanā un infrastruktūras uzturēšanā, kā arī ar to, ka uzņēmēji vai nu neveica pārbaudes, vai nereģistrēja pašu veikto pārbaužu rezultātus.

Neviena dalībvalsts neziņoja par konkrētām savu VDKP izmaiņām. Vienīgās paziņotās izmaiņas bija balstītas uz oficiālo pārbaužu rezultātiem un informāciju, kas iegūta no laboratoriju veiktām pārtikas un barības produktu analīzēm.

Dalībvalstis gada pārskatos norāda, ka kopumā ir ieviestas pietiekamas oficiālās kontroles sistēmas. Lielākā daļa valstu ziņo arī par plāniem papildus uzlabot to lietderīgumu. Visbiežāk minētie līdzekļi šā mērķa sasniegšanai bija IT sistēmas, datu analīze, kvalitātes rokasgrāmatas un apmācības.

-kontroles tīklu izveide noteiktās specializētās nozarēs (piem., tādi pārtikas uzlabošanas līdzekļi kā pārtikas piedevas un pārtikas aromatizētāji; materiāli, kas saskaras ar pārtiku; eksporta kontrole), lai paaugstinātu gan to darbinieku, kuri veic nozares oficiālās kontroles, gan uzņēmēju kompetences līmeni.

Vairākas dalībvalstis ziņoja par (uzlabotu) IT sistēmu un datu analīzes tehnoloģiju izmantošanu kā par veidu, kā uzlabot oficiālo kontroļu efektivitāti un lietderīgumu. Citi pārskatos minētie piemēri bija arī šādi:

Dalībvalstis piemēroja virkni izpildes panākšanas darbību — no mutiskiem un rakstiskiem brīdinājumiem līdz preču izņemšanai un iznīcināšanai un uzņēmēju apstiprinājumu (pagaidu) atņemšanai vai ierobežošanai. Dažas dalībvalstis kā atturošu pasākumu izmantoja administratīvos sodus. Nodošana izskatīšanai tiesā tika izmantota kā galējais risinājums.

oattiecībā uz ārkārtas situācijām — par problēmām, kas radušās no jauna, vai jaunām norisēm.

opar būtiskām vai pastāvīgām problēmām, kas saistītas ar noteikumu piemērošanu un to izpildes panākšanu;

Viens no revīziju elementiem ir pārbaudes uz vietas, kad Komisijas eksperti sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, veicot oficiālās kontroles. Komisijas ekspertiem regulāri palīdz eksperti no dalībvalstīm.

Komisija konstatēja dažus uzlabojumus saistībā ar augu aizsardzības līdzekļiem (AAL) — attiecībā uz atļauju piešķiršanu, tirdzniecību un ilgtspējīgu lietošanu. Taču dalībvalstīm ir jānovērš trūkumi, kas attiecas uz AAL atļauju piešķiršanas procesu, integrēto kaitēkļu pārvaldības sistēmu novērtēšanu, valsts rīcības plānu pārskatīšanu un piemērošanas aprīkojuma testēšanu. Komisija ir uzsākusi saskaņotu riska indikatoru izveides procesu sadarbībā ar dalībvalstīm, lai aplēstu to risku attīstību, kas saistīti ar augu aizsardzības līdzekļu lietošanu.

Attiecībā uz dzīvnieku labturību Komisija pabeidza projektu par dzīvnieku pārvadājumiem ar autotransportu un pa jūru. Lai arī bija vērojami uzlabojumi dzīvnieku labturības ziņā, joprojām saglabājas būtiskas problēmas. Attiecībā uz jūras pārvadājumiem Komisija vēlas sadarboties ar Eiropas Jūras drošības aģentūru, lai uzlabotu to kuģu atbilstību dzīvnieku labturības prasībām, ar kuriem pārvadā mājlopus.

Pārtikas nekaitīguma jomā faktu vākšanas misijas pēc fipronila gadījuma veicināja to, ka tika uzlaboti ES līmenī pieejamie instrumenti, kas paredzēti līdzīgu gadījumu pārvaldībai un ierobežošanai.

Komisija publicē arī pārskata ziņojumus, kuros sniegts pārskats par revīzijas sērijās aplūkoto jomu, apzinot to, kas darbojas un kas ne, saistībā ar kontroļu veikšanu un tiesību aktu piemērošanu, kā arī sniedzot dalībvalstīs īstenotās labas prakses piemērus. Šie ziņojumi nodrošina pamatu BTSF iniciatīvas ietvaros notiekošai informācijas apmaiņai ar dalībvalstu ekspertiem, kuru veic, lai apspriestu apzinātās biežāk sastopamās problēmas un dalītos ar labas prakses piemēriem.

2018. gada decembra beigās dalībvalstis veica koriģējošas darbības vai uzņēmās apmierinošas saistības, lai novērstu trūkumus pieņemamā termiņā:

• attiecībā uz 96 % ieteikumu, kas sniegti pēc revīzijām 2014.–2016. gada pārskata periodā, un

• attiecībā uz 95 % ieteikumu, kas sniegti pēc revīzijām 2015.–2017. gada pārskata periodā.

Sagatavojot revīzijas un sniedzot informāciju politikas veidošanas procesos, ir svarīgi ņemt vērā valstij specifiskas zināšanas. Tādēļ DG SANTE Veselības un pārtikas revīziju un analīzes direktorāts uztur un publicē valstu profilus. To atjauninājumi nodrošina šā procesa pārredzamību.

Šie valstu profili ir publiski pieejami un nodrošina pārskatu attiecībā uz visām dalībvalstīm par:

·pēdējiem pieciem publicētajiem revīzijas ziņojumiem;

·Komisijas novērtējumu par darbībām, ko dalībvalstis īsteno, reaģējot uz tās revīzijām un revīzijas ieteikumiem;

·kontroļu organizēšanu dalībvalstīs, pamatojoties uz šo valstu iesniegto informāciju;

·attiecīgajām saitēm uz dalībvalstu tīmekļa vietnēm, ko tās norādījušas.

6.2.Atbalsts dalībvalstīm

Komisija atbalsta dalībvalstis, lai, izmantojot tīklus un apmācības, uzlabotu to spēju panākt ES tiesību aktu izpildi.

6.2.1.Tīkli

Veselības un pārtikas revīziju un analīzes direktorāts uztur vairākus tīklus un darba grupas, kurās piedalās amatpersonas no dalībvalstu un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas Eiropas Ekonomikas zonas līguma pušu kompetentajām iestādēm, lai pārrunātu un veicinātu noteiktu ES tiesību aktu aspektu īstenošanu.

Kopš 2008. gada divu tīklu pārstāvji regulāri satiekas, lai dalītos pieredzē par VDKP izstrādi un īstenošanu, kā arī ziņošanu par to, un par valstu revīzijas sistēmu (VRS) īstenošanu saistībā ar oficiālajām kontrolēm. 2017. un 2018. gadā VDKP tīkla pārstāvji satikās deviņas reizes. Sanāksmes lielākoties bija veltītas tam, lai izstrādātu un pabeigtu gada pārskatu standarta veidlapu paraugus. Viena apakšgrupas sanāksme 2018. gadā tika veltīta tam, lai pārskatītu pamatnostādnes par VDKP sagatavošanu. VDKP tīkls izstrādāja arī gada pārskatu standarta veidlapas parauga elektronisko versiju — rīku “Gada pārskata iesniegšana par oficiālajām kontrolēm”, lai palīdzētu dalībvalstīm sagatavoties OKR īstenošanai.

VRS tīkla pārstāvji 2017. un 2018. gadā tikās četras reizes. Sanāksmes veicināja pieredzes, informācijas par bieži sastopamajām problēmām un identificēto labu/labāko prakšu apmaiņu starp biedriem, un tīkls ierosināja veikt pamatnostādņu, ar kurām nosaka kritērijus revīzijas veikšanai, pārskatīšanu.

Pārstāvji no dalībvalstu nacionālo kontaktpunktu tīkla dzīvnieku aizsardzībai pārvadājumu laikā (NKP) regulāri tiekas kopš 2010. gada, lai apmainītos ar zināšanām par bieži sastopamām problēmām un rastu risinājumu, kā īstenot un izpildīt dzīvnieku labturības prasības pārvadājumu laikā. Šis tīkls kopš 2014. gada ir sagatavojis vienprātības Tīkla dokumentus, kuros sniegti norādījumi par dzīvnieku labturības prasību praktisko īstenošanu un identificētas labas kontroļu prakses. 2017. un 2018. gadā NKP tīkla pārstāvji tikās četras reizes, lai pārrunātu izmaiņas gada pārskatos par dzīvnieku labturības kontrolēm pārvadājumu laikā, par neatšķirtu teļu pārvadājumiem, kā arī par dzīvnieku pārvadājumiem uz trešām valstīm un ekstrēmās temperatūrās. 2017. gadā NKP pabeidza Tīkla dokumentu par dzīvu dzīvnieku eksportu ar autotransportu.

Darba grupa par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu 2017.–2018. gadā tikās četras reizes. 2017. gadā Komisija publicēja pirmo ziņojumu par tiesību aktu par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu (PIL) īstenošanu. Minētā grupa aktīvi apsprieda šo ziņojumu, kā arī PIL īstenošanu atsevišķās dalībvalstīs kopā ar šo valstu sākotnējo valsts rīcības plānu pārskatīšanu. 2018. gadā apspriedēs uzmanība tika pievērsta Komisijas sagatavotajiem saskaņotajiem riska indikatoriem, PIL vides aspektiem un dalībvalstu konstatētajiem problēmjautājumiem saistībā ar Integrētās kaitēkļu pārvaldības īstenošanu un tās novērtēšanu saimniecību līmenī.

Darba grupu augu aizsardzības līdzekļu (AAL) formulēšanai un šīs jomas tiesību aktu izpildes panākšanai mērķis ir novērst galvenos trūkumus, kas identificēti revīziju sērijās, kuras attiecībā uz oficiālām kontrolēm saistībā ar AAL izvietošanu tirgū tika veiktas laikposmā no 2012. līdz 2016. gadam. 2017. un 2018. gadā tika organizēta viena darba grupas sanāksme par AAL formulēšanu un analīzi, un tajā uzmanība tika pievērsta tādu atsauces dokumentu izstrādei, ar kuriem varētu nodrošināt dalībvalstīm norādījumus par analītisko stratēģiju un analītisko rezultātu interpretāciju. Darba grupa jautājumos, kas attiecas uz AAL tiesiskā regulējuma izpildes panākšanu, sapulcējās divreiz 2017. gadā un vienreiz 2018. gadā. Viena no šīm sapulcēm tika organizēta kā darbseminārs, un tajā uzmanība tika pievērsta oficiālajām kontrolēm lielapjoma noliktavās, importa kontrolēm ostās un augu aizsardzības līdzekļu ražotāju pārbaudēm. Tas nodrošināja noderīgu pamatu dalībvalstīm saistībā ar to, kā uzlabot pārbaužu darbības šajā jomā.

6.2.2.“Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai” (BTSF)

BTSF programma ir Komisijas iniciatīva, kuras mērķis ir organizēt apmācību ieinteresētajām pusēm tādās jomās kā ES pārtikas un barības aprites tiesību akti un dzīvnieku veselības un labturības noteikumi, kā arī augu veselības noteikumi, bioloģiskā lauksaimniecība un kvalitātes shēmas. Komisijas kontroļu (piem., revīziju) iznākums palīdz identificēt apmācību vajadzības. 2017. un 2018. gadā BTSF programmā ietilpa darbsemināri par dažādām tēmām, piemēram, rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem novēršana un kontrole, veterināro dienestu gatavība dabas katastrofām un apmācības par iekšējām revīzijām.