LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 15.12.2008 
SEC(2008) 3005  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
pavaddokuments Pazi ņojumam un Ieteikumam par pacientu droš ību, ieskaitot vesel ības 
aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
 
{COM(2008) 836 gal īgā redakcija} 
{COM(2008) 837 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008)3004} 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
pavaddokuments Pazi ņojumam un Ieteikumam par pacientu droš ību, ieskaitot vesel ības 
aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un kontroli 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
1. P ROBLĒMAS APRAKSTS  
1.1. Risin āmais jaut ājums vai probl ēma 
Pasaules Vesel ības organiz ācija pacientu droš ību definē kā pacienta pasarg ātību no lieka vai 
potenciāla apdraud ējuma, kad tiek sniegta vesel ības aprūpe. Par nev ēlamu notikumu izplat ību 
un saslimst ību Eiropas Savien ības dalībvalstu vesel ības aizsardz ības sistēmās apkopots maz 
pierādījumu, tom ēr to skaits aug. Eirop ā lielākā daļa pierādījumu par pacientiem konstat ētu 
nevēlamu notikumu izplat ību un to izrais ītajām sekām gūti no Apvienotaj ā Karalistē, Spānijā 
un Francij ā veiktajiem p ētījumiem. Min ētie pētījumi un respondentu aptaujas, kuras ietekmes 
novērtējumam notika k ādā ārējā datu vākšanas projekt ā, ļauj aplēst, ka ES dal ībvalstīs no 8 % 
līdz 12 % hospitaliz ēto pacientu, sa ņemot vesel ības aprūpi, cieš no nev ēlamiem notikumiem. 
Veselības aprūpē iegūtas infekcijas — jaut ājums, kam pašreiz ējā iniciatīva velta visliel āko 
uzmanību, — ir viens no biež ākajiem un potenci āli kaitīgākajiem cēloņiem, kuru d ēļ tiek 
netīši apdraud ēta veselība, un skarts ir vid ēji katrs divdesmitais slimn īcas pacients jeb 
4,1 miljonu pacientu Eiropas Savien ībā ik gadu. Nereti slimn īcā iegūtas infekcijas ir gr ūti 
ārstēt, jo minētās infekcijas izraisošiem mikroorganismiem piem īt antibakteri ālā rezistence. 
Citi nevēlamu notikumu c ēloņi ir ārstniecības kļūdas, piem ēram, pacients sa ņem nepareiz ās 
zāles, nepareizu devu, tiek pie ļautas ķirurģijas kļūdas, medic īnisko ierīču darbības kļūdas, 
kļūdaina diagnoze vai anal īžu rezultātiem neatbilstoša r īcība. 
1.2. Nemain īgas politikas sekas  
Komisija vair ākās jomās jau ir veikusi konkr ētus pasākumus, lai r ūpētos par pacientu droš ību. 
Tomēr tās labā ieguldītie pūliņi lielākoties bija velt īti, lai kontrol ētu konkrētus veselības riska 
avotus, piem ēram, zāļu drošumu, medic īniskās ierīces un pacientu antibakteri ālo rezistenci. 
Parasti min ētie pasākumi vair āk koncentr ējas uz konkr ētiem cēloņiem vai faktoriem un 
necenšas likvid ēt kultūras, vadības, sistēmas, saziņas un procesu ālos šķēršļus kopum ā. 
Atbildību par pacientu droš ību pirmām kārtām uzņemas dalībvalstis, tom ēr Eiropas Savien ība 
var veicin āt sadarbību starp dal ībvalstīm un sniegt atbalstu to veiktajiem pas ākumiem 
konkrētās jomās, kurās ES rīcībai var b ūt pievienot ā vērtība. ES pas ākumi ir izš ķirīgi, jo 
infekcijas izplat ās pāri robežām, pacientu un profesion āļu mobilit ātes dēļ veselības aprūpi 
sniedz pāri robežām un visā ES ir nepieciešams v ākt un pārraudzīt datus. ES r īcībai ir vēl 
lielāka pievienot ā vērtība, jo tai ir politiska noz īme un tā ir atpazīstama, tādējādi pacientu 
drošība ir viena no dal ībvalstu vesel ības priorit ātēm, kas sniedz apjomrad ītus ietaup ījumus un 
galu galā caur labas prakses apmai ņu nodrošina efekt īvu dalīšanos ar zin āšanām. Ja Eiropas 
Savienība nerīkosies ap ņēmīgāk, nevēlami notikumi b ūs par slogu dal ībvalstu vesel ības 
sistēmām, jo ietekm ēs veselības aizsardz ību un ekonomiku. 
 
LV 3   LV 2. M ĒRĶI 
2.1. Visp ārējais mērķis 
Uzlabot cilv ēku veselību, veikt slim ību profilaksi un nov ērst draudus cilv ēku veselībai, kā 
noteikts L īguma 152. pant ā. 
2.2. Konkr ēti mērķi 
(1) Aizsargāt ES iedzīvotājus no nov ēršamiem draudiem, kas iesp ējami vesel ības aprūpē, 
to skaitā veselības aprūpē iegūtas infekcijas. 
(2) Atbalstīt dalībvalstis, lai izveidotu pien ācīgas un adekv ātas stratēģijas nevēlamu 
notikumu, to skait ā veselības aprūpē iegūtu infekciju, profilaksei vesel ības aprūpē, 
apkopojot Eiropas Savien ībā labākos pieejamos pier ādījumus un speci ālās zināšanas. 
(3) Veicināt ES pilso ņu pārliecību, ka to r īcībā ir pietiekama un vispus īga inform ācija par 
drošuma pak āpēm un kompens ācijas iesp ējām ES vesel ības sistēmās, ieskaitot zi ņas 
veselības aprūpes sniedz ējiem savā valstī un pārējās dalībvalstīs. 
2.3. Operat īvie mērķi 
Kopumā tika izvirz īti desmit operat īvie mērķi: vairot dal ībvalstu politisko apzi ņu par pacientu 
drošības probl ēmas mērogu un nopietn ību; vākt viendab īgus un sal īdzināmus datus par 
pacientu droš ību; izstrādāt vienotu terminolo ģiju un rādītājus; dalīties ar labu  praksi un 
pieredzi; izstr ādāt un veicin āt pacientu droš ības izpētes programmu; veicin āt to, lai 
pacientiem un to ģimenēm būtu pieejama inform ācija, lai starp dal ībvalstīm, ES iest ādēm un 
lielākajām Eiropas un st arptautiskaj ām organiz ācijām notiktu sadarb ība pacientu droš ības 
jautājumos. 
Saistībā ar vesel ības aprūpē iegūtām infekcij ām operat īvie mērķi ir veicin āt, lai kop ā ar 
Eiropas Slim ību profilakses un kontroles centru ( ECDC ) izstrādātu pārraudzības metodes, 
rādītājus, kas ļautu nov ērtēt veselības aprūpē iegūtu infekciju profilakses un kontroles 
īstenošanu un efektivit āti, ieteikumus par labu praksi un minim ālās infrastrukt ūras prasības, 
kā arī veselības aprūpes darbinieku m ācību programmu. 
3. S TRATĒĢISKIE RISIN ĀJUMI  
3.1. Iesp ējamie risin ājumi  
Iepriekšējā sadaļā apzinātos stratēģiskos mērķus varētu īstenot, izmantojot četrus šādus 
stratēģiskos risin ājumus. 
(1) Nav papildu ES r īcības — netiek veiktas nek ādas izmai ņas ( status quo ). 
Dalībvalstis, ieinteres ētās personas un starptautisk ās organiz ācijas turpina darbu 
pacientu droš ības jomā, un Komisija to nekoordin ē un nestimul ē. 
(2) Ciešāka sadarb ība ar dal ībvalstīm un cit ām strukt ūrām, izmantojot tehnisk ās 
vadlīnijas. Komisija uzlabotu sadarb ību ar dal ībvalstīm un cit ām strukt ūrām. 
Komisija, piem ēram, varētu pievērst lielāku uzman ību pacientu droš ībai vesel ības 
aizsardzības programm ā un pamatprogramm ā pētniecībai un tehnolo ģiju attīstībai. 
 
LV 4   LV Komisija ar īdzan varētu enerģiskāk mudināt dalībvalstis sadarboties jaut ājumā par 
veselības aprūpē iegūtām infekcij ām un izstr ādāt tehniskās vadlīnijas ar Eiropas 
Slimību profilakses un kontroles centra starpniec ību un p ārraudzības strukt ūru 
sadarbības tīklu. 
(3) Ciešāka sadarb ība ar dal ībvalstīm un cit ām strukt ūrām, kuru atbalsta t ādas 
ieteikuma ties ības kā Komisijas pazi ņojums un Padomes ieteikums. Šādā 
gadījumā Komisija v ēl vairāk sadarbotos ar dal ībvalstīm un citām struktūrām un šajā 
jautājumā izstrādātu paziņojumu un Padomes ieteikumu, lai veicin ātu politisko 
pienākumu pild īšanu dal ībvalstīs pacientu droš ības jomā, un formul ētu virkni 
ieteikumu, k ā veselības aprūpes sistēmās mazināt nevēlamu notikumu skaitu. 
(4) Ciešāka sadarb ība ar dal ībvalstīm un citām struktūrām, kuru atbalsta regul ējošs 
instruments, piem ēram, Komisijas l ēmums. Šādā gadījumā 2. risinājums būtu 
papildināts ar tiesību akta priekšli kumu, kura pamat ā būtu Lēmums Nr. 2119/98/EK, 
kas pievērstu uzman ību konkrētiem vesel ības aprūpē iegūtu infekciju profilakses un 
kontroles aspektiem saska ņā ar šā lēmuma 7. pantu (komiteju proced ūra). Tomēr ar šo 
tiesību akta priekšlikumu nevar ētu risināt vispārējos pacientu droš ības jautājumus, jo 
nav atbilst īga juridisk ā pamata. 
3.2. S ākumposm ā noraidītie risinājumi  
Tika izslēgts risinājums par ties ību aktu (ar ī regula vai direkt īva) pacientu droš ības jomā, jo 
subsidiarit ātes un proporcionalit ātes apsvērumu dēļ būtu ārkārtīgi sarežģīti pamatot konkr ētu 
un detaliz ētu tiesību aktu, kas aptver visus priekšlikuma aspektus. 
4. I ETEKMES ANAL ĪZE 
4.1. Ietekmes nov ērtēšanā pielietotās metodes  
Lai novērtētu, kā veselības aizsardz ību un ekonomiku var ētu ietekm ēt atšķirīgi stratēģiskie 
risinājumi, ietekmes nov ērtējuma vajadz ībām veica kvantitat īvas simul ācijas. Min ētajos 
risinājumos izmantoja datus tikai par slimn īcām, nevis par ambulatoro apr ūpi, jo pirmie ir 
labāk dokument ēti par otriem, un galvenok ārt slimnīcās aktualiz ējas jautājums par vesel ības 
aprūpē iegūtām infekcij ām. Līdz šim nebija iesp ējams noteikt tiešu c ēloņsakarību starp labu 
pacientu droš ības stratēģiju, sistēmu un strukt ūru un faktisko pacientu droš ību, jo trūka datu 
par stāvokli Eiropas Savien ībā. Tāpēc veicot apr ēķinus, vad ījās pēc tā, cik labi dal ībvalstu 
pacientu droš ības sistēmas atbilda tam, ko speci ālajā literatūrā vispār pieņemts uzskat īt par 
labu praksi. 
Vispārējās pacientu droš ības stratēģijas pamat ā ir pieņēmums, ka daž ādās dalībvalstu grup ās 
pacientu droš ības rezult āti atšķiras atkar ībā no tajās izveidot ās sistēmas, un šie rezult āti 
atbilstoši main ās amplitūdā no 7,5 % l īdz 16,6 % (vid ējais rādītājs ir 10 %) p ēc slimnīcā 
notikušiem starpgad ījumiem, kas min ēti speciālajā literatūrā. Šis visp ārējais risinājums tika 
pārskatīts, ar ECDC  infekcijas kontroles eksper tu grupas atbalstu izstr ādājot arī atsevišķu 
potenciālu risinājumu tikai tam, lai samazin ātu veselības aprūpē iegūtu infekciju skaitu. 
4.2. Ietekme vesel ības aizsardz ības un ekonomikas jom ā 
1. stratēģiskais risin ājums 
 
LV 5   LV No pētījuma, kas veikts š ā ietekmes nov ērtējuma vajadz ībām, izriet, ka status quo  gadījumā 
(t.i., ES m ērogā nebūs vairāk pacienta droš ībai veltītu pasākumu) Eiropas Savien ībā ar 
hospitaliz āciju saist īto nevēlamo notikumu skaits sasniegs aptuveni 10 miljonus (ieskaitot 
veselības aprūpē iegūtu infekciju gad ījumus), no kuriem 4,4 miljoni gad ījumu ir nov ēršami, 
jeb vēl vairāk nekā 50 000 persongadi nov ēršama hospitaliz ācijas laika. 
Sevišķi veselības aprūpē iegūtu infekciju gad ījumā, pamatojoties uz jaun ākajiem apskatiem 
par vesel ības aprūpē iegūtām infekcij ām Eirop ā un rezult ātiem par nozokomi ālas 
bakteriēmijas pārraudzības programm ām vairāku dalībvalstu slimn īcās, var apr ēķināt, ka 
veselības aprūpē iegūtas infekcijas skar vid ēji 5 % hospitaliz ēto pacientu un iesp ējams aplēst, 
ka ES katru gadu 4,1 miljonam cilv ēku (saslimst ība ar vesel ības aprūpē iegūtām infekcij ām ir 
pavisam 4,5 miljoni gad ā) bijusi vismaz viena vesel ības aprūpē iegūta infekcija. Katru gadu 
tādēļ mirušo skaits sasniedz aptuveni 37 000. 
2. stratēģiskais risin ājums 
Ar šo risin ājumu pan āktu ātrāku virzību, jo tas paredz cieš āku sadarb ību starp dal ībvalstīm un 
pārējām struktūrām, īpaši zināšanu apmai ņu. Simulācijā izrādījās, ka visas ES dal ībvalstis, 
kurās ir „nepietiekamas” un „apmierinošas" zi ņošanas sist ēmas par pacientu droš ību un 
izglītošanās sistēmas, gūtu panākumus un nev ēlamu notikumu biežums b ūtu to valstu l īmenī, 
kuras ierindotas starp valst īm ar „labu” zi ņošanas sist ēmu un izgl ītošanās sistēmu par pacientu 
drošību. Tas noz īmētu, ka min ētās valstis, kur ās patlaban nev ēlamo notikumu skaits 
hospitaliz ēto cilvēku vidū ir vidēji 14 %, pietuvotos valst īm, kurās vidējais rādītājs atbilstīgi 
šim risinājumam būs 12 %. Konkr ēti tas noz īmētu, ka sal īdzinājumā ar attiecīgo risinājumu 
novēršamu nev ēlamu notikumu skaits saruktu par 298 371 gad ījumiem, t ādējādi 
hospitaliz āciju saīsinātu par 3450 persongadiem. 
Īpašajā risinājumā par vesel ības aprūpē iegūtām infekcij ām pieņēma, ka, pastiprinot sadarb ību 
ar dalībvalstīm un pārējām struktūrām, izmantojot tehnisk ās vadlīnijas, pan āktu, ka vesel ības 
aprūpē iegūtu infekciju skaits saruktu kopum ā par 5 %, kas atbilst ceturtda ļai no potenci ālā ar 
tādu infekciju saist īto starpgad ījumu samazin ājuma, par kur ām rakstīts speciālajā literatūrā. Ja 
nav politiskas ap ņēmības viest organizatoriskas un r īcības izmai ņas, maz ticams, ka izdotos 
samazināt veselības aprūpē iegūtās infekcijas par 20-30 %, kas princip ā ir izdarāms (vajadz īga 
intensīva profilakse un kontrole s programma, tostarp p ārraudzība un vesel ības aprūpes 
darbinieku izgl ītošana). Tiek pie ņemts, ka kopum ā ir iespējams veiksm īgi samazin āt veselības 
aprūpē iegūtās infekcijas, jo kaut k ādi stratēģiski risinājumi aizsardz ībai pret infekcij ām ir 
visās ES-27 valst īs.  
Risinājumā par vesel ības aprūpē iegūtām infekcij ām izvirzītais 5 % samazin ājums ik gadu 
novērstu 225 000 vesel ības aprūpē iegūtas infekcijas. Sal īdzinājumā ar nevēlamu notikumu 
samazinājumu kopum ā HCAI  samazinājums ir tik augsts t āpēc, ka vesel ības aprūpē iegūtas 
infekcijas ir visvienk āršāk un vis ātrāk novēršamas. 225 000 gad ījumos ņemts vērā arī 
ievērojams vesel ības aprūpē iegūtu infekciju biežuma un mirst ības slogs. Samazin ājums par 
5 % ļautu arīdzan ietaup īt 274 miljonus euro vesel ības aizsardz ības izdevumu, un 
produktivit ātes ziņā tie atbilst 68,5 miljoniem euro. 
3. stratēģiskais risin ājums 
Šis risinājums paredz, ka tiks izstr ādāti tādi ieteikuma ties ību instrumenti k ā paziņojums vai 
ieteikums, un dal ībvalstīs augstā līmenī būtu sagaidāma apņēmīga politiska r īcība pacientu 
drošības jomā. Varētu likvidēt vispārējos kultūras, vadības, sistēmas, saziņas un procesu ālos 
 
LV 6   LV šķēršļus, kas apgr ūtina pacientu droš ību, un integr ēt HCAI  vispārējā pacientu droš ības 
stratēģijā. Ir pieņemts, ka šaj ā risinājumā dalībvalstīm būtu jāiesaistās visaktīvāk. Tādēļ 
uzskata, ka visp ārīgajā risinājumā ES mēroga rīcībai būs tālejošāka ietekme 3. strat ēģiskajā 
risinājumā un visas ES valstis sasniegs sal īdzinoši lab āku līmeni saist ībā ar nevēlamiem 
notikumiem, par kuriem rakst īts speciālajā literatūrā. Tas nozīmē, ka paraugvalstis b ūtu tikpat 
efektīvas un visas p ārējās dalībvalstis tuvotos zi ņotajam vid ējam nevēlamo notikumu l īmenim 
— 10 % („ ļoti labi”). Š ī tomēr ir piesardz īga prognoze (vid ējā novēršamības līmeņa dēļ), kaut 
gan arī tad būtu iespējams izvair īties no vair āk nekā 750 000 nov ēršamiem nev ēlamiem 
notikumiem un sa īsināt hospitaliz āciju par v ēl vairāk nekā 8000 persongadu. 
Risinājumam, kas m ērķēts tikai uz vesel ības aprūpē iegūtu infekciju samazin āšanu, 
prognozējamas pat lab ākas sekmes, jo infekciju kont roles metodes ir labi zin āmas un tās ir ātri 
pielietojamas; turkl āt infekcijas ir viegli nov ēršamas. Tiek pie ņemts, ka apl ēstais 
samazinājums var patieš ām būt 20 %, jeb ik gadu nov ērsīs 900 000 vesel ības aprūpē iegūtu 
infekciju gad ījumu, tādējādi ietaupot 1,10 miljardus euro sabiedr ības veselības izdevumu, un 
tas atbilstu 247 miljoni em euro lielam produktivit ātes pieaugumam. 
4. stratēģiskais risin ājums 
Šis risinājums paredz cieš āku sadarb ību ar dal ībvalstīm un citām struktūrām, kuras pamat ā 
būs regulējošs instruments, piem ēram, Komisijas l ēmums. Tom ēr šāds lēmums risin ātu ar 
infekcijām saistītus jautājumus, nevis visp ārējus un sistem ātiskus pacientu droš ības 
jautājumus, jo šaj ā jautājumā trūkst juridisk ā pamata. T ādēļ tiek pie ņemts, ka pacientu 
drošības priekšroc ības sakrit īs ar 2. strat ēģiskajā risinājumā minētajām. 
Saistībā ar vesel ības aprūpē iegūtām infekcij ām, priekšroc ības, iesp ējams, neb ūtu necik 
lielākas par 2. strat ēģiskajā risinājumā minētajām, jo esošais juridiskais pamats neaptvertu 
visus priekšlikuma operat īvos mērķus un tādēļ būtiskas vienot ās veselības aprūpē iegūtu 
infekciju apkarošanas strat ēģijas daļas paliktu neizmantotas. T āpēc netiek gaid īts, ka šis 
risinājums būs veiksmīgāks par risin ājumu, kas pied āvā uzlabot sadarb ību ar dal ībvalstīm 
(2. risinājums).  
4.3. Ietekme uz nodarbin ātību 
Sagaidāms, ka visi strat ēģiskie risin ājumi (izņemot, ja st āvoklis paliek nemain īgs) 
nodarbinātībā izpaudīsies cerīgi, jo ziņošanai, pārraudzībai un infekciju kontrolei vesel ības 
aprūpes iestādēs nepieciešams vair āk resursu.  
Prognozējot stāvokli ES 27 valst īs, kur kopum ā ir 2,88 miljoni slimn īcas gultu, ja uz 
600 gultām nodarbin ātu vienu infekcijas kontroles medic īnas māsu, pieņemot, ka tagad vienu 
infekciju kontroles medic īnas māsu nodarbina uz 1000 slimn īcas gultu, papildus b ūtu 
jānodarbina 1920 medic īnas māsu. Pieņemot, ka vid ējās ES izmaksas gad ā ir 42000 euro uz 
vienu kontroles medic īnas māsu, 2. strat ēģiskajam risin ājumam būtu nepieciešams papildus 
atvēlēt aptuveni 80 miljonus euro. 3. strat ēģiskajā risinājumā pieņemts, ka uz 250 slimn īcas 
gultām būtu nodarbin āma vēl viena infekciju kontroles medic īnas māsa, tādējādi nodarbin ātas 
būtu vēl 8640 medic īnas māsas un gada izdevumi sasniegtu aptuveni 363 miljonus euro. 
4. stratēģiskais risin ājuma ietekme nodarbin ātības jomā būtu salīdzināma ar 2. strat ēģisko 
risinājumā panākto ietekmi. 
 
LV 7   LV 4.4. Ietekme uz vidi 
Ietekme uz vidi galvenok ārt attiecas uz konkr ētu veselības aprūpē iegūtu infekciju jomu, un ar 
citiem nev ēlamu notikumu c ēloņiem to var saist īt tikai maz ākā mērā. 2. un 3. strat ēģiskajā 
risinājumā neliela ietekme uz vidi visticam āk radīsies tāpēc, ka tiek vair āk izmantotas 
vienreizēji lietojamas medic īniskās ierīces un dezinfekcijas l īdzekļi/ķīmiskas vielas, tom ēr šo 
ietekmi bija sarež ģīti precizēt. 4. strat ēģiskais risin ājuma ietekme nodarbin ātības jomā būtu 
salīdzināma ar 2. strat ēģisko risinājumā panākto ietekmi. 
5. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Šajā tabulā apkopotas prognozes par atš ķirīgajiem strat ēģiskajiem risin ājumiem un tas, k ā 
izdotos sasniegt konkr ētos izvirzītos mērķus. Skaitļi ir noapa ļoti. 
 I stratēģiskais 
risinājums II stratēģiskais 
risinājums III stratēģiskais 
risinājums  IV stratēģiskais 
risinājums 
Konkrētais mērķis 
Nr. 1 
ES cilv ēku 
aizsargāšana no 
apdraudējuma  Mazi pan ākumi, 
galvenokārt valstīs, 
kurās pacientu 
drošība ir politiska 
prioritāte Novēršamu 
nevēlamu notikumu 
skaits samazin ātos 
kopumā par 300 000  Novēršamu 
nevēlamu notikumu 
skaits samazin ātos 
kopumā par 
750 000   
 O ar nelieliem 
uzlabojumiem  + ++ + l īdz ++  
Konkrētais mērķis 
Nr. 2 
Atbalstīt 
dalībvalstis, lai 
izstrādātu 
pacientu droš ības 
stratēģijas Bez papildu ES 
līmeņa atbalsta  Neliels papildu 
atbalsts ES l īmenī, 
sniedzot tehnisko 
vadību par vesel ības 
aprūpē iegūtām 
infekcijām Visu dal ībvalstu 
politiskā atbildība 
un vadība, labas 
prakses apmai ņa 
Iespējama ātra 
īstenošana  Politiska atbild ība, ja 
pievienots 
ieteikums; l ēmums 
aplūko dažus 
veselības aprūpē 
iegūto infekciju 
aspektus, un tas b ūtu 
juridiski saistošs  
 O + ++ + l īdz ++  
Konkrētais mērķis 
Nr. 3  
Stiprināt ES 
pilsoņu pārliecību  O + ++ + l īdz ++  
 
Pamatojoties uz iepriekšmin ēto, izrādījās, ka vēlamais strat ēģiskais risin ājums ir Komisijas 
paziņojuma priekšlikums un Padomes ieteik ums priekšlikums par pacientu droš ību un 
veselības pakalpojumu kvalit āti, ieskaitot vesel ības aprūpē iegūtu infekciju profilaksi un 
kontroli. 
 
LV 8   LV 6. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒJUMS  
Ierosināja rādītāju un datu kopumu, kas v ācami, lai turpm āk varētu mērīt iniciatīvas ietekmi 
uz ekonomiku un soci ālo jomu. Pl ānots novērtēt vispārējo pacientu droš ības iniciat īvu, arī 
ieteikuma īstenošanu ar ārējo speciālistu palīdzību, lai nov ērtētu tās svarīgumu, rezultativit āti 
un efektivit āti. Šis nov ērtējums var ētu būt vispusīga dažādu ar vesel ības jomu saist ītu 
iniciatīvu novērtējuma projekta da ļa.