par to deleģēto pilnvaru īstenošanu, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par to deleģēto pilnvaru īstenošanu, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem

1. Ievads un juridiskais pamats

Ar šo ziņojumu Komisija pilda pienākumu, kas tai noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulas (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem (turpmāk “Pārtikas informācijas regula”) 51. panta 2. punktā. Pārtikas informācijas regulas 51. panta 2. punkts prasa, lai Komisija iesniegtu Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to deleģēto pilnvaru īstenošanu, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar minēto regulu. Ziņojumu sagatavo ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms tam, kad beidzas piecu gadu deleģēšanas laikposms, kas sākās 2011. gada 12. decembrī. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome pret šādu pagarinājumu neiebilst vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

2. Deleģēšanas īstenošana

Pārtikas informācijas regulas 51. panta 2. punkts pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus, kas minēti regulas 9. panta 3. punktā, 10. panta 2. punktā, 12. panta 3. punktā, 13. panta 4. punktā, 18. panta 5. punktā, 19. panta 2. punktā, 21. panta 2. punktā, 23. panta 2. punktā, 30. panta 6. punktā, 31. panta 2. punktā, 36. panta 4. punktā un 46. pantā.

Kopš Pārtikas informācijas regulas stāšanās spēkā Komisija ir pieņēmusi šādus trīs deleģētos aktus.

a) Komisijas deleģētā regula, ar ko groza Pārtikas informācijas regulu saskaņā ar 36. panta 4. punktu attiecībā uz informāciju par to, ka pārtika nesatur lipekli vai ka tā saturs pārtikā ir samazināts.

Šā tiesību akta mērķis bija radīt satvaru brīvprātīgi sniegtas pārtikas produktu informācijas formulējumam attiecībā uz to, ka pārtika nesatur lipekli vai ka tā saturs pārtikā ir samazināts. Saskaņā ar iepriekšējo Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/39/EK par īpašas diētas pārtikas produktiem šādas informācijas, it īpaši tādu apgalvojumu kā “nesatur lipekli” vai “ļoti zems lipekļa saturs”, sniegšanu reglamentē Komisijas 2009. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 41/2009 par tādu pārtikas produktu sastāvu un marķēšanu, kas piemēroti cilvēkiem, kuri nepanes lipekli . Kā noteikts 41. apsvērumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulā (ES) Nr. 609/2013 par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, līdz ar Direktīvas 2009/39/EK un Komisijas 2016. gada 20. jūlija Regulas (EK) Nr. 41/2009 atcelšanu noteikumi par informāciju attiecībā uz to, ka pārtika nesatur lipekli vai ka tā saturs pārtikā ir samazināts, bija jāpārceļ uz Pārtikas informācijas regulu. Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1155/2013 atļāva šo pārcelšanu, savukārt ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 828/2014 vēlāk tika paredzēta detalizēta informācija attiecībā uz iepriekš minēto apgalvojumu lietojumu.

b) Komisijas deleģētā regula, ar ko groza Pārtikas informācijas regulas II un III pielikumu attiecībā uz atsevišķiem graudaugiem, kas izraisa alerģiju vai nepanesamību, un pārtiku, kam pievienoti fitosterīni, fitosterīnu esteri, fitostanoli vai fitostanolu esteri.

Šis tiesību akts tika pieņemts, pamatojoties uz Pārtikas informācijas regulas 10. panta 2. punktu un 21. panta 2. punktu un izvirzot šādus divus mērķus. Pirmkārt, pamatojoties uz Pārtikas informācijas regulas 21. panta 2. punktu, kas Komisijai uzliek par pienākumu pārskatīt alerģiju vai nepanesamību izraisošo vielu vai produktu sarakstu, lai nodrošinātu patērētāju labāku informēšanu, tika atjaunināts regulas II pielikumā iekļautais šādu vielu vai produktu saraksts; tika grozīta atsauce uz lipekli saturošajiem graudaugiem, proti, kviešiem, iekļaujot speltas kviešus kā kviešu sugu, bet norādi “kamut”, kas attiecas uz reģistrētu tirdzniecības zīmi, aizstājot ar faktisko īpašo sugas nosaukumu “Horasānas kvieši”. Otrkārt, lai aizsargātu patērētāju veselību vai drošu pārtikas produktu lietošanu, tika grozīts Pārtikas informācijas regulas III pielikums, pamatojoties uz Pārtikas informācijas regulas 10. panta 2. punktu, kas atļauj grozījumus īpašu marķēšanas prasību sarakstā, kurš attiecas uz konkrētiem pārtikas produktiem. Lai nodrošinātu, ka pārtika, kam pievienoti fitosterīni, fitosterīnu esteri, fitostanoli vai fitostanolu esteri, sasniedz to patērētāju mērķa grupu, kuriem ir nepieciešams kontrolēt holesterīna līmeni asinīs, tika ieviesta atbilstīga norāde, kas jāiekļauj šādas pārtikas marķējumā.

c) Komisijas deleģētā regula par “ar inženierijas paņēmieniem iegūtu nanomateriālu” definīciju.

Pārtikas informācijas regulas 18. panta 5. punkts uzliek par pienākumu Komisijai “ar inženierijas paņēmieniem iegūtu nanomateriālu” definīciju, kas sākotnēji noteikta regulas 2. panta 2. punkta t) apakšpunktā, koriģēt un pielāgot atbilstīgi tehnikas un zinātnes attīstībai vai definīcijām, par kurām panākta vienošanās starptautiskā līmenī. Ņemot to vērā, 2013. gada 12. decembrī Komisija pieņēma Komisijas Deleģēto regulu, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem attiecībā uz termina “ar inženierijas paņēmieniem iegūti nanomateriāli” definīciju, un tajā pašā dienā par šo tiesību aktu paziņoja Eiropas Parlamentam un Padomei.

2014. gada 12. martā Eiropas Parlaments, uzskatot, ka Komisija ar konkrētu pārtikas piedevu izslēgšanu no definīcijas darbības jomas ir pārsniegusi tai deleģētās pilnvaras, pieņēma rezolūciju, kurā tiek iebilsts pret deleģēto regulu.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Regula (ES) 2015/2283 par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001, kuru sāks piemērot no 2018. gada 1. janvāra, pārņem “ar inženierijas paņēmieniem iegūtu nanomateriālu” definīciju, kas pašlaik ir noteikta Pārtikas informācijas regulā. Attiecīgi ar inženierijas paņēmieniem iegūtu nanomateriālu definīcija — līdz ar attiecīgo deleģēto pilnvaru piešķiršanu Komisijai — ir jāsvītro no Pārtikas informācijas regulas un jāaizstāj ar atsauci uz šajā regulā noteikto definīciju.

Pārtikas informācijas regula paredz turpmākas deleģētās pilnvaras. Tomēr līdz šim Komisija vēl nav izmantojusi citus juridiskos pamatus, lai pieņemtu deleģētos aktus saskaņā ar Pārtikas informācijas regulu. Ir svarīgi norādīt, ka regula tiek piemērota tikai kopš 2014. gada 13. decembra, un daži noteikumi ir piemērojami tikai no 2016. gada 13. decembra. Konkrētāk,

a) saskaņā ar Pārtikas informācijas regulas 13. panta 4. punktu Komisija izstrādā salasāmības noteikumus obligātajām ziņām, kas jānorāda (parasti uz marķējuma) attiecībā uz konkrētu pārtikas produktu. Šajā sakarā, pirms turpināt attiecībā uz salasāmību nepieciešamā deleģētā akta sagatavošanu, ir jāgūst papildu pieredze par jauno noteikumu praktisko piemērojamību;

b) Pārtikas informācijas regulas 21. panta 2. punkts uzliek par pienākumu Komisijai sistemātiski pārskatīt un vajadzības gadījumā atjaunināt regulas II pielikumā iekļauto alerģiju vai nepanesamību izraisošo vielu vai produktu sarakstu. Saskaņā ar šo noteikumu Komisija turpina novērtēt II pielikuma saraksta turpmāku grozījumu nepieciešamību;

c) Pārtikas informācijas regulas 9. panta 3. punkts, 12. panta 3. punkts, 19. panta 2. punkts, 23. panta 2. punkts, 30. panta 6. punkts, 31. panta 2. punkts un 46. pants dod Komisijai iespēju noteikt papildu nosacījumus attiecībā uz dažādiem regulas tehniskajiem aspektiem. Regula visā pilnībā tiks piemērota tikai no 2016. gada 13. decembra, tāpēc, lai varētu pieņemt lēmumus par minēto deleģēto pilnvaru atbilstīgu izmantojumu, vispirms nepieciešams turpināt patērētāju uztveres pētījumus.