Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 156/05)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Alpes-Maritimes”

PGI-FR-A1148-AM02

Paziņojuma datums: 10.2.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Vīnu apraksts

Ar AĢIN “Alpes-Maritimes” apzīmēto produktu specifikācijas I nodaļas 3.3. punktā “Vīnu apraksts”, kā arī 7.2. punktā “Produktu specifika”, ir papildināts vīnu apraksts, lai precizētu informāciju par vīnu krāsu un organoleptiskajām īpašībām.

Šie precizējumi ir iekļauti arī vienotā dokumenta iedaļās “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu” un “Vīna(-u) apraksts”.

2. Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes

Specifikācijas I nodaļas 5. punktā to šķirņu sarakstam, kas izvēlētas AĢIN “Alpes-Maritimes” ražošanai, ir pievienotas šķirnes ‘Artaban N’, ‘Floreal B’, ‘Monarch N’, ‘Muscaris B’, ‘Prior N’, ‘Solaris B’, ‘Soreli B’, ‘Souvignier gris B’, ‘Vidoc N’ un ‘Voltis B’.

Šīs šķirnes uzskata par izturīgām pret sausumu un kriptogāmiskām slimībām. Tās ļauj izmantot mazāku augu aizsardzības līdzekļu daudzumu un vienlaikus atbilst šķirnēm, ko izmanto ar šo AĢIN apzīmēto vīnu ražošanai. Tās nemaina šā AĢIN vīnu īpašības.

Ar šo šķirņu ieviešanu ir papildināta vienotā dokumenta iedaļa “Galvenās vīna vīnogu šķirnes”.

3. Ģeogrāfiskais apgabals

Specifikācijas I nodaļas 4.1. punktā ir oficiāli atjaunināts ģeogrāfiskā apgabala apraksts.

Ir precizēta atsauce uz administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora gadu – valsts mēroga atsauce, kurā sadalījumā pa departamentiem ir uzskaitītas pašvaldības, kas ietilpst ar šo AĢIN apzīmēto produktu ražošanas apgabala sastāvā. Tas ir 2018. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikators.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Alpes-Maritimes”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

5. Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Nedzirkstošie sarkanvīni, sārtvīni un baltvīni

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Alpes-Maritimes” apzīmē nedzirkstošos sarkanvīnus, sārtvīnus un baltvīnus.

Nedzirkstošajiem vīniem ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Alpes-Maritimes” faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 9 %.

Attiecībā uz nedzirkstošajiem vīniem faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas sliekšņa jeb robežas lielums (tikai dzirkstošajiem), kopējā spirta tilpumkoncentrācija, kopējais skābuma saturs, gaistošā skābuma saturs, kopējais sēra dioksīda un oglekļa dioksīda (tikai dzirkstošajiem) saturs atbilst Kopienas regulējumā noteiktajam.

Sarkanvīniem parasti ir augsts tanīnu līmenis, tie ir izsmalcināti un stipri. Tiem ir rubīnsarkans vai granātkrāsas ietērps ar purpursarkanām nokrāsām.

Sārtvīni ir vai nu ar ziedu aromāta niansēm, vai augļaini un ar garšvielām piemītošām notīm, tiem ir spēcīga garšas struktūra, kas atkarīga no izmantotajām izejvielu kombinācijām, un svaiguma izjūtu lielākoties raisa ‘Grenache N’ un ‘Cinsault N’ šķirnes vīnogas. Tiem ir spilgti sārts ietērps ar laškrāsas lāsumiem.

Baltvīni ir sarežģīti un izsmalcināti, tiem ir īpaši raksturīgi ziedu un citrusaugļu aromāti. Tie apvieno izsmalcinātību, augļainumu un dzīvīgumu, un tiem ir gaišdzeltens ietērps ar zaļganiem vai skaidriem un spoži zeltainiem lāsumiem.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābuma saturs Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Augstas kvalitātes dzirkstošie vīni

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Alpes-Maritimes” apzīmē augstas kvalitātes dzirkstošos sarkanvīnus, sārtvīnus un baltvīnus.

Augstas kvalitātes dzirkstošajiem vīniem ir smalki un eleganti burbuļi, ko papildina patīkams svaigums ar ziedu vai augļu aromātiem– atkarībā no mucā esošā vīnu maisījuma veidošanā izmantotajām vīnogu šķirnēm. Augstas kvalitātes dzirkstošos vīnus lielākoties iegūst no ‘Grenache N’ un ‘Mourvèdre N’ šķirnes vīnogām, ražojot sārtvīnus, un no ‘Vermentino B’ un ‘Sémillon B’ šķirnes, ražojot baltvīnus. Tie ir augļaini un ar ziedu aromātiem, un to organoleptiskās īpašības atgādina nedzirkstošos vīnus.

Attiecībā uz augstas kvalitātes dzirkstošajiem vīniem faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas sliekšņa jeb robežas lielums (tikai dzirkstošajiem), kopējā spirta tilpumkoncentrācija, kopējais skābuma saturs, gaistošā skābuma saturs, kopējais sēra dioksīda un oglekļa dioksīda (tikai dzirkstošajiem) saturs atbilst Kopienas regulējumā noteiktajam.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālais kopējais skābuma saturs Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Attiecībā uz vīndarības metodēm jāievēro arī attiecīgie pienākumi, kas minēti Kopienas tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā (code rural et de la pêche maritime)

b) Maksimālais ražas iznākums

120 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Alpes-Maritimes” apzīmēto vīnu ražošana notiek Alpes-Maritimes departamentā.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Sauvignon gris G’ – ‘Fié gris’

‘Ugni blanc B’

‘Piquepoul noir N’

‘Cabernet-Sauvignon N’

‘Téoulier N’

‘Muscat Ottonel B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Mauzac B’

‘Gascon N’

‘Mérille N’

‘Mouyssaguès’

‘Saint-Pierre doré B’

‘Gros Manseng B’

‘Gewurztraminer Rs’

‘Voltis B’

‘Solaris B’

‘Colombard B’

‘Plant droit N’ – ‘Espanenc’

‘Chatus N’

‘Liliorila B’

‘Gamay N’

‘Persan N’

‘Pinot gris G’

‘Terret blanc B’

‘Counoise N’

‘Elbling B’

‘Plant de Brunel N’

‘Carcajolo N’

‘Colombaud B’ – ‘Bouteillan’

‘Gamay de Bouze N’

‘Muresconu N’ – ‘Morescono’

‘Gamaret’

‘Sacy B’

‘Muscat cendré B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Graisse B’

‘Fuella nera N’

‘Baroque B’

‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon blanc’

‘Bourboulenc B’ – ‘Doucillon blanc’

‘Tannat N’

‘Montils B’

‘Sémillon B’

‘Muscardin N’

‘Riesling B’

‘Soreli B’

‘Valdiguié N’

‘Piquepoul blanc B’

‘Roussette d’Ayze B’

‘Mondeuse blanche B’

‘Meunier N’

‘Lledoner pelut N’

‘Aramon gris G’

‘Mourvèdre N’ – ‘Monastrell’

‘Lauzet B’

‘Joubertin’

‘Aubin vert B’

‘Carcajolo blanc B’

‘Arinarnoa N’

‘Petit Courbu B’

‘Etraire de la Dui N’

‘Prior N’

‘Corbeau N’ – ‘Douce noire’

‘Prunelard N’

‘Grenache blanc B’

‘Muscaris B’

‘Riminèse B’

‘Petit Manseng B’

‘Verdesse B’

‘Couderc noir N’

‘Ondenc B’

‘Piquepoul gris G’

‘Clarin B’

‘Clairette B’

‘Noir Fleurien N’

‘Monerac N’

‘Artaban N’

‘Cot N’ – ‘Malbec’

‘Rivairenc N’ – ‘Aspiran noir’

‘Chardonnay B’

‘Arbane B’

‘Mollard N’

‘Select B’

‘Souvignier gris Rs’

‘Chenanson N’

‘Gouget N’

‘Viognier B’

‘Blanc Dame B’

‘Brachet N’ – ‘Braquet’

‘Aramon N’

‘Terret gris G’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’

‘Béclan N’ – ‘Petit Béclan’

‘Muscat à petits grains roses Rs’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Courbu B’ – ‘Gros Courbu’

‘Muscat à petits grains rouges Rg’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Folle blanche B’

‘Aubin B’

‘Folignan B’

‘Carignan blanc B’

‘Bouillet N’

‘Portan N’

‘Négret de Banhars N’

‘Tourbat B’

‘Jurançon noir N’ – ‘Dame noire’

‘Codivarta B’

‘Pinot noir N’

‘Varousset N’

‘Castets N’

‘Auxerrois B’

‘Tibouren N’

‘Mancin N’

‘Béquignol N’

‘Bachet N’

‘Carignan N’

‘Roublot B’

‘Villard blanc B’

‘Perdea B’

‘Morrastel N’ – ‘Minustellu’, ‘Graciano’

‘Rosé du Var Rs’

‘Muscat à petits grains blancs B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Ekigaïna N’

‘Duras N’

‘Terret noir N’

‘Seinoir N’

‘Aubun N’ – ‘Murescola’

‘Grassen N’ – ‘Grassenc’

‘Durif N’

‘Calitor N’

‘Arrouya N’

‘Molette B’

‘Pascal B’

‘Floreal B’

‘Oberlin noir N’

‘Picardan B’ – ‘Araignan’

‘Mourvaison N’

‘Marselan N’

‘Arriloba B’

‘Feunate N’

‘Saint-Macaire N’

‘Melon B’

‘Villard noir N’

‘Tressot N’

‘Merlot N’

‘Mondeuse N’

‘Marsanne B’

‘Barbaroux Rs’

‘Segalin N’

‘Muscadelle B’

‘Claverie B’

‘Gramon N’

‘Roussanne B’

‘Furmint B’

‘Macabeu B’ – ‘Macabeo’

‘Monarch N’

‘Petit Meslier B’

‘Chenin B’

‘Grenache N’

‘Crouchen B’ – ‘Cruchen’

‘Portugais bleu N’

‘Carmenère N’

‘Caladoc N’

‘Raffiat de Moncade B’

‘Aligoté B’

‘Genovèse B’

‘Knipperlé B’

‘Orbois B’

‘Brun Fourca N’

‘Semebat N’

‘Tempranillo N’

‘Muscat de Hambourg N’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Précoce de Malingre B’

‘Cabernet blanc B’

‘Brun argenté N’ – ‘Vaccarèse’

‘Listan B’ – ‘Palomino’

‘Cinsaut N’ – ‘Cinsault’

‘Sylvaner B’

‘Courbu noir N’

‘Aranel B’

‘Muscat d’Alexandrie B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Egiodola N’

‘Alicante Henri Bouschet N’

‘Jurançon blanc B’

‘Camaralet B’

‘Pineau d’Aunis N’

‘Meslier Saint-François B’ – ‘Gros Meslier’

‘Négrette N’

‘Servanin N’

‘Grolleau gris G’

‘Précoce Bousquet B’

‘Nielluccio N’ – ‘Nielluciu’

‘Saint Côme B’

‘Gringet B’

‘Chasan B’

‘Altesse B’

‘Biancu Gentile B’

‘Müller-Thurgau B’

‘Grenache gris G’

‘Pagadebiti B’

‘Milgranet N’

‘Maréchal Foch N’

‘Rivairenc blanc B’ – ‘Aspiran blanc’

‘Bouquettraube B’

‘Bouchalès N’

‘Goldriesling B’

‘Aramon blanc B’

‘Rivairenc gris G’ – ‘Aspiran gris’

‘Cabernet franc N’

‘Mayorquin B’

‘Pinot blanc B’

‘Grolleau N’

‘Mauzac rose Rs’

‘César N’

‘Vermentino B’ – ‘Rolle’

‘Vidoc N’

‘Petit Verdot N’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Ģeogrāfiskā apgabala un produkta specifika

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Alpes-Maritimes” apzīmēto produktu ražošanas ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Francijas dienvidaustrumos, Provansas Alpu Azūra krasta (Provence-Alpes-Côte d’Azur) reģionā, un robežojas ar Vidusjūru, aptver visu Piejūras Alpu (Alpes-Maritimes) departamenta teritoriju. Tam ir raksturīga liela ainaviskā dažādība. Faktiski šā departamenta lauksaimnieciskā daļa ir ierobežota un atrodas piekrastes joslas tuvumā, kur pastāv spēcīga konkurence par zemi, kā arī ielejās, kas vērstas kalnu virzienā, un kalnu nogāzēs, kurās ir vislabākie apstākļi. Šajās kalnu nogāžu teritorijās vīnogulāji tradicionāli tiek audzēti pamīšus ar olīvkokiem, un ielejas vairāk orientējas uz ziedu vai dārzeņu audzēšanu.

Produkciju ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Alpes-Maritimes” iegūst nelielos vīndārzos (mazākos par 50 hektāriem), kas ir sadalīti daudzās lielākās vai mazākās “saliņās” (Nice, Saint Jeannet un Saint-Paul-de-Vence pašvaldības teritorijā) nelielu saimniecību ietvaros.

Minētie vīndārzi atrodas Alpu Provansas centrā, pie Provansas kaļķakmens iegulu austrumu robežas, un lielākoties ir izvietoti Nicā un tās apkārtnē, bet par augsnes apakškārtu tiem jāpateicas “pliocēna revolūcijai”, kas izveidoja šo plašo jūru, kura tādējādi paplašinājās Dienvidprovansas virzienā. Radītajām nogulumiežu iegulām ir raksturīgi biezi oļu konglomerāti, kurus sauc par “Vāras (Var) pliocēna deltas konglomerātiem”. Ainavas, kas izveidojās kvartāra periodā, radīja Provansā jauna veida zemes slīpumu, šoreiz virzienā uz rietumiem, un tas pacēla šos konglomerātus līdz pat 600 m augstumam virs jūras līmeņa – tā izveidojās stāvie pakalni.

Šo ģeoloģisko formāciju augsnes sastāv no kaļķakmens smilts konglomerātiem un noapaļotiem oļiem, kas radušies līdzās esošo Alpu kalnu masīvu erozijas rezultātā. Būtisks izņēmums ir Lérins salu dolomītiskās māla un kaļķakmens augsnes, kas bagātas ar magniju.

Vīndārzus ierīko līdz pat 400 metru augstumam, gandrīz tikai uz kalnu nogāzēm, kas vērstas virzienā no ziemeļiem uz dienvidiem, un retumis arī uz plakankalnēm pauguru virsotnēs, ņemot vērā to zemesgabalu orientāciju uz austrumiem vai rietumiem, kas rūpīgi izvēlēti vīnogu ražas izaudzēšanai. Vīnogulājus stāda šauros cilvēka izveidotās zemes josliņās jeb “terasēs”, kuru augsnē ir noapaļoti oļi, kuri sajaukti ar ļoti gaišām rupjām smiltīm (izveidojot konglomerātu jeb “pudiņu”), ar retām māla dzīslām.

Gada vidējais nokrišņu daudzums ir 830 mm, un ir liels saules gaismas daudzums – 2 820 stundas gadā.

Vīnogulājiem labvēlīgā klimata veidošanā ievērojama nozīme ir Vāras (Var) ielejai. Tā ļauj vējiem brīvi pūst gar pakalnu malām, un tādēļ uz vīndārziem iedarbojas ziemeļu vēji, kas naktī un arī rīta pūš lejup no Alpiem, pēc tam – jūras vēsmas, kas dienas beigās ir jūtamas no austrumu puses. Kaut arī saimniecību ekonomisko līdzsvarotību daļēji nodrošina tas, ka ir jāstāda visas tās vīnogu šķirnes, kas ļauj izstrādāt oriģinālās kombinācijas un apmierināt tirgus prasības, viena no šīs aizsargājamās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes īpatnībām ir radusies tādēļ, ka vīnkopji vēlas saglabāt vietējās vīnogu šķirnes, piemēram, ‘Braquet N’, ‘Fuella nera N’, ‘Grassen N’ un ‘Mourvaison N’, sarkanvīnu darīšanai. Vīniem, kas ražoti no ‘Braquet N’ un ‘Fuella nera N’ šķirnēm, ir interesanta izturēšanas metode. Savukārt pārējā Provansā tiek stādītas vienas un tās pašas šķirnes, lielākoties ‘Mourvèdre N’, ‘Cinsault N’, ‘Carignan N’ un ‘Grenache N’ vai ‘Alicante N’.

No šīs “melno” vīnogu šķirņu paletes ražotnēs gatavo sarkanvīnus, kas ir tanīniem bagāti, izsmalcināti un stipri.

Sārtvīnus gatavo no dažādu šķirņu vīnogu maisījumiem, kas rada vīnus ar ziedu vai augļu un garšvielas atgādinošiem aromātiem un ar spēcīgu garšas struktūru, un tiem vienmēr ir raksturīgs patīkams svaigums.

Baltvīni, kurus lielākoties ražo no ‘Vermentino B’ šķirnes vīnogām, ko vietējie apzīmē ar terminu “rolle”, ir komplicēti un izsmalcināti, ar ziedu un citrusaugļu aromātiem. Tie ir īpaši piemēroti izturēšanai. Šo vīnu sastāvā var iekļaut arī citas vīnogu šķirnes, piemēram, ‘Roussanne B’, ‘Clairette B’, ‘Bourboulenc B’ un ‘Chardonnay B’.

Augstas kvalitātes dzirkstošos vīnus lielākoties iegūst no ‘Grenache N’ un ‘Mourvèdre N’ šķirnes vīnogām, ražojot sārtvīnus, un no ‘Vermentino B’ un ‘Sémillon B’ šķirnēm, ražojot baltvīnus. Tie ir augļaini un ar ziedu aromātiem, un to organoleptiskās īpašības atgādina nedzirkstošos vīnus.

Saikne

Šie vīndārzi, kurus ļoti spēcīgi ietekmē ģeogrāfiskā vide, daudzveidīgās un kontrastējošās ainavas, kas pāriet no Vidusjūras piekrastes uz augstkalnu apvidiem, apvieno Provansas vīndārzu īpašības ar noteiktām ziemeļnieciskām ietekmēm. Jūra un kalni, saule un aukstais vējš – šie pārsteidzošie kontrasti starp vēsākajiem un ēnainākajām nogāzēm (ubac (“tumsnējs, ēnains”), frankoprovansiešu valodas vārds) un saulainākajiem un siltajiem nogāzēm (adret, no senfranču vārda adrecht (“labā, gaišā puse”)) šajā kalnu apvidū ietekmē vīnogulājus un olīvkokus, tāpat kā cilvēkus.

Nogāžu labvēlīgais vērsums pret debespusēm, porainas augsnes, kas labvēlīgas vīnogulāju stādīšanai un veģetatīvajai attīstībai, vienlaikus pasargājot tos no postījumiem, kas saistīti ar vasaras vētrām, saulains un vējains klimats, kas nodrošina vīnogām pietiekamu gatavības pakāpi un aizsardzību pret kriptogamiskām slimībām – tas viss veicina vīnogulāju attīstību. Šīs klimatiskās īpašības nodrošina lēnu ienākšanās procesu, kas ir īpaši svarīgs baltvīnu un sārtvīnu, kā arī dzirkstošo vīnu, svaigumam un izsmalcinātībai. Tās arī nodrošina sarkanvīnu stiprumu un bagātību ar tanīniem.

Vīnogulāju stādījumus apgabalā vēl vairāk sekmēja kalnu nogāžu izvietojums, jo tās atradās pietiekami tālu no krasta, lai pasargātu no barbaru iebrukumiem, un tomēr pietiekami tuvu jūrai, lai nodrošinātu tirdzniecības attīstību.

Tādējādi, neraugoties uz citu kultūraugu konkurenci un it īpaši – Nicas neļķu kultivēšanu, kas pēc Otrā pasaules kara bija ļoti ienesīga, vīndārzi tika pakāpeniski pārveidoti, pateicoties vairāku vīndaru ģimeņu spītībai, kuras spēja saglabāt senās vietējās vīnogu šķirnes, kas ir šai teritorijai ļoti raksturīgas un pielāgotas.

Azūra krastā vīnkopību joprojām aizstāv aptuveni piecpadsmit ģimenes saimniecības. Gada laikā tās saražo aptuveni 600–700 hl nedzirkstošā vīna, tostarp 50 % sarkanvīna, 35 % baltvīna un 15 % sārtvīna, un šo vīnu kvalitāte no 1979. gada ir atzīta, piešķirot nosaukumu “Vin de Pays” (“Vietējais vīns”). Katru gadu tiek saražotas 3 000–4 000 pudeles dzirkstošā vīna.

Vīni ar šo aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ir spējuši apliecināt savu identitāti un pavairot savu labo slavu, un Lérins mūku produkcija ir tam labs piemērs, ar vispāratzītu un ļoti augstu novērtētu vīnu klāstu. Piejūras Alpu (Alpes Maritimes) vīnu reputāciju apstiprina šā produkta labā saimnieciskā situācija – 70 % vīna pārdod reģiona teritorijā, iepildot pudelēs, lielākoties tūristiem un par ļoti izdevīgām cenām (no 8 līdz 10 EUR par vienību), 20 % pārdod pārējā valsts teritorijā, bet 10 % eksportē.

9. Citi būtiski nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Alpes-Maritimes” var papildināt ar vienu vai vairākiem vīnogu šķirnes nosaukumiem.

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Alpes-Maritimes” var papildināt ar norādi “primeur” (“agrīnais” – pildīts pudelē pirms pavasara iestāšanās) vai “nouveau” (“jaunais” – pildīts pudelē pirms nākamās ražas). Norādes “primeur” (“agrīnais”) vai “nouveau” (“jaunais”) izmanto tikai nedzirkstošajiem vīniem.

Eiropas Savienības AĢIN logotips tiek iekļauts marķējumā gadījumos, kad apzīmējumu “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” aizstāj ar tradicionālo apzīmējumu “Vin de Pays” (“Vietējais vīns”).

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

tiešās apkaimes apgabals, kas noteikts, piemērojot atkāpi attiecībā uz to vinifikāciju un gatavošanu, kurus apzīmē ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Alpes-Maritimes”, sastāv no ģeogrāfiskā apkaimes apvidiem, un proti:

dienvidrietumos, robežojoties ar Var departamentu – Draguignan rajons; rietumos, robežojoties ar Alpes-de-Haute-Provence departamentu – Barcelonnette rajons un Castellane rajons.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d665acec-e3bc-4cf1-b3b9-2e571e3bf214

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.