P6_TA(2006)0184
Daudzvalod ības un valodu apguves veicin āšana
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par daudzvalod ības un valodu apguves veicin āšanas pas ākumiem Eiro-
pas Savien ībā: Eiropas valodu kompetences r ādītājs (2005/2213(INI))
Eiropas Parlaments ,
— ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu “Eiropas valodu kompetences r ādītājs”(COM(2005)0356),
— ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu “Jauna daudzvalod ības pamatstrat ēģija”(COM(2005)0596),
— ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu “Valodu apguves un lingvistisk ās daudzveid ības sekm ēšana: r īcības
plāns 2004. –2006. gadam ”(COM(2003)0449),
— ņemot v ērāprogrammu “Izglītība un apm ācība 2010. gad ā: Lisabonas strat ēģijas pan ākumu atkar ība no
steidzam ām reform ām”(Padomes dokuments 6905/0420 EDUC 43),
— ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu “Padomes un Komisijas 2006. gada kop ējāprogresa zi ņojuma pro-
jekts par darba programmas “Izglītība un apm ācība 2010 ”izpildes gaitu ”(COM(2005)0549),
— ņemot v ērāslēdzienus, pie k ādiem Eiropadomes prezident ūra non āca Barselon ā2002. gada 15. un
16. mart ā,
— ņemot v ērāslēdzienus, pie k ādiem Izgl ītības, jaunatnes un kult ūras ministru padome non āca 2005. gada
24. maij āattiec ībāuz jauniem izgl ītības un apm ācības r ādītājiem,
— ņemot v ērāReglamenta 45. pantu,
— ņemot v ērāKultūras un izgl ītības komitejas zi ņojumu (A6-0074/2006),
A. t ākāEiropas Savien ības kult ūru un valodu daudzveid ība tagad ir Eiropas identit ātes sast āvdaļa;
B. t ākādaudzvalod ība noz īmēefekt īvāku sazi ņuu nl a b āku savstarp ēju sapra šanos;
C. t ākā, lai sasniegtu “Nāciju Eiropas ”mērķi un izveidotu sabiedr ību, kuras pamat āir zin āšanas, kas ir
Lisabonas strat ēģijas m ērķi, ir b ūtiski, lai katrs pilsonis bez savas valodas zin ātu v ēl vismaz divas
svešvalodas, un vienas kop ējas sazin āšanās valodas (k ālingua franca) apguve nav pietiekama;
D. t ākāspēja saprast un sazin āties sve švalod ās un augst āki valodu zin āšanu standarti ir ļoti svar īgi, lai
varētu optimiz ēt darbasp ēku Eirop ā,u nt ākāvalodu prasme ir b ūtiski nepiecie šama visiem Eiropas
pilso ņiem, lai var ētu veicin āt ties ību un br īvību piln īgu izmanto šanu saist ībāar mobilit āti un re āla
Eiropas darba tirgus izveidi;
E. t ākālabākas valodu zin āšanas un to pla šāka izplat ība ir Eiropas izgl ītības un apm ācības sist ēmas v ērtē-
šanas krit ērijs, k āarīviens no krit ērijiem, k ānovērtēt Eiropas Savien ības virz ību uz m ērķikļūt par
konkur ētspējīgāko uz zin ātnes atzi ņām balst īto ekonomiku pasaul ēun politisko savien ību, kas ir saska-
ņotāka un vienot āka tās daudzveid ībā;6.12.2006. LV C 296 E/271 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
F. t ākāBarselonas Eiropadome 2002. gada mart āaicin āja ieviest valodu kompetences r ādītāju, lai nov ērstu
esošāsa tšķirības starp Eiropas Savien ības pilso ņu faktiskaj ām valodu prasm ēm un sazi ņas sp ējām;
G. t ākārīcības pl āns“Valodu apguves un lingvistisk ās daudzveid ības sekm ēšana”ir solis ce ļāuz Barselonas
mērķu sasnieg šanu (dzimt āvaloda + divas sve švalodas), un t āpēcE Si rj ādubulto centieni šajājomā;
H. t ākāEiropas Savien ībāir daudz un da žādas valodu zin āšanu un prasmju apliec ības, ir gr ūti sal īdzin ātt o
īpašnieku faktisk ās valodu zin āšanas, un tas neveicina priek šrocības, ko var ētu sniegt paraugprakses
apmai ņa, kāarītrauc ēstrādnieku un studentu br īvai kust ībai Eiropas Savien ībā;
I. t ākā, lai ieg ūtu inform āciju, kas ir nepiecie šama kvalitat īvas valodu apm ācības politikas izstr ādei, ir
jāievācpārbaud īti dati par iedz īvotāju, jo īpaši jaunie šu, faktiskaj ām valodu zin āšanām;
J. t ākā2005. gada septembra Eirobarometra apsekojum āatklājās, ka vid ējitikai 50 % no Eiropas Savie-
nības pilso ņiem uzskata, ka bez dzimt ās valodas var sarun āties k ādāsvešvalod ā,t aču starp dal ībvalst īm
ir milz īgas at šķirības;
K. t ākāsaska ņāar Komisijas sniegto inform āciju vid ējais sve švalodu skaits, ko m āca vidusskolas l īmen ī,n e
tuvu neatbilst Barselonas Eiropadomes noteiktajam m ērķim uzlabot pamatprasmes, jo īpaši veicinot
vismaz divu sve švalodu m ācīšanu agr īnāvecum ā,
1. atzin īgi vērtēKomisijas priek šlikumu par Eiropas valodu kompetences r ādītāja iek ļaušanu dal ībvalstu
kritērijos saska ņāar programmu “Izglītība un apm ācība 2010. gad ā”;
2. izmanto šo gad ījumu, lai uzsv ērtu Eiropas r ādītāju noz īmi kop īgo m ērķuīsteno šanas sekmju nov ērtē-
šanāsaska ņāar Lisabonas strat ēģiju izgl ītības un apm ācības jom āun programmas “Izglītība un apm ācība
2010. gad ā”nozīmi valstu politiku sal īdzin āšanāun izstr ādēun Eiropas strat ēģisko pamatu ievie šanā, lai
pārietu uz zin āšanām balst ītu ekonomiku, kuras pamat ābūtu paraugprakses veicin āšana un apmai ņa;
3. atz īmē, ka attiec īgais r ādītājs, pamatojoties uz objekt īvāmp ārbaud ēm, prec īzi, ticami un regul āri
noteiktu visp ārējus sve švalodu zin āšanu standartus vis ās dal ībvalst īs;
4. uzskata, ka valodu zin āšanas j āpārbauda ar ībērniem, kuri vienl īdz labi run ādivās un vair ākās valod ās;
5. atbalsta Komisijas viedokli, ka s ākotn ējāfāzēšorādītāju vajadz ētu lietot, lai nov ērtētu izgl ītības un
apm ācības sist ēmas attiec ībāuz pirm ās un otr ās sve švalodas kompetences standartiem un ka b ūtu jāpār-
bauda piecu Eiropas Savien ībāvisvair ākmācīto valodu (ang ļu, fran ču, vācu, sp āņuu ni t āļu) zin āšanas; ta ču
aicina Komisiju un Padomi veikt nepiecie šamos pas ākumus, lai šīspārbaudes attiecin ātu uz liel āku Eiropas
valodu skaitu, neliekot šķēršļus to valodu m ācīšanai un att īstībai, kuras netiek p ārbaud ītas p ēcm i n ētārādī-
tāja;
6. uzskata, ka objekt īvu krit ēriju past āvēšana, lai noteiktu valodas kompetences l īmeņus, un kop ēja
atsau ču materi āla ievie šana nek ādāveidāneierobe žo izv ēles br īvību vai da žādu dal ībvalstu izgl ītības sist ēmu
organizatorisk ās metodes un t ādējādi atbalsta Komisijas rekomend āciju par Eiropas Padomes Eiropas valodu
kopējo pamatnor āžu izmanto šanu Eiropas r ādītāja izveidei;C 296 E/272 LV 6.12.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis
7. aicina dal ībvalstis akt īvi piedal ītiesšārādītājaīsteno šanāun izveid ē,kāarīsniegt jaunu impulsu valodu
apm ācībai, tostarp izmantojot efekt īvas programmas valodu zin āšanu padzi ļināšanai;
8. mudina dal ībvalstis sekm ēt daudzvalod ību, īstenojot t ādu politiku, kas m ēģina papla šinātp a šreiz
mācīto valodu diapazonu, un dodot priek šroku kop īgajiem m ērķiem, ko paredz Lisabonas strat ēģija;
9. aicina Komisiju ieteikt valodas apguvi agr īnāvecum āun uzskata, ka iniciat īvām, ar kur ām inform ē
sabiedr ību par sve švalodu zin āšanu priek šrocībām, piem ēram, Eiropas Padomes organiz ētajai Eiropas Valodu
dienai (26. septembris) vai Eiropas Savien ības iniciat īvai—Eiropas valodas mar ķējumam, j āveicina daudz-
valod ība noteikt ākāveidā;
10. atbalsta Komisijas priek šlikumu par dal ībvalstu un t ādu re ģionālo iest āžu, kur ām ir pilnvaras attiec ībā
uz valodu politiku, piln īgu iesaist īšanos r ādītāja izstr ādēun t ādas strukt ūrvien ības izveidi, kas sast āvētu no
dalībvalstu p ārstāvjiem, kuri Komisijai sniegtu konsult ācijas par politikas un tehniskiem jaut ājumiem, k āarī
pārraudz ītu rādītāja praktisk ās lieto šanas virz ību dal ībvalst īsu nr e ģionos, kuriem ir pilnvaras attiec ībāuz
valodu politiku;
11. nor āda, ka Komisijas ierosin ātais r ādītājam nevajadz ētu ietvert papildu izdevumus no ES bud žeta, bet
paredz ētos operat īvos izdevumus segs pa šreizējās programmas “Socrates ”un“Leonardo da Vinci ”,kāarī
jaunākompleks āmūžizglītības programma;
12. t ādējādi aicina Komisiju un Padomi jaunaj ākompleks āsmūžizglītības programm āparedz ēt nepiecie-
šamos l īdzek ļus valodu apguves veicin āšanai;
13. aicina Padomi un Komisiju nodro šināt, ka n ākamais finan šup lāns ietver tik lielus finan šulīdzek ļus,
lai rādītāju piln ībāvar apg ūt;
14. aicina Padomi piekrist Komisijas pie ņemtaj ām metod ēm, parametriem un grafikam attiec ībāuz Eiro-
pas valodu kompetences r ādītāja ievie šanu un īsteno šanu, lai p ēc iesp ējasātrāk pabeigtu sagatavo šanāsfāzi
un pa ātrinātu tāievie šanu, īpašiņemot v ērā, ka tas ir politikas veido šanas instruments;
15. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei un Komisijai, k āarīdalībvalstu vald ībāmu n
parlamentiem.
P6_TA(2006)0185
Diab ēts
Eiropas Parlamenta rakstiska deklar ācija par diab ētu
Eiropas Parlaments ,
— ņemot v ērāReglamenta 116. pantu,
A. t ākādiabēts ir nopietna hroniska un progres ējoša slim ība, kura skar vair āk nek ā25 miljonus cilv ēku
ES, un l ēš,k al īdz 2025. gadam diab ēta slimnieku skaits palielin āsies par 16 %;
B. t ākādiabēta smag ās un lielas izmaksas praso šās komplik ācijas ir saist ītas ar sirds un asinsvadu slim ī-
bām un insultu, nieru mazsp ēju, amput ācijām un aklumu;6.12.2006. LV C 296 E/273 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 27. apr īlis