EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 8.12.2011 
SEC(2011) 1520 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Eiropas Parlamenta un Padomes l ēmums 
par nopietniem p ārrobežu vesel ības apdraud ējumiem 
{COM(2011) 866 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1519 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV 1. VESELĪBAS AIZSARDZ ĪBAS INICIAT ĪVA 
Veselības aizsardz ības iniciat īvas mērķis ir racionaliz ēt un stiprin āt veselības aizsardz ības 
spējas un strukt ūras, lai efekt īvāk aizsargātu Eiropas Savien ības (ES) pilso ņus no nopietniem 
pārrobežu apdraud ējumiem, kas var ietekm ēt sabiedrības veselību. 
Kopš 1998. gada Eiropas Savien ībai ir veiksm īgi izstrādāta politika un izveidots tiesiskais 
regulējums cīņai ar infekcijas slim ībām. Tajā noteiktas tiesisk ās prasības infekcijas slim ību 
uzraudzībai, akūtu gadījumu ziņošanai ES l īmenī, izmantojot agr ās brīdināšanas un 
reaģēšanas sist ēmu ( EWRS ), un inform ācijas apmai ņai par veiktajiem sabiedr ības vesel ības 
aizsardzības pasākumiem š ādu uzliesmojumu kontrolei. T ādēļ dalībvalstīm ir pienākums ziņot 
par infekcijas slim ību uzliesmojumiem. Inform ācijas apmai ņa par šādām slimībām ar visām 
dalībvalstīm notiek re ālajā laikā, un pasākumi cīņai ar minētajām slimībām tiek koordin ēti ES 
līmenī. Kopš 2005. gada Eiropas Slim ību profilakses un k ontroles centrs ( ECDC ) sniedz 
zinātnisku riska nov ērtējumu par infekcijas slim ībām.  
Tomēr ne visi nopietni p ārrobežu vesel ības apdraud ējumi tiek tik konsekventi izskat īti ES 
līmenī. Tādēļ ar vesel ības aizsardz ības iniciat īvu tiks m ēģināts sniegt sal īdzināmu 
aizsardzības līmeni pret citiem nopietnu p ārrobežu vesel ības apdraud ējumu tipiem, ko 
izraisījuši biolo ģiska, ķīmiska rakstura vai ar vidi saist īti notikumi. Tiks ņemtas vērā šādu 
apdraudējumu īpašās iezīmes. 
Veselības aizsardz ības iniciat īva palīdzēs īstenot arī ES vesel ības aizsardz ības stratēģiju un 
sniegs savu artavu strat ēģijas “Eiropa 2020” m ērķu sasniegšan ā, veicinot vesel ību kā 
neatņemamu da ļu no gudras un integr ējošas izaugsmes m ērķiem. Turkl āt tā sekmēs vispārējos 
Eiropas droš ības centienus un jo īpaši palīdzēs sasniegt iekš ējās drošības stratēģijā noteikto. 
Iniciatīvai būs arī nozīmīga loma ķīmiskās, bioloģiskās, radiolo ģiskās un kodoldroš ības 
(CBRN ) stiprināšanā ES, kā noteikts CBRN  darba plānā, kā arī ciešākas sadarb ības veidošan ā 
ar Uzraudz ības un inform ācijas centra meh ānismu gatav ībā reaģēt uz civilaj ām katastrof ām. 
Veselības aizsardz ības iniciat īvā tiks pien ācīgi ņemti vērā ES ārējās sadarbības pasākumi ar 
trešām valstīm veselības krīžu novēršanai un rea ģēšanai uz t ām, kā arī tiks pētīta sinerģija ar 
daudzām divpus ējām ES atbalsta un sadarb ības programm ām, kurās ir būtisks vesel ības 
aspekts1.  
Minētās iniciatīvas kontekst ā par nopietniem p ārrobežu vesel ības apdraud ējumiem uzskata 
infekcijas slim ību izraisītus gadījumus vai gad ījumus, kuru c ēlonis ir biolo ģiski izrais ītāji, 
kuri izraisa nelip īgās slimības, ķīmiskas, ar vidi saist ītas vai nezin āmas izcelsmes gad ījumi, 
vai klimata p ārmaiņu izraisīti gadījumi ar potenci āli smagām sekām sabiedr ības vesel ībai. 
Iniciatīvas nolūkā klimata p ārmaiņu ietekmes izrais īti apdraud ējumi tiks iek ļauti ar vidi 
saistītos apdraud ējumos. Iniciat īvā nav ietverti radiolo ģiska rakstura negad ījumi, jo tie 
izskatīti Euratom  līgumā. 
                                                 
1 Piem ēram, 2010. gad ā "stabilitātes instrumenta" ietvaros ES s āka projektu, kas ļaus trešām valstīm 
sadarboties daudzos pasaules re ģionos, lai veidotu sp ēju tādu apdraud ējumu mazin āšanai, ko izrais ījuši 
ķīmiski, biolo ģiski, radiolo ģiski vai kodolmateri āli, neraugoties uz apdraud ējuma izcelsmi (dabas 
katastrofa, krimin āls nodarījums vai r ūpnieciska katastrofa). Vesel ības aizsardz ības iniciat īvas ietvaros 
tiks pētīta iespējamā sinerģija ar šo iniciat īvu ar nolūku veidot re ģionālus CBRN  izcilības centrus.  
 
LV 3   LV Iniciatīvas darbības mērķi aptvers gatav ības un reakcijas pl ānošanas koordin āciju ES līmenī 
šādiem vesel ības apdraud ējumiem, tostarp, medic īnisko pretl īdzekļu iepirkumus, t ādu 
sabiedrības vesel ības risku uzraudz ību un nov ērtēšanu, kuru c ēlonis ir min ētie potenci ālie 
apdraudējumi, un noteikto risku un ar vesel ību saistītu krīžu pārvaldību un ziņošanu.  
Iniciatīva tika izstr ādāta pēc visaptveroša apspriešan ās procesa, tostarp atkl ātas ieinteres ēto 
personu apspriešan ās par vesel ības aizsardz ību Eiropas Savien ībā, vairākām sanāksmēm ar 
agrās brīdināšanas un rea ģēšanas sist ēmas ( EWRS ) tīklu un Vesel ības aizsardz ības komiteju 
(HSC )2, divpusējām sanāksmēm ar seš ām dalībvalstīm un prezent āciju ES Vesel ības 
aizsardzības forumam. Tika ņemts vērā arī atklātās apspriešan ās procesa rezult āts attiecībā uz 
2010. gada “Eiropas Savien ības gatav ības stiprin āšanu gripas pand ēmijai”. Iniciat īvas izstrādē 
tika iesaist ītas attiecīgas Komisijas strukt ūrvienības, tostarp ģenerālsekretariāts. 
2. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
2.1. Nepietiekama un nekonsekventa gatav ības un reakcijas pl ānošana ES 
dalībvalstīs visa veida nopietniem p ārrobežu vesel ības apdraud ējumiem. 
Dalībvalstīs ir daž āda gatav ības pakāpe reaģēt uz nopietniem p ārrobežu vesel ības 
apdraudējumiem, piem ēram, attiec ībā uz laboratoriju infrastrukt ūru, analītiskajiem r īkiem vai 
personāla līmeni. Turkl āt ne visas b ūtiskās nozares sabiedr ībā ir gatavas plašam notikumu 
spektram, kas var ietekm ēt sabiedrības veselību. Dalībvalstis un b ūtiskās nozares, kas nav tik 
labi sagatavojuš ās, novājinās un kavēs ES reakciju, un tas nelabv ēlīgi ietekm ēs situāciju citās 
dalībvalstīs. 
Ārkārtas situācijā var būt nepieciešams plašs sabiedr ības vesel ības pasākumu kl āsts, 
piemēram, gad ījumu diagnostic ēšana specializ ētās laboratorij ās, medic īniskās aprūpes 
sniegšana, vakcin ācija vai ārstēšana, ieteikumi ce ļotājiem, pašaizsardz ības un person īgās 
higiēnas noteikumi vai pas ākumi, lai atbr īvotos no pies ārņojuma. Līdztekus vesel ības aprūpes 
nozarei jābūt gatavām arī citām būtiskām nozarēm. Piemēram, slimn īcas nevar pien ācīgi 
strādāt, ja ir trauc ējumi elektr ības apgādē vai ja ārsti nevar nok ļūt darbā sabiedrisk ā transporta 
problēmu dēļ. No otras puses, b ūtiskie komun ālie pakalpojumi – t ādi kā ūdens vai 
energoapg āde – var nedarboties, ja liels skaits darbinieku ir saslimuši. 
Atšķirības gatav ības plānošanas pak āpēs visā ES var novest pie nesaskan īgām stratēģijām, 
atšķirīgiem standartiem un nekonsekvences proced ūrās un metodolo ģijā. Tādējādi, piemēram, 
var rasties nevienl īdzīga piekļuve ārstēšanai un medic īniskajai apr ūpei, tas var apdraud ēt 
uzliesmojumu p ārvaldību un pat izrais īt saslimušo vai pat mirušo  skaita pieaugumu. Bez ES 
līmeņa koordin ācijas dalībvalstis var pie ņemt atšķirīgus savstarp ēji pretdarb īgus pasākumus, 
piemēram, attiec ībā uz robežu sl ēgšanu, karant īnas noteikšanu vai ieteikumu sniegšanu 
ceļotājiem, un vesel ības aizsardz ības pasākumus ad hoc  kārtībā pārvaldīs katra dal ībvalsts 
atsevišķi. Riska p ārvaldība ES līmenī nebūs tik efekt īva un tiks trauc ēta sabiedr ības uzticība 
valsts iest ādēm un ES instit ūcijām. Visbeidzot tas var b ūtiski atbalsoties citos ES politikas 
virzienos, k ā arī iekšējā tirgus darb ībā. 
Individuāli medic īnisko pretl īdzekļu iepirkumi var palielin āt dalībvalstu konkurenci. 
Konfidencialit ātes klauzulas nol īgumos var iev ērojami vājināt dalībvalstu pirktsp ēju un kop ā 
                                                 
2 Min ētās iestādes nosaukums ties ību akta priekšlikum ā var tikt main īts.  
 
LV 4   LV ar veselības aizsardz ības budžeta ierobežojumiem var izrais īt nepietiekama medic īnisko 
pretlīdzekļu daudzuma iepirkumu, t ādējādi būtiski vājinot ES gatav ību. 
2.2. Plaisas un nekonsekvence sabiedr ības vesel ības riska uzraudz ības mehānismā 
un biolo ģiskā (izņemot infekcijas slim ības), ķīmiskā un ar vidi saist īto 
apdraudējumu riska nov ērtēšanas meh ānismā 
Lai gan ES l īmenī pastāv daudz uzraudz ības un br īdināšanas sist ēmu dažādiem 
apdraudējumiem, t ās nav sistem ātiski piesaist ītas ES sabiedrisk ās veselības iestādēm.  
Starptautiskajos vesel ības aizsardz ības noteikumos ( IHR) – starptautisks l īgums vesel ības 
ārkārtas situāciju koordin ācijai – noteikts, ka dal ībvalstīm jāinformē Pasaules vesel ības 
organizācija (PVO) par visiem notikumiem, kas var izrais īt starptautisku sabiedr ības veselības 
ārkārtas situ āciju, neatkar īgi no to izcelsmes (biolo ģisks, ķīmisks, radiolo ģisks, 
kodolnegad ījums vai ar vidi saist īts negadījums). 
ES līmenī līdzīga pienākuma ziņot nav. Turkl āt šādas ziņošanas krit ēriji ne vienm ēr ir 
atbilstoši ES l īmenim, ņemot vērā kopīgo ārējo robežu, br īvu pārvietošanos un kop īgus 
politikas virzienus, kas rada vajadz ību pēc smalkākas sistēmas. 
Pastāv valsts sabiedr ības veselības riska nov ērtējums, bet, raugoties no ES perspekt īvas, tas 
var nebūt visaptverošs un konsekvents, un patlaban nav meh ānisma koordin ētai pieejai ES 
līmenī. Tas, ka ES l īmenī trūkst sabiedr ības vesel ības riska nov ērtējuma, var novest pie 
atšķirībām konkr ētā apdraud ējuma briesmu izv ērtēšanā, pie nov ērtējumu dubultošan ās 
dalībvalstīs un nesaskan īgiem pasākumiem ES l īmenī. Šāda situācija var izrais īt arī patlaban 
pieejamo, ierobežoto resursu neefekt īvu izmantošanu un var kav ēt atbilstošus sabiedr ības 
veselības aizsardz ības pasākumus, tādējādi potenci āli apdraudot visp ārējo reakciju ES l īmenī. 
Minētās situācijas nelabv ēlīgā ietekme var izrais īt augstāku saslimst ības vai mirst ības līmeni. 
Veselības ietekme cit ās būtiskās saimnieciskaj ās nozarēs un sabiedr ībā var apdraud ēt arī 
kopīgos ES politikas virzienus. V ēl jo svar īgāk – visaptverošas un pien ācīgas riska 
novērtēšanas trūkums var izrais īt neskaidru sazi ņu un mazin āt sabiedrības uzticību dalībvalstu 
sabiedrības veselības iestāžu ierosin ātajiem vai veiktajiem pas ākumiem. 
2.3. Nepietiekami un v āji sabiedr ības vesel ības risku p ārvaldības pasākumi un 
mehānismi, lai risin ātu biolo ģiskos, ķīmiskos un ar vidi saist ītus 
apdraudējumus, un neatt īstītas riska zi ņošanas proced ūras 
Nopietni p ārrobežu vesel ības apdraud ējumi ir neizb ēgami. Tie nenotiek tik bieži k ā infekcijas 
slimības, bet tiem var b ūt nopietnas sekas gan vesel ības aizsardz ības nozar ē, gan cit ās 
sabiedrības un saimnieciskaj ās nozarēs. Salīdzinājumā ar potenci ālo ietekmi sabiedr ības 
veselības reakcijas koordin ācija ES l īmenī ir vāja. Sabiedr ības vesel ības risku p ārvaldības 
struktūras un meh ānismi ES l īmenī nav īpaši pielāgoti jaunajam starptautiskajam tiesiskajam 
regulējumam (Starptautiskie vesel ības aizsardz ības noteikumi) un nav piem ēroti ar vesel ību 
saistītu krīžu risināšanai.  
Turklāt starp div ām esošajām iestādēm, proti, agr ās brīdināšanas un rea ģēšanas sist ēmas 
(EWRS ) tīklu un Vesel ības aizsardz ības komiteju ( HSC ), nav skaidri nodal īti attiecīgie 
pilnvarojumi, atbild ība un darb ības joma l ēmumu pie ņemšanai par sabiedr ības vesel ības 
reakciju. Min ēto neofici ālo komiteju 2001. gad ā izveidoja ES vesel ības ministri p ēc 
notikušajiem teroristu uzbrukumiem k ā struktūru labākai sabiedr ības vesel ības risku 
novērtēšanas koordin ācijai un nopietnu p ārrobežu vesel ības apdraud ējumu pārvaldībai ES. No 
 
LV 5   LV sākuma komitejas pilnvaras aprobežoj ās ar bioterorisma apkarošanu. V ēlāk pilnvar ās tika 
iekļauti visi ar sabiedr ības vesel ību saistītie krīžu tipi un t ās tika vēl vairāk paplašin ātas. 
Komiteja sast āv no dal ībvalstu vesel ības aizsardz ības iestāžu pārstāvjiem, un to vada 
Komisija. 
Ņemot vērā komitejas neofici ālo būtību un tās ad hoc  pilnvarojumu, ir nepietiekama 
sabiedrības vesel ības reakcijas koordin ācija un tr ūkst pārrobežu savstarp ējas saistības 
attiecībā uz lēmumu pie ņemšanu sabiedr ības vesel ības jomā. Bez iztur īgas sistēmas ir gr ūti 
panākt pat kop īgus paziņojumus par minim ālajiem kopsauc ējiem, kā rezultātā var kavēties 
reakcija vesel ības ārkārtas situācijās. Lai gan Vesel ības aizsardz ības komitejas ietvaros ir 
izveidots zi ņotāju tīkls, ofici āla mehānisma tr ūkums, lai vienotos par saskan īgiem 
paziņojumiem sabiedr ībai un noteikt ām mērķdaļām sabiedr ībā, neveicina efekt īvu 
informācijas aprites procesu ES l īmenī. Tas apdraud uzticam ību sabiedr ības vesel ības 
reakcijai uz ķīmiskiem, biolo ģiskiem (iz ņemot infekcijas slim ības) un ar vidi saist ītiem 
apdraudējumiem. 
3. SAVIENĪBAS TIES ĪBAS RĪKOTIES  
Ar Lisabonas l īguma stāšanos spēkā ES ir pilnvarota atbalst īt, koordin ēt vai papildin āt 
dalībvalstu r īcību cilvēku veselības aizsardz ības un uzlabošanas jom ā (LESD 6. panta 
a) punkts). L īgumā noteikts, ka ES r īcībai jābūt tieši vērstai uz to, lai uzlabotu sabiedr ības 
veselību, veiktu slim ību profilaksi un nov ērstu draudus fiziskai un gar īgai veselībai un jo īpaši 
pārraudzītu nopietnus p ārrobežu vesel ības apdraud ējumus (LESD 168. pants). 
“Nopietni p ārrobežu vesel ības apdraud ējumi”, kā noteikts l īgumā, un starptautiskas noz īmes 
neparedzēti sabiedr ības vesel ības apdraud ējumi, kā noteikts Starptautiskajos vesel ības 
aizsardzības noteikumos, sav ā būtībā ietver transnacion ālas sekas, kuras dal ībvalstis nevar 
risināt katra atseviš ķi. Bieži vien t ās ietekmē būtiskas saimniecisk ās un sabiedr ības nozares. 
Daudzas no š īm nozarēm ietilpst ES ekskluz īvajā vai dal ītajā kompetenc ē, un tādēļ 
nepieciešams iesaist īt dažādas ieinteres ētās personas.  
ES jau ir laba koordin ācijas pieredze infekcijas slim ību jomā, kuru regul ē visaptveroša ES 
likumdošana, un t ā apliecinājusi sevi c īņā ar nopietniem slim ību uzliesmojumiem Eirop ā. 
Veselības aizsardz ības iniciat īva turpin ās darboties, izmantojot l īdz šim g ūto pozitīvo 
pieredzi, k ā arī esošos instrumentus un apg ūtās mācības. Tādēļ, ka ne vis ām dalībvalstīm ir 
vienāds gatavības, riska nov ērtējuma un kr īzes pārvaldības līmenis, vesel ības aizsardz ības 
iniciatīva uzlabos nopietnu p ārrobežu vesel ības apdraud ējumu pārvaldības koordin āciju visos 
līmeņos. Dalībvalstu gatav ības līmenis tiks stiprin āts, izveidojot kop īgas proced ūras un 
standartus, daloties re sursos un uzlabojot zin ātības un inform ācijas apmai ņu. Tiks stiprin āta 
spēja strauji un efekt īvi reaģēt un tiks nodrošin āta nopietnu p ārrobežu vesel ības apdraud ējumu 
pārvaldības efektīva koordin ācija. Dalībvalstīs tiks labāk līdzsvarota piek ļuve medic īniskiem 
pretlīdzekļiem un to pieejam ība. Koordin ācijas stiprin āšana ES l īmenī sekmēs saskanīgu un 
visaptverošu pieeju riska nov ērtēšanai un p ārvaldībai. Minētā iniciatīva sniegs dal ībvalstīm arī 
iespēju koordin ēt rīcību Starptautisko vesel ības aizsardz ības noteikumu īstenošanā.  
4. POLITIKAS M ĒRĶI 
Ņemot vērā 2. nodaļā noteiktās problēmas, vesel ības aizsardz ības iniciat īva cenšas sasniegt 
šajā tabulā noteiktos m ērķus. 
 
LV 6   LV 1. tabula. Vesel ības aizsardz ības iniciat īvas mērķi 
Vispārējie mērķi 
Efektīvāk aizsargāt Eiropas Savien ības pilsoņus no pārrobežu vesel ības apdraud ējumiem un nodrošin āt augsta līmeņa veselības aizsardz ību, struktur ējot un īstenojot ES politikas 
virzienus un darb ības. 
Īpašie mērķi 
Stiprināt reakciju uz visiem  nopietniem p ārrobežu vesel ības apdraud ējumiem, balstoties uz visaptverošu un saskan īgu pieeju gatav ības un reakcijas pl ānošanai, riska uzraudz ību un 
novērtējumu, kā arī riska pārvaldību, tostarp riska zi ņošanu.  
Gatavības un reakcijas pl ānošana  Riska uzraudz ība un riska nov ērtēšana Riska pārvaldība un krīzes ziņošana  
Izstrādāt kopīgu pieeju gatav ības plānošanai ES l īmenī visiem  
nopietniem p ārrobežu vesel ības apdraud ējumiem, nodrošinot ES 
līmenī un dalībvalstīs nozaru saskan ību un sadarbsp ēju, tostarp 
uzlabojot taisn īgu piekļuvi medic īniskiem pretl īdzekļiem. Radīt nepieciešamos apst ākļus, lai nodrošin ātu 
saskanīgu un visaptverošu vesel ības apdraud ējumu 
noteikšanu un zi ņošanu par tiem, k ā arī minēto 
apdraudējumu riska izv ērtēšanu attiec ībā uz veselību, 
jo īpaši ar vesel ību saistītas multidisciplin āras krīzes 
gadījumā. - Radīt nepieciešamos apst ākļus, lai stiprin ātu un 
uzlabotu koordin āciju starp dal ībvalstīm, starptautisk ām 
iestādēm un Komisiju nol ūkā nodrošin āt saskanīgu un 
konsekventu politikas pieeju, lai efekt īvāk pārvaldītu 
reakciju uz nopietniem p ārrobežu vesel ības 
apdraudējumiem vis ā ES. 
- Radīt un veicin āt kopīgas un koordin ētas ziņošanas 
stratēģijas, lai izvair ītos no pretrun īgu vai neprec īzu 
paziņojumu izplat īšanas sabiedr ībai. 
Darbības mērķi 
Gatavības un reakcijas pl ānošana  Riska uzraudz ība un riska nov ērtēšana Riska pārvaldība un krīzes ziņošana  
- Izstrādāt un atjaunin āt salīdzināmu un saskan īgu vispārējo 
gatavības un reakcijas pl ānošanu un pl ānošanu saist ībā ar 
īpašiem apdraud ējumiem ES l īmenī, jo īpaši saist ībā ar gripas 
pandēmiju. 
- Izstrādāt un vienoties par kop īgiem standartiem un īpaši 
pielāgotiem ES krit ērijiem apdraud ējumu zi ņošanai, lai 
nodrošinātu stiprāku, nepārtrauktu un iztur īgu sabiedr ības 
veselības nozares darb ību Eiropas Savien ībā, balstoties uz 
Starptautiskajos vesel ības aizsardz ības noteikumos 
paredzētajām prasībām. 
- Izveidot instrumentu, lai uzlabotu taisn īgu piek ļuvi 
medicīniskiem pretl īdzekļiem, piem ēram, izmantojot vienotu - Stiprināt, labāk savstarp ēji savienot un nodrošin āt 
esošo uzraudz ības un zi ņošanas meh ānismu un 
struktūru ilgtspējību. 
- Stiprināt un veidot sp ējas tādai sabiedr ības veselības 
risku nov ērtēšanai, kas b ūtu izturīga, uzticama, 
nozaru ietvaros sal īdzināma un ātri pieejama.  
- Sniegt uzlabotas koordin ācijas meh ānismus starp 
esošajām struktūrām nopietniem p ārrobežu vesel ības 
apdraudējumiem, kas nav infekcijas slim ības. - Stiprināt spējas un procesus, k ā arī izveidot ilgtsp ējīgu 
struktūru/iestādi sabiedr ības vesel ības reakcijas 
koordinācijai ES l īmenī uz jebk ādu pārrobežu ar 
sabiedrības veselību saistītu krīzi. 
- Skaidri noteikt š īs struktūras/ iestādes darbības jomu un 
sniegt tai stabilu pilnvarojumu ES risku p ārvaldībai ar 
spēcīgu dalībvalstu ieguld ījumu. 
- Stiprināt ar vesel ības apdraud ējumu risku un ar kr īžu 
ziņošanu saist ītos pasākumus un nodrošin āt ātru apmai ņu 
un vienošanos par sazi ņas paziņojumiem un strat ēģijām. 
 
LV 7   LV iepirkuma meh ānismu.  
 
LV 8   LV 5. RISINĀJUMU VARIANTI  
Lai aptveru visus kr īzes pārvaldības aspektus saskan īgā sistēmā, katrā no pied āvātajiem 
variantiem ir iek ļauti risin ājumi gatav ības un reakcijas pl ānošanai, riska uzraudz ībai, 
novērtēšanai un p ārvaldībai. 
Katrā variantā noteiktie pas ākumi atšķiras attiec ībā uz gatav ības plānošanas īstenošanas 
līmeni un pamatsp ēju prasībām, kā arī dalībvalstu pien ākuma līmeni attiec ībā uz īstenošanu, 
riska nov ērtējumam sniegt ā atzinuma neofici ālo vai ofici ālo būtību un Savien ībai piešķirtās 
pilnvaras attiec ībā uz riska p ārvaldību. 
• 1. variant ā (status quo ) netiek paredz ēta papildus r īcība, un tas atbilst pamata 
scenārijam. 
• 2. variant ā ir ietverta papildu r īcība, kas balst īta uz ieteikuma instrumentiem, jo īpaši 
Padomes ieteikumiem, lai nodrošin ātu dalībvalstu līdzdalību un cieš āku sadarb ību 
starp esošaj ām struktūrām un sist ēmām. Šis variants neparedz nek ādus juridiski 
saistošus pas ākumus. 
• 3. variant ā ir ierosin āts tiesiskais regul ējums, kas nosaka dal ībvalstīm saistošus 
pasākumus attiec ībā uz gatav ības plānošanu, taj ā ir sniegts juridiskais pamats 
brīvprātīgiem pasākumiem, un tas īsteno iztur īgu struktūru krīzes pārvaldībai. Ar šo 
variantu tiek m ēģināts grozīt esošo Eiropas Parlamenta un Padomes l ēmumu par 
infekcijas slim ībām un paplašin āt to, lai tas attiektos ar ī uz nopietniem p ārrobežu 
veselības apdraud ējumiem, ko izrais ījuši biolo ģiski (izņemot infekcijas slim ības), 
ķīmiski vai ar vidi saist īti notikumi. Šaj ā variantā ietvertie riska nov ērtējuma 
nosacījumi nav iek ļauti tiesiskaj ā regulējumā, jo tie veicina ar ī ciešāku sadarb ību 
starp esošaj ām struktūrām un sistēmām un ir paredz ēti minētajās jomās esošo plaisu 
aizpildīšanai. 
Pasākumu kopsavilkums saist ībā ar minētajiem trim variantiem ir pieejams pielikuma 
3. tabulā.  
6. IETEKMES ANAL ĪZE 
6.1. 1. risinājums. Status quo/pamata scen ārijs – saglab āt esošo rīcības līmeni 
Šajā variantā esošā situācija, tostarp 2. noda ļā aprakstītās problēmas, paliktu bez izmai ņām. 
6.2. 2. risinājums. Atseviš ķa un atš ķirīga nopietnu p ārrobežu vesel ības 
apdraudējumu risin āšana – uzlabota ES sadarb ība, izmantojot ieteikuma 
instrumentus, balstoties uz br īvprātības pieeju – nek ādu juridiski saistošu 
pasākumu 
Ietekme uz sabiedr ības veselību. Ietekme uz sabiedr ības veselību tiktu uzlabota, jo l īdztekus 
sabiedrības vesel ības aizsardz ības strukt ūru un meh ānismu efektivit ātes, iedarb īguma un 
saskaņotības stiprin āšanai tiktu stiprin āta vispārējā situācija attiec ībā uz gatav ību krīzei un 
reakcija uz to. To pan āktu, izmantojot dal ībvalstu atbalst ītus ES m ēroga ieteikumus. Tom ēr, 
minētā pozitīvā ietekme b ūtu atkarīga no dal ībvalstu ap ņēmības vienoties par š ādiem 
 
LV 9   LV ieteikumiem un īstenot tos uz saist ības neuzliekošiem pamatiem. Zin āmā mērā šis variants 
varētu palielin āt vispārējās gatavības saska ņotību, tas var ētu radīt esošo zi ņošanas rīku labāku 
koordināciju un stipr ākas riska nov ērtēšanas spējas. ES līmeņa koordin ētu reakciju atbalstoš ās 
riska pārvaldības strukt ūras saņemtu skaidr āku pilnvarojumu, t ādējādi uzlabojot ar vesel ību 
saistītu krīžu pārvaldības, tostarp zi ņošanas, efektivit āti. Attiec ībā uz taisn īgu piekļuvi 
medicīniskiem pretl īdzekļiem gaid āms, ka š ā varianta ietekme uzlabos atseviš ķas valsts 
iepirkumu proced ūras. Tomēr ierosinātās darbības paliktu sadarb ības līmenī starp atseviš ķām 
par iepirkumiem atbild īgām iestādēm, un pirktsp ēja un sp ēja panākt labākus līguma 
nosacījumus saglab ātos, labākajā gadījumā, vājā līmenī. 
Sociālā ietekme . Ar nosac ījumu, ka dal ībvalstis īsteno vadl īnijas un ieteikumus, par kuriem 
panākta vienošan ās, uzlabota riska p ārvaldība un jo īpaši labāka riska zi ņošanas koordin ācija 
labvēlīgi ietekm ētu pilsoņus, jo sabiedr ībai sniegtie pazi ņojumi ES iekšien ē būtu 
konsekvent āki, tādējādi vairojot uztic ību sabiedr ības vesel ības iestāžu spējai pārvaldīt ar 
veselības aizsardz ību saistītas krīzes. Tiktu stiprin āta starpnozaru sadarb ība sabiedr ības 
veselības aizsardz ības uzlabošanai. Attiec ībā uz taisn īgu piekļuvi medic īniskajiem 
pretlīdzekļiem, šis variants ļautu dalībvalstīm apvienot zin ātību un uzlabotu solidarit āti 
saistībā ar iepirkumu proced ūru sagatavošanu. 
Saimniecisk ā ietekme . 2. variants var ētu izraisīt konkrētā apdraud ējuma strauj āku riska 
novērtējumu un p ārvaldību. Šīs uzlabotās struktūras un sist ēmas ES l īmenī varētu stiprināt 
spēju ierobežot un mazin āt nopietnus p ārrobežu vesel ības apdraud ējumus un ar tiem saist ītās 
saimniecisk ās sekas. T ā rezultātā būtu iespējams līdz minimumam samazin āt iekšējā tirgus un 
ārējo tirdzniec ības funkciju trauc ējumus un samazin āt saimnieciskos zaud ējumus. Tom ēr šī 
potenciālā ietekme b ūtiski balst ītos uz dal ībvalstu ap ņēmību. Piedāvātais 2. variants var ētu 
labvēlīgi ietekm ēt jaunradi, k ā arī pētniecības un att īstības centienus saist ībā ar šādu produktu 
izstrādi. Tomēr tas nenodrošin ātu uzlabotu piek ļuvi medic īniskajiem pretl īdzekļiem. 
Finansiālās sekas . Dalībvalstīm un ieinteres ētajām person ām nerastos papildu izdevumi, jo 
finansiālā situācija būtu tāda pati, kā aprakstīts 1. variant ā. 
Administrat īvais slogs . Šajā variant ā dalībvalstīm un Komisijai tiktu samazin āts 
administrat īvais slogs, jo b ūtu skaidri noteiktas divu attiec īgo komiteju – Agr ās brīdināšanas 
un reaģēšanas sist ēmas tīkla un Vesel ības aizsardz ības komitejas – pilnvaras, t ādējādi 
ierobežojot dubl ēšanās risku. Attiec ībā uz piek ļuvi medic īniskajiem pretl īdzekļiem būtu 
iespējams samazin āt arī administrat īvo slogu dal ībvalstīm, jo tiktu apvienota valstu zin ātība. 
ES pievienot ā vērtība. Tā kā ES līmenī tiktu uzlabota gatav ības pārrobežu vesel ības 
apdraudējumiem koordin ācija un reakcija uz tiem, ES pievienot ā vērtība tiktu palielin āta. 
6.3. 3. risinājums. Izveidot kop īgu ES tiesisko regul ējumu, kur ā ietverti nopietni 
pārrobežu vesel ības apdraud ējumi, paplašinot esošo likumdošanu – uzlabota 
sadarbība un tiesiski saistoši pas ākumi 
Ietekme uz sabiedr ības vesel ību. Šajā variantā tiktu iev ērojami uzlabota ES pilso ņu 
aizsardzība pret nopietniem p ārrobežu vesel ības apdraud ējumiem, k ā arī sabiedrisk ās 
veselības aizsardz ības strukt ūru un meh ānismu efektivit āte ES līmenī. Tas ļautu veikt 
saskanīgu gatavības plānošanu, balstoties uz kop ējiem un kop īgi lietojamiem, oblig ātiem 
standartiem un lab āk koordin ētu un līdzsvarotu reakciju uz visa veida nopietniem p ārrobežu 
veselības apdraud ējumiem. Piem ēram, visām dalībvalstīm būtu jābūt gatavības plāniem, kuros 
būtu ietverti gan vesel ības aizsardz ības pasākumi, gan citas b ūtiskas nozares, un strukt ūrām 
 
LV 10   LV un spējām būtu jābūt iedibinātām atbilstoši kop īgam kontrolsarakstam. Š ī varianta izv ēle 
varētu radīt arī saskanīgāku un visaptveroš āku pieeju nopietnu p ārrobežu vesel ības 
apdraudējumu noteikšanai, zi ņošanai un nov ērtēšanai. Izveidojot t ādu juridisko pamatu, kas 
paredz vienotu iepirkumu, šis variants var ētu būtiski uzlabot dal ībvalstu taisn īgu piekļuvi 
medicīniskajiem pretl īdzekļiem, tādējādi nodrošinot ES pilso ņiem augst āku aizsardz ības 
līmeni visā Savienībā. Turklāt tiktu uzlabota starpnozaru sadarb ība pārrobežu vesel ības 
apdraudējumu gadījumā, sekmējot arī labāku sabiedr ības veselības aizsardz ību. 
Sociālā ietekme . Līdztekus ietekmei, kas saist īta ar uzlabotu zi ņošanas koordin āciju, kas jau 
noteikta 2. variant ā, koordin ēta pieeja piek ļuvei medic īniskajiem pretpas ākumiem vairotu 
uzticamību sabiedr ības veselības iestāžu veiktajiem pas ākumiem, jo tie balst ītos uz iztur īgiem 
juridiskiem instrumentiem. T ām dalībvalstīm, kuras izv ēlējušās piedalīties vienotos 
iepirkumos, meh ānisms rad ītu augst āku aizsardz ības līmeni neaizsarg ātām grupām, 
nodrošinot garant ētu apgādi un veicin ātu dalībvalstu solidarit āti, sniedzot kop īgu minim ālo 
segumu neaizsarg ātām sabiedr ības grupām. 
Saimniecisk ā ietekme . Labvēlīgā ietekme, kas jau aprakst īta 2. variant ā, palielin ās, jo 
3. variant ā plānotie pas ākumi balst ītos uz saistošiem nol īgumiem. Vienota medic īnisko 
pretlīdzekļu iepirkuma meh ānisma izveide veicin ās medicīnas preču piedāvājumu un rosin ās 
jaunu produktu izstr ādi, balstoties uz ilgtermi ņa līgumiem, par ko pan ākta vienošan ās ar 
sabiedrības veselības nozari. 
Finansiālā ietekme . Attiecībā uz gatav ību, iespējams, ka rad īsies papildu izmaksas, jo īpaši 
attiecībā uz cilvēkresursiem un dal ībvalstu nodrošin āšanu ar tehnisko apr īkojumu ES l īmenī. 
Lai aizpild ītu plaisas riska nov ērtējumā, būtu nepieciešami papildu finanšu resursi no ES 
veselības aizsardz ības programmas aptuveni EUR 500 000 apm ērā gadā, lai nosl ēgtu 
pamatlīgumu nol ūkā vajadzības gadījumā gūt ekspertu atzinumu. M ērķis būtu izveidot 
pastāvīgus valstu korespondentu t īklus starp valsts vesel ības aizsardz ības iestādēm un 
aģentūrām, kas ir kompetentas īpašu apdraud ējumu nov ērtēšanā. Tomēr ierosinātajiem 
pasākumiem attiec ībā uz uzlaboto sadarb ību nebūtu finansiālas ietekmes, jo tie balst ītos uz jau 
esošajiem meh ānismiem un strukt ūrām. 
Administrat īvais slogs . Sabiedrības veselības risku p ārvaldības vadība tiktu b ūtiski uzlabota, 
jo darbotos tikai viena ekspertu komitejai. 
ES pievienot ā vērtība. Saskaņā ar 3. variantu tiktu palielin āta ES pievienot ā vērtība visos 
gatavības un reakcijas pl ānošanas, riska nov ērtēšanas un riska p ārvaldības aspektos, 
izveidojot ES l īmenī stratēģisku un tehnisku sadarb ību veselības aizsardz ības jomā. To 
garantētu izturīga juridisk ā instrumenta izveide attiec ībā uz viesiem nopietniem p ārrobežu 
veselības apdraud ējumiem. Sniedzot ar ī juridisko pamatu vienota iepirkuma meh ānisma 
darbībai medic īniskajiem pretl īdzekļiem, šis variants var ētu pievienot v ērtību gatavības un 
reakcijas pl ānošanas sp ējas stiprin āšanai, lai vis ā ES risin ātu pārrobežu vesel ības 
apdraudējumus. 
Ietekme starptautisk ā līmenī. Labāka koordin ācija ES attiec ībā uz IHR īstenošanas dal ībvalstīs 
un ciešāka sadarb ība starp ES un PVO attiec ībā uz gatav ību un reakciju uz starptautiska 
mēroga sabiedr ības vesel ības ārkārtas situācijām sekmētu globālās veselības aizsardz ības 
uzlabošanu. 
 
LV 11   LV 7. IETEKMES SAL ĪDZINĀJUMS  
2. tabula. Variantu sal īdzinājums  
Novērtējums:  0 Pamata scen ārijs, neitr āli 
+ pozit īva ietekme ++ b ūtiska pozit īva ietekme  
- negat īva ietekme -- b ūtiska negat īva ietekme  
Novērtēšanas krit ēriji 1. variant
s 2. variants
 3. variants
 
1. Uzlabota ES pilso ņu aizsardz ība pret nopietniem sabiedr ības 
veselības apdraud ējumiem  0 + ++ 
2. Uzlabotas sabiedr ības vesel ības aizsardz ības strukt ūras un 
sistēmas    
2.1. Saskan īga un visaptveroša visp ārēja pieeja visiem nopietniem 
sabiedrības veselības apdraud ējumiem  0 + ++ 
2.2. Uzlabota gatav ības un reakcijas pl ānošana, vienota pieeja ES 
līmenī visiem  nopietniem sabiedr ības veselības apdraud ējumiem  0 + ++ 
2.3. Riska uzraudz ība un riska nov ērtēšana  0 + ++ 
2.4. Uzlabota koordin ācija un riska p ārvaldība  0 + ++ 
2.5. Uzlabota kr īzes ziņošana  0 + ++ 
3. Sociālā ietekme  0 + ++ 
4. Saimniecisk ā ietekme  0 + ++ 
5. Finansi ālās sekas  0 - - 
6. Administrat īvais slogs  0 0 - 
7. ES pievienot ā vērtība 0 + ++ 
8. Ietekme starptautisk ā līmenī 0 + ++ 
Kopā 0 9 18 
Minētajā salīdzinājumā galvenā uzmanība ir piev ērsta 2. un 3. variantam, kuros paredzama 
jauna ietekme. Starp 2. un 3. variantu past āv daudz atš ķirību, kuras nor āda uz pievienoto 
vērtību, izvēloties 3. variantu. 
Attiecībā uz ietekmi uz sabiedr ības veselību abi varianti uzlabo visp ārējo situāciju saistībā ar 
gatavību krīzēm un reakciju uz t ām. Tomēr, tā kā 2. variants balst ās uz brīvprātības pieeju, 
 
LV 12   LV pozitīvo ietekmi neb ūtu iespējams garant ēt, jo tā balstītos tikai uz dal ībvalstu ap ņēmību. 
Salīdzinājumā ar iepriekšmin ēto 3. variant ā tiek izveidoti kop īgi obligāti standarti, kas 
ievērojami uzlabotu koordin ācijas ES l īmenī. Abos variantos paredz ēts stiprināt arī riska 
ziņošanu un riska nov ērtēšanu. Tomēr 3. variant ā tiktu sniegta saskan īgāka un visaptveroš āka 
pieeja, jo tiktu ieviesta koordin ācijas sistēma. Riska nov ērtējuma spējas tiku uzlabotas, 
aizpildot plaisas esošaj ās riska nov ērtēšanas spējās saskaņā ar 3. variantu. Pied āvātais 
2. variants uzlabotu visp ārējo situāciju riska un kr īzes pārvaldībā, jo tiktu preciz ētas abu 
komiteju pilnvaras. Tom ēr 3. variant ā paredzēts apvienot abas komitejas, t ādējādi sniedzot 
stabilu pamatu kr īzes pārvaldībai attiec ībā uz visiem nopietniem p ārrobežu vesel ības 
apdraudējumiem. T āpat abos varianto s tiktu uzlabota ar ī riska un kr īzes ziņošana , taču 
3. variant ā paredzētā saikne starp zi ņotājiem un kr īzes pārvaldītājiem nodrošin ātu, ka sazi ņas 
stratēģiju varētu izstrādāt vispārējās reakcijas pieejas uz sabiedr ības vesel ības notikumiem 
ietvaros. 
8. SECINĀJUMI UN ĪSTENOŠANAS PRIEKŠLIKUMS  
3. variantam ir vissp ēcīgākā ietekme uz sabiedr ības vesel ību un tas sniedz uzlabotu 
aizsardzību pilsoņiem pret nopietniem p ārrobežu vesel ības apdraud ējumiem. Taj ā ierosināta 
visaptveroša sist ēma vesel ības aizsardz ības strukt ūrām un sist ēmām, kurā dalībvalstīm 
paredzēti pienākumi attiec ībā uz gatav ības un reakcijas pl ānošanu. Taj ā noteikts, ka 
paziņojumi ES l īmeni ir oblig āti, un izveidots skaidrs meh ānisms visu sabiedr ības veselības 
aizsardzības notikumu tipu risin āšanai, apvienojot abas esoš ās komitejas. 
3. variant ā piedāvāts arī vislabākā iespējamā ES pievienot ā vērtība, un tas vislab āk sasniedz 
Lisabonas l īguma pamatm ērķus nodrošin āt augsta l īmeņa cilvēka veselības aizsardz ību pret 
nopietniem p ārrobežu vesel ības apdraud ējumiem. 
Šajā variantā paredzētā juridiskā forma b ūtu parast ā likumdošanas proced ūrā pieņemts 
Eiropas Savien ības tiesību akts, ar kuru atceltu un p ārņemtu esoš ā Eiropas Parlamenta un 
Padomes 1998. gada l ēmuma par infekcijas slim ībām noteikumus un paplašin ātu tos, lai tajos 
iekļautu vesel ības apdraud ējumus, ko izrais ījuši biolo ģiski, ķīmiski un ar vidi saist īti 
notikumi. 
9. UZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Izvērtējot juridisk ā instrumenta īstenošanu, tiks nodrošin āta sistemātiska sekošana politikas 
pasākumiem gatav ības un reakcijas pl ānošanas, riska nov ērtēšanas un riska p ārvaldības jomā. 
Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei regul ārus pārskatus, kuros izv ērtēs šī 
tiesību akta īstenošanu. Vesel ības aizsardz ības iniciat īvā paredzēto struktūru un meh ānismu 
reālās darbības novērtēšana balst īsies uz inform āciju no dal ībvalstīm, ko tās iesniedz katru 
gadu, kop ā ar tādu specializ ēto aģentūru un organiz āciju kā ECDC , PVO un EMA  zinātnisko 
atbalstu. Jaun ā komiteja apstiprin ās un īstenos ziņošanas sist ēmu.  
Patlaban tiek izstr ādāta detaliz ētāka esošo sp ēju, pasākumu un pl ānu uzskaite attiec ībā uz 
gatavību, riska nov ērtēšanu un riska p ārvaldību un ziņošanu katras dal ībvalsts līmenī un 
saistībā ar visiem apdraud ējumiem, iz ņemot infekcijas slim ības. Tas sniegs iesp ēju tālāk 
precizēt rādītājus un kalpos par atsk aites punktu, no kura m ērīt sasniegto progresu p ēc 
juridiskās iniciatīvas pieņemšanas. 
 
LV 13   LV 10. PIELIKUMS  
3. tabula. Visos trijos variantos ierosin āto pasākumu pārskats  
 
LV 14   LV PIELIKUMS 3. tabula. Visos trijos variantos ierosin āto pasākumu pārskats  
1. risinājums. Status quo 
 2. risinājums. Ieteikuma instrumenti  3. risinājums. Vienota ES tiesisk ā regulējuma izveide, kur ā ietverti visi 
nopietni p ārrobežu vesel ības apdraud ējumi  
Gatavības un reakcijas 
plānošana  Sekošana vadl īniju īstenošanai 
attiecībā uz vispārējo gatavību 
un gatavību pandēmijai; 
pasākumu un apm ācības 
organizēšana; 
paraugprakses apmai ņa. Kopēja pieeja gatav ības plānošanai; 
pamatspēju standartu noteikšana attiec ībā 
uz IHR prasībām; 
vadlīnijas attiec ībā uz uzlaboto 
starpnozaru gatav ību un sadarbsp ēju. Kopīga ES sist ēma dalībvalstīm, lai: 
- izveidotu vienotus parametrus gatav ības plānošanai; 
- regulāri ziņotu par gatav ības plānu īstenošanu; 
- sadarbotos starpnozaru gatav ības un reakcijas pl ānošanā; 
- īstenotu pras ības par kop ējiem minim ālajiem pamatpras ību standartiem; 
- vienotos par un īstenotu ES īpaši pielāgotus krit ērijus par nopietnu 
pārrobežu vesel ības apdraud ējumu ziņošanu ES l īmenī. 
Medicīnisko 
pretlīdzekļu iepirkums  Atbalsts dal ībvalstī, piemēram, 
konkursa dokument ācijas 
sagatavošan ā; 
vakcīnu pret gripas pand ēmiju 
ražošanas jaudas veicin āšana.  Tas pats 1. variants plus: 
palielināts atbalsts Novatorisku z āļu 
ierosmei un/ vai medic īnisko pretl īdzekļu 
ES uzkrājumi, 
labāka inform ācijas apmai ņa par līguma 
nosacījumiem.  Tiesiskā pamata izveidošana ES kop īgās rīcības koordin ēšanai medic īnisko 
pretlīdzekļu iepirkšanai. 
 
Riska uzraudz ība un 
riska novērtēšana Nav paredz ēta esošo zi ņošanas 
un uzraudz ības mehānismu un 
struktūru uzlabošana; 
riska novērtēšana, balstoties uz 
ad hoc  atbalsta t īkliem.  Ieteikums dal ībvalstīm ziņot par 
apdraudējumiem ar īpaši pielāgotiem ES 
kritērijiem; 
koordinēšanas uzlabošana riska 
uzraudzībai un nov ērtēšanai neform ālā 
kārtībā; 
vienošanās memorandu izstr ādāšana ar 
iestādēm, kuras nodarbojas ar 
brīdināšanas sistēmām. Koordinēšanas meh ānisma ieviešana, lai ES l īmenī ziņotu par nopietnu 
pārrobežu vesel ības apdraud ējumu gadījumiem; 
pienākuma uzlikšana dal ībvalstīm ziņot ES līmenī visos ar IHR saistītos 
gadījumos; 
plaisu aizpild īšana sabiedr ības veselības riska nov ērtēšanas spējās; 
Komisija šo atbalsta, pl ānojot esošo riska nov ērtēšanu, lai uzlabotu 
saskanību ES līmenī (saistībā ar ģenerālsekretariāta iniciatīvu par visp ārējo 
apdraudējumu nov ērtēšanu).  
Riska pārvaldība Veselības aizsardz ības komitejas 
(HSC ) pašreizējā neoficiālā 
pilnvarojuma saglab āšana.  HSC  aizvietošana ar ekspertu komiteju.  Riska pārvaldības saskan ības un koordin ēšanas uzlabošana; 
tādu ieteikumu darb ību iekļaušana ES r īcībā, kas attiecas uz gatav ības un 
reakcijas pl ānošanu un sabiedr ības veselības reakcijas pl ānošanu, 
neleģislatīviem aktiem un savstarp ējiem nolīgumiem starp dal ībvalstīm; 
jaunu instrumentu izveidošana kop ējai rīcībai, jo īpaši medic īnisko 
pretlīdzekļu vienots iepirkums.  
 
LV 15   LV Riska un kr īzes 
ziņošana  Neoficiālais HSC zi ņotāju tīkls 
turpina veicin āt informācijas 
apmaiņu.  ES koordin ācijas izstr ādāšana saist ībā ar 
kopīgām ziņošanas pieej ām un 
vadlīnijām. Kopējas ziņošanas strat ēģijas izstrādāšana, ziņotāju integrēšana krīzes 
pārvaldības proces ā un ciešas saiknes izveidošana starp zi ņotājiem un riska 
pārvaldītājiem/ lēmumu pie ņēmējiem.