ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.1.

Biometānam var būt zināma nozīme, lai samazinātu / izbeigtu Eiropas atkarību no Krievijas gāzes. Tomēr, lai to ražotu, cita starpā cenšoties izvairīties no kaitējuma bioloģiskajai daudzveidībai, it īpaši būtu jāmodernizē esošās biogāzes iekārtas. Pašlaik biogāzes stacijas bieži izmanto tikai elektroenerģijas ražošanai bāzes slodzes diapazonā, proti, visu diennakti. Iegūtais siltums tiek reti izmantots. Šādi koncepti ir neefektīvi. Vai nu iegūtā biogāze būtu jāapstrādā un jāievada tieši gāzes tīklā, vai arī tā būtu jāizmanto siltumapgādei vietēju koģenerācijas staciju veidā. Mazākas gāzes krātuves varētu palīdzēt ražot elektroenerģiju vēja vai saules enerģijas trūkuma gadījumā. Ir vajadzīgi ieguldījumi esošo sistēmu modernizācijā. Paziņojumā ir minēti attiecīgie stimuli, bet trūkst sīkākas informācijas, un tā ir jāsniedz nekavējoties.
2.3.

Pusvadītāju projektēšanas jomā dominē Amerikas Savienotās Valstis, turklāt 2021. gada janvārī ASV Kongress pieņēma “ Creating Helpful Incentives to Produce Semiconductors (CHIPS) for America Act ” (“Akts par noderīgu stimulu radīšanu pusvadītāju (MIKROSHĒMU) ražošanai Amerikai”). Āzijā ražošana ir īpaši koncentrēta Taivānā, un tā nodrošina aptuveni 70 % no kopējās produkcijas un 90 % no tehnoloģiski visattīstītākajiem mikroshēmu veidiem. Lai gan pašreizējais deficīts daļēji ir saistīts ar Covid-19 pandēmiju, nedrīkst aizmirst, ka svarīgs faktors ir ekonomiskā konkurence starp Vašingtonu un Pekinu. Šajā ekonomiskajā konkurencē Taivāna ieņem vadošo vietu minētajā tehnoloģiskajā konkurencē starp abām lielvarām.
4.8.

ACER ziņojuma ACER uzskata, ka vajadzētu saglabāt pašreizējo tirgus struktūru. Turklāt daži ilgtermiņa uzlabojumi, visticamāk, izrādīsies būtiski, lai nākamajos 10–15 gados sistēma spētu sasniegt ES vērienīgo dekarbonizācijas trajektoriju un lai to panāktu ar zemākām izmaksām, vienlaikus nodrošinot piegādes drošību. EESK uzsver, ka visām izmaiņām tirgus struktūrā jābūt balstītām uz rūpīgu analīzi par to ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi. EESK piekrīt nesenāziņojuma ( 4 ) secinājumam, ka elektroenerģijas tirgus ir pierādījis savu labo darbību, novēršot elektroenerģijas piegādes ierobežojumus vai pat pārtraukumus atsevišķos reģionos.uzskata, ka vajadzētu saglabāt pašreizējo tirgus struktūru. Turklāt daži ilgtermiņa uzlabojumi, visticamāk, izrādīsies būtiski, lai nākamajos 10–15 gados sistēma spētu sasniegt ES vērienīgo dekarbonizācijas trajektoriju un lai to panāktu ar zemākām izmaksām, vienlaikus nodrošinot piegādes drošību. EESK uzsver, ka visām izmaiņām tirgus struktūrā jābūt balstītām uz rūpīgu analīzi par to ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi.
Konsultācijās ar ieinteresētajām personām izskanēja daudzas bažas par teritoriālo pārklājumu. EESK pauž nožēlu par to, ka priekšlikumā nav minēta intelektisku transporta sistēmu izstrāde lauku apvidu vajadzībām kā atsevišķs temats līdztekus to izvēršanai pilsētu teritorijās EESK iesaka Komisijai pievērst īpašu uzmanību ITS sistēmu ieviešanai arī lauku apvidos, jo dzīve šādos apvidos lielā mērā ir atkarīga no kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu un infrastruktūras pieejamības. Arī atsevišķā Komisijas paziņojumā “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem” ( 4 ) teikts, ka pamatpakalpojumi un ar tiem saistītā infrastruktūra šajos apvidos ir būtiski, lai nodrošinātu sociālo un ekonomisko iekļautību. Tāpēc par to, lai lauku apvidi gūtu labumu no ITS piedāvātajiem risinājumiem, būtu jārūpējas ES līmenī.
2.2.1.

EESK uzsver šādus aspektus: i) EESK atzinīgi vērtē 2018. gada vēlēšanu tiesību aktu kopuma atjauninājumus (1). ii) EESK uzsver: lai veicinātu demokrātiskas debates, ir svarīgi rīkoties ES līmenī. iii) EESK piekrīt Komisijai, kura norāda: “Iedzīvotājiem jābūt skaidri saprotamam, ka viņi saņem politisko saturu un no kā. Jābūt jēgpilnai pārredzamībai, lai varētu īstenot sabiedrības uzraudzību un būtu iespējama attiecīgo aktoru pārskatatbildība, un tai jāatspoguļo mūsu sabiedrības iekļautība un daudzveidība.” (2) iv) Īpaši attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar iespēju radīšanu iedzīvotāju līdzdalībai un ar mūsu sabiedrības iekļautību un daudzveidību, nepieciešams gan plašāks un kvalitatīvāks priekšlikumu klāsts, gan kopīga ES rīcība. Vairāki ar to saistīti punkti ir iekļauti EESK atzinumā par Demokrātijas rīcības plānu (3). v) EESK norāda uz briesmām, ko demokrātijai Eiropas Savienībā rada dezinformācija, un uzsver, ka ir vajadzīga stingra un izlēmīga reakcija, lai novērstu iespēju apdraudēt vēlēšanu objektivitāti un pilsonisko līdzdalību. vi) Digitālā revolūcija ir mainījusi demokrātisko politiku. Politiskajās kampaņās būtiska nozīme ir tiešsaistes rīkiem, ko veido plašs instrumentu klāsts. Dažu šo kampaņu mērķis ir raisīt neuzticēšanos un sarūgtinājumu vai izkropļot domāšanu un izpratni. EESK piekrīt Komisijai, ka tādējādi politisko kampaņu digitalizācija, lai arī piedāvādama vēl nebijušus līdzekļus, kā sasniegt cilvēkus, vienlaikus var negatīvi ietekmēt demokrātiju. Saskaņā ar Eirobarometra datiem puse eiropiešu apgalvo, ka, izmantojot internetu, viņi ir saskārušies ar dezinformāciju un ar šķeltniecisku tiešsaistes saturu. Turklāt trešdaļa no šiem eiropiešiem bija saskārušies ar tādu saturu, par kuru nespēja noteikt, vai tā ir vai nav politiska reklāma (4). vii) Pēc EESK domām, ES loma demokrātijas stiprināšanā būtu jāskata globālā līmenī, proti, ES ārējā darbībā, kā norādīts paziņojumā COM(2021) 730.
1.13.

EESK pauž nožēlu, ka praktiski nav notikušas diskusijas par iedzīvotāju, kooperatīvu, kā arī arodbiedrību un darba devēju iespējamo ieguldījumu, neraugoties uz to, ka viens no Eiropas enerģētikas savienības mērķiem ir koncentrēties uz iedzīvotājiem un līdz ar to uz vietējiem risinājumiem, un neraugoties to, ka kļūst skaidrs, ka liela daļa elektroautomobiļu tiek uzlādēti mājās un darbavietā. Tāpēc EESK uzskata, ka ir vajadzīga jauna stratēģija, kas vairāk atbilstu Eiropas enerģētikas savienības mērķiem koncentrēties uz iedzīvotājiem, lai mudinātu iedzīvotājus, kooperatīvus, arodbiedrības un darba devējus vairāk iesaistīties sadarbībā, kura paātrinātu transporta dekarbonizāciju.
3.9.

Lai arī EESK principā atzinīgi vērtē ierosinātā Sociālā klimata fonda izveidi, tā norāda, ka Fonda finansēšana ir atkarīga no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanas ēku un transportu nozarē (26. pants). Mājoklis un mobilitāte ir pamatvajadzības, tāpēc to nodrošināšana ir daļa no vispārējas nozīmes pakalpojumiem. EESK pauž bažas par to, ka izmaksas saistībā ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanu ēku un transporta jomā varētu pārsniegt vēlamos ieguvumus un izraisīt cenu kāpumu, ko nevarētu kontrolēt un kas tādēļ būtu eksistenci apdraudošs. Tāpēc EESK kopumā kritiski vērtē to, ka Sociālais klimata fonds ir sasaistīts ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanu ēku un transporta jomā, un atzinīgi vērtētu īpašu ES budžeta pozīciju, kas veltīta zaļās pārkārtošanās sociālajai ietekmei. Svarīgāk būtu censties ES līmenī principā izveidot Sociālo klimata fondu.
4.1.

EESK vēlreiz norāda uz atzinumā SOC/646 pausto viedokli, taču vēlas uzsvērt dažus aspektus, ņemot vērā pandēmijas ietekmi, kas ir atklājusi ne vien problēmas, bet arī rīcības un pasākumu prioritātes. Ņemot vērā to, ka jau vairāk nekā desmit gadus nelīdzsvarotība pieaug un ka to ir saasinājis Covid-19 seku izraisītais krīzes posms, EESK uzskata, ka svarīgi ir veikt efektīvus politikas pasākumus, kas ekonomikas izaugsmi ļautu saskaņot ar sociālo attīstību, izmantojot konkurētspējas atbalsta pasākumus, un kuri spētu stiprināt darba sistēmu un nodarbinātības politikas kvalitāti. Šajā ziņā dalībvalstīs ir jāīsteno investīcijas, kas saistītas ar nacionālo atveseļošanas un noturības plānu, un tās jāpārbauda, ņemot vērā 2021. gadam noteiktos pamatnostādņu mērķus un īpašu uzmanību pievēršot darba pieprasījuma un piedāvājuma sekmēšanai un tādu apstākļu veicināšanai, kas nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas, darba tirgus darbību un iekļaušanu. Ir jārīkojas, lai nodrošinātu ciešu un saskaņotu koordināciju starp rīcībpolitikām, kas noteiktas, lai reaģētu uz ārkārtas situāciju, atbalsta veidiem, kuri uzsākti ar SURE programmas starpniecību, atveseļošanai paredzētajām darbībām un investīcijām atveseļošanas plāna ietvaros, kā arī pasākumiem, kas definēti un finansēti struktūrfondu plānošanā 2021.–2027. gadam.
4.2.

EESK ir vairākkārt norādījusi, ka salu reģionu situācija ir daudz sarežģītāka nekā pārējā ES teritorijā, it īpaši salīdzinājumā ar kontinentālo daļu. Salu reģioni cieš no būtiskiem un pastāvīgiem ģeogrāfiskiem, demogrāfiskiem un ar vidi saistītiem traucējumiem, tādiem kā nošķirtība no kontinenta; ierobežota sauszemes platība; atkarība no jūras un gaisa transporta ar attiecīgi augstākām izmaksām; iedzīvotāju skaita samazināšanās un sarežģīta situācija darba tirgū; ražošanas koncentrācija mazos uzņēmumos un mikrouzņēmumos, kas pret ekonomisko pārmaiņu dinamiku nav tik noturīgi kā lielāki uzņēmumi; un ierobežotas iespējas gūt labumu no Eiropas vienotā tirgus un uz konkurenci orientētām ekonomiskajām attiecībām.
1.3.

Būtu vairāk jāuzsver saikne starp stratēģiju invaliditātes jomā un ievērojamajiem ieguldījumiem, kas tiks veikti no Atveseļošanas un noturības mehānisma. Būtu arī jānodrošina un iespējami jāpalielina saikne ar Eiropas sociālo tiesību rīcības plānu, it īpaši ar pīlāra 17. principu. EESK uzskata, ka Eiropas Komisijai būtu jānāk klajā ar skaidrāku un spēcīgāku programmu par to, kā veicināt valstu Atveseļošanas un noturības mehānisma izmantošanu, lai palīdzētu cilvēkiem ar invaliditāti atveseļoties pēc pandēmijas. Eiropas Komisijai ir jāuzrunā tās dalībvalstis, kuras nav nodrošinājušas savu plānu pārredzamību vai ievērojušas Eiropas Komisijas pamatnostādnes, lai nodrošinātu lietderīgu apspriešanos ar pilsonisko sabiedrību. Eiropas Komisijai ir arī stingri jānoraida plāni, kuros ierosināti ieguldījumi, kas neatbilst Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām, piemēram, ieguldījumi aprūpes iestādēs.
2.7.

Proti, ar jaunajiem noteikumiem ir paredzēts, ka Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, noteiks nozīmi terminiem/jēdzieniem, kas izmantoti šādās PVN direktīvas jomās: i) PVN maksātāji; ii) darījumi, par kuriem uzliek PVN; iii) to darījumu vieta, par kuriem uzliek nodokli; iv) nodokļa iekasējamības gadījums un PVN iekasējamība; v) summa, kurai uzliek PVN; vi) atbrīvojumi no PVN; vii) PVN atskaitījumi; viii) nodokļa maksātāju un dažu to personu pienākumi, kas nav nodokļa maksātājas, un ix) īpaši nodokļa režīmi.
4.5.

No šī viedokļa šķiet proporcionāli un atbilstoši jauno noteikumu vispārējai pieejai atbrīvot publiskā sektora uzņēmumus no regulējuma piemērošanas, ņemot vērā to organizatorisko modeli, kuru arvien vairāk iespaido darījumdarbības un tirgus modeļi.
2.8.

Eurostat dati liecina par nepārprotamu pandēmijas ietekmi uz bezdarba līmeni Eiropas Savienībā, un turpmākajos gados situācija, visticamāk, pasliktināsies. ES bezdarba līmenis 2020. gada oktobrī bija 7,6 % salīdzinājumā ar 6,6 % 2019. gada novembrī. Jauniešu situācija ir vēl sliktāka, bezdarbam laika posmā no 2019. gada novembra līdz 2020. gada novembrim pieaugot no 14,9 % līdz 17,7 % Pandēmija ir dramatiski palielinājusi nabadzības līmeni un pastiprinājusi iepriekš pastāvošo nevienlīdzību, it īpaši dalībvalstīs, kuras iepriekšējā desmitgadē smagi skāra ekonomikas krīze. Veselības krīze ir spēcīgi ietekmējusi ekonomiku, darba tirgu un sociālo kohēziju. Manāma ietekme uz darba tirgu ir bezdarba pieaugums, darbinieku pieņemšanas apstāšanās, jaunu darbvietu neradīšana un darba laika saīsināšana.dati liecina par nepārprotamu pandēmijas ietekmi uz bezdarba līmeni Eiropas Savienībā, un turpmākajos gados situācija, visticamāk, pasliktināsies. ES bezdarba līmenis 2020. gada oktobrī bija 7,6 % salīdzinājumā ar 6,6 % 2019. gada novembrī. Jauniešu situācija ir vēl sliktāka, bezdarbam laika posmā no 2019. gada novembra līdz 2020. gada novembrim pieaugot no 14,9 % līdz 17,7 % ( 6 ) . Jānorāda, ka Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 31. panta 1. punktā noteikts, ka “ikvienam darba ņēmējam ir tiesības uz veselībai nekaitīgiem, drošiem un cilvēka cieņai atbilstīgiem darba apstākļiem”. LES 3. panta 3. punktā arī pausts pilnīgas nodarbinātības mērķis.
2.2.2.

Pamatojoties uz šo priekšlikumu, Komisija uzsvēra, ka ir jāpieņem “kopēja pieeja attiecībā uz kriptoaktīviem, lai mums būtu kopēja izpratne par to, kā vislabāk izmantot to radītās iespējas un novērst varbūtējos to radītos riskus”.
3.8.

Tāpēc, lai panāktu klimatneitrālu ietekmi, attiecībā uz gaistošām un negaistošām SEG ir vajadzīgas atšķirīgas pieejas. Lai pastāvīgo temperatūras pieaugumu, ko izraisa nepārtraukta CO 2 radiācijas ietekme, atkal pazeminātu līdz temperatūras līmenim pirms CO 2 emisijām, ir aktīvi jāpazemina CO 2 koncentrācija atmosfērā ar CO 2 piesaistītāju palīdzību vai, lai nepārtrauktu (nenovēršamu) CO 2 emisiju gadījumā temperatūras līmeni noturētu stabilu, no atmosfēras ir nepārtraukti jāizņem tāds pats CO 2 daudzums, kāds tajā tiek emitēts (neto-nulles emisijas). Tas ir atspoguļots neto nulles līmeņa SEG emisiju mērķī. Tomēr (biogēnu) metāna avotu gadījumā klimatneitrāla ietekme tiek panākta jau ar stabilām emisijām, savukārt CO 2 ekvivalentos pārrēķinātu metāna emisiju kompensēšana, izņemot SEG no atmosfēras, rada dzesēšanas efektu.
1.3.

Komisija nav sniegusi atbildi uz jautājumu, kā tā vēlas panākt piegādes drošību, izmantojot CO 2 nesaturošus enerģijas avotus vai avotus ar zemu CO 2 līmeni. Komisija norāda, ka 84 % no elektroenerģijas pieprasījuma jāsedz ar atjaunojamiem enerģijas avotiem, taču atstāj neatbildētu jautājumu par avotiem, no kuriem jāražo atlikusī elektroenerģija. Tā kā piegādes drošība ir ļoti būtiska Eiropas ekonomikai un patērētājiem, tas ir nepieņemami, īpaši tāpēc, ka var prognozēt, ka, neskatoties uz sekmīgi īstenotiem efektivitātes paaugstināšanas pasākumiem, elektroenerģijas pieprasījums pieaugs siltumapgādes un transporta nozares elektrifikācijas dēļ.
1.10.

Ņemot vērā iekšējus un ārējus faktorus, nav iespējams nošķirt pilsētu un reģionu ilgtspēju no noturības. EESK iesaka arī nodrošināt maksimālu pilsētprogrammas saskaņotību ar teritoriālās kohēzijas politiku . To iespējams panākt, īstenojot funkcionālu partnerību starp pilsētu un lauku apgabaliem, kā arī izmantojot integrētus projektus nolūkā stiprināt pilsētu, to funkcionālo teritoriju un lauku perifēriju vietējās sistēmas sociālajā un vides jomā, veicinot to ilgtspēju un noturību.
5.15.

EESK pauž nožēlu par to, ka paziņojumā nav pietiekami ņemta vērā divējās pārkārtošanās reģionālā dimensija. Tomēr tā atzinīgi vērtē priekšlikumu (kā daļu no ES atveseļošanas plāna) ievērojami palielināt līdzekļus Taisnīgas pārkārtošanās fondam no 7,5 miljardiem EUR līdz 40 miljardiem EUR. EESK pauž cerību, ka tas nosegs visu to reģionu vajadzības, kuri saskaras ar dziļu rūpniecības pārveidi.
2.4.

Nepārnēsājamās slimības kļūst izplatītākas Eiropā, kur tās ir galvenais invaliditātes un nāves cēlonis: sirds un asinsvadu slimības, diabēts, vēzis un elpceļu slimības veido 77 % no slimību sloga un 86 % no priekšlaicīgas nāves gadījumiem. Daudzas no šīm slimībām ir saistītas ar vairāku faktoru apvienojumu, ieskaitot vides faktorus.
7.1.

Covid-19 krīze ir likusi saprast, cik svarīga nozīme mūsu dzīvē ir elektroenerģijai un cik ārkārtīgi vērtīga ir elektroenerģijas infrastruktūra un zinātība. Krīze sniedz priekšstatu par to, kā šī loma nākotnē paplašināsies un attīstīsies. Kā pāreja uz tīru enerģiju var palīdzēt ekonomikas veicināšanā? Pāreja ļauj izvirzīt tālejošus mērķus darbvietu radīšanas un klimata pārmaiņu apkarošanas ziņā, piemēram, enerģētikas sistēmu modernizēšana var sekmēt darbvietu radīšanu un ekonomikas izaugsmi, kā arī klimata aizsardzību. Valdības tieši vai netieši veicina vairāk nekā 70 % no globālajiem ieguldījumiem enerģētikā. Šajā krīzes laikā to rīcība ir svarīgāka nekā jebkad agrāk. Politikas tendences var aktīvi virzīt ar enerģētiku saistītus ieguldījumus ilgtspējīgākā veidā. Par prioritāti būtu jānosaka stimulēšanas programmas enerģētikas nozarē, lai atbalstītu pašreizējo darbaspēku, radītu jaunas darbvietas un veicinātu emisiju samazināšanu.
3.2.

EESK norāda, ka ir spēkā plaši Eiropas Savienības tiesību akti, kuru mērķis ir īstenot sieviešu un vīriešu līdztiesības principu, kā arī panākt vienlīdzīgu attieksmi, tostarp neatkarīgi no rases vai etniskās izcelsmes. Tas ir nozīmīgs sasniegums Eiropas Savienībā, kas šajā jomā nosaka arī starptautiskus standartus. Tomēr saskaņā ar ES tiesību aktiem vienlīdzīga attieksme neatkarīgi no reliģijas, pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas tiek nodrošināta tikai saistībā ar nodarbinātību un profesiju. Direktīva, kas Eiropas Savienībā visaptveroši aizliegtu diskrimināciju, būtu ārkārtīgi sarežģīta, tāpēc ar vienprātības balsojumu tā, visticamāk, netiktu pieņemta. Tomēr ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam Eiropas Savienība ir apņēmusies to izdarīt. Šis mērķis ir apstiprināts jaunajā stratēģiskajā programmā 2019.–2024. gadam. EESK atbalsta pilnīgu pāreju uz kvalificēta vairākuma balsošanu par regulējumu nediskriminēšanas jomā.
1.12.

Ilgtspējīgai attīstībai ir potenciāls kļūt par sociālās solidaritātes instrumentu un mazināt to iedzīvotāju populistisko, pret pastāvošo iekārtu vērsto noskaņojumu, kuri jūtas atrauti no lēmumu pieņemšanas un varas. Šī nedrīkst būt elitei piederīgo programma, bet tai jābūt uz cilvēkiem vērstam projektam, kura mērķis ir panākt to, ka ilgtspējīgas patērētāju izvēles ir pieejamas un cenas ziņā pieņemamas.
3.1.3.

Think Small First ) uz pieeju “vispirms rīkoties mazo uzņēmumu interesēs” ( Act Small First ). EESK atkārtoti norāda uz iepriekš formulētajiem Komitejas ieteikumiem Ir jāpieņem iekļaujoša, saskaņota, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem labvēlīga horizontāla ES politika un jāpāriet no principa “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” () uz pieeju “vispirms rīkoties mazo uzņēmumu interesēs” (). EESK atkārtoti norāda uz iepriekš formulētajiem Komitejas ieteikumiem ( 10 ) , to skaitā par tāda rādītāja izstrādi, ar kuru varētu izvērtēt apstākļus, kas veicina uzņēmējdarbību.
3.6.

Paskaidrojuma rakstā minētā summa, proti, kapitāla plūsma 6,6 miljardu EUR apmērā (2017. g.), ko dalībvalstis atmaksā ES, tās apjoma dēļ nevar būt saistīta vienīgi ar pārmērīgu priekšfinansējumu, bet arī ar to, ka programmas nav īstenotas vai ir slikti īstenotas, vai ar nepilnībām izdevumu apstiprināšanas plānošanā. Turklāt paskaidrojuma rakstā norāde par to, ka priekšfinansējuma likme tiks kompensēta, jo no 2019. gada likmi piemēros arī izpildes rezervei, nav precīza. Minētā rezerve ir tikai 6 % no programmas summas, un ierosinātā jaunā priekšfinansējuma likme nepārsniegs vienu trešdaļu no paredzētās summas. Turklāt šī izpildes rezerve jau ir ņemta vērā katras dalībvalsts budžetā un vienīgais, kas var notikt, ja dalībvalstis pienācīgi neievēro izpildes kritērijus, – tās var pilnībā vai daļēji zaudēt šos 6 %.
2.8.

dinamiskam mācību procesam zināšanas un izpratni, prasmes un attieksmi , kas vajadzīga ne tikai, lai īstenotu savas tiesības, bet arī lai dotu ieguldījumu kopienai un sabiedrībai un rīkotos ar empātiju, piesardzību un domājot par nākamajām paaudzēm. Mūsdienu izpratne par pilsonisko izglītošanu no tradicionālā uzskata – ka jāizplata zināšanas un izpratne par pilsoniskās dzīves oficiālām institūcijām un procesiem (piemēram, balsošana vēlēšanās) – lēnām, taču pastāvīgi ir novirzījusies uz plašāku izpratni, kas ietver līdzdalību un iesaistīšanos gan pilsoniskajā, gan civilajā sabiedrībā un plašāku iespēju klāstu, ko iedzīvotāji izmanto, lai mijiedarbotos ar savām kopienām (tostarp skolām) un sabiedrību un to veidotu. Pilsoniskajai izglītošanai par ES kopumā jābūt ( 9 ) , kas pielāgots katram kontekstam un katram izglītojamam, balstoties uz vērtībām un iemācot audzēkņiem, galvenokārt jauniešiem,, kas vajadzīga ne tikai, lai īstenotu savas tiesības, bet arī lai dotu ieguldījumu kopienai un sabiedrībai un rīkotos ar empātiju, piesardzību un domājot par nākamajām paaudzēm. Mūsdienu izpratne par pilsonisko izglītošanu no tradicionālā uzskata – ka jāizplata zināšanas un izpratne par pilsoniskās dzīves oficiālām institūcijām un procesiem (piemēram, balsošana vēlēšanās) – lēnām, taču pastāvīgi ir novirzījusies uzun plašāku iespēju klāstu, ko iedzīvotāji izmanto, lai mijiedarbotos ar savām kopienām (tostarp skolām) un sabiedrību un to veidotu.
3.4.1.

Transporta dekarbonizācija un pāreja uz tīru enerģiju ir viens no svarīgākajiem mobilitātes paketes aspektiem. Šī iniciatīva atbilst plašākam rīcības plānam pārejai uz aprites ekonomiku. Ilgtspējas un konkurētspējas paaugstināšanas nolūkā ES aizsāk virkni iniciatīvu. a) Stratēģiskais rīcības plāns akumulatoru jomā (11) ir atbilde uz nepieciešamību uzlabot Eiropas enerģētisko neatkarību, un tas ir saistīts ar Eiropas Akumulatoru alianses izveidi, kurā paredzēta rūpniecības dalībnieku, dalībvalstu un EIB iesaiste. Šis plāns ir paredzēts ilgtspējīgai akumulatoru ražošanai visā vērtības ķēdē – no (primāro un sekundāro) izejvielu ieguves, akumulatoru elementu un akumulatoru komplektu izstrādes un ražošanas līdz pat to izmantošanai, atkalizmantošanai, reciklēšanai un likvidēšanai. b) Regula par jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu emisijām (12) ir vērsta uz kravas automobiļu un autobusu parametru definēšanu CO2 emisiju jomā un ar to tiek pilnveidoti un papildināti spēkā esošie tiesību akti. Iniciatīvā ir paredzēti arī pasākumi, kuru mērķis ir mudināt uzņēmumus iegādāties energoefektīvākus un mazāk piesārņojošus transportlīdzekļus. To papildina priekšlikums, kura mērķis ir panākt, ka jaunie lielas noslodzes transportlīdzekļu aerodinamiskas konstruēšanas un svara standarti drīzumā stājas spēkā, lai samazinātu CO2 emisijas (13). c) Regulā dažādu degvielas veidu salīdzināšanas veicināšanai paredzēta vienota mērvienība tādu transportlīdzekļu iegādes veicināšanai, kas maz ietekmē vidi (14). d) Regulā par riepu marķēšanu (15) ir noteikti drošības, energoefektivitātes un trokšņa standarti. e) Pārskatot noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem, tiek veicināta elektromobilitāte. f) Regula par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla (TEN-T) ieviešanu (16) ir vērsta uz projektu apstiprināšanas procedūru vienkāršošanu.
2.2.

Apvienotajai Karalistei, ņemot vērā, ka 2017. gada 29. martā tā paziņoja par izstāšanos no ES, 2019. gada 30. martā saskaņā ar LES 50. pantu jāizstājas no ES. Ja vien ratificētajā izstāšanās līgumā nebūs noteikts citādi, ES tiesību akti no 2019. gada 30. marta vairs neattieksies uz Apvienoto Karalisti un tā kļūs par valsti, kas nav ES dalībvalsts un nav daļa no TEN-T un tā koridoriem.
3.12.1.

Ir gandrīz sasniegts stratēģijā ET 2020 noteiktais standarts, proti, ka agrīnajā pirmsskolas izglītībā un aprūpē ir iesaistīti 95 % to bērnu, kuru vecums ir no 4 gadiem līdz obligātajam izglītības vecumam. Tomēr no vairāk nekā 32 miljoniem ES bērnu, kas ir jaunāki par obligāto skolas vecumu, 17 miljoniem bērnu pirmsskolas pakalpojumi joprojām nav pieejami. Turklāt saistībā ar vienlīdzīgu piekļuvi joprojām ir nepilnības, kas attiecas uz bērniem ar nelabvēlīgu sociāli ekonomisko izcelsmi, it īpaši minoritāšu grupām, migrantiem, bērniem ar invaliditāti un bērniem, kas dzīvo lauku apvidos dažādos Eiropas reģionos.
3.4.

Dokumentu nosūtīšana un apmaiņa starp nosūtītājām un saņēmējām iestādēm ir jāveic elektroniski, izmantojot decentralizētu IT sistēmu, ko veido valstu IT sistēmas, kuras savstarpēji savieno droša un uzticama komunikācijas infrastruktūra, lai arī ir iespēja izmantot alternatīvas (tradicionālas) saziņas metodes neparedzamas un ārkārtējas IT sistēmas darbības pārtraukšanas gadījumā.
—

šīs padomes sastāvā būtu 17 locekļi, no kuriem 12 locekļi būtu no Eiropas sociālo partneru vidus (tostarp no būvniecības, lauksaimniecības un transporta nozares), 3 locekļi no Komisijas, kā arī valdes priekšsēdētājs, kas vadītu konsultatīvo padomi, un izpilddirektors,
1.6.

EESK neiebilst pret to, ka Komisija pārrauga publisko ieguldījumu finansētus aizdevumus, ko izsniedz EISF. Tomēr attiecīgajai dalībvalstij būtu jādod pietiekama rīcības brīvība noteikt vajadzīgo ieguldījumu veidu. Tāpēc EESK uzskata, ka jānodrošina līdzsvars starp Komisijas veikto pārraudzību, no vienas puses, un attiecīgās dalībvalsts rīcības brīvību publisko izdevumu jomā, no otras puses.