Priekšlikums Padomes regula, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā /* COM/2009/0463 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.9.2009 COM(2009) 463 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums skar to, kā procedūrā saistībā ar konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importu piemēro Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”). | 120 | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | 139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma jomā nav spēkā esošu noteikumu. | 141 | Atbilstība pārējām Eiropas Savienības politikas nostādnēm un mērķiem Neattiecas. | 2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 219 | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu apkopošana un izmantošana | 229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | 230 | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | 3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2008. gada 9. jūlijā, publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importu Kopienā. Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad 2008. gada 28. maijā Eiropas Savienības Tērauda bezšuvju cauruļu ražošanas nozares aizsardzības komiteja [Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry] (“sūdzības iesniedzējs”) ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu no konkrēto dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu kopējā ražošanas apjoma Kopienā, iesniedza sūdzību, kas ietvēra pierādījumus par dempingu un tā radīto būtisko kaitējumu. Komisija 2009. gada 8. aprīlī ar Regulu (EK) Nr. 289/2009 piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu no 15,1 % līdz 24,2 % konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam Kopienā. Pievienotais Komisijas priekšlikums Padomes regulai, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu no 17,7 % līdz 39,2 %, ietver galīgos secinājumus par dempingu, radīto kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm. Antidempinga komitejas 2009. gada 28. jūlija sanāksmē notika apspriešanās ar dalībvalstīm. 12 dalībvalstis atbalstīja ierosināto rīcības plānu, 11 dalībvalstis bija pret un 4 atturējās. Padomei iesaka pieņemt pievienoto priekšlikumu par regulu, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2009. gada 7. oktobrī. | 310 | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | 331 | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | 332 | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | 342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. | 4) IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. un 10. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Pagaidu pasākumi (1) Komisija 2008. gada 9. jūlijā publicēja paziņojumu[2] par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importu Kopienā. Komisija 2009. gada 8. aprīlī ar Regulu (EK) Nr. 289/2009[3] (“pagaidu regula”) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu ĶTR izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam Kopienā. (2) Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Savienības Tērauda bezšuvju cauruļu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no konkrēto dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu kopējā ražošanas apjoma Kopienā. (3) Saskaņā ar pagaidu regulas 13. apsvērumu dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude notika no 2005. gada 1. janvāra līdz IP beigām (turpmāk “attiecīgais periods”). 2. Turpmākā procedūra (4) Pēc tādu svarīgu faktu un apsvērumu atklāšanas, uz kuru pamata izlēma noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“provizoriska atklāšana”), vairākas ieinteresētās personas rakstiski sniedza informāciju, paužot savu viedokli par provizoriskajiem konstatējumiem. Personām, kuras to pieprasīja, bija iespēja tikt uzklausītām. (5) Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgu konstatējumu izdarīšanai. Komisija izsūtīja papildu anketu atlasītajiem Kopienas ražotājiem, lai ievāktu papildu informāciju par tendencēm tirgū un galveno kaitējuma rādītāju attīstību pēc IP beigām. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas veica papildu pārbaudes apmeklējumus šādu konkrēto bezšuvju cauruļu un caurulīšu ES ražotāju telpās: - Vallourec & Mannesmann Deutschland GmbH , Diseldorfā, Vācijā, - Vallourec & Mannesmann France , Buloņā-Bijankūrā, Francijā, - Tenaris-Dalmine SpA , Dalminē, Itālijā, - Tubos Reunidos S.A. , Amurio, Spānijā, - Productos Tubulares S.A. , Valjedetrapagā, Spānijā. Turklāt pārbaudes apmeklējums notika sūdzības iesniedzēja telpās Buloņā-Bijankūrā, Francijā. (6) Komisija veica arī visu četru atlasīto ražotāju eksportētāju iesūtīto aptaujas anketu papildu dokumentācijas pārbaudi, tostarp īpaši pārbaudīja šo eksportētāju norādītos darījumus: - Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd., - Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd., - Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd., - Tianjin Pipe International Economic & Trading Corporation. (7) Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata ierosināja ieteikt konkrētu ĶTR izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam piemērot galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīga atklāšana”). Tam arī noteica termiņu, kad pēc minētās informācijas saņemšanas ieinteresētās personas varēja pret šo atklāšanu iebilst. (8) Ņēma vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstveidā iesniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā konstatējumus attiecīgi grozīja. 3. Pārbaude izlases veidā (9) Piezīmes par ražotāju eksportētāju ĶTR un Kopienas ražotāju pārbaudi izlases veidā netika saņemtas, tāpēc ar šo apstiprina provizoriskos konstatējumus pagaidu regulas 11. un 12. apsvērumā. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS (10) Attiecīgais ražojums ir konkrētas dzelzs vai tērauda bezšuvju caurules un caurulītes, kuru apaļā šķērsgriezuma ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm, kuru oglekļa ekvivalenta vērtība (OEV) nepārsniedz 0,86 atbilstoši Starptautiskā Metināšanas institūta ( IIW ) formulai un ķīmiskajām analīzēm[4], kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums) un kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93[5]. (11) Pēc pagaidu regulas publicēšanas konstatēja pārrakstīšanās kļūdu tehniskā ziņojuma numerācijā, kas bija minēts pagaidu regulas 14. apsvēruma zemsvītras piezīmē saistībā ar oglekļa ekvivalentās vērtības (OEV) noteikšanu. Pareizā atsauce ir: tehniskais ziņojums, 1967, IIW doc. IX-555-67, ko publicējis Starptautiskais metināšanas institūts ( IIW ). (12) Provizoriski atklājot informāciju, Ķīnas Dzelzs un tērauda asociācija (“ CISA ”) apgalvoja, ka KN kodi, kas ietver attiecīgo ražojumu, ietver arī vairākus citus ražojumus, kuri nebūtu izmeklēšanas uzmanības lokā, piemēram, ražojumus, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm vai OEV ir lielāks par 0,86, tādēļ izmeklēšanā izmantotie importa rādītāji būtu pārspīlēti. Šai saistībā jānorāda, ka ražojumi, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm vai OEV ir lielāks par 0,86 saskaņā ar IIW formulu un ķīmisko analīzi, minētājās procedūrās netiek aplūkoti. Turklāt ne no viena no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem nebija gūti pierādījumi tam, ka minētie ražojumi būtu ražoti ĶTR ievērojamos daudzumos. Tāpēc secināja, ka nav ticamu pierādījumu par to, ka šādus Ķīnas ražojumus ievērojamā daudzumā importētu EK. (13) Pēc informācijas galīgas atklāšanas CISA vairākkārt pieprasīja attiecīgā ražojuma definīcijā neietvert cauruļveida izstrādājumus izmantošanai naftas valstīs (“ OCTG ”) un norādīja, ka citas valstis, tostarp ASV, veicot antidempinga izmeklēšanu, OCTG tirgu uzskata par atsevišķu tirgu. Līdzīgus apgalvojumus izteica arī Ķīnas valdība (“ MOFCOM ”). (14) Rūpīgi izvērtēja iepriekš minētos apgalvojumus un secināja, ka ražojuma definīcijā ietvertajām bezšuvju caurulēm un caurulītēm, ieskaitot OCTG , principā ir vienādas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kas nozīmē, ka tās ietilpst vienā ražojumu kategorijā. Tas ir normāli, ka minētie dažādie ražojuma veidu īpašības, izmaksas un pārdošanas cenas zināmā mērā atšķiras. Turklāt fakts, ka izmeklēšanu par OCTG ražojumiem veic citas izmeklēšanas iestādes, var būt skaidrojams ar šādas izmeklēšanas īpatnībām, t.i., ar pamatā esošās sūdzības jomu. Patiešām, konstatēja, ka ASV iestādēm nevajadzēja izmeklēt, vai OCTG piemīt tās pašas pamatīpašības, kas ir citām bezšuvju caurulēm un caurulītēm. Turklāt Kopienas ražošanas nozare sniedza pierādījumus par gludu OCTG un pārējo ražojumu, par kuriem notiek izmeklēšana, savstarpējo aizvietojamību. (15) Izskanēja arī apgalvojums, ka, definējot attiecīgo ražojumu, nevajadzīgu nozīmi piedēvēja tādiem elementiem kā sieniņu biezums, ārējais diametrs un OEV robežvērtība, turpretī pienācīgi neņēma vērā tādas tehniskās īpašības kā liela spiedienizturība un korozijizturība un to, ka ir īpašs OCTG standarts, ko izstrādājis Amerikas Naftas institūts (ANI). (16) Pirmām kārtām jānorāda, ka izmeklēšanas jomas definīcijā sieniņu biezums nav ņemts vērā, bet ārējais diametrs un OEV robežvērtība ir visatbilstošākie elementi, lai identificētu attiecīgo ražojumu. Ārējais diametrs ir elements, kas arī izmantots, lai ražojumu atšķirtu statistikas un muitas vajadzībām. OEV robežvērtība norāda, kādā līmenī ražojumu var metināt, un, lai no viegli metināmiem ražojumiem nošķirtu grūti metināmus ražojumus, robežvērtība ir noteikta 0,86. Otrkārt, Kopienas ražošanas nozares sniegtā informācija atklāja, ka OCTG un pārējiem cauruļu veidiem varētu piemist augsta un zema korozijizturība/spiedienizturība. Tāpēc ne korozijizturību, nedz spiedienizturību nevarēja izmantot par kritēriju, lai definētu attiecīgo ražojumu. Treškārt, ir izstrādāti īpaši Amerikas Naftas institūta standarti par OCTG un cauruļvadiem, jo tos izmanto naftas nozarē. Tomēr caurules, ko izmanto citās nozarēs, arī atbilst līdzīgiem standartiem, kurus gan izstrādājušas citas organizācijas (piemēram, ASTM ). Tādēļ fakts, ka standartus izstrādājusi tā vai cita organizācija, nevar būt faktors, pēc kura definēt antidempinga izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāstu. Secina, ka nedz CISA , nedz MOFCOM nav iesniegušas alternatīvus faktorus, kas būtu derīgi, lai labāk definētu ražojumu klāstu, nedz ierosinājušas kritērijus, pēc kuriem atbilstošāk definēt attiecīgo ražojumu, izņemot iepriekš minēto augsto korozijizturību/spiedienizturību. Turklāt neviena no personām neierosināja citu, atbilstošāku OEV robežvērtību. Tāpēc apgalvojumi par attiecīgā ražojuma definīciju tiek noraidīti. (17) Ņemot vērā iepriekšminēto, izdarīja galīgu secinājumu, ka attiecīgais ražojums inter alia ietver arī OCTG , ko izmanto urbumiem, šahtām un cauruļvadiem naftas rūpniecībā, un ar šo tiek galīgi apstiprināts pagaidu regulas 14. līdz 19. apsvērums. C. DEMPINGS 1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”) (18) Tā kā nav saņemtas nekādas piezīmes, ar šo tiek galīgi apstiprināts pagaidu regulas 20. līdz 27. apsvērums saistībā ar konstatējumu par TER. 2. Atsevišķs režīms (“AR”) (19) Pēc provizoriskas atklāšanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka viens ražotājs eksportētājs, kam uz laiku piešķirts AR, to saņemt nedrīkstēja arī tādēļ, ka viņa akciju kontrolpakete, iespējams, piederēja valstij. (20) Turpmākā izmeklēšanā noskaidroja, ka Ķīnas valstij patiešām (netieši) piederēja minētā uzņēmuma daļas, bet IP laikā valsts bija mazākumdalībnieks. Tomēr akciju daļu apjoms ievērojami mainījās 2008. gada beigās (pēc IP), kad Ķīnas valsts iegādājās vairāk kontrolakciju sabiedrības akciju, tādēļ valsts kļuva par daļu vairākuma īpašnieci. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs neatbilstu pamatregulas 9. panta 5. punkta prasībām un viņam nedrīkstētu piešķirt AR. (21) Pēc galīgas atklāšanas minētais uzņēmums vēlreiz apgalvoja, ka Ķīnas valsts kļuvusi par lielākas akciju daļas īpašnieci pēc IP. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka akciju daļas palielināšana bija tikai un vienīgi ar mērķi finansiāli atbalstīt kontrolakcijas sabiedrību finanšu krīzes dēļ. Minētais uzņēmums konkrēti apgalvoja, ka, palielinot akciju daļu, pārvaldes uzbūve, valdes sastāvs un saimnieciskā darbība netika ietekmēta. Tas arī apgalvoja, ka akciju daļas izmaiņas nekādi neietekmēja uzņēmuma lēmumus par eksporta darbību, kura joprojām notiek neatkarīgi no valsts. Uzņēmums vēl sniedza informāciju, ka neviens pierādījums neapstiprina, ka šajā gadījumā valsts ietekme būtu tāda, kas ļautu apiet pasākumus, ja uzņēmumam piešķirtu individuālu maksājuma likmi. (22) Lai piešķirtu AR, ražotājiem eksportētājiem jāpierāda, ka tie ir izpildījuši visus pamatregulas 9. panta 5. punktā uzskaitītos kritērijus. Viens no tiem ir par akciju daļu vairākuma piederēšanu privātpersonām. Tomēr saistībā ar minēto uzņēmumu šis kritērijs netiek ievērots kopš 2008. gada beigām. (23) Lai gan īpašumtiesību maiņa notika tikai pēc IP (tomēr pirms izmeklēšanas beigām), ņemot vērā iespējamos konstatējumus attiecībā uz AR, secināja, ka šim uzņēmumam nav jāpiešķir AR, jo tas neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta prasībām. (24) Tā kā nav saņemtas nekādas piezīmes par AR, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 28. līdz 32. apsvērumu saturu, izņemot secinājumus par uzņēmumu, kas minēts iepriekš 19. līdz 23. apsvērumā. 3. Normālā vērtība 3.1. Analogā valsts (25) Pēc provizoriskas atklāšanas trīs personas sniedza ziņas, ka ASV tirgus neatbilst analogajai valstij, jo tirgus nosacījumi ASV un ĶTR būtiski atšķiras. Turklāt tika arī apgalvots, ka normālās vērtības aplēse tika balstīta uz datiem tikai par vienu ražotāju, kas saistīts ar ražotāju Kopienā, un tāpēc šie dati nav reprezentatīvi. (26) Pamatregulā noteikts, ka analogo valsti nedrīkst izraudzīties nepamatoti. Iepriekšminētās personas nesniedza pārliecinošus pierādījumus, ka ASV izvēle bija nepamatota. Tās neapšaubīja ASV tirgus konkurētspēju, kuras trūkums, piemēram, varētu iespaidot noteikto cenu līmeni. Tiek arī atzīmēts, ka neviena no šīm personām neierosināja nevienu alternatīvu analogo valsti. (27) Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek izdarīts galīgs secinājums, ka ASV ir atbilstoša analogā valsts, un ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 33. līdz 38. apsvērumu. 3.2. Normālās vērtības noteikšana (28) Tā kā nav saņemtas nekādas piezīmes par normālās vērtības noteikšanu, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 39. līdz 44. apsvēruma provizoriskie konstatējumi. 4. Eksporta cena (29) Tā kā nav saņemtas nekādas piezīmes par eksporta cenas noteikšanu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 45. apsvērumu. 5. Salīdzinājums (30) Pēc provizoriskas atklāšanas viens ražotājs eksportētājs norādīja, ka, vienkāršojot ražojuma kontroles numuru (lai uzlabotu attiecīgā ražojuma un līdzīga ražojuma analogās valsts salīdzināmību), salīdzināšana bija neobjektīva, jo vairākus bezšuvju cauruļu un caurulīšu veidus uzskatīja par vienu ražojuma kategoriju. Pēc šīs piezīmes saņemšanas nolēma, ka ražojuma kontroles numurus var pārgrupēt citādi, lai panāktu līdzīgu salīdzināmības līmeni, proti, attiecībā uz cauruļu diametru un sieniņu biezumu. (31) Pēc provizoriskas atklāšanas ir pārskatītas un pazeminātas Ķīnas ražotāju eksporta cenas, lai ņemtu vērā visas transporta izmaksas. Tajā pašā laikā pārskatīja un paaugstināja normālo vērtību, jo tika nedaudz koriģētas atlaides un transporta izmaksas. (32) Tā kā nav saņemtas nekādas piezīmes par salīdzinājumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 46. un 47. apsvērumu. 6. Dempinga starpība (33) Tā kā nav saņemtas nekādas piezīmes par dempinga starpības aprēķināšanu un, ņemot vērā 30. un 31. apsvērumā minētās izmaiņas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 48. līdz 51. apsvēruma saturs. (34) Šāds ir galīgi noteiktais dempinga apjoms, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF neto cenas, ieskaitot piegādi līdz Kopienas robežai, pirms nodokļa samaksas. Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd | 64,8 % | Pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās | 48,6 % | Pārējie uzņēmumi | 73,1 % | D. KAITĒJUMS 1. Kopienas ražošana, Kopienas ražošanas nozare un Kopienas patēriņš (35) CISA apgalvoja, ka saskaņā ar specializētas aģentūras publiskoto informāciju (Tērauda rūpniecības ziņojums [ Steel Business Briefing ]) 2007. gadā ES-27 valstu teritorijā bija vismaz 40 līdzīgā ražojuma Kopienas ražotāju, kuru saražotās produkcijas apjoms bija aptuveni 5,8 miljoni tonnas, un tas būtu pretrunā attiecīgajiem datiem, kas minēti pagaidu regulā. CISA arī apgalvoja, ka saskaņā ar Pasaules Tērauda asociācijas [ World Steel Association ] publiskoto informāciju Kopienas patēriņš 2007. gadā bija aptuveni 4,6 miljoni tonnu, t.i., krietni vairāk, nekā minēts pagaidu regulas 57. apsvērumā. Līdzīgus apgalvojumus izteica arī kāds Ķīnas ražotājs eksportētājs. (36) Pārbaudot sniegto informāciju, atklāja, ka minētie skaitļi attiecas uz visām bezšuvju caurulēm un caurulītēm, nevis uz līdzīgo ražojumu, kas definēts pagaidu regulā un šīs regulas 10. līdz 17. apsvērumā, un šie skaitļi attiecas arī uz citiem ražojumiem, piemēram, uz liela izmēra cauruļvadiem un caurulēm (t.i., to diametrs pārsniedz 406,4 mm) un nerūsējošā tērauda caurulēm un caurulītēm. Tas izskaidro iepriekš 35. apsvērumā sniegtās informācijas neatbilstību informācijai pagaidu regulā. Jāatzīmē, ka visu zināmo attiecīgā ražojuma Kopienas ražotāju nosaukumi un atrašanās vietas bija norādītas sūdzības nekonfidenciālajā redakcijā. Ja CISA būtu uzskatījusi, ka ES ir vēl kādi citi attiecīgā ražojuma ražotāji, tai būtu bijis laikus jāsniedz pietiekami pierādījumi to noskaidrošanai, lai ņemtu vērā visus šādus uzņēmumus. (37) Tāpēc iepriekšminētos apgalvojumus noraida un ar šo apstiprina pagaidu regulas 53. līdz 58. apsvērumu. 2. Imports no attiecīgās valsts a) Attiecīgā importa apjoms, tirgus daļa un importa cenas (38) Pēc CISA iesniegtajām piezīmēm ir noskaidrots, ka pagaidu regulas 60. apsvērums nozīmē, ka ĶTR imports ne OCTG , ne elektroenerģijas ražošanas tirgus segmentā nepārsniedza 5 % no kopējā ĶTR importa. Tā kā nav saņemti apgalvojumi vai citas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 59. līdz 63. apsvērumu. b) Cenu samazinājums (39) Kāds ražotājs eksportētājs, trīs Kopienas ražotāji un sūdzības iesniedzējs iesniedza piezīmes attiecībā uz cenu samazinājuma un kaitējuma apmēra aprēķināšanu. Šīs piezīmes tika analizētas un atbilstošā gadījumā aprēķinus koriģēja. (40) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka korekcijas, kas veiktas, lai Ķīnas importa cenas taisnīgi salīdzinātu ar Kopienas ražotāju tirgoto atbilstošo ražojuma veidu cenām, nebija pietiekamas, jo nebija ņemtas vērā PVA izmaksas un neatkarīga importētāja peļņa. Turpretī sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka minēto korekciju apmērs esot pārmērīgs. Saistībā ar ražotāja eksportētāja sūdzību atklāja, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji un Kopienas ražotāji bieži pārdeva preces vieniem un tiem pašiem klientiem. Tādējādi bija nepamatoti vēl vairāk koriģēt importa cenas. Pēc sniegto pierādījumu pārbaudīšanas secināja, ka šie apgalvojumi jānoraida, un abām personām paziņoja tā iemeslus. (41) Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka tirdzniecības līmeņa starpības aplēse bija nepareiza tāpēc, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji arī pārdeva tieši lietotājiem, un par šādiem pārdevumiem nav attaisnojams tirdzniecības līmeņa pielāgojums. Secināja, ka šis apgalvojums bija pareizs attiecībā uz dažiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, un tirdzniecības līmeņa pielāgojums tika attiecīgi pārskatīts. Turklāt 40. apsvērumā minētais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā importa pārdevumi un Kopienas ražošanas nozares pārdevumi ļoti atšķīrās, tāpēc šā tirdzniecības līmeņa atšķirību nevar noskaidrot, vienkārši salīdzinot tādu attiecīgo pārdevumu procentuālo daudzumu, kas pārdoti lietotājiem, un ierosināja aprēķināt koriģēto tirdzniecības līmeņa pielāgojumu pēc citas formulas. Tomēr ierosināto formulu uzskatīja par nepiemērotu, jo tā kropļotu rezultātu. Tādēļ apgalvojumu noraidīja. (42) Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 64. apsvērumā aprakstīto metodoloģiju un aprēķināto cenu samazinājumu, kas izskaidrots pagaidu regulas 65. apsvērumā, nosaka 29 %. 3. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis (43) CISA apgalvoja, ka vairāki atlasītie Kopienas ražotāji nav iesnieguši atbildes uz anketas jautājumiem, tādēļ zemais sadarbības līmenis mazinās izlases reprezentativitāti. Jānorāda, ka, izņemot pagaidu regulas 66. apsvēruma ii) punktā norādīto uzņēmumu, kas iesniedza tikai daļēju informāciju, visi pārējie izlases uzņēmumi līdz izmeklēšanas nobeiguma posmam sniedza visu pieprasīto informāciju. Pat neņemot vērā vienīgo uzņēmumu, kas sniedza tikai daļēju informāciju, izlases reprezentativitāte jebkurā gadījumā paliktu aptuveni 60 % no visas Kopienas ražošanas apjoma. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja. (44) CISA arī apgalvoja, ka, pretēji pagaidu regulas 86. apsvērumā apgalvotajam, viena no lielākajām Kopienas ražotāju grupām pēc IP beigām ir veikusi būtiskus ieguldījumus, lai palielinātu kodolenerģijas sektoram paredzētu cauruļu ražošanas jaudu. Šo informāciju pārbaudīja un konstatēja, ka iepriekš minētie ieguldījumi tika veikti, lai palielinātu citu ražojumu (nerūsējoša tērauda vai metināto cauruļu un caurulīšu), nevis līdzīgā ražojuma ražošanas jaudu. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja. (45) CISA un kāds Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu regulas 87. apsvērumā sniegtā informācija par to, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām atgūstoties no dempinga radītajām sekām, ir nepareiza, jo vismaz trīs Rumānijas uzņēmējsabiedrībām, kuras atbalsta sūdzību, pašām līdz 2006. gada vidum bija piemēroti antidempinga pasākumi. Tomēr apgalvojumi 87. apsvērumā skaidri attiecas uz visu Kopienas ražošanas nozari, nevis uz atsevišķiem uzņēmumiem; tāpēc ir normāli, ka atšķiras atsevišķu uzņēmumu situācija, bet tas neiespaido vispārējo konstatējumu par Kopienas ražošanas nozari. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja. (46) Tā kā nav saņemti citi apgalvojumi vai piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 66. līdz 87. apsvērumu. 4. Secinājums par kaitējumu (47) MOFCOM, CISA un divi Ķīnas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka izmeklēšanas perioda beigās Kopienas ražošanas nozare nebija apdraudēta, sevišķi ņemot vērā tās pēdējā laikā gūto lielo peļņu. Iemesli, kāpēc IP beigās Kopienas ražošanas nozari uzskatīja par apdraudētu, ir sīki izklāstīti pagaidu regulas 89. apsvērumā. Tajā atzīts, ka IP laikā nodarītais kaitējums nebija būtisks, tomēr arī paskaidrots, ka, ņemot vērā importa par dempinga cenām lielo daļu Kopienas tirgū, Kopienas ražošanas nozari apdraudētu kaitējums, ko rada imports par dempinga cenām, ja pašos pamatos mainītos vispārējie tirgus apstākļi. Tāpēc jānorāda, ka saskaņā ar pagaidu regulas 88. apsvērumu Kopienas ražošanas nozare guva daļēju labumu no būtiska patēriņa pieauguma un ka tās tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 5 procentu punktiem. Turklāt tas, ka ražošanas nozare guva labu peļņu īpaši labvēlīgā periodā, kad bija ļoti liels pieprasījums tirgū, nepavisam nenozīmē, ka ražošanas nozare struktūras ziņā ir ekonomiski un finansiāli stabila, īpaši, ja iepriekšējos periodos šī nozare guva ārkārtīgi zemu peļņu vai pat piedzīvoja zaudējumus. Kā jau minēts pagaidu regulas 86. apsvērumā, iepriekšējais vājais saimnieciskās darbības sniegums, kam par cēloni bija dempings, neļāva saglabāt atbilstošu ieguldījumu līmeni, lai nodrošinātu Kopienas ražošanas nozares ilgtermiņa darbību šajā ļoti kapitālietilpīgajā ražošanas nozarē. Visbeidzot, IP beigās ES tirgū atkal bija ievērojama importa daļa par ļoti zemām dempinga cenām. Šāds tirgus stāvoklis potenciāli bija ļoti bīstams, jo jau iepriekšējos gados, kad pieprasījums bija normālā līmenī, līdzīgs tirgus stāvoklis (tas izvērtēts Padomes Regulā (EK) Nr. 954/2006) Kopienas ražošanas nozarei radīja nopietnu kaitējumu. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja. (48) Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka pagaidu regulas 89. apsvērums nepierāda, ka tajā minētās tirgus apstākļu izmaiņas ir “skaidri paredzamas un nenovēršamas”, kā to paredz PTO Antidempinga nolīgums (“ ADA ”). Tirgus stāvokļa izmaiņas bija paredzamas, jo patēriņš parasti nevar saglabāties ārkārtīgi augstā līmenī ilgu laiku. Izvērtējums pagaidu regulas 90. līdz 126. apsvērumā pierāda izteiktu pasliktināšanos, kas faktiski notika konkrētā laika periodā. Tas, ka ir nepieciešams konkrēts laiks, lai vairāku elementu un rādītāju vērtības no pozitīvām kļūtu par negatīvām, nav pretrunā tam, ka, ņemot vērā pašreizējās tendences, šādas negatīvas sekas jau bija skaidri paredzamas. IP beigās varēja skaidri paredzēt kaitējuma draudus un bija nenovēršama tādu negatīvu tendenču sākšanās, kas nodarītu kaitējumu, jo jau pēdējos IP perioda mēnešos pieprasījums bija samazinājies. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja. (49) Tā kā nav saņemti citi apgalvojumi vai piezīmes, apstiprina pagaidu regulas 88. un 89. apsvēruma secinājumu par kaitējumu. E. KAITĒJUMA DRAUDI 1. Kopienas patēriņa iespējamās izmaiņas, imports no attiecīgās valsts un Kopienas ražošanas nozares stāvoklis pēc izmeklēšanas perioda beigām 1.1. Pēc pagaidu pasākumu piemērošanas veiktā analīze (50) Kā minēts iepriekš 5. apsvērumā, atlasītajiem Kopienas ražotājiem un sūdzības iesniedzējam tika nosūtīta papildu anketa, lai iegūtu sīkāku informāciju par izmaiņām tirgū un galveno kaitējuma rādītāju izmaiņām līdz 2009. gada martam. Ir rūpīgi izvērtēti arī jaunākie Eurostat dati par importu. Lai gūtu pilnīgu priekšstatu, turpmāk sniegti dati par periodu no IP beigām līdz 2009. gada martam (“periods pēc IP”). Minētie dati ir tikai par deviņiem mēnešiem, tāpēc nav norādīts apjoma indekss. (51) Pēc IP beigām patēriņš Kopienā sāka būtiski samazināties, turklāt daudz straujāk, nekā norādīts pagaidu regulas 91. apsvērumā. Faktiski periodā no IP beigām līdz 2009. gada martam Kopienas tirgus ir samazinājies jau gandrīz par 30 %[6]. 2005 | 2006 | 2007 | IP | Periods pēc IP | Kopienas patēriņš | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 | 1 720 968 | (52) Tajā pašā laikā ir būtiski samazinājies arī imports no ĶTR, bet, ņemot vērā vēl straujāko Kopienas patēriņa samazinājumu, minētā importa daļa ir palielinājusies aptuveni līdz 18 %. Ķīnas importa cenu pieaugums atbilda pagaidu regulas 98. apsvērumā minētajam. ĶTR | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Periods pēc IP | Importa apjoms | 26 396 | 136 850 | 470 413 | 542 840 | 306 866 | Tirgus daļa | 1,0 % | 5,1 % | 14,9 % | 17,1 % | 17,8 % | Indekss (2005=100) | 100 | 491 | 1 451 | 1 663 | 1 733 | Eksporta cena | 766,48 | 699,90 | 699,10 | 715,09 | 966,63 | Indekss (2005=100) | 100 | 91 | 91 | 93 | 138 | (53) Šajā pašā periodā būtiski samazinājās Kopienas ražošanas nozares saražotais apjoms, tāpēc 2009. gada martā atlasīto uzņēmumu ražošanas jaudu izmantojums noslīdēja līdz 60 %. Kopienas ražošanas nozares pārdevumi Kopienas tirgū ievērojami samazinājās atbilstoši patēriņa samazinājumam Kopienā, tāpēc Kopienas ražošanas nozares produkcijas tirgus daļa palika nemainīga. Pēc tam, kad 2008. gada otrajā pusē cenas bija paaugstinājušās, 2009. gada pirmajā ceturksnī tās pazeminājās, bet tomēr palika augstākas nekā IP laikā. Atlasītie Kopienas ražotāji | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Periods pēc IP | Ražošana | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 | 1 477 198 | Jauda | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 | 1 889 180 | Jaudas izmantojums | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % | 78 % | Indekss (2005=100) | 100 | 108 | 110 | 109 | 88 | Atlasītie Kopienas ražotāji | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Periods pēc IP | EK pārdošanas cena | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 | 1 415 | Indekss (2005=100) | 100 | 106 | 121 | 121 | 135 | (54) Visbeidzot Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte ir būtiski samazinājusies, turklāt straujāk, nekā norādīts pagaidu regulas 110. apsvērumā — 2009. gada pirmajā ceturksnī tā bija negatīva (-0,8 %). Atlasītie Kopienas ražotāji | 2005 | 2006 | 2007 | IP | Periods pēc IP | Rentabilitāte | 12,1 % | 17,3 % | 17,9 % | 15,4 % | 3,5 % | Indekss (2005=100) | 100 | 143 | 147 | 127 | 20 | (55) Nobeigumā jānorāda, ka papildus savāktā informācija, ko pārbaudīja izmeklēšanas nobeiguma stadijā, apstiprina izvērtējumu pagaidu regulas 90. līdz 112. apsvērumā. 1.2. Personu iesniegtās piezīmes (56) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka kaitējuma izmeklēšanu, pretēji dempinga izmeklēšanai, veica pēc IP beigām, jo analīze tika balstīta arī uz informāciju un datiem par periodu pēc 2008. gada jūnija. (57) Vispirms tiek atgādināts, ka pagaidu regulā kaitējuma draudu novērtējums ir veikts, pamatojoties uz IP un attiecīgo periodu. Tomēr, ja gadījumā pastāv kaitējuma draudi, izmeklēšanas periodā konstatētais kaitējums pēc definīcijas nevar būt būtisks, pretējā gadījumā šī izmeklēšana būtu izmeklēšana, kas pamatota uz faktisku, būtisku kaitējumu. Tāpēc, lai gan IP laikā nodarītais kaitējums nebija būtisks, izmeklēšanas iestādei ir jāpārliecinās, vai, ņemot vērā pamatregulas 3. panta 9. punktā minētos apstākļus, var secināt, ka pastāv būtiska kaitējuma draudi. Tāpēc izmeklēšanas iestāde ir tiesīga pārbaudīt, vai notikumi pēc IP beigām patiešām apstiprina iepriekšējā posma konstatējumus par kaitējuma draudiem. (58) MOFCOM, CISA un viens Ķīnas ražotājs eksportētājs uzskatīja, ka pagaidu regulas 91. apsvērumā nav skaidri norādīts izmantotais informācijas avots un ka pagaidu regulas 99., 101. un 108. apsvērumā minēto prognožu un citas Kopienas ražotāju vai sūdzības iesniedzēja iesniegtās informācijas avots nav objektīvs. MOFCOM arī apgalvoja, ka, izmantojot šādu informāciju, izmeklēšanas iestāde neizrādīja “īpašu rūpīgumu”, ko paredz PTO Antidempinga nolīgums kaitējuma draudu izmeklēšanas gadījumos. (59) Tiek apstiprināts, ka sīki pierādījumi attiecībā uz dažādajiem pagaidu regulas 91. apsvērumā minētās publiskās informācijas avotiem krietni pirms pagaidu regulas publicēšanas bija pieejami dokumentos, ar kuriem ieinteresētās personas varēja iepazīties. Prognozes un citu Kopienas ražotāju iesniegto informāciju pārbaudīja un ņēma vērā tikai, ja to uzskatīja par pietiekami ticamu un precīzu. Fakts, ka iesniegtā informācija ir pārbaudīta, jau bija īpaši norādīts pagaidu regulas 100. apsvērumā, un iepriekš 5. apsvērumā ir norādīts, ka pēc pagaidu pasākumu noteikšanas tika veikti papildu apmeklējumi pārbaudes nolūkos. (60) Tāpēc iepriekš 56. un 58. apsvērumā minētos apgalvojumus noraida. (61) CISA apgalvoja, ka, novērtējot Ķīnas importa attīstību pēc IP beigām, bija jāņem vērā nevis faktiskais imports, bet gan saņemto pasūtījumu daudzums, jo faktisko importu parasti veic 3–4 mēnešus pēc pasūtījuma izdarīšanas. Ņemot vērā šo laika starpību, faktiskais imports jebkuras pieprasījuma izmaiņas EK tirgū atspoguļotu tikai dažus mēnešus vēlāk, un tas izskaidrotu, kāpēc 2008. gada novembrī un decembrī Ķīnas importa līmenis joprojām bija augsts, kaut arī pieprasījums ES tirgū jau bija sācis samazināties. Līdzīgas piezīmes iesniedza arī kāds Ķīnas ražotājs eksportētājs. (62) Faktisko importu parasti uzskata par pamatu, lai novērtētu no attiecīgās valsts importēto apjomu un vidējās importa cenas. Informāciju par saņemtajiem pasūtījumiem var ņemt vērā, lai pamatotu citu informāciju, tomēr tikai retos gadījumos par to var sniegt pietiekami pārbaudāmus pierādījumus. Jebkurā gadījumā, izvērtējot šo apgalvojumu, noskaidroja, ka 2008. gada 3. ceturksnī Kopienas patēriņš jau sāka samazināties. Tādējādi, ja būtu kavēšanās par 3–4 mēnešiem, šis samazinājums 2008. gada 4. ceturksnī atspoguļotos jau Ķīnas importa apjomā; tas, gluži pretēji, bija salīdzinoši liels. Turklāt, ja ņem vērā iepriekšminēto 3–4 mēnešu kavēšanos, tad iemesls tam, ka 2009. gada pirmajā ceturksnī tik ievērojami samazinājās imports no Ķīnas, varēja būt antidempinga pasākumu paredzēšana, nevis pieprasījuma samazināšanās. Patiesībā aizvien mazāk importētāju varētu būt gribējuši pasūtīt preces, kuras varētu piegādāt laikā, kad, iespējams, jau būtu noteikti antidempinga pasākumi. Tādēļ uzskata, ka izvērtējums, kura pamatā saņemtie pasūtījumi, nevis faktiskais imports, izmeklēšanā radītu tikai vēl lielāku neskaidrību, neļauj izdarīt būtiski citādu secinājumu. Tāpēc šai saistībā noraida apgalvojumu, ko izteica CISA . (63) MOFCOM, CISA un kāds Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka saskaņā ar vairākiem paziņojumiem presei un/vai vairāku Kopienas ražotāju grupu publicētiem finanšu pārskatiem 2008. gadā to darbības rezultāti bija labi, un līdz ar to tas būtu pretrunā kaitējuma draudu konstatējumiem pagaidu regulā, it īpaši tās 110. apsvērumā. (64) Izskatot šo apgalvojumu, konstatēja, ka CISA minētā informācija neattiecās konkrēti uz Eiropas uzņēmumiem, kas iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā. Kā minēts iepriekš 44. apsvērumā, lielās uzņēmumu grupas veido dažādi uzņēmumi, kas bieži vien ražo ļoti atšķirīgus ražojumus. Tāpēc vispārīgā finanšu informācija par kādu uzņēmumu grupu var neatspoguļot ekonomisko situāciju saistībā ar konkrētajiem uzņēmumiem, kuri līdzīgo ražojumu ražo un pārdod Kopienas tirgū. Visbeidzot tiek norādīts, ka izmeklēšanā izmantotā informācija par uzņēmumiem, kas ražo līdzīgo ražojumu, bija rūpīgi pārbaudīta. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. (65) Tā kā nav saņemts cits apgalvojums, kas konkrēti attiektos uz pagaidu regulas 90. līdz 112. apsvērumu, apstiprina minētajos apsvērumos izklāstītos konstatējumus. 2. Kaitējuma draudi 2.1. Importa par dempinga cenām apjoma izmaiņas (66) CISA apgalvoja, ka pagaidu regulas 114. apsvērumā minēto Ķīnas importa apjoma pieaugumu izraisīja pieprasījuma pieaugums ES tirgū. Līdzīgas piezīmes iesniedza arī MOFCOM un kāds Ķīnas ražotājs eksportētājs. CISA arī noraidīja secinājumu, ka Ķīnas importa attīstību varēja radīt stratēģija iekļūšanai tirgū, un uzsvēra, ka, tā kā ražojumus no Ķīnas eksportēja daudzi Ķīnas ražotāji, nevarēja uzskatīt, ka tie visi izstrādāja saskaņotu stratēģiju. (67) Ja Ķīnas importa attīstība patiešām būtu saistīta ar pieprasījuma pieaugumu EK tirgū, kā apgalvoja CISA , šā importa tirgus daļa būtu palikusi ļoti stabila un attiecīgajā periodā nebūtu pieaugusi no 1 % līdz 17 %. Ķīnas importa tirgus daļas būtiskais pieaugums un tā attīstība, kas pilnīgi atšķīrās gan no Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas attīstības, gan no citu importa avotu attīstības, skaidri liecina, ka importa apjomu pieaugumu no Ķīnas radīja citi apstākļi. Šo secinājumu turklāt pamato arī fakts, ka ražojumus no Ķīnas konsekventi importēja par ļoti zemām (un dempinga) cenām, kas paskaidrots pagaidu regulas 63. līdz 65. apsvērumā. Pie tam eksportētājiem nav jāsaskaņo savas stratēģijas, lai rīkotos līdzīgi. Kad kļūst skaidrs, ka tirgū var veiksmīgi iekļūt, piedāvājot kādu noteiktu, ļoti zemu cenu līmeni, iespējams, eksportētāji tieksies piemērot šādu veiksmīgu tirgus stratēģiju bez jebkādas vajadzības to saskaņot. Līdz ar to iepriekš 66. apsvērumā izklāstītos apgalvojumus noraida un apstiprina konstatējumus pagaidu regulas 114. apsvērumā. (68) CISA apgalvoja arī, ka pretēji novērtējumam pagaidu regulas 115. un 116. apsvērumā, pēc IP beigām importa apjoms no ĶTR būtiski samazinājās. Kā norādīts iepriekš 52. apsvērumā, patiešām periodā pēc IP importa apjoms no ĶTR būtiski samazinājās. Tomēr pagaidu regulas 116. apsvēruma formulējums skaidri pauž, ka svarīgs ir nevis šāda importa absolūtais apjoms, bet gan tā relatīvā nozīme attiecībā pret patēriņu jeb, citiem vārdiem sakot, tā tirgus daļu Kopienas kopējā tirgū. Iepriekš 52. apsvērumā ir norādīts arī, ka, lai gan imports no Ķīnas samazinājies absolūtā apjomā, no Ķīnas importētā attiecīgā ražojuma tirgus daļa pēc IP beigām nedaudz palielinājās. Tādēļ, ņemot vērā faktu, ka i) novērtējums, kas ir pamatā argumentācijai pagaidu regulas 115. un 116. apsvērumā, tika veikts, balstoties uz jaunāko ticamo informāciju par importu, kas bija pieejama provizorisko konstatējumu izdarīšanas laikā, t.i., datiem par importu 2008. gada novembrī un decembrī, ii) šie dati atbilda Ķīnas importa attīstībai līdz minētajam brīdim un iii) argumentācija bija balstīta uz relatīviem, nevis absolūtiem daudzumiem, secina, ka secinājums pagaidu regulas 115. un 116. apsvērumā nav pretrunā konstatējumiem, kas minēti iepriekš 52. apsvērumā. Pavisam noteikti jāpiemin tas, ka pagaidu regulas 134. apsvērumā minēto iemeslu dēļ varētu uzskatīt, ka pat tad, ja Ķīnas importa apjomi samazinātos proporcionāli vairāk nekā patēriņš, ievērojamie Ķīnas preču apjomi par zemām cenām patēriņa samazināšanās kontekstā ir tādi, kas rada kaitējumu, jo tas izraisīs nozīmīgu lejupēju spiedienu uz vispārējo cenu līmeni tirgū. Katrā ziņā neviens no atsevišķajiem faktoriem, kas minēti pamatregulas 3. panta 9. punktā, nevar būt izšķirīgs, lai lemtu par kaitējuma draudu pastāvēšanu. Drīzāk jāapsver viss faktoru kopums. Tāpēc šo apgalvojumu noraida un apstiprina pagaidu regulas 115. apsvēruma konstatējumus. 2.2. Brīvā eksportētāja ražošanas jaudas pieejamība (69) CISA apgalvoja, ka pagaidu regulas 118. apsvērumā sniegtais izvērtējums bija pamatots ar datiem, kas iegūti no atlasītajiem eksportētājiem, kuri bija uz eksportu visvairāk orientētie uzņēmumi, līdz ar to dati pareizi neatspoguļo kopējo situāciju saistībā ar eksportu no ĶTR. Tā vietā, tika apgalvots, ka to ražojumu daļa, kurus no Ķīnas eksportē uz EK, attiecībā pret visu Ķīnas eksporta apjomu, kas norādīts pagaidu regulas 119. apsvērumā, būtu mainījusies 2008. gadā, samazinoties no 15 % līdz 11 %. Visbeidzot pagaidu regulas 117. līdz 119. apsvēruma izvērtējumā nav ņemta vērā pieprasījuma attīstība Ķīnas vietējā tirgū, kas, kā prognozēts, absorbētu lielu daļu no produkcijas, kas būtu saražota ar esošo jaudas pārpalikumu; šajā ziņā tika minēti vairāki Ķīnas valdības projekti un plāni iekšējā pieprasījuma uzturēšanai. MOFCOM arī apgalvoja, ka pagaidu regulā nebija aplūkota pieprasījuma attīstība Ķīnas vietējā tirgū. (70) Pagaidu regulas 118. apsvērumā minētos konstatējumus par atlasītajiem uzņēmumiem skaidri apstiprina pagaidu regulas 119. apsvērumā norādītās vispārējā eksporta datu tendences, kas attiecīgajā laika periodā pat liecināja par pieaugošu tendenci eksportēt uz EK. Saistībā ar augšupejošo eksporta uz EK tendenci, kura it kā mainījusies uz pretējo attiecībā pret kopējo Ķīnas attiecīgā ražojuma eksportu 2008. gadā, CISA nevarēja iesniegt pārliecinošus pierādījumus savam apgalvojumam. Šai saistībā jānorāda, ka Ķīnas statistikas dati skaidri attiecas uz ražojuma klāstu, kas būtiski atšķiras no attiecīgā ražojuma; par to nepārprotami liecina tas, ka eksports uz Eiropu, kā liecina minētā statistika, ir ne vien ievērojami lielāks nekā attiecīgā ražojuma imports, ko reģistrēja Eurostat par attiecīgo ražojumu, bet eksporta attīstībai ir pilnīgi cita tendence. Tāpēc iesniegto pierādījumu nevarēja pieņemt. Attiecībā uz plānotajiem Ķīnas valdības pasākumiem, lai stimulētu vietējo pieprasījumu, iesniegtie pierādījumi nevar mainīt izvērtējumu, jo nav iespējams droši noteikt ietekmi uz pieprasījumu. Turklāt par vairākumu no minētajiem projektiem nav skaidrs, vai tie tiks pabeigti. Visbeidzot, šķiet, daži no CISA minētajiem lielajiem cauruļvadu projektiem ir projekti, kuros izmanto liela izmēra metinātas caurules, nevis bezšuvju caurules, uz kurām attiecas šī procedūra. Tāpēc iepriekš 69. apsvērumā minētos apgalvojumus noraida. (71) CISA arī uzskatīja, ka pagaidu regulas 119. apsvērumā norādītais pārprofilēšanas scenārijs ir nepamatots, jo Ķīnas eksportētu uz ASV galvenokārt ražojumus ( OCTG ), kurus EK neimportē lielos daudzumos. CISA arī apgalvoja, ka uz EK eksportēto ražojumu cenas ne vienmēr ir zemākas par ražojumu cenām, kurus eksportē uz citām valstīm, gluži pretēji — EK līdz šim ir bijis pievilcīgs tirgus Ķīnas eksportam. Saistībā ar šo apgalvojumu jānorāda, ka pagaidu regulas 119. apsvērumā veiktais izvērtējums ir pamatots ar statistikas datiem, kuros nebija sīki norādīti konkrēti ražojumu veidi. Jebkurā gadījumā jānorāda, ka attiecīgā ražojuma saražošanai vajadzīgo ražošanas aprīkojumu pārsvarā var izmantot dažādu bezšuvju cauruļu un caurulīšu veidu ražošanai. Tādēļ, pat ja konkrētu cauruļu veidu, piemēram, OCTG , Eiropā neimportē lielos daudzumos, šis fakts nav būtisks, lai izdarītu secinājumu par potenciāli pieejamo brīvo ražošanas jaudu, jo šī cauruļu veida ražošanai izmantoto aprīkojumu var viegli izmantot citu attiecīgā ražojuma veidu ražošanai, kurus EK tirgū importē daudz lielākā apjomā. Tādēļ iepriekš 66. apsvērumā izvirzītos apgalvojumus noraida un apstiprina pagaidu regulas 117. līdz 119. apsvēruma konstatējumus. 2.3. No ĶTR importēto ražojumu cenas (72) CISA apgalvoja, ka pēc IP no Ķīnas importēto ražojumu cenas ir būtiski pieaugušas, turpretī Kopienas ražošanas nozares ražojumu cenām šāda tendence nav bijusi vērojama, tāpēc IP laikā esošais cenu samazinājums pēc IP beigām būtu ievērojami samazināts vai pat novērsts. (73) Kā jau norādīts pagaidu regulas 98. un 122. apsvērumā, ir apstiprināts, ka pēc IP no dažādiem avotiem, tostarp no ĶTR, importēto ražojumu cenas būtiski pieauga, tāpat kā Kopienas ražošanas nozares cenas. Ir izvērtēti Kopienas ražošanas nozares ražojumu cenrāži pēc IP beigām un līdzīgo, no ĶTR importēto ražojumu cenas, un ir konstatēts, ka cenu izmaiņas ir bijušas līdzīgas. Tātad nav atrasti pierādījumi pieņēmumam, ka IP laikā konstatētais cenu samazinājums būtu būtiski ierobežots vai pat novērsts. Tāpēc apstiprina konstatējumus pagaidu regulas 120. līdz 123. apsvērumā. 2.4. Krājumu apjoms (74) Tā kā attiecībā uz šo punktu nav saņemtas nekādas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 124. apsvēruma konstatējumus. 2.5. Pārējie aspekti (75) CISA uzskatīja, ka pagaidu regulas 125. apsvērumā minētā Ķīnas valdības iespējamā intervence ir tikai pieņēmums. Tomēr saskaņā ar iepriekš izklāstīto 19. līdz 23. apsvērumu izmeklēšanā ir pierādīts, ka atsevišķais režīms, kas pagaidu posmā bija noteikts vienam Ķīnas ražotājam eksportētājam, vēlāk bija jāatsauc tieši pieaugošās valsts intervences dēļ, ko pēc IP beigām veicināja ekonomikas stāvoklis, kas pasliktinājās. Šis fakts skaidri pierāda pagaidu regulas 125. apsvēruma konstatējumu, un tāpēc šo apgalvojumu noraida. 2.6. Secinājumi (76) Vispirms tiek norādīts, ka konstatējums par kaitējuma draudiem izdarīts, ievērojot inter alia visus dažādos pamatregulas 3. panta 5. un 9. punktā minētos faktorus. (77) CISA apgalvoja, ka pagaidu regulā izklāstītie konstatējumi neatbilst standartiem, ko PTO paredz šā tipa izmeklēšanai, proti, konstatējumi jāpamato ar pierādījumiem, un tos nedrīkst izdarīt, balstoties uz nepamatotiem pieņēmumiem, varbūtību vai iespējamību, prognozēm un pieņēmumiem jābūt ļoti ticamiem, un jāpārbauda alternatīvi paskaidrojumi, iekams izdarīt secinājumu. (78) Pagaidu regulā ir skaidri norādīts, uz kāda pamata ir izdarīti konstatējumi saistībā ar dažādiem izmeklēšanas aspektiem. To pamatoja ar minētajiem pierādījumiem, piemēram, no Eurostat iegūti statistikas dati, uzņēmumu, kas sadarbojās, atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija par neatlasītajiem uzņēmumiem, informācija, kas bija iekļauta ieinteresēto personu iesniegumos, un cita informācija, kas izmeklēšanas laikā tika atrasta internetā. Visa šī informācija, ja vien tā nav konfidenciāla, ir pieejama ieinteresētajām personām. (79) Pagaidu regulā atsevišķi un detalizēti ir aplūkoti aspekti, kas saistīti ar kaitējuma draudu pārbaudīšanu, izmeklēšanas nobeiguma posmā pēc iespējas pārskatīja un pārbaudīja pagaidu posmā izdarīto pieņēmumu īstenošanās un prognožu piepildīšanās pakāpi, kā noteikts šīs regulas konstatējumos. Atklāja, ka nav faktu, pierādījumu vai norādījumu, kas būtu pretrunā pagaidu regulā ietvertajiem konstatējumiem. Tāpēc pagaidu regulā minētās prognozes un pieņēmumi nebija tikai pieņēmumi vai apgalvojumi, bet gan izdarīti, rūpīgi izvērtējot situāciju. (80) Iepriekš 78. apsvērumā minētie alternatīvie paskaidrojumi un interpretācijas, ieskaitot tās, ko ieinteresētās personas minēja informācijā, ko tās iesniedza, izmeklēšanas periodā ir rūpīgi pārbaudītas un aplūkotas šajā regulā, kā arī pagaidu regulā. (81) Noslēgumā secina, ka, pārbaudot faktus, kas norisinājās pēc IP beigām, kā arī izvērtējot ieinteresēto personu piezīmes un novērojumus par pagaidu regulu un par galīgo konstatējumu atklāšanu, neatklāja pierādījumus, kas liktu apšaubīt, ka pēc IP beigām pastāvēja būtiska kaitējuma draudi. Tādēļ iepriekš 77. apsvērumā izklāstīto CISA apgalvojumu noraida un ar šo apstiprina konstatējumus, kas minēti pagaidu regulas 126. apsvērumā. F. CĒLOŅSAKARĪBA 1. Ietekme, ko rada imports par dempinga cenām (82) Tā kā nav saņemtas nekādas konkrētas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 128. līdz 135. apsvērumu. 2. Citu apstākļu ietekme a) Kopienas ražošanas nozares veiktais imports un eksports (83) CISA apgalvoja, ka fakts, ka Kopienas ražošanas nozare importēja attiecīgos ražojumus no ĶTR un citām valstīm, pierādīja, ka tas nespēja apmierināt Kopienas tirgū esošo pieprasījumu. Tas tādēļ, ka Kopienas ražotāji nebija ieguldījuši, lai attīstītu jaunu ražošanas jaudu, un koncentrējās lielākoties uz tirgus segmentiem, kuri ir vērtīgāki. Šajā ziņā jāatceras, ka pagaidu regulas 136. apsvērumā bija paskaidrots, ka saskaņā ar aplēsēm šāda importa apjoms bija mazāks nekā 2 % no ĶTR importa kopapjoma, un netika pierādīts, ka šis apjoms bija lielāks. (84) CISA arī apšaubīja, tieši kādēļ pagaidu regulas 138. apsvērumā minētajai uzņēmumu grupai bija jāveic minētais imports. Šis jautājums tika rūpīgāk pārbaudīts un apstiprināts, ka rentabilitātes dēļ konkrētus ražojuma veidus ražoja citi šīs grupas uzņēmumi, kas neatrodas Eiropā. Kā jau minēts pagaidu regulas 138. apsvērumā, tomēr pārbaudīja, vai šāds imports nav noticis par pārmērīgi zemām cenām salīdzinājumā ar tā paša veida ražojumu cenām Kopienā. (85) Visbeidzot CISA norādīja uz šķietamu pretrunu starp salīdzinoši pozitīvo Kopienas ražošanas nozares novērtējumu saistībā ar tās eksporta pārdevumiem nākotnē un vispārējo ekonomikas attīstību trešo valstu tirgos, kur prognozē kritumu. Šajā ziņā jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības izvērtējums nekādi neietekmē secinājumus saistībā ar kaitējumu vai kaitējuma draudiem, jo tie skar tikai un vienīgi Kopienas ražošanas nozares darbību saistībā ar līdzīgo ražojumu EK tirgū. Ja daži Kopienas ražotāji optimistiski raugās uz savu eksporta darbību, tā iemesls var būt tikai tas, ka viņi ir pārlieku augstu novērtējuši savus prognozētos vispārējos saimnieciskos rādītājus, bet ne savus darbības rezultātus vietējā tirgū, kas tiek vērtēti atsevišķi. (86) Tādēļ iepriekš 74. līdz 76. apsvērumā izklāstītos apgalvojumus noraida, un ar šo apstiprina pagaidu regulas 136. līdz 141. apsvēruma konstatējumus. b) Imports no trešām valstīm (87) Turklāt CISA apgalvoja, ka nepietiek pārbaudīt vidējo cenu ražojumiem, kurus importē no ārpuskopienas valstīm, bet precīzi jāņem vērā arī šo ražojumu veids. Ir apstiprināts, ka visos gadījumos, kad importētāji sniedza pietiekami sīku informāciju par cenām, tika veikts rūpīgs izvērtējums. Diemžēl tirdzniecības statistika nav pietiekami detalizēta un, ņemot vērā importētāju salīdzinoši nelielo sadarbību šajā izmeklēšanā, nebija daudz detalizētas informācijas par cenām katram atsevišķam ražojumam, ko importē no citām valstīm. Tomēr neviena persona nesniedza pamatotu informāciju, lai varētu izdarīt citādu secinājumu, kas atšķirtos no pagaidu regulas 142. līdz 145. apsvērumā minētā secinājuma, tāpēc ar šo apstiprina konstatējumus minētajos pagaidu regulas apsvērumos. c) Pārējo Kopienas ražotāju radītā konkurence (88) Tā kā attiecībā uz šo punktu nav saņemtas nekādas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 146. apsvērumu. d) Ražošanas izmaksas/izejvielu izmaksas (89) CISA apgalvoja, ka, lai censtos nepaaugstināt ražošanas izmaksas, Kopienas ražošanas nozarē ir mainīts ražojumu sortiments, koncentrējot jaudu uz tiem ražojuma veidiem, kuru pārdošanas cena ir augstāka. Tas pierādot, ka Kopienas ražošanas nozarei bija pietiekami daudz līdzekļu, lai atspoguļotu izmaksu sadārdzinājumu, paaugstinot pārdošanas cenas, pretēji tam, kas minēts pagaidu regulas 149. apsvērumā. (90) Nav šaubu, ka Kopienas ražošanas nozare laika gaitā ir centusies maksimāli palielināt peļņu, atspoguļojot izmaksu palielinājumu, ceļot pārdošanas cenas. Tomēr tas nav bezgalīgs process, un pienāk brīdis, kad, ņemot vērā tirgū esošo konkurenci, šādas korekcijas vairs nebūs iespējamas. Tirgū, kur līdzīgas preces tirgo par ievērojami zemākām cenām, mazinās iespēja šādā veidā paaugstināt cenas un attiecīgi pieaug šo zemo cenu preču tirgus daļa. Tāpēc CISA piezīmes nav pretrunā konstatējumiem pagaidu regulas 147. līdz 149. apsvērumā, kurus tādēļ ar šo apstiprina. e) Bezšuvju cauruļu un caurulīšu Kopienas tirgus sarukšana ekonomikas lejupslīdes dēļ (91) MOFCOM, CISA un kāds Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ekonomikas lejupslīde ir par cēloni Kopienas ražošanas nozares saimnieciskajām grūtībām, tāpēc neesot cēloņsakarības starp importu no Ķīnas un jebkādu iespējamu kaitējumu vai kaitējuma draudiem. Šajā ziņā jānorāda, ka CISA pati atzina, ka tirgus patēriņš, kas dominēja no 2005. gada līdz IP, sasniedza ārkārtēju līmeni un ka pieprasījuma kritums, kas notika pēc IP, lielā mērā varētu būt skaidrojams ar to, ka šā ražojuma tirgus normalizējās. Tāpēc nav skaidrs, vai globālo ekonomikas lejupslīdi var uzskatīt par kaitējuma cēloni, jo pieejamie dati uzrāda tikai EK tirgus patēriņa līmeni periodā pēc IP tādā līmenī, ko jau iepriekš uzskatīja par normālu. Tas arī liecinātu par to, ka Kopienas ražošanas nozarei kaitējums netika nodarīts, pateicoties ārkārtējam Kopienas patēriņa līmenim attiecīgajā periodā, lai gan Ķīnas imports par dempinga cenām bija pārņēmis ievērojamu tirgus daļu un ievērojami samazināja cenas. Katrā ziņā pagaidu regulas 150. apsvērums neizslēdz to, ka ekonomikas lejupslīde var būt ietekmējusi stāvokli, kas nodara kaitējumu, Kopienas ražošanas nozarē pēc IP beigām. Tomēr nevar apgalvot, ka vispārējā ekonomiskā lejupslīde vien būtu negatīvi iespaidojusi Kopienas ražošanas nozari un ka to nekādi neietekmēja imports par dempinga cenām, kaut gan ir skaidrs, ka tam bija ievērojama tirgus daļa un tas ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Tāpēc noraida apgalvojumu, ka ekonomikas lejupslīde ir pārtraukusi pagaidu regulas 128. līdz 135. apsvērumā minēto cēloņsakarību, turpretī jautājums par to, ka jaunie ekonomikas apstākļi salīdzinājumā ar apstākļiem IP laikā var ietekmēt pasākumu līmeņa noteikšanu, ir aplūkots turpmāk 104. apsvērumā. (92) Tāpēc apgalvojumus noraidīja, un ar šo apstiprina pagaidu regulas 150. apsvērumu. f) Citi apstākļi (93) CISA piezīmēja, daži Kopienas ražotāji ir noslēguši pamatlīgumus ar klientiem par fiksētām cenām, līdz ar to šiem klientiem cenas nemainījās. Tajā pašā laikā viņi līdzīgu vienošanos par fiksētu cenu noslēdza arī ar dzelzsrūdas un citu galveno izejvielu piegādātājiem, līdz ar to viņi nevarēja gūt peļņu no ļoti straujā šo izejvielu izmaksu krituma uzreiz pēc IP beigām. (94) Pirmkārt, tiek atzīmēts, ka ar klientiem tika noslēgts tikai neliels skaits fiksētu cenu vienošanos, un, ņemot vērā aptvertos periodus, nevar uzskatīt, ka tām bija būtiskas sekas. Šo secinājumu apstiprina fakts, ka arī Kopienas ražotāju ražojumu cenas ir būtiski palielinājušās. Saistībā ar fiksētu cenu vienošanos par galvenajām izejvielām šķiet, tā ir visā pasaulē plaši izplatīta prakse, kas tādējādi Kopienas ražotājiem nerada nedz priekšrocības, nedz arī ir tiem neizdevīga, salīdzinot ar jebkuru citu līdzīgā ražojuma ražotāju pasaules tirgū. Tādēļ to arī nevar uzskatīt par cēloņsakarības pārtraukšanas iemeslu. Tāpēc iepriekš 93. apsvērumā minētos apgalvojumus noraida. 3. Secinājums par cēloņsakarību (95) Tā kā nav saņemtas nekādas citas piezīmes par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 151. līdz 153. apsvērumu. G. KOPIENAS INTERESES 1. Kopienas ražošanas nozares intereses (96) Sūdzības iesniedzējs, kā arī vairāki Kopienas ražotāji vairākkārt norādīja, ka, ņemot vērā kaitējumu, ko radīja dempings, antidempinga pasākumi bija būtiski viņu saimnieciskās darbības turpināšanai ilgtermiņā. Tā kā nav saņemtas nekādas papildu piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 155. apsvērumu. 2. Pārējo Kopienas ražotāju intereses (97) Tā kā attiecībā uz šo jautājumu nav saņemtas nekādas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 156. apsvērumu. 3. Nesaistīto importētāju intereses Kopienā (98) Kāds attiecīgā ražojuma lietotājs, kas ir arī importētājs, norādīja, ka viņa importētā ražojuma KN kodi nebija minēti paziņojumā par procedūras sākšanu, un to, ka izmeklēšana attiecas arī uz šiem ražojuma veidiem, viņš uzzināja tikai pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Viņš apgalvoja, ka šī iemesla dēļ viņam bija jāmaksā neparedzēti antidempinga maksājumi. Šo importētāju informēja, ka paziņojumā par procedūras sākšanu ir skaidri aprakstīts ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, un ka tur bija minēti KN kodi tikai informatīvos nolūkos. Pareiza attiecīgā ražojuma muitas klasifikācija patiešām ir viens no aspektiem, kas tiek izmeklēts, un tāpēc ir ļoti iespējams, ka pagaidu regulā minētie KN kodi zināmā mērā atšķiras no tiem kodiem, kas norādīti paziņojumā par procedūras sākšanu. (99) Tā kā attiecībā uz šo jautājumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 157. apsvērumu. 4. Lietotāju intereses (100) Šīs regulas 98. apsvērumā iepriekšminētais lietotājs apgalvoja arī, ka gadījumā, ja attiecīgajam ražojumam tiktu piemēroti galīgi pasākumi, tas viņa uzņēmumam radītu nopietnas problēmas saistībā ar piegādi, ņemot vērā faktu, ka EK ražotāji šo preci piegādā nelabprāt. Šo apgalvojumu izskatīja un secināja, ka problēmas, kas šai personai radās ar ražojuma iegūšanu no Kopienas ražotājiem, attiecās uz iepriekšēju laikposmu, kad ļoti lielā tirgus pieprasījuma dēļ daži Kopienas ražotāji neuzskatīja, ka ir ekonomiski izdevīgi piegādāt nelielu šī ražojuma daudzumu. Tomēr laikā, kad pieprasījums tirgū ir normāls, šim ierobežojumam vairs nevajadzētu pastāvēt, jo īpaši tāpēc, ka, nosakot pasākumus, pārējie šo pašu ražojumu veidu lietotāji vai importētāji var palielināt Kopienā pieprasījumu pēc šiem ražojumiem. Pamatojoties uz minētajiem apsvērumiem un uz faktu, ka attiecīgais izmantojums atspoguļo tikai ļoti nelielu daļu no kopējā šī ražojuma patēriņa, secina, ka attiecīgā ražojuma piegādes avotu pieejamībai nevajadzētu būt problēmai. (101) Kāds cits lietotājs, kurš līdzīgo ražojumu iepērk tikai no Kopienas ražošanas nozares, vairākkārt pauda savu atbalstu pasākumu piemērošanai. Pārējie lietotāji neiesniedza nekādas piezīmes par provizoriskajiem konstatējumiem. Tā kā nav saņemtas citas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 158. apsvērumu. 5. Secinājums par Kopienas interesēm (102) Tā kā nav saņemtas konkrētas piezīmes, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 159. apsvērumu. H. GALĪGIE PASĀKUMI 1. Kaitējuma novēršanas līmenis (103) Sūdzības iesniedzējs un vairāki Kopienas ražošanas nozares ražotāji apgalvoja, ka 3 % peļņas norma, ko provizoriski izmanto kaitējuma novēršanas līmeņa aplēsēm saskaņā ar pagaidu regulas 161. līdz 163. apsvērumam, ir pārāk maza, ņemot vērā, ka šī ir kapitālietilpīga nozare ar augstām nemainīgajām izmaksām un ka vidējā peļņas norma Kopienas ražošanas nozarē attiecīgajā periodā bija krietni lielāka par 3 %. (104) Tiek atzīts, ka līdzīgajam ražojumam ir vajadzīga ļoti kapitāla ietilpīga ražošana. Tomēr uzskata, ka pašreizējā tirgus situācija nav tāda, lai varētu skaidri novērtēt ražošanas jaudu izmantošanas pakāpi tuvākajā laikā un jo īpaši tajos gados, kad būs spēkā antidempinga pasākumi, un tas var iespaidot tās peļņas normas noteikšanu, kas normālos apstākļos būtu jāsasniedz konkrētajā tirgū, kur nav dempinga. Šajos apstākļos un, ņemot vērā faktu, ka Kopienas ražošanas nozarei vienmēr ir iespēja pieprasīt pārskatīt šos pasākumus, ja apstākļi mainās, secināja, ka ir jāsaglabā mērenā 3 % peļņas norma, ko saistībā ar šo pašu ražojumu noteica pagaidu posmā un iepriekšējā izmeklēšanā. Tomēr tiek atzīmēts, ka gadījumā, ja tirgus apstākļi būtiski mainītos, šo 3 % peļņas normu, iespējams, vajadzēs pārskatīt. (105) Izdarot nelielu korekciju, kas minēta iepriekš 41. apsvērumā, piemēroja pagaidu regulas 164. un 165. apsvērumā norādīto kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanas metodoloģiju. Kaitējuma novēršanas līmeni valsts mērogā aprēķināja kā vidējo svērto kaitējuma apmēru, kas konstatēts reprezentatīvākajiem ražojuma veidiem, kurus pārdod ražotājs eksportētājs, kam nav piešķirts AR. (106) Šādi noteiktais kaitējuma apmērs bija mazāks nekā noteiktā dempinga starpība. 2. Galīgie pasākumi (107) Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu uzskata, ka jānosaka galīgs antidempinga maksājums ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam kā mazākā starpība (starp konstatēto dempingu un kaitējumu) saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas visos gadījumos ir kaitējuma apmērs. (108) Pamatojoties uz iepriekšminēto, šādiem jābūt galīgajiem maksājumiem. Ražotājs eksportētājs | Antidempinga maksājums | Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 17,7 % | Pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās | 27,2 % | Visi pārējie uzņēmumi | 39,2 % | (109) Antidempinga maksājuma likmes, kas šajā regulā norādītas atsevišķiem uzņēmumiem, noteica, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un kurus ir ražojuši minētie uzņēmumi, tātad konkrētās minētās juridiskās personas. Tiem importētajiem ražojumiem, kurus ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav īpaši norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot vienības, kas saistītas ar šiem īpaši norādītajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes, un tiem piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi. (110) Visi pieprasījumi par atsevišķiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes piemērošanu (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšana) nekavējoties jāadresē Komisijai[7], sniedzot visu attiecīgo informāciju, īpaši par visām tām pārmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta apgrozījumu, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Tad vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes. (111) Visām ieinteresētajām personām paziņoja par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija nodoms ieteikt galīgu antidempinga maksājumu piemērošanu. Tām noteica termiņu, kurā pēc minētās atklāšanas iesniedzami paskaidrojumi. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā un vajadzības gadījumā atbilstoši grozīja konstatējumus. (112) Lai nodrošinātu vienādu attieksmi gan pret jaunajiem eksportētājiem, gan šīs regulas pielikumā minētajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet nebija atlasīti, jāparedz, ka vidējo svērto maksājumu, kas noteikts iepriekšminētajiem uzņēmumiem, piemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kas citādi būtu tiesīgi prasīt jaunu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Ja ir piemērota izlases metode, 11. panta 4. punkts nav spēkā. 3. Saistības (113) Kad atklāja būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt galīga antidempinga maksājuma piemērošanu, vairāki ĶTR ražotāji eksportētāji, kas nebija atlasīti, pauda gatavību piedāvāt cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Tomēr, lai gan guva paskaidrojumu par visiem nepieciešamajiem apstākļiem, netika iesniegts oficiāls cenu saistību piedāvājums tam paredzētajā termiņā, kas noteikts pamatregulas 8. panta 2. punktā, nedz tika pieprasīts šā termiņa pagarinājums. Tāpēc šajā izmeklēšanā nav nepieciešams turpmāk aplūkot cenu saistību jautājumu. J. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGA IEKASĒŠANA (114) Tā kā izmeklēšanā konstatēja, ka IP beigās kaitējuma draudi bija nenovēršami, kā norādīts pagaidu regulas 126. apsvērumā, ņemot vērā konstatējumus šīs regulas 50. līdz 55. apsvērumā, kas apstiprina vairāku kaitējuma rādītāju negatīvu attīstību pēc IP, un konstatēto dempinga starpību, secina, ka šis kaitējums būtu ticis nodarīts, ja nebūtu noteikti pagaidu pasākumi. Tāpēc uzskata par nepieciešamu galīgi iekasēt summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kas noteikts pagaidu regulā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo piemēro galīgu antidempinga maksājumu to dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, kuru apaļā šķērsgriezuma ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm, kuru oglekļa ekvivalenta vērtība (OEV) nepārsniedz 0,86 atbilstoši Starptautiskā Metināšanas institūta ( IIW ) formulai un ķīmiskajām analīzēm[8] un kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93[9] ( TARIC kodi 7304 19 10 20, 7304 19 30 20, 7304 23 00 20, 7304 29 10 20, 7304 29 30 20, 7304 31 20 20, 7304 31 80 30, 7304 39 10 10, 7304 39 52 20, 7304 39 58 30, 7304 39 92 30, 7304 39 93 20, 7304 51 81 20, 7304 51 89 30, 7304 59 10 10, 7304 59 92 30 un 7304 59 93 20) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. 2. Šāda ir galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama to ražojumu neto cenai pirms nodokļu samaksas, ieskaitot piegādi līdz Kopienas robežai, kuri aprakstīti 1. punktā un kurus ražo turpmāk norādītie uzņēmumi. Uzņēmums | Antidempinga maksājums (%) | TARIC papildkods | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd., Qingzhou pilsēta, ĶTR | 17,7 | A949 | Pārējie pielikumā minētie uzņēmumi, kas sadarbojās | 27,2 | A950 | Visi pārējie uzņēmumi | 39,2 | A999 | 3. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi. 2. pants Summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstoši Komisijas regulai (EK) Nr. 289/2009 par konkrētu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, galīgi iekasē pagaidu maksājuma apmērā. 3. pants Ja kāds jauns ražotājs eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka - tas izmeklēšanas periodā (no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam) neeksportēja uz Kopienu 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu, - tas nav saistīts ne ar vienu eksportētāju vai ražotāju Ķīnas Tautas Republikā, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi, - tas ir faktiski eksportējis attiecīgo ražojumu uz Kopienu pēc izmeklēšanas perioda, uz kuru pamatojas šie pasākumi, vai ka tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Kopienu ievērojamu ražojumu daudzumu, Padome pēc Komisijas priekšlikuma, apspriežoties ar Padomdevēju komiteju, ar vienkāršu balsu vairākumu var grozīt 1. panta 2. punktu, iekļaujot jauno ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstā, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē un kuriem tādējādi piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 27,2 % apmērā. 4. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, [..] Padomes vārdā — priekšsēdētājs [..] PIELIKUMS Ražotāji, kas sadarbojās un kas minēti 1. panta 2. punktā ar TARIC papildkodu A950: Uzņēmuma nosaukums | Pilsēta | Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd. | Handan | Hengyang Valin MPM Co., Ltd. | Hengyang | Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd. | Hengyang | Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd. | Huangshi | Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd. | Zhangjiagang | Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory | Jiangyin | Jiangyin Metal Tube Making Factory | Jiangyin | Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd. | Chengdu | Shenyang Xinda Co., Ltd. | Shenyang | Suzhou Seamless Steel Tube Works | Suzhou | Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO) | Tianjin | Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd. | Wuxi | Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd. | Wuxi | Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd. | Wuxi | Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd. | Zhangjiagang | Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd. | Zhangjiagang | [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. [2] OV C 174, 9.7.2008., 7. lpp. [3] OV L 94, 8.4.2009., 48. lpp. [4] OEV nosaka saskaņā ar tehnisko ziņojumu, 1967., IIW doc. IX-555-67, kuru publicējis Starptautiskais Metināšanas institūts ( IIW ). [5] Kā noteikts Komisijas 2008. gada 19. septembra Regulā (EK) Nr. 1031/2008, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 291, 31.10.2008., 1. lpp.). Ietvertos ražojumus nosaka, kopā skatot 1. panta 1. punktā un atbilstošajos KN kodos sniegto ražojuma aprakstu. [6] Pamatojoties uz mēneša vidējo apjomu salīdzinājumu. [7] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/092, 1049 Brussels, BELGIUM. [8] OEV nosaka saskaņā ar tehnisko ziņojumu, 1967, IIW doc. IX–535–67, ko publicējis Starptautiskais Metināšanas institūts ( IIW ). [9] Kā noteikts Komisijas 2008. gada 19. septembra Regulā (EK) Nr. 1031/2008, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 291, 31.10.2008., 1. lpp.). Ietvertos ražojumus nosaka, kopā skatot 1. panta 1. punktā un atbilstošajos KN kodos sniegto ražojuma aprakstu.