LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 309/91

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Ziemeļu dimensijas politikas nākotne

(2006/C 309/19)

Saistībā ar gaidāmo Eiropas Savienības Somijas prezidentūru Somijas ārējās tirdzniecības un attīstības ministre H. E. Mari Kiviniemi 2005. gada 17. novembra vēstulē lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai izstrādāt izpētes atzinumu par tematu “Ziemeļu dimensijas politikas nākotne”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 1. jūnijā. Ziņotājs — Hamro–Drotz kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 428. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 5. un 6. jūlijā (5. jūlija sēdē), ar 162 balsīm par un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Kopsavilkums

— Savā 2005. gada novembra sanāksmē Ziemeļu dimensijas (ZD) partneru valstu (ES, Islande, Norvēģija, Krievija) ministri vienojās par pamatnostādnēm ZD, kas kalpotu par pamatu kopīgās politikas veidošanai, turpināšanai laika posmā no 2007. gada.

— Somija kā valsts, kas 2006. gada otrajā pusē pārņems ES prezidentūru, lūdza EESK sniegt izpētes atzinumu par to, kā stiprināt ZD politiku un kādā veidā varētu uzlabot pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu šīs politikas īstenošanā.

— EESK atbalsta šīs pamatnostādnes un aicina Somiju kā valsti, kura pārņems ES prezidentūru, veicināt šīs jaunās politikas īstenošanu.

— EESK ierosina šādas prioritārās jomas: — jau esošie sadarbības projekti vides un sabiedrības veselības nozarēs; — infrastruktūra, transports un loģistika; — enerģētika un ar to saistītie drošības jautājumi; — pilsoniskās sabiedrības un pilsoniskās sabiedrības sadarbības tīklu stiprināšana un sabiedrības informēšanas uzlabošana;

— turpinot iepriekšējā punktā teikto, ir jāpievērš uzmanība nepieciešamībai veidot konstruktīvas un atvērtas attiecības ar pilsonisko sabiedrību Krievijā, kā arī efektīvu sociālo dialogu. Turklāt būtu jāatbalsta pārrobežu pilsoniskās sabiedrības tīkli un jāveicina sabiedrības informēšanas pasākumi;

— EESK uzsver, ka ir nepieciešams adekvāts finansējums ZD projektiem, un attiecīgajai projektu pieteikumu izskatīšanas procedūrai jābūt skaidrai, operatīvai un vienkāršai;

— EESK ierosina veidot spēcīgus kopīgos mehānismus Ziemeļu dimensijas administrēšanai un pieņemt lēmumu par tās darbības centra atrašanās vietu. Tā ierosina arī, lai esošās reģionālās institūcijas būtu par dabisku sākumpunktu Ziemeļu dimensijas administrēšanai.

— EESK ierosina, lai pilsoniskā sabiedrība padomdevējas statusā tiktu iesaistīta oficiālajos Ziemeļu dimensijas administrēšanas mehānismos, saskaņā ar Barselonas procesu Vidusjūras reģionam. EESK ir gatava dot aktīvu ieguldījumu šāda izkārtojuma veicināšanā.

1. Vispārīga informācija

ES dalībvalstu ministru un Ziemeļu dimensijas partneru valstu (Islande, Norvēģija, Krievija) sanāksme notika 2005. gada novembrī, un tajā vienojās par jaunām pamatnostādnēm (“Pamatnostādnes politiskās deklarācijas un politikas pamatdokumenta izstrādei”) (1) Ziemeļu dimensijas (ZD) turpināšanai laika posmā no 2007. gada.

ZD dalībnieki izveidoja kopīgu vadības grupu sagatavošanas darba veikšanai saskaņā ar šīm pamatnostādnēm. 2006. gada rudenī iesaistītās puses lems par Ziemeļu dimensijas turpinājumu, pamatojoties un šī darba rezultātiem.

Kā valsts, kas 2006. gada otrajā pusē pārņems ES prezidentūru, Somija, atsaucoties uz EESK līdzšinējo ieguldījumu Ziemeļu dimensijā, 2005. gada novembrī lūdza Komiteju sniegt izpētes atzinumu par Ziemeļu dimensijas politikas nākotni. Somija izteica vēlmi, lai atzinumā būtu ietverts viedoklis un ieteikumi īpaši par to, kādā veidā, sākot ar 2007. gadu, būtu jāpastiprina politikas centieni un kādā veidā varētu uzlabot pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu un šīs politikas īstenošanu.

Īsa vispārēja informācija par Ziemeļu dimensiju un par EESK līdzšinējo devumu ir iekļauta pielikumā.

2. EESK ieteikumi attiecībā uz Ziemeļu dimensijas attīstību

EESK 2005. gada jūlijā pieņēma atzinumu par ES un Krievijas attiecību attīstību (2) un 2005. gada septembrī — atzinumu par ES Ziemeļu dimensijas nākotni (3). Šajos dokumentos izteiktie secinājumi un ieteikumi joprojām ir nozīmīgi un aktuāli, lai arī tie nav vēlreiz uzsvērti šajā atzinumā. Šis atzinums papildina iepriekš minētos atzinumus, un Komiteja atsauksies uz tiem, iesniedzot šajā atzinumā ietvertos ieteikumus Ziemeļu dimensijā iesaistītajiem partneriem.

Sagatavojot šī jaunā atzinuma izstrādi, EESK devās informatīvā komandējumā uz Sanktpēterburgu, lai uzklausītu vietējo iesaistīto pušu viedokli par Ziemeļu dimensijas nākotni. Iesaistītās puses no Norvēģijas un Islandes tika aptaujātas, izmantojot EESK un EEZ sakarus.

2.1 EESK atbalsta reģionālo sadarbību ar plašu, kopīgu ZD politiku, kurā piedalās ES, Islande, Norvēģija un Krievija

Ziemeļeiropas nozīme Eiropas un visas pasaules līmenī ir aizvien palielinājusies, piemēram, attiecībā uz tai piederošajiem enerģētiskajiem resursiem, kā arī vides un klimata jautājumiem. Ziemeļeiropai ir nepieciešama daudzpusēja reģionāla sadarbība, kurā piedalās arī tās reģiona valstis, kas atrodas ārpus ES robežām. Šāda sadarbība papildina reģiona valstu divpusējas attiecības un ES attiecības ar valstīm, kuras nav ES dalībvalstis. Reģionālā sadarbība var palīdzēt veicināt stabilitāti, ekonomikas izaugsmi, labklājību, kā arī reģiona un visas Eiropas ilgtspējīgu attīstību.

Nenoliedzami ir tas, ka ir jāvairo Ziemeļu dimensijas atpazīstamība Eiropas Savienībā un partneru valstīs. Tā jāveido par skaidri strukturētu, plaši pazīstamu politiku ES (un EEZ) iestādēs, valstu valdībās un arī pilsoniskajā sabiedrībā.

EESK aicina Somiju tās ES prezidentūras laikā veltīt šim jautājumam pietiekoši lielu uzmanību un centīsies nodrošināt izšķirošu lēmumu pieņemšanu un politisko ieguldījumu dinamiskas politikas interesēs. Līdz ar ES paplašināšanu ir pievienojušās jaunas dalībvalstis, kas šajā jomā nozīmē jaunus un gaidītus resursus Ziemeļu dimensijas attīstībai. EESK arī atbalsta ierosinātās pamatnostādnes, saskaņā ar kurām Ziemeļu dimensijai jākļūst par pastāvīgu politiku.

EESK atbalsta Ziemeļu dimensijas stiprināšanu kā ES, Islandes, Norvēģijas un Krievijas kopīgu politiku. Tai būtu stingri jāsakņojas galvenajos pastāvošajos sadarbības instrumentos: ZD politikai būtu jāveido reģionālā dimensija četru kopējo telpu ietvaros, kas aptver ES un Krieviju, arī Islandei un Norvēģijai piedaloties šajā visaptverošajā sistēmā saskaņā ar EEZ līgumu.

ES-Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē 2006. gada maijā puses norādīja, ka tās apsver sarunu uzsākšanu par jaunu nolīgumu starp ES un Krieviju. Tas sniegtu jaunas iespējas reģionālās un pārrobežu sadarbības veidošanai, balstoties uz dinamisku ZD politiku. Kopīga ZD politika arī nodrošinātu ietvaru pamatīgākas ES Baltijas jūras stratēģijas izstrādei, ko patlaban gatavo Eiropas Parlaments.

EESK ar gandarījumu atzīmē, ka EEZ Konsultatīvā komiteja 2006. gada jūnijā pieņēma rezolūciju un ziņojumu par tematu “Ziemeļu dimensijas politikas nākotne”, kas tika izstrādāti ciešā sadarbībā ar EESK šī atzinuma sagatavošanas laikā.

“Līdzdalības” princips Ziemeļu dimensijas norisēs ir ļoti svarīgs, un tas būtu jāuzsver jau no paša sākuma. Tām Ziemeļu dimensijas valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, būtu pilnvērtīgi jāiesaistās šajā procesā un tām jāļauj ar līdzvērtīgām tiesībām piedalīties politikas plānošanā, ieviešanā un uzraudzībā.

Tam nepieciešami stabili mehānismi, ieskaitot pastāvīgu apvienotu ZD pārvaldes komiteju un atbilstošu skaitu tai pakļautu apakšvienību, kā arī efektīvu institūciju, kuras pārziņā būtu operatīvās funkcijas. Pusēm būtu reizi gadā jātiekas, lai nodrošinātu vadlīnijas ZD sadarbības īstenošanai un uzraudzītu to.

Tā kā Ziemeļu dimensijas pasākumi bieži ir vietējā līmeņa iniciatīvas, ir svarīgi, lai būtu efektīva saikne starp vietējām, apakšreģionālajām un valsts pārvaldes struktūrām un reģionālās sadarbības institūcijām, kas attiecas uz ZD plānošanu un īstenošanu.

2.2 EESK ieteiktās prioritārās jomas

EESK uzskata, ka uz šo brīdi iegūtā pieredze par sadarbību dažādās ZD galvenajās jomās būtu jāizmanto par nākotnes politikas atskaites punktu. There is a need to build upon the positive practical experience gained from private-public partnership projects.

2.2.1 Pastiprināta pievēršanās jau pastāvošiem sadarbības projektiem vides un iedzīvotāju veselības nozarēs

Attiecībā uz esošo sadarbību vides jomā Ziemeļu dimensijas ietvaros īpaša uzmanība būtu jāpievērš ūdens piesārņojuma apturēšanai Baltijas jūrā un Somu jūras līcī, tūlītējiem pasākumiem, lai samazinātu kodolatkritumu radīto piesārņojuma risku Kolas pussalā, kā arī pārrobežu sadarbības projektu atbalstam vides jomā Pleskavas reģionā.

Iedzīvotāju veselības aizsardzības sadarbības jomā galvenā uzmanība jāpievērš darbībām, kas paredzētas infekcijas slimību, īpaši HIV/AIDS, apkarošanai.

EESK mudina ZD partnerus lielāku uzmanību veltīt šīm galvenajam jomām pastāvošo partnerības projektu ietvaros (NDEP — Northern Dimension Environmental Partnership un Sanktpēterburgas Vodocanal projekts, NDPHS — Northern Dimension Partnership in Health and Social Wellbeing). Ir nepieciešama mērķtiecīga rīcība, lai veicinātu un izvērstu šos projektus, kā arī sekmētu, lai ES tiem tiktu veltīta arvien lielāka uzmanība.

2.2.2 Reģionālās infrastruktūras, transporta un loģistikas attīstīšana ir priekšnosacījums uzņēmējdarbības, investīciju un ekonomiskās izaugsmes veicināšanai

Priekšnosacījums uzņēmējdarbībai, investīcijām un ekonomiskajai izaugsmei Ziemeļu dimensijas reģionā ir efektīva transporta un loģistikas sistēma. ZD ietvaros ir nepieciešams dialogs par to, kā uzlabot transportu un loģistiku reģionā, lai izveidotos efektīvi transporta sakari, kas atbilst pieaugošu apjomu preču un pasažieru transporta vajadzībām Ziemeļeiropā. Būtu nepieciešama kopīga rīcība, lai izveidotu sauszemes, ūdens un gaisa transporta maršrutus un tos savstarpēji savienotu arī pār valstu robežām. Īpaša uzmanība jāvelta transporta (piemēram, jūras) drošībai un pierobežas varas iestāžu sadarbībai (muitošana, standarti, veselības aizsardzības prasības, vīzu procedūras u.t.t.), lai tādējādi veicinātu likumīgu robežu šķērsošanu. ZD ietvaros būtu arī jāpieliek pūles, lai rastu iedarbīgus paņēmienus visu veidu nelikumīgas robežu šķērsošanas novēršanai (ieskaitot cilvēku tirdzniecību, kontrabandu, kā arī nelegālu imigrāciju).

Ziemeļu dimensijas politikas īstenošanai ir nepieciešams jauns publiski–privātās sadarbības projekts infrastruktūras, transporta un loģistikas jomā, un EESK ierosina iesaistītajām pusēm darīt visu iespējamo šāda kopīga projekta uzsākšanai.

2.2.3 Sadarbības veicināšana enerģētikas un drošības jomā

ES paplašināšana un starptautiskās enerģētikas tendences uzsver pastiprinātas sadarbības nozīmi Ziemeļeiropā enerģētikas jomā. EESK aicina koordinēt reģionālo sadarbību un ES–Krievijas dialogu enerģētikas jomā, lai tādējādi paaugstinātu enerģētisko drošību un enerģijas pieejamību. Komiteja iesaka izveidot ZD partnerību enerģētikas jomā jaunās ZD politikas ietvaros, galveno uzmanību veltot pieejamo dabas resursu ilgtspējīgai attīstībai, enerģētikas efektivitātei un atjaunojamiem enerģijas resursiem, kā arī enerģijas transportēšanas drošības un vides aspektiem.

Kā reģions ar apjomīgiem enerģijas resursiem Ziemeļu dimensijas reģions nav nozīmīgs tikai attiecībā uz tajā esošajām valstīm, bet tam ir ievērojama ietekme uz visu ES. Ievērojot tā iespējami būtiski svarīgo lomu naftas un gāzes nākotnes piegāžu drošības nodrošināšanā ES, šis reģions pelna visu ES dalībvalstu uzmanību. Pastiprinātas uzmanības vēršanai uz Ziemeļeiropu attiecībā uz jauno Eiropas enerģētikas politiku (EPE) apliecina jaunās Ziemeļu dimensijas politikas nozīmi. Patiešām, Komisija savā jaunajā Zaļajā grāmatā par enerģētiku (4) īpaši piemin Krieviju un Norvēģiju kā svarīgus partnerus attiecībā uz ES jauno un saskaņoto ārējo enerģētikas politiku.

Ziemeļu dimensija ir Eiropas enerģētikas infrastruktūras līdzsvarotas attīstības svarīgs elements. Lai nākotnē nodrošinātu enerģijas piegādes pietiekamā daudzumā, Ziemeļu dimensijas reģionā būs nepieciešams ievērojams investīciju apjoms kā enerģijas transportēšanas infrastruktūras vajadzībām, tā arī reģiona gāzes resursu izmantošanai. Pieaugošas investīcijas nozīmē ekonomisko izaugsmi, ieskaitot paaugstinātu nodarbinātības līmeni un augstāku ekonomiskās aktivitātes līmeni rūpniecības nozarēs, kas nav tieši saistītas ar jūras resursu izmantošanu. Tomēr svarīgi ir tas, ka īpaši reģiona apjomīgo gāzes un naftas resursu izmantošana pamatojas uz ilgtspējīgu attīstību, augstākā līmeņa vides standartiem un vietējo iedzīvotāju vēlmju ievērošanu.

Ziemeļos ir nepieciešama koordinēta sistēma jūras ekosistēmas uzraudzībai un šādai sistēmai ir jābūt daļai no ZD pārrobežu sadarbības. Ir svarīgi, lai gāzes un naftas resursu izmantošana ir saskaņota ar dzīvotspējīgu zvejniecības nozari un veselīgu jūras vidi. ZD reģionā ir jābūt nodrošinātam iespējami visaugstākajam drošības līmenim attiecībā uz ūdens transportu; šī nepieciešamība vēl palielināsies līdz ar šķidrās dabasgāzes (LNG) pārvadājumu apjoma pieaugumu nākotnē.

Tādēļ ir atzinīgi vērtējams Norvēģijas valdības 2006. gada martā izvirzītais priekšlikums par jaunu un labāk koordinētu sistēmu jūras ekosistēmas uzraudzībai ziemeļos. Bez tam EESK atzinīgi novērtē EEZ Apvienotās parlamentārās komitejas 2006. gada maijā pieņemto rezolūciju par tematu “Eiropas galējie ziemeļi: enerģētikas un vides jautājumi”, kuras secinājumi saskan ar šajā atzinumā sniegto viedokli.

EESK uzsver, ka, īstenojot sadarbību enerģētikas jomā Ziemeļu dimensijas reģionā, ir nepieciešams veltīt nopietnu uzmanību enerģijas transportēšanai Somu jūras līcī un Baltijas jūrā, kas strauji pieaug, īpaši no transportēšanas organizācijas un drošības viedokļa, kā arī tam, lai kaitējumu videi samazinātu līdz minimumam.

2.2.4 Pilsoniskās sabiedrības, sadarbības tīklu un sabiedrības informēšanas veicināšanas centieni

2.2.4.1 Pilsoniskās sabiedrības, kopīgo demokrātisko vērtību, cilvēktiesību un atvērta sociālā dialoga stiprināšana

Ziemeļu dimensijas partneru sekmīgas sadarbības priekšnoteikums ir kopīgo vērtību atzīšana katrā ZD valstī. Demokrātisks plurālisms, dinamiska pilsoniskā sabiedrība, atvērts sociālais dialogs un darbotiesspējīga tirgus ekonomika savstarpēji papildinās. Ir jāpieliek mērķtiecīgas pūles, lai veicinātu šīs vērtības, īpaši Krievijā, kur pastāv nepieciešamība pēc pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanās un demokrātiskām struktūrām.

Savā 2005. gada jūlijā pieņemtajā atzinumā par ES un Krievijas attiecībām EESK nopietnu uzmanību vērsa uz Krievijā pārsvarā dominējošo stāvokli šajā svarīgajā aspektā. Komiteja atzīmē, ka jaunais pilsoniskās sabiedrības organizācijas reglamentējošais likums ir vēl vairāk pasliktinājis stāvokli šajā jomā. Tas ir jālabo šī likuma turpmākajā piemērošanā. Ja Krievijas iestādes šajā jomā pārliecinošā veidā pilnveidos savu politiku un darbības metodes, cenšoties panākt konstruktīvu un atvērtu attiecību izveidi ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, ir paredzams plašs atbalsts ciešai sadarbībai ar Krieviju. Piemēram, būtu svarīgi, lai Krievijā izveidotā Pilsoniskā palāta kļūtu par uzticamu instrumentu efektīva sociālā dialoga veicināšanai. Būtu jāatbalsta pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iespēju stiprināšana Krievijā, lai tādējādi arī uzlabotu viņu spējas piedalīties konstruktīvā dialogā.

Ir jācenšas arī atrast veidus pievērsties šiem jautājumiem ZD reģionālās sadarbības kontekstā, ar Krieviju kā vienu no iesaistītajām pusēm.

2.2.4.2 Pārrobežu pilsoniskās sabiedrības sadarbības tīklu veicināšana

Ir nepieciešami centieni, lai veicinātu efektīvu un atvērtu pārrobežu dialogu, sekmējot progresu iepriekšējā punktā minētajās jomās. Pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem šajā ziņā ir ļoti nozīmīga atbildība un loma, un ir svarīgi, lai pilsoniskās sabiedrības grupas pašas nāktu klajā ar iniciatīvām attiecību un sadarbības veicināšanai savās attiecīgajās darbības jomās. Ir jāuzsver, ka Ziemeļu dimensijas “līdzdalības” princips nav tikai valdību jautājums, bet tas attiecas arī uz pilsonisko sabiedrību un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem ZD valstīs. Efektīva ZD politikas īstenošana ir iespējama tika tad, ja pilsoniskās sabiedrības pārstāvji ir aktīvi iesaistīti šajā procesā.

Attiecībā uz Ziemeļu dimensijas politiku ir nepieciešama mērķtiecīga rīcība, lai atbalstītu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju tīklu, dialoga un sadarbības veidošanos dažādās ZD valstīs un reģionos kā, piemēram, Ziemeļrietumu Krievijā. Politikas prioritātei ir jābūt cilvēku savstarpējai pārrobežu sadarbībai. Ir jāpieliek pūles, lai veicinātu mobilitāti, cilvēkresursu attīstību, pieredzes, zinātības un informācijas apmaiņu, kā arī savstarpēju diplomu atzīšanu. Pārrobežu sadarbībai būtu jāaptver visas ar pilsonisko sabiedrību saistītās personas, tostarp uzņēmēji, MVU un citi uzņēmumi, darba ņēmēji, jaunieši un studenti, sievietes, zinātnieki un kultūras aprindu pārstāvji, minoritāšu pārstāvji, vides aizsardzības grupas, lauksaimnieku un mežsaimnieku pārstāvji un patērētāji. Pārrobežu aktivitātes būtu jāpakārto tam, lai veicinātu praktiskus projektus un priekšlikumus kopīgiem projektiem, iesaistot pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus. Jābūt vienkāršām procedūrām, kas ļautu dalībniekiem iesniegt priekšlikumus par kopīgiem projektiem Ziemeļu dimensijas ietvaros.

Ietekmīgu trīspusēju attiecību un darba tirgu attīstību visos ZD apgabalos būtu jācenšas panākt ar līdzsvaru starp godīgu konkurenci uzņēmējdarbībai un apmierinošiem darba apstākļiem darbiniekiem. Trīspusējas attiecības un darba tirgi daudzās valstīs jau ir labi attīstīti, un šīs iemaņas un kompetences būtu jānodod arī organizācijām tajās valstīs, kurās tās ir vājāk attīstītas. Ziemeļu dimensijas politika būtu piemērots pamata instruments pārrobežu projektu uzsākšanai šajā jomā. Sociālajiem partneriem katrā ZD valstī būtu jācenšas nodrošināt to, lai iniciatīvas un likumdošana, kuru mērķis ir ekonomiskas un sociālas pārmaiņas, kā arī nodarbinātības uzlabošana, ņemtu vērā viņu intereses līdzsvarotā veidā. Lai tas varētu notikt, sociālajiem partneriem jābūt iesaistītiem visās diskusijās, kuru temats ir darba tirgus jautājumi.

2.2.4.3 Sabiedrības informētības veicināšana

Ziemeļu dimensijas sabiedriskā atpazīstamība ir ļoti zema. Par to ir ļoti maz zināms visās valstīs — gan ES dalībvalstīs, gan arī ZD reģionā esošajās valstīs, kas nav ES dalībvalstis. Therefore the ND parties should try to significantly improve information efforts and information channels. Atbilstoša sabiedrības informēšana par Ziemeļu dimensiju ir būtiski svarīga, jo šādā veidā ir iespējams veicināt pilsoniskās sabiedrības plašāku ieinteresētību ZD un iedrošināt pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus piedalīties un dot savu ieguldījumu šajās norisēs. Pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus arī būtu jāiesaista kā informācijas nesējus sabiedrībā, šajā nolūkā īstenojot nepieciešamos izglītošanas un apmācības pasākumus.

Ir skaidrs, ka Ziemeļu dimensijas reģionā ir nepieciešama centrāla struktūra, kas uzņemtos rūpes par iepriekš pieminētajām informatīvajām vajadzībām, kā arī par tīklu, sakaru un finansējuma praktisko koordinēšanu. ZD iesaistītajām pusēm būtu jāpieņem lēmums par šādas centrāles izveidošanu. EESK ierosina šim mērķim no jauna atvērt Eiropas Komisijas biroju Sanktpēterburgā, kurš nesen tika slēgts, un nodot šim birojam operatīvās funkcijas, kuras tiek kopīgi atzītas par piekritīgām Ziemeļu dimensijai. Būtu arī jāizvērtē iespēja nodot šīs funkcijas vienas no 2.4. punktā minēto reģionālo institūciju sekretariātam.

2.2.5 Ir nepieciešams pievērst uzmanību attiecībām ar Baltkrieviju

Diskusijās par Ziemeļu dimensijas politikas tālāko attīstību ir izskanējis ierosinājums, ka šai politikai tādā vai citādā veidā būtu jāaptver arī Baltkrievija. Lai arī tas ir pamatots no ģeogrāfiskā viedokļa, valsts pašreizējā politiskā situācija nepieļauj oficiālas sadarbības iespēju. EESK tomēr vēlētos uzsvērt, ka iepriekš, sevišķi 2.2.4. punktā, pieminētie jautājumi ir svarīgi arī Baltkrievijai.

Komiteja uzskata, ka šos jautājumus iespējams ietekmēt, veicinot pilsoniskās sabiedrības pārstāvju un attiecīgo Baltkrievijas iesaistīto personu sakarus. Komiteja no savas puses plāno turpināt stiprināt šādus sakarus un iesaka šāda veida darbības atbalstīt arī Ziemeļu dimensijas ietvaros.

EESK šobrīd gatavo atsevišķu atzinumu par ES un Baltkrievijas attiecībām.

2.3 Konsultācijas ar pilsonisko sabiedrību — būtisks Ziemeļu dimensijas sadarbības mehānisma elements — EESK ir gatava dot savu ieguldījumu

Ziemeļu dimensijas ietvaros ir nepieciešams izveidot efektīvu konsultāciju mehānismu, lai šādā veidā redzamākie pilsoniskās sabiedrības pārstāvji ar saviem uzskatiem, ieteikumiem un īpašajām zināšanām spēj ietekmēt Ziemeļu dimensijas īstenošanu un uzraudzību.

EESK uzskata, ka šajā ziņā efektīvs risinājums būtu ikgadēja pilsoniskās sabiedrības pārstāvju sanāksme, par paraugu izmantojot sanāksmes, kas jau gadiem ilgi notiek saistībā ar sadarbību Vidusjūras reģionā. Vidusjūras reģiona sadarbības sakarā gūtā pieredze ir bijusi ļoti pozitīva, tāpat kā arī pieredze ar konsultatīvo komiteju attiecībā uz sadarbību ar EEZ. Turklāt būtu lietderīgi izveidot pilsoniskās sabiedrības konsultatīvu struktūru, kas būtu pakļauta ZD pārvaldes komitejai, kā tas ierosināts 2.1.4. punktā; šī struktūra varētu pastāvīgi piedalīties politikas uzraudzībā un sagatavot ikgadējo sanāksmi.

Šāds nosacījums dotu iespēju par ZD politiku atbildīgajām personām gūt labumu no pilsoniskās sabiedrības pārstāvju ieguldījuma ZD īstenošanā ekonomikas un sociālā jomā.

EESK jau ir sarīkojusi divas konferences, radot iespēju tikties pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem no ZD valstīm. Komiteja gadiem ilgi ir stiprinājusi sakarus ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem no ZD valstīm, kas nav ES dalībvalstis. Tādēļ tās rīcībā ir praktiskas pieredzes apkopojums par pilsoniskās sabiedrības sadarbību reģionā, ko iespējams nekavējoties izmantot.

Līdz ar to EESK ir sagatavojusies aktīvi piedalīties pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iesaistīšanā nākotnes ZD politikas īstenošanā. Komiteja plāno izveidot īpašu uzraudzības grupu un labprāt uzņemtos vadošo lomu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju ikgadējo sanāksmju rīkošanā. Vienlaikus būtu jāņem vērā esoša sadarbība EEZ ietvaros. Sanāksmju mērķis būtu izstrādāt pamatnostādnes ZD īstenošanai, it īpaši tajās jomās — piemēram, 2.2.4. punktā noteiktajās, kas ir saistītas ar pilsoniskās sabiedrības darbību. Komiteja ierosina šādu kārtību iestrādāt formālās ZD sadarbības mehānismos.

2.4 Reģionālās institūcijas — dabisks sākumpunkts Ziemeļu dimensijas administrēšanai

EESK atbalsta viedokli, ka pastāvošajiem reģionālās sadarbības mehānismiem, galvenokārt Baltijas jūras valstu padomei (BJVP), Barenca–Arktikas Padomei (BEAC), Ziemeļu Ministru padomei (ZMP) un Arktikas Padomei būtu jāatvēl galvenā loma Ziemeļu dimensijas ieviešanā. Būtu jāveic pasākumi, lai aktīvi veicinātu saskaņotību un ciešāku sadarbību starp šīm institūcijām un 2.1. punktā minēto ZD pārvaldes komiteju, jo tās varētu būt par dabisku sākumpunktu Ziemeļu dimensijas administrēšanai.

Šāds pamats pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem patiešām nodrošinātu iespēju piedalīties ZD sadarbībā ar to ieguldījumu, ko viņi sniedz, darbojoties reģionālās sadarbības tīklos (piemēram, Baltijas valstu arodbiedrību tīkls BASTUN, kura mērķis ir darba ņēmēju pārstāvība, uzņēmēju pārstāvības organizācija BAC, BCCA — Baltijas valstu Tirdzniecības kameru asociācija un dažādas NVO), kā arī izmantojot tās saites, ko šie tīkli izveidojuši ar iepriekš minētajām struktūrām.

2.5 Jābūt skaidrai kārtībai attiecībā uz ZD aktivitāšu finansējumu

Prioritārās jomas būtu jānosaka ZD publiski–privātās partnerības (PPP) formā ar skaidri noteiktiem partneriem, programmām, laika plāniem un budžetiem.

Pat, ja kādā noteiktā prioritārā jomā partneri vēl nav gatavi piedalīties partnerības projektā, viņiem būtu jācenšas, piemēram, katru gadu vienoties par iespējami precīzām pasākumu programmām, to ieviešanu un finansējumu.

Kas attiecas uz pasākumiem, kurus ierosina un īsteno pilsoniskās sabiedrības pārstāvji (īpaši, skatīt 2.2.4. punktu), ir sevišķi svarīgi izstrādāt procedūru neliela mēroga aktivitāšu finansējumam, kura pamatā būtu iespējami vienkāršs pieteikuma iesniegšanas process. Būs nepieciešams tehniskais atbalsts, lai nodrošinātu konsultācijas un norādījumus saistībā ar pieteikumu iesniegšanai nepieciešamajām iemaņām. Tāpat ir ļoti svarīgi, lai ierosināto projektu izskatīšanas un apstiprināšanas process būtu ātrs un vienkāršs. EESK uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības pārstāvji arī varētu uzņemties daļu atbildības, kas saistīta ar šo procedūru.

Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentam (ENPI) būtu jābūt ZD darbību galvenajam finansējuma avotam. Pienācīgs apjoms ENPI līdzekļu būtu jāpiešķir ZD projektiem un darbībām, un atbilstoši līdzekļi jānodrošina arī Ziemeļu dimensijas pārvaldības vajadzībām.

Ir nepieciešams finansējums no Krievijas puses, kā arī Norvēģijas un EEZ finansējuma mehānismi reģionālās un pārrobežu sadarbības īstenošanai ZD reģionā. Arī turpmāk īpaši svarīga nozīme būs citiem starptautiskajiem un valstu finansējuma avotiem, kas jau tagad piedalās ZD projektos (ERAB, EIB un NIB — Ziemeļvalstu Investīciju banka), lai varētu nodrošināt nozīmīgu un sekmīgu ZD politiku nākotnē.

Ir nepieciešams pilsoniskajā sabiedrībā efektīvi izplatīt viegli saprotamu informāciju par iespējām iegūt finansējumu, par šī finansējuma avotiem un par pieteikuma iesniegšanas procedūru, lai saņemtu finansējumu projektu priekšlikumiem.

Briselē, 2006. gada 5. jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Anne-Marie SIGMUND

(1) http://europa.eu.int/comm/external_relations/north_dim/doc/guidelines05.pdf.

(2) EESK atzinums par “ES un Krievijas attiecībām”, OV C 294, 25.11.2005., 33. lpp.

(3) EESK atzinums par “Ziemeļu dimensiju un tās rīcības plānu”, OV C 24, 31.1.2006., 34. lpp.

(4) Komisijas Zaļā grāmata par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģētikai, 2006. gada 8. marts.