C 445/63

P9_TA(2020)0369

Ģenētiski modificēta kukurūza MON 89034 (MON-89Ø34-3)..

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastāv vai ir ražoti no tās (D069149/02 – 2020/2895(RSP))

(2021/C 445/09)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastāv vai ir ražoti no tās (D069149/02,

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu,

— ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2020. gada 26. oktobra balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts,

— ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

— ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2008. gada 3. decembrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2008. gada 18. decembrī (3),

— ņemot vērā EFSA2019. gada 25. septembrī pieņemto un 2019. gada 7. novembrī publicēto atzinumu (4),

— ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, kurās Eiropas Parlaments iebilda pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (“ĢMO”) (5),

— ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

— ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

A. tā kā ar Komisijas Lēmumu 2009/813/EK (6) atļāva laist tirgū pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu (“ĢM”) kukurūzu MON 89034, sastāv vai ir ražota no tās; tā kā minētā atļauja aptver arī tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība un ir paredzēta tādiem pašiem lietošanas veidiem kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu;

B. tā kā 2018. gada 3. augustā atļaujas turētājs Monsanto Europe N.V., darbojoties Monsanto Company, ASV, vārdā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu iesniedza Komisijai pieteikumu par minētās atļaujas atjaunošanu;

C. tā kā attiecībā uz sākotnējo atļaujas pieteikumu EFSA2008. gada 3. decembrī pieņēma labvēlīgu atzinumu, kas tika publicēts 2008. gada 18. decembrī;

D. tā kā attiecībā uz atjaunošanas pieteikumu EFSA2019. gada 25. septembrī pieņēma labvēlīgu atzinumu, kas tika publicēts 2019. gada 7. novembrī;

E. tā kā ĢM kukurūza MON 89034 ir izstrādāta, lai ražotu Cry1A.105 un Cry2Ab2, sintētiskus insekticīdus proteīnus (kurus sauc arī par Bt toksīniem) ar paaugstinātu toksicitāti, salīdzinājumā ar dabiskajām baktērijām, no kurām tie iegūti, lai veiktu aizsardzību pret specifiskiem zvīņspārņu dzimtas (Lepidoptera) kaitēkļiem (7);

F. tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu;

Dalībvalstu bažas par EFSA atzinumiem

G. tā kā sākotnējā atļaujas pieteikuma apspriešanas laikā dalībvalstis iesniedza daudzas kritiskas piezīmes par EFSA atzinuma projektu (8); tā kā šīs kritiskās piezīmes ietvēra bažas par to, ka barošanas pētījums ar broileriem nav piemērots toksikoloģiskā nekaitīguma novērtēšanai, jo tajā netiek ņemti vērā toksikoloģiskie parametri, ka pieteikuma iesniedzēja priekšlikums par vides monitoringa plānu neatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumā noteiktajiem mērķiem (9), ka nav izpētīta abu toksīnu kombinatoriskā iedarbība, ka nevar izslēgt alerģiskas aktivitātes pieaugumu, ko radīs Cry1A.105 un Cry2Ab2 proteīni pārtikā un barībā, kas iegūta no ĢM kukurūzas MON 89034, un ka secinājums par ĢM kukurūzas MON 89034 un parastās kukurūzas būtisku līdzvērtību ir pāragrs;

H. tā kā atļaujas atjaunošanas pieteikuma apspriešanas laikā dalībvalstis atkal iesniedza daudzas kritiskas piezīmes par EFSA atzinuma projektu (10); tā kā šīs kritiskās piezīmes ietvēra konstatējumu, ka pēdējos gada uzraudzības ziņojumos nav pieminēts tas, ka Eiropā (Francijā) nesen ir reģistrētas savvaļas teosinte augu populācijas, kas spēj krustoties ar kukurūzu, un ka uzraudzības plānā, kura pamatā ir piekrišana, kas dota ar Komisijas Lēmumu 2005/635/EK (11), un uzraudzības ziņojumos (2010.–2018. gadā) ir daudz trūkumu un tie neatbilst Direktīvai 2001/18/EK un attiecīgajām pamatnostādnēm, ne arī EFSA norādījumiem par vides monitoringu pēc laišanas tirgū; turklāt daudzas dalībvalstis atkārtoja savas bažas par EFSA sākotnējo riska novērtējumu (12);

Nederīgi toksicitātes pētījumi

I. tā kā nekaitīguma pētījumi, lai novērtētu akūto toksicitāti un noārdīšanos gremošanas šķidrumos, tika veikti ar Cry1A.105 un Cry2Ab2 proteīniem, kas iegūti E. coli celmā; tā kā dalībvalsts kompetentā iestāde pauda bažas par līdzvērtīguma trūkumu starp proteīniem, kas izpaužas E. coli un MON 89034 (13), radot šaubas par šo toksicitātes pētījumu pamatotību;

J. tā kā kopumā toksikoloģiskajiem testiem, kas tiek veikti ar izolētiem proteīniem, ir maza nozīme, jo netiek ņemta vērā attiecīgā proteīna ietekme kopā ar pašu augu;

K. tā kā, piemēram, daži augi, tostarp kukurūza, dabiski ražo proteināzes inhibitorus (PI), kas ir pierādījuši, ka palēnina Bt toksīnu noārdīšanos; tā kā tas būtiski palielina Bt toksīna toksicitāti, ja to uzņem organismā kopā ar augu audiem, salīdzinājumā ar izolētu toksīnu; tā kā 1990. gada pētījums, ko veica Monsanto zinātnieki, parādīja, ka pat ārkārtīgi zema PI līmeņa klātbūtne palielina Bt toksīnu insekticīdo aktivitāti līdz pat 20 reizēm (14); tā kā šo mijiedarbību EFSA nekad nav novērtējusi vai pat pieminējusi ĢM Bt augu radītā riska novērtējumos;

L. tā kā ir pierādīts, ka faktori, kas veicina Bt toksīnu toksicitāti, var ietekmēt arī to selektivitāti (15) — ja palielinās Bt toksīna efektivitāte, iedarbojoties uz mērķa organismiem, var samazināties arī tā selektivitāte un uzņēmīgāks var kļūt plašāks nemērķa organismu klāsts; tā kā, lai gan līdz šim nav veikta sistemātiska izpēte, vairāki pētījumi norāda uz PI un Bt toksīnu kombinēto ietekmi uz nemērķa kukaiņiem (16);

M. tā kā nav zināms, ka mijiedarbība starp PI un Bt toksīniem ĢM augos radītu augstākas toksicitātes risku cilvēkiem un zīdītājiem;

Bt adjuvantitātes jautājumi

N. tā kā vairākos pētījumos ir konstatēts, ka pastāv blaknes, kas pēc pakļaušanas Bt toksīnu iedarbībai var ietekmēt imūnsistēmu, un ka dažiem Bt toksīniem var būt adjuvanta iedarbība (17), proti, nonākot saskarē ar citiem proteīniem, tie var palielināt šo citu proteīnu alergēniskumu;

O. tā kā, lai gan EFSA atzīst, ka Cry1Ac (18) ir pierādījis, ka iedarbojas kā palīgviela, EFSA secina, ka, tā kā kukurūza nav plaši izplatīta alerģiju izraisoša pārtika, ir maz ticams, ka Cry proteīnu adjuvanta iedarbība, kas novērota pēc lielu devu uzņemšanas intragastrālā vai intranazālā veidā, radīs bažas par alergēniskumu (19); tā kā EFSA tomēr neņem vērā to, ka kukurūza ražo PI (20) un tādēļ ir jāpieņem, ka Bt toksīni noārdās daudz lēnāk, ja tos norij kopā ar augu materiālu, salīdzinot ar izolēto formu; tā kā šī atšķirība var arī uzlabot adjuvantitāti un padara nederīgus pētījumus ar izolētiem proteīniem; tā kā nav veikti empīriski pētījumi, lai izpētītu ĢM augu radītā Bt toksīna faktisko imūngenicitāti; tā kā proteīnu noārdīšanās gremošanas šķidrumos, kas ir svarīga arī potenciālā alergēniskuma novērtēšanai, tika pārbaudīta, izmantojot izolētus proteīnus, kas iegūti no E. coli;

Bt kultūras — ietekme uz nemērķa organismiem un paaugstināta rezistence

P. tā kā atšķirībā no insekticīdu lietošanas, ja iedarbība notiek izsmidzināšanas laikā un ierobežotu laiku pēc tās, Bt ĢM kultūraugu izmantošana rada Bt toksīnu pastāvīgu ietekmi uz mērķa un nemērķa organismiem;

Q. tā kā pieņēmumu, ka Bt toksīniem ir vienots, mērķim atbilstīgs iedarbības veids, vairs nevar uzskatīt par pareizu un nevar izslēgt ietekmi uz nemērķa organismiem (21); tā kā tiek ziņots par arvien lielāku skaitu nemērķa organismu, kas tiek dažādā veidā ietekmēti; tā kā jaunākajā pārskatā ir minētas 39 recenzētas publikācijas, kurās ziņots par Bt toksīnu būtiski negatīvu ietekmi uz daudzām “nepiederīgām” sugām (22);

R. tā kā kombinatoriskā ietekme, piemēram, kombinācija ar PI, var ievērojami veicināt Bt toksīnu toksiskumu; tā kā selektivitātes jautājums ir īpaši aktuāls sintētiskajiem Bt toksīniem, piemēram, Cry1A.105 un Cry2Ab2, kuriem var būt zemāka selektivitāte kombinācijā ar lielāku toksicitāti; tā kā EFSA joprojām uzskata, ka Bt toksīni ietekmē tikai šauru nemērķa organismu loku, neņemot vērā kombinatorisko ietekmi; tā kā Bt toksīni var iedarboties uz plašāku nemērķa organismu klāstu ar izplūžu, atkritumu un kūtsmēslu starpniecību;

S. tā kā riska novērtējumā nav izvērtēta ietekme uz nemērķa organismiem; tā kā dalībvalsts kompetentā iestāde norāda, ka “pētījumi nav pietiekami, lai secinātu, ka iedarbība uz vidi un tādējādi arī ietekme uz nemērķa organismiem būs nenozīmīga” un “dažu pieejamo pētījumu eksperimentālie pierādījumi liecina, ka Bt toksīni tiek konstatēti to mājlopu fekālijās, kurus baro ar Bt kultūrām. Tādēļ, laižot tirgū jebkuras Bt kultūras, jāiesniedz dati par eksperimentiem, lai varētu spriest par izrietošajām sekām un riskiem, kas apdraud nemērķa organismus” (23);

T. tā kā riska novērtējumā nav ņemta vērā mērķa kaitēkļu rezistences pret Bt toksīniem attīstība, kas, iespējams, liks lietot mazāk videi nekaitīgus pesticīdus vai palielināt to devas, un pieteikumu skaits ĢM kultūru izmantošanai audzēšanas valstī; tā kā ASV Vides aizsardzības aģentūra ierosina nākamo trīs līdz piecu gadu laikā pakāpeniski likvidēt vairākus pašreizējos Bt kukurūzas hibrīdus, kā arī dažas Bt kokvilnas šķirnes, jo palielinās kukaiņu rezistence pret šādām kultūrām (24);

U. tā kā, lai arī tiek apgalvots, ka Bt kultūru izmantošana samazina insekticīdu lietošanu, nesen Amerikas Savienotajās Valstīs publicētā pētījumā (25) tiek konstatēts, ka, “iespējams, vairākās analīzēs par Bt kultūru ietekmi uz pesticīdu lietošanas praksi netiek ņemta vērā sēklu apstrāde un tādēļ tiek pārspīlēts insekticīdu lietošanas samazinājums (jo īpaši “apstrādātā platība”) saistībā ar Bt kultūrām”; tā kā tajā pašā pētījumā tiek konstatēts, ka neonikotinoīdu sēklu apstrādi bieži vien veic kopā ar Bt kukurūzas un sojas pupu kultūrām, ka “šādam lietošanas veidam var būt neparedzētas sekas, proti, rezistences veidošanās mērķa kaitēkļos, nemērķa kaitēkļu izplatības uzliesmojumi un piesārņojums ar kaitīgu kaskādes tipa iedarbību uz savvaļas dzīvniekiem” un ka “daži no šiem efektiem jau ir parādījušies”; tā kā Savienība ir aizliegusi brīvā dabā izmantot trīs neonikotinoīdus, tostarp kā sēklapvalkus, jo tie atstāj ietekmi uz medus bitēm un citiem apputeksnētājiem (26);

V. tā kā Savienība ir ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (“ANO KBD”) līgumslēdzēja puse, un tas skaidri norāda, ka gan eksportētājām, gan importētājām valstīm ir starptautiski pienākumi attiecībā uz bioloģisko daudzveidību;

Literatūras apskats

W. tā kā Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 503/2013 (27) prasa, lai pieteikuma iesniedzējs iesniedz literatūras apskatu atjaunošanas procedūras ietvaros; tā kā, meklējot literatūru, tika apzinātas 285 publikācijas, tomēr pieteikuma iesniedzējs, piemērojot savus atbilstības/iekļaušanas kritērijus, izvēlējās tikai piecas publikācijas, kuras uzskatīja par būtiskām pārtikas un barības nekaitīguma novērtēšanai vai molekulārai raksturošanai; tā kā vienas dalībvalsts kompetentā iestāde piezīmēja, ka, meklējot literatūru, nav pienācīgi ņemta vērā iespējamā negatīvā ietekme uz cilvēku un dzīvnieku veselību, jo meklēšanā netika iekļauti šādi meklēšanas vienumi — “toksicitāte”, “toksisks”, “pētījumi ar dzīvniekiem”, “toksiska ietekme”, “nelabvēlīga ietekme” un “ietekme uz veselību” (28); tā kā literatūras apskati, ko veikuši ĢMO atļauju atjaunošanas pieteikumu iesniedzēji, kopumā nav kvalitatīvi;

Nedemokrātiska lēmumu pieņemšana

X. tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2020. gada 26. oktobra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, un tas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta;

Y. tā kā Komisija atzīst, ka problemātiska ir pašreizējā prakse, proti, ka lēmumus par ĢMO atļaušanu joprojām pieņem Komisija, lai gan dalībvalstis ar kvalificētu balsu vairākumu nav sniegušas pozitīvu atzinumu, kas pats par sevi ir liels izņēmums kopējā produktu atļaušanas kārtībā, taču kļuvis par normu, kad tiek pieņemti lēmumi par atļauju piešķiršanu ĢM pārtikai un dzīvnieku barībai;

Z. tā kā astotajā sasaukumā Parlaments kopumā pieņēma 36 rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (trīs rezolūcijas); tā kā līdz šim devītajā sasaukumā Parlaments ir pieņēmis vienpadsmit iebildumus; tā kā neviena no minētajiem ĢMO atļaušanai nav sniegts pozitīvs atzinums ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu; tā kā, neraugoties uz pašas atzītajām nepilnībām demokrātijas ziņā, atbalsta trūkumu no dalībvalstu puses un Parlamenta iebildumiem, Komisija turpina piešķirt atļaujas ĢMO;

AA. tā kā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 Komisija var izlemt neatļaut ĢMO, ja pārsūdzības komitejā nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta (29); tā kā šajā saistībā nav nepieciešami tiesību aktu grozījumi;

1. uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras;

2. uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 ( 30 ) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ĢM pārtiku un dzīvnieku barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību;

3. prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu;

4. atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2020. gada 11. septembra vēstulē komitejas locekļiem beidzot atzina, ka ĢMO atļauju piešķiršanas lēmumos ir jāņem vērā ilgtspēja ( 31 ) ; tomēr pauž dziļu vilšanos par to, ka Komisija 2020. gada 28. septembrī atļāva citu ģenētiski modificētu sojas pupu importu ( 32 ) , neraugoties uz Parlamenta iebildumiem un dalībvalstu balsu vairākumu, balsojot pret šo lēmumu;

5. aicina Komisiju steidzami rīkoties saistībā ar ilgtspējas kritēriju noteikšanu, pilnībā iesaistot tajā Parlamentu; aicina Komisiju sniegt informāciju par to, kā un kādā termiņā tiks īstenots šis process;

6. vēlreiz mudina Komisiju atļauju piešķiršanas procesā ņemt vērā Savienības saistības saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, piemēram, Parīzes klimata nolīgumu, ANO KBD un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem;

7. atkārtoti aicina Komisiju neapstiprināt ĢMO ne audzēšanai, ne izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā, ja dalībvalstis nav pārsūdzības komitejā sniegušas atzinumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. panta 3. punktu;

8. aicina EFSA beidzot atzīt būtiskās atšķirības starp vietējiem Bt toksīniem un tiem, kurus ĢM kultūraugos rada sintētiskie transgēni, un paplašināt riska novērtējumu, lai pilnībā ņemtu vērā visu mijiedarbību un kombinatorisko iedarbību starp Bt toksīniem, ĢM augiem un to sastāvdaļām, izsmidzināšanas atlikumiem ar papildu herbicīdiem, vidi, kā arī ietekmi uz veselību un pārtikas nekaitīgumu;

9. aicina EFSA vairs neatzīt toksicitātes pētījumus, kas veikti ar izolētiem proteīniem, kuru struktūra un bioloģiskā iedarbība var atšķirties no tiem proteīniem, kurus ražo pats augs, un pieprasīt, lai visi testi tiktu veikti ar audiem, kas iegūti no ĢM augiem;

10. aicina EFSA pārliecināties, ka lauka izmēģinājumu vai siltumnīcu dati aptver pietiekami plašu agronomisko un vides apstākļu klāstu, lai varētu novērtēt visu audzēšanas laikā gaidāmo spriedzes faktoru ietekmi uz gēnu ekspresiju un augu sastāvu;

11. aicina EFSA pārliecināties, ka lauka izmēģinājumu vai siltumnīcu dati aptver pietiekami plašu dažādu sugu klāstu, lai varētu novērtēt dažādu ģenētisko fonu ietekmi uz gēnu ekspresiju un augu sastāvu;

12. aicina EFSA pieprasīt datus par pārtikas un barības, kas iegūta no ģenētiski modificētiem augiem, patēriņa radīto ietekmi uz zarnu mikrobiomu;

13. uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

(1) OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3) EFSA Ģenētiski modificēto organismu ekspertu grupas zinātniskais atzinums par pieteikumu (atsauce EFSA-GMO-NL-2007-37) attiecībā uz kukaiņizturīgas ģenētiski modificētas kukurūzas MON 89034 laišanu tirgū, lai to lietotu pārtikā un barībā, importam un pārstrādei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, iesniedzējs: Monsanto, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(4) EFSA Ģenētiski modificēto organismu ekspertu grupas zinātniskais atzinums par ģenētiski modificētas kukurūzas MON 89034 novērtējumu, lai atjaunotu atļauju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-RX-015), EFSA Journal 2019;17(11):5845, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(5) Eiropas Parlaments astotajā sasaukumā pieņēma 36 rezolūcijas, kurās iebilda pret atļauju izmantot ĢMO. Turklāt devītajā sasaukumā Parlaments ir pieņēmis šādas rezolūcijas:

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0028),

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0029).

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0030),

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0054),

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 89788 (MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0055),

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un apakškombinācijas MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un NK603 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0056),

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs, četri vai pieci no vienkāršiem transformācijas notikumiem Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0057),

— Eiropas Parlamenta 2020. gada 14. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0069),

— Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1111 (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0291),

— Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0292),

— Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs vai četri no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0293).

(6) Komisijas 2009. gada 30. oktobra Lēmums 2009/813/EK, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 289, 5.11.2009., 21. lpp.).

(7) EFSA pirmais atzinums, 21. lpp., https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(8) Dalībvalstu piezīmes: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042.

(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/18/EK (2001. gada 12. marts) par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu — Komisijas deklarācija (OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.).

(10) Dalībvalstu piezīmes: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(11) Komisijas 2005. gada 31. augusta Lēmums 2005/635/EK par eļļas rapša produktu (Brassica napus L., GT73 līnija), kas ģenētiski modificēti izturībai pret herbicīdu glifosātu, laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV L 228, 3.9.2005., 11. lpp.).

(12) Skatīt G apsvērumu.

(13) Skatīt dalībvalsts piezīmes, 7. lpp.: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.1193, un dalībvalsts piezīmes, 27. lpp.: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(14) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., “Bacillus thuringiensis insekticīdās aktivitātes pastiprināšana ar serīna proteāzes inhibitoriem”, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990. gads, 38, 1145.–1152. lpp.

(15) Skatīt, piemēram, Then, C., “Riska novērtējums toksīniem, kas iegūti no Bacillus thuringiensis — sinerģisms, efektivitāte un selektivitāte”, Environmental Science Pollution Research 2010, 17, 791.–797. lpp.

(16) Skatīt, piemēram, Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., “Toksīnu daudzuma noteikšana Cry1Ac + CpTI kokvilnas šķirnē un tā iespējamā ietekme uz medus bitēm Apis mellifera L.”, Ecotoxicology 2010, 19, 1452.–1459. lpp., https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E. un Bigler, F., “Bt-transgēno ziedputekšņu, Bt-toksīna un proteāzes inhibitora (SBTI) uzņemšanas ietekme uz medus bišu hipofaringeālo dziedzeru attīstību”, Apidologie 2005, 36(4), 585.–594. lpp., https://doi.org/10.1051/apido:2005049; un Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., “Transgēno kokvilnas augu ietekme uz ne-mērķa kaitēkli Aphis gossypii Glover”, Ecological Entomology, 30(3), 307.–315. lpp., https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(17) Skatīt pārskatu: Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., “Pārskats par Bacillus thuringiensis Cry toksīnu drošumu un bioloģisko iedarbību uz zīdītājiem”, Journal of Applied Toxicology, 2016. gada maijs, 36(5), 630.–648. lpp., http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18) Cry1Ac ir viens no tikai dažiem Bt toksīniem, kurus detalizēti izpētījusi EFSA.

(19) EFSA pirmais atzinums, 16. lpp., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(20) Skatīt K apsvērumu.

(21) Skatīt, piemēram, Hilbeck, A. un Otto, M., “Bacillus thuringiensis Cry toksīnu specifika un kombinatoriskā iedarbība saistībā ar ĢMO riska novērtēšanu”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71.

(22) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., “Insekticīdās Bt kultūras. EFSA riska novērtēšanas pieeja attiecībā uz ĢM Bt augiem ir nepareiza pēc būtības”, RAGES 2020, 4. lpp., https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(23) Dalībvalstu piezīmes, 16. lpp.: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(24) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn.

(25) Douglas, M.R., Tooker, J.F., “Sēklu apstrādes plaša mēroga izmantošana ir veicinājusi neonikotinoīdu insekticīdu lietošanas strauju pieaugumu un preventīvu kaitēkļu apkarošanu ASV laukaugiem”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, 5088.–5097. lpp., https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(26) Neonikotinoīdi, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(27) Komisijas 2013. gada 3. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 503/2013 par ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un par Komisijas Regulas (EK) Nr. 641/2004 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1981/2006 grozījumiem ( OV L 157, 8.6.2013., 1. lpp. ).

(28) Dalībvalstu piezīmes, 1. lpp.: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(29) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. panta 3. punktu Komisija “var pieņemt” un nevis “pieņem” projektu, ja pārsūdzības komitejā ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu nav sniegts pozitīvs atzinums.

(30) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

(31) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(32) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.