[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 23.10.2007 COM(2007) 640 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Komisijas likumdošanas un darba programma 2008. gadam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Komisijas likumdošanas un darba programma 2008. gadam 1. IEVADS Eiropas Savienība virzās uz priekšu. Pēc nesenās vienošanās neformālajā Eiropadomē, ratificēts Lisabonas līgums ļaus Eiropas Savienībai labāk risināt problēmas un īstenot 21. gadsimta politiku. Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai rezultāti atspoguļojas uzlabotos ekonomiskos rādītājos. ES ir paudusi vēsturisku apņemšanos risināt klimata pārmaiņu jautājumu un nodrošināt drošu, konkurētspējīgu un ilgtspējīgu enerģētiku. Komisija ir uzsākusi veidot politikas jomas nākotnei, pārskatot iekšējo tirgu un pastāvīgi izvērtējot Eiropas sabiedrību. Apspriedes, kas šobrīd norisinās par ES budžetu, palīdzēs sagatavot pārskatu par vienu no galvenajiem ES ietekmes līdzekļiem nākamajai desmitgadei un turpmāk. Eiropa arī turpina attīstīt jaunas attiecības ar galvenajiem partneriem kaimiņos, Āfrikā un visā pasaulē. Pēc pēdējās paplašināšanās pabeigšanas ES ir ieguvusi jaunu kritisko masu un jaunu ietekmi. Pastāv īsta vienprātība, kas pausta arī 2007. gada oktobra neoficiālajai Eiropadomē un Eiropas Parlamenta rezolūcijā par Ikgadējo politikas stratēģiju 2008. gadam, ka galvenā uzmanība jāpievērš 27 valstu Eiropas Savienības spējai pārvērst globalizāciju iespējā tās iedzīvotājiem. Kopā ņemot, tas viss rada lielisku fonu ES mērķiem 2008. gadā. Koncentrēta darba programma Komisija arī 2008. gadā galveno uzmanību veltīs rezultātu sasniegšanai attiecībā uz stratēģiskajiem mērķiem, kas noteikti tās pilnvaru sākumā: labklājību; solidaritāti; drošību un brīvību, un spēcīgāku Eiropu pasaulē[1]. Šie mērķi ir galvenais Komisijas darba virziens un virzītājspēks, lai veidotu vērienīgu politiku dažādās jomās. Vairums politiskās darba kārtības galveno tēmu ietilpst stratēģiskajos mērķos un veicina dažus vai visus mērķus. Tikmēr tādiem ES uzdevumiem kā, piemēram, klimata pārmaiņu problēmu risināšana, Eiropas enerģētikas politikas izstrāde vai migrācijas plūsmu pārvaldība, ir nepieciešama visaptveroša, elastīga un saskaņota pieeja, kas pārsniedz tradicionālās robežas; tie jārisina, izmantojot gan ES iestāžu rīcību, gan kopā ar citiem galvenajiem dalībniekiem ES, gan ar globālu pieeju sadarbībā ar partneriem visā pasaulē. ES budžeta pārskats, ko iesniegts 2008.-2009. gadā, ir vēl viens būtisks gadījums, kad ES politika jāaplūko kopumā. Līdzīgi kā 2007. gadā darba programma 2008. gadam ir koncentrēta un pievērš uzmanību ierobežotam skaitam jaunu politikas iniciatīvu. Tajā ietilpst stratēģiskās iniciatīvas, ko Komisija ir apņēmusies īstenot attiecīgā gada laikā, un prioritārās iniciatīvas, kas jāīsteno 12 līdz 18 mēnešu ilgā laikposmā. Visām šajā darba programmā iekļautajām stratēģiskajām un prioritārajām iniciatīvām piemēros kvalitātes pārbaudi ietekmes novērtējumā. Turklāt prasība izvērtēt ietekmi pirms iniciatīvas izteikšanas tiks vēl vairāk paplašināta, attiecinot to uz citām iniciatīvām. Ietekmes novērtējumus pārskatīs Ietekmes novērtēšanas komisija[2]. Ietekmes novērtējumus publicē, tostarp arī tad, ja to rezultātā priekšlikumu noraida[3]. Sagatavojot šo darba programmu, Komisija ir pilnā mērā ņēmusi vērā rezultātus, kas panākti dialogā ar Eiropas Parlamentu un Padomi par Ikgadējo politikas stratēģiju (IPS) 2008. gadam[4], kā arī valstu parlamentu ieguldījumu. Šī programma ir arī pirmā, kurā ir iekļautas starpiestāžu saziņas prioritātes 2008. gadam. Lai labāk atspoguļotu vairuma Komisijas darbību pašreizējo daudzgadību un lai palielinātu vispārējo pārskatāmību, šajā darba programmā ir iekļauta jauna nodaļa, kurā norādīti jautājumi, kurus Komisija pētīs 2008. gadā, kā rezultātā turpmākajos gados var rasties jaunas iniciatīvas. 2. 2008. GADA PRIORITāTES Izaugsme un nodarbinātība Lisabonas stratēģija izaugsmei un nodarbinātībai arī turpmāk būs galvenais instruments, kas sadarbībā ar dalībvalstīm veicinās Eiropas Savienības labklājību, atbildību par vidi un sociālo integrāciju. 2008. gada pavasara Eiropadome dos ES iespēju pārdomāt, vai Lisabonas stratēģijai ir vajadzīgi uzlabojumi, lai visefektīvāk risinātu globalizācijas problēmas. 2008. gadā arī būs redzami pirmie rezultāti papildu centieniem izmantot ES kohēzijas politikas ietekmi, lai īstenotu Lisabonas stratēģiju reģionālā līmenī. Nodarbinātības paaugstināšana līdz vēlamajam nodarbinātības līmenim, kas noteikts Lisabonas stratēģijā, nodrošina pamatu izaugsmei, uzlabotai dzīves kvalitātei un iedzīvotāju novecošanās problēmas risināšanai. Šim nolūkam nepieciešams apvienot darba ņēmēju un darba devēju elastību un drošību ar pamudinājumiem un iespējām mūžizglītībai. Vienlaikus ES jāatrod jauni veidi, kā sabiedrībā veicināt pieejamību un iespēju vienlīdzību, risināt sociālās atstumtības un nabadzības riskus un cēloņus, izmantojot aktīvas integrācijas politiku, un palīdzēt paredzēt pārmaiņas. Jāveicina arī atbilstoša sociālā aizsardzība. Zināšanu sabiedrības attīstīšana ir izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas stūrakmens, un Komisija turpinās meklēt jaunus veidus, kā Lisabonas stratēģijas ietvaros veicināt izglītību, apmācību, pētniecību un jauninājumus. Vienotā tirgus apskatā norādītas jaunas iniciatīvas, no kurām daudzas tiks iesniegtas 2008. gadā, kas sekmēs vienotu tirgu, kam pamatā ir spēcīga, moderna un konkurētspējīga rūpniecība un kurā maksimāli izmantots pakalpojumu potenciāls, kurā klienti un uzņēmumi pilnā mērā izmanto labi funkcionējošu atvērtu tirgu priekšrocības, nodrošinot vienādus spēles noteikumus, un kurā Eiropas standarti var būt par iedvesmas avotu starptautiskā līmenī. Komisija pievērsīsies tirgu darbības uzlabošanai finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības jomā un jomās, kurās ar politiku var panākt maksimālu ietekmi, lai ļautu gan patērētājiem, gan sabiedrībām, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), pilnā mērā izmantot iekšējā tirgus priekšrocības. Tam nepieciešama mērķtiecīga rīcība, piemēram, saskaņotāka tirgus novērošana, lai nodrošinātu preču un pakalpojumu atbilstību noteikumiem un standartiem, sistemātiskāka tirgus un nozaru uzraudzība un metodika iekšējā tirgus darbības novērtēšanai no patērētāju skatupunkta. Tā kā mazie un vidējie uzņēmumi rada visvairāk darbavietu un nodrošina labklājību Eiropā, tad „Mazās uzņēmējdarbības aktā” tiks sagatavoti konkrēti pasākumi to tirgus rādītāju uzlabošanai. Ar 2008. gada 1. janvāri Kipra un Malta kā savu naudas vienību ieviesīs euro. Euro ir kopīgās identitātes, kopīgo vērtību un Eiropas integrācijas panākumu simbols. Desmit gadus pēc EMS ieviešanas Komisija uzņemsies veikt Eiropas Monetārās savienības stratēģisku pārskatu ar ierosinājumiem nākotnei. Ilgtspējīga Eiropa Ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšana būs daļa no Komisijas 2008. gada prioritātēm attiecībā uz ilgtspējīgu labklājību Eiropā. Tomēr, tā kā klimata pārmaiņas jau notiek, ES jāizvērtē, kā valsts politikai būtu jāvirza pielāgošanās process jaunajai realitātei. Komisija ierosinās Balto grāmatu par pielāgošanos klimata pārmaiņu ietekmei . Būs jāpielāgo plašs ES politikas jomu spektrs, piemēram, cilvēku un dzīvnieku veselības, lauksaimniecības, zivsaimniecības, biodaudzveidības, enerģētikas, rūpniecības, pētniecības un tūrisma politika, un Baltajā grāmatā tiks mēģināts noteikt, kur izmaiņas ir nepieciešamas visvairāk. Īpaša uzmanība tiks veltīta pasākumiem, lai veicinātu transporta nozares ekoloģiskumu . Vides un drošības globālās uzraudzības ( GMES ) īstenošana būs ietekmīgs instruments ES politikas jomu uzlabošanai. Ņemot vērā 2009. gada pavasara Eiropadomes sanāksmi, Komisija iesniegs Otro Stratēģisko enerģētikas pārskatu , kas būs pamatā jaunajam Enerģētikas rīcības plānam 2010. gadam un turpmākajiem gadiem, un tajā tiks iekļauts Enerģētikas nodokļu direktīvas pārskats, lai labāk apvienotu fiskālos un vides aizsardzības mērķus. Dalībvalstu solidaritāte jāstiprina brīdī, kad ierobežotie dabas resursi un paaugstināts pasaules pieprasījums apdraud piegāžu drošību. Tiks veikta reformētās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) efektivitātes pārbaude, lai noskaidrotu, vai 2003. gada reforma attiecībā uz vienreizējā maksājuma shēmu un dažiem lauksaimniecības tirgiem, un tās īstenošanu dalībvalstīs, ir jāuzlabo; tas arī palīdzēs sagatavot KLP nākotnes veidolu un prioritātes. ES jūrniecības politika ir vēl viens piemērs tam, kā integrēta ES pieeja var apvienot dažādas politikas jomas visu ar jūru saistīto darbību un piekrastes reģionu ilgtspējīgai attīstībai. Kopējās zivsaimniecības politikas kontroles struktūras pārstrādāšana un nostiprināšana būs izlēmīgs solis, lai nodrošinātu ilgtspējīgu zvejniecību. Integrēta pieeja migrācijas jautājumam Komisija ierosinās turpmāku rīcību, lai panāktu kopēju politiku migrācijas jomā . Migrācija un sociālā integrācija ir viens no galvenajiem 21. gadsimta uzdevumiem un prasa daudzdimensionālu pieeju, lai īstenotu migrācijas potenciālu attiecībā uz sociālekonomisko attīstību izcelsmes valstīs un galamērķa valstīs. Tas nozīmē apvienot labi pārvaldītu darbaspēka migrāciju, atbalstīt cirkulāro migrāciju un veicināt migrantu izglītošanu un integrāciju mūsu sabiedrības demogrāfisko pārmaiņu pārvaldīšanas plašākā kontekstā. Tam nepieciešama arī efektīva rīcība pret nelegālo migrāciju un cilvēku tirdzniecību. ES jāaizsargā tās ārējās robežas ar kopīgiem līdzekļiem, lai nepieļautu nelegālo migrāciju, un maksimāli pastiprināt centienus apkarot cilvēku tirdzniecību un samazināt imigrantu traģisko nāves gadījumu skaitu jūrā, cenšoties sasniegt mūsu robežas. 2008. gadā tiks novērtēts Ārējo robežu aģentūras darbs, un dalībvalstīm tiks sniegts atbalsts nelegālās migrācijas problēmas risināšanā, izmantojot Eiropas novērošanas sistēmu . Komisija veidos saskaņotas un efektīvas Kopējās Eiropas patvēruma politikas nākotni. Tajā jo īpaši ietilps Eiropas tiesību aktu pielāgošana attiecībā uz uzņemšanas nosacījumiem un novērtējuma kritērijiem, lai panāktu valstu noteikumu par atbilstības kritērijiem pilnīgāku saskaņotību, un virzība uz vienotu procedūru bēgļu statusa pieprasījumu novērtēšanai. Tas ļaus patiesi paust Eiropas solidaritātes vērtības. Izvirzot iedzīvotājus priekšplānā Viens no šīs Komisijas galvenajiem mērķiem ir padarīt iedzīvotājus par Eiropas projekta uzmanības centru. Tā rezultāts ir dažādu veidu iniciatīvas. Sociālās realitātes analīzē un iekšējā tirgus pārskatā uzmanība pievērsta Eiropas valstu ekonomikā un sabiedrībā notiekošajām pārmaiņām ar mērķi noteikt, kā globalizētā pasaulē visefektīvāk uzlabot Eiropas iedzīvotāju labklājību. Šī analīze būs pamats, lai izstrādātu Eiropai modernu darba kārtību sociālajā jomā – tādu darba kārtību, kas cita starpā sekmē profesionālās, privātās un ģimenes dzīves savstarpēju saskaņošanu, un nosaka, kā ES var sadarboties ar dalībvalstīm, lai apkarotu diskrimināciju un visiem eiropiešiem nodrošinātu piekļuvi iespējām. Tāpat ES ir jābūt gatavai efektīvi regulēt drošības un veselības riskus, kas raksturīgi atvērtai pasaulei. Veselības pakalpojumu Eiropas dimensija tiks paplašināta ar konkrētām iniciatīvām attiecībā uz pacientu drošību un veselības pakalpojumu kvalitāti . Internets un jauni plašsaziņas līdzekļi pastāvīgi attīstās. Saziņas un informācijas infrastruktūru savstarpējā sasaiste ir kļuvusi daudz ciešāka un globālāka. Jaunas tehnoloģijas rada jaunas iespējas, jaunus pielietojumus un jaunas problēmas. Saskaņota Eiropas pieeja ir būtiska, lai attīstītu jaunus tirgus drošā vidē. Visbeidzot, Starpkultūru dialoga gads (2008. gads) palīdzēs celt jaunus tiltus un veidot ciešākas saites visā Eiropā. Eiropa kā partneris pasaulē Globalizācija rada jaunas iespējas un vienlaikus pārbauda Eiropas spēju to ietekmēt un tikt galā ar globalizācijas sekām. Ir tapis arvien skaidrāks, ka iekšpolitikas un ārpolitikas mērķi ir savā starpā sasaistīti vairāk kā jebkad agrāk, apstiprinot modernas un integrētas vīzijas nepieciešamību par to, kā veiksmīgi projicēt, sekmēt un aizsargāt Eiropas intereses un vērtības. Savienības paplašināšanās politika ir izplatīt mieru un stabilitāti, labklājību, demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu visā Eiropā. Eiropas kaimiņu politika palīdz veidot stabilas un labklājību veicinošas kaimiņattiecības, kuru pamatā ir kopēji principi un intereses. Konkurētspēja pasaules tirgū arī sekmē ilglaicīgas izaugsmes un darba vietu radīšanu pašu mājās, veicinot tirdzniecību un rosinot attīstību ārvalstīs. Eiropa ir pasaules līdere cīņā pret nabadzību, ilgtspējīgas attīstības, cilvēktiesību un labas pārvaldības veicināšanā, kā arī humānās palīdzības sniegšanā. Vienlaicīgi klimata pārmaiņu jautājuma risināšanas, migrācijas pārvaldības, terorisma apkarošanas vai energoresursu pietiekamības uzlabošanas starptautiskā dimensija ir atzīta par ļoti svarīgu panākumu gūšanai. Komisija ziņos par paveikto valstīs, kas piedalās pievienošanās sarunās un stabilizācijas un asociācijas procesā, un sniegs atbilstīgus ieteikumus, lai pielāgotu ES paplašināšanās stratēģiju. Īpaša uzmanība būs jāvelta Kosovas turpmākā statusa realizēšanas atbalstam. Eiropas kaimiņu politika ir kļuvusi par galveno pamatu attiecību padziļināšanai ar tām valstīm, uz kurām tā attiecas, – no Baltijas līdz Vidusjūrai. Tā turpinās atbalstīt politiskās, ekonomikas un sociālās reformas partnervalstīs, nodrošinot daudzšķautņainu reakciju uz to vajadzībām kopējās politikas ietvaros. Komisija izstrādās kopsavilkuma analīzi par panākumiem uz vietas, kā arī ikgadējos ziņojumus par katru valsti. Tā īstenos savas apņemšanās pastiprināt pamudinājumus partnervalstīm un turpinās cieši strādāt ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka ES savu lomu šīs politikas īstenošanā pilda efektīvi. Par pamatu ņemot Eiropas un Vidusjūras valstu partnerību, Eiropas kaimiņu politika arī dod Eiropas Savienībai instrumentus ilgstošā reģionālā dialoga un sadarbības tālākai attīstībai ar visām Vidusjūras reģiona valstīm. ES un Āfrikas valstu galotņu sanāksmei 2007. gada decembrī vajadzētu pavērt ceļu jaunam posmam attiecībās, pamatojoties uz ES un Āfrikas stratēģiju, lai attiecībām dotu jaunu briedumu un nodrošinātu rīcības optimizāciju politikas, ekonomikas un attīstības jomā. Visi pieejamie instrumenti būs paredzēti tam, lai pārvērstu stratēģiju taustāmā realitātē: 10. EAF un tās radītās iespējas un trasta fondi, kā arī attiecīgi Kopienas budžeta instrumenti, divpusējie ieguldījumi no ES un Āfrikas valstīm, ieinteresētajām trešām personām un starptautiskajām organizācijām un privātā sektora ieguldījumi. Komisija arī izpētīs jaunus darbības virzienus, ko izmantot, īstenojot Tūkstošgades attīstības mērķus. Tā piedāvās vērienīgu pasākumu kopumu par attīstības finansēšanu un atbalsta efektivitāti, ņemot vērā augstāko amatpersonu starptautiskās sanāksmes Akrā (2008. septembrī) un Dohā (2008. gada decembrī). 3. REZULTāTI: PASTāVīGS DARBS Jaunās darbības, kas vērstas uz prioritātēm politikā, ir tikai viena Komisijas darba joma. Visa gada laikā Komisija turpina būt atbildīga par pieņemto politikas virzienu īstenošanu un uzraudzīšanu, par finanšu programmu apsaimniekošanu un uzdevumiem, kas saistīti ar darbību. Kā Eiropas kopējo interešu sargātāja Komisija ir tieši atbildīga par to, lai acquis tiktu pareizi piemērots. Komisija ir atbildīga arī par efektīvas saziņas veicināšanu ar Eiropas iedzīvotājiem un Eiropas projekta vērtības izskaidrošanu. Komisija īstenos savu reformu programmu, lai nodrošinātu modernu, efektīvu, atbildīgu un pārredzamu administrāciju, kas spēj veidot uzticību Eiropas iedzīvotāju starpā. Īstenojot Eiropas Pārredzamības iniciatīvu, Komisija 2008. gadā uzsāks Interešu pārstāvju reģistra darbību un strādās, lai nodrošinātu pilnīgu pārskatāmību attiecībā uz ES līdzekļu gala saņēmējiem. Pieņemtās politikas īstenošana 2008. gadā tiks rūpīgi strādāts, lai turpinātu iesākto darbu ar Komisijas iniciatīvām, kas pieņemtas kopš Komisijas pilnvaru sākuma. Tas ietver sarunas par iesniegto priekšlikumu tālāku virzību, īpašu uzmanību pievēršot vairākiem pasākumiem, kas šobrīd sāk darboties. Tas būs izšķirošs gads, lai tālāk virzītu priekšlikumus enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā, ko Komisija iesniedza 2007. gadā. Ar iestādēm centīsies panākt politisku vienošanos par tiesību aktiem iekšējā tirgus jomā un par to, kā ES sasniegs savus nospraustos mērķus siltumnīcas efekta emisiju un atjaunojamās enerģijas jomā, kā arī par to, kā panākt būtiskas pārmaiņas enerģētikas tehnoloģiju jomā. Pēc Bali konferences par klimata pārmaiņām būs nepieciešamas starptautiskas sarunas, lai tuvinātu iespēju panākt vienošanos par Kioto protokola režīma pēcteci. Tiesību aktu īstenošana attiecībā uz sistēmu ķīmisko vielu reģistrēšanai, novērtēšanai un apstiprināšanai ( REACH ) ir pārbaude tam, vai Eiropa spēj paaugstināt Eiropas rūpniecības konkurētspēju un vienlaikus uzlabot Eiropas iedzīvotāju veselības un vides aizsardzību. Pētniecība un tehnoloģiju izstrāde ir nozīmīgs faktors, kas veicina ilgtspējīgu attīstību un jauninājumus un nodrošina Eiropas sabiedrības konkurētspēju un labklājību nākotnē. Pamatprogrammu īstenošana turpināsies 2008. gadā un tiks pieņemtas iniciatīvas, lai padziļinātu Eiropas Pētniecības telpu, piemēram, sekmējot pētnieku mobilitāti, izstrādājot jaunu infrastruktūru un uzsākot kopīgas Eiropas un valsts līmeņa pētniecības programmas par plašām sabiedrības problēmām. Plašās jauninājumu stratēģijas ietvaros Eiropas Tehnoloģiju institūts, kas 2008. gada laikā varētu pietuvoties savas darbības uzsākšanas brīdim, ar stratēģisku izpēti un izglītību palīdzēs aizpildīt plaisu jauninājumu jomā starp ES un tās lielākajiem konkurentiem. Pēc finanšu tirgu satricinājuma tika konstatētas vairākas problēmas, kas jāanalizē dziļāk, lai palīdzētu politikas veidotājiem un regulatoriem nonākt pie atbilstīgiem secinājumiem, kas var būt saistīti ar ierosinājumiem veikt izmaiņas regulējumā. Komisija kopā ar citiem dalībniekiem ES un starptautiskā līmenī 2008. gadā cita starpā risinās šādus jautājumus: ieguldītāju, tirgu un regulatoru pārredzamība, vērtēšanas standarti, tostarp nelikvīdi aktīvi, uzraudzības sistēma, riska pārvaldība un pārraudzība finanšu nozarē, kā arī tirgus darbība, tostarp kredītaģentūru nozīme. 2008. gadā tiks īstenotas jaunākās KLP tirgus reformas, turpinot darīt Eiropas lauksaimniecību daudz ilgtspējīgāku un konkurētspējīgāku. Notiks intensīva visu jauno 2007.-2013. gada programmu īstenošana kohēzijas politikas jomā (452 programmas), lauku attīstības jomā (96 programmas) un zivsaimniecības jomā, nodrošinot, ka tās dod lielāku ieguldījumu izaugsmē un lielāka skaita un labāku darba vietu radīšanā Eiropas iedzīvotājiem. Darbs turpināsies arī, lai ļautu sabiedrībām izvēlēties ES mēroga nodokļu bāzi, kā paredzēts Ikgadējā politikas stratēģijā 2008. gadam. Ir uzsākts ietekmes novērtējums, lai izpētītu iespējas un to sekas. Komisija turpinās strādāt, lai pabeigtu Hāgas programmu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, un stimulēs darbu ar priekšlikumiem, kas vēl arvien tiek izskatīti, lai šo procesu paātrinātu. Komisija plāno arī uzsākt jaunu posmu ES darbā, apkarojot nelegālo narkotiku kontrabandu un patēriņu. Rīcības plānu jaunajai ES Integrētajai jūrniecības politikai, ko Komisija pieņēma 2007. gadā, pakāpeniski īstenos, izmantojot attiecīgās iniciatīvas, kas minētas šajā darba programmā, un jaunu uzraudzības un ziņošanas procesu. Komisija pieņems un sāks īstenot sešu gadu rīcības plānu attiecībā uz ES Dzīvnieku veselības stratēģiju. Komisija arī precizēs tiesisko regulējumu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes veiktajai ģenētiski modificēto organismu riska novērtēšanai. Starptautiskā joma ES ir vairākas stratēģiski nozīmīgas sarunu jomas, kas tiks attīstītas 2008. gadā. Pievienošanās sarunas ar Turciju un Horvātiju turpināsies, pamatojoties uz savstarpēji pieņemto sarunu struktūru. Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu sistēmas ar Rietumbalkānu valstīm paredzamā pabeigšana stiprinās divpusējās politiskās un ekonomiskās saites un paātrinās reformas. Otrs progresa ziņojumu kopums tiks iesniegts saskaņā ar Eiropas kaimiņu politiku . Eiropas kaimiņu politikas sniegtās priekšrocības vēl arvien ir pieejamas Baltkrievijai, ja tā uzsāktu demokratizāciju un ievērotu cilvēktiesības un tiesiskumu. Komisija uzsāks īstenot savu Globālās Eiropas programmu, turpinot uzstāt uz PTO tirdzniecības nolīgumu un vienlaikus izstrādājot vērienīgu divpusējo sarunu kopumu. 2008. gads būs pirmais ekonomisko partnerattiecību nolīgumu un 10. Eiropas Attīstības fonda īstenošanas gads: lai nodrošinātu attīstību pašreizējās plašākās attiecībās ar ĀKK partneriem, būtiska nozīme būs jauniem resursiem un jaunam uzmanības centram – atbalsta efektivitātei un papildināmībai. Darba humānās palīdzības jomā pamatā būs Deklarācija „Ceļā uz Eiropas konsensu par humāno palīdzību”[5]. Komisija turpinās darbu arī attiecībā uz nolīgumu sagatavošanu, uzsākšanu, apspriešanu vai noslēgšanu cita starpā ar Krieviju, Ukrainu, Moldovu, Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju, Irāku, Ķīnu, Indiju, Indonēziju, Taizemi, Singapūru, Vjetnamu, Filipīnām, Malaiziju, Bruneju, Laosu, Kambodžu, ASEAN , Persijas līča Sadarbības padomi, Andu Kopienu, Centrālameriku un Mercosur . Komisija veiks pirmos pasākumus, lai nodibinātu oficiālas attiecības ar Lībiju. Komisija turpinās būt aktīva attiecībā uz politiskajiem notikumiem visā pasaulē un turpinās iesaistīties stabilizācijas un atjaunošanas centienos Tuvajos Austrumos, tostarp, izmantojot savu lomu Kvartetā un nozīmīga donora lomu reģionā, kā arī Āfrikā un Dienvidāzijā. Komisija arī centīsies vēl vairāk stiprināt transatlantisko partnerību – būtisku Eiropas ārējo attiecību stūrakmeni, kam dots jauns politisks grūdiens ar pēdējā ES un ASV galotņu sanāksmē pieņemto struktūru transatlantiskās ekonomiskās integrācijas sekmēšanai. Finanšu programmu pārvaldība ES budžets ir viens no galvenajiem instrumentiem ES politikas mērķu sasniegšanai. To labvēlīgi ietekmē nepārtrauktība, jo par savienības tēriņu prioritātēm vienošanās tiek panākta uz vairākiem gadiem. Ikgadējais budžeta process pārvērš un precizē finanšu shēmā atspoguļotās ievirzes, nemainot stratēģisko virzienu. Ņemot vērā jauno paaudzi finanšu programmām, kas jau lielākoties ir ieviestas, 2008. gads tiks veltīts to konsolidācijai un īstenošanai. Paredzams, ka budžeta iestāde drīz pieņems lēmumu par Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz 2008. gada budžetu, kas sasniedz ap 129 miljardus euro saistību izpildei un 122 miljardus euro maksājumiem. Vairāk nekā 44% no saistību izpildei paredzētajiem piešķīrumiem tiks rezervēti darbībām, kas atbalsta izaugsmi un darba vietu radīšanu Eiropā, izmantojot ieguldījumus tādās jomās kā izpēte, konkurētspēja un jauninājumi, transporta un enerģētikas tīkli, mūžizglītība un ekonomiskā un sociālā kohēzija. Papildus šīm saistībām Komisija turpinās pārvaldīt 2000.-2006. gada programmu un projektu pēdējo posmu. Tikai kohēzijas politikas jomā vien tas nozīmē atbildību par aptuveni 380 struktūrfondu programmām un 1 200 kohēzijas fonda projektiem. Apgūstot šos līdzekļus, Komisija tiecas nodrošināt ierobežoto resursu vislabāko izmantojumu, lai Eiropas iedzīvotājiem nodrošinātu labākus rezultātus sociālajā un ekonomikas jomā un panāktu labāko cenas un vērtības attiecību, vienlaikus nodrošinot augstu budžeta izpildes līmeni. Komisijai ir saistoši pareizas finanšu vadības augstākie standarti un tā ir apņēmusies tos ievērot. Ja budžets tiek īstenots kopīgā vadībā ar dalībvalstīm, Komisija vajadzības gadījumā sniedz padomus. Ja Komisija nevar iegūt vajadzīgās garantijas, tā apsver maksājumu apturēšanu attiecīgajām dalībvalstīm. Kopienas acquis pārvaldība Sekojot Paziņojumam „Rezultātu Eiropa – kopienas tiesību aktu piemērošana”[6], kas pieņemts pagājušajā septembrī, labāka Kopienas tiesību aktu īstenošana, tostarp, izmantojot uzlabojumus dialogā ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu savlaicīgu īstenošanu un efektīvu un taisnīgu piemērošanu, arī 2008. gadā būs Komisijas prioritāte. Komisija turpinās censties, lai nodrošinātu atbilstību ES tiesību aktiem, īpaši uzsverot transporta, vides, pārtikas drošuma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labklājības un augu veselības standartus. Komisija par ļoti nozīmīgu uzskata sadarbību ar dalībvalstīm, lai atvieglotu ES tiesību aktu īstenošanu un izpildi, izveidojot mehānismus valstu jauno tiesību aktu iepriekšējai uzraudzībai, sekmējot aktīvu līdzdalību SOLVIT tīklā un sadarbojoties ar tādiem neformāliem tīkliem kā Tiesnešu forums. Pārkāpumu lietu uzsākšana ir Komisijas kā Līgumu sargātājas pamatuzdevuma galvenā izpausme un ir tieši saistīta ar ES iedzīvotāju bažām. Daudzas no šīm lietām tiek aizsāktas pēc atsevišķu iedzīvotāju, uzņēmumu vai nevalstisko organizāciju sūdzībām un iesniegumiem. Nodrošinot Eiropas konkurences noteikumu izpildi individuālos gadījumos, Komisija sekmēs tirgus, kas darbosies labāk patērētāju un vispārējās konkurētspējas labā. Komisija uzsāks vienu vai vairākas jaunas izmeklēšanas konkurences jomā tirgos, kuros konstatēti trūkumi. Saskaņā ar Valsts atbalsta rīcības plānu Komisija izstrādās iniciatīvas, lai pabeigtu pāreju uz efektīvākiem un vienkāršākiem noteikumiem par subsīdijām, stingri balstoties uz pamatotu ekonomisko analīzi. 4. JAUNAS POLITIKAS IZSTRāDE Lai labāk atspoguļotu vairuma Komisijas darbību pašreizējo daudzgadību, šajā nodaļā norādītas tēmas, kas saistītas ar prioritātēm, ar kurām dienesti strādās 2008. gadā, izmantojot paredzēto jauno pasākumu ietekmes novērtējumus, pētījumus, ieinteresēto personu apspriedes, kuru rezultātā nākotnē var rasties konkrētas iniciatīvas. Komisija strādā daudzās un dažādās jomās, kas ir sasaistītas ar programmu ilgtspējīgai konkurētspējai un ir daļa no centieniem sekmēt ilgtspējīgu attīstību. Tas ietver analīzi par to, kā standarti var iekļauties vides aizsardzības mērķos un ilgtspējīgā piekļuvē izejvielām arī ārpus enerģētikas jomas, un veidu izpēti, kā risināt klimata pārmaiņu atstātās sekas uz veselību. Ņemot vērā Zaļo grāmatu par lauksaimniecības produktu kvalitāti, Komisija apsvērs, kā kvalitātes optimizēšana var labāk apmierināt patērētāju pieprasījumu un paaugstināt lauksaimniecības ražojumu vērtību. Komisija iesniegs arī zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju – jēdzienu, kas atzīts Lisabonas līgumā. Pēc Lauksaimniecības padomes lūguma Komisija izstrādā iniciatīvu par augļu patēriņu skolās. Tiek sagatavots ietekmes novērtējums, un atkarībā no tā rezultāta tiks sagatavots priekšlikums. Sociālās realitātes analīzes secinājumi tiks ņemti vērā ES sociālās politikas modernizācijā, atspoguļojot globalizācijas problēmas un vajadzību paredzēt pārmaiņas un spēt tikt galā ar tām. Lisabonas līgums nodrošinās jaunu stimulu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. ES politikas attīstībai nākotnē jādefinē prioritātes un mērķi, kā arī jānosaka līdzekļi un iniciatīvas, kā vislabāk īstenot šīs prioritātes un mērķus. Komisija iesniegs Paziņojumu par nākamo daudzgadu stratēģiju brīvības, drošības un tiesiskuma zonas izveidošanai . Pēc apspriešanās par nākotnes prioritātēm Uzņēmējdarbības tiesību un korporatīvas pārvaldības rīcības plānā un, lai reaģētu uz lielo pieprasījumu, Komisija veiks priekšizpēti par Eiropas nodibinājumu statūtiem. 2008. gadā Komisija pievērsīsies arī sagatavošanas darbiem, kas saistīti ar tiesisko sadarbību civillietās ar trešām valstīm, tostarp juridisku mehānismu, lai strādātu ar dalībvalstu divpusējiem nolīgumiem ar trešām valstīm konkrētās nozarēs, kā arī sadarbību ar starptautiskām organizācijām, piemēram Eiropas Padomi. 2008. gada laikā tiks uzsākts darbs, lai pārskatītu Apvienošanās regulu, Procedūras Regulu 1/2003 un vairākas antimonopola grupu atbrīvojuma regulas. Valsts atbalsta jomā uzsāks apspriešanos, lai pārskatītu pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai un Kuģu būves atbalsta programmu. Komisija arī meklē veidus, kā maksimāli izmantot sadarbības potenciālu attiecībā uz reaģēšanas spēju krīzes situācijās, tostarp krīžu novēršanu un gatavību krīzēm. Komisija arī plāno precizēt noteikumus par personas datu aizsardzību. Komisija apsver iespēju arī ievērojami pārskatīt Lēmumu par aizjūras asociāciju EK līguma ietvaros attiecībā uz nākotnes attiecībām starp ES un aizjūras valstīm un teritorijām. Komisija uzsāks pasākumu sagatavošanu 2009. gadam – Eiropas radošuma un jauninājumu gadam. Šajā saistībā plašs kopienas programmu spektrs, īpaši „Mūžizglītība”, „Kultūra”, „Jaunatne darbībā” un „Eiropa pilsoņiem”, sekmēs informētību par to, kā izglītība un kultūra var atbalstīt jauninājumus un radošumu. Visbeidzot, Komisija sagatavos 2008.-2009. gada budžeta pārskatu, lai optimizētu Eiropas kapacitāti risināt nākamās desmitgades galvenās problēmas. 5. LABāKS REGULēJUMS: VIENKāRšOšANA, KODIFIKāCIJA, ADMINISTRATīVO IZMAKSU SAMAZINāšANA UN NOVēRTēšANA Normatīvās vides uzlabošana Eiropā ir Komisijas galvenā prioritāte. Lisabonas stratēģija izaugsmei un nodarbinātībai ir pamatā Komisijas vērienīgajai Labāka regulējuma kārtībai, kuras mērķis ir radīt kvalitatīvas iniciatīvas un modernizēt, un vienkāršot spēkā esošo tiesību aktu kopumu. Ietekme uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi ir novērtēta integrētā un līdzsvarotā veidā, izvērtējot arī tiesību aktu projektu administratīvās izmaksas ikreiz, kad ir paredzamas ievērojamas izmaksas. Ietekmes novērtējumos ir izteikts atbalsts arī Komisijas vienkāršošanas programmai[7], nosakot spēkā esošo tiesību aktu vienkāršošanas potenciālu. Labāka regulējuma stratēģisks pārskats Ņemot vērā pavasara Eiropadomi, 2008. gada sākumā stratēģiskā pārskatā tiks aplūkots 2007. gadā panāktais progress atbilstoši labāka regulējuma kārtības dažādiem virzieniem, ņemot vērā citu ES iestāžu un ieinteresēto personu paustos viedokļus. Pārskatā jo īpaši tiks atjaunināta un stiprināta Komisijas Pastāvīgā vienkāršošanas programma, un ziņots par Rīcības programmas administratīvā sloga samazināšanai[8] īstenošanu, kā arī veikta analīze jaunajam režīmam, kas regulē ietekmes novērtēšanu kopš Ietekmes novērtēšanas komisijas izveidošanas. Neizlemto priekšlikumu pārbaude Tā kā Komisija šogad ir veikusi savu līdz 2005. gada beigām pieņemto, bet likumdevēja neizlemto priekšlikumu pārbaudi atbilstoši Komisijas saistībām pret Eiropas Parlamentu, Komisija ir iekļāvusi Komisijas likumdošanas un darba programmā (KLDP) sarakstu ar 30 neizlemtiem priekšlikumiem, kurus tā plāno atsaukt, pievienojot konkrētu pamatojumu. Komisija turpinās uzraudzīt likumdošanas procesā esošos priekšlikumus ar mērķi tos vai nu atsaukt, vai veikt jebkādus citus pasākumus saskaņā ar tās politiskajām prioritātēm un labāka regulējuma standartiem. Vienkāršošana Pastāvīgās vienkāršošanas programmas īstenošana norit veiksmīgi. No 47 vienkāršošanas iniciatīvām, ko Komisija paredzējusi pieņemt 2007. gadā, 44 (no kurām 19 jau ir pieņemtas, bet 25 vēl plānots pieņemt) tiks pieņemtas līdz gada beigām (sekmības līmenis – 94%). Starp visjaunākajiem pasākumiem ir ES tiesību aktu pārskatīšana apdrošināšanas jomā ( SOLVENCY II ) un GSM direktīvas atcelšana, kas tieši ietekmēs sabiedrības un iedzīvotājus. Programmā izvirzīto iniciatīvu īstenošana turpināsies 2008. gadā, un centieni tiks atjaunoti, lai uzlabotu daudzgadu programmu, tostarp, palielinot vienkāršošanas priekšlikumu skaitu, lai samazinātu administratīvo slogu. Komisija 2008. gadā ir paredzējusi pieņemt 45 iniciatīvas. No tām 15 iniciatīvas ir pilnīgi jaunas un aptver dažādas politikas jomas, piemēram, lauksaimniecību, autorūpniecību, sabiedrības veselību, vidi un enerģētiku. Programmas mērķis ir radīt eiropiešiem īstas priekšrocības – piemēram, priekšlikumi - vienkāršos pašreizējos noteikumus par elektropreču atkritumiem, lai ražotājiem, mazumtirgotājiem un patērētājiem atvieglotu vides aizsardzības pienākumu izpildi; - būtiski vienkāršos pašreizējo tiesisko regulējumu attiecībā uz biocīdiem un risinās jautājumus, kas saistīti ar sarežģītību un izmaksām, kā arī konkrētu biocīdo produktu pieejamību; - atcels vismaz 50 tehniskās direktīvas autoražošanas nozarē un vajadzības gadījumā aizstās tās ar norādēm uz ANO/EEK noteikumiem; - samazinās administratīvo slogu rūpniecībai, vienkāršojot noteikumus farmaceitisko ražojumu jomā; - atvieglos statistikas ziņojumu sagatavošanu uzņēmējdarbības veicējiem ( Intrastat ), jo īpaši MVU; - vienkāršojot Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu par valsts atbalstu, konsolidēs un paplašinās jomas, kurās valstu, reģionālās un vietējās iestādes var piešķirt atbalstu bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma. Administratīvo izmaksu samazināšana 2007. gadā uzsāktās Rīcības programmas mērķis ir 2012. gadā par 25% samazināt uzņēmumu administratīvo slogu ES. No šā samazinājuma visvairāk iegūs mazie un vidējie uzņēmumi. Lai nodrošinātu ieinteresēto personu ciešu iesaisti, Komisija ir izveidojusi tīmekļa vietni, kas ir pieejama visās ES oficiālajās valodās, kurā uzņēmumi visā Eiropā var iesniegt ierosinājumus samazināt administratīvo slogu[9]. Papildus šīm tiešsaistes apspriedēm Komisija ir izveidojusi Neatkarīgu ieinteresēto personu augsta līmeņa grupu administratīvā sloga jautājumos, lai sniegtu padomus par Rīcības programmas īstenošanu, kā rezultātā vajadzētu panākt vēl lielākus uzlabojumus. 6. INFORMēšANA PAR EIROPU Pēdējo divu gadu laikā Komisija ir pastiprinājusi savus centienus sniegt labāku informāciju par Eiropu un iesaistīt iedzīvotājus lēmumu pieņemšanas procesā. Šos centienus īstenos un apvienos 2008. gadā, uzsverot partnerību[10] ar citām iestādēm un darbu lokālā līmenī. Pirmo reizi tiek ierosinātas starpiestāžu saziņas prioritātes. Atbilstoši 2008. gada IPS paredzētajam galvenās saziņas prioritātes 2008. gadā atspoguļos Komisijas politiskās prioritātes, kā arī Eirobarometra pētījumu rezultātus, un D plāna projektos gūto neseno pieredzi, kas atspoguļo iedzīvotāju intereses, un neseno pieredzi, kas gūta saistībā ar efektīvu saziņu. Lielāka vēlētāju līdzdalība 2009. gada vēlēšanās salīdzinājumā ar 2004. gadu arī ir nozīmīgs mērķis, kas visu ES iestāžu saziņas centieniem būtu jāsekmē. Nesenie pētījumi liecina, ka ES iedzīvotājus visvairāk satrauc ES sociālā dimensija globalizācijas kontekstā (jo īpaši attiecībā uz darba vietām un bailēm no bezdarba), kā arī migrācija un ar iedzīvotāju drošību saistīti jautājumi. Ieinteresētība enerģētikas un klimata pārmaiņu jautājumos palielinās, ierosinājumu kopumam enerģētikas/klimata pārmaiņu jomā saņemot plašu atbalstu. Saskaņā ar Komisijas izvēlēto transversālo politikas veidošanas pieeju tādas aktuālas problēmas kā globalizācija un ilgtspējīgas attīstības sasniegšana ekonomikas, sociālajā un vides dimensijā būs jāintegrē ikvienā saziņas prioritātē. Vienlaikus saziņai jākļūst lokālai, un Komisija centīsies pielāgot savus paziņojumus dažādām mērķgrupām, nozarēm vai valstīm. Pēc Starpvaldību konferences jauna ES līguma noslēgšanai veiksmīgās pabeigšanas, saziņas centienu mērķis būs gan nodrošināt pilnīgu un visaptverošu informāciju, gan uzturēt pastāvīgu dialogu ar Eiropas iedzīvotājiem, un tie tiks pastiprināti ratifikācijas procesa laikā, pilnībā sadarbojoties ar valstu iestādēm. Saziņas prioritātes 2008. gadam norādītas 4. pielikumā. 1. PIELIKUMS – Stratēģisko un prioritāro iniciatīvu saraksts STRATĒĢISKĀS INICIATĪVAS Nosaukums | Priekšlikuma vai akta veids | Darbības jomas un mērķu apraksts | Gada progresa ziņojums par Lisabonas stratēģiju | Neleģislatīva darbība / Citāda | Gada ziņojumā izklāstīti mūsu panākumi gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī, vienlaikus minot ierobežotu skaitu pasākumu, par kuriem jāpieņem lēmums. Tas ir galvenais pavasara Eiropadomē apspriežamais dokuments. Šajā sakarā tiks uzsvērta izglītības un apmācības nozīme. | Baltā grāmata par pielāgošanos klimata pārmaiņām | Neleģislatīva darbība / Baltā grāmata | Politikas paziņojums par pasākumiem, lai nodrošinātu pielāgošanos klimata pārmaiņām daudzās jomās, kas ir ES dzīvesveida pamatā (piemēram, rūpniecībā, lauksaimniecībā, enerģētikā, zivsaimniecībā, mežsaimniecībā, tūrismā, sociālajā politikā), samazinātu šo jomu neaizsargātību, palielinātu to spēju pretoties klimata pārmaiņu radītajai nenovēršamajai ietekmei un paredzētu un sekotu līdzi šīm pārmaiņām. Mērķis ir nepieļaut būtisku ietekmi uz cilvēku veselību, bioloģisko daudzveidību un dabisko vidi, un ES iedzīvotāju dzīves kvalitāti. Baltajā grāmatā minētie pasākumi nozīmēs arī pārmaiņas spēkā esošajos Kopienas politikas virzienos. | Iniciatīvu pakete attiecībā uz videi nekaitīgāku transportu: a) Paziņojums par transporta nozares kaitīguma videi samazināšanu b) Paziņojums par transporta ārējo izmaksu internalizēšanu | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | a) Šajā paziņojumā būs izklāstīti trīs transporta jomas iniciatīvu rezultāti (ārējo izmaksu internalizācija, tīri dzinēji un ITS Rīcības plāns) un, iespējams, sniegti iespējamie ieteikumi nākotnei. b) Otrais paziņojums sniegs vispārēji piemērojamu, pārredzamu un saprotamu modeli dažādu transporta veidu ārējo izmaksu novērtēšanai. Tajā tiks analizēts, kā internalizācijas pasākumi var labot tirgus nepilnību īpašus veidus, kas ir ļoti nozīmīgi transporta jomā un kas nozīmē būtisku negatīvu ārējo faktoru klātbūtni. Paziņojumā tiks izraudzīti pieejamie politikas instrumenti, lai risinātu jautājumu (Emisiju kvotu tirdzniecības sistēma, nodokļi, nodevas utt. un atsevišķu politikas instrumentu kombinācijas) un analizētu katras izraudzītās izvēles iespējamo ekonomisko, sociālo un vides ietekmi. To var papildināt ar tiesību aktu priekšlikumiem vai paziņot, ka tos iesniegs vēlāk 2008. gadā. | Iniciatīvu pakete attiecībā uz enerģētiku: a) Paziņojums par Otro stratēģisko enerģētikas pārskatu b) Tiesību aktu pārskatīšana attiecībā uz naftas rezervēm (*) c) 2002. gada 16. decembra Direktīvas 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti (*) pārstrādāšana d) Enerģētikas nodokļu direktīvas pārskatīšana | a) neleģislatīva darbība/ Paziņojums b) priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 99. pants; 100. panta 1. daļa c) priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: Līguma par Eiropas Savienību 175. panta 1. punkts d) priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: Līguma par Eiropas Savienību 93. pants | a) Pārskatā tiks novērtēts sasniegtais ceļā uz stratēģisko mērķu sasniegšanu, par kuriem 2007. gada martā tika panākta vienošanās, tostarp tas, kā veidojas iekšējais tirgus, pasākumi atjaunojamās enerģijas daļas palielināšanai energoresursos, tendences saistībā ar enerģētikas radītajām siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijām, galvenās norises enerģētikas tehnoloģiju jomā un sasniegumi ES ārējās enerģētikas politikas jomā. Tas palīdzēs formulēt ieteikumus turpmākai politikas izstrādei un darba tālākai virzībai attiecībā uz ES enerģētikas politiku Eiropai. Tajā īpaši tiks pētīts, kā pilnībā funkcionējošs iekšējais tirgus, uzlabotas un dažādotas infrastruktūras un starpsavienojumi, tostarp uzglabāšana un SDG termināļi, labāk apsaimniekotas rezerves, solidaritātes mehānismi, dažādoti energoresursi varētu uzlabot Eiropas Savienības enerģijas piegāžu drošību, izmantojot tehnoloģisko attīstību, lai sekmētu atjaunojamās enerģijas iekļūšanai tirgū un palīdzētu samazināt enerģētikas radītās oglekļa emisijas (piemēram, CCS tehnoloģijas). Pārskatā arī tiks analizēta starptautiskā dimensija un visi attiecīgie divpusējie un daudzpusējie nolīgumi, kas veicina ES enerģijas piegāžu drošību. b) Priekšlikums jaunai direktīvai par naftas rezervēm ārkārtas situāciju ES noregulēšanai, lai aizstātu spēkā esošos tiesību aktus, daļa no kuriem pieņemta jau 1960. gados (kodificēti 2006. gadā Direktīvā 2006/67). Mērķis ir radīt efektīvu politikas instrumentu, lai regulētu naftas piegāžu traucējumus, kas ietekmē ES, tādā veidā, kas atbilst patiesajiem apstākļiem. c) Ēku energoefektivitātes direktīvā ēku energoefektivitātes sertifikāti padarīti par obligātiem un pieprasītas (nekonkretizētas) obligātās energoefektivitātes prasības jaunām ēkām un esošām ēkām, kurām tiek veikta būtiska atjaunošana. Turklāt ar direktīvu tiek pieprasītas regulāras apkures katlu un gaisa kondicionēšanas sistēmu pārbaudes, lai nodrošinātu šo ierīču energoefektīvu darbību. Atjaunināta direktīva varētu stiprināt un norādīt dažas no šīm prasībām, un direktīvu varētu papildināt ar finansēšanas aspektiem. Ietekmes novērtējumā tiks precizēti un analizēti šie iespējamie grozījumi. d) Enerģētikas nodokļu sistēma ir ES iespēja apvienot ieņēmumu gūšanu ar nodokļu stimulējošo funkciju par labu energoefektīvam un videi nekaitīgam enerģijas patēriņam. Pēc Zaļās grāmatas par tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā un ar vidi saistītā politikā (COM (2007)140), pārskatīšanas mērķis ir padarīt Enerģētikas nodokļu direktīvu par tādu instrumentu, kas ir atbalstošs un efektīvs attiecībā uz ES mērķiem enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā. | Tiesību aktu priekšlikumi, kas izriet no Paziņojuma par Kopējās lauksaimniecības politikas efektivitātes pārbaudi (*) | Priekšlikums tiesību aktam / Regula Juridiskais pamats: EK līguma 37. pants | Pēc 2007. gada Paziņojuma par Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) efektivitātes pārbaudi, tiesību aktu priekšlikumi sniegs izvēles iespējas, kuru mērķis ir padarīt vienreizējā maksājuma shēmu daudz efektīvāku, pielāgojot tirgus atbalsta instrumentus un risinot jaunos uzdevumus nozarē. Efektivitātes pārbaude nav fundamentāla reforma; drīzāk tās pamatmērķis ir nodrošināt to, ka KLP darbojas efektīvi un iespēju robežās ir vienkāršota. Šī iniciatīva izriet no pārskatīšanas klauzulām par vienreizējā maksājuma shēmu un dažiem lauksaimniecības tirgiem, kas tika iekļauti 2003./2004. gada KLP reformās. | Iniciatīvu pakete attiecībā uz migrāciju: a) Paziņojums par ieceļošanas / izceļošanas sistēmu un citiem robežu pārvaldības instrumentiem (piemēram, elektroniskās ceļošanas atļaujas) b) Ziņojums par Frontex novērtējumu un turpmāko attīstību c) Paziņojums par Eiropas robežu novērošanas sistēmu | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | a) Galvenie mērķi ir stiprināt robežkontroles procedūras attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, lai palīdzētu labāk pārvaldīt migrācijas plūsmas, nepieļaujot nelegālo migrāciju, kā arī jebkādus iespējamos draudus ES drošībai, un atvieglotu robežšķērsošanu (gan iebraucot, gan izbraucot no ES) ES pilsoņiem un trešām valstīm piederīgiem godīgiem ceļotājiem, tādējādi ļaujot labāk koncentrēt resursus robežkontroles jautājumu risināšanai. b) Patiesi integrētas ārējo robežu pārvaldes radīšana Eiropas līmenī. Operatīvās sadarbības uzlabošana to dalībvalstu dienestu starpā, kas atbild par Eiropas Savienības ārējo robežu kontrolēšanu un migrācijas pārvaldību. Nelegālās migrācijas iegrožošana gar ārējām robežām, nelegālas cilvēku ievešanas Eiropas Savienības teritorijā apturēšana, pienācīgi ņemot vērā šīs parādības humāno dimensiju (piemēram, dzīvību glābšana, kas apdraudētas, nelegāli šķērsojot ārējās robežas). Pamatojoties uz FRONTEX novērtējumu un jo īpaši uz valstu ekspertu grupu (RABIT) novērtējumu, jāizvērtē Eiropas robežsargu sistēmas izveides lietderība. c) Paziņojumā Komisija plāno ierosināt Eiropas Robežu novērošanas sistēmas izveidi trijos posmos: pašreizējo ziņošanas un novērošanas sistēmu un mehānismu savstarpēja sasaiste un pielāgošana dalībvalstu līmenī (2008.-2009. gads); Kopīgu instrumentu un lietojumprogrammu izstrāde un ieviešana robežu novērošanai ES līmenī (2008.-2013. gads); vienotas vides izveide apmaiņai ar informāciju jūrniecības jomā, ietverot Vidusjūru un Melno jūru (2012.-2013. gads). Šai triju posmu pieejai Eiropas robežu novērošanas sistēmas radīšanai būtu ne tikai manāmi jāpalielina Šengenas zonas iekšējā drošība, novēršot nelegālo imigrāciju, cilvēku tirdzniecību, terorismu utt., bet arī, jūrā izglābjot vairāk dzīvību, ievērojami jāsamazina nelegālo imigrantu traģisko nāves gadījumu skaits. | Iniciatīvu pakete attiecībā uz patvērumu: a) Politikas plāns attiecībā uz patvērumu; b) priekšlikums grozījumiem Padomes Direktīvā 2003/9/EK par uzņemšanas nosacījumiem patvēruma meklētājiem; c) priekšlikums grozījumiem Padomes Regulā 343/2003/EK par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par patvēruma pieteikumu izskatīšanu; d) Patvēruma procedūru direktīvas koriģēšana; e) direktīvas par bēgļu statusa atzīšanu un papildu aizsardzības veidu saskaņošanu koriģēšana. | a) neleģislatīva darbība/ Paziņojums b) priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 63. panta 1. punkta b) apakšpunkts c) priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 63. panta 1. punkta a) apakšpunkts d) priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 63. panta 1. punkta d) apakšpunkts e) priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 63. panta 1. punkta c) apakšpunkts, 2. punkta a) apakšpunkts, 3. punkta a) apakšpunkts | a) Politikas plāna mērķis ir ieskicēt iespējamo plānu Kopējai Eiropas patvēruma sistēmai (ECAS), kas lielā mērā būs atkarīgs no diskusiju rezultātiem par 2007. gada 6. jūnijā publicēto Zaļo grāmatu. Politikas plānā tiks iekļauti priekšlikumi par attiecīgām ilgtermiņa ECAS sastāvdaļām, kā aprakstīts Hāgas programmā, – cita starpā par kopēju patvēruma procedūru, par vienotu statusu bēgļiem un papildu aizsardzības saņēmējiem un par Eiropas atbalsta biroju visu veidu sadarbībai dalībvalstu starpā. b) c) d) e) Priekšlikumu mērķis, pamatojoties uz dalībvalstu gūto pieredzi transponēšanā un piemērošanā un apspriežu rezultātiem par Zaļo grāmatu par nākotnes Kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, ir grozīt / precizēt konkrētus šobrīd spēkā esošo direktīvu noteikumus, lai padarītu tos efektīvākus un atrisinātu dažas piemērošanas problēmas, un lai vēl vairāk saskaņotu attiecīgos standartus, kā arī nodrošinātu saskaņotību ar attīstībā esošo acquis patvēruma jomā. | Iniciatīvu pakete attiecībā uz veselību: a) Paziņojums un Padomes ieteikums par pacientu drošību un veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti; b) Padomes ieteikums par infekcijām, kas saistītas ar veselības aprūpi. | a) neleģislatīva darbība/ Paziņojums b) neleģislatīva darbība/ ieteikums | a) Iniciatīvas par pacientu drošību un veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti divi galvenie mērķi ir: (i) atbalstīt dalībvalstis pēc iespējas augstāka pacientu drošības līmeņa nodrošināšanā visās ES veselības aprūpes sistēmās, sniedzot dalībvalstīm, kā arī galvenajām ieinteresētajām personām, vajadzīgos un attiecīgos praktiskos un tiesiskos līdzekļus un mehānismus, lai atbilstīgi rīkotos nolūkā uzlabot aprūpes drošību un kvalitāti; un (ii) uzlabot ES pilsoņu pārliecību, ka tiem ir pieejama pietiekama informācija par ES veselības aprūpes sistēmu drošību, tostarp par veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem pašu valstī un citās dalībvalstīs. b) Ieteikumā par infekcijām, kas saistītas ar veselības aprūpi, tiktu ierosināti vairāki konkrēti pasākumi, kas dalībvalstīm jāīsteno, lai apturētu ar veselības aprūpi saistīto infekciju izplatīšanos: kontroles un profilaktiskie pasākumi, infekciju profilakse, kontroles programmas, aktīvas novērošanas sistēmu izveide vai pastiprināšana un izglītības, apmācības, pētījumu un informācijas apmaiņas veicināšana par profilaksi un kontroli. | 2008. gada paplašināšanās iniciatīvu pakete a) Stratēģijas dokuments par paplašināšanos; b) progresa ziņojumi. | a) neleģislatīva darbība/ Paziņojums b) neleģislatīva darbība/ citāda | a) Stratēģijas dokumentā ietverti galvenie progresa ziņojumu atzinumi un politikas ieteikumu priekšlikumi. b) Progresa ziņojumos ir novērtēti Horvātijas, Turcijas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas panākumi pievienošanās procesā, kā arī panākumi, kas sasniegti, īstenojot Stabilizācijas un asociācijas procesu Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Melnkalnē, Serbijā un Kosovā (saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244). | Eiropas kaimiņattiecību politika: valstu progresa ziņojumi | Neleģislatīva darbība / Citāda | Komisija turpinās atbalstīt politiskās, ekonomikas un sociālās reformas kaimiņvalstīs, nodrošinot daudzšķautņainu reakciju uz to vajadzībām kopējās politikas ietvaros, īstenojot savas apņemšanās pastiprināt stimulus partnervalstīm un cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu efektīvu šīs politikas īstenošanu. Komisija sagatavos analīzi par paveikto uz vietas, kā arī otru progresa ziņojumu kopumu par Izraēlu, Jordāniju, Maroku, Moldovu, Palestīniešu pašpārvaldi, Tunisiju un Ukrainu, un pirmo reizi par Armēniju, Azerbaidžānu, Ēģipti, Gruziju un Libānu. | Paziņojums „Konkrēti Kopējās ES un Āfrikas stratēģijas pēcpasākumi” | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Paziņojumā tiks sniegts otrais novērtējums par ES stratēģijas Āfrikai īstenošanu. Tajā tiks integrētas prioritātes, kas norādītas pirmajā rīcības plānā Kopējās ES un Āfrikas stratēģijas īstenošanai, un noteiktas vajadzīgās pamatnostādnes šo prioritāšu īstenošanai. Paziņojuma pamatā būs aptaujas lapa, ko dalībvalstīm izplatīs 2008. gada sākumā, lai radītu ES pārraudzības dokumentu. Tiks nodrošināta atbilstīga sinerģija ar Monterejas paziņojumu. | Iniciatīvu pakete attiecībā uz labāku regulējumu: a) Stratēģiskais pārskats; b) Otrais progresa ziņojums par vienkāršošanu; c) Progresa ziņojums par administratīvo slogu. | a) neleģislatīva darbība/ Paziņojums b) neleģislatīva darbība/ Paziņojums c) neleģislatīva darbība / Citāda | a) Paziņojumā tiks sniegts situācijas raksturojums attiecībā uz Komisijas labāka regulējuma programmu (tostarp sākotnējo pieredzi ar Ietekmes novērtējuma komisiju) un paziņots par jaunām iniciatīvām šīs programmas ietvaros. b) Šajā iniciatīvā ietilpst situācijas apskats par pastāvīgo vienkāršošanas programmu, kā arī jauni vienkāršošanas priekšlikumi. Starpiestāžu līmenī tiks pārskatīts arī tas, kā virzās vienkāršošanas priekšlikumu pieņemšana. Iniciatīvā tiks sniegts situācijas apraksts arī par indikatīvo kodifikācijas programmu 2006.-2008. gadam. c) 2007. gada janvārī Komisija iesniedza vērienīgu rīcības programmu, lai par 25 % samazinātu ES tiesību aktu uzlikto administratīvo slogu. Šis samazinājums ES un dalībvalstīm būtu kopīgi jāsasniedz līdz 2012. gadam. Rīcības programmā norādīts, kā konstatēt, novērtēt un samazināt informācijas sniegšanas pienākumus, kas uzlikti uzņēmumiem. Tajā sniegts saraksts ar aptuveni 40 tiesību aktiem un 13 prioritārām jomām, kas, kā tiek uzskatīts, uzņēmumiem rada 80 % administratīvo izmaksu. Lai īstermiņā sasniegtu konkrētus rezultātus, programmā norādīti arī pirmie „ātri īstenojamie pasākumi”. Šo pasākumu mērķis ir ar relatīvi nelielām izmaiņām pamatā esošajos tiesību aktos radīt būtisku ieguvumu. | (26 iniciatīvas pārgrupētas 12 iniciatīvu paketēs) (*) Iniciatīvas, kas sekmē arī vienkāršošanas programmu, skatīt 2. pielikumā. PRIORITĀRĀS INICIATĪVAS Nosaukums | Priekšlikuma vai akta veids | Darbības jomas un mērķu apraksts | Budžeta pārskats | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Mērķis ir izpētīt, kādas reformas ir vajadzīgas, lai optimizētu Eiropas ieguldījumu nākamās desmitgades galveno problēmu risināšanā, pamatojoties uz pievienotās vērtības principiem, realizējot kopējās intereses, un tēriņu efektivitāti. Tādējādi šī analīze, iespējams, ir nozīmīgs ieguldījums to priekšlikumu sagatavošanā, ko nākamā Komisija iesniegs jaunai daudzgadu finanšu shēmai 2014. gadam un turpmākajiem gadiem. | Komisijas Paziņojums par EMS@10 - | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | 2008. gada pavasarī paies 10 gadi, kopš tika pieņemti lēmumi par pāreju uz EMS trešo posmu un par tās sākotnējiem dalībniekiem. Pēc 10 gadiem, šķiet, ir pienācis īstais laiks EMS līdzšinējās darbības sīkākam stratēģiskam pārskatam, lai mācītos no pieredzes tās turpmākai darbībai. Komisijas paziņojumam būtu jāuzsver galvenie šā pārskata secinājumi un jāsniedz galvenie ieteikumi nākotnei, pamatojoties uz padziļinātu EMS pārskatu. | Zaļā grāmata par Eiropas teritoriālo kohēziju | Neleģislatīva darbība / Zaļā grāmata | Šīs darbības mērķi ir: analizēt no institucionālā, politiskā un darbības viedokļa to, kā dalībvalstis izprot un piemēro teritoriālās kohēzijas jēdzienu. Šā darba pamatā galvenokārt būs aptaujas lapas un darbības programmu analīze; sniegt vienotu jēdziena definīciju un ierosināt iespējamos instrumentus šīs teritoriālās dimensijas labākai integrācijai struktūrfondos un dažās nozaru politikas jomās ar teritoriālu ietekmi; uzsākt padziļinātu dialogu starp dalībvalstīm un Komisiju. | Kapitāla prasību Direktīvu 2006/48/EK un 2006/49/EK grozīšana | Priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 47. panta 2. punkts | Vairāku nozīmīgu sadaļu pārskatīšana Kapitāla prasību direktīvā (KPD), lai atjauninātu un samazinātu normatīvo slogu dalībvalstīm un banku nozarei: uzlabota struktūra sadarbībai un informācijas apmaiņai starp uzraudzības iestādēm (jo īpaši ārkārtas situācijās). Reģistrācijas valsts uzraudzības iestāžu pieeja filiāļu informācijai; liela riska darījumu prasību pārskatīšana; kapitāla hibrīda instrumentu, kas atbilst 1. līmeņa kapitāla prasībām, uzraudzība; atbrīvojumu pagarināšana kooperatīvajām bankām; kapitāla prasību direktīvu precizēšana un tehniskie pielāgojumi (tostarp saistību nepildīšanas risku apdrošināšana tirdzniecības grāmatā). | Regula attiecībā uz Eiropas privātā uzņēmuma statūtiem | Priekšlikums tiesību aktam / Regula Juridiskais pamats: EK līguma 308. pants | Eiropas privātā uzņēmuma mērķis ir uzlabot Eiropas MVU mobilitāti un konkurētspēju. MVU nodrošināšana ar kopējiem noteikumiem dalībvalstīs atvieglotu tiem pārrobežu uzņēmējdarbības veikšanu, sekmējot jaunu uzņēmumu veidošanos citās dalībvalstīs un/vai pārstrukturējot jau esošos uzņēmumus vienkāršākos veidojumos. Darbība, visās dalībvalstīs ievērojot vienus un tos pašus korporatīvos noteikumus, varētu samazināt atbilstības izmaksas un vienkāršot un palētināt uzņēmumu izveidi un darbību ES. | Paziņojums „Mazās uzņēmējdarbības akts (MUA) Eiropai” | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Mazās uzņēmējdarbības aktā Eiropai būs apvienoti dažādi vispārīgie principi (piemēram, tiesību aktos paredzēta konkrēta kārtība attiecībā uz MVU saskaņā ar principu „vispirms jādomā par mazākajiem”, šķēršļu samazināšana pārrobežu darbībai, uzlabota piekļuve ES programmām un jauninājumu un izaugsmes pieejamība MVU), juridiskas darbības (piemēram, priekšlikums par Eiropas uzņēmumu statūtiem) un konkrēti dalībvalstu un Komisijas veicamie pasākumi (piemēram, MVU piekļuves uzlabošana valsts iepirkumiem). | Spēkā esošo tiesību aktu par PVN samazinātajām likmēm pārskatīšana | Priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 93. pants | Pamatojoties uz neatkarīgas ideju laboratorijas pētījuma rezultātiem par samazinātiem rādītājiem, īpaši saistībā ar darbavietu radīšanu, ekonomisko izaugsmi un iekšējā tirgus pareizu funkcionēšanu, Komisija pieņēma Paziņojumu par PVN likmēm, kas nav standarta PVN likmes (COM(2007)380), ar mērķi uzsākt debates Padomē, Eiropas Parlamentā un ar citām ieinteresētajām personām. Visi apkopotie nozīmīgie viedokļi par šo problemātisko jautājumu būs pamats, lai ierosinātu noturīgu un līdzsvarotu priekšlikumu vidējā termiņā par samazinātām PVN likmēm. | Iniciatīvu pakete attiecībā uz farmaceitiskajiem līdzekļiem: a) Paziņojums par vienotā tirgus nākotni cilvēkiem izmantojamo farmaceitisko līdzekļu jomā b) Direktīva par farmaceitiskajiem līdzekļiem – pacientu informēšana c) ES zāļu uzraudzības stiprināšana un racionalizācija | a) neleģislatīva darbība/ Paziņojums b) priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 95. pants c) priekšlikums tiesību aktam / Direktīva un regula Juridiskais pamats: EK līguma 95. pants | a) Šā paziņojuma mērķi ir dot iespēju īsumā pārskatīt kopš 2004. gada gūtos panākumus, ieskicēt turpmākos uzdevumus un noteikt rezultātus, kas Komisijai un dalībvalstīm jāsasniedz turpmāko dažu gadu laikā. b) Šīs direktīvas mērķis ir izveidot saskaņotus noteikumus, ņemot vērā sabiedrībā notiekošās norises (savas tiesības zinoši pacienti tiecas iegūt vairāk informāciju) un jaunumus tehnoloģijas jomā (interneta palielināta izmantošana). c) Šo iniciatīvu mērķi ir racionalizēt un stiprināt sabiedrības veselības aizsardzību, uzlabot iekšējā tirgus darbību un to farmaceitisko līdzekļu drošumu, kas ir apritē ES. | Komisijas ieteikums par aktīvu integrēšanu | Neleģislatīva darbība/ Ieteikums | Eiropas Savienībā 2008. gada sākumā politisko uzmanību virzīs pieredze, ko Komisija guvusi, veicot sociālās realitātes analīzi. Šī iniciatīva ir pēdējais posms procesā, kas tika uzsākts 2006. gadā, sākot apspriešanos saskaņā ar 138. pantu par no darba tirgus attālinātu cilvēku aktīvu integrāciju, un kura pamatā bija trīs pīlāri, proti, (a) saikne ar darba tirgu, izmantojot darba iespējas vai arodizglītību, (b) ienākumu atbalsts tādā līmenī, kas ir pietiekošs, lai cilvēki varētu dzīvot cienīgu dzīvi, un (c) labākas piekļuves iespējas kvalitatīviem pakalpojumiem. Lisabonas stratēģijas ietvaros šī iniciatīva papildina elastdrošības pieeju, sasniedzot tos cilvēkus, kas ir visvairāk attālināti no darba tirgus. | Priekšlikums regulai par specializētu tiesisko regulējumu jaunu Viseiropas pētniecības infrastruktūru izveidei un darbībai | Priekšlikums tiesību aktam / Regula Juridiskais pamats: EK līguma 171. pants | Tiesību aktu mērķim jābūt atvieglot Eiropas konsorcija izveidošanu tādu zinātniskās pētniecības iestāžu celšanai un darbībai, kurās būtu ieinteresēta visa Eiropa un kas ir nepieciešamas Kopienas pētniecības programmu efektīvai īstenošanai. Papildinot valstu vai starpvaldību programmas, EK regula sniegtu kopēju un viegli lietojamu tiesisko regulējumu, nodrošinot katram konsorcijam lielu elastības pakāpi attiecībā uz atbilstīgu noteikumu paredzēšanu konkrētai infrastruktūrai Eiropas līmenī. Pamatregulas pamatā ir EK līguma 171. pants: tā noteiks galvenās to Viseiropas pētniecības infrastruktūru īpašības, kā arī noteikumus un procedūras, kas reglamentē šo infrastruktūru izveidi, kas nepieciešamas Kopienas programmu efektīvai īstenošanai. Pamatregula atļaus risināt aktuālos jautājumus, kas saistīti ar Kopienas pētniecību, piemēram, tiesisko atbildību, aplikšanu ar nodokļiem un personāla nodrošināšanu, un tajā tiks uzsvērta arī Eiropas Komisijas katalizatora loma jaunu juridisko personu nodibināšanā Eiropas līmenī. | Paziņojums „Ceļā uz pētniecības kopīgu plānošanu” | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Mērķis būtu palielināt vērtību veiksmīgi izvēlētiem valsts ieguldījumiem pētniecībā, izmantojot kopīgu plānošanu, lai šīs kopīgās programmas iegūst tādu kritisko masu, mērogu un apjomu, kas vajadzīga, lai radītu ietekmi globālā līmenī. | Euro zonas iniciatīvas: a) 2008. gada konverģences ziņojums b) (iespējams(-i)) priekšlikums(-i) Padomes Lēmumam(–iem) saskaņā ar 122. panta 2. punktu par vienas vai vairāku jauno dalībvalstu pievienošanos euro zonai c) Iespējamie priekšlikumi Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2866/98 par pārrēķina kursu starp euro un to dalībvalstu valūtām, kuras pieņem euro | a) neleģislatīva darbība/ Paziņojums b) priekšlikums tiesību aktam / Lēmums Juridiskais pamats: EK līguma 122. panta 2. punkts c) priekšlikums tiesību aktam / Regula Juridiskais pamats: EK līguma 123.5. pants | a) Vismaz reizi divos gados vai pēc dalībvalsts pieprasījuma Komisija un ECB katra sagatavo konverģences ziņojumu 122. panta 2. punktā noteiktajā kārtībā. Ziņojumos tiek analizēts, cik lielā mērā dalībvalstis ar izņēmuma statusu ir panākušas augstu ilgtspējīgas konverģences pakāpi. Tiek novērtēta arī dalībvalstu tiesību aktu saderība ar Kopienas tiesību aktiem. Nākamais kārtējais divu gadu ziņojums ir paredzēts 2008. gadā (jaunākais ziņojums tika publicēts 2006. gada decembrī). Pozitīva konverģences novērtējuma par vienu vai vairākām dalībvalstīm rezultātā euro zona varētu tikt paplašināta. b) Ja tiks uzskatīts, ka viena vai vairākas dalībvalstis atbilst euro ieviešanas nosacījumiem, Padome atcels to izņēmuma statusu. c) Ja tiks uzskatīts, ka viena vai vairākas dalībvalstis atbilst euro ieviešanas nosacījumiem, Padome noteiks pārrēķina kursus euro zonas jaunpienācējām atbilstoši 123. panta 5. punktam. Euro zonas paplašināšana. Sekundārie tiesību akti, kas saistīti ar euro pieņemšanu. | Paziņojums par GMES (Vides un drošības globālās uzraudzības) programmas uzsākšanu un tās ilgtermiņa pārvaldību un finanšu struktūru | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Paziņojums ietekmēs GMES ilgtermiņa ilgtspējību, ietverot: programmatisku struktūru pēc sagatavošanās darbiem, ieguldījumu kosmosa novērošanas un in-situ novērošanas infrastruktūrās koordinācijā garantētai informācijas sniegšanai, un ilgtermiņa GMES pārvaldības programmu. Paziņojumu var papildināt vai tam var sekot priekšlikumi tiesību aktiem tā īstenošanai. | Iniciatīvu pakete attiecībā uz ilgtspējību: a) Paziņojums un rīcības plāns par ilgtspējīgu rūpniecības politiku (SIP) b) Ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa (SPC) rīcības plāns | a) neleģislatīva darbība/ Paziņojums b) neleģislatīva darbība/ Paziņojums | SIP/SCP iniciatīvā ietilpst integrēta stratēģija, lai padarītu ES ekonomiku videi daudz nekaitīgāku un konkurētspējīgāku. Stratēģija aptver jauninājumu jomu, iekšējo tirgu un ārējo dimensiju, tostarp ražošanas un patēriņa modeļus. Šajā iniciatīvā noteiks pieeju, ieskicēs rīcības plānus mērķu sasniegšanai un var iekļaut priekšlikumus tiesību aktiem. Galvenais iniciatīvas elements būs jaunas ražojumu politikas uzsākšana, nosakot dinamiskas ilgtspējības prasības, paplašinot direktīvu par enerģiju patērējošiem ražojumiem, apvienojumā ar brīvprātīgiem „izpildes standartiem”. To īstenošana starptautiski tiks panākta ar starptautiskiem nozaru nolīgumiem. Tiks paredzēti arī svarīgi pasākumi, lai stimulētu jauninājumus (piemēram, Eiropas Vides tehnoloģiju pārbaudes programma), veicinātu prātīgāku patēriņu (tostarp, pārskatot ekomarķējumu), un pasākumi, lai palīdzētu rūpniecībai padarīt ražošanas procesus ilgtspējīgākus (tostarp, pārskatot EMAS sistēmu un izmantojot programmu par MVU atbilstību vides aizsardzības prasībām), un iniciatīvas ilgtspējīgāka publiskā un privātā iepirkuma veicināšanai. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Regula (EK) Nr. 761/2001, ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) (*) | Priekšlikums tiesību aktam / Regula Juridiskais pamats: EK līguma 175. pants | Pārskatīšanas mērķis ir uzlabot EMAS dalībnieču organizāciju veikumu vides jomā un palielināt rūpniecības un valsts sektora līdzdalību. Tiesību aktu ievērošana un dalībnieču organizāciju veikuma vides jomā uzlabošana tiks sekmēta, nodrošinot padomu pieejamību attiecībā uz juridiskajām saistībām vides jomā un norādes par labāko praksi vides vadībā. Citu ieguvumu starpā organizācijām, kas piedalās EMAS, lielām korporācijām tiks samazināts administratīvais slogs, atļaujot korporatīvu reģistrāciju, bet mazām organizācijām – reģistrāciju grupās. Tiks veicināta sinerģija ar citām vides vadības sistēmām. Dalībvalstis tiks rosinātas sniegt stimulus un normatīvos atvieglojumus organizācijām, kas piedalās EMAS. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1980/2000 par Kopienas ekomarķējuma pārskatīto piešķiršanas shēmu | Priekšlikums tiesību aktam / Regula Juridiskais pamats: EK līguma 175.1. pants | Pārskatīšanas mērķis ir uzlabot efektivitāti un tirgus ietekmi, palielinot atbilstīgo ražojumu grupu klāstu un patērētājam reāli pieejamo ekomarķēto preču un pakalpojumu skaitu. Ekomarķējuma kritēriju izstrādes un pieņemšanas procedūra tiks pilnībā mainīta un vienkāršota. Ekonomiski ieinteresētās personas tiks lielākā mērā iesaistītas procesā, tādējādi palielinot līdzdalību shēmā un tās pašregulējošos aspektus; tikmēr dalībvalstīm uzliktais administratīvais slogs tiks samazināts. Tiks sekmēta sinerģija ar pastāvošajiem ekomarķējumiem valstu līmenī un tiks noteikti ierobežojumi izmaksām un nodevām, ko dalībvalstu iestādes var prasīt no pieteikuma iesniedzēja. Turklāt kritēriji jāformulē tā, lai tos var viegli izmantot videi nekaitīga publiskā iepirkuma veikšanai. | Iniciatīvu pakete attiecībā uz bioloģisko daudzveidību: a) Vidusposma ziņojums par Bioloģiskās daudzveidības rīcības plāna īstenošanu b) Paziņojums par politikas rīcības iespējām invazīvu svešzemju sugu problēmas risināšanai | a) neleģislatīva darbība/ citāda b) neleģislatīva darbība/ Paziņojums | a) Bioloģiskās daudzveidības rīcības plānā paredzēta prasība Komisijai ziņot par tā īstenošanu 2008. gadā, ņemot vērā dalībvalstu ziņojumus un citu informāciju. Mērķis ir sniegt informētu pārskatu par pašreizējo rīcības plāna īstenošanas gaitu, uzsverot problemātiskās jomas, ņemot vērā apņemšanos attiecībā uz 2010. gadu. b) Šā paziņojuma mērķis ir sniegt politikas dažādas pieejamās rīcības iespējas ES dabas mantojuma apdraudējuma samazināšanai, ko rada ES neraksturīgu svešzemju sugu parādīšanās. Pamatojoties uz pētījumu, kas pašreiz tiek veikts, 2009.-2010. gadā tiks ierosināta turpmāka rīcība, lai apkarotu invazīvās sugas. Mērķis ir nepieļaut un kontrolēt invazīvu svešzemju sugu iekļūšanu, tādējādi aizsargājot Eiropas bioloģisko daudzveidību. | Zaļā grāmata par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku | Neleģislatīva darbība / Zaļā grāmata | Zaļajā grāmatā tiks analizētas idejas un iespējas zemniekiem un ražotājiem, kas vēlas savā ražošanā uzsvērt kvalitāti un tādējādi labāk apmierināt patērētāju pieprasījumu, un radīt pievienoto vērtību saviem ražojumiem. Dokumentā tiks lūgts sniegt ieguldījumu, viedokļus un priekšlikumus pasākumu un atbilstoša tiesiskā regulējuma izstrādei, lai atvieglotu pāreju uz kvalitatīvu ražošanu un tirdzniecību. Dokumenta pamatā būs Pārtikas kvalitātes sertifikācijas konferences (2007. gada 5. un 6. februārī Briselē) rezultāti, un tas būs reakcija uz aicinājumiem ES lauksaimniecību plašāk orientēt uz tirgu. Ar Zaļo grāmatu centīsies noskaidrot ieinteresēto personu viedokli par spēkā esošajām EK kvalitātes sistēmām attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un tradicionāla rakstura produktiem. | Padomes Regula – Mazāk labvēlīgo apgabalu programma pārskatīšana (noteikto apgabalu norobežošana) | Priekšlikums tiesību aktam / Regula Juridiskais pamats: EK līguma 37. pants | Atbalsts mazāk labvēlīgiem apgabaliem tiek piešķirts ar mērķi dot ieguldījumu, izmantojot pastāvīgu lauksaimniecības zemes lietošanu, lai uzturētu laukus, kā arī uzturētu un veicinātu ilgtspējīgas lauksaimniecības sistēmas. Tā ir vitāli svarīga lauku attīstības politikas sastāvdaļa. Iniciatīvas rezultātā tiks uzlabota norobežošanas sistēma attiecībā uz apgabaliem ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, tādējādi pielāgojot pasākumu mainītajiem apstākļiem. | Paziņojums par Kopienas akvakultūras ilgtspējīgu attīstību | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Paziņojuma pamatā būtu 2002. gada stratēģija (COM(2002)511, galīgā redakcija), un paziņojums norāda, ka tā izaugsmes mērķi nav pilnībā sasniegti atbilstoši paredzētajam, savukārt situācija attiecībā uz mērķiem vides un veselības aizsardzībā kopumā ir labāka. Mērķis tādējādi būtu noteikt galvenos ierobežojumus un problēmas, kas traucē ilgtspējīgai attīstībai, un novērtēt, kādai būtu jābūt visu dalībnieku lomai, jo īpaši valsts iestāžu lomai, sekmējot vispārskatāmākās un paredzamākās uzņēmējdarbības un tiesiskās vides izveidi, kas uzņēmējiem vajadzīga, lai ieguldītu un attīstītos. (Šī iniciatīva ir daļa no Integrētas jūrniecības politikas rīcības plāna). | Kopējās zivsaimniecības politikas kontroles sistēmas modernizācija un pārstrādāšana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2847/93 (*) | Priekšlikums tiesību aktam / Regula Juridiskais pamats: EK līguma 37. pants | Galvenie mērķi ir zivsaimniecības kontroles jomā spēkā esošo noteikumu stiprināšana, saskaņošana un vienkāršošana. Procedūru modernizācija sekmēs labāku noteikumu izpildi un atvieglos slogu un ierobežojumus, kas uzlikti nozarei un valsts pārvaldei, palielinot IT instrumentu izmantojumu, lai mazinātu ziņošanas pienākumus. Tas ir būtisks solis ceļā uz zivsaimniecības ilgtspējības atjaunošanu. Šī iniciatīva ir iekļauta Rīcības programmā administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā (COM(2007)23). | Iniciatīvu pakete jūras transporta jomā: a) Paziņojums par turpmāko ES jūras transporta politiku, papildināts ar priekšlikumiem tiesību aktiem b) Regulas 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (EMSA) pārskatīšana c) Priekšlikums tiesību aktam par jūras transporta telpu bez šķēršļiem | a) neleģislatīvs priekšlikums/ Paziņojums b) priekšlikums tiesību aktam / Regula Juridiskais pamats: c) priekšlikums tiesību aktam / Regula Juridiskais pamats: EK Līguma 71., 75. pants | a) Šajā paziņojumā tiks ņemtas vērā norises kopš 1996. gada jūras transporta stratēģijas. Tajā tiks aplūkoti visi jautājumi, kas radušies saistībā ar jūras transporta nozīmi un devumu Eiropas ekonomiskajā sistēmā. Tiks izpētītas visas sekas, kas izriet no globalizācijas procesa intensifikācijas, tirdzniecības pieauguma, enerģijas un klimata pārmaiņu radītajiem ierobežojumiem, drošības faktoriem, konkurētspējas un jaunajām loģistikas tendencēm. (Šī iniciatīva ir daļa no Integrētas jūrniecības politikas rīcības plāna). b) ES tiesību akti jūrniecības jomā ir būtiski attīstījušies kopš EMSA izveidošanas, ko pierāda jau pieņemtie dibināšanas regulas trīs labojumi. Trešā dokumentu pakete jūrniecības drošības jomā, ko Komisija ierosināja 2005. gadā, vēl vairāk palielinās EMSA uzdevumus. Tiek apsvērta iespēja paplašināt uzdevumus šādās jomās: dažu darbību pārņemšana, kas minētas Parīzes saprašanās memorandā valsts ostas kontroles jomā; jauni uzdevumi drošības, pētniecības un jūrniecības vispārējās politikas jomā. Tiks analizēta arī sadarbība ar trešām valstīm un pārvaldības jautājumi. c) Lai izveidotu efektīvu iekšējo tirgu īso jūras pārvadājumu jomā, jāvienkāršo administratīvās procedūras attiecībā uz īsajiem jūras pārvadājumiem. Tā rezultātā tiks panākti mazāki sastrēgumi, mazāk negatīva ietekme uz vidi un mazāks enerģijas patēriņš, kā arī uzlabota drošība. Vienotā tirgus jēdzienu efektīvai īstenošanai ES piekrastes ūdeņos vajadzīgas izmaiņas spēkā esošajā normatīvajā un administratīvajā regulējumā. (Šī iniciatīva ir daļa no Integrētas jūrniecības politikas rīcības plāna). | Iniciatīvu pakete attiecībā uz gaisa transportu: a) Paziņojums „Eiropas vienotās gaisa telpas attīstīšana” b) Priekšlikums grozījumiem Eiropas vienotās gaisa telpas regulas c) Eiropas Aviācijas drošības aģentūras kompetences paplašināšana attiecībā uz lidostām un ATM / ANS d) SESAR attīstības posma uzsākšana (2008.-2013. g.) | a) neleģislatīva darbība/ Paziņojums b) priekšlikums tiesību aktam / Regula Juridiskais pamats: EK līguma 80. pants c) priekšlikums tiesību aktam / Regula Juridiskais pamats: EK līguma 80. pants d) citāda | a) Šajā paziņojumā sniegs trīs iniciatīvas, kas saistītas ar Eiropas vienotās gaisa telpas turpmāku attīstīšanu. b) Priekšlikums tiesību aktam: - uzlabos gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) darbību; - nodrošinās, ka ATM infrastruktūra atbilst plānotajām satiksmes pieauguma prasībām; - veicinās jaunas tehnoloģijas atbilstoši Lisabonas mērķiem; - liks gaisa satiksmes pārvaldībai dot savu ieguldījumu ilgtspējības mērķu īstenošanā. c) Priekšlikums tiesību aktam, ar kuru groza Regulu 1592/2002, lai attiecinātu kopīgos noteikumus civilās aviācijas jomā uz aeronavigācijas pakalpojumiem, gaisa satiksmes pārvaldību un lidostām, lai uzlabotu drošību un savstarpēju izmantojamību. d) Komisijas ziņojums par SESAR attīstības posma norisi, tostarp: - ATM ģenerālplāna iesniegšana Padomes apstiprinājumam; - iepazīstināšana ar pārejas variantiem no SESAR attīstības posma uz tā izmantošanas posmu; - iepazīstināšana ar kārtību, kādā iesaistīt ārpus ES esošās dalībvalstis. | Priekšlikums direktīvai par sezonas darbinieku ieceļošanas un uzturēšanās noteikumiem | Priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 63. panta 3. punkts | Priekšlikuma mērķis ir noteikt kopējus ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumus sezonas darbiniekiem no trešām valstīm. Priekšlikums ietilpst visaptverošā pasākumu paketē, kas ierosināta 2005. gada politikas plānā par legālo migrāciju, un ir sīkāk izstrādāts 2007. gada Paziņojumā par cirkulāro migrāciju un partnerībām migrācijas jomā. Konkrēti mērķi ir nodrošināt īpaši neaizsargātai trešo valstu darbinieku kategorijai, piemēram, sezonas darbiniekiem, drošu tiesisko statusu un stiprināt aizsardzību pret ekspluatāciju, kā arī izstrādāt politiku cirkulārās migrācijas jomā. | Priekšlikums direktīvai par procedūrām, kas reglamentē darbinieku, kas pārcelti darbam citā uzņēmuma struktūrā, ieceļošanu, īslaicīgu uzturēšanos un dzīvošanu, un par algotu praktikantu ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem | Priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 63. pants | Attiecībā uz darbiniekiem, kas pārcelti darbam citā uzņēmuma struktūrā, šajā direktīvā tiks paredzētas kopējas procedūras šādu darbinieku ieceļošanas, īslaicīgas uzturēšanās un dzīvošanas ES reglamentēšanai tajās nozarēs, kas netiek apspriestas VVPT sarunās. Tādējādi šīs procedūras neskars starptautiskās saistības, ko uzņēmusies EK vai EK un tās dalībvalstis. Attiecībā uz atalgotiem praktikantiem, direktīvas galvenie mērķi ir saistīti ar cirkulārās migrācijas politikas izstrādi arī nolūkā atbalstīt EK attīstības politiku: ļaut trešo valstu valstspiederīgajiem prasmes un zināšanas iegūt prakses laikā Eiropā ir viens no veidiem, kā veicināt intelektuālā darbaspēka apriti, kas dotu ieguvumu gan izcelsmes, gan uzturēšanās valstij. | Paziņojums par nākamo daudzgadu stratēģiju brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidei | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Šīs iniciatīvas galvenais mērķis ir vairāku gadu laikā formulēt prioritātes un mērķus ES kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas turpmākai attīstībai un noteikt līdzekļus un iniciatīvas tam, kā šos mērķus vislabāk sasniegt. | Zaļā grāmata par migrāciju un izglītību | Neleģislatīva darbība / Zaļā grāmata | Zaļajā grāmatā uzsvērs izglītības galveno lomu integrācijas politikā, palielinās informētību par problēmām, ar kurām saskaras migrantu skolēni, un analizēs iespējamos risinājumus un labu praksi. Zaļajā grāmatā arī tiks aplūkots tas, ko Kopienas programmas un fondi var darīt, lai atbalstītu politikas izstrādi. | Komisijas Paziņojums par „Atjaunoto apņemšanos panākt sociālo taisnīgumu Eiropā: koordinācijas atklātās metodes padziļināšana sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā” | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Iespēju nevienlīdzības rezultātā ne visi ES pilsoņi var pilnībā realizēt savu potenciālu. Vēl ir veicami daudzi uzlabojumi pašreizējā procesā, atbalstot dalībvalstu centienus izskaust nabadzību, sekmēt sociālo integrāciju un modernizēt sociālo aizsardzību. Jāpastiprina politikas saskaņošana un savstarpēja pieredzes apmaiņa. „Koordinācijas atklātās metodes padziļināšana” nozīmē palīdzēt dalībvalstīm precīzāk noteikt sociālās integrācijas problēmu un trūkumus šo valstu sociālās aizsardzības sistēmās, kā arī noteikt politikas, kas ir vispiemērotākās to risināšanai, izmantojot pārraudzību un salīdzinošo novērtēšanu, un pievērst koncentrētāku uzmanību politikas jomām un mehānismiem to īstenošanai. | Paziņojums par pārmaiņu paredzēšanu un vadību | Neleģislatīva darbība/ apspriede | Paziņojumā tiks sniegts politisks pārskats par iniciatīvām, kas uzsāktas kopš Paziņojuma par pārstrukturēšanu un nodarbinātību pieņemšanu (COM(2005)120). Ar šo paziņojumu tiks uzsākta Eiropas partnerība, lai pielāgotos pārmaiņām, uzsverot pārmaiņu vadības galveno dalībnieku (Komisija, dalībvalstis, reģioni, nozares, uzņēmumi, darbinieki un sociālie partneri) nozīmi un atbildību. Ar paziņojumu tiks uzsākts Eiropas sociālo partneru apspriežu otrais posms par uzņēmumu pārstrukturēšanas paredzēšanu. | Priekšlikums par Padomes 1994. gada 22. septembra Direktīvas 94/45/EK (Eiropas uzņēmumu padomes) pārskatīšanu | Priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 137. panta 2.b daļa | Jāmaina ES tiesību akti, lai tos padarītu saskaņotākus un efektīvākus nolūkā stiprināt Eiropas uzņēmumu padomju nozīmi, jo īpaši, paredzot un atbalstot pārstrukturēšanu. | Priekšlikums Direktīvai, ar kuru ievieš vienlīdzīgas attieksmes principu ārpus nodarbinātības jomas | Priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 13. pants | 13. pants nodrošina juridisko pamatu, lai Eiropas Savienība varētu veikt atbilstīgus pasākumus, lai apkarotu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, bet nediskriminācijas princips sāk darboties tikai tad, ja tas ir iekļauts direktīvā vai citā dokumentā, kas izstrādāts saskaņā ar EK līguma 13. pantu. Saskaņā ar šo juridisko pamatu jau ir pieņemtas trīs direktīvas, taču tās nav attiecināmas uz diskrimināciju ārpus nodarbinātības jomas, izņemot vienīgi attiecībā uz rasi vai etnisko izcelsmi un dzimumu. Kaut gan dažas dalībvalstis var pārsniegt pašreizējo direktīvu mērogu un paredzēt vienādu aizsardzības līmeni attiecībā uz visiem diskriminācijas iemesliem, šajā jomā Eiropā ir jānodrošina zināma saskaņotība. Tikai Eiropas direktīva var dot šādu saskaņotu struktūru. Vienotas aizsardzības neesamība var ietekmēt cilvēku izvēli attiecībā uz to, vai strādāt vai mācīties citā dalībvalstī, vai arī ceļot uz šādu valsti un izmantot pakalpojumus. Eiropas Biznesa paneļa apspriedes liecina, ka daudzi uzņēmēji ir pārliecināti, ka ir būtiski, vai ES dalībvalstu starpā pastāv atšķirīgs līmenis aizsardzībai pret diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi precēm, pakalpojumiem un mājoklim vecuma, invaliditātes, reliģijas un seksuālās orientācijas dēļ (63 %), bet 26 % uzskata, ka atšķirīgs aizsardzības līmenis ietekmētu viņu spēju veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī. Jaunas iniciatīvas pamatojums ir tas, ka aizsardzības līmenis pret diskrimināciju reliģijas un pārliecības, vecuma, invaliditātes un seksuālās orientācijas dēļ ir zemāks par to aizsardzības līmeni, kas paredzēts attiecībā uz diskrimināciju rases dēļ. | Priekšlikums Direktīvai, ar kuru groza 1992. gada 19. oktobra Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti | Priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 137. pants | Direktīvā 92/85/EEK paredzēti pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot veselības aizsardzību un drošību darbā grūtniecēm un sievietēm pēcdzemdību periodā vai sievietēm, kas baro bērnu ar krūti; Tostarp ne mazāk par 14 secīgām grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma nedēļām. Mērķis ir uzlabot profesionālās, privātās un ģimenes dzīves apvienošanas iespējas, uzlabojot spēkā esošos noteikumus maternitātes aizsardzības jomā. | Zaļā grāmata par veselības nozares profesionāļiem Eiropā | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Šā priekšlikuma mērķis ir uzsākt augsta līmeņa apsvēršanas procesu par jautājumiem, kas saistīti ar veselības nozares profesionāļu mobilitāti. Jebkuri turpmākie Komisijas priekšlikumi sekotu tikai vēlāk un to pamatā būtu šā apsvēršanas procesa rezultāti. | Komisijas Paziņojums par Eiropas rīcību retu slimību jomā | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Komisijas Paziņojuma par Eiropas rīcību retu slimību (tostarp ģenētisko slimību) jomā nolūks ir uzlabot pacientiem iespēju saņemt atbilstošu aprūpi un informāciju par retām slimībām un mainīt uz pretējo pašreizējo situāciju, kad cilvēkiem, kas slimo ar retām slimībām, nav skaidrības un viņiem netiek veltīta uzmanība. Veselības nozares speciālistiem un valsts veselības iestādēm nav pietiekamu zināšanu par lielāko daļu reto slimību. Šāds zināšanu trūkums ir pamatā diagnostikas kļūdām, radot ciešanas pacientiem un viņu ģimenēm, kā arī novēlotai aprūpes sniegšanai, kas bieži vien var būt aizspriedumaina. Paziņojums savukārt sekmēs vispārējos mērķus – veselības stāvokļa uzlabošanos un līdz ar to veselīgās dzīves gadu ilguma – nozīmīga Lisabonas stratēģijas rādītāja – pieaugumu. | Direktīva par orgānu ziedošanas un pārstādīšanas kvalitāti un drošību, ko papildina Rīcības plāns dalībvalstu ciešākai sadarbībai orgānu ziedošanas un pārstādīšanas jomā | Priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 152. pants Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Direktīvā ietilps principi, kas vajadzīgi, lai izveidotu kvalitātes un drošības pamatsistēmu cilvēku orgānu ārstnieciskai izmantošanai, piemēram: valsts iestādes izveidošana, kura atbild par direktīvas prasību īstenošanu, kopējs kvalitātes un drošības standartu kopums orgānu saglabāšanai un transportēšanai un nopietnu starpgadījumu izsekojamības un ziņošanas nodrošināšana. Ar rīcības plānu tiks izveidota cieša sadarbība starp dalībvalstīm, lai maksimāli veicinātu orgānu ziedošanu un padarītu pārstādīšanu vienlīdz pieejamu. Plānā tiks arī noteikti kopīgi mērķi, attiecībā uz kuriem ir panākta vienošanās par Kopienas reakcijas nepieciešamību, aprakstīti pasākumi, pieņemtie kvantitatīvie un kvalitatīvie rādītāji un atskaites punkti un paredzēta regulāra ziņošana. | Paziņojums par sakaru un informācijas kritisko infrastruktūru aizsardzību (CIIP) | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Mērķis ir plašākās un attīstībā esošās Eiropas programmas kritisko infrastruktūru aizsardzībai (EPCIP) ietvaros izstrādāt ES politiku kritisko informācijas infrastruktūru aizsardzībai. Tās nolūks būtu nodrošināt kritisku informācijas infrastruktūru atbilstīgu un saskaņotu drošības un noturības līmeni, lai garantētu pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību. | Paziņojums par tālmedicīnu un inovatīvām tehnoloģijām hronisku saslimšanu kontrolei | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Šā paziņojuma mērķis ir: kopā ar galvenajām ieinteresētajām personām novērtēt tālmedicīnas stāvokli dalībvalstīs no tehnoloģiskā, juridiskā un normatīvā viedokļa; konstatēt šķēršļus un iespējas; Ierosināt pasākumu kopumu, lai sekmētu inovatīvu tehnoloģiju izmantošanu, kā arī tiesiskā konteksta izveidi tālmedicīnas līdzekļiem visā Eiropā. Tiks izstrādāti eksperimentālie projekti, īpaši Konkurences un jauninājumu programmas (CIP) kontekstā; ierosināt atbilstīgu tehnoloģijas novērtējumu un akreditācijas mehānismus, lai risinātu ar tirgus fragmentāciju un caurskatāmību, kā arī pacientu drošību saistītos jautājumus. | Programma bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un modernos plašsaziņas līdzekļus (2009.–2013. gads) | Priekšlikums tiesību aktam / Lēmums Juridiskais pamats: EK līguma 153. pants | Šīs jaunās programmas pamatā ir rezultāti, kas iegūti, izmantojot „Drošāks internets plus” programmu. ES saskaņotas pieejas ietvaros programmas mērķis būs veicināt drošāku interneta un jauno tiešsaistes tehnoloģiju izmantošanu, jo īpaši bērniem, un cīnīties pret nelikumīgu un gala lietotāja negribētu informāciju. | Paziņojums, ar kuru pārskata Viesabonēšanas regulas darbību | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Komisija pārskata Viesabonēšanas regulas darbību un par to ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei vēlākais līdz 2008. gada 30. jūlijam. Komisija jo īpaši novērtēs, vai šīs regulas mērķi ir sasniegti. Savā ziņojumā Komisija pārskatīs norises vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības maksu jomā par balss un datu saziņas pakalpojumu, tostarp SMS un MMS, sniegšanu viesabonēšanas klientiem un vajadzības gadījumā iekļaus ieteikumus par vajadzību regulēt šos pakalpojumus. Savā ziņojumā Komisija izvērtēs, ņemot vērā norises tirgū, un attiecībā uz konkurenci un patērētāju aizsardzību, vai ir nepieciešams pagarināt šīs regulas darbības termiņu ilgāk par 13. pantā paredzēto periodu, vai arī grozīt to, ņemot vērā jaunumus attiecībā uz maksām par mobilajiem balss un datu saziņas pakalpojumiem valstu līmenī un šīs regulas ietekmi uz mazāku, neatkarīgu vai jaunizveidotu pakalpojumu sniedzēju konkurētspēju. | Priekšlikums tiesību aktam par Eurojust stiprināšanu | Priekšlikums tiesību aktam / Lēmums Juridiskais pamats: EK Līguma 31. panta 2. punkts un 34. panta 2. punkta c) apakšpunkts | Eurojust ir nozīmīga loma, nodrošinot koordināciju un sadarbību starp dalībvalstu iestādēm cīņā pret starptautisko organizēto noziedzību. Šobrīd Eurojust valstu dalībnieku pilnvaras ir ierobežotas un vērstas uz to, lai koordinētu izmeklēšanas un saukšanu pie atbildības. Lai uzlabotu cīņu pret starptautisko organizēto noziedzību, būtu jāpalielina Eurojust pilnvaras un jāpārstrukturē attiecības starp Eurojust un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu. Ja tas tiks izdarīts, Eurojust spēs sniegt būtiskāku ieguldījumu cīņā pret starptautisko organizēto noziedzību. | Paziņojums par „E-tiesiskumu” | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Paziņojuma mērķis ir definēt globālu Komisijas stratēģiju E-tiesiskuma jomā, kas lielā mērā ir saistīts ar pastāvošajiem un iecerētajiem Kopienas instrumentiem, piemēram, sodu reģistriem un ES elektroniskajiem maksājumu orderiem. Būtiski ir arī paust nostāju attiecībā uz iecerēm par portālu savstarpēju savienošanu ES līmenī. | Juridisks instruments mantošanas un testamentu jomā | Priekšlikums tiesību aktam / Regula Juridiskais pamats: EK līguma 67. pants | Mērķis ir atvieglot Eiropas pilsoņu dzīvi, izveidojot saskaņotu tiesisko struktūru attiecībā uz tiesību aktu konfliktu risināšanu mantošanas jomā, jautājumos par tiesu kompetenci, lēmumu, dokumentu un ārpustiesas dokumentu, kas nepieciešami mantošanas lietu atrisināšanai ārpustiesas ceļā (testamenti, akti, administratīvie akti), savstarpējo atzīšanu un izpildi. Ir paredzēts arī Eiropas mantošanas sertifikāts un mehānisms tam, lai precīzi zinātu, vai ES iedzīvotājs ir atstājis testamentu vai izteicis pēdējo gribu. | Paziņojums par vardarbīgu radikalizēšanos | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Pamatojoties uz pētījumiem, aptaujas anketu un liela mēroga konferenci, politikas mērķi ir izstrādāt iniciatīvas cīņai pret vardarbīgu radikalizēšanos. Pētījumu pamatā ir uz vietas veikti pētījumi un jaunu empīrisku datu apkopojums, un tajos izmantota salīdzinošā un starpdisciplinārā pieeja. | Priekšlikums pamatdirektīvai par patērētāju līgumtiesībām (*) | Priekšlikums tiesību aktam / Direktīva Juridiskais pamats: EK līguma 95. pants | Acquis pārskatīšanas vispārējais mērķis ir vienkāršot un uzlabot patērētāju tiesību normatīvās sistēmas saskaņotību un tādējādi uzlabot juridisko noteiktību gan patērētājiem, gan uzņēmumiem. Juridiskais instruments gan kodificēs un atcels spēkā esošo direktīvu daļas, gan paredzēs jaunus noteikumus. Atkarībā no pārskata galarezultāta visticamākā normatīvā darbība būs jaukta pieeja acquis pārskatīšanai. Tajā ietilps horizontāls instruments, kura pamatā vajadzības gadījumā ir vertikāli risinājumi. | Paziņojums par valodu daudzveidību: Eiropas sabiedrības problēmu risināšana | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Paziņojumā tiks sniegti virzieni labākas sinerģijas panākšanai starp Eiropas un dalībvalstu politiku, lai veicinātu valodu daudzveidību, īpaši, izmantojot Atklāto koordinācijas metodi un labāk izmantojot pastāvošās Eiropas programmas un iniciatīvas. Jaunajai stratēģijai jo īpaši būtu jāveicina pilsoņu nodarbinātības uzlabošana, Eiropas uzņēmumu konkurētspēja, starpkultūru dialogs un sociālā integrācija, kā arī Eiropas telpas radīšana dialogam ar pilsoņiem. Tādēļ šajā jaunajā pieejā būtu jāiekļauj visas ES politikas jomas, jāiesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas un tā jāizveido un jāīsteno ciešā sadarbībā ar visām dalībvalstīm. | Paziņojums „ES atbalsts attīstībai: darīt vairāk, labāk un ātrāk – mūsu saistību izpilde” | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Šajā paziņojumā tiks ieskicēts ES ieguldījums 3. Augsta līmeņa forumā par atbalsta efektivitāti (Akra, 2008. gada septembris) un tam sekojošā Konferencē par attīstības finansēšanu, lai pārskatītu Monterejas vienošanās īstenošanu (Doha, 2008. gada decembris). Tajā tiks aplūkota arī politikas saskaņotība attīstībai, mācoties no pieredzes, kas gūta debatēs par 2007. gada septembrī publicēto ES ziņojumu, un situācija attiecībā uz ES ieguldījumu tirdzniecības atbalstā. | Paziņojums „ES, Āfrika un Ķīna: ceļā uz trīspusēju dialogu un sadarbību miera, stabilitātes un ilgtspējīgas attīstības sekmēšanā Āfrikā | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Paziņojuma mērķis ir formulēt inovatīvu darba kārtību trīspusējam dialogam un sadarbībai, reaģējot uz jauniem, būtiskiem notikumiem ES attiecībās ar abiem partneriem un dienvidu-dienvidu sadarbības jomā. ES ir jāsniedz politiska atbilde ietekmei uz drošību, stabilitāti un ilgtspējīgu attīstību Āfrikā un uz globālo pārvaldību, ko rada Ķīnas kļūšana par Āfrikas galveno partneri pēdējo pāris gadu laikā, un jācenšas uzlabot mūsu programmu saskaņotība attiecībā uz Āfriku un Ķīnu. Paziņojumā tiks ierosināts konstruktīvs dialogs, sadarbība un veidi, kā pārvaldīt konkurenci tā, lai tā Āfrikā sekmētu mieru, labklājību un ilgtspējīgu attīstību. | Paziņojums „Ekonomikas attīstība un reģionālā integrācija ĀKK valstīs” | Neleģislatīva darbība/ Paziņojums | Paziņojumā tiks analizēts, kā vislabāk sekmēt ekonomikas attīstību un reģionālo integrāciju ĀKK valstīs (tostarp tirdzniecību) ar būtisku uzsvaru uz privātā sektora attīstību. Mērķis būs izstrādāt stratēģiju, lai nodrošinātu to pasākumu un instrumentu papildināmību, kas pastāv ES un dalībvalstu līmenī. | Iniciatīvu pakete attiecībā uz mežiem: a) Paziņojums par pasākumiem atmežošanas samazināšanai b) Paziņojums par nelikumīgi iegūtu kokmateriālu un to ražojumu laišanas ES tirgū nepieļaušanu (ko, iespējams, papildinās priekšlikums tiesību aktam) | a) neleģislatīva darbība/ Paziņojums b) neleģislatīva darbība/ Paziņojums | a) Paziņojumā tiks ierosinātas politikas iespējas turpmākai shēmai ar mērķi apturēt atmežošanu. b) Šajā paziņojumā tiks izpētītas politikas iespējas, lai novērstu nelikumīgi iegūtu kokmateriālu un to ražojumu importu ES/laišanu ES tirgū. Paziņojumu varētu papildināt ar priekšlikumu tiesību aktam atkarībā no pašreiz notiekošā ietekmes novērtējuma rezultātiem. Pēc pašreizējām un turpmākām divpusējām sarunām ar galvenajām kokmateriālu ražotājvalstīm nolūkā noslēgt divpusējos MLIPT nolīgumus (Mežu tiesību aktu ieviešana, mežu pārvalde un tirdzniecība) šīs iniciatīvas mērķis ir aizsargāt apdraudētos mežus no nelikumīgas izciršanas un novērst no šādiem kokmateriāliem iegūtu ražojumu pārdošanu ES. | (61 iniciatīvas pārgrupētas 49 iniciatīvu paketēs) (*) Iniciatīvas, kas sekmē arī vienkāršošanas programmu, skatīt 2. pielikumā. 2. pielikums – Vienkāršošanas iniciatīvu saraksts Nosaukums | Vienkāršošanas veids | Darbības joma un mērķi | Tiesību aktu priekšlikumi, kas izriet no Paziņojuma par Kopējās lauksaimniecības politikas efektivitātes pārbaudi | Pārskatīšana | Pēc 2007. gada Paziņojuma par Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) efektivitātes pārbaudi, tiesību aktu priekšlikumi sniegs izvēles iespējas, kuru mērķis ir padarīt vienreizējā maksājuma shēmu daudz efektīvāku, pielāgojot tirgus atbalsta instrumentus un risinot jaunos uzdevumus nozarē. Efektivitātes pārbaude nav fundamentāla reforma; drīzāk tās mērķis būtībā ir nodrošināt, ka KLP darbojas efektīvi, un, ja iespējams, to vienkāršot. Šī iniciatīva izriet no pārskatīšanas klauzulām par vienreizējā maksājuma shēmu un dažiem lauksaimniecības tirgiem, kas tika iekļauti 2003./2004. gada KLP reformās. | Komisijas regula par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs | Pārskatīšana | Šīs iniciatīvas mērķis ir noteikt nosacījumus informācijas un veicināšanas programmu līdzfinansēšanai attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs. Tā izpaudīsies kā divu spēkā esošo Komisijas regulu (1071/2005 un 1346/2005) konsolidācija. | Privāta uzglabāšana: Komisijas regula, ar kuru nosaka kopējos noteikumus lauksaimniecības produktu privātai uzglabāšanai saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku | Pārskatīšana | Priekšlikuma mērķis ir aizvietot dažādos nozaru noteikumus ar horizontāliem noteikumiem un vienkāršot pārvaldības mehānismus attiecībā uz lauksaimniecības produktu privātu uzglabāšanu. Spēkā esošie nozaru noteikumi, kas dažādām nozarēm var atšķirties, tiks analizēti nolūkā dzēst nevajadzīgos noteikumus un harmonizēt privātas uzglabāšanas sistēmu. | Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. … par tirgu kopīgas organizēšanas (KTO) izveidošanu un par konkrētiem noteikumiem attiecībā uz dažiem lauksaimniecības produktiem (vienotā KTO regula) | Pārskatīšana, pārstrādāšana un atcelšana | Vienotā tirgus kopīgas organizēšanas (KTO) regula, ko Padomē paredzēts pieņemt 2007. gada oktobrī, apvieno spēkā esošos KTO tiesību aktus vienā tekstā. Tā nemaina politiku, bet gan racionalizē un saskaņo tiesību aktus. Tikmēr spēkā esošajos KTO tiesību aktos tika veikti dažādi būtiski grozījumi. Tas jo īpaši attiecas uz piena, cukura, kā arī augļu un dārzeņu nozari. Šos grozījumus ir svarīgi iekļaut vienotā KTO regulā, lai sasniegtu mērķi – vienu, vienkāršotu juridisku tekstu, kas atvieglos pieeju spēkā esošajiem tiesību aktiem un tādējādi radīs daudz augstāku pārskatāmības un juridiskās skaidrības pakāpi. Tādējādi iniciatīva attiecas uz turpmāko Komisijas priekšlikumu. | Iniciatīvu pakete attiecībā uz pienu (divas atsevišķas iniciatīvas): 1) Komisijas regula, ar kuru paredz konkrētus īstenošanas noteikumus attiecībā uz intervenci sviesta tirgū; 2) Komisijas regula, ar kuru paredz konkrētus īstenošanas noteikumus attiecībā uz intervenci sausā vājpiena tirgū. | Pārskatīšana | Šīs iniciatīvas mērķis ir vienkāršot procedūras, kas saistītas ar sviesta intervences pirkumiem, atcelt valsts kvalitātes pakāpes sviestam un atcelt privātas uzglabāšanas atbalstu krējumam un sausajam vājpienam. Tehniskie precizējumi un vienkāršošana (piemēram, attiecībā uz drošības noteikumiem) uzlabos teksta lasāmību. | Kontroles racionalizēšana: Grozījums Komisijas Regulā (EK) Nr. 796/2004 par sīki izstrādātiem noteikumiem, lai ieviestu savstarpēju atbilstību, integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu | Pārskatīšana | Šis priekšlikums tieši izriet no Komisijas ziņojuma Padomei par savstarpējas atbilstības sistēmas piemērošanu (COM(2007)147). Grozījumu rezultātā noteikumi par tiešo maksājumu zemniekiem kontroli attiecībā uz kontrolparauga izvēli, piemērota laika izvēli šādai kontrolei un īpašiem noteikumiem par pārbaudēm uz vietas būs vienkāršāki un efektīvāki. | Cietes ražošanas kompensācijas: Komisijas Regula, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1722/93, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 1766/92 par ražošanas kompensācijām labības nozarē | Pārskatīšana | Šīs iniciatīvas mērķis ir vienkāršot kontroles procedūras, palielinot slieksni īpašām kontroles prasībām. Tā vienkāršos uzņēmējdarbības vidi, kurā darbojas ES cietes ražotāji, novēršot liekos / nesamērīgos administratīvos pasākumus, kas saistīti ar modificētas cietes kontroli. Šis priekšlikums ir izstrādāts pēc apspriešanās ar NVO/ieinteresētajām personām. | Eksporta kompensāciju kontrole: Komisijas Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2090/2002, Nr. 3122/94 un Nr. 800/1999 par fiziskām un aizstāšanas pārbaudēm saistībā ar eksporta kompensācijām lauksaimniecības produktiem | Pārskatīšana | Labojumi Regulā (EK) Nr. 2090/2002, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas Nr. 386/90 piemērošanai attiecībā uz fiziskām pārbaudēm, kuras veic, eksportējot tos lauksaimniecības produktus, par kuriem pretendē kompensācijas maksājumiem. | Svaigi augļi un dārzeņi: priekšlikums Komisijas Regulai, ar kuru nosaka tirdzniecības standartus svaigiem augļiem un dārzeņiem un paredz prasības pārbaudēm par atbilstību šiem tirdzniecības standartiem | Pārskatīšana | Priekšlikuma mērķis ir apvienot 34 regulas par tirdzniecības standartiem svaigiem augļiem un dārzeņiem vienā regulā, samazināt to produktu sarakstu, uz kuriem attiecas tirdzniecības standarti, un racionalizēt pārbaužu darbības. | Kopējā tirgus organizācija vīniem: grozījums Padomes Regulā, ar kuru nosaka vienotu kopējā tirgus organizāciju (vēl nav publicēta), lai iekļautu noteikumus par kopējā tirgus organizāciju vīna tirgū. | Pārskatīšana | Ar grozījumu konkrēti noteikumi par vīna tirgus kopējo organizāciju tiks iekļauti vispārīgajos noteikumos par kopējā tirgus organizāciju lauksaimniecības produktu tirgū. Ar šo tiks precizēti un vienkāršoti ES tiesību akti. | Komisijas Regulas (EK) … par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz reģionālo atbalstu, MVU, pētniecību un attīstību, vides atbalstu, nodarbinātību un apmācību (Regula par vispārīgo grupveida atbrīvojumu – galīgā pieņemšana) | Pārskatīšana | Galamērķis, ko Komisija cenšas panākt, ir pirmo reizi sagrupēt visas spēkā esošās grupveida atbrīvojumu regulas vienotā regulā. ES noteikumu skaidrības, paredzamības un pārskatāmības ziņā tas kvalitatīvi ietekmēs uzņēmumus un valsts un reģionālās iestādes. Jaunā vispārīgo grupveida atbrīvojumu regula aptvers jomas, uz kurām jau attiecas grupveida atbrīvojumi (apmācība, nodarbinātība, MVU), un jaunas jomas (jauninājumi, vide, riska kapitāls, reģionālais atbalsts). Teksti par pētniecību un riska kapitālu tika pieņemti 2006. gadā, bet tos, kas piemērojami videi, pieņems 2007. gadā. Jaunās vispārīgo grupveida atbrīvojumu regulas projektu paredzēts pabeigt 2007. gadā, bet oficiāli pieņemt Komisijā – 2008. gadā. | Priekšlikums direktīvai, ar kuru groza Padomes Direktīvu 2001/23/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā | Pārskatīšana | Direktīvā 2001/23/EK nav neviena noteikuma par tiesību aktu pretrunām. Rezultātā trūkst skaidrības par to, kā piemērot direktīvas noteikumus pārrobežu īpašuma tiesību nodošanu. Tādējādi priekšlikuma, ko Komisija ierosinās pēc diviem apspriežu posmiem ar sociālajiem partneriem, mērķis ir precizēt direktīvas piemērošanu pārrobežu darbībām. Priekšlikums palielinātu juridisko noteiktību ekonomikas un tiesiskajiem subjektiem, un tā rezultātā uzņēmumiem samazinātos izdevumi, bet darbinieki būtu labāk aizsargāti. | Kopienas iniciatīva attiecībā uz muskuļu un skeleta traucējumiem, kas saistīti ar darbu | Pārstrādāšana | Šīs iniciatīvas mērķis ir integrēt vienā tiesību aktā noteikumus par darbinieku veselības un drošības aizsardzību pret muskuļu un skeleta traucējumu riskiem darba vietā. Šobrīd šie noteikumi ir sadalīti vairākās direktīvās, proti, Padomes Direktīvā 90/269/EEK par minimālajām prasībām attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību kravu apstrādē ar rokām un Padomes Direktīvā 90/270/EEK par minimālajām prasībām attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā ar displeju ierīcēm. Viens tiesību akts būtu visaptverošāks, skaidrāks un vieglāk piemērojams. Darba devējiem tas dos juridisko noteiktību, bet darbiniekiem – nodrošinās aizsardzību pret risku gūt muskuļu un skeleta traucējumus. . | Farmaceitisko „izmaiņu” regulas: juridiskā pamata maiņa Direktīvā 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm, un Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm | Pārskatīšana | Mērķis ir vienkāršot noteikumus, kas attiecas uz zāļu izmaiņām pēc licencēšanas (tā saukto „izmaiņu” regulu) vienkāršošana. Minēto noteikumu administratīvā pārvaldība pašlaik mobilizē vairāk nekā 60 % uzņēmumu normatīvo departamentu cilvēkresursu un finanšu izmaksu. Dažos gadījumos tāds slogs var traucēt jauninājumus, kavējot tādu izmaiņu ieviešanu, kas dod labumu pacientiem un sabiedrībai. Šīs iniciatīvas mērķis ir samazināt zāļu rūpniecības administratīvo slogu, racionalizējot apstākļus, kas liek nozares uzņēmumiem aizpildīt izmaiņu pieteikumus attiecībā uz cilvēkiem paredzētām un veterinārajām zālēm. Pašreizējais juridiskais pamats noteikumu īstenošanai attiecībā uz izmaiņām tirdzniecības atļaujā liedz Komisijai paredzēt noteikumus tikai valsts tirdzniecības atļaujām. Šis juridiskais pamats būtu jāpaplašina, lai novērstu šo plaisu saskaņošanas nolūkā. Šīs iniciatīvas mērķis ir mainīt juridisko pamatu Direktīvai 2001/8