Priekšlikums PADOMES LĒMUMS ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovāciju pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” /* COM/2011/0811 final - 2011/0402 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Ar priekšlikumu kopumu pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, kas izstrādāts atbilstoši Komisijas paziņojumam “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020””[1], pilnībā tiek atbalstīta stratēģija “Eiropa 2020”, kurā pētniecības un inovācijas darbībām piešķirta galvenā loma gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes mērķu sasniegšanā. Tie ir priekšlikumi: 1) pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” (Līgums par Eiropas Savienības darbību — “LESD”); 2) vienotam noteikumu kopumam par dalību un izplatīšanu (LESD); 3) vienai īpašai programmai, kas paredzēta pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanai (LESD); kā arī 4) vienam priekšlikumam tām pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” daļām, kuras attiecas uz Euratom līgumu. Šo tiesību aktu priekšlikumu vispārējais politiskais apraksts un pamatojums sniegts Komisijas paziņojumā, kas pieņemts vienlaikus ar šiem priekšlikumiem, kurā skarts jautājums par vairākiem būtiskiem transversāliem elementiem, piemēram, vienkāršošanu un to, kā tikusi stiprināta pieeja inovācijai. Ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” tiek veicināta to galveno sabiedrības problēmu risināšana, kas noteiktas stratēģijā “Eiropa 2020” un tās pamatiniciatīvās. Ar to veicinās arī vadošās lomas rūpniecībā nostiprināšanu Eiropā. Ar to palielinās arī zinātniskās bāzes izcilību, kam ir liela nozīme Eiropas ilgtspējīgumā un ilgtermiņa pārticībā un labklājībā. Lai sasniegtu šos mērķus, priekšlikumos ietverts pilnīgs atbalsts, kurš integrēts visā pētniecības un inovācijas ciklā. Tāpēc pamatprogramma “Apvārsnis 2020” apvieno un stiprina tās darbības, ko pašlaik finansē saskaņā ar 7. pamatprogrammu pētniecībai, kā arī Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas daļas, kuras attiecas uz inovāciju, un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu. Tādējādi priekšlikumi tiek izstrādāti arī, nodrošinot dalībniekiem būtisku vienkāršošanu. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI Visu četru priekšlikumu sagatavošanas darbā pilnībā ņēma vērā atbildes uz plašu sabiedrisko apspriešanu, pamatojoties uz Zaļo grāmatu “No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam”, COM(2011) 48. Viedokli pauda Eiropadome, dalībvalstis un dažādas ieinteresētās personas no rūpniecības un akadēmiskajām aprindām, kā arī no pilsoniskās sabiedrības. Priekšlikumi balstās arī uz diviem padziļinātiem ietekmes novērtējumiem, kas izstrādāti, apspriežoties ar ieinteresētājām personām, izmantojot iekšējos un ārējos novērtējumus, kā arī starptautisko ekspertu ieguldījumu. Novērtējumos konstatēts, ka “Apvārsnis 2020” palīdzētu sniegt lielāku skaidrību par galveno uzmanību, sasniegt vajadzīgo centienu kritisko masu programmas un projekta līmenī, kā arī palīdzētu spēcīgāk ietekmēt politiskos mērķus un nodrošināt saimnieciskus, ar konkurētspēju saistītus un sociālus ieguvumus, vienlaikus palīdzot vienkāršot jautājumus, piemēram, atvieglojot administratīvo slogu dalībniekiem, racionalizējot piemērojamos noteikumus un procedūras, nodrošinot konsekvenci starp instrumentiem un norādot uz jaunu risku/uzticēšanās līdzsvaru. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Juridiskais pamats Priekšlikumā nodrošināta vienota pētniecības un inovācijas darbību integrācija nolūkā sasniegt politiskos mērķus. Tādējādi pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pamatā būs LESD sadaļas “Rūpniecība” un “Pētniecība, tehnoloģijas attīstība un kosmoss” (173. un 182. pants). Saistīto noteikumu par dalību un izplatīšanu pamatā būs tās pašas iepriekš minētās LESD sadaļas (173., 183. un 188. pants). Sadaļa “Rūpniecība” abos gadījumos attieksies galvenokārt uz Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (EIT), ko finansēs ar finanšu ieguldījumiem no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”. Īpašajā programmā EIT nebūs aplūkots. Jāatgādina, ka inovācijas darbības ir nepārprotami iekļautas dažādās pamatprogrammās, kuru pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību sadaļa par pētniecību, un arī pašreizējās pamatprogrammas ietver virkni darbību inovācijas jomā. Tāpēc īpašās programmas, ar ko īstenos pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, pamatā būs LESD sadaļa “Pētniecība, tehnoloģijas attīstība un kosmoss” (182. pants), jo tajā paredzētās darbības atbildīs tām, kas minētas šajā sadaļā. Euratom pētniecības un apmācības programmai, kas atbalsta pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, izstrādātā priekšlikuma pamatā ir Euratom līguma 7. pants. 3.2. Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi Šie priekšlikumi ir izstrādāti, lai palielinātu Eiropas Savienības pievienoto vērtību un ietekmi, galveno uzmanību pievēršot tiem mērķiem un darbībām, kurus dalībvalstis nevar efektīvi veikt, darbojoties atsevišķi. Eiropas Savienības līmeņa intervence var stiprināt kopīgo pētniecības un inovācijas sistēmu, kā arī koordinēt dalībvalstu pētniecības pasākumus, tādējādi izvairoties no dublēšanas, vēršot kritisko masu uz galvenajām jomām un nodrošinot, ka valsts finansējumu izmanto optimāli. Eiropas Savienības līmeņa intervence dod iespēju visa kontinenta konkurencē atlasīt vislabākos priekšlikumus, tādējādi ceļot izcilības līmeni un nodrošinot vadošās pētniecības un inovācijas atpazīstamību. Eiropas Savienības līmeņa intervence arī nodrošina starpvalstu mobilitāti, uzlabojot pētnieku apmācību un karjeras izaugsmi. Ar Eiropas Savienības līmeņa programmu ir iespējams uzņemties lielāku risku un veikt ilgtermiņa pētniecības un attīstības darbības, tādējādi dalot risku un radot plašu piemērošanas jomu, kā arī apjomradītus ietaupījumus, ko nevarētu gūt citādi. Eiropas Savienības līmeņa intervence ļauj izmantot papildu publiskus un privātus ieguldījumus pētniecības un inovācijas darbībās; dod ieguldījumu Eiropas Pētniecības telpā, kurā notiek brīva zināšanu, pētnieku un tehnoloģiju aprite; un palielina komercializāciju un inovāciju izplatīšanos vienotajā tirgū. Tāpat Eiropas Savienības līmeņa programmas nepieciešamas, lai atbalstītu politikas veidošanas procesu, kā arī vairākās politikas jomās izvirzītos mērķus. Pievienotajos ietekmes novērtējumos ir sniegts pilnīgs pamatojums. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Visu priekšlikumu budžets atainots nemainīgās 2011. gada cenās. Šim priekšlikumam ir pievienots tiesību akta finanšu pārskats, kurā izklāstīta ietekme uz budžetu (pašreizējās cenas), cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem. Pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanai Komisija var izmantot pašreizējās izpildaģentūras, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Eiropas Savienības programmu pārvaldības uzdevumus. 2011/0402 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS (XXX) ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovāciju pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un īpaši tā 182. panta 4. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[4], rīkojoties saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Saskaņā ar LESD 182. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. [...] par ... attiecībā uz Pētniecības un inovāciju pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (“Apvārsnis 2020”)[5], jāīsteno ar īpašu programmu, kurā izklāstīti konkrētie mērķi un noteikumi to īstenošanai, minēts laiks, kā arī nodrošināti vajadzīgie līdzekļi. (2) Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” galvenā uzmanība tiek pievērsta trim mērķiem, proti, nodrošināt zinātnes izcilību (“Zinātnes izcilība”), izveidot vadošo lomu rūpniecībā (“Vadošā loma rūpniecībā”) un atrisināt sabiedrības problēmas (“Sabiedrības problēmu risināšana”). Šīs prioritātes jāievēro, īstenojot īpašu programmu, kas sastāv no trim netiešo darbību daļām un vienas Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešo darbību daļas. (3) Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” izklāstīts pamatprogrammas vispārīgais mērķis, izvirzītās prioritātes un konkrēto mērķu un veicamo darbību virzieni, savukārt īpašajā programmā jānosaka katrai daļai raksturīgie konkrētie mērķi un darbību virzieni. Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” izklāstītie īstenošanas nosacījumi pilnībā attiecas uz šo īpašo programmu, tostarp tie, kas saistīti ar ētikas principiem. (4) Katra daļa īstenojama papildus un kopīgi ar citām daļām. (5) Ir būtiski stiprināt un paplašināt Eiropas Savienības zinātniskās bāzes izcilību un nodrošināt pirmklasīgus pētījumus un talantus, tādējādi nodrošinot Eiropas konkurētspēju un labklājību ilgtermiņā. Īstenojot I daļu “Zinātnes izcilība”, ir jāatbalsta Eiropas Pētniecības padomes darbības progresīvo pētījumu jomā, nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā, Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību jomā, kā arī Eiropas pētījumu infrastruktūru jomā. Īstenojot šīs darbības, ir jātiecas veidot kompetenci ilgtermiņā, uzsvaru liekot uz nākamo zinātnes, sistēmu un pētnieku paaudzi, kā arī sniedzot atbalstu jauniem talantiem no visas Eiropas Savienības un asociētajām valstīm. Darbībām, ko Eiropas Savienība īsteno nolūkā atbalstīt zinātnes izcilību, ir jāpalīdz konsolidēt Eiropas Pētniecības telpu un jāpadara Eiropas Savienības zinātnes sistēma konkurētspējīgāka un pievilcīgāka pasaules mērogā. (6) Daļā “Zinātnes izcilība” veiktajām pētniecības darbībām jānotiek saskaņā ar zinātnes vajadzībām un iespējām, iepriekš nenosakot prioritātes attiecībā uz tematiem. Pētījumu programma jāizstrādā ciešā sadarbībā ar zinātnieku aprindām. Pētījumi jāfinansē, pamatojoties uz to izcilību. (7) Eiropas Pētniecības padomei ir jāaizvieto un jāturpina tās Eiropas Pētniecības padomes darbība, kas tika izveidota ar Komisijas Lēmumu Nr. 2007/134/EK[6]. Tās darbībai jābūt saskaņā ar noteiktajiem zinātnes izcilības, autonomijas, efektivitātes un pārredzamības principiem. (8) Lai uzturētu un palielinātu Eiropas Savienības vadošo lomu rūpniecībā, ir steidzami jāveicina pētniecība un attīstība privātajā sektorā, kā arī ieguldījumi inovācijās, un ir jāveicina pētniecības un inovācijas darbības uzņēmējdarbības programmās, kā arī jāpaātrina jauno tehnoloģiju attīstība, ar ko tiks likts pamats uzņēmējdarbībai nākotnē un ekonomikas izaugsmei. Īstenojot II daļu “Vadošā loma rūpniecībā”, ir jāatbalsta ieguldījumi, izcili pētījumi un inovācijas galvenajās pamattehnoloģijās un citās rūpnieciskās tehnoloģijās, jāveicina piekļuve riska finansējumam novatoriskiem uzņēmumiem un projektiem, kā arī jānodrošina Eiropas Savienības mēroga atbalsts inovācijām maziem un vidējiem uzņēmumiem. (9) Pētniecība un inovācijas kosmosa jomā, kas ir Eiropas Savienības kopīga kompetence, kā saskaņots elements jāiekļauj daļā “Vadošā loma rūpniecībā”, lai tādējādi maksimāli uzlabotu zinātnisko, ekonomisko un sabiedrisko ietekmi, kā arī nodrošinātu rentablu īstenošanu. (10) Lai atrisinātu būtiskās sabiedrības problēmas, kas noteiktas stratēģijā “Eiropa 2020”[7], nepieciešami būtiski ieguldījumi pētniecības un inovācijas darbībās, lai tādējādi attīstītu un izmantotu novatoriskus un izrāviena risinājumus, kam ir nepieciešamais apjoms un kompetence. Tāpat šīs problēmas sniedz būtiskas ekonomiskās iespējas novatoriskiem uzņēmumiem un tāpēc veicina Eiropas Savienības konkurētspēju un panākumus nodarbinātības jomā. (11) Ar III daļu “Sabiedrības problēmu risināšana” jāceļ pētniecības un inovācijas efektivitāte, reaģējot uz galvenajām sabiedrības problēmām, atbalstot izcilas pētniecības un inovācijas darbības. Šīs darbības jāīsteno, izmantojot uz problēmām vērstu pieeju, kas apvieno resursus un zināšanas visās jomās, tehnoloģijās un disciplīnās. Darbībām jāattiecas uz visu pētniecības un inovāciju spektru, uzsvaru liekot uz darbībām, kas saistītas ar inovācijām, piemēram, izmēģinājumiem, demonstrējumiem, testgultnēm, kā arī atbalstu valsts iepirkumam, pirmsnormatīviem pētījumiem un standartu izstrādi, kā arī inovāciju izmantojumam tirgū. Īstenojot darbības, jāsniedz tiešs atbalsts attiecīgās nozares politikas zināšanām Eiropas Savienības līmenī. Visu problēmu risinājumiem būtu jāveicina virsmērķa — ilgtspējīgas attīstības — sasniegšana. (12) Kā neatņemamai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” daļai Kopīgajam pētniecības centram (JRC) ir jāturpina sniegt neatkarīgu uz klientu orientētu zinātnisku un tehnisku atbalstu Eiropas Savienības politisko nostādņu formulēšanai, izstrādei, ieviešanai un uzraudzībai. Lai izpildītu savu uzdevumu, Kopīgajam pētniecības centram jāveic augstākajai kvalitātei atbilstoša pētniecība. (13) Īstenojot tiešās darbības saskaņā ar savu uzdevumu, Kopīgajam pētniecības centram jāpiešķir īpaša nozīme šādām Eiropas Savienībai būtiskām jomām: gudra, iekļaujoša un ilgtspējīga izaugsme, drošība un pilsonība, kā arī globāla Eiropa. Kopīgā pētniecības centra tiešās darbības jāveic elastīgi, efektīvi un pārskatāmi, ņemot vērā atbilstīgās Kopīgā pētniecības centra lietotāju vajadzības un Eiropas Savienības politiku, kā arī ievērojot mērķi aizsargāt Eiropas Savienības finanšu intereses. Minētās pētniecības darbības vajadzības gadījumā jāpielāgo šīm vajadzībām un tendencēm zinātnes un tehnoloģijas jomā, un šajās darbībās jācenšas sasniegt zinātnisku izcilību. (14) Kopīgajam pētniecības centram jāturpina rast papildu resursi, īstenojot konkurējošas darbības, tostarp dalību pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” netiešajās darbībās, trešo personu darbu un mazāka mērā — izmantojot intelektuālo īpašumu. (15) Ar šo īpašo programmu jāpapildina dalībvalstīs veiktās darbības, kā arī citas Eiropas Savienības darbības, kuras nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai, īpaši attiecībā uz kohēzijas politikas jomā veiktajām darbībām, lauksaimniecību un lauku attīstību, izglītību un profesionālo apmācību, rūpniecību, sabiedrības veselību, patērētāju aizsardzību, nodarbinātību un sociālo politiku, enerģētiku, transportu, vidi, darbībām klimata jomā, drošību, darbībām jūras un zivsaimniecības jomā, attīstības sadarbību un paplašināšanos, kā arī kaimiņattiecību politiku. (16) Lai nodrošinātu to, ka, novērtējot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, situācija tiek atspoguļota pareizi un ka īpašie nosacījumi finanšu mehānismu izmantošanai atspoguļo tirgus nosacījumus, jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai tā varētu pieņemt vai turpināt izstrādāt rezultātu rādītājus, kas atbilstu īpašās programmas konkrētajiem mērķiem, un īpašos nosacījumus finanšu mehānismu izmantošanai. Ir īpaši svarīgi, lai sagatavošanas darba laikā Komisija rīkotu piemērotas konsultācijas, arī ekspertu līmenī. Sagatavojot un sastādot uzticētos tiesību aktus, Komisijai jānodrošina laicīga un atbilstoša attiecīgo dokumentu nodošana Padomei. (17) Lai īstenojot īpašo programmu nodrošinātu vienādus nosacījumus, jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras, lai tā pieņemtu darba programmas īpašās programmas īstenošanai. (18) Īstenošanas pilnvaras, kas saistītas ar I, II un III daļas darba programmām, izņemot Eiropas Pētniecības padomes darbības, kurās Komisija neatkāpjas no Zinātniskās padomes nostājas, jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[8]. (19) Kopīgā pētniecības centra valde, kas izveidota saskaņā ar Komisijas 1996. gada 10. aprīļa Lēmumu Nr. 96/282/Euratom par Kopīgā pētniecības centra reorganizāciju[9], ir informēta par Kopīgā pētniecības centra tiešo darbību īpašās programmas zinātnisko un tehnoloģisko saturu. (20) Tiesiskās noteiktības un skaidrības labad tiek atcelts Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums (2006/971/EK) par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas 7. pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013)[10], Padomes Lēmums (2006/972/EK) par īpašo programmu “Idejas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas 7. pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.)[11], Padomes Lēmums (2006/973/EK) par īpašo programmu “Cilvēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas 7. pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.)[12], Padomes Lēmums (2006/974/EK) par īpašo programmu “Spējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas 7. pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.)[13], kā arī Padomes Lēmums (2006/975/EK) par īpašo programmu, ko īsteno ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām atbilstīgi Eiropas Kopienas 7. pamatprogrammai pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.)[14], IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU: I SADAĻA Izveide 1. pants Priekšmets Ar šo Lēmumu tiek izveidota īpašā programma, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. XX/2012[15], kā arī tiek izvirzīti konkrēti mērķi Eiropas Savienības atbalstam iepriekš minētās regulas 1. pantā izklāstīto pētniecības un inovāciju darbību īstenošanai un tiek izklāstīti īstenošanas noteikumi. 2. pants Īpašās programmas izveide 1. Ar šo laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim izveido īpašo programmu, ar ko īsteno Pētniecības un inovāciju pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (turpmāk “īpašā programma”). 2. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punktu un 5. panta 3. punktu īpašo programmu veido šādas daļas: (a) I daļa “Zinātnes izcilība”; (b) II daļa “Vadošā loma rūpniecībā”; (c) III daļa “Sabiedrības problēmu risināšana”; (d) IV daļa “Ar kodolenerģiju nesaistītas Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešās darbības”. 3. pants Konkrētie mērķi 1. Īstenojot I daļu “Zinātnes izcilība”, mērķis ir stiprināt Eiropas pētniecības izcilība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto prioritāti “Zinātnes izcilība”; tas darāms, īstenojot šādus konkrētos mērķus: (a) stiprināt progresīvo pētījumu jomu, īstenojot Eiropas Pētniecības padomes (EPP) darbības; (b) stiprināt pētniecību nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā; (c) stiprināt prasmes, apmācību un profesionālo izaugsmi, īstenojot Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības ("Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības"); (d) stiprināt Eiropas Pētniecības infrastruktūras, tostarp e-infrastruktūras. Šo konkrēto mērķu īstenošanai paredzēto darbību pamatvirzieni izklāstīti I pielikuma I daļā. 2. Īstenojot II daļu “Vadošā loma rūpniecībā”, mērķis ir stiprināt vadošo lomu rūpniecībā un veicināt konkurētspēju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto prioritāti “Vadošā loma rūpniecībā”; tas darāms, īstenojot šādus konkrētos mērķus: (a) uzlabot Eiropas vadošo lomu rūpniecībā, īstenojot pētniecības, tehnoloģijas attīstības, demonstrējumu un inovācijas darbības šādās pamata un rūpniecisko tehnoloģiju jomās: (i) informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; (ii) nanotehnoloģijas; (iii) progresīvie materiāli; (iv) biotehnoloģija; (v) progresīvā ražošana un apstrāde; (vi) kosmoss; (b) uzlabot piekļuvi riska finansējumam ieguldījumiem pētniecības un inovācijas jomā; (c) palielināt inovācijas mazos un vidējos uzņēmumos. Šo konkrēto mērķu īstenošanai paredzēto darbību pamatvirzieni izklāstīti I pielikuma II daļā. Ir īpaši nosacījumi finanšu mehānismu izmantošanai attiecībā uz b) apakšpunkta īpašo mērķi. Šie nosacījumi ir izklāstīti I pielikuma II daļas 2. punktā. Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu nolūkā koriģēt minētos īpašos nosacījumus, ja to prasa ekonomiskie tirgus nosacījumi, vai saskaņā ar rezultātiem, ko panākuši Konkurences un inovācijas programmas Aizdevumu garantiju mehānisms un 7. pamatprogrammas Riska dalīšanas finanšu mehānisma Riska dalīšanas instruments. 3. Īstenojot III daļu “Sabiedrības problēmu risināšana”, mērķis ir palīdzēt īstenot Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto prioritāti “Sabiedrības problēmu risināšana”; tas darāms, īstenojot pētniecības, tehnoloģijas attīstības, demonstrējumu un inovācijas darbības, šādu konkrētu mērķu sasniegšanai: (a) uzlabot veselību un labklājību dzīves garumā; (b) nodrošināt ar pietiekami drošiem un augstvērtīgiem pārtikas produktiem un bioproduktiem, attīstot produktīvas un resursefektīvas primārās ražošanas sistēmas, veicinot attiecīgus ekosistēmu pakalpojumus, kā arī konkurētspējīgas piegādes ķēdes ar zemu oglekļa emisiju līmeni; (c) pāriet uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu, ņemot vērā pieaugošo resursu deficītu, aizvien lielākās vajadzības enerģētikas jomā, kā arī klimata pārmaiņas; (d) izveidot resursefektīvu, videi nekaitīgu, drošu un integrētu Eiropas transporta sistēmu pilsoņu, ekonomikas un sabiedrības labā; (e) izveidot resursefektīvu un pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku un ilgtspējīgu izejvielu piegādi, lai apmierinātu pieaugošās pasaules populācijas vajadzības, ņemot vērā planētas dabas resursu ilgtspējīgos ierobežojumus; (f) veicināt iekļaujošu, inovatīvu un drošu Eiropas sabiedrību nepieredzētu pārveidojumu un pieaugošu globālo savstarpējo atkarību kontekstā. Šo konkrēto mērķu īstenošanai paredzēto darbību pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma III daļā. 4. Īstenojot IV daļu “Ar kodolenerģiju nesaistītās Kopīgā pētniecības centra tiešās darbības”, mērķis ir palīdzēt īstenot visas Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punktā minētās prioritātes, īstenojot konkrēto mērķi nodrošināt klientu pieprasīto zinātnisko un tehnisko atbalstu Savienības politikai. Minētā īpašā mērķa pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma IV daļā. 5. Īpašā programma tiks izvērtēta, samērojot rezultātus un ietekmi ar rezultātu rādītājiem, attiecīgos gadījumos ieskaitot publikācijas ietekmīgos žurnālos, pētnieku apriti, pētniecības infrastruktūru piekļūstamību, ieguldījumus, kurus mobilizē caur parāda un riska kapitāla finansēšanu, MVU, kuri ievieš jauninājumus, kas ir jauni uzņēmumam vai tirgum, atsauces uz attiecīgām pētniecības darbībām politiskajos dokumentos, kā arī gadījumus, kad ir īpaša ietekme uz politiku. Sīkāki dati par galvenajiem rezultātu rādītājiem, kas atbilst konkrētajiem šā panta 1.–4. punktā izklāstītajiem mērķiem, ir izklāstīti II pielikumā. Saskaņā ar 10. pantu Komisiju pilnvaro pieņemt deleģētos tiesību aktus, lai, ņemot vērā jaunu notikumu gaitu, koriģētu rādītājus vai turpinātu to izstrādi. 4. pants Budžets 1. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 6. panta 1. punktu īpašās programmas īstenošanai atvēlētais budžets ir EUR 86 198 miljoni. 2. Pirmajā punktā minēto summu sadala četrām daļām, kas izklāstītas šā Lēmuma 2. panta 2. punktā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 6. panta 2. punktu. Lēmuma 3. pantā minēto konkrēto mērķu indikatīvs budžeta sadalījums, kā arī maksimālā kopējā ieguldījuma summa Kopīgā pētniecības centra darbībās norādīta Regulas (ES) Nr. XX/2012 [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] II pielikumā. 3. Komisijas administratīvajiem izdevumiem paredzēts ne vairāk kā 6 % no Regulas (ES) Nr. XX/2012 [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 6. panta 2. punktā I, II, III un IV daļai norādītās summas. 4. Vajadzības gadījumā apropriācijas var iekļaut budžetā pēc 2020. gada, lai segtu tehniskās un administratīvās izmaksas nolūkā rast iespēju pārvaldīt pasākumus, kas vēl nav pabeigti līdz 2020. gada 31. decembrim. II SADAĻA ĪSTENOŠANA 5. pants Darba programmas 1. Īpašo programmu īsteno ar darba programmu starpniecību. 2. Komisija pieņem kopīgas vai atsevišķas darba programmas šās īpašās programmas I, II un III daļas īstenošanai, kas minētas 2. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā, izņemot attiecībā uz darbībām, kuras tiek īstenotas saskaņā ar konkrēto mērķi “Stiprināt Eiropas zinātnisko bāzi progresīvo pētījumu jomā”. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 3. Ar attiecīgu īstenošanas aktu Komisija pieņem darba programmas, kas paredzētas darbību īstenošanai saskaņā ar konkrēto mērķi “Stiprināt Eiropas zinātnisko bāzi progresīvo pētījumu jomā”, ko atbilstoši 7. panta 3. punkta b) apakšpunktam noteikusi Eiropas pētniecības padomes Zinātniskā padome. Komisija atkāpjas no Zinātniskās padomes izstrādātās darba programmas tikai tad, ja tā uzskata, ka nav ievēroti šā Lēmuma noteikumi. Tādā gadījumā Komisija pieņem darba programmu, izdodot īstenošanas aktu saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisija šā pasākuma īstenošanu pienācīgi pamato. 4. Ar īstenošanas aktu Komisija pieņem atsevišķu daudzgadu darba programmu īpašās programmas IV daļai par Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām, kas nav saistītas ar kodolenerģiju, kā minēts 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā. Šajā darba programmā vērā ņem Kopīgā pētniecības centra valdes atzinumu, kā minēts Lēmumā Nr. 96/282/Euratom. 5. Darba programmās ņem vērā zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas stāvokli valsts, Eiropas Savienības un starptautiskā līmenī, kā arī attiecīgo politiku, tirgu un sabiedrības attīstību. Tajās ietver informāciju par to, kā tiek nodrošināta to pētniecības un inovācijas darbību koordinācija, ko īsteno dalībvalstis, tostarp jomās, kuras ietver kopīgas plānošanas iniciatīvas. Vajadzības gadījumā programmas atjaunina. 6. Darba programmās, kas paredzētas 2. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētās I, II un III daļas īstenošanai, norāda sasniedzamos mērķus, gaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi, kā arī to kopējo apjomu, attiecīgā gadījumā ieskaitot orientējošu informāciju par izmaksām, kas saistītas ar klimatu. Tāpat programmās apraksta finansējamās darbības, norāda katrai darbībai piešķirto summu, sniedz indikatīvu īstenošanas grafiku, kā arī apraksta daudzgadu pieeju un stratēģisko orientāciju turpmākajiem īstenošanas gadiem. Tāpat programmās attiecībā uz dotācijām iekļauj prioritātes, būtiskus novērtējuma kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma līmeni. Darba programmām jābūt tādām, kas pieļauj augšupējas pieejas īstenošanu, tādējādi dodot iespēju inovatīvi sasniegt mērķus. Turklāt šajās darba programmās iekļauj sadaļu, kurā identificētas transversālas darbības, kā minēts Regulas (ES) Nr. XX/2012 [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 13. pantā, attiecībā uz diviem vai vairāk konkrētajiem mērķiem gan vienas prioritātes, gan divu vai vairāk prioritāšu ietvaros. Minētās darbības īsteno integrēti. 6. pants Eiropas Pētniecības padome 1. Komisija izveido Eiropas Pētniecības padomi (EPP), kuras uzdevums būs veikt I daļā “Zinātnes izcilība” minētās darbības, kas attiecas uz konkrēto mērķi “Stiprināt Eiropas zinātnisko bāzi progresīvo pētījumu jomā”. Eiropas Pētniecības padome turpina tās Eiropas Pētniecības padomes darbu, kas tika izveidota saskaņā ar Lēmumu Nr. 2007/134/EK. 2. Eiropas Pētniecības padomē ietilpst 7. pantā minētā neatkarīgā Zinātniskā padome un 8. pantā minētā īpaši izveidotā īstenošanas struktūra. 3. EPP ir priekšsēdētājs, kuru izraugās no pieredzējušu un starptautiski respektablu zinātnieku vidus. Priekšsēdētāju ieceļ Komisija pēc darbā pieņemšanas procesa, kurā iesaistīta specializēta atlases komiteja, uz četru gadu amata pilnvaru laiku, ko vienreiz var pagarināt. Darbā pieņemšanas procesam un izraudzītajam kandidātam vajadzīga Zinātniskās padomes piekrišana. Priekšsēdētājs prezidē Zinātniskās padomes sēdēs un nodrošina tās vadību un sakarus ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru, un reprezentē to zinātnes pasaulē. 4. Eiropas Pētniecības padome darbojas saskaņā ar zinātnes izcilības, autonomijas, efektivitātes, izmaksu lietderības, pārredzamības un pārskatatbildības principiem. Tā nodrošina nepārtrauktību ar Eiropas Pētniecības padomes darbībām, kas veiktas saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 2006/972/EK. 5. Īstenojot Eiropas Pētniecības padomes darbības, tiek sniegts atbalsts individuālu un starpvalstu komandu pētījumiem visās jomās Eiropas mēroga konkurencē. Eiropas Pētniecības padomes dotācijas progresīvo pētījumu jomā piešķir, balstoties vienīgi uz izcilības kritēriju. 6. Komisija rīkojas kā Eiropas Pētniecības padomes autonomijas un integritātes garants, kā arī nodrošina tai uzticēto uzdevumu pienācīgu izpildi. Komisija nodrošina, ka Eiropas Pētniecības padomes darbības tiek īstenotas saskaņā ar šā panta 4. punktā minētajiem principiem, kā arī saskaņā ar 7. panta 2. punktā minētās Zinātniskās padomes vispārējo stratēģiju. 7. pants Zinātniskā padome 1. Zinātniskajā padomē darbojas zinātnieki, inženieri un pētnieki ar izcilu reputāciju un attiecīgu pieredzi, nodrošinot pētniecības jomu daudzveidību, un viņi darbojas kā privātpersonas, nepārstāvot ārējas intereses. Zinātniskās padomes locekļus ieceļ Komisija, noteikšanai izmantojot neatkarīgu un pārskatāmu procedūru, par kuru tā ir vienojusies ar Zinātnisko padomi; šī procedūra ietver apspriešanos ar zinātnieku aprindām un ziņošanu Eiropas Parlamentam un Padomei. Zinātniskās padomes locekļu pilnvaru termiņš nepārsniedz četrus gadus, un šo termiņu var pagarināt vienu reizi, pamatojoties uz rotācijas sistēmu, kas nodrošina Zinātniskās padomes darba nepārtrauktību. 2. Zinātniskā padome izstrādā: (a) Eiropas pētniecības padomes vispārējo zinātnisko stratēģiju; (b) darba programmu Eiropas pētniecības padomes darbību īstenošanai; (c) profesionālapskates un priekšlikumu novērtēšanas metodes un procedūras, pamatojoties uz kurām atlasa finansējamos projektus; (d) zinātniski pamatotu nostāju ikvienā jautājumā, kas varētu uzlabot Eiropas pētniecības padomes sasniegumus un ietekmi, kā arī veikto pētījumu kvalitāti; (e) rīcības kodeksu par, piemēram, interešu konflikta novēršanu. Komisija atkāpjas no Zinātniskās padomes nostājas, kas ieņemta saskaņā ar šā punkta pirmās daļas a), c), d) un e) punktu tikai tad, ja uzskata, ka nav ievēroti šā lēmuma noteikumi. Tādā gadījumā Komisija pieņem pasākumus, kas uztur īpašās programmas īstenošanas nepārtrauktību un mērķu sasniegšanu, izklāstot punktus, kuros tā atkāpjas no Zinātniskās padomes nostājas un tos pienācīgi pamatojot. 3. Zinātniskā padome darbojas saskaņā ar I pielikuma I daļas 1.1. punktā izklāstīto darba uzdevumu. 4. Zinātniskā padome darbojas vienīgi nolūkā īstenot konkrēto mērķi “Stiprināt Eiropas zinātnisko bāzi progresīvo pētījumu jomā” saskaņā ar 6. panta 4. punktā izklāstītajiem principiem. Tā darbojas cienīgi un godīgi, kā arī veic savus uzdevumus efektīvi un pēc iespējas pārredzamāk. 8. pants Īpaši izveidota īstenošanas struktūra 1. Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra atbild par administratīvo īstenošanu un programmas izpildi tā, kā aprakstīts I pielikuma I daļas 1.2. punktā, un atbalsta Zinātnisko padomi tās pienākumu pildīšanā. 2. Komisija nodrošina, ka īpaši izveidotā īstenošanas struktūra stingri, efektīvi un ar vajadzīgo elastīgumu ievēro tikai Eiropas Pētniecības padomes mērķus un prasības. III SADAĻA Nobeiguma noteikumi 9. pants Komitejas procedūra 1. Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011[16] nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. 3. Ja 2. punktā minētās komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, šādu procedūru beidz bez rezultāta, ja tā nolemj komitejas priekšsēdētājs atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā vai to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu. 10. pants Deleģēšanas uzdevums 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos tiesību aktus piešķir Komisijai saskaņā ar šajā pantā minētajiem noteikumiem. 2. Pilnvaras pieņemt deleģētos tiesību aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku, kas sākas ar šā Lēmuma spēkā stāšanos. 3. Padome jebkurā brīdī var atcelt deleģētās pilnvaras. Lēmums par deleģēto pilnvaru atcelšanu aptur tajā minētās deleģētās pilnvaras. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanās Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai kādā vēlākā datumā, kā norādīts lēmumā. Tas neietekmē deleģētos tiesību aktus, kas jau ir stājušies spēkā. 4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu tiesību aktu, tā par to paziņo Padomei. 5. Deleģēts tiesību akts stājas spēkā tikai tad, ja Padome divu mēnešu laikā pēc tam, kad saņēmusi paziņojumu par šo tiesību aktu, nav iebildusi pret to vai pirms iepriekš minētā termiņa beigām Padome Komisijai ir paziņojusi, ka neiebildīs pret tiesību aktu. Pēc Padomes lūguma iepriekš minēto termiņu pagarina vēl uz vienu mēnesi. 6. Eiropas Parlamentu informē par to, ka Komisija ir pieņēmusi deleģētos tiesību aktus, par to, ka ir izteiktas iebildes, vai par to, ka Padome ir atsaukusi deleģētās pilnvaras. 11. pants Atcelšana un pārejas noteikumi 1. Lēmumi Nr. 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK tiek atcelti no 2014. gada 1. janvāra. 2. Tomēr saskaņā ar 1. punktā minētajiem lēmumiem uzsāktās darbības un ar tām saistītās finansiālās saistības turpina pārvaldīt saskaņā ar šiem Lēmumiem līdz iesākto darbību pabeigšanai. Vajadzības gadījumā uzdevumus, kurus saskaņā ar 1. punktā minētajiem Lēmumiem izveidotās Komitejas nav pabeigušas, pabeidz šā Lēmuma 9. pantā minētā Komiteja. 3. Ar īpašās programmas finanšu piešķīrumu var segt arī tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu pāreju starp īpašo programmu un pasākumiem, kuri minēti Lēmumos 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK. 12. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanās Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 13. pants Lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I Pielikums Darbību vispārējās nostādnes Netiešo darbību kopīgie elementi 1. Plānošana 1.1. Vispārīgi Regulā (ES) Nr. XX/2012 (pamatprogramma “Apvārsnis 2020”) izklāstīti vairāki principi nolūkā veicināt programmatiskas pieejas īstenošanu, kā rezultātā darbības stratēģiski un integrēti palīdzētu sasniegt mērķus, kā arī nolūkā nodrošināt spēcīgu komplementaritāti ar citām saistītajām politikām un programmām Eiropas Savienībā. Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” netiešās darbības tiks īstenotas, izmantojot Finanšu regulā minētās finansējuma formas, īpaši dotācijas, apbalvojumus, iepirkumus un finanšu instrumentus. Visas finansējuma formas tiks izmantotas elastīgi visiem pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” minētajiem vispārējiem un konkrētiem mērķiem, un finansējuma izmantojumu nosaka, pamatojoties uz attiecīgā konkrētā mērķa vajadzībām un specifiskumu. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu plašu pieeju inovācijām ne tikai attiecībā uz jaunu produktu un pakalpojumu izstrādi, pamatojoties uz zinātniskiem un tehnoloģiskiem sasniegumiem, bet attiecībā arī uz tādiem aspektiem kā pašreizējo tehnoloģiju izmantošana jaunos pielietojumos, nepārtrauktos uzlabojumos un ar tehnoloģijām nesaistītās inovācijās, kā arī sabiedriskās inovācijās. Vienīgi holistiska pieeja inovācijām var vienlaicīgi risināt sabiedrības problēmas un radīt jaunus konkurētspējīgus uzņēmumus un rūpniecības nozares. Attiecībā uz sabiedrības problēmām un īpaši pamattehnoloģijām un rūpnieciskajām tehnoloģijām sevišķi tiks atbalstītas darbības, kas tiek veiktas tuvu galalietotājiem un tirgum, piemēram, demonstrējumi, izmēģinājumi vai koncepta pierādīšana. Attiecīgā gadījumā tas attieksies arī uz darbībām, ar ko atbalsta sabiedriskās inovācijas un pieprasījuma puses pieejas, kā pirmsstandartizācijas vai pirmskomercializācijas posmā veiktu iepirkumu, novatorisku risinājumu iepirkumu, standartizāciju un citus ap lietotāju centrētus pasākumus, lai tādējādi paātrinātu novatorisku produktu un pakalpojumu izvietošanu un izplatīšanu tirgū. Turklāt paredzētas pietiekami plašas iespējas īstenot augšupēju pieeju un izmantot atklātas, vieglas un ātras shēmas katras problēmas risināšanā un attiecībā uz katru tehnoloģiju, tādējādi Eiropas labākajiem pētniekiem, uzņēmējiem un uzņēmumiem nodrošinot iespēju īstenot sevis izvēlētus izrāviena risinājumus. Detalizēta prioritāšu noteikšana pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanā būs saistīta ar stratēģisku pieeju pētījumu plānošanai, izmantojot tādus pārvaldības veidus, kas cieši saistīti ar politikas attīstību, tomēr pārsniedz tradicionālās nozaru politikas robežas. Tā pamatā būs pamatoti pierādījumi, analīze un prognozes, un progress tiks mērīts, ņemot vērā robustu rezultātu rādītāju kopumu. Šāda transversāla pieeja plānošanai un pārvaldībai nodrošinās efektīvu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkrēto mērķu koordināciju un ļaus risināt ar tiem saistītās problēmas, piemēram, ilgtspējīgumu, klimata pārmaiņas vai zinātni un tehnoloģijas jūras vides jomā. Prioritāšu noteikšanas pamatā būs vienlīdz plaša mēroga ieguldījumi un konsultācijas. To ietvaros vajadzības gadījumā darbosies neatkarīgu ekspertu grupas, kas izveidotas īpaši tam, lai konsultētu saistībā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanu vai tās konkrēto mērķu sasniegšanu. Minētās ekspertu grupas sniegs attiecīga līmeņa ekspertīzi un zināšanas konkrētajās jomās, kā arī nodrošinās profesionalitātes daudzveidību, tostarp rūpniecības nozares un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību. Nosakot prioritātes, vērā var ņemt arī Eiropas Tehnoloģiju platformu stratēģiskās pētniecības programmas vai Eiropas Inovāciju partnerību devumu. Vajadzības gadījumā prioritāšu noteikšanu un īstenošanu var veicināt arī publiskā un publiskā sektora partnerības, kā arī publiskā un privātā sektora partnerības, ko atbalsta pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”. Prioritāšu noteikšanā svarīga ir arī regulāra mijiedarbība ar galalietotājiem, pilsoņiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; to dara, izmantojot atbilstošu metodoloģiju, piemēram, rīkojot vienprātības konferences un nodrošinot dalību tehnoloģiju novērtēšanā vai netiešu iesaistīšanos pētniecības un inovācijas procesos. Tā kā pamatprogramma “Apvārsnis 2020” ir izstrādāta septiņiem gadiem, šajā laikā būtiski var mainīties pamatprogrammas darbības ekonomiskais, sabiedriskais un politiskais konteksts. Pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” jābūt tādai, ko var pielāgot izmaiņām. Tāpēc sadaļā par katru konkrēto mērķi būs iespējams iekļaut atbalstu darbībām, kas nav minētas turpmākajos aprakstos, ja tas ir pamatoti, ņemot vērā būtisku notikumu gaitu, politikas vajadzības vai neparedzamus notikumus. 1.2. Sociālās un humanitārās zinātnes Pētījumi sociālās un humanitārās zinātnes jomās tiks pilnībā integrēti katrā no vispārējiem pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķiem. Tas ietvers plašas iespējas atbalstīt šos pētījumus, izmantojot Eiropas Pētniecības padomi, veicot Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības vai īstenojot Pētniecības infrastruktūru konkrētos mērķus. Sociālās un humanitārās zinātnes tiek virzītas arī kā būtisks to darbību elements, kas nepieciešamas sabiedrības problēmu risināšanai, lai tādējādi veicinātu to ietekmi. Tas ietver veselības determinantu izprašanu un veselības aprūpes sistēmu efektivitātes optimizēšanu, atbalstu politikai, ar ko tiek dotas iespējas lauku teritorijām un veicināta patērētāju apzināta izvēle, robustu lēmumu pieņemšanas procesu enerģētikas politikas jomā un patērētājiem draudzīga Eiropas elektroenerģijas tīkla nodrošināšanu, atbalstu uz pierādījumiem balstītai transporta politikai, atbalstu klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās stratēģijām, kā arī atbalstu resursefektivitātes iniciatīvām un pasākumiem, kas vērsti uz videi nekaitīgu un ilgtspējīgu ekonomiku. Turklāt, īstenojot konkrēto mērķi “Iekļaujoša, novatoriska un droša sabiedrība”, tiks sniegts atbalsts sociālo un humanitāro zinātņu jomā veiktajiem pētījumiem horizontāla rakstura jautājumos, piemēram, gudras un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšana, pārmaiņas Eiropas sabiedrībā, sabiedriskās inovācijas, inovācijas valsts sektorā vai Eiropas vieta pasaules mērogā. 1.3. Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) Īstenojot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, tiks veicināta un atbalstīta mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) integrēta iesaistīšanās visu konkrēto mērķu sasniegšanā. Saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” 18. pantu īpaši izstrādātie pasākumi, kā noteikts konkrētā mērķa “Inovācijas MVU” sadaļā (īpaši izstrādāts MVU instruments), jāīsteno konkrētā mērķa “Vadošā loma pamata un rūpnieciskās tehnoloģijās” un III daļas “Sabiedrības problēmu risināšana” ietvaros. Paredz, ka, īstenojot šādu integrētu pieeju, aptuveni 15 % no to kopējiem apvienotajiem budžetiem tiks pāradresēti uz MVU. 1.4. Piekļuve riska finansējumam Izmantojot divus mehānismus, pamatprogramma “Apvārsnis 2020” nodrošinās uzņēmumiem un cita veida organizācijām piekļuvi kredītiem, garantijām un kapitāla finansējumam. Parāda mehānisms nodrošinās kredītus atsevišķiem atbalsta saņēmējiem ieguldījumu veikšanai pētniecības un inovācijas jomā; garantijas finanšu atbalsta saņēmējiem, kas nodrošina kredītus atbalsta saņēmējiem; kredītu un garantiju apvienojumus, kā arī garantijas jeb pretgarantijas valstu un reģionālajām parādu finansēšanas shēmām. Tajā ietilps MVU "logs", kura mērķis būs pētniecības un inovācijas virzīti MVU, ar aizdevumu summām, kas papildinās MVU finansējumu no Aizdevumu garantiju mehānisma saskaņā ar Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmu. Kapitāla mehānisms nodrošinās riska un/vai mezonīna kapitālu individuāliem uzņēmumiem (darbības uzsākšanas mehānisms). Mehānismam būs arī iespēja izdarīt ieguldījumus paplašināšanā un augšanas stadijā saistībā ar kapitāla mehānismu izaugsmei saskaņā ar Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmu, kā arī līdzekļu līdzekļus. Šie instrumenti būs galvenie instrumenti konkrētā mērķa “Piekļuve riska finansējumam” sasniegšanai, tomēr attiecīgā gadījumā tos var izmantot arī citu “Apvārsnis 2020” konkrēto mērķu sasniegšanai. Parāda mehānisma kapitāla mehānisms un MVU "logs" tiks īstenoti kā daļa no diviem ES finansēšanas instrumentiem, kas sniedz kapitālu un parādu, atbalstot MVU pētniecību un inovācijas un izaugsmi saistībā ar kapitāla un parāda un mehānismiem saskaņā ar Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmu. 1.5. Saziņa un izplatīšana Eiropas Savienības līmenī finansēto pētniecības un inovācijas darbību nozīmīga pievienotā vērtība ir iespēja ziņot par rezultātiem un izplatīt tos kontinenta mērogā, tādējādi vairojot to ietekmi. Tāpēc visos pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkrētajos mērķos paredzēts īpašs atbalsts izplatīšanas (tostarp, nodrošinot atvērtu piekļuvi pētījumu rezultātiem), saziņas un dialoga darbībām, sevišķu uzsvaru liekot uz rezultātu paziņošanu gala lietotājiem, iedzīvotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, rūpniecības nozarei un politikas veidotājiem. Šajā sakarā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vajadzībām var izmantot informācijas pārraides tīklus. Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros īstenotās paziņošanas darbības tiek veiktas arī nolūkā vairot sabiedrības izpratni par pētījumu un inovāciju nozīmību; to dara, sagatavojot publikācijas, organizējot pasākumus, veidojot zināšanu reģistrus, datubāzes un interneta vietnes vai mērķtiecīgi izmantojot sabiedriskos medijus. 2. Starptautiskā sadarbība Lai efektīvi sasniegtu daudzus pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” minētos konkrētos mērķus, īpaši tos, kas saistīti ar Eiropas Savienības ārpolitiku un starptautiskajām saistībām, nepieciešama starptautiskā sadarbība ar partneriem no trešām valstīm. Tas attiecas uz visām globāla rakstura sabiedrības problēmām, kuru risināšanu paredz pamatprogramma “Apvārsnis 2020”. Tāpat starptautiskajai sadarbībai ir būtiska nozīme progresīvo un pamata pētījumu veikšanā, lai varētu gūt labumu no jaunajām zinātnes un tehnoloģiju iespējām. Tāpēc, lai varētu veicināt šo globālo sadarbību, ir jāuzlabo pētnieku un inovāciju personāla mobilitāte starptautiskā mērogā. Lai veicinātu Eiropas rūpniecības nozares konkurētspēju, svarīgas ir darbības starptautiskā mērogā, sekmējot jauno tehnoloģiju izmantošanu un tirdzniecību, piemēram, izstrādājot pasaules standartus un savstarpējās izmantojamības vadlīnijas, kā arī sekmējot Eiropas risinājumu pieņemšanu un izmantošanu ārpus Eiropas. Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” minētā starptautiskā sadarbība būs vērsta galvenokārt uz sadarbību ar trim lieliem valstu grupējumiem: (1) industriāli attīstītās un jaunattīstības ekonomikas; (2) paplašināšanās valstis un kaimiņvalstis; kā arī (3) jaunattīstības valstis. Attiecīgā gadījumā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros tiks veicināta sadarbība reģionālā vai daudzpusējā līmenī. Starptautiskā sadarbība pētniecības un inovācijas jomā ir būtisks Eiropas Savienības globālo saistību aspekts, un tam ir nozīmīga loma Eiropas Savienības partnerībā ar jaunattīstības valstīm, piemēram, tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā. Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” 21. pantā izklāstīti vispārējie principi trešo valstu organizāciju un starptautisko organizāciju līdzdalībai. Tā kā pētniecības un inovācijas jomā būtībā labums tiek gūts no atvērtības pret trešām valstīm, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanā arī turpmāk tiks ievērots vispārējas atvērtības princips, vienlaikus mudinot nodrošināt abpusēju piekļuvi trešo valstu programmām. Tomēr attiecībā uz vairākām jomām ieteicams īstenot piesardzīgāku pieeju, tādējādi aizsargājot Eiropas intereses. Turklāt tiks veikta virkne mērķtiecīgu darbību, īstenojot stratēģisku pieeju starptautiskai sadarbībai, pamatojoties uz kopīgām interesēm un abpusēju labumu, un veicinot koordināciju un sinerģiju ar dalībvalstu veiktajām darbībām. Tas ietvers atbalsta mehānismu kopējiem aicinājumiem un iespēju līdzfinansējuma programmām ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. Minēto stratēģisko starptautisko sadarbību var attīstīt, piemēram, turpmāk minētajās jomās. (a) Eiropas un jaunattīstības valstu partnerība klīnisko pētījumu jomā (EDCTP2), lai turpinātu klīniskos pētījumus medicīniskai iejaukšanās HIV, malārijas un tuberkulozes ārstēšanā; (b) Atbalsts, nodrošinot gada dalības maksu starptautiskajā organizācijā Human Science Frontier Programme (HSFP), tādējādi visām Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas nav G7 locekles, ļaujot pilnībā izmantot iespējas, ko nodrošina HSFP finansējums; (c) Starptautisks konsorcijs par retām slimībām ar vairākām Eiropas Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm. Iniciatīvas mērķis ir līdz 2020. gadam izstrādāt diagnostikas testus visretāko slimību noteikšanai un 200 jaunus terapijas veidus reto slimību ārstēšanai; (d) Atbalsts darbībām, ko veic Starptautiskais uz zinātnes atziņām balstītas bioekonomikas forums un ES un ASV darba grupa biotehnoloģijas pētījumu jomā, kā arī atbalsts sadarbības saiknēm ar attiecīgām starptautiskām organizācijām un iniciatīvām (piemēram, globālām pētījumu aliansēm par lauksaimniecībā radītajām siltumnīcefekta gāzēm un dzīvnieku veselību); (e) Ieguldījumi daudzpusējos procesos un iniciatīvās, piemēram, Klimata pārmaiņu starpvaldību padomē (IPCC), Starpvaldību zinātnes un politikas platformā bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) un Zemes novērošanas grupā (GEO); (f) Kosmosa dialogs starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm, un Krieviju, proti, ar abām lielākajām valstīm, kas veic darbības kosmosā, ir ārkārtīgi nozīmīgs un veido pamatu stratēģiskās sadarbības izveidei partnerībās kosmosa jomā, piemēram, attiecībā uz starptautiskām kosmosa stacijām vai nesējraķetēm, un sadarbībai RTD kosmosa līderpozīciju projektos. 3. Komplementaritāte un transversālās darbības Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pamatā ir mērķi, kas izvirzīti trīs galvenajās daļās, proti, zinātnes izcilība, vadošā loma rūpniecībā un sabiedrības problēmu risināšana. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu atbilstošu visu trīs daļu koordināciju un pilnībā izmantotu sinerģijas, kas tiktu radītas konkrēto mērķu starpā, tādējādi maksimāli uzlabojot to kopējo ietekmi uz augstākā līmeņa politiskajiem mērķiem Eiropas Savienībā. Tāpēc pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķu sasniegšanā īpašs uzsvars tiks likts uz efektīviem risinājumiem, kas nav rasti īstenojot tikai tādu pieeju, kuras pamatā ir tradicionāli zinātniskās un tehnoloģiju disciplīnas, un balstoties uz ekonomikas nozarēm. Transversālu darbību īstenošana tiks veicināta starp I daļu “Zinātnes izcilība” un sabiedrības problēmām, kā arī pamata un rūpnieciskām tehnoloģijām, lai tādējādi kopīgi attīstītu jaunas zināšanas, nākotnes un jaunās tehnoloģijas, pētniecības infrastruktūras un galveno kompetenci. Pētniecības infrastruktūras tiks nodrošinātas arī tam, lai tās plašāk izmantotu sabiedrībā, piemēram, valsts pakalpojumu sniegšanā, zinātnes veicināšanā, pilsoniskajā drošībā un kultūras jomā. Turklāt īstenošanas procesā attiecīgi ar pārējām “Apvārsnis 2020” daļām tiks koordinēta arī Kopīgā pētniecības centra tiešo darbību un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) darbību prioritāšu noteikšana. Turklāt daudzos gadījumos, lai efektīvi īstenotu stratēģijas “Eiropa 2020” un Eiropas Savienības Inovācijas mērķus, ir jārod starpdisciplināri risinājumi, kas tādējādi ir attiecināmi uz vairākiem konkrētiem “Apvārsnis 2020” mērķiem. Īpaša uzmanība tiks pievērsta atbildīgai pētniecības un inovācijas jomai. Dzimums tiks skatīts kā transversāls jautājums, tādējādi labojot sieviešu un vīriešu līdzsvara trūkumu un integrējot dzimuma dimensiju pētījumu un inovācijas plānošanā un saturā. Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” minēti īpaši noteikumi šādu transversālu darbību iniciēšanai, tostarp efektīvi sasaistot budžetus. Tas nozīmē arī to, ka sabiedrības problēmu risināšanā, kā arī attiecībā uz pamattehnoloģijām un rūpnieciskām tehnoloģijām var piemērot noteikumus par finanšu instrumentiem un īpaši izveidoto MVU instrumentu. Transversāla darbība būs nozīmīga arī tāpēc, lai stimulētu sabiedrības problēmu un pamata un rūpniecisko tehnoloģiju savstarpējo mijiedarbību, kas nepieciešama, lai radītu būtiskus tehnoloģiskus sasniegumus. Šāda savstarpēja mijiedarbība var tikt radīta attiecībā uz e-veselības sfēru, viedtīkliem, inteliģentām transporta sistēmām, klimata jomā veikto darbību integrēšanu, nanomedicīnu, vieglajiem transportlīdzekļiem paredzētiem progresīviem materiāliem vai attiecībā uz bioloģisku ražošanas procesu un produktu attīstību. Tāpēc tiks veicināta spēcīga sinerģija starp sabiedrības problēmām un vispārēju pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju attīstību. Tas tiks īpaši ņemts vērā, izstrādājot daudzgadu stratēģijas un nosakot prioritātes katram no šiem konkrētajiem mērķiem. Tāpēc ieinteresētajām personām, kas pārstāv dažādas perspektīvas, vajadzēs pilnībā iesaistīties īstenošanā, un daudzos gadījumos turklāt būs jāveic arī darbības, kas sasaista finansējumu no pamata un rūpniecisko tehnoloģiju jomas ar attiecīgajām sabiedrības problēmām. Īpaša uzmanība tiks pievērsta arī tam, kā darbības, ko īsteno pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, koordinē ar tām, kuras īsteno citu Eiropas Savienības finansējuma programmu ietvaros, piemēram, Kopējās lauksaimniecības politikas, Kopējās zivsaimniecības politikas vai “Erasmus visiem: Eiropas Savienības programma izglītībai, apmācībai, jaunatnei un sportam”, vai programmas "Veselība izaugsmei" ietvaros. Tas ietver atbilstošu artikulāciju ar kohēzijas politikas fondiem, kad atbalsts kapacitātes veidošanai pētniecības un inovācijas jomā reģionālā līmenī var kalpot kā “kāpnes uz izcilību”, reģionālo izcilības centru izveide var palīdzēt pārtraukt inovāciju sadalījumu Eiropā, savukārt atbalsts liela mēroga demonstrējumiem un izmēģinājumu projektiem var veicināt mērķa sasniegšanu un nodrošināt Eiropai vadošo lomu rūpniecībā. 4. Partnerība Lai nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā, ir jāoptimizē valsts un privāto tirgus dalībnieku ieguldījumi. Tas ir svarīgi, lai varētu konsolidēt Eiropas Pētniecības telpu un izstrādāt tādas iniciatīvas kā Inovācijas savienība, Digitalizācijas programma un citas stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas. Turklāt, lai pētniecības un inovācijas joma varētu būt atbildīga, ir nepieciešami labākie risinājumi, kas iegūstami partneru savstarpējā iedarbībā, kuriem ir dažādas perspektīvas, tomēr kopīgas intereses. Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” minēta darbības joma un izklāstīti skaidri kritēriji, kas jāievēro publiskā un publiskā sektora, kā arī publiskā un privātā sektora partnerību izveidē. Publiskā un privātā sektora partnerību pamatā var būt līgumiska vienošanās starp publiskiem un privātiem tirgus dalībniekiem, un atsevišķos gadījumos var veidot institucionalizētu publiskā un privātā sektora partnerību (piemēram, kopīgās tehnoloģiju ierosmes un citi kopuzņēmumi). Pašreizējās publiskā un publiskā sektora, kā arī publiskā un privātā sektora partnerības var saņemt atbalstu no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”, ja vien tās tiecas sasniegt “Apvārsnis 2020” mērķus, atbilst pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” minētajiem kritērijiem, kā arī ir uzrādījušas ievērojamu progresu saskaņā ar 7. pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (7. pamatprogramma). Iniciatīvas, kas ir saskaņā ar Līguma 185. pantu un ko atbalsta saskaņā ar 6. un/vai 7. pamatprogrammu, un kurām atbilstoši iepriekš minētajiem nosacījumiem var sniegt turpmāku atbalstu ir: Eiropas un jaunattīstības valstu partnerība klīnisko pētījumu jomā (EDCTP), Interaktīva automatizēta dzīvesvide (AAL), Baltijas jūras pētniecības un attīstības programma (BONUS), Eurostars un “Eiropas Metroloģijas pētniecības programma”. Turpmāku atbalstu var sniegt arī Eiropas Enerģētikas pētniecības aliansei (EERA), kas izveidota saskaņā ar Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu (SET plānu). Saskaņā ar Līguma 187. pantu un 7. pamatprogrammu izveidotie kopuzņēmumi, kuriem atbilstoši iepriekš minētajiem nosacījumiem var sniegt turpmāku atbalstu ir: Kopīgu tehnoloģiju ierosme novatorisku zāļu jomā (IMI), kopuzņēmums, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR), kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH), kopuzņēmums ARTEMIS, kas īsteno kopīgu tehnoloģiju ierosmi iegulto datorsistēmu jomā, kā arī kopuzņēmums ENIAC. Pēdējos divus kopuzņēmumus var apvienot vienā ierosmē. Citas publiskā un privātā sektora partnerības, ko atbalsta ar 7. pamatprogrammu un kurām atbilstoši iepriekš minētajiem nosacījumiem var sniegt turpmāku atbalstu ir: Nākotnes rūpnīcas, Energoefektīvas ēkas, Eiropas “zaļo” automobiļu iniciatīva un Nākotnes internets. Turpmāku atbalstu var sniegt arī Eiropas Rūpniecības iniciatīvām (EEI), kas izveidotas saskaņā ar SET plānu. Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros var veidot arī citas publiskā un publiskā sektora, kā arī publiskā un privātā sektora partnerības, ja tās atbilst noteiktajiem kritērijiem. Tostarp tās var būt partnerības Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā fotonikas un robotikas nozarē, partnerības ilgtspējīga procesa rūpniecības nozarē, partnerības bioloģiskās rūpniecības nozarē, kā arī partnerības drošības tehnoloģiju jomā jūras robežu uzraudzībai. I daļa Zinātnes izcilība 1. Eiropas Pētniecības padome Eiropas Pētniecības padome (EPP) veicinās pasaules līmeņa “progresīvus pētījumus”. Pētniecība pašreizējās izpratnes robežās un ārpus tām ir gan ļoti svarīga ekonomiskās un sociālās labklājības nodrošināšanai, gan pēc būtības riskants pasākums, kas virzās uz jaunām un arvien sarežģītākām pētniecības jomām un kam nav raksturīgo disciplīnu robežu. Lai sekmētu ievērojamu zināšanu robežu paplašināšanu, EPP atbalstīs atsevišķas grupas, kas veic pētījumus jebkurā zinātnes un tehnoloģiju fundamentālās pētniecības jomā, kura atbilst pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darbībai, tostarp inženierzinātnes, sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes jomā. Attiecīgi var tikt ņemti vērā īpaši pētniecības temati vai mērķgrupas (piem., jaunās paaudzes pētnieki/ jaunas grupas), ievērojot EPP mērķus un efektīvas īstenošanas vajadzības. Sevišķu uzmanību pievērsīs jaunām un strauji augošām jomām progresīvajā pētniecībā, kā arī saiknei starp disciplīnām. Atbalsts pētījumu veikšanai Eiropā tiks sniegts neatkarīgiem visu paaudžu pētniekiem no jebkuras pasaules valsts, tostarp iesācējiem pētniekiem, kas top par neatkarīgiem un patstāvīgiem vadošiem pētniekiem. Ievēros “uz pētnieku orientētu” pieeju. Tas nozīmē, ka ar EPP atbalstīs projektus, ko veic pētnieki par pašu izvēlētiem tematiem saistībā ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Priekšlikumus izvērtēs, izmantojot līdzīgi kvalificētu speciālistu veiktu salīdzinošu vērtējumu un ievērojot vienīgi izcilības kritēriju, ņemot vērā jaunu grupu izcilību, jaunās paaudzes pētniekus, kā arī sevi jau pierādījušas grupas, un pievēršot savišķu uzmanību priekšlikumiem, kas ir īpaši novatoriski un saistīti ar atbilstoši augstu zinātnisku risku. EPP darbosies kā uz zinātnes atziņām vērsta finansēšanas iestāde, kura ietver neatkarīgu Zinātnisko padomi, ko atbalsta īpaši izveidota, pārskatāma un rentabla īstenošanas struktūra. EPP Zinātniskā padome izstrādās vispārēju zinātnisko stratēģiju un pilnībā pārzinās lēmumus par to, kāda veida pētniecība jāfinansē. Zinātniskā padome izstrādās darba programmu, lai sasniegtu EPP mērķus, pamatojoties uz turpmāk aprakstīto zinātnisko stratēģiju. Tā izstrādās vajadzīgās starptautiskās sadarbības iniciatīvas atbilstīgi savai zinātniskajai stratēģijai, tostarp informatīvos pasākumus, lai pārējās pasaules labākie pētnieki uzzinātu par EPP. Zinātniskā padome pastāvīgi uzraudzīs EPP darbību un vērtēs labākos veidus, kā sasniegt plašākus mērķus. Tā izstrādās EPP atbalsta pasākumu kopumu, lai reaģētu uz jaunām vajadzībām. EPP mērķis ir panākt izcilību savā darbībā. EPP administratīvās un personāla izmaksas attiecībā uz Zinātnisko padomi un īpaši izveidoto īstenošanas struktūru atbildīs pārskatāmai un rentablai pārvaldībai. Lai palielinātu finansējumu progresīviem pētījumiem, administra­tīvie izdevumi tiks samazināti līdz minimumam atbilstīgi summai, kas vajadzīga īstenošanai pasaules līmenī. EPP piešķirs un pārvaldīs dotācijas saskaņā ar vienkāršām procedūrām, galveno uzmanību pievēršot izcilībai, veicinot iniciatīvas un apvienojot elastīgumu ar pārskatatbildību. EPP turpinās meklēt papildu veidus, kā vienkāršot un uzlabot savas procedūras, lai nodrošinātu šo principu ievērošanu. Ņemot vērā EPP unikālo struktūru un uz zinātnes atziņām vērstas finansēšanas iestādes nozīmi, EPP darbību īstenošanu un pārvaldību pastāvīgi pārskatīs un novērtēs, pilnībā piedaloties Zinātniskajai padomei, lai vērtētu tās sasniegumus, kā arī lai pielāgotu un uzlabotu procedūras un struktūras, pamatojoties uz pieredzi. 1.1. Zinātniskā padome Lai veiktu savus uzdevumus, kas noteikti 7. pantā, Zinātniskā padome darbosies turpmāk minētajās jomās. (1) Zinātniskā stratēģija: – izveidos EPP vispārējo zinātnisko stratēģiju, ņemot vērā zinātnes iespējas un Eiropas zinātnes vajadzības; – saskaņā ar zinātnisko stratēģiju pastāvīgi nodrošinās darba programmas izstrādi un vajadzīgos pārveidojumus, tostarp uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un kritērijus, kā arī vajadzības gadījumā noteiks konkrētus tematus vai mērķgrupas (piemēram, iesācēju/jaunas grupas); (2) Zinātniskā pārvaldība, uzraudzība un kvalitātes kontrole: – ja no zinātniskā viedokļa tas ir lietderīgi, noteiks nostājas attiecībā uz to, kā īstenojami un pārvaldāmi uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, kā arī attiecībā uz novērtēšanas kritērijiem, profesionālapskates procesiem, tostarp ekspertu izvēli, noteiks profesionālapskates un priekšlikumu izvērtēšanas metodes un vajadzīgos īstenošanas noteikumus un vadlīnijas, pamatojoties uz kurām Zinātniskās padomes pārraudzībā izvēlēsies finansējamo priekšlikumu; tas pats attiecināms uz visiem jautājumiem, kas skar EPP darbību sasniegumus un ietekmi, kā arī veiktās pētniecības kvalitāti, tostarp EPP dotāciju nolīguma parauga pamatnoteikumus; – uzraudzīs darbības kvalitāti, novērtēs īstenošanu un sasniegumus, ieteiks korektīvas vai turpmākas darbības. (3) Saziņa un izplatīšana: – nodrošinās saziņu ar zinātnieku aprindām un galvenajām ieinteresētajām personām attiecībā uz EPP darbībām un sasniegumiem; – regulāri ziņos Komisijai par tās darbībām. Zinātniskā padome ir pilnīgi atbildīga par lēmumiem, kuros nosaka pētniecības jomas, kas saņems finansējumu, un garantē darbības kvalitāti no zinātniskā viedokļa. Piemērotos gadījumos Zinātniskā padome konsultēsies ar zinātniskajām, tehniskajām un akadēmiskajām aprindām. Zinātniskās padomes locekļiem par viņu veiktajiem uzdevumiem atlīdzina ar honorāru un piemērotos gadījumos ar ceļa un uzturēšanās izdevumu atmaksu. EPP priekšsēdētājs norīkojuma laiku dzīvo Briselē un lielāko daļu no tā[17] velta EPP. Viņam piešķir atalgojumu, kas līdzvērtīgs Komisijas augstākā līmeņa vadītāja atalgojumam. Zinātniskā padome no sava vidus izraugās trīs priekšsēdētāja vietniekus, kas palīdz priekšsēdētājam tās reprezentācijā un darba organizēšanā. Viņiem var būt arī Eiropas Pētniecības padomes priekšsēdētāja vietnieka tituls. Atbalsts tiks sniegts trim priekšsēdētāja vietniekiem, tādējādi nodrošinot atbilstošu vietēju administratīvo palīdzību viņu pamatdarba institūtos. 1.2. Īpaši izveidota īstenošanas struktūra Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra būs atbildīga par visiem administratīvās īstenošanas un programmas izpildes aspektiem, kas paredzēti darba programmā. Jo īpaši ar tās palīdzību īstenos vērtēšanas procedūras, profesionālapskates un atlases procesu atbilstoši Zinātniskās padomes izstrādātajai stratēģijai, kā arī dotāciju finansiālo un zinātnisko pārvaldību. Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra atbalstīs Zinātnisko padomi tās iepriekš minēto uzdevumu veikšanā, nodrošinās piekļuvi vajadzīgajiem dokumentiem un tās rīcībā esošajiem datiem, kā arī informēs Zinātnisko padomi par savām darbībām. Lai ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru nodrošinātu efektīvu sadarbību stratēģijas un darbības jautājumos, Zinātniskās padomes vadība un īpaši izveidotās īstenošanas struktūras direktors piedalīsies regulārās koordinācijas sanāksmēs. EPP pārvaldību veiks šim nolūkam pieņemts personāls, tostarp vajadzības gadījumā ierēdņi no Eiropas Savienības iestādēm, un to pienākumos ietilps tikai reālās administratīvās vajadzības, lai nodrošinātu efektīvai administrācijai vajadzīgo stabilitāti un nepārtrauktību. 1.3. Komisijas loma Lai izpildītu 6., 7. un 8. pantā noteiktos pienākumus, Komisija: – nodrošinās Zinātniskās padomes darbības nepārtrauktību un atjaunošanu, kā arī nodrošinās atbalstu pastāvīgai Identifikācijas komitejai attiecībā uz nākamo Zinātniskās padomes locekļu identifikāciju; – nodrošinās īpaši izveidotās īstenošanas struktūras nepārtrauktību, kā arī uzdevumu un pienākumu deleģēšanu, ņemot vērā Zinātniskās padomes viedokli; – iecels īpaši izveidotās īstenošanas struktūras direktoru un augstākā līmeņa vadītājus, ņemot vērā Zinātniskās padomes viedokli; – nodrošinās, ka laicīgi tiek pieņemta darba programma, nostājas par īstenošanas metodoloģiju un vajadzīgie īstenošanas noteikumi, kā paredzēts EPP noteikumos par priekšlikumu iesniegšanu un EPP dotāciju nolīguma paraugā, ņemot vērā Zinātniskās padomes nostājas; – regulāri informēs programmas komiteju par EPP darbību īstenošanu. 2. Nākotnes un jaunās tehnoloģijas Īstenojot nākotnes un jaunās tehnoloģijas (NJT) darbības, tiks precizētas dažādas intervences loģikas, sākot no pilnīgi atklātām līdz tematu, kopienu un finansējuma dažādu pakāpju strukturēšanai, ko veidos trīs pīlāri: 2.1. NJT atklātā iniciatīva: jaunu ideju veicināšana Sākuma stadijā esošu, riskantu, nākotnes prasībām atbilstošu, uz sadarbību vērstu zinātnes un tehnoloģijas pētniecības projektu kopums ir jāatbalsta, lai veiksmīgi izpētītu jaunu pamatojumu radikāli jaunām nākotnes tehnoloģijām. Tā kā šajā darbībā netiek skaidri paredzēti temati un tā nav preskriptīva, tā dod iespēju attīstīties jaunām idejām tur, kur tās rodas, vai tad, kad tās rodas, visplašākajā tematu un disciplīnu spektrā. Šādu sākotnējo ideju atbalstīšana prasa tūlītēju, uz risku vērstu un starpdisciplināru pētniecības pieeju, kas neietilpst stingri noteiktās tehnoloģiskās jomās. Lai atbalstītu nākamos zinātnes un ražošanas līderus, ir ļoti svarīgi piesaistīt un stimulēt jaunus pētniecības un inovācijas jomas dalībniekus ar augstu potenciālu, piemēram, jaunus pētniekus un augsto tehnoloģiju MVU. 2.2. NJT proaktīvā iniciatīva: jaunu tematu un kopienu atbalstīšana Jāattīsta jaunas jomas un temati, strukturējot jaunas kopienas un atbalstot pārveidojošas pētniecības tematu izstrādi un attīstību. Šās strukturējošās, uz izpēti vērstās pieejas galvenie labumi ir jaunas jomas, kas vēl nav gatavas iekļaušanai ražošanas pētniecības rīcības plānos, to attīstīšana un pētniecības kopienu strukturēšana ap šīm jomām. Tas liek virzīties no sadarbības starp dažiem pētniekiem uz projektu kopām, kurās katrs risina pētniecības temata aspektus un apmainās ar rezultātiem. 2.3. NJT pamatiniciatīvas: lielu starpdisciplīnu zinātnes un tehnoloģiju uzdevumu risināšana Šīs pētniecības iniciatīvas ir zinātnes virzītas, plaša mēroga, daudzdisciplīnu un sagrupētas ap vienojošu nākotnes prasībām atbilstošu mērķi. Tās palīdz risināt lielus zinātnes un tehnoloģiskos tehniskus uzdevumus, kam vajadzīga dažādu disciplīnu, kopienu un programmu sadarbība. Zinātniskai virzībai jānodrošina spēcīga un plaša bāze nākotnes tehnoloģiskajai inovācijai un izmantošanai ekonomikā, kā arī jauna veida labumi sabiedrībai. Visaptverošā būtība un vēriens nosaka, ka šīs iniciatīvas var realizēt tikai ar apvienotiem un pastāvīgiem centieniem (10 gadus pēc kārtas). Darbības, ko veido trīs NJT pīlāri, papildina ar plašām sakaru veidošanas un uz kopienu balstītām darbībām, lai radītu auglīgu un dinamisku Eiropas bāzi zinātnes virzītai pētniecībai nākotnes tehnoloģiju jomā. Tās izmantos, lai atbalstītu NJT darbības turpmākās tendences, veicinātu apspriešanos par jauno tehnoloģiju ietekmi un paātrinātu iedarbību. 2.4. Īpaši īstenošanas aspekti NJT padomdevēja valde nodrošinās ieinteresēto personu piedalīšanos vispārējās zinātniskās stratēģijas izstrādē, tostarp darba programmas veidošanā. NJT arī turpmāk būs uz zinātni virzītas un to pamatā ir vienkārša un efektīva īstenošanas struktūra. Pieņems vienkāršas administratīvās procedūras, lai joprojām galveno uzmanību pievērstu zinātnes virzītai tehnoloģiskās inovācijas izcilībai, veicinātu iniciatīvas un apvienotu elastīgumu ar pārskatatbildību. Lai pārbaudītu NJT pētniecības vidi (piem., portfeļa analīzei) un iesaistītu ieinteresēto personu kopienas (piem., apspriešanai), izmantos visatbilstošākās pieejas. To mērķis būs pastāvīga pilnveide un procedūru turpmākas vienkāršošanas un uzlabošanas meklējumi, lai nodrošinātu šo principu ievērošanu. Veiks NJT darbību efektivitātes un ietekmes novērtējumus, papildinot tās programmas līmenī. Ņemot vērā savu uzdevumu sekmēt zinātnes virzītu pētniecību nākotnes tehnoloģiju jomā, NJT cenšas veicināt zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas jomas pārstāvju sadarbību. Tāpēc NJT jākļūst par aktīvu un virzošu spēku, veicinot jaunu domāšanu, jaunu praksi un jaunu sadarbību. Izmantojot NJT atklāto iniciatīvu, tiek apkopotas darbības jaunu, daudzsološu ideju augšupējiem meklējumiem. Izpētot daudzas no minētajām idejām, tiek mazināta augstā riska pakāpe, ko ietver katra šāda ideja. Šo darbību galvenās īpatnības ir efektīvs laika un resursu patēriņš, zemas alternatīvās izmaksas projekta iesniedzējiem un neapšaubāma atvērtība attiecībā uz netradicionālām un starpdisciplīnu idejām. Vienkāršas un ātras, pastāvīgi atvērtas iesniegumu pieņemšanas shēmas būs paredzētas, lai meklētu jaunas, riskantas, bet daudzsološas pētniecības idejas, un ietvers virziena norādi jauniem inovācijas jomas dalībniekiem ar augstu potenciālu, piemēram, jauniem pētniekiem un augsto tehnoloģiju MVU. Papildus veidos darbības, lai aktīvi stimulētu radošu, brīvu domāšanu. NJT proaktīvā iniciatīva: šī aktivitāte regulāri aicina iesniegt priekšlikumus par vairākiem riskantiem tematiem ar augstu novatorisku potenciālu, kurus finansē tādā līmenī, ka ir iespējams atlasīt vairākus projektus. Šos projektus atbalstīs kopienas veidošanas darbības, kas veicina kopīgus pasākumus, jaunu mācību programmu un pētniecības rīcības plānu izstrādi. Tematu atlasē ņems vērā izcilību zinātnes virzītā pētniecībā nākotnes tehnoloģiju jomā, kritiskās masas radīšanas potenciālu un ietekmi uz zinātni un tehnoloģiju. Tiks īstenotas vairākas liela mēroga konkrētas iniciatīvas (NJT pamatiniciatīvas). To pamatā būs partnerība, kas dos iespēju apvienot Eiropas Savienības, valstu un privātos ieguldījumus arī līdzsvarotu pārvaldību, kura nodrošinās programmas īpašniekiem atbilstošu ietekmi, kā arī ievērojamu autonomiju un elastīgumu īstenošanas procesā, dodot iespēju pamatiniciatīvā cieši sekot plaši atbalstītam pētniecības rīcības plānam. Atlasē ņems vērā vienojošu mērķi, ietekmi, ieinteresēto personu integrāciju, vienotā pētniecības rīcības plānā paredzētos līdzekļus, kā arī atbalstu no ieinteresētajām personām un valsts/reģionālām pētniecības programmām. 3. Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības 3.1. Jaunu prasmju veicināšana, īstenojot pētnieku izcilu sākotnējo apmācību Eiropai ir vajadzīga spēcīga un radoša cilvēkresursu bāze, kuras mobilitāte nodrošināta visās valstīs un nozarēs un kura ietver pareizu prasmju kombināciju, lai radītu inovācijas un pārvērstu zināšanas un idejas ražojumos un pakalpojumos, sniedzot ekonomisku un sociālu labumu. To panāks, īpaši strukturējot un vairojot izcilību ievērojamā daļā kvalitatīvas sākotnējās apmācības, kas paredzēta pētniekiem agrīnajā profesionālās darbības posmā un doktora grāda kandidātiem dalībvalstīs un asociētajās valstīs. Nodrošinot pētniekus agrīnajā profesionālās darbības posmā ar dažādām prasmēm, kas ļaus viņiem risināt pašreizējās un nākotnes problēmas, nākamā pētnieku paaudze gūs labumu no plašām karjeras perspektīvām gan publiskajā, gan privātajā sektorā, tādējādi veicinot pētnieka karjeras pievilcīgumu jauniešu vidū. Darbību īstenos, visā Eiropas Savienībā atbalstot konkursa veidā atlasītas pētniecības apmācības programmas, ko īsteno partnerībā ar universitātēm, pētniecības institūtiem, uzņēmumiem, MVU un citiem sociālekonomiskās jomas pārstāvjiem no dažādām valstīm Eiropā un ārpus tās robežām. Atbalstīs arī atsevišķus institūtus, kas spēj nodrošināt līdzīgu bagātinošu vidi. Lai risinātu dažādās vajadzības, būs jānodrošina mērķu īstenošanas elastīgums. Veiksmīgas partnerības pārtaps pētniecības apmācības tīklos vai doktora grādos ar lietišķu ievirzi, bet atsevišķus institūtus parasti iesaistīs novatoriskās doktorantūras programmās. Šādā veidā agrīnajā profesionālās darbības posmā tiek paredzēts atbalsts jebkuras valsts labākajiem pētniekiem, kas vēlas pievienoties šīm izcilajām programmām. Šajās apmācības programmās attīstīs un paplašinās galvenās kompetences pētniecības jomā, nodrošinot pētniekus ar radošām zināšanām, uz uzņēmējdarbību vērstu redzējumu un novatoriskām prasmēm, kas atbilst darba tirgus nākotnes vajadzībām. Programmās paredzēs arī apmācības nododamu kompetenču jomā, kas ir svarīgas inovācijas radīšanai, izstrādei, komercializācijai un izplatīšanai, piemēram, komandas darbs, riska uzņemšanās, projektu vadība, standartizācija, uzņēmējdarbība, ētika, intelektuālā īpašuma tiesības, saziņa un sabiedrības iesaistīšana. 3.2. Izcilības atbalstīšana, īstenojot pārrobežu un starpnozaru mobilitāti Eiropai jābūt pievilcīgai labākajiem Eiropas un citu valstu pētniekiem. To panāks, īpaši atbalstot pievilcīgas karjeras iespējas pieredzējušiem pētniekiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā un mudinot viņus pārvietoties starp valstīm, nozarēm un disciplīnām, lai veicinātu viņu radošo un inovācijas potenciālu. Neraugoties uz valstspiederību, finansēs to daudzsološāko pieredzējušo pētnieku darbību, kas vēlas pilnveidot savas prasmes, izmantojot starpvalstu vai starptautiskas mobilitātes pieredzi. Viņus var atbalstīt dažādos karjeras posmos, tas attiecas arī uz pētniekiem visagrīnākajā profesionālās darbības posmā — tūlīt pēc doktora grāda vai līdzīgas pieredzes iegūšanas. Šie pētnieki saņems finansējumu ar nosacījumu, ka viņi pārvietosies no vienas valsts uz otru, lai paplašinātu un padziļinātu savas prasmes universitātēs, pētniecības institūtos, uzņēmumos, MVU vai pie citiem sociālekonomiskās jomas pārstāvjiem pēc viņu pašu izvēles, strādājot pie pētniecības un inovāciju projektiem, kas atbilst viņu personiskām vajadzībām un interesēm. Viņus arī mudinās pārvietoties no publiskā uz privāto sektoru vai pretēji, izmantojot atbalstu pagaidu darba vietās. Lai veicinātu zināšanu nodošanu starp sektoriem un mudinātu veidot jaunus uzņēmumus, tiks atbalstītas arī nepilnas slodzes iespējas, kas ļauj apvienot amatus gan publis­kajā, gan privātajā sektorā. Šādas pielāgotas pētniecības iespējas palīdzēs daudzsološiem pētniekiem kļūt pilnīgi neatkarīgiem un veicinās viņu karjeras attīstību gan publiskā, gan privātā sektorā. Lai pilnībā izmantotu pētnieku esošo potenciālu, atbalstīs arī iespējas atsākt karjeru pētniecības jomā pēc pārtraukuma. 3.3. Inovācijas stimulēšana, savstarpēji papildinot zināšanas Sabiedrības problēmas kļūst arvien globālākas, un pārrobežu un starpnozaru sadarbībai ir būtiska nozīme, lai minētās problēmas veiksmīgi risinātu. Tāpēc ir svarīga zināšanu un ideju apmaiņa, nododot tās no pētniecības tirgum, un to var sasniegt tikai, nodrošinot saikni starp cilvēkiem. To veicinās, atbalstot augsti kvalificēta pētniecības un inovācijas personāla elastīgu apmaiņu starp nozarēm, valstīm un disciplīnām. Ar Eiropas finansējumu atbalstīs īstermiņa pētniecības un inovācijas personāla apmaiņu starp universitātēm, pētniecības institūtiem, uzņēmumiem, MVU un citiem sociālekonomiskās jomas pārstāvjiem Eiropā, kā arī starp Eiropu un trešām valstīm, lai stiprinātu starptautisko sadarbību. Finansējums būs pieejams pētniecības un inovācijas personālam jebkurā karjeras posmā, sākot no pētniekiem visagrīnākajā profesionālās darbības posmā (absolventi) līdz pat augsta līmeņa (vadības) pētniekiem, tostarp administratīvajam un tehniskajam personālam. 3.4. Strukturālās ietekmes palielināšana, līdzfinansējot darbības Reģionālo, valstu vai starptautisko programmu stimulēšana, lai veicinātu izcilību un izplatītu Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību labāko praksi, kas ietver iespējas izmantot visas Eiropas mobilitāti pētnieku apmācības, karjeras izaugsmes un personāla apmaiņas nolūkā, palīdzēs palielināt Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību skaitlisko un strukturālo ietekmi. Tādējādi veicinās arī izcilības centru pievilcību visā Eiropā. To panāks, līdzfinansējot jaunas vai esošas reģionālas, valsts, privātas un starptautiskas programmas, lai padarītu pieejamu un nodrošinātu starptautisku, starpnozaru un starp­disciplīnu pētniecības apmācību, kā arī pētnieku un inovācijas personāla pārrobežu un starpnozaru mobilitāti jebkurā viņu karjeras posmā. Tas ļaus izmantot sinerģiju starp Eiropas Savienības darbībām un darbībām reģionālā un valsts līmenī, vēršoties pret sadrumstalotību attiecībā uz mērķiem, novērtēšanas metodēm un pētnieku darba apstākļiem. 3.5. Īpašas atbalsta un politikas darbības Lai efektīvi veiktu šo uzdevumu, ir svarīgi uzraudzīt progresu. Programma sniegs atbalstu rādītāju izstrādē un to datu analīzē, kas attiecas uz pētnieku mobilitāti, prasmēm un karjeru, nolūkā konstatēt nepilnības Marijas Kirī vārdā nosauktajās darbībās un veicināt šo darbību ietekmi. Darbības tiks īstenotas, tiecoties pēc sinerģijas un ciešas sadarbības ar politikas atbalsta darbībām, kas paredzētas pētniekiem, viņu darba devējiem un finansētājiem un tiek veiktas saskaņā ar “Iekļaujošas, novatoriskas un drošas sabiedrības” iniciatīvu. Īpašas darbības finansēs, lai atbalstītu iniciatīvas un tādējādi uzlabotu informētību par karjeras nozīmi pētniecības jomā, un izplatītu pētniecības un inovācijas rezultātus, kuri gūti, īstenojot Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību atbalstam paredzētās aktivitātes. Lai Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību ietekmi palielinātu vēl vairāk, izmantojot absolventu pakalpojumu stratēģiju, veicinās sakaru veidošanu starp Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību pētniekiem (pašreizējiem un iepriekšējiem). Tas būs gan atbalsts forumam, kas paredzēts pētnieku kontaktu veidošanai un informācijas apmaiņai, nodrošinot iespējas paplašināt sadarbību un darba iespējas, gan kopīgu pasākumu organizēšana un kolēģu iesaistīšana informatīvos pasākumos, kļūstot par Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību un Eiropas Pētniecības telpas vēstniekiem. 3.6. Īpaši īstenošanas aspekti Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības būs pieejamas apmācības un karjeras izaugsmes pasākumiem visās pētniecības un inovācijas jomās, kas atbilst Līgumā noteiktajām jomām, sākot no fundamentālajiem pētījumiem līdz pat pētījumu ieviešanai tirgū un inovācijas pakalpojumiem. Pieteikuma iesniedzēji brīvi izvēlēsies pētniecības un inovācijas jomas, kā arī nozares. Lai sekmīgi izmantotu vispasaules zināšanu bāzi, Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības būs atvērtas pētniekiem un inovācijas personālam, kā arī augstskolām, pētniecības institūtiem, uzņēmumiem un citiem sociāli ekonomiskajiem tirgus dalībniekiem visās valstīs, tostarp trešās valstīs saskaņā ar Regulā (ES) XX/2012 (Dalības noteikumos) minētajiem nosacījumiem. Īstenojot visas iepriekš aprakstītās darbības, uzmanība jāpievērš plašai uzņēmumu, īpaši MVU, kā arī citu sociāli ekonomisko tirgus dalībnieku līdzdalībai, lai nodrošinātu Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību veiksmīgu īstenošanu un ietekmi. Izmantojot visas Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības, tiek veicināta ilgtermiņa sadarbība starp augstākās izglītības un pētniecības organizācijām, kā arī privāto sektoru, ņemot vērā intelektuālo īpašuma tiesību aizsardzību. Šāda iespēja tiek saglabāta, ja tam rodas īpašas vajadzības, lai īstenotu konkrētas darbības saskaņā ar programmu un attiecībā uz konkrētām sabiedrības problēmām, pētījumu veidiem un inovācijas iestādēm vai ģeogrāfiskām vietām, lai tādējādi reaģētu uz Eiropas prasību pieaugumu prasmju, pētījumu apmācību, karjeras attīstības un zināšanu apmaiņas jomās. Lai dotācijas būtu pieejamas visiem talanta avotiem, veiks vispārējus pasākumus jebkuru ar piekļuvi dotācijām saistītu izkropļojumu novēršanai, piemēram, veicinot vienlīdzīgas iespējas visās Marijas Kirī vārdā nosauktajās darbībās un nosakot līdzdalības kritērijus, ņemot vērā dzimumu. Turklāt, īstenojot Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības, paredzēts atbalstīt pētniekus, lai viņu karjeras izaugsme kļūtu stabilāka un lai viņiem nodrošinātu atbilstošu līdzsvaru starp darbu un dzīvi, ņemot vērā viņu ģimenes stāvokli, kā arī atbalstot iespējas atsākt karjeru pētniecības jomā pēc pārtraukuma. Visiem finansējumu saņēmušajiem dalībniekiem jāapstiprina Eiropas Pētnieku hartas un Uzvedības kodeksa principi attiecībā uz atklātu pieņemšanu darbā un pievilcīgiem darba apstākļiem, kā arī tie jāpiemēro. Lai turpinātu uzlabot izplatīšanu un sabiedrības līdzdalību, Marijas Kirī vārdā nosauktajām darbībām paredzēto dotāciju saņēmējiem jāizstrādā piemērots plāns, kurā noteikti informatīvi pasākumi plašai sabiedrībai. Šo plānu vērtēs novērtēšanas procesā, kā arī projekta pārraudzības laikā. 4. Pētniecības infrastruktūras Darbību mērķis būs attīstīt Eiropas pētniecības infrastruktūras līdz 2020. gadam un pēc tam, veicinot to inovācijas potenciālu un cilvēkkapitālu, kā arī stiprinot Eiropas politiku. Tiks īstenota koordinācija ar kohēzijas fondu avotiem, tādējādi nodrošinot sinerģiju un saskanīgu pieeju pētniecības infrastruktūru attīstībai. 4.1. Eiropas pētniecības infrastruktūras izstrāde līdz 2020. gadam un vēlāk 4.1.1. Jaunu pasaules līmeņa pētniecības infrastruktūru attīstīšana[18] Mērķis ir nodrošināt Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas forumā (European Strategy Forum on Research Infrastructures, ESFRI) noteikto pētniecības infrastruktūru un citu pasaules līmeņa pētniecības infrastruktūru īstenošanu, ilgtermiņa ilgtspējīgumu un efektīvu darbību, kas palīdzēs Eiropai reaģēt uz lielajām problēmām zinātnē, rūpniecības nozarē un sabiedrībā. Šis mērķis īpaši attieksies uz tām infrastruktūrām, ar kurām veido vai ir izveidota to pārvaldība, piemēram, pamatojoties uz Eiropas Pētniecības infrastruktūras konsorciju (European Research Infrastructure Consortium, ERIC) vai jebkuru līdzvērtīgu struktūru Eiropas vai starptautiskā līmenī. Ar Eiropas Savienības finansējumu pēc vajadzības veicinās: (a) nākamo infrastruktūru sagatavošanas posmu (piem., sīki izstrādātus izveides plānus, juridiskus pasākumus, daudzgadu plānošanu); (b) īstenošanas posmu (piem., pētniecību un attīstību, kā arī inženiertehniskus darbus kopā ar rūpniecības nozares pārstāvjiem un lietotājiem, reģionālo sadarbības struktūru attīstību, lai nodrošinātu līdzsvarotāku Eiropas Pētniecības telpas attīstību); un/vai (c) darbības posmu (piem., piekļuvi, datu apstrādi, informatīvos pasākumus, apmācības un starptautiskās sadarbības pasākumus). Šī darbība paredzēta arī, lai atbalstītu jaunu pētniecības infrastruktūru projektēšanas pētījumus, izmantojot augšupēju pieeju. 4.1.2. Pašreizējo Eiropas nozīmes valsts pētniecības infrastruktūru integrācija un pieejamības nodrošināšana Mērķis ir atvērt valstu pētniecības infrastruktūras visiem Eiropas pētniekiem gan no akadēmiskās vides, gan rūpniecības nozares un nodrošināt to optimālu izmantojumu un kopīgu attīstību. Eiropas Savienība sniegs atbalstu tādu tīklu nodrošināšanai, kas Eiropas mērogā apvienos un integrēs būtiskas valstu pētniecību infrastruktūras. Tiks nodrošināts finansējums, lai īpaši veicinātu pētnieku starptautisku un virtuālu piekļuvi, kā arī infrastruktūru nodrošināto pakalpojumu harmonizāciju un uzlabošanu. Minētais atbalsts būtu vajadzīgs apmēram simts šādiem tīkliem un no piekļuves šīm struktūrām labumu varētu gūt apmēram 20 000 pētnieku gadā. 4.1.3. Uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (IKT) balstītu e-infrastruktūru izstrāde, ieviešana un darbība[19] Mērķis ir līdz 2020. gadam izveidot vienotu un atvērtu Eiropas telpu pētniecībai tiešsaistē, kur pētnieki varēs izmantot vismodernākos, visuresošus un drošus pakalpojumus tīklu veidošanai un skaitļošanai, kā arī vienotu un atklātu piekļuvi e-zinātnes videi un globālajiem datu resursiem. Lai sasniegtu šo mērķi, atbalstu piešķirs: globāliem pētniecības un izglītības tīkliem, kas pēc pieprasījuma nodrošina modernus, standartizētus un izmērāmus starpdomēnu pakalpojumus; tīkla un mākoņa infrastruktūrām, kuras nodrošina gandrīz neierobežotu skaitļošanas un datu apstrādes spēju; jaudīgas skaitļošanas tehnikas ekosistēmai, kas tuvojas eksa-pakāpei; programmatūras un pakalpojumu infrastruktūrai, piemēram, simulācijai un vizualizācijai; reāllaika sadarbības instrumentiem; un savietojamai, atvērtai un drošai zinātnisko datu infrastruktūrai. 4.2. Pētniecības infrastruktūru inovācijas potenciāla un cilvēkkapitāla veicināšana 4.2.1. Pētniecības infrastruktūru inovācijas potenciāla izmantošana Mērķis ir stimulēt potenciālu inovācijas veicināšanā gan pašās infrastruktūrās, gan arī to piegādātāju un lietotāju nozarēs. Tāpēc nodrošinās atbalstu (a) pētniecības un attīstības partnerībām ar rūpniecības nozari nolūkā attīstīt Eiropas Savienības jaudu un rūpniecisko piegādi tādās augsto tehnoloģiju jomās kā zinātniskie instrumenti vai IKT; (b) pirmskomercializācijas iepirkumu, ko nolūkā veicināt inovācijas un darboties kā agrīnie tehnoloģiju adaptētāji īstenos pētniecības infrastruktūru tirgus dalībnieki; (c) lai stimulētu pētniecības infrastruktūru izmantošanu rūpniecībā (piem., eksperimentālās testēšanas iekārtas vai uz zināšanām balstīti centri); un (d) lai veicinātu pētniecības infrastruktūru integrēšanu vietējās, reģionālās un globālās inovācijas ekosistēmās. Eiropas Savienības darbībās paredzēts arī sekmēt pētniecības infrastruktūru un īpaši e-infrastruktūru izmantošanu sabiedrisko pakalpojumu, sabiedriskās inovācijas, kultūras un izglītības jomās. 4.2.2. Pētniecības infrastruktūru cilvēkkapitāla stiprināšana Pētniecības infrastruktūru sarežģītība un vajadzība izmantot visu to potenciālu mudina vadītājus, inženierus un tehniķus, kā arī lietotājus apgūt atbilstošas prasmes. Ar Eiropas Savienības finansējumu atbalstīs to darbinieku apmācību, kas vada Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūras un nodrošina to darbību, personāla un labākās prakses apmaiņu šajās struktūrās, kā arī atbilstošu cilvēkresursu nodrošinājumu galvenajās jomās, tostarp īpašu mācību programmu izveidi. 4.3. Eiropas pētniecības infrastruktūras politikas un starptautiskās sadarbības stiprināšana 4.3.1. Eiropas pētniecības infrastruktūras politikas stiprināšana Mērķis ir izmantot sinerģijas starp valsts un Eiropas Savienības iniciatīvām, izveidojot partnerības starp attiecīgajiem politikas veidotājiem un finansēšanas iestādēm (piem., ESFRI, e-infrastruktūras refleksijas grupu (e-IRG), EIROForum organizācijām, valsts pārvaldes iestādēm), pilnveidot komplementaritātes un sadarbību starp pētniecības infrastruktūrām un darbībām, ar ko īsteno citas Eiropas Savienības politikas (piemēram, reģionālo, kohēzijas, nozares, veselības aizsardzības, nodarbinātības vai attīstības politiku), kā arī nodrošināt koordināciju starp dažādiem Eiropas Savienības finansējuma avotiem. Ar Eiropas Savienības darbībām atbalstīs arī pētniecības infrastruktūru apsekojumu, uzraudzību un novērtējumu Eiropas Savienības līmenī, kā arī attiecīgās politikas izpēti un saziņas uzdevumus. 4.3.2. Stratēģiskās starptautiskās sadarbības veicināšana Mērķis ir veicināt globālo pētniecības infrastruktūru attīstību, t. i., to pētniecības infrastruktūru attīstību, kam vajadzīgs finansējums un vienošanās globālā mērogā. Mērķis ir arī veicināt Eiropas infrastruktūru sadarbību ar infrastruktūrām ārpus Eiropas, nodrošinot to globālo savstarpējo izmantojamību un sasniedzamību, kā arī censties panākt starptautiskas vienošanās par savstarpēju izmantošanu, atvērtību vai infrastruktūru līdzfinansēšanu. Šajā sakarā vērā tiks ņemtas augstāko amatpersonu Karnegī grupas rekomendācijas par pasaules pētniecības infrastruktūrām. Tāpat uzmanība tiks pievērsta atbilstošas Eiropas Savienības līdzdalības nodrošināšanai koordinācijā ar tādām starptautiskām organizācijām kā ANO vai ESAO. 4.4. Īpaši īstenošanas aspekti Īstenošanas posmā notiks apspriedes ar ekspertu grupām, kā arī ar ieinteresētajām personām un padomdevēju iestādēm, kā ESFRI un e-IRG. Īstenošana notiks, izmantojot trīspusēju pieeju, proti, augšupēju pieeju, kad nav precīzi zināms projektu saturs un partnerība; mērķtiecīgu pieeju, kad ir skaidri noteiktas attiecīgās īpašās pētniecības infrastruktūras un/vai kopienas; un nosauktu saņēmēju pieeju, piemēram, kad infrastruktūras pārvaldītājam (pārvaldītāju konsorcijam) tiek nodrošināts ieguldījums darbības izmaksās. Pēdējo divu darbību mērķi tiks īstenoti, veicot konkrētas to darbības un vajadzības gadījumā īstenojot pasākumus, kas minēti pie pirmās darbības. II daļa Vadošā loma rūpniecībā 1. Vadošā loma pamata un rūpniecisko tehnoloģiju jomā Vispārīgi Sekmīga pamata tehnoloģiju pārvaldība un izmantošana Eiropas rūpniecībā ir viens no galvenajiem faktoriem, kas palīdzēs stiprināt Eiropas produktivitāti un inovāciju kapacitāti un nodrošinās Eiropas ekonomikas progresivitāti, ilgtspējīgumu un konkurētspēju, kā arī pasaulē vadošo lomu augsto tehnoloģiju pielietojuma nozarē un spēju rast unikālus risinājumus sabiedrības problēmām. Inovācijas darbības tiks apvienotas ar darbībām pētniecības un attīstības jomā, kas būt neiztrūkstoša finansējuma daļa. Integrēta pieeja galvenajām pamattehnoloģijām Būtiska daļas “Vadošā loma pamata un rūpnieciskās tehnoloģijās” sastāvdaļa ir galvenās pamattehnoloģijas (KET), kas pazīstamas kā mikro- un nanoelektronika, fotonika, nanotehnoloģijas, biotehnoloģijas, progresīvie materiāli un progresīvās ražošanas sistēmas.[20] Daudzi inovatīvi produkti vienlaikus ietver vairākas no šīm tehnoloģijām kā atsevišķas vai integrētas daļas. Lai gan katra tehnoloģija piedāvā tehnoloģiskās inovācijas, kopējais labums no vairāku pamattehnoloģiju apkopošanas var radīt arī tehnoloģiskus šķēršļus. Transversālu svarīgu pamattehnoloģiju izmantošana veicinās produktu konkurētspēju un ietekmi. Tāpēc tiks izmantota šo tehnoloģiju mijiedarbība. Atbalsts tiks paredzēts apjomīgām izmēģinājumu līnijām un demonstrētāju produktiem. Tas ietvers transversālas darbības, kas sasaista un integrē vairākas atsevišķas tehnoloģijas, kuras radušās tehnoloģiju validācijas procesā rūpnieciskā vidē pilnīgai un kvalificētai sistēmai, kas ir sagatavota tirgum. Spēcīga privātā sektora iesaistīšanās šādās darbībās būs svarīgs priekšnoteikums, tāpēc īstenošana lielā mērā notiks ar publiskā un privātā sektora partnerību starpniecību. Šādā apjomā, caur specializētu pārvaldības struktūru, tiks izstrādāta kopīga darba programma transversāliem KET pasākumiem. Ņemot vērā tirgus vajadzības un sabiedrības problēmu risināšanas prasības, tās mērķis būs sniegt ģeneriskus KET blokus dažādām piemērošanas jomām, ieskaitot sabiedrības problēmu risināšanu. Īpaši īstenošanas aspekti Inovācijas darbības ietvers individuālo tehnoloģiju integrāciju, kapacitātes demonstrējumus nolūkā ražot un piegādāt inovatīvus produktus un pakalpojumus, lietotāju un patērētāju izmēģinājumus nolūkā pierādīt tehnisko un saimniecisko pamatojumu, kā arī pievienoto vērtību, un liela mēroga demonstrējumus nolūkā veicināt pētījumu rezultātu izmantošanu tirgū. Tiks integrētas dažādas individuālas tehnoloģijas, kā rezultātā rūpnieciskā vidē tiks validēta tehnoloģija pabeigtai un kvalificētai sistēmai, kas ir gatava tirgum. Viens no šādu darbību veiksmīgas īstenošanas priekšnoteikumiem ir spēcīga privātā sektora iesaistīšanās, īpaši ar publiskā un privātā sektora partnerību starpniecību. Īstenojot pieprasījuma darbības, tiks papildus veicinātas pētniecības un inovācijas iniciatīvu tehnoloģijas. Šīs darbības ietver pēc iespējas sekmīgāku valsts inovāciju iepirkumu, atbilstošu tehnisko standartu izstrādi, privātos pieprasījumus un lietotāju iesaistīšanu nolūkā radīt inovācijām draudzīgākus tirgus. Attiecībā uz nanotehnoloģijām un īpaši biotehnoloģijām saistīšanās ar ieinteresētajām personām un sabiedrību vispār vairos izpratni par ieguvumiem un riskiem. Drošības novērtējums un vispārējo risku pārvaldība šo tehnoloģiju izmantojumā tiks sistemātiski vērtēta. Īstenojot šīs darbības, tiks sniegts papildu atbalsts pētniecības un inovācijas darbībām pamattehnoloģiju jomā, ko viedo specializācijas stratēģiju ietvarā var nodrošināt valstu vai reģionālās iestādes saskaņā ar kohēzijas politikas fondiem. Stratēģiskās starptautiskās sadarbības iniciatīvas tiks īstenotas abpusēji interesantās jomās un dos labumu ar galvenajām partnervalstīm. Attiecībā uz pamattehnoloģijām un rūpnieciskajām tehnoloģijām īpaša, bet ne ekskluzīva vērība tiek veltīta turpmāk minētajam: – globālu standartu izveidei; – traucēkļu izskaušanai rūpniecības izmantošanā un tirdzniecības noteikumiem; – uz nanotehnoloģijām un biotehnoloģijām balstītu produktu drošībai; – materiālu un metožu izstrādei, lai samazinātu enerģijas un resursu patēriņu; – nozares virzītām starptautiskās sadarbības iniciatīvām ražošanas kopienā; kā arī – sistēmu savstarpējai izmantojamībai. 1.1. Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) Vairāki darbību virzieni tiks īstenoti attiecībā uz IKT vadošās lomas izaicinājumiem rūpniecībā un tehnoloģiju jomā, un tie attieksies uz vispārējām IKT pētniecības un inovāciju programmām, tostarp īpaši: 1.1.1. Jauna komponenšu un sistēmu paaudze: progresīvās un viedās iegultās komponentes un sistēmas Mērķis ir uzturēt un nostiprināt Eiropas vadošo lomu tehnoloģiju jomā saistībā ar viedām iegultām komponentēm un sistēmām. Tas attiecas arī uz mikro-nano-biosistēmām, organisko elektroniku, lielu teritoriju integrāciju, pamata tehnoloģijām lietiskajam internetam (IoT)[21], tostarp platformām, ar ko atbalsta progresīvo pakalpojumu nodrošināšanu, viedām integrētām sistēmām, sistēmu sistēmām, kā arī komplekso sistēmu inženieriju. 1.1.2. Nākamās paaudzes skaitļošana: progresīvas skaitļošanas sistēmas un tehnoloģijas Mērķis ir sagādāt Eiropas aktīvus procesoru un sistēmu arhitektūrā, apvienoto un datu lokalizācijas tehnoloģijām, mākoņdatošanai, paralēlajai skaitļošanai un simulācijas programmatūrām visos skaitļošanas tirgus segmentos. 1.1.3. Nākotnes internets: infrastruktūras, tehnoloģijas un pakalpojumi Mērķis ir nostiprināt Eiropas rūpniecības nozares konkurētspēju nākamās paaudzes interneta izstrādē, pārvaldībā un veidošanā, ar ko pakāpeniski tiks aizvietots pašreizējais tīmeklis, fiksētie un mobilie tīkli un pakalpojumu infrastruktūras, kā arī nodrošināt triljoniem ierīču (IoT) savstarpējo saistību starp vairākiem operatoriem un domēniem, kā rezultātā tiks izmainīts mūsu saziņas veids, piekļuve informācijai un zināšanu izmantošanas process. Tas skar pētniecības un inovācijas jomu attiecībā uz tīkliem, programmatūru un pakalpojumiem, kā arī uz kiberdrošību, privātumu un uzticēšanos, saziņu bezvadu tīklos[22] un visiem optiskajiem tīkliem, iegremdētiem interaktīviem multimedijiem, kā arī nākotnes pieslēgtiem uzņēmumiem. 1.1.4. Satura tehnoloģijas un informācijas pārvaldība: IKT digitālam saturam un radošumam Mērķis ir nodrošināt profesionāļiem un iedzīvotājiem jaunus instrumentus, lai viņi varētu radīt, izmantot un uzglabāt visa veida digitālo saturu jebkurā valodā, kā arī modelēt, analizēt un vizualizēt liela apjoma datus, tostarp saistītos datus. Tas skar jaunas tehnoloģijas valodām, mācībām, mijiedarbībai, digitālai uzglabāšanai, piekļuvei saturam un analītikai, kā arī inteliģentas informācijas pārvaldības sistēmas, kuru pamatā ir progresīvā datizrace, datormācīšanās, statistiskā analīze un vizuālās skaitļošanas tehnoloģijas. 1.1.5. Progresīvās saskarnes un roboti: robotika un viedā telpa Mērķis ir nostiprināt Eiropas vadošo lomu zinātniskajā un rūpnieciskajā jomā attiecībā uz rūpniecisko un pakalpojumu robotiku, kognitīvajām sistēmām, progresīvajām saskarnēm un viedajām telpām, kā arī jutīgām mašīnām, pamatojoties uz labākiem skaitļošanas un tīklu veidošanas rezultātiem un progresu attiecībā uz spēju izstrādāt sistēmas, kas var mācīties, pielāgoties un reaģēt. 1.1.6. Mikro- un nanoelektronika un fotonika Mērķis ir izmantot Eiropas izcilību galvenajās pamattehnoloģijās un veicināt tās rūpniecības nozares konkurētspēju un vadošo lomu tirgū. Darbības ietvers arī pētniecības un inovācijas darbības dizaina jomā, progresīvus procesus, ražošanas izmēģinājuma līnijas, saistītās ražošanas tehnoloģijas un demonstrējuma darbības nolūkā validēt tehnoloģiju attīstību un inovatīvus uzņēmējdarbības modeļus. Paredzēts, ka šie seši galvenie darbību virzieni aptvers visu vajadzību spektru. Darbības aptvertu vadošo lomu rūpniecības nozarē vispārējos IKT balstītos risinājumos, produktos un pakalpojumos, kas nepieciešami, lai atrisinātu sabiedrības problēmas, kā arī uz pielietojumu vērstās IKT pētniecības un inovācijas programmās, kas tiks veicinātas vienlaikus ar attiecīgām sabiedrības problēmām. Tāpat katrā no sešiem minētajiem lielajiem darbības virzieniem ietilpst ar IKT saistītas pētniecības infrastruktūras, piemēram, dzīvā laboratorija liela mēroga eksperimentiem un infrastruktūras pamata galvenajām pamattehnoloģijām, un to integrācija progresīvos produktos un inovatīvās viedās sistēmās, tostarp aprīkojums, rīki, atbalsta pakalpojumi, tīras telpas un pieeja prototipu sagatavošanas lietuvēm. 1.2. Nanotehnoloģijas 1.2.1. Nākamās paaudzes nanomateriālu, nanoierīču un nanosistēmu izstrāde Zināšanu attīstība un integrēšana dažādu zinātnisko disciplīnu krustcelēs, tādējādi nodrošinot to, ka būtiski jauni produkti garantē ilgtspējīgus risinājumus daudzās dažādās nozarēs. 1.2.2. Droša nanotehnoloģiju attīstīšana un pielietošana Zinātniskās informācijas vairošana par nanotehnoloģiju iespējamo ietekmi uz veselību vai vidi, tādējādi nodrošinot proaktīvu, zinātniski pamatotu nanotehnoloģiju pārvaldību, kā arī validētu zinātnisko rīku un platformu nodrošināšana apdraudējuma, iedarbības un risku novērtēšanai un pārvaldībai visā nanomateriālu un nanosistēmu dzīves cikla laikā. 1.2.3. Nanotehnoloģiju sociālās dimensijas attīstīšana Nanotehnoloģiju izmantošanai nepieciešamo cilvēku un fizisko infrastruktūru vajadzību apmierināšana un galvenās uzmanības pievēršana nanotehnoloģiju pārvaldībai sabiedriskā labuma nodrošināšanai. 1.2.4. Efektīva nanomateriālu, komponenšu un sistēmu sintēze un ražošana Galvenās uzmanības pievēršana jaunām elastīgām, mērāmām un atkārtojamām vienību darbībām, jauno un pašreizējo procesu gudrai integrācijai, kā arī palielināšanai, tādējādi nodrošinot produktu un daudzfunkcionālu iekārtu masveida ražošanu, kas garantē efektīvu zināšanu pāradresāciju rūpnieciskajās inovācijās. 1.2.5. Kapacitātes veicināšanas tehniku, mērīšanas metožu un aprīkojuma izstrāde Galvenās uzmanības pievēršana pamattehnoloģijām, ar ko atbalsta kompleksu nanomateriālu un nanosistēmu izstrādi un ieviešanu tirgū, tostarp vielas raksturošanu un ietekmēšanu nanomērogā, modelēšanu, skaitļošanas plānošanu un progresīvo inženieriju atomu līmenī. 1.3. Progresīvie materiāli 1.3.1. Transversālu un pamata materiālu tehnoloģijas Funkcionālo materiālu un daudzfunkcionālo materiālu, piemēram, pašlabojošo vai bioloģiski saderīgu materiālu un strukturālu materiālu izpēte inovācijas nodrošināšanai visās rūpniecības nozarēs un īpaši augstvērtīgos tirgos. 1.3.2. Materiālu izstrāde un pārveidošana Pētniecības un attīstības darbības nolūkā nodrošināt efektīvu un ilgtspējīgu palielinājumu, lai garantētu nākotnes produktu rūpniecisku ražošanu, piemēram, metālrūpniecībā vai ķīmiskajā rūpniecībā. 1.3.3. Materiālu komponenšu pārvaldība Pētniecības un attīstības darbības jaunu un inovatīvu tehniku un sistēmu nodrošināšanai, savienošanai, pievienošanai, atšķiršanai, montāžai, pašmontāžai, kā arī demontāžai, izjaukšanai un dekonstrukcijai. 1.3.4. Materiāli ilgtspējīgai rūpniecības nozarei Jaunu produktu un pielietojumu attīstīšana, kā arī jaunas patērētāju uzvedības veicināšana, ar ko samazina pieprasījumu pēc enerģijas un veicina ražošanu ar zemu oglekļa dioksīda emociju līmeni; turklāt procesa intensifikācija, pārstrāde, attīrīšana un materiāli ar augstu pievienoto vērtību no atkritumiem un pārražošanas. 1.3.5. Materiāli radošajām nozarēm Dizaina pielietošana un saplūstošu tehnoloģiju attīstīšana nolūkā radīt jaunas uzņēmējdarbības iespējas, tostarp to Eiropas materiālu saglabāšana, kuriem piemīt vēsturiska vai kultūras vērtība. 1.3.6. Metroloģija, raksturošana, standartizācija un kvalitātes kontrole Tādu tehnoloģiju veicināšana kā, piemēram, raksturošana, nesagraujoša novērtēšana un rezultātu prognozējoša modelēšana progresam materiālu zinātnē un inženierijā. 1.3.7. Materiālu izmantojuma optimizācija Pētniecības un attīstības darbības, kas īstenotas nolūkā izpētīt alternatīvus veidus materiālu un inovatīvu uzņēmējdarbības modeļu pieejas izmantošanai. 1.4. Biotehnoloģija 1.4.1. Transversālu biotehnoloģiju kā nākotnes inovāciju virzītājspēka veicināšana Mērķis ir likt pamatu tam, lai Eiropas rūpniecības nozare arī vidējā termiņā un ilgtermiņā saglabātu tās statusu kā inovāciju pioniere. Tas ietver jaunu instrumentu, piemēram, sintētiskās bioloģijas, bioinformātikas un sistēmu bioloģijas attīstību, kā arī konverģences ar citām pamattehnoloģijām izmantošanu, piemēram, ar nanotehnoloģijām (piem., bionanotehnoloģijas) un IKT (piem., bioelektronika). Šīs un citas transversālās jomas ir atbilstoši jāmēra, īstenojot pētniecības un attīstības darbības, lai tādējādi veicinātu efektīvu pārvietošanu un īstenošanu jaunos pielietojumos (medikamentu padeves sistēmās, biosensoros, bioshēmas, utt.). 1.4.2. Uz biotehnoloģiju balstīti rūpnieciskie procesi Mērķis ir divkāršs, proti, no vienas puses, Eiropas rūpniecības nozarei (piem., ķīmiskā, veselības, ieguves, enerģētikas, papīra masas un papīra, tekstiliju, cietes, pārtikas apstrādes rūpniecības nozarei) ir jānodrošina iespēja izstrādāt jaunus produktus un attīstīt procesus, kas atbilst rūpniecības un sabiedrības prasībām, kā arī iespēja nodrošināt konkurētspējīgas un uzlabotas uz biotehnoloģiju balstītas alternatīvas pašreizējo alternatīvu aizstā