P8_TC1-COD(2018)0152

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/… ar ko groza īsteno Vīzu informācijas sistēmas reformu, grozot Regulu (EK) Nr. 767/2008, Regulu (EK) Nr. 810/2009, Regulu (ES) 2017/2226, Regulu (ES) 2016/399, Regulu XX/2018 [Sadarbspējas regula] un Lēmumu 2004/512/EK un atceļ Padomes Lēmumu 2008/633/TI [Gr. 1]

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 16. panta 2. punktu, 77. panta 2. punkta a), b), d) un e) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta d), e) un g) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

(1) Vīzu informācijas sistēma (VIS) tika izveidota ar Padomes Lēmumu 2004/512/EK (4) kā tehnoloģisks risinājums vīzu datu apmaiņai starp dalībvalstīm. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 (5) noteica VIS mērķi, darbības virzienus un atbildību, kā arī nosacījumus un procedūras īstermiņa vīzu datu apmaiņai starp dalībvalstīm, lai atvieglotu īstermiņa vīzu pieteikumu un ar tiem saistīto lēmumu izskatīšanu. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 810/2009 (6) tika paredzēti noteikumi, kā VIS reģistrē biometriskus identifikatorus. Padomes Lēmumā 2008/633/TI (7) tika paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstu izraudzītās iestādes un Eiropols var iegūt piekļuvi VIS konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. VIS sāka darbību 2011. gada 11. oktobrī (8) , un laikposmā no 2011. gada oktobra līdz 2016. gada februārim tā pakāpeniski tika ieviesta visu dalībvalstu konsulātos visā pasaulē. [Gr. 2]

(2) VIS kopējie mērķi ir uzlabot kopējās vīzu politikas īstenošanu, konsulāro sadarbību un konsultācijas starp centrālajām vīzu iestādēm, atvieglojot datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar pieteikumiem un ar tiem saistītajiem lēmumiem, ar mērķi atvieglot vīzu pieteikumu procedūru; novērst “tirgošanos ar vīzām”; atvieglot cīņu pret identitātes viltošanu; atvieglot pārbaudes ārējo robežu šķērsošanas vietās un dalībvalstu teritorijā; palīdzēt identificēt personas, kas, iespējams, neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem par ieceļošanu, atrašanos vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā; atvieglot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 604/2013 (9) piemērošanu un veicināt draudu novēršanu dalībvalstu iekšējai drošībai.

(3) Komisijas 2016. gada 6. aprīļa paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas” (10) ir izklāstīta nepieciešamība ES nostiprināt un uzlabot savas IT sistēmas, datu arhitektūru un informācijas apmaiņu robežu pārvaldības, tiesībaizsardzības un terorisma apkarošanas jomā, kā arī uzsvērta nepieciešamība uzlabot IT sistēmu sadarbspēju. Paziņojumā arī tika identificēta nepieciešamība novērst informācijas trūkumus, tostarp attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir ilgtermiņa vīza , ņemot vērā to, ka 21. pants Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, paredz tiesības brīvi pārvietoties nolīguma dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, ieviešot šo valstu izdoto uzturēšanās atļauju un ilgtermiņa vīzu savstarpēju atzīšanu. Tāpēc Komisija veica divus pētījumus: pirmajā priekšizpētē (11) tika secināts, ka repozitorija izstrāde būtu tehniski pamatota un ka labākais tehniskais risinājums būtu VIS struktūras atkārtota izmantošana, savukārt otrajā pētījumā (12) tika veikta nepieciešamības un proporcionalitātes analīze, secinot, ka VIS darbības jomas paplašināšana iepriekš minēto dokumentu ietveršanai būtu nepieciešama un proporcionāla . [Gr. 3]

(4) Padome 2016. gada 10. jūnijā atbalstīja Ceļvedi ar mērķi uzlabot informācijas apmaiņu un informācijas pārvaldību (13) . Lai risinātu pašreizējo informācijas trūkumu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem izdotajiem dokumentiem, Padome aicināja Komisiju apsvērt dalībvalstu izdoto uzturēšanās atļauju un ilgtermiņa vīzu centrālā reģistra izveidi, lai glabātu informāciju par šiem dokumentiem, tostarp par to derīguma termiņiem un iespējamo anulēšanu. 21. pants Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, paredz tiesības brīvi pārvietoties nolīguma dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, ieviešot šo valstu izdoto uzturēšanās atļauju un ilgtermiņa vīzu savstarpēju atzīšanu. [Gr. 4]

(5) Padomes 2017. gada 9. jūnija secinājumos par turpmāko virzību ar mērķi uzlabot informācijas apmaiņu un nodrošināt ES informācijas sistēmu sadarbspēju (14) Padome atzina, ka varētu būt nepieciešami jauni pasākumi, lai robežu pārvaldības un tiesībaizsardzības jomā aizpildītu pašreizējos informācijas trūkumus, kas attiecas uz ilgtermiņa vīzu un uzturēšanās atļauju turētāju veikto robežšķērsošanu. Padome aicināja Komisiju prioritārā kārtā veikt priekšizpēti par tāda centrāla ES repozitorija izveidi, kurā būtu informācija par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām. Pamatojoties uz to, Komisija veica divus pētījumus: pirmajā priekšizpētē (15) tika secināts, ka repozitorija izstrāde būtu tehniski pamatota un ka labākais tehniskais risinājums būtu VIS struktūras atkārtota izmantošana, savukārt otrajā pētījumā (16) tika veikta nepieciešamības un proporcionalitātes analīze, secinot, ka VIS darbības jomas paplašināšana minēto dokumentu ietveršanai būtu nepieciešama un proporcionāla. [Gr. 5]

(6) Komisijas 2017. gada 27. septembra Paziņojumā par Eiropas programmas migrācijas jomā īstenošanu (17) tika minēts, ka ES kopējā vīzu politika ir ne vien nozīmīgs instruments tūrisma un darījumdarbības veicināšanai, bet arī būtisks instruments, lai novērstu drošības riskus vai neatbilstīgas migrācijas riskus ES. Komisija atzina, ka kopējo vīzu politiku nepieciešams turpmāk pielāgot pastāvošajām problēmām, ņemot vērā jaunos informācijas tehnoloģiju risinājumus un līdzsvarojot ieguvumus no atvieglota vīzu režīma vai bezvīzu režīma ar uzlabotu migrācijas, drošības un robežu pārvaldību. Komisija norādīja, ka vīzu informācijas sistēmas tiesiskais regulējums tiks pārskatīts ar mērķi vēl vairāk uzlabot vīzu izsniegšanas procedūras, tostarp attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar datu aizsardzību, un iespējām tiesībaizsardzības iestādēm piekļūt sistēmai, kā arī paplašināt VIS izmantošanu, paredzot jaunas kategorijas un datu izmantošanu, un pilnībā izmantot sadarbspējas instrumentus.

(7) Komisijas 2018. gada 14. marta Paziņojumā par kopējās vīzu politikas pielāgošanu jauniem izaicinājumiem (18) tika atkārtoti apstiprināts, ka VIS tiesiskais regulējums tiks pārskatīts kā daļa no plašāka pārdomu procesa par informācijas sistēmu sadarbspēju.

(8) Pieņemot Regulu (EK) Nr. 810/2009, tika atzīts, ka, pamatojoties uz Komisijas uzraudzībā veikta pētījuma rezultātiem, vēlākā posmā būs jārisina problēmas, kas saistītas ar 12 gadu vecumu nesasniegušu bērnu pirkstu nospiedumu pietiekamu ticamību identifikācijas un pārbaudes vajadzībām, jo īpaši tas, kā līdz ar vecumu mainās pirkstu nospiedumi. Kopīgā pētniecības centra 2013. gadā veiktā pētījumā (19) tika secināts, ka 6–12 gadus vecu bērnu pirkstu nospiedumus ir iespējams atpazīt pietiekami precīzi, ja pastāv zināmi nosacījumi. 2017. gada decembrī citā pētījumā (20) tika apstiprināti šie konstatējumi un sniegts dziļāks ieskats novecošanas ietekmē uz pirkstu nospiedumu kvalitāti. Pamatojoties uz šiem pētījumiem, Komisija 2017. gadā veica papildu pētījumu, kur izvērtēja nepieciešamību un samērīgumu samazināt līdz sešiem gadiem vecumu, no kura vīzu procedūrā bērniem ņem pirkstu nospiedumus. Pētījumā (21) tika secināts, ka tā vecuma samazināšana, no kura ņem pirkstu nospiedumus, palīdzētu labāk sasniegt VIS mērķus, jo īpaši atvieglotu identitātes viltošanas apkarošanu un pārbaudes ārējās robežas šķērsošanas vietās, kā arī varētu radīt papildu ieguvumus, jo tiktu pastiprināta bērnu tiesību pārkāpumu novēršana un apkarošana, proti, dota iespēja identificēt/pārbaudīt identitāti trešo valstu valstspiederīgo bērniem, kas ir atrasti Šengenas teritorijā situācijā, kurā to tiesības varētu būt vai ir tikušas pārkāptas (piem., bērniem, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, pazudušiem bērniem un nepavadītiem nepilngadīgajiem, kas lūdz patvērumu). Tajā pašā laikā bērni ir īpaši neaizsargāta grupa, un īpašu kategoriju datu, piemēram, pirkstu nospiedumu, vākšanai no viņiem būtu jāpiemēro stingrāki drošības pasākumi un ierobežojums attiecībā uz nolūkiem, kādiem šos datus var izmantot situācijās, kad tas ir bērna interesēs, tostarp ierobežojot datu glabāšanas ilgumu. Otrajā pētījumā turklāt tika konstatēts, ka to personu pirkstu nospiedumi, kuru vecums pārsniedz 70 gadus, ir zemas kvalitātes un vidējas precizitātes. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, apmainoties ar paraugpraksi, un jānovērš minētie trūkumi. [Gr. 6]

(9) Bērna intereses ir dalībvalstu galvenais apsvērums attiecībā uz visām šajā regulā paredzētajām procedūrām. Bērna labjutību, drošumu un drošību, kā arī bērna uzskatus ņem vērā un pienācīgi ievēro atbilstīgi viņa vecumam un brieduma pakāpei. VIS ir īpaši nozīmīga, ja pastāv risks, ka bērns ir cilvēku tirdzniecības upuris.

(10) Dati, ko sniedz personas, kuras iesniedz pieteikumu īstermiņa vīzas saņemšanai, būtu jāapstrādā VIS, lai izvērtētu, vai pieteikuma iesniedzēja ieceļošana Savienībā varētu radīt Savienībā apdraudējumu sabiedriskajai drošībai vai sabiedrības veselībai, kā arī izvērtētu pieteikuma iesniedzēja neatbilstīgas migrācijas risku. Pārbaudēm, ko veic trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ieguvuši ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju, vajadzētu būt vienīgi tādām, kas palīdz noteikt dokumenta turētāja identitāti, ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas īstumu un derīgumu, kā arī to, vai trešās valsts valstspiederīgā ieceļošana Savienībā varētu radīt apdraudējumu tās sabiedriskajai drošībai vai sabiedrības veselībai. Tām nebūtu jāietekmē lēmumi par ilgtermiņa vīzām vai uzturēšanās atļaujām. [Gr. 7]

(11) Šādu risku izvērtēšanu nevar veikt, neapstrādājot ar personas identitāti, ceļošanas dokumentu un attiecīgā gadījumā ar sponsoru saistītus personas datus vai, ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgs bērns, — atbildīgās personas identitāti. Katrs pieteikumos ietverto personas datu elements būtu jāsalīdzina ar datiem ierakstos, lietās vai brīdinājumos, kuri reģistrēti informācijas sistēmā (Šengenas informācijas sistēmā (SIS), Vīzu informācijas sistēmā (VIS), Eiropola datos, Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu datubāzē (SLTD), Ieceļošanas/izceļošanas sistēmā (IIS), Eurodac, ECRIS-TCN sistēmā (attiecībā uz sodāmību par teroristu nodarījumiem vai citu veidu smagiem noziedzīgiem nodarījumiem) un/vai Interpola datubāzē par ceļošanas dokumentiem, par kuriem izdoti paziņojumi (Interpola TDAWN )), ETIAS kontrolsarakstu, vai ar konkrētiem riska rādītājiem. Salīdzināšanai būtu jāizmanto tikai personas datu kategorijas, kuras pieejamas pārbaudītajās informācijas sistēmās , kurās veikts vaicājums , kontrolsarakstā un konkrētajos riska rādītājos. [Gr. 8]

(12) ES informācijas sistēmu sadarbspēja tika izveidota ar [Regulu (ES) XX par sadarbspēju] (robežas un vīzas) , lai šīs ES informācijas sistēmas un to dati savstarpējai papildinātu cits citu ar mērķi uzlabot uzlabotu ārējo robežu pārvaldību, veicinātu nelegālas migrācijas novēršanu un apkarošanu, kā arī nodrošinātu augstu drošības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā Savienībā, tostarp sabiedriskās drošības un sabiedriskās kārtības saglabāšanu un drošības aizsardzību dalībvalstu teritorijās. [Gr. 9. Šis grozījums attiecas uz visu tekstu]

(13) ES informācijas sistēmu sadarbspēja ļauj sistēmām papildināt citai citu, lai atvieglinātu atvieglināt personu pareizu identifikāciju, palīdzētu apkarot identitātes viltošanu, uzlabotu un saskaņotu attiecīgo ES informācijas sistēmu prasības datu kvalitātes jomā, atvieglinātu dalībvalstīm pašreizējo un turpmāko ES informācijas sistēmu tehnisko un operatīvo īstenošanu, pastiprinātu un vienkāršotu attiecīgajām ES informācijas sistēmām piemērojamos datu drošības un datu aizsardzības pasākumus, racionalizētu tiesībaizsardzības iestāžu kontrolētu piekļuvi IIS, VIS, [ETIAS] un Eurodac un atbalstītu IIS, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS un [ECRIS-TCN sistēmas] mērķus. [Gr. 10]

(14) Sadarbspējas komponenti aptver IIS, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS un [ECRIS-TCN sistēmas], kā arī Eiropola datus, lai šīm ES informācijas sistēmām varētu uzdot vienlaicīgus vaicājumus, tādēļ ir lietderīgi izmantot šos komponentus, lai veiktu automatizētās pārbaudes, kā arī piekļūtu VIS tiesībaizsardzības nolūkos. Šajā saistībā būtu jāizmanto Eiropas meklēšanas portāls (EMP), lai iespējotu ātru, netraucētu, sistemātisku un kontrolētu piekļuvi ES informācijas sistēmām, Eiropola datiem un Interpola datubāzēm, kas tiem vajadzīgas savu uzdevumu veikšanai saskaņā ar savām piekļuves tiesībām, un atbalstītu VIS mērķus. [Gr. 11]

(15) Salīdzināšanai ar citām datubāzēm vajadzētu būt automatizētai. Vienmēr, kad salīdzinājums atklāj atbilstību (trāpījumu) starp kādu no pieteikuma personas datiem vai to kombināciju un kādu ierakstu, lietu vai brīdinājumu iepriekš minētajās informācijas sistēmās vai ar personas datiem kontrolsarakstā, pieteikums būtu jāapstrādā manuāli , ja VIS nevar trāpījumu automātiski apstiprināt, un to darītu atbildīgās iestādes operators. Atkarībā no tā, kāda veida dati izraisa trāpījumu, trāpījums būtu jānovērtē vai nu konsulātiem, vai arī valsts vienotajam kontaktpunktam, kurš ir atbildīgs par trāpījumiem jo īpaši tiesībaizsardzības datubāzēs vai sistēmās. Atbildīgās iestādes novērtējuma izvērtējuma rezultātā būtu jāpieņem lēmums par īstermiņa vīzas izdošanu vai atteikumu. [Gr. 12]

(16) Īstermiņa vīzas pieteikuma noraidījumam nevajadzētu būt pamatotam tikai ar pieteikumos ietverto personas datu automatizētu apstrādi.

(17) Pieteikuma iesniedzējiem, kuriem atteikta īstermiņa vīza, pamatojoties uz VIS apstrādes rezultātā iegūto informāciju, vajadzētu būt pārsūdzības tiesībām. Pārsūdzības būtu jāceļ dalībvalstī, kas ir pieņēmusi lēmumu par pieteikumu, saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Būtu jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 767/2008 aizsardzības mehānismi un noteikumi par pārsūdzību.

(18) Īstermiņa vīzas saņemšanas pieteikuma datnes analīzē būtu jāizmanto konkrētie risku rādītāji, kas atbilst iepriekš noteiktam drošības, neatbilstīgas migrācijas vai sabiedrības veselības augstam epidēmiskam riskam. Konkrēto risku rādītāju definēšanai izmantotie kritēriji nekādā gadījumā nedrīkstētu būt pamatoti tikai ar personas dzimumu vai vecumu. To pamatā nekādā gadījumā nav informācija, kas atklāj personas rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskās īpatnības, valodu, politiskos vai jebkurus citus uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībās, piederību pie nacionālās minoritātes, īpašumu, izcelsmi, invaliditāti vai dzimumorientāciju. [Gr. 13]

(19) Tā kā nemitīgi rodas jauna veida drošības apdraudējumi riski , jaunas neatbilstīgas migrācijas pieejas un sabiedrības veselības apdraudējumi, augsti epidēmiskie riski , ir efektīvi jāreaģē un pret šiem apdraudējumiem jāizmanto moderni līdzekļi. Tā kā šie līdzekļi ir saistīti ar ievērojama personas datu apjoma apstrādi, būtu jāievieš atbilstīgi aizsardzības pasākumi, lai tiesības uz privāto un ģimenes dzīvi un tiesības uz personas datu aizsardzību tiktu skartas tikai tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs un samērīgs demokrātiskā sabiedrībā. [Gr. 14]

(20) Būtu jānodrošina, ka personām, kas iesniedz pieteikumu īstermiņa vīzas saņemšanai, vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri saņēmuši ilgtermiņa vīzu vai uzturēšanās atļauju, piemēro pārbaudes, kas ir vismaz tāda paša līmeņa pārbaudes kā tās, kuras piemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kam vīza nav nepieciešama. Šim nolūkam izveido arī kontrolsarakstu ar informāciju par personām, kuras tiek turētas aizdomās par smaga nozieguma vai terora akta izdarīšanu, vai par kurām ir faktiskas norādes vai pamatots iemesls uzskatīt, ka tās izdarīs smagu noziegumu vai terora aktu, un šis saraksts būtu jāizmanto arī minēto trešo valstu valstspiederīgo kategoriju pārbaudēm.

(21) Lai izpildītu saistības saskaņā ar Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, starptautiskajiem pārvadātājiem , nosūtot vaicājumu VIS , būtu jāpārbauda, vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir īstermiņa vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja, ir nepieciešamie derīgie ceļošanas dokumenti. Šādas pārbaudes veikšana būtu jādara iespējama, reizi dienā izgūstot VIS datus atsevišķā tikai lasīšanai paredzētā datubāzē, kas ļauj izgūt minimāli nepieciešamo datu kopu, kura ļauj formulēt vaicājumu ar atbildi “ok”/“not ok”. Pārvadātājiem nevajadzētu būt piekļuvei pašai pieteikuma datnei. Tehniskajās specifikācijās, kas attiecas uz piekļuvi VIS, izmantojot pārvadātāju vārteju, būtu pēc iespējas jāparedz ierobežot ietekmi uz pasažieru ceļošanu un pārvadātājiem. Šajā nolūkā būtu jāapsver integrēšana ar IIS un ETIAS . [Gr. 15]

(21a) Nolūkā ierobežot šajā regulā izklāstīto pienākumu ietekmi uz starptautiskajiem pārvadātājiem, kas pārvadā grupas ar autobusiem pa sauszemi, būtu jādara pieejami lietotājiem draudzīgi mobilie risinājumi. [Gr. 16]

(21b) Divu gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma Komisijai būtu jāizvērtē tas, cik piemēroti, saderīgi un saskaņoti — VIS noteikumu par sauszemes pārvadājumiem ar autobusiem nolūkā — ir noteikumi, kas minēti 26. pantā Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas nolīgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām. Būtu jāņem vērā sauszemes pārvadājumu ar autobusiem jaunākā attīstība. Būtu jāapsver nepieciešamība grozīt minētās Konvencijas 26. pantā vai šajā regulā minētos noteikumus par sauszemes pārvadājumiem ar autobusiem. [Gr. 17]

(22) Šajā regulā būtu jādefinē dalībvalstu iestādes, kurām var atļaut piekļūt VIS, lai ievadītu, grozītu, dzēstu vai konsultāciju nolūkos aplūkotu datus par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām konkrētiem mērķiem, kas attiecībā uz šo dokumentu kategoriju un to turētājiem noteikti VIS, un tādā apmērā, kāds nepieciešams viņu uzdevumu pildīšanai.

(23) Jebkurai ilgtermiņa vīzu un uzturēšanās atļauju VIS datu apstrādei vajadzētu būt samērīgai ar izvirzītajiem mērķiem un nepieciešamai, lai kompetentās iestādes varētu pildīt savus pienākumus. Izmantojot VIS, kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina tas, ka tiek ievērota tās personas cilvēka cieņa un integritāte, par kuru datus pieprasa, un tās nedrīkstētu diskriminēt personas, pamatojoties uz dzimumu, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām īpatnībām, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskiem vai jebkuriem citiem uzskatiem, piederību pie nacionālās minoritātes, īpašumu, izcelsmi, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju.

(23a) Biometriskie dati, kas saskaņā ar šo regulu ietver pirkstu nospiedumus un sejas attēlu, ir unikāli un tāpēc personas identifikācijai ir ticamāki par burtciparu datiem. Taču biometriskie dati ir sensitīvi personas dati. Tādēļ ar šo regulu nosaka šādu datu apstrādes pamatu un drošības pasākumus nolūkā viennozīmīgi identificēt attiecīgās personas. [Gr. 18]

(24) Ir ārkārtīgi svarīgi, lai tiesībaizsardzības iestāžu rīcībā būtu visaktuālākā informācija, lai tās pildītu savus uzdevumus cīņā pret terorismu un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem. Dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola piekļuve VIS ir noteikta Padomes Lēmumā 2008/633/TI. Šā lēmuma saturs būtu jāintegrē VIS regulā, lai to saskaņotu ar pašreizējo līgumu satvaru.

(25) Piekļuve VIS datiem tiesībaizsardzības nolūkos jau ir pierādījusi savu noderīgumu tādu personu identificēšanā, kuras gājušas bojā vardarbīgā nāvē, vai palīdzībā izmeklētājiem panākt ievērojamu progresu lietās, kas saistītas ar cilvēku tirdzniecību, terorismu vai narkotiku tirdzniecību. Tāpēc datiem VIS par ilgstošu uzturēšanos vajadzētu būt pieejamiem arī dalībvalstu izraudzītajām iestādēm un Eiropas Policijas birojam (“Eiropolam”), ievērojot šajā regulā izklāstītos nosacījumus.

(26) Tā kā Eiropolam ir būtiska nozīme attiecībā uz dalībvalstu iestāžu sadarbību pārrobežu noziegumu izmeklēšanas jomā, visā Savienībā atbalstot noziedzības novēršanu, analīzi un izmeklēšanu, Eiropola pašreizējā piekļuve VIS tā uzdevumu ietvaros būtu jākodificē un jāracionalizē, ņemot vērā arī jaunākās norises tiesiskajā regulējumā, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (22).

(27) Piekļuve VIS nolūkā novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus ir iejaukšanās to personu pamattiesībās uz personas privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību, kuru personas dati tiek apstrādāti VIS. Jebkura šāda iejaukšanās jāveic saskaņā ar tiesību aktiem, kas jānoformulē pietiekami precīzi, lai personas varētu pielāgot savu rīcību, un tiem jāaizsargā personas pret patvaļu un pietiekami skaidri jānorāda kompetentajām iestādēm piešķirto pilnvaru apjoms un veids, kādā tām jāīsteno minētās pilnvaras. Demokrātiskā sabiedrībā jebkuram iejaukšanās gadījumam jābūt nepieciešamam, lai aizsargātu likumīgas un samērīgas intereses, un tam jābūt samērīgam attiecībā pret likumīgo mērķi, kas jāsasniedz.

(28) [Regula 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) ] paredz iespēju, ka dalībvalsts policijas iestāde, kas attiecīgi pilnvarota ar valsts tiesību aktiem, var identificēt personu, izmantojot šīs personas biometriskos datus, kuri iegūti identitātes pārbaudes laikā. Tomēr var pastāvēt īpaši apstākļi, kad persona ir jāidentificē šīs personas interesēs. Tās var būt situācijas, kad persona atrasta pēc bezvēsts prombūtnes, ir bijusi nolaupīta vai identificēta kā cilvēku tirdzniecības upuris. Tikai šādos gadījumos tiesībaizsardzības iestādēm būtu jāpiešķir ātra piekļuve VIS datiem, lai ļautu ātri un uzticami identificēt personu un nebūtu jāievēro visi priekšnoteikumi un papildu aizsardzības pasākumi, kas noteikti tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvei. [Gr. 19]

(29) Datu salīdzināšana, pamatojoties uz latentiem pirkstu nospiedumiem, kas ir tie pirkstu nospiedumi, kurus var atrast noziedzīga nodarījuma izdarīšanas vietā, ir būtiska policijas sadarbības jomā. Gadījumos, kad ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka noziedzīga nodarījuma izdarītājs vai cietusī persona var būt reģistrēti VIS, vispirms veicot meklēšanu saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI (23), iespējai salīdzināt latentos pirkstu nospiedumus ar VIS uzglabātajiem daktiloskopijas datiem būtu jānodrošina dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm ļoti vērtīgs instruments teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā vai izmeklēšanā, kad, piemēram, vienīgie pierādījumi nozieguma vietā ir latentie pirkstu nospiedumi. [Gr. 20]

(30) Nepieciešams izraudzīties dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī centrālo piekļuves punktu, ar kura starpniecību tiek iesniegti pieprasījumi par piekļuvi VIS datiem, un izveidot sarakstu ar izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kas ir pilnvarotas pieprasīt šādu piekļuvi ar konkrētu mērķi novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus.

(31) Izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām pieprasījumi par piekļuvi centrālajā sistēmā uzglabātajiem datiem būtu jāiesniedz centrālajam piekļuves punktam, un šādi pieprasījumi būtu jāpamato. Izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kam ir atļauts pieprasīt piekļuvi VIS datiem, nebūtu jādarbojas kā verificējošajai iestādei. Centrālajiem piekļuves punktiem būtu jārīkojas neatkarīgi no izraudzītajām iestādēm un vajadzētu būt atbildīgiem par šajā regulā noteikto piekļuves nosacījumu stingras ievērošanas nodrošināšanu neatkarīgā veidā. Ārkārtas steidzamības gadījumos, kad piekļuve ir nepieciešama agrīnā posmā, reaģējot uz konkrētiem un faktiskiem draudiem saistībā ar teroristu nodarījumiem vai citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, centrālajam piekļuves punktam būtu jāspēj apstrādāt pieprasījumu tūlīt un pārbaudi veikt tikai pēc tam.

(32) Lai aizsargātu personas datus un izslēgtu tiesībaizsardzības iestāžu veiktu sistemātisku meklēšanu, VIS datu apstrāde būtu jāveic tikai konkrētos gadījumos un tad, ja tas ir nepieciešams teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai vai izmeklēšanai. Izraudzītajām iestādēm un Eiropolam būtu jāpieprasa piekļuve VIS datiem vienīgi tad, ja tiem ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāda piekļuve sniegs informāciju, kas būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus , un vispirms veicot meklēšanu saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI . [Gr. 21]

(32a) Parasti dalībvalstu galalietotāji veic meklējumus attiecīgajās valsts datubāzēs, pirms tā vai paralēli tam veicot vaicājumu Eiropas datubāzēs. [Gr. 22]

(33) Ilgtermiņa uzturēšanās dokumentu vīzu turētāju personas dati, ko glabā VIS, būtu jāuzglabā ne ilgāk, kā tas nepieciešams VIS mērķiem. Pieci gadi ir piemērots laikposms ar trešo valstu valstspiederīgajiem saistīto datu uzglabāšanai, lai, izskatot īstermiņa vīzu pieteikumus, varētu izmantot šos datus un būtu iespējams konstatēt uzturēšanās termiņa pārsniegšanu pēc derīguma termiņa beigām, kā arī veikt drošības izvērtējumus attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas dokumentus ieguvuši. Dati par iepriekšējiem dokumenta izmantošanas gadījumiem varētu atvieglot īstermiņa vīzu izsniegšanu nākotnē. Īsāks glabāšanas laikposms minēto nolūku nodrošināšanai nebūtu pietiekams. Pēc pieciem gadiem dati būtu jāizdzēš, ja vien nav iemesla izdzēst tos agrāk. [Gr. 23]

(34) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (24) attiecas uz personas datu apstrādi, ko veic dalībvalstis, piemērojot šo regulu. Personas datu apstrādei, ko tiesībaizsardzības iestādes veic, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680 (25).

(35) Eiropas Robežu un krasta apsardzes (EBCG) vienību un ar atgriešanu saistītās darbībās iesaistītā personāla vienību dalībniekiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1624 ar uzņēmējas dalībvalsts atļauju ir tiesības piekļūt Eiropas datubāzēm konsultāciju nolūkos, ja tas nepieciešams, lai pildītu robežpārbaudes, robežuzraudzības un atgriešanās operatīvajā plānā noteiktos operatīvos uzdevumus. Lai atvieglotu šādu piekļuvi konsultāciju nolūkos un ļautu vienībām efektīvi piekļūt VIS ievadītajiem datiem, EBCG aģentūrai būtu jāpiešķir piekļuve VIS. Šai piekļuvei būtu jāatbilst piekļuves nosacījumiem un ierobežojumiem, kurus piemēro dalībvalstu iestādēm, kas ir kompetentas attiecībā uz katru īpašo mērķi, saistībā ar kuru iespējams piekļūt VIS datiem konsultāciju nolūkos. [Gr. 24]

(36) Tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešana, kuri neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem dalībvalstīs, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK (26) veido svarīgu daļu no visaptverošajiem centieniem apkarot neatbilstīgu migrāciju un ir svarīgs būtisku sabiedrības interešu iemesls.

(37) Atgriešanas trešām valstīm bieži nepiemēro lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, ko pieņem Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 45. pantu vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas pieņemti, lai transponētu Direktīvas (ES) 2016/680 36. pantu. Turklāt Savienības plašie centieni sadarboties ar galvenajām izcelsmes valstīm attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzturas nelikumīgi un kuriem attiecas atgriešanas pienākums, nav panākuši, ka šīs trešās valsts sistemātiski pildītu ar starptautisko tiesību normām noteikto pienākumu uzņemt atpakaļ savus valstspiederīgos. Atpakaļuzņemšanas nolīgumi, kurus noslēgusi vai par kuru noslēgšanu sarunas ved Savienība vai dalībvalstis un kuri paredz pienācīgus aizsardzības pasākumus datu pārsūtīšanai uz trešām valstīm saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 46. pantu, vai valstu noteikumi, kas pieņemti, lai transponētu Direktīvas (ES) 2016/680 37. pantu, aptver nelielu skaitu šādu trešo valstu, un jaunu nolīgumu noslēgšanas perspektīvas ir neskaidras. Šādos gadījumos personas datus saskaņā ar šo regulu var apstrādāt ar trešo valstu iestādēm, lai īstenotu Savienības atgriešanas politiku, ja tiek izpildīti nosacījumi, kas paredzēti Regulas (ES) 2016/679 49. panta 1. punkta d) apakšpunktā vai valsts tiesību aktos, ar kuriem transponē Direktīvas (ES) 2016/680 38. vai 39. pantu. Personas dati, ko dalībvalsts iegūst, ievērojot šo regulu, nebūtu jānosūta vai jādara pieejami nevienai trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai privātam subjektam, kas izveidots Savienībā vai ārpus tās. Tomēr izņēmuma kārtā šādus personas datus vajadzētu būt iespējamam nosūtīt trešai valstij vai starptautiskai organizācijai, ja šāda nosūtīšana ir pakļauta stingriem nosacījumiem un ir nepieciešama individuālās lietās, lai palīdzētu identificēt trešās valsts valstspiederīgo saistībā ar viņa atgriešanu. Ja nav lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību, kas pieņemts ar īstenošanas aktu, ievērojot Regulu (ES) 2016/679, vai atbilstošu garantiju, kam nosūtīšana pakļauta, ievērojot minēto regulu, VIS datus izņēmuma kārtā vajadzētu būt iespējamam atgriešanas nolūkā nosūtīt trešai valstij vai starptautiskai organizācijai tikai tad, kad tas ir nepieciešams svarīgu iemeslu dēļ sabiedrības interesēs, kā minēts minētajā regulā. [Gr. 25]

(38) Saskaņā ar piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem un, ja tas nepieciešams individuālos gadījumos, lai veiktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) …/… (27) [Savienības pārmitināšanas pamatregula] paredzētos uzdevumus, dalībvalstīm būtu jādara pieejami [Eiropas Savienības Patvēruma aģentūrai] un attiecīgām starptautiskām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstajam komisāram bēgļu jautājumos, Starptautiskajai migrācijas organizācijai un Starptautiskās Sarkanā Krusta komitejas bēgļu un pārmitināšanas darbībām, attiecīgie personas dati, ko apstrādā VIS par trešo valstu valstspiederīgajiem vai bezvalstniekiem un ko šie subjekti nodevuši dalībvalstīm, īstenojot Regulu (ES) …/… [ Savienības pārmitināšanas pamatregula ]. [Gr. 26]

(39) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK ES ) Nr. 45/2001 2018/1725 (28) ir piemērojama Savienības iestāžu vai struktūru darbībām, ko tās veic, pildot savus uzdevumus kā atbildīgās par VIS darbības pārvaldību. [Gr. 27]

(40) Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu, un tas sniedza atzinumu 2018. gada 12. decembrī . [Gr. 28]

(41) Lai uzlabotu trešo valstu sadarbību neatbilstīgo migrantu atpakaļuzņemšanā un atvieglotu tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kuru uzturēšanās ir nelikumīga un kuru dati var būt uzglabāti VIS, VIS būtu jāuzglabā to personu ceļošanas dokumentu kopijas, kuras iesniedz pieteikumu īstermiņa vīzas saņemšanai. Atšķirībā no informācijas, kas izgūta no VIS, ceļošanas dokumentu kopijas ir valstspiederības apliecinājums, ko plašāk atzīst trešās valstis.

(42) Vīzas pārbaudes procedūras obligāts elements ir piekļuve konsultāciju nolūkos to ceļošanas dokumentu sarakstam, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, kā noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1105/2011/ES (29). Tā kā vīzu iestādēm šis pienākums būtu sistemātiski jāīsteno, šis saraksts būtu jāietver VIS, lai ļautu automātiski verificēt pieteikuma iesniedzēja ceļošanas dokumenta atpazīšanu.

(43) Neskarot dalībvalstu atbildību par VIS ievadīto datu precizitāti, eu-LISA būtu jāuztic atbildība par datu kvalitātes uzlabošanu, ieviešot , uzturot un pastāvīgi atjauninot centrālu datu kvalitātes uzraudzības instrumentu, un par regulāru ziņojumu sniegšanu dalībvalstīm. [Gr. 29]

(44) Lai nodrošinātu labāku VIS izmantošanas pārraudzību nolūkā analizēt migrācijas spiediena un robežu pārvaldības tendences, eu-LISA būtu jāspēj attīstīt spējas sniegt dalībvalstīm, Komisijai un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai statistikas ziņojumus, neietekmējot datu integritāti. Tādēļ eu-LISA noteikti statistikas dati būtu jāizveido centrālās jāglabā centrālajā repozitorijā ziņošanas un statistikas reģistrs mērķiem saskaņā ar [Regula 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas)] . Savāktajā statistikā nebūtu jāietver personas dati. [Gr. 30]

(45) Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/38/EK (30) piemērošanu.

(46) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, pamatojoties uz nepieciešamību nodrošināt kopējas vīzu politikas īstenošanu, augstu drošības līmeni zonā, neveicot iekšējo robežu kontroli, un pakāpenisku integrētas ārējo robežu pārvaldības sistēmas izveidošanu, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

(47) Regula paredz stingrus noteikumus attiecībā uz piekļuvi VIS sistēmai un vajadzīgos aizsardzības pasākumus. Tajā ir paredzētas arī personu tiesības piekļūt datiem, labot, dzēst datus un aizsargāt savas tiesības, jo īpaši tiesības uz tiesisko aizsardzību, un publisko neatkarīgo iestāžu veikto apstrādes darbību uzraudzība. Ar šo regulu ievieš papildu aizsardzības pasākumus, lai aptvertu īpašās vajadzības, kādas ir jaunajām VIS apstrādāto datu kategorijām. Tādēļ šajā regulā respektē pamattiesības un ievēro principus, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz brīvību un drošību, privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, personas datu aizsardzību, patvēruma tiesības un aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā, diskriminācijas aizliegumu, bērnu tiesības un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību.

(47a) Šī regula neskar pienākumus, kas izriet no 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijas par bēgļa statusu un to papildinošā 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokola un no visām starptautiskajām saistībām, ko uzņēmusies Savienība un tās dalībvalstis. [Gr. 31]

(48) Būtu jāpiemēro īpaši noteikumi trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas vīzas prasība un kuri ir tāda Savienības pilsoņa ģimenes locekļi, uz ko attiecas Direktīva 2004/38/EK, vai kuri ir tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes locekļi, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un kam nav Direktīvā 2004/38/EK minētās uzturēšanās atļaujas. Līguma par Eiropas Savienības darbību 21. panta 1. punktā ir noteikts, ka ikvienam Eiropas Savienības pilsonim ir tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstīs, ievērojot Līgumos noteiktos ierobežojumus un nosacījumus, kā arī to īstenošanai paredzētos pasākumus. Attiecīgie ierobežojumi un nosacījumi ir atrodami Direktīvā 2004/38/EK.

(49) Kā apstiprinājusi Eiropas Savienības Tiesa, šādiem ģimenes locekļiem ir tiesības ne tikai ieceļot dalībvalsts teritorijā, bet arī šim nolūkam saņemt ieceļošanas vīzu. Dalībvalstīm šādām personām jāpiešķir visi atvieglojumi, lai tās iegūtu vajadzīgās vīzas, kas jāizdod bez maksas pēc iespējas drīz un izmantojot paātrinātu procedūru.

(50) Tiesības saņemt vīzu nav beznosacījumu tiesības, jo šo atļauju var atteikt tiem ģimenes locekļiem, kuri apdraud sabiedrisko kārtību, sabiedrisko drošību vai sabiedrības veselību atbilstīgi Direktīvai 2004/38/EK. Ņemot vērā minēto, ģimenes locekļu personas datus var pārbaudīt tikai tad, ja šie dati ir saistīti ar viņu identifikāciju un statusu, un ciktāl šie dati ir būtiski, lai novērtētu šo personu iespējami radīto drošības apdraudējumu. Viņu vīzu pieteikumi būtu jāizskata, pamatojoties tikai un vienīgi uz drošības apsvērumiem, nevis migrācijas riskiem.

(51) Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.

(52) Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (31); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

(53) Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (32); tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

(54) Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju — saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (33), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (34) 1. panta A punktā.

(55) Attiecībā uz Šveici — saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis (35) noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (36) 3. pantu un Padomes Lēmuma 2008/149/TI (37) 3. pantu.

(56) Attiecībā uz Lihtenšteinu — saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (38) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES 3. pantu (39) un Padomes Lēmuma 2011/349/ES 3. pantu (40).

(57) Šī regula, izņemot tās 22.r pantu, ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā, izņemot noteikumus, kas ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1908 attiecināti uz Bulgāriju un Rumāniju (41),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants Regulu (EK) Nr. 767/2008 groza šādi: -1) regulas nosaukumu aizstāj ar šādu: “Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām, ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām (VIS regula)”; [Gr. 32] 1) regulas 1. pantam pievieno šādas daļas: “Šī regula paredz arī procedūras informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm par ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām, tostarp par noteiktiem lēmumiem attiecībā uz ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām. Uzglabājot identitātes, ceļošanas dokumentu un biometriskos datus vienotajā identitātes repozitorijā (CIR), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2018/XX [Regula 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) ] 17. pantu, VIS dod ieguldījumu VIS reģistrēto personu pareizas atpazīšanas atvieglošanā un palīdzības sniegšanā (*1). (*1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula 2018/XX* [Regula 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) ] (OV L).”;" 2) regulas 2. pantu aizstāj ar šādu: “2. pants VIS mērķis 1. VIS mērķis ir uzlabot kopējās īstermiņa vīzu politikas īstenošanu, konsulāro sadarbību un konsultācijas starp centrālajām vīzu iestādēm, atvieglojot datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar pieteikumiem un ar tiem saistītajiem lēmumiem, ar mērķi [Gr. 33] a) atvieglot un paātrināt vīzu pieteikumu procedūru; [Gr. 34] b) novērst to, ka tiek apieti kritēriji, kas nosaka dalībvalsti, kura ir atbildīga par pieteikuma izskatīšanu; c) atvieglot cīņu pret viltojumiem; d) atvieglot pārbaudes ārējo robežu šķērsošanas punktos un dalībvalstu teritorijā; e) palīdzēt identificēt un atgriezt personas, kas, iespējams, neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem par ieceļošanu, atrašanos vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā; f) palīdzēt identificēt bezvēsts pazudušas personas , kas minētas 22.o pantā ; [Gr. 35] g) atvieglot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 604/2013 (*2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES (*3) piemērošanu; h) palīdzēt novērst apdraudējumus ikvienas dalībvalsts iekšējai drošībai, proti, atbilstošos un stingri definētos apstākļos novēršot, atklājot un izmeklējot teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus ; [Gr. 36] i) veicināt draudu novēršanu dalībvalstu iekšējai drošībai; [Gr. 37] j) nodrošināt personu pareizu identifikāciju; k) atbalstīt Šengenas informācijas sistēmas (SIS) mērķi saistībā ar brīdinājumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas ieceļošanas atteikums, personām, kas ir meklēšanā apcietināšanas, nodošanas vai izdošanas nolūkā, bezvēsts pazudušām personām, personām, kuras meklē saistībā ar palīdzības sniegšanu tiesas procesā, vai personām saistībā ar diskrētām pārbaudēm vai īpašām pārbaudēm.” 2. Attiecībā uz ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām VIS mērķis ir atvieglot starp dalībvalstīm datu apmaiņu par lēmumiem, kas ir saistīti ar ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām, lai a) sekmētu augstu drošības līmeni pirms pieteikuma iesniedzēju ierašanās ārējās robežas šķērsošanas vietā visās dalībvalstīs, palīdzot noteikt izvērtēt , vai ir iemesls uzskatīt, ka pieteikuma iesniedzējs vai dokumenta turētājs varētu radīt apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai vai sabiedrības veselībai; [Gr. 38] b) atvieglotu pārbaudes ārējās robežas šķērsošanas vietās un uzlabotu robežpārbaužu un dalībvalstu teritorijā veikto pārbaužu efektivitāti; [Gr. 39] c) palīdzētu novērst apdraudējumus ikvienas dalībvalsts iekšējai drošībai, proti, atbilstošos un stingri definētos apstākļos novēršot, atklājot un izmeklējot teroristu nodarījumu nodarījumus vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā un izmeklēšanā citus smagus noziedzīgus nodarījumus ; [Gr. 40] d) nodrošinātu personu pareizu identifikāciju; da) palīdzētu identificēt bezvēsts pazudušas personas, kas minētas 22.o pantā; [Gr. 41] e) atvieglotu Regulas (ES) Nr. 604/2013 un Direktīvas 2013/32/ES piemērošanu; f) atbalstītu Šengenas informācijas sistēmas (SIS) mērķi saistībā ar brīdinājumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas ieceļošanas atteikums, personām, kuras ir meklēšanā apcietināšanas, nodošanas vai izdošanas nolūkā, bezvēsts pazudušām personām, personām, ko meklē saistībā ar palīdzības sniegšanu tiesas procesā, vai personām saistībā ar diskrētām pārbaudēm vai īpašām pārbaudēm. (*2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 604/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 180, 29.6.2013., 31. lpp.)." (*3) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/32/ES (2013. gada 26. jūnijs) par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (OV L 180, 29.6.2013., 60. lpp.).”;" 2a) iekļauj šādu pantu: “2.a pants| Arhitektūra 1. VIS pamatā ir centralizēta arhitektūra, un to veido: a) kopējais identitātes repozitorijs, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 17. panta 2. punkta a) apakšpunktu]; b) centrāla informācijas sistēma (“VIS centrālā sistēma”); c) saskarne katrā no dalībvalstīm (“valsts saskarne” jeb “NI-VIS”), kas nodrošina savienojumu ar konkrētās dalībvalsts attiecīgo centrālo valsts iestādi, vai valsts vienotā saskarne (VVS) katrā dalībvalstī, kuras pamatā ir kopējas tehniskās specifikācijas un kura ir identiska visās dalībvalstīs un ļauj centrālajai sistēmai pieslēgties dalībvalstu infrastruktūrām; d) komunikācijas infrastruktūra starp VIS centrālo sistēmu un valstu saskarnēm; e) drošs komunikācijas kanāls starp VIS centrālo sistēmu un IIS centrālo sistēmu; f) droša komunikācijas infrastruktūra starp VIS centrālo sistēmu un centrālajām infrastruktūrām, kuras ir Eiropas meklēšanas portālam, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 6. pantu], kopējam biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojumam, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 12. pantu], kopējam identitātes repozitorijam, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 17. pantu], un vairāku identitāšu detektoram, kas izveidots ar [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) 25. pantu]; g) mehānisms, lai apspriestos par pieteikumiem un veiktu informācijas apmaiņu centrālo vīzu iestāžu starpā (“VIS pasts”); h) pārvadātāju vārteja; i) drošs tīmekļa pakalpojums, kas ļauj sazināties starp VIS centrālo sistēmu, no vienas puses, un pārvadātāju vārteju un starptautiskajām sistēmām, no otras puses; j) datu repozitorijs ziņošanas un statistikas vajadzībām; k) rīks, kas pieteikuma iesniedzējiem ļauj sniegt vai atcelt savu piekrišanu viņu pieteikuma datnes saglabāšanas papildu termiņam. Ciktāl tehniski iespējams, VIS centrālā sistēma, valstu vienotās saskarnes, tīmekļa pakalpojums, pārvadātāju vārteja un VIS komunikācijas infrastruktūra koplieto un turpina izmantot attiecīgi IIS centrālās sistēmas, IIS valstu vienoto saskarņu, ETIAS pārvadātāju vārtejas, IIS tīmekļa pakalpojuma un IIS komunikāciju infrastruktūras aparatūras un programmatūras sastāvdaļas. 2. NI-VIS veido: a) viena vietējā valsts saskarne (“LNI”) katrai dalībvalstij, kas ir saskarne, ar kuru dalībvalsts fiziski pieslēdzas drošam komunikāciju tīklam un kura ietver šifrēšanas ierīces, kas paredzētas VIS. LNI atrodas dalībvalstī; b) viena rezerves LNI (“BLNI”), kurai ir tāds pats saturs un funkcijas kā LNI. 3. LNI un BLNI izmanto tikai tiem mērķiem, kas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem attiecināmi uz VIS. 4. Centralizētos pakalpojumus dublē divās dažādās vietās, proti, Strasbūrā (Francijā), kur atrodas galvenā VIS centrālā sistēma, centrālā vienība (CV), un Sankt Johann im Pongau (Austrijā), kur atrodas rezerves VIS centrālā sistēma, rezerves centrālā vienība (RCV). Galvenās VIS centrālās sistēmas un rezerves VIS centrālās sistēmas savienojums nodrošina CV un RCV pastāvīgu sinhronizāciju. Komunikācijas infrastruktūra atbalsta un sekmē VIS nepārtrauktas pieejamības nodrošināšanu. Tā ietver rezerves un nodalītus VIS centrālās sistēmas un rezerves VIS centrālās sistēmas savienojumus, kā arī rezerves un nodalītus savienojumus starp katru valsts saskarni un VIS centrālo sistēmu un rezerves VIS centrālo sistēmu. Komunikācijas infrastruktūra nodrošina šifrētu un privātu virtuālo tīklu, kas paredzēts VIS datiem un saziņai dalībvalstu starpā, kā arī dalībvalstu un tās iestādes starpā, kas atbildīga par VIS centrālās sistēmas darbības pārvaldību.”; [Gr. 42] 3) regulas 3. pantu svītro; 4) regulas 4. pantu groza šādi : a) iekļauj šādu punktu: 3a) “centrālā iestāde” ir iestāde, ko dalībvalsts izveidojusi, lai īstenotu Regulu (EK) Nr. 810/2009; [Gr. 43] b) pievieno šādus punktus 12) “VIS dati” ir visi dati, kas tiek glabāti VIS centrālajā sistēmā un CIR saskaņā ar 9.–14. un 22.c–22.f. pantu; 13) “identitātes dati” ir dati, kas minēti 9. panta 4. punkta a) un aa) apakšpunktā; 14) “daktiloskopijas dati” ir dati par pirkstu nospiedumiem, kas glabājas VIS datnē; 15) ““sejas attēls” ir sejas digitāls attēls ar pietiekamu attēla izšķirtspēju un kvalitāti, lai to varētu izmantot automatizētai biometrisko datu salīdzināšanai ; [Gr. 44] 16) “Eiropola dati” ir personas dati, ko Eiropols apstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/794 (*4) 18. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā nolūkā; 17) “uzturēšanās atļauja” ir visas uzturēšanās atļaujas, ko izdevušas dalībvalstis saskaņā ar Padomes Regulā (EK) Nr. 1030/2002 (*5) paredzēto vienoto formātu, un pārējie Regulas (ES) 2016/399 2. panta 16. punkta b) apakšpunktā minētie dokumenti; 18) “ilgtermiņa vīza” ir atļauja, ko izdevusi dalībvalsts saskaņā ar Šengenas konvencijas 18. pantu; 19) “valsts uzraudzības iestāde” tiesībaizsardzības nolūkos iestādes” ir uzraudzības iestādes, kas izveidotas saskaņā minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (*6) 51. panta 1. punktā, un uzraudzības iestādes, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (*7) 41. pantu pantā ; [Gr. 45] 19a) “trāpījums” ir atbilstība, kas noteikta, salīdzinot attiecīgos datus, kuri ietverti VIS pieteikuma datnē, ar attiecīgajiem datiem ierakstā, lietā vai brīdinājumā, kas reģistrēts VIS, Šengenas informācijas sistēmā, IIS, ETIAS, Eurodac, Eiropola datos vai Interpola SLTD datubāzē; [Gr. 46] 20) “tiesībaizsardzība” ir teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršana, atklāšana vai izmeklēšana stingri noteiktā satvarā ; [Gr. 47] 21) “teroristu nodarījumi” ir valsts tiesību aktos minētie noteiktie nodarījumi, kas atbilst vai minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/541 (*8) 3. līdz 14. pantā, vai — attiecībā uz dalībvalstīm, kurām minētā direktīva nav saistoša, — ir līdzvērtīgi tiem nodarījumiem, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/541****; vienam no minētajiem nodarījumiem; [Gr. 48] 22) “smagi noziedzīgi nodarījumi” ir noziedzīgi nodarījumi, kas atbilst vai ir līdzvērtīgi noziedzīgiem nodarījumiem, kuri minēti Padomes Pamatlēmuma 2002/584/TI (*9) 2. panta 2. punktā, ja tie ir sodāmi saskaņā ar valsts tiesību aktiem ar brīvības atņemšanu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi. (*4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.)." (*5) Padomes Regula (EK) Nr. 1030/2002 (2002. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (OV L 157, 15.6.2002., 1. lpp.)." (*6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.). [Gr. 49]" (*7) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.)." (*8) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/541 (2017. gada 15. marts) par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI (OV L 88, 31.3.2017., 6. lpp.)." (*9) Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.)”;" 5) regulas 5. pantu aizstāj ar šādu: “5. pants Datu kategorijas 1. VIS ievada tikai šādu kategoriju datus: a) burtciparu datus par personu, kas iesniedz pieteikumu īstermiņa vīzas saņemšanai, un par pieprasītajām, izdotajām, atteiktajām, anulētajām, atceltajām vai pagarinātajām vīzām, kā minēts 9. panta 1.–4. punktā un 10.–14. pantā, burtciparu datus par izdotajām, atsauktajām, atteiktajām, anulētajām, atceltajām vai pagarinātajām ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām, kā minēts 22.c, 22.d, 22.e un 22.f pantā, kā arī informāciju par trāpījumiem, kā minēts 9.a un 22.b pantā, un 9.c panta 6. punktā minēto pārbaužu rezultātiem; b) 9. panta 5. punktā un 22.c panta 2. punkta f) apakšpunktā minētos sejas attēlus; c) 9. panta 6. punktā un, 22.c panta 2. punkta g) apakšpunktā un 22.d panta g) punktā minētos daktiloskopijas datus; [Gr. 50] ca) 9. panta 7. punktā minētā ceļošanas dokumenta ieskanētu biogrāfisko datu lapu; [Gr. 51] d) saites ar citiem pieteikumiem, kas minētas 8. panta 3. un 4. punktā un 22.a panta 3. punktā. 2. VIS neieraksta 16. pantā, 24. panta 2. punktā un 25. panta 2. punktā minētos VIS pārraidītos ziņojumus, neskarot datu apstrādes darbību reģistrēšanu saskaņā ar 34. pantu. 3. CIR satur 9. panta 4. punkta a) līdz cc) apakšpunktā, 9. panta 5. un 6. punktā, 22.c panta 2. punkta a) līdz cc), f) un g) apakšpunktā, 22.d panta a) līdz cc) c) , f) un g) apakšpunktā minētos datus. Pārējos VIS datus glabā VIS centrālajā sistēmā.”; [Gr. 52] 6) iekļauj šādu 5.a pantu: “5.a pants Atzīto ceļošanas dokumentu saraksts (1). VIS iekļauj to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, kā noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1105/2011/ES (*10). [Gr. 53] (2). VIS nodrošina funkcionalitāti, kas ļauj centralizēti pārvaldīt atzīto ceļošanas dokumentu sarakstu, kā arī informēt par sarakstā iekļauto ceļošanas dokumentu atzīšanas vai neatzīšanas paziņojumiem saskaņā ar Lēmuma Nr. 1105/2011/ES 4. pantu. [Gr. 54] (3). Sīki izstrādātus noteikumus par 2. punktā minētās funkcionalitātes vadību nosaka īstenošanas aktos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 55] (*10) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1105/2011/ES (2011. gada 25. oktobris) par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma izveidi šāda saraksta sagatavošanai (OV L 287, 4.11.2011., 9. lpp.”;" 7) regulas 6. pantu groza šādi: -a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Neskarot 22.a pantu, piekļuve VIS, lai ievadītu, grozītu vai dzēstu 5. panta 1. punktā minētos datus saskaņā ar šo regulu, ir atļauta vienīgi pienācīgi pilnvarotiem vīzu iestāžu darbiniekiem. Pienācīgi pilnvarotu darbinieku skaits ir stingri ierobežots, ņemot vērā viņu faktiskās dienesta vajadzības.” [Gr. 56] a) panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Piekļuve VIS datiem konsultāciju nolūkos ir atļauta vienīgi pienācīgi pilnvarotiem tādu katras dalībvalsts iestāžu un ES struktūru darbiniekiem, kas ir kompetentas 15. līdz 22. pantā, 22.c–22.f pantā, un 22.g–22.j līdz 22.l pantā minētajām vajadzībām, kā arī [Regulas 2018/XX par sadarbspēju (robežas un vīzas) ] 20. un 21. pantā minētajām vajadzībām. Iestādes, kuras ir tiesīgas aplūkot VIS datus vai tiem piekļūt, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, izraugās saskaņā ar IIIb nodaļu. Minētā piekļuve ir ierobežota tiktāl, ciktāl dati ir nepieciešami to uzdevumu pildīšanai saskaņā ar šiem mērķiem un ir samērīgi ar izvirzītajiem mērķiem.”; [Gr. 57] aa) panta 3. punktu aizstāj ar šādu: “3. Katra dalībvalsts izraugās kompetentās iestādes, kuru pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve VIS, lai tajā ievadītu, grozītu, dzēstu vai aplūkotu datus. Katra dalībvalsts nekavējoties iesniedz eu-LISA šo iestāžu sarakstu, ietverot 29. panta 3.a punktā minētās iestādes, kā arī informē par grozījumiem šajā sarakstā. Minētajā sarakstā attiecībā uz katru iestādi norāda, kuros datos un kādos nolūkos tās drīkst veikt meklēšanu. eu-LISA nodrošina to, ka minētais saraksts, kā arī 22.k panta 2. punktā minēto izraudzīto iestāžu un 22.k panta 4. punktā minēto centrālo piekļuves punktu saraksti reizi gadā tiek publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. eu-LISA dara pieejamu pastāvīgi atjauninātu sarakstu savā tīmekļa vietnē, iekļaujot tajā izmaiņas, ko iesniegušas dalībvalstis laikposmā starp ikgadējām publikācijām.” [Gr. 58] b) pievieno šādu 4. punktu: “4. VIS nodrošina šā saraksta centralizētas pārvaldības funkcionalitāti.”; c) pievieno šādu 5. punktu: “5. Sīki izstrādātus noteikumus par 3. punktā minētā saraksta centralizētas pārvaldības funkcionalitātes vadību nosaka īstenošanas aktos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisija saskaņā ar 48.a pantu pieņem deleģētos aktus attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par 3. punktā minētā saraksta centralizētas pārvaldības funkcionalitātes vadību ”; [Gr. 59] 7a) regulas 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Personas datu apstrāde VIS, ko veic katra kompetentā iestāde , nerada diskrimināciju pret pieteikuma iesniedzējiem, vīzu turētājiem vai ilgtermiņa vīzu un uzturēšanās atļauju vai prasītājiem vai turētājiem, pamatojoties uz dzimumu, rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām īpašībām, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskajiem vai jebkuriem citiem uzskatiem, piederību pie nacionālas minoritātes, īpašumu, izcelsmi, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju . Tajā pilnībā respektē cilvēka cieņu un integritāti un pamattiesības, kā arī ievēro principus, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības uz privāto dzīvi un personas datu aizsardzību. Īpašu uzmanību pievērš bērniem, veciem cilvēkiem, personām ar invaliditāti un personām, kurām ir nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Pirmām kārtām ņem vērā bērna intereses.”; [Gr. 60] 8) regulas 7. pantā iekļauj jaunu 3. punktu 7. pantam pievieno šādus punktus: : “3. Bērna intereses ir noteicošais dalībvalstu galvenais apsvērums attiecībā uz visām šajā regulā paredzētajām procedūrām , pilnībā ievērojot Starptautisko konvenciju par bērna tiesībām . Bērna labjutību, drošumu un drošību, jo īpaši gadījumos, kad pastāv risks, ka bērns varētu būt cilvēku tirdzniecības upuris, kā arī bērna uzskatus ņem vērā un pienācīgi ievēro atbilstīgi viņa vecumamun brieduma pakāpei.; [Gr. 61] 3.a Dalībvalstis piemēro šo regulu, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz brīvību un drošību, privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, personas datu aizsardzību, patvēruma tiesības un neizraidīšanas principa aizsardzību, kā arī aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā, tiesības uz nediskrimināciju, bērna tiesības un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību.”; [Gr. 62] 8a) iekļauj šādu pantu: “7.a pants Bērnu pirkstu nospiedumu dati 1. Atkāpjoties no 22.c panta 2. punkta g) apakšpunkta, VIS neievada tādu bērnu pirkstu nospiedumus, kas ir jaunāki par 6 gadiem. 2. Biometrisko datu iegūšanu no nepilngadīgajiem, sākot no sešu gadu vecuma, veic ierēdņi, kuri ir īpaši apmācīti iegūt nepilngadīgo biometriskos datus bērnam draudzīgā un bērnam piemērotā veidā, pilnībā ievērojot bērna intereses un aizsardzības pasākumus, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām. Biometrisko datu iegūšanas laikā nepilngadīgo pavada pieaugušais ģimenes loceklis, ja tāds ir. Nepavadītu nepilngadīgo biometrisko datu iegūšanas laikā pavada aizbildnis, pārstāvis vai, ja pārstāvis nav izraudzīts, persona, kas ir apmācīta aizsargāt nepilngadīgā intereses un viņa vispārējo labklājību. Šāda apmācītā persona nav ierēdnis, kurš ir atbildīgs par biometrisko datu iegūšanu, tā rīkojas neatkarīgi un nesaņem rīkojumus ne no ierēdņa, ne dienesta, kas ir atbildīgs par biometrisko datu iegūšanu. Pret nepilngadīgajiem neizmanto nekāda veida piespiešanu, lai nodrošinātu, ka viņi ievēro pienākumu sniegt biometriskos datus. 3. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 810/2009 13. panta 2. punkta, konsulāti nepieprasa, lai bērni vecumā no 6 līdz 12 gadiem personīgi ierastos konsulātā biometrisko identifikatoru iegūšanai, ja tas ģimenēm radītu pārmērīgu slogu un izmaksas. Šādos gadījumos biometriskos identifikatorus iegūst pie ārējām robežām, kur īpašu uzmanību pievērš bērnu tirdzniecības novēršanai. 4. Atkāpjoties no noteikumiem par tādu datu izmantošanu, kas paredzēti II, III, IIIa un IIIb nodaļā, bērnu pirkstu nospiedumu datiem var piekļūt tikai šādiem nolūkiem: a) lai pārbaudītu bērna identitāti vīzas pieteikuma procedūrā saskaņā ar 15. pantu un pie ārējām robežām saskaņā ar 18. un 22.g pantu un b) lai saskaņā ar IIIb nodaļu palīdzētu novērst bērnu tiesību pārkāpumus un cīnīties pret tiem, ja ir ievēroti visi turpmāk minētie nosacījumi: i) šāda piekļuve ir vajadzīga, lai novērstu, atklātu un izmeklētu bērnu tirdzniecību; ii) piekļuve ir vajadzīga konkrētā lietā; iii) identifikācija ir bērna interesēs.”; [Gr. 63] 9) regulas II nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu: “ĪSTERMIŅA VĪZU DATU IEVADĪŠANA UN IZMANTOŠANA, KO VEIC VĪZU IESTĀDES”; 10) regulas 8. pantu groza šādi: a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Ja pieteikums ir pieņemams saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 19. pantu, vīzu iestāde divu darba dienu laikā izveido pieteikuma datni, ievadot VIS datus, kas minēti 9. pantā, ciktāl šie dati ir jāiesniedz pieteikuma iesniedzējam.”; b) iekļauj šādu 1.a punktu: “1.a. Pēc pieteikuma datnes izveidošanas VIS automātiski sāk vaicājumu saskaņā ar 9.a pantu un atgriež tā rezultātus.”; c) panta 5. punktu aizstāj ar šādu: “5. Ja juridisku iemeslu dēļ konkrēti dati nav jāsniedz vai ja tos faktisku iemeslu dēļ nevar sniegt, attiecīgais datu lauks jāatzīmē ar “nav piemērojams”. Pirkstu nospiedumu neesību apzīmē ar “VIS0”; turklāt sistēma ļauj nošķirt Regulas (EK) Nr. 810/2009 13. panta 7. punkta a)–d) apakšpunktā paredzētos gadījumus.”; 11) regulas 9. pantu groza šādi: a) panta 4. punkta a, b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “a) uzvārds; vārds vai vārdi; dzimšanas datums; valstspiederība vai valstspiederības; dzimums, aa) uzvārds dzimšanas brīdī (bijušais(-ie) uzvārds(-i)); dzimšanas vieta un valsts; valstspiederība dzimšanas brīdī; b) ceļošanas dokumenta vai dokumentu veids un numurs un ceļošanas dokumenta vai dokumentu izdevējas valsts trīs burtu kods; c) ceļošanas dokumenta vai dokumentu derīguma beigu termiņš; cc) iestāde, kas izdevusi ceļošanas dokumentu, un tā izdošanas datums;”; b) panta 5. punktu aizstāj ar šādu: “5) pieteikuma iesniedzēja sejas attēlu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 13. panta 1. punktu pantu .”; [Gr. 65] ba) panta 6. punktu aizstāj ar šādu: “6. pieteikuma iesniedzēja pirkstu nospiedumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 13. pantu.”; [Gr. 66] c) pievieno šādu 7. punktu: “7) ieskenētu biogrāfisko datu lapu.”; d) pievieno šādas divas daļas: “8. Pirmās daļas 5. punktā minētais trešo valstu valstspiederīgo sejas attēls ir ar pietiekamu attēla izšķirtspēju un kvalitāti, lai to izmantotu automatizētai biometrisko datu salīdzināšanai. Ja sejas attēlam nav pietiekamas kvalitātes, to automatizētai salīdzināšanai neizmanto . [Gr. 67] Atkāpjoties no otrās pirmās daļas, izņēmuma gadījumos, kad nevar izpildīt kvalitātes un izšķirtspējas specifikācijas, kas noteiktas faktiskā sejas attēla reģistrēšanai VIS, sejas attēlu var elektroniski iegūt no elektronisku mašīnlasāmu ceļošanas dokumentu (eMRTD) mikroshēmas. Tādos gadījumos sejas attēlu personas datnē iekļauj tikai pēc tam, kad ir elektroniski verificēts, ka eMRTD mikroshēmā reģistrētais sejas attēls atbilst attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā faktiskajam sejas attēlam.”; [Gr. 68] 12) regulā iekļauj šādu 9.a–9.d pantu: “9.a pants Pārbaudes citās sistēmās 1. VIS automatizēti apstrādā pieteikumu datnes, lai atklātu trāpījumus. VIS izskata katru pieteikuma datni atsevišķi. 2. Kad tiek izveidots pieteikums vai izdota vīza, VIS pārbauda, vai ar šo pieteikumu saistītais ceļošanas dokuments ir atpazīts saskaņā ar Lēmumu Nr. 1105/2011/ES, veicot automātisku meklēšanu 5.a pantā atzītu ceļošanas dokumentu sarakstā, un sniedz rezultātu. [Gr. 69] 3. Lai veiktu Regulas (EK) Nr. 810/2009 21. panta 1. punktā un 21. panta 3. punkta a), un c) un d) apakšpunktā paredzētās pārbaudes, VIS iniciē vaicājumu, izmantojot [Sadarbspējas regulas (robežas un vīzas) ] 6. panta 1. punktā definēto Eiropas meklēšanas portālu, lai salīdzinātu šīs regulas 9. panta 4. , 5. un 6. punktā minētos attiecīgos datus. ar datiem, kas atrodami VIS reģistrētā ierakstā, datnē vai brīdinājumā, Šengenas informācijas sistēmā ( SIS ), Ieceļošanas/izceļošanas sistēmā (IIS), ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmā ( ETIAS ), tostarp [Regulas (ES) 2018/XX par Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu] 29. pantā minēto kontrolsarakstā, Eurodac , [attiecībā uz sodāmību par teroristu nodarījumiem un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem — ECRIS-TCN sistēmā], Eiropola datos, Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu datubāzē ( SLTD ) un Interpola datubāzē par Ceļošanas dokumentiem, par kuriem izdoti paziņojumi (Interpola TDAWN ). VIS pārbauda: a) vai pieteikumam izmantotais ceļošanas dokuments atbilst ceļošanas dokumentam, kas SIS paziņots kā pazaudēts, nozagts, nelikumīgi piesavināts vai atzīts par nederīgu; b) vai pieteikumam izmantotais ceļošanas dokuments atbilst ceļošanas dokumentam, kas SLTD datubāzēs paziņots kā pazaudēts, nozagts vai atzīts par nederīgu; c) vai uz pieteikuma iesniedzēju attiecas brīdinājums par ieceļošanas un uzturēšanās atteikšanu, kas ievadīts SIS; d) vai uz pieteikuma iesniedzēju attiecas SIS ievadīts brīdinājums par personām, ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās nodot, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, vai ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās izdot; e) vai pieteikuma iesniedzējs un ceļošanas dokuments, kā arī tā turētājs atbilst atteiktai, atceltai vai anulētai ceļošanas atļaujai ETIAS centrālajā sistēmā; f) vai pieteikuma iesniedzējs un ceļošanas dokuments ir iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1240 (*11) 34. pantā minētajā kontrolsarakstā; g) vai dati par pieteikuma iesniedzēju jau ir ierakstīti VIS; h) vai pieteikumā sniegtie dati par ceļošanas dokumentu neatbilst citam vīzas pieteikumam, kas sistēmā saistīts ar atšķirīgiem identitātes datiem; i) vai pieteikuma iesniedzējs IIS ir pašlaik paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, vai pieteikuma iesniedzējs ir iepriekš bijis paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu; j) vai IIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir atteikta ieceļošana; k) vai VIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir bijis piemērots lēmums par īstermiņa vīzas atteikšanu, anulēšanu vai atcelšanu; l) vai VIS ir reģistrēts, ka pieteikuma iesniedzējam ir bijis piemērots lēmums par ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas atteikšanu, anulēšanu vai atcelšanu; m) vai dati par pieteikuma iesniedzēja identitāti ir reģistrēti Eiropola datos; n) vai īstermiņa vīzas pieprasītājs ir reģistrēts Eurodac; o) gadījumos, ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgais, vai uz to personu, kura attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju īsteno vecāku varu vai likumisku aizbildnību: i) attiecas SIS ievadīts brīdinājums attiecībā uz personām, ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās nodot, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, vai ko meklē, lai tās apcietinātu nolūkā tās izdot; ii) attiecas SIS ievadīts brīdinājums par ieceļošanas un uzturēšanās atteikšanu; iii) vai šī persona ir tāda ceļošanas dokumenta turētājs, kas iekļauts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1240 34. pantā minētajā kontrolsarakstā. [Gr. 70] 3.a Veicot vaicājumu SLTD, dati, ko EMP lietotājs izmanto, lai iniciētu vaicājumu, nav pieejami Interpola datu īpašniekiem. [Gr. 71] 4. VIS piešķir atsauci visiem trāpījumiem, kas pieteikuma datnē atklāti saskaņā ar 3. punktu. Turklāt VIS attiecīgā gadījumā identificē dalībvalsti(-s), kuras ievadītie vai piegādātie dati atklāja trāpījumu(-s), vai Eiropolu, un šo informāciju reģistrē pieteikuma datnē. Vienīgo informāciju, ko reģistrē, ir atsauce uz trāpījumu un datu radītāju. [Gr. 72] 5. Regulas 2. panta 1. punkta k) apakšpunkta vajadzībām meklējumos, ko veic saskaņā ar šā panta 3. punktu, salīdzina 15. panta 2. punktā minētos attiecīgos datus ar datiem SIS, lai noteiktu, vai uz pieteikuma iesniedzēju attiecas kāds no šiem brīdinājumiem: a) brīdinājums par personām, kuras ir meklēšanā apcietināšanas, nodošanas vai izdošanas nolūkā; b) brīdinājums par bezvēsts pazudušām personām; c) brīdinājums par personām, ko cenšas atrast, lai tās varētu palīdzēt tiesas procesā; d) brīdinājums par personām un priekšmetiem saistībā ar diskrētām pārbaudēm, īpašām pārbaudēm vai izmeklēšanas pārbaudēm . [Gr. 73] 5.a Jebkuru trāpījumu, kas iegūts, veicot vaicājumus saskaņā ar 9.a panta 3. punkta a), b), c), e), g), h), i), j), k), l) un n) apakšpunktu, attiecīgā gadījumā pēc tam, kad centrālā iestāde to ir pārbaudījusi saskaņā ar 9.c pantu, izvērtē konsulāts, kurā iesniegts vīzas pieteikums. [Gr. 74] 5.b Jebkuru trāpījumu, kas iegūts, veicot vaicājumus saskaņā ar 9.a panta 3. punkta d), f), m) un o) apakšpunktu, saskaņā ar 9.ca pantu pārbauda un attiecīgajā gadījumā izvērtē tās dalībvalsts vienotais kontaktpunkts, kura ievadījusi vai piegādājusi datus, kas izraisījuši trāpījumu. [Gr. 75] 5.c Arī visi trāpījumi SIS automātiski tiek paziņoti tās dalībvalsts SIRENE birojam, kura izveidojusi brīdinājumu, kas atklājis trāpījumu. [Gr. 76] 5.d Paziņojumā, ko sniedz dalībvalsts SIRENE birojam vai vienotajam kontaktpunktam, kas ievadījis brīdinājumu, ietver šādus datus: a) uzvārds(-i), vārds(-i) un pieņemtie vārdi, ja tādi ir; b) dzimšanas vieta un datums; c) dzimums; d) valstspiederība un, ja tādas ir, citas valstspiederības; e) pirmās plānotās uzturēšanās dalībvalsts un — ja pieejama — pirmās plānotās uzturēšanās adrese; f) pieteikuma iesniedzēja dzīvesvietas adrese vai, ja tā nav pieejama, viņa dzīvesvietas pilsēta un valsts; g) atsauce uz visiem konstatētajiem trāpījumiem, tostarp to datumu un laiku. [Gr. 77] 5.e Šis pants nekavē iesniegt patvēruma pieteikumu jebkāda iemesla dēļ. Ja vīzas pieteikumu ir iesniegusi persona, kas cietusi no vardarbīgiem noziegumiem, piemēram, no vardarbības ģimenē vai cilvēku tirdzniecības, ko veicis tās sponsors, VIS iesniegtā datni nošķir no sponsora datnes, lai aizsargātu cietušo no turpmāka apdraudējuma. [Gr. 78] 9.b pants Īpaši noteikumi pārbaudēm citās sistēmās attiecībā uz ES pilsoņu ģimenes locekļiem vai tādu trešo valstu valstspiederīgo ģimenes locekļiem, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem 1. Regulas 9.a panta 3. punktā paredzētās automatizētās pārbaudes attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir Savienības pilsoņa ģimenes locekļi un uz kuriem attiecas Direktīva 2004/38/EK, vai trešās valsts pilsoņa ģimenes locekļiem, kam saskaņā ar nolīgumu starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un trešo valsti, no otras puses, ir Savienības pilsoņu tiesībām atbilstīgas tiesības brīvi pārvietoties, veic vienīgi, lai pārliecinātos, ka nav faktisku norāžu vai pamatota iemesla uzskatīt, ka personas klātbūtne dalībvalstu teritorijā rada drošības vai augstu epidēmiska risku atbilstīgi Direktīvai 2004/38/EK. [Gr. 79] 2. VIS nepārbauda: a) piekļūstot IIS konsultāciju nolūkos — vai pieteikuma iesniedzējs nav pašlaik paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, un vai pieteikuma iesniedzējs nav iepriekš bijis paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu; b) vai pieteikuma iesniedzējs neatbilst personai, kuras dati ir reģistrēti Eurodac. 3. Ja 9.a panta 3. punktā minētajā automatizētajā pieteikuma apstrādē ir konstatēts trāpījums, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1987/2006 (ES) 2018/1861 24. pantā minētajam ieceļošanas un uzturēšanās atteikuma brīdinājumam par ieceļošanas un uzturēšanās atteikumu , vīzu iestāde pārbauda tā lēmuma pieņemšanas pamatu, pēc kura brīdinājums ievadīts SIS. Ja šis pamats ir saistīts ar nelegālas neatbilstīgas imigrācijas risku, izvērtējot pieteikumu, brīdinājumu neņem vērā. Vīzu iestādes turpmākā rīcība ir saskaņā ar SIS II regulas 25. (ES) 2018/1861 26. panta 2. punktu. [Gr. 80] 9.c pants Centrālo iestāžu un valsts vienotā kontaktpunkta veikta pārbaude [Gr. 81] 1. Jebkuru 9.a panta 5.b punktā minēto trāpījumu, kas iegūts, veicot vaicājumus saskaņā ar 9.a panta 3. punktu, un ko VIS nevar automātiski apstiprināt, saskaņā ar 9.ca pantu manuāli pārbauda valsts vienotais kontaktpunkts. Tiek informēta tās dalībvalsts centrālā iestāde, kas apstrādā pieteikumu. [Gr. 82] 2. Jebkuru 9.a panta 5.a punktā minēto trāpījumu, kas iegūts, veicot vaicājumus saskaņā ar 9.a panta 3. punktu, un ko VIS nevar automātiski apstiprināt, manuāli pārbauda centrālā iestāde. Manuāli pārbaudot trāpījumus, centrālā iestāde var piekļūt pieteikuma datnei un saistītajai(-ām) pieteikuma datnei(-ēm), kā arī visiem trāpījumiem, kas atklāti 9.a panta 5.a punktā noteiktās automatizētās apstrādes laikā. [Gr. 83] 3. Centrālā iestāde pārbauda, vai pieteikuma iesniedzēja identitāte, kas reģistrēta pieteikuma datnē, atbilst VIS vai kādas aplūkotās datubāzes datiem. 4. Ja personas dati neatbilst un ja 9.a panta 3. punktā noteiktās automatizētās apstrādes laikā nav atklāts neviens cits trāpījums, centrālā iestāde dzēš viltus trāpījumu no pieteikuma datnes. 5. Ja dati atbilst vai ja joprojām pastāv šaubas par pieteikuma iesniedzēja identitāti, pamatotos gadījumos centrālā vīzu iestāde, kas apstrādā pieteikumu, informē tās dalībvalsts(-u) centrālo iestādi, kas identificēta kā to datu ievadītāja vai piegādātāja, kuri atklājuši trāpījumu saskaņā ar 9.a panta 3. punktu. Ja datus, kas atklājuši šādu trāpījumu, ievadījusi vai piegādājusi viena vai vairākas dalībvalstis, centrālā iestāde, izmantojot 16. panta 2. punktā noteikto procedūru, apspriežas ar šīs(-o) dalībvalsts(-u) centrālo iestādi. Šaubu gadījumā tiek lemts par labu pieteikuma iesniedzējam . [Gr. 84] 6. Citu dalībvalstu centrālo iestāžu veikto pārbaužu rezultātus pievieno pieteikuma datnei. 7. Atkāpjoties no 1. punkta, ja 9.a panta 5. punktā minētajā salīdzināšanā tiek saņemta atbilde par vienu vai vairākiem trāpījumiem, VIS nosūta automātisku paziņojumu tās dalībvalsts centrālajai iestādei, kas veikusi pieprasījumu, lai tā veiktu nepieciešamās turpmākās darbības. [Gr. 85] 8. Ja tiek konstatēts, ka datus, kas atklājuši trāpījumu saskaņā ar 9.a panta 3. punktu, ir piegādājis Eiropols, atbildīgās dalībvalsts centrālā iestāde apspriežas ar Eiropola valsts vienību par turpmāko rīcību saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794, jo īpaši tās IV nodaļu. [Gr. 86] 9.ca pants Pārbaude un izvērtējums, ko veic valsts vienotais kontaktpunkts 1. Katra dalībvalsts izraugās valsts iestādi, kas darbojas 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā un šīs regulas vajadzībām nodrošina attiecīgās manuālās pārbaudes un trāpījumu izvērtēšanu (“vienotais kontaktpunkts”). Vienoto kontaktpunktu veido SIRENE biroja sadarbības koordinatori, Interpola valstu centrālie biroji, Eiropola valsts centrālais punkts, ETIAS valsts vienība un visas attiecīgās valsts tiesībaizsardzības iestādes. Dalībvalstis nodrošina pietiekami nokomplektētu personālu, lai vienotais kontaktpunkts varētu pārbaudīt trāpījumus, kas tam paziņoti saskaņā ar šo regulu, ievērojot Regulas (EK) Nr. 810/2009 23. pantā paredzētos termiņus. 2. Vienotais kontaktpunkts manuāli pārbauda tam nosūtītos trāpījumus. Piemēro 9.c panta 2. līdz 6. punktā izklāstītās procedūras. 3. Ja pēc šī panta 2. punktā minētās pārbaudes tiek secināts, ka dati ir atbilstīgi, un trāpījums tiek apstiprināts, vienotais kontaktpunkts vajadzības gadījumā sazinās ar atbildīgajām iestādēm, tostarp Eiropolu, kas sniegušas datus, kuri izraisījuši trāpījumu. Atbildīgā iestāde tad izvērtē trāpījumu. Vienotais kontaktpunkts sniedz argumentētu atzinumu, ņemot vērā lēmumu par pieteikumu, kas jāpieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 23. pantu. Šo argumentēto atzinumu iekļauj pieteikuma datnē. [Gr. 87] 9.cb pants Rokasgrāmata Komisija saskaņā ar 48.a pantu pieņem deleģēto aktu, lai rokasgrāmatā noteiktu attiecīgos datus, kurus salīdzina ar vaicājumiem citās sistēmās saskaņā ar 9.a panta 3. punktu, kā arī procedūras un noteikumus, kas vajadzīgi, lai veiktu 9.a līdz 9.ca pantā minētos vaicājumus, pārbaudes un izvērtējumus. Šajā deleģētajā aktā ietver datu kategoriju kombināciju, kas ļauj veikt vaicājumu katrā sistēmā saskaņā ar 9.a pantu. [Gr. 88] 9.d pants Eiropola pienākumi Eiropols pielāgo savu informācijas sistēmu, lai nodrošinātu, ka ir iespējams automātiski apstrādāt 9.a panta 3. punktā un 22.b panta 2. punktā minētos vaicājumus.”; (*11) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 12. septembra Regula (ES) 2018/1240, ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226 (OV L 236, 19.9.2018., 1. lpp.). " 13) regulas 13. pantam pievieno šādu 4. punktu: “4. Kad pieteikuma datni aktualizē saskaņā ar 1. un 2. punktu, VIS nosūta paziņojumu dalībvalstij, kas izdevusi vīzu, informējot par argumentētu lēmumu anulēt vai atcelt minēto vīzu. Šādu paziņojumu automātiski ģenerē centrālā sistēma, un to nosūta, izmantojot 16. pantā noteikto mehānismu.”; [Gr. 89] 14) regulas 15. pantu groza šādi: a) panta 2. punktā iekļauj šādu ea) apakšpunktu: “ea) sejas attēls;”; b) iekļauj šādu 2.a punktu: “2.a. Regulas 2. punkta ea) apakšpunktā minētais sejas attēls nav vienīgais meklēšanas kritērijs.”; 15) regulas 16. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu: “2. Ja VIS tiek izveidota pieteikuma datne par konkrētas trešās valsts valstspiederīgo vai personu, kas pieder īpašai šādu valstspiederīgo kategorijai, par kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 22. pantu tiek pieprasīta iepriekšēja apspriešanās, VIS automātiski nosūta apspriešanās pieprasījumu norādītajai dalībvalstij vai dalībvalstīm. Dalībvalsts vai dalībvalstis, pie kurām vēršas pēc informācijas, nosūta atbildi uz VIS, kas to pārsūta dalībvalstij, kura bija izveidojusi pieteikumu. Vienīgi konsultāciju procedūras veikšanai VIS iekļauj to dalībvalstu sarakstu, kuras nosaka, ka citu dalībvalstu centrālajām iestādēm jāapspriežas ar to centrālajām iestādēm, kad tiek pārbaudīti vienoto vīzu pieteikumi, ko iesnieguši konkrētu trešo valstu valstspiederīgie vai kādas konkrētas kategorijas valstspiederīgie saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 22. pantu, un par attiecīgajiem trešo valstu valstspiederīgajiem.” [Gr. 90] 3. Panta 2. punktā noteikto procedūru piemēro arī a) informācijas nosūtīšanai saskaņā ar 25. panta 4. punktu par vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu izdošanu, šīs regulas 24. panta 2. punktu par datu grozīšanu un Regulas (EK) Nr. 810/2009 31. pantu par ex post paziņojumiem; [Gr. 91] b) citiem ar konsulāro sadarbību saistītiem ziņojumiem, kas ietver VIS reģistrētu personas datu pārsūtīšanu vai ir saistīti ar to, ceļošanas dokumentu kopiju pārsūtīšanas pieprasījumu nosūtīšanai kompetentajai vīzu iestādei saskaņā ar 9. panta 7. punktu, un citiem dokumentiem, kuri pievienoti pieteikumam, un šo dokumentu elektronisko kopiju pārsūtīšanai, kā arī 9.c pantā un 38. panta 3. punktā noteiktajiem pieprasījumiem. Kompetentās vīzu iestādes uz šādu pieprasījumu atbild divu darba dienu laikā.”; [Gr. 92] 16) regulas 17. pantu svītro; 17) regulas III nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu: “CITU IESTĀŽU PIEKĻUVE ĪSTERMIŅA VĪZU DATIEM”; 18) regulas 18. panta 6. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: “Kompetentās iestādes pārbaužu veikšanai uz robežas, kur darbojas IIS, salīdzina vīzas turētāja pirkstu nospiedumus ar VIS reģistrētajiem pirkstu nospiedumiem. Ja vīzas turētāja pirkstu nospiedumi nav izmantojami, 1. punktā minēto meklēšanu veic, izmantojot 1. punktā paredzētos burtciparu datus kopā ar sejas attēlu.”; 18a) regulas 18.a pantu aizstāj ar šādu: “18.a pants VIS datu izguve, lai izveidotu vai atjauninātu vīzas turētāja ieceļošanas/izceļošanas ierakstu vai ieceļošanas atteikuma ierakstu IIS Vienīgi nolūkā izveidot vai atjaunināt vīzas turētāja ieceļošanas/izceļošanas ierakstu vai ieceļošanas atteikuma ierakstu IIS saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 14. panta 2. punktu un 16. un 18. pantu, iestādei, kuras kompetencē ir veikt pārbaudes pie robežām, pie kurām lieto IIS, nodrošina piekļuvi to datu izgūšanai no VIS un importēšanai IIS, kuri tiek glabāti VIS un ir uzskaitīti minētās regulas 16. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 16. panta 2. punkta c) līdz f) apakšpunktā.” [Gr. 93] 19) iekļauj šādu 20.a pantu: “20.a pants VIS datu izmantošana, lai ievadītu SIS brīdinājumus par bezvēsts pazudušām personām vai mazāk aizsargātām personām, kuras nevar ceļot , un vēlāka piekļuve šiem datiem [Gr. 94]. 1. VIS glabātos daktiloskopijas datus un sejas attēlus var izmantot, lai ievadītu brīdinājumu par bezvēsts pazudušām personām , nolaupīšanas riskam pakļautiem bērniem vai mazāk aizsargātām personām, kuras nevar ceļot, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) … (*12) [Regula (ES) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās] 32. panta 2. punktu pantu . Šādos gadījumos daktiloskopijas datu un sejas attēlu apmaiņa notiek ar tās dalībvalsts SIRENE biroju, kurai pieder dati, izmantojot drošus līdzekļus. [Gr. 95] 2. Ja , izmantojot VIS glabātos daktiloskopijas datus un sejas attēlus, konstatēts trāpījums saistībā ar 1. punktā minēto SIS paziņojumu, bērnu aizsardzības iestādes un valstu tiesu iestādes, tostarp tās, kuras ir atbildīgas par valsts apsūdzības celšanu krimināllietās un par tiesas izmeklēšanu pirms apsūdzības izvirzīšanas, kā minēts Regulas (ES) … [COM(2016)0883 — SIS TA (policijas sadarbība) ] 43. 44 . pantā, savu pienākumu pildīšanai var iestādei, kam ir piekļuve VIS, pieprasīt piekļuvi VIS ievadītajiem datiem. Piemēro Savienības un valstu tiesību aktos paredzētos nosacījumus. Dalībvalstis nodrošina, ka datus nosūta drošā veidā . [Gr. 96] (*12) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) (…) […] (OV L …, …. lpp.).”;" 20) regulas 22. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu: “1. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 343/2003 21. pantu kompetentajām iestādēm ir piekļuve meklēšanai pēc patvēruma meklētāja pirkstu nospiedumiem vienīgi ar nolūku pārbaudīt patvēruma pieteikumus. Ja personas pirkstu nospiedumi nav izmantojami vai ja meklēšana pēc pirkstu nospiedumiem neizdodas, meklēšanu veic pēc 9. panta 4. punkta a) un/vai b) līdz cc) apakšpunktā minētajiem datiem; šo meklēšanu var veikt kopā ar 9. panta 4. punkta aa) apakšpunktā minētajiem datiem. [Gr. 97] 2. Ja, meklējot ar 1. punktā minētajiem datiem, tiek noskaidrots, ka VIS ir reģistrēti dati par personu, kas lūdz starptautisko aizsardzību, kompetentajai patvēruma iestādei ir piekļuve konsultāciju nolūkos vienīgi 1. punktā minētajiem mērķiem šādiem pieteikuma iesniedzēja datiem un jebkuras piesaistītās pieteikuma datnes datiem saskaņā ar 8. panta 3. punktu: a) pieteikuma numuram; b) datiem no pieteikuma veidlapas(-ām), kuri minēti 9. panta 4., 5. un 7. punktā; c) fotogrāfijām sejas attēliem ; [Gr. 98] d) datiem, kas ievadīti attiecībā uz ikvienu vīzu, kura izsniegta, anulēta, atsaukta vai kuras derīguma termiņš ir pagarināts, kā minēts 10., 13. un 14. pantā; e) regulas 9. panta 4. un 5. punktā minētajiem datiem saistītajās pieteikuma datnēs saskaņā ar 8. panta 4. punktu.”; [Gr. 99] 21) regulas 23. pantu aizstāj ar šādu: “23. pants Datu uzglabāšanas ilgums 1. Visas pieteikumu datnes VIS glabā ne ilgāk kā piecus gadus, neskarot datu dzēšanu, kas minēta 24. un 25. pantā, kā arī reģistrēšanu, kas minēta 34. pantā. [Gr. 100] Šis laikposms sākas a) ja tikusi izsniegta vīza, vai ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja — dienā, kad beidzas vīzas, vai ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas derīguma termiņš; [Gr. 101] b) ja tikusi pagarināta vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja — dienā, kad beidzas vīzas, ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas jaunais derīguma termiņš; c) ja pieteikums ir bijis atsaukts, slēgts vai pārtraukts — dienā, kad VIS izveidota pieteikuma datne; d) dienā, kad atbildīgā iestāde pieņēmusi lēmumu, ka vīza, ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja attiecīgā gadījumā ir atteikta, anulēta, saīsināta, atcelta vai atsaukta. 2. Kad 1. punktā minētais laikposms ir beidzies, VIS automātiski izdzēš pieteikuma datni un saites ar šo datni, kā minēts 8. panta 3. un 4. punktā, kā arī 22. a panta 3. un 5. punktā.”; [Gr. 102] 2.a Atkāpjoties no 1. punkta: a) pieteikuma datnes, kas attiecas uz uzturēšanās atļauju, dzēš ne vēlāk kā pēc 10 gadiem; b) pieteikuma datnes, kas attiecas uz bērniem, kuri ir jaunāki par 12 gadiem, dzēš, kad bērns izceļo no Šengenas zonas. [Gr. 103] 2.b Atkāpjoties no 1. punkta, nolūkā atvieglot jauna pieteikuma izskatīšanu, tajā minēto pieteikuma datni var papildus glabāt ne ilgāk kā trīs gadus pēc ilgtermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas derīguma termiņa beigām un tikai tad, ja pēc piekrišanas pieprasījuma pieteikuma iesniedzējs brīvi un nepārprotami tam piekrīt, parakstot deklarāciju. Lūgumi sniegt piekrišanu tiek norādīti tā, lai tos varētu skaidri atšķirt no citiem jautājumiem, saprotamā un viegli pieejamā veidā un izmantojot skaidru un vienkāršu valodu atbilstīgi Regulas (ES) 2016/679 7. pantam. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 7. panta 3. punktu pieteikuma iesniedzējs var jebkurā laikā savu piekrišanu atsaukt. Ja pieteikuma iesniedzējs atsauc piekrišanu, pieteikuma datni automātiski dzēš no VIS. eu-LISA izstrādā rīku, kas ļauj pieteikuma iesniedzējiem sniegt un atsaukt savu piekrišanu. Komisija saskaņā ar 48.a pantu pieņem deleģētos aktus, lai sīkāk definētu rīku, ko pieteikuma iesniedzēji izmantos, lai sniegtu un atsauktu savu piekrišanu. [Gr. 104] 22) regulas 24. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu: “2. Ja dalībvalsts rīcībā ir fakti, kas liek domāt, ka VIS apstrādātie dati ir neprecīzi vai ka dati ir apstrādāti VIS, neievērojot šīs regulas noteikumus, tā par to nekavējoties informē atbildīgo dalībvalsti. Šo ziņojumu nosūta saskaņā ar 16. panta 3. punktā paredzēto procedūru. Ja neprecīzie dati atsaucas uz saitēm, kas izveidotas saskaņā ar 8. panta 3. vai 4. punktu un 22.a panta 3. punktu, atbildīgā dalībvalsts veic nepieciešamās pārbaudes, sniedz atbildi 48 stundu laikā un attiecīgā gadījumā izlabo saiti. Ja noteiktajā termiņā atbilde nav sniegta, pieprasītāja dalībvalsts izlabo saiti un informē atbildīgo dalībvalsti par veikto labojumu, izmantojot VIS pastu. 3. Atbildīgā dalībvalsts minētos datus pēc iespējas ātrāk pārbauda un, ja vajadzīgs, tos nekavējoties labo vai dzēš.”; [Gr. 105] 23) regulas 25. pantu groza šādi: a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Pieteikuma datnes, datnes un saites, kas minētas 8. panta 3. un 4. punktā un 22. a panta 3. punktā un kas attiecas uz pieteikuma iesniedzēju, kurš ieguvis kādas dalībvalsts pilsonību pirms 23. panta 1. punktā noteiktā laikposma beigām, dalībvalsts, kas izveidojusi attiecīgās pieteikuma datnes, tās nekavējoties izdzēš no VIS.”; [Gr. 106] b) panta 2. punktā vārdus “VIS infrastruktūrā” aizstāj ar “VIS pasta”; (23a) regulas 26. pantu groza šādi: a) 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem: “1. Par VIS un tās komponentu, kas noteikti 2.a pantā, operatīvo vadību atbild eu-LISA. eu-LISA sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka minēto komponentu vajadzībām vienmēr izmanto vislabāko pieejamo tehnoloģiju, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu analīzi. [Gr. 107] 2. VIS operatīvā vadība ir visi tie uzdevumi, kas vajadzīgi, lai 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā nodrošinātu VIS darbību saskaņā ar šo regulu, jo īpaši uzturēšanas darbi un tehniska pielāgošana, kas vajadzīga, lai VIS darbības kvalitāte būtu apmierinošā līmenī, jo īpaši attiecībā uz reakcijas laiku, kas konsulārajiem punktiem un robežu iestādēm vajadzīgs, lai pārbaudītu VIS centrālās sistēmas vaicājumus. Šāds reakcijas laiks ir pēc iespējas īss.” [Gr. 108] b) 26. panta 3. līdz 8. punktu svītro; [Gr. 109] 24) regulas 26. pantā iekļauj šādu 8.a punktu: “8a . Eu-LISA ir atļauts testēšanas nolūkos izmantot anonimizētus reālus personas datus no VIS darba sistēmas šādos apstākļos: a) diagnostikai un labošanai, ja centrālajā sistēmā ir konstatēti defekti; b) jaunu tehnoloģiju un paņēmienu testēšanai saistībā ar centrālās sistēmas darbības vai datu pārsūtīšanas uz sistēmu uzlabošanu. Šādos gadījumos aizsardzības pasākumi, piekļuves kontrole un pieteikšanās darbības testēšanas videi ir tādas pašas, kādas ir VIS darba sistēmai. Testēšanai paņemtos reālos personas datus anonimizē tā, lai datu subjekts vairs nebūtu identificējams.”; [Gr. 110] c) regulas 26. pantam pievieno šādus punktus: “9.a Ja eu-LISA jebkādu ar VIS saistītu uzdevumu izpildē sadarbojas ar ārējiem darbuzņēmējiem, tā cieši uzrauga darbuzņēmēja darbības, lai nodrošinātu atbilstību visiem šīs regulas noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz drošību, konfidencialitāti un datu aizsardzību. 9.b VIS centrālās sistēmas operatīvo vadību neuztic privātiem uzņēmumiem vai privātām organizācijām.”; [Gr. 111] 25) regulas 27. pantu aizstāj ar šādu: “27. pants Centrālās vīzu informācijas sistēmas atrašanās vieta Galvenā Centrālā VIS, ar ko veic tehniskās pārraudzības un administrācijas funkcijas, atrodas Strasbūrā (Francijā), un Centrālās VIS dublējums, kas spēj nodrošināt visas galvenās Centrālās VIS funkcijas, atrodas Sankt Johann im Pongau (Austrijā). eu-LESA ievieš tehniskus risinājumus, lai nodrošinātu VIS nepārtrauktu pieejamību, vai nu nodrošinot VIS centrālās sistēmas un rezerves VIS centrālās sistēmas vienlaicīgu darbību ar nosacījumu, ka rezerves VIS centrālā sistēma saglabā spēju nodrošināt VIS darbību VIS centrālās sistēmas traucējumu gadījumā , vai arī dublējot sistēmu vai tās komponentus .”; [Gr. 112] 26) regulas 29. pantu groza šādi: a) panta nosaukumu aizstāj ar šādu: “Atbildība par datu izmantošanu un to kvalitāti”; b) panta 1. punktu groza šādi : i) c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “c) dati, kad tos pārsūta uz VIS, ir pareizi, atjaunināti un to kvalitātes un pilnīguma līmenis ir pienācīgs.”; ii) pievieno šādu daļu: Šim nolūkam dalībvalstis nodrošina, ka konsulārie darbinieki un visu to ārējo pakalpojumu sniedzēju darbinieki, ar kuriem tās sadarbojas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 43. pantu, regulāri var piedalīties mācībās par datu kvalitātes jautājumiem.”; [Gr. 113] c) 2. punkta a) apakšpunktā vārdu “VIS” abos gadījumos aizstāj ar vārdiem “VIS vai CIR”; d) iekļauj šādu 2.a punktu šādus punktus : “2.a. Vadības iestāde eu-LISA kopā ar Komisiju izstrādā, uztur un pastāvīgi atjaunina automatizētus datu kvalitātes kontroles mehānismus un procedūras, lai veiktu VIS datu kvalitātes pārbaudes, un regulāri sniedz ziņojumus dalībvalstīm. Vadības iestāde eu-LISA nodrošina pietiekamu profesionāli apmācītu darbinieku skaitu, lai īstenotu tehniskos jauninājumus un uzlabojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu datu kvalitātes kontroles mehānismu darbību. eu-LISA regulāri ziņo dalībvalstīm un Komisijai par datu kvalitātes kontroli. Komisija regulāri ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par datu kvalitātes jautājumiem, kas radušies, un par to, kā tie atrisināti . [Gr. 114] Šo mehānismu, procedūras un datu kvalitātes atbilstības interpretāciju paredz kā īstenošanas pasākumus saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto procedūru. 2.b Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par vajadzīgās tehnoloģijas iespējamību, pieejamību, gatavību un uzticamību, lai izmantotu sejas attēlus personu identificēšanai.”; [Gr. 115] da) pievieno šādu punktu: “3.a Saistībā ar personas datu apstrādi VIS katra dalībvalsts izraugās iestādi, kas ir uzskatāma par pārzini saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 4. panta 7. punktu un kam ir galvenā atbildība par minētās dalībvalsts veikto datu apstrādi. Katra dalībvalsts paziņo Komisijai izraudzīto iestādi.”; [Gr. 116] 27) iekļauj šādu 29.a pantu: “29.a pants Īpaši noteikumi datu ievadīšanai 1. Regulas 9., 22.c un 22.d pantā minēto datu ievadīšana VIS notiek saskaņā ar šādiem iepriekšējiem nosacījumiem: a) datus saskaņā ar 9., 22.c un 22.d pantu un 6. panta 4. punktu var nosūtīt ievadīt VIS vienīgi pēc tam, kad atbildīgās valsts iestādes ir veikušas kvalitātes pārbaudi; [Gr. 117] b) datus saskaņā ar 9., 22.c un 22.d pantu un 6. panta 4. punktu VIS apstrādā pēc tam, kad VIS saskaņā ar 2. punktu ir veikusi kvalitātes pārbaudi. 2. VIS veic kvalitātes pārbaudes, kā norādīts turpmāk: a) izveidojot pieteikuma datnes vai trešo valstu valstspiederīgo datnes VIS, kvalitātes pārbaudi veic 9., 22.c un 22.d pantā minētajiem datiem; ja šīs pārbaudes neatbilst noteiktajiem kvalitātes kritērijiem, VIS automātiski paziņo atbildīgajai(-ām) iestādei(-ēm); b) regulas 9 9.a . panta a) punkta 3) apakšpunktā 3. punktā un 22.b panta 2. punktā paredzētās automatizētās procedūras VIS var izsaukt tikai pēc kvalitātes pārbaudes, ko VIS veikusi saskaņā ar šo pantu; ja šīs pārbaudes neatbilst noteiktajiem kvalitātes kritērijiem, VIS automātiski paziņo atbildīgajai(-ām) iestādei(-ēm); [Gr. 118] c) sejas attēlu un daktiloskopijas datu kvalitātes pārbaudi veic, izveidojot trešo valstu valstspiederīgo pieteikuma datnes VIS, lai pārliecinātos, ka ir ievērots biometrisko datu salīdzināšanai nepieciešamais datu kvalitātes minimuma standarts; d) datu kvalitātes pārbaudes saskaņā ar 6. panta 4. punktu veic, kad informācija par valstu izraudzītajām iestādēm tiek saglabāta VIS. 3. Šā panta 1. un 2. punktā minēto datu glabāšanai nosaka kvalitātes standartus. Šo standartu specifikāciju nosaka īstenošanas aktos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; 28) regulas 31. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem: “1. Neskarot Regulu (ES) 2016/679, 9. panta 4. punkta a), b), c), k) un m) apakšpunktā, 9. panta 6. punktā un 9. panta 7. punktā minētos datus var pārsūtīt vai darīt pieejamus trešajai valstij vai pielikumā minētai starptautiskai organizācijai tikai tad, ja tas ir nepieciešams atsevišķos gadījumos, lai pierādītu trešo valstu valstspiederīgo identitāti, un tikai tam, lai veiktu atgriešanu saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK vai pārmitināšanu saskaņā ar Regulu … [ Pārmitināšanas pamatregula ], un ja to apstiprinājusi dalībvalsts, kas ievadījusi datus VIS.”; [Gr. 121] 28a) regulas 31. pantu groza šādi: a) panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem: “2. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, 9. panta 4. punkta a), aa), b), c), cc), k) un m) apakšpunktā, kā arī 6. un 7. punktā minētos datus robežu iestādes vai imigrācijas iestādes var atsevišķos gadījumos nosūtīt trešai valstij vai starptautiskai organizācijai, kas uzskaitītas šīs regulas pielikumā, ja tas vajadzīgs trešo valstu valstspiederīgo identitātes apliecināšanai vienīgi atgriešanas nolūkā, tikai tad, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem: a) Komisija ir pieņēmusi lēmumu par personas datu pienācīgu aizsardzību minētajā trešā valstī saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 45. panta 3. punktu; b) ir paredzētas Regulas (ES) 2016/679 46. pantā minētās atbilstošās garantijas, piemēram, ar atpakaļuzņemšanas nolīgumu, kas ir spēkā starp Savienību vai dalībvalsti un attiecīgo trešo valsti; vai c) tiek piemērots Regulas (ES) 2016/679 49. panta 1. punkta d) apakšpunkts.”; [Gr. 122] 3. Šīs regulas 9. panta 4. punkta a), aa), b), c), cc), k) un m) apakšpunktā, kā arī 6. un 7. punktā minētos datus saskaņā ar šā panta 2. punktu var nosūtīt tikai tad, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: a) datu nosūtīšana tiek veikta saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši noteikumiem par datu aizsardzību, tostarp Regulas (ES) 2016/679 V nodaļu, un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, un tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas nosūta datus; b) dalībvalsts, kura datus ievadījusi VIS, ir sniegusi piekrišanu; c) trešā valsts vai starptautiskā organizācija ir piekritusi datus apstrādāt tikai tādos nolūkos, kādos tie tika sniegti; un d) saistībā ar attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo ir izdots atgriešanas lēmums, kas pieņemts, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, ar noteikumu, ka šāda atgriešanas lēmuma izpilde nav apturēta, un ar noteikumu, ka nav iesniegta pārsūdzība, kuras dēļ var tikt apturēta tā izpilde.”; [Gr. 123] b) pievieno pievieno šādus punktus: “3.a Personas datu nosūtīšana trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, ievērojot 2. punktu, neskar starptautiskās aizsardzības pieprasītāju un saņēmēju tiesības, jo īpaši attiecībā uz neizraidīšanu. 3.b Personas datus, ko dalībvalsts vai Eiropols iegūst no VIS tiesībaizsardzības nolūkā, nenosūta vai nedara pieejamus nevienai trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai privātai struktūrai, kas izveidota Savienībā vai ārpus tās. Aizliegums tiek piemērots arī tad, ja minētos datus turpina apstrādāt valsts līmenī vai starp dalībvalstīm, ievērojot Direktīvu (ES) 2016/680.”; [Gr. 124] 28b) regulas 32. panta 2. punktu groza šādi: a) iekļauj šādu apakšpunktu: “ea) nepilnvarotām personām, kas izmanto datu pārraides ierīces, liegtu iespēju lietot automatizētas datu apstrādes sistēmas;”; [Gr. 125] b) iekļauj šādus ja) un jb) apakšpunktus: “ja) nodrošinātu, ka traucējuma gadījumā ir iespējams atjaunot uzstādīto sistēmu normālu darbību; jb) nodrošinātu uzticamību, garantējot, ka visas VIS darbības kļūmes tiek pienācīgi paziņotas un ka ir ieviesti vajadzīgie tehniskie pasākumi, lai nodrošinātu, ka VIS nepareizas darbības dēļ radīta datu bojājuma gadījumā personas datus ir iespējams atjaunot;”; [Gr. 126] 28c) regulā iekļauj šādu pantu: “32.a pants Drošības incidenti 1. Jebkurš notikums, kurš ietekmē vai var ietekmēt VIS drošību un var kaitēt VIS datiem vai izraisīt to zudumu, ir uzskatāms par drošības incidentu, jo īpaši, ja ir radusies nesankcionēta piekļuve datiem vai ir apdraudēta vai var tikt apdraudēta datu pieejamība, integritāte un konfidencialitāte. 2. Drošības incidentus pārvalda tā, lai nodrošinātu ātru, efektīvu un pareizu reakciju. 3. Neskarot paziņošanu un informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu, ievērojot Regulas (ES) 2016/679 33. pantu vai Direktīvas (ES) 2016/680 30. pantu, dalībvalstis, Eiropols un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra bez kavēšanās paziņo Komisijai, eu-LISA, kompetentajai uzraudzības iestādei un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam par drošības incidentiem. eu-LISA bez kavēšanās paziņo Komisijai un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam par jebkādu drošības incidentu saistībā ar VIS centrālo sistēmu. 4. Informāciju par drošības incidentu, kas ietekmē vai var ietekmēt VIS darbību dalībvalstī vai — eu-LISA ietvaros — citu dalībvalstu ievadīto vai nosūtīto datu pieejamību, integritāti un konfidencialitāti, visām dalībvalstīm sniedz nekavējoties un par to ziņo saskaņā ar incidentu pārvaldības plānu, ko nodrošina eu-LISA. 5. Ja rodas drošības incidents, dalībvalstis un eu-LISA sadarbojas. 6. Komisija par nopietniem incidentiem nekavējoties ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Šos ziņojumus klasificē kā EU RESTRICTED/RESTREINT UE saskaņā ar piemērojamiem drošības noteikumiem. 7. Ja drošības incidenta iemesls ir datu ļaunprātīga izmantošana, dalībvalstis, Eiropols un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra nodrošina, ka saskaņā ar 36. pantu tiek piemērotas sankcijas.”; [Gr. 127] 28d) regulas 33. pantu aizstāj ar šādu: “33. pants Atbildība 1. Neskarot tiesības uz kompensāciju no pārziņa vai apstrādātāja un pārziņa vai apstrādātāja atbildību saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, Direktīvu (ES) 2016/680 un Regulu (ES) 2018/1726: a) jebkurai personai vai dalībvalstij, kam nodarīts materiāls kaitējums dalībvalsts veiktas nelikumīgas personas datu apstrādes vai citas ar šīs regulas nosacījumiem nesavienojamas rīcības rezultātā, ir tiesības no šīs dalībvalsts saņemt kom