[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 23.6.2008

COM(2008) 379 galīgā redakcija

KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM

2008. gada ziņojums par Eiropas Kopienas attīstības un ārējās palīdzības politiku un tās īstenošanu 2007. gadā

{SEC(2008)2062}

(iesniegusi Komisija)

KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM

2008. gada ziņojums par Eiropas Kopienas attīstības un ārējās palīdzības politiku un tās īstenošanu 2007. gadā

ES turpina nostiprināt savu statusu kā pasaules lielākā palīdzības sniedzēja, dodot 60 % no kopējā oficiālās attīstības palīdzības apmēra. Komisija 2007. gadā pēc būtiskiem jauninājumiem politikā un procedūrās, kas tika ieviesti pēdējo divu gadu laikā, ātri uzlaboja savas palīdzības efektivitāti: 2005. gada decembrī tika pieņemts Eiropas konsenss par attīstību, 2007. gada decembrī tika pieņemts Eiropas konsenss par humāno palīdzību, kā arī tika pārstrādāti ārējās palīdzības programmu instrumenti.

Politikas saskanība

Pirmajā Ziņojumā par attīstības politikas saskaņotību (septembris) uzsvērta mijiedarbība un savstarpējā papildināmība starp attīstības politiku un divpadsmit citām ES politikas jomām, kas ietekmē attīstības valstis. Tirdzniecība tiek uzskatīta par jebkuras saskanīgas attīstības stratēģijas nozīmīgu elementu. Šajā saistībā piekļuve ES tirgum attīstības valstīm kopumā ir labvēlīga. Lauksaimniecībā ir gūti būtiski panākumi eksporta subsīdiju jomā, kuras ir krasi samazinātas ar secīgu kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformu palīdzību. Jaunās paaudzes nolīgumos zivsaimniecības jomā uzmanība vairāk pievērsta partnervalstu zivsaimniecības nozares atbalstam. Migrācija un pētniecība tiek uzskatītas par politikas jomām ar milzīgu potenciālu attiecībā uz attīstības valstīm. Klimata pārmaiņu jomā tiek ieguldītas maksimālas pūles, lai nodrošinātu, ka tiešu labumu no pasākumiem gūst nabadzīgākās un visneaizsargātākās attīstības valstis. Vides integrācijas centienu mērķis ir risināt vides aizsardzības un dabas resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas jautājumus gan ar konkrētu pasākumu palīdzību, gan kā pārnozaru jautājumu, tostarp sagatavojot valstu vides profilus un izmantojot stratēģiskos vides novērtējumus.

Viens no galvenajiem apsvērumiem ārējās palīdzības jomā ir dzimumu līdztiesība. Martā pieņemtais Paziņojums par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm attīstības sadarbībā pirmo reizi iepazīstina ar Eiropas līmeņa stratēģiju. Dzimumu līdztiesība ir padarīta daudz efektīvāka. Tajā arī ierosināti konkrēti pasākumi piecās jomās un aprakstīti dažādi veidi, kā veicināt dzimumu līdztiesību ar jaunu palīdzības nodrošināšanas metožu palīdzību. Ar rīcības plānu tiks nodrošināta pēcpārbaude. Turklāt saskaņā ar Eiropas konsensu ārējās palīdzības pasākumos jāņem vērā bērnu tiesības. Šī pieeja sāk dot rezultātus. Vairākos 2007. gadā pieņemtos valsts stratēģijas dokumentos redzams, ka izstrādājot pieeju pasākumiem un mērķauditorijām, bērnu tiesībām patiešām tiek pievērsta uzmanība. Komisija un UNICEF ir izveidojušas partnerību, lai sagatavotu instrumentu kopumu bērnu tiesību jautājumu risināšanai un iekļaušanai Eiropas attīstības sadarbībā un ārējās attiecībās. Paziņojums par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos tika pieņemts maijā. Tajā uzsvērta kultūras nozīme Eiropā un ES ārējās attiecībās un ierosināti mērķi jaunai kopējai ES darba kārtībai kultūras jomā.

Sadarbība

Reaģējot uz aicinājumu panākt lielāku koordināciju un saskaņošanu ES palīdzības sniedzēju starpā, ar jaunu rīcības kodeksu attiecībā uz darba dalījumu Komisijas un dalībvalstu starpā tiek ieviesti konkrēti principi, lai palīdzētu izlemt par ES kolektīvo spēju un resursu labāko izmantojumu partnervalstu atbalstam. Šie jauninājumi ir pagrieziena punkts Parīzes deklarācijas par atbalsta efektivitāti un ES solījuma sniegt „lielāku, labāku un ātrāku palīdzību” īstenošanā. Īstenošana jau norit, izmantojot apspriedes darbības vietā Komisijas delegāciju, dalībvalstu, partnervalstu un citu palīdzības sniedzēju starpā.

Tagad ir iespējams līdzfinansējums ar dalībvalstīm, konkrēti, fondu pārvaldes un deleģētas sadarbības jomā. Turklāt Komisija gatavo Krājumu par darba dalīšanas labāko praksi . Tajā tiks iekļauta labākās prakses gadījumu izpēte un noteiktas darba dalīšanas vājās vietas un virzītājspēki, un tiks mēģināts izstrādāt rādītājus. Pētījumā par ES līdzfinansējumu sniegta informācija par to, „kurš ko dara, ar ko un kā”, nosakot galvenās atziņas, kas gūtas no divpusējas, EK un decentralizētas līdzfinansēšanas pieredzes, vienlaikus nosakot iespējamos turpmākos pasākumus, lai izstrādātu visaptverošu ES līdzfinansēšanas stratēģiju.

Attiecības starp Apvienoto Nāciju Organizāciju un ES tagad aptver gandrīz visas ES ārējo attiecību jomas un visu ANO statūtu darbības jomu. 2007. gads bija viduspunkts ceļā uz Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanas plānoto datumu – 2015. gadu. ANO ģenerālsekretārs izveidoja Āfrikas TAM vadības grupu stratēģiju izstrādāšanai un pasākumu sagatavošanai, lai palīdzētu īpaši Aizsahāras Āfrikai sasniegt TAM. Priekšsēdētājs Barrozu ir šīs grupas loceklis, un Komisija tajā ir aktīvi dalījusies pieredzē un apmainījusies ar viedokli. Turklāt 2007. gads bija jaunās ANO Miera uzturēšanas komisijas ( PBC ) darbības pirmais pilnais gads. Kopā ar citiem ES dalībniekiem Komisija piedalījās tās darbā ar konkrētām valstīm saistītos, kā arī tematiskos jautājumos. PBC ir pieņēmusi integrētas miera uzturēšanas stratēģijas Burundi un Sjerraleonei un organizējusi vairākas diskusijas par tematiskiem jautājumiem.

Labākas stratēģijas

Pēc tam, kad 2006. gada beigās tika apstiprināti vairāki vienkāršoti finanšu instrumenti palīdzībai no EK budžeta, tika panākta vienošanās par dažādām tematiskām un valstu/reģionālām stratēģijām 2007. –2013. gadam.

ES atzīst nevalstisko dalībnieku kā stratēģisko partneru vitāli svarīgo ieguldījumu politiskajā, sociālajā un ekonomiskajā dialogā, kā arī to lomu kā galvenajiem palīdzības nodrošinātājiem. Tā sekmē konstruktīvu dialogu ar visu veidu nevalstiskām struktūrām un pašvaldībām. Stratēģija 2007. –2010. gadam attiecībā uz jauno tematisko programmu „Nevalstiskās struktūras un pašvaldības attīstības procesā”, tika pieņemta jūnijā, pēc apspriedēm ar pilsonisko sabiedrību un dialoga ar Eiropas Parlamentu. Tās galvenais mērķis ir samazināt nabadzību ilgtspējīgas attīstības kontekstā, tostarp tiecoties sasniegt TAM. Politikas attīstības, kas saistīta ar līdzdalību veicinošām pieejām, rezultātā radās vairāki nozīmīgi jauninājumi, tostarp atviegloti atbilstības kritēriji visu veidu nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām, kā arī ieinteresētajām personām partnervalstīs. Lai nodrošinātu partnervalstu ieinteresēto personu līdzdalību, Komisijas delegācijas uzņemsies lielāku atbildību par valsts līmeņa intervencēm, tostarp vietējo piedāvājumu konkursu uzsākšanu.

Tematiska stratēģija tautas un sociālajai attīstībai „Ieguldījumi cilvēkos” tika pieņemta maijā. Stratēģijā, kuras pamatā ir centieni palīdzēt partnervalstīm sasniegt TAM, ierosināts atbalstīt pasākumus četru galveno pīlāru ietvaros – laba veselība visiem, izglītība, zināšanas un prasmes, dzimumu līdztiesība un citi cilvēku un sociālās attīstības aspekti – ar kopējo budžetu 1,06 miljardu eiro apmērā 2007.–2013. gadam. Izglītības un veselības jomā starptautiskā līmenī Komisijai bija arvien lielāka un ietekmīgāka loma, sadarbojoties ar dalībvalstīm un citiem palīdzības sniedzējiem, un ieinteresētajām personām. Maijā Komisija kopā ar Pasaules Banku un Apvienotās Karalistes valdību organizēja augsta līmeņa izglītības pasākumu „Solījumu turēšana izglītības jomā”, lai mobilizētu politisko apņemšanos. Līdzīgi kā iepriekšējos gados, Komisijai bija galvenā loma Pasaules fondā cīņai pret AIDS, tuberkulozi un malāriju, 2007. gadā ieguldot tajā 100 miljonus eiro.

Tematiskā stratēģija vides un dabas resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas jomā integrē vides aizsardzību attīstības un citās ārējās politikas jomās. Tas palīdzēs arī veicināt EK vides un enerģētikas politiku ārvalstīs. Stratēģijā risinātas problēmas, kas būtiski ietekmē nabadzīgu cilvēku dzīvi, jo īpaši ekosistēmu stāvokļa pasliktināšanās, klimata pārmaiņas, slikta pasaules vides pārvaldība un nepietiekama piekļuve energoapgādei un tās drošība. To raksturo elastība īstenošanas partneru izvēlē, un tajā ir iekļautas divas jaunas iniciatīvas – Pasaules klimata pārmaiņu alianse un Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds. Klimata pārmaiņu ietekme ir reāli jūtama, tās laika gaitā palielināsies un var kaitēt attīstības centieniem. Tādējādi ilgtspējīgai attīstībai ir vajadzīga pielāgošanās klimata pārmaiņām (sīkākai informācijai skatīt galveno rakstu).

Papildus piešķīruma ieviešanai saistībā ar gatavību krīzei un iespējas radīšanai, lai risinātu ilgtermiņa starpreģionālus draudus drošībai, Stabilitātes instrumenta ieviešana ievērojami uzlaboja Komisijas reaģēšanas spējas krīzes situācijās. Jaunais instruments nozīmē finanšu piešķīrumu vērā ņemamu palielinājumu (vidēji 200 miljoni eiro gadā laika posmā no 2007. – 2013. gadam), kā arī programmu ilguma pieaugumu.

Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments ( EIDHR ) papildina un pastiprina pasākumus cilvēktiesību un demokrātijas jomā citu instrumentu ietvaros (1 104 miljardi eiro 2007. – 2013. gadam). Tas risina cilvēktiesību jautājumus „pirmajā instancē”, īpaši pievēršoties cilvēktiesību aizstāvjiem, spīdzināšanai un ļaunprātīgai attieksmei, kā arī demokrātijas reformām un cilvēktiesībām vietējā līmenī. Laika posmā no 2007. līdz 2010. gadam EIDHR mērķis ir uzlabot cilvēktiesību ievērošanu valstīs un reģionos, kuros tās ir visvairāk apdraudētas, stiprināt pilsoniskās sabiedrības nozīmi, atbalstot pasākumus jomās, uz kurām attiecas ES pamatnostādnes (piem., nāvessods, bērni un bruņots konflikts), stiprināt starptautiskās un reģionālās struktūras cilvēktiesību aizsardzībai, tiesiskuma, likuma varas un demokrātijas veicināšanai, vienlaikus uzlabojot vēlēšanu procesu uzticamību un caurskatāmību. ES 2007. gadā veiksmīgi veica desmit vēlēšanu novērošanas misijas, uz vietām nosūtot ap 800 novērotāju. Šīm misijām bija galvenā loma, sniedzot novērtējumu par vēlēšanu procesu, it īpaši valstīs, kurās vēlēšanas bija pretrunīgas (piem., Nigērija, Kenija).

Pievēršoties ģeogrāfiskajām programmām, šis bija pirmais gads, kad tika īstenota palīdzība ES kaimiņvalstīm austrumos un dienvidos, izmantojot Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu ( ENPI ). Tas nodrošina satvaru EK palīdzībai, lai atbalstītu attiecības ar 17 valstīm, un pārrobežu sadarbības programmām pie ES ārējās robežas. Vienota politikas virzīta instrumenta ieviešana, kuru pārvalda, pamatojoties uz vienotiem principiem visām valstīm, un kam ir piešķirti lielāki līdzekļi, ļāva veidot vērienīgu un saskanīgu politiku attiecībā uz ES kaimiņvalstīm. ENPI budžets 2007.–2013. gadam ir 12 miljardi eiro, kas salīdzinājumā ar iepriekšējo budžeta periodu reālajā izteiksmē nozīmē 32 % pieaugumu. Martā tika pieņemti visi valstu stratēģijas dokumenti 2007.–2013. gadam, kā arī reģionālās, starpreģionālās un pārrobežu sadarbības stratēģijas dokumenti. Lai uzlabotu ENPI efektivitāti, Komisija izveidoja papildu finanšu mehānismus. Pārvaldības mehānisms nodrošina papildu atbalstu valstīm, kas gūst īpašus panākumus reformu īstenošanā. Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisms apvieno dotāciju līdzekļus, lai līdzsvarotu ieguldījumus partnervalstīs no Eiropas attīstības un finanšu iestādēm.

Sadarbību ar Āziju, Latīņameriku un Dienvidāfriku finansē ar attīstības sadarbības finansēšanas instrumentu ( DCI ) (kopsummā 16,897 miljardi eiro laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam). Ar šo palīdzību jāatbalsta nabadzības izskaušana un TAM sasniegšana. Attiecībā uz Āziju Komisija pieņēma 18 atsevišķas valsts stratēģijas un reģionālu stratēģiju laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam, kuru kopējais budžets ir aptuveni 5,2 miljardi eiro, un pašreiz tās tiek īstenotas. Kaut gan gada laikā Āzija ir guvusi panākumus ceļā uz TAM sasniegšanu, nabadzība vēl joprojām ir vērā ņemama problēma, jo vēl joprojām divas trešdaļas pasaules nabadzīgo iedzīvotāju dzīvo šajā reģionā. Tomēr 2007. gadā Āzija pārspēja NAFTA un kļuva par Eiropas galveno tirdzniecības partneri, sasniedzot vienu trešdaļu Eiropas kopējo tirdzniecības plūsmu. Turklāt Eiropas tiešie ieguldījumi Āzijā sasniedz trešdaļu no Eiropas ieguldījumiem ārvalstīs, un šie ieguldījumi pieaug. Tāpēc ES arī arvien vairāk finansē programmas dažām Āzijas valstīm, izmantojot Rūpnieciskās sadarbības instrumentu, kurā papildus tradicionālajām attīstītajām partnervalstīm (piemēram, Japāna) tagad ietilpst piecas citas reģiona valstis un teritorijas. Komisijas aprīlī pieņemtā Centrālāzijas stratēģija 2007.–2013. gadam paredz, ka budžeta piešķīrums divkāršosies, sasniedzot 750 miljonus eiro. Astoņdesmit procenti EK palīdzības tiek novirzīti divpusējai sadarbībai, ņemot vērā Centrālāzijas valstu politikas programmas un to atšķirīgo politisko un sociālo realitāti, galveno uzmanību pievēršot TAM sasniegšanai. Divdesmit procenti tiek piešķirti reģionālām problēmām, piemēram, videi un ūdens apsaimniekošanai, enerģētikai un transportam, robežu pārvaldei un nelegālās narkotiku tirdzniecības apkarošanai. Prioritāšu saskaņošana šajās nozarēs ar reģionālo ENPI stratēģiju dod iespēju Centrālāzijas partneriem piedalīties ENPI reģionālajos projektos. Attiecībā uz Latīņameriku galvenie mērķi ir sociālās kohēzijas un reģionālās integrācijas atbalstīšana, labas pārvaldes un valsts iestāžu stiprināšana, kopēja ES un Latīņamerikas augstākās izglītības telpa un ilgtspējīgas attīstības sekmēšana. Šīs struktūras ietvaros tika noteiktas vairākas stratēģiskās prioritātes, tostarp augsta līmeņa politiskā dialoga uzturēšana gan reģionu, gan apakšreģionu līmenī. Saistībā ar Latīņameriku laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam tika pieņemts 21 stratēģijas dokuments. Atbalsts, kura tiešais mērķis bija veselības pamataprūpes un izglītības nozare[1] sasniedza aptuveni 17 %[2] no kopējām saistībām atbilstīgi attiecīgajām DCI ģeogrāfiskajām programmām (Āzija, Latīņamerika un Dienvidāfrika), pat neiekļaujot vispārējā budžeta atbalstu ar nosacījumiem, kas attiecas uz šīm nozarēm. Komisija tādējādi gūst labus panākumus, lai līdz 2009. gadam sasniegtu 20 % mērķi, par kuru vienojās, pieņemot DCI noteikumus par atbalstu šīm nozarēm atbilstīgi DCI valstu programmām.

Attiecībā uz dažām nozīmīgām valstīm situācija ir tāda, ka vēl nav iespējams sagatavot stratēģiju. Komisija kopš 2003. gada ir atbalstījusi Irākas atjaunošanu, pievēršot uzmanību nabadzības apkarošanai, mazinot grūtības, ar kādām jāsaskaras Irākas tautai. Programma aptver visas darbības jomas – no pamatpakalpojumiem līdz politiskā procesa atbalstam ar īpašu uzsvaru uz vēlēšanām. Līdz šim lielākā daļa EK atbalsta tikusi virzīta caur Starptautisko Irākas atjaunošanas fondu. Šī daudzpusējā pieeja ir atvieglojusi EK atbalsta sniegšanu problemātiskos apstākļos, kad tieša Komisijas rīcība nebūtu iespējama. Ir ieguldītas pūles arī, lai sāktu divpusējus pasākumus ar Irāku, piemēram, vēlēšanu novērošanas nodrošināšanu, atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām cilvēktiesību jomā un tehnisko atbalstu valdībai. Komisija vēl arvien ir lielākā palīdzības sniedzēja palestīniešiem, sniedzot nepieredzēti lielu ziedojumu 550 miljonu eiro apmērā. Jūnijā ES atjaunoja normālas attiecības, tostarp finansiālu palīdzību, ar Palestīnas pašpārvaldi. Pagaidu starptautiskais mehānisms turpināja nodrošināt vitāli svarīgu palīdzību tieši iedzīvotājiem. Komisija arī turpināja reaģēt uz sarežģīto sociālekonomisko situāciju Gazā, bet palīdzību apgrūtina piekļuves problēmas.

Pēc 2005. gada decembrī pieņemtās kopējās, visaptverošās ES Āfrikas stratēģijas, 2007. gadā ES un Āfrikas Savienība (ĀS) Lisabonā decembrī notikušās otrās ES un Āfrikas galotņu sanāksmes gaidās pavirzīja partnerību soli tālāk. Divas dienas valstu vadītāji apsprieda vairākus būtiskus politiskos jautājumus, tostarp drošību, tirdzniecību, reģionālo integrāciju un klimata pārmaiņas. Dalībnieki uzsvēra pēdējo gadu pozitīvos notikumus Āfrikā – lielāku izaugsmi, demokrātiskākas vēlēšanas, lielāku pārliecinātību starptautiskajā arēnā un AS izvirzīšanos par spēcīgu un neatkarīgu starptautisku dalībnieku un nozīmīgu ES partneri. Vadītāji pieņēma Lisabonas deklarāciju – Eiropas un Āfrikas konsensu par vērtībām, kopīgajām interesēm un stratēģiskajiem mērķiem. Galvenie pieņemtie politikas dokumenti bija kopīgā Āfrikas un ES stratēģija un pirmais rīcības plāns, kurā ietverti prioritārie pasākumi saskaņā ar astoņām tematiskām partnerībām laika posmam no 2008. līdz 2010. gadam. Pamatojoties uz šo, ES un Āfrika tagad ES un Āfrikas dialogu un sadarbību pakāpeniski virzīs „ārpus attīstības jomas” (ciešāk sadarbojoties tādos jautājumos kā tirdzniecība, miers un drošība, un vide), „ārpus Āfrikas” (kopīgi risinot tādus jautājumus kā ANO reforma, situācija Balkānos vai klimata pārmaiņas) un „ārpus institūcijām” (lielāku lomu piešķirot nevalstiskiem dalībniekiem). Pašreizējais uzdevums – panākt taustāmus rezultātus. Sadarbības plānošana ar Dienvidāfriku laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam (980 miljoni eiro) tika pabeigta, pieņemot valsts stratēģijas dokumentu un daudzgadu indikatīvo programmu. Stratēģijas dokuments bija pirmais, ko kopīgi sagatavoja Komisija, Dienvidāfrika un vienpadsmit ES dalībvalstis.

Labāka īstenošana

Pievēršoties īstenošanai, oficiālās attīstības palīdzības (OAP) skaitļi atkal bija iespaidīgi – 9,949 miljardi eiro saistībās un 8,493 miljardi eiro maksājumos. Galvenā iezīme bija visu iepriekšējos Eiropas Attīstības fondos atlikušo līdzekļu – 3,64 miljardu eiro – veiksmīga piesaistīšana, pirms stājās spēkā desmitais fonds. Līdz šim tas nekad netika sasniegts. Maksājumi no EAF veidoja 2,92 miljardus eiro, un tie būtu bijuši vēl lielāki, ja būtu pieejami līdzekļi.

Komisijas ārējā palīdzība tiek īstenota, izmantojot trīs galvenās palīdzības sniegšanas sistēmas. Izvēle ir atkarīga no Komisijas/valdības kopīgi veiktas valsts un nozares vides analīzes. Projektu pieeja tiek izmantota nevalstisko dalībnieku atbalstam, reģionālajām programmām, vai ja apstākļi neļauj izmantot valdības sistēmas. Nozaru pieejas mērķis ir atbalstīt nozares politiku un stratēģisku struktūru, ko uzrauga, izmantojot izpildes kritērijus un rādītājus. EK ar vispārējā budžeta atbalsta palīdzību, pārskaitot līdzekļus uz saņēmējvalsts valsts kasi, atbalsta arī valsts vai makro līmeņa mērķus, kas pausti valstu politikas un stratēģijas dokumentos. Nozaru pieeja un budžeta atbalsts kā vēlamā atbalsta metode atbilst ievirzēm, kas paustas Eiropas konsensā par attīstību.

Turklāt Parīzes deklarācija par atbalsta efektivitāti ir piešķīrusi pozitīvu virzību šiem palīdzības sniegšanas veidiem, kas pēc savas būtības ir saskaņoti ar valstu sistēmām, novērš paralēlas īstenošanas struktūras un ir labvēlīgi saskaņotai pieejai attiecībā uz kapacitātes veidošanu un kopīgu lauka vizīšu un kopējas analīzes izmantošanu Jauno finanšu instrumentu ieviešana bija būtisks solis ceļā uz budžeta atbalsta izmantošanas saskaņošanu dažādos reģionos. Šogad budžeta atbalsta saistības sasniedz 1,79 miljardus eiro jeb 23 % no kopsummas. Tas ir vērā ņemams palielinājums salīdzinājumā ar 2006. gadu, ko izskaidro saistību pieaugums Āzijā un EKP reģionā. Attiecībā uz EAF budžeta atbalsta saistības kopumā saglabājās nemainīgas, vispārējā budžeta atbalsta pieaugumu kompensējot ar samazinājumu nozaru budžeta atbalstā.

TAM ir galvenie attīstības rezultāti, ko ES kopā ar attiecīgajām valstīm un citiem partneriem attīstības kopienā vēlas sasniegt laika posmā no šā brīža līdz 2015. gadam. Komisija sadarbojās ar ekspertu grupu, kurā ietilpa dalībvalstis, ESAO Attīstības palīdzības komiteja, ANO Attīstības programma ( UNDP ) un Pasaules Banka, lai izstrādātu no TAM atvasinātu 10 galveno rādītāju kopumu. Seši no šiem rādītājiem ir tieši saistīti ar bērnu labklājību, bet trīs rādītājiem ir īpaša dzimumu dimensija. Komisija izstrādā instrumentus skaitļos izsakāmo seku noteikšanai tās darbībām, lai ziņotu par rezultātiem attīstības jomā un uzlabotu atbildību Eiropas Parlamenta un dalībvalstu priekšā. Septembrī Komisija uzsāka izmēģinājuma posmu standarta izpildes rādītāju sistemātiskai izmantošanai konkrētās nozarēs, kas ir nozīmīgas jomas, lai gūtu panākumus TAM sasniegšanā. Skaitļos izsakāmus izpildes rādītājus izmanto, lai noteiktu ārējās palīdzības efektivitāti un konkrētā laika posmā novērtētu tendences. EK pieaugošais atbalsts labas kvalitātes statistikai ir būtisks, lai piemērotos rādītājus padarītu pieejamus.

Komisija uzrauga savus projektus gan to īstenošanas laikā, gan pēc tam, un tai ir pamatīga novērtējumu sistēma. Uz rezultātiem orientētās uzraudzības sistēma sniedz pārskatu par to, kā projektu un programmu portfelis sasniedz rezultātus, un tā pamatā ir regulāri notiekošo un pabeigto projektu un programmu novērtējumi uz vietas. Šogad sistēma aptvēra 148 valstis un 1630 darbības, kuru kopējā vērtība bija gandrīz 10 miljardi eiro. Laika posmā no 2005. līdz 2007. gadam rezultāti ir stabilizējušies. Ir palielinājusies nozīmība, jo palīdzības pārvaldīšanas dekoncentrācijas rezultātā projekti ir labāk pielāgoti vietējām vajadzībām. Tomēr dažos gadījumos mērķi ir pārāk vērienīgi. Projekta rūpīga un efektīva noteikšana un izstrāde ir galvenais priekšnoteikums tā ilgtspējai pēc tam, kad EK atbalsts būs beidzies. Pastāv liela sakarība starp pašu saņēmēju atbildību un partneru efektīvu līdzdalību izstrādes posmā. Jāiegulda lielākas pūles, lai izstrādātu pakāpeniskas pārtraukšanas stratēģijas ilgtspējas uzlabošanas nolūkos. Lielāka uzmanība jāpievērš arī risku pārvaldībai īstenošanas laikā. Papildus 1421 īstenošanas procesā esošam projektam 198 pabeigti projekti tika pārraudzīti ex-post . Attiecība starp projektiem, kas tika klasificēti kā (ļoti) labi un kā tādi, kam ir (būtiskas) problēmas, saglabājas nemainīga gan īstenošanas procesā esošiem, gan pabeigtiem projektiem katrā reģionā. Tomēr to projektu īpatsvars, kas dod ļoti labus rezultātus, kā arī to projektu īpatsvars, kuru rezultāti ir ļoti slikti, palielinās pēc tam, kad ir veikti ex-post mērījumi. Labi projekti parasti dod labākus rezultātus pēc tam, kad palīdzība ir beigusies, bet tie, kas dod sliktus rezultātus, parasti pasliktinās vēl vairāk. Kaut gan vairumam projektu ir sīki izstrādātas atskaites sistēmas, tikai dažos projektos tiek reģistrētas to pozitīvā un negatīvā pieredze, lai noteiktu vispiemērotākās gūtās mācības. Visbeidzot, ilgtspējas visbūtiskākie faktori ir politikas atbalsts, pašu saņēmēju atbildība un finansiālā dzīvotspēja.

Novērtējuma programma aptver gan stratēģiskos, gan projektu novērtējumus. Saskaņā ar 2007. gada stratēģiskajiem novērtējumiem Komisijas programmu plānošanas un īstenošanas nozīme kopumā ir laba. Komisijas atbildē risinātas partnervalstu vajadzības, un tā ir saskaņā ar ES mērķiem. Ir atzīmētas vairākas būtiskas, pozitīvas sekas, piemēram, sociālajās nozarēs Indijā, attiecībā uz ekonomisko stabilitāti Jordānijā un Mozambikā, ūdens nozarē Jordānijā, attiecībā uz pārtikas pietiekamību Mozambikā un ekonomisko integrāciju Centrālamerikā. Tomēr aizkavēšanās īstenošanā, elastības trūkums un apgrūtinošas procedūras rada hroniskus trūkumus efektivitātes jomā. Lai gan dažās nozarēs (piemēram, lauku attīstībā) tiek atzīta projektu augstā kvalitāte, ietekme uz partnervalstu nozaru politiku bieži vien ir vāja. Komisija dod īpašu pievienoto vērtību, atbalstot reģionālo sadarbību partnervalstu starpā; tomēr saikne starp valstu un reģionālajām programmām bieži vien ir vāja.

2007. GADĀ KOMISIJAS ĀRĒJĀ DARBĪBA BIJA VĒRSTA UZ ŠĀDU MĒRĶU SASNIEGŠANU: Atjaunota ES tirgus piekļuves stratēģija, ņemot vērā konkurētspēju, sociālos un vides apsvērumus: ES tirdzniecības veicināšanas atbalsta stratēģija, ko Padome pieņēma oktobrī; Komisija un dalībvalstis izstrādā konkrētus pēcpasākumus; ĀKK valstu dziļākai integrācijai PTO un Pastiprinātās integrētās sistēmas turpmākam atbalstam atvēlēti 16 miljoni eiro; norit reģionālā plānošana 10. EAF, pievēršot lielu uzmanību tirdzniecībai un ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu saistītam atbalstam. Sarunu pabeigšana par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem: pilna apjoma ekonomisko partnerattiecību nolīguma parafēšana ar visām CARICOM dalībvalstīm; Papua-Jaungvinejas un Fidži parakstītais Klusā okeāna ĀKK Pagaidu nolīgums; pagaidu nolīgumi, par kuriem panākta vienošanās ar septiņām Āfrikas valstīm, Austrumāfrikas kopienu, un austrumu un dienvidu Āfrikas grupu; Gabona un Kongo Brazavila izskata pievienošanās iespējas pagaidu nolīgumam; noteikta darba kārtība un grafiks virzībai uz pilnu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu 2008. gadā. Eiropas kaimiņattiecību politikas pastiprināšana. Sagatavot jaunus pasākumus ar Ukrainu, Moldovu un Izraēlu. ES klātbūtnes pastiprināšana sadarbībā Melnās jūras reģionā: sarunas par jaunu, uzlabotu nolīgumu starp ES un Ukrainu tika sāktas martā; aprīlī tika iesniegta reģionālās sadarbības iniciatīva „Melnās jūras sinerģija”; septembrī notika pirmā EKP ministru konference ar visām ES un EKP valstīm; decembrī tika publicēts paziņojums „Stipra Eiropas kaimiņattiecību politika”. Sarunas par asociācijas nolīgumiem ar partneriem Āzijā un Latīņamerikā. Progress sarunās ar Krieviju, Ķīnu un Ukrainu: sāktas sarunas par asociācijas nolīgumiem ar Andu kopienu un Centrālameriku; sāktas sarunas ar Ukrainu un panākts progress sarunās ar Krieviju (tostarp divas galotņu sanāksmes) un Ķīnu (tostarp viena galotņu sanāksme). Eiropas Drošības stratēģijas un stabilizācijas centienu turpināšana Tuvajos Austrumos un Dienvidāzijā: ANO plāno veicināt saskanību sistēmas mērogā, it īpaši, pateicoties Delivering as One iniciatīvu uzsākšanai izmēģinājumam astoņās valstīs; vairāk kā 550 miljoni eiro šogad darīti pieejami Palestīnas tautai; visu gadu turpinājās Pagaidu starptautiskā mehānisma īstenošana (ar EK finansējumu 350 miljonu eiro apmērā); turpinājās programma „Partnerattiecības mieram”; turpinājās atbalsts Afganistānai (ar EK finansējumu nedaudz mazāk par 196 miljonu eiro). PAPILDUS MINĒTAJIEM MĒRĶIEM KOMISIJA PANĀKUSI PROGRESU ŠĀDĀS JOMĀS, KURĀS TĀ 2007. GADĀ ARĪ NĀCA KLAJĀ AR BŪTISKĀM INICIATĪVĀM: Erasmus Mundus II izveide: Erasmus Mundus II tika apstiprināts jūlijā, paredzot finansējumu 950 miljonu eiro apmērā piecu gadu periodam. Paziņojums par attīstības atbalsta papildināmību, ar to saistīto darba dalīšanu un tā paaugstināšanu: 15. maijā pieņemtais ES Rīcības kodekss attiecībā uz darba papildināmību un dalīšanu attīstības politikā. Paziņojums, kurā izskatīta situācija ES un Āfrikas attiecībās: ES un Āfrikas partnerība, kas pieņemta decembrī Lisabonas galotņu sanāksmē; Paziņojums par kopīgās ES un Āfrikas stratēģijas īstenošanu, kas tiks publicēts 2008. gadā. |

- [pic]

[pic]

[pic]

[1] OECD DAC nozaru kods 112 (pamatizglītība), 113 (vidējā izglītība) un 122 (veselības pamataprūpe)

[2] Skat. arī 6.14. tabulu.