Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, kāda nostāja astoņpadsmitajā kārtējā sanāksmē, kurā tiksies Barselonas Konvencijas par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību līgumslēdzējas puses, jāieņem attiecībā uz priekšlikumu grozīt Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūrā II un III pielikumu un attiecībā uz priekšlikumu pieņemt reģionālu rīcības plānu jūras piesārņojuma ar atkritumiem novēršanai /* COM/2013/0743 final - 2013/0357 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. ES ir Konvencijas par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”)[1] un tās protokolu puse. Konvencijas un tās protokolu puses ir arī Itālija, Grieķija, Spānija, Francija, Slovēnija, Malta, Kipra un Horvātija, kā arī 13 Vidusjūras reģiona valstis, kas nav ES dalībvalstis. 2. Barselonas konvencijas (MOP) līgumslēdzēju pušu astoņpadsmitā kārtējā sanāksme norisināsies 2013. gada 3.–6. decembrī Stambulā (Turcija). 3. Pušu sanāksmes laikā būs jālemj par diviem tiesību aktiem ar juridiskām sekām, proti: – priekšlikumu atbilstīgi Protokolam par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem ("LBS protokols") pieņemt reģionālu rīcības plānu jūras piesārņojuma ar atkritumiem novēršanai un – priekšlikumu grozīt Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā[2] (“ĪAT un bioloģiskās daudzveidības protokols”) II un III pielikumu. 4. Attiecībā uz priekšlikumu pieņemt reģionālu rīcības plānu jūras piesārņojuma ar atkritumiem novēršanai: (a) LBS protokolā ir paredzēts, ka Konvencija pieņem reģionālus rīcības plānus no sauszemes avotiem nākoša un sauszemes darbību radīta piesārņojuma likvidēšanai. Kad šādi plāni ir pieņemti, tajos paredzētie pasākumi un šo pasākumu īstenošanas grafiks kļūst juridiski saistošs īstenošanas satvarā, kas paredzēts Protokola par piesārņojumu no sauszemes avotiem 15. pantā; (b) Konvencijas sekretariāts formulēja jaunu priekšlikumu reģionālajam rīcības plānam jūras piesārņojuma ar atkritumiem novēršanai, un Konvencijas attiecīgā tehniskā struktūra MEDPOL 2013. gada jūnijā to apstiprināja. Šis priekšlikums atbilst ES tiesību aktiem atkritumu un ūdens jomā[3], kā arī Rio+20 saistībām būtiski samazināt jūras piesārņojumu ar atkritumiem[4]. MOP 18. kārtējā sanāksmē šī apņemšanās turklāt ir arī jāpastiprina ar vairākiem tehniskiem pielāgojumiem. Jūras vides aizsardzības labad ir pastiprināti jāsadarbojas ar trešām valstīm, tādējādi sekmējot Jūras stratēģijas pamatdirektīvā 2008/56/EK[5] izklāstīto mērķu sasniegšanu; (c) reģionālā rīcības plāna jūras piesārņojuma ar atkritumiem novēršanai 5. pantā norādīts: "neskarot stingrākus noteikumus, ir ievēroti jūras piesārņojuma ar atkritumiem apsaimniekošanas pasākumi, kas ietverti citos jau pastāvošos vai paredzētos nacionālos, reģionālos vai starptautiskos instrumentos vai programmās." Reģionālajā plānā ir pausts aicinājums pusēm vajadzības gadījumā izstrādāt attiecīgus pasākumus un programmas, kuru mērķis ir jūras piesārņojuma ar atkritumiem novēršana. 5. Attiecībā uz priekšlikumu grozīt ĪAT un bioloģiskās daudzveidības protokolu nolūkā paaugstināt piecu koraļļu sugu aizsargājamības statusu, tās no III pielikuma pārceļot uz II pielikumu, savukārt sešas citas sugas tieši iekļaut ĪAT un bioloģiskās daudzveidības protokola II pielikumā: (a) priekšlikumu apsprieda Konvencijas attiecīgajā tehniskajā institūcijā — sanāksmē, kurā izskata ĪAT un bioloģiskās daudzveidības protokola galvenos jautājumus. Sanāksmē piedalījās Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM). Saskaņā ar Konvencijas 17. pantu un ĪAT un bioloģiskās daudzveidības protokola 14. panta 1. punktu protokola pielikumu grozījums stājas spēkā visām protokola līgumslēdzējām pusēm tad, kad beidzas termiņš, ko attiecīgās līgumslēdzējas puses ir noteikušas, grozījumu pieņemot, izņemot tās līgumslēdzējas puses, kuras depozitāram ir paziņojušas, ka grozījumus nepieņem; (b) attiecīgās koraļļu sugas ir iekļautas Dzīvotņu direktīvas[6] I pielikumā kā "Kopienā nozīmīgu dabisko dzīvotņu veidi, kuru aizsardzībai jānosaka īpaši aizsargājamas dabas teritorijas"[7]. Piecas no šīm koraļļu sugām (Callogorgia verticillata, Cladocora caespitosa, Ellisella paraplexauroides, Lophelia pertusa un Madrepora oculata) ir skaidri norādītas ES dzīvotņu interpretācijas rokasgrāmatā[8], savukārt citas sugas (Antipatella subpinnata, Antipathes dichotoma, Antipathes fragilis, Leiopathes glaberrima, Parantipathes larix, Cladocora debilis) ir iekļautas kā koraļļu rifu veidojošo sugu masīva elementi; (c) atbalsts, kuru ES sniedz šiem abiem priekšlikumiem, nodrošina tās iekšējās un ārējās darbības saskaņotību. ES pienākums iesaistīties starptautiskā sadarbībā, kuras nolūks ir bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, izriet no LESD 191. panta 1. punkta un ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (CBD) 5. panta, no CBD pušu konferencē Nagojā 2010. gadā panāktās vienošanās, un no bažām, kas ilgtspējīgai attīstībai veltītajā Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē 2012. gadā tika paustas "par koraļļu rifu un mangrovju ļoti lielo jutīgumu pret ietekmi, kuras cēlonis cita starpā ir klimata pārmaiņas, okeānu paskābināšanās, pārzveja, kaitīgas zvejas metodes un piesārņojums", apņemšanās "atbalstīt starptautisku sadarbību nolūkā saglabāt koraļļu rifus un mangrovju ekosistēmas un īstenot to potenciālu sociālā, ekonomiskā un vides ieguvumu izteiksmē, kā arī atvieglināt tehnisko sadarbību un brīvprātīgu dalīšanos informācijā", kā arī no Aiči noteiktā bioloģiskās daudzveidības mērķa Nr. 10, saskaņā ar kuru "ir jāpanāk, lai līdz 2015. gadam daudzējādo antropogēnisko slodzi uz koraļļu rifiem un citām jutīgam ekosistēmām, ko ietekmē klimata pārmaiņas vai okeānu paskābināšanās, izdotos samazināt tā, lai tās saglabātos neskartas un funkcionētspējīgas". 6. Pieņemot priekšlikumu grozījumiem ĪAT un bioloģiskās daudzveidības protokolā un priekšlikumu rīcības plānam jūras piesārņojuma ar atkritumiem novēršanai atbilstīgi LBS protokola 15. pantam, izmaiņas Savienības tiesību aktos nebūs vajadzīgas. 7. Ņemot vērā iepriekš minēto, Eiropas Savienībai būtu jāatbalsta priekšlikums pieņemt reģionālo rīcības plānu jūras piesārņojuma ar atkritumiem novēršanai un priekšlikums grozīt Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūrā II un III pielikumu. 2013/0357 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, kāda nostāja astoņpadsmitajā kārtējā sanāksmē, kurā tiksies Barselonas Konvencijas par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību līgumslēdzējas puses, jāieņem attiecībā uz priekšlikumu grozīt Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūrā II un III pielikumu un attiecībā uz priekšlikumu pieņemt reģionālu rīcības plānu jūras piesārņojuma ar atkritumiem novēršanai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[9], tā kā: (1) ES ir Konvencijas par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību[10] (turpmāk — “Barselonas konvencija”) līgumslēdzēja puse. (2) ES ir Protokola par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem (turpmāk — “LBS protokols”) un Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā[11] (“ĪAT un bioloģiskās daudzveidības protokols”) puse. (3) Astoņpadsmitajā kārtējā sanāksmē, kurā tiksies Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējas puses un kura 2013. gada 3.–6. decembrī norisināsies Stambulā (Turcija), tiks aplūkota šādu priekšlikumu pieņemšana: (a) priekšlikums pieņemt reģionālu rīcības plānu jūras piesārņojuma ar atkritumiem novēršanai atbilstīgi Protokolam par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem ("LBS protokols") un (b) priekšlikums grozīt Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā (“ĪAT un bioloģiskās daudzveidības protokols”) II un III pielikumu. (4) Attiecībā uz priekšlikumu grozīt Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūrā II un III pielikumu: (a) Konvencijas lēmējinstitūcija ir līgumslēdzēju pušu sanāksme, kurai piešķirtas pilnvaras pēc vajadzības grozīt Konvencijas un tās protokolu pielikumus. Saskaņā ar Barselonas konvencijas 17. pantu un protokola 14. panta 1. punktu grozījums protokola pielikumos stājas spēkā visām protokola līgumslēdzējām pusēm tad, kad beidzas termiņš, ko attiecīgās līgumslēdzējas puses noteikušas, grozījumu pieņemot, izņemot tās līgumslēdzējas puses, kuras depozitārijam rakstiski paziņojušas, ka grozījumu apstiprināt tās nevar; (b) saskaņā ar saprašanās memorandu, kas parakstīts starp Vidusjūras reģiona rīcības plānu (UNEP/MAP) un Vidusjūras Vispārējo zivsaimniecības komisiju (GFCM), iespējamus grozījumus protokola pielikumos puses apspriež, nodrošinot laicīgu un pienācīgu zinātniskās informācijas plūsmu; (c) ES šis priekšlikums būtu jāatbalsta tāpēc, ka tas ir zinātniski pamatots, tas atbilst Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Dzīvotņu direktīvai, un saistībām, ko Savienība ir uzņēmusies starptautiskās sadarbības satvarā bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai, un ir saskaņā ar ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību[12] 5. pantu; tas atbilst mērķim, par kuru Konvencijā par bioloģisko daudzveidību tika panākta vienošanās 2010. gadā, proti, līdz 2020. gadam ievērojami samazināt pašreizējo bioloģiskās daudzveidības mazināšanās tempu, kā arī attiecībā uz bioloģisko daudzveidību noteiktajam Aiči 10. mērķim, saskaņā ar kuru "ir jāpanāk, lai līdz 2015. gadam daudzējādo antropogēnisko slodzi uz koraļļu rifiem un citām jutīgam ekosistēmām, ko ietekmē klimata pārmaiņas vai okeānu paskābināšanās, izdotos samazināt tā, lai tās saglabātos neskartas un funkcionētspējīgas." (5) Attiecībā uz priekšlikumu pieņemt reģionālu rīcības plānu jūras piesārņojuma ar atkritumiem novēršanai atbilstīgi Protokolam par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem ("LBS protokols"): (a) LBS protokolā ir paredzēts, ka pušu sanāksmēs tiek pieņemti reģionālie rīcības plāni un programmas, tostarp pasākumi un to īstenošanas grafiks, kuru nolūks ir piesārņojuma likvidēšana no sauszemes avotiem un darbībām. Protokola 15. pants paredz, ka pēc plānu pieņemšanas tajos paredzētie pasākumi un grafiki pusēm kļūs saistoši simt astoņdesmitajā dienā pēc tam, kad sekretariāts ir tos paziņojis visām pusēm; (b) institūcija, kurām puses uzticējušas atbildību par pušu tikšanās sagatavošanu, ir formulējusi reģionālo rīcības plānu jūras piesārņojuma ar atkritumiem novēršanai, un Konvencijas attiecīgā tehniskā struktūra ir to apstiprinājusi. Reģionālā rīcības plāna īstenošana turklāt ir jāpastiprina ar vairākiem tehniskiem grozījumiem, lai uzlabotu tā atbilstību pašreiz ES izplatītajai praksei; (c) reģionālais rīcības plāns attiecas uz tematikas loku, ko regulē Savienības tiesību akti, it sevišķi atkritumu un ūdens, un arī transporta jomā[13], un tas atbilst Rio+20 uzņemtajām saistībām būtiski samazināt jūras piesārņojumu ar atkritumiem. Jūras vides aizsardzības labad ir pastiprināti jāsadarbojas ar trešām valstīm, tādējādi sekmējot Jūras stratēģijas pamatdirektīvā 2008/56/EK izklāstīto mērķu sasniegšanu. (6) Saistībā ar abiem priekšlikumiem, kurus izskatīs astoņpadsmitajā kārtējā līgumslēdzēju pušu tikšanās reizē, izmaiņas Savienības tiesību aktos nebūs vajadzīgas. (7) ES šie priekšlikumi būtu jāatbalsta, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Astoņpadsmitajā kārtējā sanāksmē, kurā tiksies Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējas puses, Eiropas Savienības nostāja ir atbalstīt šādu sugu iekļaušanu protokola II pielikumā un to attiecīgu svītrošanu no III pielikuma: · Antipatella subpinnata (Ellis & Solander, 1786); · Antipathes dichotoma (Pallas, 1766); · Antipathes fragilis (Gravier, 1918); · Leiopathes glaberrima (Esper, 1792); · Parantipathes larix (Esper, 1790); un šādu sugu iekļaušanu II pielikumā: · Callogorgia verticillata (Pallas, 1766); · Cladocora caespitosa (Linnaeus, 1767); · Cladocora debilis (Edwards & Haime, 1849); · Ellisella paraplexauroides (Stiasny, 1936); · Lophelia pertusa (Linnaenus, 1758); · Madrepora oculata (Linnaeus, 1758). 2. pants Šajā sanāksmē Eiropas Savienības nostāja arī ir, īstenojot Protokola par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem un darbībām 15. pantu, atbalstīt, ka tiek pieņemts reģionāls rīcības plāns jūras piesārņojuma ar atkritumiem novēršanai. Savienības pārstāvji centīsies nodrošināt, lai pirms pieņemšanas teksts tiktu nedaudz grozīts nolūkā: - atspoguļot nepieciešamību iedibināt vadlīnijas un apspriest, kāda ir atkritumu izzvejošanas paraugprakse, - iestāties par jūras piesārņojuma jautājumiem veltītas Vidusjūras Reģionālās datubāzes sadarbspēju ar citām reģionālām vai plašāka tvēruma datubāzēm, - jūras piesārņojuma definīcijā iekļaut mikroplastmasu un - pastiprināt norādījumus par ieinteresēto personu iesaistīšanos. Astoņpadsmitajā kārtējā līgumslēdzēju pušu sanāksmē par sīkām izmaiņām šajā nostājā Savienības pārstāvji var vienoties arī bez Padomes papildu lēmuma. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [...] [1] Padomes 1977. gada 25. jūlija Lēmums 77/585/EEK, ar ko noslēdz Konvenciju par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu un Protokolu par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada atkritumi no kuģiem un lidaparātiem, OV L 240, 19.9.1977., 1. lpp. [2] Padomes 1999. gada 22. oktobra Lēmums 1999/800/EK, kas attiecas uz protokola noslēgšanu par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā un minētā protokola pielikumu akceptēšanu (Barselonas konvencija), OV L 322, 14.12.1999., 1. lpp. [3] tādiem kā Atkritumu pamatdirektīva (Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu, OV L 312, 22.11.2008., 3.–30. lpp.), Komunālo notekūdeņu direktīva (Padomes 1991. gada 21. maija Direktīva 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu, OV L 135, 30.5.1991., 40.–52. lpp.), kā arī direktīva par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri pienāk ostās un/vai iziet no tām (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/65/ES, OV L 283, 29.10.2010., 1.–10. lpp.) un direktīva par atkritumu uzņemšanas iekārtām ostās (Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai, OV L 332, 28.12.2000., 81.–90. lpp.). [4] Rio+20 konferences kopsavilkuma dokumenta "Nākotne, kādu to vēlamies" 163. punktā ir teikts: "Mēs cieši apņemamies, pamatodamies uz apkopotajiem zinātniskajiem datiem, līdz 2025. gadam darīt visu, kas mūsu spēkos, lai panāktu jūru piesārņojošo atkritumu ievērojamu samazinājumu un tādējādi novērstu kaitējumu piekrastes un jūras videi.". [5] OV L 162, 21.6.2008., 11. lpp. [6] Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību, OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. [7] Īpaši aizsargājama dabas teritorija, kā definēts Dzīvotņu direktīvas 1. panta l) punktā, ir Kopienā nozīmīga teritorija, ko dalībvalstis nosaka ar normatīvu vai administratīvu aktu un/vai līgumu un kur piemēro vajadzīgos aizsardzības pasākumus, lai saglabātu vai atjaunotu labvēlīgu aizsardzības statusu tām dabiskajām dzīvotnēm un/vai sugu populācijai, kuru dēļ attiecīgā teritorija ir noteikta. [8] http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf [9] OV C […], […], […] lpp. [10] Padomes 1977. gada 25. jūlija Lēmums 77/585/EEK, ar ko noslēdz Konvenciju par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu un Protokolu par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada atkritumi no kuģiem un lidaparātiem, OV L 240, 19.9.1977., 1. lpp. [11] Padomes 1999. gada 22. oktobra Lēmums 1999/800/EK, kas attiecas uz protokola noslēgšanu par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā un minētā protokola pielikumu akceptēšanu (Barselonas konvencija), OV L 322, 14.12.1999., 1. lpp. [12] Padomes 1993. gada 25. oktobra Lēmums 93/626/EEK, kas attiecas uz Konvencijas par bioloģisko daudzveidību noslēgšanu, OV L 309, 13.12.1993., 1. lpp. [13] tādiem kā Atkritumu pamatdirektīva (Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu, OV L 312, 22.11.2008., 3.–30. lpp.), Komunālo notekūdeņu direktīva (Padomes 1991. gada 21. maija Direktīva 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu, OV L 135, 30.5.1991., 40.–52. lpp.), kā arī cita starpā direktīva par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri pienāk ostās un/vai iziet no tām (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/65/ES, OV L 283, 29.10.2010., 1.–10. lpp.) un direktīva par atkritumu uzņemšanas iekārtām ostās (Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai, OV L 332, 28.12.2000., 81.–90. lpp.).