Īpašais ziņojums ES garantija jauniešiem: 
sperti pirmie soļi, bet 
gaidāmi īstenošanas riskiLV 2015  Nr. 03
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2015. gads
Print ISBN 978-92-872-2026-4 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/604676 QJ-AB-15-002-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-2009-7 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/067925 QJ-AB-15-002-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-2064-6 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/38534 QJ-AB-15-002-LV-E
© Eiropas Savienība, 2015. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
ES garantija jauniešiem: 
sperti pirmie soļi, bet 
gaidāmi īstenošanas riski
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2015  Nr. 03
Revidentu grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības un 
atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, konkrē -
ti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu apjoms, paredzamie 
notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Henri Grethen  vadītā II apakšpalāta, kura revidē struktūrpolitikas, transporta un 
enerģētikas izdevumu jomas. Revīziju vadīja ERP locekle Iliana Ivanova , un viņai palīdzēja biroja vadītājs Tony Murphy , 
biroja atašejs Mihail Stefanov , nodaļas vadītājs Emmanuel Rauch , revidentu grupas vadītāja Valeria Rota , revidente Kristina 
Maksinen  un revidents Paolo Pesce .
No kreisās uz labo: P. Pesce, T. Murphy, I. Ivanova, M. Stefanov, K. Maksinen, E. Rauch .

03
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi
 Glosārijs
I–V Kopsavilkums 
1–23  Ievads
1–8 Jauniešu bezdarbs Eiropas Savienībā
9–10  Eiropas Savienības uzdevums nodarbinātības politikā
11–13  Garantija jauniešiem: pasākums jauniešu atbalstam darba atrašanā un strukturāla reforma ar 
mērķi uzlabot pāreju no mācībām uz darba dzīvi
14–23  Finansējums garantijas jauniešiem shēmai
24–26  Revīzijas tvērums un pieeja
27–84  Apsvērumi
27–43  Komisija pienācīgi un laikus atbalstīja dalībvalstis garantijas jauniešiem shēmas izveidē
29–31  Komisijas norādījumi dalībvalstīm par garantijas jauniešiem shēmas izstrādi tika sniegti piecu mēnešu laikā 
pēc Padomes ieteikuma
32–35  Komisija visaptveroši un savlaicīgi novērtēja dalībvalstu iesniegtos garantijas jauniešiem īstenošanas plānu 
(GJĪP) projektus
36–37  Novērtējot garantijas jauniešiem īstenošanas plānu projektus, Komisija atklāja daudzus trūkumus
38–39  Ne visas dalībvalstis iesniedza pārskatītus GJĪP pēc Komisijas novērtējuma 
40–43  Komisijas veiktais GJĪP novērtējums nebija pietiekami koordinēts ar tās novērtējumu saistībā ar Eiropas 
Sociālā fonda (ESF) / Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas (JNI) darbības programmu ex ante  nosacījumu 
novērtējumu
04 Saturs
44–84 Palāta konstatēja vairākus riskus garantijas jauniešiem shēmas efektīvai īstenošanai
45–57  Kopējā finansējuma nepietiekamības risks
58–64  Kvalitatīva darba piedāvājuma definīcijas neesamība var apgrūtināt garantijas jauniešiem efektivitāti
65–84  Visaptveroša garantijas jauniešiem uzraudzības un ziņošanas kārtība joprojām tiek izstrādāta
85–91  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums. Jauniešu bezdarba īpatsvars (2014. gada jūnijs) 
 II pielikums.  Valstis, kuras ir tiesīgas saņemt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas finansējumu  
 III pielikums. Komisijas veiktais GJĪP un JNI ex ante  nosacījumu novērtējums
 Komisijas atbilde
05
 Saīsinājumi
DP: darbības programma
EMCO : Nodarbinātības komiteja
ESF : Eiropas Sociālais fonds
ESIF : Eiropas strukturālie un investīciju fondi
GĪZ : gada īstenošanas ziņojums
GJ: garantija jauniešiem
GJĪP : garantijas jauniešiem īstenošanas plāns
IKP: iekšzemes kopprodukts
IKT: informācijas un komunikāciju tehnoloģija
ILO: Starptautiskā Darba organizācija
IN: ietekmes novērtējums
JNI: Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva
KNR : Kopīgo noteikumu regula (Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, 
Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus 
noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un 
zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.))
KVAI : konkrētām valstīm adresēti ieteikumi
NEET : jaunieši, kas nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā
VND : valsts nodarbinātības dienesti
YAT : rīcības grupa jauniešu nodarbinātības veicināšanai
06
 Glosārijs
Darbības programma : tajā izklāstītas dalībvalsts prioritātes un konkrēti mērķi, kā arī tas, kā finansējums (ES un 
valsts publiskais un privātais līdzfinansējums) tiks izlietots projektu finansēšanai attiecīgajā periodā (parasti 
septiņos gados). Šiem projektiem jāpalīdz sasniegt noteikts skaits mērķu, kas konkretizēti darbības programmas 
prioritāro virzienu līmenī. Katram fondam kohēzijas jomā (ERAF, KF un ESF) ir darbības programmas. Dalībvalsts 
sagatavo DP , un Komisijai tā jāapstiprina, pirms drīkst veikt maksājumus no ES budžeta. Attiecīgajā periodā darbības 
programmās drīkst veikt izmaiņas tikai tad, ja abas puses piekrīt.
Eiropas pusgads : tas ir ES ekonomikas politikas jomas norādījumu un uzraudzības gada cikla pirmais posms. Katrā 
Eiropas pusgadā Eiropas Komisija analizē katras dalībvalsts fiskālo un strukturālo reformu politiku, sniedz ieteikumus 
un uzrauga to izpildi. Gadskārtējā cikla otrajā posmā, ko dēvē par valstu pusgadu, dalībvalstis īsteno tādu politiku, 
par kuru panākta vienošanās.
Eiropas Sociālais fonds (ESF) : tā mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, uzlabojot 
nodarbinātības un darba iespējas (galvenokārt ar mācību pasākumu starpniecību), veicinot augstu nodarbinātības 
līmeni un radot vairāk un labākas darba vietas.
Eiropas valstu nodarbinātības dienestu tīkls : to izveidoja pēc Padomes un Eiropas Parlamenta lēmuma panākt 
valsts nodarbinātības dienestu (VND) maksimālu efektivitāti. Tīkls aptver visas 28 ES dalībvalstis un Eiropas Komisiju. 
Tā mērķis ir salīdzināt VND darbības rezultātus, izmantojot salīdzinošo vērtēšanu, konstatēt pierādījumos balstītu 
labu praksi un veicināt savstarpēju mācīšanos, sekmēt VND pakalpojumu, tostarp garantijas jauniešiem, sniegšanas 
modernizāciju un stiprināšanu, sagatavot ieguldījumu Eiropas Nodarbinātības stratēģijā un attiecīgajās valstu darba 
tirgus politikās.
Ex ante  nosacījumi : tie ir konkrēti un iepriekš precīzi noteikti izšķiroši faktori, kas ir investīciju prioritātes 
vai Savienības prioritātes konkrēta mērķa efektīvas un iedarbīgas sasniegšanas priekšnoteikumi, ir tieši un 
nepārprotami saistīti ar šo konkrēto mērķi un tieši to ietekmē. Kad dalībvalstis sagatavo darbības programmas, 
kuras saņem līdzfinansējumu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESIF) 2014.–2020. gada plānošanas 
periodā, tām jānovērtē, vai šie nosacījumi ir ievēroti. Ja tie nav ievēroti, ir jāsagatavo rīcības plāni, lai nodrošinātu 
atbilstību šiem nosacījumiem līdz 2016. gada 31. decembrim.
Garantija jauniešiem : ar Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi pieņemtajai 
garantijai jauniešiem ir jānodrošina, ka visi jaunieši, kas jaunāki par 25 gadiem, četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par 
bezdarbniekiem vai formālās izglītības beigšanas saņem kvalitatīvu darba, turpmākas izglītības, mācekļa prakses vai 
stažēšanās piedāvājumu. Garantija jauniešiem ir izšķiroši svarīga strukturāla reforma, kas iestādēm liek labāk kopā 
strādāt, lai sniegtu konkrētus rezultātus jauniešiem.
Garantijas jauniešiem īstenošanas plāns (GJĪP) : tajā izklāstīts, kā garantija jauniešiem tiks īstenota valsts līmenī, 
kādi būs valsts sektora iestāžu un citu organizāciju uzdevumi, kā tā tiks finansēta (tostarp izmantojot ES līdzekļus), 
kā tiks vērtēts sasniegtais un kāds būs laika grafiks. Šos plānus sagatavo dalībvalstis. Komisija tos nepieņem.
Ietekmes novērtējumi : tie ir palīgs ES lēmumu pieņemšanā, jo sniedz sistemātiski apkopotu un izanalizētu 
informāciju par plānotiem intervences pasākumiem un to iespējamo ietekmi. Ietekmes novērtējumi ir jāveic visām 
svarīgākajām politikas iniciatīvām (t. i., tām, kuras ir iekļautas Ikgadējā politikas stratēģijā (IPS) vai vēlāk Komisijas 
likumdošanas un darba programmā (KLDP)), neskaitot dažus skaidri definētus izņēmumus. Ietekmes novērtējumus 
var veikt arī citām nozīmīgām iniciatīvām, par ko lemj katrā gadījumā atsevišķi.
07 Glosārijs
Intensīvāka īstenošana sākumposmā : Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas kontekstā tā nozīmē, ka attiecīgais 
pilnais budžets būs pieejams izmaksai daudzgadu finanšu shēmas (DFS) pirmajos divos gados, nevis sadalīts septiņu 
gadu periodā (2014.–2020. g.).
Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva (JNI) : tās mērķis ir sniegt finansiālu atbalstu reģioniem, kuros jauniešu 
bezdarba līmenis pārsniedz 25 %, atbalstot garantijas jauniešiem īstenošanu, lai stiprinātu un papildinātu 
ESF finansētās darbības. No tās finansē darbības, kuru tiešā mērķauditorija ir jaunieši, kas nav nedz nodarbināti, 
nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā ( NEET ) un ir vecumā līdz 25 gadiem (vai – gadījumā, ja dalībvalstis uzskata 
par vajadzīgu, – līdz 30 gadiem). Tās budžeta dotācija ir seši miljardi EUR. JNI politikas satvaru veido jaunatnes 
nodarbinātības pakete un it īpaši Ieteikums par garantijas jauniešiem izveidi. JNI juridiskais pamats ir sniegts 
ESF regulās 2014.–2020. gadam.
NEET : jaunieši, kas “nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā”. Par šo definīciju 2010. gada aprīlī 
vienojās Nodarbinātības komiteja ( EMCO ) ar mērķi to izmantot “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu kontekstā. 
Šajā NEET  definīcijā ietilpst bezdarbnieki, kas nav iesaistīti ne izglītībā, ne apmācībā, un neaktīvas personas, kas nav 
iesaistītas ne izglītībā, ne apmācībā.
Citiem vārdiem sakot, jēdziens “nenodarbinātās personas” ietver gan bezdarbniekus, gan neaktīvas personas, bet 
jēdziens “kas nav iesaistīti ne izglītībā, ne apmācībā” nozīmē, ka cilvēki, kas ir algoti darbinieki un/vai iegūst formālu 
vai neformālu izglītību, netiek ieskatīti kategorijā NEET .
Rīcības grupa jauniešu nodarbinātības veicināšanai ( YAT ): 2012. gada februārī Komisija kopā ar astoņām 
dalībvalstīm, kurās tolaik jauniešu bezdarba līmenis bija visaugstākais, izveidoja rīcības grupas jauniešu 
nodarbinātības veicināšanai nolūkā apzināt pasākumus, ar kuru starpniecību varētu izmantot ES finansējumu 
(tostarp ESF finansējumu), kas vēl bija pieejams 2007.–2013. gada plānošanas periodā, lai atbalstītu darba iespējas 
jauniešiem un mazos un vidējos uzņēmumus.
Starptautiskā Darba organizācija ( ILO): ANO aģentūra, kas nodarbojas ar darbaspēka jautājumiem un īpaši ar 
starptautiskajiem darba standartiem. ILO dalībnieces ir 185 no 193 ANO dalībvalstīm. Atšķirībā no citām Apvienoto 
Nāciju Organizācijas specializētajām aģentūrām Starptautiskajai Darba organizācijai ir trīspusēja pārvaldības 
struktūra – tajā pārstāvētas valdības, darba devēji un strādājošie. ILO ir svarīgs darba statistikas datu sniedzējs.
08
 Kopsavilkums
I
Vidējais bezdarba līmenis jauniešiem vecumā no 
15 līdz 24 gadiem Eiropas Savienībā 2014. gada jūnijā 
bija 22 %, un tā ir nopietna problēma visām dalīb -
valstīm. Stāvoklis ir kritisks dažās dalībvalstīs, kurās 
bezdarba līmenis skar katru otro vai trešo jaunieti, 
tādējādi ir pamats bažām par zudušo paaudzi un ar to 
saistītām ievērojamām sociālekonomiskām izmaksām.
II
Reaģējot uz aizvien sliktāku stāvokli, kādā atradās 
nenodarbinātie jaunieši – to pasliktināja ekonomi -
kas un finanšu krīze –, Komisija 2012. gadā ierosināja 
“garantijas jauniešiem shēmu”, kā rezultātā tika pie -
ņemts Padomes 2013. gada aprīļa ieteikums. Padome 
tajā ieteica Komisijai un dalībvalstīm izveidot garan -
tiju jauniešiem, kuras nolūks ir visā Eiropas Savienībā 
nodrošināt, ka visi jaunieši, kas jaunāki par 25 gadiem, 
četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem 
vai formālās izglītības beigšanas saņem kvalitatīvu 
darba, turpmākas izglītības, mācekļa prakses vai stažē -
šanās piedāvājumu.
III
Shēmu finansēs no ES budžeta ar Eiropas Sociālā 
fonda un īpaši paredzētās Jaunatnes nodarbinātības 
iniciatīvas starpniecību; 2014.–2020. gadam aplēstais 
piešķīrums ir 12,7  miljardi  EUR. Būs vajadzība pēc 
papildu valsts finansējuma, jo papildus pasākumiem, 
kas adresēti atsevišķām personām, ir vajadzīgas arī 
strukturālas reformas.IV
Palātas revidenti novērtēja, vai Komisija ir sniegusi 
pienācīgu atbalstu dalībvalstīm garantijas jauniešiem 
shēmu izveidē un izskatījusi iespējamos riskus īsteno -
šanā. Palāta secināja, ka Komisija ir sniegusi savlaicīgu 
un pienācīgu atbalstu dalībvalstīm. Tomēr tika konsta -
tēts, ka shēmas efektīvu īstenošanu apdraud trīs riski, 
proti, kopējā finansējuma pietiekamība, “kvalitatīva 
piedāvājuma” definēšana un veids, kādā Komisija 
uzrauga shēmas rezultātus un ziņo par tiem.
V
Palāta ir sagatavojusi turpmāk izklāstītos ieteikumus.
 ο Dalībvalstīm ir jāsniedz skaidrs un pilnīgs apraksts 
par visu to plānoto pasākumu izmaksām, kuri 
paredzēti jauniešu bezdarba novēršanai garantijas 
jauniešiem shēmas ietvaros, lai Komisija varētu 
novērtēt kopējās finansējuma vajadzības.
 ο Komisijai jāveicina kvalitātes elementu kopums, 
kuriem ir jābūt klātesošiem tajos darbos, stažēša -
nās piedāvājumos un mācekļa praksēs, ko atbalsta 
no ES budžeta. Tas varētu būt balstīts uz elemen -
tiem, pēc kuriem definē kvalitatīvu piedāvājumu 
Komisijas norādēs Jaunatnes nodarbinātības inicia -
tīvas novērtējumam.
 ο Komisijai jāievieš visaptveroša uzraudzības sistē -
ma garantijas jauniešiem shēmai, aptverot gan 
strukturālās reformas, gan pasākumus, kas adresēti 
atsevišķām personām. Šīs uzraudzības rezultāti 
jāpaziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
09
 Ievads
Jauniešu bezdarbs 
Eiropas Savienībā
01 
Pēdējā desmitgadē, un it īpaši kopš 
ekonomikas un finanšu krīzes sākuma, 
Eiropas Savienībā ir ievērojami pieau -
dzis bezdarbnieku skaits. Jauniešu gru -
pā (15–24 gadi) bezdarba risks ir pat 
augstāks, proti, tā kā jaunieši ir mazāk 
pieredzējuši, bieži viņi ir pirmie, kurus 
atlaiž darbavietu skaita samazināšanas 
gadījumā. Dažās dalībvalstīs ekonomi -
kas un finanšu krīzes smagākajā posmā 
izveidojās situācija, kad jauniešu pāreja 
no mācībām uz darba dzīvi bija gandrīz 
neiespējama1.
02 
Jauniešu bezdarbs ir arī jutīgāks 
pret ekonomikas ciklu nekā kopējais 
bezdarba līmenis, un pastāv arī lielāka 
iespēja, ka jaunieši ir nodarbināti taut -
saimniecības nozarēs, kuras ir vairāk 
pakļautas ekonomikas lejupslīdei, pie -
mēram, ražošanā, būvniecībā, mazum -
tirdzniecībā vai viesmīlības nozarēs. 
Pēdējos četros gados jauniešu kopējais 
nodarbinātības līmenis ir samazinājies 
trīsreiz vairāk nekā pieaugušo nodarbi -
nātības līmenis. Starptautiskā Valūtas 
fonda (SVF) dati liecina, ka ar ciklisku -
ma faktoriem ir izskaidrojami aptuveni 
50 % izmaiņu jauniešu bezdarba līmenī 
Eiropā, bet grūtību skartajās euro 
zonas valstīs tie ir pamatā 70 % no 
bezdarba līmeņa pieauguma2.03 
Komisija 2010. gadā sāka “Eiropa 2020” 
pamatiniciatīvu “Jaunatne kustībā”3, 
kura jauniešu bezdarba apkarošanai 
kā līdzekļus piedāvāja labāku izglītību 
un apmācību, sekmīgāku integrāciju 
darba tirgū un lielāku mobilitāti. Komi -
sija arī aicināja dalībvalstis nodrošināt, 
lai visi jaunieši četru mēnešu laikā pēc 
mācību pabeigšanas būtu nodarbi -
nāti, turpinātu izglītoties vai atrastos 
citā aktivizācijas pasākumā, un tas ir 
jāsniedz kā “garantija jauniešiem”.
04 
Komisija 2011. gada decembrī iero -
sināja Jaunatnes iespēju iniciatīvu4 
un 2012. gada janvārī paziņoja, ka tā 
strādās ar astoņām dalībvalstīm, kuras 
jauniešu bezdarbs skāris visvairāk, 
izveidojot rīcības grupas jauniešu 
nodarbinātības veicināšanai ( YAT), lai 
labāk izmantotu vēl 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā pieejamo 
ES finansējumu.
05 
2012. gada decembrī jauniešu nodarbi -
nātības tiesību aktu kopumā 5 Komisija 
ierosināja Padomes ieteikumu izveidot 
“garantiju jauniešiem”. Šo priekšli -
kumu pieņēma ES Ministru padome 
2013. gada aprīlī6, un vēlāk 2013. gada 
jūnijā Eiropadome to apstiprināja7.1 ANO Reģionālās informācijas 
centrs Rietumeiropai, “ Youth: 
the hardest hit by the global 
financial crisis ” [Jaunieši – 
globālās finanšu krīzes 
vissmagāk skartie] ( http://
www.unric.org ).
2 Starptautiskais Valūtas fonds, 
Valsts ziņojums Nr. 14/199 
“Euro Area Policies ” [Eurozonas 
politikas jomas], 2014. gada 
jūlijs, daļa “ Youth 
Unemployment in Europe: 
Okun’s Law and Beyond ” 
[Bezdarbs Eiropā – Okuna 
likums un plašāks konteksts].
3 “Jaunatne kustībā”, 
COM(2010) 477 galīgā 
redakcija, 15.9.2010.
4 “Jaunatnes iespēju iniciatīva”, 
COM(2011) 933 galīgā 
redakcija, 20.12.2011.
5 “Priekšlikums. Padomes 
Ieteikums par Jaunatnes 
garantijas izveidošanu”, 
COM(2012) 729  final , 5.12.2012.
6 Padomes 2013. gada 22. aprīļa 
Ieteikums par garantijas 
jauniešiem izveidi (OV C 120, 
26.4.2013., 1. lpp.).
7 Eiropadomes 2013. gada 
27.–28. jūnija secinājumi, 
EUCO 104/2/13 ( http://www.
consilium.europa.eu ).
10 Ievads
Jauniešu (vecumā no 15 līdz 24 gadiem) bezdarba līmenis ES dalībvalstīs  
(2014. gada jūnijā)
Avots:  Eurostat .1. attēls
0 10 20 30 40 50 60Spānija
Grieķija
Itālija
Horvātija
Kipra
Portugāle
Slovākija
Rumānija
Īrija
Polija
Francija
Zviedrija
Bulgārija
Beļģija
ES (28 valstis)
Lietuva
Latvija
Ungārija
Somija
Slovēnija
Čehijas Republika
Apvienotā Karaliste
Luksemburga
Igaunija
Dānija
Malta
Nīderlande
Austrija
VācijaJauniešu bezdarbs Eiropas Savienībā – dati, kas raksturo stāvokli 2014. gadā
Gandrīz 5 miljoni jauniešu (vecumā līdz 25 gadiem) 28 ES dalībvalstīs 2014. gada jūnijā bija bezdarbnieki, no 
tiem 3,3 miljoni jauniešu euro zonā. Tas atbilst 22 % bezdarba līmenim Eiropas Savienībā. Vairāk nekā viena 
piektā daļa no jaunajiem ES pilsoņiem darba tirgū nevar atrast darbu, Grieķijā un Spānijā – puse.1. izcēlums06 
Jauniešu bezdarbs Eiropas Savienībā 
kopumā 2014. gadā joprojām bija sa -
traucoši augstā līmenī (sk.  1. izcēlumu  
un I pielikumu ).
07 
Piedevām ir ļoti liela atšķirība starp val -
stīm, kurās ir augstākais un zemākais 
jauniešu bezdarba līmenis (sk.  1. attē -
lu). Gandrīz 50 procentpunktu atšķirība pastāv starp jauniešu bezdarba līmeni 
dalībvalstī, kurā tas ir viszemākais 
(Vācija – 7,8 % 2014. gada jūnijā), un 
dalībvalstī, kurā tas ir visaugstākais 
(Spānija – 53,4 % 2014. gada jūnijā).
11 Ievads
08 
Jauniešu bezdarbam ir arī ievērojamas 
sociālekonomiskās izmaksas. Eiropas 
Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas 
fonda ( Eurofound ) 2012. gada pētīju -
mā8 bija secināts, ka jaunie eiropieši 
vecumā no 15 līdz 24 gadiem, kas ir 
bezdarbnieki un nav iesaistīti ne izglītī -
bā, ne apmācībā ( NEET ), izmaksā aptu -
veni 153 miljardu EUR (aptuveni 1,2 % 
no ES IKP) gadā (bezdarbnieku pabalsti 
un nesaņemtā izpeļņa un nodokļi). Tur -
klāt jauniešu bezdarbs rada ilgtermiņa 
izmaksas tautsaimniecībai, sabiedrībai 
un attiecīgajiem indivīdiem, tādas kā 
paaugstināts bezdarba risks nākotnē 
(kas rodas prasmju pavājināšanās un 
motivācijas zuduma rezultātā, ko izrai -
sa ilgstošs bezdarbs un neaktivitāte) 
un nabadzība. 2014. gadā NEET  katego -
rijā ietilpa 7,5 miljoni jauniešu.
Eiropas Savienības 
uzdevums nodarbinātības 
politikā
09 
Eiropas Savienības uzdevums no -
darbinātības politikā ir nodrošināt 
dalībvalstu nodarbinātības politikas 
koordināciju, jo īpaši, formulējot pa -
matnostādnes attiecībā uz šo politiku. 
Komisija var arī atbalstīt un vajadzības 
gadījumā papildināt dalībvalstu rīcību, 
lai izskaustu bezdarbu9.10 
Eiropas pusgada kontekstā Komisijas 
uzdevums ir arī piedāvāt ieteikumus 
Padomei pēc tam, kad tā ir veikusi da -
lībvalstu ekonomikas politikas, tostarp 
nodarbinātības politikas, daudzpusēju 
uzraudzību10. Komisija uzskata, ka šie 
ieteikumi, pazīstami arī kā konkrētai 
valstij adresēti ieteikumi (KVAI), ir 
politiski saistoši, ja tos ir apstiprinājusi 
Eiropadome. Tie var galu galā novest 
pie sankcijām, ja tajos tiek risinātas 
nepilnības, kuras uzskata par tādām, 
kas dalībvalstis nostāda makroekono -
miskās nelīdzsvarotības un/vai pārmē -
rīga deficīta situācijā un ja Eiropadome 
uzskata, ka attiecīgā dalībvalsts tās 
pietiekami nenovērš11.8 Eurofound  (2012. g.), 
“NEETs – Young people not in 
employment education or 
training: Characteristics, cost 
and policy responses in Europe ” 
[NEET  – jaunieši, kas nav nedz 
nodarbināti, nedz iesaistīti 
izglītībā vai apmācībā: 
raksturojums, izmaksas un 
politikas risinājumi Eiropā], 
Eiropas Savienības Publikāciju 
birojs, Luksemburga.
9 Līguma par Eiropas Savienības 
darbību konsolidētā versija 
(OV C 115, 9.5.2008., 47. lpp.) 
5. panta 2. punkts un 
147. pants.
10 Līguma par Eiropas Savienības 
darbību konsolidētā versija 
(OV C 115, 9.5.2008., 47. lpp.), 
148. pants.
11 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2011. gada 
16. novembra Regula (ES) 
Nr. 1176/2011 par to, kā novērst 
un koriģēt makroekonomisko 
nelīdzsvarotību (OV L 306, 
23.11.2011., 25. lpp.).
12 Ievads
Garantija jauniešiem: 
pasākums jauniešu 
atbalstam darba atrašanā 
un strukturāla reforma ar 
mērķi uzlabot pāreju no 
mācībām uz darba dzīvi
11 
Padomes 2013. gada ieteikumā ir 
izklāstīts garantijas jauniešiem jēdziens 
(sk.  2. izcēlumu ) un aplūkoti konkrēti 
ieteikumi gan dalībvalstīm, gan Komi -
sijai saistībā ar garantijas jauniešiem 
izveidi un īstenošanu.
12 
Atšķirībā no iepriekšējiem pasāku -
miem garantijas jauniešiem mērķis 
ir visā Eiropas Savienībā sistemātiski 
piedāvāt gados jauniem cilvēkiem, kas 
nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti 
izglītībā vai apmācībā, vienu no četrām 
alternatīvām (darbs, mācekļa prakse, 
stažēšanās vai tālāka izglītošanās). Pa -
dome iesaka dalībvalstīm sniegt garan -
tiju jauniešiem, to “pielāgojot valstu, 
reģionu un vietējiem apstākļiem”12.13 
Garantijas jauniešiem īstenošanai 
vajadzīgs pasākumu kopums, ko var 
īstenot īstermiņā, vidējā termiņā un 
ilgtermiņā. Ja dažus rezultātus saistībā 
ar darbībām, kuras adresētas atseviš -
ķām personām, var sasniegt ātri, citiem 
būs vajadzīgs ilgāks laiks, kamēr būs 
jūtama pozitīva ietekme. Ilgtermiņa 
pasākumu piemēri ir strukturālas re -
formas valsts nodarbinātības dienestu 
(VND) darbā un izmaiņas ar nodarbinā -
tību saistītos tiesību aktos.
Kas ir garantija jauniešiem
Garantija jauniešiem paredz, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai visi jaunieši līdz 25 gadu vecumam četru mēnešu 
laikā pēc mācību pabeigšanas vai darba zaudēšanas varētu vai nu atrast kvalitatīvu darbu, kas atbilst viņu iz -
glītībai, prasmēm un pieredzei, vai iegūt izglītību, prasmes un pieredzi, kas vajadzīgas darba atrašanai nākot -
nē. To dara ar mācekļa prakses, stažēšanās vai turpmākas izglītības starpniecību.2. izcēlums12 Padomes 2013. gada 22. aprīļa 
Ieteikums par garantijas 
jauniešiem izveidi, 
1. ieteikums.
13 Ievads
Finansējums garantijas 
jauniešiem shēmai
14 
Garantijas jauniešiem shēmu 2014.–
2020. gada plānošanas periodā finansē 
no ES budžeta ar Jaunatnes nodarbi -
nātības iniciatīvas (JNI)13 un Eiropas 
Sociālā fonda (ESF) starpniecību un 
no valstu budžetiem (sk.  2. attēlu ). Šo 
publisko finansējumu var papildināt ar privātu finansējumu (piemēram, uzņē -
mumu ieguldījumi mācekļu shēmās vai 
privātu fondu finansētās apmācības 
shēmās).13 Eiropadomes 2013. gada 
8. februāra secinājumi, EUCO  
37/13 ( http://www.consilium.
europa.eu ).2. attēlsPārskats par garantijas jauniešiem finansējumu
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.Eiropas Sociālais fonds
(ESF)Valsts līdzekļiFinansējuma avoti
Garantija jauniešiem
Kvalitatīvi piedāvājumi
 nodarbinātībai, turpmākai izglītībai, mācekļa praksei,  stažēšanās iespējaiJaunatnes nodarbinātības iniciatīva
(JNI)
14 Ievads
Eiropas Sociālais fonds
15 
ESF viennozīmīgi ir svarīgākais ES fi -
nansējuma avots garantijas jauniešiem 
shēmai. 2015. gada februārī Komi -
sija aplēsa, ka ESF finansējums būs 
aptuveni 9,5  miljardi  EUR, ieskaitot 
3,2 miljardus  EUR, kas nepieciešami, 
lai vajadzības gadījumā nodrošinātu 
JNI finansējumam līdzvērtīgu summu 
(sk. 16. punktu). No ESF var finansēt 
pasākumus, kas konkrēti adresēti atse -
višķām personām, kā arī pasākumus, 
kas saistīti ar strukturālām reformām 
(sk.  3. izcēlumu ).
Jaunatnes nodarbinātības 
iniciatīva
16 
Lai pieejamo ES finanšu atbalstu mak -
simāli novirzītu reģioni, kuri visvairāk 
saskaras ar jauniešu bezdarba un neak -
tivitātes problēmu, Padome un Eiropas 
Parlaments vienojās izveidot īpaši 
paredzētu Jaunatnes nodarbinātības 
iniciatīvu (JNI), kurai piešķīra 6,4 mil -
jardus EUR. JNI finansējumā ietilpst 
3,2 miljardi  EUR no īpašas jauniešu no -
darbinātībai paredzētas jaunas budže -
ta pozīcijas, un šī summa ir jāpapildina ar vismaz 3,2  miljardiem  EUR no valstu 
piešķīruma saskaņā ar pašreizējo ESF. 
Atšķirībā no ESF līdzfinansējuma valsts 
līdzfinansējuma prasība neattiecas 
uz īpašajiem piešķīrumiem Jaunatnes 
nodarbinātības iniciatīvai14, un izmak -
sas, kas dalībvalstīm radušās kopš 
2013. gada 1. septembra, ir attieci -
nāmas atmaksājumu saņemšanai ar 
atpakaļejošu datumu. JNI finansējuma 
kopējo summu dara pieejamu perioda 
sākumposmā, lai šie līdzekļi būtu pie -
ejami 2014. un 2015. gadā, un attiecī -
gajiem izdevumiem jābūt veiktiem līdz 
2017. un 2018. gada beigām.No ESF atbalstāmu darbību piemēri
No ESF atbalstāmu darbību piemēri ir šādi: jauniešiem paredzētu specializētu dienestu un vienotu kontakt -
punktu izveide (piemēram, valsts nodarbinātības dienestos (VND) un internetā), paplašinātu datubāzu izveide, 
atbalsts nodarbinātības un skolu karjeras izvēles pakalpojumiem, informēšanas kampaņas, atbalsts brīvprātīgo 
organizācijām, kas nodrošina darbaudzinātājus, centru izveide analīzei un politikas modeļu izstrādei.3. izcēlums
14 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
17. decembra Regula (ES) 
Nr. 1304/2013 par Eiropas 
Sociālo fondu un ar ko atceļ 
Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1081/2006 (OV L 347, 
20.12.2013., 470. lpp.), 
22. panta 3. punkts.
15 Ievads
15 Regula (ES) Nr. 1304/2013, 
18. pants.
16 Regulas (ES) Nr. 1304/2013 
16. pants un Regulas (ES) 
Nr. 1303/2013 VIII pielikums.
17 Regula (ES) Nr. 1304/2013, 
16. pants.
18 Eiropas Komisijas 2014. gada 
8. oktobra memorands 
(MEMO) “ES garantija 
jauniešiem”.17 
JNI ietilpst kopējā ESF plānošanas 
procesā, un to apstiprina vai nu īpašās 
JNI darbības programmās vai kā daļu 
no ESF darbības programmām – kā 
prioritāru asi vai kā daļu no prioritāras 
ass15.
18 
JNI atbalsts galvenokārt tiek piešķirts 
reģioniem, kuros jauniešu bezdarba 
līmenis pārsniedz 25 %, un jauniešiem, 
kas nav nedz nodarbināti, nedz iesaistī -
ti izglītībā vai apmācībā ( NEET ). Tā 
finansē darbības, kuras tieši paredzētas 
jauniešiem vecumā līdz 25 gadiem 
vai – gadījumā, ja dalībvalstis uzska -
ta par vajadzīgu, – līdz 30 gadiem16 
(sk.  4. izcēlumu ).
19 
Divdesmit dalībvalstis ir tiesīgas 
saņemt JNI finansējumu (sk.  3. attēlu 
un II pielikumu ), jo tajās bija reģioni, 
kuros 2012. gadā jauniešu bezdarba 
līmenis pārsniedza 25 %17.20 
Komisija 2014. gadā paziņoja, ka, lai 
garantiju jauniešiem padarītu par 
realitāti, arī dalībvalstīm savā budžetā 
jaunatnes nodarbinātības pasākumi 
jānosaka par prioritāti18.
No JNI atbalstāmu darbību piemēri
Pasākumi, kurus var finansēt no JNI, ir, piemēram, šādi: pirmās darba pieredzes sniegšana, darbaudzināšana 
indivīdiem, mobilitātes pasākumi, kuru mērķis ir savienot prasmes un darba iespējas, atbalsts darbības sākša -
nai jauniem uzņēmējiem, tiešais atbalsts stažēšanās piedāvājumiem un mācekļa praksēm un digitālo prasmju 
apguve.4. izcēlums
16 Ievads 3. attēlsJaunatnes nodarbinātības iniciatīva – attiecināmie reģioni
Attiecināmie reģioni
ZVIEDRIJA:
Mellersta Norrland, Norra Mellansverige, Sydsverige
BEĻĢIJA:
Hainaut Province, Liège Province, Région Bruxelles Capitale
ĪRIJA:
Border, Midland and Western, Southern and Eastern
APVIENOTĀ KARALISTE:
Inner London, Merseyside, South Western, Scotland, Tees Valley and Durham, West Midlands
FRANCIJA:
Aquitaine, Auvergne, Centre, Champagne-Ardenne, Haute Normandie, Languedoc-Roussillon, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Mayotte, Guadeloupe, Guyane, Martinique, Réunion
PORTUGĀLE:
Alentejo, Algarve, Centro (PT), Lisboa, Norte, Região Autonoma da Madeira, Região Autonoma dos AçoresSPĀNIJA:Andalucía, Aragón, Canarias, Cantabria,Castilla y León, Castilla-La Mancha, Catalunya,Ciudad Autónoma de Ceuta, Ciudad Autónoma de Melilla, Comunidad de Madrid, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad Valenciana, Extremadura, Galicia, Illes Balears, La Rioja, País Vasco, Principado de Asturias, Región de Murcia
ITĀLIJA:
Abruzzo, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Molise, Piemonte, Puglia, Sardegna, Sicilia, Toscana, Umbria, Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste
POLIJA:
Dolnoslaskie, Kujawsko-Pomorskie, Lódzkie, Lubelskie, Lubuskie, Maloposkie, Podkarpackie, Swietokrzyskie, Warminsko-Mazurskie, Zachodniopomorskie
ČEHIJAS REPUBLIKA:
Severozápad
UNGĀRIJA:
Dél-Alföld, Dél-Dunántúl, Észak-Alföld, Észak-MagyarországSLOVĀKIJA:
Stredné Slovensko, Východne Slovensko,
Západné Slovensko
RUMĀNIJA:
Centru, Sud-Muntenia, Sud-Est
BULGĀRIJA:
Severen tsentralen, Severoiztochen, 
Severozapaden, Yugoiztochen, Yuzhen 
tsentralen
SLOVĒNIJA:
Vzhodna Slovenia
HORVĀTIJA:
Jadranska Hrvatska, Kontinentalna Hrvatska
GRIEĶIJA:
Anatoliki Makedonia-Thraki, Attiki, Dytiki 
Ellada, Dytiki Makedonia, Ipeiros, Kentriki 
Makedonia, Kriti, Notio Aigaio, Peloponnisos, 
Sterea Ellada, Thessalia, Vorejo Aigaio
LATVIJA, LIETUVA, KIPRA
Avots:  Eiropas Parlamenta Pētniecības centrs.
17 Ievads
Komisijas uzdevums garantijas 
jauniešiem izveidē, īstenošanā 
un uzraudzībā
21 
Komisijas uzdevums garantijas jaunie -
šiem izveidē, īstenošanā un uzraudzībā 
bija īpaši definēts 2013. gada aprīļa 
Padomes ieteikumā19. Konkrēti, Komisi -
jai iesaka:
 - mudināt dalībvalstis maksimāli 
izmantot Eiropas Sociālo fondu 
saskaņā ar attiecīgajām Eiropas 
Sociālā fonda ieguldījumu prioritā -
tēm 2014.–2020. gada plānošanas 
laikposmam un attiecīgā gadīju -
mā – Jaunatnes nodarbinātības 
iniciatīvu, lai atbalstītu garantijas 
jauniešiem shēmu izveidi un īste -
nošanu kā politikas instrumentu 
jaunatnes bezdarba un sociālās 
atstumtības apkarošanai un 
novēršanai;
 - Eiropas pusgada un Eiropas Valsts 
nodarbinātības dienestu tīkla 
gada darba programmas ietvaros 
uzraudzīt garantijas jauniešiem 
shēmu veidošanu, īstenošanu un 
rezultātus Nodarbinātības komi -
tejas veiktās daudzpusējās uzrau -
dzības kontekstā (sk. 68. punktu), 
analizēt ieviestās politikas ietekmi 
un vajadzības gadījumā sniegt 
dalībvalstīm (konkrētai valstij) 
adresētus ieteikumus, pamatojo -
ties uz dalībvalstu nodarbinātības 
politikas pamatnostādnēm.22 
Saskaņā ar Padomes ieteikumu at -
bilstoši 2014.–2020. gada Kopīgo notei -
kumu regulai Komisijai un dalībvalstīm 
jānodrošina ESF un JNI fondu efekti -
vitāte sagatavošanas un īstenošanas 
laikā, izmantojot uzraudzību, ziņošanu 
un novērtēšanu20.
Komisijas veiktais garantijas 
jauniešiem īstenošanas plānu 
novērtējums
23 
Pēc 2013. gada jūnija Komisijas paziņo -
juma “Aicinājums vērsties pret jauniešu 
bezdarbu”21 un Eiropadomes sanāk -
smes22 dalībvalstis apņēmās iesniegt 
Komisijai Garantijas jauniešiem īsteno -
šanas plānu (GJĪP). Dalībvalstīm, kuras 
atbilda JNI kritērijiem, bija jāiesūta šie 
dokumenti līdz 2013. gada beigām, bet 
pārējām – 2014. gadā. Eiropas pusga -
da ietvaros Komisijas Nodarbinātības, 
sociālo lietu un iekļautības ģenerāldi -
rektorātam uzdeva 2014. gada janvārī 
novērtēt pieejamos dalībvalstu GJĪP , lai 
Eiropas pusgada divpusējās sanāksmēs 
2014. gada februārī dalībvalstīm varētu 
sniegt atgriezenisko saikni.19 2013. gada 22. aprīļa Ieteikums 
par garantijas jauniešiem 
izveidi.
20 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
4. panta 9. punkts.
21 COM(2013) 447  final , 19.6.2013.
22 Eiropadomes 2013 gada 
27.–28. jūnija secinājumi, EUCO 
104/2/13 ( http://www.
consilium.europa.eu ).
18
 Revīzijas tvērums 
un pieeja
24 
Šajā revīzijā Palātas revidenti novēr -
tēja, vai Komisija ir sniegusi pienācīgu 
atbalstu dalībvalstīm garantijas jau -
niešiem shēmas izveidē un izskatījusi 
iespējamos īstenošanas riskus.
25 
Revīzija aptvēra laikposmu no Pa -
domes ieteikuma pieņemšanas 
2013. gada aprīlī līdz 2014. gada jūni -
jam. Šajā laikā bija pabeigts garantijas 
jauniešiem shēmas izstrādes posms, 
tostarp dalībvalstis bija iesūtījušas GJĪP 
un Komisija tos pēc tam bija novēr -
tējusi. Turklāt Palāta ir ņēmusi vērā 
papildinformāciju, ko līdz 2015. gada 
februārim sniedza Komisija (konkrēti, 
attiecībā uz garantijai jauniešiem pie -
šķirtā ES finansējuma aplēsi un uzrau -
dzības sistēmas izveidi). Revīzijas mēr -
ķis bija apzināt iespējamos riskus, kas 
varētu ietekmēt shēmas īstenošanu. 
Palāta paredz arī turpmākajos ziņoju -
mos aptvert tēmas, kas skar jaunatnes 
nodarbinātību, tostarp ES iniciatīvu 
īstenošanu dalībvalstu līmenī.26 
Revīzijas uzmanības centrā bija Ko -
misijas veiktais garantijas jauniešiem 
īstenošanas plānu novērtējums piecu 
dalībvalstu izlasei: Īrijai, Itālijai, Lietuvai 
un Portugālei, kur bija izveidotas arī 
rīcības grupas jauniešu nodarbinātības 
veicināšanai ( YAT), un Francijai. Attie -
cībā uz šīm piecām dalībvalstīm Palāta 
atkārtoti veica Komisijas īstenoto no -
vērtējumu un analizēja gan Komisijas 
sniegto atgriezenisko saikni dalībval -
stīm, gan turpmāko rīcību. Attiecībā 
uz dalībvalstīm, par kurām informācija 
bija pieejama, Palāta arī pārbaudīja 
saikni starp GJĪP novērtējumu un ar 
JNI saistīto ex ante  nosacījumu novēr -
tējumu. Visbeidzot, Palāta novērtēja 
ES sistēmu, kas izveidota, lai uzrau -
dzītu garantijas jauniešiem shēmas 
efektīvu īstenošanu un ar to saistīto 
ziņojumu sagatavošanu.
19
 Apsvērumi
Komisija pienācīgi un 
laikus atbalstīja 
dalībvalstis garantijas 
jauniešiem shēmas 
izveidē
27 
Garantijas jauniešiem īstenošana prasa, 
lai tiktu veiktas padziļinātas strukturā -
las reformas apmācības, darba meklē -
šanas un izglītības sistēmās, lai uzlabo -
tu pāreju no mācībām uz darba dzīvi 
un jauniešu piemērotību darba tirgum. 
Papildus šīm strukturālajām reformām 
garantija jauniešiem arī mudina izman -
tot plašu proaktīvu pasākumu klāstu, 
lai palīdzētu stimulēt pieprasījumu pēc 
jauniešu darba. Šie pasākumi (piemē -
ram, pagaidu un mērķtiecīgas algu 
vai pieņemšanas darbā subsīdijas vai 
mācekļa prakses un stažēšanās subsī -
dijas) var palīdzēt jauniešiem iekļauties 
darba tirgū un turpmāk attīstīt savas 
prasmes.
28 
Padomes ieteikumā ir sniegti labas 
prakses norādījumi efektīvas garantijas 
jauniešiem shēmas izveidei. Palāta pār -
baudīja, kādā mērā Komisija šos labas 
prakses kritērijus ir iekļāvusi savā ga -
rantijas jauniešiem īstenošanas plānu 
(GJĪP) novērtējumā. Palāta arī novērtē -
ja to, kādā mērā dalībvalstis ņēma vērā 
Komisijas veikto GJĪP projektu analīzi, 
un to, vai Komisijas veiktais GJĪP no -
vērtējums bija labi koordinēts ar tās 
ex ante  novērtējumu saistībā ar ESF/JNI 
darbības programmām.Komisijas norādījumi dalīb -
valstīm par garantijas jau -
niešiem shēmas izstrādi tika 
sniegti piecu mēnešu laikā 
pēc Padomes ieteikuma
29 
Palātas veiktajā analīzē noskaidrojās, 
ka Komisija sagatavoja norādījumus 
valstu GJĪP izstrādei un tos nosūtīja 
dalībvalstīm 2013. gada septembrī, 
t. i., piecus mēnešus pēc Padomes 
2013. gada aprīļa ieteikuma pieņemša -
nas. Šajos norādījumos ietilpa paraugs, 
kurā bija ietverti galvenie elementi, 
kas vajadzīgi visaptveroša īstenošanas 
plāna izstrādei, pamatojoties uz dažā -
dajiem virzieniem Padomes ieteikumā:
 - nacionālais konteksts un veids, 
kādā garantija jauniešiem pie -
vienotu vērtību pašreizējiem 
noteikumiem,
 - partnerības pieeju veidošana,
 - agrīna iejaukšanās un aktivizācijas 
pasākumi,
 - atbalsta pasākumi integrācijai 
darba tirgū,
 - finansējums garantijas jauniešiem 
shēmai,
 - reformu un iniciatīvu novērtējums 
un pastāvīga uzlabošana.
20 Apsvērumi
30 
Papildus tam Komisija atbalstīja dalīb -
valstis, 2013. gada decembrī publicējot 
izdevumu “Bieži uzdotie jautājumi” 
tīmekļa vietnē, kas veltīta ar garantiju 
jauniešiem saistītiem jautājumiem, kā 
arī publicējot dažādus atbalsta doku -
mentus, piemēram, Komisijas dienestu 
darba dokumentu, kurā sīki izklāstīts 
garantijas jauniešiem pamatjēdziens 
un principi, kas varētu veicināt tās 
panākumus. Komisija arī rīkoja tema -
tiskus pasākumus 2013. gada oktobrī 
un 2014. gada aprīlī un panāca, ka visas 
dalībvalstis ieceļ valsts koordinatoru 
garantijai jauniešiem.
31 
Tādējādi Palāta uzskata, ka Komisija ir 
savlaicīgi sniegusi atbalstu dalībval -
stīm. Tas palīdzēja dalībvalstīm uzsākt 
valstu garantijas jauniešiem shēmu 
izveidi un ļāva dalībvalstīm iesniegt 
GJĪP īsajā termiņā, par kuru bija panāk -
ta vienošanās 2013. gada jūnija Pado -
mes secinājumos, t. i., līdz 2013. gada 
beigām JNI atbilstošajām dalībvalstīm 
un līdz 2014. gada pavasarim pārējām 
dalībvalstīm (sk.  II pielikumu ).Komisija visaptveroši un sav -
laicīgi novērtēja dalībvalstu 
iesniegtos garantijas jaunie -
šiem īstenošanas plānu (GJĪP) 
projektus
32 
Palāta atzīmē, ka par GJĪP atbildīgas 
ir dalībvalstis. Komisijas uzdevums ir 
veikt rūpīgu, savlaicīgu un konsek -
ventu GJĪP projektu novērtējumu, lai 
apzinātu trūkumus, kas var negatīvi 
ietekmēt iespēju panākt efektīvu 
garantiju jauniešiem. Uz šāda pamata 
dalībvalstis varētu attiecīgi pielāgot 
savus GJĪP . Konkrēti, tas ļautu dalībval -
stīm vislabāk izmantot attiecīgi ESF un 
JNI un atbalstīt garantijas jauniešiem 
shēmu izveidi un īstenošanu.
33 
Palāta izskatīja Komisijas veiktos valstu 
GJĪP novērtējumus un to, cik aktīvi 
dalībvalstis ir rīkojušās pēc tam, lai 
novērstu konstatētos trūkumus.
34 
Palāta konstatēja, ka Komisija bija 
izstrādājusi visaptverošu novērtējuma 
sistēmu, kas iekļāva Padomes ieteiku -
ma galvenos aspektus. Pamatojoties 
uz šo sistēmu, Komisija varēja sistemā -
tiski novērtēt dalībvalstu iesniegtos 
GJĪP projektus. Pēc tam novērtēju -
miem veica horizontālās šķērspārbau -
des, lai nodrošinātu konsekvenci visos 
28 GJĪP .
21 Apsvērumi
35 
Attiecībā uz šajā ziņojumā aptvertajām 
dalībvalstīm Komisija bija novērtēju -
si visus Palātas caurskatītos GJĪP un 
varēja sniegt savlaicīgu atgriezenisko 
saikni, kas bija vajadzīga divpusējām 
sanāksmēm 2014. gada februārī.
Novērtējot garantijas jau -
niešiem īstenošanas plānu 
projektus, Komisija atklāja 
daudzus trūkumus
36 
Komisijas veiktais novērtējums atklāja 
daudzus trūkumus saistībā ar dalīb -
valstu sniegto informāciju attiecībā 
uz galvenajiem aspektiem, kas bija 
iekļauti valstu GJĪP . Šādu trūkumu 
piemēri ir: prasmju neatbilstības ana -
līze bija vāja vai arī tās nebija nemaz, 
nebija uzskatāmi parādīts, kā plānotie 
pasākumi nodrošinās, ka tiks aptverti 
visi jaunie NEET , un nebija konsekven -
ces attiecībā uz to, kas ir kvalitatīvs 
piedāvājums.
37 
Tomēr Komisija rūpīgi un konsekventi 
nepievērsās turpmāk aprakstītajiem 
aspektiem, kuri ir konkrēti iekļauti 
Padomes ieteikumā.
 - IKT / digitālās prasmes : Komisija 
bija konstatējusi, ka IKT prasmes 
varētu sniegt lielisku potenciālu 
ilgtspējīgu darbavietu radīšanā23. 
Turklāt tā uzsvēra, ka pašlaik 
“IKT absolventu skaits ir nepietie -
kams, lai aizpildītu visas vakances 
IKT nozarē, kurā pat nesenās eko -
nomiskās nestabilitātes apstākļos 
pieprasījums pēc IKT administra -
toriem katru gadu ir pieaudzis par 
3 %”24. Kaut arī Komisija atzīmēja 
faktu, ka Itālijas un Lietuvas GJĪP nebija pasākumu IKT / digitālo 
prasmju uzlabošanai, tā šo fak -
tu neminēja attiecībā uz Īriju un 
Portugāli, lai gan arī šo valstu GJĪP 
nebija atsauces uz IKT / digitālajām 
prasmēm.
 - Savstarpējs pienākums : Padome 
savā ieteikumā atzīst “jaunie -
šu personisko atbildību meklēt 
iespēju, kā iesaistīties saimniecis -
kajā darbībā”. Dažās dalībvalstīs 
jauni cilvēki, kas nestrādā, riskē, 
ka viņiem tiks atņemts vai sama -
zināts bezdarbnieka pabalsts vai 
sociālā palīdzība, ja viņi nepieņems 
nevienu pamatotu darba, prakses, 
apmācības vai izglītības piedāvāju -
mu. Ja šo principu neievēro, tas var 
negatīvi ietekmēt shēmā iesaistīto 
dalībnieku apņemšanos, kā arī 
samazināt dalībvalstu atbildību no -
drošināt kvalitatīvu piedāvājumu, 
un tādējādi garantijas jauniešiem 
shēmas efektivitāte būs ierobežo -
ta. Nevienā no izskatītajiem GJĪP 
Komisija savstarpējā pienākuma 
aspektu nebija vērtējusi. Palāta 
konstatēja, ka no pieciem caurska -
tītajiem GJĪP tikai Īrijas GJĪP bija 
iekļauta atsauce uz šo principu.23 “Jaunas prasmes jaunām 
darba vietām. Saskaņotu 
darba tirgus vajadzību un 
prasmju plānošana”, 
COM(2008) 868/3.
24 Eiropas Komisijas dienestu 
darba dokuments, SWD 
(2012) 409  final , 21. lpp.
22 Apsvērumi
 - Savstarpējas mācības : Padomes 
ieteikumā dalībvalstis aicinātas uz -
labot “turpmāku garantijas jaunie -
šiem shēmu veidošanu un īsteno -
šanu, popularizēt valsts, reģionāla 
un vietēja līmeņa savstarpējus 
mācību pasākumus visu to personu 
starpā, kuras iesaistītas jauniešu 
bezdarba apkarošanā”25. Komisija 
nevērtēja šo svarīgo aspektu, kas 
ir saistīts ar īstenošanas izmaksu 
efektivitāti dalībvalstīs, un Palāta 
konstatēja, ka, izņemot Francijas 
GJĪP , savstarpēju mācību princips 
nav iekļauts nevienā izskatītajā 
GJĪP .
Ne visas dalībvalstis iesnie -
dza pārskatītus GJĪP pēc 
Komisijas novērtējuma
38 
Novērtēšanas procesā Komisija vajadzī -
bas gadījumā lūdza visām šajā ziņo -
jumā aptvertajām dalībvalstīm sniegt 
sīkākus paskaidrojumus un/vai rakstis -
ki norādīja uz galvenajām nepilnībām 
to GJĪP projektos. Komisija rīkoja arī 
divpusējas sanāksmes ar dalībvalstīm, 
lai turpmāk iztirzātu konstatētos trūku -
mus. Turklāt Komisija veica tehniskos 
apmeklējumus konkrētās dalībvalstīs, 
lai noskaidrotu vairākus jautājumus 
un apzinātu neatrisinātas problēmas 
saistībā ar GJĪP26.39 
Pēc divpusējām sanāksmēm GJĪP jo -
projām saglabājās vairāki nozīmīgi 
trūkumi, un Komisija lūdza papildu 
informāciju visām dalībvalstīm. Attie -
cībā uz pārbaudītajām dalībvalstīm 
Palātas analīze liecināja, ka Lietuva 
bija vienīgā, kas apņēmās iesniegt 
pārstrādātu GJĪP redakciju27. Franciju, 
Itāliju un Portugāli aicināja iesniegt 
pārskatītu īstenošanas plānu redakciju, 
bet dažādu iemeslu dēļ tās atteicās 
to darīt. Piemēram, kā ziņo Komisija, 
Itālijas iestādes atbildēja, ka tās “veltītu 
uzmanību attiecīgo darbības prog -
rammu rūpīgai izstrādei, nevis jauna 
GJĪP sagatavošanai.”25 25. ieteikums dalībvalstīm.
26 No revidētās izlases valstīm 
šāds tehniskais apmeklējums 
bija veikts tikai Itālijā.
27 Turklāt līdz 2014. gada jūnijam 
pēc Komisijas lūguma ne tikai 
Lietuva, bet vēl 12 dalībvalstis 
(Beļģija, Bulgārija, Grieķija, 
Spānija, Horvātija, Ungārija, 
Latvija, Nīderlande, Polija, 
Rumānija, Zviedrija un 
Slovākija) iesniedza 
pārskatītus GJĪP.
23 Apsvērumi
Komisijas veiktais GJĪP 
novērtējums nebija pietie -
kami koordinēts ar tās novēr -
tējumu saistībā ar Eiropas 
Sociālā fonda (ESF) / Jaunat -
nes nodarbinātības inicia -
tīvas (JNI) darbības prog -
rammu ex ante  nosacījumu 
novērtējumu
40 
Saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulu 
2014.–2020. gada plānošanas perio -
dam dalībvalstīm ir jāpanāk atbilstība 
konkrētiem ex ante  nosacījumiem, lai 
nodrošinātu ES līdzekļu efektīvu un 
lietderīgu izlietojumu. Kopīgo notei -
kumu regulā28 teikts, ka “Komisijas 
veiktajā izpildes izvērtējumā izvērtē 
tikai tos kritērijus, kas izklāstīti konkrē -
tu fondu noteikumos un XI pielikuma 
II daļā, un ņem vērā valstu un reģionu 
kompetenci pieņemt lēmumus par 
konkrētiem un atbilstošiem politikas 
pasākumiem, tostarp par stratēģiju 
saturu”. ESF/JNI darbības programmu 
nozīmīga ieguldījumu prioritāte ir 
“jauniešu ilgtspējīga integrācija darba 
tirgū, īpašu uzmanību pievēršot nodar -
binātībā, izglītībā vai apmācībā neie -
saistītiem jauniešiem, tostarp jaunie -
šiem, kuri pakļauti sociālās atstumtības 
riskam, un jauniešiem no atstumtām 
kopienām, arī ar garantijas jauniešiem 
īstenošanu.”
41 
Pirms darbības programmas pieņem -
šanas Komisijai jāpārbauda dalībvalstu 
sniegtās informācijas patiesums un 
piemērotība saistībā ar konkrētiem 
ex ante  nosacījumiem29. Jaunatnes 
nodarbinātības iniciatīvas ex ante  nosa -
cījums ir stratēģisks politikas satvars 
jaunatnes nodarbinātības veicināšanai, 
tostarp garantijas jauniešiem īsteno -
šana30. Palāta uzskata, ka Komisijas 
vērtējumam attiecībā uz šo konkrēto 
ex ante  nosacījumu Jaunatnes nodarbi -
nātības iniciatīvai un GJĪP vērtējumam 
jābūt stingri koordinētam, lai nodroši -
nātu, ka ESF/JNI darbības programmas ir saskaņotas ar garantijas jauniešiem 
shēmu.
42 
Palāta vērtēja, vai trūkumi, kurus Komi -
sija atklāja GJĪP novērtēšanas procesā, 
tika minēti Komisijas secinājumos par 
ex ante  nosacījumu izpildi vai gluži 
otrādi – neizpildi.
43 
Palāta konstatēja, ka Komisija uzskatīja 
ex ante  nosacījumus saistībā ar ESF/
JNI darbības programmām par “iz -
pildītiem”, kaut arī tā novērtēja GJĪP 
iznākumu kā “ļoti ierobežotu” vai “da -
ļēju” (sk.  III pielikumu ). Palāta uzskata, 
ka Komisija ir palaidusi garām iespēju 
nodrošināt, lai dalībvalstis ieviestu 
jaunatnes nodarbinātības stratēģiju 
saskaņā ar savu politisko apņemšanos 
īstenot garantijas jauniešiem shēmu, 
pirms tika apstiprinātas ESF/JNI dar -
bības programmas 2014.–2020. gada 
plānošanas periodam. Turklāt Palātas 
caurskatīšanā atklājās, ka pārbaudes 
darbības, ko Komisija veica program -
mu apstiprināšanai, neaptver to, kā 
ESF/JNI darbības programmas sek -
mēs garantijas jauniešiem efektīvu 
īstenošanu.28 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
19. panta 3. punkts.
29 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
19. panta 1. punkts un 3. pants.
30 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
XI pielikums.
24 Apsvērumi
Palāta konstatēja vairākus 
riskus garantijas 
jauniešiem shēmas 
efektīvai īstenošanai
44 
Palāta apsvēra arī to, vai, caurskatot 
Komisijas novērtējumu, iespējams 
apzināt varbūtējos riskus garantijas 
jauniešiem shēmas efektīva īsteno -
šanai – konkrēti, izvērtēja garantijas 
jauniešiem finansējuma pietiekamību, 
to, kā tiek definēts kvalitatīvs piedāvā -
jums, un garantijas jauniešiem shēmas 
uzraudzību.
Kopējā finansējuma nepietie -
kamības risks
45 
Garantijas jauniešiem shēmas ievieša -
na dalībvalstīs būs dārgs pasākums, 
it īpaši ņemot vērā jauniešu bezdarba 
pašreizējo mērogu Eiropas Savienībā. 
Palāta uzskata, ka pamatotu aplēsi par 
garantijas jauniešiem shēmai vajadzī -
go kopējo finansējumu var iegūt, tikai 
balstoties uz ticamiem datiem attiecī -
bā uz garantijas jauniešiem ieviešanas 
izmaksām katrā dalībvalstī. Turklāt ir 
jābūt skaidrībai par to, no kādiem avo -
tiem tiks finansētas valstu garantijas 
jauniešiem shēmas.46 
Palāta atzīmē, ka garantijas jauniešiem 
shēmas nolūks ir ne tikai sniegt finan -
siālu atbalstu jauniešiem (bezdarb -
niekiem vai tiem, kuri pakļauti riskam 
kļūt par bezdarbniekiem), bet arī dziļas 
strukturālas reformas vidējā termiņā 
un ilgtermiņā. Tādējādi garantija jau -
niešiem nepārprotami prasīs ievēroja -
mus ieguldījumus.
47 
Turklāt vēl nav pilnībā noteikts, cik lielā 
apmērā būs pieejams valsts finansē -
jums garantijas jauniešiem shēmai. 
Saskaņā ar Komisijas veikto dalībvalstu 
iesniegto GJĪP analīzi deviņas31 no 
28 dalībvalstīm nav sniegušas nekādu 
informāciju par plānoto valsts finansē -
jumu. Pārējās dalībvalstis informāciju ir 
sniegušas, bet tās detalizācijas līmenis 
atšķiras.
Garantijas jauniešiem shēmai 
nav veikts ietekmes novērtējums
48 
Principā visām svarīgākajām Komisijas 
likumdošanas, budžeta un politikas ini -
ciatīvām ar nozīmīgu ietekmi sagatavo 
ietekmes novērtējumu (IN)32. Ietekmes 
novērtējumos ir jānorāda priekšlikumu 
izmaksas un ieguvumi, kā tie rodas un 
ko tie ietekmē. Saskaņā ar Komisijas 
pamatnostādnēm, ja vien ir iespējami 
un noderīgi, visi priekšlikumi ir jāizsa -
ka skaitļos un naudā, pamatojoties uz 
pārdomātām metodēm un ticamiem 
datiem33.31 Igaunija, Īrija, Spānija, 
Luksemburga, Malta, Polija, 
Somija, Zviedrija un Apvienotā 
Karaliste.
32 Īpašais ziņojums Nr. 3/2010 
“Vai ietekmes novērtējumi 
noder ES iestādēm lēmumu 
pieņemšanā?”, 3. punkts 
(http://eca.europa.eu ).
33 Eiropas Komisija, Ietekmes 
novērtējuma 
pamatnostādnes, 
SEC(2009) 92.
25 Apsvērumi
34 Eiropas Komisijas dienestu 
darba dokuments, 
SWD(2012) 409  final , 
11.–12. lpp.
35 Eiropas Parlamenta atklātā 
izskatīšana, Budžeta komiteja 
sadarbībā ar Nodarbinātības 
un sociālo lietu komiteju, 
otrdien, 2014. gada 1. aprīlī, 
23. lpp.
36 ILO, Vispārējs nodarbinātības 
pārskats “ Global spill‑overs 
from advanced to emerging 
economies worsen the situation 
for young jobseekers ” [Vispārējs 
darbaspēka pieplūdums gan 
no attīstītām, gan 
jaunattīstības valstīm 
pasliktina jauno darba 
meklētāju stāvokli], 2012. gada 
septembris ( http://www.ilo.
org).
37 ILO, “ Eurozone job crisis: trends 
and policy 
responses” [Eurozonas 
nodarbinātības krīze: 
tendences un politikas 
risinājumi], 2012. gada jūlijs. 
Informācija bija publicēta arī 
Komisijas tīmekļa vietnē 
(http://ec.europa.eu ).
38 Beļģija, Īrija, Spānija, Francija, 
Nīderlande un Portugāle.
39 ILO, “Youth guarantees: 
a response to the youth 
employment crisis?” [Garantija 
jauniešiem – vai atbilde uz 
jauniešu nodarbinātības 
krīzi?], 2013. g. ( http://www.ilo.
org).49 
Palāta atzīmē, ka Komisija pirms garan -
tijas jauniešiem shēmas ierosināšanas 
neveica ietekmes novērtējumu. Komisi -
jas dienestu darba dokumentā (SWD), 
kurš bija pievienots Priekšlikumam 
par Padomes ieteikumu par garantijas 
jauniešiem izveidi, bija tikai atsauce 
uz Starptautiskās Darba organizācijas 
(ILO) 2012. gada aplēsēm (sk. Komisijas 
dienestu darba dokumenta 2.3. ieda -
ļu) un sākotnējās aplēses par dažām 
dalībvalstīm (Austriju, Somiju, Zviedriju 
un Apvienoto Karalisti)34. Tādējādi, 
izņemot ILO aplēses, nav informācijas 
par šādas shēmas ieviešanas iespēja -
majām kopējām izmaksām visā Eiropas 
Savienībā.
ILO 2012. un 2013. gadā 
iesniedza dažādas ikgadējā 
finansējuma prasību aplēses 
garantijas jauniešiem 
īstenošanai
50 
Komisija 2015. gada februārī aplēsa, 
ka visam 2014.–2020. gada plānoša -
nas periodam shēmu finansēšanai no 
ES līdzekļiem tiks piešķirti 12,7 mil -
jardi EUR. Iepriekš, 2014. gada aprīlī, 
Komisija lēsa35, ka to varētu papildināt 
ar valsts, reģionālajiem un pat privāta -
jiem resursiem 4  miljardu  EUR apmērā. 
Šī kopsumma (16,7  miljardi  EUR) atbil -
stu aptuveni 2,4  miljardiem  EUR gadā.51 
ILO 2012. gadā ziņoja, ka aplēstās 
ikgadējās izmaksas garantijas jaunie -
šiem shēmas efektīvai īstenošanai euro 
zonā būs 0,2 % no IKP36 jeb 0,45 % 
no valdības izdevumiem, kas veido 
21 miljardu  EUR37. ILO izmaksu aplēses, 
kuras, balstoties uz sešām euro zonas 
valstīm38, publicēja 2013. gadā, bija 
aptuveni no 0,5 % līdz 1,5 % no IKP39. 
ILO uzskata, ka šīs īstenošanas izmak -
sas atšķiras atkarībā no administratīvās 
infrastruktūras pieejamības garantijas 
īstenošanai lielākā mērogā un attieci -
nāmo personu skaita.
Nav pamatotas aplēses par 
garantijas jauniešiem shēmu 
konkrētu pasākumu izmaksām
52 
Komisija 2013. gadā lūdza dalībvalstis 
iesniegt plānoto pasākumu izmaksu 
aplēsi un nosaukt attiecīgos finansēju -
ma avotus, kad dalībvalstis iesniedza 
garantijas jauniešiem īstenošanas 
plānus (GJĪP). Konkrēti, dalībvalstīm 
finansēšanas plānā bija jānorāda finan -
sējuma avoti un tā sadalījums dažādām 
svarīgām reformām un pasākumiem/
iniciatīvām un jāsniedz konkrēta infor -
mācija par katru pasākumu (piemēram, 
katra pasākuma izmaksas, gaidāmais 
labuma guvēju skaits katrā pasākumā, 
mērķa grupas procentuālais īpatsvars, 
kuru paredzēts sasniegt ar katru 
pasākumu, jaunu pasākumu papildu 
izmaksas un gaidāmais iznākums).
26 Apsvērumi
53 
Tas būtu ļāvis Komisijai novērtēt, 
vai garantijas jauniešiem shēmai ir 
piešķirts pietiekami daudz resursu. 
Piemēram, “papildu valsts finansējuma 
trūkumu, kas var kavēt garantijas jau -
niešiem shēmas īstenošanu īstermiņa 
un ilgtermiņā”40, Komisija identificēja 
kā vienu no galvenajām problēmām, 
kas traucē ieviest garantijas jauniešiem 
shēmu Spānijā. Tādējādi Palāta caur -
skatīja šajā ziņojumā aptverto piecu 
dalībvalstu (Īrijas, Francijas, Itālijas, 
Lietuvas un Portugāles) iesniegtos GJĪP 
un pārbaudīja, vai bija sniegta infor -
mācija saistībā ar plānoto pasākumu 
aplēstajām izmaksām un attiecīgajiem 
finansējuma avotiem.
54 
Palāta konstatēja, ka kopumā dalīb -
valstis bija sniegušas izmaksu aplēses 
par atsevišķām personām adresētiem 
pasākumiem. Tomēr dažu dalībvalstu 
iesniegtajos GJĪP trūka svarīgas infor -
mācijas, piemēram, izmaksas uz labu -
ma guvēju saistībā ar piedāvājumiem 
(Īrija un Francija), dalības mērķlielumi 
katram pasākumam un mērķa grupas 
procentuālais īpatsvars, kuru paredzēts 
sasniegt ar garantiju jauniešiem (Fran -
cija). Tā rezultātā šādas informācijas 
trūkums neļauj Komisijai agri konstatēt 
iespējamo nepietiekamību, salīdzinot 
ar to, kas paredzēts.
55 
Turklāt neviena no piecām dalībvalstīm 
nesniedza informāciju par aplēstajām 
to strukturālo reformu īstenošanas iz -
maksām, kuras vajadzīgas lai GJĪP būtu 
iekļauta efektīva garantija jauniešiem.56 
Trijās no piecām pārbaudītajām dalīb -
valstīm GJĪP norādītais valsts piešķī -
rums ir daudz mazāks nekā piešķīrums 
no dažādajiem ES fondiem, un tas ir 
no 13 % (Portugālē) līdz 35 % (Itālijā 
un Lietuvā) no kopsummas. Īrijā valsts 
piešķīrums pārsniedza ES finansējumu, 
bet Francijā tos nevarēja salīdzināt, jo 
dati nebija pieejami. Izņemot Lietuvu, 
dalībvalstis arī deklarēja ES finansē -
juma avotus saistībā ar pasākumiem 
vispārīgi (ES/ESF/JNI vienā pozīcijā). Tā 
kā nebija pilnīgas un precīzas informā -
cijas, Komisijai nebija iespējams no -
vērtēt finansējuma avota piemērotību 
pasākumam vai izdarīt secinājumu par 
garantijas jauniešiem finansēšanas plā -
nu vispārējo īstenojamību un ilgtspēju.40 Eiropas Komisijas dienestu 
darba dokuments, 
SWD(2014) 410  final , 25. lpp.
27 Apsvērumi
41 Regula (ES) Nr. 1304/2013, 
18. pants.
42 Padomes ieteikums par 
stažēšanās kvalitātes sistēmu, 
Brisele, 2014. gada 10. marts. 
(http://www.consilium.
europa.eu ).
43 Padomes deklarācija “Eiropas 
Māceklību alianse”, 
Nodarbinātības, sociālās 
politikas, veselības un 
patērētāju tiesību aizsardzības 
padome, Luksemburga, 
2013. gada 15. oktobris.
44 Visbiežāk uzdotie jautājumi 
par garantiju jauniešiem, 
6. jautājums ( http://www.
ec.europa.eu ).JNI izdevumu pareizības 
pārbaude ir īpaši sarežģīta
57 
Saskaņā ar ESF regulu41 JNI plānošanas 
procedūras var notikt vienā vai vairā -
kos no turpmāk uzskaitītajiem veidiem 
(sk. 17. punktu):
 - kā īpaša darbības programma;
 - kā īpaša prioritāra ass darbības 
programmā;
 - kā daļa no vienas vai vairākām 
prioritārajām asīm.
Palāta uzskata, ka dalībvalstīm un Ko -
misijai ir īpaši sarežģīti (salīdzinājumā 
ar parastajiem ESF izdevumiem) efek -
tīvi pārbaudīt deklarēto JNI izdevumu 
pareizību. Šo sarežģītību rada daudz 
stingrākās attiecināmības prasības, ie -
spēja deklarēt izdevumus, kas radušies 
kopš 2013. gada septembra un it īpaši 
pēdējā iepriekšminētajā gadījumā – 
līdzfinansējuma trūkums Jaunatnes 
nodarbinātības iniciatīvai.
Kvalitatīva darba piedāvā -
juma definīcijas neesamība 
var apgrūtināt garantijas 
jauniešiem efektivitāti
58 
Palāta atgādina, ka garantijas jaunie -
šiem mērķis ir piedāvāt jauniešiem 
patiesu iespēju uzlabot piemērotību 
darba tirgum, lai tie varētu ilgtspējīgi 
un pilnvērtīgi iekļauties darba tirgū, un 
rezultātā paaugstināt kopējo jauniešu 
nodarbinātības līmeni. Tādējādi Pado -
me iesaka dalībvalstīm nodrošināt, lai 
visi cilvēki, kas jaunāki par 25 gadiem, 
četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par 
bezdarbniekiem vai formālās izglītības beigšanas saņemtu kvalitatīvu piedā -
vājumu. Tomēr Padomes ieteikumā nav 
norādīts, kas ir kvalitatīvs piedāvājums, 
un nav arī pateikts, kam šāda definīcija 
jāsniedz.
59 
Vairākos ES dokumentos (piemēram, 
Padomes ieteikumā par stažēšanās 
kvalitātes sistēmu42 un Padomes dek -
larācijā “Eiropas Māceklību alianse”43) ir 
izklāstīti nesaistoši minimālie kvalitātes 
standarti attiecībā uz kvalitatīviem 
stažēšanās piedāvājumiem un mācekļa 
praksēm, lai novērstu to, ka uzņēmu -
mi tās izmanto kā lēta darbaspēka 
avotu. No otras puses, nav ekvivalentu 
dokumentu, kuros aprakstīti principi, 
ar kuriem saskaņā definē kvalitatīvu 
darbu.
60 
Komisija 2013. gada decembrī izdeva 
norādes, ar kurām saskaņā kvalitatīvs 
piedāvājums ir piedāvājums, kura 
rezultātā tiek sagaidīta “ilgtspējīga pie -
saiste darba tirgum” un kuram nav “ti -
kai tūlītēja ietekme īslaicīgai jauniešu 
bezdarba statistikas samazināšanai”44.
28 Apsvērumi
61 
Izskatījusi nozīmīgus pētījumus45 šajā 
jomā, Palāta uzskata, ka kvalitatīva dar -
ba piedāvājuma definēšanā ir svarīga 
elementu kombinācija: līguma termiņš 
(noteikts termiņš vai beztermiņa darba 
līgums), līguma veids (nepilna darba 
laika brīvprātīgs vai piespiedu / pilna 
darba laika); atlīdzības līmenis piesais -
tīts dzīves dārdzībai attiecīgajā dalīb -
valstī; darbam vajadzīgās prasmes un 
attiecīgi prasītais kvalifikācijas līme -
nis un veids, kā arī ar darbu saistītas 
papildu apmācības iespējas. Saskaņā 
ar subsidiaritātes principu ES līmenī 
varēja noteikt elementu minimālo 
kopumu, bet dalībvalstīm varēja dot 
elastību katram elementam izstrādāt 
savas standartu vērtības.
62 
Piemēram, Palāta konstatēja, ka, novēr -
tējot Itālijas iesniegto GJĪP projektu, 
Komisija uzskatīja, ka pagaidu darba 
piedāvājums (no pieciem līdz sešiem 
mēnešiem) ir kvalitatīvs, pat ja alga 
bija zemāka nekā ikmēneša ienākumu 
nabadzības slieksnis lielākajā valsts 
daļā (balstoties uz Itālijas Valsts statisti -
kas institūta – ISTAT  – datiem)46. Citus 
kvalitātes elementus Komisija nebija 
ņēmusi vērā.63 
Tas, ka nav definēti skaidri kritēriji, lai 
noteiktu, vai darba piedāvājums ir kva -
litatīvs, rada risku dažādās dalībvalstīs 
vai pat atsevišķas dalībvalsts ietvaros 
garantijas jauniešiem shēmu īstenot 
nekonsekventi un neefektīvi. Kaut arī, 
protams, ir iespējams pārbaudīt dažā -
dās dalībvalstīs iesniegto piedāvājumu 
kvalitāti ex post  (t. i., ar novērtējumu 
starpniecību), līdz tam laikam par lielā -
ko daļu JNI budžeta jau būtu uzņemtas 
saistības un/vai tā būtu iztērēta (ņe -
mot vērā līdzekļu intensīvāku apguvi 
sākumposmā 2014. un 2015. gadā), bet 
trūkumi, kas ietekmē JNI izdevumu 
efektivitāti, nebūtu novērsti.
64 
Palāta atzīmē, ka 2014. gada jūlijā 
Komisija sniedza īpašus norādījumus, 
kurus bija paredzēts izmantot JNI no -
vērtēšanā47, kā noteikts ESF regulā48 at-
tiecībā uz 2015. un 2018. gada beigām. 
Tajos bija prasīts, lai novērtētāji ziņotu 
par to, cik kvalitatīvi ir no JNI dalīb -
niekiem saņemtie darba piedāvājumi, 
ņemot vērā arī kvalitātes kritērijus, pie -
mēram, iepriekš izklāstītos kritērijus.45 Eiropas Parlaments, “Darba 
kvalitātes rādītāji Eiropas 
Savienībā”, PE429.972, 2009. g. 
(http:// www.europarl.europa.
eu); Stratēģijas un vērtēšanas 
pakalpojumu centra ( CSES ), 
Study of Measuring 
Employment Effects  [Pētījums 
par nodarbinātības ietekmes 
mērīšanu], 2006. gada jūnijs;  
ESAO, Local Implementation of 
Youth Guarantees: Emerging 
Lessons from European 
Experiences  [Garantiju 
jauniešiem īstenošana uz 
vietas: no Eiropas pieredzes 
gūtās atziņas], 2014. g.
46 Itālijas Valsts statistikas 
institūts ( ISTAT ), “Calcolo della 
soglia di povertà assoluta ” 
[Absolūtās nabadzības līmeņa 
aplēse] ( http://www.istat.it ).
47 Eiropas Komisija, “ Guidance on 
Evaluation of the Youth 
Employment Initiative ” 
[Norādījumi Jaunatnes 
nodarbinātības iniciatīvas 
vērtēšanai ], 2014. gada jūlijs.
48 Regula (ES) Nr 1304/2013, 
19. panta 6. punkts.
29 Apsvērumi
Visaptveroša garantijas 
jauniešiem uzraudzības un 
ziņošanas kārtība joprojām 
tiek izstrādāta
65 
Palāta uzskata, ka ir izšķiroši svarīgi 
veikt garantijas jauniešiem pasākumu 
pastāvīgu novērtēšanu, lai nodroši -
nātu līdzekļu pārdomātu ieguldīšanu 
un pasākumu īstenošanu jauniešiem 
patiesi nozīmīgā veidā. Tāpēc garan -
tijas jauniešiem pasākumu koncepcijā 
jau no paša sākuma ir jāiestrādā stingri 
uzraudzības mehānismi49. Tas ir pamats 
efektīvai, uz pierādījumiem balstītai 
politikas veidošanai, kurai jābrīdina 
Eiropas Parlaments un Padome, kad 
mērķi netiek sasniegti vai kad pasāku -
mu efektivitāte nav apmierinoša, un 
tas ļaus tiem uzlabot koncepciju vai 
pasākumu īstenošanu.
66 
Komisija uzrauga garantijas jauniešiem 
shēmas īstenošanu Eiropas pusgada 
ietvaros, un tai ir jāanalizē ieviestās po -
litikas ietekme un vajadzības gadījumā 
dalībvalstīm jāsagatavo konkrētai val -
stij adresēti ieteikumi (KVAI), balstoties 
uz dalībvalstu nodarbinātības politikas 
pamatnostādnēm50.67 
Palāta novērtēja sistēmu, kas izveidota 
gan garantijas jauniešiem kopumā, gan 
JNI finansēto darbību īstenošanas un 
rezultātu uzraudzībai.
Garantijai jauniešiem kopš 
paša sākuma nav iestrādāta 
visaptveroša uzraudzības un 
ziņošanas kārtība
68 
Ieteikumā Padome uzticēja Komisi -
jai uzraudzīt garantijas jauniešiem 
īstenošanu Nodarbinātības komitejas51 
(EMCO ) veiktās daudzpusējās uzraudzī -
bas kontekstā Eiropas pusgada ietva -
ros (sk.  5. izcēlumu ). Tomēr saskaņā 
ar Padomes ieteikumu šīs uzraudzības 
rezultātus nav paredzēts ziņot Eiropas 
Parlamentam.
Nodarbinātības komitejas ( EMCO ) uzdevums
EMCO  galvenokārt ir padomdevēja komiteja nodarbinātības un sociālo lietu ministriem Nodarbinātības un 
sociālo lietu padomē ( EPSCO ). EMCO  daudzpusējā uzraudzība palīdz visaptveroši novērtēt īstenošanu dalībval -
stīs, kurās ir līdzīgas problēmas, kā arī novērtēt politikas iespējas un plānus. Tās gaitā tiek regulāri kontrolēts 
dalībvalstu veikums konkrētai valstij adresēto ieteikumu rezultātā ierosināto reformu īstenošanā. Viena no 
EMCO  apakšgrupām ir pilnvarota atlasīt un izstrādāt rādītājus, lai uzraudzītu nodarbinātības stratēģiju, kurā 
ietilpst garantijas jauniešiem uzraudzība.5. izcēlums49 Eiropas Komisija, “ The Youth 
Guarantee: Making It Happen ” 
[Garantija jauniešiem: mērķa 
īstenošana ], 2014. g., 3. lpp.
50 Padomes 2013. gada 22. aprīļa 
Ieteikums par garantijas 
jauniešiem izveidi, 
6. ieteikums.
51 EMCO  izveidoja ar Padomes 
2000. gada 24. janvāra 
Lēmumu 2000/98/EK, ar ko 
dibina Nodarbinātības 
komiteju (OV L 29, 4.2.2000., 
21. lpp.), saskaņā ar LESD 
150. pantu. Katra ES dalībvalsts 
un Komisija ieceļ divus 
EMCO  locekļus.
30 Apsvērumi
69 
EMCO  2014. gada maijā caurskatīja 
veikumu garantijas jauniešiem īste -
nošanā, kā arī novērtēja dalībvalstu 
situāciju nodarbinātības jomā un 
valstu reformu programmas. Tas notika 
profesionālapskašu veidā, un ar to 
bija paredzēts dot pēc iespējas plašā -
ku tvērumu, lai identificētu galvenās 
problēmas dalībvalstīs.
70 
Pamatojoties uz šajā ziņojumā aptver -
to dalībvalstu ziņojumiem, kuri tika 
caurskatīti maijā, Palāta konstatēja, ka 
šīs analīzes detalizācijas pakāpe ievē -
rojami atšķīrās. Piemēram, pārbaudē 
attiecībā uz Īriju garantija jauniešiem 
tika apskatīta ļoti plaši, bet ar Portugāli 
saistītajā pārbaudē garantija jaunie -
šiem netika skatīta nemaz.
71 
Palāta atzīmē arī to, ka EMCO  apakš -
grupa ir izstrādājusi īpašus rādītājus, 
lai uzraudzītu, kā ES līmenī tiek īsteno -
ta garantija jauniešiem un kādi ir tās 
rezultāti52. Tie ir makroekonomiskie 
rādītāji, ko paredzēts papildināt ar 
rādītājiem, ar kuriem mēra politikas 
tiešo ietekmi un jauniešiem domā -
to piedāvājumu sniegšanas ātrumu. 
Šos rādītājus Padome apstiprināja 
2014. gada decembrī. Lai pārbaudītu 
metodoloģiju, 2014. gada oktobrī sākās 
izmēģinājuma projekts, un 2015. gada 
laikā tiks vērtēti rezultāti, kas saskaņā 
ar EMCO  var prasīt rādītāju sistēmas 
tehnisku pārskatīšanu53.72 
Tā kā šie rādītāji nav obligāti, svarīga 
informācija par garantijas jauniešiem 
sekmēm kopumā būs atkarīga no 
dalībvalstu apņemšanās sniegt vis -
aptverošus un ticamus datus. Palāta 
arī uzskata, ka šo rādītāju pieejamība 
agrākā posmā būtu ļāvusi dalībval -
stīm tos iekļaut savā administratīvajā 
sistēmā garantijas jauniešiem shēmas 
izstrādes stadijā.
Vajadzīgas ilgtermiņa 
reformas garantijas jauniešiem 
īstenošanai saistībā ar konkrētai 
valstij adresētajiem ieteikumiem
73 
Eiropas pusgada ietvaros Komisija 
arī analizē nodarbinātības politikas 
ietekmi, ņemot vērā rezultātu pārskatā 
paziņotos datus (sk.  6. izcēlumu ), un 
vajadzības gadījumā norāda dalīb -
valstīm uz nepilnībām, izmantojot 
ikgadējos konkrētai valstij adresētos 
ieteikumus.
74 
Palāta caurskatīja to, kā garantija 
jauniešiem bija iekļauta konkrētām 
valstīm adresētajos ieteikumos. Kon -
krēti, izlasē iekļautajām dalībvalstīm 
pārbaudīja, vai ieteikumi bija specifiski, 
izmērāmi un izpildāmi.52 INDIC/07/13052014/
EN – Garantijas jauniešiem 
uzraudzība  – Pārskatītā darba 
grupas piezīme rādītāju 
grupas ( IG) sanāksmei 
2014. gada 13. maijā.
53 Eiropas Savienības Padome, 
“Implementation of the Youth 
Guarantee and monitoring 
framework  – endorsement of 
the EMCO’s key messages ” 
[Garantijas jauniešiem 
īstenošanas un uzraudzības 
kārtība – EMCO  galveno 
secinājumu apstiprinājums], 
2014. gada 17. novembris.
31 Apsvērumi
75 
Palāta konstatēja, ka 2013. gada KVAI, 
kas bija saistīti ar jauniešu bezdarbu, 
kopumā nebija ne specifiski, ne izmē -
rāmi (sk.  7. izcēlumu ).
76 
Komisija 2014. gadā ierosināja īpašus 
ieteikumus par garantijas jauniešiem 
īstenošanu astoņām valstīm (Bulgā -
rijai, Īrijai, Spānijai, Horvātijai, Itālijai, 
Polijai, Portugālei un Slovākijai). Palāta 
konstatēja, ka šajos KVAI bija iekļauta 
izvērstāka informācija un ka dažos no 
tiem bija ietverti arī starpposma mērķi.77 
KVAI efektīva īstenošana tomēr ir 
atkarīga no politiskās apņemšanās 
valsts līmenī. Komisijas sniegtā infor -
mācija liecina, ka tikai 10 % no visiem 
2013. gada KVAI ir pilnībā īstenoti, 
bet 45 % no KVAI ir īstenoti daļēji vai 
nav īstenoti nemaz54. Šo jautājumu 
2014. gada oktobrī skatīja arī Eiropas 
Parlamentā55.
78 
Palāta norāda, ka attiecībā uz KVAI, kas 
saistīti ar garantiju jauniešiem, ir vaja -
dzīgas nozīmīgas reformas, un ir maz 
ticams, ka tās varēs īstenot neilgā laikā.54 Komisijas tīmekļa vietne, 
Konkrēti valstīm adresēti 
ieteikumi 2013. g. ( http://
ec.europa.eu ).
55 Eiropas Parlamenta 2014. gada 
22. oktobra rezolūcija par 
Eiropas Ekonomikas politikas 
koordinēšanas pusgadu – 
2014. gada prioritāšu 
īstenošana (2014/2059(INI)).Komisijas rezultātu pārskats par jauniešu bezdarbu un NEET  rādītājiem
Jauniešu bezdarbs un NEET  rādītāji ietilpst Komisijas nesen izveidotajā rezultātu pārskatā par svarīgākajiem 
rādītājiem nodarbinātības un sociālajā jomā, kurā atklājas milzīga nelīdzsvarotība Eiropas Savienības iekšienē. 
Pirmo šādu rezultātu pārskatu publicēja 2014. gada vienotajā nodarbinātības ziņojumā, kuru kopīgi pieņēma 
Komisija un ES Ministru padome. Tajā ietilpst pieci galvenie rādītāji, un tas veido pamatu Komisijas priekšliku -
miem strukturālajām reformām.6. izcēlums
Konkrētām valstīm adresēti ieteikumi 2013. gadā – Lietuvas un Itālijas piemēri
KVAI Lietuvai bija “uzlabot jauniešu piemērotību darba tirgum, piemēram, izmantojot garantiju jauniešiem, 
stiprināt mācekļu shēmu īstenošanu un efektivitāti un novērst prasmju neatbilstību”. Itālijai bija ieteikts “veikt 
turpmākus pasākumus, lai veicinātu dalību darba tirgū, it īpaši sieviešu un jauniešu vidū, piemēram, izmanto -
jot garantijas jauniešiem shēmu”. Abos KVAI bija atsauce uz garantijas jauniešiem shēmu, bet nevienā nebija 
izvērsuma, kā valstīm šīs shēmas labāk īstenot, lai tām būtu maksimāla ietekme, nebija arī nekādu izmērāmu 
mērķu, ne starpposma atskaites punktu.7. izcēlums
32 Apsvērumi
Nav plānota sistemātiska 
ziņojumu sagatavošana par 
garantijas jauniešiem shēmām 
kopumā
79 
Kopīgo noteikumu regulā ir prasīts, 
lai, sākot no 2016. gada, Komisija katru 
gadu Eiropas Parlamentam nosūtītu 
kopsavilkuma ziņojumu, ņemot vērā 
gada īstenošanas ziņojumus (GĪZ). 
Turklāt Komisijai 2017. un 2019. gadā 
jāiesniedz Eiropas Parlamentam dalīb -
valstu progresa ziņojumu stratēģiskie 
kopsavilkumi un jāapmeklē Parlamenta 
debates par šiem ziņojumiem56.
80 
Palāta atzīmē, ka garantijas jauniešiem 
pasākumi, kuri netiek finansēti no 
ESF/JNI darbības programmām, šajos 
ziņojumos netiek iekļauti, jo gada īs -
tenošanas ziņojumos ir aptvertas tikai 
ES finansētas intervences. Tā rezultātā, 
izņemot EMCO  rādītājus, ES līmenī nav 
noteikumu par ziņojumu sagatavošanu 
attiecībā uz to garantijas jauniešiem 
shēmas daļu, ko finansē valstis. Tas 
rada risku, ka ieinteresētajām perso -
nām nebūs skaidra priekšstata par to, 
kā un kādā mērā garantija jauniešiem 
kopumā risina jauniešu bezdarba 
problēmu.Jaunā ESF/JNI darbības 
rezultātu sistēma ir orientēta uz 
rezultātiem
81 
Garantijas jauniešiem darbības, kas fi -
nansētas no ESF/JNI, jāuzrauga saskaņā 
ar Eiropas strukturālo un investīciju 
fondu tiesisko regulējumu57. ESF re -
gulā ietverti specifiski noteikumi par 
JNI uzraudzību, ziņošanu par to un 
novērtēšanu, lai nodrošinātu, ka inicia -
tīvas ietekme un ieguldījums garantijā 
jauniešiem ir izmērāmi un uzskatāmi. 
Konkrēti, tajā noteikts: “Vismaz divas 
reizes plānošanas perioda laikā novēr -
tēšanā izvērtē kopējo ESF atbalsta un 
īpašā piešķīruma JNI, tostarp garantijas 
jauniešiem shēmas īstenošanai, liet -
derību, efektivitāti un ietekmi. Pirmo 
novērtēšanu pabeidz līdz 2015. gada 
31. decembrim un otro novērtēšanu – 
līdz 2018. gada 31. decembrim”58.
82 
Turklāt, sākot ar 2015. gada aprīli un 
turpmākajos gados, dalībvalstīm kopā 
ar gada īstenošanas ziņojumiem jāno -
sūta Komisijai strukturēti dati saistībā 
ar ES atbalstīto darbību kopējiem 
rādītājiem. Šajos ziņojumos arī norā -
da un izvērtē to darba piedāvājumu 
kvalitāti, kurus saņēmuši dalībnieki, kā 
arī norāda un izvērtē šo personu prog -
resu attiecībā uz mācību turpināšanu, 
stabila un pienācīga darba atrašanu un 
iesaistīšanos mācekļa vai kvalitatīvas 
prakses programmās59.56 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
53. pants.
57 Regula (ES) Nr. 1303/2013 un 
Regula (ES) Nr. 1304/2013.
58 Regula (ES) Nr. 1304/2013, 
19. panta 6. punkts.
59 Regula (ES) Nr. 1304/2013, 
19. panta 3. un 4. punkts.
33 Apsvērumi
83 
ESF regulā noteikts, ka visām darbības 
programmas (DP) atbalstītām darbī -
bām jāsagatavo kopējie iznākuma un 
rezultātu rādītāji60. Tām DP , ar kurām 
īsteno Jaunatnes nodarbinātības 
iniciatīvu, dalībvalstīm jāsagatavo iz -
vērsti programmai raksturīgi rezultātu 
rādītāji.
84 
Palāta pārbaudīja ESF regulā minēto 
JNI rezultātu rādītāju atbilstīgumu un 
konstatēja, ka, apstiprinot turpmākās 
ESF/JNI darbības programmas vai iz -
darot labojumus esošajās DP , jānosaka 
izvērstāki rezultātu rādītāji.
 - JNI raksturīgie rezultātu rādītāji 
“bezdarbnieki / ilgstošie bezdarb -
nieki / neaktīvie dalībnieki, kas pēc 
aiziešanas saņem darba, turpmā -
kas izglītības, mācekļa vai prakses 
vietas piedāvājumu” neliek dalīb -
valstīm sniegt ziņas par četriem 
atšķirīgiem piedāvājumiem, kurus 
var saņemt garantijas jauniešiem 
shēmas dalībnieki. Šādas prasī -
bas neesamība nozīmē, ka nebūs 
pieejami izvērsti dati par garantijas 
jauniešiem piedāvājumu veidiem, 
kurus jaunieši ir izmantojuši, un 
līdz ar to nebūs skaidrs, vai ir vaja -
dzīga koriģējoša rīcība, lai uzlabotu 
pasākumu efektivitāti.
 - JNI ilgāka termiņa rezultātu rādī -
tāji mēra situāciju, kādā jaunieši 
atrodas tikai sešus mēnešus pēc 
intervences beigām, taču mērīšana 
ilgākā termiņā ļautu izdarīt secinā -
jumus par konkrētu piedāvājumu 
(piemēram, darba piedāvājuma) 
ilgtspēju. - Regulā atļauts dalībvalstīm pēc 
saviem ieskatiem paplašināt 
JNI mērķgrupu, iekļaujot personas, 
kuras ir vecākas par 25 gadiem, bet 
nav sasniegušas 30 gadu vecu -
mu. Tomēr neviens JNI rezultātu 
rādītājs neaptver vecuma grupu 
no 25 līdz 29 gadiem, līdz ar to ir 
grūti novērtēt šai grupai adresēto 
pasākumu efektivitāti. Kaut arī 
Komisija stingri mudina dalībvals -
tis izstrādāt savus tiešo rezultātu 
rādītājus vecuma grupai no 25 līdz 
29 gadiem (piemēram, dalībnieku 
skaits JNI finansētajos pasākumos), 
tā nenorāda uz saistību ar attiecī -
gajiem rezultātu rādītājiem. Palāta 
secināja, ka neviena no četrām 
pārbaudītajām dalībvalstīm, kuras 
izvēlējās paplašināt JNI tvērumu 
(Francija, Itālija, Lietuva un Portu -
gāle), nav izveidojusi īpašus rezul -
tātu rādītājus papildu programmai, 
bet divas valstis (Francija un Por -
tugāle) pat nav izstrādājušas tiešo 
rezultātu papildu rādītājus, kas 
aptvertu paplašināto mērķgrupu.60 Regula (ES) Nr. 1304/2013, 
II pielikums.
34
 Secinājumi un ieteikumi
85 
Ieteikumu par garantijas jauniešiem 
izveidi ES Ministru padome oficiāli 
pieņēma 2013. gada 22. aprīlī, pa -
matojoties uz Komisijas 2012. gada 
decembra priekšlikumu. Šajā Ieteiku -
mā ir iekļauti konkrēti ieteikumi gan 
dalībvalstīm, gan Komisijai saistībā ar 
shēmas īstenošanu. Konkrēti, Komisijai 
uzticēja novērtēt pieejamos dalībval -
stu garantijas jauniešiem īstenošanas 
plānus, lai Eiropas pusgada divpusējās 
sanāksmēs dalībvalstīm varētu sniegt 
atgriezenisko saikni.
Komisija pienācīgi un laikus 
atbalstīja dalībvalstis garantijas 
jauniešiem shēmas izveidē
86 
Kopumā Palāta secina, ka Komisija pie -
nācīgi un laikus atbalstīja dalībvalstis 
garantijas jauniešiem izveides procesā. 
Konkrēti, Komisija 2013. gada septem -
brī sniedza norādījumus par garantijas 
jauniešiem shēmu izstrādi, t. i., tikai 
piecus mēnešus pēc Padomes ietei -
kuma pieņemšanas 2013. gada aprīlī 
(29.–30. punkts).
87 
Komisija arī visaptveroši un savlaicīgi 
novērtēja dalībvalstu iesniegtos ga -
rantijas jauniešiem īstenošanas plānu 
projektus un sekmīgi identificēja vairā -
kus trūkumus. Taču Komisija pietiekami 
pamatīgi un konsekventi neizvērtēja 
tādus aspektus kā IKT / digitālās pras -
mes, savstarpēji pienākumi un savstar -
pēja mācīšanās. Palāta arī konstatēja, 
ka ne visas dalībvalstis pēc Komisijas 
veiktā novērtējuma iesniedza atjauni -
nātus GJĪP (32.–39. punkts).Palāta ir apzinājusi riskus 
garantijas jauniešiem shēmu 
efektīvai īstenošanai
88 
Pamatojoties uz Komisijas veikto ga -
rantijas jauniešiem īstenošanas plānu 
novērtējuma caurskatīšanu, Palāta 
konstatēja vairākus riskus attiecībā 
uz kopējā finansējuma pietiekamību, 
kvalitatīva piedāvājuma definēšanu, kā 
arī uzraudzības un ziņošanas kārtību 
garantijas jauniešiem shēmai.
Kopējā finansējuma 
pietiekamība garantijas 
jauniešiem shēmai
89 
Palāta uzskata, ka, tā kā Komisija nav 
veikusi ietekmes novērtējumu, nav 
pietiekamas informācijas par iespēja -
majām izmaksām garantijas jauniešiem 
shēmas ieviešanai ES dalībvalstīs. 
Turklāt revīzijas laikā Komisijai nebija 
skaidra priekšstata par ES un valstu 
finansējuma summām, kuras dalībval -
stis piešķīrušas garantijas jauniešiem 
shēmas dažādiem pasākumiem, it īpaši 
pasākumiem, kas saistīti ar strukturā -
lām reformām. Palāta uzskata, ka šādas 
informācijas trūkuma dēļ pastāv risks, 
ka kopējais finansējums var nebūt pie -
tiekams, lai īstenotu garantijas jaunie -
šiem shēmu (45.–57. punkts).
35 Secinājumi un ieteikumi
1. ieteikums
Lai Komisija varētu novērtēt kopējās 
finansējuma vajadzības, dalībvalstu 
pienākums ir sniegt skaidru un pilnīgu 
aprakstu par visu to plānoto pasākumu 
izmaksām, kas paredzēti jauniešu bez -
darba novēršanai garantijas jauniešiem 
shēmas ietvaros.
Kvalitatīva piedāvājuma būtība
90 
Piedāvājumu kvalitāte – faktors, kas 
uzsvērts garantijas jauniešiem definī -
cijā, – ir izšķiroši svarīga, lai piedāvātu 
jauniešiem patiesu iespēju uzlabot 
piemērotību darba tirgum, lai tie varē -
tu ilgtspējīgi un pilnvērtīgi iekļauties 
darba tirgū, un rezultātā paaugstināt 
kopējo jauniešu nodarbinātības līmeni. 
Tas, ka nav definēti skaidri kritēriji, 
lai noteiktu, vai darba piedāvājums ir 
kvalitatīvs, rada risku dažādās dalīb -
valstīs (vai pat atsevišķas dalībvalsts 
ietvaros) garantijas jauniešiem shēmu 
īstenot nekonsekventi un neefektīvi. 
(58.–64. punkts).
2. ieteikums
Komisijai jāveicina tādu kvalitātes 
kritēriju kopums, kuri jāizmanto, lai 
noteiktu, vai darbs, stažēšanās piedā -
vājums un mācekļa prakse ir atbalstā -
mi no ES budžeta. Šo kritēriju pamatā 
varētu būt Komisijas norādēs JNI no -
vērtējumam ietvertie elementi, kuri 
nosaka kvalitatīvu piedāvājumu.Garantijas jauniešiem shēmu 
uzraudzība
91 
Palāta konstatēja, ka visaptveroša 
garantijas jauniešiem uzraudzības un 
ziņošanas kārtība joprojām tiek izstrā -
dāta. Lai gūtu skaidru priekšstatu par 
garantijas jauniešiem shēmas īsteno -
šanu kopumā, visi pasākumi jāuzrauga 
nolūkā nodrošināt līdzekļu pārdomātu 
ieguldīšanu un pasākumu īstenošanu 
jauniešiem patiesi nozīmīgā veidā. Tam 
būtu jāļauj arī aktīvi rīkoties, kad kļūst 
skaidrs, ka mērķi netiks sasniegti. Šī 
informācija jāpaziņo tā, lai būtu uzska -
tāmi parādīti garantijas jauniešiem pa -
nākumi (vai pretējais) (65.–84. punkts).
3. ieteikums
Komisijai jāievieš visaptveroša uzrau -
dzības sistēma garantijas jauniešiem 
shēmai, aptverot gan strukturālās 
reformas, gan pasākumus, kas adresēti 
atsevišķām personām. Šīs uzraudzības 
rezultāti jāpaziņo Eiropas Parlamentam 
un Padomei.
36 Secinājumi un ieteikumi
Šo ziņojumu 2015. gada 25. februāra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas 
palātas II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN .
 Revīzijas palātas vārdā
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

37
 Pielikumi I pielikumsJauniešu bezdarba īpatsvars (2014. gada jūnijs)
< 10
10–20
20–30
30–40
40–50
> 50
10,5
7,8
15,923,3
16,724,0
30,3
23,9
34,743,519,2 43,39,621,224,3
23,623,7
21,821,313,920,1
16,224,112,7
11,350,236,953,4Procentos no darbaspēka
(ES vidēji – 22 %)
Avots:  Eurostat .
38 Pielikumi
Valstis, kuras ir tiesīgas saņemt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas finansējumu
DalībvalstsReģioni, kas ir tiesīgi saņemt Jaunatnes 
nodarbinātības iniciatīvas finansējumuJaunatnes nodarbinātības iniciatīvas 
īpašais piešķīrums  
(EUR)
Beļģija Ir 42 435 070
Bulgārija Ir 55 188 745
Čehijas Republika Ir 13 599 984
Dānija Nav -
Vācija Nav -
Igaunija Nav -
Īrija Ir 68 145 419
Grieķija Ir 171 517  029
Spānija Ir 943 496 315
Francija Ir 310 161 402
Horvātija Ir 66 177 144
Itālija Ir 567 511 248
Kipra Ir 11 572 101
Latvija Ir 29 010 639
Lietuva Ir 31 782 633
Luksemburga Nav -
Ungārija Ir 49 765 356
Malta Nav -
Nīderlande Nav -
Austrija Nav -
Polija Ir 252 437 822
Portugāle Ir 160 772 169
Rumānija Ir 105 994 315
Slovēnija Ir 9 211 536
Slovākija Ir 72 175 259
Somija Nav -
Zviedrija Ir 44 163 096
Apvienotā Karaliste Ir 206 098 124
KOPĀ   3 211 215 406II pielikums
39 Pielikumi
Komisijas veiktais GJĪP un JNI ex ante  nosacījumu novērtējums
Dalībvalstis GJĪP  novērtējuma iznākums Ex ante  nosacījumi
Bulgārija Ļoti ierobežots Izpildīti
Čehijas Republika Ļoti ierobežots Izpildīti
Grieķija Ļoti ierobežots Izpildīti
Itālija Ļoti ierobežots Izpildīti
Lietuva Ļoti ierobežots Izpildīti
Polija Ļoti ierobežots Izpildīti
Apvienotā Karaliste Ļoti ierobežots Izpildīti
Beļģija Daļējs Izpildīti
Īrija Daļējs Izpildīti
Spānija Daļējs Izpildīti
Francija Daļējs Izpildīti
Horvātija Daļējs Izpildīti
Kipra Daļējs Nav izpildīti
Latvija Daļējs Izpildīti
Ungārija Daļējs Izpildīti
Portugāle Daļējs Izpildīti
Slovēnija Daļējs Izpildīti
Slovākija Daļējs Izpildīti
Zviedrija Daļējs Izpildīti
Piezīme : Revīzijas laikā Komisija nebija veikusi JNI  ex ante  nosacījumu novērtējumu Rumānijai.III pielikums
40
V – trešais apakšpunkts
Komisija piekrīt ieteikumam un uzskata to par daļēji 
īstenotu ar EPSCO  padomes apstiprināto rādītāju 
sistēmu, attiecīgiem pasākumiem, kas paredzēti 
ESF regulas 19. pantā un I un II pielikumā un attiecī -
gajos KNR noteikumos par uzraudzību un novērtē -
šanu gadījumā, ja pasākumus finansē no JNI, un ar 
Komisijas apņemšanos ziņot Eiropas Parlamentam 
un Padomei par garantijas jauniešiem īstenošanu 
2016. gadā.
Uzraudzības darbības būs iekļautas Komisijas 
novērtējumā par garantijas jauniešiem īstenošanu 
nākamo Eiropas pusgadu ietvaros. Tās arī nodro -
šinās informāciju Komisijas 2016. gada ziņojumam 
par garantijas jauniešiem īstenošanu, ko ar attiecīgu 
saziņas kanālu starpniecību oficiāli iesniegs Eiropas 
Parlamentam un Padomei.
Ievads
15
Komisija norāda, ka papildu 11 miljardi ir paredzēti 
tādiem pasākumiem kā nodarbinātības pakalpo -
jumu un pašnodarbinātības pasākumu modernizē -
šana, kas netieši sekmēs arī jauniešu nodarbinātību.
Vairāk nekā 26  miljardus  euro tērēs izglītošanas 
pasākumiem, tostarp mūžizglītībai, kuros jaunieši, 
visticamāk, būs vieni no galvenajiem atbalsta 
saņēmējiem.
Apsvērumi
37
Komisija vēlas atgādināt, ka tā darbojas elastīgā 
tiesiskajā vidē, pamatojoties uz Padomes ieteikumu, 
un, kaut arī daudzus garantijas jauniešiem apakš -
elementus atbilstošos gadījumos ir vēlams īstenot, 
tiem visiem nav jābūt konkrētā valsts shēmā.Kopsavilkums
V – pirmais apakšpunkts
Komisija norāda uz dalībvalstīm adresētajiem 
ieteikumiem un dažos gadījumos patiešām atzinīgi 
novērtētu labāku pārskatu par visu to plānoto pasā -
kumu aplēstajām izmaksām, kas paredzēti jauniešu 
bezdarba novēršanai.
Komisijas sagatavotajā veidnē dalībvalstīm ir 
jā sniedz informācija par ES, valsts, reģionāliem/  
vietējiem, darba devēja un citiem finansējuma avo -
tiem, tādējādi mudinot dalībvalstis sniegt pilnīgu 
informāciju par GJ kopējām izmaksām un finansē -
jumu (tostarp nepietiekamu finansējumu).
Šādu informāciju (dažādā detalizācijas pakāpē) ir 
iesniegušas 19 no 28 dalībvalstīm.
V – otrais apakšpunkts
Komisija piekrīt ieteikumam un uzskata to par daļēji 
īstenotu, konkrēti, ar Padomes ieteikumu par stažē -
šanās kvalitātes sistēmu, Eiropas Māceklību aliansi 
un saistīto Padomes deklarāciju, kā arī nodarbinātī -
bas kvalitātes uzraudzību Eiropas pusgada ietvaros.
Attiecībā uz kvalitātes elementu veicināšanu Komi -
sija turpinās rosināt pārdomas par “kvalitatīviem” 
piedāvājumiem, ņemot vērā kvalitātes elementus, 
kas minēti Komisijas norādēs JNI novērtējumam. 
Komisija jo īpaši: veicinās debates par “kvalitatīvu” 
piedāvājumu jēdzienu nākamajā valstu GJ koor -
dinatoru sanāksmē, aicinās dalībvalstis apspriest 
“kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu saistībā ar EMCO  
darbu, apsvērs iespēju pievērsties “kvalitatīviem” GJ 
piedāvājumiem Savstarpējas mācīšanās programmā 
(SMP) un sniegs papildu norādes par “labu kvalitāti” 
dokumentā par BUJ attiecībā uz GJ.
Komisija norāda, ka ex post  novērtējums sniegs 
pierādījumus par darba piedāvājumu kvalitāti, kā 
ieteikts norādēs JNI novērtējumam.Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 41
41
Attiecībā uz tādas darbības programmas īsteno -
šanu, kurā ir ar JNI saistīti pasākumi, jānorāda, ka, 
pirms Komisija veic maksājumus no fondiem, ir 
jābūt ieviestam “stratēģiskam politikas satvaram 
jaunatnes nodarbinātības veicināšanai”. Šī priekšno -
teikuma (tā dēvētā JNI ex ante  nosacījuma) Komisijas 
novērtējuma pamatā ir dalībvalsts pašnovērtē -
jums un tajā sniegtā informācija. Ja dalībvalsts ir 
atsaukusies uz kādu citu valsts stratēģiju jaunatnes 
nodarbinātības jomā, kas nav GJĪP , Komisijas veiktā 
JNI ex ante  nosacījuma īstenošanas novērtējuma 
pamatā ir jābūt visiem stratēģiskajiem dokumen -
tiem jaunatnes nodarbinātības jomā, uz kuriem 
atsaucas dalībvalstis. Tomēr, vērtējot JNI ex ante  
nosacījumu, Komisija ņem vērā atbilstību GJĪP , lai 
ESF ieguldījumi būtu saskaņā ar attiecīgās dalīb -
valsts politikas mērķiem.
42
Komisija norāda, ka GJĪP vērtēšanas sistēma nav 
tāda pati kā JNI ex ante  nosacījumam, jo abiem pro -
cesiem ir atšķirīgi mērķi – attiecīgi politikas mērķis 
(GJ) un tiesiskā atbilstība (JNI).
Saskaņā ar ex ante  nosacījuma izpildes kritērijiem ir 
nepieciešams “stratēģisks politikas satvars jaunat -
nes nodarbinātības veicināšanai, tostarp garantijas 
jauniešiem īstenošana”. Regulā noteikti arī apakš -
kritēriji, saskaņā ar kuriem Komisijas dienestiem ir 
jāvērtē šis “stratēģiskais politikas satvars”. Regulā 
nav atsauces uz pašreizējo GJĪP un vēl jo vairāk uz tā 
pozitīvo novērtējumu, ko veikusi Komisija.
Tāpēc nav automātiskas saiknes starp GJĪP novēr -
tējumu, ko veic no politikas viedokļa, ņemot vērā 
ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi, un ar 
JNI saistītā ex ante  nosacījuma novērtējumu, ko veic 
atbilstoši KNR noteiktajam kritēriju kopumam.Turklāt iesniegto GJĪP izvērtējums bija tikai pirmais 
solis garantijas jauniešiem īstenošanas dalībvalstīs 
pastāvīgas uzraudzības procesā. Komisija uzrauga 
garantijas jauniešiem shēmu īstenošanu Eiropas 
pusgada ietvaros. Eiropas pusgada norises ietver 
daudzus valsts politikas virzienus, kas saistīti ar 
garantijas jauniešiem īstenošanu.
37. – pirmais ievilkums
Saistībā ar Eiropas pusgadu ir uzsvērts, ka atbilsto -
šos gadījumos ir jāuzlabo IKT/digitālās prasmes.
37. – otrais ievilkums
Komisija uzskata, ka pamatota piedāvājuma nepie -
ņemšanas nesasaistīšana ar bezdarba vai sociālās 
palīdzības pabalstiem ne vienmēr ierobežo garanti -
jas jauniešiem shēmas efektivitāti.
Komisijas dienestu darba dokumentā ir noteikts, ka 
savstarpēja pienākuma princips, piemēram, dalība 
aktīvās nodarbinātības tirgus politikā, būtu jāņem 
vērā, izstrādājot garantijas jauniešiem shēmu1.
Padomes ieteikumā savstarpēja pienākuma princips 
ir piesaukts saistībā ar agrīnu iesaistīšanos un aktivi -
zāciju (10. ieteikums).
Kaut arī “savstarpējs pienākums” varētu dot būtisku 
labumu, tas nav iekļauts novērtēšanas sistēmā, jo 
būtu pārāk preskriptīvi vērtēt shēmu, ja tas būtu 
iekļauts, gadījumā, ja dalībvalsts izvēlas neizmantot 
to savas shēmas pamatā vai ja valsts noteikumi un 
prakse to neatļauj.
Tāpēc par prioritāti noteica garantijas jauniešiem 
galveno elementu, kā arī iecerēto piedāvājumu un 
to tvēruma novērtēšanu.
1 Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments, SWD(2012) 
409  final , 4. lpp.
Komisijas atbilde 42
47
Informāciju par garantijas jauniešiem shēmas plā -
notajiem finansējuma avotiem (dažādā detalizācijas 
pakāpē) ir iesniegušas 19 no 28 dalībvalstīm. Tomēr 
dažos gadījumos Komisija atzinīgi novērtētu labāku 
pārskatu par visu plānoto pasākumu aplēstajām 
izmaksām, kaut arī ir zināms, ka ikviena garantijas 
jauniešiem izmaksu aplēse ir pakļauta iebildumiem.
49
Ieteikumā par garantijas jauniešiem izveidi nav 
norādīts precīzs veids, kādā dalībvalstis ieviesīs 
garantiju jauniešiem, jo tas lielā mērā būs atkarīgs 
no situācijas valstī (piemēram, NEET  skaita valstī un 
to konkrētām īpašībām).
Tāpēc ietekme būs atkarīga no dalībvalstu izvēles 
attiecībā uz atbalsta novirzīšanu un sagatavošanu.
Kā paskaidrots Komisijas priekšlikuma paskaidro -
juma rakstā, tam pievienots dienestu darba doku -
ments (DDD), kurā ir sīkāk skaidrots, ko ietver garan -
tija jauniešiem, risināti jautājumi par šādu shēmu 
izmaksām un ieguvumiem, kā arī cits pēc cita 
aprakstīti elementi, kas nepieciešami, lai garantija 
jauniešiem būtu veiksmīga. Turklāt DDD pielikumā 
ir izklāstīti jaunatnes nodarbinātību atbalstošie paš -
reizējie politikas virzieni 27 dalībvalstīs un Horvātijā, 
kas ataino šo dažādo sākotnējo situāciju šajās valstīs 
saistībā ar pilntiesīgu garantijas jauniešiem shēmu 
īstenošanu.
Garantijas jauniešiem reālās izmaksas būs atkarīgas 
arī no valstu apstākļiem un tā, kā šī shēma ir vei -
dota un ieviesta katrā dalībvalstī. Kopumā ikviena 
garantijas jauniešiem izmaksu aplēse ir pakļauta 
vairākiem iebildumiem.
Saistībā ar šo Austrijas, Somijas, Zviedrijas un 
Apvienotās Karalistes piemēri varētu būt norāde uz 
potenciālajām dalībvalstu izmaksām, ja tās plāno 
ieviest garantiju jauniešiem.Komisija norāda, ka šādu saikni, kas padarītu GJĪP 
ieviešanu par tiesisku prasību JNI ex ante  nosa -
cījuma izpildei, ierosināja Komisija, bet noraidīja 
Padome likumdošanas procesā.
43
Komisija atsaucas uz savu atbildi par 42. punktu. 
Dažkārt niansētus vai nedaudz atšķirīgus divu pro -
cesu iznākumus var izskaidrot ar to atšķirīgo, kaut 
arī zināmā mērā savstarpēji saistīto būtību.
Apakškritērijos, saskaņā ar kuriem būtu jāvērtē 
“stratēģiskais politikas satvars jaunatnes nodarbinā -
tības veicināšanai”, ir arī tādi kvalitatīvi elementi kā 
galveno ieinteresēto personu, tostarp valsts iestāžu, 
kas iesaistītas saskaņošanas pasākumos ar partne -
riem, agrīnas iesaistīšanās un aktivizācijas sistēmas 
struktūras, kā arī uzraudzības pasākumu noteikšana. 
Šo kvalitatīvo elementu novērtēšana nav tikai for -
māla pārbaude.
Turklāt atbilstošā apmērā Komisijas JNI ex ante  nosa -
cījuma izpildes novērtēšanas konteksts bija veids, 
kādā pieprasīt konkrētas pārmaiņas GJĪP (piemē -
ram, Francijas gadījumā).
Kopīga atbilde par 45. un 46. punktu
Komisija piekrīt un vēlas norādīt, ka ieguldījumi 
garantijā jauniešiem ir būtiski, lai ES saglabātu savu 
turpmākas izaugsmes potenciālu. Būtisks ES finan -
sējums var palīdzēt – lielākoties no Eiropas Sociālā 
fonda un saistībā ar Jaunatnes nodarbinātības 
iniciatīvu. Taču, lai nodrošinātu, ka garantija jaunie -
šiem ir reāla, dalībvalstīm arī savas valsts budžetā 
ir jānosaka jaunatnes nodarbinātības pasākumi par 
prioritāti.
Komisijas atbilde 43
57
Komisija norāda, ka JNI izdevumu pareizību pār -
baudīs parastā pārliecības veidošanas procesā, kurā 
pienācīgi ņem vērā konkrētus riskus.
Kopīga atbilde par 61. un 62. punktu
Komisija piekrīt, ka “laba kvalitāte” ir garantijas jau -
niešiem īstenošanas būtisks elements.
Komisija veicina kvalitātes elementu kopumu, kas 
attiecas uz stažēšanos (Padomes ieteikumā par 
stažēšanās kvalitātes sistēmu) un mācekļa praksi 
(Eiropas Māceklību aliansē un attiecīgajā Padomes 
deklarācijā). Attiecībā uz darbiem Komisija uzrauga 
nodarbinātības kvalitāti Eiropas pusgada ietvaros, 
īpašu uzmanību pievēršot pārejai no skolas uz darbu 
un jautājumiem par darba tirgus segmentāciju.
Attiecībā uz nodarbinātības kvalitāti atvērtā tirgū 
Komisija uzskata, ka ikviens kvalitātes novērtējums 
būs atkarīgs no situācijas attiecīgajā darba tirgū, 
tostarp tādiem aspektiem kā tiesību akti nodarbinā -
tības jomā vai pašreizējais ekonomiskais klimats.
Komisija turpinās rosināt pārdomas par “kvali -
tatīviem” piedāvājumiem, ņemot vērā kvalitā -
tes elementus, kas minēti Komisijas norādēs JNI 
novērtējumam. Komisija jo īpaši: veicinās debates 
par “kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu nākamajā 
valstu GJ koordinatoru sanāksmē, aicinās dalībval -
stis apspriest “kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu 
saistībā ar EMCO  darbu, apsvērs iespēju pievērsties 
“kvalitatīviem” GJ piedāvājumiem Savstarpējas 
mācīšanās programmā (SMP) un sniegs papildu 
norādes par “labu kvalitāti” dokumentā par BUJ 
attiecībā uz GJ.
63
Komisija atsaucas uz savu kopīgo atbildi par 61. un 
62. punktu.50
Komisija atsaucas uz savu atbildi par 15. punktu.
53
Komisija atsaucas uz savu atbildi par 47. punktu.
54
Komisija patiesi informēja Franciju par to, ka plāna 
vispārīgie kvantitatīvie mērķi nav pietiekami skaidri, 
un norādīja, ka pastāv bažas par kvalitatīvajiem 
aspektiem piedāvājumos, ko Pôle Emploi  ierosinās 
NEET , lai nodrošinātu atbilstību GJ. Nākamā pēcpār -
baude notiks saistībā ar Eiropas pusgadu.
Savā GJĪP Īrija iekļāva tabulu, kurā ir izklāstīta 
informācija par vidējo dalībnieku skaitu, jaunu 
dalībnieku iesaistīšanos, paredzamo jauniešu iesais -
tīšanos un pakalpojumu nodrošināšanas jauniešiem 
indikatīvajām izmaksām. Īrijas iestādes atturas no 
turpmāko dalībnieku skaita prognozēšanas, kamēr 
nav pieņemts lēmums par valsts budžeta sadalī -
jumu, un tāpēc neiesniedza skaitļus par laikposmu 
pēc 2014. gada. Tāpēc tika uzskatīts, ka nav nepie -
ciešams vai nav atbilstoši pieprasīt papildu informā -
ciju no Īrijas iestādēm.
Kopīga atbilde par 55. un 56. punktu
Komisija uzskatīja, ka primāri svarīgi bija noskaidrot, 
vai papildus ES līdzekļiem piešķīra (pietiekamā dau -
dzumā) valsts līdzekļus. Tāpēc dalībvalstij nodroši -
nāja veidni, kurā tai pieprasīja sniegt informāciju par 
pieejamā finansējuma avotiem, t. i., vai finansējuma 
avots ir ES, valsts, reģionāls/vietējs, darba devēja 
un/vai cits avots.
Šajā posmā dažādu ES līdzekļu sadalījums bija 
otršķirīgs, jo neilgi pēc tam bija plānotas darbības 
programmas. Komisija uzskatīja, ka ES finansējuma 
avotu sadalījumu pa ESF/JNI līdzekļiem sīki izklās -
tīs attiecīgajās DP , jo īpaši ņemot vērā to, ka starp 
dalībvalstīm un Komisiju vēl aizvien notika neformā -
las sarunas par DP finansēšanas plāniem.
Komisijas atbilde 44
Komisija regulāri apmainās ar informāciju ar Eiro -
pas Parlamentu par notikumiem Eiropas pusgada 
ietvaros.
Turklāt papildus 2013. gada 27. un 28. jūnija Eiro -
padomes secinājumiem Komisija 2016. gadā ziņos 
Eiropas Parlamentam un Padomei par garantijas 
jauniešiem īstenošanu un JNI darbību.
Kopīga atbilde par 69. un 70. punktu
Komisija norāda, ka otrais pārskats par garantijas 
jauniešiem shēmu īstenošanas progresu 21 dalīb -
valstī notika EMCO  2014. gada 3. decembrī un tika 
izdarīti secinājumi par katru aplūkoto valsti. Pēcpār -
baudi saistībā ar tiem veiks 2015. gada maijā. Visos 
pārskatos, kurus izklāstīja EMCO  2014. gada decem -
brī, uzmanība lielā mērā bija pievērsta garantijas 
jauniešiem shēmām, un tie bija sagatavoti atbilstoši 
visās dalībvalstīs izmantotajām darba metodēm. 
Gan par 2014. gada maija, gan decembra pārskatiem 
runāja nākamajās EPSCO  sanāksmēs par jauniešu 
bezdarbu un garantiju jauniešiem.
71
Garantijas jauniešiem uzraudzības rādītāju sistēmu 
apstiprināja EMCO  2014. gada 22. septembrī. EPSCO  
padome 2014. gada decembrī apstiprināja galvenos 
paziņojumus par garantijas jauniešiem uzraudzības 
rādītāju sistēmu, kuros pieprasīts izteikt stingru 
politisku apņemšanos, lai novērstu pašreizējos 
traucēkļus datu vākšanai un nodrošinātu saprā -
tīgu garantijas jauniešiem uzraudzības sistēmu ES 
un dalībvalstu līmenī, pamatojoties uz ierosināto 
sistēmu.
Skatīt arī Komisijas atbildi par 65. punktu.Turklāt Komisija uzskata, ka konsekventa GJ īste -
nošana un “viena pieeja visiem” nav iespējama un 
neatbilst Padomes ieteikumam, kurā ir skaidri norā -
dīts, ka GJ shēmām ir jāatbilst vietējiem, reģionā -
liem un valsts apstākļiem.
Tomēr Komisija piekrīt, ka efektīva garantijas jaunie -
šiem īstenošana ir ļoti svarīga. Uz iznākumu balstī -
tajai pieejai, ko izmanto Komisija, ir daudz priekš -
rocību, novērtējot GJ shēmu pasākumu efektivitāti, 
jo tajā ņem vērā dažādās darba tirgus situācijas un 
individuāla piedāvājuma ilgtspēju.
Saistībā ar šo Komisija uzskata, ka kopumā piedā -
vājums ir kvalitatīvs, ja persona, kas gūst labumu 
no tā, iegūst ilgtspējīgu vietu darba tirgū. Tas ir, 
pēc tam neatgriežas pie bezdarba vai neaktivitātes; 
tādējādi “kvalitatīvu” piedāvājumu var vērtēt pēc tā 
iznākuma. Kā minēts iepriekš (skatīt kopīgo atbildi 
par 61. un 62. punktu), Komisija turpinās rosināt 
pārdomas par “kvalitatīviem” piedāvājumiem.
Komisija norāda, ka gan uz subsidētiem mācekļa 
prakses, stažēšanās vai tālākas izglītošanās piedāvā -
jumiem, piemēram, tādiem, kas finansēti no JNI/ESF 
programmām vai valsts programmām, gan nesubsi -
dētiem jau attiecas kvalitātes standarti.
65
Komisija vēlas norādīt, ka, lai noteiktu kopēju uzrau -
dzības sistēmu, bija nepieciešams ilgs saskaņošanas 
process. Tas varēja kavēt Padomes ieteikuma par 
garantijas jauniešiem izveidi apstiprināšanu svarīgā 
brīdī un tādējādi traucēt ātru ieviešanu.
68
Komisija vēlas norādīt, ka uzraudzības rezultātus 
iekļāva svarīgākajos Eiropas Komisijas apstiprinā -
tajos dokumentos, kas saistīti ar Eiropas pusgadu 
(Komisijas dienestu darba dokumentos, padziļi -
nātajos pārskatos, priekšlikumos konkrētai valstij 
adresētiem ieteikumiem).
Komisijas atbilde 45
80
Komisija uzskata, ka gandrīz visos dalībvalstu 
iesniegtajos GJĪP ir lietderīgs vispārīgs pārskats par 
visiem garantijas jauniešiem pasākumiem.
Turklāt Komisija ir izveidojusi garantijas jauniešiem 
uzraudzības sistēmu. Strukturālās reformas uzrauga 
Eiropas pusgada ietvaros, tostarp EMCO . Pasākumus, 
kas adresēti atsevišķām personām, uzraudzīs gan ar 
garantijas jauniešiem uzraudzības rādītāju sistēmu, 
gan – no JNI finansēto pasākumu gadījumā – ar 
atbilstošiem pasākumiem, kas paredzēti ESF regulas 
19. pantā un I un II pielikumā, kā arī attiecīgajos KNR 
noteikumos par uzraudzību un novērtēšanu.
84
II pielikumā ir izstrādāti JNI ESF rādītāji, lai pēc 
iespējas rūpīgāk uzraudzītu I pielikumā noteiktos 
ESF kopējos rādītājus. Vienlaikus tie ataino JNI īpašo 
būtību.
84 – pirmais ievilkums
Lai nodrošinātu kvalitatīvu rezultātu attiecībā pret 
(JNI) piešķirto finansējumu, Komisija ir ieinteresēta 
izmērīt vispārējos iznākumus saistībā ar pārmaiņām 
personas statusā, proti, no NEET  darbības sākumā uz 
iespējamām pārmaiņām pēc JNI atbalsta.
Garantijai jauniešiem ir savas uzraudzības prasī -
bas, kas ļaus izsekot garantijas jauniešiem ietvaros 
sniegto piedāvājumu veidiem, sākot ar 2016. gadu.
84 – otrais ievilkums
JNI rādītājos ir ievērota ESF kopējo rādītāju loģika 
un sistēma.72
Komisija piekrīt, ka ir nepieciešama dalībvalstu 
pastāvīga apņemšanās. GJ datu vākšanas pilotpro -
jektu sāka EMCO  rādītāju grupa 2014. gada oktobrī. 
Mērķis bija pārbaudīt metodiku, ko piedāvāja 
parastai administratīvo datu vākšanai garantijas 
jauniešiem īstenošanas uzraudzībai, un novērtēt 
traucēkļus, ar kuriem saskaras dalībvalstis, un to, 
kā tos var novērst, ņemot vērā, ka 2015. gada jūnijā 
sāksies parastā datu vākšana. Līdz 18. februārim 
savas atbildes iesniedza visas dalībvalstis, izņemot 
trīs. Plānots, ka pārējās atbildes iesniegs drīz.
73
Galveno nodarbinātības un sociālo rādītāju rezultāti 
ir papildināti ar papildu informāciju, kas cita starpā 
iegūta no nodarbinātības pārraudzības instrumenta 
(NPI), un dalībvalstu veikto politikas pasākumu 
novērtējumu.
Kopīga atbilde par 74.–76. punktu
Komisija uzsver, ka konkrētai valstij adresētu ietei -
kumu izstrādāšana un apstiprināšana primāri ir poli -
tisks process, kurā, pamatojoties uz konkrētas valsts 
analīzi dienestu darba dokumentos, Komisija sniedz 
priekšlikumu, ko pēc tam pārskata daudzpusējā 
uzraudzības procesā komitejās, Padomes grupās, 
bet vēlāk apstiprina Eiropas Padome.
Komisijas priekšlikumos konkrētai valstij adresētiem 
ieteikumiem ņem vērā katras valsts situācijas īpašās 
iezīmes.
7. izcēlums
Komisija uzskata, ka ieteikumos Lietuvai un Itālija 
bija pienācīgi ņemtas vērā katras valsts situācijas 
īpašās iezīmes.
77
Komisija norāda, ka kopumā vidējā termiņā pusgada 
norises izraisīs būtiskas reformas dalībvalstīs.
Komisijas atbilde 46
Komisija norāda, ka Padomes ieteikumā nav 
noteikts precīzs veids, kādā dalībvalstis īstenos GJ 
(t. i., darbs, turpmāka izglītība, mācekļa prakse vai 
stažēšanās), jo tas būs atkarīgs no situācijas valstī 
(t. i., cik daudz NEET  ir valstī, kāda ir NEET  struktūra). 
Konkrēta atbalsta plānošana un izstrāde ietekmē 
izmaksas un ieguvumus un apgrūtina visu iespē -
jamo variantu izmaksu un ieguvumu noteikšanu 
pirms laika.
Tomēr Komisija piekrīt, ka varētu pastāvēt risks, ka 
kopējais finansējums varētu būt nepietiekams, lai 
īstenotu garantijas jauniešiem shēmas, un mudina 
dalībvalstis noteikt jaunatnes nodarbinātības pasā -
kumus par prioritātēm savā valsts budžetā.
Jāatgādina arī, ka ES fondu atbalstu GJ piešķir ne 
tikai tiešiem JNI un ESF pasākumiem jauniešu apmā -
cības un nodarbinātības pasākumiem. ESF atbal -
sta arī darba tirgus pakalpojumu modernizēšanu, 
pašnodarbinātības, izglītības un sociālās iekļaušanas 
pasākumus, kas daļēji atbalsta arī jaunatnes nodar -
binātību saistībā ar strukturālajām reformām.
1. ieteikums
Komisija norāda uz dalībvalstīm adresēto ieteikumu 
un dažos gadījumos patiešām atzinīgi novērtētu 
labāku pārskatu par visu to plānoto pasākumu 
aplēstajām izmaksām, kas paredzēti jauniešu bez -
darba novēršanai.
Komisijas sagatavotajā veidnē dalībvalstīm ir 
jā sniedz informācija par ES, valsts, reģionāliem/  
vietējiem, darba devēja un citiem finansējuma avo -
tiem, tādējādi mudinot dalībvalstis sniegt pilnīgu 
informāciju par GJ kopējām izmaksām un finansē -
jumu (tostarp nepietiekamu finansējumu).
Šādu informāciju (dažādā detalizācijas pakāpē) ir 
iesniegušas 19 no 28 dalībvalstīm.Iepriekšējo JNI pasākumu dalībnieku turpmāka 
uzraudzība uzliek papildu slogu dalībniekiem un 
administratīvajiem resursiem. Attiecībā uz dažiem 
pasākumiem šāda plaša obligāta uzraudzība varētu 
būt dārga un pārmērīga. Pēc ilgāka laika novērotā 
ietekme samazina cēloņsakarību starp apsvērumiem 
un intervenci, samazinot šo apsvērumu pievienoto 
vērtību.
Tomēr papildus obligātajai uzraudzībai dalībval -
stis var pieņemt lēmumu par papildu ilgtermiņa 
rādītājiem, piemēram, atkārtot aptauju pēc sešiem 
mēnešiem. Kā arī dalībvalstīm ir pienākums veikt 
ietekmes novērtējumu, kas sniegs priekšstatu par 
tādu intervenču ilgtermiņa ietekmi kā ienākumu 
atšķirība nākamajā gadā un līdzīgi rādītāji papildus 
II pielikumā izklāstītajiem rādītājiem.
84 – trešais ievilkums
Ja dalībvalsts savā DP ir norādījusi, ka tā plāno 
paplašināt mērķgrupu līdz 30 gadiem, Komisija 
pieprasa dalībvalstij iekļaut programmai raksturīgus 
papildu rādītājus, kas attiektos uz vecuma grupu no 
25 līdz 29 gadiem.
Rezultātu rādītāji pēc būtības nav raksturīgi kon -
krētam vecumam un neattiecas uz kādu grupu, 
piemēram, 15–18 gadi utt. Tomēr Komisija ir pie -
prasījusi dalībvalstīm iekļaut programmai rakstu -
rīgus iznākuma rādītājus JNI vecuma grupai no 25 
līdz 29 gadiem, ja tās nolemj aptvert šo grupu. Šie 
rādītāji ļautu novērtēt intervenču efektivitāti, ja tos 
apvienotu ar JNI II pielikumā noteiktajiem rezultātu 
rādītājiem.
Secinājumi un ieteikumi
87
Skatīt Komisijas atbildi par 37. punktu.
89
Komisija atsaucas uz savu atbildi par 47. punktu.
Komisijas atbilde 47
2. ieteikums
Komisija piekrīt ieteikumam un uzskata to par daļēji 
īstenotu, konkrēti, ar Padomes ieteikumu par stažē -
šanās kvalitātes sistēmu, Eiropas Māceklību aliansi 
un saistīto Padomes deklarāciju, kā arī nodarbinātī -
bas kvalitātes uzraudzību Eiropas pusgada ietvaros.
Attiecībā uz kvalitātes elementu veicināšanu Komi -
sija turpinās rosināt pārdomas par “kvalitatīviem” 
piedāvājumiem, ņemot vērā kvalitātes elementus, 
kas minēti Komisijas norādēs JNI novērtējumam. 
Komisija jo īpaši: veicinās debates par “kvalitatīvu” 
piedāvājumu jēdzienu nākamajā valstu GJ koor -
dinatoru sanāksmē, aicinās dalībvalstis apspriest 
“kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu saistībā ar EMCO  
darbu, apsvērs iespēju pievērsties “kvalitatīviem” GJ 
piedāvājumiem Savstarpējas mācīšanās programmā 
(SMP) un sniegs papildu norādes par “labu kvalitāti” 
dokumentā par BUJ attiecībā uz GJ.
Komisija norāda, ka ex post  novērtējums sniegs 
pierādījumus par darba piedāvājumu kvalitāti, kā ir 
ieteikts norādēs JNI novērtējumam.
91
Komisija uzrauga garantijas jauniešiem īstenošanu 
Eiropas pusgada ietvaros, tostarp divpusējās sanāk -
smēs ar dalībvalstīm un faktu vākšanas misijās.
Piedaloties Nodarbinātības komitejā ( EMCO ) – 
Padomes apsvērumu gatavošanā –, Komisija arī 
veic ieguldījumu garantijas jauniešiem īstenošanas 
daudzpusējā uzraudzībā. Saistībā ar šo vienu reizi 
2013. gadā un divas reizes 2014. gadā izklāstīja 
īpašus daudzpusējās uzraudzības pārskatus. Gan 
par 2014. gada maija, gan decembra pārskatu runāja 
nākamajās EPSCO  sanāksmēs par jauniešu bezdarbu 
un garantiju jauniešiem.90
Komisija uzskata, ka konsekventa garantijas jau -
niešiem īstenošana un “viena pieeja visiem” nav 
iespējama un neatbilst Padomes ieteikumam, kurā ir 
skaidri norādīts, ka GJ shēmām ir jāatbilst vietējiem, 
reģionāliem un valsts apstākļiem.
Komisija piekrīt, ka efektīva garantijas jauniešiem 
īstenošana ir ļoti svarīga. Uz iznākumu balstītajai 
pieejai, ko izmanto Komisija, ir daudz priekšrocību, 
novērtējot GJ shēmu pasākumu efektivitāti, jo tajā 
ņem vērā dažādās darba tirgus situācijas un indivi -
duāla piedāvājuma ilgtspēju.
Saistībā ar šo Komisija uzskata, ka kopumā piedā -
vājums ir kvalitatīvs, ja persona, kas gūst labumu 
no tā, iegūst ilgtspējīgu vietu darba tirgū. Tas ir, 
pēc tam neatgriežas pie bezdarba vai neaktivitātes; 
tādējādi “kvalitatīvu” piedāvājumu var vērtēt pēc tā 
iznākuma.
Komisija norāda, ka gan uz subsidētiem mācekļa 
prakses, stažēšanās vai tālākas izglītošanās piedāvā -
jumiem, piemēram, tādiem, kas finansēti no JNI/ESF 
programmām vai valsts programmām, gan nesubsi -
dētiem jau attiecas kvalitātes standarti.
Saistībā ar šo Komisija veicina kvalitātes elementu 
kopumu, kas attiecas uz stažēšanos (Padomes 
ieteikumā par stažēšanās kvalitātes sistēmu) un 
mācekļa praksi (Eiropas Māceklību aliansē un attie -
cīgajā Padomes deklarācijā). Attiecībā uz darbiem 
Komisija uzrauga nodarbinātības kvalitāti Eiropas 
pusgada ietvaros, īpašu uzmanību pievēršot pārejai 
no skolas uz darbu un jautājumiem par darba tirgus 
segmentāciju.
Attiecībā uz nodarbinātības kvalitāti atvērtā tirgū 
Komisija uzskata, ka ikviens kvalitātes novērtējums 
būs atkarīgs no situācijas attiecīgajā darba tirgū, 
tostarp tādiem aspektiem kā tiesību akti nodarbinā -
tības jomā vai pašreizējais ekonomiskais klimats.
Komisijas atbilde 48
Uzraudzības darbības būs pamatā Komisijas novēr -
tējumam par garantijas jauniešiem īstenošanu 
nākamajos Eiropas pusgados. Tās arī nodrošinās 
informāciju Komisijas 2016. gada ziņojumam par 
garantijas jauniešiem īstenošanu, ko ar attiecīgu 
saziņas kanālu starpniecību oficiāli iesniegs Eiropas 
Parlamentam un Padomei.Atbilstošos gadījumos Komisija ierosina konkrētai 
valstij adresētus ieteikumus. EMCO  daudzpusējo 
pārskatu secinājumus ietver galīgajās sarunās par 
konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem.
EMCO  2014. gada 22. septembrī apstiprināja garanti -
jas jauniešiem uzraudzības rādītāju sistēmu, pama -
tojoties uz makroekonomikas, īstenošanas un pēc -
pārbaudes līmeņa rādītājiem, kas visi kopā sniegs 
vispārīgu priekšstatu par garantijas jauniešiem 
shēmu ietekmi uz jauniešu situāciju darba tirgū visā 
Eiropā. Pašlaik datu vākšanas pilotprojektā visās 
28 dalībvalstī pārbauda administratīvos datus, kas 
nepieciešami “īstenošanas līmenī”, bet 2015. gadā 
sāksies parastā datu vākšana. EPSCO  padome 
2014. gada 11. decembrī apstiprināja galvenos pazi -
ņojumus par rādītāju sistēmu, uzsverot dalībvalstu 
politisku apņemšanos sniegt nepieciešamos datus.
Pasākumus, kas adresēti atsevišķām personām, 
uzraudzīs gan ar garantijas jauniešiem uzraudzī -
bas rādītāju sistēmu, gan – no JNI finansēto pasā -
kumu gadījumā – ar atbilstošiem pasākumiem, kas 
paredzēti ESF regulas 19. pantā un I un II pielikumā, 
kā arī attiecīgajos KNR noteikumos par uzraudzību 
un novērtēšanu. Jo īpaši attiecībā uz JNI Komisija 
ir izveidojusi JNI darbību uzraudzības sistēmu, ko 
īsteno GJ ietvaros, nosakot kopējus rādītājus ESF 
regulā.
3. ieteikums
Komisija piekrīt ieteikumam un uzskata to par daļēji 
īstenotu ar EPSCO  padomes apstiprināto rādītāju 
sistēmu, attiecīgiem pasākumiem, kas paredzēti 
ESF regulas 19. pantā un I un II pielikumā un attiecī -
gajos KNR noteikumos par uzraudzību un novērtē -
šanu gadījumā, ja pasākumus finansē no JNI, un ar 
Komisijas apņemšanos ziņot Eiropas Parlamentam 
un Padomei par garantijas jauniešiem īstenošanu 
2016. gadā.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm), 
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm), ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Jauniešu bezdarbs ir milzīga problēma, ar kuru saskaras 
dalībvalstis visā Eiropas Savienībā. Saistībā ar to 2013. gadā 
Eiropadome aizsāka iniciatīvu “garantija jauniešiem”. 
Saskaņā ar šo shēmu ir jānodrošina, ka visi jaunieši, kas 
jaunāki par 25 gadiem, četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par 
bezdarbniekiem vai formālās izglītības beigšanas saņem 
kvalitatīvu darba, turpmākas izglītības, mācekļa prakses vai 
stažēšanās piedāvājumu. To daļēji finansēs no ES budžeta, 
un papildus būs vajadzīgs valsts finansējums.
Šajā ziņojumā Palāta izvērtēja, vai Komisija ir sniegusi 
savlaicīgu un pienācīgu atbalstu dalībvalstīm, kad tās 
izstrādāja plānus, kā īstenot garantiju jauniešiem. Palāta arī 
pārbaudīja, vai bija iespējams apzināt potenciālos riskus 
shēmas efektīvai īstenošanai.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA