LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 20.4.2004 
KOM (2004) 275 gal īgais 
  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par principiem, priorit ātēm un nosac ījumiem, kas iek ļauti Eiropas partner ībā ar 
Horvātiju 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Eiropadome Saloniku san āksmē 2003. gada 19. un 20. j ūnijā atkārtoti pauda ap ņemšanos 
pilnībā un efekt īvi atbalst īt Rietumbalk ānu valstu Eiropas perspekt īvu un pazi ņoja, ka 
„Rietumbalk ānu valstis k ļūs par ES sast āvdaļu, kad tās būs izpildījušas noteiktos krit ērijus”. 
Tā atbalstīja Padomes 2003. gada 16. j ūnija secin ājumus par Rietumbalk ānu valstīm, tai 
skaitā pielikumu „Saloniku darba k ārtība Rietumbalk ānu valstīm: ceļā uz Eiropas integr āciju”, 
kura mērķis ir Eiropas Savien ības un Rietumbalk ānu attiecību turpm āka padziļināšana, 
pamatojoties ar ī uz paplašin āšanās procesa praksi, ar ī Eiropas partner ību ieviešanu. Komisija 
ir uzaicin āta iesniegt Padomei apstiprin āšanai pirmo Eiropas partner ību paketi ar š ā gada 
ikgadējo ziņojumu par stabiliz ācijas un asoci ācijas procesu (SAP). 
Šīs Eiropas partner ības ar Horv ātiju pamat ā ir Padomes Regulas (EK) Nr. 533/2004 
noteikumi. Tur uzskait ītas īstermiņa un ilgtermi ņa prioritātes Horvātijas sagatavošanai t ālākai 
integrācijai Eiropas Savien ībā, kas norādītas Komisijas atzinum ā par Horv ātijas pieteikumu 
dalībai un kalpo k ā kontroljaut ājumi progresa noteikšanai. 
Eiropas partner ība ar Horv ātiju atspogu ļo esošo sagatavot ības pakāpi un veidota atbilstoši t ās 
vajadzībām. Ir paredz ēts, ka Horv ātija reaģēs uz Eiropas partner ību, sagatavojot pl ānu ar tam 
pievienotu grafiku un s īku izklāstu par to, k ā tā plāno risināt Eiropas partner ības priorit ātēs 
iekļautos uzdevumus. Priorit āšu īstenošanas gaitu Komisija regul āri uzraudz īs ar pārskatiem 
par paveikto, īpaši caur ikgad ējo ziņojumu par SAP, un caur cit ām struktūrām, kas izveidotas 
saskaņā ar SAP. Eiropas partner ības priorit ātēm ir jābūt pamatam, uz kura pl ānot Kopienas 
finanšu atbalstu, ko t ā turpinās sniegt saska ņā ar esošajiem finanšu instrumentiem, jo īpaši ar 
Padomes 2000. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2666/2000 ( CARDS ). 
Padomes l ēmuma priekšlikumam nav finansi ālu seku. 
Ņemot vērā iepriekš teikto, Komis ija aicina Padomi pie ņemt klātpielikto l ēmumu. 
 
LV 3   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par principiem, priorit ātēm un nosac ījumiem, kas iek ļauti Eiropas partner ībā ar 
Horvātiju 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, 
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 533/2004 par Eiropas partner ību izveidošanu atbilst īgi 
stabilizācijas un asoci ācijas procesam1, jo īpaši tās 2. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
TĀ KĀ: 
(1)  Eiropadome Saloniku san āksmē 2003. gada 19. un 20. j ūnijā apstiprin āja „Saloniku 
darba kārtību Rietumbalk ānu valstīm: ceļā uz Eiropas integr āciju”, kur ā Eiropas 
partnerības izveide min ēta kā viens no l īdzekļiem stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa 
intensificēšanai. 
(2) Padomes Regul ā (EK) Nr. 533/2004 teikts, ka Padomei ar kvalific ētu vairākumu pēc 
Komisijas priekšlikuma j ālemj par Eiropas partner ību principiem, priorit ātēm un 
nosacījumiem, k ā arī par turpm ākajiem piel āgojumiem. 
(3) Regulā (EK) Nr. 533/2004 ir noteikts, ka Eiropas partner ības īstenošanas p ārraudzību 
nodrošinās ar to meh ānismu pal īdzību, kas ieviesti stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa 
ietvaros, īpaši ar ikgad ējo ziņojumu.  
(4) Komisijas atzinum ā par Horv ātijas pieteikumu dal ībai analiz ēta Horvātijas gatav ība 
tālākai integr ācijai Eiropas Savien ībā un norādītas vairākas jomas, kas ir priorit ātes 
turpmākajā darbā. 
(5) Lai Horv ātija varētu sagatavoties turpm ākai integr ācijai Eiropas Savien ībā, tai 
jāizstrādā plāns ar grafiku un konkr ētiem pas ākumiem Eiropas partner ības 
pievienošan ās prioritāšu īstenošanai, 
                                                 
1 OV L 
 
LV 4   LV IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 
1. pants 
Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 533/2004 1. pantu principi, priorit ātes un nosac ījumi, 
kas ietverti Eiropas partner ībā ar Horvātiju, ir noteikti š ā lēmuma pielikum ā, kas ir šā lēmuma 
sastāvdaļa. 
2. pants 
Eiropas partner ības ieviešanu p ārbauda ar to meh ānismu pal īdzību, kas izveidoti stabiliz ācijas 
un asociācijas proces ā. 
3. pants 
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Kopienu Ofici ālajā 
Vēstnesī. 
Briselē, […] 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs […] 
 
LV 5   LV PIELIKUMS  
1. I EVADS  
Saloniku darba k ārtība Rietumbalk ānu valstīm norāda veidus un l īdzekļus, kā intensific ēt 
stabilizācijas un asoci ācijas procesu, ar ī ar Eiropas partner ību īstenošanu. 
Pamatojoties uz Komisijas atzinumu par Horv ātijas pieteikumu dal ībai, Eiropas partner ības 
Horvātijai mērķis ir norādīt rīcības priorit ātes, lai atbalst ītu centienus saska ņotas sistēmas 
ietvaros tuvin āties Eiropas Savien ībai. Jaun ās prioritātes ir piel āgotas Horv ātijas īpašajām 
vajadzībām un tās gatavības pakāpei, un vajadz ības gadījumā tās tiks atjaunin ātas. Eiropas 
partnerība arī sniedz nor ādes par finansi ālu palīdzību Horvātijai. 
Ir paredzēts, ka Horv ātija sagatavos pl ānu ar tam pievienotu grafiku un detaliz ētu izklāstu par 
to, kā tā gatavojas risin āt Eiropas partner ības priorit ātēs iekļautos uzdevumus. Pl ānā jānorāda, 
kādā veidā tiks izpild īta Saloniku darba k ārtība, priorit ātes organiz ētās noziedz ības un 
korupcijas apkarošan ā un pasākumi integr ētai robežp ārvaldībai, ko iesniedz a Tieslietu un 
iekšlietu padomes ministru san āksmē, kas notika 2003. gada 28. novembr ī Briselē ES un 
Rietumbalk ānu foruma laik ā. 
2. P RINCIPI  
Stabilizācijas un asoci ācijas process l īdz pat šo valstu pievienošan ās brīdim būs par pamatu 
Rietumbalk ānu valstu ce ļam uz Eiropu. 
Galvenās prioritātes Horv ātijai saist ītas ar tās spēju izpild īt Eiropadomes 1993. gada 
Kopenhāgenas san āksmē noteiktos krit ērijus un stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa 
nosacījumus, jo īpaši tos, kas noteikti Padomes 1997. gada 29. apr īļa un 1999. gada 21. un 
22. jūnija secin ājumos, 2000. gada 24. novembra Zagrebas augst ākā līmeņa sanāksmes 
nobeiguma deklar ācijā un Saloniku darba k ārtībā. 
3. P RIORITĀTES 
Eiropas partner ība norāda galveno priorit āšu jomas Horv ātijas sagatavošan ā tālākai 
integrācijai Eiropas Savien ībā, pamatojoties uz Komisijas atzinum ā esošo Horv ātijas 
pieteikuma dal ībai analīzi. Eiropas partner ībā minētās prioritātes ir izraudz ītas, pamatojoties 
uz to, ka b ūtu reāli sagaidīt, ka nākamajos piecos gados Horv ātija spēs tās īstenot vai b ūtiski 
pavirzīsies uz priekšu to izpild ē. Izšķir īstermiņa prioritātes, kas ir j āizpilda viena vai divu 
gadu laikā, un vidēja termiņa prioritātes, kas jāizpilda trīs vai četru gadu laik ā. 
Jāatceras ar ī, ka attiec ībā uz tiesību aktu tuvin āšanu, acquis  ietveršana ties ību normās pati par 
sevi nav pietiekama – j āsagatavojas ar ī tā pilnīgai īstenošanai. 
3.1. ĪSTERMI ŅA PRIORIT ĀTES 
POLITISKIE KRIT ĒRIJI 
DEMOKRĀTIJA UN TIESISKUMS  
 
LV 6   LV • Tiesu sist ēmas stiprin āšana.  Attīstīt un ieviest tiesu reformas visp ārēju stratēģiju, 
apspriežoties ar ieinteres ētajām iestādēm, ieskaitot vajadz īgo jauno likumu pie ņemšanu un 
karjeras vad ību, kur ietverta atkl āta, godīga un pārredzama darb ā pieņemšanas, nov ērtēšanas 
un mobilit ātes sistēma. Veicin āt profesion ālismu tiesu iest ādēs, nodrošinot pien ācīgu valsts 
finansējumu tiesnešu un citu tiesu iest āžu ierēdņu mācību iestādēm, ļaujot attīstīt augstas 
kvalitātes apmācību tiesnešiem, prokuroriem un administrat īvajiem darbiniekiem. Nodrošin āt 
pienācīgas sākotnējās un profesion ālās mācību programmas. Risin āt neizskat īto lietu 
problēmu tiesās. Veikt pas ākumus, kas nodrošina tiesu nol ēmumu pareizu un piln īgu izpildi. 
• Uzlabot c īņu pret korupciju.  Veikt pas ākumus, lai nodrošin ātu, ka tiesiskais 
regulējums korupcijas nov ēršanai tiek īstenots un piem ērots. Īpaši jāpalielina Korupcijas un 
organizētās noziedz ības likvid ēšanas dienesta ( USKOK ) administrat īvā un operat īvā jauda. 
Tālāk attīstīt valsts strat ēģiju korupcijas nov ēršanai un apkarošanai un nodrošin āt vajadzīgo 
sadarbību starp attiec īgajām valdības ministrij ām un iest ādēm akcijas īstenošanai. Ieviest 
uzvedības/ētikas kodeksus ier ēdņiem un vēlētajiem pārstāvjiem. Veikt konkr ētas darbības, lai 
vairotu apzi ņu, ka korupcija ir smags krimin ālpārkāpums.  
• Uzlabot valsts p ārvaldes darb ību. Spert pirmos so ļus, lai nodrošin ātu pārredzamu 
procedūru izmantošanu, pie ņemot darb ā un paaugstinot amat ā, un uzlabot cilv ēkresursu 
vadību visās valsts administr ācijas iestādēs, lai nodrošin ātu valsts dienestu p ārskatatbild ību, 
atklātumu un p ārredzamību. 
CILVĒKTIESĪBAS UN MAZ ĀKUMTAUT ĪBU AIZSARDZ ĪBA 
• Uzlabot maz ākumtautību tiesību respekt ēšanu . Nodrošināt Konstitucion ālā likuma 
par mazākumtautībām īstenošanu. It seviš ķi – atbilstoši likumam nodrošin āt mazākumtautību 
proporcion ālu pārstāvību vietējās un reģionālajās pašvald ības vienībās, valsts administr ācijā, 
tiesās un valsts p ārvaldes iest ādēs. Paredz ēt vajadzīgos līdzekļus, ieskaitot atbilstošu 
finansējumu, lai nodrošin ātu ievēlēto Mazākumtautību padomju pien ācīgu darbību. Īstenot 
jauno strat ēģiju čigānu aizsardz ībai un integr ācijai. 
• Pa ātrināt bēgļu atgriešanos . Pabeigt izskat īt jau līdz 2004. gada apr īlim iesniegtos 
pieteikumus par mājokļu atjaunošanu ; atjaunot visas m ājas, par kur ām pieņemts pozit īvs 
lēmums līdz 2005. gada apr īlim; nodrošin āt pienācīgu sabiedr ības inform ācijas kampa ņu 
potenciālajiem sa ņēmējiem, sekojot atk ārtotajam atjaunošanas pieteikumu iesniegšanas 
termiņam no 2004. gada 1. apr īļa līdz 30. septembrim. L īdz 2004. gada j ūnijam pabeigt namu 
īpašumu atg ūšanu . Īstenot likumus par kompens ācijām par zaud ētajām īres/izmantošanas 
tiesībām apvidos, par kuriem valsts izr āda īpašas rūpes, un ārpus tiem. Rad īt sociālos un 
ekonomiskos apst ākļus, lai uzlabotu gaisotni person ām, kas atgriežas, un vi ņu pieņemšanu 
uzņēmējās kopienās. Uzlabot re ģionālo sadarbību bēgļu atgriešan ās procesa pa ātrināšanai. 
• Uzlabot v ārda brīvību un nodrošin āt plašsazi ņas līdzekļu demokr ātisku darb ību. 
Pārskatīt tiesību aktus par plašsazi ņas līdzekļiem saska ņā ar 2004. gada febru ārī 
formulētajiem Eiropas Padomes, Ei ropas Komisijas un EDSO kop īgās ekspertu misijas 
ieteikumiem. It seviš ķi pārskatīt Likumu par elektroniskajiem plašsazi ņas līdzekļiem, lai 
izveidotu p ārredzamus, paredzamus un efekt īvus reglament ējošos noteikumus (ieskaitot 
pakāpenisku ties ību aktu saska ņošanu ar ES acquis,  pilnībā īstenojot jau ratific ēto Eiropas 
Padomes Konvenciju par p ārrobežu telev īziju); nodrošin āt Elektronisko plašsazi ņas līdzekļu 
padomes politisko un finansi ālo neatkar ību; nodrošin āt, lai Horv ātijas radio un telev īzija un to 
Programmu padome darbojas neatkar īgi un saglab ā stabilitāti, kamēr tiek pārskatīts Horvātijas 
Likums par radio un telev īziju; nodrošin āt, lai Likuma par plašsazi ņas līdzekļiem pārskatīšana 
 
LV 7   LV un likumi par neslavas celšanu atspogu ļotu Eiropas st andartus, k ā noteikts Eiropas 
Cilvēktiesību konvencijas 10. pant ā, un Eiropas Cilv ēktiesību tiesas praksi. 
• Uzlabot sadarb ību ar ombudu , pilnībā ievērojot tā ikgadējā ziņojumā izteiktos 
atzinumus un ieteikumus. 
REĢIONĀLĀ SADARB ĪBA 
• Nodrošin āt pilnīgu sadarb ību ar Starptautisko kara noziegumu tribun ālu bijušajai 
Dienvidsl āvijai ( ICTY ). 
• Uzlabot re ģionālo sadarb ību. Strādāt, lai rastu gal īgus risinājumus neatrisin ātiem 
divpusējiem jautājumiem, it seviš ķi robežjaut ājumiem ar Slov ēniju, Serbiju un Melnkalni un 
Bosniju un Hercegovinu. Nodrošin āt visu reģionālo brīvās tirdzniec ības nolīgumu īstenošanu. 
Noslēgt un īstenot nol īgumus ar kaimi ņvalstīm par cīņu ar organiz ēto noziedz ību, robežu 
pārvaldību, atpaka ļuzņemšanu. S ākt īstenot Saprašan ās memorandu par Dienvidaustrumu 
Eiropas galven ā reģionālā transporta t īkla attīstību un jo īpaši veikt pas ākumus koordin ācijas 
mehānisma izveidošanai, citu starp ā Koordin ācijas komiteju un Dienvidaustrumu Eiropas 
Transporta nov ērošanas centru ( SEETO ). Progres ēt, izpildot saist ības, ko uz ņēmās atbilstoši 
2002. un 2003. gada At ēnu procesa memorandiem par Dienvidaustrumu Eiropas Re ģionālo 
enerģijas tirgu. 
• Nodrošin āt stabilizācijas un asoci ācijas procesa nol īguma īstenošanu re ģionālās 
sadarbības jomā. Pabeigt sarunas ar Bijušo Dienvidsl āvijas Ma ķedonijas Republiku par 
divpusēju konvenciju par re ģionālo sadarbību. 
EKONOMISKIE KRIT ĒRIJI 
• Uztur ēt apdomīgu, uz stabilit āti orientētu makroekonomikas politiku , ieskaitot uz 
tirgu balst ītu monetāro instrumentu att īstību, lai paaugstin ātu monetārās politikas efektivit āti. 
• Pa ātrināt uzņēmumu p ārkārtošanos un privatiz āciju. Novērst neskaidr ības, ātri 
pieņemot aizkav ējušos ties ību aktus. Pa ātrināt kolektīvā īpašumā esošu uz ņēmumu 
pārkārtošanos un privatiz āciju. Izstr ādāt un pieņemt pārkārtošanās un privatiz ācijas vai lielo 
valsts uzņēmumu likvid ācijas strat ēģiju, īpaši rūpniecībā, lauksaimniec ībā, transport ā, tūrismā 
un komun ālajos pakalpojumos. Pie ņemt un sākt īstenot pārstrukturēšanas programmu t ērauda 
nozarē saskaņā ar ES pras ībām. 
• Samazin āt šķēršļus iekļūšanai tirg ū un izkļūšanai no t ā. Vienkāršot noteikumus par 
uzņēmumu iek ļūšanu tirgū un izkļūšanu no t ā. Īpaši paātrināt reģistrācijas proced ūras un 
uzlabot likumu par bankrotu īstenošanu. 
• Pa ātrināt zemes reformu , it seviš ķi lauksaimniec ības zemes re ģistrāciju un 
privatizāciju, izveidojot m ūsdienīgu un lietder īgu kadastru un zemes re ģistru, lai likvid ētu 
pašreizējos šķēršļus zemes un nam īpašumu tirgu att īstībai. 
• Pieņemt vidēja termiņa fiskālo satvaru, kas atspogu ļo ilgstošu fisk ālo korekciju un 
konsolidāciju. 
• Turpin āt struktur ālās reformas publiskaj ās finansēs, it sevišķi izdevumu p ārvaldības 
jomā. Izveidot p ārredzamu un efekt īvu parādu pārvaldības funkciju. 
 
LV 8   LV SPĒJA UZŅEMTIES DAL ĪBAS SAIST ĪBAS 
IEKŠĒJAIS TIRGUS UN TIRDZNIEC ĪBA 
• Pre ču brīva aprite . Pārstrukturēt pašreizējo iestāžu sistēmu, lai nodrošin ātu, ka tiek 
nodalītas pārvaldes, akredit ācijas, standartiz ācijas un izstr ādājumu sertific ēšanas funkcijas. 
Turpināt vecās un jaunās pieejas direkt īvu pārņemšanas darbu. 
Atcelt atlikušos pas ākumus ar daudzuma ierobežojumiem l īdzvērtīgu iedarb ību attiecībā uz 
ievedumiem no ES. Izveidot nepieciešam ās administrat īvās struktūras, lai nodrošin ātu visaptverošu pieeju p ārtikas 
nekaitīguma paaugstin āšanai visā pārtikas ķēdē.  
Nodrošināt, lai piln īgi sāktu darboties efekt īvs un pārredzams valsts iepirkumu rež īms, un 
pieņemt vajadz īgos īstenošanas noteikumus. 
• Pakalpojumu sniegšanas br īvība. Stiprināt normatīvo un administrat īvo sistēmu 
finanšu pakalpojumu un jo īpaši apdrošin āšanas tirgus, ieguld ījumu pakalpojumu un 
vērtspapīru tirgus uzraudz ībai.  
Izveidot neatkar īgu uzraudz ības iestādi personas datu aizsardz ības jomā. 
• Kapit āla brīva aprite . Uzlabot likumus par naudas mazg āšanas nov ēršanu un pabeigt 
efektīvas naudas mazg āšanas nov ēršanas sist ēmas izveidošanu. 
• Uz ņēmējdarbības tiesības. Turpin āt tiesību aktu saska ņošanu, lai garant ētu 
intelektuālā, rūpnieciskā un komerci ālā īpašuma ties ības, kas l īdzīgas tām, kādas ir Kopien ā, 
un palielin āt administrat īvo jaudu, lai nodrošin ātu šo tiesību efektīvu izpildi. 
• Konkurence . Turpināt saskaņošanu ar acquis , nodrošin āt pretmonopolu un valsts 
atbalsta likumu izpildi un pie ņemt atbilstošus noteikumus īstenošanai. Palielin āt Tirgus 
konkurences aizsardz ības aģentūras administrat īvo jaudu un neatkar ību gan valsts atbalsta, 
gan pretmonopolu darb ības jomā. Uzlabot valsts atbalsta jomas p ārskatāmību, cita starp ā 
nodrošinot Eiropas Kopienai regul āru ikgadējo ziņojumu, un izveidot valsts atbalsta sh ēmu 
vispārēju uzskaiti. 
• Nodok ļi. Sākt pārskatīt esošos nodok ļu likumus un administrat īvās procedūras, lai 
nodrošinātu nodokļu likumu efekt īvu izpildi. 
Stiprināt nodokļu un muitas dienestu jaudas, it seviš ķi attiecībā uz iekasēšanas un kontroles 
funkcijām; veidot funkcion ējošu un ar pietiekamu person ālu apgādātu akcīzes nodok ļa 
dienestu; vienk āršot proced ūru efektīvai sodīšanai par nodok ļu likumu p ārkāpumiem. 
Sākt attīstīt vajadzīgās IT sistēmas, lai ar Kopienu un t ās dalībvalstīm varētu apmain īties ar 
informāciju elektroniski. 
• Muitas savien ība. Palielināt muitas dienestu administrat īvo un funkcion ālo jaudu, it 
sevišķi preferenci ālas izcelsmes noteikumu kontrolei, un turpin āt saskaņošanu ar ES Muitas 
kodeksu. Turpināt uzlabot administrat īvo sadarb ību muitas jom ā atbilstoši Pagaidu nol īgumam. 
• Ārējās attiecības. Pabeigt sarunas par 2004. gada 1. maija Stabiliz ācijas un asoci ācijas 
nolīguma/Pagaidu nol īguma par ES paplašin āšanu piel āgošanu un šo p ārmaiņu patiesu 
īstenošanu. 
N
OZARU POLITIKA  
 
LV 9   LV • Lauksaimniec ība. Sākt veidot zemes gabalu pien ācīgu identifik ācijas sistēmu un 
dzīvnieku identifik ācijas sistēmu atbilstoši acquis.  Nostiprin āt lauksaimniec ības statistikas 
datu vākšanu un apstr ādi atbilstoši ES standartiem un metod ēm. 
Attīstīt stratēģiju efekt īvu un finansi āli stabilu maks ātāju strukt ūru nodibin āšanai 
lauksaimniec ības fondu p ārvaldībai un kontrolei saska ņā ar ES pras ībām un starptautiskajiem 
revīzijas standartiem. 
Stiprināt administrat īvās struktūras, kas vajadz īgas lauku att īstības stratēģijas izveidei, un 
politikas instrumentus lauku att īstības programmu izveidei, īstenošanai, vad ībai, pārraudzībai, 
kontrolei un nov ērtēšanai. 
Turpināt tiesību aktu saska ņošanu ar acquis  veterinārajā un fitosanit ārajā nozarē, uzlabot 
inspicēšanas kārtību, moderniz ēt gaļas un piena r ūpniecības uzņēmumus, lai izpild ītu ES 
higiēnas un sabiedr ības veselības prasības. Dzīvu dzīvnieku un dz īvnieku izcelsmes produktu 
ievešanas rež īmu pieska ņot starptautiskaj ām sanitārajām un fitosanit ārajām (SFS) saist ībām 
un ES acquis.  
• Zivsaimniec ība. Sākt veidot atbilstošas zivsaimniec ības politikas administrat īvās un 
inspekcijas strukt ūras. Kopā ar Eiropas Komisiju un ieinteres ētājām kaimiņvalstīm, īpaši 
Slovēniju un It āliju, nov ērtēt zvejas sekas Horv ātijas 2003. gada oktobr ī vienpus ēji 
izsludinātajā „Ekoloģiskajā un zvejas zon ā” ar mērķi izstrādāt atbilstošus risin ājumus, kas 
nodrošinātu Kopienas zvejas darb ības nepārtrauktību Horvātijas zvejas ūdeņos. 
• Transports . Turpināt tiesību aktu saska ņošanu un palielin āt administrat īvo jaudu 
aviācijas nozar ē. Vest sarunas ar Kopienu par visp ārēju aviācijas nolīgumu, kas at ļautu 
abpusēju pieeju avi ācijas tirgum. 
• Statistika . Palielin āt Horvātijas Statistikas biroja administrat īvo jaudu, reform ēt tā 
reģionālās iestādes un uzlabot koordin āciju ar citiem ofici ālās statistikas veidot ājiem 
Horvātijā. Iesniegt Komisijai jaunu priekšlikumu par statistikas re ģioniem, atbilstoši ES 
prasībām. 
• Elektrosakaru un inform ācijas tehnolo ģijas. Palielināt valsts pārvaldes iest āžu jaudas 
elektrosakaru un pasta pakalpojumu jom ā un nodrošin āt to neatkar ību. 
• Vide . Izstrādāt horizont ālos tiesību aktus, ieskaitot par ietekmes uz vidi nov ērtēšanu 
un sabiedr ības līdzdalību. 
Palielināt administrat īvo un funkcion ālo jaudu vald ības un re ģionālo pašvald ību līmenī, lai 
nodrošinātu plānošanu, ieskaitot finanšu strat ēģijas izstrādi. 
Nostiprin āt valdības un re ģionālo pašvald ību inspekcijas dienestus un padar īt tos spējīgus 
efektīvi nodrošin āt vides ties ību aktu izpildi. 
Pieņemt un sākt īstenot atkritumu apsaimniekošanas pl ānu. 
• Finanšu kontrole . Izstrādāt Valsts iekš ējās finanšu kontroles ( PIFC ) sistēmas 
izveidošanas politiku. Ieviest vai nostiprin āt valsts iekš ējās kontroles funkcijas, nodrošinot 
atbilstošu person ālu, apmācību un apr īkojumu, ieskaitot neatkar īgi darbojoš ās iekšējās 
revīzijas vien ības. 
Izveidot efekt īvas proced ūras tādu trauc ējumu atrašanai, labošanai un finansi ālai, 
administrat īvai un juridiskai kontrolei, kuri ietekm ē Kopienas finansi ālās intereses. 
SADARBĪBA TIESLIET ĀS UN IEKŠLIET ĀS 
 
LV 10   LV • Robežu p ārvaldība. Nostiprin āt robežu p ārvaldību, it seviš ķi, pastiprinot j ūras robežu 
uzraudzību; pieņemt un īstenot integr ēto robežu p ārvaldības stratēģiju; palielin āt ieguldījumus 
tehniskajā aprīkojumā un infrastrukt ūrā; pastiprin āt robežsargu speci ālo apmācību. 
Sadarbībā ar attiecīgajām aģentūrām īstenot pas ākumus, ko vald ība pieņēmusi un iesniegusi 
Tieslietu un iekšlietu ministru san āksmei ES un Rietumbalk ānu forum ā 2003. gada 
28. novembr ī. 
• Organiz ētā noziedz ība, narkotikas, korupcija un terorisms . Īstenot uz r īcību 
orientētus pasākumus, ko vald ība pieņēmusi un iesniegusi Tiesliet u un iekšlietu ministru 
sanāksmei ES un Rietumbalk ānu forumā 2003. gada 28. novembr ī. 
Uzlabot ties ību aizsardz ības iestāžu un tiesu koordin āciju, it seviš ķi sakarā ar 
saimnieciskajiem noziegumiem, organiz ēto noziedz ību, krāpšanu, naudas mazg āšanu un 
korupciju; pastiprin āt cīņu pret narkotiku kontrabandu un veicin āt narkomānijas profilaksi un 
narkotiku piepras ījuma samazin āšanos; stiprin āt Korupcijas un organiz ētās noziedz ības 
novēršanas dienesta ( USKOK ) administrat īvo jaudu. 
Turpināt gatavoties sadarb ības nolīguma nosl ēgšanai ar Eiropolu. 
Paplašināt starptautisko sadarb ību terorisma jom ā un pilnīgi īstenot attiec īgās starptautisk ās 
konvencijas; uzlabot sadarb ību un inform ācijas apmai ņu policijas un izmekl ēšanas dienestu 
starpā valsts iekšien ē un citās valstīs; pastiprin āt terora aktu finans ēšanas un sagatavošanas 
novēršanu. 
• Migr ācija un patv ērums . Ieviest jaunos ties ību aktus par patv ērumu, ieskaitot pagaidu 
uzņemšanas centra izveidošanu. 
3.2. V IDĒJA TERMI ŅA PRIORIT ĀTES 
POLITISKIE KRIT ĒRIJI 
DEMOKRĀTIJA UN TIESISKUMS  
• Tālāk stiprināt tiesu sist ēmu. Turpināt tiesu reformas īstenošanu un veikt pas ākumus, 
kas vēl vairāk samazin ātu lietu uzkr āšanos vis ās tiesās; racionaliz ēt tiesu organiz āciju, 
ieskaitot m ūsdienīgu inform ācijas tehnolo ģijas sistēmu izstrādi un administrat īvā personāla 
atbilstošu l īmeni. Nodrošin āt tiesu nol ēmumu regul āru un efekt īvu izpildi; nodrošin āt tiesas 
pieejamību un juridisko pal īdzību un padar īt pieejamus attiec īgos budžeta resursus; pastiprin āt 
apmācību par ES ties ību aktiem.  
• Turpin āt uzlabot c īņu pret korupciju . Veicināt turpmāku progresu c īņā pret korupciju 
un īstenot ar to saist ītos tiesību aktus. It seviš ķi – attiecīgajos dienestos izveidot speci ālistu 
vienības korupcijas apkarošanai un sag ādāt viņiem piem ērotu apm ācību un resursus. 
Nodrošināt starptautiskajos ties ību aktos noteikto standartu iev ērošanu, ieviešot attiec īgos 
likumdošanas un administrat īvos pasākumus. 
• Tālāk uzlabot valsts p ārvaldes darb ību. Turpināt ar acquis  tieši saist īto iestāžu 
izveides procesu un ieviest reformas, kas visp ārīgi uzlabo valsts p ārvaldes efektivit āti. Pabeigt 
privatizācijas procesu. 
CILVĒKTIESĪBAS UN MAZ ĀKUMTAUT ĪBU AIZSARDZ ĪBA 
• Nodrošin āt mazākumtautību tiesību nepārtrauktu respekt ēšanu.  Turpināt uzlabot 
čigānu stāvokli, pastiprin āti īstenojot attiec īgo stratēģiju, ieskaitot nepieciešam ā finansiālā 
 
LV 11   LV atbalsta sag ādāšanu vald ības un pašvald ību līmenī, pretdiskrimin ācijas pasākumus, kuru 
mērķis ir vairot nodarbin ātības iespējas, palielin āt iesaisti izgl ītībā un uzlabot m ājokļa 
apstākļus. 
• Pabeigt b ēgļu atgriešan ās procesu,  pienācīgi un laikus ieviešot atbilstošos ties ību 
aktus. Ar cietušo rajonu re ģionālās attīstības programm ām nodrošin āt ekonomisko un soci ālo 
integrāciju tiem, kas atgriežas.  
REĢIONĀLĀ SADARB ĪBA 
• Tālāk uzlabot re ģionālo sadarb ību. Ņemot vērā Atēnu procesu par Dienvidaustrumu 
Eiropas Re ģionālo enerģijas tirgu, sagata voties apvienota re ģionāla enerģijas tirgus 
izveidošanai 2005. gad ā. 
EKONOMISKIE KRIT ĒRIJI 
• Turpin āt uzlabot apst ākļus privātiem uz ņēmumiem.  Ievērojami progres ēt 
privatizācijas proces ā un turpin āt centienus uzlabot apst ākļus privātu uzņēmumu izveidošanai 
un attīstībai. Ievērojami progres ēt lielo uzņēmumu pārkārtošanās jomā. 
• Pabeigt zemes reformu,  ar īpašu uzsvaru uz lauksaimniec ības zemes re ģistrāciju un 
privatizāciju. 
• Turpin āt darba tirgus reformu.  Turpināt centienus uzlabot darba tirgus atsauc ību un 
uzlabot darbasp ēka piedalīšanos. 
• Turpin āt īstenot notur īgu vidēja termiņa fiskālo satvaru , nepārtraukti samazinot 
kopējos publisk ā sektora izdevumus k ā daļu no IKP. Noteikt priorit ātes publisk ā sektora 
izdevumos, lai ieg ūtu resursus ar acquis  saistītiem izdevumiem, ieskaitot vesel ības aprūpes un 
pensiju sist ēmas reformu. Turpin āt samazin āt subsīdijas lieliem uz ņēmumiem, kuri rada 
zaudējumus. Uz š ā pamata turpin āt samazin āt valsts budžeta defic ītu un valsts sektora par ādu 
nastu. 
SPĒJA UZŅEMTIES DAL ĪBAS SAIST ĪBAS 
IEKŠĒJAIS TIRGUS UN TIRDZNIEC ĪBA 
• Pre ču brīva aprite . Ievērojami progres ēt vecās un jaunās pieejas direkt īvu pārņemšanā 
un Eiropas standartu pie ņemšanā. 
Turpināt Horvātijas ties ību aktu par p ārtikas produktiem saska ņošanu un nostiprin āt 
nepieciešam ās īstenošanas strukt ūras. 
Ieviest valsts iepirkuma rež īmu, atmetot visas attiec īgās administrat īvās struktūras un 
ievērojami progres ējot, virzoties uz piln īgu iekļaušanos acquis.  
• Personu br īva pārvietošan ās. Turpināt pieskaņot tiesību aktus ES acquis  par 
profesion ālās kvalifik ācijas un diplomu savstarp ēju atzīšanu, ieskaitot izgl ītību un mācību 
rīkošanu, un turpm āk attīstīt vajadzīgās administrat īvās struktūras.  
Atcelt visus pas ākumus, kas diskrimin ē ES migr ējošos darba ņēmējus un ES pilso ņus; 
pastiprināt sociālās drošības shēmu koordin ācijas administrat īvās struktūras. 
• Pakalpojumu sniegšanas br īvība. Novākt atlikušos š ķēršļus ES fizisko un juridisko 
personu ties ībām izveidot un sniegt p ārrobežu pakalpojumus.  
 
LV 12   LV Turpināt saskaņot datu aizsardz ības likumus; nostiprin āt un nodrošin āt uzraudz ības iestāžu 
neatkarību. 
• Kapit āla brīva aprite. Strādāt pie atlikušo š ķēršļu novākšanas kapit āla kustībai; 
turpināt saskaņot tiesību aktus par maks ājumu sist ēmām un nodrošin āt efektīvu īstenošanu.
  Nostiprin āt finansiālās izmeklēšanas vien ības administrat īvo jaudu un uzlabot t ās sadarbību ar 
citām iestādēm, kas iesaist ītas cīņā pret naudas mazg āšanu. 
• Uz ņēmējdarbības tiesības. Pabeigt ties ību aktu pieska ņošanu intelektu ālā un 
rūpnieciskā īpašuma ties ību jomā un pastiprin āt to izpildi c īņā pret pirātismu un viltošanu. 
• Konkurence . Stiprināt pretmonopolu un valsts atbalsta iest ādi un pan ākt tiesību aktu 
faktisku ieviešanu. B ūtiski uzlabot p ārredzamību valsts atbalsta jom ā. Attīstīt apmācību 
konkurences ties ībās un politik ā visos administrat īvās un tiesu varas l īmeņos. 
• Nodok ļi. Turpināt darbu pie pabeigšanas, saska ņot ar acquis  attiecībā uz PVN un 
akcīzes nodok ļiem, piev ēršot īpašu uzman ību brīvajām zonām PVN rež īma teritori ālajā 
piemērošanā un esošo PVN nulles likmju atcelšan ā un tirdzniec ības nodoklim. 
Apņemties iev ērot uzņēmējdarbības aplikšanas ar nodok ļiem rīcības kodeksa principus un 
nodrošināt jaunu nodok ļu pasākumu atbilst ību šiem principiem. 
Turpināt nostiprin āt nodokļu administr āciju, ieskaitot IT nozari, un nodrošin āt tās pareizu 
funkcionēšanu, lai sasniegtu ES standartus un IT sist ēmu savienojam ību. Izstrādāt un īstenot 
Ētikas kodeksu. 
• Muitas savien ība. Stiprināt un konsolid ēt muitas dienestu administrat īvās un 
funkcionālās jaudas. Paplašin āt visa person āla apmācību un palielin āt tādu inform ācijas 
tehnoloģiju izmantošanu, kuras ir savietojamas ar ES sist ēmām, lai nodrošin ātu 
savienojam ību. Izstrādāt un īstenot muitas dienestu ētikas kodeksu. Pastiprin āt revīziju un 
riska novērtēšanas izmantošanu un selektivit āti. 
Panākt saskaņošanu par br īvajām zonām, tranzītu, maksājumiem, tarifu griestiem un visp ārējo 
preferenču sistēmu (VPS). 
N
OZARU POLITIKA  
• Lauksaimniec ība. Nostiprin āt administrat īvās struktūras, kas vajadz īgas tirgus un 
lauku attīstības politikas īstenošanai; izveidot v īna dārzu reģistru saska ņā ar ES standartiem. 
Turpināt pilnībā funkcion ējošas administr ācijas un kontroles sist ēmas un maks ājumu 
aģentūras dibināšanas sagatavošanu atbilstoši ES pras ībām.  
Turpināt un nep ārtraukti uzlabot veterin ārijas un fitosanit ārijas nozaru ties ību aktu 
saskaņošanu ar acquis , ieskaitot sist ēmu lopu identifik ācijai, dzīvnieku atkritumu apstr ādi, 
gaļas un piena r ūpniecības moderniz āciju, dzīvnieku slim ību kontroles programmas un augu 
aizsardzību; ievērojami uzlabot inspekcijas strukt ūras. 
• Zivsaimniec ība. Būtiski uzlabot administrat īvās struktūras un iek ārtas, lai nodrošin ātu 
efektīvu zivsaimniec ības politikas īstenošanu, ieskaitot resurs u apsaimniekošanu, zvejas 
inspekciju un kontroli, tirgus politiku, strukt ūras programmas, zvejas ku ģu reģistrāciju un 
pārvaldības plānu flotes jaudai saska ņā ar pieejamajiem zivju kr ājumiem. 
• Transports . Turpināt saskaņošanu ar acquis  un attīstīt atbilstošu administrat īvo jaudu 
autotransporta (soci ālie, tehniskie un finansi ālie nosac ījumi), dzelzce ļa transporta ( īpaši 
 
LV 13   LV savietojam ības nosac ījumi un jaudas neatkar īga piešķiršana) un j ūras transporta ( īpaši 
jūrniecības drošības jomā) nozarēs. Sasniegt piln īgu saskaņu ar acquis  aviācijas nozar ē, 
pamatojoties uz nol īgumu par Horv ātijas dalību Eiropas kop īgajā aviācijas tirgū. 
• Ekonomisk ā un monet ārā savienība. Turpināt tiesību aktu par centr ālo banku 
saskaņošanu. Uzlabot monet āro politiku, lai izv ērstu uz tirgu orient ētu monetāro instrumentu 
izmantošanu un efektivit āti. 
• Soci ālā politika un nodarbin ātība. Turpināt saskaņošanu ar ES ties ību aktiem 
arodvesel ības un darba droš ības, darba ties ību, vienādas attieksmes pret sieviet ēm un 
vīriešiem un diskrimin ācijas novēršanas jom ā; pastiprin āt saistītas administrat īvās struktūras 
un tās struktūras, kas vajadz īgas sociālā nodrošinājuma koordin ēšanai. 
Izstrādāt un īstenot visaptverošu nodarbin ātības strat ēģiju, iesaistot visus attiec īgos 
dalībniekus, lai v ēlāk piedalītos Eiropas nodarbin ātības stratēģijā, paaugstinot atbilstošo 
analīzes, īstenošanas un nov ērtēšanas jaudu. 
Turpināt attīstīt sociālo partneru resursus, jo īpaši divpus ējā dialogā, lai attīstītu un īstenotu 
acquis . 
Turpināt sabiedr ības vesel ības likumu saska ņošanu un palielin āt ieguldījumus vesel ības 
aprūpē. 
• Ener ģija. Turpināt iekšējā enerģijas tirgus (elektr ība un gāze) saskaņošanu ar acquis , 
uzlabot energoefektivit āti, aktiviz ēt atjaunīgos enerģijas avotus, veidot naftas kr ājumus, lai 
nodrošinātu pienācīgu piegādes droš ību, nodrošin āt kodoldroš ību un aizsardz ību pret 
radiāciju; pastiprin āt visu šo nozaru administrat īvās jaudas. 
• Mazie un vid ējie uzņēmumi . Turpināt Eiropas mazo uz ņēmumu hartas īstenošanu. 
Turpināt uzņēmumu reģistrācijas proced ūras vienkāršošanu. 
• Zin ātne un p ētījumi . Stiprināt pētniecības un tehnolo ģiju attīstības jaudu, lai 
nodrošinātu sekmīgu līdzdalību Kopienas Pamatprogramm ās. 
• Izgl ītība un apm ācība. Pielikt liel ākas pūles, lai rad ītu mūsdienīgu profesion ālās 
izglītības un apm ācības sistēmu. 
• Elektrosakari un inform ācijas tehnolo ģijas. Pieņemt nepieciešamos prim āros un 
sekundāros tiesību aktus, lai pabeigtu reglament āciju un ieviestu konkurenci vis ās jomās. 
Pieņemt saska ņotu stratēģiju uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas veicin āšanai. 
• Re ģionālā politika un struktur ālo instrumentu koordin ācija. Nodrošin āt skaidru 
pienākumu sadali un efekt īvu starpministriju darba koordin āciju visaptverošas un saska ņotas 
reģionālās attīstības strat ēģijas izstr ādāšanai. Noteikt partnerattiec ību strukt ūras, kas 
nodrošina ieinteres ēto personu ciešu sadarb ību valsts un re ģionu līmenī. 
Nodrošināt, lai izraudz ītās pārvaldes un maks ātājiestādes pakāpeniski palielina savu jaudu; 
izstrādāt un ieviest re ģionālos attīstības plānus; uzlabot finansi ālās vadības un kontroles 
procedūras; izveidot pien ācīgas uzraudz ības un vērtēšanas sistēmas. 
• Vide . Nodrošin āt vides aizsardz ības pras ību integr āciju citu nozaru politikas 
nospraušan ā un īstenošanā, lai veicin ātu noturīgu attīstību; ieviest horizont ālos tiesību aktus. 
Turpināt ES acquis  pārņemšanas darbu ar īpašu uzsvaru uz atkritumu apsaimniekošanu, ūdens 
kvalitāti, gaisa kvalit āti, dabas aizsardz ību un integr ētu piesārņošanas nov ēršanu un kontroli. 
Izstrādāt vides ieguld ījumu strat ēģiju, balstoties uz pieska ņošanas izmaksu kalkul ācijām. 
 
LV 14   LV Palielināt ieguldījumus vides infrastrukt ūrā, īpaši izsverot notek ūdeņu savākšanu un 
attīrīšanu, dzeram ā ūdens apgādi un atkritumu apsaimniekošanu. 
• Pat ērētāju un vesel ības aizsardz ība. Pabeigt ties ību aktu saska ņošanu ar acquis  
attiecībā uz ar droš ību saistītajiem pas ākumiem un pastiprin āt administrat īvās jaudas, kas 
vajadzīgas efektīvai tirgus uzraudz ībai. 
• Finanšu kontrole . izveidot saist ītu tiesību aktu sist ēmu un efekt īvus mehānismus 
valsts ien ākumu un izdevumu uzraudz ībai, kontrolei un rev īzijai.  
Izveidot efekt īvus mehānismus kā paziņot Komisijai par tr ūkumiem, kuri ietekm ē Kopienas 
finansiālās intereses un noteikt vajadz īgās koordinācijas metodes. 
SADARBĪBA TIESLIET ĀS UN IEKŠLIET ĀS 
• Robežu p ārvaldība. Pastiprin āt robežkontroli, izve idot valsts datub āzes un reģistrus un 
nodrošināt attiecīgo dienestu koordin āciju. 
• Organiz ētā noziedzība un korupcija . Turpmāk uzlabot policijas apr īkojumu un 
infrastrukt ūru, ieskaitot datoriz ētas izmekl ēšanas sist ēmas izveidi; pastiprin āt sadarbību starp 
policiju un cit ām tiesību aizsardz ības iestādēm; pastiprin āt cīņu pret narkotiku kontrabandu, 
organizēto noziedz ību, saimnieciskajiem noziegumiem (ieskaitot naudas mazg āšanu un 
valūtas viltošanu), kr āpšanu un korupciju; uzlabot attiec īgo valsts ties ību aktu pieska ņošanu 
acquis  šajās nozarēs. 
4. P ROGRAMMU IZSTR ĀDE 
Kopienas pal īdzība saskaņā ar stabiliz ācijas un asoci ācijas procesu Rietumbalk ānu valstīm 
tiks sniegta atbilstoši finans ēšanas instrumentiem, jo īpaši Padomes Regulai (EK) 
Nr. 2666/20002; šim lēmumam attiec īgi nav finansi ālu seku. Bez tam Horv ātija varēs piekļūt 
finansējumam no vair ākvalstu un horizont ālajām programm ām. Komisija sadarbojas ar 
Eiropas Invest īciju banku un starptautisk ām finanšu iest ādēm, jo īpaši Eiropas 
Rekonstrukcijas un att īstības banku un Pasaules banku, lai veicin ātu tādu projektu 
līdzfinansēšanu, kas attiecas uz stabiliz ācijas un asoci ācijas procesu. 
5. N OSACĪJUMI  
Kopienas pal īdzība saskaņā ar stabiliz ācijas un asoci ācijas procesu Rietumbalk ānu valstīm 
ietver nosac ījumus, ka turpin ās progress atbilst īgi Kopenh āgenas politiskajiem krit ērijiem, 
īpaši progress š īs Eiropas partner ības īpašo priorit āšu izpildē. Šo visp ārīgo nosac ījumu 
neievērošana var mudin āt Padomi veikt attiec īgus pasākumus, pamatojoties uz Padomes 
Regulas (EK) Nr. 2666/2000 5. pantu.  
Komisijas pal īdzība ir pak ļauta arī Padomes 1997. gada 29. apr īļa un 1999. gada 21.–
22. jūnija secin ājumos defin ētajiem nosac ījumiem, jo īpaši attiec ībā uz saņēmēja apņemšanos 
veikt demokr ātiskas ekonomisk ās un institucion ālās reformas. 
                                                 
2 OV L 306, 7.12.2000, 1. lpp. 
 
LV 15   LV 6. U ZRAUDZ ĪBA 
Eiropas partner ības ieviešanu uzrauga ar to meh ānismu pal īdzību, kas izveidoti stabiliz ācijas 
un asociācijas proces ā, jo īpaši ar stabiliz ācijas un asoci ācijas procesa gada zi ņojumu.