KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Sestais gada ziņojums (2011. gads) par Kopienas palīdzības īstenošanu saskaņā ar Padomes 2006. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību /* COM/2012/0243 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Sestais gada ziņojums (2011. gads) par Kopienas palīdzības īstenošanu saskaņā ar Padomes 2006. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību 1. Ievads Padomes Regula (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību[1] (turpmāk tekstā "Atbalsta regula"), ir pamats Kipras turku kopienai sniegtās palīdzības īstenošanai un paredz ikgadēju ziņošanu Padomei un Eiropas Parlamentam. Šis sestais ziņojums attiecas uz 2011. gadu. 2. Palīdzības programmu plānošana Laikposmā no 2006. gada līdz 2010. gadam Atbalsta regulas ietvaros tika plānots piešķirt 264 miljonus euro, un daudzi no projektiem, kuriem bija piešķirts šis finansējums, 2011. gadā vēl nebija pabeigti. Lai izstrādātu 2011. gada programmu, tika izmantoti ieinteresēto personu konsultācijās gūtie rezultāti, kā arī 2009. un 2010. gada novērtējumi. Tajā tika ievēroti Atbalsta regulas mērķi, proti, Kipras atkalapvienošanās, veicinot sociālo un ekonomisko attīstību, izlīgums, uzticēšanās veicināšana un atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai, Kipras turku kopienas tuvināšana ES un tādu juridisko tekstu sagatavošanu, kas ir pielāgoti acquis, lai pēc vispusīga Kipras jautājuma risinājuma stāšanās spēkā šos tekstus varētu nekavējoties piemērot. Infrastruktūras vai liela izmēra iekārtu finansējums netika iekļauts 2011. gada asignējumā, jo ievērojami infrastruktūras projekti jau tiek īstenoti. Saskaņā ar diviem Komisijas lēmumiem[2] 2011. gadā tika darīts pieejams piešķīrums 28 miljonu euro apmērā. 3. Īstenošanas mehānismi Programmu īsteno ES dalībvalstī, apvidū, ko minētās dalībvalsts iestādes faktiski nekontrolē un kur ES acquis piemērošana ir apturēta. Atbalstu īsteno Eiropas Komisija, galvenokārt izmantojot centralizētu pārvaldību. Dažus projektus pārvalda kopīgi ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmu (UNDP). Komisija īsteno šo programmu iepriekš nebijušos politiskos, juridiskos un diplomātiskos apstākļos. Lai varētu to īstenot, vienlaikus ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principus, ir nepieciešams veikt ad hoc pasākumus. Parastos apstākļos ES finansēto atbalsta programmu tiesisko regulējumu paredz finansēšanas nolīgumos ar saņēmējvalsts valdību. Kipras turku kopienai paredzētā atbalsta gadījumā šāds nolīgums nepastāv. Komisijai ir jābalstās uz tiem noteikumiem un nosacījumiem, ko tās izpratnē piemēro vietējā līmenī, un tas ietver zināmu riska līmeni. Šo risku pārvaldība un mazināšana ietilpst Komisijas atbildības jomā, un pieņemtie pasākumi ietver intensīvu uzraudzību un atbalstu saņēmējiem, pārskatītus maksājumu nosacījumus, saistot avansa maksājumus ar parakstītu iepirkuma līgumu apliecinājumu, un plašu bankas garantiju izmantojumu. Lai šo programmu veiksmīgi īstenotu, īpaši, lai nodrošinātu tās darbību ilgtermiņā, Komisija paļaujas uz Kipras turku kopienas atbalstu. Tiek uzklausīts Kipras turku kopienai piederošo ieinteresēto personu viedoklis par turpmākā finansējuma vajadzībām, turklāt Kipras turku kopienas eksperti piedalās piedāvājumu novērtēšanas komitejās un tiem ir svarīga loma projektu vadības komitejās. Lai programma būtu pilnībā efektīva un lai sasniegtu pamatmērķi par atkalapvienošanos, joprojām ir nepieciešama sadarbība starp Kipras turku un grieķu kopienām. Programmas darba grupa, ko izveidoja 2006. gadā Komisijas Paplašināšanās ģenerāldirektorāta ietvaros, izmanto ES programmas atbalsta biroja (EUPSO) telpas Nikosijas ziemeļu daļā, un biroja loģistikas pakalpojumi tiek sniegti, izmantojot pakalpojumu līgumu. Šis birojs kalpo par vietēju bāzi projekta īstenošanai un sadarbībai ar ieinteresētajām personām no Kipras turku kopienas. Arī Komisijas pārstāvniecība Kiprā nodrošina sanāksmju un semināru norises vietu un savu pienākumu ietvaros Kipras sabiedrību informē par šo programmu. Tā kā nepastāv finansēšanas nolīgums, lai izveidotu tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru īsteno atbalstu, nav iespējams efektīvi izstrādāt nozaru attīstības programmas. Tāpēc atbalsta programma ietver ievērojamus dotāciju piešķīrumus, jo īpaši nevalstiskajiem dalībniekiem, tostarp NVO, MVU, lauksaimniekiem un studentiem. Šā atbalsta pārvaldībai (1000 dotācijas kopš 2009. gada) ir nepieciešami EUPSO cilvēkresursi, turklāt 2011. gadā ar personālu saistītā situācija bija īpaši problemātiska, jo tika samazināts darbinieku skaits un notika bieža darbinieku nomaiņa, tāpēc bija nepieciešams stingri noteikt prioritātes. Viena problēma saistībā ar ES atbalstu Kipras turku kopienai ir vidēja termiņa un ilgtermiņa plānošanas grūtības. Pašlaik programmu finansē no ES budžeta rezervēm, jo tā nav iekļauta daudzgadu finanšu shēmā 2007.-2013. gadam un ikgadējās apropriācijas nav garantētas. Tomēr pastāv vairākas nozares, tostarp tās nozares, kur nākotnē svarīgi panākt atbilstību acquis, kurās daudzgadu atbalsts ir nepieciešams, lai pasākumi būtu pilnībā sekmīgi. 4. Īstenošana pārskata periodā 4.1. Vispārējs pārskats Svarīgi piegāžu līgumi un vērienīgi būvlīgumi, kas paredzēti 2006. gada programmā, 2011. gadā tuvojās nobeigumam tādās jomās kā ūdensapgāde, cieto atkritumu apsaimniekošana, dabas aizsardzība, enerģētika un telekomunikācijas. Tika pabeigti daudzi dotāciju līgumi saskaņā ar dažādām shēmām, kas paredzētas NVO, MVU, lauku attīstībai, skolām, stipendijām un mācību organizācijām. Šo programmu atbalstam ir piešķirta arī ievērojama tehniskā palīdzība (TP). Sniedzot atbalstu Pazudušo personu komitejai, kā arī notekūdeņu attīrīšanas un pilsētu un vietējās infrastruktūras modernizācijas projektiem, tika īstenoti pasākumi kopīgi ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmu (UNDP). Saskaņā ar Atbalsta regulu Komisijas pilnvaras ietver arī sagatavošanos acquis communautaire pilnīgai piemērošanai un īstenošanai pēc Kipras problēmjautājuma atsisināšanas un Kipras turku kopienas informēšanu par Eiropas Savienības politisko un tiesisko kārtību. Tādējādi divi gadi pēc 2009. gada ir bijis intensīvs projektu īstenošanas periods, kura laikā Komisija ir guvusi ievērojamu pieredzi vietēja rakstura ierobežojumu risināšanā. Neraugoties uz faktu, ka daži lieli infrastruktūras objekti drīz tiks nodoti saņēmējiem, joprojām pastāv problēmas saistībā ar projektu ilgtspēju. Komisijai bija jāatceļ būvdarbu līgumi par jūras ūdens atsāļošanas uzņēmumu netālu no Sirianokhori/Kümkoy un par dabas aizsardzības vietām četros īpašos vides aizsardzības apgabalos, kas ir noteiktas kā potenciālās Natura 2000 teritorijas. Vēl viena 2011. gadā konstatētā problēma ir Kipras ziemeļu daļā izdoto bankas garantiju statuss. Viens vietējais līgumslēdzējs iesniedza prasību vietējā "tiesā", lai Komisija pēc līguma izbeigšanas nepieprasītu iepriekšēju nodrošinājumu un izpildes garantijas. Šis jautājums attiecas uz programmu kopumā, un līdz tā atrisināšanai joprojām pastāvēs bažas par vietējo banku garantiju efektivitāti. 4.2. Progress atbilstoši mērķiem Atbalsta programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt Kipras atkalapvienošanos, veicinot Kipras turku kopienas attīstību un īpašu uzmanību veltot salas ekonomiskajai integrācijai, sakaru uzlabošanai starp abām kopienām un ar ES, kā arī ES tiesību aktu īstenošanas sagatavošanai gadījumā, ja tiks rasts vispusīgs Kipras problēmjautājuma risinājums. Lai panāktu uzlabojumus atsevišķās jomās, jo īpaši ūdensapgādes, notekūdeņu apsaimniekošanas un vides jomā, ir veikts ievērojams ieguldījums, un ir pierādījumi, ka ir samazinātas atšķirības IKP līmenī uz vienu iedzīvotāju starp valdības kontrolētajām teritorijām un Kipras ziemeļu daļu, lai gan situācija nav pietiekami skaidra, jo dati ir nepilnīgi. 4.2.1. 1. mērķis: infrastruktūras attīstīšana un pārstrukturēšana Ūdensapgādes jomā 2011. gadā tika pabeigta veco ūdens sadales cauruļu, kas izgatavotas no azbestu saturoša betona, nomaiņa Nikosijas ziemeļu daļā, Kirenijā, Kioneli/Gonyeli un Lefka/Lefke. Nikosijā saņēmējs ziņoja par ievērojamiem noplūžu samazinājumiem, kā rezultātā kopējais ūdensapgādes apjoms Nikosijas ziemeļu daļā ir samazinājies no 0,67 līdz 0,40 m3/dienā/uz ūdens patēriņa skaitītāju. Morphou/Güzelyurt reģionā 2011. gada otrajā pusē tika uzsākta notekūdeņu attīrīšanas iekārtu uzstādīšana. Turklāt tika izveidots kanalizācijas tīkls 53 km garumā un ūdensvads 43 km garumā. Pēc visu mājsaimniecību savienošanas infrastruktūras tīklā tas ļaus šajā reģionā pirmo reizi nodrošināt notekūdeņu savākšanas un attīrīšanas pakalpojumus apmēram 10 700 cilvēkiem, tādējādi samazinot gruntsūdens avotu piesārņojumu. Famagusta reģionā drīz tiks pabeigta jauna notekūdeņu attīrīšanas infrastruktūra, kas paredzēta apmēram 30 000 iedzīvotāju, un to nodos ekspluatācijā 2012. gada pirmajā pusē. Šis projekts ietver kanalizācijas tīklu 50 km garumā un ūdensvadu 45 km garumā. Abu minēto projektu būvniecībā bija kavējumi, tādējādi noslogojot ierobežotos uzraudzības resursus. Turklāt 2011. gadā turpinājās Nikosijas jaunās divu kopienu teritorijā esošās notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecība Mia Milia/Haspolat apdzīvotajās vietās, ko līdzfinansēja ES un Nikosijas Notekūdeņu un kanalizācijas pārvalde un ko īstenoja ar UNDP starpniecību; iekārtas nodošana ekspluatācijā ir paredzēta 2012. gada otrajā pusē. Lielākais projekts ūdensapgādes jomā ir 27 miljonu euro vērtā jūras ūdens atsāļošanas iekārta Sirianokhori/Kumköy, kas piegādās ūdeni 100 000 cilvēku un samazinās Morphou nesējslāņa, kas pašlaik ir galvenais ūdens avots šajā reģionā, pārmērīgu izmantošanu. Šīs programmas īstenošanā nācās saskarties ar problēmām, piemēram, objekta piekļuves ierobežojumiem, ko 2010. gada beigās ieviesa Turcijas armija. Kad šie ierobežojumi 2011. gada martā tika atcelti, līgumslēdzējs nevēlējās trupināt projektu. Komisija izbeidza līgumu 2011. gada decembrī. Dabas aizsardzības jomā tika sagatavoti apsaimniekošanas plāna projekti attiecībā uz visiem īpašajiem vides aizsardzības apgabaliem (SEPA), turklāt tika rīkotas apspriedes ar vietējām ieinteresētajām personām. Tika pabeigts pastaigu taku tīkls vairāk nekā 600 km garumā. Informācijas un pārvaldības centru būvniecību četros SEPA ietekmēja neatbilstoša izpilde no līgumslēdzēja puses, un Komisija 2011. gada novembrī izbeidza šo līgumu. Līgumā noteiktā arbitrāžas vieta ir Beļģija, bet vietējais līgumslēdzējs no Kipras turku kopienas iesniedza prasību vietējā "tiesā", lai Komisija nepieprasītu iepriekšēju nodrošinājumu un izpildes garantijas no vietējās bankas. Kamēr lieta nav atrisināta, saglabājas bažas par vietējās bankas garantiju efektivitāti. Ēku pabeigšana joprojām ir problēma, kas būs jārisina 2012. gadā. Kavējas dabas aizsardzības grupām paredzēto materiālu piegāde un izmantošana. Attiecībā uz cietajiem atkritumiem sekmīgi turpinājās Kato Dhikomo/Aşağı Dikmen izgāztuves rekultivācija un slēgšana, ko pabeigs 2012. gada pirmajā pusē. Turklāt 2011. gadā tika pabeigta pārkraušanas stacija Famagusta un jauns atkritumu poligons Koutsoventis/Güngör. Jauno iekārtu nodošana un atklāšana tomēr kavējās, jo saņēmējs nespēja izveidot nepieciešamo operatīvo vienību. Kavējumus radīja arī prasība, ko, pamatojoties uz vides apsvērumiem, vietējā "tiesā" iesniedza netālu esošā universitāte. "Tiesa" prasību noraidīja, tomēr tā rezultātā pagaidu izgāztuve tika ierīkota citā vietā netālu no Kato Dhikomo/Aşağı Dikmen. 2011. gada beigās tika nodota ekspluatācijā Nikosijas ziemeļu daļā esošās galvenās slimnīcas medicīnisko atkritumu pārstrādes iekārta. Enerģētikas nozarē ir pabeigti atlikušie piegāžu līgumi un TP līgumi. Ir pabeigta saules enerģijas spēkstacijas (ar 1,27 MW jaudu) sarežģītā būvniecība, un kopš 2011. gada novembra šī iekārta darbojas ar pilnu jaudu. Tomēr, lai efektīvi un ilgtspējīgi varētu izmantot ražošanas iekārtas un kontroles sistēmu, saņēmējam ir jānodrošina specializēts personāls. Tā kā sadarbība ar partneriem nebija pietiekama, netika efektīvi īstenota TP, kas paredzēta elektroenerģijas uzņēmuma pārstrukturēšanai un nozares politikas reformai. Telekomunikāciju nozarē visas iekārtas, kas paredzētas tīkla modernizācijai, ir nogādātas atbilstošajās vietās, un lielākā daļa no tām ir uzstādītas, tomēr saņēmējs kavējas ar vietu sagatavošanu un tehnisko ieguldījumu. Projekts būtu jāpabeidz līdz 2012. gada vidum. Atbilstoši ir pagarināts TP termiņš. Savukārt 2011. gada decembrī tika pieņemts "likums" par elektronisko komunikāciju nozares liberalizācijas kārtību. Vēl nav izpildīti nosacījumi, kas nepieciešami pakalpojumu sniegšanas nodalīšanai no tīkla darbības, lai nodrošinātu ES finansēto aktīvu pienācīgu pārņemšanu un ilgtspējīgu izmantošanu. Satiksmes drošības projekta ietvaros ir pabeigti visi TP un piegāžu projekti. Ir sagatavoti satiksmes pārvaldības plāni, efektīvi darbojas satiksmes negadījumu informācijas datubāze un datu vākšanas sistēma, kā arī ir uzstādīts un darbojas transportlīdzekļu apskates aprīkojums. Turklāt 2011. gada sākumā tika rīkota izglītošanas kampaņa, lai veicinātu satiksmes drošību, un tai bija tūlītēji pozitīvi rezultāti, proti, ievērojami samazinājās smagu avāriju skaits. Visbeidzot, pēc atkārtotas kavēšanās paredzams, ka 2012. gada pirmajā pusē tiks pabeigts projekts, kura mērķis ir likvidēt ceļu satiksmes "melnos punktus". 4.2.2. 2. mērķis: sociālās un ekonomiskās attīstības veicināšana Četras TP grupas turpināja sniegt apmācību un palīdzību lauksaimniekiem, veterinārārstiem un lauku attīstības ekspertiem, tostarp atbalstu dotāciju īstenošanai. Divas dotāciju shēmas "Lauksaimniecības produkcijas uzlabošana" un "Atbalsts lauku uzņēmumam" tika pabeigtas 2011. gadā, savukārt daudzi no 37 projektiem, kas ietverti shēmā "Vietējo pašvaldību attīstība – ciemu iniciatīva", aizkavējās, ko īpaši ietekmēja infrastruktūras darbu iepirkuma procedūra. Tika sagatavoti divi jauni uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, ko finansēs no 2011. gada budžeta. Projekta "Pilsētu un vietējās infrastruktūras modernizācija" ietvaros, ko īstenoja kopīgi ar UNDP, tika pabeigti atjaunošanas darbi vairākos ciematos Kipras ziemeļu daļā (Louroukina/Akıncilar, Tremetousia/Erdemli, Galinoporni/Kaleburnu un Kormakitis/Kormacit). Turpinājās tirgus atjaunošana nožogotās Nikosijas pilsētas ziemeļu daļā, un tā tiks pabeigta 2012. gadā. TP darbības, ar ko atbalsta pašlaik notiekošo reformu pamatizglītības un vidējās izglītības jomā, joprojām tika koncentrētas uz galveno ieinteresēto personu spēju palielināšanu, tostarp inspektoru pamatgrupas intensīvu apmācību, mācību braucieniem, apmācību un atbalstu bērnu izglītībai, kvalitātes standartu izveidi un ieguldījumu Eiropas informācijas pārvaldības sistēmas izstrādē. Šis projekts tika pabeigts 2011. gada decembrī. Galvenais rezultāts bija redzējuma un uzdevumu dokumenta projekts izglītības nozarei Kipras ziemeļu daļā. Lielākā daļa no 72 dotāciju līgumiem, kas parakstīti ar vietējām skolām, tika pabeigti 2011. gadā. Tikai septiņi līgumi tiks turpināti 2012. gadā. TP tika piešķirta, lai attīstītu arodizglītības un mācību sistēmas, mūžizglītību un aktīvus darba tirgus pasākumus, tostarp nodarbinātības centra atvēršanai Nikosijā, mācību braucieniem un konferencēm ārvalstīs. Tika pieliktas pūles, lai ieinteresētās personas apmācītu tādās jomās kā uzņēmējdarbība un konsultācijas karjeras jomā, turklāt sadarbība ar vietējiem partneriem ir izrādījusies ļoti produktīva. Projekts tika pabeigts 2012. gada februārī. Mūžizglītības, sociālās iekļaušanas un aktīvu darba tirgus pasākumu projekta ietvaros MVU, tirdzniecības kamerām un citām mācību organizācijām kopš 2008. gada ir piešķirta 31 dotācija. Lielākā daļa projektu tika pabeigti 2011. gadā, un tikai divi tiks turpināti 2012. gadā. MVU konkurētspējas atbalstam 2011. gadā turpināja īstenot 23 dotāciju līgumus. Ir bijuši arī kavējumi, jo MVU saņēmējiem nebija pietiekamas pieredzes ES dotāciju jomā, bet visi līgumi beigsies 2012. gadā. Arī privātais sektors ir saņēmis TP, lai veicinātu labu uzņēmējdarbības praksi. Vērā ņemams panākums ir Privātā sektora attīstības stratēģija, ko pieņēma Kipras turku kopiena. Lai veicinātu vietējos produktus Nikosijā un Famagustā, tika uzsāktas arī nozarēm pielāgotas tirgvedības iniciatīvas. Apmācība uzņēmējdarbības un projekta cikla pārvaldības jomā tika sākta 2011. gadā un turpināsies arī 2012. gadā. IKT nozarē tika sniegta palīdzība, lai izstrādātu e-pārvaldības stratēģiju. 4.2.3. 3. mērķis: izlīguma veicināšana, uzticēšanās veidošanas pasākumi un atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai Joprojām tiek sniegts kopā ar UNDP pārvaldītais atbalsts Pazudušo personu komitejai, lai nodrošinātu pazudušo personu mirstīgo atlieku ekshumāciju, identificēšanu un nogādāšanu atpakaļ dzimtenē. Tagad darbs ir lielākā mērā vērsts uz individuālu ekshumāciju, nevis masveida ekshumāciju, un tas ir ietekmējis procesa ātrumu. Iespējams, ka 2012. gadā tiks parakstīts jauns ieguldījumu līgums ar UNDP, lai turpinātu šo darbu. Buferzonas atmīnēšana ir gandrīz pabeigta. Tomēr nav noslēgta vienošanās par piekļuvi pārējiem mīnu laukiem šajā buferzonā vai par atmīnēšanas pasākumu paplašināšanu, aptverot teritorijas ārpus buferzonas, tādējādi tiek kavēta ES finansēto atmīnēšanas pasākumu turpināšana. Projekta galīgais novērtējums bija pozitīvs, un tajā tika uzsvērts, ka visas ieinteresētās personas to augstu novērtē. Līdz šim no 44 projektiem trīs dotāciju shēmu ietvaros, kas paredzētas iniciatīvai "Kipras pilsoniskā sabiedrība darbībā”, ir pabeigti vai drīz tiks pabeigti 27 projekti. Desmit projekti tiks pabeigti 2012. gadā. TP grupa kandidātiem sniedza norādes par dotāciju pārvaldību. Lai sagatavotos nākamajam uzaicinājumam pieteikties dotācijām 2012. gadā, būs nepieciešama papildu apmācība, jo daudzos gadījumos ir izrādījies, ka dotāciju saņēmējiem nav pietiekamu spēju izstrādāt kvalitatīvus pieteikumus ES dotācijām un pārvaldīt tās, kā arī sagatavot darbības pārskatus. 4.2.4. 4. mērķis: Kipras turku kopienas tuvināšana Eiropas Savienībai Piektajā Stipendiju programmas gadā tika piešķirtas 89 stipendijas (9 skolotājiem, 1 pēdējā kursa studentam un 79 absolventiem), ļaujot brīvi izvēlēties studiju vai apmācības programmu, lai gan prioritāte tika dota tehniskajai un administratīvajai jomai, kur vērojams prasmju trūkums Kipras turku kopienā. Stipendiju shēmas novērtējumu veiks 2012. gadā. Atpazīstamību galvenokārt nodrošināja ar projektu "Informācijas punkts" (Infopoint), un 2011. gads ar 37 pasākumiem bija ļoti sekmīgs. Lielākais ES finansētais pasākums tika rīkots sadarbībā ar Kipras turku kopienas Bērnu labklājības asociāciju, un tajā piedalījās apmēram 1000 dalībnieku. Turklāt tika sagatavoti videomateriāli un fotogrāfiju arhīvi un organizētas divas zinātniskas konferences, kurās piedalījās starptautiski atzīti zinātnieki un vietējie akadēmisko aprindu pārstāvji no Kipras turku un grieķu kopienām. Turklāt tika publicēti astoņi Infopoint ziņu izlaidumi turku valodā un viens angļu valodā, lai informētu par Atbalsta programmu un aktuāliem ES tematiem. 4.2.5. 5. mērķis: Kipras turku kopienas sagatavošana acquis communautaire ieviešanai un īstenošanai Komisijas TP informācijas apmaiņas instruments (TAIEX) palīdz Kipras turku kopienai sagatavoties ES acquis īstenošanai pēc Kipras problēmjautājuma atrisināšanas. TAIEX atbalsta ar acquis saderīgu tiesību aktu projektu sagatavošanu, ko pēc tam pārskata un apstiprina, izmantojot vietējās procedūras. Pateicoties TAIEX, vairāk nekā 80 ES eksperti 2011. gadā īstenoja 528 pasākumus, tostarp mācību kursus, darba grupas un mācību braucienus. Šie pasākumi tika īstenoti pēc Programmas acquis turpmākai piemērošanai (PFAA), kas paredz pasākumu programmu vidējam termiņam. Papildus 13 PFAA nozarēm palīdzība 2011. gadā tika sniegta arī tādās jomās kā brīva preču aprite, intelektuālā īpašuma tiesības un profesionālās kvalifikācijas atzīšana. Saistībā ar ES finansējuma turpmāko pārvaldību pēc problēmjautājuma atrisināšanas apmācība tika nodrošināta arī valsts izdevumu pārvaldības jomā. Visbeidzot, tirdzniecībai pāri Zaļajai līnijai (Regula 866/2004) atbalstu sniedza arī TAIEX ES dalībvalstu eksperti, kas bija norīkoti veikt regulāras kartupeļu un zivju fitosanitārās/veterinārās inspekcijas. Sadarbībā ar saņēmējiem 2011. gada beigās tika sākta sagatavošanās jaunam TAIEX palīdzības ciklam. Tiek izmantotas iekārtas, kas piegādātas iepriekšējos gados saskaņā ar līgumiem gaisa kvalitātes uzraudzības jomā. Ir pabeigti divi TP līgumi šajā nozarē. Ar šīm iekārtām tiek nodrošināta atbilstība jaunajam "likumprojektam" vides jomā. Ilgtspējas panākšanai ir jāuzņemas ilgtermiņa saistības, lai nodrošinātu nepieciešamo personālu un resursus iekārtu apkalpošanai. Tomēr progress saistībā ar "tiesību aktu" projektiem, lai pielāgotos acquis, izmantojot apstiprināšanas procedūru, bija lēnāks, nekā paredzēts. Visbeidzot, 2011. gada beigās tika pieņemts telekomunikāciju reformas "likums", savukārt vides "likuma" pieņemšana kavējas. 4.2.6. Citi projekti Lai īstenotu "Izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības ekonomiskās analīzes programmu", 2011. gadā tika atjaunota vienošanās ar Pasaules banku par ieguldījumu fondu 1 miljona euro apmērā, un progresa ziņojums tika iesniegts decembrī. 4.3. Finansiālā izpilde (līgumi un maksājumi) 4.3.1. Līgumu slēgšana Saistības 2011. gadā bija 7,45 miljoni euro (66 % no janvārī prognozētās summas 11,2 miljonu euro apmērā). Saistības skolu dotācijām un ieguldījumu līgumu ar UNDP kultūras mantojuma jomā atlika līdz 2012. gadam. 4.3.2. Maksājumi Maksājumu kopējā summa 2011. gadā bija 49,98 miljoni euro (67 % no janvārī prognozētās summas). Tomēr gada laikā šis mērķis tika pārskatīts un samazināts par 24,5 miljoniem euro. To ietekmēja divu būvdarbu projektu pabeigšana, kavējumi saistībā ar liela apmēra projektiem ūdensapgādes un telekomunikāciju jomā, kā arī dotāciju projektu, jo īpaši to projektu, kas paredzēti ciematu modernizēšanai, novēlota pabeigšana. Saskaņā ar pārskatīto prognozi noteiktā summa tika izmaksāta 100 % apjomā. Kopumā līdz 2011. gada beigām tika izmaksāti 179 miljoni euro (69 % no kopējās summas, par kuru kopš programmas sākuma 2006. gadā tika noslēgti līgumi). Savukārt 2011. gada beigās vēl nepabeigto līgumu skaits bija 533. 4.4. Uzraudzība Divreiz gadā īstenotais Starpposma pārskata mehānisms (IRM) darbojas kā forums, lai ar atbalsta saņēmējiem sīki pārrunātu programmas īstenošanu. EK personāls veic arī nepārtrauktu uzraudzību, izmantojot apmeklējumus uz vietas, vietējās sanāksmes un projektu vadības komitejas sanāksmes. TAIEX darbības uzrauga vairāk nekā 20 projektu vadības grupas, katra no kurām 2011. gadā rīkoja divas sanāksmes, turklāt divreiz gadā tiek rīkotas sanāksmes saistībā ar uzraudzības mehānismu. TAIEX loģistiku uzrauga, izmantojot TAIEX tiešsaistes pārvaldības sistēmu. Vairumā darbības jomu saņēmēju pieredzes vai spēju trūkums rada īstenošanas grūtības vai kavējumus. Piemēram, dotāciju saņēmējiem problēmas radīja ES procedūras, jo īpaši iepirkuma procedūras, kurās izmanto dotāciju līdzekļus. Šo jautājumu risina projektu pārvaldes nodaļas, kas izveidotas, lai dotāciju saņēmējiem palīdzētu pārvaldīt dotācijas. Infrastruktūras vai piegāžu projektu gadījumā centrālajai vai vietējai Kipras turku kopienas administrācijai, kas būs atbildīga par ekspluatāciju un uzturēšanu, ir grūtības nodrošināt atbilstošus resursus un izveidot piemērotas struktūras. Ir nodrošināta piemērota TP, lai pārņemšanas periodā atbalstītu saņēmējus. 4.5. Revīzija un kontrole Eiropas Revīzijas palāta 2011. gadā veica rezultativitātes revīziju. Ziņojums tiks publicēts 2012. gadā. Paplašināšanās ģenerāldirektorāta iekšējās revīzijas vienības 2008. gadā sagatavoto revīzijas ziņojumu papildināja ar 2011. gada turpinājumu, kurā tika secināts, ka līdz šim ir īstenoti visi ieteikumi, lai gan pastāv zināms neapzināts risks saistībā ar būvdarbu un piegāžu nodošanu. Paplašināšanās ģenerāldirektorāta Darbības revīzijas un novērtēšanas nodaļa 2010. gada beigās veica ex-post kontroli, lai pārbaudītu 23 darījumu likumību un pareizību. Galīgajā ziņojumā, kas sagatavots 2011. gada maijā, tika sniegtas dažas piezīmes par procedūrām, kas pašlaik tiek izskatītas. Tika veikta ārējā revīzija par 12 atsevišķiem dotāciju līgumiem, un galīgais ziņojums tiks iesniegts 2012. gada pirmajā pusē. 4.6. Izvērtējums Pārskats par ūdensapgādes nozari tika sākts 2011. gadā, un tas dos ieguldījumu turpmākajā plānošanā. Turklāt 2011. gadā tika veikts Pasaules Bankas pētījums par Kipras turku kopienas tautsaimniecības ekonomiskajiem aspektiem. Vērienīgi izvērtēšanas pasākumi ir paredzēti 2012. gadā, kad beigsies 2006. gada programmas galvenā daļa. 4.7. Informācijas sniegšana, atklātība un atpazīstamība Atpazīstamību nodrošināja, izmantojot Informācijas punktu (skatīt 4. mērķi). Turklāt atsevišķu projektu TP grupām ir dots uzdevums veicināt atpazīstamību. Dotāciju saņēmēji arī rīkoja vairākus pasākumus, lai atzīmētu projektu pabeigšanu. Eiropas Komisijas pārstāvniecība Kiprā publicēja sešus paziņojumus presei par Atbalsta programmu Kipras turku kopienai. 4.8. Apspriedes ar Kipras Republikas valdību Tika rīkotas regulāras sanāksmes ar Kipras Republikas valdības pārstāvjiem, īpaši tad, kad salu apmeklēja Komisijas augstākā līmeņa ierēdņi. Turklāt Komisijas pārstāvji regulāri tiekas ar pārstāvjiem no pastāvīgās pārstāvniecības Briselē. Komisija turpina paļauties uz Kipras Republikas valdības sadarbību, lai pārbaudītu īpašuma tiesības. 5. Secinājumi Programmas īstenošanā joprojām vērojamas problēmas, jo nav apstiprināts saņēmējs vai izveidota programma tiešas institucionālās pārstrukturizācijas īstenošanai. Joprojām ir grūtības panākt progresu, lai sasniegtu regulas mērķi par Kipras atkalapvienošanās veicināšanu, stimulējot Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību, ņemot vērā darbības vidi un sui generis politisko un ekonomisko situāciju Kipras ziemeļu daļā. Process, lai sagatavotos acquis turpmākajai pieņemšanai un īstenošanai, ir lēns, un iespējams, ka Kipras turku kopienai būs nepieciešams ievērojams atbalsts, lai pēc problēmjautājuma atrisināšanas un atkalapvienošanās izpildītu acquis prasības daudzās jomās. Pārskata periodā darbības bija vērstas uz 2006. gada programmas pabeigšanu. Noslēgumam tuvojās vairāki nozīmīgi infrastruktūras un iekārtu piegāžu projekti. Sāka darboties Morphou notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, un saules enerģijas izmēģinājuma spēkstacija, kas tika pabeigta un nodota jūlijā, tiek ekspluatēta ar pilnu jaudu. Ir pieliktas pūles, lai saņēmējus sagatavotu pārņemšanai un turpmākajai darbībai, tomēr resursu un pieredzes trūkums nozīmē, ka Kipras turku kopienas administrācijai turpmāk jāuzņemas ievērojamas saistības un jāveic iestrādes, lai nodrošinātu ieguldījumu ilgtspēju. Daudzos gadījumos problēmas rada neefektīvas struktūras un neskaidri pienākumi. Šie jautājumi ir jārisina 2012. gadā. Daudzas dotāciju shēmas, kas uzsāktas kopš 2009. gada, guva lielu atsaucību, tomēr tām ir bijuši nepieciešami ievērojami cilvēkresursi, ko daļēji ietekmēja saņēmēju pieredzes trūkums projektu un finanšu pārvaldībā. Tā kā lielākā daļa no 2006. gada programmas ir pabeigta, ir nepieciešams veikt Atbalsta programmas vispārēju izvērtējumu, kā arī ietekmes pētījumus konkrētās nozarēs, ko īstenos 2012. gadā. Problemātisks joprojām ir programmas darba grupas cilvēkresursu jautājums, ko daļēji ietekmē dotāciju ziņā intensīvs programmas saturs, kā arī cilvēkresursu vispārējais samazinājums, kas paredzēts visos Komisijas dienestos. Programmas īstenošanai lietderīgi būtu plašāk izvērst vidēja termiņa un ilgtermiņa plānošanu, kam nepieciešama stabilāki darbību un personāla izmaksu finansēšanas noteikumi. [1] OV L 65, 7.3.2006., 5. lpp. [2] Komisijas lēmumi C(2011) 337 un C(2011) 4443.