Padome vienlīdz lielā mērā pauž atbalstu Komisijas rīcības plānam 2020. gada 5. novembra secinājumos par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu. Cita starpā Padome aicināja Komisiju par prioritāti noteikt ES līmeņa NILL/TFN uzraudzības un finanšu ziņu vākšanas vienību koordinācijas un atbalsta mehānisma izveidi. ES NILL/TFN uzraudzītājam būtu jāpiešķir kompetences, kas noteiktas, pamatojoties tikai uz riska pakāpi. Iestādei būtu jādod iespēja palīdzēt valstu iestādēm un veicināt uzraudzības konverģenci, arī nefinanšu sektorā. Lai veiktu tiešas uzraudzības pienākumu, iestādei būtu jāizveido kopējās uzraudzības komandas, jāveic vispārējas pārbaudes un jānosaka uzraudzības pasākumi un administratīvas sankcijas, vienlaikus ievērojot valstu sistēmu īpatnības un izpildes panākšanas struktūru. Jaunajam uzraudzītājam būtu vajadzīga neatkarīga un autonoma pārvaldības struktūra, un tam būtu jāsadarbojas ar citām attiecīgajām ES un valstu iestādēm. Lai izveidotu FIU koordinācijas un atbalsta mehānismu, Padome ierosina piešķirt jaunajai iestādei būtisku lomu finanšu ziņu vākšanas vienību kopīgās analīzes stiprināšanā un atvieglošanā, to veikto analīžu atbalstīšanā, kā arī apmaiņas un spēju veidošanas veicināšanā starp finanšu ziņu vākšanas vienībām un arī ar citām kompetentām iestādēm. Koordinācijas un atbalsta mehānisma pamatā vajadzētu būt pārvaldībai, kas pilnībā iesaista finanšu ziņu vākšanas vienības un ievēro to galvenos uzdevumus un pienākumus attiecībā uz darbības neatkarību un autonomiju, kā arī finanšu izlūkošanas drošību un konfidencialitāti.

Eiropas Parlaments 2020. gada 10. jūlija rezolūcijā par visaptverošu Savienības politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai atzinīgi novērtēja Komisijas rīcības plānu un nodomu izveidot ES līmeņa NILL/TFN uzraudzītāju un ES koordinācijas un atbalsta mehānismu finanšu ziņu vākšanas vienībām. Turklāt Eiropas Parlaments aicināja Komisiju apsvērt iespēju izveidot ES koordinācijas un atbalsta mehānismu ES FIU veidā un nodrošināt to, ka NILL/TFN uzraudzītāja pienākumi attiecas uz finanšu un nefinanšu atbildīgajiem subjektiem un tam ir tiešas uzraudzības pilnvaras pār konkrētiem atbildīgajiem subjektiem atkarībā no to lieluma vai radītā riska, kā arī pilnvaras uzraudzīt to, kā valstu uzraudzītāji piemēro ES noteikumus, un prasa skaidri nodalīt ES un valstu uzraudzītāju attiecīgās pilnvaras, kā arī nodrošināt budžeta un darbības neatkarību ES līmeņa NILL/TFN uzraudzītājam un ES FIU. Šajā saistībā Eiropas Parlaments novēroja, ka ierosinātie budžeta līdzekļi un cilvēkresursi nav pietiekami, lai sniegtu pilnīgu atbalstu ar NILL novēršanu saistītajai izmeklēšanai un pašreizējiem koordinācijas mehānismiem, un secināja, ka cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju būtu jāpiešķir vairāk cilvēkresursu un finanšu resursu.

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un terorisma finansēšana (NILL/TF) nopietni apdraud ES ekonomikas un finanšu sistēmas integritāti un tās iedzīvotāju drošību. Eiropols ir aplēsis, ka aptuveni 1 % no ES gada iekšzemes kopprodukta ir konstatēts kā tāds, kas ir “iesaistīts aizdomīgā finansiālā darbībā”. 2019. gada jūlijā pēc vairākiem vērā ņemamiem gadījumiem saistībā ar iespējamu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ES kredītiestādēs Komisija pieņēma dokumentu kopumu, kurā analizēta tolaik spēkā esošā ES nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas (NILL/TFN) režīma lietderība un efektivitāte un secināts, ka ir vajadzīgas reformas, arī tādās jomās kā uzraudzība un sadarbība starp finanšu ziņu vākšanas vienībām (FIU). Šajā sakarā ES Drošības savienības stratēģijā 2020.–2025. gadam ir uzsvērts, cik svarīgi ir uzlabot ES regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai, lai aizsargātu Eiropas iedzīvotājus no terorisma un organizētās noziedzības.

Priekšlikuma pamatā ir LESD 114. pants — tas pats juridiskais pamats kā pašreizējam NILL/TFN tiesiskajam regulējumam. Ir atzīts, ka 114. pants ir piemērots NILL/TFN tiesību aktiem, ņemot vērā, ka, no vienas puses, atšķirīgu valstu tiesību aktu izstrāde varētu traucēt iekšējā tirgus pienācīgu darbību, un, no otras puses, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas darbību veicēji varētu mēģināt izmantot kapitāla brīvu apriti un finanšu pakalpojumu sniegšanas brīvību, tādējādi radot ekonomiskus zaudējumus, vienotā tirgus darbības traucējumus un reputācijas graušanu Savienības līmenī.

Šā priekšlikuma sagatavošanā Komisija izmantoja kvalitatīvus un kvantitatīvus pierādījumus, kas iegūti no atzītiem avotiem, to vidū Eiropas Banku iestādes sniegtajām tehniskajām konsultācijām. Informācija par NILL novēršanas noteikumu izpildes panākšanu tika iegūta arī no dalībvalstīm, izmantojot anketas un sanāksmes, ko organizēja Ekspertu grupa nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas jomā.

—apspriešanos par ceļvedi, kurā paziņots par Komisijas rīcības plānu. Apspriešanās Komisijas portālā “Izsakiet viedokli” notika no 2020. gada 11. februāra līdz 12. martam, un tās laikā tika saņemti 42 komentāri no dažādām ieinteresētajām personām,

Ņemot vērā vairākas nesenās likumdošanas norises, pilnīgs ex post izvērtējums par pašreizējo ES NILL/TFN režīmu un par to, kā Eiropas Banku iestāde īsteno NILL/TFN kompetences, ko tā uzņēmās 2020. gada sākumā, vēl nav veikts. Ceturtā NILLN direktīva tika pieņemta 2015. gada 20. maijā, un transponēšanas termiņš dalībvalstīm bija 2017. gada 26. jūnijs. Piektā NILLN direktīva tika pieņemta 2018. gada 30. maijā, un transponēšanas termiņš bija 2020. gada 10. janvāris. Transponēšanas kontrole vēl aizvien turpinās. Tomēr Komisijas 2019. gada jūlija paziņojumu un tam pievienotos ziņojumus, kas minēti iepriekš, var izmantot kā tolaik spēkā esošā ES NILL/TFN režīma efektivitātes izvērtējumu.

Iestāde būs jaunizveidota decentralizēta Savienības aģentūra, ko daļēji finansēs no ES budžeta un daļēji no maksām, kas tiks iekasētas no atbildīgajiem subjektiem, kurus iestāde tieši vai netieši uzraudzīs. Metodika to subjektu atlasei, kuriem piemēros maksas, un pašu maksu noteikšanai tiks paredzēta Komisijas deleģētajā aktā.

Turklāt, ņemot vērā FIU atbalsta un koordinācijas mehānisma jaunos uzdevumus un to, ka nevienai no pašreizējām Savienības struktūrām nav atbilstošu juridisku pilnvaru šādu uzdevumu veikšanai, FIU atbalsta un koordinācijas mehānismam, visticamāk, būs vajadzīga jauna īpaša aģentūra. Abu funkciju (uzraudzības un FIU koordinācijas) apvienošanai jaunā iestādē būtu jārada izmaksu ietaupījumi salīdzinājumā ar divām aģentūrām, un šajā gadījumā var paredzēt sinerģiju. Viena NILL novēršanas iestāde (AMLA) Savienības līmenī, kas vienā institucionālā struktūrā apvieno dažādus posmus un elementus efektīvai cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu, šķiet vienīgais politikas risinājums, kas saskan ar aicinājumu īstenot visaptverošu ES politiku NILL/TFN jomā.

Visu šo uzdevumu apvienošana jaunā iestādē ir būtisks pasākums, kas jāveic, lai nodrošinātu jaunās struktūras pienācīgu darbību, tai sadarbojoties ar dažādām ieinteresētajām personām no finanšu un nefinanšu sektora un koordinējot uzraudzības un finanšu ziņu vākšanas atšķirīgās funkcijas. Pēc rūpīgas analīzes risinājums, kas paredz jauno uzdevumu uzticēšanu jau esošajām struktūrām (piemēram, Eiropas Banku iestādei), tika noraidīts vairāku iemeslu dēļ. EBI pārvaldības modeļa specifikas dēļ ir radušās grūtības īstenot dažas no EBI pašreizējām pilnvarām, jo īpaši tās, kas saistītas ar izpildes panākšanu. Eiropas Banku iestādei būtu vajadzīgs divkāršs lēmumu pieņemšanas modelis — viens attiecībā uz pašreizējām funkcijām, kas nav NILL novēršana, un otrs tikai NILL novēršanas uzdevumiem. Turklāt sinerģijas efekts būtu ļoti ierobežots, jo Eiropas Banku iestādei nav pieredzes subjektu tiešas uzraudzības jomā un tai būtu jāuzkrāj attiecīgās speciālās zināšanas ne tikai finanšu, bet arī nefinanšu sektorā. Tas atbilst arī sabiedriskās apspriešanas konstatējumiem, saskaņā ar kuriem atbalsts tam, ka Eiropas Banku iestāde kļūtu par ES NILL/TFN uzraudzītāju, ir mazs. Lai gan trešdaļa respondentu neizteica nekādu viedokli, no pārējiem Eiropas Banku iestādi atbalstīja tikai 19 %.

Aprēķināts, ka iestādes kopējie gada izdevumi, darbojoties pilnībā, sasniegs 45,6 miljonus EUR, no kuriem aptuveni trīs ceturtdaļas paredzēts finansēt no atbildīgajiem subjektiem piemērotajām maksām. Iestāde tiks izveidota 2023. gada sākumā, un tieša uzraudzība tiks sākta no 2026. gada, tāpēc pilnu resursu nodrošinājumu iestāde sasniegs 2025. gada beigās. 2026. gads būs pirmais gads, kurā iestādei būs pilnībā nodrošināti resursi visam kalendārajam gadam.

Iestāde pārņems arī divu esošo infrastruktūras objektu pārvaldību: i) NILL/TFN datubāzi, ko pašlaik pārvalda Eiropas Banku iestāde, un ii) finanšu ziņu vākšanas vienību drošo komunikācijas tīklu FIU.net. Šie abi infrastruktūras objekti jau tiek finansēti no ES budžeta. Tāpēc to vispārējai ietekmei uz ES budžetu vajadzētu mainīties tikai tiktāl, ciktāl tiek izstrādātas papildu funkcijas un veikti citi uzlabojumi.

Iestāde būs jaunizveidota decentralizēta Savienības aģentūra, ko daļēji finansēs no ES budžeta un daļēji no maksām, kas tiks iekasētas no atbildīgajiem subjektiem, kurus iestāde tieši vai netieši uzraudzīs. Metodika to subjektu atlasei, kuriem piemēros maksas, un pašu maksu noteikšanai tiks paredzēta Komisijas deleģētajā aktā.

Aprēķināts, ka iestādes kopējie gada izdevumi, darbojoties pilnībā, sasniegs 45,6 miljonus EUR, no kuriem aptuveni trīs ceturtdaļas paredzēts finansēt no atbildīgajiem subjektiem piemērotajām maksām. Iestāde tiks izveidota 2023. gada sākumā, un tieša uzraudzība tiks sākta no 2026. gada, tāpēc pilnu resursu nodrošinājumu iestāde sasniegs 2025. gada beigās. 2026. gads būs pirmais gads, kurā iestādei būs pilnībā nodrošināti resursi visam kalendārajam gadam.

Iestāde pārņems arī divu esošo infrastruktūras objektu pārvaldību: i) NILL/TFN datubāzi, ko pašlaik pārvalda Eiropas Banku iestāde, un ii) finanšu ziņu vākšanas vienību drošo komunikācijas tīklu FIU.net. Šie abi infrastruktūras objekti jau tiek finansēti no ES budžeta. Tāpēc to vispārējai ietekmei uz ES budžetu vajadzētu mainīties tikai tiktāl, ciktāl tiek izstrādātas papildu funkcijas un veikti citi uzlabojumi.

Iestāde būs pilnvarota, izmantojot īstenošanas tehniskos standartus, pieņemt saistošas veidnes un modeļus, lai finanšu ziņu vākšanas vienībām ziņotu par atbildīgo subjektu aizdomīgiem darījumiem un aizdomīgām darbībām, tādējādi veicinot ātrāku un efektīvāku sadarbību un informācijas apmaiņu starp finanšu ziņu vākšanas vienībām. Iestāde veicinās noteiktu aizdomīgu pārrobežu darījumu un darbību kopīgas analīzes un piedalīsies to organizēšanā. Tā veiks šādu kopīgu analīžu izpildes, metožu un procedūru pārbaudes, lai pastāvīgi uzlabotu to efektivitāti. Visbeidzot, tā mitinās un pārvaldīs finanšu ziņu vākšanas vienību drošo komunikācijas tīklu FIU.net.

Iestāde var pārņemt atsevišķa finanšu sektora atbildīgā subjekta uzraudzību, ja ir bijušas problēmas saistībā ar atbilstību piemērojamajām prasībām subjekta līmenī un ja attiecīgā uzraudzības iestāde nav veikusi piemērotus pasākumus, lai laikus novērstu neatbilstību. Pārņemšana var notikt tikai saskaņā ar procedūru, kuras beigās Komisija pieņem lēmumu, ar kuru apstiprina pārņemšanu. Pirms tam iestāde būtu prasījusi uzraudzības iestādei veikt konkrētus pasākumus, lai novērstu konstatētos trūkumus atbildīgā subjekta līmenī, valsts iestāde noteiktajā termiņā nebūtu veikusi šādus pasākumus, un iestāde būtu vērsusies Komisijā ar lūgumu pieņemt lēmumu par uzraudzības kompetences nodošanu. Tieši uzraudzītu atlasītu atbildīgo subjektu uzraudzību veiks iestādes vadītas kopējās uzraudzības komandas, kurās darbosies arī valstu uzraudzības iestāžu personāls. Uzraudzība ietvers arī apmeklējumus uz vietas. Iestāde būs pilnvarota adresēt saistošus lēmumus šādiem atlasītiem atbildīgajiem subjektiem un piemērot administratīvas sankcijas juridiskām personām, nepārsniedzot 10 % no apgrozījuma vai 10 miljonus EUR atkarībā no tā, kura summa ir lielāka.

Iestāde uzraudzīs ierobežotu skaitu riskantāko pārrobežu finanšu sektora atbildīgo subjektu (“atlasīti atbildīgie subjekti”). Turklāt pastāv procedūra, lai ārkārtas apstākļos iestāde no valsts uzraudzības iestādes pārņemtu jebkura finanšu sektora atbildīgā subjekta uzraudzību, ja ir pazīmes, kas liecina par NILL/TFN tiesību aktu pārkāpumiem, kurus uzraudzības iestāde nav efektīvi un pienācīgi risinājusi. Tiešas uzraudzības subjektu periodiska atlase tiks veikta ik pēc trim gadiem, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem. Lai subjekti tiktu atlasīti, tiem jāveic darbības minimāli noteiktajā skaitā dalībvalstu, un vismaz noteiktā skaitā no šīm dalībvalstīm tiem jābūt iekļautiem visaugstākā riska kategorijā, ko, pamatojoties uz saskaņotu riska novērtēšanas metodiku, veic uzraudzības iestāde.

Iestāde gūs ieņēmumus gan no ES budžeta, gan maksām, kas tiks iekasētas no noteiktiem finanšu sektora atlasītiem un neatlasītiem atbildīgajiem subjektiem. Maksas, kas tiks iekasētas no atlasītiem un neatlasītiem atbildīgajiem subjektiem, atbildīs izmaksām, kas iestādei radīsies saistībā ar finanšu sektora atbildīgo subjektu tiešu un netiešu uzraudzību. Komisijas deleģētajā aktā tiks norādīta to atbildīgo subjektu apakšgrupa, kuriem piemēros maksas, un noteikta metodika katra atbildīgā subjekta maksu aprēķināšanai.

tā kā:

(1)Pieredze ar pašreizējo nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas (NILL/TFN) regulējumu, kas lielā mērā ir atkarīgs no NILL/TFN pasākumu īstenošanas valsts līmenī, ir atklājusi nepilnības ne tikai attiecībā uz NILL/TFN regulējuma efektīvu darbību Savienībā, bet arī saistībā ar starptautisku ieteikumu integrēšanu. Šo nepilnību dēļ iekšējā tirgus pienācīgu darbību kavē jauni šķēršļi, ko rada gan iekšējā tirgus riski, gan ārējie draudi, ar kuriem saskaras iekšējais tirgus.

(2)Noziedzības un noziedzīgi iegūtu līdzekļu pārrobežu raksturs apdraud Savienības finanšu sistēmas centienus novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu. Šis jautājums ir jārisina Savienības līmenī, izveidojot iestādi, kas būtu atbildīga par saskaņotu noteikumu īstenošanas veicināšanu. Turklāt šai iestādei būtu jāīsteno saskaņota pieeja, lai stiprinātu Savienības pašreizējo NILL/TFN preventīvo regulējumu un jo īpaši NILL novēršanas uzraudzību un sadarbību starp finanšu ziņu vākšanas vienībām. Šai pieejai būtu jāmazina atšķirības valstu tiesību aktos un uzraudzības praksē un jāievieš struktūras, kas noteiktā veidā veicina iekšējā tirgus netraucētu darbību, un tādēļ tai būtu jābalstās uz LESD 114. pantu.

(3)Tāpēc būtu jāizveido Eiropas iestāde nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai — Iestāde nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai (“iestāde”). Šīs jaunās iestādes izveide ir ļoti svarīga, lai efektīvi un pienācīgi uzraudzītu atbildīgos subjektus, kuriem ir augsts ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu (NILL/TF) saistītais objektīvais risks, stiprinot kopēju uzraudzības pieeju attiecībā uz neatlasītiem atbildīgajiem subjektiem un veicinot kopīgas analīzes un sadarbību starp finanšu ziņu vākšanas vienībām (FIU).

(4)Šis jaunais instruments ir daļa no visaptveroša dokumentu kopuma, kura mērķis ir stiprināt Savienības NILL/TFN regulējumu. Šis instruments, Direktīva [ievietot atsauci: priekšlikums 6. direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu], Regula [ievietot atsauci: priekšlikums Regulas (ES) 2015/847 pārstrādātajai redakcijai] un Regula [ievietot atsauci: priekšlikums nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulai] kopā veidos tiesisko regulējumu, kas reglamentēs NILL/TFN prasības, kuras jāievēro atbildīgajiem subjektiem, un būs pamatā Savienības NILL/TFN iestāžu sistēmai.

(5)Lai nodrošinātu efektīvu un vienotu NILL/TFN uzraudzību visā Savienībā, iestādei ir jāpiešķir šādas pilnvaras: noteikta skaita atlasītu finanšu sektora atbildīgo subjektu tieša uzraudzība; ar tādiem NILL/TFN riskiem saistītās informācijas pārraudzība, analīze un apmaiņa, kas ietekmē iekšējo tirgu; NILL/TFN uzraudzītāju koordinēšana un pārraudzība finanšu sektorā; NILL/TFN uzraudzītāju koordinēšana un pārraudzība nefinanšu sektorā, ietverot pašregulējuma struktūras un finanšu ziņu vākšanas vienību koordināciju un atbalstu.

(6)Gan tiešas, gan netiešas atbildīgo subjektu uzraudzības kompetenču apvienošana, kā arī FIU atbalsta un sadarbības mehānisma darbība ir vispiemērotākais veids, kā nodrošināt uzraudzību un FIU sadarbību Savienības līmenī. Tas būtu jāpanāk, izveidojot iestādi, kurā būtu jāapvieno neatkarība un augsta līmeņa tehniskā kompetence un kura būtu jāizveido saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas Kopīgo paziņojumu un Vienoto pieeju par decentralizētām aģentūrām.

(7)Starp iestādi un uzņēmēju dalībvalsti būtu jānoslēdz mītnes nolīgums, kurā būtu paredzēti mītnes vietas izveides nosacījumi, kā arī priekšrocības, ko dalībvalsts piešķir iestādei un tās personālam.

(8)Iestādes pilnvarām būtu jāļauj tai dažādos veidos uzlabot NILL/TFN uzraudzību Savienībā. Attiecībā uz atlasītiem atbildīgajiem subjektiem iestādei būtu jānodrošina grupas mēroga atbilstība prasībām, kuras noteiktas NILL/TFN regulējumā un visos citos juridiski saistošajos Savienības aktos, kas finanšu iestādēm uzliek ar NILL/TFN saistītus pienākumus. Turklāt iestādei būtu jāveic periodiskas pārbaudes, lai nodrošinātu, ka visiem finanšu subjektu uzraudzītājiem ir pietiekami resursi un pilnvaras, kas vajadzīgas tiem noteikto uzdevumu izpildei. Iestādei būtu jāsekmē NILL novēršanas uzraudzības kolēģiju darbība un jāveicina uzraudzības prakses konverģence un augsti uzraudzības standarti. Attiecībā uz nefinanšu subjektu uzraudzītājiem, tostarp pašregulējuma struktūrām (attiecīgā gadījumā), iestādei būtu jākoordinē uzraudzības standartu un prakses salīdzinošā izvērtēšana un jāpieprasa nefinanšu subjektu uzraudzītājiem izmeklēt iespējamos NILL/TFN prasību pārkāpumus. Turklāt iestādei būtu jākoordinē FIU kopīgo analīžu veikšana un finanšu ziņu vākšanas vienībām jādara pieejami IT un mākslīgā intelekta pakalpojumi un rīki drošai informācijas apmaiņai, arī mitinot platformu FIU.net.

(9)Lai stiprinātu un padarītu skaidrākus NILL/TFN noteikumus Savienības līmenī, vienlaikus nodrošinot atbilstību starptautiskiem standartiem un citiem tiesību aktiem, ir jāparedz iestādes koordinējošā loma Savienības līmenī attiecībā uz visu veidu atbildīgajiem subjektiem, tādējādi sniedzot atbalstu valstu uzraudzītājiem un veicinot uzraudzības konverģenci, lai paaugstinātu NILL/TFN pasākumu īstenošanas efektivitāti, arī nefinanšu sektorā. Tādēļ iestāde būtu jāpilnvaro sagatavot regulatīvus tehniskos standartus, pieņemt pamatnostādnes, ieteikumus un atzinumus, lai gadījumos, kad uzraudzība paliek valsts līmenī, visiem līdzīgā statusā esošiem subjektiem principā tiktu piemērota vienāda uzraudzības prakse un standarti. Ņemot vērā iestādes ļoti specifiskās zināšanas, tai būtu jāuztic uzraudzības metodikas izstrāde atbilstoši uz risku balstītai pieejai. Daži metodikas aspekti, kas var ietvert saskaņotus kvantitatīvos kritērijus, piemēram, pieejas atbildīgo subjektu objektīvā riska profila klasificēšanai, būtu sīki jāizklāsta tieši piemērojamos saistošos regulatīvajos pasākumos — regulatīvos vai īstenošanas tehniskajos standartos. Uz citiem aspektiem, kas prasa plašāku uzraudzības rīcības brīvību, piemēram, uz pieejām atlikušā riska profila un iekšējās kontroles novērtēšanai atbildīgajos subjektos, būtu jāattiecina nesaistošas pamatnostādnes, ieteikumi un atzinumi, ko sniegusi iestāde. Saskaņotajā uzraudzības metodikā būtu pienācīgi jāņem vērā un attiecīgā gadījumā jāizmanto esošās uzraudzības metodes, kas saistītas ar citiem finanšu sektora atbildīgo subjektu uzraudzības aspektiem, jo īpaši, ja pastāv mijiedarbība starp NILL/TFN uzraudzību un prudenciālo uzraudzību. Konkrētāk, uzraudzības metodikai, ko izstrādās iestāde, būtu jāpapildina Eiropas Banku iestādes izstrādātās pamatnostādnes un citi instrumenti, kuros sīki izklāstītas prudenciālās uzraudzības iestāžu pieejas attiecībā uz NILL/TF risku ņemšanu vērā prudenciālajā uzraudzībā, lai nodrošinātu efektīvu mijiedarbību starp prudenciālo uzraudzību un NILL/TFN uzraudzību.

(10)Iestādei vajadzētu būt pilnvarotai izstrādāt regulatīvus tehniskos standartus, lai pabeigtu saskaņoto noteikumu kopumu, kas paredzēts [ievietot atsauces: priekšlikums 6. direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulai un Regulas (ES) 2015/847 pārstrādātajai redakcijai]. Komisijai būtu jāapstiprina regulatīvu tehnisko standartu projekts, izmantojot deleģētus aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai nodrošinātu tiem saistošu juridisku spēku. Šajos standartos vajadzētu izdarīt grozījumus tikai ļoti ierobežotos ārkārtas apstākļos, jo iestāde ir tā, kam ir ciešs kontakts ar NILL/TFN regulējumu un kas to pārzina vislabāk. Lai nodrošinātu šo standartu optimālu un savlaicīgu pieņemšanu, būtu jānosaka termiņš Komisijas lēmuma pieņemšanai par regulatīvu tehnisko standartu projektu apstiprināšanu.

(11)Komisijai vajadzētu būt arī pilnvarotai pieņemt īstenošanas tehniskos standartus, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar LESD 291. pantu.

(12)Tā kā nav pietiekami efektīvu pasākumu, lai risinātu NILL/TFN incidentus, kas saistīti ar pārrobežu aspektiem, Savienības līmenī ir jāievieš integrēta NILL/TFN uzraudzības sistēma, kas nodrošinātu NILL/TFN uzraudzības metodikas konsekventu un kvalitatīvu piemērošanu un veicinātu efektīvu sadarbību starp visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm. Šo iemeslu dēļ iestādei un valstu NILL/TFN uzraudzības iestādēm (“uzraudzības iestādes”) būtu jāveido NILL/TFN uzraudzības sistēma. Tas dotu labumu arī uzraudzības iestādēm, kad tās saskaras ar konkrētām problēmām, piemēram, paaugstinātu NILL/TFN risku vai resursu trūkumu, jo šajā sistēmā savstarpējai palīdzībai vajadzētu būt pieejamai pēc pieprasījuma. Tas varētu ietvert personāla apmaiņu un norīkošanu, apmācības pasākumus un paraugprakses apmaiņu. Turklāt Komisija varētu sniegt tehnisku atbalstu dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/240, lai veicinātu reformas, kuru mērķis ir pastiprināt cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju.

(13)Ņemot vērā tematisko pārskatu svarīgo lomu NILL/TFN uzraudzībā visā Savienībā, jo tie sniedz iespēju noteikt un salīdzināt pakļautību riskam un tendences saistībā ar uzraudzītajiem atbildīgajiem subjektiem, un to, ka pašlaik uzraudzītāji dažādās dalībvalstīs negūst labumu no šiem pārskatiem, iestādei ir jānosaka valstu tematiskie pārskati, kuriem ir līdzīga darbības joma un grafiks un kuri nodrošina to koordināciju Savienības līmenī. Lai izvairītos no situācijām, kad saziņa ar uzraudzītajiem subjektiem varētu būt pretrunīga, iestādes koordinējošā loma būtu jāierobežo līdz mijiedarbībai ar attiecīgajām uzraudzības iestādēm, un tai nebūtu jāietver nekāda tieša mijiedarbība ar neatlasītiem atbildīgajiem subjektiem. Tā paša iemesla dēļ iestādei būtu jāizpēta iespēja saskaņot vai sinhronizēt valstu tematisko pārskatu grafikus un atvieglot visas darbības, ko attiecīgās uzraudzības iestādes varētu vēlēties veikt kopīgi vai līdzīgi.

(14)Efektīva datu izmantošana nodrošina uzņēmumu labāku pārraudzību un atbilstību. Tāpēc gan tiešai, gan netiešai uzraudzībai, ko veic iestāde un uzraudzības iestādes attiecībā uz visiem atbildīgajiem subjektiem visā sistēmā, būtu jābalstās uz ātru piekļuvi attiecīgajiem datiem un informācijai par pašiem atbildīgajiem subjektiem, kā arī uzraudzības darbībām un pasākumiem, kas veikti attiecībā uz tiem. Šajā nolūkā iestādei būtu jāizveido centrāla NILL/TFN datubāze ar informāciju, kas savākta no visām uzraudzības iestādēm, un šāda informācija būtu selektīvi jādara pieejama jebkurai uzraudzības iestādei sistēmā. Šiem datiem būtu jāaptver arī atļauju piešķiršanas procedūru atsaukšana, kā arī atsevišķu atbildīgo subjektu akcionāru un dalībnieku atbilstības un piemērotības novērtējumi, jo tādējādi attiecīgās iestādes varēs pienācīgi ņemt vērā konkrētu subjektu un personu iespējamos trūkumus, kas varētu būt radušies citās dalībvalstīs. Datubāzē būtu jāiekļauj arī statistikas informācija par uzraudzības un citām publiskām iestādēm, kas iesaistītas NILL/TFN uzraudzībā. Šāda informācija ļautu iestādei efektīvi pārraudzīt NILL/TFN uzraudzības sistēmas pienācīgu darbību un efektivitāti. Datubāzē pieejamā informācija ļautu iestādei savlaicīgi reaģēt uz iespējamām nepilnībām un neatbilstības gadījumiem, ko pieļāvuši neatlasīti atbildīgie subjekti. Saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2017/1939 24. pantu iestāde bez liekas kavēšanās EPPO ziņo par jebkādu noziedzīgu rīcību, kas varētu būt tās kompetencē saskaņā ar minētās regulas 22. pantu un 25. panta 2. un 3. punktu. Saskaņā ar Regulas 883/2013 8. pantu iestāde nekavējoties nodod OLAF visu informāciju, kas attiecas uz iespējamiem krāpšanas, korupcijas vai jebkādas citas nelikumīgas darbības gadījumiem, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.

(15)Lai nodrošinātu efektīvāku un mazāk sadrumstalotu Savienības finanšu shēmas aizsardzību, iestādei būtu tieši jāuzrauga ierobežots skaits riskantāko atbildīgo subjektu. Tā kā NILL/TF riski nav proporcionāli uzraudzīto subjektu lielumam, riskantāko subjektu noteikšanai būtu jāpiemēro citi kritēriji. Jo īpaši būtu jāņem vērā divas kategorijas: augsta riska pārrobežu kredītiestādes un finanšu iestādes, kas darbojas daudzās dalībvalstīs un tiek atlasītas periodiski, un — izņēmuma gadījumos — jebkurš subjekts, kura būtiskos piemērojamo prasību pārkāpumus nav pietiekami vai savlaicīgi risinājis attiecīgais valsts uzraudzītājs. Šie subjekti ietilpst kategorijā “atlasīti atbildīgie subjekti”.

(16)Pirmās kategorijas kredītiestādes un finanšu iestādes vai šādu iestāžu grupas būtu jānovērtē ik pēc trim gadiem, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas saistīti ar to pārrobežu klātbūtni un darbību, kā arī kritērijiem, kas saistīti ar to NILL/TF objektīvā riska profilu. Atlases procesā būtu jāiekļauj tikai lielas un kompleksas finanšu grupas, kas darbojas vairākās dalībvalstīs un kuru uzraudzība varētu būt efektīvāka Savienības līmenī. Attiecībā uz kredītiestādēm minimāli nepieciešamā pārrobežu klātbūtne iekļaušanai atlases procesā būtu jābalsta uz meitasuzņēmumu un filiāļu skaitu dažādās dalībvalstīs, jo, lai veiktu riskantas liela apjoma banku darbības, ir vajadzīga vietēja klātbūtne iedibinājuma veidā. Savukārt citi finanšu sektora subjekti var veikt darbības, kas no NILL/TF viedokļa var būt pietiekami riskantas, tieši sniedzot pakalpojumus, piemēram, izmantojot aģentu tīklu, bet tie var nebūt iedibinājuši meitasuzņēmumus vai filiāles lielā skaitā dalībvalstu. Tāpēc, piemērojot vienus un tos pašus pārrobežu kritērijus, t. i., tos, kas saistīti ar brīvību veikt uzņēmējdarbību, netiktu aptverti lieli finanšu sektora subjekti, kuriem vairākās dalībvalstīs var būt nozīmīga riska profils, ja šajās valstīs tie neveic uzņēmējdarbību. Tā kā darbību apjoms, izmantojot tiešu pakalpojumu sniegšanu, parasti ir mazāks nekā darbību apjoms, ko veic filiālē vai meitasuzņēmumā, ir lietderīgi ņemt vērā tikai grupas, kas veic uzņēmējdarbību vismaz divās dalībvalstīs, bet sniedz pakalpojumus tieši vai ar aģentu tīkla starpniecību vēl vismaz astoņās dalībvalstīs.

(17)Lai nodrošinātu, ka tikai riskantākie atbildīgie subjekti no tiem, kas veic nozīmīgas pārrobežu darbības, tiek tieši uzraudzīti Savienības līmenī, būtu jāsaskaņo to objektīvā riska novērtējums. Pašlaik pastāv dažādas valstu pieejas, un uzraudzības iestādes izmanto atšķirīgus kritērijus, lai novērtētu un klasificētu atbildīgo subjektu NILL/TF objektīvo risku. Izmantojot šīs valstu metodes, lai atlasītu tiešas uzraudzības subjektus Savienības līmenī, tiem varētu tikt radīti atšķirīgi konkurences apstākļi. Tāpēc iestādei vajadzētu būt pilnvarotai izstrādāt regulatīvus tehniskos standartus, nosakot saskaņotu metodiku un kritērijus, lai NILL/TF objektīvo risku klasificētu kā zemu, vidēju, būtisku vai augstu. Metodika būtu jāpielāgo konkrētiem risku veidiem, un tāpēc tai būtu jāatbilst dažādām atbildīgo subjektu kategorijām, kas ir finanšu iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai [PB: ievietot COM(2021) 420 nākamo numuru]. Minētajai metodikai vajadzētu būt pietiekami detalizētai, un tajā būtu jānosaka konkrēti kvantitatīvi un kvalitatīvi kritēriji, ņemot vērā vismaz tos riska faktorus, kas saistīti ar apkalpoto klientu veidiem, piedāvātajiem produktiem un pakalpojumiem un ģeogrāfiskajiem apgabaliem, ieskaitot trešo valstu jurisdikcijas, kurās atbildīgie subjekti darbojas vai ir ar tām saistīti. Proti, katra novērtētā atbildīgā subjekta objektīvā riska profils tiktu klasificēts katrā dalībvalstī, kurā tas darbojas, atbilstīgi jebkura cita atbildīgā subjekta klasifikācijai Savienībā. Kvantitatīvo un kvalitatīvo kritēriju dēļ šāda klasifikācija būtu objektīva, nevis atkarīga no kādas konkrētas uzraudzības iestādes rīcības brīvības dalībvalstī vai iestādes rīcības brīvības.

(18)Galīgās atlases kritērijam būtu jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi tieši uzraudzītiem atbildīgajiem subjektiem, un šajā nolūkā nevajadzētu atstāt nekādu rīcības brīvību iestādei vai uzraudzības iestādēm, lemjot par to atbildīgo subjektu sarakstu, kuri būtu jāpakļauj tiešai uzraudzībai. Tāpēc, ja kāds konkrēts novērtētais atbildīgais subjekts veic pārrobežu darbību un atbilstīgi saskaņotajai metodikai atbilst augsta riska kategorijai minimāli noteiktajā skaitā dalībvalstu, tas būtu jāuzskata par atlasītu atbildīgo subjektu. Kredītiestāžu gadījumā pārrobežu aspekts būtu jārisina, iekļaujot tās kredītiestādes, kas vismaz četrās dalībvalstīs ir klasificētas kā augsta riska kredītiestādes, un ja vismaz vienā no šīm četrām dalībvalstīm šis subjekts ir ticis uzraudzīts vai ir veikta cita publiska izmeklēšana saistībā ar būtiskiem NILL/TFN prasību pārkāpumiem. Citu finanšu iestāžu gadījumā pārrobežu aspekts būtu jārisina, iekļaujot tās finanšu iestādes, kas ir klasificētas kā augsta riska finanšu iestādes vismaz vienā dalībvalstī, kurā tās veic uzņēmējdarbību, un vismaz piecās citās dalībvalstīs, kurās tās darbojas, tieši sniedzot pakalpojumus.

(19)Lai attiecīgajām iestādēm nodrošinātu pārredzamību un skaidrību, iestādei viena mēneša laikā pēc atlases kārtas sākuma un pēc tam, kad ir pārbaudīta finanšu subjektu uzraudzītāju sniegtās informācijas atbilstība pārrobežu darbības kritērijiem un objektīvā riska metodikai, būtu jāpublicē atlasīto atbildīgo subjektu saraksts. Tāpēc ir svarīgi, lai katra atlases perioda sākumā attiecīgie finanšu subjektu uzraudzītāji sniegtu iestādei atjauninātu statistikas informāciju un tādējādi varētu noteikt to finanšu iestāžu sarakstu, kurām var veikt novērtēšanu saskaņā ar novērtēšanas piekļuves kritērijiem, kas attiecas uz to pārrobežu darbībām. Šajā saistībā finanšu subjektu uzraudzītājiem būtu jāinformē iestāde par to, kurā objektīvā riska kategorijā ir iekļauta finanšu iestāde tās jurisdikcijā saskaņā ar regulatīvos tehniskajos standartos noteikto metodiku. Pēc tam piecus mēnešus pēc saraksta publicēšanas iestādei būtu jāuzņemas ar tiešu uzraudzību saistītie uzdevumi. Šis laiks ir vajadzīgs, lai pienācīgi sagatavotos uzraudzības uzdevumu nodošanai no valsts līmeņa uz Savienības līmeni, arī izveidojot kopējo uzraudzības komandu un pieņemot visas vajadzīgās sadarbības vienošanās ar attiecīgajiem finanšu subjektu uzraudzītājiem.