LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 59/10

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 59/09)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

EKSTRA DJEVIČANSKO MASLINOVO ULJE CRES

EK Nr.: HR-PDO-0005-01206-3.3.2014.

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Apraksts

Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Horvātijas Republika

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.5. grupa. Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres ir neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa, ko no olīvkoku (Olea europaea L.) augļiem tiešā veidā iegūst vienīgi ar mehāniskiem paņēmieniem. Izmantotajiem olīvkoku augļiem 90 % apmērā jābūt izaudzētiem no “Slivnjača” un/vai “Plominka” šķirnes olīvkokiem, un tikai ne vairāk par 10 % tās var būt citu šķirņu olīvas.

Piedāvājot tirdzniecībā, šai eļļai jābūt ar šādām fizikāli ķīmiskajām un organoleptiskajām īpašībām:

— brīvās taukskābes: līdz 0,5 %,

— peroksīda skaitlis: 8 mmol aktīvā O2/kg,

— ekstinkcijas koeficients ultravioletajā spektra daļā K 232 (ar viļņa garumu 232 nm): līdz 2,2,

— ekstinkcijas koeficients ultravioletajā spektra daļā K 270 (ar viļņa garumu 270 nm): līdz 0,2,

— krāsa: zaļa līdz dzeltena,

— smarža: augļaina olīvu smarža, kam reizumis piemīt arī zāles smaržas nianse,

— garša: veselīga un svaiga olīvu garša ar rūgtenuma un sīvuma piegaršu, nepārsniedzot šādu rādītājus:

— augļainuma aromāta mediāna: ≥ 2,

— rūgtenuma mediāna: ≥ 2,

— sīvuma mediāna: ≥ 2.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres ražošanas posmiem jānoris 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Olīvkoku kopšana jāveic saskaņā ar ražošanas apgabalā tradicionāli izmantotajiem paņēmieniem, kas nozīmē, ka tā jāveic tā, lai saglabātu skraju un plašu vainagu, lai visas tā daļas saņemtu pietiekami daudz saules gaismas. Olīvas novācamas tieši no koka, un ražas novākšana jāpabeidz līdz 31. janvārim.

Olīvas jāpārstrādā 48 stundu laikā pēc to novākšanas.

Eļļa jāuzglabā hermētiski noslēgtos traukos 12–20 °C temperatūrā.

Pirms eļļas fasēšanas jāveic vajadzīgās analīzes, lai pārbaudītu, vai eļļai piemīt visas 3.2. punktā minētās īpašības.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres fasēšana veicama 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tādējādi tiek nodrošināta eļļas raksturīgo īpašību un kvalitātes saglabāšanās, jo, eļļu vairākkārt pārlejot un pārvadājot lielākos attālumos, tās var pasliktināties.

Fasēšana ģeogrāfiskajā apgabalā garantē arī produkta izsekojamību un stipri vien atvieglo tā kontroli.

Produktu realizācijai fasē tarā, kuras tilpums nepārsniedz 1 litru.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

Atļauts izmantot nosaukumus, uzņēmumu nosaukumus vai privātus zīmolus, taču ne tādus, kas var maldināt patērētājus.

Produkta nosaukumam Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres jābūt ar (drukātiem) burtiem, kas pēc izmēra, veida un krāsas skaidri izceļas uz pārējo ražotāja lietoto uzrakstu, tostarp preču zīmju un attēlu, fona. Ražotāja zīmola burtu lielums nedrīkst pārsniegt 70 % no 1. punktā minētā cilmes vietas nosaukuma burtu lieluma.

Marķējumā nedrīkst ietilpt citas norādes kā vien tās, kas minētas specifikācijā ievietotajos marķēšanas noteikumos. Nedrīkst izmantot ne īpašības vārdus, piemēram, “augstākā labuma”, “īsts”, “tradicionāls”, “tipisks”, “autentisks”, “vietējais” u. tml., ne arī toponīmus, kas apzīmē apdzīvotas vietas uz Cresas (Cres) salas.

Izmantot saimniecību, viesu māju (stancija) utt. nosaukumus un precizēt to konkrētās atrašanās vietas, kā arī norādīt datus par fasēšanu saimniecībā vai saimniecību apvienībā, kas atrodas ražošanas apgabalā, ir atļauts tikai tad, ja produkts ir iegūts vienīgi no olīvām, kuras novāktas olīvu birzīs, kas ir daļa no attiecīgās lauku saimniecības.

Marķējumā jānorāda arī ražas novākšanas gads (sezona).

Produktu piedāvājot tirgū, uz visiem tā iepakojumiem līdztekus minētajām norādēm jābūt arī īpašam zīmogam, kas apstiprina Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres atbilstību. Zīmogā jābūt kopējam zīmolam Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres un iepakojuma kārtas numuram, kas sniedz patērētājam garantiju par produkta izsekojamību un izcelsmi. Kopējā zīmola grafiskais atveids sniegts šeit turpmāk.

Zīmoga lietošanas tiesības ar vienādiem nosacījumiem piešķir visiem zīmola lietotājiem, kas laiž tirgū specifikācijai atbilstīgu produktu.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Olīvu ražošanas un pārstrādes, kā arī produkta Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres uzglabāšanas un iepakošanas apgabals ir ierobežots – tas sakrīt ar Cresas salas teritoriju. Ražošanas ģeogrāfiskā apgabala robežas ir Cresas salas krasta līnija.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Cresas sala ir veidota no krīta perioda kaļķakmens un dolomīta klintīm, kas mijas ar nelieliem paleogēna kaļķakmens klinšu apvidiem un niecīgu daudzumu fliša. Izplatītākās augsnes, kuras attīstījušās uz šiem cilmiežiem, ir piejūras sarkanzemju vai brūnzemju augsnes un dolomītu smilts augsnes.

Dolomīta augsnes visbiežāk sastopamas salas centrālajā daļā, kur ir arī visplašākās olīvkoku audzēšanai atvēlētās platības. Tā kā karsta ielejās nebija līdzenu kultivējamu zemes platību, pagātnē lauksaimnieki izmantoja arī seklas augsnes uz kaļķakmens un dolomīta nogāzēm, ko viņi sagatavoja kultūraugu audzēšanai, atbrīvojot tās no akmeņiem, kurus sakrāva uz nogāzēm lejup virzienā, veidojot mūrīšus. Pēc olīvu audžu paplašināšanas, protams, vēstures gaitā ir uzceltas daudzas kāpņveidā sarindotu akmeņu sienas, lai izveidotu un saglabātu irdeno aramzemi un kavētu augsnes izskalošanos stāvās vai mazāk stāvās nogāzēs. Uz terasēm augsnēm ir lielākoties antropogēna izcelsme: tās bieži vien ir seklas, ar akmeņainu skeletu un tātad cieš no sausuma.

Klimatu uz Cresas salas nosaka galvenokārt tās atrašanās Kvarnera (Kvarner) reģionā, kā arī tās vērsums pret debespusēm un reljefs. Šādos apstākļos uz salas ziemas mēnešos bieži ieplūst aukstas gaisa masas, turpretim vasarā var būt konvektīvās lietusgāzes, tāpēc nav izteikta sausā gadalaika, kāds raksturīgas Vidusjūras reģionam. Gada vidējā temperatūra ir 13,0–15,2 °C, gada vidējais nokrišņu daudzums sasniedz 1 100 mm, un tā sadalījums gadā ir ļoti vienmērīgs. Tā kā Cresas sala atrodas uz 45. ziemeļu paralēles, tad Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres ražošanas apgabals gan ģeogrāfiski, gan arī klimatiski atrodas pie olīvu audzēšanas galējās ziemeļu robežas.

Olīvas Cresā audzē kopš neatminamiem laikiem; pirmā rakstiskā norāde datējama ar 1441. gadu (N. Lemessi, Note storiche, geografiche, artistiche sull’isola di Cherso, 1979, I sējums, 46. lpp.).

Par olīvu audzēšanas nozīmi liecina fakts, ka 1698. gadā Cresā bija septiņas olīveļļas spiestuves (brālis J. Vlahović, Odlomci iz povijesti grada Cresa, Zagreb, 1995, 104. lpp.), 1795. gadā to skaits bija pieaudzis līdz 11 (brālis J. Vlahović, Odlomci iz povijesti grada Cresa, Zagreb, 1995, 107. lpp.), bet 1853. gadā tādu jau bija 24 (N. Lemessi, Note storiche, geografiche, artistiche sull’isola di Cherso, Roma, 1979, IV sējums, 358. lpp.). Adrijas jūras austrumu piekrastē pirmās dzirnavas eļļas ekstrahēšanai ar centrifugēšanas paņēmienu tika ierīkotas tieši 1975. gadā.

Pieaugot eļļas spiestuvju skaitam, palielinājās arī saražotās eļļas daudzums un uzlabojās tās kvalitāte. 1771. gadā Alberto Fortis norādīja, ka eļļa bija Cresas galvenais ražojums un ka tā bija Venēcijas Republikas labākais produkts (Alberto Fortis, Saggio d’osservazioni sopra l’isola di Cherso ed Osero, Venezia, 1771, 59. un 60. lpp.). Vairāki rakstu avoti liecina, ka deviņpadsmitā gadsimta vidū un beigās Cresas olīveļļas tirdzniecības pārpalikumu pārdeva Kvarnera (Kvarner) reģionā (Eco del Litorale Ungarico, Fiume, 1843, Nr. 1, 4. lpp.; Nr. 7, 4. lpp.; Giambattista Cubich, Notizie naturali e storiche sull’isola di Veglia, Trieste, 1874, 149. lpp.; Dragutin Hirc, Hrvatsko primorje, Zagreb, 1891, 155. un 301. lpp.; Pučki Prijatelj, Pazin, 1912, XIII, Nr. 36, 291. lpp.).

Mūsdienās salas ģimeņu lielākā daļa nodarbojas ar olīvu audzēšanu, un šī nodarbe ir vienīgā lauksaimniecības nozare, kam šajā salā ir patiesa tautsaimnieciska nozīme. Ievērojot ļoti sarežģītos augsnes un reljefa apstākļus, kādos noris lauksaimnieciskā ražošana, olīvu audzēšanas veids laika gaitā nav daudz mainījies un arī mūsu dienās joprojām ir saglabājies ekstensīvs. Cresas olīvkopības specifika ir tā, ka olīvkoku birzīs laiž ganīties aitas, kas neļauj platībām aizaugt ar zāli un tā veicina augsnes mitruma saglabāšanu, jo šajās audzēs iepriekš minēto apstākļu dēļ citādi nav iespējams veikt piemērotus agrotehniskos pasākumus.

Olīvkopības gadsimtiem ilgā tradīcija ir ļāvusi Cresas olīvu audzētājiem laika gaitā selekcionēt autohtonu šķirni “Slivnjača”, kas sevišķi labi pielāgojusies grūtajiem audzēšanas apstākļiem – tā labi pacieš aukstumu un seklas augsnes ar zemu ūdensietilpību. Vietējās šķirnes “Plominka” olīvkokus parasti stāda dziļākās augsnēs. Olīvu sortiments pēdējo gadsimtu laikā nav mainījies, jo olīvkopji stādījuši galvenokārt vietējās “Slivnjača” šķirnes olīvkokus, kas pašlaik veido aptuveni 80 % salas kokaugu.

Pateicoties Cresas olīvkopju pastāvīgajām pūlēm iegūt augstākās kvalitātes eļļu, pēdējās desmitgadēs uzlabojušies olīvu novākšanas un pārstrādes paņēmieni un amatprasme. Novākšanu veic, kad olīvas vēl ir ļoti agrīnā gatavības stadijā, un, reiz novāktas, 48 stundu laikā tās tiek pārstrādātas, izmantojot modernākos eļļas ražošanā lietotos paņēmienus.

5.2. Produkta specifika

Raksturīgas Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres organoleptiskās īpašības ir šīs eļļas nelielais vai vidēji izteiktais sīvums un rūgtenums, bet reizumis arī zāles smarža. Sīvuma un rūgtenuma mediāna parasti ir lielāka par 2. Rūgtenuma nianse dažreiz ir vēl izteiktāka, kuras dēļ eļļa organoleptiskajā ziņā ne vienmēr ir līdzsvarota. Sīvums un rūgtenums ir olīveļļas pozitīvas īpašības, kuras nosaka tajā ietilpstošie polifenoli, kas darbojas arī kā antioksidanti un pasargā eļļu no oksidācijas izraisītas bojāšanās.

Tā kā šīs olīveļļas ražošanai pārsvarā izmanto autohtonu šķirni (“Slivnjača”) un vietējo šķirni (“Plominka”), eļļai raksturīgs arī īpašs lipīdu frakcijas sastāvs, it sevišķi zems kampesterīna un stigmasterīna saturs. Viena no Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres specifiskajām īpašībām ir zemais brīvo taukskābju saturs tajā un nelielais peroksīda skaitlis (O. Boschelle, A. Rogić, D. Kocijančić, L. S. Conte, Određivanje sastava lipidne frakcije dviju sorti maslina s otoka Cresa, u odnosu na proces sazrijevanja, Pomologia Croatica, 1995, 1. sējums, Nr. 3–4, 16. lpp.).

Oleīnskābes saturs produktā Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres parasti ir augstāks par 72 %.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres specifiku nosaka Cresas salas augsnes un klimatiskie apstākļi, kā arī cilvēka tieša un netieša ietekme.

Apstākļi olīvu audzēšanai Cresā ir grūti, galvenokārt tāpēc, ka augsnes ir samērā seklas un diezgan skeletainas un klimats ir skarbs. Tādēļ vietējiem olīvkopjiem ir vajadzējis daudz laika un pieredzes, lai noteiktu, kuras šķirnes šādos apstākļos var audzēt. Tā nu viņi izraudzījās un izkopa autohtono šķirni “Slivnjača”, kas izrādījās vispiemērotākā audzēšanai seklās augsnēs un kas šodien veido aptuveni 80 % no koku kopējā skaita. Selekcijas darbā izkopjot šķirnes, kuras ar savām īpašībām ietekmē eļļas sastāvu, it īpaši atsevišķu sterīnu saturu tajā, arī olīvkopji laika gaitā netieši ietekmējuši eļļas raksturīgās īpašības, kādas tai piemīt šodien.

Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres raksturīgās īpašības olīvkopji ietekmē arī tieši galvenokārt ar to, ka rūpīgi izraugās ražas novākšanas laiku un pārstrādes veidu, kā arī nodrošina drīzu pārstrādi. Olīvu novākšana agrīnā gatavības stadijā un to pārstrāde ar modernākajiem paņēmieniem tieši ietekmē polifenolu daudzumu, proti, eļļas sīvumu un rūgtenumu, kuru mediānas ir vienādas ar 2 vai lielākas, kā arī zāles smaržas sastopamības biežumu. Ar ražas novākšanas agrīnumu un pārstrādes drīzumu izskaidrojams arī zemais brīvo taukskābju saturs un nelielais peroksīda skaitlis.

Polifenolu daudzumu ietekmē arī laikapstākļi, kādi valda augļu augšanas un ienākšanās laikā. Cresai raksturīgie klimatiskie apstākļi, kas atkarīgi no tās ģeogrāfiskā stāvokļa, ietekmē arī oleīnskābes saturu (kas parasti pārsniedz 72 %) kopējā taukskābju sastāvā. Tas izskaidrojams ar to, ka salīdzinoši aukstais klimats, kādā aug šīs salas olīvkoki, ietekmē oleīnskābes satura pieaugumu.

No tā var secināt, ka Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres ķīmisko sastāvu un organoleptiskās īpašības ietekmē galvenokārt Cresas salas augsnes un klimatiskie apstākļi, izmantoto šķirņu ģenētiskās īpašības un vietējo iedzīvotāju amatprasme olīvu novākšanā un pārstrādē, kā arī šo faktoru mijiedarbība.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/CRESKO%20MASLINOVO%20ULJE/Specifikacija_ulje_Cres_FINAL7_cover.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.