LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 9/65

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas e-pārvaldes rīcības plāns 2011.–2015. gadam”

2012/C 9/12

REĢIONU KOMITEJA

— atzinīgi vērtē Eiropas e-pārvaldes rīcības plāna 2011.–2015. gadam izstrādi. Plāna prioritātes, proti, pārrobežu pakalpojumi, iespēju radīšana lietotājiem, publiskā sektora informācijas atkalizmantošana, e-līdzdalība, vienotais tiešsaistes tirgus, “zaļā” pārvalde un sadarbspēja ir jomas, kurās reģioni un vietējās pašvaldības vienlaikus ir gan ieinteresētās personas, gan arī pakalpojumu sniedzēji un lietotāji;

— atzinīgi vērtē Eiropas pārvaldes iestāžu centienus paplašināt iedzīvotāju un uzņēmumu iespējas, izmantojot e-pārvaldes pakalpojumus, uzlabojot sabiedrības piekļuvi informācijai un palielinot pārredzamību. Komiteja atbalsta centienus palielināt sabiedrības iesaistīšanos politikas procesā, uzlabot mobilitāti vienotajā tirgū un mazināt birokrātiju, ar ko jāsaskaras iedzīvotājiem;

— uzsver, ka Eiropas e-pārvaldes rīcības plāns var sniegt būtisku ieguldījumu, lai mazinātu digitālo plaisu un īstenotu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, vienlaikus palīdzot apmierināt vairākas svarīgas Eiropas iedzīvotāju vajadzības sociālajā, kultūras un ekonomikas jomā;

— tirgū arvien vairāk atzinības gūst atvērtā pirmkoda programmatūra, un atvērti standarti un atvērtās saskarnes ir svarīgs līdzeklis informācijas nodošanai, izmantošanai un sadarbspējai starp organizācijām, sistēmām un ierīcēm.

Ziņotājs Ján ORAVEC kgs (SK/PPE), Štūrovo pilsētas mērs Atsauces dokuments Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas e-pārvaldes rīcības plāns 2011.–2015. gadam (IKT izmantošana viedas, noturīgas un novatoriskas pārvaldes veicināšanā)” COM(2010) 743 galīgā redakcija

I. IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

Informācijas sabiedrība ir bijusi ievērojams ekonomiskās un sociālās attīstības virzītājs. Apzinoties to, visas valstis un reģioni visā pasaulē savos attīstības plānos ietver pasākumus informācijas sabiedrības stiprināšanai un, īstenojot savus pasākumus, cenšas paātrināt informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) infrastruktūras izveidi, atbalstīt tās satura veidošanu, paātrināt piedāvāto pakalpojumu sniegšanu un palīdzēt iedzīvotājiem vairāk tos izmantot. Šajā ziņā Eiropa ir pasaules līderis, un tās programmu vajadzētu stiprināt, iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības.

Eiropas e-pārvaldes rīcības plāns 2011.–2015. gadam ir jāuzskata par plānu Eiropas digitalizācijas programmas mērķu praktiskai īstenošanai. Šķēršļi, kas apgrūtina IKT iespēju straujāku attīstību un kuru risināšanai ir paredzētas minētās iniciatīvas, Eiropā ir ļoti izteikti. Vietējās un reģionālās pašvaldības atrodas vistuvāk iedzīvotājiem un sniedz pakalpojumus vietējā līmenī, un tāpēc ir īpaši svarīgi ir sākt uzlabot to piekļuvi novatoriskām tehnoloģijām. Ir jāmācās no pieredzes, kas gūta līdz šim īstenotajos neveiksmīgajos projektos, kas nav snieguši cerētos rezultātus.

Reģionu komiteja atbalsta

1. e-pārvaldes rīcības plāna priekšlikumus, kas tieši attiecas uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām un kuros IKT jāuzskata par ļoti nozīmīgu sastāvdaļu minētā plāna attīstībā. Jaunās stratēģijas prioritātes vietējā un reģionālā līmenī var paaugstināt iedzīvotāju dzīves kvalitāti un palielināt iedzīvotāju sociālo un saimniecisko aktivitāti, vienlaikus veicinot efektīvākus un konkrētām vajadzībām pielāgotus publiskos pakalpojumus un vietējo uzņēmējdarbību. Ir vairāki līdzekļi, kā reģioni un pilsētas var palīdzēt pilnvērtīgi izmantot minēto potenciālu;

2. vienu no galvenajiem rīcības plāna mērķiem, t.i., “e-iekļaušanas” veicināšanu — proti, veicināt iekļaujošu, reģionāli un sociāli līdzsvarotu informācijas sabiedrību, kas izmanto IKT, lai palielinātu konkurētspēju un uzlabotu sabiedriskos pakalpojumus;

3. vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu plašā sadarbības tīklā, lai uzlabotu pārvaldes sistēmu sadarbspēju un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas efektivitāti (1).

Reģionu komiteja atzinīgi vērtē

4. Eiropas e-pārvaldes rīcības plāna 2011.–2015. gadam izstrādi. Plāna prioritātes, proti, pārrobežu pakalpojumi, iespēju radīšana lietotājiem, publiskā sektora informācijas atkalizmantošana, e-līdzdalība, vienotais tiešsaistes tirgus, “zaļā” pārvalde un sadarbspēja ir jomas, kurās reģioni un vietējās pašvaldības vienlaikus ir gan ieinteresētās personas, gan arī pakalpojumu sniedzēji un lietotāji;

5. Eiropas pārvaldes iestāžu centienus paplašināt iedzīvotāju un uzņēmumu iespējas, izmantojot e-pārvaldes pakalpojumus, uzlabojot sabiedrības piekļuvi informācijai un palielinot pārredzamību. Komiteja atbalsta centienus palielināt sabiedrības iesaistīšanos politikas procesā, uzlabot mobilitāti vienotajā tirgū un mazināt birokrātiju, ar ko jāsaskaras iedzīvotājiem;

6. “vienas institūcijas apstiprinājuma” pieeju, ko piemēro dažas dalībvalstis. Publiskās pārvaldes pakalpojumu centru izveide visā Eiropas Savienībā būtu ļoti nozīmīga kā dalībvalstu iedzīvotājiem, tā uzņēmumiem. Vispirms tomēr ir jārada atbilstoši elektroniskās pārvaldes priekšnosacījumi un vienlaikus pilnībā jānovērtē ES Pakalpojumu direktīvas īstenošana;

7. vērtīgo darbu, kas ieguldīts sabiedrības veselības veicināšanā un uzraudzībā, īpaši attālos vai grūti pieejamos rajonos. Dalībvalstu veselības aprūpes digitalizācijas programmu izstrāde un īstenošana lielā mērā atvieglotu veselības pakalpojumu nodrošināšanu vietējā, reģionālajā vai pārrobežu līmenī;

Reģionu komiteja uzsver, ka

8. reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir liela nozīme šajos procesos, un tāpēc — Eiropas Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu īstenot pasākumus, kas ļautu efektīvi un pilnībā iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības IKT iniciatīvu pārvaldībā (2); — pilnībā ir jāizmanto Eiropas potenciāls, lai publiskajā un privātajā sektorā attīstītu IKT pakalpojumus, tādēļ IKT ir jāizmanto, lai uzlabotu vietējo un reģionālo pašvaldību pakalpojumus tādās jomās kā veselības aprūpe, izglītība, sabiedriskais iepirkums, drošība un sociālie pakalpojumi. Ar Eiropas Savienības atbalstu izveidojot publiskā un privātā sektora partnerības starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām un IKT jomas maziem un vidējiem uzņēmumiem, visā Eiropas Savienībā var radīt pamatu prasmju un zināšanu veidošanai vietējā līmenī (3); — uzsver, ka, veidojot e-pārvaldes rīcības plāna infrastruktūru un ar to saistītos pakalpojumus, īpaši svarīgi būs nodrošināt, ka visos līmeņos tiek ievērotas visas drošības prasības, galvenokārt attiecībā uz konfidencialitāti, pieejamību un integritāti, lai garantētu visaugstāko privātuma un personas datu aizsardzības līmeni un novērstu jebkuru nelegālu personiskās informācijas izsekošanu un profilēšanu (4), tostarp attiecībā uz iepirkšanās paradumiem, veselības stāvokli, slimības vēsturi u.tml, kā arī novērstu līdz šim zināmās iespējas ielauzties informācijas apstrādes un uzglabāšanas sistēmā; — veidojot publisko pārvaldes iestāžu pārrobežu pakalpojumus, ar tiem saistītajos informācijas tehnoloģijas projektos ir jāņem vērā Eiropā pastāvošie apstākļi. Šie projekti jāattiecina uz sadarbspējas un iedzīvotāju e-identifikācijas (STORK sistēma) jautājumiem, kā arī jautājumiem, kas saistīti ar e-parakstiem, elektronisko dokumentu izsniegšanu un citiem e-pārvaldes elementiem — tas ir priekšnoteikums arī iedzīvotāju individuālās mobilitātes palielināšanai Eiropas Savienībā. Savietojamība ir būtiska pārrobežu publisko pakalpojumu sastāvdaļa, un, lai to nodrošinātu, vajadzīga starptautiska pieeja, kas pārsniedz vietējo pašvaldību kompetenci; — izstrādājot, īstenojot un pārvaldot pasākumus e-pārvaldes ieviešanai Eiropā, ir sistemātiski jāapspriežas ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām. Vajadzētu atzīt, ka reģioni un vietējās pašvaldības, tāpat kā dalībvalstis, sniedz galveno ieguldījumu, lai dažādos pārvaldības un administrācijas līmeņos veicinātu ciešāku sadarbību starp IKT jauninājumu lietotājiem un ražotājiem (5);

9. pieņemot racionalizācijas, modernizācijas un administratīvā sloga samazināšanas pasākumus un tos uzskatot par prioritāru darbības virzienu izmaksu samazināšanai un administratīvo procedūru un pakalpojumu racionalizācijai un vienkāršošanai, varētu veicināt saimniecisko darbību, samazināt birokrātiskās procedūras un formalitātes, atvieglot iedzīvotāju un pārvaldes iestāžu attiecības, kā arī samazināt uzņēmējdarbības administratīvās izmaksas, uzlabot uzņēmumu konkurētspēju un sekmēt to attīstību;

10. rīcības plāna pamatā esošie principi, proti, atvērtība, elastība un sadarbība attiecībās starp Eiropas publisko pārvaldi un sabiedrību, ir ļoti svarīgi plāna veiksmīgai īstenošanai;

11. īpaši svarīga ir pārredzamība, jo tā “dos iespēju pilsoņiem elektroniski piekļūt viņu personas datiem, ja tie būs pieejami elektroniski” (6). Ar minētajiem datiem viņi var iepazīties jau tagad. Tomēr Reģionu komitejai ir iebildumi pret Komisijas priekšlikumu, sākot ar 2014. gadu, elektroniskā veidā automātiski informēt iedzīvotājus, kad dati tiks apstrādāti ar automātiskiem līdzekļiem. Šāda informācija būtu jāsniedz, ja tā pilsoņiem ir vajadzīga un samērīga ar izmaksām, kas rodas;

12. ciešāk iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības, varētu pilnībā izmantot publiskā sektora informācijas atkallietošanas iespēju, jo vietējām un reģionālajām pašvaldībām varētu būt nozīmīga loma atkallietošanas veicināšanā ar mērķi uzlabot konkurētspēju un radīt jaunas darba vietas (7);

13. Eiropas e-pārvaldes rīcības plāns var sniegt būtisku ieguldījumu, lai mazinātu digitālo plaisu un īstenotu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, vienlaikus palīdzot apmierināt vairākas svarīgas Eiropas iedzīvotāju vajadzības sociālajā, kultūras un ekonomikas jomā (8);

14. ieviešot visā Eiropā principu, ka informāciju par iedzīvotāju un informāciju par objektu reģistrē tikai vienu reizi un nav atkārtoti jāaizpilda veidlapas, stipri mazināsies nevajadzīga birokrātija, ar ko jāsaskaras sabiedrībai, un tas palīdzēs vispārēji mazināt publiskās pārvaldes izmaksas. Vienlaikus ir jārūpējas par to, lai arī turpmāk aizsargātu intereses, kas saistītas ar datu aizsardzību;

15. lai uzlabotu IKT izmantošanu, ir jānosaka prasība likvidēt Eiropas Savienības dažādās daļās (īpaši attālākajos reģionos) vēl joprojām pastāvošo nevienlīdzību attiecībā uz iedzīvotāju piekļuvi un pieejamajām tehniskajām iekārtām. Tas sevišķi attiecas uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo stāvoklis ievērojami atšķiras gan starp vienas valsts reģioniem, gan arī starp vietējām pašvaldībām, ņemot vērā to atšķirīgo lielumu. Mazpilsētās un ciematos ir daudz mazāk attīstīta tehniskā un organizatoriskā spēja un ir mazāk attīstīti personālresursi, kas vajadzīgi, lai paplašinātu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu. Tāpēc ir jāsāk veidot vienotas platformas, lai nodrošinātu vietējos un pašvaldību pakalpojumus programmatūras kā pakalpojuma (software as a service — SaaS) veidā. Tas ietver arī pašreizējo informācijas tehnoloģijas sasniegumu izmantošanu, piemēram, virtualizāciju un mākoņdatošanu, kas samazinās projektu īstenošanas izmaksas un laiku. Šīs iespējas ir jāattīsta, pamatā izmantojot jau pastāvošās platformas un izmantojot atklātā pirmkoda programmatūras;

16. paziņojumā īpaši jānorāda vajadzība mazināt atšķirības starp reģioniem vai vismaz apturēt to palielināšanos. Īpaši nevēlami būtu tas, ja e-pārvaldes projektus pieņemtu un īstenotu tikai atsevišķi reģioni;

17. efektīvi pārrobežu pakalpojumi, kas dod uzņēmējiem iespējas sniegt pakalpojumus un piedāvāt produktus visā Eiropas Savienībā (“Vienkāršas tiešsaistes procedūras pārrobežu pakalpojumiem”; Simple Procedures Online for Crossborder Services — SPOCS), izmantojot ērtas elektroniskā publiskā iepirkuma sistēmas (Pan-European Public Procurement Online—PEPPOL), būs nozīmīgs stimuls uzņēmējdarbības turpmākajai attīstībai Eiropas Savienībā;

18. tirgū arvien vairāk atzinības gūst atvērtā pirmkoda programmatūra, un atvērti standarti un atvērtās saskarnes ir svarīgs līdzeklis informācijas nodošanai, izmantošanai un sadarbspējai starp organizācijām, sistēmām un ierīcēm;

19. vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme piekļuves platjoslas pakalpojumiem paplašināšanā (9);

20. atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūciju par tematu “Platjosla Eiropā - ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē” (10) un, jo īpaši, viedokli, ka platjoslas sakaru attīstību lauku rajonos būtiski sekmētu pienākums sniegt vispārējas nozīmes pakalpojumus;

21. nodrošinot piekļuvi augstas kvalitātes platjoslas pakalpojumiem par pieejamām cenām, var uzlabot vietējo un reģionālo pašvaldību sniegto pakalpojumu pieejamību un kvalitāti un veicināt mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu piedāvāto produktu tirdzniecību. Paredzams, ka paplašināta un paātrināta piekļuve platjoslas pakalpojumiem sniegs ievērojamas priekšrocības nomaļākajiem reģioniem un kopienām, īpaši visattālākajām teritorijām (11);

22. piekļuve platjoslas pakalpojumiem varētu kompensēt ar lauku apgabalu nomaļo atrašanās vietu saistītās neērtības, uzlabojot pārvaldes iestāžu un lietotāju — kā privātpersonu, tā arī uzņēmumu — saziņu (12);

23. jāveido e-pārvaldes pakalpojumi, kas aptver šādas jomas: lietotāju un pārvaldes iestāžu attiecības; pārvaldes iestāžu ieguldījums publisko debašu sekmēšanā (svarīgākās sabiedrībai sniedzamās informācijas izplatīšana, publiskie forumi, konsultācijas tiešsaistē un — plašākā nozīmē — jauni sabiedriskās apspriešanas mehānismi); uzņēmumu darījumi ar pārvaldes iestādēm (piemēram, sociāla rakstura datu deklarēšana, paziņojumi par pieņemšanu darbā, nodokļu un grāmatvedības uzskaites datu pārsūtīšana); e-tirdzniecības metožu izmantošana publiskā iepirkuma jomā (e-iepirkums); jaunas darba un organizēšanas metodes pārvaldes iestādēs (profesiju pārorientēšana, kooperatīvais darbs, tāldarbs);

24. ātri jāīsteno pasākumi, kuru mērķis ir līdz 2013. gadam visiem Eiropas iedzīvotājiem nodrošināt piekļuvi pie platjoslas pamata pakalpojumiem un līdz 2020. gadam ātriem un īpaši ātriem platjoslas pakalpojumiem saskaņā ar saistībām, ko ES ir uzņēmusies Eiropas digitālizācijas programmā;

25. reģioni un pilsētas varētu uzņemties vadošo lomu e-pārvaldes iespēju izmantošanā oglekļa dioksīda emisiju mazināšanai, apzinot vietējās iespējas rīcībai IKT jomā, nodrošinot paraugprakses apmaiņu tehnoloģijas jomā, apzinot projektu partnerus, piešķirot līdzekļus investīcijām IKT instrumentos, izvērtējot rezultātus un izplatot informāciju par sekmīgiem pasākumiem;

Reģionu komiteja norāda, ka

26. pakalpojumu nozarei ir īpaša nozīme ar IKT saistīto priekšrocību izmantošanā, jo informācijas un sakaru tehnoloģijās visvairāk iegulda tādas nozares kā, piemēram, vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība, finanšu un uzņēmējdarbības pakalpojumi (13);

27. aizvien pastāvošā digitālā plaisa pastiprina sociālu atstumtību un ekonomiskās atšķirības. Tāpēc gan sociālu, gan ekonomisku iemeslu dēļ būtiski ir radīt vienlīdzīgas iespējas IKT jomā. Ņemot vērā minēto, e-iekļaušana ir būtiski svarīga, lai sasniegtu e-pārvaldes rīcības plānā 2011.–2015. gadam izvirzītos mērķus un līdz ar to arī stratēģijas “Eiropa 2020” (14) mērķus sociālās un ekonomiskās attīstības jomā;

28. privātuma aizsardzības nodrošināšana ir atkarīga no noteiktiem faktoriem, tostarp publiskās pārvaldes iestāžu (no kurām vairums darbojas vietējā līmenī) organizācija, ES tiesību aktu konverģence, novatorisma kultūras sekmēšana publiskās pārvaldes iestāžu darbinieku vidū, tostarp balstoties uz kopīgiem ētikas kodeksiem, novatorisma kultūras veicināšana iedzīvotāju vidū, nosakot patērētāju digitālās tiesības un iedzīvotājus informējot par tām, un uz IKT balstīto funkciju pārvaldība (15);

29. jānodrošina, lai, ierīkojot interneta infrastruktūru un attīstot ar to saistītos pakalpojumus, visos līmeņos tiktu ievērotas drošības prasības. Tas garantētu privātuma un personas datu maksimālu aizsardzību un nepieļautu jebkāda veida nesankcionētu personiskās informācijas izsekošanu un profilēšanu, tostarp attiecībā uz informāciju par iepirkšanās ieradumiem, veselības stāvokli, slimību vēsturi u.c. (16);

30. reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir liela nozīme cīņā pret kibernoziegumiem un datu drošības aizsardzībā. Tās vajadzētu iesaistīt statistikas par kibernoziegumiem vākšanā un personāla apmācībā;

31. attiecībā uz principu “konkurētspējīgs publiskā sektora informācijas (PSI) tirgus” ir būtiski nodrošināt, ka privātajiem pakalpojumu sniedzējiem ir tādi paši nosacījumi kā publiskajām iestādēm, lai nodrošinātu publisko datu pieejamību privātajiem lietotājiem, un ka jābūt skaidram, pie kādiem nosacījumiem šos datus var izmantot komerciāliem nolūkiem (17);

32. RK Baltajā grāmatā par daudzlīmeņu pārvaldību norādīts, ka ar e-pārvaldes rīcības plānu un ar attiecīgajām publiskajām politikām saistīto pasākumu pārvaldībā īpaši svarīgi ir nodrošināt Eiropas Savienības, dalībvalstu un vietējo un reģionālo pašvaldību koordinētu darbību, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu (18);

Reģionu komiteja vērš uzmanību uz to, ka

33. sociālajiem partneriem, vietējām un reģionālajām pašvaldībām un valdībām ciešāk jāsadarbojas, lai nodrošinātu pastāvīgu mijiedarbību starp tādiem faktoriem kā cilvēkresursu attīstība, organizatoriskās pārmaiņas, IKT un produktivitāte, un lai nodrošinātu informācijas un sakaru tehnoloģiju efektīvu attīstīšanu un izmantošanu. Īpaši svarīgi ir pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot IKT lietošanas pamatprasmes, attīstīt augsta līmeņa prasmes IKT jomā, veicināt mūžizglītību IKT jomā un uzlabot vadības prasmes un ar tīkliem saistītās prasmes, kas nepieciešamas, lai varētu efektīvi izmantot IKT (19). Šo pasākumu īstenošana ir viens no svarīgākajiem vietējo un reģionālo pašvaldību uzdevumiem;

34. paziņojumā Eiropas Komisija norāda, ka saskaņā ar e-pārvaldes rīcības plānu paredzēts īstenot ļoti daudzus pasākumus;

35. paziņojumā paredzētie pasākumi un iniciatīvas nav pretrunā proporcionalitātes principam, jo tie sniedzas tiktāl, cik nepieciešams izvirzīto mērķu sasniegšanai. Pēc iespējas jāsamazina papildu finansiālais slogs, ko dalībvalstīm varētu radīt minētie pasākumi, un jāveic analīze par izmaksu efektivitāti;

36. ierosinātie rīcības veidi (nesasitoši politikas pasākumi) ir pēc iespējas vienkāršāki, lai sasniegtu izvirzītos mērķus un dalībvalstīm (tostarp reģioniem) dotu pēc iespējas lielāku brīvību lēmumu pieņemšanā;

37. cieši jāuzrauga konkrētie īstenojamie pasākumi un tie jānovērtē, lai nodrošinātu, ka tie sniedzas tiktāl, cik nepieciešams izvirzīto mērķu sasniegšanai un dalībvalstīm tiktu garantēta pēc iespējas lielāka lēmumu pieņemšanas brīvība, kā arī uzņēmumiem neuzliktu lieku slogu. Tāpēc jāizveido uzraudzības sistēma;

38. drošības pārkāpumi apdraud komunālos pakalpojumus (vietējos ūdens apsaimniekošanas, enerģijas piegādes, videi draudzīgus enerģijas uzņēmumus u.c.);

39. pielāgošanās klimata pārmaiņām ir viens no svarīgākajiem politiskajiem uzdevumiem, kas vietējām un reģionālajām pašvaldībām jārisina turpmākajos gados, un, lai sasniegtu vērienīgos 2020. gada mērķus, jānodrošina uz IKT balstītu funkciju pietiekama pieejamība un pilnīga izmantošana;

40. reģioniem, tāpat kā vietējām pašvaldībām, ir svarīga nozīme ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanā ar IKT palīdzību, jo tie ir atbildīgi par daudziem pasākumiem saistībā ar plānošanu, atļauju izsniegšanu, ieguldījumiem, iepirkumu, ražošanu un patēriņu. Transports, mājokļi, sabiedrisko iestāžu ēkas un sabiedrisko vietu apgaismes infrastruktūra, ko plāno un nodrošina vietējās un reģionālās pašvaldības, ir jomas, kurās iespējams panākt CO2 emisiju ievērojamu samazinājumu un energoietaupījumus. Turklāt IKT plašais energoefektivitātes uzlabošanas potenciāls palielina Eiropas Savienības konkurētspēju un veicina uzņēmējdarbības iespējas vietējā un reģionālajā līmenī;

Reģionu komiteja iesaka

41. Eiropas Komisijai un dalībvalstu valdībām aktīvi sekmēt vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību IKT inovāciju izmantošanā publiskajā sektorā, veicinot Eiropas paraugpraksi un sniedzot padomus un metodoloģiskus ieteikumus (20);

42. nodrošināt plašu apmācību par uzticamības un drošības jautājumiem visam personālam, īpaši tehniskajiem speciālistiem (piemēram, jautājumos saistībā ar tīkliem, sistēmām, drošību, privātuma aizsardzību u.c.), darbiniekiem, kuru tiešā kompetencē ir drošības procedūras un dažādas ar tām saistītās metodoloģijas, un darbiniekiem, kas vispārēji vai netieši ir iesaistīti inovācijā un modernizācijā (piemēram, patērētāju izglītošana digitālās kompetences jomā) (21);

43. Eiropas Komisijai izstrādāt informācijas sistēmu ietekmes novērtējumu un to iekļaut pārvaldības līmeņu attiecību rīcības kodeksā, lai novērtētu jaunu politiku un jaunu tiesību aktu ietekmi uz pašvaldībām un reģioniem. Lai to paveiktu, ir nepieciešamas pārmaiņas informācijas pārvaldībā un nepieciešams pielāgot jaunas tehnoloģijas. Informācijas sistēmu ietekmes novērtējumam būtu šādi mērķi: — pietiekami savlaicīgi izvērtēt, vai attiecīgais tiesību akts ir īstenojams praksē; — izpētīt, kā, veidojot e-pārvaldes “blokus”, var sekmēt netraucētu īstenošanas procesu; — noteikt, kādā mērā jāpalielina atbalsts īstenošanai, ņemot vērā pašreizējo attīstības līmeni un pašvaldību pielāgošanās spēju;

44. vairāk pievērsties informētības palielināšanai reģionālajā un vietējā līmenī, ņemot vērā, ka trūkst zināšanu un/vai mehānismu, lai noteiktu, kuru informāciju var izmantot atkārtoti. Tādējādi varētu uzlabot publisko iestāžu pārredzamību un sekmēt publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu (22);

45. Eiropas vietējām un reģionālajām pašvaldībām plaši izmantot IKT sniegtās iespējas, lai risinātu problēmas saistībā ar sabiedrības novecošanu un tādējādi paaugstinātu gados vecāku cilvēku dzīves līmeni, saglabātu viņu saikni ar vietējām kopienām un ar personalizētu pakalpojumu palīdzību veicinātu konkurētspēju vietējā un reģionālajā līmenī (23).

Briselē, 2011. gada 12. oktobrī Reģionu komitejas priekšsēdētāja Mercedes BRESSO

(1) CdR 10/2009 fin.

(2) CdR 283/2008 fin.

(3) CdR 156/2009 fin.

(4) CdR 104/2010 fin.

(5) COM(2009) 116 galīgā redakcija.

(6) COM(2010) 743 galīgā redakcija

(7) CdR 247/2009 fin.

(8) CdR 14/2010 fin.

(9) CdR 5/2008 fin.

(10) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0322+0+DOC+XML+V0//LV

(11) CdR 252/2005 fin.

(12) CdR 14/2010 fin.

(13) IKT novērtēšanas, ar tām saistītās pieredzes un to izmantošanas ietekme uz ekonomiku (The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications) – OECD Publishing (2004)

(14) COM(2010) 2020.

(15) CdR 247/2009 fin.

(16) CdR 247/2009 fin.

(17) CdR 247/2009 fin.

(18) CdR 89/2009 fin.

(19) IKT novērtēšanas, ar tām saistītās pieredzes un to izmantošanas ietekme uz ekonomiku (The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications), OECD Publishing (2004).

(20) CdR 156/2009 fin.

(21) CdR 104/2010 fin.

(22) CdR 247/2009 fin.

(23) CdR 84/2007 fin.