Pirmkārt, kultūras un radošajām industrijām Eiropā ir jāiztur palielināta konkurence no jaunu un spēcīgu globālo spēlētāju puses, tādu kā meklētājprogrammas un sociālās tīmekļa platformas. Līdz ar to ir radusies vajadzība izstrādāt jaunus darījumdarbības modeļus un realizēt izaugsmes potenciālu, izmantojot digitālo tehnoloģiju priekšrocības, lai spētu konkurēt pasaules tirgū.

Eiropas bagātais kultūras mantojums un dinamiskās kultūras un radošās industrijas ir daļa no Eiropas identitātes. Kultūra un kultūras izpausmes spēcīgi parādās Savienības iedzīvotāju ikdienas dzīvē un var sekmēt labbūtību, aktīvu pilsoniskumu, kopīgas vērtības, sociālo iekļaušanu un kultūru dialoga un brīvas, plurālistiskas un daudzveidīgas plašsaziņas līdzekļu vides veidošanu. Kultūras un radošās industrijas pilnā mērā veicina Savienības ekonomisko attīstību, darbvietu radīšanu un izaugsmi, un līdz ar to tās ir svarīgas Eiropas nākotnei.

Šis priekšlikums paredz piemērošanas datumu no 2021. gada 1. janvāra, un tas ir izstrādāts 27 dalībvalstu Savienībai, ņemot vērā, ka Eiropadome 2017. gada 29. martā saņēmusi Apvienotās Karalistes paziņojumu par nodomu izstāties no Eiropas Savienības un Euratom, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu.

Atzarā “KULTŪRA” iecerēts pārbaudīt ēnošanas shēmas un citas apmaiņas iniciatīvas ar trešām valstīm saistībā ar Eiropas kultūras galvaspilsētu iniciatīvu vai lai trešām valstīm ierobežotā mērā atvērtu tīklu un platformu shēmas vai ļautu piedalīties konkursos par ES kultūras balvām; iecerēts izstrādāt stimulus, lai veicinātu partneru iekļaušanu no trešām valstīm projektos, kuru vadībā ir organizācijas no ES, un atbalstīt reklāmas darbu stratēģiski svarīgos tirgos un festivālus ārpus ES dalībvalstīm, kuriem pašreiz konkrēts budžets nav iedalīts.

Programma “Radošā Eiropa” papildinās no nākamās Vienotā tirgus programmas finansētās darbības, kurā ir aplūkoti aspekti, kas saistīti ar iespēju nodrošināšanu cilvēkiem un radošo talantu attīstīšanu attiecīgajās nozarēs. Sinerģiju var atrast arī ar tūrismu, jo tam ir kultūras dimensija un to var uzskatīt par iespēju uzlabot cilvēku savstarpējo sapratni. Programma “Radošā Eiropa” piemērotos gadījumos savu iesaistīšanos orientēs uz dažu radošo industriju (piemēram, dizaina un modes) radošuma un kultūras aspektiem, koncentrējoties uz prasmju veicināšanu vai attīstīšanu, pārrobežu sadarbību un mobilitāti. Papildināmība tiks arī nodrošināta ar darbībām, kas atbalsta tūrisma nozari.

ES reģionālā, pilsētvides un lauku attīstības politikai ir svarīgs instruments, kas sekmē kultūras mantojuma atjaunošanu un atbalsta kultūras un radošās industrijas. Tiks nodrošināta potenciālā sinerģija, lai stiprinātu šo instrumentu un programmas “Radošā Eiropa” savstarpējo papildināmību, kas var atbalstīt mācīšanos no līdzbiedriem par nozīmīgiem ilgtermiņa kultūras ieguldījumu plāniem radošajām industrijām, tūrismam, sociālajai iekļaušanai, kultūras mantojuma atjaunošanai, pamatojoties uz kultūras mantojuma atjaunošanas kvalitātes standartiem, un palielināt to ieguldījumu kultūras projektu reģionālās un pilsētu attīstības un finansiālās pašpietiekamības mērķu sasniegšanā.

Nākamais Eiropas Sociālais fonds Plus būs būtisks elements kopā “Ieguldījumi cilvēkos, sociālajā kohēzijā un vērtībās”. Tas sniegs atbalstu iedzīvotājiem, ieguldot cilvēkkapitālā, atbalstot (jauniešu) nodarbinātību, sociālo inovāciju, digitālo pamatprasmju apgūšanu un migrantu integrāciju un atbalstot vistrūcīgākos (sociālā iekļaušana). To mērķi ir cieši saistīti ar programmas “Radošā Eiropa” mērķiem. Kultūru un valodu daudzveidība – ko programma “Radošā Eiropa” tiecas stiprināt, piemēram, uzlabojot Eiropas kultūras un audiovizuālo darbu apriti pāri robežām, – ir svarīgi iekļaujošas sabiedrības aspekti, jo veicina kultūru dialogu. Turklāt, stiprinot kultūras un radošo industriju konkurētspēju, programma palīdz šajās industrijās radīt darbvietas.

Izvērtēšanā bija redzams, ka programma “Radošā Eiropa” atbilst kultūras un radošo industriju pašreizējām un jaunajām vajadzībām. Ar pietiekamu programmas atbalstu saņēmēji no Eiropas kultūras un radošajām industrijām var reaģēt uz digitālo pārveidi un kultūras daudzveidības garā savus darbus izrādīt starptautiski, jo īpaši ieviešot jauninājumus un izstrādājot jaunus darījumdarbības modeļus, kas palielina to konkurētspēju.

Eiropas Komisija 2016. gadā pasūtīja programmas “Radošā Eiropa” starpposma izvērtējumu un trīs iepriekšējo programmu “Kultūra”, “MEDIA 2007” un “MEDIA Mundus” ex post izvērtējumu, un tie tika paveikti laikā no 2016. gada maija līdz 2017. gada augustam. Programmas “Radošā Eiropa” un iepriekšējo programmu izvērtēšanai bija šādi mērķi:

(4)Respondentu norādītie lielākie šķēršļi, kas varētu traucēt pašreizējām programmām/fondiem sasniegt to mērķus, ir ļoti līdzīgi neatkarīgi no attiecīgās programmas: “nespēja apmierināt pieprasījumu budžeta līdzekļu trūkuma dēļ programmās”; “nepietiekamu atbalstu maza mēroga ieinteresētajām personām”, “atbalsta trūkumu pirmreizējiem pieteikuma iesniedzējiem”.

·tās pamatnostādnēs tiks sniegta lielāka skaidrība, un procesos un procedūrās tiks sistemātiski izmantotas e-veidlapas un e-ziņojumi, kā arī būs vieglākas ziņošanas prasības. Tiks ieviests saskaņots un vienots noteikumu kopums, vienlaikus dodot iespēju vajadzības gadījumā izmantot diferencētas pieejas.

Jaunajā programmā “Radošā Eiropa” varētu ieviest būtiskas vienkāršošanas pasākumus, piemēram, vienreizējus maksājumus, vienības izmaksas un vienotas likmes, kas jau veiksmīgi ieviesti ar citām programmām. Kultūras nozares īpatnības un atbalstīto darbību individuālā rakstura dēļ ir grūti aprēķināt un piemērot vienreizējus maksājumus un vienotas likmes (izņemot literatūras tulkošanas shēmu), bet gadījumos, kur aprēķina bāzi var vienkāršot, tas būtu apsveicams saņēmēju administratīvā sloga samazinājums. Lai vienkāršotu finanšu pārvaldību, atzarā “MEDIA” vajadzības gadījumā turpinās izmantot vienreizējos maksājumus. Vienreizējo summu aprēķina metodikā paredzēs regulāru uzraudzību, lai gādātu par atbilstību reālajām izmaksām.

Pieteikumu iesniedzējiem šķērslis ir pašreizējo programmu finansēšanas noteikumu sarežģītība un neviendabīgums. Lai vienkāršotu piekļuvi programmai, liela nozīme ir vienota piekļuves punkta (t. i., dalībnieku portāla) izmantošanai, ar kura starpniecību dotāciju dzīves ciklā varētu piedalīties ārēji lietotāji, tostarp arī vispārējai dotāciju pārvaldības sistēmai. Apakšprogrammas “MEDIA” atbalsts būs efektīvāks, pateicoties darbību un tām atbilstošo finanšu darījumu racionalizēšanai; savukārt atzars “KULTŪRA” turpinās koncentrēties uz veiksmīgākajām darbībām un risināt nesenās tirgus nepilnības ar konkrēti orientētiem nozares pasākumiem. Kopumā ieinteresētās personas no kultūras un radošajām industrijām varēs gūt labumu no vienas pieturas sistēmas.

Pamattiesības

Šis priekšlikums pilnīgi saskan ar ES Pamattiesību hartu. Šajā priekšlikumā jo īpaši ir pilnībā ievērots minētās hartas 11. pants (vārda brīvība), 13. pants (humanitāro un eksakto zinātņu brīvība), 15. pants (brīvība izvēlēties profesiju un tiesības strādāt), 21. pans (diskriminācijas aizliegums), 22. pants (kultūru daudzveidība), 23. pants (sieviešu un vīriešu līdztiesība), 31. pants (godīgi un taisnīgi darba apstākļi).

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim ir 1 850 000 000 EUR (pašreizējās cenās). Sīkāk par ietekmi uz budžetu un nepieciešamajiem administratīvajiem un cilvēkresursiem ir aprakstīts šim priekšlikumam pievienotajā Tiesību akta finanšu pārskatā.

5.CITI ELEMENTI

Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

Pašreizējās finansēšanas programmas, izņemot darbības ziņu mediju jomā, galvenokārt tiek īstenotas tiešā pārvaldībā ar Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras (EACEA) starpniecību, jo tas ir izmaksu ziņā efektīvi, kā to apstiprina starpposma novērtējums. Atbilstoši pašreizējiem izvērtējumiem pārvaldības veidu nav vajadzības mainīt.

·Atzara “MEDIA” īstenošana tiks vienkāršota un racionalizēta, piemēram, sagrupējot saņēmējus un samazinot pamatā esošo dotāciju līgumu un maksājumu darījumu skaitu. Balstoties to, ka tiek racionalizētas izplatīšanas shēmas, kam ir atvēlēti 30 % no atzara “MEDIA” budžeta, mērķis būs par 30 % samazināt kopējos “MEDIA” darījumus, tādējādi samazinot administrācijas izmaksas un palielinot programmas efektivitāti.

·Finanšu instrumenti, kas sniedz garantiju un vajadzības gadījumā pašu kapitāla atbalstu MVU kultūras un radošajās industrijās, īstenos ar ES fondu “InvestEU” netiešas pārvaldības veidā, saskaņā ar Finanšu regulu slēdzot deleģēšanas nolīgumus ar īstenošanas partneriem.

Izvērtēšanu veiks atbilstīgi Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa nolīguma 22. un 23. punktam, kuros visas trīs iestādes apstiprināja, ka spēkā esošo tiesību aktu un politikas izvērtēšanai būtu jāveido pamats ietekmes novērtējumiem attiecībā uz turpmākās rīcības iespējām. Izvērtēšanā tiks novērtēta programmas ietekme uz vietas, pamatojoties uz programmas rādītājiem/mērķiem un sīku analīzi par to, kādā mērā programmu var uzskatīt par būtisku, lietderīgu, efektīvu, vai tā sniedz pietiekamu ES pievienoto vērtību un saskan ar citām ES politikas jomām. Tiks izmantota gūtā pieredze, lai konstatētu trūkumus/problēmas vai pārbaudītu, kā darbības un to rezultātus varētu vēl vairāk uzlabot un kā tās maksimāli izmantot / panākt to maksimālu ietekmi. Uzraudzības un izvērtēšanas darbs balstīsies uz pārskatīto darbības rezultātu uzraudzības satvaru, kas tika izstrādāts 2014.–2020. gada programmai “Radošā Eiropa”. Šajā darbā projektu un saņēmēju dati (kas savākti ar elektroniskajām veidlapām un elektroniskajiem pārskatiem) tiks sasaistīti ar papildu kontekstuālo informāciju no Eiropas Audiovizuālās observatorijas vai mērķorientētiem pētījumiem. Rādītājos ņems vērā par katru atzaru reālistiski pieejamu informāciju. Programmu uzraudzīs gan pastāvīgi (lai laikus reaģētu uz neparedzētiem notikumiem un ārkārtas vajadzībām), gan regulāri (lai ziņotu par galvenajiem notikumiem, piemēram, uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, projektu pārskatīšanu, koordinēšanas un izplatīšanas pasākumiem). Uzraudzības rezultāti pēc tam tiks iekļauti:

·ikgadējā uzraudzības ziņojumā, kurā sniedz pārskatu par virzību pretim programmas mērķu sasniegšanai;

·vidusposma izvērtēšanā (kas veicama ne vēlāk kā četrus gadus pēc programmas īstenošanas sākuma);

·galīgajā izvērtēšanā, kas veicama ne vēlāk kā divus gadus pēc plānošanas perioda beigām.

Šī retrospektīvā izvērtēšana tiks veikta atbilstoši labāka regulējuma pamatnostādņu jaunākajai redakcijai (izmantojot arī instrumentu kopumā ietvertos ieteikumus un paraugpraksi), novērtēta programmas darbības rezultāti, pamatojoties uz galvenajiem programmas rādītājiem/mērķiem un sīka analīze par to, kādā mērā programmu var uzskatīt par būtisku, lietderīgu, efektīvu, vai tā sniedz pietiekamu ES pievienoto vērtību un saskan ar citām ES politikas jomām. Izvērtējumos būs ieteikumi novērst iespējami konstatētos trūkumus/problēmas vai norādīts, kā darbības un to rezultātus varētu vēl vairāk uzlabot un kā tās maksimāli izmantot / panākt to maksimālu ietekmi.

Eiropas Parlamentam, Padomei un visām pārējām attiecīgajām ES iestādēm regulāri tiks ziņots ar pārraudzības un izvērtējuma ziņojumiem un publiski pieejamu programmas pamatrādītāju apskatu.

Atkarībā no tā, kāds būs nākamajam plānošanas periodam centralizēti veiktās izmaksu un ieguvumu analīzes rezultāts, ievērojamu programmas daļu, iespējams, īstenos Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra par programmu atbildīgā ģenerāldirektorāta uzraudzībā.