Komisijas paziņojums

Atbalsts Rietumbalkāniem cīņā pret Covid-19 un augšupejai laikposmā pēc pandēmijas

I.Ievads

Rietumbalkāni ir neatņemama Eiropas daļa un Eiropas Savienības ģeostratēģiska prioritāte. Visa reģiona Eiropas perspektīva tika atkārtoti apstiprināta 2020. gada martā, kad dalībvalstis piekrita Komisijas priekšlikumiem par pievienošanās procesa pastiprinātu metodiku un nolēma sākt pievienošanās sarunas ar Albānijas Republiku un Ziemeļmaķedonijas Republiku. Eiropas Savienībai ir ļoti svarīgi turpināt veicināt stabilitāti un labklājību šajā reģionā un balstīties uz mūsu kopējām stratēģiskajām interesēm.

Kaut arī pati Eiropas Savienība ir smagi skarta pandēmijas rezultātā, tai ir īpaša atbildība un tā ir ieinteresēta vadīt globālo procesu reaģēšanai uz pandēmiju un sniegt palīdzību partneriem, kuriem tā ir vajadzīga – it īpaši ES tuvākajos kaimiņreģionos. Savu starptautisko centienu ietvaros ES sniedz Rietumbalkāniem būtisku un vēl nepieredzēta mēroga atbalstu. ES nodrošina finansiālu atbalstu vairāk nekā 3,3 miljardu euro apmērā, kas paredzēts reģiona valstīm, lai novērstu aktuālo krīzi veselības jomā un apmierinātu no krīzes izrietošās humanitārās vajadzības, kā arī lai pārvarētu ilgtermiņa un strukturālās sekas, kas ietekmē šo valstu sabiedrību un ekonomiku. Ņemot vērā Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu, Eiropas Savienība izturas pret tām kā pret priviliģētām partnerēm, sniedzot tām piekļuvi daudzām iniciatīvām un instrumentiem, kas ir rezervēti ES dalībvalstīm.

ES dalībvalstu un reģiona valstu vadītāji tiksies 2020. gada 6. maijā, lai apspriestu izaicinājumus, ar kuriem tie kopīgi saskaras. Lai sniegtu artavu šajās diskusijās, šajā paziņojumā ir izklāstīta Eiropas Savienības solidaritāte ar Rietumbalkāniem brīdī, kad šīs valstis cīnās ar tiešajām Covid-19 sekām, kā arī norādītas savstarpējās sadarbības jomas. Paziņojumā arī aplūkots ilgāka termiņa ES atbalsts ekonomikas atlabšanai, ieskicējot fonu detalizētākam, reģiona vajadzībām atbilstošam ekonomikas un ieguldījumu plānam, ar kuru Komisija nāks klajā vēlāk šā gada laikā. Turklāt paziņojumā uzmanība ir veltīta aizvien aktīvākai ES iesaistei un atbalstam ar mērķi realizēt reģiona Eiropas perspektīvu, kas panākams, atbalstot visus partnerus, lai tie ar vēl lielāku sparu īstenotu vajadzīgās fundamentālās reformas demokrātijas, tiesiskuma un ekonomikas jomā, kā paredzēts saskaņā ar pastiprināto metodiku.

II.ES atbalsts Rietumbalkāniem cīņā pret Covid-19

Covid-19 uzliesmojuma rezultātā Rietumbalkānu partnervalstis ir arī aktivizējušas Savienības civilās aizsardzības mehānismu (UCPM) un jau sākušas saņemt palīdzību no UCPM dalībvalstīm un iesaistītajām valstīm. Serbija, Ziemeļmaķedonija un Melnkalne, kas ir mehānismā iesaistītās valstis, var sniegt savu ieguldījumu programmā rescEU (tostarp medicīnisko pretdarbības pasākumu un aprīkojuma uzkrājumu veidošanā) un lūgt atbalstu no tās. “Iestrēgušie” Rietumbalkānu valstu pilsoņi ir bijuši to personu vidū, kuras tika repatriētas uz Eiropu, pateicoties UCPM organizētajiem un līdzfinansētajiem lidojumiem. Rietumbalkānu partnervalstu civilās aizsardzības iestādes arī turpmāk piedalīsies UCPM organizētajā apmācībā, vingrinājumos un ekspertu apmaiņā. ES arī atzinīgi vērtē to vērtīgo atbalstu medicīniskā personāla un aprīkojuma ziņā, ko Rietumbalkānu partnervalstis ir sniegušas Eiropas Savienībai un savām tuvākajām kaimiņvalstīm. Tas atspoguļo solidaritāti un pamatvērtības, kas ir ES pamatā.

Pateicoties Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta un CEFTA kopīgajam priekšlikumam, ir nodrošināts tas, ka “zaļo joslu” koncepcija ir attiecināta arī uz Rietumbalkāniem, tādējādi gādājot par būtisku preču ātru plūsmu reģiona iekšienē. Komisija ir gatava cieši iesaistīt reģionu sava “Kopīgā Eiropas ceļveža Covid-19 ierobežošanas pasākumu atcelšanai” īstenošanā. Papildus šai veselības jomas ārkārtas situācijai un ar to saistītajiem preču un pasažieru pārvadājumu ierobežojumiem Komisija ir apņēmusies arī ilgtermiņā veicināt labāku savienojamību ar Rietumbalkāniem, novēršot strukturālos trūkumus uz robežām starp ES un Rietumbalkāniem. Komisija ir arī izdevusi norādes par to, kā īstenot ieviestos pagaidu ceļošanas ierobežojumus, kas tiek piemēroti visiem nebūtiskiem ceļojumiem uz ES no trešām valstīm, tostarp par to, kā rīkoties to personu gadījumā, kuras ir spiestas uzturēties Eiropas Savienībā ilgāk, nekā tām atļauts.