I.Ievads

Personu brīva pārvietošanās ir pamatbrīvība, ko ES garantē saviem pilsoņiem. Tā dod tiesības ikvienam ES pilsonim ceļot, strādāt un dzīvot jebkurā dalībvalstī bez īpašu formalitāšu kārtošanas. Šengenas sadarbība pastiprina šo brīvību, ļaujot vairāk nekā 400 miljoniem ES pilsoņu, kā arī trešo valstu valstspiederīgajiem likumīgi uzturēties ES teritorijā, pārvietoties no vienas dalībvalsts uz citu bez robežpārbaudēm. Šengenas zona, kurā pie iekšējām robežām netiek īstenota robežkontrole, pašlaik aptver 26 valstis, un tās kopējais mērķis ir šajā sasniegumā dalīties ar vēl vairāk dalībvalstīm.

Lai dalībvalstis kļūtu par pilntiesīgām Šengenas zonas dalībniecēm, tām ir jāizpilda vairāki nosacījumi. Tām ir jābūt gatavām kontrolēt ārējās robežas pārējo Šengenas valstu vārdā un izsniegt vienotas Šengenas vīzas, kā arī ir jāspēj uzņemties atbildību par minēto. Tām ir jāspēj efektīvi sadarboties ar tiesībaizsardzības iestādēm citās Šengenas valstīs, lai uzturētu augstu drošības līmeni pēc iekšējo robežu kontroles izbeigšanas. Tām ir jāpiemēro Šengenas noteikumu vienotais kopums, piemēram, attiecībā uz sauszemes, jūras un gaisa robežu (lidostu) kontroli, vīzu izsniegšanu, policijas sadarbību un personas datu aizsardzību. Visbeidzot, tām ir jāspēj pieslēgties Šengenas informācijas sistēmai un to izmantot.

Lai pārbaudītu, vai visu Šengenas acquis daļu piemērošanai nepieciešamie nosacījumi ir izpildīti, ir jāveic to dalībvalstu izvērtēšana, kuras vēlas pievienoties Šengenas zonai . Kopš 2013. gada dalībvalstis un Komisija ir kopīgi atbildīgas par Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, kuru atbalsta ES struktūras, biroji un aģentūras, un Komisijai ir uzticēts uzdevums veikt tā vispārējo koordinēšanu. Komisija sagatavo un plāno izvērtēšanu norisi un pieņem izvērtēšanas ziņojumus, bet Padomes pienākums ir pieņemt ieteikumus attiecībā uz korektīvām darbībām.

Šī ir pirmā reize, kad Šengenas izvērtējums visās attiecīgajās politikas jomās ir sākts jaunā mehānisma ietvaros ar mērķi pārbaudīt, vai visu Šengenas acquis attiecīgo daļu piemērošanai nepieciešamie nosacījumi ir izpildīti dalībvalstī, kas vēlas pievienoties Šengenas zonai, kurā netiek veikta iekšējo robežu kontrole. Šā procesa pamatā ir apmeklējumi uz vietas ar dalībvalstu un Komisijas ekspertu piedalīšanos, izvērtēšanas ziņojumu kopumi, kas ietver konstatējumus, un Padomes ieteikumi attiecībā uz korektīvām darbībām; pēc tiem kā papildu pasākumus dalībvalsts sagatavo rīcības plānus.

2011. gada Pievienošanās aktā ir norādīts, ka pilnais Šengenas acquis Horvātijā tiks piemērots tikai pēc attiecīga Padomes lēmuma un ka šāds lēmums būtu jāpieņem pēc tam, kad atbilstīgi spēkā esošajām Šengenas izvērtēšanas procedūrām ir konstatēts, ka Horvātijā ir izpildīti visi nosacījumi, kas vajadzīgi visu acquis attiecīgo daļu piemērošanai, tostarp, ka ir efektīvi piemērotas visas Šengenas normas saskaņā ar pieņemtiem kopējiem standartiem un pamatprincipiem. Pieņemot šo lēmumu, Padomei būtu arī jāņem vērā Komisijas ziņojums, kurā apstiprināts, ka Horvātija joprojām pilda saistības, kuras tā uzņēmusies pievienošanās sarunās un kuras attiecas uz Šengenas acquis, jo īpaši saistības, kuras Horvātija uzņēmusies tiesu iestāžu un pamattiesību jomā (Pievienošanās akta VII pielikums), tostarp turpinot apkopot rezultātus saistībā ar tiesu iestāžu reformu un efektivitāti, kā arī korupcijas apkarošanu. Sešas no VII pielikumā minētajām desmit saistībām attiecas uz Šengenas acquis.

Šā paziņojuma mērķis ir kritiski izvērtēt Horvātijas panākto progresu saistībā ar visu Šengenas acquis daļu piemērošanai nepieciešamo nosacījumu izpildi, ņemot vērā Šengenas izvērtējumu rezultātus un Horvātijas īstenotos papildu pasākumus no izvērtēšanas sākuma 2016. gadā līdz 2019. gada oktobrim. Tajā ir ziņots arī par to, kā Horvātija no pievienošanās dienas (2013. gada 1. jūlija) līdz 2019. gada septembrim ir pildījusi saistības, kuras tā ir uzņēmusies pievienošanās sarunās un kuras attiecas uz Šengenas acquis.

II.Šengenas izvērtējums

Horvātija 2015. gada 6. martā paziņoja, ka ir gatava no 2015. gada 1. jūlija sākt Šengenas izvērtēšanas procesu visās attiecīgajās politikas jomās, lai tiktu pieņemts Padomes lēmums par Šengenas acquis pilnīgu piemērošanu. Pēc Horvātijas paziņojuma par gatavību 2016. gadā saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013, ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, sākās Šengenas izvērtēšanas process, Komisijai uzņemoties vispārēju koordinēšanu.

Šengenas izvērtējums attiecībā uz Horvātiju tika veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1053/2013 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu. No 2016. gada jūnija līdz 2019. gada maijam Komisijas un dalībvalstu ekspertu grupas pārbaudīja, kā Horvātija piemēro Šengenas acquis saistībā ar datu aizsardzību, policijas sadarbību, kopējo vīzu politiku, ārējo robežu pārvaldību, atgriešanu, Šengenas informācijas sistēmu, šaujamieročiem un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. Šajā izvērtēšanā īpaša uzmanība tika veltīta pamattiesību ievērošanai un to iestāžu darbībai, kuras piemēro Šengenas acquis attiecīgās daļas. Šā procesa rezultātā Komisija laikposmā no 2016. līdz 2019. gadam pieņēma vairākus izvērtēšanas ziņojumus, kuros iekļauti konstatējumi un novērtējumi, bet Padome — ieteikumus par to, kā novērst konstatētos trūkumus. Horvātija pēc Padomes ieteikumu saņemšanas un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1053/2013 16. pantu iesniedza Komisijai un Padomei rīcības plānus par to, kā novērst attiecīgajos izvērtēšanas ziņojumos konstatētos trūkumus. Balstoties uz saņemtajiem papildu ziņojumiem, Komisija novērtēja šo rīcības plānu pilnīgo īstenošanu un regulāri informēja Padomes Šengenas jautājumu darba grupu par šo rīcības plānu īstenošanu.

Šengenas izvērtēšanas procesa rezultāti katrā politikas jomā

Datu aizsardzības izvērtēšana notika 2016. gada februārī, un tās rezultātā iegūtais vispārējais novērtējums bija tāds, ka Horvātija izpilda Šengenas acquis piemērošanai nepieciešamos nosacījumus datu aizsardzības jomā. Neatbilstības netika konstatētas. Tomēr ir nepieciešami uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz Datu aizsardzības iestādes neatkarību un Iekšlietu ministrijas datu aizsardzības speciālista amata nostiprināšanu. Komisija 2019. gada 30. janvārī informēja Horvātiju un Padomi par to, ka Horvātija bija pietiekamā apmērā īstenojusi visus Padomes ieteikumā sniegtos ieteikumus par uzlabojumiem.

Arī attiecībā uz policijas sadarbības izvērtēšanu, kas tika veikta 2016. gada jūnijā, vispārējais novērtējums bija tāds, ka Horvātija izpilda Šengenas acquis piemērošanai nepieciešamos nosacījumus šajā politikas jomā. Policijas sadarbības jomā neatbilstības Šengenas acquis netika konstatētas. Tomēr tika identificētas vairākas jomas, attiecībā uz kurām tika atzīts, ka ir nepieciešami uzlabojumi, piemēram, policijas sadarbības nolīgumu ar kaimiņu dalībvalstīm īstenošana un modernizēšana, policijas organizācijas stiprināšana starptautiskās policijas sadarbības jomā un informācijas apmaiņas uzlabošana, īstenojot īpašus tehniskus pasākumus. 2019. gada 28. maijā, pēc tam, kad Komisija rūpīgi bija izanalizējusi Horvātijas iesniegtos papildu ziņojumus par to, kā ir īstenoti Padomes ieteikumi saistībā ar nepieciešamajiem uzlabojumiem, Komisija informēja Horvātiju un Padomi, ka var uzskatīt, ka minētie ieteikumi ir kopumā īstenoti. Tomēr vēl pilnībā ir jāīsteno ieteikums par to, ka ir jāturpina atkārtotas sarunas par divpusējo nolīgumu ar Slovēniju attiecībā uz to, kādos īpašos veidos vajadzētu nodrošināt pārrobežu policijas sadarbību noziedzības novēršanai. Horvātijai tika lūgts turpināt centienus ātri parakstīt un ratificēt divpusējo nolīgumu ar Slovēniju un informēt Komisiju par panākto progresu.

Attiecībā uz kopējās vīzu politikas izvērtēšanu, saistībā ar kuru 2016. gada jūnijā tika veikti apmeklējumi uz vietas Horvātijas vēstniecībā Prištinā (Kosovā) un Maskavā (Krievijas Federācijā), vispārējais novērtējums bija tāds, ka Horvātija izpilda Šengenas acquis piemērošanai nepieciešamos nosacījumus kopējās vīzu politikas jomā. Neatbilstības netika konstatētas. Tomēr tika uzskatīts, ka vairākās jomās ir nepieciešami uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz darbplūsmu vīzu nodaļās un Horvātijas vīzu informācijas sistēmu. Pēc tam, kad Komisija bija izanalizējusi rīcības plānu un papildu ziņojumus par to, kā ir īstenoti Padomes ieteikumi ar mērķi novērst konstatētās problēmas nolūkā veikt uzlabojumus, kā arī pēc tam, kad 2019. gada 17. jūnijā tika parakstīts grozītais Horvātijas Republikas valdības un Krievijas Federācijas valdības nolīgums par Horvātijas Republikas un Krievijas Federācijas valstspiederīgo savstarpējo ceļošanu, Komisija uzskatīja, ka minētie ieteikumi ir pilnībā īstenoti. Tas tika paziņots Horvātijai un Padomei 2019. gada 28. jūnijā.

Šengenas izvērtējums atgriešanas jomā tika veikts 2016. gada jūnijā. Balstoties uz konstatējumiem, vispārējais novērtējums bija tāds, ka Horvātijas atbilstība Šengenas acquis piemērošanai nepieciešamajiem nosacījumiem atgriešanas jomā ir atkarīga no Horvātijas Likuma par ārvalstniekiem turpmākas saskaņošanas ar Atgriešanas direktīvas noteikumiem un no šo tiesību aktu īstenošanas. Tas jo īpaši attiecas uz ieceļošanas aizliegumu izdošanu un to derīgumu ES mērogā, kriminālatbildības noteikšanu par nelikumīgu uzturēšanos, kas var aizkavēt atgriešanas procesu, un to, ka nav jēdziena “bēgšanas iespējamība” definīcijas. Saskaņā ar rīcības plānu un papildu ziņojumiem, kas iesniegti attiecībā uz Padomes ieteikumu īstenošanu, var konstatēt, ka tika veiktas nepieciešamās korekcijas Likumā par ārvalstniekiem, lai saskaņotu to ar Atgriešanas direktīvu. Komisija 2019. gada 18. martā paziņoja Horvātijai un Padomei, ka ir pilnīgi īstenoti Padomes ieteikumi, kas saistīti ar atgriešanas izvērtēšanu.

Pēc Horvātijas pozitīvā Šengenas izvērtējuma datu aizsardzības jomā 2016. gada februārī un pēc pārliecināšanās, ka no tehniskā viedokļa Horvātijas nacionālā Šengenas informācijas sistēma ir gatava integrācijai Šengenas informācijas sistēmā (SIS), Padome 2017. gada 11. aprīlī pieņēma lēmumu par to Šengenas acquis noteikumu piemērošanu, kas saistīti ar SIS. SIS Horvātijā sāka pilnībā darboties 2017. gada 27. jūnijā, izņemot ieceļošanas atteikumu vai uzturēšanās brīdinājumu izdošanu attiecībā uz Šengenas zonu (līdz tiek atcelta iekšējo robežu kontrole). Saistītais Šengenas izvērtējums tika veikts 2017. gada septembrī. Izvērtējumā tika secināts, ka SIS īstenošana ir apmierinoša un Horvātija izpilda nosacījumus, kas nepieciešami acquis piemērošanai šajā jomā. Horvātija ir ieviesusi stabilu, mūsdienīgu sistēmas arhitektūru, kas nodrošina augstu pieejamību un darbības nepārtrauktību. Tomēr tika uzskatīts, ka joprojām ir nepieciešama zināma precizēšana saistībā ar meklēšanas funkcijām un SIRENE lietu pārvaldības sistēmu. 2019. gada 4. jūnijā, pēc tam, kad Komisija bija izanalizējusi rīcības plānu un papildu ziņojumus saistībā ar Padomes ieteikumu, kas tika sniegts, lai nodrošinātu nepieciešamos uzlabojumus, Komisija informēja Horvātiju un Padomi, ka ar ieteikumiem saistīto darbību īstenošana ir pabeigta.

Izvērtēšana saistībā ar tiesību aktiem par šaujamieročiem tika veikta ar anketas palīdzību 2016. gada septembrī. Tiesiskais regulējums par šaujamieročiem, administratīvajām struktūrām un policijas procedūrām saistībā ar policijas sadarbību tika novērtēts kā tāds, kas kopumā atbilst Šengenas acquis. Tika uzskatīts, ka ir nepieciešami daži uzlabojumi saistībā ar ES juridiskajām prasībām, piemēram, ir jāsaskaņo viegli pārveidojamu gāzes ieroču klasifikācija atbilstoši Direktīvai 91/477/EEK (I pielikuma II daļai) un ir jānodrošina, ka importētu ieroču marķēšanas prasības praksē atbilst Regulai (ES) Nr. 258/2012 (2. panta 15. punkta c) apakšpunktam). Komisija 2018. gada 6. novembrī paziņoja Horvātijai un Padomei, ka ar Padomes ieteikumiem saistīto darbību īstenošana ir pabeigta.

Izvērtēšanas tvērums saistībā ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās bija ierobežots, ņemot vērā to, ka vairums Šengenas acquis noteikumu šajā jomā dalībvalstu savstarpējās attiecībās ir aizstāti ar tiesību instrumentiem, kas neattiecas uz Šengenas zonu. Tādēļ 2018. gadā laikposmā no jūlija līdz oktobrim tika veikts uz anketu balstīts izvērtējums par to, kā Horvātija ir transponējusi un piemērojusi tos Šengenas acquis noteikumus, kuri nav aizstāti. Vispārējs novērtējums bija tāds, ka Horvātijas tiesiskais regulējums saistībā ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, jo īpaši par savstarpēju palīdzību krimināllietās un ne bis in idem principu, atbilst nosacījumiem, kas nepieciešami Šengenas acquis piemērošanai šajā jomā. Netika identificēts neviens ieteikums uzlabojumu veikšanai. Tā vietā tika novērtēts, ka Horvātija pilnībā atbildīs Šengenas acquis, tiklīdz tā kļūs par pusi 2000. gada 20. maija Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās un tās Papildu protokolā. Tas notiks, kad Padome pieņems vienprātīgu lēmumu par minētās konvencijas un tās protokola spēkā stāšanās datuma noteikšanu.