Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par kopienas statistikas programmas 2008. līdz 2012. gadam vidusposma novērtējumu /* COM/2010/0346 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 30.6.2010 COM(2010)346 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR KOPIENAS STATISTIKAS PROGRAMMAS 2008. LĪDZ 2012. GADAM VIDUSPOSMA NOVĒRTĒJUMU KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI PAR KOPIENAS STATISTIKAS PROGRAMMAS 2008. LĪDZ 2012. GADAM VIDUSPOSMA NOVĒRTĒJUMU IEVADS Eiropas Parlaments un Padome 2007. gada 11. decembrī pieņēma Lēmumu 1578/2007/EK par Kopienas statistikas programmu (KSP) 2008. līdz 2012. gadam[1]. Tā veidota, ievērojot šādas politikas prioritātes: labklājība, konkurētspēja, jauninājumi un izaugsme, solidaritāte un tautas attīstība, ekonomiskā, sociālā un reģionālā kohēzija, ilgtspējīga attīstība un demogrāfiski uzdevumi, un turpmāka Eiropas Savienības (ES) paplašināšanās. Šis dokuments ir lēmuma 6. pantā paredzētais starpposma ziņojums, un tajā izmantoti Eurostat iekšējie ikgadējām darba programmām izveidotie ziņojumu sniegšanas mehānismi un konsultanta sagatavots ziņojums par dažiem konkrētiem elementiem. Ziņojuma 2. sadaļā apkopoti galvenie KSP rezultāti, 3. sadaļā ieskicēta KSP otrā daļa un 4. sadaļā aplūkoti konkrēti elementi, kuri bija jāiekļauj ziņojumā. 5. sadaļā atspoguļoti ieteikumi turpmākām darbībām. PROGRAMMAS GALVENIE REZULTāTI Šajā saistībā aplūkoti programmas pirmie divi gadi. Kopsavilkums KSP ir iekļauti aptuveni 130 mērķi; lielākoties tie ir daudzgadu mērķi, pie kuriem jāstrādā visu programmas periodu. Katrā programmas sadaļā[2] daudzi mērķi (aptuveni 90 %) tiek sekmīgi īstenoti, un tos varētu sasniegt līdz 2012. gada beigām, lai gan ierobežoto resursu dēļ ESS tas varētu būt grūtāk, nekā plānots. Daži svarīgi mērķi jau tika sasniegti līdz 2009. gada beigām (Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes ( ESGAB ) izveide, enerģētikas statistikas regulas pieņemšana, lietotājiem ērtākas Eurostat tīmekļa vietnes izveide). Mērķi, kurus vēl jāsāk īstenot, attiecas uz attīstības rādītājiem, lai analizētu loģistikas un intermodālā transporta darbību, NACE 2. red. izmantošanu nacionālajos kontos un metodikas izstrādi, lai novērtētu reģionālo datu kvalitāti. Turklāt Eiropas Statistikas sistēma apliecināja savu spēju tikt galā ar finanšu krīzes ietekmi uz statistisku makroekonomikas un sociālās statistikas jomā. Tika pieņemti lēmumi par valdības intervenču atspoguļošanu statistikā un nodrošināti piemēroti ekonomikas un darba tirgus rādītāji. Esošie statistikas rādītāji tiek pārskatīti, un tiek īstenoti vairāki projekti, lai politikas veidotājiem nodrošinātu papildu rādītājus, labāk izmantojot esošos datus. Ņemot vērā to, ka būs pieejams mazāk resursu, būs jāpieliek lielākas pūles, lai saskaņotu metodiku, jēdzienus un definīcijas daudzās jomās, uzlabotu standartizāciju un līdz 2012. gada beigām sasniegtu visus KSP mērķus. Transversāli jautājumi Statistikas nozīme Eiropas integrācijā Izmantojot jauno regulu par uzņēmumu reģistru, labi veicās darbs, lai izveidotu daudznacionālu uzņēmumu grupu Kopienas reģistru, un tika validētas 5 000 datu kopas par šādām grupām. Lai uzlabotu reģistra kvalitāti, tika sagatavots regulas projekts par konfidenciālu datu apmaiņu starp Eurostat un Eiropas Centrālo banku sistēmu. Citu nozīmīgu pasākumu starpā tika veikts pastiprināts darbs, lai standartizētu datu un metadatu nosūtīšanas instrumentus, notika turpmāka integrēta IT rīku izstrāde, kas vajadzīgi sagatavošanas sistēmām, konceptuāls darbs pie jaunās Eiropas Nacionālo kontu sistēmas (EKS) izstrādes un veiksmīga NACE 2. red. ieviešana daudzās statistikas jomās. Tika izveidota jauna statistikas konfidencialitātes vadības struktūra un procedūra, lai nodrošinātu atgriezenisko saikni ESS par svarīgiem pētniecības projektiem. Attiecības ar ieinteresētām personām ESS 2008. gadā tika publicēts pirmais ziņojums par ESS atbilstību Eiropas statistikas prakses kodeksam (PK); kopš tā laika īstenošanu turpināja visā ESS un ESGAB , ko izveidoja, lai šajā saistībā sniegtu neatkarīgu ESS viedokli, atbalsta regulāru atbilstības noteikšanu un uzlabošanas pasākumu pēckontroli. Tagad ik gadu kā ilgtermiņa stratēģijas sastāvdaļu izstrādā Eiropas Statistikas apmācības programmu. Sadarbība ar lietotājiem Dialogu ar lietotājiem veicināja konferences par nacionālajiem kontiem un cenu statistiku un jaunās lietotāju konsultāciju iestādes (Eiropas Statistikas padomdevēja komiteja) izveide un tās darbības nodrošināšana, ar ko tika sākts dialogs ar citām ieinteresētajām personām un to uzklausīšana Komisijā. Tehniskā sadarbība ar trešām valstīm un sadarbība ar starptautiskām organizācijām Ar ESS un Eiropas standartu profilu globālā mērogā iepazīstināja, izmantojot regulāras konsultācijas un koordināciju. Instrumenti Labāks regulējums un izmaksu un ieguvumu līdzsvars Pasākumi šajā jomā liecināja, ka ne slogu, ne izmaksas visas dalībvalstis nenosaka sistemātiski vai vienveidīgi visās statistikas jomās. Cenšoties samazināt respondentu slogu, 2008. un 2009. gadā tika pieņemti priekšlikumi par tiesību aktu vienkāršošanu un pārstrādāšanu enerģētikas, transporta, migrācijas, Intrastat , uzņēmējdarbības strukturālās statistikas (USS) un lauksaimniecības jomā. Turpmāka mehāniska statistikas prasību vienkāršošana neļautu sniegt labas kvalitātes datus lietotājiem, tāpēc Eurostat ir modernizējis statistikas sagatavošanas procesus, vienlaikus pārskatot statistikas programmu un no jauna nosakot prioritātes. Atbilstības uzraudzība Lai uzlabotu Kopienas statistikas kvalitāti, ievērojot spēkā esošo noteikumu ierobežojumus, tika ieviesta regulāra atbilstības uzraudzība. Labāk tiek apmierinātas lietotāju vajadzības Tika sākti vairāki projekti, piemēram, saistībā ar uzņēmumu un tirdzniecības statistikas ( MEETS ) modernizāciju, lai apvienotu dažādus statistikas avotus un dažādotu prasības attiecībā uz ieguldījumu Eiropas kopsavilkuma rādītājos (USS pārstrāde). Lai vairāk ņemtu vērā jaunās lietotāju vajadzības, sociālās statistikas jomā paplašināja ad hoc moduļu izmantošanu (piemēram, par veselību, invaliditāti, migrantiem, pāreju no skolas uz darbu). Finanšu atbalsts programmas periodam Lai vienkāršotu atbalsta pārvaldības procedūras, Eurostat sāka vairākas iniciatīvas, piemēram, partnerību pamatvienošanās izstrāde, lai sniegtu finanšu atbalstu, vienotas likmes atbalsta maksājumu pārbaude un ESS sadarbības tīklu procedūru vienkāršošana, tomēr darbs būs jāturpina. Partneru pieredzes izmantošana Kopienas vajadzībām Lai apmainītos ar pieredzi un virzītu zināšanas un resursus ESS (ESS tīkli), tika izstrādāti jauni sadarbības tīklu veidi. Šajā sakarā dažas dalībvalstis veica projektu darbus, kuru rezultāti ir pieejami visā ESS. Šo instrumentu, lai veicinātu labāku sadarbību ESS, intensīvi izmanto vairākās jomās, un tas jau nodrošinājis labus rezultātus. Izplatīšana 2009. gada aprīlī sekmīgi sāka izmantot pilnveidoto Eurostat tīmekļa vietni, kas piedāvā labākas piekļuves, navigācijas un datu ieguves iespējas, turklāt tiek pārskatīta atsauces datubāze, ar ko nodrošina labākas datu un metadatu pārvaldības funkcijas. Par dažādu citu iniciatīvu, piemēram, Statistics Explained un svarīgu publikāciju veiksmīgu īstenošanu liecina arvien pieaugošais internetā lejupielādēto materiālu skaits. Transversāli pasākumi Tika pilnveidoti strukturālie rādītāji (SR), un tos izmantoja, lai analizētu valstu reformu programmas saskaņā ar Lisabonas stratēģijas uzraudzības mehānismiem. SR un ilgtspējīgas attīstības rādītājiem izstrādāja kvalitātes profilus un labākus izplatīšanas kanālus. Ilgtspējīgas attīstības rādītājus izmantoja, lai atjauninātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un tās uzraudzības ziņojumu 2009. gadā, turklāt tika pabeigta priekšizpēte, lai noskaidrotu labklājības rādītāju iekļaušanas iespējas. ES paplašināšanās jomā tika sniegts atbalsts kandidātvalstīm un iespējamajiem kandidātiem, lai tie varētu modernizēt un nostiprināt statistikas sistēmas un uzlabot labas kvalitātes statistikas datu pieejamību. Īpaši pasākumi tika veikti, lai regulāri publicētu datus un veicinātu sarunu procesu un lai veiktu iedzīvotāju skaitīšanas starptautisku uzraudzību. Pateicoties diskusijām par makroekonomikas rādītāju, piemēram, IKP, papildināšanu ar rādītājiem, kuri atspoguļo progresa sociālos un vides aspektus, tika pieņemts paziņojums “IKP un ne tikai. Progresa novērtējums mainīgā pasaulē”[3]. Statistikas jomas sadaļu dalījumā Brīva preču aprite. Tika izstrādāti jauni tiesību akti par Intrastat un Extrastat , ar kuriem bija paredzēts samazināt respondentu slogu, un attiecībā uz Extrastat , lai risinātu iespējama datu trūkuma problēmu, ja vajadzīgie statistikas dati nebūs iegūstami no muitas deklarācijām. Tika pētītas iespējas samazināt tirdzniecības spoguļplūsmu asimetriju, turklāt, regulāri uzraugot un sagatavojot attiecīgus ieteikumus, tika uzlabota preču tirdzniecības un maksājumu bilances (MB) statistikas saskanība. Lauksaimniecība. Dalībvalstīm tika sniegts ievērojams atbalsts un tika pieņemti tiesību akti, kas nodrošināja lauksaimniecības skaitīšanas īstenošanu 2009.―2010. gadā. Tika izstrādāta stratēģija, lai uzlabotu statistiku par zemes izmantošanu, un ieguldīts darbs, lai apmierinātu vajadzību pēc statistikas datiem Komisijas jūrniecības politikā. Tika veikti pasākumi agrovides statistikā un lai samazinātu slogu dzīvnieku un kultūraugu jomas statistikā. Personu brīva pārvietošanās un pakalpojumu un kapitāla brīva aprite. Pirmo reizi tika vākti dati ārvalstu saistīto uzņēmumu jomā un tika pieņemti tiesību akti par kvalitātes ziņojumiem. Tika izstrādāta metodika statistikai par uzturēšanās atļaujām un pieņemti īstenošanas pasākumi. Tiesiskums, brīvība un drošība. Tika sagatavoti īstenošanas pasākumi par ikgadējo migrācijas statistiku. Tika īstenots ad hoc modulis par migrantu integrāciju darba tirgū. 2007. gadā sāka ikgadējo noziedzības un kriminālās tiesvedības statistikas publicēšanu, un tika veikti 17 izmēģinājuma projekti, lai testētu 2013. gada ES drošības apsekojuma (viktimizācija) anketu. Transports. Tika regulāri sniegti dati par visiem transporta veidiem un konsolidēts juridiskais pamats. Tika ierosināts saprašanās memorands ar citiem datu sagatavotājiem saistībā ar satiksmes drošību. Ekonomikas un monetārā politika. Nacionālo kontu jomā Eurostat piedalījās ANO Nacionālo kontu sistēmas (NKS) pārskatīšanā, ko pabeidza 2009. gadā. Vienlaikus tiek atjaunināta Eiropas Kontu sistēma (EKS) un tiek apspriesta tās nosūtīšanas programma. Tika sākta plānošana, lai nodrošinātu saskaņotu pārskatītās EKS un jaunās SVF maksājumu bilances rokasgrāmatas īstenošanu. Īpaša uzmanība tika pievērsta pašu finanšu resursu statistikas verificēšanai, un tika sniegti dati par budžeta un fiskālo uzraudzību pārmērīga budžeta deficīta procedūras kontekstā, vienlaikus tika turpināts darbs, lai uzlabotu metodisko pamatu un datu salīdzināmību. Ārkārtas situācija saistībā ar Grieķijas parādu un deficīta rādītāji bija īpašs uzdevums Eurostat , kas prasīja daudz resursu, analizējot situāciju un apsverot pretpasākumus. 2009. gadā pirmo reizi tika publicēti ES kopsavilkuma rādītāji par maksājuma bilances finanšu kontu. Attiecībā uz īstermiņa statistiku tika publicēts ziņojums par regulas īstenošanu, kurā bija atspoguļota paraugprakse un datu kvalitātes aspekti. Attiecībā uz galvenajiem Eiropas ekonomiskajiem rādītājiem veica turpmākus pasākumus, lai uzlabotu to aptvērumu, savlaicīgumu un palielinātu laikrindu garumu. Cenu statistikā turpināja metodikas darbu saistībā ar saskaņoto patēriņa cenu indeksu, un vēl vairāk valstīs tika veikti atbilstības uzraudzības pasākumi. Tika gūti labi rezultāti, vācot arvien detalizētāku cenu statistiku. No 2008. gada pirktspējas paritāte tiek noteikta saskaņā ar jauno regulu. Projekts par sektoru kontiem ir piemērs, kā nodrošināt jaunus statistikas datus, integrējot esošos datus. Nodarbinātība. Tika īstenoti vairāki darbaspēka apsekojuma (DSA) ad hoc moduļi. Tika pieņemts turpmāko ad hoc moduļu juridiskais pamats un regula par brīvo darbvietu ceturkšņa statistiku. Tika veikta visaptveroša DSA kvalitātes pārskatīšana. Tika izplatīti, tostarp nosūtīti pētniekiem, 2006. gada izpeļņas struktūras apsekojuma rezultāti. Kopējā tirdzniecības politika. Tika panākts progress, saskaņojot dažādu, tomēr savstarpēji saistītu statistikas jomu datus, piemēram, tirdzniecības statistikas, maksājumu bilances un nacionālo kontu datus. Sociālā politika, izglītība, arodmācības un jaunieši. 2009. gadā krīzes kulminācijas laikā tika analizēta sociālā statistika, ņemot vērā vajadzību novērst informācijas trūkumu. Kļuva pieejama salīdzināma informācija par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju. Projekts par pamata mainīgajiem lielumiem nodrošināja to, ka jēdzieni un definīcijas tika labāk integrēti dažādās jomās. Izglītības un mūžizglītības statistikā tika sasniegti labi rezultāti, proti, publicēti pieaugušo izglītības un pastāvīgu arodmācību jomā gūtie rezultāti. Izmantojot 2009. gada ES ziņojumu par jauniešiem, tik izplatīts plašs datu spektrs par jauniešiem. Tika izstrādāts pārskats par visu statistiku saistībā ar dzimumiem un sagatavoti īpaši dati šajā jomā. Tika pieņemta regula par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu un sagatavoti īstenošanas pasākumi. Attiecīgo politikas mērķu vajadzīgām tika sniegtas vispārīgas un reģionālas iedzīvotāju skaita prognozes. Sabiedrības veselība. Tika pieņemta pamatregula par sabiedrības veselību un veselību un drošību darbā, kā arī sagatavoti īstenošanas pasākumi un publicēti dati par veselības aprūpi, nāves iemesliem, nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām. 2008. gadā tika īstenots Eiropas veselības apsekojums. Patērētāju aizsardzība. Ir izdota t.s. panorāmas publikācija par patērētājiem Eiropā, kā arī kabatas grāmata par pārtikas produktu izsekojamību “no lauku saimniecības līdz galdam”. Attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu ir izplatīti dati par pārtikas un dzīvnieku barības kontroles un uzraudzības pasākumiem. Rūpniecība. Izstrādes darbs uzņēmējdarbības statistikā bija vērsts uz globalizāciju un uzņēmējdarbības rādītājiem, un tika veikti vairāki pētījumi un izmēģinājuma aprēķini. Ir pieņemta programma MEETS , un ir apstiprinātas secīgas ikgadējās darba programmas. Ir grozīta regula par informācijas sabiedrību , un ir iesniegti dati ziņojumam par Eiropas konkurētspēju digitālajā jomā. Attiecībā uz tūrisma statistiku ir izdotas vairākas stratēģiski orientētas publikācijas un ir pārskatīts juridiskais pamats. Ar projektu par tūrisma satelītkontiem tika turpināts saskaņošanas darbs. Regulu par enerģijas statistiku pieņēma 2008. gadā, un tika apkopoti attiecīgi dati. Metodoloģijas darbs cita starpā bija vērsts uz energoefektivitātes noteikšanu un atjaunojamiem energoresursiem. Ekonomiskā un sociālā kohēzija. Pēc NUTS teritoriālās klasifikācijas pārskatīšanas 2008. gadā visi reģionālie dati tika pārveidoti un sākts projekts, lai iegūtu plaša spektra datus NUTS 3. līmenī. Tika uzsākts arī jauns pilsētu audita datu vākšanas posms. Pētniecība un tehnoloģiskā attīstība. Ir īstenoti vairāki apsekojumi par Kopienas jauninājumiem, doktora grāda ieguvēju karjeru un pētniecību un izstrādi, ir uzlabota šo apsekojumu metodoloģija un kvalitāte un ir paplašināta piekļuve datiem. Attiecībā uz metodoloģiju ir sākušas darboties piemērotas ārējās un iekšējās pārvaldības struktūras. Ir sākti sadarbības projekti datu integrācijas, statistikas izpaušanas kontroles un modelēšanas metožu jomā, un ir panākta vienošanās par stratēģiju, ar kuru paplašina piekļuvi mikrodatiem. Vide. Ir pārskatīta Eiropas stratēģija par vides ekonomiskajiem kontiem, un ir pieņemts tiesību akta priekšlikums. Ir paātrināts darbs pie kopējiem rādītājiem attiecībā uz resursu efektivitāti un ietekmi uz vidi, un turpinās pasākumi saistībā ar atkritumu, pārstrādes, ūdens un augsnes statistiku. Eurostat piedalījās pārrunās par statistiku klimata pārmaiņu jomā, izveidoja ar to saistītus rīcības plānus un sniedza vērtīgu atbalstu ikgadējā pārskata ziņojuma par ES siltumnīcefekta gāzu emisijām sagatavošanā. Sadarbība attīstības jomā. Sadarbībā galveno uzmanību pievērsa līdzekļu devēju koordinācijas sekmēšanai un statistikas atbalstīšanai, jo īpaši attiecībā uz valstu attīstības stratēģijām. Lai atbalstītu statistikas projektu izstrādi jaunattīstības valstīs, tika izveidota statistikas rokasgrāmata EK sadarbībai attīstības jomā. Sadarbība ar trešām valstīm ekonomikas, finanšu un tehnikas jomā. Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistītajām valstīm tika sniegtas dažāda veida tehniskās konsultācijas un atbalsts, un ir publicēti sadarbības projektu rezultātā iegūtie dati. Cilvēkresursu un finanšu resursu izmantošana 2008. gadā bija vērojams neliels cilvēkresursu pieaugums, kas galvenokārt bija saistīts ar paplašināšanos, taču no 2009. gada Komisija īstenoja resursu nepalielināšanas politiku, ko tā pārvaldīja ar stratēģiskiem projektiem, kas paredzēja iepriekšēju plānošanu un karjeras attīstību. Budžeta saistības programmas īstenošanai 2008. gadā bija aptuveni EUR 66 miljoni ( Eurostat kredīti bija aptuveni EUR 48 miljoni) un 2009. gadā EUR 80 miljoni ( Eurostat kredīti – EUR 54 miljoni), turklāt arvien lielāka Eurostat piešķirto līdzekļu daļa aizstāja pastarpināti piešķirtos budžeta līdzekļus no citiem Komisijas dienestiem. GALVENIE KSP OTRāS DAļAS ELEMENTI Ņemot vērā ESS darbību (Krakovas/Hāgas rīcības plāns), 2009. gadā tika pieņemta regula par Eiropas statistiku[4]. Tā nodrošina stabilu un pārredzamu tiesisko vidi, kas savukārt nodrošina ESS dalībnieku neatkarību, integritāti un atbildību. Regula jo īpaši nosaka principus, kas ļauj visiem ESS dalībniekiem efektīvāk sagatavot un izplatīt statistiku, tā nosaka ESS struktūru, tā paredz, ka statistikas sistēmā Eiropas mērogā koordinatora lomu uzņemas Eurostat, savukārt valstu līmenī – valstu statistikas iestādes, tā piešķir likumīgu statusu sadarbības tīkliem un paredz augstākas datu kvalitātes prasības. Turpmāka prakses kodeksa izstrāde un īstenošana ESS ir vienlīdz svarīga, lai uzlabotu Eiropas statistikas kvalitāti un uzticēšanos tai. Turklāt Komisija 2009. gada augustā pieņēma paziņojumu “ES statistikas sagatavošanas metode. Nākamās desmitgades redzējums[5], kuru 2009. gada novembrī atbalstīja Ekonomikas un finanšu padome[6]. Galvenais mērķis ir uzlabot statistikas sagatavošanas efektivitāti, mainot sagatavošanas metodi. Nepārtrauktai produktu un pakalpojumu portfeļa pielāgošanai, izmantojot jauninājumus un uzlabojumus, vajadzētu nodrošināt, lai ESS arī turpmāk būtu svarīga nozīme ES politikas lēmumu pieņemšanā un lai tā spēj arī turpmāk apmierināt lietotāju vajadzības. Redzējuma pamatā ir instrumentu izstrāde, izmantojot informācijas un sakaru tehnoloģijas, kā arī vienota pieeja, un tas paredz pārtraukt lietot tradicionālos t.s. cilindriskos modeļus, tā vietā izmantojot integrētu statistikas sagatavošanas modeli, kā aprakstīts nesen izstrādātajā kopīgajā īstenošanas stratēģijā. Turklāt jaunā ESS pārvaldības struktūra aptver progresīvus modeļus un formas ESS sadarbībā, piemēram, direktoru grupas visās statistikas jomās, atbalsta grupas atsevišķiem ierobežota laika stratēģiskiem projektiem un sadarbības tīklus, lai atvieglinātu tehnisko izstrādi un zināšanu nodošanu ESS ietvaros. Pašlaik notiek programmēšanas un plānošanas procesa reforma. Lai panāktu Grieķijas statistikas sistēmas atbilstību ES prasībām un ESS standartiem, ESS palīdzēs Grieķijas statistikas iestādei pārveidot statistikas sistēmu tā, lai tā spētu sniegt uzticamus statistikas datus; šī palīdzība paņems lielu daļu ESS pieejamo līdzekļu. Visbeidzot, ir sākta izmaksu lietderības analīze visās jomās (piemēram, informācijas kopsavilkumu sagatavošana, izmaksu un sloga noteikšana), taču darbs būs jāturpina. ĪPAšI INFORMāCIJAS SNIEGšANAS ASPEKTI Ietekme uz MVU konkurētspēju, pateicoties mazākam administratīvajam slogam Ietekmi uz MVU konkurētspēju novērtēja, aprēķinot sloga samazināšanos šai uzņēmumu grupai to statistikas tiesību aktu pārskatīšanas rezultātā, kuri uzliek vislielāko slogu uzņēmumiem, proti, Intrastat , USS un Prodcom . Aptuveni EUR 200−250 miljonus var atkal ieguldīt MVU uzņēmējdarbībā, ja dalībvalstu praksē ievieš ES tiesību aktos veiktās pārmaiņas, piemēram, ierobežots pētāmo statistikas produktu skaits, augstāka robežvērtība, sākot ar kuru uzņēmumiem jāsniedz Intrastat dati, un atsevišķu USS nosūtāmo mainīgo lielumu atcelšana. Finanšu sloga dalīšana starp ES un dalībvalstu budžetu Finanšu sloga dalīšana ir definēta kā budžetu daļa, ko attiecīgi ES un dalībvalstis tērē, lai sagatavotu KSP iekļauto statistiku. Lielākā daļa ES nodrošinātā finansējuma tiek izmantota ieguldījumiem un resursu palielināšanai jaunām iniciatīvām dalībvalstīs, kas parasti neietver statistikas pasākumus, pamatojoties uz tiesību aktiem. KSP īstenošanas finansiālais slogs, pirmkārt, ir saistīts ar statistikas informācijas sagatavošanu valstu statistikas iestādēs, tādēļ to lielā mērā sedz no dalībvalstu ieguldījuma. Fakts, ka 60 % līdz 90 % no dalībvalstu statistikas darba programmām ir saistītas ar ES darba programmām, nozīmē, ka pastāv ievērojama sinerģija starp Eiropas un valstu statistikas darba programmām. Lai veiktu precīzākus aprēķinus, jāizveido piemērota informācijas sistēma par izmaksām, ko sedz ES un dalībvalstis. Dati sociālās un ekonomiskās ietekmes objektīvai analīzei Eurostat regulāri uzrauga lietotāju vajadzības, tostarp, politisko lēmēju vajadzības, lai uzraudzītu un pārskatītu politiku. Lietotāju apmierinātība tiek noteikta, tostarp regulāri veicot apsekojumus. ESS attiecīgi sniedz datu kopas, kas ir nepieciešamas sociālās un ekonomiskās ietekmes objektīvai analīzei. IETEIKUMI Turpināt īstenot iepriekšējos ieteikumus Iepriekšējā novērtējuma ieteikumi tiek īstenoti, ieviešot mehānismus, kas ļaus savienot KSP mērķus ar ikgadējām darba programmām plānošanas un ziņošanas procesos, tādējādi uzlabojot programmu īstenošanas uzraudzību. Ieteikums līdzsvarot pieprasījumus un resursus ir palīdzējis izstrādāt paziņojumu par nākamās desmitgades redzējumu. Noteikt jaunas statistikas informācijas vajadzības Politikā vajadzība pēc jauniem, sarežģītākiem un aktuālākiem datiem var rasties jebkurā laikā, piemēram, saistībā ar paziņojumu “IKP un ne tikai”, Komisijas ziņojumu par saimnieciskās darbības un sociālā progresa noteikšanu (“Stiglitz-Sen-Fitoussi” ziņojums), vajadzību pēc apjomīgākiem ģeogrāfisko norāžu datiem, datiem par invaliditāti, patērētāju tirgu rādītājiem un jo īpaši, lai ik gadu uzraudzītu detalizētas produktu cenas un stratēģiju “Eiropa 2020”. Lai apmierinātu šīs vajadzības, ESS ir nepieciešama integrētāka pieeja, kurā izmantoti daudzveidīgi un kombinēti datu avoti, vienlaikus saskaņojot metodoloģiju, jēdzienus un definīcijas. Stiprināt partnerattiecības ESS Ar ESS pilnveidošanu turpināsies KSP pārorientācija uz nākotnes problēmu risināšanu. Būs jāpielāgo ikgadējais plānošanas process un programmas, kā arī jāizvērtē KSP mērķi. Lielāka skaita un daudzveidīgu integrētu sadarbības modeļu izveide kopā ar dalībvalstīm prasīs lielāku mijiedarbību, plašāku ESS tīklu izmantošanu un kopīgu instrumentu izmantošanu sistēmas efektīvākas darbības nolūkos. Izmaksu un sloga analīze un atkārtota prioritāšu noteikšana KSP paredzēts, ka par šiem aspektiem jāsniedz informācija. Ir jāņem vērā izmaksu un sloga novērtēšanas pašreizējie rezultāti un ir rūpīgi jāapsver, kā no visām dalībvalstīm var iegūt viendabīgu informāciju par izmaksām un slogu, kā arī par statistikas izmantojumu. Ir jāizstrādā konceptuāla pieeja atkārtotai darbību prioritāšu noteikšanai, balstoties uz pieejamajiem tiesību aktu informācijas kopsavilkumiem, un šī pieeja apņēmīgi jāīsteno. Resursu pieejamība programmas īstenošanai ESS līmenī ir jātiecas pēc pienācīga līdzsvara starp mērķiem, kas noteikti KSP un redzējumā, un pašreizējo arvien pieaugošo resursu trūkumu daudzu dalībvalstu statistikas iestādēs. ESS līmenī ir nepieciešamas stratēģiskas pārdomas par programmas otrās daļas mērķiem un atkārtots novērtējums par lietotāju vajadzībām, lai noteiktu stratēģiskās prioritātes un uzlabotu statistikas sagatavošanas efektivitāti. [1] OV L 344, 28.12.2007. [2] Saskaņā ar Līgumiem. [3] COM (2009) 433, 20.8.2009. [4] Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009, 11.3.2009. [5] COM(2009) 404 galīgā redakcija, 10.8.2009. [6] 2972. Padomes sanāksme, Ekonomikas un finanšu lietas, 10.11.2009.