Priekšlikums nodrošina saskanību ar ES Vienotas digitālās vārtejas regulu attiecībā uz piekļuvi kvalitatīvai informācijai par Savienības un dalībvalstu noteikumiem, kuri piemērojami pilsoņiem, kas izmanto vai plāno izmantot savas tiesības, kuras izriet no Savienības iekšējā tirgus tiesību aktiem, un ar dokumentu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam”, kura mērķis ir personām ar invaliditāti garantēt tādas pašas politiskās tiesības kā citiem. Tas papildina arī citas ES politikas jomas, kas saistītas ar demokrātiju un digitālo pasauli. Cenšoties panākt mobilo ES pilsoņu vienlīdzīgu piekļuvi elektroniskās vai balsošanas internetā risinājumiem, priekšlikuma mērķis ir labāk aizsargāt to pamattiesības, un tas atvieglo vispārējo demokrātisko līdzdalību.

Neraugoties uz pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem, mobilie ES pilsoņi joprojām saskaras ar grūtībām īstenot savas vēlēšanu tiesības Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Problēmas ietver grūtības iegūt pareizu informāciju par to, kā balsot un kandidēt vēlēšanās, apgrūtinoši reģistrācijas procesi un ietekme, ko izraisa izslēgšana no reģistra vēlēšanās izcelsmes dalībvalstī. Konkrētāk, daudzkārtējas balsošanas novēršanai Eiropas Parlamenta vēlēšanās informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par reģistrētiem vēlētājiem un kandidātiem kavē nekonsekvents datu apmaiņas un apkopošanas tvērums un termiņi.

Priekšlikuma pamatā cita starpā ir atklāta sabiedriskā apspriešana ar pilsoņiem, nevalstiskajām organizācijām un vietējām un reģionālajām iestādēm, attiecīgie pētījumi, tostarp tie, kurus veicis Akadēmiskais tīkls ES pilsonības tiesību jomā, un konstatējumi ārējā pētījumā, kas sagatavots, lai pamatotu ietekmes novērtējumu, kurš veikts pirms priekšlikuma izstrādes. Turklāt tajā ņemtas vērā atsauksmes, kas saņemtas no īpašām apspriešanām ar ieinteresētajām personām, tostarp no mobilajiem ES pilsoņiem, Eiropas vēlēšanu sadarbības tīkla un ekspertu grupas vēlēšanu jautājumos. To papildināja secinājumi, kas gūti attiecīgajos projektos, kuri finansēti programmās “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” un “Eiropa pilsoņiem”, un tiešas ES pilsoņu sniegtas atsauksmes, kuras saņēma Komisija un Eiropas Parlaments.

Ierosinātie mērķtiecīgie pasākumi nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi — attīstīt ES demokrātiju un stiprināt to. Tie uzlabo un precizē satvaru, kas reglamentē to, kā mobilie ES pilsoņi izmanto vēlēšanu tiesības, kuras piešķirtas saskaņā ar Līgumiem, un, uzlabojot pašreizējo informācijas apmaiņas sistēmu, labāk risina jautājumu par daudzkārtēju balsošanu saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Tādējādi priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu.

Mobilo ES pilsoņu tiesības piedalīties Eiropas Parlamenta vēlēšanās ir paredzētas Līgumā par Eiropas Savienības darbību kā daļa no to kā Savienības pilsoņu tiesībām. Tiesiskais regulējums attiecībā uz to, kā mobilie ES pilsoņi izmanto vēlēšanu tiesības, ietver ES un valstu noteikumu mijiedarbību. Savienība rīkojas, īstenodama Līguma principu, ar ko nosaka mobilo ES pilsoņu vēlēšanu tiesības, jo īpaši ar Padomes Direktīvu 93/109/EK.

Šis priekšlikums sekmē ES pilsoņu pārvietošanās brīvību (Hartas 45. pants). Tas arī atbalsta vienlīdzīgu attieksmi pret mobilajiem ES pilsoņiem un to iespējas balsot salīdzinājumā ar to dzīvesvietas dalībvalsts pilsoņiem. Turklāt tas nostiprina tiesības balsot un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās (Hartas 39. pants) un pilsoņu tiesības uz labu pārvaldību (41. pants).

Saskaņā ar priekšlikumu netika konstatēta negatīva ekonomiskā ietekme, ko radītu mobilo ES pilsoņu lielāka integrācija un demokrātiska līdzdalība to uzņēmējā dalībvalstī. Vienkāršojot reģistrācijas prasības un uzlabojot informācijas sniegšanu mobilajiem ES pilsoņiem par balsošanu un to informētību, paredzams, ka priekšlikumam būs tikai netieša plašāka ekonomiskā ietekme, ciktāl tas veicina brīvu pārvietošanos.

7. Priekšlikums 9. panta 4. punktā svītro jēdzienu “automātiski”, ievērojot Vispārīgās datu aizsardzības regulas noteikumus par automatizētas lēmumu pieņemšanas ierobežojumiem. Turklāt, lai nodrošinātu piekļuvi informācijai ar tādiem pašiem nosacījumiem kā saviem pilsoņiem, dalībvalstīm ir jāpaziņo mobilajiem ES pilsoņiem par to izslēgšanu no vēlētāju saraksta, ja ir noteikts šāds pienākums informēt savus pilsoņus.

3. Grozījumu 13. pantā mērķis ir racionalizēt pašreizējo informācijas apmaiņas sistēmu par mobilo ES pilsoņu vēlēšanu tiesībām. Šajā nolūkā veiktie pasākumi ietver III pielikumā izklāstītās unikālās datu kopas izveidi, kurā papildus datiem, ar kuriem pašlaik apmainās, būs iekļauts piederības dalībvalsts izdotais personas kods (attiecīgā gadījumā) vai personas dokumenta vai ceļošanas dokumenta veids un reģistrācijas datums. Turklāt grozījumos ir skaidri minēti elektroniskie līdzekļi, ko datu apmaiņas drošības atbalstam dalībvalstīm piedāvā Komisija. Tajā pašā pantā ir ierobežots mobilo ES pilsoņu reģistrācijas tvērums vēlētāju sarakstos un uzņēmējas dalībvalsts kandidātu sarakstos, attiecinot to tikai uz Eiropas Parlamenta vēlēšanām, tādējādi novēršot izslēgšanu no citām vēlēšanām. Komisija tiks pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, lai saskaņā ar 19. pantā minēto pārbaudes procedūru noteiktu atbildību un pienākumus attiecībā uz drošā rīka darbību.

Saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1724 dalībvalstīm ir jānodrošina, ka lietotājiem to tīmekļa lapās ir viegli pieejama lietotājdraudzīga, precīza, atjaunināta un pietiekami visaptveroša informācija par dalību Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Dalībvalstis izmanto dažādus saziņas līdzekļus un kanālus. Tāpēc, lai nodrošinātu saskanību, ar iniciatīvu ir paredzēts attiecīgi paplašināt Regulā (ES) 2018/1724 izklāstītās kvalitātes prasības, iekļaujot prasību par to, ka dalībvalstis tieši un individuāli sniedz oficiālu vēlēšanu informāciju mobilajiem ES pilsoņiem.

8. Ar tādu pašu mērķi — palielināt mobilo ES pilsoņu informētību un atvieglot vēlēšanu tiesību izmantošanu —, ar 11. panta grozījumiem dalībvalstīm tiek prasīts skaidri un savlaicīgi informēt mobilos ES pilsoņus par to reģistrāciju un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ja to pieteikums tiek noraidīts. Šajā pantā arī precizēts dalībvalstu pienākuma tvērums, jēdzienu “darbības” aizstājot ar jēdzienu “lēmums”. Jaunajā 11. panta punktā paredzētas vēlētāju un kandidātu tiesības direktīvas 3. panta tvērumā labot jebkādas nekonsekvences vai kļūdas vēlētāju sarakstos vai kandidātu sarakstos ietvertajos datos ar tādiem pašiem nosacījumiem kā uzņēmējas dalībvalsts pilsoņiem.

(6)Lai nodrošinātu, ka Savienības pilsoņi, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav (“Savienības pilsoņi, kas nav attiecīgās dalībvalsts pilsoņi”), var izmantot savas balsstiesības un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās ar tādiem pašiem nosacījumiem kā uzņēmējas dalībvalsts pilsoņi, būtu jāprecizē nosacījumi, kuri reglamentē reģistrāciju vēlēšanās un dalību tajās, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret attiecīgās dalībvalsts pilsoņiem un Savienības pilsoņiem, kas nav attiecīgās dalībvalsts pilsoņi. Jo īpaši pret Savienības pilsoņiem, kas vēlas balsot un kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās savā dzīvesvietas dalībvalstī, būtu jānodrošina vienlīdzīga attieksme attiecībā uz visiem dzīvesvietas laikposmiem, kuri ir jāievēro kā nosacījums tiesību izmantošanai, kā arī attiecībā uz pierādījumiem, ar ko apliecina atbilstību šādam nosacījumam.

🡻 93/109/EK 5. apsvērums (pielāgots)

tā kā EK Līguma 8.b panta 2. punkta piemērošana neparedz iepriekšēju dalībvalstu vēlēšanu sistēmu saskaņošanu; tā kā turklāt, lai ņemtu vērā proporcionalitātes principu, kas ietverts EK Līguma 3.b panta trešajā daļā, Kopienas tiesību aktu saturs šajā sfērā nedrīkst pārsniegt to, kas nepieciešams EK Līguma 8.b panta 2. punkta mērķa sasniegšanai;

🡻 93/109/EK 6. apsvērums (pielāgots)

tā kā EK Līguma 8.b panta 2. punkta mērķis ir nodrošināt, lai visi Savienības pilsoņi, neskatoties uz to, vai tie ir vai nav tās dalībvalsts pilsoņi, kurā tie dzīvo, var šajā valstī izmantot savas balsstiesības un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās ar tādiem pašiem nosacījumiem; tā kā nosacījumiem, ko piemēro nepilsoņiem, to skaitā tiem, kas saistīti ar dzīvesvietas laikposmu un pierādījumiem, būtu jābūt vienādiem ar tiem, ko piemēro attiecīgās dalībvalsts pilsoņiem;

🡻 93/109/EK 7. apsvērums (pielāgots)

⇨ jauns

(7)tā kā EK Līguma 8.b panta 2. punkts paredz balsstiesības un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī, tomēr neaizstājot ar to balsstiesības un tiesības kandidēt dalībvalstī, attiecībā uz kuru pilsonim ir valstiskā piederība; tā kā Jjāņem vērā Savienības pilsoņu brīvība izvēlēties dalībvalsti, kurā piedalīties Eiropas ⌦ Eiropas Parlamenta ⌫ vēlēšanās, vienlaikus rūpējoties par to, lai nodrošinātu, ka šo brīvību ļaunprātīgi neizmanto personas, kas ⇨ paredzot pasākumus, ar kuriem nodrošina, ka neviens vairāk nekā vienu reizi nevar ⇦ balsot vai kandidēt vairāk nekā vienā valstī.;

⇩ jauns

(8)Ievērojot starptautiskos un Eiropas standartus, tostarp Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām prasības un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas normas, dalībvalstīm būtu ne tikai jāatzīst un jāievēro Savienības pilsoņu balsstiesības un tiesības kandidēt, bet arī jānodrošina viegla piekļuve to vēlēšanu tiesībām, likvidējot pēc iespējas vairāk šķēršļu dalībai vēlēšanās.

(9)Lai Savienības pilsoņiem būtu vieglāk izmantot to balsstiesības un tiesības kandidēt savā dzīvesvietas valstī, šādi pilsoņi pietiekami laicīgi pirms vēlēšanu dienas būtu jāiekļauj vēlētāju sarakstā. Formalitātēm, kas piemērojamas to reģistrācijai, vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršām. Vajadzētu pietikt ar to, ka attiecīgie Savienības pilsoņi uzrāda derīgu personas apliecību un iesniedz oficiālu deklarāciju, kurā iekļauti elementi, kas apliecina to tiesības piedalīties vēlēšanās. Pēc reģistrācijas Savienības pilsoņiem, kas nav attiecīgās dalībvalsts pilsoņi, būtu jāpaliek vēlētāju sarakstā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Savienības pilsoņiem, kas ir attiecīgās dalībvalsts pilsoņi, kamēr tie atbilst balsstiesību izmantošanas nosacījumiem. Turklāt Savienības pilsoņiem būtu jāsniedz kompetentajām iestādēm kontaktinformācija, kas minētajām iestādēm ļauj tos regulāri informēt.

(10)Lai gan dalībvalstu kompetencē ir noteikt balsstiesības un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās attiecībā uz pilsoņiem, kas dzīvo ārpus to teritorijas, tam, ka Savienības pilsoņi, kas nav attiecīgās dalībvalsts pilsoņi, tikuši iekļauti to dzīvesvietas dalībvalsts vēlētāju sarakstā, pašam par sevi nevajadzētu būt par pamatu izslēgšanai no vēlētāju saraksta to piederības dalībvalstī citu veidu vēlēšanās.

(11)Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret Savienības pilsoņiem, kas nav attiecīgās dalībvalsts pilsoņi un kas vēlas izmantot tiesības kandidēt vēlēšanās savā dzīvesvietas dalībvalstī, būtu jāprasa, lai šie pilsoņi uzrādītu tos pašus apliecinājuma dokumentus, kurus prasa kandidātiem, kas ir attiecīgās dalībvalsts pilsoņi. Tomēr, lai konstatētu, ka šie pilsoņi var izmantot LESD 20. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 22. panta 2. punktā paredzētās tiesības, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai prasīt iesniegt oficiālu deklarāciju, kurā iekļauti elementi, kas vajadzīgi, lai pierādītu to tiesības kandidēt attiecīgajās vēlēšanās.

(12)Lai atvieglotu to vēlētāju un kandidātu precīzu identifikāciju, kas reģistrēti gan piederības dalībvalstī, gan dzīvesvietas dalībvalstī, tādu datu sarakstā, kuri no Savienības pilsoņiem jāprasa, iesniedzot pieteikumu par iekļaušanu vēlētāju sarakstos vai pieteikumu par kandidēšanu dzīvesvietas dalībvalstī, būtu jāiekļauj personas kods vai derīga personas dokumenta vai ceļošanas dokumenta sērijas numurs.

(13)Savienības pilsoņiem, kam balsstiesības un tiesības kandidēt atņemtas, pamatojoties uz kompetentās iestādes pieņemtu atsevišķu krimināltiesisku vai civiltiesisku lēmumu, būtu jāliedz šīs tiesības izmantot Eiropas Parlamenta vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī. Saņemot vēlētāja reģistrācijas pieteikumu, dalībvalstis var prasīt attiecīgajiem pilsoņiem iesniegt oficiālu deklarāciju, ar ko apliecina, ka tiem nav atņemtas balsstiesības. Kandidējot savā dzīvesvietas valstī, Savienības pilsoņiem būtu jāiesniedz paziņojums, ar ko apliecina, ka tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās tiem nav atņemtas.

(14)Dzīvesvietas dalībvalstij vajadzētu būt iespējai pārbaudīt, vai Savienības pilsoņiem, kas izteikuši vēlmi izmantot savas tiesības kandidēt, to piederības valstī šīs tiesības nav atņemtas. Ja dalībvalsts saņem attiecīgu pieprasījumu no dzīvesvietas dalībvalsts, tai būtu jāsniedz vajadzīgais apliecinājums termiņā, kas ļauj efektīvi novērtēt kandidatūras pieņemamību. Personas datus, ar kuriem notiek apmaiņa, var apstrādāt tikai šādā nolūkā. Ņemot vērā to, cik svarīgas ir vēlēšanu tiesības, ja piederības dalībvalsts savlaicīgi nesniedz informāciju par Savienības pilsoņa statusu, tiesības kandidēt dzīvesvietas dalībvalstī nebūtu jāatņem. Gadījumos, kad attiecīgā informācija tiek sniegta vēlāk, dzīvesvietas dalībvalstij, izmantojot attiecīgus pasākumus saskaņā ar tās valsts tiesību aktos noteikto procedūru, būtu jānodrošina, ka Savienības pilsoņiem, kam ir atņemtas tiesības kandidēt savā piederības dalībvalstī, bet kas ir reģistrēti kā kandidāti vai kas jau ir ievēlēti, tiktu liegtas tiesības tikt ievēlētiem vai izmantot mandātu.