Ziņojums saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2020/672 14. pantu par Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma SURE: pēc diviem gadiem

Politiski reaģējot uz Covid-19 krīzi, tostarp īstenojot SURE, 2020. gadā tika faktiski novērsta situācija, ka aptuveni 1,5 miljoni cilvēku varētu zaudēt darbu. Bezdarba rādītāja pieaugums 2020. gadā saņēmējās dalībvalstīs bija ļoti mērens, neraugoties uz lielo ekonomikas ražīguma kritumu, un ievērojami zemāks, nekā gaidīts. Tas tika panākts, saglabājot darbiniekus jau esošajos uzņēmumos un uzturot pašnodarbināto aktivitāti, kā rezultātā izdevās arī novērst nevienlīdzības pieaugumu darba tirgū, samazinot bezdarba līmeņa izkliedi, īpaši starp SURE atbalsta saņēmējiem. Šis rezultāts ir krass pretstats situācijai, kāda iestājās pēc globālās finanšu krīzes.

Lielākajā daļā dalībvalstu SURE finansiālās palīdzības apguves līmenis ir augsts, un tas tiek uzlabots divās dalībvalstīs, kur tas bija zemāks. Padome 2022. gada jūlijā grozīja Īstenošanas lēmumu (PĪL) par Rumāniju, lai iekļautu 21 papildu pasākumu un samazinātu piešķirto summu līdzvērtīgi jau izmaksātajai summai (3 miljardi EUR). Tas ievērojami — par aptuveni trim ceturtdaļām — samazināja iepriekšējos pusgada ziņojumos konstatēto milzīgo apguves rādītāja atšķirību. Polijā ir konstatēta mērena apguves līmeņa atšķirība starp kopējiem izdevumiem un piešķirto summu. Turpinās tehnisks dialogs ar Komisiju, lai īstenošanas lēmumā iekļautu papildu atbalsttiesīgus pasākumus. SURE finansiālās palīdzības īstenošana abās dalībvalstīs arī turpmāk tiks rūpīgi uzraudzīta.

Gandrīz visi plānotie publiskie izdevumi saskaņā ar SURE ir īstenoti. Gaidāms, ka kopējie publiskie izdevumi SURE atbalsttiesīgiem pasākumiem saņēmējās dalībvalstīs sasniegs 119 miljardus EUR. Tas ievērojami pārsniedz kopējo piešķirto finansiālo palīdzību (93 miljardus EUR), jo dažas dalībvalstis SURE finansējumu atbalsttiesīgiem pasākumiem ir papildinājušas ar valsts finansējumu, tādējādi apliecinot SURE atbalstīto pasākumu būtiskumu dalībvalstīm. Puse no kopējiem publiskajiem izdevumiem par SURE atbalsttiesīgiem pasākumiem bija piešķirta saīsināta darba laika shēmām. Vienu trešdaļu piešķīra līdzīgiem pasākumiem pašnodarbinātajiem. Publisko izdevumu pārējo daļu piešķīra algu subsīdiju pasākumiem un ar veselības aprūpi saistītiem pasākumiem. Jau atkal apstiprinās, ka ar veselības aprūpi saistītajiem izdevumiem ir tā dēvētā blakus kārtas būtība, jo tie veidoja tikai 3,2 % no kopējiem izdevumiem, turpretī 38 % no šiem izdevumiem attiecās uz pasākumiem darbvietā, lai nodrošinātu drošu uzņēmējdarbības atsākšanu, kā ieteikts SURE regulā.

Vairākas dalībvalstis 2022. gada pirmajā pusē, kad pakāpeniski tika pārtraukta lielākā daļa SURE izdevumu, turpināja pagarināt ar pandēmiju saistīto saīsinātā darba laika shēmu darbības ilgumu. Vairums dalībvalstu 2022. gadā vairs neizmantoja SURE palīdzību, un pandēmijas ietekmes mazināšanās rezultātā SURE ikmēneša izdevumi ir sarukuši līdz nenozīmīgam apmēram. Vienlaikus tiek lēsts, ka, neraugoties uz samazinātajām izdevumu summām, 2022. gadā atbalstu vēl ir saņēmuši aptuveni 220 000 cilvēku un 10 000 uzņēmumu trijās dalībvalstīs.

Šis ziņojums apstiprina iepriekšējo aplēsi, ka 2020. gadā, kad sākās pandēmija, SURE atbalstīja aptuveni 31,5 miljonus cilvēku un 2,5 miljonus uzņēmumu. Tā ir gandrīz trešdaļa no kopējā strādājošo un kopējā uzņēmumu skaita saņēmējās dalībvalstīs. Galvenie SURE finansiālās palīdzības saņēmēji bija mazie un vidējie uzņēmumi. Visvairāk atbalstītās nozares bija pakalpojumi, kas ietver intensīvu saskarsmi (izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumi, vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība), kā arī ražošana.

Komisija 2022. gada martā sekmīgi emitēja papildu SURE sociālās ietekmes obligācijas 2,2 miljardu EUR apmērā. Parakstīšanās piedāvājuma uz emitētajām obligācijām ievērojamais pārsniegums vēl vairāk apliecina ieguldītāju uzticību ES finansēšanas spējām un programmas SURE stabilitātei. Kad tika īstenots astotais SURE sociālās ietekmes obligāciju darījums un veikta līdzekļu izmaksa, 19 dalībvalstīm tika izmaksāta SURE finansiālā palīdzība 91,8 miljardu EUR apmērā — tas atbilst gandrīz visai Padomes piešķirtajai summai (93,3 miljardi EUR pēc nesen pieņemtā Padomes īstenošanas lēmuma par Rumāniju).

Lai finansētu SURE finansiālo palīdzību dalībvalstīm, ES pirmo reizi emitēja sociālās ietekmes obligācijas. Papildus SURE regulā prasītajam šajā ziņojumā ir sniegti arī attiecīgie dati, kas jāziņo saskaņā ar ES SURE sociālās ietekmes obligāciju satvaru, un atkārtoti apstiprināts, ka SURE izdevumi ir saskaņoti ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem.

Instrumenta īstenošana noritēja ātri un netraucēti. Kā daļu no ES sākotnējās reakcijas uz pandēmiju Komisija 2020. gada 2. aprīlī ierosināja SURE regulu, un Padome regulu pieņēma 2020. gada 19. maijā. Finansējums 100 miljardu EUR apmērā kļuva pieejams 2020. gada 22. septembrī pēc tam, kad visas dalībvalstis bija parakstījušas garantijas līgumus. Komisija paātrināja instrumenta ieviešanu ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. Lielākā daļa piešķirtās finansiālās palīdzības tika izmaksāta vien septiņu mēnešu laikā no 2020. gada oktobra līdz 2021. gada maijam. Vēl viena līdzekļu izmaksa tika veikta 2022. gada martā, lai pielāgotos dalībvalstīm, kuras izvēlējās līdzekļus saņemt vēlāk.

Šis ir ceturtais pusgada ziņojums par Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE). Šajā ziņojumā ir apstiprināti iepriekšējos ziņojumos izklāstītie konstatējumi, atspoguļoti līdzšinējie pasākumi un instrumenta izmantošana, kā arī analizēta tā sociālekonomiskā ietekme. SURE ir krīzes instruments 100 miljardu EUR apmērā, ko Eiropas Savienība (ES) izveidojusi, lai palīdzētu dalībvalstīm aizsargāt darbvietas un strādājošo ienākumus saistībā ar Covid-19 pandēmiju. SURE ir arī spēcīga dalībvalstu solidaritātes izpausme ES satvarā: visas dalībvalstis vienojās sniegt ES divpusējas garantijas, lai Savienība varētu aizņemties no tirgiem ar ļoti izdevīgiem nosacījumiem SURE aizdevumu finansēšanai.

-saskaņā ar SURE piešķirtās finansiālās palīdzības apguves līmenis ir augsts 17 dalībvalstīs no 19 dalībvalstīm;

-3,2 % tika piešķirti ar veselību saistītiem pasākumiem, kas ir blakus kārtas pasākumi saskaņā ar SURE regulu. Vairāk nekā trešdaļa no šā apjoma attiecās uz pasākumiem darbvietā;

-pusi no finansiālās palīdzības, kas saņemta saskaņā ar SURE, dalībvalstis izmantoja saīsināta darba laika shēmu atbalstam, bet vienu trešdaļu piešķīra pašnodarbinātām personām paredzētiem līdzīgiem pasākumiem;

-finansiāla palīdzība saskaņā ar SURE ir piešķirta 19 dalībvalstīm, un septiņām no tām ir piešķirti papildu līdzekļi;

-šī politikas darbība arī samazināja bezdarba līmeņa izkliedi, it īpaši starp SURE atbalsta saņēmējiem, tādējādi veicinot darba tirgus nevienlīdzības mazināšanos;

-2021. gadā SURE atbalstu guva 9 miljoni cilvēku un vairāk nekā 800 000 uzņēmumu 13 dalībvalstīs, un 2022. gadā atbalstu pakāpeniski atcēla, un to saņēma 220 000 cilvēku un 10 000 uzņēmumu 3 dalībvalstīs;

Šis pusgada ziņojums ir juridisks pienākums. To pieņēmusi Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2020/672 (SURE regulas) 14. pantu nolūkā izpildīt savu pienākumu sniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) un Nodarbinātības komitejai. Nākamais ziņojums jāsagatavo līdz 2023. gada marta beigām. Termiņš informācijas saņemšanai, lai to iekļautu šajā ziņojumā, bija 2022. gada 7. jūnijs dalībvalstu ziņojumiem un 2022. gada 28. augusts — epidemioloģiskajiem datiem.

Šis ir ceturtais pusgada ziņojums par Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE). SURE regulu Eiropas Savienība (ES) ieviesa 2020. gada maijā nolūkā palīdzēt dalībvalstīm aizsargāt strādājošo darbvietas un ienākumus Covid-19 pandēmijas laikā. Tas sniedz pieprasītājām dalībvalstīm Savienības finansiālo palīdzību (līdz 100 miljardiem EUR), piešķirot aizdevumus ar izdevīgiem nosacījumiem. Aizdevumu mērķis ir palīdzēt finansēt dalībvalstu saīsināta darba laika shēmas vai līdzīgus pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus un pašnodarbinātas personas, un — blakus kārtā — ar veselību saistītus pasākumus, it īpaši darbvietā.

Atlikusī SURE finansiālā palīdzība būs pieejama līdz 2022. gada 31. decembrim. Pašlaik līdz 2022. gada 31. decembrim ir pieejama finansiālā palīdzība vairāk nekā 6 miljardu EUR apmērā. Šī summa līdz 2022. gada beigām, visticamāk, ievērojami samazināsies, jo vairākas dalībvalstis ir izteikušas interesi saņemt no SURE papildu finansiālo palīdzību.

Pašlaik aplēses liecina, ka dalībvalstis, saņemot finansiālo palīdzību no SURE, kopumā ir ietaupījušas 8,5 miljardus EUR uz procentu maksājumiem. Šis rādītājs palielinājās saistībā ar astoto SURE darījumu 2022. gada martā.

Arī nodarbinātības aizsardzība pirmajos divos pandēmijas gados ir veicinājusi ātrāku atveseļošanos 2021. gadā nekā iepriekšējās krīzēs. Apsekojuma dati liecina, ka SURE 2021. gadā atbalstīja pandēmijas visvairāk skartās nozares. Turklāt SURE izdevumi bija koncentrēti pirmajā pusgadā, kad ierobežojošie pasākumi bija stingrāki. Tas liecina, ka SURE atbalsts bija vērsts uz vissteidzamākajām vajadzībām, atbalstot vissmagāk cietušās nozares.

Līdz 2022. gada augustam 19 dalībvalstīm bija izmaksāta SURE finansiālā palīdzība gandrīz 92 miljardu EUR apmērā (1. tabula). Tas veido 98 % no kopējās Padomes piešķirtās SURE finansiālās palīdzības. Atlikušās Polijai piešķirtās finansiālās palīdzības izmaksa 1,5 miljardu EUR apmērā ir atlikta līdz brīdim, kad tiks atrisināts jautājums par līdzekļu apguvi (sk. 2.1.2. iedaļu). Sīkāka informācija par SURE darījumiem un līdzekļu izmaksu dalībvalstīm ir pieejama pielikuma A1. un A2. tabulā.

Komisija ES vārdā 2022. gada 22. martā sekmīgi emitēja papildu SURE sociālās ietekmes obligācijas 2,2 miljardu EUR apmērā. Neskatoties uz arvien sarežģītāku tirgus vidi, ko izraisa karš Ukrainā, ieguldītāju interese saglabājās spēcīga. Pasūtījumu portfelis 15 gadu obligācijām bija 35 miljardu EUR apmērā, tādējādi pieprasījums 16 reizes pārsniedza parakstīšanās piedāvājumu, un tas liecina par ieguldītāju uzticību ES finansēšanas spējām un programmai SURE. 2,2 miljardi EUR tika izmaksāti 2022. gada 29. martā: 1,5 miljardi EUR Polijai, 523 miljoni EUR Portugālei un 147 miljoni EUR Ungārijai.

Kopējā finansiālā palīdzība, kas piešķirta saskaņā ar SURE, patlaban ir 93,3 miljardi EUR — šī summa ir mazāka nekā iepriekšējā SURE ziņojumā norādītie 94,4 miljardi EUR. Tas ir saistīts ar Padomes 2022. gada 18. jūlija lēmumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un vienojoties ar Rumānijas iestādēm, samazināt Rumānijai piešķirto kopējo summu par 1,1 miljardu EUR. Kopš iepriekšējā ziņojuma 2022. gada martā jauna finansiālā palīdzība nav piešķirta. Vienlaikus vairākas dalībvalstis izteica interesi līdz gada beigām saņemt papildu finansiālo palīdzību no SURE.

Ziņojumam ir piecas iedaļas. I iedaļā ir aprakstīta dalībvalstīm piešķirtā finansiālā palīdzība, tajā skaitā izmaksātās summas un vēl nesamaksātās summas, un attiecīgie atmaksāšanas grafiki. II iedaļā rezumēti dalībvalstu kopējie publiskie izdevumi valstu pasākumiem, kurus atbalsta SURE . III iedaļā ir atjaunināts un paplašināts iepriekšējos ziņojumos sniegtais sākotnējais SURE ietekmes novērtējums. IV iedaļā aplūkoti ārkārtas apstākļi, kas pamato SURE darbības turpināšanu. Visbeidzot, V iedaļā ir sniegts attiecīgais ziņojums saskaņā ar 2.4. iedaļu ES SURE sociālās ietekmes obligāciju satvarā, kas iestrādāts šajā ziņojumā .

Padziļinātāks apskats, sevišķi par kontroles un revīzijas sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt aizdevuma līguma saistību ievērošanu, tiks sniegts nākamajā pusgada ziņojumā par SURE. Dalībvalstīm būtu jānodrošina pareizs līdzekļu izmantojums valsts līmenī, jānovērš pārkāpumi un krāpšana un jāatgūst saskaņā ar SURE regulu un divpusējiem aizdevuma līgumiem nepareizi izmantoti līdzekļi. Lai pārliecinātos, vai dalībvalstīs ir ieviestas visas šā pienākuma izpildei vajadzīgās sistēmas, Komisija 2022. gada 18. janvārī veica ad hoc apsekojumu. Rezultāti tika atspoguļoti trešajā pusgada ziņojumā. Komisijas mērķis pēc apsekojuma ir veikt turpmāku uzraudzību, lai atjauninātu un papildinātu savākto informāciju un atspoguļotu to nākamajā — piektajā — ziņojumā.

Šajā ziņojumā ir atjaunināta pirmajos trijos pusgada ziņojumos par SURE iekļautā informācija un sniegta paplašināta analīze. Tas aptver institucionālās norises kopš trešajā ziņojumā apskatītā laikposma beigām (2022. gada marta sākums), kur ietilpst līdzekļu izmaksa martā 2,2 miljardu EUR apmērā un grozījumi Padomes Īstenošanas lēmumā par Rumāniju, lai novērstu līdzekļu apguves atšķirību. Tajā atjaunināta iepriekšējos ziņojumos sniegtā analīze, it īpaši par dalībvalstu publiskajiem izdevumiem, uz kuriem attiecas SURE (pamatojoties uz dalībvalstu 2022. gada jūnijā sniegtajiem pusgada ziņojumiem), un SURE ietekmes novērtēšanu (pamatojoties uz jaunākajiem makroekonomiskajiem datiem). Ziņojumā ir sīkāk aplūkotas norises 2022. gadā, it īpaši attiecībā uz darbinieku, pašnodarbināto un uzņēmumu aptvērumu.

II.SURE instrumenta izmantošana: publiskie izdevumi un valstu pasākumi, uz kuriem attiecas SURE

Šajā iedaļā galvenā uzmanība ir vērsta uz instrumenta politikas izmantošanu. Konkrētāk, tajā rezumēti tie dalībvalstu publiskie izdevumi, kurus sedz SURE atbalsts vai kuri ir atbalsttiesīgi, un atbalstīto valsts pasākumu raksturs. Tajā arī ir norādīts to darba ņēmēju un uzņēmumu skaits, kuri guvuši labumu no SURE atbalstītajiem pasākumiem.

2.1. Faktiskie un plānotie publiskie izdevumi ar SURE atbalstu

2.1.1. Atbalsttiesīgiem pasākumiem paredzēto publisko izdevumu uzraudzība

Saņēmēju dalībvalstu pusgada ziņojumos sniegto informāciju izmanto tam, lai novērtētu saskaņā ar SURE piešķirtās finansiālās palīdzības plānoto un faktisko izmantošanu. Ziņojumos jāsniedz informācija par publisko izdevumu paredzēšanu pasākumiem, uz kuriem attiecas SURE (un šo pasākumu aptvērumu attiecībā uz darba ņēmējiem un uzņēmumiem, kā atspoguļots 2.3. iedaļā). Līdz šim šādi ziņojumi ir sniegti piecas reizes: 2020. gada augustā (“sākotnējais ziņojums”), 2021. gada janvārī un februārī (“pirmais ziņojums”), 2021. gada jūnijā (“otrais ziņojums”), 2022. gada janvārī (“trešais ziņojums”) un 2022. gada jūnijā (“jaunākais ziņojums”). Informācija ir atspoguļota tā, kā to sniegušas dalībvalstis par SURE atbalstiesīgajiem pasākumiem. Dažas dalībvalstis ir iztērējušas vairāk par saņemto SURE finansiālās palīdzības summu un/vai papildinājušas SURE atbalstu ar valsts finansējumu vai ES struktūrfondiem, lai kopējie izdevumi varētu pārsniegt SURE atbalstīto summu. Iesniegtie ziņojumi ļauj noteikt SURE finansiālās palīdzības apguves pakāpi, salīdzinot to ar Padomes piešķirto summu.

Gandrīz visi kopējie plānotie publiskie izdevumi saskaņā ar SURE tagad ir īstenoti. SURE regula finansiālo palīdzību ļauj izmantot gan faktiskai, gan plānotai publisko izdevumu palielināšanai saistībā ar pasākumiem, uz kuriem attiecas SURE . Plānoto izdevumu īpatsvars samazinājās no 54 % 2020. gada jūnijā līdz 10 % 2021. gada jūnijā un līdz tikai 2 % 2021. gada beigās (2. diagramma). Līdz 2022. gada maijam par SURE atbalsttiesīgajiem pasākumiem iztērēto faktisko izdevumu īpatsvars sasniedza 99 % .

1. diagramma. Publiskie izdevumi, par kuriem paziņots Avots: dalībvalstu ziņojumi (2022. gada jūnijs) Piezīme. Igaunija SURE atbalstam pieteicās 2021. gada februārī, un tādējādi tā ir iekļauta no 2021. gada jūnija. S1 ir pirmais semestris (no janvāra līdz jūnijam), un S2 ir otrais semestris (no jūlija līdz decembrim). 2. diagramma. Faktisko un plānoto publisko izdevumu, uz kuriem attiecas SURE, izmaiņas pa mēnešiem Avots: dalībvalstu ziņojumi (2022. gada jūnijs)

Paredzams, ka kopējie publiskie izdevumi par SURE atbalsttiesīgiem pasākumiem būs aptuveni 119 miljardi EUR, kas pārsniedz kopējo saskaņā ar SURE piešķirto finansiālo palīdzību. Šī summa ir līdzīga trešajā ziņojumā paredzētajai summai (1. diagramma). Izdevumi mazākajām shēmām, kas turpinājās 2022. gadā, nedaudz pieauga no plānotajiem 2,8 miljardiem EUR līdz 3,7 miljardiem EUR, savukārt iepriekšējie izdevumi tika samazināti. Šoreiz 13 dalībvalstis ir ziņojušas par izdevumiem 2022. gadā salīdzinājumā ar 10 dalībvalstīm iepriekšējā ziņojumā. Kopējie izdevumi (119 miljardi EUR) pārsniedz kopējo summu, kas piešķirta saskaņā ar SURE (93,3 miljardi EUR), jo dažas dalībvalstis plāno tērēt atbalsttiesīgajiem pasākumiem vairāk par pieprasīto un saņemto finansiālo palīdzību. Tas apliecina SURE darbības jomas būtiskumu, raugoties no dalībvalstu perspektīvas.

Pandēmijas ietekmes mazināšanās rezultātā 2022. gadā SURE atbalsttiesīgu pasākumu ikmēneša izdevumi ir samazinājušies līdz nenozīmīgiem apjomiem. Ziņojuma 2. diagrammā ir redzams, ka 2022. gada izdevumi sasniedza maksimumu (zemā līmenī) janvārī, bet pēc tam strauji samazinājās. Izdevumi 2022. gada sākumā bija vērsti, piemēram, uz karantīnas pasākumiem, Covid-19 testēšanu un īpašu kompensāciju piešķiršanu veselības aprūpes darbiniekiem. Savukārt 2022. gada decembrī ir plānots iztērēt tikai 38 miljonus EUR.

2.1.2. Līdzekļu apgūšana

Lielākajā daļā dalībvalstu SURE finansiālās palīdzības apguves līmenis ir augsts. Tā kā gandrīz visi publiskie izdevumi ir izpildīti, kopš trešā pusgada ziņojuma publicēšanas nav radušās jaunas ar līdzekļu apguvi saistītas problēmas. 17 no 19 dalībvalstīm jau ir iztērējušas vismaz kopējo finansiālās palīdzības apjomu, kas tām piešķirts atbalsttiesīgiem pasākumiem (3. diagramma). Turklāt 15 dalībvalstis ir iztērējušas vai plāno tērēt vairāk nekā piešķirto summu, tostarp atlikušo daļu finansējot no valsts līdzekļiem.

3. diagramma. Plānoto un faktisko publisko izdevumu saistībā ar atbalsttiesīgiem pasākumiem pārsvars pār aizdevuma summu (% no aizdevuma summas)

Avots: dalībvalstu ziņojumi

Piezīme. Publiskie izdevumi attiecas uz pasākumiem, par kuriem ziņots, ka uz tiem attiecas PĪL, neskaitot Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESIF) līdzekļus. Dažas dalībvalstis (Igaunija, Slovēnija) ir pārtraukušas sniegt ziņojumus par SURE atbalsttiesīgiem pasākumiem, jo tās vairs neizmanto SURE finansiālo palīdzību šo pasākumu finansēšanai, tāpēc ka ir jau pārsniegušas piešķirto summu. Attiecībā uz Rumāniju šis skaitlis iegūts no Komisijas novērtējuma, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi un piemērojot ar veselību saistīto izdevumu ierobežojumu līdz 49 % no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem (tā, lai tie paliktu blakus kārtas izdevumi, kā paredzēts SURE regulā).

Lai arī Polijā visa izmaksātā summa tika iztērēta, tajā tomēr ir konstatēta mērena kopējo izdevumu un piešķirtās summas atšķirība. Polijas ziņotie kopējie publiskie izdevumi (9,9 miljardi EUR) pārsniedza izmaksāto summu (9,7 miljardi EUR). Tomēr, kā norādīts trešajā ziņojumā, Polija ziņoja, ka kopējie publiskie izdevumi par pasākumiem, kas iekļauti šai valstij paredzētajā PĪL, ir mazāki nekā Padomes piešķirtā summa (11,2 miljardi EUR). Šī atšķirība radusies pēc dažu pasākumu datu pārskatīšanas, un tās pamatā, visticamāk, ir daudz spēcīgāka ekonomikas atveseļošanās nekā gaidīts. Lai novērstu šo atšķirību, valsts iestādes ir ierosinājušas iekļaut divus papildu pasākumus (kas ir SURE atbalsttiesīgi), kuri galvenokārt segtu iepriekšējos izdevumus laikā līdz 2021. gadam. Patlaban notiek tehnisks dialogs ar Komisiju, un tika panākta vienošanās atlikt atlikušo līdzekļu (1,5 miljardu EUR) izmaksu līdz dialoga noslēgumam.

Rumānijā ir ievērojami samazināta lielā apguves atšķirība no piešķirtās summas, iekļaujot jaunus SURE atbalsttiesīgus pasākumus un samazinot piešķirto summu. 2021. gada sākumā tika konstatēts, ka apguves atšķirība atbilst gandrīz trim ceturtdaļām no piešķirtās summas (no piešķirtā 4,1 miljarda EUR vēl jāiztērē 2,9 miljardi EUR), jo pandēmijas ietekme uz Rumānijas ekonomiku 2020. gadā bija mazāka, nekā gaidīts, un 2021. gadā notika spēcīgāka atveseļošanās, nekā cerēts. Atšķirība (1,8 miljardi EUR) bija ievērojama arī attiecībā pret jau izmaksāto summu. Komisijas un Rumānijas iestāžu tehniskā dialoga rezultātā Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, grozīja Rumānijas sākotnējo PĪL, lai iekļautu papildu SURE atbalsttiesīgus pasākumus. Turklāt Rumānijai piešķirtā finansiālā palīdzība tika samazināta līdz 3 miljardiem EUR saskaņā ar panākto vienošanos ar Rumānijas iestādēm, tādējādi atlikusī neizmaksātā summa 1,1 miljarda EUR apmērā tika zaudēta un novirzīta ES dalībvalstu iespējamām turpmākām vajadzībām.

Grozītajā Padomes Īstenošanas lēmumā par Rumāniju ir iekļauts 21 papildu atbalsttiesīgs pasākums, kas jau ir īstenots. Divi no šiem pasākumiem ir līdzīgi saīsināta darba laika shēmām, jo to mērķis ir saglabāt nodarbinātību un ienākumus: tie ir slimības pabalsts un atbalsts darbiniekiem mājas biroja aprīkojuma iegādei. Pārējie 19 pasākumi ir saistīti ar veselības aprūpi, tajā skaitā, piemēram, prēmija veselības aprūpes darbiniekiem, aizsarglīdzekļi, zāles un vakcīnas cīņai pret COVID-19 pandēmiju. Tā kā SURE regulā ir noteikts, ka ar veselības aprūpi saistītie pasākumi ir blakus kārtas pasākumi, tad ar veselības aprūpi saistīto attiecināmo izdevumu maksimums nedrīkst pārsniegt 49 % no kopējiem izdevumiem.