KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

ES pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumi un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pārraudzība 2018. gadā

1. Vispārīga informācija

Šis gada ziņojums par ES pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumiem un rezultātu izplatīšanu ir sagatavots atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 190. pantam un Euratom līguma 7. pantam. Tajā ir sniegts lakonisks, neizsmeļošs pārskats par galvenajiem 2018. gadā veiktajiem pasākumiem.

2. Politiskais konteksts

Ar paziņojumu “Atjaunota Eiropas programma pētniecībai un inovācijai — Eiropas izdevība veidot savu nākotni”, kuru Komisija sagatavoja neformālajai Eiropadomes sanāksmei Sofijā 2018. gada 16. maijā, pētniecība un inovācija tika iecelta darba kārtības centrā saistībā ar darbvietu veidošanu, izaugsmi, taisnīgumu un demokrātiskajām pārmaiņām, kā arī gatavošanos ES nākotnei. Šajā kontekstā Komisija pieņēma tiesību aktu priekšlikumus izdevumu programmām 2021.–2027. gada ES budžeta ietvaros, par ko pašlaik notiek iestāžu sarunas.

2018. gadā ES ekonomika turpināja attīstīties piekto gadu pēc kārtas, taču pasaules mēroga nenoteiktība iegūst draudīgus apmērus. Tādos makroekonomiskajos rādītājos kā nodarbinātība un ieguldījumi atkal bija vērojamas tendences, kādas tika novērotas pirms finanšu krīzes, bet ekonomikas izaugsmi joprojām bremzēja gausi uzlabojumi ražīguma jomā. Līdz novembrim Eiropas Stratēģisko investīciju fonds visās dalībvalstīs bija atbalstījis projektus, kuru kopējā ieguldījumu vērtība ir 360 miljardi EUR, no kuriem divas trešdaļas tika iegūtas no privātajiem resursiem. Pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” tieši sekmēja šo pozitīvo notikumu attīstību, laikposmā no 2014. līdz 2018. gadam radot aptuveni 592 000 jaunu darbvietu.

ES darba kārtības augšgalā joprojām bija jautājumi, kas saistīti ar digitālo vienoto tirgu. Ar jauno Vispārīgo datu aizsardzības regulu (kas stājās spēkā 2018. gada 25. maijā) tiks ne vien aizsargāti personas dati, bet arī atbalstīta pētniecība un inovācija. Komisija atbalstīja valstu centienu kopīgošanu mākslīgā intelekta jautājumos. Arī šajā kontekstā svarīga loma bija pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, jo īpaši atbalstot jauna augstas veiktspējas skaitļošanas kopuzņēmuma izveidi, kuram būtu jānodrošina Eiropas stratēģiskā autonomija šajā nozarē.

Enerģētikas un klimata jautājumi joprojām bija pasaules un Eiropas darba kārtības augšgalā. Īpašā politikas veidotājiem adresētā ziņojumā, ko sagatavoja Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC), tika aktīvi uzsvērts tas, cik steidzami ir jārisina ar klimata pārmaiņām saistītie jautājumi. Komisija turpināja īstenot ES saistības enerģētikas un klimata jomā atbilstīgi 2015. gada Parīzes nolīgumam par klimata pārmaiņām un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM). Tādēļ Komisija īstenoja tiesību aktus, kas nepieciešami, lai sasniegtu ES nacionāli noteikto devumu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā par 40 % līdz 2030. gadam (salīdzinot ar 1990. gada līmeni). Turklāt Eiropas Komisija 2018. gada novembrī iepazīstināja ar savu redzējumu par siltumnīcefekta gāzu emisiju neitralitātes sasniegšanu līdz 2050. gadam. Ilgtermiņa stratēģijā ir izklāstīti tehnoloģiskie, ekonomiskie un sociālie pārveidojumi, kas nepieciešami klimatneitralitātes panākšanai un sociāli taisnīgas pārejas nodrošināšanai. Šim saistību līmenim būtu jāveido pamats ES kā pasaules līderes lomai šajā jomā atbilstīgi ietekmīgajai lomai, kuru priekšsēdētājs Ž. K. Junkers aizstāvēja savā 2018. gada runā par stāvokli Savienībā.

3. Politikas satvars

Apvārsnis Eiropa

Komisija 7. jūnijā pieņēma savus priekšlikumus pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa”, kas ir pētniecības un inovācijas politikas satvars 2021.–2027. gadam (nākamās daudzgadu finanšu shēmas laikposmā). Tiesību aktu kopumu veido šādi priekšlikumi:

·regula, ar ko izveido pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un paredz dalības noteikumus;

·lēmums par īpašu programmu, ar ko īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”; un

·regula, ar ko izveido Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pētniecības un mācību programmu 2021.–2025. gadam.

Šā tiesību aktu kopuma mērķis ir vēl vairāk vienkāršot noteikumus, vienlaikus nodrošinot pēctecību, proti to, ka arī turpmāk tiks piemēroti ES pētniecības un inovācijas pamatprogrammu pamatprincipi (izcilība, ietekme un atvērtība). Tas tika izstrādāts, balstoties uz plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām un amatpersonām, kā arī ņemot vērā cita veida svarīgu ieguldījumu, piemēram, Paskāla Lamī [Pascal Lamy] vadītās neatkarīgās augsta līmeņa grupas ziņojumu “LAB FAB APP — Investing in the European future we want” par to, kā vairot ES pētniecības un inovācijas programmu ietekmi.

Līdz 2018. gada beigām Konkurētspējas padome bija vienojusies par daļēju vispārēju pieeju attiecībā uz galveno regulu un Eiropas Parlaments bija plenārsēdē apstiprinājis Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas (ITRE) ziņojumu par minēto tiesību aktu kopumu.

Komisijas priekšlikumi ir strukturēti ap trim pīlāriem:

·atvērtā zinātne;