Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS

ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai



Rumānijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 121. pantu dalībvalstis veicina stabilu valsts finanšu sistēmu, vidējā termiņā koordinējot ekonomikas politiku un daudzpusēju uzraudzību, lai izvairītos no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

(2)Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbavietu radīšanai.

(3)Padome 2017. gada 16. jūnijā ieteica Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālās izaugsmes temps 2017. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,5 % no IKP, tādējādi liekot valstij īstenot attiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Padome 2017. gada 5. decembrī secināja, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2017. gada 16. jūnija ieteikumu. Pamatojoties uz to, Padome 2017. gada 5. decembrī izdeva pārskatītu ieteikumu Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālās izaugsmes temps 2018. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,8 % no IKP.

(4)2017. gadā, pamatojoties uz Komisijas 2018. gada pavasara prognozi un Eurostat apstiprinātajiem 2017. gada budžeta izpildes datiem, valdības primāro neto izdevumu izaugsme ievērojami pārsniedza izdevumu kritēriju, norādot uz būtisku novirzi ar lielu starpību (novirze 3,3 % no IKP). Strukturālā bilance pasliktinājās līdz -3,3 % no IKP (no -2,1 % no IKP 2016. gadā), kas arī norāda uz būtisku novirzi no ieteiktās strukturālās korekcijas ar lielu starpību (novirze 1,7 % no IKP). Novirzes apmēru, par ko liecina strukturālā bilance, ir negatīvi ietekmējusi iespējamās IKP izaugsmes augstāka (punkta) aplēse salīdzinājumā ar izdevumu kritērija pamatā esošo vidējā termiņa vidējo lielumu, kā arī publisko ieguldījumu kritums, kas ir izlīdzināts izdevumu kritērijā. Neatkarīgi no minētās atšķirības abi rādītāji apstiprina būtisku novirzi no SIP preventīvās daļas prasībām 2017. gadā.

(5)Pēc vispārēja novērtējuma Komisija 2018. gada 23. maijā secināja, ka Rumānijā pastāv būtiska novērotā novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa, un izdeva Rumānijai brīdinājumu saskaņā ar LESD 121. panta 4. punktu un Regulas (EK) Nr. 1466/97 10. panta 2. punkta pirmo daļu.

(6)Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 10. panta 2. punkta otro daļu viena mēneša laikā pēc brīdinājuma pieņemšanas Padomei būtu jāadresē attiecīgajai dalībvalstij ieteikums veikt nepieciešamos politikas pasākumus. Regulā paredzēts, ka ieteikumā nosaka termiņu, kurš nepārsniedz piecus mēnešus un kurā dalībvalstij jānovērš minētā novirze. Pamatojoties uz iepriekš minēto, [2018. gada 15. oktobris] šķiet atbilstošs termiņš, līdz kuram Rumānijai jānovērš novirze. Šajā laikā Rumānijai būtu jāziņo par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz šo ieteikumu.

(7)Pamatojoties uz Komisijas 2017. gada pavasara prognozi par starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, Rumānijā 2018. un 2019. gadā būs normāli ekonomikas apstākļi. Rumānijas vispārējās valdības parāda attiecība ir zem 60 % no IKP robežvērtības. Minimālie nepieciešamie strukturālie pasākumi, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1466/97 un prasību matricā, kas ņem vērā dominējošos ekonomikas apstākļus un iespējamos ilgtspējas apsvērumus, gan 2018., gan 2019. gadā veido 0,5 % no IKP.

(8)Rumānijas strukturālais deficīts 2016. gadā ir palielinājies par 2,1 % no IKP un 2017. gadā — par 1,2 % no IKP līdz 3,3 % no IKP. Minimālo korekcijas prasību būtu jāpapildina ar papildu un pastāvīgām korekcijām, lai labotu kumulatīvo novirzi un nodrošinātu, ka Rumānija atgriežas pie atbilstošas korekcijas gaitas pēc novirzēm 2016. un 2017. gadā. Papildu korekcija 0,3 % no IKP šķiet piemērota, ņemot vērā novēroto būtisko novirzi no ieteiktajām korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, un tas paātrinās korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai.

(9)Prasītais strukturālās bilances uzlabojums gan 2018., gan 2019. gadā par 0,8 % no IKP atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālās izaugsmes tempam, kas 2018. gadā nepārsniedz 3,3 % un 2019. gadā — 5,1 %.