P9_TA(2020)0368

Ģenētiski modificēta kukurūza MON 88017 (MON-88Ø17-3)

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastāv vai ir ražoti no tās (D069148/02 – 2020/2894(RSP))

(2021/C 445/08)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastāv vai ir ražoti no tās (D069148/02,

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu,

— ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2020. gada 26. oktobra balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts,

— ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

— ņemot vērā atzinumu, ko Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pieņēma 2009. gada 21. aprīlī un kas publicēts 2009. gada 6. maijā (3),

— ņemot vērā EFSA2020. gada 29. janvārī pieņemto un 2020. gada 11. martā publicēto atzinumu (4),

— ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) atļaušanu (5),

— ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

— ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

A. tā kā ar Komisijas Lēmumu 2009/814/EK (6) atļāva laist tirgū pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu MON 88017, sastāv vai ir ražota no tās; tā kā atļauja aptver arī tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ĢM kukurūzu MON 88017 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība un kas paredzēti tādiem pašiem lietošanas veidiem kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu;

B. tā kā 2018. gada 10. jūlijā uzņēmums “Monsanto Europe N. V.”, darbojoties atļaujas turētāja Monsanto Company (ASV) vārdā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu iesniedza Komisijai pieteikumu par minētās atļaujas atjaunošanu;

C. tā kā attiecībā uz sākotnējo atļauju EFSA2009. gada 21. aprīlī pieņēma labvēlīgu atzinumu, kas tika publicēts 2009. gada 6. maijā;

D. tā kā attiecībā uz minēto atjaunošanu EFSA2020. gada 29. janvārī pieņēma labvēlīgu atzinumu, kas tika publicēts 2020. gada 11. martā;

E. tā kā ĢM kukurūza MON 88017 ir izstrādāta, lai tā ražotu sintētisku insekticīdu proteīnu Cry3Bb1, kas pazīstams arī kā Bt toksīns, ar paaugstinātu toksicitāti salīdzinājumā ar dabiskajām baktērijām, no kurām tas iegūts, attiecībā uz vaboļu kārtas kaitēkļiem un CP4 EPSPS proteīnu, kas nodrošina rezistenci pret glifozātu (7);

F. tā kā abu gēnu konstrukciju kombinācija ir iegūta no vairākiem transformācijas gadījumiem, bet nav veikts atsevišķu vecākaugu novērtējums, kas ir pretrunā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 503/2013 (8);

G. tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu;

Dalībvalstu bažas par EFSA atzinumiem

H. tā kā apspriešanās laikā attiecībā uz sākotnējo atļaujas pieteikumu dalībvalstis iesniedza daudz kritisku piezīmju par EFSA atzinuma projektu (9); tā kā šīs kritiskās piezīmes ietver novērojumus, ka akūta toksicitātes testēšana, kas veikta ar proteīniem izolētā veidā (proti, ne ar visu ĢM augu), var uzskatīt par maznozīmīgu, ka ierosinātais pēctirgus vides monitorings ir pārāk neprecīzs attiecībā uz uzraudzības plānu saistībā ar neparedzētu iedarbību uz cilvēku vai dzīvnieku veselību un vidi, ka bakteriālo aizstājējproteīnu testēšana nedrīkst aizstāt tādu proteīnu testēšanu, kas ekspresēti no augiem, ka lauka sezonu un testēšanas vietu skaits nav pietiekams, ņemot vērā ĢMO komerciālo izmantošanu, ka ir vajadzīga papildu informācija, lai izdarītu secinājumus par riska novērtējumu, un ka nevar izslēgt alergēnas iedarbības pastiprināšanos, ko izraisa no ĢM kukurūzas MON 88017 iegūti mCry3Bb1 proteīni pārtikā un barībā; tā kā turklāt viena dalībvalsts apšaubīja riska novērtēšanai veikto pētījumu neatkarību, ņemot vērā to, ka tos bija veicis pieteikuma iesniedzējs Monsanto;

I. tā kā apspriešanās laikā attiecībā uz atļaujas atjaunošanas pieteikumu dalībvalstis atkal iesniedza daudz kritisku piezīmju par EFSA atzinuma projektu (10); tā kā šīs kritiskās piezīmes ietver novērojumu, ka monitoringa plānā, kas pamatojas uz Lēmumā 2009/814/EK piešķirto atļauju, un monitoringa ziņojumos ir būtiskas nepilnības un ka tie neatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK (11) vai attiecīgajām EFSA vadlīnijām, ka pētījumi nav bijuši pietiekami plaši un ka ir vajadzīgi turpmāki eksperimenti, lai noskaidrotu kūtsmēslos vai notekūdeņos esoša Bt proteīna iedarbību un turpmāku ietekmi, un radītos riskus attiecībā uz blakusorganismiem, un nepietiekamas informācijas dēļ nav iespējams pilnībā novērtēt, vai ĢM kukurūza MO 88017 nav kaitīga videi;

Papildu herbicīdi un atlieku analīzes trūkums

J. tā kā ir pierādījies, ka pret herbicīdiem tolerantu ĢM kultūraugu audzēšana izraisa plašāku herbicīdu izmantošanu, kas daudzējādā ziņā notiek tādēļ, ka rodas pret herbicīdiem noturīgas nezāles (12); tā kā tādējādi paredzams, ka ĢM kukurūza tiks pakļauta gan lielākām, gan biežākām glifozāta devām, kādēļ var palielināties atlieku līmenis ražā;

K. tā kā joprojām nav skaidras atbildes par to, vai glifozāts ir kancerogēns; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifozāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā gluži pretēji tam 2015. gadā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (specializētā Pasaules Veselības organizācijas vēža pētniecības aģentūra) glifozātu klasificēja kā iespējami kancerogēnu cilvēkam; tā kā vairāki neseni zinātniski salīdzinošie pētījumi apstiprina to, ka glifozāts varētu būt kancerogēns (13);

L. tā kā saskaņā ar EFSA Pesticīdu nodaļas atzinumu dati par glifozāta atliekām ĢM kukurūzā ar EPSPS izmaiņām (14) nav pietiekami, lai noteiktu maksimāli pieļaujamos atlieku līmeņus un vērtības riska novērtējuma veikšanai (15);

M. tā kā EFSA Pesticīdu nodaļa turklāt uzskata, ka trūkst nepieciešamo toksikoloģijas datu, lai varētu veikt patērētāju apdraudējuma novērtējumu attiecībā uz vairākiem glifozāta noārdīšanās produktiem, kas saistīti ar glifozātizturīgiem ĢM kultūraugiem (16);

N. tā kā tiek uzskatīts, ka novērtējums par ĢM augos konstatētajām herbicīdu atliekām un herbicīdu noārdīšanās produktiem, kā arī to mijiedarbību ar Bt toksīniem, ir ārpus EFSA ĢMO ekspertu grupas kompetences, un tādēļ to neveic kā daļu no ĢMO apstiprināšanas procesa; tā kā tas izraisa jautājumus, jo to, kādā veidā attiecīgajā ĢM augā noārdās papildu herbicīdi, to noārdīšanās produktu (metabolītu) sastāvu un līdz ar to arī toksicitāti var ietekmēt pati ģenētiskā modifikācija (17);

Nederīgi toksicitātes pētījumu rezultāti

O. tā kā pētījumos par akūtu toksicitāti un noārdīšanos gremošanas šķidrumos tika izmantoti rekombinētā E. coli celmā ražoti Cry3Bb1 un CP4 EPSPS proteīni;

P. tā kā kopumā toksicitātes testus, kas veikti ar proteīniem izolētā veidā, var uzskatīt par maznozīmīgiem tāpēc, ka netiek ņemta vērā proteīna iedarbība mijiedarbē ar pašu augu;

Q. tā kā, piemēram, daži augi, tostarp kukurūza, paši ražo proteināzes inhibitorus (PI), kas, kā pētījumi liecina, palēnina Bt toksīnu noārdīšanos; tā kā tas izraisa daudz lielāku Bt toksīna toksicitāti gadījumos, kad tas tiek norīts kopā ar augu audiem, salīdzinājumā ar toksicitāti, kas šim toksīnam piemīt izolētā veidā; tā kā pētījums, ko 1990. gadā veica Monsanto pētnieki pierādīja, ka PI pat ļoti zemā koncentrācijā palielina Bt toksīnu insekticīdu iedarbību apmēram divdesmitkārtīgi (18); tā kā šo mijiedarbību EFSA nekad nav novērtējusi vai minējusi ĢM Bt augu radīta riska novērtējumos;

R. tā kā ir pierādīts, ka faktori, kas pastiprina Bt toksīnu toksicitāti, var ietekmēt arī to selektivitāti — (19) ja Bt toksīna iedarbīgums uz mērķorganismiem paaugstinās, tā selektivitāte var arī samazināties un plašāks blakusorganismu loks var kļūt jutīgs pret to; tā kā vairāki pētījumi norāda uz PI un Bt toksīnu ietekmi uz blakussugu kukaiņiem (20), tomēr līdz šim nav veikti sistēmiski pētījumi ar to;

S. tā kā nav zināms, vai augstāka toksicitāte rada apdraudējumu cilvēkiem un zīdītājiem sakarā ar mijiedarbību starp PI un Bt toksīniem ĢM augos;

Jautājumi par Bt toksīniem kā palīgvielām

T. tā kā vairākos pētījumos konstatēts, ka ir blaknes, kas pēc pakļaušanas Bt toksīnu iedarbībai var ietekmēt imūnsistēmu, un ka daži Bt toksīni var iedarboties kā palīgvielas (21), proti, tiem nonākot saskarē ar citiem proteīniem, var palielināties šo proteīnu alergēniskums;

U. tā kā EFSA veiktajā riska novērtējumā nav ņemts vērā tas, ka kukurūza ražo PI (22), un tāpēc ir jāpieņem, ka augu materiāla sastāvā Bt toksīns noārdīsies daudz lēnāk nekā izolētā veidā; tā kā šī atšķirība var pastiprināt Bt toksīnu kā palīgvielu iedarbību, padarot to pētījumu rezultātus, kas veikti, izmantojot olbaltumvielas izolētā veidā, nederīgus; tā kā nav veikti ĢM augu ražotā Bt toksīna faktiskās imūngenicitātes empīriski pētījumi; tā kā noārdīšanās gremošanas šķidrumos, kas var būt saistīta ar toksicitāti un ietekmi, izmantojot kā palīgvielas, tika pārbaudīta, pētot Bt toksīnu izolētā veidā;

Bt kultūraugi — ietekme uz blakusorganismiem un paaugstināta rezistence

V. tā kā atšķirībā no insekticīdiem, kuri iedarbojas izsmidzināšanas laikā un ierobežotu laiku pēc tās, Bt kultūraugi izraisa pastāvīgu Bt toksīnu iedarbību uz mērķa organismiem un blakusorganismiem;

W. tā kā pieņēmumu, ka Bt toksīniem ir viens iedarbības veids uz konkrētu mērķorganismu, vairs nevar uzskatīt par pareizu, un nevar izslēgt to ietekmi uz blakusorganismiem (23); tā kā tiek ziņots, ka daudzējādi tiek ietekmēts aizvien lielāks skaits blakusorganismu; tā kā jaunākajā pārskatā ir minētas 39 zinātniski recenzētas publikācijas, kurās norādīts uz Bt toksīnu būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz daudzām neraksturīgām sugām (24);

X. tā kā apvienota iedarbība, piemēram, mijiedarbē ar PI, var ievērojami paaugstināt Bt toksīnu toksicitāti; tā kā selektivitātes jautājums ir īpaši svarīgs attiecībā uz sintētiskiem Bt toksīniem, piemēram, Cry3Bb1, kam var piemist zemāka selektivitāte apvienojumā ar augstāku toksicitāti; tā kā EFSA joprojām uzskata, ka Bt toksīni skar tikai šauru blakusorganismu klāstu, neņemot vērā nekādu apvienotu iedarbību; tā kā izšļakstījumu, atkritumu un kūtsmēslu veidā plašāks blakusorganismu klāsts var būt pakļauts Bt toksīnu iedarbībai;

Y. tā kā riska novērtējumā nav ņemta vērā rezistences pret Bt toksīniem veidošanās mērķa kaitēkļos, kas, iespējams, izraisa videi vairāk kaitīgu pesticīdu vai lielāku to devu izmantošanu, vai to lietošanu lielāku skaitu reižu attiecībā uz ĢM kultūraugiem audzēšanas valstī; tā kā ASV Vides aizsardzības aģentūra ir ierosinājusi nākamo triju līdz piecu gadu laikā pakāpeniski atteikties no daudziem pašreizējiem Bt kukurūzas hibrīdiem, kā arī no dažām Bt kokvilnas šķirnēm, jo pieaug šo kultūru rezistence pret kukaiņiem (25);

Z. tā kā, lai gan tiek apgalvots, ka Bt kultūraugu izmantošana samazina insekticīdu lietošanu, nesenā pētījumā, kas publicēts ASV (26), konstatēts, ka vairāki pētījumi par Bt kultūraugu ietekmi uz pesticīdu lietošanas veidiem, šķiet, nav ievērtējuši sēklu apstrādi un tādējādi, iespējams, ir pārspīlējuši insekticīdu lietošanas samazināšanos (jo īpaši apstrādāto platību ziņā) saistībā ar Bt kultūraugiem; tā kā tajā pašā pētījumā konstatēts, ka neonikotinoīdu sēklu apstrādi bieži izmanto saistībā ar Bt kukurūzas un sojas pupu kultūrām un ka tā lietošanas veidam var būt neparedzētas sekas, proti, rezistences veidošanās mērķa kaitēkļos, blakus kaitēkļu invāzijas, kā arī piesārņojums, kura sekas lavīnveidā skar savvaļas dzīvniekus un augus; pētījumā arī konstatēts, ka dažas no šīm sekām izpaužas jau pašreiz; tā kā Savienība ir aizliegusi brīvā dabā izmantot trīs neonikotinoīdus, tostarp kā sēklapvalkus, jo tie atstāj ietekmi uz medus bitēm un citiem apputeksnētājiem (27);

AA. tā kā Savienība ir pievienojusies ANO Konvencijai par bioloģisko daudzveidību (ANO KBD), kas uzliek par pienākumu gan importētājvalstīm, gan eksportētājvalstīm ņemt vērā bioloģisko daudzveidību;

Nedemokrātiska lēmumu pieņemšana

AB. tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2020. gada 26. oktobra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta;

AC. tā kā Komisija atzīst, ka problemātiska ir pašreizējā prakse, proti, ka lēmumus par ĢMO atļaušanu joprojām pieņem Komisija, lai gan dalībvalstis ar kvalificētu balsu vairākumu nav sniegušas pozitīvu atzinumu, kas pats par sevi ir liels izņēmums kopējā produktu atļaušanas kārtībā, taču kļuvis par normu, kad tiek pieņemti lēmumi par atļauju piešķiršanu ĢM pārtikai un dzīvnieku barībai;

AD. tā kā astotajā sasaukumā Parlaments kopumā pieņēma 36 rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (trīs rezolūcijas); tā kā līdz šim devītajā sasaukumā Parlaments ir pieņēmis 11 iebildumus; tā kā neviena no minētajiem ĢMO atļaušanai nav sniegts pozitīvs atzinums ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu; tā kā, neraugoties uz pašas atzītajām nepilnībām demokrātijas ziņā, atbalsta trūkumu no dalībvalstu puses un Parlamenta iebildumiem, Komisija turpina piešķirt atļaujas ĢMO;

AE. tā kā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 Komisija var izlemt neatļaut ĢMO, ja pārsūdzības komitejā nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta (28), tā kā šajā saistībā nav nepieciešami tiesību aktu grozījumi;

1. uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras;

2. uzskata, ka projekts Komisijas īstenošanas lēmumam neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav atbilstīgs Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķim, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 ( 29 ) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ĢM pārtiku un dzīvnieku barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību;

3. prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu;

4. atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2020. gada 11. septembra vēstulē komitejas locekļiem beidzot atzina, ka ĢMO atļauju piešķiršanas lēmumos ir jāņem vērā ilgtspēja ( 30 ) ; tomēr pauž dziļu vilšanos par to, ka Komisija 2020. gada 28. septembrī atļāva citu ģenētiski modificētu sojas pupu importu ( 31 ) , neraugoties uz Parlamenta iebildumiem un dalībvalstu balsu vairākumu pret šo lēmumu;

5. aicina Komisiju steidzami rīkoties saistībā ar ilgtspējas kritēriju noteikšanu, pilnībā iesaistot tajā Parlamentu; aicina Komisiju sniegt informāciju par to, kā un kādā termiņā tiks īstenots šis process;

6. vēlreiz mudina Komisiju atļauju izsniegšanas procesā ņemt vērā Savienības saistības saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, piemēram, Parīzes Klimata nolīgumu, ANO KBD un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus;

7. atkārtoti aicina Komisiju neapstiprināt ĢMO ne audzēšanai, ne izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā, ja dalībvalstis nav pārsūdzības komitejā sniegušas atzinumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. panta 3. punktu;

8. atkārtoti aicina Komisiju neapstiprināt herbicīdizturīgus ĢM kultūraugus, kamēr visaptveroši nav izanalizēti ar atliekām saistītie veselības apdraudējumi, izskatot katru gadījumu atsevišķi, un līdz ar to pilnībā jāizvērtē atliekas, ko rada ĢM kultūraugu apsmidzināšana ar papildu herbicīdiem, kā arī ir jāizvērtē herbicīdu noārdīšanās produkti un jebkāda kombinētā ietekme, tostarp ar pašu ĢM augu izmantošanu radītā;

9. aicina EFSA beidzot atzīt būtiskās atšķirības starp vietējiem Bt toksīniem un tiem, kas ekspresēti ar sintētiskiem transgēniem ĢM kultūraugos, kā arī paplašināt riska novērtējumu, lai pilnībā ņemtu vērā visu Bt toksīnu, ĢM augu un to sastāvdaļu mijiedarbību, atliekas, kas radušās no apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem, vidi, kā arī ietekmi uz sabiedrības veselību un pārtikas nekaitīgumu;

10. aicina EFSA vairs nepieņemt toksicitātes pētījumus, kas balstās uz proteīniem izolētā veidā, kuru struktūra un bioloģiskā ietekme, iespējams, atšķiras no paša auga radītās, un pieprasīt, lai visi testi tiktu veikti ar ĢM auga audiem;

11. aicina EFSA nodrošināt, ka lauka izmēģinājumu vai siltumnīcu dati aptver pietiekami plašu agronomisko un vides apstākļu klāstu, lai novērtētu visu to stresa faktoru ietekmi uz gēnu ekspresiju un augu sastāvu, kas paredzami audzēšanas laikā;

12. aicina EFSA pārliecināties, ka lauka izmēģinājumu vai siltumnīcu dati aptver pietiekami plašu dažādu šķirņu klāstu, lai novērtētu dažādu ģenētisko fonu ietekmi uz gēnu ekspresiju un augu sastāvu;

13. aicina EFSA pieprasīt datus par tādas pārtikas un barības patēriņa ietekmi uz zarnu mikrobiomu, kas iegūta no ĢM augiem;

14. uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

(1) OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3) https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075

(4) EFSA ĢMO ekspertu grupas zinātniskais atzinums par ģenētiski modificētas kukurūzas MON 88017 novērtēšanu, lai saņemtu atļaujas atjaunošanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-RX-014). EFSA žurnāls, 2020, 18(3):6008, (https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6039).

(5) Eiropas Parlaments astotajā sasaukumā pieņēma 36 rezolūcijas, kurās iebilda pret atļauju izmantot ĢMO. Turklāt devītajā sasaukumā Parlaments ir pieņēmis šādas rezolūcijas:

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0028);

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0029);

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0030);

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0054);

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 89788 (MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0055);

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un apakškombinācijas MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un NK603 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0056);

— Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs, četri vai pieci no vienkāršiem transformācijas notikumiem Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0057);

— Eiropas Parlamenta 2020. gada 14. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0069);

— Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1111 (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0291);

— Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0292);

— Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs vai četri no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0293).

(6) Komisijas 2009. gada 30. oktobra Lēmums 2009/814/EK, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 289, 5.11.2009., 25. lpp.).

(7) EFSA atzinums, 7. lpp., (https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213).

(8) Komisijas 2013. gada 3. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 503/2013 par ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un par Komisijas Regulas (EK) Nr. 641/2004 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1981/2006 grozījumiem ( OV L 157, 8.6.2013., 1. lpp. ).

(9) Dalībvalstu piezīmju pirmais kopums: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280

(10) Dalībvalstu piezīmju otrais kopums: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00672

(11) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīva 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu — Komisijas paziņojums ( OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. ).

(12) Sk., piemēram, Bonny S. “Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact” (Ģenētiski modificēti, pret herbicīdiem noturīgi kultūraugi, nezāles un herbicīdi — pārskats un ietekme), Environmental Management Nr. 57(1), 2016. gada janvāris, 31.–48. lpp., (https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738), un Benbrook C. M. “Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. -- the first sixteen years”(Ģenētiski mainītu kultūraugu ietekme uz pesticīdu izmantošanu ASV — pirmie sešpadsmit gadi), Environmental Sciences Europe Nr. 24, 2012, 24. lpp., (https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24) un Schütte G., Eckerstorfer M., Rastelli V. u. c. “Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants” (Herbicīdu rezistence un biodaudzveidība — ģenētiski modificētu, pret herbicīdiem izturīgu augu agronomiskie un vides aspekti), Environmental Sciences Europe Nr. 29, 2017, 5. lpp., (https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y).

(13) Sk., piemēram, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, kā arī https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(14) Vairākos transformācijas gadījumos iegūta ĢM kukurūza satur EPSPS izmaiņas.

(15) EFSA, Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 (Pārskats par spēkā esošajiem maksimāli pieļaujamajiem glifozāta atlieku līmeņiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 12. pantu), pārskatītā redakcija, kurā ņemti vērā iztrūkstošie dati, EFSA žurnāls, 2019. gads, 17(10):5862, 4. lpp., (https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862).

(16) EFSA Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate (Secinājums par aktīvās vielas glifozāta saturošu pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo izvērtēšanu), EFSA žurnāls, 2015. gads, 13(11):4302, 3. lpp., (https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302).

(17) Tas tā patiešām ir attiecībā uz glifozātu, kā norādīts EFSA Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 (pārskatā par esošajiem maksimālajiem glifozāta atlieku līmeņiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 12. pantu), EFSA žurnāls, 2018. gads; 16(5):5263, 12. lpp., (https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263).

(18) MacIntosh S. C., Kishore G. M., Perlak F. J., Marrone P. G., Stone T. B., Sims S. R., Fuchs R. L. “Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors” (Bacillus thuringiensis insekticīdas iedarbības potencēšana ar serīna proteāzes inhibitoriem), J Agric Food Chem, 1990. gads, 38: 1145–1152.

(19) Sk., piemēram, Then C. “Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis” (No Bacillus thuringiensis iegūto toksīnu riska novērtējums — sinerģisms, efektivitāte un selektivitāte), Environ Sci Pollut Res Int, 2010. gads, 17, 791.–797.lpp.

(20) Sk., piemēram, Han P., Niu CY, Lei CL, Cui JJ, Desneux N. “Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera” (Toksīnu daudzuma noteikšana kokvilnas šķirnē Cry1Ac + CpTI un to iespējamā ietekme uz medus bitēm Apis mellifera L.),Ecotoxicology, 2010. gads, 19, 1452.–1459. lpp., (https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z), Babendreier D., Kalberer N. M., Romeis J., Fluri P., Mulligan E., Bigler F. “Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees” (Bt-transgēno ziedputekšņu, Bt-toksīna un proteāzes inhibitora (SBTI) norīšanas ietekme uz hipofaringeālo dziedzeru attīstību medus bitēs), Apidologie, 2005. gads, 36 4, 585.–594. lpp., (https://doi.org/10.1051/apido:2005049), un Liu X. D., Zhai B. P., Zhang X. X., Zong J. M. “Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover” (Transgēnu kokvilnas augu ietekme uz blakus kaitēkli Aphis gossypii Glover), Ecological Entomology, 30(3), 307.–315. lpp.

https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(21) Informācijai sk. Rubio-Infante N., Moreno-Fierros L. “An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals” (Pārskats par Bacillus thuringiensis Cry toksīnu nekaitīgumu un bioloģisko ietekmi uz zīdītājiem”), Journal of Applied Toxicology, 2016. gada maijs, 36(5), 630.–648. lpp., (http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full).

(22) Sk. Q apsvērumu.

(23) Sk., piemēram, Hilbeck A.,Otto M. “Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment” (Bacillus thuringiensis Cry toksīnu specifiskums un kombinatoriskā iedarbība ĢMO riska novērtējuma kontekstā), Frontiers Environmental Science, 2015. gads, 3:71.

(24) Hilbeck A., Defarge N., Lebrecht T., Bøhn T “Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design” (Insekticīdi Bt kultūraugi. EFSA riska novērtēšanas pieeja attiecībā uz ĢM Bt kultūraugiem ir neveiksmīga pēc būtības), RAGES, 2020. gads, 4. lpp., (https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf).

(25) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(26) Douglas M. R., Tooker F. “Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops” (Plaša sēklu apstrāde ir izraisījusi strauju neonikotinoīdu insekticīdu lietošanas palielinājumu un preventīvu augu aizsardzību brīvdabas kultūraugos ASV), Environmental Science and Technology, 2015. gads, 49, 8, 5088.–5097. lpp., (https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g).

(27) Neonikotinoīdi, (https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en).

(28) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 6. panta 3. punktu Komisija “var pieņemt” un nevis “pieņem” projektu, ja pārsūdzības komitejā ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu nav sniegts pozitīvs atzinums.

(29) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

(30) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(31) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, (https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100).