LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 2.7.2008 
SEC(2008) 2201 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Apvienotaj ā Karalistē 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Līguma 104. pants paredz p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru, lai dal ībvalstis 
novērstu pārmērīgu budžeta defic ītu vai nodrošin ātu stāvokļa labošanu, kol īdz šāds deficīts 
radies. Pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūra ir sīkāk aprakstīta Padomes Regul ā 
(EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūras īstenošanu1, kas ir Stabilit ātes un izaugsmes pakta da ļa. Kaut ar ī vairums 
noteikumu attiecas uz Apvienoto Karalisti tieši t āpat kā uz pārējām valstīm, kas nav euro 
zonas dal ībnieces, 5. punkts Protokol ā par dažiem noteikumiem attiec ībā uz Apvienoto 
Karalisti tom ēr nosaka, ka L īguma 104. panta 1. punkt ā paredzētais pienākums nov ērst 
pārmērīgu valsts budžeta defic ītu uz Apvienoto Karalisti neattiecas, iz ņemot gad ījumu, ja š ī 
valsts pāriet Ekonomikas un monet ārās savien ības trešaj ā līmenī2. Savukārt otrajā 
Ekonomikas un monet ārās savienības līmenī Apvienotajai Karalistei saska ņā ar Līguma 
116. panta 4. punktu ir j ācenšas „izvair īties no pārmērīga valsts budžeta defic īta”. Pārmērīga 
budžeta defic īta novēršanas proced ūru Apvienotajai Karalistei piem ēro pēc finanšu gada 
principa (no apr īļa līdz martam). 
Pateicoties Apvienot ās Karalistes intens īvajiem fisk ālās konsolid ācijas centieniem 1990. gadu 
beigās, tika pan ākts valsts budžeta bilances uzlabojums no budžeta defic īta 3,8 % apm ērā no 
IKP 1996./1997. gad ā līdz pārpalikumam 1,3 % apm ērā 1999./2000. gad ā. Valsts kop ējais 
parāds arī samazin ājās no vair āk par 50 % no IKP 1996./1997. gad ā līdz 36,8 % 
2002./2003. gad ā. Pēc tam vald ība pieņēma mazāk striktu fisk ālās politikas kursu, galvenok ārt 
tāpēc, ka bija izvirz īts viennoz īmīgs politikas m ērķi paaugstin āt izdevumus par 
sabiedriskajiem pakalpojumiem. Rezult ātā Apvienot ās Karalistes valsts budžeta bilance 
mainījās no pārpalikuma poz īcijas 1990. gadu beig ās līdz deficītam 3,2 % no IKP 
2003./2004. gad ā un 3,5 % 2004./2005. gad ā. Tā kā visā minētajā periodā ražošanas apjoma 
starpība bija pozit īva, tas atspogu ļo struktur ālās bilances pasliktin āšanos par 4¾ procentu 
punktiem no IKP3 laikposm ā no 1999./2000. gada l īdz 2004./2005. gadam. Šajos gados valsts 
izdevumu attiec ība pret IKP palielin ājās par aptuveni 4½ procentu punktiem, sasniedzot 
43,2 %, un valsts bruto ieguld ījumi pamatkapit ālā palielinājās no 1,3 % no IKP l īdz 1,8 %. 
Komisija 2005. gada 21. septembr ī uzsāka pārmērīga budžeta defic īta proced ūru attiecībā uz 
Apvienoto Karalisti, pie ņemot ziņojumu saska ņā ar Līguma 104. panta 3. punktu, un 
2006. gada 24. janv ārī Padome nol ēma, ka Apvienotaj ā Karalistē pastāv pārmērīga budžeta 
deficīts. +Budžeta st āvoklis uzlaboj ās 2005./2006. un 2006./2007. gad ā, pēdējā budžeta gad ā 
pamatdefic ītam samazinoties l īdz 2,6 % no IKP. Ņemot vērā 2006./2007. gada defic īta 
rezultātu un 2007. gada pavasara prognozes, Komisija 2007. gada 12. septembr ī pieņēma 
ieteikumu Padomes l ēmumam atcelt p ārmērīga budžeta defic īta proced ūru attiecībā pret 
Apvienoto Karalisti. ECOFIN  padome 2007. gada 9. oktobr ī nolēma atcelt p ārmērīga budžeta 
deficīta procedūru atbilstoši L īguma 104. panta 12. punktam. 
Apvienotās Karalistes budžeta st āvokļa pasliktin āšanos izrais īja niecīgais ieņēmumu 
pieaugums 2007./2008. gad ā, (jo īpaši tāpēc, ka palielin ājās iepriekš ējos gados p ārmaksātā 
                                                 
1 OV L 209, 2.7.1997., 6. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 5. lpp.). J āņem vērā arī Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par „Specifik ācijām, kā 
īstenot Stabilit ātes un izaugsmes paktu, un pamatnost ādnēm par stabilit ātes un konver ģences 
programmu formu un saturu”, kas apstiprin āts minētās komitejas padom ē 2005. gada 11. oktobr ī. 
2 http://eur-lex.europa.eu/Lex UriServ/LexUriServ.do?uri= CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML  
3 Prognozi sagatavojuši Komisijas dienesti, izmantojot kop īgo metodolo ģiju potenci ālā un faktisk ā 
ražošanas apjoma starp ības prognoz ēšanai. 
 
LV 3   LV uzņēmuma ien ākuma nodok ļa atmaksājumi) un maz āki ieņēmumi no naftas un g āzes ieguve. 
Gan Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoz ēs, gan Apvienot ās Karalistes 
2008. gada mart ā paziņotajos datos4 ir lēsts, ka 2007./2008. gad ā deficīts ir palielin ājies līdz 
2,9 % no IKP. Tika apl ēsts, ka fisk ālā politika atkal b ūs procikliska 2007./2008. gad ā, un 
strukturālais deficīts pasliktin āsies par ¼% no IKP, lai gan ekonomisk ā situācija joproj ām ir 
labvēlīga5. 
Saskaņā ar pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras datiem, ko Apvienot ā Karaliste 
paziņoja 2008. gada mart ā6, bija plānots, ka valsts budžeta defic īts 2008./2009. gad ā sasniegs 
3,2 % no IKP, t ādējādi pārsniedzot atsauces v ērtību 3 % no IKP. Š ī attiecība atbilst tai, kas 
publicēta Apvienot ās Karalistes 2008. gada marta budžet ā. Tomēr vēlākā politisk ā 
paziņojumā 13. maijā pausts, ka 2008./2009. gad ā samazinās iedzīvotāju ienākuma nodokli, 
ko segs ar papildu aiz ņēmumiem, kas, sal īdzinot ar pazi ņojumu, palielina pl ānoto parāda 
attiecību par 0,2 procenta punktiem7, ja citi r ādītāji netiek groz īti. Paziņojumā minētais 
2008./2009. gada budžeta defic īta apjoms ir prima facie  pierādījums tam, ka Apvienotaj ā 
Karalistē tiek plānots pārmērīgs budžeta defic īts Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes pakta 
izpratnē, un nesenais politiskais pazi ņojums ir papildu pier ādījums. Tāpēc Komisija 
2008. gada 11. j ūnijā pieņēma ziņojumu saska ņā ar Līguma 104. panta 3. punktu, nov ērtējot, 
vai ir izpild ītas Līguma pras ības par defic īta un parāda kritērijiem.  
Ziņojumā tika pausts uzskats, ka pl ānotais 2008./2009. gada budžeta defic īts, kā ziņots 
2008. gada mart ā, gan pārsniedz L īgumā minēto atsauces v ērtību, kas ir 3 % no IKP, tom ēr 
joprojām ir tai tuvs. Tom ēr budžeta defic īts, kas pārsniedz atsauces v ērtību 3 % no IKP, 
nebija iz ņēmuma gad ījums. Tas neizriet no ārkārtas apstākļiem, ko nevar ēja ietekm ēt 
Apvienotās Karalistes iest ādes, un to neizrais īja nopietna ekonomikas lejupsl īde. Komisijas 
dienestu 2008. gada  pavasara prognoz ēs lēsts, ka Apvienot ās Karalistes izaugsme 2008. un 
2009. gad ā palēnināsies un pieaugums b ūs mazāks par potenci āli iespējamo. Tom ēr plāno, ka 
                                                 
4 Apvienot ās Karalistes 2008. gada mart ā paziņotie dati nor āda, ka valsts budžeta defic īts 
2007./2008. gad ā ir 2,8 % no IKP. Tom ēr Apvienot ās Karalistes iest āžu paziņotos datus par valsts neto 
aizņēmumiem gad ā Komisijas dienesti ir palielin ājuši par £ 1,0 miljardu, lai nodrošin ātu UMTS  licences 
ieņēmumu re ģistrācijas konsekvenci. T ā rezultātā deficīta attiecība sasniedz 2,9 % no IKP 
2007./2008. gad ā. 
5 Provizoriskie dati par valsts finans ēm 2008. gada maij ā, kas public ēti 2008. gada 19. j ūnijā, un 
nacionālo kontu dati, kas public ēti 2008. gada 27. j ūnijā, norāda, ka, ņemot vērā pārmērīga budžeta 
deficīta proced ūru, 2007./2008. gada valsts budžeta pamatdefic īts ir 2,8 % no IKP, kas ir par 
0,1 procentu punktiem maz āks, nekā tika lēsts 2008. gada budžet ā un 2008. gada pavasara prognoz ēs. 
Nedaudz lab āku nekā prognozēts budžeta rezult ātu galvenok ārt noteica samazin āšanas nol ūkā veiktās 
korekcijas attiec ībā pret iepriekš public ētajiem skait ļiem par valsts pašreiz ējiem izdevumiem, kas, 
ceteris paribus, paredz ar ī strukturālā deficīta samazin ājumu par 0,1 % no IKP 2007./2008. gad ā. 
Pieņemot, ka politika nemain īsies, 2008. gada pavasara prognoz ēs paredzēts, ka vald ība stingri sekos 
neciklisko prim āro izdevumu pl āniem, par ko tika pazi ņots 2008. gada budžet ā, un kas praktiski 
neatšķiras no pl āniem, kas pausti 2007. gada Visp ārējo izdevumu zi ņojumā. Ministriju t ēriņu 
samazinājums 2007./2008. gad ā netiks iek ļauts 2008./2009. gada un 2009./2010. gada pl ānotajos 
izdevumos, jo ministriju t ēriņu limiti min ētajiem gadiem tika noteikti 2007. gada Visp ārējo izdevumu 
ziņojumā. Patiesi, saska ņā ar gada beigu elast ības sistēmu ( EYF) ministrijas dr īkst tām piešķirtos, bet 
neiztērētos līdzekļus pārcelt uz nākamo gadu.  
6 Atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 3605/93 dal ībvalstīm divreiz gad ā jāziņo Komisijai par pl ānoto un 
faktisko valsts budžeta defic īta un par āda līmeni. Jaun ākie Apvienot ās Karalistes 
paziņotie dati ir pieejami: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . 
7 Apvienot ās Karalistes 2008. gada 13. maij ā publicētajā paziņojumā par iedzīvotāju ienākumu nodokli 
aprēķinātās izmaksas saist ībā ar iedzīvotāju ienākuma nodok ļa samazin ājumu 2008./2009. gad ā bija 
£2,7 miljardi, kas p ēc Komisijas iest āžu aprēķiniem atbilst 0,2 % no IKP. 
 
LV 4   LV gada IKP pieaugums sasniegs 1,7 % 2008. gad ā un 1,6 % 2009. gad ā. Runājot par defic īta 
pagaidu raksturu, Komisijas dienesti pl āno, ka defic īta attiecība 2009./2010. gad ā saglabāsies 
virs 3 %, un v ājā ekonomisk ā situācija noteiks l ēno ieņēmumu pieaugumu. Vald ības 
2008. gada 13. maija pazi ņojums neuzliek vald ībai saistības attiecin āt arī uz 2009./2010. gadu 
to pašu kompens āciju, ko pied āvāja 2008./2009.gad ā8. Tajā tomēr slēpjas nozīmīgs risks, ka 
2009./2010. gad ā var rasties budžeta defic īta pārsniegums, sal īdzinot ar 2008. gada marta 
budžeta pl āniem, ar l īdzīgu ietekmi ceteris paribus  uz pavasara prognožu pl āniem.  
Valsts par āda attiecība saglab ājas krietni zem 60 % atsauces v ērtības (mart ā datos par 
pārmērīga budžeta defic īta proced ūru bija ziņas, ka šī attiecība 2007./2008. finanšu gad ā būs 
43 % no IKP9), lai gan prognoz ēta pieaugoša tendence 2009./2010. gad ā. 
Saskaņā ar Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes pakta noteikumiem Komisija sav ā ziņojumā 
analizēja arī „citus būtiskos faktorus”. Atbilstoši Stabilit ātes un izaugsmes paktam min ētos 
faktorus dr īkst ņemt vērā sagatavošanas posm ā pirms lēmuma pie ņemšanas par p ārmērīga 
budžeta defic īta pastāvēšanu, ja vienlaikus ir piln īgi izpildīti divi nosac ījumi, proti, ka budžeta 
deficīts joprojām saglabājas tuvs atsauces v ērtībai un ka atsauces v ērtība tiek pārsniegta uz 
laiku.  
Tāpēc Komisijas veiktaj ā analīze paredz ēts, ka Līgumā paredzētais defic īta kritērijs nav 
izpildīts, bet par āda kritērijs ir izpild īts.  
Līguma 104. panta 4. punkt ā noteikts, ka „š ā Līguma 114. pant ā paredzētā Komiteja [t.i., 
Ekonomikas un finanšu komiteja] iz saka atzinumu par Komisijas zi ņojumu”. Komiteja izdeva 
savu atzinumu 2008. gada 25. j ūnijā; minētais atzinums saskan ar Komisijas zi ņojumā sniegto 
novērtējumu, un apstiprina to, ka atsauces v ērtība nav pārsniegta iz ņēmuma kārtā vai uz laiku.  
Komisija, ņēmusi vērā savu ziņojumu un Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, 
uzskata, ka Apvienotaj ā Karalist ē pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. Šis atzinums, ko 
Komisija pie ņēmusi 2008. gada 2. j ūlijā, tiek adres ēts Padomei saska ņā ar Līguma 104. panta 
5. punktu. Komisija iesaka Padomei pie ņemt atbilst īgu lēmumu saska ņā ar 104. panta 
6. punktu.  
Turklāt saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu Komisija Padomei iesniedz ieteikumu par 
Padomes ieteikumu, kas adres ējams Apvienotajai Karalistei, lai nov ērstu pārmērīga budžeta 
deficīta situāciju. Padomes Regul ā (EK) Nr. 1467/97 teikts, ka Padomes ieteikums „nosaka 
termiņu pārmērīgā budžeta defic īta novēršanai, kam j ābūt pilnībā novērstam nākamajā gadā 
pēc tā konstatēšanas, ja vien nepast āv īpaši apst ākļi. Padomei ieteikum ā jāpieprasa, lai 
dalībvalsts tās cikliski kori ģētajā bilancē sasniedz 0,5 % no IKP lielu minim ālu gada 
uzlabojumu k ā etalonrādītāju, neskaitot vienreiz ējos un citus īslaicīgos pasākumus, lai 
tādējādi nodrošin ātu pārmērīga budžeta defic īta korekciju ieteikum ā norādītajā termiņā.”  
Apvienotās Karalistes gad ījumā ziņojumā, kas sagatavots saska ņā ar Līguma 104. panta 
3. punktu, min ēto faktoru visp ārējais novērtējums neliek dom āt, ka pastāv īpaši apstākļi, kas 
attaisnotu novirzi no parast ā termiņa, kas noteikts p ārmērīgā budžeta defic īta novēršanai. Lai 
gan gaidāms, ka 2008. un 2009. gad ā IKP pieaugums b ūs lēnāks attiecībā pret potenci ālā 
pieauguma r ādītājiem, izraisot negat īvu starpību starp potenci ālo un faktisko ražošanas 
apjomu, tom ēr prognoz ēts, ka visā pavasara prognoz ēs aplūkotajā laikposm ā IKP pieaugums 
                                                 
8 Turpm āki politiski pazi ņojumi ir paredzami 2008. gada rudens pirmsbudžeta zi ņojumā.  
9 Izmantojot IKP, kas kori ģēts saistībā ar netieši m ērāmo finanšu starpniec ības pakalpojumiem ( FISIM ).  
 
LV 5   LV saglabāsies pozit īvs un būs lielāks par 1,5 % 2008. un 2009. gad ā. Lai 2009./2010. gad ā 
pamatdefic īts tiktu samazin āts zem atsauces v ērtības – 3 % no IKP –, Apvienot ās Karalistes 
iestādēm 2009./2010. gad ā jāpanāk struktur ālā konsolid ācija, proti, uzlabojums par vismaz 
0,5 % no IKP gad ā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punkt ā. Termiņš 
pārmērīga budžeta nov ēršanai jānosaka saska ņā ar iepriekšmin ēto regulu, kur ā paredzēts, ka 
pārmērīga budžeta defic ītam jābūt pilnībā novērstam nākamajā gadā pēc tā konstatēšanas. 
Apvienotās Karalistes gad ījumā tas tika konstat ēts 2008. gad ā, pamatojoties uz to, ka 
2008./2009. gad ā plānotais budžeta defic īts ir virs atsauces v ērtības – 3 % no IKP.  
Attiecīgi ieteikum ā minēts, ka korekcijas budžet ā jāpabeidz v ēlākais 2009./2010. finanšu 
gadā. 
Apvienot ā Karaliste . Makroekonomisk ā un budžeta dinamika a 
  2004./05. 2005./06. 2006./07. 2007./08. 2008./09. 2009./10. 
     COM 2008 
budžets COM 2008 
budžets 
Reālais IKP (izmai ņas %) b 3,3 1,8 2,9 3,0 1,7 2,0 1,6 2 ½ 
Potenciālais IKP (izmai ņas 
%) b,c 2,7 2,7 2,8 2,7 2,4 2 ½ 2,3 2 ½ 
Starpība starp potenci ālo un 
faktisko ražošanas apjomu (% no potenci ālā IKP)
 b,c 0,7 -0,1 0,0 0,4 -0,3 -0,6 -1,0 -0,6 
Valsts budžeta bilance  3,5 3,1 2,6 2,9 3,3 3,2 3,3 2,8 
Primārā bilance  -1,4 -1,0 -0,4 -0,7 -1,1 -1,2 -1,2 -0,8 
Vienreizējie un citi pagaidu 
pasākumi - 0,3 - - - - - - 
Valsts bruto ieguld ījumi 
pamatkapit ālā 1,8 0,6 1,8 1,9 2,0 2,0 1,9 2,0 
Cikliski kori ģētā bilance c,d -3,7 -3,0 -2,7 -3,0 -3,1 -2,9 -2,9 -2,6 
Cikliski kori ģētā primārā 
bilance  -1,7 -0,9 -0,6 -0,8 -0,9 -0,9 -0,8 -0,6 
Strukturālā bilance d,e -3,7 -3,3 -2,7 -3,0 -3,1 -2,9 -2,9 -2,6 
Strukturālā primārā bilance  -1,7 -1,2 -0,6 -0,8 -0,9 -0,9 -0,8 -0,6 
Piezīmes: 
a Procentos no IKP, ja vien nav noteikts cit ādi. 
b Dati par kalend āro gadu. Skait ļi, kas min ēti 2004./05. finanšu gada ail ē, attiecas uz  2004. kalend āro gadu. 
c Paziņotais potenci ālais IKP pieaugums, potenci ālā un faktisk ā ražošanas apjoma starp ība un cikliski kori ģētās bilances, kas 
attiecas uz 2008. ga da budžetu, ir p ārrēķinājuši Komisijas dienesti , pamatojoties uz budžet ā sniegto inform āciju. 
d 2008. gada budžeta apl ēsē cikliski kori ģētā un struktur ālā bilance 2007./2008. g. (k ā atkārtoti aprēķinājuši Komisijas 
dienesti) ir 2,8 % no IKP. 
e Cikliski kori ģētā bilance, iz ņemot vienreiz ējos un citus pagaidu pas ākumus. 
Avots : Eiropas Kopienu Statistikas birojs un Ko misijas dienestu 2008. gada pavasara prognozes.  
 
LV 6   LV Ieteikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Apvienotaj ā Karalistē 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 6. punktu,  
ņemot vērā Komisijas ieteikumu, 
ņemot vērā Apvienot ās Karalistes apsv ērumus, 
tā kā: 
(1) Līguma 104. pants paredz p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru, lai 
dalībvalstis nov ērstu pārmērīgu budžeta defic ītu vai nodrošin ātu stāvokļa labošanu, 
kolīdz šāds deficīts radies. 
(2) Saska ņā ar 5. punktu Protokol ā par dažiem noteikumiem attiec ībā uz Lielbrit ānijas un 
Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti uz A pvienoto Karalisti neattiecas L īguma 104. panta 
1. punktā paredzētais pienākums nov ērst pārmērīgu valsts budžeta defic ītu, izņemot, ja 
šī valsts p āriet Ekonomikas un monet ārās savienības trešaj ā līmenī10. Otrajā 
Ekonomikas un monet ārās savienības līmenī Apvienot ās Karalistes pien ākums saska ņā 
ar Līguma 116. panta 4. punktu ir censties izvair īties no p ārmērīga valsts budžeta 
deficīta. 
(3) Stabilit ātes un izaugsmes pakta m ērķis ir sakārtotas valsts finanses k ā līdzeklis, lai 
nostiprinātu nosacījumus stabil ām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina 
nodarbinātības kāpumu. 
(4) Pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūra, ko regul ē Līguma 104. pants, kuru 
sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanu11, un kas ir Stabilit ātes 
un izaugsmes pakta sast āvdaļa, paredz pie ņemt lēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta 
pastāvēšanu. Līgumam pievienotaj ā Protokol ā par pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūru ir izkl āstīti citi noteikumi par p ārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūras īstenošanu. Padomes Regula (EK) Nr. 3605/9312 nosaka s īki 
izstrādātus noteikumus un defin īcijas par to, k ā piemērot minētā protokola 
noteikumus. 
                                                 
10 http://eur-lex.europa.eu/Lex UriServ/LexUriServ.do?uri= CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML  
11 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 5. lpp.). 
12 OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 
(OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).  
 
LV 7   LV (5) Līguma 104. panta 5. punkt ā noteikts, ka Komisija adres ē Padomei atzinumu, ja t ā 
uzskata, ka dal ībvalstī pastāv vai var rasties p ārmērīgs budžeta defic īts. Komisija, 
ņēmusi vērā savu ziņojumu saska ņā ar Līguma 104. panta 3. punktu un iev ērojot 
Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saska ņā ar Līguma 104. panta 4. punktu, 
ir secinājusi, ka Apvienotaj ā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. Tāpēc 
Komisija ir adres ējusi Padomei š ādu atzinumu par Apvienoto Karalisti 2008. gada 
2. jūlijā. 
(6) Līguma 104. panta 6. punkt ā noteikts, ka Padomei ir j āizskata jebk ādi apsvērumi, ko, 
iespējams, vēlētos iesniegt attiec īgā dalībvalsts, un tad, pamatojoties uz visp ārēju 
novērtējumu, jāpieņem lēmums par to, vai past āv pārmērīgs budžeta defic īts. 
Apvienotās Karalistes gad ījumā šis vispārējais novērtējums liek izdar īt turpmākos 
secinājumus. 
(7) Apvienot ā Karaliste 1990. gadu beig ās veica intens īvus fiskālās konsolid ācijas 
centienus. P ēc tam vald ība pieņēma mazāk striktu fisk ālās politikas kursu, galvenok ārt 
tāpēc, ka bija izvirz īts viennoz īmīgs politikas m ērķi paaugstin āt izdevumus par 
sabiedriskajiem pakalpojumiem. Rezult ātā Apvienot ās Karalistes valsts budžeta 
bilance main ījās no pārpalikuma poz īcijas 1990. gadu beig ās līdz deficītam 3,2 % no 
IKP 2003./2004. gad ā un 3,5 % 2004./2005. gad ā. Tā kā visā minētajā periodā 
ražošanas apjoma starp ība bija pozit īva, tas atspogu ļoja struktur ālās bilances 
pasliktināšanos par 4¾ procentu punktiem no IKP13 laikposm ā no 1999./2000. gada 
līdz 2004./2005. gadam. Komisija  2005. gada 21. septembr ī uzsāka pārmērīga budžeta 
deficīta proced ūru attiecībā uz Apvienoto Karalisti, pie ņemot ziņojumu saska ņā ar 
Līguma 104. panta 3. punktu, un 2006. gada 24. janv ārī Padome nol ēma, ka 
Apvienotaj ā Karalistē pastāv pārmērīga budžeta defic īts. Budžeta st āvoklis uzlaboj ās 
2005./2006. un 2006./2007. gad ā, pēdējā budžeta gad ā pamatdefic ītam samazinoties 
līdz 2,6 % no IKP. Ņemot vērā 2006./2007. gada defic īta rezultātu un 2007. gada 
pavasara prognozes, Komisija 2007. gada 12. septembr ī pieņēma ieteikumu Padomes 
lēmumam atcelt p ārmērīga budžeta defic īta proced ūru attiecībā pret Apvienoto 
Karalisti. ECOFIN  padome 2007. gada 9. oktobr ī nolēma atcelt p ārmērīga budžeta 
deficīta procedūru atbilstoši L īguma 104. panta 12. punktam.  
(8) Saska ņā ar pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras datiem, ko Apvienot ā 
Karaliste pazi ņoja 2008. gada mart ā, bija pl ānots, ka valsts budžeta defic īts 
2008./2009. gad ā sasniegs 3,2 % no IKP, t ādējādi pārsniedzot atsauces v ērtību 3 % no 
IKP; šī attiecība atbilst tai, kas public ēta Apvienot ās Karalistes 2008. gada marta 
budžetā, kur arī iesniegtie budžeta pl āni uzrādīja valsts budžeta defic ītu 2,8 % no IKP 
2009./2010. gad ā. Deficīta apjoms prognožu p ēdējā gadā ir zemāks nekā Komisijas 
dienestu 2008. gada pavasara prognoz ēs minētais apjoms – 3,3 % no IKP, kas 
galvenokārt saistīts ar atšķirīgām prognoz ēm par IKP pieaugumu 2009./2010. gad ā. 
Pēc 2008. gada marta budžeta public ēšanas 13. maija politiskaj ā paziņojumā pausts, ka 
2008./2009. gad ā samazin ās iedzīvotāju ienākuma nodokli, ko segs ar papildu 
aizņēmumiem, kas savuk ārt, rada liel āku plānotā budžeta defic īta attiecību un par āda 
attiecību, nekā ir minēts paziņojumā. Ņemot vērā, ka citi r ādītāji netiks groz īti, 
2008./2009. gad ā pēc Komisijas dienestu prognoz ēm tas izrais īs deficīta attiecības 
                                                 
13 Prognozi sagatavojuši Komisijas dienesti, izmantojot kop īgo metodolo ģiju potenci ālā un faktisk ā 
ražošanas apjoma starp ības prognoz ēšanai. 
 
LV 8   LV palielinājumu par aptuveni 3,5 % no IKP14. Lai gan pl ānotais 2008./2009. gada 
budžeta defic īts, kā ziņots 2008. gada mart ā, gan pārsniedz L īgumā minēto atsauces 
vērtību, kas ir 3 % no IKP, tom ēr joprojām ir tai tuvs. Tom ēr budžeta defic īts, kas 
pārsniedz atsauces v ērtību 3 % no IKP, nav iz ņēmuma gad ījums. Tas neizriet no 
ārkārtas apstākļiem, ko nevar ēja ietekm ēt Apvienot ās Karalistes iest ādes, un to 
neizraisīja nopietna ekonomikas lejupsl īde. Komisijas dienestu 2008. gada pavasara 
prognozēs lēsts, ka Apvienot ās Karalistes izaugsme 2008. un 2009. gad ā palēnināsies 
un pieaugums b ūs mazāks par potenci āli iespējamo. Tom ēr plāno, ka IKP pieaugums 
sasniegs 1,7 % 2008. gad ā un 1,6 % 2009. gad ā. Tomēr budžeta defic īts, kas pārsniedz 
atsauces v ērtību 3 % no IKP, ar ī nav izņēmuma gad ījums, ja Komisijas dienestu 
prognozēs, pamatojoties uz to, ka politika nemain īsies, defic īta attiec ība 
2009./2010. gad ā aizvien p ārsniegs 3 % (aptuveni 3,3 %). Tas liecina, ka netiek 
pildītas Līgumā noteiktās prasības attiecībā uz deficīta kritēriju.  
(9) Valsts par āda attiecība saglab ājas zem 60 % atsauces v ērtības (mart ā datos par 
pārmērīga budžeta defic īta proced ūru bija zi ņas, ka šī attiecība 2007./2008. finanšu 
gadā būs 43 % no IKP15), lai gan prognoz ēta pieaugoša tendence 2009./2010. gad ā. 
Komisijas dienestu prognoz ē tiek lēsts, ka par āda attiecība 2009./2010. gad ā sasniegs 
apmēram 47½% no IKP. 
(10) Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktam „b ūtiskos faktorus” dr īkst 
ņemt vērā Padomes l ēmumā par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu saska ņā ar 
104. panta 6. punktu tikai tad, ja vienlaikus ir piln īgi izpildīti divi nosac ījumi, proti, ka 
budžeta defic īts joprojām saglabājas tuvs atsauces v ērtībai un ka atsauces v ērtība tiek 
pārsniegta uz laiku. Apvienot ās Karalistes gad ījumā šie abi nosac ījumi nav izpild īti. 
Tāpēc šā lēmuma pie ņemšanas gait ā nav ņemti vērā citi būtiski faktori, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
No vispārējā novērtējuma izriet, ka Apvienotaj ā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. 
2. pants 
Šis lēmums ir adres ēts Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienotajai Karalistei. 
                                                 
14 Apvienot ās Karalistes 2008. gada 13. maij ā publicētajā paziņojumā par iedzīvotāju ienākumu nodokli 
aprēķinātās izmaksas saist ībā ar iedzīvotāju ienākuma nodok ļa samazin ājumu 2008./2009. gad ā bija 
£2,7 miljardi, kas p ēc Komisijas iest āžu aplēsēm atbilst 0,2 % no IKP. Ieskaitot to 2008./2009. gada 
budžeta defic īta apjom ā, ko aprēķinājuši Komisijas dienesti pavasara prognoz ēs, budžeta defic īts 
sasniedz 3,5 % no IKP. 
15 Izmantojot IKP, kas kori ģēts saistībā ar netieši m ērāmo finanšu starpniec ības pakalpojumiem ( FISIM ).  
 
LV 9   LV Briselē, […] 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
 […]