Komisijas darba dokuments – Bulgārija - Pārraudzības ziņojums, 2006. gada maijs {COM(2006) 214 galīgā versija} /* SEC/2006/0595 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 16.5.2006 SEC(2006) 595 KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS BULGĀRIJA Pārraudzības ziņojums, 2006. gada maijs {COM(2006) 214 galīgā versija} KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS BULGĀRIJA Pārraudzības ziņojums, 2006. gada maijs SATURA RĀDĪTĀJS 1. IEVADS 4 2. POLITISKIE KRITĒRIJI 5 2.1. Vispārējs novērtējums 12 3. EKONOMISKIE KRITĒRIJI 13 3.1. Vispārējs novērtējums 16 4. SAISTĪBAS UN PRASĪBAS, KAS IZRIET NO PIEVIENOŠANĀS SARUNĀM 17 4.1. Acquis nodaļas 17 4.1.1. 1. nodaļa: Brīva preču aprite 17 4.1.2. 2. nodaļa: Personu brīva pārvietošanās 18 4.1.3. 3. nodaļa: Pakalpojumu sniegšanas brīvība 18 4.1.4. 4. nodaļa: Kapitāla aprites brīvība 20 4.1.5. 5. nodaļa: Uzņēmējdarbības tiesības 20 4.1.6. 7. nodaļa: Lauksaimniecība 21 4.1.7. 8. nodaļa: Zivsaimniecība 25 4.1.8. 9. nodaļa: Transporta politika 25 4.1.9. 10. nodaļa: Nodokļu uzlikšana 26 4.1.10. 13. nodaļa: Sociālā politika un nodarbinātība 27 4.1.11. 14. nodaļa: Enerģētika 29 4.1.12. 15. nodaļa: Rūpniecības politika 29 4.1.13. 19. nodaļa: Telekomunikācijas un informācijas tehnoloģijas 30 4.1.14. 21. nodaļa: Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija 31 4.1.15. 22. nodaļa: Vide 32 4.1.16. 23. nodaļa: Patērētāju tiesību un veselības aizsardzība 33 4.1.17. 24. nodaļa: Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā 34 4.1.18. 25. nodaļa: Muitas savienība 38 4.1.19. 28. nodaļa: Finanšu kontrole 38 4.2. Acquis tulkošana bulgāru valodā 39 4.3. Vispārējs novērtējums 40 1. IEVADS Pievienošanās sarunas ar Bulgāriju tika sekmīgi pabeigtas 2004. gada decembrī. Pievienošanās līgums tika parakstīts 2005. gada aprīlī. Bulgārija un 14 dalībvalstis jau ir šo līgumu ratificējušas. Līgums paredz, ka pievienošanās notiks 2007. gada 1. janvārī, ja Padome pēc Komisijas ieteikuma nepieņems lēmumu atlikt to līdz 2008. gada 1. janvārim. Sarunu rezultātā Eiropas Savienība nolēma, ka tā turpinās stingri uzraudzīt Bulgārijas gatavošanos iestājai ES un tās sasniegumus un ka šajā sakarā Komisija arī turpmāk iesniegs gada ziņojumus par Bulgārijas progresu ceļā uz pievienošanos ES un vajadzības gadījumā arī ieteikumus. Savu pirmo šāda veida ziņojumu Komisija iesniedza 2005. gada oktobrī. Šis ziņojums parādīja, ka Bulgārija ir samērā labi sagatavojusies iestājai ES. Tajā tika norādītas vairākas jomas, kurās jāiegulda papildu darbs, lai pabeigtu sagatavošanas darbus. Komisija nolēma pastiprināt pārraudzību un nākamo ziņojumu iesniegt 2006. gada pavasarī. Šis ziņojums sniedz pārskatu par Bulgārijas gatavošanos dalībai ES, koncentrējot uzmanību uz jomām, kurās nepieciešami tālāki uzlabojumi, ņemot vērā trīs Kopenhāgenas pievienošanās kritērijus. Ziņojums attiecīgi sastāv no trīs galvenajām daļām: - Pirmā daļa izvērtē politiskos jautājumus, attiecībā uz kuriem saskaņā ar iepriekšējo ziņojumu bija nepieciešami tālāki uzlabojumi. - Otrā daļa izvērtē ekonomiskos jautājumus, attiecībā uz kuriem saskaņā ar iepriekšējo ziņojumu bija nepieciešami tālāki uzlabojumi. - Trešā daļa izvērtē, kā Bulgārija ir īstenojusi saistības un prasības, kas izriet no pievienošanās sarunām. Ziņojumā uzskaitīti panākumi, kas gūti kopš 2005. gada oktobra, un nepilnības politikā, tiesību aktos un to īstenošanā, kas jānovērš. Pamatojoties uz to, kopā ar šo ziņojumu iesniegtajā atsevišķajā paziņojumā Komisija apskata jautājumu par to, vai tai būtu jāiesaka atlikt pievienošanos. Šis ziņojums atspoguļo stāvokli 2006. gada aprīļa beigās. Tā sagatavošanā ir izmantoti dažādi informācijas avoti. Bulgārijai tika lūgts sniegt informāciju par tās gatavību iestājai ES. Ziņojumā izmantota arī Asociācijas nolīguma ietvaros sniegtā informācija un speciālistu salīdzinošā pārskatīšana[1], kas veikta, lai izvērtētu Bulgārijas administratīvo rīcībspēju konkrētās jomās. Ir ņemtas vērā Padomes apspriedes un Eiropas Parlamenta ziņojumi[2] un lēmumi. Vajadzības gadījumā Komisija ir izmantojusi arī dažādu starptautisko organizāciju, starptautisko finanšu iestāžu un nevalstisko organizāciju novērtējumus. 2. POLITISKIE KRITĒRIJI Ievads Komisija uzskata, ka Bulgārija atbilst ES dalības politiskajiem kritērijiem un ka tā nepārtraukti ir centusies nodrošināt šo atbilstību jau kopš 1997. gada. Šā ziņojuma mērķis ir sniegt novērtējumu par jomām, kurās saskaņā ar 2005. gada oktobra pārraudzības ziņojumu bija nepieciešami tālāki uzlabojumi. Ziņojumā minētas astoņas šādas jomas: valsts pārvaldes reforma; tiesvedības sistēma; cīņa pret korupciju; cīņa pret cilvēku tirdzniecību; ļaunprātīga izturēšanās apcietinājuma vai ieslodzījuma vietās un apstākļi cietumos; bērnu aizsardzība; invalīdu un garīgās veselības aprūpes sistēma un mazākumtautību aizsardzība un integrācija. Šajā daļā izvērtēti rezultāti, kas sasniegti visās šajās svarīgajās jomās kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas, kā arī Bulgārijas gatavība dalībai ES. Valsts pārvalde Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Grozījumi Likumā par administratīvo pārvaldi tika izdarīti 2006. gada martā. Tie skaidri nošķir valsts pārvaldes politiskos līmeņus no administratīvajiem līmeņiem. Šā likuma mērķis ir precizēt uzdevumus un pienākumus. Likums regulē arī valsts amatpersonu iesaistīšanos privāto uzņēmumu pārvaldībā un stiprina inspicējošo iestāžu lomu. Grozījumi Valsts civildienesta likumā arī tika pieņemti 2006. gada martā. Šis likums paredz personāla pieņemšanu darbā konkursa atlases kārtībā, ievieš mobilitātes principu valsts pārvaldē un veicina ierēdņu apmācību. Administratīvā procesa kodekss tika pieņemts 2006. gada martā. Saskaņā ar šo kodeksu līdz 2006. gada decembrim tiks izveidotas administratīvās tiesas un iecelti tiesneši. Atjauninātā stratēģija ierēdņu apmācībai un attiecīgais rīcības plāns tika pieņemts 2006. gada martā. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta Bulgārijas administratīvās rīcībspējas stiprināšanai acquis īstenošanas jomā, iesaistot administratīvajā reformu procesā visas ieinteresētās personas un uzlabojot to profesionālo statusu un kvalifikāciju. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Nav pieņemta decentralizācijas stratēģija, kuras mērķis ir pilnvaru un finanšu resursu tālāka decentralizācija no centrālā uz reģionālo un pašvaldību līmeni. Kopumā Bulgārija ir guvusi labus panākumus valsts pārvaldes jomā, un tai būs efektīva valsts pārvalde, ja tiks saglabāta pašreizējā reformu gaita. Tiesvedības sistēma Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Tieslietu ministrija 2005. gada decembrī izstrādāja rīcības plānu reformas stratēģijas 2006.-2007. gadam īstenošanai. Valdība 2006. gada martā apstiprināja ziņojumu par tiesu reformas stratēģijas īstenošanu. Attiecībā uz pirmstiesas izmeklēšanas stadiju 2006. gada janvārī tika izveidots mehānisms jaunā Sodu izpildes kodeksa, kurš stājās spēkā 2006. gada aprīlī, atbilstīguma uzraudzībai. Ir īstenots rīcības plāns maģistrātu apmācībai jaunā Sodu izpildes kodeksa īstenošanas jautājumos. Likums par juridisko palīdzību un tā īstenošanai paredzētajiem tiesību aktiem, tostarp maksu par juridisko palīdzību, stājās spēkā 2006. gada janvārī. Tika izveidots nacionālais juridiskās palīdzības birojs, kura budžets pārsniedz 3 miljonus euro. Tiesību akti, kas vajadzīgi, lai īstenotu Likumu par privātajiem tiesībaizsardzības pārstāvjiem, tika pieņemti 2006. gada februārī. Tiesu iestāžu budžets 2006. gadā palielinājās par 18% līdz 136 miljoniem euro. Augstākās tiesas padomes budžets gandrīz trīskāršojās un šobrīd ir sasniedzis nepilnus 4 miljonus euro. Augstākās tiesas padome 2006. gada aprīlī nolēma palielināt Augstākās tiesas kasācijas instances tiesnešu štata vietu skaitu par desmit vietām, bet Administratīvi augstākās prokuratūras iestādes prokuroru štata vietu skaitu – par astoņām vietām. Grozījumi Likumā par tiesu iestādēm, kas tika pieņemti 2006. gada aprīlī, paredz konkurences principa piemērošanu maģistrātu pieņemšanai darbā. Izmeklēšanas dienesta pienākumu apjoms ir samazinājies. Apmēram 700 šā dienesta izmeklētāju ir pārcelti darbā prokurora amatā. Jaunpieņemtie grozījumi Likumā par tiesu iestādēm ievieš tiesību aktos lietu sadali pēc nejaušības principa tiesās, prokuratūrās un izmeklēšanas dienestos. Jaunā tiesu IT sistēma lietu sadalei pēc nejaušības principa tika pārbaudīta 2006. gada janvārī, un šīs sistēmas programmatūra ir pieejama 90% tiesu. Valsts Tieslietu institūta budžets 2006. gadā palielinājās gandrīz par 80% līdz pat vairāk nekā 1,15 miljoniem euro, kas turpmāk ļaus tam koncentrēties uz pietiekamas specializētās, tostarp palīgu, apmācības nodrošināšanu. Apmācīto personu skaits 2005. gadā palielinājās par aptuveni 50% līdz pat vairāk nekā 2000. Jaunievēlētais ģenerālprokurors 2006. gada februārī atsauca Satversmes tiesas pieprasījumu pārbaudīt Likuma par kriminālo aktīvu atsavināšanu par labu valstij likumību, lai šis likums varētu stāties spēkā. Grozījumi Konstitūcijā tika pieņemti 2006. gada martā. Ar tiem prokuratūra tiek izveidota kā institūcija, kas atbildīga par izmeklēšanas vadīšanu, un Konstitūcijā tiek paredzēta griešanās pie ombuda. Administratīvā procesa kodekss tika pieņemts 2006. gada martā. Tas paredz 29 jaunu administratīvo tiesu izveidošanu. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Jaunpieņemtie konstitucionālie grozījumi piešķir tieslietu ministram zināmu lomu budžeta izveidē, maģistrātu apmācībā, darbinieku paaugstināšanā amatā un atlaišanā no darba un citu lēmumu pieņemšanā attiecībā uz cilvēkresursiem, tiesu infrastruktūras pārvaldīšanā un lietu izskatīšanas procesā. Lai gan Augstākās tiesas padomei (ATP) joprojām pieder gala vārds visos šajos svarīgajos jautājumos, tās lomu mazina tas, ka tā nav pastāvīga struktūrvienība. Padomes locekļi ir pilna laika maģistrāti, kas bieži vien vada tiesas, prokuratūras vai izmeklēšanas iestādes, un tiem ir ļoti daudz pienākumu. Ņemot vērā iepriekšminēto un to, ka Augstākās tiesas padomei ir tikai 65 personāla locekļi, tai joprojām būs svarīgs uzdevums darboties praksē kā tieslietu ministra pretsvaram un sniegt būtisku ieguldījumu politikas izstrādāšanā tiesvedības sistēmas tālākajām reformām. Līdz ar to konstitucionālie grozījumi nav novērsuši zināmu nenoteiktību attiecībā uz tiesu varas neatkarības garantijām. Šī nenoteiktība ir jānovērš. Pirmstiesas izmeklēšanas stadija vēl joprojām ir vājā vieta attiecībā uz neizskatītajām organizēto un ekonomisko noziegumu un korupcijas lietām, nespējot nodrošināt lietu izskatīšanu pieņemamā laika posmā, ko var skaidrot ar Sodu izpildes kodeksa, kas bija spēkā līdz aprīļa beigām, formālo raksturu. Būs rūpīgi jāuzrauga jaunā Sodu izpildes kodeksa ietekme. Vēl jārisina jautājums par prokuratūras dienesta atbildību, pārredzamību un iekšējo vadību. Iepriekš izziņotā revīzija būs pirmais vajadzīgais pasākums prokuratūras dienesta reformēšanā. Jaunais Civilprocesa kodekss vēl nav pieņemts. To tiesību aktu īstenošana, kas tika pieņemti 2005. gadā, dažos gadījumos norit lēni, jo laikposmā starp primāro tiesību aktu stāšanos spēkā un to īstenošanu gadās arī aizkavēšanās. Lietu sadale pēc nejaušības principa un attiecīgā IT sistēma jāievieš visā valstī. Attiecībā uz tiesu sistēmu darbību netika pieņemti galīgie lēmumi par specializētu tiesu izveidi vai par tiesu skaita samazināšanu. Šobrīd ir jāievieš jaunie noteikumi par maģistrātu pieņemšanu darbā konkursa kārtībā. Pagaidām vēl nav ieviests vienots mehānisms ar skaidri noteiktiem kritērijiem maģistrātu darba kvalitātes novērtēšanai. Augstākās tiesas padomei nav specializēta dienesta, kas būtu atbildīgs par šī uzdevuma izpildi. Pārbaudes dienests joprojām ir Tieslietu ministrijas daļa. Korupcija tiesu iestādēs vēl arvien ir nopietna problēma. Kopumā gan tiesu darba kvalitātes, gan atbildības ziņā, arī attiecībā uz izpildvaras un tiesvedības sistēmas institucionālajām attiecībām, panākts neliels progress. Bulgārijai jāpabeidz tiesu reforma, jānodrošina taustāmi rezultāti un jāveic papildu pasākumi, lai garantētu tās neatkarību. Pretkorupcijas pasākumi Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Ministru padome 2005. gada decembrī pieņēma Ētikas kodeksu, kas regulē valdības locekļu un citu politiski ieceltu izpildvaras amatpersonu darbu. Saskaņā ar šo kodeksu attiecīgajām amatpersonām jādeklarē un jāreģistrē savas finanšu intereses, tiem ir aizliegts kā partneriem iesaistīties uzņēmumos un nav atļauts strādāt ārštatā bez līguma, tie ir atbildīgi par tiem uzticēto resursu pārvaldību, un tiem jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai novērstu korupcijas praksi iestādēs, par kurām tie ir atbildīgi. Ziņojums par pretkorupcijas darbības plāna 2004.-2005. gadam īstenošanas rezultātiem tika publicēts 2005. gada decembrī. Ziņojumā uzskaitīti pasākumi, kas veikti, lai novērstu korupciju valsts pārvaldē. Pēc apspriešanās ar nevalstiskām organizācijām (NVO) 2006. gada janvārī tika pieņemta pretkorupcijas stratēģija 2006.-2008. gadam un tai pievienotais rīcības plāns. Stratēģija un rīcības plāns nodrošina vispārējo sistēmu korupcijas apkarošanai, galveno uzmanību pievēršot augsta līmeņa korupcijas apkarošanai. Saskaņā ar 2006. gada aprīlī izdarītajiem grozījumiem Likumā par augstu amatu ieņemošo personu īpašuma publicitāti Valsts revīzijas iestādei katru gadu būs jāpublicē to personu saraksts, kas nav izpildījušas prasību deklarēt savu īpašumu. Ir palielināts sods par šīs prasības neievērošanu. 2006. gada janvārī tika izveidota Padome, lai uzlabotu jautājumu koordināciju starp Nacionālās asamblejas pretkorupcijas komitejām, Ministru padomi un Augstākās tiesas padomi. Veselības ministrija ir veikusi papildu pasākumus, lai pārraudzītu un kontrolētu veselības aprūpes iestādes saistībā ar sīkās korupcijas risku. Parlamentā ir izveidota ētikas komiteja. Konstitucionālie grozījumi, kas paredz Parlamenta deputātu atbildību par visa veida noziegumiem un imunitātes atcelšanu, ja Parlamenta deputāts dod savu rakstveida piekrišanu tiesvedības ierosināšanai, tika pieņemti 2006. gada martā. Ģenerālprokuroram joprojām ir monopoltiesības pieprasīt Parlamenta deputātu imunitātes atcelšanu. Kopš 2006. gada februāra iesniegti desmit pieprasījumi atcelt Parlamenta deputātu imunitāti. Pieci Parlamenta deputāti brīvprātīgi atteicās no imunitātes, bet sestā deputāta imunitāti atcēla ar Parlamenta balsojumu, kas ļāva oficiāli celt apsūdzību tiesā par iespējamu korupciju. Ģenerālprokurors 2006. gada martā iesniedza vienu, bet 2006. gada aprīlī vēl astoņus citus pieprasījumus atcelt imunitāti. Pa šo laiku piecas attiecīgās personas ir devušas savu rakstveida piekrišanu imunitātes atcelšanai. Ģenerālprokuratūrā 2006. gada beigās tika izveidota specializēta struktūrvienība, kuras galvenais uzdevums ir vadīt un uzraudzīt pirmstiesas procesu gadījumos, kas saistīti ar organizēto noziedzību un korupciju. Laikā no 1999. gada līdz 2005. gadam iesniegti 35 apsūdzības raksti pret augsta līmeņa politiķiem. No 2005. gada oktobra bijušajiem valdības locekļiem, pieciem maģistrātiem un tiesu izpildītājam ir pieņemti notiesājoši spriedumi, kas ir pārsūdzami. Šajā pašā laikposmā ir pieņemti trīs galīgie notiesājošie spriedumi attiecībā uz vidēja līmeņa, tostarp ierēdņu, korupciju. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Jāuzlabo Korupcijas novēršanas un apkarošanas komisijas, ko šobrīd vada Iekšlietu ministrija un kura izvietota Ministru padomē, administratīvā rīcībspēja un jo īpaši koordinācijas spēja. Pagaidām to pasākumu rezultāti, kas veikti ar mērķi apkarot korupciju, joprojām ir vāji, un tādēļ jaunās stratēģijas un rīcības plāna īstenošana ir rūpīgi jāuzrauga. Likuma par augstu amatu ieņemošo personu īpašuma publicitāti īstenošana liek Valsts revīzijas iestādei uzlabot tās spēju pārbaudīt aktīvu deklarācijas. Nesen izdarītie grozījumi šajā likumā nosaka, ka aktīvu un ienākumu deklarāciju publicēšanai plašsaziņas līdzekļos nepieciešama iepriekšēja atļauja. Likums par politiskajām partijām neregulē ziedojumus natūrā. Politisko fondu ziedojumi partijām nav pakļauti valsts revīzijas iestādes pārbaudēm. Politiskajām partijām nav jādara zināmi atklātībai to finansētāji. Apsūdzības raksti, kriminālvajāšana, lietu iztiesāšana, notiesājoši spriedumi un preventīvi sodi par augsta līmeņa korupciju joprojām ir reta parādība. Sīkā korupcija vēl arvien ir problēma tādās nozarēs kā veselība un izglītība. Korupcijas novēršanas un apkarošanas komisijai nepieciešams palielināt tās darbspēju, lai tā varētu efektīvi pildīt tai uzdotos uzdevumus. Kopumā korupcijas apkarošanā gūts zināms progress. Bulgārijai jāsniedz pierādījumi, kas skaidri liecina par tās panākumiem cīņā pret korupciju, īpaši cīņā pret augsta līmeņa korupciju. Cilvēku tirdzniecība Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Nesen tika izveidota Valsts komisija cīņai pret cilvēku tirdzniecību, kas ir izsludinājusi savu politiku. Izdarīti grozījumi Likumā par Bulgārijas identifikācijas dokumentiem, lai novērstu bērnu ceļošanu uz ārzemēm bez vecāku vai aizbildņu pavadības noziedzīgos nolūkos un novērstu bērnu tirdzniecību. Pastiprināta sadarbība ar dalībvalstīm cīņā pret cilvēku tirdzniecību ļāva likvidēt deviņus sieviešu tirdzniecības tīklus. Parakstīti sadarbības nolīgumi ar vairākām dalībvalstīm. Bulgārija ir sākusi īstenot liecinieku aizsardzības programmu. Šāda aizsardzība piešķirta četrām personām. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Bulgārija joprojām ir tranzīta valsts un mazliet mazākā mērā arī cilvēku tirdzniecības izcelsmes valsts. Arvien vairāk saasinās jaundzimušo bērnu tirdzniecības problēma, kurā iesaistītas grūtnieces, kas dzemdē bērnus ārzemēs. Drošu reģistrācijas mehānismu trūkums rada skaidras informācijas nepietiekamību par pārdoto cilvēku un bezvēsts pazudušo cilvēku skaitu. Likuma par Bulgārijas identifikācijas dokumentiem īstenošana nav pabeigta. Liecinieku aizsardzības programma īstenota nepilnīgi. Kopumā cīņā pret cilvēku tirdzniecību vērojams neliels progress. Ļaunprātīga izturēšanās apcietinājuma vai ieslodzījuma vietās un apstākļi cietumos Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Dažās zonās tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvju ļaunprātīgas izturēšanās gadījumu skaits ir veiksmīgi samazinājies. Cietumnieku dzīves apstākļi dažās apcietinājuma vietās ir uzlabojušies. Katrā probācijas dienestā ir probācijas padomes, un apmācība turpinās. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Vēl arvien sastopami gadījumi, kad tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvji ļaunprātīgi izturas pret aizturētajām personām, arī pielietojot pārmērīgu spēku un šaujamieročus. Nav precīzi definēts termins „spīdzināšana” atbilstoši ANO Konvencijai pret mocīšanu un necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai bargu apiešanos. Joprojām sastopami gadījumi, kad netiek ievērotas attiecīgās pēcnāves apskates un izziņas procedūras. Pagaidām nav izstrādāti darbības noteikumi un procedūras probācijas padomēm. Kopumā, risinot šo problēmu, kas saistīta ar ļaunprātīgu izturēšanos apcietinājuma vai ieslodzījuma vietās un apstākļiem cietumos, ir panākts zināms progress. Bērnu aizsardzība Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Bulgārija 2006. gada sākumā ratificēja Hāgas konvenciju par bērnu aizsardzību. Tika pieņemti grozījumi Likumā par bērnu un ģimenes pabalstiem un Valsts bērnu aizsardzības programma 2006. gadam. Tās mērķis ir noteikt alternatīvas specializētās iestādēs ievietotiem bērniem un uzlabot apstākļus bērnu aprūpes iestādēs. Programmā iekļauti jautājumi par ielas bērniem, bērnu ļaunprātīgu izmantošanu un ekspluatāciju, un tā nodrošina izglītības pieejamību visiem bērniem un izveido valsts informācijas sistēmu bērnu aizsardzībai. Grozījumi Likumā par bērnu aizsardzību tika pieņemti 2006. gada aprīlī, un tie rada tiesisko pamatu profesionālai audžuģimenes aprūpei Bulgārijā ar mērķi veicināt deinstitucionalizāciju, kā arī alternatīvo sociālo pakalpojumu sniegšanu. Šie grozījumi rada tiesisko pamatu arī kontroles un sankciju mehānismu uzlabošanai. Turklāt valdība 2006. gada aprīlī pieņēma koncepciju par specializēto bērnu iestāžu un sociālo iestāžu, kas paredzētas vecāka gadagājuma cilvēkiem ar spēju traucējumiem, deinstitucionalizāciju. Šī koncepcija nosaka deinstitucionalizācijas mērķus un pamatnostādnes tās īstenošanai. Dzīves apstākļi bērnu iestādēs dažos gadījumos ir uzlabojušies, un papildus iestādēm, kas ir Veselības ministrijas pārziņā, iestādēs ievietoto cilvēku skaits 2005. gadā ir nedaudz samazinājies. Alternatīvās aprūpes attīstību joprojām organizē galvenokārt tikai NVO. Divas iestādes ir slēgtas, un dažu iestāžu pārstrukturēšana turpinās. Starptautiskā adopcija ir samazinājusies no 217 adopcijas gadījumiem 2004. gadā līdz 101 adopcijas gadījumam 2005. gadā. Vietējo adopciju skaits ir pieaudzis. Ir ieviests bezvēsts pazudušo personu reģistrs atbilstoši Šengenas Līguma prasībām. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Daudzās iestādēs dzīves un sanitārie apstākļi ir ļoti zemā līmenī. Bērnu aizsardzības aģentūrai un Sociālās palīdzības aģentūrai joprojām nav drošas pārraudzības un uzraudzības sistēmas, kas pārbauda to ieteikumu īstenošanu. Iestādēs ievietoto bērnu skaits joprojām ir liels. Nav izveidota centrālā datubāze vietējām adopcijām. Joprojām nav nodrošināta procedūru pārredzamība, īpaši attiecībā uz starptautiskajām adopcijām. Bērnu aizsardzības jomā vērojams neliels progress. Alternatīvās bērnu aprūpes sistēmas izveide ir prioritāte. Jāuzlabo atbildīgo aģentūru pārraudzības kompetence. Invalīdu un garīgās veselības aprūpes sistēma Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Valdība 2005. gada decembrī pieņēma rīcības plānu par vienlīdzīgām iespējām personām ar spēju traucējumiem 2006. līdz 2007. gadam. Tajā paredzēts uzlabot dzīves kvalitāti un apkarot invalīdu sociālo atstumtību. Tika apstiprināts plāns vecāka gadagājuma cilvēku ar garīgo spēju traucējumiem apstākļu uzlabošanai iestādēs 2006. līdz 2008. gadam. Šie plāni atbilst valdības vispārējai pamata politikai. Grozījumi Likumā par personu ar spēju traucējumiem integrāciju tika izdarīti 2006. gada februārī, un to mērķis ir nodrošināt personu ar spēju traucējumiem tiesības uz sociālai integrācijai paredzēto mēneša pabalstu. To personu ar spēju traucējumiem skaits, kas saņem mēneša piemaksu sociālai integrācijai, ievērojami pieauga laikā no 2005. gada augusta (180 000 personas) līdz 2005. gada decembrim (430 000 personas). Turklāt tika izdarīti grozījumi Valsts programmā Aprūpētāji personām ar garīgo spēju traucējumiem , lai nodrošinātu sociālos aprūpētājus personām, kas nesen integrēti ģimenēs. Tika parakstīts pamatnolīgums starp Veselības ministriju un Darba un sociālās politikas ministriju ar mērķi koordinēt garīgās veselības jautājumus. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Sistemātiski jāpiemēro attiecīgās ārstniecības un juridiskās procedūras institucionalizācijas gadījumos. Kopienas pakalpojumi joprojām ir nepietiekami attīstīti. Skolu integrācija bērniem ar spēju traucējumiem kavējas. Daudzas iestādes, kas paredzētas personām ar garīgu invaliditāti, ir pārpildītas, dzīves apstākļi šajās iestādēs ir slikti, un trūkst attiecīgo pakalpojumu. Sistēma personu ar spēju traucējumiem reintegrācijai joprojām ir neefektīva. Enerģiskāk jāstrādā pie deinstitucionalizācijas un aizspriedumu pārvarēšanas. Kopienas aprūpes sistēmas, kas paredzētas personām ar garīgo spēju traucējumiem, attīstās ļoti lēni. Sistēma personu ar spēju traucējumiem vai garīgu invaliditāti reintegrācijai vēl arvien ir neefektīva. Jāuzrauga un jāveicina tiesību aktu par garīgās veselības aprūpi īstenošana. Kopumā šajā jomā panākts zināms progress. Taču ir jāturpina uzlabot dzīves apstākļus iestādēs, kā arī apstākļus cilvēkiem ar īpašām vajadzībām un garīgām slimībām. Jāveic pastiprināts darbs, lai atbalstītu alternatīvo pakalpojumu attīstību un uzlabotu pārraudzību. Mazākumtautību aizsardzība un integrācija Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts šādās jomās. Ir izstrādāts Valsts rīcības plāns čigānu mazākumtautības integrācijai desmitgadei (2005.-2015. gadam). Kopš Komisijas aizsardzībai pret diskrimināciju izveidošanas 2005. gada novembrī lielākā daļa Komisijas izskatīto lietu, kuru skaits vēl aizvien pieaug, ir saistītas ar diskrimināciju etniskās piederības dēļ. Darba un sociālās politikas ministrija 2006. gada janvārī akreditēja profesiju „skolotāja palīgs”. Valdība 2006. gada martā pieņēma Valsts programmu čigānu tautības iedzīvotāju dzīves apstākļu uzlabošanai 2005.-2015. gadam. Atvelētais budžets šim desmit gadu periodam ir aptuveni 630 miljoni euro, no kuriem 40% tiks nodrošināti no valsts budžeta līdzekļiem. Iniciatīvas ar mērķi ieinteresēt un piesaistīt čigānu tautības bērnus skolai kopumā ir veiksmīgas. Valsts nodarbinātības programmu mērķis ir inter alia risināt jautājumus jo īpaši saistībā ar ilgtermiņa bezdarbu, turklāt nekvalificētie darbinieki joprojām galvenokārt ir čigānu tautības iedzīvotāji. Grozījumi noteikumos par Nacionālās padomes sadarbībai etniskajos un demogrāfiskajos jautājumos struktūru un darbību ir ļāvuši nedaudz palielināt to valsts struktūru administratīvo rīcībspēju, kas nodarbojas ar mazākumtautību jautājumu risināšanu. Lielākā daļa reģionālo padomju etniskajos un demogrāfiskajos jautājumos jau ir izveidota. Daudzos gadījumos NVO veiksmīgi risina jautājumu par de facto nodalītām skolām Bulgārijā. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Ir nepieciešami papildu pasākumi, lai sekmētu Rīcības plāna čigānu mazākumtautības integrācijai desmitgadei (2005.-2015. gadam) īstenošanu. Komisijas aizsardzībai pret diskrimināciju darbības nodrošināšanai joprojām trūkst resursu, un tā nedarbojas pilnvērtīgi. Tai ir jāizstrādā stratēģiskā pieeja tiesvedībai un jākļūst daudz aktīvākai gan attiecībā uz profilakses pasākumiem un apmācību, gan darbībām, kas ir vērstas uz izpratnes veidošanu (skatīt arī 13. nodaļu: Sociālā politika un nodarbinātība). Vēl nav noteikti darba profili un budžets skolotāju palīgiem. Pasākumi, kas paredzēti čigānu tautības bērnu integrācijai skolās, neietver vecāko klašu skolēnus. Šie pasākumi bieži vien ir nepietiekami ierobežotā finansējuma dēļ. Veselības aprūpes pakalpojumi joprojām nav pienācīgi pieejami daudziem čigānu tautības iedzīvotājiem. Iniciatīvas čigānu tautības iedzīvotāju sociālai integrācijai joprojām ir ierobežotas. Jāveicina centieni iekļaut darba tirgū mazāk aizsargātās grupas, it sevišķi čigānu tautības iedzīvotājus, darot šīm grupām pieejamus arodmācības pasākumus. Šķiet, ka ļaunprātīga izturēšanās apcietinājuma vai ieslodzījuma vietās joprojām vairāk skar čigānu tautības iedzīvotājus. Nacionālās padomes sadarbībai etniskajos un demogrāfiskajos jautājumos administratīvā rīcībspēja ir nepilnīga. Reģionālajām padomēm etniskajos un demogrāfiskajos jautājumos trūkst cilvēkresursu un atbilstīgas infrastruktūras, jo īpaši, lai sekmētu to saziņu ar centrālajiem un vietējiem struktūrelementiem. Kopumā čigānu tautības iedzīvotāju aizsardzības un integrācijas jomā panākts zināms progress. Tomēr vēl ir jāiegulda liels darbs, lai veicinātu čigānu tautības iedzīvotāju sociālo iekļautību un integrāciju Bulgārijas sabiedrībā. Jāuzlabo dzīves apstākļi. Jāturpina apkarot rasu neiecietības izpausmes, jo īpaši piemērojot spēkā esošos tiesību aktus, kuru mērķis ir apkarot jebkura veida rasismu, diskrimināciju vai ksenofobiju. 2.1. Vispārējs novērtējums Bulgārija atbilst politiskajiem kritērijiem dalībai ES. Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas progress panākts daudzās jomās, tostarp tiesu reformas jomā. Attiecībā uz tiesvedības sistēmu ir stājies spēkā jaunais sodu izpildes kodekss un juridiskās palīdzības tiesiskais regulējums. Konstitucionālo grozījumu rezultātā prokuratūras dienestam ir uzticēta atbildība par izmeklēšanas vadīšanu. Ir pieņemts Likums par tiesu iestādēm. Bulgārija ir veikusi daudzus pasākumus, kuru mērķis ir apkarot korupciju. Ir pieņemts Ētikas kodekss izpildvaras amatpersonām. Pieņemta arī pretkorupcijas stratēģija 2006.-2008. gadam. Ar konstitucionālajiem grozījumiem ir samazināts Parlamenta deputātu imunitātes apmērs. Ģenerālprokurors iesniedza pieprasījumus atcelt imunitāti desmit Parlamenta deputātiem. Pieci Parlamenta deputāti brīvprātīgi atteicās no imunitātes, bet sestā deputāta imunitāti atcēla ar Parlamenta balsojumu; pārējie gadījumi vēl tiek izskatīti. Tas ļāva sākt izmeklēšanu augsta līmeņa korupcijas lietās. Bulgārija guvusi panākumus valsts pārvaldes jomā, jo īpaši pieņemot grozījumus likumos par administratīvo pārvaldi un ierēdņiem un jaunajā Administratīvā procesa kodeksā. Attiecībā uz ļaunprātīgu izturēšanos apcietinājuma vai ieslodzījuma vietās starpgadījumu skaits ir samazinājies, un apstākļi atsevišķās apcietinājuma vietās ir uzlabojušies. Ir veikti politikas pasākumi invalīdiem un garīgās veselības aprūpes sistēmas jomā. Pieaudzis sociālais atbalsts invalīdiem. Taču vēl jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Jānostiprina tiesvedības sistēmas atbildība, pārredzamība un efektivitāte. Ir jāveic papildu darbs, lai konsolidētu lietu sadales pēc nejaušības principa ieviešanu visā valstī. Nepieciešami objektīvāki un pārredzamāki mehānismi maģistrātu darba kvalitātes novērtēšanai. Jānovērš jebkāda nenoteiktība attiecībā uz tiesu varas neatkarību. Procedūras noteikumu un izmeklētāju nepietiekamā skaita dēļ vājās vietas bija vērojamas arī pirmstiesas izmeklēšanas stadijā. Organizētās noziedzības apkarošanas jomā taustāmo rezultātu skaits ir neliels. Jāstiprina struktūras, kas paredzētas pretkorupcijas politikas koordinēšanai un īstenošanai, lai tās varētu efektīvi pildīt tām noteiktos uzdevumus. Apsūdzības raksti, kriminālvajāšana, lietu iztiesāšana, notiesājoši spriedumi un preventīvi sodi par augsta līmeņa korupciju joprojām ir reta parādība cīņā pret augsta līmeņa korupciju. Bulgārijai jāsniedz pierādījumi, kas skaidri liecina par tās panākumiem šajā jomā. Vēl nav pieņemta stratēģija administratīvās pārvaldes decentralizācijai. Bulgārija joprojām ir tranzīta valsts un mazliet mazākā mērā arī cilvēku tirdzniecības izcelsmes un galamērķa valsts. Joprojām sastopama ļaunprātīga izturēšanās pret aizturētajām personām. Jāuzlabo apstākļi daudzās bērnu aprūpes, kā arī garīgās veselības aprūpes iestādēs, īstenojot politikas pasākumus un izveidojot alternatīvās aprūpes sistēmas. Ir jāveic pastiprināts darbs, lai veicinātu čigānu tautības iedzīvotāju sociālo integrāciju. Jāturpina apkarot rasu neiecietības izpausmes, jo īpaši piemērojot spēkā esošos tiesību aktus par apraidi un citām darbībām, kuru mērķis ir apkarot jebkura veida rasismu, diskrimināciju vai ksenofobiju. 3. EKONOMISKIE KRITĒRIJI Ievads Komisija savā 2005. gada ziņojumā secināja, ka Bulgārijā ir radīta funkcionējoša tirgus ekonomika. Tā secināja, ka pašreizējās reformu gaitas saglabāšana ļaus Bulgārijai tikt galā ar konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru Eiropas Savienībā. Bulgārija kopumā bija saglabājusi makroekonomisko stabilitāti, neraugoties uz to, ka tās ārējais deficīts bija palielinājies vēl vairāk. Tā turpināja īstenot savu strukturālo reformu programmu, tiesa gan – ne vienlīdz enerģiski visās jomās. Pēc ļoti straujā pieauguma par 6,2% 2005. gada pirmajā pusē reālā IKP pieaugums trešajā ceturksnī samazinājās galvenokārt spēcīgo plūdu vasaras mēnešos dēļ un sasniedza 5,5% visam gadam. Bruto ieguldījumi pamatkapitālā ievērojami palielinājās, t.i., līdz 19,0%; arī galapatēriņš turpināja pieaugt līdz pat 6,8%. Gan tirdzniecības bilances deficīts, gan tekošā konta deficīts turpināja palielināties attiecīgi no 15,1% no IKP 2004. gadā līdz 20,4% no IKP 2005. gadā un no 5,8% no IKP līdz 11,8% no IKP. Patēriņa cenu inflācijas (pagaidu SPCI) kāpums gada beigās paātrinājās sakarā ar naftas un pārtikas cenu pieaugumu. Lai gan vidējais inflācijas līmenis samazinājās no 6,1% 2004. gadā līdz 5,0% 2005. gadā, gada beigās inflācija pieauga no 4,0% līdz 6,5%. Šajā ziņojuma daļā izvērtēta attīstības gaita katrā svarīgajā jomā kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas un Bulgārijas gatavība dalībai ES. Makroekonomiskā stabilitāte un tekošā konta deficīts Ziņojumā par 2005. gadu tika secināts, ka piesardzīga fiskālā politika un mērens algu palielinājums vēl arvien ir būtiski elementi potenciālā ārējās maksājumu bilances riska ierobežošanai. Kopš tā laika progress panākts šādās jomās. Turpinājās stingras fiskālās politikas un salīdzinoši mērena algu pieauguma īstenošana, un tika veikti pasākumi kredītu pieauguma ierobežošanai. Tekošā konta deficīts 2005. gada otrajā pusē turpināja pieaugt un sasniedza 11,8% no IKP 2005. gadā. Šo pieaugumu galvenokārt izraisīja negatīvs eksogēnais šoks, bet makroekonomikas politika kopumā joprojām bija ļoti piesardzīga. Izveidojās valsts budžeta pārpalikums 3,1% apmērā no IKP (EKS 95), salīdzinot ar 1,9% 2004. gadā. Minimālās algas apjoms pieauga par 25% 2005. gada janvārī, bet vidējais algu palielinājums bija daudz mērenāks. Vidējā reālā gada alga pieauga aptuveni par 4,1%, kas kopumā atbilda produktivitātes kāpumam. Papildu pasākumi kredītu pieauguma ierobežošanai stājās spēkā 2005. gada aprīlī un bija samērā efektīvi, samazinot gada pieauguma likmi no gandrīz 50% 2004. gadā līdz mazāk nekā 30% 2006. gada martā. Pasākumi kredītu pieauguma ierobežošanai no 2006. gada 1. janvāra ir kļuvuši stingrāki, to mērķis ir samazināt gada pieauguma likmi līdz pat mazāk nekā 20% 2006. gadā. Ir veikti papildu pasākumi, kas virzīti tieši uz aizdevumiem mājsaimniecībām un hipotekārajiem kredītiem. Ir paredzēts turpināt attīstīt stingrāku fiskālo politiku arī 2006. gadā un pārskatīt fiskālo mērķi, paredzot pārpalikumu 3% apmērā no IKP (pamatojoties uz skaidrās naudas uzskaiti). Plānots, ka algas valsts sektorā 2006. gada jūnijā palielināsies par 6%, kas kopā ar mērenu minimālās algas pieaugumu varētu palīdzēt saglabāt stabilitāti algu pieauguma ziņā. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Tekošā konta deficīta tālākais pieaugums 2005. gadā galvenokārt saistīts ar lielāku tirdzniecības bilances deficītu un mazāku pārpalikumu pakalpojumu bilancē. Augstākas naftas cenas un jo īpaši izteiktais kapitālieguldījumu preču imports izraisīja paātrinātu importa pieaugumu līdz vairāk nekā 26%. Tajā pašā laikā eksporta pieaugums gada laikā samazinājās līdz 18,4% sakarā ar plūdu izraisītajiem traucējumiem. Līdz ar to tirdzniecības bilances deficīts palielinājās līdz 20,4% no IKP 2005. gadā. Liels importa pieaugums ietvēra arī transporta pakalpojumu izdevumu pieaugumu, kas kopā ar tūrisma industrijas attīstības palēnināšanos samazināja pārpalikumu pakalpojumu bilancē. Lai gan kredītu pieauguma ierobežojumi ļāva efektīvi samazināt kredītu ekspansiju, to ietekme uz ārējā deficīta ierobežošanu bija daudz mazāka, jo uzņēmumi arvien vairāk paļaujas uz citiem finansējuma avotiem, tostarp izpirkumnomu un tiešajiem ārvalstu aizņēmumiem. Ņemot vērā ļoti lielo tirdzniecības bilances un tekošā konta deficītu, piesardzīga fiskālā politika un pasākumi kredītu pieauguma ierobežošanai, kā arī mērens algu palielinājums joprojām būs būtiski elementi. Kopumā ir veikti atbilstīgi pasākumi ārējā deficīta ierobežošanai, bet tie nespēja novērst tā tālāko pieaugumu. Piesardzīga fiskālā politika un padziļinātas strukturālās reformas vēl aizvien būs būtiski elementi, kas ļaus pastāvīgi samazināt tekošā konta deficītu. Privatizācija un rūpniecības pārstrukturēšana Ziņojumā par 2005. gadu tika secināts, ka intensīvi jāturpina darbs pie privatizācijas programmas pabeigšanas. Kopš tā laika progress panākts šādās jomās. No vairāk nekā 5800 valsts īpašumā esošajiem uzņēmumiem, kas bija paredzēti privatizācijai, valstij šobrīd joprojām pieder akciju kontrolpaketes vai mazākuma akciju paketes 520 uzņēmumos. No 2005. gada septembra pārdotas akciju paketes 74 uzņēmumos, tās galvenokārt ir mazākuma akciju paketes, bet privatizēto aktīvu daļa palielinājās pavisam nedaudz un saglabājās zem 90% no visiem privatizācijai paredzētajiem aktīviem. No visiem lielākajiem privatizācijas darījumiem, kas minēti 2005. gada ziņojumā, 2006. gada februārī tikai trīs ( Boyana filmu studijas, Varnas termoelektrostacija un upju kuģniecības sabiedrība) tuvojās noslēgumam. Ministru padome 2005. gada oktobrī un 2006. gada februārī pieņēma pārskatītās stratēģijas jūras flotes, kā arī sabiedrības Bulgaria Air privatizēšanai. Parlaments 2006. gada martā apstiprināja Bulgaria Air stratēģiju. Sabiedrība Bulgartabac Holding 2006. gada februārī pieņēma stratēģiju dažu tās struktūrvienību pārstrukturēšanai un pārdošanai. Ir gūti zināmi panākumi ar tīkliem saistīto nozaru liberalizācijā un pārstrukturēšanā. Turpinājās gāzes un elektrības tirgu atvēršana atbilstoši spēkā esošajam grafikam. Ir izstrādāti plāni tarifu nodalīšanai uzņēmumos National Electricity Company un Bulgargas . Dzelzceļa nozares liberalizācija jūtami pavirzījusies uz priekšu. Ir piešķirtas koncesijas privātajiem uzņēmumiem ostu un lidostu darbībai un modernizēšanai, bet koncesijas piešķiršana lidostām Varnā un Burgasā ir aizkavējusies iesniegto pārsūdzību dēļ. Daļēji pateicoties arī trešā mobilo telefonu operatora darbības uzsākšanai 2006. gada novembrī, ir uzlabojušies nosacījumi efektīvai konkurencei telekomunikāciju nozarē. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Privatizācijas process jūtami pavirzījies uz priekšu, bet tas vēl ir jāpabeidz. Būs jāveic papildu darbs, lai veiksmīgi pabeigtu privatizācijas procesu enerģētikas un transporta nozarē. Enerģētikas nozarē vēl nav pabeigta termoelektrostaciju pārdošana Rusē un Bobov-dolā. Parlaments vēl nav pieņēmis upju kuģniecības sabiedrības privatizācijas stratēģiju, un šobrīd tā tiek pārskatīta. Tarifu nodalīšana uzņēmumos National Electricity Company un Bulgargas , kā arī gāzes un elektrības tirgu liberalizācija jāpabeidz līdz Bulgārijas iestājai ES. Attiecībā uz dzelzceļa transportu dzelzceļa operators un infrastruktūras sabiedrība joprojām strādā ar zaudējumiem, un to parādi turpina pieaugt. Dzelzceļa nozares turpmākā pārstrukturēšana, tostarp izmaksu samazināšanas pasākumi, būs būtisks elements, lai uzlabotu finansiālo situāciju šajā nozarē. Regulatīvo iestāžu rīcībspējas stiprināšana būs svarīgs faktors konkurences nosacījumu uzlabošanai ar tīkliem saistītajās nozarēs. Kopumā, kaut arī privatizācija jūtami pavirzījusies uz priekšu, sasniegtie rezultāti ir nelieli. Jāpabeidz gāzes tirgus un elektrības tirgus liberalizācija un pārstrukturēšana. Jāturpina darbs pie dzelzceļa nozares pārstrukturēšanas. Uzņēmējdarbības vide Ziņojumā par 2005. gadu tika secināts, ka nepieciešamas tālākas reformas, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un jo īpaši pārvaldes un tiesu sistēmas darbību. Kopš tā laika progress panākts šādās jomās. Turpinājās uzņēmumu reģistrācijas reforma, un 2006. gada martā tika pieņemts jauns Komercreģistra likums. Likums paredz, ka tiesas turpmāk vairs neveiks sabiedrību, firmu vai apvienību reģistrāciju, un tā būs tīri administratīva procedūra. Valsts ieņēmumu aģentūra uzsāka darbu 2006. gada janvārī, un tās vienīgais pienākums ir iekasēt valsts nodokļus un sociālās apdrošināšanas iemaksas. Grozījumi maksātnespējas tiesību aktos, lai uzlabotu efektivitāti, pārredzamību un paātrinātu maksātnespējas procedūras, tika iesniegti Parlamentam 2005. gada novembrī. Turpinājās normatīvās sistēmas pārskatīšana, bet ar nelieliem panākumiem. Jaunizveidotā Valsts pārvaldes un administratīvās reformas ministrija ir atbildīga par spēkā esošās normatīvās sistēmas pārskatīšanas un optimizēšanas koordinēšanu un ieteikumiem ietekmes izvērtēšanas metodikas uzlabošanai. Ir ierosināti pasākumi valsts pārvaldes darbības apjoma un struktūras optimizēšanai, lai uzlabotu apmācību un veicinātu e-pārvaldības pakalpojumu sniegšanu. Jaunais Administratīvā procesa kodekss tika pieņemts 2006. gada martā. Pēc Arbitrāžas likuma stāšanās spēkā ir atvērti trīs arbitrāžas centri. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Galvenās problēmas joprojām ir apstākļu uzlabošana iekļūšanai tirgū un izejai no tā, līgumu izpildei, pārvaldes un tiesu sistēmas efektivitātes palielināšanai un reglamentējošā sloga samazināšanai uzņēmumiem. Jaunais Komercreģistra likums jāīsteno pilnībā, lai vienkāršotu un paātrinātu uzņēmumu reģistrāciju. Parlaments vēl nav pieņēmis ierosinātos grozījumus maksātnespējas tiesību aktos. Būs nepieciešams intensīvs darbs, tostarp sistemātiskāki ietekmes novērtējumi un tālāka vienkāršošana, lai panāktu jūtamu progresu normatīvās sistēmas pilnveidošanā. Jāuzlabo pārvaldes sistēmas darbība. Ar Administratīvā procesa kodeksu nav ieviests vispārējais princips „piekrišana klusējot”. Galvenā problēma, kas jārisina, ir tiesu procesu efektivitātes palielināšana. Parlamentam nav iesniegts jaunā Civilprocesa kodeksa projekts. Joprojām netiek plaši izmantots izlīgums jautājumu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā. Privātajiem tiesu izpildītājiem jāuzsāk darbība. Kopumā šajā jomā panākts neliels progress. Intensīvāk jāstrādā pie pārvaldes sistēmas un jo īpaši pie tiesu sistēmas darbības uzlabošanas un reglamentējošā sloga samazināšanas uzņēmumiem. Darba tirgus elastība Zinojumā par 2005. gadu tika secināts, ka progress darba tirgus elastības uzlabošanā nav liels, bet darba tirgus elastība kopā ar vispusīgu izglītības sistēmas reformu varētu būt izšķirošais faktors, lai novērstu iemaņu neatbilstību darba tirgus prasībām. Kopš tā laika progress panākts šādās jomās. Sakarā ar spēcīgo ekonomisko izaugsmi nodarbinātība pieauga par 2,0% 2005. gadā, un vidējais bezdarba līmenis kritās no 12% 2004. gadā līdz 10,1% 2005. gadā. Tika veikti daži ierobežoti pasākumi, lai uzlabotu darba tirgus darbību. No 2006. gada janvāra pensiju iemaksas samazinājās par 6 procentu punktiem, bet daļa, ko maksā darba devēji, no 70% līdz 65%, tādējādi samazinot ar algām nesaistītās darbaspēka izmaksas, radot stimulus darba vietu radīšanai un pārvietojot darba vietas uz oficiālo sektoru. Grozījumi Nodarbinātības veicināšanas likumā tika izdarīti 2006. gada februārī, radot zināmu finansiālu stimulu reģionālai mobilitātei un rosinot jaunu darba iespēju meklējumus. Sākušies priekšdarbi aktīva darba tirgus programmu efektivitātes izvērtēšanai. Ministru padome 2006. gada februārī pieņēma vispārējās vidējās izglītības reformas programmu. Šī programma paredz vispārējās vidējās izglītības reorganizāciju, īstermiņa arodmācības modeļu ieviešanu un standartizētus valsts eksāmenus. Taču vēl ir jārisina daži neatrisinātie jautājumi. Gandrīz nekāds progress nav panākts attiecībā uz darba tirgus neelastības likvidēšanu un normatīvās sistēmas modernizāciju, īpaši attiecībā uz darba laiku un līgumu uz noteiktu laiku izmantošanu. Darba stāža premiālo piemaksu integrācija regulārā atalgojuma skalā ir aizkavējusies. Stratēģija augstākās izglītības attīstībai, tostarp mūžizglītībai, vēl nav pieņemta. Ir pilnībā jāīsteno plānotās izglītības sistēmas reformas, lai varētu uzlabot izglītības kvalitāti un labāk pielāgot izglītības rezultātus darba tirgus vajadzībām. Kopumā darba tirgus elastības uzlabošanā panākts tikai neliels progress. Intensīvs darbs, kas jāiegulda izglītības sistēmas reformā, būs svarīgs faktors, lai mazinātu iemaņu neatbilstību darba tirgus prasībām. 3.1. Vispārējs novērtējums Bulgārijā ir radīta funkcionējoša tirgus ekonomika. Pašreizējās reformu gaitas saglabāšana varētu ļaut Bulgārijai tikt galā ar konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru Eiropas Savienībā. Kopumā Bulgārija ir saglabājusi makroekonomisko stabilitāti un turpinājusi strukturālās reformas. Kopš 2005. gada oktobra ziņojuma sagatavošanas gūti jauni panākumi. Ir veikti pasākumi, kas vajadzīgi ārējā deficīta ierobežošanai. Privatizācijas process un pakalpojumu liberalizācija un pārstrukturēšana jūtami pavirzījusies uz priekšu. Ir gūti jauni sasniegumi, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi un samazinot ar algām nesaistītās darbaspēka izmaksas. Taču tekošā konta deficīts palielinājās, un tas garantē piesardzīgu turpmāko fiskālo un algu politiku. Lai veiktu padziļinātas strukturālās reformas, nepieciešama tiesu sistēmas darbības uzlabošana un reglamentējošā sloga samazināšana uzņēmumiem. Darba tirgus normatīvajai sistēmai jākļūst elastīgākai. 4. SAISTĪBAS UN PRASĪBAS, KAS IZRIET NO PIEVIENOŠANĀS SARUNĀM Ievads Komisija 2005. gada oktobra ziņojumā secināja, ka Bulgārija jau ir sasniegusi ievērojamu atbilstības pakāpi acquis prasībām. Bulgārija bija sagatavojusies dalībai ES attiecībā uz gandrīz visām acquis nodaļām, un tika veikti priekšdarbi, lai atrisinātu visus pagaidām vēl neatrisinātos jautājumus. Tas jo īpaši attiecās uz šādām nodaļām: kapitāla aprite, konkurences politika, statistika, ekonomikas un monetārā savienība, rūpniecības politika, mazie un vidējie uzņēmumi, zinātne un pētniecība, izglītība un mācības, telekomunikāciju un audiovizuālā politika, ārējie sakari, kopējā ārpolitika un drošības politika, ES budžeta noteikumi un konkurence. Tika uzskatīts, ka Bulgārija ir pietiekami labi sagatavojusies attiecībā uz visām šīm nodaļām, lai sekmīgi integrētos ES. Šis secinājums joprojām ir spēkā. Turklāt progress ir nemitīgi turpinājies, piemēram, konkurences jomā, kur Konkurences aizsardzības komisija turpināja pieņemt lēmumus ar pozitīvas attīstības iezīmēm. Tādēļ šīs nodaļas turpmāk netiks apskatītas. Pārējās nodaļas ietvēra dažus jautājumus, kuru risināšanā Bulgārijai bija jāiegulda daudz lielāks darbs un ierobežotā skaitā gadījumu bija jāveic tūlītēji un izšķirīgi pasākumi, lai nodrošinātu tās gatavību iestājai ES līdz iestāšanās dienai. Šie jautājumi tiek atkārtoti apskatīti turpmākajās nodaļās. Tādēļ šajā daļā iekļauts pārskats par visiem jautājumiem, kas Bulgārijai vēl jārisina, lai nodrošinātu acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu līdz tās iestājai ES. 4.1. Acquis nodaļas 4.1.1. 1. nodaļa: Brīva preču aprite Bulgārija ir veikusi tiesību aktu atbilstības izvērtēšanu tiesību aktu nesaskaņotajā jomā , lai identificētu noteikumus, kas varētu radīt EK Līguma 28. līdz 30. panta pārkāpumu. Bulgārija ir konstatējusi, ka pagaidām tikai divi pasākumi neatbilst 28. līdz 30. panta prasībām. Jaunā Likuma par patērētāju tiesību aizsardzību, ko pieņēma 2005. gada decembrī, un sagatavošanā esošo grozījumu Likumā par grāmatvedību mērķis ir novērst minēto neatbilstību. Grozījumi Likumā par kultūras pieminekļiem un muzejiem tika pieņemti 2006. gada februārī. Grozījumi Likumā par sprāgstošu vielu, šaujamieroču un munīciju kontroli tika pieņemti 2006. gada aprīlī. Tiesību aktu atbilstības iekšējā izvērtēšana jāveic vairākkārtēji un nepārtraukti. Jāīsteno pasākumi, kas paredzēti, lai varētu ievest lietotas automašīnas. Publiskā iepirkuma jomā tiek novērstas nepilnības tiesību aktos. Jaunais Likums par koncesijām un grozījumi Likumā par publisko iepirkumu tika pieņemti 2006. gada aprīlī. Abi likumi ietver tiesiskās aizsardzības līdzekļu mehānismu atbilstoši ES prasībām. Jāatzīmē atsevišķi uzlabojumi administratīvās rīcībspējas stiprināšanā un profesionālo prasmju attīstībā. Attiecībā uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem Konkurences aizsardzības komisija (KAK) pašlaik ir atbildīga par valsts līmenī iesniegto sūdzību izskatīšanu. Jauno likumu pieņemšanas rezultātā jāīsteno grozījumi īstenošanas tiesību aktos publiskajam iepirkumam, un tiek izstrādāts īstenošanas tiesību aktu kopums koncesijām, kas stāsies spēkā 2006. gada jūnijā. Jāidentificē un jāizslēdz tie noteikumi dažādos valsts tiesību aktos, kas neatbilst jaunajiem noteikumiem Likumā par koncesijām un Likumā par publisko iepirkumu. No organizatoriskās puses raugoties, Publiskā iepirkuma aģentūra un Ministru padomes Ekonomiskās un sociālās politikas direktorāts nemitīgi uzlabo savu administratīvo rīcībspēju. Paredzēts palielināt darbinieku skaitu, lai veiksmīgi tiktu galā ar papildu tiesiskās aizsardzības noslogojumu. Kopumā sagatavošanas darbi šajā jomā norit sekmīgi. Secinājums Kopumā Bulgārija ir sasniegusi nozīmīgu progresu un šobrīd pilda tās saistības un prasības nesaskaņotajā jomā un publiskā iepirkuma jomā, kas izriet no pievienošanās sarunām. Taču jāturpina darbs pie vēl nenokārtotajiem jautājumiem nesaskaņotajā jomā. Jātransponē un jāpiemēro acquis prasības arī attiecībā uz pārtikas produktu un medicīnas ierīču ievešanas vietām. Jāpabeidz darbs pie īstenošanas noteikumiem publiskā iepirkuma jomā. 4.1.2. 2. nodaļa: Personu brīva pārvietošanās Ir izstrādāti tiesību akti profesionālo kvalifikāciju savstarpējas atzīšanas jomā. Tika izdarīti grozījumi Likumā par augstāko izglītību un Likumā par veselību, un 2005. gada oktobrī tika pieņemts Likums par veterinārmedicīnisko darbību. Ir paveikts liels darbs, lai varētu pieņemt īstenošanas tiesību aktus attiecībā uz veselības aprūpes profesijām medicīnā, veterinārmedicīnā, zobārstniecībā, farmācijā, vispārējās aprūpes medmāsām un vecmātēm. Taču šo tiesību aktu īstenošana vēl nav pabeigta, īpaši attiecībā uz automātisku un beznosacījumu atzīšanu un pārrobežu pakalpojumu sniegšanu. Grozījumi Likumā par advokatūru tika veikti 2006. gada janvārī, lai nodrošinātu noteikumu atbilstību acquis prasībām. Administratīvās rīcībspējas uzlabošana turpinājās gan apmācības, gan attiecīgo administratīvo struktūru attīstības ziņā, bet tā vēl ir jāpastiprina. Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Secinājums Profesionālo kvalifikāciju savstarpējas atzīšanas jomā panākts zināms progress. Sagatavošanas darbi turpinās, bet pastāv bažas, ka Bulgārija nespēs pilnībā piemērot acquis no iestāšanās dienas, ja netiks paātrināts pašreizējais attīstības temps. Šajā jomā vajadzīga ātra rīcība. 4.1.3. 3. nodaļa: Pakalpojumu sniegšanas brīvība Process, kas uzsākts, lai novērstu ierobežojumus tiesībām veikt uzņēmējdarbību un brīvībai sniegt nefinanšu pakalpojumus , tuvojas noslēgumam. Jaunais Likums par veterinārmedicīnisko darbību tika pieņemts 2005. gada oktobrī. Grozījumi Likumā par tūrismu un Likumā par kultūras aizsardzību un attīstību tika izdarīti 2005. gada novembrī. Grozījumi Likumā par nodarbinātības veicināšanu un Likumā par sociālā stāvokļa uzlabošanu tika veikti 2006. gada februārī. Savukārt grozījumi Likumā par bērnu aizsardzību tika izdarīti 2006. gada aprīlī. Attiecībā uz tūrisma jomu, neraugoties uz izmaiņām tiesību aktos, joprojām tiek ziņots par nelikumībām un dažādām cenām, galvenokārt saistībā ar tūrisma infrastruktūras pakalpojumiem. Arī trešo valstu pilsoņi ir spiesti pirkt veselības apdrosināšanas polises uz robežas. Bulgārijas iestādēm jāmeklē veidi, kā īstenot jaunās un nediskriminējošās normas, kas paredzētas Likumā par tūrismu un citos tiesību aktos. Priekšdarbi attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt nefinanšu pakalpojumus norit sekmīgi, izņemot tūrisma jomu. Bulgārija ir veikusi nozīmīgu darbu, lai saskaņotu savus tiesību aktus banku nozarē , bet vēl jāpabeidz sekundāro tiesību aktu saskaņošana. Papildu darbs jāiegulda jaunās un daudz stingrākās kapitāla pietiekamības direktīvas transponēšanā un īstenošanā, lai dotu bankām un ieguldījumu sabiedrībām pietiekamu laiku veikt vajadzīgos pielāgojumus. Jānodrošina konsekvence, lai būtu iespējama saskaņota banku un ieguldījumu sabiedrību uzraudzība. Sagatavošanas darbi jāpaātrina. Jaunais Apdrošināšanas kodekss tika pieņemts 2005. gada decembrī. Bulgārija ir izstrādājusi rīcības plānu arī cīņai pret neapdrošinātu transportlīdzekļu vadīšanu, kas ietver būtiskus pasākumus (tiesību aktu grozījumus, kampaņu valsts līmenī par autovadītāja civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu pret trešām personām, pastiprinātas policijas pārbaudes u.tml.). Turpinās darbs pie reģistrācijas datubāzes sakārtošanas un nolietotu transportlīdzekļu, kas saskaņā ar aplēsēm sastāda 26% no transportlīdzekļu parka, reģistrācijas atcelšanas. Taču šo pasākumu, kas vērsti pret neapdrošinātiem transportlīdzekļiem, ietekme ir jāizvērtē, kā arī jāuzlabo Bulgārijas garantiju fonda finansiālās iespējas, lai Bulgārija varētu parakstīt daudzpusējo nolīgumu un Komisija varētu pieņemt lēmumu par robežkontroles atcelšanu apdrošināšanas apliecībām. Apdrošināšanas nozarē steidzamā kārtā jāpaātrina sagatavošanas darbi. Attiecībā uz ieguldījumu pakalpojumiem un vērtspapīru tirgu Bulgārija turpina veikt priekšdarbus, lai transponētu visas vēl netransponētās direktīvas. Attiecīgo tiesību aktu pieņemšanai paredzētais termiņš – 2006. gada rudens – šķiet pieņemams, bet tas ir jāievēro. Jāveic pastiprināts darbs ieguldījumu pakalpojumu un vērtspapīru tirgus jomā. Jāpabeidz acquis noteikumu par informācijas sabiedrību transpozīcija. Priekšdarbi šajā jomā jāpaātrina. Attiecībā uz personas datu aizsardzību Bulgārijas tiesību akti vēl nav saskaņoti ar acquis prasībām, neraugoties uz 2005. gada decembra grozījumiem. Trūkumi joprojām ietekmē daudzus tādus svarīgus jautājumus kā tiesību aktu darbības joma, valsts tiesību aktu piemērošana, datu kvalitātes princips, apstrādes juridiskais pamats, dati par notiesājošiem spriedumiem krimināllietās, informācija par datu subjektu, izņēmumu darbības joma, ziņošanas sistēma, iestādes veiktā iepriekšējā pārbaude un datu nodošana trešām valstīm. Neraugoties uz pasākumiem, kas virzīti pareizajā virzienā, Datu aizsardzības komisijas administratīvā rīcībspēja joprojām ir vāja. Nav nodrošināta tās neatkarība no budžeta, budžets 2006. gadam tika samazināts, un tās darbinieku skaits ir nepietiekams. Reģistrācijas un ziņošanas sistēma joprojām darbojas neapmierinoši. Komisijas darbības līmenis ir diezgan zems, kopumā sūdzību izskatīšana vēl arvien netiek nodrošināta atbilstoši reālajām vajadzībām, tāpat kā izpilde kopumā. Tiesību aktu sagatavošanas darbi šajā jomā ievērojami jāpaātrina. Pagaidām Bulgārija nespēj nodrošināt acquis pilnīgu īstenošanu personas datu aizsardzības jomā ( skatīt arī 24. nodaļu – Tieslietas un iekšlietas ). Secinājums Ir panākts būtisks progress attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt nefinanšu pakalpojumus . Šobrīd Bulgārija kopumā pilda saistības un prasības, kas izriet no pievienošanās sarunām. Priekšdarbi turpinās, un cerams, ka Bulgārija spēs piemērot acquis no iestāšanās dienas, ja tiks saglabāts līdzšinējais attīstības temps. Progress panākts finanšu pakalpojumu jomā, sevišķi banku nozarē un apdrošināšanā , bet joprojām nepieciešami papildu pasākumi, lai pabeigtu priekšdarbus banku nozares (direktīva par ieguldījumu sabiedrību kapitāla pietiekamību), ieguldījumu pakalpojumu un vērtspapīru tirgus , kā arī personas datu aizsardzības jomā. Turklāt papildu pasākumi jāveic gan transportlīdzekļu apdrošināšanas , gan informācijas sabiedrības jomā. Šajās jomās jāveic pastiprināts darbs. 4.1.4. 4. nodaļa: Kapitāla aprites brīvība Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā Bulgārijas tiesību akti kopumā atbilst acquis prasībām. Jāatzīmē pozitīvas attīstības tendences, ņemot vērā atsaukšanos uz starptautiskās sadarbības lūgumiem un darbības attiecībā uz varbūtējām ārvalstu pilsoņu veiktajām naudas atmazgāšanas operācijām. Savus pienākumus Finanšu kontroles dienests kā administratīva struktūra, kas analizē ziņojumus par aizdomīgiem darījumiem, veic pienācīgi un profesionāli. Likumā par pasākumiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai vēl arvien ir dažas nepilnības, jo tajā nav pilnībā iestrādātas otrās ES naudas atmazgāšanas direktīvas prasības. Tiesību akti jāsaskaņo arī ar Finanšu darbības uzdevumu grupas ( FATF ) naudas atmazgāšanas un teroristu finansēšanas jautājumos pārskatīto ieteikumu normām. Efektīva tiesību aktu īstenošana joprojām ir ļoti ierobežota. Jāuzlabo ziņotāju iestāžu izpratne par ziņošanas pienākumiem, ziņojumi par aizdomīgiem darījumiem un ziņotāju iestāžu uzraudzība, jo īpaši ārpus finanšu nozares. Galvenā būtiskā nepilnība šajā jomā ir jūtamu rezultātu trūkums attiecībā uz piemērošanu un kriminālvajāšanu naudas atmazgāšanas lietās ( Sk. 24. nodaļu – Tieslietas un iekšlietas ). Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Secinājums Progress attiecībā uz tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā joprojām ir neliels. Šobrīd vajadzīgs pastiprināts darbs un ātra rīcība, lai līdz iestājai ES paspētu novērst visas nepilnības. Tas īpaši attiecas uz izpratni, ziņotāju iestāžu sniegtajiem ziņojumiem par aizdomīgiem darījumiem un ziņotāju iestāžu uzraudzību. 4.1.5. 5. nodaļa: Uzņēmējdarbības tiesības Attiecībā uz intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību aizsardzību vērojamas pozitīvas atttīstības tendences, sevišķi iestāžu savstarpējā sadarbībā, tiesību aktu saskaņotā piemērošanā un likumīga pamata nodrošināšanā. Šo uzlabojumu pamatā ir valsts rīcības plāns 2005.-2006. gadam intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību aizsardzības jomā. Likums par optiskajiem nesējiem tika pieņemts 2005. gada septembrī, un tas ir svarīgs ierocis cīņā pret pirātismu. Rīcības plāna mērķis ir uzlabot administratīvās struktūras un intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību piemērošanu. Labāka sadarbība starp intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību aģentūrām un tiesībaizsardzības iestādēm, izpratnes veidošana un apmācība ir atzītas par galvenajiem faktoriem, un ir veikts zināms darbs, lai uzlabotu saziņu starp iestādēm. Tiesību akti par patentiem, kā arī citi svarīgi pasākumi (grozījumi Likumā par preču zīmēm un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un Likumā par rūpniecisko dizainu) vēl nav pilnībā saskaņoti ar acquis prasībām rūpnieciskā īpašuma jomā. Nepieciešami tālāki uzlabojumi attiecībā uz intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību piemērošanu. Noziedzīgi nodarījumi intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību jomā joprojām ir reāls drauds un nopietna problēma. Šobrīd Bulgārijai plāni ir jāpārvērš reālā rīcībā un jāgūst daudz konkrētāki un taustāmāki rezultāti. Nepieciešama labāka sadarbība, izpratnes veidošana, papildu personāls valsts kritiskajos punktos un labāka apmācība. Jāuzlabo saziņa starp iestādēm, kā arī starp iestādēm un autortiesību subjektu organizācijām. Sagatavošanas darbi intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību aizsardzību jomā ir jāpaātrina. Secinājums Ir panākts ievērojams progress attiecībā uz intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību aizsardzību , bet ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai pabeigtu sagatavošanos iestājai ES. Šajā jomā vēl jāiegulda liels darbs un nepieciešama ātra rīcība, lai līdz iestājai ES savlaicīgi paspētu novērst visas nepilnības. 4.1.6. 7. nodaļa: Lauksaimniecība Horizontālie jautājumi Parlaments 2006. gada februārī pieņēma tiesību aktus, lai izveidotu Maksājumu aģentūru (MA), kas pārvaldītu valsts un ES sniegto atbalstu lauksaimniecībai un lauku rajoniem, mežsaimniecībai, zivsaimniecībai, kā arī stratēģisko lēmumu pieņemšanu, un šie attiecīgie tiesību akti bija grozījumi Likumā par atbalstu lauksaimniekiem. Ir oficiāli nokārtoti tādi svarīgi jautājumi kā iespēja piemērot vienotā platībmaksājuma shēmu (VPMS), izlemt par kritērijiem atbilstošu lauku saimniecību minimālo lielumu, valsts papildu tiešajiem maksājumiem un atbilstīgu budžetu. Vēl nav pabeigta IT sistēmas MA darbībai un personāla apmācībai un pieņemšanai darbā izstrāde. Jāveic pastiprināts darbs. Ir atjaunināts sākotnējais ģenerālplāns integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) izveidošanai, lai atspoguļotu aizkavēšanos ar tā īstenošanu. Lai izveidotu zemes gabalu identifikācijas sistēmu (ZGIS), Bulgārija papildus gaisa ortofotogrāfijām nolēma izmantot arī arhivētus satelītuzņēmumus; ir noslēgti līgumi par visu datu sniegšanu, bet laika grafiks ir ļoti saspringts. Vismaz 25% teritorijas ir izgatavotas digitālās ortofotogrāfijas un izmantojami satelītuzņēmumi. Apmēram 17% teritorijas ir pabeigta ZGIS bloku pārveidošana ciparu formātā. Tikko ir uzsākts darbs pie saites izveidošanas starp lauksaimniekiem un ZGIS, kas vajadzīga, lai apgādātu lauksaimniekus ar grafisko materiālu, kas parāda atsauces gabalu robežas, to individuālo identifikācijas numuru un platību. Ir paveikts liels darbs, lai apgūtu un uzstādītu jauno programmatūru, bet tās galīgā pārbaude vēl nav veikta. Ir paātrināta arī citu uzdevumu izpilde, piemēram, lauksaimnieku pirmsreģistrācija, pārbaudes uz vietas un personāla apmācība. Joprojām nepieciešama tūlītēja rīcība. Attiecībā uz tirdzniecības mehānismiem ir oficiāli izveidots mehānisms sadarbības koordinēšanai starp visām iesaistītajām iestādēm (Valsts lauksaimniecības fondu, Muitas dienestu, Valsts veterināro dienestu un Fitosanitāro dienestu). Gatavošanās dalībai ES šajā jomā kopumā norit sekmīgi, bet vēl aizvien trūkst zināšanu par tirdzniecības mehānismu darbību un uzbūvi. Kopīgas tirgus organizācijas (KTO) Kopumā tiek veidota efektīva administratīvā struktūra visu šo tirgus organizāciju ieviešanai, pieņemot darbā papildu personālu, veicot atbilstošu apmācību un nosakot skaidras procedūras. Vīna nozarē vēl nav pabeigta Bulgārijas vīna dārzu reģistra izveide. Nav pieņemti papildu tiesību akti atsevišķiem tirgus mehānismiem, īpaši attiecībā uz kontroli un sertifikāciju. Šajā nozarē jāveic pastiprināts darbs. Ir pieņemti tiesību akti KTO ieviešanai pienam , un ir veikti pasākumi, lai sakārtotu mehānismus piena kvotām, kā arī kopīga tirgus organizēšanai pienam un piena produktiem. Pabeigta datubāzes, tostarp pamatkvotu reģistra, izveide, kas aptver visus ražotājus un tiešos pārdevējus, un norit darbs pie paredzamās individuālās kvotas piešķiršanas. Pircēju apstiprināšanas process norit sekmīgi. Vēl jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par piena kvotu administrēšanu un valsts rezervju pārvaldību. Pagaidām pilnvērtīgi nedarbojas valsts un reģionālās piena produktu padomes, kā arī visu individuālo piena rūpnīcu tauku satura analīzei paredzētās neatkarīgās laboratorijas. Minētās laboratorijas pagaidām vēl nav ne ierīkotas, ne akreditētas. Jāpaātrina sagatavošanas darbi. Augļu un dārzeņu jomā progress panākts, ieviešot svaigo produktu kvalitātes kontroli un tirdzniecības standartus. Gūti panākumi arī attiecībā uz administratīvo struktūru ražotāju atzīšanai. Attiecībā uz liellopu kautķermeņu klasifikāciju Bulgārijas tiesību akti ir pilnībā saskaņoti, bet šobrīd tie vēl nav spēkā. Lai līdz iestāšanās dienai šo klasifikāciju varētu piemērot pilnībā, jāpaātrina klasifikatoru apmācība kautuvēs. Veterinārie un fitosanitārie jautājumi, tostarp pārtikas nekaitīgums Pieņemot Veterināro ietvarlikumu (VIL), Bulgārija ir izveidojusi pamatu acquis transponēšanai savos tiesību aktos attiecībā uz dzīvnieku veselību, dzīvnieku labturību, sabiedrības veselības veterinārajiem aspektiem un horizontālās veterinārās kontroles instrumentiem. Likums stājās spēkā 2006. gada 1. maijā. Pagaidām pēc attiecīgo pārbaužu veikšanas vēl nav pieņemtas atsevišķas sekundāro tiesību aktu daļas vai grozījumi spēkā esošajos tiesību aktos, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību acquis noteikumiem veterinārajā jomā. Parlaments galīgajā lasījumā vēl nav pieņēmis arī Augu aizsardzības likumu. Jāveic pastiprināts darbs. Ir transponēti tiesību akti par transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) un dzīvnieku blakusproduktiem . Aizliegums barot lauksaimniecības dzīvniekus ar dažām pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām stājās spēkā 2006. gada janvāra sākumā. Attiecībā uz TSE uzraudzību, īpaši kritušu dzīvnieku savākšanu, apstrādi un testēšanu, Bulgārija ir iesniegusi kritušu dzīvnieku savākšanai paredzēto valsts plānu. Šis plāns ir jāuzlabo. Pagaidām nav pierādīta atbilstība ES prasībām vienam no diviem utilizācijas uzņēmumiem, kas atrodas Varnā. Parādīta acquis prasībām atbilstoša pārstrādes produktu (gaļas un kaulu miltu) iznīcināšana, sadedzinot tos cementa rūpnīcās. Jāgarantē gaļas miltu un kaulu miltu konkrēto krājumu iznīcināšana, kas vēl arvien tiek veikta šajā cementa rūpnīcā. Steidzami jārīkojas, lai uzbūvētu jaunu utilizācijas daļu Bulgārijas dienvidos. VIL ietver arī to principu transponēšanu, kas iekļauti tiesību aktos par veterinārās kontroles sistēmu iekšējā tirgū . Pagaidām nav pieņemti un piemēroti sekundārie tiesību akti, lai pievienotos TRACES sistēmas tīklam (ANIMO sistēmas pēctecim), kas savieno ES veterinārās iestādes. Jāveic pastiprināts darbs. Ir ieviesti tiesību akti acquis prasību transponēšanai attiecībā uz dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu visām attiecīgajām sugām, kā arī attiecībā uz sankcijām un kontroles jautājumiem. Izveidota liellopu identificēšanas un reģistrācijas datubāze. Sistēma tiek atjaunināta un uzlabota, lai iekļautu tajā arī citas sugas. Datubāzes darbība tiešsaistes režīmā visām sugām vēl nav apliecināta. Sagatavošanas darbi jāpaātrina. Ir transponēti acquis noteikumi par veterināro pārbaužu un kontroles finansēšanu . Gatavošanās iestājai ES norit sekmīgi. Tiesību akti attiecībā uz trešo valstu importa produktu veterinārajām pārbaudēm un ievešanas noteikumiem jau ir transponēti. Viens no astoņiem ilgtermiņa veterinārās robežkontroles punktiem ( Kapitan Andreeovo uz sauszemes robežas ar Turciju) jau darbojas, bet vajadzīgi nelieli pielāgojumi. Darbi jau ir sākušies, un līgumi par pārējo punktu izveidei nepieciešamo aprīkojumu jau ir noslēgti. Nav izveidota nepieciešamā infrastruktūra septiņiem ilgtermiņa veterinārās robežkontroles punktiem uz ES ārējām robežām Bulgārijā nākotnē, un pagaidām nav piemērotas arī ES pārbaudes procedūras un ievešanas nosacījumi. Sagatavošanas darbi ir ievērojami jāpaātrina. Veterinārais ietvarlikums nodrošina tiesisko pamatu dzīvnieku veselības fonda izveidei izdevumiem veterinārajā jomā . Vispārējie kontroles pasākumi dzīvnieku slimību kontrolei (vakcinācijas aizliegums, daži apkarošanas pasākumi) jau ir transponēti Bulgārijas tiesību aktos. Attiecībā uz slimību kontroli vēl nav nodibināts dzīvnieku veselības ārkārtas fonds. Attiecībā uz klasiskā cūku mēra kontroli nav pilnībā pabeigta pāreja no valsts, kurā ir sistēma, kas paredz vakcināciju, uz valsti, kas neveic vakcināciju. Pašreizējā prakse ir koncentrēties uz potenciāli cirkulējošo savvaļas vīrusu noteikšanu, tā kā mājas cūku populācijas vakcinācija tika izbeigta 2005. gadā. Lai Bulgāriju varētu uzskatīt par valsti, kas patiešām neveic mājas cūku populācijas vakcināciju, jāpaātrina priekšdarbi. Ir transponēti tiesību akti par tirdzniecību ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem . Tiesību aktu sagatavošanas darbi šajā jomā norit sekmīgi. Turklāt Veterinārais ietvarlikums rada tiesisku pamatu tiesību aktu par sabiedrības veselības veterinārajiem aspektiem piemērošanai uzņēmumiem. Turpinās tiesību aktu saskaņošana ar jauno ES higiēnas paketi un uzņēmumu modernizācija. Attiecībā uz svaigpiena kvalitāti un tās kontroles sistēmām ir pieņemta skaidra pārvaldības stratēģija pārejas periodam. Taču vēl nav pierādīts, ka uzņēmumu modernizācijas process būtu pabeigts. Jāveic pastiprināts darbs. Attiecībā uz acquis noteikumu piemērošanu kopīgiem pasākumiem (tostarp zoonozēm ) Bulgārija ir konstatējusi nepieciešamību uzlabot tos un strādā pie trūkumu novēršanas. Attiecībā uz sabiedrības veselības veterinārajiem aspektiem nav pārbaudīta kontroles piemērošana atliekām, veterinārajiem medikamentiem, piesārņotājiem un zoonozēm, īpaši attiecībā uz diagnostikas metodēm un laboratorijās izmantotajiem standartiem. Sagatavošanas darbi jāturpina. Ir uzsākta noteikumu piemērošana un īstenošana dzīvnieku labturības jomā lauku saimniecību līmenī transportēšanas un kaušanas laikā, kā arī apmācība jauno tiesību aktu piemērošanā. Vēl nav panākta ES normu un standartu pilnīga piemērošana attiecībā uz dzīvnieku labturību. Sagatavošanas darbi jāpaātrina. Secinājums Panākts progress attiecībā uz dažām KTO . Bulgārija šobrīd kopumā pilda saistības un prasības, kas izriet no pievienošanās sarunām šajā jomā. Ir gūti panākumi, izveidojot Maksājumu aģentūru , bet ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai pabeigtu sagatavošanas darbus iestājai ES. Šajā jomā vajadzīgs pastiprināts darbs un ātra rīcība, lai līdz iestājai ES paspētu novērst visas nepilnības. Zināms progress vērojams arī tirdzniecības mehānismu un KTO jomā vīnam un alkoholam , kā arī pienam un liellopu gaļai. Progress jūtams arī attiecībā uz pilnīgu acquis transponēšanu veterinārajā nozarē, ir pabeigts darbs attiecībā uz dzīvnieku slimību kontroli (klasiskais cūku mēris un dzīvnieku veselības ārkārtas fonds), veterinārās kontroles sistēmu iekšējā tirgū (visu ilgtermiņa robežkontroles punktu izveide) , tirdzniecību ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, tirdzniecības mehānismiem un dzīvnieku labturību , kā arī ir pabeigts darbs attiecībā uz sabiedrības veselības veterinārajiem aspektiem, modernizējot uzņēmumus. Progress panākts arī attiecībā uz paraugu ņemšanu un testēšanu, īstenojot kopīgos pasākumus (tostarp zoonozēm ) veterinārajā jomā. Šajās jomās vajadzīgs pastiprināts darbs un ātra rīcība, lai līdz iestājai ES paspētu novērst visas nepilnības. Integrētās administrācijas un kontroles sistēmas ( IAKS ) jomā panākts neliels progress, īpaši attiecībā uz zemes gabalu identifikācijas sistēmu (ZGIS), transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) un dzīvnieku blakusproduktiem , tostarp attiecībā uz utilizācijas uzņēmumu modernizēšanu. Šīs jomas joprojām rada pamatu nopietnām bažām. Bulgārijai jāveic tūlītēji un izšķirīgi pasākumi, lai nodrošinātu tās gatavību iestājai ES līdz iestāšanās dienai. 4.1.7. 8. nodaļa: Zivsaimniecība Resursu un zvejas flošu pārvaldības, pārbaužu un kontroles jomā 2005. gada novembrī tika izdarīti grozījumi Bulgārijas Zivsaimniecības un akvakultūras 2001. gadā pieņemtajā likumā, lai nodrošinātu tiesisku pamatu zvejas licenšu piešķiršanai, strukturālām darbībām un tirgus organizācijai, tostarp kuģu novērošanas sistēmai un ražotāju grupu atzīšanai. Valsts zivsaimniecības un akvakultūras aģentūra (VZAA) ir atbildīga par zvejas flotes reģistra lietu vešanu un pārskatu sniegšanu. Testēšanas dati Kopienas zvejas flotes reģistram pagaidām vēl nav nosūtīti atbilstošā formātā. Jāpabeidz zvejas kuģu novērošanas sistēmas uzstādīšana, lai uzlabotu satelītu sakaru sistēmu. Tāpat īpaši nav uzlabojusies arī situācija ar pārskatu sniegšanu par nozvejas reģistrācijas datiem, kas iekļauti kuģu žurnālos, izkraušanas deklarācijās un tirdzniecības pavadzīmēs, un šo datu pieejamību. Jāpaātrina priekšdarbi. Strukturālo darbību jomā tiek izstrādāti noteikumi un procedūras strukturālo pasākumu izmantošanai un īstenošanai atbilstoši Maksājumu aģentūras izveidošanas prasībām lauksaimniecības jomā ( sk. 7. nodaļu - Lauksaimniecība ). Sagatavošanas darbi ir jāpaātrina. Attiecībā uz tirgus politiku 2005. gada beigās Valsts zivsaimniecības un akvakultūras aģentūrā tika izveidota tirgus organizācijas struktūrvienība. Nav pieņemti tālākie īstenošanas tiesību akti, lai izveidotu vairumtirgus infrastruktūru (ražotāju organizācijas, intervences aģentūru un informācijas sistēmu). Nav izveidota sistēma nozvejas reģistrācijas datu apkopošanai. Jāveic pastiprināts darbs. Secinājums Resursu un zvejas flošu pārvaldības , pārbaužu un kontroles , strukturālo darbību un tirgus politikas jomā panākts progress. Taču sasniegtie rezultāti joprojām ir nelieli. Bulgārijai jāveic pastiprināts darbs un steidzami jārīkojas, lai sagatavotos strukturālā fonda pārvaldībai zivsaimniecības nozarē, pabeidzot zvejas kuģu novērošanas sistēmas uzstādīšanu, pieņemot tiesību aktus un izveidojot sistēmu nozvejas reģistrācijas datu apkopošanai. 4.1.8. 9. nodaļa: Transporta politika Gaisa satiksmes jomā paveikts nozīmīgs darbs, un lielākā daļa attiecīgo tiesību akti jau ir transponēti un kopumā atbilst acquis noteikumiem. Bulgārija ir parafējusi vispārējo gaisa pārvadājumu nolīgumu un Eiropas kopējās gaisa telpas nolīgumu, un abu nolīgumu pagaidu piemērošana ir paredzēta no to parakstīšanas dienas. Līdz iestājai ES jāpabeidz attiecīgo politiku pilnīga īstenošana, īpaši attiecībā uz kārtību un drošību lidostās. Kopumā priekšdarbi šajā jomā noris sekmīgi. Jūras transporta jomā tiesību pamatakti ir transponēti atbilstoši acquis prasībām. Situācija attiecībā uz ostas valsts kontroles funkcijām ievērojami uzlabojas, īpaši aizturēšanas gadījumu skaita samazināšanās ziņā. Bulgārijas Jūras administrācijas neatkarība saistībā ar karoga valsts kontroli pagaidām vēl nav nodrošināta pilnībā, jo Navybulgar – kā kontrolēta sabiedrība – joprojām ir valsts sabiedrība. Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Secinājums Gaisa satiksmes tiesību aktu jomā panākts ievērojams progress, jo šobrīd Bulgārija kopumā pilda saistības un prasības, kas izriet no pievienošanās sarunām. Tiesību akti tiek īstenoti, un tai vajadzētu spēt nodrošināt atbilstību prasībām līdz iestājai ES, ja tiks saglabāts līdzšinējais attīstības temps. Jūras transporta jomā vērojams progress. Taču panāktie rezultāti joprojām neatbilst Eiropas Savienības vidējam standartam. Šobrīd vajadzīgs pastiprināts darbs un ātra rīcība, lai līdz iestājai ES paspētu novērst nepilnības, īpaši nodrošinot Bulgārijas Jūras administrācijas kā kontroles iestādes pilnīgu neatkarību. 4.1.9. 10. nodaļa: Nodokļu uzlikšana Likums par akcīzes nodokli un akcīzes preču noliktavām tika pieņemts 2005. gada novembrī. Tas nosaka, ka nodokļu administrācijas atbildība par akcīzes nodokļa pārvaldīšanu tiks nodota muitas pārvaldei. Šis likums ietver noteikumus arī par muitas noliktavu sistēmu, kā arī noteikumus par akcīzes preču glabāšanu, transportēšanu un kontroli saskaņā ar nodokļu atlikšanas režīmu. Grozījumi Likumā par akcīzes nodokli tika izdarīti 2005. gada decembrī, lai palielinātu akcīzes nodokļa likmes atbilstoši pieņemtajam saskaņošanas kalandāram. Priekšdarbi akcīzes nodokļa jomā noris sekmīgi. PVN jomā vēl nav pieņemti tiesību akti, kuri saskaņā ar plānu bija jāpieņem 2005. gada beigās. Tiešo nodokļu jomā vēl nav pieņemts projekts Likumam par uzņēmumu peļņas nodokli un ienākumu nodokli. Priekšdarbi jāpaātrina. Salīdzinoši labs progress panākts administratīvās sadarbības un savstarpējās palīdzības jomā. Valsts ieņēmumu aģentūra (VIA) sāka darboties 2006. gada janvārī pēc jaunā Nodokļu un sociālās drošības kodeksa stāšanās spēkā. VIA apvienoja gan centrālās valdības nodokļu (tādu kā PVN un uzņēmumu peļņas nodokļa), gan obligāto sociālo apdrošināšanas (tādu kā veselības apdrošināšanas) iemaksu iekasēšanu un apkalpošanu. Šobrīd nozarē notiekošās reformas, īpaši nodokļu administrācijas sekmīgā pārveidošana VIA, ir uzlabojušas nodokļu iekasēšanas un kontroles spēju, par ko liecina iekasēto nodokļu kopējā apjoma pieaugums. Jāveic papildu darbs vadības līmenī attiecībā uz nodokļu iekasēšanu, lai nodrošinātu jaunizveidotās iestādes vienmērīgu darbību. Jauno tiesību aktu īstenošanai būs nepieciešama jautājumu labāka koordinācija starp visām ieinteresētajām personām. Jāturpina uzlabot administratīvo rīcībspēju, attīstot personāla profesionālās prasmes un veicot sistemātisku apmācību. Priekšdarbi, lai nodrošinātu IT savienojamību, virzījās uz priekšu labā tempā, un, ja nenotiks nekāda neparedzēta aizkavēšanās, Bulgārijai pēc iestāšanās principā būtu jāatbilst prasībām. Kopumā sagatavošanas darbi norit sekmīgi. Secinājums Akcīzes nodokļa un a dministratīvās sadarbības un savstarpējās palīdzības jomā panākts ievērojams progress. Šobrīd Bulgārija kopumā pilda saistības un prasības, kas izriet no pievienošanās sarunām šajās jomās. Cerams, ka Bulgārija spēs piemērot acquis no iestāšanās dienas, ja tiks saglabāts līdzšinējais attīstības temps. Progress PVN un tiešo nodokļu jomā ir neliels. Šajā jomā jāveic papildu darbs tiesību aktu un jauno likumu īstenošanas ziņā. 4.1.10. 13. nodaļa: Sociālā politika un nodarbinātība Attiecībā uz darba tiesībām grozījumi Bulgārijas Darba kodeksā tika izdarīti 2005. gada oktobrī. Darba inspekcija ir palielinājusi personāla skaitu. Acquis noteikumu transpozīcija vēl nav pabeigta, īpaši attiecībā uz direktīvām, kas papildina Eiropas uzņēmuma un Eiropas kooperatīvās sabiedrības statūtus, direktīvu par informāciju un konsultācijām un Eiropas Uzņēmumu padomes direktīvu. Turklāt vēl ir jārisina daudzi jautājumi, lai nodrošinātu pareizu un pilnīgu transpozīciju, it sevišķi attiecībā uz darbinieku nosūtīšanu, darba devēju maksātnespēju, darbinieku drošību un veselību, kolektīvo atlaišanu, nepilna darba laika darbu, darbu uz noteiktu laiku, darba laiku un jauniešu darba aizsardzību. Pie tam Darba inspekcijas administratīvā rīcībspēja un iekšējās kontroles mehānismi ir nepietiekami, lai garantētu efektīvu un objektīvu acquis noteikumu piemērošanu šajā jomā. Jāveic pastiprināts darbs. Attiecībā uz sociālo dialogu netiek pietiekami stiprināts divpusējais dialogs, lai sagatavotu sociālos partnerus to turpmākajai lomai ES sociālās politikas izstrādāšanā un īstenošanā. Pārstāvības kritēriji jāpiemēro objektīvā veidā visām sociālo partneru organizācijām. Dalība trīspusējos dialogos jāattiecina uz sociālo partneru organizācijām, kurām ir sociālais mandāts. Priekšdarbi ir jāpaātrina. Jāatzīmē zināms progress sabiedrības veselības jomā, kas saistīts ar noteikumu operatīvu īstenošanu šajā jomā. Progress jo īpaši panākts tiesību aktu jomā, pielīdzinot infekcijas slimību sistēmu acquis noteikumiem. Ir gūti būtiski panākumi, transponējot acquis tabakas izstrādājumu ražošanas, noformēšanas un pārdošanas jomā. Vispārējā konvencija par tabakas kontroli tika ratificēta 2005. gada novembrī. Tabakas reklāmas direktīva ir transponēta pilnībā. Veiktas dažas izmaiņas slimnīcu nozares finansējumā, un lielāka uzmanība tiek veltīta arī aizsargpasākumiem veselības jomā. Nav pabeigta acquis noteikumu transponēšana asins un asins komponentu, audu un šūnu jomā, sevišķi attiecībā uz cilvēka asins vai asins komponentu kvalitātes un drošības standartiem, izsekojamības prasībām un paziņošanu par nopietniem nevēlamiem notikumiem un blakusparādībām, kā arī Kopienas asins dienestu kvalitātes sistēmas standartiem un parametriem. Jāturpina likuma par orgānu, audu un šūnu transplantāciju pielīdzināšana acquis prasībām. Jāuzlabo infekcijas slimību uzraudzības sistēma, un jāveic pastāvīgus ieguldījumus laboratoriju jaudas un IT aprīkojuma uzlabošanā. Jāuzlabo iedzīvotāju veselības stāvoklis un veselības un medicīniskās aprūpes pieejamība iedzīvotājiem, īpaši reģionālā līmenī un starp nabadzīgākajām sociāli ekonomiskajām grupām un mazākumtautībām. Attiecībā uz veselības aprūpes pieejamību iedzīvotāju apstākļi kopumā nav uzlabojušies. Pamatapstākļi aprūpes iestādēs, kas atbildīgas par vecāka gadagājuma cilvēku, personu ar fiziskiem vai garīgiem traucējumiem un bērnu aprūpi, ir šausmīgi. Tiesiskais pamats ievietošanai specializētajās iestādēs un lēnā un dažreiz pat slikti plānotā virzība uz īstu deinstitucionalizāciju ir neapmierinoša un joprojām ir pamats reālām bažām. Jāveic pastiprināts darbs. Zināms progress panākts, veicot sagatavošanas darbus Eiropas Sociālā fonda (ESF) pārvaldībai, īpaši attiecībā uz personāla pieņemšanu darbā, ierēdņu apmācības turpināšanu un vadošās iestādes norīkošanu cilvēkresursu attīstības darbības programmas un administratīvās rīcībspējas darbības programmas pārvaldībai. Administratīvās rīcībspējas sagatavošanas darbs, īpaši attiecībā uz administratīvās rīcībspējas darbības programmu un personālu un apmācību Izglītības un zinātnes ministrijā un Sociālās palīdzības aģentūrā, vēl nav pabeigts (sk. arī 21. nodaļu – Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija) . Jāveic pastiprināts darbs. Sociālās iekļautības jomā grozījumi Likumā par sociālo palīdzību, kas jo īpaši padara pieejamu arī sociālo pakalpojumu tirgu, tika pieņemti 2006. gada februārī. Valdība 2006. gada aprīlī apstiprināja atjaunināto valsts plānu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību 2005.-2006. gadam, kas paredz atbalstu izglītībai, pārkvalifikācijai, nodarbinātībai un palīdzības sniegšanai mazāk aizsargātajām grupām. Analītiskais darbs un sociālās statistikas izveide nabadzības un sociālās atstumtības jomā jāveic atbilstoši ES rādītājiem par sociālo integrāciju. Jāturpina darbs, lai uzlabotu mazāk aizsargāto grupu, tostarp čigānu tautības iedzīvotāju, stāvokli un sekmētu to pilnīgu integrāciju sabiedrībā. Dažās pašvaldībās čigānu tautības skolēnu un skolēnu ar īpašām vajadzībām desegregācija un integrācija standarta skolu sistēmā deva pozitīvus rezultātus. Nav paplašinātas iespējas nodrošināt kvalitatīvu veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību, tā kā lielam skaitam iedzīvotāju, īpaši čigānu mazākumtautībai, aprūpes pakalpojumi joprojām nav pieejami. Jāpaātrina čigānu tautības skolēnu un skolēnu ar īpašām vajadzībām desegregācija un integrācija standarta skolu sistēmā. Tāpat nav nostiprināta bērnu labklājības politikas jautājumu koordinācija un Bērnu aizsardzības aģentūras administratīvā rīcībspēja, tostarp pašvaldību līmenī. Nav piestrādāts pie deinstitucionalizācijas procesa un sabiedrībai sniegto pakalpojumu attīstības. Jāīsteno konkrēti sociālie, izglītības un medicīnas pakalpojumi, kas vērsti uz sociālās iekļautības jautājumu risināšanu. Nav veikti pasākumi pilnvērtīgas izglītības un arodmācību pasākumu veicināšanai, lai iekļautu darba tirgū mazāk aizsargātas grupas, īpaši čigānu mazākumtautības iedzīvotājus. Jāuzlabo sabiedrisko vietu, ēku un transporta, kā arī izglītības un darba tirgus pieejamība invalīdiem. Jāveic pastiprināts darbs. Attiecībā uz diskriminācijas novēršanu 2005. gada novembrī tika nodibināta Komisija aizsardzībai pret diskrimināciju, un tā jau ir uzsākusi pirmo lietu izskatīšanu. Administratīvo un personāla skaita ierobežojumu dēļ minētā Komisija nespēj veikt tai uzticētās funkcijas pilnībā, un nav veikti arī nekādi steidzami pasākumi, lai nodrošinātu tās pilnvērtīgu darbību tuvākajā laikā. Tādēļ joprojām nepieciešami būtiski uzlabojumi attiecībā uz čigānu mazākumtautības iedzīvotāju situāciju. Pasākumi, kuru mērķis ir efektīvi īstenot pamatprogrammu čigānu mazākumtautības līdztiesīgai integrācijai Bulgārijas sabiedrībā, ir nepietiekami. Jāveic pastiprināts darbs. Secinājums Ir panākts progress, veicot sagatavošanas darbus Eiropas Sociālā fonda (ESF) pārvaldībai, bet šajā jomā joprojām nepieciešami papildu pasākumi, lai atrisinātu visas vēl neatrisinātās problēmas. Visās šīs nodaļas piecās jomās, kas 2005. gada oktobrī tika minētas kā jomas, kurās jāveic pastiprināts darbs, panākts samērā neliels progress. Šo jomu sagatavošanā jāiegulda daudz lielāks darbs, un nepieciešama ātra rīcība, lai līdz iestājai ES paspētu nokārtot visus vēl nenokārtotos jautājumus. Jāpabeidz tiesību aktu saskaņošana un piemērošana darba tiesību un sabiedrības veselības jomā. Jānodrošina divpusējā sociālā dialoga nostiprināšana un sociālo partneru pareiza dalība trīspusīgās struktūrās. Sociālās iekļautības jomā būtiski jāuzlabo kvalitatīvu veselības aprūpes pakalpojumu un izglītības pieejamība, deinstitucionalizācija, bērnu labklājība un mazāk aizsargātu grupu integrācija darba tirgū. Joprojām nepieciešami strukturāli uzlabojumi attiecībā uz čigānu mazākumtautības iedzīvotājiem. Attiecībā uz diskriminācijas novēršanu jāpaaugstina Komisijas aizsardzībai pret diskrimināciju administratīvā rīcībspēja. Kopumā administratīvās rīcībspējas nostiprināšanā jāiegulda papildu darbs, lai nodrošinātu sociālās politikas acquis noteikumu īstenošanu. 4.1.11. 14. nodaļa: Enerģētika Ir pieņemti tiesību pamatakti un īstenošanas tiesību akti konkurences un iekšējās enerģijas tirgus jomā. Vēl nav nodrošināta elektrības un gāzes tirgus pilnīga atvēršana saskaņā ar acquis prasībām. Lai īstenotu izstrādātos plānus, tarifu nodalīšana uzņēmumā Bulgargas jānodrošina līdz pievienošanās dienai. Turklāt cietā kurināmā nozarē Bulgārijai jānodrošina, lai valsts intervences pasākumi noritētu atbilstoši acquis prasībām . Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Kodolenerģētikas un kodoldrošības jomā ir sakārtots tiesiskais regulējums un pieņemti īstenošanas tiesību akti. Attiecībā uz Bulgārijas apņemšanos priekšlaicīgi slēgt Kozlodujas kodolspēkstacijas 1. un 4. bloku, kā īpaši izcelts Pievienošanās aktā, Bulgārija vēl nav veikusi vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu 2002. gadā slēgtā 1. un 2. bloka neatgriezenisku demontāžu. Bulgārija pagaidām vēl nav veikusi nekādus konkrētus darbības un administratīvos pasākumus, lai nodrošinātu 3. un 4. bloka pilnīgu slēgšanu 2006. gadā un garantētu to turpmākās ekspluatācijas pārtraukšanu, tādējādi pieļaujot pieejamo Kopienas līdzekļu atbilstīgu izmantošanu. Līdz iestājai ES Bulgārijai jānodrošina Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā paredzēto prasību un procedūru pilnīga izpilde. Sagatavošanas darbi šajā jomā ievērojami jāuzlabo. Secinājums Konkurences un iekšējās enerģijas tirgus jomā panākts neliels progress . Šobrīd vajadzīgs pastiprināts darbs un ātra rīcība, lai līdz iestāšanās brīdim pabeigtu gāzes un elektrības tirgus pilnīgu atvēršanu. Kodolenerģētikas un kodoldrošības jomā situācija ar kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanu pasliktinājās. Šobrīd vajadzīgs pastiprināts darbs un ātra rīcība, lai garantētu Kozlodujas kodolspēkstacijas 1. un 4. bloka neatgriezenisku slēgšanu. 4.1.12. 15. nodaļa: Rūpniecības politika Privatizācijas un pārstrukturizācijas process, lai arī lēnākā tempā nekā plānots, Bulgārijā turpinās. Privatizācija ir gandrīz jau pabeigta, bet pēdējā laikā šis process ir ievērojami palēninājies, un līdz galam īstenoti faktiski ir tikai nedaudzi privatizācijas pasākumi. Turpinājās arī ar tīkliem saistīto nozaru pārstrukturēšana. Privatizācijas procesa pārredzamība joprojām ir nepietiekama, un pastāv problēmas ar pēcprivatizācijas kontroli. Tērauda rūpniecības pārstrukturizācija ir jūtami aizkavējusies, un galvenā tērauda ražotāja dzīvotspēju saskaņā ar individuālo dzīvotspējas plānu nebūs iespējams atjaunot līdz saskaņotā pārstrukturēšanas laika beigām. Bulgārija ir oficiāli informējusi Komisiju par plānotajām izmaiņām valsts tērauda ražošanas nozares pārstrukturēšanas plānā un attiecīgajos uzņēmējdarbības plānos. Komisija rūpīgi analizēs šīs izmaiņas, īpaši attiecībā uz to saderību ar valsts atbalsta aquis . Privatizācijas un pārstrukturizācijas jomā jāveic pastiprināts darbs. Secinājums Privatizācijas un pārstrukturizācijas jomā panākts zināms progress. Taču gūtie panākumi joprojām galvenokārt attiecināmi tikai uz tērauda nozares pārstrukturizāciju. Šajā jomā jāiegulda daudz lielāks darbs un ir vajadzīga ātra rīcība, lai līdz iestājai ES paspētu novērst visas nepilnības. 4.1.13. 19. nodaļa: Telekomunikācijas un informācijas tehnoloģijas Elektronisko komunikāciju un informācijas tehnoloģijas jomā nav vērojami nekādi būtiski panākumi. Pavisam neliels progress panākts attiecībā uz neatrisināto jautājumu risināšanu saistībā ar 1998. gada acquis transponēšanu. Vēl jāīsteno daži piesardzības pamatpasākumi konkurences jomā attiecībā uz vēsturisko operatoru fiksēto tālruņu tirgū. Mobilo sakaru tirgū pašreizējais Telekomunikāciju likums nedefinē starpsavienojumu tirgu un tādējādi neparedz cenu orientāciju zvanu savienojumu vairumtirgus likmēm uzņēmējam ar būtisku ietekmi tirgū (BIT). Turklāt ir novēlota mobilo numuru pārnesamības sagatavošana. Sagatavošanas darbs 2002. gada acquis jomā ir vēl tikai sākumposmā. Valsts pārvaldes iestādēm trūkst resursu, lai izpildītu to uzdevumu īstenot jauno Elektronisko komunikāciju likumu, īpaši attiecībā uz tirgus analīzi, būtiskas ietekmes tirgū izvērtēšanu un tiesiskās aizstāvības līdzekļu piemērošanu. Jāuzlabo koordinācija starp pārvaldes iestādēm. Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs . Pasta pakalpojumu jomā grozījumi Pasta pakalpojumu likumā tika pieņemti 2006. gada aprīlī. To mērķis ir transponēt otro Pasta pakalpojumu direktīvu. Jānostiprina arī šo jomu regulējošās institūcijas – Komunikāciju regulatīvās komisijas – administratīvā rīcībspēja attiecībā uz kvalitātes vērtēšanas sistēmu, izmaksu uzskaiti un grāmatvedības mehānismiem. Kopumā priekšdarbi šajā jomā norit labi. Secinājums Pasta pakalpojumu jomā panākts ievērojams progress. Jāpabeidz regulējošās institūcijas administratīvās rīcībspējas nostiprināšanas process. Bulgārija kopumā spēs izpildīt saistības un prasības, kas izriet no pievienošanās sarunām, ja tiks saglabāts līdzšinējais attīstības temps. Elektronisko komunikāciju un informācijas tehnoloģijas jomā, tostarp arī vēl neatrisināto jautājumu risināšanā saistībā ar 1998. gada acquis , vērojams neliels progress. Vēl jānodrošina arī 2002. gada acquis saskaņošana. Tiesību aktu grafiks jāpārskata, un jāpieņem jauni plāni, lai ievērotu iestāšanās termiņu. Šobrīd šajā jomā vajadzīgs pastiprināts darbs un ātra rīcība. 4.1.14. 21. nodaļa: Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija Šobrīd ir izveidots likumīgais pamats , kas vajadzīgs, lai nodrošinātu strukturālo fondu finansēto darbību pilnīgu atbilstību ES politikai un tiesību aktiem. Bulgārija ir izdarījusi vajadzīgos grozījumus Likumā par publisko iepirkumu un pieņēmusi jauno Likumu par koncesijām atbilstoši acquis prasībām. Bulgārija ir pieņēmusi Konstitutīvā budžeta likumu, kas ievieš daudzgadu budžeta plānošanu, kas ir jau uzsākta vairākās nozaru ministrijās. Uzmanība jāpievērš jauno valsts iepirkuma tiesību aktu īstenošanai. Kopumā priekšdarbi šajā jomā norit labi. Izveidotas galvenās institucionālās struktūras strukturālo fondu sagatavošanai un ieviešanai. Pieņemti lēmumi par uzdevumu sadali starp dažādām katrā darbības programmā iesaistītajām iestādēm, un izveidotas izpildes struktūras. Uzlabojies starpministriju koordinācijas process. Daudzām iestādēm galvenā problēma būs visaptverošu darbinieku darbā pieņemšanas plānu izstrāde, joprojām tiek meklēts liels skaits pieredzējušu darbinieku, un daudzas iestādes sacenšas savā starpā, meklējot pienācīgi kvalificētus darbiniekus, kuru skaits ir ierobežots. Daudzām starpposmu iestādēm un galīgajiem saņēmējiem, kā arī dažām vadošām iestādēm joprojām nepieciešami daudz lielāki resursi, īpaši publiskā iepirkuma jomā. Jāpabeidz priekšdarbi starpministriju un starpnozaru plānošanas koordinācijas jomā un turpmāko darbību īstenošana reģionālajā līmenī, kā arī īstenošanas ieteikumu izstrāde. Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Plānošanas darbs Bulgārijā norit labi. Tā ir sagatavojusi visu vajadzīgo plānošanas dokumentu projektus. Dažiem plānošanas dokumentiem, tostarp valsts stratēģiskajam pamatprincipu kopumam, trūkst koncentrācijas un stratēģiskās vīzijas, kas apgrūtina koordinācijas īstenošanu. Iepriekšēja vērtēšana ir uzsākta, bet ar ievērojamu aizkavēšanos. Joprojām bažas rada to projektu atbalsta kanāla izveide, kas gatavi īstenošanai saskaņā ar strukturālajiem fondiem un Kohēzijas fondu. Priekšdarbi plānošanas jomā jāpaātrina. Attiecībā uz uzraudzību un novērtēšanu daudzās vadošās iestādēs un starpposmu iestādēs ir izveidotas uzraudzības sistēmas. Bulgārija ir pasūtījusi vienotu vadības informācijas sistēmu, kas ietver visas darbības programmas un šobrīd ir izveides procesā. Jānodrošina vienotās vadības informācijas sistēmas dažu apakšsistēmu savienojamība un galīgo lietotāju gatavība un gatavošanās valsts, reģionālajā un vietējā līmenī izmantot sistēmas. Tādēļ jāpabeidz personāla pieņemšana darbā un apmācība. Daudzās vadošās iestādēs jāizveido novērtēšanas struktūrvienības, kuras jānodrošina ar darbiniekiem. Uzraudzības un novērtēšanas jomā jāveic pastiprināts darbs. Finanšu vadības un kontroles jomā ir nodibināts jauns likumīgais pamats, un attiecīgās institucionālās struktūras principā jau ir sakārtotas. Izveidota centrālā Revīzijas iestāde un iekšējās revīzijas struktūrvienības vadošajās iestādēs. Bažas izraisa visaptverošie darbinieku darbā pieņemšanas plāni un potenciālā konkurence starp šīs jomas dažādām iestādēm par nedaudzajiem reāli pieejamajiem speciālistiem. Šajā jomā veicams liels apmācības darbs. Nav izstrādāti attiecīgie starpiestāžu nolīgumi un procedūru rokasgrāmatas. Finanšu vadības un kontroles sistēmu sagatavošana un ieviešana netiek kārtīgi un efektīvi koordinēta. Jāturpina strādāt pie publiskā iepirkuma kontroles sistēmas ieviešanas, ņemot vērā ISPA un Phare kohēzijas projektu īstenošanu. Priekšdarbi šajā jomā jāpaātrina. Secinājums Bulgārija ir panākusi pietiekamu progresu likumīga pamata izveidošanas ziņā un šobrīd kopumā pilda saistības un prasības, kas izriet no pievienošanās sarunām šajā jomā. Gūti panākumi plānošanas un uzraudzības un novērtēšanas jomā, bet Bulgārijai vēl jāveic papildu darbs, lai līdz iestājai ES paspētu savlaicīgi sagatavot efektīvu projektu atbalsta kanālu un izveidot funcionālu vadības informācijas sistēmu. Progress panākts arī institucionālo struktūru un finanšu vadības un kontroles jomā. Šajās jomās šobrīd vajadzīgs pastiprināts darbs un ātra rīcība, lai līdz iestājai ES paspētu novērst visas nepilnības. Īpaša uzmanība jāveltī revīzijas un kontroles sistēmas ātrai izveidošanai, lai varētu pareizi un efektīvi ieviest strukturālos fondus un ievērojami nostiprināt administratīvo rīcībspēju. Jāstrādā arī pie iepriekšējas vērtēšanas kontroles sistēmas pilnīgas darbības nodrošināšanas visos līmeņos attiecībā uz publisko iepirkumu. 4.1.15. 22. nodaļa: Vide Tiek nostiprināta attiecīgā administratīvā rīcībspēja horizontālo tiesību aktu jomā. Jāturpina stiprināt koordināciju, integrāciju, sabiedrības informētību un sabiedrības iesaistīšanu tādās jomās kā piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole un NATURA 2000 programmā. Papildu darbs veicams attiecībā uz to tiesību aktu īstenošanu, ar kuriem transponē Direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu un Direktīvu par stratēģisko vides novērtējumu gan valsts, gan reģionālajā līmenī. Jāveic pastiprināts darbs. Atkritumu apsaimniekošanas tiesību akti atbilst acquis prasībām . Nepietiekama uzmanība tiek veltīta speciāli apmācīta papildu personāla pieņemšanai darbā, lai īstenotu atkritumu apsaimniekošanas tiesību aktus, īpaši reģionālajā un vietējā līmenī. Jāveic pasākumi, lai īstenotu atkritumu pamatdirektīvu un direktīvu par bīstamajiem atkritumiem. Priekšdarbi jāpaātrina, īpaši saistībā ar apglabāšanas iekārtu integrētā tīkla attīstību. Ūdens resursu apsaimniekošanas tiesību akti pamatā ir sakārtoti un atbilst acquis prasībām . Tiesību akti, ar kuriem īsteno Ūdens pamatdirektīvu, vēl nav izskatīti Parlamentā galīgajā lasījumā. Jāturpina stiprināt administratīvo rīcībspēju, it sevišķi reģionālajā līmenī un cilvēkresursu, laboratoriju un aprīkojuma ziņā. Sadarbība un koordinācija starp dažādām iestādēm un iesaistītajām pārvaldēm ir nepietiekama. Arī Direktīvas par nitrātiem, Direktīvas par dzeramo ūdeni un Direktīvas par virszemes ūdeņiem īstenošana nenotiek saskaņā ar grafiku. Priekšdarbi jāpaātrina. Rūpnieciskā piesārņojuma jomā, ņemot vērā atļauju izsniegšanu rūpnīcām, vērojams progress. Valsts galvenās kompetentās iestādes resursi, šķiet, ir pietiekami, un atļauju izsniegšanas procedūras ir izstrādātas un skaidri noteiktas. Sadarbība starp centrālo un reģionālo līmeni norit apmierinoši, un pastāv skaidra pienākumu un uzdevumu sadale. Reģionālajā līmenī nepieciešama papildu rīcībspēja. Šobrīd no pavisam 230 vietām, kuras jāizvērtē, 80 vietām ir izsniegtas integrētās atļaujas. Turklāt tiek izskatīta iespēja izsniegt atļaujas vēl 14 vietām. Jāveic pastiprināts darbs. Tiesību akti par ķīmiskām vielām un ģenētiski modificētiem organismiem ir transponēti un atbilst acquis prasībām, tostarp par ģenētiski modificēto mikroorganismu ierobežotu izmantošanu un ģenētiski modificēto mikroorganismu tīšu izplatīšanu vidē. Sagatavošanas darbi kopumā norit labi, bet vēl jānostiprina administratīvā rīcībspēja ķīmisko vielu un ģenētiski modificēto organismu jomā. Attiecībā uz troksni rīcības plāni un stratēģiskās trokšņu kartes vēl nav pabeigtas, bet vispārējie sagatavošanas darbi norit labi. Kodoldrošības un aizsardzības pret radiāciju jomā ir pieņemti tiesību akti par radioaktīvo atkritumu transportēšanu un ārstnieciski diagnostisko apstarošanu. Administratīvā rīcībspēja kopumā ir apmierinoša, izņemot ārstnieciski diagnostiskās apstarošanas aspektu piemērošanu. Šajā jomā jāveic pastiprināts darbs. Secinājums Šobrīd Bulgārija kopumā pilda saistības un prasības, kas izriet no pievienošanās sarunām, trokšņu un ķīmisko vielu un ģenētiski modificēto organismu jomā. Panākts progress horizontālo tiesību aktu , atkritumu apsaimniekošanas , ūdens resursu apsaimniekošanas , rūpnieciskā piesārņojuma , riska pārvaldības un kodoldrošības un aizsardzības pret radiāciju jomā. Šobrīd vajadzīgs pastiprināts darbs un ātra rīcība, lai Bulgārija pabeigtu tiesību aktu transponēšanu un tos īstenotu un piemērotu. Šajā jomā jāturpina uzlabot administratīvo rīcībspēju, īpašu uzmanību pievēršot reģionālajām un vietējām vides iestādēm un inspekcijām. 4.1.16. 23. nodaļa: Patērētāju tiesību un veselības aizsardzība Bulgārija šobrīd ir sasniegusi pieņemamu atbilstības pakāpi acquis prasībām ar drošību saistīto pasākumu jomā, tostarp attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem, vispārējo produktu drošību un bīstamiem atdarinājumiem. Priekšdarbi norit sekmīgi. Ir uzlabota tirgus uzraudzības sistēma šajā jomā. Taču nav nostiprināta jautājumu koordinācija starp iesaistītajām organizācijām un iestādēm. Sagatavošanas darbi jāpaātrina. Attiecībā uz pasākumiem, kas nav saistīti ar drošību , jaunā Patērētāju tiesību aizsardzības likuma pieņemšana bija būtisks solis uz priekšu vairāku direktīvu transponēšanā. Bulgārija nav transponējusi acquis daļas par patēriņa kredītu, patērētāju finanšu pakalpojumu tālpārdošanu un priekšrakstiem un nav nostiprinājusi iestāžu sistēmu. Jaunizveidotā Patērētāju tiesību aizsardzības direktorāta, kā arī Tirdzniecības un patērētāju tiesību aizsardzības komisijas personāla un tehniskās iespējas ir ierobežotas, jo īpaši pēdējās minētās iespējas veikt papildu funkcijas un uzdevumus, kas izriet no jaunā Patērētāju tiesību aizsardzības likuma. Turklāt ir veikti pavisam nedaudzi pasākumi, lai radītu spēcīgu, neatkarīgu un pārstāvniecisku un efektīvu patērētāju kustību, kas palīdz patērētājiem un spēlē nozīmīgu lomu patērētāju politikas veidošanā un tirgus uzraudzībā. Jāveic pastiprināts darbs. Secinājums Patērētāju tiesību un veselības aizsardzības jomā panākts progress. Taču šajā jomā vēl vajadzīgs pastiprināts darbs un ātra rīcība, lai līdz iestājai ES paspētu novērst visas nepilnības. Jāpabeidz tiesību aktu sakārtošana, īpaši attiecībā uz pasākumiem, kas nav saistīti ar drošību. Jāturpina uzlabot tirgus uzraudzības darbības un administratīvo rīcībspēju un struktūras, kā arī jāveicina patērētāju organizāciju iesaistīšana patērētāju politikas attīstībā un īstenošanā. 4.1.17. 24. nodaļa: Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā Attiecībā uz sagatavošanas darbiem Šengenas acquis piemērošanai un ārējās ES robežas pārvaldībai nākotnē 2006. gada janvārī tika pieņemts atjauninātais Šengenas rīcības plāns 2006.-2007. gadam un izpildes ziņojums 2005. gadam. Ministru padome 2006. gada janvārī apstiprināja integrēto robežu pārvaldības stratēģiju, bet 2006. gada aprīlī – Rīcības plānu. Stratēģija ietver 11 darbību kopumus, kas jāpabeidz līdz iestājai ES, un 13 darbību kopumus, kas jāpabeidz laikposmā starp iestāšanos ES un integrēšanos Šengenas sistēmā. Dažās vietās 2006. gada februārī tika īstenots izmēģinājumprojekts vieglo automašīnu vienreizējai pārbaudei uz robežas. Šobrīd tas jāievieš visās robežšķērsošanas vietās, tostarp kravas automašīnām. Bulgārija un Rumānija ir vienojušās par pastiprinātu sadarbību robežu jautājumos, it sevišķi par novērošanu Donavas pierobežā. Attiecībā uz ārējās ES robežas pārvaldību nākotnē panākts ievērojams progress darbā ar procedūrām un kontroles līmeņa nodrošināšanu, īpaši lidostās un jūras ostās. Ir noskaidrots statuss piecām jūras ostām, kas iesaistītas starptautiskos pārvadājumos. Šķiet, ka aprīkojums, ko izmanto robežkontrolei, ir pietiekams, lai nodrošinātu augstas kvalitātes kontroli. Pieņemtas darbā apmēram 270 robežpolicijas amatpersonas, samazinot brīvo darba vietu skaitu līdz mazāk nekā 750. Muitas un robežpolicijas apvienoto mobilo komandu izveide padziļinātām pārbaudēm pierobežā ir aizkavējusies. Ņemot vērā to lomu Šengenas acquis īstenošanā, jāveic papildu darbs, lai nodrošinātu savlaicīgu komandu izveidi. Robežpārejas punktu infrastruktūra vēl nav pielāgota stratēģijas mērķiem. Robežpolicijas amatpersonu skaits joprojām ir nepietiekams, lai veiktu pārbaudes dažos robežpārejas punktos. Turklāt, neraugoties uz to, ka kopumā pastāv arī darbības riska analīze, vēl arvien nepieciešami uzlabojumi vietējā līmenī. Attiecībā uz Bulgārijas priekšdarbiem, lai pievienotos Šengenas informācijas sistēmai (SIS) vēlākā posmā pēc iestājas ES, ir būtiski paātrināt sagatavoša