LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 18.1.2013. 
COM(2013) 5 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
Programmas ISA starpposma nov ērtējums  
 
 
 KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
Programmas ISA starpposma nov ērtējums  
 
LV      LV  1. I EVADS  
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes l ēmumu ( ISA lēmums)1 2010. gada 
1. janvārī kā IDABC  programmas turpin ājums2 tika uzsākta sešu gadu programma 
par Eiropas valstu p ārvaldes iest āžu sadarbsp ējas risinājumiem (programma ISA). 
Šā ziņojuma m ērķis ir iepaz īstināt ar programmas ISA starpposma nov ērtējuma 
konstatējumiem un ieteikumiem. Pras ība sagatavot nov ērtējumu izriet no ISA 
lēmuma 13. panta 3. punkta; l ēmumā ir arī noteikts, ka Eiropas Komisija l īdz 
2012. gada 31. decembrim inform ē par novērtējuma rezult ātiem Eiropas Parlamentu 
un Padomi. 
Novērtējumu3 Komisija veica, izmantojot konsult āciju uzņēmuma neatkar īgu 
ekspertu komandu (nov ērtējuma komanda). Komisijas dienestu p ārstāvji pārraudzīja 
novērtēšanu, piedaloties Komisijas koordin ācijas grup ā4. 
2. K ONTEKSTS  
Programmas ISA mērķis ir atbalst īt sadarbību starp Eiropas valstu p ārvaldes 
iestādēm, veicinot efekt īvu un rezultat īvu pārrobežu un starpnozaru elektronisku 
mijiedarb ību starp š ādām pārvaldes iest ādēm, tostarp strukt ūrām, kuras pilda 
sabiedriskas funkcijas šo p ārvaldes iest āžu uzdevum ā, lai ļautu sniegt elektroniskus 
sabiedriskos pakalpojumus, ar kurie m atbalsta ES politikas un darb ību īstenošanu5. 
Kā noteikts — m ērķis ietver gan galveno m ērķi atbalstīt sadarbību starp Eiropas 
valstu p ārvaldes iest ādēm, lai t ās varētu sniegt elektroniskus sabiedriskos 
pakalpojumus, ar kuriem atbalsta ES politikas un darb ību īstenošanu, gan 
pastarpināto mērķi šajā nolūkā veicināt efektīvāku un rezultat īvāku elektronisku 
pārrobežu un starpnozaru mijiedarb ību (saziņu) starp Eiropas valstu p ārvaldes 
iestādēm. 
Lai varētu izpildīt gan galveno, gan pastarpin āto mērķi un nodrošin ātu “kopīgus un 
koplietojamus risin ājumus, kuri veicina sadarbsp ēju”6, programm ā ISA tiek īstenoti 
projekti un konkr ētu darbību papildpas ākumi, lai atbalst ītu: 
– kopīgu sistēmu izveidi un pilnveidi, atbalstot sadarbsp ēju pāri robežām un 
nozaru starp ā; 
– esošo kop īgo pakalpojumu darb ību un pilnveidi, k ā arī jaunu kop īgu 
pakalpojumu izveidi; 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra L ēmums Nr. 922/2009/EK par Eiropas 
valstu pārvaldes iest āžu sadarbsp ējas risinājumiem ( ISA), OV L 260, 3.10.2009., 20. lpp. 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. apr īļa Lēmums 2004/387/EK par Viseiropas 
elektronisk ās pārvaldības pakalpojumu savietojam ības nodrošin āšanu valsts p ārvaldes iest ādēm, 
uzņēmumiem un pilso ņiem ( IDABC ), OV L 144, 30.4.2004. (Sk. OV L 181, 18.5.2004., 25. lpp.).s 
3 Pilns nov ērtējuma ziņojums ir pieejams: 
http://ec.europa.eu/isa/documents/interi m_evaluation_of_the_isa_programme.pdf 
4  DG CONNECT, DIGIT, MARKT, SG, TAXUD . 
5 1. panta 2. punkts. 
6 1. panta 1. punkts. 
 
LV      LV  – pastāvošo atkārtoti lietojamo visp ārīgo rīku uzlabošanu, k ā arī jaunu rīku 
izveidi; 
– ES tiesību aktu ietekmes uz IST izv ērtēšanu. 
Kopējās sistēmas ir strat ēģijas, specifik ācijas, metodikas, pamatnost ādnes un līdzīgas 
pieejas un dokumenti. 
Kopīgie pakalpojumi ir visp ārīga veida operat īvi lietojumi un infrastrukt ūras, kas 
atbilst kop īgām lietotāju prasībām dažādās politikas jom ās. 
Vispārīgi rīki ir etalona platformas, koplietošanas un sadarb ības platformas, kop īgi 
komponenti un l īdzīgi struktur āli bloki, kas atbilst kop īgām lietotāju prasībām 
dažādās politikas jom ās. 
Konkrētas programmas finans ētas darbības ir nor ādītas pastāvīgajā ISA darba 
programm ā, kuru Komisija groza vismaz reizi gad ā pēc apspriešan ās ar ISA 
komiteju, kura izveidota saska ņā ar ISA lēmumu. 
3. M ETODIKA  
Programmas ISA starpposma nov ērtējuma pamat ā bija vair ākas izpētes metodes 
kvantitatīvu un kvalitat īvu datu vākšanai, proti, dokumentu izp ēte, aptaujas tiešsaist ē, 
intervijas, papildinform ācijas rakstveida piepras ījumi un gad ījumu izpēte, iesaistot 
daudz daž ādu dalībvalstu un ES dienestu p ārstāvju, kā arī noteiktu skaitu citu 
ieinteresēto personu. 
4. N OVĒRTĒJUMA ASPEKTI UN JAUT ĀJUMI  
Novērtējums koncentr ējās uz šādiem sešiem galvenajiem krit ērijiem: 
– Nozīmība — cik liel ā mērā programmas ISA finansētās darbības veicina 
programmas m ērķa(-u) sasniegšanu? Cik liel ā mērā programmas ISA 
mērķis(mērķi) joprojām ir nozīmīgs(-i), ņemot vērā pieaugoš ās vajadzības un 
prioritātes valstu un ES m ērogā? 
– Efektivitāte — cik efekt īvi dažādais ieguld ījums un darb ības pārvēršas 
iznākumā un rezult ātos? Kuri programmas aspekti ir visefekt īvākie vai 
visneefekt īvākie, it īpaši mobiliz ēto resursu zi ņā? 
– Rezultativit āte — cik liel ā mērā programmas ISA rezultāti un ietekme 
palīdzējuši sasniegt konkr ētos un visp ārīgos mērķus? Vai k ādi no aspektiem ir 
vairāk vai maz āk rezultatīvi par citiem un, ja t ā, tad — ko no t ā var mācīties? 
– Lietderīgums  — kādi ir programmas ISA sasniegtie un paredzamie rezult āti, 
ietekme un darb ība salīdzinājumā ar vajadz ībām, kuras tiem ir j ārisina? Cik 
lielā mērā ir iespējams īstenot pas ākumus, lai uzlabotu programmas ISA 
darbību lietder īgumu, un k ādi būtu šie pasākumi? 
 
LV      LV  – Ilgtspēja — cik liel ā mērā ir nodrošin āta risinājumu finansi ālā, tehniskā un 
darbības ilgtspēja? 
– Saskaņotība — cik liel ā mērā darbības iekļaujas vienot ā pieejā programmas 
ietvaros? Cik labi tiek pan ākta sinerģija starp programmas darb ībām un citiem 
ES pasākumiem? 
Līdztekus konkr ētiem jautājumiem, kas saist īti ar šiem nov ērtēšanas aspektiem, rad ās 
virkne saist ītu jautājumu. Turkl āt novērtēšanas laik ā Komisijas koordin ācijas grupa 
pievienoja papildu krit ēriju: 
 — Koordinēšana  — cik liel ā mērā darbības tiek koordin ētas vai saska ņotas ar 
citu ieinteres ēto personu un dal ībvalstu vajadz ībām? Cik liel ā mērā pasākumi 
saskaņā ar citām ES iniciat īvām tiek koordin ēti ar ISA darbībām? 
5. K ONSTAT ĒJUMI  
Pamatojoties uz sav āktajiem datiem, nov ērtējuma komanda iepaz īstināja ar saviem 
konstatējumiem saist ībā ar definētajiem nov ērtējuma aspektiem un jaut ājumiem. To 
kopsavilkums ir š āds. 
5.1. Noz īmība 
Attiecībā uz programmas ISA galveno m ērķi Komisija ir pier ādījusi, ka programma 
pilnībā atbilst ar ī pastarpin ātajam mērķim, jo 88 % ISA darbību veicina efekt īvu un 
rezultatīvu pārrobežu un starpnozaru mijiedarb ību starp Eiropas valstu p ārvaldes 
iestādēm, un 94 % veicin a elektronisku p ārrobežu mijiedarb ību starp valsts p ārvaldes 
iestādēm visā Eiropā. Taču ISA pastarpin ātā mērķa starpnozaru aspekts vairum ā 
interviju un aptauju atbilžu netika min ēts. 
Programma ISA ir cieši saist īta ar Eiropas digitaliz ācijas programmu un ar e-
pārvaldes rīcības plānu 2011.–2015. gadam, un ir uzskat āms, ka tā veicina Vienot ā 
tirgus akta, Pakalpojumu direkt īvas, vides aizsardz ības direkt īvu un Valsts sektora 
informācijas atkalizmantošanas [atk ārtotas lietošanas] direkt īvas īstenošanu. 
Turklāt programma tiek uzskat īta par būtisku, reaģējot uz dal ībvalstu vajadz ībām, jo 
risinātās vajadzības joproj ām tiek atz ītas par Eiropas valstu p ārvaldes iest āžu 
aktuālām vajadzībām. 
Dalībvalstu apzin ātas papildu vajadz ības ir koordin ācijas uzlabošana starp 
programmu ISA un dalībvalstīm un Komisijas dienestiem un liel āka ISA risinājumu 
atkārtota lietojam ība. 
5.2. Efektivit āte 
Kopumā programma ISA tiek uzskat īta par efekt īvu. Pirmk ārt, efektīvu īstenošanu ir 
nodrošinājis raitais process, k ā rezultātā ISA komiteja sniegusi apstiprinošus 
atzinumus par ISA pastāvīgo darba programmu un t ās pirmo un otro redakciju, k ā arī 
finansējuma raitā piešķiršana vid ēji sešu darba dienu laik ā pēc darba programmas un 
tās redakciju pie ņemšanas. Otrk ārt, tā kā piešķirtais budžets ir gandr īz vienāds ar 
pieprasīto budžetu un kop ējais budžets laikposm ā no 2010. l īdz 2012. gadam ir ļoti 
 
LV      LV  tuvu aplēstajām finansi ālajām izmaks ām šajā laikposm ā, ir uzskat āms, ka budžeta 
resursi ir pieš ķirti un tērēti lietderīgi. Kopum ā programma tiek īstenota atbilstoši 
grafikam, neraugoties uz to, ka reiz ēm daži atskaites punkti tiek sasniegti ar 
novēlošanos. 
Dažus programmas ISA aspektus nevar uzskat īt par efekt īviem, jo īpaši divus. 
Pirmkārt, par efekt īvu nav uzskat āma ieinteres ēto personu iesaist īšanās, it īpaši 
dalībvalstu iesaist īšanās programm ā, konkrētāk, valstu sadarbsp ējas ekspertu 
iesaistīšanās, kas daļēji ir skaidrojams ar to, ka valstu l īmenī trūkst resursu. Otrk ārt, 
cilvēkresursu pieš ķiršanu nov ērtētāji uzskata par tikai da ļēji atbilstošu, ņemot vērā 
lielo main ību un resursu sadal ījumu, sal īdzinot ar skait ļiem, kas nor ādīti finanšu 
pārskatā, kas pievienots ISA lēmuma priekšlikumam, kad Komisija to pie ņēma un 
nosūtīja Eiropas Parlamentam un Padomei. Daž ās intervijās tika nor ādīts speciālo 
zināšanu trūkums noteikt ās jomās, budžeta resursu tr ūkums un neefekt īva 
programmas īstenošana, bet nov ērtētāji neatrada pier ādījumus, kas apliecin ātu šādus 
pieņēmumus. 
5.3. Rezultativit āte 
Konkrētu programmas sasniegto rezult ātu novērtējumu vēl nav iesp ējams veikt, jo 
programma ISA joprojām ir sākuma posm ā un pagaid ām tikai ļoti neliela da ļa jaunu 
darbību ir sniegušas rezult ātus. Ir uzskat āms, ka visefekt īvākie programmas 
nodrošinātie risinājumi ir kop ējās sistēmas, salīdzinot ar kop ējiem pakalpojumiem 
vai atkārtoti lietojamiem visp ārīgiem rīkiem. “Ietekmes uz IST izv ērtēšana” tika īpaši 
norādīta kā darbība, kas vēl nav sniegusi gaid ītos ieguvumus.  
5.4. Lietder īgums 
Programmas lietder īguma nov ērtēšana starpposma nov ērtējumā ir apšaub āma, un 
faktiski tā veicama tikai gal īgajā novērtējumā. Tomēr novērtētāji ir aplūkojuši ISA 
risinājumu atkārtotas lietojam ības aspektu. 
Programmas ISA rezultāti daļēji tiek atk ārtoti lietoti gan dal ībvalsts, gan Komisijas 
līmenī. Lielākā daļa dalībvalstu ieinteres ēto personu nor ādīja, ka ISA risinājumi 
tikuši atk ārtoti lietoti dal ībvalsts līmenī. Lai gan ne vienm ēr ir iespējams nosaukt 
konkrētus risinājumus, tiek min ēts, ka atk ārtoti tiek lietoti aptuveni 24 % ISA 
risinājumu, kas atbilst aptuveni 65 % no programmas kop ējā budžeta, kur sTesta  
veido liel āko daļu. Būtisks skaits interv ējamo uzskat īja, ka arī Komisijā atkārtoti 
lieto ISA risinājumus, lai gan šim apgalvojumam nepiekr īt neliels skaits tiešsaistes 
aptauju respondentu, kas, iesp ējams, varētu liecināt par to, ka tr ūkst izpratnes par ISA 
risinājumiem. 
5.5. Ilgtsp ēja 
Tāpat kā lietderību, arī ilgtspēju starpposma nov ērtējuma laik ā parasti neizv ērtē. Lai 
gan novērtētāji pievērsās šim aspektam, gal īgais secin ājums par ISA risinājumu 
ilgtspēju nav izdar īts divu galveno iemeslu d ēļ. Pirmkārt, programma ISA joprojām ir 
sākuma posm ā un tā vēl nav rad ījusi pietiekami daudz rezult ātu un ietekmes, kas 
varētu būt ilgstoša. Otrk ārt, tā kā varētu savākt pavisam nedaudz pier ādījumu, 
jebkura secin ājuma pamatot ība būtu ļoti apšaub āma.  
 
LV      LV  Novērtējuma ziņojumā tika norādīta nepieciešam ība apzināt iespējamos līdzekļus, 
kas nodrošin ātu aizvien pieaugoš ā skaita ISA programmas (un t ās priekšte ču) 
izstrādāto risinājumu ilgtermi ņa ilgtspēju. 
Attiecībā uz finanšu ilgtsp ēju — kā vienu no iesp ējamiem pa ņēmieniem, lai pan āktu 
noteiktu ISA darbības pasākumu ilgtsp ēju, novērtētāji minēja ierosin āto Eiropas 
infrastrukt ūras savienošanas instrumentu ( CEF ).  
5.6. Saska ņotība 
Programm ā ISA ir izveidojusies sam ērā laba siner ģija, jo 78 % ISA darbību ir 
radījušas iekš ējo sinerģiju. Kopum ā — lielākā daļa ieinteres ēto personu uzskata, ka 
sinerģija nav labi vai pietiekami labi izveidojusies vai ar ī tā rada zin āmas 
pārklāšanās, ko dažas ieinteres ētās personas saista ar to, ka ieinteres ētās personas 
netiek pietiekami inform ētas, programm ā nav apzin ātas sinerģijas un nav kontroles 
mehānisma, kas nodrošin ātu ISA risinājumu atkārtotu lietošanu.  
Taču programma ISA panāk sinerģiju ar citām ES iniciat īvām. Faktiski daž ām ISA 
darbībām pastāv sinerģija ar Konkur ētspējas un inov āciju pamatprogramm ā 
ietilpstošo Inform ācijas un sakaru tehnolo ģijas politikas atbalsta programmu, atkl āto 
datu port ālu un e-l īdzdalību, un maz ākā mērā ar Septītās pamatprogrammas IST 
programmu (7PP -IST), IST standartiz āciju un Eiropas e-tiesiskuma r īcības plānu. 
5.7. Koordin ēšana 
Dalībvalstis nav pietiekami iesaist ījušās programm ā ISA. Neraugoties uz to, ka t ās ir 
iesaistītas programmas priorit āšu noteikšan ā, darba programmas p ārskatīšanas 
procesā, kas attiecas uz dal ībvalstīm, un uz to, ka dal ībvalstis liel ā mērā piedalās ISA 
komitejas un koordin ēšanas grupas7 sanāksmēs, mijiedarb ība starp programmu ISA 
un dalībvalstīm, lai nodrošin ātu to, ka programma ISA tiek īstenota saska ņā ar 
dalībvalstu vajadz ībām un priorit ātēm, netiek uzskat īta par pietiekami efekt īvu. 
Novērtēšanas komanda uzskata, ka šo nepiln ību var izskaidrot ar iesaist īšanās 
trūkumu valsts l īmenī, kas izskaidro ar ī nelielo izpratnes l īmeni un ISA risinājumu 
nepietiekamu atk ārtotu lietošanu dal ībvalstīs. 
Koordinēšanu starp programmu ISA un citām ES iniciat īvām panāk ar dažādiem 
līdzekļiem: ofici ālas un neofici ālas tikšan ās, Komisijas IT p ārvaldības un t ās 
starpdienestu konsult ācijas, prezent āciju sniegšana CTI (“Comité Technique 
Informatique ”), saziņas darbības un ārējie pasākumi. Attiec ībā uz to, k ā šās 
koordinācijas rezultativit āti uztver Komisijas dienesti — neliels vair ākums 
intervējamo uzskat īja, ka tā nav pietiekami efekt īva, lai nov ērstu darba dubl ēšanos. 
Tie uzskata, ka š ī neefektīvā koordinēšana ir šķērslis izpratnes palielin āšanai par ISA 
risinājumiem dal ībvalstīs un Komisijas dienestos, un t ādēļ arī iespējai šīm 
ieinteresētajām personām atkārtoti lietot ISA risinājumus. 
 
                                                 
7 ISA koordinēšanas grupa ir ISA komitejas veidota darba grupa, kas risina tai iesniegtos jaut ājumus, 
palīdz Komisijai Eiropas sadarbsp ējas stratēģiju pārvērst konkrētās darbībās un koordin ēt valsts un ISA 
darbību saskaņošanu. 
 
LV      LV  6. I ETEIKUMI  
Novērtējums lielā mērā bija pozit īvs, tajā norādīts, ka programma ISA ir saskaņota ar 
Eiropas Komisijas politikas priorit ātēm un dalībvalstu vajadz ībām, un tā tiek īstenota 
efektīvi un saska ņoti, sniedzot rezult ātus, kurus atk ārtoti lieto gan Komisijas dienesti, 
gan dalībvalstis. Tom ēr novērtējuma ziņojumā ir norādīti arī daži trūkumi un sniegti 
ieteikumi attiec ībā uz: 
• saziņu un izpratnes veicin āšanu; 
• ieinteresēto personu iesaist īšanu un projekta p ārvaldības nepārtrauktību; 
• izvairīšanos no darba p ārklāšanās un dubl ēšanās, atkārtotas lietojam ības 
palielināšanu un ilgtsp ējas nodrošin āšanu. 
Turklāt novērtētāji uzskata, ka četri no vienpadsmit ieteikumiem, kas nor ādīti 
iepriekšējās IDABC  programmas gal īgajā novērtējumā, joprojām ir piem ērojami 
programmai ISA. 
6.1. Sazi ņa un izpratnes veicin āšana 
Programmai ISA ir jānodrošina, lai visas programm ā ISA iesaistītās ieinteres ētās 
personas labi izprastu katras darb ības mērķus, šo darb ību ieguld ījumu programmas 
mērķu sasniegšan ā un vēlamos un faktiskos rezult ātus. Lai gan šie aspekti ir ietverti 
darba programmas dokument ācijā un ISA portālā, tie ir jāpadara pieejami vienk āršotā 
formā, lai tos var ētu efektīvāk paziņot plašākai publikai. Turkl āt būtu precīzāk 
jāapraksta ISA darbību starpnozaru aspekti8. 
Programm ā ISA būtu jārīko regulāras tikšan ās ar visiem dal ībniekiem, lai veiktu 
informācijas apmai ņu par pašreiz ējo darbību virzību un izmantotu potenci ālo 
sinerģiju9. 
Programmai ISA būtu jāpastiprina veicin āšanas un sazi ņas pasākumi saist ībā ar tiem 
ISA risinājumiem, kuri ir rad ījuši konkr ētus rezult ātus, nepārtraukti piedaloties 
notikumos valsts l īmenī, organizējot ISA notikumus un izdodot publik ācijas par šiem 
risinājumiem, k ā arī aktīvi piedaloties cit ās ES darb ībās vai programm ās, kurās ir 
iespējama ISA risinājumu atkārtota lietošana. 
Atbilstoši nov ērtētāju ieteikumiem, programma ISA palielinās sadarbību ar citām 
ieinteresētajām person ām, t. i., ar cit ām Eiropas iest ādēm un IST nozari. Turkl āt, 
ņemot vērā novērtētāju ieteikumu, t ā apzinās būtiskākos kontaktus akad ēmiskās un 
privātās organizācijās, kas var ētu sniegt pievienoto v ērtību, iesaistoties konkr ētās ISA 
darbībās10. 
Komisija analiz ēs šo ieteikumu rentabilit āti. 
Pagājušajā gadā programm ā ISA tika izdar īti būtiski centieni, lai palielin ātu dalību 
valsts pas ākumos un uzlabotu sazi ņu un inform ācijas izplat īšanu. Papildus šiem 
                                                 
8  1. ieteikums. 
9  5. ieteikums. 
10  8. ieteikums. 
 
LV      LV  centieniem Komisija p ārskata sazi ņas stratēģiju un papildin ās vispārējo stratēģiju, 
noteiktās jomās īstenojot īpaši paredz ētus saziņas pasākumus. 
6.2. Ieinteres ēto personu iesaist īšana un projekta p ārvaldības nepārtrauktība 
ISA komitejas izveidoto specializ ēto darba grupu dal ībniekiem valstu l īmenī ir jāziņo 
ISA koordinēšanas grupas dal ībniekiem, lai nodrošin ātu, ka ISA risinājumi tiek 
saskaņoti ar vajadz ībām un iniciat īvām valsts l īmenī. Turklāt ISA koordinēšanas 
grupas dal ībniekiem ir j āapzina saist ītās ieinteres ētās personas no attiec īgajām valsts 
pārvaldes iest ādēm un ad-hoc  jāiesaista t ās oficiālajās sanāksmēs un 
darbsemin āros11. 
Komisija ierosina atbalst īt dalībvalstis šā ieteikuma īstenošanā, piemēram: 
• izmantojot izveidotos t īklus ar ES re ģioniem; 
• izmantojot r īkus, kas nodrošina att ālinātu piedal īšanos san āksmēs 
(videokonferences); 
• citus līdzekļus, kas apzin āmi kopā ar dalībvalstīm. 
Papildus programma ISA prioritāti piešķirs darbībām, kas saist ītas ar ES ties ību aktu 
ietekmes uz IST izv ērtējumu, ko dal ībvalstis uzskata par b ūtisku jautājumu, kurš l īdz 
šim vēl nav risin āts12. 
Programmai ISA ir jānodrošina darb ību projektu p ārvaldības nepārtrauktība, 
analizējot to, k ādēļ kopumā programm ā notiek liela cilv ēkresursu main ība, un 
apzinot darb ības šās problēmas risināšanai13. 
Novērtētāji atgādināja IDABC  galīgajā novērtējumā iekļauto ieteikumu, ka Komisijai 
ir jānodrošina, lai laikus b ūtu sagatavoti l īguma noteikumi n ākamās programmas 
uzsākšanai, kas ļautu darb ību īstenošanu uzs ākt, tiklīdz tiek pie ņemta darba 
programma14. 
Komisija p ārliecinoši veicina savu darbinieku mobilit āti. Lai nodrošin ātu to, ka 
mobilitāte nekait ē projektu nep ārtrauktībai, un lai izmantotu daž ādos dienestos 
pieejamās kompetences (kuras nav atrodamas vien ā vienībā), Komisija izv ērš 
sinerģiju starp saviem dienestiem, veic inot starpdienestu kontaktus un liel āku 
sadarbību starp dienestiem. 
Komisija cieši seko pamatl īgumu proced ūrai, kas nodrošin ās nepieciešamo konkursa 
procedūru savlaic īgu uzsākšanu. 
                                                 
11  7. ieteikums. 
12  3. ieteikums. 
13  4. ieteikums. 
14  IDABC  9. ieteikums. 
 
LV      LV  6.3. Izvair īšanās no p ārklāšanās un dubl ēšanās, atkārtotas lietojam ības 
palielināšana un ilgtsp ējas nodrošin āšana 
Programmai ISA, atlasot jaunas dal ībvalstu un Komisijas dienestu ierosin ātas 
darbības, būtu jāpiemēro darbības pamatojuma pieeja un j āiesaista Komisijas IT 
pārvaldības strukt ūras Komisijas dienestu priekšlikumu darb ības pamatojumu 
novērtēšanā15. 
Komisijas IT p ārvaldības strukt ūrām ir jānodrošina, lai ārējā sinerģija starp ISA 
darbībām un citām ES iniciat īvām tiktu atkl āti un godīgi apzināta un dokument ēta. 
DIGIT  dalība IT pārvaldības strukt ūrās nodrošin ās to, lai programma ISA tiktu 
saistīta ar šo strukt ūru darbību, lai lab āk varētu apzināt gadījumus un situ ācijas, kad 
ir atkārtoti lietojami ISA risinājumi16. 
Programmai ISA ir jāizveido kontroles meh ānisms, lai nodrošin ātu ISA risinājumu 
atkārtotu lietošanu.  ISA risinājumiem, kurus atlasa finans ēšanai, ir j ābūt atkārtoti 
lietojamiem. Šajos risin ājumos ir j ābūt iekļautai dokument ācijai par to atk ārtotu 
lietošanu.  
Šajā saistībā jaunajos priekšlikumos ir j ābūt iekļautai atbilst īgai pārvaldības 
struktūrai, kas atbalst ītu to atk ārtotu lietošanu. Ir j āapzina atk ārtoti lietojamie 
risinājumi un atk ārtotas lietošanas iesp ējas un par to j āpaziņo ieinteres ētajām 
personām17. 
Programm ā ISA savlaicīgi ir jāapsver ISA risinājumu ilgtsp ēja, apzinot daž ādas 
ilgtspējas iespējas, piemēram, maks ājuma atgriešanas metodes, finansi āls atbalsts, ko 
sniedz Komisijas dienesti, kas izstr ādājuši konkr ētus ISA risinājumus, un ISA 
turpinājuma programmas vai citas ES programmas sniegts finansi āls atbalsts1819. 
Komisija īsteno vienotu pieeju, piev ēršoties sadarbsp ējas risinājumu atk ārtotai 
lietošanai un ilgtsp ējai, rīkojoties daž ādos līmeņos: 
1. pārvaldības līmenī, uzlabojot saiknes starp Komisijas IT p ārvaldību20, 
programmu ISA un — ar ISA komitejas starpniec ību — saikni ar dal ībvalstīm; 
pašlaik ISA ik gadu tiek prezent ēta CTI, un Komisijas īstenotās individu ālās 
ISA darbības ir jāapstiprina ISPMB ; 
                                                 
15  2. ieteikums. 
16  6. ieteikums. 
17  9. ieteikums. 
18  11. ieteikums. 
19  Saist ītie IDABC  galīgā novērtējuma ieteikumi: (1) Komisijai ir j āturpina atkl ātas apspriedes ar 
ieinteresētajām personām, lai vienotos par to, k ādi centieni un budžets saska ņā ar jauno programmu ISA 
ir jāpiešķir IT infrastrukt ūru darb ībai, jaunu darb ību izstr ādei un esošo risin ājumu 
veicināšanai/atkārtotai lietošanai. (2) Inform ācija par projekta ilgtsp ēju un finanšu un darb ības ilgtsp ēju 
ir jāpadara redzam āka, un tā ir labāk jāizskaidro ārējām ieinteres ētajām personām. 
20  Komisijas IT p ārvaldības strukt ūras ir: Comité Technique Informatique  (CTI), Informācijas tehnolo ģiju 
augsta līmeņa komiteja ( HLCIT ), uz darb ību balstītas pārvaldības rīcības komiteja, kas ietver IT 
(ABM+ IT) un Inform ācijas sistēmu projektu vad ības padomi ( ISPMB ). 
 
LV      LV  2. stratēģiskā līmenī turpmākajos ISA darba plānos vairāk uzsverot atk ārtotu 
lietojamību un ilgtsp ēju un vajadz ības gadījumā — Eiropas Sadarbsp ējas 
stratēģijas 21 (EIS) 22 iespējamu pārskatīšanu; 
3. darbības līmenī, rīkojoties, lai nodrošin ātu sadarbsp ējas risinājumu labāku 
atkārtotu lietojam ību un attīstītu ilgtspējas veicin ātājus (piemēram, Eiropas 
sadarbspējas arhitekt ūru (EIA), Eiropas Federat īvo sadarbsp ējas repozitoriju 
(EFIR ), ES politiku atbalstošo Eiropas t īklu novērtējumu, Kop īgošanas un 
atkārtotas lietošanas strat ēģiju) 23 un apsverot iesp ējamos finanšu ilgtsp ējas 
līdzekļus, ieskaitot ierosin āto CEF . 
Visbeidzot, saska ņā ar novērtētāju ieteikumu, ISA vienība apzinās darbības, kuras 
radīs konkrētus rezultātus, veicot ISA risinājumu pārskatīšanu ik pēc diviem gadiem, 
kā tas ir noteikts ISA lēmuma 13. panta 2. punkt ā24. 
7. S ECINĀJUMI  
Pašreizējā programmas ISA īstenošanā Komisija visliel āko uzman ību pievērsīs 
norādītajiem trūkumiem un ar tiem saist ītajiem ieteikumiem, analiz ējot tos, lai 
apstiprinātu un risin ātu izvirzītos jautājumus, kad vien tas ir atbilst īgi, ciešā 
sadarbībā ar dalībvalstīm. 
 
                                                 
21  Tāpat attiec ībā arī uz ieteikumu, kas ietverts IDABC  galīgajā novērtējumā: ir jāsagatavo kop ējs 
“veicināšanas” dokuments, kas v ērsts uz politikas piel āgošanu un siner ģiju starp daž ādām e-pārvaldes 
programm ām. 
22  Dokuments “ Annex I to the Commission communication on interoperability - European Interoperability 
Strategy (EIS) ” ir pieejams http://ec.europa.eu/isa/docum ents/isa_annex_i_eis_en.pdf  
23  Šīs darbības ir atrodamas jaun ākajā ISA darba programm ā: http://ec.europa.eu/isa/library/index_en.htm  
sadaļā “ISA Work Programme ”. 
24  10. ieteikums.