PIELIKUMS Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM, ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienībai jāpieņem Publiskā iepirkuma komitejā attiecībā uz lēmumiem, ar kuriem īsteno konkrētus noteikumus protokolā, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu /* COM/2013/0142 final - NLE 2013/0077 */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. KONTEKSTS Nolīgums par publisko iepirkumu (Nolīgums)[1] patlaban ir vienīgais juridiski saistošais nolīgums PTO attiecībā uz publisko iepirkumu. Par tā pašreizējo redakciju vienojās paralēli 1994. gada Urugvajas kārtas sarunām, un tas stājās spēkā 1996. gada 1. janvārī ("1994. gada nolīgums"). 1994. gada nolīguma Līgumslēdzējas puses ir: Armēnija, Kanāda, Eiropas Savienība attiecībā uz tās 27 dalībvalstīm, Honkonga – Ķīna, Islande, Izraēla, Japāna, Koreja, Lihtenšteina, Nīderlande Arubas vārdā, Norvēģija, Singapūra, Šveice, Ķīnas Taibeja, Amerikas Savienotās Valstis. Nolīgumu pārvalda Publiskā iepirkuma komiteja (turpmāk "Komiteja"). 1994. gada nolīgums ietvēra integrētas saistības iesaistīties sarunās attiecībā uz Nolīguma tekstu un tvērumu kopš tā pieņemšanas 1994. gadā (XXIV panta 7. punkta b) apakšpunkts). Sarunas šajā nolūkā tika sāktas 1999. gadā. Sarunas ES vārdā vadīja Komisija. Ar Tirdzniecības politikas komitejas starpniecību Padome tika regulāri mutiski un rakstiski informēta par sarunu stāvokli. Turklāt pirms katras sarunu sesijas Ženēvā tika rīkotas koordinācijas sanāksmes ar dalībvalstīm. Eiropas Parlaments tika regulāri informēts rakstiski, izmantojot INTA komiteju. Sarunu dalībnieki 2012. gada 30. martā pieņēma Lēmumu par sarunu rezultātiem, ar ko pieņēma sarunu rezultātu elementus ("Lēmums par sarunu rezultātiem"), ko veido: i) protokols, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (turpmāk "protokols") un ii) septiņi Komitejas lēmumi (turpmāk "lēmumi"). Ar Lēmumu par sarunu rezultātiem Nolīguma Puses pieņēma protokolu un atvēra to pieņemšanai 1994. gada nolīguma Pusēm. Minētais protokols stāsies spēkā attiecībā uz 1994. gada nolīguma Pusēm, kuras ir deponējušas savus attiecīgos instrumentus šā protokola pieņemšanai 30. dienā pēc dienas, kad šādu deponēšanu veikušas divas trešdaļas no 1994. gada nolīguma Pusēm. Turklāt Lēmumā par sarunu rezultātiem izklāstīti Komitejas lēmumi, ar ko izveido Publiskā iepirkuma komitejas turpmākas darba programmas, un precīzas prasības par paziņošanu saskaņā ar Nolīguma XIX un XXII pantu. Šie lēmumi ir daļa no saskaņotā dokumentu kopuma un atspoguļo Nolīguma Pušu apņemšanos sākt īstenot konkrētus pārskatītā Nolīguma noteikumus, tiklīdz protokols būs stājies spēkā. Ņemot vērā lēmumu būtību, tika uzskatīts par nelietderīgu ietvert lēmumus protokolā, līdz ar to piemērojot tiem tās pašas grozījumu procedūras. Tāpat nebija iespējams tos pieņemt, pirms spēkā stājušies protokola noteikumi, kurus īsteno ar lēmumiem. Līdz ar to Nolīguma puses panāca vienošanos par lēmumu būtību, kuriem būtu jāstājas spēkā Komitejas pirmajā sanāksmē pēc protokola stāšanās spēkā, kad Komiteja pieņems lēmumu, ar ko apstiprina politisko apņemšanos pieņemt lēmumus, tiem stājoties spēkā dienā, kurā stājies spēkā protokols. Tā kā minētais protokols un lēmumi ir 2012. gada martā pieņemtās vienošanās objekts, tie veido daļu no tās pašas dokumentu paketes, kas paredzēta pārskatītā Nolīguma ratificēšanai ES. Tā kā ES būs jāpieņem nostāja attiecībā uz lēmumiem Komitejas pirmajā sanāksmē pēc protokola stāšanās spēkā, lēmumiem piemēro atšķirīgu iekšējo lēmumu pieņemšanas procedūru nekā protokolam. Tādēļ papildus lēmumam par protokola noslēgšanu ir vajadzīgs atsevišķs Padomes lēmums attiecībā uz lēmumiem. Ja Padome, saņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu, Eiropas Savienības vārdā pieņem lēmumu noslēgt protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu, Savienībai būtu jāspēj pieņemt nostāja attiecībā uz lēmumiem Komitejā. 2. SARUNU REZULTĀTS Pieņemamie lēmumi ir šādi: i) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par paziņošanas prasībām saskaņā ar Nolīguma XIX un XXII pantu: tā mērķis ir atvieglot paziņošanas prasības, precizējot veidus, kādos Puse veic paziņošanu, attiecībā uz izmaiņām tās normatīvajos aktos un iestāžu sarakstā; ii) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu pieņemšanu: norāda uz konkrētām darba programmām, kurās Puses apņemas veikt turpmāku darbu; iii) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par MVU: izklāsta darba programmu attiecībā uz MVU, kuras mērķis ir sekmēt MVU dalību publiskajā iepirkumā, novērst MVU diskriminējošus pasākumus un palielināt pārredzamību; iv) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu statistikas datu vākšanai un paziņošanai: tās mērķis ir sekmēt pienākuma apkopot statistikas datus izpildi; v) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par ilgtspējīgu iepirkumu: tajā izklāstīta darba programma, kuras mērķis ir nodrošināt, ka ilgtspējīga iepirkuma politika ir saderīga ar nediskriminācijas un pārredzamības principiem; vi) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par izņēmumiem un ierobežojumiem Pušu pielikumos: pieņem darba programmu, kuras mērķis ir pakāpeniski samazināt izņēmumus un ierobežojumus, ko Puses ir noteikušas savos pielikumos; vii) lēmums par darba programmu par drošības standartiem: pieņem darba programmu, kuras mērķis ir pārliecināties, ka sabiedrības drošība ir ievērota, neradot patvaļīgu un nepamatotu diskrimināciju vai slēptus ierobežojumus. Ciktāl lēmumi sekmē Nolīguma principu īstenošanu un veicina diskriminējošas prakses novēršanu, to pieņemšana radīs labvēlīgu vidi publiskā iepirkuma turpmākai atvēršanai. 2013/0077 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienībai jāpieņem Publiskā iepirkuma komitejā attiecībā uz lēmumiem, ar kuriem īsteno konkrētus noteikumus protokolā, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Sarunas par PTO nolīguma par publisko iepirkumu (Nolīgums) pārskatīšanu sāka 1999. gada janvārī, pamatojoties uz saistībām, kas noteiktas Nolīguma XXIV panta 7. punkta b) apakšpunktā. (2) Sarunas vadīja Komisija, apspriežoties ar Komiteju, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu. (3) Minēto sarunu kontekstā sarunu dalībnieki 2012. gada 30. martā vienojās par protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu ("protokols"), kā arī par septiņiem lēmumiem, kas jāpieņem Publiskā iepirkuma komitejai, ar kuriem sāks protokola konkrētu noteikumu īstenošanu, tiklīdz tas būs stājies spēkā. Minētie lēmumi (turpmāk "lēmumi") ir šādi: i) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par paziņošanas prasībām saskaņā ar Nolīguma XIX un XXII pantu; ii) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu pieņemšanu; iii) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par MVU; iv) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu statistikas datu vākšanai un paziņošanai; v) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par ilgtspējīgu iepirkumu; vi) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par izņēmumiem un ierobežojumiem Pušu pielikumos; vii) lēmums par darba programmu par drošības standartiem. (4) Plānots, ka 2012. gada 30. martā panāktā vienošanās stāsies spēkā Publiskā iepirkuma komitejas pirmajā sanāksmē pēc protokola stāšanās spēkā. Minētajā sanāksmē Publiskā iepirkuma komiteja pieņems lēmumu, ar ko apstiprina šo septiņu lēmumu pieņemšanu un to stāšanos spēkā dienā, kurā stājies spēkā protokols. (5) Ciktāl lēmumi sekmē pārskatītā Nolīguma par publisko iepirkumu principu īstenošanu un veicina diskriminējošas prakses novēršanu, minēto lēmumu pieņemšana veicinās publiskā iepirkuma turpmāku atvēršanu. (6) Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Komisijai jāpieņem Savienības vārdā Publiskā iepirkuma komitejā attiecībā uz lēmumiem, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar pozīciju, kas jāpieņem Eiropas Savienībai Publiskā iepirkuma komitejā, ir jāapstiprina šādu lēmumu pieņemšana: i) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par paziņošanas prasībām saskaņā ar Nolīguma XIX un XXII pantu; ii) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu pieņemšanu; iii) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par MVU; iv) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu statistikas datu vākšanai un paziņošanai; v) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par ilgtspējīgu iepirkumu; vi) Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par izņēmumiem un ierobežojumiem Pušu pielikumos; vii) lēmums par darba programmu par drošības standartiem; un jāpiekrīt, ka tie stājas spēkā dienā, kurā stājies spēkā protokols, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu. Šo nostāju pauž Komisija. Lēmumu teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] Oficiālais Vēstnesis J C 256, 3.9. 1996., 1. lpp. PIELIKUMS A PIELIKUMS Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par paziņošanas prasībām saskaņā ar Nolīguma XIX un XXII pantu. 2 B PIELIKUMS Publiskā iepirkuma komitejas lēmums PAR DARBA PROGRAMU PIEņEMšANU 4 C PIELIKUMS Publiskās iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par MVU.. 5 D PIELIKUMS Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu statistikas datu vākšanai un paziņošanai 8 E PIELIKUMS Publiskās iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par ILGTSPēJīGU IEPIRKUMU.. 10 F PIELIKUMS Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par izņēmumiem un ierobežojumiem pušu pielikumos. 11 G PIELIKUMS Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par drošības standartiem starptautiskajā iepirkumā. 13 a PIELIKUMS Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par paziņošanas prasībām saskaņā ar Nolīguma XIX un XXII pantu 2012. gada 30. marta lēmums Publiskā iepirkuma komiteja, ņemot vērā normatīvo aktu pārredzamības nozīmīgumu, kas saistīti ar šo Nolīgumu un tajā veiktajiem grozījumiem, kā paredzēts Nolīguma XXII panta 5. punktā, ņemot vērā, cik svarīgi ir uzturēt precīzus iestāžu sarakstus, kas ietverti Nolīguma I papildinājuma Pušu pielikumos, saskaņā ar Nolīguma XIX pantu, atzīstot grūtības, kas Pusēm rodas, lai laikus iesniegtu Komitejai paziņojumus par izmaiņām savos normatīvajos aktos, kas saistīti ar Nolīgumu, kā paredzēts Nolīguma XXII panta 5. punktā, un ierosinātos labojumus savos I papildinājumā ietvertajos pielikumos, kā paredzēts Nolīguma XIX panta 1. punktā, ņemot vērā, ka Nolīguma XIX panta noteikumos ir nodalīti paziņojumi par ierosinātajiem labojumiem, kas nemaina Nolīgumā noteikto abpusēji saskaņoto tvērumu, un par cita veida ierosinātajiem grozījumiem tā I papildinājuma pielikumos, atzīstot, ka tehnoloģiskās izmaiņas ir ļāvušas daudzām Pusēm izmantot elektroniskos saziņas līdzekļus, lai sniegtu informāciju par saviem publiskā iepirkuma režīmiem un paziņotu Pusēm par izmaiņām konkrētajā režīmā, ir nolēmusi: Ikgadējie paziņojumi par izmaiņām normatīvajos aktos 1. Ja Puse uztur oficiāli izraudzītu elektronisko plašsaziņas līdzekli, kurā norādītas saites uz tās pašreizējiem normatīvajiem aktiem, kas saistīti ar šo Nolīgumu, un tās normatīvie akti ir pieejami kādā no PTO oficiālajām valodām, un šādi plašsaziņas līdzekļi ir uzskaitīti II papildinājumā, attiecīgā Puse var izpildīt XXII panta 5. punktā ietverto prasību, gada beigās katru gadu paziņojot Komitejai par jebkurām izmaiņām, ja šādas izmaiņas ir būtiskas, tas ir, tās var ietekmēt Nolīgumā paredzētās attiecīgās Puses saistības; šādos gadījumos paziņojumu iesniedz nekavējoties. 2. Pusēm ir iespēja apspriest jebkuras Puses ikgadējo paziņojumu Komitejas pirmajā neoficiālajā sanāksmē nākamajā gadā. Ierosinātie labojumi I papildinājumā ietvertajos Puses pielikumos 3. Par labojumu saskaņā ar Nolīguma XIX pantu uzskata I papildinājumā ietverto Puses pielikumu šādas izmaiņas: a) iestādes nosaukuma maiņa, b) pielikumā minēto divu vai vairāku iestāžu apvienošanās, un c) pielikumā norādītas iestādes sadalīšana divās vai vairākās iestādēs, kuras ir pievienotas tajā pašā pielikumā uzskaitītajām iestādēm. 4. Attiecībā uz 3. punktā minētajiem ierosinātajiem labojumiem I papildinājumā ietvertajos Puses pielikumos attiecīgā Puse par tiem paziņo Komitejai ik pēc diviem gadiem, sākot no dienas, kad spēkā stājies esošā (1994. gada) nolīguma grozījumu protokols. 5. Puse var paziņot Komitejai par iebildumu pret ierosināto labojumu 45 dienu laikā no dienas, kad attiecīgais paziņojums ir darīts zināms Pusēm. Saskaņā ar XIX panta 2. punktu, ja Puse iesniedz iebildumu, tā izklāsta šāda iebilduma iemeslus, tostarp iemeslus, kāpēc tā uzskata, ka ierosinātais labojums ietekmētu abpusēji saskaņoto Nolīguma tvērumu, un līdz ar to ierosinātajam labojumam nepiemēro 3. punktu. Ja netiek iesniegts rakstisks iebildums, ierosinātais labojums stājas spēkā 45 dienu laikā pēc dienas, kad paziņojums ir darīts zināms, kā paredzēts XIX panta 5. punkta a) apakšpunktā. 6. Četru gadu laikā no šī lēmuma pieņemšanas Puses pārskata tā darbību un efektivitāti un veic vajadzīgos pielāgojumus. B PIELIKUMS Publiskā iepirkuma komitejas lēmums PAR DARBA PROGRAMU PIEņEMšANU 2012. gada 30. marta lēmums Publiskā iepirkuma komiteja, ievērojot, ka saskaņā ar XXII panta 8. punkta b) apakšpunktu Komiteja var pieņemt lēmumu, kurā uzskaitītas papildus darba programmas, kuras Komiteja īsteno, lai sekmētu Nolīguma izpildi un Nolīguma XXII panta 7. punktā paredzēto sarunu īstenošanu, ir nolēmusi šādi: 1. Turpmāk norādītās darba programmas ir pievienotas darba programmu sarakstam, kuras Komiteja izmantos turpmākajā darbā: a) publiskā un privātā sektora partnerību izmantošanas, pārredzamības un tiesisko regulējumu pārskatīšana un to saistība ar aptverto iepirkumu, b) preču un pakalpojumu kopējās nomenklatūras izstrādes priekšrocības un trūkumi, un c) standartizētu paziņojumu izstrādes priekšrocības un trūkumi. 2. Katrai šādai darba programmai darbības jomu un grafiku Komiteja izstrādā vēlāk. 3. Komiteja regulāri pārskata šo programmu sarakstu un veic atbilstošus pielāgojumus. C PIELIKUMS Publiskās iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par MVU 2012. gada 30. marta lēmums Publiskā iepirkuma komiteja, ievērojot, ka Nolīguma par publisko iepirkumu (Nolīgums) XXII panta 8. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka Puses pieņem un periodiski pārskata darba programmu, tostarp darba programmu par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), atzīstot, cik svarīgi ir veicināt MVU dalību publiskajā iepirkumā, un atzīstot, ka Puses ir XXII panta 6. punktā piekritušas mēģināt novērst diskriminējošu pasākumu ieviešanu vai turpināšanu, kas kropļo atklāto iepirkumu, ar šo pieņem šādu darba programmu attiecībā uz MVU. 1. Darba programmas par MVU uzsākšana. Komiteja pirmajā sanāksmē pēc protokola, ar ko groza esošo (1994. gada) nolīgumu, stāšanās spēkā sāk darba programmu par MVU. Komiteja pārskata pasākumus un politiku attiecībā uz MVU, ko Puses izmanto, lai palīdzētu, veicinātu, rosinātu vai atvieglotu MVU dalību publiskajā iepirkumā, un sagatavo ziņojumu par pārskatīšanas rezultātiem. 2. MVU diskriminējošu pasākumu novēršana. Puses novērš to, ka tiek ieviesti diskriminējoši pasākumi, kas sniedz priekšrocības tikai pašmāju MVU, un neatbalsta to, ka Puses, kas pievienojas Nolīgumam, ievieš šādus pasākumus un politiku. 3. Pārredzamības programma un MVU aptauja. 3.1 Pārredzamības programma. Tiklīdz spēkā stājies protokols, ar ko groza esošo (1994. gada) nolīgumu, Puses, kas I papildinājumā ietvērušas īpašus noteikumus par MVU, tostarp kompensācijas prasības, paziņo Komitejai par šādiem pasākumiem un politiku. Paziņojumā ietver šādu pasākumu un politikas pilnīgu aprakstu, to attiecīgo tiesisko regulējumu kopā ar to darbību un konkrētā iepirkuma vērtību, kam piemēro šādus pasākumus. Turklāt minētās Puses paziņo Komitejai par jebkurām būtiskām izmaiņām šādos pasākumos un politikā saskaņā ar Nolīguma XXII panta 5. punktu. 3.2 MVU aptauja: a) Komiteja veic Pušu aptauju, izmantojot anketu, lai iegūtu informāciju par pasākumiem un politiku, ko izmanto, lai palīdzētu, veicinātu, rosinātu vai atvieglotu MVU dalību publiskajā iepirkumā. Minētajā aptaujā no katras Puses būtu jāiegūst šāda informācija: i) attiecīgās Puses izmantoto pasākumu un politikas apraksts, tostarp šādu pasākumu un politikas ekonomikas, sociālie un citi mērķi, un to pārvaldības veids; ii) kā Puse definē MVU; iii) apjoms, kādā Pusei ir specializētās aģentūras vai iestādes, lai palīdzētu MVU attiecībā uz publisko iepirkumu; iv) dalības līmenis publiskajā iepirkumā attiecībā uz MVU piešķirto līgumu vērtību un skaitu; v) MVU apakšuzņēmumu līgumu pasākumu un politikas apraksts, tostarp apakšuzņēmumu līgumu mērķi, garantijas un stimuli; vi) MVU dalības atvieglošana kopējos piedāvājumos (kopā ar citiem lieliem vai maziem piegādātājiem); vii) pasākumi un politika, kuru mērķis ir nodrošināt iespējas MVU piedalīties publiskajā iepirkumā (piemēram, MVU sniedzamās informācijas par publisko iepirkumu labāka pārredzamība un pieejamība; kritēriju vienkāršošana dalībai konkursa procedūrā; līgumu apjoma samazināšana; un savlaicīgu maksājumu nodrošināšana attiecībā uz precēm un pakalpojumiem); un (viii) publiskā iepirkuma pasākumu un politikas izmantošana, lai stimulētu inovāciju MVU; b) MVU aptaujas atbilžu apkopošana, ko veic PTO sekretariāts: PTO sekretariāts nosaka termiņu, kurā visām Pusēm PTO sekretariātam jāiesniedz atbildes uz anketā pieprasīto informāciju. Pēc atbilžu saņemšanas sekretariāts atbildes apkopo un dara atbildes un to kopsavilkumu zināmu Pusēm. Sekretariāts ietver Pušu sarakstu, kas iesniegušas vispilnīgākās atbildes, c) Pušu savstarpēja apmaiņa par atbildēm MVU aptaujā. Pamatojoties uz dokumentu, ko sagatavojis PTO sekretariāts, Komiteja nosaka periodu, kurā var apmainīties ar jautājumiem, pieprasīt papildu informāciju un izteikt piezīmes par citu Pušu atbildēm. 4. MVU aptaujas rezultātu novērtējums un īstenošana. 4.1 MVU aptaujas rezultātu novērtējums. Komiteja nosaka pasākumus un politiku, ko tā uzskata par paraugpraksi nolūkā veicināt un sekmēt Pušu MVU dalību publiskajā iepirkumā, un sagatavo ziņojumu, kas ietver pasākumu un politikas paraugpraksi, un citu pasākumu sarakstu. 4.2 MVU aptaujas rezultātu īstenošana: a) Puses veicina paraugprakses pieņemšanu, kas ir noteikta aptaujas novērtēšanā, lai rosinātu un sekmētu Pušu MVU dalību publiskajā iepirkumā, b) attiecībā uz citiem pasākumiem Komiteja rosina Puses, kas piemēro šādus pasākumus, tos pārskatīt, lai tos novērstu vai piemērotu citu Pušu MVU. Minētās Puses informē Komiteju par šādas pārskatīšanas iznākumu, c) Puses, kas piemēro šādus pasākumus, iepirkuma vērtību, uz ko šādi pasākumi attiecas, ietver statistikas datos, ko tās iesniedz Komitejai saskaņā ar Nolīguma XVI panta 4. punktu, d) Puses var pieprasīt šādus citus pasākumus ietvert turpmākajās sarunās saskaņā ar Nolīguma XXII panta 7. punktu, un šādus pieprasījumus labprāt ņem vērā attiecīgā Puse, kas šādus pasākumus piemēro. 5. Pārskatīšana. Divus gadus pēc tam, kad stājies spēkā protokols, ar ko izdara grozījumus esošajā (1994. gada) nolīgumā, Komiteja pārskata to, kā paraugprakse ietekmē MVU dalības paplašināšanu publiskajā iepirkumā, un izvērtē, vai citas prakses turpmāk uzlabotu MVU dalību. Tā var izskatīt citu pasākumu ietekmi uz citu Pušu MVU dalību to Pušu publiskajā iepirkumā, kuras piemēro šādus pasākumus. D PIELIKUMS Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu statistikas datu vākšanai un paziņošanai 2012. gada 30. marta lēmums Publiskā iepirkuma komiteja, ievērojot, ka Nolīguma par publisko iepirkumu (Nolīgums) XXII panta 8. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka Puses pieņem un periodiski pārskata darba programmu, tostarp darba programmu statistikas datu vākšanai un paziņošanai, ņemot vērā, cik svarīga ir statistikas datu vākšana un paziņošana, kā paredzēts Nolīguma par publisko iepirkumu (Nolīgums) XVI panta 4. punktā, lai nodrošinātu Nolīgumā ietvertā iepirkuma pārredzamību, ņemot vērā, ka statistikas dati, kas atspoguļo apjomu, kādā Puses no citām Nolīguma Pusēm iepērk Nolīgumā aptvertās preces un pakalpojumus, varētu būt svarīgs instruments, lai rosinātu citus PTO dalībniekus pievienoties Nolīgumam, atzīstot vispārējās grūtības, ar ko saskaras Nolīguma Puses, lai apkopotu datus publiskā iepirkuma jomā, un īpaši lai noteiktu to preču un pakalpojumu izcelsmes valsti, ko tās iepērk saskaņā ar Nolīgumu, un atzīstot, ka Puses izmanto dažādas metodes, lai apkopotu statistiku nolūkā izpildīt Nolīguma XVI panta 4. punktā noteiktās prasības par ziņošanu, un var izmantot dažādas metodes, lai apkopotu datus par centrālajām pārvaldes iestādēm un decentralizētajām pārvaldes iestādēm, ar šo pieņem šādu darba programmu attiecībā uz statistikas datu vākšanu un paziņošanu. 1. Darba programmas statistikas datu vākšanai un paziņošanai uzsākšana. Komiteja pirmajā sanāksmē pēc protokola, ar ko groza esošo (1994. gada) nolīgumu, stāšanās spēkā sāk darba programmu statistikas datu vākšanai un paziņošanai. Komiteja pārskata Pušu veikto statistikas datu vākšanas un paziņošanas procesu, izskata iespēju to saskaņot un sagatavo ziņojumu par rezultātiem. 2. Datu iesniegšana, ko veic Puses. Komiteja vienojas par dienu, līdz kurai visas Puses attiecībā uz statistikas datiem par iepirkumu, uz ko attiecas Nolīgums, Komitejai iesniedz šādu informāciju: a) tādas metodes apraksts, ko tā izmanto, lai apkopotu, novērtētu un paziņotu statistikas datus par iepirkumu, kuru vērtība ir zemāka par Nolīgumā noteiktajām robežvērtībām vai tās pārsniedz, un par iepirkumu, kas aprakstīts darba programmas par MVU 4.2. panta c) apakšpunktā, tostarp informāciju par to, vai dati par Nolīgumā aptverto iepirkumu ir balstīti uz piešķirto līgumu pilnu vērtību vai uz iepirkuma kopējiem izdevumiem konkrētajā periodā, b) informācija par to, vai dati, ko tā apkopo, ietver iepērkamo preču un pakalpojumu izcelsmes valsti, un, ja tā ir norādīta, tad kā to nosaka vai novērtē, kā arī tehniskie šķēršļi, apkopojot datus par izcelsmes valsti, c) izmantoto klasifikāciju skaidrojums statistikas ziņojumos, un d) datu avotu apraksts. 3. Iesniegto datu apkopošana. Sekretariāts sagatavo apkopojumu par iesniegtajiem datiem un dara Pusēm pieejamus iesniegtos datus un to apkopojumu. Sekretariāts ietver to Pušu sarakstu, kas ir iesniegušas vispilnīgākos datus. 4. Ieteikumi. Komiteja pārskata Pušu iesniegtos datus un sniedz ieteikumus par: a) to, vai Pusēm būtu jāpieņem kopēja statistikas vākšanas metode, b) to, vai Puses spēj standartizēt klasifikācijas Komitejai paziņotajos statistikas datos, c) instrumentiem, kas atvieglo informācijas par to preču un pakalpojumu, uz ko attiecas Nolīgums, izcelsmes valstu apkopošanu, un d) citiem tehniskiem jautājumiem, uz ko norādījusi jebkura Puse saistībā ar ziņošanu par publiskā iepirkuma datiem. 5. Komiteja vajadzības gadījumā izstrādā ieteikumus, kuri attiecas uz: a) statistikas ziņojumu iespējamu saskaņošanu nolūkā ietvert statistiku par publisko iepirkumu PTO gada ziņojumos, b) tehnisko palīdzību, ko sniedz sekretariāts, attiecībā uz statistikas ziņojumiem PTO dalībniekiem, kuri ir pievienošanās procesā šim Nolīgumam, un c) līdzekļiem, ar ko nodrošina, ka PTO dalībniekiem, kas patlaban pievienojas Nolīgumam, ir atbilstoši instrumenti, lai izpildītu prasības par statistikas datu vākšanu un ziņošanu. 6. Datu analīze. Komiteja izskatīs, kā statistikas datus, ko Puses katru gadu iesniedz sekretariātam, var izmantot turpmākai analīzei, lai sekmētu lielāku izpratni par Nolīguma nozīmi ekonomikā, tostarp par robežvērtību ietekmi uz Nolīguma izpildi. E PIELIKUMS Publiskās iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par ILGTSPēJīGU IEPIRKUMU 2012. gada 30. marta lēmums Publiskā iepirkuma komiteja, ievērojot, ka Nolīguma par publisko iepirkumu (Nolīgums) XXII panta 8. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka Puses pieņem un periodiski pārskata darba programmu, tostarp darba programmu par ilgtspējīgu iepirkumu, atzīstot, ka dažas Puses ir izstrādājušas ilgtspējīgu iepirkuma politiku valsts un decentralizētā līmenī, apstiprinot, cik svarīgi ir nodrošināt, ka visu iepirkumu veic saskaņā ar nediskriminācijas un pārredzamības principiem, kā noteikts Nolīgumā. ar šo pieņem darba programmu attiecībā uz ilgtspējīgu iepirkumu. 1. Darba programmas par ilgtspējīgu iepirkumu uzsākšana. Komiteja pirmajā sanāksmē pēc protokola, ar ko groza esošo (1994. gada) nolīgumu, stāšanās spēkā sāk darba programmu par ilgtspējīgu iepirkumu. 2. Darba programma cita starpā izskatīs šādus jautājumus: a) ilgtspējīga iepirkuma mērķi, b) veidi, kādos ilgtspējīga iepirkuma jēdziens ir integrēts valsts un teritoriālā iepirkuma politikā, c) veidi, kādos var īstenot ilgtspējīgu iepirkumu, ievērojot principu "ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums", un d) veidi, kādos var īstenot ilgtspējīgu iepirkumu, ievērojot Pušu starptautiskās tirdzniecības saistības. 3. Komiteja nosaka pasākumus un politiku, ko tā uzskata par ilgtspējīgu iepirkumu, ko īsteno saskaņā ar principu "ekonomiski visizdevīgākais piedāvājums" un ar Pušu starptautiskajām tirdzniecības saistībām, un sagatavo ziņojumu par šādu pasākumu un politikas paraugpraksi. F PIELIKUMS Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par izņēmumiem un ierobežojumiem pušu pielikumos 2012. gada 30. marta lēmums Publiskā iepirkuma komiteja, ievērojot, ka Nolīguma par publisko iepirkumu (Nolīgums) XXII panta 8. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka Puses pieņem un periodiski pārskata darba programmu, tostarp darba programmu par izņēmumiem un ierobežojumiem Pušu pielikumos, atzīstot, ka Puses ir ietvērušas izņēmumus un ierobežojumus savos Nolīguma I papildinājuma attiecīgajos pielikumos (izņēmumi un ierobežojumi), atzīstot pārredzamu pasākumu nozīmi attiecībā uz publisko iepirkumu, un ņemot vērā, cik svarīgi ir pakāpeniski samazināt un novērst izņēmumus un ierobežojumus turpmākajās sarunās, kā noteikts Nolīguma XXII panta 7. punktā, ar šo pieņem šādu darba programmu attiecībā uz izņēmumiem un ierobežojumiem Pušu pielikumos. 1. Darba programmas par izņēmumiem un ierobežojumiem uzsākšana. Komiteja pirmajā sanāksmē pēc protokola, ar ko groza esošo (1994. gada) nolīgumu, stāšanās spēkā sāk darba programmu par izņēmumiem un ierobežojumiem Pušu pielikumos, lai: a) veicinātu pārredzamību attiecībā uz Nolīguma I papildinājumā ietverto Pušu pielikumos noteikto izņēmumu un ierobežojumu piemērošanas jomu un ietekmi, un b) sniegtu informāciju par izņēmumiem un ierobežojumiem nolūkā veicināt sarunas, kā noteikts Nolīguma XXII panta 7. punktā. 2. Pārredzamības programma. Visas Puses ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc darba programmas uzsākšanas iesniedz Komitejai sarakstu, kurā norāda: a) konkrētas valsts izņēmumus, ko tā noteikusi savos Nolīguma I papildinājuma pielikumos, un b) visus pārējos izņēmumus un ierobežojumus, ko tā noteikusi savos Nolīguma I papildinājuma pielikumos, uz kuriem attiecas Nolīguma II panta 2. punkta e) apakšpunkts, izņemot izņēmumus un ierobežojumus, kurus pārskata darba programmas par MVU ietvaros, vai gadījumā, ja Pusei ir saistības pakāpeniski svītrot izņēmumu vai ierobežojumu, kas noteikts Nolīguma I papildinājuma kādā pielikumā. 3. Iesniegto datu apkopošana. Sekretariāts sagatavo apkopojumu par iesniegtajiem datiem un dara Pusēm pieejamus iesniegtos datus un to apkopojumu. Sekretariāts ietver to Pušu sarakstu, kas ir iesniegušas vispilnīgākos datus. 4. Papildu informācijas pieprasījums. Jebkura Puse var regulāri pieprasīt papildu informāciju par izņēmumiem vai ierobežojumiem, uz ko attiecas 2. panta a) un b) apakšpunkts, tostarp par pasākumiem, kuriem piemēro jebkuru izņēmumu vai ierobežojumu, to tiesisko regulējumu, īstenošanas politiku un praksi, un tāda iepirkuma vērtību, kam piemēro šādus pasākumus. Puse, kas saņem šādu pieprasījumu, nekavējoties sniedz pieprasīto informāciju. 5. Papildu informācijas apkopošana. Sekretariāts sagatavo papildu informācijas apkopojumu par jebkuru Pusi un nosūta to pārējām Pusēm. 6. Pārskatīšana, ko veic Komiteja. Ikgadējā sanāksmē, kas paredzēta Nolīguma XXI panta 3. punkta a) apakšpunktā, Komiteja pārskata Pušu iesniegto informāciju, lai noteiktu, vai tā ietver: a) iespējami lielāko pārredzamību attiecībā uz Nolīguma I papildinājumā ietverto Pušu pielikumos noteiktajiem izņēmumiem un ierobežojumiem, un b) pietiekamu informāciju, lai sekmētu sarunas, kā paredzēts Nolīguma XXII panta 7. punktā. 7. Jaunas Puses pievienošanās Nolīgumam. Jauna Puse, kas pievienojas Nolīgumam, iesniedz Komitejai 2. punktā minēto sarakstu sešu mēnešu laikā pēc pievienošanās. G PIELIKUMS Publiskā iepirkuma komitejas lēmums par darba programmu par drošības standartiem starptautiskajā iepirkumā 2012. gada 30. marta lēmums Publiskā iepirkuma komiteja, ievērojot, ka Nolīguma par publisko iepirkumu (Nolīgums) XXII panta 8. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka Puses pieņem un periodiski pārskata darba programmu, tostarp darba programmu par drošības standartiem starptautiskajā iepirkumā, ievērojot, ka Nolīguma X panta 1. punktā noteikts, ka iepirkuma iestādes "nesagatavo, nepieņem un nepiemēro tehniskās specifikācijas nolūkā radīt nevajadzīgus šķēršļus starptautiskai tirdzniecībai, un tam nav tādu seku", ievērojot, ka Nolīguma III panta 2. punkta a) apakšpunkts neliedz Pusēm piemērot vai īstenot pasākumus, kas ir vajadzīgi sabiedrības drošības aizsardzībai, ja šādus pasākumus nepiemēro veidā, kas radītu patvaļīgu vai nepamatotu diskrimināciju vai slēptu starptautiskās tirdzniecības ierobežojumu, atzīstot vajadzību pēc līdzsvarotas pieejas starp sabiedrības drošību un nevajadzīgiem šķēršļiem starptautiskajai tirdzniecībai, atzīstot, ka atšķirīga prakse Pušu starpā attiecībā uz sabiedrības drošību var negatīvi ietekmēt Nolīguma izpildi, ar šo pieņem šādu darba programmu attiecībā uz drošības standartiem. 1. Darba programmas par drošības standartiem starptautiskajā iepirkumā uzsākšana. Komiteja pirmajā sanāksmē pēc protokola, ar ko groza esošo (1994. gada) nolīgumu, stāšanās spēkā sāk darba programmu par drošības standartiem starptautiskajā tirdzniecībā. 2. Darba programma izskata jautājumus, lai dalītos ar paraugpraksi par elementiem, kas ietver: a) veidu, kādā drošības politikas jautājumi tiek risināti Pušu tiesību aktos, noteikumos un praksē, un vadlīnijas attiecībā uz to, kā iepirkuma iestādes īsteno Nolīgumu, b) saistību starp Nolīguma X pantā paredzētajiem noteikumiem par tehniskajām specifikācijām un III pantā paredzētajiem noteikumiem par sabiedrības drošības aizsardzību un I papildinājumā ietvertajiem Pušu pielikumiem, c) paraugpraksi, ko var pieņemt, lai aizsargātu sabiedrības drošību, ņemot vērā noteikumus par X pantā paredzētajām tehniskajām specifikācijām un konkursa dokumentāciju. 3. Komiteja izstrādā tvērumu un grafiku katra 2. punktā minētā jautājuma izskatīšanai. Komiteja sagatavo ziņojumu, kurā apkopo minēto jautājumu izskatīšanas rezultātus, un ietver 2. punkta c) apakšpunktā noteikto paraugpraksi. __________