/* COM/2011/0048/2 galīgā redakcija */ ZAĻĀ GRĀMATA No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 15.2.2011 COM(2011) 48 galīgā redakcija/2 Corrigendum : chapitre 5, deuxième paragraphe, adresse internetConcerne toutes les versions linguistiques ZAĻĀ GRĀMATA No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam ZAĻĀ GRĀMATA No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam 1. Mērķis Ar šo zaļo grāmatu tiek uzsāktas publiskas debates par galvenajiem jautājumiem, kas jāņem vērā turpmākajās ES pētniecības un inovāciju finansējuma programmās. Šīs programmas veidos daļu no Komisijas priekšlikumiem par turpmāko daudzgadu finanšu shēmu ( MFF ), kuru iesniegs 2011. gada jūnijā. Konkrēti finansējuma programmas priekšlikumi jāpieņem līdz 2011. gada beigām. Pētniecības, uzņēmējdarbības, valsts un pilsoniskās sabiedrības kopienas un pilsoņi tiek aicināti iesaistīties šajās svarīgajās debatēs. Plašu atbalstu guvušās stratēģijas Eiropa 2020[1] mērķu — panākt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi — sasniegšana ir atkarīga no pētniecības un jauninājumiem kā galvenajiem sociālās un ekonomiskās labklājības un vides ilgtspējas virzītājspēkiem. Tādēļ Eiropas Savienība saistībā ar stratēģiju Eiropa 2020 sev ir izvirzījusi mērķi palielināt izdevumus pētniecībai un izstrādei, līdz 2020. gadam sasniedzot 3 % no IKP. Pamatiniciatīva Inovācijas Savienība[2] atbalsta stratēģisku un integrētu pieeju pētniecībai un inovācijām. Tā nosaka galveno satvaru un mērķus, kuru sasniegšanu, pamatojoties uz Līguma[3] nosacījumiem, turpmākajām ES programmām ir jāveicina. Padome[4] aicināja turpmākās ES finansējuma programmās vairāk vērst uzmanību uz stratēģijas Eiropa 2020 prioritātēm — risināt sabiedrības problēmas un pievērsties nozīmīgākajām tehnoloģijām, veicināt salīdzinošu un nozaru vajadzībām atbilstošu pētniecību, racionalizēt instrumentus, radikāli vienkāršot piekļuvi, samazināt laiku līdz nonākšanai tirgū un vēl vairāk stiprināt izcilību. Budžeta pārskatīšanā[5] tika izvirzīti galvenie principi, uz kuriem būtu jābalstās turpmākajā ES budžetā: vērst galveno uzmanību uz instrumentiem, kas jau agrāk apliecinājuši savu īpašo nozīmi Eiropā, vairāk vērst uzmanību uz rezultātiem un piesaistīt citu publiskā un privātā sektora finansējumu. Budžeta pārskatīšanā tika ierosināta visu ES instrumentu kopīga darbība vienotā stratēģiskā satvarā . Eiropadome 2011. gada 4. februāra sanāksmē apsprieda inovācijas un atbalstīja koncepciju par vienotu stratēģisko satvaru, lai valsts un ES līmenī uzlabotu pētniecības un inovāciju finansēšanas efektivitāti. Šajā zaļajā grāmatā norādīti galvenie jautājumi par to, kā sasniegt šos vērienīgos mērķus. Kaut arī šī zaļā grāmata ir vērsta uz pētniecību un inovāciju, tajā pastāv nozīmīgas saiknes ar citām ES programmām, kā norādīts budžeta pārskatīšanā, un jo īpaši ar turpmākajiem kohēzijas politikas fondiem un izglītības programmām. ES pētniecības un inovāciju finansējums un iniciatīvas pašreizējā plānošanas periodā (2007.-2013. gads) Septītā pamatprogramma[6] (FP7) ar budžetu 53,3 miljardi euro atbalsta pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumus visā ES. Tās darbības tiek īstenotas četrās īpašās programmās: "sadarbība", "idejas", "cilvēki" un "iespējas"; tā arī atbalsta kodolenerģētikas pētījumus (Euratom) un Kopīgo pētniecības centru (JRC)[7]. Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas[8] (CIP) budžets ir 3,6 miljardi euro, un tās mērķis ir veicināt Eiropas rūpniecības konkurētspēju, īpaši vēršot uzmanību uz MVU. Tā veicina piekļuvi finansējumam, kā arī labāku inovācijas atbalsta pakalpojumu un politikas attīstību. Tā finansē starpvalstu uzņēmumus un inovāciju atbalsta pakalpojumus. Tā vēršas pret problēmām un šķēršļiem, kas inovācijām rodas saistībā ar publisko iepirkumu un ar tehnoloģijām nesaistītu iemeslu dēļ. Tā palīdz attīstīt informācijas sabiedrību, stimulējot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) ieviešanu un izmantošanu, un veicina aktīvāku atjaunojamās enerģijas izmantošanu un energoefektivitāti. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts[9] (EIT) ir autonoma organizācija, kas apvieno augstākās izglītības, pētniecības un uzņēmējdarbības nozares, lai veicinātu pasaules mērogā vadošu inovāciju attīstību. Ar ļoti integrēto zināšanu un inovāciju kopienu (KIC) palīdzību tas stiprina saiknes starp izglītību, pētniecību un uzņēmējdarbību. EIT elastīguma mērķis ir vairot tā pievilcību uzņēmējdarbības nozarei. No ES budžeta tika sniegts ieguldījums EIT 309 miljardu euro apmērā. Izmantojot kohēzijas politiku[10], aptuveni 86 miljardi euro (gandrīz 25 % no kopējā struktūrfondu budžeta) tiek piešķirti, lai pilnveidotu reģionālo ekonomiku spēju radīt pārmaiņas un ieviest inovācijas. Šis ieguldījums vērš galveno uzmanību uz četriem galvenajiem elementiem: pētniecība un izstrāde, inovācijas, uzņēmējdarbība, IKT un cilvēku kapitāla attīstība. | - 2. ES pētniecība un inovācijas: no problēmām uz iespējām Eiropa un pasaule saskaras ar nepieredzētām problēmām, kurām jārod inovatīvi risinājumi. Lai sasniegtu mērķi atjaunot izaugsmi un sasniegtu augstāku nodarbinātības līmeni, vērstos pret klimata pārmaiņām un veicinātu virzību uz sabiedrību, kas rada zemas oglekļa dioksīda emisijas, nepieciešama steidzama un labi koordinēta rīcība. Pieaug demogrāfisko izmaiņu ietekme, un mums ir gudrāk jāizmanto dabas resursi. Mūsu sabiedrība saskaras ar drošības problēmām, kuru mērogs un sarežģītības pakāpe arvien pieaug. Tādas problēmas, kā, piemēram, sabiedrības novecošanās un mūsu atkarība no fosilā kurināmā, tomēr dod arī lielas iespējas izstrādāt inovatīvus produktus un pakalpojumus, veicinot izaugsmi un radot jaunas darbavietas Eiropā. Globalizācijas laikmetā Eiropai ir jārūpējas arī par konkurētspējas saglabāšanu un nostiprināšanu. Jaunietekmes ekonomikas pāriet no izmaksu konkurences un imitācijas uz tādām stratēģijām, kuru pamatā ir inovācijas. Citas valstis iegulda vairāk nekā jebkad agrāk, lai nodrošinātu savu nākotni. No otras puses, dzīves līmeņa paaugstināšanās šajās valstīs rada jaunu noieta tirgu Eiropas ražojumiem un pakalpojumiem un to pieaugošās spējas dod jaunas sadarbības iespējas. Mums ir jāapgūst šīs iespējas, izmantojot mūsu priekšrocības, un jārīkojas ātri un izlēmīgi, lai veidotu savu nākotni, uzlabotu mūsu iedzīvotāju labklājību un radītu mūsu uzņēmumu drošu konkurētspēju. Pētniecība un inovācijas ir galvenais dzinējspēks šajā procesā, tomēr šajās jomās Eiropu bieži vien pārspēj tās konkurenti[11]. Eiropai jāpanāk būtiskas pārmaiņas pētniecības un inovāciju jomā. Kā tika norādīts pamatiniciatīvā Inovācijas Savienība, pētniecībai un inovācijām ir jābūt labāk savstarpēji saistītām. Mums ir jāizvairās no tradicionālās sadalītās pieejas un vairāk jākoncentrējas uz problēmām un rezultātiem, kas jāsasniedz, veidojot saikni starp pētniecības un inovāciju finansēšanu un mūsu politikas mērķiem. Vienkāršotu instrumentu kopuma un noteikumu izstrāde ir vienlīdz svarīga, tomēr, ja tas nepieciešams, ir jāparedz arī elastīguma iespēja. Laikā, kad valsts budžetu ir būtiski ierobežoti, katrs euro jātērē apdomīgi. Sabiedriskās pētniecības un inovāciju finansējums Eiropā galvenokārt tiek organizēts valsts līmenī. Neraugoties uz nelieliem panākumiem, valstu un reģionālās valdības vēl aizvien lielā mērā darbojas saskaņā ar savām atsevišķajām stratēģijām. Tas rada dubultu darbu un sadrumstalotību, kas izmaksā dārgi. Pasākumi ES līmenī dod iespēju sasniegt lielāku efektivitāti un ietekmi. Tas varētu tālāk attīstīt pašreizējos dalībvalstu, nozares pārstāvju un ES kopīgos centienus, kā, piemēram, stratēģisko energotehnoloģiju ( SET ) plāns[12], IKT Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas ( JTI )[13], kā arī gaidāmais stratēģiskais transporta tehnoloģiju plāns. ES mēroga programmām ir arī būtiska nozīme, lai novērstu mūsu atpalicību no starptautiskajiem konkurentiem. Galvenais trūkums ir Eiropas nepietiekamais ieguldījums pētniecībā un inovācijās, jo īpaši privātajā sektorā. ES programmām būtu jāpiesaista privātā sektora investīcijas un jāpadara Eiropu pievilcīgāku investīcijām. ES programmas ir nepieciešamas, lai veiktu vairāk pasaules līmeņa zinātnisko atklājumu, jo, izmantojot Eiropas mēroga konkurenci, tie palīdz radīt izcilību. Politikas virzienu un ES finansējuma integrācijas virzība no izpētes uz tirgu (kā, piemēram, Eiropas inovāciju partnerības) dos Eiropai lielākas iespējas izmantot zināšanas inovāciju radīšanai. Pakalpojumu sniegšana, lai atbalstītu inovācijas procesus, kas pārsniedz tehnoloģiskās inovācijas, palīdzēs izmantot tirgus iespējas inovatīvu risinājumu rašanā. 3. No pašreizējām ES pētniecības un inovāciju programmām gūtās atziņas ES pētniecības un inovāciju programmas ir pilnveidojušās pēdējo gadu desmitu laikā, un tagad tās veido nozīmīgu ES budžeta daļu[14]. Septītās pamatprogrammas starpposma novērtējumā[15] tika apstiprināta būtiskā nozīme, kāda ir Eiropas sadarbības tīklu veidošanai un uzturēšanai, tostarp tika izcelta Marijas Kirī vārdā nosaukto un pētniecības infrastruktūru pasākumu pozitīvā nozīme, kā arī panākumi, ko piedzīvojuši tādi jauni instrumenti, kā, piemēram, Eiropas Pētniecības padome ( ERC ) un riska dalīšanas finanšu mehānisms ( RSFF ). Tajā tika arī apstiprināts Septītās pamatprogrammas unikālais ieguldījums, finansējot pārrobežu sadarbību pētniecības jomā. Tajā tika izteikts aicinājums uzlabot saikni starp pētniecību un inovācijām, kā arī vērst lielāku uzmanību uz izcilību, konkurētspēju un sabiedrības mērķu sasniegšanu. Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas starpposma novērtējumā[16] tika apstiprināti ļoti nozīmīgi ES līmeņa intervences mērķi. Tajā ir uzsvērta finanšu instrumentu nozīmīgā loma, atbalstot MVU, tīklu "Enterprise Europe Network", ekoinovācijas tehnoloģiju projektu ieviešanu un uz vajadzībām balstītus izmēģinājuma projektus, kas vērsti uz informācijas un saziņas tehnoloģiju inovāciju veicināšanu. Tajā arī norādīta nepieciešamība turpināt sasaisti ar citām ES programmām, tostarp ar kohēzijas politikas fondiem. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts ( EIT ), izmantojot savu pirmo zināšanu un inovāciju kopienu, vērš uzmanību uz sabiedrības problēmu risināšanu (klimata pārmaiņas, enerģētika un IKT) un inovāciju pārvaldības modeļiem. Līdz 2011. gada vidum EIT ir jāiesniedz stratēģiskā inovāciju programma, ar ko tas plāno paplašināt savu darbību, sniedzot to kā paraugu inovācijām Eiropā, un norādīt paredzamās turpmākās darbības. Tomēr dažādos novērtējumos ir konstatēti arī vairāki trūkumi un nepilnības, jo īpaši, visu posmu sasaistes trūkums pētniecībā un inovācijās, instrumentu pārāk lielā sarežģītība, birokrātiski noteikumi un procedūras, ka arī pārredzamības trūkums. Uzlabojumiem turpmākajās programmās jābūt vērstiem uz šādiem mērķiem. - Precizēt mērķus un noteikt, kā saskaņā ar tiem izvēlēties atbalstāmās darbības, vienlaikus saglabājot elastību, lai reaģētu uz jaunām politikas vajadzībām. - Samazināt sarežģītību . Laika gaitā ES pētniecības un inovāciju programmas ir paplašinājušas instrumentu kopumu, radot iespaidu, ka tās mēģina sasniegt pārāk daudz mērķu, izmantojot nepietiekamu finansējumu. ES un dalībvalstu finansējuma koordinācijas trūkums palielina sarežģītību un rada pārklāšanās un dubultā darba risku, piemēram, attiecībā uz valsts atbalsta pasākumiem MVU atbalstam vai nodrošinot riska kapitālu. - Palielināt pievienoto vērtību un lietderību, un izvairīties no divkārša darba un sadrumstalotības. ES pētniecības un inovāciju finansējumam ir jānodrošina papildu pievienotā vērtība, jāpaaugstina tā lietderība attiecībā uz citiem publiskā un privātā sektora finansējuma avotiem un efektīvāk jāizmanto stratēģiskā saskaņošana un jāapvieno valsts un reģionālie līdzekļi, lai novērstu dubultu darbu un sasniegtu vēlamo apjomu un kritisko masu. - Dalības vienkāršošana , samazinot administratīvos slogus un laiku, kas nepieciešams finansējuma piešķiršanai un izmaksai, un panākot labāku līdzsvaru starp pieejām, kas vērstas uz izmaksām un uzticību. Kā piemērs var kalpot konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā izmantotā pieeja. - Aktivizēt dalību ES programmās. Lai gan MVU līdzdalība Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā ir aktīva, Septītās pamatprogrammas starpposma novērtējumā uzsvērta nepieciešamība arī turpmāk veicināt rūpniecības attīstību un MVU iesaistīšanos. Tajā arī norādīts, ka ir jāveicina sieviešu pētnieču un dalībnieku no jaunākajām dalībvalstīm iesaistīšanās. Aktīvāka trešo valstu iesaistīšana dotu iespēju gūt labumu no zināšanām, kas tiek radītas ārpus ES teritorijas. - Palielināt ES atbalsta konkurētspēju un ietekmi uz sabiedrību . Šā mērķa sasniegšanai uzņēmumiem, investoriem, valsts pārvaldes iestādēm, citiem pētniekiem un politikas veidotājiem labāk jāizmanto sasniegtos rezultātus. Tas ietver arī plašāku inovāciju atbalstu (tostarp ar tehnoloģijām nesaistītas un sociālas inovācijas), kas neizriet no pētniecības darbībām. Ir nepieciešams arī labāk darīt zināmus mūsu mērķus, kā arī nodrošināt mūsu darbību atbilstību plašākai auditorijai. Inovāciju izmantotājiem (vai tie būtu pilsoņi, uzņēmumi, vai publiskais sektors) jāiesaistās mūsu darbībās jau daudz agrākā posmā, lai paātrinātu un paplašinātu rezultātu izmantošanu un veicinātu lielāku sabiedrības atbalstu problemātiskās jomās, piemēram, drošības vai nanotehnoloģiju jomā. 4. Virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam Saskaņā ar stratēģijas Eiropa 2020 prioritātēm un Līgumu noteikumiem, izstrādājot vienoto stratēģisko satvaru, uzmanība tiks vērsta uz sabiedrības problēmu risināšanu, Eiropas rūpniecības konkurētspējas palielināšanu un tās zinātniskā un tehnoloģiskā pamata izcilības veicināšanu. 4.1. Kopdarbs stratēģijas Eiropa 2020 mērķu sasniegšanā Dažādas programmas ES līmenī atbalsta pētniecību un inovācijas, kas aptver darbības visā inovācijas ciklā, taču bieži vien darbojas neatkarīgi viena no otras. Budžeta pārskatīšanā attiecībā uz šo tika noteikta virzība, izstrādājot vienotu stratēģisko satvaru . Tas aptvertu visu attiecīgo ES pētniecības un inovāciju finansējumu, kas patlaban tiek sniegts, izmantojot Septīto pamatprogrammu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, kā arī ES inovācijas iniciatīvas, piemēram, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu, balstoties uz saskaņotiem un vienotiem stratēģiskiem mērķiem. Vienotais stratēģiskais satvars piedāvā lielu potenciālu, lai padarītu ES finansējumu pievilcīgāku un viegli pieejamu dalībniekiem. Tas ļautu izstrādāt vienoto datu ievadīšanas sistēmu ar kopējiem IT instrumentiem[17] vai "vienas pieturas aģentūru", lai sniegtu padomu un atbalstu dalībniekiem. Turklāt tas veicinātu arī vienkāršāku un efektīvāku struktūru attīstību un racionalizētu finanšu instrumentu kopumu attiecībā uz visiem inovācijas posmiem, neveidojot pārrāvumus. Vienotais stratēģiskais satvars piedāvā arī skaidri noteiktas iespējas vienkāršot pārvaldi, izstrādājot standartizētāku noteikumu kopumu visiem ES pētniecības un inovāciju programmu dalībniekiem. Kad vien iespējams, šiem noteikumiem būtu jācenšas atrast kopīgo dažādos darbības veidos. Tam būtu tālāk jāattīsta pašreizējā virzība ceļā uz vienkāršošanu[18], tomēr apsverot arī papildu pasākumus, piemēram, plašāku vienreizējo maksājumu vai saņēmēju pašu uzskaites metožu izmantošanu[19]. Lai rūpētos par dažādiem finansējuma avotiem, kas nepieciešami, lai segtu pilnu inovāciju ciklu vai lai izpildītu prasības, kas saistītas ar konkrētiem apstākļiem, būs jāpieļauj elastība. Elastība un izpildes ātrums ir svarīgi arī, lai piesaistītu ieinteresētās personas no uzņēmēju aprindām (jo īpaši MVU). Tā var attaisnot atšķirīgu mehānismu izmantošanu un īstenošanas noteikumu piemērošanu, kā, piemēram, attiecībā uz Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu. ES programmas darbojas vidē, kurā lielāko daļu valsts finansējuma pētniecībai un inovācijām pārvalda dalībvalstis. Tomēr vēl joprojām pārāk bieži neizdodas pienācīgi ņemt vērā pētniecības un inovāciju starpvalstu raksturu, un netiek veikta pienācīga saskaņošana ar programmām citās dalībvalstīs vai ES. Pieredze ar dalībvalstu resursu apvienošanu (izmantojot iniciatīvas atbilstīgi 185. pantam, Eiropas Pētniecības telpas tīklus un pirmos pasākumus kopīgas plānošanas iniciatīvas veidošanā) ir pierādījusi tās potenciālo pozitīvo ietekmi un efektivitāti, ko dod citu valsts finansējuma avotu piesaistīšana. Tomēr to efektivitāte ir atkarīga no stingri noteiktām saistībām, arī finansiālā ziņā, ko uzņemas valsts un reģionālās pārvaldes iestādes. Būtiska loma ir turpmākajai kohēzijas politikai, kas palīdzēs radīt pētniecības un inovāciju iespējas reģionālā līmenī, izmantojot viedās specializācijas stratēģijas, tomēr ņemot vērā arī plašākus ES politikas mērķus. Komisijas paziņojumā par kohēzijas politikas nākotni[20] uzmanība vērsta uz pastiprinātu stratēģisko plānošanu, lielāku līdzekļu koncentrāciju un plašāku nosacījumu un stimulu izmantošanu, lai panāktu spēcīgāku ietekmi uz stratēģijas Eiropa 2020 prioritātēm, tostarp pētniecību un inovāciju. Tādēļ ES pētniecības un inovāciju finansējuma vienotais stratēģiskais satvars efektīvi papildina turpmāko kohēzijas politikas vienoto stratēģisko satvaru. Turklāt lauku attīstības finansējums šobrīd paredz plašu pasākumu klāstu, lai veicinātu inovācijas lauksaimniecībā. Paziņojums "KLP 2020. gada perspektīvā: Kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas"[21] norāda uz inovācijām kā vienu no lauku attīstības vadmotīviem, līdztekus vides aizsardzībai un cīņai pret klimata pārmaiņām. Jautājumi 1. Kā vienotais stratēģiskais satvars var padarīt ES finansējumu pievilcīgāku un vieglāk pieejamu dalībniekiem? Kas ir nepieciešams papildus vienotai datu ievadīšanas sistēmai ar kopējiem IT instrumentiem, "vienas pieturas aģentūrai", ko izmanto atbalstam, racionalizētu finanšu instrumentu kopuma izveidei un turpmākajiem administratīvās vienkāršošanas pasākumiem? 2. Kā ES finansējumam vislabāk aptvert visu inovācijas ciklu no pētniecības līdz ieviešanai tirgū? 3. Kādas ES finansējuma īpašības dod maksimālu labumu, rīkojoties ES līmenī? Vai būtu īpaši jāveicina citu finansējuma avotu piesaiste? 4. Kā vislabāk izmantot ES pētniecības un inovāciju finansējumu, lai apvienotu dalībvalstu līdzekļus? Kā būtu jāatbalsta kopīgas plānošanas iniciatīvas starp dalībvalstu grupām? 5. Kādam jābūt līdzsvaram starp mazākiem projektiem, mērķprojektiem un lielākiem, stratēģiskiem projektiem? 6. Kā Komisija varētu nodrošināt līdzsvaru starp unikālu noteikumu kopumu, kas pieļauj radikālu vienkāršošanu, un nepieciešamību saglabāt zināmu elastības pakāpi un daudzveidību, lai sasniegtu ar dažādiem instrumentiem noteiktos mērķus un apmierinātu dažādu saņēmēju, jo īpaši MVU, vajadzības? 7. Kādam jābūt ES pētniecības un inovāciju finansējuma sekmīguma mēram? Kādus rezultatīvos (veiktspējas) rādītājus varētu izmantot? 8. Kādai jābūt ES pētniecības un inovāciju finansējuma un reģionālā un valsts finansējuma saistībai? Kā šim finansējumam būtu jāpapildina turpmākajai kohēzijas politikai mazāk attīstīto ES reģionu un lauku attīstības programmām paredzētie līdzekļi? | 4.2. Sabiedrības problēmu risināšana Stratēģijā Eiropa 2020 un tās pamatiniciatīvās noteikti vērienīgi politikas mērķi tādās jomās kā klimata pārmaiņas, energoapgādes drošība, demogrāfiskā novecošanās un resursu efektivitāte. Pamatiniciatīvā Inovācijas Savienība izteikts aicinājums vairāk vērst turpmākās ES finansējuma programmas uz šo mērķu sasniegšanu, pievēršot lielāku uzmanību sabiedrības problēmu risināšanai. Tomēr ir uzmanīgi jāizvērtē, nosakot tās problēmas, kurās ES līmeņa iejaukšanās var patiesi kaut ko mainīt, vienlaikus izvairoties no pārāk preskriptīvām izvēlēm zinātnes un tehnoloģiju jomā. Pašreizējo ES finansējuma programmu ietvaros ir daudz darīts sabiedrības problēmu risināšanā, galvenokārt, izmantojot tehnoloģiju plašāku izmantošanu. Šīs pieejas uzmanības centrā bijusi pētnieku no visas Eiropas pulcināšana sadarbības tīklos, un tai arī turpmāk būs būtiska nozīme Eiropas pētniecības līmeņa uzturēšanā. Tomēr pieredze ir parādījusi šīs pieejas ierobežojumus, kas jūtama mēģinājumos sasniegt nepieciešamo elastību, veicināt jaunradi un starpdisciplīnu pētniecību. Pamatiniciatīvā Inovācijas Savienība tika ieviests jēdziens "Eiropas inovāciju partnerības", lai sabiedrības problēmu risināšanā varētu apvienot piedāvājuma un pieprasījuma pasākumus. Tām ir svarīga loma, koordinējot centienus un vēršot uzmanību uz darbībām visā inovāciju ciklā. Kā labu piemēru šeit var minēt Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna ( SET plāna) stratēģisko pieeju — skaidras prioritātes, labi definētas pārvaldības struktūras un progresa novērtēšanu. Jautājumi 9. Kā lielākas uzmanības pievēršana sabiedrības problēmām būtu jāietekmē līdzsvars starp zinātkāres virzītu pētniecību un iepriekš plānotām darbībām? 10. Vai būtu jādod lielāka iespēja veikt darbības, kas balstītas uz principu "no apakšas uz augšu"? 11. Kā ES pētniecības un inovāciju finansējumam vislabāk atbalstīt politikas veidošanu un uz nākotni vērstu darbību? 12. Kā būtu jāuzlabo Komisijas Kopīgā pētniecības centra loma, lai atbalstītu politikas veidošanu un risinātu sabiedrības problēmas? 13. Kā ES pētniecības un inovācijas pasākumiem varētu piesaistīt lielāku iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības interesi un tos iesaistīt šajā procesā? | 4.3. Konkurētspējas stiprināšana Eiropai ir nepieciešams pilnveidot pētniecības un inovāciju finansējuma radītā ietekme. Aizvien vēl saglabājas šķēršļi pētījumu rezultātu nonākšanai no laboratorijām līdz turpmākai izstrādei, komercializācijai un piemērošanai. Kā norādīts pamatiniciatīvā Inovācijas Savienība, lai pārvarētu šos šķēršļus, būtiska loma jāpiešķir rūpniecībai, nosakot prioritātes un izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības. Šo šķēršļu pārvarēšana ietver arī atbalsta paplašināšanu, attiecinot to uz visu inovāciju ciklu (tostarp, koncepcijas pamatojumu, testēšanu, izmēģinājuma projektiem un demonstrējumiem), kā arī tādus jautājumus kā pārraudzība pēc projekta noslēguma, pirmsnormatīvo pētniecību standartu noteikšana, atbalstu patentēšana un ar tehnoloģijām nesaistītas inovācijas. Ir ļoti būtiski nodrošināt spēcīgas pozīcijas tādu svarīgu tehnoloģiju attīstībā, kā, piemēram, informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), nanotehnoloģijas, jauni, uzlaboti materiāli, ražošana, kosmosa tehnoloģijas vai biotehnoloģija, lai varētu veicināt Eiropas konkurētspēju un dotu iespēju novatorisku preču un pakalpojumu attīstībai, kas nepieciešami sabiedrības problēmu risināšanai. Septītā pamatprogrammā tika noteiktas jaunas pieejas rūpniecības līdzdalības stiprināšanā. Eiropas Tehnoloģiju platformas ( ETP ) palīdzēja noteikt ar rūpniecību saistītas prioritātes. Kopīgās Tehnoloģiju iniciatīvās ( JTI ) rūpniecībai piešķirta galvenā loma, veidojot oficiālas publiskā un privātā sektora partnerības. Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā tika ieviestas vairākas neformālas publiskā un privātā sektora partnerības ( PPP ) galvenajās nozarēs. Pieredze rāda, ka to panākumi ir atkarīgi no atbilstīgo ieinteresēto personu apņēmīgas rīcības, kā arī vienkāršām un efektīvām pārvaldības un īstenošanas struktūrām. Stratēģiskās inovāciju programmas ietvaros Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts turpinās pilnveidot uz uzņēmējdarbību vērsto pieeju, pievēršoties rezultātu sasniegšanai un ietekmes veidošanai, kā arī piesaistot ievērojamus privātā sektora līdzekļus. Eiropas rūpniecības iniciatīvas tika uzsāktas saistībā ar SET plānu, lai publiskais un privātais sektors varētu kopīgi izstrādāt tehnoloģiju plānus. Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas mērķis ir stiprināt Eiropas rūpniecības konkurētspēju, jo īpaši koncentrējoties uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tā ņem vērā faktu, ka inovāciju attīstībai nepieciešamas daudzas kompetences un darbības, kas nav pētniecība un kuru raksturs nav saistīts ar tehnoloģijām, piemēram, projektēšana, radoša pieeja, standartu noteikšana, esošo tehnoloģiju ekspluatācija un jaunu kombināciju veidošana, jaunu uzņēmējdarbības modeļu veidošana, lietotāju iesaiste vai arī to daudzo un dažādo iespēju izmantošana, ko piedāvā sociālās inovācijas. Pateicoties to elastībai un manevrētspējai, MVU ir izšķiroša nozīme, izstrādājot jaunus produktus un pakalpojumus. Izcili un strauji augoši MVU spēj pārveidot Eiropas ekonomikas struktūru, veicinot pāreju uz nākotnes daudznacionāliem uzņēmumiem. Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma ir veiksmīgi sasniegusi MVU (100 000 MVU saņēma aizdevumu garantijas, 70 % no ekoinovācijas tirgū ieviešanas projektu saņēmējiem ir MVU) un, lai gan īpaša uzmanība ir pievērsta uz arvien aktīvāku MVU iesaistīšanos visas Septītās pamatprogrammas posmos, MVU joprojām uzskata, ka to dalība ir apgrūtināta. Lai uzlabotu pieeju MVU, varētu mācīties no tās pieredzes, kas gūta no pašreizējām MVU darbībām, ņemt vērā inovāciju un izaugsmes vajadzības attiecībā uz dažāda veida MVU un to, ka daudzu MVU vajadzības iespējams vislabāk apmierināt, izmantojot atbalstu reģionu līmenī, tostarp, izmantojot kohēzijas politikas fondus. Atklāti, vienkārši un ātri veicami īstenošanas plāni ļautu MVU un citām ieinteresētām personām no rūpniecības un akadēmiskajām aprindām elastīgā veidā izpētīt jaunas idejas un iespējas, kad tās rodas, tādējādi nodrošinot jaunas iespējas inovācijai. Tas varētu, piemēram, pilnveidot pašreizējo atklāto konkursu un vienkāršotas piemērošanas kārtības izmantošanu nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā ( FET ), Septītās pamatprogrammas IKT temata darbībās, kā arī Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas ekoloģisko jauninājumu projektos jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū. Intelektuālā īpašuma tiesībām, kas reglamentē ES pētniecības un inovāciju finansējumu, ir izšķirīga nozīme tehnoloģiju efektīvā izmantošanā un tehnoloģijas tālāknodošanā, taču vienlaikus tām ir jānodrošina piekļuve zinātnisko pētījumu rezultātiem un to ātra izplatīšana. Tām ir būtiska nozīme arī attiecībā uz starptautisko sadarbību stratēģiskās nozīmes jomās. Zemais pētniecības un inovāciju privātā finansējuma līmenis ir galvenais problemātiskais faktors Eiropā. Septītās pamatprogrammas Riska dalīšanas finanšu mehānisms un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas finanšu instrumenti ir pierādījuši to, kā ES budžets saistībā ar Eiropas Investīciju bankas grupas līdzekļiem var gūt panākumus, pārvarot tirgus nepilnības šajā jomā. Ņemot vērā šo pieredzi, turpmākajām ES pētniecības un jauninājumu programmām būtu pilnībā jāizmanto finanšu instrumenti (izmantojot budžeta pārskatā piedāvātos ES kapitāla un riska dalīšanas platformu mehānismus), lai atbalstītu pētījumu rezultātu komercializēšanu un veicinātu inovatīvas uzņēmējdarbības un ieguldījumu pieaugumu galvenajās infrastruktūrās. Var izvērtēt arī jaunu pieeju lietderību, jo īpaši to, kuras veicina pieprasījumu un kuru mērķis ir jau agrākā posmā un daudz aktīvāk iesaistīt publiskā un privātā sektora lietotājus inovāciju procesā[22]. Inovācijas Savienība aicina atraisīt publiskā sektora pirktspēju, lai stimulētu inovācijas, izmantojot publisko iepirkumu, tostarp publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā[23]. Šā mērķa sasniegšanu varētu balstīt uz Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas un Septītās pamatprogrammas izmēģinājuma darbībām. ASV šajā sakarā ir jau nostiprinājušās tradīcijas[24], taču ES šī iespēja ir lielā mērā neizmantota. Tāpat arī veicināšanas balvas, kas stimulē zinātniekus sasniegt arvien tālejošākus mērķus, pateicoties izredzēm iegūt finansiālu balvu. Tās jau sen tikušas izmantotas kā instruments politikas veidotājiem, bet faktiski līdz šim nav izmantotas ES programmās. Jautājumi 14. Kā ES finansējumam būtu vislabāk jāņem vērā inovāciju plašais raksturs, tostarp tās inovācijas, kas nav saistītas ar tehnoloģijām, ekoinovācijas un sociālās inovācijas? 15. Kā būtu jāpastiprina rūpniecības nozares līdzdalība ES pētniecības un inovāciju programmās? Kā būtu jāatbalsta Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas (piemēram tās, kas uzsāktas pašreizējā pamatprogrammā) vai dažāda veida "publiskā un privātā sektora partnerības"? Kādai jābūt Eiropas Tehnoloģiju platformas lomai? 16. Kā un kādā veidā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) būtu jāatbalsta ES līmenī; kā tam būtu jāpapildina valsts un reģionu līmeņa programmas? Kādi pasākumi būtu jāveic, lai ievērojami atvieglinātu MVU dalību ES pētniecības un inovāciju programmās? 17. Kā vajadzētu veidot atklātus, vienkāršus un ātri veicamus īstenošanas plānus (piemēram, ņemot par pamatu pašreizējās darbības nākotnes un jauno tehnoloģiju (FET) jomā un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas ekoinovācijas tirgū ieviešanas projektus), lai pieļautu elastīgu jauno ideju izpēti un komercializāciju, jo īpaši attiecībā uz MVU? 18. Kā būtu arvien plašāk jāizmanto ES līmeņa finanšu instrumenti (kas balstīti uz kapitālu un aizņēmumu)? 19. Vai būtu jāievieš jaunas pieejas, lai atbalstītu pētniecību un inovācijas, īpaši, izmatojot publisko iepirkumu, tostarp, izmantojot publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā un/vai veicināšanas balvas? 20. Kā intelektuālā īpašuma noteikumiem, kas reglamentē ES finansējumu, būtu jāpanāk atbilstīgo līdzsvaru starp konkurētspējas aspektiem un vajadzību pēc brīvas piekļuves zinātniskās pētniecības rezultātiem un to izplatīšanai? | 4.4. Eiropas zinātniskās bāzes un Eiropas Pētniecības telpas stiprināšana Eiropas zinātniskā bāze ir viena no ražīgākajām pasaulē, tomēr tā nespēj nodrošināt pietiekamu pasaules līmeņa izcilību, kur tiktu iegūti revolucionāri pētniecības rezultāti, kas spētu veicināt strukturālās pārmaiņas. Dalībvalstis ir galvenās atbildīgās par konkurētspējīgas sabiedriskās zinātniskās bāzes radīšanu. ES atbalsts var noteikti uzlabot situāciju šajā jomā, kā tas ir bijis pagātnē, izmantojot dažādas iniciatīvas, kas veicina Eiropas Pētniecības telpas ( ERA ) izveidošanu. Ir būtiski apsvērt, kā izmantot finansējumu saskaņā ar vienoto stratēģisko satvaru, lai paātrinātu progresu virzībā uz patiesi vienotu Eiropas Pētniecības telpu. Eiropas Pētniecības padomes izveidošana bija nozīmīgs attīstības posms, lai palielinātu Eiropas zinātniskās bāzes izcilību[25]. Tās lomas nostiprināšanu varētu veikt gan attiecībā uz tās nozīmes pastiprināšanu, gan attiecībā uz instrumentiem, ko tā izmanto. Nozīmīgas atziņas jāgūst no to reģionu un valstu pieredzes, kuras ir attīstījušas pasaules izcilākās sabiedriskās pētniecības iestādes, izmantojot finansējuma koncentrēšanu un projektu dotāciju un institucionālā atbalsta programmu kombinācijas. Ilgtermiņā pasaules līmeņa izcilība var veiksmīgi attīstīties tikai tādā sistēmā, kurā visas ES pētnieki ir nodrošināti ar atbilstīgiem līdzekļiem, lai ļautu to izcilībai attīstīties un visbeidzot sacensties par savu vietu pašu nozīmīgāko sasniegumu virsotnē. Lai to panāktu, dalībvalstīm jāizveido vērienīgas modernizācijas programmas savas sabiedriskās pētniecības bāzes attīstībai un jāuztur atbilstīgs valsts finansējums. ES finansējumam, arī izmantojot kohēzijas politikas fondus, atbilstīgā veidā jāpalīdz veidot izcilība, kad un kur tas nepieciešams. Nozīmīgs sasniegums apmācības un zināšanu tālāknodošanas jomā ir ES Marijas Kirī vārdā nosauktie pasākumi, kas ir palielinājusi daudzu tūkstošu zinātnieku pārrobežu mobilitāti un sadarbības iespējas pētniecībā. Marijas Kirī vārdā nosauktajiem pasākumiem ir arī būtiska nozīme, veidojot jaunās paaudzes pētnieku novatoriskās prasmes, jo īpaši, veicot apmaiņu starp rūpniecības un akadēmiskajām aprindām. Izmantojot pētniecības infrastruktūru programmas pasākumus un balstoties uz Eiropas stratēģiskā foruma pētniecības infrastruktūras ( ESFRI ) darbu, ir dots spēcīgs impulss plaša mēroga pētniecības infrastruktūru plānošanai, sagatavošanai un izveidošanai, kā arī nodrošināta piekļuve esošajām infrastruktūrām. Saistībā ar šo ir svarīgi, lai tālākajā e -infrastruktūru attīstībā varētu izmantot attālo un virtuālo pieeju pētniecības iekārtām un zinātniskajai informācijai. Kopš uzsākta Septītā pamatprogramma, starptautiskās sadarbības pieeja ir ievērojami attīstījusies. ES finansējuma programmas ir vienas no atklātākajām programmām pasaulē, taču šai atklātībai jābūt atgriezeniskai. Tas attiecas ne tikai uz piekļuvi finansējumam, bet arī uz piekļuvi tirgum un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību. Stratēģijas foruma starptautiskajai sadarbībai ( SFIC ) darbs ir nostiprinājis stratēģisko pieeju starptautiskajai sadarbībai un dalībvalstu pasākumu un Savienības veikto pasākumu savstarpējo papildināmību. Attiecībā uz turpmāko programmu darbu ir rūpīgi jāpārdomā diferencētāka pieeja atkarībā no dažādu trešo valstu īpatnībām, kā arī jānodrošina atbilstīgais līdzsvars starp Eiropas konkurētspējas stiprināšanas mērķiem un globālo problēmu risināšanu. Finansēšanas pasākumi, lai atbalstītu Eiropas Pētniecības telpas izveidošanu, iepriekšējos gados tika vairāk papildināti ar virkni politikas iniciatīvu, kas nebija saistītas ar finansējumu, kā, piemēram, piecām Eiropas Pētniecības telpas iniciatīvām, kas tika uzsāktas laikā, kad tika laista klajā zaļā grāmata par Eiropas Pētniecības telpu[26], vai pasākumiem, kuru mērķis bija veicināt lielāku sieviešu līdzdalību zinātnē. Pamatiniciatīvā Inovācijas Savienība tika izteikta vēlme īstenot nepieciešamos pasākumus, lai līdz 2014. gadam izveidotu Eiropas Pētniecības telpu, tostarp pieņemot atbilstīgus tiesību aktus. Ir rūpīgi jāizsver, kā finansējuma pasākumi var šajā ziņā palīdzēt, un kā tos var padarīt efektīvākus. Tādēļ ir nepieciešama labāka saikne, savstarpēja papildināmība un saskaņotība starp finansējuma pasākumiem un ar finansējumu nesaistītiem pasākumiem. Jautājumi 21. Kā būtu jānostiprina Eiropas Pētniecības padomes loma pasaules līmeņa izcilības atbalstīšanā? 22. Kā ES atbalstam būtu jāpalīdz dalībvalstīm veicināt izcilības veidošanu? 23. Kā būtu jāstiprina Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu loma pētnieku mobilitātes un pievilcīgākas karjeras izaugsmes veicināšanā? 24. Kādi pasākumi būtu jāveic ES līmenī, lai vēl vairāk stiprinātu sieviešu lomu zinātnē un inovāciju jomā? 25. Kā būtu ES līmenī jāatbalsta pētniecības infrastruktūras (tostarp, ES mēroga e -infrastruktūras)? 26. Kā būtu jāatbalsta starptautiskā sadarbība ar trešām valstīm, piemēram, attiecībā uz stratēģiskas nozīmes prioritārajām jomām, instrumentiem, savstarpīgumu (tai skaitā intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem) vai sadarbību ar dalībvalstīm? 27. Kādas būtiskākās problēmas un šķēršļus attiecībā uz Eiropas Pētniecības telpas izveidošanu ES finansēšanas instrumentiem būtu jācenšas novērst, un kuras būtu jārisina, izmantojot citus pasākumus (piemēram, tiesību aktus)? | 5. publiskas debates un turpmākā rīcība Komisija uzskata, ka iepriekš minētās problēmas un jautājumi ir galvenie aspekti, kas jāņem vērā, tālāk attīstot ES pētniecības un inovāciju finansējuma un ar to saistīto tiesību aktu vienoto stratēģisko satvaru. Dalībvalstis, Parlaments un citas valstis tiek rosinātas sekmēt debates ar to ieinteresētajām personām. Lai atbalstītu debates par šiem jautājumiem, tiks izmantots plašs sociālo mediju klāsts, tostarp sabiedriskās apspriešanas tīmekļa vietne (http://ec.europa.eu/research/csfri). Komisija aicina organizācijas, kuras vēlas iesniegt komentārus saistībā ar sabiedrisko apspriešanu, sniegt tai un sabiedrībai kopumā informāciju, kas paskaidro, ko tās pārstāv. Ja kāda organizācija nolemj nesniegt šādu informāciju, Komisija saskaņā ar savu paziņoto politiku uzskata šos komentārus par tādiem, kas iesniegti individuāli. (Noteikumi, kas piemērojami apspriešanām, skatīt COM (2002) 704, un paziņojumu par turpmākajiem pasākumiem pēc Zaļās grāmatas "Eiropas pārredzamības iniciatīva", skatīt COM (2007) 127, 21.03.2007.) Sabiedriskā apspriešana noslēgsies 2011. gada 20. maijā . Plašas debates par šo zaļo grāmatu tiks papildinātas ar mērķtiecīgām konsultācijām, piemēram, par Eiropas Pētniecības telpas satvaru un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta stratēģisko inovāciju programmu. Tajās arī apkopos rezultātus, kas gūti sabiedriskajā apspriešanā par Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas nākotni[27]. 2011. gada 10. jūnijā tiks organizēts pasākums, lai apkopotu sabiedriskās apspriešanas rezultātus un apspriestu tos ar ieinteresētajām personām. Līdz 2011. gada beigām Komisija plāno nākt klajā ar oficiāliem tiesību aktu priekšlikumiem par ES pētniecības un inovāciju finansējuma vienotu stratēģisko satvaru. Šie priekšlikumi tiks pievienoti ex-ante ietekmes novērtējumos, nodrošinot ieteiktajiem risinājumiem nepieciešamo faktu bāzi. Komisija uzskata, ka pētniecībai un inovācijām ir būtiska nozīme cilvēkiem nepieciešamo iztikas līdzekļu nodrošināšanai nākotnē un tādēļ ir jāveido labāka sabiedrības izpratne un debates par šiem jautājumiem. Tāpēc Komisija turpinās izmantot plašu komunikācijas stratēģiju, kas papildinās šo sabiedrisko apspriešanu, un pēc tam tiks rīkotas starpiestāžu debates un, visbeidzot, tiks īstenotas turpmākās ES finansējuma programmas. Šīm darbībām būtu ar audiovizuālās un rakstveida multivides palīdzību, organizējot publiskos pasākumus un pilnībā izmantojot iespējas, ko piedāvā jaunie sociālie plašsaziņas līdzekļi, jāparāda plašai sabiedrībai, kāda ir ES finansējuma nozīme. [1] "Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”, (COM(2010) 2020). [2] "Stratēģijas Eiropa 2020 pamatiniciatīva Inovācijas Savienība", (COM(2010) 546). [3] Līguma par Eiropas Savienības darbību XVII sadaļa "Ražošana" un XIX sadaļa "Pētniecība, tehnoloģijas attīstība un kosmoss". Euratom līguma II sadaļas 1. nodaļā "Pētniecības veicināšana". [4] Padomes secinājumi par stratēģijas Eiropa 2020 pamatiniciatīvu: Inovācijas Savienība. 26.11.2010. [5] ES budžeta pārskatīšana — COM(2010) 700. [6] http://ec.europa.eu/research/fp7/index_en.cfm [7] JRC ir Komisijas dienests, kas nodrošina zinātnisku un tehnisku atbalstu ES politikas izstrādei un īstenošanai [8] http://ec.europa.eu/cip/ [9] http://eit.europa.eu/ [10] http://ec.europa.eu/regional_policy/themes/research/index_en.htm [11] ES-27 dalībvalstīs 2009. gadā pētniecības un izstrādes intensitāte veidoja 2,01 % no IKP, salīdzinājumā ar situāciju ASV (2008. gadā) un Japānā (2007. gadā) šie rādītāji bija attiecīgi 2,77 % un 3,44 %. Sīkāka informācija ir pieejama 2010. gada Inovācijas Savienības rezultātu pārskatā, kas aplūkojams šajā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/facts-figures-analysis/innovation-scoreboard/index_en.htm [12] "Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (SET Plāns)", (COM(2007) 723) un "Ieguldījumi zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju attīstībā (SET Plāns)", (COM(2009) 519) [13] Kā, piemēram, liecina Kopīgo Tehnoloģiju iniciatīvu nanoelektronikas jomā (ENIAC) un iegulto sistēmu jomā (ARTEMIS) starpposma novērtējumi, COM(2010) 752. [14] 2013. gadā 7,41 % no ES budžeta paredzēs pētniecībai un inovācijām. [15] Septītās pamatprogrammas starpposma novērtējumi pieejami šajā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7 [16] Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas starpposma novērtējumi pieejami šajā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/cip/files/docs/interim_evaluation_report_march2010_en.pdf [17] Septītās pamatprogrammas dalībnieku portāla turpmāka attīstīšana: http://ec.europa.eu/research/participants/portal/appmanager/participants/portal [18] "Pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošana", COM(2010) 187 un Komisijas 2011. gada 24. janvāra Lēmums C (2011) 174. [19] Komisija ir ierosinājusi pārskatīt Finanšu regulu (COM(2010) 815), kas pieļauj radikālāku vienkāršošanu turpmākajā finanšu sistēmā, ietverot plašāku vienreizējo maksājumu, atlīdzību, kuras pamatā ir saņēmēja uzskaites metodes, un "ideālā mājokļa" publiskā un privātā sektora partnerībām izmantošanu. [20] “Secinājumi piektajā ziņojumā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju — Kohēzijas politikas nākotne", (COM (2010) 642). [21] COM (2010) 672 [22] Sk. nesen publicētos Eiropas pētniecības telpas valdes (ERAB) ieteikumus politikas izstrādei: http://ec.europa.eu/research/erab/pdf/erab-2nd-final-report_en.pdf [23] 2011. gada 27. janvārī Komisija pieņēma zaļo grāmatu par ES publiskā iepirkuma politikas modernizāciju "Virzība uz efektīvāku Eiropas iepirkuma tirgu" (COM(2011) 15), kas apspriež to, vai publiskā iepirkuma noteikumi būtu jāgroza, lai pieļautu citu politikas mērķu, piemēram, inovāciju veicināšanu. [24] Sk., piemēram, Mazā biznesa inovāciju izpētes iniciatīvu: (http://www.sbir.gov) [25] Tā papildina citas programmas, kuru mērķis ir vairot zinātnisko izcilību, kā, piemēram, nākotnes un jauno tehnoloģiju (FET) pamatiniciatīva: http://cordis.europa.eu/fp7/ict/programme/fet/flagship/ [26] "Eiropas Pētniecības telpa: jaunas perspektīvas”, (COM(2007)161). [27] Informācija pieejama: http://ec.europa.eu/cip/public_consultation/index_en.htm.