Šajā paziņojumā ir izklāstīts, kā Eiropas Savienība plāno risināt šīs problēmas, nosakot, ka pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšana visā pasaulē ir prioritāte, īstenojot taisnīgu pārkārtošanos un iekļaujošu, ilgtspējīgu un noturīgu atveseļošanu no pandēmijas . Šī pieeja atbilst SDO Globālajam aicinājumam rīkoties.

Asimetriska globālā atveseļošana var vēl vairāk pasliktināt un nostiprināt sliktos apstākļus. Tā kā valstis cenšas “atjaunoties labāk” un īstenot pāreju uz tīru enerģiju un ekonomikas dekarbonizāciju, ir sagaidāma jauna ietekme resursu sadales jomā, jo īpaši noteiktos reģionos, nozarēs un/vai sociālajās grupās, kas ir lielā mērā atkarīgas no fosilajiem kurināmajiem. Tiks radītas jaunas darbvietas, savukārt dažas darbvietas tiks aizstātas, bet citas — pārveidotas. Valstīm ir svarīgi paredzēt šīs pārmaiņas un attiecīgi nodrošināt darba ņēmējiem prasmju pilnveidi vai pārkvalifikāciju. Globālās ekonomikas un darba tirgu pārkārtošanai atbilstīgi klimata pārmaiņām un citām globālām megatendencēm ir jābūt sociāli taisnīgai un pamatotai, un šai nolūkā būs nepieciešama spēcīga politiska apņemšanās un rīcība, kuras pamatā ir uz cilvēku vērsta pieeja.

Miljoniem darba ņēmēju strādā veselību un dzīvību apdraudošās darbavietās un cieš no nodarbinātu personu nabadzības, pārmērīgi ilga darbalaika, diskriminācijas, aizskarošas izturēšanās un vardarbības, tostarp ar dzimumu saistītas vardarbības, kā arī viņiem netiek nodrošināta biedrošanās brīvība. Īpaši tas skar cilvēkus, kas strādā tādās darbietilpīgās nozarēs kā lauksaimniecība, zivsaimniecība un tekstilrūpniecība. Slikti dzīves un darba apstākļi ir saistīti ar dažādiem faktoriem, piemēram, ekonomiskās attīstības pakāpi, zemu likumdošanas līmeni darba un sociālās aizsardzības jomā , nepienācīgu tiesību aktu izpildi, neefektīvu valsts pārvaldi un bezatbildīgu uzņēmējdarbības praksi.

ES ekonomika caur globālām piegādes ķēdēm ir sasaistīta ar miljoniem darba ņēmēju visā pasaulē, savukārt ES patērētāji arvien vairāk pieprasa tādas preces, kas ir ražotas ilgtspējīgi un taisnīgi un kas nodrošina pienācīgas kvalitātes nodarbinātību to ražotājiem. Kā atspoguļots debatēs, kas risinājās konferencē par Eiropas nākotni, Eiropas pilsoņi gaida ES rīcību šajā jautājumā, un Komisija šo pienākumu uztver nopietni. Tāpat ES darba ņēmēju un uzņēmumu, kā arī visas pasaules atbildīgo publisko un privāto dalībnieku interesēs ir stiprināt cieņu pret pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visā pasaulē un tādējādi novērst pēc iespējas zemāku darba aizsardzības standartu noteikšanu, lai varētu īstenot investīciju piesaistes modeli.

ES kā atbildīga globālo procesu dalībniece, atbalstot universālas cilvēktiesību vērtības, un kā ekonomiska lielvara ieņem stingru nostāju attiecībā uz to, lai tiktu īstenota un atjaunināta daudzpusēja, ar noteikumiem pamatota pasaules kārtība, tostarp starptautiskie darba standarti, kas atbilst atvērtajai stratēģiskajai autonomijai un ir atspoguļota stratēģijā Global Gateway.

Arī starptautiskajā kontekstā pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšanai tiek pievērsta arvien lielāka uzmanība, jo īpaši Starptautiskās Darba organizācijas (SDO), Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) darbā, kā arī G7 un G20 valstu grupu ietvaros. Starptautiskās saistības un norādes atspoguļo pieaugošas bažas par to, ka globalizācija ne vienmēr noris ilgtspējīgi, un šajā ziņā pievēršas kapitālsabiedrību nozīmei.

Saskaņā ar jaunākajām globālajām aplēsēm 160 miljoni bērnu pasaulē ir iesaistīti bērnu darbā. Statistiski tas ir katrs desmitais bērns pasaulē, un šis skaits turpina pieaugt. Gandrīz puse no šiem bērniem veic bīstamu darbu. Vienlaikus 25 miljoni cilvēku pasaulē ir piespiedu darba apstākļos. Šie rādītāji ir nopietns atgādinājums par to, ka pienācīgas kvalitātes nodarbinātība joprojām nav realitāte simtiem miljonu cilvēku visā pasaulē, neraugoties uz starptautiskās sabiedrības skaidru apņemšanos īstenot ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķus.

“Darījumdarbība visā pasaulē, globālā tirdzniecība — tas viss ir labs un nepieciešams. Taču to nekādā gadījumā nedrīkst īstenot uz cilvēku cieņas un brīvības rēķina. (..) Cilvēktiesības netiek pārdotas — ne par kādu cenu.”

2.Visaptveroša pieeja pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšanai visā pasaulē

ES pieeja atbalsta universālu pienācīgas kvalitātes nodarbinātības koncepciju, kuru izstrādājusi SDO un kura ir atspoguļota ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķos. To veido četri neatdalāmi un savstarpēji pastiprinoši mērķi: produktīva nodarbinātība, standarti un tiesības darbā, sociālā aizsardzība un sociālais dialogs . Dzimumu līdztiesība un nediskriminēšana ir transversāli jautājumi šo mērķu kontekstā.

ES īsteno visaptverošu pieeju, kuras mērķis ir rezultatīvi veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem, īpaši pievēršoties tādām neaizsargātām un nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām kā bērni un jaunieši, gados vecāki darba ņēmēji, migrējošie darba ņēmēji, personas ar invaliditāti, etniskās minoritātes un darba ņēmēji, kas nodarbināti neoficiālajā ekonomikā. Tās mērķis ir arī veicināt dzimumu līdztiesību, tostarp palielinot sieviešu ekonomiskās iespējas un līdzdalību darba tirgū visās nozarēs un visos līmeņos, kā arī nodrošinot vienādu samaksu par līdzvērtīgu darbu. Šajā visaptverošajā pieejā uzmanība tiek pievērsta darba ņēmējiem trešo valstu vietējos tirgos un globālajās piegādes ķēdēs. Tā aptver visas attiecīgās ieinteresētās personas: valsts pārvalde, sociālie partneri, pilsoniskā sabiedrība, uzņēmēji un patērētāji. ES rīcības vispusību pauž dažādas ES iniciatīvas šajā jomā, tostarp priekšlikums direktīvai par uzņēmumu ilgtspējas uzticamības pārbaudi, kas pieņemta kopā ar šo paziņojumu, un 15 punktu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības rīcības plāna notiekošā pārskatīšana ES tirdzniecības politikas ietvaros.

Īpaša uzmanība bērnu darba un piespiedu darba izskaušanai

ANO pasludināja 2021. gadu par Starptautisko bērnu darba izskaušanas gadu, aicinot starptautisko sabiedrību pastiprināt centienus izskaust bērnu darbu līdz 2025. gadam. Laikposmā no 2000. līdz 2016. gadam bērnu darba rādītāji samazinājās, taču pēc tam — laikposmā no 2016. gada līdz 2020. gadam — absolūtais to bērnu skaits, kuri ir iesaistīti bērnu darbā, palielinājās par 8,4 miljoniem. Turklāt Covid-19 pandēmijas dēļ pastāv risks, ka līdz 2022. gada beigām vēl 9 miljoni bērnu tiks iesaistīti bērnu darbā, savukārt bērni, kas jau ir iesaistīti bērnu darbā, varētu strādāt ilgākas stundas vai vēl sliktākos darba apstākļos. Ja sociālās aizsardzības segums nav pietiekams, bērnu darba upuru skaits varētu palielināties līdz 46 miljoniem.

Bērnu darbs skaitļos

Saskaņā ar Komisijas īstenoto nulles tolerances politiku pret bērnu darbu kā prioritāte tās visaptverošajā pieejā, kas veicina pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visā pasaulē, ir noteikts uzdevums izskaust bērnu darbu. Šī prioritāte arī turpmāk ir jāizvirza priekšplānā, pārdomājot visas attiecīgās politikas jomas. Daži ES pasākumi šajā jomā ir šādi: atbalstīt to, ka tiek izstrādāti iedarbīgi tiesību akti pret bērnu darbu, un panākt to izpildi; veicināt tādu sociālās labklājības programmu īstenošanu, kas paredzētas nabadzīgām mājsaimniecībām, kuras ir neaizsargātas pret bērnu darbu; stiprināt izglītības pieejamību, arī konflikta vai krīzes situācijās un tiem bērniem, kuri pārvietojas gan valstu iekšienē, gan starp valstīm, kā arī nodrošināt viņiem aizsardzības pakalpojumus. ES visaptverošā stratēģija par bērna tiesībām liek Komisijai rīkoties, lai panāktu, ka ES piegādes ķēdēs netiktu izmantots bērnu darbs, un sniegt tehnisku palīdzību, lai stiprinātu darba inspekcijas sistēmas.

Piespiedu darbs skaitļos

Bērnu darba un piespiedu darba izskaušanu var panākt tikai tad, ja tiek veicināta citu mērķu sasniegšana pienācīgas kvalitātes nodarbinātības kontekstā, piemēram, ilgtspējīga darījumdarbība, sociālais dialogs, biedrošanās brīvība, darba koplīguma slēgšanas sarunas un sociālā aizsardzība. Tas parāda, cik iedarbīga ir visaptveroša pieeja attiecībā uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšanu visā pasaulē.

3.Kā ES veicina pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visā pasaulē

3.1. ES politika un iniciatīvas, kas sniedzas pāri ES robežām

ES iekšējā rīcība ietekmē arī darba ņēmēju labbūtību visā pasaulē. Saskaņā ar ES apņemšanos veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību globālajās piegādes ķēdēs ES politikas jomās ir noteikti standarti, kas aptver jaunākās tendences korporatīvās atbildības un pārredzamības jomā visā pasaulē; tajās ir noteikti ilgtspējīgas finansēšanas, ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa satvari, un tās stiprina publisko sektoru, rādot piemēru publiskā iepirkuma procedūrās. Tās ir būtisks Eiropas zaļā kursa elements, kas uzsver, ka zaļā un sociālā ilgtspēja ir jānodrošina kopā, lai garantētu sociāli taisnīgu pārkārtošanos visā pasaulē. ES iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, ir gan vispārīgas, gan arī attiecināmas uz konkrētām nozarēm. Turklāt ES ir sākusi vairākas īpašas iniciatīvas, kuru mērķis ir izskaust bērnu un piespiedu darbu.

3.1.1. Iniciatīvas attiecībā uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātību