Ceturtdiena, 2011. gada 23. jūnijs

Makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršana un koriģēšana ***I

P7_TA(2011)0287

Eiropas Parlamenta 2011. gada 23. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) (1)

2012/C 390 E/17

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

[Gr. 2]

PARLAMENTA GROZĪJUMI (2)

Komisijas priekšlikumā

(1) Pēc tam jautājumu nodeva atpakaļ komitejai saskaņā ar 57. panta 2. punkta otro daļu (A7-0183/2011).

(2) Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Ceturtdiena, 2011. gada 23. jūnijs

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 6. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1) ,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1) Dalībvalstu ekonomikas politikas koordinēšana Savienībā būtu jāpilnveido kontekstā ar ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un nodarbinātības pamatnostādnēm un tai būtu jāatbilst stabilu cenu, saprātīgas un ilgtspējīgas valsts finanšu un monetārās sistēmas un noturīgas maksājumu bilances pamatprincipiem.

(1a) Dinamiska vienotā tirgus izveide un saglabāšana būtu jāuzskata par elementu, kas ļaus pareizi un netraucēti darboties ekonomikas un monetārajai savienībai.

(1b) Uzlabotās ekonomikas pārvaldības sistēmas pamatā vajadzētu būt vairākiem savstarpēji saistītiem un saskaņotiem ilgtspējīgas izaugsmes politikas virzieniem, proti, Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijai, Eiropas pusgadam ekonomikas un budžeta politikas koordinācijas stiprināšanai, efektīvai sistēmai pārmērīga valsts budžeta deficīta novēršanai un koriģēšanai (Stabilitātes un izaugsmes pakts), stabilai makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas un koriģēšanas sistēmai, stingrākam finanšu tirgus regulējumam un uzraudzībai.

(2) Ir jāizdara secinājumi par Ekonomikas un monetārās savienības darbības pirmajos desmit gados gūto pieredzi un jo īpaši ir jāuzlabo Savienības ekonomikas pārvaldība, to balstot uz valstu lielāku atbildību .

(2a) Ekonomikas pārvaldības stiprināšanas pasākumos būtu jāiekļauj ciešāka un laicīgāka Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu iesaistīšana. Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var piedāvāt iespēju piedalīties viedokļu apmaiņā dalībvalstij, uz kuru attiecas Padomes ieteikums vai lēmums, kas pieņemts saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu un 10. panta 4. punktu.

(2b) Komisijai būtu jāpiešķir lielāka loma pastiprinātas uzraudzības procedūrā attiecībā uz dalībvalstīm specifisku novērtējumu, uzraudzību, misijām, ieteikumiem un brīdinājumiem.

(3) Konkrētāk, būtu jāpaplašina dalībvalstu ekonomikas politikas uzraudzība papildus budžeta uzraudzībai, lai izveidotu detalizētāku un formālāku sistēmu ar mērķi novērst pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību un palīdzēt tās skartajām dalībvalstīm izstrādāt korektīvo pasākumu plānus pirms šo noviržu nostiprināšanās. Uzraudzības paplašināšanai būtu jānoris vienlaikus ar fiskālās uzraudzības padziļināšanu.

(4) Lai palīdzētu risināt šo nelīdzsvarotību, tiesību aktos jānosaka detalizēta procedūra.

(5) Līguma 121. panta 3. un 4. punktā minēto daudzpusējo uzraudzību ir lietderīgi papildināt ar īpašiem noteikumiem, lai atklātu makroekonomisko nelīdzsvarotību, kā arī lai novērstu un koriģētu pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību Savienībā, un tas būtu jāpieskaņo ikgadējam daudzpusējās uzraudzības ciklam .

(6) Ar šo procedūru būtu jāievieš brīdināšanas mehānisms , lai laikus atklātu veidojošos makroekonomisko nelīdzsvarotību. Tas būtu jābalsta uz indikatīvu un pārredzamu rādītāju kopsavilkumu, kurā iekļautu indikatīvas robežvērtības, un uz ekonomikas novērtējumu. Novērtējumā cita starpā būtu jāņem vērā nominālā un faktiskā konverģence euro zonā un ārpus tās.

(6a) Gatavojot rādītāju kopsavilkumu un dalībvalstu makroekonomikas un makrofinansiālo rādītāju kopumu, Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar Padomi un Eiropas Parlamentu. Rādītāji un robežvērtības vajadzības gadījumā būtu jānosaka un jākoriģē tā, lai pielāgotos makroekonomiskās nelīdzsvarotības mainīgumam, ko cita starpā izraisa draudi makroekonomiskajai stabilitātei vai uzlabota attiecīgās statistikas pieejamība. Komisijai ieteikumi par rādītāju un robežvērtību noteikšanu un pielāgošanu būtu jāiesniedz Padomes un Eiropas Parlamenta kompetentajai komitejai komentāru izteikšanai. Komisijai būtu jāinformē Padome un Eiropas Parlaments par izmaiņām rādītājos un robežvērtībās un jāsniedz veikto izmaiņu pamatojums.

(7) Lai rādītāju kopsavilkums būtu efektīvs brīdināšanas mehānisma elements, tas būtu jāveido no ierobežota ekonomikas , finanšu un strukturālo rādītāju kopuma ar attiecīgām indikatīvām robežvērtībām, lai atklātu makroekonomisko nelīdzsvarotību. Rādītājus un robežvērtības vajadzības gadījumā koriģē , lai pielāgotos makroekonomiskās nelīdzsvarotības mainīgumam, cita starpā, ja rodas draudi makroekonomiskajai stabilitātei vai tiek uzlabota attiecīgās statistikas pieejamība. Rādītāji nebūtu jāsaprot kā ekonomikas politikas mērķi, bet kā instrumenti, lai ņemtu vērā makroekonomiskās nelīdzsvarotības mainīgo dabu Eiropas Savienībā.

(7a) Veidojot rādītāju kopsavilkumu, pienācīga uzmanība būtu jāpievērš arī tam, lai tiktu ņemti vērā atšķirīgie ekonomiskie apstākļi, tostarp ekonomiskās iedzīšanas radītās sekas.

(8) Vienas vai vairāku indikatīvo robežvērtību pārsniegšana ne vienmēr norāda uz makroekonomiskās nelīdzsvarotības rašanos, jo ekonomikas politikas veidošanā jāņem vērā savstarpējās saiknes starp makroekonomikas rādītājiem. Secinājumus nevajadzētu izdarīt no rādītāju kopsavilkuma automātiskas nolasīšanas — ekonomiskajam novērtējumam jānodrošina, lai tiktu ņemta vērā visa rādītāju kopsavilkuma un cita informācija un tā kļūtu par neatņemamu vispusīgas analīzes daļu.

(9) Balstoties uz daudzpusējās uzraudzības procedūru un brīdināšanas mehānismu vai negaidītu un nozīmīgu ekonomisko norišu gadījumā, kurām nepieciešama steidzama analīze šīs regulas vajadzībām , Komisijai būtu jāidentificē tās dalībvalstis, par kurām jāveido padziļināts pārskats. Padziļinātais pārskats būtu jāsagatavo bez pieņēmuma, ka nelīdzsvarotība jau pastāv, un tajā būtu jāietver pamatīga nelīdzsvarotības cēloņu analīze pārskata dalībvalstī , pienācīgi ņemot vērā valstij raksturīgos īpašos ekonomiskos nosacījumus un apstākļus un plašāku analītisko instrumentu kopumu, rādītājus un valstij raksturīgo kvalitatīvo informāciju . Ja Komisija gatavo padziļināto pārskatu, dalībvalstij būtu jāsadarbojas, lai nodrošinātu to, ka Komisijai pieejamā informācija ir pēc iespējas pilnīga un pareiza. Turklāt Komisija pienācīgi ņem vērā jebkuru citu informāciju, kuru attiecīgās dalībvalstis uzskata par būtisku un kuru dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai un Padomei. Padziļinātais pārskats būtu jāapspriež Padomē un Eurogrupā attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro. Attiecīgā gadījumā padziļinātājā pārskatā ņem vērā Padomes ieteikumus vai pārskata dalībvalstīm adresētus aicinājumus, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 121., 126. un 148. pantu un šīs regulas 6., 7., 8. un 10. pantu, un pārskata dalībvalsts plānotos politikas pasākumus, kas ietverti valsts reformu programmās, kā arī starptautisko labāko praksi attiecībā uz rādītājiem un metodēm. Ja negaidītu un nozīmīgu ekonomisko norišu gadījumā, kurām nepieciešama steidzama analīze, Komisija nolemj sagatavot padziļinātu pārskatu, tai būtu jāinformē attiecīgās dalībvalstis.

(10) Nevēlamas makroekonomiskās nelīdzsvarotības uzraudzības un korekcijas procedūrai ar preventīviem un korektīviem elementiem būs vajadzīgi pastiprināti uzraudzības instrumenti, līdzīgi tiem, kurus izmanto daudzpusējās uzraudzības procedūrā. Tas var ietvert biežākas Komisijas uzraudzības misijas dalībvalstīs (euro zonas un VKM II dalībvalstīs sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku) un papildu ziņošanu no dalībvalstu puses, ja ir konstatēta nopietna nelīdzsvarotība, tostarp nelīdzsvarotība, kas apdraud Ekonomikas un monetārās savienības pienācīgu darbību. Tādēļ attiecīgā gadījumā dialogā būtu aktīvi jāiesaista sociālie partneri un citas ieinteresētās personas valstī.

(11) Novērtējot nelīdzsvarotību, būtu jāņem vērā tās nopietnība ▐ un iespējamā negatīvā ekonomiskā un finansiālā ietekme, kas nelabvēlīgi ietekmē ES ekonomikas stabilitāti un ir drauds monetārās savienības netraucētai darbībai . Visās dalībvalstīs ir vajadzīgi pasākumi, lai novērstu makroekonomisko nelīdzsvarotību un konkurētspējas novirzes, īpaši euro zonā. Tomēr politikas problēmu raksturs, svarīgums un steidzamība atkarībā no attiecīgajām dalībvalstīm var ievērojami atšķirties. Ņemot vērā vajadzīgā pielāgojuma vārīgumu un apjomu, politikas rīcība ir īpaši steidzami vajadzīga dalībvalstīs ar pastāvīgi lielu tekošā konta deficītu un konkurētspējas zudumu. Arī tajās dalībvalstīs, kuras uzkrāj lielus tekošā konta pārpalikumus, politikai būtu jānosaka un jāīsteno strukturālas reformas, kas palīdz stiprināt to iekšzemes pieprasījumu un izaugsmes potenciālu.

(11a) Būtu jāņem vērā arī attiecīgās dalībvalsts ekonomisko korekciju iespējas un tas, cik sekmīgi pildīti iepriekšējie ieteikumi, kas izdoti saskaņā ar šo regulu, un citi ieteikumi, kas izdoti saskaņā ar Līguma 121. pantu daudzpusējās uzraudzības ietvaros, īpaši vispārējās pamatnostādnes dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikai.

(12) Ja dalībvalstī ir konstatēta makroekonomiskā nelīdzsvarotība, tai būtu jānosūta ieteikumi , iesaistot vajadzības gadījumā attiecīgās komitejas , lai sniegtu norādes par veicamajiem politikas pasākumiem. Attiecīgajai dalībvalstij nelīdzsvarotības novēršanai domātie politikas pasākumi būtu jāveic laikus un jāizmanto visi pieejamie valsts iestāžu kontrolē esošie politikas instrumenti. Vajadzības gadījumā būtu jāiesaista attiecīgās ieinteresētās personas valstī, tostarp sociālie partneri, saskaņā ar LESD noteikumiem un valsts tiesisko un politisko kārtību. Politiskā rīcība būtu jāpieskaņo attiecīgās dalībvalsts videi un apstākļiem, un tai būtu jāaptver galvenās ekonomikas politikas jomas, iespējams, tostarp arī fiskālā un atalgojuma politika, darba tirgus, produktu un pakalpojumu tirgus un finanšu sektora regulējums. Ir jāņem vērā saistības saskaņā ar VKM II līgumiem.

(13) Agrīnie Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas brīdinājumi un ieteikumi dalībvalstīm vai Savienībai attiecas uz makrofinansiāla rakstura riskiem. Tiem attiecīgā gadījumā vajadzētu būt par pamatu atbilstošai Komisijas rīcībai nelīdzsvarotības uzraudzības kontekstā. Būtu stingri jāievēro Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas neatkarības un konfidencialitātes prasības.

(14) Ja ir konstatēta nopietna makroekonomiskā nelīdzsvarotība, tai skaitā nelīdzsvarotība, kas apdraud Ekonomikas un monetārās savienības pienācīgu darbību, jāuzsāk pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra, kas var ietvert ieteikumu izdošanu dalībvalstij, pastiprinātas uzraudzības un pārraudzības prasības un — attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, — izpildes iespējas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. […/…] (3), ja ilgstoši netiek veikti korektīvie pasākumi.

(15) Visām dalībvalstīm, kurām piemērota pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra, būtu jāizveido korektīvo pasākumu plāns ar sīki izklāstītu politiku, kuras mērķis ir īstenot Padomes ieteikumus. Korektīvo pasākumu plānā būtu jāietver termiņi, kādos paredzēts ieviest pasākumus. To ieteikuma veidā būtu jāapstiprina Padomei. Ieteikums būtu jānosūta Eiropas Parlamentam.

(15a) Būtu jāpiešķir Padomei pilnvaras pieņemt atsevišķus lēmumus, secinot, ka nav ievēroti Padomes pieņemtie ieteikumi, kuros atbilstoši korektīvo pasākumu plānam noteikti politikas pasākumi. Dalībvalstu ekonomikas politikas koordinēšanas ietvaros, kas Padomei jāīsteno saskaņā ar Līguma 121. panta 1. punktu, šādi atsevišķi lēmumi ir pašsaprotams turpinājums minētajiem Padomes ieteikumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma 121. panta 4. punktu saistībā ar korektīvo pasākumu plānu.

(16) Ņemot vērā to, ka efektīvu makroekonomiskās nelīdzsvarotības konstatēšanu un novēršanu nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo starp dalībvalstīm pastāv cieši savstarpēji tirdzniecības un finanšu sakari un valstu ekonomikas politika ietekmē Savienību un euro zonu kopumā, un šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

(16a) Piemērojot šo regulu, Padomei un Komisijai būtu pilnībā jāievēro dalībvalstu parlamentu un sociālo partneru loma un jāņem vērā atšķirības starp valstu sistēmām, piemēram, atalgojuma noteikšanas sistēmām.

(16b) Ja Padome uzskata, ka dalībvalstī vairs nepastāv pārmērīga nelīdzsvarotība, pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra būtu jāizbeidz pēc tam, kad Padome pēc Komisijas ieteikuma atceļ ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar 7., 8. un 10. pantu. Tas būtu jādara, balstoties uz vispusīgu Komisijas analīzi, kas rāda, ka dalībvalsts ir rīkojusies saskaņā ar Padomes ieteikumiem un vairs nepastāv cēloņi un saistītie riski, kuri norādīti ieteikumā, ar ko ievada pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, cita starpā ņemot vērā makroekonomiskās norises, perspektīvas un domino efektu. Lai informētu par pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras izbeigšanu, būtu jānāk klajā ar publisku paziņojumu.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Priekšmets un definīcijas

1. pants

Priekšmets

1. Šajā regulā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi, lai atklātu makroekonomisko nelīdzsvarotību, kā arī novērstu un koriģētu pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību Savienībā.

1.a Šo regulu piemēro kontekstā ar ES pusgadu, kas noteikts Regulā (ES) Nr …/… par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politiku uzraudzības un koordinēšanas stiprināšanu.

1.b Šo regulu piemēro, pilnībā ievērojot LESD 152. pantu, un ieteikumos, ko izdod saskaņā ar šo regulu, ņem vērā valstu praksi un atalgojuma noteikšanas sistēmu. Tajā ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. pantu, tādējādi tā neskar tiesības apspriest, slēgt un īstenot koplīgumus, kā arī rīkot protesta akcijas atbilstīgi valstu likumiem un ieražām.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

(a) „nelīdzsvarotība” ir jebkura tendence, kura rada makroekonomikas norises, kas nelabvēlīgi ietekmē vai var nelabvēlīgi ietekmēt dalībvalsts ekonomikas vai Ekonomikas un monetārās savienības, vai visas Savienības stabilu darbību.

(b) „pārmērīga nelīdzsvarotība” ir nopietna nelīdzsvarotība, tostarp tāda, kas apdraud vai var apdraudēt Ekonomikas un monetārās savienības pienācīgu darbību.

II NODAĻA

Nelīdzsvarotības noteikšana

3. pants

Rādītāju kopsavilkums

1. Rādītāju kopsavilkumu izmanto kā instrumentu, lai veicinātu laicīgu nelīdzsvarotības konstatēšanu un uzraudzību.

2. Rādītāju kopsavilkums sastāv no neliela skaita atbilstīgiem, praktiskiem, vienkāršiem, izmērāmiem un dalībvalstīm pieejamiem makroekonomikas un makrofinansiāliem rādītājiem. Tas dod iespēju laicīgi identificēt makroekonomisko nelīdzsvarotību, kas var būt gan īstermiņa, gan radusies strukturālo un ilgtermiņa tendenču rezultātā.

2.a Rādītāju kopsavilkumā cita starpā iekļauj rādītājus, kas ir noderīgi agrīnai šādu problēmu konstatēšanai:

a) iekšējā nelīdzsvarotība, tostarp tāda, ko var izraisīt valsts un privātā sektora parāds, finanšu un aktīvu tirgus izmaiņas, tostarp nekustamā īpašuma tirgus, izmaiņas privātā sektora kredītu plūsmā un nodarbinātībā;

b) ārējā nelīdzsvarotība, tostarp tā, ko var izraisīt izmaiņas tekošajā kontā un dalībvalstu ieguldījumu neto pozīcijas, reālie valūtas maiņas kursi, eksporta tirgus sadalījums, cenu un izmaksu izmaiņas, kā arī ārpuscenu konkurētspēja, ņemot vērā ražīguma rādītāju veidojošās daļas.

2.b Veicot rādītāju kopsavilkuma ekonomisko interpretāciju brīdināšanas mehānisma izmantošanas laikā, Komisija pievērš īpašu uzmanību izmaiņām reālajā ekonomikā, tostarp, ekonomikas izaugsmei, nodarbinātības un bezdarba rādītājiem, nominālajai un reālajai konverģencei euro zonā un ārpus tās, ražīguma izmaiņām un tā veidotājiem, piemēram, pētniecībai un izstrādei un ārvalstu/iekšzemes ieguldījumiem, kā arī izmaiņām nozarēs, tostarp enerģētikā, kas ietekmē IKP un tekošo kontu.

Rādītāju kopsavilkums ietver arī indikatīvas robežvērtības šiem rādītājiem kā brīdinājuma līmeni. Rādītāju un robežvērtību izvēle sekmē konkurētspējas veicināšanu ES.

Kopsavilkuma rādītājiem un it īpaši brīdinājuma robežvērtībām atbilstošos gadījumos jābūt simetriskām un tās jādiferencē euro zonas dalībvalstīm un dalībvalstīm, kuras neietilpst euro zonā, ja to attaisno monetārās savienības specifiskās īpašības un attiecīgie ekonomiskie apstākļi. Veidojot rādītāju kopsavilkumu pienācīga uzmanība jāpievērš arī tam, lai tiktu ņemti vērā atšķirīgie ekonomiskie apstākļi, tostarp ekonomiskās iedzīšanas radītās sekas.

2.c Sagatavojot rādītājus attiecībā uz finanšu tirgus stabilitāti, pienācīgi ņem vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas darbu. Komisija aicina Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju sniegt viedokli par plānotajiem rādītājiem, kas raksturo finanšu tirgus stabilitāti.

3. Kopsavilkumā ietveramo rādītāju sarakstu un ▐ robežvērtības publisko.

4. ▐ Rādītāju kopsavilkuma atbilstību, tostarp rādītāju sastāvu, noteiktās robežvērtības un izmantotās metodes, regulāri jāizvērtē un vajadzības gadījumā jāpielāgo vai jāgroza . Izmaiņas izmantotajās metodēs, rādītāju kopsavilkuma saturā un saistītajās robežvērtībās publisko.

4.a Kopsavilkumā iekļauto rādītāju vērtības atjaunina vismaz reizi gadā.

4. pants

Brīdināšanas mehānisms

1. Brīdināšanas mehānisms ir paredzēts, lai veicinātu laicīgu nelīdzsvarotības konstatēšanu un uzraudzību. Komisija sagatavo gada ziņojumu, kurā iekļauj kvalitatīvu ekonomikas un finanšu novērtējumu, balstoties uz rādītāju kopsavilkumu, kurā rādītāju kopumu salīdzina ar indikatīvām robežvērtībām. Ziņojumu, kurā iekļautas kopsavilkumā ietverto rādītāju vērtības, publisko.

2. ▐ Komisijas ziņojums ietver ekonomikas un finanšu novērtējumu, kurš sniedz priekšstatu par rādītāju dinamiku un kurā, novērtējot nelīdzsvarotības izmaiņas , vajadzības gadījumā izmantoti arī ▐ citi attiecīgi ekonomikas un finanšu rādītāji. Secinājumus neizdara, vien mehāniski nolasot kopsavilkuma rādītājus. Novērtējumā ņem vērā nelīdzsvarotības veidošanos Savienībā un euro zonā. Ziņojumā arī norāda, vai ▐ robežvērtību pārkāpšana vienā vai vairākās dalībvalstīs liecina par iespējamu nelīdzsvarotības parādīšanos. To dalībvalstu novērtējums, kurām ir liels tekošā konta deficīts, var atšķirties no novērtējuma dalībvalstīs ar lielu tekošā konta pārpalikumu.

3. Ziņojumā norāda dalībvalstis, kuras pēc Komisijas ieskatiem var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība.

3.a Ziņojumu laicīgi nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.

4. Daudzpusējās uzraudzības ietvaros saskaņā ar Līguma 121. panta 3. punktu Padome apspriežas un veic vispārēju novērtējumu par Komisijas ziņojumu. Eurogrupa apspriež ziņojumu tiktāl, ciktāl tas ▐ attiecas uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro.

5. pants

Padziļināts pārskats

1. Pienācīgi ņemot vērā Padomes un Eurogrupas apspriešanos, kā paredzēts 3. panta 4. punktā, vai, ja negaidītu un nozīmīgu ekonomisko norišu gadījumā šīs regulas nolūkā nepieciešama steidzama analīze , Komisija sagatavo padziļinātu pārskatu par katru dalībvalsti, kuru pēc Komisijas ieskatiem var skart vai apdraudēt nelīdzsvarotība. ▐.

Padziļinātā pārskata pamatā ir sīki izstrādāta analīze par apstākļiem katrā dalībvalstī, tostarp par dalībvalstu atšķirīgo sākotnējo pozīciju. Tajā apskata plašu spektru ekonomisko rādītāju, un tās veikšanai izmanto analītiskos instrumentus un valstij raksturīgo kvalitatīvo informāciju. Pārskatā ņem vērā katras valsts īpatnības saistībā ar darba attiecībām un sociālo dialogu.

Turklāt Komisija pienācīgi ņem vērā jebkuru citu informāciju, kuru attiecīgā dalībvalsts uzskata par būtisku un kuru dalībvalsts ir iesniegusi.

Pārskatu veic saistībā ar uzraudzības misijām konkrētajā dalībvalstī saskaņā ar 11.e pantu.

2. Padziļinātajā pārskatā ietver novērtējumu par to, vai attiecīgajā dalībvalstī pastāv nelīdzsvarotība un vai šī nelīdzsvarotība ir pārmērīga . Tajā aplūko atklātās nelīdzsvarotības izcelsmi, ņemot vērā dominējošos ekonomiskos apstākļus, tostarp ciešus savstarpējus tirdzniecības un finanšu sakarus starp dalībvalstīm un valstu ekonomikas politiku izraisīto domino efektu. Pārskatā analizēs attiecīgās pārmaiņas saistībā ar Savienības stratēģiju izaugsmes un nodarbinātības jomā. Tajā tiks apsvērta arī ekonomisko norišu atbilstība Savienībā un euro zonā kopumā. Tajā īpaši ņem vērā turpmāk minēto:

a) atbilstošā gadījumā Padomes ieteikumus vai aicinājumus, kas adresēti pārskata dalībvalstīm un pieņemti saskaņā ar Līguma 121., 126. un 148. pantu un ievērojot šīs regulas 6., 7., 8. un 10. pantu;

b) pārskata dalībvalsts plānotos politikas pasākumus, kas ietverti valsts reformu programmās un – attiecīgā gadījumā – stabilitātes un konverģences programmā ▐;

c) jebkādus Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas brīdinājumus un ieteikumus saistībā ar sistēmiskajiem riskiem, kurus mēģināts novērst vai kuri attiecas uz pārskata dalībvalsti. Ir jāievēro Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas konfidencialitātes prasības.

2.a Padziļinātais pārskats ir publiski pieejams. Komisija informē Padomi un Eiropas Parlamentu par padziļinātā pārskata rezultātiem.

6. pants

Preventīvie pasākumi

1. Ja, balstoties uz šīs regulas 5. pantā minēto padziļināto pārskatu, Komisija uzskata, ka dalībvalstī pastāv nelīdzsvarotība, tā informē Padomi un Eurogrupu, kā arī Eiropas Parlamentu . Padome pēc Komisijas ieteikuma var nosūtīt attiecīgajai dalībvalstij nepieciešamos ieteikumus saskaņā ar procedūru, kas minēta LESD 121. panta 2. punktā.

2. Padome šo ieteikumu dara zināmu Eiropas Parlamentam. Padomes ieteikums ir publiski pieejams.

2.a Padomes un Komisijas ieteikumos pilnībā ievēro LESD 152. pantu un ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. pantu.

3. Padome katru gadu saistībā ar Eiropas pusgadu pārskata šo ieteikumu , un, ja nepieciešams, tā var to pielāgot saskaņā ar 1. punktu.

III NODAĻA

Pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra

7. pants

Pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras uzsākšana

1. Ja, balstoties uz 5. pantā minēto padziļināto pārskatu, Komisija uzskata, ka attiecīgajā dalībvalstī pastāv pārmērīga nelīdzsvarotība, tā informē Padomi un Eurogrupu, kā arī Eiropas Parlamentu .

Komisija informē arī attiecīgās Eiropas uzraudzības iestādes un Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju, kas tiek aicināta veikt nepieciešamās darbības.

2. Padome pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu var pieņemt ieteikumu , kurā paziņo, ka pastāv pārmērīga nelīdzsvarotība, un iesaka attiecīgajai dalībvalstij veikt korektīvus pasākumus.

Šajā ieteikumā izklāstīts nelīdzsvarotības raksturs un sekas un norādīts politikas ieteikumu kopums , kas jāievēro , un termiņš, kādā attiecīgajai dalībvalstij ir jāiesniedz korektīvo pasākumu plāns . Padome saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu var publiskot savu ieteikumu .

8. pants

Korektīvo pasākumu plāns

1. Visas dalībvalstis, kurās ir uzsākta pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra, iesniedz Padomei un Komisijai korektīvo pasākumu plānu atbilstoši ieteikumam , kas sagatavots saskaņā ar 7. pantu, un ievērojot tajā noteikto termiņu. Korektīvo pasākumu plānā minēti konkrēti politikas pasākumi, ko attiecīgā dalībvalsts ir veikusi vai plāno veikt, un to īstenošanas termiņi. Korektīvo pasākumu plānā ņem vērā šādu politikas pasākumu ekonomisko un sociālo ietekmi, un tas ir saskaņā ar ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un nodarbinātības pamatnostādnēm.

2. Divu mēnešu laikā pēc korektīvo pasākumu plāna iesniegšanas, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, Padome izvērtē korektīvo pasākumu plānu. Ja to atzīst par pietiekamu, Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu , to apstiprina ar ieteikuma palīdzību, uzskaitot vajadzīgos konkrētos pasākumus un termiņus to veikšanai, un nosaka uzraudzības termiņu, pienācīgu uzmanību pievēršot nosūtīšanas kanāliem un atzīstot, ka ir iespējamas lielas laika atšķirības starp korektīvā pasākuma pieņemšanu un faktisko nelīdzsvarotības novēršanu .

2.a Ja veiktie vai korektīvo pasākumu plānā paredzētie pasākumi vai to īstenošanas termiņi netiek uzskatīti par pietiekamiem, Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņem ieteikumu, parasti aicinot dalībvalsti divu mēnešu laikā iesniegt jaunu korektīvo pasākumu plānu. Jauno korektīvo pasākumu plānu pārbauda saskaņā ar šajā pantā minēto procedūru.

3. Korektīvo pasākumu plānu, Komisijas ziņojumu un 2. un 2.a punktā minēto Padomes ieteikumu publisko.

9. pants

Korektīvo pasākumu uzraudzība

1. Komisija uzrauga, kā tiek īstenots ieteikums, kas pieņemts saskaņā ar 8. panta 2. punktu . Tālab dalībvalsts regulāri nosūta Padomei un Komisijai progresa ziņojumus, kuru biežumu nosaka Padome 8. panta 2. punktā minētajā ieteikumā.

2. Padome publisko dalībvalstu progresa ziņojumus.

3. Lai uzraudzītu korektīvo pasākumu plāna īstenošanu, Komisija var īstenot pastiprinātas uzraudzības misijas attiecīgajā dalībvalstī sadarbībā ar ECB, ja šādas misijas attiecas uz dalībvalstīm, kurās ir ieviests euro vai kuras piedalās VKM II . Tādēļ attiecīgā gadījumā dialogā tiek iesaistīti sociālie partneri un citas ieinteresētās personas valstī.

4. Ja attiecīgie ekonomiskie apstākļi būtiski mainās , Padome pēc Komisijas ieteikuma var grozīt saskaņā ar 8. panta 2. punktu pieņemto ieteikumu, ievērojot tajā pašā pantā noteikto procedūru. Vajadzības gadījumā attiecīgo dalībvalsti aicina iesniegt pārskatītu korektīvo pasākumu plānu, ko novērtē saskaņā ar 8. pantā minēto procedūru.

10. pants

Korektīvo pasākumu novērtējums

1. Pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, Padome novērtē , vai attiecīgā dalībvalsts ir veikusi ieteiktos korektīvos pasākumus, ievērojot ieteikumu, kas sniegts saskaņā ar 8. panta 2. punktu .

2. Komisijas ziņojums ir publiski pieejams.

3. Padome ▐ novērtējumu veic termiņā, kas paredzēts tās ieteikumos, kuri pieņemti saskaņā ar 8. panta 2. punktu .

4. Ja tā uzskata , ka dalībvalsts nav veikusi ieteikto korektīvo pasākumu, Padome pēc Komisijas ieteikuma pieņem lēmumu, kurā atzīst neatbilstību, un ieteikumu, kurā nosaka jaunu termiņu korektīvā pasākuma veikšanai . Šādā gadījumā informē Eiropadomi, un 9. panta 3. punktā minēto uzraudzības misiju secinājumus publisko.

Komisijas ierosinājums par neatbilstības atzīšanu ir uzskatāms par pieņemtu Padomē, ja vien tā ar kvalificētu balsu vairākumu desmit dienu laikā pēc ierosinājuma pieņemšanas Komisijā nav nolēmusi to noraidīt. Attiecīgā dalībvalsts var lūgt sasaukt Padomes sanāksmi, lai nobalsotu par šo lēmumu.

Atbilstoši 11.e pantam Eiropas Parlaments var pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts lūguma uzaicināt Padomes, Komisijas un attiecīgā gadījumā Eurogrupas priekšsēdētāju piedalīties komitejas sanāksmē, lai apspriestu lēmumu, ar kuru paziņo par neatbilstību.

5. Ja Padome, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu , uzskata, ka dalībvalsts ir veikusi ieteikto korektīvo pasākumu, tad uzskata , ka pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra tiek pareizi īstenota, un to uz laiku atliek, un uzraudzība turpinās atbilstoši termiņiem, kas noteikti saskaņā ar 8. panta 2. punktu izdotajā ieteikumā . Padome publisko iemeslus procedūras pagaidu atlikšanai, atzīstot dalībvalsts veiktos koriģējošos politikas pasākumus.

▐

11. pants

Pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras izbeigšana

Padome pēc Komisijas ieteikuma atceļ ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar 7., 8. un 10. pantu, līdzko tā uzskata , ka dalībvalstī vairs nepastāv pārmērīga nelīdzsvarotība, kā norādīts 7. panta 2. punktā minētajā ieteikumā, un nāk klajā ar publisku paziņojumu, atspoguļojot šo faktu .

11.a pants

Balsošana Padomē

Attiecībā uz 7.–11. pantā minētajiem pasākumiem Padome neņem vērā tā Padomes locekļa balsi, kurš pārstāv attiecīgo dalībvalsti.

11.b pants

Uzraudzības misijas

1. Komisija atbilstoši šīs Regulas mērķiem nodrošina pastāvīgu dialogu ar dalībvalstu iestādēm. Šajā sakarībā Komisija veic misijas ar mērķi novērtēt reālo ekonomisko situāciju dalībvalstī un konstatēt riskus vai grūtības ievērot šīs regulas mērķus.

2. Pastiprināto uzraudzību var īstenot attiecībā uz dalībvalstīm, kurām domāts ieteikums par pārmērīgas nelīdzsvarotības stāvokļa esamību saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktu, lai veiktu uzraudzību uz vietas.

3. Ja attiecīgā dalībvalsts ir ieviesusi euro vai piedalās VKM II, Komisija attiecīgos gadījumos var aicināt Eiropas Centrālās bankas pārstāvjus piedalīties uzraudzības misijās.

4. Komisija ziņo Padomei par otrajā punktā minētās misijas rezultātiem un atbilstošā gadījumā var pieņemt lēmumu publiskot savus apsvērumus.

5. Gatavojot otrajā punktā minētās uzraudzības misijas, Komisija attiecīgām dalībvalstīm nosūta pagaidu secinājumus, lai tās varētu izteikt komentārus.

11.c pants

Dialogs ekonomikas jomā

1. Lai pastiprinātu dialogu starp Savienības iestādēm, jo īpaši Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, un lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un atbildību, Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var uzaicināt Padomes, Komisijas un atbilstošā gadījumā arī Eiropadomes un Eurogrupas priekšsēdētāju piedalīties komitejas sanāksmē, lai apspriestu:

a) Padomes iesniegto informāciju par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm atbilstoši LESD 121. panta 2. punktam;

b) Komisijas izstrādātās vispārējās norādes dalībvalstīm ikgadējā uzraudzības cikla sākumā;

c) Eiropadomes secinājumus par ekonomikas politikas virzību saistībā ar Eiropas pusgadu;

d) atbilstoši šai regulai veiktās daudzpusējās uzraudzības rezultātus;

e) Eiropadomes secinājumus par daudzpusējās uzraudzības virzību un rezultātiem;

f) pārskatu par Eiropas pusgada beigās veikto daudzpusējo uzraudzību;

g) ieteikumus, kas sagatavoti saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu un 10. panta 4. punktu.

2. Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var dot iespēju dalībvalstij, uz kuru attiecas Padomes ieteikums vai lēmums saskaņā ar 7. panta 2. punktu, 8. panta 2. punktu un 10. panta 4. punktu, piedalīties viedokļu apmaiņā.

3. Komisija un Padome regulāri informē Eiropas Parlamentu par regulas piemērošanas rezultātiem.

11.d pants

Pārskatīšana

1. Trīs gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā un turpmāk reizi piecos gados Komisija publicē ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.

Ziņojumā cita starpā sniedz novērtējumu par:

a) regulas efektivitāti;

b) progresu, kas panākts, lai nodrošinātu dalībvalstu ekonomikas politikas virzienu ciešāku koordinēšanu un stabilu dalībvalstu ekonomiskās darbības konverģenci saskaņā ar Līgumu.

2. Atbilstošā gadījumā minētajam ziņojumam pievieno priekšlikumu par šīs regulas grozīšanu.

3. Ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

11.e pants

Ziņojums

Turpmāk Komisija katru gadu publicē ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, tostarp atbilstoši 4. pantam atjauninot rādītāju kopsavilkumu, un saistībā ar Eiropas pusgadu to iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam.

IV NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula ir saistoša kopumā un to tieši piemēro visās dalībvalstīs. Parakstīta Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs Padomes vārdā – priekšsēdētājs

(1) OV C 150, 20.5.2011., 1. lpp.

(2) OV C …

(3) OV L […], […], […].