ES ir nozīmīgs tirdzniecības bloks, kas ir atkarīgs no brīvas preču plūsmas gan no muitas savienības, gan uz to, papildinot šo preču brīvo apriti vienotā tirgus teritorijā. Kopumā 2016. gadā imports un eksports veidoja apmēram EUR 3,5 triljonus, uzsverot to, cik svarīga ES labklājībai ir tirdzniecība un vienota muitas savienības darbība. Šajā sakarā tika aizpildīti gandrīz 300 miljoni importa un eksporta deklarāciju (vienotu administratīvo dokumentu — VAD).

Attiecībā uz Padomes aicinājumu izstrādāt vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju muitas IT ieviešanai Komisija patlaban beidz veikt analītisko darbu, kas nodrošinās informāciju tās priekšlikumiem par nākamās paaudzes finansējuma programmām, jo īpaši tām, kas attiecas uz muitas un nodokļu IT darbību ES līmeņa finansējumu. Šis darbs ietekmēs stratēģijas risinājumus. Minētie priekšlikumi būtu jāizstrādā 2018. gadā, jo tie tiks iesniegti saistībā ar nākamās daudzgadu finanšu shēmas sagatavošanu.

-“izstrādāt muitas IT sistēmu visaptverošu vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju, lai varētu efektīvi īstenot Savienības Muitas kodeksu un attīstīt pilnībā digitālu muitu, pamatojoties uz atsevišķo sistēmu pievienoto vērtību, tostarp apsverot pastāvīgas sistēmas izmantošanu IT infrastruktūras pārvaldīšanai, vienlaikus ņemot vērā jau izstrādātās vai ieviestās IT sistēmas”.

-“izstrādāt stratēģiju muitas IT sistēmu arhitektūrai, izstrādei un finansējumam, ņemot vērā Komisijas un dalībvalstu pienākumus saistībā ar ES tiesību aktu īstenošanai nepieciešamo IT sistēmu izstrādi” (līdz 2017. gada beigām);

Šis ierosinājums 2017. gadā tika izskatīts Padomē, un apspriedes ir ļāvušas Padomei 2017. gada 7. novembrī izdarīt papildu secinājumus, kuros Komisija un dalībvalstis tika aicinātas prioritārā kārtā īstenot SMK IT darba programmu un rūpīgāk izpētīt jaunas pieejas, kā izstrādāt un izmantot muitas IT sistēmas.

Pārvaldības paziņojumā Komisija norādīja arī uz problēmām, ar kurām saskaras Komisija un dalībvalstis, visā Eiropas Savienībā (ES) nodrošinot rentablus IT risinājumus Savienības muitas tiesību aktu atbalstam. Minēto problēmu novēršanai Komisija ierosināja pārskatīt muitas IT tīklu un datubāzu arhitektūru, pārvaldību un finansējumu, kā arī to saistību ar citiem ES tīkliem. Tā ierosināja arī izvērtēt pievienoto vērtību un iespējamos ilgtermiņa ieguvumus, kas rodas, ja izveido pastāvīgu struktūru IT infrastruktūru pārvaldīšanai, tostarp iespējamu sinerģiju ar pašreizējām aģentūrām, sagatavojot nākamo daudzgadu finanšu shēmu.

Šo pieaugošo starpnozaru perspektīvu attiecībā uz turpmāko IT politiku atbalsta Digitālā programma, kurā sniegts redzējums par kopīgu IT pakalpojumu un risinājumu izmantošanu. Pārvaldībai un arhitektūrai būs jārisina arī jautājums saistībā ar tehnoloģiju — piemēram, “blokķēdes” un citu inovāciju, kuras arī var būtiski ietekmēt ilgtermiņā ieviešamo IT struktūru formu un optimālos ieviešanas mehānismus — pastāvīgo un straujo attīstību.

SMK mērķis panākt vēl augstāku muitas IT sistēmu integrācijas un sadarbspējas līmeni, tostarp palielinot datu elementu un procesu standartizāciju IT sistēmām, vēl vairāk apgrūtina īstenošanu. Šajā sakarā nav tāda strukturāla mehānisma, kas palīdzētu grūtībās nonākušām dalībvalstīm to īstenošanas centienos.

SMK īstenošana ir atklājusi, ka process saistībā ar muitas IT sistēmu izstrādi un ieviešanu visā ES prasa laiku un darbu. Šā uzdevuma būtību ilustrē dažādi kombinētie pasākumi, saskaņā ar kuriem atsevišķas dalībvalstis vai nu izvēlas izmantot centrālo sistēmu lokālās versijas (bieži vien to ietekmē bažas par mijiedarbību ar valsts sistēmām un prioritātes), vai uzstāj uz to, lai ES izstrādātu kopējus risinājumus ārpussavienības elementiem, kas būtu jāpiemēro tikai šīm dalībvalstīm (bieži vien to ietekmē izmaksu apsvērumi).

Izmantojot šo satvaru, gadu gaitā ir izveidota sarežģīta IT ekosistēma. Tā ir gatava lietošanai, atbilst izvirzītajam mērķim un pamatojas uz pietiekamu ES līmeņa resursu nodrošinājumu tiem Savienības elementiem, no kuriem ir atkarīgas dalībvalstis. Tā ir atkarīga arī no dalībvalstīm, kas finansē savu ekosistēmas daļu un jo īpaši ārpussavienības elementus.

Tieši šī “e-muitas” politika ir veicinājusi pašreizējo muitas IT attīstības līmeni un virzījusi pašreizējo darbu, lai varētu pabeigt 17 dažādās iniciatīvas, kas noteiktas SMK darba programmā . Tās pamatā ir ideja par to, ka dažādi IT elementi ir iedalīti Savienības un ārpussavienības elementos, kas kopā veido IT ekosistēmu.

ES muitas tiesību akti ir kodificēti SMK (un ar to saistītajos tiesību aktos un pamatojas uz IT darba programmu ) un ir tieši piemērojami dalībvalstīs, atspoguļojot ES ekskluzīvo kompetenci šajā jomā. Muitas dienesti piemēro vienus un tos pašus pamatnoteikumus, un ikviena dalībvalsts ir atkarīga no pārējām, pildot savus pienākumus saistībā ar ieņēmumu iekasēšanu un regulatīvo aizsardzību. Šī savstarpējā atkarība liek cieši sadarboties.

Tādējādi pārvaldības procesi ir jāizmanto, pamatojoties uz skaidru un apstiprinātu vispārējo muitas IT ekosistēmas arhitektūru, jo tikai tā var nodrošināt saskaņotību visā struktūrā. Tieši šajā sakarā gan Komisijas, gan Padomes darba grupās 2017. gadā dalībvalstis ir paudušas savu viedokli par turpmākajām problēmām. Šajā ziņojumā ir atspoguļots minētajā periodā veiktais ieguldījums un noteikts, kāda ir pašreizējā situācija.

3.2.Finansējuma jautājumi un resursi

3.2.1. ES līmenis (Savienības elementi)

IT sistēmu izstrāde un izmantošana var būt dārga. Saskaņā ar programmu “Muita 2020” laikposmam no 2015. gada līdz 2020. gadam Komisijai atvēlētais budžets ir aptuveni EUR 380 miljoni, un tas norāda uz SMK IT projektu apmēru un vērienu, kā arī uz to ieguldījumu, ko ES jau ir veikusi muitas atbalsta IT sistēmu izveidošanas un izmantošanas jomā. Komisija izmanto šos līdzekļus stingri kontrolētā struktūrā, ko veido ārēju līgumslēdzēju tīkls un sadarbības līgumi ar dalībvalstīm. Tādēļ pašreizējais Komisijas modelis ir optimizēts un lielā mērā balstās uz ārēju līgumslēdzēju grupu pārvaldību.

Šie līdzekļi tiek novirzīti jaunu sistēmu izstrādei un tādu pašreizējo centralizēto sistēmu un tīklu izmantošanai, ko atbalsta specializēti datu centri, kuri saistīti ar Komisijas centrālo IT dienestu (DIGIT ĢD) un Komisijas muitas politikas dienestu (TAXUD ĢD). Tā kā IT nozīme muitas politikas īstenošanā pieaug, šo Komisijas dienestu galveno funkciju svarīgums palielinās gan saistībā ar centrālo sistēmu vadību, kas izpaužas kā ikdienas reāllaika operatīvie pienākumi ES tiesību aktu izpildes jomā, gan arī saistībā ar dalībvalstu darba koordinēšanu. Pienācīgai darba veikšanai ir vajadzīgi pietiekami resursi un cieša sadarbība ar dalībvalstīm.

3.2.2. Dalībvalsts līmenis (ārpussavienības elementi)

Raugoties no dalībvalstu viedokļa, lielas bažas rada to IT darbību izmaksas. Daudzi ir nobažījušies par valstu elementiem, kas veidoti 28 reizes un tādējādi saistīto izmaksu pieauguma dēļ attiecībā uz nodokļu maksātājiem nav rentabli. Dažu dalībvalstu problēmas saasina to atkarība no komercpiegādātājiem, saistībā ar kuriem tām ir nepietiekama pirktspēja labāku cenu iegūšanai.

Arī finansēšanas aspekti tiek uztverti dažādi, jo ne visas dalībvalstis saskaras ar vienādiem importa un eksporta pārvadājumu apjomiem, kas tādējādi negatīvi ietekmē to izmaksu un ieguvumu analīzi, kur tās pamatojas tikai uz nacionāliem apsvērumiem. Turklāt, lai gan visas dalībvalstis saņem daļu no muitas nodokļiem, pamatojoties uz savāktajiem pašu resursiem (20 %), tirdzniecības plūsmām uz Savienību un no tās ir tendence koncentrēties vairākās vietās. Tādējādi apmēram 80 % importa deklarāciju iesniedz tikai trijās dalībvalstīs. Tas arī ietekmē dalībvalstu domāšanu. Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi — daudzas muitas administrācijas norāda, ka tās neizmanto visus 20 %, kas paredzēti iekasēšanas izmaksu segšanai.

Ir skaidrs, ka salīdzinājumā ar centrālo vai pat tādu dalīto sistēmu izstrādi, ko Komisija izveidojusi sadarbībā ar dalībvalstīm, dalībvalstu atsevišķo un nekoordinēto darbību izmaksas varētu būt ievērojami lielākas. Pētījumi, kas veikti Komisijas uzdevumā, ir ļāvuši secināt, ka būtiski ietaupīt var tad, ja dalībvalstu sadarbība izstrādes, izmantošanas un kārtības uzturēšanas jomā veido 35 %–53 % un ja ir iesaistītas vismaz desmit dalībvalstis . Sarežģījumus rada tas, ka dalībvalstīs ir dažādi darījumdarbības modeļi valstu elementu izstrādei un ka tās arī atrodas dažādās situācijās saistībā ar mantoto sistēmu ietekmi. Dažām dalībvalstīm ir plašas iekšējās zināšanas IT jomā, savukārt citas vairāk paļaujas uz trešām personām — pakalpojumu sniedzējiem.

3.3.Politikas ierobežojumi

Šīs problēmas ir jāaplūko saistībā ar pašreizējo nepieciešamību izstrādāt sistēmas un to arhitektūru saskaņā ar SMK un tā darba programmu. Lai gan lielākā daļa darba tiks pabeigta līdz 2020. gadam, dažas jaunās sistēmas, tāpat kā daži pašreizējo sistēmu paplašinājumi un jauninājumi, sāks darboties pēc minētā termiņa. Lai visās dalībvalstīs nodrošinātu pilnīgu un pilnībā integrētu struktūru, tostarp visas sistēmas, šis darbs visticamāk turpināsies līdz 2025. gadam. Tas norāda arī uz to, ka ir vajadzīga evolucionāra pieeja, lai samazinātu muitas procedūru riskus, ņemot vērā, cik svarīga ir pašreizējā IT ekosistēma muitas savienības ikdienas darbībai. Pašreizējā vispārējā situācija saistībā ar SMK īstenošanu, tostarp saistībā ar attiecīgajām IT sistēmām un to ieviešanas grafiku, ir izklāstīta Komisijas jaunākajā ziņojumā par Savienības Muitas kodeksa īstenošanu un par to, kā tiek īstenotas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar SMK 284. pantu.

4.IT SCENĀRIJS INTEGRĒTAI MUITAS SAVIENĪBAI

Apspriedēs ar dalībvalstīm uzsvērts, ka ES muitas IT stratēģijas nozīmei būtu jāpamatojas uz nākotnes redzējumu un digitālās muitas ilgtermiņa mērķiem, kas ir pašlaik notiekošā darba pamats.

Atsauksmēs ir uzsvērts, ka muitas dienestiem ir jānodrošina efektīvi un lietderīgi muitas pakalpojumi, visā Savienībā konsekventi un saskanīgi piemērojot pieņemtos noteikumus.

Lai to sasniegtu, muitas kontrolei būs jāpamatojas uz digitalizācijas un datu plūsmu iespēju plašāku izmantošanu, tādējādi radot vēl efektīvākus riska kontroles mehānismus.

Tas muitas dienestiem var palīdzēt koncentrēt resursus un piemērošanas gadījumā saprātīgi samazināt administratīvo slogu un racionalizēt likumīgās tirdzniecības ieguldījumus.

Muitas būtiskā nozīme citās politikas jomās, kas arī ietver pārrobežu elementu, var palīdzēt radīt pozitīvu sinerģiju vispārējas regulatīvas kontroles veikšanai, turpmāk pamatojoties uz augsta līmeņa sadarbspēju un starpsavienojamību starp IT sistēmām un koordinētām kontroles pieejām.

Loģisks galīgais mērķis būtu vienloga sistēmas vide, kura pēc iespējas nodrošina vienotu un saskaņotu saikni ar dažādiem valsts sektora dalībniekiem un kuru atbalsta saskaņota regulatīvas kontroles struktūra.

Šāda vide paredz augstā līmenī notiekošu datu, informācijas un izlūkdatu apmaiņu starp muitas dienestiem un starp minētajām citām iestādēm un citām regulatīvajām aģentūrām un departamentiem. Nepieciešams arī sistemātiski izmantot uzlabotu datu analīzi un, iespējams, citas inovatīvas tehnoloģijas, lai atbalstītu integrētas kontroles pieejas, kuras lielā mērā ir balstītas uz risku un kuru pamatā ir plašas zināšanas par galveno komersantu riskiem un spējām.

Dalībvalstu ieguldījums liecina, ka muitas IT sistēmām būs ļoti būtiska nozīme, nodrošinot pozitīvus politikas rezultātus, un ka tās būs rentablas, stabilas un uzticamas. Tas nozīmē, ka būs iespējams pielāgoties mainīgajiem tehnoloģiju un darījumdarbības modeļiem. Tikpat svarīgi būs gūt labumu no sinerģijas ar attiecīgajām, jau strādājošajām Eiropas IT sistēmām.