LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 268/27

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Investīciju plāns Eiropai””

(COM(2014) 903 final)

un par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013”

(COM(2015) 10 final – 2015/009 (COD))

(2015/C 268/05)

Ziņotājs: Michael SMYTH

Eiropas Komisija 2014. gada 19. decembrī, Eiropas Parlaments 2015. gada 28. janvārī un Eiropas Savienības Padome 2015. gada 3. martā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 172., 173., 175., 182. un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Investīciju plāns Eiropai””

(COM(2014) 903 final)

un par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013”

(COM(2015) 10 final – 2015/0009 (COD)).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 2. martā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 506. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 18. un 19. martā (2015. gada 19. marta sēdē), ar 200 balsīm par, 6 balsīm pret un 11 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Kopsavilkums un ieteikumi

1.1. EESK atzinīgi vērtē investīciju plānu Eiropai un toņa maiņu, virzoties prom no taupības pasākumiem un fiskālās konsolidācijas. Komisija tagad atzīst, ka trūkst ieguldījumu un nav apkopotā pieprasījuma, kā arī to, ka finanšu sektors joprojām nespēj pilnībā iesaistīties izaugsmes veicināšanā.

1.2. Minētais Investīciju plāns ir solis pareizajā virzienā, taču rodas virkne nopietnu jautājumu par tā lielumu salīdzinājumā ar Eiropas milzīgajām ieguldījumu vajadzībām, par paredzamo augsto sviras efekta pakāpi, par piemērotu investīciju projektu iespējamo plūsmu, par tirgvedības stratēģiju privātā kapitāla piesaistīšanai no Eiropas un ārpus tās, par MVU līdzdalību, īpašu uzmanību veltot mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, un par Investīciju plāna grafiku.

1.3. Nav skaidrs, vai var sagatavot tādu projektu sarakstu, kas sniegtu peļņu, kura piesaistītu institucionālos ieguldītājus. EESK izsaka nožēlu par to, ka EK šajā priekšlikumā nav ievērojusi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (1) (5. pantā) noteiktos principus, kas tālāk izvērsti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 240/2014 (2), un stingri iesaka iesaistīt sociālos partnerus un organizētu pilsonisko sabiedrību projektu atlases procesā valstu līmenī. Tas, ka ieinteresētās personas nav izdevies iesaistīt priekšlikumu izvirzīšanā, ir acīmredzams potenciālo projektu decembra sarakstā.

1.4. Daudz lielāka uzmanība jāvelta labvēlīgas un prognozējamas uzņēmējdarbības vides izveidei. Bez investoru uzticēšanās, labāka regulējuma un adekvātām izmaksām uzņēmējdarbības veikšanā ES nav gandrīz nekādu cerību atsākt pat mērenu izaugsmi ar nepieciešamajām jaunajām darbvietām.

1.5. Plānā ierosināts, ka dalībvalstu iemaksas Eiropas Stratēģisko investīciju fondā (ESIF) nebūs iekļautas budžeta deficīta aprēķinos, un tas ir vērtējams pozitīvi. Komisijai būtu jāsniedz paskaidrojums, kāpēc pret pašreizējiem izdevumiem stratēģiskas nozīmes publiskai infrastruktūrai attieksme ir savādāka. Kāda ir atšķirība starp labvēlīgu budžeta režīmu attiecībā uz dalībvalstu iemaksām produktīvos ieguldījumos ESIF ietvaros un pilnīgu “zelta likumu”?

1.6. EESK uzskata, ka ir pienācis laiks atzīt, ka Eiropai ir vajadzīga stabila publisko un privāto ieguldījumu programma, lai atjaunotu izaugsmi, darbvietas un labklājību. Stratēģiskie publiskie ieguldījumi, kādi paredzēti Investīciju plānā, uz kura balstās pašreizējā un turpmākā ekonomikas attīstība, būtu jāstimulē ar labvēlīgāku Eiropas fiskālo sistēmu. EESK aicina Komisiju sākt diskusiju par pienācīgi izstrādātiem fiskālajiem noteikumiem Eiropai, pilnībā atzīstot daudzās grūtības definēšanā un atbilstošu nosacījumu izvirzīšanā.

1.7. EESK aicina Komisiju ņemt vērā SDO ieteikumus par to, ka jākoncentrējas uz dzīvotspējīgu projektu piesaisti no tiem reģioniem, kuros ir visaugstākais bezdarba līmenis, aktīvi iesaistot valstu sociālos partnerus un ieinteresētās personas. Iespējamo projektu noteikšanā un izvērtēšanā Komiteja iesaka ņemt vērā makroreģionālās stratēģijas.

2. Vispārīga informācija

2.1. Investīciju līmenis Eiropā ir par 15 % zemāks nekā pirmskrīzes maksimums. Vienlaikus Eiropā ir liels uzkrājumu apjoms; uzņēmumu bilancēs ir augsti likviditātes rādītāji; institucionālo investoru rīcībā ir lieli līdzekļi, bet vairumā dalībvalstu to budžeti ir vai nu pilnībā izsmelti vai samazinās.

2.2. Šis zemais ieguldījumu līmenis ir vēl jo vairāk nepieņemams, kad kapitāla izmaksas gan nominālajā, gan reālajā izteiksmē ir sasniegušas zemāko līmeni. Ir skaidrs, ka tirgi, kuros nodrošina mijiedarbību starp pieprasījumu pēc ieguldījumiem un investīciju finansējumu, visā Eiropā pienācīgi nedarbojas. Ieguldījumu kopienā nav uzticēšanās ekonomikas videi. Nenoteiktība būtiski ietekmē uzņēmumu uzticēšanos. Plāna trešā pīlāra mērķis ir novērst regulējuma reformu un vienkāršot satvaru ieguldījumiem visā Eiropā. Tas nebūs viegli.

2.3. Kāda ir investīciju plāna Eiropai būtība? Plānam ir trīs pīlāri: — izveidot īpašu Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), kam no ES budžeta un EIB rezervēm ir piešķirts EUR 21 miljards, kas – saskaņā ar Komisijas pieņēmumiem – triju gadu laikā var piesaistīt papildu finansējumu ieguldījumiem 294 miljardu euro apmērā, — izveidot sarakstu ar stratēģiskiem investīciju projektiem un pastiprināt tehnisko palīdzību, ko sniedz specializēts investīciju konsultāciju centrs, — novērst šķēršļus investīcijām un uzlabot regulatīvo vidi.

2.4. ESIF līdzinās īpašam nolūkam dibinātai sabiedrībai (SPV), kas izveidota Eiropas Investīciju bankā, lai uzņemtos lielāka riska ieguldījumus nekā pārējās EIB struktūras, un šādā veidā EIB ir nodrošināts AAA reitings. Šajā ziņā ESIF ir jauninājums. Tas liecina arī par būtiskām novirzēm no tradicionālās izpratnes, ka līdzekļi no ES budžeta tiks izmantoti kā garantija vai atbalsts, lai nodrošinātos pret iespējamiem zaudējumiem saistībā ar ESIF ieguldījumiem.

2.5. Piesaistīto līdzekļu ziņā jānorāda, ka sākotnēji paredzētais EUR 21 miljards Eiropas Investīciju bankai pavērs iespēju aizdot EUR 63 miljardus, izmantojot savu parasto uzņēmējdarbības modeli. Komisija uzskata, ka pēc tam ESIF meklēs privātā sektora investorus un citus ieguldītājus iesaistīšanai piemērotos projektos un iespējami atraisīs kapitāla ieguldījumus 315 miljardu euro apmērā. Šīs sviras galvenais elements ir tas, ka ESIF Eiropas Investīciju bankai nodrošina aizsardzību pret risku, un tas ļauj bankai veikt ieguldījumus riskantākos projektos.

2.6. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija atbalsta nepieciešamību atcelt šķēršļus investīcijām. Plānotie finanšu resursi atbilst tikai gada vidējam investīciju deficītam salīdzinājumā ar investīciju vēlamo līmeni, tādēļ šādi papildu ieguldījumi būtu vajadzīgi katru gadu. Lai šī iniciatīva spētu sasniegt tai izvirzīto mērķi, uzņēmējdarbības videi jābūt daudz labvēlīgākai. Piemēram: — būtiski priekšnosacījumi ir labāks regulējums un prognozējamāka regulatīvā vide, kas sekmē ilgtermiņa lēmumu pieņemšanu, — izmaksas uzņēmējdarbības veikšanai Eiropā ir pārāk augstas. Papildus citiem faktoriem jārisina arī jautājumi attiecībā uz augstajām enerģijas cenām, — lai ES izveidotu par vietu, no kuras uzņēmumiem vislabāk ir pieejams globālais tirgus, jāīsteno vērienīga ES tirdzniecības politika.

3. Piezīmes par Investīciju plānu Eiropai

3.1. Lai arī sākotnējā reakcija uz Investīciju plānu Eiropai bija labvēlīga, pēc tam pret to vairākkārt ir vērsta kritika. Dažiem attieksme ir bijusi nepārprotami negatīva, savukārt citi to vērtēja atzinīgi, vienlaikus norādot uz dažām nepilnībām. Negatīvā attieksme lielā mērā izriet no tā, ka trūkst izpratnes par plāna reāllaika kontekstu. Ideālā gadījumā visaptverošu Eiropas investīciju plānu īstenotu, izmantojot publiski finansētus stratēģiskus projektus, kuru mērķis ir veicināt izaugsmi un jaunu darbvietu radīšanu.

3.2. Viena no galvenajām pret plānu vērstajām kritiskajām piezīmēm ir tāda, ka tas ir pārāk mazs, ņemot vērā investīciju trūkumu Eiropā. Saskaņā ar plānu ir paredzēts multiplikatora efekts 1:15. Daži apgalvo, ka šāda mēroga sviras ietekme vienkārši nav ticama (3). Komisija sagaida, ka sākotnējie ieguldījumi 21 miljarda euro apmērā radīs divkāršu sviras efektu, proti, vispirms ar privātā sektora obligāciju finansējumu, lai palielinātu ESIF apjomu, un pēc tam, projektus atbalstot ar ESIF kapitālu, kas savukārt piesaistīs papildu privātos ieguldījumus. Nav šaubu, ka paredzētais multiplikatora efekts ir ļoti liels, taču Komisija uzskata, ka tas atbilst faktiskajam sviras efektam, ko EIB vēsturiski ir panākusi. Neraugoties uz ESIF finansēto projektu riskantāko raksturu, tam, ka fonds atradīsies Eiropas Investīciju bankā un tā šo fondu pārvaldīs, būtu jānodrošina, ka sviras efekts, visticamāk, būs samērā augsts.

3.3. Attiecībā uz lielākiem infrastruktūras projektiem un jo īpaši pārrobežu projektiem sagatavošanās posms var būt vairāki gadi, ņemot vērā politikas, vides, regulatīvos šķēršļus vai atsevišķos gadījumos tikai t. s. NIMBY (4) attieksmi. Šie šķēršļi rada divus papildu jautājumus. Pirmkārt, vai sarakstā būs pietiekams skaits lielu infrastruktūras projektu, kas ir gan stratēģiski, gan pievilcīgi ieguldītājiem? Otrkārt, trīs gadu posmā ieguldījumi 315 miljardu euro apmērā nozīmē aptuveni EUR 100 miljardus gadā, kas ir par 40 % vairāk nekā pašreizējais ES ieguldījumu līmenis, un tas nešķiet ticami. Šī kritika ir pamatota tikai zināmā mērā. Aptuveni 25 % (EUR 75 miljardi) no ESIF finansējuma būs atvēlēti MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu, un tam vajadzētu darboties pietiekami ātri. Atlikušie fonda līdzekļi būs atvēlēti tādiem projektu veidiem, kas izklāstīti darba grupas “Investīcijas Eiropas Savienībā” ziņojumā. Izskatot šo visaptverošo sarakstu, var secināt, ka ir ļoti daudz iespējamu projektu enerģētikas, transporta, inovācijas un digitālajā jomā, kas varētu gūt labumu no ESIF atbalsta.

3.4. Viens no visvairāk kritizētajiem Investīciju plāna aspektiem ir tas, ka plāna ietekme izpaudīsies vidējā termiņā un ilgtermiņā, taču ir vajadzīga īsāka termiņa ieguldījumu programma, kas būtu līdzīga Eiropas ekonomikas atveseļošanas programmai nesenās recesijas laikā. Šīs pieejas ietekmi uz budžetu varētu pārvaldīt, veidojot elastīgāku nacionālo kontu sistēmu, un šā atzinuma 4. iedaļā šis jautājums ir analizēts sīkāk.

3.5. Jautājumus ir izraisījusi arī EIB spēja pārvaldīt šādu vērienīgu fondu. Attiecībā uz finansējumu MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu, jo īpaši mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, daži uzskata, ka Eiropas Investīciju bankai nebūs pietiekamu personāla resursu, lai tieši sadarbotos ar uzņēmumiem. Tāpēc, lai izvēlētos mikrouzņēmumus, MVU un uzņēmumus ar vidēji lielu kapitālu un tiem nodrošinātu samērā lētu finansējumu, būs lielāka paļaušanās uz komercbankām. Risks ir tāds, ka bankas izvēlēsies sev visvēlamākos biznesa klientus, kurus tās būtu finansējušas jebkurā gadījumā, un tas radīs tā dēvēto “lieko atbalstu”. EESK uzstāj, ka no šādas situācijas būtu jāizvairās. To var panākt, inter alia, apspriežoties ar MVU pārstāvības organizācijām.

3.6. Viens no iespējamiem risinājumiem šāda riska novēršanai ir piešķirt lielāku lomu reģionālās attīstības aģentūrām un uzņēmēju apvienībām, lai noteiktu no fonda finansējamos mikrouzņēmumus, MVU un uzņēmumus ar vidēji lielu kapitālu. Šīm aģentūrām un apvienībām parasti ir labākas zināšanas par mazākiem uzņēmumiem, tās ir tuvāk minētajiem uzņēmumiem un var sniegt efektīvu ieguldījumu riska novērtēšanā. Lai arī EESK atzīst, ka pastāv bezrūpīgas rīcības risks, tā jau agrāk ir aicinājusi piemērot šādu pieeju un uzskata, ka tas varētu būt efektīvs līdzeklis Investīciju plāna īstenošanai (5).

3.7. Uzskata, ka pastāv paralēles starp Investīciju plānu Eiropai un izaugsmes iniciatīvu, kas tika uzsākta 2012. gadā (6). Izaugsmes iniciatīvai bija paredzēta finansējuma pakete 120 miljardu euro apmērā, ko ieguva no budžetu pārdales, bet no tās īstenots ir ļoti maz. Tā ir noderīga kritika, un ir būtiski, lai plāna īstenošana ir pārredzama un par to ir laba informācija. EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Parlaments un Padome cieši pārraudzīs Investīciju plānu un ESIF. EESK arī vajadzētu piedalīties minētā plāna īstenošanas uzraudzībā turpmākajos trīs gados.

3.8. Jāpauž nožēla par to, ka Eiropas Komisijai nav ne finanšu resursu, ne politiskā atbalsta, lai piesaistītu ievērojamus papildu līdzekļus un līdz ar to izveidotu pilnībā izvērstu Eiropas Investīciju plānu. Šķiet, ka šis specifiskais budžeta ierobežojums ir absolūti saistošs. Situācijā, kad ES budžetā ir pieejami ļoti nedaudz līdzekļu, tas, kas ir ierosināts Investīciju plānā Eiropai, ir – burtiski sakot – labāk nekā nekas.

3.9. Komisija norāda, ka plāns reāli papildina citas struktūrpolitikas, jo ESIF tiks iesaistīts tikai tad, ja nebūs pieejami alternatīvi finansējuma avoti. Turklāt ir paziņots, ka ESIF līdzekļus piešķirs līdztekus citiem EIB ieguldījumiem, jo fondam ir lielāka vēlme uzņemties risku. ESIF būs elastīgāks arī attiecībā uz finanšu instrumentiem, ko tas izmanto. Tie varētu būt pašu kapitāls, kvazikapitāls, riska kapitāls, aizņēmuma finansējums vai aizdevumu pārvēršanas vērtspapīros garantijas. ESIF darbosies, ja vien būs iespējams, sadarbībā ar valstu attīstības bankām. Komisija arī ierosina atbalstīt plānu, izveidojot Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondu (EIIF), kā arī veicot pasākumus, lai radītu jaunus vērtspapīrošanas tirgus un instrumentus nolūkā paplašināt finansējuma bāzi projektiem un MVU. Šīs norises ir atbalstāmas, tomēr tās ir jau pārāk novēlotas.

3.10. Komisija ir paredzējusi Investīciju plāna pietiekamu elastību attiecībā uz ESIF, projektu sarakstu un investīciju konsultāciju centru, lai pavērtu iespēju turpmākiem ieguldījumu posmiem nākamajos gados. Plānam ir stingra pārvaldības struktūra Eiropas Investīciju bankā. Ikviens projekts, ko atbalsta ESIF, būs jāapstiprina arī EIB valdei, kā noteikts Līgumā. EESK iesaka cieši iesaistīt sociālos partnerus un ieinteresētās personas publisko ieguldījumu projektu atlases procesā attiecīgās valsts līmenī (viens iespējams formāts ir izmantot Valstu partnerattiecību nolīgumu īstenošanas uzraudzības komitejas).

3.11. ESIF centīsies veicināt augstāka riska projektus, kas veicina izaugsmi, nodarbinātību un ražīgumu. Tomēr vēl nav skaidrs, vai līdzieguldījumu platformas (kas aptver ESIF, valstu attīstības bankas un privātas finanšu iestādes) spēs dalībniekus pietiekami piesaistīt. Tādēļ EESK iesaka īstenot proaktīvu tirgvedības stratēģiju privāto ieguldījumu piesaistīšanai, nodrošinot lielāku skaidrību par ieguldījumu platformu izveidi un piešķirot Eiropas investīciju konsultāciju centram lomu ieguldījumu iespēju veicināšanā Eiropā un ārpus tās. Plāna spēja uzņemties risku (EUR 21 miljards) ir diezgan liela. Lai gan saskaņā ar plānu riska līmeņi būs augstāki, ir maz ticams, ka būs vajadzīgas visas garantijas kopumā un vienā laikā.

3.12. Komisija lēš, ka gadījumā, ja Investīciju plāns pilnībā sasniegs savu ieguldījumu mērķi, nākamajos trīs gados tiks radītas vēl 1 līdz 1,3 miljoni darbvietas. Tas ir vērā ņemams skaitlis, pat ja visā ES ir 25 miljoni bezdarbnieku. Starptautiskā Darba organizācija (ILO) nesen ir publicējusi savas plānam paredzētās darbvietu radīšanas aplēses. Galvenais secinājums šajā Starptautiskās darba organizācijas ziņojumā ir tas, ka, ja programmas izstrādi un tās sadalījumu rūpīgi apsvērs, līdz 2018. gada vidum tiks radīts vairāk nekā 2,1 miljons jaunu darbvietu. Piemēram, ja ESIF finansējumu piešķirtu, ņemot vērā bezdarba līmeni, tiktu sasniegts vislielākais un taisnīgākais pieaugums nodarbinātības jomā (7). Pieņemot lēmumus par iespējamiem projektiem, EESK aicina ņemt vērā makroreģionālo stratēģiju prioritātes. Tāpēc ir skaidrs, ka saskaņā ar minēto plānu atbalstāmo projektu atlasei izmantojamie kritēriji jāpublisko, cik drīz vien iespējams.

3.13. Ja investīciju plāna gaitā no dalībvalstīm izdosies piesaistīt papildu kapitālu ESIF, Komisija atzinīgi vērtēs šādas iemaksas, izvērtējot parāda un deficīta kritērijus, kas noteikti Stabilitātes un izaugsmes paktā. Pirmajā brīdī šķiet, ka Komisijas attieksme ir mainījusies, bet šī attieksme nav pietiekami tālejoša. EESK pauž gatavību aktīvi piedalīties turpmākajā diskusijā par to, kā labāk veicināt ieguldījumus visā Eiropā, tostarp paredzot lielāku elastīgumu saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. EESK aicina Komisiju turpināt pētīt iespējas izveidot labvēlīgu fiskālo vidi ieguldījumiem Eiropā.

4. Pienācis laiks ieviest jaunu “zelta likumu” Eiropai?

4.1. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu budžeta deficīta aprēķinos neiekļaut dalībvalstu iemaksas ESIF. Tas tomēr rada jautājumu par to, kāpēc pret pašreizējiem izdevumiem stratēģiskas nozīmes publiskai infrastruktūrai attieksme ir savādāka. Kāda ir atšķirība starp labvēlīgu budžeta režīmu attiecībā uz dalībvalstu iemaksām produktīvos ieguldījumos ESIF ietvaros un pilnīgu “zelta likumu”?

4.2. Eiropas “zelta likuma” atbalstītāji apgalvo, ka šeit ir ievērojamas pretrunas. Pašreizējās Eiropas fiskālās politikas sistēmas ietvaros publisko ieguldījumu nepietiekamības iemesls ir bijuši negatīvi stimuli. Kopumā publiskie ieguldījumi palielina valsts pamatkapitālu un sekmē izaugsmi pašreizējo un nākamo paaudžu interesēs. No tā izriet, ka nākamajām paaudzēm vajadzētu piedalīties šādu ieguldījumu finansēšanā, jo, ja nebūs iespējas uz parāda finansēt nākamo paaudžu ieguvumus, tas radīs nesamērīgu nodokļu slogu pašreizējai paaudzei un rezultātā būs nepietiekami ieguldījumi (8). Tas pašlaik notiek Eiropā.

4.3. Varētu iebilst, ka palielināts elastīgums attiecībā uz ieguldījumiem ESIF ietvaros faktiski ir “mini”“zelta likums”. Jautājums par pienācīgi izstrādātiem fiskālajiem noteikumiem Eiropai būtu jāapspriež, pilnībā atzīstot daudzās definēšanas grūtības. Apspriest vajadzētu arī atbilstošu nosacījumu izvirzīšanu. EESK uzskata, ka ir pienācis laiks atzīt, ka Eiropai ir vajadzīga stabila publisko un privāto ieguldījumu programma, lai atjaunotu izaugsmi, darbvietas un labklājību. Stratēģiskie publiskie un privātie ieguldījumi, kādi paredzēti Investīciju plānā, uz kura balstās pašreizējā un turpmākā ekonomikas attīstība, būtu jāstimulē ar labvēlīgāku Eiropas fiskālo sistēmu.

Briselē, 2015. gada 19. martā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Henri MALOSSE

(1) OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(2) OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.

(3) Skatīt, piemēram: Europe’s Great Alchemist, The Economist, 2014. gada 29. novembris; Daniel Gros, The Juncker Plan: From EUR 21 to EUR 315 billion, through smoke and mirrors, CEPS, 2014. gada 27. novembris.

(4) NIMBY ir akronīms terminam “Not in My Back Yard” (“tikai ne pie mums”).

(5) Sk., piemēram, EESK atzinumu “Uzņēmējdarbības finansēšana: jaunu finanšu mehānismu meklēšana” (OV C 451, 16.12.2014., 20. lpp.).

(6) Eiropas politikas pētījumu centrs (CEPS), 2014. gada novembris, 2. lpp.

(7) “Uz nodarbinātību orientēta investīciju stratēģija Eiropai”, SDO, 2015. gada janvāris.

(8) Lai gūtu sīkāku ieskatu literatūrā un modalitātēs attiecībā uz “zelta likumu”, sk. Achim Truger“Implementing the Golden Rule for Public Investment in Europe”, http://blog.arbeit-wirtschaft.at/wp-content/uploads/2015/03/Endfassung.pdf: Materialien zu Wirtschaft und Gesellschaft Nr. 138, Working Paper-of AK-Wien.