LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 29.10.2009 
SEC(2009) 1476 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
  
priekšlikumam 
  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES L ĒMUMAM 
  
par Kopienas l īdzdalību kopīgā Baltijas j ūras pētniecības un att īstības programm ā 
(BONUS-169), ko īsteno vair ākas dalībvalstis 
  
{COM(2009) 610} {SEC(2009) 1475} 
 
LV 2   LV 1. Ievads un probl ēmas formul ējums 
Baltijas j ūras ekosist ēmu nopietni ietekm ē daudzi dab īgi un antropog ēni faktori. J ūru un 
piekrasti arvien vair āk un negat īvāk ietekmē piesārņojums, eitrofik ācija, klimata p ārmaiņas, 
paskābināšanās, invazīvas svešzemju sugas, p ārmērīga dzīvo resursu izmantošana un 
bioloģiskās daudzveid ības izzušana. Šie draudi mazina Baltijas j ūras spēju ilgtermi ņā 
nodrošināt produktus un pakalpojum us, no kuriem ir atkar īga cilvēka eksistence. Tas var 
smagi ietekm ēt visu Baltijas re ģionu un plaš ākā mērogā arī Eiropas Kopienu. Paredzams, ka 
nākamajos gadu desmitos glob ālās pārmaiņas (tostarp klimata p ārmaiņas) un ilgtermi ņa 
ietekme, k ā arī plaša mēroga ietekme k ļūs arvien intens īvāka, tādējādi radot papildu slodzi 
Baltijas jūras sistēmai. 
Lai panāktu ilgtsp ējīgus vides probl ēmu risinājumus un var ētu izmantot Baltijas j ūras 
sistēmas produktus un pakalpojumus, ir vajadz īgas jaunas zin ātnes atziņas, kas ļautu izprast 
ļoti sarežģīto Baltijas j ūras sistēmu un tās mijiedarb ību un saikni ar daudzveid īgiem dabīgiem 
un antropog ēniem faktoriem, t āpēc ir jāuzlabo Baltijas j ūras piekrastes valstu p ētniecības 
koordinācija un šo valstu sadarb ība pētniecības jomā. 
Lai gan Baltijas j ūras reģionā tiek veikti daudzi p ētījumi, šie pas ākumi lielā mērā joprojām 
netiek koordin ēti, un trūkst reģionāla rīcības plāna, par ko pan ākta kopīga vienošan ās. Tā 
rezultātā darbības, kuras steidzami vajadz īgas sarežģīto problēmjautājumu risin āšanai, ir ļoti 
sadrumstalotas. Turkl āt problēmu reģionālā rakstura un dažu probl ēmu, piem ēram, klimata 
pārmaiņu, globālā rakstura d ēļ ir vajadz īga stabila, integr ēta pieeja p ētniecībai reģionālā 
mērogā. 
Šīs situācijas dēļ ir jāizstrādā un jāīsteno piln ībā integrēta pieeja, kas ļautu saska ņot un 
mērķtiecīgi orientēt visu robežvalstu attiec īgās pētniecības programmas, lai koordin ēti, 
efektīvi un lietprat īgi risinātu sarežģītos un steidzamos jaut ājumus. 
Šajā sakarībā pēdējos 15 gados ir pausts politisks  atbalsts, aicinot uzlabot p ētniecības 
pasākumu koordin ēšanu Eirop ā un koordin ēt valstu un re ģionālo pētniecības politiku un 
programmas ar Sept ītās pamatprogrammas atbalstu, lai nov ērstu sadrumstalot ību un atbild ības 
pārklāšanos. Atsaucotie s uz šo aicin ājumu Baltijas j ūras kontekst ā Komisija n āca klajā ar 
ceļvedi par 169. panta ierosmes īstenošanu Baltijas j ūras pētniecības jomā saskaņā ar Septītās 
pamatprogrammas īpašo programmu1. 
2. Subsidiarit āte 
Neraugoties uz daudziem p ētniecības pasākumiem un visiem centieniem, kas veikti ar m ērķi 
novērst pētniecības sadrumstalot ību reģionā, vēl joprojām aktuāla ir vajadz ība padziļināt 
valstu finans ēto pētniecības pasākumu integr āciju, lai piev ērstos Baltijas j ūras reģiona vides 
problēmām, kuras liel ākoties ir starptautiskas, un nov ērstu trūkumus, kas rada p ētniecības 
sadrumstalot ību. Taču šīs darbības stratēģiskos mērķus, proti, piek rastes valstu īstenoto 
Baltijas jūras vides p ētniecības programmu integr āciju, nevar sasniegt atseviš ķas dalībvalstis, 
kuras rīkojas izol ēti. Astoņām Baltijas j ūras piekrastes valst īm un, iesp ējams, arī Krievijas 
Federācijai sadarbojoties, tiktu sasniegta v ēl nebijusi kritisk ā masa, kas ir ļoti vajadz īga 
programmas m ērķu sasniegšanai. 
                                                 
1 Padomes 2006. gada 19. decembra L ēmums par īpašo programmu “Sadarb ība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Sept īto 
pamatprogrammu p ētniecībai, tehnolo ģiju attīstībai un demonstr āciju pasākumiem (2007–2013).  
 
LV 3   LV Eiropas r īcības pievienoto v ērtību 169. panta ierosmes īstenošanā pilnībā attaisno valstu, 
reģiona vai viet ējā līmenī pieejamās iespējas, kas ir nepietiekamas, lai individu āli rastu 
risinājumus sarež ģītajām vides probl ēmām visā Baltijas j ūras reģionā. To apliecina ar ī ļoti 
stingrais politiskais atbalsts, ko paudušas Baltijas valstu vald ības, dažādās Eiropadomes un 
Eiropas Parlaments. Turkl āt šāda ierosme, kop īgi īstenojot uzaicin ājumus iesniegt 
priekšlikumus, izstr ādājot kopīgas mācību un apmai ņas programmas un kop īgi izmantojot 
lielapjoma p ētniecības infrastrukt ūras, palīdzētu palielin āt to dalībvalstu p ētniecības spējas, 
kurām tās ir mazākas, un izl īdzināt Baltijas j ūras reģionā vērojamās atšķirības pētniecībā. 
Visbeidzot, papildus pare dzamajai pievienotajai v ērtībai Baltijas re ģionā, ierosme mudin ās 
izstrādāt līdzīgus pārvaldības mode ļus citu Eiropas j ūru reģionos. 
3. M ērķi 
Ierosmes vispārējais politiskais m ērķis ir uzlabot Baltijas j ūras reģiona pētniecības spējas, 
kas sekm ētu konkrētam mērķim piemērotu noteikumu, politikas un p ārvaldības prakses 
izstrādi un ieviešanu, lai efekt īvi reaģētu uz galvenajiem vides un sabiedr ības 
problēmjautājumiem, ar kuriem saskaras un turpm ākajos gados saskarsies attiec īgais reģions, 
un lai uzlabotu patlaban sadrumstalot ās Baltijas j ūras reģiona vides p ētniecības plānošanas un 
pieejas lietder īgumu un efektivit āti, integrējot Baltijas j ūras sistēmas pētniecības pasākumus 
stabilā, sadarbīgā, cieši integr ētā un mērķtiecīgi orient ētā starptautisk ā starpdiscipl īnu 
programm ā. 
Ierosmes īpašie mērķi ir šādi: 
• izstrādāt politikas virz ītas stratēģiskās pētniecības programmas, 
• palielināt ilgtspējīgu pārrobežu un star pnozaru publisko p ētniecības programmu 
koordināciju un integr āciju, 
• paaugstin āt jauno ES dal ībvalstu — Baltijas j ūras valstu — p ētniecības spējas, 
• piesaistīt papildu finanšu resursus, uzlabojot starpnozaru sadarb ību Baltijas j ūras 
sistēmas pētniecībā. 
Ierosmes operatīvie mērķi ir šādi: 
• izveidot piem ērotas ieinteres ēto personu apspriešan ās platformas, kur ās piedalās visu 
attiecīgo nozaru p ārstāvji, 
• izstrādāt piemērotu īstenošanas k ārtību, kas ļauj efekt īvi īstenot programmu ar 
kopīgai pārvaldībai izraudz īta tiesību subjekta un vad ības strukt ūras palīdzību, 
• izsludināt vismaz tr īs starptematiskus, strat ēģiski orient ētus uzaicin ājumus iesniegt 
priekšlikumus, kas paredz ēti vairākiem partneriem. 
4. Politikas iesp ējas 
Lai sasniegtu visp ārējos un īpašos ierosmes m ērķus, tika apsv ērtas trīs politikas iesp ējas. Tās 
ir šādas. 
 
LV 4   LV 1. politikas iesp ēja — līdzšinējās Septītajā pamatprogramm ā izstrādātās politikas turpin āšana 
(“ierastais scen ārijs”). 
2. politikas iesp ēja — reģionu vajadz ībām piemēroti starptematiski uzaicin ājumi iesniegt 
priekšlikumus saska ņā ar pamatprogrammu. 
3. politikas iesp ēja — rīcība saskaņā ar 169. pantu, īstenojot vienu no trim pieej ām (A, B vai 
C), kuras atš ķiras pēc stratēģiskās orientācijas plašuma un intensit ātes un ieinteres ēto personu 
iesaistīšanās uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus virz īšanā un īstenošanā. 
- 3. politikas iesp ēja, ko īsteno ar A pieeju, — r īcība saskaņā ar 169. pantu, piev ēršoties tikai 
jūras zinātniskajai p ētniecībai un tūlīt izsludinot zin ātnes virzītus uzaicin ājumus iesniegt 
priekšlikumus. 
- 3. politikas iesp ēja, ko īsteno ar B pieeju, — r īcība saskaņā ar 169. pantu, paplašinot 
darbības jomu, lai t ā aptvertu ar ī Baltijas j ūras sateces baseinu, un strat ēģisko redzējumu un 
ceļvedi izstrādājot pirms ierosmes uzs ākšanas un Komisijas priekšlikuma sagatavošanas. 
- 3. politikas iesp ēja, ko īsteno ar C pieeju, — r īcība saskaņā ar 169. pantu, paplašinot 
darbības jomu, lai t ā aptvertu ar ī Baltijas j ūras sateces baseinu, un strat ēģisko redzējumu un 
ceļvedi izstrādājot ierosmes pirmaj ā posmā. 
Šīs trīs iespējas atšķiras ar veidu, k ā ierosmes īstenošanā iesaistās Kopiena, proti, ar netiešu 
vai tiešu darb ību, un k ā tiek izstr ādātas un īstenotas pamat ā esošās stratēģijas, un ar 
pētniecības jomu, proti, vai t ā aptver tikai j ūras vidi vai ar ī sateces baseinu. 
5. Ietekmes nov ērtējums 
Turpmāk esošajā tabulā ir apkopota veikt ā analīze un salīdzinoši par ādīts, kāda ir Kopienas 
rīcības pozitīvā ietekme uz izvirz ītajiem visp ārējiem un īpašajiem m ērķiem, ja tiek īstenota 
2. politikas iesp ēja un 3. politikas iesp ēja ar A, B un C pieeju. Šaj ā tabulā nav iekļauta 
1. politikas iesp ējas (līdzšinējās Septītajā pamatprogramm ā izstrādātās politikas turpin āšana, 
ierastais scen ārijs) potenci ālās ietekmes anal īze, jo šī iespēja ir izmantota par sal īdzināšanas 
pamatu. V ērtējums ir pieš ķirts salīdzinājumā ar pamatscen āriju (1. politikas iesp ēja — 
līdzšinējās Septītajā pamatprogramm ā izstrādātās politikas turpin āšana, ierastais scen ārijs), 
kam ir pie ņemta nulles v ērtība. Salīdzinājumā redzams, ka visnoz īmīgākā ietekme ir 
3. politikas iesp ējai, ko īsteno ar C pieeju.
 
LV 5   LV Pārskats par politikas iesp ēju potenci ālo ietekmi 
Izvirzīto mērķu potenci ālā ietekme  2. iespēja 3. iespēja A 3. iespēja B 3. iespēja C 
VISPĀRĒJAIS MĒRĶIS 
• Uzlabot Baltijas j ūras reģiona pētniecības 
spējas, kas sekm ētu konkr ētam mērķim 
piemērotu noteikumu, politikas un 
pārvaldības prakses izstr ādi un ieviešanu, lai 
efektīvi reaģētu uz galvenajiem vides un 
sabiedrības probl ēmjautājumiem, ar kuriem 
saskaras un turpm ākajos gados saskarsies 
attiecīgais reģions, un lai uzlabotu patlaban 
sadrumstalot ās Baltijas j ūras reģiona vides 
pētniecības pl ānošanas un pieejas 
lietderīgumu un efektivit āti, integr ējot 
Baltijas j ūras sist ēmas p ētniecības 
pasākumus stabil ā, sadarbīgā, cieši integr ētā 
un mērķtiecīgi orient ētā starptautisk ā 
starpdiscipl īnu programm ā. Vidēja Vidēja Liela Ļoti liela 
ĪPAŠIE M ĒRĶI 
• Izstrādāt politikas virz ītas strat ēģiskās 
pētniecības programmas Ļoti maza Ļoti maza Liela Ļoti liela 
• Palielināt ilgtsp ējīgu pārrobežu un 
starpnozaru publisko p ētniecības 
programmu koordin āciju un integr āciju Vidēja Liela Liela Ļoti liela 
• Paaugstin āt jauno ES dal ībvalstu — Baltijas 
jūras valstu — p ētniecības spējas Liela Liela Liela Liela 
• Piesaistīt papildu finanšu resursus, uzlabojot 
starpnozaru sadarb ību Baltijas j ūras 
sistēmas pētniecībā Maza Maza Liela Ļoti liela 
OPERAT ĪVIE MĒRĶI 
• Izveidot piem ērotas ieinteres ēto personu 
apspriešan ās platformas, kur ās piedalās visu 
attiecīgo nozaru p ārstāvji Maza Vidēja Liela Ļoti liela 
• Izstrādāt piemērotu īstenošanas k ārtību, kas 
ļauj efektīvi īstenot programmu ar kop īgai 
pārvaldībai izraudz īta tiesību subjekta un 
vadības strukt ūras palīdzību Maza Maza Liela Ļoti liela 
• Izsludināt vismaz tr īs starptematiskus, 
stratēģiski orient ētus uzaicin ājumus iesniegt 
priekšlikumus, kas paredz ēti vairākiem 
partneriem Vidēja Vidēja Liela Ļoti liela 
 
6. Iesp ēju salīdzinājums: vēlamais risin ājums 
 
LV 6   LV Potenciālo politikas iesp ēju izvērtējums liecina, ka piln ībā izstrādātas 3. politikas iesp ējas 
īstenošana, izv ēloties C pieeju, var ētu būtiski uzlabot Baltijas re ģiona pētniecības spējas, lai 
stiprinātu reģiona ilgtsp ējīgu attīstību. 
3. politikas iesp ējā ar C pieeju ir paredz ēts vairāk laika un resursu to vajadz īgo mehānismu 
izveidei, kuri 169. panta ierosmi tuvin ātu 169. panta saturam un idejai, rad ītu kopīgu ES un 
dalībvalstu p ētniecības plānošanas platformu, t ādējādi izveidojot saskan īgu ilgtermi ņa 
pētniecības programmu ar kritisko ma su. Eiropas Komisijas akt īvā dalība, iesaistoties 
ierosmes p ārvaldības strukt ūrās, var nodrošin āt uzsvaru uz mobilit āti, atvērtību un 
orientēšanos uz neapg ūtām jomām. Apvienojot ES un valstu l īdzekļus, tiek ieg ūta spēju, 
lietpratības un resursu kritisk ā masa, kas stimul ēs struktur ālas pārmaiņas atseviš ķu valstu 
Baltijas j ūras un ar to saist īto upju baseinu p ētniecības sistēmās un veicin ās stabilas, 
sadarbīgas, cieši integr ētas un m ērķtiecīgi orient ētas starptautiskas starpdiscipl īnu 
programmas izstr ādi un īstenošanu re ģiona ilgtsp ējīgas attīstības atbalstam. Valstu l īmenī tiks 
stiprinātas saites ar nozares p ārstāvjiem un cit ām ieinteres ētajām person ām. Lai īstenotu šo 
iespēju, nebūs vajadzīgas būtiskas institucion ālas izmaiņas, jo EEIG darbojas sekm īgi. Turklāt 
tā pavērs citām finansēšanas instit ūcijām iespēju atbalst īt stratēģiskas pētniecības ceļveža 
izstrādes finans ēšanu un dos labumu plaš ākai ekonomiski un soci āli iesaistītai sabiedr ības 
daļai, kas ir atkar īga no Baltijas j ūras sistēmas nodrošin ātajiem resursiem. Ilgtermi ņā stabilas 
institūciju (finans ēšanas instit ūciju) un p ētniecības aprindu integr ācijas sasniegšanas zi ņā šī 
politikas iesp ēja ir visdaudzsološ ākā. 
3. politikas iesp ēja, ko īsteno ar C pieeju, gan saturiski, ga n idejiski atbilst 169. pantam, un tai 
piemīt liels potenci āls gūt pievienoto v ērtību no citiem papildinošiem p ētniecības 
pasākumiem, kas finans ēti saskaņā ar Sesto un Sept īto pamatprogrammu. Tom ēr tās panākumi 
lielā mērā būs atkarīgi no tā, vai izdosies sasniegt strat ēģiskā posma m ērķus. Lai apstiprin ātu 
to sasniegšanu, Komisijas dienesti kop ā ar neatkar īgu ekspertu izv ērtēšanas komiteju veiks 
stratēģiskā posma p ārskatīšanu, lai p ārliecinātos, vai sākotnējā stratēģiskajā posmā izvirzītie 
uzdevumi un m ērķi ir sasniegti. 
Īstenojot 3. politikas iesp ēju ar C pieeju, gan Eiropas, gan valstu m ērogā tiktu piesaist īti 
papildu līdzekļi. Kopienas ieguld ījums nodrošin ātu to, ka ierosmes darba programma tiktu 
izstrādāta visas Eiropas interes ēs, vienlaikus neierobežojot valsts m ēroga pasākumus un 
nesaistot tos tikai ar prog rammas Eiropas dimensiju. 
Var secin āt, ka ir pien ācis laiks īstenot 169. panta ierosmi, ar  ko tiktu izveidota kritisk ā masa, 
kas vajadz īga, lai sasniegt u programmas m ērķus un risin ātu sarežģītās problēmas vides jom ā 
visā Baltijas j ūras reģionā. 
 
7. Uzraudz ība un nov ērtēšana 
Saskaņā ar izraudz īto politikas iesp ēju (3. politikas iesp ēja, ko īsteno ar C pieeju) BONUS-
169 ierosmi paredz ēts īstenot divos atseviš ķos posmos, proti, pirmaj ā — stratēģiskajā posmā, 
kurš ilgst divus gadus, un otraj ā — īstenošanas posm ā, kurš ilgst 5 gadus un kura laik ā 
publicē vismaz tr īs uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. 
Papildus īpaši izveidot ās īstenošanas strukt ūras provizoriskajam nov ērtējumam, kas saska ņā 
ar Finanšu regulu tiks veikts pirms īstenošanas posma s ākuma, Komisija ar neatkar īgu 
ekspertu pal īdzību veiks BONUS ierosmes nov ērtēšanu un uzraudz ību. Tiks veiktas tr īs 
pārskatīšanas — pirm ā pārskatīšana strat ēģiskā posma beig ās, starpposma p ārskatīšana 
 
LV 7   LV īstenošanas posma laik ā, un retrospekt īva pārskatīšana īstenošanas posma beig ās. Komisija 
novērtēs panākumus visp ārējo un īpašo mērķu sasniegšan ā, izmantojot izm ērāmu rādītāju 
sarakstu. J āņem vērā tas, ka ierosmes ietekme visvair āk būs jūtama galvenok ārt BONUS 
programmas beigu posm ā. Turklāt 169. panta ierosme ļoti lielā mērā atbildīs V. Van Velzena 
ieteikumiem2. 
Attiecībā uz ierosmes finanšu ietekmi j ānorāda, ka saska ņā ar iepriekš aprakst īto izraudz īto 
politikas iesp ēju iesaist ītās valstis ir uz ņēmušās finansiālas saistības nodrošin āt naudas 
līdzekļus apmēram 26 milj. euro apm ērā, kā arī papildu ieguld ījumu “nat ūrā” un 
„infrastrukt ūrā” 10 milj. euro v ērtībā. Atšķirībā no 3.A politikas iesp ējas, 3.B un 3.C politikas 
iespējā ir paredz ēts lūgt iesaist ītajām valstīm nodrošin āt papildu finans ējumu apm ēram 
14 milj. euro apm ērā, ierosmes strat ēģiskajā posmā iesaistot vair āk valstu līmeņa finansēšanas 
aģentūru. Saska ņā ar 169. panta ierosmi īstenojamos projektus finans ētu no kop īga finanšu 
ieguldījuma, ko veiktu gan K opiena, gan iesaist ītās valstis. EK ieguld ījums BONUS-169 
atbilstu iesaist īto valstu ieguld ījumam, un kop īgā ieguldījuma maksim ālais apjoms tiktu 
noteikts Komisijas izstr ādātajā koplēmuma priekšlikum ā. 
Saskaņā ar 3. politikas iesp ēju, ko īsteno ar C pieeju, un atš ķirībā no 2., 3.A un 3.B politikas 
iespējas ne vair āk 1,25 milj. euro no kop ējā ES ieguld ījuma (iesaist ītajām valstīm jāiegulda 
tāda pati summa) tiks atv ēlēti to attiecin āmo izmaksu segšanai, kas raduš ās stratēģiskajā 
posmā. Šī summa tiks atskait īta no kop ējā ES ieguld ījuma. Taču tā palielinās šīs iespējas 
rentabilitāti, jo strat ēģiskie “meh ānismi”, ko paredz ēts ieviest, iev ērojami palielin ās ierosmes 
pievienoto v ērtību un būtiski stiprin ās īstenošanas posm ā paredzēto pētniecības pasākumu 
saistību ar politiku, to efektivit āti un ietekmi. Turkl āt 3.C politikas iesp ējai ir visliel ākā 
ietekme, un t ā ir visrentabl ākā Komisijas administrat īvo izmaksu zi ņā. 
Bez šaub ām, dažādo politikas iesp ēju paredzam ās rentabilit ātes novērtēšana un j ūras 
zinātniskās un tehnisk ās pētniecības reģionālās koordin ēšanas noz īmes skaitliska izteikšana ir 
saistīta ar zināmu nenoteikt ību. Turkl āt Eiropas Savien ībā nav līdzīgu projektu, ko izmantot 
kā pamatu savstarp ējai salīdzināšanai. Tā kā šādas ierosmes gal īgais rezult āts ir jaunas 
zināšanas, ko izmantos, lai pan āktu jūras ekosist ēmas produktu un pakalpojumu ilgtsp ējīgu 
izmantošanu un, raugoties t ālākā nākotnē, aizsargātu vides kvalit āti, ir paredzams — lai gan 
trūkst konkr ētu pierādījumu —, ka valstu programmu koordin ēšana un integr ācija, ko 
centīsies panākt, īstenojot 3. politikas iesp ēju ar A, B un C pieeju (ar daž ādiem panākumiem), 
būs rentablākais veids, k ā iegūt ticamāku, saprotam āku un lietot āju izteiktaj ām vajadz ībām 
noderīgāku inform āciju. 
                                                 
2 Neatkar īga ārējā novērtējuma ziņojums. EDCTP  programmas nov ērtējums, ko veikusi IER/EDCTP  
darba grupa: Wim Van Velzen  (priekšsēdētājs), Adetokunbo O. Lucas , Allyson Pollock , Jean Stéphenne  
un Fernand Sauer , 2007. gada 12. j ūlijs. http://ec.europa.eu/research/health/poverty-
diseases/doc/final_ier_report_12july2007_en.pdf.