Komisijas paziņojums - Eiropas Komisijas gada ziņojums Eiropas Parlamentam par Eiropas skolu sistēmas darbību 2006. gadā {SEC(2007) 1199} /* COM/2007/0543 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 1.10.2007 COM(2007) 543 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Eiropas Komisijas gada ziņojums Eiropas Parlamentam par Eiropas skolu sistēmas darbību 2006. gadā {SEC(2007) 1199} SATURS 1. Ievads 3 2. Svarīgākās norises 2006. gadā 3 2.1. Pārskats par pašreizējo stāvokli Eiropas skolās 3 2.1.1. Joprojām pastāvošā skolu pārslodze Briselē 3 2.1.2. Papildu kavēšanās Luksemburgā 4 2.1.3. Pārējās skolas – daudzi jautājumi saistībā ar pārslodzi 4 2.2. Problemātiskās jomas 6 3. Budžeta un finanšu reforma 6 3.1. 2006. gada budžets 6 3.2. Jaunā Finanšu regula 7 3.3. Lēmums par 2007. gada budžetu 7 3.4. ĢSB 2006. gadā paredzēto iemaksu daļēja iesaldēšana 7 4. Pārvaldība 7 4.1. Konference Nordveikā un ministru sanāksme 8 4.1.1. Ministru sanāksmes rezultāti – Eiropas skolu sistēmas pilnveidošana un stiprināšana 8 4.2. Centrālās uzņemšanas iestādes izveide 9 4.3. Saziņa, informācija un dialogs 10 4.4. Pētījums – Van Dijk ziņojums par četrām mazajām skolām 10 4.5. Akreditācija 10 5. Turpmākās problēmas 2007. gadā un vēlāk 11 5.1. Turpmākie pasākumi pēc ministru sanāksmes 11 5.2. Berkendael /Lākenas skolas atvēršana Briselē 11 5.3. Dalībvalstu pienākumi 12 1. PIELIKUMS 2. PIELIKUMS 3. PIELIKUMS 1. Ievads Šajā ziņojumā ir iztirzāti galvenie notikumi un to attīstības gaita, kas ietekmē Eiropas skolu sistēmu, kā arī Eiropas Komisijas veikums 2006. gadā. Minētā gada notikumi ir bijuši nozīmīgi šīs sistēmas turpmākajai darbībai. Nozīmīgā augsta līmeņa konference, kas notika Nordveikā 2006. gada pavasarī, iezīmēja pavērsiena punktu dažādos līmeņos notiekošajam reformu procesam. Pēc tās gada nogalē notika neoficiāla ministru sanāksme, kas piešķīra debatēm par skolu nākotni augstāku – politisko – līmeni. Eiropas skolu valdei ( BoG ) tagad ir jāveic sarežģīts uzdevums, proti, jāīsteno politiskās ieceres praksē. Tomēr dažas skolas ikdienā joprojām saskaras ar sarežģījumiem, ko rada pārāk liels skolēnu skaits un dažu uzņēmēju valstu politiskās gribas trūkums veikt vajadzīgos steidzamos pasākumus un palielināt ieguldījumus infrastruktūrā, kuri ir ļoti nepieciešami, vai, vēl ļaunāk, nodrošināt pienācīgu infrastruktūru. Kopumā Komisiju uztrauc tas, ka vairākas dalībvalstis neveic savus pienākumus, kas tām noteikti kā Eiropas iestāžu un Eiropas skolu uzņēmējām valstīm, gan attiecībā uz infrastruktūras nodrošināšanu, gan arī attiecībā uz skolotāju norīkošanu darbā. Minētais ir būtiski ietekmējis skolēnu un skolu personāla mācību procesa apstākļus un ikdienas dzīves kvalitāti. Abu minēto problēmu kopums apdraud Eiropas skolu ilgtermiņa perspektīvas. Komisija ir informēta par to, ka daži darbinieki meklē alternatīvus izglītības risinājumus saviem bērniem (bieži paužot nožēlu par šādu situāciju), jo Eiropas skolu sistēma ne vienmēr var nodrošināt apmierinošas iespējas viņu bērniem. Visām iesaistītajām personām ir ļoti apzinīgi jārisina problēma saistībā ar skolu pārslodzi, un Komisija turpinās izmantot savu ietekmi, rosinot attiecīgās uzņēmējas valstis pildīt savas saistības. 2. Svarīgākās norises 2006. gadā 2.1. Pārskats par pašreizējo stāvokli Eiropas skolās Daudzi vecāki un skolēni joprojām izvēlējās šīs skolas, tādējādi 13 skolas kopumā apmeklēja 20 582 skolēni. Pagaidu darbiniekiem minētās skolas ir ārkārtīgi nozīmīgas, jo viņu bērniem būs jāturpina mācības dzimtajā valodā, līdz viņi atgriezīsies savā mītnes zemē. Pēc divu jauno dalībvalstu, proti, Bulgārijas un Rumānijas, pievienošanās 2007. gada janvārī arvien vairāk palielinās daudzveidība un pieaug prasības Eiropas skolu sistēmai. Ģenerālsekretāra gada ziņojumā ir sniegta sīka statistikas informācija[1]. 2.1.1. Joprojām pastāvošā skolu pārslodze Briselē Saskaņā ar ierobežojošo 2006./2007. g. skolēnu uzņemšanas koncepciju pieteikumi uzņemšanai skolā bija jānosūta Uklas skolai, kas ir vienīgā skola, kurā vēl ir dažas brīvas vietas. Rezultātā daudzas ģimenes atteicās pieteikt savus bērnus Uklas skolā, jo tādējādi viņu bērniem būtu jāpavada nepieņemami ilgs laiks ceļā. Pašlaik visu trīs Briselē esošo skolu uzņemšanas iespējas ir pilnībā izmantotas. Visas trīs skolas ir ievērojami pārsniegušas savu nominālo jaudu, tādējādi negatīvi ietekmējot skolēnu ikdienas dzīves apstākļus. Valde 2006. gada aprīlī pieņēma lēmumu par to, kuras valodu nodaļas uzsāks darbību Lākenas skolā, kad tā tiks atvērta 2009. gadā[2]. Komisija vairākkārt uzsvēra, ka Beļģijas iestādēm pārejas posmam ir jānodrošina vieta Lākenas tuvumā, kurā skola varētu uzsākt darbu 2007. mācību gada sākumā. Jūlijā Beļģijas valsts kā vienīgo risinājumu piedāvāja Berkendael , kas atrodas pretējā pusē Briseles dienvidos. Komisijas un vecāku pārstāvji uzskatīja, ka pagaidu vietas piedāvājums ziemeļos esošās Lākenas skolas vietā bija ļoti neapmierinošs un nesaskaņots; pastāvēja risks, ka uzņemšana tiks īstenota tāpat kā 2006./2007. gadā, kad rezultātā vairākas ģimenes nolēma atteikties izmantot Eiropas skolu sistēmu. Valde 2006. gada rudenī, piekrītot Komisijas viedoklim, trīs reizes pieprasīja Beļģijas iestādēm papildināt savu priekšlikumu attiecībā uz pagaidu vietu skolai. Diemžēl priekšlikums netika papildināts. Tādēļ 2006. gada novembrī valdei nācās pieņemt lēmumu, ņemot vērā neatliekamo vajadzību nodrošināt vietas jauniem skolēniem 2007. gada septembrī. Komisija paziņojumā izklāstīja savu nostāju[3]. 2.1.2. Papildu kavēšanās Luksemburgā Luksemburgas I skolas telpās joprojām ir pārāk daudz skolēnu, jo īpaši vidusskolā, kur 2134 skolēni ir reģistrēti vienpadsmit nodaļās, lai arī pāreja no astoņu nodaļu pamatskolas klasēm uz vidusskolas klasēm notiek pakāpeniski. Joprojām nepieciešams steidzami nodrošināt pastāvīgu ēku Luksemburgas II skolai. Luksemburgas iestādes 2006. gadā norādīja, ka jaunā ēka būs pieejama tikai 2011. gadā. Komisiju joprojām ļoti satrauc kavēšanās, un tā ir pārrunājusi šo jautājumu ar ministru prezidentu, uzsverot nepieciešamību rīkoties nekavējoties. Visu gadu tika turpinātas apspriedes par valdes 2003. gadā pieņemto lēmumu attiecībā uz skolēnu sadalījumu Luksemburgas I un II skolā, un 2007. gada janvāra sākumā pēc vecāku apvienības un vietējās personāla komitejas ierosinājuma notika apaļā galda sanāksme ar visām iesaistītajām personām. Minētajā sanāksmē iztirzāja jautājumu par otrās skolas ( Bertrange-Mamer ) atrašanās vietu un sadalījumu starp abām skolām. Sekmīgi izsludināja konkursu par ēdnīcas un kafetērijas pakalpojumu sniegšanu; tagad tās darbojas. 2.1.3. Pārējās skolas – daudzi jautājumi saistībā ar pārslodzi Varēze Varēzē pārslodzes problēma joprojām ir aktuāla, un ir ārkārtīgi žēl, ka netika nodrošinātas skolas pašreizējās vajadzības papildu infrastruktūras ziņā. Attiecīgajā gadā Komisija rakstiski lūdza Itālijas valdībai steidzamu finansējamu; nesen tā atkārtoti nosūtīja šo jautājumu atbildīgajam ministram un pašlaik gaida atbildi. Procedūru, kuras mērķis ir nodot ēdnīcas vadību vecāku kooperatīvam, ko izveidoja, pēc Isprā esošā Kopīgā pētniecības centra vietējās personāla komitejas iniciatīvas, paredzēts īstenot 2007./2008. gadā. Skolas administratīvajai valdei 2007. gada pirmajā pusē ir jāapstiprina šādas vadības nodošanas kārtība. Frankfurte Skolēnu skaits šajā skolā arvien pieaug (7% 2006. gadā), jo Frankfurtē atrodas Eiropas Centrālā banka (ECB), kas nodrošina skolēnu pieplūdumu. Esošajā objektā ir veikti nelieli uzlabojumi, lai nodrošinātu jaunā bērnudārza grupu vajadzības, tomēr skolas maksimālā jauda ir gandrīz sasniegta. ECB ir paredzējusi pārcelties uz jaunām telpām pašreizējā Großmarkthalle vietā, kas atrodas Frankfurtē, tādējādi ietekmējot turpmākos lēmumus attiecībā uz skolu. Alikante Alikantē šogad pirmo reizi skolēni ieguva Eiropas vispārējās vidējās izglītības diplomu; skolu sekmīgi absolvēja 97,7%. Spānijas iestādes apstiprināja jauno likumu, kas vēl nav stājies spēkā, ar kuru atcels prasību kārtot atlases pārbaudījumus ( selectvividad ) ārvalstu sistēmu skolēniem augstākās izglītības iegūšanai Spānijā. Pagājušajā gadā nedaudz pieauga ES iestāžu personāla bērnu proporcionālā attiecība (36,8%) Alikantes Eiropas skolā, tomēr tā joprojām nav sasniegusi nepieciešamos 50%[4]. Minhene Attiecīgajā gadā tika veikts darbs, lai uzlabotu stāvokli saistībā ar bērnudārza ēku pārslodzi, tomēr telpu problēma joprojām ir aktuāla. Vācijas iestādes ir paredzējušas turpināt veikt skolas pieprasītos būvdarbus bērnudārza pašreizējā atrašanās vietā, tomēr turpmāk būs jāmeklē jauna vieta, lai reaģētu uz Eiropas skolas vajadzībām. Bergena, Kalema, Mola un Karlsrūe Attiecībā uz šīm četrām skolām pēc Komisijas pieprasījuma 2005./2006. g. tika veikts neatkarīgs pētījums „ Van Dijk ziņojums”, lai izpētītu šo skolu turpmāko darbību ilgtermiņā. Ziņojumā ieteikts pakāpeniski slēgt Kalemas skolu, ņemot vērā to, ka tās pastāvēšanai drīz vairs nebūs pamatojuma sakarā ar Kopīgā Eiropas Tora ( JET ) pārcelšanu 2016. gadā uz Kadarašu Francijā. Skolas, kas atrodas Bergenā, Molā un Karlsrūē, nodrošina izglītības iespējas Kopīgā pētniecības centra darbinieku bērniem (tāpat kā skola Varēzē), un ziņojumā ir iztirzāti priekšlikumi attiecībā uz minēto skolu efektīvu vadību un rentabilitāti, kā arī ieteikumi, kurus atbalsta Komisija. Tomēr Komisija nepiekrīt pētījumā sniegtajam ieteikumam par to, ka uzņēmēju valstu valodu nodaļas būtu jāslēdz. 2.2. Problemātiskās jomas Komisiju satrauc tas, ka dažas dalībvalstis nepilda savus uzņēmējas valsts pienākumus pret iestādēm attiecībā uz atbilstošas infrastruktūras nodrošināšanu Eiropas skolām, lai tās varētu pilnvērtīgi darboties. Jārisina vairāki jautājumi, bet aktuālākais jautājums ir saistīts ar piemērotas infrastruktūras savlaicīgu nodrošināšanu, kas, kā izrādās, ir nopietna problēma ne tikai Beļģijā, bet arī Luksemburgā un Itālijā. Tomēr tā nav vienīgā problemātiskā joma. Eiropas Komisija ir nosūtījusi oficiālu pieprasījumu Beļģijas iestādēm nokārtot savu parādu attiecībā pret sistēmu; daļa šī parāda pastāv jau kopš 1995. gada. Komisiju ļoti uztrauc arī tas, ka dažās dalībvalstīs ir vakantas vairākas norīkoto skolotāju amata vietas. Tādēļ, lai aizpildītu vakantās amata vietas, darbā uz nepilnu slodzi jāpieņem vietējie skolotāji, tādējādi izmaksas jāsedz tikai no ES budžeta, kas nozīmē, ka dalībvalsts nesniedz savu tiesību aktos paredzēto ieguldījumu budžetā. Turklāt Komisija pauž nožēlu par dažu skolotāju norīkošanas grafiku, kurā netiek ņemti vērā mācību gada sākuma standarta laiki, tādējādi sarežģījot skolotāju integrācijas procesu un mācību gadu skolēniem, kuriem tas jāsāk bez norīkotajiem skolotājiem. Komisija ir vērsusi Eiropas skolu ģenerālsekretāra uzmanību uz minēto problēmu un nosūtījusi vairākas oficiālas vēstules dažu attiecīgo dalībvalstu iestādēm. 3. Budžeta un finanšu reforma 3.1. 2006. gada budžets Sākotnēji ES budžeta lēmējinstitūcija 2006. gadā bija piešķīrusi Eiropas skolām 127,126 miljonus euro. Saskaņā ar jaunākajiem datiem kopējā budžeta sadalījums atkarībā no dažādajiem iemaksu veidiem bija šāds: - 56 % no ES budžeta; - 22,5% no dalībvalstīm; - 6,5% no Eiropas Patentu biroja[5]; - pārējais – II un III kategorijas skolēnu iemaksas un citi avoti. Eiropas skolas saņēma visu 2006. gadā piešķirto summu un noslēdza gada budžetu ar pārpalikumu apmēram 12,2 miljonu euro apmērā. Budžeta daļa, kas ir piešķirta bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām („SEN” bērniem), pēdējo divu gadu laikā ir palielinājusies par 24%. Komisija uzsvēra, ka gada ziņojumā par šo jautājumu ir jāietver kvalitatīvāka stāvokļa analīze, lai nodrošinātu stabilu pamatu turpmākajiem uzlabojumiem. Lai arī tiek veikts ievērojams darbs, ne vienmēr iespējams integrēt skolēnus ar nopietniem mācīšanās traucējumiem. Ģimenēm ir jārod alternatīva, ko ir daudz sarežģītāk veikt tad, ja uzņēmējas valsts valoda nav dzimtā valoda. 3.2. Jaunā Finanšu regula Komisija aktīvi iesaistījās un sniedza ievērojamu atbalstu jaunās Finanšu regulas sagatavošanā Eiropas skolām; tā izstrādāta, lielā mērā par pamatu izmantojot jau esošos noteikumus iestādēm un pielāgojot tos Eiropas skolu sistēmas specifikai. Komisija bija ļoti gandarīta 2006. gadā par jaunās Finanšu regulas pieņemšanu (vienbalsīgi, atturoties vienīgi Austrijai). Jaunie noteikumi galvenokārt stājas spēkā no 2007. gada 1. janvāra. Revīzijas funkcijas aspektus, kā arī publiskā iepirkuma noteikumus ieviesīs pakāpeniski attiecīgi 2007. gada 1. jūlijā un 2008. gada 1. janvārī. 3.3. Lēmums par 2007. gada budžetu Komisija un Ģenerālsekretāra birojs (ĢSB) nolēma, ka 2007. gadā ir sīki jāanalizē iemesli, lai noskaidrotu, kāpēc atkārtoti netiek pilnībā izmantoti piešķirtie līdzekļi un pēdējo gadu laikā ir bijis budžeta pārpalikums. Tāpēc Komisija pieprasīja 2007. gadam tādu pašu iemaksu kā 2006. gadā, proti, 127,13 miljonus euro esošajām skolām un ĢSB, kā arī 2,54 miljonus euro paredzētajai Briseles IV skolai pagaidu vietā Berkendael . 3.4. ĢSB 2006. gadā paredzēto iemaksu daļēja iesaldēšana No ES budžeta tiek segti 80% no Ģenerālsekretāra birojam (ĢSB) paredzētajiem līdzekļiem. Budžeta lēmējinstitūcija 2005. gadā pieņēma lēmumu iesaldēt 25% no minētajām iemaksām 2006. gadā, lai rosinātu ĢSB: - atrast risinājumu Eiropas skolu pārslodzes problēmai; - uzlabot Eiropas skolu pārvaldību un vadību. Komisija paziņoja šo lēmumu ģenerālsekretāram un ierosināja, ka tās dienesti varētu palīdzēt ĢSB veikt vajadzīgos pasākumus un organizēt kontaktus ar Eiropas Parlamentu. Komisija un Parlaments 2006. gada maijā apstiprināja, ka ir veikti vajadzīgie pasākumi, un tādējādi Parlaments atbrīvoja 15% no iemaksām. Finanšu regulas pārskatīšanas darbā īstenotā ĢSB un Komisijas sadarbība vēlāk pārliecināja Parlamentu atbrīvot pārējos 10%. 4. Pārvaldība Pārvaldības jautājumi tika apspriesti gan vispārīgi saistībā ar sistēmas turpmāko darbību un reformu, gan praktiski, piemēram, izveidojot Centrālo uzņemšanas iestādi Briselē. 4.1. Konference Nordveikā un ministru sanāksme Gan Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Kallas , gan Nīderlandes izglītības ministrs van der Hoeven (vadīja Eiropas skolu sistēmas prezidentūru 2005.-2006. g.) uzskatīja, ka, lai apsvērtu visas sistēmas turpmāko darbību, ir nepieciešams politiskais stimuls. Tādēļ viņi uzņēmās iniciatīvu aicināt visu dalībvalstu pārstāvjus piedalīties 2006. gada maija konferencē Nīderlandē. Lai sagatavotu konferencē apspriežamās iespējas, tika izveidota augsta līmeņa grupa, kurā ļoti aktīvi piedalījās Komisija. Konference notika Nordveikā 15.-16. maijā; tajā piedalījās Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Kallas , ministrs van der Hoeven un Portugāles izglītības ministrs Pedreira (Portugāle pārņēma Eiropas skolu prezidentūru 2006. gada augustā). Konference ļāva piešķirt jaunu politisko impulsu diskusijām par Eiropas skolu turpmāko darbību. Pēc šīs konferences augsta līmeņa grupa, kurā piedalījās konferences dalībnieki, turpināja darbu, sagatavojot visu dalībvalstu par Eiropas skolām atbildīgo ministru sanāksmi. Priekšsēdētāja vietnieks Kallas , par Eiropas skolām atbildīgais Eiropas komisārs, un dalībvalstu 25 ministri tikās 2006. gada 13. novembrī, lai apspriestu Eiropas skolu reformu procesu. Sanāksmes rezultātā vispārējā vienprātībā vienojās par galvenajām idejām, kas ļautu sistēmai risināt problēmas, kuras saistītas ar ES paplašināšanos. Tagad ir ieviesta skaidra politiskā sistēma, kas nodrošina vadlīnijas nākamā posma sākšanai. Eiropas skolu valdei ir jāveic konkrēti pasākumi, lai īstenotu reformu. (Prezidentūras secinājumus skatīt 2. pielikumā.) 4.1.1. Ministru sanāksmes rezultāti – Eiropas skolu sistēmas pilnveidošana un stiprināšana Lielākā daļa ES ministru un Komisija vienojās par to, ka ir vajadzīga elastīgāka Eiropas skolu sistēmas koncepcija, ko turpmāk attiecināt uz trīs veidu skolām: esošajām parastajām Eiropas skolām[6]; valstu un starptautiskajām skolām, kas nodrošina Eiropas izglītību ES iestāžu darbinieku bērniem vietās, kur paredzēts izveidot Eiropas aģentūras; minētajām skolām varētu ļaut izsniegt Eiropas vispārējās vidējās izglītības diplomu (II tipa skolas); kā arī uz trešā tipa skolām – dalībvalsts patstāvīgi par saviem līdzekļiem īsteno šādu iniciatīvu neatkarīgi no ES aģentūras vai iestādes esības šajā valstī (III tipa skolas). II un III tipa skolu mērķis būs sniegt Eiropas izglītību, kam pamatā ir „kopīga mācību programma”, pēc iespējas izmantojot dzimto valodu mācību procesā. Minētajai kopīgajai mācību programmai ir jāatbilst prasībām, ko Eiropas skolu sistēma noteikusi pedagoģiskajiem mērķiem, turklāt tai jāatbilst prasībām attiecībā uz eksāmeniem un akreditāciju. Ir jāparaksta līgumi par sasniegumiem attiecībā uz pedagoģisko, administratīvo un finanšu prasību īstenošanu, lai garantētu Eiropas skolu sistēmas saskaņotību, kvalitāti un atbildību. Vairums sanāksmes dalībnieku arī piekrita, ka ir vajadzīga pārvaldības aspektu reforma, lai nodrošinātu skolām lielāku autonomiju, bet šāda rīcība jāīsteno, vienlaikus nodrošinot lielāku atbildību saistībā ar pedagoģiskiem jautājumiem un finanšu un vadības aspektiem. 4.2. Centrālās uzņemšanas iestādes izveide Valde 2006. gada aprīļa sanāksmē, kas notika Hāgā, izveidoja Centrālo uzņemšanas iestādi ( CEA )[7] lēmumu pieņemšanai par skolēnu uzņemšanu Eiropas skolās Briselē. Valde nolēma, ka, „lai nodrošinātu noteiktu skolēnu skaitu Briseles IV skolas jaunajās nodaļās, … uzņemšana pārējās skolās būs stingri ierobežota”. Šādi bija jārīkojas, jo esošajās skolās bija pārāk liels skolēnu skaits, un valde nolēma pieņemt Berkendael kā Briseles IV skolas (Lākena) pagaidu un centrālo vietu. Tādējādi CEA tika noteikti šādi mērķi: 1. katru gadu izstrādāt un paziņot skaidru uzņemšanas koncepciju, kas nodrošinās turpmāk minēto mērķu sasniegšanu maksimāli taisnīgā un pārredzamā veidā; 2. lemt par to skolēnu sarakstiem, kas uzņemami katrā Briseles skolā. Šos sarakstus iesniegs katras skolas direktors; 3. nodrošināt skolēnu proporcionālu sadalījumu pa Briseles skolām kopumā un pa valodu nodaļām un nodrošināt skolu resursu optimālu izlietojumu, lai apmierinātu skolēnu vajadzības un nodrošinātu pedagoģisko nepārtrauktību. Nākamais mērķis šajā darbības plānā sākotnēji būs nodrošināt Briseles IV skolas skolēnu sastāvu; 4. garantēt vietas Briseles Eiropas skolā visiem skolēniem, kas ir visu to ES iestāžu darbinieku bērni, kas vēlas, lai viņu bērni tiktu uzņemti Briseles skolās; 5. nodrošināt to, ka vienas ģimenes bērni mācās vienā skolā; 6. pastāvīgi uzraudzīt skolēnu skaita izmaiņas dažādās valodu nodaļās un skolās. Valde 2006. gada oktobra sanāksmē precizēja minētās iestādes struktūru un procedūras, kā arī noteica tai precīzas pilnvaras. Komisija uzsvēra, ka šajā delikātajā procesā ir jārīkojas ar sapratni un zināmu elastību un ka ir jāuzrauga, vai SWALS (skolēnu, kuriem nav valodas nodaļas) skaits ir proporcionāls dzimtās valodas skolēnu skaitam katrā klasē. Turklāt valde arī uzsvēra, cik nozīmīgi ir veidot skaidru un tiešu saziņu un dialogu ar attiecīgajiem vecākiem. CEA pieņēma lēmumus par uzņemšanu Briseles skolās 2007./2008. mācību gadam saskaņā ar iepriekš minētajiem mērķiem un valdes lēmumiem. Saskaņā ar minētajiem lēmumiem jaunie skolēni, kuriem Berkendael ir iespēja mācīties attiecīgajā valodas nodaļā, tiks uzņemti šajā skolā (izņemot to skolēnu māsas vai brāļus, kas jau ir uzņemti citās Eiropas skolās Briselē). Ja attiecīgās valodas nodaļas vai līmeņa Berkendael skolā nav, jaunie skolēni tiks pēc iespējas uzņemti to izvēlētajā skolā. 4.3. Saziņa, informācija un dialogs Ņemot vērā gada daudzos notikumus un vairākus svarīgus valdes pieņemtus lēmumus, Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors tieši nosūtīja vismaz septiņus e-pasta ziņojumus visiem darbiniekiem, lai informētu tos par notiekošo. Eiropas Ombuds izskatīja piecas atklātas lietas, kurās Komisija sniedza paskaidrojumus vai pamatojumus, un Eiropas Parlaments uzdeva 19 oficiālus rakstiskus un mutiskus jautājumus. Komisijas priekšsēdētājs Barroso Eiropas skolu jautājumu apsprieda ar dažādu valstu vadītājiem, un priekšsēdētāja vietnieks Kallas minēto jautājumu vairākkārtīgi apsprieda ar Parlamentu, kā arī personāla pārstāvjiem un dažādām citām ieinteresētajām personām. Komisijas dienesti regulāri rīkoja sanāksmes ar vecāku apvienībām un vietējo personāla komiteju, lai nodrošinātu skaidru un tiešu dialogu. Pēc negatīvās rīcības uzņēmējā valstī, kurā ir visvairāk skolu, Komisija novembrī aicināja valdi nosūtīt Beļģijas iestādēm vēstuli, pieprasot sanāksmi. Sanāksme bija jārīko, lai minētās valsts iestādes tiešā dialogā ar ģimenēm no Briselē esošajām iestādēm varētu sniegt paskaidrojumus par viņu neapmierinošo attieksmi saistībā ar pagaidu vietu skolai. Prezidentūra novembrī nosūtīja minēto vēstuli. Valde un jo īpaši Komisija diemžēl joprojām gaida atbildi no Beļģijas iestādēm. 4.4. Pētījums – Van Dijk ziņojums par četrām mazajām skolām Neatkarīgs konsultants 2006. gadā iepazīstināja ar tā dēvēto „Van Dijk” pētījumu par četrām mazajām skolām Bergenā, Kalemā, Molā un Karlsrūē (skatīt 2.1.3. „ Pārējās skolas ”). Valde 2007. gadā divas reizes piedalījās debatēs par šo pētījumu un pieņēma lēmumu septiņu gadu laikā pakāpeniski slēgt skolu Kalemā. Skolas Bergenā, Molā un Karlsrūē turpinās darboties kā parastās Eiropas skolas. 4.5. Akreditācija Valde ar pilnīgu Komisijas atbalstu nolēma akreditēt izglītības programmas, ko īsteno Parmas skola Itālijā un Danshauglinas skola Īrijā, un 2007. gadā ar abu minēto skolu kompetentajām iestādēm ir jāparaksta akreditācijas un sadarbības nolīgums. Komisija pārliecinoši atbalsta šo procesu. Parmā esošās Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes un Komisijas (Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta) personāla bērni Greindžā tādējādi varēs iegūt Eiropas izglītību, kas atbilst Eiropas skolu sistēmas izglītībai; šobrīd skolas vēl nav tiesīgas piedāvāt Eiropas vispārējās vidējās izglītības diplomu (akreditācija līdz vidusskolas 5. klasei). Valde nolēma arī apstiprināt procesa pirmo posmu, lai turpmāk varētu pieprasīt akreditēt Grieķijā esošo Heraklionas skolu, kas atrodas Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras tuvumā. 5. Turpmākās problēmas 2007. gadā un vēlāk 5.1. Turpmākie pasākumi pēc ministru sanāksmes Valde pašlaik strādā saskaņā ar norādījumiem, kas izklāstīti prezidentūras secinājumos[8] pēc neformālas ministru sanāksmes, un ierosina stratēģijas apspriešanu, lai uzsāktu reformas procesa nākamo – praktisko posmu. Minētais ietver priekšlikumu sagatavošanu pārvaldības uzlabošanai atbilstoši saskaņotajām vadlīnijām, tādējādi nododot skolas vadībai lielākas lēmumpieņemšanas pilnvaras, tostarp finanšu pilnvaras, līdzsvarojot tās ar lielāku atbildību, kā arī pārvaldības struktūras reformām, lai sasniegtu skolu līmeņa pārvaldības un vispārējās pārvaldības mērķus. Minētais ietver arī ideju turpmāku pilnveidošanu saistībā ar Eiropas skolu sistēmas pieejamību un pasākumu analizēšanu un faktisko īstenošanu attiecībā uz II tipa skolām, kā arī nepieciešamo darbību veikšanu to uzlabošanai un turpmākai attīstībai. Turklāt ir jāpilnveido Eiropas vispārējās vidējās izglītības diploms atbilstīgi starptautiskajiem standartiem, tostarp organizatoriskajiem, administratīvajiem un kvalitātes nodrošināšanas aspektiem; tas jāuzsāk ar neatkarīga eksperta novērtējumu, kas jāorganizē ģenerālsekretāram. Darba grupa pārbaudīs jautājumu par izmaksu dalīšanu skolotājiem, ko dalībvalstis norīko darbam parastajās Eiropas skolās. Pēc minētās pārbaudes valde apsvērs, kādi pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu norīkoto skolotāju izmaksu taisnīgu sadalījumu starp dalībvalstīm. Lai sekmētu izmēģinājuma projektu attiecībā uz „III tipa” skolām, ir jāpaplašina projekta uzdevumi, iekļaujot maksimāli desmit skolas. Ideālā gadījumā izmēģinājuma projektus vajadzētu sākt 2007./2008. mācību gadā. Šos projektus uzraudzīs valde, un tos novērtēs ik pēc diviem gadiem. 5.2. Berkendael /Lākenas skolas atvēršana Briselē Valde pauda nožēlu par to, ka tai nācās pieņemt Berkendael skolu uz pārejas posma laiku, jo Beļģijas iestādes atteicās sadarboties un nodrošināt pagaidu vietu, kas atbilstu nepieciešamajiem ģeogrāfiskajiem kritērijiem. Komisija neapstrīd to, ka pati skolas ēka ir atbilstoša, bet joprojām iebilst pret tās atrašanās vietu un sekām, ar kurām nāksies saskarties ģimenēm. Saskaņā ar valdes spiediena rezultātā pieņemto lēmumu 2006. gada beigās, Berkendael skola vēra savas durvis, lai uzņemtu jaunus skolēnus 2007. gada septembrī. Tādēļ tagad ir steidzami jāveic straujas strukturālās izmaiņas un jānodrošina, lai jaunieceltais direktors ātri sagatavotu skolu jauno skolēnu uzņemšanai. Pašreizējiem Briseles skolu direktoriem ir bijusi ievērojama konstruktīva loma sagatavošanās diskusijās. Trīs esošās vecāku apvienības Briselē pašlaik veic ļoti atzinīgi vērtējamu uzdevumu, palīdzot jaunajai skolai nodrošināt skolas transporta pakalpojumus, ēdnīcas darbību un risina citus praktiskus jautājumus. Pamatojoties uz vienošanos ar uzņēmēju valsti, būtiskākais skolas aprīkojums ir jānodrošina Beļģijas iestādēm, kurām ir iespēja apliecināt patiesu politisko gribu, nodrošinot šā procesa netraucētu gaitu. 5.3. Dalībvalstu pienākumi Viena no Komisijas prioritātēm būs turpināt risināt jautājumus saistībā ar to, ka dažas uzņēmējas valstis nepilda atsevišķus pienākumus, un tā veiks vajadzīgās tiesiskās darbības, ja tās attiecīgos gadījumos varētu būt lietderīgas. [1] Atsauce: 2912-D-2006-en-1. Skatīt:http://www.eursc.eu/index.php?id=134. [2] Lākenas skolas struktūra būs šāda: FR, EN, DE, IT, NL, kā arī RO un BG (RO un BG kā SWALS un valodu nodaļas attiecīgajā laikā). [3] Paziņojuma pilnu tekstu skatīt 1. pielikumā. [4] Skatīt atsauci iepriekšējā gada ziņojumā COM(2006) 451 galīgā redakcija. [5] Eiropas skolai Minhenē Eiropas Patentu biroja (EPB) ieguldījums budžetā procentuāli ir līdzīgs Komisijas ieguldījumam citām Eiropas skolām. [6] Pašlaik septiņās dalībvalstīs ir 13 Eiropas skolas. [7] CEA ir Eiropas skolu ģenerālsekretārs (priekšsēdētājs), Eiropas Komisijas pārstāvis (pārstāv ES iestādes), Briselē esošo 3 (4) Eiropas skolu direktori, vecāku pārstāvis, uzņēmējas valsts iestāžu pārstāvis. Turklāt ģenerālsekretārs izvēlas 2 (3) vecāku pārstāvjus (lai nodrošinātu visu Briseles Eiropas skolu skolēnu vecāku apvienību pārstāvību), 1 pārstāvi no Briseles personāla komitejas, un 1 vai vairāki Beļģijas pārstāvji var piedalīties novērotāju statusā (lai nodrošinātu Beļģijas sabiedrības pārstāvību). [8] Skatīt 2. un 3. pielikumu.