KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI STARPPOSMA ZIŅOJUMSpar Bulgārijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu /* COM/2012/057 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI STARPPOSMA ZIŅOJUMS par Bulgārijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu 1. Ievads Šis starpposma ziņojums sniedz tehniskus precizējumus par vērā ņemamām norisēm Bulgārijā pēdējo sešu mēnešu laikā saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu ("SPM")[1]. Precizējumos uzmanība vērsta uz pasākumiem, kas ir pabeigti vai drīzumā tiks pabeigti, vienlaikus arī norādot uz darbībām, kas joprojām ir jāveic. Pēdējā progresa ziņojuma ieteikumi, ko Komisija pieņēma 2011. gada 20. jūlijā, ir atsauces punkts gūtā progresa novērtēšanai attiecībā pret kritērijiem un atlikušo problēmu konstatēšanai. Komisija 2012. gada vasarā sniegs vispārēju novērtējumu par Bulgārijas progresu saskaņā ar SPM kopš pievienošanās. 2. Tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību: notikumu kopsavilkums, ņemot vērā Komisijas ieteikumus Bulgārijas atbilde uz ieteikumiem, kas iekļauti Komisijas pēdējā ziņojumā, izklāsta turpmāk minētās galvenās norises. Jaunā specializētā tiesa un prokuratūra, kas atbild par organizētās noziedzības lietu izskatīšanu, ir uzsākušas darbu, Komisija noziedzīgi iegūtu līdzekļu konstatēšanai un atsavināšanai ir panākusi vērā ņemamus rezultātus, un jaunizveidotā komisija interešu konfliktu konstatēšanai un sankcionēšanai ir pieņēmusi savus pirmos lēmumus. Turklāt Bulgārija ierosināja pasākumus, lai uzlabotu tiesu praksi, prasību iesniegšanas organizāciju un sadarbību starp tiesu iestādēm, policiju un citām administratīvām iestādēm. Nākamo mēnešu laikā ir paredzēts īstenot turpmākus pasākumus tiesu sistēmas reformas ietvaros. Norises Bulgārijā pēdējo mēnešu laikā norāda uz nepieciešamību pēc stingrākas rīcības, lai īstenotu Komisijas ieteikumus vairākās jomās. Likumam par līdzekļu atsavināšanu, kas pašreiz tiek apspriests parlamentā, ir jābūt visaptverošam un to jāpapildina ar spēcīgām iestādēm, lai tas būtu efektīvs organizētās noziedzības un augsta līmeņa korupcijas novēršanā. Analīze par tiesu un izmeklēšanas prakses trūkumiem svarīgās lietās, kas saistītas ar organizēto noziedzību un korupciju, vēl nav veikta vispusīgi. Reformētā Likuma par tiesu sistēmu, kas izveidots, lai piemērotu pārredzamas un objektīvas procedūras, ieceļot tiesnešus amatā, paaugstinot un novērtējot viņus, un lai noteiktu integritāti par prioritāti, īstenošana vēl nav devusi cerētās pārmaiņas. Augstākās tiesu padomes vēlēšanu procesa reforma ir nepieciešama padomes pārredzamības un integritātes uzlabošanai un kā būtisks solis virzienā uz tiesu sistēmas fundamentālu reformu. Pieņemtie nolēmumi un sodi lietās, kas saistītas ar augsta līmeņa korupciju, krāpšanu un organizēto noziedzību un kas tiek izmeklētas un izskatītas tiesā, vēl nedod pārliecinošus rezultātus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu efektīvu atturošu ietekmi. Tāpēc nākamo mēnešu laikā ir jāiegulda papildu pūles, lai panāktu pārliecinošus rezultātus un dotu ieguldījumu Komisijas 2012. gada vasaras vispārējā novērtējumā par progresu, ko Bulgārija guvusi SPM ietvaros kopš pievienošanās ES. Komisija šajā darbā turpinās atbalstīt Bulgāriju. 3. Pašreizējās situācijas jaunumi Tiesu iestāžu reforma Lai īstenotu jaunā Likuma par tiesu sistēmu reformas mērķus, Komisija tās pēdējā SPM ziņojumā īpaši ieteica Bulgārijai gūt rezultātus attiecībā uz iecelšanu amatos un novērtēšanu, ievērojot pārredzamību, neatkarību, integritāti un profesionālos sasniegumus. Turklāt Komisija ieteica Bulgārijai uzrādīt sasniegumus disciplināru un krimināltiesisku pasākumu veikšanā korupcijas un nelikumīgas rīcības gadījumos tiesu sistēmā un nodrošināt pilnīgu elektronisku piekļuvi tiesu spriedumiem, kā arī tiesu lietu nejaušas piešķiršanas stingru piemērošanu. Kopš Komisijas pēdējā ziņojuma Bulgārija ir sākusi īstenot Likuma par tiesu sistēmu noteikumus attiecībā uz amatā iecelšanas, paaugstināšanas un novērtēšanas reformu un tiesnešu sākotnējās apmācības stiprināšanu, kā arī ir veikusi pasākumus, lai panāktu labāku darba slodzes pārvaldību tiesu sistēmā. Šajā laikposmā ir uzsākti tiesnešu pirmie novērtējumi saskaņā ar jauno sistēmu un amatā ir ieceltas vairākas augstākas amatpersonas. Ir izveidotas vietējās ētikas komisijas, lai sniegtu padomus par to tiesnešu integritāti, kurus ir ierosināts iecelt amatā, paaugstināt vai novērtēt. Ir uzsākts pētījums par tiesnešu darba racionalizāciju un pieņemti noteikumi par iestājeksāmeniem Tieslietu valsts institūtā. Kompetentu tiesnešu ar izteiktu integritāti iecelšana amatā un paaugstināšana ir būtiska tiesu sistēmas reformas daļa. Kopš pagājušās vasaras bažas par objektivitāti, pārredzamību un kandidātu sasniegumu un integritātes novērtējuma pamatīgumu ir izraisījusi vairāku augsta līmeņa tiesu darbinieku iecelšana amatā, ko veikusi Augstākā tiesu padome un parlaments. Bažas ir radušās arī par novērtēšanas procedūrām. Paredzamajā novērtēšanā un paaugstināšanā amatos būtu jāparāda spēja pareizi atspoguļot atšķirības sniegumā un pilnībā ņemt vērā integritātes jautājumus. Korupcijas apkarošanā tiesu sistēmā ir dažādi rezultāti. Augstākās tiesu padomes ētikas komisija un jaunizveidotās vietējās ētikas komisijas vēl nav spējušas īstenot atbilstīgu integritātes pārbaudi, ņemot vērā nesen piešķirtos amatus un veiktos novērtējumus. Tiesa 2011. gada laikā attaisnoja sešus tiesnešus sešās lietās, kas saistītas ar korupciju un dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu. Notiek 27 tiesvedības procesi, kuros tiek izskatītas lietas pret 28 tiesnešiem. Nolēmumi pirmajā vai otrajā instancē ir pieņemti 13 lietās, no kurām desmit lietās ir pieņemti notiesājoši spriedumi, seši no tiem – ar nosacīti atliktu sodu. Neskatoties uz dažiem labas prakses piemēriem, tiesu spriedumi vēl netiek sistemātiski publicēti un publicēšanas standarti nav saskaņoti. Bulgārija ir paziņojusi par Augstākās tiesu padomes pieņemtām pamatnostādnēm, lai novērstu trūkumus saistībā ar tiesu lietu nejaušu piešķiršanu. Lai uzlabotu tiesu sistēmas pārvaldību, atbildību un efektivitāti, Komisija ieteica Bulgārijai veikt papildu pasākumus, lai īstenotu tiesu sistēmas fundamentālu reformu, jo īpaši izstrādājot un īstenojot priekšlikumus Augstākās tiesu padomes un prokuratūras reformai. Kopš Komisijas pēdējā ziņojuma ģenerālprokurors ir paziņojis par tādām iniciatīvām prokuratūras tālākas specializācijas sekmēšanai kā, piemēram, organizatoriski pasākumi, metodiskas norādes un programmatūras rīki. Ir izveidots plāns paplašināt to specializēto darba grupu pilnvaras, kuras atbild par krāpšanas lietām, kurās iesaistīti ES līdzekļi, ietverot kriminālpārkāpumus pret valsts budžetu, piemēram, nodokļu pārkāpumiem, un izveidot apvienotās darba grupas, kuru uzmanība ir vērsta uz augsta līmeņa korupcijas lietām. Turklāt ģenerālprokurors ir izveidojis kriminoloģiskas pētniecības dienestu, un paredzams, ka piekļuve īpašo izmeklēšanas līdzekļu reģistram tiks paplašināta, iekļaujot visas prokuratūras. Vienotas informācijas sistēmas izveide visās prokuratūrās, policijā un citās administratīvajās iestādēs joprojām ir jāīsteno. Pašreiz tiek apspriesti plašāka mēroga priekšlikumi prokuratūras reformai, un par tiem paredzēts paziņot 2012. gada sākumā. Augstākās tiesu padomes ticamība pēdējo mēnešu laikā ir tikusi apšaubīta. Pēc divu padomes locekļu atkāpšanās no amata, protestējot pret padomes darbībām, dažas tiesas septembrī boikotēja viņu aizstājēju vēlēšanas. Tas rosināja sabiedrības diskusijas par to, kā palielināt padomes profesionālās spējas un atbildību. Šīs diskusijas par tiesībām piedalīties Augstākās tiesu padomes vēlēšanās un šo vēlēšanu procedūru reformu ir steidzami jāpadara konkrētas, ja vēlas, lai reformas tiktu īstenotas līdz pašreizējās padomes pilnvaru termiņa beigām 2012. gada rudenī. Tieslietu ministra nesen uzsāktajām diskusijām ar attiecīgajām ieinteresētajām personām vajadzētu nodrošināt pamatu konkrētiem priekšlikumiem, kas jāsagatavo. Tikmēr var veikt konkrētus pasākumus, lai uzlabotu Augstākās tiesu padomes atbildību, piemēram, agrāk publicējot darba kārtības, sistemātiskāk atverot komiteju sanāksmes publikai vai pilsoniskās sabiedrības novērotājiem, un tiešraidē straumējot padomes sanāksmes internetā. Lai sasniegtu labākus rezultātus augsta līmeņa organizētās noziedzības un korupcijas lietās, Komisija īpaši ieteica Bulgārijai analizēt tiesu un izmeklēšanas praksi, pieņemt un īstenot sīki izstrādātus rīcības plānus un novērst trūkumus sadarbībā ar starptautiskajiem ekspertiem un pilsonisko sabiedrību. Kopš Komisijas pēdējā ziņojuma, lai reaģētu uz Komisijas bažām par tiesu un izmeklēšanas praksi, ir pieņemti vai sagatavoti vairāki pasākumi. Šie pasākumi ietver Augstākās kasācijas tiesas ziņojumu par tiesu prakses trūkumiem, prokuratūras darbu pamatnostādņu izstrādē, lai analizētu attaisnojošos spriedumus, kā arī aģentūru savstarpējās sadarbības līgumus starp policiju un administratīvās kontroles iestādēm. Prokuroriem un policijas izmeklētājiem ir organizētas vairākas mācību programmas. Turklāt Kriminālprocesa kodeksā ir veikti grozījumi, lai ierobežotu to, cik reizes lietu var nodot izskatīšanai kasācijas kārtībā, un ir izveidota vienība, lai konstatētu atšķirīgu tiesu praksi un atbalstītu Augstākās kasācijas tiesas interpretācijas darbības. Šīs iniciatīvas būtu jāpabeidz ar sabiedrību īpaši interesējošu lietu izmeklēšanas, apsūdzību izvirzīšanas un iztiesāšanas trūkumu vispusīgāku un sistemātiskāku analīzi. Iesaistot ārējus un neatkarīgus ekspertus, veiktajos pasākumos varētu izmantot labāko praksi un panākt progresu, izmantojot objektīvus rādītājus. Cīņa pret organizēto noziedzību Lai uzlabotu organizētās noziedzības apkarošanas efektivitāti, Komisija īpaši ieteica Bulgārijai atbilstīgi sagatavot un definēt pilnvaras jaunajai specializētajai tiesai un prokuratūrai organizētās noziedzības jautājumā, un turpināt policijas reformu. Kopš Komisijas pēdējā ziņojuma pārsūdzībā pret apsūdzētajiem svarīgā organizētās noziedzības lietā, kuri tika attaisnoti pirmajā instancē, tika pasludināts notiesājošs spriedums. Galīgais spriedums kasācijas kārtībā vēl tiek gaidīts. Tajā pašā lietā ir radušās bažas par efektīvas liecinieku aizsardzības trūkumu. Svarīgas lietas par smagu un organizētu noziedzību atrodas iztiesāšanas posmā. Pirmās instances nolēmumi divās citās organizētās noziedzības lietās pret vairākiem apsūdzētajiem tika pasludināti 2011. gada novembrī un decembrī. Citās svarīgās lietās saistībā ar organizēto noziedzību pēdējo mēnešu laikā virzība ir bijusi maza. Joprojām ir jāparāda tālāki izmeklēšanas prakses uzlabojumi izmeklēšanas metožu un pierādījumu vākšanas ziņā, uzlabojot profesionalitāti policijas darbību laikā, saīsinot izmeklēšanas periodus un izmantojot galīgos spriedumus. Jaunās specializētās tiesas organizētās noziedzības pirmās instances un pārsūdzības lietās un tām piesaistītās prokuratūras kļuva darbotiesspējīgas 2012. gada janvāra sākumā. Lai arī Konstitucionālā Tiesa nesen ir pieņēmusi nolēmumu par jaunizveidoto tiesu kompetences jomu, precīzs kompetences apveids būs jānosaka, izmantojot pārbaudes lietas saskaņā ar Augstākās kasācijas tiesas norādēm. Tas var ietekmēt darba slodzi un līdz ar to arī personāla komplektēšanu. Īpaša nodaļa ar trīsdesmit policistiem centrālajā līmenī un divdesmit policistiem-izmeklētājiem visā valstī ir izveidota, lai atbalstītu specializēto organizētās noziedzības prokuratūru izmeklēšanas. Šo struktūru ietekme uz smagu noziegumu lietu ātru izskatīšanu joprojām ir jāizvērtē. Policijas izmeklēšanas prakses reforma, kas tika uzsākta 2010. gadā, pēdējo mēnešu laikā tika turpināta, izmantojot tālāku apmācību[2]. Bulgārija ir paziņojusi par jaunu metodisko pamatnostādņu izstrādi policijai, prokuratūrai un citām administratīvajām struktūrām attiecībā uz noziedzīgi iegūtu līdzekļu konstatēšanu un iesaldēšanu. Lai parādītu reformas ietekmi saistībā ar lielāku skaitu tādu uzrādīto apsūdzību, kuras atbilst augstiem profesionāliem standartiem, kā arī ar galīgajiem nolēmumiem organizētās noziedzības lietās, būs nepieciešamas papildu pūles profesionālās prakses uzlabošanā. Lai arī ziedojumus policijai var sniegt tikai publiskās pārvaldes iestādes un valsts īpašumā esoši uzņēmumi un tos tagad ieraksta publiskā reģistrā, prakse ziedot policijai joprojām rada jautājumus par atbildību un finanšu pārredzamību, jo īpaši saistībā ar risku apiet publiskā iepirkuma noteikumus. Lai atbalstītu cīņu pret organizēto noziedzību un korupciju, Komisija īpaši ieteica Bulgārijai pieņemt stingrākus tiesību aktus par līdzekļu atsavināšanu un uzlabot pašreizējo praksi un rezultātus noziedzīgi iegūtu līdzekļu atsavināšanā. Komisija noziedzīgi iegūtu līdzekļu konstatēšanai un atsavināšanai (CEPACA) 2011. gadā panāca galīgos tiesas nolēmumus, kuros apstiprināta konfiskācija, kopsummai sasniedzot gandrīz 5 miljonus euro. Tas ir vērā ņemams palielinājums salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Pēc jaunā direktora iecelšanas amatā 2011. gada pavasarī komisija tika reorganizēta. Dažās specifiskās lietās ir izveidota ciešāka sadarbība ar prokuratūru, tomēr šī sadarbība vēl netiek sistemātiski piemērota. Janvārī parlamentā tika iesniegts jauns tiesību akta priekšlikums par līdzekļu atsavināšanu. Tiesību akta projektā paredzēts režīms līdzekļu atsavināšanai, kas nav balstīta uz notiesāšanu. Tiesību aktā uzmanība pievērsta tiem līdzekļiem, kas ir saistīti ar organizētās noziedzības darbībām. Lai gan Komisija ieteica ietvert CEPACA pilnvarās iespēju uzsākt augstu amatpersonu un politiķu līdzekļu proaktīvu pārbaudīšanu, šim aspektam, šķiet, uzmanība netiek pievērsta. Tiesību akta projektā CEPACA veiktās izmeklēšanas tiek sasaistītas ar prokuratūras uzsāktu krimināllietas pirmstiesas izskatīšanu, ļaujot uzsākt tās darbu ātrāk nekā pašreiz, bet tiesību akta projektā CEPACA ir arī liegta iespēja uzsākt ex-officio pārbaudes, pamatojoties uz administratīviem pārkāpumiem. Tas arī rada bažas par CEPACA darbības neatkarību. Parlamentārām diskusijām vajadzētu būt iespējai stiprināt tiesību akta projektu, lai nodrošinātu tādu līdzekļu atsavināšanas režīmu, kura darbības joma ir vispusīga, kas aptver pietiekami ilgu laikposmu, lai tas būtu efektīvs, un kuru atbalsta spēcīgas iestādes. Šā topošā tiesību akta reālā ietekme būs jāizvērtē, ņemot vērā to, cik lielā mērā palielinās lēmumu skaits par konfiscētiem līdzekļiem, un ņemot vērā CEPACA neatkarību. Cīņa pret korupciju Lai uzlabotu augsta līmeņa korupcijas apkarošanas efektivitāti, Komisija īpaši ieteica Bulgārijai izveidot specializētu prokuratūru tīklu, pieņemt proaktīvas izmeklēšanas stratēģijas un gūt rezultātus sankciju piemērošanā par interešu konfliktiem. Kopš Komisijas pēdējā ziņojuma augsta līmeņa korupcijas lietās pret trīs parlamenta deputātiem tika pasludināts viens galīgais spriedums un divi pārsūdzami spriedumi, bet lietā pret bijušo ministru tika pieņemts attaisnojošs spriedums otrajā instancē. Seši pārsūdzami notiesājoši spriedumi tika pasludināti pret amatā esošiem un kādreizējiem mēriem, četri – ar nosacīti atliktiem spriedumiem. Prokuratūra neveica izmeklēšanas par iespējamu krāpšanu ar ES līdzekļiem, kaut gan saistītu lietu izmeklēšana, balstoties uz tiem pašiem faktiem, turpinās citā dalībvalstī. Visās lietās saistībā ar krāpšanu ar ES līdzekļiem, kas 2011. gadā tika iesniegtas tiesā, kriminālatbildība tika aizstāta ar administratīvām soda naudām. Svarīga lieta par krāpšanu ar ES līdzekļiem ir aizkavēta pārsūdzībā tiesā vairāk nekā 18 mēnešus. Prokuratūras pēcpasākumi tiek gaidīti attiecībā uz virkni datņu par nopietnām nelikumībām ES līdzekļu pārvaldīšanā, kurus OLAF pārsūtīja 2010.-2011. gadā. 2011. gada jūnijā izveidotā komisija interešu konfliktu novēršanai un konstatēšanai tagad ir darbotiesspējīga. Tā ir saņēmusi 146 norādes un pieņēmusi 25 lēmumus, interešu konfliktu konstatējot 12 gadījumos. Tās spēja radīt atturošu ietekmi cita starpā būs atkarīga no pabeigto lietu skaita, tās kapacitātes proaktīvi apkarot interešu konfliktus un spējas pieņemt pareizus un labi pamatotus lēmumus sensitīvās lietās. Efektīviem pasākumiem interešu konfliktu novēršanai ir nepieciešama arī vienota prakse attiecībā uz deklarāciju par interešu konfliktu publicēšanu, ko veic dažādas administratīvās struktūras, kā arī racionalizēts juridiskais pamats Interešu konfliktu komisijai attiecībā uz sankcijām un noilguma termiņiem. Ģenerālprokuratūra ir apņēmusies līdz 2011. gada beigām izveidot specializētu prokuratūru tīklu ekonomisku un finanšu noziegumu izskatīšanai un līdz 2012. gada aprīlim sadarbībā ar starptautiskajiem ekspertiem izstrādāt metodiskas instrukcijas sarežģītu ekonomisku un finanšu noziegumu izmeklēšanai. Iekšlietu ministrija un ģenerālprokuratūra ir iecerējušas izstrādāt kopīgas papildu instrukcijas par izmeklēšanu un pierādījumu vākšanu, un sadarbībai ar Valsts ieņēmumu aģentūru tagad ir skaidrāks pamats. Par sabiedrību īpaši interesējošām lietām tiek gatavoti arī ikmēneša progresa ziņojumi. Būs jāizvērtē tas, cik lielā mērā šīs pārmaiņas tiek pārvērstas intensīvākā rīcībā šādās lietās. Pēc pagājušā gada oktobra prezidenta un vietējo pašvaldību vēlēšanām prokuratūra izmeklē apsūdzības par nelikumībām vēlēšanu laikā. Atturošas sankcijas par balsu pirkšanu, kā arī politisko partiju finansēšanas pilnīga pārredzamība – saskaņā ar GRECO ieteikumiem – joprojām ir būtiskas sabiedrības uzticībai pārvaldes iestāžu spējai apkarot organizēto noziedzību un korupciju[3]. Lai uzlabotu korupcijas novēršanu, Komisija īpaši ieteica Bulgārijai panākt konkrētus rezultātus visaptveroša pretkorupcijas projekta īstenošanā, uzlabot amatpersonu līdzekļu deklarēšanas un pārbaudīšanas sistēmu un stiprināt administratīvo kapacitāti publiskā iepirkuma jomā. Horizontālā pretkorupcijas projekta ("Borkor") ietvaros, kas tika ierosināts 2010. gada sākumā, tagad ir iekārtotas telpas un pieņemts pastāvīgs personāls. Ir izveidota padomdevēja padome, definēta sadarbības kārtība ar centrālo un vietējo pārvaldi un ir panākta vienošanās par uzdevumu sarakstu un iespējamiem tiesību aktu priekšlikumiem. Paredzams, ka projekts būs darbotiesspējīgs 2012. gada vidū. Bulgārija ir izdevusi jaunu instrukciju par disciplināro atbildību Iekšlietu ministrijā, bet decembrī tika pieņemti grozījumi Ētikas kodeksā, kuru mērķis ir apkarot un novērst to amatpersonu korupciju, kuras strādā Iekšlietu ministrijā. Šo pasākumu ietekme būs jāapliecina praksē. Kopš Komisijas pēdējā ziņojuma nav bijis konkrētu jaunumu attiecībā uz augstāko civildienesta ierēdņu līdzekļu deklarāciju kontroles sistēmu, lai konstatētu un novērstu nelikumīgi iegūtus līdzekļus. Jaunajā Kriminālkodeksā būtu jāņem vērā nesenie ieteikumi novērst likumdošanas trūkumus korupcijas novēršanā, kas pieņemti saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju (UNCAC). 2011. gada rudenī pieņemto juridisko grozījumu mērķis bija stiprināt publiskā iepirkuma procedūru ex-ante un ex-post kontroli. Šo pasākumu ietekme būs atkarīga no pietiekamas administratīvās kapacitātes un kompetences jomu efektīvas noteikšanas starp dažādajām kompetentajām iestādēm publiskā iepirkuma jomā un citām pārvaldes iestādēm, tostarp īstenošanas iestādēm struktūrfondu ietvaros. Kā ziņo, abu publiskā iepirkuma jomā kompetento iestāžu personāla kapacitāte ir pastiprināta. Šo pasākumu ietekme būs jāizvērtē, ņemot vērā to praktisko īstenošanu. [1] Komisijas 2006. gada 13. decembra Lēmums Nr. 2006/929/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Bulgārijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību (OV L 354, 14.12.2006., 58. lpp.). [2] Bulgārija ziņo, ka no 2011. gada jūnija līdz novembrim izmeklēšanas funkciju veikšanai tika apmācīti kopumā 1660 operatīvie policijas darbinieki. 1149 policijas izmeklētāji piedalījās mācībās par korupcijas, ekonomiskās un organizētās noziedzības izmeklēšanu, kā arī finanšu noziegumu izmeklēšanu. [3] Galīgajam EDSO ziņojumam par Bulgārijas vietējo pašvaldību un prezidenta vēlēšanām var piekļūt http://www.osce.org/odihr/elections/86893.