LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 134/54

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 134/13

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO”

EK Nr.: CZ-PGI-0105-01036-05.09.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi

—  Produkta nosaukums — ☒ Produkta apraksts —  Ģeogrāfiskais apgabals —  Izcelsmes apliecinājums —  Ražošanas metode —  Saikne —  Marķējums —  Valsts prasības —  Citur (precizēt)

2. Grozījuma(-u) veids

— ☒ Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā —  Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums —  Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi —  Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3. Grozījums(-i)

Produkta apraksta grozījums ir saistīts ar alus klāsta papildināšanu un izskaidrojams ar to, ka ražotājs un vienīgais apstiprinātais AĢIN “Českobudějovické pivo” lietotājs 2004. gadā ir atsācis ražot tumšo alu, kuram ir tāda pati tradīcija, saikne ar ģeogrāfisko teritoriju un vēsturiskais nosaukums “Českobudějovické pivo” kā gaišajam alum. Tumšo alu ražo tādos pašos apstākļos un no tām pašām izejvielām kā gaišo alu, vienīgā atšķirība ir alus krāsa. Jau kopš alus darīšanas pirmsākuma Česke Budejovicē ražoja divu veidu alu – gaišo un tumšo. Pirmā norāde arhīvu dokumentos, kas liecina konkrēti par tumšā alus ražošanu, ir datēta ar 1495. gadu, kurā tika dibināta pilsētas alus darītava, kas tolaik brūvēja tikai gaišo alu, savukārt tumšo alu brūvēja Česke Budejovices iedzīvotāji. Tādēļ ir loģiski tumšo alu oficiāli iekļaut tā alus klāstā, attiecībā uz kuru ir atļauts lietot AĢIN “Českobudějovické pivo”.

Ražotājs un vienīgais apstiprinātais AĢIN “Českobudějovické pivo” lietotājs ir likumīgi ieinteresēts ierosināt grozījumu.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (3)

“ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO”

EK Nr.: CZ-PGI-0105-01036-05.09.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums

“Českobudějovické pivo”

2. Dalībvalsts

Čehijas Republika

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

2.1. grupa. Alus

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Gaišajam alum ir raksturīga smarža, kas piemīt gaišajam iesalam un Žatec smaržīgajiem apiņiem, tas ir viegli vai vidēji rūgtens, tam ir iesala piegarša, kas saistīta ar starpību starp faktisko un sajūtamo misas norūguma pakāpi, un asi dzirkstoša garša, ko izraisa dabiskās raudzēšanas procesā izdalījies oglekļa dioksīds.

Tumšajam alum ir piesātināta krāsa un izteikta graudu grauzdēšanas rezultātā iegūta smarža, kas piemīt krāsu iesalam, karameliesalam un “Bavārijas” iesalam; alus ir mēreni vai stipri rūgtens, un šo rūgtenumu nosaka Žatec apiņi, kuriem pievieno iepriekš minēto īpašo veidu iesalu. Dzerot alus rada garšas pilnīguma sajūtu bez saldenas pēcgaršas; šādas īpašības ir saistītas ar nepārraudzētu alus nogulšņu klātbūtni. Tumšajam alum ir izteikts asums, ko rada dabiskās raudzēšanas procesā izdalījies oglekļa dioksīds.

Alum piemīt raksturīga gaiši zeltaina vai intensīvi tumša krāsa, un tas pēc ieliešanas glāzē veido valkanas un krēmīgas putas. Augstais polifenolu saturs, ko nodrošina Žatec smaržīgie apiņi, visu veidu Českobudějovické pivo alu dara par iecienītu dzērienu ar patīkamu garšu.

Izšķir 6 dažādus šā alus veidus, kuriem ir kopīga izcelsme.

Gaišais lager tipa alus

Spirta tilp. % : 4,6–5,3 Sākotnējais misas saturs % : 11,4–12,3 Rūgtums [pēc IBU (International Bitterness Unit) skalas] : 20–24 Krāsa [pēc EBC (European Brewery convention) skalas] : 9–13

Smarža: vidējas līdz stipras intensitātes, izteikts Žatec smaržīgo apiņu aromāts.

Garša: vieglas līdz vidējas intensitātes maigs līdz nedaudz raupjš rūgtums, no vidēja līdz spēcīgam garšas pilnīgumam ar viegli saldenu pēcgaršu, izteikts asums.

Gaišais Krausen lager alus

Spirta tilp. % : 4,6–5,3 Sākotnējais misas saturs % : 11,4–12,3 Rūgtums [pēc IBU (International Bitterness Unit) skalas] : 20–24 Krāsa [pēc EBC (European Brewery convention) skalas] : 9–13

Smarža: vidējas līdz stipras intensitātes, izteikts Žatec smaržīgo apiņu aromāts.

Garša: mēreni vai vidēji rūgta ar maigu vai mēreni skarbu raksturu, no spēcīga līdz ļoti spēcīgam garšas pilnīgumam ar saldenu pēcgaršu, izteikts asums.

Gaišais izlejamais alus

Spirta tilp. % : 3,5–4,5 Sākotnējais misas saturs % : 9,5–10,1 Rūgtums [pēc IBU (International Bitterness Unit) skalas] : 18–21 Krāsa [pēc EBC (European Brewery convention) skalas] : 8–12

Smarža: vidējas līdz stipras intensitātes, izteikts Žatec smaržīgo apiņu aromāts.

Garša: vieglas līdz vidējas intensitātes nedaudz raupjš rūgtums, vidēja stipra garšas pilnīguma sajūta ar viegli saldenu pēcgaršu, izteikts asums.

Īpašais alus

Spirta tilp. % : 7,4–8,2 Sākotnējais misas saturs % : 16,0–17,0 Rūgtums [pēc IBU (International Bitterness Unit) skalas] : 24–28 Krāsa [pēc EBC (European Brewery convention) skalas] : 11–17

Smarža: vidējas līdz stipras intensitātes, izteikts Žatec smaržīgo apiņu aromāts.

Garša: vidēji vai stipri rūgta ar maigu vai mēreni skarbu raksturu, ļoti spēcīga garšas pilnīguma sajūta mutē ar saldenu pēcgaršu.

Bezalkoholiskais alus

Spirta tilp. % : 0,2–0,5 Sākotnējais misas saturs % : 3–4 Rūgtums [pēc IBU (International Bitterness Unit) skalas] : 22–26 Krāsa [pēc EBC (European Brewery convention) skalas] : 5–7

Smarža: vidējas intensitātes, izteikts Žatec smaržīgo apiņu aromāts, viegls misas aromāts.

Garša: vidēji rūgta ar mēreni skarbu raksturu, viegla garšas pilnīguma sajūta, izteikts asums, viegla misas piegarša.

Tumšais lager tipa alus

Spirta tilp. % : 4,0–5,3 Sākotnējais misas saturs % : 10,5–12,0 Rūgtums [pēc IBU (International Bitterness Unit) skalas] : 20–35 Krāsa [pēc EBC (European Brewery convention) skalas] : 60–120

Smarža: vidējas līdz stipras intensitātes, izteikts Žatec smaržīgo apiņu un grauzdēta iesala aromāts.

Garša: vidējas līdz spēcīgas intensitātes maigs līdz nedaudz raupjš rūgtums, no stipra līdz ļoti stipram garšas pilnīgumam ar sausu grauzdēta iesala pēcgaršu, izteikts asums.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Pamatizejvielas, no kā gatavo Českobudějovické pivo alu, ir ūdens, iesals un apiņi, izmantojot alus apakšraugu. Visas pamatizejvielas iegūst noteiktā ģeogrāfiskā apgabala teritorijās, un šīm izejvielām ir visas specifiskās īpašības.

Alus ražošanā izmanto tikai un vienīgi tādu ūdeni, kas izsūknēts no artēziskajām akām, kuras atrodas vairāk nekā 300 m dziļumā. Šajās akās ir ekoloģiski tīrs ūdens, kas ieplūst no Česke Budejovices baseina pazemes ezera, kurš atrodas tieši noteiktā ģeogrāfiskā apgabala teritorijā. Nitrātu saturs ūdenī ir mazāks nekā 3mg/l. Šis ūdens aptuveni 7 000–8 000 gadus ir uzkrājies krīta perioda nogulumu augšdaļā. Alus brūvēšanā izmantotā ūdens cietības pakāpe ir ļoti zema (konstatētā maksimālā cietība ir 1 mmol/l); Českobudějovické pivo alus tipisko raksturu un pH (no 6 līdz 7) nosaka ūdenī esošās minerālvielas – šis ūdens bez jebkādas korekcijas ir ļoti piemērots alus brūvēšanai.

Gaišo iesalu iegūst no divkanšu vasaras miežiem, kurus audzē Morāvijā; šo iesalu pārbauda un apstiprina kompetentā pārbaudes iestāde. Gaišo iesalu raksturo liels iznākums un gaiša krāsa.

Tumšo alu ražo no īpašo veidu iesala – karameliesala, “Bavārijas” iesala un krāsu iesala.

Žatec vidēji agrīnos sarkanos apiņus, kuriem piemīt maigs aromāts un kurus var iepirkt un piegādāt tikai presētā veidā (nevis granulās vai ekstraktā), audzē noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā – Žatec reģionā.

Alus raudzēšanai izmantotā apakšrauga celma (Saccharomyces cerevisiae var. uvarum) īpašības nosaka alum raksturīgo smaržu un garšu. Ražošanas vajadzībām izmantoto kultūraugu kolekcijā, kuru uzglabā Prāgas Alus darīšanas un iesala iegūšanas pētniecības institūts, šis celms ir reģistrēts ar Nr. 2. Starptautiskajā reģistrā šīs kolekcijas atsauce ir RIBM 655.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visus Českobudějovické pivo ražošanas, izejvielu pārstrādes un sagatavošanas posmus veic vienīgi noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Českobudějovické pivo misu iegūst vienīgi ar divu atvārījumu dekokcijas metodi, saldo misas iejavu atfiltrējot vaļējos filtrkublos un vārot atmosfēras spiediena apstākļos.

Raudzēšanu veic vertikālās cilindriski koniskās tvertnēs ar regulējamu temperatūru diapazonā no 6 līdz 11 grādiem, savukārt nogatavināšanu veic atsevišķi no raudzēšanas (divpakāpju tehnoloģija) un vienīgi horizontālās tvertnēs. Nogatavināšanas laiks atbilst ilgtermiņa aukstās pārraudzēšanas principiem temperatūrā, kas nepārsniedz 3 °C. Pēc nogatavināšanas alu filtrē un pilda patērētāja traukos vai transporta tarā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

“Českobudějovické pivo” marķē saskaņā ar spēkā esošajiem vispārēji piemērojamiem noteikumiem par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un konkrētiem noteikumiem par Savienības simboliku aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kā arī saskaņā ar spēkā esošajām ES prasībām marķēšanas jomā. Marķēšanā jāievēro arī Pievienošanās līgumā uzskaitītie noteikumi.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Izstrādājuma ražošanas, apstrādes un sagatavošanas vieta ir ģeogrāfiskā teritorija, kurā iespējams iegūt ūdeni no Česke Budejovices baseina pazemes ezera.

Apgabals, kurā audzē Žatec apiņus, atrodas Chomutov, Kladno, Louny, Pilzenes (ziemeļu daļa), Rakovník un Rokycany rajona ciematu kadastrālajā teritorijā.

Gaišus iesala miežus audzē Morāvijas reģionā.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Alu ražo Česke Budejovicē kopš tās dibināšanas 1265. gadā, un tas vienmēr ir saukts pēc tā izcelsmes vietas.

Alus ražošanā izmanto tikai un vienīgi ūdeni, ko iegūst no Česke Budejovices baseina pazemes ezera, kurš atrodas tieši noteiktajā apgabalā. Šis ūdens aptuveni 7 000–8 000 gadus ir uzkrājies krīta perioda nogulumu augšdaļā. Alus brūvēšanā izmantotā ūdens cietības pakāpe ir ļoti zema (konstatētais maksimālais lielums ir 1 mmol/l); Českobudějovické pivo alus tipisko raksturu un pH (no 6 līdz 7) nosaka ūdenī esošās minerālvielas, proti, šis ūdens bez jebkādas korekcijas ir ļoti piemērots alus brūvēšanai.

Šā alus ražošanas paņēmieni un izmantotās ražošanas iekārtas izstrādātas, pamatojoties uz alus darītāju paaudzēs gūto profesionālo pieredzi un praksi, kas tiek tālāk attīstīta saskaņā ar mūsdienu zināšanām alus darīšanas jomā. Sākumā alus darīšana bija nedaudzu atsevišķu cilvēku amats, bet vēlāk sāka veidoties rūpnieciski alus brūži, alus ražošanai koncentrējoties Česke Budejovicē un izveidojot tajā Česke Budejovices alus darītavas. Šī alus ražošanas tradīcija ir saglabājusies līdz mūsu dienām.

5.2. Produkta specifika

Alus Českobudějovické pivo garšas īpašības vispirms nosaka vietējā avota ūdens minerālvielu sastāvs, un to papildina apvienotā izejvielu īpašību ietekme, izmantotais alus rauga celms, to trauku konfigurācija, kuros veic ražošanas operācijas, un galveno tehnoloģisko operāciju pakāpeniska norise.

Produkts ir gaišais vai tumšais alus ar raksturīgu smaržu, kas piemīt izmantotajam iesalam un Žatec smaržīgajiem apiņiem, tas ir viegli vai vidēji rūgtens, tam ir iesala piegarša, kas saistīta ar starpību starp faktisko un sajūtamo misas norūguma pakāpi, un asi dzirkstoša garša, ko izraisa dabiskās raudzēšanas procesā izdalījies oglekļa dioksīds. Gaišajam alum piemīt raksturīga gaiši zeltaina krasa, tumšajam – intensīvi tumša krāsa, ko nosaka tumšais iesals; abu veidu alus pēc ieliešanas glāzē veido valkanas un krēmīgas putas. Žatec smaržīgie apiņi nodrošina augstu polifenolu saturu.

Nosaukums “Českobudějovické pivo“ kļuvis tik pazīstams, ka to 1967. gadā kā “Českobudějovické pivo/Budweiser Bier/Bière de České Budějovice/Budweis Beer” reģistrēja WIPO cilmes vietu reģistrā ar numuru 49, pamatojoties uz reģistrāciju valstī. Līdztekus tam šis nosaukums tika aizsargāts arī ar divpusēju nolīgumu ar Portugāli.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Vēstures gaitā gūtā popularitāte un kvalitāte ir ļāvusi Českobudějovické pivo alum arī mūsdienās nostiprināties aizrobežu tirgū vairāk nekā 50 pasaules valstīs. Savas popularitātes dēļ tas ir ierindojies starp pasaules labākajām alus šķirnēm.

Alus Českobudějovické pivo garšas īpašības vispirms nosaka vietējā avota ūdens minerālvielu sastāvs, un to papildina apvienotā izejvielu īpašību ietekme, izmantotais alus rauga celms, ražošanā izmantoto trauku konfigurācija, kuras ietekmi uz produktu ir pārbaudījušas jau daudzas alus darītāju paaudzes, un galveno tehnoloģisko darbību ilgums.

Českobudějovické pivo ražošana ir nozīmīgs faktors Česke Budejovices pilsētas dzīvē. Lielākā daļa vietējo un ārvalstu enciklopēdiju Česke Budejovice pilsētu saista ar Českobudějovické pivo alus ražošanu.

No patērētāju viedokļa viens no galvenajiem kvalitātes standartiem ir tradīcija. Tradīcija nozīmē noteiktu pievienotu vērtību – kvalitātes garantiju. Šā alus ģeogrāfiskā izcelsme Česke Budejovicē nosaka patērētāju attieksmi pret to – tie sagaida, ka tam būs tādas īpašības, kādas raksturīgas šajā reģionā ražotam alum.

Patērētāju apziņā Česke Budejovices alus vienmēr ir labas kvalitātes alus, kurš ar savām garšas īpašībām atšķiras no citos apgabalos ražota alus.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (4) 5. panta 7. punkts)

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=65&plang=cs

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skat. 2. atsauci.

(4) Skat. 2. atsauci.