Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009 /* COM/2012/0298 final - 2012/0158 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Pēc Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) stāšanās spēkā tehniskos saglabāšanas pasākumus vairs nevarēja kā pārejas posma pasākumus iekļaut ikgadējā regulā par zvejas iespējām, jo minētajā regulā varēja paredzēt tikai pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu, savukārt tā sauktie “saistītie nosacījumi”, kas attiecas uz zvejas iespēju izmantošanu, bet nav ar tām funkcionāli saistīti, būtu jāpieņem koplēmuma procedūrā. Tāpēc Komisija 2008. gadā nāca klajā ar priekšlikumu Padomes regulai[1] par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus, ar kuru bija plānots aizstāt Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[2], un nodrošināt to tehnisko pasākumu pastāvīgu īstenošanu, kurus kā pārejas posma pasākumus noteica ikgadējā regulā par zvejas iespējām. Tomēr politiska vienošanās netika panākta, un 2010. gada oktobrī priekšlikums tika atsaukts. Lai nodrošinātu to, ka tehniskie saglabāšanas pasākumi, kas iekļauti Regulā (EK) Nr. 43/2009, ar ko nosaka zvejas iespējas 2009. gadam[3], paliktu spēkā arī pēc 2010. gada 1. janvāra, Padome pieņēma Regulu (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam[4]. Minētajā regulā bija paredzēts attiecīgos tehniskos pasākumus kā pārejas posma pasākumus turpināt 18 mēnešus līdz 2011. gada 30. jūnijam. Ar Regulu (ES) Nr. 579/2011[5] šo pasākumu termiņu pagarināja vēl par 18 mēnešiem, jo vēl nebija rasta iespēja līdz 2011. gada 30. jūnijam iestrādāt tos spēkā esošajā tehnisko pasākumu Regulā (EK) Nr. 850/98 (vai jaunā regulā, ar ko aizstātu minēto regulu). Komisija plāno pēc kopējās zivsaimniecības politikas reformas, kura patlaban tiek apspriesta sarunu procesā, pārskatīt Regulu (EK) Nr. 850/98 atbilstīgi minētajai reformai. Tāpēc jaunu regulu par tehniskajiem pasākumiem nevar pagūt sagatavot, lai tā stātos spēkā līdz 2013. gada 1. janvārim. Tālab ir vajadzīgs risinājums, lai nodrošinātu to, ka pārejas posma tehniskie pasākumi paliek spēkā arī pēc 2012. gada 31. decembra, un iegūtu laiku jauna tehnisko pasākumu regulējuma izstrādei. Regulā (EK) Nr. 43/2009 iekļautie tehniskie pasākumi ir būtiski ilgtspējīgas zvejas nodrošināšanai, un ir jāgarantē to turpināmība. Šo pasākumu pārtraukšana (pat uz laiku) radītu negatīvu ietekmi uz to krājumu saglabāšanos, uz kuriem šie pasākumi attiecas, kā arī uz ekosistēmu, kurā sastopamas jutīgas dziļūdens dzīvotnes un jūras putni, tostarp vairākām NATURA 2000 teritorijām, kas ar Direktīvu 92/43/EEK[6] noteiktas Eiropas teritorijā, kā arī apgabaliem, kas slēgti zvejai, lai aizsargātu jutīgas dziļūdens dzīvotnes starptautiskos ūdeņos. To pārtraukšana nozīmētu arī to, ka vairs netiktu piemērotas vairākas pamatotas un akceptētas atkāpes no Regulas (EK) Nr. 850/98 noteikumiem. Turklāt, pamatojoties uz Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumu, būtu jāizdara nelieli grozījumi attiecīgajos tehniskajos pasākumos, kas nav saskanīgi ar Regulā (EK) Nr. 850/98 noteiktajiem pasākumiem vai ir tiem pretrunā. Tāpat ir jāatjaunina pašreizējie pasākumi, kas iekļauti Regulā (EK) Nr. 43/2009, saskaņā ar Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) pieņemto ieteikumu, un tajos jāiekļauj arī daži tehniski pasākumi, kuru mērķis ir samazināt pelaģisko sugu izmetumus Ziemeļaustrumu Atlantijā un par kuriem ES 2010. gadā ir vienojusies ar Norvēģiju un Fēru salām, bet kuri vēl nav transponēti ES tiesību aktos. Tāpēc uzskata, ka būtu lietderīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 850/98, lai iestrādātu tajā attiecīgos tehniskos pasākumus un, ja iespējams, svītrotu skaidri noteiktus novecojušus pasākumus, kas iekļauti gan Regulā (EK) Nr. 850/98, gan Regulā (EK) Nr. 1288/2009. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām vai ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs. Ietekmes novērtējums[7] tika veikts saistībā ar Komisijas 2008. gada priekšlikumu Padomes regulai par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus. Lielākā daļa pasākumu, kas paredzēti šajā priekšlikumā, ir spēkā esoši pasākumi, kuri bija ietverti 2008. gada priekšlikumā, un tāpēc uz tiem attiecas minētā priekšlikuma ietekmes novērtējums. Saistībā ar pārmaiņām, kas notikušas kopš 2008. gada, lielākā daļa pasākumu, uz kuriem attiecas šis priekšlikums, ir jāatjaunina, taču to būtība nemainās, savukārt vairāki citi pasākumi izriet no starptautiskām saistībām, un to ietekmes novērtējums nav jāveic. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI · Ierosināto pasākumu kopsavilkums · Galvenais uzdevums ir nepieļaut attiecīgo tehnisko pasākumu pārtraukšanu 2012. gada beigās, jo tā negatīvi ietekmētu attiecīgo krājumu saglabāšanos, kā arī ekosistēmu. Priekšlikums nodrošinās tiesisko noteiktību saistībā ar šiem pasākumiem, līdz būs izstrādāta jauna tehnisko pasākumu pamatregula kā daļa no kopējās zivsaimniecības politikas reformas. · Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts. · Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. · Proporcionalitātes princips Šis priekšlikums aptver spēkā esošos tehniskos pasākumus, kas iekļauti Regulā (EK) Nr. 43/2009, un grozījumus pasākumos, kas jau paredzēti Regulā (EK) Nr. 850/98, tāpēc bažas par proporcionalitātes principa ievērošanu nerodas. · Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: regula ir jāgroza ar regulu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Šis pasākums Savienībai nerada papildu izdevumus. 2012/0158 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[8], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Padomes 2009. gada 27. novembra Regulā (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam[9], un grozošajā tiesību aktā, proti, 2011. gada 8. jūnija Regulā (ES) Nr. 579/2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[10], ir paredzēts dažus tehniskos pasākumus, kas noteikti Padomes 2009. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 43/2009, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti[11], turpināt pārejas posmā līdz 2012. gada 31. decembrim. (2) Ir gaidāms jauns tehnisko saglabāšanas pasākumu regulējums, un tas pamato minēto tehnisko pasākumu piemērošanas pagarināšanu uz pārejas laiku. Attiecīgais regulējums nebūs izveidots līdz 2012. gada beigām, jo tā pieņemšana vislielākajā mērā ir atkarīga no kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformas. (3) Lai nodrošinātu jūras bioloģisko resursu pareizas saglabāšanas un pārvaldības turpināšanu, 1998. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, būtu jāatjaunina, iekļaujot tajā pārejas posma tehniskos pasākumus. (4) Daži pasākumi, ar ko lašu dzimtas zivis, nēģus un miksīnas izslēdz no noteikumiem par nozvejas sastāvu, kuri attiecas uz nostiprinātiem zvejas rīkiem, vairs nav atbilstīgi, un tie būtu jāsvītro, jo šo sugu zvejniecība vairs nepastāv. (5) Lai samazinātu nevēlamas nozvejas, būtu jāpatur spēkā augstākas kategorijas zivju atlasīšanas aizliegums visos ICES apgabalos un jāievieš aizliegums atlaist ūdenī vai izlaist no zvejas rīkiem konkrētu sugu īpatņus, kā arī prasība mainīt zvejas darbību vietu, ja 10 % nozvejas veido mazizmēra zivis, par ko 2009. gadā panākta vienošanās ar Norvēģiju un Fēru salām. (6) Ņemot vērā Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumu, vairs nav nepieciešams slēgt zvejai dažas siļķu nārstošanas vietas, lai nodrošinātu šīs sugas ilgtspējīgu izmantošanu ICES VIa rajonā, un minētais ierobežojums būtu jāatceļ. (7) Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, kurā maza tūbīšu pieejamība ir sasaistīta ar sliktiem trīspirkstu kaiju vairošanās rezultātiem, būtu jāsaglabā zvejai slēgtais apgabals ICES IV apakšapgabalā, katru gadu atļaujot tikai ierobežotu zveju krājuma uzraudzības nolūkos. (8) Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, dažos apgabalos, kuros Norvēģijas omāru zveja ir aizliegta, būtu jāatļauj izmantot zvejas rīkus, ar kuriem nenozvejo Norvēģijas omārus. (9) Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu, daži tehniskie saglabāšanas pasākumi, kurus veic ūdeņos uz rietumiem no Skotijas (ICES VIa rajons), Ķeltu jūrā (ICES VIIf, VIIg rajons) un Īru jūrā (ICES VIIa rajons) un kuru mērķis ir aizsargāt pikšas Rokolas krājumu, mencas, pikšas un merlanga krājumus, būtu jāpatur spēkā, lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanos. (10) Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāatļauj pasākumi, ar kuriem atļauj izmantot rokas āķu rindas un automātisku džiga aprīkojumu saidu zvejai ICES VIa rajonā, un noteikumi par šķirotājrežģa izmantošanu ICES VIIa rajona ierobežotajā apgabalā. (11) Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāsaglabā zvejai slēgtais apgabals, lai aizsargātu pikšas mazuļus ICES VIb rajonā. (12) Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāpatur spēkā pasākumi, lai aizsargātu zilo jūras līdaku nārsta barus ICES VIa rajonā. (13) Būtu jāpatur spēkā pasākumi, ko Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) noteikusi 2011. gadā, lai aizsargātu sarkanasarus ICES I un II apakšapgabalā. (14) Būtu jāpatur spēkā pasākumi, ko NEAFC noteikusi 2011. gadā, lai aizsargātu sarkanasarus Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos. (15) Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, ICES IVc un IVb (dienvidi) rajonā arī turpmāk būtu jāatļauj saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem zvejot ar rāmja trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus. (16) Daži pasākumi, ar kuriem pelaģiskās zvejas kuģiem, kas Ziemeļaustrumu Atlantijā zvejo makreles, siļķes un stavridas, ierobežo rīcību ar nozveju un tās izkraušanu un par kuriem 2009. gadā Savienība vienojusies ar Norvēģiju un Fēru salām, būtu jāievieš kā pastāvīgi pasākumi. (17) Ņemot vērā ICES ieteikumu, būtu jāpatur spēkā tehniskie saglabāšanas pasākumi, lai Īrijas jūrā nārsta sezonā aizsargātu pieaugušu mencu krājumus. (18) Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, zveja ar žaunu tīkliem un iepinējtīkliem ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES VIII, IX, X un XII apakšapgabalā ūdeņos, kas dziļāki par 200 m, bet seklāki par 600 m, būtu jāatļauj tikai saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem, kuri nodrošina bioloģiski jutīgu dziļūdens sugu aizsardzību. (19) Lai nodrošinātu heka un Norvēģijas omāra krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un samazinātu šo sugu izmetumus, Biskajas līcī arī turpmāk būtu jāatļauj izmantot konkrētus selektīvus zvejas rīkus. (20) Būtu jāpatur spēkā zvejas ierobežojumi, kuri noteikti konkrētos apgabalos, lai aizsargātu jutīgas dziļūdens dzīvotnes NEAFC pārvaldības apgabalā, un kurus NEAFC pieņēmusi 2004. gadā, un zvejas ierobežojumi, kuri noteikti dažos apgabalos ICES VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES VIIIc rajonā un kurus Savienība pieņēmusi 2008. gadā. (21) Saskaņā ar ieteikumu, ko sniegusi Savienības un Norvēģijas Apvienotā darba grupa tehnisko pasākumu jautājumos, aizliegums nedēļas nogalē ar trali vai riņķvadu zvejot siļķes, makreles vai brētliņas Skagerakā un Kategatā, vairs nepalīdz saglabāt pelaģisko zivju krājumus, jo Savienība, Norvēģija un Fēru salas 2011. gadā ir vienojušās par izmaiņām zvejas modeļos, un tāpēc šis aizliegums būtu jāsvītro. (22) Skaidrības un labāka regulējuma labad būtu jāsvītro daži novecojuši noteikumi. (23) Būtu jāpārskata Manilas gliemenes minimālais izmērs, ņemot vērā bioloģiskos datus. (24) Lai palīdzētu saglabāt astoņkājus un jo īpaši aizsargātu to mazuļus, ir noteikts astoņkāja minimālais izmērs nozvejās, kas gūtas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņos, kuri atrodas Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) reģionā. (25) Lai samazinātu piezveju Norvēģijas omāru zvejā ICES VI apakšapgabalā un VIIa rajonā, būtu jānosaka jaunas šķirotājrežģa specifikācijas. (26) Būtu jāpatur spēkā specifikācijas kvadrātveida acu linuma plātnēm, kas konkrētos apstākļos jāizmanto zvejā ar dažiem velkamiem zvejas rīkiem Biskajas līcī. (27) Lai novērstu nesakritību starp Regulu (EK) Nr. 43/2009 un Regulu (EK) Nr. 850/98, kuģiem, kuru dzinēja jauda ir mazāka par 112 kW, būtu jāatļauj ierobežotajā apgabalā ICES VIa rajonā izmantot 2 m garas kvadrātveida acu linuma plātnes. (28) Padomes Regula (EK) Nr. 1288/2009 būtu jāatceļ. (29) Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 850/98, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 850/98 groza šādi: (1) regulas 13. pantu svītro; (2) iekļauj šādu IIIa sadaļu: “IIIa SADAĻA IZMETUMU SAMAZINĀŠANAS PASĀKUMI 19.a pants Mazizmēra jūras organismi 1. Īpatņus, kuri pieder pie jebkuras sugas, kam noteikta kvota, un iegūti jebkādā zvejas darbībā 1.−4. reģionā, kas noteikti šīs regulas 2. pantā, paceļ uz kuģa un pēc tam izkrauj. 2. Noteikumi, kas minēti 1. punktā, neskar pienākumus, kuri noteikti šajā regulā vai citā zivsaimniecības nozares regulā. 3. Ja 1.–4. reģionā mazizmēra makreļu, siļķu vai stavridu daudzums jebkurā zvejas rīku iemetienā pārsniedz 10 % no kopējā nozvejas apjoma, kuģis maina zvejas darbību vietu.”; (3) regulas 20. panta 1. punkta d) apakšpunktu svītro; (4) regulas 29.a pantu aizstāj ar šādu: “29.a pants Apgabala slēgšana tūbīšu zvejai ICES IV apakšapgabalā Ir aizliegts izkraut vai paturēt uz kuģa tūbītes, kuras nozvejotas ģeogrāfiskajā apgabalā, kas atrodas pie Anglijas un Skotijas austrumu krasta un ko norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: – Anglijas austrumu krasts pie 55o30' ziemeļu platuma, – 55o30' ziemeļu platuma, 01o00' rietumu garuma, – 58o00' ziemeļu platuma, 01o00' rietumu garuma, – 58o00' ziemeļu platuma, 02o00' rietumu garuma, – Skotijas austrumu krasts pie 02o00' rietumu garuma.”; (5) regulas 29.b panta 3. punktu groza šādi: “3. Atkāpjoties no 1. punktā noteiktā aizlieguma, 1. punkta a) apakšpunktā un 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos ir atļauta zveja ar zivju groziem, ar kuriem nenozvejo Norvēģijas omārus.”; (6) iekļauj šādu 29.c–29.h pantu: “29.c pants Rokolas pikšu četrstūra zona ICES VI apakšapgabalā 1. Visu veidu zveja no pikšas Rokolas krājuma, izņemot zveju ar āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, kurus norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: – 57o00' ziemeļu platuma, 15o00' rietumu garuma, – 57o00' ziemeļu platuma, 14o00' rietumu garuma, – 56o30' ziemeļu platuma, 14o00' rietumu garuma, – 56o30' ziemeļu platuma, 15o00' rietumu garuma. 29.d pants Mencu, pikšu un merlangu zvejas ierobežojumi ICES VI apakšapgabalā 1. Ir aizliegts veikt jebkādas mencu, pikšu un merlangu zvejas darbības tajā ICES VIa rajona daļā, kura atrodas uz austrumiem vai uz dienvidiem no loksodromām, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: – 54o30' ziemeļu platuma, 10o35' rietumu garuma, – 55o20' ziemeļu platuma, 09o50' rietumu garuma, – 55o30' ziemeļu platuma, 09o20' rietumu garuma, – 56o40' ziemeļu platuma, 08o55' rietumu garuma, – 57o00' ziemeļu platuma, 09o00' rietumu garuma, – 57o20' ziemeļu platuma, 09o20' rietumu garuma, – 57o50' ziemeļu platuma, 09o20' rietumu garuma, – 58o10' ziemeļu platuma, 09o00' rietumu garuma, – 58o40' ziemeļu platuma, 07o40' rietumu garuma, – 59o00' ziemeļu platuma, 07o30' rietumu garuma, – 59o20' ziemeļu platuma, 06o30' rietumu garuma, – 59o40' ziemeļu platuma, 06o05' rietumu garuma, – 59o40' ziemeļu platuma, 05o30' rietumu garuma, – 60o00' ziemeļu platuma, 04o50' rietumu garuma, – 60o15' ziemeļu platuma, 04o00' rietumu garuma. 2. Ikviens zvejas kuģis, kas atrodas 1. punktā minētajā apgabalā, nodrošina to, ka visi uz kuģa esošie zvejas rīki ir droši nostiprināti un uzglabāti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009[12] 47. pantu. 3. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajos apgabalos un laikposmos ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot stacionārus piekrastes tīklus, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dregas, ēdamgliemeņu dregas, rokas āķu rindas, mehanizētu džiga aprīkojumu, velkamos vadus un brideņus, murdus un zivju grozus, ja: (a) netiek turēti uz kuģa un netiek izmantoti citi zvejas rīki kā tikai stacionāri piekrastes tīkli, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dregas, ēdamgliemeņu dregas, rokas āķu rindas, mehanizēts džiga aprīkojums, velkamie vadi un brideņi, murdi un zivju grozi, un (b) uz kuģa netiek paturētas, izkrautas vai nogādātas krastā citas zivis kā tikai makreles, pollaki, saidas un laši vai gliemji un vēžveidīgie. 4. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 55 mm, ja: (a) uz kuģa nav zvejas rīku, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 55 mm, un (b) uz kuģa netiek paturētas citas zivis kā tikai siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas, stavridas, brētliņas, putasu, kaprosi un argentīnas. 5. Atkāpjoties no 1. punkta, ir atļauts zvejot Norvēģijas omārus, ja: (a) izmantotajiem zvejas rīkiem ir šķirotājrežģis, kas atbilst XIVa pielikumam, vai kvadrātveida acu linuma plātne, kā aprakstīts XIVc pielikumā; (b) zvejas rīka konstrukcijā izmantotā linuma minimālais acs izmērs ir 80 mm; (c) ne mazāk kā 30 % no paturētās nozvejas svara veido Norvēģijas omāri; (d) ne vairāk kā 10 % no paturētās nozvejas svara veido mencas, pikšas un/vai merlangi jauktā veidā. 6. Šā panta 5. punktu nepiemēro apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: – 59o05' ziemeļu platuma, 06o45' rietumu garuma, – 59o30' ziemeļu platuma, 06o00' rietumu garuma, – 59o40' ziemeļu platuma, 05o00' rietumu garuma, – 60o00' ziemeļu platuma, 04o00' rietumu garuma, – 59o30' ziemeļu platuma, 04o00' rietumu garuma, – 59o05' ziemeļu platuma, 06o45' rietumu garuma. 7. Atkāpjoties no 1. punkta, ir atļauts zvejot ar traļiem, grunts vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, ja: (a) visu uz kuģa esošo zvejas rīku konstrukcijā izmantotā linuma minimālais acs izmērs ir 120 mm kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m, un 110 mm visiem pārējiem kuģiem; (b) ne vairāk kā 30 % no paturētās nozvejas svara veido mencas, pikšas un/vai merlangi jauktā veidā; (c) saidu daudzums ir mazāks nekā 90 % no nozvejas, kas paturēta uz kuģa, izmantotajā zvejas rīkā ir ievietota kvadrātveida acu linuma plātne, kā aprakstīts XIVc pielikumā, un (d) kuģa lielākais garums ir 15 m vai mazāks, tad neatkarīgi no nozvejotā saidu daudzuma, kas paturēts uz kuģa, izmantotajā zvejas rīkā ir ievietota kvadrātveida acu linuma plātne, kā aprakstīts XIVd pielikumā. 8. Šā panta 7. punktu nepiemēro apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: – 59o05' ziemeļu platuma, 06o45' rietumu garuma, – 59o30' ziemeļu platuma, 06o00' rietumu garuma, – 59o40' ziemeļu platuma, 05o00' rietumu garuma, – 60o00' ziemeļu platuma, 04o00' rietumu garuma, – 59o30' ziemeļu platuma, 04o00' rietumu garuma, – 59o05' ziemeļu platuma, 06o45' rietumu garuma. 9. Katra attiecīgā dalībvalsts katru gadu no 1. janvāra līdz 30. jūnijam īsteno programmu novērotāju izvietošanai uz kuģiem, lai ņemtu paraugus no to kuģu nozvejas un izmetumiem, kuri izmanto 6. un 7. punktā paredzētās atkāpes. Novērotāju programmas īsteno, neskarot pienākumus, kas izriet no attiecīgajiem noteikumiem, un to mērķis ir novērtēt mencu, pikšu un merlangu nozveju un izmetumus ar precizitāti ne mazāku kā 20 %. 10. Attiecīgās dalībvalstis ne vēlāk kā programmas īstenošanas gada 30. jūnijā iesniedz Komisijai provizorisku ziņojumu par to kuģu kopējo nozvejas un izmetumu daudzumu, uz ko attiecas novērotāju programma. Nobeiguma ziņojumu par attiecīgo kalendāro gadu iesniedz ne vēlāk kā nākamā kalendārā gada 1. februārī. 29.e pants Mencu zvejas ierobežojumi ICES VII apakšapgabalā 1. Laikposmā no 1. februāra līdz 31. martam ICES VII apakšapgabalā ir aizliegts veikt jebkādas zvejas darbības apgabalā, kas sastāv no šādiem ICES statistiskajiem taisnstūriem: 30E4, 31E4, 32E3. Šo aizliegumu nepiemēro sešu jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajos apgabalos un laikposmos ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot stacionārus piekrastes tīklus, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dregas, ēdamgliemeņu dregas, velkamos vadus un brideņus, rokas āķu rindas, mehanizētu džiga aprīkojumu, murdus un zivju grozus, ja: (a) netiek turēti uz kuģa un netiek izmantoti citi zvejas rīki kā tikai stacionāri piekrastes tīkli, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dregas, ēdamgliemeņu dregas, velkamie vadi un brideņi, rokas āķu rindas, mehanizēts džiga aprīkojums, murdi un zivju grozi, un (b) uz kuģa netiek paturētas, izkrautas vai nogādātas krastā citas zivis kā tikai makreles, pollaki un laši vai gliemji un vēžveidīgie. 3. Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 55 mm, ja: (a) uz kuģa nav zvejas rīku, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 55 mm, un (b) uz kuģa netiek paturētas citas zivis kā tikai siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas, stavridas, brētliņas, putasu, kaprosi un argentīnas. 29.f pants Īpaši noteikumi zilo jūras līdaku aizsardzībai 1. Laikposmā no 1. marta līdz 31. maijam ir aizliegts paturēt uz kuģa jebkādu daudzumu zilo jūras līdaku, kas pārsniedz 6 tonnas vienā zvejas reisā, tajos ICES VIa rajona apgabalos, kurus norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: (a) Skotijas kontinentālā šelfa mala: – 59o58' ziemeļu platuma, 07o00' rietumu garuma, – 59o55' ziemeļu platuma, 06o47' rietumu garuma, – 59o51' ziemeļu platuma, 06o28' rietumu garuma, – 59o45' ziemeļu platuma, 06o38' rietumu garuma, – 59o27' ziemeļu platuma, 06o42' rietumu garuma, – 59o22' ziemeļu platuma, 06o47' rietumu garuma, – 59o15' ziemeļu platuma, 07o15' rietumu garuma, – 59o07' ziemeļu platuma, 07o31' rietumu garuma, – 58o52' ziemeļu platuma, 07o44' rietumu garuma, – 58o44' ziemeļu platuma, 08o11' rietumu garuma, – 58o43' ziemeļu platuma, 08o27' rietumu garuma, – 58o28' ziemeļu platuma, 09o16' rietumu garuma, – 58o15' ziemeļu platuma, 09o32' rietumu garuma, – 58o15' ziemeļu platuma, 09o45' rietumu garuma, – 58o30' ziemeļu platuma, 09o45' rietumu garuma, – 59o30' ziemeļu platuma, 07o00' rietumu garuma; (b) Rosemary sēkļa mala: – 60o00' ziemeļu platuma, 11o00' rietumu garuma, – 59o00' ziemeļu platuma, 11o00' rietumu garuma, – 59o00' ziemeļu platuma, 09o00' rietumu garuma, – 59o30' ziemeļu platuma, 09o00' rietumu garuma, – 59o30' ziemeļu platuma, 10o00' rietumu garuma, – 60o00' ziemeļu platuma, 10o00' rietumu garuma, izņemot apgabalu, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: – 59o15' ziemeļu platuma, 10o24' rietumu garuma, – 59o10' ziemeļu platuma, 10o22' rietumu garuma, – 59o08' ziemeļu platuma, 10o07' rietumu garuma, – 59o11' ziemeļu platuma, 09o59' rietumu garuma, – 59o15' ziemeļu platuma, 09o58' rietumu garuma, – 59o22' ziemeļu platuma, 10o02' rietumu garuma, – 59o23' ziemeļu platuma, 10o11' rietumu garuma, – 59o20' ziemeļu platuma, 10o19' rietumu garuma. 2. Ieejot 1. punktā noteiktajos apgabalos un izejot no tiem, zvejas kuģa kapteinis zvejas žurnālā reģistrē ieiešanas un iziešanas datumu, laiku un vietu. 3. Ja jebkurā no abiem 1. punktā noteiktajiem apgabaliem kuģa nozveja sasniedz 6 tonnas zilo jūras līdaku: (a) kuģis nekavējoties pārtrauc zveju un iziet no apgabala, kurā tas atrodas; (b) kuģis nedrīkst atgriezties apgabalā, pirms nozveja ir izkrauta; (c) kuģis nedrīkst atlaist jūrā nekādu daudzumu zilo jūras līdaku. 4. Regulas (EK) Nr. 2347/2002[13] 8. pantā minētie novērotāji, kuri norīkoti darbam uz zvejas kuģiem, kas atrodas vienā no 1. punktā minētajiem apgabaliem, papildus saviem uzdevumiem, ko tie veic saskaņā ar minēto pantu, ņem atbilstīgus paraugus no zilo jūras līdaku nozvejas, mēra paraugos atlasītās zivis un nosaka apakšparaugos atlasītu zivju dzimumgatavību. Pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, dalībvalstis izstrādā detalizētus paraugu ņemšanas protokolus un rezultātu apkopojumu. 5. Laikposmā no 15. februāra līdz 15. aprīlim ir aizliegts izmantot grunts traļus, āķu jedas un žaunu tīklus apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: – 60o58.76' ziemeļu platuma, 27o27.32' rietumu garuma, – 60o56.02' ziemeļu platuma, 27o31.16' rietumu garuma, – 60o59.76' ziemeļu platuma, 27o43.48' rietumu garuma, – 61o03.00' ziemeļu platuma, 27o39.41' rietumu garuma. 29.g pants Pasākumi attiecībā uz sarkanasaru zveju starptautiskajos ūdeņos ICES I un II apakšapgabalā 1. Sarkanasaru specializētā zveja starptautiskajos ūdeņos ICES I un II apakšapgabalā ir atļauta tikai laikposmā no 15. augusta līdz 30. novembrim kuģiem, kas ir iepriekš zvejojuši sarkanasarus NEAFC pārvaldības apgabalā. 2. Kuģi citu sugu zvejā ierobežo sarkanasaru piezveju, lai tā nepārsniegtu 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa. 3. Pārrēķina koeficients, kas piemērojams šajā zvejniecībā iegūtiem sarkanasariem, kuri ir ķidāti un bez galvas, tostarp tiem, kuri sagatavoti ar “japāņu paņēmienu”, ir 1,70. 4. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1236/2010[14] 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta, šajā zvejniecībā iesaistītu zvejas kuģu kapteiņi nozvejas ziņojumu nosūta katru dienu. 5. Papildus Regulas (ES) Nr. 1236/2010 5. panta noteikumiem atļauja zvejot sarkanasarus ir spēkā vienīgi tad, ja ziņojumi, ko kuģi nosūta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1236/2010 9. panta 1. punktu, ir reģistrēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1236/2010 9. panta 3. punktu. 6. Dalībvalstis nodrošina to, ka zinātniskie novērotāji vāc zinātnisku informāciju uz kuģiem, kas kuģo ar to karogu. Savāktā informācija obligāti ietver reprezentatīvus datus par nozvejas sastāvu dzimuma, vecuma un garuma ziņā (sadalījumā pa dziļumiem). Dalībvalstu kompetentās iestādes paziņo šo informāciju ICES. 7. Komisija informē dalībvalstis par dienu, kad NEAFC Sekretariāts ir paziņojis NEAFC līgumslēdzējām pusēm, ka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ir pilnībā apgūta. No minētās dienas dalībvalstis aizliedz sarkanasaru specializēto zveju kuģiem, kas kuģo ar to karogu. 29.h pants Pasākumi attiecībā uz sarkanasaru zveju Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos 1. Katru gadu līdz 10. maijam ir aizliegts zvejot sarkanasarus starptautiskajos ūdeņos ICES V apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES XII un XIV apakšapgabalā, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu (turpmāk “sarkanasaru aizsardzības apgabals”): – 64°45' ziemeļu platuma, 28°30' rietumu garuma, – 62°50' ziemeļu platuma, 25°45' rietumu garuma, – 61°55' ziemeļu platuma, 26°45' rietumu garuma, – 61°00' ziemeļu platuma, 26°30' rietumu garuma, – 59°00' ziemeļu platuma, 30°00' rietumu garuma, – 59°00' ziemeļu platuma, 34°00' rietumu garuma, – 61°30' ziemeļu platuma, 34°00' rietumu garuma, – 62°50' ziemeļu platuma, 36°00' rietumu garuma, – 64°45' ziemeļu platuma, 28°30' rietumu garuma. 2. Aizliegts izmantot traļus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 100 mm. 3. Pārrēķina koeficients, kas piemērojams šajā zvejniecībā iegūtiem sarkanasariem, kuri ir ķidāti un bez galvas, tostarp tiem, kuri sagatavoti ar “japāņu paņēmienu”, ir 1,70. 4. To zvejas kuģu kapteiņi, kas iesaistījušies zvejā ārpus sarkanasaru aizsardzības apgabala, Regulas (ES) Nr. 1236/2010 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto nozvejas ziņojumu nosūta katru dienu pēc tam, kad attiecīgās kalendārās dienas zvejas darbības ir pabeigtas. Ziņojumā norāda uz kuģa paturētās nozvejas, kas iegūtas kopš pēdējās paziņošanas par nozveju. 5. Papildus Regulas (ES) Nr. 1236/2010 5. panta noteikumiem atļauja zvejot sarkanasarus ir spēkā vienīgi tad, ja kuģu nosūtītie ziņojumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1236/2010 9. panta 1. punktu un ir reģistrēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1236/2010 9. panta 3. punktu. 6. Šā panta 5. punktā minētos ziņojumus sagatavo saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem.”; (7) iekļauj šādu 31.a pantu: “31.a pants Elektrozveja ICES IVc un IVb rajonā 1. Atkāpjoties no 31. panta, zveja ar rāmja trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus, ir atļauta ICES IVc un IVb rajonā uz dienvidiem no loksodromas, kas savieno turpmāk norādītos punktus, kurus nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu: – punkts Apvienotās Karalistes austrumu krastā pie 55o ziemeļu platuma, – tad uz austrumiem līdz 55o ziemeļu platuma, 5o austrumu garuma, – tad uz ziemeļiem līdz 56o ziemeļu platuma, – un, visbeidzot, uz austrumiem līdz punktam Dānijas rietumu krastā pie 56o ziemeļu platuma. 2. Zveja, izmantojot elektriskos impulsus, ir atļauta tikai tad, ja: (a) traļus ar elektriskās strāvas impulsiem izmanto ne vairāk kā 5 % no katras dalībvalsts rāmja traļu flotes; (b) katra rāmja traļa maksimālā elektriskā jauda kW nepārsniedz tā rāmja garumu metros, reizinātu ar 1,25; (c) faktiskais spriegums starp elektrodiem nepārsniedz 15 V; (d) kuģis ir aprīkots ar automātisku datorvadības sistēmu, kas reģistrē maksimālo izmantoto elektrisko jaudu uz vienu rāmi un faktisko spriegumu starp elektrodiem vismaz pēdējos 100 tralējumos. Nepilnvarotas personas nevar modificēt šo automātisko datorvadības sistēmu; (e) ir aizliegts izmantot vienu vai vairākas smaguma ķēdes pie gruntsstropes.”; (8) iekļauj šādu 32.a pantu: “32.a pants Ierobežojumi, ko pelaģiskās zvejas kuģiem piemēro attiecībā uz rīcību ar nozveju un tās izkraušanu 1. Maksimālais attālums starp ūdens separatora restēm pelaģiskās zvejas kuģos, kas zvejo makreles, siļķes un stavridas un darbojas NEAFC konvencijas apgabalā, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1236/2010 3. panta 3. punktā, ir 10 mm. Restēm jābūt piemetinātām to atrašanās vietā. Ja ūdens separatoram ir nevis restes, bet caurumi, šo caurumu maksimālais diametrs nedrīkst pārsniegt 10 mm. Caurumi teknēs pirms ūdens separatora nedrīkst būt lielāki par 15 mm diametrā. 2. Visiem pelaģiskās zvejas kuģiem, kas darbojas NEAFC konvencijas apgabalā, ir aizliegts izkraut zivis zem kuģa ūdenslīnijas no bufertvertnēm vai ar aukstumiekārtu dzesināta jūras ūdens tvertnēm. 3. Kuģa kapteinis nosūta savas karoga dalībvalsts kompetentajām zivsaimniecības iestādēm rasējumus, kurus apstiprinājušas karoga dalībvalsts kompetentās iestādes un kuri saistīti ar iekārtām, kas paredzētas rīcībai ar nozveju un tās izkraušanai un atrodas pelaģiskās zvejas kuģos, kuri NEAFC konvencijas apgabalā zvejo makreles, siļķes un stavridas, kā arī šādu rasējumu grozījumus. Kuģa karoga dalībvalsts kompetentās iestādes periodiski pārbauda iesniegto rasējumu pareizību. Uz kuģa visu laiku atrodas rasējumu kopijas.”; (9) iekļauj šādu 34.a–34.f pantu: “34.a pants Tehniskie saglabāšanas pasākumi Īrijas jūrā 1. Laikposmā no 14. februāra līdz 30. aprīlim ir aizliegts izmantot grunts traļus, vadus vai līdzīgus velkamus zvejas rīkus, žaunu tīklus, vairāksienu tīklus, iepinējtīklus vai līdzīgus stacionāros tīklus, vai jebkādus zvejas rīkus, kuriem ir āķi, tajā ICES VIIa rajona daļā, ko norobežo: – Īrijas austrumkrasts un Ziemeļīrijas austrumkrasts, un – taisnas līnijas, kas secīgi savieno šādas ģeogrāfiskās koordinātas: – punkts Ziemeļīrijas Ardas pussalas austrumu krastā pie 54o 30' ziemeļu platuma, – 54o30' ziemeļu platuma, 04o50' rietumu garuma, – 53o15' ziemeļu platuma, 04o50' rietumu garuma, – punkts Īrijas austrumu krastā pie 53o15' ziemeļu platuma. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, tajā minētajā apgabalā un laikposmā: (a) atļauts izmantot grunts traļus ar traļu durvīm, ja uz kuģa netiek turēti cita veida zvejas rīki un ja: – šo grunts traļu linuma acs izmērs ir 70–79 mm vai 80–99 mm, un – šiem grunts traļiem nav atsevišķu linuma acu, kuru izmērs ir lielāks par 300 mm, neatkarīgi no šo acu atrašanās vietas linumā, un – šos grunts traļus izmanto tikai apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: – 53o30' ziemeļu platuma, 05o30' rietumu garuma, – 53o30' ziemeļu platuma, 05o20' rietumu garuma, – 54o20' ziemeļu platuma, 04o50' rietumu garuma, – 54o30' ziemeļu platuma, 05o10' rietumu garuma, – 54o30' ziemeļu platuma, 05o20' rietumu garuma, – 54o00' ziemeļu platuma, 05o50' rietumu garuma, – 54o00' ziemeļu platuma, 06o10' rietumu garuma, – 53o45' ziemeļu platuma, 06o10' rietumu garuma, – 53o45' ziemeļu platuma, 05o30' rietumu garuma, – 53o30' ziemeļu platuma, 05o30' rietumu garuma; (b) atļauts izmantot grunts traļus, vadus vai līdzīgus velkamus zvejas rīkus ar selektīvo linumu vai šķirotājrežģi, ja uz kuģa netiek turēti cita veida zvejas rīki un ja atļautie zvejas rīki: – atbilst 2. punkta a) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem; – attiecībā uz selektīvo linumu ir konstruēti atbilstīgi tehniskajiem datiem, kas norādīti Padomes Regulas (EK) Nr. 254/2002[15] pielikumā, un – attiecībā uz šķirotājrežģi atbilst XIVa pielikuma prasībām; (c) turklāt grunts traļus, vadus vai līdzīgus velkamus zvejas rīkus ar selektīvo linumu vai šķirotājrežģi drīkst izmantot arī apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: – 53o45' ziemeļu platuma, 06o00' rietumu garuma, – 53o45' ziemeļu platuma, 05o30' rietumu garuma, – 53o30' ziemeļu platuma, 05o30' rietumu garuma, – 53o30' ziemeļu platuma, 06o00' rietumu garuma, – 53o45' ziemeļu platuma, 06o00' rietumu garuma. 34.b pants Žaunu tīklu izmantošana ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES VIII, IX, X un XII apakšapgabalā 1. ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27o rietumu garuma, VIII, IX un X apakšapgabalā Savienības kuģi neizmanto pie grunts nostiprinātus žaunu tīklus, iepinējtīklus un vairāksienu tīklus vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 m. 2. Visiem kuģiem, kas ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27o rietumu garuma, VIII, IX un X apakšapgabalā izmanto pie grunts nostiprinātus žaunu tīklus vai iepinējtīklus vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 m, jābūt īpašai karoga dalībvalsts izdotai atļaujai zvejot ar nostiprinātiem tīkliem. 3. Atkāpjoties no 1. punkta, ir atļauts izmantot šādus zvejas rīkus: (a) ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27o rietumu garuma – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 120 mm un mazāks par 150 mm, ICES VIIIa, VIIIb, VIIId rajonā un ICES X apakšapgabalā – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 100 mm un mazāks par 130 mm, un ICES VIIIc rajonā un ICES IX apakšapgabalā – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 80 mm un mazāks par 110 mm, ja: – tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums nepārsniedz 600 m, – tie nav dziļāki par 100 acu rindām, to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,5, – tie ir aprīkoti ar pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju, – katra tīkla garums nepārsniedz 5 jūras jūdzes, un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu kopējais garums nepārsniedz 25 km, – maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas; vai (b) žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 250 mm, ja: – tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums nepārsniedz 600 m, – tie nav dziļāki par 15 acu rindām, to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,33, – tie nav aprīkoti ar pludiņiem vai citām ierīcēm, kas nodrošina peldspēju, – katra tīkla garums nepārsniedz 10 km. Visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu rindu kopējais garums nepārsniedz 100 km, – maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 72 stundas; (c) ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27o rietumu garuma – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 100 mm un mazāks par 130 mm, ja: – tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 m un nepārsniedz 600 m, – tie nav dziļāki par 100 acu rindām, to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,5, – tie ir aprīkoti ar pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju, – katra tīkla garums nepārsniedz četras jūras jūdzes un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu kopējais garums nepārsniedz 20 km, – maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas, – ne mazāk kā 85 % paturētās nozvejas svara veido heki, – zvejā iesaistīto kuģu skaits nepārsniedz 2008. gadā reģistrēto skaitu, – pirms iziešanas no ostas šajā zvejā iesaistītā kuģa kapteinis reģistrē zvejas žurnālā uz kuģa esošo zvejas rīku skaitu un kopējo garumu. Inspicē vismaz 15 % gadījumu, kad kuģi iziet no ostas, – kuģa kapteinim jānodrošina, ka izkraušanas laikā uz kuģa atrodas 90 % zvejas rīku, kas attiecīgajam reisam apstiprināti Kopienas zvejas žurnālā, un – visu to sugu daudzums, kuru nozveja pārsniedz 50 kg, tostarp visu izmetumu daudzumi, kas pārsniedz 50 kg, ir jāreģistrē Kopienas zvejas žurnālā. 4. Tomēr šī atkāpe neattiecas uz NEAFC pārvaldības apgabalu, kas definēts Regulas (ES) Nr. 1236/2010 3. panta 3. punktā. 5. Uz kuģa vienlaikus var būt tikai viens no 3. punkta a) apakšpunktā un 3. punkta b) apakšpunktā minētajiem zvejas rīku veidiem. Uz kuģa drīkst būt tīkli, kuru kopējais garums ir par 20 % lielāks nekā to tīklu rindu maksimālais garums, ko drīkst izlikt vienā laikā. 6. Tāda kuģa kapteinis, kam ir 2. punktā minētā atļauja zvejot ar nostiprinātiem tīkliem, pirms kuģis atstāj ostu un kad tas atgriežas ostā, reģistrē zvejas žurnālā uz kuģa esošo zvejas rīku skaitu un garumu, turklāt viņam jāatbild par visām atšķirībām abās reizēs reģistrētajos parametros. 7. Attiecībā uz kuģiem, kas izmanto 3. punkta c) apakšpunktā minēto atkāpi, inspicē vismaz 15 % gadījumu, kad tie iziet no ostas. 8. Kompetentajām iestādēm ir tiesības ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27o rietumu garuma, VIII, IX un X apakšapgabalā, izcelt no jūras bez uzraudzības atstātu zvejas rīku šādās situācijās: (a) - zvejas rīks nav pienācīgi marķēts; (b) - boju marķējums vai kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) dati liecina, ka īpašnieks ilgāk nekā 120 stundas nav atradies mazāk nekā 100 jūras jūdžu attālumā no zvejas rīka; (c) - zvejas rīks ir izlikts ūdeņos vietā, kur jūras kartē norādītais dziļums ir lielāks par atļauto dziļumu; (d) - zvejas rīka linuma acs izmērs atšķiras no atļautā izmēra. 9. Tāda kuģa kapteinis, kuram ir 6. punktā minētā atļauja zvejot ar nostiprinātiem tīkliem, katra zvejas reisa laikā zvejas žurnālā reģistrē šādu informāciju: – izliktā tīkla linuma acs izmērs, – viena tīkla nominālais garums, – tīklu skaits vienā izlikto tīklu rindā, – kopējais izlikto tīklu rindu skaits, – katras izliktās tīklu rindas atrašanās vieta, – dziļums, kādā izlikta katra tīklu rinda, – katras izliktās tīklu rindas ūdenī atrašanās laiks, – pazaudēto zvejas rīku skaits, to pēdējā zināmā atrašanās vieta un pazaudēšanas datums. 10. Zvejas kuģiem, kam ir 2. punktā minētā atļauja zvejot ar nostiprinātiem tīkliem, ir atļauts nozveju izkraut tikai tajās ostās, kuras dalībvalstis ir apstiprinājušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2347/2002[16] 7. pantu. 11. Haizivju daudzums, kas paturēts uz kuģa, kurš izmanto 3. punkta b) apakšpunktā aprakstītā veida zvejas rīkus, nepārsniedz 5 % no kopējā uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara. 34.c pants Nosacījums zvejai ar konkrētiem velkamiem zvejas rīkiem, ko atļauts izmantot Biskajas līcī 1. Atkāpjoties no noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas Regulas (EK) Nr. 494/2002[17] 5. panta 2. punktā, ir atļauts Regulas (EK) Nr. 494/2002 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā definētajā apgabalā veikt zvejas darbības ar traļiem, dāņu vadiem un līdzīgiem zvejas rīkiem (izņemot rāmja traļus), kuru linuma acs izmērs ir 70–99 mm, ja attiecīgajam zvejas rīkam ir kvadrātveida acu linuma plātne, kas atbilst XIVb pielikumam. 2. Zvejojot ICES VIIIa un VIIIb rajonā, ir atļauts āmja priekšā novietot selektīvo režģi un tā piestiprinājumus un/vai pagarinājuma apakšējā daļā āmja priekšā – kvadrātveida acu linuma plātni, kuras linuma acu izmērs ir lielāks vai vienāds ar 60 mm. Šīs regulas 4. panta 1. punkts, 6. pants un 9. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 494/2002 3. panta a) un b) punkts neattiecas uz to traļa daļu, kurā ievietotas šādas selektīvas ierīces. 34.d pants Pasākumi jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai NEAFC pārvaldības apgabalā 1. Grunts tralēšana un zveja ar stacionāriem zvejas rīkiem, tostarp pie grunts nostiprinātiem žaunu tīkliem un āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: Hecate jūras pacēlumi: – 52o21.2866' ziemeļu platuma, 31o09.2688' rietumu garuma, – 52o20.8167' ziemeļu platuma, 30o51.5258' rietumu garuma, – 52o12.0777' ziemeļu platuma, 30o54.3824' rietumu garuma, – 52o12.4144' ziemeļu platuma, 31o14.8168' rietumu garuma, – 52o21.2866' ziemeļu platuma, 31o09.2688' rietumu garuma; Faraday jūras pacēlumi: – 50o01.7968' ziemeļu platuma, 29o37.8077' rietumu garuma, – 49o59.1490' ziemeļu platuma, 29o29.4580' rietumu garuma, – 49o52.6429' ziemeļu platuma, 29o30.2820' rietumu garuma, – 49o44.3831' ziemeļu platuma, 29o02.8711' rietumu garuma, – 49o44.4186' ziemeļu platuma, 28o52.4340' rietumu garuma, – 49o36.4557' ziemeļu platuma, 28o39.4703' rietumu garuma, – 49o29.9701' ziemeļu platuma, 28o45.0183' rietumu garuma, – 49o49.4197' ziemeļu platuma, 29o42.0923' rietumu garuma, – 50o01.7968' ziemeļu platuma, 29o37.8077' rietumu garuma; Reykjanes grēdas daļa: – 55o04.5327' ziemeļu platuma, 36o49.0135' rietumu garuma, – 55o05.4804' ziemeļu platuma, 35o58.9784' rietumu garuma, – 54o58.9914' ziemeļu platuma, 34o41.3634' rietumu garuma, – 54o41.1841' ziemeļu platuma, 34o00.0514' rietumu garuma, – 54o00.0000' ziemeļu platuma, 34o00.0000' rietumu garuma – 53o54.6406' ziemeļu platuma, 34o49.9842' rietumu garuma, – 53o58.9668' ziemeļu platuma, 36o39.1260' rietumu garuma, – 55o04.5327' ziemeļu platuma, 36o49.0135' rietumu garuma; Altair jūras pacēlumi: – 44o50.4953' ziemeļu platuma, 34o26.9128' rietumu garuma, – 44o47.2611' ziemeļu platuma, 33o48.5158' rietumu garuma, – 44o31.2006' ziemeļu platuma, 33o50.1636' rietumu garuma, – 44o38.0481' ziemeļu platuma, 34o11.9715' rietumu garuma, – 44o38.9470' ziemeļu platuma, 34o27.6819' rietumu garuma, – 44o50.4953' ziemeļu platuma, 34o26.9128' rietumu garuma; Antialtair jūras pacēlumi: – 43o43.1307' ziemeļu platuma, 22o44.1174' rietumu garuma, – 43o39.5557' ziemeļu platuma, 22o19.2335' rietumu garuma, – 43o31.2802' ziemeļu platuma, 22o08.7964' rietumu garuma, – 43o27.7335' ziemeļu platuma, 22o14.6192' rietumu garuma, – 43o30.9616' ziemeļu platuma, 22o32.0325' rietumu garuma, – 43o40.6286' ziemeļu platuma, 22o47.0288' rietumu garuma, – 43o43.1307' ziemeļu platuma, 22o44.1174' rietumu garuma; Hatton sēklis: – 59°26.00' ziemeļu platuma, 14°30.00' rietumu garuma, – 59°12.00' ziemeļu platuma, 15°08.00' rietumu garuma, – 59°01.00' ziemeļu platuma, 17°00.00' rietumu garuma, – 58°50.00' ziemeļu platuma, 17°38.00' rietumu garuma, – 58°30.00' ziemeļu platuma, 17°52.00' rietumu garuma, – 58°30.00' ziemeļu platuma, 18°22.00' rietumu garuma, – 58°03.00' ziemeļu platuma, 18°22.00' rietumu garuma, – 58°03.00' ziemeļu platuma, 17°30.00' rietumu garuma, – 57°55.00' ziemeļu platuma, 17°30.00' rietumu garuma, – 57°45.00' ziemeļu platuma, 19°15.00' rietumu garuma, – 58°11.15' ziemeļu platuma, 18°57.51' rietumu garuma, – 58°11.57' ziemeļu platuma, 19°11.97' rietumu garuma, – 58°27.75' ziemeļu platuma, 19°11.65' rietumu garuma, – 58°39.09' ziemeļu platuma, 19°14.28' rietumu garuma, – 58°38.11' ziemeļu platuma, 19°01.29' rietumu garuma, – 58°53.14' ziemeļu platuma, 18°43.54' rietumu garuma, – 59°00.29' ziemeļu platuma, 18°01.31' rietumu garuma, – 59°08.01' ziemeļu platuma, 17°49.31' rietumu garuma, – 59°08.75' ziemeļu platuma, 18°01.47' rietumu garuma, – 59°15.16' ziemeļu platuma, 18°01.56' rietumu garuma, – 59°24.17' ziemeļu platuma, 17°31.22' rietumu garuma, – 59°21.77' ziemeļu platuma, 17°15.36' rietumu garuma, – 59°26.91' ziemeļu platuma, 17°01.66' rietumu garuma, – 59°42.69' ziemeļu platuma, 16°45.96' rietumu garuma, – 59°20.97' ziemeļu platuma, 15°44.75' rietumu garuma, – 59°21.00' ziemeļu platuma, 15°40.00' rietumu garuma, – 59°26.00' ziemeļu platuma, 14°30.00' rietumu garuma; Rockall plato ziemeļrietumu daļa: – 57o00' ziemeļu platuma, 14o53' rietumu garuma, – 57o37' ziemeļu platuma, 14o42' rietumu garuma, – 57o55' ziemeļu platuma, 14o24' rietumu garuma, – 58o15' ziemeļu platuma, 13o50' rietumu garuma, – 57o57' ziemeļu platuma, 13o09' rietumu garuma, – 57o50' ziemeļu platuma, 13o14' rietumu garuma, – 57o57' ziemeļu platuma, 13o45' rietumu garuma, – 57o49' ziemeļu platuma, 14o06' rietumu garuma, – 57o29' ziemeļu platuma, 14o19' rietumu garuma, – 57o22' ziemeļu platuma, 14o19' rietumu garuma, – 57o00' ziemeļu platuma, 14o34' rietumu garuma, – 56o56' ziemeļu platuma, 14o36' rietumu garuma, – 56o56' ziemeļu platuma, 14o51' rietumu garuma; Rockall plato dienvidrietumu daļa (Empress of Britain sēklis): – 56o24' ziemeļu platuma, 15o37' rietumu garuma, – 56o21' ziemeļu platuma, 14o58' rietumu garuma, – 56o04' ziemeļu platuma, 15o10' rietumu garuma, – 55o51' ziemeļu platuma, 15o37' rietumu garuma, – 56o10' ziemeļu platuma, 15o52' rietumu garuma; Logachev pacēlums: – 55°17' ziemeļu platuma, 16°10' rietumu garuma, – 55°34' ziemeļu platuma, 15°07' rietumu garuma, – 55°50' ziemeļu platuma, 15°15' rietumu garuma, – 55°33' ziemeļu platuma, 16°16' rietumu garuma, – 55°17' ziemeļu platuma, 16°10' rietumu garuma; Rockall pacēluma rietumu daļa: – 57o20' ziemeļu platuma, 16o30' rietumu garuma, – 57o05' ziemeļu platuma, 15o58' rietumu garuma, – 56o21' ziemeļu platuma, 17o17' rietumu garuma, – 56o40' ziemeļu platuma, 17o50' rietumu garuma. 2. Ja NEAFC pārvaldības apgabalā veiktu zvejas darbību laikā jaunajos vai esošajos grunts zvejas apgabalos ar zvejas rīku kopu nozvejoto dzīvu koraļļu vai dzīvu sūkļu daudzums pārsniedz 60 kg dzīvu koraļļu un/vai 800 kg dzīvu sūkļu, zvejas kuģis informē karoga valsti, pārtrauc zveju un novirza kuģi vismaz 2 jūras jūdžu attālumā no vietas, ko, pamatojoties uz pierādījumiem, var noteikt kā vistuvāko vietu nozvejas ieguves vietai. 34.e pants Pasākumi jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai ICES VIIc, VIIj un VIIk rajonā 1. Grunts tralēšana un zveja ar stacionāriem zvejas rīkiem, tostarp pie grunts nostiprinātiem žaunu tīkliem un āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu: Belgica pacēlumu apgabals: – 51o29.4' ziemeļu platuma, 11o51.6' rietumu garuma, – 51o32.4' ziemeļu platuma, 11o41.4' rietumu garuma, – 51o15.6' ziemeļu platuma, 11o33.0' rietumu garuma, – 51o13.8' ziemeļu platuma, 11o44.4' rietumu garuma; Hovland pacēlumu apgabals: – 52o16.2' ziemeļu platuma, 13o12.6' rietumu garuma, – 52o24.0' ziemeļu platuma, 12o58.2' rietumu garuma, – 52o16.8' ziemeļu platuma, 12o54.0' rietumu garuma, – 52o16.8' ziemeļu platuma, 12o29.4' rietumu garuma, – 52o04.2' ziemeļu platuma, 12o29.4' rietumu garuma, – 52o04.2' ziemeļu platuma, 12o52.8' rietumu garuma, – 52o09.0' ziemeļu platuma, 12o56.4' rietumu garuma, – 52o09.0' ziemeļu platuma, 13o10.8' rietumu garuma; Porcupine sēkļa ziemeļrietumu daļa, I apgabals: – 53o30.6' ziemeļu platuma, 14o32.4' rietumu garuma, – 53o35.4' ziemeļu platuma, 14o27.6' rietumu garuma, – 53o40.8' ziemeļu platuma, 14o15.6' rietumu garuma, – 53o34.2' ziemeļu platuma, 14o11.4' rietumu garuma, – 53o31.8' ziemeļu platuma, 14o14.4' rietumu garuma, – 53o24.0' ziemeļu platuma, 14o28.8' rietumu garuma; Porcupine sēkļa ziemeļrietumu daļa, II apgabals: – 53o43.2' ziemeļu platuma, 14o10.8' rietumu garuma, – 53o51.6' ziemeļu platuma, 13o53.4' rietumu garuma, – 53o45.6' ziemeļu platuma, 13o49.8' rietumu garuma, – 53o36.6' ziemeļu platuma, 14o07.2' rietumu garuma; Porcupine sēkļa dienvidrietumu daļa: – 51o54.6' ziemeļu platuma, 15o07.2' rietumu garuma, – 51o54.6' ziemeļu platuma, 14o55.2' rietumu garuma, – 51o42.0' ziemeļu platuma, 14o55.2' rietumu garuma, – 51o42.0' ziemeļu platuma, 15o10.2' rietumu garuma, – 51o49.2' ziemeļu platuma, 15o06.0' rietumu garuma. 2. Visiem pelaģiskās zvejas kuģiem, kas zvejo 1. punktā minētajos jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalos, jābūt iekļautiem apstiprinātā kuģu sarakstā, un tiem jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izdota atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantam un jāglabā uz kuģa. Uz apstiprinātajā sarakstā ietvertajiem kuģiem ir tikai pelaģiskās zvejas rīki. 3. Pelaģiskās zvejas kuģiem, kas plāno zvejot 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, četras stundas iepriekš jāpaziņo Īrijas Zvejas uzraudzības centram (Irish Fisheries Monitoring Centre), kā definēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. panta 15. punktā, par nodomu ieiet jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā. Vienlaikus tiem jāpaziņo daudzumi, kas paturēti uz kuģa. 4. Uz pelaģiskās zvejas kuģiem, kas zvejo 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, atrodoties jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, jābūt drošai kuģu satelītnovērošanas sistēmai (VMS), kura pilnībā darbojas un pilnībā atbilst attiecīgajiem noteikumiem. 5. Pelaģiskās zvejas kuģiem, kas zvejo 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, VMS ziņojumi jāsniedz katru stundu. 6. Pelaģiskās zvejas kuģiem, kas beiguši zveju 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, jāinformē Īrijas Zvejas uzraudzības centrs par iziešanu no apgabala. Vienlaikus tiem jāpaziņo daudzumi, kas paturēti uz kuģa. 7. Pelaģisko sugu zveja 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā ir atļauta tikai tad, ja uz kuģa ir zvejas rīki vai ja zvejo ar tādiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 16–31 mm vai 32–54 mm. 34.f pants Pasākumi jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai ICES VIIIc rajonā 1. Grunts tralēšana un zveja ar stacionāriem zvejas rīkiem, tostarp pie grunts nostiprinātiem žaunu tīkliem un āķu jedām, ir aizliegta apgabalā, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: El Cachucho: – 44o12.00' ziemeļu platuma, 05o16.00' rietumu garuma, – 44o12.00' ziemeļu platuma, 04o26.00' rietumu garuma, – 43o53.00' ziemeļu platuma, 04o26.00' rietumu garuma, – 43o 53.00' ziemeļu platuma, 05o16.00' rietumu garuma. 2. Atkāpjoties no 1. punktā minētā aizlieguma, kuģi, kas 2006., 2007. un 2008. gadā ir zvejojuši lielās diegspuru vēdzeles ar grunts āķu jedām, var no to zivsaimniecības iestādēm saņemt īpašu zvejas atļauju, kas ļautu tiem turpināt šāda veida zveju apgabalā uz dienvidiem no 44o00.00' ziemeļu platuma. Veicot zveju 1. punktā minētajā apgabalā, visi kuģi, kas saņēmuši šādu īpašu zvejas atļauju, neatkarīgi no kuģa lielākā garuma, izmanto drošu VMS, kura pilnībā darbojas un pilnībā atbilst attiecīgajiem noteikumiem.”; (10) regulas 38. pantu svītro; (11) regulas 47. pantu svītro; (12) I pielikumā 6. zemsvītras piezīmi tabulā svītro; (13) XII pielikuma tabulā rindas, kas attiecas uz Filipīnu cietgliemeni un astoņkāji, aizstāj ar šādām: Suga || Minimālais izmērs 1.–5. reģions, izņemot Skageraku/Kategatu || Skageraks/Kategats Manilas gliemene (Ruditapes philippinarum) || 35 mm || Suga || Minimālais izmērs: 1.–5. reģions, izņemot Skageraku/Kategatu Astoņkājis (Octopus vulgaris) || Viss apgabals, izņemot 5. reģiona suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņus: 750 grami 5. reģiona suverenitātē vai jurisdikcijā esošie ūdeņi: 450 grami (ķidāts) (14) XIV pielikumā iekļauj šādas sugas to vietējo nosaukumu alfabētiskajā secībā: VIETĒJAIS NOSAUKUMS || ZINĀTNISKAIS NOSAUKUMS Kapross || Capros aper Lielā diegspuru vēdzele || Phycis blennoides Sarkanasari || Sebastes spp. Sardinella || Sardinella aurita (15) iekļauj šādu XIVa–XIVd pielikumu: “XIVa PIELIKUMS ŠĶIROTĀJREŽĢA SPECIFIKĀCIJAS 1. Režģim ir taisnstūra forma. Režģa stieņi ir paralēli režģa garenasij. Attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm. Ir atļauts izmantot vienu vai vairākas eņģes, lai atvieglotu režģa uzglabāšanu uz tīkla spoles. 2. Režģi tralī ievieto pa diagonāli, augšup uz aizmuguri, no jebkuras vietas āmja priekšā līdz cilindriskās daļas priekšējam galam. Visas režģa malas ir piestiprinātas pie traļa. 3. Traļa linuma augšējā plātnē ir nenoslēgta zivju izeja, kas tieši savienota ar režģa augšējo daļu. Zivju izejas atvere aizmugurējā daļā ir tikpat plata, cik režģis, un tā ir izgriezta virzienā uz priekšu gar linuma acu rindām abās režģa pusēs. 4. Režģa priekšā ir atļauts piestiprināt konusu, lai novadītu zivis uz traļa apakšpusi un režģi. Minimālais konusa linuma acs izmērs ir 70 mm. Minimālais vertikālais atvērums konusā zivju novadīšanai uz režģi ir 15 cm. Konusa platums pie režģa ir vienāds ar režģa platumu. XIVb PIELIKUMS NOSACĪJUMI ZVEJAI AR KONKRĒTIEM VELKAMIEM ZVEJAS RĪKIEM, KO ATĻAUTS IZMANTOT BISKAJAS LĪCĪ 1. Augšējās kvadrātveida acu linuma plātnes specifikācijas Plātne ir taisnstūrveida linuma gabals. Ir tikai viena plātne. To nekādā veidā nedrīkst aizklāt ar iekšējiem vai ārējiem piestiprinājumiem. 2. Plātnes novietojums Plātni ievieto traļa konusveida daļas pakaļējā gala augšējās plātnes vidū, tieši pirms cilindriskās daļas, ko veido pagarinājums un āmis. Plātne beidzas ne tālāk par 12 linuma acīm no ar roku pieacotu pusacu rindas starp pagarinājumu un traļa konusveida daļas pakaļējo galu. 3. Plātnes izmērs Plātne ir vismaz 2 m gara un vismaz 1 m plata. 4. Plātnes linums Linuma acu iekšējais izmērs ir vismaz 100 mm. Linuma acis ir kvadrātveida, proti, visas četras plātnes linuma malas krusto visas linuma acu rindas. Linumam jābūt iestiprinātam tā, lai linuma acu rindas būtu paralēlas un perpendikulāras āmja garenasij. Linums ir izgatavots no viena vijuma auklas. Aukla nedrīkst būt resnāka par 4 mm. 5. Plātnes ievietošana rombveida acu linumā Visas četras plātnes malas ir atļauts piestiprināt ar savienojuma šuvēm. Savienojuma šuves diametrs nedrīkst būt lielāks par 12 mm. Plātnes garums (izstieptā veidā) ir vienāds ar plātnes garākajai malai piestiprināto rombveida linuma acu garumu (izstieptā veidā). Rombveida acu skaits linuma augšēja plātnē, kas piestiprināta plātnes īsākajai malai (t. i., vienu metru gara mala, kas ir perpendikulāra āmja garenasij), ir vienāds vismaz ar plātnes garākajai malai piestiprināto pilno rombveida linuma acu skaitu, dalītu ar 0,7. 6. Attēlā parādīta plātnes ievietošana tralī. XIVc PIELIKUMS KVADRĀTVEIDA ACU LINUMA PLĀTNE KUĢIEM, KURU GARUMS IR LIELĀKS NEKĀ 15 METRI 1. Augšējās kvadrātveida acu linuma plātnes specifikācijas Plātne ir taisnstūrveida linuma gabals. Linums ir izgatavots no viena vijuma auklas. Linuma acis ir kvadrātveida, t. i., visas četras plātnes linuma malas krusto visas linuma acu rindas. Linuma acs izmērs ir vienāds ar 120 mm vai lielāks. Plātnes garums ir vismaz 3 metri, izņemot gadījumus, kad tā ir iestiprināta zvejas rīkos, ko velk kuģi, kuru dzinēja jauda ir mazāka par 112 kW, un tādā gadījumā tai jābūt vismaz 2 metrus garai. 2. Plātnes novietojums Plātni ievieto āmja augšējā plātnē. Plātnes aizmugurējā mala nedrīkst būt tālāk par 12 metriem no galvenās stropes [āmja gala saites], kā noteikts Komisijas Regulas (EEK) Nr. 3440/84[18] 8. pantā. 3. Plātnes ievietošana rombveida acu linumā Starp plātnes garāko malu un blakus šuvi ir ne vairāk kā divas atvērtas linuma rombveida acis. Plātnes garums (izstieptā veidā) ir vienāds ar plātnes garākajai malai piestiprināto rombveida linuma acu garumu (izstieptā veidā). Savienojuma attiecība starp āmja augšējās plātnes rombveida acīm un plātnes īsāko malu ir trīs linuma rombveida acis pret vienu linuma kvadrātveida aci, ja āmja linuma acs izmērs ir 80 mm, vai divas linuma rombveida acis pret vienu kvadrātveida aci, ja āmja linuma acs izmērs ir 120 mm, izņemot plātnes malējās acu rindas abās pusēs. XIVd PIELIKUMS KVADRĀTVEIDA ACU LINUMA PLĀTNE KUĢIEM, KURU GARUMS IR MAZĀKS NEKĀ 15 METRI 1. Augšējās kvadrātveida acu linuma plātnes specifikācijas Plātne ir taisnstūrveida linuma gabals. Linums ir izgatavots no viena vijuma auklas. Linuma acis ir kvadrātveida, t. i., visas četras plātnes linuma malas krusto visas linuma acu rindas. Linuma acs izmērs ir vienāds ar 110 mm vai lielāks. Plātnes garums ir vismaz 3 metri, izņemot gadījumus, kad tā ir iestiprināta zvejas rīkos, ko velk kuģi, kuru dzinēja jauda ir mazāka par 112 kW, un tādā gadījumā tai jābūt vismaz 2 metrus garai. 2. Plātnes novietojums Plātni ievieto āmja augšējā plātnē. Plātnes aizmugurējā mala nedrīkst būt tālāk par 12 metriem no galvenās stropes [āmja gala saites], kā noteikts Komisijas Regulas (EEK) Nr. 3440/84 8. pantā. 3. Plātnes ievietošana rombveida acu linumā Starp plātnes garāko malu un blakus šuvi ir ne vairāk kā divas atvērtas linuma rombveida acis. Plātnes garums (izstieptā veidā) ir vienāds ar plātnes garākajai malai piestiprināto rombveida linuma acu garumu (izstieptā veidā). Savienojuma attiecība starp āmja augšējās plātnes rombveida acīm un plātnes īsāko malu ir divas linuma rombveida acis pret vienu kvadrātveida aci, izņemot loga malējās acu rindas abās pusēs.” 2. pants Regulas (EK) Nr. 1288/2009 atcelšana Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 1288/2009. 3. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] COM(2008) 324. [2] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. [3] OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp. [4] OV L 347, 24.12.2009., 6. lpp. [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Regula (ES) Nr. 579/2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam (OV L 165, 24.6.2011., 1. lpp.). [6] Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu un savvaļas faunas un floras aizsardzību, OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. [7] SEC(2008) 1978. [8] OV L 55, 28.2.2008., 19. lpp. [9] OV L 347, 24.12.2009., 6. lpp. [10] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. [11] OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp. [12] OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp. [13] OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp. [14] OV L 348, 31.12.2010., 17. lpp. [15] OV L 41, 13.2.2002., 1. lpp. [16] OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp. [17] OV L 77, 20.3.2002., 8. lpp. [18] OV L 318, 7.12.1984., 23. lpp.