GSR un apvienotais indekss tiek reizināti, lai aprēķinātu pārskatīšanas izmaiņas lielumu. Pārskatīšanas izmaiņas lielumu izsaka procentos un to piemēro vienādi visa ES personāla neto atalgojumam un pensijām no 1. jūlija.

-11 dalībvalstu izlasē centrālo valdību civildienesta ierēdņu reālās algas veido vismaz 75 % ES iekšzemes kopprodukta. Katrai no šīm dalībvalstīm reālo algu gada izmaiņas tiek aprēķinātas, atskaitot inflāciju, un tiek sauktas par specifisko rādītāju. Globālais specifiskais rādītājs (GSR) ir visu specifisko rādītāju svērtais vidējais, vērtējot pēc IKP;

Tāpēc saskaņā ar Civildienesta noteikumu 65. panta 1. punktu atalgojuma un pensiju pārskatīšanā tiek atainotas gada izmaiņas, kas notikušas no iepriekšējā gada 1. jūlija līdz kārtējā gada 1. jūlijam:

Pirktspējas paralēlas attīstības princips nozīmē to, ka ES ierēdņu pirktspēja — gan tās samazinājums, gan pieaugums — ir atkarīga no valsts centrālās valdības civildienesta ierēdņu vidējās pirktspējas attīstības.

Pašreizējās metodes noteikumi par atalgojuma un pensiju pārskatīšanu tika pieņemti ES Civildienesta noteikumu reformas ietvaros 2013. gadā. Tie ir spēkā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim.

Sīki izklāstīta informācija par GSR un apvienotā indeksa attīstību ir sniegta attiecīgi 3. un 4. daļā.

2.1.2.Īpašas 2013. gadā apstiprinātas atkāpes no paralēlisma principa: algu iesaldēšana un solidaritātes nodeva

Metode tika apstiprināta 2013. gadā pēc sarunām, kurās bija iesaistītas ES iestādes, to administrācijas un personāla pārstāvji.

Saskaņā ar LESD 336. pantu parastajā likumdošanas procedūrā, ar ko pieņēma grozījumus Civildienesta noteikumos, pēc apspriešanās ar citām iesaistītajām iestādēm un to administrācijām, jo īpaši pēc apspriešanās ar Tiesu un Revīzijas palātu, tika iesaistīta Komisija ar savām iniciatīvas tiesībām un Eiropas Parlaments un Padome kā līdztiesīgi likumdevēji. Pirms Komisija iesniedza savu priekšlikumu, notika vērienīga apspriešanās ar visu iestāžu personāla pārstāvjiem. Kamēr tika īstenota parastā likumdošanas procedūra, arī Padome īstenoja savu procedūru attiecībā uz apspriešanos ar personāla pārstāvjiem.

Lai tiktu ņemta vērā sevišķi sarežģītā ekonomiskā un sociālā situācija Savienībā tajā periodā, un, ievērojot Eiropadomes 2013. gada februāra secinājumus, reformas ietvaros tika pieņemti lēmumi arī par to, ka:

-2013. un 2014. gadā visa Savienības iestāžu, citu struktūru un aģentūru personāla atalgojuma un pensiju pārskatīšana, izmantojot metodi, tiks atlikta (skatīt 3.4.1. daļu par algu iesaldēšanu uz diviem gadiem), un

-Eiropas Savienības ierēdņu un citu darbinieku iespējamie ieguvumi no metodes piemērošanas tiks līdzsvaroti ar solidaritātes nodevas sistēmas atkārtotu ieviešanu no 2014. gada 1. janvāra, atskaitot solidaritātes nodevu no ES personāla algām lielākā apmērā (skatīt 3.4.2. daļu par solidaritātes nodevu).

2.1.3.Vispārējas atkāpes no paralēlisma principa: starpniecības un izņēmuma klauzulas

Atkāpjoties no pirktspējas attīstības paralēlisma vispārējā principa, starpniecības klauzula ierobežo pirktspējas pārmērīgu palielināšanos vai samazināšanos attiecīgajā gadā. Ja aprēķinātais pirktspējas pieaugums (GSR) pārsniedz 2 % vai ja pirktspēja samazinās par vairāk nekā 2 %, ES personāla pirktspējas izmaiņa tiek ierobežota līdz 2 %. Pirktspējas pieauguma vai samazinājuma daļa, kas pārsniedz 2 %, tiek piemērota pēc deviņiem mēnešiem, no nākamā gada 1. aprīļa.

Izņēmuma klauzula ierobežo ES personāla pirktspējas pieaugumu laikā, kad ES ekonomikā notiek lejupslīde. Ja tiek prognozēts ES IKP samazinājums un, mērot ar specifisko rādītāju, pirktspēja ir pieaugusi, tad atkarībā no IKP samazinājuma apmēra pirktspējas pieauguma daļa tiek pārcelta uz nākamo gadu atbilstīgi turpmāk norādītajai tabulai.

Iekšzemes kopprodukts Sekas globālā specifiskā rādītāja sadalīšanas gadījumā Otrās daļas izmaksas datums [-0,1 %; -1 %] 33 %; 67 % n + 1 gada 1. aprīlis [-1 %; -3 %] 0 %; 100 % n + 1 gada 1. aprīlis zem -3 % 0 % -

Ja ES IKP samazinās par vairāk nekā 3 %, metodes piemērošanas dēļ iegūtais pirktspējas pieaugums tiek piešķirts tad, kad ES ekonomika atgūstas, t. i., kad ES iekšzemes kopprodukts sasniedz līmeni, kāds bija pirms lejupslīdes (atgūšanās klauzula).

Ja Komisijas iesniegtie galīgie dati par ES IKP atšķiras no prognozes tādā apmērā, ka tas ietekmē krīzes klauzulas piemērošanas sekas, tiek veiktas vajadzīgās korekcijas, tostarp retroaktīvas korekcijas — vai nu pozitīvas, vai negatīvas.

2.1.4.ES personāla pirktspējas vienlīdzības princips — korekcijas koeficienti

Korekcijas koeficients ievieš praksē vispārīgo vienlīdzīgas attieksmes principu, kas šajā konkrētajā gadījumā atbilst visu ES iestāžu, struktūru un aģentūru personāla pirktspējas vienlīdzībai neatkarīgi no dienesta vietas.

Tā kā visam ES personālam tiek piemērotas tās pašas algu tabulas un pamatsummas, korekcijas koeficientus piemēro personālam, kas pilda savus pienākumus dienestā ārpus Briseles un Luksemburgas un kas nedrīkstētu ne finansiāli ciest lielākas dzīves dārdzības dēļ savā dienesta vietā, ne gūt labumu no mazākas dzīves dārdzības.

Tādējādi korekcijas koeficients darbojas kā algas procentuāla korekcija nolūkā kompensēt dzīves dārdzības starpību (pozitīvu vai negatīvu) katrā dienesta vietā. Korekcijas koeficientu piemēro atbilstīgi šādai formulai: