Neskatoties uz iepriekšējiem centieniem stiprināt tiesu sistēmas neatkarību un pārredzamību, joprojām tiek uzskatīts, ka tiesu varas neatkarības līmenis Slovākijā ir ļoti zems. Plašas sabiedrības priekšstatā Slovākijas tiesu un tiesnešu neatkarības līmenis joprojām ir ļoti zems, un tikai izteikts iedzīvotāju un uzņēmumu mazākums tiesu sistēmas neatkarības līmeni vērtē kā “diezgan augstu vai ļoti augstu” (26 % iedzīvotāju un 15 % uzņēmumu). Attiecībā uz priekšstatu par tiesu sistēmas neatkarības trūkumu viens no visbiežāk minētajiem iemesliem ir saistīts ar valdības un politiķu iejaukšanos vai spiedienu . Jāatzīmē, ka šis priekšstats par salīdzinoši zemu tiesu sistēmas neatkarības līmeni ir saglabājies jau ilgāku laiku , kā to atzīst arī Slovākijas iestādes .

Kopš 2019. gada augusta turpina pieaugt jau sen pastāvošās bažas par Slovākijas tiesu sistēmas neatkarību un godprātību. Kriminālizmeklēšanu laikā veiktie atklājumi un konstatējumi norāda uz vairākiem augsta līmeņa korupcijas gadījumiem. Tas ietver bažas, ka atsevišķi izpildvaras locekļi un citi politiķi, iespējams, nesamērīgi ietekmējuši tiesu varas locekļus, tostarp augsta ranga tiesnešus, vai slēguši ar tiem slepenas vienošanās . Turklāt radās aizdomas par atsevišķiem gadījumiem, kad tiesneši un prokurori, tostarp bijušais ģenerālprokurors, ļaunprātīgi izmantojuši dienesta stāvokli . Šie notikumi 2019. gada rudenī izraisīja sabiedrības protestus un pastiprinātu aicinājumu varas iestādēm pielikt pūles, lai samazinātu korupciju Slovākijas tiesu sistēmā. Ir ierosinātas vairākas disciplinārlietas un kriminālizmeklēšanas pret vairākiem tiesnešiem un prokuroriem, no kuriem daži ir atstādināti vai atkāpušies no amata. Atsevišķos gadījumos notiekošo kriminālizmeklēšanu rezultātā ir aizturēti tiesneši un prokurori .

Slovākijas Republikas tiesu sistēmu veido 54 rajonu tiesas, 8 apgabaltiesas, Specializētā krimināltiesa, Augstākā tiesa un Slovākijas Konstitucionālā tiesa . Slovākijā nav atsevišķa administratīvo tiesu atzara. Apgabaltiesas darbojas kā apelācijas tiesas civillietās, komerclietās un krimināllietās un vienlaikus — kā pirmās instances tiesas administratīvajās lietās. Specializētā krimināltiesa ir kompetenta pieņemt spriedumus nopietnās krimināllietās, kas ir uzskaitītas attiecīgajā Kriminālprocesa kodeksa pantā . Tiesu iestāžu padomei ir galvenā loma tiesu varas pašpārvaldē un tiesnešu iecelšanā, atstādināšanā un atbrīvošanā no amata, kā arī tiesu varas ētikas uzturēšanā. Pašlaik puse no tās locekļiem (9 no 18) ir tiesneši, kurus ievēlē viņu kolēģi. Pašreizējā sastāvā dažus no pārējiem Tiesu iestāžu padomes locekļiem ir iecēlis Slovākijas prezidents, parlaments un valdība . Slovākijas prokuratūra ir neatkarīga valsts iestāde, kuru vada ģenerālprokurors . Slovākijas Advokātu asociācija ir neatkarīga profesionālā pašpārvaldes organizācija .

2020. gada 1. janvārī spēkā stājās jauni tiesību akti par aktīvu deklarēšanu un valdības locekļu un citu valsts amatpersonu interešu konfliktu. Jaunais likums paplašināja valsts amatpersonu deklarējamo aktīvu apjomu (iekļaujot trešajām personām piederošās kustamās un nekustamās mantas izmantošanu un saņemto dāvanu specifikāciju). Jaunā likuma mērķis ir novērst tiesību aktu trūkumus, kas izriet no GRECO rekomendācijām . Ar Likumu Nr. 66/2019 tiek paplašināts to valsts amatpersonu loks, uz kurām attiecas Konstitucionālais likums par interešu konfliktiem, iekļaujot tajā arī juridisko personu, kurās valstij ir vairākuma līdzdalība, priekšsēdētājus un uzraudzības padomju locekļus, kā arī pilsētu mērus .

Pašlaik Slovākijā lobēšana nav reglamentēta, un pēcnodarbinātības ierobežojumi ir vāji. Uz daļējiem pasākumiem un noteikumiem, piemēram, to dāvanu ierobežojumiem, kurus valsts amatpersonas saņem saistībā ar savām publiskajām funkcijām, attiecas Interešu konflikta likums . Jaunās valdības programmā ir arī apņemšanās pieņemt likumu par lobēšanu, kas apvienos likumdošanas pasākumus, obligātu lobistu reģistru, rīcības kodeksu un īpaša reģistra izveidi (par paredzētās lobēšanas jomām, informāciju par klientiem, lobēšanas darbības izmaksām un atlīdzību) . Šajā sakarā korupcijas apkarošanas plāns, kas pieņemts 2019. gada septembrī, jau paredz, ka Tieslietu ministrijai tiesību aktu projekti būtu jāiesniedz valdībai līdz 2021. gada beigām. Attiecībā uz “virpuļdurvju efektu” noteikumi par pēcnodarbinātību ir iekļauti Interešu konflikta likumā. Tas attiecas tikai uz valsts amatpersonām, kuras ieņēmušas izpildvaras amatus, vai kolektīvās lēmējinstitūcijas locekļiem, savukārt padomnieki un augstākā līmeņa civildienesta ierēdņi, kas ir cieši saistīti ar augstākajām izpildvaras amatpersonām, tajā nav iekļauti. Ierobežojumi pēc valsts amata ieņemšanas (uzteikuma termiņš) ir piemērojami vienu gadu pēc pilnvaru beigām (ja personai divus gadus pirms pilnvaru beigām bija lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz atbalstu, pabalstiem vai atbrīvojumu no pienākumiem vai ja viņas pilnvaru laikā tika noslēgts publiskā iepirkuma līgums). GRECO šajā sakarā ir atzīmējusi noteikumu diezgan šauro darbības jomu un ieteikusi plašākus ierobežojumus, kuros būtu jāiekļauj arī augstākā līmeņa civildienesta ierēdņi, kas ieņem augstākos izpildvaras amatus, un noteikumus, kas tiktu ieviesti, lai novērstu bijušo augstāko amatpersonu lobēšanas darbību pēc viņu aiziešanas no amata .

Nopietna problēma ir specializēto korupcijas apkarošanas iestāžu darba rezultativitāte. Nacionālā noziedzības aģentūra (NAKA) 2019. gadā tika reorganizēta, taču tās resursi netika palielināti. Viens no galvenajiem uzdevumiem, ko ieinteresētās personas ir noteikušas attiecībā uz korupcijas atklāšanu un saukšanu pie atbildības par to, tostarp augsta līmeņa lietās, ir izmeklēšanas spējas. Jo īpaši spēja atrast pirmās korupcijas pazīmes ir apgrūtināta resursu un speciālu zināšanu trūkuma dēļ . Īpašā prokuratūra ir izteikusi bažas par saviem resursiem. Tajā strādā viens prokurors Īpašās prokuratūras Korupcijas apkarošanas departamenta vadītāja amatā un vēl četri prokurori. Vidēji katra prokurora pārziņā ir aptuveni 80 lietas vienlaikus, kas rada jautājumus par izmeklēšanas faktisku uzraudzību. Īpašā prokuratūra ir lūgusi vairāk resursu, taču līdz šim šķietami nav plānots palielināt prokuroru skaitu.

Slovākija Transparency International korupcijas uztveres indeksā pēdējos trīs gadus pēc kārtas ieguva 50 no 100 punktiem, ierindojoties 16. vietā Eiropas Savienībā un 59. vietā pasaulē . 87 % respondentu uzskata, ka korupcija ir plaši izplatīta (ES vidēji — 71 %), un 41 % iedzīvotāju uzskata, ka korupcija ietekmē viņu personīgo ikdienas dzīvi (ES vidēji — 26 %) . 88 % uzņēmumu korupciju vērtē kā plaši izplatītu (ES vidēji — 63 %), un 53 % uzņēmumu uzskata, ka korupcija sagādā problēmas uzņēmējdarbībā (ES vidēji —37 %). Turklāt 37 % iedzīvotāju uzskata, ka nav pietiekami daudz veiksmīgu saukšanas pie atbildības gadījumu, lai tas atturētu cilvēkus no koruptīvām darbībām (ES vidēji — 36 %), bet 13 % uzņēmumu uzskata, ka personas un uzņēmumi, kurus pieķer kukuļdošanā augstai amatpersonai, tiek pienācīgi sodīti (ES vidēji — 31 %) .

Slovākija aktīvi strādā, lai attīstītu savas tiesu sistēmas digitalizāciju. Valdība ir paziņojusi, ka turpinās veicināt informācijas tehnoloģiju plašāku izmantošanu tiesās . Tas papildinātu pašreizējos centienus uzlabot pieejamos IT rīkus un analītiskās spējas . Konkrēts daudzsološs piemērs ir pabeigtais projekts par visu Slovākijas tiesu darbības informācijas paneļiem, kas palielina pārredzamību un ļauj vizualizēt galvenos darbības rādītājus , un tas jau ir izraisījis ieinteresēto personu interesi ārpus Slovākijas. Daži IT projekti ir saņēmuši tehnisko atbalstu Eiropas līmenī . 2018. gada pētījumā ir secināts, ka Slovākijas tiesu varu jau raksturo salīdzinoši augsts pārredzamības līmenis .

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2019), “Flash Eurobarometer 482: Businesses' attitudes towards corruption in the EU”.

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2017), “Slovakia – Opinion on questions related to the appointment of judges of the Constitutional Court” (CDL-AD(2017)001-e).

Žurnālistiskās izpētes aizsardzības komiteja (2019), “Mission Journal: One year on, Ján Kuciak murder seen as turning point by Slovak press”: https://cpj.org/2019/02/slovakia-jan-kuciak-murder-journalist-safety-anniversary/ .

CEPEJ (2020), “Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States”.

CEPEJ (2017), “Efficiency and Quality of the Slovak Judicial System”.

Eiropas Komisija (2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020), ES rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā.

Eiropas Komisija (2015), “Country Report Slovakia”, SWD(2015) 44/2 final.

Eiropas Komisija (2018), “Equality bodies making a difference”.

Eiropas Komisija (2019), “Country Report Slovakia”, SWD(2019) 1024 final.

Eiropas Komisija (2019), “Public administration characteristics and performance in EU28”.

Eiropas Komisija (2020), “A comparative analysis of non-discrimination law in Europe 2019”.

Eiropas Komisija (2020), “Country Report Slovakia”, SWD(2020) 524 final.

Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkls (ENNRHI) (2020), “The rule of law in the European Union”.

Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīkls un Eiropas Advokātu un juristu biedrību padome (2020), “Survey among lawyers on the independence of Judges, 2018–2019”: https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/ENCJ%20Survey%20on%20Independence%20Accountability%20of%20the%20Judiciary%20among%20lawyers%20%202019.pdf .

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta rezolūcija par stāvokli tiesiskuma un korupcijas apkarošanas jomā Eiropas Savienībā (ES), jo īpaši Maltā un Slovākijā.

Eiropas Parlamenta 2018. gada 19. aprīļa rezolūcija par pētniecisko žurnālistu aizsardzību Eiropā: slovāku žurnālista Ján Kuciak un Martina Kušnírová lieta

GRECO (2017), ceturtās novērtēšanas kārtas “Korupcijas novēršana parlamenta deputātu, tiesnešu un prokuroru darbībā” otrais atbildības ziņojums par Slovākijas Republiku.

I-CONnect un Bostonas Koledžas pētniecības centrs Clough Center for the Study of Constitutional Democracy (2019), “2018 Global Review of Constitutional Law”.

Tiesu iestāžu padome (2019. gada 13. novembris, 2020. gada 23. marts, 2020. gada 23. jūnijs), paziņojumi par tās locekļu atkāpšanos: http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-bude-mat-o-jedneho-clena-menej/ ; http://www.sudnarada.gov.sk/clenstva-v-sudnej-rade-sa-vzdalo-pat-jej-clenov ; http://www.sudnarada.gov.sk/predsednicka-sudnej-rady-sa-rozhodla-vzdat-svojej-funkcie/ .

Tiesu iestāžu padome (2020. gada 23. aprīlis, 2020. gada 26. aprīlis, 2020. gada 20. maijs), paziņojumi par tās locekļu iecelšanu. http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-ma-troch-novych-clenov/ ; http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-v-takmer-kompletnej-zostave/ ; http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-ma-opat-osemnast-clenov/ .

ESAO (2012), “Slovakia: Phase 3 Report on Implementing the OECD Anti-Bribery Convention in the Slovak Republic”: http://www.oecd.org/daf/anti-bribery/SlovakRepublicphase3reportEN.pdf .

EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs (2019), “Opinion on the Draft Amendments to the Act on Establishment of the Slovak National Centre for Human Rights”.

EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs (2020), “Slovak Republic – Parliamentary Elections, ODIHR Election Assessment Mission Final Report”.

Republikas prezidente (2020), “Report on the State of the Republic”: https://www.prezident.sk/en/article/sprava-prezidentky-o-stave-republiky/ .

Valsts tiesībsargs (2020), “Report on the Activities of the Public Defender of Rights for 2019”.