LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 28.10.2008 
SEC(2008) 2707 gal īgā redakcija 
  
GROZĪJUMU V ĒSTULE Nr. 2 
2009. GADA PROVIZORISKAJAM BUDŽETA PROJEKTAM 
IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDA ĻĀM 
III iedaļa – Komisija 
 
LV 2   LV GROZĪJUMU V ĒSTULE Nr. 2 
2009. GADA PROVIZORISKAJAM BUDŽETA PROJEKTAM 
IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDA ĻĀM 
III iedaļa – Komisija 
Ņemot vērā: 
– Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 272. pantu, 
– Eiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 177. pantu, 
– Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu 
regulu, ko piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam1 un kurā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1525/20072, un jo īpaši tās 
34. pantu, 
Eiropas Komisija ar šo pied āvā budžeta l ēmējinstitūcijai groz ījumu vēstuli Nr. 2 2009. gada 
provizoriskajam budžeta projektam to apsv ērumu dēļ, kas izklāstīti paskaidrojuma rakst ā. 
                                                 
1 OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. 
2 OV L 343, 27.12.2006., 9. lpp. 
 
LV 3   LV SATURA R ĀDĪTĀJS 
1. Ievads ...................................................................................................................... ..... 4 
2. Dabas resursu saglab āšana un p ārvaldība .................................................................... 6 
2.1. Kopsavilkuma tabula.................................................................................................... 6 2.2. Lauksaimniec ības izdevumi (ar tirgu saist ītie izdevumi un tiešie maks ājumi)............ 6 
2.2.1 Visp ārējs pārskats......................................................................................................... 6 
2.2.2 S īkāki koment āri .......................................................................................................... 7 
2.3. Citi pas ākumi: ātra reaģēšana uz pārtikas cenu paaugstin āšanos jaunatt īstības valstīs
............................................................................................................................... ..... 13 
2.4. Izmai ņas nomenklat ūrā un budžeta piez īmēs............................................................. 14 
KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANŠU SH ĒMAS POZ ĪCIJĀM
................................. 16 
IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDA ĻĀM 
Izdevumu kopsavilkums pa ieda ļām ir nos ūtīts atseviš ķi, izmantojot SEI-BUD sist ēmu. 
Izdevumu kopsavilkuma pa ieda ļām teksts ang ļu valodā informācijas nolūkos ir pievienots 
šim dokumentam k ā budžeta pielikums. 
 
LV 4   LV 1. IEVADS  
2006. gada 17. maija Iest āžu nolīgumā par budžeta discipl īnu un pareizu finanšu p ārvaldību3 
ir noteikts, ka, „ja Komisija uzskata par vajadz īgu, tā abām budžeta l ēmējinstitūcijas iestādēm 
var iesniegt ad hoc  grozījumu vēstuli, lai atjaunin ātu rādītājus, kas ir pamat ā lauksaimniec ības 
izdevumu apl ēsei provizoriskaj ā budžeta projekt ā, un/vai lai labotu — balstoties uz jaun āko 
pieejamo inform āciju par zvejniec ības nolīgumiem, kas ir sp ēkā no attiec īgā finanšu gada 
1. janvāra — summas un to sadal ījumu starp apropri ācijām, kas iek ļautas starptautisko 
zvejniecības nolīgumu darb ības poste ņos un rezerv ē”. Šī grozījumu vēstule jānosūta budžeta 
lēmējinstitūcijai līdz oktobra beig ām. 
Šī ad hoc  grozījumu vēstule (GV Nr. 2/2009) 2009. gada pr ovizoriskajam budžeta projektam 
ietver rūpīgu korekciju katrai paredz ēto lauksaimniec ības izdevumu vajadz ību pozīcijai. 
Papildus main īgajiem tirgus faktoriem groz ījumu vēstulē ir iestrādāti likumdošanas l ēmumi, 
kas pieņemti lauksaimniec ības nozar ē kopš provizorisk ā budžeta projekta (PBP) 
sagatavošanas, p ārskatītās aplēses dažiem tiešajiem maks ājumiem, k ā arī visi priekšlikumi, 
kuru spēkā stāšanās paredzēta nākamajā budžeta gad ā. 
Tāpat kā provizoriskais budžeta projekts, ar ī grozījumu vēstule pamatojas uz Kopienas 
vajadzībām kopum ā. Attiecībā uz tirgus pas ākumiem nav pieejams nek āds apropri āciju 
sadalījums starp dal ībvalstīm. Turklāt ir jāuzsver, ka min ētās apropri ācijas ir jāsaprot kā 
prognoze, nevis k ā izdevumu m ērķis. Faktiskie izdevumi jo īpaši būs atkarīgi no reālajiem 
tirgus apst ākļiem, euro un ASV dol āra faktisk ā maiņas kursa un dal ībvalstu maks ājumu ritma. 
Tā kā šie ir oblig ātie izdevumi, jebkuru summu, kas dal ībvalstij j āmaksā saskaņā ar 
noteikumiem – nep ārsniedzot finanšu sh ēmas iespējas – , piln ībā atlīdzinās. 
Skaidrības un pārskatāmības labad ir atjaunin ātas dažas budžeta piez īmes.  
Saskaņā ar šo groz ījumu vēstuli kopējās 2. pozīcijai nepieciešam ās apropriācijas tiek l ēstas 
56 495,5 miljonu euro apm ērā, radot saist ību apropri ācijās 3 143,5 miljonu euro lielu rezervi 
zem finanšu sh ēmas attiec īgās maksim ālās robežas.  
Saistību apropri ācijas lauksaimniec ības izdevumu segšanai (tostarp izdevumu segšanai 
veterinārajā un zvejniec ības nozar ē, kurus finans ē no ELGF) sasniedz 41 579,9 miljonus euro, 
kas ir samazin ājums par 1 280,4 miljoniem euro, sal īdzinot ar PBP 2009. gadam.  
Nav paredz ētas nekādas izmai ņas attiecībā uz starptautiskajiem zvejniec ības nolīgumiem. 
Šajā grozījumu vēstulē arī ierosināts līdz juridisk ā pamata pie ņemšanai izveidot 2009. gad ā 
jaunas budžeta poz īcijas „pārtikas meh ānismam” ( ātra reaģēšana uz p ārtikas cenu 
paaugstin āšanos jaunatt īstības valstīs). 
Kā Komisija 2008. gada 29. septembra Lauksaimniec ības padom ē paziņoja, šobrīd pēc dažu 
dalībvalstu lūguma tā pārskata 2009. gada budžeta vajadz ības infekcioz ā katarālā drudža 
apkarošanai. P ēc iepriekš ējo izpildes r ādītāju analīzes un situ ācijas nov ērtēšanas Komisija 
2009. gada s ākumā iesniegs priekšlikumus, kas vajadz īgi 2009. gada budžeta kori ģēšanai ar 
papildu apm ēram 100 miljonu euro lielu summu papildus 62 miljonu euro summai, kas 
                                                 
3 OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. 
 
LV 5   LV ierosināta 2009. gada PBP, saska ņā ar daudzgadu strat ēģiju, kas paredz ēta šīs slimības 
apkarošanai ilgtsp ējīgā veidā. 
 
LV 6   LV 2. DABAS RESURSU SAGLAB ĀŠANA UN P ĀRVALDĪBA 
2.1. Kopsavilkuma tabula 
  2009. gada PBP  GV 2/2009  Starpība 
Miljonos euro  (a) (b) (c)=(b)-(a)  
  SA MA SA MA SA MA 
Kopējās apropri ācijas 2. poz īcijā 57 525,7 54 834,9 56 495,5 54 457,2 -1 030,2  -377,7
Finanšu sh ēmas maksim ālā robeža  59 639  59 639  -  
rezerve  2 113,3  3 143,5  1 030,2   
tostarp          
          
Lauksaimniec ības izdevumi (ar tirgu 
saistītie izdevumi un tiešie maks ājumi)4 42 860,3 42 814,2 41 579,9 41 536,4 -1 280,4  -1 277,9
       
Ātra reaģēšana uz p ārtikas cenu 
paaugstin āšanos    250,0 900,0 +250,0 +900,0 
2.2. Lauksaimniec ības izdevumi (ar tirgu saist ītie izdevumi un tiešie maks ājumi) 
2.2.1 Visp ārējs pārskats 
Grozījumu vēstules Nr. 2/2009 m ērķis ir nodrošin āt, lai lauksaimniec ības budžeta pamat ā 
būtu visjaun ākie ekonomikas dati un tiesiskais regul ējums. Līdz septembrim Komisijas r īcībā 
ir pirmās norādes par 2008. gada ražošanas (ražas) l īmeni, kas ir pamats jebk ādām ticamām 
budžeta vajadz ību aplēsēm 2009. gadam. 
Komisija, t āpat kā agrāk, ir rūpīgi pārskatījusi visas lauksaimniec ības izdevumu apl ēses katrai 
pozīcijai. Šajā grozījumu vēstulē ir ne tikai ņemti vērā tirgus faktori, bet ar ī iestrādāti visi 
likumdošanas l ēmumi, kas pie ņemti lauksaimniec ības nozar ē kopš provizorisk ā budžeta 
projekta sagatavošanas, k ā arī priekšlikumi. 
Kopējās vajadzības ir palielin ātas par 361 miljonu euro. Tas galvenok ārt ir saist īts ar 
paredzētajām papildu vajadz ībām 05 02. noda ļā (Intervences pas ākumi lauksaimniec ības 
tirgos: + 421 miljons euro), 05 07. un 05 08. noda ļā (+ 26,3 miljoni euro) un atseviš ķiem 
papildu ietaup ījumiem, kas paredz ēti 05 03. noda ļā (Tiešie atbalsti: - 87 miljoni euro). 
Tomēr kopējās saistību apropri ācijas, kas piepras ītas lauksaimniec ības izdevumiem (ELGF), 
ir 41 579,9 miljoni euro, kas ir maz āk nekā plānots 2009. gada PBP (- 1 280,4 miljoni euro). 
Šī pārmaiņa jāskaidro, ņemot vērā piešķirto ieņēmumu esību un groz ījumus PBP un GV.  
PBP apropri āciju apjoms, kas piepras īts no budžeta l ēmējinstitūcijas, bija maz āks nekā 
aplēstās vajadzības, jo da ļu no šīm vajadz ībām sedza ar 735 miljoniem euro no ie ņēmumu 
prognozes, kas bija j āparedz 2009. gadam un j āpiešķir ELGF.  
Apropriācijas šai GV ir maz ākas nekā aplēstās vajadzības, jo ieņēmumi, kas pieš ķirti ELGF, 
sedza 2 376 miljonus euro no š īm vajadz ībām. Piešķirto ieņēmumu pieaugums par 
1 641 miljonu euro, sal īdzinot ar 2009. gada PBP, ir saist īts ar šādiem faktoriem:  
                                                 
4 Eiropas Lauksaimniec ības garantiju fonda (ELGF) izdevumi, tostarp 30 miljoni euro 11. sada ļā 
„Zivsaimniec ība un jūrlietas” un 315 miljoni euro 17. sada ļā „Veselība un patērētāju aizsardz ība”. 
 
LV 7   LV – atjauninātās aplēses par pieš ķirtajiem ie ņēmumiem, ko g ūs 2009. gad ā (+ 307 miljoni euro 
1 042 miljonu euro kopsummai), un  
– neizlietotie 2008. gada pieš ķirtie ieņēmumi 1 334 miljonu euro apm ērā, kas tiks p ārnesti 
(no aplēstajiem kop ējiem ieņēmumiem 1 534 miljonu euro apm ērā 2008. gad ā). 
2.2.2 S īkāki koment āri 
05 02 Intervences pas ākumi lauksaimniec ības tirgos  (apropriācijas – 8,7 miljoni euro)  
vajadzības provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 3 548 miljoni euro  
apropriācijas, kas piepras ītas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 3 463 miljoni euro  
aplēstie piešķirtie ieņēmumi, kas pieejami 2009. gad ā provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 85 miljoni euro  
vajadzības saska ņā ar grozījumu vēstuli: 3 969 miljoni euro  
apropriācijas, kas piepras ītas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 3 454 miljoni euro  
aplēstie piešķirtie ieņēmumi, kas pieejami 2009. gad ā saskaņā ar grozījumu vēstuli 515 miljoni euro  
Šīs grozījumu vēstules (GV) pamat ā esošā hipotēze lauksaimniec ības tirgiem, sal īdzinot ar 
PBP, būtiski nemain ās. Prognozes liel ākajai daļai lauksaimniec ības tirgu joproj ām ir 
labvēlīgas. Vajadz ību palielin ājumam ir divi iemesli: atlikuš ās summas, kas maks ājamas 
2009. gad ā par tirgus izdevumiem, kuri netika samaks āti, kā bija paredz ēts 2008. gada 
budžetā, sakarā ar lēnāku maksājumu ritmu nek ā prognoz ēts, un pieauguš ās vajadzības 
pārtikas programm ām. 
Apropriāciju samazin ājums par 8,7 miljoniem euro skaidrojams ar pieš ķirto ieņēmumu 
palielinājumu (no 85 miljoniem euro l īdz 515 miljoniem euro) un ar vajadz ību zināmu 
pieaugumu daž ādās nozarēs.  
Vispirms j āatzīmē, ka apropri āciju samazin ājums augļiem un dārzeņiem (- 341 miljons euro) 
galvenokārt atspogu ļo pārskatītās un palielin ātās aplēses ieņēmumiem, kas pieš ķirti šim 
pantam (+ 430 miljoni euro). Vajadz ības augļiem un d ārzeņiem, salīdzinot ar PBP, faktiski 
palielinās par 89 miljoniem euro. Šis palielin ājums galvenok ārt ir saist īts ar dal ībvalstu 
nokavētajiem avansa maks ājumiem ražot āju organiz āciju darbības fondos 2008. gada pl āniem 
(pirmais pl āns pēc augļu un dārzeņu tirgus organiz ācijas reformas), kuri s ākotnēji bija 
gaidāmi 2008. gad ā, bet tagad tie ietekm ēs 2009. gada budžetu. 
Palielinājums ir noz īmīgs arī kompens ācijām par 1. pielikum ā neiekļautiem  produktiem 
(+ 57 miljoni euro), cūkgaļai (+ 42 miljoni euro) un cukuram  (+ 79 miljoni euro). Jo īpaši 
budžeta apropri ācijas palielin ās cukuram, jo izdevumi 2008. gada budžet ā tiek maks āti lēnāk 
un eksporta kompens ācijām nepieciešams vair āk naudas, nek ā tika plānots 2009. gada PBP, jo 
ir jāsedz nenok ārtotie maks ājumi pārejas tirdzniec ības 2006./2007. gadam, kas ilga tr īs 
mēnešus ilgāk nekā parasti. 
GV atspogu ļo arī ievērojamu pieaugumu pārtikas programm ām (+ 185 miljoni euro), kam 
par iemeslu ir atjaunin ātie faktiskie gada sadales pl āni 2009. gadam saska ņā ar dalībvalstu 
paziņojumu. Turkl āt tika pārskatītas un palielin ātas apropri ācijas veicin āšanas pas ākumiem 
(+ 8 miljoni euro), domstarp ību izšķiršanai (+ 25 miljoni euro), k ā arī ELGF operat īvajai 
tehniskajai pal īdzībai (+ 1,3 miljoni euro). 
 
LV 8   LV Ir veikta neliela korekcija saist ībā ar vīna reformas piem ērošanu (- 0,16 miljoni euro) ar 
līdzvērtīgu palielin ājumu lauku att īstībai (05 04 05 01. budžeta poz īcijai). 
Turpmāk minētajās piezīmēs skaidrotas galven ās atšķirības dažās nozarēs starp apropri ācijām 
provizoriskaj ā budžeta projekt ā un grozījumu vēstulē. 
05 02 03 – Kompens ācijas par produktiem, kas nav iek ļauti I pielikum ā (apropriācijas 
+ 57 miljoni euro) 
apropriācijas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 70 miljoni euro  
apropriācijas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 127 miljoni euro  
Lielākā daļa paredzēto apropri āciju (127 miljoni euro) ir atv ēlētas eksporta kompens ācijām 
produktiem, kas satur cukuru. Apm ēram 57 miljonu euro starp ība salīdzinājumā ar PBP 
attiecas uz jaunajiem sertifik ātiem, ko pieš ķīra līdz 2008. gada septembra beig ām un kas 
nebija paredz ēti PBP. Turkl āt šo sertifik ātu derīguma termi ņu pagarin āja no pieciem l īdz 
desmit m ēnešiem, ar ko skaidrojama to ietekme uz 2009. gada budžetu. Tom ēr vēl aizvien 
tiek pieņemts, ka no 2008. gada 1. oktobra netiks izsn iegts neviens jauns eksporta sertifik āts.  
05 02 04 – P ārtikas programmas  (apropriācijas  + 185 miljoni euro) 
apropriācijas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 315 miljoni euro  
apropriācijas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 500 miljoni euro  
Apropriācijas palielin ās saistībā ar atjaunin ātajām vajadz ībām pārtikas sadalei Kopienas 
trūcīgākajām personām. 
PBP pamat ā bija hipot ēze, ka tiks segts t āds pats p ārtikas daudzums, k āds tika pieš ķirts 
2008. gad ā, ņemot vērā tikai pārtikas cenu infl āciju. GV j āņem vērā faktiskie gada sadales 
plāni 2009. gadam saska ņā ar dalībvalstu pazi ņojumu. Pl āns 500 miljonu euro v ērtībā 
pamatojas uz dal ībvalstu jaun āko paziņojumu, kura m ērķis ir uzlabot pašreiz ējo trūcīgākajām 
personām paredzēto pārtikas sadales programmu. 
05 02 05 – Cukurs  (apropriācijas + 79 miljoni euro) 
apropriācijas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 103 miljoni euro  
apropriācijas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 182 miljoni euro  
Apropriācijas cukura nozarei palielin ās no 103 miljoniem euro PBP l īdz 182 miljoniem euro 
GV divu š ādu posteņu dēļ: 05 02 05 01 „Eksporta kompens ācijas” (+ 75 miljoni euro) un 
05 02 05 08 „Uzglab āšanas pasākumi attiec ībā uz cukuru” (+ 4 miljoni euro). 
Attiecībā uz eksporta kompens ācijām GV pamat ā joprojām ir hipot ēze, ka 2008./2009. gada 
tirdzniecības kampa ņai nebūs nepieciešamas nek ādas eksporta kompens ācijas. Taču papildus 
maksājumiem, kas jau paredz ēti 2007./2008. gada tirdzniec ības kampa ņai, nepieciešamas 
papildu apropri ācijas, lai segtu kompens āciju maks ājumus 2006./2007. gada kampa ņai 
(pārejas tirdzniec ības gads, kas iz ņēmuma kārtā ilga piecpadsmit m ēnešus, sākot no 
2006. gada 1. j ūlija līdz 2007. gada 30. septembrim), kuri netika veikti, k ā sākotnēji paredzēts, 
no 2008. gada budžeta, un t ādējādi apropri ācijas šajā gadā netika izlietotas piln ībā.  
Attiecībā uz cukura kr ājumiem PBP pamat ā esošā hipotēze paredz ēja, ka balt ā cukura līmenis 
2008. gada 1. oktobr ī būs nulle tonnas. Ņemot vērā pašreiz ējo tirgus situ āciju, 
 
LV 9   LV 2008./2009. gada perioda s ākuma krājumos iek ļautas 334 000 tonnas. Šis palielin ājums 
skaidrojams ar finans ēšanas un tehniskaj ām izmaks ām, kas nepieciešamas šo cukura 
daudzumu p ārvaldībai. 
 
LV 10   LV 05 02 08 – Aug ļi un dārzeņi (apropriācijas  - 341 miljons euro)  
vajadzības provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 770 miljoni euro  
apropriācijas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 685 miljoni euro  
aplēstie piešķirtie ieņēmumi provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 85 miljoni euro  
vajadzības saska ņā ar grozījumu vēstuli: 859 miljoni euro  
apropriācijas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 344 miljoni euro  
aplēstie piešķirtie ieņēmumi saska ņā ar grozījumu vēstuli: 515 miljoni euro  
GV ierosin ātais apropri āciju apjoms aug ļu un dārzeņu nozarei ir daudz maz āks nekā PBP (-
 341 miljons euro). Ta ču tas ir t īrais rezult āts, ko ieg ūst, pamatojoties uz nedaudz 
pieaugušaj ām vajadz ībām (+ 89 miljoni euro) un daudz liel ākām aplēsēm par šim pantam 
piešķirtajiem ie ņēmumiem (+ 430 miljoni euro), un kas attiec īgi samazina budžeta 
apropriāciju apjomu. 
Vajadzību palielin ājums galvenok ārt skaidrojams ar p ārskatītajām aplēsēm par maks ājumiem 
ražotāju organiz āciju darbības fondos (+ 95 miljoni euro), ņemot vērā jaunāko inform āciju, 
kas saņemta no dal ībvalstīm par 2008. un 2009. gada pl āniem, kā arī 2008. gad ā veikto avansa 
maksājumu līmeni 2009. gada pl āniem. Ir ierosin āti nelieli papildu palielin ājumi 
05 02 08 11. postenim „Atbalsts ražot āju grupām saistībā ar pagaidu atz īšanu” (+ 4 miljoni 
euro) un 05 02 08 02. postenim „Kompens ācija par iz ņemšanu no tirgus un iepirkšanu” 
(+ 1 miljons euro), bet ir samazin ātas apropri ācijas, kas vajadz īgas 05 02 08 09. postenim 
„Kompens ācija citrusaug ļu pārstrādes veicin āšanai” (- 11miljoni euro). 
Attiecībā uz piešķirtajiem ie ņēmumiem PBP ir sagatavots, pamatojoties uz apl ēsto 85 miljonu 
euro summu. Ņemot vērā budžeta izpildi 2008. gad ā, daļa no 2008. gad ā gūtajiem 
ieņēmumiem netiks izmantota un tiks p ārnesta uz 2009. gadu. Š ī summa papildina 
atjauninātās ieņēmumu apl ēses 2009. gadam. Kopum ā GV pašreiz ējā aprēķina pamat ā ir 
515 miljonu euro liela ie ņēmumu summa, kas pieš ķirta 05 02 08. pantam, samazinot budžeta 
apropriācijas 05 02 08 03. postenim „Darb ības fondi ražot āju organiz ācijām”. 
Jāpiebilst, ka jauna poz īcija (05 02 08 12) ar atg ādinājumu (p.m.) ir ieviesta jaunajai 
programmai, kas paredz ēta skolu apg ādei ar aug ļiem, lai atspogu ļotu priekšlikumu. Ta ču šīs 
programmas īstenošana s āksies no 2009./2010. m ācību gada. ELGF postenis – operat īvā 
tehniskā palīdzība (05 08 09) – ir palielin āts par 1,3 miljoniem euro, lai segtu izdevumus, kas 
nepieciešami programmas papildu sagatavošanas darbiem (sakaru t īklu izveidei un 
konferenc ēm). 
05 02 09 – V īnkopības nozares produkti  (apropriācijas  - 59 miljoni euro) 
apropriācijas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 1 406 miljoni euro  
apropriācijas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 1 347 miljoni euro  
Apropriācijas vīnkopības nozarei samazin ās par 59 miljoniem euro divu š ādu faktoru d ēļ: 
atjaunināti skaitļi par attiec īgajiem daudzumiem, ņemot vērā dalībvalstu sniegto jaun āko 
informāciju, un faktisko 2008. gad ā veikto maks ājumu sal īdzinājums ar maks ājumu 
prognozēm 2009. gadam. Visliel ākās izmaiņas skar v īna un vīnogu misas uzglab āšanu (-
 22 miljoni euro), past āvīgās piemaksas par atteikšanos no v īnogulāju stādījumiem (-
 
LV 11   LV  32 miljoni euro) un destil ācijas pasākumus (- 12 miljoni euro). Ta ču apropri ācijas alkohola 
uzglabāšanas pas ākumiem nedaudz pieaug (+ 8 miljoni euro), jo gal īgie krājumi 2008. gada 
beigās būs nedaudz liel āki nekā sākotnēji plānots. Šis tirgus pas ākums ir atcelts, bet 
destilācijas rezult ātā iegūtie produkti joproj ām ir jāuzglabā. 
05 02 10 – Veicin āšana  (apropriācijas  + 8 miljoni euro) 
apropriācijas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 50 miljoni euro  
apropriācijas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 58 miljoni euro  
Apropriācijas dalībvalstu maks ājumiem (budžeta 05 02 10 01. postenis) ir p ārskatītas un 
palielinātas, pamatojoties uz jaun ākajiem datiem par 2008. gada budž eta izpildi, kuri paredz 
augstāku izpildes l īmeni (+ 8 miljoni euro). 
Tāds pats maks ājumu ritms ir paredz ēts 2009. gadam, tostarp palielin ājums olīveļļas 
programm ām. 
05 02 12 – Piens un piena produkti  (apropriācijas  + 2 miljoni euro) 
apropriācijas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 140 miljoni euro  
apropriācijas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 142 miljoni euro  
Nelielais apropri āciju palielin ājums (+ 2 miljoni euro) ir saist īts ar skol ām paredz ētā piena 
programmu (05 02 12 08. postenis), kas atspogu ļo nesenās izmaiņas tiesību aktos, kas pie ļauj 
papildu piena produktu iek ļaušanu programm ā. 
05 02 13 – Liellopu un te ļa gaļa (apropriācijas + 15 miljoni euro) 
apropriācijas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 36 miljoni euro  
apropriācijas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 51 miljons euro  
Ir nepieciešama 15 miljonu euro liela papildu summa saska ņā ar atjaunin ātajām aplēsēm 
(+ 5 miljoni euro) attiec ībā uz eksporta kompens ācijām (05 02 13 01) un nenok ārtoto 
maksājumu nok ārtošanai Apvienotaj ā Karalistē saistībā ar vecāku liellopu izn īcināšanas 
shēmu ( OCDS ), kurus finans ē no budžeta 05 02 13 03. poste ņa „Ārkārtas atbalsta pas ākumi” 
(+ 10 miljoni euro). S ākotnēji bija paredz ēts, ka šo summu samaks ās 2008. gad ā, bet 
faktiskais maks ājums ir nov ēlots. 
05 02 15 – C ūkgaļa, olas un m ājputni, biškop ības un citi dz īvnieku izcelsmes produkti  
(apropriācijas + 42 miljoni euro) 
apropriācijas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 161 miljons euro  
apropriācijas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 203 miljoni euro  
Ir nepieciešamas papildu apropri ācijas 46 miljonu euro apjom ā, lai nok ārtotu atlikušos 
maksājumus pēc eksporta kompens āciju ieviešanas c ūku lieme ņiem uz zin āmu laiku 
2008. gad ā. Kaut arī kompens ācijas likme kopš 2008. gada augusta atkal ir nulle un liel ākā 
daļa eksporta kompens āciju ir samaks ātas no 2008. gada budžeta, da ļai kopējo izdevumu b ūs 
ietekme uz 2009. gada budžetu, ņemot vērā eksporta licen ču derīguma termi ņa problēmas un 
tehnisko aizkav ēšanos saist ībā ar atmaks āšanas piepras ījumiem, gan uz ņēmēju līmenī, gan 
 
LV 12   LV dalībvalstu līmenī. Savukārt atjaunin ātie skaitļi cūkgaļas pagaidu priv ātajai uzglab āšanai ļauj 
nedaudz samazin āt apropriācijas budžeta 05 02 15 02. postenim (- 4 miljoni euro).  
05 03 –Tiešie atbalsti  (apropriācijas – 1 298 miljoni euro)  
vajadzības provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 39 727 miljoni euro  
apropriācijas, kas piepras ītas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 39 077 miljoni euro  
aplēstie piešķirtie ieņēmumi, kas pieejami 2009. gad ā provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 650 miljoni euro  
vajadzības saska ņā ar grozījumu vēstuli: 39 640 miljoni euro  
apropriācijas, kas piepras ītas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 37 779 miljoni euro  
aplēstie piešķirtie ieņēmumi, kas pieejami 2009. gad ā saskaņā ar grozījumu vēstuli: 1 861 miljons euro  
Apropriācijas šai noda ļai ir pārskatītas un samazin ātas par 1 298 miljoniem euro. Ta ču visumā 
prognozētās vajadzības saglab ājas aptuveni PBP l īmenī. Pārskatīšanas rezult ātā iegūtais 
samazinājums pamat ā saistīts ar pieš ķirtajiem ie ņēmumiem, kas p ārnesti no 2008. gada, un 
piešķirto ieņēmumu apl ēšu pieaugumu 2009. gadam. Pieš ķirto ieņēmumu samazin ātā summa 
vienreizējo maksājumu shēmas (VMS) poz īcijā ir 1 861 miljons euro (palielin ājums par 
1 211 miljoniem euro sal īdzinājumā ar PBP). Citas p ārskatītās un samazin ātās summas 
attiecas uz vienoto plat ībmaksājumu shēmu (VPMS) (- 19 miljoni euro) un citiem tiešajiem 
atbalstiem (- 68 miljoni euro). Vajadz ību samazin ājums dažiem tiešajiem atbalstiem un 
piešķirto ieņēmumu palielin ājums kompens ē pieauguš ās izmaksas, kas saist ītas ar tiešo 
atbalstu pak āpenisku ieviešanu ES-12 dal ībvalstīs. 
05 03 01 – Savstarp ēji nesaistīti tiešie atbalsti  (apropriācijas  – 1 230 miljoni euro) 
apropriācijas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 33 175 miljoni euro  
apropriācijas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 32 525 miljoni euro  
aplēstie piešķirtie ieņēmumi provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 650 miljoni euro  
apropriācijas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 33 156 miljoni euro  
apropriācijas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 31 295 miljoni euro  
aplēstie piešķirtie ieņēmumi saska ņā ar grozījumu vēstuli: 1 861 miljons euro  
Attiecībā uz vienreiz ējo maksājumu shēmu (VMS) apstiprin ājās 2009. gada PBP iek ļautais 
pieņēmums, ka dal ībvalstis budžetu izpild īs līdz 98,5 % robežai. T ādēļ nav veiktas nek ādas 
korekcijas attiec ībā uz vajadz ībām. Tomēr piešķirto ieņēmumu dēļ, kuri ir liel āki nekā tika 
prognozēts PBP laik ā, pieprasītās budžeta apropri ācijas ir samazin ātas.  
Attiecībā uz vienoto plat ībmaksājumu shēmu (VPMS) gada budžeta prognozes tika nedaudz 
samazinātas (- 19 miljoni euro), kas atspogu ļo 2008. gada budžeta apropri āciju nepiln īgu 
izlietojumu. 
 
LV 13   LV 05 03 02 – Citi tiešie atbalsti  (apropriācijas  - 68 miljoni euro) 
apropriācijas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: 5 990 miljoni euro  
apropriācijas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 5 922 miljoni euro  
Pieprasītās apropriācijas rāda nelielus ietaup ījumus (- 68 miljoni euro), kas rodas no papildu 
palielinājumiem un ietaup ījumiem atseviš ķu budžeta poste ņu līmenī. 
Ietaupījumi jo īpaši paredz ēti 05 03 02 27. postenim „Atbalsts attiec ībā uz ener ģijas 
kultūrām” (- 19 miljoni euro), 05 03 02 36. postenim „Maks ājumi par lauksaimniec ības un 
kvalitatīvas ražošanas īpašiem veidiem” (- 13 miljoni euro), 05 03 02 40. postenim 
„Platībatkarīgais atbalsts attiec ībā uz kokvilnu” (- 21 miljons euro) un 05 03 02 13. postenim 
„Piemaksas par ait ām un kazām” (- 6 miljoni euro). Daži citi nelieli ietaup ījumi attiecas uz 05 
03 02 05. posteni (- 2 miljoni euro), 05 03 02 07. posteni (- 1 miljons euro), 05 03 02 19. posteni (- 4 miljoni euro), 05 03 02 50. posteni (- 4 miljoni euro) un 
05 03 02 52. posteni (- 1 miljons euro), bet nelieli palielin ājumi ir ierosin āti 05 03 02 06., 
05 03 02 29. un 05 03 02 39. postenim (+ 1 miljons euro katram postenim). 
Šīs atšķirības lielākoties atspogu ļo korekcijas, kas veiktas saist ībā ar dalībvalstu sniegtajiem 
datiem, preciz ējot pasākuma izpildes pašreiz ējo lī
meni, un inform āciju, ja tāda ir pieejama, 
par 2008. gada piepras ījumiem, kas maks ājami 2009. gad ā. PBP pamat ā galvenok ārt ir 
maksimālās robežas. 
05 07 02 – Domstarp ību izšķiršana  (apropriācijas + 25 miljoni euro) 
apropriācijas provizoriskaj ā budžeta projekt ā: p.m.  
apropriācijas saska ņā ar grozījumu vēstuli: 25 miljoni euro  
Šī summa attiecas uz kompens ācijām un atl īdzībām, kas maks ājamas par lietu, kura v ēl 
joprojām atrodas Eiropas Kopienu Tiesas tiesved ībā. Tā paša iemesla d ēļ 2008. gada budžet ā 
bija paredz ēta 21 miljonu euro liela summa, bet t ā netika izlietota, jo v ēl nav pie ņemts 
galīgais lēmums par min ētajām atlīdzībām. Maks ājuma galīgajai summai b ūs jāpievieno 
procenti, un t ādēļ GV 2/2009 iek ļautā summa ir liel āka nekā summa, kas paredz ēta 
2008. gada budžet ā. 
Citi grozījumi ELGF ietvaros  
Papildus iepriekšmin ētajām daudz b ūtiskākām atšķirībām GV ietver dažas maz ākas korekcijas 
ELGF apropri ācijās, kuras īsumā raksturojamas š ādi: 05 02 06 „Ol īveļļa” (- 2,3 miljoni euro), 
05 02 11 „Citi augu produkti un citi pas ākumi” (+ 5,1 miljons euro) un, visbeidzot, 
11 02 03 01 „Zivsaimniec ības programma att ālākiem reģioniem — Jauni pas ākumi” 
(+ 2,5 miljoni euro maks ājumu apropri ācijās, nekādu izmaiņu saistību apropri ācijās). 
2.3. Citi pasākumi: ātra reaģēšana uz p ārtikas cenu paaugstin āšanos jaunatt īstības 
valstīs 
Pieaugošās pārtikas cenas 2007. un 2008. gad ā ir negatīvi ietekm ējušas daudzas jaunatt īstības 
valstis un to iedz īvotājus. Daudzi miljoni cilv ēku grimst aizvien dzi ļākā nabadzībā, un 
nesenais progress T ūkstošgades att īstības mērķu sasniegšan ā ir apdraud ēts. Turklāt pārtikas 
cenu paaugstin āšanās ir radījusi kārtības trauc ējumus, nemierus un nestabilit āti vairākās 
 
LV 14   LV valstīs, apdraudot politisko, att īstības un miera uztur ēšanas daudzu gadu centienu nestos 
augļus.  
Tajā pašā laikā augstās lauksaimniec ības produktu cenas ir bijuša s pamats ar tirgu saist īto 
lauksaimniec ības izdevumu samazin ājumam Kopienas 2008. gada budžet ā un izdevumu 
samazinājuma prognoz ēm arī attiecībā uz 2009. gada budžetu finanšu sh ēmas 2. poz īcijā. 
Pašreizējās aplēses liecina, ka iev ērojama rezerve b ūs pieejama šaj ā pozīcijā 2008. un 
2009. gad ā.  
Eiropadome 2008. gada 19. un 20. j ūnijā secināja, ka ir nepieciešama ES r īcība attīstības un 
humānās palīdzības jomā. Eiropadome atzin īgi novērtēja Komisijas nodomu iesniegt 
priekšlikumu par jaunu fondu, lai atbalst ītu lauksaimniec ību jaunatt īstības valstīs, ievērojot 
pašreizējo daudzgadu finanšu sh ēmu, un pazi ņoja, ka ES atbalst īs stingru r īcību attiecībā uz 
lauksaimniec ības produktu pied āvājumu jaunatt īstības valst īs, jo īpaši nodrošinot 
nepieciešamo finans ējumu lauksaimniec ības izejviel ām un palīdzību tirgus riska p ārvaldības 
instrumentu izmantošan ā. Padome ar ī paziņoja, ka rīcības stratēģijā Eiropas Savien ība cieši 
sadarbosies ar Apvienoto N āciju Organiz āciju un cit ām starptautiskaj ām organiz ācijām, kā arī 
partnervalstu pašu polit ikas virzienu un strat ēģiju ietvaros. 
Eiropas Komisija 2008. gada 18. j ūlijā pieņēma priekšlikumu par regulu, ar ko izveido 
mehānismu ātrai reaģēšanai uz p ārtikas cenu paaugstin āšanos jaunatt īstības valstīs (turpmāk 
„mehānisms”)5. Ierosināts, ka daļu no rezerves daudzgadu finanšu sh ēmas 2. poz īcijā izlietos 
2008. un 2009. gad ā visvairāk skarto jaunatt īstības valstu vajadz ībām. „Mehānismu” īstenos 
ar starptautisku un re ģionālu organiz āciju starpniec ību, un tas galvenok ārt atbalst īs 
lauksaimniec ību jaunatt īstības valstīs un ļaus tām palielin āt ražošanas apjomus. Tas pal īdzēs 
šīm valstīm arī ātri mazin āt augsto p ārtikas cenu negat īvo ietekmi uz nabadz īgākajiem 
iedzīvotājiem. Regula b ūs spēkā tikai divus gadus (2008. un 2009. gad ā), un tās īstenošanai 
ierosinātā kopējā pamatsumma min ētajā laikposm ā ir 1 miljards euro. 
Komisija ierosin āja no šīs kopējās summas 750 miljonus euro k ā saistību apropri ācijas 
saskaņā ar 2008. gada budžetu iek ļaut rezerv ē līdz juridisk ā pamata pie ņemšanai6, bet pārējos 
saistību 250 miljonus euro, k ā arī saistīto maksājumu apropri ācijas jāiekļauj 2009. gada 
budžetā. Tāpēc Komisija ierosina l īdz juridisk ā pamata pie ņemšanai izveidot 2009. gada PBP 
budžeta 21 02 03. poz īciju „Ātra reaģēšana uz p ārtikas cenu paaugstin āšanos jaunatt īstības 
valstīs”, rezerv ē iekļaujot saist ību apropri ācijas 240 miljonu euro apm ērā un maks ājumu 
apropriācijas 890 miljonu euro apm ērā. Tā ierosina izveidot ar ī papildu 21 01 04 40. poz īciju, 
kas paredz ēta, lai finans ētu nepieciešamos administrat īvā atbalsta izdevumus, kas saist īti ar šo 
pasākumu, 10 miljonu euro apm ērā 2009. gad ā gan saist ībām, gan maks ājumiem rezerv ē līdz 
juridiskā pamata pie ņemšanai. 
                                                 
5 COM(2008) 450, 18.7.2008. 
6 BGPP 8/2008, COM(2008) 564, 16.9.2008. 
 
LV 15   LV 2.4. Izmaiņas nomenklat ūrā un budžeta piez īmēs 
Izdevumi  
Apropriācijas GV 2/2009  Pozīcija Darbība 
Saistības Maksājumi 
05 02 08 12.  Programma skolu 
apgādei ar aug ļiem Jauns budžeta postenis  p.m.  p.m. 
05 03 01 99 . Citi (Savstarp ēji 
nesaistīti tiešie atbalsti)  Jauns budžeta postenis  p.m.  p.m. 
21 02 03.  Ātra reaģēšana uz p ārtikas 
cenu paaugstin āšanos jaunatt īstības 
valstīs  Jauns budžeta postenis  240 000 000  890 000 000
21 01 04 40.  Ātra rea ģēšana uz 
pārtikas cenu paaugstin āšanos 
jaunattīstības valst īs – 
Administrat īvās pārvaldības izdevumi  Jauns budžeta postenis  10 000 000  10 000 000
Papildus š īm izmaiņām nomenklat ūrā ir ieviestas jaunas un/vai ir atjaunin ātas šādas budžeta 
piezīmes: 
05 02. noda ļa – Intervences pas ākumi lauksaimniec ības tirgos (skait ļi piešķirtajiem 
ieņēmumiem) 
05 02 08. pants – Aug ļi un dārzeņi (juridisk ā pamata atjaunin ājums) 
05 02 08 12. postenis – Programma skolu apg ādei ar aug ļiem (jauns postenis) 
05 02 09. pants – V īnkopības nozares produkti (juridisk ā pamata atjaunin ājums) 
05 02 16. pants – Cukura r ūpniecības restrukturiz ācijas fonds (skait ļi piešķirtajiem 
ieņēmumiem) 
05 03. noda ļa – Tiešie atbalsti (skait ļi piešķirtajiem ie ņēmumiem) 
05 03 01 99. postenis – Citi (Savstarp ēji nesaistīti tiešie atbalsti)  (jauns postenis)   
05 08 09. pants — Eiropas Lauksaimniec ības garantiju fonds (ELGF) — Operat īvā tehniskā 
palīdzība (budžeta piez īmes) 
6 7 0 1. postenis — Gr āmatojumu noskaidrošana ELGF – Pieš ķirtie ieņēmumi (skait ļi 
piešķirtajiem ie ņēmumiem) 
6 7 0 2. postenis — Noteikumu p ārkāpumi ELGF – Pieš ķirtie ieņēmumi (skait ļi piešķirtajiem 
ieņēmumiem) 
6 7 0 3. postenis — Papildu nodeva no piena ražot ājiem – Pieš ķirtie ieņēmumi (skait ļi 
piešķirtajiem ie ņēmumiem) 
6 8 0 1. postenis — Pagaidu restrukturiz ācijas summas – Pieš ķirtie ieņēmumi (skait ļi 
piešķirtajiem ie ņēmumiem) 
Izmaiņas ārpus ELGF: 
05 04 05 01. postenis — Lauku att īstības programmas (skait ļi) 
21 02 03 . pants – Ātra reaģēšana uz p ārtikas cenu paaugstin āšanos jaunatt īstības valstīs (jauns 
pants) 
21 01 04 40. postenis – Ātra reaģēšana uz p ārtikas cenu paaugstin āšanos jaunatt īstības valstīs 
– Administrat īvās pārvaldības izdevumi (jauns postenis)   
11 03 01. pants – Starptautiski zvejniec ības nolīgumi (tikai tabula) 
 
LV 16   LV KOPSAVILKUMA  TABULA  PA FINANŠU  SHĒMAS  POZĪCIJĀM 
Finanšu sh ēma 
Pozīcija/apakšpoz īcija 2009. gada finanšu sh ēma PBP 2009. gadam + GV Nr. 1/2009  GV 2/2009  PBP 2009. gadam + GV Nr. 1 un 2/2009  
 SA  MA SA MA SA MA SA MA 
1. ILGTSP ĒJĪGA IZAUGSME         
1a. Konkur ētspēja izaugsmei un 
nodarbinātībai 11 272 000 000  11 689 966 000 10 285 190 500   11 689 966 000 10 285 190 500 
1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbin ātībai 48 428 000 000  48 413 884 669 34 914 134 166   48 413 884 669 34 914 134 166 
Kopā 59 700 000 000  60 103 850 669 45 199 324 666   60 103 850 669 45  199 324 666 
Rezerve7   96 149 331       96 149 331   
2. DABAS RESURSU SAGLAB ĀŠANA 
UN PĀRVALDĪBA         
tostarp ar tirgu saist ītie izdevumi un tiešie 
maksājumi8 46 679 000 000  42 860 252 000 42 814 219 000 -1 280 360 000 -1 277 860 000 41 579 892 000 41 536 359 000 
Kopā 59 639 000 000  57 525 729 686 54  834 932 000 -1  030 200 000 -377  700 000 56  495 529 686 54  457 232 000 
Rezerve  2 113 270 314 3 143 470 314  
3. PILSONISKUMS, BR ĪVĪBA, 
DROŠĪBA UN TIESISKUMS    
3a. Brīvība, drošība un tiesiskums  872 000 000  839 125 000 596 670 000   839 125 000 596 670 000 
3b. Pilsoniskums  651 000 000  628 733 000 669 010 000   628 733 000 669 010 000 
Kopā 1 523 000 000  1 467 858 000 1  265 680 000   1 467 858 000 1  265 680 000 
Rezerve9    55 142 000       55 142 000   
4. ES – GLOB ĀLO PROCESU 
DALĪBNIECE10 7 440 000 000  7 619 432 000 7  759 456 769 7 619 432 000 7  759 456 769 
Rezerve    64 568 000    64 568 000   
5. ADMINISTR ĀCIJA11 7 699 000 000  7 655 255 982 7  655 255 982   7 655 255 982 7  655 255 982 
Rezerve    121 744 018    121 744 018   
6. KOMPENS ĀCIJA 210 000 000  209 112 912 209  112 912   209 112 912 209  112 912 
Rezerve    887 088    887 088   
KOPĀ 136 211 000 000 123  858 000 000 134  581 239 249 116  923 762 329 -1  030 200 000 -377  700 000 133  551 039 249 116  546 062 329 
Rezerve      2  451 760 751 7  256 237 671    3  481 960 751 7  633 937 671 
                                                 
7 Eiropas Globaliz ācijas pielāgošanās fonds (EGPF) nav ietverts 1.a poz īcijas rezerves apr ēķinā. 
8 2009. gada finanšu sh ēmas pakārtotā maksimālā robeža ar tirgu saist ītiem izdevumiem un tiešajiem maks ājumiem ir samazin āta līdz EUR 44 887 000 000, ņemot vērā 
modulāciju un finanšu l īdzekļu pārvietojumus (kokvilna, tabaka un v īns) uz ELFLA. 
9 Eiropas Savien ības Solidarit ātes fonda (ESSF) summa ir iek ļauta papildus attiec īgajām pozīcijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iest āžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). 
10 2008. gada 4. poz īcijas rezerv ē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saist ītas ar rezervi pal īdzībai ārkārtas gadījumos (244 miljoni euro). 
11 Lai apr ēķinātu rezervi zem maksim ālās robežas 5. poz īcijā, ir ņemta vērā 1. zemsv ītras piezīme 2007.-2013. gada finanšu sh ēmai, kas attiecas uz 78 miljoniem euro 
personāla iemaks ām pensiju sh ēmā. 
 
LV 17   LV