EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.7.2021 SWD(2021) 701 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2021. gada ziņojums par tiesiskumu











Valstu sadaļa - tiesiskuma situācija Austrijā Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2021. gada ziņojums par tiesiskumu



Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Kopsavilkums Priekšstats par Austrijas tiesu sistēmas neatkarības līmeni joprojām saglabājas ļoti augsts, un norit diskusijas par izsludināto reformu, kuras mērķis ir izveidot neatkarīgu prokuratūru. Svarīgi, lai šīs reformas gaitā tiktu ņemti vērā Eiropas standarti attiecībā uz prokuratūras neatkarību. Tai pašā laikā ir pabeigta izmaiņu īstenošana ar mērķi samazināt prokuroru ziņošanas pienākumus. Veikti citi pasākumi attiecībā uz atbilstības pārvaldības sistēmām tiesām un prokuroriem un pienākumu sniegt atsauksmes tiesas darbinieku komitejām par priekšlikumiem tiesnešu iecelšanai amatā. Joprojām pastāv zināmas bažas attiecībā uz darbā pieņemšanas standartiem administratīvajās tiesas, jo īpaši attiecībā uz priekšsēdētāju vietnieku un priekšsēdētāju iecelšanu amatā. Austrija cenšas īstenot turpmākus uzlabojumus tiesu sistēmas digitalizācijā. Tiesu sistēma turpina efektīvi darboties, un ir vērojami uzlabojumi attiecībā uz administratīvajām lietām. Turpinās Valsts pretkorupcijas stratēģijas īstenošana, taču ir saņemti ziņojumi par dažiem kavējumiem Covid-19 pandēmijas dēļ. Pēc nesenajiem politiskajiem skandāliem augsta līmeņa politiskās korupcijas lietu izmeklēšana ir pastiprinājusies. Taču prokurori, kuri strādā ar šīm lietām, ir saskārušies ar negatīviem politiķu izteikumiem. Specializēto prokuratūru ziņošanas pienākumi ir apgrūtinoši un izraisa kavējumus, kuri negatīvi ietekmē pretkorupcijas izmeklēšanas rezultativitāti, taču nesen veikti grozījumi ar mērķi samazināt ziņošanas slogu. Ieviesti jauni pasākumi korupcijas novēršanai civildienesta ierēdņu un izpildvaras augstāko amatpersonu vidū, taču ar parlamenta deputātu profesionālo godprātību saistīto risku iedarbīgas samazināšanas pasākumi joprojām ir ierobežoti, deputātiem nav pienākuma atklāt informāciju par aktīviem, interesēm, parādiem un saistībām. Lai gan pastāv lobēšanas tiesiskais regulējums, tā tvērums un sabiedrībai pieejamā informācija arvien ir ierobežota. Politisko partiju finansēšanas kontrole joprojām rada bažas. Mediju tiesiskais regulējums un labvēlīgā vide joprojām ir spēcīga, un mediju iestādes turpina darboties neatkarīgi. Ir noteikti mediju plurālisma riski, kas saistīti ar visaptveroša un piemērojama tiesiskā regulējuma trūkumu attiecībā uz piekļuvi dokumentiem un publiskai informācijai. Šīs problēmas risināšanai valdība ir ierosinājusi jaunu likumu par brīvu piekļuvi informācijai. Mediji turpina saņemt lielas valsts reklāmas izdevumu summas, taču joprojām pastāv bažas par to piešķiršanas taisnīgumu un pārredzamību, potenciālu politisko ietekmi šajā procesā un mediju plurālisma apsvērumu nepietiekamu atspoguļojumu. Īpašais finansiālais atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem mediju nozarei Covid-19 pandēmijas laikā lielākoties ticis uzlūkots kā iedarbīgs, taču izskanējušas bažas par tā objektīvu sadalījumu. Lai gan tikuši veikti atsevišķi pasākumi žurnālistu aizsardzības uzlabošanai protestu laikā, viņu drošības apdraudējums pieaug, jo īpaši to veicina aizskaroša izturēšanās un iebiedēšana tiešsaistē. Attiecībā uz līdzsvara un atsvara sistēmu tiek veikti pasākumi ieinteresēto personu un pilsoņu iesaistes uzlabošanai politikas veidošanā. Sakarā ar Covid-19 pandēmiju izpildvarai tika piešķirtas pilnvaras izdot attiecīgus rīkojumus, pamatojoties uz īpaši izstrādātu regulējumu, ar pastiprinātu parlamentāro uzraudzību kopš 2020. gada rudens. Konstitucionālajai tiesai ir bijusi nozīmīga loma šo pasākumu izvērtēšanā, un tā dažus no šiem pasākumiem ir atcēlusi nepietiekama pamatojuma dēļ. Ombuds, kuram arī ir bijusi aktīva loma sakarā ar Covid-19 pandēmiju, gatavojas atkārtotai akreditācijai kā Valsts cilvēktiesību iestāde. Valdība pielikusi pūles dialoga turpmākai attīstīšanai ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo īpaši konsultācijām ar tām par Covid-19 pandēmijas laikā pilsoniskajai sabiedrībai piešķirto atbalstu. I.Tiesu sistēma Austrijas tiesu sistēma sastāv no divām atsevišķām daļām. Vispārējās jurisdikcijas tiesu sistēmu veido 115 iecirkņa tiesas, 20 zemju tiesas, četras augstās zemju tiesas un Augstākā tiesa. Kopš 2014. gada Austrijā ir arī atsevišķa administratīvo tiesu sistēma, kuru veido 11 pirmās instances administratīvās tiesas (9 zemju administratīvās tiesas, 1 federālā administratīvā tiesa un finanšu tiesa) un Augstākā administratīvā tiesa. Konstitucionālā tiesa nodrošina federālo un zemju tiesību aktu konstitucionālu pārskatīšanu. Tiesnešus amatā ieceļ izpildvara, pamatojoties uz nesaistošiem priekšlikumiem, kurus sagatavo tiesas darbinieku komitejas, ko veido tiesneši, vai tiesas pilnsapulces, katrai amata vietai izveidojot sarindotu sarakstu ar trim kandidātiem. Prokuratūra ir tiesu iestāde, kuru hierarhiskajā struktūrā pārrauga tieslietu ministrs, kas var izdot gan vispārīgus norādījumus, gan arī norādījumus konkrētās lietās. Austrija piedalās Eiropas Prokuratūras darbā. Advokāti tiek reģistrēti vienā no deviņām vietējām advokātu asociācijām, kas ir publisko tiesību korporācijas un autonomas pašpārvaldes struktūras, kuras izveidotas Federālās advokātu asociācijas paspārnē. Neatkarība Priekšstats par tiesu varas neatkarības līmeni konsekventi saglabājas ļoti augsts, un uzņēmumu gadījumā tas ir paaugstinājies. 2021. gadā tiesu un tiesnešu neatkarību par “diezgan lielu vai ļoti lielu” uzskata 83 % iedzīvotāju un 78 % uzņēmumu. Kopumā pēdējo piecu gadu laikā iedzīvotāju un uzņēmumu priekšstatā tiesu varas neatkarības līmenis ir pastāvīgi audzis, izņemot 2021. gadu, kura laikā tiesu varas neatkarības līmenis nedaudz pazeminājās iedzīvotāju priekšstatā. Tiek gatavota reforma nolūkā izveidot neatkarīgu Federālo prokuratūru, kuru vadīs ģenerālprokurors. Pēc Tieslietu ministrijas 2021. gada 24. februāra paziņojuma par tādas Federālās prokuratūras izveidi, kuru vadīs neatkarīgs ģenerālprokurors, ministrija izveidoja darba grupu, kurā ietilpst tiesu varas ieinteresētās personas un eksperti un kura tiekas reizi mēnesī kopš 2021. gada maija un veiks dažādu konstitucionālo un tiesisko jautājumu izpēti saistībā ar reformu. Paredzēts, ka grupa iesniegs sava darba rezultātus 2022. gada pirmajā pusē, taču tai nav uzdots sagatavot konkrētu normatīvā akta projektu. Ieinteresētās personas jau sen pieprasa prokuratūras reformu, jo tiek kritizēta ziņošanas pienākumu sistēma (sk. turpmāk tekstā) un tieslietu ministra tiesības atsevišķās lietās dot norādījumus prokuroriem, tostarp norādījumus neizvirzīt apsūdzību. Ieinteresētās personas ir uzsvērušas nepieciešamību plānotās reformas ietvaros ieviest reālas strukturālas garantijas jaunā ģenerālprokurora praktiskas neatkarības nodrošināšanai no jebkādas politiskās ietekmes, kuru varētu īstenot izpildvara vai likumdevēja vara. Svarīgi, lai reformas izstrāde noritētu, konsultējoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, un tiktu ņemti vērā Eiropas standarti attiecībā uz prokuratūras neatkarību. Tiek īstenoti pasākumi, kuru mērķis ir mazināt prokuroru ziņošanas pienākumu izpildvarai. Saskaņā ar valdības darba programmā iekļauto nodomu, kā jau minēts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, valdība ir veikusi pasākumus ar mērķi samazināt prokuratūras ziņošanas pienākumus, kurus prokuratūra un ieinteresētās personas šobrīd uzskata par apgrūtinošiem un nesamērīgiem (sk. arī II iedaļu). Pirmajā solī 2021. gada martā pēc Tieslietu ministrijas lūguma atsaukts Vīnes virsprokuratūras dekrēts par tai padoto prokuratūru ziņošanas pienākumiem (saskaņā ar minēto dekrētu prokuratūrām bija pienākums paziņot par nozīmīgiem procedūras posmiem trīs dienas pirms to īstenošanas) (sk. arī II iedaļu). Turklāt 2021. gada 12. jūnijā Tieslietu ministrija izdeva pārskatītu dekrētu par ziņošanas pienākumiem, kas tos noteiktos apstākļos sašaurina, piemēram, piemēram, atceļ pienākumu iesniegt informatīvus ziņojumus gadījumos, kad noziegumā cietušie ir sabiedrībā nozīmīgas personas. Taču ieinteresētās personas ir norādījušas, ka tas, visticamāk, būtiski nesamazinās slogu Centrālajai prokuratūrai kriminālvajāšanai par noziegumiem tautsaimniecībā un korupciju, jo liela daļa tās pārziņā esošo lietu ir saistītas ar sabiedrības interesēm un attiecībā uz tām ziņošanas pienākumi joprojām būtu spēkā. Tieslietu ministrs ir izdevis 22 norādījumus atsevišķās lietās 2020. gadā un 8 norādījumus līdz 2021. gada maijam, un tie visi atbilst neatkarīgās Norādījumu padomes viedoklim. Nākamo ziņojumu par norādījumiem parlamentam plānots iesniegt 2021. gada vasarā. Ir noteikts pienākums sniegt atsauksmes tiesas darbinieku komitejām, ja netiek ievēroti to ieteikumi tiesnešu iecelšanai amatā. 2020. gada decembrī stājās spēkā grozījumi Likumā par tiesnešiem un prokuroriem, kas nosaka tieslietu ministra pienākumu sniegt rakstiskas atsauksmes tiesas darbinieku komitejām, kurās pārsvarā ietilpst to kolēģu ievēlēti tiesneši, ja to ieteikumi tiesnešu iecelšanai amatā netiek ņemti vērā. Tāpat minētie grozījumi nosaka iespēju tiesas darbinieku komitejām divu nedēļu laikā iesniegt rakstisku atbildi. Līdzīgs process ir izveidots arī attiecībā uz prokuroriem. Tā ir atbilde uz GRECO ieteikuma elementiem par tiesas darbinieku komiteju iesaistes palielināšanu amatā iecelšanas procedūrā. GRECO ir norādījusi, ka tiesas darbinieku komitejas joprojām nepiedalās tiesnešu-stažieru atlasē un netiek īstenota amatā iecelšanas procedūras tiesas kontrole. Tāpat tiesas darbinieku komitejas (vai citas tiesu varu pārstāvošas struktūras) nepiedalās Augstākās tiesas priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka atlasē; to ir kritizējusi Augstākā tiesa. Joprojām ir zināmas bažas saistībā ar pieņemšanu darbā administratīvajās tiesās, it īpaši attiecībā uz tiesu priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku iecelšanu amatā. Priekšsēdētāja vietnieku un priekšsēdētāju iecelšana amatā zemju administratīvajās tiesās lielākoties joprojām ir izpildvaras pārziņā un notiek bez tiesu varas konsekventas iesaistes, kā jau minēts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu. 2021. gada martā GRECO atkārtoja savus ieteikumus attiecībā uz tiesas darbinieku komiteju lielāku iesaisti tiesnešu iecelšanā amatā, tostarp administratīvo tiesu priekšsēdētāju (to vietnieku) iecelšanā amatā. Ieinteresētās personas joprojām uzsver, ka konsekventas tiesu iestāžu iesaistes trūkums šādu amatpersonu iecelšanā amatā un tiesu priekšsēdētāju plašās pilnvaras un pienākumi rada bažas attiecībā uz Eiropas standartiem. Valdība un Administratīvo tiesu priekšsēdētāju konference ir precizējusi, ka atsevišķās federālajās zemēs atbilstoši likumam vai praksē tiek izveidotas īpašas komitejas, kuru uzdevums ir sagatavot priekšlikumus iecelšanai amatā, taču tajās ne vienmēr iesaistās tiesneši (tiesnešu vairākums). Tāpat izskan aicinājumi saskaņot prasības administratīvo tiesu tiesnešu pieņemšanai darbā; šādas prasības katrai zemju administratīvajai tiesai tiek noteiktas atsevišķi. Saskaņā ar Eiropas Padomes ieteikumiem, ja izpildvara pieņem lēmumus par tiesnešu atlasi, neatkarīgai un kompetentai struktūrai, kuras ievērojamu daļu veido tiesu vara, vajadzētu būt tiesībām sniegt ieteikumus vai paust viedokļus, pēc kuriem izpildvara vadās praksē. Tiek īstenoti pasākumi tiesnešu un prokuroru profesionālās godprātības nodrošināšanas sistēmas uzlabošanai. Pēc atbilstības pamatnostādņu pieņemšanas visiem tiesu sistēmas darbiniekiem 2019. gadā tiesas un prokuratūra pašlaik ievieš visaptverošu atbilstības pārvaldības sistēmu, kuras ietvaros tiks izveidotas zemju atbilstības uzraudzības amatpersonu amata vietas, kuras darbosies kā vienoti kontaktpunkti visu tiesu sistēmas darbinieku uzdotajiem atbilstības jautājumiem. Izveidota e-mācību programma par atbilstības tēmu; tās uzmanības centrā ir jautājumi, kas saistīti ar interešu konfliktiem, un to pabeiguši jau vairāk nekā 1400 darbinieki. GRECO atzinīgi novērtējusi atbilstības pamatnostādņu un atbilstības uzraudzības amatpersonu amata vietu izveidi, taču uzsvērusi nepieciešamību panākt skaidrību par konfidenciālu konsultāciju nodrošināšanu tiesnešiem un prokuroriem attiecībā uz ētikas jautājumiem. Turklāt ieinteresētās personas norāda, ka atbilstības pamatnostādnes ir izstrādājusi izpildvara, nevis paši tiesu varas dalībnieki, un ka nav izstrādāts ētikas kodekss administratīvo tiesu tiesnešiem. GRECO arī norāda, ka līdz šim Austrijā nav ieviesta periodisku vērtējumu sistēma. Kvalitāte Tiesām un prokuratūrai ir piešķirti papildu līdzekļi, taču Federālā finanšu tiesa joprojām saskaras ar problēmām. Pēc tam, kad 2020. gadā tika piešķirtas papildu amata vietas, 2021. gadā tiesu iestāžu budžets atkal tika palielināts, tostarp tika piešķirts papildu finansējums sakarā ar Covid-19 pandēmijas ietekmi, un personāla atlase lielākajai daļai papildus izveidoto amatu ir noslēgusies. Austrija savas tiesu sistēmas uzturēšanai tērē aptuveni 0,28 % no IKP. Lai gan budžets ticis palielināts, reaģējot uz ieinteresēto personu paustajām bažām un Tieslietu ministrijas pētījumu par iepriekšējiem tiesu sistēmas budžeta samazinājumiem, 2021. gada janvārī Revīzijas palātas publicētie revīzijas rezultāti apstiprina, ka Federālajā finanšu tiesā joprojām pastāv problēmas ar resursiem, jo īpaši attiecībā uz ļoti zemo tiesu nodrošinājuma līmeni ar darbiniekiem, salīdzinot ar citām tiesām (tikai ap 0,25 tiesas darbinieku amata vietām uz vienu tiesnesi), un virkni neaizpildītu tiesnešu amata vietu, kā rezultātā izveidojies arī ievērojams neizskatīto lietu uzkrājums. Lai samazinātu neizskatīto lietu uzkrājumu un lietu izskatīšanas laiku, Revīzijas palāta ir adresējusi virkni ieteikumu Federālajai finanšu tiesai un Finanšu ministrijai, tostarp ieteikumu samazināt tiesnešu administratīvo slogu. Tiek īstenotas izmaiņas ar mērķi noteiktās jomās samazināt tiesas nodevas. Saskaņā ar 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu minēto ieinteresētās personas uzskata, ka augstās tiesas nodevas Austrijā varētu radīt tiesu iestāžu pieejamības problēmu. Noteiktās jomās īstenoti vairāki pasākumi tiesas nodevu samazināšanai, tostarp uz privāto apsūdzību balstītai tiesvedībai. Lai gan 2021. gada aprīlī pieņemtās izpildes procesa vispārējas reformas ietvaros tiesu nodevas ir palielinātas, vienlaikus maksa par atsevišķām procesuālām darbībām, kuras parasti tiek veiktas par samaksu, ir samazināta. Tiek gatavoti citi īpaši ar tiesas nodevām saistīti pasākumi, piemēram, attiecībā uz tiesvedību civillietās, taču šajā posmā netiek plānots veikt tiesu nodevu sistēmas vispārēju novērtējumu. 2020. gadā tiesu nodevu ieņēmumi samazinājās Covid-19 pandēmijas ietekmē un korekcija inflācijas dēļ tika atlikta līdz 2021. gada maijam, tādējādi samazinoties to daļai tiesu varas budžetā, lai gan tā joprojām ir liela. Ieinteresētās personas jo īpaši norāda, ka tiesu iestāžu pieejamības iespējamie šķēršļi ir tiesas nodevu maksimālās robežvērtības neesība finansiāli ietilpīgās lietās un automātiskās korekcijas inflācijas dēļ. Izstrādāti administratīvo tiesu tiesnešu sākotnējās apmācības piedāvājumi. Kopš 2020. gada Austrijas Administratīvo tiesu akadēmija piedāvā apmācības programmu jaunieceltiem administratīvās tiesas tiesnešiem, kas ietver tiesvedības pārvaldības, profesionālās ētikas, tiesnešu dienestu regulējošo tiesību aktu un digitālo tiesas sistēmu moduļus. Lai gan vispārējās jurisdikcijas tiesu tiesneši un prokurori iziet četru gadu visaptverošu apmācību pirms darba uzsākšanas, administratīvās tiesas tiesneši tiek pieņemti darbā, ja viņiem ir vismaz piecu gadu iepriekšēja darba pieredze tiesību jomā. Taču jauniecelto administratīvās tiesas tiesnešu sākotnējās apmācības prasība nav noteikta likumā, un tas ir izpelnījies ieinteresēto personu kritiku. Tāpat tiek ieteikts izveidot ikgadēju apmācības programmu visiem strādājošiem tiesnešiem un prokuroriem, kuras ietvaros īpaši liela uzmanība tiktu pievērsta ar profesionālo godprātību saistītiem aspektiem. Turpinās uz tiesu sistēmas turpmāku digitalizāciju vērsti centieni. Tiesu sistēmas vispārējais digitalizācijas līmenis ir augsts, ir pilnībā ieviesti procesuālie noteikumi digitālo rīku lietošanai civillietās, krimināllietās un administratīvajās lietās, un tiesas un prokuratūras plaši izmanto digitālos un elektroniskos saziņas rīkus. Lielā mērā ir pieejami digitālie risinājumi civilās, administratīvās un kriminālās tiesvedības uzsākšanai un sekošanai tai līdzi. Kā jau minēts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, Austrija turpina īstenot projektu “Justice 3.0”, kura mērķis ir pilnībā pāriet uz elektroniskām lietām līdz 2025. gadam. Kopš 2021. gada jūnija tiesvedība pilnībā digitalizēta 56 tiesās, 9 prokuratūras birojos, kā arī Augstākajā tiesā un ģenerālprokuratūrā. Turpmākie plānotie atskaites punkti ir pāreja tikai uz digitālu lietu izmantošanu visos prokuratūras birojos līdz 2022. gada vidum un visās jaunajās civilajās tiesvedībās līdz 2023. gada vidum. 2020. gada novembrī darbību uzsākusi jaunā platforma JustizOnline, kurā pilsoņi var vienuviet iegūt piekļuvi tādiem pakalpojumiem kā elektronisku pieteikumu iesniegšana vai iepazīšanās ar lietas materiāliem, un tā sniedz atbalstu lietotājiem, izmantojot sarunbotu. Tāpat valdība ievieš jaunu visaptverošu digitālu snieguma ziņošanas sistēmu ar tiesu un prokuratūru snieguma datiem, kas tiks publicēti JustizOnline. Sakarā ar Covid-19 pandēmiju veikti procesuāli pasākumi videokonferenču sistēmu lietošanas atļaušanai gan civillietās, gan krimināllietās pēc luksofora sistēmas.

Efektivitāte Tiesu sistēma turpina efektīvi darboties, un ir vērojami uzlabojumi attiecībā uz administratīvajām lietām. Vidējais laiks strīdīgu komerclietu atrisināšanai joprojām ir neliels (137 dienas 2019. gadā, salīdzinot ar 138 dienām 2018. gadā), ar noturīgu pabeigšanas koeficientu 100,4 % apjomā un nelielu neizskatīto lietu skaitu, kas liecina, ka tiesu sistēma efektīvi tiek galā ar lietu veidoto darba slodzi šajā ziņā. Attiecībā uz administratīvajām lietām efektivitātes rādītāji ir vēl vairāk uzlabojušies, jo īpaši tas attiecas uz pabeigšanas koeficientu (110,7 % 2019. gadā, salīdzinot ar 89,7 % 2018. gadā) un neizskatīto lietu skaitu, kas ir samazinājies, taču kopumā ir liels (0,8 lietas uz 100 iedzīvotājiem 2019. gadā, salīdzinot ar 0,9 lietām 2018. gadā). Tomēr vidējais administratīvo lietu izskatīšanas laiks (440 dienas) joprojām ir samērā ilgs. II.Pretkorupcijas regulējums Tiek īstenota Valsts pretkorupcijas stratēģija un Rīcības plānā 2019.–2020. gadam paredzētie pasākumi. Cīņā pret korupciju ir iesaistītas tādas iestādes kā Federālā Tieslietu ministrija, Centrālā prokuratūra kriminālvajāšanai par noziegumiem tautsaimniecībā un korupciju (Wirtschafts- und Korruptionsstaatsanwaltschaft — WKStA), Federālā Iekšlietu ministrija un tās Federālais pretkorupcijas birojs (BAK), kā arī Kriminālās izlūkošanas dienests (BK). Revīzijas palātai ir uzdots veikt valsts un vietējā līmeņa finanšu pārvaldības revīzijas un sniegt par tām ziņojumus, tostarp par korupcijas apkarošanas aspektiem, un uzraudzīt politisko partiju finanses. Tiesisko regulējumu veido attiecīgi Kriminālkodeksa un Kriminālprocesa kodeksa noteikumi un konkrēti korupcijas jomas tiesību akti. Tas attiecas arī uz gadījumiem, kuros iesaistītas ārvalstu amatpersonas. Ekspertu un uzņēmumu vadītāju priekšstatā korupcijas līmenis publiskajā sektorā joprojām ir salīdzinoši zems. 2020. gada Transparency International korupcijas uztveres indeksā Austrija ir ieguvusi 76 no 100 punktiem un ierindojas 5. vietā Eiropas Savienībā un 15. vietā pasaulē. Šis priekšstats pēdējos piecos gados ir bijis salīdzinoši stabils . Tiek īstenota Valsts pretkorupcijas stratēģija, taču Covid-19 pandēmijas laikā konstatēta aizkavēšanās atsevišķās jomās. Valsts pretkorupcijas stratēģija tika pieņemta 2018. gadā, un to papildina 2019. gada 16. janvārī pieņemtais Rīcības plāns 2019.–2020. gadam. Stratēģijas un Rīcības plāna 2019.–2020. gadam pamatmērķis ir palielināt un nodrošināt profesionālo godprātību un pārredzamību pārvaldībā, politikā un darījumdarbībā. Koordinējošā struktūra korupcijas apkarošanas jomā nolēma pagarināt stratēģijas un ar to saistītā rīcības plāna īstenošanas un pārskatīšanas ciklu. Lai gan ziņots, ka 2019. gadā plānotās darbības ir tikušas īstenotas, 2020. gadā plānotās darbības ir iekavējušās, jo lielākā to daļa bija saistītas ar konferencēm, sanāksmēm un apmācībām, kas nevarēja notikt Covid-19 pandēmijas laikā. Tomēr to vietā tika uzsāktas jaunas darbības, piemēram, individuālas konsultācijas ar e-pasta un tālruņa starpniecību sakarā ar Profesionālās godprātības speciālistu tīkla (NIO) dalībnieku pieprasījumiem par atbilstības un profesionālās godprātības tēmām. Turklāt 2020. gada laikā tīkls reģistrēja par 60 % vairāk dalības pieteikumu no valsts amatpersonām. Augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšana ir pastiprinājusies, un politiķi vērš negatīvus publiskus izteikumus pret atsevišķiem prokuroriem. Lielāko daļu visu plaša mēroga izmeklēšanu Austrijā veic Centrālā prokuratūra kriminālvajāšanai par noziegumiem tautsaimniecībā un korupciju. Pēc augsta līmeņa politiskiem skandāliem prokuratūra ir pastiprināti pievērsusies augsta līmeņa politiskās korupcijas lietu izmeklēšanai. Valdības pārstāvji ir vērsušies ar negatīviem publiskiem izteikumiem pret prokuroriem, kuru pārziņā ir dažas vislielāko publicitāti guvušās lietas . To ir kritizējis gan federālais prezidents , gan tiesu sistēmas dalībnieku asociācijas, norādot, ka tādi publiski paziņojumi negatīvi ietekmē iedzīvotāju priekšstatu par tiesu varas neatkarību . Federālais pretkorupcijas birojs, kas veic izmeklēšanu un sadarbojas ar Centrālo prokuratūru kriminālvajāšanai par noziegumiem tautsaimniecībā un korupciju, 2020. gadā reģistrēja 32 jaunas iespējamas korupcijas lietas. Saskaņā ar 2021. gada martā sabiedriskajai apspriešanai nodotu tiesību akta priekšlikuma projektu pārmeklēšanas uz vietas valsts iestāžu telpās vairs nebūs atļautas, tā vietā Centrālajai prokuratūrai kriminālvajāšanai par noziegumiem tautsaimniecībā un korupciju dokumentu un pierādījumu iegūšanai būs jāiesniedz “administratīvās palīdzības” lūgums. Prokuratūra un ieinteresētās personas ir paudušas bažas par šīs normas negatīvo ietekmi uz spēju savākt pierādījumus, kas varētu ietekmēt pretkorupcijas izmeklēšanas iedarbīgumu. Pēc sabiedriskajā apspriešanā saņemto atbilžu izskatīšanas un analīzes un pēc speciālistu tikšanās ar ieinteresētajām personām iesniegts pārskatīts valdības likumprojekts. Apgrūtinoši ziņošanas pienākumi prokuroriem rada kavēšanos un negatīvi ietekmē pretkorupcijas izmeklēšanas iedarbīgumu. Centrālās prokuratūras kriminālvajāšanai par noziegumiem tautsaimniecībā un korupciju (WKStA) prokuroriem saskaņā ar 2019. gadā ieviestajām pastiprinātajām prasībām ir jāinformē Vīnes virsprokuratūra trīs darbadienas pirms procesuālu pasākumu sākšanas. WKStA signalizēja, ka šie papildu ziņošanas pienākumi ir apgrūtinoši un var kavēt izmeklēšanu, jo smagi ziņošanas pienākumi attiecas uz aptuveni 40 % tās pārziņā esošu tiesvedību. Ziņojumu skaits pēdējo gadu laikā ir ievērojami palielinājies (no 1100 ziņojumiem 2017. gadā līdz 1957 ziņojumiem 2018. gadā un 2299 ziņojumiem 2019. gadā). Lai risinātu šīs problēmas, 2021. gada martā Tieslietu ministrija izdeva jaunu dekrētu, ar kuru ziņošanas pienākumi tika daļēji atviegloti un tika precizēts, ka prokuratūrām nav jāziņo par nozīmīgiem procesuāliem pasākumiem pirms to izpildes uzsākšanas. 2021. gadā plānots veikt atbilstošus grozījumus Prokuroru likumā (sk. arī I iedaļu). Nesen ir publicēta dekrēta par ziņošanas pienākumiem pārskatīta redakcija. Reformas attiecībā uz politisko partiju finansēšanas noteikumiem, tostarp Revīzijas palātas lomu, vēl nav īstenotas. Kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, Austrijas Revīzijas palātas revīzijas pilnvaras ir ierobežotas un tās vienīgās izmeklēšanas pilnvaras ir iespēja pārbaudīt politisko partiju grāmatvedības pārskatu pareizību. Kādā nesenā ziņojumā Revīzijas palāta kritizēja subsīdiju režīmu parlamentā pārstāvēto politisko partiju izglītības iestādēm, iesakot piešķirt Revīzijas palātai piešķirt pilnas revīzijas un sankciju piemērošanas tiesības. Lai gan Valdības darba programmā 2020.–2024. gadam valdība apņēmās veikt reformas politisko partiju finansējuma kontroles pastiprināšanai, līdz šim brīdim šajā jomā nav veikti konkrēti pasākumi. Ieinteresēto personu un Revīzijas palātas ieskatā reformu ietvaros būtu jāpiešķir papildu kontroles un izmeklēšanas pilnvaras Revīzijas palātai, kas ir atbildīga par partiju finansējuma uzraudzību, tostarp jāparedz lielāka pārredzamība un pārskatatbildība ziņošanas procesā un sankciju sistēmas pārskatīšana. Pasākumi parlamenta deputātu profesionālās godprātības risku iedarbīgai mazināšanai joprojām ir ierobežoti. Parlamenta deputātiem nav pienākuma norādīt publiskā deklarācijā savus aktīvus, intereses, parādus, saistības vai citas ekonomiskās intereses, tostarp ieguldījumus uzņēmumos. Turklāt nepastāv uzraudzības un sankciju piemērošanas mehānismi, ar ko pārbaudīt brīvprātīgi publicētu deklarāciju pareizību. Tāpat parlamenta deputātiem nav aizliegts strādāt citu darbu vai ieņemt vadošus amatus un amatus valdēs. Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO) uzsvērusi Austrijas zemo atbilstības līmeni attiecībā uz ieteikumiem korupcijas novēršanai parlamenta deputātu, tiesnešu un prokuroru vidū. Ir ieviesti jauni pasākumi korupcijas novēršanai civildienesta ierēdņu un augstāko izpildvaras amatpersonu vidū. 2020. gada 18. novembrī Ministru padome pieņēma jaunu rīcības kodeksu korupcijas novēršanai civildienestā. Šajā kodeksā valsts dienesta darbiniekiem un vadītājiem sniegti norādījumi, kā rīkoties kukuļošanas mēģinājumu, dāvanu un ielūgumu došanas, trauksmes celšanas un lobēšanas gadījumā, un sniegti atbilstošas un neatbilstošas rīcības piemēri. Tāpat kodeksā sniegta informācija par sekundāro nodarbinātību un pienākumu ziņot par saistītu darbību, un tajā sniegti paskaidrojumi par datu aizsardzību un konfidencialitātes pienākumu. Jauna Federālā disciplinārās uzraudzības iestāde, kas oficiāli uzsāka darbu 2020. gada 1. oktobrī, vai atsevišķos gadījumos kopīga disciplinārā komisija, kas izveidota parlamenta administrācijas ietvaros, ir tiesīga pieņemt disciplinārus lēmumus un lemt par federālo civildienesta ierēdņu atstādināšanu. Saskaņā ar disciplināro kodeksu federālajiem civildienesta ierēdņiem var piemērot tādus disciplināros pasākumus kā rājieni, lieli vai mazi naudas sodi un atbrīvošana no amata. Attiecībā uz federālajiem līgumdarbiniekiem personāla struktūrai ir tiesības piemērot tādus disciplināros pasākumus kā rājieni, līguma izbeigšana un atbrīvošana no darba. Attiecībā uz noteikumiem, kas attiektos uz valdības locekļiem pēc darba attiecību izbeigšanās, 2021. gada 22. februārī tika prezentēts ministra priekšlikums, ar kuru tiktu noteikts trīs gadu nogaidīšanas periods valdības locekļiem, pirms viņi varētu kļūt par Konstitucionālās tiesas locekļiem vai to aizstājējiem uz trim gadiem. Tiek skatīts lobēšanas tiesiskais regulējums. Kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, neraugoties uz to, ka pastāv lobēšanas tiesiskais regulējums, gan tā piemērošanas joma, gan lobiju reģistrā publiski pieejamā informācija ir ierobežota. Revīzijas palāta iesaka sagatavot Likuma par lobēšanu novērtējumu, lai noteiktu, kā visaptverošākā veidā ņemt vērā starptautiskos lobēšanas standartus, tostarp ietekmes uz likumdošanu dokumentēšanas ieviešanu. 2020. gada rudenī Federālā Tieslietu ministrija izveidoja darba grupu, kuras uzdevums ir izpētīt tiesiskā regulējuma iespējamos uzlabojumus. Arvien plašāk tiek izmantots ziņošanas rīks trauksmes cēlējiem. 2013. gadā Austrija izveidoja ziņošanas rīku trauksmes cēlējiem, kas darbojas Centrālās prokuratūras kriminālvajāšanai par noziegumiem tautsaimniecībā un korupciju paspārnē. 2020. gada 31. decembra dati liecina, ka sistēmā saņemti ziņojumi par vairāk nekā 10 945 iespējamiem noziedzīgajiem nodarījumiem. Pēc pārbaudes tikai pavisam neliela daļa (mazāk par 5 %) ziņojumu izrādījās nepamatoti. Aptuveni 40 % ziņojumu tika nodoti citām kompetentajām iestādēm, lielākoties fiskālajām iestādēm, turpmāku pasākumu veikšanai. Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi preventīvās darbības un palielinājusi korupcijas riskus atsevišķos sektoros. Valsts pretkorupcijas stratēģijā paredzētās darbības bija iespējams īstenot tikai daļēji. Piemēram, Federālā pretkorupcijas biroja darbības, kas tiek veiktas ar tā Profesionālās godprātības speciālistu tīkla starpniecību, nebija iespējams īstenot pilnībā, jo bija jāpārtrauc visas tradicionālās klātienes apmācību formas. Tomēr zināšanu nodošana Profesionālās godprātības speciālistu tīklam (NIO) notika ar alternatīvu kanālu (NIO tīmekļa vietne, e-pasti, divpusēji kontakti ar NIO dalībniekiem utt.) starpniecību. Revīzijas palāta ir uzsākusi publiskā sektora revīzijas saistībā ar Covid-19 pandēmiju; to uzmanības centrā ir galvenās riska jomas, tostarp atbalsta pasākumu struktūra un finansiālais tvērums. Prokuratūras dienesti izcēla veselības aprūpes ierīču un materiālu iepirkumu kā specifisku riska jomu. Ieinteresētās personas norādīja uz iespēju tērēt lielas summas ārkārtas iepirkuma procedūru ietvaros ar ierobežotām pārredzamības prasībām. III.Mediju plurālisms un mediju brīvība Vārda brīvība un valsts iestāžu pienākums sniegt piekļuvi informācijai ir noteikts Konstitūcijā. Sekundārie tiesību akti garantē žurnālistu tiesības aizsargāt savu informācijas avotu konfidencialitāti un paredz iestāžu pienākumu atklāt informāciju sabiedrībai. Audiovizuālo mediju regulatori — Austrijas elektronisko sakaru regulators (KommAustria) un Austrijas apraides un telekomunikāciju pakalpojumu regulators (RTR) — tika izveidoti 2001. gadā ar Likumu par KommAustria. Likumā par KommAustria nesen tika veikti grozījumi, lai transponētu Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu (AVMPD). Mediju regulatori turpina darboties neatkarīgi un ar pienācīgiem resursiem. Audiovizuālo mediju regulatori — Austrijas elektronisko sakaru regulators un Austrijas apraides un telekomunikāciju pakalpojumu regulators — darbojas pilnīgi neatkarīgi no valdības. Ar AVMPD transponēšanu saistītie grozījumi Likumā par KommAustria stājās spēkā 2021. gada 1. janvārī. Cita starpā ar tiem tika noteikti jauni uzdevumi KommAustria, jo īpaši medijpratības un mediju pieejamības jomā. Regulatoram piešķirtie jaunie resursi tika novērtēti kā pietiekami jauno uzdevumu izpildei. 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumenta (MPM) izdevums uzrāda ļoti zemu risku attiecībā uz Austrijas mediju iestāžu neatkarību un lietderību. Attiecībā uz mediju īpašumtiesībām ir spēkā īpaši pārredzamības noteikumi, taču faktiskās īpašumtiesības praksē ne vienmēr var vienkārši noteikt. Austrijas Mediju likums ietver sīkākus noteikumus, kas paredz ziņu mediju īpašumtiesību atklāšanu. Taču 2021. gada MPM ir novērtējis mediju īpašumtiesību pārredzamības rādītāja risku kā vidēju, norādot, ka informācija par faktisko īpašumtiesību struktūrām nav vispārpieejama, un tas daļēji ir saistīts ar izmantoto tiesību normu formulējumu, ko var interpretēt tā, ka informācijas atklāšanas prasības attiecas uz 100 % ieguldījumiem mediju kanālos. Ieinteresētās personas signalizēja arī par problēmām, kas saistītas ar mediju grupu kompleksu īpašumtiesību struktūru pārredzamību. Tiek ziņots, ka ziņu mediju koncentrācija Austrijā ir augsta, jo īpaši saistībā ar augsto koncentrāciju dažādās mediju apakšnozarēs. Medijiem tiek piešķirti lieli valsts reklāmas apjomi, neraugoties uz to, ka joprojām pastāv bažas par sadalījuma pārredzamību un taisnīgumu. Reklāmas publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanu reglamentē Federālais konstitucionālais likums par sadarbību ar medijiem un mediju finansēšanu, kā arī Likums par sadarbības ar medijiem un mediju finansēšanas pārredzamību. Izskanējušas bažas par lielajām summām (223 miljoni EUR), kuras Austrija tērē valsts reklāmai un kuras, pēc visa spriežot, turpina augt. Reklāma tiek piešķirta atbilstoši kritērijiem, kas balstīti uz medijos atspoguļoto saturu un mediju popularitāti pēc iepriekšējā gada datiem. 2012. gada Mediju pārredzamības likumā noteikts, ka valdībai, valsts struktūrām un valsts kapitālsabiedrībām ir pienākums atklāt informāciju par sadarbību mediju jomā ar konkrētu mediju īpašnieku, ja summa pārsniedz 5000 EUR gada ceturksnī. Saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojuma konstatējumiem vismaz viena trešdaļa valsts reklāmas līgumu minētā sliekšņa dēļ netiek publiskoti. Vairākas ieinteresētās personas ir paudušas bažas un arī kādā pētījumā paustas bažas par šāda reklāmas sadalījuma pārredzamību un taisnīgumu, norādot uz būtisku neatbilstību starp oficiālajām subsīdijām un sadalītajām valsts reklāmas summām un uz risku, ka pēdējās varētu izmantot politiskās ietekmes īstenošanai. Joprojām pastāv bažas par redakcionālās neatkarības aizsardzības pasākumiem, un ieinteresētās personas arī norādījušas, ka uz atspoguļoto saturu un popularitāti balstītu sadales kritēriju gadījumā nepietiekami tiek ņemts vērā mediju plurālisms. 2021. gada MPM resursu valsts regulējumam un atbalstam mediju nozarei piemītošais risks novērtēts kā vidējs. Īpašais finansiālais atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem mediju nozarei tika uzskatīts par lietderīgu pandēmijas izraisītā ienākumu samazinājuma kompensēšanai, taču joprojām ir bažas par sadalījuma taisnīgumu. 2020. gadā pastāvīgās valsts subsīdijas medijiem bija aptuveni 49 miljoni EUR un ārkārtas subsīdijas sakarā ar Covid-19 pandēmiju bija aptuveni 35 miljoni EUR. Tiešo un netiešo subsīdiju sadales noteikumi kā tādi šķiet pārredzami. Taču 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumenta ziņojumā ir norādīts, ka populāri tabloīdi joprojām šķietami saņem nesamērīgi lielas valdības subsīdijas, tostarp īpašās subsīdijas, kas piešķirtas mediju nozarei sakarā ar Covid-19 pandēmiju.

Valdība ir ierosinājusi tādu tiesību aktu reformu, kas attiecas uz brīvu piekļuvi informācijai. Kā jau minēts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, pienākums sniegt informāciju ir noteikts Konstitūcijā, federālajos likumos un provinču likumos, taču Austrijā nepastāv vispārējas tiesības piekļūt dokumentiem. Turklāt praksē piekļuvi informācijai ierobežo Konstitūcijā noteiktais pienākums ievērot slepenību, sešu mēnešu termiņš, kura laikā valsts struktūras var oficiāli noraidīt pieprasījumus (pēc neoficiāla atteikuma astoņu nedēļu laikā), un ilga tiesvedība lietās par piekļuvi informācijai. 2021. gada februārī valdība lielākas pārredzamības paketes ietvaros ierosināja “informācijas brīvības” likumu, ar kura palīdzību plānots reformēt sistēmu un nodrošināt visiem pilsoņiem Konstitūcijā noteiktās tiesības saņemt informāciju. Priekšlikums ir publicēts sabiedriskai apspriešanai līdz 2021. gada aprīlim. Mediju nozares un pilsoniskās sabiedrības ieinteresētās personas, atzīstot zināmus uzlabojumus attiecībā uz piekļuves nodrošināšanu dokumentiem īsākā termiņā, tomēr ir norādījušas uz likumprojekta trūkumiem, jo īpaši uz neatkarīgas pārraudzības iestādes trūkumu un ar likuma praktisko piemērošanu saistītiem aspektiem. Austrija ir veikusi pasākumus žurnālistu aizsardzības uzlabošanai demonstrāciju laikā, taču draudi un uzbrukumi tiešsaistē joprojām rada problēmas profesijā strādājošiem. Austrijas tiesību aktos nav īpaša regulējuma attiecībā uz žurnālistu drošību. Kopš 2020. gada oktobra Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platformā publicēts viens jauns brīdinājums par uzbrukumiem žurnālistiem protestu laikā. 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments žurnālistu profesijas, standartu un aizsardzības rādītāja risku vērtē kā zemu. Taču, kā norādīts 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumenta un valsts ieinteresēto personu ziņojumos, lai gan žurnālistu profesijas vispārējie standarti ir labā līmenī, žurnālistu drošība tiek arvien vairāk apdraudēta, jo īpaši to apdraud uzbrukumi un iebiedēšana tiešsaistē. Ieinteresētās personas norāda uz arvien biežāku juridisko draudu lietošanu pret žurnālistiem, izmantojot tiesvedību, iespējams, nolūkā iebiedēt žurnālistus; tā norādīta kā īpaša problēma ārštata žurnālistiem. Tā kā saņemtas sūdzības par uzbrukumiem žurnālistiem pret koronavīrusu vērstu demonstrāciju laikā, izveidoti īpaši policijas spēki žurnālistu aizsardzībai protestu laikā. IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu Austrija ir federāla republika ar divpalātu parlamentu, ko veido Nacionālā padome (Nationalrat) un Federālā padome (Bundesrat). Tiesību aktu priekšlikumus var iesniegt valdība, abu parlamenta palātu deputāti vai arī pēc iedzīvotāju iniciatīvas. Konstitucionālā tiesa veic ex post pārbaudes par tiesību aktu atbilstību konstitūcijai; tās iespējams veikt gan konkrētos gadījumos, gan vispārējas tiesību aktu pārskatīšanas ceļā, pamatojoties uz apelācijas sūdzībām, ko iesniegusi federālā valdība vai reģionālās valdības, vai arī trešdaļa vienas vai otras parlamenta palātas deputātu. Dažādi ombudi nodrošina pamattiesību ievērošanu dažādās jomās. Tiek īstenoti pasākumi pilsoņu un ieinteresēto personu iesaistes palielināšanai politikas veidošanā. 2020. gada decembrī Mākslas, kultūras, civildienesta un sporta lietu ministrija iesniedza zaļo grāmatu par sabiedrības līdzdalību digitālajā laikmetā, kas sagatavota līdzdalības procesā, iesaistot dažādu nozaru un pilsoniskās sabiedrības speciālistus, un iezīmē visaptverošu pieeju un jaunus standartus iekļaujošai sabiedrības — gan pilsoņu, gan ieinteresēto personu — līdzdalībai politikas veidošanas procesos digitālā kontekstā. Šis ir pirmais projekta posms, kas paredz līdz 2023. gadam izveidot jaunu rokasgrāmatu sabiedrības līdzdalībai digitālajā laikmetā un īpašu tīmekļa vietni. Attiecībā uz apspriešanos ar ieinteresētajām personām par tiesību aktu priekšlikumiem visas Nacionālajā padomē pārstāvētās partijas 2021. gada 26. martā noslēdza vienošanos, kas paredz, ka visu likumdošanas iniciatīvu, tostarp parlamenta deputātu un Federālās padomes ierosinātu iniciatīvu, sabiedriskā apspriešana ilgst, kamēr priekšlikums tiek apspriests parlamentā. Taču joprojām ir nepieciešams izveidot sabiedriskās apspriešanas vispārējo tiesisko regulējumu ar noteiktiem termiņiem pirms priekšlikuma izskatīšanas parlamentā, un tas ieinteresēto personu skatījumā nozīmē, ka praksē apspriešanas periodi var būt īsāki par ieteikumos minētajiem. Pašreizējo visaptveroša tiesiskā regulējuma trūkumu attiecībā uz piekļuvi informācijai (sk. III iedaļu) ieinteresētās personas min arī kā šķērsli likumdošanas procesa pārredzamībai. Ar Covid-19 pandēmiju saistītu pasākumu īstenošanas regulējums vairākkārt ticis grozīts, kopš 2020. gada rudens pieaugot parlamenta lomai. Ar Covid-19 pandēmiju saistīti pasākumi ir īstenoti, pamatojoties uz 2020. gada martā pieņemto un vēlāk vairākkārt grozīto īpašo “Likumu par pasākumiem saistībā ar Covid-19 pandēmiju”, lielākoties pēc paātrinātās procedūras. Ar šo likumu veselības ministram tiek piešķirtas pilnvaras izdot ar Covid-19 pandēmiju saistītus rīkojumus. 2020. gadā septembrī tika veikti grozījumi nolūkā stiprināt parlamenta kontroli pār rīkojumiem ar nosacījumu, ka rīkojumus, ar kuriem nosaka lielākus ierobežojumus, pirms to stāšanās spēkā apstiprina Nacionālās padomes galvenajā komiteja un to darbība ir ierobežota laikā. Tāpat tika noteikts pienākums konsultēties par rīkojumiem ar nesen izveidoto “Koronavīrusa komisiju” (kuras sastāvā ir ministriju, federālo zemju pārstāvji un sabiedrības veselības speciālisti). Kopumā parlaments ir turpinājis darbu ierastajā kārtībā, nenosakot īpašu kārtību sakarā ar Covid-19 pandēmiju, taču tas bieži ir darbojies paātrinātā kārtībā, parlamenta deputātiem iesniedzot tiesību aktu priekšlikumus un tādējādi izlaižot apspriešanas posmu. Konstitucionālajai tiesai ir nozīmīga loma līdzsvara un atsvara sistēmā un Covid-19 pasākumu pārskatīšanā. Pēc vairākiem nozīmīgiem nolēmumiem 2020. gada jūlijā Konstitucionālā tiesa ir turpinājusi izdot spriedumus saistībā ar Covid-19 pasākumiem, atzīstot virkni valdības rīkojumu par pretlikumīgiem. Jo īpaši Konstitucionālā tiesa vairākās lietās konstatēja, ka atbildīgā ministrija nebija pietiekami dokumentējusi pasākumu nepieciešamības pamatojumu. Valdība, reaģējot uz šo judikatūru, papildināja pašus rīkojumus ar rakstiskiem pamatojumiem, tostarp ar to zinātnisko pamatu un juridisko pamatojumu. Tāpat Konstitucionālā tiesa palīdzējusi nodrošināt, ka tiek ievērotas parlamenta izmeklēšanas komiteju tiesības piekļūt dokumentiem. 2021. gada maijā tā pieprasīja, lai federālais prezidents nodrošinātu rīkojuma izpildi, kad atbildīgais ministrs nebija sniedzis attiecīgo informāciju izmeklēšanas komitejai, neraugoties uz Konstitucionālās tiesas spriedumu, saskaņā ar kuru tā bija jāsniedz. Ombuda padomei, kas gatavojas atkārtotai akreditācijai, ir bijusi nozīmīga loma Covid-19 pandēmijas kontekstā. Ombuda padome, kas darbojas kā Valsts cilvēktiesību iestāde (VCTI), pēdējo reizi saņēma Valstu cilvēktiesību iestāžu globālā alianses (VCTI globālā alianse) akreditāciju ar B statusu 2011. gadā. Šobrīd tā plāno pieteikties atkārtotai akreditācijai 2021. gada rudenī vai 2022. gada pavasarī, lai iegūtu A statusu sakarā ar tās pilnvaru pastiprināšanu vairākās jomās pēc iepriekšējās akreditācijas. Ombuda padome ir uzņēmusies aktīvu lomu sakarā ar Covid-19 pandēmiju un 2021. gada 12. maijā publicētā gada pārskata trešo daļu papildus veltījusi Covid-19 ietekmei uz labu pārvaldību un cilvēktiesībām. Pārskatā jo īpaši uzsvērts tas, ka daudzi ar Covid-19 saistīti pasākumi tika īstenoti ļoti īsā termiņā, tiem trūka paredzamības un kritēriju, jo īpaši tas attiecas uz pamattiesības ierobežojošiem pasākumiem. Valdība ir centusies turpināt dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo īpaši iesaistot tās pilsoniskajai sabiedrībai paredzētu Covid-19 atbalsta pasākumu sagatavošanā. Valdība ir veikusi vairākus pasākumus pilsoniskās sabiedrības labākai iesaistei, it īpaši saistībā ar 700 miljonu EUR atbalsta fondu bezpeļņas organizācijām, kas izveidots, lai palīdzētu šim sektoram tikt galā ar Covid-19 pandēmijas ietekmi. Fonds tika izveidots, konsultējoties ar attiecīgajām organizācijām, kuras uzskata, ka šis process var kalpot kā piemērs turpmākai sadarbībai starp valdību un pilsonisko sabiedrību. Pilsoniskā sabiedrība Austrijā atkal ir uzskatāma par “atvērtu”. Taču ieinteresētās personas ir izteikušas kritiku par 2021. gada maijā parlamentam iesniegto projektu tiesību aktam par cīņu pret terorismu saistībā ar tā iespējamo ietekmi uz biedrošanās brīvību. Tāpat pilsoniskās sabiedrības organizācijas joprojām uzskata, ka noteikumi par ziedojumu neaplikšanu ar nodokļiem rada problēmas noteiktiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem. Valdība ir apņēmusies izveidot īpašu darba grupu bezpeļņas organizāciju nodokļu regulējuma izskatīšanai, taču šis process ir apstājies Covid-19 pandēmijas dēļ. I pielikums. Avotu saraksts alfabētiskā secībā* * To iesūtīto dokumentu saraksts, kas saņemti 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas laikā, ir pieejams tīmekļa vietnē https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Administratīvo tiesu tiesnešu asociācija (2021), Austrijas administratīvo tiesu tiesnešu asociācijas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Administratīvo tiesu tiesnešu asociācija, “Agenda for the administrative judiciary 2022” (“Administratīvo tiesu darba kārtība laikposmam līdz 2022. gadam”). Austrijas Administratīvo tiesu akadēmija (2020), “Einstiegsphase für neu ernannte richterinnen” (“Sākumposms jaunieceltiem tiesnešiem”) ( https://www.jku.at/fileadmin/gruppen/326/Einstiegsphase_2020_A4_FIN_2.pdf ). Austrijas Advokātu kolēģija (2021), Austrijas Advokātu kolēģijas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Austrijas valdība (2018), “Nationale Anti-Korruptionsstrategie” (“Valsts pretkorupcijas stratēģija”), ( https://www.bak.gv.at/301/praevention_edukation/anti_korruptionsstrategie/files/NAKS_Web.pdf ). Austrijas valdība (2020), Austrijas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Austrijas valdība (2021), Austrijas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Austrijas valdība, Valdības darba programma 2020.–2024. gadam, ( https://www.bundeskanzleramt.gv.at/en/federal-chancellery/the-austrian-federal-government/government-documents.html )

Austrijas valdība, 2021. gada 13. aprīļa paziņojums presei, “Konstruktiver Austausch zu Amtshilfe und Korruptionsermittlung” ( https://www.bmj.gv.at/ministerium/presse/pressmitteilungen-2021/Konstruktiver-Austausch-zu-Amtshilfe-und-Korruptionsermittlung.html ). Austrijas federālais prezidents (2021), “Stellungnahme anlässlich einer Mitteilung des VfGH” (“Paziņojums sakarā ar Konstitucionālās tiesas paziņojumu”) ( https://www.bundespraesident.at/aktuelles/detail/stellungnahme-anlaesslich-einer-mitteilung-des-vfgh ). Austrijas parlaments, “Justizministerin Zadić kündigt Evaluierung des Lobbying-Gesetzes an”, Nr. 997, 2020. gada 6. oktobris, ( https://www.parlament.gv.at/PAKT/PR/JAHR_2020/PK0997/index.shtml ). Austrijas parlaments, “Bericht des Rechnungshofes betreffend Lobbying- und Interessenvertretungs-Register – Reihe BUND 2019/45 (III-65 d.B.)” ( https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXVII/III/III_00065/index.shtml ). CCJE (2013), “Magna Carta of Judges”. CCJE Atzinums Nr. 19 (2016) “The role of court presidents”. CCJE Atzinums Nr. 4 (2003) “Appropriate initial and un-service training for judges at national and European levels”. CEPEJ (2021), “Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States”. Eiropas Savienības Tiesas 2021. gada 20. aprīļa spriedums, lieta C‑896/19, Repubblika, ECLI:EU:C:2021:311 Konstitucionālā tiesa (2021), “Unterlagen BKA U-Ausschuss - Der Österreichische Verfassungsgerichtshof”, ( https://www.vfgh.gv.at/medien/Unterlagen_Ibiza_U-Ausschuss.php ). Konstitucionālā tiesa (2021), “VfGH beantragt beim Bundespräsidenten Exekution einer Entscheidung betreffend Dateien des BMF”. ( https://www.vfgh.gv.at/medien/Exekution_BMF.php ). Eiropas Padome: Ministru komiteja (2000), Ministru komitejas Ieteikums dalībvalstīm CM/Rec(2000)19 “The role of public prosecution in the criminal justice system”. Eiropas Padome: Ministru komiteja (2010), Ministru komitejas Ieteikums dalībvalstīm CM/Rec(2010)12 “Judges: independence, efficiency and responsibilities”. Eiropas Padome: Venēcijas komisija (2010), “Report on European Standards as regards the Independence of the Judicial System: Part II - the Prosecution Service”, CDL-AD(2010)040-e. Revīzijas palāta (2015), “Sonderaufgaben des RH nach den Medientransparenzgesetzen”, ( https://www.rechnungshof.gv.at/rh/home/home_1/Sonderaufgaben_nach_Medientransparenzgesetz.pdf ). Revīzijas palāta (2019), “Bildungseinrichtungen der politischen Parteien” (“Ziņojums par politisko partiju izglītības iestādēm”) ( https://www.rechnungshof.gv.at/rh/home/home/All_Teil_Parteienakademien.pdf ). Revīzijas palāta (2021), “Bundesfinanzgericht” (“Federālā finanšu tiesa”) ( https://www.rechnungshof.gv.at/rh/home/home/Bund_2021_1_Bundesfinanzgericht.pdf ). Der Standard (2020), “Öffentliche Hand warb 2020 um 58 Millionen in "Krone", "Österreich"/"Oe24", "Heute"” (“Publiskais sektors reklamējies par 58 miljoniem “Krone”, “Österreich”/“Oe24”, “Heute””) (https://www.derstandard.de/story/2000125181965/oeffentliche-hand-inserierte-2020um-58-millionen-in-krone-oesterreichoe24-heute). Der Standard (2021), “Richterpräsidentin Matejka- Angriffe of Justiz sehr often grenzüberschreitened” (“Tiesnešu asociācijas prezidente Matejka: uzbrukumi tiesu varas dalībniekiem bieži pārkāpj robežas”) ( https://www.derstandard.at/story/2000126684223/richterpraesidentin-matejka-angriffe-auf-justiz-sehr-oft-grenzueberschreitend ). Der Standard (2021), federālā kanclera vēstule WKStA, ( https://images.derstandard.at/2021/02/21/Schreiben-des-Bundeskanzlers-als-PDF-Datei.pdf ).

Der Standard (2021), “Empörung in der Justiz über Angriffe des Kanzlers auf Korruptionsankläger” (“Tiesu iestāžu sašutums par kanclera uzbrukumiem korupcijas apkarošanas prokuroriem”) ( https://www.derstandard.at/story/2000124214218/empoerung-in-der-justiz-ueber-angriffe-des-kanzlers-auf-korruptionsanklaeger ). Dokustelle Austria (2021), Dokustelle Austria sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Eiropas Komisija (2019), “Flash Eurobarometer 482: Businesses’ attitudes towards corruption in the EU”. Eiropas Komisija (2020), 2020. gada ziņojums par tiesiskumu, Valstu sadaļa — tiesiskuma situācija Austrijā. Eiropas Komisija (2020), “Special Eurobarometer 502: Corruption”. Eiropas Komisija (2021), 2021. gada Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā. Valstu cilvēktiesību iestāžu Eiropas tīkls (2021), sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Forum Informationsfreiheit (2021), Forum Informationsfreiheit sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. GRECO (2020), ceturtā novērtēšanas kārta. Starpposma atbilstības ziņojums par Austriju “Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors”. Starpvaldību organizācija (2020), paziņojums ( https://buendnis-gemeinnuetzigkeit.at/wp-content/uploads/2020/08/PA-2020-07-02-final.pdf ). Tiesnešu asociācija un Tiesnešu un prokuroru apvienība, “Resources for the rule of law” (“Resursi tiesiskuma nodrošināšanai”). Kaltenbrunner, A. (2020), “Scheinbar transparent: Analyse der Medienkooperationen der österreichischen Bundesministerien mit österreichischen Tageszeitungen 2018/2019” ( http://www.mhw.at/cgi-bin/file.pl?id=529 ). Kurier (2020),““Defizite” bei Korruptionsbekämpfern: Kurz ruft zu Rundem Tisch” (““Trūkumi” saistībā ar korupcijas apkarošanas prokuroriem — Kurcs aicina pie apaļā galda”) ( https://kurier.at/politik/inland/defizite-bei-korruptionsbekaempfern-kurz-ruft-zu-rundem-tisch/400746720 ). Mākslas, kultūras, civildienesta un sporta lietu ministrija, “Grünbuch: Partizipation im digitalen Zeitalter” (“Zaļā grāmata par līdzdalību digitālajā laikmetā”), ( https://www.oeffentlicherdienst.gv.at/verwaltungsinnovation/oeffentlichkeitsbeteiligung/201103_Partizipation_Gruenbuch_A4_BF.pdf?7vj62a ). Mākslas, kultūras, civildienesta un sporta lietu ministrija, “Öffentlichkeitsbeteiligung” (“Sabiedrības līdzdalība”) ( https://www.oeffentlicherdienst.gv.at/verwaltungsinnovation/oeffentlichkeitsbeteiligung/index.html ). Iekšlietu ministrija, “Nehammer: Polizei implementiert "Medienkontaktbeamte" bei Demos” (“Policija izveido mediju kontaktu amatpersonas amatu”), ( https://www.bmi.gv.at/news.aspx?id=4E46696F4950636869674D3D ). Nacionālā padome (2021), “Nationalrat beschließt umfassende Reform des Exekutionsrechts” ( https://www.parlament.gv.at/PAKT/PR/JAHR_2021/PK0480/index.shtml ). OHCHR (2021), “Questionnaire on the impact of the COVID-19 pandemic on the administration of justice and the free and independent exercise of the legal profession”. Preses klubs “Concordia”, “Concordia-Stellungnahme zu 210 Millionen Medialeistungen” ( https://concordia.at/concordia-stellungnahme-zu-210-millionen-medialeistungen/ ). Preses klubs “Concordia”, “Stellungnahmen & Positionen” (“Mediju politikas nostājas”), ( https://concordia.at/stellungnahmen-und-positionen/ ).

Prokuroru asociācija (2021), “Generalstaatsanwalt*Generalstaatsanwältin Voraussetzungen für eine unabhängige Weisungsspitze” (“Ģenerālprokurors — prasības neatkarīgam par norādījumiem atbildīgam vadītājam”) ( https://staatsanwaelte.at/wp-content/uploads/2021/02/Positionspapier-Generalstaatsanwalt.pdf ). Prokuroru asociācija (2021), “Generalstaatsanwalt nur unter Einhaltung der Gewaltentrennung” (“Ģenerālprokurors tikai atbilstīgi varas sadalījumam”) ( https://staatsanwaelte.at/generalstaatsanwalt-nur-unter-einhaltung-der-gewaltentrennung/ ). Augstākā tiesa (2021), Austrijas Augstākās tiesas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Transparency International (2021), 2020. gada korupcijas uztveres indekss ( https://www.transparency.org/en/cpi/2020/index/nzl#). UNDOC (2014), Austrijas apmeklējuma galīgais ziņojums ( https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/CountryVisitFinalReports/2014_08_26_Austria_Final_Country_Report.pdf ). II pielikums. Austrijas apmeklējums Komisijas dienesti 2021. gada aprīlī rīkoja virtuālas sanāksmes, kurās piedalījās: ·Administratīvās tiesas tiesnešu asociācija ·Tiesnešu asociācija ·Prokuroru asociācija ·Advokātu asociācija ·Konstitucionālā tiesa ·Norādījumu padome (Weisungsrat) ·Revīzijas palāta ·Federālais pretkorupcijas birojs ·Federālā kanceleja ·Forum Informationsfreiheit ·Interessensvertretung Gemeinnütziger Organisationen ·Mediju regulators ·Tieslietu ministrija

·Ombuda padome ·Parlamenta administrācija ·Preses klubs “Concordia” ·Preses padome ·Vīnes virsprokuratūra ·Specializētais prokuratūras dienests korupcijas un ekonomisko noziegumu apkarošanai ·Augstākā administratīvā tiesa ·Augstākā tiesa * Komisija vairākās horizontālās sanāksmēs tikās arī ar šādām organizācijām: ·Amnesty International ·Reproduktīvo tiesību centrs ·CIVICUS ·Eiropas Pilsonisko brīvību savienība ·“Pilsoniskā sabiedrība — Eiropa” ·Eiropas baznīcu konference ·EuroCommerce ·Eiropas Bezpeļņas organizāciju tiesību centrs ·Eiropas Preses un mediju brīvības centrs ·Eiropas Pilsoniskās sabiedrības forums