LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 185/87

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas Paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Strādāsim kopā, strādāsim labāk: jauni pamatnoteikumi sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas politikas atklātajai saskaņošanai Eiropas Savienībā””

KOM(2005) 706 galīgā red.

(2006/C 185/15)

Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2005. gada 22. decembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu

Par Komitejas atzinuma sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2006. gada 20. martā. Ziņotājs — Olsson kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 426. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 20. un 21. aprīlī (20. aprīļa sēdē), ar 31 balsi par un 1 — atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Īss EESK viedokļa apkopojums

1.1 EESK piekrīt paziņojuma saturam. Ja dalībvalstis ar jauno pamatnoteikumu starpniecību piešķirs lielāku politisko nozīmi sociālās aizsardzības uzlabošanai un modernizācijai, tiks pastiprināta Lisabonas stratēģijas sociālā dimensija. Sociālā dimensija ir ļoti nozīmīga, risinot problēmas, ko rada globalizācija un sabiedrības novecošana. Lisabonas stratēģijas dažādie mērķi, proti, noturīga ekonomiskā izaugsme, vairāk un labākas darba vietas un lielāka sociālā kohēzija, ir vienlīdz atbalstāmi.

1.2 Komisijai jāsāk dialogs ar dalībvalstīm, lai veicinātu izpratni par atbilstošām sociālajām politikām.

1.3 Lai gan EESK atzinīgi vērtē šo iniciatīvu, tā norāda, ka jāņem vērā trīs atsevišķo jomu īpatnības, minēto jomu atšķirīgās attīstības pakāpes, kā arī atšķirības starp dalībvalstīm.

1.4 Viens no trijiem visaptverošajiem mērķiem ir “nostiprināt pārvaldību, pārredzamību un ieinteresēto pušu iesaistīšanos politikas izstrādē, īstenošanā un uzraudzībā.” Visās galvenajās šī procesa jomās ir daudz lielākā mērā jāiesaista darba devēji un darbinieki, kā arī pārējie nozīmīgie organizētas pilsoniskās sabiedrības dalībnieki.

1.5 Jaunie pamatnoteikumi un to mērķi sniedz labu iespēju dalībvalstīm savās NRP uzsvērt sociālo aspektu, nosakot un īstenojot īpašas valstu prioritātes.

1.6 EESK būtu jāseko līdzi jauno pamatnoteikumu attiecībā uz atklāto saskaņošanu izpildes gaitai un jāsniedz progresa ziņojums pirms Eiropadomes sanāksmes, kas notiks 2007. gada pavasarī.

2. Komisijas dokumenta kopsavilkums

2.1 Saskaņā ar sākotnējiem plāniem, kas tika izstrādāti 2003. gadā, sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā Komisija ierosina lietot racionalizētu atklātās koordinācijas metodi (AKM). Komisija izvirzījusi kopējus vispārējos mērķus, kā arī īpašus mērķus katrā no šādām trijām darbības jomām: 1) nabadzības un sociālās atstumtības izskaušana, 2) pietiekamas pensijas un ilgtspējīga pensiju sistēma, un 3) pieejama, augstas kvalitātes un ilgstpējīga veselības un ilgtermiņa aprūpe.

2.2 Priekšlikuma mērķis ir noteikt jaunu sistēmu, lai AKM lietošana būtu efektīvāks un redzamāks process, kas ir labāk saskaņots ar Lisabonas stratēģiju. Jāuzlabo procedūras un darba metodes (dalībnieku iesaistīšana, pārvaldība, darba grafiks, pārskatu sniegšana, novērtēšana, paraugprakses apmaiņa, savstarpēja mācīšanās, informēšana). Minētā jaunā sistēma attiecas uz trīs gadu laika posmu (2005—2008).

2.3 Pamatojoties uz kopējiem mērķiem, dalībvalstīm līdz 2006. gada septembrim jāiesniedz valstu stratēģijas sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā, lai tās varētu iekļaut Nacionālajās reformu programmās, kas jāiesniedz līdz 2006. gada 15. oktobrim.

3. Vispārējas piezīmes

3.1 Lai Komiteja varētu veikt savu konsultatīvo funkciju, priekšlikums bija jāpublicē līdz 2005. gada 22. decembrim. Publicēšanas aizkavēšanās dēļ EESK nav varējusi dot pienācīgu ieguldījumu attiecīgajās ministru sanāksmēs un pavasara sammitā 2006. gada martā.

3.1.1 EESK jau ir atzīmējusi un kritizējusi īsos apspriešanas termiņus citos svarīgos jautājumos, piemēram, par Komisijas priekšlikumu par integrētajām pamatnostādnēm izaugsmes un nodarbinātības jomā (1). Komiteja uzsver, ka, izvirzot svarīgus priekšlikumus pārskatītās Lisabonas stratēģijas ietvaros, jānodrošina konsultatīvās procedūras kvalitāte.

3.2 Tā kā minētais priekšlikums ir balstīts uz trīs gadu ciklu, šis atzinums katrā gadījumā var veicināt dalībvalstu un Komisijas veikto jauno noteikumu ieviešanu un izpildes uzraudzību.

3.3 EESK nesen izteica viedokli par Lisabonas stratēģijas pārvaldību, vienlaikus izsakot piezīmes arī par AKM ieviešanu (2). Komiteja 2003. gadā pieņēma atzinumu par Komisijas pirmo priekšlikumu attiecībā uz pieejas racionalizāciju (3). Komiteja ir izteikusi viedokli arī attiecībā uz AKM izmantošanu saistībā ar pensijām un veselības aprūpi (4). Pašlaik EESK sagatavo atzinumus par citiem ar minēto tematu saistītiem jautājumiem (5).

3.4 Diemžēl tikai dažās Nacionālajās reformu programmās (NRP), kas tika iesniegtas 2005. gada oktobrī, ietverti sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas elementi. Iesaistītajām pusēm šobrīd jāizstrādā un jāīsteno valstu stratēģijas un reformu programmas, lai nodrošinātu to, ka sociālā dimensija tiek ņemta vērā. Šis atzinums jāuzskata par ieguldījumu minētajā procesā.

3.5 EESK piekrīt paziņojuma saturam. Ja dalībvalstis ar jauno pamatnoteikumu starpniecību piešķirs lielāku politisko nozīmi sociālās aizsardzības uzlabošanai un modernizācijai, tiks pastiprināta Lisabonas stratēģijas sociālā dimensija. Sociālā dimensija ir ļoti nozīmīga, risinot problēmas, ko rada globalizācija un sabiedrības novecošana. Lisabonas stratēģijas dažādie mērķi, proti, noturīga ekonomiskā izaugsme, vairāk un labākas darba vietas un lielāka sociālā kohēzija, ir vienlīdz atbalstāmi.

3.6 Ņemot vērā iepriekš minēto un pastāvīgo satraucošo sociālo stāvokli Eiropas Savienībā, EESK mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis skaidri un konstruktīvi informēt iedzīvotājus par pastiprinātiem pasākumiem, lai uzsvērtu sociālo dimensiju kā Lisabonas stratēģijas trešo pīlāru.

3.7 EESK atzīst, ka sociālās aizsardzības politikas galvenokārt ir dalībvalstu kompetence. Tomēr Komisijai nepieciešams uzsākt dialogu ar dalībvalstīm, lai veicinātu izpratni par atbilstošām sociālajām politikām. EESK aicina dalībvalstis uzņemties politisku atbildību par gaidāmajām problēmām. Komiteja uzsver to, ka jaunajos pamatnoteikumos izvirzīto Eiropas mērķu sasniegšana būs atkarīga no katras dalībvalsts apņemšanās un spējas izpildīt savas saistības, lai ar modernizācijas starpniecību veicinātu sociālo progresu un padarītu sociālo aizsardzību finansiāli stabilu.

3.8 Pilnībā jāizmanto nepieciešamā un pozitīvā ekonomiskās politikas, nodarbinātības stratēģiju un sociālās aizsardzības mijiedarbība. Visaptverošas, uz solidaritāti balstītas sociālās politikas jāuzskata par veicinošu faktoru, kas pozitīvi ietekmē izaugsmi un nodarbinātību (6). Tajā pašā laikā sociālo politiku ilgtspējība ir atkarīga no ekonomiskās izaugsmes, ko atbalsta ekonomisko politiku labāka saskaņošana Eiropas mērogā.

3.9 Lai gan EESK atzinīgi vērtē šo iniciatīvu, tā norāda, ka progresa ziņā atšķirīgu jomu tuvināšanā arī turpmāk jāņem vērā trīs atsevišķo jomu īpatnības, dažādās progresa pakāpes, kā arī atšķirības starp dalībvalstīm. Jāņem vērā atšķirības Eiropas instrumentu valstu politikas koordinēšanai kvalitātē. Ja sociālās integrācijas jomā īpašām vadlīnijām un mērķiem atbilstoši Eiropas nodarbinātības politikas vadlīnijām ir nozīme, tad pensiju un veselības aprūpes jomā Eiropas līmeņa saskaņošana vēl aizvien lielā mērā aprobežojas ar līgumiem par vispārējiem kvalitatīviem mērķiem.

3.10 Tomēr, attīstot un īstenojot pasākumus trīs dažādajās jomās, dalībvalstīm pilnībā jāizmanto sinerģijas starp tām, jo daudzos gadījumos tās pārklājas. Pasākums vienā jomā var tieši ietekmēt citas jomas. Dalībvalstīm ir arī svarīgi mazināt plaisu starp politisko gribu un faktisko īstenošanu.

4. Īpašas piezīmes

Dalībnieku iesaistīšana

4.1 Viens no trijiem visaptverošajiem mērķiem ir “nostiprināt pārvaldību, pārredzamību un ieinteresēto pušu iesaistīšanos politikas izstrādē, īstenošanā un uzraudzībā.” Vēl aizvien sociālie partneri un organizētas pilsoniskās sabiedrības citas ieinteresētās puses iesaistās pārāk maz. AKM izmantošana dažādās nozarēs nav devusi gaidītos rezultātus, jo dalībvalstis nav izrādījušas pietiekamu apņemšanos sasniegt izvirzītos mērķus un veikt paredzētās darbības. Tāpat vairāki valstu rīcības plāni atklāj trūkumus jo īpaši attiecībā uz skaidru valsts mērķu un stratēģiju izstrādi un visu iesaistīto pušu aktīvu līdzdalību. Tā vietā valstu plāni nodarbinātības, sociālās integrācijas un citās jomās daļēji pārvērsti par birokrātisko pasākumu pārskatiem.

4.2 EESK ir pārliecināta par to, ka organizētas pilsoniskās sabiedrības plašāka līdzdalība visos procesa posmos uzlabos valstu rīcības plānu kvalitāti. Tiks nodrošināts tas, ka plānu izstrādē ņem vērā iedzīvotāju cerības un vēlmes.

4.3 Komisija pamatoti atzīmē, ka AKM var veicināt iesaistīšanos sociālās politikas veidošanā. Sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām pilsoniskās sabiedrības pusēm jāpanāk vienprātība par reformām, lai ar finanšu stabilitātes palīdzību nodrošinātu sociālās aizsardzības modernizāciju. EESK atbalsta plašu iesaistīšanos visos posmos; sākot no politikas izstrādes līdz pat tās īstenošanai un novērtēšanai. Tomēr līdzdalība lēmumu pieņemšanā neatbrīvo ievēlētos likumdevējus no atbildības par sociālā progresa veicināšanu un augsta līmeņa sociālo aizsardzību.

4.4 EESK atzīst, ka AKM trijās jomās, uz ko attiecas jaunie pamatnoteikumi, trijos virzienos attīstījusies atšķirīgi. Lai gan vēl aizvien nepietiekami, tomēr sociālās integrācijas jautājumā AKM izmantota aktīvāk nekā AKM pensiju jautājumā. Sociālo partneru un citu ieinteresēto pušu iesaistīšanās pēdējā minētajā stratēģijā bijusi ļoti ierobežota. Neatkarīgi no steidzamās nepieciešamības uzlabot AKM sociālās integrācijas jomā, EESK stingri uzsver Komisijas uzskatu jautājumā par ieinteresēto pušu plašāku iesaistīšanos pārējās divās jomās.

4.5 Pretstatā ierobežotajai AKM izmantošanai pensiju jautājumā, EESK norādījusi uz daudz augstāku ieinteresēto pušu iesaistīšanās līmeni Eiropas tiesību aktu pieņemšanā jautājumā par papildus fondētajām pensijām. Šis pretstats norāda to, ka nepieciešams padarīt AKM pievilcīgāku un interesantāku visām iesaistītajām pusēm.

4.6 EESK iesaka Sociālās aizsardzības komitejai (SAK) biežāk organizēt plašākas sanāksmes, piedaloties sociālo partneru pārstāvjiem un citām ieinteresētajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī. EESK arī uzskata, ka valdības pārstāvjiem SAK ir liela atbildība, mītnes valstīs organizējot konsultācijas ar sociālajiem partneriem un citām pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajām pusēm, kā arī piedaloties tajās.

4.7 Lisabonas stratēģijas īstenošanas ietvaros (7) EESK jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī Ekonomikas un sociālo lietu padomes valstīs, kur tās ir, saskaņā ar jaunajiem pamatnoteikumiem par atklātu koordinēšanu un progresa ziņojumu pirms pavasara sammita 2007. gadā. Komitejai jāveltī īpaša uzmanība pārvaldībai un jomām, kur reāla ieinteresēto pušu iesaistīšanās izrādījusies veiksmīga, izstrādājot un īstenojot valstu prioritātes.

4.8 Pārredzamība

Lai līdzdalība būtu nozīmīga, svarīgākajiem dokumentiem par politikas jautājumiem jābūt ieinteresētajām pusēm savlaicīgi pieejamiem. Pārredzamība nepieciešama arī tad, kad ES Komisija un dalībvalstis analizē un novērtē jaunos pamatnoteikumus, piemēram, veicot salīdzinošu pārskatīšanu un nosakot rādītājus.

4.9 Savstarpēja mācīšanās un paraugprakse

Savstarpēja mācīšanās ir ļoti nozīmīga visās trijās jomās. Jāattīsta efektīvas sistēmas paraugprakses nodošanai un likumā neparedzētu līdzekļu izmantošanai. Pieredzes apmaiņas un savstarpējās mācīšanās procesā jāiekļauj visu līmeņu lēmēji. Tā kā sociālajiem partneriem un citām pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajām pusēm ir unikālas zināšanas un plaša pieredze sociālo politiku jomā, tie jāiesaista paraugprakses nodošanas iespēju noteikšanā un novērtēšanā. Horizontālie jautājumi, kas ir izšķiroši nozīmīgi jauno pamatnoteikumu veiksmīgai īstenošanai, ietver līdzdalību lēmumu pieņemšanā un ieinteresēto pušu iesaistīšanu. Vēl viens svarīgs jautājums ir par to, kā atrast veidus un līdzekļus, lai radītu sociāli integrētu sabiedrību visiem iedzīvotājiem. Visbeidzot, ir nepieciešams saskaņot sociālo aizsardzību ar konkurētspēju, neveidojot sociāli atstumtas grupas ārpus darba tirgus. Šajā sakarā EESK atsaucas uz nesenajām debatēm jautājumā par “dzīves cikla” pieeju nodarbinātībai un elastīguma un nodarbinātības nodrošināšanas līdzsvaru (8).

4.10 Salīdzinoša pārskatīšana

Salīdzinoša pārskatīšana un paraugprakses apmaiņa ir lietderīgi instrumenti, jo tie ir konkrēti un iedvesmo iesaistītās puses. Komisijai jānodrošina tas, lai sociālie partneri un citas attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas tiktu iesaistītas salīdzinošajā pārskatīšanā.

4.11 ES programma “Progress”

Sociālajiem partneriem un citām attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas jābūt tiesīgām realizēt projektus visās jaunās programmas “Progress” jomās. Savā atzinumā EESK izteica bažas par programmas ierobežotajiem finanšu resursiem (9). Mūsu bažas palielinājušas pēc Eiropas padomes lēmuma par finanšu plānu 2007.—2013. gadam. EESK stingri uzsver savu iepriekšējo aicinājumu par pietiekamu finanšu līdzekļu paredzēšanu visām programmas jomām, ieskaitot projektus sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomās.

4.12 Rādītāji

Nepieciešama analītiska pieeja, kas pamatojas uz ļoti kvalitatīviem, drošiem un salīdzināmiem rādītājiem, lai nodrošinātu pietiekami detalizētu, reālu ainu par progresu mērķu sasniegšanā. Nepieciešami pētnieciskie resursi, lai noteiktu attiecīgos rādītājus. Jāgarantē datu savākšanas un apkopošanas ticamība. Kamēr Eiropas un valstu līmenī tiek izstrādāti rādītāji, EESK atkārtoti aicina iesaistīt visas ieinteresētās puses rādītāju noteikšanā un novērtēšanā (10). Gan Statistikas programmu komitejai, gan dalībvalstīm jāpiedalās šajā pasākumā.

Jāizstrādā kvalitatīvie rādītāji. Rādītāju izvēlē ir svarīgi atspoguļot attiecīgos kritērijus, kas pamatojas uz cilvēku vajadzībām, lai novērtētu, piemēram, sociālās aizsardzības vispārēju pieejamību, kvalitāti attiecībā pret vēlmēm, kā arī lietotāju iesaistīšanos un lietotājiem draudzīgu attieksmi.

Nepieciešams savstarpēji saistīt AKM izmantotos rādītājus un Lisabonas stratēģijā izmantotos rādītājus, lai sniegtu visaptverošu ainu attiecībā uz progresu.

4.13 Pārredzamības veicināšana

EESK vairakkārt uzsvērusi to, ka Eiropas un tās pilsoņu saskarsmi traucē objektīvas un pārredzamas informācijas trūkums. Tā kā jaunie pamatnoteikumi ietver iedzīvotājiem svarīgus jautājumus, EESK uzsver to, cik svarīgi ir organizēt pastāvīgas debates visos līmeņos, lai runātu par nākotnes problēmjautājumiem un stratēģiju izvēli sociālās aizsardzības, pensiju, veselības aprūpes un sociālās integrācijas jomās. Šajā sakarā arī Eiropas Komisijai jāveicina savu darbību pārredzamība. Priekšlikumus par to, kā veicināt šādas debates Lisabonas stratēģijas ietvaros, var atrast citos atzinumos (11).

5. Papildpiezīmes par mērķiem

5.1 Jaunie pamatnoteikumi un to mērķi sniedz labu iespēju dalībvalstīm savās NRP uzsvērt sociālo dimensiju, nosakot un īstenojot īpašas valstu prioritātes, kas atbilst vispārējiem Lisabonas mērķiem, pilnībā ievērojot dalībvalstu subsidiaritātes principu. Tomēr EESK mudina dalībvalstis pilnībā izmantot ES Komisijas sagatavotās vadlīnijas (12).

5.2 Sociālās integrācijas virziena “Nabadzības un sociālās atstumtības izskaušana” ietvaros dalībvalstis 2006. gadā sagatavos jaunus valstu rīcības plānus par sociālo integrāciju.

5.2.1 EESK uzskata, ka jāveic noteikti pasākumi attiecībā uz prioritārajām darbībām, kas noteiktas Nodarbinātības un sociālo lietu padomes 2005. gada marta sanāksmē. EESK atgādina par ES mērķi, saskaņā ar kuru dalībvalstīm jāveic izšķiroši pasākumi, lai līdz 2010. gadam izskaustu nabadzību (13). Bez tam EESK uzskata, ka politikas, kas vērstas uz sociālās atstumtības apkarošanu, ir svarīgas demogrāfiskās problēmas risināšanā.

5.2.2 No savas puses EESK uzskata, ka īpaši svarīgi pievērst uzmanību šādām jomām: — cīņa ar nabadzību, īpaši bērnu un jauniešu vidū, tādas politikas ietvaros, kas atbalsta bērnus, ģimenes (tajā skaitā vientuļos vecākus) un vienlīdzību, tādējādi novēršot nabadzības pārmantošanu, — jaunu un labāku darba vietu izveide vismaznodrošinātākajiem, kā arī nabadzīgajiem darba ņēmējiem, — dzimumu līdztiesības veicināšana, — līdzvērtīgu iespēju nodrošināšana personām ar spēju traucējumiem, — diskriminācijas novēršanas pasākumi, — etnisko minoritāšu integrācija, — bezpajumtniecības apkarošana un novēršana, — iespēja neatkarīgi no atalgojuma saņemt augstas kvalitātes veselības aprūpes un sociālo dienestu pakalpojumus, — hroniski slimu cilvēku situācija, — minimālo ienākumu garantijas, pasākumi parādsaistību samazināšanai, finanšu pakalpojumu un mikrokredītu pieejamība.

5.3 Pensiju jomā pagājušajā gadā tika izstrādātas valstu stratēģijas “pietiekamām un ilgtspējīgām pensijām.” 2006. gadā paredzama vienīgi precizēšana.

5.3.1 Prioritārie jautājumi varētu ietvert arī šādus apsvērumus: — tādu ienākumu nodrošināšana vecumā, kas ļauj vecāka gadagājuma cilvēkiem dzīvot cienīgu dzīvi, tādējādi novēršot viņu sociālo atstumtību, — pensiju sistēmas, kas nodrošina segumu to nodarbināto grupām, kam ir jauna veida darba līgumi, kā arī pašnodarbinātajiem, — atbalsts iedzīvotajiem pensiju plānošanā.

5.4 Veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes jomā: “Pieejama augstas kvalitātes un ilgtspējīga veselības aprūpe un ilgtermiņa aprūpe”, dalībvalstis pirmo reizi sagatavos valstu plānus.

5.4.1 EESK vēlas uzsvērt to, ka visiem iedzīvotājiem jābūt iespējai saņemt augstas kvalitātes un tehniskiem standartiem atbilstošus aprūpes pakalpojumus. Lai sasniegtu finansiāli stabilu veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi, preventīvie veselības aprūpes pasākumi ir ārkārtīgi nozīmīgi.

5.4.2 Prioritārie jautājumi jaunajos valstu rīcības plānos varētu ietvert šādus apsvērumus: — preventīva veselības aprūpe (gan medicīniska, gan ar medicīnu tiešā veidā nesaistīta); — veselības aprūpe darba vietā visiem strādājošajiem, lai jo īpaši apkarotu garīgās un fiziskās slimības, tādējādi sniedzot iespēju pagarināt profesionālo karjeru; — sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēju sadarbība; — veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēju un šīs nozares preču un pakalpojumu ražotāju attiecības; — pakalpojumi apgādājamajiem iedzīvotājiem; — kvalitātes standarti; — dažādu kategoriju aprūpes un veselības aprūpes darbinieku apmācība, lai minētajā nozarē saglabātu un piesaistītu jaunus darbiniekus, jo īpaši aprūpes personālu; — pacientu tiesības; — aprūpes nodrošināšana mājās.

Briselē, 2006. gada 20. aprīlī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Anne-Marie SIGMUND

(1) Skat. EESK atzinumu par tematu “Pamatnostādnes nodarbinātības jomā: 2005—2008”, ziņotājs Henri Malosse kgs. OV C 286, 17.11.2005.

(2) Skat. EESK atzinumu par tematu “Ceļā uz Eiropas zināšanu sabiedrību — organizētas pilsoniskās sabiedrības ieguldījums Lisabonas stratēģijā” (izpētes atzinums), ziņotājs: Jan Olsson kgs, līdzziņotāji: Eva Belabed kdze un Joost van Iersel kgs. OV C 65, 17.3.2006.

(3) Skat. EESK atzinumu par tematu “Lisabonas stratēģijas sociālās dimensijas stiprināšana: atklātās koordinācijas uzlabošana sociālās aizsardzības jomā” ziņotājs: Wilfreid Beirnaert kgs, OV C 32, 05.02.2004.

(4) Skat. EESK atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un EESK: atbalsts nacionālajām stratēģijām attiecībā uz drošām un ilgtspējīgām pensijām, izmantojot integrētu pieeju”, ziņotāja: Giacomina Cassina kdze, OV C 48, 21.02.2002., 101. lpp.

(5) Skat. EESK pašlaik gatavoto atzinumu par tematu “Sociālā kohēzija: Eiropas sociālā modeļa veidošana”SOC237 un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu”, SOC/197.

(6) Skat EESK atzinumu par tematu “Komisijas Paziņojums par Sociālo programmu”, 1.,2. lpp., ziņotāja: Engelen-Kefer kdze. OV C 294, 25.11.2005.

(7) Lisabonas stratēģijas īstenošana, ieguldījums atbilstoši 2005. gada 22. un 23. marta Eiropadomes pilnvarojumam.

(8) Skat. EESK pašreizējo darbu par tematu “Elastīgums un sociālā drošība: Dānijas piemērs”, ziņotāja: Anita Vium kdze, ECO/167 EESK atzinumu par tematu “Ceļā uz Eiropas zināšanu sabiedrību — organizētas pilsoniskās sabiedrības ieguldījums Lisabonas stratēģijā” (izpētes atzinums), ziņotājs: Jan Olsson kgs, līdzziņotāji: Eva Belabed kdze un Joost van Iersel kgs. OV C 65, 17.3.2006.

(9) Skat. EESK atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, kas paredz Kopienas programmas “PROGRESS” izstrādi nodarbinātībai un sociālajai solidaritātei”, ziņotājs: Wolfgang Greif kgs, OV C 255,14.10.2005.

(10) Skat. EESK atzinumu par tematu “Sociālie rādītāji” (pašiniciatīvas atzinums), ziņotāja: Giacomina Cassina kdze, OV C 221, 19.09.2002.

(11) Skat. EESK atzinumu par tematu “Komisijas ieguldījums pārdomu periodā un pēc tā: D plāns demokrātijai, dialogam un debatēm” (pašiniciatīvas atzinums), ziņotāja: Jillian van Turnhout kdze, OV C 65, 17.3.2006. un EESK atzinums par tematu “Virzība uz zināšanu sabiedrību Eiropā – organizētas pilsoniskās sabiedrības ieguldījums Lisabonas stratēģijā”, ziņotājs: Jan Olsson kgs, līdzziņotāji: Eva Belabed kdze un Joost van Iersel kgs. CESE 1500/2005.

(12) Eiropas Komisijas darba dokuments “Vadlīnijas valstu ziņojumu sagatavošanai par sociālās aizsardzības unsociālās integrācijas stratēģijām.”

(13) 2000. gada marta Lisabonas Eiropadome.