Aģentūra labi pielāgojās dažādām pārmaiņām izvērtēšanas periodā. Narkotiku pieprasījums un piedāvājums ir dinamiska un mainīga vide, un Aģentūra reaģēja, pievēršot lielāku uzmanību jauniem draudiem un tendencēm, izstrādājot jaunas metodikas un izmantojot informāciju no publiskiem avotiem, piemēram, notekūdeņu analīzi vai tendenču analītiķu pētījumus. Attiecībā uz publikācijām Aģentūra pievēršas dažādām auditorijām, pielāgojot tās dažādām ieinteresētajām personām. Kopumā intervijas apliecināja, ka ir vajadzīgi izstrādājumi, kas būtu vairāk vērsti uz nākotni, nosakot turpmākās tendences un riskus, lai labāk papildinātu ES sagatavotību un reakciju pastāvīgi mainīgajā narkotiku vidē, kā arī sazinoties tieši ar valstu ieinteresētajām personām.

Atbilstības kritērija ietvaros tika pārbaudīta Aģentūras rezultātu atbilstība tās daudzo ieinteresēto personu vajadzībām. Ar to tika novērtēta Aģentūras spēja pielāgoties zinātniskajām, ekonomiskajām, politiskajām, sociālajām un tehnoloģiskajām pārmaiņām. Visbeidzot, atbilstības kritērija ietvaros tika noteikti ieinteresēto personu viedokļi par pārraudzības piemērošanas jomas iespējamu paplašināšanu, kā arī paraugprakses noteikšanu attiecībā uz nelikumīgām un likumīgām vielām un ar vielām nesaistītu, atkarību veicinošu uzvedību.

Darbuzņēmējs, veicot ārēju izvērtējuma pētījumu, konstatēja vairākus ierobežojumus, kuri ietekmē šo ziņojumu. Galvenais ierobežojums bija atsauces datu nepieejamība vairākumā elementu, kas apgrūtināja analīzes virzību. Citi jautājumi, kuri var ietekmēt konstatējumu precizitāti, ir izvērtējuma īsais termiņš, mazs saņemto atbilžu skaits uz dažiem jautājumiem vai no konkrētām ieinteresēto personu grupām, saņemto datu kvalitāte, kā arī dažādu galveno darbības rādītāju izmantošana visā izvērtēšanas periodā un tas, ka nebija pieejams pa darbības jomām sadalīts budžets.

-laikā ierobežota piemērošanas joma: izvērtēšana aptvēra pasākumus, kas tika veikti laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 30. jūnijam, lai tā atbilstu divu secīgu Aģentūras trīs gadu stratēģiju un darba programmu pabeigšanai.

-materiālā piemērošanas joma: izvērtējums aptvēra divus Aģentūras darba pīlārus, t. i., sabiedrības veselību un drošību. Tika izvērtēta Aģentūras pārvaldība un administrācija, organizatoriskā struktūra, darbības, finansējums un resursi, informācijas pārvaldība un Reitox darbs, sadarbība ar citām attiecīgajām ES aģentūrām (piemēram, tieslietu un iekšlietu aģentūrām, Eiropas Zāļu aģentūru (EMA), Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) un starptautiskām organizācijām (piemēram, Pasaules Veselības organizāciju (PVO), Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroju (UNODC) u. c.), partnerības ar trešām valstīm un pētījumu rezultātu paziņošana un izplatīšana,

Dibināšanas regulas 23. pantā ir paredzēts veikt “Centra ārēju izvērtēšanu reizi sešos gados tā, lai tā atbilstu divām Centra trīs gadu darba programmām”. Izvērtēšana būtu jāveic arī attiecībā uz Reitox sistēmu (Eiropas Narkotiku un narkomānijas informācijas tīkls). Iepriekšējā izvērtēšana tika veikta 2011./2012. gadā. Tāpēc Komisija ierosināja izvērtēšanu 2017. gada beigās, un tā tika veikta 2018. gadā. Izvērtēšanu veica ICF Consulting Ltd. vadīts konsorcijs sadarbībā ar Demokrātijas pētījumu centru (CSD) un Optimity Advisors laikposmā no 2018. gada marta līdz novembrim. Izvērtēšanas galīgais ziņojums tiks publicēts tiešsaistē.

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA; turpmāk tekstā “Aģentūra”) tika izveidots 1993. gadā kā viena no ES decentralizētajām aģentūrām. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1920/2006 (turpmāk tekstā “Dibināšanas regula”) 1. pantu tā mērķis ir nodrošināt ES un tās dalībvalstīm attiecīgu, objektīvu, uzticamu un salīdzināmu informāciju Eiropas līmenī par narkotikām, narkomāniju un to sekām. Aģentūras galvenie uzdevumi ir vākt un analizēt esošos datus, uzlabot datu salīdzināšanas metodes, izplatīt datus un sadarboties ar Eiropas un starptautiskajām struktūrām un organizācijām, kā arī trešām valstīm. Aģentūra darbojas kā izcilības centrs, sniedzot informāciju par narkotiku problēmu ne tikai Eiropā, bet arī starptautiskā mērogā.

Izvērtēšanas periodā budžets bija salīdzinoši nemainīgs ar pavisam nelielām svārstībām. Salīdzinājumā ar 2012. gadu budžets palielinājās par mazāk nekā 1 %. Lielākā daļa budžeta (2017. gadā 60 %) tiek tērēta personāla izmaksām. Šīs izmaksas ietver gan operatīvās, gan administratīvās/atbalsta funkcijas. Izvērtēšanas periodā operatīvo darbinieku īpatsvars pakāpeniski pieauga no 68 % 2012. gadā līdz 71 % 2017. gadā.

C. Produktivitāte

Visbeidzot, attiecībā uz rīkiem vai instrumentiem, kas paredzēti, lai palīdzētu dalībvalstīm saistībā ar to valsts narkotiku politiku, pēc īpaša pieprasījuma tika piešķirts īpašs atbalsts dažām dalībvalstīm, lai palīdzētu tām izstrādāt vai pārraudzīt to valsts narkotiku stratēģiju un politiku. 2015. gadā tā bija Vācijas, Īrijas un Luksemburgas gadījumā. Ir izstrādāti rīki un instrumenti narkotiku politikas izvērtēšanai un narkotiku tirgus pārraudzībai.

Īstenojot agrīnās brīdināšanas sistēmu (ABS), kas ir pieejama 24 stundas diennaktī, 7 dienas nedēļā, Aģentūra veicināja jaunu psihoaktīvo vielu (JPV) noteikšanu un attiecīgi pastiprināja dalībvalstu spēju apkarot šo problēmu, kas kļūst arvien lielāka. Pēdējos gados pirmo reizi ES konstatēto un tādējādi agrīnās brīdināšanas sistēmai paziņoto jauno psihoaktīvo vielu skaits ir samazinājies no maksimuma 2014. gadā. 2018. gada beigās agrīnās brīdināšanas sistēma pārraudzīja vairāk nekā 700 jaunu psihoaktīvo vielu, no kurām aptuveni puse ir pieejama Eiropas tirgū attiecīgajā gadā. Tomēr konstatētās vielas kļūst arvien bīstamākas, un tāpēc Aģentūra 2017. un 2018. gadā veica vairāk riska novērtējumu nekā iepriekš attiecīgajā gadā. Aģentūras nozīme šajā procesā ir pastiprināta ar jauno tiesību aktu par jaunām psihoaktīvām vielām.

Ņemot vērā vispārējo iespaidu no apspriešanās ar ieinteresētajām personām, izvērtēšana apliecināja, ka Aģentūra ir atzīta un ka ieinteresēto personu kopienas to augstu vērtē kā izcilības centru, kas sniedz informāciju par narkotiku problēmu ne tikai Eiropā, bet arī starptautiskā mērogā. Iegūtā informācija tiek uzskatīta par attiecīgu, objektīvu, uzticamu un noturīgu, kā pierāda mērķtiecīgais pilsoniskās sabiedrības un zinātniskās kopienas apsekojums, kā arī sabiedriskā apspriešana. Tie paši avoti apliecināja, ka galvenās jomas, kas jāuzlabo un jāstiprina, ietver informācijas salīdzināmības uzlabošanu, vizuālo palīglīdzekļu turpmāku izmantošanu un tulkojumu kvalitātes uzlabošanu.

Aģentūra ir uzlabojusi savus informatīvos pasākumus tiešsaistē, un ieinteresētās personas pauda savu apmierinātību ar informatīvajiem pasākumiem un saziņu, uzskatot, ka tā ir diezgan produktīva. Varētu veikt uzlabojumus, lai sasniegtu valstu ieinteresētās personas, galvenokārt politikas veidotājus un speciālistus.

D. Saskaņotība

Saskaņotības kritērijā tika pārbaudīts, kādā apmērā Aģentūras darbības un mērķi atbalstīja galvenās ES politikas norises un papildināja citu ES aģentūru un dalībvalstu veiktās darbības, tostarp to atbilstība tiesiskajam regulējumam. Tika vērtēta arī saskaņotība ar Vienoto pieeju par decentralizētām aģentūrām un Aģentūras trīs gadu stratēģiju un darba programmu atbilstība Dibināšanas regulas, ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijas (2013.–2020. gads) un tās rīcības plānu, kā arī Eiropas Drošības programmas mērķiem.

Ārējās izvērtēšanas ietvaros veiktajā dokumentu izpētē tika konstatēta liela saskaņotība ar tiesisko regulējumu un trīs gadu stratēģijās un darba programmās noteiktajiem mērķiem un darbībām. Visi abos stratēģiskajos dokumentos noteiktie mērķi atbilst Dibināšanas regulai, un tos var izsekot atbilstīgi minētajai regulai. Aģentūras darbības ir sniegušas būtisku ieguldījumu plašākās ES prioritātēs narkotiku politikas jomā, risinot gan narkotiku pieprasījuma, gan piedāvājuma problēmas, lai gan piedāvājuma problēmas tika risinātas mazākā mērā, kā arī sniedzot tehnisko atbalstu un pieredzi ES iestādēm. Tomēr, lai gan Dibināšanas regulas I pielikumā ir īpaši noteikts, ka būtu jāpārrauga dati par vairāku narkotiku vienlaicīgas lietošanas jaunajām tendencēm, tas nav minēts Aģentūras mērķos, kas noteikti stratēģiskajos dokumentos, un tas nav pietiekami izpētīts.

Tika konstatēts arī tas, ka Aģentūras trīs gadu stratēģijās minētie mērķi un darbības bija saskaņotas ar ES Narkomānijas apkarošanas stratēģiju un Aģentūras rīcības plāniem. Saskaņotību ar Eiropas Drošības programmu pierāda cita starpā vērienīgais kopīgais darbs ar Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols), tostarp vairākas kopīgas publikācijas, piemēram, ziņojumi par Eiropas narkotiku tirgu un jaunākā publikācija “Drugs and the darknet” (“Narkotikas un tumšais tīkls”).

Lai gan salīdzinājumā ar iepriekšējo izvērtēšanas periodu Aģentūra ir panākusi progresu, risinot ar piedāvājumu saistītās problēmas, šajā jomā vēl ir iespējams veikt uzlabojumus. Aģentūra izstrādāja ar piedāvājumu saistītus rādītājus un cieši sadarbojās ar Eiropolu ar narkotiku piedāvājumu saistītos jautājumos. Tomēr datu vākšana par jautājumiem, kas saistīti ar narkotiku piedāvājumu, būtu vēl jāuzlabo. Lai to izdarītu, valstu kontaktpunktiem, kas ir Aģentūras galvenie datu piegādātāji, būtu jāiesniedz papildu dati.

Aģentūra ir labi pieskaņojusies Vienotajai pieejai par decentralizētām aģentūrām. Ieviestie rīki un mehānismi darbojas labi un ir piemēroti, lai nodrošinātu pārskatatbildību un pienācīgu vispārējā snieguma novērtējumu. Trīs gadu stratēģiju un darba programmu, kā arī pārvaldības plāna īstenošanas pārraudzība tiek veikta ar vairākiem pārraudzības pasākumiem. Skaidru galveno darbības rādītāju izstrāde ir vērtējama pozitīvi, tomēr izvērtēšanas periodā tie ir mainījušies, un tāpēc daļēji nebija iespējams veikt salīdzinājumus laika griezumā un ar iepriekšējo izvērtēšanu. Tomēr Aģentūra vēl nav veikusi dažas Vienotās pieejas darbības, jo īpaši tās, kas saistītas ar pārvaldību un budžetiem sadalījumā pa darbības jomām. Citi elementi, kas pietrūkst līdz pilnīgai atbilstībai Vienotajai pieejai, ir noteikti ārējā izvērtēšanā un izklāstīti pievienotajā dienestu darba dokumentā.

Saskaņotību ar citām ES aģentūrām, tostarp Eiropolu, Eiropas Zāļu aģentūru (EMA), Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) un ES Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust), veicināja tas, ka šīs aģentūras pārskatīja viena otras darba programmas. Turklāt Aģentūras mērķi un darbības, tostarp tās, kas noteiktas “EMCDDA stratēģijā 2025. gadam”, papildināja Eiropas Komisijas un citu Eiropas aģentūru mērķus un darbības.

Pastāv sinerģijas ar Eiropas Komisiju narkotisko vielu prekursoru jomā, ar Eiropolu un Eiropas Zāļu aģentūru jaunu psihoaktīvo vielu jomā, ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru ar kopīgām publikācijām un misijām saistībā ar infekcijas slimībām, kas pārnestas, lietojot narkotikas, un ar Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūru paraugprakses izstrādē sabiedrības veselības jomā. Sinerģijas, kuras varētu izpētīt labāk, ietver attiecības ar Eiropas Komisijas departamentu, kas atbild par veselību (ĢD SANTE).

Kopumā ir daži jautājumi, kas pārklājas ar citām aģentūrām, jo Aģentūra ir vienīgā, kuras darbs ir saistīts ar narkotiku situāciju ES. Pēc būtības dublēšanās ir minimāla, bet pastāv liela sinerģiju iespējamība. Ieinteresētās personas neuzskatīja, ka iespējama Aģentūras apvienošana ar kādu citu aģentūru būtu vēlama.

Attiecībā uz saskaņotību ar dalībvalstu politikas mērķiem, kas saistīti ar narkotikām, mazākums respondentu norādīja, ka Aģentūras darbības ir diezgan nesaskaņotas. Tas bija saistīts ar to, ka vairākas dalībvalstis, nosakot savu narkotiku politikas virzienu mērķus, izmanto visu atkarību pieeju, savukārt Aģentūras pilnvarās nav iekļautas likumīgās vielas un atkarību veicinoša uzvedība. Tāpēc Aģentūra nevar iesniegt dalībvalstīm datus par citām atkarībām, lai atbalstītu to politikas virzienus.

Aģentūra veic kopīgas darbības un ir izveidojusi sinerģijas ar Eiropolu, ES Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un Eurojust ar drošību saistītos jautājumos ES narkotiku tirgus kontekstā. Tās pārraudzības un zinātniskā pieredze ir papildinājusi Eiropola darbības, piešķirot narkotiku drošības jautājumiem ES mēroga kontekstu. Aģentūra varētu sniegt lielāku atbalstu drošības jautājumos, izstrādājot ar piedāvājumu saistītus rādītājus un attiecīgas datu kopas.

“EMCDDA starptautiskās sadarbības pamatprogramma 2018.–2025. gadam” saskaņo Aģentūras darbības šajā jomā ar “EMCDDA stratēģiju 2025. gadam”. Tomēr Aģentūra varētu pievērst lielāku uzmanību tam, lai saprastu, kā pasaules mēroga narkotiku problēmas un politikas norises ietekmē narkotiku situāciju ES.

Izvērtēšanā tika konstatēts, ka dalībvalstu pienākums iesniegt gada ziņojumu Aģentūrai lielā mērā pārklājas ar to pienākumu iesniegt gada ziņojumus Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas birojam. Tika ierosināts, ka abām aģentūrām vajadzētu strādāt kopā, lai noteiktu iespējamos risinājumus dalībvalstu ziņošanas procesu optimizēšanai un racionalizēšanai, tādējādi uzlabojot paziņoto datu kvalitāti.

E. ES pievienotā vērtība

ES pievienotās vērtības kritērija ietvaros tika pārbaudīti Aģentūras ieguvumi salīdzinājumā ar to, ko varētu sasniegt vienīgi valstu līmenī. Konkrētāk, tika novērtēta Aģentūras spēja uzlabot ar narkotikām saistītu problēmu pārraudzību un reakciju uz tām dalībvalstīs, kā arī tas, cik vērtīgs informācijas avots Aģentūra bija saviem galvenajiem “klientiem”. Šajā kritērijā tika pārbaudīta arī Aģentūras darbību ilgtspēja un novērtēts, vai gadījumā, ja Aģentūras darbība tiktu pārtraukta, būtu dzīvotspējīgas alternatīvas tai uzticēto uzdevumu veikšanai.

Aģentūrai ir teicama reputācija kā vispusīgas, zinātniskas un uzticamas ar narkotikām saistītas informācijas avotam. Tā tiek uzskatīta par galveno ES līmeņa datu avotu, un to izmanto valstu, ES un starptautiskās ieinteresētās personas, jo īpaši politikas veidotāji, pētnieki un speciālisti, kuri strādā šajā jomā.

Aģentūra ir devusi būtisku ieguldījumu, lai sekmētu politikas debates gan ES, gan (mazākā mērā) valstu līmenī. ES līmenī zinātniskas un savlaicīgas informācijas nodrošināšana un līdzdalība ar narkotikām saistītu politikas virzienu izstrādē, īstenošanā un pārraudzībā tika uzskatīta par ļoti svarīgu, lai nodrošinātu, ka politikas debates un ar narkotikām saistīti politikas virzieni būtu pamatoti ar pierādījumiem. Valstu līmenī valsts iestādes uzskatīja, ka paraugprakses apmaiņa un ar pierādījumiem pamatotas informācijas sagatavošana par aktuālajiem tematiem ir īpaši svarīga. Tomēr šķiet, ka dažās dalībvalstīs Aģentūra nav primārais ar narkotikām saistītas informācijas avots, kas nozīmē, ka Aģentūra varētu uzlabot savu līdzdalību valstu līmenī un proaktīvāk iesaistīt speciālistus.

Izvērtējumā tika secināts, ka Aģentūras galvenā pievienotā vērtība ir ar narkotikām saistītu datu vākšanas sistēmas izveide, kas uzliek ziņotājvalstīm pienākumu sistemātiski pārraudzīt narkotiku problēmu, izmantojot vienotu metodoloģiju un kopīgus narkotiku pieprasījuma un piedāvājuma rādītājus. Tas nodrošina lielu savākto datu kvalitātes un salīdzināmības vienveidību, ļaujot Aģentūrai analizēt informāciju un sagatavot vispusīgu pārskatu par narkotiku situāciju visā ES. ES līmeņa pārskatu augstu vērtē valstu iestādes, kas paļaujas uz to, izstrādājot ar pierādījumiem pamatotus politikas virzienus, pārraugot savu ar narkotikām saistīto politikas virzienu un intervenču efektivitāti un nosakot tendences, kas parādās citviet Eiropā, tādējādi uzlabojot savu spēju pārraudzīt narkotiku problēmu un reaģēt uz to. Uzskata, ka citas atbalsta formas, piemēram, paraugprakses apmaiņa, sniegtie metodiskie norādījumi un līdzdalība ES agrīnās brīdināšanas sistēmā attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām, pievieno vērtību salīdzinājumā ar to, ko dalībvalstis varētu izdarīt, rīkojoties atsevišķi.

Izvērtēšanā tika noskaidrots, cik neefektīvākas būtu Aģentūras darbības, ja tās veiktu citas iestādes ES vai valstu līmenī. Tādējādi to uzskata par efektīvāko iespēju, jo citas alternatīvas (piemēram, Komisija, dalībvalstis vai starptautiskās organizācijas) apdraudētu analīzes kvalitāti, darbību nepārtrauktību un vienotu izpratni par problēmu, kas ļauj ES paust vienotu viedokli starptautiskos forumos.