ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1.

Komiteja atzinīgi vērtē iniciatīvu par tirgū laisto ražojumu uzraudzības un drošuma kontroļu pastiprināšanu, neatkarīgi no tā, vai šie ražojumi nāk no Kopienas, EEZ vai trešām valstīm. Šī iniciatīva, kas uzlabo ražojumu drošumu, ir viena no vienotā tirgus akta pamatpasākumiem un tā atbilst jaunajai pieejai.
5.

Izskatot priekšlikumu regulai, EESK vēlas stingri norādīt, ka joprojām vērojama un pat pieaug nevienlīdzība attieksmē pret Eiropas partijām un fondiem ar politisku ievirzi, no vienas puses, un apvienībām un fondiem ar ES mēroga vispārējas nozīmes mērķiem (piemēram, ekonomikas, arodbiedrību, sociālajā, humanitārajā, kultūras, vides, sporta u. c. jomās), no otras puses.
3.4.1.

Priekšlikumā noteikts, ka visai informācijai, tostarp, saistībā ar tirdzniecību ir jābūt patiesai un skaidrai, un tā nedrīkst būt maldinoša. No iesniegtajiem dokumentiem jātop skaidram, vai tie attiecas uz tirdzniecību vai citu informāciju. Apdrošināšanas starpniekam arī jāinformē klients par to, cik lielā mērā informācija ir saistīta ar konsultāciju sniegšanu par piedāvātajiem apdrošināšanas pakalpojumiem. Jābūt skaidrībai, vai starpnieks darbojas apdrošināšanas sabiedrības uzdevumā vai ir pašnodarbināta persona, kā arī jāzina, no kā viņš saņem atlīdzību. EESK uzskata, ka priekšlikums kopumā ir atbilstošs un sniedz labumu patērētājiem.
—

ņemt vērā Čikāgas Universitātes profesoru Eric A. Posner un E. Glen Weyl2012. gada 23. februāra priekšlikumu “An FDA for Financial Innovation: Applying the Insurable Interest Doctrine to Twenty-First-Century Financial Markets” (Funkcionālā datu analīze finanšu inovācijai: apdrošināmas intereses doktrīnas piemērošana XXI gadsimta finanšu tirgiem) par to, ka pirms jebkura jauna produkta laišanas tirgū valdībai tas jāapstiprina kā noderīgs reālajai ekonomikai, pilnībā spekulatīviem mērķiem paredzētiem produktiem apstiprinājumu liedzot.
7.2.2

EESK uzskata, ka attiecībā uz programmu “Apvārsnis 2020” galvenais, lai vislabāk izmantotu MVU inovatīvo potenciālu, ir mērķa budžets 15 % apmērā no kopējās programmas un vienota pārvaldības struktūra. Attiecībā uz procedūru jāveic uzlabojumi saistībā ar finansiāliem un administratīviem jautājumiem. Piemēram, daudzus mazos un vidējos uzņēmumus, kas piedalās ES finansētos projektos, vēl joprojām ļoti nopietni skar ar PVN saistītas problēmas attiecīgajās valstīs. Ļoti bieži tas ir viens no galvenajiem šķēršļiem tiem uzņēmumiem, kas piedalās jau no paša sākuma. Visās dalībvalstīs vajadzētu ieviest skaidru regulējumu, kas MVU atbrīvo no šā sloga. ES finansētajos projektos PVN vajadzētu būt atgūstamam visos apstākļos.
4.3.1.3

noteikt kvantitatīvus ierobežojumus zivju un tādu zvejniecības produktu importam Eiropas Savienībā, kas izgatavoti no tādām zivīm (vai kuras ir to sastāvā), kuru izcelsme ir no kopēju interešu zivju krājumiem un kuras ir nozvejotas tādas valsts kontrolē, kas atļauj neilgtspējīgu zveju; šis aizliegums attiecas uz zivju un zivju produktu, kuru izcelsme ir no kopēju interešu zivju krājumiem, importu Eiropas Savienībā no jebkuras citas valsts;
3.15

Komiteja uzskata, ka jāveicina starptautiskā sadarbība, it īpaši ar to valstu tirgiem, kas Eiropas Savienībai ir būtiski. Jārada vajadzīgie apstākļi, lai vienkāršotu vienotas Eiropas vīzas izsniegšanas procedūru ar mērķi piesaistīt vairāk tūristu no valstīm, kas nav Šengenas zonā. Tūristiem jābūt iespējai pārvietoties no vienas ES dalībvalsts uz citu, tāpēc jāvienkāršo attiecīgie noteikumi un direktīvas.
2.2

Diētiskās pārtikas pamatdirektīvu (Direktīva 2009/39/EK) pieņēma 1977. gadā, un tās mērķis bija “novērst atšķirības starp dažādu valstu tiesību aktiem, kas attiecas uz īpašas diētas pārtikas produktiem, tādējādi nodrošinot šādu produktu brīvu apriti un radot taisnīgus konkurences nosacījumus”. Priekšlikumā ir saglabāti “īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētas pārtikas” definīcijā lietotie termini, tādējādi nodrošinot, ka šādus pārtikas produktus var nošķirt no vispārējam patēriņam paredzētiem pārtikas produktiem un iekļaut to sastāvā šiem produktiem būtiskas sastāvdaļas. Vispārīgajos noteikumos un kopīgajos marķēšanas noteikumos sniegtā īpašas diētas pārtikas produktu vienotā definīcija paredz, ka diētiskiem pārtikas produktiem raksturīgas trīs galvenās pazīmes: — to sastāvs vai ražošanas process ir īpašs un tos var atšķirt no plaša patēriņa pārtikas; — tie ir paredzēti īpašām sabiedrības grupām, nevis plašam patēriņam; — tie atbilst personu, kurām tie paredzēti, īpašajām uztura vajadzībām.
3.5

Ieteicams arī formulēt skaidru definīciju, ko ietver jēdzienā “pārrobežu pakalpojumi”, un kāda ir saikne ar paziņojumā minētajiem datiem. Komisija paziņojumā raksta, ka Pakalpojumu direktīva attiecas uz 40 % no ES IKP un, tālāk tekstā, ka pakalpojumu nozare veido aptuveni 70 % no Eiropas Savienības IKP. No tā varētu secināt, ka pārrobežu pakalpojumi veido krietnu pusi no pakalpojumu tirgus, kas šķiet apšaubāms.
3.12

Vispārējos standartos vajadzētu vienmēr ņemt vērā attiecīgās iepirkuma procedūras, lai izvairītos no situācijas, kad uzņēmumiem jāautomatizē rēķinu sagatavošanas process atrauti no piegādes vai arī, piemēram, no pasūtīšanas procesa. Tas nebūtu efektīvi. Tā kā CEN (Eiropas Standartizācijas komiteja) / BII profili veido pamatu PEPPOL elektroniskajiem dokumentiem, jāsekmē un cieši jāuzrauga to attīstība visā piegādes ķēdē. Īpaša uzmanība jāpievērš Universālās biznesa valodas (UBL — Universal Business Language) standarta ieviešanai dažādās ES dalībvalstīs, jo sevišķi publiskajā sektorā. Jāatbalsta šādu vispārēju standartu pieņemšana.
3.4.

Mežiem, koksnei un koksnes izstrādājumiem ir svarīga nozīme klimata regulēšanā. Īpaši svarīga ir to spēja uzkrāt oglekļa dioksīdu. Koksnes izstrādājumus var izmantot, lai aizstātu izstrādājumus, ko ražo no citiem materiāliem, kas ir mazāk efektīvi ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanā. Piemēram, būvniecībā, telpu iekšējā apdarē un mēbeļu ražošanā izmantojot koksnes izejvielas, var ilgtermiņā pazemināt oglekļa līmeni. Zināmā mērā no koksnes iegūtu bioenerģiju var izmantot no fosilajiem avotiem iegūtās enerģijas aizstāšanai. Cīņā pret klimata pārmaiņām var izvirzīt politiskus mērķus un izstrādāt politiskus pasākumus, lai sekmētu videi draudzīgu materiālu, piemēram, koksnes un tās produktu, izmantošanu.
3.3.2.2.

Jāsekmē finansējuma piešķiršana Eiropas projektiem, piemēram, “Transage”, Eiropas tīkls “LILL” (“Learning in Later Life”), lai veicinātu pieredzes apmaiņu starp vecāka gadagājuma cilvēkiem no dažādām Eiropas valstīm un sekmētu mūžizglītību (tai skaitā “Learning for a long life”).
2.5

Pasaulē, kuru arvien vairāk raksturo globalizācija un arī nevienlīdzība, sašķeltība un nelīdzsvarotība, valsts izglītība, kas ir viens no galvenajiem vienlīdzības veicināšanas instrumentiem, patlaban saskaras ar daudzām jaunām problēmām. Visu studējošo izglītības un sociālā integrācija ir viena no galvenajām valsts pārvaldes iestāžu un starptautisko un reģionālo organizāciju prioritātēm. Izglītība iekļaušanai ir virzīta uz visu bērnu, jauniešu un pieaugušo, it sevišķi no grupām, kuras visvairāk skar diskriminācija, marginalizācija, nabadzība vai sociālā atstumtība, izglītības vajadzību apmierināšanu.
4.9

Viena no jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības svarīgām jomām, kurā ir nodrošināta nepārprotama sinerģija, ir eitrofikācijas un tās seku pētniecība. Lai arī eitrofikācija ir visā pasaulē izplatīta parādība, katrā minētajā reģionā (baseinā) tās cēloņi un ietekme ir atšķirīga, un tādēļ pētniecībā ir jāizmanto reģionāla pieeja. Vienlaikus tomēr jāpiebilst, ka nepārprotamu sinerģiju var nodrošināt, izpētot parādības cēloņus, pētniecības metodes un veicot ietekmes, it īpaši ietekmes uz ekonomiku, novērtējumu, kā arī izanalizējot ar to saistītos medicīniskos un epidemioloģiskos aspektus.
2.7.

Valstu līmenī 85 % no publiski finansētās pētniecības un izstrādes darbībām šobrīd tiek plānotas, finansētas, uzraudzītas un novērtētas, bet sadarbība un koordinācija starpvalstu līmenī ir nepietiekama. Sadarbības pārrobežu finansējums ietver nepilnus 6 % no kopējiem ieguldījumiem pētniecībā un izstrādes jomā un tikai 15 % no Eiropas publiski finansētās civilās pētniecības un izstrādes (no tiem 10 % attiecas uz starpvaldību organizācijām un programmām un 5 % — uz pamatprogrammu).
4.3.7.

Paveikts liels darbs, lai izvairītos no iespējamā konflikta attiecībā uz to, kas ir algots darbs un kas ir brīvprātīgo darbība. Tādēļ skaidri jānosaka darba ņēmēju un brīvprātīgo statusa atšķirības, kā arī, attiecīgā gadījumā, brīvprātīgo pienākumi. Brīvprātīgo darbība nav paredzēta, lai ar to aizstātu algotu darbu. Tāpēc svarīga ir sadarbība ar sociālajiem partneriem.
1.9.

Tā kā visi pieejamie resursi netika izmantoti, Komiteja uzskata, ka Komisijai būtu jāizskata iespēja palielināt finansējuma robežvērtību, palielinot to no 35 % līdz 50 % kombinēto pārvadājumu, iekšējo ūdensceļu pārvadājumu, veicinošo pasākumu, jūras maģistrāļu un satiksmes noslogojuma samazināšanas jomā un no 50 % līdz 75 % kopīgo apmācības pasākumu jomā. Robežvērtība jāpaaugstina mazo uzņēmumu interesēs, jo salīdzinājumā ar lielajiem uzņēmumiem to nemainīgās izmaksas pārsniedz mainīgās izmaksas. Komiteja iesaka, īpaši veicinošo pasākumu jomā, palielināt atbalsta apjomu no 2 EUR/tkm līdz 3 EUR/tkm, jo šim jaunajam risinājumam būs pozitīva ietekme uz kravu autopārvadājumu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem, un līdz ar to arī uz sabiedrisko domu.
2.4.

Arī internets veicina e-naudas lietošanu, jo e-nauda spēj apmierināt divas ļoti svarīgas vajadzības. Lielākā daļa lietojumu internetā gan uzņēmumiem, gan patērētājiem paredz darījumus ar pārskaitījumu kredītā. Personas, kam nav darījumu konta, tiek automātiski izslēgtas, jo viņām nav ne kredītkaršu, ne debetkaršu. Izmantojot e-naudu, viņi var izmantot interneta sniegtās priekšrocības. Ievērojami pieaudzis ir arī patērētāju savstarpējo darījumu (C to C) skaits internetā, ko veicina dažādas izsoļu vietnes internetā, piemēram, E-Bay. Patērētājiem savstarpēji nav iespējams veikt darījumu, izmantojot kredītkarti vai debetkarti. Maksājuma ir jābūt drošā e-naudā. Minētā iemesla dēļ ir izveidotas sistēmas, piemēram, PayPal (2), kam ir simbiotiska saistība ar E-Bay.
4.5

Komiteja uzskata, ka no subsidiaritātes viedokļa nav vēlams, lai Komisija noteiktu paziņojuma par pārkāpumu formu, ko tas paredzēts direktīvas priekšlikuma 5. pantā. Svarīgākais tomēr ir saturs, nevis veids, kādā to pasniedz. Komiteja uzskata, ka Komisijai vajadzētu aprobežoties ar precīziem noradījumiem par to, kādus datus nepieciešams reģistrēt.
1.8.1

Kaut gan šobrīd ir pāragri ierosināt Eiropas kravu pārvadājumiem paredzēta tīkla izveidi, atsevišķs tīkls būtu labākais veids, kā sekmēt kravu pārvadājumus pa dzelzceļu, uzlabojot to uzticamību un precizitāti, samazinot izmaksas un piegādes laiku. Nraugoties uz to, ka vēl nepastāv lieli kontinentāli kravu pārvadājumu tīkli, tuvākā nākotnē kravu pārvadājumu transporta koridorus varētu veidot, tajos iekļaujot arvien vairāk kravu pārvadājumiem paredzētu posmu, kas savieno īpaši ekonomiski aktīvus centrus, kā to apliecina Betuwe line, kas savieno Roterdamas ostu ar Vāciju, veiksmīgais piemērs. Tādēļ visām dalībvalstīm patiesi jāiesaistās tādu politiku īstenošanā un tiesību aktu ieviešanā, kas veicina dzelzceļa konkurētspējas uzlabošanu.
5.5

Taču ES mērogā daži no izskatāmajiem un daļēji valsts atbalstītajiem bioenerģijas virzieniem, proti, agrodegvielas, kā arī biogāzes ražošana no kukurūzas, ir saistīti ar ļoti lielām izmaksām, lai izvairītos no CO2 (6) emisijām (no 150 līdz vairāk nekā 300 eiro par tonnu CO2).
5.2.

Ar energotehnoloģijām saistīto ES dokumentu pamatā ir priekšnoteikums, ka nav vienas vienīgas energotehnoloģijas, ne arī atsevišķas no tām, kuras varētu būtiski ietekmēt progresu enerģijas jomā un palīdzēt sasniegt noteiktos mērķus. Gluži pretēji, to ir daudz, un rezultātus varēs panākt, vienīgi aptverot tās visas. Nevienu no tām, kas šķiet perspektīvas, nedrīkst atstāt rūpīgi nepārbaudītas. Tomēr agrīnākā stadijā būtu jāatsakās no tehnoloģijām, kuras nav pietiekami daudzsološas, tādējādi nepieļaujot līdzekļu izšķiešanu. Būtu jādod visām dalībvalstīm un pat reģioniem iespēja noteikt savas prioritātes, kas atbilst apstiprinātai stratēģijai, to kompetencei, īstenošanas iespējām un pieredzei.
2.3

Papildu tendences (skatīt 1. pielikumu (5)) ir šādas: a) jauno tehnoloģiju ātra un dinamiska attīstība, kas aizvien vairāk tiek veidotas, izmantojot digitālo konverģenci, ātrākus izplatīšanas kanālus, mobilo internetu, Web 2.0., Wi-Fi piekļuvi un citus jaunus satura formātus un tiešsaistes tehnoloģiskos pakalpojumus; b) ļoti mazu bērnu-upuru izmantošana un pārciestās seksuālās izmantošanas ārkārtējais smagums; c) problēmas apjoms, proti, to publiski pieejamu tīmekļa vietņu skaits, kas atspoguļo bērnu seksuālo izmantošanu, proti, aptuveni 3 000 tīmekļa vietnes gadā, kuru izcelsme ir dažādas pasaules valstis un kas atvieglo pieeju daudziem simtiem tūkstošu bērnu seksuālās izmantošanas attēlu; d) jaunākie dati par bērnu seksuālās izmantošanas reģionālo tīklu īpašniekiem liecina, ka lielākās daļas šāda veida materiālu izcelsmes vieta ir ASV; e) jaunākie dati liecina, ka bērnu seksuālās izmantošanas tiešsaistes saturs regulāri tiek pārvietots no viena izcelsmes uzņēmuma uz citu un no vienas izcelsmes valsts uz citu, lai izvairītos no atklāšanas un likvidēšanas, tādējādi sarežģījot izmeklēšanu tikai attiecīgās valsts līmenī; f) tādu starptautisku pasākumu trūkums, kas attiektos uz domēnu vārdu reģistru, lai izsvītrotu no saraksta tos domēnus, kas atbalsta bērnu seksuālo izmantošanu vai nodrošina piekļuvi šāda veida saturam; g) saglabājušās un, iespējams, aizvien lielākās atšķirības paaudžu uzskatos par tiešsaistes tehnoloģiju izmantošanu jauniešu vidū un viņu riska uztveri, no vienas puses, un pieaugušo izpratne par to izmantošanu, no otras puses; h) bērnu seksuālās izmantošanas materiāla publisko izplatīšanu var samazināt, industrijai brīvprātīgi bloķējot šādu pakalpojumu sniedzēju individuālās tīmekļa vietnes (URL); i) priekšrocības, kas saistītas ar valstu ieteikumiem attiecībā uz tādiem tiešsaistes līdzekļiem kā produktu filtrēšana, meklētājprogrammu drošības izvēle un tamlīdzīgi.
4.4

PVN direktīvas III pielikumā ir iekļauts saraksts ar 18 kategorijām, uz kurām attiecas pazemināta likme; katra dalībvalsts var izvēlēties attiecīgas kategorijas, to ietvaros noteikt izņēmumus, kā arī pieņemt lēmumu par nodokļu samazinājuma apjomu. Komisijas paziņojumā ir izteikts aicinājums dalībvalstīm “analizēt dažādos kandidātus turpmākai pazeminātai likmei, lai noteiktu izkropļojumu līmeni, kāds var rasties no to brīvprātīgas izvēles, un izlemt, vai šāds izkropļojumu līmenis ir pieņemams” (9). Ņemot vērā paziņojuma vispārējo saturu, to tomēr nevar uzskatīt par aicinājumu paplašināt preču un pakalpojumu sarakstu; to drīzāk var interpretēt pretēji. EESK nekādā gadījumā neatbalsta ideju paplašināt to preču un pakalpojumu klāstu, kam varētu piemērot pazeminātas likmes; ja dalībvalstis — pašreiz vismaz idejiskā līmenī — vēlas turpināt darbu ceļā uz saskaņošanu, tad tām III pielikumā iekļautais saraksts patiesībā būtu nevis jāpaplašina, bet gan jāsaīsina.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 162/86

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. …/… par vispārīgiem noteikumiem attiecībā uz aromatizētu vīnu, aromatizētus vīnus saturošu dzērienu un aromatizētus vīnus saturošu kokteiļu definēšanu un to nosaukumu un noformējumu veidošanu (pārstrādāta versija)”

COM(2007) 848 galīgā redakcija — 2007/0287 (COD)

(2008/C 162/20)

ES Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. un 95. pantu 2008. gada 22. janvārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. …/… par vispārīgiem noteikumiem attiecībā uz aromatizētu vīnu, aromatizētus vīnus saturošu dzērienu un aromatizētus vīnus saturošu kokteiļu definēšanu un to nosaukumu un noformējumu veidošanu (pārstrādāta versija)”.

Tā kā priekšlikuma saturs pilnībā ir pieņemams un Komiteja par šo tematu jau ir paudusi viedokli 1996. gada 27. martā (1) pieņemtajā atzinumā CESE 413/1996, Komiteja 442. plenārsesijā, kas notika 2008. gada 13. un 14. februārī (13. februāra sēdē), ar 131 balsīm par, 1 balsi pret un 8 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu un atsaukties uz viedokli, ko tā paudusi minētajā atzinumā.

Briselē, 2008. gada 13. februārī. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Dimitris DIMITRIADIS

(1) Opinion of the Economic and Social Committee on the Proposal for a European Parliament and Council Regulation (EC) to amend Regulation (EEC) No. 1601/91 laying down general rules on the definition, description and presentation of aromatized wines, aromatized wine-based drinks and aromatized wine-based cocktails — COM(1995) 570 final (nav pieejams latviešu valodā), OV C 174, 17.6.1996., 30. lpp.
4.1.5

Daļa no neizmantotajām apropriācijām varētu palielināt Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda finanšu līdzekļus, šis jaunais instruments sniedz ātru un pagaidu atbalstu no darba atbrīvotiem darbiniekiem — globalizācijas upuriem. Paralēli vajadzētu pārskatīt atbilstības kritērijus, samazinot no darba atlaisto darbinieku skaitu, kas nepieciešams, lai šis fonds sniegtu savu atbalstu, ņemot vērā, ka 99,8 % no uzņēmumiem ir MVU (mikrouzņēmumi — 91,5 %) un tajos nodarbināti 67,1 % no kopējā darba ņēmēju skaita.
1.5

Komiteja ar gandarījumu pieņem zināšanai to, ka Eiropas līmenī šajā nozarē ir labs tehniskais aprīkojums, un tas ir labs pamats konkrētajam priekšlikumam. Eiropā atrodas trīs no pasaulē lielākajiem satelītsakaru sistēmu operatoriem un satelītsakari veido 40 % no pašreizējiem ieņēmumiem, ko dod kosmosa izmantošanas nozare Eiropā.
3.6

Tas skaidri apliecina, ka Komisijas ierosinātā kriminālsodu sistēma attiecas uz visiem tiesību pārkāpumiem vides jomā neatkarīgi no tā, vai tie ir valsts, Kopienas vai starptautiska mēroga pārkāpumi. Šī īpaši plašā piemērošanas joma varētu radīt juridiskas grūtības attiecībā uz vispārējo tiesību nacionālo pamatojumu vai starptautisko tiesību neatkarīgiem kontroles instrumentiem. Attiecīgi “smagi nodarījumi” ir tie, kas izdarīti gan valsts teritorijā, gan aiz tās robežām. Turklāt Komiteja atbalsta šādu teritoriālo un materiālo piemērošanu, kas izriet no pašas dabas aizsardzības būtības, kurai nodarītais būtiskais kaitējums vairumā gadījumu skar globālo vidi neatkarīgi no valstu robežām.
1.5

Skaidrs, ka pamatnostādnes par to ES konkurences noteikumu piemērošanu jūras transportam, kas pēc līnijpārvadātāju konferenču aizlieguma maršrutos uz ES un no tās no 2008. gada 18. oktobra būs spēkā attiecībā uz kuģu līnijsatiksmes pakalpojumiem, pirmām kārtām dos iespēju līnijpārvadātājiem pašiem novērtēt savu nolīgumu atbilstību ES konkurences tiesībām. Tādēļ EESK par maz ticamu uzskata to, ka minētajās pamatnostādnēs paredzētie pasākumi būs pietiekami, lai pārvarētu Regulas Nr. 4056/86 atcelšanas izraisītas starptautiska mēroga (politiskās, juridiskās un praktiskās) sekas. Tomēr gan EESK, gan Eiropas Parlaments savos pēdējos atzinumos ir atkārtoti aicinājuši Komisiju analizēt minētās sekas un tās ņemt vērā, veidojot jaunu regulējumu. Tādēļ EESK vēlas, lai ar Komiteju pienācīgā kārtā notiktu konsultācijas par to pamatnostādņu projektu, kas attiecas uz EK konkurences noteikumu piemērošanu jūras transportam, un lai Komitejai tiktu dota iespēja paust viedokli par šo jautājumu.
2.9

RFID ir katrā ziņā vairāk nekā tikai elektronisks svītrkods. Izvilkumā no patenta pieteikuma minētās galvenās atšķirības ir šādas: a) elektroniskais marķējums satur ne tikai priekšmeta aprakstu, bet arī diskrētu priekšmeta identifikatoru, ar kura palīdzību var identificēt pircēju; b) nav nepieciešams, lai elektroniskais marķējums būtu fiziska mikroshēma. Mikroshēmas var būt uzspiestas tiešā veidā uz vairuma materiālu, piemēram, apģērba; c) mikroshēma spēj darboties arī pēc pārdošanas, tādējādi to var pastāvīgi nolasīt no jauna; d) elektroniskā marķējuma nolasītāji var atrasties ne vien tirdzniecības vietās, bet arī jebkur citur un ne tikai mazumtirgotāja telpās; e) korelācija ar datubāzes starpniecību ievieš jaunas dimensijas datu vākšanas, privātuma un datu drošības jomā.
3.1

EESK uzskata, ka reformas mērķi, ja tos turpina īstenot kopumā, var kļūt par saskaņotu politiku Eiropas Savienībā ļoti nozīmīgā lauksaimniecības, rūpniecības un pārtikas ekonomikas nozares attīstībai. Arī Komisija “Reformas pamatojumos” uzsver, ka “Eiropas Savienības 25 dalībvalstīs ir 9,7 milj. lauku saimniecību, no kurām 1,4 milj. nodarbojas ar augļu un dārzeņu audzēšanu. Nozare apsaimnieko 3 % no visām kultivētajām platībām, un tās produkcija vērtības izteiksmē ir 17 % no ES lauksaimniecības produkcijas. Sektoram jāiztur stiprs spiediens no mazumtirdzniecības tīkliem, kas sasnieguši augstu koncentrācijas līmeni, un palielinās trešu valstu produkcijas radītā konkurence (…). Sektors saņem apmēram 3,1 % no kopējā lauksaimniecības budžeta.” (1) No savas puses EESK uzsver, ka augļu un dārzeņu sektors ar nemainīgu izmantojamo platību ir lauksaimnieciskās ražošanas nozare, kurā ir vislielākais nodarbināto skaits. Turklāt augļu un dārzeņu sektors iekļaujas starptautiskās sacensības situācijā (PTO sarunas, brīvas tirdzniecības telpa starp Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm 2010. gadā), kas arvien vairāk ietekmēs Eiropas augļu un dārzeņu ražošanas attīstību.
1.4

EESK pauž bažas par to, ka paredzēts ieviest augu aizsardzības līdzekļu apstiprināšanas kritērijus, kas pamatojas uz aktīvo vielu raksturīgajām īpašībām, un par to, kā šāds pasākums ietekmēs jaunu, labāku produktu laišanu apgrozībā. Stingras kritēriju piemērošanas rezultātā var rasties situācija, ka viela, kas, kaut arī neizpilda vienu no kritērijiem, tomēr ir uzlabota attiecībā uz visiem pārējiem kritērijiem, netiek apstiprināta. Tādēļ EESK aicina veikt riska novērtējumu, kurā vairāk uzmanības ir pievērsts gan praktiskajai izmantošanai, gan ietekmei uz lietotāju.
3.13

EESK uzskata, ka pārvaldības sistēmas maiņa ir nozīmīga, jo tas nozīmē, ka uzmanība ekoloģijas jautājumam tiks pievērsta plašākā mērogā, nekā paredzēts pašreizējā pārvaldības sistēmā. Šīs pārmaiņas savukārt nozīmē to, ka katrā ikgadējā pielāgojumā ievērojami samazināsies zivju bojāeja, neapšaubāmi radot nepieciešamību samazināt zvejas flotes un zvejas intensitāti, un līdz ar to arī radot ievērojamus zaudējumus Kopienas zvejniecības uzņēmumiem. EESK pauž bažas par to, ka Eiropas zivsaimniecības fonda (FEP) rīcībā nav pietiekamu līdzekļu, lai risinātu minēto problēmu. Tomēr, ja paredzētie mērķi tiek sasniegti, situācija varētu būt īpaši labvēlīga tiem zvejas uzņēmumiem, kas turpinās darboties.
5.1.1

No ierosinātajiem pasākumiem nav īstenots vienīgi pasākums saistībā ar jaunu Eiropas vairākveidu iekraušanas vienību izveidi. Daudzi ekonomikas jomas pārstāvji ir izteikuši nopietnus iebildumus pret minēto priekšlikumu, savu viedokli pamatojot ar to, ka vairākveidu iekraušanas vienību jauni modeļi būtu jāpieņem starptautiskā mērogā, nevis vienīgi Eiropas līmenī. DEESK arī ir izteikusi dažus iebildumus, uz kuriem jāsniedz pienācīgas atbildes. Komisija nesen uzsāka atkārtotas debates par minēto priekšlikumu, un liekas, ka dažas no problēmām varētu atrisināt, izdarot grozījumus, lai nodrošinātu, ka jauna konteineru modeļa ieviešana nav neizbēgami saistīta ar esošo modeļu pārveidošanu.