Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS

par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Polijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

(2) Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai.

(3) Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līguma) 104. panta 6. punktu Padome 2009. gada 7. jūlijā nolēma, ka Polijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un sniedza ieteikumu novērst pārmērīgo budžeta deficītu ne vēlāk kā līdz 2012. gadam[1] saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[2]. Lai ticamā un ilgtspējīgā veidā vispārējās valdības budžeta deficītu samazinātu zem 3 % no IKP, Polijas iestādēm ieteica fiskālās stimulēšanas pasākumus 2009. gadā īstenot atbilstoši plānotajam, no 2010. gada vidējo gada strukturālo budžeta korekciju nodrošināt vismaz 1¼ % apmērā no IKP, formulēt sīki izstrādātus pasākumus, kas vajadzīgi, lai līdz 2012. gadam deficītu samazinātu zem atsauces vērtības, un ieviest reformas, ar kurām ierobežot primāro kārtējo izdevumu līmeni nākamajos gados. Padome noteica, ka termiņš efektīvai rīcībai ir 2010. gada 7. janvāris.

(4) Komisija 2010. gada 3. februārī, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi, secināja, ka Polija atbilstīgi Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikumam ir veikusi vajadzīgos pasākumus, lai valdības budžeta deficītu samazinātu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, un uzskatīja, ka tāpēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā papildu pasākumi nav vajadzīgi. Savukārt, pamatojoties uz 2011. gada rudens prognozi, Komisija secināja, ka Polija atpaliek no noteiktā mērķa, un pieprasīja veikt papildu pasākumus, kurus Polija izpildīja. Tādējādi 2012. gada 11. janvārī Komisija apstiprināja, ka Polijas iestādes ir efektīvi rīkojušās, lai laikus un ilgtspējīgā veidā novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, un ka tobrīd Polijas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā turpmāki pasākumi nebija jāveic[3].

(5) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktu, ja ir veikta efektīva rīcība un ja pēc ieteikuma pieņemšanas norisinās negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmē valsts finanses, tad Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, var nolemt pieņemt pārskatītu ieteikumu, kas izdots saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu. To, vai ir runa par negaidītiem nelabvēlīgiem ekonomikas notikumiem, kas lielā mērā negatīvi ietekmē valsts finanses, pārbauda, ņemot vērā Padomes ieteikuma pamatā esošo ekonomikas prognozi.

(6) Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. pantu Padomei ir pienākums attiecīgajai dalībvalstij sniegt ieteikumus par pārmērīga budžeta deficīta situācijas novēršanu noteiktā laikā. Ieteikumā jānosaka maksimāli sešu mēnešu termiņš, kurā attiecīgajai dalībvalstij ir efektīvi jārīkojas, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu. Turklāt ieteikumā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu Padomei būtu jāpieprasa, lai tiktu sasniegti gada budžeta mērķi, kas, pamatojoties uz prognozi, kura izmantota ieteikuma sagatavošanai, strukturālo bilanci (t. i., cikliski koriģēto bilanci, neskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) gadā uzlabo par vismaz 0,5 % no IKP.

(7) Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē, kas ir pamatā Padomes 2009. gada 7. jūlijā ieteikumam, kurš sniegts saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu, tika paredzēts, ka Polijas ekonomika 2010. gadā pieaugs par 0,8 %, bet 2011. un 2012. gads prognozē netika ietverts. Reālais IKP 2009. gadā pieauga par 1,6 %, un tas galvenokārt bija saistīts ar fiskālās un monetārās politikas atvieglošanu, ES fondu pieplūdumu infrastruktūras ieguldījumu finansēšanai un valūtas vērtības samazināšanos. Eksporta pieauguma un iekšzemes pieprasījuma atjaunošanās rezultātā 2010. un 2011. gadā notika ekonomikas atlabšana, reālajam IKP palielinoties attiecīgi par 3,9 % un 4,5 %, līdz ar to IKP pieaugums 2010. gadā bija krietni lielāks par Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē paredzētajiem 0,8 % no IKP. Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē tika paredzēts, ka starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu samazināsies pēc prognozē aplūkotā laikposma, un netieši izdarīts pieņēmums, ka Polijas ekonomikas izaugsmes temps sasniegs savu potenciālu turpmākajos gados. Tomēr 2012. gadā Polijas ekonomikas izaugsme strauji palēninājās, reālajam IKP pieaugot par 1,9 %. Ieguldījumus, īpaši būvniecībā, apturēja valdības veiktā konsolidācija, kredītu pieauguma samazināšanās un mājsaimniecību atturēšanās no nekustamā īpašuma iegādes. Kopumā Polijas ekonomikas aktivitāte 2009.—2012. gadā ir bijusi salīdzinoši stabila, lai gan 2012. gadā reālā IKP pieaugums bija mazāks par potenciāli iespējamo, kas galvenokārt izrietēja no pasaules ekonomikas un finanšu krīzes.

(8) Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozē ir paredzēts, ka 2013. gadā reālā IKP pieaugums būs tikai 1,1 % apmērā. Prognozēts, ka privātais patēriņš palielināsies par 0,8 %, jo samazināsies nodarbinātība un algu pieaugums un mājsaimniecības no jauna veidos ietaupījumus. Turpmākas fiskālās konsolidācijas, vāja ārējā pieprasījuma un kredīta pieauguma samazināšanās ietekmē bruto pamatkapitāla veidošanā, jo īpaši infrastruktūras būvniecībā, joprojām būs novērojama negatīva tendence ar 2,6 % samazinājumu. Zināma ekonomikas izaugsme tiek paredzēta 2014. gadā, reālajam IKP pieaugot par 2,2 %, tomēr šis rādītājs varētu mainīties abos virzienos atkarībā no pasaules ekonomikas atlabšanas ātruma.

(9) Vispārējās valdības budžeta deficīts 2009. gadā bija strauji pieaudzis līdz 7,4 % no IKP (2008. gadā tas bija 3,7 % no IKP), kam par iemeslu kalpoja ievērojams fiskālais stimuls un ar lielo izaugsmi saistīta spēcīga primāro izdevumu dinamika. Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras uzsākšanas konsolidācijas pasākumi 2010. gadā tika vērsti uz algu izdevumiem publiskajā sektorā, kārtējiem izdevumiem un akcīzes nodokļu palielināšanu. Lai gan tika veikti šie konsolidācijas pasākumi 0,6 % apmērā, nominālais budžeta deficīts 2010. gadā palielinājās līdz 7,9 % no IKP, ko izraisīja publisko ieguldījumu (0,4 % no IKP) un starppatēriņa (0,5 % no IKP) ievērojams pieaugums. Kopš 2011. gada nominālo budžeta deficītu ir ietekmējuši turpmāki konsolidācijas pasākumi, tostarp uz atvērta veida pensiju fondiem pārnestu sociālo iemaksu samazināšana, PVN likmes palielināšana un ieņēmumus palielinošu izmaiņu izdarīšana attiecībā uz citiem nodokļiem, izdevumu pagaidu noteikumu ieviešana un aktīvas darba tirgus politikas izdevumu samazināšana. Tādējādi 2011. gadā nominālais budžeta deficīts samazinājās līdz 5 % no IKP.

(10) Saskaņā ar faktiskajiem datiem, par kuriem ziņots Eurostat 2013. gada aprīļa paziņojumā, vispārējās valdības budžeta deficīts 2012. gadā sasniedza 3,9 % no IKP. Faktiskais deficīts 2012. gadā bija lielākas par tiem paredzētajiem 3,5 % no IKP, par ko Polijas iestādes bija publiski paziņojušas 2012. gada septembrī. Jo īpaši procentu izmaksas un sociālie pārvedumi bija lielāki, nekā paredzēts. Attiecībā uz ieņēmumiem jānorāda, ka netiešie nodokļi, jo īpaši PVN, bija ievērojami zemāki, nekā prognozēts. Vēl sliktāks rezultāts tika novērsts, veicot mazāk publisko ieguldījumu, kurus daļēji līdzsvaroja mazāki saņemtie kapitāla pārvedumi.

(11) Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2013. gadā būs 3,9 % apmērā no IKP (salīdzinājumā ar Polijas 2013. gada deficīta mērķi 3,5 % apmērā no IKP) un, pamatojoties uz pieņēmumu par nemainīgu politiku, 2014. gadā — 4,1 % apmērā no IKP. Papildu pasākumi, kas ietverti 2013. gadā atjauninātajā Polijas konverģences programmā (KP), kura tika publicēta pēc Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozes termiņa beigām, gandrīz nemaina šo novērtējumu. KP 2013. gadam nav iekļauti jauni diskrecionāri pasākumi. Lai gan KP paredzēts PVN likmes saglabāt pašreizējā līmenī, nevis samazināt tās, saskaņā ar Komisijas aplēsēm šāda pasākuma iekļaušana 2014. gadā deficītu samazinātu līdz 3,7 % no IKP. Tāpēc, lai jaunajam ieteikumam būtu precīzs atsauces scenārijs, Komisijas dienestu pavasara prognoze ir atjaunināta, iekļaujot tajā KP minētos pasākumus.

(12) Pamatojoties uz pagātnes pieredzi, galvenie negatīvie riski saistībā ar 2013. gada un nākamo gadu budžeta mērķiem ir spēcīgs tiešu un netiešu nodokļu ieņēmumu procikliskums un prognozē izmantota ieņēmumu elastība, kas ir zemāka par standartu. Tas jo īpaši izpaudās 2012. gadā, kad netiešo nodokļu ieņēmumi, neraugoties uz nodokļu bāzes palielināšanu, samazinājās PVN atmaksas un PVN nokavēto maksājumu pieauguma ietekmē.

(13) Strukturālais deficīts samazinājās no 8,3 % no IKP 2010. gadā līdz 5,4 % 2011. gadā un 3,8 % 2012. gadā. Šajā laikposmā veiktie konsolidācijas pasākumi tika vērsti jo īpaši uz netiešajiem nodokļiem, iemaksām attiecībā uz invaliditāti, iemaksām atvērta veida pensiju fondos, algu izdevumiem publiskajā sektorā (izņemot vietējās pašvaldības) un starppatēriņu. Šie pasākumi bija apjomīgi un attiecās gan uz ieņēmumiem, gan uz izdevumiem. Kumulatīvi tie sasniedza 2,1 % no IKP 2011. gadā un 1,6 % no IKP 2012. gadā.

(14) Fiskālo pasākumu gada vidējais rādītājs laikposmam 2010.—2012. gadam tiek lēsts 1,5 % apmērā no IKP. Ja šo skaitli koriģē, ņemot vērā potenciālā ražošanas pieauguma būtisko augšupvērsto pārskatīšanu kopš ieteikuma sniegšanas (-0,3 procentu punkti) un to, ka ieņēmumi negaidīti pieauguši lēnāk, nekā par to liecinājis uz standarta elastīgumu balstīts IKP pieaugums (+0,4 procentu punkti), koriģēto strukturālo pasākumu gada vidējais rādītājs (1,6 % no IKP) pārsniedz ieteikto fiskālo pasākumu gada vidējo rādītāju (1¼ % no IKP) laikposmam no 2010.—2012. gadam. Ar augšupējo pieeju kopējais konsolidācijas pasākumu lielums laikposmam 2010.—2012. gadam tiek lēsts aptuveni 4,3 % apmērā no IKP. Līdz ar to Polija ir rīkojusies efektīvi.

(15) Eiropas Komisijas 2012. gada ziņojums par fiskālo stabilitāti liecina, ka Polijā īstermiņā nepastāv fiskālā stresa risks. Valstī vidējā termiņā pastāv vidējs un ilgtermiņa perspektīvā zems ilgtspējas risks, ar nosacījumu, ka tiek pilnībā īstenoti fiskālās konsolidācijas plāni. Komisijas 2012. gada ziņojumā par novecošanu norādīts, ka laikposmā no 2010.—2060. gadam tiek paredzēts kopējo ar iedzīvotāju novecošanu saistīto valsts izdevumu ierobežots pieaugums. Tomēr Polijai joprojām ir jāīsteno ilgtspējību sekmējoša ilgtermiņa politika, pat ja šie pasākumi nesasniedz ES kopumā noteikto vidējo uzlabojumu rādītāju.

(16) Ievērojamas atlikumu un plūsmu korekcijas rezultātā valdības parāds no 56,2 % no IKP 2011. gadā samazinājās līdz 55,6 % no IKP 2012. gadā. Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozē paredzēts, ka 2013. gadā tas pieaugs līdz 57½ % no IKP un, pamatojoties uz pieņēmumu par nemainīgu politiku, 2014. gadā līdz gandrīz 59 % no IKP.

(17) Lai līdz 2013. gadam budžeta deficītu samazinātu zem robežvērtības 3 % no IKP, tādējādi pagarinot termiņu par vienu gadu, vajadzīgajiem strukturālajiem pasākumiem vajadzētu būt vismaz 1,4 % apmērā no IKP. Šādu pasākumu apmērs gadā būtu lielāks, nekā pieprasīts Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikumā (1¼ % no IKP), lai gan kopš 2009. gada fiskālais risks ir samazinājies, jo nominālais budžeta deficīts ir daudz zemākā līmenī un parāds joprojām ir zemāks par 60 % robežvērtību. Tāpēc ir pieļaujams pakāpeniskāks konsolidācijas temps, jo tas samazinātu arī ražošanas izmaksas, kas būtu ievērojamas, ja pārmērīgā budžeta deficīta novēršana tiktu veikta 2013. gadā. Tas jo īpaši ir tādēļ, ka pēc ieteikuma sniegšanas vajadzīgo pasākumu ieviešanai pieejamais laiks būtu ierobežots. Tāpēc pasākumu apjoms būtu jāpalielina, lai visa gada laikā sasniegtu ietekmi aptuveni 1 % apmērā no IKP.

(18) Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, pārmērīga budžeta deficīta novēršanai atvēlētais termiņš tiek pagarināts par diviem gadiem.

(19) Pārmērīgā budžeta deficīta novēršana līdz 2014. gadam atbilstu nominālā budžeta deficīta starpposma mērķiem, kas ir 3,6 % no IKP 2013. gadā un 3,0 % no IKP 2014. gadā. Šo mērķu paredzētais strukturālā budžeta bilances uzlabojums ir 0,8 % no IKP 2013. gadā un 1,3 % no IKP 2014. gadā. Tas liecina, ka ir vajadzīgi papildu pasākumi 0,4 % apmērā no IKP 2013. gadā un 0,4 % apmērā no IKP 2014. gadā papildus pavasara prognozē un konverģences programmas atjauninātajā versijā jau iekļautajiem pasākumiem ar paredzamo ietekmi uz budžetu 0,25 % apmērā 2013. gadā un 0,4 % apmērā no IKP 2014. gadā.

(20) Polija izpilda nosacījumus pārmērīga vispārējās valdības budžeta deficīta novēršanas termiņa pagarinājumam, kā noteikts 3. panta 5. punktā Regulai (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

(1) Polijai būtu jānovērš pārmērīgā budžeta deficīta situācija vēlākais līdz 2014. gadam.

(2) Polijai būtu jāsasniedz nominālā budžeta deficīta mērķis 3,6 % no IKP 2013. gadā un 3,0 % no IKP 2014. gadā, kas, pamatojoties uz Komisijas dienestu atjaunināto 2013. gada pavasara prognozi, atbilst strukturālās bilances gada uzlabojumam attiecīgi vismaz 0,8 % un 1,3 % apmērā no IKP.

(3) Polijai būtu strikti jāīsteno jau pieņemtie pasākumi, vienlaikus papildinot tos ar papildu pasākumiem, kas būtu pietiekami, lai vēlākais līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu.

(4) Padome nosaka [2013. gada 1. oktobri] kā termiņu, līdz kuram Polijai efektīvi jārīkojas un saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktu jāsniedz detalizēts ziņojums par konsolidācijas stratēģiju, kas paredzēta šo mērķu sasniegšanai.

Turklāt Polijas iestādēm būtu: i) jāuzlabo publisko finanšu kvalitāte, jo īpaši līdz minimumam ierobežojot izaugsmi veicinošu infrastruktūras ieguldījumu samazinājumus, rūpīgi pārskatot sociālos izdevumus un to efektivitāti, ii) jāuzlabo nodokļu atbilstība un jāpalielina nodokļu administrācijas efektivitāte, un iii) jāpadara publisko finanšu institucionālais satvars saistošāks un pārredzamāks, tostarp attiecībā uz vispārējās valdības budžetu nekavējoties pieņemot pastāvīgus izdevumu noteikumus. Visbeidzot, lai nodrošinātu sekmīgu fiskālās konsolidācijas stratēģiju, būs svarīgi fiskālo konsolidāciju papildināt ar visaptverošām strukturālajām reformām atbilstīgi Padomes ieteikumiem, kas Polijai adresēti saistībā ar Eiropas pusgadu. Papildus 4. ieteikumā paredzētajam ziņojumam Polijas iestādēm līdz pilnīgai pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai atsevišķā konverģences programmu nodaļā būtu jāziņo par panākumiem, kas gūti, īstenojot šos ieteikumus.

Šis ieteikums ir adresēts Polijas Republikai.

Briselē,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

[1] Visi dokumenti saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Polijā ir atrodami: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/poland_en.htm.

[2] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

[3] Komisijas paziņojums Padomei par budžeta izpildes novērtējumu uzsāktās pārmērīga budžeta deficīta procedūras kontekstā pēc Komisijas dienestu 2011. gada rudens prognozes – COM(2012) 4 final, 11.1.2012.