P9_TA(2021)0026

Digitālās plaisas starp dzimumiem novēršana: sieviešu līdzdalība digitālajā ekonomikā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūcija par digitālās plaisas starp dzimumiem novēršanu: sieviešu līdzdalība digitālajā ekonomikā (2019/2168(INI))

(2021/C 456/20)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu,

— ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu,

— ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, kas pieņemta 4. Pasaules Sieviešu konferencē 1995. gadā, un jo īpaši problēmjomu “Sievietes un plašsaziņas līdzekļi”,

— ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par vardarbības un aizskaršanas izskaušanu (Nr. 190) un SDO ieteikumu par vardarbības un aizskaršanas izskaušanu (Nr. 206), kas abi pieņemti 2019. gadā,

— ņemot vērā 2015. gada 16. decembra noslēguma dokumentu, ko pieņēma ANO Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksmē par vispārēju pārskatu par Pasaules informācijas sabiedrības samita rezultātu īstenošanu,

— ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192) un 2017. gada 10. maija vidusposma pārskatu “Satīklots digitālais vienotais tirgus visiem” par šīs stratēģijas īstenošanu (COM(2017)0228),

— ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši tā 1., 2., 3. un 20. principu,

— ņemot vērā Komisijas digitālā vienotā tirgus stratēģijas II pīlāru (“Piemērotu apstākļu radīšana digitālo tīklu un pakalpojumu attīstībai”) un III pīlāru (“Eiropas digitālās ekonomikas izaugsmes potenciāla maksimāla izmantošana”),

— ņemot vērā stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020),

— ņemot vērā Komisijas pētījumus “ICT for work: Digital skills in the workplace” (“IKT darbā: digitālās prasmes darbavietā”) un “Women in the Digital Age” (“Sievietes digitālajā laikmetā”),

— ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152),

— ņemot vērā Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumu “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (COM(2020)0274),

— ņemot vērā Komisijas 2013. gada 1. oktobra ziņojumu “Women active in the ICT sector” (“IKT nozarē strādājošās sievietes”),

— ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2017. gada 26. janvāra pētījumu “Gender and Digital Agenda” (“Dzimte un digitalizācijas programma”),

— ņemot vērā Padomes 2016. gada 30. maija secinājumus par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes un kritiskas domāšanas attīstīšanu ar izglītības un apmācības palīdzību,

— ņemot vērā Padomes 2018. gada 6. decembra secinājumus par dzimumu līdztiesību, jaunatni un digitalizāciju,

— ņemot vērā Padomes 2019. gada 10. decembra secinājumus “Dzimumu līdztiesība ekonomikā ES: turpmākā virzība”,

— ņemot vērā Sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu iespēju padomdevējas komitejas 2018. gada 19. decembra atzinumu “The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won” (“Dzimumu līdztiesības stratēģija pēc 2019. gada: katra uzvara jāizcīna no jauna”),

— ņemot vērā Saistību deklarāciju par sievietēm digitālajā jomā (WID), ko 2019. gadā parakstīja 27 ES ministri un dalībvalstu pārstāvji, kā arī Norvēģija,

— ņemot vērā tā 2012. gada 24. maija rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par principa “vienlīdzīga samaksa vīriešiem un sievietēm par tādu pašu vai vienādas vērtības darbu” piemērošanu (1),

— ņemot vērā 2013. gada 12. marta rezolūciju par dzimumu stereotipu izskaušanu Eiropas Savienībā (2),

— ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par digitalizācijas programmu izaugsmei, mobilitātei un nodarbinātībai — laiks palielināt apgriezienus (3), jo īpaši tajā minēto Digitālo darbvietu lielo koalīciju,

— ņemot vērā 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvas 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, piemērošanu (4),

— ņemot vērā 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par dzimumu līdztiesību un sieviešu iespēju palielināšanu digitālajā laikmetā (5),

— ņemot vērā Pasaules informācijas sabiedrības samita (WSIS) 2019. gada forumu “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai”,

— ņemot vērā WSIS 2020. gada forumu “Digitālās pārveides un globālo partnerību veicināšana: WSIS rīcības virzieni ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanai”,

— ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu par pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm, izmantojot digitālo nozari (O-000004/2018 – B8-0010/2018),

— ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm, izmantojot digitālo nozari (6),

— ņemot vērā 2018. gada Starptautiskajā sieviešu dienā notikušo starpparlamentāro komiteju sanāksmi par sieviešu un meiteņu iespēcināšanu mediju un IKT jomā,

— ņemot vērā padziļināto analīzi “Empowering women on the Internet” (“Sieviešu iespēcināšana internetā”), ko 2015. gada 30. oktobrī publicējis ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (7),

— ņemot vērā ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2018. gada 15. februārī publicēto pētījumu “The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls” (“Digitālo prasmju un iespēju atšķirību starp dzimumiem pamatcēloņi un iespējamie risinājumi, kā uzlabot sieviešu un meiteņu digitālo iekļautību”) (8),

— ņemot vērā pētījumu “Cyber violence and hate speech online against women” (“Kibervardarbība un tiešsaistes naida runa pret sievietēm”), ko 2018. gada 16. augustā publicējis ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (9),

— ņemot vērā ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2020. gada 15. aprīlī publicēto pētījumu “Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality” (“Sieviešu izglītība un nodarbinātība zinātnē, tehnoloģiju jomā un digitālajā ekonomikā, kā arī MI un tā ietekme uz dzimumu līdztiesību”) (10),

— ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2014. gadā publicēto ziņojumu “Vardarbība pret sievietēm — ES mēroga apsekojums”,

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (11),

— ņemot vērā Komisijas 2012. gada 19. jūnija paziņojumu “ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā” (COM(2012)0286) un 2014. gada 17. oktobra vidusposma ziņojumu par tā īstenošanu (SWD(2014)0318),

— ņemot vērā rezultātu pārskatu “Sievietes digitālajā jomā” (12),

— ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

— ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0232/2020),

A. tā kā saskaņā ar LESD 8. pantu Savienībai visās savās darbībās ir jācenšas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt līdztiesību; tā kā, lai panāktu dzimumu līdztiesību, meitenēm un jaunām sievietēm ir jābūt vienlīdzīgai piekļuvei tehnoloģijām un digitālai apmācībai un tiešsaistē ir jābūt drošībā; tā kā 5. ilgtspējīgas attīstības mērķis (IAM) attiecas uz dzimumu līdztiesību un sieviešu iespēju veicināšanu un tas ir saistīts ar tehnoloģiju un interneta izmantošanu;

B. tā kā digitalizācija ir pašos pamatos mainījusi lielāko daļu mūsu dzīves aspektu, gan paverot neskaitāmas iespējas, gan radot jaunus sarežģījumus; tā kā Covid-19 krīze un tās sekas, domājams, dzīvi Eiropā mainīs uz visiem laikiem un digitalizācijai tajā būs liela loma; tā kā ir jāizpēta un jāizvērtē digitalizācijas ietekme uz sieviešu nodarbinātības izredzēm un tāldarba daudzpusība; tā kā līdzsvara panākšana starp tāldarbu, privāto dzīvi un aprūpes pienākumiem rada papildu spriedzi, tādēļ sievietes saskaras ar lielāku emocionālo, garīgo un sociālo slogu; tā kā pandēmijas dēļ darba tirgus saskaras ar izaicinājumiem, kurus rada apjomīga digitālā pārveide;

C. tā kā dzimumu stereotipi ir liels šķērslis sieviešu un vīriešu līdztiesībai, sekmējot dzimumu segregāciju izglītībā un nodarbinātībā, vēl vairāk paplašinot dzimumu nelīdztiesību digitālajā nozarē un liedzot sievietēm pilnīgi līdzdarboties kā lietotājām, novatorēm un radītājām; tā kā bieži sastopami stereotipi saista augsta līmeņa intelektuālās spējas ar vīriešiem vairāk nekā ar sievietēm, un šos stereotipus apstiprina bērni jau no sešu gadu vecuma, jo īpaši meitenes, un tie ietekmē šo bērnu intereses;

D. tā kā 2019. gada dzimumu līdztiesības indekss norāda uz pastāvīgu nevienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm digitālajā nozarē;

E. tā kā Eurostat 2018. gada dati norāda, ka Eiropas Savienībā aptuveni 1,3 miljoni cilvēku studē informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), bet to vidū meitenes un sievietes lielākoties ir mazākumā, proti, tikai 17 % no visiem ES IKT studentiem;

F. tā kā 73 % zēnu vecumā no 15 līdz 16 gadiem, lietojot sev mazāk pazīstamas digitālas ierīces, jūtas ērti, savukārt tās pašas vecuma grupas meitenēm šis rādītājs ir 63 % (13), jo meitenes ir mazāk pārliecinātas, neraugoties uz to, ka viņām ir prasmes, lai digitālajā pratībā pārspētu zēnus;

G. tā kā dzimumu stereotipi ļoti ietekmē mācību priekšmetu izvēli; tā kā ES dalībvalstīs vien ļoti nedaudz pusaudžu vecuma meiteņu (mazāk nekā 3 %) pauž interesi 30 gadu vecumā strādāt IKT profesijā (14); tā kā skolotāji un vecāki var padziļināt dzimumu stereotipus, apslāpējot meiteņu vēlmi veidot karjeru IKT nozarē; tā kā profesiju attiecināšanas uz konkrētiem dzimumiem izskaušana un sieviešu paraugtēlu sekmēšana zinātnē, tehnoloģijās, inženierzinātnēs, mākslā un matemātikā (STEM) un IKT var mudināt meitenes apgūt IKT;

H. tā kā sievietes informācijas un komunikāciju nozarē pelna par 19 % mazāk nekā vīrieši; tā kā no dzimuma atkarīgā darba samaksas atšķirība tieši palielina no dzimuma atkarīgo pensiju atšķirību (15); tā kā vīriešu un sieviešu algu līmeņiem ir jāatbilst taisnīguma un vienlīdzības principiem;

I. tā kā visā pasaulē sievietes kā demogrāfiska grupa internetu programmatūras instalēšanai, tiešsaistes radio vai televīzijas, tiešsaistes banku vai e-komercijas pakalpojumu izmantošanai lieto retāk nekā vīrieši;

J. tā kā pēdējos pāris gados ir palielinājies kiberdrošības jomā strādājošo sieviešu skaits, taču rādītāji joprojām ir ļoti zemi — Eiropā mazāk nekā 20 % kiberdrošības speciālistu ir sievietes;

K. tā kā ir gaidāms, ka nākotnē vairāk nekā 90 % darbvietu būs vajadzīgs zināms e-prasmju un digitālās pratības līmenis;

L. tā kā sievietēm parasti ir grūtāk atrast sev darbu IKT nozarē, jo to kavē dažādi šķēršļi, piemēram, dzimumu stereotipi un darbvietas, kurās dominē vīrieši un trūkst daudzveidības; tā kā IKT nozarē ir ievērojama vertikāla un horizontāla segregācija un sievietes savam amatam bieži vien ir pārāk augsti kvalificētas; tā kā augstākajos programmatūras inženierijas amatos ir vien ļoti nedaudz sieviešu;

M. tā kā programmatūras izmantošana un izstrāde kļūst par digitālās pārveides galvenajiem līdzekļiem; tā kā dzimumu nelīdztiesība programmatūras izstrādātāju un inženieru vidū rada bažas saistībā ar sieviešu iesaistīšanos šajā nozarē, kā arī ar iespējamiem apzinātiem un neapzinātiem dzimumdiskriminējošiem aizspriedumiem visās MI lietotnēs, videospēlēs un rotaļlietās, kā arī citos lietojumos;

N. tā kā FRA apsekojums par vardarbību pret sievietēm pierāda, ka 14 % sieviešu ir saskārušās ar kiberuzmākšanos kopš 15 gadu vecuma (16); tā kā tiek ziņots par lielu skaitu seksuālas uzmākšanās gadījumu STEM izglītības iestādēs, tostarp skolās, universitātēs un darbvietās, un tā kā tas vēl vairāk atstumj sievietes no šīs nozares; tā kā daudzas sievietes Covid-19 periodā ir kļuvušas par jaunu tiešsaistes seksuālas un psiholoģiskas uzmākšanās veidu upuriem, ietverot videokonferenču uzlaušanu, vajāšanu vai draudus; tā kā ir steidzami vajadzīgi pasākumi, lai risinātu šos jaunos seksuālas un psiholoģiskas uzmākšanās veidus; tā kā sieviešu objektifikācija, pārmērīga seksualizācija un izmantošana tiešsaistē, jo īpaši ar interneta pornogrāfiju, negatīvi ietekmē seksualitātes veidošanos un dzimumu līdztiesību kopumā;

O. tā kā IKT ir nozare, kurā ir mazs sieviešu darba ņēmēju īpatsvars; tā kā liels skaits sieviešu pamet savu augstākā līmeņa izglītību, akadēmiskās iespējas un karjeru IKT nozarē (šo parādību mēdz saukt par “bojātā cauruļvada” (“leaky pipeline”) efektu) un galvenokārt tas notiek slikta darba un privātās dzīves līdzsvara, organizatorisku ierobežojumu un vides, kurā dominē vīrieši, dēļ; tā kā Eiropas ekonomika ik gadu saskaras ar ražīguma zudumu 16,1 miljarda EUR apmērā tādēļ, ka sievietes pamet savas digitālās jomas darbvietas, lai kļūtu neaktīvas (17);

P. tā kā IT nozarē ir būtiski palielinājies sieviešu īpatsvars valdēs, bet tā ir arī nozare, kur procentuāli ir visvairāk tādu valžu, kurās ir tikai vīrieši,

Q. tā kā digitālā kompetence ir spēja iegūt, apstrādāt un izplatīt digitālu informāciju un tā kā to ietekmē sociāli kulturālā un ekonomiskā piederība; tā kā sievietes neapmaksātas aprūpes sniegšanai vai darbam mājsaimniecībā velta vairāk laika nekā vīrieši; tā kā tas samazina viņu atpūtas laiku, laiku apmaksātā darbā vai iespējas iegūt digitālo kompetenci un interneta izmantošanas prasmes; tā kā pasākumi, kuru mērķis ir vairot informētību, apstrīdēt dzimumu stereotipus un normas un panākt labāku neapmaksātas bērna aprūpes un darba mājsaimniecībā pārdali, ļautu sievietēm aktīvāk līdzdarboties (digitālajos) darba tirgos un apmācībā, kā arī ļautu viņām iegūt labāku digitālo kompetenci;

R. tā kā tikai neliela daļa riska kapitāla ieguldītāju, komerceņģeļu un ieguldītāju ir sievietes; tā kā meitenes parasti apgūst mazāku skaitu IKT un STEM mācību priekšmetu, sākot no pirmsskolas izglītības iestādēm līdz pat vidusskolai un universitātei, kas izraisa to, ka sievietes šajās jomās darba tirgū un kā privātu uzņēmumu un jaunuzņēmumu dibinātājas un īpašnieces ir sastopams ievērojami mazākā skaitā; tā kā nelielais sieviešu īpatsvars tehnoloģiju nozarē tieši ietekmē visas sabiedrības attīstību un rada inovāciju neobjektivitāti, kas skar visu veidu inovācijas un jaunās tehnoloģijas, kuras dara pieejamas patērētājiem;

S. tā kā tendences norāda, ka salīdzinājumā ar 2011. gadu ir samazinājies to sieviešu skaits, kas iesaistās ar IKT saistītā augstākajā izglītībā; tā kā no 8 miljoniem IKT speciālistu ES 17 % ir sievietes; tā kā, ja lielāks skaits sieviešu ienāktu digitālo darbvietu tirgū, nozare gūtu lielu ieguvumu no neizmantota prasmju un dažādu perspektīvu talantu kopuma, kas Eiropas ekonomikai varētu sniegt ikgadēju IKP papildinājumu 16 miljardu EUR apmērā;

T. tā kā saskaņā ar Pasaules Ekonomikas foruma 2018. gada pasaules dzimumu nelīdztiesības ziņojumu tikai 22 % no MI profesionāļiem visā pasaulē ir sievietes salīdzinājumā ar 78 % vīriešu, un tas veido dzimumu nelīdztiesību 72 % apmērā, kas vēl ir jānovērš; tā kā 2019. gadā 92 USD no katriem 100 USD, kas ieguldīti Eiropas tehnoloģiju uzņēmumos, nonāca tādu komandu finansēšanai, kurās bija tikai vīrieši (18);

U. tā kā digitālā iekļaušana nozīmē, ka visas personas un kopienas spēj piekļūt IKT un tās izmantot; tā kā nepietiekama piekļuve, cenas pieejamība un izglītība, kā arī ar dzimumiem saistītas prognozes un sociāli kulturālās normas, mazāka līdzdalība STEM un IKT izglītībā, digitālo rīku ierobežota izmantošana un mazāka aktivitāte sociālajās platformās, ko nosaka kibervardarbība pret meitenēm un sievietēm, ir faktori, kas meitenes un sievietes izslēdz no digitālās iekļaušanas; tā kā dzimumu digitālās iekļaušanas dimensija ir jāietver visās ES iniciatīvās un ieguldījumos saistībā ar IKT un digitalizāciju;

V. tā kā digitālā finanšu iekļaušana nozīmē digitālu piekļuvi oficiāliem finanšu pakalpojumiem, kas ir piemēroti vajadzībām un ko sniedz atbilstīgi un par pieejamu maksu, un šādu pakalpojumu izmantošanu; tā kā tiesību akti un normas, kas var kaitēt sieviešu tiesībām iesaistīties darbaspēkā, kontrolēt aktīvus, veidot finansējumu un tam piekļūt, lai attīstītu oficiālus uzņēmumus un pieņemtu pašas savus ekonomiskos lēmumus, ir galvenie sieviešu finansiālās atstumtības iemesli; tā kā aptuveni vienam miljardam sieviešu joprojām nav piekļuves oficiāliem finanšu pakalpojumiem, jo viņas nevar piekļūt identifikācijas dokumentiem, mobilajiem tālruņiem un digitālajām prasmēm un viņām trūkst finansiālu zināšanu, kā arī to nosaka produktu neatbilstīgums; tā kā labāka piekļuve atbildīgiem digitāliem finanšu pakalpojumiem un to izmantošana var palīdzēt stiprināt sieviešu ekonomisko spēju un ekonomisko neatkarību;

W. tā kā sieviešu spēju piekļūt digitālajām tehnoloģijām un tās izmantot ietekmē daudzi faktori, tostarp ieguldījumi, noteikumi un konkurence; tā kā sievietes un meitenes lauku un grūti pieejamos reģionos saskaras ar problēmām un šķēršļiem interneta un digitālo tehnoloģiju un infrastruktūras pieejamībā, kas viņām liedz pilnvērtīgi izmantot moderno tehnoloģiju digitālo potenciālu; tā kā jo īpaši jaunattīstības valstīs sievietes un meitenes lauku apvidos strādā lauksaimniecībā un viņu darbs nereti nav apmaksāts un ir nestabils, kādēļ viņas dzīvo vidē ar ierobežotu tehnoloģisko nodrošinājumu un problemātisku piekļuvi digitālajām tehnoloģijām,

Vispārīgas piezīmes

1. aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņot digitālo pārkārtošanos veicinošos pasākumus ar Savienības dzimumu līdztiesības mērķiem; uzsver, ka digitālajā pārkārtošanā nevienu nevajadzētu atstāt novārtā; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veicināt sieviešu līdzdalību digitālajā ekonomikā un informācijas sabiedrībā, ko tā paudusi Dzimumu līdztiesības stratēģijā 2020.–2025. gadam; aicina Komisiju digitalizācijas programmā, Eiropas digitālajā stratēģijā un visās citās digitalizācijas prasmju un izglītības rīcībpolitikās un iniciatīvās turpināt risināt nopietno IKT nozares dzimumu nelīdztiesības problēmu ar konkrētiem pasākumiem, kuru mērķis ir tieši palielināt sieviešu un meiteņu līdzdalību šajā nozarē; uzsver, ka sieviešu līdzdalības digitālajā nozarē palielināšanai var būt būtiska ietekme uz dzimumu nelīdztiesības, stereotipu un diskriminācijas apkarošanu, sieviešu piekļuves darba tirgum un viņu darba apstākļu uzlabošanu, kā arī uz vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības risināšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt atbilstīgu finansējumu programmām, kuru mērķis ir piesaistīt lielāku skaitu meiteņu un sieviešu mācībām un darbam STEM , izstrādāt uzņēmējdarbības programmas, kas finansē sievietes un meitenes, kuras uzsāk tehnoloģiju projektus vai izveido jaunus uzņēmumus, izstrādāt stratēģijas, kas vērstas uz meiteņu un sieviešu plašāku digitālo iekļaušanu un digitālo finanšu iekļaušanu ar STEM , MI un pētniecības un inovāciju nozari saistītās jomās, un pieņemt daudzlīmeņu pieeju, lai digitālajā nozarē risinātu dzimumu nelīdztiesību visos izglītības un nodarbinātības līmeņos;

2. aicina Komisiju sarunās par nākamās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) programmām un atveseļošanas plāna līdzekļiem un aizdevumiem pienācīgi ņemt vērā vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem un digitālo prasmju un iespēju atšķirības starp dzimumiem un palielināt sieviešu informētību par šiem mehānismiem; uzsver, ka rīcībpolitikās, kas atbalsta IKT izstrādi, būtu jāietver integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā ar izmērāmiem rādītājiem; aicina Komisiju digitālo pakalpojumu tiesību aktā un visos gaidāmajos priekšlikumos saistībā ar digitālo jomu nodrošināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai;

3. aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ministru deklarācija par saistībām attiecībā uz sievietēm digitālajā jomā tiek pilnībā īstenota; aicina Komisiju uzraudzīt, kā tiek īstenoti dalībvalstu starpnozaru nacionālie plāni par sievietēm digitālajā jomā;

Izglītība

4. uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu visu līmeņu digitālajā izglītībā, tostarp ārpusskolas, ikdienējā un neformālajā izglītībā, kā arī mācībspēkiem; aicina izstrādāt īpašas stratēģijas dažādām vecuma grupām;

5. mudina Komisiju un dalībvalstis, kā arī izstrādātājus, uzņēmumus un universitātes risināt IKT nozares dzimumu nelīdztiesības problēmu un sadarboties, meklējot risinājumus un daloties paraugpraksē, kā meitenes jau no agrīna vecuma labāk iekļaut digitālās izglītības mācību priekšmetos; aicina ES un dalībvalstis izstrādāt, atbalstīt un īstenot ANO un tās struktūru popularizētos pasākumus;

6. aicina Komisiju vispusīgi risināt jautājumu par mazo sieviešu skaitu IKT studijās un karjerās un programmā “Digitālā Eiropa” un atjauninātajā digitālās izglītības rīcības plānā nodrošināt spēcīgu dzimumperspektīvu, tostarp digitālā aprīkojuma piekļūstamību un cenas pieejamību; aicina izglītības iestādes visās STEM un ar IKT saistītās mācību programmās, mācību materiālos un mācīšanas praksē iekļaut dzimumu jautājumu jau no agrīna vecuma, lai mudinātu meitenes izvēlēties un turpināt mācīties matemātiku, kodēšanu, IKT programmas un zinātnes priekšmetus skolās; mudina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar izglītības iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai novērtētu un pārstrādātu IKT izglītības formātus;

7. uzsver, ka ir svarīgi, lai sievietes un meitenes kļūtu par savas nākotnes līdzautorēm, STEM un IKT kļūstot par izglītības neatņemamu daļu jau pirmsskolā un pamatskolā un atmetot kaitīgos meiteņu un zēnu dzimuma lomu stereotipus;

8. aicina Komisiju un dalībvalstis dzimumperspektīvu ņemt vērā, izstrādājot digitālās izglītības rīcībpolitikas, lai gan vīriešu, gan sieviešu dzimuma studenti spētu risināt nākotnes problēmas; aicina Komisiju un dalībvalstis visos izglītības līmeņos izveidot darbaudzināšanas shēmas, kur līdzdarbotos IKT jomā strādājošas sievietes paraugtēli; aicina Komisiju un dalībvalstis popularizēt informētības vairošanas kampaņas, kuras vērstas gan uz studentiem, gan viņu vecākiem, lai apkarotu dzimumu stereotipus skolas projektos un darbvietās; uzsver, ka ir svarīgi paust atzinību par sieviešu paveikto darbu, lai meitenes zinātnes grāmatās neredzētu tikai vīriešu vārdus un uzvārdus un lai tām būtu arī sievietes paraugtēli;

9. aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt mūžizglītību, lai atvieglotu sieviešu profesionālo pāreju uz IKT amatiem, kā arī apmācību un shēmas meiteņu un sieviešu e-prasmju uzlabošanai, kvalifikācijas celšanai un pārkvalifikācijai; uzsver, ka Padomes ieteikumam par arodizglītību un apmācību un atjauninātajai Prasmju programmai Eiropai ir jānodrošina dzimumperspektīva;

10. aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt rīcībpolitiku un pasākumus, kas novērstu tā saukto bojātā cauruļvada parādību;

11. aicina dzimumu līdztiesību padarīt par konsekventu un strukturālu turpmākās ES jaunatnes stratēģijas un rīcībpolitikas daļu;

Nodarbinātība un uzņēmējdarbība

12. mudina dalībvalstis pilnībā transponēt un īstenot Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīvu un aicina Komisiju to efektīvi uzraudzīt, lai nodrošinātu, ka abi vecāki var izmantot paternitātes, vecāku un aprūpētāja atvaļinājumu; mudina dalībvalstis uzskatīt IKT par instrumentu darba un privātās dzīves līdzsvara veicināšanai un vērot tendences darba pasaules digitalizācijā, tostarp digitālajā nozarē, lai pēc vajadzības pielāgotu savus pašreizējos darba un privātās dzīves līdzsvara pasākumus, un sekmēt un stiprināt savas sistēmas, kuru mērķis ir aprūpes pienākumu vienlīdzīgs sadalījums; šajā saistībā mudina Komisiju un dalībvalstis ieviest rīcībpolitiku, lai risinātu pašnodarbināto, jo īpaši sieviešu uzņēmēju, situāciju IKT un digitālajā nozarē un pievērstos viņu vajadzībai piekļūt sociālās aizsardzības sistēmām, grūtniecības un dzemdību atvaļinājumam un bērna aprūpei; norāda, ka tāldarbs ļauj sievietēm strādāt no mājām un varētu uzlabot darba un privātās dzīves līdzsvaru; tomēr norāda, ka dalībvalstīm tas ir jāuzrauga un pienācīgi jāreglamentē;

13. uzsver, ka vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība negatīvi ietekmē sociālos pabalstus un no dzimuma atkarīgu pensiju atšķirību sievietēm, arī digitālajā nozarē; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos līdz 2020. gada beigām ierosināt saistošus pasākumus attiecībā uz darba samaksas pārredzamību, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu unikālo situāciju un dažādos darba tirgus modeļus, kādi sastopami ES, lai efektīvi risinātu jautājumu par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību un no dzimuma atkarīgu pensiju atšķirību, kā arī par nabadzību vecumdienās;

14. aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt dzimumu līdztiesību IKT un saistīto nozaru uzņēmumos un digitālajā ekonomikā un pieņemt horizontālu rīcībpolitiku, kas ar mērķtiecīgiem pasākumiem samazinātu dzimumu nelīdztiesību digitālajā ekonomikā; šādi pasākumi ietver Eiropas līdzekļus, lai finansētu sieviešu vadītus projektus digitālajā nozarē, popularizējot minimālā sieviešu pētnieču skaita dalību IKT projektos, apmācības kursus personāldaļām par “neapzinātiem dzimumdiskriminējošiem aizspriedumiem”, lai veicinātu dzimumu ziņā līdzsvarotu pieņemšanu darbā, paredzot apbalvojumus un stimulu shēmas uzņēmumiem un organizācijām, kas aktīvi īsteno dzimumneitrālas rīcībpolitikas, kuras sasaistītas ar izmērāmiem mērķrādītājiem, sekmējot integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai uzņēmumu stratēģijās IKT produktu ražošanai, izstrādei un mārketingam, gada ziņojumus par daudzveidību un vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību IKT uzņēmumos, publiskā iepirkuma politiku un/vai pamatnostādnes par IKT pakalpojumu iepirkšanu no piegādātājiem, kas savu uzņēmumu un valžu sastāvā piemēro dzimumu līdzsvaru, sekmējot Eiropas līdzekļu sadali uzņēmumiem, kuri ņem vērā dzimumu līdzsvara kritērijus, un mudinot īstenot dzimumu līdztiesības plānus un protokolus, lai uzlabotu un uzraudzītu uzņēmumu rādītājus saistībā ar sieviešu līdzdalību, tostarp pārvaldības un vadības līmeņos, ka arī darbaudzināšanas programmas;

15. aicina Komisiju un dalībvalstis pilnvērtīgi novērtēt cēloņus un faktorus, kas izraisa augstus rādītājus attiecībā uz gadījumiem, kad sievietes pamet savu karjeru digitālajā jomā; aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt darba un privātās dzīves līdzsvara trūkuma ietekmi uz sieviešu spēju piedalīties kvalifikācijas celšanas apmācībā, kura nepieciešama vajadzīgā prasmju līmeņa uzturēšanai IKT nozarē; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt mehānismus un programmas, lai sievietes un meitenes integrētu izglītībā, apmācībā un nodarbinātības iniciatīvās digitālajā nozarē neatkarīgi no šo sieviešu likumīgas migrācijas statusa;

16. aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sieviešu uzņēmējdarbību un iesaisti inovācijās un palielināt finansējuma iespējas sievietēm uzņēmējām un sieviešu vadītiem digitāliem jaunuzņēmumiem, kā arī uzlabot pašreizējo līdzekļu pieejamību, lai sievietēm būtu vienlīdzīgas iespējas konkurēt digitālajā vienotajā tirgū, un sekmēt dzimumu ziņā līdzsvarotāku personālu finanšu iestādēs;

17. mudina Komisiju un dalībvalstis palielināt finansējumu pētniecībai ar dzimumu saistītos jautājumos IKT jomā;

18. uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai IKT nozarē būtu vairāk sieviešu paraugtēlu un vairāk sieviešu vadošos amatos; aicina vīriešus paraugtēlus runāt par dzimumu līdztiesību digitālajā ekonomikā; uzsver, ka IKT uzņēmumiem ir jāievieš cilvēkresursu prakse, kas sekmē daudzveidību, piemēram, dzimumu līdzsvaru vidējā un augstākā līmeņa vadības amatos un uzņēmumu valdēs; atzinīgi vērtē Komisijas nolūku sekmēt 2012. gada priekšlikuma direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū (direktīva par sievietēm valdēs) pieņemšanu un mudina Padomi pārstāt bloķēt šo priekšlikumu un to pieņemt;

Kultūras, plašsaziņas līdzekļu un audiovizuālā nozare

19. uzsver kultūras, plašsaziņas līdzekļu, reklāmas un audiovizuālās nozares ietekmi uz dzimumu stereotipu attīstību un saasināšanos, kā arī uz normatīvu un kultūras šķēršļu veicināšanu, kuri dublējas valodā un izplatītajos attēlos;

20. aicina audiovizuālo un plašsaziņas līdzekļu nozari biežāk rādīt sievietes STEM un ar IKT saistītajās profesijās un STEM un IKT jomās ieviest daudzveidības un iespēju atspoguļojumus; aicina plašsaziņas līdzekļu nozari iesaistīt sievietes apspriežu grupās, avīžu rakstos un citās vietās, kurās tiek veidota sabiedriskā doma un apspriesti tehnoloģiju temati;

21. atgādina, ka ir svarīgi algoritmos, MI lietotnēs, videospēlēs un rotaļlietās izskaust apzinātus un neapzinātus dzimumdiskriminējošus aizspriedumus, kas ļauj iesakņoties kaitīgiem dzimumu stereotipiem un izraisa mazāku sieviešu līdzdalību digitālajā, MI un IKT jomā; uzsver, ka ir jārisina inovāciju neobjektivitāte IKT nozarē, proti, ka lielākā daļa pakalpojumu, programmatūru un lietotņu izstrādātāju un attīstītāju ir vīrieši, lietotāji — galvenokārt sievietes;

Sieviešu pilsonisko, politisko un ekonomisko iespēju veicināšana

22. uzsver, ka IKT var ievērojami palielināt sieviešu spēju piedalīties vēlēšanu procesos, sabiedriskajās apspriešanās, apsekojumos un debatēs, kā arī organizēt un atbalstīt sieviešu tiesības; aicina Komisiju un dalībvalstis dzimumu dimensiju ņemt vērā e-pārvaldes iniciatīvu izstrādē; uzsver, cik lietderīgi ir izmantot internetu kampaņām, forumiem un nolūkā uzlabot sieviešu paraugtēlu pamanāmību;

23. aicina Komisiju un dalībvalstis konstruktīvi sadarboties ar digitālās pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tās atbalstīt un pamudināt iesaistīties interneta pārvaldībā; aicina Komisiju un dalībvalstis arī cieši sadarboties ar sievietēm un sieviešu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un tās iesaistīt, lai, izstrādājot un īstenojot sabiedriskās tehnoloģiju rīcībpolitikas, labāk reaģētu uz pašreizējām problēmām sieviešu un meiteņu ikdienas dzīvē un tās mazinātu, sekmēt sieviešu ekonomisko un digitālo iekļaušanu;

24. mudina dalībvalstis un Komisiju rīkot informētības palielināšanas, apmācības un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas kampaņas, lai izceltu IKT prasmju ietekmi uz sieviešu ekonomisko iespēju veicināšanu;

25. uzskata, ka sievietes ir jāmudina uzņemties noteiktāku lomu viedo pilsētu un viedo ciematu plānošanā, attīstīšanā, būvniecībā un uzturēšanā;

Datu vākšana

26. atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots rezultātu pārskats “Sievietes digitālajā jomā”, kas ir Digitālās ekonomikas un sabiedrības indeksa ( DESI ) daļa, kā arī četrus jaunos rādītājus, ko 2018. gada ziņojumā “ Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation ” (“Dzimumu līdztiesība un jaunatne: digitalizācijas radītās izdevības un riski”) ierosināja EIGE ;

27. aicina Komisiju un dalībvalstis, kā arī platformas un uzņēmumus vākt pēc dzimuma un vecuma dalītus salīdzināmus datus par IKT izmantošanu, kā arī ierosināt iniciatīvas, tostarp pētniecībā, lai izprastu un risinātu digitālo prasmju un iespēju atšķirību starp dzimumiem pamatcēloņus; mudina Komisiju un dalībvalstis vākt un izmantot pašreizējos pēc dzimuma sadalītos datus, lai sekmētu plašākus pētījumus par dažādu tādu faktoru mijiedarbību, kuri kavē sieviešu un meiteņu digitālo iekļaušanu; uzsver, ka saskaņota datu vākšana palīdz dalībvalstīm salīdzināt un kopīgot datus un paraugprakses piemērus;

Ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošana: kibervardarbība

28. ar lielām bažām atzīst, ka sievietes digitālajā pasaulē aizvien vairāk saskaras ar pret viņām vērstiem digitāliem noziegumiem un iebiedēšanu, aizskaršanu, uzmākšanos un vardarbību; uzsver digitālās pratības un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes, kiberhigiēnas un kiberdrošības nozīmi; aicina nodrošināt līdzekļus un organizēt kampaņas, lai vairotu informētību un izglītotu sievietes par to, kā aizsargāt viņu kontus un saziņu, lai viņas sevi tiešsaistē aizsargātu, un par cieņpilnu sociālo saziņu internetā, lai sievietes brīdinātu par iespējamiem aizskārējiem vai agresoriem, kā arī lai viņas informētu, kā vērsties pēc palīdzības, ja noticis starpgadījums; uzskata, ka šādām kampaņām būtu jāapkaro ar dzimumu saistīta vardarbība un dzimumu stereotipi, jāizglīto vīrieši par to, kā izturēties pret sievietēm tiešsaistē, un jānodrošina sieviešu nepārtraukta vārda brīvība un jēgpilna līdzdalība sabiedrības apspriedēs; turklāt uzskata, ka uzņēmumiem un izstrādātājiem ar efektīviem ziņojumiem un apturēšanas mehānismiem būtu jārisina jautājums par dzimumbalstītu vardarbību tiešsaistē un par to infrastruktūras ļaunprātīgu izmantošanu; aicina dalībvalstis sekmēt ziņošanas kanālus un atbalstīt apmācības rīku izstrādi policijas spēkiem, tiesu sistēmai un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju nozarei, lai uzlabotu tiesībaizsardzības iestāžu spēju efektīvi izmeklēt un veikt kriminālvajāšanu pret ļaunprātīgiem uzbrucējiem, un atbalstīt tiešsaistes uzbrukumu un vardarbības upurus;

29. aicina ES iestādes, aģentūras un struktūras, kā arī dalībvalstis un to tiesībaizsardzības iestādes sadarboties un veikt konkrētus pasākumus, lai koordinētu savas darbības, kuru mērķis ir apkarot IKT izmantošanu noziegumu izdarīšanai, ietverot seksuālu uzmākšanos tiešsaistē un cilvēku tirdzniecību seksuālas izmantošanas nolūkā, un vākt pēc dzimuma sadalītus datus par dzimumbalstītu vardarbību tiešsaistē; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par dzimumbalstītas vardarbības apsekojumu; mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt atbilstīgu finansējumu tādu MI risinājumu izstrādei, kas novērš un apkaro kibervardarbību, seksuālu uzmākšanos tiešsaistē, sieviešu un meiteņu izmantošanu un aizskaršanu darba vietā; aicina dalībvalstis pārskatīt savus krimināllikumus, lai nodrošinātu, ka ir definēti, atzīti un krimināli sodāmi jauni digitālās vardarbības veidi, kā arī aicina ratificēt SDO 2019. gada Konvenciju par vardarbības un aizskaršanas izskaušanu, kas cita starpā attiecas uz darba saziņu;

30. uzskata, ka dzimumu līdztiesības panākšanas nolūkā ir būtiski izstrādāt vispusīgu, konkrētai vecuma grupai piemērotu seksuālo un attiecību izglītību, kas ietver kibervardarbības un seksuālas uzmākšanās tiešsaistē apkarošanu, kā arī objektifikācijas tiešsaistē, pārmērīgas seksualizācijas un sieviešu seksuālas izmantošanas apkarošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt rīcībpolitikas un pasākumus, lai novērstu seksuālas uzmākšanās gadījumus STEM izglītības iestādēs un skolās, kā arī IKT nozarē; aicina darba devējus pielāgot cilvēkresursu pasākumus, lai novērstu gan vecos, gan jaunos tiešsaistes uzmākšanās veidus, paredzot obligātus apmācības kursus un uzticības tālruņus upuriem;

31. aicina pieņemt jaunus juridiski saistošus pasākumus un direktīvu, ar ko novērst un apkarot dzimumbalstītu vardarbību, tostarp kibervardarbību, kura nereti ir tieši vērsta pret sievietēm, piemēram, amatpersonām, politiķēm un aktīvistēm, kā arī tiešsaistes naida runu pret sievietēm; aicina Komisiju nodrošināt, lai digitālo pakalpojumu tiesību akta gaidāmais priekšlikums un jaunais satvars interneta platformu sadarbībai pievērstos tiešsaistes platformu pienākumiem saistībā ar lietotāju izplatītu naida runu un citu kaitīgu, ļaunprātīgu un dzimumu aizskarošu saturu, lai aizsargātu sievietes tiešsaistē; aicina Komisiju izstrādāt saskaņotas kibervardarbības juridiskās definīcijas un jaunu rīcības kodeksu tiešsaistes platformām par dzimumbalstītas vardarbības apkarošanu tiešsaistē;

Jaunas jomas

32. aicina valstu pārvaldes iestādes un ES iestādes sadarboties ar privāto sektoru, lai organizētu Eiropas mēroga paraugtēlu kampaņas, mudinot sievietes jaunas profesionāles izvēlēties kiberdrošības profesijas, kas būtiski samazinātu prasmju trūkumu, sekmētu ekonomiku un uzlabotu kiberdrošības nozares vispārējo noturīgumu Eiropā;

33. uzsver, ka ir vajadzīgi turpmāki regulatīvie centieni, lai nodrošinātu, ka MI ievēro dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas principus un vērtības, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā;

34. uzsver, ka, izmantojot dzimumperspektīvu, ir jāpadziļina izpratne par tādām jaunām jomām kā algoritmu lēmumu pieņemšana, blokķēžu tehnoloģija, kriptovalūta un tiešsaistes datu vākšana un uzraudzība un jāizstrādā stratēģijas šo jomu risināšanai;

Dzimumu līdztiesība attīstības politikā

35. pauž bažas par to, ka pašreizējās krīzes laikā jaunattīstības valstīs un reģionos varētu palielināties digitālo prasmju un iespēju atšķirības starp dzimumiem; uzsver, ka ir svarīgi veicināt sieviešu un meiteņu digitālās prasmes, digitālo piekļūstamību un digitālo pieejamību kā instrumentus dzimumu līdztiesības panākšanai attīstības stratēģijās; uzsver, ka attīstības līdzekļi ir jāvirza uz meiteņu un sieviešu digitālās izglītības veicināšanu un atbalstu sieviešu vadītiem projektiem digitālajā nozarē, jo īpaši projektiem, kam ir sociāla ietekme;

36. atgādina, ka personas ar invaliditāti, etniskās un minoritāšu grupas, sievietes no dažādām sociālekonomiskajām vidēm, vecāka gadagājuma sievietes un sievietes lauku apvidos var saskarties ar sarežģījumiem digitālo pakalpojumu un saistītās infrastruktūras piekļūstamībā; uzsver, ka ir svarīgi visām dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas iniciatīvām piemērot starpnozaru pieeju saistībā ar sieviešu piekļuves paplašināšanu digitālajiem pakalpojumiem un šo pakalpojumu izmantošanai, kā arī šādu starpnozaru pieeju attiecināt uz izglītību un nodarbinātību digitālajā ekonomikā un sabiedrībā; aicina dalībvalstis risināt jautājumu par visu neaizsargāto sabiedrības grupu digitālo atstumtību un darīt IKT izglītību šīm grupām pieejamu, pielāgojot mācīšanas metodes un grafikus, lai ņemtu vērā dažādos faktorus, kas nosaka sieviešu piekļuvi izglītībai;

o

o o

37. uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

(1) OV C 264 E, 13.9.2013., 75. lpp.

(2) OV C 36, 29.1.2016., 18. lpp.

(3) OV C 93, 9.3.2016., 120. lpp.

(4) OV C 349, 17.10.2017., 56. lpp.

(5) OV C 66, 21.2.2018., 44. lpp.

(6) OV C 390, 18.11.2019., 28. lpp.

(7) Padziļināta analīze “Empowering women on the Internet”, Eiropas Parlaments, ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, politikas departaments C — Pilsoņu tiesības un konstitucionālie jautājumi, 2015. gada 30. oktobris.

(8) Pētījums “The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls” (“Digitālo prasmju un iespēju atšķirību starp dzimumiem pamatcēloņi un iespējamie risinājumi, kā uzlabot sieviešu un meiteņu digitālo iekļautību”), Eiropas Parlaments, ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, politikas departaments C — Pilsoņu tiesības un konstitucionālie jautājumi, 2018. gada 15. februāris.

(9) Pētījums “Cyber violence and hate speech online against women” (“Kibervardarbība un tiešsaistes naida runa pret sievietēm”), Eiropas Parlaments, ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, politikas departaments C — Pilsoņu tiesības un konstitucionālie jautājumi, 2018. gada 16. augusts.

(10) Pētījums “Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality” (“Sieviešu izglītība un nodarbinātība zinātnē, tehnoloģiju jomā un digitālajā ekonomikā, kā arī MI un tā ietekme uz dzimumu līdztiesību”), Eiropas Parlaments, ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Politikas departaments C — Pilsoņu tiesības un konstitucionālie jautājumi, 2020. gada 15. aprīlis.

(11) OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

(12) https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/women-digital-scoreboard.

(13) EIGE 6. rādītājs. Avots: EIGE faktu lapa “Dzimumu līdztiesība un digitalizācija Eiropas Savienībā”, kas publicēta 2018. gada 11. oktobrī.

(14) EIGE faktu lapa “Dzimumu līdztiesība un digitalizācija Eiropas Savienībā”, kas publicēta 2018. gada 11. oktobrī.

(15) https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/women-ict.

(16) FRA apsekojums — https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/604979/IPOL_STU(2018)604979_EN.pdf.

(17) Komisijas pētījums par sievietēm digitālajā laikmetā, (2018. gads).

(18) https://2019.stateofeuropeantech.com/chapter/diversity-inclusion/article/state-di-european-tech/.