Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas EURODAC izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. […/…] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] , un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar EURODAC datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (Pārstrādātā redakcija) /* COM/2012/0254 final - 2008/0242 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS EURODAC izveidoja ar Regulu (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas “Eurodac” izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju[1]. Komisija 2008. gada decembrī pieņēma EURODAC regulas pārstrādāšanas priekšlikumu nolūkā veikt grozījumus šajā regulā[2] (turpmāk – 2008. gada decembra priekšlikums). Priekšlikums tika izstrādāts, lai nodrošinātu efektīvāku atbalstu Dublinas regulas[3] piemērošanai un pienācīgi risinātu datu aizsardzības jautājumus. Ar šo priekšlikumu arī saskaņoja IT pārvaldības sistēmu ar SIS II un VIS regulu IT pārvaldību, paredzot EURODAC darbības pārvaldības uzdevumu nodošanu jaunai aģentūrai, kas nodarbosies ar lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā[4] (turpmāk – IT aģentūra). Tāpat 2008. gada decembra priekšlikumā ir ierosināts atcelt īstenošanas regulu un tās saturu iekļaut EURODAC regulā. Visbeidzot, priekšlikumā tika iekļauti grozījumi, lai ņemtu vērā izmaiņas patvēruma acquis un tehnisko progresu kopš regulas pieņemšanas 2000. gadā. Priekšlikumu 2008. gada 3. decembrī nosūtīja Eiropas Parlamentam un Padomei. Eiropas Parlaments nodeva priekšlikumu izskatīšanai Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā (LIBE). Eiropas Parlaments 2009. gada 7. maija sēdē pieņēma normatīvo rezolūciju[5], ar kuru tas apstiprināja Komisijas priekšlikumu, ja tajā tiek veikti vairāki grozījumi. Komisija 2009. gada septembrī pieņēma grozīto priekšlikumu, lai, no vienas puses, ņemtu vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju un pārrunu rezultātus Padomē, un, no otras puses, radītu iespēju dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam piekļūt EURODAC centrālajai datubāzei nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus (minēto 2009. gada septembra priekšlikumu)[6]. Jo īpaši ar minēto priekšlikumu tika ieviesta pārejas klauzula, lai atļautu piekļuvi tiesībaizsardzības nolūkos, kā arī nepieciešamie noteikumi, kas ar to saistīti, un grozīts 2008. gada decembra priekšlikums. Šis priekšlikums tika iesniegts vienlaikus ar priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem, lai veiktu salīdzināšanu ar EURODAC datiem tiesībaizsardzības nolūkos[7] (turpmāk “Padomes lēmums”), un tajā bija izklāstīti nosacījumi šādai piekļuvei. Eiropas Parlaments nepieņēma normatīvo rezolūciju par 2009. gada septembra priekšlikumiem. Pēc Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) stāšanās spēkā un pīlāru sistēmas atcelšanas priekšlikums Padomes lēmumam zaudēja spēku. Saskaņā ar Paziņojumu par Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekmi uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām[8] šos priekšlikumus formāli atsauks un aizstās ar jaunu priekšlikumu, lai ņemtu vērā jauno LESD regulējumu. Tomēr nolūkā panākt progresu sarunās par patvēruma dokumentu paketi un sekmēt vienošanos par EURODAC regulu Komisija 2010. gadā uzskatīja, ka šajā posmā būtu piemērotāk svītrot no EURODAC regulas noteikumus, kas saistīti ar piekļuvi tiesībaizsardzības nolūkos, un 2010. gada 11. oktobrī iesniedza jaunu priekšlikumu[9], kas bija līdzīgs EURODAC regulas 2008. gada pārstrādātajai redakcijai. Komisija sava 2010. gada priekšlikuma paskaidrojuma rakstā norādīja, ka ātrāka jaunās EURODAC regulas pieņemšana sekmētu arī savlaicīgu jaunās aģentūras izveidi lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, jo ir paredzēts, ka šī aģentūra no 2012. gada 1. decembra būs atbildīga par EURODAC pārvaldību. Tomēr kopš tā laika ir kļuvis skaidrs, ka tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve EURODAC ir nepieciešama kā daļa no līdzsvarota kompromisa sarunās par kopējās Eiropas patvēruma sistēmas paketi, lai pabeigtu paketes pieņemšanu līdz 2012. gada beigām. Komisija ir nolēmusi atkal iesniegt priekšlikumus, lai atļautu tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi EURODAC, taču šoreiz tie ir apvienoti vienā jaunā EURODAC regulā, jo tas ir iespējams kopš LESD stāšanās spēkā un iesniegt vienu tiesību akta priekšlikumu ir labāka leģislatīvā prakse. Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā nosaka, ka aģentūrai būtu jāveic ar EURODAC saistītie uzdevumi, kas Komisijai kā par EURODAC darbības pārvaldību atbildīgajai iestādei uzticēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2725/2000 un Regulu (EK) Nr. 407/2002, kā arī daži uzdevumi, kas saistīti ar komunikācijas infrastruktūru, proti, uzraudzība, drošība un attiecību koordinācija starp dalībvalstīm un pakalpojumu sniedzēju. Aģentūrai būtu jāuzņemas uzdevumi, kas tai uzticēti ar šo regulu, un attiecīgie Regulas (ES) Nr. 1077/2011 noteikumi būtu atbilstoši jāgroza. Turklāt Eiropolam būtu jāpiešķir novērotāja statuss aģentūras valdē, ja darba kārtībā ir jautājums, kas attiecas uz EURODAC. Ar pašreizējo priekšlikumu tiek atsaukts 2010. gada priekšlikums un tas tiek aizstāts ar jaunu priekšlikumu, pirmkārt, lai ņemtu vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju un Padomē notikušo sarunu rezultātu; otrkārt, lai ieviestu iespēju dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam piekļūt EURODAC centrālajai datubāzei nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus; un, treškārt, lai ieviestu nepieciešamos Regulas (ES) Nr. 1077/2011 grozījumus. Ar priekšlikumu tiek risinātas informācijas un verifikācijas strukturālas nepilnības, kas pašlaik rodas, jo trūkst ES instrumenta, kas tiesībaizsardzības iestādēm būtu pieejams, lai noteiktu dalībvalsti, kura glabā informāciju par patvēruma meklētāju. Lai gan dati par ES pilsoņiem pastāv daudzās dažādās dalībvalstu datubāzēs, kas pārsvarā ir pieejamas tiesībaizsardzības iestādēm citās dalībvalstīs, tiesībaizsardzības iestādēm nav efektīvu iespēju apmainīties ar informāciju par patvēruma meklētājiem. Šobrīd mērķis ir atļaut tiesībaizsardzības iestādēm aplūkot EURODAC nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Mērķis ir ļaut tiesībaizsardzības iestādēm pieprasīt pirkstu nospiedumu datu salīdzināšanu ar EURODAC centrālajā datubāzē uzglabātajiem datiem, kad tās cenšas noteikt personas identitāti vai iegūt papildu informāciju par personu, kura tiek turēta aizdomās par smagu noziedzīgu nodarījumu, vai noziedzīgā nodarījumā cietušo. Daktiloskopiskie dati ir būtisks elements, lai noskaidrotu personas identitāti, un tiek vispārīgi atzīts, ka tie ir būtisks informācijas avots, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Ar paziņojumiem “pozitīvs iznākums”/“nav pozitīva iznākuma” pieprasošā tiesībaizsardzības iestāde tiks informēta, ja citu dalībvalstu valsts patvēruma datubāzēs ir pieejama informācija par personu. Šajā gadījumā turpmāku informāciju par personu varēs pieprasīt no šīs dalībvalsts, izmantojot pastāvošos instrumentus informācijas apmaiņai, piemēram, Pamatlēmumu 2006/960/TI par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu. Salīdzināt pirkstu nospiedumus, kas ir dalībvalstu izraudzīto tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola rīcībā, ar EURODAC datubāzē uzglabātajiem pirkstu nospiedumiem būs iespējams tikai tad, ja tas būs nepieciešams īpašos gadījumos precīzi definētos apstākļos. Noteikumos par piekļuvi datiem un datu drošību ir ņemta vērā piekļuve tiesībaizsardzības nolūkos. Tādēļ ir nepieciešams grozīt EURODAC regulu, lai iekļautu tajā šo papildu mērķi. Vispārīgais konteksts Hāgas programmā izteikts aicinājums uzlabot datu pārrobežu apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm, cita starpā paplašinot piekļuvi esošajām Eiropas Savienības datu reģistrācijas sistēmām. Stokholmas programmā tika aicināts mērķtiecīgi vākt datus un izstrādāt informācijas apmaiņu un tās instrumentus, kuras pamatā ir tiesībaizsardzības vajadzības. Tieslietu un iekšlietu padomes jauktās komitejas 2007. gada 12. un 13. jūnija secinājumos ir izteikts aicinājums Komisijai pēc iespējas ātrāk iesniegt vajadzīgos priekšlikumus, lai sasniegtu mērķi piešķirt dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam piekļuvi EURODAC (ievērojot konkrētus nosacījumus) un palīdzētu šīm iestādēm veikt savus pienākumus saistībā ar teroristu nodarījumu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu. Šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā ir izvērtēta tiesībaizsardzības iestāžu piekļuves ietekme. Ar šo priekšlikumu tiek grozīta arī Regula (ES) Nr. 1077/2011 (Aģentūras regula), lai pielāgotu to pašreizējai regulai. 2. Atbilstība pārējiem politikas virzieniem Šis priekšlikums pilnībā atbilst 2004. gada Hāgas programmai un 2009. gada Stokholmas programmai, Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktam, ko Eiropadome apstiprināja 2008. gada 15. un 16. oktobrī, un Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, jo īpaši attiecībā uz patvēruma tiesībām un tiesībām uz personas datu aizsardzību. Šis priekšlikums ir saskanīgs ar Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas tieslietu un iekšlietu datubāzu uzlabotu efektivitāti, paplašinātu sadarbspēju un sinerģiju[10], kurā atzīmēts, ka Padome un tiesībaizsardzības iestādes ir konstatējušas kā trūkumu to, ka iekšējās drošības iestādēm nav piekļuves VIS datiem, SIS II imigrācijas datiem un EURODAC datiem, un tāpēc rodas ievērojamas grūtības to personu identificēšanā, kuras tur aizdomās par teroristu nodarījumiem vai smagiem noziedzīgiem nodarījumiem. Pēc paziņojuma pieņemšanas 2005. gadā tika pieņemts lēmums par VIS, lai tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam piešķirtu piekļuvi šai datubāzei. 3. Pamattiesību hartas ievērošana Pamattiesību ievērošana ir juridiska prasība, kas pakļauta Eiropas Savienības tiesas kontrolei. Eiropas Savienības un tās dalībvalstu iestādes, struktūras, aģentūras un birojus, īstenojot Eiropas Savienības tiesību aktus, saista ES Pamattiesību harta, kurai ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem. Pamattiesību ievērošana ir nosacījums ES tiesību aktu likumīgumam. Veicot teksta izstrādi, pilnībā tika ņemta vērā ietekme uz pamattiesībām, lai nodrošinātu, ka priekšlikums atbilst Hartā aizsargātajām pamattiesībām. Priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā tika rūpīgi izvērtētas tiesības uz patvērumu un tiesības uz personas datu aizsardzību[11]. Attiecībā uz patvēruma tiesībām, kuras garantētas Hartas 18. pantā, grozījumi regulas noteikumos par patvēruma meklētājiem sniedzamo informāciju par Dublinas sistēmas piemērošanu rada tiem iespēju efektīvi īstenot savas patvēruma tiesības. Jaunais noteikums, saskaņā ar kuru dalībvalstīm ir jānorāda EURODAC, ka tās piemēro Dublinas regulā ietvertos diskrecionāros noteikumus, veicina saziņu starp dalībvalstīm un tādējādi novērš patvēruma meklētāja neziņu, skaidri nosakot, kura dalībvalsts izskata viņa lietu. Ņemot vērā īpašo situāciju, kādā atrodas personas, kas pieprasa starptautisko aizsardzību, tika paustas bažas, ka tiesībaizsardzības nolūkos iegūtie EURODAC dati varētu nonākt to valstu rīcībā, no kurām pieteikuma iesniedzēji ir bēguši un no kuru vajāšanas tie baidās. Tas varētu kaitēt pieteikuma iesniedzējam, viņa radiniekiem un draugiem, tādējādi potenciāli rosinot pieteikuma iesniedzējus atturēties oficiāli pieprasīt starptautisko aizsardzību. Šīs pārbaudes rezultātā priekšlikumā ir iekļauts īpašs aizliegums veikt to personas datu, kuri iegūti saskaņā ar šo priekšlikumu, apmaiņu ar trešām valstīm, organizācijām vai struktūrām. Turklāt attiecībā uz priekšlikumu ir paredzēts plašs uzraudzības un novērtēšanas mehānisms. Novērtējumā tiks arī skatīts, vai meklēšanas funkcijas darbība tiesībaizsardzības nolūkos ir izraisījusi to personu stigmatizāciju, kas pieprasa starptautisko aizsardzību. Tādējādi priekšlikums neierobežo tiesības uz patvērumu, kā tās garantētas Hartas 18. pantā. Attiecībā uz personas tiesībām uz datu aizsardzību, kas garantētas Hartas 8. pantā, nodrošinot datu dzēšanas efektīvu pārvaldību, ar priekšlikumu nodrošina, ka datus nedrīkst uzglabāt tādā veidā, kas ļauj identificēt datu subjektus ilgāku laiku nekā tas ir nepieciešams mērķiem, kādiem dati tika vākti. Šis princips ir pamatā arī grozījumam, ar kuru laikposmu, kādā jāuzglabā dati par trešo valstu pilsoņiem vai bezvalstniekiem, kuru pirkstu nospiedumi paņemti saistībā ar nelikumīgu ārējās robežas šķērsošanu, pielāgo laikposmam, līdz kādam Dublinas regulā ir noteikta atbildība, pamatojoties uz minēto informāciju. Salīdzinājums ar EURODAC datiem, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, ir personas tiesību uz datu aizsardzību ierobežojums, jo šie mērķi nav savietojami ar mērķiem, kuriem dati sākotnēji tika vākti un kuriem ir izveidots EURODAC. Turklāt EURODAC satur datus par personām, kuras principā netiek turētas aizdomās par kāda noziedzīga nodarījuma pastrādāšanu. EURODAC datu izmantošana tiesībaizsardzības nolūkos nozīmē, ka tiek mainīts datu apstrādes nolūks, un tas veido tiesību uz datu aizsardzību “traucējumu”[12]. Kā noteikts Hartas 52. panta 1. punktā, jebkuram tiesību uz datu aizsardzību ierobežojumam ir jābūt noteiktam tiesību aktos, tam jārespektē šo tiesību un brīvību būtība, jābūt nepieciešamam, lai sasniegtu vispārējas nozīmes mērķi, ko atzinusi Savienība, vai lai aizsargātu citu personu tiesības un brīvības, un tam ir jābūt samērīgam, t.i., piemērotam, lai sasniegtu noteikto mērķi, un tas nedrīkst pārsniegt mērķa sasniegšanai nepieciešamo. Tiesību aktam, ar kuru uzlikts šāds ierobežojums, ir jābūt formulētam pietiekami precīzi, lai ļautu personām pielāgot savu rīcību un aizsargātu tās no patvaļas. Tajā pietiekami precīzi ir jānorāda rīcības brīvība, kas piešķirta kompetentajām iestādēm, un tās īstenošanas veids[13]. Teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršana, atklāšana vai izmeklēšana palīdz izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas ir vispārējās interesēs, ko Savienība atzinusi LESD 3. panta 2. punktā. Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. panta 2. punkts arī paredz, ka tiesību uz privātas dzīves neaizskaramību traucēšana, ko veic valsts iestāde, var būt attaisnota, ja tas ir nepieciešams, lai aizstāvētu valsts drošības vai sabiedriskās kārtības intereses vai nepieļautu noziegumus. Priekšlikums paredz efektīvāku un mazāk ierobežojošu pasākumu kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm, lai noteiktu, vai cita dalībvalsts glabā informāciju par patvēruma meklētāju. Saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm ir divpusēji jāsazinās ar visām dalībvalstīm, kuras piedalās EURODAC, lai noteiktu, vai kāda cita dalībvalsts glabā datus par patvēruma meklētāju. Šī neefektīvā noziedzīgu nodarījumu atklāšana, pamatojoties uz pašreizējiem noteikumiem, liek tiesībaizsardzības iestādēm piekļūt vairāk personas datiem vai datiem par vairāk personām nekā nepieciešams, lai noskaidrotu, vai pastāv attiecīgā informācija. Tādējādi priekšlikumā ir paredzēti efektīvi aizsardzības pasākumi, kas samazina tiesību uz personas datu aizsardzību ierobežojumus. EURODAC datu salīdzināšana tiesībaizsardzības nolūkos notiek divos posmos, jo šo salīdzināšanu var veikt tikai pēc tam, ja iepriekš ir veikta “Prīmes pārbaude”, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2008/615/TI, un ja “Prīmes pārbaudes” rezultātā ir iegūti negatīvi rezultāti. Tas nozīmē, ka dalībvalstis, kuras nav īstenojušas Padomes Lēmumu 2008/615/TI, nevarēs veikt meklēšanu EURODAC tiesībaizsardzības nolūkos. Turklāt EURODAC datu salīdzināšanu tiesībaizsardzības nolūkos var veikt tikai, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, ja tas ir nepieciešams konkrētā lietā, kā tās definētas Padomes Pamatlēmumā 2002/475/TI par terorisma apkarošanu un Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi. Tas izslēdz gan EURODAC datu salīdzināšanu tādu noziedzīgu nodarījumu gadījumā, kuri nav smagi, gan datu sistemātisku masveida salīdzināšanu. Turklāt izraudzītās tiesībaizsardzības iestādes var pieprasīt salīdzināšanu ar EURODAC datiem, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāda salīdzināšana būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt kādu no attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem. Pēc tam, kad izraudzītā tiesībaizsardzības iestāde ir saņēmusi šādu pieprasījumu, verificējošā iestāde pārbauda, vai ir izpildīti stingrie nosacījumi, lai pieprasītu salīdzināšanu ar EURODAC datiem tiesībaizsardzības nolūkos. Ja verificējošā iestāde piekrīt pieprasījumam, tā pārsūta pieprasījumu uz valsts piekļuves punktu, kas to nosūta EURODAC centrālajai sistēmai. Dalībvalstis nevar veikt regulāru un sistemātisku meklēšanu. Tādējādi, kā papildu aizsardzības pasākums, priekšlikumā ir paredzēta trīs soļu pieeja attiecībā uz iestādēm, kas var aplūkot EURODAC sistēmu. Salīdzināšana ar EURODAC tiesībaizsardzības nolūkos sniegs tikai rezultātu “pozitīvs iznākums”/“nav pozitīva iznākuma”, t.i., tā konstatēs tikai to, vai cita dalībvalsts glabā datus par patvēruma meklētāju. Priekšlikumā nav paredzētas jaunas iespējas apstrādāt papildu informāciju par personu pēc “pozitīva iznākuma” saņemšanas. Turklāt, priekšlikumā ir noteikti arī stingri datu drošības pasākumi, lai panāktu apstrādāto personas datu drošību, un paredzēts, ka neatkarīgas publiskas datu aizsardzības iestādes veic apstrādes darbību uzraudzību un dokumentē visus veiktos meklējumus. Priekšlikumā noteikts arī, ka uz visu personas datu apstrādi, ko tiesībaizsardzības iestādes veic ar EURODAC datiem, līdzko šie dati ir iegūti, attiecas Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI. Personām būtu jāpiešķir piekļuves, labošanas un pārsūdzības tiesības, jo īpaši tiesības izmantot tiesībaizsardzības līdzekļus, un būtu jānodrošina, ka neatkarīgas publiskas iestādes uzrauga apstrādes darbības. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (attiecībā uz visām apstrādes darbībām EURODAC) un valstu datu uzraudzības iestādes uzraudzīs datu aizsardzības tiesību ievērošanu un attiecīgos gadījumos nodrošinās to izpildi. Tādējādi tiesību uz personas datu aizsardzību ierobežošanu, veicot salīdzināšanu ar EURODAC datiem, kā noteikts šajā priekšlikumā, pavada pietiekami aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu pamattiesību ievērošanu. Patvēruma meklētāju datu bāzē varētu iekļaut tādu personu daktiloskopiskos datus, kuras ir jaunākas par 14 gadiem, taču ne visās dalībvalstīs bērniem šajā vecumā var iestāties kriminālatbildība. Dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt, ka ar šādu datu bāžu aplūkošanas rezultātā iegūtiem datiem par bērniem, kuriem nevar piemērot kriminālatbildību, apietas tiesiskā un nediskriminējošā veidā (salīdzinot ar datiem par bērniem, kuri ir attiecīgās dalībvalsts pilsoņi), vienlaikus ievērojot bērna intereses. Tādējādi šis priekšlikums pilnībā atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, jo īpaši attiecībā uz patvēruma tiesībām (18. pants) un personas datu aizsardzību (8. pants). Priekšlikums ir arī saskaņā ar LESD 16. pantu, ar kuru ikvienam tiek garantētas tiesības uz personas datu aizsardzību. 4. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS Pašreizējā priekšlikumā atkal ir iekļauti visi noteikumi, kas tika ierosināti spēku zaudējušajā 2009. gada Padomes lēmuma projektā. Tajā ir iekļauti arī divi tehniski noteikumi, kas attiecas uz patvērumu[14]. Neviens no šiem elementiem nav jauns, un tie tika rūpīgi izvērtēti iepriekšējo 2008. gada un 2009. gada priekšlikumu ietekmes novērtējumos. Tāpēc par šo priekšlikumu netika rīkota jauna apspriešana un netika sagatavots tā ietekmes novērtējums. Tomēr attiecībā uz šo priekšlikumu vēl aizvien ir spēkā 2008. gada un 2009. gada ietekmes novērtējumi[15]. Komisija 2007. gada jūnijā publicēja Zaļo grāmatu par topošo kopējo Eiropas patvēruma sistēmu[16], kurā ierosināja variantus Dublinas un EURODAC regulu turpmākām iezīmēm. Notika plaša sabiedriska apspriešana par Zaļo grāmatu, un tās rezultātā tika saņemti 89 komentāri no visdažādākajām ieinteresētajām personām. Komisijas dienesti novērtējuma ziņojuma rezultātus un plānoto regulas grozījumu izklāstu 2008. gada martā apsprieda ar dalībvalstīm Imigrācijas un patvēruma komitejā (CIA), kā arī divās neformālās ekspertu sanāksmēs ar prakses pārstāvjiem no dalībvalstīm, kas bija veltītas novērtējuma ziņojuma secinājumiem un notika 2007. gada oktobrī un 2008. gada aprīlī. Sagatavojot regulas grozījumus, notika neformālas apspriešanās arī ar UNHCR, Eiropas Padomi bēgļu un izsūtīto personu jautājumos (ECRE), kā arī ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju. Izstrādājot 2008. gada priekšlikumus par EURODAC darbības uzlabošanu un 2009. gada grozītos priekšlikumus par tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi, Komisija apspriedās ar valstīm, kas piemēro Dublinas acquis, t.i., dalībvalstīm, Islandi, Norvēģiju un Šveici, kā arī ar Eiropolu, izmantojot divas anketas un organizējot ekspertu sanāksmi, kas notika 2007. gada 25. un 26. septembrī Briselē un kuras laikā ekspertiem bija iespēja precizēt atbildes uz anketas jautājumiem un izteikt papildu viedokļus. Sanāksmē 2007. gada 8. oktobrī Briselē, notika apspriešanās ar vairākām starpvaldību organizācijām, nevalstiskām organizācijām un citiem ekspertiem, kas darbojas patvēruma un pamattiesību jomā. Apspriešanās ar to valstu datu aizsardzības iestāžu pārstāvjiem, kuras īsteno Dublinas acquis, kā arī ar Eiropola Apvienoto uzraudzības iestādi un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju notika 2007. gada 11. oktobra sanāksmē Briselē. Tā kā Lihtenšteina ir piemērojusi Dublinas acquis tikai ļoti nesen, nav bijusi iespēja par šo priekšlikumu apspriesties ar Lihtenšteinu. Precīzs to personu saraksts, ar kurām tika veikta apspriešanās, bija iekļauts 2009. gada priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā. 5. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ar šo priekšlikumu groza Komisijas 2010. gada grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas “Eurodac” izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. […/…] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kurš iesniegts kādā no dalībvalstīm], COM(2010) 555. Ar šo priekšlikumu groza arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Šā grozītā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 78. panta 2. punkta e) apakšpunkts, kas attiecas uz kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu, kura dalībvalsts ir atbildīga par patvēruma pieteikuma vai alternatīvās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu – tas ir LESD pants, kurš atbilst sākotnējā priekšlikuma juridiskajam pamatam (Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 63. panta 1. punkta a) apakšpunktam). Turklāt kā juridiskais pamats ir izmantots 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts, kas attiecas uz elementiem, kuri saistīti ar attiecīgas informācijas vākšanu, uzglabāšanu, apstrādi, analīzi un apmaiņu tiesībaizsardzības nolūkos, un 88. panta 2. punktu a) apakšpunkts, kas attiecas uz Eiropola darbības jomu un uzdevumiem, kuri ietver informācijas vākšanu, uzglabāšanu, apstrādi, analīzi un apmaiņu ar to. Saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un LESD pievienotajā Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, LESD V sadaļu nepiemēro Apvienotajai Karalistei un Īrijai, ja vien abas minētās valstis nenolemj par pretējo. Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoša Padomes Regula (EK) Nr. 2725/2000, ņemot vērā šo valstu paziņojumu par to, ka tās vēlas piedalīties minētās regulas pieņemšanā un piemērošanā, pamatojoties uz iepriekš minēto protokolu. Šo dalībvalstu nostāja attiecībā uz pašreizējo regulu neietekmē to iespējamu piedalīšanos attiecībā uz grozīto regulu. Saskaņā ar LES un LESD pievienoto protokolu par Dānijas nostāju, Dānija nepiedalās pasākumu pieņemšanā saskaņā ar LESD V sadaļu, ko veic Padome (izņemot “pasākumus, ar kuriem tiek noteiktas trešās valstis, kuru pilsoņiem ir nepieciešama vīza, lai šķērsotu dalībvalstu ārējās robežas, vai pasākumus attiecībā uz vienotu vīzu formātu”). Tādējādi Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro. Tomēr, tā kā Dānija piemēro pašreizējo Eurodac regulu saskaņā ar starptautisku nolīgumu[17], ko tā noslēdza ar EK 2006. gadā, tā saskaņā ar minētā nolīguma 3. pantu paziņo Komisijai par savu lēmumu īstenot vai neīstenot grozītās regulas saturu. Šajā priekšlikumā saglabāti iepriekšējos priekšlikumos iekļautie grozījumi likvidēt regulas 22. pantā noteikto komiteju. 6. PRIEKŠLIKUMA IETEKME UZ TREŠĀM VALSTĪM, KAS IR ASOCIĒTAS DUBLINAS SISTĒMĀ Līdztekus vairāku trešo valstu asociēšanai Šengenas acquis Kopiena noslēdza vai pašlaik slēdz vairākus nolīgumus, ar kuriem šīs valstis asociē arī Dublinas/EURODAC acquis: – nolīgums, ar kuru asociē Islandi un Norvēģiju, kas noslēgts 2001. gadā[18], – nolīgums, ar kuru asociē Šveici, kas noslēgts 2008. gada 28. februārī[19], – protokols, ar kuru asociē Lihtenšteinu, kuru parakstīja 2011. gada 18. jūnijā[20]. Lai noteiktu tiesības un pienākumus starp Dāniju, kura, kā iepriekš paskaidrots, ir asociēta Dublinas/EURODAC acquis ar starptautisku nolīgumu, un iepriekš minētajām asociētajām valstīm, starp Kopienu un asociētajām valstīm ir noslēgti vēl divi instrumenti[21]. Saskaņā ar trim minētajiem nolīgumiem asociētās valstis bez izņēmumiem akceptē Dublinas/EURODAC acquis un tā pilnveidošanu. Tās nepiedalās nekādu tiesību aktu pieņemšanā, kas groza Dublinas acquis vai izmanto to par pamatu (tostarp šā priekšlikuma pieņemšanā), bet tām noteiktā termiņā jāziņo Komisijai par lēmumu akceptēt vai neakceptēt attiecīgā tiesību akta saturu, tiklīdz to apstiprinājusi Padome un Eiropas Parlaments. Ja Norvēģija, Islande, Šveice vai Lihtenšteina neakceptē aktu, ar kuru groza vai pilnveido Dublinas/EURODAC acquis, piemēro “giljotīnas” atrunu, un attiecīgie nolīgumi tiek apturēti, ja vien ar nolīgumiem izveidotā apvienotā/jauktā komiteja vienprātīgi nelemj citādi. Iepriekš minēto asociācijas nolīgumu ar Islandi, Norvēģiju, Šveici un Lihtenšteinu, kā arī paralēlā nolīguma ar Dāniju darbības jomā nav iekļauta piekļuve EURODAC tiesībaizsardzības nolūkos. Šajā priekšlikumā tāpat kā 2009. gada priekšlikumā norādīts, ka daktiloskopisko datu salīdzināšanu, izmantojot EURODAC, var veikt tikai pēc tam, kad valsts daktiloskopiskās datubāzes un citu dalībvalstu automatizētās daktiloskopisko datu datubāzes saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI (“Prīmes nolīgumi”) sniedz negatīvus rezultātus. Šis noteikums nozīmē, ka tad, ja kāda dalībvalsts nav īstenojusi iepriekš minēto Padomes lēmumu un nevar veikt “Prīmes pārbaudi”, tā nevar veikt arī pārbaudi EURODAC tiesībaizsardzības nolūkos. Tāpat asociētās valstis, kuras nav īstenojušas vai nepiedalās Prīmes nolīgumos, nevar veikt šādu pārbaudi EURODAC. 7. Sīkāks priekšlikuma izskaidrojums Atsauces uz “piekļuves liegšanu datiem” 2008. gada pārstrādātajā redakcijā tika aizstātas ar atsaucēm uz “datu iezīmēšanu” attiecībā uz atzītiem starptautiskās aizsardzības saņēmējiem. Saskaņā ar sākotnējo regulu to personu dati, kuriem piešķirta starptautiskā aizsardzība, palika EURODAC sistēmā, taču tika bloķēti. Pati par sevi EURODAC sistēma reģistrēja pozitīvus iznākumus attiecībā uz atzītu starptautiskās aizsardzības saņēmēju daktiloskopiskajiem datiem, taču dalībvalstis netika informētas par šiem pozitīvajiem iznākumiem. Tā vietā jaunajā priekšlikumā ir paredzēts “iezīmēt” šos datus, lai informētu dalībvalstis, ka ir pozitīvs iznākums attiecībā uz iezīmētu datu subjektu. Mērķis ir informēt dalībvalstis, ja starptautiskās aizsardzības saņēmējs mēģina iesniegt jaunu patvēruma pieteikumu. Vairāki 2010. gada priekšlikuma grozījumi ir ņemti tieši no spēku zaudējušā 2009. gada septembra priekšlikuma par piekļuvi EURODAC tiesībaizsardzības nolūkos. Tādēļ šī iedaļa ir sadalīta tajās daļās, ar kurām groza atlikušo priekšlikumu, un grozījumos, kurus lielākoties iedvesmojis 2009. gada septembra priekšlikums, tai skaitā atsauces uz pantiem, lai atvieglotu salīdzināšanu. Elementi, kas pārņemti no 2009. gada septembra priekšlikuma, ir šādi. 1. panta 2. punkts par nosacījumiem – no 2009. gada septembra priekšlikuma 1. panta. 5. pants par izraudzītajām iestādēm, kas ir pilnvarotas piekļūt EURODAC datiem – no 2009. gada septembra priekšlikuma 3. panta, izņemot precizēto nosaukumu. 6. pants par verificējošajām iestādēm, kuru uzdevums ir nodrošināt, ka ir izpildīti nosacījumi, lai pieprasītu pirkstu nospiedumu salīdzināšanu ar EURODAC datiem – no 2009. gada septembra priekšlikuma 4. panta. 7. pants par Eiropolu – no 2009. gada septembra priekšlikuma 5. panta. VI nodaļa (19. – 22. pants) par procedūru salīdzināšanai un datu pārsūtīšanai tiesībaizsardzības nolūkos – no 2009. gada septembra priekšlikuma 6. līdz 9. panta. 33. pants par datu aizsardzību, 34. pants par datu drošību, 35. pants par datu pārsūtīšanas aizliegumu, 36. pants par reģistrēšanu un pārsūtīšanu – no 2009. gada septembra priekšlikuma 10. līdz 13. panta. 39. panta 3. punkts par izmaksām, kas saistītas ar šajā regulā noteikto noziedzīgo nodarījumu novēršanu, atklāšanu vai izmeklēšanu – no 2009. gada septembra priekšlikuma 14. panta. 40. panta 8. un 9. punkts par gada ziņojumiem, kas attiecas uz tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi EURODAC – pārveidotā veidā no 2009. gada septembra priekšlikuma 17. panta 1. punkta un 3. punkta. 43. pants par izraudzīto un verificējošo iestāžu paziņošanu – no 2009. gada septembra priekšlikuma 16. panta. Elementi, kas nebija iekļauti ne 2009. gada septembra priekšlikumā, ne 2010. gada priekšlikumā, ir šādi. 2. panta 1. punkts ietver turpmākas definīcijas, kas attiecas uz IT aģentūru un Eiropolu un uz teroristu nodarījumu un noziedzīgu nodarījumu būtību. 2. panta 2. punkts un 2. panta 4. punkts precizē, kad datu aizsardzības nolūkiem ir piemērojama Direktīva 95/46/EK un kā ir piemērojams Pamatlēmums 2008/977/TI. 29. pants – teksts par brošūru ir uzlabots, lai nodrošinātu, ka tā ir vienkārša un sastādīta tādā valodā, kādu pieteikuma iesniedzējs var saprast. Ar VIII nodaļu (38. pantu) ir izdarīti vairāki grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulā (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. 41. pants – pantā par sodiem ir iekļauti vārdi “un Eiropols”. Visā pārstrādātās redakcijas tekstā atsauces uz “pārvaldības iestādi” ir aizstātas ar “aģentūru”. 8. IETEKME UZ BUDŽETU Šis priekšlikums satur EURODAC centrālās sistēmas tehnisku pielāgojumu, ar kuru paredzēts nodrošināt iespēju veikt salīdzināšanu tiesībaizsardzības nolūkos. Ir ierosināta arī jauna funkcija – meklēšana, par pamatu izmantojot latentos nospiedumus. Šajā priekšlikumā ir saglabāti 2010. gada priekšlikumā ierosinātie sistēmas uzlabojumi attiecībā uz jaunām, ar patvērumu saistītām funkcijām un informāciju par datu subjekta statusu (tie ir rezultāts sarunām Padomē). Šim priekšlikumam pievienotais finanšu pārskats atspoguļo šīs pārmaiņas un attiecas arī uz elementiem saistībā ar dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar EURODAC datiem nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus – COM(2009) 344. Aplēstās ar administrāciju nesaistītās izmaksas 2,415 miljonu euro apmērā (2,771 miljons euro, ieskaitot administrācijas/cilvēkresursu izmaksas) ietver tehniskās uzturēšanas 3 gadu izmaksas, ko veido ar IT saistīti pakalpojumi, programmatūra un aparatūra, un tās segs arī modernizāciju un pielāgojumus, lai būtu iespējama meklēšana tiesībaizsardzības nolūkos, un arī izmaiņu veikšanu sākotnējam patvēruma nolūkam, kas nav saistītas ar piekļuvi tiesībaizsardzības nolūkos. Šajā finanšu pārskatā lielākoties ir izmantotas summas, kas iekļautas 2009. gada 10. septembra EURODAC pārstrādātās redakcijas priekšlikumā, un tās ir tikai nedaudz mainītas, lai atspoguļotu IT aģentūras personāla izmaksas. Ņemot vērā salīdzinoši nelielās kopējās izmaksas, netiks prasīti papildu resursi un iekšlietu budžeta labojumi, un finansējums tiks atrasts pastāvošajās budžeta pozīcijās – vai nu IT aģentūras budžetā vai iekšlietu budžetā. 9. Subsidiaritātes princips Ņemot vērā ar patvērumu un bēgļu aizsardzību saistīto problēmu starptautisko raksturu, ES ir piemērotā situācijā, lai kopējās Eiropas patvēruma sistēmas (KEPS) ietvaros piedāvātu risinājumus jautājumiem, kas iepriekš raksturoti kā problēmas saistībā ar EURODAC regulu. Lai gan 2000. gadā pieņemtajā regulā tika panākta būtiska saskaņotības pakāpe, joprojām ir iespējams izvērst atbalstu, ko EURODAC sniedz Dublinas regulas īstenošanā. Šķiet skaidrs, ka ir vajadzīga ES rīcība, lai pārvaldītu ES datubāzi, kura tika izveidota nolūkā palīdzēt īstenot regulu attiecībā uz patvēruma meklētāju pārvietošanos starp valstīm. EURODAC regulas grozījums ir vajadzīgs arī, lai papildinātu to ar sekundāru mērķi, t.i., atļaut piekļuvi EURODAC centrālajā datubāzē glabātajai informācijai nolūkā apkarot terorismu un noziedzību. Šo mērķi dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt, jo šādu grozījumu var ierosināt tikai Komisija. 10. Proporcionalitātes princips Ietekmes novērtējumos, kas publicēti vienlaicīgi ar 2008. gada un 2009. gada priekšlikumiem[22], bija izvērtēti visi risinājumu varianti konstatētajām problēmām, lai rastu ideālu samēru starp praktisko vērtību un nepieciešamajiem pūliņiem. Tajā tika secināts, ka, izvēloties rīcību ES līmenī, netiek pārsniegts tas, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi atrisināt šīs problēmas. Attiecīgajā ietekmes novērtējumā ir secināts, ka tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve EURODAC ir vienīgais veids, kā savlaicīgi, precīzi, droši un izmaksu ziņā efektīvi noteikt, vai dalībvalstu rīcībā ir dati par patvēruma meklētājiem un kādi tie ir. Tiesībaizsardzības iestāžu rīcībā nav pietiekami efektīvas alternatīvas, kas ļautu noteikt vai pārbaudīt patvēruma meklētāja identitāti ar tādiem pašiem rezultātiem kā EURODAC. ê 2725/2000/EK (pielāgots) ð jauns 2008/0242 (COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas EURODAC izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. […/…] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] ð , un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar EURODAC datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ï (Pārstrādātā redakcija) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu ð , 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu ï , ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[23], ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu[24], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [25] Ö saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, Õ tā kā: òjauns (1) Padomes 2000. gada 11. decembra Regulā (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju[26], un Padomes 2002. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 407/2002, ar ko paredz dažus īstenošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju[27], jāizdara vairākas būtiskas izmaiņas. Skaidrības labad minētās regulas būtu jāpārstrādā. ê 2725/2000/EK 1. apsvērums (1) Dalībvalstis ratificējušas ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas Protokolu grozīto 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju par bēgļa statusu. ê 2725/2000/EK 2. apsvērums (pielāgots) (2) Dalībvalstis noslēdza Dublinā 1990. gada 15. jūnijā parakstīto Konvenciju par attiecīgās valsts noteikšanu, kas ir atbildīga par to, lai tiktu izskatīti patvēruma pieprasījumi, kas iesniegti kādā no Eiropas Kopienu dalībvalstīm (še turpmāk saukta par "Dublinas Konvenciju"). ò jauns (2) Kopējas patvēruma politikas, tostarp kopējas Eiropas patvēruma sistēmas, izveide ir daļa no Eiropas Savienības mērķa pakāpeniski radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas ir atvērta tiem, kuri, apstākļu spiesti, likumīgi meklē starptautisku aizsardzību Savienībā. (3) Eiropadome 2004. gada 4. novembrī pieņēma Hāgas programmu, kurā noteikti mērķi, kas jāīsteno brīvības, drošības un tiesiskuma telpā laikposmā no 2005. gada līdz 2010. gadam. Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktā, kuru Eiropadome apstiprināja 2008. gada 15. un 16. oktobrī, aicināja pabeigt kopējas Eiropas patvēruma sistēmas izveidi, radot vienotu patvēruma procedūru, kurā ietvertas kopīgas garantijas un vienots statuss bēgļiem un alternatīvās aizsardzības saņēmējiem. ê 2725/2000/EK 3. apsvērums (pielāgots) ð jauns (4) Lai piemērotu Dublinas Konvenciju Ö Padomes Regulu (EK) Nr. […/…] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm][28] Õ gadījumā, kad nelikumīgi šķērsota kāda no Kopienas Ö Savienības Õ ārējām robežām, ir jānoskaidro patvēruma meklētāju ð starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju ï un aizturēto personu personība. Tāpat Dublinas Konvencijas Ö Padomes Regulas (EK) Nr. […/…] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] Õ un, jo īpaši, tās 10. panta 1. punkta 18. panta 1. punkta c) un e) apakšpunkta b) un d) apakšpunkta efektīvas piemērošanas nolūkā ir vēlams, lai katra dalībvalsts varētu pārbaudīt, vai ārvalstnieks Ö trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks Õ , kas nelikumīgi atrodas tās teritorijā, iesniedzis patvēruma prasību ð starptautiskās aizsardzības pieteikumu ï kādā citā dalībvalstī. ê 2725/2000/EK 4. apsvērums (5) Pirkstu nospiedumi ir svarīgs elements šādu personu personības noskaidrošanai. Ir jāizveido to daktiloskopisko datu salīdzināšanas sistēma. ê 2725/2000/EK 5. apsvērums ð jauns (6) Šajā nolūkā ir jāizveido par EurodacEURODAC saukta sistēma, kas ir Komisijā izveidota centrālā vienība ð sistēma ï, kas pārvalda datorizētu centrālo daktiloskopisko datu bāzi, kā arī elektroniskos datu pārsūtīšanas līdzekļus datu pārsūtīšanai starp dalībvalstīm un centrālo datu bāzi ð centrālo sistēmu, turpmāk – „komunikācijas infrastruktūra” ï. ò jauns (7) Hāgas programmā aicināja uzlabot piekļuvi esošajām datu reģistrācijas sistēmām Eiropas Savienībā. Turklāt Stokholmas programmā aicināja mērķtiecīgi vākt datus un izstrādāt informācijas apmaiņu un tās instrumentus, pamatojoties uz tiesībaizsardzības vajadzībām. (8) Cīņā pret teroristu nodarījumiem un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem ir ļoti svarīgi, lai tiesībaizsardzības iestādēm būtu pēc iespējas pilnīgāka un jaunāka informācija, lai tās varētu veikt savus uzdevumus. EURODAC iekļautā informācija ir vajadzīga, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Tādēļ dalībvalstu izraudzītajām iestādēm un Eiropolam, ievērojot šajā regulā minētos nosacījumus, būtu jābūt piekļuvei EURODAC datiem salīdzināšanas nolūkā. (9) Komisija savā 2005. gada 24. novembra ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas tieslietu un iekšlietu datu bāzu uzlabotu efektivitāti, paplašinātu sadarbspēju un sinerģiju[29] norādīja, ka atbildīgajām iekšējās drošības iestādēm vajadzētu piekļūt EURODAC skaidri noteiktos gadījumos, kad ir pamatotas aizdomas par to, ka patvērumu pieprasījusi persona, kas izdarījusi teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu. Šajā paziņojumā Komisija arī secināja, ka proporcionalitātes princips paredz, lai EURODAC veiktu meklējumus tikai tad, kad skartas vispārējās drošības intereses, t.i., ja darbība, ko veicis identificējamais kriminālnoziedznieks vai terorists, ir tik bīstama, ka ir attaisnojama meklēšana datubāzē, kur reģistrētas personas bez kriminālas pagātnes, un tā secināja, ka, lai atbildīgās iekšējās drošības iestādes veiktu meklēšanu EURODAC, apdraudējumam vienmēr ir jābūt ievērojami lielākam nekā tad, ja meklēšanu veic kriminālistikas datubāzēs. (10) Turklāt Eiropolam ir būtiska loma attiecībā uz dalībvalstu iestāžu sadarbību pārrobežu noziegumu izmeklēšanas jomā, lai atbalstītu Eiropas Savienības mēroga noziedzības novēršanu, analīzi un izmeklēšanu. Tādēļ arī Eiropolam vajadzētu būt piekļuvei EURODAC datiem saistībā ar savu uzdevumu veikšanu un saskaņā ar Lēmumu Nr. 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu)[30] . (11) Tā kā EURODAC ir izveidota, lai atvieglinātu Padomes Regulas (ES) Nr. […/…] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] piemērošanu, piekļuve EURODAC teroristu nodarījumu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas un izmeklēšanas nolūkā ievieš izmaiņas attiecībā uz EURODAC sākotnējo mērķi, un šādas izmaiņas ietekmē to personu tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību, kuru personas dati tiek apstrādāti EURODAC. Jebkura šāda iejaukšanās jāveic saskaņā ar tiesību aktiem, kuri jānoformulē pietiekami precīzi, lai fiziskas personas varētu pielāgot savu rīcību, un jāaizsargā fiziskas personas pret patvaļu un pietiekami skaidri jānorāda, kāds ir kompetentajām iestādēm piešķirto pilnvaru apjoms un to īstenošanas veids. Jebkuram iejaukšanās gadījumam jabūt nepieciešamam demokrātiskā sabiedrībā, lai īstenotu likumīgas un samērīgas intereses, un tam jābūt samērīgam attiecībā pret nosprausto likumīgo mērķi. (12) Lai arī EURODAC izveides sākotnējais mērķis neparedzēja iespēju pieprasīt datu salīdzināšanu ar datubāzēm, balstoties uz latentiem nospiedumiem, kas ir tie pirkstu nospiedumi, kurus var atrast noziedzīga nodarījuma izdarīšanas vietā, šāda iespēja ir būtiska policijas sadarbības jomā. Iespēja salīdzināt latentos nospiedumus ar EURODAC uzglabātajiem daktiloskopiskajiem datiem būs dalībvalstu izraudzītajām iestādēm ļoti vērtīgs instruments teroristu nodarījumu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā un izmeklēšanā, kad, piemēram, vienīgie pierādījumi noziedzīga nodarījuma vietā ir latentie nospiedumi. (13) Šajā regulā paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem būtu jāatļauj pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar EURODAC datiem, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus, un aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek aizsargātas to personu pamattiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, kuru personas dati tiek apstrādāti EURODAC. (14) Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzējiem un saņēmējiem, kā arī lai panāktu saskanīgumu ar pašreizējo Savienības patvēruma acquis, jo īpaši ar Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/83/EK par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu pilsoņus vai bezvalstniekus kā bēgļus vai kā personas, kam citādi nepieciešama starptautiska aizsardzība, šādu personu statusu un piešķirtās aizsardzības saturu[31], un Regulu (ES) Nr. […/…] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm], ir lietderīgi paplašināt šīs regulas darbības jomu, lai ietvertu alternatīvās aizsardzības pieteikumu iesniedzējus un personas, uz kurām attiecas alternatīvā aizsardzība. ê 2725/2000/EK 6. apsvērums (pielāgots) ð jauns (15) Ir svarīgi arī, lai dalībvalstis tūlīt paņemtu ð un pārsūtītu ï katra patvēruma meklētāja ð starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēja ï un katra ārvalstnieka Ö trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka Õ pirkstu nospiedumus ð daktiloskopiskos datus ï, kurš aizturēts sakarā ar kādas dalībvalsts ārējās robežas nelikumīgu šķērsošanu, ja viņam ir vismaz 14 gadi. ê 2725/2000/EK 7. apsvērums (pielāgots) ð jauns (16) Ir jāparedz precīzi noteikumi par daktiloskopisko datu pārsūtīšanu uz centrālo vienību ð sistēmu ï , šādu daktiloskopisko datu ievadīšanu centrālajā datu bāzē ð sistēmā ï , to glabāšanu, to salīdzināšanu ar citiem daktiloskopiskiem datiem, šā salīdzinājuma rezultātu pārsūtīšanu, piekļuves liegšanu ievadītiemo datiemu ð iezīmēšanu ï un to dzēšanu. Šie noteikumi var būt atšķirīgi dažādu kategoriju ārvalstnieku Ö trešo valstu pilsoņu vai bezvalstnieku Õ gadījumā, un šajā sakarā tie būtu īpaši jāpielāgo. ò jauns (17) EURODAC iegūtos pozitīvos iznākumus būtu jāpārbauda daktiloskopijas ekspertam, lai nodrošinātu, ka tiek precīzi noteikta atbildība saskaņā ar Regulu (ES) Nr. […/…] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm]. ê 2725/2000/EK 8. apsvērums (pielāgots) ð jauns (18) Ārvalstnieki Ö Trešo valstu pilsoņi vai bezvalstnieki Õ , kas lūguši patvērumu ð starptautisko aizsardzību ï vienā dalībvalstī, var lūgt patvērumu ð starptautisko aizsardzību ï citā dalībvalstī vēl daudzu turpmāko gadu laikā. Tāpēc maksimālajam daktiloskopisko datu glabāšanas laikam ð centrālajā sistēmā ï vajadzētu būt ļoti ilgam. Ņemot vērā, ka lielākā daļa ārvalstnieku Ö trešo valstu pilsoņu vai bezvalstnieku Õ , kas jau vairākus gadus iepriekš iekārtojušies uz dzīvi Kopienā Ö Eiropas Savienībā Õ , pēc šā perioda beigām iegūs patstāvīga iedzīvotāja statusu vai pat kādas dalībvalsts pilsonību, desmit gadi uzskatāmi par pieņemamu daktiloskopisko datu glabāšanas laiku. ê 2725/2000/EK 9. apsvērums (pielāgots) (19) Glabāšanas laiks būtu jāsaīsina īpašos gadījumos, kad nav vajadzības daktiloskopiskos datus glabāt tik ilgi. Daktiloskopiskie dati būtu jādzēš, tiklīdz ārvalstnieks Ö trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks Õ iegūst kādas dalībvalsts pilsonību. ò jauns (20) Ir lietderīgi glabāt datus, kas attiecas uz tiem datu subjektiem, kuru daktiloskopiskie dati tika sākotnēji ievadīti EURODAC, kad tie iesniedza starptautiskās aizsardzības pieteikumus, un kuriem ir piešķirta starptautiskā aizsardzība kādā dalībvalstī, lai ar tiem varētu salīdzināt datus, kas tiek ievadīti, personai iesniedzot starptautiskās aizsardzības pieteikumu. (21) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1077/2011[32] izveidotajai Eiropas Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā („aģentūra”) ir uzticēti Komisijas uzdevumi saistībā ar EURODAC darbības pārvaldību saskaņā ar šo regulu un daži uzdevumi saistībā ar komunikācijas infrastruktūru, sākot no dienas, kurā aģentūra sāk pildīt savus pienākumus, 2012. gada 1. decembrī. Aģentūrai būtu jāuzņemas uzdevumi, kas tai uzticēti saskaņā ar šo regulu, un būtu attiecīgi jāgroza attiecīgie noteikumi Regulā (ES) Nr. 1077/2011. Turklāt Eiropolam vajadzētu būt novērotāja statusam aģentūras valdes sanāksmēs, kad darba kārtībā ir jautājums par to, kā piemērot šo regulu attiecībā uz izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Eurodac konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Eiropolam vajadzētu būt iespējai iecelt pārstāvi aģentūras Eurodac padomdevēju grupā. (22) Uz visiem darbiniekiem, kuri aģentūrā strādā ar jautājumiem, kas attiecas uz šo regulu, būtu jāattiecina Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi (Civildienesta noteikumi) un Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība (Nodarbināšanas kārtība), kas noteikti Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (15) (abi kopā turpmāk – Civildienesta noteikumi). ê 2725/2000/EK 10. apsvērums (pielāgots) ð jauns (23) Skaidri ir jāparedz Komisijas ð un aģentūras ï pienākumi attiecībā uz centrālo vienību ð sistēmu ï ð un komunikācijas infrastruktūru ï un dalībvalstu pienākumi attiecībā uz datu izmantojumu apstrādi, datu drošību, piekļuvi ievadītiem datiem un to labošanu. ò jauns (24) Nepieciešams izraudzīties dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī valstu centrālos piekļuves punktus, ar kuru starpniecību tiek iesniegti pieprasījumi par salīdzināšanu ar EURODAC datiem, un jāizveido saraksts ar izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kuras ir pilnvarotas pieprasīt šādu salīdzināšanu, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus, kā minēts Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumā 2002/475/TI par terorisma apkarošanu[33] un citus smagus noziedzīgus nodarījumus, kā minēts Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumā 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm[34]. (25) Izraudzīto iestāžu operatīvās vienības ar verificējošās iestādes starpniecību pieprasījumus veikt salīdzināšanu ar EURODAC centrālajā datubāzē uzglabātajiem datiem iesniedz valsts piekļuves punktam, un šādus pieprasījumus pamato. Izraudzīto iestāžu operatīvās vienības, kam ir atļauts pieprasīt salīdzināšanu ar EURODAC datiem, darbojas kā verificējošā iestāde. Verificējošajām iestādēm būtu jābūt atbildīgām par šajā regulā noteikto piekļuves nosacījumu stingras ievērošanas nodrošināšanu. Verificējošajām iestādēm ar valsts piekļuves punkta starpniecību pieprasījums būtu jānosūta EURODAC centrālajai sistēmai pēc tam, kad ir pārbaudīts, vai visi piekļuves nosacījumi ir izpildīti. Izņēmuma kārtā steidzamos gadījumos, ja ir nepieciešams piekļūt agrīnā posmā, reaģējot uz konkrētiem un faktiskiem draudiem saistībā ar teroristu nodarījumiem vai smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, verificējošajai iestādei būtu pieprasījums jāapstrādā tūlīt un verifikācija jāveic vienīgi pēc tam. (26) Personas datu aizsardzības nolūkos un lai izslēgtu sistemātisku salīdzināšanu, kas būtu jāaizliedz, EURODAC datu apstrāde būtu jāveic, vienīgi balstoties uz katru atsevišķu gadījumu un tikai tad, kad tas ir nepieciešams teroristu nodarījumu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai un izmeklēšanai. Turklāt piekļuve būtu jāatļauj tikai tad, kad salīdzināšana ar dalībvalsts valsts datubāzēm un citu dalībvalstu automatizētām daktiloskopiskajām datubāzēm saskaņā ar Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmuma 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību[35], ir sniegusi negatīvu rezultātu. Lai izpildītu šo nosacījumu, vispirms nepieciešams īstenot Padomes lēmumu, jo nav atļauts tiesībaizsardzības nolūkos veikt pārbaudi EURODAC, ja pirms tam nav veikti iepriekš minētie soļi. Īpašs gadījums ir jo īpaši tad, kad pieprasījums veikt salīdzināšanu ir saistīts ar īpašu un konkrētu situāciju vai ar īpašām un konkrētām briesmām saistībā ar teroristu nodarījumiem vai citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, vai konkrētām personām, attiecībā uz kurām ir nopietns pamats domāt, ka tās izdarīs vai jau ir izdarījušas teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Īpašs gadījums ir arī tad, kad pieprasījums veikt salīdzināšanu ir saistīts ar personu, kura ir teroristu nodarījumā vai citā smagā noziedzīgā nodarījumā cietusī persona. Tādēļ izraudzītajām iestādēm un Eiropolam būtu jāpieprasa veikt salīdzināšanu ar EURODAC datiem vienīgi tad, ja tiem ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāda salīdzināšana sniegs informāciju, kas būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. (27) Ja pieprasītāja dalībvalsts konstatē, ka EURODAC dati attiecas uz nepilngadīgo, šos datus pieprasītāja dalībvalsts drīkst izmantot tiesībaizsardzības nolūkos vienīgi saskaņā ar minētās valsts likumiem, kas attiecas uz nepilngadīgajiem, un saskaņā ar pienākumu pirmām kārtām ņemt vērā bērna intereses. ê2725/2000/EK 11. apsvērums (pielāgots) (28) Ja Kopienas Ö Savienības Õ nelīgumisko atbildību sakarā ar EurodacEURODAC sistēmas darbību regulē attiecīgie Līguma noteikumi, tad par dalībvalstu nelīgumisko atbildību saistībā ar sistēmas darbību ir jāpieņem īpaši noteikumi. ê 2725/2000/EK 12. apsvērums (pielāgots) (29) Saskaņā ar Līguma 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu paredzēto pasākumu mērķi — izveidot daktiloskopisko datu salīdzināšanas sistēmu Komisijā, lai palīdzētu īstenot Kopienas Ö Savienības Õ politiku patvēruma jautājumā — pēc tā būtības var sasniegt tikai Kopienas Ö Savienības Õ līmenī, un tāpēc dalībvalstis to pienācīgi sasniegt nevar. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šāo mērķau sasniegšanai. ê 2725/2000/EK 15. apsvērums (pielāgots) ð jauns (30) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[36] piemēro personas datu apstrādei, ko dalībvalstis veic Ö , piemērojot šo regulu, Õ atbilstoši Eurodac sistēmai ð ja vien šādu apstrādi dalībvalstu izraudzītās iestādes neveic teroristu nodarījumu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas un izmeklēšanas nolūkos ï . ò jauns (31) Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmums 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās,[37] attiecas uz visu personas datu apstrādi, ko dalībvalstu izraudzītās iestādes saskaņā ar šo regulu veic teroristu nodarījumu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas un izmeklēšanas nolūkos. ê 2725/2000/EK 16. apsvērums (16) Atbilstoši Līguma 286. pantam Direktīvu 95/46/EK piemēro arī Kopienas institūcijām un iestādēm. Tā kā centrālā vienība ir jāizveido Komisijā, minēto direktīvu piemēro datu apstrādei, ko veic minētā vienība. ê 2725/2000/EK 17. apsvērums (32) Jo īpaši attiecībā uz personas datu apstrādi konkrētās jomās būtu jāpapildina un jāprecizē Direktīvā 95/46/EK norādītie principi personas tiesību un brīvību aizsardzībā un arī tiesību uz privāto dzīvi aizsardzībā. ò jauns (33) Saskaņā ar šo lēmumu iegūtos datus būtu jāaizliedz pārsūtīt trešām valstīm, starptautiskām organizācijām vai privātām struktūrām, lai nodrošinātu tiesības uz patvērumu un aizsargātu personas, kuras pieprasa starptautisku aizsardzību, no tā, ka to dati tiek izpausti trešai valstij. Šis aizliegums neskar dalībvalstu tiesības pārsūtīt šādus datus tām trešām valstīm, uz kurām attiecas Regula (ES) […/…] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm], lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir iespēja sadarboties ar šādām trešām valstīm saistībā ar šajā regulā noteiktajiem mērķiem. (34) Valstu iestādēm, kas ir atbildīgas par personas datu apstrādes uzraudzību, būtu jāuzrauga dalībvalstu veiktās personas datu apstrādes likumība, un ar Eiropola lēmumu izveidotajai uzraudzības iestādei būtu jāuzrauga Eiropola veikto datu apstrādes darbību likumība. (35) Personas datu apstrādei, ko, piemērojot šo regulu, veic Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[38] un jo īpaši tās 21. un 22. pantu attiecībā uz datu apstrādes konfidencialitāti un drošību. Tomēr būtu jāizskaidro daži jautājumi saistībā ar atbildību par datu apstrādi un datu aizsardzības uzraudzību. (36) Ir lietderīgi, ka valsts uzraudzības iestādes uzrauga dalībvalstu veiktās personas datu apstrādes likumību, bet Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā minēts Regulas (EK) Nr. 45/2001 41. pantā, būtu jāuzrauga Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru darbības saistībā ar personas datu apstrādi, ko veic, piemērojot šo regulu. ê 2725/2000/EK 18. apsvērums ð jauns (37) Ir ð regulāri ï jākontrolē un jāizvērtē tas, cik efektīva ir EurodacEURODAC. ê 2725/2000/EK 19. apsvērums (pielāgots) ð jauns (38) Dalībvalstīm būtu jāparedz Ö iedarbīgu, samērīgu un atturošu Õ sodu un sankciju sistēma, kas ir jāpiemēro tad, kad centrālajā datu bāzē ð centrālajā sistēmā ï ievadītus datus apstrādā izmanto pretrunā ar EurodacEURODAC mērķi. ò jauns (39) Nepieciešams informēt dalībvalstis par konkrētu patvēruma procedūru statusu nolūkā veicināt Regulas (ES) Nr. […/…] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm,] atbilstīgu piemērošanu. (40) Šajā regulā ir respektētas pamattiesības, un tā ir jāpiemēro saskaņā ar pamattiesībām, kā arī ir ievēroti principi, kas ir īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Konkrēti, šajā regulā ir pilnībā respektētas indivīda tiesības uz viņa personas datu aizsardzību un tiesības uz patvērumu. (41) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Attiecībā uz Dāniju šī regula, izņemot procedūru salīdzināšanai un datu pārsūtīšanai tiesībaizsardzības nolūkos, kas noteikta 5., 6., 19.-22., 33., 36. pantā, 39. panta 3. punktā, 40. panta 8. punktā un 43. pantā, ir jauns pasākums saistībā ar EURODAC tā nolīguma nozīmē, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju[39]. Tādējādi saskaņā ar minētā nolīguma 3. pantu Dānijai ir jāpaziņo Komisijai, vai tā īstenos šīs regulas saturu, un, ja tā to izdara, šī regula rada savstarpējas saistības starp Dāniju un Eiropas Savienību saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Pēc tam, kad ir pieņemta šī pārstrādātā regula, un ja Komisija iesniedz ieteikumu Padomes lēmumam atļaut sākt sarunas, ar Dāniju apspriedīsies, vai tā vēlas iesaistīties sarunās par papildu nolīgumiem, kas aptver arī procedūru salīdzināšanai un datu pārsūtīšanai tiesībaizsardzības nolūkos, kas noteikta 5., 6., 19.-22., 33., 36. pantā, 39. panta 3. punktā, 40. panta 8. punktā un 43. pantā. (42) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste [nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro / ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā]. (43) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija [nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro / ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā]. (44) Attiecībā uz Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti šī regula, izņemot procedūru salīdzināšanai un datu pārsūtīšanai tiesībaizsardzības nolūkos, kas noteikta 5., 6., 19.-22., 33., 36. pantā, 39. panta 3. punktā, 40. panta 8. punktā un 43. pantā, ir jauns pasākums saistībā ar EURODAC tā nolīguma nozīmē, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, un Norvēģijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par to patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Islandē, vai Norvēģijā[40]. Tādējādi, ja tās nolemj šo regulu īstenot savā iekšējā tiesību sistēmā, Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste piemēro šo regulu savās savstarpējās attiecībās un attiecībās ar Eiropas Savienības dalībvalstīm. Pēc tam, kad ir pieņemta šī pārstrādātā regula, un ja Komisija iesniedz ieteikumu Padomes lēmumam atļaut sākt sarunas, ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti apspriedīsies, vai tā vēlas iesaistīties sarunās par papildu nolīgumiem, kas aptver arī procedūru salīdzināšanai un datu pārsūtīšanai tiesībaizsardzības nolūkos, kas noteikta 5., 6., 19.-22., 33., 36. pantā, 39. panta 3. punktā, 40. panta 8. punktā un 43. pantā. (45) Attiecībā uz Šveices Konfederāciju šī regula, izņemot procedūru salīdzināšanai un datu pārsūtīšanai tiesībaizsardzības nolūkos, kas noteikta 5., 6., 19.-22., 33., 36. pantā, 39. panta 3. punktā, 40. panta 8. punktā un 43. pantā, ir jauns pasākums saistībā ar EURODAC tā nolīguma nozīmē, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas atbildīga par patvēruma pieprasījumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē[41]. Tādējādi, ja tā nolemj šo regulu īstenot savā iekšējā tiesību sistēmā, šo regulu piemēro starp Šveices Konfederāciju un Eiropas Savienības dalībvalstīm. Pēc tam, kad ir pieņemta šī pārstrādātā regula, un ja Komisija iesniedz ieteikumu Padomes lēmumam atļaut sākt sarunas, ar Šveices Konfederāciju apspriedīsies, vai tā vēlas iesaistīties sarunās par papildu nolīgumiem, kas aptver arī salīdzināšanas un datu pārsūtīšanas procedūru tiesībaizsardzības nolūkos, kas noteikta 5., 6., 19.-22., 33., 36. pantā, 39. panta 3. punktā, 40. panta 8. punktā un 43. pantā, ja tiek noslēgts atsevišķs nolīgums par Padomes Lēmuma 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu attiecīgo noteikumu piemērošanu. (46) Attiecībā uz Lihtenšteinas Firstisti šī regula, izņemot procedūru salīdzināšanai un datu pārsūtīšanai tiesībaizsardzības nolūkos, kas noteikta 5., 6., 19.-22., 33., 36. pantā, 39. panta 3. punktā, 40. panta 8. punktā un 43. pantā, ir jauns pasākums saistībā ar EURODAC Protokola starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē, nozīmē[42]. Tādējādi, ja tā nolemj šo regulu īstenot savā iekšējā tiesību sistēmā, šo regulu piemēro starp Lihtenšteinas Firstisti, Šveices Konfederāciju un Eiropas Savienības dalībvalstīm. Pēc tam, kad ir pieņemta šī pārstrādātā regula, un ja Komisija iesniedz ieteikumu Padomes lēmumam atļaut sākt sarunas, ar Lihtenšteinas Firstisti apspriedīsies, vai tā vēlas iesaistīties sarunās par papildu nolīgumiem, kas aptver arī procedūru salīdzināšanai un datu pārsūtīšanai tiesībaizsardzības nolūkos, kas noteikta 5., 6., 19.-22., 33., 36. pantā, 39. panta 3. punktā, 40. panta 8. punktā un 43. pantā, ja tiek noslēgts atsevišķs nolīgums par Padomes Lēmuma 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu attiecīgo noteikumu piemērošanu. ê 2725/2000/EK 22. apsvērums (pielāgots) (47) Ir jāierobežo šīs regulas teritoriālā piemērošanas joma tā, lai tā atbilstu Dublinas Konvencijas Ö Regulas (ES) Nr. […/…] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm,] Õ teritoriālajai piemērošanas jomai., ê 2725/2000/EK (pielāgots) ð jauns IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA VISPĀRĒJI NOTEIKUMI 1. pants Eurodac EURODAC mērķis 1. Tiek izveidota par EurodacEURODAC saukta sistēma, kuras mērķis ir palīdzēt noteikt dalībvalsti, kas atbilstoši Dublinas Konvencijai Ö Regulai (ES) Nr. […/…] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] Õ , ir atbildīga par to, lai tiktu izskatīts kāds patvēruma ð starptautiskās aizsardzības ï pieteikums, kas iesniegts ko kādā dalībvalstī iesniedzis ð trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks ï, kā arī citādi sekmēt Dublinas Konvencijas Ö regulas Õ piemērojumu šajā regulā paredzētajos apstākļos. 2. Eurodac veido: a) šīs regulas 3. pantā minētā centrālā vienība; b) datorizēta centrālā datu bāze, kur apstrādā datus, kas paredzēti 5. panta 1. punktā, 8. panta 2. punktā, 11. panta 2. punktā, nolūkā salīdzināt daktiloskopiskos datus patvēruma meklētājiem un 8. panta 1. punktā un 11. panta 1. punktā minēto kategoriju ārvalstniekiem; c) datu pārsūtīšanas līdzekļi datu pārsūtīšanai starp dalībvalstīm un centrālo datu bāzi. 2. Ar šo regulu arī paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem izraudzītās dalībvalstu iestādes un Eiropas Policijas birojs (Eiropols) var pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar EURODAC centrālajā datubāzē uzglabātajiem datiem nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus. ê 2725/2000/EK (pielāgots) ð jauns 3. Neskarot to, kā EurodacEURODAC paredzētus datus datu izcelsmes Ö dalīb Õ valsts apstrādā izmanto datu bāzēs, ko izveidojusi saskaņā ar saviem tiesību aktiem, daktiloskopiskos datus un Ö citus Õ personas datus var apstrādāt EurodacEURODAC vienīgi nolūkiem, kas paredzēti ð šajā regulā un ï Dublinas Konvencijas Ö regulas Õ 15. panta 1. punktā 32. panta 1. punktā. ê 2725/2000/EK (pielāgots) ð jauns 2. pants Definīcijas 1. Šajā regulā: a) „Dublinas Konvencija Ö regula Õ ” ir 1990. gada 15. jūnijā Dublinā parakstītā konvencija, ar kuru nosaka valsti, kas ir atbildīga par to, lai tiktu izskatīti kādā Eiropas Kopienu dalībvalstī iesniegti patvēruma pieteikumi Ö Regula (ES) Nr. […/…], ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm Õ ; b) „patvēruma meklētājs” ð „starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējs” ï ir ārvalstnieks, Ö trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, Õ kas ir iesniedzis patvēruma pieteikumu vai kā vārdā ir iesniegts šāds pieteikums ð Padomes Direktīvas 2004/83/EK 2. panta g) punktā definēto starptautiskās aizsardzības pieteikumu, par kuru vēl nav pieņemts galīgais lēmums ï; c) „izcelsmes Ö dalīb Õ valsts” ir: i) attiecībā uz patvēruma meklētāju Ö personu, kas paredzēta 6. pantā, Õ — dalībvalsts, kas pārsūta personas datus uz centrālo vienību ð sistēmu ï un saņem salīdzinājuma iznākumus; ii) attiecībā uz personu, kas paredzēta 8. 11. pantā — dalībvalsts, kas pārsūta personas datus uz centrālo vienību ð sistēmu ï ; iii) attiecībā uz personu, kas paredzēta 11. 14. pantā — dalībvalsts, kas pārsūta šādus datus uz centrālo vienību ð sistēmu ï un saņem salīdzinājuma iznākumus; ê 2725/2000/EK (pielāgots) ð jauns d) „bēglis” ð „persona, kurai piešķirta starptautiska aizsardzība” ï ir Ö trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks Õ persona, kas ir atzītsa par bēgli saskaņā ar 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju attiecībā uz bēgļu statusu, kurā grozījumi izdarīti ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas Protokolu ð tiesīgu saņemt starptautisku aizsardzību, kā definēts Padomes Direktīvas 2004/83/EK 2. pantā ï; e) „pozitīvs iznākums” ir atbilstība vai atbilstības, ko centrālā vienība ð sistēma ï konstatējusi pēc tam, kad salīdzināti datu bāzē Ö centrālajā datubāzē Õ ievadītie daktiloskopiskie dati un tie dati, kurus attiecībā uz kādu personu pārsūtījusi kāda dalībvalsts, neskarot dalībvalstu pienākumu tūlīt pārbaudīt salīdzinājuma iznākumus saskaņā ar 4. panta 6. punktu 18. panta 4. punktu; ò jauns f) „valsts piekļuves punkts” ir izraudzīta valsts sistēma, kas veic komunikāciju ar centrālo sistēmu; g) „aģentūra” ir aģentūra, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011; h) „Eiropols” ir Eiropas Policijas birojs, kas izveidots ar Lēmumu 2009/371/TI; i) „EURODAC dati” ir visi daktiloskopiskie dati, kas tiek uzglabāti centrālajā datubāzē saskaņā ar 11. pantu un 16. panta 2. punktu; j) „teroristu nodarījumi” ir valsts tiesību aktos minētie nodarījumi, kas atbilst vai ir līdzvērtīgi nodarījumiem, kuri minēti Pamatlēmuma 2002/475/TI 1. līdz 4. pantā; k) „smagi noziedzīgi nodarījumi” ir noziedzīgu nodarījumu veidi, kas atbilst vai ir līdzvērtīgi noziedzīgiem nodarījumiem, kas minēti Pamatlēmuma 2002/584/TI 2. panta 2. punktā, ja tie ir sodāmi ar brīvības atņemšanu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir vismaz trīs gadi; l) „daktiloskopiskie dati” ir dati par personas visu pirkstu vai vismaz rādītājpirkstu nospiedumiem, un, ja šo pirkstu trūkst, dati par visu pārējo personas pirkstu nospiedumiem vai latentiem nospiedumiem; ê 2725/2000/EK (pielāgots) ð jauns 2. Direktīvas 95/46/EK 2. pantā definētajiem terminiem šajā regulā ir tā pati nozīme ð , ja vien personas datu apstrādi dalībvalstu izraudzītās iestādes neveic teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos ï. 3. Ja vien nav norādīts pretēji, Dublinas Konvencijas Ö regulas Õ 1. 2. pantā definētajiem terminiem šajā regulā ir tā pati nozīme. ò jauns 4. Pamatlēmuma 2008/977/EK 2. pantā definētajiem terminiem šajā regulā ir tā pati nozīme, ja personas datu apstrādi dalībvalstu izraudzītās iestādes saskaņā ar šo regulu veic teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos. ê 2725/2000/EK (pielāgots) 3. pants Centrālā vienība Ö Sistēmas arhitektūra un pamatprincipi Õ 1. Komisijā tiek izveidota centrālā vienība, kuras uzdevums ir 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās centrālās datu bāzes pārvaldīšana dalībvalstu vārdā. Centrālā vienība ir aprīkota ar datorizētu pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmu. ò jauns 1. EURODAC veido: a) datorizēta centrālā daktiloskopisko datu datubāze (centrālā sistēma), kuru veido – centrālā vienība, – darbības nepārtrauktības sistēma, b) komunikācijas infrastruktūra starp centrālo sistēmu un dalībvalstīm, kas nodrošina šifrētu virtuālo tīklu EURODAC datiem (komunikācijas infrastruktūra). 2. Katrai dalībvalstij ir viens valsts piekļuves punkts. ê 2725/2000/EK (pielāgots) ð jauns 2.3. Datus attiecībā uz patvēruma meklētājiem, personām, kas paredzētas 8. pantā, un personām, kas paredzētas 11. 9., 14. un 17. pantā, ko apstrādā centrālā vienība ð sistēma ï , datu izcelsmes dalībvalsts vārdā apstrādā saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem Ö un nodala ar atbilstīgiem tehniskiem līdzekļiem Õ . ê 2725/2000/EK 1. panta 2. punkta trešā daļa ð jauns 4. Noteikumi, kas regulē EurodacEURODAC, attiecas arī uz darbībām, ko dalībvalstis veic no datu pārsūtīšanas brīža uz centrālo vienību ð sistēmu ï līdz salīdzinājuma rezultātu izmantošanas brīdim. ê 2725/2000/EK 4. panta 1. punkta otrais teikums ð jauns 5. Pirkstu nospiedumu ņemšanas procedūru nosaka ð un piemēro ï saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts praksi un saskaņā ar aizsardzības pasākumiem, kas noteikti ð Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā ï Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Apvienoto Nāciju Bērna tiesību aizsardzības konvencijā. ò jauns 4. pants Darbības pārvaldība 1. Par EURODAC darbības pārvaldību ir atbildīga aģentūra. Aģentūra sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka centrālās sistēmas vajadzībām vienmēr izmanto vislabāko pieejamo tehnoloģiju, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi. 2. Aģentūra ir atbildīga arī par šādiem uzdevumiem, kas saistīti ar komunikācijas infrastruktūru: a) uzraudzība; b) drošība; c) attiecību koordinēšana starp dalībvalstīm un pakalpojuma sniedzēju. 3. Komisija ir atbildīga par visiem pārējiem uzdevumiem, kas saistīti ar komunikācijas infrastruktūru, jo īpaši: a) uzdevumiem saistībā ar budžeta izpildi; b) iegādi un atjaunošanu; c) jautājumiem, kas saistīti ar līgumiem. 4. Pirms aģentūra sāk pildīt savus pienākumus, par visiem uzdevumiem, kuri ar šo regulu tiek uzdoti aģentūrai, atbild Komisija. 5. EURODAC darbības pārvaldība ietver visus uzdevumus, kas vajadzīgi, lai 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā nodrošinātu EURODAC darbību saskaņā ar šo regulu, īpaši uzturēšanas darbus un tehnisko pielāgošanu, kas vajadzīga, lai sistēmas darbības kvalitāte būtu apmierinošā līmenī, īpaši attiecībā uz laiku, kas vajadzīgs, lai sazinātos ar centrālo sistēmu. 6. Neskarot 17. pantu Regulā Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK)[43], aģentūra piemēro pienācīgus noteikumus par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas konfidencialitātes prasības visiem saviem darbiniekiem, kam jāstrādā ar EURODAC datiem. Šis pienākums ir spēkā arī tad, kad šie darbinieki vairs nav attiecīgajā amatā vai darbā, vai pēc tam, kad ir izbeigta to darbība. ò jauns 5. pants Izraudzītās iestādes tiesībaizsardzības piekļuves nolūkā 1. Dalībvalstis izraugās iestādes, kas ir pilnvarotas piekļūt EURODAC datiem saskaņā ar šo regulu. Izraudzītās iestādes ir dalībvalstu iestādes, kuras ir atbildīgas par teroristu nodarījumu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu vai izmeklēšanu. 2. Katrai dalībvalstij ir izraudzīto iestāžu saraksts. 3. Valsts līmenī katrai dalībvalstij ir saraksts ar izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kuras ir pilnvarotas ar valsts piekļuves punkta starpniecību pieprasīt salīdzināšanu ar EURODAC datiem. 6. pants Verificējošās iestādes 1. Katra dalībvalsts izraugās vienu valsts struktūru par verificējošo iestādi. Verificējošā iestāde ir dalībvalsts iestāde, kura ir atbildīga par teroristu nodarījumu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu vai izmeklēšanu. 2. Verificējošā iestāde nodrošina, ka ir izpildīti nosacījumi, lai pieprasītu pirkstu nospiedumu salīdzināšanu ar EURODAC datiem. Vienīgi verificējošā iestāde ir pilnvarota pārsūtīt pieprasījumus veikt pirkstu nospiedumu salīdzināšanu valsts piekļuves punktam, kurš tos nosūta centrālajai sistēmai. 7. pants Eiropols 1. Eiropols par savu verificējošo iestādi izraugās specializētu vienību ar pienācīgi pilnvarotiem Eiropola darbiniekiem un, vienojoties ar kādu no dalībvalstīm, izraugās attiecīgās valsts piekļuves punktu, kurš pieprasījumus veikt pirkstu nospiedumu salīdzināšanu nosūta centrālajai sistēmai. 2. Eiropols izraugās operatīvo vienību, kas ar izraudzītā valsts piekļuves punkta starpniecību ir pilnvarota pieprasīt salīdzinājumus ar EURODAC datiem. ê 2725/2000/EK (pielāgots) ð jauns 8. 3. pants Ö Statistika Õ 3. 1. Centrālā vienība Ö Aģentūra Õ apkopo ceturkšņa ð mēneša ï statistiku par savu Ö centrālās sistēmas Õ darbu, ð īpaši ï norādot: a) par 9. panta 1. punktā, 8. panta 1. punktā un 11. panta 1. punktā 14. panta 1. punktā un 17. panta 1. punktā minētajām personām nosūtīto datu kopu skaitu; b) to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz patvēruma meklētājiem ð starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem ï, kas patvēruma ð starptautiskās aizsardzības ï pieteikumu iesnieguši citā dalībvalstī; c) to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz personām, kas minētas 8. panta 1. punktā 14. panta 1. punktā un kas vēlāk iesniegušas patvēruma ð starptautiskās aizsardzības ï pieteikumu; d) to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz personām, kas minētas 11. panta 1. punktā 17. panta 1. punktā, kuras iepriekš sniegušas patvēruma ð starptautiskās aizsardzības ï pieteikumu kādā citā dalībvalstī; e) to daktiloskopisko datu skaitu, kurus centrālajai vienībai ð sistēmai ï no izcelsmes Ö dalīb Õ valsts bija jāprasa atkārtoti, jo pirmo reizi pārsūtītos daktiloskopiskos datus nevarēja izmantot salīdzinājumam, izmantojot datorizēto pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmu;. ò jauns f) iezīmēšanas un iezīmējuma noņemšanas lūgumu skaitu saskaņā ar 18. panta 1. un 2. punktu; g) to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz personām, kas minētas 18. panta 1. punktā, attiecībā uz kurām reģistrēti pozitīvi iznākumi saskaņā ar šā panta b) un d) apakšpunktu. ê 2725/2000/EK ð jauns 2. Statistiku apkopo katra gada beigās, izmantojot ð mēneša ï ceturkšņa statistiku ð par attiecīgo gadu ï , ko apkopo no Eurodac darbību sākuma un kas norāda to personu skaitu, attiecībā uz kurām reģistrēti pozitīvi iznākumi saskaņā ar b), c) un d) apakšpunktu. ð Statistika ietver datu sadalījumu pēc dalībvalsts. ï 4. Atbilstoši 23. panta 2. punktā paredzētajai procedūrai centrālajai vienībai var uzdot veikt statistiskus uzdevumus, ņemot vērā centrālajā vienībā apstrādātos datus. ê 2725/2000/EK (pielāgots) ð jauns II NODAĻA PATVĒRUMA MEKLĒTĀJI Ö STARPTAUTISKĀS AIZSARDZĪBAS PIETEIKUMA IESNIEDZĒJI Õ 9. 4. pants Pirkstu nospiedumu ņemšana, pārsūtīšana un salīdzināšana 1. Katrā dalībvalstī tūlīt paņem katra vismaz 14 gadus veca patvēruma meklētāja visu pirkstu nospiedumus un tūlīt ð, cik iespējams drīz, bet ne vēlāk kā 72 stundu laikā pēc starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanas, kā noteikts Dublinas regulas 20. panta 2. punktā, ï nosūta Ö tos un Õ 5. panta 1. punkta 11. panta a) b) līdz f) g) punktā minētos datus uz centrālo vienību ð sistēmu ï. ò jauns ð 72 stundu termiņa neievērošana neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma paņemt un nosūtīt pirkstu nospiedumus uz centrālo sistēmu. Ja pirkstgalu stāvoklis neļauj paņemt pirkstu nospiedumus pienācīgā kvalitātē, lai varētu veikt šīs regulas 25. pantā paredzēto salīdzināšanu, izcelsmes dalībvalsts atkārtoti paņem pieteikuma iesniedzēja pirkstu nospiedumus un, cik drīz iespējams, bet ne vēlāk kā 48 stundu laikā pēc to sekmīgas paņemšanas, nosūta tos atkārtoti. ï ê 2725/2000/EK (2) Centrālā vienība tūlīt ievada 5. panta 1. punktā minētos datus centrālajā datu bāzē, bet, ja to ļauj tehniskie apstākļi, šos datus ievada tieši izcelsmes dalībvalsts. ò jauns 2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja nav iespējams paņemt pieteikuma iesniedzēja pirkstu nospiedumus tādu pasākumu dēļ, kas tiek veikti, lai nodrošinātu pieteikuma iesniedzēja veselību vai sabiedrības veselības aizsardzību, dalībvalstis pieteikuma iesniedzēja pirkstu nospiedumus paņem un nosūta, cik drīz iespējams, bet ne vēlāk kā 48 stundu laikā pēc tam, kad beidzas minētie apstākļi. ê 2725/2000/EK (pielāgots) ð jauns 3. Daktiloskopiskos datus 5.11. panta 1. punkta b) apakšpunkta a) punkta nozīmē, ko pārsūtījusi kāda dalībvalsts, Ö izņemot tos, kuri pārsūtīti saskaņā ar 10. panta b) punktu, Õ centrālā vienība ð automātiski ï salīdzina ar daktiloskopiskajiem datiem, ko pārsūtījušas citas dalībvalstis un kuri jau glabājas centrālajā datu bāzē ð sistēmā ï . 4. Centrālā vienība ð sistēma ï garantē, ja kāda dalībvalsts to prasa, ka 3. punktā paredzētais salīdzinājums papildus datiem no citām dalībvalstīm ietver šīs dalībvalsts iepriekš pārsūtītos daktiloskopiskos datus. 5. Centrālā vienība ð sistēma ï tūlīt ð automātiski ï pārsūta salīdzinājuma pozitīvos vai negatīvos iznākumus uz izcelsmes dalībvalsti. Gadījumā, ja rezultāts ir pozitīvs, visām datu kopām, kas atbilst pozitīvajam iznākumam, tā pārsūta 5. panta 1. punktā 8. panta a) līdz ð g) punktā ï minētos datus. Tomēr datus, kas minēti 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā, pārsūta tikai tiktāl, ciktāl tie izmantoti pozitīvā iznākuma iegūšanai. ð , kam attiecīgā gadījumā pievienots 18. panta 1. punktā minētais iezīmējums ï . Ja tehniskie apstākļi to ļauj, salīdzinājuma iznākumu var tieši pārsūtīt uz izcelsmes dalībvalsti. 7. Ieviešanas noteikumi, kas paredz vajadzīgās procedūras 1. līdz 6. punkta piemērošanai, pieņem saskaņā ar 22. panta 1. punktā paredzēto procedūru. ò jauns 10. pants Informācija par datu subjekta statusu Uz centrālo sistēmu nosūta šādu informāciju, lai to uzglabātu atbilstoši 9. pantam pārsūtīšanas nolūkā saskaņā ar 9. panta 5. punktu: a) kad starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējs vai cita persona, kas minēta Dublinas regulas 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā, ierodas atbildīgajā dalībvalstī pēc pārsūtīšanas saskaņā ar lēmumu, ar kuru tā piekrīt pieprasījumam uzņemt attiecīgo personu atpakaļ, kā minēts Dublinas regulas 24. pantā, atbildīgā dalībvalsts atjaunina saskaņā ar 8. pantu ievadīto datu kopu, kas attiecas uz minēto personu, pievienojot tās ierašanās datumu; b) kad starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējs ierodas atbildīgajā dalībvalstī pēc pārsūtīšanas saskaņā ar lēmumu, ar kuru tā piekrīt pieprasījumam uzņemt attiecīgo personu, kā minēts Dublinas regulas 22. pantā, atbildīgā dalībvalsts saskaņā ar 11. pantu pārsūta datu kopu, kas attiecas uz minēto personu, un iekļauj šīs personas ierašanās datumu; c) tiklīdz izcelsmes dalībvalsts var konstatēt, ka attiecīgā persona, kuras dati tika ievadīti EURODAC saskaņā ar šīs regulas 11. pantu, ir atstājusi dalībvalstu teritoriju, tā atjaunina saskaņā ar šīs regulas 11. pantu ievadīto datu kopu, kas attiecas uz minēto personu, pievienojot datumu, kurā šī persona ir atstājusi teritoriju, lai atvieglotu Dublinas regulas 19. panta 2. punkta un 20. panta 5. punkta piemērošanu; d) tiklīdz izcelsmes dalībvalsts nodrošina, ka attiecīgā persona, kuras dati tika ievadīti EURODAC saskaņā ar 11. pantu, ir atstājusi dalībvalstu teritoriju saskaņā ar atgriešanas lēmumu vai lēmumu par piespiedu izraidīšanu, ko izcelsmes dalībvalsts izdevusi pēc pieteikuma atsaukšanas vai noraidījuma, kā noteikts Dublinas regulas 19. panta 3. punktā, tā atjaunina saskaņā ar 11. pantu ievadīto datu kopu, kas attiecas uz minēto personu, pievienojot tās piespiedu izraidīšanas datumu vai datumu, kad šī persona ir atstājusi teritoriju; e) dalībvalsts, kas uzņemas atbildību saskaņā ar Dublinas regulas 17. panta 1. punktu, atjaunina saskaņā ar šīs regulas 11. pantu ievadīto datu kopu, kas attiecas uz šo pieteikuma iesniedzēju, pievienojot datumu, kad tika pieņemts lēmums izskatīt pieteikumu. ê 2725/2000/EK ð jauns 11. 5. pants Datu ievadīšana 1. Centrālajā datu bāzē ð sistēmā ï tiek ievadīti vienīgi šādi dati: ab) daktiloskopiskie dati; ba) izcelsmes dalībvalsts, patvēruma ð starptautiskās aizsardzības ï pieteikuma vieta un diena; ð 10. panta b) punktā minētajos gadījumos pieteikuma datums ir tas, kuru ievadījusi dalībvalsts, kura pārsūtījusi pieteikuma iesniedzēju ï ; c) dzimums; d) atsauces numurs, ko izmanto izcelsmes dalībvalsts; e) diena, kad paņemti pirkstu nospiedumi; f) diena, kad dati pārsūtīti uz centrālo vienību ð sistēmu ï; g) diena, kad dati ievadīti centrālajā datu bāzē; ò jauns g) operatora lietotāja ID; ê 2725/2000/EK (pielāgots) ð jauns h) ziņas par pārsūtīto datu saņēmēju(–iem) un pārsūtīšanas diena(–as). h) attiecīgā gadījumā saskaņā ar 10. panta a) vai b) punktu attiecīgās personas ierašanās datums pēc sekmīgas pārsūtīšanas; i) attiecīgā gadījumā saskaņā ar 10. panta c) punktu datums, kurā attiecīgā persona atstājusi dalībvalstu teritoriju; j) attiecīgā gadījumā saskaņā ar 10. panta d) punktu datums, kurā attiecīgā persona atstājusi dalībvalstu teritoriju vai tikusi no tās izraidīta; k) attiecīgā gadījumā saskaņā ar 10. panta e) punktu datums, kurā tika pieņemts lēmums izskatīt pieteikumu. 2. Pēc datu ievadīšanas centrālajā datu bāzē centrālā vienība iznīcina datu nesējus, kas izmantoti datu pārsūtīšanai, ja vien izcelsmes valsts nav pieprasījusi to nosūtīšanu atpakaļ. 12. 6. pants Datu glabāšana Katru 5. panta 1. punktā 11. pantā paredzēto datu kopu centrālajā datu bāzē ð sistēmā ï glabā desmit gadus no dienas, kad paņemti pirkstu nospiedumi. Beidzoties šim periodam, centrālā vienība ð sistēma ï automātiski dzēš datus no centrālās datu bāzes ð sistēmas ï . 13. 7. pants Priekšlaicīga datu dzēšana 1. Datus attiecībā uz kādu personu, kas ieguvusi kādas dalībvalsts pilsonību pirms 6. 12. pantā minētā perioda beigām, dzēš no centrālās datu bāzes ð sistēmas ï saskaņā ar 15. panta 3. punktu 27. panta 4. punktu, tiklīdz izcelsmes Ö dalīb Õ valstij paziņots, ka minētā persona ieguvusi šādu pilsonību. ò jauns 2. Centrālā sistēma informē visas izcelsmes dalībvalstis par to, ka cita izcelsmes dalībvalsts 1. punktā norādītā iemesla dēļ ir dzēsusi datus pēc tam, kad ir iegūts pozitīvs iznākums, salīdzinot ar datiem, kurus tās ir pārsūtījušas attiecībā uz 9. panta 1. punktā vai 14. panta 1. punktā minētajām personām. ê 2725/2000/EK (pielāgots) ð jauns III NODAĻA ĀRVALSTNIEKI Ö TREŠO VALSTU PILSOŅI VAI BEZVALSTNIEKI Õ , KAS AIZTURĒTI SAKARĀ AR NELIKUMĪGU KĀDAS ĀRĒJĀS ROBEŽAS ŠĶĒRSOŠANU 14. 8. pants Daktiloskopisko datu iegūšana un pārsūtīšana 1. Katrā dalībvalstī saskaņā ar aizsardzības pasākumiem Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērna tiesību aizsardzības konvencijā tūlīt paņem visu pirkstu nospiedumus katram vismaz 14 gadus vecam ārvalstniekam no trešām valstīm Ö trešās valsts pilsonim vai bezvalstniekam Õ, ko kompetentās iestādes aizturējušas sakarā ar to, ka nelikumīgi šķērsota valsts zemes, jūras vai gaisa robeža, un nav nosūtījušas atpakaļ ð vai kas fiziski joprojām atrodas dalībvalstu teritorijā un netiek turēts apcietinājumā, nav ieslodzīts noteiktā vietā vai netiek turēts apsardzībā visu laikposmu no aizturēšanas līdz piespiedu izraidīšanai, pamatojoties uz lēmumu tos nosūtīt atpakaļ ï. 2. Attiecīgā dalībvalsts attiecībā uz katru ārvalstnieku Ö trešās valsts pilsoni vai bezvalstnieku Õ , kā minēts 1. punktā, kurš nav nosūtīts atpakaļ, tūlīt ð tiklīdz iespējams un ne vēlāk kā 72 stundas pēc aizturēšanas datuma ï pārsūta centrālajai vienībai ð sistēmai ï šādus datus: ab) daktiloskopiskie dati; ba) izcelsmes dalībvalsts, aizturēšanas vieta un diena; c) dzimums; d) atsauces numurs, ko izmanto izcelsmes dalībvalsts; e) diena, kad paņemti pirkstu nospiedumi; f) diena, kad dati pārsūtīti uz centrālo vienību ð sistēmu ï ; ò jauns g) operatora lietotāja ID. 3. Atkāpjoties no 2. punkta, attiecībā uz personām, kas ir aizturētas 1. punktā aprakstītajā veidā un kuras fiziski joprojām atrodas dalībvalstu teritorijā, bet pēc aizturēšanas tiek turētas apcietinājumā, ieslodzītas noteiktā vietā vai turētas apsardzībā ilgāk par 72 stundām, 2. punktā noteikto datu pārsūtīšanu attiecībā uz minētajām personām veic pirms šo personu atbrīvošanas no apcietinājuma, ieslodzījuma noteiktā vietā vai no turēšanas apsardzībā. 4. Šā panta 2. punktā noteiktā 72 stundu termiņa neievērošana neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma paņemt un pārsūtīt pirkstu nospiedumus uz centrālo sistēmu. Ja pirkstgalu stāvoklis neļauj paņemt pirkstu nospiedumus pienācīgā kvalitātē, lai varētu veikt 25. pantā paredzēto salīdzināšanu, izcelsmes dalībvalsts atkārtoti paņem šādas personas pirkstu nospiedumus un, cik drīz iespējams, bet ne vēlāk kā 48 stundu laikā pēc to sekmīgas paņemšanas, nosūta tos atkāroti. 5. Atkāpjoties no 1. punkta, ja nav iespējams paņemt šādas personas pirkstu nospiedumus tādu pasākumu dēļ, kas tiek veikti, lai nodrošinātu minētās personas veselību vai sabiedrības veselības aizsardzību, dalībvalstis minētās personas pirkstu nospiedumus paņem un nosūta saskaņā ar 2. punktā noteikto termiņu pēc tam, kad beidzas minētie apstākļi. ê 2725/2000/EK (pielāgots) ð jauns 15. 9. pants Datu ievadīšana 1. Datus, kas minēti 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā un 8. panta 2. punktā 14. panta 2. punktā, ievada centrālajā datu bāzē ð centrālajā sistēmā ï . Neskarot 3. panta 3. punktu 8. pantu, datus, kas nosūtīti centrālajai vienībai ð sistēmai ï saskaņā ar 8. panta 2. punktu 14. panta 2.punktu, ievada tikai tādēļ, lai tos salīdzinātu ar centrālajai vienībai ð sistēmai ï vēlāk nosūtītiem datiem attiecībā uz patvēruma meklētājiem ð starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem ï . Centrālā vienība ð sistēma ï nesalīdzina saskaņā ar 8. panta 2. punktu 14. panta 2. punktu tai nosūtītus datus ne ar datiem, kas iepriekš ievadīti centrālajā datu bāzē ð centrālajā sistēmā ï, ne ar datiem, kas vēlāk pārsūtīti uz centrālo vienību ð sistēmu ï saskaņā ar 8. panta 2. punktu 14. panta 2. punktu. 2. Piemēro procedūras, kas paredzētas 4. panta 1. punkta otrā teikumā, 4. panta 2. punktā un 5. panta 2. punktā, kā arī noteikumus, kas paredzēti saskaņā ar 4. panta 7. punktu. Salīdzinot uz centrālo vienību ð sistēmu ï vēlāk nosūtītus datus par patvēruma meklētājiem ð starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem ar datiem, kas minēti 1. punktā ï, piemēro procedūras, kas paredzētas 4. panta 3., 5. un 6. punktā 9. panta 3. un 5. punktā un 25. panta 4. punktā. 16. 10. pants Datu glabāšana 1. Katru datu kopu attiecībā uz kādu ārvalstnieku Ö trešās valsts pilsoni vai bezvalstnieku Õ, kā minēts 8. panta 1. punktā 14. panta 1. punktā, centrālajā datu bāzē ð centrālajā sistēmā ï glabā divus gadus ð vienu gadu ï no dienas, kad paņemti šā ārvalstnieka Ö trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka Õ pirkstu nospiedumi. Šim periodam beidzoties, centrālā vienība ð sistēma ï automātiski dzēš datus no centrālās datu bāzes ð sistēmas ï . 2. Dati attiecībā uz kādu ārvalstnieku Ö trešās valsts pilsoni vai bezvalstnieku Õ , kā minēts 8. panta 1. punktā 14. panta 1. punktā, tūlīt tiek dzēsti no centrālās datu bāzes ð centrālās sistēmas ï saskaņā ar 15. panta 3. punktu 28. panta 3. punktu, ja Ö tiklīdz Õ pirms 1. punktā minētā divu gadu ð viena gada ï perioda beigām izcelsmes dalībvalsts uzzina par šādiem apstākļiem: a) ārvalstnieks Ö trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks Õ ir saņēmis uzturēšanās atļauju Ö dokumentu Õ ; b) ārvalstnieks Ö trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks Õ ir atstājis dalībvalstu teritoriju; c) ārvalstnieks Ö trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks Õ ir ieguvis kādas dalībvalsts pilsonību. ò jauns 3. Centrālā sistēma informē visas izcelsmes dalībvalstis par to, ka dati ir dzēsti 2. punkta a) vai b) apakšpunktā norādītā iemesla dēļ vai cita izcelsmes dalībvalsts ir dzēsusi datus pēc tam, kad ir iegūts pozitīvs iznākums, salīdzinot ar datiem, kurus tās ir nosūtījušas attiecībā uz 14. panta 1. punktā minētajām personām. 4. Centrālā sistēma informē visas izcelsmes dalībvalstis par to, ka cita izcelsmes dalībvalsts 2. punkta c) apakšpunktā norādītā iemesla dēļ ir dzēsusi datus pēc tam, kad ir iegūts pozitīvs iznākums, salīdzinot ar datiem, kurus tās ir nosūtījušas attiecībā uz 9. panta 1. punktā vai 14. panta 1. punktā minētajām personām. ê 2725/2000/EK (pielāgots) ð jauns IV NODAĻA ĀRVALSTNIEKI Ö TREŠO VALSTU PILSOŅI VAI BEZVALSTNIEKI Õ, KAS NELIKUMĪGI ATRODAS Ö UZTURAS Õ KĀDAS DALĪBVALSTS TERITORIJĀ 17. 11. pants Daktiloskopisko datu salīdzinājums 1. Lai pārbaudītu, vai ārvalstnieks Ö trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks Õ , kas nelikumīgi atrodas Ö uzturas Õ tās teritorijā, nav iepriekš iesniedzis patvēruma ð starptautiskās aizsardzības ï pieteikumu citā dalībvalstī, katra dalībvalsts var pārsūtīt uz centrālo vienību ð sistēmu ï daktiloskopiskos datus attiecībā uz pirkstu nospiedumiem, ko tā ņēmusi no jebkura šāda vismaz 14 gadus veca ārvalstnieka Ö trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka Õ, kopā ar atsauces numuru, ko izmanto šī dalībvalsts. Parasti ir jāpārbauda, vai ārvalstnieks Ö trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks Õ iepriekš nav iesniedzis patvēruma ð starptautiskās aizsardzības ï pieteikumu citā dalībvalstī ja: a) ārvalstnieks Ö trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks Õ paziņo, ka viņš iesniedzis patvēruma ð starptautiskās aizsardzības ï pieteikumu, nenorādot dalībvalsti, kur viņš iesniedzis pieteikumu; b) ārvalstnieks Ö trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks Õ neprasa patvērumu ð starptautisko aizsardzību ï , bet protestē pret viņa Ö atgriešanu Õ nosūtīšanu atpakaļ uz izcelsmes valsti, paziņojot, ka viņš tur būtu briesmās, vai c) ārvalstnieks Ö trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks Õ citādi mēģina novērst viņa Ö piespiedu izraidīšanu Õ izsūtīšanu, atsakot sadarbību viņa personas noskaidrošanā, jo īpaši, neuzrādot nekādus personību apliecinošus dokumentus vai uzrādot viltotus dokumentus. 2. Kad dalībvalstis piedalās 1. punktā minētajā procedūrā, tās pārsūta centrālajai vienībai ð sistēmai ï daktiloskopiskos datus attiecībā uz 1. punktā minēto ārvalstnieku Ö trešo valstu pilsoņu vai bezvalstnieku Õ visiem pirkstiem vai vismaz attiecībā uz rādītājpirkstiem un, ja to nav, tās pārsūta visu pārējo pirkstu nospiedumus. 3. Kāda 1. punktā raksturotajam gadījumam atbilstoša ārvalstnieka Ö trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka Õ daktiloskopiskos datus pārsūta uz centrālo vienību ð sistēmu ï , lai tos salīdzinātu ar patvēruma meklētāju ð starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju ï daktiloskopiskajiem datiem, kurus pārsūtījušas pārējās dalībvalstis un kuri jau ievadīti centrālajā datu bāzē ð centrālajā sistēmā ï . Šāda ārvalstnieka Ö trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka Õ daktiloskopiskos datus neievada centrālajā datu bāzē ð centrālajā sistēmā ï un tos arī nesalīdzina ar datiem, kas pārsūtīti uz centrālo vienību ð sistēmu ï saskaņā ar 8. panta 2. punktu 14. panta 2. punktu. 4. Saskaņā ar šo pantu pārsūtīto daktiloskopisko datu salīdzināšanai ar pārējo dalībvalstu pārsūtītajiem patvēruma meklētāju ð starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju ï daktiloskopiskajiem datiem, kas jau glabājas centrālajā vienībā ð sistēmā ï , piemēro procedūras, kas paredzētas 4. panta 3., 5., un 6. punktā 9. panta 3. un 5. punktā, kā arī noteikumus, kas paredzēti saskaņā ar 4. panta 7. punktu. 5. Tiklīdz salīdzinājuma rezultāti ir nosūtīti uz izcelsmes dalībvalsti, centrālā vienība tūlīt: a) dzēš daktiloskopiskos datus un citus datus, kas tai nosūtīti saskaņā ar 1. punktu, un b) iznīcina datu nesējus, ko izcelsmes dalībvalsts izmantojusi datu pārsūtīšanai uz centrālo vienību, ja vien izcelsmes dalībvalsts nav pieprasījusi to nosūtīšanu atpakaļ. V NODAĻA PAR BĒGĻIEM ATZĪTAS PERSONAS Ö PERSONAS, KAM IR PIEŠĶIRTA STARPTAUTISKĀ AIZSARDZĪBA Õ 12. pants Piekļuves liegšana datiem 1. Centrālajā datu bāzē liedz piekļuvi saskaņā ar 4. panta 2. punktu ievadītiem datiem attiecībā uz kādu patvēruma meklētāju, ja minētā persona kādā dalībvalstī atzīta par bēgli. Šādu piekļuvi liedz centrālā vienība pēc izcelsmes dalībvalsts norādījumiem. Kamēr lēmums atbilstoši 2. punktam nav pieņemts, pozitīvos rezultātus attiecībā uz personām, kuras kādā dalībvalstī atzītas un pieņemtas par bēgļiem, nepārsūta. Negatīvos rezultātus centrālā vienība nosūta atpakaļ dalībvalstij, kas to pieprasījusi. 2. Piecus gadus pēc Eurodac darbības sākuma un ņemot vērā ticamu centrālās vienības apkopotu statistiku par personām, kas iesniegušas patvēruma pieteikumu kādā dalībvalstī pēc tam, kad ir atzītas un pieņemtas par bēgļiem kādā citā dalībvalstī, saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem pieņem lēmumu par to, vai dati, kas attiecas uz personām, kas kādā dalībvalstī atzītas un pieņemtas par bēgļiem, ir: a) jāglabā saskaņā ar 6. pantu, lai salīdzinātu, kā noteikts 4. panta 3. punktā, vai b) jādzēš, tiklīdz attiecīgā persona ir atzīta un pieņemta par bēgli. 3. Gadījumā, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, datus, kam piekļuve liegta saskaņā ar 1. punktu, dara pieejamus, un 1. punktā minēto procedūru turpmāk nepiemēro. 4. Gadījumā, kas minēts 2. punkta b) apakšpunktā: a) centrālā vienība tūlīt dzēš datus, kam piekļuve liegta saskaņā ar 1. punktu, un b) datus attiecībā uz personām, kas vēlāk atzītas un pieņemtas par bēgļiem, dzēš saskaņā ar 15. panta 3. punktu, tiklīdz izcelsmes dalībvalstij paziņo, ka kādā dalībvalstī šī persona atzīta un pieņemta par bēgli. 5. Izpildes noteikumus, kas attiecas uz procedūru, pēc kuras liedz piekļuvi datiem, kas minēti 1. punktā, un to, kā apkopo 2. punktā minēto statistiku, pieņem saskaņā ar 22. panta 1. punktā paredzēto procedūru. ò jauns 18. pants Datu iezīmēšana 1. Izcelsmes dalībvalsts, kas piešķīrusi starptautisko aizsardzību starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējam, kura dati tika iepriekš ievadīti centrālajā sistēmā saskaņā ar 11. pantu, iezīmē attiecīgos datus saskaņā ar prasībām, kādas aģentūra noteikusi elektroniskajai komunikācijai ar centrālo sistēmu. Šo iezīmējumu glabā centrālajā sistēmā saskaņā ar 12. pantu pārsūtīšanas nolūkos, kā paredzēts 9. panta 5. punktā. 2. Izcelsmes dalībvalsts noņem iezīmējumu datiem, kas attiecas uz trešās valsts pilsoni vai bezvalstnieku, kura dati iepriekš tika iezīmēti saskaņā ar 1. punktu, ja viņa statuss tiek atcelts vai izbeigts vai tiek atteikts to pagarināt saskaņā ar Padomes Direktīvas 2004/83/EK 14. vai 19. pantu. ò jauns VI NODAĻA PROCEDŪRA SALĪDZINĀŠANAI UN DATU PĀRSŪTĪŠANAI TIESĪBAIZSARDZĪBAS NOLŪKOS 19. pants Procedūra daktiloskopisko datu salīdzināšanai ar EURODAC datiem 1. Izraudzītās iestādes, kas minētas 5. panta 1. punktā, un Eiropols var iesniegt pamatotu elektronisku pieprasījumu verificējošajai iestādei par daktiloskopisko datu pārsūtīšanu ar valsts piekļuves punkta starpniecību EURODAC centrālajai sistēmai salīdzināšanas nolūkā. Saņemot šādu pieprasījumu, verificējošā iestāde verificē, vai ir izpildīti 20. un 21. pantā minētie nosacījumi, lai iesniegtu pieprasījumu veikt datu salīdzināšanu. 2. Ja visi nosacījumi, lai iesniegtu pieprasījumu veikt salīdzināšanu, ir izpildīti, verificējošā iestāde salīdzināšanas pieprasījumu nosūta valsts piekļuves punktam, kas to nosūta EURODAC centrālajai sistēmai nolūkā salīdzināt ar visiem EURODAC datiem. 3. Ārkārtas steidzamības gadījumos verificējošā iestāde var daktiloskopiskos datus pārsūtīt valsts piekļuves punktam salīdzināšanas nolūkā, tiklīdz izraudzītā iestāde ir saņēmusi pieprasījumu, un tikai verificēt pēc tam, vai visi 20. un 21. pantā minētie nosacījumi ir izpildīti, tostarp, vai tas patiešām bija ārkārtas steidzamības gadījums. Šo ex-post verifikāciju veic bez nepamatotas kavēšanās pēc pieprasījuma apstrādes. 4. Ja ex-post verifikācijā tiek secināts, ka piekļuve nav bijusi pamatota, visas iestādes, kuras ir piekļuvušas informācijai, kas komunicēta no EURODAC, to iznīcina un informē verificējošo iestādi par šādas informācijas iznīcināšanu. 20. pants EURODAC datu pieejamības nosacījumi izraudzītajām iestādēm 1. Izraudzītās iestādes savu pilnvaru ietvaros var pieprasīt daktiloskopisko datu salīdzināšanu ar EURODAC centrālajā datubāzē uzglabātajiem datiem vienīgi tad, ja salīdzinājumu ar valsts daktiloskopisko datu datubāzēm un citu dalībvalstu automatizētām daktiloskopisko datu datubāzēm saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI rezultātā ir gūti negatīvi rezultāti un ja: a) salīdzināšana ir vajadzīga, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus; b) salīdzināšana ir vajadzīga konkrētā lietā; sistemātisku salīdzināšanu neveic; un c) ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāda salīdzināšana ar EURODAC datiem palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt kādu no attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem. 2. Pieprasījumi veikt salīdzināšanu ar EURODAC datiem attiecas tikai uz meklējumiem, izmantojot daktiloskopiskos datus. 21. pants EURODAC datu pieejamības nosacījumi Eiropolam 1. Eiropols iesniedz pieprasījumus par salīdzināšanu ar EURODAC datiem tikai atbilstoši savām pilnvarām un vajadzības gadījumā, lai veiktu savus uzdevumus atbilstoši E