LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 167/2

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2012. gada 2. aprīlis)

par priekšlikumu regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām un priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) un Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem saistībā ar pārāk lielu paļaušanos uz kredītreitingiem

(CON/2012/24)

2012/C 167/03

Ievads un juridiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2011. gada 13. decembrī saņēma Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (1) (turpmāk – “ierosinātā regula”), bet 2011. gada 21. decembrī – lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) un Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem saistībā ar pārāk lielu paļaušanos uz kredītreitingiem (2) (turpmāk – “ierosinātā direktīva”).

ECB kompetence sniegt atzinumu balstās Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktā un 282. panta 5. punktā, jo ierosinātā regula un ierosinātā direktīva satur noteikumus, kas skar Eiropas Centrālo banku sistēmas uzdevumu sniegt palīdzību tādas politikas sekmīgā īstenošanā, kas attiecas uz finanšu sistēmas stabilitāti, kā noteikts Līguma 127. panta 5. punktā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārīgi apsvērumi

ECB piekrīt ierosinātās regulas un ierosinātās direktīvas galvenajam mērķim sniegt ieguldījumu finanšu stabilitātes risku samazināšanā un ieguldītāju un tirgus dalībnieku pārliecības atjaunošanā par finanšu tirgu un reitingu kvalitāti. Ierosināto pasākumu mērķi ir: a) samazināt pārlieku paļaušanos uz ārējiem reitingiem; b) mazināt to seku riskus, kas saistītas ar valstu reitingu pārmaiņām; c) uzlabot kredītreitingu tirgus nosacījumus ar mērķi uzlabot reitingu kvalitāti; d) nodrošināt ieguldītāju tiesības uz kompensāciju; un e) uzlabot reitingu kvalitāti, nostiprinot kredītreitinga aģentūru (KRA) neatkarību un veicinot drošas kredītreitinga procedūras un metodoloģijas. ECB ir ļoti ieinteresēta regulējuma iniciatīvās, kas samazina paļaušanos uz ārējiem kredītreitingiem (3). Iespējamo trūkumu esamība KRA reitingos var atstāt būtiskas sekas uz tirgus uzticību un, iespējams, negatavi ietekmēt finanšu stabilitāti. Ņemot vērā iepriekš minēto, ECB tāpat kā Komisijas mērķis ir samazināt pārlieku paļaušanos uz ārējiem kredītreitingiem, kas ir saskaņā ar Finanšu stabilitātes padomes (FSP) noteiktajiem principiem šajā jomā (4).

EB tāpat atbalsta plašās pilnvaras, kas uzticētas Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) saistībā ar KRA darbības atļaušanu un uzraudzību. EVTI papildu uzdevumi saskaņā ar ierosināto regulu veicinās kredītreitingu tirgus nosacījumu uzlabošanos nolūkā uzlabot reitingu kvalitāti un veicināt drošas kredītreitinga procedūras un metodoloģijas (5).

Īpaši apsvērumi

1. Pārlieka paļaušanās uz ārējiem kredītreitingiem

Kredītriska novērtējumus finanšu iestādēs

1.1. Saskaņā ar ierosināto regulu finanšu iestādēm pašām jāveic kredītriska novērtēšana un “izvērtējot juridiskās personas vai finanšu instrumenta kredītspēju, nepaļaujas vienīgi vai mehāniski uz kredītreitingiem” (6). Turklāt kompetentajām iestādēm, kas atbild par šo uzņēmumu uzraudzību “rūpīgi jāpārbauda uzņēmumu kredītnovērtējuma procesu atbilstība” (7). Šie noteikumi atspoguļo Larosjē ziņojuma secinājumus (8) un FSP principu, saskaņā ar kuru tiek sagaidīts, ka bankas, tirgus dalībnieki un institucionālie ieguldītāji veic paši savu kredītnovērtējumu (9).

1.2. ECB atbalsta FSP un Komisijas kopējo mērķi samazināt pārlieku paļaušanos uz ārējiem kredītreitingiem (10). ECB atzīmē, ka priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību konsultatīvo uzraudzību un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos (11) ietver normas, kas šo jautājumu regulē, uzsvaru liekot uz iekšējo metožu attīstību kredītiestādēs, lai aprēķinātu pašu līdzekļu nepieciešamību, ā arī saistībā ar kredīta un darījuma partnera riskiem (12). Turklāt, lai gan arī finanšu iestādēm jāprasa nodrošināt pienācīgas riska novērtēšanas spējas, šīm spējām jābūt proporcionālām šo iestāžu veikto darbību veidam, lielumam un sarežģītībai. ECB tāpat atzīmē attiecīgos grozījumus, kas ieviesti Direktīvā 2009/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvā 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (13). Tādēļ, lai nodrošinātu saskaņotību ierosinātās regulas un nozaru tiesību aktu attiecīgo normu starpā, ECB iesaka precizēt ierosinātajā regulā finanšu iestādēm uzliktā pienākuma saturu.

Atsauces uz ārējiem reitingiem Savienības tiesību aktos

1.3. Saskaņā ar ierosināto regulu EBI, EAAPI un EVTI neatsaucas uz kredītreitingiem savās pamatnostādnēs, ieteikumos un tehnisko standartu projektos, “ja šādas atsauces varētu izsaukt mehāniski paļaušanos uz kredītreitingiem no kompetento iestāžu vai finanšu tirgus dalībnieku puses (14)”. Ierosinātā regula arī iesaka, ka EBI, EAAPI un EVTI vēlākais līdz 2013. gada 31. decembrim pārbauda un vajadzības gadījumā svītro visas pamatnostādnēs un ieteikumos minētās atsauces uz kredītreitingiem (15). Līdzīga prasība noteikta arī Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai (ESRK) attiecībā uz tās brīdinājumiem un ieteikumiem (16).

1.4. ECB saprot, ka visu ierosināto grozījumu mērķis ir FSP principu īstenošana, kas aicina standartu noteicējus un iestādes izvērtēt atsauces un KRA reitingiem standartos, likumos un noteikumos un, ja iespējams, svītrot tās vai aizstāt ar piemērotiem alternatīviem kredītspējas standartiem (17). Tomēr, lai gan var būt ieteicams no Savienības un nacionālajiem aktiem svītrot noteikumus, kas liek obligāti ņemt vērā ārējos kredītreitingus, vai pat visas atsauces un ārējiem reitingiem, ciktāl šādas prasības vai atsauces uz ārējiem reitingiem var tikt uzskatītas par tādām, kas veicina “mehānisku” šādu reitingu izmantošanu, ECB iesaka uzmanīties attiecībā uz formulējumu minētajās ierosinātās regulas normās (18), jo to varētu būt grūti piemērot.

1.5. Pirmkārt, attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādēm (EUI), Savienības 1. līmeņa tiesību akti finanšu pakalpojumu jomā atsaucas uz ārējiem kredītreitingiem vai kredītnovērtējumiem. Tā tas, piemēram, ir Savienības banku jomas tiesību aktos, kas atsaucas un ārējo kredītnovērtējuma iestāžu (ECAI) (19) kredītnovērtējumiem un oficiāla prasa EBI izstrādāt tehnisko standartu projektus saistībā ar kredītnovērtējumiem (20). EUI izstrādātos tehnisko standartu projektus pieņem Komisija, pamatojoties uz pilnvarojošām normām, kas noteiktas 1. līmeņa tiesību aktos (21), un standartu mērķis ir papildināt vai precizēt šīs normas. Tādēļ aizliegums atsaukties uz kredītnovērtējumiem iepriekš minētajos tekstos liekas grūti piemērojams, pat ja, lietojot vārdus ja iespējams, EUI tika atstāta zināma izvēles iespēja (22). Jo īpaši vērtējums tam, vai atsauces uz kredītnovērtējumu var potenciāli izsaukt mehānisku paļaušanos, tā vietā, lai informētu vērtējumu varētu sniegt ieguldītāji un tirgus dalībnieki, ir subjektīvs, kas tā ieviešanu ierosinātajā regulā juridiskas prasības veidā padara problemātisku.

1.6. Otrkārt, attiecībā uz ESRK iepriekš minētais aizliegums atsaukties uz kredītreitingiem ESRK brīdinājumos un ieteikumos arī šķiet neproporcionāls, jo kredītreitingi ir vērtīgs informācijas avots un nodrošina etalonus vai modeļus, ko ESRK var izmantot savu izdevumu kontekstā.

1.7. ECB kopumā atbalsta FSP uzskatu, ka KRA ir nozīmīga loma un ka to reitingus uzņēmumi var pienācīgi izmantot, iekļaujot savos iekšējos kredītnovērtējuma procesos (23). Pašreizējās reformas nolūks ir samazināt pārlieku paļaušanos uz ārējiem kredītreitingiem un uzlabot to kvalitāti, nevis izbeigt to izmantošanu. Tajā pašā laikā KRA reitingu izmantošana uzņēmumā nemazina tā atbildību nodrošināt, ka tā kredītriski balstās uz drošu novērtējumu (24). ECB atbalsta FSP ieteikto pakāpenisko pieeju un norāda, ka atsauces uz KRA reitingiem jāsvītro vai jāaizstāj tikai tad, kad identificētas pienācīgas alternatīvas, un tās var droši tikt īstenotas. Šajā sakarā standartu noteicējiem un iestādēm nepieciešams izstrādāt pārejas plānus un grafikus, kas ļauj pēc iespējas svītrot vai aizstāt atsauces uz KRA reitingiem un droši ieviest ar to saistītos riska pārvaldības spēju uzlabojumus.

1.8. ECB iesaka ierosinātās regulas 1. panta 6. punktu (25) aizstāt ar apsvērumu ierosinātajā regulā, kas valsts iestādēm atgādina, ka ir svarīgi, ja iespējams, sniegt ieguldījumu iepriekš minētā mērķa sasniegšanā, samazinot pārlieku paļaušanos uz ārējiem kredītreitingiem. ECB tāpat atzīmē, ka saskaņā ar ierosināto CRD IV direktīvu (26) EBI, sadarbojoties ar EAAPI un EVTI, divreiz gadā publicēs ziņojumu par to, cik bieži dalībvalstu tiesību akti atsaucas uz ārējiem reitingiem un par pasākumiem, ko dalībvalstis veic šādu atsauksmju samazināšanai. ECB iesaka EUI pēc tam, kad tās ņēmušas vērā ECB un ESRK viedokli, ziņot Komisijai par iespējamām alternatīvām vai papildu risinājumiem attiecībā uz atsaucēm uz ārējiem reitingiem Savienības un nacionālajos tiesību aktos.

1.9. Informācijas nolūkā šī atzinuma II pielikums apraksta kredītnovērtējuma metodoloģiju, ko Eurosistēma izmanto nodrošinājuma atbilstības likviditātes operācijām kontekstā.

2. Kredītreitinga aģentūras un ārējās kredītnovērtējuma iestādes

Ārējie kredītnovērtējumi un ECAI atbilstība

2.1. Regula (EK) Nr. 1060/2009 nosaka, ka kredītreitinga aģentūrai, lai tā tiktu atzīta par ECAI (27), jāiesniedz reģistrācijas pieteikums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (28) un ka šī reģistrācijas procedūra neaizstāj procedūru ECAI atzīšanai saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK (29).

2.2. Saskaņā ar ierosināto CRD IV regulu (30) kompetento iestāžu veiktās ECAI atzīšanas procedūras rezultātā “automātiski” atbilstošas ir KRA, kas reģistrētas vai sertificētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009. Tas attiecas arī uz centrālajām bankām, kas sniedz kredītreitingus un kas atbrīvotas no minētās regulas (31) piemērošanas jomas. ECB atbalsta jauno procedūru, kas iekļauta ierosinātajā CRD IV regulā, jo tā palīdzēs vienkāršot ECAI atzīšanas procedūru un nodrošinās saskaņotību dažādos sektoros (32). Juridiskās skaidrības un noteiktības dēļ ECB iesaka papildus precizēt ierosinātās regulas apsvērumā, ka ierosinātās CRD IV regulas stāšanās spēkā nozīmēs minēto KRA un centrālo banku kā ECAI automātisku atzīšanu un ka jādefinē saikne starp kredītnovērtējumiem un kredītspējas sliekšņiem; t. i. plānošana.

Plānošana un Eiropas reitingu indekss

2.3. Ierosinātā regula nosaka, ka EVTI izveidos Eiropas Reitingu indeksu, kas ietvers visus EVTI iesniegtos reitingus, kā arī apkopoto reitingu indeksu jebkuram vērtētam parāda instrumentam (33). Indeksu un atsevišķos kredītreitingus publicē EVTI tīmekļa vietnē. Saskaņā ar ierosināto regulu, EVTI iesniegtie reitingi pamatosies uz saskaņotu reitingu skalu (34).

2.4. Lai gan ECB atbalsta tirgus dalībnieku reitingu uzlabotu caurredzamību, sadarbspēju un salīdzināmību, tomēr jānodrošina, ņemot vērā iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci un reitinga noteikšanas metožu dažādību, ka saskaņotā reitingu skala neliek KRA saskaņot metodoloģiju un procesus.

2.5. Turklāt ECB norāda, ka plānošanas procedūras izstrādās EBI un EAAPI banku (35) un apdrošināšanas nozarēs (36). Ņemot vērā šo jautājumu starpnozaru specifiku, būtu pienācīgi koordinēt plānošanas pasākumus, iespējams izmantojot EUI Apvienoto komiteju (37). Šajā sakarā ECB iesaka svītrot atsauci uz saskaņoto reitingu skalu un iesaka līdz 2015. gada decembrim EVTI, sadarbojoties ar EBI, EAAPI un ECB, izvērtēt iespēju izveidot saskaņotu reitingu skalu reitingiem, ko izsniegušas reģistrētas un sertificētas KRA, un par šo jautājumu ziņot Komisijai. Tas nozīmē arī ierosinātās regulas atsauces uz “Eiropas reitingu indeksu” aizstāšanu ar “Eiropas reitingu platformu”.

3. Pārējie apsvērumi

Valstu reitingi

3.1. ECB atbalsta iniciatīvas, kas sāktas, lai uzlabotu caurredzamību un metodoloģijas un reitingu procesa atklāšanu saistībā ar valstu parādu (38). Ierosinātā regula ievies īpašu režīmu valstu reitingu piešķiršanas procedūrai un reitinga pārskatīšanas biežumam. ECB atbalsta ierosinātās izmaiņas, jo īpaši ierosinājumu prasīt KRA novērtēt valstu reitingus biežāk. Lai gan reitingi jāpublicē tikai pēc darbdienas beigām un ne vēlāk kā vienu stundu pirms tirdzniecības vietu atvēršanas Savienībā, ECB uzskata, ka var tikt īstenotas citas iniciatīvas, lai atvieglotu reitingu izmaiņu iespējamās procikliskās sekas. ECB iesaka pētīt veidus, kā samazināt reitingu izmaiņu radītās svārstības, jo īpaši tad, ja emitents ir reitingu novērošanas statusā un tuvu tam, ka zaudēs investīciju kategorijas statusu, kā arī tad, ja tiek apsvērta iespējamā reitinga pazemināšana par vairākām pakāpēm. Šādās situācijās varētu turpināt vērtēt priekšlikumus biežāk komunicēt ar tirgu veidā, kas mazina strauja krituma efektu. Turklāt ECB atzīmē, ka ierosinātā regula nosaka, ka reitinga aģentūrām katram piešķirtajam valsts reitingam vai saistītajai reitinga prognozei jāpievieno detalizēts pētījuma pārskats, kurā paskaidroti visi pieņēmumi, parametri, ierobežojumi un neskaidrības, kā arī jebkādi citi elementi, kas ņemti vērā reitinga vai prognozes noteikšanā (39). Šajā sakarā var būt piemēroti dažas no prasībām attiecināt arī uz citiem reitingu veidiem, jo īpaši prasības par detalizētu informāciju par kvantitatīvajiem un kvalitatīvajiem pieņēmumiem, kas pamato iemeslus reitinga izmaiņām, kā arī to relatīvo nozīmi.

KRA neatkarība

3.2. ECB atbalsta Komisijas priekšlikumus ar KRA neatkarību saistīto jautājumu risināšanā. Tomēr, tā kā pašreizējais “emitents maksā” reitingu finansēšanas modelis var būt interešu konflikta cēlonis un var kropļojoši ietekmēt reitingus (40), nepieciešami tālejošāki risinājumi attiecībā uz alternatīviem atlīdzības modeļiem. Tādēļ ECB atbalsta to, ka Komisija turpina darbu, uzraugot KRA atlīdzības modeļu piemērotību, un gaida, kad par šo jautājumu 2012. gada beigās tiks sniegts ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, ņemot vērā arī darbu citās jurisdikcijās, t. sk. ASV (41).

3.3. Lai gan ECB atbalsta stingrākus noteikumus KRA akcionāru struktūrai (42), ECB iesaka Komisijai pārskatīt ierosināto 5 % ierobežojumu (43), lai nodrošinātu tā efektivitāti.

Rotācijas principi

3.4. Lai gan ECB atbalsta Komisijas nolūku saistībā ar rotācijas noteikuma ieviešanu, t. i., ka ilgstošas attiecības ar tām pašām vērtējamām struktūrām varētu ietekmēt reitingu neatkarību, var būt vajadzīgs sīkāk izvērtēt iespējamās neplānotās sekas (44). Pirmkārt, lai gan rotācijas noteikums būtu jāveicina interešu konfliktu novēršana, kas rodas “emitents maksā” modeļa rezultātā, jānovērš, ka KRA rotācija negatīvi ietekmē reitingu kvalitāti, jo īpaši tāpēc, ka var rasties risks, ka jauni dalībnieki konkurē, piedāvājot paaugstinātus reitingus vai samazinot cenas. Otrkārt, rotācijas noteikumam nevajadzētu novest pie pārtrauktiem datu apkopojumiem, jo tas radītu problēmas attiecībā uz reitinga modeļu pārbaudi. Treškārt, lai šī norma būtu efektīva, jānodrošina, ka ir pietiekama tādu KRA izvēle, kas izpilda visas obligātās prasības, īpaši attiecībā uz specifisku reitingu piešķiršanu, piem., strukturētiem finanšu instrumentiem. Tādēļ, lai noteiktu precīzu gadu skaitu, pēc kura jānotiek rotācijai, var būt nepieciešama papildu analīze. Visbeidzot, šajā sakarā jāapsver arī saistība ar topošo “emitents maksā” modeļa novērtējumu (45).

Metodoloģijas

3.5. ECB atbalsta ierosinātos EVTI uzticamos uzdevumus saistībā ar jaunu vai grozītu KRA metodoloģiju atbilstību (46). ECB iesaka precizēt, ka EVTI loma aprobežojas ar metodoloģijas atbilstības piemērojamiem noteikumiem pārbaudi. Turklāt var būt nepieciešams noteikt piemērojamo procedūru un termiņus, lai nodrošinātu, ka EVTI pārbaude neliedz KRA piešķirt jaunus reitingus. ECB tāpat atbalsta ierosinājumu prasīt vairāk un vieglāk saprotamus paskaidrojumus par metodoloģiju un pamatā esošajiem pieņēmumiem visu aktīvu kategoriju reitingiem. Visbeidzot, ECB atzinīgi vērtē publiskās apspriešanas ieviešanu par plānotajām izmaiņām reitingu metodoloģijā, modeļos vai galvenajos pieņēmumos.

Strukturētu finanšu instrumentu noteikumi

3.6. ECB atzinīgi vērtē ierosinājumu palielināt caurredzamību attiecībā uz strukturētiem finanšu instrumentiem (47). ECB īpaši atbalsta ierosināto detalizētas informācijas atklāšanas prasību attiecībā uz strukturētiem finanšu instrumentiem (48) ar centralizētas tīmekļa vietnes palīdzību (49), kā arī prasību strukturētiem finanšu instrumentiem noteikt divus kredītreitingus (50). Attiecībā uz šiem aspektiem ECB vēlētos uzsvērt sekojošo:

3.7. Pirmkārt, ņemot vērā saskaņotību dažādās nozarēs un noteikumu dublēšanās novēršanu, ierosinātajā regulā jāprecizē informācijas atklāšanas prasību strukturētu finanšu instrumentu emitentiem, iniciatoriem un sponsoriem saistība ar līdzīgām informācijas atklāšanas prasībām attiecībā uz vērtspapīrošanu dažās nozarēs (51).

3.8. Otrkārt, Eurosistēmas ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru kredīta līmeņa informācijas iniciatīva nosaka konkrētas informācijas par katru vērtspapīru prasības ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, ko pieņem kā nodrošinājumu Eurosistēmas kredītoperācijās. Tās mērķis ir palielināt caurredzamību un standartizētā veidā padarīt tirgus dalībniekiem pieejamu savlaicīgāku informāciju par pamatā esošajiem kredītiem un to atmaksu. Šajā sakarā ECB atzīmē iespējamo sinerģiju, ko EVTI būtu jācenšas panākt, apsverot informācijas par strukturētiem finanšu instrumentiem ziņošanas saturu un formātus (52).

3.9. Treškārt, ECB atzinīgi vērtē iniciatīvas, kas veicina caurredzamības prasību uzlabošanu strukturēto finanšu instrumentu un nodrošināto obligāciju tirgos, kā arī informācijas atklāšanas prasību saskaņošanu šajā jomā. Šajā kontekstā ECB atbalsta komisijas priekšlikumu līdz 2015. gada 1. jūlija izvērtēt vajadzību ziņošanas pienākumu attiecināt, inter alia, arī uz nodrošinātajām obligācijām (53). ECB arī atzīmē, ka iniciatīvas, kas saistītas ar nodrošināto obligāciju tirgus caurredzamību iekļautas citās aktuālās likumdošanas iniciatīvās, piemēram, ierosinātajā CRD IV regulā (54). Tādēļ ir svarīgi nodrošināt šo dažādo iniciatīvu saskaņotību. Tā kā ierosinātā regula galvenokārt regulē KRA darbību, minētajām iniciatīvā par nodrošināto obligāciju caurredzamību un informācijas atklāšanu jāietver vērtējums, kura mērķis ir noteikt piemērotus Savienības juridiskos instrumentus šo iniciatīvu ieviešanai, t. i., piemēram, ierosinātās regulas ietvaros un/vai citā attiecīgā Savienības finanšu nozares tiesību aktā.

Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt ierosinātajā regulā, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti I pielikumā.

Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 2. aprīlī ECB prezidents Mario DRAGHI

(1) COM(2011) 747 galīgā redakcija.

(2) COM(2011) 746 galīgā redakcija.

(3) Sk. Eiropas Komisijas publisko apspriešanos par kredītreitinga aģentūrām – Eurosistēmas 2011. gada februāra atbildi (turpmāk – “Eurosistēmas atbilde”), kas pieejama ECB tīmekļa vietnē http://www.ecb.europa.eu

(4) Principles for reducing reliance on CRA ratings, Financial Stability Board, 27 October 2010 (turpmāk – “FSP principi”) un arī Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmas politiku šajā jomā kopsavilkumu II pielikumā.

(5) Sk., piem., 1. un 2. punktu 2010. gada 19. novembra Atzinumā CON/2010/82 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitinga aģentūrām. Visi atzinumi tiek publicēti ECB tīmekļa vietnē http://www.ecb.europa.eu

(6) Ierosinātās regulas 1. panta 6. punkts, jauns 5.a pants, pirmais teikums.

(7) Ierosinātās regulas 1. panta 6. punkts, jauns 5.a pants, otrais teikums.

(8) Sk. Report of the High-Level Group on financial supervision in the EU chaired by Jacques de Larosière, 25 February 2009, pp.19–20. Šī grupa uzskata, ka dažu finanšu regulu pieprasītā reitingu izmantošana rada virkni problēmu, bet, iespējams, šajā posmā ir novēršama. Tomēr grupa uzskata, ka to ar laiku var ievērojamo mazināt. Uzraudzības iestādēm jāpārbauda vai finanšu iestāžu kapacitāte ļauj papildināt ārējo kredītreitingu izmantošanu (uz kuriem tām vairāk nav pārlieku jāpaļaujas) ar drošiem neatkarīgiem novērtējumiem.

(9) Sk. FSP principus, II princips, samazināt tirgus paļaušanos uz KRA reitingiem.

(10) Sk. ierosinātās regulas paskaidrojuma raksta 3.4.2. sadaļu 7. lpp., kā arī pievienoto ietekmes novērtējumu, 11.–13. lpp un 25.–28. lpp.

(11) COM(2011) 453 galīgā redakcija.

(12) Sk. 76. panta 2. un 3. punktu un 77. pantu priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību konsultatīvo uzraudzību un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos, COM(2011) 453 galīgā redakcija (“ierosinātā CRD IV direktīva”). Sk. arī 395. pantu priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību uzraudzības prasībām, COM(2011) 452 galīgā redakcija (“ierosinātā CRD IV regula”).

(13) OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp. Sk. arī ierosinātās regulas 1. un 2. pantu.

(14) Ierosinātās regulas 1. panta 6. punkts, jauns 5.b pants, pirmā daļa.

(15) Skat. 14. atsauci.

(16) Ierosinātās regulas 1. panta 6. punkts, jauns 5.b pants, otrā daļa.

(17) Sk. FSP principus, I princips, Samazināt paļaušanos un KRA reitingiem standartos, likumos un noteikumos.

(18) Sk. ierosinātās regulas 1. panta 6. punktu, jaunais 5.b pants.

(19) Sk., piem., attiecībā uz ECAI kredītnovērtējumiem Direktīvas 2006/48/EK 80.–83. pantu un 96.–99. pantu, kā arī VI un IX pielikumu, 130 pantu un turpmākos pantus ierosinātajā CRD IV regulā un 109.a panta 1. punkta b) apakšpunktu un 111. panta 1. punktu priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2003/71/EK un 2009/138/EK attiecībā uz Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (COM(2011) 8) galīgā redakcija (turpmāk – “ierosinātā “Omnibus-II” direktīva”).

(20) Direktīvas 2006/48/EK 81. panta 2. punkts un 97. panta 2. punkts.

(21) Sk., piem., Direktīvas 2006/48/EK 81. panta 2. punkta otro daļu, ierosinātās CRD IV regulas 131. panta 1. punktu un ierosinātās “Omnibus-II” direktīvas 111. panta 1. punkta n) apakšpunktu.

(22) Kā ieteikts ierosinātās regulas 1. panta 6. punkta, jaunā 5.b panta, pirmās daļas pēdējā teikumā.

(23) Sk. FSP principus, II princips.

(24) Skat. 23. atsauci.

(25) Sk. ierosinātās regulas 1. panta 6. punktu, jaunais 5.b pants.

(26) Ierosinātās CRD IV direktīvas 150. panta 2. punkts.

(27) Regulas (EK) Nr. 1060/2009 2. panta 3. punkts.

(28) OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

(29) Sk. Regulas (EK) Nr. 1060/2009 44. apsvērumu.

(30) Sk. ierosinātās CRD IV regulas 130. panta 2. punktu un 262. panta 2. punktu.

(31) Sal. ierosinātās CRD IV regulas 130., 131. un 133. pantu un Direktīvas 2006/48/EK 81. un 97. pantu un VI pielikuma II daļu.

(32) Sk. 6.4. punktu 2011. gada 4. maija Atzinumā CON/2011/42 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2003/71/EK un Direktīvā 2009/138/EK attiecībā uz Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes pilnvarām.

(33) Ierosinātās regulas 1. panta 14. punkts, jauns 11.a pants.

(34) Ierosinātās regulas 1. panta 4. punkts un 1. panta 18. punkts, jaunais 11.a panta 1. punkts un 21. panta 4.a punkts.

(35) Sk. ierosinātās CRD IV regulas 131. un 265. pantu un Committee of European Banking Supervisors, revised guidelines on the recognition of External Credit Assessment Institutions, 30 November 2010, Part 3, pieejams EBI tīmekļa vietnē http://www.eba.europa.eu

(36) Sk. priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2003/71/EK un Direktīvā 2009/138/EK attiecībā uz Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes pilnvarām, Prezidentūras 2011. gada 21. septembra kompromisu, pieejams Padomes tīmekļa vietnē http://register.consilium.europa.eu

(37) Sk. Atzinumu CON/2011/42, 6.4. punktu.

(38) Sk. Eurosistēmas viedokli, 2.1. punkts.

(39) Ierosinātās regulas I pielikuma 6. punkts.

(40) Sk. Eurosistēmas viedokli, 5. punkts.

(41) Sk. ierosinātās regulas 1. panta 24. punktu, 39. panta 1. punkts.

(42) Sk. ierosinātās regulas 1. panta 8. punktu, 6.a punkts.

(43) Sk. ierosinātās regulas 1. panta 8. punktu, 6.a panta 1. punkta a) apakšpunkts.

(44) Ierosinātās regulas 1. panta 8. punkts, jauns 6.b pants.

(45) Regulas (EK) Nr. 1060/2009 39. panta 1. punkts.

(46) Ierosinātās regulas 1. panta 10. un 19. punkts.

(47) Ierosinātās regulas 1. panta 11. punkts.

(48) Ierosinātās regulas 1. panta 11. punkts, jauns 8.a panta 1. punkts.

(49) Ierosinātās regulas 1. panta 11. punkts, jauns 8.a panta 4. punkts.

(50) Ierosinātās regulas 1. panta 11. punkts, jaunais 8.b pants.

(51) Sk., piem., 122.a pantu Direktīvā 2006/48/EK, 17. pantu Direktīvā 2011/61/ES, 50.a pantu Direktīvā 2009/65/EK un 135. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvā 2009/138/EK par apdrošināšanas un pārapdrošināšanas darbības sākšanu un veikšanu (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

(52) Ierosinātās regulas 1. panta 11. punkts, jauns 8.a panta 3. punkts.

(53) Ierosinātās regulas 1. panta 24. punkts, jauns 39. panta 4. punkts.

(54) Ierosinātās CRD IV regulas 478. pants, Prezidentūras 2012. gada 1. marta kompromiss, pieejams Padomes tīmekļa vietnē http://register.consilium.europa.eu