BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 7 PROJEKTS 2011. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija /* COM/2011/0796 galīgā redakcija */





BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 7 PROJEKTS 2011. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa — Komisija Ņemot vērā: – Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, – Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1], un jo īpaši tās 37. pantu, – Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2010. gada 15. decembrī[2], – budžeta grozījumu Nr. 1/2011[3], kas pieņemts 2011. gada 6. aprīlī, – budžeta grozījumu Nr. 2/2011[4], kas pieņemts 2011. gada 5. jūlijā, – budžeta grozījumu Nr. 3/2011[5], kas pieņemts 2011. gada 14. jūlijā, – budžeta grozījumu Nr. 4/2011, kas pieņemts 2011. gada 28. septembrī, – budžeta grozījumu Nr. 5/2011, kas pieņemts 2011. gada 25. oktobrī, – budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu[6], kas pieņemts 2011. gada 18. oktobrī, Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai 2011. gada budžeta grozījuma Nr. 7 projektu. IZMAIŅAS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMĀ PA IEDAĻĀM Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Izmaiņas šajā kopsavilkumā angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienotas kā budžeta pielikums. SATURS 1. Ievads.. 3 2. ES Solidaritātes fonda izmantošana.. 3 2.1 Spānija.. 3 2.2 Itālija.. 5 3. Finansējums.. 7 4. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām... 9 1. Ievads 2011. gada budžeta grozījuma Nr. 7 projekts (BGP) attiecas uz ES Solidaritātes fonda izmantošanu EUR 37 979 875 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā zemestrīci Mursijā, Spānijā (EUR 21 070 950) un plūdiem Veneto reģionā, Itālijā (EUR 16 908 925). 2. ES Solidaritātes fonda izmantošana 2.1 Spānija Lorkas pilsētu 2011. gada 11. maijā satricināja divas secīgas 5,2 magnitūdu spēcīgas zemestrīces, nogalinot 9 cilvēkus un ievainojot vēl 300 cilvēkus. Vēl papildus 10 000 cilvēku tika evakuēti, un aptuveni 30 000 cilvēku pavadīja pirmo nakti uz ielas. Turklāt katastrofa radīja plašus bojājumus dzīvojamām mājām, uzņēmumiem, sabiedriskajām ēkām, kultūras mantojuma vietām, ceļu tīklam un pamata infrastruktūrām. (1) Pieteikumu Komisija saņēma 2011. gada 20. jūlijā noteikto 10 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2011. gada 11. maijā reģistrētajiem postījumiem. Pietikuma atjauninātā versija tika saņemta 2011. gada 1. augustā. (2) Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst Solidaritātes fonda piemērošanas jomā. (3) Skartā teritorija attiecas uz visu Lorkas pilsētu, kas ietilpst Mursijas autonomajā apgabalā. Spānijas iestādes kopējos zaudējumus lēš EUR 843 miljonu apmērā. Tomēr šis skaitlis ietver summu EUR 162 000 apmērā, ko valsts kā kompensāciju maksāja cietušo ģimenēm un kas nevar tikt uzskatīta kā "tiešie zaudējumi". Tādēļ Komisija uzskata, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 842,838 miljonu apmērā. (4) Tā kā kopējais zaudējumu apmērs ir tikai 23,8 % no parastās robežvērtības EUR 3,535 miljardu[7] apmērā, kas piemērojama Spānijai 2011. gadā, Spānijas iestādes iesniedza savu pieteikumu, pamatojoties uz tā saukto "ārkārtējās reģionālās katastrofas" kritēriju, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 2012/2002 2. panta 2. punkta pēdējā daļā, kurā ietverti nosacījumi palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda "ārkārtējos apstākļos". Atbilstoši šim noteikumam reģions var saņemt palīdzību no fonda tikai tad, ja šo reģionu ir skārusi ārkārtēja katastrofa; galvenokārt tas attiecas uz dabas katastrofām, kas skar lielu daļu tā iedzīvotāju un kam ir ievērojama un ilgstoša ietekme uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā. Regulā paredzēts īpašu uzmanību pievērst attāliem un izolētiem reģioniem, tādiem kā salas un tālākie reģioni, kas definēti LESD 349. pantā. Regulā paredzēts, ka ar "vislielāko precizitāti" jāpārbauda pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar "ārkārtējās reģionālās katastrofas" kritēriju. Mursijas reģiona autonomais apgabals nevar tikt uzskatīts par attālu vai izolētu reģionu. (5) Kā minēts Solidaritātes fonda gada ziņojumā (2002.-2003. gads)[8], Komisija uzskata, ka, lai reģionālo katastrofu konkrētie kritēriji būtu nozīmīgi valsts mērogā, ir jānosaka atšķirība starp nopietniem reģionāliem un vienīgi vietējas nozīmes notikumiem. Atbilstoši subsidiaritātes principam vietējas nozīmes notikumi ir valsts iestāžu atbildības jomā, bet nopietnu reģionālu notikumu gadījumā var izskatīt iespējas piešķirt atbalstu no Solidaritātes fonda. Zemestrīce smagi skāra visu Lorkas pilsētu, tacu divas zemestrīces, kas notika 11. maijā, skara lielāko daļu Mursijas reģiona, tostarp Cartagena, Águilas, Murcia, Mazarrón un daudzas pilsētas Albacete, Jaén, Almeria un Alicante. Lorka ir trešā lielākā pilsētas Mursijas reģionā. (6) Viens no Regulā (EK) Nr. 2012/2002 paredzētajiem nosacījumiem Solidaritātes fonda ārkārtas izmantošanai ir tāds, ka katastrofa ir skārusi lielāko daļu tā reģiona iedzīvotāju, uz kuru attiecas pieteikums. Teritorija, uz kuru attiecas Spānijas iestāžu pieteikums, attiecas uz visu Lorkas pilsētu Mursijas reģiona autonomajā apgabalā, kuras kopējais iedzīvotāju skaits ir 92 694 iedzīvotāji (Mursijas kopējais iedzīvotāju skaits ir 1 461 979). Katastrofa skara visus Lorkas (un ārpus tās) iedzīvotājus: Zemestrīcē gāja bojā deviņi cilvēki, apmēram 300 cilvēki tika ievainoti, apmēram 10 000 iedzīvotāji tika evakuēti, un aptuveni 30 000 iedzīvotājiem pirmā nakts bija jāpavada uz ielas. Pārējie pilsētas iedzīvotāji paglābās ārpus pilsētas esošajos rajonos vai piekrastes rajonā. Sarkanais krusts izveidoja trīs lauku slimnīcas; trīs nometnes deva pajumti 5000 cilvēku; tika izdalīti 15 000 gulēšanai paredzētu aprīkojumu. Turklāt pieteikumā ir paskaidrots, ka bojāti tika apmēram 80 % ēku un ka uzņēmumi un skolas bija uz laiku jāslēdz. Pieteikuma sniegtā informācija ļauj secināt, ka ir skaidri izpildīts nosacījums, kurā noteikts, ka jābūt skartai lielākai daļai iedzīvotāju. (7) Attiecībā uz prasību pierādīt ievērojamu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā pieteikumā jo īpaši minēti smagie bojājumi, kas nodarīti pamata infrastruktūrām un iekārtām, dzīvojamām mājām, uzņēmumiem un rūpniecības uzņēmumiem, kā arī vietējo ceļu tīklu traucējumi. Zemestrīce arī ir radījusi bojājumus lielam skaitam valsts skolu, valsts bibliotēkai un (mūzikas) konservatorijai. Sniegta informācija parāda, ka Lorkas Veselības zinātņu universitātes pilsētiņa nevarēs uzņemt visus jaunos studentus, kuri ieradīsies septembrī uz jauno mācību gadu, un studenti reģionam ir būtisks ekonomiskais faktors. Pilsētas vēsturisko arhitektūras pieminekļu bojājumi arī būtiski ietekmē reģionā nozīmīgo tūrisma nozari. Tika skarti apmēram 708 veikali, 50 amatniecības uzņēmumi, 482 pakalpojumu sniegšanas uzņēmumi un 210 viesnīcas un restorāni. Tūrisma spēcīga samazināšanās ir nopietna problēma reģionam. Turklāt pirms zemestrīces Lorka bija reģionālais centrs un galvenais punkts uzņēmējdarbības, veselības, izglītības un kultūras darbību jomā, kas piesaistīja vairāk nekā divsimt piecdesmit tūkstošus iedzīvotāju no pilsētām, kas atrodas lielajā apkārtējā reģionā. Tomēr katastrofa ir nopietni ietekmējusi plašāka reģiona sociāli ekonomisko situāciju arī ārpus Lorkas pilsētas, saimnieciskajai darbībai krasi samazinoties, bet vietām — pat apstājoties. Pieteikumā iekļauta zemestrīces ietekmes sīka analīze un kopējo aplēsto zaudējumu sadalījums pa nozarēm. (8) Tiek lēsts, ka darbu izmaksas, ko sedz atbilstoši 3. panta 2. punktam Regulā (EK) Nr. 2012/2002, ir EUR 104 miljoni, un tās ir iedalītas 4 kategorijās. A) tūlītēja infrastruktūras atjaunošana, lai tā būtu darba kārtībā, B) pagaidu izmitināšana un glābšanas dienesti, C) aizsardzības infrastruktūras un tūlītēja kultūras mantojuma aizsardzība un D) sakārtošanas darbi katastrofas skartajos reģionos/zonās. (9) Skartais reģions var pretendēt uz atbalstu kā „Phasing out” reģions saskaņā ar struktūrfondiem (2007.–2013. g.). Spānijas iestādes nav informējušas Komisiju par nodomu izmantot citus Kopienas finansējuma avotus, lai likvidētu zemestrīces sekas. (10) Spānijas iestādes norādīja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. 2.2 Itālija Laikposmā no 2010. gada 31. oktobra līdz 2. novembrim Ziemeļaustrumu Itālijas Veneto reģionu skāra spēcīgas lietusgāzes. Smago lietusgāžu ietekmi pasliktināja siltais Vidusjūras "Sirocco" vējš, kas izkausēja sniegu netālajos kalnos. Šīs meteoroloģiskās situācijas rezultātā paaugstinājās upju līmenis, applūdinot plašas teritorijas, radot bojājumus ceļu tīklam un infrastruktūrai, lauksaimniecībai, uzņēmumiem un dzīvojamām mājām. Nopietni bojājumi ir reģistrēti visā Veneto reģionā, Bacchiglione upes baseinu, kas ietver Vicenza un Padova pilsētas, plūdi skāra jo īpaši smagi. (11) Pieteikums Komisijai tika iesniegts 2011. gada 7. janvārī noteikto desmit nedēļu laikā pēc pirmajiem 2010. gada 31. oktobrī reģistrētajiem postījumiem. Būtiski pārskatīta pieteikuma versija, kurā ietverts atjaunināts un precizēts postījumu novērtējums, kā arī pilnībā jauni skaitliskie rādītāji, tika saņemta 2011. gada 11. augustā. (12) Tā bija dabas izraisīta katastrofa, un tādējādi uz to attiecas Solidaritātes fonda piemērošana. (13) Sākotnējais pieteikums, kas tika iesniegts janvārī, balstījās uz tā saukto "ārkārtējās reģionālās katastrofas" kritēriju, kas noteikts 2. panta 2. punkta pēdējā daļā Regulā (EK) Nr. 2012/2002, un tātad attiecās tikai uz katastrofas vissmagāk skarto zonu, kas atradās blakus Bacchiglione upei un kura radušies zaudējumi tika lēsti EUR 994,9 miljonu apmērā. Tomēr šis pieteikums nebija pilnīgs un neietvēra nevienu pamatojošu informāciju attiecībā uz postījumu lielāko daļu. Tātad nebija iespējams pabeigt pieprasījuma novērtējumu. (14) Atbildot uz Komisijas dienestu lūgumu, Itālijas iestādes 11. augustā iesniedza atjauninātu pieprasījumu, kurā bija iekļauta jauna informācija un jauns postījumu novērtējums. Jaunie iesniegtie skaitļi attiecas uz visu Veneto reģionu un visi kopējie postījumi tiek aprēķināti EUR 3,717 miljardu apmērā. Šī summa par EUR 182 miljoniem pārsniedz EUR 3,536 miljardu robežvērtību, kas piemērojama Itālijai 2011. gadā Solidaritātes fonda izmantošanai (t.i., EUR 3 miljardi 2002. gada cenās). Pamatojoties uz šiem skaitļiem, katastrofu varētu kvalificēt kā „lielu dabas katastrofu” atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 2012/2002. (15) Papildus "lielai dabas katastrofai" pārskatītajā 11. augusta pieteikumā ir atspoguļota arī atjaunināta informācija, pamatojoties uz tā saukto „ārkārtējās reģionālās katastrofas” kritēriju. Ir skaidri redzams, ka šī informācija ir sniegta tādā gadījumā, ja pieteikums netiktu pieņemts, pamatojoties uz „lielas dabas katastrofas” kritēriju. (16) Itālijas iestāžu iesniegtie skaitļi par zaudējumiem no katastrofas, kas novērtēta kā "liela dabas katastrofa", ir iedalīti četrās galvenās kategorijās: 1) valsts iestāžu paziņotie zaudējumi (pašvaldības, provinces, prefektūras, reģionālais mežu dienests u.c.): EUR 588 miljoni; 2) postījumi, ko izraisījuši vēlāki zemes nogruvumi: EUR 124 miljoni; 3) hidrauliskās drošības sistēmas atjaunošanas izmaksas: EUR 2732 miljoni; 4) papildu "izpildes izmaksas": EUR 273 miljoni. Zaudējumi, kas norādīti 1) un 2) punktā šķiet ticami, taču pieteikumā ir redzams, ka liela daļa no izmaksām, kas norādītas 3) un 4) punktā ir saistītas ar hidrauliskās drošības sistēmas uzlabošanu, kuras mērķis ir nodrošināt pastiprinātu aizsardzību, kuras nepieciešamību parādīja plūdi. Tikai neliela daļa no šīm izmaksām attiecas uz to postījumu labošanu, ko tieši izraisīja plūdi. Tomēr preventīvo pasākumu izmaksas var netikt ņemtas vērā, izvērtējot Solidaritātes fondam iesniegtos pieteikumus. Lai gan iesniegtā informācija neļauj veikt precīzu aprēķinu, nav nekādu šaubu, ka pieteikumā ietvertās izmaksas saistībā ar preventīviem pasākumiem un nevis ar atjaunošanu ievērojami pārsniedz EUR 182 miljonus. Tādējādi tiešo zaudējumu summa ir mazāka nekā minētā robežvērtība, un Komisija uzskata, ka plūdi Veneto reģionā nav klasificējami kā "liela dabas katastrofa". (17) Tā kā kopējais zaudējumu apmērs ir mazāks par parasto robežvērtību, pieteikumu pārbaudīja, pamatojoties uz tā saukto "ārkārtējās reģionālās katastrofas" kritēriju, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 2012/2002 2. panta 2. punkta pēdējā daļā, kurā ietverti nosacījumi palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda "ārkārtējos apstākļos". Atbilstoši šiem kritērijiem reģions ārkārtējos apstākļos var saņemt palīdzību no Fonda, ja šo reģionu ir skārusi neparasta katastrofa; galvenokārt tas attiecas uz dabas katastrofām, kas skar lielu daļu tā iedzīvotāju un kam ir ievērojama un ilgstoša ietekme uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā. Regulā paredzēts īpašu uzmanību pievērst attāliem un izolētiem reģioniem, tādiem kā salas un tālākie reģioni, kas definēti LESD 349. pantā. Veneto reģions pie šīs kategorijas nepieder. Regulā paredzēts, ka ar "vislielāko precizitāti" jāpārbauda pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar "ārkārtējās reģionālās katastrofas" kritēriju. (18) Kā minēts iepriekš, Itālijas iestādes iesniedza arī pierādījuma elementus tikai attiecībā uz vissmagāk skarto zonu, kas atradās blakus Bacchiglione upes baseinam, lai atbilstu "reģionālās katastrofas" kritērijam gadījumā, ja pieteikums neatbilstu „lielas dabas katastrofas” kritērijam. Itālijas iestādes novērtēja, ka plūdu izraisītie kopējie tiešie zaudējumi attiecīgajā teritorijā ir EUR 1156,86 miljoni. Šī kopējo zaudējumu summa sastāv no 1) valsts iestāžu paziņotajiem zaudējumiem (tostarp zaudējumi, kas radušies privātajiem īpašumiem, uzņēmumiem, lauksaimniecības jomā, par pagaidu izmitināšanu, kultūras mantojuma jomā un steidzamu darbību veikšanai) EUR 178,612 miljonu apmērā, 2) zaudējumiem sabiedrisko pakalpojumu struktūrām EUR 2,035 miljonu apmērā, 3) izmaksām saistībā ar vietējiem inženiertehniskajiem darbiem EUR 50,562 miljonu apmērā, 4) poztījumiem autoceļam A4 EUR 1,308 miljonu euro apmērā, 5) pasākumiem cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzībai EUR 0,639 miljonu apmērā, 6) atlīdzības civilās aizsardzības brīvprātīgajiem darbiniekiem EUR 1,800 miljonu apmērā un 7) "izmaksām drošības pasakumiem katastrofas skartajā teritorijā" EUR 921,912 miljonu apmērā. Zaudējumu skaitļi, kas norādīti 1) līdz 6) punktā šķiet ticami, taču 7) punktā, līdzīgi kā tas bija "lielas dabas katastrofas" scenārija gadījumā, norādītā summa attiecas ne tikai uz tiešo zaudējumu novēršanu, bet arī uz pasākumiem, kas paredzēti, lai uzlabotu hidrauliskās pārvaldības sistēmas vispārējās drošības līmeņa uzlabošanu (tostarp attiecībā uz mežiem un aizsardzību pret zemes nogruvumiem). Iesniegtā informācija tomēr paredz darbību dalījumu "obligātās', "ļoti steidzamās", "steidzamās" un "nepieciešamās" darbībās. Iespējams, darbības, kas tiek uzskatītas par "obligātām" un "ļoti steidzamām", atbilst plūdu izraisītu postījumu tūlītējas novēršanas darbībām. Šīm kategorijām norādītā summa ir EUR 492,506 miljoni (no tiem EUR 51,105 miljoni jau ir ietverti inženiertehnisko darbu izmaksās, ko sedza pašvaldības un kas ir jāatņem). Pamatojoties uz šo, komisija uzskata, ka tiešos zaudējumus var lēst EUR 676,357 miljonu apmērā. Šī summa atbilst 19 % no solidaritātes fonda līdzekļu robežvērtības, kas piemērojama Itālijai 2011. gadā. (19) Viens no Regulā (EK) Nr. 2012/2002 paredzētajiem nosacījumiem Solidaritātes fonda ārkārtas izmantošanai ir tāds, ka katastrofa ir skārusi lielāko daļu tā reģiona iedzīvotāju, uz kuru attiecas pieteikums. Attiecīgā teritorija ietver 14 pašvaldību administratīvās daļas. No 28 391 iedzīvotāja, kas ir reģistrēti šajās 14 pašvaldībās, tiek uzskatīts, ka plūdi ir īpaši skāruši 20 068 iedzīvotājus (t.i. 70,6 % no iedzīvotāju skaita). Tiek ziņots, ka uz laiku tika pārvietoti apmēram 2800 cilvēki. Plūdi skāra vairāk nekā 2000 mājas, daudz garāžas un 450 automašīnas tika bojātas. Pieteikumā vispusīgi atspoguļots, kā postījumi ir ietekmējuši iedzīvotājus. Šī ietekme ir izpaudusies kā personiski zaudējumi, saimnieciskās darbības pārtraukšana, galveno komunālo iekārtu un telekomunikāciju darbības pārtraukšana un satiksmes traucējumi. Tādējādi var secināt, ka plūdi skāra lielāko daļu iedzīvotāju. (20) Attiecībā uz plūdu ietekmi un sekām, kā arī prasību pierādīt nopietnu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un reģiona ekonomisko stabilitāti pieteikumā jo īpaši norādīta dabiskās vides un ekonomikas stabilitātes izjaukšanu visā Veneto regionā. Veneto reģiona ekonomikas struktūra balstās uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, daudzi no tiem ir ģimenes uzņēmumi un to darbība galvenokārt vērsta uz eksportu. Tika ziņots, ka vairāk nekā 2500 MVU zaudēja savu infrastruktūru, iekārtas un darba instrumentus. Visā Veneto reģionā plūdu rezultātā tika apdraudēti 40 400 uzņēmumi, no kuriem 9900 uzņēmumi ir mazie uzņēmumi, kuros strādā apmēram 250 000 cilvēku. Lauksaimniecības jomā tika ziņots par lauksaimniecības dzīvnieku bojāeju, lauksaimniecības zeme bija klāta dubļiem. (21) Kā minēts Solidaritātes fonda gada ziņojumā (2002.-2003. gads)[9], Komisija uzskata, ka, lai reģionālo katastrofu konkrētie kritēriji būtu nozīmīgi valsts mērogā, ir jānosaka atšķirība starp nopietniem reģionāliem un vienīgi vietējas nozīmes notikumiem. Atbilstoši subsidiaritātes principam vietējas nozīmes notikumi ir valsts iestāžu atbildības jomā, bet nopietnu reģionālu notikumu gadījumā var izskatīt iespējas piešķirt atbalstu no Solidaritātes fonda. Itālijas iestāžu iesniegtie pamatojošie dokumenti parāda, ka plūdu katastrofa smagi skāra Veneto reģionu un ka visnopietnākās sekas ir vērojamas Bacchiglione upes baseinā. (22) Tiek lēsts, ka darbu izmaksas, ko sedz atbilstoši 3. panta 2. punktam Regulā (EK) Nr. 2012/2002, ir EUR 779,06 miljoni, un tās ir iedalītas 4 kategorijās. A) tūlītēja infrastruktūras atjaunošana, lai tā būtu darba kārtībā, B) pagaidu izmitināšana un glābšanas dienesti, C) aizsardzības infrastruktūras un tūlītēja kultūras mantojuma aizsardzība un D) sakārtošanas darbi katastrofas skartajos reģionos/zonās. Ņemot vērā, ka tikai daļa no ziņotajiem zaudējumiem var tikt pieņemti kā tiešie zaudējumi (skatīt 18. punktu) attiecināmo darbu summa ir jālabo un jānosaka maksimāli EUR 573,225 miljonu apmērā. (23) Skartais reģions ir tiesīgs saņemt atbalstu kā "Konkurētspējas un nodarbinātības mērķa reģions" saskaņā ar 2007.-2013. gada struktūrfondiem. Itālijas iestādes nav informējušas Komisiju par nodomu izmantot citus Kopienas finansējuma avotus, lai likvidētu plūdu sekas. (24) Itālijas iestādes norādīja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. 3. Finansējums Kopējais Solidaritātes fondam pieejamais gada budžets ir EUR 1 000 miljoni. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums Fonda izveidei, Komisija uzskata, ka Fonda atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei zaudējumu daļa, kas pārsniedz robežvērtību (0,6 % no NKI jeb EUR 3 miljardi 2002. gada cenās, ņemot vērā to summu, kura ir mazākā), ir pamatā lielākai atbalsta intensitātei nekā zaudējumiem līdz šai robežai. Agrāk pielietotā likme, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem Fonda izmantošanas robežvērtības, un 6 %, kuri ir virs robežvērtības. Solidaritātes fonda atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada ziņojumā par Solidaritātes fondu, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments. Tiek ierosināts piešķirt maksājumu apropriācijas no 05 04 05 01. budžeta pozīcijas “Lauku attīstības programmas”, ņemot vērā starpību starp dalībvalstu iesniegtajām maksājumu prognozēm, kas atjauninātas 2011. gada septembrī, un maksājumu deklarācijām, kas tika iesniegtas 2011. gada novembrī. Šajā gadījumā ir ierosināts izmantot tās pašas procentu likmes un piešķirt šādas atbalsta summas. || || || || || (EUR) || Apstiprinātie tiešie zaudējumi || Robeža || Summa, pamatojoties uz 2,5 % || Summa, pamatojoties uz 6 % || Ierosinātā ES atbalsta kopējā summa Spānija – zemestrīce Lorkā || 842,838 miljoni || 3536 miljoni || 21 070 950 || - || 21 070 950 Plūdi Veneto reģionā || 676,357 miljoni || 3 536 miljoni || 16 908 925 || - || 16 908 925 Kopā || || || || || 37 979 875 4. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām Finanšu shēmas izdevumu kategorija/apakškategorija || Finanšu shēma 2011. gadam || 2011. gada budžets (ieskaitot BG Nr. 1-5 un BGP Nr. 6) || BGP Nr.7/2011 || 2011. gada budžets (ieskaitot BG Nr. 1-5 un BGP Nr. 6 -7/2011) SA || MA || SA || MA || SA || MA || SA || MA 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME || || || || || || || || 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai || 12 987 000 000 || || 13 520 566 270 || 11 523 944 758 || || || 13 520 566 270 || 11 523 944 758 1.b Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai || 50 987 000 000 || || 50 983 843 784 || 42 060 394 626 || || || 50 983 843 784 || 42 060 394 626 Kopā || 63 974 000 000 || || 64 504 410 054 || 53 584 339 384 || || || 64 504 410 054 || 53 584 339 384 Rezerve[10] || || || -30 410 054 || || || || -30 410 054 || 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVALDĪBA || || || || || || || || Tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi || 47 617 000 000 || || 42 868 061 900 || 42 788 499 841 || || || 42 868 061 900 || 42 788 499 841 Kopā || 59 688 000 000 || || 58 659 248 389 || 56 378 918 184 || || -37 979 875 || 58 659 248 389 || 56 340 938 309 Rezerve || || || 1 028 751 611 || || || || 1 028 751 611 || 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS || || || || || || || || 3.a Brīvība, drošība un tiesiskums || 1 206 000 000 || || 1 180 030 263 || 857 199 845 || || || 1 180 030 263 || 857 199 845 3.b Pilsoniskums || 683 000 000 || || 879 831 486 || 842 903 486 || 37 979 875 || 37 979 875 || 917 811 361 || 880 883 361 Kopā || 1 889 000 000 || || 2 059 861 749 || 1 700 103 331 || 37 979 875 || 37 979 875 || 2 097 841 624 || 1 738 083 206 Rezerve[11] || || || 26 072 737 || || || || 26 072 737 || 4. ES – GLOBĀLO PROCESU DALĪBNIECE[12] || 8 430 000 000 || || 8 759 300 431 || 7 242 528 574 || || || 8 759 300 431 || 7 242 528 574 Rezerve || || || -70 439 377 || || || || -70 439 377 || 5. ADMINISTRĀCIJA[13] || 8 144 000 000 || || 8 172 839 289 || 8 171 544 289 || || || 8 172 839 289 || 8 171 544 289 Rezerve || || || 53 160 711 || || || || 53 160 711 || KOPĀ || 142 125 000 000 || 133 440 000 000 || 142 155 659 912 || 127 077 433 762 || 37 979 875 || 0 || 142 193 639 787 || 127 077 433 762 Rezerve || || || 1 112 135 628 || 6 544 566 238 || || || 1 112 135 628 || 6 544 566 238 [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 68, 15.3.2011., 1. lpp. [3] OV L 172, 30.6.2011., 1. lpp. [4] OV L 213, 19.8.2011., 1. lpp. [5] OV L 251, 27.9.2011., 1. lpp. [6] COM(2011) 674 galīgā redakcija. [7] T.i., EUR 3 miljardi 2002. gada cenās [8] 2002.-2003. gada ziņojums un ziņojums par pieredzi, kas gūta gadu pēc jaunā instrumenta piemērošanas, COM(2004) 397 galīgā redakcija, 26.5.2004. [9] 2002.-2003. gada ziņojums un ziņojums par pieredzi, kas gūta gadu pēc jaunā instrumenta piemērošanas, COM(2004) 397 galīgā redakcija, 26.5.2004. [10] Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGPF) nav ietverts 1.a izdevumu kategorijas rezerves aprēķinā (500 miljoni euro). Tos 34 miljonus euro, kas pārsniedz robežvērtību, finansē, izmantojot elastības instrumentu. [11] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām izdevumu kategorijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). [12] 2011. gada 4. izdevumu kategorijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (253,9 miljoni euro). To 71 miljonu euro, kas pārsniedz maksimālo robežu, finansē, izmantojot elastības instrumentu. [13] Lai aprēķinātu 5. izdevumu kategorijas rezervi salīdzinājumā ar maksimālo robežu, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.–2013. gada finanšu shēmā par summu 82 miljonu euro apmērā personāla iemaksām pensiju shēmā.