LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 25.11.2008 
SEC(2008) 2903 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS 
EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
 
par ELGF izdevumiem 
  
Agrās brīdināšanas sist ēma 
 
Nr. 8/2008  
 
LV 2   LV SATURS 
1. I EVADS ...........................................................................................................................3 
2. K OMENTĀRI PAR ELGF  2008. GADA BUDŽETA IZPILDI ..................................................3 
3. ELGF  PIEŠĶIRTO IEŅĒMUMU IZPILDE ............................................................................5 
4. I EŅĒMUMI NO PAGAIDU RESTRUKTURIZ ĀCIJAS SUMM ĀM (CUKURA NOZARE ) ................5 
5. C UKURA NOZARES RESTRUKTURIZ ĀCIJAS FONDA IZVEID e.............................................5 
6. S ECINĀJUMI ...................................................................................................................5 
PIELIKUMS PROVIZORISKS ELGF  APROPRI ĀCIJU IZLIETOJUMS L ĪDZ 30.06.2008 
 
LV 3   LV 1. I EVADS  
Par laikposmu no 2007. gada 16. oktobra l īdz 2008. gada 30. j ūnijam pielikum ā iekļautajā 
tabulā ir izklāstīta budžeta faktisk ā izpilde sal īdzinājumā ar izdevumu izkl āstu atbilst īgi 
indikatoram, kas noteikts, pamatojoti es uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/20051 20. panta 
noteikumiem. 
2. K OMENT ĀRI PAR ELGF  2008. GADA BUDŽETA IZPILDI  
Turpmāk ir sniegtas īsas piezīmes par b ūtiskākajām neatbilst ībām starp faktisko un 
paredzēto 2008. gada budžeta izpildes l īmeni atseviš ķās nozarēs. 
2.1. Monet ārie faktori 
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 21. pantu budžeta iest ādes pieņemtais budžets tika 
veidots, pamatojoties uz vid ējo paritātes kursu 2007. gada j ūlijā–septembr ī —
 EUR 1 = USD 1,37. J āpiebilst, ka laika posm ā no 2007. gada 1. augusta l īdz 2008. gada 
30. jūnijam vid ējais paritātes kurss bija aptuveni  EUR 1 = USD 1,48, t.i ., aptuveni par 8,0 % 
augstāks nekā kurss, ko izmantoja 2008. gada budžeta veidošan ā. 
Attiecībā uz izdevumiem, kas radušies iepriekš min ētajā laika posm ā, ņemtas vērā 
USD/EUR parit ātes kursa izmai ņas. Jāatzīmē, ka paritātes kursa tendence ietekm ē eksporta 
kompensāciju noteikšanu par lauksaimniec ības produktiem, jo īpaši par cukuru. 
2.2. Tirgus faktori 
2.2.1. Lab ība (– EUR 48,4 miljoni) 
Šo apropri āciju nepiln īgu izmantojumu sal īdzinājumā ar indikatora l īmeni ir izrais ījušas 
augstās iekšzemes tirgus cenas, par kur ām pārdota intervences lab ība, pretstat ā 2008. gada 
budžeta veidošanas laik ā paredzētajam zem ākam cenu l īmenim. 
2.2.2. Kompens ācijas par I pielikum ā neiekļautajiem produktiem (– EUR 26,7 miljoni) 
Apropriāciju nepiln īgs izlietojums sal īdzinājumā ar indikatora l īmeni galvenok ārt ir radies 
tāpēc, ka sal īdzinājumā ar kompens āciju līmeni 2008. gada budžeta veidošanas laik ā 
kopumā samazinājies piešķirto eksporta kompens āciju līmenis. Budžeta gada beig ās šajā 
nozarē paredzami ietaup ījumi.  
2.2.3. P ārtikas programmas (– EUR 115,3 miljoni) 
Apropriāciju nepiln īgs izlietojums sal īdzinājumā ar indikatora l īmeni daļēji ir radies t āpēc, 
ka dažas dal ībvalstis 2008. gada pl ānā administrat īvu grūtību dēļ neizlietos t ām piešķirto 
apropriāciju daļu. Budžeta gada beig ās šajā nozarē paredzami ietaup ījumi.  
2.2.4. Cukurs (– EUR 107,0 miljoni) 
Apropriāciju nepiln īgs izlietojums sal īdzinājumā ar indikatora l īm e n i  i r  r a d i e s  t āpēc, ka 
salīdzinājumā ar kompens āciju līmeni 2008. gada budžeta veidošanas laik ā samazinājies 
eksportētā cukura daudzums un kopum ā samazin ājies piešķirto eksporta kompens āciju 
līmenis. Budžeta gada beig ās šajā nozarē paredzami ietaup ījumi.  
                                                 
1 OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. 
 
LV 4   LV 2.2.5. Aug ļi un dārzeņi (+ EUR 174,7 miljoni) 
Pārsniegta apropri āciju izlietojuma galvenais iemesls sal īdzinājumā ar indikatora l īmeni 
2008. gada 30. j ūnijā ir dalībvalstu veiktie maks ājumi darb ības fondiem ražot āju 
organizācijām. 
Tomēr jāņem vērā, ka šim budžeta apropri āciju pārtēriņam ir tehniski c ēloņi. Ieņēmumi, kas 
aplēsti EUR 467,0 miljonu apm ērā, ir piešķirti izdevumu finans ēšanai darb ības fondiem 
ražotāju organiz ācijām augļu un dārzeņu nozarē. Šie ieņēmumi nebija iek ļauti apropri ācijās, 
ko 2008. gadam piepras īja budžeta iest ādei un ko t ā piešķīra šai nozarei. T āpēc pašreiz 
radušos izdevumus sal īdzina ar indikatoru, ka s attiecas uz apropri āciju līmeni, kurš ir 
zemāks par šai nozarei pieš ķirtajiem ie ņēmumiem. Š ā iemesla d ēļ budžeta izpilde patlaban 
ir pārsniegta.  
Jāatzīmē, ka augļiem un d ārzeņiem piešķirtajam ie ņēmumu apjomam j ābūt pietiekami 
lielam, lai segtu izdevumu l īmeni, kas dal ībvalstīm prognoz ēts šajā nozarē. 
2.2.6. V īns (– EUR 201,7 miljoni) 
Iemesli nepiln īgam apropri āciju izlietojumam sal īdzinājumā ar indikatora l īmeni ir šādi: 
– ar vīna destilāciju saist īto izdevumu samazin āšanās dalībvalstīm, jo samazin ājies 
destilējamo vīndarības blakusproduktu daudzums, k ā arī samazinājies spirta ražošanai 
izmantotā vīna daudzums;  
– dalībvalstu izdevumu samazin āšanās restrukturiz ācijas un p ārveidošanas atbalstam. 
Budžeta gada beig ās šajā nozarē paredzami ietaup ījumi.  
2.2.7. C ūkgaļa, olas un m ājputni (+ EUR 37,2 miljoni) 
Pārsniegta apropri āciju izlietojuma iemesls ir dal ībvalstu veiktie maks ājumi par svaigas un 
saldētas cūkgaļas eksporta kompens ācijām. Šo sh ēmu Komisija ieviesa 2007. gada 
novembra beig ās, lai risin ātu sarežģīto tirgus situ āciju šajā nozarē, kuru jo īpaši izrais ījušas 
augstās barības izmaksas un ASV dol āra straujais kritums. 2008. gada budžet ā šai shēmai 
nebija paredz ētas nekādas apropri ācijas, tāpēc radies nov ērotais pārtēriņš, un ir sagaid āms, 
ka tas turpin āsies līdz budžeta gada beig ām. 
2.3. Tiešais atbalsts (+ EUR 861,6 miljoni) 
Izpildes p ārsniegums, kas ieg ūst, salīdzinot faktiskos izdevumus ar indikatora l īmeni, 
galvenokārt saistīts ar atsaist ītiem tiešajiem atbalstiem un jo īpaši ar vienoto maks ājumu 
shēmu. 
Jāņem vērā, ka šādam budžeta apropri āciju pārtēriņam ir tehniski c ēloņi. Aplēstie ieņēmumi 
— EUR 1470,0 miljoni — ir pieš ķirti, lai finans ētu izdevumus par vienreiz ējo maksājumu 
shēmu. Šie ie ņēmumi nebija iek ļauti apropri ācijās, ko 2008. gadam piepras īja budžeta 
iestādei un ko t ā piešķīra šai nozarei. T āpēc pašreiz radušos izdevumus sal īdzina ar 
indikatoru, kas attiecas uz apropri āciju līmeni, kurš ir zem āks par šai sh ēmai piešķirtajiem 
ieņēmumiem. Š ā iemesla d ēļ budžeta izpilde patlaban ir p ārsniegta. 
Jāatzīmē, ka tiešajiem atbalstiem pieš ķirtajam ie ņēmumu apjomam j ābūt pietiekami lielam, 
lai segtu izdevumu l īmeni, kas dal ībvalstīm prognoz ēts šajā nozarē. 
2.4. Lauksaimniec ības izdevumu rev īzija 
2.4.1. Gr āmatojumu noskaidrošana par iepriekš ējo gadu (+ EUR 228,3 miljoni) 
Šāds pārsniegums radies, sal īdzinot jau veikto atg ūstamo summu korekciju apm ēru ar 
indikatora l īmeni uz 2008. gada 30. j ūniju. 
 
LV 5   LV Tomēr Komisija jau ir pie ņēmusi visus l ēmumus attiec ībā uz grāmatojumu noskaidrošanas 
darbībām, kuras paredz ēts izpildīt šā budžeta gada laik ā. Neto summas, ko paredz ēts atgūt 
ar šiem lēmumiem, tai skait ā korekciju apr ēķinu maksājumu kav ējumiem, ko v ēl paredzēts 
veikt, patlaban ir aptuveni – EUR 40,0 miljoni. Š ī summa sal īdzinājumā ar summu –
 EUR 370,0 miljoni, ko budžeta iest āde saglab āja 2008. gada budžet ā, izraisa budžeta 
apropriāciju trūkumu par aptuveni – EUR 330,0 miljoniem. Šis atg ūto summu 
samazinājums ir jākompensē ar apropri āciju pārvietojumu, un tas rad īs ELGF izdevumu 
attiecīgu pieaugumu.  
3. ELGF  PIEŠĶIRTO IE ŅĒMUMU IZPILDE  
Pielikumā iekļautajā tabulā redzams, ka 2008. gada 30. j ūnijā bija iekas ēti piešķirtie 
ieņēmumi EUR 1 111,8 miljonu apm ērā. Konkrēti: 
– ieņēmumi no atbilst ības pārbaudēs noteiktaj ām atgūstamajām summ ām sasniedza 
aptuveni EUR 575,4 miljonus, turkl āt līdz budžeta gada beig ām paredz ēts saņemt 
papildu summas; 
– ieņēmumi no p ārkāpumiem sasniedza aptuveni EUR 315,7 miljoni, turkl āt līdz 
budžeta gada beig ām paredzēts saņemt arī papildu summas; un  
– no piena nodevas tika iekas ēti aptuveni EUR 220,8 miljoni sal īdzinājumā ar sākotnējo 
aplēsi EUR 219,0 miljonu apm ērā. 
Pretstatā sākotnēji aplēstajiem EUR 1 138,0 miljoniem pieš ķirto ieņēmumu apjoms, kas 
pārnesti no 2007. gada uz 2008. gadu, bija EUR 1 159,5 miljoni. 
4. I EŅĒMUMI NO PAGAIDU RESTRUKTURIZ ĀCIJAS SUMM ĀM (CUKURA NOZARE )  
2007. gada novembr ī dalībvalstis veica pagaidu restrukturiz ācijas maks ājumu otro iemaksu 
2006./2007. gada cukura kvotu atcelšanai aptuveni EUR 858,1 miljona apm ērā. Turklāt 
dalībvalstis veica pagaidu restrukturiz ācijas maks ājumu pirmo iemaksu 2007./2008. gada 
cukura kvotu atcelšanai aptuve ni EUR 1 734,7 miljona apm ērā. Tāpēc Komisijai no 
2008. gada 30. j ūnija tika p ārskaitīta kopējā piešķirto ieņēmumu summa 
EUR 2 592,9 miljoni k ā pagaidu restrukturiz ācijas summas. 
Visbeidzot, pretstat ā sākotnēji aplēstajiem EUR 530,0 miljoniem, pieš ķirtie ieņēmumi, kas 
pārnesti no 2007. gada uz 2008. gadu, bija EUR 735,8 miljoni. Šobr īd pēc atbalsta 
maksājumiem, kas veikti saska ņā ar cukura nozares restrukturiz ācijas fondu (skat īt 
5. iedaļu), pagaidu restrukturiz ācijas summas veido bila nci EUR 1 334,9 miljonu apm ērā. 
Liela daļa no šīs summas tiks p ārnesta uz 2009. gadu. 
5. C UKURA NOZARES RESTRUKTURIZ ĀCIJAS FONDA IZVEIDE  
Jūnija beigās dalībvalstis 2007./2008. tirdzniec ības gada atbalstos restrukturiz ētajai cukura 
rūpniecībai, diversifik ācijai, kā arī cukura rafin ēšanai samaks āja EUR 616,6 miljonus. 
Izmaksāto atbalstu kopsumma budžeta gad ā sasniedza EUR 1 258,0 miljonus. Šie atbalsti 
tika maks āti no iepriekšmin ētajiem ieņēmumiem, kas ieg ūti no pagaidu restrukturiz ācijas 
summām (skatīt 4. punktu). 
6. S ECINĀJUMI  
Dalībvalstu izdevumu atmaks āšanai paredz ēto ELGF budžeta apropri āciju izlietojums laik ā 
no 2007. gada 16. oktobra l īdz 2008. gada 30. j ūnijam tirgus pas ākumiem un tiešajiem 
 
LV 6   LV atbalstiem bija EUR 40 083,5 miljoni, t.i., apropri āciju izpilde kopum ā tika pārsniegta par 
aptuveni EUR 745,8 miljoniem.  
Šo šķietamo pārsniegumu galvenok ārt rada atsaist ītie tiešie atbalsti un jo īpaši vienreiz ējo 
maksājumu shēma, kā arī atgūto summu korekciju samazin ājums attiec ībā uz ELGF 
grāmatojumu noskaidrošanu. Tom ēr, ņemot vērā tirgus pas ākumus, patlaban ir nov ērojams 
budžeta apropri āciju nepiln īgs izlietojums – EUR 299,4 miljonu apm ērā, un vair ākās 
nozarēs ir sagaid āmi ietaup ījumi, piem ēram, par kompens ācijām par I pielikum ā 
neiekļautiem produktiem, p ārtikas programm ām, cukuru un v īnu.  
Patlaban j āatzīmē, ka pieejamais ELGF pieš ķirto ieņēmumu līmenis būs pietiekams, lai 
segtu budžeta apropri āciju pārtēriņu. Pieš ķirtos ie ņēmumus veido summa 
EUR 1 159,5 miljoni, kas p ārnesta no 2007. uz 200 8. budžeta gadu, un summa 
EUR 1 111,8 miljoni, kas ieg ūta līdz 2008. gada 30 j ūnijam, sal īdzinājumā ar 2008. gada 
budžetā paredzēto, no jauna pieš ķirto ieņēmumu summu EUR 799,0 miljonu apm ērā. 
 
V 7   LV P I E L I K U M S 
Sākotnējās
apropriācijas
Bu dže ts ( *)Izliet ojums
no
novem bra l īdz
jūnij amApguve
milj. EUR milj. EUR % milj. EUR %
ABC=
B/AE=
D*AF=C-D
05 01 9, 0 2,6 29,0 % 4,1 -16,2 %
9,0 2,6 29,0 % 4,1 -16,2 %
05 02
05 02 01 -9, 0 -44,0 489,2 % 4,4 537,6 %
05 02 02 p.m. 0,0 0,0 %
05 02 03 150,0 86,0 57,3 % 112,7 -17,8 %
05 02 04 307, 0 132,5 43,2 % 247,8 -37,6 %
05 02 05 576, 0 324,9 56,4 % 431,9 -18,6 %
05 02 06 48,0 39,6 82,5 % 42,1 -5,1 %
05 02 07 21,0 12,6 59,9 % 12,8 -1,1 %
05 02 08 728,0 825,0 113,3 % 650,3 24,0 %
05 02 09 1 412, 0 960,1 68,0 % 1 161,8 -14,3 %
05 02 10 50, 4 38,2 75,8 % 32,3 11,6 %
05 02 11 372, 0 262,3 70,5 % 259,8 0,7 %
05 02 12 167, 0 116,6 69,8 % 120,7 -2,5 %
05 02 13 61, 0 33,2 54,5 % 47,0 -22,5 %
05 02 14 p.m. 0,0
05 02 15 149, 0 130,1 87,3 % 92,9 25,0 %
4 032,4 2 917,1 72,3 % 3 216,5 -7,4 %
05 03
05 03 01 30 494, 0 31 218,9 102,4 % 30 296,4 3,0 %
05 03 02 5 775, 0 5 578,8 96,6 % 5 653,4 -1,3 %
05 03 03 563, 0 145,1 25,8 % 131,3 2,4 %
36 832,0 36 942,8 100,3 % 36 081,2 2,3 %
05 04 p.m. -11,1
05 07 -370, 0 -33,6 9,1 % -262,0 -61,7 %
p.m. 3,3
27,5 5,5 19,8 % 26,2 -75,4 %
05 08 31, 5 16,2 51,5 % 27,8 -37,0 %
11 02 32, 5 29,9 92,1 % 16,3 42,1 %
17 01 2,4 0,7 30,0 % 0,8 -3,3 %
17 03 14,3 0,0 0,0 % 0,0 0,0 %
17 04 265, 0 210,3 79,3 % 226,9 -6,3 %
40 876,5 40 083,5 98,1 % 39 337,7 1,8 %
6 7 0 1 p.m. 575,4
6 7 0 2 p.m. 315,7
6 7 0 3 p.m. 220,8
p.m. 1 111,8
05 02 16 p.m. 1 258,0
6 8 0 1 p.m. 2 592,9
6 8 0 2 p.m. 0,0
6 8 0 3 p.m. 0,0
p.m. 1 334,9
(*)    Budžeta gads = 16.10.2007. l īdz 15.10.2008., bet tiešie izdevum i at ļauti līdz 31.12.2008.
(**)  Tiešajos maks āj um os tas attiecas uz saist ībām
(***) Tost arp no iepriekš ējā gada pārnesto ie ņēmu mu  izma ntoša na
(1)    Noda ļa, kas ietver ne tikai ELGF
(2)    Noda ļa ārpus 05.  sada ļas, bet izdevumi attiecas uz E LGF
(3)    Izmanto tikai gad ījumos, kad dal ībvalstis ir sa ņēmējas2008. BUDŽETA GADS (*)
PROVIZORISKS ELGF APROPRI ĀCIJU IZLIETOJUMS
Si tuācija uz 30.06.2008.
miljonos EUR
Izlietojum a profils (**)
līdz jūnij amAtšķirība starp
izpildi un
indikatoru
%m i l j .  E U R
DG = B - E
Izdevumi
(1) ELGF ADMINI STRAT ĪVIE IZDEVUMI 45,2 % -1, 5
05010401 un 05010407
05 01 kop ā ELGF administrat īvie izdevumi 45,2 % -1,5
INTERVENCE LAUKSAI MNIEC ĪBAS TIRGO S
Labība -48,5 % - 48,4
Rīsi
Kompens ācijas par 1. pielikum ā neiekļautajiem produktiem 75,1 % -26, 7
Pārt ikas programmas 80,7 % -115, 3
Cukurs 75,0 % -107, 0
Olīveļļa 87,6 % -2, 5
Tekstilaugi 61,0 % -0, 2
Augļi un dārzeņi ( aptuveni 467 milj . EUR kred ītu gūti no ieņēmumiem)*** 89,3 % 174, 7
Vīnkopības nozares produkti 82,3 % -201, 7
Noieta veicin āšana 64,2 % 5, 8
Citi augkop ības produkti/ pas ākumi 69,8 % 2, 5
Piens un piena pr odukti 72,3 % -4, 1
Liellopu un te ļa gaļa 77,0 % -13, 8
Aitas un kazas ga ļa
Cūkgaļa, olas un m ājput ni, biškop ība un citi dz īvnieku izcelsmes produkti 62,4 % 37, 2
0502 kop ā Intervence lauksaimniec ības tirgos (iz ņemot 05 02 16) 79,8 % -299,4
TIEŠIE ATBALSTI
Nesaistītie tiešie atbalsti (aptuveni 1470 m ilj. EUR  kr ed ītu gūti no ieņēmu mie m)*** 99,4 % 922, 4
Cita veida t iešie at balsti 97,9 % -74, 6
Atbal sta papildu sum mas 23,3 % 13, 8
05 03 kop ā tiešie atbalsti 98,0 % 861,6
CITI IZDEVUMI
050401 E LVG F Garant iju noda ļas finans ēta lauku at t īstība –
2000.–2006. gads
05070106 G r āmatojumu noskaidrošana par iepriekš ēj o gadu 70,8 % 228, 3
(3) 05070106 Iepri ekš ējo gadu gr āma to ju mu  a tbilst ības noskaidrošana
Citas budžeta poz īcijas (05070102 un 050702) 95,2 % -20, 7
LAUKSAIMNIEC ĪBAS UN LAUKU ATT ĪSTĪBAS POLITIKAS 88,5 % -11, 6
STRATĒĢIJA UN KOORDIN ĀCI JA
(2) ZIVSAIMNIEC ĪBAS TIRGI 50,0 % 13, 7
(1) (2) DARB ĪBAS JOMAS „VESEL ĪBAS UN PAT ĒRĒTĀJU AIZSARDZ ĪBA” 33,4 % -0, 1
ADMINISTRAT ĪVIE IZDEVUMI
17010401, 17010404 l īdz 17010406
(1) (2) SABIEDR ĪBAS VESEL ĪBA 0,0 % 0,0
17 03 02 Kopienas tabakas fonds – ES tiešie m aks ājumi
(1) (2) PĀRTIKAS DROŠ ĪBA, DZĪVNIEKU VESEL ĪBA, DZĪVN IEKU LABTU R ĪBA UN AUGU VESEL ĪBA 85,6 % -16, 6
170401 l īdz 170405 un 170407
Izdevumi – kop ā (izņemot 05 02 16) 96,2 % 745,8
Ieņēmumi
ELGF gr āmatojumu noskaidrošana (aptuveni:  EUR 500 milj. )
Neatbi lst ības – ELGF (aptuveni: EUR 80 milj.)
Papildu nodeva no piena ražot ājiem (aptuveni: EUR 219 mil j.)
Ieņēmumi — kop ā (izņemot 6 8)
Cukura nozares rest rukt uriz ācijas fonds
Cukura nozares restrukturiz ācijas fonds ( aptuveni 1344 m ilj. EU R kred ītu  gūti n o ieņēmu mie m)***
Pagaidu restrukturiz ācijas summas — Pieš ķirtie  ieņēm um i (aptuveni: EU R 2374 m ilj.)
Pārkāpumi att iec ībā uz pagaidu restrukturiz ācijas fondu — Pieš ķirtie ieņēmu mi
Grāmatojumu noskaidrošana pagaidu restrukturiz ācijas fondam — P ieš ķirtie ieņēmumi
Cukura nozares restrukturiz ācijas fonds — kop ā