Saskaņā ar regulas 13. panta 4. punktu izvērtējumā citstarp ir aplūkoti gūtie panākumi visu pasākumu mērķu sasniegšanā, to nozīmīgums, iedarbīgums, efektivitāte, ilgtspēja, pievienotā vērtība un saskaņotība, ņemot vērā visus elementus, kas nepieciešami, lai varētu pieņemt lēmumu par programmas ietvaros finansēto pasākumu vai to veidu atjaunošanu, grozīšanu vai apturēšanu. Kā liecina izvērtējums, visi konstatējumi kopumā rada viennozīmīgi pozitīvu vispārēju novērtējumu. Konkrētāk, izvērtējums liecina, ka programmas darbībā ir gūti ļoti labi rezultāti attiecībā uz visiem iepriekš minētajiem izvērtēšanas kritērijiem, vienlaikus gan jāņem vērā, ka ir nepieciešami daži uzlabojumi.

Pašreizējās programmas vispārīgais mērķis ir novērst viltošanu un ar to saistīto krāpšanu un cīnīties pret to, tādējādi uzlabojot ES ekonomikas konkurētspēju un nodrošinot publisko finanšu ilgtspēju. Konkrētāk, programma aizsargā euro banknotes un monētas pret viltošanu un ar to saistītu krāpšanu, atbalstot un papildinot dalībvalstu veiktos pasākumus un palīdzot kompetentajām valstu iestādēm (turpmāk “KVI”) un Savienības iestādēm izveidot ciešu un regulāru sadarbību un paraugprakses apmaiņu šo iestāžu vidū, kā arī starp tām un Komisiju, vajadzības gadījumā iesaistot trešās valstis un starptautiskās organizācijas.

Turklāt sinerģija starp programmas pārvaldību, no vienas puses, un, ES politikas un likumdošanas veidošanu un īstenošanu attiecībā uz euro aizsardzību (par profilaksi, izpildes panākšanu un sadarbību), no otras puses, ir optimāla, jo viens Komisijas dienests ir atbildīgs par visiem ar euro saistītiem jautājumiem.

·sasniegto rezultātu ilgtspēja ievērojamā mērā būs atkarīga no programmas turpināšanas līdz tās paredzētajam beigu termiņam un arī pēc 2020. gada. Ieinteresētās personas apliecina, ka tām nebūtu bijis iespējams veikt īstenotos starpvalstu pasākumus, ja nebūtu bijis programmas atbalsta, un ka arī turpmāk tās nespēs īstenot līdzīgus pasākumus, ja programmas darbība tiks pārtraukta. Turklāt pārtraukšana nelabvēlīgi ietekmētu valstu iestāžu institucionālo spēju stiprināšanu, kas ir viens no galvenajiem programmas aspektiem.

·ja programma netiktu turpināta, tiktu radītas smagas nelabvēlīgas sekas: faktiski vairs nebūtu iespējams veikt tāda paša veida un līdzīga mēroga starpvalstu pasākumus, jo programmas pievienotā vērtība būtībā ir tās spēja atbalstīt tādu veidu starptautisko un starpvalstu sadarbību, kuru atbalstīšana no valstu iestāžu puses nav iespējama. Piemēram, visas ieinteresētās personas no ES piekrīt tam, ka dažādas iniciatīvas, piemēram, dialoga uzsākšana (lai arī tikai sākotnējā un pagaidu statusā) ar Ķīnas iestādēm vai viltojumu apkarošanas vienību izveide Latīņamerikā, nebūtu bijušas iespējamas bez programmas sniegtā atbalsta.

3.Turpmākā rīcība

Komisija piekrīt izvērtējumā paustajam novērtējumam, ka tikai neliels skaits KVI iesniedz pieprasījumu programmas ietvaros pieejamā finansējuma saņemšanai. Piemēram, visbiežāk programmas pasākumi tiek īstenoti Itālijā, Francijā un Spānijā.

Šajā ziņā Komisija norāda arī uz to, ka Itālijā, Francijā un Spānijā kopā ar Vāciju tiek atklātas apmēram trīs ceturtdaļas no visiem apgrozībā esošajiem euro viltojumiem. Tādēļ tās euro viltošanas problēmu uztver ar lielākām bažām nekā citas dalībvalstis. Viens no iemesliem, kādēļ pieteikumi par finansējuma saņemšanu programmas ietvaros no pārējo dalībvalstu KVI netiek iesniegti lielā skaitā, ir darbinieku trūkums vai šādu pasākumu zemāka prioritāte. Turklāt izvērtējumā ir norādīts, ka dažas KVI vairs neveic darbību vai ir tikai nomināli iesaistītas euro aizsardzības pasākumos.

Komisija jau ir veikusi pasākumus, izmantojot vairāk popularizējošu pieeju, lai iedrošinātu KVI lielāku līdzdalību.Līdz ar to pēdējo divu gadu laikā ir audzis to KVI skaits, kuras savu pieteikumu iesniedz pirmoreiz; pirmoreiz finansējuma saņemšanai ir pieteikušās vairākas KVI no Bulgārijas, Austrijas, Portugāles un Rumānijas.

Komisija piekrīt izvērtējumā paustajam uzskatam, ka pašlaik izmantotie darbības rezultātu rādītāji nav pilnā mērā pielāgoti programmas pasākumu būtībai – spēju veidošanai. Tādēļ būtu jāapsver tas, ka pašreizējie rādītāji tiktu aizstāti vai vismaz papildināti ar kvalitatīviem rādītājiem, ar kuriem var precīzāk aptvert programmas pasākumu rezultātus.

Komisija novērtēs ierosināto grozījumu attiecībā uz darbības rezultātu rādītājiem, kad tā gatavos ietekmes novērtējumu par iespējamu jaunas paaudzes programmu nākamās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros.