Īpašais ziņojums Vai ERAF efektīvi finansē 
projektus, kas paredzēti 
tiešai bioloģiskās 
daudzveidības 
veicināšanai saskaņā ar 
ES bioloģiskās 
daudzveidības stratēģiju 
laikposmam līdz 
2020. gadamLV 2014  Nr. 12
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
Youtube: EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014. gads
ISBN 978-92-872-0727-2
doi:10.2865/42285
© Eiropas Savienība, 2014. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.  
Atļauja 2., 3., 4., 5. un 13. attēla izmantošanai vai reproducēšanai jāprasa tieši autortiesību turētājam.
Printed in Luxembourg
LV 2014  Nr. 12
Īpašais ziņojums Vai ERAF efektīvi finansē 
projektus, kas paredzēti 
tiešai bioloģiskās 
daudzveidības 
veicināšanai saskaņā 
ar ES bioloģiskās 
daudzveidības stratēģiju 
laikposmam līdz 
2020. gadam
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)
02
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I–VIII  Kopsavilkums
1–12 Ievads
1–2 Bioloģiskās daudzveidības vispārējā nozīme
3–5 ES stratēģija bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanai
6–8 ES politika un tiesību akti
9–12 ERAF līdzfinansējums projektiem, kas paredzēti bioloģiskās daudzveidības veicināšanai
13–17 Revīzijas tvērums un mērķi
18–40 Apsvērumi
18–25 Vai dalībvalstis ir izmantojušas pieejamo ERAF finansējumu tiešiem bioloģiskās daudzveidības 
veicināšanas pasākumiem?
19–25 ERAF finansējuma sniegtās iespējas nav pilnībā izmantotas
26–40 Vai ERAF līdzfinansētie projekti, kas paredzēti tiešai bioloģiskās daudzveidības veicināšanai, ir 
efektīvi bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanai?
27–28 Projekti atbilst valsts un ES līmeņa prioritātēm bioloģiskās daudzveidības jomā, bet bioloģiskajai 
daudzveidībai paredzētie ERAF izdevumi nav pietiekami labi definēti
29–31 Trešā daļa no revīzijā ietvertajiem projektiem bija koncentrēti uz aizsardzības pasākumu sagatavošanu…
32–36 … taču ieguldījumu sniegtais ieguvums bioloģiskās daudzveidības jomā nebija novērtēts
37–40 Projekta ilgtspēja ir atkarīga no vietēja līmeņa apņēmības turpināt iesākto un no turpmāka publiskā 
finansējuma
03 Saturs
41–45 Secinājumi un ieteikumi
41 Vispārējs secinājums
42 ERAF finansējuma piešķiršana un izmantošana
43–45 ERAF projektu sasniegumi bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanā
 I pielikums    ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija laikposmam līdz 2020. gadam – uzdevumi 
un darbības
 II pielikums   ERAF līdzekļu piešķiršana bioloģiskās daudzveidības veicināšanai un dabas 
aizsardzībai (tostarp Natura 2000 )
 III pielikums  Revidēto projektu izlase
 IV pielikums   Iespējas, ko saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju bioloģiskās daudzveidības 
stratēģijas jomā 2007.–2013. gada finanšu shēmas ietvaros piedāvā dažādi ES fondi
 Komisijas atbilde
04
 Glosārijs
Dalīta pārvaldība : sistēma, saskaņā ar kuru dalībvalstis un Komisija kopīgi īsteno struktūrfondu budžetu. 
Īstenošanas uzdevumi ir deleģēti dalībvalstīm, savukārt Komisija saglabā vispārējo atbildību par budžeta īstenošanu.
Darbības programma : Komisijas apstiprināta ieguldījumu programma, kuru īsteno dalībvalsts, kas saņem 
struktūrfondu līdzekļus, un kura izstrādāta kā saskaņots daudzgadu prioritāšu un pasākumu kopums, kas ietver lielu 
skaitu projektu.
Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) : finanšu instruments, kas izveidots nolūkā sekmēt ES reģionu 
ekonomisko un sociālo kohēziju. ERAF ieguldījums galvenokārt tiek sniegts, izmantojot darbības programmas, kas 
ietver lielu skaitu projektu. ERAF ir viens no struktūrfondiem.
Ekosistēmu pakalpojumi : svarīgas preces un pakalpojumi, ko nodrošina neskarta bioloģiskā daudzveidība, 
piemēram, pārtika, ūdens apgāde un gaisa attīrīšana.
Finansējuma saņēmējs : publiska vai privāta juridiska persona, kas saņem ES atbalstu projektiem, kas paredzēti 
tiešai bioloģiskās daudzveidības veicināšanai.
Natura 2000 : pasaulē lielākais īpaši aizsargājamo dabas teritoriju tīkls, kas aptver gandrīz 26 000 teritoriju un 
gandrīz 18 % no visas ES sauszemes teritorijas, kā arī ievērojamu daļu jūras teritoriju. Natura 2000  ir galvenais 
elements ES stratēģijā bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu izzušanas apturēšanai līdz 
2020. gadam.
Plānošanas periods : daudzgadu shēma, saskaņā ar kuru plāno un īsteno struktūrfondu izdevumus.
Struktūrfondi : ES fondi – Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Eiropas Sociālais fonds (ESF). Šo fondu, 
kā arī Kohēzijas fonda darbības reģionālās izaugsmes atbalstam un jaunu darbvietu radīšanai 2007.–2013. gada 
plānošanas periodā ir lēšamas 308 miljardu EUR vērtībā (2004. gada cenās).
Vadošā iestāde : valsts, reģionālā vai vietējā iestāde vai publiska vai privāta struktūra, ko dalībvalsts pilnvarojusi 
vadīt darbības programmas īstenošanu.
05
 Kopsavilkums
I
Bioloģiskā daudzveidība, t. i., dzīvo organismu un to 
ekoloģisko sistēmu dažādība, tiek uzskatīta par pasau -
les dabas kapitālu. Bioloģiskās daudzveidības izzušana 
rada būtisku ietekmi uz ekonomiku un sabiedrības 
veselību, piemēram, piesārņota ūdens un gaisa, plūdu, 
erozijas vai slimību izplatības veidā.
II
Bioloģiskās daudzveidības aizsargāšana ir ES galvenā 
prioritāte vides jomā. Pēc nesekmīgajiem centieniem 
līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības 
izzušanu Eiropā Padome 2011. gada jūnijā apstiprināja 
“ES bioloģiskās daudzveidības stratēģiju laikposmam 
līdz 2020. gadam”. Galvenā mērķa – apturēt bioloģis -
kās daudzveidības izzušanu ES – sasniegšanas termiņš 
tika pārcelts no 2010. gada uz 2020. gadu.
III
Finansējumu bioloģiskās daudzveidības saglabāša -
nai sniedz vairāki ES instrumenti, kuri attiecas arī uz 
Natura 2000  tīklu, kas ir bioloģiskās daudzveidības 
aizsardzības stūrakmens Eiropas Savienībā.
IV
Palātas veiktajā revīzijā izvērtēta ERAF efektivitāte 
tādu projektu finansēšanā, kas paredzēti tiešai bio -
loģiskās daudzveidības veicināšanai. Vispirms Palāta 
novērtēja, cik lielā mērā dalībvalstis ir izmantojušas 
pieejamo ERAF finansējumu, un pēc tam izvērtēja 
izvēlēto 32 projektu darbības rādītājus.
V
Palāta konstatēja, ka dalībvalstis nav pilnībā izman -
tojušas pieejamās ERAF finansējuma iespējas. Lai gan 
ERAF līdzfinansētie projekti, kas paredzēti bioloģiskās 
daudzveidības veicināšanai, atbilst dalībvalstu un 
ES prioritātēm bioloģiskās daudzveidības izzušanas 
apturēšanas jomā, lielāka uzmanība jāvelta šo pro -
jektu faktiskā ieguldījuma uzraudzībai un rezultātu 
ilgtspējas nodrošināšanai. Daudzi pasākumi bija saistīti 
ar aizsardzības un apsaimniekošanas plānu sagata -
vošanu, un tagad šie plāni ir jāīsteno nolūkā sasniegt 
reālus rezultātus.VI
Lai palielinātu ERAF līdzekļu izmantošanu bioloģiskās 
daudzveidības jomā, Palāta Komisijai iesaka:
a) sniegt atbalstu dalībvalstīm bioloģiskās daudzvei -
dības atjaunošanas prioritāšu noteikšanā darbības 
programmās;
b) novērtēt dalībvalstu darbības programmās pare -
dzēto bioloģiskās daudzveidības veicināšanas dar -
bību papildināmību ar citu ES fondu finansētiem 
projektiem;
c) uzraudzīt darbības programmu faktisko īstenoša -
nu nolūkā savlaicīgi un aktīvi konstatēt iespējamās 
grūtības.
Dalībvalstīm jāsadarbojas ar Komisiju iepriekš minētā 
sasniegšanā.
VII
Komisijai arī
a) jāatbalsta dalībvalstis sagatavošanas projektu 
uzraudzībā nolūkā īstenot aktīvu aizsardzības 
politiku, jo sevišķi attiecībā uz dzīvotņu un sugu 
īpašu aizsardzības pasākumu un apsaimniekošanas 
plānu efektīvu īstenošanu;
b) jāprasa, lai darbības programmās būtu paredzētas 
procedūras to bioloģiskos izmaiņu novērtēšanai 
dzīvotnēs un sugās pēc intervences;
c) jāsniedz dalībvalstīm konsultācijas par to, kā 
piemērot ERAF noteikumus mijiedarbībā ar citiem 
ES fondiem.
VIII
Komisijai turklāt arī jānodrošina, ka tiešie un netiešie 
ES izdevumi bioloģiskās daudzveidības jomā (tostarp 
Natura 2000 ) tiek precīzi reģistrēti, savukārt dalībval -
stīm šis process jāsekmē, sniedzot vajadzīgos datus.
06
 Ievads
Bioloģiskās daudzveidī -
bas vispārējā nozīme
01 
Konvencijā par bioloģisko daudzvei -
dību (KBD)1 bioloģiskā daudzveidība 
ir definēta kā dzīvo organismu formu 
dažādība visās vidēs, tai skaitā sausze -
mes, jūras un citās ūdens ekosistēmās 
un ekoloģiskajos kompleksos, kuru 
sastāvdaļas tās ir. KBD ir atzīti vairāki 
būtiski draudi bioloģiskajai daudzvei -
dībai, piemēram, dzīvotņu2 izzušana un 
sadrumstalošana, mežu, okeānu, upju, 
ezeru un augsnes resursu pārmērīga 
izmantošana, piesārņojums, klimata 
pārmaiņas un invazīvās svešzemju 
sugas, kas konkurē ar vietējo floru un 
faunu.
02 
Bioloģiskā daudzveidība tiek augstu 
vērtēta kā pasaules dabas kapitāls, kas 
sniedz svarīgas preces un pakalpo -
jumus, piemēram, pārtiku, ūdeni un 
gaisa attīrīšanu, kas savukārt nozīmē 
ekonomisko labklājību, sociālo labklā -
jību un dzīves kvalitāti3. Bioloģiskās 
daudzveidības izzušana rada būtiskus 
zaudējumus ekonomikas un labklājības 
jomā, piemēram, piesārņota ūdens un 
gaisa, plūdu, erozijas un slimību izplatī -
bas veidā4.
ES stratēģija bioloģiskās 
daudzveidības izzušanas 
apturēšanai
03 
Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība 
ir ES galvenā prioritāte vides jomā, kas 
minēta ES bioloģiskās daudzveidības 
stratēģijā un dažādos citos ES politikas 
dokumentos un tiesību aktos. Laikā 
no 2001. līdz 2010. gadam ES centās 
sasniegt mērķi apturēt bioloģiskās 
daudzveidības izzušanu un atjaunot 
dzīvotnes un dabiskās ekosistēmas. Komisija 2010. gada secināja, ka šis 
mērķis nav sasniegts. Iemesli, kādēļ 
ES 2010. gadam izvirzīto mērķi neiz -
devās sasniegt, ir vairāki un komplek -
si5. Dzīvotņu un sugu aizsardzības 
nepieciešamības novērtējumi liecina, 
ka vispārējā situācija ir turpinājusi 
pasliktināties6.
04 
Padome 2011. gada jūnijā apstiprināja 
Komisijas piedāvāto “ES bioloģiskās 
daudzveidības stratēģiju laikposmam 
līdz 2020. gadam”7. Tā arī mudināja 
dalībvalstis integrēt šo jauno stratēģiju 
valsts līmeņa plānos, programmās  un/
vai  stratēģijās. Eiropas Parlaments šo 
stratēģiju vērtēja atzinīgi un atbalstīja8.
05 
ES bioloģiskās daudzveidības stratē -
ģijā laikposmam līdz 2020. gadam ir 
minēti seši vispārējie uzdevumi9, kas 
aptver 20 darbības (sk.  1. attēlu  un 
I pielikumu ).1 Vispasaules konvencija; gandrīz 
200 puses ir apņēmušās ievērot 
KBD, kas ir daļa no Apvienoto 
Nāciju Organizācijas vides 
programmas un stājās spēkā 
1993. gadā.
2 Dzīvotne ir teritorija, kurā 
organismi dzīvo. Dzīvotnes 
parasti klasificē kā sauszemes, 
saldūdens vai jūras dzīvotnes. 
Pētījumi liecina, ka urbanizācija, 
atmežošana un lauksaimniecī -
bas zemju paplašināšana ir krasi 
paātrinājusi dzīvotņu izzušanu.
3 Sk. Eiropas Komisijas faktu lapu 
“ES bioloģiskās daudzveidības 
politikas ietekmes uzraudzība”  
(Monitoring the impact of EU 
biodiversity policy ), 2010. gada 
septembris, 2. lpp.
4 Sk. Eiropas Komisijas faktu lapu 
“Ekosistēmas preces un 
pakalpojumi” ( Ecosystem Goods 
and Services ), 2009. gada sep -
tembris, 2. lpp.
5 Kā visbūtiskākos Komisija min 
šādus iemeslus: nepietiekama 
integrācija ar citām sektorpoliti -
kas jomām, nepilnīga esošo 
tiesību aktu īstenošana un 
politikas trūkumi, finansēšanas 
nepilnības, neatbilstoša sistēma 
un pārvaldības struktūra, kā arī 
ierobežota informētība par 
bioloģisko daudzveidību 
(sk. 2011. gada 3. maija 
dokumentu SEC(2011) 540 galī -
gā redakcija).
6 Sk., piemēram, dokumentu 
“ES 2010. gada bioloģiskās 
daudzveidības pamatkritēriji” 
(EU 2010 Biodiversity Baseline ), 
Eiropas Vides aģentūra, 
2010. gads ( http://www.eea.
europa.eu/publications/
eu-2010-biodiversity -baseline ).
7 COM(2011) 244 galīgā redakcija, 
3.5.2011. “Mūsu dzīvības 
garantija, mūsu dabas 
kapitāls – ES bioloģiskās 
daudzveidības stratēģija 
laikposmam līdz 2020. gadam”.
8 Eiropas Parlamenta 2012. gada 
20. aprīļa rezolūcija par mūsu 
dzīvības garantiju, mūsu dabas 
kapitālu – ES bioloģiskās 
daudzveidības stratēģija 
laikposmam līdz 2020. gadam.
9 Indikatīvie uzdevumi ir noteikti 
ES līmenī un tos nav paredzēts 
pārveidot skaidros un 
diferencētos valsts līmeņa 
uzdevumos (sk. 5.8. punktu 
dokumentā SEC(2011) 540 galī -
gā redakcija, kas pievienots 
7. zemsvītras piezīmē 
minētajam dokumentam).
07 Ievads 1. attēlsES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas laikposmam līdz 2020. gadam uzdevumi
Avots : Eiropas Komisija.1.
Uzlabot dabas aizsardzības 
tiesību aktu īstenošanuES bioloģiskās daudzveidības stratēģija
6 UZDEVUMI
DARBĪBAS5. 
Invazīvo svešzemju sugu 
apkarošana6.
Ieguldījums bioloģiskās 
daudzveidības izzušanas 
apturēšanai pasaulē4.
Ilgtspējīga
zivsaimniecība2. 
Atjaunot ekosistēmas un 
izveidot zaļo infrastruktūru3.
Ilgtspējīga lauksaimniecība 
un mežsaimniecībaApturēt bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu izzušanu ES un iespēju robežās tos atjaunot, kā arī palielināt ES 
ieguldījumu bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanai pasaulē.2020. gada pamatmērķisBioloģiskā daudzveidība Eiropas Savienībā un tās sniegtie ekosistēmu pakalpojumi – tās 
dabas kapitāls – ir aizsargāts, novērtēts un pienācīgi atjaunots.2050. gada perspektīva
08 Ievads
ES politika un tiesību akti
06 
Bioloģiskā daudzveidība ir starpdiscip -
linārs pārnozaru jautājums, kas saistīts 
ar vairākām politikas jomām, kurām 
ir pašām savi ES finansējuma avoti: 
Eiropas Lauksaimniecības garantiju 
fonds (ELGF), Eiropas Lauksaimniecības 
fonds lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas 
Zivsaimniecības fonds (EZF), Eiropas 
Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Ko -
hēzijas fonds (KF), finanšu instruments 
videi ( LIFE ) un pētniecības pamatprog -
rammas. Jēdziens “integrēta finansēša -
na” nozīmē, ka visi šie dažādie finansē -
juma avoti būtībā darbojas vienlaicīgi.
07 
Tiesību akti, kas attiecas uz bioloģisko 
daudzveidību, aptver daudzus elemen -
tus dažādos līmeņos:
a) vairāki starptautiskie vides jomas 
nolīgumi attiecībā uz bioloģisko 
daudzveidību, kuru parakstītāja 
ir ES un/vai tās dalībvalstis, pie -
mēram, Konvencija par bioloģisko 
daudzveidību, kas stājās spēkā 
1993. gada 29. decembrī un ir pir -
mais starptautiskais nolīgums, kurā 
aplūkoti visi bioloģiskās daudzvei -
dības aspekti (sk. 1. punktu);
b) vairākas ES direktīvas, piemē -
ram, Putnu direktīva un Dzīvotņu 
direktīva10, Ūdens pamatdirektīva11, 
Jūras stratēģijas pamatdirektīva12, 
īpašas direktīvas, kas attiecas uz 
ietekmes uz vidi novērtēšanu13 
un īpašas regulas, kas attiecas uz 
dažādiem ES fondiem;
c) dažādi valstu tiesību akti.08 
2. attēlā  sniegts pārskats par ES po -
litikas jomām un tiesību aktiem, kas 
attiecas uz bioloģisko daudzveidību.
ERAF līdzfinansējums 
projektiem, kas paredzēti 
bioloģiskās daudzveidī -
bas veicināšanai
09 
Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošajiem 
datiem 2007.–2013. gada plānošanas 
periodā tiešiem bioloģiskās daudzvei -
dības veicināšanas un dabas aizsar -
dzības pasākumiem, tostarp Natu ‑
ra 2000 , dalībvalstis no ERAF līdzekļiem 
ir piešķīrušas 2,8  miljardus  EUR14 
(sk.  II pielikumu ).
10 
Neskatoties uz to, ka citi ERAF projekti, 
piemēram, projekti tūrisma jomā15, pa-
pildu pasākumi, kas iekļauti infrastruk -
tūras projektos nolūkā kompensēt 
videi radīto kaitējumu, un notekūdeņu 
attīrīšanas projekti16, nav tiešā veidā 
paredzēti bioloģiskās daudzveidības 
veicināšanai, arī tie tomēr var atbalstīt 
bioloģisko daudzveidību.10 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2009. gada 
30. novembra Direktīva 
2009/147/EK par savvaļas putnu 
aizsardzību (kodificēta versija) 
(OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.) un 
Padomes 1992. gada 21. maija 
Direktīva 92/43/EEK par dabisko 
dzīvotņu, savvaļas faunas un 
floras aizsardzību (OV L 206, 
22.7.1992., 7. lpp.).
11 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2000. gada 
23. oktobra Direktīva 2000/60/
EK, ar ko izveido sistēmu 
Kopienas rīcībai ūdens resursu 
politikas jomā (OV L 327, 
22.12.2000., 1. lpp.).
12 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2008. gada 17. jūnija 
Direktīva 2008/56/EK, ar ko 
izveido sistēmu Kopienas 
rīcībai jūras vides politikas jomā 
(OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).
13 Padomes 1985. gada 27. jūnija 
Direktīva 85/337/EEK par dažu 
sabiedrisku un privātu projektu 
ietekmes uz vidi novērtējumu 
(OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.) un 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2001. gada 21. jūnija 
Direktīva 2001/42/EK par 
noteiktu plānu un programmu 
ietekmes uz vidi novērtējumu 
(OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).
14 Šā skaitļa pamatā ir 
struktūrfondu finanšu 
piešķīrumu sadalījums (uz 
31.12.2012.) 86 kategorijām, 
kuras minētas sarakstā 
II pielikumā Komisijas 
2006. gada 8. decembra Regulā 
(EK) Nr. 1828/2006, kas paredz 
noteikumus par to, kā īstenot 
Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1083/2006 (OV L 371, 
27.12.2006., 1. lpp.). Regulas 
11. pantā ir noteikts, ka 
dalībvalstīm jāsagatavo līdzekļu 
plānotā izmantojuma indikatīvs 
sadalījums pa kategorijām.
15 Pasākumi tūrisma jomā ietver 
dabas aktīvu izmantošanas 
sekmēšanu un dabas 
mantojuma aizsardzību un 
attīstību. Sk. Palātas Īpašo 
ziņojumu Nr. 6/2011 “Vai 
ERAF līdzfinansētie tūrisma 
projekti bija efektīvi”  
(http://eca.europa.eu )
16 Sk. Palātas Īpašo ziņojumu 
Nr. 3/2009 “Struktūrpasākumu 
izdevumu efektivitāte 
notekūdeņu attīrīšanā 
1994.–1999. un 2000.–
2006. gada programmu 
posmā” ( http://eca.europa.eu ).
09 Ievads 2. attēlsES politika un tiesību akti, kas attiecas uz bioloģisko daudzveidību
Avots : Eiropas Komisija.Bioloģiskā
daudzveidībaKopējā 
lauksaim-
niecības 
politika
ANO
KONVENCIJA 
par biolo/uni0123isko 
daudzveidībuKLIMATA 
PĀRMAI/uni0145U 
politikaDZĪVOT/uni0145U 
direktīva
PētniecībaLIFE +Re/uni0123ionālā 
politikaKopējā 
zivsaimniecības 
politika
JŪRAS 
stratē/uni0123ijas 
direktīvaAUGSNES 
direktīvas 
projektsŪDENS 
pamat-
direktīvaPUTNU 
direktīva
11 
Komisija kopumā ir atbildīga par bu -
džeta īstenošanu. Bioloģiskās daudz -
veidības jomā līdzfinansētie projekti 
ietilpst darbības programmās, ko 
saskaņā ar dalītas pārvaldības principu 
īsteno dalībvalstis. Konkrēti
a) Komisija apspriež un apstiprina da -
lībvalstu ierosinātās darbības prog -
rammas un piešķir ES finansējumu;
b) dalībvalstis pārvalda darbības 
programmas, ar projektu atlasīša -
nas palīdzību nodrošinot to īsteno -
šanu, un pēc tam tos uzraugot un 
izvērtējot;c) Komisija novērtē valstu pārval -
dības un kontroles sistēmas, 
uzrauga programmu īstenošanu, 
piešķir ES finansējumu un izmak -
sā to atbilstoši apstiprinātajiem 
izdevumiem.
12 
Komisijas pienākums ir arī norādīt stra -
tēģisko virzienu, identificējot faktorus, 
kas bijuši par iemeslu darbības prog -
rammu īstenošanas panākumiem vai 
neveiksmēm, kā arī identificējot labas 
prakses piemērus17.17 Sk. 49. pantu Padomes 
2006. gada 11. jūlija Regulā 
(EK) Nr. 1083/2006, ar ko 
paredz vispārīgus noteikumus 
par Eiropas Reģionālās 
attīstības fondu, Eiropas 
Sociālo fondu un Kohēzijas 
fondu un atceļ Regulu (EK) 
Nr. 1260/1999 (OV L 210, 
31.7.2006., 25. lpp.).
10
 Revīzijas tvērums  
un mērķi
13 
Revīzijas galvenais mērķis bija novēr -
tēt, vai ERAF efektīvi ir finansējis pro -
jektus, kas paredzēti tiešai bioloģiskās 
daudzveidības veicināšanai saskaņā ar 
ES bioloģiskās daudzveidības stratēģi -
ju laikposmam līdz 2020. gadam. Palāta 
novērtēja, vai
a) dalībvalstis izmantoja pieejamo 
ERAF finansējumu tiešai bioloģis -
kās daudzveidības veicināšanai;
b) ERAF līdzfinansētie projekti, kas 
paredzēti tiešai bioloģiskās daudz -
veidības veicināšanai, bija efektīvi 
bioloģiskās daudzveidības izzuša -
nas apturēšanai.
14 
Revīzijas pirmajā posmā Palāta iz -
skatīja dokumentus un veica inter -
vijas Komisijā. Tika apmeklēti divi 
ģenerāldirektorāti:
a) Reģionālās politikas un pilsētpo -
litikas ĢD, kas ir atbildīgs par to 
ES budžeta daļu, no kuras saskaņā 
ar reģionālās attīstības politiku 
līdzfinansē projektus bioloģiskās 
daudzveidības jomā. Programmu 
vērtēšanas procesā šis ĢD kon -
sultējas ar citiem ĢD, jo īpaši ar 
Vides ĢD;
b) Vides ĢD, kas ir atbildīgs par ES vi -
des politiku.
15 
Palāta veica arī to dalībvalstu ap -
sekojumu, kuras tiešai bioloģiskās 
daudzveidības veicināšanai paredzēto 
projektu finansēšanai ERAF līdzekļus 
neizmantoja vispār vai arī izmantoja 
pavisam nedaudz. Tika atlasītas div -
desmit darbības programmas desmit 
dalībvalstīs un attiecīgajām vadošajām 
iestādēm tika nosūtītas aptaujas veid -
lapas. Palāta saņēma 17 atbildes.16 
Revīzijas otrais posms notika piecās 
izvēlētajās dalībvalstīs: Čehijas Repub -
likā, Spānijā, Francijā, Polijā un Rumā -
nijā. Šīs dalībvalstis bija saņēmušas 
68 % no kopējā ERAF līdzekļu piešķī -
ruma tiešai bioloģiskās daudzveidības 
veicināšanai 2007.–2013. gada plānoša -
nas periodā.
17 
No finansiālā ziņā visapjomīgākajām 
darbības programmām attiecīgajās 
dalībvalstīs Palāta atlasīja 32 projektus 
(gan pabeigtus, gan vēl nepabeig -
tus), ņemot vērā projektu pabeigtības 
pakāpi un arī bioloģiskās daudzveidī -
bas veicināšanai piešķirtā finansējuma 
zemos izmantojuma rādītājus dažās 
darbības programmās (sk. projektu 
sarakstu III pielikumā ).
11
 Apsvērumi
Vai dalībvalstis ir izman -
tojušas pieejamo 
ERAF finansējumu tiešiem 
bioloģiskās daudzveidī -
bas veicināšanas 
pasākumiem?
18 
Palāta izvērtēja, cik lielā mērā dalīb -
valstis ir piešķīrušas un izmantojušas 
ERAF finansējumu projektiem, kas 
paredzēti tiešai bioloģiskās daudzvei -
dības veicināšanai.
ERAF finansējuma snieg -
tās iespējas nav pilnībā 
izmantotas
19 
Komisija analizēja ERAF un citus 
ES fondus, ņemot vērā to iespējas 
atbalstīt ES bioloģiskās daudzveidības 
stratēģijas mērķu sasniegšanu 2007.–
2013. gada daudzgadu finanšu shēmas 
ietvaros (sk.  IV pielikumu ). Komisija 
2013. gada sākumā izstrādāja jaunus 
kritērijus, pēc kuriem labāk izsekot 
izdevumus, kas saistīti ar bioloģisko 
daudzveidību, visos attiecīgajos ES ins -
trumentos, tostarp ERAF18.20 
ERAF piedāvā finansējuma saņemšanas 
iespējas galvenokārt stratēģijas 1. uzde -
vuma (pilnībā īstenot tiesību aktus da -
bas aizsardzības jomā (Putnu direktīvu 
un Dzīvotņu direktīvu)) un 2. uzdevuma 
(uzturēt un atjaunot ekosistēmas un to 
pakalpojumus) īstenošanai. Šo uzdevu -
mu īstenošanā var palīdzēt arī gandrīz 
visi citi ES fondi. Tas galvenokārt skaid -
rojams ar šo divu uzdevumu pārnozaru 
būtību, jo tie aptver ES lauksaimnie -
cības, kohēzijas, vides un pētniecības 
politiku (sk.  IV pielikumu ). Mēģinot 
nodrošināt lielāku skaidrību finansēju -
ma saņēmējiem, valstu projektu atlases 
iestādes dažkārt mēdza nošķirt ERAF un 
citus ES instrumentus19.
21 
Dalībvalstis var pašas noteikt finansēša -
nas prioritātes atbilstoši savām vaja -
dzībām, vienlaikus ievērojot ES stra -
tēģiskās pamatnostādnes kohēzijas 
politikas jomā. Daudzas dalībvalstis 
2007.–2013. gada plānošanas periodā 
bioloģiskajai daudzveidībai piešķīra 
tikai pavisam nelielu tiešo finansējumu 
no ERAF vai arī nepiešķīra to vispār: 
12 no dalībvalstīm pasākumiem, kas tie -
ši saistīti ar bioloģiskās daudzveidības 
veicināšanu, piešķīra mazāk nekā 0,2 % 
no tām pieejamajiem kohēzijas līdzek -
ļiem (sk.  1. tabulu  un II pielikumu ).18 Attiecībā uz 2014. gadu, kas ir 
pirmais pašreizējās daudzgadu 
finanšu shēmas gads, Komisija 
no pieejamajiem 
vēsturiskajiem datiem 
aprēķināja, ka bioloģiskās 
daudzveidības veicināšanas 
finansēšanai varētu piešķirt 
11 miljardus EUR (no kuriem 
1,7 miljardi būtu no 
ERAF līdzekļiem) (sk. Eiropas 
Komisijas 2014. finanšu gada 
tāmi (2014. gada budžeta 
projekta sagatavošana), 
Politikas izklāsts, 
SEC(2013) 370, 2013. gada 
jūnijs). Papildus līdzekļiem 
tiešai bioloģiskās 
daudzveidības veicināšanai 
(sk. 9. punktu) šī summa ietver 
visus citus līdzekļus, kas varētu 
būt netieši saistīti ar 
bioloģiskās daudzveidības 
veicināšanu.
19 Piemēram, paredzot finanšu 
slieksni kā kritēriju nolūkā 
noteikt, kuram ES fondam 
būtu jāfinansē bioloģiskās 
daudzveidības veicināšanas 
projekti (piemēram, lielākie 
projekti no ERAF un mazākie 
projekti no ELFLA), vai arī 
ierobežojot valsts iestāžu 
piekļuvi ERAF līdzekļiem.1. tabulaERAF līdzekļu piešķiršana projektiem, kas paredzēti tiešai bioloģiskās daudzveidī -
bas veicināšanai, atbilstoši dalībvalstīm (2007 .–2013. gada plānošanas periods)
% no kopējiem ERAF līdzekļiem, kas paredzēti 
tiešai bioloģiskās daudzveidības veicināšanaiDalībvalstu skaits Dalībvalstu procentuālais īpatsvars
Vairāk nekā 2 % 2 7
No 1 % līdz 2 % 4 15
No 0,2 % līdz 1 % 9 33
Mazāk nekā 0,2 %  
no tiem 0 %12 
645 
22
Kopā 27 100
12 Apsvērumi
22 
Pēc neveiksmīgajiem centieniem 
līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās 
daudzveidības izzušanu Eiropas Par -
laments mudināja Komisiju un dalīb -
valstis palielināt pūliņus šajā jomā. 
Rezultātā 2007.–2013. gada plānošanas 
perioda vidū Komisija mudināja vado -
šās iestādes pielāgot esošās darbības 
programmas tā, lai varētu ieguldīt 
vairāk līdzekļu bioloģiskās daudzvei -
dības veicināšanā un citu ilgtspējīgas 
izaugsmes mērķu sasniegšanā20.
23 
Taču esošo darbības programmu 
korekcijas bija ļoti ierobežotas. Tikai 
viena dalībvalsts ievērojami palielināja 
ERAF līdzekļu piešķīrumu bioloģiskās 
daudzveidības veicināšanai, un arī tikai 
tādēļ, ka bija liela atsaucība uz uzaici -
nājumu iesniegt priekšlikumus projek -
tiem, kas īpaši paredzēti bioloģiskās 
daudzveidības veicināšanai. Divas 
citas dalībvalstis no tās 21 valsts, kas 
bija piešķīrušas līdzekļus bioloģiskās 
daudzveidības veicināšanai, panāca 
tikai ierobežotu palielinājumu, savu -
kārt 11 dalībvalstis saglabāja sākotnējo 
ERAF līdzekļu piešķīruma apjomu. Sep -
tiņās dalībvalstīs bioloģiskās daudzvei -
dības veicināšanai paredzēto ERAF lī -
dzekļu apjoms pat tika samazināts 
(sk.  II pielikumu ). Valsts iestādes šos 
samazinājumus skaidroja ar dažādām 
īstenošanas problēmām, piemēram, 
ar zemu atsaucību uz uzaicinājumiem 
iesniegt projektu priekšlikumus, ar 
sagatavotības trūkumu Natura 2000  
uzdevumu pildīšanai un ar grūtībām 
noteikt atbilstīgu robežlīniju attiecībā 
uz citiem fondiem.24 
Daudzas dalībvalstis bioloģiskajai 
daudzveidībai piešķīra tikai pavisam 
nelielu tiešo finansējumu no ERAF vai 
arī nepiešķīra to vispār, savukārt dalīb -
valstīs, kurās šo finansējumu piešķīra, 
tā izlietojums bija zemāks nekā visa 
cita kohēzijas politikas finansējuma 
gadījumā. Jau kopš 2007.–2013. gada 
plānošanas perioda sākuma līdzekļu 
izlietošana bioloģiskās daudzveidības 
veicināšanas projektiem bija visai lēna, 
kaut arī Komisija 2011. gadā aicināja 
labot šo situāciju (sk.  2. tabulu ). Attie -
cībā uz Natura 2000  tīklu Komisija ir 
norādījusi uz dažādiem iemesliem šīs 
neapmierinošās situācijas iemesliem21. 
Šie iemesli uzskaitīti 1. izcēlumā .
25 
Sešdesmit procentos atbilžu, kas tika 
sniegtas uz Palātas veikto apsekojumu 
nolūkā noskaidrot, kāpēc ERAF tika 
maz izmantots kā finansējuma avots 
tiešas bioloģiskās daudzveidības 
veicināšanas pasākumiem (sk. 15. pun -
ktu), kā iemesls tika minēts tas, ka 
vajadzības tika apmierinātas ar līdzek -
ļiem no citiem ES un/vai valsts līmeņa 
finansējuma avotiem. Savukārt 30 % 
atbilžu tika paustas šaubas par to, vai 
ERAF ir piemērots instruments bio -
loģiskās daudzveidības veicināšanas 
finansēšanai (trūkst savienojamības ar 
reģionālajiem mērķiem vai arī ietekme 
uz reģionālo mērķu sasniegšanu ir visai 
ierobežota).20 COM(2011) 17 galīgā redakcija, 
26.1.2011. “Reģionālā politika, 
kas veicina ilgtspējīgu 
izaugsmi Eiropā līdz 
2020. gadam”.
21 Eiropas Komisija, “Investīcijas 
Natura 2000  tīklā – dabas un 
cilvēku labā” ( Investing in 
Natura 2000: For nature and 
people ), 2011. gads, 21. lpp.
13 Apsvērumi
Komisijas konstatētie konkrētie iemesli, kādēļ ES fondu līdzekļu izlietojums sais -
tībā ar Natura 2000  tīklu ir bijis neapmierinošs
1.  Dažādu politisko mērķu savstarpējā konkurence: dalībvalstu administrācijas bieži vien neiekļauj Natu ‑
ra 2000  tīklu savās prioritātēs – iespējams, tādēļ, ka tām trūkst izpratnes par to, kā tas var palīdzēt sasniegt 
vispārējās reģionālās attīstības mērķus.
2.  Nepietiekamas konsultācijas: par Natura 2000  tīklu atbildīgās iestādes bieži vien netiek pietiekami uzklausī -
tas vai iesaistītas darbības programmu izstrādē un lēmumu pieņemšanā par līdzekļu piešķiršanu no dažādu 
nozaru fondiem.
3.  Natura 2000  tīkla pārvaldības plānu lēna izstrāde: teritoriju noteikšanas lēnā norise ir ievērojami aizkavējusi 
Natura 2000  tīkla pārvaldības plānu izstrādi un pieņemšanu – šie plāni nepieciešami, lai varētu atvieglot 
ieguldījumu veikšanu Natura 2000  tīkla teritorijās.
4.  Spējas un zināšanu trūkums, kas liedz piekļūt ES fondu līdzekļiem: lai gan zināšanas par ES fondiem pieaug, 
dabas aizsardzības organizācijām un iestādēm joprojām ir grūti saņemt vajadzīgo atbalstu atsevišķu dabas 
aizsardzības projektu izstrādei.
5.  Liels administratīvais slogs: projektu izstrādei un līdzekļu saņemšanai var būt nepieciešama visai liela admi -
nistratīvā spēja, jo īpaši gadījumos, kad nav nekādu priekšfinansējuma iespēju.1. izcēlums 2. tabulaFinansējuma izmantošana bioloģiskās daudzveidības veicināšanas projektiem 
salīdzinājumā ar kohēzijas finansējuma vidējiem rādītājiem
Finansējuma izmantošana bioloģiskās daudzveidī -
bas veicināšanas projektiem (%)Visa kohēzijas politikas finansējuma vidējie rādītāji 
(%)
2010.  gada beigas 18 27
2011.  gada beigas 56 71
2012.  gada beigas 75 85
NB! Finansējuma izlietojums ir rēķināts kā dalībvalstī noteiktā laikā bioloģiskās daudzveidības veicināšanas projektiem faktiski piešķirtā summa 
procentos no sākotnēji piešķirtā budžeta. Komisijai nav datu par maksājumiem atsevišķās izdevumu kategorijās.
14 Apsvērumi
Vai ERAF līdzfinansētie 
projekti, kas paredzēti 
tiešai bioloģiskās daudz -
veidības veicināšanai, ir 
efektīvi bioloģiskās 
daudzveidības izzušanas 
apturēšanai?
26 
Palāta revidēja atlasīto projektu 
efektivitāti bioloģiskās daudzveidības 
izzušanas apturēšanā, izvērtējot, vai tie
a) bija saskaņoti ar prioritātēm biolo -
ģiskās daudzveidības jomā dalīb -
valsts un ES līmenī;
b) ir snieguši reālus rezultātus un vai 
ir sasniegti izvirzītie mērķi;
c) varēti sniegt ilgtspējīgus ietekmi, 
t. i., vai pastāvēja iespēja, ka iegu -
vums no tiem turpināsies arī pēc 
ES atbalsta beigām.Projekti atbilst valsts un 
ES līmeņa prioritātēm biolo -
ģiskās daudzveidības jomā, 
bet bioloģiskajai daudzvei -
dībai paredzētie ERAF izde -
vumi nav pietiekami labi 
definēti
27 
Revīzijā iekļautie projekti atbilda 
valstu un ES prioritātēm bioloģiskās 
daudzveidības jomā. Tos atlasīja valsts 
iestādes atbilstoši attiecīgo darbības 
programmu prioritātēm. Neskaitot sa -
gatavošanas un informētības uzlaboša -
nas darbības, projekti galvenokārt bija 
saistīti ar dzīvotņu un faunas aizsardzī -
bu (sk. piemēru 2. izcēlumā ).
Valstu un ES bioloģiskās daudzveidības prioritātēm atbilstošu projektu piemērs
Andalūzijā (Spānijā) trīs projekti bija saistīti ar upju 
krastu ekoloģisko atjaunošanu (ERAF: 15,0 miljo -
ni EUR). Šie projekti pilnībā atbilda Andalūzijas 
darbības programmā sniegtajam attiecīgās prioritā -
tes aprakstam. Degradēto ekosistēmu atjaunošana 
ir svarīgs ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas 
elements. Projekti ietvēra agrākās veģetācijas atjau -
nošanu, apmežošanu ar autohtonām sugām, ūdens 
teritoriju rehabilitāciju, izmantojot dīķus un dam -
bjus, un pastaigu taku un vairāku tiltiņu izbūvi.2. izcēlums
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
1. fotoattēls. Upes krastu atjaunošana Seviļā
15 Apsvērumi
28 
Dažos ERAF projektos atbalsts biolo -
ģiskās daudzveidības veicināšanai var 
būt to sekundārais, nevis primārais 
mērķis (sk. 10. punktu), un gluži tāpat 
arī apmēram puses revīzijā iekļauto 
projektu sekundārais mērķis bija sais -
tīts ar citiem jautājumiem, piemēram, 
pretplūdu aizsardzības pasākumiem, 
atpūtas iespējām un apmeklētāju 
piekļuves ierobežošanu. Tas parāda, cik 
grūti dalībvalstīm ir piesaistīt ERAF lī -
dzekļu izdevumus atbilstīgajām prio -
ritārajām tēmām un cik grūti Komisijai 
ir skaidri identificēt ERAF izdevumus 
bioloģiskās daudzveidības jomā. Vienā 
gadījumā bioloģiskā daudzveidība 
nebija projekta galvenā komponente, 
tāpēc projektu vajadzēja līdzfinansēt 
atbilstoši citai darbības programmas 
prioritārajai tēmai (sk.  3. izcēlumu ).
Projekts, kuru vajadzēja līdzfinansēt atbilstoši citai prioritārajai tēmai, nevis biolo -
ģiskajai daudzveidībai
Andalūzijā (Spānijā) viens projekts bija saistīts ar pils atjaunošanu (ERAF: 3,1 miljons EUR). Tikai pavisam 
nedaudzi elementi (apmēram 10 % no kopējām izmaksām) ietvēra bioloģiskās daudzveidības veicināšanu (pie -
mēram, invazīvo svešzemju augu sugu likvidēšana apkārtējā teritorijā). Tā kā šajā projektā galvenokārt dominē 
kultūras mantojuma komponente, tas labāk iederētos programmas prioritārajā tēmā “Kultūras mantojuma 
aizsardzība un saglabāšana”.3. izcēlums
© Lauksaimniecības un vides ministrija, Spānija.
2. fotoattēls. Pils atjaunošana
16 Apsvērumi
Trešā daļa no revīzijā ietver -
tajiem projektiem bija vērsti 
uz aizsardzības pasākumu 
sagatavošanu…
29 
Vienpadsmit no 32 revīzijā iekļautajiem 
projektiem (34,4 % no projektu skaita 
un 39,6 % no to vērtības) bija paredzēti 
galvenokārt dažāda veida sagatavo -
šanas darbu veikšanai, kas nozīmē, 
ka vēl būs jāpaiet kādam laikam līdz 
faktiskai darbību uzsākšanai atbilstoši 
šiem dabas aizsardzības plāniem un 
līdz brīdim, kad būs jūtama to ietekme 
bioloģiskās daudzveidības izzušanas 
apturēšanā. Vidēji apmēram viena trešā daļa no 
kopējā līdzekļu apjoma, kas atlasītajās 
darbības programmās piešķirts biolo -
ģiskās daudzveidības veicināšanai, bija 
paredzēta sagatavošanas pasākumiem, 
piemēram,
a) informācijas sistēmu izveidei, 
uzskaites veikšanai, kartēšanai, 
bioloģiskās daudzveidības situāci -
jas apzināšanai attiecīgajās teritori -
jās un konkrētu aizsardzības plānu 
izstrādei (sk. piemēru 4. izcēlumā );
b) izpratnes uzlabošanas kampaņām, 
informatīviem un izglītojošiem 
pasākumiem.
Kartēšanas instrumenti Donavas deltai
To divu projektu mērķis, kurus īstenoja Bukarestes Universitāte (ERAF: 5,8 miljoni EUR) un Donavas deltas Na -
cionālais pētniecības un izstrādes institūts (Rumānija) (ERAF: 0,8 miljoni EUR), bija uzskaitīt zemūdens un saus -
zemes dzīvotnes un sugas un izveidot digitālas kartes, lai palīdzētu Donavas deltas pārvaldei attiecīgi rīkoties.
Tika iegādāts aprīkojums, izstrādāta programmatūra, kā arī skenēta jūras gultne un apkārtējā sauszemes 
teritorija, veikta digitālā kartēšana un izstrādātas praktiskas apsaimniekošanas aplikācijas (piemēram, dzīvotņu 
atjaunošanas vai plūdu režīmu modeļi).
Taču jaunais Donavas deltas biosfēras rezervāta integrētas apsaimniekošanas plāns vēl nebija izstrādāts. 
Pienācīga zemes reģistra trūkums apgrūtina vispārējos zemes aizsardzības pasākumu plānošanas darbus. 
ERAF atbalsta šīs darbības, izmantojot jaunu projektu, kas norisināsies no 2013. gada jūnija līdz 2015. gada 
beigām.4. izcēlums
© Bukarestes Universitāte.
3. un 4. fotoattēls. Sonāri, kurus izmanto jūras teritoriju kartēšanā
17 Apsvērumi
30 
Lai gan bija definēti dažādi dabas 
aizsardzības plāni, to sagatavošana 
izrādījās sarežģīta un vairākus no tiem 
revīzijas veikšanas laikā valstu iestādes 
vēl nemaz nebija pieņēmušas (sk. pie -
mērus 5. izcēlumā ).
Piemēri dabas aizsardzības plāniem, kuru sagatavošana un īstenošana izrādījās 
sarežģīta
Projektam “ Natura 2000  teritoriju aizsardzības īstenošana” ( Implementation of Natura 2000 sites ) (Čehijas 
Republika) (ERAF: 4,3 miljoni EUR), kuru plānots pabeigt 2015. gada janvārī, ir stratēģiska nozīme: tajā galve -
nokārt ir paredzēts veikt uzskaiti un ģeodēzisko apsekošanu, kas nepieciešama, lai sagatavotu aizsardzības 
plānus 303 no 1 075 Natura 2000  teritorijām un izstrādātu šo teritoriju uzraudzības sistēmu. Projekta izstrāde 
un uzsākšana bija sarežģīta un ilga, jo nepārtraukti trūka skaidrības par projekta tvērumu un konkrētajiem 
mērķiem (projektā ietverto teritoriju saraksti un nepieciešamo darbību veidi). No projekta pieteikuma ie -
sniegšanas 2008. gada novembrī līdz lēmuma pieņemšanai par finansējuma piešķiršanu 2011. gada aprīlī bija 
pagājuši divarpus gadi. Lēmums par finansējuma piešķiršanu tika divreiz grozīts – 2011. gada novembrī un 
2012. gada decembrī – un trešās izmaiņas bija ieplānotas 2013. gada beigās.
Projekts “Nacionālā programma medņu aizsardzībai” ( National Programme for the Protection of Capercaillie ) 
(Polija) (ERAF: 0,2 miljoni EUR) bija saistīts ar valsts medņu22 populācijas un to dzīvotņu uzraudzību laikā no 
2009. gada jūlija līdz 2011. gada decembrim un ar nacionālās aizsardzības programmas izstrādi. Vairāk nekā 
pēc gada – 2013. gada martā – Vides ģenerāldirektorāts atteicās pieņemt programmas projektu, norādot, ka 
tas nav piemērots, un secināja, ka aizsardzības programma ir pilnībā jāpārstrādā.
Polijā problēmas tika konstatētas ne vien saistībā ar medņu aizsardzības programmu, bet arī ar programmām, 
kas attiecas uz citām sugām. Līdz 2013. gadam maijam Vides ģenerāldirektorātam apstiprināšanai bija iesnieg -
tas vēl 10 citas ES atbalstītas sugu aizsardzības programmas (piemēram, vilku, lāču, ūdru aizsardzībai), taču 
neviena no tām vēl nav apstiprināta.5. izcēlums
22 Mednis ( Tetrao urogallus ) ir iekļauts Padomes Direktīvas 79/409/EEK I pielikumā. Tā paredz īpašu dzīvotņu aizsardzības pasākumu īstenošanu 
nolūkā nodrošināt sugu izdzīvošanu. Tiek lēsts, ka 2012. gadā kopējais medņu skaits Polijā bija 500–600 īpatņu.
© Polijas Putnu aizsardzības biedrība.
5. fotoattēls. Mednis  (Tetrao urogallus )
18 Apsvērumi 6. izcēlums31 
Trīs no vienpadsmit projektiem bija 
veltīti informētības uzlabošanas, infor -
mēšanas un izglītošanas pasākumiem 
(sk. piemēru 6. izcēlumā ). Šādi pasā -
kumi bija iekļauti gandrīz pusē visu 
revīzijā ietverto projektu. Izstrādājot 
ES bioloģiskās daudzveidības stratē -
ģiju laikposmam līdz 2020. gadam, 
Komisija konstatēja, ka informētība 
par bioloģisko daudzveidību ES ir 
zema. Taču šādu pasākumu ietekme uz 
bioloģiskās daudzveidības jautājumu 
izpratni un zināšanām iedzīvotāju vidū 
valstu līmenī netika vērtēta.
Izpratnes uzlabošanas un informatīvā projekta piemērs
Donavas deltā (Rumānija) īstenotais projekts “Bioloģiskās daudzveidības uzlabošana piejūras teritorijā ar izprat -
nes palielināšanas un informatīviem pasākumiem” ( Improvement of biodiversity in the maritime sector through 
awareness and information ) (ERAF: 2,8 miljoni EUR) ietver apmeklētāju centra būvniecību, četru tūrisma taku ar 
informācijas stendiem izveidi, semināru un informatīvu pasākumu organizēšanu, sugu un putnu aprakstu saga -
tavošanu, brošūru un fotoalbuma izdošanu, preses konferenču organizēšanu un tīmekļa vietnes izveidi.
Revīzijas laikā apmeklētāju centra būvniecība bija aizkavējusies, jo bija apstrīdētas iepirkumu konkursa norises 
procedūras. Visas četras ieplānotās tūrisma takas bija izveidotas un atvērtas apmeklētājiem.
Taču tieši blakus projekta īstenošanas vietai – Sulinas pludmalē – tūrisma objekti bija izveidoti Natura 2000  
teritorijā, kas ir aizsargājama saskaņā ar ES Putnu direktīvu un Dzīvotņu direktīvu. Atļauja veidot šos tūrisma 
objektus tika izsniegta, neskatoties uz to, ka iepriekš nebija veikts pienācīgs ietekmes uz šo teritoriju novērtē -
jums23. Šāda novērtējuma veikšana ir galvenais nosacījums Natura 2000  teritoriju aizsardzībai, lai nodrošinātu, 
ka darbībām nebūs negatīvas ietekmes uz teritorijas integritāti.
23 Padomes Direktīvas 92/43/EEK 6. pants.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
6. un 7. fotoattēls. Informatīvie stendi gar izglītojošo ūdens tūrisma taku
19 Apsvērumi
… taču ieguldījumu snieg -
tais ieguvums bioloģiskās 
daudzveidības jomā nebija 
novērtēts
32 
Divdesmit vienā no 32 revidētajiem 
projektiem bija paredzēti ieguldījumi 
bioloģiskās daudzveidības veicināša -
nai. Ieguldījumi kopumā atbilda pra -
sībām un tika īstenoti ar piegādes un 
būvdarbu līgumiem, kā arī tika novirzīti 
paredzētajiem mērķiem. Ieguldījumu 
projektu mērķi galvenokārt bija saistīti 
ar dzīvotņu aizsardzību un atjaunoša -
nu (ezeri, upes, piekrastes teritorijas, 
meži, sugu izplatīšanās koridori utt.) 
(sk.  7. izcēlumu  un 8. izcēlumu ) vai 
dzīvnieku aizsardzību.33 
Gandrīz visos gadījumos atbildīgās 
iestādes projekta uzraudzībā izmanto -
ja tikai fizisko tiešo rezultātu24 rādītā -
jus, piemēram, atjaunotajā teritorijā 
izveidoto stādījumu skaitu un veidu, 
apmežoto hektāru skaitu, to piekras -
tes posmu garumu, kuros notikusi 
intervence, un aizsargāto sugu skaitu. 
Dalībvalstu iestādes projektu efekti -
vitāti sīkāk neanalizēja; lēmumos par 
finansējuma piešķiršanu nebija minēti 
ne rezultātu25 rādītāji, ne uzraudzības 
noteikumi dzīvotņu un sugu attīstības 
novērtēšanai. Šādas analīzes trūkums 
liedz pilnvērtīgi novērtēt šo projektu 
efektivitāti, kā rezultātā nav iespējams 
arī konstatēt reālos bioloģiskās daudz -
veidības aizsardzības rezultātus.24 “Tiešie rezultāti” ir tas, kas 
saražots vai izdarīts ar 
intervences pasākumam 
piešķirto resursu palīdzību.
25 “Rezultāti” ir pārmaiņas 
attiecībā uz mērķu 
sasniegšanu.7. izcēlumsDzīvotņu aizsardzības un atjaunošanas projekta piemērs
Ziemeļu -Padekalē reģionā (Francija) pasāku -
mu Opération Grand Site des Deux Caps  20 07.–
2013. gada plānošanas perioda laikā līdzfinan -
sēja no diviem ERAF projektiem (ERAF: 2,8 un 
0,6 miljoni EUR). Darbs aizsākās 2000. gadā ar 
vairāku pētījumu veikšanu. Galvenais mērķis 
bija iegūt Grand Site de France26 zīmi, atjaunojot 
un ilgtermiņā saglabājot šīs teritorijas dabisko 
kvalitāti 23 km garā Lamanša šauruma piekrastes 
zonā, piedāvājot risinājumus un iespējas tūristu 
plūsmas virzīšanai (piekļuve, automašīnu stāvvie -
tas un īpaša aizsardzība), izstrādājot strukturētu 
uzturēšanas un apsaimniekošanas politiku un 
sekmējot vietējo pilsētu un ciematu attīstību.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
8. fotoattēls.  Cap Blanc Nez  aizsardzības pasākumi
24 Grand Site de France  zīmi piešķir atzītām teritorijām ar ievērojamām dabas īpatnībām un lielu apmeklētāju skaitu. To izsniedz ar nosacījumu, ka 
tiek īstenots teritorijas saglabāšanas un apsaimniekošanas projekts, kura pamatā ir ilgtspējīgas attīstības principi.
20 Apsvērumi
Dzīvnieku aizsardzības projekta piemērs8. izcēlums
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
9. fotoattēls. “Gandrīz dabisks” zivju ceļš, kuru izmanto galvenokārt 
lēni peldošas zivju sugas
Viens līdzfinansētais projekts (Čehijas Republika) ietvēra divu zivju ceļu izbūvi Elbas upes labajā krastā pie 
Lovošices dambja (ERAF: 0,9 miljoni EUR). Projekta mērķis bija novērst 1919. gadā būvētā vecā dambja radītos 
šķēršļus zivju ceļā.
Viens no zivju ceļiem ir “gandrīz dabisks” krastā izbūvēts kanāls, kas noslēdzas ar laukakmeņu rindām, savu -
kārt otrs ir mākslīgi veidots zivju ceļš, kas atrodas pašā aizsprostā.
10. fotoattēls. Mākslīgi veidots zivju ceļš, kuru izmanto galvenokārt 
ātrāk peldošas zivju sugas
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
21 Apsvērumi
34 
Spānijā Vides ministrija bija publicējusi 
pamatnostādnes, kurās uzraudzība 
bija minēta kā galvenais elements. 
Taču līdzfinansētajam projektam, kuru 
izvērtēja Palāta, tās nebija piemērotas 
(sk.  9. izcēlumu ).35 
Rezultātu rādītāju un uzraudzības trū -
kums arī liedz novērtēt sasniegumus 
reģionālā un/vai vietējā līmenī. Turklāt 
revīzijā iekļautajos projektos nebija īsti 
mēģināts novērtēt efektivitāti, ņemot 
vērā vispiemērotākos ārējos fakto -
rus. Daudzi faktori (piemēram, tuvējā 
infrastruktūra un tuvumā notiekošās 
darbības), kuri, iespējams, neietilpst at -
sevišķa projekta tvērumā vai kontrolē, 
tomēr var izmainīt dzīvotņu un faunas 
vispārējo situāciju reģionālā līmenī.9. izcēlumsIzvērtēšanas pamatnostādnes bija spēkā, taču netika piemērotas
Saskaņā ar Spānijas Vides ministrijas pamatnostādnēm par kāpu vides atjaunošanu turpmākajos gados pēc 
projekta pabeigšanas būtu jāuzrauga šādi aspekti: sistēmas vispārējā attīstības pakāpe, kāpu profils, veģetāci -
jas izveidošana un attīstība, jaunu sugu parādīšanās, invazīvo svešzemju sugu attīstība un aizsardzības pasā -
kumu efektivitāte.
Taču vairāk nekā trīs gadus pēc projekta “Kāpu sistēmas un pludmales pieejamības atjaunošana Isla Canela  pil-
sētā” ( Recovery of the dune system and of the beach access of Isla Canela ) pabeigšanas (Spānija) (ERAF: 0,9 miljo -
ni EUR) aizsardzības pasākumu ietekme nav izvērtēta. Piemēram, netika mēģināts izveidot tās faunas un floras 
sarakstu, kas, pateicoties projektam, teritorijā parādījusies.
Projekts ietvēra kāpu teritorijas atjaunošanu, izvietojot klūdziņu žogus smilšu aizturēšanai, autohtono augu 
sugu stādīšanu, atjaunotās teritorijas iežogošanu un paaugstinātu koka celiņu izbūvi kāpu šķērsošanai. Atjau -
notais pludmales posms ir 1 300 metrus garš.
11. un 12. fotoattēls. Kāpu sistēmas atjaunošana
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
22 Apsvērumi
36 
Viens pozitīvs izņēmums bija Polijā 
veikts pētījums, kurā uzsvērts, ka aiz -
sardzības pasākumu ietekmi mazināja 
ārēji faktori (sk.  10. izcēlumu ).10. izcēlumsTādu ārējo faktoru piemērs, kuri ierobežo aizsardzības pasākumu efektivitāti
Viens projekts (Polijā) ietvēra rubeņiem optimāli piemērotas dzīvotnes atjaunošanu un saglabāšanu (ERAF: 
0,6 miljoni EUR). Iepriekš bija veikti arī citi līdzīgi projekti. Projektā tika atbalstīts plašs pasākumu spektrs, 
piemēram, krūmu un krūmāju izciršana, niedru izpļaušana, metāla stiepļu žogu novākšana, plēsīgo dzīvnieku 
iznīcināšana, zemes iegāde, kā arī komunikācijas pasākumi un informācijas izplatīšana.
Saistībā ar projektu veiktā pētījumā tika konstatēts, ka rubeņu tēviņu skaits turpina strauji samazināties. Gal -
venie iemesli, kas tika minēti, skaidrojot, kāpēc rubeņu populācijas samazināšanos nevar apturēt, neskatoties 
uz dzīvotnes aizsardzības pasākumu aktīvu īstenošanu reģionā, bija šādi:
— nelabvēlīgas klimata pārmaiņas: zemie vairošanās rādītāji bija saistīti ar lietainajiem pavasariem un vasa -
rām, jo īpaši ar lietavām jūnijā, kad izšķiļas lielākā daļa rubeņu (rubeņu putnēnu termoregulācija nedarbo -
jas pirmajās trīs to dzīves nedēļās);
— plēsīgo dzīvnieku (piemēram, lapsu, jenotu un caunu) radītais aizvien lielākais spiediens, kas skaidrojams ar 
masveida vakcināciju pret trakumsērgu un lapsu medību ievērojamo samazināšanos kažokādu cenu sama -
zinājuma dēļ.
13. fotoattēls. Rubeņi (tēviņi)
© Polijas Putnu aizsardzības biedrība.
23 Apsvērumi
Projekta ilgtspējība ir 
atkarīga no vietēja līmeņa 
apņēmības turpināt iesākto 
un no turpmāka publiskā 
finansējuma
37 
Projekta sniegtajiem ieguvumiem 
jāturpinās arī pēc ES atbalsta perioda 
beigām. Lai tā notiktu, projektiem 
jāatbilst noteiktiem kritērijiem: tie 
galvenokārt jāintegrē vietējās struktū -
rās, tādējādi nodrošinot ieinteresēto 
personu augstu līdzatbildības līmeni, 
un pašreizējos finanšu un ekonomikas 
krīzes apstākļos projektu rezultātu 
saglabāšanas nolūkā jābūt pieejamiem 
vajadzīgajiem finanšu resursiem.
38 
Attiecībā uz uzskaites darbībām un 
aizsardzības un apsaimniekošanas 
plāniem, kuri bieži vien bija projektu 
sniegtais iznākums (sk. 29. punktu), 
jānorāda, ka pēc projektu noslēguma 
ieguvumi ne vienmēr materializējās, jo 
minētie plāni vēl bija jāapstiprina un 
jāīsteno. Ilgtspējīgus ieguvumus var 
sagaidīt tikai plānu faktiskas īstenoša -
nas gadījumā. Attiecībā uz izpratnes 
uzlabošanas, informatīvajiem un izglī -
tojošajiem pasākumiem viens pozitīvs 
aspekts ir tas, ka daudzos projektos 
tika izveidotas ilglaicīgi pieejamas tī -
mekļa vietnes, kurās sniegta atbilstīga 
informācija.39 
Palāta konstatēja, ka tādi projektu 
ietvaros veiktie ieguldījumi kā ēkas, ie -
kārtas, aprīkojums un stādījumi kopu -
mā bija labi uzturēti pat pēc projektu 
noslēguma. Viens svarīgs aspekts šajā 
kontekstā ir tas, ka ilgtspēja kopumā 
tika ņemta vērā jau pašā projektu atla -
ses procesa sākumā. Turklāt projektu 
līgumos bija iekļauts punkts par to, ka 
ieguldījumi jāizmanto paredzētajiem 
mērķiem un jāuztur arī vairākus gadus 
pēc projektu beigām un ka gadījumā, 
ja tas netiek darīts, piešķirtie līdzekļi 
ir jāatmaksā. Vienā gadījumā divus 
gadus pēc darbu pabeigšanas jautā -
jums par atbildību par uzturēšanu vēl 
aizvien nebija atrisināts.
40 
Palāta konstatēja lielu apņēmību no to 
dabas aizsardzības organizāciju, vides 
aģentūru vai arī parku vadības iestāžu 
puses, kas ir atbildīgas par projektiem 
un tiek atbalstītas saskaņā ar vietējo 
politiku, kuras mērķis ir popularizēt 
attiecīgās teritorijas kā ekotūrisma re -
ģionus. Tā kā projekti nenesa nekādus 
ienākumus un privātie resursi netika 
piesaistīti, parasti bija nepieciešams 
ilgstošs publiskais finansējums. Ja 
turpmāka finansēšana nav iespējama, 
tiek apdraudēta visa pasākuma ilgt -
spēja un iespējas apturēt bioloģiskās 
daudzveidības izzušanu (sk. piemēru 
1 1. izcēlumā ).
24 Apsvērumi 11. izcēlumsTāda projekta piemērs, kura ilgtspēja ir apdraudēta
Projekta “Bizonu situācijas uzlabošana Vanatori Neamt  dabas parkā” ( Improvements in the situation of bison in 
the Vanatori Neamt Natural Park )” (Rumānija) (ERAF: 0,2 miljoni EUR) galvenais mērķis bija izveidot dzīvotspē -
jīgu bizonu populāciju, kas dzīvotu savvaļā Karpatu kalnu ziemeļos. Pēc 10 bizonu iegādes kopējais bizonu 
skaits parkā palielinājās līdz 28 īpatņiem. Tika uzbūvēta atbalsta infrastruktūra, lai atvieglotu dzīvnieku pielā -
gošanos dzīvei savvaļā. Ziemas sezonā tika nodrošināta papildu piebarošana, kā arī regulāra veterinārā aprū -
pe. Cita ERAF projekta ietvaros (ERAF: 0,2 miljoni EUR) tika uzbūvētas skatu platformas un informācijas punkti.
Projekta ilgtspēja būtu panākta, ja bizoni spētu savvaļā izdzīvot un vairoties. Viens no riskiem bija ģenētiska 
rakstura: visi bizoni nāca no nelielas pamatgrupas un to gēnu sastāvā trūka dažādības. Tā rezultātā bizoni 
bija uzņēmīgi pret slimībām, to dzīves ilgums bija īsāks, mazuļu mirstības rādītāji bija augstāki un vairošanās 
notika retāk.
Parka apsaimniekošanas plāns paredz turpmāku atbalstu bizonu populācijas atjaunošanai savvaļā un šī proce -
sa uzraudzību. Taču plānā nav norādīts, kā tiks nodrošināti un piešķirti finanšu resursi. Turpmāka finansējuma 
iespējas ir neskaidras, jo Vides ministrija nav apstiprinājusi parka apsaimniekošanas plānu.
“Bizonu projekts” piesaistīja arī citus starptautiskos līdzekļu devējus, piemēram, Pasaules Banku. Turpmākai 
līdzekļu vākšanai no citiem starptautiskajiem līdzekļu devējiem būtu nepieciešama saskaņošana ar ES sniegto 
atbalstu.
14. un 15. fotoattēls. Bizons aklimatizācijas parkā
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
25
 Secinājumi un 
Ieteikumi
Vispārējs secinājums
41 
Dalībvalstis nav pilnībā izmantojušas 
pieejamās ERAF finansējuma iespējas. 
Lai gan ERAF līdzfinansētie projekti, 
kas paredzēti tiešai bioloģiskās daudz -
veidības veicināšanai, atbilst dalīb -
valstu un ES prioritātēm bioloģiskās 
daudzveidības izzušanas apturēšanas 
jomā, lielāka uzmanība jāvelta šo pro -
jektu faktiskā ieguldījuma uzraudzībai 
un rezultātu ilgtspējas nodrošināšanai. 
Daudzi pasākumi bija saistīti ar aiz -
sardzības un apsaimniekošanas plānu 
sagatavošanu, un tagad šie plāni ir jāīs -
teno nolūkā sasniegt reālus rezultātus.
ERAF finansējuma piešķir -
šana un izmantošana
42 
Dalībvalstis ne vienmēr ir uzskatījušas 
ERAF par bioloģiskās daudzveidības 
veicināšanai piemērotu instrumentu, 
un ERAF kā Natura 2000  tīkla finansēju -
ma avota potenciāls nav bijis pietieka -
mi atzīts (19.–25. punkts).1. ieteikums
Komisijai
a) jāsniedz atbalsts dalībvalstīm bio -
loģiskās daudzveidības atjaunoša -
nas prioritāšu noteikšanā darbības 
programmās;
b) jānovērtē dalībvalstu darbības 
programmās paredzēto bioloģis -
kās daudzveidības veicināšanas 
darbību papildināmība ar citu 
ES fondu finansētiem projektiem;
c) jāuzrauga darbības programmu 
faktiskā īstenošana nolūkā savlai -
cīgi un aktīvi konstatēt iespējamās 
grūtības.
Dalībvalstīm jāsadarbojas ar Komisiju 
iepriekš minētā sasniegšanā.
ERAF projektu sasniegumi 
bioloģiskās daudzveidī -
bas izzušanas apturēšanā
43 
ERAF līdzfinansētie projekti kopu -
mā atbilda valstu un ES prioritātēm 
bioloģiskās daudzveidības jomā. Taču 
dažkārt ir grūti skaidri identificēt 
ERAF izdevumus bioloģiskās daudzvei -
dības jomā (27. un 28. punkts).
26 Ieteikumi
44 
Trešā daļa revīzijā iekļauto projektu 
attiecas uz turpmāko ieguldījumu 
sagatavošanu un turpmākiem pasā -
kumiem nolūkā veicināt bioloģisko 
daudzveidību (sagatavošanas darbs 
un sabiedrības informētības uzlaboša -
nas pasākumi). Tas nozīmē, ka fak -
tiski rezultāti nebūtu tūlītēji. Faktiski 
aizsardzības pasākumi tika veikti divās 
trešdaļās revidēto projektu. Dalībvalstu 
iestādes tomēr nav ieviesušas ne rezul -
tātu rādītājus, ne uzraudzības sistēmas, 
kas palīdzētu novērtēt dzīvotņu un 
sugu attīstību. Šādas analīzes trūkums 
liedz pilnvērtīgi novērtēt šo projektu 
efektivitāti, kā rezultātā nav iespējams 
arī konstatēt bioloģiskās daudzvei -
dības aizsardzības reālos rezultātus 
(29.–36. punkts).
45 
Projektu fiziskie ieguvumi kopumā bija 
labi uzturēti, un Palāta konstatēja lielu 
apņēmības līmeni no projektu īsteno -
tāju puses. Tomēr projektu ietekmes 
ilgtspēja ir atkarīga no turpmāka pub -
liskā finansējuma (37.–40. punkts).2. ieteikums
Komisijai
a) jāatbalsta dalībvalstis sagatavo -
šanas projektu uzraudzībā nolūkā 
īstenot aktīvu aizsardzības politiku, 
jo īpaši attiecībā uz dzīvotņu un 
sugu īpašu aizsardzības pasākumu 
un apsaimniekošanas plānu efektī -
vu īstenošanu;
b) jāprasa, lai darbības program -
mās būtu paredzētas procedūras 
to, bioloģisko izmaiņu novēr -
tēšanai dzīvotnēs un sugās pēc 
intervences;
c) jāsniedz dalībvalstīm konsultāci -
jas par to, kā piemērot ERAF no -
teikumus mijiedarbībā ar citiem 
ES fondiem.
Komisijai turklāt arī jānodrošina, ka tie -
šie un netiešie ES izdevumi bioloģiskās 
daudzveidības jomā (tostarp Natu ‑
ra 2000 ) tiek precīzi reģistrēti, savu -
kārt dalībvalstīm šis process jāsekmē, 
sniedzot vajadzīgos datus.
Šo ziņojumu 2014. gada 4. jūnija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Henri GRETHEN .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

27
 Pielikumi
ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija laikposmam līdz 2020. gadam – uzdevumi 
un darbības
1. uzdevums. Pilnībā īstenot Putnu direktīvu un Dzīvotņu direktīvu
Darbība Nr. 1 Pabeigt Natura 2000  tīkla izveidi un nodrošināt tā labu pārvaldību
Darbība Nr. 2 Nodrošināt pietiekamu finansējumu Natura 2000  teritorijām
Darbība Nr. 3 Palielināt ieinteresēto personu izpratni un iesaistīšanos un uzlabot noteikumu izpildi
Darbība Nr. 4 Uzlabot un racionalizēt uzraudzību un ziņošanu
2. uzdevums.  Uzturēt un atjaunot ekosistēmas un to pakalpojumus
Darbība Nr. 5 Uzlabot zināšanas par ekosistēmām un to pakalpojumiem ES
Darbība Nr. 6 Noteikt prioritātes, lai atjaunotu zaļo infrastruktūru un veicinātu tās izmantošanu
Darbība Nr. 7 Nodrošināt to, ka nav bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu neto zuduma
3. uzdevums.  Palielināt lauksaimniecības un mežsaimniecības devumu bioloģiskās daudzveidības uzturēšanā un vairošanā
Darbība Nr. 8 Palielināt tiešos maksājumus par vides sabiedriskajiem labumiem ES  kopējā lauksaimniecības politikā
Darbība Nr. 9 Lauku attīstībā mērķtiecīgāk pievērsties bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai
Darbība Nr. 10 Saglabāt Eiropas lauksaimniecības ģenētisko daudzveidību
Darbība Nr. 11 Rosināt meža īpašniekus aizsargāt un vairot meža bioloģisko daudzveidību
Darbība Nr. 12 Integrēt bioloģiskās daudzveidības pasākumus meža apsaimniekošanas plānos
4. uzdevums.  Nodrošināt zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu izmantošanu
Darbība Nr. 13 Uzlabot zivju krājumu pārvaldību
Darbība Nr. 14 Novērst negatīvu ietekmi uz zivju krājumiem, sugām, dzīvotnēm un ekosistēmām
5. uzdevums.  Apkarot invazīvas svešzemju sugas
Darbība Nr. 15 Stiprināt ES  augu un dzīvnieku veselības režīmu
Darbība Nr. 16 Izveidot īpašu instrumentu invazīvu svešzemju sugu apkarošanai
6. uzdevums.  Palīdzēt apturēt bioloģiskās daudzveidības izzušanu pasaulē
Darbība Nr. 17 Mazināt netiešos faktorus, kas veicina bioloģiskās daudzveidības izzušanu
Darbība Nr. 18 Mobilizēt papildu resursus bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai pasaulē
Darbība Nr. 19 Nodrošināt, ka ES sadarbība attīstības jomā nekaitē bioloģiskajai daudzveidībai
Darbība Nr. 20 Regulēt piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un taisnīgu un vienlīdzīgu to ieguvumu sadali, ko sniedz šo resursu izmantošanaI pielikums
28 Pielikumi
ERAF līdzekļu piešķiršana bioloģiskās daudzveidības veicināšanai un dabas  
aizsardzībai (tostarp Natura 2000 )
ValstsDP paredzētais ERAF finansējums 31.12.2010. DP paredzētais ERAF finansējums 31.12.2012.Līdzekļu pārdale bioloģiskajai daudz -
veidībai no 31.12.2010. līdz 31.12.2012.Atlasītajiem bioloģiskās daudzveidī -
bas projektiem piešķirtie ERAF līdzekļiĪstenošanas rādītāji
Bioloģiskajai daudz -
veidībai piešķirtie 
līdzekļi (‘000) (a)Kopējais kohēzijas 
finansējums (‘000) 
(b)%
( = a/b)Bioloģiskajai daudz -
veidībai piešķirtie 
līdzekļi (‘000) (c)Kopējais kohēzijas 
finansējums (‘000) 
(d)%
( = c/d)(‘000 )
(e = (c – a))%
(f = (c/a)(‘000 )
( g)%
(h = g/c)
Beļģija 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgārija 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Čehijas Republika 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Dānija 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Vācija 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Igaunija 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Īrija 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Grieķija 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34 061 (–) 18,9 154 907 106,3
Spānija 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118  137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Francija 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9 870 (–) 5,6 151 359 91,1
Itālija 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13 990 (–) 24,5 15 298 35,5
Kipra 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Latvija 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Lietuva 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luksemburga 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Ungārija 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Nīderlande 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Austrija 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Polija 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21 648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugāle 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17, 3 50 739 92,1
Rumānija 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovēnija 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovākija 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Somija 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1 381 (–) 71,4 184 33,3
Zviedrija 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Apvienotā Karaliste 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
Pārrobežu projekti 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Kopā 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas sniegtajiem statistikas datiem.II pielikums
29 Pielikumi
ERAF līdzekļu piešķiršana bioloģiskās daudzveidības veicināšanai un dabas  
aizsardzībai (tostarp Natura 2000 )
ValstsDP paredzētais ERAF finansējums 31.12.2010. DP paredzētais ERAF finansējums 31.12.2012.Līdzekļu pārdale bioloģiskajai daudz -
veidībai no 31.12.2010. līdz 31.12.2012.Atlasītajiem bioloģiskās daudzveidī -
bas projektiem piešķirtie ERAF līdzekļiĪstenošanas rādītāji
Bioloģiskajai daudz -
veidībai piešķirtie 
līdzekļi (‘000) (a)Kopējais kohēzijas 
finansējums (‘000) 
(b)%
( = a/b)Bioloģiskajai daudz -
veidībai piešķirtie 
līdzekļi (‘000) (c)Kopējais kohēzijas 
finansējums (‘000) 
(d)%
( = c/d)(‘000 )
(e = (c – a))%
(f = (c/a)(‘000 )
( g)%
(h = g/c)
Beļģija 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgārija 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Čehijas Republika 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Dānija 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Vācija 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Igaunija 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Īrija 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Grieķija 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34 061 (–) 18,9 154 907 106,3
Spānija 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118  137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Francija 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9 870 (–) 5,6 151 359 91,1
Itālija 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13 990 (–) 24,5 15 298 35,5
Kipra 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Latvija 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Lietuva 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luksemburga 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Ungārija 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Nīderlande 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Austrija 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Polija 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21 648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugāle 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17, 3 50 739 92,1
Rumānija 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovēnija 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovākija 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Somija 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1 381 (–) 71,4 184 33,3
Zviedrija 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Apvienotā Karaliste 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
Pārrobežu projekti 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Kopā 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas sniegtajiem statistikas datiem.
30 Pielikumi
Revidēto projektu izlase
Valsts/reģions Projekta nosaukumsES ieguldījums
(miljonos EUR)Galvenie pasākumiProjekta tips
A, B vai C1Pabeigšanas 
datums2Vai revīzijas 
apmeklējuma 
laikā projekts jau 
ir noslēdzies?
Čehijas Republika
(DP Vide)Natura 2000  teritoriju aizsardzības īstenošana Dabas aizsardzības un ainavas saglabāšanas aģentūras 
vadībā4,3 Natura 2000  teritoriju aizsardzības statusa noteikšana; uzskaites un uzraudzības sistēmas izveide B(Prognoze: 
2015.  gada janvāris)Nē
Dzīvniekiem invalīdiem paredzēta centra rekonstrukcija Vlasim  pilsētā 1,9 Dzīvniekiem invalīdiem paredzēta centra atjaunošana un papildu telpu būvniecība C 2012. gada februāris Jā
Chotesov  pašvaldības ekoloģiskās stabilitātes teritoriālā sistēma 0,5Bioloģiskās daudzveidības veicināšanas teritorijas izveide un divu dzīvotņu/savvaļas sugu izplatīšanās 
koridoru izveideC2011. gada 
novembrisJā
Propast  ezers 1,4 Ūdenskrātuves atjaunošana, pretplūdu aizsardzības pasākumi, jaunas veģetācijas ieviešana C 2011. gada jūnijs Jā
Dolni Brezany  pašvaldības parks 1,2 Parka izveide, tostarp ainavas plānošana, zālāju izveide, jaunu koku un krūmu stādīšana C 2010. gada jūnijs Jā
Zivju ceļi Lovosice–Pistany 0,9 Divu zivju ceļu būvniecība C2010. gada 
septembrisJā
Spānija
(DP Andalūzija)Atjaunošanas darbi gar Guadaira  upi Seviļā 9,2 Upes labā krasta atjaunošana un ainavas plānošana C2009. gada 
decembrisJā
Atjaunošanas darbi gar Guadalquivir  upi Seviļā 5,0 Upes kreisā krasta atjaunošana un ainavas plānošana C 2009. gada oktobris Jā
Kāpu sistēmas un pludmales pieejamības atjaunošana Isla Canela  pilsētā 0,9 Kāpu teritorijas atjaunošana 1300 metrus garā pludmales posmā C 2009. gada maijs Jā
Mākslīga smilšu pievešana Mazagon  pludmales teritorijā 1,6 Smilšu pievešana 600 metrus garā pludmales nogulšņu trūkuma kompensēšanai C 2009. gada jūnijs Jā
Sancti-Petri  pils atjaunošana 3,1 Remontdarbi pils saglabāšanas nolūkos C 2010. gada oktobris Jā
Dzīvotņu atjaunošana priežu mežu naturalizācijas ceļā 1,9 Zaru un krūmu izciršana, priežu retināšana, eikaliptu izciršana un zaru apgriešana C2011. gada 
novembrisJā
Atjaunošanas darbi gar Guadiana  upi Velvas provincē ( Huelva ) 0,8 Esošās veģetācijas uzlabošana, autohtono augu sugu stādīšana, mitrāju izveide C 2009. gada jūnijs Jā
Francija
(DP Ziemeļu-Padekalē 
reģions)“Ķirzaka! manā dārzā?” ( A dragon! in my garden? ) (divi posmi) 0,3 Dzīvotņu atjaunošana, informācijas sniegšana C2013. gada jūnijs  
 (otrā posma beigas)Nē
Opération Grand Site des deux Caps  (1. posms) 2,8 Videi nekaitīga ainavas plānošana, zaļo zonu atjaunošana C2012. gada 
decembrisJā
Opération Grand Site des deux Caps (2. posms) 0,6 Par atjaunošanas darbiem atbildīgo darbinieku algas C2012. gada 
decembrisJā
Apdraudēto dabisko dzīvotņu ilgtspējīgas pārvaldības sistēmu atjaunošana un/vai īstenošana 0,4 Ainavas atjaunošana, informētības uzlabošana un komunikācija C2011. gada 
decembrisJā
Piekrastes mantojuma un mitrāju ainavas aizsardzība 1,5 Zemes iegāde C 2012. gada maijs Jā
Fort Vert  teritorijas ainavas aizsardzība 1,5 Zemes iegāde C2009. gada 
novembrisJā
1 Projektu tipi:
A = Informatīvie un izglītojošie pasākumi.
B = Informācijas uzkrāšana un plānu izstrāde.
C = Konkrēti aizsardzības pasākumi.
2 18 projektos netika ievēroti sākotnējie projektu pabeigšanas termiņi. Pieci projekti kavējās par vairāk nekā sešiem mēnešiem: divos gadījumos  
tas bija saistīts ar zemes iegādes sarežģījumiem un trīs gadījumos – ar problēmām iepirkumu procedūrā (divos gadījumos kavēšanās ilga vairāk  
nekā gadu).III pielikums
31 Pielikumi
Revidēto projektu izlase
Valsts/reģions Projekta nosaukumsES ieguldījums
(miljonos EUR)Galvenie pasākumiProjekta tips
A, B vai C1Pabeigšanas 
datums2Vai revīzijas 
apmeklējuma 
laikā projekts jau 
ir noslēdzies?
Čehijas Republika
(DP Vide)Natura 2000  teritoriju aizsardzības īstenošana Dabas aizsardzības un ainavas saglabāšanas aģentūras 
vadībā4,3 Natura 2000  teritoriju aizsardzības statusa noteikšana; uzskaites un uzraudzības sistēmas izveide B(Prognoze: 
2015.  gada janvāris)Nē
Dzīvniekiem invalīdiem paredzēta centra rekonstrukcija Vlasim  pilsētā 1,9 Dzīvniekiem invalīdiem paredzēta centra atjaunošana un papildu telpu būvniecība C 2012. gada februāris Jā
Chotesov  pašvaldības ekoloģiskās stabilitātes teritoriālā sistēma 0,5Bioloģiskās daudzveidības veicināšanas teritorijas izveide un divu dzīvotņu/savvaļas sugu izplatīšanās 
koridoru izveideC2011. gada 
novembrisJā
Propast  ezers 1,4 Ūdenskrātuves atjaunošana, pretplūdu aizsardzības pasākumi, jaunas veģetācijas ieviešana C 2011. gada jūnijs Jā
Dolni Brezany  pašvaldības parks 1,2 Parka izveide, tostarp ainavas plānošana, zālāju izveide, jaunu koku un krūmu stādīšana C 2010. gada jūnijs Jā
Zivju ceļi Lovosice–Pistany 0,9 Divu zivju ceļu būvniecība C2010. gada 
septembrisJā
Spānija
(DP Andalūzija)Atjaunošanas darbi gar Guadaira  upi Seviļā 9,2 Upes labā krasta atjaunošana un ainavas plānošana C2009. gada 
decembrisJā
Atjaunošanas darbi gar Guadalquivir  upi Seviļā 5,0 Upes kreisā krasta atjaunošana un ainavas plānošana C 2009. gada oktobris Jā
Kāpu sistēmas un pludmales pieejamības atjaunošana Isla Canela  pilsētā 0,9 Kāpu teritorijas atjaunošana 1300 metrus garā pludmales posmā C 2009. gada maijs Jā
Mākslīga smilšu pievešana Mazagon  pludmales teritorijā 1,6 Smilšu pievešana 600 metrus garā pludmales nogulšņu trūkuma kompensēšanai C 2009. gada jūnijs Jā
Sancti-Petri  pils atjaunošana 3,1 Remontdarbi pils saglabāšanas nolūkos C 2010. gada oktobris Jā
Dzīvotņu atjaunošana priežu mežu naturalizācijas ceļā 1,9 Zaru un krūmu izciršana, priežu retināšana, eikaliptu izciršana un zaru apgriešana C2011. gada 
novembrisJā
Atjaunošanas darbi gar Guadiana  upi Velvas provincē ( Huelva ) 0,8 Esošās veģetācijas uzlabošana, autohtono augu sugu stādīšana, mitrāju izveide C 2009. gada jūnijs Jā
Francija
(DP Ziemeļu-Padekalē 
reģions)“Ķirzaka! manā dārzā?” ( A dragon! in my garden? ) (divi posmi) 0,3 Dzīvotņu atjaunošana, informācijas sniegšana C2013. gada jūnijs  
 (otrā posma beigas)Nē
Opération Grand Site des deux Caps  (1. posms) 2,8 Videi nekaitīga ainavas plānošana, zaļo zonu atjaunošana C2012. gada 
decembrisJā
Opération Grand Site des deux Caps (2. posms) 0,6 Par atjaunošanas darbiem atbildīgo darbinieku algas C2012. gada 
decembrisJā
Apdraudēto dabisko dzīvotņu ilgtspējīgas pārvaldības sistēmu atjaunošana un/vai īstenošana 0,4 Ainavas atjaunošana, informētības uzlabošana un komunikācija C2011. gada 
decembrisJā
Piekrastes mantojuma un mitrāju ainavas aizsardzība 1,5 Zemes iegāde C 2012. gada maijs Jā
Fort Vert  teritorijas ainavas aizsardzība 1,5 Zemes iegāde C2009. gada 
novembrisJā
1 Projektu tipi:
A = Informatīvie un izglītojošie pasākumi.
B = Informācijas uzkrāšana un plānu izstrāde.
C = Konkrēti aizsardzības pasākumi.
2 18 projektos netika ievēroti sākotnējie projektu pabeigšanas termiņi. Pieci projekti kavējās par vairāk nekā sešiem mēnešiem: divos gadījumos  
tas bija saistīts ar zemes iegādes sarežģījumiem un trīs gadījumos – ar problēmām iepirkumu procedūrā (divos gadījumos kavēšanās ilga vairāk  
nekā gadu).
32 Pielikumi
Valsts/reģions Projekta nosaukumsES ieguldījums
(miljonos EUR)Galvenie pasākumiProjekta tips
A, B vai C1Pabeigšanas 
datums2Vai revīzijas 
apmeklējuma 
laikā projekts jau 
ir noslēdzies?
Polija  
(DP Infrastruktūra un vide)Dzīvās dabas aizsardzība aizsargājamās dabas teritorijās, koncentrējot tūristu plūsmas 0,3Darbi zemes gabala izmantošanai (piemēram, zemes izlīdzināšana, esošo ēku nojaukšana), tūrisma 
infrastruktūras būvniecībaC 2012. gada maijs Jā
Aktīva rubeņu aizsardzība  Natura 2000  īpašajās putnu aizsardzības teritorijās Knyszynska  pirmmežā 0,6 Rubeņiem optimāli piemērotas dzīvotnes saglabāšana C2011. gada 
decembrisJā
Nacionālā programma medņu aizsardzībai 0,2Nacionālās programmas sagatavošana (Biotopa kvalitātes uzraudzība medņu dzīvotnēs un to populācija 
valsts teritorijā) B2011. gada 
decembrisJā
Polijas  Natura 2000  teritoriju aizsardzības pasākumu plānu sagatavošana 5,8 406 Natura2000  tīkla teritoriju aizsardzības plānu sagatavošana B(Prognoze: 
2014.  gada aprīlis)Nē
Ekoloģiski intervences pasākumi – sabiedrības līdzdalības palielināšana  Natura 2000  teritoriju aizsardzībā 0,1Izglītojošu materiālu sagatavošana, tīmekļa vietnes izveide, apmācības nodrošināšana, mācību 
apmeklējumiA 2011. gada februāris Jā
Tuvāk dabai – vietējo vides inspektoru iecelšana un apmācība 0,2 Izglītojošu un informatīvu materiālu publicēšana, tīmekļa vietnes izveide A 2012. gada marts Jā
Rumānija  
(DP Vide)Digitālā kartografēšana pārvaldības plāna un stratēģijas sagatavošanas vajadzībām 0,8 Donavas deltas biosfēras rezervāta augstas izšķirtspējas digitālās kartes sagatavošana B 2012. gada oktobris Jā
Bioloģiskās daudzveidības uzlabošana piejūras teritorijā ar informētības palielināšanas un informatīviem 
pasākumiem2,8 Apmeklētāju centra, tūrisma taku un informācijas punktu būvniecība A(Prognoze: 2015.  ga-
da decembris)Nē
Integrēta informācijas sistēma – atbalsts labākai ekosistēmas saglabāšanai 3,6 Integrētas informācijas sistēmas ieviešana Donavas deltas biosfēras rezervāta pārvaldē B2011. gada 
novembrisJā
Jūras teritorijas pārvaldības pasākumi SCI ROSSCI0066 5,8 Zemūdens dzīvotņu un sugu uzskaite un jūras teritorijas kartēšana B 2013. gada oktobris Nē
Kopienas nozīmes sugu pārvaldības pasākumi Vanatori Neamt  dabas parkā 0,2 Sugu uzskaite, apmeklētāju centrs, informācijas punkti, izglītojoša pastaigu taka B 2011. gada maijs Jā
Bizonu stāvokļa uzlabošana Vanatori Neamt  dabas parkā 0,2 Bizoniem piemērota infrastruktūra un bizonu populācijas izplatīšanas pasākumi C 2013. gada maijs Nē
Projekts RO-NT3 “Vienota pieeja bioloģiskajai daudzveidībai  Secu  dabas rezervātā un Vanatori Neamt  
dabas parkā” 0,2 Dzīvnieku uzskaite un datubāzes izveide B 2013. gada maijs Nē
1 Projektu tipi:
A = Informatīvie un izglītojošie pasākumi.
B = Informācijas uzkrāšana un plānu izstrāde.
C = Konkrēti aizsardzības pasākumi.
2 18 projektos netika ievēroti sākotnējie projektu pabeigšanas termiņi. Pieci projekti kavējās par vairāk nekā sešiem mēnešiem: divos gadījumos  
tas bija saistīts ar zemes iegādes sarežģījumiem un trīs gadījumos – ar problēmām iepirkumu procedūrā (divos gadījumos kavēšanās ilga vairāk  
nekā gadu).III pielikums
33 Pielikumi
Valsts/reģions Projekta nosaukumsES ieguldījums
(miljonos EUR)Galvenie pasākumiProjekta tips
A, B vai C1Pabeigšanas 
datums2Vai revīzijas 
apmeklējuma 
laikā projekts jau 
ir noslēdzies?
Polija  
(DP Infrastruktūra un vide)Dzīvās dabas aizsardzība aizsargājamās dabas teritorijās, koncentrējot tūristu plūsmas 0,3Darbi zemes gabala izmantošanai (piemēram, zemes izlīdzināšana, esošo ēku nojaukšana), tūrisma 
infrastruktūras būvniecībaC 2012. gada maijs Jā
Aktīva rubeņu aizsardzība  Natura 2000  īpašajās putnu aizsardzības teritorijās Knyszynska  pirmmežā 0,6 Rubeņiem optimāli piemērotas dzīvotnes saglabāšana C2011. gada 
decembrisJā
Nacionālā programma medņu aizsardzībai 0,2Nacionālās programmas sagatavošana (Biotopa kvalitātes uzraudzība medņu dzīvotnēs un to populācija 
valsts teritorijā) B2011. gada 
decembrisJā
Polijas  Natura 2000  teritoriju aizsardzības pasākumu plānu sagatavošana 5,8 406 Natura2000  tīkla teritoriju aizsardzības plānu sagatavošana B(Prognoze: 
2014.  gada aprīlis)Nē
Ekoloģiski intervences pasākumi – sabiedrības līdzdalības palielināšana  Natura 2000  teritoriju aizsardzībā 0,1Izglītojošu materiālu sagatavošana, tīmekļa vietnes izveide, apmācības nodrošināšana, mācību 
apmeklējumiA 2011. gada februāris Jā
Tuvāk dabai – vietējo vides inspektoru iecelšana un apmācība 0,2 Izglītojošu un informatīvu materiālu publicēšana, tīmekļa vietnes izveide A 2012. gada marts Jā
Rumānija  
(DP Vide)Digitālā kartografēšana pārvaldības plāna un stratēģijas sagatavošanas vajadzībām 0,8 Donavas deltas biosfēras rezervāta augstas izšķirtspējas digitālās kartes sagatavošana B 2012. gada oktobris Jā
Bioloģiskās daudzveidības uzlabošana piejūras teritorijā ar informētības palielināšanas un informatīviem 
pasākumiem2,8 Apmeklētāju centra, tūrisma taku un informācijas punktu būvniecība A(Prognoze: 2015.  ga-
da decembris)Nē
Integrēta informācijas sistēma – atbalsts labākai ekosistēmas saglabāšanai 3,6 Integrētas informācijas sistēmas ieviešana Donavas deltas biosfēras rezervāta pārvaldē B2011. gada 
novembrisJā
Jūras teritorijas pārvaldības pasākumi SCI ROSSCI0066 5,8 Zemūdens dzīvotņu un sugu uzskaite un jūras teritorijas kartēšana B 2013. gada oktobris Nē
Kopienas nozīmes sugu pārvaldības pasākumi Vanatori Neamt  dabas parkā 0,2 Sugu uzskaite, apmeklētāju centrs, informācijas punkti, izglītojoša pastaigu taka B 2011. gada maijs Jā
Bizonu stāvokļa uzlabošana Vanatori Neamt  dabas parkā 0,2 Bizoniem piemērota infrastruktūra un bizonu populācijas izplatīšanas pasākumi C 2013. gada maijs Nē
Projekts RO-NT3 “Vienota pieeja bioloģiskajai daudzveidībai  Secu  dabas rezervātā un Vanatori Neamt  
dabas parkā” 0,2 Dzīvnieku uzskaite un datubāzes izveide B 2013. gada maijs Nē
1 Projektu tipi:
A = Informatīvie un izglītojošie pasākumi.
B = Informācijas uzkrāšana un plānu izstrāde.
C = Konkrēti aizsardzības pasākumi.
2 18 projektos netika ievēroti sākotnējie projektu pabeigšanas termiņi. Pieci projekti kavējās par vairāk nekā sešiem mēnešiem: divos gadījumos  
tas bija saistīts ar zemes iegādes sarežģījumiem un trīs gadījumos – ar problēmām iepirkumu procedūrā (divos gadījumos kavēšanās ilga vairāk  
nekā gadu).
34 Pielikumi IV pielikumsIespējas, ko saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju bioloģiskās daudzveidības 
stratēģijas jomā 2007 .–2013. gada finanšu shēmas ietvaros piedāvā dažādi ES fondi
ES politikaGalvenie pasākumi bioloģiskās 
daudzveidības veicināšanai (tieši 
un netieši)20 07.–
2013. gada 
budžets 
miljonos EURBioloģiskās daudz -
veidības stratē -
ģijas attiecīgais 
pamatuzdevumsGalvenie finansējuma saņēmēji
Kopējā lauksaimniecības 
politikaBioloģiskās daudzveidības aizsardzība, 
apsaimniekošanas un atjaunošanas 
pasākumi lauksaimniecības zemju un 
mežu dzīvotnēs
Natura 2000  maksājumi; agrovides un 
meža vides maksājumi
Atbalsts apmācībai, konsultāciju 
pakalpojumiem, lauku mantojuma 
aizsardzībai un uzlabošanai42 7003. uzdevums
Lauksaimniecība un 
mežsaimniecība
1. uzdevums
Dabas resursu 
saglabāšana
2. uzdevums
AtjaunošanaRegulāri, uz nosacījumu izpildi balstīti 
maksājumi lauksaimniekiem un meža 
īpašniekiem
Citi finansējuma saņēmēji, kuri īsteno 
konkrētus mērķus lauku teritorijās (pie -
mēram, lauku ekonomikas dažādošana)
Kopējā zivsaimniecības 
politikaDarbības ūdens vides jomā
Zemūdens faunas un floras aizsardzība
Piekrastes vides aizsardzībaNav datu4. uzdevums
ZivsaimniecībaFinansējumu var saņemt: piekrastes 
kopienas, ražotāju organizācijas un 
citi finansējuma saņēmēji piekrastes 
teritorijās
Kohēzijas politikaBioloģiskās daudzveidības un dabas 
aizsardzības veicināšana
Dabas bagātību veicināšana
Dabas mantojuma aizsardzība un 
attīstība
Palīdzēt darbaspēkam un uzņēmumiem 
pielāgoties jaunajām vides problēmām 
un veicināt dabas aizsardzību privātā 
sektora pārvaldībā5 2321. uzdevums
Dabas resursu 
saglabāšana
2. uzdevums
AtjaunošanaDažādi finansējuma saņēmēji
Finansējums paredzēts ekonomiskā 
ziņā atpalikušiem reģioniem un citiem 
reģioniem nolūkā palielināt reģionu 
konkurētspēju un nodarbinātības 
līmeni
Vienreizēju ieguldījumu/infrastruktū -
ras līdzfinansēšana
Vides politika ( Life+ )Novatoriski projekti un pasākumi, kas 
sniedz labas prakses piemērus1201. uzdevums
Dabas resursu 
saglabāšana
2. uzdevums
Atjaunošana
5. uzdevums
Invazīvas svešzemju 
sugasFinansējumu var saņemt: plašs publisko 
un privāto struktūru un personu loks
Programmu pārvalda Komisija
Nav paredzēta ikdienas izdevumu 
segšana vides jomā
Pētniecības politikaDabas un cilvēka radīto resursu un 
bioloģiskās daudzveidības aizsardzība 
un ilgtspējīga pārvaldība
Jūras vides pārvaldība
Prognozēšanas metodes un novērtēša -
nas instrumenti ilgtspējīgai attīstībai1101. uzdevums
Dabas resursu 
saglabāšana
2. uzdevums
AtjaunošanaFinansējumu var saņemt: publiskas 
organizācijas un privāti uzņēmumi, kas 
veic pētniecības pasākumus
ĀrpolitikaAtbalsts starptautiskajā Konvencijā par 
bioloģisko daudzveidību (KBD) paredzē -
to saistību pildīšanai1146. uzdevums
Bioloģiskā daudzveidī -
ba pasaulēFinansējumu var saņemt: jaunattīstības 
valstis un partnerorganizācijas, kā 
arī starptautiskās organizācijas un ES 
aģentūras
Avots:  Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments SEC(2011) 540 galīgā redakcija, 3.5.2011.
35
Kaut arī 2014.–2020. gada plānošanas periodā bio -
loģiskā daudzveidība nav prioritāte saskaņā ar ERAF 
regulā (4. pants) noteikto tematisko koncentrāciju, 
Komisija ir publicējusi īpašu norādījumu dokumentu 
vadošajām iestādēm (“Rokasgrāmata, kā veicamas 
daudzveidīgu ieguvumu kohēzijas politikas inves -
tīcijas dabas un zaļās infrastruktūras jomā”), lai 
atbalstītu iestādes šajā darbā.
ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas laik -
posmam līdz 2020. gadam 5. darbība paredz, ka 
dalībvalstis ar Komisijas palīdzību līdz 2014. gadam 
kartēs un novērtēs ekosistēmu un to pakalpojumu 
situāciju. Komisijas dienesti (Vides ģenerāldirekto -
rāts un Kopīgais pētniecības centrs) sadarbībā ar 
Eiropas Vides aģentūru ir sagatavojuši divus ziņo -
jumus, kurus dalībvalstis var izmantot, veicot šo 
darbu.
Minētās stratēģijas 6.a darbība paredz, ka līdz 
2014. gadam dalībvalstis ar Komisijas palīdzību 
izstrādās stratēģiju, lai noteiktu prioritātes ekosis -
tēmu atjaunošanai vietējā, valsts un ES mērogā. 
Komisija ir publicējusi divus konsultatīvus ziņojumus 
par šo jautājumu, tostarp vienā ir aplēstas izmaksas 
mērķa sasniegšanai, kas ietvertu 15 % degradēto 
ekosistēmu atjaunošanu līdz 2020. gadam, un ir 
sniegusi ieteikumus dalībvalstīm.
Komisija plāno publicēt pamatnostādnes biolo -
ģiskās daudzveidības saglabāšanā, kas atbalstītu 
dalībvalstis, lai tās starp citām iespējām apzinātu arī 
ERAF piedāvājumu.
VI b)
Komisija pieņem šo ieteikumu. Partnerības līgumi, 
kurus Komisija noslēgusi ar katru dalībvalsti, ir 
nozīmīgi dokumenti, ar ko nodrošina papildināmību 
starp dažādiem ES fondiem. ERAF un lauku attīs -
tības programmas tiks pārskatītas iekšējās starp -
dienestu apspriedēs, lai panāktu maksimālu papil -
dināmību starp ERAF un ELFLA. Saistībā ar visiem 
Natura 2000  jautājumiem, šī izskatīšana tiks balstīta 
uz prioritārās rīcības plāniem (PAF ).Kopsavilkums
IV
Komisija izsaka pateicību Revīzijas palātai par novēr -
tējumu, kurā ir vairākas vērtīgas atziņas, kas būs ļoti 
noderīgas nākamā laikposma programmu ieviešanā.
Komisija atgādina, ka ERAF mērķis ir ekonomisko, 
sociālo un teritoriālo atšķirību samazināšana. Kaut 
arī fonds var atbalstīt arī tādus mērķus, kas ir saistīti 
ar bioloģisko daudzveidību, tomēr tas nav pare -
dzēts kā īpašs instruments bioloģiskās daudzveidī -
bas veicināšanai.
V
Komisija sagaida, ka īpašu mērķu un rezultātu 
rādītāju ieviešana darbības programmām jaunajā 
plānošanas periodā (2014–2020), kas attiecas uz bio -
loģisko daudzveidību, kur tas attiecināms, uzlabos 
spēju veikt uzraudzību un paziņošanu.
Sekmīgs projekta, tostarp tāda, kuru finansē ERAF, 
īstenošanas priekšnosacījums ir sagatavošanās 
darbs. Tas veido pamatu turpmākajiem intervences 
pasākumiem (un bioloģiskās daudzveidības labuma 
sniegšanai). Ir sagaidāms, ka šos pasākumus atbal -
stīs ERAF, bet šo projektu īstenošanā varētu izman -
tot arī pārējos ES fondus (piemēram, ELFLA) un 
valsts resursus.
VI a)
Komisija pieņem šo ieteikumu. Komisija ir attiecīgi 
sākusi atbalstīt dalībvalstis, attiecīgajās darbības 
programmās iekļaujot bioloģiskās daudzveidības 
prioritātes. Struktūrfondu dalītas pārvaldības ietva -
ros dalībvalstis iesaka mērķus un atlasa ieguldījumu 
prioritātes atkarībā no to īpašajām vajadzībām, par 
kurām tās apspriežas ar Komisiju. Tās ir saistītas ar 
rezultātu un iznākumu rādītājiem. Pieņemot prog -
rammu, tās atlasa un īsteno projektus.Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 36
Ja ir skaidri noteikti bioloģiskās daudzveidības 
mērķi, ir nepieciešami konkrēti iznākuma un rezul -
tātu rādītāji, kā arī novērtēšanas procedūras.
VII c)
Komisija pieņem šo ieteikumu un jau ir uzsākusi 
veikt pieprasītās darbības. Attiecībā uz Kopīgo 
noteikumu regulas (ES) Nr. 1303/2013 13. pantu, 
Komisija publicēs pamatnostādnes attiecībā uz 
saņēmējiem, kas ietver informāciju par to, kā izman -
tot ESI fondu papildināmību ar citiem ES instrumen -
tiem. Iepriekš minētajās pamatnostādnēs ietverta 
arī sadaļa par papildināmību.
Komisija regulāri apmainās ar informāciju ar dalīb -
valstīm un konsultē tās par dažādu fondu izmanto -
šanu bioloģiskās daudzveidības jomā, piemēram, ar 
Dabas un bioloģiskās daudzveidības koordinācijas 
grupas un Eiropas Vides iestāžu darba grupu tīklu 
starpniecību.
VIII
Komisija pieņem šo ieteikumu un veic prasītās 
darbības. 2014.–2020. gada perioda īstenošanas 
akti nosaka pārskatīto kategorizēšanas sistēmu, 
lai sniegtu informāciju par ieguldījumiem, kas 
veikti saskaņā ar kohēzijas politiku. Šīs informāci -
jas sistēmas ietvaros Komisija ir izveidojusi iekšējo 
“bioloģiskās daudzveidības uzskaites” mehānismu, 
kas ļaus reģistrēt bioloģiskās daudzveidības jomā 
veiktos tiešos un netiešos izdevumus ERAF un Kohē -
zijas fonda ietvaros. Datu ticamība būs atkarīga no 
dalībvalstu iesniegto datu kvalitātes.
Saskaņā ar ES saistībām par bioloģiskās daudz -
veidības un starptautisko saistību iekļaušanu, kas 
noteikta Konvencijā par bioloģisko daudzveidību, 
Komisija veic efektīvākas bioloģiskās daudzveidības 
jomā veikto izdevumu uzskaites. Īpaša sadaļa par 
bioloģiskās daudzveidības izdevumu uzskaiti tiks 
iekļauta 2015. gada programmas pārskatā un pašlaik 
Komisija uzlabo metodiku bioloģiskās daudzveidī -
bas izdevumu uzskaitei ES budžetā.VI c)
Dalībvalstis ir primāri atbildīgas par programmu 
īstenošanu dalītas pārvaldības ietvaros. Tāpēc 
Komisija uzskata, ka šis ieteikums būtu jāadresē ies -
tādēm, kas ir atbildīgas par programmu īstenošanu. 
Saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktu noteikumiem 
programmu uzraudzības komiteja, kurā Komisija 
piedalās kā novērotāja, ir galvenā iestāde, kas 
uzrauga programmu īstenošanas virzību un risina 
īstenošanas problēmas. Pārbaudot gada ziņojumus 
par līdzekļu apguvi un rīkojot gada pārskatīšanas 
sanāksmes, Komisija uzrauga programmu darbību 
un noskaidro iespējamos šķēršļus efektīvai īsteno -
šanai. Izpildes sistēma ir papildu instruments šim 
nolūkam.
2014.–2020. gada periodā uzraudzības un novēr -
tēšanas prasības būs skaidrāk noteiktas, jo ik gadu 
būs jāsniedz pārskats par projektu atlasi un izde -
vumiem, atbilstoši tematiem, konkrētu rezultātu, 
kopēju iznākumu un specifisku iznākumu rādītāju 
definīcija un ietekmes novērtējums.
Darbības programmās būs kopīgi rādītāji un varēs 
ietvert arī katrai programmai konkrētus rādītājus 
(piemēram, par bioloģiskās daudzveidību attiecīgā 
gadījumā), ko izmanto vadošās un īstenošanas iestā -
des, lai pārraudzītu programmas un pēc vajadzības 
informētu Komisiju. Tāpēc no 2016. gada Komisija 
saņems gada datus un izpildes ziņojumus, kas 
sniegs labāku priekšstatu par virzību un rezultātiem.
VII a)
Komisija pieņem šo ieteikumu. Atbildot uz šo ietei -
kumu, saistībā ar Eiropas Vides iestāžu un vadošo 
iestāžu tīkla (ENEA‑MA ) noteikto kārtību, Komisija 
uzsver nepieciešamību pienācīgi sekot līdzi sagata -
vošanās pasākumiem, ieviešot konkrētākus aizsar -
dzības pasākumus.
VII b)
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Regulas 2014.–
2020. gada periodam, kas pieņemtas 2013. gada 
decembrī, nosaka dalībvalstīm pienākumu vis -
maz vienu reizi plānošanas perioda laikā novērtēt 
ietekmi uz katru prioritāro virzienu. Šādu novērtē -
jumu veids būs atkarīgs no konkrētajiem mērķiem, 
kas tiks noteikti programmās, kas vēl ir jāpieņem. 
Komisijas atbilde 37
12
Komisija 2011. gada sākumā pieņēma paziņojumu 
“Reģionālā politika, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi 
Eiropā līdz 2020. gadam”, kas ietver stratēģisko 
vadību, padomus un labu praksi attiecībā uz ekosis -
tēmu pakalpojumiem un bioloģisko daudzveidību. 
Turklāt tika izdotas divas rokasgrāmatas, kas pilnībā 
vai daļēji ir saistītas ar bioloģisko daudzveidību 
(“Rokasgrāmata, kā veicamas daudzveidīgu iegu -
vumu kohēzijas politikas investīcijas dabas un zaļās 
infrastruktūras jomā” un “Rokasgrāmata, kā savienot 
gudru un ilgtspējīgu izaugsmi, izmantojot gudru 
specializāciju”, attiecīgi) tika publicētas 2012. un 
2013. gadā.
Turklāt Kopīgo noteikumu regula (ES) Nr. 1303/2013 
ļauj Komisijai sniegt dalībvalstīm atbalstu projektu 
sagatavošanā un izvērtēšanā 2014.–2020. gada 
periodā (sk. 58. pantu “Tehniskā palīdzība pēc Komi -
sijas iniciatīvas”).
Apsvērumi
19
Komisija 2012. gadā un 2013. gada sākumā izstrā -
dāja sākotnējās pamatnostādnes, lai uzskaitītu ar 
bioloģisko daudzveidību saistītos izdevumus visos 
attiecīgajos instrumentos, tostarp ERAF.
20
ERAF piedāvā arī finansēšanas iespējas 5. mērķim 
(invazīvās svešzemju sugas).
Kopēja atbilde uz 22.–24. apsvērumu
Komisija aicināja dalībvalstis turpināt apsvērt atbal -
stu ekosistēmām un bioloģiskajai daudzveidībai, 
ņemot arī vērā tajā laikā vēl sagatavojamās prog -
rammas 2014.–2020. gada periodam.
Lai atbalstītu dalībvalstis un to iestādes, uzsākot 
finansējuma saņemšanu, Komisija Eiropas Vides 
iestāžu un vadošo iestāžu tīkla (ENEA‑MA ) ietvaros 
ir izveidojusi īpašu darba grupu, kas nodarbojas ar 
bioloģisko daudzveidību, kā arī publicējusi rokas -
grāmatu, kas pieminēta jau iepriekš. Vairāki pasā -
kumi veicināja īpašu sadarbību ar dalībvalstīm šajā 
jomā (Padomes darba grupās).Ievads
06
Jēdziens “integrēta finansēšana” attiecas uz dabas 
un bioloģiskās daudzveidības ieguldījumu integ -
rēšanu lielākajos ES finanšu instrumentos (nevis, 
izveidojot īpašu fondu). Tā rezultātā dabas un 
bioloģiskās daudzveidības finansējumam ir jābūt 
saskaņā ar vispārējiem šo instrumentu mērķiem 
(piemēram, reģionālo attīstību, nodarbinātību un 
izaugsmi, lauku apvidu attīstību u. c.). Tikai “LIFE” 
piedāvā speciālu finansējumu, kas attiecas uz dabu 
un bioloģisko daudzveidību.
09
Attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu Komisija 
uzskata, ka arī 0,8  miljardi  euro, kas piešķirti sadaļai 
“tūrisms” (dabas vērtību popularizēšanai), arī sniedz 
ieguldījumu bioloģiskās daudzveidības mērķiem1.
10
Kopumā Komisija uzskata, ka netiešais  ERAF 
ieguldījums bioloģiskās daudzveidības mērķu 
īstenošanā, ir 13,2  miljardi  euro (konkrēti piešķirtās 
summas 2007.–2013. gada plānošanas periodā), 
ņemot vērā šādas izdevumu kategorijas: 44 (sadzī -
ves un rūpniecisko atkritumu pārvaldība), 46 (ūdens 
attīrīšana (notekūdeņu)), 48 (integrētā piesārņo -
juma novēršana un kontrole), 49 (klimata pārmaiņu 
mazināšana un pielāgošanās tām), 50 (rūpniecī -
bas objektu un piesārņotas zemes atjaunošana), 
53 (risku novēršana), 54 (citi pasākumi, lai saglabātu 
vidi un novērstu riskus), 56 (dabas mantojuma 
aizsardzība un attīstība), izmantojot 40 % diskonta 
faktoru visām šīm kategorijām. Sīkāka informācija 
par metodiku ir pieejama ES ziņojumā, kas pievie -
nots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību2.
1 http://www.cbd.int/financial/oda/European %20 commission-
preliminary-reporting-framework- 2014 -en.xlsx
2 http://www.cbd.int/financial/oda/European %20 commission-
preliminary-reporting-framework- 2014 -en.xlsx
Komisijas atbilde 38
1. izcēlums
1. Komisija ir pastāvīgi centusies pārliecināt dalībvals -
tis noteikt dabu un bioloģisko daudzveidību par 
vienu no savām ieguldījumu prioritātēm. Komisija 
ir publicējusi vairākas rokasgrāmatas par šo tematu 
(piemēram, “Ekonomiskie ieguvumi, ko sniedz Na‑
tura 2000 ” , “Rokasgrāmata par Natura 2000  finan -
sēšanu”). Komisija ir arī veicinājusi labu praksi un 
dalībvalstīs rīkojusi virkni semināru par Natura 2000  
finansēšanu.
2. Komisija ir veicinājusi visaptverošu un pārredzamu 
darbības programmu sagatavošanu. Viens no mēr -
ķiem saistībā ar dalībvalstīs rīkotajiem semināriem 
par Natura 2000  finansējumu ir palielināt ieintere -
sēto pušu iesaisti, sagatavojot attiecīgās darbības 
programmas.
3. Apsaimniekošanas plānu un citu pārvaldības pasā -
kumu pieņemšanas virzība nav noritējusi tik strauji, 
kā sākotnēji bija iecerēts, lai gan pēdējā laikā dažas 
dalībvalstis šajā jomā ir guvušas ievērojamus panā -
kumus (piemēram, Francija, Ungārija un Polija).
4. Dalībvalstis var izmantot tehnisko palīdzību, lai 
paaugstinātu to sociāli ekonomisko un pilsoniskās 
sabiedrības pārstāvju kompetenci. Tādēļ šo partneru 
iekļaušanai 2014.–2020. gada perioda programmās 
liela nozīme bija rīcības kodeksa pieņemšanai.
5. Saistībā ar likumdošanas uzdevumu atjaunot un uz -
labot ES izdevumu programmu veiktspēju, kas attie -
cas uz visiem Eiropas politikas virzieniem un ietver 
visu Eiropas Savienības iestāžu un dalībvalstu darbu, 
Komisija ir centusies atvieglot savu pilsoņu un uz -
ņēmumu piekļuvi ES finansējumam. Tomēr ir nepie -
ciešami administratīvi pasākumi, lai pārliecinātos, 
ka projekti tiek īstenoti saskaņā ar darbības prog -
rammu prioritātēm un atbilstības noteikumiem. Ir 
pieejama tehniskā palīdzība, lai uzlabotu potenciālo 
atbalsta saņēmēju administratīvo kompetenci.25
Komisija uzskata, ka ieguldījumi bioloģiskās daudz -
veidības un dabas aizsardzības jomā cieši saskan ar 
ERAF prioritātēm, piemēram, radot izaugsmi un dar -
bavietas, cīņu pret klimata pārmaiņām un sociālās 
atstumtības mazināšanu. 2013. gada jūnijā Komisija 
publicēja pamatnostādnes par to, kā ieguldījumi 
bioloģiskās daudzveidības jomā var sniegt vairākus 
sociāli ekonomiskos ieguvumus un veicināt integ -
rētu reģionālo attīstību, piemēram, “Rokasgrāmata, 
kā veicamas daudzveidīgu ieguvumu kohēzijas 
politikas investīcijas dabas un zaļās infrastruktūras 
jomā”.
28
Komisija ir noslēgusi līgumu, lai uzlabotu ar bio -
loģisko daudzveidību saistīto izdevumu uzskaites 
sākotnējo metodoloģiju. Ir paredzēts rīkot semi -
nāru, kurā informētu dalībvalstis un ieinteresētās 
personas par Komisijas uzskaites metodoloģiju un 
labu praksi.
Klasifikācijas sistēma ir informācijas sistēmas rīks un 
ar to nenosaka atbilstību. Regulas Nr. 1083/2006 par 
kopīgiem noteikumiem attiecībā uz ERAF, Kohēzijas 
fondu un Eiropas Sociālo fondu (2007.–2013. gada 
periodā) 37.d pantā ir izveidota sistēma un ir skaidri 
noteikts, ka sadalījums kategorijās ir indikatīvs. 
Integrētos projektus ir īpaši sarežģīti precīzi apraks -
tīt šādā informācijas sistēmā.
29
Sagatavošanās pasākumi bieži vien ir nepiecieša -
mais priekšnosacījums, saglabāšanai in situ , zaļās 
infrastruktūras un atjaunošanas pasākumiem. 2014.–
2020. gada perioda darbības programmās dalībval -
stīm kā prioritātes vajadzētu noteikt saglabāšanu in 
situ, zaļo infrastruktūru un atjaunošanas darbu, kura 
pamatā ir iepriekšēji sagatavošanās pētījumi.
4. izcēlums – trešā rindkopa
pienācīga zemes reģistra trūkums ir nopietns 
šķērslis teritorijas plānošanai un attīstībai daudzās 
nozarēs, tostarp vides nozarē. Komisija un Rumāni -
jas varas iestādes ir vienojušās to uzskatīt par vienu 
no galvenajām finansēšanas prioritātēm 2014.–
2020. gada plānošanas periodā.
Komisijas atbilde 39
31
Komisija piekrīt, ka būtu jānotiek programmas 
aktivitāšu programmas ietekmes novērtējumiem. 
Projekta ietekmes izvērtējums varētu arī tikt 
uzskatīts par labu praksi, tomēr izmaksas projekta 
līmeņa novērtēšanai varētu būt nesamērīgi augstas. 
Tādējādi noteikumi 2014.–2020. gada periodam 
nosaka dalībvalstīm pienākumu vismaz vienu reizi 
plānošanas perioda laikā novērtēt ietekmi uz katru 
prioritāro virzienu.
6. izcēlums  – trešā rindkopa
Komisija ir konstatējusi ES tiesību aktu pārkāpumus 
attiecībā uz valsts rīcību Sulinas pludmalē un ir 
uzsākusi pārkāpuma procedūru (lieta Nr. 2010/4024, 
oficiāla paziņojuma vēstule Rumānijai nosūtīta 
7 .5.2010.).
33
Efektīvai bioloģiskās daudzveidības jomā veiktu 
ieguldījumu ietekmes uzraudzībai ir nepieciešami 
atbilstoši rādītāji un statistika. Šādi rādītāji ir jāsa -
skaņo projekta izstrādes posmā. Daudzos projektos, 
kuru mērķis ir veicināt bioloģisko daudzveidību, 
ir sagaidāms, ka būs laika nobīde starp veiktajiem 
pasākumiem un pierādījumiem par pozitīvu reak -
ciju bioloģiskās daudzveidības jomā. Var izveidot 
pareizos fiziskos un hidroloģiskos apstākļus, bet 
veselīgas ekosistēmas un bagātīgas bioloģiskās 
daudzveidības izveide prasa laiku. Projekta kon -
krēto panākumu rādītāji jāizstrādā, un tie jāsaskaņo 
projekta izstrādes posmā. Daudzos gadījumos izmē -
rāma pozitīva ietekme uz bioloģisko daudzveidību 
nav pamanāma pat vairākus gadus pēc oficiālajām 
projekta beigām.
Līdz ar to rezultatīvo rādītāju izveide ietekmes uz 
bioloģiskās daudzveidības uzraudzībai un novērtē -
šanai ir sarežģīts uzdevums. Tas prasa visaptverošu 
datu vākšanu un zināšanu bāzes paplašināšanu. 
Atbalsts pasākumiem, piemēram, kartēšanai un eko -
sistēmu un to pakalpojumu novērtēšanai saskaņā ar 
ES 2020 bioloģiskās daudzveidības stratēģiju radīs 
labāku izpratni par pašreizējo situāciju bioloģiskās 
daudzveidības jomā, nosakot konstruktīvas saglabā -
šanas/atjaunošanas mērķus un labu uzraudzību un 
novērtēšanu.5. izcēlums – pirmā rindkopa
Dalītas pārvaldības ietvaros dalībvalsts ir atbildīga 
par tādu projektu sagatavošanu, atlasi un īsteno -
šanu, kas nepārsniedz 50 miljonu euro.
Komisija ņems vērā Revīzijas palātas apsvērumus 
sarunās par 2014.–2020. gada perioda vides darbī -
bas programmām Čehijas Republikā, lai veicinātu 
pasākumus, kas risinātu šo jautājumu (izvairoties 
no kavēšanās apstiprināšanas procesā un biežām 
izmaiņām projektu tvērumā).
5. izcēlums – otrā rindkopa
Dokumentācijas sagatavošana “Nacionālajai prog -
rammai medņu aizsardzībai” bija tikai viena no 
projekta daļām. Citas bija šādas: Polijas medņu 
populācijas uzraudzība, to dzīvotņu aizsardzības 
statusa uzraudzība 39 vietās un 20 ekspertu semi -
nāri. Tika iesniegtas visas šā projekta daļas. Tāpēc 
projekts ir palīdzējis uzlabot zināšanu bāzi par 
medņu aizsardzības statusu Polijā. Dokumentāciju, 
kas sagatavota, lai pieņemtu valsts programmas, 
saņēmējs pārskata, ņemot vērā Vides ģenerāldirek -
torāta komentārus.
5. izcēlums – trešā rindkopa
Valsts sugu rīcības programmu sagatavošana un 
pieņemšana ir ilgs process (tajā nepieciešamas kon -
sultācijas ar dažādām iestādēm un ieinteresētajām 
personām valsts, reģionālā un vietējā līmenī). Doku -
mentācija, kas sagatavota ERAF projektu ietvaros, ir 
galvenais elements turpmākajās programmās. Tas 
arī uzlabo zināšanu bāzi par sugām, ko var izmantot, 
plānojot saglabāšanas in‑situ  pasākumus (pat ja nav 
attiecīgu valsts programmu). Piedaloties visām iein -
teresētajām pusēm, Vides ģenerāldirektorāts nesen 
izveidoja procedūru konkrētu sugu aizsardzības 
programmu apstiprināšanai, nodrošinot pienācīgu 
bioloģiskās daudzveidības projektu ilgtspēju.
Komisijas atbilde 40
40
Dalībvalstis un to iestādes atlasa un īsteno līdzfi -
nansētus projektus. Šajā kārtībā, tie ir atbildīgi par 
atbalstīto projektu finanšu stabilitātes nodroši -
nāšanu, tostarp nepieciešamo saikni ar vietējām, 
reģionālajām un valsts finanšu līdzekļiem vidējā 
termiņā un ilgtermiņā. 2014.–2020. gada periodam ir 
pastiprinātas iespējas izmantot finanšu instrumen -
tus kohēzijas politikas ietvaros un dalībvalstis varētu 
izmantot arī šīs jaunās iespējas dabas un bioloģiskās 
daudzveidības aizsardzības jomā.
11. izcēlums  – otrā rindkopa
Ģenētiskā daudzveidība un bizonu populācijas 
dzīvotspēja bija jautājumi, kas bija jārisina projekta 
iniciatoriem attiecībā uz parkā ievietojamo bizonu 
izvēli. Kopš projekta beigām, izmantojot pašu 
līdzekļus, tika ievietoti pieci papildu bizoni un sav -
vaļā ir dzimuši trīs jauni mazuļi.
11. izcēlums  – trešā rindkopa
Revīzijas laikā parka apsaimniekošanas plāns bija 
apstiprināšanas procesā Vides ministrijā saskaņā ar 
valsts tiesību aktu noteikumiem.
11. izcēlums  – ceturtā rindkopa
Koordināciju nodrošina vides darbības programmu 
vadošā iestāde 2007.–2013. gada periodā, kas izvei -
dota Vides un klimata pārmaiņu ministrijas atbildī -
bas ietvaros.
Secinājumi un ieteikumi
41
Komisija sagaida, ka konkrētu mērķu un rezultatīvo 
rādītāju ieviešana darbības programmām jaunajā 
plānošanas periodā (2014–2020), attiecībā uz biolo -
ģisko daudzveidību, kur tas ir nepieciešams, uzlabos 
Komisijas uzraudzības un paziņošanas spēju.Kopēja atbilde uz 34. punktu un 
9. izcēlumu
ERAF darbības programmas uzraudzības analīzei 
būtu jāņem vērā ES noteikumi. Šajā ziņā Spānijas 
programmu (ar to attiecīgajiem rādītājiem) uzrau -
dzība ir veikta pareizi, izmantojot ikgadējos īsteno -
šanas ziņojumos. Tie ietver uzraudzību programmas 
līmenī (un nevis projekta līmenī) un vērtības rādī -
tājus, piemēram: “pasākumi, kas veikti Natura 2000  
teritorijās”, “atjaunota teritorija”, “darbības, kas pare -
dzētas vides atveseļošanai un reģenerācijai”, “vides 
projektu skaits”, “ietekmētās piekrastes garums”, 
“prasības attiecībā uz Natura  tīkla dzīvotņu un sugu 
atjaunošanu”.
35
Komisija piekrīt Palātai, ka uzraudzības trūkums 
neļauj novērtēt veikumu. Tomēr laika posmā no 
2014. gada līdz 2020. gadam dalībvalstīm ir pienā -
kums noteikt procedūras, ar kurām nodrošinātu, ka 
visas darbības, kuras finansē programma, pieņem 
efektīvu rādītāju sistēmu.
37
Dalītas pārvaldības ietvaros dalībvalstis un to iestā -
des īsteno projektus un tām ir jānodrošina projektu 
ilgtspēja, tostarp iespējamais uzturēšanas un finan -
siālais atbalsts, izmantojot vietējos, reģionālos vai 
valsts līdzekļus.
Turklāt vietējās kopienas vai vides NVO saistības 
teritorijas uzturēšanā pēc uzlabojumu veikšanas 
ir arī galvenais, nodrošinot ilgtspējīgu rezultātu. 
Tādēļ nepieciešams, lai ieguldījumu līmenis (cil -
vēku un materiālu papildus finanšu ieguldījumam) 
tiek dokumentēts pirms projekta uzsākšanas un lai 
kopiena/NVO piekrīt nodrošināt šos ieguldījumus 
projekta īstenošanas beigās.
Komisijas atbilde 41
Minētās stratēģijas 6.a darbība paredz, ka līdz 
2014. gadam dalībvalstis ar Komisijas palīdzību 
izstrādās stratēģiju, lai noteiktu prioritātes ekosis -
tēmu atjaunošanai vietējā, valsts un ES mērogā. 
Komisija ir publicējusi divus konsultatīvus ziņojumus 
par šo jautājumu, tostarp vienā ir aplēstas izmaksas 
mērķa sasniegšanai, kas ietvertu 15 % degradēto 
ekosistēmu atjaunošanu līdz 2020. gadam, un ir 
sniegusi ieteikumus dalībvalstīm.
Komisija plāno publicēt pamatnostādnes biolo -
ģiskās daudzveidības saglabāšanā, kas atbalstītu 
dalībvalstis, lai tās starp citām iespējām apzinātu arī 
ERAF piedāvājumu.
1. ieteikums b) 
Komisija pieņem šo ieteikumu. Partnerības līgumi, 
kurus Komisija noslēgusi ar katru dalībvalsti, ir 
nozīmīgi dokumenti, ar ko nodrošina papildināmību 
starp dažādiem ES fondiem. Darbības un lauku attīs -
tības programmas tiks pārskatītas iekšējās starp -
dienestu apspriedēs, lai panāktu maksimālu papil -
dināmību starp ERAF un ELFLA. Saistībā ar visiem 
Natura 2000  jautājumiem šī izskatīšana tiks balstīta 
uz prioritārās rīcības plāniem (PAF ).
1. ieteikums c) 
Dalībvalstis ir primāri atbildīgas par programmu 
īstenošanu dalītas pārvaldības ietvaros. Tāpēc 
Komisija uzskata, ka šis ieteikums būtu jāadresē 
iestādēm, kas ir atbildīgas par programmu īsteno -
šanu. Saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktu notei -
kumiem programmu uzraudzības komiteja, kurā 
Komisija piedalās kā novērotāja, ir galvenā iestāde, 
kas uzrauga programmu īstenošanas virzību un 
risina īstenošanas šķēršļus. Komisija, pārbaudot 
gada ziņojumus par līdzekļu apguvi un rīkojot gada 
pārskatīšanas sanāksmes, uzrauga programmu 
darbību un konstatē jebkādus šķēršļus efektīvai 
īstenošanai. Izpildes sistēma ir papildu instruments 
šim nolūkam.Sekmīga projekta, tostarp tāda, kurus finansē ERAF, 
īstenošanas priekšnosacījums ir sagatavošanās darbs. 
Tas veido pamatu turpmākajiem intervences pasāku -
miem (un bioloģiskās daudzveidības labuma snieg -
šanai). Ir sagaidāms, ka šos pasākumus atbalstīs ERAF, 
bet šo projektu īstenošanā varētu izmantot arī pārē -
jos ES fondus (piemēram, ELFLA) un valsts resursus.
42
Dalībvalstis izvēlas savas prioritātes ERAF izmanto -
šanai atbilstoši viņu specifiskajām īpašībām, vaja -
dzībām un situācijām. Šajā kārtībā Komisija turklāt 
sniegusi atbalstu dalībvalstīm attiecībā uz poten -
ciālo ERAF izmantojumu bioloģiskās daudzveidības 
jomā 2014.–2020. gada periodā (Rokasgrāmata, 
kā veicamas daudzveidīgu ieguvumu kohēzijas 
politikas investīcijas dabas un zaļās infrastruktūras 
jomā, Natura  finansēšanas rokasgrāmata, semināri 
dalībvalstīs par Natura 2000  finansēšanu) un turpi -
nās to darīt, piemēram, ar gaidāmo rokasgrāmatu 
par bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu.
1. ieteikums a) 
Komisija pieņem šo ieteikumu. Komisija ir attiecīgi 
sākusi atbalstīt dalībvalstis, attiecīgajās darbības 
programmās iekļaujot bioloģiskās daudzveidības 
prioritātes. Struktūrfondu dalītas pārvaldības ietva -
ros dalībvalstis iesaka mērķus un atlasa ieguldījumu 
prioritātes atkarībā no to īpašajām vajadzībām, 
par kurām tās apspriežas ar Komisiju. Tās ir saistī -
tas ar rezultātu un iznākumu rādītājiem. Pieņemot 
programmu, tās atlasa un īsteno projektus. Kaut arī 
2014.–2020. gada plānošanas periodā bioloģiskā 
daudzveidība nav prioritāte saskaņā ar noteikto 
tematisko koncentrāciju, kas noteikta ERAF regulā 
(4. pants), Komisija ir publicējusi īpašu norādījumu 
dokumentu vadošajām iestādēm (“Rokasgrāmata, 
kā veicamas daudzveidīgu ieguvumu kohēzijas 
politikas investīcijas dabas un zaļās infrastruktūras 
jomā”), lai atbalstītu iestādes šajā darbā.
ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas laik -
posmam līdz 2020. gadam 5. darbība paredz, ka 
dalībvalstis ar Komisijas palīdzību līdz 2014. gadam 
kartēs un novērtēs ekosistēmu un to pakalpojumu 
situāciju. Komisijas dienesti (Vides ģenerāldirekto -
rāts un Kopīgais pētniecības centrs) sadarbībā ar 
Eiropas Vides aģentūru ir sagatavojuši divus ziņo -
jumus, kurus dalībvalstis var izmantot, veicot šo 
darbu.
Komisijas atbilde 42
2. ieteikums a) 
Komisija pieņem šo ieteikumu. Atbildot uz šo ietei -
kumu, saistībā ar Eiropas Vides iestāžu un vadošo 
iestāžu tīkla (ENEA‑MA ) noteikto kārtību, Komisija 
uzsver nepieciešamību pienācīgi sekot līdzi sagata -
vošanās pasākumiem, ieviešot konkrētākus aizsar -
dzības pasākumus.
2. ieteikums b) 
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Noteikumi 2014.–
2020. gada periodam, kas pieņemti 2013. gada 
decembrī, izveido dalībvalstīm pienākumu vis -
maz vienu reizi plānošanas perioda laikā novērtēt 
ietekmi uz katru prioritāro virzienu. Šādu novērtē -
jumu veids būs atkarīgs no konkrētajiem mērķiem, 
kas tiks noteikti programmās, kas vēl ir jāpieņem. Ja 
ir skaidri noteikti bioloģiskās daudzveidības mērķi, 
ir nepieciešami konkrēti iznākuma un rezultātu rādī -
tāji, kā arī novērtēšanas procedūras.
2. ieteikums c) 
Komisija pieņem šo ieteikumu un jau ir uzsākusi 
veikt pieprasītās darbības. Attiecībā uz Kopīgo 
noteikumu regulas (ES) Nr. 1303/2013 13. pantu, 
Komisija publicēs pamatnostādnes attiecībā uz 
saņēmējiem, kas ietver informāciju par to, kā izman -
tot ESI fondu papildināmību ar citiem ES instrumen -
tiem. Iepriekš minētajās pamatnostādnēs ietverta 
arī sadaļa par papildināmību.
Komisija regulāri apmainās ar informāciju un kon -
sultē dalībvalstis par dažādu fondu izmantošanu 
bioloģiskās daudzveidības jomā, piemēram, ar 
Dabas un bioloģiskās daudzveidības koordinācijas 
grupas un Eiropas Vides iestāžu darba grupu tīklu 
starpniecību.
Komisija pieņem šo ieteikumu un veic prasītās 
darbības. 2014.–2020. gada perioda īstenošanas 
akti nosaka pārskatīto kategorizēšanas sistēmu, 
lai sniegtu informāciju par ieguldījumiem, kas 
veikti saskaņā ar kohēzijas politiku. Šīs informāci -
jas sistēmas ietvaros Komisija ir izveidojusi iekšējo 
“bioloģiskās daudzveidības uzskaites” mehānismu, 
kas ļaus reģistrēt bioloģiskās daudzveidības jomā 
veiktos tiešos un netiešos izdevumus ERAF un Kohē -
zijas fonda ietvaros. Datu ticamība būs atkarīga no 
dalībvalstu iesniegto datu kvalitātes.2014.–2020. gada periodā uzraudzības un novēr -
tēšanas prasības būs skaidrāk noteiktas, jo ik gadu 
būs jāsniedz pārskats par projektu atlasi un izde -
vumiem, atbilstoši tematiem, konkrētu rezultātu, 
kopēju iznākumu un specifisku iznākumu rādītāju 
definīcija un ietekmes novērtējums.
Darbības programmās būs kopīgi rādītāji un varēs 
ietvert arī katrai programmai konkrētus rādītājus 
(piemēram, par bioloģiskās daudzveidību attiecīgā 
gadījumā), ko izmanto vadošās un īstenošanas 
iestādes, lai pārraudzītu programmas un informētu 
Komisiju pēc vajadzības. Tāpēc no 2016. gada Komi -
sija saņems gada datus un izpildes ziņojumus, kas 
sniegs labāku priekšstatu par virzību un rezultātiem.
43
2007.–2013. gada plānošanas periodā izdevumu 
kategorijas ietver vienu kategoriju bioloģiskai 
daudzveidībai un Natura 2000 . 2014.–2020. gada 
periodā tās būs sadalītas atsevišķās kategorijās. 
Tomēr daudzos gadījumos bioloģiskā daudzveidība 
ir sekundārs intervences mērķis (kur primārais ir 
riska novēršanu, piesārņojuma samazināšana u. c.), 
un ir normāli, ka šie pasākumi tiek iedalīti katego -
rijās saskaņā ar saviem primārajiem mērķiem. Ļoti 
bieži ERAF atbalstītie projekti var veicināt vairāku 
mērķu sasniegšanu.
44
Ir saprotams princips sekot šādiem ieguldījumiem, 
kas veikti sagatavošanās posmā. Tomēr nepiecie -
šamie ieguldījumi, lai veiktu darbības, kas nestu 
labumu bioloģiskajai daudzveidībai, nenāks tikai no 
ER AF.
2014.–2020. gada perioda darbības programmu 
sagatavošanas laikā Komisija dažos gadījumos ir 
ieteikusi dalībvalstīm izmantot ERAF investīciju, 
nevis pētījumu jomā; attiecībā uz bioloģisko daudz -
veidību tas paātrinās un padarīs efektīvāku aizsar -
dzības un apsaimniekošanas plānu īstenošanu.
45
Finanšu ieguldījumi nav vienīgais veids, kā nodroši -
nāt ilgtermiņa ilgtspēju. Vietējās kopienas un NVO 
var būt gatavas sniegt nepieciešamos ieguldījumus 
(cilvēku un materiālo resursu), ja vien to apmērs tiek 
precizēts iepriekš.
Komisijas atbilde 43
Saskaņā ar ES saistībām par bioloģiskās daudz -
veidības un starptautisko saistību iekļaušanu, kas 
noteikta Konvencijā par bioloģisko daudzveidību, 
Komisija veic efektīvākas bioloģiskās daudzveidības 
jomā veikto izdevumu uzskaites. Īpaša sadaļa par 
bioloģiskās daudzveidības izdevumu uzskaiti tiks 
iekļauta 2015. gada programmas pārskatā, un paš -
laik Komisija uzlabo metodiku bioloģiskās daudzvei -
dības izdevumu uzskaitei ES budžetā.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs: 
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās 
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm), Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm), ar Europe Direct dienesta starpniecību 
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm) vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Maksas abonementi•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).
QJ-AB-14-012-LV-C  ISSN 1831-0877
Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība ir ES 
galvenā prioritāte vides jomā, kas minēta  
ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā līdz 
2020. gadam un dažādos citos ES politikas 
dokumentos un tiesību aktos. Šajā ziņojumā 
Palāta pievēršas Eiropas Reģionālās attīstības 
fondam un tā lomai – finansēt un atbalstīt 
projektus, kuri tieši veicina bioloģisko 
daudzveidību.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA