Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, un Regulu (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka izpildes kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71 /* COM/2005/0676 galīgā redakcija - COD 2005/0258 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 21.12.2005 COM(2005) 676 galīgā redakcija 2005/0258 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, un Regulu (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka izpildes kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71 (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA SATURS 110 Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar šo priekšlikumu paredz atjaunināt Kopienas Regulu (EEK) Nr. 1408/71, atspoguļojot izmaiņas dalībvalstu valsts likumos par sociālo nodrošināšanu. 120 Vispārējais konteksts Priekšlikums ir regulāri atjaunināt Regulu (EEK) Nr. 1408/71, precīzāk tās pielikumus, lai valstu līmenī pareizi atspoguļotu izmaiņas juridiskajā situācijā, tā nodrošinot pienācīgu Kopienas koordināciju valstu sociālā nodrošinājuma sistēmām. 130 Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Regula (EEK) Nr. 1408/71, kas atjaunināta ar Regulu (EK) Nr. 118/97, un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 647/2005. Šis priekšlikums atjaunina un groza atsauces dažos pielikumos Regulai, jo valstu likumi, uz kuriem tās atsaucas, ir grozīti. 141 Saskanība ar citām Savienības politikas jomām un mērķiem Nepiemēro. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS Apspriešanās ar ieinteresētajām personām 211 Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Dalībvalstis aicina iesniegt grozījumu pieprasījumus, kas atjaunina Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un 574/72, lai tās atspoguļotu izmaiņas šo valstu likumos. Komisijas personāls novērtēja pieprasījumus, Migrējošo darba ņēmēju sociālās drošības administratīvās komisijas sanāksmē apsprieda tos ar dalībvalstu pārstāvjiem un, ja vajadzīgs, noskaidroja jautājumus sīkāk ar attiecīgo dalībvalstu pārstāvjiem. 212 Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Pieprasījumus, kurus uzskatīja par savietojamiem ar ES tiesību aktiem un kuriem Administratīvā komisija piekrita, pieņēma un iekļāva. Ekspertu atzinuma iegūšana un izmantošana 221 Attiecīgās zinātnes un pieredzes jomas Sociālā nodrošinājuma koordinācija. 222 Izmantotā metodoloģija Diskusijas Migrējošo darba ņēmēju sociālās drošības administratīvās komisijas sanāksmēs un, ja vajadzīgs, tālākas diskusijas, lai ieviestu skaidrību, īpaši par valstu likumu īpatnībām, ar attiecīgo dalībvalstu pārstāvjiem Administratīvajā komisijā. 223 Galvenās organizācijas un eksperti, ar kuriem apspriedās Migrējošo darba ņēmēju sociālās drošības administratīvās komisija, kā arī daži administratīvās komisijas pārstāvji. 2249 Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Nav minēts, ka pastāvētu nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām. 225 Vienošanās atjaunināt dažus ierakstus par dalībvalstīm Regulas 1408/71 pielikumos. 226 Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Nav. 230 Ietekmes novērtējums Dalībvalstis bieži groza valsts likumus par sociālo nodrošināšanu. Sekas ir tādas, ka atsauces uz valstu likumiem ES tiesību aktos par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju ir novecojušas un rada juridiskas neskaidrības. Tas kaitē ES pilsoņiem, kuri pārvietojas ES iekšienē, jo viņi nav pienācīgi informēti par savām tiesībām, un valstu sociālās nodrošināšanas iestādēm ir grūtāk pienācīgi piemērot ES noteikumus sociālās nodrošināšanas koordinēšanā. Tādēļ atsauces ES koordinējošajos tiesību aktos, īpaši Regulās 1408/71 un 574/72, ir jāatjaunina, lai pareizi atspoguļotu valstu likumus. ES regulas var atjaunināt tikai ar regulu. Tas ir attiecīgo pilsoņu interesēs, lai Kopienas regulas tiktu atjauninātas drīz pēc izmaiņām valstu likumos. Īpaši, ņemot vērā Zviedrijā un Somijā veiktās fundamentālās pensiju reformas, kā arī Nīderlandes veselības aprūpes apdrošināšanas sistēmas reformu, Regulu 1408/71 jāatjaunina cik drīz iespējams, neskatoties uz to, ka 2004. gada 20. maijā stājās spēkā Regula 883/2004, kura to aizvieto: šo jauno regulu nepiemēros, līdz īstenojamā regula nav stājusies spēkā, kas, iespējams, nenotiks pirms 2007. gada. Darba slodzes vai izmaksu ziņā, regulas grozījumu priekšlikums sociālās nodrošināšanas iestādēm un pārvaldei, darbiniekiem vai darba devējiem nerada īpašas atšķirības no pašreizējās situācijas. Gluži pretēji, šīs atjaunināšanas mērķis ir uzlabot sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju Kopienā, piedāvājot labāku aizsardzību ES pilsoņiem, kuri pārvietojas ES iekšienē. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI 305 Ierosinātās darbības kopsavilkums Ar šo priekšlikumu paredz atjaunināt dažus Regulas (EEK) Nr. 1408/71 pielikumus, atspoguļojot izmaiņas dalībvalstu valsts likumos par sociālo nodrošināšanu. Tas atvieglos Kopienas tiesību aktu piemērošanu sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai, nodrošinot, ka tie pareizi atspoguļo spēkā esošos valstu likumus. 310 Juridiskais pamats EK Līguma 42. un 308. pants. 320 Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt priekšlikuma mērķus šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. 321 Kopienas rīcību koordinācijas pasākumu veidā sociālās nodrošināšanas jomā pieprasa Līguma 42. pants un ir jāgarantē, lai Līgumā ierakstītās tiesības darbiniekiem brīvi pārvietoties tiktu īstenotas pilnā apjomā. Bez šādas koordinācijas ir risks, ka pārvietošanās brīvība nedarbosies, jo cilvēki visdrīzāk šīs tiesības neizmantos, ja tās faktiski nozīmēs, ka jāzaudē tiesības uz sociālo nodrošināšanu, kas jau ir iegūtas citā dalībvalstī. Esošajiem Kopienas tiesību aktiem par sociālo nodrošināšanu nav mērķis aizvietot valstu dažādās sistēmas. Jāuzsver, ka piedāvātie grozījumi regulā nav harmonizācijas pasākums un neiet tālāk par efektīvai koordinācijai vajadzīgo. Priekšlikums pamatā ir vērsts uz esošo koordinācijas noteikumu atjaunināšanu, lai atspoguļotu izmaiņas, kas veiktas valstu likumos. Lai gan priekšlikums galvenokārt pamatojas uz dalībvalstu ieguldījumu, dalībvalstis nevar šādus noteikumus pieņemt valsts līmenī, jo tad tie, iespējams, būtu pretrunā ar regulu. Tādēļ jānodrošina, ka regulas pielikumi ir pareizi pielāgoti, lai attiecīgajās dalībvalstīs regulu varētu efektīvi piemērot. 323 Sociālās nodrošināšanas koordinācijas jautājumi attiecas uz pārrobežu situācijām, kur neviena dalībvalsts nevar rīkoties patstāvīgi. Kopienas koordinējošā regula aizstāj daudzos esošos divpusējos līgumus. Tas ne tikai vienkāršo sociālās nodrošināšanas koordināciju dalībvalstīs, bet arī nodrošina vienādu attieksmi pret personām, kas ir apdrošinātas atbilstoši valstu sociālās nodrošināšanas likumiem. Priekšlikuma mērķi būs labāk sasniedzami ar Kopienas rīcību šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. 324 Sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai ir jēga tikai Kopienas līmenī. Mērķis ir nodrošināt, lai sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācija efektīvi darbojas visās dalībvalstīs. Tas pamatojas uz un to attaisno personu brīvā pārvietošanās ES iekšienē. 325 Nav nekādu kvalitatīvu rādītāju, bet regula attiecas uz katru ES pilsoni, kas pārvietojas ES iekšienē jebkura iemesla dēļ. 327 Priekšlikums ir tikai koordinācijas pasākums, kuru var pieņemt tikai Kopienas līmenī. Dalībvalstīm paliek atbildība par savu sociālās nodrošināšanas sistēmu organizēšanu un finansēšanu. Tādēļ priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. 331 Regula (EEK) Nr. 1408/71 prasa šādu rīcību, jo regulu var grozīt tikai ar regulu. Dalībvalstīm paliek visa atbildība par savu sociālās nodrošināšanas sistēmu organizēšanu un finansēšanu. 332 Priekšlikums atvieglo dalībvalstīm sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju un tāpēc ir izdevīgs pilsoņiem, kā arī valstu sociālās nodrošināšanas iestādēm. Šo īpašo noteikumu pamatā ir dalībvalstu priekšlikumi, kas nozīmē, ka jebkura iespējamā finansiālā un administratīvā slodze ir minimāla un proporcionāla minētajam mērķim. Pretēji, bez šādas Regulas 1408/71 atjaunināšanas, finansiālā un administratīvā slodze būtu lielāka. Instrumentu izvēle 341 Ierosinātais juridiskais instruments: regula. 342 Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Nav alternatīvas, jo regulu, kā Regulu (EEK) Nr. 1408/71 var grozīt tikai ar regulu. IETEKME UZ BUDžETU 409 Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. PAPILDU INFORMāCIJA 560 Eiropas Ekonomikas zona Tā kā šā tiesību akta priekšlikums attiecas uz Eiropas Ekonomikas zonu, tā piemērošanas joma jāpaplašina attiecībā uz EEZ. 570 Sīkāks priekšlikuma izskaidrojums A. 2. pants (Stāšanās spēkā) Tā kā Nīderlandes jaunais Veselības aprūpes apdrošināšanas akts stājas spēkā no 2006. gada 1. janvāra, tad grozījumi, kas attiecas uz Nīderlandi, I un VI pielikumā ir jāpiemēro no 2006. gada 1. janvāra. B. Pielikums I. Grozījumi I pielikumā 1. Grozījumi I daļā Terminus „darbinieks” un „pašnodarbināta persona” nosaka I pielikuma I daļa, ja tos nevar noteikt pēc valstu likumiem. Formulējums nodaļā „X. ZVIEDRIJA” ir jāsaskaņo ar jauno sociālās apdrošināšanas aktu (1999:799) un jāpievieno atsauce uz Sociālās apdrošināšanas maksājumu aktu, lai varētu identificēt pašnodarbinātās personas. 2. Grozījumi II daļā Terminu „ģimenes loceklis” nosaka I pielikuma II daļa, ja valstu likumos nav noteikta atšķirība starp ģimenes locekļiem un citām personām. Formulējums nodaļā „Q. NĪDERLANDE” jāsaskaņo ar jauno Veselības aprūpes apdrošināšanas aktu. II. Grozījumi IIa pielikumā II.a pielikumā ir īpašu uz iemaksām nebalstītu pabalstu saraksts, kurus atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 1408/71 10.a pantam izmaksā attiecīgajām personām tikai tās dalībvalsts teritorijā, kurā tās dzīvo. 1. Lietuvas 1994. gada likums par Sociālajām pensijām ir grozīts un sociālās pensijas, kas minētas sarakstā II.a pielikumā, ir sadalītas vairākos atsevišķos pabalstos. No šiem pabalstiem jaunā sociālās palīdzības pensija un īpašais atvieglojumu pabalsts ir jaukti pabalsti, kas ietver sociālās nodrošināšanas un sociālās palīdzības elementus un ir uz iemaksām nebalstīti, jo tos finansē valdība, tā izpildot kritērijus, lai tos uzskatītu par īpašiem uz iemaksām nebalstītiem pabalstiem. Atsauce nodaļā „M. LIETUVA” ir jāgroza, lai atspoguļotu šo izmaiņu valsts likumos. 2. Lai gan Slovākijas likumi ar 2003. gada 31. decembra Aktu 461/2003 atcēla sociālo pensiju, pabalstu atbilstoši vecajam Aktam 100/1988 Coll. turpina izmaksāt personām, kam uz to bija tiesības iepriekš. Šis pabalsts ir uz iemaksām nebalstīts, garantē minimālus ienākumus personām, kam nav tiesību saņemt vecuma vai invaliditātes pensiju un kuru līdzekļi ir pārbaudīti. Tādēļ tas atbilst kritērijiem, lai to uzskatītu par īpašu, uz iemaksām nebalstītu pabalstu, un tādēļ tas jāiekļauj nodaļā „V. SLOVĀKIJA” III. Grozījumi III pielikumā, A daļā Esošo divpusējo līgumu saraksts, kuri bija spēkā pirms attiecīgās dalībvalstis sāka piemērot regulu, ir III. pielikumā. Sarakstā A daļā ir divpusējo līgumu noteikumi, kurus joprojām piemēro, neskatoties uz to, ka divpusējo līgumu noteikumus visumā aizstāj Regula (EEC) 1408/71. Itālijas un Nīderlandes 1952. gada 28. oktobra Vispārējās konvencijas noteikums, kas dots III. pielikuma A daļā, attiecas uz pabalstu eksportu uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis. Tomēr, tas jāsvītro, jo pensijas izmaksas valstī, kas nav ES dalībvalsts, vai nu attiecas uz regulas darbības jomu (ja uz pensiju attiecas tās materiālā darbības joma un uz saņēmēju — tās personālā joma), tad šajā gadījumā spēkā ir vienlīdzīgas attieksmes princips, vai arī neattiecas un tad III pielikums šo jautājumu nerisina. IV. Grozījumi IV pielikumā 1. Grozījumi IV pielikuma A daļā ”Regulas 37. panta 1. punktā minētie tiesību akti, saskaņā ar kuriem invaliditātes pabalstu summa nav atkarīga no apdrošināšanas laika posmu ilguma”, uzskaitīti IV pielikuma A daļā. Slovākijas Republikā invaliditātes pensijas līmenis atkarīgs no apdrošināšanas periodu garuma („B tipa” sistēma), izņemot invaliditātes pensijas personām, kas kļuvušas par invalīdiem būdamas apgādājami bērni un kas nav bijušas apdrošinātas vajadzīgo laiku, bet kuras tomēr uzskatāmas par personām, kas izpildījušas prasīto apdrošināšanas periodu. Tādēļ šo pabalstu jāiekļauj nodaļā „V. SLOVĀKIJA”. 2. Grozījumi IV pielikuma B daļā Īpašas sistēmas pašnodarbinātām personām, uz ko attiecas īpaši noteikumi par citā dalībvalstī pabeigtiem apdrošināšanas periodiem, uzskaita IV pielikuma B daļā. Spānijas likumi, kas pašlaik uzskaitīti IV pielikuma B daļā, ir grozīti un līdz ar to attiecīgi jāatjaunina atsauce nodaļā "G. SPĀNIJA". 3. Grozījumi IV pielikuma C daļā „Regulas 46. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētie gadījumi, kuros saskaņā ar regulas 46. panta 2. punktu no pabalstu aprēķina var atteikties”, jo tam nekad nebūs augstāks rezultāts, uzskaitīti IV pielikuma C daļā. Ja Slovākijā apgādnieka zaudējuma pabalsta pamatā ir vecuma vai invaliditātes pensija, kuru faktiski maksāja nomirušajai personai, tad gan proporcionālajam, gan valsts aprēķinam vienmēr būs tāds pats rezultāts. Tādēļ šo apgādnieka zaudējuma pabalstu jāiekļauj nodaļā „V. SLOVĀKIJA”. Reformētajā Zviedrijas pensiju sistēmā ienākumu pensija ir atkarīga no iemaksām, nevis no priekšrocībām un nav atkarīga no apdrošināšanas periodiem. Tādēļ uz regulu pamatoti proporcionāli aprēķini nav iespējami. Zviedrijas garantijas pensija ir atkarīga no laika posma, kas nodzīvots Zviedrijā, proporcionālam aprēķinam vienmēr būs tāds pats rezultāts kā valsts aprēķinam. Tādēļ esošie ieraksti nodaļā „X. ZVIEDRIJA” attiecīgi jāgroza. 4. Grozījumi IV pielikuma D daļā Iemaksas (1. un 2. punkts) un līgumus (3. punkts), kuri atbilst nosacījumiem, kas noteikti regulas 46.b panta 2. punktā, atļaujot piemērot valstu likumus par izmaksu samazināšanu, pārtraukšanu, anulēšanu, uzskaita IV pielikuma D daļa. Zviedrijas jaunā pensiju likuma dēļ jāatjaunina esošie ieraksti IV pielikuma D daļas 1(i) un 2(i) punktā. Bez tam 1(i) punktam jāpievieno ar ienākumiem saistītos slimības pabalsti un pabalsti bezdarbnieku pārkvalifikācijas laikā. Jāgroza 3. punkts, lai atspoguļotu to, ka vecā Ziemeļvalstu Konvencija ir nomainīta un 2002. gada 1. februārī stājās spēkā divpusējs nolīgums par sociālo nodrošināšanu starp Somiju un Luksemburgu. V. Grozījumi VI pielikumā Īpašo kārtību, kādā piemērojami noteiktu dalībvalstu tiesību akti, nosaka VI pielikums. Nodaļu „E. IGAUNIJA” jāgroza, pievienojot noteikumus bērna kopšanas pabalsta aprēķināšanai, ja migrējošie darbinieki nav nostrādājuši Igaunijā visu valsts likumos prasīto pārskata gadu. Nodaļu „Q. NĪDERLANDE” jāgroza, lai atspoguļotu jaunās veselības aprūpes reformas stāšanos spēkā 2006. gada 1. janvārī. Personu kategorijas, kam ir tiesības saņemt veselības aprūpi atbilstoši Nīderlandes likumiem, nosaka 1.(a) punkts. Iestādes, kurās šīm personām jābūt apdrošinātām, nosaka 1.(b) punkts. Šādu apdrošinātu personu un to ģimenes locekļu prēmiju vai iemaksu aplikšanu ar nodevu atļauj 1.(c) punkts. Uz kavēšanās sekām, reģistrējoties apdrošināšanai, attiecas 1.(d) punkts. Natūrā sniegto pabalstu veidus, uz kuriem ir tiesības citā dalībvalstī apdrošinātai personai laikā, kad tā uzturas vai dzīvo Nīderlandē, nosaka 1.(e) punkts. Nīderlandes pabalstus un pensijas, kas saņēmēju ļauj uzskatīt par pensionāru regulas izpratnē, tā ļaujot tiem izmantot Regulas 1408/71 nodaļu par slimību, nosaka 1.(f) punkts. Regulas vajadzībām atmaksa bez pretenzijām ir uzskatāma par slimības pabalstu naudā, kā to precizē 1.(g) punkts. Tas nozīmē, ka pabalstu Nīderlande maksās apdrošinātām personām, kas ir citas dalībvalsts rezidenti. Nodaļa „W. SOMIJA” jāgroza, lai atspoguļotu Somijas darba pensiju likuma reformu. Tas nosaka, ka gadījumos, kad apdrošināšanas periodi, kas pabeigti citās dalībvalstīs, jāņem vērā, izpildot nosacījumus pensijas saņemšanai, ienākumus par kreditēto periodu aprēķina tikai no ienākuma atskaites perioda laikā Somijā, dalot ienākumu ar to mēnešu skaitu, par kuriem ir veikta apdrošināšana Somijā. Nodaļa „X. ZVIEDRIJA” jāgroza, lai atspoguļotu Zviedrijas darba pensiju likuma reformu. No 2001. gada 1. janvāra jaunais Sociālās apdrošināšanas maksājumu akts (1999:799) groza likumus par bērna kopšanas pabalstiem ar Valsts apdrošināšanas akta 4. nodaļu. Bērna kopšanas pabalsta aprēķināšanas vajadzībām nodaļā „X. ZVIEDRIJA” ir noteikts, kā nosaka ienākumus, ja viens no vecākiem ir strādājis Zviedrijā un citā dalībvalstī atskaites perioda laikā Kā noteikt ienākumus, ja vecāki nemaz nav strādājuši Zviedrijā visa atskaites perioda laikā, nosaka 1.(b) punkts. Nodaļas „X. ZVIEDRIJA” 2. punkts ir par dažiem pārejas noteikumiem, kas attiecas uz Zviedrijas pensijām. Atbilstoši Zviedrijas likumiem, personai vajag vismaz 3 gadus nodzīvot Zviedrijā, lai iegūtu tiesības saņemt garantijas pensiju Lai iegūtu tiesības saņemt pilnu garantētu pensiju, personai jānodzīvo Zviedrijā 40 gadus. Tomēr visām personām, kas dzimušas pirms 1937. gada un kas ir bijušas Zviedrijas iedzīvotājas vismaz pēdējos 10 gadus, pat tām, kas nekad nav strādājušas, ir tiesības saņemt Zviedrijas pilno garantijas pensiju. Šis grozījums nosaka, ka uzkrāšanās princips nav piemērojams garantijas pensijām personām, kas dzimušas 1937. gadā vai pirms tā. Uz Zviedrijas slimības pabalstiem un pabalstiem bezdarbnieku pārkvalifikācijas laikā attiecas 3. punkts. Tiesības uz šiem pabalstiem pamatojas uz personas ienākumiem atskaites perioda laikā. Grozījums (a) norāda kā ienākumu vajadzētu aprēķināt, ja persona ir strādājusi citā dalībvalstī un grozījums (b) norāda, kā jānosaka atskaites periodu, ja persona ir strādājusi citā dalībvalstī. Noteikumus par apgādnieka zaudējuma pabalstu aprēķināšanu gadījumos, ja nav izpildītas kvalifikācijas prasības atskaites perioda laikā atbilstoši Zviedrijas likumiem precizē 4. punkts. Kārtību, kādā ņem vērā tiesības uz pensiju, kas iegūtas pēc mirušās personas citās dalībvalstīs, nevis Zviedrijā atskaites perioda laikā par apgādnieka zaudējuma pensiju, kas balstīta uz ienākumiem, norāda (a) punkts, bet (b) punkts norāda, kā ievērot šīs tiesības saistībā ar tiesībām uz atraitnes pensiju, ja nāve bija 2003. gada 1. janvārī vai vēlāk. . | - 2005/0258 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, un Regulu (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka izpildes kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71 (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 42. un 308. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[3], tā kā: (1) Lai ievērotu izmaiņas dažu dalībvalstu likumos, ir jāadaptē daži Regulas (EEK) Nr. 1408/71 pielikumi. (2) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 1408/71. (3) Lai panāktu to, ka Nīderlandes veselības apdrošināšanas sistēmas fundamentālā reforma, kas stājas spēkā ar 2006. gada 1. janvāri, tiek pareizi atspoguļota Eiropas koordinējošajos noteikumos, sākot ar dienu, kad tā stājas spēkā, tādējādi nodrošinot juridisku skaidrību par slimības pabalstu koordināciju, jānodrošina, lai Regulas (EEK) Nr. 1408/71 I un VI pielikuma grozījumi, kas attiecas uz Nīderlandes veselības apdrošināšanas sistēmas reformu, tiktu piemēroti ar atpakaļejošu spēku no 2006. gada 1. janvāra. (4) Līgums nedod citas tiesības kā tās, kas minētas 308. pantā, veikt piemērotus pasākumus sociālās nodrošināšanas jomā citām personām, kā tikai nodarbinātajiem, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU: 1. pants Regulas (EEK) Nr. 1408/71 I, IIa, III, IV un VI pielikumu groza, kā paredzēts šīs regulas pielikumā. 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Pielikuma 2. un 6.(b) punkts, kas attiecas uz Nīderlandi, ir piemērojams no 2006. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS Regulas (EEK) Nr. 1408/71 pielikumus groza šādi: 1. Regulas I pielikuma I daļas nodaļu „X. ZVIEDRIJA” aizstāj ar šādu: „X. ZVIEDRIJA. Personas, kas iesaistītas peļņu nesošā darbā un kas maksā pašas savas iemaksas no šiem ienākumiem atbilstoši Sociālās apdrošināšanas iemaksu akta (2000:980) 3. daļai, uzskatāmas par pašnodarbinātām.” 2. Regulas I pielikuma II daļas nodaļu „Q. NĪDERLANDE” aizstāj ar šādu: „Q. NĪDERLANDE Nosakot tiesības saņemt pabalstus saskaņā ar Regulas III sadaļas 1. un 4. nodaļu, „ģimenes loceklis” nozīmē laulāto, reģistrētu partneri vai bērnu vecumā līdz 18 gadiem.” 3. Šādi groza IIa pielikumu: (a) iedaļu "M. LIETUVA" aizstāj ar šo: „M LIETUVA (a) Sociālās palīdzības pensija (2005. gada likuma par Valsts sociālajiem pabalstiem 5. pants). (b) Sociālā pabalsta kompensācija (2005. gada likuma par Valsts sociālajiem pabalstiem 15. pants). (c) Īpašās transporta kompensācijas invalīdiem ar pārvietošanās grūtībām (2000. gada likuma par Transporta kompensācijām 7. pants).” (b) Iedaļā „V. SLOVĀKIJA” esošais ieraksts kļūst par punktu (a) un tai pievieno šādu jaunu punktu: „(b) Sociālās pensijas, kas piešķirtas pirms 2004. gada 1. janvāra.” 4. Regulas III pielikuma A daļu groza šādi: Svītro 187. punktu. 5. Regulas IV pielikumu groza šādi: (a) Regulas A daļas nodaļā „V. SLOVĀKIJA” vārdu „Nav” aizstāj ar šādu:Invaliditātes pensija personai, kas kļuvusi par invalīdu, būdama apgādājams bērns, un attiecībā uz kuru uzskata, ka tā ir izpildījusi noteikto apdrošināšanas periodu (Akta Nr. 461/2003 par sociālo apdrošināšanu, ar grozījumiem, 70. panta 2. punkts, 72. panta 3. punkts un 73. panta 3 un 4. punkts).” (b) Regulas B daļas iedaļu "G. SPĀNIJA" aizstāj ar šo:„G. SPĀNIJASistēma mazāka pensionēšanās vecuma noteikšanai jūrniecībā strādājošām pašnodarbinātām personām, kā izklāstīts Karaļa 2004. gada 30. decembra Dekrētā Nr. 2930/2004. (c) C daļu groza šādi: (i) Iedaļā „V. SLOVĀKIJA” vārdu „Nav” aizstāj ar šādu: „Apgādnieka zaudējuma pensija (atraitnēm, atraitņiem, bāreņiem), kuras apjomu nosaka pēc vecuma pensijas, pirms pensijas vecuma sasniegšanas pensijas vai invaliditātes pensijas, ko iepriekš maksāja mirušajam.” (ii) Iedaļu „X. ZVIEDRIJA” aizstāj ar šo:„X. ZVIEDRIJAVecuma pensijas, kas saistītas ar ienākumiem (Akts 1998:674) un garantijas pensijas vecuma pensijas veidā (Akts 1998:702)” (d) D daļu groza šādi: (i) Tās 1. punkta (i) apakšpunktu aizstāj ar šo: „(i) Zviedrijas garantijas pensijas un garantijas piemaksas, kas ir aizstājušas pilnās Zviedrijas valsts pensijas, ko noteica likums par valsts pensiju, ko piemēroja pirms 1993. gada 1. janvāra, un pilnās valsts pensijas, ko piešķīra atbilstoši pārejas likumiem, kas bija spēkā kopš šī datuma, un Zviedrijas slimības pabalsts, kas saistīts ar ienākumiem un nodokļu atlaidēm darbībai.” (ii) Tās 2. punkta (i) apakšpunktu aizstāj ar šo: „(i) Slimības pabalsts un pabalsts bezdarbnieku pārkvalifikācijas laikā garantētā maksājuma veidā (Akts 1962:381, kas grozīts ar Aktu 2001:489), apgādnieka zaudējuma pensija, ko aprēķina pamatojoties uz apdrošināšanas periodiem (Akti 2000:461 un 2000:462), un vecuma pensija garantijas pensijas veidā, kas aprēkināta, pamatojoties uz iepriekš aprēķinātiem periodiem (Akts 1998:702).” (iii) Tās 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šo: „(a) Ziemeļvalstu 2003. gada 18. augusta Konvencija par sociālo nodrošinājumu” un tai pievieno šādu jaunu punktu: „(c) Somijas Republikas un Luksemburgas Lielhercogistes 2000. gada 10. novembra Sociālās nodrošināšanas nolīgums.” 6. Regulas VI pielikumu groza šādi: (a) Nodaļā „E. IGAUNIJA” vārdu „Nav” aizstāj ar šādu:Bērna kopšanas pabalsta aprēķināšanas mērķiem uzskata, ka nodarbinātības periodi citās dalībvalstīs ārpus Igaunijas pamatojas uz to pašu sociālā nodokļa vidējo apjomu, kāds tika maksāts nodarbinātības periodu laikā Igaunijā, ar ko tos summē. Ja atskaites gadā persona ir bijusi nodarbināta tikai citās dalībvalstīs, uzskata, ka pabalsta aprēķins pamatojas uz vidējo sociālo nodokli, ko maksāja Igaunijā laikā starp atskaites gadu un bērna kopšanas atvaļinājumu.” (b) Iedaļā "Q. NĪDERLANDE" 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: "1. Veselības aprūpes apdrošināšana (a) Attiecībā uz pabalstu natūrā atbilstoši Nīderlandes likumiem, personas, kam uz tiem ir tiesības, šīs Regulas III daļas 1. un II. punkta vajadzībām ir: (i) personas, kurām atbilstoši Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akts) 2. pantam ir jāapdrošinās pie veselības aprūpes apdrošinātāja,kā arī, (ii) ja tās vēl nav iekļautas punktā (i), personas, kuras ir citas dalībvalsts rezidenti, un kurām atbilstoši regulai ir tiesības saņemt veselības aprūpi savā dzīves vietas valstī, par ko izmaksas sedz Nīderlande. (b) Personām, kuras minētas (a)(i) punktā, atbilstoši Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akts) jāapdrošinās pie veselības aprūpes apdrošinātāja un personām, kuras minētas a(ii) punktā, jāreģistrējas College voor zorgverzekeringen (Veselības aprūpes apdrošināšanas padome). (c) Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akts) un Algemene wet bijzondere ziektekosten (Likums par vispārējo apdrošināšanos pret īpašiem medicīnas izdevumiem) noteikumi par atbildību par maksājumiem attiecas uz personām, kas minētas (a) punktā, un viņu ģimenes locekļiem. Iemaksas par ģimenes locekļiem iekasē no tās personas, no kuras ir iegūtas tiesības uz veselības aprūpi. (d) Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akts) noteikumi par novēlotu apdrošināšanos mutatis mutandis attiecināmi uz personām, kuras minētas a(ii) punktā, novēlotas reģistrācijas College voor zorgverzekeringen (Veselības aprūpes apdrošināšanas padomē) gadījumā. (e) Personām, kurām ir tiesības saņemt pabalstus natūrā, pateicoties citas dalībvalsts nevis Nīderlandes likumiem, kuras dzīvo Nīderlandē, vai īslaicīgi uzturas Nīderlandē, ir tiesības saņemt pabalstus natūrā atbilstoši politikai, ko Nīderlandē piedāvā apdrošinātajām personām dzīves vietas vai uzturēšanās vietas iestāde, ievērojot Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akts) 11. panta 1., 2. un 3. punktu un 19. panta 1. punktu, kā arī pabalstus natūrā, ko nodrošina Algemene wet bijzondere ziektekosten (Likums par vispārējo apdrošināšanos pret īpašiem medicīnas izdevumiem). (f) Šīs Regulas 27. līdz 34. panta vajadzībām atbilstoši Nīderlandes likumiem šādus pabalstus uzskata par pensijām: – pensijas, kas piešķirtas atbilstoši 1966. gada 6. janvāra likumam par ierēdņu un viņu apgādājamo pensijām ( Algemene burgerlijke pensioenwet ) (Nīderlandes civildienesta pensiju akts); – pensijas, kas piešķirtas atbilstoši 1966. gada 6. oktobra likumam par militārpersonu un viņu apgādājamo pensijām ( Algemene militaire pensioenwet ) (Militāro pensiju akts); – darba nespējas pabalsti, kas piešķirti atbilstoši 1972. gada 7. jūnija likumam par militārpersonu darba nespēju ( Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen ) (Militārpersonu darba nespējas akts); – pensijas, kas piešķirtas atbilstoši 1967. gada 15. februāra likumam par NV Nederlandse Spoorwegen (Nīderlandes dzelzceļa uzņēmums) darbinieku un viņu apgādājamo pensijām ( Spoorwegpensioenwet ) (Dzelzceļa pensiju akts); - pensijas, kas piešķirtas atbilstoši Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen (Noteikumi par nodarbinātības nosacījumiem Nīderlandes dzelzceļa uzņēmumā); – pabalsti, kas piešķirti pensionāriem pirms pensijas vecuma —65 gadu — sasniegšanas, atbilstoši pensionēšanās shēmai, kas izstrādāta, lai vecumdienās nodrošinātu ienākumus iepriekš nodarbinātām personām, vai pabalsti, kas piešķirti gadījumā, ja priekšlaicīgi aiziet no darba tirgus, atbilstoši shēmai, ko izstrādājusi valsts, vai pēc darba devēju un darba ņēmēju vienošanās personām, kam ir 55 gadi vai vecākām, pie kam pabalsts procentuāli ir vismaz 70 % no pēdējās algas. (g) Šīs Regulas III daļas 1. un 4. punkta vajadzībām Nīderlandes sistēmā nodrošinātais neatmaksājamais pabalsts veselības aprūpes iestāžu ierobežotas izmantošanas gadījumā tiks uzskatīts par slimības pabalstu naudā.” (c) Iedaļā „W. SOMIJA”, 1. un 2. punkts ir svītroti un pievienots šāds punkts: "1. Piemērojot 46. panta 2.a punktu, ienākumu aprēķināšanas vajadzībām atbilstoši Somijas likumiem par pensijām, kas saistītas ar ienākumiem, ja personai par daļu no atskaites perioda atbilstoši Somijas likumiem ir pensijas apdrošināšanas periodi, kas pamatojas uz nodarbinātību citā dalībvalstī, ienākumiem attiecīgajā periodā jābūt ekvivalentiem ienākumu summai, kas iegūti atskaites periodā Somijā, dalot to uz mēnešu skaitu, par kuriem atskaites perioda laikā bija apdrošināšanas periods Somijā. Maina numerāciju 3., 4. un 5. punktam par 2., 3. un 4. punktu. (d) Iedaļu „X. ZVIEDRIJA” groza šādi: (i) Tās 1. punktu aizstāj ar šo: "1. Lai noteiktu vecāku ienākumus 240 dienu laikā pirms bērna dzimšanas atbilstoši Lag (1962:381) om allmän försäkring (Valsts apdrošināšanas akts) 4. daļas 6. nodaļai: (a) ja vienam no vecākiem šā perioda daļas laikā ir bijuši ienākumi Zviedrijā un šā perioda citas daļas laikā ir bijuši ienākumi citā dalībvalstī, tad uzskata, ka viņa gada ienākumi citā dalībvalstī ir pielīdzināmi viņa gada ienākumiem Zviedrijā; (b) ja šā perioda laikā vienam no vecākiem nav bijuši ienākumi Zviedrijā, bet ir bijuši ienākumi citā dalībvalstī, šos ienākumus uzskata par augstākiem nekā minimālais garantētais līmenis ( lägsta nivå ), ar noteikumu, ka šis viens no vecākiem ir bijis ekonomiski aktīvs šajā otrā dalībvalstī tik lielā mērā, lai šī aktivitāte dotu ienākumus virs noteiktā minimālā garantētā līmeņa ( lägsta nivå ), ja tas būtu noticis Zviedrijā. (ii) Tās 2. punktu aizstāj ar šo: "2. Regulas noteikumi par apdrošināšanas periodu summēšanu neattiecas uz pārejas noteikumiem Zviedrijas likumos par tiesībām uz garantijas pensiju personām, kas dzimušas 1937. gadā vai pirms tā, vai bijušas Zviedrijas iedzīvotāji noteiktu laika periodu pirms pensijas pieprasīšanas (Akts 2000:798).” (iii) Tās 3. punktu aizstāj ar šo: "3. Lai noteiktu abstraktos ienākumus ar ienākumiem saistītam slimības pabalstam un ar ienākumiem saistītām nodokļu atlaidēm darbībai atbilstoši Lag (1962:381) om allmän försäkring (Valsts Apdrošināšans likums), jāievēro: (a) ja apdrošinātā persona atskaites perioda laikā ir bijusi vienas vai vairāku dalībvalstu likumu subjekts par darbību kā darba ņēmējs vai pašnodarbināta persona, tad attiecīgajā dalībvalstī gūtais ienākums jāuzskata par vienādu ar apdrošinātās personas vidējo bruto ienākumu Zviedrijā par atskaites perioda daļu Zviedrijā, ko aprēķina, dalot ienākumus Zviedrijā ar mēnešu skaitu, kuru laikā šie ienākumi tika gūti. (b) Ja pabalstus aprēķina atbilstoši regulas 40. pantam un personas nav apdrošinātas Zviedrijā, atskaites periodu nosaka atbilstoši minētā tiesību akta 8. daļas 2. un 8. nodaļai tā, it kā attiecīgā persona būtu bijusi apdrošināta Zviedrijā. Ja attiecīgajai personai Aktā par uz ienākumiem balstītu vecuma pensiju (1998:674) minētā laika periodā nav ienākumu, kas veido pensiju, atskaites periodu atļauj sākt skaitīt no senāka laika, kad apdrošinātajai personai bija ienākumi no algota darba Zviedrijā. (iv) Tās 4. punktu aizstāj ar šo: "4. a) Lai aprēķinātu nosacīto pensijas ienākumu par uz ienākumiem balstītu apgādnieka zaudējuma pensiju (Akts 2000:461), ja prasība Zviedrijas likumos par tiesībām uz pensiju attiecībā uz vismaz trim no pieciem kalendāra gadiem tieši pirms apdrošinātās personas nāves (atskaites periods) nav izpildīta, tad ņem vērā arī apdrošināšanas periodus citās dalībvalstīs, it kā tie būtu izpildīta Zviedrijā. Apdrošināšanas periodus citās dalībvalstīs uzskata par atbilstošiem vidējai Zviedrijas pensijas bāzei. Ja attiecīgajai personai Zviedrijā ir tikai viens gads ar pensijas bāzi, tad par katru apdrošināšanas periodu citā dalībvalstī uzskata, ka tajā nopelnīts tas pats apjoms. b) Lai aprēķinātu nosacītos pensijas kredītpunktus atraitnes pensijai, ja nāve iestājusies 2003. gada 1. janvārī vai pēc tā, ja prasība Zviedrijas likumos par tiesībām uz pensiju attiecībā uz vismaz diviem no četriem kalendāra gadiem tieši pirms apdrošinātās personas nāves (atskaites periods) nav izpildīta un apdrošināšanas periodi ir izpildīti citā dalībvalstī atskaites perioda laikā, tad uzskata, ka tiem pamatā ir tādi paši pensijas kredītpunkti kā gadā Zviedrijā. [1] OV C […], […], […]. lpp. [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV C […], […], […]. lpp.