LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 3.12.2008. 
SEC(2008) 2945 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
kas pievienots  
 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, 
 
ar ko nosaka oblig ātos standartus patv ēruma mekl ētāju uzņemšanai  
  
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums,  
 
 
{COM(2008) 815 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2944} 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Priekšlikuma pie ņemšana par groz ījumiem Padomes Direkt īvā 2003/9/EK, ar ko nosaka 
obligātos standartus patv ēruma mekl ētāju uzņemšanai (turpm āk tekstā – Uzņemšanas 
nosacījumu direkt īva) bija iek ļauta Komisijas darba programm ā 2008. gadam1 kā viena no t ās 
stratēģiskajām iniciatīvām. 
Nolūkā sagatavoties patv ēruma ties ību aktu izstr ādes otrajam posmam, k ā aicināts Hāgas 
programm ā2, Komisija uzs āka novērtēšanas procesu attiec ībā uz rezult ātiem, kas sasniegti 
kopējās Eiropas patv ēruma sistēmas (turpm āk tekstā – KEPS) izveides pirmaj ā posmā, tostarp 
jautājumā par patvēruma mekl ētāju uzņemšanas nosac ījumiem.  
Šajā saistībā Komisija 2007. gada 26. novembr ī publicēja ziņojumu3 (turpmāk tekstā – 
novērtējuma ziņojums ) par direkt īvas transpon ēšanu un piem ērošanu dal ībvalstīs, uzsverot 
jomas, kur ās nepieciešami sp ēkā esošo noteikumu preciz ējumi un/vai turpm āka saskaņošana. 
Komisija 2007. gada j ūnijā papildus iesniedza zaļo grāmatu  nolūkā apspriesties ar 
ieinteresētajām person ām par iesp ējamiem risin ājumiem, kas ietekm ēs KEPS otro posmu ar ī 
attiecībā uz patv ēruma mekl ētāju uzņemšanu. Visbeidzot, ar dal ībvalstīm, UNHCR , 
nevalstiskaj ām organiz ācijām un akad ēmiskajām aprindām tika organiz ētas vairākas ekspertu 
sanāksmes, lai konstat ētu galvenās problēmu jomas, kuras b ūs jārisina patv ēruma tiesību aktu 
izstrādes otrajā posmā.  
Apspriežu procesa laik ā ierosinātie jautājumi un ieteikumi ir nodrošin ājuši pamatu š ā 
ietekmes nov ērtējuma sagatavošanai.  
2. SITUĀCIJAS RAKSTUROJUMS UN PROBL ĒMAS 
Patvēruma mekl ētāju uzņemšanas nosac ījumu jom ā ir atklātas šādas problēmas. 
• Uzņemšanas nosac ījumu direkt īva ne vienm ēr garantē atbilstīgus standartus attieksmei pret 
patvēruma mekl ētājiem, īpaši saistībā ar 
– piekļuvi darba tirgum; 
– uzņemšanas materi ālo nosacījumu līmeni un veidu; 
– neaizsarg ātu personu vajadz ību risināšanu; 
– aizturēšanu; 
– direktīvas darbības jomu.  
• Dažādi standarti attieksm ē pret neaizsarg ātiem patv ēruma mekl ētājiem un neaizsarg ātiem 
pilsoņiem var rad īt diskrimin āciju.  
                                                 
1 COM(2007) 640. 
2 H āgas programma: br īvības, droš ības un tiesiskuma stiprin āšanai Eiropas Savien ībā, pieņemta 
2004. gada 5. novembr ī. 
3 COM(2007) 745. 
LV 3   LV • Saskaņotu uzņemšanas nosac ījumu trūkums var palielin āt patvēruma mekl ētāju otrreizēju 
plūsmu, kas nevajadz īgi apgrūtina gan valsts p ārvaldes iest ādes, gan ar ī pašus patv ēruma 
meklētājus. 
Ietekmes nov ērtējumā aplūkota situācijas iesp ējamā attīstība gadījumā, ja netiktu veiktas 
darbības ES līmenī, un secin āts, ka šādā gadījumā esošās problēmas saglab ātos un ES r īcība ir 
ļoti nepieciešama.  
3. POLITIKAS M ĒRĶI 
KEPS otr ā posma vispārīgie mērķi attiecībā uz Uzņemšanas nosac ījumu direkt īvu ir 
nodrošināt augstākus standartus attie ksmei pret person ām, kurām nepieciešama starptautiska 
aizsardzība, un veicin āt otrreizēju plūsmu samazin āšanos. 
Jaunā direktīva īpaši nodrošin ās šādus konkr ētus mērķus: 
I) atvieglot piek ļuvi darba tirgum; 
II) nodrošin āt pienācīgus standartus uz ņemšanas materi ālajiem nosac ījumiem; 
III) garant ēt, ka neaizsarg āto grupu vajadz ības tiek atbilstoši ņemtas vērā;  
IV) nodrošin āt, ka aiztur ēšana tiek piem ērota tikai iz ņēmuma gad ījumos, un pastiprin āt 
juridiskās garantijas aiztur ētiem patvēruma mekl ētājiem; 
V) skaidri defin ēt direktīvas darbības jomu.  
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Ņemot vērā iepriekš min ēto konkrēto mērķu atšķirīgo būtību, ietekmes nov ērtējumā katram 
mērķim ierosin āti atseviš ķi politikas risin ājumi. Vēlamais politikas risin ājums ir veidots, 
apvienojot v ēlamos politikas risin ājumus katram konkr ētajam mērķim.  
4.1. Status Quo   
Spēkā esošais tiesiskais regul ējums saglab ājas nemain īgs, un turpin ās dalībvalstīs notiekoš ās 
darbības.  
Komisija turpin ātu uzraudz īt Uzņemšanas nosac ījumu direkt īvas īstenošanu.  
4.2. Vēlamais politiskais risin ājums 
Ņemot vērā ierosināto politikas risin ājumu sarež ģītību, šajā kopsavilkum ā uzskaitīti tikai 
vēlamā politikas risin ājuma galvenie elementi. V ēlamajā politikas risin ājumā ietilpst gan 
likumdošanas risin ājumi  un risin ājumi, kuros galven ā uzmanība pievērsta praktiskās 
sadarbības veicin āšanai  dalībvalstu starp ā. 
Attiecībā uz 
• direktīvas darbības jomu  vēlamais politikas risin ājums 
LV 4   LV – precizē, ka direkt īva ir piem ērojama visu veidu patv ēruma (tostarp Dublinas) proced ūru 
laikā un visās ģeogrāfiskajās teritorij ās un telp ās, kurās uzņem patvēruma mekl ētājus 
(tostarp aiztur ēšanā); 
– nodrošina, ka tiek iek ļauti alternat īvās aizsardz ības piepras ītāji.  
• piekļuvi darba tirgum  vēlamais politikas risin ājums 
– saīsina laika ierobežojumus attiec ībā uz piekļuvi nodarbin ātībai; 
– aizliedz valsts l īmenī darba tirgum piem ērot nosac ījumus, kas var trauc ēt patvēruma 
meklētāju tiesībām uz nodarbin ātību. 
Vēlamais praktisk ās sadarbības risinājums, kas papildina v ēlamo likumdošanas risin ājumu, 
paredz lab ākās prakses apmai ņu EURASIL  sistēmas ietvaros attiec ībā uz darba 
ierobežojumiem nol ūkā vēl vairāk atvieglot piek ļuvi; piem ēram, dalībvalstu trad īciju nepras īt 
darba atļaujas un/vai at ļaut tūlītēju piekļuvi nodarbin ātībai var aprakst īt līdztekus dal ībvalstu 
tradīcijai paredz ēt stingrākus pasākumus šaj ā jomā.  
• patvēruma mekl ētāju aizturēšanu  vēlamais politikas risin ājums  
– tiecas nodrošin āt, ka parasti no aiztur ēšanas piem ērošanas izvair ās un to izmanto tikai 
izņēmuma gad ījumos; 
– ievieš vair ākas procesu ālas garantijas aiztur ētiem patv ēruma mekl ētājiem, piem ēram, 
tiesības tikt inform ētiem par aiztur ēšanas pamatojumu un par iesp ējām apstrīdēt 
aizturēšanas lēmumu valsts ties ā; 
– paredz nosac ījumus aiztur ēšanai, ņemot vērā personu ar īpašām vajadzībām, īpaši bērnu un 
spīdzināšanas upuru, neaizsarg āto stāvokli;  
– paredz, ka nepilngad īgos neaiztur, ja vien tas nav vi ņu interesēs, bet tādu nepilngad īgo, 
kuriem nav pavado ņa, aizturēšana netiks at ļauta; 
– ievieš regul āras pārskatīšanas sistēmu, lai uzraudz ītu aizturēšanu. 
Vēlamais praktisk ās sadarbības risinājums, kas papildina v ēlamo likumdošanas risin ājumu, 
paredz lab ākās prakses apmai ņu EURASIL  sistēmas ietvaros ar t ām dalībvalstīm, kas piem ēro 
aizturēšanai alternat īvus pasākumus (t.i., finanšu garantiju, garant ētāja norādīšanu utt.).  
• uzņemšanas materi ālajiem nosac ījumiem  vēlamais politikas risin ājums  
– izmanto kvantitat īvu pieeju attiec ībā uz principu par "pien ācīgu uzņemšanas materi ālo 
nosacījumu līmeni", ieviešot krit ēriju, proti, pilso ņiem piešķirtās sociālās palīdzības 
minimālo līmeni; 
– ievieš pras ību dalībvalstīm sniegt zi ņojumus nol ūkā cita starp ā uzraudz īt patvēruma 
meklētājiem piešķirtās palīdzības līmeni.  
– nodrošina, lai valsts iest āžu veiktā uzņemšanas nosac ījumu atteikšana vai pasliktin āšana 
atbilstu principam par pien ācīgiem dzīves standartiem un garant ētu tiesības apstrīdēt šādus 
lēmumus.  
LV 5   LV Vēlamais praktisk ās sadarbības risinājums, kas papildina v ēlamo likumdošanas risin ājumu, 
paredz lab ākās prakses apmai ņu EURASIL  sistēmas ietvaros, lai nodrošin ātu augstākus 
standartus attiec ībā uz uzņemšanas materi ālajiem nosac ījumiem, vienlaikus ņemot vērā 
dalībvalstu uz ņemšanas sp ējas; konkr ētāk, varētu dalīties idejās par to, k ā labāk apzināt 
patvēruma mekl ētāju vajadzības uzņemšanas centros vai k ā panākt, ka, nodrošinot m ājokļus, 
tiek ņemti vērā vecuma un dzimuma apsv ērumi un respekt ētas tiesības uz priv āto un ģimenes 
dzīvi.  
• personām ar īpašām vajadz ībām vēlamais politikas risin ājums 
– nodrošina meh ānismu izveidi, kas var ētu pienācīgi noteikt īpašās vajadzības un vajadz ības 
gadījumā nodrošin āt atsevišķu gadījumu uzraudz ību; 
– atvieglo nepilngad īgajiem piek ļuvi izglītībai; 
– ievieš dal ībvalstīm pienākumu nepie ļaut ar dzimumu saist ītus noziegumus izmitin āšanas 
centros; 
– precizē nozīmi nozīmīgākajiem jēdzieniem, kas šobr īd paredzēti direktīvā, piemēram, 
"nepieciešam ā medicīniskā vai cita pal īdzība" un "slim ību primāra ārstēšana"; 
– ievieš pien ākumu nodrošin āt pienācīgu apmācību person ālam, kas saskaras ar 
spīdzināšanas vai izvarošanas upuriem. 
Vēlamais praktisk ās sadarbības risinājums, kas papildina v ēlamo likumdošanas risin ājumu, 
paredz 
– regulāru labākās prakses apmai ņu EURASIL  sistēmas ietvaros par attieksmi pret 
neaizsarg ātajām grupām, jo īpaši, lai nodrošin ātu aktīvu rīcību, nosakot īpašās vajadzības, 
vajadzības gadījumā garantētu piekļuvi pienācīgai ārstēšanai un nodrošin ātu, ka person āls, 
kas saskaras ar neaizsarg ātajām grupām, tiek atbilstoši apm ācīts; 
– praktiskā sadarbība EURASIL  sistēmas ietvaros var ētu palīdzēt pieņemt ES rokasgr āmatu, 
kurā varētu apkopot lab āko praksi ES l īmenī attiecībā uz tā personāla apmācību, kas 
saskaras ar neaizsarg ātām grupām, pamatnost ādnes par īpašo vajadz ību noteikšanu, 
neaizsarg āto personu izmitin āšanu utt.  
Vēlamā risinājuma priekšroc ības ir šādas. 
• Attieksmē pret patv ēruma mekl ētājiem tas nodrošina augstākus standartus  (atvieglota 
piekļuve darba tirgum, procesu ālas garantijas aiztur ētajiem, augst āki standarti attieksm ē 
pret neaizsarg ātām grupām utt.) atbilstoši starptautiskaj ām tiesībām, jo īpaši ANO 
Konvencijai par b ērna tiesībām un ES Pamatties ību hartai.  
• Izmantojot likumdošanas iejaukšanos un uzlabotus praktisk ās sadarbības pasākumus, tas 
panāk uzņemšanas nosac ījumu lielāku saskaņošanu , tādējādi veicinot vien ādus attieksmes 
standartus vis ā ES un nodrošinot visaptverošu pieeju uz ņemšanas nosac ījumiem. 
Risinājuma galven ā ietekme ir š āda. 
• Augstāku uzņemšanas standartu nodrošin āšana kopum ā pozitīvi ietekm ēs patvēruma 
meklētāju pamatties ību ievērošanu. Konkr ēti, tiesības brīvi pārvietoties tiks stiprin ātas, 
paredzot, ka aiztur ēšanai jānotiek tikai iz ņēmuma gad ījumos un ka nepilngad īgie, kuriem 
LV 6   LV nav pavado ņa, netiks aiztur ēti; piekļuves atvieglošana darba tirgum padar īs patvēruma 
meklētājus pašpietiekam ākus un pal īdzēs viņiem integr ēties uzņēmējā dalībvalstī; 
neaizsarg ātajām grupām būs pievērsta pienācīga uzman ība, nodrošinot, ka to vajadz ības 
tiek pareizi un savlaic īgi noteiktas un ka ir pieejama atbilstoša vesel ības aprūpe; 
visbeidzot, lab ākās prakses apmai ņa un pamatnost ādņu pieņemšana vis ās uzņemšanas 
nosacījumu noz īmīgajās jomās varētu būt ļoti noderīgs instruments, lai nodrošin ātu, ka visā 
ES tiek piem ēroti pēc iespējas augstāki standarti.  
• Nodrošinot vien ādākus attieksmes standartus vis ā ES, jo īpaši attiec ībā uz aiztur ēšanu, 
uzņemšanas materi ālajiem nosac ījumiem un piek ļuvi darba tirgum, ierosin ātie pasākumi 
var palīdzēt samazin āt otrreizējo plūsmu. Praktisk ā sadarbība arī varētu palīdzēt izveidot 
kopīgu praksi patv ēruma mekl ētāju uzņemšanas jom ā, īpaši saist ībā ar attieksmi pret 
neaizsarg ātajām grupām, pieņemot ES rokasgr āmatu, kur ā iekļautas labākās procedūras un 
politika, kas j āpiemēro visām dalībvalstīm.  
Risinājuma finansi ālā iespējamība ir šāda. 
• Lai nodrošin ātu atbilstību jaunajai direkt īvai, būs nepieciešami finanšu ieguld ījumi saist ībā 
ar 
– uzņemšanas materi ālajiem nosac ījumiem nol ūkā saskaņot to politiku ar jaunaj ā direktīvā 
paredzētajiem krit ērijiem;  
– attieksmi pret neaizsarg ātajām grupām nolūkā valsts līmenī izveidot meh ānismus īpašo 
vajadzību noteikšanai;  
– piekļuves nodrošin āšanu vesel ības aprūpei neaizsarg ātām person ām atbilstoši t ādiem 
pašiem nosac ījumiem, kas attiecas uz pilso ņiem;  
• ar paredz ēto iejaukšanos attiec ībā uz laika ierobežojumu sa īsināšanu piek ļuvei darba 
tirgum dal ībvalstis var ētu ietaupīt. To var saist īt ar faktu, ka patv ēruma mekl ētāji būs 
pašpietiekam āki un tādējādi dalībvalstis var ēs izvairīties no papildu soci ālās palīdzības. 
Turklāt viņi dotu ieguld ījumu dalībvalstu fisk ālajās sistēmās, pateicoties nodok ļiem, ar 
kuriem apliek darba algu; 
• nodrošinot, ka aiztur ēšanu piem ēro tikai iz ņēmuma gad ījumos, dal ībvalstis ar ī ietaupītu; 
ņemot vērā personāla lielo skaitu, kas str ādā aizturēšanas centros, lai izpild ītu drošības 
prasības, aiztur ēšanas politika var izr ādīties daudz d ārgāka nekā patvēruma mekl ētāju 
izmitināšana atvērtos uzņemšanas centros.  
5. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Vēlamā politikas risin ājuma uzraudz īšana un nov ērtēšana būs svarīgs elements, lai izv ērtētu 
jaunās direktīvas lietder ību un efektivit āti. Šajā saistībā Komisija regul āri novērtēs un ziņos 
par jaunās direktīvas īstenošanu dal ībvalstīs. Turklāt tiks ieviesti ar ī ikgadējie ziņošanas 
mehānismi, lai uzraudz ītu tās jomas, kuru īstenošana patv ēruma tiesību aktu izstr ādes pirmaj ā 
posmā ir izrādījusies problem ātiska. Ar ī turpmāk tiks organiz ētas regul āras ekspertu 
sanāksmes nol ūkā apspriest īstenošanas probl ēmas un dal ībvalstu starp ā apmainīties ar lab āko 
praksi.  
LV 7   LV Turpmāk ir dots uzskait ījums ar ierosin ātajiem rādītājiem, kurus var ētu izmantot v ēlamā 
politikas risin ājuma progresa un efektivit ātes novērtēšanai, sasniedzot galvenos politikas 
mērķus.  
Rādītāji 
• Ierosināto grozījumu Uzņemšanas nosac ījumu direkt īvā īstenošanas l īmenis dal ībvalstīs, 
• patvēruma mekl ētāju skaits dal ībvalstī, 
• tādu patvēruma mekl ētāju skaits dal ībvalstī, kuriem ir darbs, 
• patvēruma mekl ētāju skaits, kuriem ir īpašas vajadz ības, un nos ūtījumu skaits uz 
kompetent ām iestādēm, 
• Dublinas piepras ījumu un nodošanas gad ījumu skaits,  
• EURODAC  uzrādītie dati, 
• patvēruma mekl ētājiem piešķirto pabalstu apm ēri, 
• to personu skaits, kas g ūst labumu no Eiropas B ēgļu fonda finans ētām darbībām,  
• Eiropas B ēgļu fondam pieš ķirto finanšu resursu apjoms,  
• praktiskas sadarb ības pasākumiem pieš ķirto finanšu resursu apjoms,  
• veikto apm ācību kursu skaits.