LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 30.4.2009 
SEC(2009) 577 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments  
 
Priekšlikumam  
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
 
par alternat īvu ieguld ījumu fondu p ārvaldniekiem un par Direkt īvas 2004/39/EK un 
Direktīvas 2009/…/EK groz ījumiem 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS   
 
  
{COM(2009) 207} 
{SEC(2009) 576}  
LV 2   LV  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
Līdz ar finanšu kr īzi ir konstat ēta virkne tr ūkumu glob ālajā finanšu sist ēmā. Tādējādi ir 
nepieciešama visaptveroša reglament ējošo un uzraudz ības sistēmu pārskatīšana attiec ībā uz 
visiem būtiskajiem Eiropas finanšu tirgu dal ībniekiem. K ā aprakstīts Komisijas pazi ņojumā 
pavasara Eiropadomei, un saska ņā ar G20 secin ājumiem Komisija ir ap ņēmusies nodrošin āt, 
ka „visi iesaist ītie dalībnieki … ir pak ļauti atbilstošam regul ējumam un p ārraudzībai”. Tādēļ 
ir nepieciešams nov ērst trūkumus jom ās, kur Eiropas un nacion ālie tiesību akti ir nepiln īgi. 
Viena no š ādām jomām ir saist īta ar tādu alternat īvu ieguld ījumu fondu (AIF) p ārvaldnieku 
darbībām, kas defin ēti kā visi fondi, kuri nav saska ņoti Pārvedamu v ērtspapīru kolekt īvo 
ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) direkt īvas1 ietvaros. AIF nozare ir plaša, p ārvaldot akt īvus 
aptuveni 2 triljonu euro apm ērā 2008. gada beig ās, un daudzpus īga. AIF p ārvaldnieki (AIFP) 
izmanto plašu ieguld ījumu strat ēģiju un metožu kl āstu un iegulda virkn ē finanšu un materi ālu 
aktīvu. Šajā kategorij ā cita starp ā ietilpst riska ieguld ījumu fondi, priv ātā kapitāla fondi, pre ču 
fondi, nekustam ā īpašuma fondi un infrastrukt ūras fondi. Ņemot vērā šo ieguld ījumu radīto 
risku, ieguld ījumi AIF ir ierobežoti, dodot priekšroku profesion āliem ieguld ītājiem. 
AIFP darb ības rada virkni risku to ieguld ītājiem un dar ījumu partneriem un finanšu tirgu 
efektivitātei un stabilit ātei (skatīt 1. tabulu). Atkar ībā no uzņēmējdarbības mode ļiem šie riski 
atšķiras pēc to būtības un intensit ātes. Piem ēram, ar piesaist īto līdzekļu izmantošanu saist īti 
makroriski attiecas galvenok ārt uz riska ieguld ījumu fondu un pre ču fondu darb ībām; 
savukārt ar portfe ļa uzņēmumu pārvaldību saistīti riski visvair āk attiecas uz priv ātā kapitāla 
fondiem. Ta ču arī citi riski ir rakstur īgi visu veidu AIFP. 
                                                 
1 Direkt īva 85/611/EEK par p ārvedamu v ērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) 
LV 3   LV 1. tabula. P ārskats par galvenaj ām riska jom ām 
Makroriski (sist ēmiski 
riski), īpaši saist ībā ar 
piesaistītu līdzekļu 
izmantošanu • AIFP nozarei sist ēmiski svar īgu banku (k ā piesaistītu līdzekļu sniedzēju) tieša 
pakļaušana riskam  
• Grupēšanas darb ību prociklisk ā ietekme, riska koncentr ācija noteiktos tirgus 
segmentos un (piespiedu k ārtā) samazin ātas parādsaistības, kas tiek nodotas 
darījumu partneriem ar akt īvu cenu un tirgus likvidit ātes starpniec ību  
Mikroriski • Iekšējo riska pārvaldības sistēmu iespējamie trūkumi attiec ībā uz likvidit ātes 
riskiem, tirgus risku, dar ījumu partneru riskiem (kred ītriski un nor ēķinu riski, 
it īpaši īstermiņa pārdošanas gad ījumā) un darbības riskiem 
Ieguldītāju aizsardz ība • Ieguldītāju informēšanas par ieguld ījumu politiku, riska p ārvaldības un iekš ējo 
procesu u.c. nepiln ības kā šķērslis efekt īvai pienācīgai rūpībai 
• Interešu konflikti un k ļūmes fondu p ārvaldībā, īpaši attiec ībā uz atalgojumu, 
vērtēšanu un administr ēšanu 
Tirgus efektivit āte un 
integritāte  • Dinamiskas tirdzniec ības un īstermiņa pārdošanas metožu ietekme uz tirgus 
funkcionēšanu  
• Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas iesp ējamība saistībā ar noteikt ām metodēm, 
piemēram, īstermiņa pārdošanu 
Ietekme uz tirgu 
korporat īvās kontroles 
nodrošin āšanai • Pārskatāmības trūkums, palielinot ietekmi biržu sarakstos iek ļautos 
uzņēmumos (piem ēram, izmantojot akciju aiz ņēmumu, cenu starp ības 
līgumus), vai saska ņota rīcība „aktīvistu” strat ēģijās 
AIFP kontroles ieg ūšana 
uzņēmumos • Stimulējošu faktoru savstarp ējās neatbilst ības iespējamība portfeļa uzņēmumu 
pārvaldībā, īpaši saistībā ar parāda finansējuma izmantošanu 
• Pārskatāmības un sabiedr ības kontroles tr ūkums uzņēmumos, uz kuriem 
attiecas izpirkšana 
Finanšu kr īze ir padar ījusi vēl skaidrāku AIFP noz īmi finanšu tirgos. Lai gan AIFP nebija 
krīzes cēlonis, neseno notikumu rezult ātā nozare ir pak ļauta spēcīgam spiedienam. Daudzi 
AIFP ir sask ārušies ar likvidit ātes probl ēmām, pūloties pārvarēt neatbilst ību starp 
ieguldītājiem apsol īto likvidit ātes līmeni un to veikto ieguld ījumu nelikvidit āti. Dažos 
gadījumos plaš ākā tirgus m ērogā ir izjusta negat īva ietekme. Piem ēram, pēkšņai lielu 
piesaistīto posteņu atklāšanai riska ieguld ījumu fondos, kas ir k ā atbildes reakcija uz 
ierobežojoš ākiem kredit ēšanas nosac ījumiem, un ieguld ītāju piepras ījumiem p ēc izpirkšanas 
ir bijusi procikliska ietekme uz tirgiem, kas piedz īvo ekonomisko lejupsl īdi, un tie, iesp ējams, 
ir pasliktin ājuši tirgus likvidit āti. 
Problēmas defin īcija 
Šī ietekmes nov ērtējuma galvenais probl ēmjautājums ir tāds, vai pašreiz ējie reglament ējošie 
un uzraudz ības pasākumi AIFP nozar ē ES veido stabilu pamatu min ēto risku uzraudz ībai un 
kontrolēšanai. It īpaši šis zi ņojums apl ūko jautājumu, vai ir piev ērsta pietiekama uzman ība 
pārrobežu darb ību aspektam, ņemot vērā AIFP ieguld ītāju un darījumu partneru starptautisko 
raksturu un to akt īvo darbību finanšu tirgos vis ā Eiropā. 
Neraugoties uz š īm savstarp ējām saiknēm, AIFP reglament ējošā vide šobr īd ir diezgan 
sadrumstalota. AIFP ir pak ļauti konkr ētiem Kopienas ties ību aktu horizont āliem 
noteikumiem, ta ču nepastāv tāds Kopienas regul ējums, kas b ūtu vērsts tieši uz AIFP. Tas gan 
nenozīmē, ka AIFP nozare netiek regul ēta: daudzi AIFP ir pak ļauti tās dalībvalsts 
regulējumam un uzraudz ībai, kurā tie dibin āti. Tomēr darbības joma un saturs iev ērojami 
atšķiras starp daž ādiem valstu rež īmiem, piem ēram, attiec ībā uz AIFP re ģistrācijas un at ļaujas 
piešķiršanas pras ībām, regulat īvās ziņošanas pras ībām un ieguld ītāju inform ēšanas un riska 
pārvaldības standartiem. 
LV 4   LV Ziņojumā ir aplūkotas divas probl ēmas saistībā ar minēto regulat īvo sadrumstalot ību. 
• Pirmkārt, regulat īvā sadrumstalot ība var aizkavēt AIFP efekt īvu regul ējumu, 
uzraudzību un makrouzraudz ību, ja netiek ņemts vērā AIFP darb ību pārrobežu aspekts. 
Tas var novest pie makrorisku, mikrorisku un tirgus efektivit ātes risku nepiln īgas vai 
nekonsekventas uzraudz ības un kontroles un ieguld ītāju aizsardz ības sistēmu trūkumiem. 
• Otrkārt, tā var arī traucēt tirgus integr āciju un vienota tirgus att īstību, radot šķēršļus 
AIFP produktu efekt īvai pārrobežu izplat īšanai. Tas var ne ļaut AIFP īstenot apjomrad ītus 
ietaupījumus un ieguld ītājiem optim āli dažādot to portfe ļus. 
No ziņojuma izriet secin ājums, ka, raugoties no ES perspekt īvas, pašreiz ējā reglament ējošā 
vide neveido visaptverošu un efekt īvu pamatu, lai uzraudz ītu AIFP rad ītos riskus dar ījumu 
partneriem un finanšu sist ēmai un atbilstoši rea ģētu uz tiem. Netiek pietiekami ņemts vērā 
Eiropas skat ījums attiec ībā uz sabiedrisko labumu, kas j āaizsargā ar regul ējuma un 
uzraudzības starpniec ību.  
It īpaši konsekventas pieejas tr ūkums attiec ībā uz saist ītu makrodatu ieg ūšanu no AIFP 
(piemēram, par piesaist ītu līdzekļu izmantošanu un riska koncentr āciju) un efekt īva 
mehānisma trūkums makrouzraudz ības iestādēm, lai dal ītos ar min ēto inform āciju Eiropas un 
globālā mērogā, ir ievērojams šķērslis efekt īvas makrouzraudz ības īstenošanai. Turkl āt 
konsekventa standarta tr ūkums attiec ībā uz uzraudz ību un regulat īvu aizsardz ību ES mērogā ir 
šaubu avots ieguld ītājiem un dar ījumu partneriem. 
Mērķi 
Atbildot uz š īm problēmām, ziņojumā ir noteikts galvenais m ērķis – izveidot ES visaptverošu 
un efektīvu reglament ējošu un uzraudz ības sistēmu AIFP vajadz ībām. 
Ziņojumā ir konstat ēts, ka daži no aprakst ītajiem riskiem ir rakstur īgi ne tikai AIFP nozarei 
un tādēļ tie būtu vislabāk risināmi ar horizont ālu iniciatīvu palīdzību. Tās ietver pas ākumus, 
lai risinātu problēmas saist ībā ar īstermiņa pārdošanu un konkr ētu metožu p ārskatāmību 
attiecībā uz balssties ību iegūšanu biržu sarakstos iek ļautos uzņēmumos. Turkl āt ziņojumā ir 
norādīts, ka arī citiem elementiem no Komisijas pazi ņojumā pavasara Eiropadomei ietvert ās 
plašās reformas strat ēģijas būs ietekme uz AIFP nozari.  
Tomēr daudzi citi riski ir tieši saist īti ar AIFP darb ībām, un tādējādi ir vajadz īga mērķtiecīga 
reakcija uz tiem. Š īs reakcijas konkr ētie mērķi būtu šādi: 
• nodrošināt, ka visi AIFP iev ēro atbilstošas at ļauju piešķiršanas un re ģistrācijas prasības; 
• nodrošināt sistēmu makrorisku atbilstošai uzraudz ībai;  
• nodrošināt mikrorisku atbilstošu uzraudz ību un ierobežošanu; 
• nodrošināt kopēju pieeju AIF profesion ālu ieguldītāju aizsardz ībai; 
• uzlabot to AIFP atbild ību sabiedr ības priekš ā, kuriem ir kontrol ējošā ietekme uz ņēmumos; 
• izveidot vienotu tirgu AIF nozar ē; 
• nodrošināt, ka darb ības ir proporcion ālas radītajiem riskiem un atbilstoši noš ķirtas, lai 
ņemtu vērā AIFP uzņēmējdarbības mode ļu atšķirības. 
LV 5   LV Kāda veida r īcība ir nepieciešama šo m ērķu sasniegšanai? 
Novērtējot, kurš b ūtu piemērots probl ēmu risināšanas veids, ietekmes nov ērtējumā ir aplūkota 
virkne galveno jaut ājumu attiec ībā uz minētās rīcības mērķi un apjomu, pirms tiek veiktas 
turpmākas darbības, lai noteiktu l īmeni, kādā šāda rīcība būtu veicama. 
Uz kurām vērtību ķēdes daļām darbībām jābūt vērstām? 
Ziņojumā ir konstat ēts, ka mērķus vislabāk var sasniegt, izmantojot uz AIFP l īmeni vērstu 
pieeju. Kaut ar ī AIF ir tikai juridiska strukt ūra aktīvu apvienošanai un tai nav atseviš ķas 
saimniecisk ās dzīves, AIFP ir atbild īgs par visiem galvenajiem l ēmumiem attiec ībā uz fonda 
pārvaldību. Tie ietver l ēmumus par ieguld ījumiem; par piesaist ītu līdzekļu izmantošanu; par 
pārvaldības strukt ūru un iekš ējām riska p ārvaldības sistēmām, un izvair īšanos no interešu 
konfliktiem; par attiec ību ar ieguld ītājiem, darījumu partneriem un regulatoriem p ārvaldību, 
tai skaitā informācijas sniegšanu; par administrat īvo pienākumu (ieskaitot v ērtēšanu) 
organizāciju, aktīvu drošu glab āšanu un rev īziju, pat ja šie pien ākumi ir dele ģēti trešām 
personām. Tādējādi riski past āv gandrīz tikai AIFP l īmenī. 
Tomēr ziņojumā ir norādīts, ka uz AIFP v ērsta pieeja b ūtu jāpapildina ar atbilstošiem 
kontroles pas ākumiem attiec ībā uz trešo personu pakalpojumu sniedz ējiem (tādiem kā 
vērtētāji un depozit āriji). Turkl āt stingrai dar ījumu partneru risku p ārvaldībai no kreditoru 
puses ir ļoti būtiska nozīme, lai samazin ātu AIFP rad ītos riskus banku nozarei. 
Kāds būtu piemērots rīcības saturs: vai tai vajadz ētu būt vērstai uz konkr ētiem AIFP 
uzņēmējdarbības mode ļiem, vai ar ī priekšroka j ādod horizont ālai pieejai? 
Ziņojumā tiek aplūkoti abi min ētie gadījumi: rīcības vēršana uz konkr ētiem uzņēmējdarbības 
modeļiem un horizont ālas pieejas izstr āde AIFP nozarei. Tiek secin āts, ka būtu ieteicams 
izvēlēties horizont ālu pieeju ar nosac ījumu, ka š ī pieeja izstr ādāta tā, lai tā būtu proporcion āla 
un jutīga pret uz ņēmējdarbības mode ļu atšķirībām. Atseviš ķus uzņēmējdarbības mode ļus 
varētu būt grūti definēt precīzā un juridiski stingri noteikt ā veidā, un jebkuras š ādas 
definīcijas radītu regulējuma apiešanas iesp ējamību. Turklāt daudzi no riskiem, uz kuriem tiek 
reaģēts ar minētajām darbībām, attiecas ne tikai uz atseviš ķiem uzņēmējdarbības mode ļiem, 
bet lielākā vai maz ākā mērā ir novērojami viscaur AIFP darb ības vidē. Tādējādi plašāka 
piemērošanas joma nodrošin ātu, ka riski tiek kontrol ēti visaptveroš ā veidā. 
Tas, ka tiek dota priekšroka visaptverošam pas ākumam, nenoz īmē, ka ir piem ērota tāda 
pieeja, kura der piln īgi visiem („one-size-fits-all” pieeja). Atbilstoši izstr ādāts pasākums būtu 
jutīgs pret uz ņēmējdarbības mode ļu atšķirībām, tā noteikumiem esot v ērstiem uz konkr ētu 
darbību radītiem riskiem.  
Cik lielai AIF v ērtību ķēdes daļai būtu nepieciešams atrasties ES, lai r īcība būtu efektīva? 
Lai AIFP darb ību regulējums un p ārraudzība ES būtu efektīva, AIFP b ūtu jāatrodas ES. 
Tomēr ziņojumā tiek atz īts, ka būtiskas AIF v ērtību ķēdes daļas bieži atrodas ārzonas 
jurisdikcij ās, it īpaši pats AIF un galvenie trešo personu pakalpojumu sniedz ēji. 
Ziņojumā arī tiek atgādināts, ka, riskiem past āvot gandr īz tikai AIFP l īmenī, AIF atrašan ās 
vieta neapdraud m ērķu sasniegšanu. Tom ēr daži trešo personu pakalpojumi, piem ēram, 
vērtēšana un akt īvu droša glab āšana, ir ļoti būtiski ieguld ītāju aizsardz ībai, taču tie bieži tiek 
veikti ārzonā konkrētu veidu AIFP. Š ādos gadījumos efekt īvai reakcijai uz riskiem b ūtu 
nepieciešams izveidot efekt īvus kontroles pas ākumus min ētajām darbībām. 
LV 6   LV Kāds būtu piemērots rīcības līmenis? 
Ziņojumā ir izvērtētas šādas piecas izv ēles iespējas: pieeja „bez izmai ņām”, pašregul ācijas 
pieejas un likumdošanas pas ākumi dal ībvalsts, Eiropas vai starptautisk ā mērogā. Tajā ir 
secināts, ka ar AIFP saist ītu risku efekt īvai uzraudz ībai un mazin āšanai ir nepieciešami 
juridiski saistoši un piem ērojami pas ākumi, lai nodrošin ātu augstu regul ējuma un 
pārraudzības standartu vis ā ES. Nozares izstr ādātajiem standartiem var b ūt sava noteikta 
nozīme minēto noteikumu veidošan ā un papildu ieteikumu sniegšan ā nozarei.  
Būtībā dalībvalstīm būtu jāatjaunina savi reglament ējošie un uzraudz ības pasākumi un 
jācenšas uzlabot sadarb ība starp jurisdikcij ām. Taču nesaska ņotas pieejas gad ījumā pastāvētu 
risks, ka netiktu ņemts vērā risku pārrobežu raksturs, un saistošas vienošan ās par sadarb ību un 
informācijas apmai ņu var izrādīties grūti īstenojamas. Turkl āt nebūtu iespējams garant ēt, ka 
tiktu īstenotas vienot ā tirgus brīvības. 
Tādējādi tiek uzskat īts, ka likumdošanas pas ākumi ES l īmenī sniedz skaidras priekšroc ības 
gan attiec ībā uz Eiropas m ēroga risku uzraudz ību un kontroli, gan ar ī attiecībā uz drošas 
Eiropas m ēroga AIF izplat īšanas sist ēmas nodrošin āšanu. Ņemot vērā starptautisku risku 
netiešas ietekmes iesp ējamību, rīcībai ES m ērogā ideālā gadījumā vajadzētu būtu saskaņotai 
ar starptautiska m ēroga rīcību šajā jomā. Stingras sist ēmas izveide Eirop ā varētu nodrošin āt 
lietderīgu sākumpunktu glob ālai apspriešanai un inform ācijas apmai ņai. 
Subsidiarit āte 
Ziņojumā norādīts, ka Eiropas r īcība šajā jomā atbilstu subsidiarit ātes principam saska ņā ar 
riskiem rakstur īgo starptautisko b ūtību un nepieciešam ību pēc augsta l īmeņa konsekvences 
attiecībā uz AIFP noteiktaj ām prasībām un no tiem ieg ūto inform āciju. EK l īguma 47. panta 
2. punkts nodrošin ātu juridisko pamatu š ādai rīcībai. 
Ņemot vērā instrumenta izv ēli, direktīva paredz ētu atbilstošu l īdzsvaru starp galveno risku 
kontroles pas ākumu saska ņošanu un t ādas elastības pieļaušanu dal ībvalstīm, kas nepieciešama 
šo noteikumu iek ļaušanai valstu ties ību aktos. Eiropas rež īms varētu arī nodrošin āt pietiekamu 
elastību dalībvalstīm, lai īstenotu papildu pras ības, kas attiecas uz izteikti viet ējā vidē savu 
darbību īstenojošiem AIFP, un nepieciešam ības gadījumā nodrošin ātu konkrētu AIF veidu 
izplatīšanas režīmu attiecībā uz privātiem ieguld ītājiem.  
Noteikumi attiec ībā uz iespējamo priekšlikumu un pl ānoto ietekmi  
Pēdējā iedaļā norādīts, kādā veidā varētu struktur ēt rīcību šajā jomā, lai tā būtu samērīga ar 
radītajiem riskiem un lai izvair ītos no pārmērīgu administrat īvo slogu izveidošanas. 
Vispārīgi noteikumi 
Ziņojumā ir aprakst īts visiem AIFP piem ērojamu visp ārīgu noteikumu kopums. Šie noteikumi 
ietvertu at ļaujas pieš ķiršanas pras ības, kas paredz ētas, lai nodrošin ātu kompetentajai iest ādei 
pietiekamu p ārliecību par to, ka AIFP ir piem ērots un atbilstošs, tam ir pietiekams kapit āls un 
tas ir izstr ādājis atbilstošus pas ākumus attiec ībā uz inter alia  risku pārvaldību, vērtēšanu, 
aktīvu drošu glab āšanu, rev īziju un interešu konfliktu p ārvaldību. Papildu noteikumi 
paredzētu, ka AIFP sniedz atbilstošu un savlaic īgu inform āciju ieguld ītājiem par to 
ieguldījumu politiku, maks ām un iekš ējām sistēmām un regulatoriem par p ārvaldīto AIF 
būtību un galvenajiem poste ņiem un riska koncentr āciju. Ja būtu izpildītas šīs prasības, AIFP 
LV 7   LV tiktu pieš ķirtas ties ības sniegt pakalpojumus vis ās dalībvalstīs (atbilstoši pazi ņošanas 
procedūrai) un pārdot to pārvaldītos AIF profesion āliem ieguld ītājiem visā ES. 
Lai šīs prasības būtu samērīgas, tās būtu jāpiemēro tikai tiem AIFP, kas kopum ā pārvalda 
250 miljonus euro vai vair āk. Attiecībā uz mazākiem AIFP papildu administrat īvais slogs un 
uzraudzītājiem radītais slogs p ārsniegtu nelielos ieguvumus ar to darb ībām saistīto risku 
mazināšanas izteiksm ē. 
Uz darbību balstīti noteikumi 
Papildus visp ārīgiem noteikumiem virkne noteikumu b ūtu piemērojami tad un tikai tad, ja 
AIFP ir iesaist ījušies konkr ētās darbībās. Šie noteikumi b ūtu jutīgi pret atš ķirībām AIFP 
uzņēmējdarbības mode ļos un preciz ēti attiecībā uz radītajiem riskiem. Jo īpaši: 
• AIFP, kas sistem ātiski izmanto piesaist ītos līdzekļus un to dara attiec īgā mērogā, būtu 
jānodrošina papildu inform ācija ieguld ītājiem un b ūtu jāpaziņo kompetentaj ām iestādēm 
par piesaist īto līdzekļu izmantošanu; un 
• attiecībā uz AIFP, kas ieg ūst ietekmi uz ņēmumos , papildu pras ības saist ībā ar 
informāciju un tās atklāšanu būtu jāpiemēro, tiklīdz AIF sasniedz kontrol ējošo ietekmi t ādā 
uzņēmumā, kas nav MVU; un, ja AIFP iz ņem no biržu sarakstiem uz ņēmumu, uz biržu 
sarakstos iek ļautajiem uz ņēmumiem attiecin āmos paziņojumu sniegšanas pien ākumus būtu 
jāturpina izpild īt noteiktu laika periodu. 
Administrat īvie slogi 
Ierosinātā pasākuma pras ības radītu AIFP dažus administrat īvos slogus. Papildu izmaksas 
būtu atkarīgas galvenok ārt no nacion ālajām prasībām, kas jau tiek piem ērotas pieder ības 
dalībvalstī. Šīs AIFP (un to uzraudz ītājiem) rad ītās papildu izmaksas pamatotu uzlabota 
uzraudzība un AIFP ieguvumi, kas izpaustos k ā AIFP pakalpojumu sniegšana p ārrobežu 
mērogā un AIF p ārdošana profesion āliem ieguld ītājiem saska ņā ar vienk āršu paziņošanas 
procedūru.  
Izmaksu neskaidr ību dēļ nav iesp ējams nov ērtēt vai prec īzi skaitliski izteikt priekšlikuma 
ietekmi uz to AIFP konkur ētspēju, kuri izvietoti ES.