ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 144/1

Paziņojums personām, grupām un organizācijām, kas iekļautas sarakstā, kas minēts 2. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (skat. pantu Padomes Lēmumā 2007/445/EK 2007. gada 28. jūnijā)

(2007/C 144/01)

Šī informācija ir paredzēta personām, grupām un organizācijām, kas iekļautas sarakstā 2007. gada 28. jūnijā Padomes Lēmumā 2007/445/EK (1).

Eiropas Savienības Padome ir noteikusi, ka vēl joprojām ir spēkā pamatojums, saskaņā ar kuru personas, grupas un organizācijas, kas iekļautas minētajā tādu personu, grupu un organizāciju sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) 2580/2001 (2001. gada 27. decembris) par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (2). Tāpēc Padome ir nolēmusi paturēt šo personu, grupu un organizāciju vārdus šajā sarakstā.

Regulā (EK) Nr. 2580/2001 ir paredzēts, ka visi līdzekļi, citi finanšu aktīvi un saimnieciskie resursi, kas pieder attiecīgai personai, grupai un organizācijai, tiek iesaldēti un ka nekādi līdzekļi, citi finanšu aktīvi un saimnieciskie resursi netiek darīti tieši vai netieši pieejami šādai personai, grupai vai organizācijai.

Attiecīgo personu, grupu un organizāciju uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) valsts(-u) kompetentajām iestādēm, kas minētas regulas pielikumā, lai iegūtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus būtisku vajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem saskaņā Regulas 5. panta 2. punktu. Kompetento iestāžu atjauninātais saraksts ir pieejams tīmeklī šajā adresē:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/index.htm

Attiecīgās personas, grupas un organizācijas var iesniegt lūgumu, lai iegūtu Padomes paskaidrojuma rakstu, uz kura pamata to vārdi paturēti iepriekš minētajos sarakstos (ja vien paskaidrojuma raksts jau nav tām nosūtīts) uz šo adresi: Council of the European Union (Attn: CP 931 designations) rue de la Loi 175 B-1048 Brussels.

Atbilstīgās personas, grupas un organizācijas jebkurā laikā var iesniegt Padomei lūgumu, kam pievienota pamatojoša dokumentācija, pārskatīt lēmumu par to iekļaušanu minētajā sarakstā, sūtot to uz minēto adresi. Pēc saņemšanas šos lūgumus izskatīs. Šajā sakarā personu, grupu un organizāciju uzmanība tiek vērsta uz to, ka Padome regulāri pārskatīs sarakstu saskaņā ar Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 6. punktu. Lai lūgumus apsvērtu nākamajā pārskatā, tos vajadzētu iesniegt divu mēnešu laikā no šās piezīmes publicēšanas dienas.

Atbilstīgo personu, grupu un organizāciju uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju apstrīdēt Padomes Lēmumu Eiropas Kopienas pirmās instances tiesā, saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Eiropas Kopienas dibināšanas īguma 230. panta 4. un 5. punktā.

(1) OV L 169, 29.6.2007..

(2) OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp.
c.

“Pirotehnikas materiāli”, degvielas un tām radniecīgas vielas un to maisījumi: 1. Īpaši militārām vajadzībām izstrādātas aviodegvielas; 2. Alans (alumīnija hidrīds) (CAS 7784-21-6); 3. Karborāni; dekaborāns (CAS 17702-41-9); pentaborāni (CAS 19624-22-7 un 18433-84-6) un to atvasinājumi; 4. Hidrazīns un atvasinājumi (sk. arī pozīciju ML8.d.8. un ML8.d.9. — hidrazīna atvasinājumi kā oksidētāji): a. Hidrazīns (CAS 302-01-2) 70 % vai lielākās koncentrācijās; b. Monometilhidrazīns (CAS 60-34-4); c. Simetriskais dimetilhidrazīns (CAS 540-73-8); d. Nesimetriskais dimetilhidrazīns (CAS 57-14-7); 5. Pulverizētas metāla degvielas (to daļiņas ir vai nu sfēriskas, pārslveida, putekļveida, sferoīdas vai maltas), kas gatavotas no materiāliem, kam sastāvā ir 99 % vai vairāk jebkuras šīs vielas: a. Metāli un to maisījumi: 1. Berīlijs (CAS 7440-41-7), ja daļiņas nav lielākas par 60 mikrometriem; 2. Dzelzs pulveris (CAS 7439-89-6), ja daļiņu izmērs ir 3 mikrometri vai mazākas, iegūts, dzelzs oksīdu reducējot ar ūdeņradi; b. Maisījumi, kuros ir jebkura šī viela: 1. Cirkonijs (CAS 7440-67-7), magnijs (CAS 7439-95-4) vai to sakausējumi, ja daļiņas nav lielākas par 60 mikrometriem; 2. Bora (CAS 7440-42-8) vai bora karbīda (CAS 12069-32-8) degvielas, 85 % tīras vai tīrākas, un, ja daļiņas nav lielākas par 60 mikrometriem; 6. Karamateriāli ar ogļūdeņraždegvielu biezinātājiem, īpaši izstrādāti lietojumam liesmumetējos vai aizdedzes munīcijā, metālu stearāti vai rīcinolāti (piem., oktols (CAS 637-12-7)) un M1, M2, un M3 biezinātāji; 7. Perhlorāti, hlorāti un hromāti kompozīcijās ar pulverizētiem metāliem vai citiem energoietilpīgiem degkomponentiem; 8. Alumīnija pulveris (CAS 7429-90-5), kā sfēriskās daļiņas ir 60 mikrometri vai mazākas, izgatavots no materiāla ar 99 % vai lielāku alumīnija saturu; 9. titāna subhidrīds (TiHn) ar stehiometrisko ekvivalentu n= 0.65-1.68. 1. paskaidrojums Aviodegvielas, kam paredzēta kontrole pozīcijā ML8.c.1., ir gatavi ražojumi, nevis to sastāvdaļas. 2. paskaidrojums Pozīcijā ML8.c.4.a. kontrole nav paredzēta hidrazīna maisījumiem, kas īpaši izstrādāti korozijas ierobežošanai. 3. paskaidrojums Uz 1C011.b. pozīcijā minētajiem metāliem vai sakausējumiem kontrole ir attiecināma neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav iekapsulēti alumīnijā, magnijā, cirkonijā vai berilijā. 4. paskaidrojums Pozīcijā ML8.c.5.b.2. kontrole nav paredzēta boram un bora karbīdam, kas bagātināts ar boru-10 (ar 20 % vai lielāku kopējo bora-10 saturu).
(6)

Piecus gadus ilgā Eurojust un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla līdzāspastāvēšana liecina gan to, ka abas struktūras ir jāsaglabā, gan to, ka skaidrāk jāformulē to savstarpējās attiecības.
22.

Turklāt panāktais kompromiss ietver slēgtu to nosacījumu sarakstu , kuri dalībvalstīm jāizpilda, lai varētu pretendēt uz apturēšanu, un skaidrāku to pamatelementu aprakstu, kuriem vajadzētu būt iekļautiem valsts tiesību aktos. Tajā arī nav ņemts vērā Komisijas priekšlikumā ietvertais papildu risinājums, kas būtu ļāvis apturēšanu, pamatojoties uz virzību uz progresu (nevis uz konkrētu jau sasniegto procentuālo daļu). Turklāt pantā par pārskatīšanu tika iekļauts noteikums, saskaņā ar kuru Komisijai savā 2030. gada ziņojumā ir jāapsver iespējamā vajadzība pārskatīt apturēšanas klauzulas nosacījumus. Turklāt dalībvalstīm, kas izmanto apturēšanas klauzulu, būs arī jāziņo ne tikai par to, vai un kā tās ir izpildījušas piemērojamos nosacījumus, bet arī par to, vai tās gūst turpmākus panākumus virzībā uz līdzsvarotāku abu dzimumu pārstāvību, kas atbilst to plašākajam pienākumam ziņot par progresu kopumā. Kompromisā ir arī paredzēts, ka dalībvalstis piemēro direktīvu un Komisija ziņo par šo piemērošanu.
1.

Interreg ), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem Interreg regula), kura ir daļa no kohēzijas politikas tiesību aktu kopuma 2021.–2027. gadam. Ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174., 176. un 177. pantu, Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) vispārējais politikas mērķis ir stiprināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, mazinot atšķirības starp dažādajiem ES reģioniem, īpašu uzmanību veltot konkrētām reģionu kategorijām ar īpašu atsauci uz pārrobežu reģioniem. Ar Interreg regulu tiek pieņemti specifiski noteikumi gadījumiem, kad viena vai vairākas dalībvalstis un to reģioni, kā arī viena vai vairākas dalībvalstis un trešās valstis sadarbojas pārrobežu mērogā. Komisija 2018. gada 29. maijā iesniedza priekšlikumu Regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem ( 1 ) regula), kura ir daļa no kohēzijas politikas tiesību aktu kopuma 2021.–2027. gadam. Ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174., 176. un 177. pantu, Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) vispārējais politikas mērķis ir stiprināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, mazinot atšķirības starp dažādajiem ES reģioniem, īpašu uzmanību veltot konkrētām reģionu kategorijām ar īpašu atsauci uz pārrobežu reģioniem. Arregulu tiek pieņemti specifiski noteikumi gadījumiem, kad viena vai vairākas dalībvalstis un to reģioni, kā arī viena vai vairākas dalībvalstis un trešās valstis sadarbojas pārrobežu mērogā.
13.

Vienošanās galvenie elementi: — līdzsvars starp procedūras noteikumiem un programmas ļoti ierobežoto apjomu. Jo īpaši: darba programma tiek pieņemta, izmantojot īstenošanas aktus (10. pants), un Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, ar ko regula tiek papildināta, lai izstrādātu noteikumus par uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, kā arī grozot pielikumu, lai pārskatītu un papildinātu rādītājus, ja tas ir nepieciešams izvērtēšanas nolūkā (12. pants), — maksimālās līdzfinansējuma likmes ir noteiktas 75 % apmērā no attiecināmajām izmaksām, kas pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos var tikt palielinātas līdz maksimāli 90 % no attiecināmajām izmaksām (8. pants), — starp darbībām, kas ir tiesīgas saņemt finansiālo atbalstu, ir ietverta tādas informācijas apmaiņa, kas vērsta uz labāko praksi ar euro saistītas krāpšanas un viltošanas novēršanai (6. pants), — Komisijas apņemšanās darba programmu sagatavošanā ņemt vērā aktivitātes, ko ECB un Eiropols veic un plāno veikt, lai cīnītos pret euro viltošanu un ar to saistītu krāpšanu (4. pants), — 13. pantā ir iekļauts vārds “neatkarīgs”, kas paredz neatkarīgu starpposma izvērtējumu, — to iestāžu sarakstam, kurām jāsaņem gada informācija par programmas “Perikls IV” rezultātiem, ir pievienota ECB (12. pants), — noteikumi par regulas piemērošanu ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra, lai nodrošinātu programmas finansēto darbību nepārtrauktību (16. un 17. pants), — galveno rādītāju kopums programmas “Perikls IV” izvērtēšanai, kā arī atsauce uz to, ka Komisija un/vai programmas atbalsta saņēmēji vāks datus par galvenajiem darbības rādītājiem (Pielikums).
(18)

Grūtības ir radušās arī attiecībā uz to, kā tiek piemēroti Direktīvas 96/71/EK noteikumi par darba ņēmēju norīkošanu darbā un Direktīvas 2014/67/ES noteikumi par administratīvajām prasībām augsti mobilajā transporta nozarē. Nepietiekami koordinēti valstu pasākumi attiecībā uz to, kā piemērojami noteikumi par autotransporta nozarē strādājošo darba ņēmēju norīkošanu darbā un kā nodrošināma to izpilde, ir radījuši juridisko nenoteiktību un smagu administratīvo slogu Savienības pārvadātājiem, kuri ir nerezidenti. Tas ir radījis nevajadzīgus ierobežojumus brīvībai sniegt pārrobežu autotransporta pakalpojumus, un negatīvas sekas attiecībā uz darbvietām un pārvadātāju konkurētspēju. Tādējādi ir jāsaskaņo administratīvās prasības un kontroles pasākumi. Tas novērstu to, ka pārvadātājiem rodas lieki kavējumi.
(41)

Pašlaik noteikumi attiecībā uz to, kā lietot apzīmējumus “nesatur lipekli” un “ļoti zems lipekļa saturs” ir izklāstīti Regulā (EK) Nr. 41/2009. Minētā regula saskaņo informāciju, ko patērētājiem sniedz par lipekļa neesamību vai samazinātu lipekļa daudzumu pārtikā, un tajā paredzēti īpaši noteikumi par pārtiku, kas īpaši ražota, sagatavota un/vai apstrādāta tā, lai samazinātu lipekļa saturu vienā vai vairākās lipekli saturošās sastāvdaļās vai lai šādas lipekli saturošas sastāvdaļas aizstātu, un par citu pārtiku, kas ir sagatavota tikai no sastāvdaļām, kurās dabiskā veidā nav lipekļa. Regulā (ES) Nr. 1169/2011 ir paredzēti noteikumi par informāciju, kas jāsniedz par visu pārtiku, tostarp nefasētu pārtiku, attiecībā uz to, vai tās sastāvā ir tādas sastāvdaļas kā lipekli saturošas sastāvdaļas, kam ir zinātniski pierādīta alerģiska vai nepanesamību izraisoša ietekme, lai patērētāji, īpaši tie, kuri cieš no pārtikas alerģijas vai lipekļa nepanesamības, varētu veikt apzinātu un drošu izvēli. Skaidrības un konsekvences labad noteikumi par to, kā lietot apzīmējumu “nesatur lipekli” un “ļoti zems lipekļa saturs” arī būtu jāreglamentē ar Regulu (ES) Nr. 1169/2011. Tiesību aktos, kas jāpieņem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1169/2011, lai pārvietotu Regulā (EK) Nr. 41/2009 iekļautos noteikumus par apzīmējumu “nesatur lipekli” un “ļoti zems lipekļa saturs” lietošanu, būtu jānodrošina vismaz tāds pats aizsardzības līmenis, kas cilvēkiem, kuri nepanes lipekli, pašlaik ir noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 41/2009. Minētā noteikumu pārvietošana būtu jāpabeidz pirms tiek piemērota šī regula. Turklāt Komisijai vajadzētu arī apsvērt, kā nodrošināt, lai cilvēki, kuri nepanes lipekli, tiktu pienācīgi informēti par to, kāda ir atšķirība starp pārtiku, kas ir īpaši ražota, sagatavota un/vai apstrādāta tā, lai samazinātu lipekļa saturu vienā vai vairākās lipekli saturošās sastāvdaļās, un citu pārtiku, kas ir sagatavota tikai no sastāvdaļām, kurās dabiskā veidā nav lipekļa.
9)

iekļauj šādus pantus: “16.a pants Deleģēšanas īstenošana 1. Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas minēti šīs regulas 2. panta 6. punktā, 6. panta 2. punktā, 8. pantā, 10. panta 13. punktā, 13. panta 3. punktā, 15. panta 3., 4. un 5. punktā un 19. pantā, kā arī IV pielikuma 4. panta 3. punktā un VII pielikuma 2. pantā, 3. panta 1. un 3. punktā Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no … (1). Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. 3. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā var atsaukt šīs regulas 2. panta 6. punktā, 6. panta 2. punktā, 8. pantā, 10. panta 13. punktā, 13. panta 3. punktā, 15. panta 3., 4. un 5. punktā un 19. pantā, kā arī IV pielikuma 4. panta 3. punktā un VII pielikuma 2. pantā, 3. panta 1. un 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Saskaņā ar šīs regulas 2. panta 6. punktu, 8. pantu, 10. panta 13. punktu, 13. panta 3. punktu, 15. panta 3., 4. un 5. punktu un 19. pantu un IV pielikuma 4. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. 6. Saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punktu un VII pielikuma 2. pantu un 3. panta 1. un 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par četriem mēnešiem. 16.b pants Steidzamības procedūra 1. Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi saskaņā ar 2. punktu. Paziņojot deleģētu aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru. 2. Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 16.a panta 5. vai 6. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija nekavējoties atceļ aktu, ievērojot Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojumu par lēmumu izteikt iebildumus.”;
a)

Objektiem, kas kandidē uz zīmes piešķiršanu, jābūt simboliskai eiropeiskai vērtībai un jābūt bijušai svarīgai lomai Eiropas vēsturē un kultūrā un/vai Savienības veidošanā. Tāpēc tiem jāpamato vismaz viens no šādiem aspektiem: i) to pārrobežu vai Eiropas mēroga iezīmes, proti, kā to agrākā un tagadējā ietekme un to izraisītā interese pārsniedz vienas dalībvalsts robežas; ii) to loma un nozīme Eiropas vēsturē un Eiropas integrācijā un to saikne ar īpaši svarīgiem Eiropas notikumiem, personībām vai kustībām; iii) to loma un nozīme tādu kopīgo vērtību pilnveidošanā un izplatīšanā, kas ir Eiropas integrācijas pamatā.
a)

“pārtikas piedeva” ir jebkura viela, ko pašu par sevi uzturā parasti nelieto un ko parasti neizmanto kā raksturīgu pārtikas sastāvdaļu neatkarīgi no tā, vai tai ir uzturvērtība vai tās nav, bet kura pati par sevi vai tās blakusprodukti tieši vai netieši kļūst vai ir pamatoti domājams, ka var kļūt par pārtikas sastāvdaļu vai citādi ietekmēt tās īpašības pēc tam, kad šī viela tehnoloģisku apsvērumu dēļ ir ar nolūku pievienota pārtikai šīs pārtikas ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā; Par pārtikas piedevām neuzskata: i) monosaharīdus, disaharīdus vai oligosaharīdus un pārtiku, kas tos satur, kurus lieto to saldinošo īpašību dēļ; ii) žāvētu vai koncentrētu pārtiku, tostarp aromatizētājus, kas pievienota saliktai pārtikai tās ražošanas laikā aromātisko, garšas īpašību vai uzturvielu īpašību dēļ un kurai ir sekundāra nozīme kā krāsvielai; iii) vielas, ko izmanto apvalka vai pārklājuma materiālos, kas nav pārtikas daļa un ko nav paredzēts lietot uzturā kopā ar šo pārtiku; iv) izstrādājumus, kas satur pektīnu un ir iegūti no žāvētām ābolu izspaidām vai citrusaugļu vai cidoniju mizām, vai no to maisījuma, iedarbojoties ar atšķaidītu skābi, kas pēc tam daļēji neitralizēta ar nātrija vai kālija sāļiem (“šķidrais pektīns”); v) košļājamās gumijas pamatmasu; vi) balto vai dzelteno dekstrīnu; izkarsētu vai dekstrinētu cieti; cieti, kas modificēta, apstrādājot ar skābi vai sārmu; balināto cieti; fizikāli modificētu cieti un cieti, kas apstrādāta ar amilolītiskiem fermentiem; vii) amonija hlorīdu; viii) asins plazmu, pārtikas želatīnu, proteīnu hidrolizātus un to sāļus, piena proteīnu un glutēnu; ix) aminoskābes un to sāļus, izņemot glutamīnskābi, glicīnu, cisteīnu un cistīnu un to sāļus, kam nav tehnoloģisku funkciju; x) kazeinātus un kazeīnu; xi) inulīnu;
(26)

Īpašām informācijas prasībām būtu jānodrošina, ka patērētāji netiek maldināti par dabīgu aromatizētāju ražošanai izmantotiem izejmateriāliem. Jo īpaši, ja jēdziens “dabīgs” ir izmantots, lai aprakstītu aromātu, izmantotajām aromatizējošajām sastāvdaļām vajadzētu būt pilnīgi dabīgas izcelsmes. Turklāt marķējumā būtu jānorāda aromatizētāja izejmateriāls, izņemot gadījumus, kas minētie izejmateriāli nav identificējami pārtikas aromātā vai garšā. Ja izejmateriāls ir minēts, vismaz 95 % no aromatizējošās sastāvdaļas vajadzētu būt iegūtiem no minētā materiāla. Pārējo daudzumu, augstākais, 5 % var izmantot vienīgi standartizācijai vai lai aromatizētājam piešķirtu, piemēram, svaigāku, sīvāku, nobriedušāku vai nenobriedušāku piegaršu. Ja ir izmantots mazāk par 95 % no aromatizējošās sastāvdaļas, kas iegūta no minētā izejmateriāla, un izejmateriāla garšu joprojām var atpazīt, izejmateriāls būtu jānorāda kopā ar norādi par to, ka ir pievienoti citi, ne tikai dabīgi aromatizētāji, piemēram, kakao ekstrakts, kam pievienoti citi dabīgie aromatizētāji, lai piešķirtu banānu garšu. Ja dabīgo aromatizētāju aprakstā ir norādīts izejmateriāls, tad tai aromatizējošās sastāvdaļas daļai, kas nav iegūta no šā konkrētā izejmateriāla, nevajadzētu radīt vai imitēt minētā izejmateriāla garšu.
Īpašumtiesības uz vienībām

Ja pieejams
(22)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus — proti, sekmēt un stiprināt dzimumu līdztiesības veicināšanu, tostarp dzimumu līdztiesības integrēto pieeju, visās Kopienas politikas jomās un no tām izrietošajās valstu politikas jomās un cīņu pret diskrimināciju dzimuma dēļ, kā arī veicināt ES pilsoņu izpratni par dzimumu līdztiesību, sniedzot tehnisko palīdzību Kopienas iestādēm un dalībvalstu iestādēm — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.
(2)

Atšķirības valstu noteiktajos pesticīdu atlieku maksimālajos līmeņos var radīt šķēršļus - gan starp dalībvalstīm, gan starp Kopienu un trešām valstīm - to produktu tirdzniecībā, kuri ietverti Līguma I pielikumā, un to produktu tirdzniecībā, kas iegūti no minētajiem produktiem. Tādēļ preču brīvas aprites, dalībvalstu savstarpējās konkurences vienlīdzīgu apstākļu, kā arī patērētāju aizsardzības labad ir piemēroti Kopienas līmenī noteikt maksimālos atlieku līmeņus (turpmāk “MAL”) augu un dzīvnieku izcelsmes produktos.
4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu. Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce: M.8724 – The Carlyle Group / Palmer & Harvey McLane (Holdings) Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju: E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu Fakss +32 22964301 Pasta adrese: European Commission Directorate-General for Competition Merger Registry 1049 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË
26.

Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU sniedz šādus ieteikumus: (1) precizēt visu to struktūru lomu, kuras izmanto un piekļūst persondatiem, ko apstrādā vienotā integrētā IT sistēma, lai veiktu datizraci un riska novērtēšanu; (2) precizēt izmantojamās IT sistēmas veidu, jo īpaši to, vai Komisija plāno balstīt sistēmu uz jau esošo IT sistēmu Arachne vai izveidot pilnīgi jaunu IT sistēmu; (3) skaidri noteikt visas attiecīgo datu kategorijas, t. i., kādi dati tiks apstrādāti/tiek apstrādāti saistībā ar identifikācijas datiem, kas minēti priekšlikuma 36. panta 6. punktā, kā arī šo datu avotus; (4) ieviest atbilstošus aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu datu kvalitāti un precizitāti, jo īpaši gadījumā, ja šie citi dati tiktu vākti no trešām personām; (5) neatkarīgi no tā, vai Komisija plāno izmantot esošās struktūras, pašā priekšlikumā iekļaut IT rīka augsta līmeņa aprakstu, tostarp datu aizsardzības uzdevumus un pienākumus un attiecīgos piemērojamos aizsardzības pasākumus; (6) piemērot papildu aizsardzības pasākumus attiecībā uz nepublicētajiem datu veidiem. Piemēram, būtu jāapsver datu pseidonimizācija; (7) precizēt, vai datu elektroniska reģistrēšana un glabāšana tiktu veikta IT sistēmā, kas paredzēta datizracei un riska novērtēšanai, vai arī IT sistēmai būtu piekļuve tikai citur glabātiem datiem; (8) skaidri noteikt maksimālo ilgumu, kādā priekšlikuma 36. pantā minētos datus var glabāt un darīt pieejamus Komisijas nodrošinātajā vienotajā integrētajā IT sistēmā datizracei un riska noteikšanai.