Īpašais ziņojums Nr. 12/2013 “Vai Komisija un dalībvalstis var pierādīt, ka ES budžeta līdzekļi, kas piešķirti lauku attīstības politikas mērķu īstenošanai, tiek pienācīgi izlietoti”





GLOSĀRIJS Ass. : Lauku attīstību 2007.–2013. gada plānošanas periodā īsteno saskaņā ar trim tematiskām asīm, kurām ir pakārtotas saskanīgas lauku attīstības pasākumu grupas, un vienu horizontālo asi, kas veltīta Leader pieejai (Leader ass). CMEF. : Vienota uzraudzibas un novertešanas sistema. Dalita parvaldiba. : ES budžeta īstenošanas metode, saskaņā ar kuru Komisija deleģē īstenošanas pienākumus dalībvalstīm, vienlaikus saglabājot galīgo atbildību. Darbiba. : Projekts, ligums vai cita riciba, kas finanseta “pasakuma” ietvaros. Dažādošanas pasākumi. Trīs lauku attīstības programmas pasākumi, kas paredzēti lauku ekonomikas dažādošanai : "darbības dažādošana, iesaistoties nelauksaimnieciskās aktivitātēs", "atbalsts mikrouzņēmumu izveidei un attīstībai" un "tūrisma aktivitāšu veicināšana". Efektivitāte. : Izvirzīto mērķu sasniegšana. Ietekme. : Ilgtermina rezultati, kas panakti socialaja, ekonomikas un vides joma. (Valsts) intervence. : Valsts iestades veikta vai finanseta riciba, piemeram, “darbiba”, “pasakums”, “programma” vai “projekts”. Kopienas strategiskas pamatnostadnes. : Padomes lemums, kura noteiktas Eiropas Savienibas lauku attistibas prioritates. LAP. : Lauku attistibas programma — planošanas dokuments, kuru dalibvalsts sagatavo noluka planot un istenot ES lauku attistibas politiku. LAP izstrada regionala vai valsts limeni, un to apstiprina Komisija. Liekā palīdzība. : Gadijums, kad subsideta darbiba pilniba vai daleji tiktu istenota ari bez dotacijas. Lietderība. : Labakas attiecibas starp efektivitati un izmaksam panakšana. Merkis. : Iznakumu, rezultatu un ietekmes, kuru planots panakt ar “intervences” palidzibu, formulejums. Pareiza finanšu pārvaldība. : ES budžeta līdzekļu pārvaldība saskaņā ar saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem. Pasakums. : Atbalsta shēma politikas īstenošanai. Pasākuma ietvaros tiek izvirzīti nosacījumi attiecībā uz “darbībām”, kuras var finansēt. Produkcija. : Tas, kas tiek radits ar “intervences” istenošanai paredzeto resursu palidzibu. Raditajs. : Izmērāms rādītājs, kas sniedz lietderīgu informāciju par to, cik lielā mērā ir sasniegts izvirzītais mērķis. Rezultāti. : Tiešā ietekme vai pārmaiņas, kas rodas “intervences” rezultātā. Uzraudziba. : “Intervences” resursu, iznakumu un rezultatu regulara parbaudišana. Vadoša iestade. : Dalibvalsts iecelta valsts vai regionala iestade, kas vada lauku attistibas programmu (LAP). Vertešana. : Periodiska pieradijumu vakšana un analize noluka sagatavot secinajumus par “intervences” efektivitati un lietderibu. Vertešana var nemt vera politikas nozimigumu, saskanotibu un Eiropas pievienoto vertibu. KOPSAVILKUMS I. Lauku attīstības mērķu sasniegšanai 2007.–2013. gada plānošanas periodā ES ir piešķīrusi gandrīz 100 miljardus EUR. Šajā revīzijā tiek pārbaudīts, vai Komisija un dalībvalstis var pierādīt, ka ES budžeta līdzekļi, kas piešķirti lauku attīstības politikas mērķu īstenošanai, tiek pienācīgi izlietoti. Svarīgākais elements šajā procesā ir uzraudzības un novērtēšanas sistēma. II. Uzraudzības un novērtēšanas sistēmai jāsniedz informācija par gadījumiem, kad izdevumi ir efektīvi un lietderīgi un kad tie tādi nav. Šāda informācija ir vajadzīga pārskatatbildības nodrošināšanai, proti, lai informētu Eiropas Parlamentu, Padomi un sabiedrību par to, kas ir panākts ar ES budžeta līdzekļu palīdzību, un lai pierādītu, ka šie līdzekļi ir izlietoti lietderīgi un efektīvi saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem. Uzraudzība un novērtēšana arī ļauj konstatēt nepilnības un veikt izmaiņas gan septiņu gadu plānošanas perioda laikā, gan arī, izstrādājot turpmāko politiku, tiesību aktus un izdevumu programmas. III. Palāta savos iepriekšējos ziņojumos ir atkārtoti uzsvērusi būtiskās nepilnības, kas saistītas ar lauku attīstībai paredzēto izdevumu uzraudzības un novērtēšanas informācijas pieejamību un kvalitāti. Šie iepriekš izdarītie konstatējumi ir apkopoti un sīkāk izstrādāti šajā ziņojumā. IV. Palāta secina, ka Komisija un dalībvalstis nav pietiekami pierādījušas, kas ir panākts attiecībā uz lauku attīstības politikas mērķu sasniegšanu, un ka nav pārliecības, ka ES budžeta līdzekļi šajā jomā ir pienācīgi izlietoti. V. Konkrēti Palāta konstatēja, ka a) mērķi, kas jāsasniedz ar lauku attīstībai paredzētā finansējuma palīdzību, nav pietiekami skaidri formulēti; b) nav pietiekami daudz informācijas un pārskatu par panāktajiem rezultātiem, lai parādītu, cik lielā mērā ir sasniegti izvirzītie mērķi un ka ES budžeta līdzekļi ir izmantoti efektīvi un lietderīgi; c) pieejamā uzraudzības un novērtēšanas informācija nav pietiekami izmantota, lai uzlabotu lauku attīstībai paredzētā finansējuma lietderību un efektivitāti. VI. Pašreizējā plānošanas perioda atlikušajā posmā, kura finansēšana noslēgsies 2015. gadā, uzraudzības un novērtēšanas procesā iespējams veikt uzlabojumus, un tas arī jādara. Turklāt nākamais — 2014.–2020. gada — plānošanas periods sniedz iespēju Komisijai un dalībvalstīm, izstrādājot pasākumus un pieņemot ar plānošanu saistītus lēmumus, kā arī izvēloties finansējamās darbības un projektus, izdevumu efektivitātei un lietderībai piešķirt daudz lielāku nozīmi. VII. Tādēļ Palāta iesaka: a) dalībvalstīm un Komisijai jāizmanto uzraudzības un novērtēšanas sniegtās iespējas, lai pašreizējā plānošanas perioda atlikušajā posmā vairāk koncentrētos uz rezultātu sasniegšanu; b) dalībvalstīm un Komisijai nekavējoties jārīkojas, lai nodrošinātu, ka 2007.–2013. gada plānošanas perioda ex post novērtēšana, kas tiks veikta 2015. gadā, ļautu iegūt labas kvalitātes salīdzināmu informāciju; c) Komisijai jāuzlabo CMEF struktūra 2014.–2020. gada plānošanas periodam, lai varētu sagatavot savlaicīgāku, būtiskāku, ticamāku un salīdzināmāku informāciju, īpaši par pasākumu efektivitāti un lietderību rezultātu sasniegšanā; d) dalībvalstīm un Komisijai jānodrošina, lai 2014.–2020. gada LAP būtu labāks pamats pareizai finanšu pārvaldībai, izvirzot konkrētus, izmērāmus mērķus un plānus programmu lietderības un efektivitātes uzraudzībai un novērtēšanai; e) dalībvalstīm 2014.–2020. gada LAP īstenošanas sistēmās jāiekļauj efektivitātes un lietderības principi, pieteikumu iesniegšanas, atlases un maksājumu veikšanas laikā apkopoto informāciju izmantojot uzraudzības un novērtēšanas vajadzībām; f) lai sekmētu pārskatatbildību, dalībvalstīm un Komisijai jāuzlabo ziņošana par rezultātiem, kas sasniegti ar ES budžeta līdzekļu palīdzību, ietverot biežākas pēcpārbaudes, kā tiek ņemti vērā novērtējumā minētie konstatējumi. IEVADS 1. Lauku attīstības mērķu sasniegšanai 2007.–2013. gada plānošanas periodā ES ir piešķīrusi gandrīz 100 miljardus EUR. Dalībvalstis lauku attīstības programmu līdzfinansēšanai no saviem līdzekļiem arī ir piešķīrušas 58 miljardus EUR. 2. Eiropadome ir uzsvērusi, ka katram EUR no ES budžeta ir jābūt ne vien pareizi, bet arī pienācīgi izlietotam. Tomēr Palātas veiktās revīzijas pastāvīgi liecina, ka galveno lauku attīstības pasākumu struktūra un īstenošana nenodrošina šo pasākumu mērķtiecīgu virzību uz politikas mērķu sasniegšanu vislietderīgākajā veidā. Tas nozīmē, ka nevar paļauties uz to, ka budžeta līdzekļu īstenošanas sistēmas nodrošinās līdzekļu izlietojuma efektivitāti un lietderību. Tādēļ vēl jo svarīgāk, lai dalībvalstis un Komisija varētu parādīt, kādi rezultāti ir sasniegti, realizējot lauku attīstības politikas mērķus. 3. Svarīgākais elements ES budžeta līdzekļu pienācīga izlietojuma nodrošināšanā ir uzraudzība un novērtēšana. Uzraudzība ir izdevumu, īstenošanas un rezultātu regulāra pārbaudīšana, kas sniedz atjauninātu informāciju par to, vai programmas tiek īstenotas atbilstīgi plānotajam. Novērtēšana ir periodiska pierādījumu, tostarp uzraudzības vajadzībām sagatavotās informācijas, vākšana un analīze nolūkā sagatavot secinājumus par programmas vai politikas efektivitāti un lietderību. Pamatojoties uz informāciju, kas uzraudzības un novērtēšanas gaitā iegūta par gadījumiem, kad izdevumi nav bijuši efektīvi vai lietderīgi, septiņu gadu plānošanas perioda laikā kā arī, izstrādājot turpmākos tiesību aktus un programmas, var ieviest izmaiņas. 4. Šāda informācija ir vajadzīga arī pārskatatbildības nodrošināšanai, proti, lai informētu Eiropas Parlamentu, Padomi un sabiedrību par to, kas ir panākts ar ES budžeta līdzekļu palīdzību, un lai pierādītu, ka šie līdzekļi ir pienācīgi izlietoti. 5. Taču Palāta ir atkārtoti konstatējusi būtiskas nepilnības saistībā ar lauku attīstības uzraudzības un novērtēšanas informācijas pieejamību un kvalitāti. 1. tabulā apkopoti Palātas jaunākie konstatējumi par šīm nepilnībām. 1. TABULA KONSTATĒJUMI PAR LAUKU ATTĪSTĪBAS POLITIKAS UZRAUDZĪBU UN NOVĒRTĒŠANU PALĀTAS ĪPAŠAJOS ZIŅOJUMOS UN GADA PĀRSKATOS Īpašais ziņojums Nr. 5/2010 Leader pieejas īstenošana lauku attīstībā | ES budžeta ieguldījums Leader+ bija vairāk nekā 2 miljardi EUR, un 2007.–2013. gada posmā ir plānots ieguldīt vairāk nekā 5 miljardus EUR. Komisija vēl nav pierādījusi šo izdevumu efektivitāti un lietderību (..). | Īpašais ziņojums Nr. 7/2011 Vai agrovides maksājumi ir labi plānoti un pārvaldīti? | Mērķi kopumā bija pārāk neskaidri, lai noderētu, vērtējot apmēru, kādā tie ir sasniegti. (..) Vienotā uzraudzības un novērtēšanas sistēma liecina par attīstību, bet sniedz maz informācijas par panāktajiem ieguvumiem vides jomā. (Agrovides maksājumiem (..) piešķirti 22,2 miljardi EUR). | Īpašais ziņojums Nr. 8/2012 Atbalsta mērķtiecīga virzīšana lauku saimniecību modernizēšanai | Kopējā uzraudzības un novērtēšanas sistēma (..) neļauj iegūt būtiskus datus, kurus var izmantot, lai uzraudzītu rezultātus, kas iegūti par (..) iztērētajiem līdzekļiem. Formulētie rādītāji neļauj uzraudzīt ES prioritāšu sasniegšanas gaitu, datu ticamība ir zema un neļauj veikt salīdzināšanu starp dalībvalstīm (un/vai reģioniem) (..) (paredzēts 11,1 miljards EUR). | Īpašais ziņojums Nr. 1/2013 Vai ES atbalsts pārtikas pārstrādes nozarei ir efektīvi un lietderīgi nodrošinājis lauksaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšanu? | (..) Komisijai un dalībvalstīm nav pietiekama pamata, lai, plānojot atbalstu 2014.–2020. gadam, novērtētu šim pasākumam piešķirto 9 miljardu EUR efektivitāti (..). | Īpašais ziņojums Nr. 6/2013 Vai dalībvalstis un Komisija ar lauku ekonomikas dažādošanas pasākumiem ir nodrošinājušas izdevumu lietderību? | Netika veikta efektīva pasākumu uzraudzība un novērtēšana, tādēļ pastāv reāls risks, ka rezultāti, kas sasniegti ar projektiem piešķirtā finansējuma palīdzību, paliks nezināmi. ES stratēģiskā prioritāte radīt darbavietas netika mērķtiecīgi īstenota, kā arī pietrūka aktīvas pārvaldības brīdī, kad kļuva skaidrs, ka izvirzītie mērķi netiks sasniegti (paredzēti 5 miljardi EUR). | 2011. gada pārskats, 10. nodaļa | (..) [Komisijas] ģenerāldirektorāti nav noteikuši darbības mērķus vai nav ziņojuši par tiem saistībā ar saimnieciskumu (ieguldījumu izmaksas) vai lietderību (..). (..) politikas sasniegumu apraksts sniedz ierobežotu informāciju par koprezultātiem un ietekmi; tajos galvenokārt sniegta informācija par ieguldījumiem un faktiskajiem rezultātiem. (..) ziņojumi par sasniegtajiem rezultātiem [tika] sagatavoti, izmantojot nepilnīgus datus (..). | 6. Jaunā plānošanas perioda sākums Komisijai un dalībvalstīm sniedz iespēju vērsties pret šīm nepilnībām un izveidot sistēmas, lai sniegtu ticamu un savlaicīgu informāciju saistībā ar 2014.–2020. gada izdevumu rezultātiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, Palāta šajā revīzijā apkopo un sīkāk izstrādā savus iepriekšējos konstatējumus, lai sagatavotu praktiskus ieteikumus, kas palīdzētu sekmēt 2014.–2020. gada lauku attīstības politikas pareizu finanšu pārvaldību. LAUKU ATTĪSTĪBAS POLITIKA UN VIENOTĀ UZRAUDZĪBAS UN NOVĒRTĒŠANAS SISTĒMA (CMEF) 7. ES lauku attīstības politika laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam ietver trīs "tematiskās asis". Katra ass aptver vairākus pasākumus, kas izveidoti nolūkā sasniegt šīs politikas mērķus (tie uzskaitīti šā ziņojuma 2. tabulā). Ceturtās ass, kas zināma ar nosaukumu Leader, uzdevums ir sasniegt šos pašus mērķus ar kopienas vadītas vietējās attīstības stratēģiju palīdzību. 8. "Lauku attīstības prioritātes" ES noteica Kopienas stratēģiskajās pamatnostādnēs — Padomes Lēmumā 2006/144/EK [1], ar kuru šī politika tika iekļauta plašāku ES mērķu kontekstā, proti, Gēteborgas ilgtspējības mērķu un Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas kontekstā. Saskaņā ar šo lēmumu "3. ass" resursu izmantošanas "galvenā prioritāte" ir, piemēram, jaunu darba iespēju un izaugsmei labvēlīgu apstākļu radīšana. 9. Lauku attīstības programmas (LAP) dalībvalstis izstrādā valsts vai reģionālajā līmenī. Kad Komisija šīs programmas ir apstiprinājusi, dalībvalstis tās īsteno saskaņā ar "dalītas pārvaldības" noteikumiem. 10. Ar ES lauku attīstības regulu tika izveidota "Vienota uzraudzības un novērtēšanas sistēma" (CMEF) 2007.–2013. gada plānošanas periodam [2]. Tā bija jauna, 2007. gadā ieviesta sistēma ar kopīgiem rādītājiem, kas paredzēti, lai novērtētu progresu lauku attīstības mērķu sasniegšanā, savstarpēji salīdzinot visas LAP un apkopojot datus. CMEF arī paredz, ka neatkarīgiem vērtētājiem jāveic katras LAP ex ante novērtēšana, starpposma novērtēšana 2010. gadā un ex post novērtēšana 2015. gadā. 11. Komisijas regulā [3] ir noteiktas konkrētākas prasības un ir uzskaitīti kopīgie sākotnējā stāvokļa, īstenošanas, rezultātu un ietekmes rādītāji. To definīcijas, kopīgie novērtēšanas jautājumi un metodiskie norādījumi ir iekļauti Komisijas publicētajā "CMEF rokasgrāmatā", kas nav uzskatāma par saistošu dokumentu [4]. 12. Dalībvalstīm savās LAP bija jānosaka "konkrēti, pārbaudāmi mērķi" ar uzdevumiem un kopīgiem rādītājiem. Tā kā ar kopīgajiem rādītājiem nevar pilnībā aptvert visu atsevišķo LAP radīto ietekmi, dalībvalstīm bija uzdots noteikt ierobežotu skaitu papildu rādītāju. Dalībvalstis atbild arī par datu savākšanas sistēmu izveidi un novērtēšanas organizēšanu. Tās sagatavo gada progresa ziņojumu, kura pamatā ir uzraudzības un novērtēšanas informācija un kurā jāatspoguļo panāktais progress programmas gaitā, salīdzinot to ar izvirzītajiem mērķiem. Dalībvalstu vadošajām iestādēm un uzraudzības komitejām jāizmanto uzraudzības un novērtēšanas informācija, lai palīdzētu uzlabot programmu kvalitāti un to īstenošanu. 13. Komisija koordinē CMEF darbību. Komisijas dienestu darbinieki izskata gada progresa ziņojumus un apkopo uzraudzības datus. Viņi var piedalīties dalībvalstu uzraudzības komiteju darbā kā novērotāji un sasaukt ikgadēju sanāksmi ar vadošajām iestādēm, lai izvērtētu katras LAP galvenos sasniegtos rezultātus iepriekšējā gadā. Komisija nolīgst vērtētājus, kas sagatavo starpposma un ex post novērtējumu kopsavilkumus, un publicē šos ziņojumus. Komisijai ir arī jāsagatavo vairāki ziņojumi par lauku attīstības politikas īstenošanu un gūtajiem panākumiem (sk. 51. punktu). 14. Uzraudzība un novērtēšana ir saistīta ar izmaksām. Dalībvalstīs ES līdzfinansē "tehnisko palīdzību", kas var ietvert izmaksas, kuras radušās uzraudzības datu vākšanas un apstrādes gaitā (personāls, datoru sistēmas utt.), un izdevumus, kas saistīti ar pētījumu un novērtējumu veikšanu. Tehniskās palīdzības nodrošināšanai 2007.–2013. gada plānošanas periodā ir piešķirti tikai nepilni 2 % no LAP budžeta līdzekļiem (1,9 miljardi EUR), un šī palīdzība ietver arī citas tehniskas darbības, piemēram, izdevumu pareizības pārbaudes. Papildu izmaksas, kas patlaban radušās Komisijai, veido izmaksas saistībā ar dalībvalstu LAP ex post un starpposma novērtējumu kopsavilkumu sagatavošanu, kā arī Novērtēšanas palīdzības dienesta un Novērtēšanas speciālistu komitejas darbību [5]. REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA 15. Palāta pārbaudīja, vai Komisija un dalībvalstis var pierādīt, ka ES budžeta līdzekļi, kas piešķirti lauku attīstības politikas mērķu īstenošanai, ir pienācīgi izlietoti. Revīzijas darba struktūru veido trīs apakšjautājumi: a) vai ir skaidri formulēts, ko plānots panākt ar lauku attīstībai paredzēto izdevumu palīdzību? b) vai ir publicēta ticama informācija par to, kas ir panākts ar izdevumu palīdzību un cik lietderīgi tas ir bijis? c) vai uzraudzības un novērtēšanas informācija ir izmantota, lai uzlabotu izdevumu efektivitāti un lietderību? 16. Revīzijā galvenokārt tika vērtēta 2007.–2013. gada LAP mērķu un rādītāju mērķu noteikšana, kā arī tam sekojošā uzraudzības un novērtēšanas informācijas sagatavošana, ziņošana un izmantošana. Revīzijas darbā galvenokārt pievērsās lauku attīstības pasākumiem, kurus Palāta revidējusi laikā kopš 2010. gada. Kopā šie pasākumi veido 53 % no kopējiem lauku attīstībai paredzētajiem izdevumiem 2007.–2013. gadā. 2. tabulā sniegts īss to pasākumu apraksts, kurus Palāta revidējusi kopš 2010. gada, kā arī attiecīgo mērķu un rezultātu rādītāju uzskaitījums. 2. TABULA ATLASĪTIE LAUKU ATTĪSTĪBAS PROGRAMMU PASĀKUMI UN AR TIEM SAISTĪTO REZULTĀTU RĀDĪTĀJI Asu mērķi | Atlasītais pasākums | Pasākumu apraksts | Kopīgie rezultātu rādītāji | 1. ASS: uzlabot lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares konkurētspēju, atbalstot pārstrukturēšanu, attīstību un inovāciju | Lauku saimniecību modernizācija Regulas (EK) Nr. 1698/2005 20. panta b) punkta i) daļa | Dotācijas ieguldījumiem lauksaimniecības tehnikas un aprīkojuma, piemēram, traktoru, pļaujmašīnu, lauku saimniecību ēku, mēslu uzglabāšanas iekārtu, irigācijas iekārtu utt., iegādē. | To lauku saimniecību skaits, kurās ievieš jaunus produktus un/vai darbības paņēmienus.Pievienotās vērtības bruto palielinājums atbalstītajās saimniecībās. | Lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšanu Regulas (EK) Nr. 1698/2005 20. panta b) punkta iii) daļa | Dotācijas ieguldījumiem pārtikas pārstrādes aprīkojuma, piemēram, olīveļļas, piena produktu, augļu un dārzeņu fasēšanas, gaļas pārstrādes utt., iegādē. | To uzņēmumu skaits, kuros ievieš jaunus produktus un/vai darbības.Pievienotās vērtības bruto palielinājums atbalstītajos uzņēmumos. | 2. ASS: uzlabot vidi un lauku ainavu, atbalstot zemes apsaimniekošanu | Agrovides maksājumi Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta a) punkta iv) daļa | Maksājumi lauksaimniekiem vai citiem zemes apsaimniekotājiem, kuri brīvprātīgi uzņemas agrovides saistības uz laikposmu no 5 līdz 7 gadiem. Maksājumi par hektāru vai katru mājlopu ietver papildu izmaksas vai ienākumus, kas zaudēti īpašo saistību dēļ (piemēram, bioloģiskā lauksaimniecība, ūdens resursu aizsardzība, dzīvās dabas saglabāšana utt.). | Teritorijas, kurās zeme tiek veiksmīgi apsaimniekota, tādējādi palīdzot: palielināt bioloģisko daudzveidību,uzlabot ūdens kvalitāti,mazināt klimata pārmaiņas,uzlabot augsnes kvalitāti,izvairīties no sociālās atstumtības un zemes neapstrādāšanas. | 3. ASS: uzlabot dzīves kvalitāti lauku apvidos un veicināt ekonomiskās aktivitātes dažādošanu | Nelauksaimniecisku aktivitāšu dažādošana Regulas (EK) Nr. 1698/2005 52. panta a) punkta i) daļa | Dotācijas ieguldījumiem, ko veic lauku saimniecību pārstāvji, kuri dažādo nelauksaimnieciskas aktivitātes, piemēram, veido lauksaimniecības produkcijas veikalus, lauku tūrisma un citus uzņēmumus. | Nelauksaimnieciskās darbības radītās pievienotās vērtības bruto palielinājums atbalstītajos uzņēmumos.Izveidoto darbavietu bruto skaits (sadalījums dzimuma un vecuma kategorijās un sadalījums pa darbavietām lauku saimniecībās un ārpus tām). | Atbalsts mikrouzņēmumu radīšanai un attīstībai, veicinot uzņēmējdarbību un attīstot saimnieciskas struktūras Regulas (EK) Nr. 1698/2005 52. panta a) punkta ii) daļa | Dotācijas ieguldījumiem, kurus veic lauku mikrouzņēmumi (ar ne vairāk kā 10 darbiniekiem un apgrozījumu, kas nepārsniedz EUR 2 miljonus), vai arī jaunu mikrouzņēmumu izveidei. | Izveidoto darbavietu bruto skaits (sadalījums dzimuma un vecuma kategorijās un sadalījums pa darbavietām lauku saimniecībās un ārpus tām).Nelauksaimnieciskās darbības radītās pievienotās vērtības bruto palielinājums atbalstītajos uzņēmumos. | Tūrisma aktivitāšu veicināšana Regulas (EK) Nr. 1698/2005 52. panta a) punkta iii) daļa | Dotācijas ieguldījumiem tūristu mītnēs un tūrisma pakalpojumos, nelielā tūrisma infrastruktūrā (piemēram, pārgājienu maršruti un zīmju un norāžu izvietošana tūrisma vietās) un lauku tūrisma tirgvedībā. | Tūristu apmeklējumu skaita palielinājums (sadalījums apmeklējumos ar nakšņošanu un vienas dienas apmeklējumos).Izveidoto darbavietu bruto skaits (sadalījums dzimuma un vecuma kategorijās un sadalījums pa darbavietām lauku saimniecībās un ārpus tām). | 4. ASS — LEADER: vietējās attīstības stratēģiju īstenošana nolūkā sasniegt vienas vai vairāku pārējo trīs asu mērķus | Regulas (EK) Nr. 1698/2005 63. panta a) punkts | Atbalsts lauku kopienām tādu integrētu un inovatīvu stratēģiju īstenošanā, kas palīdz panākt vietējo teritoriju ilgtspējīgu attīstību ilgtermiņā. Leader izmanto augšupēju pieeju, kurā lēmumus par vietējās attīstības stratēģiju izstrādi un īstenošanu pieņem vietējās rīcības grupas. | Izveidoto darbavietu bruto skaits (sadalījums dzimuma un vecuma kategorijās un sadalījums pa darbavietām lauku saimniecībās un ārpus tām).To dalībnieku skaits, kas sekmīgi pabeiguši apmācību. | 17. Šajā revīzijas darbā — no 2013. gada janvāra līdz aprīlim — galvenokārt pievērsās tām 12 lauku attīstības programmām, kuras bija iekļautas Palātas iepriekšējās revīzijās [6]. Šīm LAP piešķirtais finansējums kopā veido mazliet vairāk nekā 50 % no visa 2007.–2013. gadā lauku attīstībai paredzētā izdevumu apjoma. Attēlā parādītas šajā revīzijā ietvertās LAP un to daļa no kopējiem budžeta līdzekļiem, kas 2007.–2013. gada plānošanas periodā paredzēti lauku attīstībai. 18. Attiecīgās dalībvalstis un Komisija sniedza informāciju par pasākumiem, kas veikti pēc Palātas iepriekšējām revīzijām. Palāta turklāt pārbaudīja arī jaunāko uzraudzības un novērtēšanas informāciju, kas pieejama par atlasītajiem pasākumiem. Vairākumā gadījumu tas bija 2011. gada progresa ziņojums, kas tika pabeigts 2012. gada otrajā pusē. Palāta izvērtēja, kā Komisija pārvaldījusi CMEF, ziņojusi par sasniegumiem politikas īstenošanā, uzraudzījusi izvēlētās LAP un atlasītos pasākumus, kā arī izmantojusi uzraudzības un novērtēšanas informāciju, apstiprinot grozījumus lauku attīstības programmās. ATTĒLS ATLASĪTĀS LAUKU ATTĪSTĪBAS PROGRAMMAS: 2007.–2013. GADĀ PIEŠĶIRTIE BUDŽETA LĪDZEKĻI PROCENTOS NO KOPĒJĀ BUDŽETA APJOMA +++++ TIFF +++++ Avots: Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts. APSVĒRUMI VAI IR SKAIDRI FORMULĒTS, KO PLĀNOTS PANĀKT AR LAUKU ATTĪSTĪBAI PAREDZĒTO IZDEVUMU PALĪDZĪBU? 19. Mērķu aprakstā ir norādīts, ko plānots panākt ar politikas un programmu palīdzību, tādējādi ļaujot pieņemt lēmumus par budžeta līdzekļu piešķiršanu, kā arī izstrādāt un īstenot pasākumus, kuru paredzētie rezultāti un izmaksas atrodas atbilstošā līdzsvarā. Mērķi kalpo arī par atskaites punktu, ar kuru var salīdzināt sasniegtos rezultātus. Tas ļauj apzināt vājus sasniegumus un veikt korektīvas darbības, lai uzlabotu efektivitāti un lietderību. Mērķi kalpo arī par pamatu darbības rezultātu novērtēšanai un pārskatatbildībai — ES fondu līdzekļu apsaimniekotājiem ir jāuzņemas atbildība par efektīvu un lietderīgu ES budžeta līdzekļu izlietošanu. Tāpēc mērķiem jābūt konkrētiem, izmērāmiem, sasniedzamiem, atbilstīgiem un ar noteiktiem termiņiem (SMART), kā tas definēts ES Finanšu regulā [7]. 20. Mērķu aprakstā īpaši jāattēlo nākotnes situācija — tās izmaiņas vai rezultāti, kurus plānots panākt ar politikas vai programmas palīdzību. Mērķi jāformulē tā, lai būtu iespējams pārbaudīt, vai tie ir sasniegti. Turklāt tiem arī jābūt izteiktiem skaitļos vai attiecīgu sasniedzamo rādītāju veidā, lai varētu nodrošināt, ka tiek garantēta tāda programmu rentabilitāte un pasākumu pārvaldība (darbību atlase finansējuma saņemšanai), kas palīdz sekmīgi sasniegt izvirzītos mērķus. 21. Visās LAP lietderības revīzijās Palāta ir vērtējusi, vai tiesību aktos un lauku attīstības programmās izvirzītie mērķi ir bijuši konkrēti un izmērāmi. Palāta ir izskatījusi Komisijas un dalībvalstu atbildes uz iepriekšējiem konstatējumiem un ir izvērtējusi grozījumus, kas veikti 12 atlasītajās LAP. ES LAUKU ATTĪSTĪBAS POLITIKĀ MĒRĶI NAV IZTEIKTI SKAITĻOS UN NAV IZVIRZĪTI UZDEVUMI — TAS JĀDARA DALĪBVALSTĪM TO LAUKU ATTĪSTĪBAS PROGRAMMĀS… 22. ES lauku attīstības prioritātes ir izklāstītas Kopienas Stratēģiskajās pamatnostādnēs, savukārt lauku attīstības regulā ir noteikti trīs šīs politikas mērķi (sk. 7.–8. punktu). Regulā ir aprakstīti vairāki pasākumi, kurus dalībvalstis var īstenot, lai sasniegtu šos mērķus, taču tajā nav minēti konkrētāki katra pasākuma mērķi. 23. Lauku attīstības mērķi ES līmenī nav izteikti skaitļos. Mērķu formulējumā lietoti tādi jēdzieni kā konkurētspējas uzlabošana un dažādošanas veicināšana. Taču nav norādīts, cik lielus uzlabojumus vai cik lielu dažādošanu ES plāno panākt ar budžeta līdzekļu palīdzību [8]. 24. Tiesību aktos ir noteikts, ka dalībvalstīm savās LAP ir jāizvirza "konkrēti, pārbaudāmi mērķi un rādītāji", kas "ļauj izmērīt programmas sasniegto progresu, lietderību un efektivitāti". Pirms LAP apstiprināšanas Komisijai ir jānodrošina, ka tās atbilst Kopienas Stratēģiskajām pamatnostādnēm (ES prioritātēm) un regulas noteikumiem. 25. Katrs ES mērķis tiek sasniegts ar vairāku pasākumu palīdzību: 16 dažādu pasākumu mērķis ir uzlabot lauksaimniecības un mežsaimniecības konkurētspēju, kas ir 1. ass mērķis. Viens un tas pats pasākums var palīdzēt sasniegt arī vairāk nekā vienu mērķi, piemēram, aprīkojuma iegāde, kas tiek finansēta saskaņā ar mērķi "Lauku saimniecību modernizācija" (1. ass), var arī samazināt lauksaimniecības ietekmi uz vidi (2. ass mērķis). Tāpēc ir vajadzīgs skaidrs plāns, kurā izklāstīts, kādus rezultātus ir iecerēts panākt ar katra pasākuma palīdzību, ja vēlamies, lai, pirmkārt, LAP kalpotu par pamatu resursu piešķiršanai, otrkārt, lai pasākums tiktu vadīts tā, ka tas sasniegtu iecerēto, un — visbeidzot —, lai ziņotu, cik efektīvs un lietderīgs šis pasākums ir bijis. …BET LAUKU ATTĪSTĪBAS PROGRAMMĀS NEBIJA PIETIEKAMI SKAIDRI NOTEIKTI KONKRĒTI MĒRĶI UN SASNIEDZAMIE REZULTĀTI 26. Kā minēts iepriekš, ES tiesību aktos ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāizvirza konkrēti mērķi atbilstīgi to dažādajām vajadzībām, kas tiek konstatētas plānošanas posmā. Lai gan ir arī daži izņēmumi, LAP mērķi tomēr galvenokārt ir formulēti vispārīgā un brīvā veidā (atbalstīt, uzlabot, sekmēt, veicināt utt.). Tādējādi tiek aprakstīts, ko programmās ir plānots darīt, taču nav skaidrs, kādu nākotnes situāciju ir iecerēts panākt. Ja mērķi ir tik nekonkrēti, nav iespējams noskaidrot, vai tie ir atbilstoši sasniegti vai nav. 27. Kā Palāta konstatēja savās iepriekš veiktajās revīzijās (sk. 1. tabulu), tas, ka lauku attīstības programmās trūkst konkrētu mērķu, ne tikai vēl vairāk sarežģī uzraudzību un novērtēšanu, bet arī rada situāciju, kurā dalībvalstis, īstenojot pasākumus, nepievērš pienācīgu uzmanību efektivitātei un lietderībai. 28. Kopīgajos sasniedzamajos rezultātos un ietekmes rādītājos, kas paredzēti CMEF, jāatspoguļo dalībvalstu lauku attīstības programmu mērķi, kas izteikti skaitļos un precizēti. Tomēr, kā norādīts turpmākajos punktos, ne visās LAP bija noteikti sasniedzamie rādītāji; izvirzītie mērķi drīzāk bija sagaidāmo rezultātu aplēses, nevis skaitļos izteikti mērķi; rādītāji (un tādējādi arī to mērķi) ne vienmēr bija atbilstīgi LAP mērķiem. 29. Rumānija bija vienīgā no 12 dalībvalstīm, kas saskaņā ar CMEF prasībām savā sākotnējā LAP izraudzīto pasākumu visiem rezultātu rādītājiem noteica mērķus. Pārējās LAP Komisija apstiprināja, lai gan tajās nebija norādīti sasniedzamie mērķi. Piemēram, Austrijas sākotnējās LAP agrovides pasākumam nebija noteikti sasniedzamie mērķi ne saistībā ar īstenošanas apjomu, ne arī ar rezultātu rādītāju, lai gan uz šo pasākumu attiecās 45 % no kopējiem plānotajiem izdevumiem. 30. Dalībvalstis aprēķināja CMEF prasībās minētos rezultātu rādītājus, nosakot, ko ir paredzēts sasniegt ar attiecīgajam pasākumam piešķirtajiem budžeta līdzekļiem. Loģiskāk būtu bijis vispirms konstatēt, kādi rezultāti ir nepieciešami, lai apmierinātu kādu vajadzību vai sasniegtu kādu mērķi, un pēc tam izstrādāt pasākumu un noteikt, cik lielā mērā šo vajadzību varētu apmierināt vai mērķi sasniegt ar pieejamo finansējumu. 31. Dažu lauku attīstības programmu mērķiem bija pārlieku optimistiskas sagaidāmo rezultātu aplēses, piemēram, Rumānijas LAP bija izvirzīts mērķis ar neliela apjoma ieguldījumiem tūrisma aktivitātēs palielināt tūristu apmeklējumu skaitu par 7,65 miljoniem, kas bija desmit reizes vairāk nekā visās citās pārbaudītajās LAP. Šis mērķis vēlāk tika samazināts par 5 miljoniem. 32. Kopīgie rezultātu rādītāji ne vienmēr ir būtiski dalībvalsts LAP mērķiem, tādēļ tie ne vienmēr ietekmē skaitlisko attēlojumu par to, kas būtu jāpanāk ar programmu palīdzību. Piemēram, Bādenē-Virtembergā rādītājs "to lauku saimniecību skaits, kurās ievieš jaunus produktus vai darbības paņēmienus" nav būtisks LAP mērķiem, jo tas attiecas tikai uz septiņām no 3000 lauku saimniecībām, kuras tiek atbalstītas ar lauku saimniecību modernizācijas pasākuma palīdzību. Šajā gadījumā LAP šim pasākumam bija noteikti papildu sasniedzamie rādītāji, kas bija atbilstoši tā mērķim, piemēram, to lauku saimniecību skaits, kurās ieviestas paaugstinātas labturības cūku novietnes. Taču daudzās LAP papildu rādītāji šādā veidā netika izmantoti. To apliecina Čehijas Republikas LAP, kurā rādītājs "jauni produkti vai darbības paņēmieni" netiek uzskatīts par būtisku pasākumiem "Lauku saimniecību modernizācija" un "Pievienotās vērtības radīšana lauksaimniecības produktiem". Šiem pasākumiem nav noteikti nekādi alternatīvi rādītāji. 33. Sasniedzamo rādītāju mērķu nepilnības apvienojumā ar iepriekš aprakstīto konkrēto mērķu trūkumu ir novedušas pie tā, ka LAP nav skaidri pateikts, ko ar tām ir iecerēts panākt. 34. Ar kopīgiem īstenošanas un rezultātu rādītājiem Komisijai vajadzētu spēt salīdzināt dažādu LAP plānoto lietderību (vairāk par šo jautājumu sk. 61. punktā) un apkopot sasniedzamos mērķus ES līmenī, lai atspoguļotu lauku attīstības politikas gaidāmos rezultātus. Taču dažas dalībvalstis mērķus norādīja citādi, piemēram, kā "palielinājumu X % apmērā", vai arī definēja citādi, nekā noteikts CMEF norādījumos, tāpēc tos nav iespējams salīdzināt vai apkopot. Tāpat arī gadījumā, kad LAP mērķi nav formulēti, un nav ticami vai salīdzināmi, ES līmenī konsolidēto sasniedzamo mērķu vērtība ir visai ierobežota. Pielikumā ir uzskaitīti iztrūkstošie mērķi, vai mērķi, kas neatbilda CMEF prasībām. VAI IR PUBLICĒTA TICAMA INFORMĀCIJA PAR REZULTĀTIEM, KURĀ NORĀDĪTS, KAS IR PANĀKTS AR IZDEVUMU PALĪDZĪBU UN CIK TAS IR BIJIS LIETDERĪGI? 35. Galvenā uzraudzības un novērtēšanas informācija, ar kuru demonstrē efektivitāti un lietderību, ir informācija, kas saistīta ar rezultātiem, jo tā parāda izdevumu radīto tiešo ietekmi. Tai jābūt precīzai, konsekventai, lai to būtu iespējams apkopot, un jāatspoguļo izdevumu ietekme uz ES un LAP mērķiem. Informācija budžeta iestādēm un sabiedrībai jāsniedz tā, lai atspoguļotu finansēto pasākumu izdošanos vai neizdošanos un lai atskaitītos par ES budžeta līdzekļu efektīvu un lietderīgu izlietojumu. 36. Palāta visās pēdējās revīzijās lauku attīstības jomā ir pārbaudījusi uzraudzības un novērtēšanas informācijas kvalitāti. Vajadzības gadījumā konstatējumi par 12 atlasītajām LAP ir atjaunināti. Palāta izskatīja dalībvalstu gada progresa ziņojumus un "kopsavilkuma ziņojumus"’ [9], kā arī Komisijas darbu saistībā ar sniegtās informācijas kvalitātes pārbaudi. Palāta izskatīja arī Komisijas ziņojumus (sk. 51. punktu). VIENOTĀS UZRAUDZĪBAS DATI PAR REZULTĀTIEM NAV PIETIEKAMI TICAMI 37. CMEF ir vērtīgs rīku kopums, kas vajadzīgs, lai iegūtu konsekventu, salīdzināmu informāciju ES līmenī. Taču pavisam drīz kļuva skaidrs, ka CMEF, kas tika ieviesta 2007. gadā, nav pietiekami labi izstrādāta. Ne visas dalībvalstis bija iepriekš izplānojušas kā vākt datus par kopīgajiem rādītājiem. Daudzas dalībvalstis veica ad hoc pasākumus paralēli to administratīvajām sistēmām (sistēmas atbalsta pieteikumu izvērtēšanai, apstiprināšanai, pārbaudīšanai un maksājumu veikšanai), tādējādi radot papildu darbu valsts un reģionālajām iestādēm, kā arī finansējuma saņēmējiem. Šādā situācijā uzraudzības informācija tika apkopota atsevišķi, apdraudot datu viengabalainību. 38. Visbiežāk dalībvalstis datus par rezultātiem ieguva no finansējuma saņēmēju paredzamo rezultātu aplēsēm, kas bija iekļautas atbalsta pieteikumos vai — dažos gadījumos — arī maksājumu pieprasījumā. Anglijā un Zviedrijā iestādes pārbaudīja šo datu ticamību un vajadzības gadījumā tos koriģēja. Tas ļāva tām novērtēt cēloņsakarību — vai radītās darba vietas, "pievienotās vērtības bruto palielinājums", jaunais produkts vai tūrisma apmeklējumu skaita palielināšanās patiesi ir bijusi sniegtā atbalsta rezultāts, nevis tikai nejauša sakritība. Dažās citās dalībvalstīs bija ieviestas sistēmas datu kvalitātes pārbaudīšanai. 39. Polijā iestāžu administratīvajās sistēmās bija pieejama precīza informācija par izveidotajām darba vietām, jo viens no dotāciju maksājumu priekšnosacījumiem bija pierādījumu sniegšana par jaunajām darba vietām. Taču šī informācija netika atspoguļota CMEF, jo šajā gadījumā iestādes izmantoja finansējuma saņēmēju aptauju, kas pēc būtības ir daudz neuzticamāka metode, jo netika pieprasīti nekādi pierādījumi un netika veikta ticamības pārbaude. Arī Čehijas Republikā un Ungārijā dati par rādītājiem tika iegūti aptaujas veidā, nepārbaudot sniegto datu pareizību. 40. Revidētās dalībvalstis CMEF datu vākšanu lielākoties uztvēra kā papildu pienākumu, kas veicams, lai ievērotu regulas prasības, taču sniedz maz labuma dalībvalstu pasākumu pārvaldībai, līdz ar to datu kvalitātei netika pievērsta pietiekama uzmanība. Šo attieksmi apliecina arī tas, ka vairākas dalībvalstis, atbildot uz Palātas konstatējumiem par uzraudzības un novērtēšanas nepilnībām tajās, skaidroja, ka tās ir darījušas to, kas nepieciešams, lai būtu ievērotas CMEF prasības. Piemēram, pēc Palātas konstatējuma, ka dalībvalstīs nav nekādu plānu, kā uzraudzīt vai novērtēt Leader vietējās attīstības stratēģijas, viena dalībvalsts atbildēja, ka tā ir ieviesusi CMEF tā, kā noteikts ES līmenī, un, ja tas neietver Leader asi, tad tā nav šīs dalībvalsts vaina. 41. Iepriekš aprakstīto nepilnību dēļ Palāta savās nesen veiktajās revīzijās ir konstatējusi, ka CMEF dati par rezultātiem bieži vien neatbilst reālajai situācijai. Nesakritības izriet no neizpratnes par to, kāda informācija tiek pieprasīta, un no tā, ka atbalsta pieteikuma iesniegšanas brīdī ir grūti paredzēt tādus rezultātu rādītājus kā "bruto pievienotā vērtība", kas ir atkarīgs no daudziem faktoriem, tostarp arī no ekonomiskās situācijas. Dažos gadījumos pasākums bija veidots tā, ka pieteikumu iesniedzēji tiecās pārspīlēt paredzamos rezultātus, piemēram, radīto darba vietu skaitu, lai palielinātu savas izredzes saņemt dotāciju. 42. Kopīgos rezultātu rādītājus jo īpaši bija iespējams plaši interpretēt, to datu vākšana bija dārga vai sarežģīta, un dažu rādītāju vērtība bija visai ierobežota, jo tie neatspoguļoja pasākumu rezultātus, kā redzams 1. izcēlumā. Turklāt, kā norādīts 32. punktā, kopīgie rādītāji ne vienmēr bija būtiski vai pietiekami, lai parādītu, vai LAP mērķi ir sasniegti. STARPPOSMA NOVĒRTĒŠANĀ NETIKA IZDARĪTI PIETIEKAMI UZ PIERĀDĪJUMIEM BALSTĪTI SECINĀJUMI PAR LAUKU ATTĪSTĪBAS PASĀKUMU IETEKMI 43. Dalībvalstu nepilnīgi veiktās rezultātu uzraudzības dēļ starpposma novērtējumu kvalitāte kopumā bija neapmierinoša. Regulā ir noteikts, ka starpposma novērtēšanā jāpārbauda ne vien resursu izlietojuma pakāpe, bet arī ES budžeta plānošanas efektivitāte un lietderība, sociāli ekonomiskā ietekme un ietekme uz Kopienas prioritāšu īstenošanu. Attiecībā uz starpposma novērtējumiem, kas tika veikti 2010. gadā, jānorāda, ka daudziem vērtētājiem nebija pieejama vajadzīgā informācija, lai sagatavotu savu vērtējumu — vai nu tāpēc, ka pasākumi vēl nebija spēkā pietiekami ilgi, lai sniegtu kādus rezultātus, vai arī tāpēc, ka dalībvalstis nebija savākušas atbilstīgus un ticamus datus. Starpposma novērtējumos galveno uzmanību pievērsa datiem par finansēm un īstenošanu, un daudzi no tiem sniedza noderīgu analīzi par pasākuma īstenošanu un nepilnībām uzraudzības datos. Taču šie novērtējumi tikai retos gadījumos bija noderīgi, lai iegūtu informāciju par sasniegtajiem mērķiem vai pasākuma lietderību. 1. IZCĒLUMS AR REZULTĀTU RĀDĪTĀJIEM SAISTĪTO GRŪTĪBU PIEMĒRI Komisija nesniedza norādījumus par to, kas būtu uzskatāms par "jaunu produktu vai jaunu darbības paņēmienu" lauku saimniecību modernizācijā. Rumānijas sniegtie dati liecina, ka 98 % no ieguldījumiem nodrošināja kādu jaunu produktu vai darbības paņēmienu, salīdzinājumā ar 13 % Polijā un 35 % Ungārijā. Tik lielu atšķirību nevar skaidrot ar atšķirībām pasākumos, jo tie attiecās uz līdzīgu ieguldījumu spektru. Gandrīz visi ieguldījumi jaunās lauku saimniecību ēkās, tehnikā vai aprīkojumā atbilda šī rādītāja Rumānijas definīcijai. Rezultātu rādītājs "Teritorija, kurā zeme tiek veiksmīgi apsaimniekota" ir praktiski identisks īstenošanas rādītājam "Teritorija, kura saņem agrovides atbalsta maksājumus". Tas tā ir tāpēc, ka dalībvalstis visas atbalstītās teritorijas uzskata par "veiksmīgām", neizvērtējot, vai ir panākta bioloģiskās daudzveidības, ūdens kvalitātes un citu aspektu uzlabošanās. Palāta konstatēja gadījumus, kad agrovides līguma izpilde nav bijusi veiksmīga, taču attiecīgā teritorija tomēr ir iekļauta datos par rezultātiem. 44. Daudzos gadījumos starpposma novērtējumos paļāvās uz nepiemērotām metodēm, piemēram, izdarīja pieņēmumus vai ticēja aptauju rezultātiem, taču neizmantoja nekādas citas procedūras vai neieguva pierādījumus, kas apliecinātu secinājumu pareizību [10]. Lai gan atsevišķu gadījumu izpēte var būt noderīga konstatējumu ilustrēšanai vai datu izskaidrošanai, daži vērtētāji izmantoja tikai nelielu skaitu gadījumu, lai izdarītu secinājumus par pasākumu vai programmu kopumā. Dažos starpposma novērtējumos nebija pat mēģināts atbildēt uz kopīgajiem novērtēšanas jautājumiem, kas minēti Komisijas norādījumos saistībā ar CMEF [11]. Francijā starpposma novērtējumā netika iekļauts neviens 3. ass un 4. ass pasākums. 45. Līdz ar to starpposma novērtējumos nebija sniegtas ar pierādījumiem pietiekami pamatotas atbildes uz novērtējuma jautājumiem par lietderību un sasniegtajiem mērķiem, un šīs atbildes bija pārāk atšķirīgas, lai ES līmenī varētu iegūt jēgpilnu informāciju. KOMISIJA IR MUDINĀJUSI DALĪBVALSTIS UZLABOT UZRAUDZĪBU UN NOVĒRTĒŠANU, UN IR PIEEJAMA NODERĪGA INFORMĀCIJA PAR TO, KĀDĀ NOLŪKĀ IR IZLIETOTI ES BUDŽETA LĪDZEKĻI... 46. Komisija jau no paša sākuma atzina problēmas saistībā ar rādītājiem un novērtējumiem, sadarbojās ar dalībvalstīm, lai uzlabotu norādījumus, un sniedza tām atbalstu, izmantojot Palīdzības dienestu novērtēšanas jautājumos. Pēc starpposma novērtēšanas Komisija analizēja nepilnības un gūto pieredzi izmantoja, plānojot CMEF darbību 2014.–2020. gada periodam. 47. Komisija pārbauda uzraudzības datus, kurus dalībvalstis iesniedz kopā ar gada progresa ziņojumiem, un liek tām izlabot acīmredzamas kļūdas, pirms tā apstiprina gada progresa ziņojumu atbilstību regulas prasībām. Pēdējo piecu gadu laikā datu konsekvence un pilnība ir lielā mērā uzlabojusies, taču revīzijas laikā — 2013. gada aprīlī — Komisija vēl nebija pieņēmusi Francijas, Ungārijas un Anglijas 2011. gada progresa ziņojumus, tāpēc jaunākā pieejamā informācija ir par 2010. gadu. Tomēr Komisijas iespējas rīkoties gadījumos, kad dalībvalstis nesniedz datus, ir visai ierobežotas. Ungārija nav iesniegusi 2011. gada datus par rādītājiem, skaidrojot, ka tā vēl nav pabeigusi savu rādītāju pārskatīšanu. Svarīgus datus vēl aizvien nav iesniegušas arī citas dalībvalstis, tostarp Rumānija, kura attiecībā uz sešiem izskatītajiem pasākumiem nav iesniegusi nekādus datus par rezultātu rādītājiem. Tika izskatītas 12 LAP, bet tikai Austrija un Zviedrija ir iesniegusi datus par visiem kopīgajiem rezultātu rādītājiem 2011. gadā. Pielikumā ir redzami dalībvalstu 2011. gada progresa ziņojumos sniegtie dati. Tā kā trūkst jaunākās informācijas, tas nozīmē, ka iesniegtajiem datiem nav lielas nozīmes paredzētā mērķa — īstenošanas un rezultātu uzraudzības — sasniegšanā. 48. Pat ja dati par rezultātiem ir pieejami, Komisija nav pārliecināta, ka tie ir ticami. Dalībvalstīm nav pienākuma gada progresa ziņojumos aprakstīt izmantotās definīcijas vai datu iegūšanas metodes, savukārt Komisija nav pārbaudījusi, vai dalībvalstīs pastāv kādas sistēmas datu kvalitātes nodrošināšanai, kā katra dalībvalsts interpretē tādus terminus kā "jauni produkti" vai kuras dalībvalstis ievēro metodiskos norādījumus. Palāta konstatēja, ka Ungārija, Komisiju skaidri neinformējot, "izveidoto darbavietu" rādītāja aprakstu mainīja un tajā iekļāva informāciju par "saglabātajām darbavietām", un tas būtiski palielināja rezultātus. 49. Lai gan tika konstatētas daudzas problēmas, CMEF tomēr joprojām ir būtisks instruments, bez kura iespējas uzraudzīt un novērtēt ES budžeta izpildi būtu daudz mazākas. Kaut arī pirmajos gados uzraudzības informācija un daudzi starpposma novērtējumi nebija pieņemamā kvalitātē, Komisija ir novērojusi kompetences un novērtēšanas kultūras attīstību. Ir gūtas vērtīgas mācības, tāpēc nākotnē CMEF būtu jābūt daudz pamatīgākai. Palāta ir atzīmējusi labas prakses piemērus uzraudzības un novērtēšanas jomā, piemēram, Austrijā, Zviedrijā un Anglijā saistībā ar agrovides pasākumu (sk. 65. punktu), tas parāda, ko ir iespējams sasniegt. 50. Attiecībā uz īstenošanas rādītājiem CMEF dati ir samērā konsekventi un pilnīgi un var sniegt noderīgu informāciju par to, kādam mērķim ir iztērēti ES budžeta līdzekļi. Attiecībā uz sasniegtajiem rezultātiem uzraudzība un novērtēšana tomēr vēl nenodrošina pietiekami atbilstīgu, precīzu, konsekventu un salīdzināmu informāciju. …TAČU NAV PIETIEKAMAS INFORMĀCIJAS PAR SASNIEGTAJIEM REZULTĀTIEM, LAI PIERĀDĪTU, KA ES BUDŽETA LĪDZEKĻI IR PIENĀCĪGI IZLIETOTI 51. Regulas noteikumi dalībvalstīm un Komisijai uzliek par pienākumu periodiski ziņot par budžeta izpildi un lauku attīstības mērķu sasniegšanu. 3. tabulā ir sniegts pārskats par dalībvalstu un Komisijas sagatavotajiem ziņojumiem par lauku attīstībai paredzēto izdevumu lietderību un efektivitāti. 3 . TABULA ZIŅOJUMI PAR LAUKU ATTĪSTĪBAI PAREDZĒTO IZDEVUMU LIETDERĪBU UN EFEKTIVITĀTI Ziņojums | Ziņojuma mērķis | Komentāri | Dalībvalstis Katras LAP gada progresa ziņojums (Regulas (EK) Nr. 1698/2005 82. pants) | Atspoguļot programmas finansiālo īstenošanu, progresu, kas ar programmas palīdzību panākts attiecībā uz izvirzītajiem mērķiem, un pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu programmas īstenošanas kvalitāti un efektivitāti. | Ziņojumos ir uzskaitīti kopīgie rādītāji, aprakstīta programmas fiziskā un finansiālā īstenošana un sniegta informācija par novērtēšanas darbībām. | Stratēģiskā uzraudzība. Kopsavilkuma ziņojums (Regulas (EK) Nr. 1698/2005 13. pants) | Atspoguļot progresu, kas panākts valsts stratēģiskā plāna īstenošanā un mērķu sasniegšanā, kā arī ieguldījumu, kas sniegts Kopienas stratēģisko pamatnostādņu īstenošanā. | Ziņojumu saturs ir tāds pats kā gada progresa ziņojumos. | Komisija Ziņojums par Savienības finansējuma novērtēšanu COM(2012) 40 final COM(2012) 675 final | Sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei pierādījumus par sasniegtajiem rezultātiem. (NB! Tas attiecas ne tikai uz lauku attīstības politiku.) | Ziņojumos aprakstīti attiecīgā gada laikā veiktie novērtējumi. Lauku attīstības jautājumi netika ietverti, jo nebija publicēts neviens ES līmeņa novērtējums. Palāta savus komentārus par šiem ziņojumiem ir izteikusi Palātas Atzinumā Nr. 4/2012 un priekšsēdētājam adresētajā vēstulē, kas pieejama šeit: http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/19934783.PDF | Ziņojums par valstu stratēģijas plānu īstenošanu (COM(2011) 450 galīgā redakcija) Revīzijas laikā (2013. gada aprīlī) Komisija vēl nebija publicējusi kopsavilkuma ziņojumu, kas bija jāpublicē 2013. gada sākumā | Kopsavilkums, kurā apkopoti galvenie jaunākie notikumi, tendences un problēmas saistībā ar valsts stratēģisko plānu un Kopienas stratēģisko pamatnostādņu īstenošanu, tostarp uzskaitīti pasākumi, kas veikti, ņemot vērā ziņojumā iekļautos secinājumus. | Ziņojumā sniegti no dalībvalstu gada progresa ziņojumiem iegūtie dati par finansiālo un fizisko īstenošanu, iekļaujot tikai dažus rezultātu rādītājus. Nav analizētas ne izmaksas, ne arī tas, vai rezultātu sasniegšanas līmenis ir apmierinošs. | Gada darbības pārskats, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts | Atspoguļot Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD veikto darbību rezultātus attiecībā uz izvirzīto mērķu sasniegšanu. | Ziņojumos ir aprakstīti ietekmes rādītāji nolūkā parādīt, cik lielā mērā ir sasniegti Komisijas mērķi, kas zināmā mērā atšķiras no mērķiem, kuri minēti lauku attīstības regulā. 2012. gada dati par 5 no 6 rādītājiem ir tādi paši kā 2011. gadā, un Palāta šos datus neuzskata par ticamiem (sk. 2011. gada pārskata 10. nodaļu). Ziņojuma pielikumos iekļauti atsevišķi secinājumi, kas izdarīti ārējās novērtēšanas laikā, kā arī dalībvalstu gada progresa ziņojumos apkopotie rezultātu rādītāji. | Darbības izdevumu pārskats. Vispārējā budžeta projektam pievienots darba dokuments | Pamatot Komisijas budžeta projektā pieprasītās apropriācijas. | 2013. gada budžeta pārskatā ir aprakstīti "būtiski sasniegumi". Tie attiecas uz Komisijas veiktajām darbībām. Šīs darbības nekādi netiek sasaistītas ar informāciju par rezultātiem, kas ir datu par kopīgajiem rādītājiem apkopojums. | 52. Šajos ziņojumos iekļauti pieejamie dati par rādītājiem un sniegts kopumā pietiekams apraksts par programmu īstenošanu, norādot izlietoto līdzekļu apmēru un īstenošanu. Taču visos ziņojumos ir vērojamas kopīgas nepilnības, kas aprakstītas turpmākajos punktos. 53. Gatavojot informāciju ziņojumiem, nav pietiekami ņemta vērā datu avotu vai metožu uzticamība. Piemēram, dažas dalībvalstis datus ieguva no pavisam nedaudziem gadījumiem, un tāpat rīkojās arī Komisija savā gada darbības pārskatā [12]. Novērtējumos iegūto secinājumu ticamību ierobežo arī daudzu starpposma novērtējumu sliktā kvalitāte, taču dalībvalstis un Komisija tam nav pievērsušas pienācīgu uzmanību. 54. Dalībvalstu un Komisijas ziņojumos ir sniegtas rādītāju vērtības attiecībā uz mērķiem, kurus dalībvalstis ir mainījušas, lai tie atbilstu paredzamajiem rezultātiem. 2. izcēlumā ir skaidrots, kādēļ to nevajadzētu darīt. Komisija nesen apstiprināja grozījumu Čehijas Republikas LAP, ar kuru par vairāk nekā 90 % tiek samazināts darba vietu izveides mērķis (no 29000 uz 2700 darbavietām). Ja ar programmas palīdzību tiks radītas 2700 darbavietas, apstiprinātajā LAP izvirzītais mērķis tiks sasniegts tikai par 9 %, kas ir visai vājš rezultāts. Taču gada progresa ziņojumā šis rezultāts tiks salīdzināts ar pārskatīto mērķi, kuru uzskatīs par 100 % sasniegtu, un vadošajai iestādei nebūs jāskaidro iemesli, kāpēc nav sasniegts sākotnēji izvirzītais mērķis. Šāda prakse samazina ziņojumu vērtību tiktāl, ka tos vairs nav jēgas izmantot pārskatatbildības nodrošināšanai — pierādīšanai, cik lielā mērā programmu vadītāji ir sasnieguši izvirzītos lauku attīstības mērķus. Komisijas ziņojumos ir iekļauta zemsvītras piezīme ar norādi, ka mērķi "var tikt pārskatīti", taču Palātas izskatītajos dalībvalstu gada progresa ziņojumos vispār nav minēts, kuros gadījumos mērķi ir tikuši samazināti. Pielikumā ir sniegti rezultātu rādītāju mērķi, kas grozīti kopš sākotnējās LAP pieņemšanas. 55. Novērtēšanā veiktie konstatējumi, kurus Komisija un dalībvalstis ir sniegušas savos ziņojumos, galvenokārt ir neatkarīgu vērtētāju darba rezultāts. Taču ziņojumos nav informācijas par secinājumiem, kādus Komisija un pašas dalībvalstis ir izdarījušas no šiem novērtējumiem, un par to, vai Komisija vai attiecīgā dalībvalsts novērtējumā minētos konstatējumus uzskata par pamatotiem [13]. 56. Turklāt dalībvalstis un Komisija ziņoja tikai par atsevišķiem novērtējuma konstatējumiem — dažos gadījumos tikai par pozitīvajiem konstatējumiem. Piemēram, vairākos starpposma novērtējumos tika konstatēta "liekā palīdzība" ieguldījumu pasākumiem apmēram 50 % apmērā [14]— šāds secinājums ir ļoti svarīgs attiecībā uz programmu efektivitāti un lietderību —, taču dalībvalstu gada progresa ziņojumos tas nebija pieminēts. Ziņojumos arī netiek regulāri atspoguļotas darbības, kuras veic, reaģējot uz novērtējumā minētajiem konstatējumiem. 57. Visbeidzot, dalībvalstu un Komisijas ziņojumos būtu jāiekļauj kas vairāk nekā tikai pieejamā informācija un neliela īstenošanas analīze. Tajos nav analizēta izdevumu lietderība un nav sniegti secinājumi par to, cik lielā mērā ir izdevies sasniegt LAP un ES mērķus. Savā pašreizējā formā šie ziņojumi nesniedz pārliecību par to, cik labi dalībvalstis un Komisija ir izlietojušas ES budžeta līdzekļus [15]. 2. IZCĒLUMS IZCĒLUMS. RĀDĪTĀJU MĒRĶU IZMANTOŠANA Dalībvalstīm ir aktīvi jāpārvalda pasākumi, lai nodrošinātu, ka sasniedzamie rezultātu mērķi (un tādējādi arī ES mērķi) patiesi tiek sasniegti, piemēram, pielāgojot atbilstības un atlases kritērijus un tā uzlabojot attiecīgo pasākumu "mērķplānošanu". Ja tomēr mērķus nav iespējams sasniegt, lai kā tās censtos, dalībvalstīm gada progresa ziņojumos jāizskaidro, kādēļ tas nav izdevies un ko tās ir darījušas, lai tomēr mēģinātu tos sasniegt. Mērķus nedrīkst vienkārši samazināt, lai atspoguļotu jaunākās prognozes vai "pārskatītas rezultātu aplēses", jo tas radītu maldinošu iespaidu, ka pasākums ir veiksmīgi īstenots, lai gan patiesībā tas tā nemaz nav. Rezultātu mērķu samazināšana ir ES budžeta līdzekļu paredzētās lietderības un efektivitātes mazināšana, jo par to pašu naudu tiek panākts mazāk. Šā iemesla dēļ mērķus vajadzētu samazināt tikai izņēmuma gadījumos, sniedzot skaidru pamatojumu un saņemot Komisijas piekrišanu. Ja mērķi šādā izņēmuma kārtā ir mainīti, tas skaidri jānorāda visos dokumentos, kuros ir iekļauti dati par mērķa sasniegšanas rādītājiem. VAI UZRAUDZĪBAS UN NOVĒRTĒŠANAS INFORMĀCIJA IR IZMANTOTA, LAI UZLABOTU IZDEVUMU EFEKTIVITĀTI UN LIETDERĪBU? 58. Iepriekšējā sadaļā tika izskatīts jautājums, vai uzraudzības un novērtēšanas informācija atbilst pārskatatbildības prasībām — lai pierādītu, kas ir sasniegts. Taču uzraudzības un novērtēšanas uzdevums ir ne tikai sniegt informāciju ziņojumu sagatavošanas vajadzībām — tā jāizmanto arī nolūkā nodrošināt, ka lauku attīstības budžeta līdzekļi tiek pienācīgi izlietoti. 59. Uzraudzības un novērtēšanas procesam jānotiek tā, lai Komisija spētu gūt pieredzi no šajā un iepriekšējos plānošanas periodos paveiktā un to izmantot, izstrādājot jaunu regulu priekšlikumus. Uzraudzībai un novērtēšanai arī jāsniedz dalībvalstīm droši pierādījumi, uz kuru pamata tās varētu izstrādāt savas LAP, nodrošinot, ka programmās tiek iekļauti visefektīvākie un lietderīgākie pasākumi. Pēc tam šai informācijai jākalpo par brīdinājumu lēmumu pieņēmējiem situācijās, kad mērķi netiek sasniegti vai kad pasākumu lietderība nav pienācīgā līmenī, ļaujot tiem uzlabot pasākumu struktūru vai īstenošanu plānošanas perioda laikā. 60. Dalībvalstīm gada progresa ziņojumos ir jāziņo par pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu programmu īstenošanas kvalitāti un efektivitāti, un ik gadu kopā ar Komisiju jāpārskata sasniegtais progress. Attiecībā uz 12 atlasītajām LAP Palāta pārbaudīja gada progresa ziņojumus un ikgadējās sanāksmes dokumentus, lai iegūtu pierādījumus par to, ka ir veikti pasākumi efektivitātes un lietderības uzlabošanai. Palāta pārbaudīja arī šajās 12 programmās veikto grozījumu dokumentāciju, lai konstatētu, vai grozījumu pamatā bija uzraudzības un novērtēšanas informācija no CMEF. Visbeidzot, Palāta izskatīja informāciju, ko Komisija iesniegusi nolūkā pamatot savus priekšlikumus 2014.–2020. gada plānošanas periodam. SĀKOTNĒJI APSTIPRINOT LAUKU ATTĪSTĪBAS PROGRAMMAS, KOMISIJA NEŅĒMA VĒRĀ PASĀKUMU LIETDERĪBU 61. Ja dalībvalstis savās LAP ir noteikušas konkrētus mērķus, tos var analizēt, lai norādītu, vai programmas ir rentablas, īstenojot ES prioritātes un mērķus. Ir sagaidāms, ka LAP būs dažādas variācijas, taču Komisijai ir jāpārbauda visas būtiskās atšķirības, lai pārliecinātos, ka tās ir pamatotas. 3. izcēlumā ir minēti šādu būtisku atšķirību piemēri. 62. Lai gan šo lielo atšķirību pamatā var būt īpašas valsts prioritātes, no pirmā acu uzmetiena šķiet, ka, piemēram, Kampānijas un Čehijas Republikas LAP minētie dažādošanas pasākumi ir piemērs sliktai ES budžeta līdzekļu izmantošanai saistībā ar ES prioritāšu sasniegšanu. Šādi gadījumi ir jāanalizē un jāskaidro, taču Komisijas veiktajā LAP priekšlikumu novērtējumā pasākumu lietderības analīze nebija ietverta. Līdz ar to šādiem gadījumiem netiek pievērsta pienācīga uzmanība, lai nodrošinātu, ka ES mērķu sasniegšanai tiek izmantoti efektīvi un lietderīgi instrumenti. DALĪBVALSTIS IR IZMANTOJUŠAS UZRAUDZĪBAS UN NOVĒRTĒŠANAS INFORMĀCIJU, LAI PALĪDZĒTU UZLABOT PASĀKUMU IZMANTOŠANU… 63. Ir skaidrs, ka, ja ES budžeta līdzekļi netiek iztērēti, tie nevar sniegt nekādu rezultātu. Tādēļ informācija par to apguvi programmu īstenošanā ir svarīga, lai brīdinātu programmu vadītājus par to, ka vajadzētu pārskatīt publicitātes pasākumus, atbilstības nosacījumus, atbalsta likmes vai atlases kritērijus, lai pasākumus padarītu efektīvākus. Palāta konstatēja, ka dalībvalstis to ņem vērā un izmanto datus no administratīviem avotiem, lai rūpīgi uzraudzītu, kā notiek programmām paredzēto budžeta līdzekļu apguve. Dalībvalstis arī izmanto novērtēšanas (jo īpaši starpposma novērtēšanas) informāciju, lai konstatētu iemeslus, kādēļ programmu sniegtās iespējas tiek maz izmantotas. 3. IZCĒLUMS TO LAP ATŠĶIRĪBU PIEMĒRI, KURAS KONSTATĒTAS, ANALIZĒJOT RĀDĪTĀJU MĒRĶUS Lauksaimniecības aktivitāšu dažādošanas pasākuma rezultātu rādītājs ir "pievienotās vērtības bruto pieaugums nelauksaimniecisko aktivitāšu jomā" atbalstītajās lauku saimniecībās. Tas var atspoguļot arī progresu, kas panākts attiecībā uz ES prioritāti radīt izaugsmei labvēlīgus apstākļus. Čehijas Republikas LAP mērķos ir minēts, ka uz katru EUR no "pievienotās vērtības bruto pieauguma", ko plānots sasniegt gada laikā, ir vajadzīgs valsts finansējums EUR 65 apmērā. Salīdzinājumam —atbalsts EUR 3,20 apmērā Ungārijā un EUR 0,40 apmērā Austrijā. Attiecībā uz ES darbavietu izveides prioritāti jānorāda, ka visu pasākumu rezultātu rādītāju mērķi kopā liecina, ka valsts atbalsta apjoms uz vienu izveidoto darbavietu ir robežās no apmēram EUR 10000 (Andalūzijā, Čehijas Republikā, Anglijā, Rumānijā un Zviedrijā) līdz pat apmēram EUR 90000 (Ungārijā un Luksemburgā). Vienas LAP gadījumā (Kampānija — EUR 203 000) atbalsta apmērs krietni pārsniedz šīs robežas. 64. Regula un CMEF kalpo par stabilu pamatu, Komisijai uzraugot dalībvalstu programmu īstenošanu — tās finansiālo aspektu un rezultātus. Lielākajai daļai izskatīto LAP Komisija ir apstiprinājusi vienu vai vairākus grozījumus, kuru mērķis bija uzlabot pasākumu apguves rādītājus. …TAČU IR PAVISAM MAZ PIERĀDĪJUMU, KA DALĪBVALSTIS VAI KOMISIJA IZMANTO INFORMĀCIJU PAR REZULTĀTIEM, LAI UZLABOTU PASĀKUMU EFEKTIVITĀTI UN LIETDERĪBU 65. Programmu apguves uzlabošana negarantē LAP pasākumu efektivitāti — paredzēto rezultātu sasniegšanu. Tāpēc ir vajadzīga arī savlaicīga, ticama un būtiska informācija par sasniegtajiem rezultātiem. 4. izcēlumā minētie piemēri parāda, kā, nosakot pārdomātus sākotnējos mērķus un izmantojot rezultātu uzraudzību un novērtēšanu, var palielināt pasākumu efektivitāti un lietderību. 4. IZCĒLUMS UZRAUDZĪBAS UN NOVĒRTĒŠANAS IZMANTOŠANA, LAI UZLABOTU PASĀKUMU EFEKTIVITĀTI UN LIETDERĪBU (ANGLIJAS LAP) Agrovides pasākuma gadījumā varas iestādes analizēja, kuras aktivitātes ir bijušas visrentablākās, lai sniegtu ieguvumus vides jomā dažādos ģeogrāfiskajos reģionos, un, pamatojoties uz šo analīzi, noteica prioritāros pieteikumus. Līgumos ar lauksaimniekiem bija iekļauti pārbaudāmi mērķi ("veiksmes rādītāji"), piemēram, līdz 15. februārim apsēt zemi ar sēklu maisījumiem, kas pastāvīgi nodrošina barību savvaļas putniem visas ziemas garumā. Iestādes uzraudzīja šo mērķu sasniegšanu, ik gadu apmeklējot vairākas lauku saimniecības. Pēc rezultātu izvērtēšanas iestādes mainīja noteiktās prioritātes, lai uzlabotu mērķu izvirzīšanu, un konstatēja, kuras ir visrentablākās aktivitātes, kas būtu jāatbalsta turpmāk. Vadošā iestāde noteica sasniedzamo "valsts atbalsta apmēru uz vienu izveidoto darbavietu" un izmantoja to kā vienu no kritērijiem, izvērtējot dotāciju pieteikumus saistībā ar dažādošanas pasākumiem un uzraugot sasniegto progresu. Starpposma novērtēšanas laikā pēc tam analizēja faktiskos rezultātus, lai noteiktu, kuri pasākumi un projektu veidi ir bijuši vislietderīgākie. Piemēram, mikrouzņēmumu pasākuma ietvaros īstenotie projekti bija daudz lietderīgāki darbavietu izveides ziņā nekā lauku saimniecību darbības dažādošanas projekti. Pēc šīs pārskatīšanas atbalsts lauku saimniecību darbības dažādošanai tika samazināts. PAMATOJOT LAP GROZĪJUMU NEPIECIEŠAMĪBU, DALĪBVALSTIS NEATSAUCĀS UZ DATIEM PAR REZULTĀTIEM 66. Visas 12 atlasītās LAP ir grozītas vismaz vienu reizi, bet dažas — pat deviņas vai desmit reizes. Palāta centās atrast piemērus, kad dalībvalsts šīs izmaiņas ir pamatojusi, atsaucoties uz CMEF datiem par rezultātiem. Palāta vēlējās redzēt tādus pamatojumus kā "lauksaimnieki nav radījuši pietiekami daudz jaunu produktu, lai būtu sasniegts LAP izvirzītais mērķis" vai "LAP grozījumi ir vajadzīgi, lai varētu sasniegt darbavietu izveides mērķi". Šādi gadījumi netika konstatēti. Sniegtie pamatojumi galvenokārt bija saistīti ar budžetu — grozījumi tika veikti tāpēc, ka izdevumi bija lielāki vai mazāki, nekā paredzēts, nevis tāpēc, ka sasniegtie rezultāti atšķīrās no plānotajiem. 67. Ja LAP izdevumi ir mazāki, nekā dalībvalsts plānojusi, pēc diviem gadiem ES līdzekļu piešķīrums šai programmai tiek atbilstoši samazināts, izmantojot procedūru ar nosaukumu "atcelšana". Dalībvalstis to parasti uztver kā ES līdzekļu "zaudēšanu". Lai no tā izvairītos, dalībvalstis grozīja LAP, lai novirzītu līdzekļus no pasākumiem, kuri tiek maz izmantoti, uz pasākumiem, pēc kuriem ir lielāks pieprasījums. Piemēram, Andalūzijas LAP grozījumu pamatojumā bija minēta "vajadzība nekavējoties veikt korektīvas darbības, lai novērstu iespējamu līdzekļu piešķīrumu atcelšanu nākotnē". 68. Daudzos gadījumos apstiprinātās izmaiņas drīzāk samazināja nekā palielināja pasākumu paredzēto lietderību. Andalūzija palielināja "mikrouzņēmumu" pasākuma budžetu par 194 %, taču par 82 % samazināja sasniedzamo rezultātu rādītājus (atbalstīto mikrouzņēmumu skaitu) un par 96 % — izveidojamo darba vietu skaitu. Kampānija grozīja savu LAP, lai diviem no darbības dažādošanas pasākumiem atbalsta likmi palielinātu līdz 100 %, cenšoties palielināt programmas izmantošanas rādītājus — pieteikumu iesniedzējiem tika atlīdzinātas visas ieguldījumu projektu izmaksas, neuzliekot nekādus papildu pienākumus sasniegt rezultātus un veikt pašu ieguldījumus. Ar saimniecību darbības dažādošanas pasākuma palīdzību izveidojamo darbavietu skaits tika samazināts no sākotnējā LAP minētajām 250 darbavietām uz 95 darbavietām. KOMISIJA KONCENTRĒJĀS UZ TIEŠAJIEM REZULTĀTIEM UN ĪSTENOŠANAS FINANSIĀLO ASPEKTU, NEVIS UZ KOPREZULTĀTU SASNIEGŠANU 69. Pat tajos gadījumos, kad dati par rezultātu rādītājiem liecināja, ka mērķi netiks sasniegti, Komisijas komentāri par ierosinātajiem LAP grozījumiem un ikgadējās sanāksmes ar dalībvalstīm galvenokārt pievērsās īstenošanai un budžeta līdzekļu izlietošanai, nevis uz to, kā sasniegt iecerētos rezultātus. Ikgadējās sanāksmēs netika pildīts regulā paredzētais uzdevums, proti, pārbaudīt iepriekšējā gada galvenos rezultātus. 70. Tāda pati koncentrēšanās uz budžeta līdzekļu izlietošanu un nevērība pret informāciju par sasniegtajiem rezultātiem ir vērojama arī Komisijas ziņojumos. Ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par valstu stratēģijas plānu īstenošanu [16] Komisija par lauku saimniecību modernizācijas pasākumu norādīja, ka dažās dalībvalstīs "īstenošanas gaita šķita straujāka nekā bija paredzēts, radot vajadzību palielināt budžeta tāmi (..)". Komisija nekādi nepaskaidroja, kādēļ "straujāka īstenošana" būtu attaisnojums, lai palielinātu budžetu. Šajā pašā ziņojumā minētos datus par rezultātiem, piemēram, iepriekš minētā pasākuma rezultātus, kas tika sasniegti tikai 10 % apmērā no paredzētā jaunu produktu/darbības paņēmienu ieviešanas mērķa, Komisija šajā ziņojumā nav ne analizējusi, ne arī komentējusi. 71. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2011. gada darbības pārskata pielikumā sniegtie kumulatīvie dati par rezultātiem liecina, ka plānošanas perioda četros gados darbavietu izveides mērķis tika sasniegts tikai par 4 %. Lai gan ES stratēģijā darbavietu izveides prioritātei ir piešķirta īpaša nozīme, ne šajā dokumentā, ne arī pēc tam sagatavotajā ģenerāldirektorāta vadības plānā nav minētas nekādas darbības, ko Komisija plānotu veikt situācijas uzlabošanai. KOMISIJA NEIZMANTOJA CMEF INFORMĀCIJU PAR REZULTĀTIEM, LAI PAMATOTU SAVUS PRIEKŠLIKUMUS 2014.–2020. GADA PLĀNOŠANAS PERIODAM 72. Komisija 2011. gada oktobrī nāca klajā ar priekšlikumiem 2014.–2020. gada plānošanas periodam [17]. Paskaidrojuma rakstā ir izklāstīti ietekmes novērtējuma rezultāti, lai sniegtu Eiropas Parlamentam un Padomei nepieciešamo informāciju lēmumu pieņemšanai. Tajā ir aprakstītas vajadzības, kam būtu jāpievēršas, īstenojot lauku attīstības politiku, taču nav norādīts, ka ierosinātie pasākumi būtu efektīvs un lietderīgs līdzeklis šo vajadzību apmierināšanai. 73. Ietekmes novērtējuma 4. pielikumā ir sniegts "pašreizējā politiskā regulējuma novērtējums", kurā Komisija ir uzskaitījusi sasniedzamos rezultātus tikai septiņiem no 40 LAP pasākumiem. Nav sniegti nekādi dati par, kas panākts saistībā ar šiem mērķiem. 4.a pielikumā Komisija sniedz īsu atskaiti par lauku saimniecību modernizācijas, agrovides, mežsaimniecības, mikrouzņēmumu un Leader pasākumu priekšrocībām un trūkumiem, taču nesniedz nekādu informāciju par citiem pasākumiem, kas ierosināti laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, tostarp par finansiāli svarīgiem pasākumiem, piemēram, par "pievienotās vērtības radīšanu lauksaimniecības produktiem" (ES līdzekļu piešķīrums 5,6 miljardu EUR apmērā 2007.–2013. gadā). Šajā pielikumā ir norādīti visu pasākumu dati par finansēm un īstenošanu, taču nav nekādas informācijas par sasniegtajiem rezultātiem. 11. pielikumā ir pārskats par novērtēšanā veiktajiem konstatējumiem, kas liecina, ka ietekmes novērtējums lielā mērā ir balstīts uz 2007.–2013. gada LAP ex ante novērtējumiem, kuru kopsavilkums tika publicēts 2008. gadā [18]. 74. Tas liecina par trūkumiem plānošanā attiecībā uz laiku, kad tiks iegūta uzraudzības un novērtēšanas informācija, kā arī tās pieejamībā. Komisija savus priekšlikumus izstrādāja pirms starpposma un ex post novērtējumu kopsavilkumu publicēšanas, līdz ar to priekšlikumi tika sagatavoti ne vien bez informācijas par pasākumu efektivitāti un lietderību 2007.–2013. gada periodā, bet arī bez 2000.–2006. gada perioda ex post novērtējuma. Lai gan šajos novērtējumos ir zināmas nepilnības, tie tomēr bija jāņem vērā, pieņemot lēmumus par 2014.–2020. gada politiku. Piemēram, ex post novērtējumā ir secināts, ka pasākuma "pievienotās vērtības radīšana lauksaimniecības produktiem" ietekme uz lauksaimniecības nozares konkurētspēju kopumā šķiet "samērā neliela". Starpposma novērtējumos ir ziņots par biežiem liekās palīdzības sniegšanas gadījumiem (sk. 56. punktu). Taču Komisija ierosināja šo pasākumu 2014.–2020. gada posmam, nesniedzot Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par liekās palīdzības problēmu, kā arī par to, kādi nosacījumi attiecībā uz šo pasākumu jāievieš, lai nodrošinātu, ka lieko palīdzību ir iespējams samazināt līdz minimumam. 75. ES līmenī pieņemot lēmumus par turpmāko politiku, kā arī izstrādājot valsts un reģionālos plānus, ir vajadzīga informācija, kas sniedz atbildes uz vienkāršiem, taču svarīgiem jautājumiem, piemēram, "vai šis pasākums agrāk ir izrādījies efektīvs mērķu sasniegšanā?", "vai šis pasākums ir vislietderīgākais līdzeklis, lai sasniegtu mērķus?" un "ko varam mācīties no šā pasākuma īstenošanas, lai uzlabotu tā efektivitāti nākotnē?". Tomēr dati par rezultātiem, kam būtu jāatspoguļo pasākumu efektivitāte un lietderība, ietekmes novērtējuma veikšanas laikā nebija pieejami. Informācija, kas vēlāk tika publicēta Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatā, nav pietiekami būtiska, ticama un pilnīga. Komisija galu galā nav sniegusi informāciju, kas vajadzīga, lai pieņemtu lēmumus par visefektīvākajiem un lietderīgākajiem pasākumiem 2014.–2020. gada plānošanas periodam. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 76. Līgumā un ES Finanšu regulā ir noteikts, ka "dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu, ka ES līdzekļus izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu", proti, ievērojot efektivitātes, lietderīguma un saimnieciskuma principus. Lai to panāktu lauku attīstības politikas kontekstā, Komisijai un dalībvalstīm ir vajadzīga savlaicīga informācija par to, vai lauku attīstības pasākumi ir lietderīgi, lai sasniegtu šīs politikas mērķus. Par savu darbību tām ir jāatskaitās, sniedzot informāciju Eiropas Parlamentam, Padomei un ES iedzīvotājiem. 77. Palāta secina, ka Komisija un dalībvalstis nav pietiekami apliecinājušas, kas ir panākts attiecībā uz lauku attīstības politikas mērķu sasniegšanu, un ka trūkst pārliecības, ka lauku attīstībai paredzētie ES budžeta līdzekļi ir pienācīgi izlietoti. 78. Vienotā uzraudzības un novērtēšanas sistēma (CMEF) ir galvenais instruments, kas ieviests nolūkā nodrošināt vajadzīgo informāciju un pārliecību. Sistēmas nepilnības bija viens no iepriekš aprakstītā pārliecības trūkuma iemesliem. CMEF ir rīku kopums, kura struktūru var (un vajag) uzlabot. Taču labāki instrumenti neatrisinās šo problēmu, ja tie netiks pienācīgi izmantoti. Palāta konstatēja, ka pārskatatbildības trūkums, kas vērojams pašlaik, ir izskaidrojams ar daudz būtiskākām nepilnībām, proti, programmās pārāk liela uzmanība ir pievērsta budžeta līdzekļu izlietošanai, bet nepietiekami — efektīvai rezultātu sasniegšanai. Līdz ar to rezultātu un ietekmes uzraudzībai un novērtēšanai ir pievērsts pārāk maz uzmanības un nav ņemts vērā informācijas kvalitātes aspekts. 79. Palāta konstatēja, ka dalībvalstu sagatavotās LAP, kurās mērķi formulēti vispārīgā un brīvā veidā un saistībā ar šiem mērķiem plānotie rezultāti nav izteikti skaitļos, nenodrošina stabilu pamatu, lai ES budžeta līdzekļu piešķiršana būtu efektīva un lietderīga. Tāpat LAP nenovirzīja finansējumu tur, kur tā ietekme būtu vislielākā, un nesniedza nekādus standartus, kas ļautu izmērīt sasniegto progresu (19.–33. punkts). 80. Otrkārt, ir vērojams informācijas trūkums: lai gan Komisija sniedza atbalstu dalībvalstīm, tās nav sagatavojušas uzraudzības un novērtēšanas informāciju, kas būtu pietiekami ticama, konsekventa un būtiska, lai atspoguļotu rezultātus, kas sasniegti saistībā ar izvirzītajiem mērķiem. Dalībvalstis un Komisija ziņoja par pieejamajiem kopīgajiem rādītājiem, taču nekādi nesaistīja šos datus ar LAP vai ES mērķiem. Tika citēti atsevišķi novērtējumu secinājumi, taču nenotika regulāras pēcpārbaudes, kā tie ir ņemti vērā. Komisija un dalībvalstis nesniedza pašas savus secinājumus par izdevumu lietderību vai efektivitāti (35.–57. punkts). 81. Treškārt, lai cik nepilnīga būtu pieejamā uzraudzības un novērtēšanas informācija, Komisija un dalībvalstis to nav pietiekami izmantojušas, lai uzlabotu pasākumu lietderību un efektivitāti. Programmu pārvaldības ikdienas darbā dalībvalstis vairāk ir koncentrējušās uz budžeta līdzekļu izlietošanu nekā uz paredzēto rezultātu sasniegšanu. Komisija savus priekšlikumus 2014.–2020. gada plānošanas periodam pamatoja ar informāciju no pašreizējā posma LAP ex ante novērtējumiem, neziņojot par sasniegtajiem rezultātiem (58.–75. punkts). 82. Komisijas priekšlikumos 2014.–2020. gadam ir solīta lielāka pievēršanās rezultātiem. Lai rezultātiem tiktu pievērsta lielāka uzmanība, jauni tiesību akti nav vajadzīgi — šis process var sākties jau tagad. Tam ir arī jāsākas, lai nodrošinātu, ka ES budžeta līdzekļi tiek pienācīgi izlietoti, jo īpaši, tuvojoties 2007.–2013. gada plānošanas perioda beigām un palielinoties riskam, ka atlikušos budžeta līdzekļus varētu nepārdomāti iztērēt, lai iekļautos maksājumu pēdējā termiņā, kas noteikts 2015. gadā. Ņemot vērā iepriekš minēto, Palāta iesaka: 1. IETEIKUMS Dalībvalstīm un Komisijai jāizmanto uzraudzības un novērtēšanas sniegtās iespējas, lai pašreizējā plānošanas perioda atlikušajā posmā vairāk koncentrētos uz rezultātu sasniegšanu. Dalībvalstīm jāpamato visi ierosinātie grozījumi lauku attīstības programmās un jāizskaidro, kā tie varētu ietekmēt efektivitāti un lietderību, īstenojot LAP un ES mērķus. Komisijai jāizvērtē ierosinātie grozījumi saistībā ar LAP un ES mērķiem. Programmu ikgadējai pārbaudei jākoncentrējas uz rezultātiem, kā tas paredzēts regulā. 83. Starpposma novērtējumos par 2007.–2013. gadu trūka ticamu datu, novērtēšanas metodes bija vājas, un nebija arī konsekvences, kas būtiski samazināja novērtējumu lietderību un ierobežoja iespējas izdarīt pamatotus secinājumus ES līmenī. Jaunākie pieejamie rezultātu uzraudzības dati joprojām nav konsekventi, un to kvalitāte ir neapmierinoša. Līdz ar to pastāv risks, ka 2015. gadā ex post novērtējumu kvalitāte arī varētu būt nepietiekama. 2. IETEIKUMS Dalībvalstīm un Komisijai nekavējoties jārīkojas, lai nodrošinātu, ka 2007.–2013. gada plānošanas perioda ex post novērtēšana, kas tiks veikta 2015. gadā, ļautu iegūt labas kvalitātes salīdzināmu informāciju. i) Ņemot vērā starpposma novērtējumu veikšanas laikā gūto pieredzi, Komisijai jāizdod īpaši norādījumi, kuru mērķis ir nodrošināt ex post novērtējumu kvalitāti un konsekvenci. ii) Dalībvalstīm jāizstrādā plāns, kā sniegt ex post novērtēšanai vajadzīgo informāciju, tostarp visus datus, kas savākta administratīvos nolūkos. Dalībvalstīm jānodrošina, ka novērtēšanas līgumos tiek iekļauti kvalitātes kritēriji, kas vērtētājiem liek ievērot CMEF norādījumus un sniegt atbildes uz kopīgajiem novērtēšanas jautājumiem, pamatojoties uz precīziem datiem un vērtēšanas metodēm. iii) Komisijai būtu jārīkojas savlaicīgi, pārbaudot, vai dalībvalstis ievēro norādījumus attiecībā uz kopīgajiem rādītājiem un ex post novērtējumiem. Ja šie norādījumi netiek ievēroti, Komisijai jāstrādā kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm, lai rastu risinājumus, kas ļautu iegūt kvalitatīvu un salīdzināmu informāciju. 84. Nepilnības CMEF struktūrā 2007.–2013. gadā bija viens no iemesliem, kādēļ patlaban trūkst savlaicīgas, ticamas un konsekventas informācijas, jo īpaši par rezultātu rādītājiem. Komisija jau ir veikusi dažu rādītāju definīciju un norādījumu uzlabojumus, taču ar to nepietiek. Galvenais pareizas finanšu pārvaldības elements ir sasniedzamie rezultāti, un progress šajā jomā tiek regulāri uzraudzīts. Tomēr Komisijas pašreizējos plānos attiecībā uz 2014.–2020. gada CMEF nav paredzēts noteikt rezultātu rādītāju līmeni, kāds būtu jāsasniedz. 3. IETEIKUMS Komisijai jāuzlabo CMEF struktūra 2014.–2020. gada plānošanas periodam, lai varētu sagatavot savlaicīgāku, būtiskāku, ticamāku un salīdzināmāku informāciju, jo īpaši par katra pasākuma efektivitāti un lietderību rezultātu sasniegšanā. i) Katra kopīgā rādītāja mērķim un tā paredzētajam izmantošanas veidam ES līmenī ir jābūt skaidram. Rezultātu rādītājiem ir jāatspoguļo izdevumu tiešā ietekme — sasniegtie rezultāti, — un šie rādītāji jānosaka katrai ES prioritātei un mērķim atsevišķi. Jāvāc dati par katru pasākumu, kas palīdz īstenot šīs prioritātes un mērķus, lai varētu novērtēt konkrētu pasākumu efektivitāti un lietderību. ii) Dalībvalstīm un Komisijai jāpārbauda, vai dati par kopīgajiem rādītājiem ir kvalitatīvi, un jāapliecina to ticamība. iii) Attiecībā uz katras LAP konkrētajiem mērķiem dalībvalstīm jāuzliek par pienākumu iesniegt atskaiti par īstenošanu, rezultātiem un ietekmi (sk. 6. ieteikumu), nevis sagatavot īpašus datus par rādītājiem vai novērtējumus. 85. Palāta konstatēja, ka 2007.–2013. gada LAP nebija noteikti konkrēti, izmērāmi mērķi, tāpēc arī pasākumi nebija pietiekami mērķtiecīgi un tos bija grūti uzraudzīt un novērtēt. 2014.–2020. gada LAP izstrāde sniedz iespēju stingrāk pamatot ES budžeta līdzekļu piešķīrumus. 4. IETEIKUMS Dalībvalstīm un Komisijai jānodrošina, lai 2014.–2020. gada plānošanas perioda LAP sniegtu labāku pamatu pareizai finanšu pārvaldībai, izvirzot konkrētus, izmērāmus mērķus un plānus programmu lietderības un efektivitātes uzraudzībai un novērtēšanai. i) Dalībvalstīm savās 2014.–2020. gada lauku attīstības programmās jānosaka konkrēti un izmērāmi mērķi, norādot arī sasniedzamos rezultātus. LAP pasākumu izvēli un paredzētos rezultātus jāpamato, atsaucoties uz līdzīgu pasākumu efektivitāti un lietderību 2007.–2013. gadā. ii) LAP attiecībā uz katru pasākumu jānorāda, kāda informācija ir vajadzīga īstenošanas, rezultātu un ietekmes atspoguļošanai. Ja ar kopīgajiem rādītājiem nepietiek, jānosaka papildu rādītāji vai novērtēšanas pasākumi. Attiecībā uz katru informācijas veidu LAP jānorāda, kas ir tās avots, kā tā tiks savākta (pienācīgu uzmanību pievēršot administratīvā sloga jautājumam) un kā tiks nodrošināta tās ticamība. iii) Komisijai jāpārbauda ne vien LAP atbilstība regulas noteikumiem, bet arī to plānotā efektivitāte un lietderība: izvērtējot plānotos rezultātus saistībā ar budžetā paredzētajām izmaksām, tai jānodrošina, ka LAP veido pietiekami stabilu pamatu pareizai finanšu pārvaldībai. 86. Palāta lauku attīstības programmu revīzijas laikā konstatēja, ka daudzas dalībvalstis nebija pietiekami izmantojušas attiecināmības nosacījumus un atlases kritērijus, nosakot LAP pasākumu mērķus, tāpēc ex ante pārliecība, ka pasākumi būs lietderīgi un efektīvi, bija pavisam neliela. Tas palielina vajadzību gūt ex post pārliecību ar uzraudzības un novērtēšanas palīdzību, kas savukārt ir saistīts ar izmaksām un datu vākšanas radīto administratīvo slogu. 5. IETEIKUMS Dalībvalstīm 2014.–2020. gada plānošanas perioda LAP īstenošanas sistēmās jāiekļauj efektivitātes un lietderības principi, pieteikumu iesniegšanas, atlases un maksājumu veikšanas laikā savākto informāciju izmantojot uzraudzības un novērtēšanas vajadzībām. Dalībvalstīm jāveic efektivitātes un lietderības ex ante novērtējums ne tikai plānošanas posmā, bet arī finansējamo darbību atlases laikā. Šāda pieeja samazina risku nelietderīgi iztērēt naudu par neefektīviem projektiem — šajā atlasē tos varētu izslēgt. Informācija, kas iegūta projektu atlases vai maksājumu veikšanas nolūkā (darbavietu izveide, ieguvumi vides jomā utt.), var samazināt vajadzību pēc datu vākšanas vēlākā posmā, tādējādi mazinot arī administratīvo slogu. 87. Lai gan dalībvalstis un Komisija publicēja neatkarīgo vērtētāju sagatavotos ziņojumus, tomēr savos gada un kopsavilkuma ziņojumos tās nesniedz pietiekamu atskaiti par to, cik pienācīgi tās ir tērējušas ES budžeta līdzekļus. Šajos ziņojumos dalībvalstis un Komisija nav izmantojušas finanšu datus un datus par īstenošanas rādītājiem, lai skaidrotu sasniegtos rezultātus, kā arī nav sniegušas informāciju par lietderību. Dalībvalstu un Komisijas ziņojumu lasītāji paši var spriest, cik lielā mērā uz šiem vērtējumiem var paļauties, un paši var mēģināt uzzināt, vai un kāpēc daži novērtējuma secinājumi ziņojumos nav minēti. 6. IETEIKUMS Dalībvalstīm un Komisijai jāuzlabo ziņošana par rezultātiem, kas sasniegti ar ES budžeta līdzekļu palīdzību, lai tādējādi veicinātu pārskatatbildību. Šajā procesā jāietver arī biežākas pēcpārbaudes, kā tiek ņemti vērā novērtējuma konstatējumi. i) Sākot no plānošanas perioda vidus, dalībvalstīm un Komisijai savos gada ziņojumos jāiekļauj secinājumi par to, kas ir sasniegts ar programmu palīdzību attiecībā uz katru no LAP un ES mērķiem. Šajos ziņojumos galvenā uzmanība jāpievērš sasniegtajiem rezultātiem un skaidri jāizvērtē katra pasākuma lietderība, salīdzinot rezultātus un izmaksas. Ja ar kopīgajiem rādītājiem nepietiek, lai pietiekami atspoguļotu LAP mērķu sasniegšanu, tie jāpapildina ar administratīvajiem datiem un novērtēšanas laikā veiktajiem konstatējumiem, pienācīgi ņemot vērā to tvēruma un ticamības ierobežojumus. ii) Ziņojot par novērtēšanas laikā konstatēto, dalībvalstīm un Komisijai jāizskaidro, kādus pasākumus tās veic, vai arī jānorāda iemesli, kādēļ nekādi pasākumi nav ieplānoti. Jāuzskaita visi novērtēšanas laikā izdarītie secinājumi, nevis tikai daļa no tiem, un jāveic pēcpārbaude, kā tos ievēro. iii) Lai nodrošinātu, ka 2007.–2013. gada programmu ex post novērtējumi tiek izmantoti pilnā mērā, Komisijai un dalībvalstīm savos 2015. gada ziņojumos jāiekļauj analīze par novērtēšanas laikā veikto konstatējumu ietekmi uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu. Šo ziņojumu 2013. gada 9. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklisIoannis SARMAS. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Padomes 2006. gada 20. februāra Lēmums 2006/144/EK par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007.–2013. gada plānošanas laikposms) (OV L 55, 25.2.2006., 20. lpp.). [2] Padomes 2005. gada 20. septembra Regulas (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) 80. pants (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.). [3] Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA). Pilnīgs kopīgo rādītāju saraksts ir sniegts VIII pielikumā (OV L 368, 23.12.2006., 15. lpp.). [4] Vienotas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas rokasgrāmata. Metodiskais dokuments. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts, 2006. gada septembris. [5] Tehniskās palīdzības izmaksu novērtēšana nebija iekļauta šīs revīzijas tvērumā. [6] Palāta šīs revīzijas tvērumā neiekļāva LAP, ja tā bija revidējusi tikai vienu no attiecīgās LAP pasākumiem (Īrija, Grieķija, Lietuva un Portugāle) vai ja bija revidējusi vairākas vienas un tās pašas dalībvalsts LAP. [7] Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, I daļas II sadaļas 7. nodaļa (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.). [8] Tas attiecas arī uz Komisijas 2014.–2020. gada regulu priekšlikumiem. Savā atzinumā Nr. 1/2012 par atsevišķiem regulu priekšlikumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku 2014.–2020. gada posmā Palāta konstatēja, ka priekšlikumos ir izklāstīti "dažādi plaša diapazona mērķi (..). Nav skaidrs, (..) ko ar šiem mērķiem ir iecerēts panākt ES līmenī. Palāta uzskata, ka lauku attīstības politika iegūtu, ja tai formulētu mazāk sarežģītus un precīzākus mērķus, tostarp skaidrus uzdevumus (sagaidāmos rezultātus un ietekmi, kā arī rādītājus). Tas palīdzētu koncentrēt politiku uz rezultātu sniegšanu galveno ES prioritāšu jomās". [9] Regulas (EK) Nr. 1698/2005 13. pants. [10] Sk. Īpašā ziņojuma Nr. 1/2013 "Vai ES atbalsts pārtikas pārstrādes nozarei ir efektīvi un lietderīgi nodrošinājis lauksaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšanu?" 75.–77. punktu (http://eca.europa.eu). [11] Revidējot pasākumu "Lauksaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšana", Palāta konstatēja, ka astoņos no 23 izskatītajiem ziņojumiem par starpposma novērtēšanu trūkst secinājumu par novērtējuma jautājumu "Cik lielā mērā atbalsta investīcijas ir palīdzējušas uzlabot konkurētspēju lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē?", lai gan šis ir ES mērķis, kura sasniegšanai tiek piešķirts atbalsts. [12] 2011. gada pārskata 10. nodaļā Palāta konstatēja, ka Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā programmas ietekmes apraksta pamatā bija nepietiekami dati. Piemēram, atjaunojamās enerģijas izmantošanas pieaugums tika aprēķināts, ņemot vērā datus, kas iekļauti tikai deviņās no 88 LAP (OV C 344, 12.11.2012.). [13] Komisija publicē ārējos novērtējumus, kas ietver ex post novērtējumu un starpposma novērtējumu kopsavilkumu, iekļaujot atrunu, ka tajos minētie secinājumi ir vērtētāja secinājumi un ka Komisija ne vienmēr tiem piekrīt. [14] Sk. Īpašā ziņojuma Nr. 1/2013 "Vai ES atbalsts pārtikas pārstrādes nozarei ir efektīvi un lietderīgi nodrošinājis lauksaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšanu?" 61. punktu. [15] Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā ir iekļauts "Secinājums par pārliecības gūšanu attiecībā uz ELGF un ELFLA izdevumu pareizu dalītu pārvaldību". Tas attiecas tikai uz maksājumu likumību un regularitāti. Par sasniegtajiem rezultātiem šāda secinājuma nav. Sadaļā, kas attiecas uz pareizu finanšu pārvaldību, ir izskatīti tikai īstenošanas jautājumi, piemēram, maksājumu kavējumi. [16] COM(2011) 450 galīgā redakcija, 20.7.2011. [17] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), COM(2011) 627 galīgā redakcija/2, 19.10.2011. [18] 2007.–2013. gada lauku attīstības programmu iepriekšējo novērtējumu kopsavilkums. Galīgais ziņojums. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts, 11.12.2008. -------------------------------------------------- PIELIKUMS LAP IZVIRZĪTO SASNIEDZAMO MĒRĶU STATUSS UN DALĪBVALSTU 2011. GADA PROGRESA ZIŅOJUMOS SNIEGTIE DATI Pasākums | Lauku saimniecību modernizācija | Pievienotās vērtības radīšana lauksaimniecības un mežsaimniecības produktiem | Agrovide | | Darbības dažādošana, iesaistoties nelauksaimnieciskās aktivitātēs | Uzņēmumu izveide un attīstība | Tūrisma aktivitāšu veicināšana | LAP | Pievienotās vērtības bruto palielinājums atbalstītajās saimniecībās/uzņēmumos | To lauku saimniecību/uzņēmumu skaits, kuri ievieš jaunus produktus un/vai darbības paņēmienus | Pievienotās vērtības bruto palielinājums atbalstītajās saimniecībās/uzņēmumos | To lauku saimniecību/uzņēmumu skaits, kuri ievieš jaunus produktus un/vai darbības paņēmienus | Teritorija, kurā zeme tiek veiksmīgi apsaimniekota [1] | | Pievienotās vērtības bruto palielinājums atbalstītajās saimniecībās/uzņēmumos | Izveidoto darbavietu skaits (bruto) | Pievienotās vērtības bruto palielinājums atbalstītajās saimniecībās/uzņēmumos | Izveidoto darbavietu skaits (bruto) | Izveidoto darbavietu skaits (bruto) | Tūristu apmeklējumu skaita palielinājums (vienas dienas apmeklējumu skaits) | Izvirzītie mērķi | Sniegtie dati | Izvirzītie mērķi | Sniegtie dati | Izvirzītie mērķi | Sniegtie dati | Izvirzītie mērķi | Sniegtie dati | Izvirzītie mērķi | Sniegtie dati | | Izvirzītie mērķi | Sniegtie dati | Izvirzītie mērķi | Sniegtie dati | Izvirzītie mērķi | Sniegtie dati | Izvirzītie mērķi | Sniegtie dati | Izvirzītie mērķi | Sniegtie dati | Izvirzītie mērķi | Sniegtie dati | Austrija | Mērķis paaugstināts | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Čehijas Republika | | | | | | | | | | | | | | Mērķis pazemināts | | | | Mērķis pazemināts | | Mērķis pazemināts | | | | Apvienotā Karaliste — Anglija | | | Mērķis paaugstināts | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Francija — kontinentālā daļa (Hexagone) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vācija — Bādene-Virtemberga | | | | | | | | | Mērķi paaugstināti/pazemināti | | | | | | | | | Mērķis pazemināts | | | | | | Ungārija | | | | | Mērķis paaugstināts | | Mērķis paaugstināts | | | | | | | Mērķis pazemināts | | | | | | | | | | Itālija — Kampānija | | | Mērķis paaugstināts | | | | Mērķis paaugstināts | | Mērķis pazemināts | | | | | Mērķis pazemināts | | | | Mērķis pazemināts | | Mērķis pazemināts | | | | Luksemburga | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Polija | | | Mērķis paaugstināts | | | | Mērķis pazemināts | | | | | | | Mērķis pazemināts | | | | | | | | | | Rumānija | | | Mērķis paaugstināts | | | | Mērķis paaugstināts | | Mērķis paaugstināts | | | | | | | | | Mērķis paaugstināts | | Mērķis pazemināts | | Mērķis pazemināts | | Spānija — Andalūzija | | | Mērķis pazemināts | | | | Mērķis pazemināts | | Mērķi paaugstināti/pazemināti | | | | | | | | | Mērķis pazemināts | | Mērķis pazemināts | | | | Zviedrija | Mērķis paaugstināts | | Mērķis paaugstināts | | Mērķis paaugstināts | | Mērķis pazemināts | | Mērķis paaugstināts | | | | | Mērķis paaugstināts | | | | Mērķis pazemināts | | Mērķis pazemināts | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Izvirzītie mērķi: | | Sākotnējā un jaunākajā LAP izvirzītie mērķi (ar norādi, vai mērķis ir grozīts laikā starp sākotnējās un jaunākās LAP apstiprināšanu) | | Sniegtie dati: | | Komisijas sniegtie un apstiprinātie dati (2011. gada progresa ziņojums) | | | Tikai sākotnējā vai tikai jaunākajā LAP izvirzītie mērķi; mērķi, kas neatbilst CMEF rokasgrāmatas noteikumiem un tāpēc nav salīdzināmi | | | | | Dati, kas nav sniegti par katru pasākumu; dati, kas nav jaunākie dati; gada progresa ziņojums, kuru Komisija nav apstiprinājusi | | | Mērķi, kas nav izvirzīti ne sākotnējā, ne jaunākajā LAP | | | | | Dati nav sniegti | | | Neparedzētie pasākumi | | | | | Pasākums nav īstenots | [1] Šī pasākuma rezultātu rādītājs sastāv no pieciem komponentiem (teritorijas, kas palīdz uzlabot bioloģisko daudzveidību, ūdens kvalitātes uzlabošana, klimata pārmaiņu mazināšana, augsnes kvalitātes uzlabošana, izvairīšanās no sociālās atstumtības un zemes neapstrādāšanas). Šī tabula rāda, vai mērķis ir ticis izvirzīts un vai dati ir sniegti par vismaz vienu no šiem komponentiem. Dažos gadījumos viena komponenta mērķi ir paaugstināti un cita komponenta mērķi ir pazemināti. Uz to norāda vārdi "mērķis paaugstināts/pazemināts". --------------------------------------------------