Produkti un pakalpojumi 2011. gadā

2011. gads bija svarīgs gads vidusposma mērķu un “Redzējuma 2012” sasniegšanā. Konkrēti, tika īstenoti turpmāk aprakstītie pasākumi. 1. mērķis. Sākotnējā 4D trajektorija apstiprināta darbības vidē ar satelīttehnoloģijas atbalstu “Sākotnējās 4D trajektorijas darbības” paredzēts apstiprināt pirmajā apstiprināšanas procedūrā 2012. gada februārī, kas notiek 1. izlaidumā Māstrihtas augstākās telpas kontroles centra (MUAC, Maastricht Upper Area Control Center), Ziemeļu augstākās telpas kontroles centra (NUAC, Northern Upper Area Control Center) un Stokholmas pieejas satiksmes vidē. 2011. gadā tika veikti vairāki sagatavošanās pasākumi, tostarp divu lidojuma vadības sistēmu (FMS) prototipu izstrāde un integrācija, kā arī vairāki simulācijas pasākumi, kuros savienoja zemes un gaisa simulācijas platformas. Otrais atkārtojums 2. izlaiduma ietvaros ir plānots 2012. gada beigās, bet trešais atkārtojums – 2013. gadā. Mērķis būs apstiprināt darbības procedūru lidošanai saskaņā ar kontroles telpu (CTA) ceļā un TMA gaisa telpā. Paredzams, ka saskaņā ar plānu mērķi praktiski sasniegs 2012. gadā, tomēr satelīttehnoloģiju izmantošanu ieviesīs pēc 2013. gada. 2. mērķis. 10 000 lidojumu, tostarp 500 militārie lidojumi, veikti saskaņā ar SESAR projektu 2011. gadā 9 366 komerclidojumi parādīja agrīnos ieguvumus no SESAR (tostarp AIRE (Atlantijas sadarbspējas iniciatīva, lai samazinātu emisijas) un OPTIMI (Atrašanās vietas virs okeāna izsekojamības uzlabošana un pārraudzība) demonstrācijas lidojumi). Tomēr jāatzīmē, ka līdz šim militāro lidojumu skaits ir bijis ierobežots. Papildus šobrīd īstenotajiem programmas pasākumiem Kopuzņēmuma Valde nolēma izsludināt “Demonstrācijas pasākumu” konkursu, kā rezultātā integrēti izmēģinājumi 2012. gadā ļaus Kopuzņēmumam sasniegt mērķi un galvenokārt 2013. gadā īstenot arī militāro dimensiju. 3. mērķis. 80 % SESAR projektu rezultātu ir pārbaudīti reālā vidē Lai sasniegtu mērķi 80 % apstiprināšanas procedūru veikt reālā vidē, ir izstrādāta apstiprināšanas stratēģija. Konkrēti, 1. izlaiduma rezultāti un 2. izlaiduma plānotie rezultāti 2012. gadā savienos primāros projektus ar dažādiem pasākumiem, kas veikti darbības galvenajās jomās, un ar reālajām sistēmām vai vidi. 4. mērķis. Sagatavoti pirmie SWIM piloti, lai apmainītos ar datiem vismaz piecās jomās Kā tas jau tika ziņots Valdei, 2011. gadā tika ieviests SWIM rīcības plāns, lai novērstu attiecīgajos projektos konstatētos riskus, cita starpā SWIM tiesiskā regulējuma trūkumu. Tika panākts zināms progress, un tas tika parādīts SWIM demonstrācijas pasākumā 2011. gada novembrī ar aktīvu visas programmas līdzdalību. Tomēr vairāki vēl neatrisināti jautājumi un prioritātes līdz šim ir kavējušas šā vidusposma mērķa sasniegšanu. Kaut arī līdz 2011. gada beigām bija sasniegta virzība un ar pašlaik notiekošās apstiprināšanas procedūras atbalstu ir īstenots rīcības plāns, mērķis, visticamāk, netiks sasniegts paredzētajā termiņā. 5. mērķis. Pirmais attālinātas darbības lidojumu vadības centrs ir gatavs darbībai Pirmo attālinātas darbības lidojumu vadības centra apstiprināšanas procedūru 1. izlaiduma ietvaros veica saskaņā ar plānu un pabeigs 2012. gadā, lai sasniegtu šo vidusposma mērķi. 1. izlaiduma procedūrā apstiprinājās: — iespējas sniegt gaisa satiksmes pakalpojumus Engelholmas lidostai no Malmes gaisa satiksmes kontroles pētniecības un attīstības centra attālinātas darbības lidojumu vadības centra, — iespējas no attāluma veikt nominālas un nenominālas darbības, — tehniskas iespējas uztvert “ārā” esošo satiksmes stāvokli un darbības vidi no vienas lidostas un šo ainu parādīt attālinātā vietā. Šajos izmēģinājumos piedalījās regulatīvās iestādes. 6. mērķis. Ieguvumus no SESAR parāda pilsētu pāri, kas savieno astoņas Eiropas lidostas Pēc AIRE (Atlantijas sadarbspējas iniciatīva, lai samazinātu emisijas) pirmā cikla sekmēm 2009. gadā SESAR kopuzņēmums vēl vairāk paplašināja šo SESAR programmas “zaļo” virzienu. Savienojot Eiropas galvenās lidostas (Parīze, Vīne, Madride, Ķelne, Diseldorfa, Prāga, Brisele, Tulūza, …) un iesaistot aptuveni 40 partnerus Eiropā un ārpus tās, AIRE ir parādījusi nozīmīgus ieguvumus emisiju samazināšanā. Šo rezultātu kvalitāte ir augsta ne vien sadedzinātās degvielas un līdz ar to CO2 emisiju samazinājuma izteiksmē, bet tāpēc, ka augsts projektu īpatsvars ir kļuvis par gaisa satiksmes pārvaldības ikdienas praksi. AIRE rezultāti un izsludinātā 2012. gadā īstenojamā “Demonstrācijas pasākumu” konkursa paredzamie rezultāti ļaus sasniegt mērķi. 7. mērķis. Gaisa telpas izmantotāji ir parakstījuši SESAR dokumentāciju par darbībām laikā Šim mērķim ir daudz dimensiju, un dokumentācijas izstrādes process vēl nav nobriedis, lai tajā būtu ietvertas visas dažādo ieinteresēto peronu perspektīvas. Tomēr ir ieguldīti ievērojami pūliņi dokumentācijas metožu izstrādē attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, gaisa telpas izmantotājiem un lidostām. 2011. gadā ir apstiprināts 4D darbību laikā nodevumu 1. solis, un apstiprināšana turpināsies 2012. gadā, notiks virzība arī standartizācijas pasākumu jomā. Zināmā mērā un dažās jomās dokumentāciju apstiprinās rūpnieciskās gatavības līmenī, tāpēc būs nepieciešams papildu darbs ar ieinteresētajām personām tās izvēršanai. Mērķis netiks sasniegts noteiktajā termiņā, bet sākotnējā informācija par dokumentāciju būs pieejama, lai sagatavotos pārejai uz pirmo SESAR risinājumu izvēršanu, sākot ar 2013. gadu. Turpmāk sniegts plašāks ieskats par 2011. gada virzību un sasniegumiem. — Pirmā SESAR izlaiduma saturu (1. izlaidums) konsolidēja, izmantojot pirmo sistēmas projektēšanas pārbaudi, un Valde to apstiprināja 2011. gada darba programmā. Tajā ietilpa 29 apstiprināšanas procedūras, kurās bija iekļauti koncepcijas elementi 16 darbības galvenajās jomās. — 2011. gada jūnijā notika otrā sistēmas projektēšanas pārbaude, lai novērtētu 1. izlaiduma virzību uz V3 soļa apstiprināšanu, konkrēti, saistībā ar apstiprināšanas plāniem un platformu gatavību. Pārbaudes rezultātā tika veikti vairāki koriģējoši pasākumi, lai novērstu riskus, kas saistīti ar izlaiduma izpildi. Pārbaudē secināja, ka virzība kopumā bija adekvāta, tomēr tika konstatētas dažas nepilnības resursu izmantojumā un snieguma saskaņošanā. Konkrēti, projektu brieduma līmenis EOCVM metodoloģijas izmantošanā joprojām bija nepietiekams, lai gan tas bija uzlabojies, salīdzinot ar 2010. gadu. — 1. izlaidums ir sācis sniegt jūtamus rezultātus, un tas ir pagrieziena punkts jaunas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas izstrādē. — 2011. gada beigās bija veikti 26 apstiprināšanas pasākumi, un tas nozīmē, ka ir sasniegti 90 % no 1. izlaiduma un 3 procedūras ir atliktas uz 2012. gadu. — 282 projekti atrodas izpildes fāzē – tas ir vairāk nekā 90 % no visas programmas, bet programmas izpildes gaita nav vienmērīga. Augstākā līmeņa jēdzienu transformēšana operatīvās prasībās norit lēnāk nekā gaidīts, un tas ietekmē dažu tehnisko projektu kritisko taku. Bija jāīsteno daudzi seku mazināšanas pasākumi, un tos uzrauga programmas kontroles grupas līmenī. SWIM ir vēl viena rūpju joma, kurai tika izstrādāts īpašs rīcības plāns, lai novērstu 2011. gadā konstatētās problēmas. — Resursu patēriņa ziņā (pilnas slodzes vienībās) pirmās dalībvalstu iesniegtās aplēses 2011. gada beigās liecina par nepietiekamu izlietojumu aptuveni 20 % apmērā. Tomēr jāņem vērā, ka daudzu projektu plānotais resursu sadalījums izpildes fāzē tiek pārskatīts un vēl nav atspoguļots bāzes līnijā, kuru izmanto, lai mērītu programmas progresu. Ņemot vērā IBAFO (uzaicinājuma iesniegt labāko un galīgo saistošo piedāvājumu) I un II pārdali, kuru Valde pieņēma 2011. gada 15. decembrī, var secināt, ka programmas agrīnajās stadijās resursi tiek izmantoti nepietiekami, bet to kompensē augstāks resursu izlietojuma līmenis līdz programmas beigām. — Līdzīga, bet mazāk acīmredzama tendence – brieduma pakāpe un resursi – parādās saistībā ar nodevumiem, jo dažās jomās Kopuzņēmums konstatēja lēnāku nodevumu iesniegšanu, kas sakrita ar resursu nepietiekamu izlietojumu. Lai šo problēmu risinātu īstermiņā, ir veikti dažādi pasākumi, cita starpā programmas komitejas locekļiem ir prasīts veikt turpmākas pārbaudes partneru līmenī, analizēt nepietiekama izlietojuma galvenos iemeslus, IBAFO I un II pārdali, dažu projektu izbeigšanu u. c. Visus pasākumus uzrauga riska pārvaldības līmenī un konsolidē Kopuzņēmuma līmenī. Turklāt, ar dalībvalstīm tiek veikts darbs, lai labāk atklātu galvenos pamatcēloņus. Dažus no tiem var jau minēt – piemēram, dažu projektu darba organizācija, daži nesinhroni ieguldījumi visā programmā, nav skaidri noteikti nodevumi un konkrētāki kvalitātes kritēriji. Attiecībā uz 310 pētniecības un izstrādes un pārvaldības projektiem, par kuriem atbild Kopuzņēmumus (izņemot darba programmas E daļas ilgtermiņa pētniecības projektus), tabulā sniegts kopsavilkums par stāvokli saistībā ar projektu statusu 2011. gada beigās. 31.12.2010. Īstenoti 2011. g. 31.12.2011. Projektu kopskaits SESAR programmā 304 6 310 no tiem — Uzsākti projekti 285 16 301 atcelti projekti 2 1 3 0,9 % apturēti projekti 11 –1 10 3,2 % projekti joprojām uzsākšanas fāzē 26 –20 6 2 % projekti izpildes fāzē 246 36 282 91 % — Projekti, kas jāsāk 19 –10 9 2,9 %