Īpašais ziņojums Vismaz piektdaļas 
ES budžeta novirzīšana 
klimata rīcībai: notiek 
vērienīgs darbs, bet pastāv 
nopietns risks, ka iecerēto 
neizdosies sasniegtLV 2016  Nr. 31
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-6488-6 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/806763 QJ-AB-16-033-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-6509-8 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/543296 QJ-AB-16-033-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-6493-0 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/72157 QJ-AB-16-033-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
Vismaz piektdaļas 
ES budžeta novirzīšana 
klimata rīcībai: notiek 
vērienīgs darbs, bet pastāv 
nopietns risks, ka iecerēto 
neizdosies sasniegt
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 31
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai 
vadības aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc 
iespējas lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu 
un izdevumu apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo ziņojumu pieņēma I revīzijas apakšpalāta, kura revidē dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Revīziju vadīja 
ERP loceklis (I apakšpalātas vecākais loceklis) Phil Wynn Owen  kopā ar ERP bijušo locekli Kersti Kaljulaid . Darbuzdevu -
ma vadītājs bija Bertrand Tanguy , un viņa vietnieks – Tomasz Plebanowicz . Revīzijas darba grupā strādāja Katharina 
Bryan, Peeter Latti, Alain Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier 
Prigent, Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru  un Maria Ploumaki . Revīzijas ziņojumu rakstīt 
palīdzēja Hannah Critoph .
No kreisās uz labo:  P. Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent,   
T. Plebanowicz,  C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid .
03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs un saīsinājumi
I–VIII  Kopsavilkums
1–14  Ievads
15–23  Revīzijas tvērums un pieeja
24–90  Apsvērumi
24–64  Kopumā ir panākts progress, bet pastāv nopietns risks, ka 20 % mērķis netiks sasniegts
25–33  Kolektīva apņemšanās, un sagaidāms, ka daži finansēšanas instrumenti sniegs vairāk nekā 20 %
34–38  Komisijas piemērotā izsekošanas metode ir balstīta uz starptautisko metodoloģiju, bet tai piemīt 
nepilnības
39–48  Kopumā panākts progress mērķa sasniegšanā, bet ziņošana tikai daļēji uzticama un netiek pievērsta 
pietiekama uzmanība rezultātiem
49–51  Pastāv nopietns risks, ka mērķis netiks sasniegts
52–54  Pieņēmumiem par ieguldījumu klimata rīcības mērķī no lauksaimniecības tiešajiem maksājumiem trūkst 
pienācīga pamatojuma
55–59  Ja Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai piemērotu citus izsekošanas koeficientus, kas būtu 
balstīti uz starptautisko metodoloģiju, klimata finansējums samazinātos par 40  %
60–64 Nepieciešams steidzami rīkoties, jo ieguldījums no pētniecības finansējuma nozīmīgi atpaliek
65–90  Lielāks un mērķtiecīgāks klimata rīcības finansējums dažos Eiropas strukturālajos un investīciju 
fondos, bet citos lielā mērā “viss kā parasti”
68–75  Lielāki piešķīrumi klimata vajadzībām Eiropas Reģionālās attīstības fondā un Kohēzijas fondā pierāda, ka 
var panākt, ka klimata jautājumiem tiek pievērsta lielāka vērība
76–79  Vēl nav pietiekami izmantots potenciāls, ko varētu dot Eiropas Sociālā fonda ieguldījums klimata rīcībā
04 Saturs 
80–87  Nav nozīmīgu izmaiņu kopējās lauksaimniecības politikas tēriņos, lai gan lauku attīstības jomā pastāv 
paraugprakses piemēri
88–90 Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondā klimata rīcībai pievērstā vērība palielināta tikai nedaudz
91–109  Secinājumi un ieteikumi
 Pielikums. Matrica ar koeficientiem, ko ERP izmantojusi lauku attīstības politikas jomā
 Komisijas atbilde
05
 Glosārijs un saīsinājumi
“Apvārsnis 2020” : ES pētniecības un inovācijas programma 2014.–2020. gadam.
Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) : Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds ir fonds, kas paredzēts 
ES jūrlietu politikai un zivsaimniecības politikai 2014.–2020. gadā. Tā mērķis ir palīdzēt zvejniekiem pārejā uz 
ilgtspējīgu zveju un piekrastes kopienām – to saimniecību dažādošanā. Tas arī finansē projektus, kas rada jaunas 
darbvietas un uzlabo piekrastes dzīves kvalitāti visā Eiropā.
Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) : Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai ir 
paredzēts, lai ES lauku apgabaliem palīdzētu risināt plašu ekonomikas, vides un sociālo problēmu loku.
Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) : Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds nodrošina 
finansējumu tiešajiem maksājumiem lauksaimniekiem, lauksaimniecības tirgu pārvaldībai un virknei citu nolūku, 
tādiem kā veterinārie un augu veselības pasākumi, pārtikas programmas un informēšanas darbības.
Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) : Eiropas Reģionālās attīstības fonda mērķis ir stiprināt ekonomisko 
un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, izlīdzinot galvenās atšķirības starp reģioniem. To panāk ar finansiālu atbalstu 
infrastruktūras izveidei un produktīvām investīcijām darbvietu radīšanai, galvenokārt uzņēmumiem.
Eiropas Sociālais fonds (ESF) : Eiropas Sociālā fonda mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas 
Savienībā, uzlabojot nodarbinātību un darba iespējas, galvenokārt ar apmācības pasākumiem, un veicinot augstāku 
nodarbinātības līmeni un jaunu un labāku darbvietu radīšanu.
Eiropas Strukturālie un investīciju fondi (ESIF) : Eiropas strukturālie un investīciju fondi ir piecu atsevišķu fondu 
grupa, kuru mērķis ir visā ES samazināt atšķirības starp reģioniem un kuru rīcībpolitiku nosaka septiņu gadu 
daudzgadu finanšu shēmu budžeta laikposmam. Minētie pieci fondi ir Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), 
Eiropas Sociālais fonds (ESF), Kohēzijas fonds (KF), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas 
Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF).
ES klimata koeficienti : svērumi, ko piešķir ES līdzekļiem, kurus iedala projektiem, pasākumiem vai rīcībai. 
Koeficientu pamatā ir ESAO Rio marķieru metodoloģija. Atkarībā no konkrētās rīcības ieguldījuma no klimata 
pārmaiņu mazināšanas vai pielāgošanās viedokļa ES klimata koeficientiem ir 0 %, 40 % un 100 % svērums.
Klimata finansējuma izsekošana : progresa pārraudzība par to, kā tiek panākts 20 % mērķis, mērot fondu 
finansiālo ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā.
Klimata jautājumu integrēšana : tā vietā, lai veidotu īpašu specializētu finansēšanas instrumentu, klimata rīcība ar 
integrēšanu tiek iekļauta ES rīcībpolitikās, instrumentos, programmās vai fondos.
Klimata rīcība : rīcība, ar ko risina klimata pārmaiņu problēmu (šajā ziņojumā saukta par “klimata rīcību”).
Kohēzijas fonds (KF) : Kohēzijas fonda mērķis ir stiprināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju 
nolūkā veicināt ilgtspējīgu attīstību. KF galvenokārt nodarbojas ar investīcijām vidē un transportā, ieskaitot jomas, 
kas saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un enerģiju un dod labumu videi.
06 Glosārijs un saīsinājumi 
Lauksaimniecības tiešie maksājumi : tiešos maksājumus piešķir lauksaimniekiem, lai atbalstītu viņu ienākumus un 
lai viņus atalgotu arī par sabiedrisko labumu ražošanu ar zaļināšanu; to dara kombinācijā ar savstarpējo atbilstību.
Pasākums : lauku attīstības programmās tas ir darbību vai projektu kopums, kas palīdz sasniegt vienu vai vairākas 
Savienības prioritātes lauku attīstības jomā.
Plānošanas dokumenti : programmas, kurās vispārējie stratēģiskie mērķi, kas noteikti partnerības nolīgumos starp 
Eiropas Komisiju un atsevišķām dalībvalstīm, tiek sīkāk sadalīti investīciju prioritātēs, konkrētos mērķos un, galu 
galā, konkrētā rīcībā. Lauku attīstības politikā tos sauc par attīstības programmām. Pārējos Eiropas strukturālajos un 
investīciju fondos tos sauc par darbības programmām.
Prioritārās jomas : Eiropas Savienība ir apzinājusi sešas prioritātes lauku attīstības jomā. Tās savukārt ir iedalītas 18 
“prioritārajās jomās”, lai sīkāk precizētu katras prioritātes mērķus un atvieglotu plānošanu.
Programma LIFE : ES programma, ar ko atbalsta vides, dabas aizsardzības un klimata pasākumu projektus visā 
Eiropas Savienībā, pašlaik 2014.–2020. gadam.
Rio marķieri : kodi, ko izmanto ESAO, lai sekotu līdzekļiem, kuri paredzēti klimata pārmaiņu mazināšanas un 
pielāgošanās vajadzībām.
Savienības prioritātes : lauku attīstībai noteiktie mērķi, kas palīdz īstenot stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, 
ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei. Pastāv sešas Savienības prioritātes lauksaimniecības, mežsaimniecības un 
lauku apgabalu jomā, kas galvenokārt attiecas uz inovācijas un konkurētspējas sekmēšanu, ekosistēmu atjaunošanu 
un stiprināšanu, pārejas veicināšanu uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku, kas ir arī noturīga pret klimata pārmaiņām, 
un sociālās iekļaušanas un nabadzības samazināšanas veicināšanu.
Savstarpējā atbilstība : sistēma, kas vairumu kopējās lauksaimniecības politikas maksājumu sasaista ar to, ka 
lauksaimnieki pilda pamatnoteikumus par vidi, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un labturību un zemes labu 
lauksaimniecības un vides stāvokli.
Zaļināšana : lauksaimniecības tiešo maksājumu komponents, ar ko tiek atbalstīta tāda lauksaimniecības prakse, kas 
dod labumu no klimata un vides viedokļa. Šāda prakse ietver kultūru dažādošanu, ilggadīgo zālāju saglabāšanu un 
ekoloģiskās infrastruktūras izveidi.
07
 Kopsavilkums
I
Klimata pārmaiņas ir viena no lielākajām problēmām, ar ko saskaras Eiropas Savienība (ES) un valdības uz visas pla -
nētas. Lai reaģētu uz klimata pārmaiņām un apmierinātu ar tām saistītās vajadzības pēc būtiskām investīcijām, ES ir 
vienojusies, ka vismaz 20 % no tās 2014.–2020. gada budžeta – katrs piektais euro – būtu jātērē ar klimatu saistītai 
rīcībai. Šis mērķis ir daļa no ES vadošās lomas klimata pārmaiņu mazināšanā.
II
Izvirzītais mērķis, proti, katru piekto euro tērēt ar klimatu saistītai rīcībai, ir jāsasniedz, klimata rīcību iekļaujot jeb 
“integrējot” dažādos ES finansēšanas instrumentos. Tas nozīmē, ka nav jāizveido kāds viens specializēts finansēšanas 
instruments, bet izvirzītais mērķis ir jāsasniedz, rūpes par klimatu iekļaujot dažādās rīcībpolitikas jomās un atbilsto -
šajos ES budžeta līdzekļos.
III
Mēs centāmies noskaidrot, vai var sagaidīt, ka tiks izpildīts mērķis vismaz 20 % no ES budžeta tērēt ar klimatu sais -
tītai rīcībai, un vai var cerēt, ka izmantotā pieeja dos kādu papildu vērtību, ļaujot panākt lielāku un mērķtiecīgāku 
finansējumu klimata rīcībai.
IV
Mēs konstatējām, ka notiek vērienīgs darbs un ka kopumā ir panākts progress minētā mērķa sasniegšanai. Tomēr 
pastāv nopietns risks, ka 20 % mērķis netiks sasniegts, ja nebūs plašāku centienu risināt klimata pārmaiņu problēmu. 
Īstenojot izvirzīto mērķi, ir izdevies panākt lielāku un mērķtiecīgāku finansējumu klimata rīcībai Eiropas Reģionālās 
attīstības fondā un Kohēzijas fondā. Tomēr Eiropas Sociālajā fondā un tādās jomās kā lauksaimniecība, lauku attīs -
tība un zivsaimniecība nav notikusi nozīmīga pāreja uz klimata rīcību un nav tikušas pilnībā izpētītas visas iespējas 
finansēt ar klimatu saistītu rīcību.
V
Kā liecina Komisijas skaitļi, klimata rīcībai atvēlētā līdzekļu daļa laikā no 2014. līdz 2016. gadam ir bijusi vidēji 17,6 %. 
Kopumā Komisija lēš, ka klimata rīcībai tiks atvēlēti 18,9 %, kas ir mazāk nekā 20 % mērķis.
08 Kopsavilkums 
VI
Lai līdz 2020. gada beigām sasniegtu vispārējo 20 % mērķi, saskaņā ar mūsu aplēsēm visos atlikušajos pašreizējā 
plānošanas laikposma gados, t. i., 2017.–2020. gadā, klimata finansējuma likme būtu jāpalielina līdz vidēji 22 %. 
Pastāv nopietni riski, ka tas netiks sasniegts galvenajās jomās, no kurām tiek sniegts ieguldījums, proti, lauksaim -
niecībā, lauku attīstībā un pētniecībā. Ja aplēsto ieguldījumu no lauksaimniecības un lauku attīstības aprēķinātu 
saskaņā ar starptautisko metodoloģiju klimata finansējuma līmeņu izvērtēšanai, tas samazinātos par apmēram 
33 miljardiem  euro. Ciktāl runa ir par pētniecību, programma “Apvārsnis 2020” ir ievērojami atpalikusi no tās mērķa, 
kas paredz klimata rīcībai iedalīt 35 %, un tās ieguldījums pašlaik ir 24 %. Komisijai nav detalizēta rīcības plāna, kurā 
būtu izklāstīts, kā tā iecerējusi panākt nokavēto.
VII
Komisijas pieejā tam, kā tiek aplēsti klimata rīcības finansējuma līmeņi, galvenā uzmanība tiek pievērsta plānoto 
izdevumu apzināšanai. Tomēr plāni ne vienmēr nozīmē, ka kaut kas tiešām tiek tērēts, un šāda pieeja nespēj sniegt 
vispusīgu informāciju par gūtajiem rezultātiem. Turklāt ar izmantoto izsekošanas metodi netiek pilnībā atspoguļota 
to ES izdevumu finansiālā ietekme uz klimata rīcību, kurus īsteno, izmantojot finanšu instrumentus, un finansējums 
pārmaiņu mazināšanai netiek nošķirts no finansējuma pielāgošanās pasākumiem.
VIII
Mūsu galvenie ieteikumi paredz veikt pamatīgu daudzgadu konsolidāciju un izveidot vispusīgu sistēmu pārskatu 
sniegšanai, kā arī to, ka tiek izvērtētas ar klimata pārmaiņām saistītās vajadzības. Mēs arī ieteicam labot pārlieku 
lielas aplēses, sastādīt rīcības plānus atpalikušām jomām un pārraudzīt reālos tēriņus un rezultātus. Visbeidzot, mēs 
ieteicam izpētīt visas potenciālās iespējas, kā nodrošināt turpmāku reālu pāreju uz klimata rīcību.
09
 Ievads
01 
Klimata pārmaiņas ir viena no lielākajām problēmām, ar ko saskaras Eiropas Savie -
nība (ES) un valdības uz visas planētas. Zemes klimats mainās tāpēc, ka atmosfērā 
ir palielinājusies dažu gāzu, tā dēvēto siltumnīcefekta gāzu, koncentrācija. Šīs 
gāzes darbojas kā sega, kas neļauj izbēgt karstumam un līdz ar to sasilda Zemes 
virsmu – to dēvē par “siltumnīcas efektu”1. Apmēram 9 % no siltumnīcefekta gāzu 
emisijām visā pasaulē 2012. gadā nāca no ES.
Klimata rīcības divas puses: klimata pārmaiņu 
mazināšana un pielāgošanās
02 
Pastāv divas savstarpēji papildinošas rīcībpolitikas tam, kā reaģēt uz klimata 
pārmaiņām: pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās. Pirmā pieeja, pārmaiņu ma -
zināšana , paredz risināt klimata pārmaiņu cēloņus, samazinot vai ierobežojot sil -
tumnīcefekta gāzu emisiju galvenokārt ar tādiem līdzekļiem kā enerģijas patēriņa 
samazināšana, energoefektivitātes uzlabošana un atjaunojamās enerģijas daļas 
palielināšana. Šī pieeja ietver arī centienus aizsargāt un stiprināt siltumnīcefekta 
gāzu piesaistes2 līdzekļus, kā arī uzlabot mežsaimniecības un lauksaimniecības 
praksi oglekļa dioksīda saglabāšanai un piesaistei augsnē un mežos.
03 
Pārmaiņu mazināšanas rīcības svarīgums ir parādīts 1. attēlā . Tajā ir parādītas 
virsmas temperatūras prognozētās izmaiņas 21. gadsimtā, salīdzinot ar vidējām 
temperatūrām 20. gadsimta beigu daļā, pie oglekļa dioksīda emisiju scenārija 
“viss kā parasti”3.
04 
Otrā pieeja klimata pārmaiņu problēmas risināšanai, proti, pielāgošanās , ir vēr -
sta uz to, lai laikus sagatavotos kaitīgām un, ja tādas ir, pozitīvām klimata pārmai -
ņu sekām, kas iestāsies, un lai atbilstoši rīkotos nolūkā novērst vai līdz minimu -
mam samazināt potenciālo kaitējumu. Pat ja tiek īstenota pārmaiņu mazināšanas 
rīcība, Zemes temperatūra turpinās pieaugt vismaz līdz 2040. gadam neatkarīgi 
no aplūkojamā siltumnīcefekta gāzu emisiju scenārija4. Tas nozīmē, ka pielāgoša -
nās pasākumi būs vajadzīgi pat pie vislabākā scenārija.1 Sk. IPCC , [Core Writing Team, 
R.K. Pachauri and L.A.  Meyer  
(eds.)], “ Climate Change 2014: 
Synthesis Report . Contribution 
of Working Groups I, II and III to 
the Fifth Assessment Report of 
the Intergovernmental Panel on 
Climate Change ”, Geneva , 
Switzerland , 2014. g., 151. lpp.
2 Piesaiste ir process, kurā 
siltumnīcefekta gāzes tiek 
uztvertas un uzglabātas 
ilgtermiņā.
3 Pamatscenārijā “viss kā 
parasti” tiek pieņemts, ka 
nākotnes attīstības tendences 
neatšķiras no agrākajām un ka 
rīcībpolitika netiek mainīta. 
Sk. http://www.ipcc.ch/
ipccreports/tar/wg3/index.
php?idp=286
4 Septītā vides rīcības 
programma (Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2013. gada 20. novembra 
Lēmums Nr. 1386/2013/ES) un 
Klimata pārmaiņu 
starpvaldību padome ( IPCC ) 
2013. g.
10 Ievads 1. attēlsVirsmas temperatūras prognozētās izmaiņas Eiropas Savienībā 2071.–2100. gadā
Attēlā ir parādītas gada vidējās temperatūras prognozētās izmaiņas 2071.–2100. gadā, salīdzinot ar 1971.–2000. gadu (oglekļa dioksīda emisiju 
scenārijs “viss kā parasti”). Prognozēto izmaiņu pamatā ir vidējais lielums multimodeļu kompleksā, kuram izmantots Klimata pārmaiņu starpvaldī -
bu padomes izveidotais augstu emisiju scenārijs.
Avots:  Eiropas Vides aģentūra
(http: //www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean )
4
0
°
3
0
°
2
0
°
1
0
°
0
°
5
0
°
4
0
°
60o°C
< 33–3,5 3,5–4 4–4,5 4,5–5 5–5,5 5,5–6> 6
11 Ievads 
05 
Pielāgošanās pasākumi ir atkarīgi no klimata pārmaiņu iespaida. Šāds iespaids 
ģeogrāfisko apstākļu dēļ var būt ļoti dažāds. Tas var būt, piemēram, plūdi, jūras 
līmeņa paaugstināšanās, sausums un pārtuksnešošanās un bioloģiskās daudzvei -
dības zudums (sk.  2. attēlu ).2. attēls
Avots:  Eiropas Vides aģentūra, 2012. g.Būtiskākais novērotais un prognozētais klimata pārmaiņu iespaids galvenajos 
Eiropas reģionos
Ziemeļeiropa
Temperatūras paaugstinājums daudz lielāks nekā vidēji pasaulē
Mazāk sniega, ledus uz ezeriem un upēmPalielinās upju plūsmas
Sugas pārvietojas ziemeļu virzienā
Pieaug zemkopības ražībaSamazinās enerģijas patēriņš apkureiPalielinās hidroenerģijas potenciālsPieaug postījumu risks ziemas vētru dēļPieaug vasaras tūrisms
Kalnu apgabali
Temperatūras paaugstinājums lielāks nekā vidēji EiropāSamazinās ledāju platība un apjoms
Sarūk kalnu mūžīgā sasaluma zonas
Augu un dzīvnieku sugas pārvietojas augšup
Augsts sugu izzušanas risks kalnu reģionos
Pieaug augsnes erozijas risks
Samazinās slēpošanas tūrisms
Centrāleiropa un Austrumeiropa
Paaugstinās silto temperatūru rekordiSamazinās vasaras nokrišņi
Paaugstinās ūdens temperatūra
Pieaug meža ugunsgrēku risks
Samazinās mežu ekonomiskā vērtībaPiekrastes zonas un reģionālas jūras
Paaugstinās jūras līmenisPaaugstinās jūras virsmas temperatūraPalielinās okeāna skābumsZivju un planktona sugu ekspansija ziemeļu virzienāIzmaiņas /f_itoplanktona populācijā
Pieaug risks zivju krājumiemZiemeļrietumu Eiropa
Vairāk ziemas nokrišņu
Palielinās upju plūsmasSugas pārvietojas ziemeļu virzienāSamazinās enerģijas patēriņš apkureiPieaug upju un jūras krastu applūšanas risksArktika
Temperatūras paaugstinājums daudz lielāks nekā vidēji pasaulēSamazinās Ziemeļu ledus okeāna ledus segaSamazinās Grenlandes ledus sega
Sarūk mūžīgā sasaluma zonas
Pieaug bioloģiskās daudzveidības zuduma risksIntensīvāka kuģošana un naftas un gāzes resursu ieguve
Vidusjūras reģions
Temperatūras paaugstinājums lielāks nekāvidēji EiropāSamazinās gada nokrišņu daudzumsSamazinās gada upju plūsmasPieaug bioloģiskās daudzveidības zuduma risksPieaug pārtuksnešošanās risksPieaug ūdens pieprasījums lauksaimniecībāSamazinās zemkopības ražība Pieaug meža ugunsgrēku risksPieaug mirstība no karstuma viļņiem
Dienvidu reģionu slimību pārnēsātājudzīvotņu ekspansijaSamazinās hidroenerģijas potenciālsSamazinās vasaras tūrisms, pieaug potenciālscitās sezonās
12 Ievads 
06 
Starptautiskais klimata pārmaiņu nolīgums, ko 2015. gada beigās pieņēma Parīzē, 
ir pirmais saistošais universālais nolīgums cīņai pret klimata pārmaiņām5. Ar to 
tiek izveidota pārredzamības sistēma, lai sekotu līdzi valstu progresam siltumnī -
cefekta gāzu samazināšanas individuālo mērķu sasniegšanā6.
07 
Pat vēl pirms tika pieņemts Parīzes nolīgums, ES jau bija uzņēmusies saistības 
līdz 2020. gadam samazināt savas emisijas par vismaz 20 % salīdzinājumā ar 
1990. gada līmeņiem un par 40 % – līdz 2030. gadam. Tā ir nospraudusi arī ilgter -
miņa mērķi 2050. gadam (sk.  1. izcēlumu ). Kā liecina jaunākās aplēses7, ES kopējās 
siltumnīcefekta gāzu emisijas 2014. gadā bija apmēram par 24 % zemākas nekā 
1990. gada līmeņi, lai gan daļēji tas bija ekonomikas krīzes ietekmes dēļ.
ES apņemšanās 20 % no sava budžeta tērēt klimata 
rīcībai
08 
Lai apmierinātu ar klimata pārmaiņām saistītās vajadzības pēc būtiskām investī -
cijām, ES ir vienojusies, ka vismaz 20 % no tās 2014.–2020. gada budžeta – katrs 
piektais euro – būtu jātērē ar klimatu saistītai rīcībai8. Šis mērķis tika izvirzīts kā 
daļa no ES vadošās lomas klimata rīcības īstenošanā, ko Komisija uzskata par 
neaizstājamu tam, lai sekmīgi pildītu 2015. gada Starptautisko klimata pārmaiņu 
nolīgumu9. Pēc mūsu aplēsēm šis mērķis atbilst solījumam par apmēram 212 mil -
jardiem  euro10. Kā norāda Komisija, ar šo apņemšanos tiktu trīskāršots ar klimatu 
saistīto izdevumu aplēstais orientējošais īpatsvars 6–7 % apmērā ES 2007.–
2013. gada budžetā11.
09 
Komisija nolēma iekļaut jeb integrēt klimata rīcību visās politikas jomās, tostarp 
dažādos ES finansēšanas instrumentos. Cita starpā tika izvirzīts mērķis ES 2014.–
2020. gada daudzgadu finanšu shēmā katru piekto euro izdot ar klimatu saistītai 
rīcībai12. Tas nozīmē, ka nav jāizveido viens specializēts finansēšanas instruments, 
bet mērķi, kas saistīti ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos, ir jāsa -
sniedz, attiecīgās rūpes iekļaujot dažādās rīcībpolitikas jomās un atbilstošajos 
ES budžeta līdzekļos. To varētu panākt, tērējot vairāk esošajās ar klimatu saistīta -
jās programmās, pielāgojot esošās programmas vai veidojot jaunas programmas 
un nosacījumus, piemēram, tādus atlases kritērijus, kas ir piemērotāki ar klimata 
pārmaiņām saistītiem tematiem.5 Parīzes nolīgums stāsies spēkā 
trīsdesmitajā dienā pēc dienas, 
kad vismaz 55 konvencijas 
puses, kas rada vismaz 
aplēstos 55 % no kopējām 
globālajām siltumnīcefekta 
gāzu emisijām, būs 
depozitāram deponējušas 
savus ratifikācijas, 
pieņemšanas, apstiprināšanas 
vai pievienošanās 
instrumentus. Nosacījumi bija 
ievēroti 2016. gada 5. oktobrī, 
kad ES iesniedza ratifikācijas 
rakstu. Nolīgums stāsies spēkā 
2016. gada 4. novembrī. Līdz 
2016. gada 17. oktobrim 
nolīgumu bija ratificējusi 81 no 
197 Konvencijas parakstītājām 
pusēm ( http://unfccc.int/
paris_agreement/items/9444.
php ).
6 Parīzes nolīguma 13. pants 
Pušu konferences ziņojumā 
par tās 21. sesiju, kas no 
2015. gada 13. decembra līdz 
2016. gada 29. janvārim notika 
Parīzē, datēts ar 2016. gada 
29. janvāri, atsauces numurs 
FCCC/CP/2015/10/add.1.
7 http://www.eea.europa.eu/
publications/
european-union-greenhouse-
gas-inventory-2016
8 COM(2011) 500 galīgā 
redakcija, 29.6.2011., “Budžets 
stratēģijai “Eiropa 2020””, 
II daļa, 13. lpp.
9 COM(2013) 167 final, 
26.3.2013., “2015. gada 
starptautiskais nolīgums par 
klimata pārmaiņām: 
starptautiskās klimata politikas 
veidošana laikposmam pēc 
2020. gada”.
10 Aplēsti kā 20 % no 
1 062,6 miljardiem euro, kas 
atbilst 2014.–2020. gada 
daudzgadu finanšu shēmas 
kopējām saistībām pašreizējās 
cenās.
11 Sk. Klimata politikas 
ģenerāldirektorāta Gada 
darbības pārskatu par 
2014. gadu, 16. lpp.
12 Šis mērķis neietver jomas, kas 
ir ārpus ES budžeta, 
piemēram, Eiropas Investīciju 
bankas aizdevumu operācijas. 
Eiropas Investīciju banka ir 
izvirzījusi mērķi panākt, ka 
vismaz 25 % no tās kopējā 
aizdevumu apjoma tiek 
paredzēti klimata rīcībai un ka 
klimata rīcībai paredzētā daļa 
tās investīcijās jaunattīstības 
valstīs sasniedz 35 %.
13 Ievads 
Lomas un pienākumi klimata rīcības integrācijā
10 
Katrs Komisijas ģenerāldirektorāts ir atbildīgs par to, lai klimata rīcība tiktu iekļau -
ta tā individuālajās tēriņu programmās, un par tās īstenošanu, attiecīgos gadīju -
mos sadarbojoties ar dalībvalstīm.
11 
Klimata politikas ģenerāldirektorāts sniedz zināšanas un norādes par klimata 
rīcību pārējiem Komisijas ģenerāldirektorātiem.ES mērķi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai
 οLīdz 2020. gadam13:
– 20 % samazinājums siltumnīcefekta gāzu emisijās (no 1990. gada līmeņiem);
– 20 % atjaunojamās enerģijas daļa enerģijas patēriņā;
– 20 % uzlabojumi energoefektivitātē.
 οLīdz 2030. gadam14:
– vismaz 40 % samazinājums siltumnīcefekta gāzu emisijās (no 1990. gada līmeņiem);
– vismaz 27 % atjaunojamās enerģijas daļa enerģijas patēriņā;
– indikatīvs mērķis uzlabot energoefektivitāti vismaz par 27 %, salīdzinot ar prognozēm par enerģijas 
patēriņu nākotnē15.
 οLīdz 2050. gadam16 ES ir iecerējusi savas siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt par 80 % līdz 95 % sa -
līdzinājumā ar 1990. gadu, aptverot visas galvenās nozares.
13 COM(2008) 30 galīgā redakcija, 23.1.2008., “20 un 20 līdz 2020. gadam – Eiropas iespējas saistībā ar klimata pārmaiņām” (2020. gada klimata un 
enerģētikas pakete).
14 COM(2014) 15  final , 22.1.2014., “Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam” (2030. gada klimata un 
enerģētikas satvars).
15 2030. gada energoefektivitātes mērķi pārskatīs 2020. gadā, ņemot vērā 30 % mērķi.
16 COM(2011) 112 galīgā redakcija, 8.3.2011., “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.”. 
Eiropadome un Eiropas Parlaments šo Komisijas ierosināto pieeju apstiprināja, attiecīgi, 2013. gada februārī un 2013. gada martā.1. izcēlums
14 Ievads 
12 
Budžeta ģenerāldirektorāts koordinē sagatavošanas darbu tam, lai budžetos ieda -
lītu resursus klimata vajadzībām, un vāc un dara zināmu attiecīgo informāciju. Ko -
misijas Ģenerālsekretariātam ir koordinējoša loma, nodrošinot ES rīcības vispārējo 
konsekvenci, kas ietver arī integrācijas rīcībpolitikas.
13 
Konkrētie Komisijas un dalībvalstu pienākumi var mainīties atkarībā no tā, vai 
kāda rīcībpolitikas joma ir pakļauta dalītai pārvaldībai17 vai arī to nepastarpināti 
pārvalda Komisija.  Otrajā gadījumā Komisija pati pārvalda programmas, tostarp 
programmas “Apvārsnis 2020”18 un LIFE19.
14 
Dalītās pārvaldības gadījumā Komisija izvērtē dalībvalstu sagatavotos un iesnieg -
tos plānošanas dokumentus un apspriež ar tiem saistītos mērķus, pasākumus un 
rādītāju izvēli. Dalībvalstis ir atbildīgas par programmās iekļaujamo pasākumu 
izstrādi un par to īstenošanu un pārraudzību. Eiropas strukturālo un investīciju 
fondu (ESIF) programmas ietver indikatīvu atbalsta summu, kas paredzēta ar 
klimata pārmaiņām saistītā mērķa izpildei, bet lauksaimniecības tiešajiem maksā -
jumiem Komisija šo summu aprēķina centralizēti.
Klimata jautājumu integrēšanas konteksts īsumā
 οKlimata rīcība apzīmē gan pasākumus, ar ko samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas (pārmai -
ņu mazināšana), gan pasākumus, ar ko pielāgojas globālās sasilšanas sekām (pielāgošanās). Ir 
nepieciešami abi pasākumu veidi, un tie viens otru papildina.
 οES ir svarīga loma pasaules mērogā klimata rīcības īstenošanā, un ES darbība palīdzēja noslēgt 
tālejošo starptautisko nolīgumu Parīzē.
 οKlimata rīcības integrēšana esošajās rīcībpolitikās un ar klimatu saistīto izdevumu izsekošana 
ir process, kam vajadzīga Komisijas sadarbība ar dalībvalstīm.
 οNoteikt mērķi, proti, katru piekto euro ES 2014.–2020. gada budžetā tērēt ar klimatu saistītai 
rīcībai, ir viens no veidiem, kādā ES cenšas palielināt ES izdevumu nozīmi klimata jomā.
 οŠīs pieejas mērķis ir ņemt vērā dažādas ES rīcībpolitikas un programmas, kā arī ģeogrāfiskās 
īpatnības.17 Starp jomām, kas pakļautas 
dalītai pārvaldībai, jo īpaši 
jāmin Eiropas strukturālie un 
investīciju fondi un kopējās 
lauksaimniecības politikas 
tiešie maksājumi.
18 Pētniecības programmu 
“Apvārsnis 2020 ” pārvalda 
Pētniecības 
ģenerāldirektorāts. Kādus 
25 % no “Apvāršņa 2020” 
budžeta nepastarpināti 
pārvalda Komisija, bet 75 % 
pārvalda īstenošanas 
struktūras.
19 LIFE tēriņu programmu 
nepastarpināti pārvalda Vides 
ģenerāldirektorāts (vides 
apakšprogramma) un Klimata 
politikas ģenerāldirektorāts 
(klimata jomas rīcības 
apakšprogramma), lai gan 
projektu pārvaldības 
īstenošanas uzdevumi ir 
deleģēti aģentūrai.
15
 Revīzijas tvērums un pieeja
15 
Mēs centāmies noskaidrot, vai var sagaidīt, ka tiks izpildīts mērķis vismaz 20 % no 
ES budžeta tērēt ar klimatu saistītai rīcībai, un vai var cerēt, ka izmantotā pieeja 
dos kādu papildu vērtību.
16 
Konkrētāk, mēs centāmies atbildēt uz šādiem jautājumiem:
– Vai pašreizējā rīcība ļaus sasniegt vispārējo mērķi?
– Vai var sagaidīt, ka šis mērķis dos kādu papildu vērtību, ļaujot panākt lielāku 
un mērķtiecīgāku finansējumu klimata rīcībai?
17 
Mēs izveidojām revīzijas kritērijus klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās 
vajadzībām paredzēto ES izdevumu noteikšanai, īstenošanai, pārraudzībai un 
vērtēšanai. Šie kritēriji tika atvasināti no ES rīcībpolitikas dokumentiem, tiesību 
aktiem, Komisijas pamatnostādnēm, Padomes lēmumiem, pētījumiem un citām 
publikācijām. Mēs konsultējāmies arī ar ekspertiem no Ekonomiskās sadarbības 
un attīstības organizācijas (ESAO) un Eiropas Investīciju bankas (EIB) par integrē -
šanas un izsekošanas metodēm un veicām esošās literatūras pārskatu.
18 
3. attēlā  ir sniegts pārskats par revidētajām budžeta jomām un revīzijas subjek -
tiem. “Apvāršņa 2020”, kohēzijas politikas, kopējās lauksaimniecības politikas, 
zivsaimniecības politikas un programmas LIFE  revidētās jomas atbilst apmēram 
78 % no saistībām, kas plānotas 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā, un 
apmēram 85  % no klimata finansējuma, kas plānots minētajam laikposmam.
16 Revīzijas tvērums un pieeja 
19 
Mūsu revīzijas darbā galvenokārt tika aplūkota vispārējā sistēma, kas izveidota 
Komisijas līmenī, un divas dalītās pārvaldības jomas: kohēzijas politika un kopējā 
lauksaimniecības politika. Abas šīs jomas atbilst divām trešdaļām no ES budže -
ta un trim ceturtdaļām no vispārējā mērķa, kas klimata finansējumam noteikts 
2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā. Laikā no 2015. gada oktobra līdz 
2016. gada februārim mēs veicām revīzijas apmeklējumus Polijā par kohēzijas po -
litiku un kopējo lauksaimniecības politiku, Vācijā un Rumānijā par kohēzijas poli -
tiku un Francijā un Spānijā par kopējo lauksaimniecības politiku. Mūsu izlasē tika 
ņemts vērā izdevumu apjoms, siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoms un pielāgoša -
nās problēmas. Katrā dalībvalstī mēs aplūkojām vispārējo plānošanas struktūru, 
tostarp programmas, kas izveidotas valsts un reģionālā līmenī20. Līdzīgu revīzijas 
darbu mēs veicām arī par “Apvārsnis 2020”, zivsaimniecības politiku un program -
mu LIFE  Komisijas līmenī.3. attēlsPārskats par revidētajām budžeta jomām un revīzijas subjektiem
Francija, Polija un 
SpānijaVācija, Polija un 
RumānijaDalībvalstis Dalībvalstis DalībvalstisĢD CLIMA ĢD EMPLĢD ENV ĢD MARE ĢD AGRI ĢD REGIO ĢD RTDKoordinējošās lomas: 
Ģenerālsekretariāts,
ĢD CLIMA un BUDG
Programma LIFEZivsaimniecības 
politikaKopējā 
lauksaimniecības 
politikaKohēzijas politika Apvārsnis 2020
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
20 Sīkākai izpētei kohēzijas 
politikas jomā mēs 
izvēlējāmies reģionālās 
programmas Saksijai un 
Ziemeļreinai-Vestfālenei Vācijā 
un Silēzijai Polijā. Lauku 
attīstības politikas jomā tika 
aplūkotas reģionālās 
programmas Ronai-Alpiem 
Francijā un Andalūzijai Spānijā.
17 Revīzijas tvērums un pieeja 
20 
Mēs savācām un revīzijas kritēriju gaismā aplūkojām revīzijas pierādījumus, 
izmantojot rakstiskas anketas, sarunas ar dalībvalstu un Komisijas ierēdņiem un 
dokumentu un datu analīzi.
21 
Šajā ziņojumā ir arī ņemts vērā ierosinājums, ar ko Eiropas Parlaments nāca klajā 
2015. un 2016. gadā, proti, ka mums būtu jāveic revīzija par to, kā tiek sasniegts 
kopīgi izvirzītais 20 % mērķis klimata rīcības integrēšanā.
22 
Tā kā tēriņi 2014.–2020. gada laikposmā joprojām ir agrīnā stadijā, galvenā 
uzmanība šajā ziņojumā ir pievērsta plānotajiem izdevumiem, nevis reāliem 
izdevumiem projektu līmenī. Mēs neanalizējām ar klimatu nesaistītus tēriņus un 
arī neaplūkojām videi potenciāli kaitīgas sekas, ko var radīt ES atbalsts21. Tāpat 
šajā revīzijā netika aplūkoti ar klimatu saistīti tēriņi ārpus ES budžeta. Tāpēc šajā 
ziņojumā nav ietverts novērtējums par ES klimata politikas vispārējo ietekmi, par 
to, kā Eiropas Savienībai veicas ar tās 2020. un 2030. gada klimata un enerģijas 
mērķiem, vai par ES klimata finansējuma optimālo līmeni.
23 
Kad vien iespējams, mēs apzinājām piemērus, kas ilustrē paraugpraksi, vai prak -
tiski aplūkojām konkrētus gadījumus.21 Piemēram, finansējums ceļiem 
vai aviācijai, kura rezultātā 
palielinās siltumnīcefekta gāzu 
emisijas.
18
 Apsvērumi
Kopumā ir panākts progress, bet pastāv nopietns 
risks, ka 20 % mērķis netiks sasniegts
24 
Šajā iedaļā tiek izvērtēta vispārējā pieeja, ko Komisija pieņēmusi, lai klimata darbī -
bas mērķi iekļautu ES budžetā, un līdz šim gūtais progress. Mēs analizējām to, vai:
– bija plāns, kā tiks sasniegts vispārējais mērķis;
– ir izveidota piemērota un uz starptautisko metodoloģiju balstīta izsekošanas 
metode (sk., piemēram, 34.–36. punktu);
– ir ziņots par progresu, balstoties uz uzticamu un atbilstošu informāciju.
Kolektīva apņemšanās, un sagaidāms, ka daži finansēšanas 
instrumenti sniegs vairāk nekā 20  %
25 
Mēs pārbaudījām, vai Komisija bija izveidojusi plānu, kurā izklāstīts, kādās jomās 
būtu jāsniedz atbalsts no budžeta un kādā apjomā. Šādiem individuāliem mēr -
ķiem vajadzēja būt noteiktiem konkrētām budžeta jomām, balstoties uz attiecī -
gās jomas potenciāla un investīciju vajadzību skaidru izvērtējumu, lai nodrošinā -
tu, ka investīcijas tiek atbalstītas tur, kur tās vajadzīgas visvairāk. Vienlaikus būtu 
jāņem vērā dažādo rīcībpolitiku reālais potenciāls sniegt ieguldījumu, īstenojot ar 
klimatu saistītus pasākumus, piemēram, šo rīcībpolitiku galvenie mērķi un struk -
tūra. Aprēķinam, ko izmanto, lai izmērītu klimata rīcības izdevumus, vajadzētu būt 
balstītam uz pārskatāmu sistēmu.
26 
Mērķis “vismaz 20 %” no ES izdevumiem bija politiska izvēle (sk. 8. punktu). Komi -
sija pamatoja klimata jomas integrēšanu, tostarp minētā mērķa apjomu, atsau -
coties uz tās nolūku risināt problēmu, ko rada klimata pārmaiņas, un apmierināt 
vajadzības pēc būtiskajām investīcijām klimata rīcībai, jo īpaši tās vajadzības, kas 
saistītas ar 2020. gada klimata un enerģijas mērķu īstenošanu. Taču mēs nevarē -
jām atrast skaidrus pierādījumus, kas ļautu kvantificēt šīs investīciju vajadzības.
19 Apsvērumi 
27 
Komisija ir aplēsusi, ka no ES 2007.–2013. gada budžeta klimata rīcībai tika tērēti 
6 līdz 7 % (sk. 8. punktu). Tā kā 2007.–2013. gada laikposmā nebija nekādas pro -
cedūras klimata rīcības tēriņu pārraudzībai, mēs nevarējām noteikt, vai un kādā 
apmērā šie 20 % prasītu papildu centienus 2014.–2020. gadā.
28 
Šis 20 % mērķis attiecas uz visu ES budžetu visā 2014.–2020. gada laikposmā, un 
tas tādēļ nav gada mērķis. 1. tabulā  ir parādītas galvenās budžeta jomas, kas 
palīdz sasniegt 20 % mērķi. 1. tabulaRevidētās budžeta jomas 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā un ar tām 
saistītās Komisijas prognozes par budžetu klimatam
Revidētā budžeta jomaPlānotie izdevumi
2014.–2020.  g.
(miljardi euro)Plānotais mērķis kli -
mata finansējumam
2014.–2020.  g.
( %)Plānotais klima -
ta finansējums 
2014.–2020.  g.
(miljardi euro)
1.a kategorija – Pētniecība (“Apvārsnis 2020”) 74,9 ≥ 35,0 16,6
1.b kategorija – Kohēzijas fonds 63,3 28,4 18,0
1.b kategorija – Eiropas Sociālais fonds 91,4 1,2 1,1
1.b kategorija – Eiropas Reģionālās attīstības fonds 200,3 18,5 37, 0
2. kategorija – Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (lauk -
saimniecības tiešie maksājumi)288,0 16,3 47, 0
2. kategorija – Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai 99,5 5 7, 5 5 7, 2
2. kategorija – Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds 6,4 15,6 1,0
2. kategorija – LIFE 3,5 49,3 1,6
ES BUDŽETS 1 062,6 ≥ 20,0 212,5
Revidēto budžeta jomu daļa ES budžetā 7 7,9  % 84,5  %
Avots:  Eiropas Revīzijas palātas aplēses, balstoties uz Komisijas programmu paziņojumiem, plānošanas dokumentiem, Komisijas datiem, regulām 
un 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmu.
20 Apsvērumi 
29 
Mēs konstatējām, ka likumdevēji, t. i., Eiropas Parlaments un Padome, bija notei -
kuši mērķus vairākās galvenajās budžeta jomās, tos iekļaujot tiesību aktos, kas 
reglamentē attiecīgos finansēšanas instrumentus (sk.  4. attēlu ). Šie mērķi ir vai 
nu minēti juridisko tekstu preambulā, vai arī kā juridiski saistoši mērķi ir pamatā 
plānotajiem mērķiem, kas parādīti 1. tabulā , un tādā gadījumā tie ir obligātais 
minimālais slieksnis. 4. attēlsMērķi regulās, ar kurām tiek veicināta klimata jomas integrēšana
1  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogram -
mu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).
2  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1305/2013 (2013. gada 17. decembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecī -
bas fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp).
3  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1293/2013 (2013. gada 11. decembris) par vides un klimata pasākumu programmas ( LIFE ) 
izveidi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.).
4  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1301/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem 
noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 
289. lpp.).
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz attiecīgajām regulām.
“Apvārsnis 2020”
Eiropas Reģionālās 
attīstības fonds No vismaz 12 % līdz vismaz 20 %, lai atbalstītu pāreju uz zemu 
oglekļa emisiju ekonomiku visās nozarēs
4. pants Regulā (ES) Nr. 1301/2013 par ERAF⁴LIFEEiropas Lauksaimniecības 
fonds lauku attīstībai Vismaz 30 % rīcībai klimata un  vides jomā
59. panta 6. punkts Regulā (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no ELFLA²Vismaz 35 % klimata rīcībai
10. apsvērums Regulā (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogram-
mu 2014.–2020. gadam¹
25 % klimata rīcībai
4. panta 2. punkts Regulā (ES) Nr. 1293/2013 par vides un klimata pasākumu program-mas izveidi³
21 Apsvērumi 
30 
Mēs konstatējām, ka resursi, ko iegūst, pildot ar šiem tiesību aktiem ieviestos 
mērķus, bija iecerēti kā nozīmīgs ieguldījums klimata rīcības mērķa sasniegšanā. 
Mēs aplēsām, ka sagaidāmais ieguldījums ir 38 % no summas, kas vajadzīga, lai 
sasniegtu vispārējo mērķi, proti, 2014.–2020. gada laikposmā klimata rīcībai tērēt 
vismaz 20 % no ES budžeta.
31 
Tas, ka nav konkrētu mērķu citās būtiskās ES budžeta daļās, Komisijai apgrūtina 
20 % mērķa sasniegšanu. Piemēram, budžeta jomā “Konkurētspēja izaugsmei 
un nodarbinātībai” ir trīs finansiāli nozīmīgas programmas22, kurām atšķirībā 
no programmas “Apvārsnis 2020” šajā budžeta jomā nav izvirzīti mērķi klimata 
finansējumam.
32 
Tomēr nav ticis izstrādāts vispārējs plāns, kurā būtu izklāstīts, kādi finansēšanas 
instrumenti varētu sniegt ieguldījumu un kādā apjomā (sk. 26. punktu 1. tabulu ). 
Var izrādīties, ka tas nav vislabākais veids, kā noteikt ieguldījumu klimata rīcībā 
no tēriņu programmām, kas pēc sava rakstura atšķiras.
33 
Kopš 2014. gada vislielākais ieguldījums klimata rīcībā ir bijis no kopējās lauk -
saimniecības politikas un kohēzijas politikas (sk.  5. attēlu ). Lauksaimniecības un 
lauku attīstības fondiem, proti, ELGF un ELFLA, ir viena no svarīgākajām lomām 
centienos sasniegt izvirzīto mērķi. Komisija ir aplēsusi, ka to ieguldījums klimata 
finansējumā būs, attiecīgi, 47  miljards  euro un 57,2  miljardi  euro. Komisija aplē -
sa, ka 51,9 % no klimata finansējuma, kas plānots 2014.–2020. gada daudzgadu 
finanšu shēmā, nāks no lauksaimniecības fondiem, un tas ir vairāk nekā to 37,7 % 
daļa ES budžetā.22 Eiropas Zemes novērošanas 
programma (pazīstama kā 
COPERNICUS ), Eiropas 
infrastruktūras savienošanas 
instruments un Uzņēmumu un 
mazo un vidējo uzņēmumu 
konkurētspējas programma. 
Komisija sagaida, ka šīs trīs 
programmas sniegs 43 % no 
klimata finansējuma šajā 
budžeta jomā.
22 Apsvērumi 
Komisijas piemērotā izsekošanas metode ir balstīta uz 
starptautisko metodoloģiju, bet tai piemīt nepilnības
34 
Dažu pasākumu ieguldījums klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās 
vajadzībās ir lielāks nekā citiem. Tāpēc bija jāizstrādā sistēma, ar ko noteikt, kādu 
rīcību var ieskaitīt 20 % mērķa sasniegšanā. Komisija pamatojās uz starptautisko 
metodoloģiju, proti, ESAO “Rio marķieriem”, kas izdevumus iedala kategorijās 
saskaņā ar 2. tabulā  minētajiem noteikumiem. ES izsekošanas metodoloģija ir 
sistēma, kas, izveidojot trīs izdevumu kategorijas, ļauj novērtēt dažādu finansē -
šanas instrumentu un rīcībpolitikas jomu ieguldījumu klimata rīcībā. Lai šos “Rio 
marķierus” pārvērstu finanšu datos, ES izdevumiem tika piemēroti ES klimata 
koeficienti, t. i., 0 %, 40 %, un 100 %, saskaņā ar īpašiem noteikumiem katrai no 
dažādajām tēriņu jomām. 5. attēlsKlimata finansējums 2014.–2016. gadā pa ES budžeta jomām
Avots:  Komisijas programmu paziņojumi par 2014., 2015. un 2016. gada budžeta projektiem.Citas jomas: 9 %Citi dabas resursu fondi (EJZF + LIFE): 1 %
Apvārsnis 2020: 8 %
Kohēzijas politika 
(ERAF + KF): 27 %Kopējā lauksaimniecības politika(ELGF + ELFLA): 55 %
23 Apsvērumi 
35 
Revidētie Komisijas ģenerāldirektorāti un dalībvalstis uzskatīja, ka šo trīs klimata 
koeficientu izmantošana ir pragmatiska pieeja klimata izdevumu izsekošanai. 
Tomēr mēs šajā izsekošanas sistēmā konstatējām divas svarīgas vājās vietas:
– Dažās jomās ES klimata koeficientu piemērošana nespēja nodrošināt, ka 
tiek sistemātiski respektēts piesardzības princips (sk. 51. līdz 59. punktu), ko 
Pasaules Banka izstrādājusi, lai izvairītos no pārlieku lielām aplēsēm klimata 
finansējumā (sk.  2. izcēlumu ). Šis trūkums noveda pie pārlieku lielām aplēsēm 
par summām, kas piešķirtas klimata rīcībai.
– Eiropas strukturālo un investīciju fondu regulā ir pieņemta pieeja, kas atšķi -
ras no ESAO kategorijām, – 100 % koeficientu piemēro atbalstam, kas sniedz 
būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu mērķos, bet 40 % koeficients ir daļēja 
ieguldījuma marķieris. Piešķirot visaugstāko svērumu ieguldījumam, kas ir 
tikai “būtisks”, nevis tikai tādam, kam klimata pārmaiņas ir primārais mērķis, 
palielinās to gadījumu skaits, kuros var izmantot maksimālo koeficientu. Tas 
rada risku, ka ar klimatu saistītas summas tiek aplēstas pārlieku lielā apjomā.2. tabulaESAO kategorijas un ES klimata koeficienti
ESAO ES
Piemērotā 
kategorijaDarbības kategorijas ES klimata koeficientiPiemērs:  
Kritēriji, ko izmanto Eiropas strukturālajos 
un investīciju fondos
2Izdevumi darbībām, kam klimats ir 
galvenais  (primārais) mērķis.100 %Atbalsts sniedz būtisku  ieguldījumu klimata 
pārmaiņu mērķu sasniegšanā.
1Izdevumi darbībām, kam klimats ir 
būtisks, bet ne galvenais  mērķis.40 %Atbalsts sniedz daļēju  ieguldījumu klimata 
pārmaiņu mērķos.
0Izdevumi, kas nav vērsti uz klimata 
mērķiem.0 %Atbalsts nedod ieguldījumu minēto mērķu 
sasniegšanā, vai arī ieguldījums ir nenozīmīgs.
Avots: Rokasgrāmata par ESAO/ DAC  klimata marķieriem, http://www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf ; 8. pants Eiropas Parlamenta un Pado -
mes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem 
(OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).
24 Apsvērumi 
36 
Mēs konstatējām vājās vietas ziņošanas kārtībā. Atšķirībā no citām starptautiskām 
sistēmām (sk.  2. izcēlumu ) ES izsekošanas sistēma nesniedz informāciju par to, cik 
daudz tiek tērēts klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās vajadzībām23.23 Kā norāda Komisija, vienīgais 
izņēmums ir klimata 
finansējuma izsekošana, ko 
piemēro ārējiem 
instrumentiem, par ko 
Starptautiskās sadarbības un 
attīstības ģenerāldirektorāts 
ziņo ESAO. Šīs jomas revīziju 
mēs veicām īpašajā ziņojumā 
Nr. 17/2013 “ES finansējums 
klimata jomā kā daļa no ārējā 
atbalsta” ( http://eca.europa.
eu).2. izcēlumsStarptautisko dalībnieku izstrādātie principi klimata finansējuma izsekošanai
“Kopējie principi klimata pārmaiņu mazināšanas finansējuma izsekošanai”, ko izstrādāja Daudzpusējo attīs -
tības banku 24 apvienotā klimata finansējuma grupa un Starptautiskais attīstības finansēšanas klubs, ietver 
piesardzības principu , kas nosaka, ka “tad, ja dati nav pieejami, jebkāda neskaidrība jārisina, ievērojot piesar -
dzības principu, kas nozīmē, ka ziņojumos priekšroka dodama zemākiem klimata finansējuma novērtējumiem, 
nevis pārlieku augstiem novērtējumiem”.
EIB šo principu ir iekļāvusi savos vispārējos principos klimata rīcības aizdevumu reģistrācijai:
“Uzticamība : reģistrācijas sistēmai ir jāuztur uzticamība Bankas ziņošanai par klimata rīcību, un tāpēc gadīju -
mā, ja par ietekmi uz klimatu ir šaubas vai neskaidrība, prezumpcija būs to izslēgt.”
Citi EIB vispārējie principi paredz, ka, cik vien iespējams, būtu jāreģistrē tikai klimatam svarīgās projektu un 
programmu daļas  un ka pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās  ir jāreģistrē atsevišķi.
24 Āfrikas Attīstības banka, Āzijas Attīstības banka, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, Eiropas Investīciju banka, Amerikas Attīstības banka 
un Starptautiskā Finanšu korporācija, Pasaules Banka no Pasaules Bankas grupas.
Avots:  Kopējie principi pārmaiņu mazināšanas finansējuma izsekošanai, 2015. gada 31. marts.  Eiropas Investīciju banka, EIB Klimata stratēģi -
ja, finansējuma mobilizēšana pārejai uz klimatnoturīgu mazoglekļa ekonomiku, 2015. gada 22. septembris.
25 Apsvērumi 
25 COM(2014) 903 final, 
26.11.2014., “Investīciju plāns 
Eiropai”, 7., 10. un 11. lpp.
26 Komisijas aplēse 2015. gada 
beigās, sk. īpašo ziņojumu 
Nr. 19/2016 “ES budžeta 
izpilde, izmantojot finanšu 
instrumentus, – gūtā pieredze 
2007.–2013. gada plānošanas 
periodā”, 21. punkts ( http://
eca.europa.eu ).
27 Šis finanšu instruments, ko 
izstrādājušas Eiropas 
Investīciju banka un Komisija 
un kas ir daļa no programmas 
LIFE, ir paredzēts tam, lai, 
izmantojot publiskus līdzekļus, 
daudzkāršotu privātas 
investīcijas dabas kapitāla 
darbībās.
28 Sagaidāms, ka Dabas kapitāla 
finansēšanas mehānisms laikā 
no 2015. līdz 2017. gadam 
nodrošinās finansējumu 
100 līdz 125 miljonu euro 
apmērā.
29 SWD(2016) 299, 14.9.2016., kas 
pievienots daudzgadu finanšu 
shēmas vidusposma 
pārskatam 
COM(2016) 603 final.37 
Komisija 2014. gadā ierosināja vismaz divkāršot izdevumus ar finanšu instru -
mentiem no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem 2014.–2020. gada 
plānošanas laikposmā25. Finanšu instrumentiem no šiem fondiem tiks piešķirts 
apmēram 21  miljards  euro26. Šādi finanšu instrumenti parasti tiek izmantoti atkār -
toti, un tiem ir daudzkāršojoša ietekme, kas rada papildu investīcijas. Piemēram, 
klimata finansējuma izsekošanā ir iekļauts ieguldījums 10 miljonu euro apmērā, 
ko ES 2016. gadā veica Dabas kapitāla finansēšanas mehānismā27. Šī mehānisma 
faktiskais ieguldījums varētu būt desmit reizes lielāks28. ES pamatbudžetā izse -
kojot progresam, kas tiek panākts, virzoties uz 20 % mērķa sasniegšanu, netiek 
atspoguļota visa ES izdevumu finansiālā ietekme uz klimata rīcību.
38 
Tajā pašā laikā mēs konstatējām potenciāli pārlieku augstu aplēsi par Dabas 
kapitāla finansēšanas mehānisma ieguldījumu klimata rīcībā. Tas tā ir tādēļ, ka ar 
to var veikt investīcijas jomās, kam klimata izdevumi nav ne galvenais, ne būtisks 
mērķis.
Kopumā panākts progress mērķa sasniegšanā, bet ziņošana 
tikai daļēji uzticama un netiek pievērsta pietiekama 
uzmanība rezultātiem
39 
Sistēma, ko izmanto, lai pārraudzītu progresu 20 % mērķa sasniegšanā, ir iekļauta 
Komisijas gada budžeta procedūrā. Katrs ģenerāldirektorāts nosaka līmeni tam, 
cik detalizētai jābūt izsekošanai, un kopsummas ziņo Budžeta ģenerāldirektorā -
tam. Budžeta ģenerāldirektorāts un Klimata politikas ģenerāldirektorāts abi divi 
katru gadu pārrauga progresu.
40 
Laikā no 2014. līdz 2016. gadam klimata ieguldījuma likme vidēji ir bijusi 17,6 %. 
Daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatam pievienotais Komisijas darba 
dokuments29 liecina, ka šajos gados ir panākts noteikts progress (sk.  6. attēlu ), jo 
kopējo ES budžeta ieguldījumu klimata finansējumā Komisija ir lēsusi 13,6 % ap -
mērā 2014. gadā, 17,3 % apmērā 2015. gadā un 20,9 % apmērā 2016. gadā. Attiecī -
bā uz 2017. gadu Komisija, pamatojoties uz savu budžeta priekšlikuma projektu, 
lēš, ka klimata finansējums būs 19,3 %.
26 Apsvērumi 
41 
Komisija 2015. gada darbības pārskatā atzina, ka nespēj uzticami izvērtēt, vai tā 
varēs kopumā sasniegt 20 % mērķi 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas 
laikposmam30. Komisija novērtēja 20 % mērķa sasniegšanas progresu 2016. gada 
14. septembrī publicētajā daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatā. 
Komisija lēsa, ka 18,9 % ES budžeta tērēs klimata rīcībai. Mēs konstatējām, ka 
skaitļi 2014. un 2015. gadam lielā mērā balstās uz aplēsēm. Tas jo īpaši attiecas uz 
Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem.30 Sk. Klimata politikas 
ģenerāldirektorāta Gada 
darbības pārskatu par 
2015. gadu, 7. lpp.6. attēlsPārskats par klimata tēriņu plāniem 2014.–2016. gadā
Klimata ﬁnansējuma īpatsvars ES budžetā
0510152025
17,6 %20,9 %
17,3 %
13,6 %Mērķis
20 %
Vidēji
2014–20162016 2015 2014
Avots:  Komisijas dati, 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskats, SWD(2016) 299 final.
27 Apsvērumi 
42 
Lai gan no tā nevarēja izvairīties, jo tēriņu instrumenti jaunajam plānošanas laik -
posmam bija tik tikko izveidoti un noteikta informācija vēl nebija pieejama, šie ie -
robežojumi traucēja pa gadiem salīdzināt datus, kas sniegti par 2014.–2016. gada 
laikposmu (sk.  6. attēlu ). Turklāt daudzgadu tēriņu programmu apstiprināšana 
2015. gadā automātiski noveda pie klimata rīcības finansējuma palielināšanas, jo, 
tiklīdz programmas bija apstiprinātas, to klimata jomas plāni tika ievadīti sistē -
mā. Tā rezultātā progresu, kas novērojams laikā no 2014. līdz 2016.gadam, nevar 
uzskatīt par tendenci, kas raksturotu visu šo laikposmu.
43 
Zivsaimniecības tēriņu jomā dalībvalstīm par to plānotajiem klimata pasākumiem 
Komisijai jāziņo tikai 2016. gadā. Kamēr tas vēl nav noticis, Jūrlietu un zivsaimnie -
cības ģenerāldirektorāts nevar pārbaudīt, cik precīzs ir indikatīvais ieguldījums 
klimata pārmaiņu rīcības mērķos, kuru dalībvalstis darījušas zināmu savās darbī -
bas programmās.
44 
Līdz šim vēl nav bijis pieejams nekāds rīks, kas daudzgadu konsolidētā līmenī 
sniegtu aktuālākos datus par situāciju visā ES budžetā. Komisija nesen, sagatavo -
jot daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatu, ir atjauninājusi ar klimata 
izdevumiem saistītos datus visam finanšu periodam.
45 
Izmantotajai pieejai piemīt savs risks, jo galvenā uzmanība tiek pievērsta tam, lai 
apzinātu plānus par nākotnes izdevumiem. Tomēr plānoti izdevumi klimata rīcī -
bai ne vienmēr nozīmē, ka kaut kas tiešām tiek tērēts. Lai gan šajā revīzijā netika 
aplūkoti reāli izdevumi un dati par reāliem izdevumiem vispār vēl nav pieejami, 
mēs konstatējām piemērus, kas izcēla šai pieejai piemītošo risku. Salīdzinot reālos 
izdevumus projektu līmenī ar plāniem programmā LIFE , mēs konstatējām, ka 
izraudzītie LIFE  projekti atbilst ES ieguldījumam klimata rīcībā 34 % apmērā no 
kopējiem ES līdzekļiem, kas iedalīti programmai LIFE . Tas ir mazāk nekā 49,3 %, 
kas prognozēti budžeta dokumentos.
28 Apsvērumi 
31 Piemēram, Komisija ir minējusi 
savu pieredzi ar dažiem rīkiem 
budžeta jomā (piem., 
CO2MPARE) un pieejas, ko 
izmanto Eiropas Investīciju 
bankā, Pasaules Bankā un citās 
starptautiskās finanšu iestādēs 
un ko lieto privātie investori 
(piem., SEI metrics , IIGCC ).46 
Šis piemērs ilustrē to, ka lēmējinstitūcijām, tiklīdz tām ir pietiekami skaidrs gai -
dāmo izdevumu raksturs, ir no jauna jāaplēš visi paredzētie klimata finansējuma 
ieguldījumi, taču tas jādara tā, lai nerastos papildu administratīvās izmaksas. 
Komisija vēl nav izstrādājusi attiecīgu procedūru.
47 
Turklāt Komisijas pieejā 20 % mērķim uzmanība tiek pievērsta tikai finanšu 
datiem. Informācija par to, ko fondi plāno sasniegt vai ir sasnieguši kā konkrētus 
rezultātus, piemēram, siltumnīcefekta gāzu samazināšanas ziņā, ir pieejama tikai 
par atsevišķām budžeta daļām. Šo informāciju arī nav iespējams salīdzināt, un tas 
traucē konsolidēt dažādās jomās sasniegtos rezultātus.
48 
Eiropas Reģionālās attīstības fondā dalībvalstīm nav pienākuma lietot kopējos 
siltumnīcefekta gāzu samazināšanas rezultātu rādītājus, izņemot enerģijas iegul -
dījumus. Lai gan dalībvalstīm ir dota iespēja iekļaut citas jomas, mēs konstatējām, 
ka ne visas no revidētajām dalībvalstīm to dara. Turklāt, lai aprēķinātu siltumnī -
cefekta gāzu emisijas un samazinājumus, tiek izmantotas atšķirīgas metodoloģi -
jas un rīki31. Vairākas dalībvalstu iestādes izstrādā rīkus, ar ko aprēķināt emisijas 
konkrētiem projektu tipiem, piemēram, klimatam labvēlīgākiem pārvadājumiem 
Eiropas Reģionālās attīstības fonda sakarā. Tā rezultātā trūkst informācijas par 
apjomu, kādā ar klimatu saistīta rīcība palīdzēs panākt CO2 emisiju samazinā -
jumus, un pieejamos datus var nebūt iespējams salīdzināt starp dalībvalstīm. 
Mēs konstatējām, ka tad, kad rādītāji pastāv, tie galvenokārt attiecas uz klimata 
pārmaiņu mazināšanu enerģijas nozarē, savukārt ar pielāgošanos saistīti rādītāji ir 
reti sastopami.
29 Apsvērumi 
Pastāv nopietns risks, ka mērķis netiks sasniegts
49 
Mēs aplēsām, ka, lai līdz 2020. gada beigām sasniegtu vispārējo 20 % mērķi, visos 
atlikušajos pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas gados, t. i., 2017. –2020. gadā, 
klimata finansējuma likme ir jāpalielina līdz vidēji 22 %. Tas atbilst aplēsei, ko 
aprēķinājis Klimata politikas ģenerāldirektorāts32. Salīdzinot ar 2014.–2016. gadu, 
tas nozīmē, ka 2017.–2020. gadā būs vajadzīgi lielāki centieni. Taču vidusposma 
pārskatā lēsts, ka 2014.–2020. gadā izdevumi klimata rīcībai būs 18,9 %.
50 
Mēs veicām arī analīzi, lai izvērtētu Komisijas prognozi. Pieņemot, ka jomas, kas 
atbildīgas par klimata finansējuma lielāko daļu (sk.  1. tabulu ), patiešām sniedz 
gaidītās klimata finansējuma summas, mēs aplēsām, ka klimata finansējuma lik -
me, kas 2014.–2020. gadā jāsasniedz ES budžeta jomās, kuras nav uzskaitītas 1. ta -
bulā33, ir 18,2 %. Tas nozīmē, ka šajās jomās būtu jādivkāršo pašreizējie centieni34. 
Mēs nevarējām atrast pierādījumus, kas liecinātu, ka Komisija būtu šajās jomās 
palielinājusi centienus un kā šāda divkāršošana būtu praktiski iespējama.
51 
Turklāt pastāv nopietni riski, kas varētu ietekmēt gaidītos ieguldījumus 1. tabulā  
minētajās jomās, kurām jānodrošina lielākā daļa no 2014.–2020. gada daudzgadu 
finanšu shēmā plānotā klimata finansējuma. Galvenie riski katrā jomā ir aplūkoti 
nākamajās trīs iedaļās:
– pieņēmumi par vislielāko ieguldījumu klimata rīcības mērķī no lauksaimniecī -
bas tiešajiem maksājumiem nav pietiekami pamatoti un var sniegt pārāk lielu 
aplēsi (52.–54. punkts;
– ES klimata koeficientu piemērošana ir novedusi pie pārlieku lielas aplēses par 
lauku attīstības pasākumu ieguldījumu klimata vajadzībās (55.–59. punkts);
– ieguldījumus klimata vajadzībās no lauksaimniecības tiešajiem maksājumiem 
un lauku attīstības pasākumiem mēs vajadzības gadījumā koriģējām, lai tie at -
bilstu piesardzības principam (sk. 54. un 58. punktu). Šīs korekcijas lauksaim -
niecības finansējumu klimata vajadzībām samazinātu par apmēram 33  miljar -
diem euro, kas ir apmēram 15 % no vispārējā mērķa;
– programma “Apvārsnis 2020” ievērojami atpaliek no sava 35 % mērķa, un tai 
būtu jāpanāk nokavētais (sk. 60–64. punktu).32 Sk. diagrammu Klimata 
politikas ģenerāldirektorāta 
Gada darbības pārskatā par 
2015. gadu, 12. lpp.
33 Tās ir galvenokārt pētniecības 
programmas (izņemot 
“Apvārsni 2020”) un tēriņu 
programmas no budžeta 
pozīcijām, kas attiecas uz 
drošību un pilsonību, un ES 
ārējām attiecībām.
34 Balstoties uz 11,4 % likmi, ko 
paredz sasniegt 2014.–
2016. gadam, mēs aplēsām, ka, 
lai sasniegtu vispārējo 20 % 
mērķi, atlikušajos gados, proti, 
2017.–2020. gadā, vidēji būtu 
jāsasniedz 23,2 % likme.
30 Apsvērumi 
Pieņēmumiem par ieguldījumu klimata rīcības mērķī no 
lauksaimniecības tiešajiem maksājumiem trūkst pienācīga 
pamatojuma
52 
Lauksaimniecības tiešie maksājumi sastāv no zaļināšanas komponenta, kas atbilst 
30 % daļai, un ar zaļināšanu nesaistītā komponenta, kas atbilst atlikušajiem 70 %. 
Komisija lēš, ka ieguldījums klimata pārmaiņu vajadzībās no lauksaimniecības tie -
šajiem maksājumiem 2016.–2020. gadā būs apmēram 20 % gadā35. Klimata finan -
sējumu aprēķina, saskaitot zaļināšanas komponentu, kura ieguldījums ir 14,0  %, 
un ar zaļināšanu nesaistīto komponentu, kura ieguldījums ir 5,6 % (sk.  7. attēlu ).35 Tomēr vidēji visā 2014.–
2020. gada laikposmā 
ieguldījums tiek lēsts 16,3  % 
apmērā, jo maksājumi 
klimatam un videi labvēlīgai 
lauksaimniecības praksei, 
pazīstami kā “zaļināšanas 
maksājumi”, ir iekļauti 
aprēķinā tikai kopš 2016. gada.7 . attēlsPārskats par metodēm, ko Komisija izraudzījusies, lai aprēķinātu klimata 
finansējumu no lauksaimniecības tiešajiem maksājumiem
Ieguldījums klimata
vajadzībām Tiešo maksājumu daļa ES klimata koeﬁcientsTiešo maksājumu ieguldījums
klimata vajadzībām
Zaļināšana
(30 %)
Tiešie
maksājumi ārpus
zaļināšanas
(70 %)Kultūru dažādošana
(33 %)
Ekoloģiski nozīmīgasplatības(33 %)
Pastāvīgās ganības
(33 %)
20 %0 %
40 %
100 %
40 %0,00 %
3,96 %
9,90 %
5,60 %
19,46 %
8 %x
xx
xx
Avots:  Paskaidrojums par metodoloģiju klimata finansējuma izsekošanas piemērošanai tiešajiem maksājumiem (Eiropas Komisija).
31 Apsvērumi 
36 Šīs trīs lauksaimniecības 
prakses ir šādas: kultūru 
dažādošana, ekoloģiski 
nozīmīgas platības izdalīšana 
lauksaimniecības platībā un 
esošo ilggadīgo zālāju 
saglabāšana.53 
Metode un ES klimata koeficienti, ko piemēro, aprēķinot zaļināšanas komponenta 
ieguldījumu klimata vajadzībām, taisnīgi atspoguļo ar šo maksājumu saistīto trīs 
lauksaimniecības prakšu36 saikni ar klimatu. Tomēr mēs konstatējām, ka trūkst 
kvantificējamu elementu, kas pamatotu 20 %, ko piemēro ar zaļināšanu nesais -
tītajiem tiešajiem maksājumiem (sk.  3. izcēlumu ). Komisija uzskata, ka galīgais 
klimata ieguldījums 8 %, t. i., 20 % x 40 %, ir piesardzīgs. 3. izcēlumsTrūkst pienācīga pamatojuma ar zaļināšanu nesaistīto tiešo maksājumu 
ieguldījumam klimata vajadzībās
Komisija uzskata, ka daži no tiešajiem ar zaļināšanu nesaistītajiem lauksaimniecības maksājumiem dod labu -
mu klimatam – lielā mērā savstarpējās atbilstības standartu dēļ. Komisija atzina, ka šo ieguldījumu kvantificēt 
būtu ļoti grūti un dārgi, un nolēma marķēt kā saistītus ar klimatu 20 % no budžeta, kas paredzēts ar zaļināšanu 
nesaistītajiem tiešajiem maksājumiem.
Lai attaisnotu šo 20 % daļu, Komisija apsvēra iespēju izmantot sodu sistēmu par savstarpējās atbilstības pārkā -
pumiem. Taču mēs konstatējām, ka nav skaidra pamata to darīt.
54 
Lai atspoguļotu savstarpējās atbilstības ieguldījumu klimata vajadzībās, Komisija 
apsvēra piesardzīgāku pieeju, saskaņā ar kuru ar zaļināšanu nesaistīto tiešo mak -
sājumu daļai, kas jāņem vērā, jābūt 10 %, nevis 20 %. Tā rezultātā samazinātos 
lauksaimniecības tiešo maksājumu ieguldījums klimata rīcībā. Kā parādīts 8. at -
tēlā , ieguldījums samazinātos par 9 miljardiem – no 47,1 uz 38  miljardiem  euro. 
Ja piemēro Pasaules Bankas izstrādāto piesardzības principu (sk. 35. punktu), 
Komisijai būtu bijis jāņem vērā zemākā klimata ieguldījuma summa.
32 Apsvērumi 8. attēlsKomisijas izraudzītās pieejas salīdzinājums ar piesardzīgāku pieeju (miljardos euro)
Avots:  Komisijas dati un Eiropas Revīzijas palātas aplēses, pamatojoties uz Komisijas datiem.
– 9 miljardi euro
38,047,1
29,09,018,1
29,0
Aplēse par tiešo 
maksājumu
ieguldījumu ar 
piesardzīgāku pieejuTiešo maksājumu 
ieguldījumsZaļināšana 10 % no tiešajiem 
maksājumiem
bez zaļināšanas
ar 40 % marķieriTiešie 
maksājumi bez 
zaļināšanasZaļināšanaPiesardzīgāka pieeja Komisijas aprēķins
Ja Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai 
piemērotu citus izsekošanas koeficientus, kas būtu balstīti 
uz starptautisko metodoloģiju, klimata finansējums 
samazinātos par 40 %
55 
Regulā (ES) Nr. 215/201437 ir noteikta metodoloģija klimata tēriņu izsekošanai 
katrā no pieciem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem. Attiecībā uz 
Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai tas nozīmē, ka lauku attīstības 
prioritātēm un prioritārajām jomām piemēro ES klimata koeficientus neatkarīgi 
no pasākumiem un pakārtotajiem pasākumiem, ko izmanto, lai sasniegtu šos 
rīcībpolitikas mērķus.37 Komisijas Īstenošanas regula 
(ES) Nr. 215/2014 (2014. gada 
7. marts), ar kuru paredz 
noteikumus, kā īstenot Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar 
ko paredz kopīgus noteikumus 
par Eiropas Reģionālās 
attīstības fondu, Eiropas 
Sociālo fondu, Kohēzijas 
fondu, Eiropas 
Lauksaimniecības fondu lauku 
attīstībai un Eiropas Jūrlietu un 
zivsaimniecības fondu un 
vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu un Eiropas 
Jūrlietu un zivsaimniecības 
fondu, attiecībā uz 
metodoloģiju klimata 
pārmaiņu mērķu sasniegšanas 
atbalstam, starpposma mērķu 
un galamērķu noteikšanu 
darbības rezultātu satvarā un 
intervences kategoriju 
nomenklatūru Eiropas 
strukturālajiem un investīciju 
fondiem (OV L 69, 8.3.2014., 
65. lpp.).
33 Apsvērumi 
56 
Komisija uzskatīja, ka ESAO “Rio marķieru” metodoloģija ELFLA jomā nav piemē -
rota, jo attiecīgie pasākumi sniedz daudzkāršus un sistemātiskus papildu iegu -
vumus no vides, ekonomiskā un sociālā viedokļa. Komisijas pieejā 100 % klimata 
koeficients itin pamatoti tiek piešķirts ar klimatu saistītajai Savienības 5. prioritā -
tei – “Veicināt resursu efektīvu izmantošanu un atbalstīt pret klimata pārmaiņām 
noturīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni lauksaimniecības, 
pārtikas un mežsaimniecības nozarē”. Tomēr Komisija to pašu 100 % klimata koe -
ficientu ir piemērojusi visām prioritārajām jomām, kas iekļautas ar vidi saistītajā 
Savienības 4. prioritātē – “Atjaunot, saglabāt un uzlabot ekosistēmas, kas saistītas 
ar lauksaimniecību un mežsaimniecību”, lai gan katra no šīm prioritātēm attiecas 
uz citu mērķjomu. Komisija nolēma, ka lauku attīstības pasākumu īpašību dēļ 
40 % koeficients ir pārāk zems. Komisijas pieejas rezultātā 40 % klimata koeficien -
tu piemēroja tikai 10 % plānotā klimata finansējuma no ELFLA – atlikušie 90 % no 
plānotā klimata finansējuma ir svērti ar 100 % koeficientu.
57 
Mēs konstatējām, ka atšķirībā no pārējiem Eiropas strukturālajiem un investīciju 
fondiem ELFLA ir nepieciešams izmantot dažādus ES klimata koeficientus katram 
pasākumam. ELFLA izmantotajā pieejā nav pietiekama nošķīruma starp dažādu 
darbību sniegto ieguldījumu klimata vajadzībām, kas noved pie pārlieku lielas ap -
lēses par ieguldījumu klimata rīcībā. Piemēram, maksājumiem par “apgabaliem, 
kuros ir dabas ierobežojumi”, kas paredzēti, lai novērstu zemes pamešanu, svē -
rums bija 100 %. Lai gan šādas darbības atkarībā no zemes faktiskās izmantošanas 
var mazināt klimata pārmaiņas, tas nav pilnīgi droši zināms un to nevar salīdzināt 
ar tādām darbībām kā mežsaimniecība, kam arī piešķirti 100 % (sk.  4. izcēlumu ).4. izcēlumsIlustrācija par dažādiem apsvērumiem, kas ir pasākumu pamatā
Maksājumi par “ apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi” lauksaimniekiem kompensē nelabvēlīgus aps -
tākļus, ko rada daba vai citi ierobežojumi. To galējais mērķis ir novērst zemes pamešanu. Mēs konstatējām, ka, 
lai gan šādi maksājumi var palīdzēt novērst klimata pārmaiņas, tas nav to primārais mērķis un tāpēc piesar -
dzīgāk būtu piemērot 40 % klimata koeficientu. Tikai šī korekcija vien ELFLA ieguldījumu klimata finansējumā 
2014.–2020. gada laikposmā samazinātu par 16 % jeb 9,2 miljardiem euro.
Mežsaimniecības darbībām , tādām kā apmežošana, ir svarīga loma, palīdzot sasniegt dažus no svarīgāka -
jiem ES lauku attīstības politikas mērķiem ekoloģijas jomā. Apmežošana un kokaugiem klātas zemes veidoša -
na palīdz risināt tādu uzdevumu kā ekosistēmu un oglekļa piesaistes stiprināšana un pāreja uz zemu oglekļa 
emisiju ekonomiku. Apmežošana palīdz arī novērst dabas radītu apdraudējumu un ugunsgrēkus un palīdz 
pielāgoties klimata pārmaiņām. Mēs konstatējām, ka šis apsvērums pamato klimata koeficientu 100 % apmērā.
34 Apsvērumi 
58 
Izvērtējot dalībvalstu lauku attīstības programmas, mēs konstatējām, ka Komisijas 
pieejas dēļ kā klimata rīcība ir marķēts vairāk izdevumu, nekā būtu bijis tad, ja 
katrs pasākums būtu ticis izvērtēts atsevišķi un klasificēts saskaņā ar starptautis -
kajiem standartiem. Šāda konstatējuma gaismā mēs pārskatījām klimata koefi -
cientus ( Pielikums ) un visai ES aplēsām pārskatīto klimata finansējuma summu 
no ELFLA 2014.–2020. gadā. Mūsu aplēses lika domāt, ka ELFLA klimata summas 
būtu jāsamazina par 42 % jeb par 23,9 miljardiem euro (sk.  9. attēlu ).9. attēlsIzmaiņas ELFLA klimata finansējuma summās (miljardos euro)
Avots:  Eiropas Revīzijas palātas aplēses, balstoties uz datiem, kas 2016. gada 30. maijā ar Infoview  gūti no SFC2014  - Plānotie ELFLA izdevumi pa 
prioritārajām jomām un apstiprināto lauku attīstības programmu pasākumiem.33,357,2
23,9
ERP aplēses Regula (ES)
Nr. 2015/2014- 42 %
35 Apsvērumi 
59 
Arī Eiropas Reģionālās attīstības fondā un Kohēzijas fondā Komisija saskārās ar 
līdzīgām problēmām saistībā ar izdevumu klasificēšanu, bet tai izdevās piemē -
rot detalizētāku pieeju. Mēs arī konstatējām paraugprakses piemērus tajā pašā 
budžeta jomā kā lauku attīstība – programmas LIFE  izsekošanas prakse ir daudz 
piesardzīgāka nekā ELFLA prakse. Programmas LIFE  vides un klimata rīcības 
apakšprogrammām (līdzīgas, attiecīgi, lauku attīstības 4. un 5. prioritātei) izmanto 
atšķirīgus izsekošanas koeficientus (sk.  5. izcēlumu ).5. izcēlumsProgrammā LIFE  izmantotās izsekošanas metodes
Programmā LIFE  atbilstoši ESAO metodoloģijai izdevumu posteņi pieder vienai no trim kategorijām: primāri 
saistīti ar klimatu (100 %), nozīmīgi saistīti ar klimatu (40 %) un nesaistīti ar klimatu (0 %).
Lielākā daļa summu, ko plāno tērēt vides apakšprogrammā, tiek marķētas ar 40 % koeficientu38, bet klimata 
rīcības apakšprogrammā tās marķē ar 100 % koeficientu39.
Programma LIFE  mums sniedz skaidru piemēru gadījumam, kad pretstatā lauku attīstības jomā izmantotajai 
praksei vides izdevumi (ar augstākais 40 % koeficientu) netiek pilnībā pielīdzināti klimata izdevumiem. Tā 
rezultātā ne vienmēr ir iespējams salīdzināt klimata finansējumu dažādās jomās.
38 Kā tipisku vides apakšprogrammas projekta piemēru var minēt notekūdeņu attīrīšanas iekārtu izbūvi nolūkā līdz minimumam samazināt 
piesārņojumu ūdeņos, kur tie ietek. Galvenais mērķis ir vide, t. i., samazināt piesārņojumu, taču daļa no šāda projekta varētu aptvert arī pilsētu 
drenāžas tīklus, mazinot plūdu risku un līdz ar to palīdzot pielāgoties klimata pārmaiņām.
39 Kā tipisku klimata rīcības apakšprogrammas projekta piemēru var minēt esošā ēku fonda renovāciju nolūkā taupīt enerģiju un samazināt 
siltumnīcefekta gāzu emisijas.
36 Apsvērumi 
Nepieciešams steidzami rīkoties, jo ieguldījums no 
pētniecības finansējuma nozīmīgi atpaliek
60 
“Apvāršņa 2020” klimata finansējuma izsekošanas rezultāti par 2014. gadu liecina, 
ka klimata rīcībai bija veltīti 24 % budžeta40. Tas ir ievērojami zemāk par 35 % mēr -
ķi (sk.  4. attēlu ). Normatīvā prasība41 par to, ka daudzgadu darba programmā 
jāietver norāde par izdevumiem, kas saistīti ar klimatu, netika ievērota nedz 
2014.–2015. gadā, nedz 2016.–2017. gadā. Tāpēc atsevišķajām darba program -
mām nav piešķirti kvantificēti mērķi, kas apzīmētu to ieguldījumu izvirzītā mērķa 
sasniegšanā, proti, vismaz 35 % no programmas “Apvārsnis 2020” kopējā budžeta 
tērēt klimata rīcībai.
61 
Programmā “Apvārsnis 2020” rīcība tiek iedalīta plānojamā un augšupējā rīcībā, 
un attiecīgi tiek noteiktas arī budžeta proporcijas42. Plānojamai rīcībai ar klimatu 
saistītos izdevumus var aplēst, attiecīgajām izdevumu kategorijām piemērojot 
ES klimata koeficientus. Taču rezultātus no jomām, kur piemēro augšupējo pieeju, 
Komisija to rakstura dēļ uzskata par neparedzamiem43. 2014. gadā augšupējas 
rīcības pasākumiem bija paredzēti 35 % no programmas “Apvārsnis 2020” kopējā 
budžeta, un no tiem 8,5 % uzskatīja par saistītiem ar klimatu.
62 
Izmantojot plānoto ieguldījumu klimata vajadzībām no plānojamās rīcības pasā -
kumiem 2014.–2017. gadā, mēs aprēķinājām 44, ka laikā no 2018. līdz 2020. gadam 
vidējai ar klimatu saistīto izdevumu daļai programmā “Apvārsnis 2020” būtu jāsa -
sniedz 47 %, lai sasniegtu 35 % mērķi, kas noteikts visai 2014.–2020. gada daudz -
gadu finanšu shēmai. Tas ir būtisks palielinājums salīdzinājumā ar jau sasniegto 
24 % likmi. 10. attēlā  ir parādīta līkne, kam būs jāseko finansējuma piešķīrumiem 
klimata vajadzībām no programmas “Apvārsnis 2020”, lai sasniegtu 35 % mērķi.40 Kā norāda Komisija, datos par 
izdevumiem klimata jomā vēl 
nav ņemti vērā daži no finanšu 
instrumentiem, kuru 
rezultātiem seko līdzi projektu 
līmenī, t. i., “augšupējā” veidā 
(InnovFin SMEG  un InnovFin 
SME VC ), jo Eiropas Investīciju 
fonds sniedz pārskatus reizi 
divos gados.
41 Padomes Lēmums 2013/743/
ES (2013. gada 3. decembris), 
ar ko izveido īpašo 
programmu, ar kuru īsteno 
pamatprogrammu 
“Apvārsnis 2020” (OV L 347, 
20.12.2013., 965. lpp.), nosaka, 
ka programmas “Apvārsnis 
2020” daudzgadu darba 
programmās vajadzības 
gadījumā ir jāsniedz indikatīva 
informācija par izdevumiem, 
kas saistīti ar klimatu.
42 Plānojamai rīcībai ir skaidrs 
tematiskais mērķis, kas atbilst 
vienam no Komisijas darba 
programmā definētajiem 
tematiem. Augšupējai rīcībai 
nav iepriekš noteikta 
tematiskā mērķa, un tie var 
būt dažādi atkarībā no 
projekta.
43 Tas, kādu augšupējās rīcības 
pasākumu daļu var uzskatīt 
par saistītu ar klimatu, ir 
atkarīgs no pētniecības 
priekšlikumiem, kurus vērtē 
pēc to zinātniskās izcilības.
44 Datu avots ir 2017. gada 
budžeta projekts, 1.a 
izdevumu kategorija: 
Konkurētspēja izaugsmei un 
nodarbinātībai, 3.2.2. iedaļa: 
Ieguldījums klimata rīcības 
integrēšanā. Aprēķins ir 
balstīts uz to, ka 2015.–
2017. gadā (tāpat kā 
2014. gadā) augšupējās rīcības 
pasākumiem ir paredzēti 35 % 
no kopējā budžeta un ka 
minētajā laikposmā (tāpat kā 
2014. gadā) 8,5 % no budžeta 
augšupējās rīcības 
pasākumiem ir saistīti ar 
klimatu.
37 Apsvērumi 10. attēlsKlimata finansējuma piešķīrumu līknes piemērs, kam jāseko, lai sasniegtu 
programmas “Apvārsnis 2020” 35 % mērķi (miljardos euro)
63 
2015. gada novembrī Komisija izstrādāja rīcības plānu45, lai panāktu nokavēto 
programmas “Apvārsnis 2020” nepietiekamajā progresā ceļā uz tās 35 % mērķa 
sasniegšanu. Mēs analizējām, vai šajā rīcības plānā ir iekļauti adekvāti pasākumi, 
lai pētniecības jomā atgūtu nokavēto. Rīcības plānā, sākot ar 2016. un 2017. gada 
darba programmu, ir ieviesti noteikti pasākumi un ir atzīts, ka 2018.–2020. gada 
darba programmā ir nepieciešams darīt vairāk. Piemēram, Komisija ir iecerējusi 
ieviest obligātas ar klimatu saistītas pārbaudes, kas pirms apstiprināšanas jāveic 
visai darba programmai. Turklāt projektu priekšlikumu standarta veidlapās un 
piešķiršanas kritērijos ir paredzēts iekļaut ar klimatu saistītus apsvērumus. Vēl 
viens līdzeklis, kas ieteikts rīcības plānā, ir pietiekama budžeta piešķiršana mēr -
ķiem klimata pārmaiņu jomā, kas palīdzētu sasniegt vispārējo 35 % mērķi.
02468101214
22 %53 %
47 %53 %
47 %53 %
47 %
23 %77 % 75 %
25 % 25 %75 %78 %9,59,013,2
12,2
11,0
10,09,4
Aplēses2017 2014 2020 2019 2015 2016 2018Ar klimatu 
nesaistītarīcība
Klimata
rīcība
Avots:  Komisijas dati par 2014.–2017. gadu (2017. gada budžeta projekts) un Eiropas Revīzijas palātas aplēses par klimata rīcību 2018.–2020. gadā.
45 Stratēģiskās pētniecības un 
inovācijas ģenerāldirektoru 
grupa 2015. gada 12. novembrī 
apstiprināja pasākumus, kas 
iekļauti rīcības plānā, lai 
palielinātu klimata rīcības 
integrēšanu programmā 
“Apvārsnis 2020” un ar klimatu 
saistītos izdevumus.
38 Apsvērumi 
64 
Lai gan rīcības plānā ir ietverti lietderīgi priekšlikumi, tajā nav sniegti nekādi 
kvantificējami mērķi vai modeļi tam, kā varētu sasniegt 35 % mērķi. Piemēram, 
rīcības plānā nav ietverti attiecīgi aprēķini, un tas nesniedz ceļvedi tam, kā 
2018.–2020. gadā kompensēt relatīvi zemo ar klimatu saistīto izdevumu daļu 
2014.–2017. gadā.
Lielāks un mērķtiecīgāks klimata rīcības finansējums 
dažos Eiropas strukturālajos un investīciju fondos, bet 
citos lielā mērā “viss kā parasti”
65 
Mērķi 20 % no ES budžeta tērēt klimata rīcībai var iestrādāt dažādajās rīcībpoli -
tikas jomās, tērējot vairāk jau esošajās ar klimatu saistītajās programmās, radot 
jaunas programmas vai izstrādājot kritērijus, kas palīdzētu panākt, ka ar klimatu 
saistītiem mērķiem tiek tērēts vairāk. “Mērķtiecīgāku tēriņu” pazīme būtu tas, ka 
fondi un programmas noteiktu tādas prasības, kas daudz lielākā mērā būtu vēr -
stas uz klimata mērķiem nekā 2007.–2013. gada laikposmā. Kopumā mēs nespē -
jām noteikt, vai un kādā apmērā šis 20 % mērķis ir uzskatāms par klimata rīcības 
tēriņu palielinājumu salīdzinājumā ar 2007.–2013. gadu (sk. 27. punktu).
66 
Mēs aplūkojām Eiropas strukturālos un investīciju fondus un lauksaimniecības tie -
šos maksājumus, jo šīs dalītās pārvaldības jomas pārstāv apmēram trīs ceturtdaļas 
no plānotā klimata finansējuma (sk. 19. punktu). Attiecībā uz šiem fondiem mēs 
raudzījāmies, vai, salīdzinot ar 2007.–2013. gadu, 20 % mērķis dod kādu pievieno -
to vērtību cīņā pret klimata pārmaiņām ar:
– lielāku ES līdzekļu piešķīrumu klimata rīcībai – kvantitatīvs uzlabojums – un/
vai
– mērķtiecīgāku ES finansējumu klimata rīcībai – kvalitatīvs uzlabojums.
39 Apsvērumi 
46 Projekta piemērs ir iecerēts kā 
ilustrācija ERAF un KF tēriņiem 
klimata rīcībai. Mēs neveicām 
revīziju nedz par šī projekta 
rezultātiem, nedz par tā 
rentabilitāti. Sk. īpašo 
ziņojumu Nr. 21/2012 
“Kohēzijas politikas 
ieguldījumi energoefektivitātē 
un to rentabilitāte” par 
rentabilitātes problēmām 
attiecībā uz atjaunojamo 
enerģiju ( http://eca .europa.
eu).67 
Tā kā 2014.–2020. gada laikposmā tēriņi ir tik tikko sākušies, kvantitatīvos un 
kvalitatīvos uzlabojumus mēs analizējām, veicot revīziju par tēriņu program -
mās paredzēto pasākumu struktūru, kā arī plānotos izdevumus, bet ne faktiskos 
izdevumus projektu līmenī. Tāpēc šajā iedaļā minētie piemēri pirmkārt kalpo kā 
konkrētu gadījumu izpēte, kas ļauj ilustrēt stiprās un vājās puses un paraugpraksi, 
ko mēs konstatējām.
Lielāki piešķīrumi klimata vajadzībām Eiropas Reģionālās 
attīstības fondā un Kohēzijas fondā pierāda, ka var panākt, 
ka klimata jautājumiem tiek pievērsta lielāka vērība
68 
Mēs izvērtējām, vai klimata rīcības iekļaušana 2014.–2020. gada ERAF un KF 
darbības programmās ir ļāvusi panākt to, ka investīcijām klimata vajadzībās tiek 
piešķirts vairāk līdzekļu nekā 2007.–2013. gadā. Tā kā 2007.–2013. gada program -
mās klimata rīcības tēriņi netika konkrēti pārraudzīti, mēs, lai veiktu izvērtējumu, 
vispirms noteicām, kuras investīciju kategorijas, pazīstamas kā intervences jomas, 
ir salīdzināmas ar 2014.–2020. gada kategorijām, kas saistītas ar klimatu. Kā otro 
soli mēs 2014.–2020. gada ES klimata koeficientus piemērojām ES izdevumiem, 
kas veikti attiecīgajās 2007.–2013. gada investīciju kategorijās.
Integrēšana Eiropas Reģionālās attīstības fondā un Kohēzijas 
fondā palīdz panākt lielākus piešķīrumus klimata vajadzībām …
69 
Salīdzinot ar 2007.–2013. gadu, tiek plānots, ka ar klimatu saistītie izdevumi 2014.–
2020. gadā visās ERAF un KF programmās, tostarp Eiropas teritoriālās sadarbības 
satvarā, palielināsies par apmēram 69  % no 32,4  miljardiem  euro uz 54,7  miljar -
diem euro. Ja ar klimatu saistītos izdevumus aplūko kā proporciju no kopējā ERAF 
un KF finansējuma, tiek paredzēts, ka tie pieaugs no 12 % 2007.–2013. gadā uz 
21 % 2014.–2020. gadā.
70 
Kā parādīts 11. attēlā , ar klimatu saistīto izdevumu raksturs abos finansēšanas 
laikposmos bija atšķirīgs. 2007.–2013. gadā vislielākais ieguldījums klimata vaja -
dzībās bija no dzelzceļiem un multimodāliem pārvadājumiem, un šī kategorija 
pārstāvēja 32 % no kopsummas, bet 2014.–2020. gadā virsroku guva energoefek -
tivitātes investīcijas, pārstāvot 34 % no kopējās aplēses klimata rīcībai (sk. pie -
mēru 6. izcēlumā46).
40 Apsvērumi 11. attēlsSalīdzinājums par aplēsto ERAF un KF ieguldījumu klimata rīcībā pa sektoriem un 
gadiem (miljardos euro)
Avots:  Eiropas Revīzijas palātas aplēses, pamatojoties uz Komisijas datiem.2014.–2020. gada DFSERP aplēse par 2007.–2013. gadaEnergoefektivitāte (100 %)
Dzelzceļi un multimodālie pārvadājumi (40 %)
Pielāgošanās klimata pārmaiņām (100 %)
Atjaunojamā enerģija (100 %)
Pilsētas transports un intelektiskās
transporta sistēmas (40 %)
Citi (100 %)
Bioloģiskā daudzveidība, gaisa kvalitāte
un ūdens apsaimniekošana (40 %)
Ostas un iekšzemes ūdensceļi (40 %)
Citi (40 %)
Kopā60 50 40 30 20 10 0
6,1
10,2
0,4
4,5
3,5
0,7
4,6
1,6
0,8
32,418,4
8,4
6,4
5,9
5,8
4,4
3,3
1,1
1,0
54,7
41 Apsvērumi 6. izcēlumsPiemērs par energoefektivitātes investīcijām ar ERAF līdzfinansējumu Rumānijā
Tiek plānots, ka energoefektivitātes projekti privātā un publiskā sektora ēkām47 saņems apmēram 6 % no 
kopējā ES līdzfinansējuma Rumānijā  2014.–2020. gadā, salīdzinot ar apmēram 1 % 2007.–2013. gadā. Izdevumi 
šādiem projektiem tiek svērti ar 100 % klimata rīcības koeficientu.
Viens no šādiem projektiem, kuru mērķis bija palielināt dzīvojamo ēku energoefektivitāti , tika finansēts 
Bukarestes 3. rajonā. ERAF līdzfinansējums no 2007.–2013. gada reģionālās darbības programmas sasniedza 
apmēram 162 500 euro. Projekta īstenošana tika pabeigta 2015. gadā. Daudzdzīvokļu nama siltumizolācija un 
apkures sistēmas renovācija ļāva panākt gada enerģijas patēriņa samazinājumu no 331 kWh/m2 uz 143 kWh/m2, 
t. i., par 57 %. CO2 emisiju ietaupījumi tiek lēsti 238 tonnas/gadā.
Daudzdzīvokļu nams pirms investīcijām  
(blakus projekta vietai)Darbu izpildes laikā  
(blakus projekta vietai)Daudzdzīvokļu nams pēc investīcijām  
(projekta vieta)
47 Ieskaitot augstas efektivitātes koģenerāciju un centrālo apkuri.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
42 Apsvērumi 3. tabulaERAF un KF klimata finansējums 2007 .–2013. gadā un 2014.–2020. gadā
DalībvalstisKlimata finansējuma aplēs -
tā daļa 2007.–2013. gadāKlimata finansēju -
ma aplēstā summa 
2007.–2013.  gadā
(miljardi euro)Klimata finansējuma daļa 
2014.–2020.  gadāKlimata finansējuma sum -
ma 2014.–2020.  gadā
(miljardi euro)
Vācija 7, 0 % 1,20 27, 0  % 2,90
Polija 8,0 % 5,60 15,0  % 11,60
Rumānija 9,0 % 2,20 19,0  % 4,30
Avots:  Eiropas Revīzijas palātas aplēses, pamatojoties uz plānošanas dokumentiem un valstu ziņojumiem.71 
ES līmenī novērojamā vispārējā tendence līdzīgi izpaužas arī visās trijās dalībval -
stīs, kas tika apmeklētas, veicot revīziju kohēzijas politikas jomā. Arī šeit tiek plā -
nots, ka klimata izdevumi no ERAF un KF darbības programmām 2014.–2020. gadā 
palielināsies. Tomēr mēs konstatējām arī nozīmīgas atšķirības starp dalībvalstīm 
tādā ziņā kā to finansiālās saistības klimata rīcībai ES budžetā (sk.  3. tabulu ).
… un pastāv gadījumi, kad klimata jautājumiem tiek pievērsta 
lielāka vērība
72 
Papildus finanšu izvērtējumam mēs pārbaudījām arī to, vai klimata rīcības iekļau -
šana 2014.–2020. gada ERAF un KF darbības programmās palīdzēja panākt tādas 
investīciju darbības, kurās klimata jautājumiem tiek pievērsta lielāka vērība. Mēs 
apzinājām kvalitatīvus uzlabojumus dažās jomās. Pirmkārt, mēs konstatējām, ka 
klimata jautājumiem tiek pievērsta lielāka vērība vadības procesos. Vācijā, Polijā 
un Rumānijā mēs visur pamanījām kvalitatīvus uzlabojumus tajā, kā dotāciju 
pieteikumos tiek ņemti vērā klimata jautājumi, ieskaitot prasības aprakstīt klimata 
pārmaiņu iespaidu un riskus vai projekta ieguldījumu klimata pārmaiņu problē -
mā. Otrkārt, mēs konstatējām gadījumus, kad tika veiktas izmaiņas, lai pievērstu 
vērību klimata jautājumiem (sk.  7. izcēlumu ).
43 Apsvērumi 7. izcēlumsPiemēri par lielākas vērības pievēršanu klimata pārmaiņām revidētajās ERAF un 
Kohēzijas fonda programmās
Vācijā  Federālā Vides, dabas aizsardzības, ēku un kodoldrošības ministrija izveidoja tikai valsts pašas finansē -
tu projektu, lai veicinātu vides partneru aktīvu dalību ERAF plānošanas procesā un atbalstītu vides un klimata 
jautājumu iekļaušanu. Cita starpā šis projekts ļāva izstrādāt divas rokasgrāmatas par plānošanu. Tajās cita 
starpā tika iekļauti paraugprakses piemēri tam, kā klimata rīcību iekļaut projektos dažādās jomās. ES klimata 
koeficienti tika atzīti par pirmo soli pareizajā virzienā, vienlaikus uzsverot, ka ekoloģiskā ilgtspēja ir jāiekļauj 
visos pasākumos.
Vācijā Saksijas darbības programmas  atlases kritērijos ir noteikts, ka uzņēmumu ēkas ir jārenovē tā, lai 
energoefektivitātes standarti par 10  % pārsniegtu likumā noteiktās prasības. Turklāt energoefektivitātes reno -
vācijā līdzekļi ir paredzēti tikai tām projekta daļām, kas dod papildu vērtību no klimata viedokļa, lai gan agrāk 
atbalsts tika sniegts visam projektam.
Rumānija  piešķir vairāk punktu projektiem no Lielu infrastruktūras objektu darbības programmas, kas ļauj 
panākt lielākus ietaupījumus enerģijas patēriņā. Mēs arī ievērojām, ka Polijas un Rumānijas  valsts iestādes 
bija noteikušas atbilstības nosacījumus, kas paredzēti, lai panāktu lielāku sinerģiju ar attiecīgajām plašākajām 
stratēģijām, tādām kā ilgtspējīgas enerģijas rīcības plāni vai ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni.
73 
Tiek sagaidīts, ka 2014.–2020. gadā līdz pat 64 % ar klimatu saistīto izdevumu no 
ERAF un KF darbības programmām būs no tām investīciju kategorijām, kurām 
piemēro 100 % ES klimata koeficientu. Tas nozīmē, ka tie sniedz nozīmīgu iegul -
dījumu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanā (sk.  2. tabulu ). Tas ir pieaugums 
salīdzinājumā ar 2007.–2013. gadu, kad visnotaļ lielākā daļa ar klimatu saistīto 
izdevumu nāca no darbībām ar ļoti pieticīgu ieguldījumu klimata pārmaiņu risi -
nāšanā (sk.  12. attēlu ).
44 Apsvērumi 
74 
Lai gan ir sagaidāms, ka 2014. –2020. gadā katrā no trim apmeklētajām dalībval -
stīm finansējums pasākumiem, kuri iecerēti kā tādi, kas pirmkārt vērsti uz klimata 
rīcību, pieaugs, šā pieauguma apjoms ievērojami atšķiras. Polijā un Rumānijā, 
galvenokārt tādēļ, ka joprojām tiek atbalstīti dzelzceļi un pilsētas transports48, 
apmēram pusei ar klimatu saistītā finansējuma no visām darbības programmām 
tiek piešķirts 100 % koeficients, savukārt Vācijas darbības programmās gandrīz 
visiem ar klimatu saistītajiem izdevumiem svērums ir 100 %, jo tie dod ievērojamu 
ieguldījumu klimata rīcībā.
75 
Taču konstatējām, ka klimata rīcības loma pētniecībā un inovācijā un mazo un 
vidējo uzņēmumu jomā ir relatīvi maza. Vācijā un Rumānijā revidētajās program -
mās mēs konstatējām, ka Komisija plānošanas sarunās nebija izdarījusi pietie -
kamu spiedienu, lai ievērojami palielinātu klimata rīcības apjomu, ko ņem vērā 
pētniecības un attīstības un uzņēmējdarbības jomās, un dažās programmās šis 
apjoms bija vai nu zems, vai arī tā nebija vispār. Dalībvalstis spēja sasniegt 20 % 
mērķi bez nepieciešamības koriģēt finansējumu šajās jomās. Tas nozīmē, ka neti -
ka pilnībā izmantotas visas potenciālās iespējas finansēt ar klimatu saistītu rīcību.48 Uzskata, ka šādiem projektiem 
saikne ar klimatu ir 40 %.12. attēlsKlimata rīcības izdevumu daļa un summas saskaņā ar ES klimata koeficientiem abos 
laikposmos
Avots:  Eiropas Revīzijas palātas aplēses, pamatojoties uz Komisijas datiem.21 billion euro
(64 %)12 billion euro
(36 %)20 billion euro
(36 %)35 billion euro
(64 %)
40 % coeﬃcient100 % coeﬃcient
33 billion euro55 billion euro 2014-2020 MFF
2007-2013 MFF100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
45 Apsvērumi 
Vēl nav pietiekami izmantots potenciāls, ko varētu dot 
Eiropas Sociālā fonda ieguldījums klimata rīcībā
76 
Komisija ir atzinusi, ka pieaug pieprasījums pēc “zaļajām” darbvietām – sagai -
dāms, ka energoefektivitātes sektorā 2020. gadā tiks nodarbināti 2 miljoni, bet 
atjaunojamās enerģijas sektorā 3 miljoni49. Lai varētu ieviest “zaļo” ekonomiku, 
būs ļoti svarīgi nodrošināt “zaļo” darba ņēmēju piedāvājumu augošajam pieprasī -
jumam. Kvalificētu speciālistu un darba ņēmēju trūkums “zaļo” darbvietu sektorā 
varētu izraisīt zaudējumus un kavēšanos50 ar klimatu saistītās rīcības īstenošanā.
77 
Tajā pašā laikā pāreja uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku novedīs pie darbvietu 
zuduma fosilā kurināmā sektoros, un darba ņēmējiem no šiem sektoriem būs 
nepieciešams iegūt jaunas prasmes51. Salīdzinot ar pārējiem kohēzijas politikas 
fondiem, ESF darbības programmās klimata rīcībai tika skaidri iedalīta ļoti maza 
daļa, konkrētāk 1,4  % no 83  miljardiem  euro.
78 
Komisija uzskatīja, ka ESF īpatsvars, kas atvēlēts ar klimatu saistītajiem izdevu -
miem un kas noteikts, pamatojoties uz dalībvalstu ESF darbības programmās zi -
ņoto informāciju, varētu neatbilst paredzētajam ESF ieguldījumam klimata rīcībā 
2014.–2020. gada posmā; ieguldījuma apjoms būs zināms tikai pēc programmu 
īstenošanas. Tas, ka ESF nav noteiktas pienācīgas prasības klimata rīcības ņemša -
nai vērā, ir garām palaista iespēja panākt, ka šī joma dod ieguldījumu pārejā uz 
zemu oglekļa emisiju ekonomiku un klimata rīcībā vispār.
79 
Kad tika apstiprinātas 2014.–2020. gada rīcības programmas, nebija prasības, 
ka dalībvalstīm jāsniedz Komisijai kāds pamatojums ESF piešķīrumiem klimata 
rīcības mērķiem. Tāpēc programmas netika sistemātiski pārbaudītas, lai pārlieci -
nātos, ka tās vērstas uz to, lai apmierinātu pieprasījumu pēc “zaļajām” darbvietām 
vai sniegtu atbalstu pārejai uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku.49 Sk. Komisijas dienestu 
2012. gada 18. aprīļa darba 
dokumentu “Ekoizaugsmei 
piemītošā nodarbinātības 
potenciāla pilnvērtīga 
izmantošana”.
50 Apvienotās Karalistes 
Pārstāvju palātas Vides audita 
komitejas ziņojumā “Zaļās 
darbvietas un prasmes” ir 
secināts, ka “paļaušanās tikai 
un vienīgi uz tirgu, ka tas ļaus 
aizpildīt prasmju robus, rada 
kavēšanos zaļās ekonomikas 
veidošanā”. http://www.
publications.parliament.uk/
pa/cm200910/cmselect/
cmenvaud/159/159i.pdf
51 Sk., piemēram, 324. un 
325. punktu ESAO ziņojumā 
“Kā saskaņot rīcībpolitikas 
pārejai uz zemu oglekļa 
emisiju ekonomiku”: http://
www.oecd.org/env/
Aligning-policies-for-the-
transition-to-a-low-carbon-
economy-CMIN2015-11.pdf
46 Apsvērumi 
52 Īpašais ziņojums Nr. 26/2016 
“Joprojām ir sarežģīti uzlabot 
savstarpējās atbilstības 
efektivitāti un panākt 
vienkāršošanu” ( http://eca.
europa.eu ).
53 Komisijas dienestu 2016. gada 
22. jūnija darba dokuments 
“Zaļināšanas pārskatīšana pēc 
gada” - SWD(2016) 218 final, 
sk. 14. lpp., 2. pielikums, 
3./6. daļa.
54 Šī summa tika aplēsta, 
saskaitot indikatīvos skaitļus 
par tiešā atbalsta 
maksājumiem ražotājiem 
saskaņā ar Padomes Regulu 
(EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 
21.10.2003., 1. lpp.) un 
Padomes Regulu (EK) 
Nr. 73/2009 (OV L 30, 
31.1.2009., 16. lpp.), kuri sniegti 
ziņojumos par tiešā atbalsta 
sadali lauksaimniekiem 
2007.–2013. finanšu gadā:  
http://ec.europa.eu/
agriculture/cap-funding/
beneficiaries/direct-aid/
index_en.htm .Nav nozīmīgu izmaiņu kopējās lauksaimniecības politikas 
tēriņos, lai gan lauku attīstības jomā pastāv paraugprakses 
piemēri
80 
Šajā iedaļā tiek izvērtēts, vai klimata rīcības iekļaušana aplūkotajos lauksaim -
niecības tiešajos maksājumos un lauku attīstības programmās ir ļāvusi panākt 
pozitīvas izmaiņas klimata izdevumu daudzumā – mērot pēc tā, kā ir pieaudzis ar 
klimatu saistīto izdevumu apjoms – un to kvalitātē – mērot pēc lielākas vērības 
piešķiršanas ar klimatu saistītām darbībām. Mēs aplūkojām pieejamos pierādīju -
mus par savstarpējās atbilstības sistēmu un lauksaimniecības tiešajiem maksā -
jumiem, kā arī par 2014.–2020. gada lauku attīstības programmām Andalūzijai, 
Polijai un Ronai-Alpiem un salīdzinājām tās ar 2007.–2013. gada programmām.
Zaļo maksājumu ieviešana negarantē nozīmīgas izmaiņas tiešo 
maksājumu ieguldījumā klimata vajadzībām
81 
Kādā nesenā ziņojumā52 mēs secinājām, ka izmaiņas kopējā lauksaimniecības 
politikā 2014.–2020. gada laikposmam samazināja savstarpējās atbilstības notei -
kumu skaitu, jo tika atceltas prasības, kurām nebija pietiekami ciešas saiknes ar 
lauksaimniecisko darbību.
82 
Kā jauna iezīme kopējās lauksaimniecības politikā 2014.–2020. gadam tika ie -
viests zaļināšanas komponents. Lai gan tas ietver klimatam svarīgas prasības (sk. 
53. punktu), tā pamatā lielā mērā ir agrākie laba lauksaimniecības un vides stā -
vokļa standarti, kas aptvēra līdzīgu lauksaimniecības praksi, tādu kā pastāvīgo ga -
nību aizsardzība vai ainavisko īpašību saglabāšana. Pieejamā informācija liecina, 
ka 64 % no tiešo maksājumu saņēmējiem ir atbrīvoti no zaļināšanas prasībām53. 
Tā rezultātā rodas risks, ka tikai ierobežota tiešo maksājumu daļa tiks pārorientē -
ta uz klimata rīcību. Komisija plāno izvērtēt to, kas ar zaļo maksājumu sasniegts 
vides jomā, 2017. gadā un 2018. gada beigās.
83 
Sagaidāms, ka 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas ieguldījums lauk -
saimniecības tiešajos maksājumos sasniegs 288  miljardus  euro. Šī summa ir 
salīdzināma ar tiešā atbalsta summu 276  miljardu  euro apmērā, ko ražotājiem 
izmaksāja 2007.–2013. finanšu gadā54.
47 Apsvērumi 
Klimata vajadzību finansējums lauku attīstības jomā: klimata 
rīcībai netiek pievērsta lielāka vērība
84 
Lauku attīstības jomas īpatnību dēļ nebija iespējams salīdzināt visas lauku attīstī -
bas programmas, jo programmās paredzētie pasākumi katrā programmā tiek īste -
noti ar atšķirīgiem darbību veidiem. Pamatojoties uz trīs lauku attīstības program -
mām, mēs aplēsām klimata finansējuma daļu 2007.–2013. gadā un to salīdzinājām 
ar plāniem 2014.–2020. gadam. Šajās programmās mēs nesaskatījām nekādu reālu 
investīciju virzību uz augšu vai leju (sk.  4. tabulu ).4. tabulaKlimata finansējums 2007 .–2013. gadā un 2014.–2020. gadā
Aplūkotās lauku attīstī -
bas programmasKlimata finansē -
juma aplēstā daļa 
2007.–2013.  gadāKlimata finansēju -
ma aplēstā summa 
2007.–2013.  gadā
(miljardi euro)Klimata finansējuma daļa 
2014.–2020.  gadāKlimata finansējuma 
summa 2014.–2020.  gadā
(miljardi euro)
Andalūzija, Spānija 66,2  % 1,38 55,0  % 1,05
Polija (viena lauku 
attīstības programma visai 
dalībvalstij)37, 0  % 0,50 39,4  % 0,34
Rona-Alpi, Francija 78,0  % 0,51 75,0  % 0,80
Avots:  Eiropas Revīzijas palātas aplēses, pamatojoties uz plānošanas dokumentiem.
48 Apsvērumi 
Lauku attīstības jomā pastāv paraugprakses piemēri, bet 
kopumā – “viss kā parasti”
85 
Izvērtējot programmas, lai atrastu kādus kvalitatīvus uzlabojumus, mēs nevarē -
jām konstatēt līdz šim nekādas nozīmīgas izmaiņas svarīgākajās vadības procesa 
iezīmēs, piemēram, prasībās vai atbilstības un atlases kritērijos. Tas jo īpaši sa -
kāms par finansiāli nozīmīgiem pasākumiem, tādiem kā pasākumi, kas attiecas uz 
apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, vai uz bioloģisko lauksaimniecību.
86 
Tomēr dažu mazāk būtisku pasākumu struktūra bija mainīta, lai stiprinātu to saik -
ni ar klimatu. Mēs aplēsām, ka apmēram 10 % no ELFLA klimata finansējuma Ro -
nā-Alpos, 22 % Polijā un 36 % Andalūzijā attiecas uz pasākumiem, kas labāk vērsti 
uz klimata rīcību nekā 2007.–2013. gadā. Mēs konstatējām vairākus piemērus, 
kad parādās jauna paraugprakse, kas sniedz tiešu ieguldījumu klimata pārmaiņu 
risināšanā (sk.  8. izcēlumu ).
Piemēri par lielāku pievēršanos klimata pārmaiņām revidētajās ELFLA programmās
Dažiem mežsaimniecības pasākumiem , ar ko mēs sastapāmies Polijā, Ronā-Alpos un Andalūzijā , to 
struktūra bija uzlabota tā, lai atbalstītu oglekļa uzglabāšanu vai arī lai stiprinātu mežu noturību pret klimata 
pārmaiņām. Ronas-Alpu programmas ietvēra arī vienu pasākumu, kas palīdz attīstīt vietēji ģenerētu atjaunoja -
mo enerģiju, atbalstot mazu mežsaimniecības uzņēmumu investīcijas koksnes kurināmajā.
Mēs konstatējām arī uzlabojumus triju programmu struktūrā attiecībā uz klimatu saudzējošiem agrovides un 
klimata  pasākumiem. Polija ir sākusi veikt ķīmiskas analīzes par organiskā oglekļa saturu augsnē un audzēt 
starpkultūras, lai lauksaimniecības zemē panāktu organisko vielu pozitīvu līdzsvaru. Andalūzijā ir ieviestas 
jaunas prasības, lai risinātu augsnes erozijas problēmu, kas kaitē olīvu ražošanai.8. izcēlums
49 Apsvērumi 
87 
Mēs konstatējām paraugprakses piemērus arī 2007.–2013. gada izveidotajos pasā -
kumos, ko joprojām īsteno 2014.–2020. gadā (sk.  9. izcēlumu ).
Piemērs par klimata finansējuma turpināšanu Ronas-Alpu reģionālajā programmā 
Francijā
2014.–2020. gada programma joprojām sniedz atbalstu investīciju projektiem, kas sniedz tiešu ieguldījumu 
klimata pārmaiņu mazināšanā, piemēram, izstrādājot metāna ražošanas metodes lauksaimniecībai . Mērķis 
ir atvieglot atjaunojamās enerģijas avotu piegādi un izmantošanu. Šādi projekti pilnīgi pamatoti tiek marķēti 
ar 100 % klimata koeficientu.
Attēlā redzamais projekts, ko sāka īstenot 2012. gadā un pabeidza 2015. gadā, ir šāda projekta piemērs – ener -
ģijas ražošana no atkritumiem. Pusei no ražotnē izmantotajiem atkritumiem ir lauksaimnieciska izcelsme, bet 
otra puse ir vietējā mērogā savākti zaļie atkritumi, ko nodrošina kāds vietējais uzņēmums. Tas, ko no ražotnes 
iegūst, uzlabo lauku saimniecības pārtikas pašpietiekamību un apmierina arī vietējās skolas un citu vietējo 
objektu siltumapgādes vajadzības. Kopējās ELFLA atbilstīgās izmaksas šai metāna ražotnei bija 881 000 euro. 
37,36 % projekta izmaksu tika finansētas no publiskā sektora līdzekļiem – 105 000 euro nodrošināja ar ELFLA 
dotācijām, bet 224 415 euro bija valsts līdzfinansējums.9. izcēlums
Piemērs ar klimatu saistītam projektam lauksaimniecībā.
Avots:  Overņas ( Auvergne ) reģionālā padome, Rona-Alpi.
50 Apsvērumi 
Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondā klimata rīcībai 
pievērstā vērība palielināta tikai nedaudz
88 
Klimata pārmaiņu jautājumi nebija integrēti 2007.–2013. gada Eiropas Zivsaimnie -
cības fondā, un Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts tāpēc nav aprē -
ķinājis tā ieguldījumu klimata rīcībā minētajā laikposmā. Mēs aplēsām55, ka EZF 
ieguldījums klimata rīcībā 2007.–2013. gadā ir bijis apmēram 1 miljards, kas atbilst 
26 % no fonda. 2014.–2020. gadā visas aplēses kopā par ieguldījumiem klimata 
rīcībā (sk. 43. punktu), ko dalībvalstis sniegušas visās EJZF darbības programmās, 
arī ir apmēram 1 miljards euro, kas atbilst apmēram 18 % no EJZF.
89 
Viens no galvenajiem iemesliem šai stabilitātei absolūtā izteiksmē ir tā atbalsta 
samazināšana, ko EJZF piešķīris flotes pārvaldības pasākumiem. Tika samazināts 
arī ar to saistītais atbalsts dzinēju nomaiņai vai modernizācijai un zvejas darbības 
pilnīgai izbeigšanai vai pagaidu pārtraukšanai – šie pasākumi tiek marķēti ar koe -
ficientu, attiecīgi, 100 %, 100 % un 40 %.
90 
Mēs salīdzinājām pašreizējo tiesisko regulējumu ar 2007.–2013. gada laikposmu, 
lai noskaidrotu, vai pašreizējais Jūrlietu un zivsaimniecības fonds ir pavirzījies 
uz priekšu no tāda viedokļa kā ar klimata pārmaiņām saistīto mērķu labāka 
iekļaušana tā pasākumu saturā. Tas tika darīts pasākumiem, kuriem var izsekot 
2007.–2013. gada laikposmā. Tiešas un skaidras atsauces uz klimata pārmaiņu 
mērķiem, gan pārmaiņu mazināšanas, gan pielāgošanās ziņā, joprojām ir retas, 
un tā rezultātā zivsaimniecības fonds nav paplašinājis sava ieguldījuma apmēru 
klimata rīcībā (sk.  10. izcēlumu ).55 Mūsu aplēse tika lielā mērā 
balstīta uz metodoloģiju, ko 
Jūrlietu un zivsaimniecības 
ģenerāldirektorāts izmantojis 
budžeta dokumentos par 
2014.–2016. gadu, lai gan mēs 
iekļāvām arī pilnīgas 
izbeigšanas un pagaidu 
pārtraukšanas pasākumus 
saskaņā ar EZF, piemērojot 
koeficientu, attiecīgi, 100 % un 
40 %. Šis papildinājums ir 
vienīgā novirze no 
metodoloģijas, ko izmantojis 
Jūrlietu un zivsaimniecības 
ģenerāldirektorāts, jo tas 
nominālā izteiksmē atspoguļo 
koeficientu par flotes 
korekcijas pasākumiem, kas 
noteikti Komisijas Īstenošanas 
regulā (ES) Nr. 1232/2014 
(2014. gada 18. novembris) par 
Komisijas Īstenošanas regulas 
(ES) Nr. 215/2014 grozījumiem, 
kas koriģē tās atsauces uz 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (ES) 
Nr. 508/2014, un Īstenošanas 
regulas (ES) 
Nr. 215/2014 labojumu 
(OV L 332, 19.11.2014., 5. lpp.).
51 Apsvērumi 
Piemēri par lielāku pievēršanos klimata pārmaiņām revidētajā Eiropas Jūrlietu un 
zivsaimniecības fondā
Salīdzinot ar iepriekšējo laikposmu, mēs Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondā konstatējām ierobežotu 
skaitu uzlabojumu. No 50 pasākumiem, ko atbalsta EJZF, tika uzlaboti trīs jau iepriekš esoši pasākumi56, lai 
iekļautu klimata rīcību, un tika izveidoti divi jauni pasākumi ar mērķiem klimata pārmaiņu jomā57. Turklāt EJZF 
tagad ietver atsevišķu pasākumu, kas paredzēts energoefektivitātei un klimata pārmaiņu mazināšanai, lai gan 
līdzīgām darbībām arī iepriekš varēja saņemt finansējumu. Šim pasākumam, kam ir skaidrs ar klimatu saistīts 
mērķis un ko marķē ar 100 % koeficientu, vajadzētu sniegt finansējumu 3 738 projektiem visā ES, no kuriem 
visnotaļ lielākā daļa attiektos uz dzinēju nomaiņu un modernizāciju.
56 Šie pasākumi attiecās uz “Zveju iekšējos ūdeņos un iekšējo ūdeņu faunu un floru”, “Produktīviem ieguldījumiem akvakultūrā” un “Zvejas un 
akvakultūras produktu apstrādi”. Runa galvenokārt bija par energoefektivitātes uzlabošanu.
57 Abi šie jaunie pasākumi attiecās uz “Kopfondiem, kas paredzēti nelabvēlīgiem klimatiskiem apstākļiem un vides incidentiem” un “Akvakultūras 
krājuma apdrošināšanu”.10. izcēlums
52
 Secinājumi un ieteikumi
91 
ES iestādes nāca klajā ar politisku apņemšanos 2014.–2020. gada daudzgadu 
finanšu shēmā integrēt klimata rīcību visos ES budžeta izdevumos un nodrošināt, 
ka vismaz vienu no pieciem ES budžeta euro tērē ar klimatu saistītām darbībām. 
Šī solījuma galvenais mērķis ir risināt problēmu, ko rada klimata pārmaiņas, un 
apmierināt vajadzības pēc būtiskajām investīcijām klimata rīcībai. Mēs centāmies 
noskaidrot, vai var sagaidīt, ka tiks izpildīts mērķis vismaz 20 % no ES budžeta 
tērēt ar klimatu saistītai rīcībai, un vai var cerēt, ka izmantotā pieeja dos kādu pa -
pildu vērtību, ļaujot panākt lielāku un mērķtiecīgāku finansējumu klimata rīcībai.
92 
Mēs konstatējām, ka notiek vērienīgs darbs un ka kopumā ir panākts progress 
minētā mērķa sasniegšanai. Tomēr pastāv nopietns risks, ka 20 % mērķis netiks 
sasniegts, ja nebūs plašāku centienu risināt klimata pārmaiņu problēmu. Īstenojot 
izvirzīto mērķi, ir izdevies panākt lielāku un mērķtiecīgāku finansējumu rīcībai 
klimata jomā dažos no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, proti, Eiro -
pas Reģionālās attīstības fondā un Kohēzijas fondā. Tomēr citās jomās, piemēram, 
Eiropas Sociālajā fondā, lauksaimniecībā, lauku attīstībā un zivsaimniecībā, viss ir 
“kā parasti”, t. i., šajos fondos nav bijis nozīmīgas pārejas uz klimata rīcību.
Kopumā ir panākts progress, bet pastāv nopietns risks, ka 
20 % mērķis netiks sasniegts
93 
Mērķis “vismaz 20 %” no ES budžeta tērēt klimata rīcībai ir daļa no ES vadošās lo -
mas klimata rīcībā, un ir skaidra apņemšanās risināt klimata pārmaiņu problēmu. 
Kā liecina Komisijas skaitļi, klimata rīcībai atvēlētā līdzekļu daļa laikā no 2014. līdz 
2016. gadam ir bijusi vidēji 17,6 % (sk. 26., 40. un 41. punktu).
94 
Līdz šim vēl nav bijis pieejams nekāds rīks, kas daudzgadu konsolidētā līmenī 
sniegtu aktuālākos datus par progresu visā ES budžetā šī mērķa sasniegšanā. 
Komisija nesen, sagatavojot daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatu, 
ir atjauninājusi ar klimata izdevumiem saistītos datus visam 2014.–2020. gada 
finanšu periodam. Kopumā Komisija lēš, ka klimata rīcībai tiks atvēlēti 18,9 %, kas 
ir mazāk nekā 20 % mērķis. (Sk. 44. punktu.)
53 Secinājumi un ieteikumi 
95 
Komisijas un dalībvalstu izmantotajai izsekošanas metodei ir trūkumi, kas skar 
ziņojumu sniegšanu un vispusīgumu. Šī izsekošanas metode neatspoguļo to 
ES klimata rīcībai atvēlēto izdevumu pilnu finansiālo ietekmi, kurus īsteno ar 
finanšu instrumentiem un ārpusbilances pozīcijām, lai gan šos līdzekļus izmanto 
arvien plašāk (37. un 38. punkts). Tajā arī netiek nošķirti pārmaiņu mazināšanas un 
pielāgošanās pasākumi, kas apgrūtina finansējuma līmeņa aplēšanu šīm dažāda -
jām pieejām klimata pārmaiņu problēmas risināšanai (36. punkts
1. ieteikums – Pamatīga daudzgadu konsolidācija
Komisijai  ik gadu jāveic pamatīga daudzgadu konsolidācija, lai noskaidrotu, vai 
klimata izdevumi ir tādi, ka varēs sasniegt 20 % mērķi.
Izpildes mērķtermiņš: 2017. gada decembris.
2. ieteikums – Vispusīga pārskatu sniegšanas sistēma
a) Komisijai katru gadu pārvaldības un izpildes gada ziņojumā jāsniedz kon -
solidēta informācija par progresu 20 % mērķa sasniegšanā, kā arī jāsniedz 
visaptveroša informācija katrā attiecīgajā gada darbības pārskatā. Tostarp 
jāinformē par to, kas sasniegts, īstenojot rīcības plānus, ja tādi pastāv. Turklāt 
jāsniedz informācija par finanšu instrumentu ieguldījumu klimata jomā.
b) Dalībvalstīm  savos gada īstenošanas ziņojumos Komisijai jāsniedz pārskati 
par dalītās pārvaldības jomām, kurās ir potenciālas iespējas klimata rīcībai, 
ieskicējot to, kā tās plāno palielināt klimata rīcību šajās jomās.
Izpildes mērķtermiņš: katru gadu, sākot ar 2016. gada ziņojumiem.
c) Komisijai  un dalībvalstīm  jānodrošina, ka datu vākšanā klimata pārmaiņu 
mazināšana tiek nošķirta no pielāgošanās.
Izpildes mērķtermiņš: šādas sistēmas izstrāde nākamajai daudzgadu finan -
šu shēmai.
54 Secinājumi un ieteikumi 
96 
Mēs aplēsām, ka, lai līdz 2020. gada beigām sasniegtu vispārējo 20 % mērķi, visos 
atlikušajos pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas gados, t. i., 2017. –2020. gadā 
(46. punkts), klimata finansējuma likme ir jāpalielina līdz vidēji 22 %. Galveno ie -
guldījumu šī mērķa sasniegšanā dod lauksaimniecība un lauku attīstības un kohē -
zijas politika, kam seko pētniecības programma “Apvārsnis 2020” (33. punkts). Nav 
ticis izstrādāts vispārējs plāns, kurā būtu izklāstīts, kādi finansēšanas instrumenti 
varētu sniegt ieguldījumu un kādā apjomā (26. punkts). Var izrādīties, ka tas nav 
vislabākais veids, kā noteikt ieguldījumu klimata rīcībā no tēriņu programmām, 
kas pēc sava rakstura atšķiras.
3. ieteikums – Ar klimata pārmaiņām saistīto vajadzību 
izvērtēšana
Plānojot potenciālo ieguldījumu klimata rīcībā no atsevišķām budžeta pozīcijām 
vai finansēšanas instrumentiem, Komisijai  jānodrošina, ka šādi plāni balstās 
uz reālistisku un pamatīgu izvērtējumu par vajadzībām, kas saistītas ar klima -
ta pārmaiņām, un katras jomas potenciālu dot ieguldījumu vispārējā mērķa 
sasniegšanā.
Izpildes mērķtermiņš: šādas sistēmas izstrāde nākamajai daudzgadu finan -
šu shēmai.
97 
Ir sagaidāms, ka galvenās jomas, kas aplūkotas šajā revīzijā, sniegs 84,5 % no 
paredzētajiem ieguldījumiem klimata rīcības mērķa sasniegšanā. Dažās no 
šīm jomām ir ar klimatu saistīti mērķi – programmai “Apvārsnis 2020”, Eiropas 
Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai, programmai LIFE  un Eiropas Reģio -
nālajam attīstības fondam –, un tie palīdz panākt paredzēto ieguldījumu (28. un 
29. punkts). Tomēr pastāv nopietni riski, kas varētu ietekmēt gaidīto ieguldījumu 
lauksaimniecības, lauku attīstības un pētniecības jomā (49.–51. punkts).
98 
Komisijas pieeja tam, kā tiek plānots un mērīts progress ceļā uz 20 % mērķa 
sasniegšanu visā ES budžetā kopumā, tika balstīta uz starptautisko metodoloģiju. 
Komisija un revidētās dalībvalstis uzskatīja, ka tā ir pragmatiska pieeja klimata 
izdevumu izsekošanai. Tomēr dažās jomās ES klimata koeficientu piemērošana 
nespēja nodrošināt, ka tiek sistemātiski respektēts piesardzības princips, lai izvai -
rītos no pārlieku lielām aplēsēm klimata finansējumā (35. punkts).
55 Secinājumi un ieteikumi 
99 
Pieņēmumi par ieguldījumu klimata rīcības mērķī no lauksaimniecības tiešajiem 
maksājumiem nav pietiekami pamatoti. Piesardzības principa piemērošanas 
rezultātā aplēses par klimata ieguldījumu samazinātos par 9 miljardiem (53. un 
54. punkts). ES klimata koeficientu piemērošana noveda pie pārlieku lielas aplēses 
par lauku attīstības pasākumu ieguldījumu klimata vajadzībās. ELFLA izmanto -
tajā pieejā nav pietiekama nošķīruma starp dažādu darbību sniegto ieguldījumu 
klimata vajadzībām, kas noved pie pārlieku lielas aplēses par ieguldījumu klimata 
rīcībā. Mūsu aplēses lika domāt, ka ELFLA klimata summas būtu jāsamazina par 
23,9  miljardiem  euro (58. punkts).
100  
Mēs aplēsām, ka šīs korekcijas visas kopā samazinātu lauksaimniecības un lauku 
attīstības pasākumu ieguldījumu klimata vajadzību finansējumā par apmēram 
33 miljardiem euro, kas atbilst 15 % no vispārējā mērķa (51., 54. un 58. punkts).
4. ieteikums – Izlabot pārlieku lielas aplēses
Komisijai  un dalībvalstīm  jāpiemēro piesardzības princips un jāizlabo pārlieku 
lielās aplēses Eiropas Lauksaimniecības fondā lauku attīstībai, pārskatot noteiktos 
ES klimata koeficientus.
Izpildes mērķtermiņš: līdz 2017. gada decembrim.
101  
Pētniecības programma “Apvārsnis 2020” ir atpalikusi no sava 35 % mērķa, un tai 
ir jāpanāk nokavētais. Lai gan tas, ka Komisija ir izstrādājusi rīcības plānu, vieš ce -
rības, plānā nav pietiekami sīki izklāstīts, kā paredzēts nodrošināt, ka tiek panākts 
nokavētais (60.–64. punkts).
102  
Bez šiem riskiem, kas ietekmē klimata ieguldījumu mērķu sasniegšanu galvenajās 
jomās, arī citās, mazāk nozīmīgās jomās, kas arī sniedz ieguldījumu, būtu nepie -
ciešams divkāršot pašreizējos centienus, lai sasniegtu 20 % mērķi. Mēs nevarējām 
atrast pierādījumus, piemēram, rīcības plānu, kas liecinātu, ka Komisija būtu šajās 
jomās palielinājusi centienus un kā šāda divkāršošana būtu praktiski iespējama 
(47. punkts).
56 Secinājumi un ieteikumi 
5. ieteikums – Izstrādāt rīcības plānus
Ikreiz, kad, veicot gada konsolidāciju, tiek atklāts risks, ka gaidītais ieguldījums 
no kādas konkrētas jomas varētu netikt sasniegts, Komisijai  šai jomai jāizstrādā 
rīcības plāns, kurā būtu sīki izklāstīts, kā tā ir iecerējusi nodrošināt, ka tiek panākts 
nokavētais.
Izpildes mērķtermiņš: rīcības plānu izstrādei – līdz 2017. gada martam.
103  
Komisijas pieejā tam, kā tiek aplēsti klimata rīcības finansējuma līmeņi, galve -
nā uzmanība tiek pievērsta plānoto izdevumu apzināšanai. Tomēr šādai pieejai 
piemīt savs risks, jo plānoti izdevumi ne vienmēr nozīmē, ka kaut kas tiešām tiek 
tērēts. Tāpēc tas, kas būtu jāaplēš, ir plānoto klimata finansējuma ieguldījumu 
faktiskā īstenošana, vienlaikus izvairoties no nesamērīgām administratīvajām 
izmaksām. Komisija vēl nav izstrādājusi attiecīgu procedūru (46. punkts). Tomēr 
20 % mērķa faktiskās finansiālās īstenošanas pārraudzība nesniegtu nekādu 
informāciju par rezultātiem, kas sasniegti ar tēriņiem klimata rīcības vajadzībām. 
Mēs konstatējām, ka informācija par to, ko fondi plāno sasniegt vai ir sasnieguši 
kā konkrētus rezultātus, piemēram, siltumnīcefekta gāzu samazināšanas ziņā, ir 
pieejama tikai par atsevišķām budžeta daļām un nav salīdzināma (47. punkts).
6. ieteikums – Izstrādāt rādītājus, kas ļauj pārraudzīt 
faktiskos tēriņus klimata rīcības vajadzībām un ar tiem 
saistītos rezultātus
Komisijai
a) sadarbībā ar dalībvalstīm  dalītās pārvaldības jomā jāizstrādā saskaņota un 
samērīga sistēma klimata rīcības faktiskās īstenošanas pārraudzībai;
b) atbilstoši iniciatīvai “budžets rezultātiem” jāizstrādā klimata rezultātu rādītāji 
visās jomās, kas sniedz ieguldījumu mērķa sasniegšanā, jo īpaši lai aplēstu sil -
tumnīcefekta gāzu emisijas un samazinājumus, kuri panākti ar ES finansētiem 
pasākumiem;
c) jāatvieglo paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm par klimata rezultātu 
rādītājiem.
Izpildes mērķtermiņš: līdz 2018. gada decembrim.
57 Secinājumi un ieteikumi 
Lielāks un mērķtiecīgāks klimata rīcības finansējums dažos 
Eiropas strukturālajos un investīciju fondos, bet citos lielā 
mērā “viss kā parasti”
104  
Salīdzinot ar 2007.–2013. gadu, tiek plānots, ka ar klimatu saistītie izdevumi 
2014.–2020. gadā visās ERAF un KF programmās, tostarp Eiropas teritoriālās sadar -
bības satvarā, palielināsies no 32,4  miljardiem  euro uz 54,7  miljardiem  euro. Mēs 
konstatējām, ka papildus finansējuma palielinājumam dažās jomās klimata jautā -
jumiem tiek pievērsta lielāka vērība un pastāv paraugprakses piemēri, piemēram, 
tādā ziņā kā programmu pārvaldības process vai finansēto investīciju tips (69. un 
70. punkts).
105  
Tomēr Vācijā un Rumānijā revidētajās programmās mēs konstatējām, ka Komisija 
plānošanas sarunās nebija izdarījusi pietiekamu spiedienu, lai ievērojami palieli -
nātu klimata rīcības apjomu, ko ņem vērā pētniecības un attīstības vai uzņēmēj -
darbības jomās. Tas nozīmē, ka netika pilnībā izskatītas visas potenciālās iespējas 
finansēt ar klimatu saistītu rīcību (75. punkts).
106  
Tāpat arī vēl varētu palielināt Eiropas Sociālā fonda potenciālo ieguldījumu klima -
ta rīcībā, ņemot vērā ekonomikā aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc “zaļajām” 
darbavietām. Mēs konstatējām, ka ESF darbības programmās klimata rīcībai tiek 
piešķirta ļoti maza daļa no 83 miljardiem euro, proti, tikai 1,4 %. Komisija sistemā -
tiski nepārbaudīja, vai programmas ir vērstas uz to, lai apmierinātu pieprasījumu 
pēc “zaļajām” darbvietām vai sniegtu atbalstu pārejai uz zemu oglekļa emisiju 
ekonomiku (76.–79. punkts).
107  
Lai gan vietumis ir atrodami paraugprakses piemēri, lauksaimniecības, lauku at -
tīstības un zivsaimniecības politikā nav notikusi nozīmīga pāreja uz klimata rīcību.
58 Secinājumi un ieteikumi 
108  
Zaļo maksājumu ieviešana negarantē nozīmīgas izmaiņas tiešo maksājumu ie -
guldījumā klimata vajadzībām. Šī jaunā sistēma, lai gan tai ir noteikts iespaids uz 
klimata rīcību, praksē lielā mērā balstās uz jau pastāvošo lauksaimniecības praksi 
(81. un 83. punkts). Trijās revidētajās lauku attīstības programmās mēs nesaska -
tījām nekādu reālu investīciju virzību uz augšu vai leju. Attiecībā uz lielākas uz -
manības pievēršanu klimata rīcībai mēs nevarējām konstatēt nekādas nozīmīgas 
izmaiņas svarīgākajās vadības procesa iezīmēs, piemēram, prasībās vai attiecinā -
mības un atlases kritērijos. Tomēr dažu mazāk būtisku pasākumu struktūra bija 
mainīta, lai stiprinātu to saikni ar klimatu. Mēs konstatējām arī vairākus piemērus, 
kad parādās jauna paraugprakse, kas sniedz tiešu ieguldījumu klimata pārmaiņu 
risināšanā (84.–87. punkts).
109  
Jūrlietu un zivsaimniecības fondā klimata rīcībai pievērstā vērība palielināta tikai 
ļoti nedaudz. Tiešas un skaidras atsauces uz klimata pārmaiņu mērķiem, gan pār -
maiņu mazināšanas, gan pielāgošanās ziņā, joprojām ir retas. Tā rezultātā Jūrlietu 
un zivsaimniecības fonds nav paplašinājis sava ieguldījuma apmēru klimata rīcībā 
(88.–90. punkts).
7 . ieteikums – Izpētīt visas potenciālās iespējas un nodrošināt 
reālu pāreju uz klimata rīcību
Komisijai
a) jāapzina tās jomas, kuru klimata rīcības potenciāls vēl nav pilnībā likts lietā, 
piemēram, Eiropas Sociālais fonds, un jāizstrādā rīcības plāni klimata rīcības 
ieguldījuma palielināšanai šajās jomās;
b) Komisijai  un dalībvalstīm  jāpalielina klimata rīcības integrēšana lauksaim -
niecības, lauku attīstības un zivsaimniecības jomā, piemēram, izstrādājot 
jaunus vai pārpozicionējot esošos pasākumus, ar ko risina klimata pārmaiņu 
problēmu.
Izpildes mērķtermiņš: līdz 2017. gada decembrim.
59 Secinājumi un ieteikumi 
Šo ziņojumu 2016. gada 26. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma I apakšpalāta, 
kuru vada Revīzijas palātas loceklis Phil WYNN OWEN .
 Revīzijas palātas vārdā
 priekšsēdētājs
 Klaus-Heiner LEHNE
60
 Pielikums
Matrica ar koeficientiem, ko ERP izmantojusi lauku attīstības politikas jomā
Ierosinātā matrica, kuras pamatā ir dalībvalstīs veiktie revīzijas apmeklējumi un kurā pārņemta arī 
Komisijas pasūtīta priekšizpēte, ļauj novērst to, ka ES klimata koeficienti netiek nošķirti pēc pasākumu 
tipa.
Balstoties uz dalībvalstīs izpētītajiem konkrētajiem gadījumiem, literatūras pārskatu1, Komisijas iekšējo piezīm -
ju analīzi un starptautisko standartu piemērošanu2, mēs, pirmkārt, izveidojām atjauninātu matricu ar klimata 
koeficientiem, kurā pasākumi un to rīcībpolitikas mērķi tiek ņemti vērā pēc to prioritārajām jomām (sk. zemāk). 
Otrkārt, mēs noteicām ELFLA summas katram pasākumam un prioritārajai jomai. No Komisijas ir pieejami nepie -
ciešamie dati. Vienīgais gadījums, kad bija jāizdara pieņēmums, ir Savienības 4. prioritāte3. Visbeidzot, matricā 
iekļautos klimata koeficientus mēs piemērojām atbilstošajām ELFLA summām.Pielikums
1  Matrica tika izstrādāta, jo īpaši balstoties uz Komisijas pasūtīto priekšizpēti “Klimata izdevumu izsekošanas sistēma laikposmam pēc ES -2013. gada 
budžeta”. Detalizēts KLP izvērtējums, 5.4. tabula (25.–30. lpp.).
2  ESAO Rio marķieri un izsekošanas principi, ko izstrādājušas daudzpusējas attīstības bankas, tādas kā Pasaules Banka.
3  Savienības 4. prioritāte ir plānota kā “bloks” saskaņā ar Komisijas “stratēģiskās plānošanas pamatnostādnēm”, t. i., ELFLA izdevumi netiek izdalīti 
atsevišķām prioritārajām jomām. Tādēļ mēs plānotos ELFLA izdevumus šai prioritātei dalījām ar trīs un katrai no trim prioritārajām jomām, kas 
paredzētas Savienības 4. prioritātē, iedalījām vienādu ELFLA summu: prioritārajai jomai 4A (atjaunot, saglabāt un veicināt bioloģisko daudzveidību), 
4B (uzlabot ūdens resursu apsaimniekošanu, tostarp mēslošanas līdzekļu un pesticīdu lietošanu) un 4C (novērst augsnes eroziju un uzlabot augsnes 
apsaimniekošanu).
61 Pielikums 
Ierosinātā matrica
Prioritātes un  
prioritārās jomas 2. prioritāte 3. prioritāte 4. prioritāte 5. prioritāte 6. prioritāte
Uzlabot lauku  
saimniecību  
dzīvotspēju un visu 
lauksaimniecības 
veidu konkurētspēju 
visos reģionos un 
veicināt inovatīvas 
saimniecību  
tehnoloģijas Veicināt pārtikas preču 
aprites organizēšanu, dzīvnieku 
labturību un riska pārvaldību 
lauksaimniecībāAtjaunot, saglabāt un uzlabot  
ar lauksaimniecību un mežsaimniecību 
saistītas ekosistēmasVeicināt resursu 
efektīvu izmantošanu 
un atbalstīt pret 
klimata pārmaiņām 
noturīgu ekonomiku ar 
zemu oglekļa dioksīda 
emisiju līmeni lauk -
saimniecības, pārtikas 
un mežsaimniecības 
nozarēVeicināt sociālo 
iekļautību, 
nabadzības 
samazināšanu 
un ekonomisko 
attīstību lauku 
apvidosPasākuma kodsPasākuma nosaukumsVisām prioritārajām 
jomāmPrimāro ražotāju 
konkurētspējas 
uzlabošana, tos 
labāk integrējot 
pārtikas apritēLauku 
saimniecību 
riska novēr -
šanas un 
pārvaldības 
atbalstsRestoring, 
preser -
ving and 
enhancing 
biodiver -
sityŪdens resursu 
apsaimnieko -
šanas uzlabo -
šana, ieskaitot 
mēslošanas 
līdzekļu un 
pesticīdu lie -
tošanuAugsnes 
erozijas 
novēršana 
un augsnes 
apsaim -
niekošanas 
uzlabošanaVisām prioritārajām 
jomāmVisām prioritāra -
jām jomām
1Zināšanu pārneses un informācijas 
pasākumi0  % 0  % 40  % 40  % 40  % 100  % 100  % 0  %
2Konsultāciju pakalpojumi, lauku 
saimniecību pārvaldības un lauku 
saimniecību atbalsta pakalpojumi0  % 0  % 40  % 40  % 40  % 100  % 100  % 0  %
3Lauksaimniecības un pārtikas 
produktu kvalitātes shēmas0  % 0  % 0  % 40  % 40  % 40  % 100  % 0  %
4 Ieguldījumi materiālajos aktīvos 0  % 0  % 40  % 40  % 40  % 100  % 100  % 0  %
5Dabas katastrofās cietušā lauk -
saimniecības ražošanas potenciāla 
atjaunošana un piemērotu profi -
laktisko pasākumu ieviešana0  % 0  % 100  % 40  % 40  % 100  % 100  % 0  %
6Lauku saimniecību un darījumdar -
bības attīstība0  % 0  % 0  % 0  % 0  % 0  % 100  % 0  %
7Pamatpakalpojumi un ciematu 
atjaunošana lauku apvidos0  % 0  % 0  % 40  % 40  % 100  % 100  % 0  %
8Ieguldījumi meža platību papla -
šināšanā un mežu dzīvotspējas 
uzlabošanā0  % 0  % 40  % 100  % 100  % 100  % 100  % 0  %
9 Ražotāju grupu izveide 0  % 0  % 0  % 0  % 0  % 0  % 100  % 0  %
10 Agrovide un klimats 0  % 0  % 0  % 40  % 40  % 100  % 100  % 0  %
11 Bioloģiskā lauksaimniecība 0  % 0  % 0  % 40  % 40  % 100  % 100  % 0  %
12Natura 2000 un Ūdens pamatdi -
rektīvas maksājumi0  % 0  % 0  % 40  % 40  % 100  % 100  % 0  %
13Maksājumi apgabaliem, kuros ir da -
bas vai citi specifiski ierobežojumi0  % 0  % 0  % 40  % 40  % 40  % 100  % 0  %
14 Dzīvnieku labturība 0  % 0  % 0  % 0  % 0  % 0  % 100  % 0  %
15Meža vides un klimata pakalpoju -
mi un meža saglabāšana0  % 0  % 40  % 40  % 40  % 100  % 100  % 0  %
16 Sadarbība 0  % 0  % 0  % 40  % 40  % 100  % 100  % 0  %
17 Riska pārvaldība 0  % 0  % 40  % 0  % 0  % 0  % 100  % 0  %
18Horvātijas valsts papildu tiešo 
maksājumu finansēšana0  % 0  % 0  % 0  % 0  % 0  % 0  % 0  %
19LEADER : Atbalsts augšupvērstiem 
spēju veidošanas pasākumiem, 
kas varētu novest pie inovatīvām 
pieejām tam, kā risināt klimata 
pārmaiņu problēmas0  % 0  % 0  % 40  % 40  % 100  % 100  % 0  %
20 Tehniskā palīdzība 0  % 0  % 0  % 0  % 0  % 0  % 0  % 0  %Pielikums
62 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
I
Komisija ir pilnībā apņēmusies cīnīties pret klimata pārmaiņām. ES pieeja pārejai uz pret klimata pārmaiņām notu -
rīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni tiek īstenota, izmantojot politikas pasākumus, kuru mērķis 
ir arī novirzīt ieguldījumu modeļus. Publiskie izdevumi no ES un dalībvalstu valsts budžetiem papildina un cenšas 
paātrināt šo pāreju.
Ar priekšlikumu iekļaut klimata jomu visā ES budžetā1 un palielināt klimata jomai paredzēto finansējumu līdz 20 % 
no budžeta Komisijas mērķis bija padarīt ES budžetu par pirmo attiecībā uz integrēšanas veicināšanu. Eiropadome 
un Eiropas Parlaments atbalstīja integrēšanas pieeju2 un apstiprināja, ka 20 % ir atbilstoša līmeņa atbalsts.
II
Eiropadome skaidri apstiprināja Komisijas pieeju visā budžetā integrēt klimata jomu kā galveno mērķi, ko atbalsta 
politikas mērķis sasniegt vismaz 20 % no ES izdevumiem pašreizējā DFS attiecībā uz klimata jomu.
Papildus integrēšanai daudzgadu finanšu shēma  (DFS) nosaka arī īpašu programmu, kas paredzēta rīcībai klimata 
politikas jomā.
IV
Komisija ir gandarīta par Palātas atzinību attiecībā uz uzsākto vērienīgo darbu un nepieciešamību turpināt centie -
nus, lai vēl vairāk uzlabotu integrāciju. Vienlaikus Komisija uzskata, ka ir panākts ievērojams progress, gan ietverot 
ar klimata jomu saistītos apsvērumus programmas izstrādē, gan izstrādājot unikālu kvantitatīvu integrēšanas pieeju, 
kas tagad nodrošina caurskatāmu sākumpozīciju.
Tomēr Komisija atzīmē, ka katra fonda potenciālais individuālais ieguldījums mainās atkarībā no tā primārās misi -
jas, tāpēc ir neizbēgami, ka sistēmas, kuras tiek izmantotas, lai plānotu un pārraudzītu ieguldījumu, atšķiras starp 
fondiem. Arī kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reforma ir radījusi ievērojamu finansējuma pieaugumu klimata 
politikas jomā, salīdzinot ar 2007.–2013. gadu. Komisija uzskata, ka pastāv ievērojama pāreja uz lielāku rīcību klimata 
politikas jomā.
V
Komisija novērtēja virzību uz 20 % mērķi DFS starpposma pārskatā ( MTR ), kas publicēts 2016. gada 14. septembrī. 
Jaunākie dati, kas sniegti dienestu darba dokumentā (2016) 299, kas pievienots daudzgadu finanšu shēmas starp -
posma pārskatam (COM (2016) 603), liecina, ka 2014.–2020. gada periodā ar klimata jomu saistītie izdevumi kop -
summā sasniegs nedaudz vairāk kā 200 miljardus euro. Tas atbilst apmēram 18,9 % attiecībā uz visu finanšu plānoša -
nas periodu.
Skatiet arī Komisijas atbildi uz 28. punktu.
1 Skatiet COM(2011) 500 galīgā redakcija, I daļa, 6.1.4. punkts http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/
MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf
2 Skatiet Eiropadomes 2013. gada 7. februāra secinājumus un Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. marta rezolūciju par jauno DFS (P7_TA(2013)0078).
Komisijas atbilde 63
VI
Komisija ņem vērā Palātas simulācijas. Tomēr Komisija ir izveidojusi inovatīvu un detalizētu izsekošanas metodolo -
ģiju, kas balstīta uz ESAO Rio marķieriem.
Tomēr Komisija atzīst nepieciešamību turpināt centienus palielināt klimata jomas nozīmi visās ES programmās, 
tostarp tajās, ko minējusi Palāta.
Komisijas izmantotā metode tika izveidota caurskatāmā un saskaņotā veidā. ES pieeja, lai novērtētu finansējuma 
līmeņus klimata jomai lauksaimniecībā un lauku attīstībā, ir stabila. Tāpat attiecībā uz zaļajiem tiešajiem maksāju -
miem aprēķins skaidri atspoguļo trīs lauksaimniecības prakšu saistību ar klimata jomu. Arī attiecībā uz ar zaļināšanu 
nesaistītajiem tiešajiem maksājumiem ar zaļināšanu nesaistīto tiešo maksājumu 8 % ietekme uz klimata jomu nav 
pārvērtēta, ja mēs skatāmies uz savstarpējas atbilstības un tiešo maksājumu sniegto labumu klimata jomai.
VII
Komisija atzīst, ka inovatīvā pieeja ar klimata jomu saistīto izdevumu izsekošanai un tās īstenošana ES budžetā 
varētu tikt vēl vairāk uzlabota, tai skaitā attiecībā uz detalizācijas līmeņa palielināšanu saistībā ar seku mazināšanu 
un pielāgošanos. Vienlaikus, ņemot vērā neskaidro administratīvo ietekmi un komplicētību izvairīties no dubultas 
uzskaites, vienlaikus atspoguļojot bieži saistītos papildu ieguvumus, Komisija šobrīd neparedz turpmāku tās izseko -
šanas sistēmas sadalījumu.
VIII
Komisija norāda, ka daži Palātas ieteikumi jau ir vai tiks risināti (īpaši 1. ieteikums un 6. ieteikuma b) un c) apakšpunkts),  
dažiem tā piekrīt daļēji (2. ieteikuma a) apakšpunktam, 3., 4. un 5. ieteikumam un 7. ieteikuma a) apakšpunktam), 
daži nav piemēroti vai iespējami (2. ieteikuma c) apakšpunkts, 6. ieteikuma a) apakšpunkts un 7. ieteikuma b) apakš -
punkts).  Kopumā Komisija uzskata, ka integrēšanas pieeja ir palielinājusi ES budžeta ieguldījumu klimata jomā.
Ievads
01
Komisija ir pilnībā apņēmusies cīnīties pret klimata pārmaiņām. ES pieeja pārejai uz pret klimata pārmaiņām notu -
rīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni tiek īstenota, izmantojot politikas pasākumus, kuru mērķis ir 
arī novirzīt ieguldījuma modeļus, kā tas atkal redzams no Komisijas neseno pasākumu kopuma3. Publiskie izdevumi 
no ES un dalībvalstu valsts budžetiem papildina un cenšas paātrināt šo pāreju.
02
Komisija uzskata, ka pielāgošanās nenovēršamām klimata pārmaiņām un to seku mazināšana ir politikas papildu 
risinājumi, un, ja nepieciešams, cenšas risināt abus vienlaicīgi.
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_en.htm
Komisijas atbilde 64
05
Pielāgošanās pasākumi ir paredzēti, lai samazinātu ar klimata jomu saistītos riskus līdz pieņemamam līmenim, pama -
tojoties uz prognozēm par klimata pārmaiņām.
07
Pastāv vairāki siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas līmeņa samazināšanas faktori; galvenokārt, samazināta energo -
intensitāte (zemāks enerģijas patēriņš uz vienu IKP vienību) un atjaunojamo enerģijas avotu ieviešana. Ekonomiskā 
izaugsme (IKP uz vienu iedzīvotāju) 2005.–2013. gada periodā bija pozitīvs emisiju līmeņa faktors (t. i., neveicināja 
seku mazināšanu), kaut arī šī ietekme ir samazinājusies kopš 2007./2008. gada4. Šajā kontekstā nav nepieciešams 
izcelt ekonomiskās krīzes ietekmi uz emisiju līmeni.
08
Komisija uzsver, ka 20 % mērķis tika paziņots kā viens elements no pieejas, lai integrētos ES budžetā, kurš savukārt ir 
viens elements ES pieejā, lai reaģētu uz vajadzību pēc ieguldījumiem, kas saistīti ar klimata pārmaiņām.
Pieeja, lai integrētos ES budžetā, uzskatāmi parāda ES apņēmību un vadošo lomu klimata politikā, tāpat kā visos ES 
pasākumos, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām.
09
Komisija uzskata, ka 20 % tika nosaukti kā politikas mērķis, uz ko tiekties, lai atbalstītu lielāku klimata jomas nozīmi 
dažādos pasākumos, ko finansē no ES budžeta. Šo pieeju ir apstiprinājusi Eiropadome un Eiropas Parlaments, un 
tai ir izstrādāti turpmākās īstenošanas pasākumi. Komisija uzsver, ka, ņemot vērā iepriekš minēto, gan Komisija, gan 
budžeta lēmējinstitūcija nolēma nepadarīt šo mērķi par daļu no juridiska teksta.
Papildus integrēšanai daudzgadu finanšu shēma (DFS) nosaka arī īpašu programmu, kas, inter alia,  paredzēta rīcībai 
klimata politikas jomā (saskaņā ar LIFE programmu).
12
Budžeta ģenerāldirektorāts koordinē budžeta resursu sadalījumu atbilstoši politikas prioritātēm, tostarp attiecībā uz 
rīcību klimata politikas jomā, apkopo un konsolidē datus budžeta projekta izdevumu tāmē, lai pamatotu summas, 
ko attiecībā uz gada budžeta procedūru budžeta lēmējinstitūcijai ierosinājusi Komisija.
4 Skatiet EVA sadalīšanās analīze: Tendences un perspektīvas Eiropā 2015. gadā,  2.4. iedaļa EVA ziņojums Nr. 4/2015.
Komisijas atbilde 65
Izcēlums. Klimata jautājumu integrēšanas konteksts īsumā  
Ceturtais punkts
ES klimata politika ietver plašu pasākumu klāstu, un tās vērienīgie mērķi padara ES par pasaules līderi klimata politi -
kas jomā. Klimata jomas integrēšana visās ES politikās un programmās ir viens elements, kas atbalsta pāreju uz pret 
klimata pārmaiņām noturīgu sabiedrību ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni.
ES pieeja klimata jomas integrēšanai ES instrumentos un budžetā ir izstrādāta četros līmeņos, kā paskaidrots Komisi -
jas atbildē uz 24. punktu.
Novērojumi
24
Komisija uzskata, ka ES budžetā ir sasniegts ievērojams progress, veicot klimata jomas integrēšanu. ES pieeja klimata 
jomas integrēšanai ES instrumentos un budžetā ir izstrādāta četros līmeņos:
– Politiskie lēmumi, ko pieņem ES iestādes (2014.–2020. gada DFS pieņemšanas kontekstā), lai integrētu klimata 
politiku5 un lai paziņotu mērķi attiecināt vismaz 20 % no ES izdevumiem uz klimata jomu.
– Ietvert klimata politikas mērķus juridiskā/vadības sistēmā (juridiskais pamats jaunas izdevumu programmas, 
vadlīniju izstrādei);
– Ar klimata jomu saistīto noteikumu un vadlīniju īstenošana (īstenošanas kvalitāte).
– Kā daļa no pieejas, kopīga metode, lai izsekotu ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem visos ES instrumentos.
Mēs atzīstam, ka revīzija galvenokārt koncentrējas uz finanšu mērķi.
Otrais ievilkums
Komisija nepiekrīt Palātas izvēlei apsvērt principu kopumu, par kuru 2015. gadā vienojās dažas organizācijas, kas 
īsteno starptautiskās attīstības palīdzību kā etalonu, lai novērtētu inovatīvās un detalizētās ES integrēšanas pieejas 
“piemērotību”, par ko panākta vienošanās ES līmenī.
25
Komisija atzīst Palātas lēmumu uzskatīt 20 % mērķi par budžeta mērķi, taču atkārtoti norāda, ka Komisija šo mērķi 
paziņoja kā politikas mērķi, lai atbalstītu klimata jomas integrēšanu dažādās programmās. Ņemot vērā mērķa 
būtību, Komisija uzskata, ka budžeta interpretācija vien neatspoguļo ES pieeju integrēšanai.
5 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf
Komisijas atbilde 66
26
Komisija uzsver, ka 20 % politikas mērķis tika paziņots, lai palīdzētu integrēt klimata politiku ES programmās (skatīt 
Komisijas atbildi uz 25. punktu). Šā iemesla dēļ Komisija nav skaitliski noteikusi vajadzības pēc ieguldījuma, kas būtu 
jāsedz no ES budžeta, bet apsvēra aplēses, kā tas norādīts Komisijas priekšlikumā DFS6.
27
Komisija uzskata, ka ir ievērojami palielinājušies izdevumi attiecībā uz klimata jomu. Vienlaikus Komisija apstiprina, 
ka iepriekšējā DFS nav visaptverošu un salīdzināmu datu par ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem, kas varētu 
tikt izmantots kā priekšnoteikums, lai izstrādātu detalizētākus mērķus. Stabilas un caurskatāmas izsekošanas sistē -
mas izstrāde bija viens no ES integrēšanas pieejas elementiem.
28
Komisija novērtēja virzību uz 20 % mērķi DFS starpposma pārskatā ( MTR ), kas publicēts 2016. gada 14. septembrī. 
Dati, kas sniegti dienestu darba dokumentā (2016) 299 (DDD), kas pievienots daudzgadu finanšu shēmas starp -
posma pārskatam (COM (2016) 603), liecina, ka 2014.–2020. gada periodā ar klimata jomu saistītie izdevumi kop -
summā sasniegs nedaudz vairāk kā 200 miljardus euro. Tas atbilst apmēram 18,9 % attiecībā uz visu finanšu plāno -
šanas periodu. Dati, kas publicēti DDD 2. pielikumā, detalizē kopējās programmas aplēses par klimata jomas 20 % 
mērķa izsekošanu visā 2014.–2020. gada plānošanas periodā.
Climate Mainstreaming 2014-2020 - totals by programme
(EUR million, commitment appropriations) 2014-2017 2018-2020 estimates
Programme 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020Total 
2014-2020
For reference: Total EU Budget  
(Section III- Commission, Financial programming)118 054.4 158 606.8 151 241.6 153 757. 8 156 782.8 159 966.3 164 145.4 1 062 554.9
Total Climate Change finance in the EU Budget 16 097.7 27 475.7 31 634.4 29 726.8 30 777.7 31 883.6 32 307.7 200 986.9
Share of Climate Change relevant spending in EU 
Budget13.6  % 17.3  % 20.9  % 19.3  % 19.6  % 19.9  % 19.7  % 18.9  %
Kopīga atbilde uz 31. un 32. punktu:
Komisija atkārtoti norāda, ka 20 % politikas mērķis tika paziņots, lai veicinātu integrēšanu (skatīt arī Komisijas atbildi 
uz 25. punktu). Komisija uzskata, ka šāda elastība attiecībā uz 20 % mērķi ir atbilstoša, izstrādājot inovatīvu pieeju 
ar klimatu saistīto izdevumu integrēšanai un izsekošanai. ES integrēšanas pieeja cenšas integrēt ar klimata jomu 
saistītos aspektus visā ES budžetā.
Komisija apstiprina, ka likumdevēji neapsvēra konkrētus mērķus, kas nepieciešami, lai veicinātu klimata jomas integ -
rēšanu visās programmās. Kā izklāstīts Komisijas atbildē uz 24. punktu, integrēšana tiek veikta vairākos procesos, un 
tā ir viens no tās konkrētajiem mērķiem.
DFS starpposma pārskatā publicētie dati liecina, ka daudzas programmas ES budžetā veicina rīcību klimata politikas 
jomā. Vienlaikus Komisija piekrīt, ka konkrēti mērķi var būt noderīgi, lai attīstītu klimata jomas integrēšanu.
Ar klimata jomu saistītie izdevumi tiek izsekoti visā budžetā; attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fon -
diem (ESIF) šo izsekošanas prasību noteica likumdevēji.
6 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_II_en.pdf
Komisijas atbilde 67
34
Komisija atzīst, ka vadošā ES izsekošanas metode, kas ir unikāla ar savu segumu un detalizāciju un par kuru vienojās 
ES likumdošanas procesā, var tikt vēl vairāk uzlabota. Vienlaikus nav starptautiski atzītas metodes ar klimata jomu 
saistīto izdevumu kvantitatīvai izsekošanai.
35
ES metode, piešķirot koeficientus ES izdevumiem, ir atzīta par atbilstošu līdzsvaru starp datu stabilitāti un adminis -
tratīvajām darbībām, kas jāveic gan Komisijai, gan dalībvalstīm.
Pirmais ievilkums
Komisija atzīst iespēju, ka konkrēti ar klimata jomu saistīti izdevumi var tikt pārmērīgi un nepietiekami novērtēti, 
izmantojot pašreizējo metodoloģiju un kā tiešas sekas, kas izriet, piemērojot sistēmu, kas balstīta uz trīs “Rio mar -
ķieru” vidējiem rādītājiem Vienlaikus Komisija uzskata, ka tās metodoloģija ir pietiekami konservatīva, un neuzskata, 
ka principu kopums, ko 2015. gadā izstrādājusi starptautiskās palīdzības organizāciju grupa to darbības seku mazi -
nāšanas izsekošanai, ir būtisks atskaites punkts pieejai, kuru izmanto Komisija. Komisija uzsver, ka dažos ziņojumā 
sniegtajos Palātas aprēķinos tiek izmantoti koeficienti, kas atšķiras no tiem, ko izmanto Komisija.
Otrais ievilkums
Komisija uzskata, ka izsekošanas pieeja, par kuru vienojušies ES likumdevēji, ir stabila un atbilst tās īpašiem mēr -
ķiem. Kaut noderīgas, lai sniegtu informāciju ES pieejai, ESAO kategorijas un metodes netika izstrādātas ar mērķi 
atbalstīt integrēšanu un kvantitatīvo izsekošanu ES budžetā, un tāpēc likumdevējs tās ir pielāgojis programmas 
īpašajām vajadzībām saskaņā ar attiecīgajiem likumdošanas pamatiem.
Komisija norāda, ka dažādu ES programmu primārais mērķis ir noteikts attiecīgajā juridiskajā pamatā, un integ -
rēšana pēc būtības ir primārā mērķa īstenošanas process saskaņā ar ES klimata politiku, nevis primārā mērķa 
aizstāšana.
36
ES klimata jomas izsekošanas sistēma ietver īpašus elementus, kuri to atšķir no tām sistēmām, ko izmanto starp -
tautiskās palīdzības organizācijas, un tādēļ salīdzinājums ar starptautiskās palīdzības izsekošanas sistēmām nav 
atbilstošs.
Komisija atzīst, ka inovatīvā pieeja ar klimata jomu saistīto izdevumu izsekošanai un tās īstenošana ES budžetā 
varētu tikt vēl vairāk uzlabota, tai skaitā attiecībā uz detalizācijas līmeņa palielināšanu saistībā ar seku mazināšanu 
un pielāgošanos. Vienlaikus, ņemot vērā neskaidro administratīvo ietekmi un komplicētību izvairīties no dubultas 
uzskaites, atspoguļojot bieži saistītos papildu ieguvumus, Komisija šobrīd neparedz turpmāku tās izsekošanas sistē -
mas sadalījumu.
37
Komisija piekrīt, ka finanšu instrumenti un to ieguldījums ES rīcībā klimata politikas jomā ir svarīgs, un ir iekļāvusi 
budžeta ieguldījumus tajos savā ar klimata jomu saistīto izdevumu izsekošanā.
Komisijas atbilde 68
39
Komisija uzskata, ka ir sasniegts labs klimata jomas integrēšanas progress daudzos aspektos un budžeta izdevumu 
izsekošana ir stabila un caurskatāma, kā tas izklāstīts tās atbildēs, jo īpaši uz 12. un 28. punktu. Komisija atzīst nepie -
ciešamību arī turpmāk attīstīt savu pieeju, lai izsekotu un ziņotu par ar klimata jomu saistītiem rezultātiem.
40
Skatīt arī Komisijas atbildes uz V un 28. punktu.
41
Komisija apstiprina, ka pirms DFS starpposma pārskata, kā tas sīki izklāstīts Komisijas atbildē uz 28. punktu, tā nebija 
spējīga pārliecinoši novērtēt, vai tā ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu 20 % mērķi, jo joprojām trūka informācijas par 
ESIF fondu plānotajiem izdevumiem DFS periodā, un tāpēc tobrīd nebija pieejami ticami dati. Komisija novērtēja 
virzību uz 20 % mērķi DFS starpposma pārskatā, kas liecina, ka 2014.–2020. gada periodā ar klimata jomu saistītie 
izdevumi kopsummā sasniegs nedaudz vairāk kā 200 miljardus euro. Tas atbilst apmēram 18,9 % attiecībā uz visu 
finanšu plānošanas periodu.
43
Plānotie pasākumi klimata jomā ar atbilstošajiem koeficientiem ir uzskaitīti Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda 
(EJZF) darbības programmās (DP). Katra pasākuma indikatīvais EJZF sadalījums ir iekļauta dalībvalstu (DV) gada 
izpildes ziņojumos (sākot no 2016. gada maija). Finanšu tabula minētajos ziņojumos un atbalstīto darbību galvenās 
iezīmes, kas tiks norādītas DV gada pārskatos par darbībām (saskaņā ar EJZF 97. panta 1. punkta a) apakšpunktu) 
ļaus Komisijai nepārtraukti pārraudzīt izdevumu līmeni, kā arī jebkuras izmaiņas indikatīvajā ieguldījumā klimata 
pārmaiņām, kas deklarētas DP .
44
Tagad, kad plānošanas process ir pilnībā pabeigts, Komisija spēj konsolidēt ticamus datus, lai atjauninātu šo prog -
rammu aplēses attiecībā uz ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem, un ir publicējusi pašreizējo stāvokli saistībā 
ar DFS starpposma pārskatu. Šis uzdevums varēja tikt pamatots ar neprecīziem datiem un tādējādi vārētu izraisīt 
neprecīzus aprēķinus un nepareizas interpretājijas, ja tiktu veikts, balstoties uz 2014.–2016. gada provizoriskajiem 
datiem.
45
Komisija uzskata, ka ir ļoti svarīgi koncentrēt ar klimata jomu saistīto izsekošanu uz saistību apropriācijām / plāno -
tajiem un pieņemtajiem izdevumiem, ņemot vērā, ka izdevumu dati nesniegs noderīgu informāciju, lai uzlabotu 
integrēšanu sakarā ar laiku, kas paiet no plānošanas līdz izdevumiem. Komisija arī uzskata, ka finanšu ieguldījumu, 
kas veikti no ES budžeta, izsekošanai nav iespējams pilnvērtīgi īstenot cēlonisku saikni ar ES klimata politikas un 
enerģētikas mērķu sasniegšanu vai jebkuru no aplēstajiem līmeņiem vajadzībām pēc ieguldījuma.
Izsekošanas pieejas ieviešanas plānoto izdevumu līmenī bija pirmais raksturīgais un būtiskais solis, lai labāk integ -
rētu ar klimata jomu saistītos apsvērumus visās ES programmās. Palātas norādītais objektīvais risks eksistē visos 
budžeta plānos. Komisija piekrīt Palātai, ka plānotie izdevumi ne vienmēr pārvēršas maksājumos, bet norāda, ka 
vidēji 97 % no kopējām saistībām 2015. gada ES budžetā tika realizētas, kas padara esošo ex ante  saistību sistēmas 
izsekošanu par efektīvu radītāju arī attiecībā uz izdevumiem. Turklāt Komisija norāda, ka metodoloģijas, ko izmanto, 
lai aprēķinātu 34 % un 49,3 %, atšķiras pēc pieejas un darbības jomas.
Komisijas atbilde 69
46
Komisija regulāri pārskata datus un atspoguļo plānošanas izmaiņas saistībā ar gada budžeta procedūru, un ar gada 
budžeta izpildi. Turklāt DFS starpposma pārskatā Komisija ir apņēmusies novērtēt virzību uz 20 % mērķi DFS prog -
rammu starpposma pārskatos. Komisija uzskata, ka esošās izsekošanas un ziņošanas sistēmas ir atbilstošas, un neuz -
skata, ka šajā posmā būtu nepieciešams ieviest jebkādas papildu ziņošanas prasības.
47
Komisija apstiprina, ka 20 % mērķis ir nepārprotami saistīts ar ES budžeta izdevumiem, un uzskata, ka nebūtu lietde -
rīgi jaukt nefinanšu elementus ar finanšu mērķa izsekošanu.
Vienlaikus, mēs atzīstam, ka būtu jāuzlabo saikne starp izdevumiem, mobilizētiem pasākumiem un rezultātiem. 
Saistībā ar dažādām izdevumu programmām un atkarībā no pakāpes, kādā tie koncentrējas uz ieguldījumu klimata 
jomā, ir noteikti iznākumu un rezultātu rādītāji un attiecībā uz dažiem kopējiem rādītājiem tie var tikt apkopoti ES 
līmenī. Šādi kopējie rādītāji ir izstrādāti, pamatojoties uz politikas apgūšanu attiecīgajā īpašajā programmā (t. i., rādī -
tājs, kas mēra lauksaimniecības SEG emisiju līmeni, ir iekļauts kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pārraudzības 
un novērtēšanas sistēmā. ERAF īpašais SEG emisiju līmeņa samazināšanās iznākumu rādītājs ir paredzēts finansētiem 
ieguldījumiem infrastruktūrā).
Tas nozīmē, ka šobrīd tehniski nav iespējams sagatavot konsolidētos datus par, piemēram, SEG emisiju līmeņa sama -
zināšanos, izmantojot pasākumus, kurus finansē no ES budžeta.
48
ERAF kopējiem rādītājiem ir vienotas definīcijas, kas ir ieteiktas Komisijas vadlīnijās7, kas pirms pabeigšanas tika 
apspriestas ar dalībvalstu (DV) ekspertiem. Lai gan bija iespējams ierosināt metodoloģiju, lai mērītu SEG samazinā -
šanos atjaunojamās smilts enerģijas ietaupījumos, nebija vienprātības, un citiem šādiem aprēķiniem citās jomās ir 
pieejamas vairākas metodes. Visi dati, kas apkopoti, izmantojot kopīgos vai īpašos rādītājus, būs pieejami izvērtēša -
nai un var sniegt potenciālu vērtību turpmākajā politikas apguvē.
49
Komisija uzskata, ka vairumā aspektu ir sasniegts progress attiecībā uz klimata jomas integrēšanu un ka ir iespējams 
sasniegt mērķi. Komisija atsaucas uz neseno analīzi, kas sniegta 14. septembrī publicētajā DFS starpposma pārskatā 
(kā, inter alia , minēts tās atbildē uz 28. punktu), un apstiprina savu nodomu turpināt centienus integrēt klimata jomu 
ES programmās.
7 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2014/working/wd_2014_en.pdf
Komisijas atbilde 70
50
Kā paziņots DFS starpposma pārskatā, Komisija norāda, ka tā plāno izvērtēt virzību uz 20 % mērķi atsevišķu prog -
rammu starpposma pārskatos, kas nodrošina iespēju turpināt integrēt klimatu jomu ES izdevumu programmās.
51
Komisija atkārtoti norāda, ka tā neuzskata, ka metodoloģija, par kuru ir panākta vienošanās attiecībā uz ES klimata 
politikas izsekošanas pieeju, apdraud klimata jomas integrēšanu, bet ņem vērā Palātas simulācijas, izmantojot dažā -
dus koeficientus ES lauksaimniecības izdevumiem.
Pirmais ievilkums
Komisijas uzskata, ka metode, ko tā izmanto tika izveidota caurskatāmā un saskaņotā veidā; tā ir paziņota Eiropas 
Parlamentam un Padomei, un tā neizraisa pārmērīgu novērtēšanu.
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 53. punktu.
Otrais ievilkums
Tāpat arī ar klimata jomu saistītie lauku attīstības koeficienti ir noteikti caurskatāmā veidā, saskaņā ar politikas 20 % 
mērķi.
Trešais ievilkums
Komisija uzskata, ka tās aplēses attiecībā uz kopējo KLP līdzekļu ieguldījumu klimata jomā, ir balstītas uz meto -
doloģiju, par kuru panākta vienošanās ES, par kuru pilnīga informācija tiek sniegta programmas paziņojumos, kas 
pievienoti Komisijas budžeta projektam.
Kā norādīts tās atbildē uz 35. punktu, Komisija neuzskata, ka principu kopums, ko 2015. gadā izstrādājusi starptau -
tiskās palīdzības organizāciju grupa to darbības seku mazināšanas izsekošanai, ir būtisks atskaites punkts pieejai, 
par kuru panākta vienošanās ES līmenī. Komisija uzsver, ka ziņojumā sniegtie Palātas aprēķini atšķiras no tiem, kas 
saskaņoti ES līmenī, kas ir pietiekami konservatīvi.
Ceturtais ievilkums
Horizon 2020  atspoguļo ievērojamu pieaugumu šīs jomas pētījumos attiecībā uz FP7. FP7 daļā “Sadarbība” tiek 
lēsts, ka rīcībā klimata politikas jomā tiks ieguldīti 2,4 miljardi euro (2007.–2013. gads), bet jau pirmajos divos gados 
(2014.–2015. gads) šis skaitlis Horizon 2020  ir 3,2  miljoni  euro.
Tomēr ir izstrādāts rīcības plāns, lai to vēl vairāk uzlabotu (skatīt Komisijas atbildi uz 60. punktu), lai sasniegtu plā -
noto izdevumu līmeni (kā indikatīvo mērķi), kas noteikts Horizon 2020  regulā.
Komisijas atbilde 71
53
Komisija ņem vērā Palātas simulācijas, izmantojot dažādas metodoloģijas un vispārējos principus, par ko vienojušās 
dažas starptautiskās palīdzības organizācijas, bet atkārtoti pauž tās uzticību ES pieejai. Komisijas izmantotā metode 
ir stabila, tā tika izveidota caurskatāmā un saskaņotā veidā; tā ir balstīta uz Rio marķieriem, un tā tika paziņota Eiro -
pas Parlamentam un Padomei.
Savstarpējas atbilstības sniegto labumu pasākumiem klimata jomā var novērtēt, piemērojot 40 % Rio marķieri 20 % 
ar zaļināšanu nesaistīto tiešo maksājumu daļai. Attiecībā uz jebkuriem citiem aprēķiniem tas ir rādītājs, pamatojoties 
uz savstarpējas atbilstības soda sistēmu. Tomēr Komisija uzskata, ka ar zaļināšanu nesaistīto tiešo maksājumu 8 % 
ietekme uz klimata jomu nav pārvērtēta, ņemot vērā savstarpējas atbilstības un tiešo maksājumu sniegto labumu 
klimata jomai.
Skatīt Komisijas atbildi uz 51. punktu.
3. izcēlums. Trūkst pienācīga pamatojuma ar zaļināšanu nesaistīto tiešo maksājumu 
ieguldījumam klimata vajadzībās
Skatīt Komisijas atbildi uz 51. punktu.
54
Komisija uzskata, ka piemērotie elementi ir pietiekami konservatīvi.
Skatīt Komisijas atbildi uz 51. punkta pirmo ievilkumu.
55
Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) izdevumu ar klimata jomu saistītā izsekošana ievēro prin -
cipu, piemērot politikas mērķiem marķieri, kā tas noteikts Savienības lauku attīstības prioritātēs un prioritārajās 
jomās. Tā kā DV var plānot pasākumus elastīgi, atkarībā no to paredzamā ieguldījuma šiem dažādajiem mērķiem, 
izsekošana ir jāveic šo ELFLA prioritāšu nevis pasākuma līmenī.
Sakarā ar šo intervences loģiku un dalītas pārvaldības principu, tieši dalībvalstis nosaka, kura prioritāte vai prioritārā 
joma visvairāk veicina pasākumu.
Piemēram, 13. pasākums saskaņā ar shēmu par apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi (ANC) ir ieplānots saskaņā 
ar 4 dažādām prioritātēm / prioritārajām jomām. Tās DV, kas ieplānojušas 13. pasākumu saskaņā ar 4. prioritāti, 
uzskata, ka tā ir vispiemērotākā, lai sasniegtu šīs prioritātes mērķus.
Kopīga atbilde uz 56., 57 . un 58. punktu un 4. izcēlumu
Komisija ņem vērā Palātas apsvērumus par ELFLA izsekošanas metodoloģijas trūkumiem un simulācijas, kas balstītas 
uz dažādām pieejām.
Pašreizējā ELFLA izsekošanas metodoloģija mēģina rast līdzsvaru starp veidu, kā nodrošināt pietiekami ticamas ar 
klimata jomu saistīto izdevumu aplēses, un veidu, kā samazināt administratīvo slogu un izmaksas.
Komisijas atbilde 72
Palātas ierosinātā pieeja, piemērot dažādus ar klimata jomu saistītos koeficientus dažādiem pasākumiem/darbībām 
konkrētu prioritāro jomu un Savienības prioritāšu ietvaros, palielinātu precizitāti, bet arī paaugstinātu valsts un 
reģionālo administrāciju administratīvo slogu.
4. prioritātei būtu jāpiešķir 100 % marķieris, jo tā ietver pasākumus, kas veicina vides aizsardzību un stiprina eko -
sistēmas noturību, lai pielāgotos klimata pārmaiņām. Ņemot vērā darbību dažādību, daudzveidību un sarežģītību 
saskaņā ar Savienības 4. prioritāti (piem., agrovides un klimata pasākumi), diferenciācija pēc pasākuma/darbības 
noslogotu un apgrūtinātu dalībvalstis veikt izsekošanas izpildi.
ELFLA ANC pasākums (apgabals, kurā ir dabas ierobežojumi) ir svarīgs, lai novērstu zemes apstrādes pārtraukšanu 
un lai saglabātu vides un ekonomisko vērtību lauksaimniecības apgabalos, kuros ir dabas ierobežojumi. Tas palīdz 
saglabāt lauksaimniecības ekosistēmu, kas bez atbalsta varētu izzust, kas ir svarīgi gan saistībā ar pielāgošanos 
klimata pārmaiņām, gan ar to seku mazināšanu (piem., ganības). Jaunā noteikšanas pieeja, kas balstīta uz kopīgi 
saskaņotiem biofizikāliem kritērijiem, kas tiks noteikti pašreizējā plānošanas periodā, pievērsīs lielāku uzmanību, lai 
neaizsargātākās lauksaimniecības platības tiktu apsaimniekotas, tādējādi palielinot pasākuma nozīmi attiecībā uz 
pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu.
59
Komisija uzskata, ka īpašās izsekošanas metodoloģijas, kas norādītas ELFLA programmas paziņojumā un LIFE prog -
rammā, kas minēta šajā punktā, ir saskaņotas ar ES izsekošanas metodoloģiju, kas tika izstrādāta, lai tiktu izmantota 
arī ārpus pašreizējā plānošanas perioda.
60
Horizon 2020  atspoguļo ievērojamu pieaugumu šīs jomas pētījumos attiecībā uz FP7. Lai gan visas programmas 
tiešie salīdzinājumi nav iespējami, FP7 daļā “Sadarbība” tiek lēsts, ka septiņu gadu (2007.–2013. gads) programmas 
laikā tiks veikts 2,4 miljardu euro liels ieguldījums rīcībai klimata politikas jomā, pēdējie apstiprinātie rādītāji tikai 
par pirmajiem diviem gadiem (2014.–2015. gads) attiecībā uz Horizon 2020  salīdzināmajām “plānojamajām” daļām 
ir 3,2 miljardi euro. Tādējādi, lai gan pašreizējie rādītāji ir zemāki nekā sākotnēji prognozēto izdevumu līmenis, tie 
liecina par pozitīvu signālu attiecībā uz Komisijas apņemšanos.
“Galveno” darba programmu 2014.–2015. gadam un 2016.–2017. gadam ievados ir sniegtas skaidras norādes par 
ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem, izmantojot, ja nepieciešams, attiecīgās atsauces uz aicinājumiem/tema -
tiem. Šajā kontekstā Komisijas dienesti rūpīgi un pastāvīgi pārrauga visus Horizon 2020  darba programmas tematus 
attiecībā uz ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem, lai novērtētu progresu virzībā uz Horizon 2020 prognozēto 
izdevumu līmeni.
Pagājušajā gadā uzsāktais rīcības plāns sniedz papildu stimulu šajā jomā. Turklāt notiekošais 2018.–2020. gada 
stratēģiskās plānošanas process atzīst ar klimata jomu saistīto pasākumu integrēšanas un saistīto izdevumu palieli -
nāšana nozīmīgumu. Kad stratēģiskās plānošanas process būs pabeigts, varēs risināt vēl citus kvantitatīvos aspektus 
2018.–2020. gadam.
Komisijas atbilde 73
61
Augšupējo iniciatīvu ieguldījumu rīcībai klimata politikas jomā nav iespējams noteikt, kamēr nav izvēlēti individuālie 
projekti, kas katru gadu var mainīties.
62
Komisija cieši pārrauga šī rādītāja attīstību, un tai joprojām ir zināmas manevrēšanas iespējas. Līdz brīdim, kad 
tiks apstiprinātas nākamās darba programmas (aptuveni 2017. gada rudenī), Komisija būs atjauninājusi skaitļus, lai 
precīzāk noteiktu pašreizējo stāvokli un budžetu, kas nepieciešams 2018.–2020. gadam. DFS starpposma pārskatā 
(kā smalki norādīts Komisijas atbildē uz 28. punktu) arī ir skaidri uzsvērti elementi, kam būtu jāatbalsta turpmākā 
klimata jomas integrēšana Horizon 2020.
63
2018.–2020. gada stratēģiskās plānošanas process ir nepārtraukts un nosaka rīcību klimata politikas jomā kā spēcīgu 
prioritāti. Kad stratēģiskās plānošanas process būs pabeigts, varēs risināt vēl citus kvantitatīvos aspektus 2018.–
2020. gadam, tostarp budžeta sadalījumu rīcībai klimata politikas jomā.
64
Komisijas rīcības plānam jābūt papildinātam ar “kvantificējamiem mērķiem”. Tomēr to noteikšanai vislabākais laiks ir, 
kad tiek izstrādātas darba programmas 2018.–2020. gadam, kas vēl nav pabeigtas.
65
Komisija apstiprina, ka nepastāv salīdzināmi dati attiecībā uz ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem saskaņā ar 
iepriekšējo DFS. Vienlaikus Komisija uzskata, ka ar klimata jomu saistīto izdevumu lielākais pieaugums Palātas aplē -
sēs attiecībā uz dažām programmām (jo īpaši tām, kas minētas 69. punktā) visumā apstiprina Komisijas darba līmeņa 
aplēšu mērogu kopš DFS sākuma.
67
Komisija uzskata, ka galvenais ieguvums no ar klimata saistītās izsekošanas ES budžetā ir atbalsts klimatam drau -
dzīgu izdevumu pasākumu izveide visās ES programmās. Mēs atzīstam, ka šajā sadaļā uzsvērtie piemēri nesniedz 
pamatu, lai izdarītu plašākus secinājumus, un var kalpot tikai ilustratīviem mērķiem.
70
Komisija uzsver, ka tās integrēšanas pieejas mērķis ir integrēt ar klimata jomu saistītos apsvērumus visos ES budžeta 
instrumentos un ka izmaiņas ar klimata jomu saistītajos izdevumos atspoguļo izmaiņas izdevumu prioritātēs atseviš -
ķās programmās un dažādu finansēšanas avotu lomas, kas pieejami valsts līmenī.
Komisijas atbilde 74
71
Ar klimata jomu saistīto izdevumu izmaiņas dažādās valstu programmās lielā mērā atspoguļo valsts nozares prioritā -
tes, un līdz ar to tās nevajadzētu uztvert kā plašākas vai šaurākas apņemšanās norādi rīcībai klimata politikas jomā.
75
Tika skaidri noteikts, ka pētniecības un inovāciju ( R&I) darbību mērķi attiecībā uz konkrētām nozarēm vai kopām 
(piemēram, ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni) netiek pakļauti detalizētai apspriedei plānošanā/ 
Pētniecības un inovāciju mērķu sarunas tika pakļautas ex ante  nosacījumam par viedu specializāciju. Ja Komisija 
būtu iejaukusies, norādot, ka tai ir spēcīgāka ar klimata jomu saistīta orientācija attiecībā uz pētniecību un inovāciju 
Vācijas un Rumānijas DP , tas būtu bijis pretrunā ar juridiski noteikto ex ante  nosacījumu par viedās specializācijas 
stratēģijām, kurām ir būtisks augšupejošs process. Komisijas dienesti ievēro, ka ilgtspējīgāka enerģija un klimats ir 
viena no augstākajām šo stratēģiju prioritātēm.
76
Komisija norāda, ka Eiropas Sociālā fonda (ESF) programmas var reaģēt uz jebkurām izmaiņām pieprasījumā pēc 
zaļajām prasmēm, ja un kad tās parādās.
Kopīga atbilde uz 77 .–79. punktu
Komisija norāda, ka, lai gan visu ESI fondu kopējais ieguldījums rīcībai klimata politikas jomā pārsniedz 25 %, katra 
fonda individuālais ieguldījums neizbēgami mainās atkarībā no tā, cik cieši tā īpašās primārās misijas ir saistītas ar 
klimata jomu. Attiecībā uz ESF šāds ieguldījums var būt tikai netiešs, jo īpaši veicot ieguldījumus zaļajās prasmēs, 
kas savukārt ir cieši saistītas ar darba tirgus attīstību un līdz ar to arī ar pieprasījumu.
Komisija norāda, ka pārraudzības sistēma, lai izsekotu ESF ieguldījumu rīcībai klimata politikas jomā, ir nostiprināta 
2014.–2020. gada finanšu periodā, jo īpaši iekļaujot rīcību klimata politikas jomā kā “sekundāru tematu” attiecībā uz 
ESF ieguldījumu izsekošanu.
Neskatoties uz to, Komisija atzīst, ka ESF ieguldījums rīcībai klimata politikas jomā var būt lietderīgāks, un apsvērs 
nākotnes iespējas attiecībā uz šo nolūku.
81
Ar pēdējo KLP reformu savstarpējās atbilstības darbības joma tika pakļauta ievērojamai pārskatīšanai, ņemot vērā 
faktu, vai prasības bija kontrolējamas, adresētas tieši lauksaimniekiem un saistītas ar lauksaimniecības darbību. 
Rezultātā noteikumi par labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem (LLVA) tika saīsināti par vairāk nekā 50 % (no 
15 līdz 7), un tiesību aktos noteiktās pārvaldības prasības (TANPP) tika samazinātas no 18 līdz 13.
Komisijas atbilde 75
82
Komisija nepiekrīt viedoklim, ka tiešo maksājumu zaļināšana lielākoties balstās uz iepriekšējiem LLVA. Prasības par 
ekoloģiski nozīmīgām platībām un lauksaimniecības kultūru diversifikāciju ir jaunas, un pastāvīgo ganību aizsar -
dzība tika ievērojami atbalstīta ar, piemēram, ekoloģiski jutīgo ilggadīgo zālāju pilnīgu aizsardzību un samazinātu 
iespēju, ka tiks uzarti ilggadīgie zālāji.
Komisija arī uzskata, ka tiešo maksājumu zaļināšanai drīzāk ir būtiska nevis ierobežota ietekme. Ietekme skaidri 
atspoguļo trīs lauksaimniecības prakšu saistību ar klimata jomu. Lai gan zaļināšanas prasības patiešām neskar visus 
lauksaimniekus, pieejamā informācija arī liecina, ka 72 % no kopējās lauksaimniecības platības ir apstrādāti, kas ir vēl 
būtiskāk attiecībā uz klimata politiku.
84
Klimata jomas integrēšana nepieprasa katram reģionam/dalībvalstij palielināt ieguldījumus, lai pielāgotos klimata 
pārmaiņām vai to seku mazināšanai. Rīcība klimata politikas jomā ir jāveic, ņemot vērā apsvērumu SVID analīzē un 
vajadzību apzināšanu, un tā tiek vērtēta attiecībā pret citām prioritātēm. Abos plānošanas periodos ir mainījies 
salīdzināšanas pamats. Jo īpaši, ekonomiskās krīzes sekas daudzās jomās ir izraisījušas lielāku vajadzību uzlabot eko -
nomisko situāciju lauksaimniecības nozarē, ko ir skārusi krīze. Ņemot to vērā, ar klimata jomu saistīto izdevumu sta -
bilizācija (pat tad, ja to nav iespējams precīzi kvantificēt, jo trūkst atbilstošu metodoloģiju) nav negatīvs iznākums.
85
Dalībvalstis ir atbildīgas par atlases kritēriju noteikšanu. Komisija sniedza norādījumus par “potenciālu rīcību klimata 
politikas jomā ELFLA”, kas ietvēra ieteikumu izstrādāt atlases kritērijus.
89
Mērķis pielāgot zvejas jaudu pieejamajiem resursiem, sniedzot finansiālu atbalstu flotes pārvaldības pasākumiem, 
tika daļēji sasniegts iepriekšējā plānošanas periodā. Tas izskaidro samazināto EJZF atbalstu flotes pasākumiem 
salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu saskaņā ar EZF.
Secinājumi un ieteikumi
91
Komisija uzsver, ka apņemšanās palielināt ar klimatu saistītos izdevumus līdz vismaz 20 % no ES budžeta bija poli -
tiska apņemšanās ar mērķi iekļaut klimata politiku visās ES programmās.
Komisijas atbilde 76
92
Komisija uzskata, ka kopumā ir panākts ievērojams progress, gan ietverot ar klimata jomu saistītos apsvērumus 
programmas izstrādē, gan izstrādājot unikālu kvantitatīvu integrēšanas pieeju, kas tagad nodrošina caurskatāmu 
sākumpozīciju.
Tomēr Komisija norāda, ka katra fonda iespējamais individuālais ieguldījums mainās atkarībā no tā, cik cieši tā īpašās 
primārās misijas ir saistītas ar klimata jomu. Tāpēc ir neizbēgami, ka ieguldījuma plānošanā un pārraudzībā izmanto -
tās sistēmas varētu atšķirties starp fondiem.
Tomēr Komisija uzskata, ka tas lielā mērā atbilst virzībai uz 20 % mērķi, vienlaikus atzīstot, ka ir nepieciešami turp -
māki centieni, kā tas norādīts DFS starpposma pārskatā.
93
Komisija uzsver, ka 20 % mērķis tika paziņots kā viens elements no pieejas, lai integrētos ES budžetā, kurš savukārt 
pats par sevi ir viens elements ES pieejā, lai reaģētu uz vajadzību pēc ieguldījumiem, kas saistīti ar klimata pārmai -
ņām (skatīt Komisijas atbildi uz 24. punktu).
Pieeja, lai integrētos ES budžetā, uzskatāmi parāda ES apņēmību un vadošo lomu klimata politikā, tāpat kā visos ES 
pasākumos, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām.
DFS starpposma pārskatā Komisija ir novērtējusi virzību uz 20 % mērķi, kā tas ir paskaidrots tās atbildē uz 
28. punktu.
94
Tagad, kad plānošanas process ir pabeigts, Komisija spēj konsolidēt ticamus datus, lai atjauninātu šo programmu 
aplēses attiecībā uz ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem, un ir publicējusi pašreizējo stāvokli saistībā ar DFS 
starpposma pārskatu. Šis uzdevums varēja tikt pamatots ar neprecīziem datiem un tādējādi vārētu izraisīt kļūdainas 
interpretācijas, ja tiktu veikts, balstoties uz 2014.–2016. gada datiem.
DFS starpposma pārskatā tiek lēsts, ka 2014.–2020. gada periodā ar klimata jomu saistītie izdevumi kopsummā 
sasniegs nedaudz vairāk kā 200 miljardus euro. Tas atbilst apmēram 18,9 % attiecībā uz visu finanšu plānošanas 
periodu.
95
Komisija uzsver, ka ES metode ar klimatu saistīto izdevumu izsekošanai ir novatoriska kvantitatīva pieeja, lai veiktu 
budžeta izdevumu pārraudzību. Piemēram, pastāv turpmākas uzlabošanas iespējas, lai gan kopumā metodoloģija ir 
stabila un pārredzama.
1. ieteikums. Pamatīga daudzgadu konsolidācija
Komisija piekrīt ieteikumam attiecībā uz pamatīgas daudzgadu konsolidācijas veikšanu, lai noteiktu, vai plānotie 
klimata izdevumi atbilst virzībai uz 20 % mērķi, un uzskata, ka tā ir sniegta DFS starpposma pārskatā. Komisija plāno 
katru gadu turpināt uzraudzīt progresu, sagatavojot ikgadējos budžeta projektus.
Komisijas atbilde 77
2. ieteikums. Vispusīga pārskatu sniegšanas sistēma  
a)
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.
Nepieciešamības gadījumā tā piekrīt atspoguļot klimata politikas attiecīgos aspektus un sasniegto progresu attiecī -
gajos gada darbības pārskatos. Jaunais pārvaldības un izpildes gada ziņojums (AMPR) apkopo (1. pants) ES budžeta 
izpildi, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem pierādījumiem par rezultātiem, kas sasniegti ar ES budžetu. 
Šī ziņojuma pamatā ir informācija no gada darbības pārskatiem; budžeta programmas paziņojumiem; un citiem 
avotiem, piemēram, novērtēšanas un īstenošanas ziņojumiem par ES programmām. Ziņojumā ir sniegts kopsavil -
kums, bet sīkāka informācija par programmu mērķiem un rādītāju progresu ir pieejama gada darbības pārskatos un 
programmas paziņojumos.
Komisija nepiekrīt ieteikumam sniegt ziņojumus par finanšu instrumentiem, izsekojot budžeta centienus sasniegt 
20 % mērķi.
b)
Komisija atzīmē, ka šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.
c)
Komisija nepiekrīt šim ieteikumam. Kaut arī apņēmusies uzlabot datu granularitāti, sekas, ko gan Komisijai, gan 
dalībvalstīm rada šāds papildu administratīvais slogs, ir neskaidras. Ja nākotnē tiks pārskatīta metodoloģija, Komisija 
apsvērs iespēju nošķirt mazināšanu un pielāgošanās, un uzsver, ka tās abas ir savstarpēji cieši saistītas.
96
Komisija piekrīt, ka ir nepieciešami turpmāki centieni integrēt klimatu visās ES programmās. Politikas 20 % mērķis 
tika noteikts, lai veicinātu integritāti (skatīt arī Komisijas atbildi uz 25. punktu). Komisija uzskata, ka šāda elastība 
attiecībā uz 20 % mērķi ir atbilstoša, izstrādājot inovatīvu pieeju ar klimatu saistīto izdevumu integrācijai un izse -
košanai. ES integrācijas pieeja cenšas integrēt klimata aspektus visās politikās un izmanto 20 % mērķi, lai veicinātu 
integrāciju.
DFS starpposma pārskatā Komisija ir novērtējusi virzību uz 20 % mērķi, kā tas ir paskaidrots Komisijas atbildē uz 
28. punktu.
3. ieteikums. Ar klimata pārmaiņām saistīto vajadzību izvērtēšana
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.
Ierosinot jaunu vispārējo politisko mērķi, Komisija piekrīt ņemt vērā ar klimata pārmaiņām saistītās vajadzības un 
iespēju atbalstīt dažādas jomas. Komisija nepiekrīt plānot konkrētas iemaksas katrai jomai vai programmai.
Komisijas atbilde 78
97
Komisija uzskata, ka ir gūti labi panākumi attiecībā uz klimata integrēšanu ES budžetā un ka ES metodoloģija ir caur -
skatāma un atbilst mērķim.
Komisija atsaucas uz savu atbildi uz 29. punktu attiecībā uz ar klimatu saistīto izdevumu raksturu dažādos instru -
mentos. Tā norāda, ka juridiskie teksti atšķiras pēc to klimata iekļaušanas politisko mērķu integrācijas, kas vairākos 
gadījumos ir ieviesta kā politiska ambīcija preambulā, nevis kā juridiski saistošs mērķis. Skatīt arī Komisijas atbildes 
uz 25. un 26. punktu.
DFS starpposma pārskatā Komisija ir izklāstījusi savu prognozi par ar klimatu saistītajiem izdevumiem līdz 
2020. gadam.
98
ES pieeja klimata jomas integrēšanai tika izveidota ņemot vērā starptautiskās prakses un ir izstrādājusi kvantitatīvu 
izsekošanas metodoloģiju, kas līdzsvaro administratīvo slogu un datu stabilitāti.
Komisija ievēro Palātas aprēķinus, kas balstīti uz citām klimata izsekošanas metodēm, bet neuzskata, ka tiem būtu 
jādod priekšroka pār inovatīvo un detalizēto integrācijas pieeju, par kuru ir panākta vienošanās ES.
99
Komisija atzīst, ka saskaņā ar pašreizējo metodoloģiju pastāv iespēja pārāk augstu vai pārāk zemu novērtēt konkrē -
tus ar klimatu saistīto izdevumu elementus. Vienlaikus mēs neuzskatām, ka principu kopums, ko 2015. gadā izstrā -
dājusi starptautiskās palīdzības organizāciju grupa to darbības seku mazināšanas izsekošanai, ir būtisks atskaites 
punkts pieejai, par kuru panākta vienošanās ES līmenī. Komisijas izmantotā metode ir stabila, un tā tika sagatavota 
caurskatāmā un saskaņotā veidā, un tā ir paziņota Eiropas Parlamentam un Padomei.
Komisija prognozē kopējo KLP līdzekļu ieguldījumu klimata jomā, pamatojoties uz stabilu metodoloģiju, par kuru 
pilnīga informācija ir sniegta programmas paziņojumos, kas pievienoti Komisijas budžeta projektam.
Komisija uzskata, ka attiecībā uz zaļajiem tiešajiem maksājumiem ietekme skaidri atspoguļo trīs lauksaimniecības 
prakšu saistību ar klimatu. Attiecībā uz ar zaļināšanu nesaistītajiem tiešajiem maksājumiem, to sniegto labumu pasā -
kumiem klimata jomā saistībā ar savstarpēju atbilstību var novērtēt, piemērojot 40 % Rio marķieri 20 % ar zaļināšanu 
nesaistito tiešo maksājumu daļai. Attiecībā uz jebkuriem citiem aprēķiniem tas ir rādītājs, pamatojoties uz savstar -
pējas atbilstības soda sistēmu. Tomēr Komisija uzskata, ka ar zaļināšanu nesaistīto tiešo maksājumu 8 % ietekme uz 
klimatu nav pārvērtēta, ja mēs skatāmies uz savstarpējas atbilstības un tiešo maksājumu sniegto labumu klimata 
jomā. Šis aprēķins pilnībā atspoguļo konservatīvisma principu.
100
Komisija prognozē kopējo KLP līdzekļu ieguldījumu klimata jomā, pamatojoties uz stabilu metodoloģiju, par kuru 
pilnīga informācija ir sniegta programmas paziņojumos, kas pievienoti Komisijas budžeta projektam.
Komisijas atbilde 79
4. ieteikums. Izlabot pārlieku lielas aplēses
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam. Pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas laikā izsekošanas metodoloģijai ir 
jābūt stabilai, lai nodrošinātu paredzamību, konsekvenci un caurskatāmību. Tomēr Komisija apsvērs veidus, kā 
precizēt izsekošanas metodiku ELFLA vajadzībām plānošanas periodam pēc 2020. gada, nepalielinot administratīvo 
slogu.
101
Komisijas rīcības plāns tiks papildināts ar detalizētākiem, kvantificējamiem mērķiem. Tomēr to noteikšanai vispiemē -
rotākais laiks ir, kad tiek izstrādātas darba programmas 2018.–2020. gadam, kas vēl nav pabeigtas.
102
Komisija atzīst, ka, lai uzlabotu integrāciju, vairākās programmās ir nepieciešami papildu centieni, bet neuzskata, ka 
konkrētiem rīcības plāniem, lai palielinātu ar klimatu saistītos izdevumus, būtu pievienotā vērtība.
5. ieteikums. Izstrādāt rīcības plānus
Komisija daļēji piekrīt šim ieteikumam.
Komisija izvērtēs iespējas palielināt klimata jomas nozīmi saistībā ar atsevišķu programmu un politiku starpposma 
pārskatiem, kā tas noteikts DFS starpposma pārskatā. Kamēr nav zināmi šo pārskatu rezultāti, Komisija apsvērs 
korektīvo pasākumu. Nebūtu piemēroti ieviest individuālus rīcības plānus, jo atsevišķas programmas jau paredz 
procesus prioritātes noteikšanai atkarībā no pārvaldības veida.
103
Komisija uzskata, ka izsekošanas saistību apropriācijas bija nepieciešamais pirmais solis, lai labāk integrētu rīcību 
klimata politikas jomā ES budžetā, un nodrošina saprātīgu rādītāju, sabalansējot papildu piemērotās pārraudzības 
administratīvo slogu. Pašreizējās aplēses patiešām ir veiktas, pamatojoties uz plānotajiem izdevumiem (budžeta 
projektu), tomēr tās ir atjauninātas, pamatojoties uz faktiski apstiprināto budžetu un grozījumu vēstulēm. Komisija 
izvērtēs izmaksu efektivitāti, sniedzot ex-post  aplēses, balstoties uz faktiskajām saistībām. Tomēr aprēķini, balstoties 
uz faktiskajiem maksājumiem, radītu papildu administratīvo slogu, jo maksājumi var ilgt gadiem un var būt pakļauti 
finanšu korekcijām. Tomēr Komisija var veikt aplēses, jo aptuveni 97 % no saistību apropriācijām kļūst par maksā -
jumu apropriācijām.
Komisija piekrīt nepieciešamībai stiprināt koncentrēšanos uz ES izdevumu rezultātiem. Tomēr pašreizējā izpildes 
sistēma, ko nosaka likumdevējs, paredz ar klimata jomu saistītos rādītājus tikai daļai no izdevumiem, un šie rādītāji 
nevar tikt apkopoti ES budžeta līmenī. Gūtā pieredze tiks ņemta vērā, izveidojot nākamo DFS izpildes sistēmu.
Komisijas atbilde 80
6. ieteikums. Izstrādāt rādītājus, kas ļauj pārraudzīt faktiskos tēriņus klimata rīcības 
vajadzībām un ar tiem saistītos rezultātus  
a)
Komisija nepiekrīt ieteikumam izstrādāt jaunu pārraudzības sistēmu šajā posmā. Tas izraisīs palielināšanos dalīb -
valstīm uzliktā administratīvā sloga līmenī, kas nebija paredzēta saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem, un netika 
iekļauta partnerattiecību līgumos un darbības programmās. Komisija turpinās izmantot esošās pārraudzības sistē -
mas, kas arī sniedz datus par izdevumiem.
b)
Komisija piekrīt ieteikumam un īstenos to, kā paskaidrots turpmāk.
Tas stiprinās un uzlabos ar klimata jomu saistīto rezultātu rādītāju salīdzināmību visās ES budžeta jomās, un apsvērs 
iespējas saistībā ar nākamo DFS, lai noteiktu ar klimata jomu saistīto rezultātu rādītājus, lai novērtētu ES budžeta 
ieguldījumu rīcībai klimata politikas jomā, jo īpaši, lai novērtēt siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni un samazināju -
mus, ko radījuši ES finansēti pasākumi.
c)
Komisija piekrīt ieteikumam, kuru tā uzskata par jau īstenotu, kā paskaidrots turpmāk.
Tā turpinās aktīvi veicināt labas prakses apmaiņu arī šajā konkrētajā jomā attiecībā uz ar klimata jomu saistītajiem 
rezultātu rādītājiem. Piemēram, KLP pārraudzības un novērtēšanas ekspertu grupa jau nodrošina forumu labas prak -
ses piemēru apmaiņai attiecībā uz KLP novērtējumu, tostarp arī par šādiem rādītājiem.
105
Tika skaidri noteikts, ka pētniecības un inovāciju darbību mērķi attiecībā uz konkrētām nozarēm vai kopām (piemē -
ram, ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni) netiek pakļauti detalizētai apspriedei plānošanā. Pēt -
niecības un inovāciju mērķu sarunas tika pakļautas ex ante  nosacījumam par viedu specializāciju. Ja Komisija būtu 
iejaukusies, norādot, ka tai ir spēcīgāka ar klimata jomu saistīta orientācija attiecībā uz pētniecību un inovāciju DP , 
tas būtu bijis pretrunā ar normatīvajām prasībām, jo īpaši faktam, ka viedās specializācijas stratēģijas ir augšup -
ejošs process. Saistībā ar šo pastāv tendence, ka ieguldījumi pētniecībā un inovācijās enerģijas ar zema oglekļa 
saturu jomās, visticamāk, būs ievērojami lielāki, nekā izklāstīts programmās un sākotnēji norādīts izsekošanas 
metodoloģijā.
106
Komisija uzsver, ka ESF ieguldījums rīcībai klimata politikas jomā var būt tikai netiešs, jo īpaši, veicot ieguldījumus 
zaļajās prasmēs, kuras savukārt ir cieši saistītas ar darba tirgus attīstību un līdz ar to arī ar pieprasījumu, faktiskā ESF 
daļa, kas piešķirta ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem, būs zināma tikai pēc programmu īstenošanas.
Komisija uzskata, ka ESF daļa, kas piešķirta ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem, kas noteikta, pamatojoties uz 
informāciju, ko paziņojušas dalībvalstis ESF darbības programmās, var pienācīgi nenovērtēt paredzamo ESF ieguldī -
jumu rīcībai klimata politikas jomā 2014.–2020. gada periodā.
Komisija atsaucas uz savu kopējo atbildi uz 77.–79. punktu
Komisijas atbilde 81
107
KLP reforma ir radījusi ievērojamu finansējuma pieaugumu klimata politikas jomā, salīdzinot ar 2007.–2013. gadu.
108
Komisija nepiekrīt viedoklim, ka tiešo maksājumu zaļināšana praksē lielākoties balstās uz jau esošo lauksaimniecības 
praksi. Tā vietā Komisija uzskata, ka zaļināšanas ieviešana ievērojami veicinās papildu klimata pasākumus. Prasības 
par ekoloģiski nozīmīgām platībām un lauksaimniecības kultūru diversifikāciju ir jaunas, un pastāvīgo ganību aizsar -
dzība tika ievērojami atbalstīta ar, piemēram, ekoloģiski jutīgo ilggadīgo zālāju pilnīgu aizsardzību un samazinātu 
iespēju, ka tiks uzarti ilggadīgie zālāji.
Zaļie maksājumi ir de facto  palielinājuši pamatu, kuru pārsniedzot vides prakse var tikt apmaksāta saskaņā ar lauku 
attīstības programmām. Darbību veidiem piešķirtie maksājumi, kas ieplānoti saskaņā ar agrovides klimata politikas 
pasākumu var tikt veikti tikai attiecībā uz saistībām un prasībām, kas pārsniedz zaļināšanas pienākumus. Tas nozīmē 
augstāku vides un klimata rezultātus.
109
Tiek pievērsta pastiprināta uzmanība ar klimata jomu saistīto EJZF izdevumu pārraudzībai DV EJZF gada īstenošanas 
ziņojumos. Skatīt Komisijas atbildi uz 43. punktu.
7. ieteikums. Izpētīt visas potenciālās iespējas un nodrošināt reālu pāreju uz klimata 
rīcību  
a)
Komisija daļēji piekrīt ieteikumam tādā pašā nozīmē, kā par 5. ieteikumu, proti, ka tā noteiks jomas ar neizmantotu 
potenciālu un apsvērs iespējas un darbības, lai palielinātu klimata jomas atbilstību savās izdevumu programmās 
saistībā ar to individuālajiem starpposma pārskatiem. Tomēr tā neizstrādās konkrētus rīcības plānus atsevišķām 
programmām attiecībā uz ar klimata jomu saistītajiem izdevumiem.
b)
Komisija nepiekrīt šim ieteikumam. Izmainīt šajā posmā daudzgadu finanšu plānošanu ESIF programmās, kas tiek 
pārvaldītas ar dalītu vadību, ar finanšu struktūru, ko nosaka iepriekš noteikts finansējums, nav nedz praktiski, nedz 
iespējami. Tāpat šajā plānošanas periodā nav iespējama jaunu klimata politikas pasākumu izstrāde un pieņemšana 
tiesiskajā regulējumā (piemēram, EJZF).
Tajā pašā laikā Komisija apsvērs iespēju stiprināt klimata integrēšanu saistībā ar atsevišķu programmu starpposma 
pārskatiem.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 14.10.2015.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 2 2.7. 2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 26.10.2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās 14.11.2016.
Lai reaģētu uz klimata pārmaiņām un apmierinātu ar tām 
saistītās vajadzības pēc būtiskām investīcijām, ES ir 
vienojusies, ka vismaz 20 % no tās 2014.–2020. gada 
budžeta būtu jātērē ar klimatu saistītai rīcībai. Mēs 
konstatējām, ka notiek vērienīgs darbs un ka kopumā ir 
panākts progress. Tomēr pastāv nopietns risks, ka 20 % 
mērķis netiks sasniegts, ja tam neveltīs lielākas pūles. 
Virzībā uz mērķa īstenošanu ir izdevies panākt lielāku un 
mērķtiecīgāku finansējumu klimata rīcībai Eiropas 
Reģionālās attīstības fondā un Kohēzijas fondā. Tomēr 
saistībā ar Eiropas Sociālo fondu, kā arī lauksaimniecību, 
lauku attīstību un zivsaimniecību nav notikusi nozīmīga 
pievēršanās klimata rīcībai.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA