EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.7.2021 SWD(2021) 714 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2021. gada ziņojums par tiesiskumu









Valstu sadaļa - tiesiskuma situācija Ungārijā Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2021. gada ziņojums par tiesiskumu



Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Kopsavilkums Attiecībā uz efektivitāti un kvalitāti secināts, ka Ungārijas Republikas tiesu sistēmas darbības rezultāti ir labi tiesvedības ilguma ziņā, turklāt digitalizācijas līmenis tiesu sistēmā ir augsts. Turpinās pakāpeniska tiesnešu un prokuroru algu palielināšana. Tomēr tieslietu sistēmā ir attīstījušies jauni notikumi attiecībā uz tiesu iestāžu neatkarību, kas pastiprina jau esošās bažas, kuras paustas arī saistībā ar Eiropas Parlamenta ierosināto LES 7. panta 1. punkta procedūru. Jaunie noteikumi, kas ļauj iecelt Konstitucionālās tiesas locekļus amatā Augstākajā tiesā (Kúria) ārpus parastās procedūras, tika ieviesti praksē un ļāva ievēlēt jaunu Kúria priekšsēdētāju, kura amatam tika piešķirtas arī papildu pilnvaras. Šis Kúria priekšsēdētājs tika ievēlēts, neraugoties uz Valsts tiesu padomes negatīvo atzinumu. Joprojām nav veikti pasākumi saistībā ar Eiropas pusgada kontekstā izteikto ieteikumu stiprināt tiesu varas neatkarību. Tas ietver nepieciešamību oficiāli nostiprināt neatkarīgās Valsts tiesu padomes pilnvaras, lai tā spētu līdzsvarot Valsts tiesu iestāžu biroja priekšsēdētāja pilnvaras. Korupcijas apkarošanas stratēģija tiek īstenota, bet tās darbības joma joprojām ir ierobežota. Joprojām ir nepilnības attiecībā uz politisko partiju finansēšanu, lobēšanu un “virpuļdurvju efektu”. Joprojām nav novērsti klientelisma, favorītisma un nepotisma riski augstākajā valsts pārvaldē, kā arī riski, ko rada uzņēmumu un politisko dalībnieku saikne. Neatkarīgi kontroles mehānismi joprojām nav pietiekami korupcijas atklāšanai. Joprojām pastāv bažas par sistemātisku pārbaužu trūkumu un nepietiekamu pārraudzību attiecībā uz aktīvu un interešu deklarācijām. Jaunu krimināltiesību normu mērķis ir novērst ārvalstu kukuļošanu un aplokšņmaksājumus veselības aprūpē. Lai gan korupcijas lietās saukšanas pie kriminālatbildības rādītājs ir augsts un kopš 2020. gada ir ierosinātas dažas jaunas augsta līmeņa korupcijas lietas, izmeklēšanas rezultāti attiecībā uz augsta līmeņa amatpersonu un to tuvāko līdzgaitnieku apsūdzībām joprojām ir pieticīgi. Mediju plurālisms joprojām ir apdraudēts. Joprojām pastāv bažas par mediju iestādes neatkarību un efektivitāti, ņemot vērā arī Mediju padomes lēmumus, kuru rezultātā tika slēgta neatkarīgā radiostacija Klubrádió. Lai gan netika izveidotas mediju atbalsta shēmas, lai novērstu Covid-19 pandēmijas ietekmi uz ziņu medijiem, ievērojams valsts reklāmas apjoms joprojām ļauj valdībai netieši politiski ietekmēt medijus. Pandēmijas laikā ieviesto ārkārtas pasākumu dēļ tika ierobežota piekļuve publiskai informācijai, tādējādi apgrūtinot neatkarīgo mediju iespējas savlaicīgi iegūt šādu informāciju. Neatkarīgie mediji un žurnālisti joprojām saskaras ar šķēršļiem un iebiedēšanu. Attiecībā uz līdzsvara un atsvara sistēmu joprojām bažas rada likumdošanas procesa pārredzamība un kvalitāte. Konstitūcijas grozījums pēc 2023. gada jūlija ierobežos valdības pilnvaras attiecībā uz “apdraudējuma stāvokļa” režīmu. Pamattiesību komisārs ir ieguvis plašākas pilnvaras, taču ieinteresētās personas ir apšaubījušas tā neatkarību. Komisija uzsāka pārkāpuma procedūru, lai nodrošinātu, ka tiek izpildīts Eiropas Savienības Tiesas spriedums attiecībā uz likumu par ārvalstu finansētu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārredzamību. Pēc tam Parlaments atcēla šo likumu un ieviesa jaunus noteikumus par pilsoniskās sabiedrības likumības pārbaudēm. Joprojām tiek izdarīts spiediens uz tām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas ir kritiski noskaņotas pret valdību, un ir paustas bažas par jaunizveidotajiem privātajiem fondiem, kas saņem ievērojamu valsts finansējumu un ko pārvalda pašreizējai valdībai pietuvināti valdes locekļi. I.Tiesu sistēma Ungārijā ir četru līmeņu vispārējās jurisdikcijas tiesu sistēma. Pirmās instances tiesu funkcijas veic 113 rajona tiesas, savukārt 20 reģionālās tiesas izskata apelācijas sūdzības pret vietējo tiesu lēmumiem un atsevišķas lietas pirmajā instancē. Piecas reģionālās apelācijas tiesas izskata apelācijas sūdzības pret reģionālo tiesu lēmumiem. Augstākās tiesas (Kúria) galvenā funkcija ir garantēt tiesību aktu vienādu piemērošanu. Pamatlikumā ir noteikts, ka tiesu centrālā pārvalde ir uzticēta Parlamenta ievēlētajam Valsts tiesu iestāžu biroja (VTIB) priekšsēdētājam, kas ir atbildīgs par tiesu administratīvo vadību. Valsts tiesu padome ir neatkarīga struktūra, kas saskaņā ar Pamatlikumu uzrauga Valsts tiesu iestāžu biroja priekšsēdētāja darbību un piedalās tiesu administrēšanā. Tiesnešus ieceļ Republikas prezidents, ņemot vērā VTIB priekšsēdētāja ieteikumu un pamatojoties uz kandidātu vērtējumu, ko nosaka vietējās tiesu padomes (to sastāvā ar tiesneši, kurus ievēlējuši kolēģi). VTIB priekšsēdētājs var neņemt vērā vērtējumu tikai ar Valsts tiesu padomes iepriekšēju piekrišanu. Konstitucionālā tiesa nav daļa no vispārējās jurisdikcijas tiesu sistēmas — tā pārbauda tiesību aktu un tiesu spriedumu atbilstību Pamatlikumam. Prokuratūra ir neatkarīga iestāde, kurai uzticētas pilnvaras izmeklēt noziedzīgus nodarījumus un saukt pie atbildības par tiem. Ungārijas Advokātu asociācija un reģionālās advokātu asociācijas ir patstāvīgas publiskas struktūras, kas īsteno pašpārvaldi. Neatkarība Priekšstats par tiesu neatkarību sabiedrībā joprojām ir vidējs, bet uzņēmumu vidū — zems. Sabiedrībā kopumā priekšstats par tiesu un tiesnešu neatkarību joprojām ir vidējs, un tā ir pasliktinājusies no 48 % 2020. gadā līdz 40 % 2021. gadā. Savukārt 32 % uzņēmumu uzskata, ka tiesu neatkarība ir “diezgan laba vai ļoti laba” , un tas ir pieaugums salīdzinājumā ar 2020. gadu, kad tādu bija 26 %. Sabiedrībā kopumā pēdējo piecu gadu laikā ir vērojama negatīva priekšstata tendence (tā tika pārtraukta 2020. gadā); attiecībā uz uzņēmumiem pēc ievērojama krituma 2019. gadā priekšstats turpināja uzlaboties. Valsts tiesu padome turpina saskarties ar problēmām līdzsvarot Valsts tiesu iestāžu biroja priekšsēdētāja pilnvaras attiecībā uz tiesu pārvaldības jautājumiem. Kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, uz Valsts tiesu padomi attiecas virkne strukturālu ierobežojumu, kas tai liedz efektīvi uzraudzīt VTIB priekšsēdētāja darbību. Valsts tiesu padomei nav juridiskas personas statusa, un tai nav tiesību ierosināt tiesību aktus vai apspriesties par tiesību aktu priekšlikumiem, kas ietekmē tiesu sistēmu. Valsts tiesu padomē ir ievēlēti jauni locekļi un aizstājēji; tai ir apstiprināts budžets, un VTIB priekšsēdētājs ir nodrošinājis tai vienu papildu darbinieku. Pašreizējais VTIB priekšsēdētājs sadarbojas ar Padomi labāk nekā viņa priekšgājējs, taču šī sadarbība ir ierobežota ar likumā noteikto apjomu, un nav veikti likumdošanas pasākumi, lai risinātu strukturālus jautājumus. Joprojām nav izpildīti Padomes ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu “stiprināt tiesu iestāžu neatkarību”. VTIB priekšsēdētājs, neizsludinot konkursu, vairākkārt ir aizpildījis vakances augstākajās tiesās ar tiesnešiem, kas pilda administratīvus uzdevumus VTIB. Augstākās tiesas Kúria priekšsēdētājam ir piešķirtas papildu pilnvaras šīs tiesas darbības organizēšanā. No 2021. gada 1. janvāra ir stājušies spēkā jauni noteikumi, kas ļauj Kúria priekšsēdētājam pēc attiecīgās nodaļas un Kúria tiesu padomes nesaistoša atzinuma izveidot tiesnešu kolēģijas, kurās ir priekšsēdētājs un četri tiesneši, noteiktām lietu kategorijām. Tas vēl vairāk palielināja Kúria priekšsēdētāja administratīvās pilnvaras, kas ietver tiesas priekšsēdētāju iecelšanu, tiesnešu un tiesas priekšsēdētāju norīkošanu palātās, departamentu vadītāju iecelšanu un starppalātu lietu sadales shēmas izveidi. Kúria priekšsēdētājam ir arī svarīgas pilnvaras attiecībā uz Kúria lomu vienveidīgas tiesību piemērošanas nodrošināšanā tiesās. Šajā nolūkā Kúria pieņem tiesām saistošus vienveidības lēmumus. Ja palāta vēlas atkāpties no Kúria publicētās judikatūras, tai ir jāaptur tiesvedība un jāpieprasa pieņemt vienveidības lēmumu. Vienveidības kolēģiju var vadīt Kúria priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieks; tās sešus locekļus priekšsēdētājs ad hoc kārtībā izvēlas no attiecīgās nodaļas tiesnešu vidus. Turklāt lietas dalībnieki var iesniegt vienveidības sūdzību par Kúria galīgo lēmumu, ja tas atšķiras no Kúria publicētās judikatūras. Vienveidības sūdzību komisiju vada Kúria priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieks; tās astoņus locekļus saskaņā ar algoritmu izvēlas priekšsēdētājs. Vienotības sūdzību komisija var atcelt galīgos lēmumus, ko atsevišķās lietās ir pieņēmušas palātas. Kúria tiesu iestādes (piemēram, tiesu padome vai nodaļas), kurām ir tikai konsultatīva loma, nespēj līdzsvarot Kúria prezidentam piešķirtās plašās pilnvaras. Saskaņā ar jaunajiem īpašajiem noteikumiem par tiesnešu iecelšanu amatā no 2021. gada 1. janvāra amatā ir ievēlēts jauns Kúria priekšsēdētājs. Jāatgādina, ka 2020. gada jūnijā Republikas prezidents par Kúria tiesnešiem pēc viņu lūguma ar 2020. gada 1. jūliju iecēla astoņus Konstitucionālās tiesas locekļus, no kuriem seši bija bez vispārējās jurisdikcijas tiesas tiesneša pieredzes. Kā paskaidrots 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, pēc 2020. gadā pieņemtā grozījuma Konstitucionālās tiesas locekļi, kas ieguvuši tiesneša statusu, varēja lūgt, lai viņus pēc dienesta beigām Konstitucionālajā tiesā ieceļ amatā Kúria. Republikas prezidents 2020. gada 5. oktobrī ieteica Parlamentam ievēlēt vienu no viņiem Kúria priekšsēdētāja amatā. Pēc attiecīgās personas uzklausīšanas saskaņā ar attiecīgajām tiesību normām Valsts tiesu padome gandrīz vienbalsīgi noraidīja viņa kandidatūru. Pēc tam, kad viņa dalība Konstitucionālajā tiesā bija izbeigta, 2020. gada 19. oktobrī Nacionālā asambleja izvirzīto kandidātu ievēlēja Kúria priekšsēdētāja amatā uz deviņiem gadiem no 2021. gada 1. janvāra. 19. oktobrī toreizējais Kúria priekšsēdētājs viņu arī norīkoja darbā Kúria, kur viņš līdz Kúria priekšsēdētāja amata ieņemšanai pildīja tiesneša amata pienākumus vienā no palātām. Šie notikumi apstiprina bažas, kas jau bija norādītas 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, jo lēmums par iecelšanu augstākajā tiesneša amatā tika pieņemts bez tiesu iestādes iesaistes un neatbilst Eiropas standartiem. ANO īpašais referents par tiesnešu un juristu neatkarību raksturoja šo ievēlēšanu kā “uzbrukumu tiesu varas neatkarībai un mēģinājumu pakļaut tiesu varu likumdevējas varas gribai, tādējādi pārkāpjot varas dalīšanas principu”. Ņemot vērā Kúria priekšsēdētāja administratīvās pilnvaras un Kúria būtisko lomu tiesu sistēmā, šie notikumi rada nopietnas bažas par tiesu neatkarību. Turpinājās Valsts tiesu iestāžu biroja priekšsēdētāja prakse atcelt tiesu priekšsēdētāju atlases procedūras un iecelt pagaidu tiesu priekšsēdētājus bez Valsts tiesu padomes apstiprinājuma. VTIB priekšsēdētājs turpināja praksi atcelt, turklāt arvien biežāk un nereti bez pietiekama paskaidrojuma, tiesu priekšsēdētāju un citu tiesu vadītāju atlases procedūras pat tad, ja bija piemēroti pretendenti, kuriem bija kolēģu atbalsts. Šo praksi Valsts tiesu padome ir kritizējusi jau iepriekšējā VTIB priekšsēdētāja pilnvaru laikā. Pēdējā gada laikā tiesu priekšsēdētāju atlase vairākkārt aizkavējās Covid-19 pandēmijas dēļ, un tā rezultātā vakantās amata vietas vai nu palika tukšas, vai arī tās uz laiku aizpildīja VTIB priekšsēdētājs, vai arī tiesu vadītāju pilnvaras tika pagarinātas ar tiesību aktiem. Tiesu priekšsēdētāji īsteno ar tiesnešu karjeras perspektīvām saistītas pilnvaras. Tā kā tiesnešus pirmoreiz amatā ieceļ uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus, viņu tiesneša karjeras turpināšana ir atkarīga no novērtējuma par viņu piemērotību tiesneša amatam, kurā tiesas priekšsēdētājam ir jāizvērtē viņu tiesneša darbība. Ja tiesneši tiek atzīti par piemērotiem, tiesas priekšsēdētājs lūdz VTIB priekšsēdētāju ieteikt Republikas prezidentam iecelt viņus amatā uz nenoteiktu laiku. Ja viņi tiek atzīti par nepiemērotiem, viņiem tiesneša amats pēc sākotnējā iecelšanas termiņa beigām ir jāatstāj. Novērtējuma rezultātus var apstrīdēt dienesta lietu tiesā; dienesta lietu tiesa nevar piemērot pagaidu noregulējumu, lai novērstu tiesneša karjeras pārtraukšanu novērtējuma pārskatīšanas laikā. Turklāt reizi trijos gados tiesas priekšsēdētājs un VTIB priekšsēdētājs var tiesnešus bez viņu piekrišanas pārcelt darbam citā tiesā uz laiku līdz vienam gadam, lai gan praksē viņi kopš 2012. gada šo iespēju nav izmantojuši. Ir paustas bažas par šo pilnvaru ietekmi uz tiesnešu nepārceļamību. Turpinās pakāpeniska tiesnešu un prokuroru algu palielināšana. 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu atzīmētā tiesnešu atalgojuma palielināšana turpinājās, kā paredzēts 2019. gada visaptverošajos tiesību aktos, un paredzams, ka tā palīdzēs stiprināt tiesu neatkarību. Pirmajā posmā, sākot no 2020. gada janvāra, algas tika palielinātas vidēji par 32 %, bet otrajā posmā, sākot no 2021. gada janvāra — par 12 %. Vēl viens palielinājums par 13 % ir plānots 2022. gadā. Taču joprojām pastāv bažas par piemaksu sistēmu un to, ka tiesu pārvaldes iestādes var pēc saviem ieskatiem piešķirt tiesnešiem piemaksas, nepiemērojot objektīvus un pārredzamus kritērijus. Joprojām pastāv bažas par dažiem prokuratūras organizācijas elementiem. Kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, prokuratūrai ir stingri hierarhiska organizatoriskā struktūra. Lai gan prokuratūras neatkarību paredz likums, vairāki tiesiskā regulējuma elementi bija iemesls tam, ka GRECO pieņēma ieteikumus pārskatīt noteikumus par ģenerālprokurora iecelšanu, lai aizsargātu prokuratūru no politiskās ietekmes. Lai gan lielākā daļa GRECO ieteikumu, kas attiecas uz prokuratūru, ir īstenoti, daži no tiem joprojām nav izpildīti. Tas tā ir saistībā ar ieteikumu atcelt iespēju atstāt ģenerālprokuroru amatā pēc pilnvaru termiņa beigām. Tas attiecas arī uz GRECO ieteikumu, ka situācijās, kad augstāks prokurors pārņem lietu no zemāka prokurora, ir jāievēro stingri kritēriji un šādi lēmumi ir rakstiski jāpamato. GRECO arī ir ieteikusi uzlabot prokuroru disciplinārlietu pārskatatbildību un pārredzamību, un GRECO joprojām ir nobažījusies, ka lietā lēmumu pēc būtības joprojām pieņem tiešais virsprokurors, nevis objektīva iestāde. Šo ieteikumu pilnīga īstenošana pozitīvi ietekmētu pretkorupcijas regulējumu. Kvalitāte Tiesu sistēmas digitalizācijas līmenis kopumā ir augsts. Ungārija joprojām ieņem ļoti augstu vietu attiecībā uz digitālajiem risinājumiem tiesvedības ierosināšanai un sekmēšanai civillietās/komerclietās un administratīvajās lietās, digitālajiem risinājumiem tiesvedības veikšanai krimināllietās un sekošanai tās norisei, kā arī tiešsaistes piekļuvi publicētajiem spriedumiem plašai sabiedrībai. Ungārija ir arī sasniegusi ļoti labus rezultātus alternatīvu strīdu izšķiršanas metožu izmantošanas veicināšanā un sekmēšanā. Tomēr pastāv bažas par juridiskās palīdzības shēmas iekļautības līmeni, un tiesu nodevas komerclietās joprojām ir augstas. Tiesnešiem varētu nodrošināt vairāk apmācību komunikācijas jomā. Tiesu darbība Covid-19 pandēmijas laikā tika pielāgota. Digitālie risinājumi (piemēram, attālinātās uzklausīšanas sistēma) tika ieviesti jau pandēmijas sākumposmā. Attālinātās uzklausīšanas (videokonferenču) rīku izmantošana pandēmijas laikā ir kļuvusi plaši izplatīta, tādējādi padarot dažus tiesas procesus efektīvākus. Dažas tiesas procedūras ir vienkāršotas. Valdība 2021. gada 8. martā ieviesa izmaiņas procesuālajos noteikumos, lai paātrinātu tiesu sistēmu darbību “apdraudējuma stāvokļa laikā”. Efektivitāte

Efektivitātes līmenis civillietu un administratīvo lietu izskatīšanā ir augsts. Saskaņā ar 2021. gada ES rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā Ungārija ir sasniegusi ļoti labus rezultātus attiecībā uz aplēsto laiku, kas nepieciešams, lai izskatītu administratīvās lietas pirmās instances tiesās un visās tiesu instancēs, nepabeigto administratīvo lietu skaitu pirmās instances tiesās un nepabeigto civillietu, komerclietu, administratīvo un citu lietu skaitu. Ungārija ir sasniegusi labus rezultātus arī attiecībā uz aplēsto laiku, kas nepieciešams, lai pirmajā instancē izskatītu strīdīgas civillietas, un civillietu, komerclietu, administratīvo un citu lietu atrisināšanas rādītāju . Jaunie procesuālie noteikumi no 2020. gada 9. jūlija ļauj paātrināti izskatīt lietas, kas saistītas ar noziegumos cietušo personu civiltiesiskajām prasībām. Tiek izstrādāti efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi pārmērīgi garu procedūru gadījumos. Joprojām notiek Eiropas Cilvēktiesību tiesas sprieduma lietā Gazsó pret Ungāriju izpilde, un Eiropas Padomes Ministru komiteja šajā sakarā joprojām stingri uzrauga Ungāriju. Parlaments 2021. gada 15. jūnijā pieņēma jaunu likumu, ar kuru no 2021. gada ievieš tiesiskās aizsardzības līdzekli — kompensāciju, kas attiecas tikai uz pārmērīgi garu civilprocesu. II.Pretkorupcijas regulējums Iekšlietu ministrijas pārraudzībā esošais Valsts aizsardzības dienests (NVSZ) koordinē korupcijas apkarošanas pasākumus Ungārijā un atbild arī par noziedzības novēršanu policijā, tiesībaizsardzības un citās valsts iestādēs. Korupcijas izmeklēšana un kriminālvajāšana korupcijas lietās publiskajā sektorā ir Centrālā prokuratūras biroja Izmeklēšanas nodaļas un tā piecu reģionālo biroju ekskluzīvā kompetencē. Prokuratūras darbu atbalsta policijas izmeklētāji un Valsts drošības dienests. Valsts revīzijas iestādei ir kompetence publisko līdzekļu finanšu pārvaldības un politisko partiju revīzijas kontroles jomā. Ekspertu un uzņēmumu vadītāju priekšstatā korupcijas līmenis publiskajā sektorā joprojām ir augsts.. 2020. gada Transparency International korupcijas uztveres indeksā Ungārijas rezultāts ir 44/100, un tā ierindojas 19. vietā Eiropas Savienībā un 69. vietā pasaulē. Šis priekšstats pēdējos piecos gados ir būtiski samazinājies. Tika ieviesti daži grozījumi krimināltiesību aktos, lai risinātu ārvalstu kukuļošanu un aplokšņmaksājumus veselības aprūpē. Kā ziņots 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, attiecīgie korupcijas apkarošanai paredzētie nodarījumi ir krimināli sodāmi. Reaģējot uz ESAO ieteikumu, 2021. gada 1. janvārī stājās spēkā grozījumi Kriminālkodeksā. Ar šo grozījumu tika grozīta “ārvalstu valsts amatpersonas” definīcija, lai precizētu, ka tā ietver arī ārvalstu valsts uzņēmumu amatpersonas. Ar to arī tiek ieviesti stingrāki sodi par veicināšanas maksājumiem. Tika grozīti arī noteikumi par kukuļošanu, lai iekļautu nepamatotas priekšrocības veselības aprūpes speciālistiem, tādējādi ierobežojot neoficiālu (“pateicības”) maksājumu iespējas veselības aprūpē un atzīstot nepamatotu priekšrocību piesolīšanu vai sniegšanu veselības aprūpes pakalpojumu nodrošināšanā par pakārtotu noziegumu. Pašlaik tiek īstenota valsts pretkorupcijas stratēģija 2020.–2022. gadam un īpašs rīcības plāns. Kā minēts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, korupcijas apkarošanas stratēģiskā satvara darbības joma aprobežojas ar godprātības veicināšanu valsts pārvaldē. Stratēģijā, kas pieņemta 2020. gada jūnijā, ir paredzēti tādi pasākumi kā elektronisko risinājumu ieviešana un izstrāde pārredzamības palielināšanai (piemēram, automatizēta lēmumu pieņemšanas sistēma), godprātības risku uzraudzība, godprātības mācības ierēdņiem un specializētas mācības tiesībaizsardzības iestādēm, tiesnešiem un prokuroriem par korupcijas apkarošanu. Citas būtiskas jomas, piemēram, politisko partiju finansēšana, aktīvu atklāšana, lobēšana un virpuļdurvju efekta noteikumi, ir aptvertas ar īpašiem tiesību aktiem. Tomēr, tā kā tās nav iekļautas stratēģijā, to trūkumi netiek risināti koordinēti. Tāpat joprojām nav risināti riski, kas saistīti ar klientelismu, favorītismu un nepotismu augsta līmeņa valsts pārvaldē, vai riskus, kas rodas saistībā ar uzņēmēju un politisko dalībnieku sadarbību. Joprojām pastāv ar augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu saistītas problēmas. Tiesiskais regulējums nodrošina apstākļus efektīvai izmeklēšanai un kriminālvajāšanai, un policija un prokuratūra ziņo par pietiekamiem resursiem un specializāciju savu uzdevumu veikšanai. Tomēr prokurori norāda uz problēmām korupcijas atklāšanā un pierādījumu iegūšanā. Kriminālprocesi par koruptīviem noziegumiem galvenokārt tiek uzsākti, pamatojoties uz izmeklēšanas iestāžu veiktajām kriminālizmeklēšanas darbībām. Lielāko daļu izmeklēto lietu atklāj Valsts aizsardzības dienests. Gan administratīvo iestāžu ziņojumiem, gan iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem tiek ziņots, izmantojot preventīvos instrumentus (piemēram, mantiskā stāvokļa deklarācijas, trauksmes cēlēju ziņošanas kanālus, informāciju no dažādiem reģistriem), ir salīdzinoši mazāka nozīme kriminālizmeklēšanā, un neatkarīgie kontroles mehānismi joprojām nav pietiekami korupcijas atklāšanai. Kā jau ziņots pagājušajā gadā, neatkarīgu kontroles mehānismu trūkums un ciešā saikne starp politiķiem un vairākiem valsts uzņēmumiem veicina korupciju. Saskaņā ar prokuratūras datiem prokuratūras izmeklētajās korupcijas lietās apsūdzību izvirzīšanas līmenis kopumā ir ļoti augsts (86,5 %). Kopš 2020. gada ir sāktas dažas jaunas augsta līmeņa lietas, kurās iesaistīti politiķi, tomēr, kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, joprojām ir ierobežota izmeklēšana saistībā ar apsūdzībām par augsta līmeņa amatpersonām un viņu tuvāko apkārtni. Pilnībā īstenojot GRECO ieteikumus attiecībā uz prokuratūras efektīvu darbību, vēl vairāk tiktu stiprināta korupcijas apkarošanas sistēma. Iestādes joprojām uzskata, ka godprātības pārbaudes ir efektīvs līdzeklis, kas attur no koruptīvas rīcības, un pārskata periodā ir ierosinātas vairākas krimināllietas par sīku korupciju. No 2021. gada 1. janvāra ir stājušies spēkā jauni grozījumi Policijas likumā, ar kuriem paplašināts to darbinieku loks, kuriem var piemērot godprātības pārbaudes, un tie nav tikai policijas darbinieki. Attiecīgi tagad godprātības pārbaudes var veikt visiem valdības pārraudzībā esošo budžeta organizāciju darbiniekiem un valdības locekļiem. Ungārijā ir plaša aktīvu atklāšanas sistēma, tomēr joprojām pastāv bažas par sistemātisku pārbaužu trūkumu un nepietiekamu aktīvu un interešu deklarāciju pārraudzību. Esošā sistēma paredz, ka Parlamenta deputāti, valdības pārstāvji un valsts amatpersonas deklarē savus aktīvus un intereses. Tomēr joprojām pastāv bažas par sistemātiskas uzraudzības trūkumu. Mantiskā stāvokļa deklarāciju pārbaude notiek tikai pēc paziņojuma par aizdomām, un tā ir uzticēta valsts amatpersonas darba devējam, bet Parlamenta deputātu un augsta ranga valsts amatpersonu deklarāciju gadījumā — Parlamenta Imunitātes komitejai. Komiteja ziņoja, ka pēdējo piecu gadu laikā 15 no 16 pārbaudei iesniegtajiem paziņojumiem tika noraidīti kā nepamatoti. Atlikušajā gadījumā attiecīgā persona laboja savu aktīvu un saistību deklarāciju, un procedūra netika uzsākta. Kā tika ziņots iepriekšējā gadā, aizdomas par mantas nepamatotu pieaugumu var būt iemesls pārbaudes procedūrai, ko veic Valsts nodokļu un muitas iestāde. Taču Nodokļu iestāde var sākt šādu procedūru tikai tad, ja arī izmeklēšanas iestāde ir uzsākusi kriminālizmeklēšanu, un šāds nosacījums ierobežo iespējas veikt neatkarīgas pārbaudes. Pēc attiecīgo noteikumu grozījumiem Parlamenta deputātiem ir jāziņo Parlamenta priekšsēdētājam par interešu konfliktu vai nesaderību, un pēc tam uz viņiem līdz situācijas atrisināšanai attiecas noteikti ierobežojumi. Tomēr interešu deklarācijas un informācija par jebkādiem turpmākiem pasākumiem nav publiski pieejama. Attiecībā uz Parlamenta deputātu profesionālo ētikas normu efektīvu uzraudzību, pārbaudi un izpildi, interešu konfliktu un aktīvu deklarēšanu tika pausts arī Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) ieteikums, kas ir ticis daļēji īstenots. Lobēšanas regulējums joprojām ir nepilnīgs un netiek piemērots sistemātiski. Lobētāju reģistrācija un informācijas atklāšana par kontaktiem nav obligāta. Saskaņā ar 2013. gada valdības dekrētu valsts pārvaldes iestāžu darbinieki drīkst darba jautājumos tikties ar interešu pārstāvjiem tikai pēc tam, kad ir informējuši savus vadītājus, kuri tikšanos var aizliegt. Tikšanās ar interešu pārstāvjiem ir jādokumentē, bet nav pienākuma šīs tikšanās publiskot. GRECO ir ieteikusi izstrādāt skaidrus noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu saskaršanos ar lobētājiem. Joprojām trūkst skaidru noteikumu attiecībā uz “virpuļdurvju efektu” un nogaidīšanas periodu. Lai arī gan Darba kodeksā, gan arī īpašos tiesību aktos, ko piemēro valsts amatpersonām, ir ietverti noteikumi par konfidencialitāti, Praksē šie noteikumi netiek piemēroti, jo valdībai vēl ir jāprecizē nozares un amati, kuros valsts amatpersonām piemēro skaidru laika ierobežojumu attiecībā uz profesionālās karjeras turpināšanu nozarē, kurā tās strādājušas. Bažas joprojām rada partiju finansēšana Ungārijā. Valsts kontroles uzdevums ir uzraudzīt publisko līdzekļu izlietojuma pārskatatbildību un kontrolēt politisko partiju finanšu pārvaldības likumību. Kā norādījusi arī GRECO, lai arī ir veikti daži pasākumi, lai nodrošinātu politisko partiju finanšu reģistru pārredzamību un aktualitāti, precizētu partiju ienākumu avotus un kampaņu periodus, kā arī nodrošinātu padziļinātu uzraudzību, kopumā joprojām pastāv bažas par partiju finansēšanas pārredzamību. Ir ieviests tiesiskais regulējums trauksmes cēlēju aizsardzībai, un ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai aizsardzību uzlabotu praksē. Likums par trauksmes cēlēju aizsardzību nodrošina trauksmes cēlēju anonimitāti un ļauj iesniegt sūdzības elektroniski. Gadījumus, kad informācija tiek publiskota sabiedrības interesēs, izmeklē attiecīgās iestādes, un to atbildi, kas ietver izmeklēšanas rezultātus, augšuplādē elektroniskā reģistrā. Ziņotājus nevar saukt pie atbildības par viņu ziņojumiem, ja vien netiek konstatēts, ka ir apzināti sniegts nepatiess ziņojums. Pamattiesību komisārs darbojas kā ziņošanas kanāls un pārvalda elektronisko platformu, taču tam attiecībā uz trauksmes cēlēju sūdzībām ir tikai šaura formāla kompetence. ESAO atzina tiesiskā regulējuma pozitīvos aspektus, bet pauda bažas par trauksmes cēlēju aizsardzības efektivitāti. Publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanas jomas sašaurināšana ir palielinājusi korupcijas risku. Ar 2021. gada 27. aprīlī pieņemto jauno likumu tika atcelta konkrēta publiskā iepirkuma likuma prasība, tādējādi attiecībā uz Eiropas Savienības fondu finansētiem iepirkumiem izslēdzot valsts nodibinātus trastus, kā arī to pārvaldītās juridiskās personas no iepirkuma noteikumu tiešās piemērošanas jomas. Ar šo pašu likumu tiek atcelti arī noteikumi, kuru mērķis ir novērst interešu konfliktu, tādējādi ļaujot valsts amatpersonas ieņemt amatus šādu trastu valdēs. Ar Ungārijas AFCOS (krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesta) atbalstu tika pabeigtas vairākas OLAF izmeklēšanas. Pēdējos gados Ungārijā celto apsūdzību skaits pēc OLAF tiesu iestādēm sniegtajiem ieteikumiem ir bijis lielāks nekā vidēji ES. Tomēr, neraugoties uz vairākkārtējiem lūgumiem, Ungārijas iestādes vēl nav paziņojušas atbildīgo iestādi, kas sniegtu palīdzību OLAF pārbaudēs uz vietas, ja kontrolējamais ekonomikas dalībnieks atsakās sadarboties. Turklāt dalītās pārvaldības jomā ir konstatēts, ka Ungārijas iestādes bieži atsauc projektus no ES finansējuma, kad OLAF sniedz ieteikumu attiecībā uz finansēm, vai dažkārt — kad iestādes uzzina, ka ir sākta OLAF izmeklēšana. Turklāt šķiet, ka no ekonomikas dalībniekiem, kas izdarījuši pārkāpumu vai krāpšanu, sistemātiski netiek atgūtas pienākošās summas. Šādos gadījumos ES subsīdija vienkārši tiek aizstāta ar valsts līdzekļiem, kas negatīvi ietekmē OLAF izmeklēšanas preventīvo ietekmi un palielina risku valsts budžetam. Laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam 32 OLAF izmeklēšanas attiecībā uz Ungāriju tika pabeigtas ar ieteikumu attiecībā uz finansēm divās galvenajās dalītās pārvaldības jomās. Iestādes atzina, ka Covid-19 pandēmija var palielināt korupcijas riskus, taču netika uzskatīts, ka ir nepieciešami īpaši pasākumi. Ieinteresētās personas norādīja uz bažām publiskā iepirkuma jomā, kur korupcijas risku palielina atkāpes no iepirkuma noteikumiem un tiešā piešķiršana apvienojumā ar nepilnībām informācijas pieejamības jomā, un izvirzīja jautājumus saistībā ar medicīnas iekārtu iegādi, izmantojot starpniekuzņēmumus. III.Mediju plurālisms un mediju brīvība Ungārijas Pamatlikums un nozaru tiesību akti, it īpaši Mediju likums un Preses brīvības likums , nodrošina mediju brīvības un plurālisma aizsardzības tiesisko regulējumu. Preses brīvības likums paredz, ka preses brīvība ietver neatkarību no valsts un no visām organizācijām un interešu grupām. Tiesības piekļūt publiskai informācijai ir atzītas Pamatlikumā un noteiktas Informācijas brīvības likumā . Ar Mediju likumu ir izveidota Nacionālā mediju un informācijas un komunikācijas iestāde (tālāk — “Mediju iestāde”), kuras lēmumu pieņēmēja struktūra ir Mediju padome . 2019. gadā tika pieņemti tiesību akti, lai saskaņotu Ungārijas tiesību aktus ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu .

Joprojām pastāv bažas par Mediju padomes un Mediju iestādes neatkarību un efektivitāti. Ar 2019. gada Likumu Nr. LXIII, ar ko transponē pārskatīto Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu, tika pastiprināti daži noteikumi attiecībā uz Iestādes resursiem un darbības pārredzamību . Iestādei ir budžeta autonomija, un tā katru gadu atskaitās Parlamentam. Iestādē strādā 650 darbinieki. Mediju iestādes lēmējinstitūcijas — Mediju padomes — sastāvā ir priekšsēdētājs un četri Parlamenta ievēlēti padomes locekļi. Lai gan iecelšanas noteikumi, kas kopš pagājušā gada ziņojuma nav mainījušies, veicina politisku vienprātību Mediju padomes locekļu iecelšanā , praksē tie ir noveduši pie tā, ka visus locekļus izvirza valdošā partija. Daži Mediju padomes lēmumi ir pastiprinājuši bažas par tās faktisko neatkarību. 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments apstiprina iepriekšējo novērtējumu, ka, lai gan Likums par medijiem formāli garantē Mediju iestādes neatkarību, iecelšanas procedūras nenodrošina pietiekamus juridiskus neatkarības aizsardzības pasākumus, un vēlreiz konstatē, ka Ungārija ir pakļauta vidējam riskam attiecībā uz mediju iestādes neatkarību un efektivitāti. Mediju plurālisms Ungārijā ir vēl vairāk pasliktinājies. Pēc mediju konglomerāta “KESMA” izveides 2018. gada novembrī Mediju iestāde līdz šim nav mēģinājusi pārbaudīt tā ietekmi uz Ungārijas mediju tirgus plurālismu un daudzveidību. Ieinteresētās personas uzskata, ka, lai gan Ungārijā turpina darboties plašs mediju loks, mediju tirgus daudzveidību negatīvi ietekmē īpašumtiesību koncentrācija dažu valdību atbalstošu uzņēmēju rokās un no tās izrietošais redakcionālās neatkarības trūkums. Ungārijas un Eiropas mediju brīvības organizācijas, kā arī pilsoniskā sabiedrība ir paudusi bažas par Mediju padomes atteikumu atjaunot neatkarīgās radiostacijas Klubrádió apraides licenci, pamatojoties uz to, ka radiostacija, iespējams, nav izpildījusi dažus administratīvus pienākumus. Tā rezultātā radiostacija tika slēgta. Kúria 2021. gada 17. jūnijā apstiprināja Mediju padomes lēmumu. Komisija 2021. gada 9. jūnijā sāka pārkāpuma procedūru pret Ungāriju saistībā ar šo lietu. 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments apstiprina iepriekšējā gada augsto riska novērtējumu attiecībā uz ziņu mediju koncentrāciju, ņemot vērā “KESMA” izveidi un darbību, kā arī to, ka neatkarīgo ziņu mediju vietni Index.hu ir ekonomiski pārņēmušas valdību atbalstošas intereses . Joprojām netiek pilnībā garantēta informācijas par mediju īpašniekiem pārredzamība. Pašreizējā tiesiskajā regulējumā ir ietverti mediju īpašumtiesību pārredzamības noteikumi tikai īpašos gadījumos, un pašlaik nav plānots tos grozīt. Lai gan daži dati par īpašumtiesībām ir pieejami valsts reģistros, no uzņēmumu reģistra ir brīvi pieejama tikai pamatinformācija par uzņēmumu īpašumtiesībām. 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments mediju īpašumtiesību pārredzamības riska pakāpi joprojām vērtē kā augstu. Valsts reklāmas izvietošana joprojām nodrošina iespēju valdībai īstenot netiešu politisko ietekmi pār medijiem. Kā jau ziņots pagājušajā gadā, nav tiesību aktu, kas regulētu valsts reklāmas izplatīšanu. 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments uzsver, ka valsts ir lielākais reklāmdevējs Ungārijā un tērē aptuveni vienu trešdaļu no kopējiem reklāmas ieņēmumiem tirgū. Dati liecina, ka Ungārijas valsts 2020. gadā palielināja reklāmas izdevumus par 13,8 % salīdzinājumā ar 2019. gadu, un 85 % no šiem ieņēmumiem tika novirzīti valdību atbalstošiem mediju uzņēmumiem. Šāds stāvoklis ļauj kontrolēt gan valdību atbalstošus, gan atsevišķus neatkarīgus medijus, kā rezultātā 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments uzskata, ka redakcionālā neatkarība valstī ir pakļauta visaugstākajam riskam (92 %). Lai gan netika izveidotas mediju atbalsta shēmas, lai novērstu Covid-19 pandēmijas ietekmi uz ziņu medijiem, Mediju iestāde atbrīvoja komerciālos lineāros mediju pakalpojumu sniedzējus no ceturkšņa mediju pakalpojumu sniegšanas maksas maksāšanas 2021. gada pirmajā pusē. Covid-19 pandēmijas laikā ieviesto ārkārtas pasākumu dēļ tika ierobežota piekļuve publiskai informācijai. Informācijas brīvības likuma normas nav mainījušās un paredz, ka ikvienai “struktūrai, kas veic sabiedriskos pienākumus”, pēc pieprasījuma jānodrošina piekļuve sabiedrību interesējošiem datiem, kas ir tās rīcībā, ievērojot likumā noteiktos izņēmumus . Likumā noteiktais termiņš šādu pieprasījumu izskatīšanai ir 15 dienas, un to var pagarināt vēl par 15 dienām. Tomēr pandēmijas laikā valdība izdeva dekrētu, kas valsts iestādēm ļāva aizkavēt piekļuvi publiskiem dokumentiem uz laiku līdz 90 dienām, ja šāda informācijas sniegšana tiek uzskatīta par tādu, kas “apdraud ar ārkārtas stāvokli saistīto valsts iestādes pienākumu izpildi”. Konstitucionālā tiesa 2021. gada 13. aprīlī nolēma, ka, lai gan jaunie noteikumi atbilst Pamatlikumam, atkāpes no parastajiem termiņiem ir jāattiecina tikai uz gadījumiem, kad pieprasījuma izskatīšana traucētu publiskās informācijas turētājam veikt uzdevumus, kas saistīti ar pandēmijas apkarošanu, un tām ir jābūt pienācīgi rakstiski pamatotām. Ieinteresētās personas norādīja, ka praksē iestādes bieži ļaunprātīgi izmantoja šo atkāpi, un tas īpaši ietekmēja neatkarīgos žurnālistus, kuri, kā ziņots, nevarēja savlaicīgi iegūt datus par valsts izdevumiem vai vakcināciju. Tas vēl vairāk pasliktināja to neatkarīgo mediju stāvokli, kuriem bija grūtības savlaicīgi piekļūt informācijai. Pagājušajā gadā paziņotie trūkumi attiecībā uz piekļuvi publiskai informācijai, tostarp saistībā ar nodevu iekasēšanu, joprojām ir problēma arī korupcijas novēršanas jomā. Tā kā Pamatlikuma devītajā grozījumā ir sniegta šaura “publisko līdzekļu” definīcija, ieinteresētās personas ir izvirzījušas jautājumus par iespējamām sekām, kas varētu rasties, ierobežojot piekļuvi publiskai informācijai saistībā ar valsts uzņēmumiem un sabiedriskas nozīmes fondiem. Žurnālisti un mediji Ungārijā turpināja saskarties ar dažādiem apdraudējumiem. Saskaņā ar ieinteresēto personu sniegto informāciju žurnālisti, kas strādā neatkarīgos medijos, ir pakļauti negatīvai informācijas pasniegšanai no valdību atbalstošu mediju un valdības pārstāvju puses. Ieinteresētās personas ziņo, ka sievietes žurnālistes ir grūtākā situācijā; dažas ziņo arī par uzmākšanos tiešsaistē uz dzimuma pamata. Tiesas ir turpinājušas piemērot pagaidu noregulējumu, aizliedzot izplatīt žurnālus. 2020. gadā Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma publicēja vēl piecus brīdinājumus par Ungāriju. Tie attiecās attiecīgi uz: tiešsaistes ziņu portāla Index.hu bijušā redaktora atlaišanu pirms tā pārņemšanas; Ārlietu un tirdzniecības ministrijas izdotajiem norādījumiem vēstniecībām ES dalībvalstīs sniegt informāciju par Ungārijas žurnālistu darba braucieniem; civiltiesas izdoto rīkojumu, ar kuru nedēļas laikrakstam tika liegts publicēt rakstu par kādu uzņēmumu un tā īpašniekiem, pamatojoties uz datu aizsardzību; divu žurnālistu, kuri publicēja rakstus par kādu publisku personu, nopratināšanu policijā; iepriekš minēto Ungārijas Mediju padomes atteikumu atjaunot Klubrádió radiostacijas licenci. 2021. gadā platformā tika publicēts viens brīdinājums par to, ko tā nodēvēja par “apvainojumu tirādi”, ar kuriem Ungārijas sabiedriskā raidorganizācija vērsās pret kādu Austrijas žurnālistu. IV.Citi institucionāli jautājumi, kas saistīti ar līdzsvara un atsvara sistēmu Ungārija ir parlamentāra republika ar vienpalātas parlamentu (Nacionālā asambleja). Parlaments cita starpā pieņem un groza Ungārijas Pamatlikumu, pieņem citus tiesību aktus, ievēlē premjerministru un ar divu trešdaļu balsu vairākumu ievēlē valsts nozīmīgākās amatpersonas. Republikas prezidentu ievēlē parlaments. Vairākām iestādēm, tostarp Konstitucionālajai tiesai, Valsts revīzijas iestādei un ombudam (pamattiesību komisāram), ir dots uzdevums līdzsvarot likumdevējas varas un izpildvaras pilnvaras, kā arī nodrošināt konstitucionālās kārtības ievērošanu. Likumprojektu var iesniegt ne tikai valdība, Republikas prezidents un ikviena parlamentārā komiteja, bet arī katrs Parlamenta deputāts. Biežās un pēkšņās izmaiņas tiesību aktos turpina mazināt regulatīvās vides paredzamību. Ieinteresētās personas ziņoja, ka salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem likumdošanas temps ir vēl vairāk paātrinājies. Saskaņā ar ieinteresēto personu sniegto informāciju apspriešanās, ja tādas vispār notiek, ir tikai formālas. Tas liek apšaubīt juridisko noteiktību un tiesību aktu kvalitāti. Īsais laika posms starp bieži mainīgo noteikumu pieņemšanu un stāšanos spēkā ne vienmēr ļauj pienācīgi sagatavoties to piemērošanai. Pārskata periodā valdība, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, izsludināja jaunu “apdraudējuma stāvokli”. Valdība 2020. gada 18. jūnijā izbeidza pirmo “apdraudējuma stāvokli”. Saskaņā ar spēkā esošajiem konstitucionālajiem noteikumiem 2020. gada 4. novembrī ieviestā jaunā “apdraudējuma stāvokļa” ilgums nav iepriekš noteikts, un valdībai ir rīcības brīvība to saglabāt vai izbeigt. Saskaņā ar šo režīmu pieņemtie ārkārtas pasākumi (valdības dekrēti) var atcelt jebkuru likumu un palikt spēkā 15 dienas, ja vien to pagarināšanu nav apstiprinājis Parlaments. Parlaments 2020. gada 10. novembrī pilnvaroja valdību pagarināt ārkārtas pasākumu piemērošanu par 90 dienām. Valdība 2021. gada 8. februārī izbeidza “ārkārtas stāvokli” un tajā pašā dienā to izsludināja no jauna. Tādējādi ārkārtas pasākumi bez Parlamenta apstiprinājuma varēja palikt spēkā 15 dienas. Parlaments 2021. gada 22. februārī pilnvaroja valdību pagarināt ārkārtas pasākumu piemērojamību par 90 dienām. Parlaments 2021. gada 18. maijā vēl pagarināja pilnvarojuma termiņu līdz “15. dienai pēc 2021. gada rudens sesijas sākšanās dienas”. Joprojām pastāv bažas par pašreizējiem noteikumiem par “apdraudējuma stāvokli” un ārkārtas pasākumiem. Neraugoties uz konkrētām valstīm adresētu ieteikumu 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā, iejaukšanās uzņēmējdarbībā un normatīvās vides stabilitātē turpinājās, un daži ārkārtas pasākumi liek uzdot jautājumus par to nepieciešamību un samērīgumu. Konstitucionālā tiesa turpināja pārskatīt dažu ārkārtas pasākumu konstitucionalitāti. Konstitūcijas grozījums ierobežos valdības pilnvaras attiecībā uz “apdraudējuma stāvokļa” režīmu. Parlaments 2020. gada 15. decembrī pieņēma Pamatlikuma devīto grozījumu. Iepriekšēja apspriešanās ar ieinteresētajām personām nenotika. Ar to tiek būtiski mainīti noteikumi par īpašās tiesiskās kārtības režīmu (tostarp “apdraudējuma stāvokli”), sākot ar 2023. gada 1. jūliju. Tas samazina īpašo tiesisko režīmu veidu skaitu no sešiem līdz trim — kara stāvoklis, ārkārtas stāvoklis un apdraudējuma stāvoklis. Grozījums neietekmē spēkā esošo noteikumu, kas paredz, ka īpašā tiesiskā režīma apstākļos nevar apturēt Pamatlikuma piemērošanu un nevar ierobežot Konstitucionālās tiesas darbību. Apdraudējuma stāvokļa gadījumā īpaša tiesiskā regulējuma saglabāšanu galvenokārt kontrolēs Parlaments. Valdība varēs izsludināt “apdraudējuma stāvokli” uz 30 dienām, ko varēs pagarināt tikai pēc Parlamenta atļaujas saņemšanas. Šie jaunie noteikumi pastiprinās Parlamenta veikto uzraudzību. Pamattiesību komisāra pilnvaras tika paplašinātas, taču vienlaikus tika uzdoti jautājumi par tā neatkarību. Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2020. gada 20. novembrī pauda bažas par Vienlīdzīgas attieksmes iestādes un Pamattiesību komisāra biroja apvienošanu, atgādinot, ka joprojām pastāv šaubas par pašreizējā komisāra iecelšanas procesu un par to, vai iestāde pietiekami cenšas risināt visus cilvēktiesību jautājumus un paust viedokli, kas sekmētu un aizsargātu visas cilvēktiesības. Valsts cilvēktiesību iestāde 2014. gada oktobrī tika akreditēta ar “A” statusu. 2018. gada oktobrī ANO Akreditācijas apakškomiteja (SCA), kas izveidota Pasaules valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu alianses (GANHRI) ietvaros, nolēma atlikt lēmuma pieņemšanu par tās atkārtotu akreditāciju. SCA pārskata Pamattiesību komisāra darbību. No 2021. gada janvāra ar jauniem tiesību aktiem Pamattiesību komisāra birojā ir integrēta Vienlīdzīgas attieksmes iestāde. Veicot Vienlīdzīgas attieksmes likumā noteiktos pienākumus, Pamattiesību komisāra birojs darbojas kā pārvaldes iestāde. Komisārs var arī ierosināt likumu pārskatīšanu Konstitucionālajā tiesā. Saskaņā ar ES tiesību aktiem līdztiesības iestādes “struktūras var veidot to iestāžu daļu, kuras valstī atbild par cilvēktiesību aizstāvību vai indivīda tiesību aizsardzību”. Saskaņā ar attiecīgo tiesisko regulējumu Pamattiesību komisārs ir neatkarīgs, pakļauts tikai tiesību aktiem, un viņam nevar dot norādījumus par viņa darbību. Šajā sakarā valdība apgalvo, ka izpildvarai nav nekādas ietekmes uz to, kā komisārs veic savu darbību. Tomēr ieinteresētās personas ir paudušas bažas par komisāra neatkarīgu un efektīvu darbību. Ir paustas bažas par Konstitucionālās tiesas lomu galīgo tiesu nolēmumu pārskatīšanā. Kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, pēc tiesību aktu grozījuma pieņemšanas administratīvās iestādes var Konstitucionālajā tiesā apstrīdēt tiesas nolēmumu, kad tas jau ir kļuvis galīgs, ja ar nolēmumu tiek pārkāptas to tiesības un ierobežotas pilnvaras saskaņā ar Pamatlikumu. Pēdējā gada laikā valsts iestādes ir Konstitucionālajā tiesā apstrīdējušas dažus vispārējās jurisdikcijas tiesu galīgos nolēmumus, kas attiecas uz tām. Šī pārskatīšanas iespēja rada jautājumus, jo īpaši attiecībā uz tiesisko noteiktību. Turklāt, lai gan Konstitucionālā tiesa, kas izskata konstitucionālās sūdzības, nav tiesu sistēmas daļa, tā tomēr izskata lietu pēc būtības un tiek raksturota kā “ceturtās instances tiesa”, kas darbojas tāpat kā vispārējās jurisdikcijas apelācijas tiesas. Šajā kontekstā jāatgādina, ka Konstitucionālās tiesas locekļus ievēlē Parlaments ar divu trešdaļu balsu vairākumu, pamatojoties uz plašiem atbilstības kritērijiem. Pret valdību kritiski noskaņotās pilsoniskās sabiedrības organizācijas joprojām ir pakļautas spiedienam. Pēc Eiropas Savienības Tiesas nolēmuma lietā par pārkāpuma prasību, ko Komisija iesniedza pret Ungāriju, Parlaments 2021. gada 18. maijā pieņēma jaunu likumu, ar kuru atcēla Likumu par ārvalstu atbalstu saņemošo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārskatāmību, ar kuru tika pārkāpti ES tiesību akti. Ar šo pašu likumu tika ieviesti jauni noteikumi, kas paredzēja, ka Valsts kontrolei jāveic to pilsoniskās sabiedrības organizāciju kontu likumības pārbaudes, kuru gada bilances kopsumma pārsniedz noteiktu summu. Pašlaik notiek pārkāpumu procedūras saistībā ar tiesību aktiem, kas paredz kriminālatbildību par tādas palīdzības organizēšanu, ko personas valsts, starptautisko un nevalstisko organizāciju vārdā piedāvā cilvēkiem, kuri vēlas pieprasīt patvērumu. Joprojām tiek turpināts piemērot vēl vienu likumu, ar ko tika ieviests īpašs 25 % imigrācijas nodoklis, ko piemēro finansiālam atbalstam organizācijām, kuras veic “imigrāciju veicinošas darbības”, un par kuru arī tika paustas bažas. Valdība un valdību atbalstošie mediji turpina izmantot naidīgu retoriku pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas ir kritiski noskaņotas pret valdību. Pilsoniskā telpa Ungārijā tiek vērtēta kā ierobežota. Saskaņā ar valdības sniegto informāciju Valsts sadarbības fonds un 1 % iedzīvotāju ienākuma nodokļa ziedojumu shēma ir pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības un aktivitāšu atbalstam paredzēti finansēšanas instrumenti. Tomēr ieinteresētās personas uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju finansējums joprojām ir nepietiekams, jo īpaši, ja tās ir kritiski noskaņotas pret valdību. Ar Pamatlikuma devīto grozījumu (2020. gada 15. decembris) tika ieviests, ka, lai grozītu noteikumus par sabiedriskā labuma trastiem, kas pilda publiskus pienākumus, nepieciešams kvalificēts Parlamenta balsu vairākums. Ar 2021. gada 27. aprīlī pieņemto jauno likumu ir izveidots tiesiskais regulējums šādu trastu darbībai. Pilnvarnieku padomēs ir iekļauti pašreizējie ministri un valsts sekretāri. Dažas ieinteresētās personas ir paudušas bažas par valsts mantas ziedošanu šādām privātām struktūrām, ņemot vērā arī pilnvarnieku padomju sastāvu. Šāda notikumu attīstība notiek, ņemot vērā iepriekš minēto juridisko nenoteiktību attiecībā uz to, vai šādiem trastiem ir piemērojami noteikumi par publisko iepirkumu un piekļuvi publiskai informācijai. Venēcijas komisija atzina, ka jaunā definīcija neatbrīvo privātos subjektus, kas pārvalda publiskos līdzekļus, no to pārskatatbildības pienākuma, taču brīdināja, ka pastāv risks, ka publiskie līdzekļi un publiskie uzdevumi vairs nebūs pakļauti demokrātiskai kontrolei, ņemot vērā arī jauno publisko līdzekļu definīciju. I pielikums. Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā* * To iesūtīto dokumentu saraksts, kas saņemti 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas laikā, ir pieejams tīmekļa vietnē https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Alapjogokért Központ (2021), Alapjogokért Központ sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Amnesty International Hungary, Eötvös Károly Institute, Ungārijas Pilsonisko brīvību savienības, K-Monitor, Mérték Media Monitor, Political Capital and Transparency International Hungary (2021), Amnesty International Hungary, Eötvös Károly Policy Institute, Ungārijas Pilsonisko brīvību savienības, K-Monitor, Mérték Media Monitor, Political Capital un Transparency International Hungary sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Mediju plurālisma un brīvības centrs (2021), 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments — Ziņojums par Ungāriju Eiropas Pilsonisko brīvību savienība (2021), Eiropas Pilsonisko brīvību savienības sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu.

Žurnālistu aizsardzības komiteja (2021), Žurnālistu aizsardzības komitejas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Eiropas Advokātu un juristu biedrību padome (2021), Eiropas Advokātu un juristu biedrību padomes sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs (2020), Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres Dunja Mijatović 2020. gada 20. novembra paziņojums ( https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-urges-hungary-s-parliament-to-postpone-the-vote-on-draft-bills-that-if-adopted-will-have-far-reaching-adverse-effects-on-human-rights-in- ). Eiropas Tiesnešu asociācija (2021), Eiropas Tiesnešu asociācijas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Eiropas Preses un mediju brīvības centrs (2021), Eiropas Preses un mediju brīvības centra 2021. gada 15. marta paziņojums ( https://www.ecpmf.eu/hungaryon-national-day-new-hope-that-klubradio-may-return-to-airwaves/ ). Eiropas Pilsoniskās sabiedrības forums (2021), Eiropas Pilsoniskās sabiedrības foruma sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Eiropas Komisija (2020), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā. Eiropas Komisija (2020), Ziņojums par tiesiskumu, Valstu sadaļa — tiesiskuma situācija Ungārijā. Eiropas Komisija (2021), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā. Eiropas Komisija, OLAF 2021. gada ziņojums, 2021. Eiropas Žurnālistu federācija (2021), Eiropas Žurnālistu federācijas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīkls (2020), Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīkla 2020. gada 27. oktobra vēstule Eiropas Komisijai ( https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/News/Letter%20ENCJ%20RoL%20Hungary%20EC%2027%20October%202020.pdf ). Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkls (2021), Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkla sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Ungārijas valdība (2021), Ungārijas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. GRECO (2019), Trešā novērtēšanas kārta — Otrā atbilstības ziņojuma par Ungāriju otrais papildinājums “Transparency of Party Funding”. GRECO (2020), Ceturtā Novērtēšanas kārta — Otrais pagaidu atbilstības ziņojums par Ungāriju “Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors”. Háttér Society (2021), Háttér Society sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Starptautiskais preses institūts (2021), Starptautiskā preses institūta sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. K-Monitor un Transparency International Hungary (2021), K-Monitor un Transparency International Hungary sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Kúria priekšsēdētājs (2021), Kúria priekšsēdētāja sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. ESAO (2019), “Implementing the OECD Anti-Bribery Convention, Phase 4 Report: Hungary”, pieejams šeit:

Ökotárs–Ungārijas Vides partnerības fonds (2021), Ökotárs–Ungārijas Vides partnerības fonda sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Századvég (2021), Századvég sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. ANO īpašais referents par tiesnešu un advokātu neatkarību (2021), ANO īpašā referenta par tiesnešu un juristu neatkarību 2021. gada 15. aprīļa vēstule. https://spcommreports.ohchr.org/TMResultsBase/DownLoadPublicCommunicationFile?gId=26371 Venēcijas komisija (2021), Atzinums par Ungārijas Parlamenta 2020. gada decembrī pieņemtajiem konstitūcijas grozījumiem (CDL(2021)028). II pielikums. Ungārijas apmeklējums Komisijas dienesti 2021. gada jūnijā rīkoja virtuālas sanāksmes, kurās piedalījās: ·Alapjogokért Központ ·“Amnesty International Hungary” ·Budapeštas Korupcijas pētniecības centrs ·Galveno redaktoru forums (Főszerkesztők Fóruma) ·ELTE Mediju un komunikācijas departaments ·Eötvös Károly Politikas institūts ·Ungārijas Advokātu asociācija ·Ungārijas Pilsonisko brīvību savienība (“TASZ”) ·Ungārijas Helsinku Komiteja ·Ungārijas Tiesnešu asociācija (MABIE) ·K-Monitor ·Kúria (Augstākā tiesa) ·Mathias Corvinus Collegium

·“Mérték Média Monitor” ·Iekšlietu ministrija ·Tieslietu ministrija ·Ungārijas žurnālistu nacionālā asociācija (MÚOSZ) ·Nacionālā datu aizsardzības un informācijas brīvības iestāde ·Valsts tiesu padome ·Nacionālā mediju un informācijas un komunikācijas iestāde ·Valsts tiesu iestāžu birojs ·Nézőpont ·Pamattiesību komisāra birojs ·Konstitucionālās tiesas birojs ·Országgyűlés (Nacionālās asamblejas) Likumdošanas komiteja ·Országgyűlés (Nacionālās asamblejas) Imunitātes komiteja ·Ungārijas Prokuratūra ·Iepirkuma iestāde ·Valsts revīzijas iestāde (Számvevőszék) ·Századvég ·“Transparency International Hungary” * Komisija vairākās horizontālās sanāksmēs tikās arī ar šādām organizācijām:

·“Amnesty International” ·Reproduktīvo tiesību centrs ·CIVICUS ·Eiropas Pilsonisko brīvību savienība ·“Pilsoniskā sabiedrība — Eiropa” ·Eiropas baznīcu konference ·“EuroCommerce” ·Eiropas Bezpeļņas organizāciju tiesību centrs ·Eiropas Preses un mediju brīvības centrs ·Eiropas Pilsoniskās sabiedrības forums ·Eiropas Žurnālistu federācija. ·Eiropas partnerība demokrātijai ·Eiropas Jaunatnes forums ·“Front Line Defenders” ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·“ILGA-Europe” ·Starptautiskā Juristu komisija ·Starptautiskā Cilvēktiesību federācija ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN)