Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ([…] gada […]), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 562/2006 attiecībā uz Vīzu informācijas sistēmas (VIS) izmantošanu Šengenas Robežu kodeksa ietvaros /* COM/2008/0101 galīgā redakcija - COD 2008/0041 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 2008.2.22 COM(2008) 101 galīgā redakcija 2008/0041 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ([…] gada […]), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 562/2006 attiecībā uz Vīzu informācijas sistēmas (VIS) izmantošanu Šengenas Robežu kodeksa ietvaros (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums ir saistīts ar nepieciešamajiem grozījumiem Šengenas Robežu kodeksā (ŠRK), lai nodrošinātu Vīzu informācijas sistēmas (VIS) efektīvu izmantošanu uz ārējām robežām. Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt kopējus noteikumus par pienākumu uz ārējām robežām izmantot VIS un tādējādi vēl vairāk attīstīt integrētu Eiropas Savienības robežu pārvaldību. - Vispārīgais konteksts Nolūkā paredzēt nosacījumus, kritērijus un sīki izstrādātus noteikumus, kas reglamentē pārbaudes uz ārējiem robežšķērsošanas punktiem un novērošanu uz ārējām robežām, 2006. gada 15. martā tika pieņemts Kopienas kodekss par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss). Saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 7. panta 3. punktu uz ārējām robežām rūpīgi jāpārbauda visi trešo valstu valstspiederīgie. Eiropas Parlaments un Padome ir pieņēmuši …. gada ..... ................. Regulu (EK) Nr. xx/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm par īstermiņa vīzām (VIS regula)[1]. Komisija ir iesniegusi apspriešanai priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju (KKI) diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām, nosakot biometrisko identifikatoru ieviešanu un paredzot arī noteikumus par vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi[2]. VIS regulā definēts mērķis, darbības un atbildība par VIS, bet grozījums Kopīgajā konsulārajā instrukcijā radīs juridisko pamatu tam, lai dalībvalstis no vīzu pieteikumu iesniedzējiem varētu ņemt obligātos biometriskos identifikatorus, kā arī izvirzīta sadarbības iespēja starp dalībvalstīm, piemēram, izveidojot kopīgos pieteikumu centrus (KPC). VIS vispārējā mērķa – uzlabot kopējās vīzu politikas īstenošanu – ietvaros viens no VIS mērķiem ir atvieglot pārbaudes ārējo robežu pārejas punktos, tostarp sekmēt cīņu pret krāpniecību. Saskaņā ar VIS regulas 18. pantu robežsargi var piekļūt VIS informācijas meklēšanai pārbaudes nolūkā, izmantojot vīzas ielīmes numuru kopā ar vīzas turētāja pirkstu nospiedumiem. Ilgākais trīs gadus pēc darbību uzsākšanas meklēšanu var veikt, izmantojot tikai vīzas ielīmes numuru. Trīs gadu laikposmu var samazināt attiecībā uz gaisa robežām. VIS izmantošana ir ārkārtīgi svarīga robežkontroles efektivitātei uz ārējām robežām. Tikai biometriska pārbaude var droši apstiprināt, ka persona, kas vēlas ieceļot Šengenas zonā, ir tā pati, kurai izsniegta vīza. Tādējādi sistemātiska VIS izmantošana, tostarp robežsargu veikta biometriska pārbaude, jāveic attiecībā uz katru vīzas turētāju. Taču VIS regulā nav un nevar būt noteikumu par pienākumu izmantot VIS uz ārējām robežām. Tādējādi šā priekšlikuma mērķis ir papildināt VIS regulu, nosakot kopējus noteikumus attiecībā uz šo jautājumu ar grozījuma palīdzību Šengenas Robežu kodeksā, lai nodrošinātu, ka VIS uz ārējām robežām tiek izmantota efektīvi un saskaņoti. Trūkstot kopējam režīmam, tos robežšķērsošanas punktus, kuros VIS netiek sistemātiski izmantota, var izmantot nelegālie imigranti un noziedznieki. VIS sistemātiska izmantošana uz ārējām robežām ir priekšnoteikums tam, lai būtu iespējama lielāka elastība vīzas pieteikuma iesniegšanas brīdī: iepriekš minētais Komisijas priekšlikums, ar kuru groza KKI, paredz, ka gadījumos, kad vīzas pieteikumi tiek iesniegti atkārtoti 48 mēnešu laikposmā, biometriskos datus no VIS saglabātā iepriekšējā vīzas pieteikuma var izmantot vēlreiz un kopēt. Tas ļauj saglabāt elastību, atbrīvojot godīgus pieteikumu iesniedzējus no pienākuma konsulātā ierasties personīgi. Šā noteikuma pamatā bija pieņēmums, ka visi vīzas turētāji tiek pārbaudīti uz ārējām robežām, nodrošinot, ka tiek konstatēti iespējamie vīzu ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi. Ja VIS uz ārējām robežām netiek izmantots sistemātiski, biometriskos datus būtu jāievāc konsulātā ikreiz, kad tiek pieprasīta jauna vīza. Pakāpeniska reģionāla VIS izmantošanas uzsākšana konsulātos VIS regulas 48. pantā paredzēts mehānisms pakāpeniskai reģionālai VIS izmantošanas uzsākšanai konsulātos. Saskaņā ar Padomes 2005. gada 2. decembra secinājumiem VIS izmantošana būtu jāsāk konsulārajos dienestos Ziemeļāfrikā un Tuvo Austrumu reģionos. Pēc tam, kad VIS izmantošana būs uzsākta, konsulātiem pirmajā reģionā jāievāc un jānosūta uz VIS datubāzi VIS regulas 5. panta 1. punktā minētie dati par visiem vīzu pieteikumiem pirmajā reģionā. Šajā informācijā ietilpst arī vīzu pieteikumu iesniedzēju pirkstu nospiedumi. Komisija noteiks datumu, no kura VIS regulas 5. panta 1. punktā minēto datu, tostarp vīzu pieteikumu iesniedzēju pirkstu nospiedumu, nosūtīšana būs obligāta arī visos pārējos reģionos. Pirms šā datuma katrā no šiem citiem reģioniem dalībvalstis var sākt ievākt un nosūtīt datus uz VIS saskaņā ar VIS regulas 48. panta 3. punktu, reģistrējot vismaz burtciparu veidā sniegtos datus un fotogrāfijas, kā noteikts VIS regulas 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā. Pakāpeniskas reģionālas VIS izmantošanas uzsākšanas un VIS regulas 48. panta 3. punktā minētās iespējas rezultātā apritē būs šādi vīzu tipi: a) vīzas, kas izsniegtas reģionā, uz kuru attiecas VIS obligātā izmantošana, tādējādi, parasti ar iekļautiem pirkstu nospiedumiem; b) vīzas, kas izsniegtas reģionā, kurā VIS izmantošana vēl nav sākta, bet kurā viena vai vairākas dalībvalstis ir uzsākušas datu, ieskaitot pirkstu nospiedumu, vākšanu un ievadīšanu VIS; c) vīzas, kas izsniegtas reģionā, kurā VIS izmantošana vēl nav sākta, bet kurā viena vai vairākas dalībvalstis ir uzsākušas datu vākšanu un ievadīšanu VIS, bet bez pirkstu nospiedumiem (tātad – tikai burtciparu veidā sniegtos datus un fotogrāfijas); d) vīzas, ko dalībvalstis, kas nav uzsākušas datu vākšanu un ievadīšanu VIS, izsniegušas reģionā, kurā VIS izmantošana vēl nav sākta; e) vīzas, kas izsniegtas pirms VIS regulas piemērošanas. Jāatzīmē, ka pēc tam, kad VIS izmantošanas uzsākšana būs pabeigta, zināmu laikposmu apritē vēl arvien būs vīzas bez biometriskajiem datiem, piemēram, daudzkārtējas ieceļošanas vīzas, kas izsniegtas pirms tā datuma. VIS izmantošana uz ārējām robežām Tabulā turpmāk norādīta informācija, kas pieejama robežsargiem, ja tiek pārbaudīta Vīzu informācijas sistēma, izmantojot vīzas ielīmes numuru kopā ar pirkstu nospiedumu pārbaudi, un veicamās darbības. [pic] VIS izmantošana uz ārējām robežām – pārejas periods un meklēšanas atslēgvārdi VIS regulas 18. panta 2. punktā minētā pārejas perioda laikā pastāv divas iespējas meklēšanai VIS: izmantojot vīzas ielīmes numuru kopā ar vīzas turētāja pirkstu nospiedumu pārbaudi, vai arī tikai vīzas ielīmes numuru. Jebkurā gadījumā informācijas meklēšana VIS sāksies vismaz ar vīzas ielīmes numuru. Meklēšanai, izmantojot vīzas ielīmes numuru kopā ar pirkstu nospiedumiem nebūtu nozīmes, ja VIS nav pirkstu nospiedumu, kurus iespējams salīdzināt ar vīzas turētāja pirkstu nospiedumiem. Tādējādi pārejas posma laikā pēc pārbaudes, izmantojot vīzas ielīmes numuru, Vīzu informācijas sistēmai nekavējoties jāsniedz informācija ne tikai par to, vai VIS ir atrodama informācija attiecībā uz vīzu, bet arī, vai pieteikuma datnē ir saglabāti pirkstu nospiedumi saistībā ar vīzu. Ja vīzas turētājs bijis atbrīvots no pirkstu nospiedumu sniegšanas, t.i., diplomāti, mazi bērni un cilvēki, kas zaudējuši rokas vai kuru pirkstu nospiedumus fiziski nav iespējams iegūt, VIS tie nav pieejami. Šajā gadījumā VIS jāsniedz informācija – „bez pirkstu nospiedumiem VIS”[3]. Tabulā turpmāk norādīta informācija, kas pieejama robežsargiem, ja meklēšana Vīzu informācijas sistēmā notiek pārejas perioda laikā, un veicamās darbības. [pic] Lai ļautu robežsargam novērtēt, vai persona atbilst ieceļošanas nosacījumiem, robežsargam jābūt piekļuvei pilnai informācijai par VIS sistēmas izmantošanu un par dalībvalstīm, kas izmanto iespēju vienpusēji uzsākt VIS darbību saskaņā ar VIS regulas 48. panta 3. punkta otro teikumu. Līdz ar to paziņojumi saskaņā ar VIS regulas 48. panta 5. punktu (kas tiks publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ), kā arī informācija par dalībvalstīm, kas izmanto 48. panta 3. punktā paredzēto iespēju, jādara pieejami robežsardzei. Tiek ierosināts pievienot šo informāciju kā pielikumu Praktiskajai rokasgrāmatai robežsargiem (C(2006) 5186), kas elektroniskā formātā ir pieejama CIRCA. - Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss). Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. xx/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm par īstermiņa vīzām (VIS regula). 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Ar dalībvalstīm notika apspriedes (Padomes Robežu darba grupas ietvaros) par „VIS un robežām” un par VIS obligāto izmantošanu uz ārējām robežām. Saskaņā ar dalībvalstu atbildēm, VIS jāizmanto uz robežšķērsošanas punktiem un jābūt pieejamiem biometrisko datu lasītājiem; tas nozīmētu vīzas ielīmes numura un vīzas turētāja pirkstu nospiedumu kombinētu pārbaudi. Dalībvalstis uzskatīja VIS obligātu izmantošanu uz ārējām robežām par iespējamu un nepieciešamu jebkurā situācijā, tostarp, izmantojot abus meklēšanas atslēgvārdus (vīzas ielīmes numuru un pirkstu nospiedumus). Tomēr dažas dalībvalstis pauda šaubas par to, vai meklēšanu var veikt ātri un uzticami, īpaši tad, ja izmanto pārnēsājamas ierīces (piemēram, automobiļos vai vilcienos). Saskaņā ar šādu viedokli, VIS obligāta izmantošana būtu iespējama tikai tad, kad tehnoloģiju attīstības rezultātā pārnēsājamo ierīču izmantošana būtu uzticama, nodrošinot datu ātru nosūtīšanu un pārbaužu uzticamību. Pamatojoties uz diskusijām ar Padomi un Parlamentu par VIS regulu, kā arī pamatojoties uz panākto teksta kompromisa redakciju, Komisija uzskata, ka par kompromisu uzskatāms, ka VIS izmantošanai uz ārējām robežām jābūt obligātai, un ka pēc pārejas perioda jāizmanto abi meklēšanas atslēgvārdi. Ir jāuzsver, ka saskaņā ar VIS regulas 50. panta 5. punktu Komisija ziņo par panākto tehnisko progresu attiecībā uz pirkstu nospiedumu izmantošanu uz ārējām robežām un par to, kā meklēšanas ilgumu ietekmē vīzas ielīmes numura un vīzas turētāja pirkstu nospiedumu pārbaudes vienlaicīga izmantošana, tostarp, vai šādas meklēšanas paredzamais ilgums rada pārmērīgu gaidīšanas laiku robežšķērsošanas punktos. - Ietekmes novērtējums Attiecībā uz VIS regulu veiktā ietekmes novērtējuma pamatā ir konstatējums, ka „neefektivitāte, apkarojot vīzu tirdzniecību, krāpniecību un veicot pārbaudes, savukārt rada neefektivitāti attiecībā uz dalībvalstu iekšējo drošību. Noziedznieki un aizdomās turētās personas var iegūt vīzu vai izmantot viltotu vīzu, ieceļojot Šengenas zonā. Attiecībā uz personām, kas iesaistītas terorismā vai organizētajā noziedzībā, vairumā gadījumu šīs personas neceļo, izmantojot savu patieso identitāti, bet gan maina savus personas datus, lai sarežģītu identifikāciju”. Attiecībā uz robežkontroli ietekmes novērtējumā secināts, ka „VIS ar biometriskajiem datiem, cerams, radīs būtisku robežkontroles efektivitātes palielinājumu. Biometrisko datu izmantošana nodrošinātu, ka persona, kas ceļo ar vīzu, ir tā pati persona, kurai vīza tika izsniegta, un tādējādi apstiprinātu ceļotāja identitāti”. Priekšnoteikums tam, lai panāktu iepriekš minēto „ļoti būtisku robežkontroles efektivitātes palielinājumu”, ir VIS sistemātiska izmantošana jau pirmajā posmā robežkontroles laikā, kuras veic uz ārējām robežām. Sistemātiska informācijas meklēšana VIS uz ārējām robežām ir priekšnoteikums arī tam, lai būtu iespējama lielāka elastība vīzas pieteikuma iesniegšanas brīdī. 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Ierosināto darbību kopsavilkums VIS satur informāciju, kas ir būtiska kontroles veikšanai uz ārējām robežām. Šajā nolūkā VIS regula jāpapildina, Šengenas Robežu kodeksam pievienojot noteikumus par VIS izmantošanu uz ārējām robežām. - Juridiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 62. panta 2. punkta a) apakšpunkts ir šīs regulas juridiskais pamats, jo ar šo priekšlikumu tiek grozīts Šengenas Robežu kodekss, kura pamatā ir šis pants, un tajā vēl sīkāk tiek norādīti pasākumi attiecībā uz dalībvalstu ārējo robežu šķērsošanu un izstrādāti standarti un procedūras, kas dalībvalstīm jāievēro, veicot personu pārbaudes uz šādām robežām. - Subsidiaritātes princips Saskaņā ar EK līguma 62. panta 2. punkta a) apakšpunktu Kopienai ir pilnvaras pieņemt pasākumus attiecībā uz dalībvalstu ārējo robežu šķērsošanu. Pašreiz spēkā esošie Kopienas noteikumi par dalībvalstu ārējo robežu šķērsošanu, Šengenas Robežu kodekss, ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā VIS izveidi, kā kopēju režīmu, kas nepieciešams, lai ieviestu saskaņotus noteikumus par VIS obligātu izmantošanu uz ārējām robežām. Tādējādi dalībvalstis vienas nevar sekmīgi sasniegt priekšlikuma mērķus. - Proporcionalitātes princips EK līguma 5. pantā ir noteikts, ka Kopienas rīcība vienmēr ir samērīga ar šā Līguma mērķiem. Šīs Kopienas darbības izvēlētajai formai jārada iespēja sasniegt priekšlikuma mērķus un to īstenot pēc iespējas efektīvāk. Ierosinātā iniciatīva – Šengenas Robežu kodeksa grozīšana – nozīmē turpmāku Šengenas acquis attīstību, lai nodrošinātu, ka kopējie noteikumi uz ārējām robežām tiek piemēroti visās Šengenas dalībvalstīs vienādi. Priekšlikums tādējādi ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. - Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Šis priekšlikums groza regulu. Turklāt VIS izmantošanai uz ārējām robežām robežšķērsošanas brīdī jābūt obligātai visām dalībvalstīm, un tādējādi kā juridisko instrumentu var izvēlēties tikai regulu. 4. IETEKME UZ BUDžETU PRIEKšLIKUMS NEIETEKMē KOPIENAS BUDžETU. 5. PAPILDINFORMĀCIJA - Dalība Ar šo priekšlikumu papildina Šengenas acquis . Tāpēc ir jāņem vērā šādas sekas saistībā ar dažādajiem protokoliem: Īslande un Norvēģija: Procedūras, kas noteiktas Asociācijas nolīgumā, ko noslēgusi Padome un Īslandes Republika, un Norvēģijas Karaliste par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ir piemērojamas, jo šis priekšlikums papildina Šengenas acquis , kā paredzēts minētā nolīguma A pielikumā. Dānija: Saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās regulas pieņemšanā, un tāpēc Dānijai tā nav saistoša un nav jāpiemēro. Ņemot vērā, ka šī regula ir tiesību akts, kura mērķis ir papildināt Šengenas acquis atbilstoši EK līguma IV sadaļas noteikumiem, piemēro iepriekš minētā protokola 5. pantu. Apvienotā Karaliste un Īrija: Saskaņā ar 4. un 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā un Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās Regulā (EK) Nr. 562/2006 (Šengenas Robežu kodekss) un Regulā (EK) Nr. xx/2008 (VIS regula). Tādējādi Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās šo regulu pieņemšanā, un šīs regulas tām nav saistošas un tās šīm valstīm nepiemēro. Šveice: Šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tādā nozīmē, kāda ietverta Eiropas Savienības, Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas parakstītā nolīguma par Šveices iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā tā, kā norādīts 4. panta 1. punktā Padomes lēmumā par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu. Jaunās dalībvalstis: Tā kā VIS ietver aktu, kura pamatā ir Šengenas acquis vai kas ir citādi saistīts ar to 2003. gada Pievienošanās Akta 3. panta 2. punkta un 2005. gada Pievienošanās Akta 4. panta 2. punkta nozīmē, šī regula, kas paredz VIS izmantošanu uz ārējām robežām, jaunai dalībvalstij piemērojama tikai saskaņā ar Padomes lēmumu, kas pieņemts atbilstoši šim noteikumam. - Priekšlikuma pantu sīks paskaidrojums 1. pants 1. pantā noteikts, ka VIS izmanto 1) ieceļošanas pārbaudēs, 2) izceļošanas pārbaudēs un 3) identifikācijas nolūkos. Pirmais punkts paredz obligātu VIS izmantošanu identifikācijas nolūkos ieceļojot, ja trešās valsts piederīgajam ir vīza, kas minēta Šengenas Robežu kodeksa 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Otrais un trešais punkts nosaka VIS izmantošanu pēc izvēles; pārbaudei izceļošanas brīdī un identifikācijai ieceļošanas un izceļošanas pārbaužu laikā. Šīs pārbaudes un identifikācija jāveic pēc vajadzības saskaņā ar VIS regulas 18. un 20. pantu, un jo īpaši tad, ja rodas šaubas par vīzas īstumu vai derīgumu. 2. pants 2. pantā paredzēti noteikumi, kad uz ārējām robežām jāuzsāk VIS izmantošana. 2008/0041 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ([…] gada […]), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 562/2006 attiecībā uz Vīzu informācijas sistēmas (VIS) izmantošanu Šengenas Robežu kodeksa ietvaros EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4], rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tā kā: (1) 2006. gada 15. marta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss)[5] nosaka nosacījumus, kritērijus un sīki izstrādātus noteikumus, kas reglamentē pārbaudes robežšķērsošanas punktos un novērošanu uz robežas, tostarp pārbaudi Šengenas informācijas sistēmā. (2) [Eiropas Parlamenta un Padomes (datums)] Regulas (EK) Nr. xx/2008 [par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm par īstermiņa vīzām (VIS regula)][6] mērķis ir uzlabot kopējās vīzu politikas īstenošanu. Tā arī paredz, ka VIS mērķos ietilpst gan pārbaužu uz ārējo robežu šķērsošanas punktiem atvieglošana, gan cīņa pret krāpniecību. (3) Regulā (EK) Nr. xx/2008 [VIS regula] paredzēti meklēšanas kritēriji un nosacījumi to kompetento iestāžu piekļuvei datiem kontroles veikšanas nolūkam ārējo robežu šķērsošanas punktos, lai pārbaudītu vīzas turētāju identitāti, vīzas autentiskumu un to, vai ieceļošanas nosacījumi ir izpildīti, un lai identificētu personas, kas, iespējams, neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas, uzturēšanās vai dzīvošanas nosacījumiem dalībvalstu teritorijā. (4) Tā kā tikai biometriska pārbaude var droši apstiprināt, ka persona, kas vēlas ieceļot Šengenas zonā, ir persona, kurai ir izsniegta vīza, būtu jāparedz noteikumi VIS izmantošanai uz ārējām robežām. (5) Lai pārbaudītu, vai Regulas (EK) Nr. 562/2006 5. pantā paredzētie ieceļošanas nosacījumi ir izpildīti, un lai veiksmīgi pildītu savus uzdevumus, robežsargiem būtu jāizmanto visa pieejamā informācija, tostarp datu meklēšana VIS. (6) Tādējādi, lai novērstu to, ka tiek apieti robežšķērsošanas punkti, kuros var izmantot VIS, un lai garantētu tās pilnīgu efektivitāti, veicot ieceļošanas pārbaudes uz ārējām robežām, ir nepieciešams izmantot VIS saskaņoti. (7) Tā kā gadījumos, kad [48] mēnešu laikposmā vīzas pieteikumi tiek iesniegti atkārtoti, biometriskos datus būtu jāvar izmantot atkārtoti un kopēt no pirmā pieteikuma VIS, VIS izmantošanai ieceļošanas pārbaudēs uz ārējām robežām būtu jābūt obligātai. (8) Tādēļ Regula (EK) Nr. 562/2006 ir attiecīgi jāgroza. (9) Tā kā veicamās darbības mērķus, izstrādāt noteikumus, kas attiecas uz VIS izmantošanu uz ārējām robežām, dalībvalstis pilnībā nevar sasniegt un tādēļ tos labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu atbilstīgi Līguma 5. pantam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī Regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai. (10) Šī regula ievēro pamattiesības un ņem vērā principus, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā un atspoguļoti Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. (11) Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi, Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[7], jomā, kura norādīta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK[8] par dažiem minētā nolīguma piemērošanas pasākumiem. (12) Attiecībā uz Šveici šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jomā, kura norādīta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot kopā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/849/EK[9] un Lēmumā 2004/860/EK[10]. (13) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šās regulas pieņemšanā un šī regula nav tai saistoša un nav jāpiemēro. Ņemot vērā to, ka šī regula ir balstīta uz Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļas noteikumiem, saskaņā ar iepriekš minētā protokola 5. pantu sešos mēnešos pēc šīs regulas pieņemšanas Dānijai būtu jāizlemj, vai ieviest to savos tiesību aktos, vai ne. (14) Šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kuros Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[11]. Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās tās pieņemšanā, un tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro. (15) Šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kuros Īrija nepiedalās, saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[12]. Tādēļ Īrija nepiedalās tās pieņemšanā, tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro. (16) Šī regula ir akts, kas pieņemts balstoties uz Šengenas acquis vai kā citādi saistīts ar to 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta nozīmē un 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punkta nozīmē. IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Grozījums Regulas (EK) Nr. 562/2006 7. panta 3. punktu groza šādi: (1) Iekļauj šādu aa) punktu: „aa) ja trešās valsts valstspiederīgajam ir 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā vīza, ieceļošanas pārbaudē iekļauj arī vīzas turētāja identitātes un vīzas īstuma pārbaudi, izmantojot Vīzu informācijas sistēmu (VIS) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. xx/2008 18. pantu(*); _______________________ (*) OV L […], […]., […] lpp.” (2) Šādu teikumu pievieno c) apakšpunkta i) daļai: „šajā pārbaudē var ietilpt meklēšana VIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. xx/2008 18. pantu;” (3) pievieno šādu d) apakšpunktu: „d) visu to personu identifikācijas nolūkam, kas, iespējams, neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas, uzturēšanās vai dzīvošanas nosacījumiem dalībvalstu teritorijā, var veikt meklēšanu VIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. xx/2008 20. pantu.” 2. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no [DD/MM/GG - divdesmitā diena pēc Regulas (EK) Nr. xx/2008 48. panta 1. punktā minētā datuma]. Šī regula uzliek saistības kopumā un saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, [...] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] […] [1] OV […], […]., […] lpp. [2] COM(2006) 269, galīgā redakcija. [3] Pēdiņas norāda, ka informācijai, kas parādās uz ekrāna, vēl nav zināms precīzs formulējums. [4] OV C […], […]., [...] lpp. [5] OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp. [6] OV […], […]., [...] lpp. [7] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp. [8] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp. [9] OV L 368, 15.12.2004., 26. lpp. [10] OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp. [11] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. [12] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.