LV 
 
 
EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2006. gada 23. febru āris) 
pēc Latvijas Bankas l ūguma 
par Banku oblig āto rezervju pras ību aprēķināšanas un izpildes noteikumu groz ījumu projektu 
(CON/2006/11)  
 1. Eiropas Centr ālā banka (ECB) 2006. gada 30. janv ārī ir saņēmusi Latvijas Bankas l ūgumu sniegt 
atzinumu par Banku oblig āto rezervju pras ību aprēķināšanas un izpildes noteikumu (turpm āk tekstā 
– „Noteikumi”) groz ījumu projektu. Latvijas Banka ir t ā nacionālā iestāde, kura pie ņems grozījumu 
projektu. 
2. ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz L īguma 105. panta 4. punktu un sesto ievilkumu 
2. panta 1. punkt ā Padomes 1998. gada 29. j ūnija Lēmumam 98/415/EK par valstu iest āžu 
apspriešanos ar Eiropas Centr ālo banku par ties ību aktu projektiem
1, jo tiesību akta projekt ā ietverti 
noteikumi, kas attiecas uz finanšu iest ādēm, ciktāl šie noteikumi skar finanšu instit ūciju un tirgu 
stabilitāti. Turklāt Lēmuma 98/415/EK 2. panta 2. punkts nosaka, ka neiesaist īto dalībvalstu 
iestādes ar ECB apspriežas par ties ību aktu projektiem, kas attiecas uz monet ārās politikas 
instrumentiem. ECB Padome šo atzinumu ir pie ņēmusi saska ņā ar Eiropas Centr ālās bankas 
reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu. 
3. Grozījumu projekta galvenais m ērķis, ņemot vērā straujo iekšzemes kredit ēšanas pieaugumu, ir 
paplašināt obligāto rezervju pras ības rezervju b āzi un ierobežot kredit ēšanas paplašin āšanos. 
Grozījumu projekta m ērķis ir arī Noteikumu saska ņošana ar Kred ītiestāžu likumu un Latvijas 
Bankas Monet āro finanšu iest āžu mēneša bilances p ārskata un pielikumu sagatavošanas 
noteikumiem. 
Vispārīgi apsvērumi 
4. ECB atzīmē, ka, lai gan neiesaist ītās dalībvalstis saglab ā savas pilnvaras monet ārās politikas jom ā, 
tomēr ir lietder īgi pakāpeniski pan ākt atbilstību Eurosist ēmas standartiem, lai šo valstu teritorij ā 
darbojošās kredītiestādes varētu iepazīties ar oblig āto rezervju pras ībām, kas tiks piem ērotas pēc 
euro ieviešanas Latvij ā.  
5. Eurosistēmas oblig āto rezervju sist ēmas pamat ā esošais tiesiskais regul ējums noteikts: i) Eiropas 
Centrālo banku sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas Stat ūtu 19. pant ā, ii) Padomes 1998. gada 
                                                      
1  OV L 189, 3.7.1998, 42. lpp. 
2 23. novembra Regul ā (EK) Nr. 2531/98 par oblig āto rezervju piem ērošanu, ko veic Eiropas 
Centrālās banka2, un iii) 2003. gada 12. septembra Regul ā ECB/2003/9 par oblig āto rezervju 
piemērošanu3. Šo tieši piem ērojamo un euro zonas kred ītiestādēm saistošo ties ību aktu m ērķis ir 
nodrošināt, ka Eurosist ēmas oblig āto rezervju sist ēmas noteikumi un nosac ījumi ir vien ādi visā 
euro zonā. Ņemot vērā iepriekš tekst ā minēto Eurosist ēmas rezervju pras ību tiesisko regul ējumu, 
ECB izsaka š ādas piezīmes par groz ījumu projektu. 
6. Pirmkārt, gatavojoties euro ieviešanai Latvij ā, Latvijas Bankai b ūs jāizvērtē, vai Eurosist ēmas 
prasības var tikt efekt īvi izpildītas un vai Latvij ā ir veikti vajadz īgie pasākumi, lai nodrošin ātu, ka 
saskaņā ar Latvijas ties ību aktiem iest ādēm ir nepieciešam ās pilnvaras, lai pal īdzētu ECB un 
sadarbotos ar ECB Eurosist ēmas oblig āto rezervju sist ēmai vajadz īgās informācijas vākšanā un 
pārbaudīšanā.   
7. Otrkārt, ņemot vērā to, ka Eurosist ēmas oblig āto rezervju sist ēma ir liel ā mērā atkarīga no 
Eurosistēmas statistikas zi ņošanas pras ībām, un to, ka izmai ņas statistikas zi ņošanas pras ībās tieši 
ietekmē turēto obligāto rezervju apjomu, viena no svar īgākajām sastāvdaļām Latvijas oblig āto 
rezervju sist ēmas un Eurosist ēmas oblig āto rezervju sist ēmas atbilst ības panākšanā ir tādu 
statistikas zi ņošanas pras ību ieviešana Latvijas ties ību aktos, kuras atbilst Eurosist ēmas statistikas 
ziņošanas pras ībām.  
Īpaši apsv ērumi 
8. ECB atzin īgi novērtē rezervju b āzes paplašin āšanu, jo tas veicina Latvijas zi ņošanas pras ību 
tuvināšanos Eurosist ēmas ziņošanas pras ībām. Pašreiz ējo Noteikumu 3.2. punkts no rezervju b āzes 
izslēdz noguld ījumus ar noteikto termi ņu ilgāku par 2 gadiem, noguld ījumus ar br īdinājuma 
termiņu par izņemšanu ilg āku par 2 gadiem, neatsaucamos (bez ties ībām atpirkt pirms dz ēšanas 
termiņa) parāda vērtspapīrus ar sākotnējo termiņu ilgāku par 2 gadiem un repo dar ījumus. 
Grozījumu projekts sv ītro 3.2. punktu, iepriekš min ētās saistības ietverot rezervju b āzē. ECB 
atzīmē, ka tas atbilst Regulas ECB/2003/9 3. pantam. 
9. Grozījumu projekts Noteikumos iek ļauj jaunu 4.2. punktu, kas Latvijas Bankai ļauj katrai rezervju 
bāzē iekļauto saist ību kategorijai noteikt atš ķirīgu rezervju normu. Šis noteikums pats par sevi nav 
pretrunā 4. pantam Regul ā ECB/2003/9, kas piem ēro fiksētu rezervju normu 0% apm ērā 
noguldījumiem ar nol īgto termiņu ilgāku par 2 gadiem, noguld ījumiem ar br īdinājuma termi ņu par 
izņemšanu ilg āku par 2 gadiem, repo dar ījumiem un par āda vērtspapīriem ar nol īgto termiņu ilgāku 
par 2 gadiem, k ā arī fiksētu rezervju normu 2% apm ērā visām citām saistībām. Tomēr no 
apspriešan ās vēstules izriet, ka saist ībām ar sākotnējo termiņu ilgāku par diviem gadiem piem ērotā 
rezervju norma b ūs lielāka par nulli. Latvijas Bankas Padomei ir ties ības noteikt t ādu prasīto 
                                                      
2  OV L 318, 27.11.1998, 1. lpp. 
3  OV L 250, 2.10.2003, 10. lpp. 
3 rezervju l īmeni, kādu tā uzskata par piem ērotu.  ECB atz īst, ka šāds noteikums neveicina Latvijas 
rezervju pras ību līmeņa turpmāku saskaņošanu ar Eurosist ēmas rezervju pras ību līmeni. 
10. ECB tāpat atzinīgi novērtē obligāto rezervju pras ībām pakļauto iestāžu saraksta ieviešanu, jo tas 
saskaņo Noteikumus ar 2. panta noteikumiem Regul ā ECB/2003/9. Tom ēr saskaņā ar 2. pantu 
Regulā ECB/2003/9 visas euro zon ā atrodošās kredītiestādes ir pak ļautas oblig āto rezervju 
prasībām, bet Latvij ā pašlaik oblig āto rezervju pras ības neattiecas ne uz elektronisk ās naudas 
iestādēm, ne kr ājaizdevu sabiedr ībām. Pēc Latvijas pievienošan ās euro zonai b ūs jānovērš 
Eurosistēmas un Latvijas pras ību atšķirības, kā tas paskaidrots turpm ākajos punktos.  
11. Regulas ECB/2003/9 2. panta 1. punkts nosaka, ka š ādas iestāžu kategorijas ir pak ļautas oblig āto 
rezervju pras ībām: a) Konsolid ētās banku direkt īvas4 1. panta 1. punkta pirmaj ā daļā definētās 
kredītiestādes, kas nav iesaist ītās valstu centr ālās bankas (VCB), un b) Konsolid ētās banku 
direktīvas 1. panta 3. punkt ā definētās filiāles tām kredītiestādēm, kas defin ētas tās pašas direkt īvas 
1. panta 1. punkta pirmaj ā daļā un nav iesaist ītās VCB. Konsolid ētās banku direkt īvas 1. panta 
1. punkts defin ē kredītiestādes kā a) „uzņēmumu, kura uz ņēmējdarbība ir noguld ījumu vai citu 
atmaksājamu līdzekļu pieņemšana no plašas sabiedr ības un kred ītu piešķiršana uz sava r ēķina”, vai 
b) elektronisk ās naudas iest ādi, kas defin ēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 
18. septembra Direkt īvā 2000/46/EK par elektronisk ās naudas iest āžu darbības sākšanu, veikšanu 
un konsultat īvu uzraudz ību5. 
12. Latvijas Kred ītiestāžu likuma 1. pants atspogu ļo kredītiestādes defin īciju Konsolid ētās banku 
direktīvas 1. panta 1. punkt ā un aptver: a) bankas – kapit ālsabiedrības, kas pie ņem noguld ījumus un 
citus atmaks ājamus līdzekļus no neierobežota klientu loka, sav ā vārdā izsniedz kred ītus un sniedz 
citus finanšu pakalpojumus un b) elektronisk ās naudas instit ūcijas – kapit ālsabiedrības, kas emit ē 
un apkalpo elektronisko naudu un kas nav bankas. Tom ēr elektronisk ās naudas iest ādes ir izsl ēgtas 
no Noteikumu piem ērošanas jomas, jo Noteikumi nosaka oblig āto rezervju pras ību aprēķināšanas 
un izpildes proced ūru tikai bank ām un Latvij ā reģistrētajām ārvalstu banku fili ālēm.  
13. ECB atzīmē, ka uz Latvij ā izveidotaj ām krājaizdevu sabiedr ībām neattiecas Kred ītiestāžu likums 
un ka tās ir nepārprotami izsl ēgtas no Konsolid ētās banku direkt īvas piemērošanas jomas saska ņā 
ar Pievienošan ās Līguma noteikumiem6. Tomēr, kā pausts ECB Atzinum ā CON/2005/8 p ēc 
Lietuvos bankas l ūguma par noteikumu projektu par kred ītiestāžu  oblig āto rezervju pras ībām7, 
apstāklis, ka „kr ājaizdevu sabiedr ības ir atbr īvotas no Konsolid ētās banku direkt īvas piemērošanas 
jomas saist ībā ar uzraudz ības mērķiem, autom ātiski nenoz īmē, ka tās ir atbr īvotas arī no 
                                                      
4  Eiropas Parlamenta un Padom es 2000. gada 20. marta Direkt īva 2000/12/EK par kred ītiestāžu darbības sākšanu un 
veikšanu (OV L 126, 26.5.2000, 1. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi veikti ar Direkt īvu 2004/69/EK (OV L 125, 28.4.2004, 
44. lpp.). 
5  OV L 275, 27.10.2000, 39. lpp. 
6  Konsolid ētās banku direkt īvas 2. panta 3. punkta tehniskie piel āgojumi saska ņā ar 2003. gada Pievienošan ās līguma 
II pielikuma 3. noda ļu. 
7  10. punkts. 
4 Eurosistēmas rezervju pras ībām, kas noteiktas monet ārās politikas nol ūkiem. ECB uzskata, ka, lai 
piemērotu Eurosist ēmas rezervju pras ības, nepieciešams veikt p ārbaudi par to, vai iest āde atbilst 
Konsolidētās banku direkt īvas 1. panta 1. punkta pirmaj ā daļā noteiktajiem krit ērijiem (t.i., vai t ās 
uzņēmējdarbība ir noguld ījumu vai citu atmaks ājamu līdzekļu pieņemšana no plašas sabiedr ības un 
kredītu piešķiršana uz sava r ēķina).”  
14. Latvijas kr ājaizdevu sabiedr ību atbrīvojums no ES banku uzraudz ības režīma neattiecas uz 
Eurosistēmas oblig āto rezervju pras ību piemērošanu, jo banku uzraudz ībai un oblig āto rezervju 
prasībām ir ļoti atšķirīgi mērķi. Obligāto rezervju pras ību noteikšanas tiesiskais pamatojums ECBS 
Statūtu 19.1. pant ā norāda, ka ECB var piepras īt dalībvalstu kred ītiestādēm turēt obligātās rezerves 
kontos ECB un valstu centr ālajās bankās, lai „īstenotu monet ārās politikas m ērķus”. Pirm ā būtiskā 
obligāto rezervju sist ēmas funkcija ir naudas tirgus procentu likmju stabiliz ācija. Otra noz īmīga 
funkcija ir struktur ālas likvidit ātes nepietiekam ības palielin āšana banku sist ēmā. Nepieciešam ība 
kredītiestādēm turēt rezerves centr ālajās bankās veicina piepras ījuma pēc centrālo banku 
refinansēšanas pieaugumu, kas, savuk ārt, ļauj ECB viegl āk vadīt naudas tirgus likmes, izmantojot 
regulāras likvidit ātes nodrošin āšanas oper ācijas. Tādējādi to kred ītiestāžu loks, uz kur ām attiecas 
obligāto rezervju pras ības, atšķiras no to kred ītiestāžu loka, uz kur ām attiecas kred ītiestāžu 
uzraudzība. Oblig āto rezervju pras ību jomā termins „kred ītiestāde” nepārprotami apz īmē visus 
finanšu tirgus dal ībniekus, kuru darb ība ir saist īta ar monet āro kopsavilkuma r ādītāju pieaugumu. 
Attiecīgi, Regula ECB/2003/9 nosaka ļoti specifisku atbr īvojumu rež īmu, kas nav saist īts ar 
atbrīvojumu rež īmu Konsolid ētajā banku direkt īvā. Šajā sakarā jāatzīmē, ka 5. panta 2. punkts 
Regulā ECB/2003/9 katrai iest ādei atbilstoši nosac ījumiem pieš ķir no oblig āto rezervju summas 
atskaitāmu samazin ājumu EUR 100 000 apm ērā. 
15. Saskaņā ar Latvijas Kr ājaizdevu sabiedr ību likuma 2. pantu kr ājaizdevu sabiedr ības var sniegt 
virkni finanšu pakalpojumu saviem biedriem, tostarp, piesaist īt to noguld ījumus un citus 
atmaksājamus līdzekļus un kredit ēt tos, kā arī veikt citas t ām rakstur īgas darbības.  
16. Attiecībā uz jautājumu par to, vai Latvijas kr ājaizdevu sabiedr ības pieņem noguld ījumus no 
„sabiedrības” Konsolid ētās banku direkt īvas kred ītiestādes defin īcijas izpratn ē, jēdziens 
„sabiedrība” aptver jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas nav kred ītiestāde vai finanšu iest āde, 
jo tās iestādes, kuras l īdzekļus gūst vienīgi starpbanku tirgos, šaj ā gadījumā ir izslēgtas no jēdziena 
„sabiedrība”. Ir skaidrs, ka Latvijas kr ājaizdevu sabiedr ības var pie ņemt noguld ījumus no 
„sabiedrības”. Latvijas kr ājaizdevu sabiedr ība var pie ņemt noguld ījumus no biedriem, kas var b ūt 
fiziskas personas un to laul ātie, pašvald ības, arodbiedr ības un citas organiz ācijas. Apst āklis, ka par 
Latvijas kr ājaizdevu sabiedr ības biedriem var k ļūt tikai personas, kuru dz īvesvieta ir vienas 
pašvaldības teritorij ā vai kuras ir k ā citādi saistītas ar konkr ētu pašvald ību (piem., k ā nekustam ā 
īpašuma īpašnieki), vai personas, kuras ir nodarbin ātas pie viena darba dev ēja, vai personas, kuras 
ir dalībnieki vien ā organizācijā, piemēram, arodbiedr ībā vai sporta organiz ācijā, šajā gadījumā nav 
svarīgs. Galvenais ir tas, ka Latvijas kr ājaizdevu sabiedr ības var pie ņemt noguld ījumus no 
5 personām, kas nav kred ītiestādes vai finanšu iest ādes. Tādēļ Latvijas kr ājaizdevu sabiedr ības 
pieņem noguld ījumus no „sabiedr ības” Konsolid ētās banku direkt īvas izpratn ē. 
17. Ņemot vērā iepriekš min ēto, ECB uzskata, ka Latvij ā izveidotās krājaizdevu sabiedr ības pēc euro 
ieviešanas atbild īs to kred ītiestāžu definīcijai, uz kur ām attiecas Eurosist ēmas oblig āto rezervju 
prasības Regulas ECB/2003/9 izpratn ē. Jāatzīmē arī tas, ka elektronisk ās naudas iest āžu un 
krājaizdevu sabiedr ību pakļaušana Eurosist ēmas oblig āto rezervju pras ībām neradīs praktiskas 
grūtības no statistikas viedok ļa, jo abi iest āžu veidi jau tagad ir iek ļauti Latvijas Bankas 
sagatavotaj ā monetāro un finanšu iest āžu sarakst ā. 
18. Visbeidzot, ECB var apsv ērt dažu p ārejas pasākumu noteikšanu Eurosist ēmas oblig āto rezervju 
sistēmas piem ērošanai p ēc euro ieviešanas Latvij ā8. Tas ietvers p ārejas izpildes periodu Latvij ā 
esošajām kredītiestādēm.  
 Šo atzinumu public ēs ECB interneta lap ā. 
  Frankfurt ē pie Mainas, 2006. gada 23. febru ārī. 
 
[parakstīts] 
 
ECB priekšs ēdētājs 
Jean-Claude TRICHET 
                                                     
 
8  Kā gadījumā ar 2000. gada 2. novembra  Regulu ECB/2000/11 par p ārejas noteikumiem Eiropas Centr ālās bankas 
obligāto rezervju piem ērošanai pēc euro ieviešanas Grie ķijā (OV L 291, 18.11.2000, 28. lpp) un k ā minēts Atzinumos 
CON/2005/35 un CON/2005/8.