Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Izmantot vienotā tirgus priekšrocības, veicinot ciešu administratīvo sadarbību {SEC(2008)2743} /* COM/2008/0703 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.11.2008 COM(2008) 703 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Izmantot vienotā tirgus priekšrocības, veicinot ciešu administratīvo sadarbību {SEC(2008)2743} KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Izmantot vienotā tirgus priekšrocības, veicinot ciešu administratīvo sadarbību Progresa ziņojums par Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI) (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. IEVADS Katru dienu Eiropas pilsoņi un uzņēmumi gūst labumu no daudzām pievilcīgām iespējām, ko piedāvā vienotais tirgus. Viņi var pārdot savus pakalpojumus vai izstrādājumus citās valstīs vai izveidot uzņēmuma filiāles citos tirgos. Pilsoņi var izmantot citā dalībvalstī piedāvātos pakalpojumus. Ja pilsonis vēlas strādāt par farmaceitu, zobārstu vai skolotāju citā ES dalībvalstī, viņš to var darīt, jo viņa profesionālās kvalifikācijas tiek atzītas. Tas ir vienotā tirgus mērķis – bezšķēršļu zona, kurā plaukst uzņēmējdarbība, cilvēki realizē savas ambīcijas un darbs un dinamisms ir pūliņu vērti. Vienotais tirgus ir viens no Eiropas ekonomikas pamatelementiem. Tas ir sniedzis priekšrocības, kas saistītas ar izaugsmi un nodarbinātību, kā arī ar patērētāju izvēli un konkurētspēju. Tomēr vienotais tirgus var sniegt maksimālu atdevi tikai tad, ja tiesību akti darbojas, kā paredzēts . Preču, pakalpojumu, personu un kapitāla brīvas aprites pamatā ir tiesiskais regulējums, kuru veido Līguma noteikumu, saskaņoto Eiropas noteikumu un valstu noteikumu tieša piemērošana. Praksē šos noteikumus piemēro un to ievērošanu nodrošina daudzas valsts un citas iestādes 27 ES dalībvalstīs un 3 EBTA valstīs, kuras ietilpst Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ). Tā kā nav uzticības tiesiskajam regulējumam un pārraudzībai, vairākās dalībvalstīs palielinājies noteikumu skaits un pārrobežu darījumi tiek dubulti pārbaudīti. Pašreiz tā ir viena no lielākajām problēmām vienotā tirgus netraucētai darbībai. Dalībvalstu iestādēm ir cieši jāsadarbojas un jāizveido savstarpēja uzticēšanās to sistēmām . Tas ne tikai nodrošinās pakalpojumu sniedzēju efektīvu pārraudzību, bet arī veicinās to, ka daudziem pilsoņiem, uzņēmumiem un pakalpojumu sniedzējiem nevajadzēs saskarties ar liekām kontrolēm. Efektīva sadarbība un savstarpējā uzticēšanās var veidoties tikai, balstoties uz sistemātisku saziņu un vieglu piekļuvi informācijai. Radīt tīklu, kas pilnībā izmantotu iekšējā tirgus tiesību aktu kopuma sniegtās priekšrocības, ir liels izaicinājums, jo ir ļoti daudz dažādu kompetento iestāžu, kuras darbojas vietējā, reģionālajā un valsts līmenī. Šis izaicinājums ir kļuvis vēl lielāks kopš paplašināšanās, jo ir audzis valodu skaits un situācija ir kļuvusi sarežģītāka — tāpēc aizvien nepieciešamāka kļūst informācijas sistēma, kas atbalstītu informācijas tīkla izveidi starp dalībvalstīm. Dalībvalstu uzdevums ir nodrošināt iekšējā tirgus tiesību aktu efektīvu darbību savās teritorijās. Tomēr kopīgam darbam un sadarbībai ar Komisiju tām ir vajadzīgi instrumenti, lai pilnībā nodrošinātu tiesiskā regulējuma sniegtās priekšrocības pilsoņiem un uzņēmumiem. Iekšējā tirgus informācijas (IMI) sistēma ir izstrādāta, lai atrisinātu šo vajadzību un izpildītu Pakalpojumu direktīvā noteikto juridisko pienākumu par elektroniskās sistēmas izveidošanu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm[1]. IMI sistēma ļaus dalībvalstīm izpildīt juridiskās saistības par informācijas apmaiņu. Tā arī ļaus veidot jaunas administratīvās sadarbības formas, kuras nebūtu iespējams īstenot bez elektroniskās informācijas sistēmas atbalsta. Tā ir veidota, lai efektīvi un lietderīgi samazinātu vienības pašizmaksu par dalībvalstu saziņu, kas jāievieš pienācīgai iekšējā tirgus tiesību aktu īstenošanai. Tādējādi IMI palīdzēs radīt uzticību un paļāvību, kas vajadzīga, lai nodrošinātu vienotā tirgus netraucētu darbību un varētu pilnībā izmantot tā sniegtās priekšrocības. 2. JURIDISKAIS UN POLITISKAIS KONTEKSTS 2006. gada martā dalībvalstis apstiprināja priekšlikumu par IMI sistēmas izveidošanu. Šis lēmums tika pieņemts, paturot prātā administratīvās sadarbības nozīmi vienotā, dinamiskā tirgū, kas uzsvērta Lisabonas stratēģijā, kur norādīts, ka: "šie pasākumi līdz ar […] direktīvu par pakalpojumiem […] un pastiprinātu administratīvo sadarbību starp dalībvalstīm palīdzēs ES radīt jaunu uzņēmējdarbības un nodarbinātības aktivitāti"[2]. IMI sistēma dos ieguldījumu arī ES Programmā labākas likumdošanas izveidošanai, jo tā palīdzēs piemērot Kopienas tiesību aktus dalībvalstīs[3]. IMI ir jāskata arī i2010. e-pārvaldības rīcības plāna[4] kontekstā un, ievērojot tajā paredzēto mērķi "padarīt efektivitāti un lietderīgumu par realitāti". IMI ir daudzvalodu rīks, ko paredzēts lietot 27 ES dalībvalstīs un 23 oficiālajās valodās. Lai gan daudzvalodība ir priekšrocību un bagātību avots, tā rada arī vairākas problēmas[5]. Izmantojot jaunās tehnoloģijas, ko papildina cilvēka veiktie un automātiskās tulkošanas pakalpojumi, IMI ir labs piemērs tam, kādus konkrētus pasākumus ES var veikt, lai mazinātu minētos šķēršļus un novērstu nepietiekamo saziņu starp valsts pārvaldēm Eiropā. Ievērojot vienotā tirgus pārvaldības modernizēšanu atbilstoši 21. gadsimta prasībām, kā noteikts Vienotā tirgus pārskatā, ko Komisija iesniedza 2007. gada novembrī, IMI atbalstīs efektīvāku, decentralizētu un uz tīklu izmantošanu balstītu pieeju pārrobežu sadarbībā [6]. IMI sistēma ir veidota kā instruments, lai atbalstītu administratīvo sadarbību, īstenojot iekšējā tirgus tiesību aktus kopumā. Pirmajā posmā to izmantos, lai īstenotu Direktīvu par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (2005/36/EK)[7] un Pakalpojumu direktīvu (2006/123/EK)[8]. IMI izstrādi, kā arī vajadzīgos papildu pasākumus, piemēram, mācību seminārus un e-mācību materiālus, finansē no IDABC programmas, kas veicina Eiropas e-pārvaldības pakalpojumus[9]. Kopējais finansējums, kas piešķirts IMI sistēmai programmas ietvaros, ir 1,82°miljoni euro. 3. Kā TAS DARBOJAS Iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI) ir elektronisks rīks, kas veido informācijas apmaiņas sistēmu, lai ikdienas darbā dalībvalstis varētu efektīvāk sadarboties, īstenojot iekšējā tirgus tiesību aktus. IMI ir atbalsts dalībvalstu kompetentajām iestādēm, palīdzot tām pārvarēt tādus nozīmīgus praktiskus šķēršļus kā, piemēram, atšķirības pārvaldes sistēmā un darba kultūrā, dažādas valodas un skaidri apzinātu partneru trūkums citās dalībvalstīs. Tās mērķis ir palielināt dalībvalstu ikdienas sadarbības efektivitāti un lietderību. IMI ir droša tīmekļa lietojumprogramma, kas pieejama visām 30 EEZ valstu administrācijām. Tā darbojas visās oficiālajās ES valodās un ir līdzeklis informācijas apmaiņai starp administrācijām visā EEZ. Lai IMI lietotu, nav iepriekš jāpārzina citas dalībvalsts pārvaldes struktūra. IMI sistēma nodrošina dalībvalstu kompetentajām iestādēm vienkāršu instrumentu, ar kura palīdzību, izmantojot strukturētu jautājumu kopumu konkrētās ES tiesību aktu jomās, var atrast iestādes citā dalībvalstī un nosūtīt tām informācijas pieprasījumus. Lai valodu atbalsts būtu uzticams un juridiski spēkā esošs, Eiropas Komisijas Tulkošanas dienests jautājumus ir iztulkojis visās oficiālajās valodās. 4. PAMATPRINCIPI IMI izstrāde balstās uz trim pamatprincipiem: - IMI sistēma neuzliek dalībvalstīm jaunas administratīvās sadarbības saistības papildus tām, kas ir noteiktas iekšējā tirgus attiecīgajos tiesību aktos; - tā ir pietiekami elastīga, ņemot vērā dažādas pārvaldes struktūras un kultūras Eiropā; - tā ir vienota sistēma, kas balstās uz atkārtoti lietojamiem struktūras elementiem. IMI sistēma ir paredzēta daudzu iekšējā tirgus tiesību aktu atbalstam un ļaus izvairīties no informācijas sistēmu skaita palielināšanās. 5. PRIEKšROCīBAS IMI palīdz izmantot vienotā tirgus priekšrocības, šādi veicinot ciešu administratīvo sadarbību: - dalībvalstīm ir viena sasaiste ar tīklu , nevis 29 divpusējas sasaistes; - dalībvalstis sazinās, izmantojot skaidru, pārskatāmu un vienošanās rezultātā noteiktu darba metodi ; - dalībvalstis var atrast atbilstošo sarunas partneri citā dalībvalstī, - valodas problēmas tiek risinātas , izmantojot strukturētu un iepriekš iztulkotus informācijas moduļus uz ekrāna kopā ar neformālu palīdzību, kas izpaužas kā brīva teksta automātisks tulkojums[10]; - kļūst iespējama administratīvā sadarbība jomās, kurās tā iepriekš nebija iespējama; - tiek taupīti resursi un laiks , apmainoties ar informāciju ar citu dalībvalsti; - pakalpojuma kvalitāte ir uzlabota , palielinot pārredzamību un paredzamību. Izmantojot vispārējus, atkārtoti lietojamus struktūras elementus, konkrētas lietojumprogrammas var pievienot jaunajām direktīvām IMI sistēmā ar minimālām papildu izmaksām (ar nosacījumu, ka kompleksas, jaunas darbplūsmas nav vajadzīgas). IMI sistēmā kā tādā nav liekas pārklāšanās, tā samazina izmaksas un ļauj radīt jaunu informācijas apmaiņas tīklu. 6. DATU AIZSARDZīBA Tā kā IMI izmanto personas datu apmaiņai, augsts datu aizsardzības līmenis ir ļoti svarīgs. Attiecībā uz IMI pilnībā piemēro atbilstošos tiesību aktus par datu aizsardzību[11]. Kad valsts pārvaldēm ir jāveic apmaiņa ar personas datiem, IMI palīdz nodrošināt atbilstību minētajiem tiesību aktiem, jo tā ir sistēma, kur skaidri norādīts, ar kuriem datiem un kādos apstākļos var apmainīties un kuras personas iesaistītas šajā procesā. Turklāt īpašā Komisijas Lēmumā ir izklāstītas IMI iesaistīto personu funkcijas, tiesības un pienākumi saistībā ar datu aizsardzību[12]. Ar šo lēmumu IMI darbība ir definēta juridiskā nozīmē. 29. panta Datu aizsardzības darba grupa, kurā ietilpst valstu datu aizsardzības iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs ( EDPS ), ir sniegusi atzinumu par to, kā labāk nodrošināt IMI atbilstību attiecīgiem tiesību aktiem par datu aizsardzību[13]. Turklāt Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs ir sniedzis atzinumu par Komisijas IMI lēmumu[14]. Ņemot vērā, ka IMI apjoms un lietojums pieaugs, EDPS uzskata, ka ir jānodrošina īpaši datu aizsardzības pasākumi juridiski saistošos Kopienas tiesību aktos, kuru darbības joma pārsniedz spēkā esošos tiesību aktus par datu aizsardzību. Tomēr EDPS piekrīt, ka pirms lēmuma par īpašiem papildu noteikumiem ir vajadzīga praktiska pieredze IMI lietošanā. Tādēļ Komisija nolēma izmantot pakāpenisku pieeju. Vispirms Komisija izstrādās IMI un datu aizsardzības pamatnostādnes, kas paredzētas tām kompetentajām iestādēm, kuras izmantos IMI. Šādas pamatnostādnes būs Komisijas ieteikuma formā, ko pieņems 2009. gada sākumā un kas papildinās Komisijas lēmumu par IMI, paskaidrojot, kā labāk piemērot spēkā esošos datu aizsardzības noteikumus, kad kompetentās iestādes lieto IMI. Komisija sadarbībā ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju pārbaudīs minēto pamatnostādņu praktisko lietderību, lai izvērtētu nepieciešamību pieņemt papildu juridiski saistošus Kopienas tiesību aktus. 7. PAšREIZēJā SITUāCIJA Kopš 2006. gada marta dalībvalstis un Komisija ir intensīvi strādājušas Iekšējā tirgus padomdevējā komitejā, lai vienotos par sīki izstrādātām prasībām saistībā ar IMI. Šis process pats par sevi ir labs piemērs jaunām darba attiecībām un jaunām pieejām, kuras vajadzīgas, lai decentralizētā un uz tīklu izmantošanu balstītā vienotā tirgū sniegtu rezultātus. Tāda sistēmas kā IMI priekšrocības var izmantot tikai ar partnerības pieeju[15]. IMI tika ieviesta 2007. gada novembrī saistībā ar jaunajā profesionālo kvalifikāciju direktīvā paredzētajiem administratīvās sadarbības noteikumiem. Sākotnēji dalībvalstis lielākoties apzināja attiecīgās kompetentās iestādes un reģistrēja tās IMI lietošanai. 2008. gada februārī uzskatīja, ka pietiekama kompetento iestāžu kritiskā masa ir reģistrēta, lai sāktu informācijas apmaiņas izmēģinājuma projektu. Izmēģinājuma projektā iesaistīja tikai četras profesijas (ārsts, farmaceits, fizioterapeits un grāmatvedis). Visas 30 EEZ valstis piedalījās izmēģinājuma projektā. Profesionālo kvalifikāciju izmēģinājuma projekta mērķis bija novērtēt to, vai IMI atbilst tās mērķim. Tas arī sniedza dalībvalstīm iespēju pārbaudīt attiecīgās organizatoriskās struktūras, vai tās atbalsta plašāku IMI izmantojumu nākotnē. Komisija 2008. gada jūnijā uzsāka izmēģinājuma projekta novērtēšanu, pamatojoties uz statistikas datiem un IMI lietotāju atsauksmēm. Sistēmas lietotāji apstiprina, ka IMI ir viegli lietot un tā atbilst izvirzītajam mērķim –atbalstīt pārrobežu administratīvo sadarbību. Sistēmas lietojums izmēģinājuma projekta laikā palielinājās. Tas norāda uz to, ka kompetentās iestādes izprot IMI lietošanas pievienoto vērtību[16]. Īpaši pozitīvas atsauksmes bija par valodas atbalstu un iespēju meklēt kompetentās iestādes. Tomēr ir vajadzīga turpmāka sistēmas pilnveidošana, lai izpildītu visas dalībvalstu prasības. 8. TURPMāKā RīCīBA Komisija uzskata, ka Profesionālo kvalifikāciju direktīvas izmēģinājuma projekta rezultāti norāda, ka IMI sniedz nepieciešamo atbalstu, lai veicinātu administratīvo sadarbību, un to var uzskatīt par darbspējīgu sistēmu minētai direktīvai. Lai pāreja no izmēģinājuma sistēmas uz darbspējīgu sistēmu būtu efektīva, vispirms ir jāveic sistēmas paplašināšana, tajā iekļaujot piecas atlikušās profesijas (medmāsa, zobārsts, veterinārārsts, vecmāte un arhitekts), uz kurām attiecas automātiskās atzīšanas princips. Turklāt atbilstīgi vispārējās atzīšanas sistēmai IMI tiks iekļautas vēl divas profesijas. Tiklīdz sistēma pienācīgi darbosies visām minētajām profesijām, tajā atkarībā no pieprasījuma pakāpeniski iekļaus citas profesijas. Pakalpojumu direktīvas administratīvās sadarbības nodaļā ir sīki izstrādāti noteikumi par dalībvalstu savstarpējo palīdzību un to, kā minētā palīdzība ir organizējama[17]. Tādējādi Pakalpojumu direktīvas 28. panta 6. punktā ir noteikts, ka dalībvalstis sniedz citu dalībvalstu vai Komisijas lūgto informāciju elektroniskā veidā un iespējami īsā laikā. Turklāt minētās direktīvas 34. panta 1. punktā ir noteikts, ka Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, izveido elektronisku sistēmu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm, ņemot vērā pašreizējās informācijas sistēmas. Komisija un dalībvalstis ir izveidojušas IMI, lai atvieglotu pieprasītās informācijas apmaiņu. Daudzām kompetentajām iestādēm vietējā, reģionālajā un valsts līmenī būs jāveic apmaiņa ar informāciju saistībā ar Pakalpojumu direktīvu. Šā iemesla dēļ Komisija un dalībvalstis gatavo IMI izmēģinājuma projektu Pakalpojumu direktīvai. Pakalpojumu direktīvas izmēģinājuma projekts sāksies 2009. gada janvārī un turpināsies līdz 2009. gada 28. decembrim, datumam, kad IMI jābūt pilnībā darboties spējīgai saistībā ar minēto direktīvu . Pamatojoties uz Komisijas Ieteikumu[18], kas tika apstiprināts Padomes secinājumos[19], pašreiz tiek apsvērta iespēja izmantot informācijas apmaiņas sistēmu, lai atvieglotu pastiprinātu administratīvo sadarbību, kas vajadzīga Direktīvas 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā[20] praktiskās īstenošanas uzlabošanai. 9. PROBLēMAS 9.1.1. Priekšnosacījumi veiksmīgai IMI izvēršanai Lai gan Komisija sniegs atbalstu, galvenie atbildīgie par IMI ieviešanu un netraucētu darbību ir dalībvalstis. Katrai valstij ir jāpieņem lēmums par piemērotāko veidu, kā izveidot un pārvaldīt IMI tās pārvaldes sistēmā. Šā darba paveikšanai vajadzīgie pūliņi ir jāvērtē atkarībā no pieejamajām priekšrocībām[21]. Profesionālo kvalifikāciju izmēģinājuma projekts pierādīja, ka jāņem vērā svarīgi priekšnosacījumi: - dalībvalstīm jāizprot dažādās IMI piedāvātās iespējas, lai rastu piemērojamāko veidu starp pārvaldes struktūrām un IMI sistēmu; - jāreģistrē pietiekama kompetento iestāžu kā IMI lietotāju kritiskā masa; - jāveic atbilstoši pasākumi, lai palielinātu kompetento iestāžu izpratni un tām piedāvātu apmācību. Ir būtiski izpildīt minētos priekšnosacījumus, lai pāreja uz pilnībā darboties spējīgu sistēmu noritētu veiksmīgi gan saistībā ar Profesionālo kvalifikāciju direktīvu, gan Pakalpojumu direktīvu. Skaidrs, ka galvenā problēma, ieviešot IMI un veidojot darboties spējīgu sadarbības tīklu ES, ir organizatoriska, nevis tehniska rakstura. Lai IMI sniegtu gaidāmās priekšrocības saistībā ar pastiprinātu administratīvo sadarbību, ar datorsistēmas izveidi vien nepietiek . Veiksmīgai izvēršanai vajadzīgi papildu pasākumi . Proti, kompetentajām iestādēm jāapzinās IMI sniegtās priekšrocības un tas, kā lietot sistēmu saskaņā ar attiecīgiem Kopienas tiesību aktiem, kā arī noteikumiem par datu aizsardzību. Ņemot vērā pieredzi saistībā ar Profesionālo kvalifikāciju direktīvas izmēģinājuma projektu, dalībvalstis minēja apmācību un izpratnes palielināšanu kā svarīgāko IMI veiksmes faktoru . 9.1.2. Savstarpēja palīdzība un administratīvā sadarbība atbilstīgi Pakalpojumu direktīvai Tehniskā palīdzība IMI lietojumprogramma jāturpina izstrādāt, lai varētu izpildīt Pakalpojumu direktīvas noteikumus par savstarpējo palīdzību. Pakalpojumu direktīvā ir prasība ne tikai veikt standartveida informācijas apmaiņu ikdienā, kam atkārtoti izmanto profesionālo kvalifikāciju direktīvai izstrādātās darbplūsmas, bet ir paredzētas arī jaunas īpašas darbplūsmas, piemēram, procedūra, kā izmantot atsevišķu atkāpi[22] un brīdinājuma mehānismu[23]. Pašreiz ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm tiek izstrādāti konkrēti pielāgojumi Pakalpojumu direktīvai . Tā kā paredzamais iestāžu skaits, kuras lietos IMI saistībā ar Pakalpojumu direktīvu, ir krietni lielāks nekā Profesionālo kvalifikāciju direktīvas gadījumā, norit darbs, lai iestādes varētu pašas reģistrēties IMI. Komisija arī plāno ieviest saskarni tām dalībvalstīm, kuras ir izveidojušas valsts tiešsaites datubāzes ar kompetentajām iestādēm un kuras vēlas minētos datus pārsūtīt uz IMI. Organizatoriskā palīdzība Apmācība un izpratnes palielināšana ir svarīgākie faktori, lai pareizi ieviestu Pakalpojumu direktīvas administratīvās sadarbības noteikumus. Atbilstīgi Pakalpojumu direktīvai savstarpējā palīdzībā iesaistās daudzas kompetentās iestādes. Minētās iestādes darbojas valsts, reģionālajā un dažos gadījumos vietējā līmenī. Paredzams, ka IMI galalietotāju grupa būs liela un daudzveidīga. Visiem galalietotājiem ir jāsaprot, kā IMI viņiem ikdienā var palīdzēt administratīvajā sadarbībā. Galvenais uzdevums ir panākt, lai 2010. gada sākumā pietiekams kompetento iestāžu skaits būtu aprīkots IMI lietošanai, nodrošinot Pakalpojumu direktīvas savstarpējās palīdzības noteikumu izpildi. Šā iemesla dēļ IMI Pakalpojumu direktīvas projekts noritēs visu 2009. gadu. Minētā izmēģinājuma projekta mērķis ir nodrošināt to, ka ir reģistrēta pietiekama kompetento iestāžu kritiskā masa, pastāv atbilstošas organizatoriskās struktūras un līdz 2009. gada 28. decembrim (direktīvas īstenošanas termiņš) visas dalībvalstis var sākt lietot IMI saistībā ar Pakalpojumu direktīvas savstarpējās palīdzības noteikumu izpildi. Komisija uzskata, ka pašreizējais ieguldījumu līmenis apmācībā un izpratnes veicināšanā jāpalielina, lai sasniegtu vēlamos rezultātus. IMI Pakalpojumu direktīvas projekts būs svarīga iespēja izpētīt dažādas potenciālās pieejas apmācībā un izpratnes veicināšanā un izvērtēt efektīvākos veidus, kā atbalstīt kompetentās iestādes IMI lietošanā. Komisija 2009. gadā veiks provizorisku novērtējumu, lai apzinātu dažādus risinājumus un izvērtētu to, vai jāizveido daudzgadu ierēdņu apmācības un apmaiņas programma saistībā ar Pakalpojumu direktīvas administratīvās sadarbības noteikumiem[24]. 10. SECINāJUMS Pastiprināta pārrobežu sadarbība vienmēr ir ļoti svarīga, lai vienotais tirgus varētu darboties. Šīs sadarbības nozīme ir atspoguļota, iekļaujot iekšējā tirgus tiesību aktos konkrētus un dažreiz sīki izstrādātus šādas sadarbības noteikumus. Daudzām iestādēm, kas darbojas vietējā, reģionālajā un valsts līmenī, ir pienākums īstenot minētos noteikumus. Lai Eiropas Savienībā, kurā ir 27 dalībvalstis un 23 oficiālās valodas, šāda sadarbība būtu veiksmīga, tā jāorganizē un jāatbalsta ar tīkla palīdzību. IMI izmēģinājuma projekts pierādīja to, ka Komisijai jāveic svarīga veicinoša loma, organizējot uz tīklu izmantošanu balstītu, decentralizētu sadarbību starp dalībvalstīm . Viena no IMI vienreizējām priekšrocībām ir tā, ka šī sistēma veicina un atbalsta iestāžu sadarbību visos pārvaldības līmeņos. Tā piedāvā daudzas iespējas, atspoguļojot dažādus Eiropā pastāvošos pārvaldes modeļus. Kompetento iestāžu, kuras lieto IMI, atsauksmēs norādīts, ka sistēmu ir viegli lietot, un tā paātrina un uzlabo saziņu pārrobežu līmenī. Tas palīdz kompetentajām iestādēm ātrāk pieņemt pārdomātākus lēmumus, tādējādi sniedzot labākus pakalpojumus pilsoņiem un uzņēmumiem un samazinot ar kavēšanos saistītās izmaksas. Komisija uzskata, ka Profesionālo kvalifikāciju direktīvas izmēģinājuma projekts ir apliecinājis, ka IMI atbilst izvirzītajam mērķim. Tādēļ Komisijai ir viedoklis, ka IMI ir darboties spējīga arī Profesionālo kvalifikāciju direktīvas gadījumā. Komisija aicina dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai pakāpeniski paplašinātu IMI lietojumu, tajā iekļaujot citas profesijas . Vienlaikus IMI nodrošinās vajadzīgo elektronisko sistēmu, lai atvieglotu Pakalpojumu direktīvā izklāstītās administratīvās sadarbības konkrēto prasību izpildi. Līdz 2009. gada 28. decembrim, kas ir direktīvas transponēšanas datums, Pakalpojumu direktīvas sistēmai jābūt pilnībā pārbaudītai un darboties spējīgai. Tāpēc Komisija aicina dalībvalstis veikt vajadzīgos sagatavošanās darbus, lai, sākot ar 2009. gadu, tās pilnībā un aktīvi varētu piedalīties izmēģinājuma projektā par IMI lietošanu saistībā ar Pakalpojumu direktīvu un lai līdz direktīvas transponēšanas datumam tās būtu gatavas pildīt savstarpējās palīdzības pienākumus. Šajā paziņojumā ir pievērsta uzmanība vairākiem svarīgiem priekšnosacījumiem, kas jāizpilda, lai garantētu, ka IMI spēj sniegt gaidāmās priekšrocības. IMI izmēģinājuma projekts pierādīja to, cik svarīgi, lai pietiekama administratīvā kapacitāte būtu gan ES, gan valsts līmenī. Tas nozīmē IT infrastruktūras un iemaņas, labāku iekšējo saziņu un tīklošanu, kā arī atbilstošu apmācību un izpratnes palielināšanu. Saistībā ar apmācību un izpratnes palielināšanu ir steidzami vajadzīgi ārkārtas pasākumi. Kompetentajām iestādēm, kas ir potenciālie IMI lietotāji, jāsaprot savstarpējās palīdzības noteikumi, kas ir tām saistoši, un jāapzinās, kādu atbalstu piedāvā IMI un kā tas darbojas praksē. Komisija turpinās sniegt atbalstu dalībvalstīm apmācību un izpratnes palielināšanas jomā, organizējot apmācību darbseminārus un piedāvājot e-mācības. Pakāpeniski paplašinot IMI, lai tajā iekļautu citas profesijas, un to lietojot saistībā ar Pakalpojumu direktīvu, tās lietojums būtiski pieaugs. Tā kā sistēma palielinās, iepriekšminētie veiksmes faktori būs vēl svarīgāki. Tāpēc Komisija aicina dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, jo īpaši mācību un izpratnes palielināšanas pasākumus , lai garantētu Iekšējā tirgus informācijas sistēmas veiksmīgu izvēršanu. [pic][pic][pic] [1] Skatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvas 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū 34. panta 1. punktu (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.). [2] Skatīt Eiropas Komisijas Paziņojumu Eiropadomes pavasara sanāksmei COM (2006) 30, galīgā redakcija, "Laiks palielināt apgriezienus. Jaunā izaugsmes un nodarbinātības partnerība", 18. lpp. [3] Skatīt Komisijas Paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai COM(2006) 689, galīgā redakcija, „Labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisks pārskats”, 3. lpp. [4] Skatīt Komisijas Paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai, COM(2006) 173, "i2010. e-pārvaldības rīcības plāns: paātrināt e-pārvaldību Eiropā par labu visiem", 6. lpp. [5] Skatīt Komisijas Paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, COM(2008) 566, galīgā redakcija, "Daudzvalodība: Eiropas priekšrocība un kopīga apņemšanās". [6] Skatīt Komisijas Paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, "Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropā", COM (2007) 724, 12.-14. lpp. [7] Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp. (jo īpaši tās 8., 50. un 56. pants). [8] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū, OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp. (jo īpaši tās 28.-36. pants). [9] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmums 2004/387/EK par Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem ( IDABC ), OV L 144, kurā labojumi izdarīti ar OV L 181, 18.5.2004., 25. lpp. [10] IMI ir saite uz Eiropas Komisijas automātiskās tulkošanas dienestu ( ECMT ). Minētais rīks piedāvā noteiktu palīdzību lietotājiem, lai viņi saprastu jebkura brīva teksta piezīmes, kas ievadītas saistībā ar IMI pieprasījumu. ECMT ir ierobežots valodu kombināciju skaits. ECMT tulkojumi nav juridiski saistoši. Tādēļ lietotājiem ieteikts vajadzības gadījumā apsvērt domu izmantot oficiālus un profesionālus tulkošanas pakalpojumus. [11] Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp. [12] Komisijas 2007. gada 12. decembra Lēmums 2008/49/EK par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) īstenošanu attiecībā uz personas datu aizsardzību, OV L 13, 16.1.2008., 18. lpp. [13] 29. panta Datu aizsardzības darba grupa, atzinums 7/2007 par datu aizsardzības jautājumiem saistībā ar Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (WP140, 01911/07), 21.9.2007. [14] Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par Komisijas 2007. gada 12. decembra Lēmumu par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) īstenošanu attiecībā uz personas datu aizsardzību 2008/49/EK, 22.2.2008. [15] Skatīt Komisijas Paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, "Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropā", COM (2007) 724, 12.-14. lpp. [16] Visas atsauksmes balstās uz informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm. Sīkāka informācija par Profesionālo kvalifikāciju izmēģinājuma projektu atrodama pievienotajā Komisijas darba dokumentā. [17] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū, OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp. (jo īpaši tās 28.-36. pants). [18] Skatīt Komisijas 2008. gada 3. aprīļa Ieteikumu par pastiprinātu administratīvu sadarbību, norīkojot darbā darba ņēmējus pakalpojumu sniegšanas jomā (OV C 89). [19] Padome aicina Komisiju: "pēc iespējas ātrāk izveidot darba grupu (operational task force), pirmkārt, lai veiktu visu priekšizpēti nolūkā izstrādāt iespējamos variantus īpašai informācijas apmaiņas sistēmai un, otrkārt, lai sniegtu padomu par visatbilstīgāko un rentablāko tehnisko atbalstu informācijas apmaiņas sistēmai, tostarp iespēju izmantot Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) lietojumprogrammu", Padomes 2008. gada 9. jūnija secinājumi (9935/08, SOC 316), 3. lpp. [20] Skatīt OV L 18, 21.1.1997.,1.-6. lpp. [21] Skatīt šā paziņojuma 5. punktu. [22] Skatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvas 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū 18. un 35. pantu (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.). [23] Skatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvas 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū 29. un 32. pantu (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.). [24] Pakalpojumu Direktīvas 2006/123/EK 34. panta 3. punktā skaidri minēts, ka "Komisija izvērtē nepieciešamību izveidot daudzgadīgu programmu, lai organizētu atbilstošu ierēdņu apmaiņu un apmācību".