Komisija arī pieņēma priekšlikumu Padomes ieteikumam par kopīgu vērtību, iekļaujošas izglītības un Eiropas dimensijas mācībās veicināšanu. Šajā priekšlikumā ir uzsvērts tas, cik nozīmīga ir iekļaujošas izglītības nodrošināšana visiem izglītojamajiem, sākot no agrīna vecuma.

Komisija 2018. gada janvārī pieņēma priekšlikumu Padomes ieteikumam par galvenajām kompetencēm mūžizglītībā, kas attiecas uz agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi un to, cik būtiski ir atbalstīt kompetenču attīstību izglītībā agrīnā bērnībā, koncentrējot uzmanību uz sociālemocionālām kompetencēm.

Tas, ka jāuzlabo piekļuve agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumiem un šo pakalpojumu kvalitāte, tika arī stingri uzsvērts Komisijas paziņojumā par skolu attīstību un izcilu mācīšanu un ar to saistītajos Padomes secinājumos par skolu attīstību un izcilu mācīšanu.

Tas, ka trūkst pieejamu vietu par pieņemamām cenām un pakalpojumiem ir zema kvalitāte, izraisa tālejošas sekas. Ierobežota piekļuve kvalitatīviem pakalpojumiem un/vai to nepietiekama pieejamība dārdzības dēļ ir īpaša problēma bērniem, kuri jau dzīves sākumā ir nelabvēlīgā situācijā vairāku faktoru, piemēram, nabadzības, invaliditātes dēļ vai savas romu izcelsmes vai citas migrantu izcelsmes diskriminācijas dēļ. Mūsdienu Eiropā nabadzībā vai sociālā atstumtībā augošiem bērniem salīdzinājumā ar labākā stāvoklī esošiem vienaudžiem joprojām parasti ir mazākas iespējas būt sekmīgiem skolā, sliktākas izredzes uz labu veselību un mazāka varbūtība, ka viņi turpmākajā dzīvē pilnībā īstenos savu potenciālu.

Saskaņā ar Eiropas kritēriju, kas noteikts saistībā ar stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā, ir paredzēts, ka vismaz 95 % bērnu no 4 gadiem līdz obligātās pamatizglītības uzsākšanas vecumam būtu jāpiedalās agrīnā pirmsskolas izglītībā. Šis kritērijs ir gandrīz sasniegts. Mērķis, kas tika atbalstīts 2002. gada Eiropadomes sanāksmē Barselonā (lai uzlabotu sieviešu līdzdalību darba tirgū), paredz, ka 33 % bērnu, kas ir jaunāki par 3 gadiem, un 90 % bērnu no trīs gadiem līdz obligātajam skolas vecumam būtu jānodrošina piekļuve šiem pakalpojumiem. Šo mērķu novērtējums tiek sniegts vienlaikus ar šo priekšlikumu.

Šā Padomes ieteikuma priekšlikuma mērķis ir atbalstīt dalībvalstu centienus uzlabot piekļuvi agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām un šo sistēmu kvalitāti, vienlaikus atzīstot, ka šajā jomā galvenokārt atbildīgas ir dalībvalstis. Tā nolūks ir izveidot Eiropā kopīgu izpratni par to, ko nozīmē kvalitātes jēdziens agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes jomā. Tas ietver rīkus un politikas piemērus, kā sniegt atbalstu dalībvalstīm to centienos nodrošināt augstas kvalitātes iekļaujošas sistēmas un pakalpojumus. Nesen veiktā politikas pārskatā ir konstatēts, ka valstīs, kuras īsteno stratēģisku pieeju kvalitātei, salīdzinājumā ar pārējām valstīm ir vērojama straujāka virzība uz agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes nodrošināšanas attīstību un uzlabošanu. Tomēr tikai dažās dalībvalstīs ir ieviesta kvalitātes sistēma vai līdzvērtīgs politikas dokuments ar mērķi reglamentēt šo pakalpojumu nodrošināšanu. Tādēļ šajā priekšlikumā ir sniegti agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes kvalitātes sistēmas būtiskie elementi, kas var iedvesmot dalībvalstis to stratēģiskajā domāšanā par šiem pakalpojumiem.

Iekļaujoša agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe būtiski sekmē nevienlīdzības un sociālās atstumtības novēršanu. Kvalitatīvas agrīnās izglītības trūkuma rezultātā starp bērniem, kuri dzīvo atšķirīgos sociāli ekonomiskos apstākļos, agrīnā bērnībā parādās attīstības un kompetenču atšķirības, tādējādi pastiprinot nelabvēlīgas situācijas ciklisko turpināšanos no paaudzes uz paaudzi. Agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pieredze dod iespēju novērst un mazināt migrantu bērnu un bērnu no nelabvēlīgām romu kopienām nelabvēlīgo situāciju. Pētījuma rezultāti liecina, ka starp migrantu bērniem, kas dzīvo salīdzināmos sociāli ekonomiskos apstākļos, labāki rezultāti lasīšanā bija tiem bērniem, kuri savā mītnes valstī apmeklēja agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes iestādes. Turklāt kvalitatīvas agrīnās izglītības un aprūpes pakalpojumi pozitīvi ietekmē vecāku līdzdalību darba tirgū un sniedz nepārprotamus ieguvumus dzimumu līdztiesības uzlabošanā.

Komisijas paziņojumā par Eiropas identitātes stiprināšanu ar izglītību un kultūru ir pausts redzējums par Eiropas izglītības telpu, kurā robežas nebūtu šķērslis kvalitatīvai, iekļaujošai izglītībai, apmācībai un pētniecībai un iedzīvotāji varētu gūt labumu no Savienības bagātīgā piedāvājuma izglītības jomā. Kvalitatīva agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe ir daļa no šā redzējuma, jo tā veido pamatu turpmākajām mācībām un identitātes un pilsonības izveidei.

Eiropas sociālo tiesību pīlārs paredz, ka bērniem jābūt tiesībām uz kvalitatīvu agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi par pieņemamu cenu. Turpinot tajā norādīts, ka bērniem no sociāli nelabvēlīgas vides ir tiesības uz īpašiem pasākumiem vienlīdzīgu iespēju uzlabošanai.

Priekšlikumā ir paredzēti ieteikumi saskaņā ar piecām kvalitātes sistēmas dimensijām, ko papildina politikas risinājumu iespējas attiecībā uz galvenajām šīs nozares problēmām. Tas ļaus dalībvalstīm izmantot Padomes ieteikumu saskaņā ar katras dalībvalsts konkrēto kontekstu. Katra dalībvalsts lemj par to, kāda pieeja būtu jāizmanto, lai īstenotu uzlabojumus savās attiecīgajās sistēmās.

Šī iniciatīva ir saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. pantu. Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. panta 1. punktā ir noteikts, ka “veicinot dalībvalstu sadarbību un vajadzības gadījumā atbalstot un papildinot to rīcību, Savienība sekmē pilnvērtīgas izglītības attīstību, pilnīgi respektējot dalībvalstu atbildību par mācību saturu un izglītības sistēmu organizāciju”.

Eiropas pusgada process ir izvirzījis priekšplānā jautājumu par agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi, un vairākas dalībvalstis ir saņēmušas konkrētai valstij adresētus ieteikumus par bērnu aprūpi un iekļaujošu izglītību. Nodarbinātības pamatnostādnēs ir uzsvērts tas, cik nozīmīga ir piekļuve kvalitatīvai agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei par pieņemamu cenu. Gada izaugsmes pētījumā par 2018. gadu ir norādīta šīs izglītības un aprūpes nozīmība attiecībā uz vienlīdzīgu iespēju, sociālās iekļaušanas un darba un privātās dzīves līdzsvara politikas virzieniem. 2018. gada Kopējā nodarbinātības ziņojumā ir arī minēti dalībvalstu uzlabojumi šajā jomā, proti, tas, ka, izmantojot Eiropas sociālo tiesību pīlāra sociālo rezultātu pārskatu, tiek jo īpaši uzraudzīta to bērnu piekļuve agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, kas jaunāki par trīs gadiem. Būtu jāveicina darba un ģimenes dzīves saskaņošana, jo īpaši, nodrošinot piekļuvi ilgtermiņa aprūpei un kvalitatīvai agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei par pieņemamu cenu.

Rīcības plānā trešo valstu valstspiederīgo integrācijai un paziņojumā par bērnu migrantu aizsardzību ir atzīts, ka agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei ir izšķiroša nozīme trešo valstu ģimeņu un bērnu integrācijā. Šī iniciatīva sekmē to, ka tiek likvidēti šķēršļi trešo valstu valstspiederīgo meiteņu un zēnu dalībai agrīnā pirmsskolas izglītībā, ka visiem bērniem tiek nodrošinātas iespējas pilnībā īstenot savu potenciālu un ka tiek atbalstīta migrantu bērnu integrācija.

Paziņojumā par darba un privātās dzīves līdzsvaru ir atzīta vajadzība visā Eiropā nodrošināt kvalitatīvus oficiālus aprūpes pakalpojumus, lai novērstu šķēršļus nodarbinātības jomā, jo īpaši sieviešu vidū. Šis jautājums spēj sekmēt sieviešu līdzdalības palielināšanu darba tirgū un virzību uz vienlīdzīgu ekonomisko neatkarību sievietēm un vīriešiem — prioritāti, kas izklāstīta Komisijas dokumentā “Stratēģiskā iesaistīšanās dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanā no 2016. līdz 2019. gadam”. Tādējādi minētā iniciatīva sekmē Līgumā noteiktos mērķus par vīriešu un sieviešu vienlīdzību attiecībā uz iespējām darba tirgū un augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu visā Savienībā.

Ņemot vērā to, ka ierosinātie pasākumi papildina dalībvalstu iniciatīvas, ka šie pasākumi ir brīvprātīgi, un ņemot vērā prognozēto ietekmi, ietekmes novērtējums nav veikts. Informācija priekšlikuma izstrādē drīzāk tika gūta no iepriekš veiktiem pētījumiem, apspriedēm ar dalībvalstīm un apspriedēm ar ieinteresētajām personām.

(3)EENEE (2017. gads) “Agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes ieguvumi un nosacījumi to saņemšanai”. Šajā ziņojumā ir ierosināti dažādi noteicošo faktoru veidi, kas var ietekmēt to, vai šie iespējamie ieguvumi var īstenoties;

(1)dati par piekļuvi, līdzdalību un kvalitāti tiks iekļauti, izmantojot Eurydice 2016. gada pamatdatus par bērnu agrīno izglītību un aprūpi un 2017. gada izglītības un apmācības pārskatu, un ESAO 2017. gada ziņojumu Starting Strong V: Key indicators on early childhood education and care;

·Ieinteresētās personas uzsvēra, ka ir jāīsteno sociālā iekļaušana un ka jānosaka īpašas bērnu (vai ģimeņu) grupas, lai nodrošinātu, ka tās netiek atstātas malā. Tās atgādināja par to, cik nozīmīgi ir nodrošināt konsekventu kvalitāti visur, arī lauku teritorijās un koncentrēt uzmanību uz bērnu vajadzībām, un iekļaut vecumam atbilstīgus mērķus un uzdevumus, kā arī likt lielāku uzsvaru uz spēļu izmantošanu mācību procesā.

Pēc vairākām iepriekšējām apspriedēm attiecībā uz priekšlikumiem par agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes kvalitātes sistēmas pamatprincipiem Komisija 2018. gada 31. janvārī organizēja mērķtiecīgu apspriešanās sanāksmi ar ieinteresēto personu piedalīšanos. Dalībnieku vidū bija daudzu pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, kā arī dalībvalstu pārstāvji, aptverot organizācijas, kas veic darbību izglītības un mūžizglītības jomā, bērnu aizsardzības un bērnu tiesību organizācijas, vecāku un ģimeņu asociācijas, sociālās nevienlīdzības tīklus, īpašās izglītības un invaliditātes aģentūras un skolotāju arodapvienības. Ieinteresēto personu sanāksmē tika apstiprināta un atbalstīta vispārējā pieeja un sniegts papildu ieskats par šajā jomā esošajām problēmām un to iespējamiem risinājumiem.

·atbalstīt personāla kvalifikācijas celšanu atkarībā no esošajiem profesionālās kvalifikācijas līmeņiem un darba apstākļiem;

Papildu resursi no ES budžeta nav nepieciešami.

Šajā ieteikumā ir ievērotas pamattiesības un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītie principi, ietverot tiesības uz izglītību, cieņu pret kultūras, reliģiju un valodu daudzveidību un nediskrimināciju. Jo īpaši šajā ieteikumā ir sekmētas bērnu tiesības, kā noteikts 24. pantā, un ņemta vērā ANO Bērnu tiesību konvencija un jo īpaši tās 29. panta 1. punkta c) apakšpunkts, kurā norādīts, ka bērnu izglītošanas mērķi ir ieaudzināt cieņu pret vecākiem, pret savu kultūras identitāti, valodu un vērtībām, pret tās valsts nacionālajām vērtībām, kurā bērns dzīvo, un pret viņa izcelsmes valsts nacionālajām vērtībām, kā arī pret citām kultūrām. Šis ieteikums ir jāīsteno saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

(1)Eiropas sociālo tiesību pīlāra 11. princips paredz, ka bērniem ir tiesības uz kvalitatīvu agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi par pieņemamu cenu. Tas ir saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kurā izglītība atzīta par vienu no tiesībām, un ar Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 4.2, kas paredz, ka līdz 2030. gadam visām meitenēm un zēniem agrīnā pirmsskolas vecumā jābūt pieejamai kvalitatīvai attīstībai, aprūpei un agrīnai pirmsskolas izglītībai.

·veicināt pieredzes un labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar stratēģisko sistēmu sadarbībai izglītības un apmācības jomā (Izglītība un apmācība 2020 - ET 2020);

(5)Līdzdalība agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē sniedz daudzus ieguvumus gan atsevišķām personām, gan sabiedrībai kopumā — no uzlabotas izglītības apguves un labākiem panākumiem darba tirgū līdz mazākam sociālās un izglītības intervences pasākumu skaitam un vairāk saliedētai un iekļaujošai sabiedrībai. Saskaņā ar programmas PISA datiem labāki rezultāti matemātikā 15 gadu vecuma grupā bija tiem bērniem, kuri bija apmeklējuši agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes iestādes ilgāk nekā gadu. Ir arī noskaidrots, ka dalība kvalitatīvā agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē ir nozīmīgs faktors, lai novērstu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu.

(6)Sākot no izglītības pašiem agrīnākajiem posmiem, tai ir būtisks uzdevums nodrošināt, lai tiktu apgūta līdzāspastāvēšana neviendabīgā sabiedrībā. Šie pakalpojumi dažādos veidos var stiprināt sociālo kohēziju un iekļaušanu. Tie var kalpot kā ģimeņu tikšanās vieta. Tie var veicināt bērnu valodu kompetenču attīstību gan valodā, kuru izmanto šā pakalpojuma sniegšanai, gan viņu dzimtajā valodā. Ar sociālu un emocionālu mācīšanos agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pieredze var dot bērniem iespēju attīstīt empātijas spējas, kā arī apgūt zināšanas par savām tiesībām, vienlīdzību, iecietību un daudzveidību.

(7)Raugoties no ieguldījumu un atdeves aspekta visos izglītības posmos, vislielākā atdeve rodas no ieguldījuma agrīnā pirmsskolas izglītībā, jo īpaši bērniem, kuri ir nelabvēlīgā situācijā. Izdevumi par agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi ir savlaicīgi veikts ieguldījums cilvēkkapitālā, un šim ieguldījumam ir liela atdeve.

(8)Turklāt pieejamības, piekļuves iespēju un pieņemamas cenas nodrošināšana attiecībā uz kvalitatīvām bērnu aprūpes iestādēm ir būtisks faktors, kas ļauj sievietēm un arī vīriešiem, kam ir aprūpes pienākumi, piedalīties darba tirgū, kā tas atzīts 2002. gada Eiropadomes sanāksmē Barselonā, Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā un Komisijas 2017. gada 26. aprīlī pieņemtajā paziņojumā par darba un privātās dzīves līdzsvaru. Sieviešu nodarbinātība tieši sekmē mājsaimniecību sociālās un ekonomiskās situācijas uzlabošanos un ekonomikas izaugsmi.

(9)Līdzekļu ieguldīšana agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē ir labs ieguldījums vienīgi tad, ja šie pakalpojumi ir kvalitatīvi, pieejami, pieņemami cenas ziņā un iekļaujoši. Dati liecina, ka ieguvumus nodrošina tikai kvalitatīvi agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumi; nekvalitatīvi pakalpojumi ļoti nelabvēlīgi ietekmē bērnus un sabiedrību kopumā. Politikas pasākumos un reformās ir jādod priekšroka kvalitātes apsvērumiem.

(10)Kopumā dalībvalstis agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē izlieto daudz mazāk līdzekļu nekā pamatizglītībā. Ziņojumā, kurā izvērtēta Barselonas mērķu īstenošana, ir konstatēts, ka pašreiz nodrošinātais vietu skaits agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu saņemšanai ir nepietiekams un pieprasījums pārsniedz piedāvājumu gandrīz visās valstīs. Ir konstatēts, ka pieejamības, piekļuves un pieņemamas cenas nodrošināšanas trūkums ir viens no galvenajiem šķēršļiem šo pakalpojumu izmantošanai.

(11)Eiropas Parlaments 2017. gada 14. septembra rezolūcijā par jauno Prasmju programmu Eiropai aicina dalībvalstis uzlabot agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes kvalitāti un paplašināt tai piekļuvi, kā arī novērst to, ka trūkst pietiekamas infrastruktūras, kas piedāvātu kvalitatīvu un pieejamu bērnu aprūpi visām ienākumu grupām, turklāt apsvērt iespēju piešķirt bezmaksas piekļuvi attiecībā uz ģimenēm, kuras dzīvo nabadzībā un sociālajā atstumtībā.

(12)Agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumiem ir jābūt uz bērnu orientētiem pakalpojumiem; vislabākos mācību rezultātus bērni sasniedz vidē, kura pamatojas uz bērnu līdzdalību un ieinteresētību mācībās. Pedagogi un bērni savā starpā bieži apmainās ar informāciju par mācību organizēšanu, kā arī darbību un objektu izvēli. Pakalpojumiem jābūt tādiem, kas piedāvā drošu, audzinošu un atbalstošu vidi un nodrošina sociālo, kultūras un fizisko telpu, kurā bērniem būtu plašas iespējas sava potenciāla attīstīšanai. Vislabāk šo pakalpojumu nodrošināšana ir izstrādāta tad, ja tā pamatojas uz pamatpieņēmumu, ka izglītība un aprūpe ir nedalāmas.

(13)Valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa noteikumos norādītajā kontekstā ģimenes būtu jāiesaista visos savu bērnu izglītības un aprūpes aspektos. Ģimene ir pirmā un vissvarīgākā vieta, kur bērniem augt un attīstīties, un vecāki un aizbildņi ir atbildīgi par katra bērna labjutību, veselību un attīstību. Agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumi ir ideāla iespēja izveidot integrētu pieeju, jo agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes procesā veidojas pirmie personiskie kontakti ar vecākiem. Vecākiem, kuri saskaras ar problēmām, varētu piedāvāt konsultāciju pakalpojumus, kurus tiem sniegtu mājas vizītēs. Lai ģimeņu iesaistīšanās patiešām īstenotos, agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumi būtu jāizstrādā sadarbībā ar ģimenēm, un tiem būtu jāpamatojas uz uzticēšanos un savstarpēju cieņu.

(14)Dalība agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē var būt efektīvs līdzeklis, lai vienlīdzību izglītības jomā nodrošinātu bērniem, kuri ir nelabvēlīgā situācijā, piemēram, dažiem migrantu vai etnisko minoritāšu (piemēram, romu) un bēgļu bērniem, bērniem ar īpašām vajadzībām vai invaliditāti, bērniem, kas ir alternatīvā aprūpē, un ielu bērniem, apcietināto vecāku bērniem, kā arī bērniem mājsaimniecībās, kas ir īpaši pakļautas nabadzības vai sociālās atstumtības riskam, piemēram, viena vecāka mājsaimniecībās vai lielās mājsaimniecībās. Bēgļu bērniem viņu neaizsargātās situācijas dēļ ir vajadzīgs pastiprināts atbalsts. Nabadzība, fiziski un emocionāli negatīvie faktori, traumas un valodas prasmju trūkums var mazināt šo bērnu turpmākās izglītības izredzes un traucēt viņu integrācijai jaunā sabiedrībā. Dalība agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē var palīdzēt mazināt šos riska faktorus.

(15)Iekļaujošas agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes nodrošināšana var sekmēt to, lai tiktu izpildīta dalībvalstu apņemšanās, kas pausta ANO Konvencijā par bērna tiesībām un Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām, ko parakstījušas visas dalībvalstis.

(16)Priekšlikums par kvalitātes sistēmas pamatprincipiem, kas tika publicēts 2014. gadā, bija Eiropas 25 valstu ekspertu pirmais paziņojums par kvalitāti agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē. Paziņojumu pamatā ir šādas piecas dimensijas: piekļuve; darbaspēks; mācību programma; uzraudzība un novērtēšana; un pārvaldība un finansēšana. Kopumā ir publicēti desmit paziņojumi par agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes nodrošināšanas kvalitātes stiprināšanu. Šo dokumentu vairākās valstīs izplatīja vietējās ieinteresētās personas, kas iesaistītas politikas propagandēšanā, pētniecībā un apmācības iniciatīvās. Šajās valstīs kvalitātes sistēmas projekts bija kā spēcīgs izmaiņu katalizators, sekmējot politikas apspriešanas procesus, kas stiprināja esošās reformas iespējas.

(17)Kvalitātes sistēmas visas piecas dimensijas ir būtiskas, lai garantētu kvalitatīvus pakalpojumus. Jo īpaši agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistu darbam ir ilgstoša ietekme bērnu dzīvē. Tomēr vairākās valstīs šīs profesijas pievilcīgums un statuss ir diezgan zems.

(18)Lai izpildītu savus profesionālos uzdevumus bērnu un viņu ģimeņu atbalstīšanā, agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes personālam ir nepieciešamas kompleksas zināšanas, prasmes un kompetences, kā arī dziļa sapratne par bērna attīstību. Personāla kvalifikācijas celšana ir noteicošs faktors, jo augstāka līmeņa sagatavotība ir pozitīvi savstarpēji saistīta ar labākas kvalitātes pakalpojumu, kvalitatīvāku personāla un bērnu mijiedarbību un tādējādi ar labākiem bērnu attīstības rezultātiem.

(19)Daudzi pakalpojumu sniedzēji strādā kopā ar palīgiem, kuru galvenais uzdevums ir atbalstīt pedagogus, strādājot tieši ar bērniem un ģimenēm. Parasti viņu profesionālā kvalifikācija ir zemāka nekā pedagogu kvalifikācija, un vairākās valstīs pedagogu palīgiem nav noteiktu kvalifikācijas prasību. Tāpēc ir jāceļ personāla, tostarp palīgu, profesionalizācijas līmenis. Profesionālās izaugsmes turpināšana ir palīgu kompetenču palielināšanas neatņemama sastāvdaļa.

(20)Kvalitātes sistēma vai līdzvērtīgs dokuments var būt lietderīgs agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pārvaldības elements. Saskaņā ar ekspertu atzinumu un nesen veiktu politikas pārskatu vairāk visaptveroša un konsekventa pieeja attiecībā uz reformām tiek īstenota valstīs, kuras izstrādā un ievieš kvalitātes sistēmas.

(21)Dalībvalstis ir noteikušas kritērijus un mērķus bērnu dalībai agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē. Attiecībā uz oficiālās bērnu aprūpes nodrošināšanu Eiropadomes 2002. gada sanāksmē Barselonā noteiktie mērķi paredzēja, ka līdz 2010. gadam piekļuve šādai aprūpei Savienībā būtu jānodrošina vismaz 90 % bērnu no trīs gadiem līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu, kas jaunāki par 3 gadiem. Šie mērķi tika no jauna apstiprināti Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā (2011.–2020. gads). Komisijas ziņojumā par Barselonas mērķiem ir sniegta sīki izstrādāta analīze par virzību uz šo kritēriju izpildi. Stratēģiskās sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā noteiktais kritērijs paredz 95 % bērnu no četriem gadiem līdz pamatizglītības uzsākšanas vecumam piedalīšanos.

(22)Agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu pieejamības uzlabošanā dalībvalstis pēdējos gados ir panākušas labu vispārējo attīstību. “Izglītības un apmācības 2020” (ET 2020) kritērijs un Barselonas mērķis attiecībā uz bērniem, kas jaunāki par 3 gadiem, ir sasniegts. Barselonas mērķis attiecībā uz bērniem no 3 gadiem līdz obligātajam skolas vecumam vēl nav sasniegts, neskatoties uz attīstību, kas panākta kopš 2011. gada. 2016. gadā šajā vecuma grupā 86,3 % bērnu piedalījās agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē. Tomēr šie vidējie rādītāji nesniedz priekšstatu par būtiskām atšķirībām dalībvalstu, reģionu un sociālo grupu starpā. Jāveic turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu, ka visiem bērniem ir pieejama kvalitatīva agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe jau tad, kad vecāki to pieprasa. Jo īpaši ir jāveic konkrēti pasākumi, lai kvalitatīva agrīnā pirmsskolas izglītība būtu plašāk pieejama bērniem, kas ir nelabvēlīgā situācijā.

(23)Šā ieteikuma mērķis ir izveidot kopīgu izpratni par to, kas ir kvalitāte agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmā. Tajā ir izklāstīti iespējamie pasākumi, kas valdībām jāapsver, ņemot vērā valsts konkrētos apstākļus. Šis ieteikums attiecas arī uz vecākiem, iestādēm un organizācijām, tajā skaitā sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuru darbības mērķis ir uzlabot šo jomu.

(24)Agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe šā ieteikuma izpratnē būtu jāsaprot kā jebkāda reglamentēta kārtība, kas nodrošina izglītību un aprūpi bērniem no dzimšanas līdz obligātās pamatizglītības uzsākšanas vecumam, neatkarīgi no veida, finansējuma, darba laika vai programmas satura, un tajā ietilpst dienas aprūpe aprūpes centrā un ģimenē; privāta un publiska finansējuma nodrošināšana; pirmsskolas un agrīnās pirmsskolas izglītības nodrošināšana.