Briselē, 25.04.2005

COM(2005) 160 galiga redakcija

Priekšlikums

PADOMES REGULAI,

ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |

Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importa procedūru veikti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004 („pamatregula”). |

Vispārējais konteksts Šis priekšlikums tiek izvirzīts pamatregulas īstenošanas kontekstā un ir radies izmeklēšanā, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulā noteikto būtību un procedūras prasībām. |

Spēkā esošie noteikumi saistībā ar priekšlikumu Saistībā ar priekšlikumu nav spēkā esošu noteikumu. |

Atbilstība citām Kopienas politikām un mērķiem Nepiemēro. |

APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |

Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau bija iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulā paredzētajiem noteikumiem. |

Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana |

Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. |

Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir tapis pamatregulas īstenošanas rezultātā. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. |

PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |

Ierosinātās rīcības kopsavilkums Komisija 2004. gada 20. martā uzsāka pārskata izmeklēšanu arī attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija metālu. Pārskata mērķis bija pārbaudīt, vai Eiropas Savienības paplašināšana 2004. gada 1. maijā radīja nepieciešamību pielāgot pasākumus, lai izvairītos no pēkšņas un pārmērīgi negatīvas ietekmes uz ieinteresētajām personām, ieskaitot izmantotājus, izplatītājus un patērētājus jaunajās dalībvalstīs. Pēc visu dažādo pušu iesniegtās informācijas, kā arī pieejamās statistikas pārbaudes tika konstatēts, ka nav nopietnu iemeslu, lai mainītu spēkā esošos pasākumus, ieviešot pārejas režīmu. Šis pārskats tika apspriests ar dalībvalstīm. Priekšlikumu atbalstīja 21 dalībvalsts, un četras dalībvalstis iebilda pret to. Tādēļ tiek ierosināts, lai Padome pieņem šeit pievienoto priekšlikumu Regulai, kas iespējami drīz jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |

Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. |

Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvajā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |

Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda(u) iemesla(u) dēļ. |

Rīcības forma ir raksturota iepriekš minētajā pamatregulā, un tur nav vietas valsts lēmumam. |

Nav piemērojama norāde par to, kā priekšlikuma mērķim tiek līdz minimumam samazināts un proporcionāli sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, ekonomiskā procesa dalībnieku un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs. |

Instrumentu izvēle |

Iecerētie instrumenti: regula. |

Citi līdzekļi nebūs piemēroti šāda(u) iemesla(u) dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas iespējas. |

IETEKME UZ BUDžETU |

Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |

Priekšlikums

PADOMES REGULAI,

ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas[1] dalībvalstis („pamatregula”), un īpaši tās 11. panta 3. punktu un 22. panta c) punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,[2]

tā kā

A. PROCEDŪRA

1. Spēkā esošie pasākumi

(1) Pēc termiņa beigu pārskata Padome 2004. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 389/2004[3] noteica galīgo antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas („ĶTR”) izcelsmes silīcija metāla („silīcijs”) importu. Galīgā maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai līdz Kopienas robežai, pirms maksājuma bija 49 %.

2. Uzsākšana

(2) Publicējot paziņojumu[4] Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , Komisija 2004. gada 20. martā paziņoja par daļēja starpposma pārskata uzsākšanu pasākumiem, kurus piemēro arī ĶTR izcelsmes silīcija importam atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam un 22. panta c) punktam.

(3) Pārskatu sāka pēc Komisijas ierosinājuma, lai pārbaudītu, vai, ievērojot Kopienas intereses, Eiropas Savienības paplašināšana 2004. gada 1. maijā („paplašināšana”) radīja nepieciešamību pielāgot pasākumus, lai izvairītos no pēkšņas un pārmērīgi negatīvas ietekmes uz ieinteresētajām personām, ieskaitot izmantotājus, izplatītājus un patērētājus.

3. Attiecīgais ražojums

(4) Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas bija izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, t.i., ĶTR izcelsmes silīcija metāls, ko klasificē ar KN kodu 2804 69 00 (silīcija saturs mazāks par 99,99 % no svara). Tikai muitas nomenklatūras noteiktās pašreizējās klasifikācijas dēļ to sauc par „silīciju”. Silīciju ar augstāku tīrības pakāpi, kas satur ne mazāk kā 99,99 % silīcija no svara un ko lielākoties izmanto elektronisko pusvadītāju ražošanā, klasificē ar atšķirīgu KN kodu, un uz to neattiecas šī procedūra.

4. Izmeklēšana

(5) Komisija oficiāli paziņoja attiecīgajiem zināmajiem importētājiem, izmantotājiem un eksportētājiem un to apvienībām, attiecīgās eksportējošās valsts pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem par izmeklēšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmus to viedokļus un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā.

(6) Ķīnas Metālu, minerālvielu & ķīmisko vielu importētāju & eksportētāju tirdzniecības kamera (CCCMC), Kopienas ražotāju apvienība (Euroalliages), importētāji/tirgotāji, atsevišķu to jauno dalībvalstu iestādes, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā („ES 10 valstis”), un silīcija izmantotāji ES 10 valstīs rakstiski darīja zināmus savus viedokļus. Visām ieinteresētajām personām, kas noteiktajā termiņā pieprasīja uzklausīšanu un parādīja, ka ir īpaši iemesli, lai tās tiktu uzklausītas, tika piešķirta uzklausīšanas iespēja.

(7) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu spēkā esošo pasākumu piemērotību.

B. IZMEKLĒŠANAS SECINĀJUMI UN DAĻĒJĀ STARPPOSMA PĀRSKATA IZBEIGŠANA

1. Silīcija imports no ĶTR uz ES 10 valstīm

(8) Izmeklēšanā noskaidroja, ka saskaņā ar Eurostat ziņām silīcija importa, kas no ĶTR tika ievests ES 10 valstīs, apjomu vidējais kāpums 2001. un 2002. gadā bija aptuveni 13 %. Importa apjomi 2003. gadā pieauga par aptuveni 54 %, pateicoties ievērojamam kāpumam no oktobra līdz decembrim.

(9) Turklāt nenormāls importa apjomu kāpums aptuveni 120 % apmērā attiecībā pret iepriekšējā gada attiecīgo periodu tika konstatēts pirms pašas paplašināšanas, t.i., no 2004. gada janvāra līdz aprīlim.

(10) Izmeklēšanā arī noskaidroja, ka silīcija imports no ĶTR uz ES 10 valstīm samazinājās pēc paplašināšanas. Kritumu varētu izskaidrot ar importa apjomu nenormālajiem kāpumiem pirms paplašināšanas.

(11) Turklāt statistika par importu uz ES 10 valstīm pēc paplašināšanas periodā liecina, ka importa no ĶTR apjomu kritums sakrīt ar Norvēģijas un Brazīlijas izcelsmes importa pakāpenisku kāpumu, kā arī ar pārdošanas pieaugumu no ES 15 valstīm.

2. Silīcija pieprasījums ES 10 valstīs

(12) Silīcija pieprasījums ES 10 valstīs tika noskaidrots, no kopējā importa atņemot kopējo eksportu. Jāpiezīmē, ka ES 10 valstīs nav deklarētas silīcija ražošanas.

(13) Ņemot vērā importa apjomu no ĶTR nenormālo kāpumu pirms paplašināšanas, bija nepieciešams veikt dažas importa apjomu korekcijas 2003. un 2004. gadā, lai noteiktu, kādi būtu normālie importa līmeņi šajos periodos, ja nebūtu paplašināšanas.

(14) Šajā ziņā tika konstatēts, ka importa apjomu no ĶTR vidējais kāpums 2001. un 2002. gadā bija 13 %. Uz šā pamata importa no ĶTR normālais līmenis 2003. un 2004. gadā tika noteikts, pieskaitot 13 % gada pieaugumu iepriekšējo gadu importa apjomiem, kuri, kā varētu gaidīt, būtu normālie importa līmeņi šajos periodos, ja nebūtu paplašināšanas.

(15) Izmantojot to pašu metodoloģiju, eksporta no ES 10 valstīm 2004. gada provizoriskais aprēķins tika veikts, pieskaitot 2003. gada kopējam eksportam normālu kāpumu 80 %, ko atzina par vidējo eksporta apjomu kāpumu 2002. un 2003. gadā.

2. tabula. Silīcija pieprasījums ES 10 valstīs

Gads | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (provizorisks aprēķins) |

Imports uz ES 10 valstīm tonnās | 18 815 | 19 802 | 22 661 | 23 855 (provizorisks aprēķins) | 26 957 |

Eksports no ES 10 valstīm tonnās | 37 | 6 | 84 | 153 | 275 |

Kopējais pieprasījums ES 10 valstīs tonnās | 18 778 | 19 795 | 22 576 | 23 703 | 26 682 |

Avots: Eurostat dati un provizoriskie aprēķini 2003. un 2004. gadam

(16) Ņemot vērā iepriekš minēto, tika konstatēts, ka pieprasījums ES 10 valstīs ir aptuveni 6 % no ES 15 valstu pieprasījuma līmeņa, kā tas tika provizoriski aprēķināts ĶTR izcelsmes silīcija importam noteikto antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskata pēdējā izmeklēšanā[5].

3. Alternatīvi piegādes avoti, lai apmierinātu pieprasījumu ES 10 valstīs

(17) Izmeklēšanā noskaidroja, ka ir pietiekami daudz ĶTR piegādēm alternatīvu potenciālu piegādes avotu, kas ir pieejami, lai apmierinātu pieprasījumu ES 10 valstīs, pat ja antidempinga maksājuma piemērošana ES 15 valstīs un arī 10 jaunajās dalībvalstīs pilnībā izbeigs ĶTR importu vai izraisīs ĶTR importa kritumu.

(18) Potenciāls silīcija piedāvājums aptuveni 18 000 tonnu apjomā ir pieejams no 15 dalībvalstīm, kas veidoja Eiropas Savienību pirms paplašināšanas („ES 15 valstis”). Šo aprēķinu veica, pamatojoties uz termiņa beigu pārskata pēdējo izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro ĶTR izcelsmes silīcija importam. Tika konstatēts, ka 2001. gadā ES 15 valstīs ražotā silīcija apjoms sasniedza 148 000 tonnu. Tajā pašā termiņa beigu pārskata izmeklēšanā tika konstatēts, ka ES 15 valstīs ražošanas jauda bija aptuveni 166 000 tonnu, norādot, ka neizmantotā jauda bija aptuveni 18 000 tonnu.

(19) Turklāt citi potenciāli silīcija piegādes avoti (uz kuriem neattiecas antidempinga maksājumi) tostarp ir Norvēģijā (ar neizmantotu jaudu 18 000 tonnu), Brazīlijā, Kanādā un ASV.

(20) Kā izklāstīts 11. apsvērumā, tika konstatēts arī, ka pēc paplašināšanas, t.i., no 2004. gada maija līdz novembrim, periodā, par kuru Eurostat jau sniedzis ticamus datus, pakāpeniski palielinājās imports no citiem avotiem, īpaši no Norvēģijas un Brazīlijas, kā arī pakāpeniski palielinājās pārdošana no ES 15 valstīm. Pārdošana no ES 15 valstīm pieauga četrkārt, importa apjomi no Norvēģijas − pieckārt un no Brazīlijas − seškārt salīdzinājumā ar 2003. gada attiecīgo periodu.

3. tabula. Importa apjomi uz ES 10 valstīm no Norvēģijas, Brazīlijas un pārdošana no ES 15 valstīm

Gada periods | Pārdošana no ES 15 valstīm (tonnās) | Importa apjomi no Norvēģijas (tonnās) | Importa apjomi no Brazīlijas (tonnās) |

2003. gada maijs−novembris | 2 070 | 238 | 152 |

2004. gada maijs−novembris | 7 772 | 1 144 | 975 |

(21) Ņemot vērā iepriekš minēto, nav nopietna pamata uzskatam, ka būs silīcija deficīts ES 10 valstu tirgū.

4. Ietekmes uz izmaksām novērtējums

(22) Kā atzinušas dažādas ieinteresētās personas, silīcijs ir starpprodukts, kuru izmanto dažas pārstrādes ražotnes jaunajās dalībvalstīs, īpaši sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanai.

(23) Alumīnija ražotāji ES 10 valstīs apliecina, ka sekundāro alumīnija sakausējumu ražošanas procesā patērētā silīcija vidējais īpatsvars svārstās starp 3 % un 13,5 %.

(24) Izmeklēšanā noskaidroja, ka silīcija cenas palielināšanai ES 10 valstīs vai cita alternatīva piegādes avota izvēlei, visticamāk, būs maza ietekme uz ES 10 valstu izmantotāju ražošanas izmaksām.

Silīcija no ĶTR cenas pieaugums

(25) Ņemot vērā iepriekš minēto silīcija procentuālo patēriņu sekundāru alumīnija sakausējumu ražošanā un to, ka antidempinga maksājums par silīcija importu no ĶTR ir 49 %, ietekme uz sekundāro alumīnija sakausējumu ražotāju izmaksām būtu tikai 1,47 % līdz 6,6 % robežās no sekundāro alumīnija sakausējumu ražošanas kopējām izmaksām.

Citu alternatīvu piegādes avotu izvēle

(26) Dažas ieinteresētās puses norādīja, ka, piemērojot antidempinga pasākumus importam uz ES 10 valstīm, tika atrasti alternatīvi silīcija piegādes avoti, bet šādi alternatīvi avoti nozīmēja silīcija cenu kāpumu par aptuveni 34 %. Šajā sakarā tika konstatēts, ka izmaksu ietekme uz sekundāro alumīnija sakausējumu ražotājiem būtu pat mazāka un iekļautos 1 % līdz 4,6 % robežās no sekundāro alumīnija sakausējumu ražošanas kopējām izmaksām.

5. Ieinteresēto personu sniegtie apsvērumi

(27) Vairāki importētāji un izmantotāji apgalvoja, ka ES 10 valstu tirgū būs silīcija piedāvājuma trūkums. Tomēr, kā izklāstīts 11. 19. un 20. apsvērumā, pēc paplašināšanas importa apjomi no ĶTR uz ES 10 valstīm pakāpeniski tika aizstāti ar ES 15 valstu, Norvēģijas un Brazīlijas izcelsmes silīciju. Tāpēc nav pamata uzskatīt, ka ES 10 valstu tirgū būs silīcija deficīts.

(28) Viens no izmantotājiem ES 10 valstīs, kā arī Slovākijas un Slovēnijas iestādes apgalvoja, ka citas izcelsmes silīcijs pēc kvalitātes atšķiras no ĶTR izcelsmes silīcija. Šajā ziņā tiek atzīmēts, ka Padomes Regulā (EK) Nr. 389/2004, ar ko noteica antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskatu ĶTR izcelsmes silīcija importam, norādīts, ka ĶTR ražotajam un uz Kopienu eksportētajam silīcijam, kā arī Norvēģijā ražotajam un Kopienas ražotāju Kopienā ražotajam silīcijam ir vienas un tas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatpielietojums. Tādēļ tie pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem. Tika norādīts, ka nav jāveic nekāda kvalitatīva ražojuma pielāgošana. Tāpēc nav pamata uzskatīt, ka ar iepriekš nosaukto valstu importu aizstātais ķīniešu imports uz ES 10 valstīm kvalitatīvi atšķirtos. Bez tam citu valstu importa kāpums, kā izklāstīts 11. 19 un 20. apsvērumā, norāda, ka ražojumi ir savstarpēji aizstājami.

(29) Tas pats izmantotājs arī apgalvoja, ka izmaksu ietekme uz sekundāro alumīnija sakausējumu ražotājiem nav nenozīmīga, ņemot vērā zemās peļņas normas šajā nozarē. Šajā sakarā tiek atgādināts 25. un 26. apsvērumā izteiktais konstatējums, ka antidempinga pasākumu piemērošanai būs ierobežota ietekme uz silīcija metāla izmantotājiem ES 10 valstīs ar sekundāro alumīnija sakausējumu ražošanas kopējo izmaksu maksimālo kāpumu 6,6 %. Tomēr tas nebija nopietns iemesls, lai mainītu spēkā esošos pasākumus, ieviešot pārejas režīmu. Patiešām šī ietekme nebija būtiski atšķirīga no tās ietekmes ES 15 valstīs, kas tika lēsta izmeklēšanā, uz kuras pamata noteica galīgos pasākumus 2004. gadā un konstatēja, ka spēkā esošajiem pasākumiem nebūs būtiskas ietekmes uz izmantotājiem.

6. Slēdziens

(30) Ņemot vērā maksājuma ierobežoto ietekmi uz alumīnija sakausējumu ražošanas izmaksām ES 10 valstīs un alternatīvu piegādes avotu uz ES 10 valstīm esību, tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu piemērošana ES 15 valstīs un arī 10 jaunajās dalībvalstīs, visticamāk, neizraisīs pēkšņu un pārmērīgi negatīvu ietekmi uz ieinteresētajām personām, ieskaitot izmantotājus, izplatītājus un patērētājus. Tāpēc pārejas režīms nav pamatots,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktam un 22. panta c) punktam uzsāktais daļējais starpposma pārskats antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam, ar šo tiek izbeigts.

2. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, […]

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

[1] OV L 56, 6.3.1996., 1 lpp. Regulā jaunākie grozījumi veikti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

[2] OV C […] […], […] lpp.

[3] OV L 66, 4.3.2004., 15. lpp.

[4] OV C 70, 20.3.2004., 15. lpp.

[5] Padomes Regula (EK) Nr. 398/2004 (OV L 66, 4.3.2004., 15. lpp.).