ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Dalībvalstu valdību pārstāvji, savstarpēji par to vienojoties, pieņēma deklarāciju par to, ka Luksemburgā izvietoto Komisijas tulkošanas dienestu paspārnē veidojams Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs, lai sniegtu tulkošanas pakalpojumus, kas vajadzīgi to organizāciju darbībai, kuru atrašanās vieta noteikta 1993. gada 29. oktobra Lēmumā. (Padomes lēmums, pamatojoties uz Līguma 235. pantu)

Mērķi Sniegt tulkošanas pakalpojumus, kas ir vajadzīgi šādu iestāžu darbībai: — Eiropas Vides aģentūrai, — Eiropas Izglītības fondam, — Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centram, — Eiropas Zāļu aģentūrai, — Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūrai, — Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi), — Eiropas Policijas birojam (Eiropols) un Eiropola narkotiku apkarošanas vienībai. Organizācijas, ko izveidojusi Padome un kas nav minētas iepriekš, arī var izmantot Centra pakalpojumus. ES iestādes un struktūras, kurām ir savi tulkošanas dienesti, vajadzības gadījumā pēc savas izvēles var izmantot Centra pakalpojumus. Centrs arī aktīvi piedalās Iestāžu apvienotās tulkošanas komitejas darbā.

Uzdevumi — Veikt pasākumus sadarbībai ar ES struktūrām un iestādēm, — piedalīties Iestāžu apvienotās tulkošanas komitejas darbā.

1. Valde Sastāvs: — viens pārstāvis no katras ES dalībvalsts, — divi Komisijas pārstāvji, — viens pārstāvis no katras iestādes vai struktūras, kam vajadzīgi Centra pakalpojumi. Uzdevumi Pieņemt Centra gada darba programmu un gada pārskatu. 2. Direktors Ieceļ valde pēc Komisijas priekšlikuma. 3. Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta. 4. Iekšējā revīzija Komisijas iekšējais revidents. 5. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Galīgais budžets: 46,12 (40,88) miljoni EUR. Darbinieku skaits 2007. gada 31. decembrī: štatu sarakstā: 200 (189), aizņemtās amata vietas: 176 (169). Norīkoti šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbībām: 88 (80), — administratīviem uzdevumiem: 88 (89).
“Kopiena un dalībvalstis, apzinoties sociālās pamattiesības, (..) par saviem mērķiem izvirza (..) dzīves un darba apstākļu uzlabošanu (..). (..) Kopiena atbalsta un papildina dalībvalstu darbību šādās jomās: (..) b) darba apstākļi; c) darba ņēmēju sociālais nodrošinājums un sociālā aizsardzība; d) darba ņēmēju aizsardzība darba līgumu izbeigšanas gadījumos; e) darba ņēmēju informēšana un apspriešanās ar tiem; f) darba ņēmēju un darba devēju pārstāvība un kolektīva interešu aizsardzība, tostarp kopīgu lēmumu pieņemšana (..); g) nodarbinātības nosacījumi trešo valstu pilsoņiem (..); h) no darba tirgus atstumtu personu integrācija (..); i) vīriešu un sieviešu vienlīdzība (..).” (Līguma 136. un 137. pants)

Mērķi Fonda mērķis ir veicināt labāku dzīves un darba apstākļu nodrošināšanu, vairojot un izplatot zināšanas par šo tēmu. Fonds darbojas turpmāk minētajās jomās: — cilvēku darba apstākļi; — darba organizācija un jo īpaši darba vietu izveide; — problēmas, ar ko īpaši sastopas noteiktas darba ņēmēju kategorijas; — vides uzlabošanas ilgtermiņa aspekti; — cilvēka darbības sadalījums telpā un laikā

Uzdevumi — Sekmēt informācijas un pieredzes apmaiņu minētajās jomās — Veicināt kontaktus starp universitātēm, pētniecības institūtiem, ekonomiskām un sociālām pārvaldēm un organizācijām — Veikt pētījumus vai slēgt līgumus par pētījumiem un atbalstīt eksperimentālus projektus — Iespējami cieši sadarboties ar specializētiem institūtiem dalībvalstīs un starptautiskā līmenī

1. Valde — No katras dalībvalsts viens valdības pārstāvis, viens pārstāvis no darba devēju organizācijām un viens darba ņēmēju pārstāvis — Trīs Komisijas pārstāvji 2. Valdes birojs — Birojā ir 11 locekļi: trīs locekļi pārstāv katru no sociālajiem partneriem un valdībām, divi locekļi ir no Komisijas — Birojs pārrauga valdes lēmumu īstenošanu un veic pasākumus Fonda atbilstīgai pārvaldībai valdes sanāksmju starplaikā 3. Direktors, kuru ieceļ Komisija no kandidātu saraksta, ko iesniegusi valde. Direktors īsteno valdes un tās biroja lēmumus un vada fondu. 4. Padomdevējas komitejas. Tajās var būt līdz 3 pārstāvjiem: no Komisijas, valdībām un sociālajiem partneriem. Komiteju mērķis ir konsultēt par lielu projektu īstenošanu un rezultātu izvērtēšanu. 5. Ārējā revīzija Revīzijas palāta. 6. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Galīgais 2007. gada budžets 20,2 miljoni EUR (19,8 miljoni EUR) Darbinieku skaits 2007. gada decembrī: Štatu sarakstā 94 (94) vietas, no kurām 84 (89) bija aizņemtas Pārējie darbinieki: Valstu eksperti norīkojumā un nodarbinātības aģentūras darbinieki: 3 (1) Līgumdarbinieki: 10 (9) Kopējais darbinieku skaits: 97 (99) Pamatdarbībām: 55 (58) Administrācijā: 30 (32) Dažādi: 4 (4)
7.

Pārnestās diferencētās maksājumu apropriācijas bija saistītas ar darbībām, kuras ir sedzamas no ienākumiem par maksām. Aģentūrai bija jāizmanto no 2005. gada pārnestās diferencētās maksājumu apropriācijas, jo 2006. gada ienākumi no maksām nebija pietiekami, lai segtu sertificēšanas darbību izmaksas, kā arī tādēļ, lai izlīdzinātu ietekmi, ko rada pāreja no diferencētām uz nediferencētām apropriācijām no 2007. gada 1. janvāra (Finanšu regulā nav paredzēta procedūra šādas pārejas veikšanai).
Kopējā transporta politika “Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var nolemt, vai, ciktāl un saskaņā ar kādu procedūru var pieņemt attiecīgus noteikumus par jūras transportu un gaisa transportu.” (Līguma 80. pants)

Mērķi — Nodrošināt augstu, vienveidīgu un efektīvu kuģošanas drošības un kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanas līmeni, — sniegt dalībvalstīm un Komisijai tehnisko un zinātnisko palīdzību, — uzraudzīt attiecīgo Kopienas tiesību aktu ieviešanu un novērtēt veikto pasākumu efektivitāti, — ieviest darbības metodes piesārņojuma apkarošanai Eiropas ūdeņos.

Uzdevumi — Palīdzēt Komisijai izstrādāt un īstenot Kopienas tiesību aktus, — veikt Kopienas līmeņa ostas valsts kontroles režīma ievērošanas uzraudzību, kurā var ietilpt arī dalībvalstu apmeklējumi, — sniegt Komisijai tehnisko palīdzību kuģu valsts kontrolei ostā, — kopā ar dalībvalstīm izstrādāt tehniskos risinājumus un sniegt tehnisko palīdzību saistībā ar Kopienas tiesību aktu īstenošanu, — veicināt sadarbību starp piekrastes valstīm attiecīgajos kuģošanas rajonos, — izstrādāt piemērotu informācijas sistēmu, — veicināt sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju, izstrādājot vienotu metodoloģiju avāriju izmeklēšanai, — sniegt Komisijai un dalībvalstīm ticamu informāciju par kuģošanas drošību un par kuģu izraisīto piesārņojumu, — palīdzēt Komisijai un dalībvalstīm identificēt un vajāt kuģus, kuri veic nelikumīgas noplūdes, — uzraudzīt ES atzītas klasificēšanas sabiedrības un iesniegt Komisijai attiecīgus ziņojumus, — palīdzēt Komisijai ar priekšlikumiem un uzdevumu izpildi saistībā ar Direktīvu par kuģu aprīkojumu, — sniegt Komisijai datus par to, kā tiek ieviesta Direktīva par kuģu atkritumu uzņemšanas iekārtām Eiropas ostās.

1. Administratīvā padome Sastāvs Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, četri pārstāvji no Komisijas un četri speciālisti bez balsstiesībām no attiecīgajām nozarēm. Uzdevumi — Pieņemt budžetu un darba programmu, — izskatīt dalībvalstu palīdzības pieprasījumus. 2. Izpilddirektors Ieceļ Administratīvā padome pēc Komisijas priekšlikuma. 3. Ārējais revidents Revīzijas palāta. 4. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Galīgais budžets 2006. gadā 44,7 milj. EUR (35,3) Kopienas subsīdijas: 100 % (100%) Darbinieku skaits 2006. gada 31. decembrī Plānotais štata vietu skaits 132 (95), Aizņemtās štata vietas: 111 (80) 20 (20) pārējās štata vietas (palīgdarbinieku līgumi, norīkotie valstu eksperti, vietējie darbinieki, nodarbinātības aģentūru darbinieki) Kopējais darbinieku skaits: 131 (100) Norīkoti šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbībām: 83 (65), — administrācijā un palīgdarbos: 41 (27), — dažādiem uzdevumiem: 7 (8)
Vides politika Kopienas politika attiecībā uz vidi tiecas panākt augsta līmeņa aizsardzību, ievērojot dažādu Kopienas reģionu stāvokļa atšķirības. Tā pamatojas uz piesardzības un preventīvās darbības principu, uz principu, ka videi nodarīts kaitējums jālabo, pirmām kārtām novēršot tā cēloni, un uz principu, ka maksā piesārņotājs. (…) Izstrādājot politiku attiecībā uz vidi, Kopiena ņem vērā pieejamos zinātnes un tehnikas datus (…). (Līguma 174. pants)

Mērķi Izveidot Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu un tādējādi nodrošināt Kopienu un dalībvalstis ar objektīvu, drošu un salīdzināmu informāciju Eiropas līmenī, lai tās varētu: a) veikt vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu vidi; b) novērtētu šādu pasākumu rezultātus; c) nodrošinātu to, ka sabiedrība ir pienācīgi informēta par vides stāvokli.

Uzdevumi — Nodrošināt Kopienu un dalībvalstis ar objektīvu informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu un īstenotu pamatotu un efektīvu vides politiku, — reģistrēt, salīdzināt un izvērtēt datus par vides stāvokli, sagatavot ziņojumus par vides kvalitāti un noslodzi Kopienas teritorijā, — palīdzēt nodrošināt, lai Eiropas līmenī vides dati būtu salīdzināmi un vajadzības gadījumā ar piemērotiem līdzekļiem veicināt vides mērmetožu saskaņošanas uzlabošanu, — sekmēt Eiropas vides informācijas iekļaušanu starptautiskās programmās, — reizi piecos gados publicēt pārskatu par vides stāvokli, tā izmaiņām un nākotnes prognozēm, — veicināt vides stāvokļa prognozēšanas paņēmienu izstrādi, videi nodarīto zaudējumu novērtēšanas metožu izstrādi un informācijas apmaiņu par zaudējumu novēršanas tehnoloģijām, — veicināt metožu izstrādi videi nodarīto zaudējumu novērtēšanai un videi nodarīto zaudējumu, kā arī vides saglabāšanas, aizsardzības un atjaunošanas politikas izmaksu novērtēšanai.

1. Valde Sastāvs: — viens pārstāvis no katras ES dalībvalsts, — divi pārstāvji no Komisijas, — divi zinātnieki, kurus iecēlis Eiropas Parlaments. Uzdevumi Pieņemt darba programmu un nodrošināt tās izpildi. 2. Izpilddirektors Ieceļ Valde pēc Komisijas priekšlikuma. 3. Konsultatīvais forums Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, konsultē izpilddirektoru. 4. Zinātniskā komiteja Kvalificēti profesionāļi vides jomā. 5. Ārējais revidents Eiropas Revīzijas palāta. 6. Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Galīgais budžets: 37,1 milj. EUR (32,1 milj. EUR) Kopienas subsīdijas: 75 % (84 %). Darbinieku skaits 2006. gada 31. decembrī Plānotais amata vietu skaits: 115 (115) Aizpildītās amata vietas: 110 (107) +47 (34) citas amata vietas (palīgdarbinieki, norīkotie valstu eksperti, vietējie darbinieki, nodarbinātības aģentūru darbinieki) Kopējais darbinieku skaits: 115 (115) norīkoti šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbībām: 72 (72); — administrācijā: 42 (42); — dažādiem uzdevumiem: 1 (1)
7.

Kaut arī piešķirto apropriāciju īpatsvars 2005. finanšu gadā pārsniedza 90 %, Palāta konstatēja, ka vairāk nekā 50 % saistību administratīviem izdevumiem ir pārnestas, kā arī tika atklāts, ka kopumā ir atcelts liels pārnesto apropriāciju apjoms (no 15 % līdz 25 % atkarībā no sadaļas). Šī situācija liecina par to, ka Centram joprojām jāuzlabo izdevumu plānošana un veids, kādā tas pārrauga savu izdevumu veikšanu. Jāpamato un jādokumentē pārnesumi starp budžeta pozīcijām saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem.
“Kopiena un dalībvalstis, apzinoties sociālās pamattiesības, par saviem mērķiem izvirza … dzīves un darba apstākļu uzlabošanu, … Kopiena atbalsta un papildina dalībvalstu darbību šādās jomās:… b) darba apstākļi; c) darba ņēmēju sociālais nodrošinājums un sociālā aizsardzība; d) darba ņēmēju aizsardzība darba līgumu izbeigšanas gadījumos; e) darba ņēmēju informēšana un apspriešanās ar tiem; f) darba ņēmēju un darba devēju pārstāvība un kolektīva interešu aizsardzība, tostarp kopīgu lēmumu pieņemšana; g) nodarbinātības nosacījumi trešo valstu pilsoņiem; h) no darba tirgus atstumtu personu integrācija; i) vīriešu un sieviešu vienlīdzība …” (no Līguma 136. un 137. panta).

Mērķi Fonda mērķis ir veicināt labāku dzīves un darba apstākļu nodrošināšanu, vairojot un izplatot zināšanas par šo tēmu. Fonds jo īpaši nodarbojas ar šādiem jautājumiem: — cilvēka darba apstākļi, — darba organizācija un jo īpaši darba vietu izveide, — jautājumi, kas ir īpaši raksturīgi noteiktām darba ņēmēju kategorijām, — vides uzlabošanas ilgtermiņa aspekti, — cilvēka darbības sadalījums telpā un laikā.

Uzdevumi: — veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu minētajās jomās; — veicināt kontaktus starp universitātēm, pētniecības institūtiem, ekonomiskām un sociālām pārvaldēm un organizācijām; — veikt pētījumus vai slēgt līgumus par pētījumiem, kā arī sniegt palīdzību eksperimentā-los projektos; — cik cieši vien iespējams sadarboties ar specializētiem institūtiem.

1. Administratīvā valde: — no katras dalībvalsts: viens valdības pārstāvis, viens darba devēju organizāciju pārstāvis un viens darba ņēmēju pārstāvis; — 3 Komisijas pārstāvji.: 2. Direktors ieceļ Komisija no kandidātu saraksta, ko iesniegusi Administratīvā valde; izpilda Administratīvās valdes lēmumus un vada fondu. 3. Ekspertu komiteja sastāv no 15 locekļiem, kurus ieceļ Padome pēc Komisijas priekšlikuma; sniedz atzinumus, jo īpaši par darba programmu. 4. Ārējais revidents Revīzijas palāta. 5. Budžeta izpildes apstiprinātāja institūcija Parlaments pēc Padomes ieteikuma.

Galīgais budžets 2005: 19,3 miljoni EUR (18,1 miljoni EUR), tostarp Kopienas subsīdijas: 98,8 % (99,6 %). Darbinieku skaits 2005. gada 31. decembrī: 94 (91) štata vietas štata sarakstā, no kurām aizpildītas: 82 (74) Pārējās štata vietas: norīkotie valstu eksperti: 12 (16) Personāls kopā: 94 (90) šādu pienākumu izpildei: pamatdarbības: 54 (53) administrācija: 33 (32) dažādi: 7 (5)
Brīva preču aprite Aizliegumi vai ierobežojumi, ko pamato ar rūpnieciskā vai komerciālā īpašuma aizsardzību, nedrīkst kļūt par patvaļīgas diskriminācijas vai slēptas ierobežošanas līdzekļiem tirdzniecībā starp dalībvalstīm (no Līguma 30. panta). Aizliegts ierobežot pakalpojumu sniegšanas brīvību Kopienā dalībvalstu pilsoņiem, kas veic uzņēmējdarbību tādā Kopienas valstī, kuras pilsoņi nav personas, kam domāti pakalpojumi (no Līguma 49. panta).

Mērķi Īstenot Kopienas tiesību aktus par preču zīmēm un dizainparaugiem, kas uzņēmumiem dod tiesības uz vienādu aizsardzību visā Eiropas Savienības teritorijā.

Uzdevumi — Saņemt un reģistrēt reģistrācijas pieteikumus — Pārbaudīt nosacījumus ievadīšanai reģistrā un atbilstību Kopienas tiesību aktiem — Meklēt dalībvalstu rūpnieciskā īpašuma birojos esošās attiecīgās valsts preču zīmes — Publicēt pieteikumus — Izskatīt visus trešo personu iebildumus — Reģistrēt vai noraidīt pieteikumus — Izskatīt pieteikumus par atcelšanu vai spēkā neesamību — Apstrādāt iesniegumus pret lēmumiem

1. Administratīvā padome Sastāvs — viens pārstāvis no katras dalībvalsts — viens Komisijas pārstāvis Uzdevums — konsultēt priekšsēdētāju par jautājumiem, kas ir Biroja kompetencē — sagatavot kandidātu sarakstus (120. pants) priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku, Apelāciju padomju priekšsēdētāju un locekļu amatiem 2. Biroja priekšsēdētājs — Ieceļ Padome no saraksta, kurā ir ne vairāk kā trīs kandidāti un kuru sagatavojusi Administratīvā padome 3. Budžeta komiteja Sastāvs — Viens pārstāvis no katras dalībvalsts un viens no Komisijas un to vietnieki Uzdevums — Pieņemt budžetu un finanšu noteikumus, piešķirt budžeta izpildes apstiprināšanas tiesības priekšsēdētājam un noteikt izpētes ziņojumu maksas 4. Ar procedūrām saistītie lēmumi Lēmumus pieņem: a) Pārbaudītāji; b) Iebildumu nodaļas; c) Preču zīmju piešķiršanas un juridisko jautājumu nodaļa; d) Anulēšanas nodaļas; e) Apelāciju padomes 5. Ārējais revidents Eiropas Revīzijas palāta 6. Budžeta izpildes apstiprinātāja iestāde Biroja Budžeta komiteja

Galīgais budžets 190 miljoni EUR (157 miljoni EUR). Kopienas ieguldījums: 0 % (0 %) Darbinieku skaits 2004. gada 31. decembrī Plānotais štata vietu skaits: 675 (675) Aizņemtās vietas: 648 (650) + 41(31) citi darbinieki (palīgdarbinieku līgumi, darbā norīkotie valstu eksperti, vietējie darba ņēmēji, pagaidu darbinieki) Kopējais darbinieku skaits: 689 (681) Norīkoti šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbībām: 524 (423) — administrācijā: 165 (245) — dažādiem uzdevumiem:0 (13)
11.

Par līgumiem 2002/0117 (EUR 22 483), 2002/0143 (EUR 25 000) un 2003/0069 (EUR 32 257,50), Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs paskaidro, ka: a) līgumi 2002/0117 un 2002/0143 attiecas uz 2002. gadu; b) līgumi 2002/0117 un 2003/0069 bija piešķirti vienam darbuzņēmējam; un c) visi šeit pieminētie līgumi ir līgumi ar zemu vērtību. Saraksts, kurā iekļauti tie, kas uzaicināti uz konkursu un kuriem tika piešķirti trīs iepriekš minētie līgumi, ir balstīts uz visu kvalificējamo potenciālo darbuzņēmēju kopumu, kas izriet no paziņotās ieinteresētības gadījumiem Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs Nr. AMI/VET/2000-1. Kā pamatots ar datiem, kas iesniegti revīzijai, uzaicinājumi uz konkursu tika adresēti organizācijām/indivīdiem, kas atlasīti, balstoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, kas ir dažādi atkarībā no līguma veida, kā to pieprasa piemērojamie noteikumi; un tie nebija izsūtīti visiem augstāk minētiem potenciāliem darbuzņēmējiem. Šeit apskatītie darbuzņēmēji, kā pierāda jure et facto dati, kas iesniegti Revīzijas palātai, tika apstiprināti kā kvalificējami potenciālie darbuzņēmēji augstāk minētājā paziņotās ieinteresētības gadījumā. Lai gan to vārdi un nosaukumi neparādījās revidentiem iesniegtajā sarakstā (dēļ grūtībām, kas saistītas ar decentralizētām darbībām tajā laikā), viņu kvalificējamo potenciālo darbuzņēmēju status nevar būt apstrīdams. Centrs vēlētos uzsvērt, ka procedūras, kas saistītas ar līgumu piešķiršanu, bija atbilstīgas piemērojamiem noteikumiem.
Dalībvalstu valdību pārstāvji, savstarpēji par to vienojoties, pieņēma deklarāciju par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra izveidi Komisijas tulkošanas nodaļu (Luksemburga) paspārnē, lai sniegtu tulkošanas pakalpojumus, kas vajadzīgi to iestāžu un dienestu darbībai, kuru atrašanās vieta noteikta 1993. gada 29. oktobra lēmumā. (Padomes lēmums, pamatojoties uz Līguma 235. pantu).

Mērķi Sniegt tulkošanas pakalpojumus, kas ir vajadzīgi šādu turpmāk minēto iestāžu darbībai — Eiropas Vides aģentūra — Eiropas Izglītības fonds — Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs — Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūra — Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra — Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi) — Eiropas Policijas birojs (Eiropols) un Eiropola narkotiku apkarošanas vienība. Iestādes, ko izveidojusi Padome un kas nav minētas iepriekš, arī var izmantot Centra pakalpojumus. ES iestādes un struktūras, kurām ir savi Tulkošanas dienesti, vajadzības gadījumā pēc savas izvēles var izmantot Centra pakalpojumus.

Uzdevumi — Veikt pasākumus sadarbībai ar ES struktūrām un iestādēm — Piedalīties Starpiestāžu tulkošanas komitejas darbā.

1. Administratīvā valde Sastāvs — Viens pārstāvis no katras ES dalībvalsts, — Divi Komisijas pārstāvji, viens no kuriem ir priekšsēdētājs, — Viens pārstāvis no katras iestādes vai struktūras, kam vajadzīgi Centra pakalpojumi. Uzdevums Pieņemt Centra darba programmu un gada pārskatu 2. Direktors Ieceļ Administratīvā valde pēc Komisijas priekšlikuma 3. Ārējais revidents Revīzijas palāta 4. Budžeta izpildes apstiprinātāja iestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Galīgais budžets 29 mij. EUR (24 milj. EUR) Darbinieku skaits 2003. gada 31. decembrī Plānotais štata vietu skaits: 158 (158) aizņemtās štata vietas: 132 (136) +15 (5) pārējie darbinieki Kopējais darbinieku skaits: 147 (141) Norīkoti šādu pienākumu izpildei: — pamatdarbībām: 95 (91) — administrācijā: 48 (46) — dažādiem uzdevumiem: 4 (4)
Minēto struktūru finanšu noteikumi nenovirzās no finanšu paraugregulas, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams to īpašajām vajadzībām, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu.

Minēto struktūru finanšu noteikumi nenovirzās no finanšu paraugregulas, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams to īpašajām vajadzībām, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu.

249. pants Revīzijas palātas piekļuves tiesības 1. Komisija, pārējās iestādes, struktūras, kas pārvalda ieņēmumus vai izdevumus Savienības uzdevumā, kā arī saņēmēji sniedz Revīzijas palātai visas iekārtas un nodod tai visu informāciju, ko Revīzijas palāta uzskata par nepieciešamu sava uzdevuma izpildei. Tie nodod Revīzijas palātas rīcībā visus dokumentus par to līgumu piešķiršanu un izpildi, ko finansē no budžeta, un pārskatus par naudu vai materiāliem, visus uzskaites ierakstus vai apliecinošos dokumentus, kā arī administratīvos dokumentus, kas uz tiem attiecas, visus dokumentus, kas attiecas uz ieņēmumiem un izdevumiem, visus inventāra sarakstus, visu struktūrvienību struktūrshēmas, ko Revīzijas palāta uzskata par vajadzīgiem budžeta izpildes un finanšu rezultātu pārskata revīzijai, pamatojoties uz uzskaites grāmatojumiem vai veicot revīziju uz vietas, kā arī – tam pašam nolūkam – visus dokumentus un datus, kas radīti vai ko glabā elektroniski. Iekšējās revīzijas struktūras un citi attiecīgo valstu pārvaldes iestāžu dienesti sniedz Revīzijas palātai visas iekārtas, ko tā uzskata par nepieciešamām sava uzdevuma izpildei. 2. Amatpersonas, kuru darbību pārbauda Revīzijas palāta: a) uzrāda dokumentāciju par kasē esošo naudu, pārējo naudu, vērtspapīriem un visdažādākajiem materiāliem, apliecinošiem dokumentus par viņiem uzticēto līdzekļu vadību, kā arī grāmatvedības grāmatas, reģistrus un citus ar to saistītus dokumentus; b) uzrāda saraksti un jebkurus citus dokumentus, kas vajadzīgi 247. pantā minētās revīzijas pilnīgai veikšanai. Informāciju, ko sniedz saskaņā ar pirmās daļas b) apakšpunktu, var pieprasīt tikai Revīzijas palāta. 3. Revīzijas palāta ir pilnvarota pārbaudīt dokumentus par Savienības ieņēmumiem un izdevumiem, ko glabā iestāžu struktūrvienības, jo īpaši struktūrvienības, kas atbild par lēmumiem attiecībā uz šādiem ieņēmumiem un izdevumiem, struktūras, kas pārvalda ieņēmumus un izdevumus Savienības uzdevumā, kā arī fiziskās un juridiskās personas, kas saņem maksājumus no budžeta. 4. Nosakot, vai ieņēmumi ir saņemti un izdevumi ir radušies likumīgi un pareizi un finanšu pārvaldība bijusi pareiza, pārbauda arī to, kā struktūras, kas neietilpst iestādēs, izmantojušas Savienības līdzekļus, kas saņemti kā iemaksas. 5. Revīzijas palāta ar to saņēmēju rakstveida piekrišanu, kas nav iestādes, vai, ja tādas nav, ar darbuzņēmēju vai apakšuzņēmēju rakstisku piekrišanu veic revīziju par tā piešķirtā Savienības finansējuma izlietojumu, ko maksā minētajiem saņēmējiem, kas nav iestādes. 6. Pēc Revīzijas palātas pieprasījuma Komisija sniedz tai informāciju par aizņēmumu un aizdevumu operācijām. 7. Integrētu datorsistēmu izmantošana nesamazina Revīzijas palātas iespējas piekļūt apliecinošiem dokumentiem.
18.

Tādējādi teksts varētu pārsniegt to, ko piederētos reglamentēt finanšu regulā (16). Tas var arī izraisīt sajukumu, jo, no vienas puses, ir apgalvots, ka piemēro vispārējās Finanšu regulas attiecīgos noteikumus, bet, no otras puses, daži vispārējās Finanšu regulas noteikumi ir pārfrāzēti.
14.

Komisija norāda (12): ja katru gadu tiktu aptvertas visas ES finansētās programmas, pastāv risks, ka ziņojums būs ļoti garš un izplūdis. Šis ir viens no daudzajiem jautājumiem, kurus Parlaments un Padome varētu izskatīt sadarbībā ar Komisiju. Vēl ar Komisiju varētu apspriest, vai novērtējuma ziņojumā būtu jāietver ne tikai rezultāti un līdz ar to – produktivitāte vai jāpievēršas arī ekonomiskumam un efektivitātei. Novērtējuma ziņojums varētu būt strukturēts tematiski, izskatot dažādu jomu attīstību laika gaitā, vai arī tas varētu iekļaut plašāku analīzi par Komisijas sasniegumiem iepriekšējā gadā. Izvēloties jebkuru no šīm pieejām, jāņem vērā, cik noderīga ikgadējai budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai ir novērtējuma ziņojumā izklāstītā informācija.