(18)

Pēc 24. panta pievieno šādu nodaļu. “VIa NODAĻA VALSTS REGULATĪVĀS IESTĀDES 24.a pants Valsts regulatīvo iestāžu iecelšana un neatkarība 1. Katra dalībvalsts ieceļ vienu valsts regulatīvo iestādi. 2. Dalībvalstis garantē valsts regulatīvās iestādes neatkarību un nodrošina, ka tā izmanto savas pilnvaras taisnīgi un pārredzami. Tādēļ dalībvalsts nodrošina, ka valsts regulatīvā iestāde, veicot šajā direktīvā un citos saistītos tiesību aktos paredzētos pārvaldes uzdevumus, valsts regulatīvā iestāde ir tiesiski un funkcionāli neatkarīga no citām publiskām vai privātām struktūrām un ka , pildot ar uzraudzību saistītos pienākumus, tās darbinieki un vadītāji darbojas neatkarīgi no tirgus interesēm un neprasa un nepieņem tiešus norādījumus no valdības vai citām publiskām vai privātām struktūrām. 3. Lai aizsargātu valsts regulatīvās iestādes neatkarību, dalībvalstis jo īpaši nodrošina, ka: a) valsts regulatīvajai iestādei ir juridiskas personas statuss, finansiālā neatkarība un pienākumu veikšanai atbilstoši cilvēkresursi un finansējums; b) valsts regulatīvās iestādes valdes locekļus ieceļ uz noteiktu termiņu, kas nav pagarināms un ilgst vismaz piecus gadus , bet ne vairāk par septiņiem gadiem. Attiecībā uz pirmo pilnvaru termiņu pusei valdes locekļu tas ir divarpus gadi. Valdes locekļus atbrīvo no amata pirms termiņa tikai tad, ja netiek pildīti šajā pantā minētie nosacījumi vai ja tiek atklāts nopietns valsts tiesību aktu pārkāpums; c) valsts regulatīvās iestādes budžeta vajadzības sedz tieši ienākumi no enerģijas tirgus darbībām. 24.b pants Valsts regulatīvās iestādes vispārējie mērķi Valsts regulatīvā iestāde, veicot šajā direktīvā noteiktos pārvaldes uzdevumus, veic visus pasākumus, kas pamatoti nepieciešami, lai sasniegtu šādus mērķus: a) ciešā sadarbībā ar Komisiju, Aģentūru, un citu dalībvalstu regulatīvajām iestādēm ║ sekmēt konkurētspējīgu, drošu un ekoloģiski ilgtspējīgu iekšējo elektroenerģijas tirgu Kopienā un efektīvu tirgus atvēršanu visiem Kopienas patērētājiem un piegādātājiem , kā arī nodrošināt energoapgādes tīklu efektīvu un uzticamu darbību atbilstīgi ilgtermiņa mērķiem ; b) attīstīt konkurējošus un pienācīgi funkcionējošus tirgus Kopienā, lai sasniegtu a) apakšpunktā minēto mērķi; c) likvidēt jebkādus ierobežojumus dabasgāzes tirdzniecībai starp dalībvalstīm, tostarp attīstīt pieprasījumam atbilstošas pārrobežu pārvades jaudas un palielināt valstu tirgu integrāciju , lai veicinātu neierobežotu dabasgāzes plūsmu visā Kopienā; d) visefektīvakāja veidā nodrošināt uz patērētājiem orientētu drošu, uzticamu un efektīvu tīklu sistēmu attīstību, veicināt ▐ sistēmas atbilstību , vienlaikus nodrošinot energoefektivitāti un liela un maza apjoma neizsīkstošo enerģijas resursu (piemēram, biogāzes) un decentralizētās ražošanas energoefektivitāti un integrāciju gan pārvades, gan sadales tīklos ; e) veicināt piekļuvi tīklam, it īpaši likvidējot šķēršļus, kas jauniem dalībniekiem un atjaunīgajai enerģijai var neļaut ienākt tirgū; f) nodrošināt īstermiņā un ilgtermiņā atbilstošu stimulu tīkla operatoriem palielināt tīkla efektivitāti un sekmēt tirgus integrāciju; g) nodrošināt izdevīgumu patērētājiem ar valsts tirgus efektīvu darbību un sadarbībā ar konkurences iestādēm sekmēt konkurenci un nodrošināt patērētāju aizsardzību ; h) veicināt augstvērtīgu dabasgāzes sabiedrisko pakalpojumu un mazaizsargātu patērētāju aizsardzību un palīdzēt nodrošināt, ka A pielikumā paredzētie patērētāju tiesību aizsardzības pasākumi ir efektīvi; i) veikt nepieciešamo datu apmaiņas procesu saskaņošanu. 24.c pants Valsts regulatīvās iestādes pienākumi un pilnvaras 1. Valsts regulatīvajai iestādei ir šādi pienākumi , kas attiecīgā gadījumā jāveic ciešā sadarbībā ar citām attiecīgām Kopienas vai valsts iestādēm, pārvades sistēmu operatoriem un citiem tirgus dalībniekiem, neierobežojot to konkrētās kompetences: a) nodrošināt to, ka pārvades un sadales sistēmas operatori un attiecīgā gadījumā sistēmas īpašnieki, kā arī visi dabasgāzes uzņēmumi pilda saistības, kas izriet no šīs direktīvas un attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem, tostarp tās, kas attiecas uz pārrobežu jautājumiem; b) saistībā ar pārrobežu jautājumiem sadarboties ar citu dalībvalstu regulatīvajām iestādēm vai citām iestādēm un Aģentūru, tostarp nodrošināt pietiekamu starpsavienojumu jaudu starp pārvades infrastruktūrām, lai izpildītu vispārējā tirgus novērtējuma un apgādes drošības kritērijus, nediskriminējot apgādes uzņēmumus dažādās dalībvalstī s; c) ievērot un izpildīt jebkurus juridiski saistošos Komisijas un Aģentūras lēmumus; d) katru gadu ziņot par savu darbību un pienākumu izpildi Komisijai, attiecīgajām dalībvalsts iestādēm, ║ un Aģentūrai. Šādos ziņojumos ietver veiktos pasākumus un iegūtos rezultātus attiecībā uz katru šajā pantā paredzēto uzdevumu; e) uzraudzīt, kā tiek ievērotas īpašumtiesību nošķiršanas prasības, ko paredz šī direktīva un citi attiecīgie Kopienas tiesību akti, un nodrošināt to, ka netiek veikta pārvades, sadales, uzglabāšanas, SDG un piegādes darbību šķērssubsidēšana, kā arī nodrošināt to, ka sadales un pārvades tarifi tiek noteikti labu laiku pirms perioda, kad tie stājas spēkā ; f) pārskatīt pārvades sistēmu operatoru investīciju plānus un gada pārskatā ietvert pārvades sistēmas operatoru investīciju plānu vērtējumu attiecībā uz to atbilstību Eiropas mēroga 10 gadu tīkla attīstības plānam, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1775/2005 2.c pantā; pārvades sistēmas operatoru investīciju plāniem jānodrošina, lai darbinieku prasmes un skaits būtu pietiekams pakalpojuma saistību izpildei; par investīciju plāna neizpildi jāpiemēro proporcionālas sankcijas, ko pārvades sistēmas operatoram uzliek saskaņā ar Aģentūras pieņemtajām pamatnostādnēm; g) apstiprināt pārvades sistēmu operatoru gada investīciju plānus; h) uzraudzīt tīkla drošības ievērošanu un tā uzticamību , noteikt standartus un prasības pakalpojumu un apgādes kvalitātei un pārskatīt sasniegto pakalpojumu un apgādes kvalitāti, kā arī tīkla drošības un uzticamības noteikumus; i) uzraudzīt pārredzamību un nodrošināt to, ka tīkla operatori ievēro pārredzamības pienākumus; j) uzraudzīt tirgus atvērtību un konkurenci vairumtirdzniecībā un mazumtirdzniecībā, tostarp saistībā ar dabasgāzes biržām, cenām, ko maksā mājsaimniecības, operatoru maiņu, atteikumiem no pieslēguma un mājsaimniecību sūdzībām saskaņotā formā, kā arī konkurences kropļojumus vai ierobežojumus, sadarbojoties ar konkurences iestādēm, tostarp sniedzot konkurences iestādēm informāciju par atbilstīgiem gadījumiem; k) uzraudzīt ierobežojošas līgumiskas prakses gadījumus, tostarp noteikumus par ekskluzīvām tiesībām, kas patērētājiem, kas nav mājsaimniecību patērētāji, var liegt vai ierobežot izvēli vienlaikus slēgt līgumus ar vairāk nekā vienu piegādātāju un attiecīgos gadījumos valsts regulatīvās iestādes par šādu praksi informē valsts konkurences uzraudzības iestādes; l) pilnībā ņemot vērā Līguma noteikumus, sekmēt enerģijas patērētāju un piegādātāju ilgtermiņa līgumus, kas sekmētu enerģijas ražošanas un sadales uzlabošanu, vienlaikus ļaujot patērētājiem gūt taisnīgu daļu no iegūtajiem labumiem, ņemot vērā, ka šādi līgumi var veicināt optimālu ieguldījumu līmeni enerģētikas nozarē; m) reģistrēt laiku, ko pārvades un sadales uzņēmumi tērē, lai izveidotu pieslēgumus un veiktu remontdarbus , un piemērot sankcijas saskaņā ar Aģentūras pieņemtajām pamatnostādnēm, ja šie laikposmi tiek bez pienācīga iemesla pārsniegti ; n) uzraudzīt, kā tiek pildīti nosacījumi par pieeju uzglabāšanas iekārtām un citiem papildpakalpojumiem, kas paredzēti 19. pantā; o) neskarot citu valsts regulatīvo iestāžu pilnvaras, nodrošināt augstas prasības dabasgāzes sabiedriskajam pakalpojumam, mazaizsargātu patērētāju aizsardzību un A pielikumā paredzēto patērētāju tiesību aizsardzības pasākumu efektivitāti un piemērošanu ; p) vismaz reizi gadā publicēt ieteikumus par piegādes tarifu atbilstību 3. pantam; šajos ieteikumos pienācīga uzmanība jāpievērš ietekmei uz regulēto cenu tirgus darbību (vairumtirdzniecība un galalietotāju cenas); q) nodrošināt efektīvu un vienlīdzīgu piekļuvi patēriņa datiem , tostarp datiem par cenām un jebkuriem citiem saistītajiem visu tirgus dalībnieku izdevumiem, šādu vienota patēriņa viegli saprotama datu formāta izmantošanu , atbilstošu priekšapmaksu, kas atspoguļo faktisko patēriņu, un visiem patērētājiem tūlītēju piekļuvi šādiem datiem saskaņā ar A pielikuma h) punktu; r) uzraudzīt to, kā tiek īstenoti noteikumi par pārvades sistēmas operatoru, sadales sistēmas operatoru, piegādātāju un patērētāju un citu tirgus dalībnieku tiesībām un pienākumiem atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1775/2005 8.b pantam; s) noteikt vai apstiprināt tīkla pieejas tarifus un publicēt metodoloģiju, kas jāizmanto šo tarifu noteikšanai; t) nodrošināt, lai vairumtirdzniecības cenu svārstības ir pārredzamas; u) uzraudzīt, vai tiek pareizi piemēroti kritēriji, pēc kuriem nosaka uzglabāšanas iekārtas atbilstību 19. panta 3. vai 4. punktam. ║ 2. Dalībvalstis piešķir valsts regulatīvajām iestādēm visas pilnvaras, kas tām nepieciešamas, lai efektīvi un bez kavēšanās veiktu 1. ║ punktā minētos pienākumus. Tālab valsts regulatīvajām iestādēm ir, inter alia, pilnvaras: a) izdot dabasgāzes uzņēmumiem saistošus lēmumus; b) sadarbībā ar valsts konkurences iestādēm pētīt dabasgāzes tirgu darbību un ▐ lemt par pasākumiem, kas ir vajadzīgi efektīvas konkurences veicināšanai un tirgus pareizas darbības nodrošināšanai; c) pieprasīt no dabasgāzes uzņēmumiem informāciju, kas vajadzīga paredzēto uzdevumu veikšanai ▐; d) uzlikt iedarbīgas, vienotas un atturošas sankcijas dabasgāzes uzņēmumiem, kas nepilda saistības, kuras izriet no šīs direktīvas vai no valsts regulatīvās iestādes vai Aģentūras lēmumiem , vai ierosināt kompetentajai iestādei noteikt šādas sankcijas ; turklāt piemērot vai ierosināt piemērot pārvades sistēmas operatoram vai vertikāli integrētam uzņēmumam soda naudu līdz 10 % no pārvades sistēmas operatora gada apgrozījuma, ja tas nepilda šajā direktīvā paredzētos pienākumus; e) atbilstīgi izmeklēt un sniegt norādījumus strīdu izšķiršanā atbilstīgi 8. un 9. punktam; f) apstiprināt 26. pantā minētos drošības pasākumus. 3. Papildus tā pienākumiem un pilnvarām atbilstīgi 1. un 2. punkta noteikumiem, ja saskaņā ar IVa nodaļu ir iecelts pārvades sistēmas operators, valsts regulatīvajai iestādei, inter alia, piešķir šādus uzdevumus un pilnvaras: a) piemērot sodu, tostarp soda naudu atbilstoši 2. punktam, par diskriminējošu rīcību par labu vertikāli integrētam uzņēmumam; b) uzraudzīt saziņu starp pārvades sistēmas operatoru un vertikāli integrēto uzņēmumu, lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmas operators pilda savus pienākumus; c) šķirt strīdus starp vertikāli integrēto uzņēmumu un pārvades sistēmas operatoru attiecībā uz jebkuru sūdzību, kas iesniegta saskaņā ar 8. punktu; d) uzraudzīt vertikāli integrētā uzņēmuma un pārvades sistēmas operatora komerciālās un finansiālās attiecības, tostarp aizdevumus; e) uzraudzīt visus komerciālos un finansiālos līgumus, lai tie atbilstu tirgus nosacījumiem; f) pieprasīt no vertikāli integrētā uzņēmuma pamatojumu, ja saņemts paziņojums no atbilstības uzraudzības amatpersonas atbilstīgi 12.g panta 4. punktam. Šādā pamatojumā jo īpaši iekļauj pierādījumus, kas liecina par to, ka nav bijusi diskriminējoša rīcība par labu vertikāli integrētajam uzņēmumam; g) veikt pārbaudes vertikāli integrētā uzņēmuma un pārvades sistēmas operatora telpās; h) pieprasīt no pārvades sistēmas operatora jebkādu informāciju un nepastarpināti sazināties ar pārvades sistēmas operatora personālu; šaubu gadījumā tādas pašas tiesības attiecināmas arī uz vertikāli integrētu uzņēmumu un tā meitasuzņēmumiem; i) veikt visas nepieciešamās pārvades sistēmas operatora pārbaudes un šaubu gadījumā arī vertikāli integrētā uzņēmuma un tā meitasuzņēmumu pārbaudes; piemēro Padomes 2002. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma (24) 81. un 82. pantā, 20. panta noteikumus; j) piemērot pārvades sistēmas operatoram un/vai vertikāli integrētajam uzņēmumam efektīvas, piemērotas un atturošas sankcijas, ja tas nepilda šajā pantā vai jebkurā valsts regulatīvās iestādes lēmumā paredzētos pienākumus; šīs pilnvaras ietver tiesības: i) piemērot efektīvu, piemērotu un atturošu soda naudu, ko aprēķina atkarībā no pārvades sistēmas operatora vai vertikāli integrēta uzņēmuma apgrozījuma; ii) izdot rīkojumus novērst diskriminējošu rīcību; iii) atsaukt vai vismaz daļēji atsaukt pārvades sistēmas operatora licenci, ja atkārtoti tiek pārkāpti šajā pantā iekļautie nošķiršanas noteikumi. 4. Valsts regulatīvās iestādes atbild par noteikumu paredzēšanu un apstiprināšanu pirms to stāšanās spēkā attiecībā uz šādiem aspektiem: a) pieslēgums un pieeja valsts tīkliem, tostarp pārvades un sadales tarifi un to aprēķināšanas metodoloģijas vai, alternatīvi, metodoloģijas un to uzraudzīšana pārvades un sadales tarifu noteikšanai vai apstiprināšanai, un noteikumi un tarifi, kas attiecas uz pieeju SDG iekārtām , tostarp to aprēķināšanas metodoloģijas vai, alternatīvi, metodoloģijas un to uzraudzīšana SDG iekārtu pieejas tarifu noteikšanai vai apstiprināšanai. Šiem tarifiem jāatbilst faktiskajām izmaksām, ja vien šādas izmaksas ir tādas pašas kā efektīvam operatoram un ir pārredzamas. Tiem jābūt tādiem, lai varētu veikt vajadzīgās investīcijas tīklos un SDG iekārtās, nodrošinot tīklu un SDG iekārtu dzīvotspēju; šie tarifi nediskriminē jaunpienācējus ; b) balansēšanas (līdzsvarošanas) pakalpojumu nodrošināšana, kas iespēju robežās atbilst izmaksām un neiespaido ieņēmumus, vienlaikus nodrošinot pienācīgus stimulus tīkla lietotājiem, lai līdzsvarotu to jaudu un patēriņu ; tiem jābūt godīgiem, nediskriminējošiem un balstītiem uz objektīviem kritērijiem ; c) piekļuve pārrobežu infrastruktūrai, tostarp procedūras jaudas piešķiršanai un pārslodzes novēršanai. Tām nav tiesību prasīt, lai pārvades sistēmas operatori maina šos noteikumus un nosacījumus. 5. Nosakot vai apstiprinot tarifu un līdzsvarošanas pakalpojumu noteikumus, nosacījumus vai metodoloģiju valsts regulatīvās iestādes nodrošina tīkla operatoriem atbilstošu stimulu īstermiņā un ilgtermiņā palielināt efektivitāti, sekmēt tirgus integrāciju , nodrošināt piegādes drošību un atbalstīt attiecīgus pētniecības pasākumus. 6. Valsts regulatīvās iestādes uzrauga pārslodzes novēršanu valstu gāzes pārvades tīklos. Pārvades sistēmu operatori iesniedz valsts regulatīvajai iestādei apstiprināšanai pārslodzes novēršanas procedūru aprakstu, norādot jaudas sadalījumu. Valsts regulatīvās iestādes pirms šo procedūru apstiprināšanas var prasīt izdarīt tajās grozījumus. 7. Valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas vajadzības gadījumā pieprasīt pārvades, ▐ SDG un sadales sistēmas operatoriem grozīt noteikumus, tostarp šajā pantā minētos tarifus, lai nodrošinātu to samērīgumu un nediskriminējošu piemērošanu. 8. Visas personas, kam ir sūdzības par pārvades, SDG, uzglabāšanas vai sadales sistēmas operatoru, var iesniegt sūdzību valsts regulatīvajai iestādei, kas, rīkojoties kā strīdu izšķiršanas iestāde, pieņem lēmumu divos mēnešos pēc sūdzības saņemšanas. Ja valsts regulatīvajām iestādēm vajadzīga papildu informācija, šo termiņu var pagarināt par diviem mēnešiem. Šo termiņu var pagarināt, ja tam piekrīt sūdzības iesniedzējs. Valsts regulatīvās iestādes Lēmums ir saistošs, izņemot, ja tas ir atcelts apelācijas kārtībā. 9. Visas personas, ko attiecīgais lēmums skar un kam ir tiesības iesniegt sūdzību par lēmumu, kurš attiecas uz metodiku un pieņemts saskaņā ar šo pantu, vai gadījumā, ja valsts regulatīvajai iestādei ir pienākums apspriesties par ierosinātajiem tarifiem un metodiku, var vēlākais divos mēnešos vai īsākā laikā, ko paredz dalībvalstis, pēc lēmuma vai lēmuma priekšlikuma publicēšanas iesniegt sūdzību tā pārskatīšanas nolūkā. Šāda sūdzība neatliek lēmuma piemērošanu. 10. Dalībvalstis izveido atbilstīgus un efektīvus ▐ kontroles un pārredzamības mehānismus, lai izvairītos no dominējošā stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas, jo īpaši kaitējot patērētājiem, un no negodīgas rīcības, kas vērsta uz konkurences samazināšanu. Šajos mehānismos ņem vērā Līguma noteikumus un īpaši tā 82. pantu. 11. Valsts regulatīvās iestādes izveido neatkarīgus sūdzību izskatīšanas dienestus un alternatīvus tiesiskās aizsardzības mehānismus, piemēram, neatkarīgu enerģijas ombudu vai patērētāju organizāciju. Šie dienesti vai mehānismi ir atbildīgi par efektīvu sūdzību izskatīšanu un ievēro labākās prakses principus. Valsts regulatīvās iestādes nosaka standartus un izstrādā pamatnostādnes par to, kā ražotājiem un tīkla operatoriem ir jāizskata sūdzības. 12. Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi, tostarp administratīvu lietu vai kriminālprocesa uzsākšana atbilstīgi valsts tiesību aktiem, pret fiziskām un juridiskām personām, kas ir atbildīgas gadījumos, kad nav ievēroti šajā direktīvā paredzētie konfidencialitātes noteikumi. 13. Sūdzības, kas minētas 8. un 9. punktā, neskar apelācijas tiesību izmantošanu saskaņā ar Kopienas un attiecīgo valstu tiesību aktiem. 14. Valsts regulatīvo iestāžu lēmumiem ir jābūt saprātīgiem un publiski pieejamiem, lai būtu iespējama to juridiska pārbaude . 15. Dalībvalstis nodrošina piemērotus valsts līmeņa mehānismus, lai persona, kuru skar valsts valsts regulatīvās iestādes lēmums, varētu šo lēmumu pārsūdzēt valsts tiesu iestādē vai citā no iesaistītajām pusēm un valdības neatkarīgā valsts struktūrā. ▐ 24.d pants Pārrobežu jautājumu regulējums 1. Valsts regulatīvās iestādes cieši sadarbojas un viena ar otru apspriežas, kā arī savstarpēji un Aģentūrai sniedz informāciju, kas nepieciešama, lai veiktu šajā direktīvā paredzētos uzdevumus. Informācijas apmaiņas procesā iestāde, kas saņem informāciju, nodrošina tādu konfidencialitātes līmeni, kādu pieprasa informācijas nosūtītāja iestāde. 2. Lai nodrošinātu, ka reģionālos gāzes tirgos integrāciju regulē ar piemērotām regulatīvām struktūrām, valsts regulatīvās iestādes ciešā sadarbībā ar Aģentūru un tās vadībā nodrošina vismaz to, ka attiecībā uz to reģionālajiem tirgiem tiek veiktas vismaz šādas regulatīvas funkcijas: a) sadarbība vismaz reģionālā līmenī, sekmējot operatīvās vienošanās, lai panāktu optimālu tīkla pārvaldību, izveidotu kopīgas dabasgāzes biržas un piešķirtu pārrobežu jaudu, un nodrošinātu pietiekamu starpsavienojumu jaudu reģionā un starp reģioniem, tostarp veidojot jaunus starpsavienojumus, kas ļauj attīstīties efektīvai konkurencei un uzlabot piegādes drošību ; b) vismaz attiecīgajā reģionālajā līmenī tiek saskaņoti visi tehniskie un tirgus kodeksi attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem u citiem tirgus dalībniekiem; c) tiek saskaņoti noteikumi, kas reglamentē pārslodzes novēršanu; d) tiek pieņemti noteikumi, lai nodrošinātu, ka gāzes biržu īpašnieki un/vai vadītāji, kas darbojas attiecīgajos reģionālajos tīklos, ir pilnībā neatkarīgi no ražošanas līdzekļu īpašniekiem un/vai pārvaldītājiem. Valsts regulatīvajām iestādēm ir tiesības vienoties par savstarpēju sadarbību, lai veicinātu regulatīvo sadarbību, un pirmajā daļā minētie pasākumi vajadzības gadījumā ir jāveic ciešā sadarbībā ar citām attiecīgajām valsts iestādēm, nemazinot to specifisko kompetenci. 3. Aģentūra lemj par regulējumu attiecībā uz infrastruktūru, kas savieno vismaz divas dalībvalstis, ja: a) to kopīgi pieprasa attiecīgās valsts regulatīvās iestādes, vai b) kompetentās valsts regulatīvās iestādes nav spējušas vienoties par piemērotu regulējumu sešu mēnešu laikā no dienas, kad attiecīgo lietu saņēma pēdējā valsts regulatīvā iestāde. ▐ 24.e pants Pamatnostādņu ievērošana 1. Komisija vai jebkura valsts regulatīvā iestāde ║ var prasīt Aģentūrai sniegt atzinumu par valsts regulatīvās iestādes pieņemtā lēmumu atbilstību šajā direktīvā vai Regulā (EK) Nr. 1775/2005 minētajām pamatnostādnēm. 2. Aģentūra divu mēnešu laikā sniedz atzinumu Komisijai vai regulatīvajai iestādei, kas to pieprasījusi, ║ un regulatīvajai iestādei, kas pieņēmusi lēmumu. 3. Ja valsts regulatīvā iestāde, kas pieņēmusi apstrīdēto lēmumu, neizpilda Aģentūras atzinumu četru mēnešu laikā no tā saņemšanas dienas, Aģentūra attiecīgi informē Komisiju. 4. Jebkura valsts regulatīvā iestāde, ja tā uzskata, ka valsts regulatīvās iestādes pieņemtais lēmums neatbilst šajā direktīvā vai Regulā (EK) Nr. 1775/2005 minētajām pamatnostādnēm, var divu mēnešu laikā no minētā lēmuma pieņemšanas informēt Komisiju. 5. Ja Komisija konstatē, ka valsts regulatīvās iestādes lēmums liek nopietni apšaubīt tā atbilstību šajā direktīvā vai Regulā (EK) Nr. 1775/2005 paredzētajām pamatnostādnēm — vai nu divu mēnešu laikā kopš informācijas saņemšanas par Aģentūras atzinuma neievērošanu saskaņā ar 3. punktu, vai vadlīniju neievērošanu saskaņā ar 4. punktu vai pēc savas iniciatīvas trīs mēnešu laikā kopš apstrīdētā lēmuma pieņemšanas, Komisija var lemt par procedūras uzsākšanu. Tādā gadījumā Komisija aicina attiecīgo valsts regulatīvo iestādi un procedūrā iesaistītās puses iesniegt komentārus. 6. Ja Komisija nolemj uzsākt procedūru, tā četru mēnešu laikā no šāda lēmuma pieņemšanas pieņem galīgo lēmumu, ar kuru a) nolemj neiebilst pret valsts regulatīvās iestādes lēmumu, vai b) pieprasa attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei grozīt vai atcelt savu lēmumu, ja Komisija uzskata, ka nav ievērotas pamatnostādnes. 7. Ja Komisija nav pieņēmusi lēmumu uzsākt procedūru vai galīgo lēmumu attiecīgi 5. un 6. punktā noteiktajos termiņos, uzskatāms, ka Komisija neiebilst pret valsts regulatīvās iestādes lēmumu. 8. Valsts regulatīvās iestāde divu mēnešu laikā izpilda Komisijas lēmumu grozīt vai atsaukt lēmumu un attiecīgi informē Komisiju. 9. Komisija pieņem pamatnostādnes, ar ko paredz šā panta izpildei piemērojamo procedūru. Minēto pasākumu, kas paredzēts šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 30. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. 24.f pants Lietvedība 1. Dalībvalstis paredz, ka piegādes uzņēmumiem vismaz piecus gadus jāspēj sniegt kompetentajām iestādēm, lai tās varētu veikt savus pienākumus , atbilstošus datus par visiem notikušajiem dabasgāzes piegādes līgumu un gāzes atvasināto instrumentu darījumiem ar vairumtirdzniecības patērētājiem un pārvades sistēmas operatoriem, kā arī uzglabāšanas un SDG operatoriem. 2. Minētie dati var ietvert informāciju par darījuma ilgumu, piegādes un līguma izpildes noteikumiem, enerģijas apjomu, izpildes dienu un laiku, darījumu cenām un attiecīgā vairumtirdzniecības patērētāja identifikācijas datiem, kā arī konkrētas ziņas par visiem neizpildītajiem gāzes piegādes līgumiem un gāzes atvasinātajiem instrumentiem. 3. Valsts regulatīvā iestāde var nolemt sniegt daļu informācijas citiem tirgus dalībniekiem ar nosacījumu, ka netiek atklāta komerciāli svarīga informācija par konkrētiem tirgus dalībniekiem vai atsevišķiem darījumiem. Šo punktu nepiemēro informācijai par finanšu instrumentiem, uz ko attiecas Direktīva 2004/39/EK. ▐ 4. Šā panta noteikumi struktūrām, uz ko attiecas Direktīva 2004/39/EK, nerada papildu saistības pret iestādēm. 5. Ja 1. punktā minētajām iestādēm jāpiekļūst to iestāžu datiem, uz ko attiecas Direktīva 2004/39/EK, minētajā direktīvā paredzētās atbildīgās iestādes sniedz 1. punktā minētajām iestādēm vajadzīgos datus.