LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 23.12.2005 
COM(2005) 700 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
par to, kā darbojas Padomes Regula (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdal īšanu 
uz kuģiem darb ību 
 
LV 2   LV SATURS 
Ievads ......................................................................................................................... ................ 3 
1. Inform ācijai: Regulas (EK) Nr. 1185/2003 galvenie noteikumi.................................. 3 
2. P ārskata periodi un atbilst ība valstu zi ņojumiem noteiktaj ām prasībām..................... 4 
3. Kop ējā situācija attiec ībā uz to, vai dal ībvalstis izmanto iesp ēju izsniegt īpašās zvejas 
atļaujas, ar ko paredz spuru atdal īšanu uz ku ģa ........................................................... 5 
4. Inform ācija par īpašo zvejas at ļauju izsniegšanu, ar ko paredz haizivju spuru 
atdalīšanu uz ku ģa, un ar to saist ītajiem noteikumiem ................................................ 5 
4.1. Īpašo zvejas at ļauju skaits un pamatojums................................................................... 6 
4.2. Attiec ība starp spuru un haizivju ķermeņu svaru......................................................... 6 
4.3. Dokument ācija, kura ir uzskat āma par der īgu dalībvalstīs, lai uzraudz ītu spuru un 
ķermeņu atsevišķu izkraušanu (izkraušanu ārpus Kopienas ost ām) ............................ 7 
5. p ārbaudes un atbilst ības uzraudz ība kuģiem ar īpašām zvejas at ļaujām...................... 8 
6. Starptautisk ā attīstība haizivju spuru atdal īšanas aizlieguma jom ā............................. 8 
7. Secin ājumi.................................................................................................................... 9 
Pielikums Inform ācija par valsts zi ņojumu saņemšanu ........................................................... 11 
 
LV 3   LV KOMISIJAS ZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
par to, kā darbojas Padomes Regula (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru 
atdalīšanu uz ku ģiem darb ību 
Ievads 
Tā kā haizivju spuru piepras ījums starptautiskaj ā tirgū ir liels, bet haizivs ga ļas vērtība 
bieži ir sal īdzinoši zema un past āv praktiskas dabas ierobežojumi t ās saglabāšanai uz 
kuģa, ir radusies prakse, saska ņā ar kuru no zvejas ku ģa noķertas haizivs ķermeņa atdala 
spuras un patur t ās uz kuģa, bet atlikušo ķermeni iemet atpaka ļ jūrā. 
Šī prakse, kas paz īstama kā „haizivs spuru atdal īšana”, starptautisk ā un Kopienas m ērogā 
ir izraisījusi pieaugošas bažas, jo haizivis tiek nogalin ātas lielos apm ēros, un tas rada 
postošas un haizivju popul āciju ilgtsp ējīību apdraudošas sekas. 
Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu1, Padome, lai aizliegtu spuru atdal īšanas praksi 
Kopienas ūdeņos un uz visiem Kopienas ku ģiem pasaul ē, pieņēma Regulu 
(EK) Nr. 1185/20032, vienlaikus atz īstot likum īgas haizivju zvejas iesp ēju, ja lomu 
izmanto piln ībā. 
Komisija sniedz šo visp ārējo ziņojumu par Regulas (EK) Nr. 1185/2003 darb ību 
atbilstoši t ās 6. pantam. 
1. I NFORM ĀCIJAI : REGULAS (EK)  NR. 1185/2003  GALVENIE NOTEIKUMI  
Visefektīvākais un praktisk ākais veids, k ā īstenot spuru atdal īšanas aizliegumu un padar īt 
haizivju piezveju maz āk pievilcīgu, ir aizliegt spuru atdal īšanu uz ku ģa. No haizivs 
ķermeņa atdalītās spuras attiec īgi ir aizliegts ar ī glabāt uz kuģa, pārkraut un izkraut. Šos 
vispārējos aizliegumus nosaka regulas 3. pants. 
Neatkarīgi no tā, vai haiziv īm veic ķidāšanu vai galvas atdal īšanu, noteiktos gad ījumos 
var būt praktiski nepieciešams atdal īt haizivju spuras un atseviš ķi apstrādāt tās un zivju 
ķermeņus uz ku ģa pat tad, ja lieme ņus patur (piem., sald ētājkuģiem, kas paliek j ūrā 
ilgāku laiku). T ādos apstākļos regula (4. pants) ļauj dalībvalsts kompetentaj ām iestādēm 
izdarīt atkāpi no iepriekš min ētajiem visp ārējiem aizliegumiem un izsniegt īpašu zvejas 
atļauju, ar ko paredz spuru atdal īšanu uz ku ģa. Tomēr uz īpašās atļaujas izsniegšanu 
attiecas noteikums, ka š ādai apstrādei jābūt pietiekami pamatotai un ir j āizmanto visas 
haizivs da ļas. 
Bez tam min ētajos apst ākļos nozvej ā iegūto spuru svars nedr īkst pārsniegt etalonsvaru, 
kas atbilst patur ētā haizivs ķermeņa atlikušo da ļu svaram. Dal ībvalstīm jānosaka spuru 
svara un no nozvejas patur ēto atlikušo haizivs da ļu svara attiec ība, ņemot vērā zvejas, 
                                                 
1 KOM(2002) 449 gal īgais, 5.8.2002. 
2 Padomes 2003. gada 26. j ūnija Regula (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdal īšanu uz 
kuģiem, OV L 167, 4.7.2003., 1. lpp. 
 
LV 4   LV apstrādes un uzglab āšanas veidu un nozvejas sugu sast āvu. Tomēr, lai ierobežotu 
iespējamos pārkāpumus, spuru svara teor ētiskā proporcija nek ādā gadījumā nedrīkst 
pārsniegt 5 % no haizivju nozvejas dz īvsvara. 
Turklāt, lai veicin ātu regulas īstenošanu, t ās 5. pants paredz vair ākus noteikumus 
attiecībā uz nozvejas, izkraušanas, p ārkraušanas un p ārdošanas izsekojam ību, jo īpaši 
gadījumos, kad nozvejoto haiziv ju lomu neizkrauj visu kop ā. Šādā gadījumā dalībvalstis 
nosaka ar ī to, kāda veida dokument ācija uzskat āma par der īgu šim nol ūkam. Bez tam 
kontrolēt izkraušanu ārpus Kopienas ost ām palīdz arī iepriekšējas paziņošanas sist ēma 
(vismaz 72 stundas pirms izkraušanas). 
Visbeidzot, regulas 6. pant ā ir noteikts, ka dal ībvalstīm ik gadu ne v ēlāk kā līdz 
1. maijam j ānosūta Komisijai izsme ļošs gada zi ņojums par regulas īstenošanu iepriekš ējā 
gadā. Ziņojumā jāapraksta veikt ā kuģu uzraudz ība attiecībā uz to atbilst ību minētās 
regulas pras ībām un sīki jānorāda izsniegto īpašo zvejas at ļauju skaits, tehniskais 
pamatojums teor ētiskās attiecības noteikšanai starp spuru un ķermeņu svaru un 
dokument ācija, ko uzskata par der īgu spuru un ķermeņu atseviš ķas izkraušanas 
uzraudzības nolūkiem. Pēc tam, kad dal ībvalstis ir iesniegušas otro gada atskaiti, 
Komisijai j āziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par regulas darb ību un starptautisko 
attīstību šajā jomā. 
2. P ĀRSKATA PERIODI UN ATBILST ĪBA VALSTU ZI ŅOJUMIEM NOTEIKTAJ ĀM 
PRASĪBĀM 
Regula (EK) Nr. 1185/2003 st ājās spēkā 2003. gada 2. septembr ī. Dalībvalstīm pirmais 
ziņojums par 2003. gada īstenošanas periodu (tikai par 2003. gada p ēdējo daļu) bija 
jāiesniedz l īdz 2004. gada 1. maijam. Otrais gada zi ņojums par visu 2004. gadu 
(attiecīgajām jaunajām dalībvalstīm – par periodu no 2004. gada 1. maija) bija j āiesniedz 
līdz 2005. gada 1. maijam. 
Kopumā dalībvalstis zi ņojumu iesniegšanas termi ņus neievēroja, un Komisijas dienesti 
nosūtīja atgādinājuma vēstules vairumam „zvejojošo” dal ībvalstu. Turkl āt, kaut gan 
minētās regulas darb ības joma ir ļoti specifiska un inform āciju par tās izpildi Komisijai 
bija iespējams iesniegt diezgan īsā formā, Komisijai n ācās atkārtoti vērsties pie vair ākām 
dalībvalstīm, lūdzot tās sniegt papildu datus (s īkāku inform āciju par sa ņemtajiem valstu 
ziņojumiem un attiec īgo korespondenci ar dal ībvalstīm skatīt pielikum ā).  
Tā kā Regulas (EK) Nr. 1185/2003 6. pant ā ir noteikts, ka Komisijai j āsniedz ziņojums 
ne vēlāk kā 2006. gada 1. janv ārī, šis ziņojums ir sagatavots, pamatojoties uz 
informāciju, ko dal ībvalstis bija iesniegušas l īdz 2005. gada 30. septembrim. 
Minētajā datumā valsts zi ņojumi par 2004. gadu v ēl nebija sa ņemti no 5 dal ībvalstīm 
(Īrija, Itālija, Malta, N īderlande un Slov ēnija). No 7 cit ām dalībvalstīm vēl nebija 
saņemta papildu inform ācija par dažiem jaut ājumiem. 
 
LV 5   LV 3. K OPĒJĀ SITUĀCIJA ATTIEC ĪBĀ UZ TO , VAI DAL ĪBVALSTIS IZMANTO IESP ĒJU 
IZSNIEGT ĪPAŠĀS ZVEJAS AT ĻAUJAS , AR KO PAREDZ SPURU ATDAL ĪŠANU UZ 
KUĢA 
Konkrētajā 2003. gada period ā divas no 13 attiec īgajām dalībvalstīm — Vācija un 
Spānija — izsniedza īpašās zvejas at ļaujas, ar ko paredz haizivju spuru atdal īšanu uz 
kuģa. Spānija norādīja, ka 2003. gada septembr ī attiecīgo zvejniec ības uzņēmumu 
pārstāvjiem nos ūtīts informat īvs paziņojums par Regulas (EK) Nr. 1885/2003 pras ībām. 
Arī Portugāles iestādes tūlīt pēc regulas public ēšanas inform ēja attiecīgos zvejniec ības 
uzņēmumus par vajadz ību piepras īt īpašās atļaujas. Bez tam Portug āle sagatavoja un 
īstenoja nepieciešamos administrat īvos pasākumus, lai rad ītu bāzi šādu atļauju 
piešķiršanai, bet praks ē valsts iest ādēm atļaujas nebija iesp ējams izsniegt l īdz 2003. gada 
beigām. Ziņojumā šī dalībvalsts jau pazi ņoja par savu nodomu izsniegt īpašās atļaujas 
2004. gadam. 
Pārējās dalībvalstis neizsniedza īpašās zvejas at ļaujas, ar ko paredz haizivju spuru 
atdalīšanu uz ku ģa3. Vairums šo valstu zi ņoja, ka šādas atļaujas nav bijušas vajadz īgas, 
ka šajās valstīs haizivju zvejas apjomi ir ierobežoti, vai ar ī ka zvejnieki haizivis izkrauj 
veselas. Neviena no š īm dalībvalstīm nedeva nor ādes par iesp ēju izsniegt īpašās zvejas 
atļaujas nākotnē. 
2004. gad ā situācija, par k ādu ziņoja attiecīgās ES-15 dal ībvalstis, bija l īdzīga 2003. gada 
situācijai, izņemot iev ērojamu visp ārējās situācijas atšķirību attiecībā uz Apvienoto 
Karalisti, kas 2003. gad ā izsniedza īpašās zvejas at ļaujas. 
Kas attiecas uz jaunaj ām dalībvalstīm, līdz 2005. gada 30. septembrim zi ņojums par 
2004. gadu nebija sa ņemts no Maltas un Slov ēnijas. Polijas iest ādes norādīja, ka nav 
izsniegušas īpašās zvejas at ļaujas, ar ko paredz haizivju spuru atdal īšanu uz ku ģa. No 
Kipras, Igaunijas un Latvijas sniegt ās informācijas bija secin āms, ka šīs dalībvalstis ar ī 
nav pieš ķīrušas šādas atļaujas, tom ēr Komisijas dienesti v ēl nebija sa ņēmuši 
apstiprinošas atbildes. Galvenie visu šo dal ībvalstu nor ādītie iemesli bija vai nu tas, ka 
haizivis netiek zvejotas, vai ar ī tas, ka haizivis parast i veido tikai piezveju un t ās izkrauj 
veselas. Lietuva nor ādīja, ka 2004. gads ir bijis p ārejas gads p ēc pievienošan ās un īpašās 
atļaujas tajā nav izsniegtas. Tom ēr Lietuvas 2004. gada zi ņojumā jau bija nor ādīts, ka 
vienīgajam kuģim, kurš ir iesaist īts mērķtiecīgā haizivju zvej ā un parasti izkrauj t ās Vigo, 
2005. gad ā ir izsniegta īpašā atļauja. 
4. I NFORM ĀCIJA PAR ĪPAŠO ZVEJAS AT ĻAUJU IZSNIEGŠANU , AR KO PAREDZ 
HAIZIVJU SPURU ATDAL ĪŠANU UZ KU ĢA, UN AR TO SAIST ĪTAJIEM 
NOTEIKUMIEM  
Šajā nodaļā ir sīkāk apskatīta to dal ībvalstu iesniegt ā informācija, kuras 2003. -
 2004. gad ā ir izmantojušas Regul ā (EK) Nr. 1185/2003 paredz ēto iespēju izsniegt 
dažiem ku ģiem īpašās zvejas at ļaujas, ar ko paredz haizivju spuru atdal īšanu uz ku ģa. 
                                                 
3 It ālijas iesniegt ā informācija par 2003. gadu ļauj secināt, ka šādas atļaujas nav bijušas vajadz īgas. 
Tomēr vēl joprojām nav sa ņemta atbilde uz Komisijas pras ību apstiprin āt to, ka īpašās atļaujas 
nav izsniegtas. 
 
LV 6   LV 4.1. Īpašo zvejas at ļauju skaits un pamatojums 
2003. gad ā Vācijas iestādes izsniedza īpašās atļaujas trim ku ģiem, pamatojoties uz ku ģa 
īpašnieka deklar āciju par to, ka apstr āde uz kuģa ir nepieciešama un izmantotas b ūs visas 
haizivju da ļas. Saska ņā ar minēto iestāžu norādēm šie kuģi zvejoja galvenok ārt Īrijas 
ūdeņos un parasti veica izkraušanu Sp ānijā. Ziņojumā par 2004. gadu V ācija norādīja, ka 
tā pati proced ūra piemērota arī 2004. gad ā un īpašās zvejas at ļaujas izsniegtas tiem 
pašiem trim ku ģiem. Tom ēr vēlākā ziņojumā, atbildot uz papildinform ācijas 
pieprasījumu, Vācija norādīja, ka 2004. gad ā īpaša atļauja izsniegta v ēl diviem ku ģiem, 
līdz ar to šādas atļaujas ir sa ņēmuši kopā 5 kuģi. 
Spānija 2003. gad ā izsniedza 182 īpašās atļaujas, un visi ku ģi, kas tās saņēma, bija 
pelaģiskās āķu zvejas ku ģi. Kopā 90 atļaujas saņēma kuģi, kas zvejo Sp ānijas ūdeņos, un 
86 — ku ģi, kas zvejo starptautiskajos ūdeņos. Sešas at ļaujas saņēma kuģi, kas bija 
iesaistīti eksperiment ālajā zvejā (VIII a, b, c un d zona). 2004. gad ā izsniedza 198 īpašās 
atļaujas — t ās saņēma 99 Sp ānijas ūdeņos un 91 starptautiskajos ūdeņos kuģojošs 
pelaģiskās āķu zvejas ku ģis, 1 Spānijas ūdeņos un 7 eksperiment ālās zvejas ku ģi. 
Norādes par pamatojumu īpašo zvejas at ļauju izsniegšanas nepieciešam ībai nebija 
sniegtas. 
Portugāle nepiešķīra nevienu at ļauju līdz 2003. gada beig ām, bet 2004. gad ā tā izsniedza 
11 īpašās atļaujas kuģiem, kas izmanto āķu jedas (un zvejo zobenzivis un pela ģisko sugu 
haizivis). Š īs atļaujas pieš ķīra vienīgi ar šādiem nosac ījumiem: no ku ģa jāsaņem 
deklarācija par to, ka ku ģa spēja izmantot visas haizivs da ļas ir pietiekama, un 
pamatojums nepieciešam ībai veikt apstr ādi uz ku ģa (tirdzniec ības vai uzglab āšanas 
iemeslu d ēļ) un jāpārbauda, vai apstr ādei uz kuģa ir piešķirta atbilst īga sanitārā atļauja. 
Apvienotās Karalistes iest ādes 2004. gad ā izsniedza 20 īpašās zvejas at ļaujas, atk āpjoties 
no vispārējā aizlieguma atdal īt haizivju spuras uz ku ģiem. Tom ēr valsts zi ņojumā nebija 
iekļautas sīkākas norādes par šo jaut ājumu, jo īpaši par š ādas vajadz ības pamatojumu. 
4.2. Attiec ība starp spuru un haizivju ķermeņu svaru 
Četrās dalībvalstīs, kas izsniedza īpašās zvejas at ļaujas 2003. un/vai 2004. gad ā, 
piemēroja teor ētisko maksim ālo attiecību 5 % (spuru svars attiec ībā pret haizivju 
dzīvsvaru). 
Tomēr gan Spānija, gan Portug āle uzskatīja, ka noteiktais maksim ālais spuru daudzums 
(5 % no dz īvsvara) nav prec īzs šo valstu zvejniec ības nozares faktisk ās situācijas 
atspoguļojums. Zi ņojumā Spānijas iestādes norādīja uz ICES  darba grup ā4 iesniegtiem 
rezultātiem un ierosin āja, ka būtu pareizi noteikt daž ādus līmeņus atbilstoši zvejas 
veidam. Portug āle iesūtīja arī 2004. gada ICCAT  sapulcē iesniegtus rezult ātus par spuru 
svara /dz īvsvara attiec ību zilajām haizivīm, kuras nozvejojuši āķu jedu zvejas ku ģi 
Centrālaustrumu Atlantij ā (Azoru salu ūdeņos), un, pamatojoties uz šiem rezult ātiem, 
norādīja, ka Portug āles situāciju atspogu ļotu koeficients 6,6 %. 
Izņemot Portug āli, kas iesniedza ar ī informāciju par 2003. gad ā kontroles nol ūkā praksē 
izmantoto koeficientu (12 % no nedz īvas zivs svara), dal ībvalstis neiesniedza citas 
                                                 
4 Starptautisk ās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) darba grupa jaut ājumos par pl ātņžauņu zveju 
2003.gadā. 
 
LV 7   LV norādes par attiec ību starp haizivju spuru un ķermeņu svaru (it īpaši par p ārrēķina 
koeficientu, ko valstu kontroles iest ādes izmanto, lai praks ē novērtētu, vai haizivju spuru 
un uz ku ģa paturēto apstrādāto ķermeņu daļu attiecība atbilst teor ētiskajam 5 % 
koeficientam, kurš apr ēķināts, pamatojoties uz haizivju dz īvsvaru).  
Apvienotā Karaliste uzskat īja, ka nav pieejama pietiekama inform ācija, lai main ītu šo 
Regulā (EK) Nr. 1185/2003 at ļauto maksim ālo attiecību. Vācija, ņemot vērā haizivju 
zvejas noz īmi un ku ģu darbības veidu šaj ā valstī, norādīja uz proporcionalit ātes un 
izmaksu ierobežošanas iemesliem, kuru d ēļ tā nav veikusi zin ātnisku izp ēti, lai rad ītu 
tehnisko b āzi haizivju spuru un ķermeņu teorētiskās attiecības noteikšanai. 
4.3. Dokument ācija, kura ir uzskat āma par der īgu dalībvalstīs, lai uzraudz ītu 
spuru un ķermeņu atseviš ķu izkraušanu (izkraušanu ārpus Kopienas 
ostām) 
Dokument ācijā, kuru kontroles nol ūkā pieprasa no Sp ānijas (vai Kopienas) ku ģiem, kas 
veic atseviš ķu izkraušanu Sp ānijā, ietilpst ku ģa reģistrācijas žurn āli, izkraušanas vai 
pārkraušanas deklar ācija, tirdzniec ības dokument ācija un īpašā atļauja. No ES 
dalībvalstīm nepiederošiem ku ģiem Spānijas kontroles iest āžu dokument ācijas pras ības 
attiecas uz kravas manifestu un visu zvejas un tirdzniec ības dokument āciju. Ziņojumā par 
2004. gadu Sp ānijas iestādes norādīja arī to, ka sagatavošan ā ir ministrijas dekr ēts par 
īpaša nozvejas re ģistra izveidi ku ģiem, kuru kopgarums nep ārsniedz 10 metrus un kuri 
varētu saņemt īpašās zvejas at ļaujas (un uz kuriem neattiecas visp ārējās prasības par ku ģa 
reģistrācijas žurn āliem). Šaj ā jaunajā dekrētā būtu iekļauta arī sīkāka inform ācija par 
šādām pārbaudēm. Gada zi ņojumos nebija iek ļautas norādes par iesp ējamajiem haizivju 
spuru un ķermeņu atsevišķas izkraušanas prakses piem ērošanas apjomiem daž ādās ostās 
salīdzinājumā ar praksi, kad visu nozveju izkrauj reiz ē. 
Portugāle 2003. gad ā norādīja, ka neuzskata šo papildu īpašo dokument āciju par 
nepieciešamu, jo attiec īgās flotes ku ģi nepraktiz ējot atseviš ķu izkraušanu. 2004. gad ā 
Portugāle apstiprin āja to, ka t ās kuģi neveic haizivju spuru un ķermeņu atseviš ķu 
izkraušanu vai p ārkraušanu. 
Apvienotās Karalistes iest ādes bija aizliegušas atseviš ķi izkraut spuras un ķermeņu 
atlikušās daļas (jo ar 2004. gad ā izsniegtaj ām īpašās zvejas at ļaujām, ar ko paredz atdal īt 
haizivju spuras uz ku ģa, bija saist īts noteikums, ka spuras un ķermeņi jāizkrauj reiz ē). 
Vācija nesniedza skaidras nor ādes par to, vai haizivju spuru un ķermeņu atsevišķas 
izkraušanas ir veiktas vai nav. Tom ēr, tā kā praktiski visa ar V ācijas karogu peldošo ku ģu 
haizivju nozveja bija izkrauta cit ās dalībvalstīs, Vācijas iest ādes savos zi ņojumos 
uzsvēra, ka pārbaudes ir j āveic attiec īgajām dalībvalstīm. 
Attiecībā uz iespējamām haizivju izkraušan ām ārpus Kopienas teritorijas, ko var b ūt 
veikuši ku ģi ar īpašām zvejas at ļaujām, Portug āle paziņoja, ka neliela haizivju nozvejas 
daļa ir izkrauta Keiptaun ā, bet turpm ākus koment ārus šajā jautājumā nesniedza (it īpaši 
par Regul ā (EK) Nr. 1185/2003 š ādiem gad ījumiem paredz ētās iepriekš ējas paziņošanas 
sistēmas noteikumu iev ērošanu vai darb ību). Saska ņā ar dažām Vācijas iesniegtaj ām 
papildu nor ādēm Vācijas kuģi, kuriem izsniegtas īpašās zvejas at ļaujas, ar ko paredz 
haizivju spuru atdal īšanu uz ku ģa, neizkrauj haizivis ārpus Kopienas ost ām. 2005. gada 
 
LV 8   LV 30. septembr ī sīkākas norādes par šo jaut ājumu no Sp ānijas un Apvienot ās Karalistes v ēl 
nebija saņemtas. 
5. PĀRBAUDES UN ATBILST ĪBAS UZRAUDZ ĪBA KU ĢIEM AR ĪPAŠĀM ZVEJAS 
ATĻAUJĀM  
Sākotnējos gada zi ņojumos dal ībvalstis iek ļāva tikai dažas vai visp ār neiekļāva norādes 
par uzraudz ību attiecībā uz kuģu atbilstību šīs regulas noteikumiem un par veikto 
pārbaužu rezult ātiem, līdz ar to liekot Komisijas dienestiem piepras īt papildu 
informāciju. 
Kontrole parasti ir veikta parasto p ārbaužu gait ā un atbilstoši parastajai kontroles 
procedūrai un praksei zivsaimniec ības nozar ē (t.i., notiekot izkraušanai, uz ku ģa vai 
pamatojoties uz piepras īto dokument āciju, arī atkarībā no praktiskaj ām iespējām).  
Izņemot norādi par vienu p ārbaudi jūrā uz viena konkr ēta kuģa, Vācijas iestādes norādīja, 
ka kuģi ar īpašo zvejas at ļauju, ar ko paredz haizivju spuru atdal īšanu, parasti zvejojuši 
ārpus Vācijas juridiskaj ā pakļautībā esošajiem ūdeņiem (pārsvarā Īrijas ūdeņos, kuri nav 
pieejami V ācijas inspektoriem) un nozveju izkr āvuši tieši Sp ānijā. Līdz ar to p ārbaudes 
bija iespējams veikt tikai, pamatojoties uz dokument āciju. Vācija arī uzsvēra faktu, ka 
tādā gadījumā pārbaudes (zvejas darb ību vai izkraušanas laik ā) balstītos uz citu 
dalībvalstu kompetento iest āžu veiktaj ām darbībām. 
Attiecībā uz pārbaužu rezult ātiem dalībvalstis, kuras nepieš ķir īpašās zvejas at ļaujas, 
2003.-2004. gad ā nebija konstat ējušas nek ādus Regulas (EK) Nr. 1185/2003 
pārkāpumus. Nebija konstat ēti izteikti spuru atdal īšanas praktiz ēšanas gad ījumi (piem., 
atklājot kastes ar haizivju spur ām bez citām to ķermeņa daļām). Bija zi ņojumi par dažiem 
pārkāpumiem 2004. gad ā saistībā ar kuģiem, kam pieš ķirtas īpašās zvejas at ļaujas. Šie 
pārkāpumi attiec ās uz neatbilst ību reģistrācijas pras ībām vai pras ībām par spuru un uz 
kuģa paturēto ķermeņu svara attiec ības maksim ālo proporciju. 
Konkrētāk, Vācija norādīja, ka ir uzs ākusi vienu administrat īvā pārkāpuma izskat īšanas 
procedūru par atdal īto haizivju s puru svara nere ģistrēšanu. Portug āle minēja, ka ir 
konstatētas grūtības saistībā ar diferenc ēto reģistrēšanas proced ūru haizivju spur ām; jo 
īpaši tas attiecas uz sald ētājkuģu īpašniekiem, kuriem br īdinājuma pazi ņojumos ir pras īts 
uzlabot situ āciju. Izkraušanas laik ā pārbaudītajā zvejas ku ģu dokument ācijā nelikumīgas 
situācijas nav konstat ētas. Spānija ziņoja par to, ka 2004. gad ā āķu jedu zvejas ku ģos un 
saldētājkuģos ar haizivju nozve ju ir veiktas 119 p ārbaudes un no to laik ā konstatētajiem 
33 pārkāpumiem tr īs ir bijuši nopietni — tie saist īti ar neatbilst ību maksim ālajai 5 % 
attiecībai pret dz īvsvaru, kas noteikta Regul ā (EK) Nr. 1185/2003. 
6. S TARPTAUTISK Ā ATTĪSTĪBA HAIZIVJU SPURU ATDAL ĪŠANAS AIZLIEGUMA JOM Ā 
Regulā (EK) Nr. 1185/2003 noteiktai s haizivju spuru atdal īšanas aizliegums attiecas uz 
visu veidu zveju Kopienas ūdeņos un uz visiem Kopienas ku ģiem, kas zvejo ārpus 
Kopienas ūdeņiem. Tā kā Kopienas politika paredz vien ādu attieksmi pret haizivju 
saglabāšanu visos ūdeņos, kuros peld t ās zvejas ku ģi, Kopiena ie ņēma aktīvu nostāju, lai 
veicinātu to, ka spuru atdal īšanas praksi aizliedzošus pas ākumus pie ņem starptautiskas 
darbību regulējošas organiz ācijas, proti, re ģionālās zivsaimniec ības organiz ācijas.  
 
LV 9   LV Tāpēc pēdējos divos gados, pamatojoties uz K opienas priekšlikumu, kuru atbalst īja arī 
citas puses, spuru atdal īšanas aizliegumu ir pie ņēmušas vair ākas reģionālās 
zivsaimniec ības organiz ācijas. 2005. gada 30. septembr ī šīs reģionālās zivsaimniec ības 
organizācijas bija š ādas: 
- Starptautisk ā Atlantijas tunzivju saglab āšanas komisija ( ICCAT )5,  
- Amerikas Tropisko tunzivju komisija ( IATTC )6, 
- Indijas oke āna tunzivju komisija ( IOTC )7, 
- Ziemeļatlantijas Zvejniec ības organiz ācija ( NAFO )8. 
7. S ECINĀJUMI  
Kaut gan Komisijai iesniegt ā dalībvalstu inform ācija par regulas darb ību ne visos 
gadījumos bija piln īga, tā pārsvarā apliecina, ka regula sasniedz galvenos t ās 
pieņemšanas m ērķus.  
Spuru atdal īšana, t.i., prakse, saska ņā ar kuru patur tikai haizivs spuras un t ās ķermeni 
izsviež jūrā, Kopienas dal ībvalstu zvej ā pirms regulas sp ēkā stāšanās nav bijusi īpaši 
izplatīta (dažas dal ībvalstis jau bija aizliegušas š ādu praksi), un š īs regulas galvenais 
mērķis bija nov ērst šādas prakses iesp ējamo izplat īšanos. 
Kā paredzams, š īs regulas piem ērošanas praktisk ā ietekme uz Eiropas flot ēm paliek 
samērā ierobežota un p ārsvarā administrat īvas dabas (kompetento iest āžu veiktā īpašo 
atļauju izsniegšana un papildu dokument ācija, ko pieprasa no atseviš ķiem zvejniekiem 
izsekojam ības pastiprin āšanai). Šī ietekme galvenok ārt skar dažas dal ībvalstu āķu jedu 
pelaģiskās zvejas flotes, bet attiec ībā uz pašām zvejas darb ībām tā ir ierobežota. 
Kaut gan dažas dal ībvalstis uzskat īja, ka spēkā esošā maksimālā 5 % attiec ība starp spuru 
svaru un haizivju nozvejas kop ējo dzīvsvaru neatspogu ļo faktisko situ āciju īpašos 
gadījumos, par kuriem ir pieejami zin ātniskie dati, dal ībvalstis neiesniedza inform āciju, 
kas vedin ātu domāt, ka nozarei b ūtu lielas gr ūtības izpild īt šobrīd spēkā esošajā 
likumdošan ā paredzētos noteikumus, un par to liecina ar ī pārbaužu rezult āti. Nešķiet arī, 
ka regulā — ja tā ir atbilstīgi ieviesta un īstenota — var ētu būt „robi”, kas b ūtiskā apmērā 
pieļauj „likum īgu” spuru atdal īšanu šo 5 % ietvaros. Ņemot vērā vajadzību pieņemt 
proporcion ālus un izpild āmus noteikumus, šaj ā stadijā regulai groz ījumi nav 
nepieciešami. Daž ām dalībvalstīm noteikti ir v ēlams ieviest uzlabojumus regulas izpild ē, 
jo īpaši attiec ībā uz īpašo zvejas at ļauju izsniegšanas vai zi ņojumu sniegšanas krit ērijiem. 
                                                 
5 Ieteikums 04/10 par ICCAT  pārraudzībā nozvejoto haizivju saglab āšanu (pieejams 
http://www.iccat.es ) 
6 Rezol ūcija C-50-03 par Klus ā okeāna austrumda ļā nozvejoto haizivju saglab āšanu (pieejama 
http://www.iattc.org  ) 
7 Rezol ūcija 05-05 par IOTC uzraudzībā nozvejoto haizivju saglab āšanu (pieejama 
http://www.iotc.org  ) 
8 NAFO  saglabāšanas un izpildes pas ākumi, kurus apstiprin āja NAFO  ikgadējā sanāksmē 
(2005. gada 19.-23. septembris) – skat īthttp://www.nafo.int  
 
LV 10   LV Komisija turpin ās uzraudz īt šīs regulas darb ību, pamatojoties uz dal ībvalstu gada 
ziņojumiem un citu b ūtisku inform āciju.  
 
LV 11   LV Pielikums  
Informācija par valsts zi ņojumu sa ņemšanu  
2003. gada zi ņojumi 
Līdz termiņa beigu datumam — 2004. gada 1. maijam — Komisija nebija sa ņēmusi 
nevienu valsts zi ņojumu par š īs regulas īstenošanas periodu 2003. gad ā. Pirmo 
atgādinājuma vēstuli Komisija nos ūtīja 2005. gada 19. maij ā visām 13 attiec īgajām 
dalībvalstīm (t.i., ES-15 valst īm, izņemot AT un LU). Otro atg ādinājumu nos ūtīja 
2004. gada 6. oktobr ī 5 dalībvalstīm (FR, ES, NL, SW, FI). P ēdējo 2003. gada zi ņojumu 
Komisija sa ņēma 2005. gada 15. mart ā no SE, kas izmantoja iesp ēju inform ēt Komisiju 
par situāciju gan 2003., gan 2004. gad ā. Dažu valstu zi ņojumi, pat ne īpaši detaliz ēti, bija 
uzskatāmi par pietiekamiem (jo īpaši gadījumos, kad īpašās zvejas at ļaujas nebija 
izsniegtas), bet par citu valstu zi ņojumiem nevar ēja uzskatīt, ka tie sniedz minim ālo 
nepieciešamo inform āciju attiec ībā uz Regulas (EK) Nr. 1185/2003 attiec īgo noteikumu 
izpildi. 
2004. gada zi ņojumi 
2005. gada 1. maij ā Komisija nebija sa ņēmusi nevienu valsts zi ņojumu par 2004. gada 
periodu, iz ņemot no SE. 2005. gada 19. maij ā Komisija nos ūtīja vēstules 19 
dalībvalstīm9, atgādinot tām par pien ākumu sniegt izsme ļošu ziņojumu un/vai 
nepieciešam ības gadījumā lūdzot papildu inform āciju, kas nebija sniegta par 2003. gadu. 
Otro atgādinājumu Komisija 2005. gada augusta s ākumā nosūtīja 6 dalībvalstīm (FI, IE, 
IT, MT, NL un SI), kas tobr īd nebija Komisijai iesniegušas nek ādu inform āciju par 
2004. gadu. Bija nepieciešams turpin āt korespondenci, pieprasot 12 dal ībvalstīm sniegt 
informāciju par 2004. gadu papildus jau iesniegtajiem datiem.  
Situācija 2005. gada 30.septembr ī 
Valsts ziņojumi par 2004.gadu nebija sa ņemti no Īrijas, Itālijas, Maltas, N īderlandes un 
Slovēnijas. 
Atbildes uz papildu inform ācijas piepras ījumu vēl nebija sa ņemtas arī no Kipras, 
Igaunijas, Grie ķijas, Spānijas, Latvijas, Portug āles un Apvienot ās Karalistes. 
Tabulā detalizēti atspogu ļota situācija attiec ībā uz katru dal ībvalsti 
                                                 
9 ES 25 valsti s, izņemot tās, kuras nav piekrastes valstis (t.i ., AT, LU, SK, CZE, HU), SE un ES, 
kuras ziņojums tikm ēr jau bija sa ņemts 
 
LV 12   LV  
Dalībvalsts  2003. gada zi ņojuma 
datums*  2004. gada zi ņojuma 
datums*  Komentāri (līdz 30.9.2005.)  
BE 7.6.2004. 9.6.2005. 
(29.8.2005. : (iesniegta 
papildinform ācija) Informācija sniegta vairum ā jautājumu 
CY / 28.6.2005 16.8.2005. piepras īts sniegt papildinform āciju 
DK 3.9.2004. 4.7.2005. Inform ācija sniegta vairum ā jautājumu 
DE 22.7.2004. 13.6.2005. 
(29.9.2005.: (iesniegta 
papildinform ācija) informācija kopum ā ir sniegta – nepieciešami 
paskaidrojumi dažos jaut ājumos  
EE / 8.6.2005. 16.8.2005. piepras īts sniegt papildinform āciju 
EL 14.6.2004. 22.7.2005. 8.9.2005. piepras īts sniegt papildinform āciju 
ES 16.11.2004. 18.5.2005. 16.8.2005. piepras īts sniegt papildinform āciju 
FI 4.11.2004. 20.9.2005. Inform ācija sniegta vairum ā jautājumu 
FR 2.2.2005. 1.7.2005. Inform ācija sniegta vairum ā jautājumu 
IE 6.8.2004.  4.8.2005. nos ūtīts otrais atg ādinājums 
IT 28.7.2004.  4.8.2005. nos ūtīts otrais atg ādinājums 
LT / 16.6.2005. 
(2.9.2005. : (iesniegta 
papildinform ācija) Informācija sniegta vairum ā jautājumu 
LV / 6.6.2005. 16.8.2005. piepras īts sniegt papildinform āciju 
MT /  4.8.2005. nos ūtīts otrais atg ādinājums 
NL 22.10.2004  4.8.2005. nos ūtīts otrais atg ādinājums 
PL / 6.6.2005. 
(29.8.2005. : (iesniegta 
papildinform ācija) Informācija sniegta vairum ā jautājumu 
PT 19.7.2004 18.7.2005. 8.9.2005. piepras īts sniegt papildinform āciju 
SE 15.3.2005 15.3.2005. 
(21.7.2005. : (iesniegta 
papildinform ācija) Informācija sniegta vairum ā jautājumu 
SI /  4.8.2005. nos ūtīts otrais atg ādinājums 
UK 30.7.2004 26.5.2005. 16.8.2005. piepras īts sniegt papildinform āciju 
* Šie datumi var mazliet atš ķirties no zi ņojumu saņemšanas datumiem – tas liel ā mērā ir atkarīgs 
no ziņojumu nos ūtīšanai izmantot ās procedūras un to sa ņemšanas Komisijas dienestos. 
Atgādinājums - Regula (EK) Nr. 1185/2003 neattiecas uz š ādām valstīm: AT, CZ, HU, LU un 
SK.