EIROPAS KOMISIJA Briselē, 26.7.2017 COM(2017) 405 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI UN PADOMEI

Četrpadsmitais ziņojums par pārcelšanu un pārmitināšanu

x0009





1Ievads Četrpadsmitajā ziņojumā par pārcelšanu un pārmitināšanu izklāstītas steidzamās darbības, kas vēl veicamas, lai tuvāko mēnešu laikā pārceltu visas tās personas, kurām uz to ir tiesības un kuras patlaban atrodas Itālijā un Grieķijā, kā arī lai izpildītu pārmitināšanas mērķus. Pārcelšanā 2017. gada jūnijā tika sasniegts jauns rekords. No Grieķijas tika pārcelts vairāk nekā 2000 personu un no Itālijas — gandrīz 1000. Tomēr jūlijā pārcelšanas temps samazinās (no Grieķijas pārcelts aptuveni 1600 personu un no Itālijas — 600). Kopumā līdz 2017. gada 24. jūlijam ir pārcelts 24 600 personu (16 803 no Grieķijas un 7873 no Itālijas). Pašreizējais pārcelšanas temps nepietiekami mazina palielināto spiedienu uz Itāliju. Kopš gada sākuma Itālijas krastos ieradušies vairāk nekā 93 000 migrantu. Tas ir par 6 % vairāk nekā attiecīgajā laika periodā 2016. gadā. Lai risinātu šo ārkārtas situāciju, Komisija ierosināja rīcības plānu Itālijas atbalstam, spiediena Vidusjūras centrālās daļas maršrutā mazināšanai un solidaritātes palielināšanai. Tieslietu un iekšlietu padomes neformālajā sanāksmē 2017. gada 6. jūlijā ministri atzinīgi novērtēja šo rīcības plānu. Viņi bija vienisprātis par nepieciešamību paātrināt kopīgo darbu pie vairāku prioritāro uzdevumu īstenošanas un īpaši apņēmās “darīt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka no Itālijas tiek pārcelti visi, kam uz to ir tiesības”. Itālijā joprojām atrodas ievērojams skaits migrantu, kuriem ir tiesības uz pārcelšanu. Līdz šim 2017. gadā jaunieceļojušie Eritrejas valstspiederīgie, kuriem Itālijā ir primārās tiesības uz pārcelšanu, ieradušies mērenā skaitā. Taču Itālijā kopš 2017. gada sākuma ir ieradušies 5200 eritrejiešu, savukārt 2016. gadā šis skaitlis bija 20 700. Tā kā pašreizējais pārcelšanas temps joprojām ir pārāk lēns, lai pārceltu visus, kuriem uz to ir tiesības, dalībvalstīm ir svarīgi pildīt savas saistības un tiesību aktos noteiktos pienākumus, kā arī būtiski pastiprināt centienus attiecībā uz šo personu pārcelšanu no Itālijas. Attiecībā uz Grieķiju jūnijā sasniegtais labais temps ir jāsaglabā, lai līdz 2017. gada septembrim prioritārā kārtā pārceltu visus Grieķijā esošos uz pārcelšanu tiesīgos pieteikuma iesniedzējus. Saskaņā ar 24. jūlija datiem pārcelšanai ir reģistrētas 27 295 personas un vēl ir jāpārceļ vismaz 4800 personas. Lai nodrošinātu visu tiesīgo migrantu pārcelšanu, dalībvalstīm ir jāturpina uzņemties saistības un jāpaātrina atbildēšanas laiks un pārcelšanas temps. Ir vērojams stabils progress, īstenojot Padomes 2015. gada jūlija secinājumus, attiecībā uz 22 504 personu pārmitināšanu, lai gan vairākas dalībvalstis, kas bija uzņēmušās lielas saistības, tās jau ir izpildījušas un šobrīd koncentrē savus spēkus uz pārmitināšanu ES un Turcijas paziņojuma ietvaros. Dalībvalstīm, kas vēl nav veikušas pārmitināšanu vai joprojām atpaliek sava mērķa sasniegšanā, būtu nekavējoties jāstiprina savi centieni. 2Pārcelšana Pārcelšanas temps turpina pieaugt — kopš 2016. gada novembra ik mēnesi tiek pārcelts vairāk nekā 1000 personu. Lielākā daļa dalībvalstu uzņemas saistības un īsteno pārcelšanu regulāri. Tomēr visām pārcelšanas mērķa dalībvalstīm ir jāpastiprina centieni, lai nodrošinātu, ka tiek pārceltas visas Itālijā un Grieķijā esošās personas, kurām uz to ir tiesības.

Tā kā dažas dalībvalstis ir izpildījušas savas pārcelšanas saistības vai ir tuvu tam, dažām dalībvalstīm ir jāuzņemas papildu saistības un visām dalībvalstīm ir jāizpilda savi pienākumi, lai pārcelšanas programma tiktu veiksmīgi īstenota. Ungārija un Polija joprojām ir vienīgās dalībvalstis, kas nav pārcēlušas nevienu personu, un Polija nav uzņēmusies nekādas saistības kopš 2015. gada 16. decembra. Turklāt Čehija nav uzņēmusies saistības kopš 2016. gada maija un nav pārcēlusi nevienu personu kopš 2016. gada augusta. Šīm valstīm saistību uzņemšanās un pārcelšana ir jāsāk nekavējoties. Austrija arī vēl nav pārcēlusi nevienu personu, taču maijā, jūnijā un jūlijā uzņēmās saistības par 50 personu pārcelšanu no Itālijas. Austrija tiek mudināta pirmās saistības attiecībā uz faktisku pārcelšanu izpildīt pēc iespējas drīzāk. 2.1. Grieķija: jūnijā pārcelšanas temps ievērojami pieaudzis, taču joprojām nepieciešami turpmāki centieni pārcelt visus, kuriem uz to ir tiesības Kā ziņots iepriekš, Grieķija ir pabeigusi visu to personu reģistrāciju (“starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanu”), kas tika aptvertas pirmsreģistrācijas procesā, tostarp uz pārcelšanu tiesīgo personu reģistrāciju. Saskaņā ar 24. jūlija datiem pārcelšanas shēmas ietvaros pieteikumu ir iesniegušas kopumā 27 295 personas; 16 803 personas jau ir pārceltas, bet 4804 personas vēl jāpārceļ. Kaut gan līdz 2017. gada 26. septembrim varētu tikt reģistrēti vēl citi pieteikuma iesniedzēji un daži varētu tikt izslēgti no pārcelšanas shēmas, ir paredzams, ka kopējais pārcelšanai reģistrēto personu skaits saglabāsies stabils. Konkrēti, 1500–2000 personas, kas sākotnēji tika novirzītas uz Dublinas procedūru, varētu nonākt atpakaļ pārcelšanas shēmā, tādējādi iespējamajam pārceļamo personu skaitam palielinoties līdz 6800. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis turpinātu uzņemties saistības katru mēnesi. Pārcelšanas temps: nepieciešams paātrināt atbildēšanas laiku, palielināt uzņemšanas spējas un efektīvi īstenot plānošanu Kā ziņots iepriekš, Malta pārcelšanu veikusi pilnībā. Šajā pārskata periodā Latvija arī ir pārcēlusi visas personas, izņemot vienu, un arī Norvēģija ir izpildījusi savas saistības. Attiecībā uz īstenoto un plānoto pārcelšanu jūlijā un augustā Somija, Lietuva un Luksemburga būs pārcēlušas vairāk nekā 80 % no iedalītajām personām, savukārt Zviedrija, kas pārcelšanu sāka tikai jūnijā, būs pārcēlusi gandrīz 60 % no iedalītajām personām. Komisija atzinīgi vērtē Spānijas paziņojumu par lielāku ikmēneša saistību uzņemšanos. Lai arī Austrija paziņoja par plānu sākt pārcelšanu no Grieķijas, tā vēl nav paudusi oficiālu apņemšanos. Jūnijā pārcelšanas temps sasniedza 2000 pārsūtīšanu, kas ir līdz šim augstākais rādītājs mēneša laikā. Tas izdevies, pateicoties visu ieinteresēto personu saskaņotajiem centieniem, par ko tās vienojušās plānošanas dokumentos, Grieķijas Patvēruma dienesta paātrinātajam ziņošanas tempam, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja (UNHCR) nodrošinātajam transportam no dažādām Grieķijas vietām līdz Atēnām un izmitināšanai tur, Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EASO) atbalstam lietu sagatavošanā un pārraudzībā, Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) organizētajām veselības pārbaudēm, informācijas sesijām pirms izbraukšanas un lidojumiem, kā arī pārcelšanas mērķa dalībvalstu izrādītajai elastībai, kad lietas bija jāatliek veselības apsvērumu dēļ. Taču par spīti ar dalībvalstīm saskaņotajm plānojumam tempu nebija iespējams uzturēt, un ir paredzams, ka jūlijā tiks pārceltas tikai aptuveni 1600 personas galvenokārt turpmāk aprakstīto iemeslu dēļ.

·Dažu pārcelšanas mērķa dalībvalstu ilgais atbildēšanas laiks un ierobežotā apstrādes spēja: dažas valstis (jo īpaši Igaunija un Šveice) dažos gadījumos kavējas ar atbildēm vairāk nekā trīs mēnešus. Reizēm šī kavēšanās ir saistīta ar nespēju pārcelšanas mērķa dalībvalstī apstrādāt pārcelšanas pieprasījumus tādā pašā ātrumā kā mēneša saistības, jo īpaši īstenot pārbaudes, ko veic valsts drošības dienesti. Citkārt tas saistīts ar procedūru ilgumu pārcelšanas mērķa dalībvalstī. Dažas valstis, kas vienlaikus īsteno pārcelšanu un pārmitināšanu, arī ir saskārušās ar apstrādes spējas ierobežojumiem. ·Ierobežota uzņemšanas spēja: lai arī Īrija, Somija un Portugāle ir centušās atrisināt savas problēmas, no visām šīm trim dalībvalstīm nepieciešamo regulāro pārcelšanas tempu ir izdevies saglabāt tikai Somijai. Šo pārcelšanas problēmu dēļ tiek noslogota Grieķijas uzņemšanas sistēma valsts kontinentālajā daļā, kur spriedze palielinās saistībā ar to pārcelšanas pieteikuma iesniedzēju skaitu, kas joprojām atrodas valstī, un ierastajiem patvēruma pieteikuma iesniedzējiem, tostarp tiem, kas pārvesti no salām, lai izietu standarta patvēruma procedūru. Lai efektīvi īstenotu pārcelšanas shēmu, visām dalībvalstīm katrā pārcelšanas procedūras posmā vajadzētu rīkoties konstruktīvi. Komisija ir gatava šo procesu atvieglot. Nepavadīti nepilngadīgie: uzlabojumi turpinās Saskaņā ar 21. jūlija datiem ir pārcelti 390 nepavadīti nepilngadīgie (uz pārcelšanu tiesīgo nepavadīto nepilngadīgo kopskaits — 581). Šīs kategorijas neaizsargātajiem pieteikuma iesniedzējiem vietas turpina piedāvāt tās pašas dalībvalstis (Beļģija, Vācija, Īrija, Nīderlande, Spānija), un Komisija to atzinīgi novērtē. Taču ir svarīgi, lai pārcelšanas pieprasījumus attiecībā uz šo īpaši neaizsargāto grupu apstiprinātu visas dalībvalstis. Dalībvalstis tiek mudinātas turpināt vajadzīgo vietu nodrošināšanu reģistrētu no vecākiem nošķirtu bērnu pārcelšanai. Bērna interešu aizsardzības novērtējums nosaka, pirmkārt, vai nepilngadīgie būtu jāpārceļ, un, otrkārt, uz kuru dalībvalsti. Pārlieku ierobežojoša politika attiecībā uz ģimenes saišu pierādīšanu, piemēram, Vācijā, rada pārmērīgu slogu Grieķijas iestādēm, jo īpaši tāpēc, ka šāda prasība nav iekļauta Padomes lēmumos par pārcelšanu. Nepieciešamā steidzamā rīcība ·Visām dalībvalstīm būtu jāturpina saistību uzņemšanās katru mēnesi vismaz pašreizējā apmērā, lai nodrošinātu pietiekami lielu vietu skaitu, kas ļauj ātri pārcelt personu, kolīdz tā tiek atzīta par tiesīgu uz pārcelšanu un reģistrēta saskaņā ar pieņemtajām procedūrām un praksi. ·Šajā pēdējā īstenošanas posmā visām dalībvalstīm būtu jāstiprina savi centieni, lai nodrošinātu raitu procesa norisi, izvairītos no kavēšanās pārsūtīšanas procedūrā un vajadzības gadījumā risinātu iespējamus ar loģistiku saistītus radušos sarežģījumus. ·Austrijai vajadzētu rīkoties saskaņā ar savu paziņojumu un nekavējoties sākt saistību uzņemšanos un personu pārcelšanu no Grieķijas. ·Valstīm, kuras kavējas ar gala atbilžu sniegšanu (jo īpaši Igaunijai un Šveicei), jāievēro termiņi, kas saskaņoti pārcelšanas protokolā. Vācijai vajadzētu izrādīt elastību attiecībā uz ģimenes saišu pierādīšanu. ·Īrijai un Portugālei steidzami jārīkojas, lai palielinātu uzņemšanas spēju un nodrošinātu visu izskatīšanā esošo lietu pabeigšanu un personu pārcelšanu līdz 2017. gada septembrim. 2.2. Itālija: nepieciešami pastiprināti visu ieinteresēto personu centieni, lai reaģētu uz pašreizējo migrācijas spiedienu Lai arī maijā un jūnijā no Itālijas veiktās pārcelšanas temps nostabilizējās pie aptuveni 1000 personām mēnesī, jūlijā šis skaitlis atkal palielinājās. Ir plānots, ka šomēnes tiks pārcelti ne vairāk kā 600 pieteikuma iesniedzēji. Ņemot vērā pašreizējo vispārējo spiedienu uz Itālijas migrācijas infrastruktūru, ir jābalstās uz pēdējo mēnešu pozitīvo tendenci un jāpaātrina temps pārcelšanai no Itālijas. Komisijas rīcības plāns Itālijai ietver pasākumus, kas Komisijas ieskatā ir steidzami jāpieņem, lai pilnībā izpildītu pārcelšanas saistības.

Pieteikuma iesniedzēju identifikācija, reģistrācija un koncentrēšana: nesen panāktais progress jāstiprina vēl vairāk Ir ārkārtīgi svarīgi, lai Itālija steidzami identificētu un reģistrētu pārcelšanai visus uz to tiesīgos pieteikuma iesniedzējus, kas ieradušies Itālijā 2016. gadā un 2017. gada pirmajā pusē. Kaut arī Itālija līdz šim pārcelšanai reģistrējusi aptuveni 10 000 personu (no kurām 7873 jau ir pārceltas) un reģistrāciju gaida vēl 2500 personas, 2016. gadā vien Itālijā ieradās 20 700 eritrejiešu, un 2017. gadā līdz šim ieradušies vairāk nekā 5200 eritrejiešu. Kā norādīts rīcības plānā, EASO ir gatavs palīdzēt Itālijai ar reģistrēšanu un apstrādi. Šajā nolūkā EASO ir uzsācis sociālo tīklu kampaņu, jo īpaši izveidojot EASO pārcelšanas tālruņa līniju, kas šobrīd saņem līdz 200 zvaniem nedēļā. Tomēr, lai informācijas kampaņa būtu veiksmīga, ir svarīgi, lai Itālija nekavējoties sniegtu EASO nepieciešamo informāciju, plašākā mērogā izplatītu brošūras un reklāmkarogus un vairotu izpratni par pārcelšanas shēmu vietējās prefektūrās/kvestūrās un uzņemšanas centros, tostarp nodrošinot, ka potenciālie kandidāti, kuri attiecīgajā brīdī ir ārpus Itālijas formālās uzņemšanas shēmas, arī tiktu ātri reģistrēti un iekļauti pārcelšanas shēmā. Turklāt EASO ir gatavs palielināt savu mobilo vienību skaitu un klātbūtni, lai sasniegtu potenciālos uz pārcelšanu tiesīgos pieteikuma iesniedzējus, kuri vēl nav reģistrēti, un atvieglotu viņu reģistrēšanu pārcelšanas shēmā. Lai paātrinātu jaunieceļojušo personu reģistrāciju pārcelšanai un palielinātu procedūras efektivitāti, ir svarīgi arī, lai Itālija izvietotu uz pārcelšanu tiesīgos pieteikuma iesniedzējus dažos īpaši izveidotos pārcelšanas centros. Šajā saistībā Komisija atzinīgi novērtē nesen īstenotos pasākumus, jo īpaši uz pārcelšanu tiesīgo pieteikuma iesniedzēju pārvietošanu uz centriem Romā pārcelšanas procedūras pēdējos posmos un Iekšlietu ministrijas Circolare, kurā aicināts uz pārcelšanu tiesīgos pieteikuma iesniedzējus izvietot dažos centros. Tagad šiem pasākumiem vajadzētu būt pilnībā īstenotiem un pastiprinātiem gan attiecībā uz jaunieceļojušajiem uz pārcelšanu tiesīgajiem pieteikuma iesniedzējiem, gan tiem, kas jau ir izvietoti pa visu Itālijas teritoriju. Lai atbalstītu šos centienus, Komisija nesen piešķīra Itālijai ārkārtas atbalstu 15,33 miljonu EUR apmērā no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF), kas izmantojami izmitināšanas vietas, pārtikas, veselības aprūpes un valodas un kultūras starpniecības nodrošināšanai trīs īpaši izveidotos pārcelšanas centros. Pārcelšanas temps: nepieciešami labāki rezultāti Pēc novērotās pozitīvās tendences saistību skaits jūnijā un jūlijā samazinājās. Luksemburga un Francija nav uzņēmušās saistības attiecībā uz Itāliju vairāk nekā trīs mēnešus. No otras puses, Komisija atzinīgi novērtē Slovākijas nesen uzņemtās saistības, un tai tagad bez kavēšanās jāķeras pie reālas pārcelšanas. Komisija ir gandarīta arī par Spānijas paziņoto ikmēneša saistību palielināšanu un Vācijas paziņoto pārcelšanas tempa paātrināšanu. Kā norādīts iepriekš, saistību uzņemšanās ir svarīga, lai nodrošinātu pietiekami lielu vietu skaitu, kas ļaus Itālijai ātri tikt galā ar pieaugošo uz pārcelšanu tiesīgo jaunieceļojušo pieteikuma iesniedzēju skaitu un nodrošināt ātru pārcelšanu. Tas arī palīdzēs izvairīties no iespējamas šo pieteikuma iesniedzēju neatbilstīgas pārvietošanās. Lai shēma pienācīgi darbotos, ir svarīgi arī dalībvalstīm ievērot termiņus, kas saskaņoti pārcelšanas protokolā, jo īpaši 10 dienu termiņu atbildēšanai uz iesniegtajiem pārcelšanas pieprasījumiem. Šajā ziņā Beļģija, Vācija, Francija un Luksemburga arvien vairāk turpina kavēties ar atbildēm, un daži pārcelšanas pieprasījumi ir izskatīšanas stadijā jau kopš pagājušā gada. Dalībvalstīm arī ciešāk jāsadarbojas ar Itāliju, ja rodas šaubas par pieteikuma iesniedzēja valstspiederību. Dažas dalībvalstis turpina piemērot pārlieku ierobežojošas preferences (piemēram, Francija uzņem tikai eritrejiešu ģimenes / vientuļas sievietes ar bērniem), kuras Itālijai ir praktiski neiespējami izpildīt. Savlaicīga plānošana dalībvalstīs ar lielām mēneša saistībām, ievērojot Zviedrijas modeli, arī palīdzētu paātrināt pārcelšanu, kā tas redzams Grieķijas gadījumā. Dalībvalstīm vajadzētu izrādīt elastību attiecībā uz pārsūtīšanas loģistiku un vienošanos par lidojumu datumiem. Komisija ir gandarīta, ka ir noslēgtas divpusējās vienošanās starp Itāliju, Austriju un Lietuvu par papildu drošības intervijām. Tagad Komisija cer, ka Austrija pārcelšanu īstenos ātri, kā arī atzinīgi novērtē pirmo 10 pieteikuma iesniedzēju pārcelšanu uz Lietuvu. Komisija arī cer, ka pēc Itālijas aicinājuma līdzīgas divpusējas vienošanās varētu noslēgt Igaunija, Īrija un jebkura cita saistīta dalībvalsts, tādējādi uzsākot tūlītēju pārcelšanu uz šīm dalībvalstīm. Nepavadītu nepilngadīgo pārcelšana ir sākta, taču nepieciešami papildu centieni Lai arī pārskata periodā tika pārcelts tikai vēl viens nepavadīts nepilngadīgais, ir panākts progress attiecībā uz procedūru šīs kategorijas neaizsargāto pieteikuma iesniedzēju pārcelšanas nodrošināšanai. Rindā uz pārcelšanu līdz jūlija beigām ir 10 jaunas lietas, bet vēl 25 lietās tiek gaidīts apstiprinājums un 38 pieprasījumi ir sagatavoti izsūtīšanai. Vēl dažas lietas tiek izskatītas.

Par progresu šajā ziņā lielā mērā jāpateicas aktīvai valsts iestāžu iesaistei gan centrālā, gan vietējā līmenī. Konkrēti, Itālijas Tieslietu ministrija sniedza tiesām norādījumus par pārcelšanu un Dublinas procedūrām. Plānots, ka drīzumā tiks izplatīti turpmāki skaidrojumi. Papildus tam Darba ministrija atbalsta procesu, uzņemšanas centros nodrošinot informāciju par nepilngadīgajiem, kas ir tiesīgi uz pārcelšanu. Komisijas pārstāvji Itālijā veicina koordināciju centrālajā administratīvajā līmenī, bet svarīga loma informācijas sniegšanā un tehniskās palīdzības nodrošināšanā ir arī EASO un IOM. Nepavadītu nepilngadīgo eiritrejiešu vidū ir reģistrēts otrs augstākais bēgšanas rādītājs. Lai piedāvātu visiem uz pārcelšanu tiesīgajiem nepavadītiem nepilngadīgajiem iespēju droši pārvietoties uz citu dalībvalsti pārcelšanas ietvaros, vietējām iestādēm vajadzētu koncentrēt visus uz pārcelšanu tiesīgos nepavadītos nepilngadīgos mazākā skaitā īpaši izveidotu centru. Tajā pašā laikā ir svarīgi, lai dalībvalstis pieprasījumus par neaizsargātām personām un nepavadītiem nepilngadīgajiem izskatītu prioritārā kārtībā. Būtu jāizvairās no preferenču politikas, piemēram, kā Vācijas gadījumā, kur nepavadītam nepilngadīgajam ir jābūt saiknei ar pārcelšanas mērķa dalībvalsti, kas ir pretrunā ar Padomes lēmumu. Atteikuma pamats var būt tikai Padomes lēmumos paredzētie gadījumi. Ja tas vēl nav izdarīts, dalībvalstīm vajadzētu sniegt Itālijas iestādēm informāciju par uzņemšanas un patvēruma infrastruktūru, kas paredzēta pārceļamo nepavadīto nepilngadīgo izmitināšanai. Nepieciešamā steidzamā rīcība ·Itālijai prioritārā kārtā būtu jāpaātrina to pieteikuma iesniedzēju reģistrācija pārcelšanai, kuriem uz to ir tiesības, jāveicina EASO informācijas kampaņas īstenošana un jāturpina centieni koncentrēt pārcelšanas procedūru. ·Visām dalībvalstīm būtu jāturpina palielināt saistības un uzņemties saistības katru mēnesi, ātrāk jāapstiprina pārcelšanai Itālijas ierosinātie pieteikuma iesniedzēji, jāpalielina spējas apstrādāt pārcelšanas pieprasījumus, ātrāk jāatbild uz Itālijas pieprasījumiem, jāizvairās no pārāk ierobežojošām preferencēm un jāierobežo prasības, kas izraisa kavēšanos pārsūtīšanas procedūrā. Tāpat dalībvalstīm ar lielu pārceļamo personu skaitu būtu jānodrošina savlaicīga plānošana un jāizrāda elastība attiecībā uz pārsūtīšanas loģistiku. ·Luksemburgai un Francijai būtu jāatsāk saistību uzņemšanās. ·Beļģijai, Vācijai, Francija un Luksemburgai vajadzētu atbildēt uz neizskatītajiem pārcelšanas pieprasījumiem un ievērot termiņus, kas noteikti pārcelšanas protokolā. ·Dalībvalstīm vajadzētu piešķirt prioritāti pieteikumiem attiecībā uz neaizsargātiem pieteikuma iesniedzējiem, jo īpaši nepavadītiem nepilngadīgajiem, un turpināt piešķirt šādām personām vietas savās saistībās. 3Pārmitināšana Tā kā vairākas valstis, kurām ir lielas kvotas, ir izpildījušas saistības, kas izriet no 2015. gada 20. jūlija secinājumiem, vai ir ļoti tuvu to izpildei, lielākā uzmanība šobrīd tiek pievērsta ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojuma īstenošanai. Tajā pašā laikā turpinās virzība secinājumu īstenošanā — jau ir pārmitinātas vairāk nekā trīs ceturtdaļas no 22 504 personām, par kuru pārmitināšanu bija panākta vienošanās. Kopš 2017. gada 9. jūnija shēmas ietvaros ir pārmitinātas 760 personas. Nesenākā pārmitināšana tiek īstenota no Turcijas, taču joprojām turpinās pārmitināšana arī no citām valstīm, galvenokārt Jordānijas un Libānas. Saskaņā ar 2017. gada 24. jūlija datiem ir pārmitinātas 17 179 personas uz 22 valstīm (Beļģiju, Čehiju, Dāniju, Vāciju, Igauniju, Franciju, Islandi, Īriju, Itāliju, Latviju, Lihtenšteinu, Lietuvu, Luksemburgu, Nīderlandi, Norvēģiju, Austriju, Portugāli, Spāniju, Somiju, Zviedriju, Šveici un Apvienoto Karalisti). Septiņas dalībvalstis (Apvienotā Karaliste, Igaunija, Īrija, Nīderlande, Somija, Vācija un Zviedrija) un trīs asociētās valstis (Islande, Lihtenšteina un Šveice) jau ir izpildījušas savas saistības. Lai gan pašlaik personas pārmitina vairāk dalībvalstu nekā iepriekšējos gados, deviņas dalībvalstis šīs shēmas ietvaros vēl nav pārmitinājušas nevienu personu. Dalībvalstis, kuras saistību praktiskajā īstenošanā ievērojami kavējas, diez vai spēs tās izpildīt. 2015. gada 20. jūlija secinājumu īstenošana ietver dalībvalstu centienus pārmitināt Sīrijas valstspiederīgos no Turcijas saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu. Kopš 2016. gada 4. aprīļa saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu veiktās pārmitināšanas ietvaros no Turcijas ir pārmitināti 7806 Sīrijas valstspiederīgie. Kopš pēdējā pārskata perioda šā mehānisma ietvaros ir pārmitināti 1552 Sīrijas valstspiederīgie, un pašlaik visās saistībās kopā atlikušais skaits ir 21 522. Personas saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu līdz šim ir pārmitinātas uz Austriju, Beļģiju, Igauniju, Franciju, Vāciju, Itāliju, Latviju, Lietuvu, Luksemburgu, Nīderlandi, Portugāli, Rumāniju, Spāniju, Somiju un Zviedriju. Papildus tam Norvēģija kopš 2016. gada 4. aprīļa līdz šim no Turcijas ir pārmitinājusi 601 Sīrijas valstspiederīgo. Dalībvalstis, kas veic pārmitināšanu saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu, gatavo turpmākās darbības, tostarp misijas uz Turciju, kuru mērķis ir intervēt pārmitināšanas kandidātus. Ņemot vērā ieteikumus, kas sniegti iepriekšējos ziņojumos, Bulgārija ir informējusi, ka ir gatava pārmitināt 40 Sīrijas valstspiederīgos. ES delegācija Ankarā turpina atgādināt UNHCR, cik svarīgi ir sūtīt jaunus kandidātu iesniegtus pieprasījumus arī dalībvalstīm, kuru saistību apjoms ir mazāks.

No dalībvalstīm, kuras vēl nav veikušas pārmitināšanu no Turcijas, Malta jūlijā organizēja atlases misiju uz Turciju un Kipra ir oficiāli vērsusies pie UNHCR, paužot gatavību ES un Turcijas paziņojuma ietvaros pārmitināt piecas personas. Čehija nosūtīja atpakaļ lietas, kuras tā saņēma no UNHCR pagājušajā vasarā, jo pagaidām nešķiet, ka tā plāno veikt pārmitināšanu no Turcijas. Paralēli pašreizējo ar pārmitināšanu no Turcijas saistīto saistību īstenošanai uz priekšu virzās arī iesaistīto valstu un Turcijas sarunas par standarta operāciju procedūrām brīvprātīgajai humanitārās uzņemšanas shēmai, un mērķis ir iespējami drīz vienoties par tām. Lai nodrošinātu pastāvīgu ES finansiālo atbalstu pārmitināšanai, Komisija 8. Pārmitināšanas un pārcelšanas forumā 4. jūlijā aicināja dalībvalstis līdz 2017. gada 15. septembrim uzņemties jaunas pārmitināšanas saistības par 2018. gadu. Finansēšanas process ir daļa no regulārās saistību uzņemšanās, kas ļauj dalībvalstīm izmantot ES finansiālo atbalstu pārmitināšanas centieniem. Tas ir turpinājums saskaņotai ES līmeņa pieejai pārmitināšanas jomā un solis ceļā uz plānoto Savienības pārmitināšanas sistēmu. Galvenā prioritāte joprojām ir pārmitināt Sīrijas un trešo valstu valstspiederīgos, kas pārvietoti no Turcijas Sīrijas konflikta rezultātā. Tajā pašā laikā, ņemot vērā humanitāros, aizsardzības un migrācijas pārvaldības apstākļus, dalībvalstis joprojām tiek aicinātas pārmitināt cilvēkus no Libānas un Jordānijas, kā arī Ziemeļāfrikas un Āfrikas raga, kuriem nepieciešama starptautiskā aizsardzība. Saskaņā ar 4. jūlija rīcības plānu un lai glābtu dzīvības, samazinātu migrācijas spiedienu uz Lībiju un piedāvātu alternatīvas neatbilstīgai kustībai ES virzienā, dalībvalstis tika īpaši aicinātas koncentrēties kaut vai uz minimālu neaizsargātāko personu pārmitināšanu no Lībijas, Ēģiptes, Nigēras, Etiopijas un Sudānas. Pagaidām pārmitināšanai paredzētā kopsumma 2018. gadā ir 377,5 miljoni EUR, kas var palīdzēt pārmitināt vismaz 37 750 personas, kurām nepieciešama starptautiska aizsardzība. Ieteikumi ·Dalībvalstīm, kuras vēl nav pārmitinājušas personas pašreizējo ES mēroga shēmu ietvaros (Bulgārija, Kipra, Grieķija, Horvātija, Malta, Polija, Slovākija un Slovēnija), un tām, kuras līdz šim nav ziņojušas par progresu un kuras joprojām ir tālu no saviem mērķiem (Čehija, Dānija), būtu nekavējoties jāizvērš centieni izpildīt savas saistības saskaņā ar Padomes 2015. gada 20. jūlija secinājumiem. ·Dalībvalstis tiek aicinātas stiprināt vispārējos centienus, kas demonstrēti pēdējo divu gadu laikā, un līdz 2017. gada 15. septembrim iesniegt Komisijai tālejošas saistības attiecībā uz pārmitināšanu 2018. gadā. 4Turpmākā rīcība Kā Eiropas valstu un valdību vadītāji norādīja Eiropadomē 2017. gada 22.–23. jūnijā un Eiropas tieslietu un iekšlietu ministri neformālajā sanāksmē Tallinā 6. jūlijā, prioritāte joprojām ir pašreizējās ārkārtas pārcelšanas shēmas pilnīga īstenošana, jo īpaši ņemot vērā šā brīža situāciju Vidusjūras centrālajā daļā. Ņemot vērā Grieķijā un Itālijā pašlaik esošo migrantu skaitu, visu šajās valstīs šobrīd esošo tiesīgo personu pārcelšana ir iespējama un īstenojama līdz 2017. gada septembrim. Tas joprojām ir mūsu kopīgais mērķis, kura sasniegšanā visām dalībvalstīm būtu jāsniedz taisnīgs un samērīgs ieguldījums. Pēdējā laikā pieaugušais pārcelšanas temps pierāda, ka solidaritāte darbojas, ja visas dalībvalstis, tostarp Grieķija, Itālija, ES aģentūras un citas ieinteresētās personas, strādā kopā, lai lojālas sadarbības rezultātā sasniegtu kopīgu mērķi. Tāpēc, lai šo mērķi sasniegtu, dalībvalstīm būtu steidzami jāpieliek papildu pūles un jāveic nepieciešamās darbības, kas norādītas šajā ziņojumā. Komisija turpinās palīdzēt dalībvalstīm šo pastiprināto centienu koordinēšanā. Komisijas lēmumi attiecas uz visiem atbilstīgajiem pieteikuma iesniedzējiem, kas ierodas Itālijas un Grieķijas teritorijā līdz 2017. gada 26. septembrim. Tas nozīmē, ka visas personas, kas ierodas līdz šim datumam un atbilst visām Padomes lēmumos noteiktajām prasībām, ir tiesīgas uz pārcelšanu un tādējādi saprātīgā laika periodā ir jāpārvieto uz citām dalībvalstīm. Dalībvalstīm ir svarīgi paātrināt pārcelšanu gan no Itālijas, gan no Grieķijas, lai izvairītos no lietu uzkrāšanās pēdējā posmā, un turpināt uzņemties pietiekami daudz saistību, lai nodrošinātu pietiekami lielu vietu skaitu visu abās valstīs joprojām esošo uz pārcelšanu tiesīgo pieteikuma iesniedzēju pārcelšanai, ņemot vērā migrantu skaitu, kas varētu ierasties līdz Padomes pārcelšanas lēmumu saistošajiem termiņiem. Pēc 2017. gada 26. septembra Itālijai un Grieķijai vajadzētu spēt nosūtīt pārcelšanas pieprasījumus par atlikušajiem uz pārcelšanu tiesīgajiem pieteikuma iesniedzējiem dalībvalstīm, kuras vēl nebūs izpildījušas savas saistības. Komisija turpinās sniegt finansiālu atbalstu saskaņā ar Padomes lēmumiem. Komisija paļaujas, ka visas dalībvalstis nodrošinās visu uz pārcelšanu tiesīgo pieteikuma iesniedzēju pārcelšanu. Pēdējo mēnešu laikā Komisija ir vairākkārt atgādinājusi visām dalībvalstīm par to juridiskajām saistībām saskaņā ar Padomes lēmumiem un aicinājusi nekavējoties uzņemties saistības un veikt pārcelšanu no Grieķijas un Itālijas tās dalībvalstis, kuras vēl nav izpildījušas šīs saistības. Lai arī ir pausti atkārtoti aicinājumi, Ungārija un Polija diemžēl joprojām nav pārcēlusi nevienu personu, savukārt Čehija ir pārcēlusi tikai dažas un nav uzņēmusies saistības vairāk nekā gadu. Tādēļ Komisija 2017. gada 14. jūnijā nolēma sākt pienākumu neizpildes procedūras pret minētajām trim dalībvalstīm. Ņemot vērā to atbildes uz oficiālā paziņojuma vēstulēm un rīcības trūkumu, Komisija kā nākamo soli nolēma 2017. gada 26. jūlijā pieņemt argumentētus atzinumus.