LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 15.6.2010 
SEC(2010) 743 gal īgā redakcija 
  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
  
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Dānijā  
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. STABILIT ĀTES UN IZAUGSMES PAKTA PIEM ĒROŠANA PAŠREIZ ĒJĀ KRĪZES SITU ĀCIJĀ 
Daudzu ES valstu kopbudžeta defic īts patlaban p ārsniedz L īgumā noteikto atsauces v ērtību 
3 % no IKP. Uz bieži vien iev ērojamo defic īta pieaugumu, k ā arī uz parāda attīstību jāraugās 
nepieredz ētās vispasaules 2008./2009. gada finanšu kr īzes un ekonomikas lejupsl īdes 
kontekstā. Jāņem vērā vairāki faktori. Pirmk ārt, ekonomikas lejupsl īdes rezult ātā samazinās 
nodokļu ieņēmumi un pieaug soci ālo pabalstu (piem ēram, bezdarbnieka pabalstu) izdevumi. 
Otrkārt, ņemot vērā to, ka budžeta politikai ir svar īga nozīme ārkārtas situācijā, kas pašreiz 
valda ekonomik ā, Komisija 2008. gada novembra Eiropas ekonomikas atvese ļošanas pl ānā 
(EEAP), ko decembr ī apstiprin āja Eiropadome, aicin āja veikt fisk ālās stimulēšanas 
pasākumus. Pl ānā paskaidrots, ka stimul ēšanas pas ākumiem j ābūt savlaic īgiem, 
mērķtiecīgiem, ar ierobežotu darb ības laiku un katr ā dalībvalstī dažādiem, lai ņemtu vērā šo 
valstu atš ķirīgos stāvokļus attiecībā uz valsts finanšu ilgtsp ējību un konkur ētspēju, un tie 
jāpārtrauc, kad ekonomikas apst ākļi uzlabojas. Visbei dzot, lai stabiliz ētu finanšu sektoru, 
vairākas dalībvalstis ir veikušas pas ākumus, no kuriem daži ir ietekm ējuši parādu vai rada 
risku, ka defic īts un parāds varētu nākotnē pieaugt, lai gan dažas valstis atbalsta pas ākumu 
izmaksas n ākotnē varētu atgūt. 
Stabilitātes un izaugsmes pakt ā noteikts, ka Komisijai j āuzsāk pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūra vienm ēr, kad kādas dalībvalsts budžeta defic īts pārsniedz atsauces 
vērtību 3 % no IKP. Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā 2005. gad ā izdarīto grozījumu mērķis 
bija jo īpaši nodrošin āt to, ka situ ācija ekonomik ā un budžeta st āvoklis ir piln ībā ņemts vērā 
visos pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras posmos. T ādējādi Stabilit ātes un 
izaugsmes pakts kalpo par atbalstu vald ības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta 
stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomik ā, un tādējādi ilgtermi ņā nodrošin ātu valsts finanšu 
ilgtspējību. 
2. IEPRIEKŠ ĒJIE PAS ĀKUMI P ĀRMĒRĪGA BUDŽETA DEFIC ĪTA NOV ĒRŠANAS 
PROCED ŪRĀ 
Līguma par Eiropas Savien ības darb ību 126. pants paredz p ārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūru. Šī procedūra ir sīkāk aprakstīta Padomes Regul ā (EK) Nr. 1467/97 par 
to, kā paātrināt un preciz ēt pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanu1, kas 
ietilpst Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā. 
Saskaņā ar Līguma 126. panta 2. punktu Komisijai j āuzrauga budžeta discipl īnas ievērošana, 
pamatojoties uz š ādiem diviem krit ērijiem: a) vai pl ānotā vai faktisk ā valsts budžeta defic īta 
attiecība pret iekšzemes kopproduktu (IKP) p ārsniedz atsauces v ērtību 3 % (iz ņemot 
gadījumus, kad š ī attiecība ir būtiski un past āvīgi samazin ājusies un sasn iegusi atsauces 
vērtībai tuvu l īmeni, vai ar ī ja atsauces v ērtība ir pārsniegta tikai iz ņēmuma kārtā un uz laiku, 
un šī attiecība joprojām ir tuva atsauces v ērtībai); un b) vai valsts par āda attiecība pret IKP 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Zi ņojumā ņemtas vērā arī “Specifik ācijas, kā īstenot Stabilit ātes un 
izaugsmes paktu, un pamatnost ādnes par stabilit ātes un konver ģences programmu formu un saturu”, ko 
Ekonomikas un finanšu padome pie ņēma 2009. gada 10. novembr ī (pieejamas t īmekļa vietnē 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm ).  
LV 3   LV pārsniedz atsauces v ērtību 60 % (ja vien š ī attiecība pietiekami strauji nesamazin ās un 
netuvinās atsauces v ērtībai). 
Līguma 126. panta 3. punkt ā paredzēts, ka tad, ja k āda dalībvalsts neatbilst viena vai abu šo 
kritēriju prasībām, Komisija sagatavo zi ņojumu. Šaj ā ziņojumā “ņem vērā arī to, vai valsts 
budžeta defic īts pārsniedz vald ības invest īciju izdevumus, k ā arī ņem vērā visus citus b ūtiskus 
faktorus, tostarp dal ībvalsts ekonomikas un budžeta st āvokli vidēji ilgā laikā”. 
Pamatojoties uz datiem, ko D ānijas iestādes paziņojušas 2010. gada apr īlī2, un ņemot vērā 
Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi, Komisija 2010. gada 12. maij ā saskaņā ar 
126. panta 3. punktu pie ņēma ziņojumu par D āniju3. 
Pēc tam saska ņā ar 126. panta 4. punktu 2010. gada 27. maij ā Ekonomikas un finanšu 
komiteja formul ēja atzinumu par Komisijas zi ņojumu. 
3. PĀRMĒRĪGA BUDŽETA DEFIC ĪTA PAST ĀVĒŠANA  
Saskaņā ar datiem, ko D ānijas iestādes paziņojušas 2010. gada apr īlī, tiek plānots, ka valsts 
kopbudžeta defic īts Dānijā sasniegs 5,4 % no IKP 2010. gad ā, tādējādi pārsniedzot atsauces 
vērtību — 3 % no IKP. Saska ņā ar 126. panta 3. punktu sagatavotaj ā Komisijas zi ņojumā 
pausts uzskats, ka pl ānotais defic īts nav tuvu atsauces v ērtībai 3 % no IKP, bet ka pl ānoto 
atsauces v ērtības pārsniegumu var uzskat īt par pārsniegumu iz ņēmuma kārtā Līgumā un 
Stabilitātes un izaugsmes pakt ā paredzētajā nozīmē. Tas jo īpaši ir smagas ekonomikas 
lejupslīdes rezult āts Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes pakta izpratn ē. Komisijas dienestu 
2010. gada pavasara prognoz ē lēsts, ka pēc Dānijas reālā IKP kras ā samazinājuma 4,9 % 
apmērā 2009. gad ā ir sagaid āms, ka tas atg ūsies par 1,6 % 2010. gad ā. 2009. gada recesija 
izpaudās kā straujš priv ātā patēriņa, investīciju un eksporta kritums, ko izrais ījusi finanšu 
krīze un pasaules ekonomikas lejupsl īde, jo īpaši piepras ījuma samazin āšanās no galveno 
tirdzniecības partneru puses (V ācijas, Apvienot ās Karalistes, Zviedrijas un Norv ēģijas). 
2010. gada budžeta defic īts ir sekas, ko izrais īja gan ekonomikas lejupsl īde, gan D ānijas 
iestāžu saskaņā ar EEAP veiktie stimul ēšanas pas ākumi. Tom ēr plānoto atsauces v ērtības 
pārsniegumu nevar uzskat īt par īslaicīgu. Saska ņā ar Komisijas dienestu 2010. gada pavasara 
prognozi budžeta defic īts 2011. gad ā samazin ātos līdz 4,9 % no IKP, ja netiktu main īta 
politika4. Līgumā minētais deficīta kritērijs nav izpild īts. 
Saskaņā ar datiem, ko D ānijas iestādes paziņoja 2010. gada apr īlī, valsts kop ējais parāds vēl 
aizvien ir maz āks par atsauces v ērtību 60 % no IKP, proti, 45,1 % no IKP 2010. gad ā. 
Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognoz ē lēsts, ka par āda attiecība 2010. gad ā būs 
46 % no IKP un palielin āsies līdz 49,5 % no IKP 2011. gad ā, joprojām nepārsniedzot atsauces 
vērtību — 60 % no IKP. L īgumā minētais parāda kritērijs ir izpild īts. 
                                                 
2 Atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2009 dal ībvalstīm divreiz gad ā jāziņo Komisijai par pl ānoto 
un faktisko valsts budžeta defic īta un parāda līmeni. Jaun ākie Dānijas pazi ņotie dati ir pieejami: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/porta l/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 Visi ar p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz D āniju, 
pieejami š ādā tīmekļa vietnē: 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
4 Prognoz ē, kas balst īta uz pie ņēmumu, ka netiek veiktas politikas izmai ņas, ņem vērā (daļējo) 
atteikšanos no ārkārtējiem ar kr īzi saistītajiem pas ākumiem. 
LV 4   LV Saskaņā ar Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes pakta noteikumiem Komisija sav ā ziņojumā 
analizēja arī “būtiskos faktorus”. Saska ņā ar Stabilit ātes un izaugsmes paktu, gatavojot 
lēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu, tos dr īkst ņemt vērā tikai tad, ja budžeta 
deficīts vienlaikus at bilst diviem nosac ījumiem — ka tas saglab ājas tuvu atsauces v ērtībai un 
ka atsauces v ērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. D ānijas gadījumā šie abi nosac ījumi nav 
izpildīti. Atseviš ķi ņemot, būtiskie faktori konkr ētajā gadījumā šķiet esam diezgan labv ēlīgi.  
Saskaņā ar Līguma 126. panta 4. punktu sagatavotais Ekonomikas un finanšu komitejas 
atzinums atbilst Komisijas nov ērtējumam, kas iek ļauts saska ņā ar Līguma 126. panta 
3. punktu sagatavotaj ā ziņojumā. 
Komisija, ņemot vērā savu saska ņā ar 126. panta 3. punktu sniegto zi ņojumu un pamatojoties 
uz Ekonomikas un finanšu komitejas saska ņā ar 126. panta 4. punkt u sniegto atzinumu, 
uzskata, ka D ānijā pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. Šis atzinums, ko Komisija pie ņēma 
[2010. gada 15. j ūnijā], tiek adres ēts Padomei saska ņā ar 126. panta 5. punktu. Komisija 
ierosina Padomei pie ņemt attiec īgu lēmumu saska ņā ar 126.panta 6. punktu. Turkl āt saskaņā 
ar 126. panta 7. punktu Komisija Padomei iesniedz ieteikumu par Padomes ieteikumu, kas adresējams Dānijai, lai tiktu nov ērsta pārmērīga valsts budžeta defic īta situācija. 
4. I
ETEIKUMI , LAI NOV ĒRSTU PĀRMĒRĪGU BUDŽETA DEFIC ĪTU 
Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/ 97 3. panta 4. punktu Padomes ieteikum ā, kas 
izdots saska ņā ar 126. panta 7. punktu, j ānosaka, ka attiec īgajai dalībvalstij ne v ēlāk kā sešu 
mēnešu laik ā jāveic efekt īvi pasākumi, kā arī jāparedz termi ņš pārmērīgā budžeta defic īta 
novēršanai — tam “j ābūt pilnībā novērstam nākamajā gadā pēc tā konstatēšanas, ja vien 
nepastāv īpaši apst ākļi”. Lemjot, vai past āv īpaši apst ākļi, saskaņā ar regulas 2. panta 
6. punktu j āņem vērā “būtiski faktori”, kas izskat īti atbilstīgi Līguma 126. panta 3. punktam 
sagatavotaj ā Komisijas zi ņojumā. Regulas 3. panta 4. punkt ā Padomei paredz ēts pienākums 
ieteikt, ka dal ībvalsts “k ā normu sasniedz minim ālu gada uzlabojumu vismaz 0,5 % apm ērā 
no IKP t ās cikliski kori ģētajā bilancē, izņemot vienreiz ējos un pagaidu pas ākumus, lai 
tādējādi nodrošin ātu pārmērīga budžeta defic īta novēršanu ieteikum ā norādītajā termiņā”. 
Saskaņā ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta 2005. gada re formu, ar ko tika ieviesta liel āka 
elastība, piem ērojot pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras noteikumus, var 
uzskatīt, ka Dānijas gadījumā pastāv īpaši apstākļi. Konkrēti, 2009. gada recesija izpaud ās kā 
straujš priv ātā patēriņa, investīciju un eksporta kritums, ko izrais ījusi finanšu kr īze un 
pasaules ekonomikas lejupsl īde, jo īpaši piepras ījuma samazin āšanās no galveno tirdzniec ības 
partneru puses (V ācijas, Apvienot ās Karalistes, Zviedrijas un Norv ēģijas). 2010. gada budžeta 
deficīts ir sekas, ko izrais īja gan ekonomikas lejupsl īde, gan D ānijas iestāžu saskaņā ar EEAP 
veiktie stimul ēšanas pasākumi. 
Ņemot vērā iepriekš min ēto, ir lietder īgi apsvērt pārmērīga valsts budžeta defic īta novēršanas 
procedūru vidējā termiņā, par korekciju gal īgo termiņu nosakot 2013. gadu. Atz īstot, ka 
Dānijas 2010. gada budžeta st āvokli noteica veiktie pretkr īzes pasākumi 2,2 % apm ērā no IKP 
2009. gad ā un 1,3 % apm ērā no IKP 2010. gad ā, kas bija piem ērota rīcība saskaņā ar Eiropas 
ekonomikas atvese ļošanas plānu, un autom ātisko stabilizatoru br īvā darbība, Dānijas iestādēm 
2010. gad ā būtu jāīsteno paredz ētie fiskālie pasākumi. Lai veiktu ticamas un ilgtsp ējīgas 
korekcijas, jo īpaši, ņemot vērā, ka nav izteiktas ekonomiskas nel īdzsvarotības, Dānijas 
iestādēm būtu jānodrošina vid ēja ikgadēja budžeta struktur āla korekcija ½ % apm ērā no IKP 
laikposmā no 2011. l īdz 2013. gadam un j āprecizē pasākumi, kas nepieciešami p ārmērīga 
LV 5   LV budžeta defic īta novēršanai līdz 2013. gadam, ja to pie ļauj cikliskie nosac ījumi, un j āpaātrina 
deficīta samazin āšana, ja ekonomikas vai budžeta situ ācija izrādās labāka, nekā sagaidāms 
pašlaik. 
Lai pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras ietvaros veiktu pastiprin ātu uzraudz ību, 
kas ir vajadz īga, ņemot vērā pārmērīga deficīta novēršanai noteikto termi ņu, būs vajadzīga 
regulāra un savlaic īga kontrole attiec ībā uz paveikto fisk ālās konsolid ācijas strat ēģijas 
īstenošanā, lai nodrošin ātu pārmērīgā deficīta novēršanu. Tāpēc Dānijas konver ģences 
programmas atjaunin ājumos, kas tiks sagatavoti laikposm ā no 2010. l īdz 2013. gadam, šim 
jautājumam var ētu atvēlēt atsevišķu nodaļu. 
Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu sal īdzinājums 
    2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
COM 2010. g. 
pavasaris  1,7 -0,9 -4,9 1,6 1,8 n.p. n.p. Reālais IKP 
(izmaiņas %)  KP 2010. gada 
februārī n.p. -0,9 -4,3 1,3 1,6 2,0 2,3 
COM 2010. g.² 
pavasaris  2,6 0,2 -5,1 -3,9 -2,7 n.p. n.p. Ražošanas apjoma starp ība1 
(% no potenci ālā IKP) KP 2010. gada 
februārī3 n.p. 0,3 -4,5 -3,9 -3,1 -2,0 -0,9 
COM 2010. g. 
pavasaris  4,8 3,4 -2,7 -5,5 -4,9 n.p. n.p. Valsts kopbudžeta bilance 
(% no IKP)  KP 2010. gada 
februārī n.p. 3,4 -2,9 -5,3 -4,1 -3,1 -1,8 
COM 2010. g. 
pavasaris  6,3 4,8 -0,7 -3,4 -2,7 n.p. n.p. Primārā bilance 
(% no IKP)  KP 2010. gada 
februārī n.p. 4,8 -1,3 -3,7 -2,3 -1,2 0,3 
COM 2010. g. 
pavasaris  3,1 3,3 0,6 -3,0 -3,1 n.p. n.p. Cikliski kori ģētā bilance1 
(% no IKP)  KP 2010. gada 
februārī n.p. 3,2 0,0 -2,8 -2,1 -1,7 -1,1 
COM 2010. g. 
pavasaris  3,1 3,3 0,6 -2,7 -3,1 n.p. n.p. Strukturālā bilance4 
(% no IKP)  KP 2010. gada 
februārī n.p. 3,2 1,4 -1,1 -1,0 -0,8 -0,3 
COM 2010. g. 
pavasaris  27,4 34,2 41,6 46,0 49,5 n.p. n.p. Valsts kop ējais parāds 
(% no IKP)  KP 2010. gada 
februārī n.p. 33,4 38,5 41,8 46,2 48,3 48,1 
Piezīmes: 
1 Komisijas dienestu veikts programm ās norādītā ražošanas apjomu starp ības un cikliski kori ģēto bilanču pārrēķins, 
balstoties uz programm ās sniegto inform āciju. 
2Pamatojoties uz attiec īgi 1,4 %, 0,6 %, 0,5 % un 0,9 % l ēsto potenci ālo pieaugumu laik ā no 2008. l īdz 2011. gadam.  
3 Pamatojoties uz attiec īgi 1,4 %, 0,6 %, 0,5 % un 0,9 % l ēsto potenci ālo pieaugumu laik ā no 2008. l īdz 2011. gadam.  
4 Cikliski kori ģētā bilance, iz ņemot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus. Vienreiz ējie un citi pagaidu pas ākumi veido 
1,4 % no IKP 2009. gad ā, 1,7 % 2010. gad ā, 1,1 % 2011. gad ā, 0,9 % 2012. gad ā, 0,8 % 2013. gad ā un 0,0 % 2015. gad ā; 
saskaņā ar jaunāko programmu visi samazina defic ītu, un saska ņā ar Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi 
samazina defic ītu 0,2 % apm ērā no IKP 2010. gad ā. Metodolo ģiju atšķirību dēļ programm ā iekļautie vienreiz ējie 
pasākumi neatbilst Komisijas dienestu pie ņemtajam vienreiz ēju pasākumu defin ējumam. Piem ērojot šo defin īciju, 
vienreizējie pasākumi veidotu 0,2 % no IKP defic īta samazin ājuma 2010. gad ā un nulle procentus atlikušajos gados.  
 
Avots:  
Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognoze (COM); Komisijas dienestu apr ēķini.
 
LV 6   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
  
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Dānijā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 126. panta 6. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Dānijas apsv ērumus, 
tā kā: 
(1) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savien ības darbību 126. pantu dal ībvalstīm jāizvairās 
no pārmērīga valsts budžeta defic īta. 
(2) Stabilitātes un izaugsmes pakta m ērķis ir sakārtotas valsts finanses k ā līdzeklis, lai 
nostiprinātu nosacījumus stabil ām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina 
nodarbinātības kāpumu. 
(3) Pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūra, ko regul ē Līguma 126. pants, kuru 
sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanu5 (kas ir Stabilit ātes un 
izaugsmes pakta sast āvdaļa), paredz pie ņemt lēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta 
pastāvēšanu. Līgumam pievienotaj ā Protokol ā par pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūru ir izkl āstīti citi noteikumi par p ārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced ūras īstenošanu. Padomes Regul ā (EK) Nr. 479/20096 paredzēti sīki 
izstrādāti noteikumi un defin īcijas par to, k ā piemērot minētā protokola noteikumus.  
(4) Ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika mekl ētas iespējas uzlabot 
efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, k ā arī ilgstoši saglab āt valsts finanšu 
ilgtspējību. Tā mērķis bija jo īpaši nodrošin āt, lai ekonomikas un budžeta st āvoklis 
būtu pilnībā ņemts vērā visos p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras 
posmos. T ādējādi Stabilit ātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu vald ības politikai, 
lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta st āvokli, ņemot vērā situāciju ekonomik ā. 
(5) Līguma 126. panta 5. punkt ā noteikts, ka Komisija adres ē Padomei atzinumu, ja 
Komisija uzskata, ka dal ībvalstī pastāv vai var rasties p ārmērīgs budžeta defic īts. 
                                                 
5 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.  
6 OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp. 
LV 7   LV Komisija, ņēmusi vērā savu ziņojumu saska ņā ar 126. panta 3. punktu un balstoties uz 
Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saska ņā ar 126. panta 4. punktu, ir 
secinājusi, ka D ānijā pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. Tāpēc Komisija ir adres ējusi 
Padomei š ādu atzinumu par D āniju [2010. gada 15. j ūnijā]7. 
(6) Līguma 126. panta 6. punkt ā noteikts, ka Padomei ir j āizskata jebk ādi apsvērumi, ko, 
iespējams, vēlētos iesniegt attiec īgā dalībvalsts, un tad, pamatojoties uz visp ārēju 
novērtējumu, jāpieņem lēmums par to, vai past āv pārmērīgs budžeta defic īts. Dānijas 
gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezult ātā ir pieņemti turpm āk minētie secinājumi. 
(7) Saskaņā ar datiem, ko D ānijas iestādes paziņoja 2010. gada apr īlī, tiek plānots, ka 
valsts kopbudžeta defic īts Dānijā sasniegs 5,4 % no IKP 2010. gad ā, tādējādi 
pārsniedzot atsauces v ērtību — 3 % no IKP. Pl ānotais defic īts nav tuvu atsauces 
vērtībai 3 % no IKP, bet pl ānoto atsauces v ērtības pārsniegumu var uzskat īt par 
pārsniegumu iz ņēmuma kārtā Līgumā un Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā paredzētajā 
nozīmē. Tas jo īpaši ir smagas ekonomikas lejupsl īdes rezult āts Līguma un Stabilit ātes 
un izaugsmes pakta izpratn ē. Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognoz ē lēsts, 
ka reālais Dānijas IKP 2009. gad ā saruka par 4,9 %, un ir sagaid āms, ka 2010. gad ā tas 
atgūsies par 1,6 %. 2010. gada budžeta defic īts ir sekas, ko izrais īja gan ekonomikas 
lejupslīde, gan D ānijas iest āžu saskaņā ar EEAP veiktie stimul ēšanas pas ākumi. 
Tomēr plānoto atsauces v ērtības pārsniegumu nevar uzskat īt par īslaicīgu. Saska ņā ar 
Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi budžeta defic īts 2011. gad ā 
samazinātos līdz 4,9 % no IKP, ja netiktu main īta politika8. Līgumā minētais deficīta 
kritērijs nav izpild īts. 
(8) Saskaņā ar datiem, ko D ānijas iest ādes paziņoja 2010. gada apr īlī, valsts kop ējais 
parāds vēl aizvien ir maz āks par atsauces v ērtību 60 % no IKP, proti, 45,1 % no IKP 
2010. gad ā. Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognoz ē lēsts, ka par āda 
attiecība 2010. gad ā būs 46 % no IKP un palielin āsies līdz 49,5 % no IKP 2011. gad ā, 
joprojām nepārsniedzot atsauces v ērtību — 60 % no IKP. L īgumā minētais parāda 
kritērijs ir izpild īts. 
(9) Gatavojot Padomes l ēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu atbilst īgi 
126. panta 6. punktam, “b ūtiskos faktorus” saska ņā ar Padomes Regulas (EK) 
Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu dr īkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir piln ībā 
izpildīti divi nosac ījumi, proti, ka budžeta defic īts joprojām saglabājas tuvu atsauces 
vērtībai un ka atsauces v ērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. D ānijas gadījumā šie abi 
nosacījumi nav izpild īti. Tāpēc šā lēmuma pie ņemšanas gait ā nav ņemti vērā būtiskie 
faktori, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
No vispārējā novērtējuma izriet, ka D ānijā pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. 
                                                 
7 Visi ar p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz D āniju, 
pieejami š ādā tīmekļa vietnē: 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
8 Prognoz ē, kas balst īta uz pie ņēmumu, ka netiek veiktas politikas izmai ņas, ņem vērā (daļējo) 
atteikšanos no ārkārtējiem ar kr īzi saistītajiem pas ākumiem. 
LV 8   LV 2. pants 
Šis lēmums ir adres ēts Dānijas Karalistei. 
Briselē,   
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
 […]