LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 14.7.2004 
COM(2004) 497 gal īgā redakcija 
2004/0169 (CNS)   
Priekšlikums 
PADOMES REGULA 
Eiropas Zivsaimniec ības fonds 
(Iesniegusi Komisija) 
    
{SEC(2004) 965} 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. Kopienas r īcības kopējā zivsaimniec ības politik ā juridiskais pamats ir Eiropas 
Kopienas dibin āšanas līguma II sada ļa un jo īpaši tā 37. pants. 
2. Šī rīcība kopš t ās uzsākšanas ir bijusi noz īmīga kopējās zivsaimniec ības politikas 
strukturāla sastāvdaļa. Pēdējo 20 gadu laik ā ar zivsaimniec ības strukt ūrpolitikas 
palīdzību ir moderniz ēts viss zivsaimniec ības sektors kopum ā. Šie pūliņi ir jāturpina, 
it īpaši tas j ādara jaunaj ām dalībvalstīm. Īpaša uzman ība jāpievērš tam, lai šaj ā 
sektorā uzturētu spēkā kvalitatīvu darbu un apmierinošu ekonomisk ās dzīvotspējas 
līmeni, piel āgotu jaudu pieejamajiem zivsaimniec ības resursiem, mekl ētu augstas 
kvalitātes produktus, ieviestu videi un resursiem draudz īgākas darba metodes, k ā arī 
neaizmirstu nep ārtraukti uzlabot dz īves un darba apst ākļus. 
3. Saimnieciskie, soci ālie, vides un politikas apst ākļi nepārtraukti main ās. Tiem 
Kopienas instrumentiem, kas nodrošina atbalstu š īm izmain ām, būs jāpielāgojas, lai 
atbilstu veicamajiem uzdevumiem un, lai b ūtu kopsol ī ar prasībām, kas izriet no: 
izmaiņām zivsaimniec ības un akvakult ūras sektor ā, pasaules tirg ū, jaunu tehnolo ģiju 
izmantošanas, samazin ātajiem zivsaimniec ības resursiem, nepieciešam ības pēc 
ilgtspējīgas, videi draudz īgas zvejošanas, akvakult ūras ūdeņu kvalit ātes 
pasliktināšanās, reģionālās attīstības politikas un pat ērētāju prasībām. 
4. Rīkojoties saska ņā ar kopējās zivsaimniec ības politikas īpašajiem m ērķiem, Kopienai 
ir jānodrošina ilgtermi ņa nākotne zvejas aktivit ātēm un ilgtsp ējīga resursu 
izmantošana, un, t ādejādi, jāveic būtiska struktur āla pielāgošana, lai nodrošin ātu 
zvejas resursu un jaudas l īdzsvaru. Kopienai nepieciešami l īdzekļi, lai paātrinātu 
virsjaudas samazin āšanu un, k ā galveno priorit āti, lai ekonomiski efekt īvā un sociāli 
objektīvā veidā pārraudzītu zivju kr ājumu atjaunošanas vai p ārvaldības plānus un 
citus ārkārtas pasākumus. 
5. Kopienai daudz ap ņēmīgāk ir jāatbalsta to zvejas metožu att īstība un izplat ība, kuras 
ir labāk savienojamas ar j ūras vidi un zivsaimniec ības resursiem, j āveicina 
investīcijas selekt īvajos zvejas r īkos, jāveido grupas vai jebkuras citas priv ātas vai 
kopiniciat īvas, lai veicin ātu selektīvo zveju pat ārpus Kopienas likumu noteikt ām 
saistībām. 
6. Akvakultūras sektora att īstībai arī ir potenci āls veidot neskait āmas darba vietas un 
jaunas saimnieciskas darb ības. Akvakult ūras sektors ir j āiekļauj kvalitat īvas 
produkcijas ilgtsp ējīgas attīstības perspekt īvā, tai pašā laikā nodrošinot, ka tiek 
samazināta ietekme uz apk ārtējo vidi. 
7. Paturot pr ātā, ka ir nepieciešams aizsarg āt zivsaimniec ības resursus, visliel ākā 
iespējamā vērtība ir jāpiešķir nozvejai un produkcijai, ar modernas tirdzniec ības 
politikas un viet ējo zivsaimniec ības un akvakult ūras produktu p ārstrādes uzņēmumu 
attīstības palīdzību, ierobežojot visus zudumus un zivj u atlaišanu. Kopienas atbalsts 
šādām darbībām, kuras it īpaši tend ētās uz lielāko iespējamo, cilv ēka patēriņam 
derīgo, produktu daudzumu saražošanu, b ūs vērsts uz mikro un mazajiem 
uzņēmumiem. 
 
LV 3   LV 8. Šajā laikā, kad zivsaimniec ības sektor ā notiek lielas p ārmaiņas, ir jāpieņem mēri ne 
tikai, lai saglab ātu zvejas r ūpniecības cilvēku kapitālu, bet arī, lai iegūtu visas jaun ās 
zināšanas, kas vajadz īgas, lai veicin ātu ilgtsp ējīgu zivsaimniec ības resursu 
izmantošanu un akvakult ūras attīstību, it īpaši nodrošinot zivsaimniec ības sektor ā 
strādājošos ar atbilstošu apm ācību visa darba m ūža laikā, iesaistot jaun ākus cilvēkus 
un sekmējot vienādas iespējas sieviet ēm un vīriešiem. 
9. Zvejā iesaistīto piekrastes zonu soci ālekonomisk ā sabiedrība jutīs šīs izmaiņas, un 
viņiem būs jātiek galā ar ierobežojumiem, kas izriet ēs, cita starp ā, no izmai ņām 
zvejas un akvakult ūras sektor ā, pasaules tirgu att īstībā, samazin ātajos 
zivsaimniec ības resursos, un nepieciešam ības izmantot dabas resursus un apk ārtējo 
vidi ilgtsp ējīgā veidā, īpašu uzman ību pievēršot zvejas un akvakult ūras ūdeņu 
kvalitātei. Pārveidojot zivsaimniec ības sektora p ārstrukturiz ācijā ietekmētās zonas, 
Kopienai j āspēj nodrošin āt ar atbilstošiem saist ītiem pasākumiem. Tom ēr, būs 
nepieciešams ierobežot zonas, kur ām būs tiesības uz šo pal īdzību: Fonds nav 
paredzēts tam, lai aptvertu visas Kopienas piekrastes un ezeru teritorijas. 
10. Lai vair āk ņemtu vērā zvejas aktivit āšu īpašās iezīmes, kas saist ītas ar 
zivsaimniec ības sektora soci ālo strukt ūru un daž ādo, ar zveju saist īto, zonu 
strukturālajām un dabiskaj ām atšķirībām, Eiropas zivsaimniec ības fondam j ābūt 
spējīgam nodrošin āt ar daudz tieš āku palīdzību, kur tā ir nepieciešama saska ņā ar 
piekrastes zonu ilgtsp ējīgas ekonomisk ās attīstības politiku. Šai pal īdzībai pilnībā 
jāatbilst un j āpapildina p ārējie Kopienas instrumenti, it īpaši tie fondi, kas paredz ēti 
strukturālām izmaiņām un konver ģencei . 
11. Ņemot vērā Kopienas situ āciju un zonu daž ādību, un subsidarit ātes principu, fonda 
palīdzība piekrastes zonu att īstībai jāveido kā daļa no integr ētas vietējās pieejas, kas 
centrēta uz saist ītu teritori ālo stratēģiju, un ir piel āgota vietējai situācijai. Palīdzības 
modelis un īstenošana b ūs cik vien iesp ējams decentraliz ēta, priekšroka tiks dota 
privāto spēlētāju iesaistīšanai uz vietas un augšupejošai pieejai. 
12. Lai pieš ķirtu Kopienai v ērtību, Eiropas zivsaimniec ības fondam, l īdzīgi kā 
Zivsaimniec ības virz ības finans ēšanas instrumentam (ZVFI), ir j āuzņemas 
dubultloma. Pirmk ārt, kā finanšu instrumentam, kurš veido neat ņemamu kop ējās 
zivsaimniec ības politikas sast āvdaļu, tam ir j āpavada resursu p ārvaldības pasākumi 
un jāpalīdz pielāgot ražošanas sektora un kop ējās zivsaimniec ības politikas 
uzraudzības instrumentu strukt ūras. Otrk ārt, tam ir j āuztur spēkā attiecības ar 
kohēziju saistībā ar zvejas aktivit ātēs iesaistītajiem iedz īvotājiem un zon ām. 
13. Kā šeit ierosin āts, Eiropas zivsaimniec ības fonds b ūs spējīgs spēlēt lielāku lomu 
zvejā iesaistītās sabiedrības sociālekonomisk ā faktora att īstībā un spēkā uzturēšanā, 
kam ekonomisk ās alternat īvas paliek ierobežotas, tai pat laik ā ievērojot mērķus, 
kurus kop ējai zivsaimniec ības politikai uzliek L īgums. 
14. Fonds saglab ās tādus pašus pamatojumus un principus k ā citi strukt ūrfondi: 
daudzgad īgu programm ēšanu un uzraudz ību, partnerattiec ības, daļēju finansēšanu, 
subsidarit āti un koncentr ēšanos uz maz āk labvēlīgiem reģioniem, k ā arī tiem 
reģioniem, kurus visvair āk apdraud zivju resursu atjaunošanas pas ākumu ietekme. 
15. Katra dal ībvalsts sast ādīs valsts strat ēģijas plānu, nosakot savus īpašos mērķus un 
prioritātes fonda darb ībai, vadoties p ēc Kopienas strat ēģiskajām vadlīnijām kopējai 
 
LV 4   LV zivsaimniec ības politikai. Šis strat ēģiskais plāns, kurš nor ādīs Fonda intervenci un 
finansiālo ieguld ījumu, kā arī citus nepieciešamos resursus, kalpos k ā atsauces 
sistēma, lai sast ādītu rīcības programmas. 
16. Lai Fonda darb ība būtu efektīvāka, ierosin ātā pieeja ir pamatota uz vienk āršotiem 
instrumentiem, ar vienotu regulu un vienotu Fondu attiec ībā uz Kopienas pal īdzību. 
Arī rīcības programmas koncentr ēsies uz ierobežotu priorit āšu skaitu, izlaižot visas 
tehniskās detaļas, kas var ētu sarežģīt sekošanu šiem instrumentiem un to īstenošanu. 
17. Pieci priorit ātes stūrakmeņi ir “pas ākumi, kas vajadz īgi, lai piel āgotu Kopienas 
zvejas floti,”, “akvakult ūra, zivsaimniec ības un akvakult ūras produkcijas p ārstrāde 
un tirdzniec ība”, “kolekt īvo interešu pas ākumi”, “zvejas piekrastes zonu ilgtsp ējīga 
attīstība” un “tehnisk ā palīdzība”. 
18. Fonda īstenošana tiks veikta, izmantojot dal īto pārvaldību, kā noteikts Finanšu 
Regulā, un tā ir pamatota uz proporcionalit ātes un subsidarit ātes principiem. 
Priekšlikum ā ir iekļauti lielākie vienk āršošanas un decentraliz ācijas komponenti, jo 
īpaši: 
– Pašreizējais trīspakāpju programm ēšanas process tiek aizst āts ar divpak āpju 
pieeju, kur pirm ā pakāpe pēc būtības ir strat ēģija, bet otr ā- darbība. Papildus, 
rīcības programmas vairs neatbalst īs, kā tas bija l īdz šim, programm ēšanas 
papildinājumi, kuros ir uzskait īti sīki izstrādāti pasākumi. Šajos papildin ājumos 
būs noteiktas tikai pal īdzības galven ās prioritātes. 
– Maksājumu sist ēma finansi ālajai pārvaldībai ir vienk āršota, un maks ājumi 
vairs netiks veikti pas ākumu līmenī, bet tikai priorit ātes līmenī. 
Kopfinans ēšana arī tiks noteikta priorit ātes līmenī. 
– No dalībvalstīm Komisija piepras īs tikai, lai t ās paredz, kas ir vajadz īgs, lai 
garantētu drošu finansi ālo pārvaldību, kas dod tai iesp ēju uzņemties atbild ību 
īstenot Kopienas budžetu. Nov ērtēšanā, pārbaudēs, ziņojumos un komitejas 
piederībā tiek ņemta vērā arī proporcionalit ātes koncepcija. 
– Iespējamības likumi tiks noteikti valsts l īmenī, izņemot īsu negatīvo sarakstu. 
Priekšlikums ievieš ar ī daļējas slēgšanas iesp ējas. 
– Secinājumā, reglament ējošie noteikumi ir radik āli vienkāršoti, tā kā šīs regulas 
projekts aizst ās vai groz īs pašreizējo Regulu (EK) Nr. 1260/1999, (EK) Nr. 
1263/1999, (EK) Nr. 2792/1999, (EK) Nr. 366/2001 noteikumus. 
19. Komisijas ierosin ātais finansi ālais asign ējums fondam saska ņā ar finanšu pl ānu 
laikposmam no 2007. l īdz 2013. gadam1 ir 4 963 miljoni eiro paplašin ātajai 27 
dalībvalstu Eiropai, tas ir apm ēram atbilstoši tam daudzumam, kas ir pieš ķirts 15 
dalībvalstu Eiropai laikposm ā no 2000. l īdz 2006. gadam (3 700 miljoni eiro). 
Finanšu resursu sadal ījumam starp dal ībvalstīm Komisija pl āno piemērot metodi, 
kura ir pamatota uz tiem m ērķu kritērijiem, kuri tika izmantoti Berl īnes Padom ē 
                                                 
1 Komisijas pazi ņojums Padomei un Eiropas Parlamentam. M ūsu kopējās nākotnes veidošana. 
Paplašinātas Savien ības politikas izaicin ājumi un budžeta l īdzekļi no 2007. l īdz 2013.gadam. 
KOM(2004) 101 gal īgais variants, 10.2.2004. 
 
LV 5   LV 1999. gad ā “Konver ģences” m ērķim, ņemot vērā nepieciešam ību vienlīdz taisnīgi 
attiekties pret visiem tiem re ģioniem, kurus ietekm ēja paplašin āšanās “statistiskais 
efekts”. Tos resursus, kuri tika pieš ķirti reģioniem, kuri nav ties īgi pretend ēt uz 
Konverģences m ērķi, Komisija sadal īs starp dal ībvalstīm, pamatojoties uz 
sekojošiem m ērķu kritērijiem: attiec īgās dalībvalsts zivsaimniec ības sektora lielums, 
zvejas intensit ātei nepieciešamo piel āgojumu apm ērs, zivsaimniec ības sektora 
nodarbinātības līmenis un notiekoš ās rīcības nepārtrauktība. 
20. Eiropas konferenc ē, kas notika no 27. l īdz 29. maijam 2004. gad ā Bundoran ā, 
Donegala gr āfistē, Īrijā, notika konsult ācijas ar sabiedr ību un ieinteres ētajām pusēm 
par nākotnes instrumentiem zivsaimniec ības instrumentiem no 2007. l īdz 
2013. gadam. Šaj ā konferenc ē apmēram 300 dal ībniekiem tika dota iesp ēja izteikt 
savu viedokli. Šie dal ībnieki pārstāvēja ne tikai sektoru kopum ā un kompetentus 
valsts departamentus, bet ar ī patērētājus un nevalstiskas organiz ācijas. Konferences 
secinājumi, pēc vajadzības, ir iek ļauti šīs regulas priekšlikum ā. 
21. Priekšlikuma ietekmes nov ērtējums konstat ē, ka no Eiropas Zivsaimniec ības fonda 
palīdzības tiek gaid īti vairāki rezultāti, it īpaši, pastiprin āti centieni sasniegt l īdzsvaru 
starp pieejamiem resursiem un zvejas l īmeņiem, kompens ācijas pak āpi 
sociālekonomiskaj ām grūtībām, kuras par ādījušās sektorā veikto darb ību un 
veicamās pārstrukturiz ācijas rezult ātā, ieguldījums jūras vides aizsardz ībā un zvejas 
rīku selektivit ātes uzlabošan ā, kuģu ar klāju drošības, darba apst ākļu un vesel ības un 
produktu kvalit ātes uzlabošan ā. 
 
LV 6   LV 2004/0169 (CNS) 
Priekšlikums 
PADOMES REGULA 
Eiropas Zivsaimniec ības fonds 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu2, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu3, 
ņemot vērā Eiropas ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu4, 
ņemot vērā Reģionālās komitejas atzinumu5, 
tā kā: 
(1) Kopienas zvejas floti ir j āregulē, it īpaši saska ņā ar lēmumiem, kurus Padomei un 
Komisijai ir j āpieņem, pamatojoties uz Padomes 2002. gada 20. decembra Regulas 
(EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniec ības resursu saglab āšanu un ilgstp ējīgu 
izmantošanu saska ņā ar kopējo zivsaimniec ības politiku6 II nodaļu. 
(2) Kopējās zivsaimniec ības politikas m ērķim ir jābūt vērstam uz to, lai nodrošin ātu dzīvo 
ūdens resursu un akvakult ūras ilgtsp ējīgu izmantošanu, piem ērojoties ilgtsp ējīgas 
attīstības apstākļiem, līdzsvarotā veidā ievērojot vides, saimnieciskos un soci ālos 
aspektus. 
(3) Kopējās zivsaimniec ības politikas darb ības sfēra sevī ietver dz īvo ūdens resursu un 
akvakultūras saglab āšanu, pārvaldību un izmantošanu, k ā arī zivsaimniec ības un 
akvakultūras produktu p ārstrādi un tirgdarb ību, ciktāl šīs aktivitātes tiek praktiz ētas 
dalībvalstu teritorij ā, Kopienas ūdeņos vai ar Kopienas zvejas ku ģiem vai dal ībvalstu 
pilsoņiem. 
(4) Saskaņā ar Līguma 33. panta 2. punktu j āievēro to zvejas aktivit āšu īpašās iezīmes, kas 
saistītas ar zivsaimniec ības sektora soci ālo struktūru un daž ādo, ar zveju saist īto, zonu 
strukturālajām un dabiskaj ām atšķirībām. 
                                                 
2 OV C […], […], lpp. […]. 
3 OV C […], […], lpp. […]. 
4 OV C […], […], lpp. […]. 
5 OV C […], […], lpp. […]. 
6 OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. 
 
LV 7   LV (5) Ilgtspējīga attīstība kā kopējās zivsaimniec ības politikas sast āvdaļa kopš 1993. gada ir 
integrēta noteikumos, kas reglament ē struktūrfondus. T ās īstenošana ir j āveic ar 
Eiropas Zivsaimniec ības fonda pal īdzību, vadoties p ēc un piem ērojoties ilgtsp ējīgas 
attīstības apstākļiem. 
(6) Ņemot vērā strukturālās problēmas, ar kur ām jāsastopas, att īstot zivsaimniec ības 
sektoru un dal ībvalstīm pieejamo finanšu resursu ierobežojumus paplašin ātā 
Savienībā, dalībvalstis nesp ēj adekvāti izpildīt kopējās zivsaimniec ības politikas 
ilgtspējīgas attīstības mērķi. To var lab āk sasniegt Kopienas l īmenī, nodrošinot ar 
daudzpus īgu finansēšanu, kas koncentr ēta uz svar īgajām prioritātēm Kopienas l īmenī. 
Saskaņā ar subsidiarit ātes principu, kas min ēts Līguma 4. pant ā, Kopiena var ieviest 
pasākumus. 
(7) Kopējā zivsaimniec ības politik ā ir jāiekļauj Kopienas priorit ātes ilgtspējīgai attīstībai, 
kā noteikts Eiropadom ēs Lisabon ā un Gēteborgā. 
(8) Programm ēšanai jānodrošina fonda sadarb ība ar citiem fondiem, kuri paredz ēti 
ilgtspējīgai attīstībai un ar strukt ūrfondiem un EIB; šai sadarb ībai jāaptver ar dot āciju 
un aizdevumu savienojam ība. 
(9) Fonda aktivit ātei un tām darbībām, kuras tas pal īdz finans ēt, jābūt savienojam ām ar 
citām Kopienas politik ām un jāatbilst visiem Kopienas ties ību aktiem. 
(10) Kopienas r īcībai jāpapildina t ās darbības, ko veic dal ībvalstis, vai j ācenšas tās atbalstīt, 
kā arī, lai nodrošin ātu ievērojamu pievienoto v ērtību, ir jāstiprina partnerattiec ības. 
Tas attiecas uz re ģionālajām un viet ējām varas iest ādēm, citām kompetent ām 
iestādēm, kā arī tām iestādēm, kuras ir atbild īgas par apk ārtējo vidi un sieviešu un 
vīriešu vienl īdzības veicin āšanu, uz saimnieciskajiem un soci ālajiem partneriem un 
citām kompetent ām institūcijām. Attiecīgajiem partneriem j ābūt iesaistītiem palīdzības 
sagatavošan ā, uzraudzībā un novērtēšanā. 
(11) Kopiena dr īkst veikt pas ākumus saska ņā ar subsidiarit ātes principu, kurš noteikts 
Līguma 5. pant ā un saska ņā ar proporcionalit ātes principu, kurš noteikts taj ā pašā 
pantā. Šī regula dara tikai to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu to m ērķi. 
(12) Lai vienk āršotu fondu īstenošanu un izskaidrotu dal ībvalstu un Komisijas pien ākumus, 
starp resursiem, kurus pielieto Komisija un dal ībvalstis, var b ūt diferenc ēšana. 
(13) Lai nodrošin ātu atbilst ību drošas finanšu p ārvaldības principiem, dal ībvalstīm ir 
jāsadarbojas ar Komisiju saska ņā ar Līguma 274. pantu. Lai to pan āktu, šī regula 
konkretiz ē nosacījumus, kas ļauj Komisijai veikt savus pien ākumus Eiropas Kopienu 
vispārējā budžeta izpildei. 
(14) Ja fonda aktivit ātēm jābūt efektīvām un caurskat āmām, dalībvalstu un Kopienas 
pienākumiem j ābūt precīzi formul ētiem. Šie pien ākumi jānosaka katram 
programm ēšanas, uzraudz ības, novērtēšanas un p ārbaudīšanas posmam. Saska ņā ar 
subsidiarit ātes principu un neierobežojot Komisijas likum īgās pilnvaras, pal īdzības 
īstenošanai un p ārbaudīšanai jābūt galvenok ārt dalībvalstu pien ākumam. 
(15) Līguma 2. un 3. pants garant ē nevienlīdzības novēršanu un veicina sieviešu un v īriešu 
vienlīdzību. 
 
LV 8   LV (16) Komisijai j āveido pieejamo saist ību asign ējumu nor ādošs sadal ījums, lietojot 
objektīvu un caurskat āmu metodi, īpaši koncentr ējoties uz tiem re ģioniem, kurus 
aptver Konver ģences mērķis. 
(17) Saskaņā ar fondu pieejamie asign ējumi jāindeksē, pamatojoties uz vienotu likmi 
programm ēšanai, un šai indeks ācijai jābūt, pēc vajadz ības, pakļautai tehniskai 
pielāgošanai ne v ēlāk kā 2010. gada 31. decembr ī. 
(18) Llai stiprin ātu sviras efektu Kopienas resursiem, p ēc iespējas vairāk atbalstot priv ātos 
finansēšanas avotus un vair āk ievērojot darb ību rentabilit āti, no fonda pieejam ās 
palīdzības form ām jābūt dažādām un, lai veicin ātu Kopienas interesi, pal īdzības 
likmēm jābūt diferenc ētām, iedrošinot lietot plaša di apazona finanšu resursus un, 
ierobežojot fondu iemaksas, sekm ējot atbilstošas pal īdzības formas pielietošanu. 
(19) Lai pastiprin ātu kopējās zivsaimniec ības politikas strat ēģiskā satura saska ņu ar 
Kopienas zivsaimniec ības un akvakult ūras ilgtspējīgas attīstības priorit ātēm, Padomei, 
darbojoties uz Komisijas priekšlikuma pamata, ir j āpieņem strat ēģiskās 
pamatnost ādnes, nosakot priorit ātes palīdzībai saska ņā ar Kopējo zivsaimniec ības 
politiku. 
(20) Lai pilnveidotu programm ēšanas proced ūras, Komisijas pien ākumiem j ābūt skaidri 
nošķirtiem no dal ībvalstu pien ākumiem. T ādejādi, darbojoties uz dal ībvalstu 
priekšlikuma pamata, ir j āizstrādā noteikums, ka Komisijai j āpieņem stratēģiju un 
attīstības priorit ātes, kas reglament ēs programm ēšanu un ar ī Kopienas budžeta 
iemaksu apm ērus, un ar tiem saist ītos īstenošanas pas ākumus, savuk ārt dalībvalstīm 
jālemj par to piem ērošanu. 
(21) Vajadzību pēc vienkāršošanas un decentraliz ācijas, programm ēšanas un finanšu 
pārvaldības jāīsteno tikai priorit āšu līmenī, bet programmas papildin ājumi un 
Kopienas atbalsta sist ēmas ir jāpārtrauc. 
(22) Programm ēšanas sist ēma ir j āvienkāršo, piem ērojot vienotu septi ņu gadu 
programm ēšanas periodu. Lai to pan āktu, palīdzības formas un pal īdzību shēmu skaits 
ir jāierobežo, un, parasti, t ām jābūt kā vienai rīcības programmai uz dal ībvalsti. 
(23) Lai noteiktu zonas, kuras ir ties īgas pretend ēt uz palīdzību, ir jānosaka krit ēriji. Lai to 
panāktu, priorit ātes reģionu un zonu noteikšanai Kopienas l īmenī ir jāpamatojas uz 
reģionu klasifik ācijas kopējo sistēmu, ko noteikusi Eiropas Parlamenta un Padomes 
2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kop ējas statistiski teritori ālo 
vienību klasifik ācijas (NUTS) izveidi 7. 
(24) Vajadzība Kopējo zivsaimniec ības politiku nodrošin āt ar pavadošiem pas ākumiem, it 
īpaši, samazin āt tās sociālekonomisko ietekmi, īstenojot piekrastes zonu att īstības 
politiku, 
(25) Ņemot vērā Kopienas situ āciju un zonu daž ādību un subsidiarit ātes principu, 
piekrastes zonu att īstības politikai j ābūt integrētas pieejas, kas centr ēta uz atbilstošu 
teritoriālo stratēģiju un piem ērota vietējiem apst ākļiem, daļai. Šai politikai j ābūt pēc 
iespējas decentraliz ētai, priekšroka j ādod vietējiem spēlētājiem, jāpamatojas uz 
                                                 
7 OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp. 
 
LV 9   LV augšupejošu pieeju, j āpieļauj iespēja apsvērt maza m ēroga darb ības un jānodrošina 
liela privātā sektora sp ēlētāju dalība. 
(26) Neapšaub āma priorit āte ir daudzgad īgi atkopšanas pl āni, kas jāpieņem Padomei, un 
tiem jābūt kopā ar fonda izstr ādātiem pavadošiem zvejas intensit ātes pielāgošanas 
plāniem. 
(27) Zivsaimniec ības nolīguma starp Kopienu un trešo valsti neatjaunošana vai iev ērojams 
zvejas iesp ēju samazin ājums saska ņā ar starptautisku nol īgumu, ar ī liek uzs ākt 
daudzgad īgus zvejas intensit ātes pārvaldības plānus, kuru m ērķis ir piel āgot floti 
jaunajai situ ācijai. 
(28) Ir jānosaka noteikumi zvejas intensit ātes pielāgošanai saist ībā ar dalībvalstu vai 
Komisijas pie ņemtajiem ārkārtas pasākumiem, k ā paredzēts ar Regulas (EK) 
Nr. 2371/2002 attiec īgi 7. un 8. pantu. 
(29) Lai Kopienas floti piel āgotu pieejamajiem un izmantojamajiem resursiem, t ā ir 
jāsamazina. 
(30) Lai īstenotu zvejas flotes p ārstrukturiz āciju, būs nepieciešami pavadoši 
sociālekonomiski pas ākumi. 
(31) Aktivitāšu pagaidu p ārtraukšanas vai tehnis ko ierobežojumu piem ērošanas konkr ētam 
aprīkojumam uz ku ģiem ar kl āju vai konkr ētām zvejas metod ēm gadījumā, par 
pabalstu un finansi ālu kompens āciju piešķiršanu zvejniekiem un ku ģu īpašniekiem ir 
jānosaka sīki izstrādāti noteikumi. 
(32) Zivsaimniec ības sektoram ir ārkārtīgi svarīgi, lai tiktu sasniegts ūdeņu resursu un to 
izmantošanas ilgtsp ējīgs līdzsvars, tai pat laik ā pienācīgi ņemot vērā vides ietekmi. 
Tādejādi ir jānosaka attiec īgi pasākumi, kas aizsarg ā ne tikai p ārtikas ķēdi, bet ar ī 
akvakultūru un pārstrādes rūpniecību. 
(33) Ir jānosaka s īki izstrādāti noteikumi par atbalsta pieš ķiršanu akvakult ūrai, 
zivsaimniec ības un akvakult ūras produktu p ārstrādei un tirdzniec ībai, tai pat laik ā 
nodrošinot, ka šie sektori saglab ā saimniecisko dz īvotspēju; šim nol ūkam vajag noteikt 
ierobežotu pal īdzības priorit ātes mērķu skaitu un koncentr ēties uz struktur ālo atbalstu 
mikro un mazajiem uz ņēmumiem. 
(34) Fonda pas ākumos jāiekļauj arī nepieciešam ā kolektīvā darbība. 
(35) Lai veicin ātu novatorisku pieeju un prakses pielietošanu, lai īstenošana b ūtu vienkārša 
un caurskat āma, fondam j ānodrošina atbalsts nov ērtējumiem, izp ētei, izmegin ājuma 
projektiem un pieredzes apmai ņai tehnisk ās palīdzības veidā. 
(36) Šādai decentraliz ētai fonda darb ību īstenošanai, ko veic dal ībvalstis, vajadz ētu 
nodrošināt ar pietiekoš ām garantij ām attiecībā uz īstenošanas deta ļām un kvalit āti, 
darbību rezult ātiem un to nov ērtējumiem un drošu finansi ālo pārvaldību un tās 
uzraudzību. 
(37) Struktūrfondu darb ību efektivit āte un ietekme ir atkar īga arī no uzlabota un r ūpīgāka 
novērtējuma. Šaj ā sakarībā ir jānosaka dal ībvalstu un Komisijas pien ākumi, kā arī 
pasākumi, kas nodrošin ātu novērtējuma ticam ību. 
 
LV 10   LV (38) Lai sagatavotu, p ārskatītu un nov ērtētu palīdzības ietekmi un iek ļautu novērtēšanas 
procesu pal īdzības sekojum ā, ir atbilstoši to nov ērtēt; lai to pan āktu, ir jānosaka katra 
novērtējuma posma m ērķis un saturs. 
(39) Labu darba partnerattiec ību un Kopienas pal īdzības atbilst īgas sekmēšana interes ēs ir, 
lai par to tiktu sniegta visplaš ākā iespējamā informācija un atkl ātība. Par šo aspektu un 
par Komisijas inform ētību par pie ņemtajiem pas ākumiem ir atbild īgas iestādes, kuras 
atbild par pal īdzības pārvaldīšanu. 
(40) Lai garant ētu efektīvu un pareizu īstenošanu, ir j ānosaka dal ībvalstu saist ības attiec ībā 
uz pārvaldības un uzraudz ības sistēmām, izdevumu sertific ēšanu un Kopienas ties ību 
neprecizit āšu un pārkāpumu nov ēršanu, atkl āšanu un labošanu. 
(41) Katrai pal īdzības paketei ir j āieceļ rīkotāj iestāde, sertific ēšanas iest āde un rev īzijas 
iestāde, kā arī jānorāda to pien ākumi. Attiec īgajiem pien ākumiem galvenok ārt 
jāattiecas uz drošu finansi ālo īstenošanu, nov ērtēšanas organiz ēšanu, to izdevumu 
sertificēšanu, kurus faktiski rad ījuši saņēmēji, pārbaudi un atbilst ību saistībām 
attiecībā uz atklātību un saska ņā ar Kopienas ties ībām. Lai uzraudz ītu palīdzību, ir 
jāpieņem noteikums par regul ārām Komisijas un attiec īgo valsts iest āžu kopējām 
sanāksmēm. 
(42) Ir jāparedz, ka r īcības komiteja ir dal ībvalsts iecelta instit ūcija, kas uzrauga pal īdzību, 
pārbauda, k ā to pārvalda rīkotāj iestāde un nodrošina atbilst ību palīdzības vadlīnijām, 
īstenošanas noteikumiem un p ārskatu nov ērtējumiem. 
(43) Uzraudzībai ir nepieciešami īstenošanas r ādītāji un gada p ārskati, tādejādi tiem jābūt 
noteiktiem t ā, lai precīzi atspogu ļotu palīdzības shēmu progresu un programm ēšanas 
kvalitāti. 
(44) Neierobežojot Komisijas esoš ās pilnvaras attiec ībā uz finanšu kontroli, ir j āpastiprina 
dalībvalstu un Komisijas sadarb ība šajā jomā. 
(45) Ir jāvienkāršo noteikumi un proced ūras, kas reglament ē saistības un maks ājumus, tā, 
lai budžeta saist ības tiktu izpild ītas reizi gad ā saskaņā ar daudzgad īgo finanšu 
perspektīvu un pal īdzības finans ēšanas plānu, bet maks ājumi tiktu veikti avansa form ā 
ar tai sekojošu faktiski radušos izdevumu atmaks āšanu. Saska ņā ar izveidojušos tiesu 
praksi jebkuri procenti, kas ieg ūti no avansa maks ājuma ir j āuzskata par attiec īgās 
dalībvalsts resursiem,  un, lai stiprin ātu fondu ietekmi, tie ir j āpiešķir tam pašam 
nolūkam, kādam tika pieš ķirts avansa maks ājums. 
(46) Droša finanšu p ārvaldība ir jānodrošina, paredzot, ka izdevumiem ir j ābūt pienācīgi 
attaisnotiem un sertific ētiem, kā arī nodrošinot maks ājumu atbilst ību svarīgiem 
pienākumiem, t ādiem kā programm ēšanas uzraudz ība, finanšu kontro le un Kopienas 
tiesību piemērošana. 
(47) Lai nodrošin ātu drošu Kopienas resursu p ārvaldību, ir j āuzlabo izdevumu 
prognozēšana un īstenošana. Lai to pan āktu, dalībvalstīm regulāri jāsūta Komisijai 
savas prognozes par Kopienas resursu izmantošanu, un jebkurš finanšu īstenošanas 
aizkavējums rada avansa atmaks ājumu un autom ātisku līdzekļu atsaukšanu. 
 
LV 11   LV (48) Viens no veidiem, k ā nodrošin āt, lai strukt ūrfondu darb ības būtu efektīvas, ir operat īva 
uzraudzība. Uzraudz ība ir jāuzlabo un saist ītajiem pien ākumiem ir j ābūt precīzāk 
noteiktiem. It īpaši jānošķir pārvaldības funkcijas no uzraudz ības funkcij ām. 
(49) Lai nodrošin ātu fonda da ļēji finansēto pasākumu efektivit āti, divu gadu laik ā ir 
jāpiešķir avanss 7% apm ērā, pēc pieejam ības. 
(50) Drošas finanšu p ārvaldības un efektivit ātes nolūkos ir j āpiemēro atsaukšanas 
noteikums (N+2). 
(51) Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1999. gada 28. j ūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko 
nosaka Komisijai pieš ķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas k ārtību8, pasākumi, kas 
vajadzīgi, lai īstenotu šo regulu ir j āpieņem vai nu ar padomdev ēja procedūru saskaņā 
ar šī lēmuma 3. pantu, vai, p ārvaldības pasākumu gad ījumā, saskaņā ar 4. pant ā 
izklāstīto pārvaldības proced ūru. 
(52) Ir jānosaka s īki izstrādāti pārejas noteikumi, lai var ētu sagatavot jaunu 
programm ēšanu, tikl īdz šī regula st ājas spēkā un nodrošin āt, ka plānu un pal īdzības 
shēmu izstrādāšanas saska ņā ar jauno sist ēmu laikā palīdzība dalībvalstīm netiek 
pārtraukta. 
(53) Padomes 1999. gada 21. j ūnija Regula (EK) Nr . 1260/1999 un 1999. gada 17. 
decembra Regula (EK) Nr. 2792/1999, kas nosaka s īki izstrādātus Kopienas 
noteikumus un k ārtību attiec ībā uz strukt ūrpalīdzību zivsaimniec ības nozar ē un 
akvakultūras nozar ē un to produktu p ārstrādei un tirdzniec ībai, kā arī citus 
noteikumus, ir j āatceļ. Tomēr, lai pan āktu, ka pal īdzība, darbība un projekti, kas 
apstiprināti līdz 2006. gada 31. decembrim, tiek pien ācīgi izpildīti, ir jāpiemēro 
atceltie noteikumi. 
                                                 
8 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.  
 
LV 12   LV IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 
I SADAĻA 
PALĪDZĪBAS  MĒRĶI UN VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI 
I NODAĻA 
Darbības sfēra un defin īcijas 
1. pants 
Darbības joma 
Ar šo regulu izveido Eiropas Zivsaimniec ības fondu (turpm āk tekstā “Fonds”) un nosaka 
Kopienas pal īdzības sistēmu ilgtsp ējīgai zivsaimniec ības sektora un piekra stes zvejas zonu 
attīstībai. 
2. pants 
Ģeogrāfiskā darbības joma 
1. Šīs regulas pas ākumus piem ēro visā Eiropas Savien ības teritorij ā. 
2. Atkāpjoties no 1 punkta par pal īdzību saskaņā ar IV sada ļas IV noda ļu attiecībā uz 
piekrastes zvejas zonu ilgtsp ējīgu attīstību, dalībvalstis izv ēlas zonas, kur ām ir 
tiesības pretend ēt uz pal īdzību, pamatojoties uz 42. panta 3. un 4. punkt ā 
noteiktajiem krit ērijiem. 
3. pants 
Definīcijas 
Šajā regulā: 
(a) “zivsaimniec ības nozare” apz īmē saimniec ības nozari, ar ī visas 
zivsaimniec ības produkcijas ražošanas, p ārstrādes un tirdzniec ības darbības; 
(b) “zvejnieks” apz īmē jebkuru personu, kura ir nodarbin āta, pēc dalībvalsts 
atzinuma k ā pamatdarb ā, uz ekspluat ācijā esoša zvejas ku ģa klāja; 
(c) “zivsaimniec ības nozar ē nodarbin āta persona” apz īmē jebkuru personu, kura ir 
nodarbināta kā pamatdarb ā zivsaimniec ības nozar ē, kā noteikts 1. pant ā; 
 
LV 13   LV (d) “zvejas ku ģis” apzīmē zvejas ku ģi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta 
nozīmē; 
(e) “akvakult ūra” apzīmē ūdens organismu audz ēšanu vai kultiv ēšanu, pielietojot 
tehnoloģiju, kas paredz ēta attiecīgo organismu, kurus apk ārtējā vide dabiski 
nejaudā saražot, ražošanas paaugstin āšanai; vis ā audzēšanas vai kult ūras 
stadijā, kā arī līdz un iek ļaujot ražas sav ākšanu, šie organismi paliek fiziskas 
vai juridiskas personas īpašums; 
(f) “mikro un mazi uz ņēmumi” apz īmē mikro un mazus uz ņēmumus, k ā Komisijas 
2003. gada 6. maija atzinum ā 2003/361/EK defin ēti mikro, mazi un vid ēji 
uzņēmumi9 ; 
(g) “rīcības programma” (OP) apz īmē vienotu dokumentu, kuru ir sast ādījusi 
dalībvalsts un apstiprin ājusi Komisija, kur ā aprakstīts saskaņots priorit āšu 
kopums; 
(h) “programm ēšana” apz īmē daudzgad īgu organiz ēšanas, lēmumu pie ņemšanas 
un finans ēšanas procesu daž ādos paredz ētajos īstenošanas posmos, kop ēju 
Kopienas un dal ībvalstu darb ību, lai sasniegtu Fonda priorit āšu mērķus; 
(i) “prioritātes stūrakmens” apz īmē vienu no r īcības programmas strat ēģijas 
prioritātēm, kurā ietverta grupa pas ākumu, kas saist īti ar un noteikti Kopienas 
stratēģiskajās vadlīnijās; 
(j) “pasākums” apz īmē prioritātes stūrakmeņu īstenošanai paredz ēto darbību 
kopumu; 
(k) “darbība” apzīmē viena vai vair āku saņēmēju īstenotu projektu; 
(l) “saņēmējs” apzīmē sabiedrisku vai priv ātu uzņēmumu, instit ūciju vai firmu, 
kura ir atbild īga par darb ību uzsākšanu un/vai īstenošanu. Atbalsta sh ēmu 
nozīmē saskaņā ar Līguma 87. pantu sa ņēmēji ir sabiedriskas vai priv ātas 
firmas, kas izpilda individu ālas darbības un saņem valsts atbalstu; 
(m) “valsts izdevumi” apz īmē jebkurus valsts izdevumus, kas radušies valsts 
iestādēm, teritori ālajām iestādēm vai no Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta, 
vai jebkurus l īdzīgus izdevumus, ar ī to institūciju izdevumus, kuras reglament ē 
valsts likums Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas 2004/18/EK 
nozīmē10; 
(n) “Konverģences mērķis” apzīmē mērķi, kas noteikts Padomes (EK) regulas nr. 
…./2004 3. panta 2. punkt ā, kas nosaka strukt ūrfondu un koh ēzijas fondu 
vispārējos noteikumus11. 
                                                 
9 OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.  
10 OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.  
11 OV L […], […], lpp. […]. 
 
LV 14   LV II NODA ĻA 
Mērķi un uzdevumi 
4. pants 
Mērķi 
Fonda pal īdzības mērķis ir: 
(a) atbalstīt kopējo zivsaimniec ības politiku,  lai nodrošin ātu dzīvo ūdens resursu 
izmantošanu t ādā veidā, lai radītu nepieciešamos nosac ījumus saimnieciskajai, 
vides un soci ālajai ilgtsp ējībai; 
(b) veicināt ilgtspējīgu Kopienas flotes jaudas un resursu l īdzsvaru; 
(c) stiprināt darbojošos strukt ūru konkur ētspēju un ekonomiski dz īvotspējīgu 
zivsaimniec ības sektora uz ņēmumu att īstību; 
(d) sekmēt vides un dabas resursu aizsardz ību; 
(e) atbalstīt dzīves kvalit ātes ilgtspējīgu attīstību un uzlabošanu taj ās jūras, ezeru 
un piekrastes zon ās, kuras ietekm ē zvejas un akvakult ūras aktivit ātes; 
(f) veicināt sieviešu un v īriešu vienl īdzību zivsaimniec ības sektora un piekrastes 
zvejas zonu att īstībā. 
5. pants 
Uzdevumi 
Eiropas Zivsaimniec ības fonds (turpm āk tekstā Fonds vai EZF) nodrošina atbalstu 
zivsaimniec ības sektoram. Pas ākumi, kas īstenoti saska ņā ar šo Regulu, sekm ē vispārējo 
mērķu, kas noteikti L īguma 33. pant ā un mērķu, kas noteikti k ā daļa no kop ējās 
zivsaimniec ības politikas (KZP), sasniegšanu. Šie pas ākumi pavada un papildina, p ēc 
vajadzības, citus Kopienas in strumentus un politikas. 
 
LV 15   LV III NODA ĻA 
Palīdzības principi 
6. pants 
Papildināšana, saska ņa un atbilst ība 
1. Fonds nodrošina pal īdzību, kura papildina valsts, re ģionālos un viet ējos pasākumus, 
integrējot tos Kopienas priorit ātēs. 
2. Komisija un dal ībvalstis nodrošina,  ka Fonda pal īdzība atbilst Kopienas aktivit ātēm, 
politikai un priorit ātēm. 
3. Dalībvalstis nodrošina, ka Fonda finans ētās darbības atbilst L īguma noteikumiem, 
tiesību aktiem, kas pie ņemti saska ņā ar Līgumu un Kopienas politikai un r īcībai, jo 
īpaši saist ībā ar konkurences noteikumiem, valsts pas ūtījumu pieš ķiršanu un vides 
aizsargāšanu un uzlabošanu. 
4. Fonda finans ētas darb ības tieši vai netieši neveicina zvejas intensit ātes 
paaugstin āšanos. 
5. Tiek piem ēroti Regulas (EK) Nr. 2371/2002 16. panta noteikumi. 
7. pants 
Valsts atbalsti 
1. Neierobežojot 2 punktu, zivsaimniec ības sektora uz ņēmumu atbalstam, kuru pieš ķir 
dalībvalstis, piem ērojas Līguma 87., 88. un 89. pants. 
2. Līguma 87., 88. un 89. pants nepiem ērojas oblig ātajām budžeta iemaks ām, kuras 
dalībvalstis veic par pas ākumiem, kurus da ļēji finansē Kopiena, un kuras ir 
paredzētas kā daļa no rīcības programmas k ā minēts III sada ļas 1 noda ļā. 
3. Ar pasākumiem, kuros ir iesaist īts valsts finans ējums, ko neaptver š īs regulas 
noteikumi un kas attiecas uz oblig ātajām budžeta iemaks ām, kā paredzēts 2 punkt ā, 
rīkojas kā ar pilnu paketi, pamatojoties uz 1 punktu. 
8. pants 
Partnerattiec ības 
1. Komisija lemj par Fonda pal īdzību ciešas Komisijas un dal ībvalstu sadarb ības 
(turpmāk tekstā “partnerattiec ības”) ietvaros. Dal ībvalsts saska ņā ar pašreiz ējiem 
 
LV 16   LV valsts noteikumiem un praksi organiz ē partnerattiec ības ar iest ādēm un instit ūcijām, 
kuras tā ieceļ, galvenok ārt: 
(a) kompetent ām reģionālajām, vietējām un citām valsts iest ādēm; 
(b) saimnieciskajiem un soci ālajiem partneriem; 
(c) jebkuru citu attiec īgu institūciju, kas p ārstāv pilsoņu sabiedr ību, vides 
partnerus, nevalstiskas organiz ācijas un instit ūcijas, kas ir atbild īgas par 
sieviešu un v īriešu vienl īdzības veicin āšanu. 
2. Dalībvalsts iece ļ vispārstāvnieciskākos partnerus valsts, re ģionālajā un vietējā līmenī 
un saimnieciskaj ā, sociālajā un citās sfērās (turpmāk tekstā “partneri”). Dal ībvalsts 
veic plašu un efekt īvu attiecīgo institūciju iesaist īšanu saska ņā ar valsts noteikumiem 
un praksi, ņemot vērā vajadzību veicin āt sieviešu un v īriešu vienl īdzību un vides 
aizsardzības integr ēšanas un uzlabošanas pras ību ilgtspējīgu attīstību. 
3. Partnerattiec ības tiek īstenotas piln ā atbilstībā ar attiec īgo oficiālo, likum īgo un 
finansiālo jurisdikciju katrai partneru kategorijai. 
4. Partnerattiec ības aptver valsts strat ēģiskā plāna, kas min ēts 15. pant ā, sagatavošanu 
un uzraudz ību, kā arī rīcības programmu sagatavošanu, īstenošanu un uzraudz ību. 
Dažādos programm ēšanas posmos, katram posmam atv ēlētajā laikā, dalībvalstis 
iesaista katru no attiec īgajiem partneriem. 
9. pants 
Subsidiarit āte un proporcionalit āte 
1. Rīcības programmu īstenošana ir dal ībvalstu atbild ība. Šī atbildība tiek īstenota 
saskaņā ar pārvaldības un kontroles pras ībām, kas noteiktas šaj ā regulā, attiecīgajā 
teritoriālajā līmenī. 
2. Komisijas un dal ībvalstu izmantotie l īdzekļi var atš ķirties atbilstoši Kopienas 
iemaksu apm ēram. Šādas variācijas īpaši piem ērojas līdzekļiem, ko izmanto 
novērtēšanā, pārbaudēs un Komisijas l īdzdalībai uzraudz ības komitej ās, kā paredzēts 
61. pantā, un gada p ārskatiem par r īcības programm ām. 
10. pants 
Dalīta pārvaldība 
1. Kopienas budžets kas pieš ķirts Fondam, tiek īstenots dal ītas dalībvalstu un Kopienas 
pārvaldības ietvaros saska ņā ar Padomes Regulas (E K) Nr. 1605/2002 53. pantu. 
Budžetu, kas paredz ēts tehniskajai pal īdzībai un min ēts 45. panta 1. punkt ā, īsteno 
Komisija tieš ās pārvaldības ietvaros. Dal ībvalstis un Komisija s nodrošina atbilst ību 
ar drošas finanšu p ārvaldības principiem saska ņā ar Līguma 274. pantu. 
 
LV 17   LV 2. Komisija īsteno savu atbild ību par Eiropas visp ārējā budžeta īstenošanu š ādos 
veidos: 
(a) Komisija p ārbauda p ārvaldības un kontroles sist ēmu esam ību un pareizu 
funkcionēšanu dalībvalstīs saskaņā ar VII sada ļas I nodaļu. 
(b) Komisija p ārtrauc, nepieš ķir vai aiztur visus maks ājumus vai da ļu no tiem 
saskaņā ar 84., 85., un 86. pantu, ja valsts p ārvaldība un kontroles sist ēmas cieš 
neveiksmi, un piem ēro jebkuru citu nepieciešam o finanšu korekciju saska ņā ar 
97. un 98. pant ā aprakstīto proced ūru. 
(c) Komisija p ārbauda priekšfinans ējuma atmaks āšanu un autom ātiski atsauc 
budžeta saist ības saskaņā ar 78. panta 2. punktu un 87. un 91. pantu. 
3. Šo pasākumu piem ērošana dod iesp ēju Komisijai p ārliecināties, ka dal ībvalstis 
izlieto Fondus likum īgā un pareiz ā veidā un saska ņā ar drošas finanšu p ārvaldības 
principu Padomes Regulas (E K) Nr. 1605/2002 27. un 28. panta noz īmē. 
4. Fonda pal īdzībai piemērojas Regulas (EK) Nr. 1605/2002 otr ās daļas II sada ļas 
noteikumi. 
11. pants 
Sieviešu un v īriešu vienl īdzība 
Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka sieviešu un v īriešu vienl īdzība un dzimuma 
perspektīvas integr ācija tiek veicin āta dažādos Fonda īstenošanas posmos, ar ī veidošanas, 
īstenošanas uzraudz ības un nov ērtēšanas posmos. 
Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veicin ātas tās darbības, kas pastiprina sievietes lomu 
zivsaimniec ības sektor ā. 
IV NODA ĻA 
Finanšu sh ēma 
12. pants 
Resursi un koncentr ācija 
1. Fonda saist ībām pieejamie resursi laika periodam no 2007. l īdz 2013. gadam ir EUR 
4 963 miljoni p ēc 2004. gada cen ām saskaņā ar gada sadal ījumu, kas par ādīts 
I pielikum ā. 
2. Iepriekšējā punktā minēto resursu 0,8 % tiek pieš ķirti Komisijas tehniskajai 
palīdzībai, kā noteikts 45. pant ā. 
 
LV 18   LV 3. Programm ēšanas nol ūkos un sekojošas iek ļaušanas Eiropas Kopienu visp ārējā 
budžetā, 1 punktā minētā summa tiek indeks ēta no [….] par [….] gad ā. 
4. Budžeta resursu, kas paredz ēti 1 punkt ā un nav pieš ķirti saskaņā ar iepriekšmin ēto 2 
punktu, sadal ījums ir tāds, lai liel āka to koncentr ācija būtu reģioniem, uz kuriem 
attiecas Konver ģences mērķis. 
5. Komisija nodrošina, ka kop ējie gada asign ējumi no Fonda jebkurai dal ībvalstij, 
ievērojot šo regulu, un no ERAF un ESF, iev ērojot Regulu (EK) Nr. (….), ietverot 
ERAF iemaksas, finans ējot Eiropas kaimi ņattiecību un partnerattiec ību instrumenta, 
ievērojot Regulu (EK) Nr. (….), un Pirmsiest āšanās instrumentu, iev ērojot Regulu 
(EK) Nr. (….) p ārobežu sfēru, un no Eiropas Lauksaimniec ības fonda lauku att īstībai 
(ELFLA), iev ērojot Regulu (EK) Nr. (…), kas radies no ELVGF virz ības nodaļas 
iemaksām Konver ģences mērķiem, nep ārsniedz 4% no š īs dalībvalsts IKP, k ā 
aprēķināts starpinstitucion ālo nolīgumu pieņemšanas laik ā. 
Citu finanšu instrumentu regul ās ir ietverti l īdzīgi noteikumi. 
13. pants 
Finanšu sadal ījums 
Komisija veido nor ādošus sadal ījumus dal ībvalstīm par saist ību asignējumiem, kas pieejami 
programm ēšanas periodam no 2007. l īdz 2013. gadam, tai pat laik ā atdalot to da ļu, kas 
jāiemaksā Konver ģences m ērķim, izmantojot sekojošus m ērķu kritērijus: dal ībvalsts 
zivsaimniec ības sektora lielums, zvejas intensit ātei nepieciešamais piel āgošanas l īmenis, 
zivsaimniec ības sektora nodarbin ātības līmenis un pieejamo pas ākumu nep ārtrauktība. 
II SADAĻA 
STRATĒĢIJAS  PAMATNOST ĀDNES 
I NODAĻA 
STRATĒĢIJAS PAMATNOST ĀDNES 
14. pants 
Kopienas strat ēģijas pamatnost ādnes 
1. Kopienas strat ēģiskās pamatnost ādnes kop ējās zivsaimniec ības politikas att īstībai 
izveido Fonda sagatavošanas un īstenošanas sist ēmu. Šīs pamatnost ādnes nodrošina 
ar atsauces sist ēmu Fonda iemaks ām, kas vajadz īgas, lai īstenotu Valsts strat ēģisko 
plānu, kas min ēts 15. pant ā. 
 
LV 19   LV 2. Padome Kopienas l īmenī pieņem stratēģiskās pamatnost ādnes zivsaimniec ības un 
akvakultūras sektora un Kopienas piekrastes zvejas zonu ilgtsp ējīgai attīstībai laika 
periodam no 2007. l īdz 2013. gadam. 
Šīs pamatnost ādnes nosaka pal īdzības priorit ātes atbilstoši to st ūrakmeņiem, kā 
noteikts š īs regulas IV sada ļā. 
3. Kopienas strat ēģiskās pamatnost ādnes tiek pie ņemtas saska ņā ar proced ūru, kas 
izklāstīta Līguma 37. pant ā vēlākais trīs mēnešus pēc šīs regulas sp ēkā stāšanās. 
4. Pamatnost ādnes tiek pak ļautas, pēc vajadzības, termi ņa vidusposma p ārskatam, 
pamatojoties uz strat ēģisko novērtējumu saska ņā ar 48. panta 4. punktu. 
II NODA ĻA 
Valsts strat ēģiskais plāns 
15. pants 
Valsts strat ēģiskais plāns 
1. Trīs mēnešus pēc stratēģisko vadl īniju pieņemšanas un pirms r īcības programmas 
iesniegšanas, katra dal ībvalsts pie ņem valsts strat ēģisko plānu, kas aptver 
zivsaimniec ības sektoru. 
2. Valsts strat ēģiskais plāns, pēc konsultācijām ar partneriem, tiek iesniegts Komisijai, 
ņemot vērā novērtējumā iegūto informāciju, kā paredzēts 47. pant ā. 
3. Valsts strat ēģiskais plāns tiek pak ļauts dalībvalstu un Komisijas dialogam. 
4. Valsts strat ēģiskais plāns aptver visus kop ējās zivsaimniec ības politikas aspektus un 
nosaka priorit ātes, mērķus un beigu termi ņus tā īstenošanai, it īpaši attiec ībā uz: 
(a) zvejas intensit ātes un jaudas samazin āšana un resursu un beigu termi ņu 
noteikšana to m ērķu sasniegšanai, kuri tend ēti uz attiec īgo zivsaimniec ību un 
floti; 
(b) akvakultūras sektora, p ārstrādes un tirdzniec ības rūpniecības attīstība; 
(c) īstenošanas strat ēģija, lai nodrošin ātu atbilstību zvejas aktivit āšu pārbaudes un 
kontroles pras ībām un KZP datu un inform ācijas savākšanas pras ībām; 
(d) zivsaimniec ības produktu pied āvājuma strat ēģija un zvejas aktivit āšu attīstība 
ārpus Kopienas ūdeņiem; 
(e) piekrastes zonu att īstības stratēģija un šo zonu noteikšanas krit ēriji. 
 
LV 20   LV 16. pants 
Valsts strat ēģiskā plāna saturs 
1. Valsts strat ēģiskais plāns satur kop ēju aprakstu par: 
(a) zivsaimniec ības sektora st āvokli kopum ā; 
(b) vides ietekmes nov ērtējumu; 
(c) valsts finanšu resursu, kas pieejami, lai īstenotu KZP, nor ādošu sadal ījumu 
katrai pal īdzības valsts priorit ātei, norādot, pēc vajadzības, to da ļu, kuru da ļēji 
finansē Fonds, un to da ļu, kuru finans ē valsts sabiedriskie fondi. 
III NODA ĻA 
Stratēģiskā pārraudzība 
17. pants 
Komisijas un dal ībvalstu strat ēģiskais ziņojums 
1. Dalībvalstis l īdz 2011. gada 30. apr īlim iesniedz Komisijai zi ņojumu par valsts 
stratēģiskā plāna īstenošanu, apkopojot galvenos notikumus, tendences un 
problēmas, arī to, kas attiecas uz strat ēģisko vadlīniju īstenošanu. 
2. Līdz 2011. gada 31. oktobrim Komisija iesnie dz Eiropas Parlamentam, Padomei, 
Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionālajai komitejai zi ņojumu par valsts 
stratēģisko plānu un Kopienas strat ēģisko vadlīniju īstenošanu. 
Komisija inform ē Fonda komiteju, k ā paredzēts 100. pant ā. 
 
LV 21   LV III SADAĻA 
PROGRAMM ĒŠANA 
I NODAĻA 
Fonda visp ārējie noteikumi 
18. pants 
Rīcības programmas saturs 
1. Rīcības programm ās ir aprakst īta stratēģija, priorit ātes un īpašie mērķi attiecībā uz 
kopējo zivsaimniec ības politiku un cit ām kopējām politikām. 
2. Palīdzība ir tikai r īcības programmu veid ā. Dalībvalstis, p ēc konsult ācijām ar 
zivsaimniec ības sektora un citu attiec īgu institūciju, atbilstoši to institucion ālajai 
struktūrai, reģionālajiem, viet ējiem, saimnieciskajiem un soci ālajiem partneriem, 
valsts līmenī sastāda rīcības programmu. 
Katrā rīcības programma ir ietvertas: 
(a) stratēģiskajās pamatnost ādnēs noteiktās prioritātes, to īpašie mērķi pēc noteiktā 
daudzuma, kur tas vajadz īgs, sagaid āmā ietekme un to atbilst ība valsts 
stratēģiskajam pl ānam; 
(b) īss pamatpas ākumu, kas paredz ēti prioritāšu īstenošanai, apraksts; 
(c) papildinājumi rīcībai, kas pl ānota saska ņā ar lauku att īstības fondu un citiem 
struktūrfondiem; 
(d) finansēšanas plāns ar divām tabulām: 
– pirmā tabula sniedz kop ējā finanšu asign ējuma lieluma, ko paredz ēts 
iemaksāt no Fonda, sadal ījumu katram gadam saska ņā ar […] pantu. 
Finansēšanas plānā asignējumi, kuri paredz ēti Konver ģences mērķiem 
kopējo Fonda iemaksu ietvaros, ir izdal īti atseviš ķi. Kopējās Fonda 
iemaksas ir savienojamas ar piem ērojamo Finanšu perspekt īvu; 
– otrajā tabulā ir norādīts finanšu asign ējuma lielums, kas paredz ēts 
Kopienas iemaks ām un valsts sabiedriskaj ām iemaks ām visam 
programm ēšanas periodam un katrai priorit ātei, Fonda iemaksu likme 
katrai priorit ātei un tehniskajai pal īdzībai piešķirto līdzekļu lielums. P ēc 
vajadzības, tabul ā atsevišķi ir izdalītas Fonda iemaksas, kas paredz ētas 
Konverģences m ērķu reģioniem kop ā ar valsts sabiedriskajiem 
līdziniekiem. 
 
LV 22   LV 3. Rīcības programmas tiek sast ādītas saskaņā ar stratēģiskajām vadlīnijām un valsts 
stratēģisko plānu. 
19. pants 
Rīcības programmu īstenošanas noteikumi 
1. Katra dalībvalsts saist ītajos īstenošanas noteikumos iek ļauj, jo īpaši: 
(a) visas dalībvalstu iecelt ās iestādes, kā paredzēts 57. pant ā; 
(b) rīcības programmu vad ības proced ūru aprakstu, k ā paredzēts 58. pant ā; 
(c) rīcības, kuru m ērķis ir uzlabot un moderniz ēt administrat īvās struktūras kopējās 
zivsaimniec ības politikas īstenošanai, un stiprin āt administrat īvās spējas 
pārvaldīt un pārbaudīt Fondu; 
(d) novērtēšanas un uzraudz ības sistēmu aprakstu, k ā arī Uzraudz ības komitejas 
sastāvu, kā paredzēts 46. pant ā un attiecīgi 61. līdz 63. pantam; 
(e) rīcības programmu īstenošanas proced ūras, kā paredzēts 60. pant ā; 
(f) mobilizēšanas un apgroz ības proced ūru, kas paredz ētas, lai nodrošin ātu finanšu 
plūsmas caurskat āmību, definīcijas; 
(g) pasākumus, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu atbilstoši 50. pantam, ka r īcības 
programmas tiek padar ītas atklātas; 
(h) to proced ūru aprakstus, par kur ām Komisija un dal ībvalstis ir vienojuš ās, ka tās 
vajadzīgas datoriz ēto datu apmai ņai, lai izpild ītu maksāšanas, uzraudz ības un 
novērtēšanas pras ības, kas noteiktas šaj ā regulā; 
(i) neatkarīgas pārbaudes iest ādes, kas min ēta 69. panta 3. punkt ā, iecelšanu. 
2. Dalībvalstis sav ās rīcības programmas nosaka piem ērošanas nosac ījumus un 
procedūras katram pal īdzības veidam, k ā paredzēts IV sada ļā. It īpaši programma 
skaidri nor āda katra pl ānotā pasākuma nolūku. 
20. pants 
Sagatavošana un apstiprin āšana 
1. Katra dalībvalsts, p ēc konsultācijām ar partneriem, sast āda rīcības programmu valsts 
līmenī. Rīcības programmu nos ūta Komisijai tr īs mēnešos pēc tam, kad dal ībvalsts 
pieņem valsts strat ēģisko plānu. 
 
LV 23   LV 2. Komisija nov ērtē ierosināto rīcības programmu, lai noteiktu, vai t ā sekmēs mērķu un 
prioritāšu, kas noteiktas Kopienas strat ēģiskajās vadlīnijās un valsts strat ēģiskajā 
plāna, sasniegšanu, ņemot vērā ex ante (iepriekš ēju) novērtējumu, kas min ēts 47. 
pantā. 
3. Ja Komisija uzskata, ka r īcības programma neatbi lst Kopienas strat ēģiskajām 
pamatnost ādnēm vai valsts strat ēģiskajam pl ānam, tā lūdz dalībvalsti attiec īgi 
pārskatīt ierosināto programmu. 
4. Komisija apstiprina katru r īcības programmu v ēlākais piecus m ēnešus pēc tam, kad 
dalībvalsts to ir ofici āli iesniegusi, ja r īcības programma ir sast ādīta saskaņā ar 18. 
pantu. 
21. pants 
Ilgums un p ārskatīšana 
1. Rīcības programmas aptver laika periodu no 2007. gada 1. janv ārim līdz 2013. gada 
31. decembrim. 
2. Katra rīcības programma tiks p ārskatīta, ja ir raduš ās grūtības īstenošanas proces ā, ja 
ir bijušas nopietnas strat ēģiskās izmaiņas, drošas p ārvaldības nolūkos, un, p ēc 
vajadzības, kas attiecas uz p ārējo periodu, p ēc dalībvalsts vai Komisijas iniciat īvas, 
pēc tam, kad to ir apstiprin ājusi Uzraudz ības komiteja, k ā paredzēts 61. pant ā. 
Pārskatīšanā it īpaši tiks ņemti vērā Komisijas gada p ārskati un ikviens gada 
pārbaudes secin ājums, it īpaši attiec ībā uz nepieciešam ību pārskatīt vai stiprin āt 
kopējās zivsaimniec ības politikas priorit ātes, un vidusposma nov ērtējumā iegūtā 
informācija un secin ājumi, kā paredzēts 48. pant ā. 
3. Komisija pie ņem lēmumu par pras ību pārskatīt rīcības programmas tr īs mēnešos pēc 
tam, kad dal ībvalsts ir ofici āli iesniegusi šo pras ību. 
22. pants 
Uzkrāšanās un pārklājums 
Laikā, kad dalībvalsts ir ties īga pretend ēt uz palīdzību, darbība ir ierobežota sa ņemt iemaksas 
tikai no viena fonda vai viena Kopienas finanšu instrumenta. Dal ībvalstis nodrošina š ī 
noteikuma iev ērošanu. 
 
LV 24   LV IV SADAĻA 
AXES PRIORITAIRES  
I NODAĻA 
PRIORIT ĀTES STŪRAKMENS 1 PAS ĀKUMI KOPIENAS ZVEJAS FLOTES 
PIEŅEMŠANAI 
23. pants 
Darbības joma 
Fonds pal īdzēs finansēt: 
(a) valsts pal īdzību kuģu īpašniekiem un komand ām, kurus ietekm ē valsts pl āni 
pielāgot zvejas intensit āti, ja tas veido da ļu no sekojoš ā: 
– atjaunošanas pl āni, kā minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. pant ā; 
– ārkārtas pasākumi, kā minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 7. un 8. 
pantā; 
– valsts intensit ātes piel āgošanas pl āni, ja netiek atjaunots 
zivsaimniec ības nolīgums starp Kopienu un trešo valsti, vai iev ērojami 
samazinātas zvejas iesp ējas saskaņā ar starptautisku nol īgumu vai citu 
nolīgumu; 
– pārvaldības plāni, kā minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. pant ā; 
– valsts plāni par iziešanu no flotes ar maksim ālo ilgumu divi gadi k ā daļa 
no saistībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 11. un 16. 
pantā, par Kopienas zvejas flotes jaudas piel āgošanu. 
(b) investīcijas kuģiem ar klāju saskaņā ar 27. pantu, 
(c) sociālekonomisk ā kompens ācija, lai atbalst ītu flotes p ārvaldību, arī 
profesion ālo apmācību. 
24. pants 
Zvejas intensit ātes pielāgošanas programm ēšana 
1. Katra dal ībvalsts valsts strat ēģiskajā plānā nosaka savu politi ku zvejas intensit ātes 
pielāgošanai. T ā saskaņo prioritātes ar to darb ību finansēšanu, kas min ētas 23.a panta 
pirmajā ievilkum ā. 
 
LV 25   LV 2. Valsts zvejas intensit ātes pielāgošanas pl ānos, kas paredz ēti 23.a panta pirmaj ā 
ievilkumā, ir iekļauti pasākumi zvejas aktivit āšu ilgstošai p ārtraukšanai saska ņā ar 
25. panta noteikumiem. 
3. Šajos plānos var būt iekļauti arī pagaidu p ārtraukšanas pas ākumi saska ņā ar 26. pantu 
un citiem š īs nodaļas saistītajiem pas ākumiem. 
4. To reģionu valsts zvejas intensit ātes pielāgošanas pl ānos, kurus aptver Konver ģences 
mērķi, ir iekļautas soci ālekonomisk ās kompens ācijas, kā paredzēts 28. pant ā. 
5. Tajos reģionos, kurus neaptver Konver ģences mērķi, dalībvalstīm valsts zvejas 
intensitātes pielāgošanas pl ānos jāiekļauj valsts soci ālekonomiskie atbalsta 
pasākumi. 
6. Valsts zvejas intensit ātes pielāgošanas pl ānu, kas min ēti 23.a pant ā, ilgums 
nepārsniedz divus gadus. 
Gadījumos, kas paredz ēti 23.a panta pirmaj ā, otrajā un ceturtaj ā ievilkum ā, 
dalībvalstis pie ņem valsts pl ānus divos m ēnešos pēc Padomes vai Komisijas l ēmuma 
datuma. 
Gadījumos, kas paredz ēti 23.a panta trešaj ā ievilkum ā, dalībvalstis pie ņem ietekm ēto 
kuģu un zvejnieku p ārstrukturiz ācijas plānus divos m ēnešos pēc Komisijas 
paziņojuma. 
25. pants 
Valsts atbalsts ilgstošas p ārtraukšanas gad ījumā 
1. Fonds nodrošina pal īdzību kuģu zvejas aktivit āšu ilgstošas p ārtraukšanas da ļējai 
finansēšanai, ja t ā ir daļa no zvejas intensit ātes pielāgošanas pl āna, kas min ēts 23.a 
pantā. Kuģu zvejas aktivit āšu galīgu pārtraukšanu var sasniegt  tikai, sagriežot ku ģi 
metāllūžņos vai nor īkojot to bezpe ļņas darbībās. 
Valsts atbalsts, ko maks ā kuģu īpašniekiem gal īgas pārtraukšanas gad ījumā, 
piemērojas kuģa zvejas jaudai un, p ēc vajadzības, ar to saist ītajām zvejas ties ībām. 
2. Lai veicin ātu valsts zvejas intensit ātes pielāgošanas pl ānu īstenošanu, dal ībvalstis 
drīkst aicināt iesniegt projekta piet eikumus vai priekšlikumus. 
Tāpat dalībvalstis dr īkst noteikt valsts atbalsts l īmeni, ņemot vērā vislabāko 
izmaksu/rentabilit ātes koeficientu, pamatojoties uz vienu vai vair ākiem sekojošiem 
mērķu kritērijiem: 
(a) zvejas ku ģa cena, kas atz īmēta valsts tirg ū vai tā apdrošināšanas vērtība; 
(b) kuģa apgrozījums; 
(c) kuģa vecums un tonn āža vai motora jauda, izteikti attiec īgi GT vai kW. 
 
LV 26   LV 3. Katru gadu dal ībvalstis ar gada īstenošanas p ārskatu, kā paredzēts 65. pant ā, paziņo 
par sasniegtajiem rezult ātiem valsts zvejas intensit ātes pielāgošanas pl ānu īstenošanā. 
Rezultāti jāvērtē, izmantojot r īcības programm ās noteiktos saist ītos rādītājus. 
26. pants 
Valsts atbalsts darb ības izbeigšanai 
1. Fonds drīkst palīdzēt finansēt atbalsta pas ākumus zvejniekiem un ku ģu īpašniekiem 
zvejas darb ības pagaidu izbeigšanas gad ījumā vismaz vienu gadu, un šis periods var 
tikt pagarin āts par gadu, 23.a panta pirm ā, otrā un ceturt ā ievilkuma min ēto zvejas 
intensitātes pielāgošanas pl ānu nozīmē. 
Šie darbības izbeigšanas pas ākumi ir pavadoši zvejas intensit ātes pielāgošanas 
plānam, divos gados nodrošinot  ilgstošu jaudas samazin āšanu, kas ir vienl īdzīga 
vismaz zvejas intensit ātes samazin āšanai, kura rodas no darb ības pagaidu 
izbeigšanas. 
2. Fonds drīkst palīdzēt finansēt pagaidu izbeigšanas pa balstus zvejniekiem un ku ģu 
īpašniekiem vismaz sešus m ēnešus dabas katastrofu vai citu iz ņēmuma apst ākļu 
gadījumā, kas nav radušies resursu saglab āšanas pasākumu rezult ātā. 
3. Katru gadu dal ībvalstis, ar gada īstenošanas p ārskatu, kā paredzēts 65. pant ā, paziņo 
par sasniegtajiem rezult ātiem darb ības pagaidu izbeigšanas pas ākumu īstenošanā. 
4. Piešķirot pabalstus vai samaksu saska ņā ar šo regulu, periodiska sezon āla zvejas 
apturēšana netiek ņemta vērā. 
27.pants 
Investīcijas zvejas ku ģos un selektivit āte 
1. Fonds drīkst palīdzēt finansēt iekārtas: 
(a) kas paredz ētas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 11. panta 5. punkt ā; 
(b) kas vajadz īgas, lai b ūtu iespējams patur ēt uz klāja to nozveju, kuras atlaišana 
vairs nav sankcion ēta; 
(c) kā daļu no izm ēginājuma projektiem, kas aptver jaunu tehnisku pas ākumu 
sagatavošanu vai izm ēģināšanu ierobežot ā periodā, kuru nosaka Padome vai 
Komisija; 
(d) lai samazin ātu zvejas ietekmi uz j ūras dabisko vidi un j ūras dibenu, k ā arī uz 
nekomerci ālām zivju sug ām, nepieļaujot zvejas r īkus. 
 
LV 27   LV 2. Fonds drīkst palīdzēt finansēt investīcijas, kas vajadz īgas, lai sasniegtu zvejas r īku 
selektivitāti, ja attiec īgo kuģi ietekmē atjaunošanas pl āns, kas min ēts 23.a panta 
pirmajā ievilkum ā, ja kuģis maina zvejas metodes, ja ku ģis pamet attiec īgo 
zivsaimniec ību, lai dotos uz citu zivsaimniec ību, kur zivju resursi pie ļauj zveju, un ja 
investīcijas attiecas tikai uz pirmo zvejas r īka nomaiņu. 
3. Papildus gad ījumiem, kas aprakst īti 2 punkt ā, Fonds dr īkst palīdzēt finansēt pirmo 
zvejas rīka nomaiņu, ja jaunais r īks ir selekt īvāks un atbilst atz ītiem vides krit ērijiem 
un praksei, kas ir ārpus esošām reglament ējošām saistībām. 
27.a pants 
Piekrastes s īkzveja 
1. Šajā pantā “piekrastes s īkzveja” noz īmē zveju, ko veic zvejas ku ģi, kuru visp ārējais 
garums ir maz āks par 12 metriem, un kuri neizmanto velkamu zvejas r īku, kā minēts 
Komisijas 2003. gada 30. decembra Regulas (EK) Nr. 26/2004 attiec ībā uz Kopienas 
zvejas flotes re ģistru12 I pielikuma 2. tabul ā.  
2. Ja Fonds nodrošina finans ējumu pas ākumiem saska ņā ar šīs regulas 27. pantu par 
labu piekrastes s īkzvejai, priv ātās finansiālās līdzdalības likme, kas nor ādīta II 
pielikuma tabulas 2. grup ā, jāsamazina par 20%. 
3. Ja Fonds nodrošina finans ējumu pas ākumiem saska ņā ar šīs regulas 28. pantu, 
jāpiemēro likmes, kas nor ādītas II pielikuma 3 grup ā. 
4. Fonds dr īkst palīdzēt izmaks āt prēmijas piekrastes s īkzvejā iesaistītajiem 
zvejniekiem un ku ģu īpašniekiem, lai:  
– uzlabotu noteiktu zvejas zonu p ārvaldību un pieejam ības nosac ījumu kontroli; 
– veicinātu zivsaimniec ības produktu ražošanas, p ārstrādes un tirdzniec ības ķēdes 
organizēšanu; 
– veicinātu brīvprātīgos pasākumus zvejas intensit ātes samazin āšanā, lai saglab ātu 
resursus; 
– lietotu tehnolo ģiskus jaunin ājumus (selekt īvākas zvejas metodes, ko neaptver 
saistītās reglament ējošās prasības), kas nepalielina zvejas intensit āti; 
Jāpiemēro likmes, kas noteiktas š īs regulas II pielikuma 3 grup ā. 
                                                 
12 OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp.  
 
LV 28   LV 28. pants 
Sociālekonomisk ā kompens ācija flotes p ārvaldībai 
1. Fonds drīkst palīdzēt finansēt dalībvalstu ierosin ātos sociālekonomiskos pas ākumus 
zvejniekiem, kurus ietekm ē notikumi zivsaimniec ības sektor ā, tai skaitā: 
(a) aktivitāšu diversifik ācija, lai vairotu darba vietas zvejas sektor ā aktīvi 
iesaistītajiem cilv ēkiem; 
(b) shēmas, lai saglab ātu profesijas, kas nav saist ītas ar jūras zveju; 
(c) agrīna aiziešana no zvejas sektora, ar ī aiziešana pensij ā. 
2. Fonds drīkst arī palīdzēt finansēt apmācības pasākumus un apm ācību maksājumus 
jauniem zvejniekiem, kuri pirmo reizi v ēlas kļūt par zvejas ku ģu īpašniekiem. 
II NODA ĻA 
PRIORIT ĀTES ST ŪRAKMENS 2 AKVAKULT ŪRA, ZIVSAIMNIEC ĪBAS UN 
AKVAKULT ŪRAS PRODUKTU P ĀRSTRĀDE UN TIRDZNIEC ĪBA 
29. pants 
Investīcijas akvakult ūrā 
1. Fonds drīkst atbalst īt investīcijas akvakult ūrā saskaņā ar īpašajiem m ērķiem, kuri 
jāiekļauj valsts strat ēģiskajos pl ānos, kā paredzēts 15. pant ā. 
2. Šādas invest īcijas var aptvert ražošanas iek ārtu konstru ēšanu, paplašin āšanu, 
aprīkošanu un moderniz āciju, it īpaši, lai uzlabotu apst ākļus, kas saist īti ar higiēnu, 
cilvēku vai dz īvnieku vesel ību un produktu kvalit āti, vai, lai samazin ātu negatīvo 
ietekmi uz apk ārtējo vidi. Uz ņēmējdarbības īpašumties ību nodošanas gad ījumā 
Kopienas atbalsts netiek pieš ķirts. 
3. Ja investīcijas tiek realiz ētas pasākumos, kas paredz ēti, lai nodrošin ātu atbilstību 
nesen ieviestajiem Kopienas standartiem attiec ībā uz vidi, cilv ēku vai dz īvnieku 
veselību, higiēnu vai dzīvnieku labtur ību, atbalsts dr īkst tikt pieš ķirts, lai nodrošin ātu 
atbilstību jaunajiem standartiem, tikai Kopienas ties ību aktos noteiktaj ā laika 
ierobežojum ā. 
4. Fonds neatbalsta invest īcijas, kas paredz ētas to produktu ražošanas palielin āšanai, 
kuriem nav standarta tirgus  noiets vai kuriem var b ūt pretējs efekts uz zvejas resursu 
saglabāšanas politiku. 
 
LV 29   LV 5. Atbalsts netiek pieš ķirts projektiem, k ā paredzēts II pielikum ā par Direkt īvu 
85/337/EEK13, attiecībā uz kuru nav nodrošin āta inform ācija, kas par šo direkt īvu 
izklāstīta IV pielikum ā. 
30. pants 
Piemēroti pasākumi 
1. Fonds atbalsta invest īcijas, kas pal īdz realizēt vienu vai vair ākus sekojošus m ērķus: 
(a) diversifik ācija, kas dom āta jaunām sugām un to sugu ražošanai, kur ām ir labas 
tirgus perspekt īvas; 
(b) tādu audzēšanas metožu īstenošana, kas iev ērojami samazina vides ietekmi 
salīdzinājumā ar parasto zivsaimniec ības sektora praksi; 
(c) atbalsts tradicion ālajām akvakult ūras aktivit ātēm, kas vajadz īgas, lai saglab ātu 
gan saimniecisko un soci ālo materiālu, gan apk ārtējo vidi; 
(d) kopēju interešu pas ākumi saist ībā ar akvakult ūru, kā paredzēts šīs sadaļas III 
nodaļā, un profesion ālā apmācība; 
(e) atlīdzība par tādu akvakult ūras metožu lietošanu, kas pal īdz aizsarg āt vidi un 
dabu; 
(f) sabiedrības un dz īvnieku vesel ības pasākumu īstenošana. 
2. Investīciju atbalsts tiek saglab āts mikro un mazajiem uz ņēmumiem. 
31. pants 
Akva - vides pas ākumu atbalst īšana 
1. Fonds drīkst palīdzēt piešķirt kompens āciju par tādu akvakult ūras ražošanas metožu 
lietošanu, kas pal īdz aizsarg āt un uzlabot vidi un aizsarg āt dabu, lai izpild ītu 
Kopienas m ērķus attiecībā uz zveju un vidi. 
2. Atbalsta nol ūks ir veicin āt: 
(a) akvakultūras veidus, kuros ir iek ļauta vides, dabas resursu un ģenētiskās 
daudzveid ības aizsardz ība un stiprin āšana, kā arī ainavas p ārvaldība un 
akvakultūras zonu tradicion ālās iezīmes; 
                                                 
13 Padomes 1985. gada 27. j ūnija Direkt īva 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un priv ātu projektu ietekmes 
uz vidi nov ērtējumu (OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Direkt īvu 
2003/35/EK (OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.). 
 
LV 30   LV (b) dalību Kopienas eko-p ārvaldībā un revīzijas strukt ūrā, kuras izveidotas ar 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 761/200114; 
(c) bioloģisko akvakult ūru Regulas (EEK) Nr. 2092/9115 nozīmē. 
3. Lai saņemtu subs īdijas saska ņā ar šo pantu, projektu sponsoriem j āuzņemas saist ības 
veicināt atbilstību akva - vides pras ībām vismaz piecus gadus, un tas noz īmē, ne tikai 
piemērojot standarta labo akvakult ūras praksi. Ieguvums no š īm saistībām jāparāda 
ex ante ietekmes nov ērtējumā, ko veic dal ībvalsts iecelta instit ūcija. 
4. Valsts atbalsta maksim ālo gada summu, kas pieš ķirta kā kompens ācija akva - vides 
uzņēmumiem, dal ībvalsts katru gadu nosaka sav ā rīcības programm ā, pamatojoties 
uz sekojošiem krit ērijiem: 
(a) radušos ien ākumu zaud ēšana; 
(b) papildus izmaksas, kas var rasties, piem ērojot akva - vides metodes, un 
(c) vajadzība nodrošin āt finansiālu atbalstu projekta turpin āšanai. 
32. pants 
Sabiedrības un dz īvnieku vesel ības pasākumi 
Fonds drīkst palīdzēt: 
(a) piešķirt kompens āciju vēžveidīgo zvejniekiem par audz ēto molusku iev ākšanas 
pagaidu p ārtraukšanu. Maksim ālais ilgums, uz k ādu var tikt pieš ķirta 
kompensācija, ir seši m ēneši visā periodā no 2007. l īdz 2013. gadam. 
Kompens āciju drīkst piešķirt, ja toks īnu ražojošu planktonu vairošan ās vai tādu 
planktonu, kas satur biotoks īnus, klātbūtnes dēļ tiek saind ēti moluski un 
sabiedrības veselības aizsardz ības nolūkos tiek aptur ēta molusku iev ākšana: 
– vairāk nekā četrus mēnešus pēc kārtas vai; 
– ja ievākšanas pārtraukšanas rezult ātā radušies zaud ējumi ir vair āk nekā 
35% no attiec īgā uzņēmuma gada apgroz ījuma; apr ēķināts, 
pamatojoties uz uz ņēmuma vid ējo apgroz ījumu iepriekš ējos trīs gados. 
(b) finansēt akvakult ūras patolo ģisko risku izskaušanu, ja izn īcināšanas plānu ir 
apstiprinājusi Komisija saska ņā ar Lēmuma 90/424/EEK16 noteikumiem. 
                                                 
14 OV L 114, 24.4.2001., 1.lpp.  
15 Padomes 1991. gada 24. j ūnija Regula (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniec ības produktu biolo ģisku 
ražošanu un nor ādēm par to uz lauksaimniec ības produktiem un p ārtikas produktiem (OV L 198, 
22.7.1991., 1. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 2004. gada 24. febru āra Regulu (EK) 
Nr. 392/2004 (OV L 65, 3.3.2004.). 
16 Padomes 1990. gada 26. j ūnija Lēmums 90/424/EEK par izdevumiem veterin ārajā jomā, kurā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direkt īvu 2003/99 (OV 
L 325, 12.12.2003., 31. lpp.). 
 
LV 31   LV 33. pants 
Investīcijas pārstrādē un tirdzniec ībā 
1. Fonds drīkst atbalst īt saskaņā ar īpašu strat ēģiju, kas jāiekļauj valsts strat ēģiskajos 
plānos, invest īcijas, kas paredz ētas zivsaimniec ības un akvakult ūras produktu 
tirdzniecībai un pārstrādei tiešam cilv ēku patēriņam. Šis atbalsts pien ākas tikai mikro 
un mazajiem uz ņēmumiem. 
2. Šādas invest īcijas var aptvert uz ņēmumu konstru ēšanu, paplašin āšanu, aprīkošanu un 
moderniz āciju, it īpaši, lai uzlabotu apst ākļus, kas saist īti ar higi ēnu, cilvēku vai 
dzīvnieku vesel ību un produktu kvalit āti, vai, lai samazin ātu negatīvo ietekmi uz 
apkārtējo vidi. Uz ņēmējdarbības īpašumties ību nodošanas gad ījumā Kopienas 
atbalsts netiek pieš ķirts. 
3. Ja investīcijas tiek realiz ētas pasākumos, kas paredz ēti, lai nodrošin ātu atbilstību 
nesen ieviestajiem Kopienas standartiem attiec ībā uz vidi, cilv ēku vai dz īvnieku 
veselību, higiēnu vai dzīvnieku labtur ību, atbalsts dr īkst tikt pieš ķirts, lai nodrošin ātu 
atbilstību jaunajiem standartiem, tikai Kopienas ties ību aktos noteiktaj ā laika 
ierobežojum ā. 
34. pants 
Piemēroti pasākumi 
1. Fonds atbalsta invest īcijas pārstrādes un tirdzniec ības jomā, lai būvētu, paplašin ātu, 
aprīkotu un moderniz ētu uzņēmumus. 
2. Investīcijas saska ņā ar 1 punktu ir paredz ētas, lai saglab ātu vai palielin ātu 
nodarbinātību zivsaimniec ības sektor ā un sasniegtu vienu vai vair ākus sekojošus 
mērķus: 
(a) darba apst ākļu un profesion ālās apmācības uzlabošana; 
(b) sabiedrības vesel ības un higi ēnas apstākļu vai produktu kvalit ātes uzlabošana 
un uzraudz ība; 
(c) vides negat īvās ietekmes samazin āšana; 
(d) mazizmantotu sugu, blakusproduktu un atkritumu izmantošanas uzlabošana; 
(e) jaunu tehnolo ģiju piemērošana vai elektronisk ās tirdzniec ības attīstība; 
(f) to produktu tirdzniec ība, kuri galvenok ārt rodas no viet ējās flotes 
izkrāvumiem. 
3. Kopienas atbalsts netiek pieš ķirts invest īcijām saistībā ar mazumtirdzniec ību. 
 
LV 32   LV III NODA ĻA 
PRIORIT ĀTES STŪRAKMENS 3 KOP ĒJO INTEREŠU PAS ĀKUMI 
35. pants 
Palīdzības principi 
Fonds drīkst palīdzēt tādām ierobežota ilguma kolekt īvajām rīcībām, kuras parasti atbalsta 
privātie uzņēmumi un kuras īsteno ar pašu oper atoru vai organiz āciju, kuras darbojas ražot āja 
vai citu r īkotājiestādes atzītu organiz āciju vārdā, aktīvu atbalstu un kuras pal īdz izpildīt 
kopējās zivsaimniec ības politikas m ērķus. 
36. pants 
Kopīgā rīcība 
Fonds atbalsta kop īgās rīcības, kuru m ērķis ir: 
(a) veicināt labākas resursu p ārvaldības vai saglab āšanas un zivsaimniec ības un 
akvakultūras produktu tirgus caurskat āmības ilgtsp ējību, vai 
(b) iesaistīt kolekt īvās invest īcijas vairošan ās vietu att īstīšanā, atkritumu 
pārstrādāšanā vai produkcijas, p ārstrādes vai tirdzniec ības iekārtu iepirkšan ā, 
vai 
(c) veicināt zivsaimniec ības sektor ā iesaistīto zinātnieku un operatoru 
partnerattiec ības, vai 
(d) sekmēt šīs regulas 27.a panta 4. punkt ā noteikto m ērķu sasniegšanu. 
37. pants 
Pasākumi ūdens faunas aizsardz ībai un att īstībai 
1. Fonds drīkst palīdzēt kolektīvo interešu r īcībām, kas paredz ētas, lai aizsarg ātu un 
attīstītu ūdens faunu, iz ņemot tiešu kr ājumu atjaunošanu. Š īm rīcībām jāsekmē ūdens 
vides uzlabošana. 
2. Šīm rīcībām jāattiecas uz statisku vai p ārvietojamu iek ārtu, kuras paredz ētas ūdens 
faunas aizsardz ībai un att īstībai vai iekšzemes ūdensceļu, cita starp ā, nārstošanas 
vietu un migr ējošo sugu migr ācijas ceļu atjaunošanai, uzst ādīšanu. 
3. Rīcības jāīsteno valsts vai pusvalstisk ām iestādēm, atzītām tirdzniec ības 
organizācijām vai citām institūcijām, kuras šim nol ūkam ir iec ēlusi rīkotājiestāde. 
 
LV 33   LV 38. pants 
Zvejas ostas 
1. Fonds dr īkst atbalst īt investīcijas zvejas ost ās visu zvejnieku, kuri izmanto ostu, 
interesēs un palīdzēt uzlabot zvejniekiem pied āvātos pakalpojumus. 
2. Investīcijas attiecas uz: 
(a) apstākļu, kādos zivsaimniec ības produkti ost ās tiek izkrauti, p ārstrādāti un 
uzglabāti, uzlabošana; 
(b) nodrošināšana ar degvielu, ledu, ūdeni un elektr ību; 
(c) zvejas ku ģu apkalpošana un remonta apr īkojums; 
(d) piestātņu uzlabošana, lai uzlabotu droš ību produktu izkraušanas vai 
iekraušanas laik ā; 
(e) zvejas aktivit āšu datoriz ēta pārvaldība. 
39. pants 
Jaunu tirgu sekm ēšana un att īstība 
1. Fonds dr īkst atbalst īt kolektīvās rīcības, kas dom ātas, lai īstenotu kvalit ātes un 
vērtības palielin āšanas politiku, sekm ētu un attīstītu jaunus tirgus zivsaimniec ības un 
akvakultūras produktiem. 
2. Rīcību mērķis nedrīkst būt domātas preču zīmēm vai atsaukties uz konkr ētām valstīm 
vai ģeogrāfiskajām teritorij ām, izņemot, ja produkti ir atz īti saskaņā ar Padomes 
Regulas (EEK) Nr. 2081/9217 noteikumiem. 
3. Investīcijas attiecas uz: 
(a) nacionālu un transnonacion ālu reklāmas kampa ņu vadīšana; 
(b) papildus vai pietiekami neizmantotu sugu, kuras atlaiž vai par kur ām nav 
nekādas komerci ālas intereses, izmantošana; 
(c) zivsaimniec ības un akvakult ūras produktu kvalit ātes politikas īstenošana; 
(d) produktu, kas ieg ūti, lietojot metodes ar zemu vides ietekmi, atbalst īšana; 
                                                 
17 1992. gada 14. j ūlija Regula par lauksaimniec ības produktu un p ārtikas produktu ģeogrāfiskās 
izcelsmes nor āžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardz ību (OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp.), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar 2003. gada 14. apr īļa Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.). 
 
LV 34   LV (e) produktu, kas atz īti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 noteikumiem, 
atbalstīšana; 
(f) kvalitātes sertific ēšana; 
(g) marķēšana, cita starp ā tādu produktu mar ķēšana, kas ieg ūti, lietojot videi 
draudzīgas zvejas metodes; 
(h) produktu reklam ēšanas kampa ņas vai kampa ņas, kas dom ātas, lai uzlabotu 
zivsaimniec ības sektora t ēlu; 
(i) tirgus apskatu īstenošana. 
40. pants 
Izmēģinājuma projekti 
1. 1. Fonds dr īkst atbalst īt izmēģinājuma projektus, kuru m ērķis ir iegūt un izplat īt 
jaunas tehniskas zin āšanas un kurus sadarb ībā ar zinātnisku vai tehnisku iest ādi veic 
saimnieciskais operators, atz īta tirdzniec ības asociācija vai jebkura cita kompetenta 
iestāde, kuru šim nol ūkam iecēlusi rīkotājiestāde. 
2. Iepriekšējā punktā paredzētajiem izm ēģinājuma projektiem ir: 
(a) pie pēc iespējas patiesiem ražošanas sektora apst ākļiem jāpārbauda jauna tipa 
tehnoloģijas tehnisk ā vai finansi ālā dzīvotspēja ar mērķi iegūt un izplat īt 
tehniskās vai finansi ālās zināšanas par p ārbaudīto tehnolo ģiju; 
(b) jāveicina pārbaužu veikšana p ārvaldības plāniem un zvejas intensit ātes sadales 
plāniem, cita starp ā pēc vajadzības, ne- zvejas zonu izveidošana, lai nov ērtētu 
bioloģiskās un finansi ālās sekas, un eksperiment āla krājumu atjaunošana. 
Lai gūtu ievērojamus rezult ātus, izmēginājuma projekt ā vienmēr jābūt iekļautam 
adekvātam zinātniskam sekojumam. 
3. To projektu, kurus finans ē saskaņā ar 1 punktu rezult ātiem jābūt atspogu ļotiem 
tehniskajos zi ņojumos, kuri ir pieejami sabiedr ībai. 
41. pants 
Zvejas ku ģu pārveidošana vai t ālāknodošana 
Fonds drīkst atbalst īt zvejas ku ģu pārveidošanu tikai apm ācības vai izp ētes nolūkos saistībā ar 
zivsaimniec ības nozari. To dr īkst darīt valsts vai da ļējas valsts iest ādes un ku ģim jāpeld zem 
dalībvalsts karoga. 
Fonds drīkst atbalst īt rīcību attiecībā uz kuģa pastāvīgu norīkošanu bezpe ļņas darbībās ārpus 
profesion ālās zvejas. 
 
LV 35   LV IV NODA ĻA 
PRORIT ĀTES STŪRAKMENS 4 PIEKRASTES ZVEJAS RAJONU ILGTSP ĒJĪGA 
ATTĪSTĪBA 
42. pants 
Palīdzības darb ības sfēra 
1. Papildus citiem Kopienas instrumentiem k ā daļu no vispārējās stratēģijas, kas m ēģina 
atbalstīt kopējās zivsaimniec ības politikas m ērķu īstenošanu, it īpaši ņemot vērā to 
sociālekonomisk ās sekas, Fonds nodrošina pal īdzību to piekrastes zvejas rajonu 
dzīves kvalit ātes ilgtspējīgai attīstībai un uzlabojumam, kuras ir ties īgas pretend ēt uz 
palīdzību.  
2. Piekrastes zvejas rajonu ilgtsp ējīgas attīstības pasākumi mēģina: 
(a) uzturēt šo rajonu saimniecisko un soci ālo labklājību un zivsaimniec ības un 
akvakultūras produktu v ērtību; 
(b) uzturēt un veidot darba vietas piekrastes zvejas zon ās, atbalstot diversifik āciju 
vai to rajonu, kuras zivsaimniec ības sektora izmai ņu rezultātā sastapuš ās ar 
sociālekonomiskaj ām grūtībām, saimniecisko un soci ālo pārstrukturiz āciju; 
(c) veicināt piekrastes vides kvalit āti; 
(d) atbalstīt un attīstīt nacionālo un transnacion ālo piekrastes zveju rajonu 
sadarbību. 
3. Katra dalībvalsts sav ā rīcības programm ā iekļauj to rajonu sarakstu, kuras ir ties īgas 
pretendēt uz Fonda atbalstu saska ņā ar piekrastes zonu ilgtsp ējīgu attīstību. 
Zivsaimniec ības piekrastes zona parasti ir maz āka nekā NUTS III, ar j ūras vai ezera 
krastu, vai ar upes estu āru, kurš saist īts ar zivsaimniec ību. Zonai j ābūt pieņemamai 
no ģeogrāfiskā, okeanogr āfiskā, saimniecisk ā un sociālā viedokļa. 
Zonā jābūt zemam iedz īvotāju blīvumam, iev ērojamam nodarbin ātības līmenim 
zivsaimniec ības sektor ā, zvejai jābūt panīkuma stāvoklī, un nevien ā municipalit ātē 
nedrīkst būt vairāk par 100 000 iedz īvotājiem. 
4. Dalībvalsts inform ē Komisiju par zon ām, kuras ir ties īga pretend ēt uz palīdzību 
saskaņā ar 3 punktu. 
 
LV 36   LV 43. pants 
Piemēroti pasākumi 
1. Atbalsts ilgtsp ējīgai piekrastes zvejas rajonu att īstībai drīkst tikt pieš ķirts: 
(a) saimniecisko darb ību pārstrukturiz ācijai un virzienmai ņai, it īpaši veicinot 
lauku tūrisma att īstību, ja š īs rīcības neizraisa zvejas intensit ātes 
paaugstin āšanos; 
(b) aktivitāšu dažādošanai, sekm ējot daudzfunkciju nodarbin ātību zivsaimniec ības 
sektorā aktīvi nodarbin ātām person ām, radot papildus darbus vai 
aizvietotājdarbus ārpus zivsaimniec ības sektora; 
(c) vietējai komerci ālai jūras pārtikas izmantošanai; 
(d) slēgto zivsaimniec ību ēku saglab āšanai un t ūristu aktivit āšu sekmēšanai; 
(e) jūras, ezeru un piekrastes vides aizsardz ībai, lai saglab ātu to pievilc ību, 
atjaunotu un att īstītu piekrastes ciematus un ciemus; aizsarg ātu un finans ētu 
dabas un arhitekt ūras mantojumu; 
(f) ražošanas potenci āla atjaunošanai zivsaimniec ībām, kuras cietušas no dabas vai 
rūpnieciskām katastrof ām; 
(g) piekrastes zvejas rajo nos darbojošos starpre ģionu un transnacion ālas 
sadarbības atbalst īšanai, galvenok ārt caur sist ēmu tīkliem izplatot zin āšanas par 
vislabāko praksi; 
(h) organizēšanas un prezent ēšanas iema ņu apgūšanai, lai sagatavotu un īstenotu 
vietējās attīstības stratēģiju. 
2. Fonds drīkst sekund āri finansēt līdz 15% no iek ļautajiem st ūrakmeņiem pasākumus, 
kas domāti, lai uzlabotu un sekm ētu profesion ālās iemaņas, strādnieku piel āgošanās 
spējas un nodrošin ātību ar darbu, jo īpaši sieviet ēm, ja šie pas ākumi ir ilgtsp ējīgas 
piekrastes zonu att īstības stratēģijas neatņemama da ļa un ir tieši saist īti ar pirmaj ā 
punktā aprakstītajiem pas ākumiem. 
3. Atbalsts, kas tiek pieš ķirts saska ņā ar 1 punktu, neattiecas uz zvejas ku ģu 
atjaunošanu un moderniz ēšanu. 
4. Atbalsta sa ņēmējiem, kā paredzēts pirmā punkta punktos (a) un (b) un š ī panta 2 
punktā, jābūt personām, kuras vai nu str ādā zivsaimniec ības sektor ā, vai strādā darbā, 
kas ir atkar īgs no šī sektora. 
5. Ja šajā pantā minētais pasākums ir piem ērots saņemt arī citu Kopienas atbalsta 
instrumentu pal īdzību, dalībvalstij, sast ādot programmu, ir skaidri j ānorāda, vai šo 
pasākumu atbalsta Fonds, vai cits Kopienas atbalsta instruments. 
 
LV 37   LV 44. pants 
Dalība ilgtspējīgā piekrastes zvejas rajonu att īstībā 
1. Rīcības, kas atbalsta piekra stes zvejas rajonu ilgtsp ējīgu attīstību, dotajā teritorijā 
jāīsteno viet ējai valsts vai priv āto partneru grupai, kas izveidota šim nol ūkam, 
turpmāk tekstā “piekrastes r īcības grupa” (PRG). Katra PR G, kas izveidota saska ņā 
ar attiecīgās dalībvalsts likumiem, tiek izv ēlēta, caurskat āmi sekojot sabiedr ības 
ierosinājumiem. 
2. Privātais sektors ir atbild īgs vismaz par div ām projekta trešda ļām par darb ību, kas 
veikta pēc PRG iniciat īvas.  
3. PRG var pretend ēt uz Fonda atbalstu, ja t ā veic integr ētas vietējās attīstības rīcības, 
kas pamatotas uz augšupejošu procesu un piem ērotas dotaj ā teritorijā vai piem ērotas 
konkrētai personu kategorijai va i projektu veidam. Dal ībvalsts nodrošina, ka PRG ir 
pietiekamas administrat īvās un finansi ālās spējas, lai pārvaldītu palīdzības veidus un 
veiksmīgi pabeigtu pl ānotās darbības. 
4. PRG aptvertajai teritorijai j ābūt atbilstošai, ar pietiekamu cilv ēku, finanšu un 
saimniecisko resursu kritisko masu, lai atbalst ītu dzīvotspējīgas attīstības stratēģiju. 
5. Dotajā dalībvalstī vai reģionā atkarībā no institucion ālās struktūras īpašās rakstura, 
PRG veido apvienotu asoci āciju ar stat ūtiem, kas garant ē atbilstošu funkcion ēšanu. 
V NODA ĻA 
PRIORIT ĀTES STŪRAKMENS 5 TEHNISK Ā PALĪDZĪBA 
45. pants 
Tehniskā palīdzība 
1. Pēc Kopienas iniciat īvas un/vai t ās vārdā, pakļauts 0.80% griestiem no gada 
asignējumiem, Fonds dr īkst finans ēt sagatavošanas, uzraudz ības, administrat īvo un 
tehnisko atbalstu, nov ērtēšanas, rev īzijas un p ārbaudes pas ākumus, kas vajadz īgi, lai 
īstenotu šo regulu. Š īs rīcības tiek īstenotas saska ņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 
1605/2002 53. panta 2. punktu un citiem š īs regulas noteikumiem, k ā arī tās 
īstenošanas noteikumiem, kas piem ērojami šāda veida budžeta izpildei. 
Šajās rīcībās ir iekļauti: 
(a) pētījumi, kas saist īti ar Kopienas un Komisijas gada zi ņojuma strat ēģisko 
vadlīniju sastādīšanu; 
(b) novērtējumi, ekspertu zi ņojumi, statistika un p ētījumi, cita starp ā vispārējas 
dabas attiec ībā uz Fonda darb ībām; 
 
LV 38   LV (c) pasākumi, kas dom āti partneriem, Fonda pal īdzības saņēmējiem un sabiedr ībai 
kopumā, arī informatīvi pasākumi; 
(d) pasākumi, lai izplat ītu inform āciju, tīklošanai, sapratnes paaugstin āšanai, 
sadarbības un pieredzes apmai ņas visā Kopienā veicināšanai; 
(e) datorizētu pārvaldības, uzraudz ības, pārbaužu un nov ērtēšanas sist ēmu 
uzstādīšana, darb ība un apvienošana; 
(f) pasākumi, lai uzlabotu nov ērtēšanas metodes un pieredzes apmai ņu par šajā 
sfērā pielietoto praksi; 
(g) ilgtspējīgā piekrastes zvejas zonu att īstībā iesaistīto darbojošos transnacion ālu 
un Kopienas t īklu izveidošana, lai sekm ētu pieredzes un vislab ākās prakses 
apmaiņu, stimulējot un īstenojot transre ģionālu un transnacion ālu sadarbību un 
informācijas izplat ību. 
2. Pēc dalībvalsts iniciat īvas saska ņā ar katru r īcības programmu Fonds dr īkst finans ēt 
rīcības, kas attiecas uz r īcības programmu pal īdzības sagatavošanu, p ārvaldību, 
uzraudzību, novērtēšanu, atkl ātību, kontroli un rev īziju līdz 5% limitam no kop ējā 
palīdzības lieluma katrai r īcības programmai. 
3. Pēc dalībvalsts iniciat īvas saska ņā ar katru r īcības programmu Fonds dr īkst arī 
finansēt rīcības, kas attiecas uz to dal ībvalstu administrat īvo spēju uzlabošanu, kuru 
reģioni ir ties īgi pretend ēt uz palīdzību saskaņā ar Konver ģences mērķi. 
V SADAĻA 
PALĪDZĪBAS  EFEKTIVIT ĀTE UN/VAI  ATKLĀTĪBA 
I NODAĻA 
RĪCĪBAS PROGRAMMU nov ērtējums 
46. pants 
Vispārējie noteikumi 
1. Rīcības programmas ir pak ļautas ex ante , starpposma un ex post  (beigu) 
novērtējumiem saska ņā ar 47. līdz 49. panta noteikumiem. 
Novērtējumu mērķis ir uzlabot Fonda pal īdzības un rīcības programmu īstenošanas 
kvalitāti un efektivit āti. Tāpat tiek izv ērtēta šo nov ērtējumu ietekme attiec ībā uz 
Kopienas strat ēģiskajām vadlīnijām, valsts strat ēģiskajiem pl āniem un to īpašajām 
problēmām, kas ietekm ē dalībvalstis, tai pat laik ā ņemot vērā zivsaimniec ības 
sektora ilgtsp ējīgas attīstības vajadz ības un vides ietekmi. 
 
LV 39   LV 2. Fonda pal īdzības efektivitāte tiek izvērtēta, pamatojoties uz sekojošiem krit ērijiem: 
(a) vispārējāo Fonda ietekme uz š īs regulas 4. pant ā noteiktajiem m ērķiem; 
(b) ietekme uz programm ās iekļautajām prioritātēm. 
3. Novērtēšanas aktivit ātes, kas paredz ētas 1 punkt ā, ir dalībvalsts vai Komisijas 
atbildība, un tās tiek organiz ētas, pēc vajadzības, saska ņā ar proporcionalit ātes 
principu, un pamatojoties uz Komisijas un dal ībvalsts partnerattiec ībām. 
4. Dalībvalstis nodrošina ar cilv ēku un finanšu resursiem, kas vajadz īgi, lai veiktu 
novērtēšanu, organiz ētu ražošanu, sav āktu nepieciešamos datus un izmantotu daž āda 
veida inform āciju, kas ieg ūta no uzraudz ības sistēmas. 
5. Komisija lemj par nov ērtēšanas metod ēm un standartiem, kas piem ērojami saska ņā 
ar 100. panta 3. punkt ā minēto proced ūru. 
6. Novērtēšanu veic neatkar īgi eksperti. Rezult āti tiek public ēti, ja vien iest āde, kas 
atbildīga par nov ērtēšanu, neiebilst, saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulas (EK) Nr. 1049/2001 noteikumiem.18 
7. Novērtēšanu finans ē no rīcības programmu tehnisk ās palīdzības budžeta, ja par t ās 
veikšanu ir atbild īga dalībvalsts un no Komisijas tehnisk ās palīdzības budžeta, ja par 
tās veikšanu ir atbild īga Komisija. 
47. pants 
Ex ante nov ērtējums 
8. Ex ante novērtējuma mērķis ir nodrošin āt Kopienas strat ēģisko vadl īniju, valsts 
stratēģisko plānu un rīcības programmu saska ņotību, kā arī optimizēt budžeta resursu 
piešķiršanu rīcības programm ām un uzlabot programm ēšanas kvalit āti. 
9. Dalībvalstis veic ex ante  novērtējumu rīcības programmas l īmenī saskaņā ar 
proporcionalit ātes principu un atbilstoši ar nov ērtēšanas metod ēm un standartiem, 
kas noteikti saska ņā ar 46. panta 5. punkt ā paredzēto procedūru. 
48. pants 
Starpposma nov ērtējums 
1. Starpposma nov ērtējuma mērķis ir pārbaudīt visas rīcības programmas efektivit āti, 
vai kādas tās daļas efektivit āti, ar nolūku pielāgot to, lai uzlabotu pal īdzības un tās 
īstenošanas kvalit āti. 
                                                 
18 OV L 145, 31.5.2003., 43. lpp.  
 
LV 40   LV 2. Starpposma nov ērtējumu rīcības programmai veic saska ņā ar proporcionalit ātes 
principu, pamatojoties uz re ģistru, kas ļauj ņemt vērā visu inform āciju gadījumā, ja 
programma tiek pagarin āta. 
3. Starpposma nov ērtējumi ir dal ībvalstu atbild ība un tiek organiz ēti pēc rīkotājiestādes 
iniciatīvas, konsult ējoties ar Komisiju, atbilstoši nov ērtēšanas metod ēm un 
standartiem, kas j ānosaka saska ņā ar 46. panta 5. punkt ā paredzēto proced ūru. 
Novērtējumi tiek p ārsūtīti rīcības programmu Uzraudz ības komitejai un Komisijai. 
4. Komisija turpina Kopienas strat ēģisko vadlīniju īstenošanas starpposma nov ērtēšanu, 
pamatojoties uz re ģistru, kas ļauj izmantot ikviena l ēmuma attiec ībā uz 
programm ēšanas turpin āšanu rezult ātus. 
49. pants 
Ex post nov ērtējums 
1. Ex post  novērtējums pārbauda resursu izmantošanas pak āpi, rīcības programmas 
efektivitāti un lietder ību un tās ietekmi uz visp ārējiem mērķiem, kas noteikti 4. pant ā 
un Kopienas strat ēģiskajām vadlīnijām. Šīs novērtējums nosaka tos faktorus, kuri 
veicina rīcības programmu īstenošanas veiksmi vai neveiksmi, ar ī no ilgtsp ējības un 
labākās prakses viedok ļa. 
2. Ex post  novērtējums ir Komisijas atbild ība un to veic p ēc Komisijas iniciat īvas, 
konsultējoties ar dal ībvalsti un r īkotājiestādi, kura sav āc novērtējuma īstenošanai 
nepieciešamo inform āciju. 
3. Ex post nov ērtējums jāpabeidz ne v ēlāk kā 2015. gada 31. decembr ī. 
II NODA ĻA 
Informācija un atkl ātība 
50. pants 
Informācija un atkl ātība 
1. Dalībvalstis nodrošina ar inform āciju un atkl ātību par kopfinans ētām programm ām 
un darbībām. Šī informācija ir dom āta Eiropas pilso ņiem. Tās mērķis ir pasv ītrot 
Kopienas lomu un nodrošin āt, ka Fonda pal īdzība ir caurskat āma. 
2. Rīkotājiestāde ir atbild īga par: 
(a) nodrošināt, ka rīcības programma ir atkl āta potenci ālajiem sa ņēmējiem, 
tirdzniecības asoci ācijām, saimnieciskajiem un soci ālajiem partneriem, 
organizācijām, kas veicina vienl īdzīgas tiesības un iesp ējas, nevalstisk ām 
organizācijām vides sektor ā un nevalstisk ām organiz ācijām zivsaimniec ības 
 
LV 41   LV sektorā. Rīkotājiestāde inform ē visus iepriekšmin ētos par iesp ējām, kuras 
piedāvā palīdzība un noteikumiem un metod ēm, kas reglament ē pieejamību 
finansējumam; 
(b) informēt saņēmējus par Kopienas kopfinans ējuma lielumu; 
(c) informēt Eiropas pilso ņus par Kopienas lomu r īcības programm ās un to 
rezultātos, kā arī nodrošin āt, ka saņēmēji par šo lomu inform ē Eiropas 
iedzīvotājus. 
3. Katru gadu dal ībvalstis inform ē Komisiju par šaj ā pantā minēto iniciat īvu 
uzņemšanos. 
V SADAĻA 
FONDA FINANSI ĀLAIS IEGULD ĪJUMS  
I NODAĻA 
FONDA IEGULD ĪJUMS 
51. pants 
Valsts atbalsta intensit āte 
Valsts atbalsta maksim ālā intensitāte ir noteikta š īs regulas II pielikum ā. 
52. pants 
Fonda ieguld ījums 
1. Fonda maksim ālās iemaksas katrai priorit ātei nosaka ar l ēmumu, ar kuru pie ņem 
rīcības programmu. 
2. Fonda iemaksas tiek apr ēķinātas attiecībā uz valsts izdevumu kopsummu. 
3. Fonda iemaksas tiek noteiktas uz katru priorit āti. Tās ir pakļautas sekojošiem 
griestiem: 
(d) 75% no valsts izdevumiem, ko da ļēji finansē Fonds, re ģionos, kuri ir ties īgi 
pretendēt uz palīdzību saskaņā ar Konver ģences mērķi; 
(e) 50% no valsts izdevumiem r īcības programm ām reģionos, kuri nav ties īgi 
pretendēt uz palīdzību saskaņā ar Konver ģences mērķi; 
 
LV 42   LV (f) 85% no valsts izdevumiem tai r īcības programmu da ļai, kas attiecas uz 
visattālākajiem reģioniem un t ālajām Grieķu salām. 
4. Izņēmuma gad ījumā attiecībā uz griestiem, kas min ēti 3 punkt ā, Fonda pal īdzība ir 
(a) 85% no valsts izdevumiem r īcībām, kas atbilst 23.a panta pirm ā ievilkuma 
nosacījumiem, re ģionos, kurus aptver Konver ģences mērķis; 
(b) 65% no valsts izdevumiem r īcībām, kas atbilsts 23.a panta pirm ā ievilkuma 
nosacījumiem, re ģionos, kurus neaptver Konver ģences mērķis. 
5. Minimālā Fonda iemaksa katrai priorit ātei ir 20% no valsts izdevumiem. 
Pēc Komisijas iniciat īvas vai tās vārdā īstenoti tehnisk ās palīdzības pasākumi drīkst 
tikt finans ēti pēc 100% likmes. 
6. Vispārējais atbalsta lielums, kas darb ībai piešķirts no Fonda un no cit ām palīdzībām, 
kas piešķirtas no Kopienas budžeta, nedr īkst pārsniegt 90% no darb ībai piešķirtās 
palīdzības valsts izdevumiem. 
53. pants 
Neuzkrāšanās 
Laikā, kad priorit āte vai darb ība pretend ē uz palīdzību, tā drīkst saņemt iemaksas tikai no 
viena Kopienas fonda vien ā reizē. Darbība drīkst saņemt iemaksas tikai no vienas r īcības 
programmas vien ā reizē. 
54. pants 
Tiesības uz izdevumiem 
1. Izdevumi ir ties īgi pretend ēt uz Fonda iemaks ām, ja tos patiesi ir rad ījuši saņēmēji, 
veicot darb ību laika posm ā no 2007. gada 1. janv āra līdz 2015. gada 31. decembrim. 
Kopfinans ētas darbības nedrīkst tikt pabeigtas pirms dienas, kad var s ākt pieteikties 
uz palīdzību. 
2. Izdevumi ir ties īgi pretend ēt uz Fonda iemaks ām, tikai ja tie ir radušies, veicot 
darbības, par kur ām ir lēmusi attiec īgās rīcības programmas r īkotājiestāde, vai ja 
darbība ir veikta t ās atbildībā saskaņā ar Uzraudz ības komitejas iepriekšnoteiktiem 
kritērijiem. 
Jauni izdevumi, kas ieviesti r īcības programmas p ārskatīšanas laik ā, ir tiesīgi 
pretendēt, sākot no dienas, kad Komisija ir sa ņēmusi lūgumu groz īt rīcības 
programmu. 
 
LV 43   LV 3. Izdevumu pretend ēšanas noteikumi ir noteikti valsts l īmenī un pakļauti izņēmumiem, 
kas paredz ēti šajā regulā. 
4. Sekojoši izdevumi nav atbilstoši: 
(a) PVN; 
(b) parādu procenti; 
(c) zemes pirkums par summu, kas liel āka par 10% no attiec īgās rīcības kopējo 
attaisnoto izdevumu summas; 
(d) mājvieta. 
5. Šī panta 1 līdz 3 punkta noteikumi neierobežo 45. panta noteikumus. 
55. pants 
Darbību ilgums 
1. Dalībvalsts vai r īkotājiestāde nodrošina, ka darb ība saglab ā fondu iemaksas tikai tad, 
ja šī darbība septiņos gados kopš kompetentas valsts iest ādes vai r īkotājiestādes 
finansiālā lēmuma nav b ūtiski grozīta, tādejādi: 
(a) ietekmējot darb ības veidu vai īstenošanas nosac ījumus, vai sniedzot 
uzņēmumam vai valsts iest ādei nepien ākošas priekšroc ības; 
(b) radot vai nu infrastrukt ūras vienības īpašumties ību veida mai ņu, vai raž īgas 
darbības pārtraukšanu vai p ārvietošanu. 
2. Rīkotājiestāde inform ē Komisiju par jebkuru no šiem 1 punkt ā paredzētajiem 
grozījumiem. 
3. Nepiemēroti izmaks ātie līdzekļi tiek atgūti saskaņā ar VIII sada ļas II noda ļu. 
4. Dalībvalsts nodrošina, ka uz ņēmumi, no kuriem tiek atg ūti līdzekļi saskaņā ar 3 
punktu, nesa ņem iemaksas no Fonda. 
 
LV 44   LV VI SADAĻA 
PĀRVALDĪBA, UZRAUDZ ĪBA UN KONTROLE  
I NODAĻA 
Pārvaldības un kontroles sist ēma 
56. pants 
Pārvaldības un kontroles sist ēmas vispārējie principi 
1. Dalībvalstu noteikt ās rīcības programmu p ārvaldības un kontroles sist ēmas 
nodrošina: 
(a) attiecīgo pārvaldības un kontroles iest āžu funkciju prec īzu aprakstu un skaidru 
funkciju sadal ījumu katr ā iestādē; 
(b) skaidru funkciju noš ķiršanu starp attiec īgām pārvaldības, izdevumu 
sertificēšanas un kontroles iest ādēm un katr ā iestādē; 
(c) adekvātus resursus katrai iest ādei, lai tā varētu veikt uzdot ās funkcijas; 
(d) efektīvus iekšējās revīzijas pasākumus; 
(e) drošas gr āmatvedības, uzraudz ības un finanšu atskaites sist ēmas, kurām jābūt 
datorizētām; 
(f) efektīvas atskaišu un uzraudz ības sistēmas, kur ās jāatspoguļo uzdevumu 
sniegums; 
(g) veicamo funkciju proced ūru rokasgr āmatu esam ība; 
(h) efektīvi pasākumi, lai p ārbaudītu sistēmas pareizu darb ību; 
(i) sistēmas un proced ūras, kas nodrošina adekv ātu auditācijas pierakstu. 
2. Pasākumi, kas noteikti b), c), d), f), g) un h) punktos ir piel āgoti valsts izdevumiem 
saskaņā ar attiecīgo rīcības darbību. 
 
LV 45   LV 57. pants 
Iestāžu iecelšana 
1. Dalībvalsts katrai r īcības programmai iece ļ sekojošu iest ādi: 
(a) rīkotājiestāde: dalībvalsts iecelta iest āde, valsts vai priv āta, valsts, re ģionāla vai 
vietēja institūcija, vai pati dal ībvalsts, ja t ā veic attiec īgo uzdevumu, lai vad ītu 
rīcības programmu; 
(b) sertificēšanas iest āde: institūcija, dalībvalsts iecelta viet ēja, reģionāla vai valsts 
iestāde, kas sertific ē izdevumu deklar ācijas un maks ājumu pieteikumus pirms 
tie tiek nos ūtīti Komisijai; 
(c) revīzijas iestāde: dalībvalsts iecelta iest āde katrai r īcības programmai, kas sav ā 
darbībā ir neatkar īga no rīkotājiestādes un sertific ēšanas iest ādes, un ir 
atbildīga par pārvaldības un kontroles sist ēmu drošas darb ības pārbaudi. 
2. Papildus 1 punkt ā minētajām iestādēm, dalībvalsts iece ļ arī kompetentu instit ūciju, 
kas saņem maksājumus no Komisijas un instit ūciju vai instit ūcijas, kas ir atbild īgi 
par maksājumu veikšanu sa ņēmējiem. 
3. Dalībvalsts nosaka noteikumus, kas reglament ē dalībvalsts attiec ības ar šīm iestādēm 
un institūcijām un to attiec ības ar Komisiju. Neier obežojot šo regulu, dal ībvalsts 
nosaka šo iest āžu savstarp ējās attiecības, un šīs iestādes veic savus uzdevumus piln ā 
saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts ofici ālajām, juridiskaj ām un finanšu sist ēmām. 
4. Pakļauts 56. panta 1.b punktam, dažas vai visas p ārvaldības, maks ājumu, 
sertificēšanas un p ārbaudes funkcijas var veikt viena un t ā pati instit ūcija. 
58. pants 
Vadošās iestādes funkcijas 
1. Vadoša iest āde ir atbild īga par rīcības programmas lietder īgu, efektīvu un pareizu 
pārvaldību un īstenošanu, jo īpaši: 
(a) nodrošināt, ka darb ības finans ējuma saņemšanai tiek izv ēlētas atbilstoši r īcības 
programmai piem ērojamajiem krit ērijiem, un ka t ās visā to īstenošanas laik ā 
atbilst piem ērojamajiem Kopienas un valsts noteikumiem; 
(b) pārbaudīt kopfinas ēto produktu un pakalpojumu pieg ādi, un to, ka par 
darbībām deklarētie izdevumi ir tieš ām bijuši un atbilst Kopienas un valsts 
noteikumiem; 
(c) nodrošināt, ka katrai darb ībai saska ņā ar rīcības programmu ir detaliz ētu 
grāmatvedības pārskatu datoriz ēta reģistrēšanas un uzglab āšanas sist ēma, un ka 
 
LV 46   LV īstenošanas dati, kas vajadz īgi finanšu p ārvaldībai, uzraudz ībai, kontrolei un 
novērtēšanai, tiek sav ākti; 
(d) nodrošināt, ka saņēmēji un citas darb ību īstenošanā iesaistītas institūcijas uztur 
vai nu atseviš ķu grāmatvedības sistēmu, vai adekv ātu grāmatvedības kodu 
visiem, ar darb ību saistītiem, darījumiem; 
(e) nodrošināt, ka 46. pant ā minētie rīcības programmu nov ērtējumi tiek veikti 
laika ierobežojum ā, ko noteikusi š ī regula, un atbilst kvalit ātes standartiem, par 
kuriem Komisija un dal ībvalsts ir vienojuš ās; 
(f) izveidot proced ūras, lai nodrošin ātu, ka visi dokumenti attiec ībā uz 
izdevumiem un čeki, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu adekv ātu auditācijas 
pierakstu, tiek uzglab āti atbilstoši 83. un 93. panta pras ībām; 
(g) nodrošināt, ka sertific ēšanas iest āde saņem visu nepieciešamo inform āciju par 
procedūrām un pārbaudēm, kas veiktas saist ībā ar izdevumiem, sertifik ācijas 
nolūkos; 
(h) vadīt uzraudz ības komiteju un nodrošin āt to ar dokumentiem, kas 
nepieciešami, lai ļautu uzraudz īt rīcības programmas īstenošanas kvalit āti, 
ņemot vērā tās īpašos mērķus; 
(i) sastādīt un, pēc Uzraudz ības komitejas apstiprin ājuma, iesniegt Komisijai 
īstenošanas gada un gal īgo ziņojumu; 
(j) nodrošināt atbilstību inform ācijas un atkl ātības prasībām, kas noteiktas 50. 
pantā. 
Vadošajai iest ādei ir jāpiemīt arī iekšējās revīzijas funkcijai. 
59. pants 
Sertificēšanas iest ādes funkcijas 
Rīcības programmas sertific ēšanas iest āde ir jo īpaši atbild īga par: 
1. sastādīt un iesniegt Komisijai datoriz ētā veidā apstiprin ātus izdevumu p ārskatus un 
maksājuma pieteikumus; 
2. apstiprināt, ka: 
(a) izdevumu p ārskats ir prec īzs un sast ādīts, izmantojot drošas gr āmatvedības 
sistēmas datus, un pamatots uz pier ādītiem papilddokumentiem; 
(b) deklarētie izdevumi atbilst piem ērojamajiem Kopienas un valsts noteikumiem 
un radušies saist ībā ar darb ībām, kas izv ēlētas finans ējumam saska ņā ar 
programmai piem ērojamajiem krit ērijiem, un atbilst piem ērojamajiem 
Kopienas un valsts noteikumiem. 
 
LV 47   LV 3. sertificēšanas nol ūkos nodrošin āt, ka tā ir saņēmusi adekv ātu inform āciju no 
rīkotājiestādes par lietotaj ām proced ūrām un veiktaj ām pārbaudēm attiecībā uz 
izdevumiem, kuri iek ļauti izdevumu bilanc ēs; 
4. sertificēšanas nol ūkos ņemt vērā visus rev īzijas iestādes vai t ās atbildībā veikto 
revīziju rezult ātus; 
5. datorizētā veidā uzglabāt grāmatvedības pārskatus par Komisijai iesniegtajiem 
izdevumiem; 
6. nodrošināt jebkuras Kopienu fonda l īdzekļu summas, kura neprecizit āšu rezultātā ir 
tikusi nepiem ēroti izmaks āta, atgūšanu, pēc vajadzības ar procentiem, iegr āmatot 
atgūstamās summas, un atmaks āt Komisijai atg ūto summu, atvelkot to no n ākošās 
izdevumu bilances, ja iesp ējams. 
60. pants 
Revīzijas iestādes funkcijas 
1. Rīcības programmas p ārbaudes iest āde jo īpaši ir atbild īga par: 
(a) nodrošināt, ka, lai p ārbaudītu rīcības programmas p ārvaldības un kontroles 
sistēmu efekt īvu funkcion ēšanu, rev īzijas tiek veiktas saska ņā ar 
starptautiskajiem rev īzijas standartiem; 
(b) nodrošināt, ka, lai p ārbaudītu deklar ētos izdevumus, darb ību revīzijas tiek 
veiktas pēc attiecīga parauga; 
(c) sešus mēnešus pēc rīcības programmas apstiprin āšanas iesniegt Komisijai 
revīzijas strat ēģiju, kas attiecas uz instit ūcijām, kuras veic rev īziju, kas min ēta 
a) un b) apakšpunktos, iz mantojamo metodi, darb ību pārbaudes parauga 
metodi, un nor ādošu rev īzijas plānošanu, lai nodrošin ātu, ka galven ās 
institūcijas tiek p ārbaudītas un, ka rev īzijas tiek veiktas vienm ērīgi visā 
programm ēšanas period ā; 
(d) ja vairāk nekā vienai r īcības programmai piem ērojas kop ējas sistēmas, 
atbilstoši c) punktam var tikt ie sniegta vienota apvienota rev īzijas strat ēģija; 
(e) katru gadu no 2008. l īdz 2016. gadam l īdz 30. jūnijam: 
(i) jāizveido gada kontroles p ārskats, uzr ādot revīziju, kas veiktas saska ņā ar 
revīzijas strat ēģiju attiec ībā uz iepriekš ējā gada rīcības programmu, 
rezultātus un sniedzot p ārskatu par atrastajiem tr ūkumiem programmas 
pārvaldības un kontroles sist ēmās. Inform ācija par 2014. un 2015. gadu 
drīkst tikt iek ļauta galīgajā ziņojumā un pievienota sp ēkā esamības 
deklarācijai; 
(ii) jāizsaka atzinums par to, vai p ārvaldības un kontroles sist ēmas ir 
darbojušās efektīvi, lai pamatoti apstiprin ātu Komisijai taj ā gadā 
 
LV 48   LV iesniegto izdevumu bilances pareiz ību un notikušo dar ījumu likum ību un 
sistemātiskumu,  
(f) ja vairākām rīcības programm ām tiek piem ērota kopēja sistēma, nodrošin āt ar 
informāciju par rev īzijām un atzinumiem, kurus var sagrup ēt vienotā ziņojumā; 
(g) nodrošināt ar programmas sl ēgšanas pazi ņojumu, nov ērtējot gala bilances 
maksājuma piepras ījuma spēkā esamību un notikušo dar ījumu, uz kuriem 
attiecas nobeiguma p ārskats par izdevumiem, likum ību un sistem ātiskumu un 
pamatojoties uz nobeiguma kontroles zi ņojumu. 
2. Ja (a) un (b) punktos min ētās revīzijas veic cita instit ūcija, tad Rev īzijas iestādei 
jānodrošina, ka š īm iestādēm ir nepieciešam ā funkcion ālā neatkarība un, ka darbs 
tiek veikts saska ņā ar starptautiski pie ņemtajiem rev īzijas standartiem. 
II NODA ĻA 
Uzraudzība 
61. pants 
Uzraudzības komiteja 
Dalībvalsts, vienojoties ar r īkotājiestādi un konsult ējoties ar partneriem, katrai r īcības 
programmai izveido uzraudz ības komiteju. Ikviena Uzraudz ības komiteja tiek izveidota tr īs 
mēnešos kopš l ēmuma, kas apstiprina r īcības programmu. 
Šī komiteja sast āda savus proced ūru noteikumus attiec īgās dalībvalsts ofici ālo, juridisko un 
finanšu sist ēmas ietvaros un pie ņem tos, vienojoties ar r īkotājiestādi. 
62. pants 
Komitejas sast āvs 
1. Uzraudzības komiteju vada dal ībvalsts vai r īkotājiestādes pārstāvis. Pēc savas 
iniciatīvas Komisijas p ārstāvis drīkst piedal īties Uzraudz ības komitejas darb ā kā 
padomdev ējs. 
2. Par komitejas sast āvu lemj dal ībvalsts, k ā arī iekļauj tajā partnerus, kas min ēti 8. 
pantā un rīkotājiestādi . 
Rīkotājiestāde koordin ē uzraudzības komiteju. 
 
LV 49   LV 63. pants 
Uzdevumi 
Uzraudzības komitejas atbild ība ir pārliecināties par r īcības programmas īstenošanas 
efektivitāti un kvalit āti. Lai to pan āktu, tā: 
(a) apsver un apstiprina krit ērijus, pēc kuriem izv ēlas finans ējamās darbības, 
četros mēnešos pēc rīcības programmas apstiprin āšanas. Izv ēles kritērijus 
pārskata saska ņā ar programm ēšanas vajadz ībām; 
(b) periodiski p ārskata progresu r īcības programmas īpašo mērķu sasniegšan ā, 
pamatojoties uz r īkotājiestādes iesniegtiem dokumentiem; 
(c) pārbauda īstenošanas rezult ātus, it īpaši katras priorit ātes mērķu sasniegšan ā un 
48. pantā minētos starpposma nov ērtējumus; 
(d) pirms nos ūtīšanas Komisijai, apsver un apstiprina īstenošanas gada un 
nobeiguma p ārskatus, kas min ēti 65. pant ā; 
(e) tiek inform ēta par gada p ārbaudes p ārskatu un jebkuriem koment āriem, ko 
Komisija var izteikt par šo p ārskatu; 
(f) pēc dalībvalsts iniciat īvas var tikt inform ēta par 17. pant ā minēto gada 
pārskatu; 
(g) var ierosin āt rīkotājiestādei jebkuru r īcības programmas piel āgojumu vai 
pārskatīšanu, kas var ētu palīdzēt sasniegt Fonda m ērķus, vai lai uzlabotu t ās 
pārvaldību, arī finanšu p ārvaldību; 
(h) apsver un apstiprina jebkuru ierosin ājumu groz īt Komisijas l ēmuma, par Fonda 
iemaksām, saturu. 
64. pants 
Uzraudzības pasākumi 
3. Vadošā iestāde un uzraudz ības iestāde nodrošina r īcības programmas īstenošanas 
kvalitāti. 
4. Vadošā iestāde un Uzraudz ības komiteja veic uzraudz ību, atsaucoties uz finanšu 
rādītājiem un īstenošanas r ādītājiem, un r īcības programm ā noteiktajiem rezult ātiem 
un ietekmi. 
5. Ja palīdzības veids to pie ļauj, statistika tiek sadal īta pēc dzimuma un sa ņēmēja 
uzņēmumu lieluma. 
 
LV 50   LV 6. Komisija sadarb ībā ar dalībvalsti pārbauda rādītājus, kas vajadz īgi, lai uzraudz ītu un 
novērtētu rīcības programmu. 
65. pants 
Gada ziņojumi un nobeiguma p ārskati 
1. Vadošā iestāde nosūta Komisijai r īcības programmas īstenošanas gada p ārskatu 
pirmo reizi 2008. gad ā un līdz katra gada 30. j ūnijam. Līdz 2016. gada 30. j ūnijam 
Rīkotājiestāde nosūta Komisijai r īcības programmas īstenošanas nobeiguma 
pārskatu. 
2. Visos īstenošanas gada un nobeiguma p ārskatos j ābūt iekļautiem sekojošiem 
elementiem: 
(a) rīcības programmas un priorit āšu īstenošanas progress attiec ībā uz to īpašajiem 
pierādāmajiem m ērķiem, pēc kvantifik ācijas, kur vien un kad vien 
kvantifikācija piemērojas, un finansi ālais, īstenošanas un priorit āšu rezultātu un 
ietekmes r ādītāju progress; 
(b) izmaiņas vispārējā situācijā, kas tieši ietekm ē palīdzības īstenošanu, jo īpaši 
svarīgu sociālekonomisko att īstību, izmai ņas valsts, re ģionālajā vai sektor ālajā 
politikā, un, pēc vajadzības, to izrais ītās sekas saist ībā ar atbilst ību starp Fonda 
palīdzību un citu finanšu instrumentu pal īdzību; 
(c) sīki izstrādāta rīcības programmas finansi ālā īstenošana katrai priorit ātei, 
izdevumi, kas maks āti saņēmējiem un tiem atbilstošas valsts iemaksas, no 
Komisijas sa ņemto maks ājumu kopsumma, un 64. panta 2. punkt ā minēto 
finanšu rādītāju daudzuma noteikšana; 
(d) palīdzības finansi ālā īstenošana p ēc palīdzības veida saska ņā ar priorit āšu 
sadalījumu, kas paredz ēts IV sada ļā; 
(e) Rīkotājiestādes un Uzraudz ības komitejas pie ņemtie noteikumi, kas nodrošina 
īstenošanas efektivit āti un kvalit āti, jo īpaši: 
– uzraudzības un nov ērtēšanas pasākumi, arī datu savākšanas pas ākumi; 
– jebkuru svar īgu problēmu, kas raduš ās rīcības programmas īstenošanā, 
kopsavilkums un jebkuri pie ņemtie pas ākumi, arī atbilde uz 67. pant ā 
minētajiem koment āriem; 
– tehniskās palīdzības noder īgums. 
(f) pieņemtie pas ākumi, kas nodrošina r īcības programmas atkl ātību; 
 
LV 51   LV (g) deklarācija par atbilst ību Kopienas politik ām rīcības programmas īstenošanas 
periodā un, pēc vajadzības, norāde uz jebkur ām sastaptaj ām problēmām un 
pieņemtajiem pas ākumiem to nov ēršanai; 
(h) Rīkotājiestādei vai citai valsts iest ādei atmaks ātās palīdzības noder īgums 
rīcības programmas īstenošanas period ā, pēc vajadzības. 
3. Pārskati tiek atz īti par pie ņemamiem, ja tajos ir iek ļauta visa 2 punkt ā minētā 
informācija, un tie ļauj izprast r īcības programmas īstenošanu. 
4. Komisija divos m ēnešos pie ņem lēmumu par r īkotājiestādes iesniegt ā īstenošanas 
gada pārskata saturu. R īcības programmas nobeiguma p ārskatam laika ierobežojums 
ir pieci m ēneši. Ja Komisija neatbild noteiktaj ā laika ierobežojum ā, pārskats tiek 
uzskatīts par pieņemtu. 
66. pants 
Komisijas nobeiguma zi ņojums 
1. Līdz 31. decembrim Komisija nos ūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomisko 
un sociālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai zi ņojumu par š īs regulas faktisko 
īstenošanu iepriekš ējā gadā. Šajā ziņojumā ir apkopoti galvenie notikumi, tendences 
un problēmas saistībā ar rīcības programmu īstenošanu. 
2. Ziņojums ir pamatots uz Komisijas veikto dal ībvalstu strat ēģiskā gada pārskata, kas 
minēts 17. panta pirmaj ā punktā, pārbaudi un nov ērtējumu un jebkuru citu pieejamu 
informāciju. Ziņojums nosaka sekojuma pas ākumus, kurus ir pie ņēmusi vai kuri ir 
jāpieņem dalībvalstīm un Komisijai, un kuri sniedz adekv ātu sekojumu zi ņojuma 
sniegtajai inform ācijai. 
3. Ziņojumā ir iekļauts arī: 
(a) dalībvalsts Fonda aktivit āšu kopsavilkums, kur ā ir ietverts dal ībvalsts ieguld īto 
un samaks āto asignējumu sadal ījums, kā arī Komisijas un dal ībvalstu 
izmantotā tehniskā palīdzība; 
(b) Fonda sadarb ības ar strukt ūrfondiem un Eiropas Lauksaimniec ības un lauku 
attīstības fondu nov ērtējums; 
(c) novērtējumu, kas paredz ēti 48. pant ā, sniegtā informācija, tiklīdz tā ir 
pieejama; 
(d) kopsavilkums par dal ībvalstu izveidoto p ārvaldības un kontroles sist ēmu 
revīziju, kas veiktas Komisijas v ārdā, un dalībvalstu veikto Fonda pal īdzības 
revīziju iznākumu, un, p ēc vajadzības, veiktaj ām finansi ālajām korekcij ām, 
tiklīdz ir iesniegts ceturtais gada p ārskats un atkal, tikl īdz ir iesniegts p ārskats 
par programm ēšanas nosl ēguma gadu. 
 
LV 52   LV 67. pants 
Programmu gada p ārbaudes 
1. Katru gadu, kad tiek iesniegti īstenošanas un rev īzijas gada p ārskati, kas min ēti 65. 
pantā un 60. panta 4. punkt ā, un saska ņā ar noteikumiem, kurus nosaka, vienojoties 
ar attiecīgo dalībvalsti un r īkotājiestādi, Komisija un r īkotājiestāde pārbauda rīcības 
programmas īstenošanas progresu, iepriekš ējā gadā sasniegtos galvenos rezult ātus, 
finansiālo īstenošanu un citus faktorus, kas saist īti ar īstenošanas uzlabošanu, cita 
starpā aspektus, kas attiecas uz p ārvaldības un kontroles sist ēmas funkcion ēšanu. 
2. Pēc pārbaudes veikšanas Komisija dr īkst iesniegt koment ārus dalībvalstīm un 
rīkotājiestādei. Dal ībvalsts inform ē Komisiju par r īcību attiec ībā uz šiem 
komentāriem. 
3. Kad ir pieejami pal īdzības, kura pieš ķirta no 2000. l īdz 2006. gadam, ex post 
novērtējumi, pirmaj ā gada pārbaudē tiek pārbaudīti vispārējie rezultāti. 
III NODA ĻA 
Kontrole 
1 IEDAĻA 
DALĪBVALSTU ATBILDĪBA 
68. pants 
Droša finansi āla pārvaldība 
1. Dalībvalstis ir atbild īgas par to, lai nodrošin ātu rīcības programmu drošu finansi ālo 
pārvaldību un notiekošo dar ījumu likum ību un sistem ātiskumu. 
2. Dalībvalstis nodrošina, ka r īkotājiestādes, sertific ēšanas iest ādes, revīzijas iestādes 
un jebkuras citas attiec īgās institūcijas saņem adekv ātus ieteikumus par 56. l īdz 60. 
pantā minēto pārvaldības un kontroles sist ēmu izveidošanu, lai nodrošin ātu, ka 
Kopienas finans ējums tiek izmantots lietder īgi un pareizi. 
3. Dalībvalstis nov ērš, atpazīst un labo neprecizit ātes. Tās paziņo par neprecizit ātēm 
Komisijai saska ņā ar noteikumiem, un turpina inform ēt Komisiju par administrat īvo 
un juridisko tiesved ību. 
 
LV 53   LV Ja saņēmējam nepiem ēroti izmaks ātos līdzekļus nevar atg ūt, dalībvalsts ir atbild īga 
par šo Eiropas Kopienas budžeta izt ērēto līdzekļu atmaksāšanu, izņemot gad ījumus, 
ja var pier ādīt, ka radušies zaud ējumi nav izrais īti dalībvalsts neprecizit ātes vai 
nolaidības dēļ. 
69. pants 
Pārvaldības un kontroles sist ēmas 
1. Pirms rīcības programmas pie ņemšanas dal ībvalsts nodrošina, ka r īcības programmu 
pārvaldības un kontroles sist ēmas ir izveidotas saska ņā ar 56. l īdz 60. pantam. 
Dalībvalstis ir atbild īgas par to, lai nodrošin ātu, ka sist ēmas funkcion ē efektīvi visā 
programm ēšanas period ā. 
2. Trīs mēnešos pēc katras r īcības programmas apstiprin āšanas dal ībvalstis iesniedz 
Komisijai sist ēmu aprakstu, kas jo īpaši aptver r īkotāju un pārvaldības iestāžu un 
starpnieku strukt ūras un proced ūras un iekš ējo revīziju sistēmas, kas darbojas šaj ās 
iestādēs un instit ūcijās, revīzijas iestādi, un jebkuru citu instit ūciju, kura t ās vārdā 
veic revīzijas. 
3. Šim aprakstam ir j āpievieno neatkar īgas revīzijas instit ūcijas ziņojums par sist ēmu 
novērtējuma rezult ātiem un atzinums par to atbilst ību 56. līdz 60. pantam. Gad ījumā, 
ja atzinum ā ir šaubas, zi ņojumā ir jānorāda trūkumi un to nopietn ība. Dalībvalsts, 
vienojoties ar Komisiju, sast āda plānu par korekt īvajiem pas ākumiem, kas j āpieņem, 
un to īstenošanas grafiku. 
Neatkarīgo revīzijas instit ūciju ieceļ vēlākais, kad tiek pie ņemta rīcības programma. 
Komisija dr īkst pieņemt revīzijas iestādi kā neatkarīgu revīzijas instit ūciju rīcības 
programmai, ja rev īzijas iest ādei ir vajadz īgās spējas. Neatkar īgajai rev īzijas 
institūcijai ir j ābūt vajadzīgajai neatkar ībai un tai ir j āveic darbs saska ņā ar 
starptautiskajiem rev īzijas standartiem. 
2 IEDAĻA 
KOMISIJAS ATBILDĪBA 
70. pants 
Komisijas atbild ība 
1. Komisijas saska ņā ar 69. pant ā izklāstīto proced ūru atbildība ir pārliecināties, ka 
dalībvalstis ir izveidojušas p ārvaldības un kontroles sist ēmas, pamatojoties uz gada 
kontroles zi ņojumiem un pašas p ārbauda, lai š īs sistēmas rīcības programmu 
īstenošanas laik ā efektīvi funkcion ē. 
 
LV 54   LV 2. Neierobežojot dal ībvalstu veikt ās pārbaudes, Komisijas ier ēdņi vai pilnvaroti 
pārstāvji drīkst veikt p ārvaldības un kontroles sist ēmu efektīvas darbības pārbaudes 
uz vietas un šaj ās pārbaudēs var iek ļaut operat īvajā sistēmā iekļauto darb ību 
pārbaudi, ar vismaz vienas darba dienas iepriekš ēju brīdinājumu. Dal ībvalsts ier ēdņi 
vai pilnvaroti p ārstāvji drīkst piedal īties šajās pārbaudēs. 
3. Komisija var piepras īt dalībvalstij veikt p ārbaudes uz vietas, lai p ārbaudītu, vai 
sistēmas pareizi funkcion ē, vai viena vai vair āku darījumu pareiz ību. Komisijas 
ierēdņi vai pilnvaroti p ārstāvji var piedal īties šajās pārbaudēs. 
71. pants 
Sadarbība ar dal ībvalstu kontroles instit ūcijām 
1. Komisija sadarbojas ar r īcības programmu rev īzijas iest ādēm, lai koordin ētu to 
attiecīgos kontroles pl ānus un p ārbaudes metodes; nekav ējoties apmain ītos ar 
pārvaldības un kontroles sist ēmu pārbaužu rezult ātiem, lai p ēc iespējas labāk 
izmantotu kontroles resursus un izvair ītos no nepamatotas darba dubl ēšanās. 
Komisija un rev īzijas iestādes sanāk kopā regulāri, parasti vismaz reizi gad ā, lai 
kopīgi pārbaudītu gada rev īzijas pārskatu, kas iesniegts saska ņā ar 60. pantu un 
apmainītos ar viedok ļiem par citiem ar r īcības programmu p ārvaldības un kontroles 
sistēmu uzlabošanu saist ītiem jautājumiem. Komisija savus koment ārus par kontroles 
stratēģiju, kas iesniegta saska ņā ar 60. pantu, nodrošina ne v ēlāk kā trīs mēnešos vai 
pirmajā sanāksmē pēc tās saņemšanas. 
2. Nosakot pati savu kontroles strat ēģiju, Komisija nor āda tās rīcības programmas, par 
kurām sistēmas atbilst ības atzinums saska ņā ar 60. pantu ir nešaub īgs; vai kur 
atbilstības atzinum ā esošās šaubas ir nov ērstas, pielietojot korekt īvos pasākumus; vai 
kur revīzijas iestādes kontroles strat ēģija ir apmierinoša; un kur ir ieg ūta pārliecība, 
ka pārvaldības un kontroles sist ēma funkcion ē efektīvi, pamatojoties uz Komisijas un 
dalībvalstu veikto p ārbaužu rezult ātiem. 
3. Attiecībā uz šīm programm ām, Komisija var inform ēt attiecīgo dalībvalsti, ka 
principā balstīsies uz rev īzijas iestādes atzinumu, kas attiecas uz deklar ēto izdevumu 
pareizību, likum ību un sistem ātiskumu un savas p ārbaudes uz vietas veiks tikai 
izņēmuma gad ījumos. 
 
LV 55   LV VIII  SADAĻA 
FINANŠU  PĀRVALDĪBA 
I NODAĻA 
Finanšu p ārvaldība 
1 IEDAĻA 
BUDŽETA SAIST ĪBAS 
72. pants 
Budžeta saist ības 
Kopienas budžeta saist ības rīcības programm ās (turpmāk tekstā “budžeta saist ības”) tiek 
īstenotas katru gadu laika posm ā no 2007. gada 1. janv āra un 2013. gada 31. decembra. Pirm ā 
budžeta saist ība tiek īstenota, pirms Komisija pie ņem lēmumu par r īcības programmas 
apstiprināšanu. Katru sekojošo saist ību īsteno Komisija, pamatojoties uz l ēmumu pieš ķirt 
Fonda iemaksas, kas min ētas 20. pant ā. 
2 IEDAĻA 
MAKSĀJUMI 
73. pants 
Maksājumu kop ējie noteikumi 
1. Komisijas maks ājumi par Fonda iemaks ām tiek veikti saska ņā ar budžeta saist ībām. 
Visi maks ājumi tiek paredz ēti visagrākām atklātā budžeta saist ībām. 
2. Maksājumu veids ir priekšfinans ējums, starpposma maks ājumi un bilances 
maksājumi. Maks ājumi tiek maks āti dalībvalsts ieceltai instit ūcijai. 
3. Visvēlākais līdz katra gada 31. janv ārim dalībvalsts nos ūta Komisijai atjaunotu 
maksājuma piepras ījuma prognozi par tekošo finanšu gadu un sekojošo finanšu gadu. 
 
LV 56   LV 4. Visi ar val ūtas maiņu saistītie pasākumi attiec ībā uz finanšu dar ījumiem starp 
Komisiju un dal ībvalstu iecelt ām institūcijām tiek veikti elektronisk ā veidā saskaņā 
ar īstenošanas noteikumiem, kurus pie ņēmusi Komisija saska ņā ar 100. panta 3. 
punktā minēto proced ūru. 
74. pants 
Starpposma maks ājumu un bilances maks ājumu apr ēķināšanas noteikumi 
Starpposma maks ājumi un bilances maks ājumi tiek apr ēķināti, piemērojot kopfinans ēšanas 
likmi katrai priorit ātei valsts izdevumos, kuri sertific ēti saskaņā ar šo priorit āti, pamatojoties 
uz izdevumu bilanci, ko sertific ējusi institūcija, kas ir atbild īga par sertific ēšanu. 
75. pants 
Izdevumu bilance 
Visās izdevumu bilanc ēs par katru priorit āti jābūt iekļautiem izdevumiem, kurus rad ījuši 
saņēmēji, īstenojot darb ības un atbilstoš ām iemaks ām no valsts naudas l īdzekļiem. Saņēmēju 
maksātie izdevumi tiek pamatoti ar sa ņemšanas fakt ūrrēķiniem vai gr āmatvedības 
dokumentiem ar l īdzvērtīgu pierādošu vērtību. 
Attiecībā uz atbalsta sh ēmām tikai L īguma 87. panta noz īmē, Komisijai sertific ētie izdevumi 
ir saņēmēju maksāti izdevumi, par kuriem maks ājumu ir veikusi instit ūcija, kas pieš ķir 
palīdzību. 
76. pants 
Priekšfinans ējuma un starpposma maks ājumu uzkr āšanās 
1. Veikto priekšfinans ējumu un starpposmu maks ājumu kop īgā kopsumma nep ārsniedz 
95% no iemaks ām rīcības programm ās. 
2. Kad ir sasniegti šie griesti, sertific ēšanas iest āde turpina p ārsūtīt Komisijai jebkurus 
gada n 31. decembr ī sertificētus izdevumus, k ā arī tā gada laik ā no Fonda atg ūtos 
līdzekļus vēlākais līdz gada n+1 31. janv ārim. 
77. pants 
Visi maks ājumi saņēmējam kopā 
Dalībvalstu atbild ība ir pārliecināties, ka instit ūcija, kura ir atbild īga par maks ājumu veikšanu, 
nodrošina, ka sa ņēmēji saņem iemaksas no valsts naudas l īdzekļiem pilnā apmērā, cik ātri 
vien iesp ējams. Netiek atvilkta vai aiztur ēta neviena naudas summa, k ā arī netiek uzlikta 
 
LV 57   LV neviena turpm āka īpatmaksa vai cita maksa ar l īdzvērtīgu efektu, kas var ētu samazin āt 
saņēmējam pienākošos līdzekļu apmēru. 
3 IEDAĻA 
PRIEKŠFINANS ĒJUMS  
78. pants 
Maksājums 
1. Pēc Komisijas l ēmuma, ar ko apstiprina Fonda iemaksas r īcības programmai, 
Komisija izmaks ā dalībvalsts ieceltai instit ūcijai vienreiz ēju priekšfinans ējuma 
summu. Š ī priekšfinans ējuma apm ērs sastāda 7% no Fonda iemaks ām dotajā rīcības 
programm ā. 
2. Ja divdesmit četros mēnešos no dienas, kur ā Komisija samaks ā pirmo 
priekšfinans ējuma iemaksu, nav sa ņemts maks ājuma piepras ījums saska ņā ar rīcības 
programmu, dal ībvalsts iecelta instit ūcija atmaks ā Komisijai kop ējo summu, kas 
samaksāta kā priekšfinans ējums. 
3. Jebkuri procenti, kas radušies no priekšfinans ējuma, tiek paredz ēti attiecīgajai rīcības 
programmai un tie ir j āatvelk no izdevumu gala bilanc ē deklarētajiem valsts 
izdevumiem. 
4. Summa, kas samaks āta kā priekšfinans ējums tiek no ņemta no r ēķiniem, kad tiek 
slēgta rīcības programma. 
4 IEDAĻA 
STARPPOSMA MAKS ĀJUMI 
79. pants 
Starpposma maks ājumi 
Komisija veic starpposma maks ājumus, pak ļauti pieejamajam finans ējumam un p ēc tam, kad 
ir saņēmusi sapr ātīgu apstiprin ājumu par to, ka dal ībvalsts izveidot ās rīcības programmas 
pārvaldības un kontroles sist ēma atbilst 56. l īdz 60. pantam. Šim apstiprin ājumam jābūt 
pamatotam uz 69. panta 3. punkt ā minētās neatkarīgas revīzijas iestādes ziņojuma. 
 
LV 58   LV 80. pants 
Maksājumu piepras ījuma pieņemamība 
1. Katrs Komisijas veiktais starpposma maks ājums tiek pak ļauts sekojošiem 
nosacījumiem: 
(a) Komisijai ir j ābūt saņēmušai maks ājuma piepras ījumu un izdevumu bilanci 
saskaņā ar 73. pantu; 
(b) katras priorit ātes periodam dr īkst tikt pieš ķirts ne vair āk kā Fonda pal īdzības 
maksimālais apmērs; 
(c) rīkotājiestādei ir jābūt nosūtījušai Komisijai visjaun āko gada īstenošanas 
pārskatu līdz noteiktajam termi ņam saskaņā ar 65. panta 3. punktu; 
(d) nedrīkst būt bijis nek āds 84. pant ā minēto maksājumu pārtraukums vai aizture, 
ne arī jebkāds pamatots Komisijas atzinums attiec ībā uz ierobežojumiem 
saskaņā ar Līguma 226. pantu saist ībā ar darb ībām, par kur ām radušies 
izdevumi saska ņā ar attiecīgo maksājuma piepras ījumu. 
2. Pakļauts pieejamajam finans ējumam, Komisija veic starpposma maks ājumus ne 
vēlāk kā divos m ēnešos pēc dienas, kur ā ir reģistrēts iepriekšmin ētajiem 
nosacījumiem atbilstošs maks ājuma piepras ījums. 
3. Ja netiek izpild īts viens no 1 punkt ā minētajiem nosac ījumiem, Komisija cik ātri vien 
iespējams inform ē dalībvalsti un sertific ēšanas instit ūciju, kura ir atbild īga par 
maksājumu veikšanu. 
81. pants 
Maksājumu proced ūra 
1. Komisija veic starpposma maks ājumu ne v ēlāk kā 45 dienās kopš dienas, kad ir 
saņemts iepriekš ējā pantā minētajiem nosac ījumiem atbilstošs maks ājuma 
pieprasījums. 
2. Ja kāds no šiem nosac ījumiem nav izpild īts, Komisija cik ātri vien iesp ējams inform ē 
dalībvalsti un sertific ēšanas iest ādi, kurai ir uztic ēts veikt maks ājumus. 
3. Sertificēšanas iest āde nodrošina, ka r īcības programmu starpposma maks ājumu 
pieprasījumi ir sagrup ēti kopā un nosūtīti Komisijai, p ēc iespējas, trīs atsevišķās 
reizēs gadā. Vēlākais datums, kur ā Komisijai var iesniegt maks ājuma piepras ījumu 
par tekošaj ā gadā veicamo maks ājumu ir 31. oktobris. 
 
LV 59   LV 5 IEDAĻA 
BILANCES MAKS ĀJUMS UN PROGRAMMAS SL ĒGŠANA  
82. pants 
Bilances maks ājuma nosac ījumi 
1. Komisija apmaks ā bilanci, ja l īdz 2016. gada 30. j ūnijam ir sa ņēmusi sekojošus 
dokumentus: 
(a) bilances maks ājuma piepras ījumu un izdevumu bilanci saska ņā ar 65. pantu; 
(b) rīcības programmas īstenošanas nobeiguma zi ņojumu, iek ļaujot 65. pant ā 
minēto informāciju; 
(c) bilances maks ājuma piepras ījuma spēkā esamības apliecin ājumu, kā paredzēts 
60. panta 5. punkt ā, kopā ar nobeiguma rev īzijas pārskatu; 
Bilances maks ājums ir pak ļauts īstenošanas nobeiguma p ārskata un bilances 
maksājuma piepras ījuma spēkā esamības apliecin ājuma pieņemšanai. 
2. Ja visvēlākais līdz 2016. gada 30. j ūnijam kāds no 1 punkt ā minētajiem 
dokumentiem nav nos ūtīts Komisijai, bilance tiek autom ātiski atsaukta saska ņā ar 87. 
pantu. 
3. Pakļauts pieejamajam finans ējumam, Komisija apmaks ā bilanci ne v ēlāk kā 45 
dienās kopš dienas, kad t ā pieņem nobeiguma p ārskatu un bilances maks ājuma 
pieprasījuma spēkā esamības apliecin ājumu. Neierobežojot 5 punktu, budžeta 
saistību bilance tiek atsaukta sešus m ēnešus pēc maksājuma.  
4. Pēc 2016. gada 30. j ūnija jebkuri turpm ākie izdevumi, kas nav sertific ēti līdz tai 
dienai, nedr īkst tikt pievienoti nevien ai izdevumu bilancei. 
5. Neskatoties uz jebkuru Komisijas vai Eiropas Rev īzijas tiesas veikto rev īziju 
rezultātiem, Komisijas apmaks ātā rīcības programmas bilance var tikt groz īta 9 
mēnešos kopš dienas, kad maks ājums ir veikts, vai, ja bilance ir negat īva un 
dalībvalstij tā ir jāatmaksā, deviņos mēnešos kopš dienas, kad tiek izdota debetz īme. 
 
LV 60   LV 83. pants 
Dokumentu saglab āšana 
Rīkotājiestāde nodrošina, ka visi pavaddokumenti saist ībā ar attiecīgās rīcības programmas 
izdevumiem un rev īzijām tiek saglab āti un ir pieejami Komisijai un Eiropas Rev īzijas tiesai. 
Dokumentus j āglabā un tiem j ābūt pieejamiem saska ņā ar valsts noteikumiem par laika 
ierobežojumu dokumentu saglab āšanai, un vismaz piecus gadus p ēc rīcības programmas 
slēgšanas. Dokumenti j āglabā vai nu ori ģināla veidā, vai kopiju veid ā, ar apstiprin ātu 
atbilstību oriģinālam, uz kop īgi pieņemtiem datu nes ējiem. Šis periods tiek p ārtraukts vai nu 
juridiskās tiesvedības gadījumā, vai pēc Komisijas pamatota piepras ījuma. 
6 IEDAĻA 
MAKSĀJUMU PĀRTRAUKŠANA , NEPIEŠĶIRŠANA UN AIZTURE  
84. pants 
Pārtraukšana 
1. Maksājumu beigu termi ņu pārtrauc deleg ācijas pilnvarots p ārstāvis Finanšu Regulas 
nozīmē uz maksim ālo laiku - seši m ēnesi, ja past āv šaubas par p ārvaldības un 
kontroles sist ēmu pareizu funkcion ēšanu, vai ja šis ier ēdnis pieprasa papildus 
informāciju no valsts iest ādēm gada p ārskata apsv ērumu uzraudz ības proces ā. 
Komisija nekav ējoties inform ē dalībvalsti un sertific ēšanas iest ādi par pārtraukšanas 
iemesliem. Dal ībvalsts pie ņem pasākumus, kas vajadz īgi, lai pēc iespējas ātrāk 
labotu situ āciju. 
2. Gadījumā, ja ir nepieciešams pie ņemt lēmumu atbilstoši 85. un 86. pantam, 
iepriekšmin ētais pārtraukšanas periods tiek pagarin āts par maksim ālo laiku- seši 
mēneši. 
85. pants 
Nepiešķiršana 
1. Komisija nolemj nepieš ķirt starpposma maks ājumus 20% no summas, kura ir 
jāatmaksā Komisijai, ja ir īstenoti 69. panta 3. punkt ā minētie korekt īvās rīcības 
plāna svarīgie elementi un ir labotas 60. panta 4.a punkt ā minētās programmas 
būtiskās nepilnības, kas min ētas revīzijas iestādes gada zi ņojumā, bet vēl ir jāveic 
labojumi, lai Komisijai sniegtu pamatotu p ārliecību attiecībā uz pārvaldības un 
kontroles sist ēmām. 
 
LV 61   LV 2. Jebkuru nepieš ķiršanas lēmumu Komisija pie ņem pēc tam, kad ir pied āvājusi 
dalībvalstij iesp ēju divos m ēnešos iesniegt apsv ērumus. 
3. Starpposma maks ājumu bilance tiek apmaks āta, kad ir pie ņemti visi vajadz īgie 
pasākumi. Pret ējā gadījumā var tikt piem ērota finanšu korekcija saska ņā ar 96. pantu. 
86. pants 
Maksājumu aizture 
1. Komisija var aiztur ēt visus vai da ļu no starpposma maks ājumiem priorit āšu vai 
programmu l īmenī, ja: 
a) programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmā ir nopietnas nepiln ības, kas 
ietekmē maksājumu sertific ēšanas proced ūras, kuru veic sertific ēšanas iest āde, 
uzticamību, vai attiec ībā uz kurām nav pie ņemti korekt īvi pasākumi; vai 
b) sertific ētu izdevumu bilances izdevumi ir saist īti ar nopietn ām neprecizit ātēm, 
kuras nav izlabotas; vai 
c) dalībvalsts nav izpild ījusi saistības atbilstoši 69. pantam. 
2. Komisija var nolemt aiztur ēt starpposma maks ājumus pēc tam, kad ir devusi 
dalībvalstij iesp ēju divos m ēnešos iesniegt savus apsv ērumus. 
3. Komisija izbeidz aiztur ēt starpposma maks ājumus, ja uzskata, ka dal ībvalsts ir 
pieņēmusi vajadz īgos pasākumus, kas ļauj atcelt aizturi. Ja dal ībvalsts nav pie ņēmusi 
vajadzīgos pasākumus, Komisija var pie ņemt lēmumu samazin āt tīro summu vai 
atcelt Kopienas iemaksas r īcības programm ā saskaņā ar 96. pantu. 
7 IEDAĻA 
AUTOMĀTISKA ATSAUKŠANA  
87. pants 
Principi 
1. Komisija autom ātiski atsauc jebkuru budžeta saist ību daļu rīcības programm ā, kura 
netiek pielietota priekšfinans ējuma vai starpposma maks ājumiem, vai par kuru l īdz 
nākošā gada, pēc budžeta saist ību saskaņā ar programmu gada, 31. decembrim 
Komisija nav sa ņēmusi pieņemamu maks ājuma pras ījumu, kā noteikts 80. pant ā. 
 
LV 62   LV 2. Tā saistību daļa, kas vēl ir atvērta līdz 2015. gada 31. decembrim, tiek autom ātiski 
atsaukta, ja Komisija l īdz 2016. gada 30. j ūnijam nav sa ņēmusi pie ņemamu 
maksājuma piepras ījumu. 
3. Ja šī regula stājas spēkā pēc 2007. gada 1. janv āra, laika periods, p ēc kura drīkst tikt 
veikta pirm ā automātiskā atsaukšana, k ā minēts 2 punkt ā, pirmajai saist ībai tiek 
pagarināts par mēnešu skaitu starp 2007. gada 1. janv āri un pirm ās budžeta saist ības 
dienu. 
88. pants 
Atsaukšanas laika ierobežojuma iz ņēmumi 
Ja, lai sankcion ētu atbalsta sh ēmu, ir nepieciešams sekojošs Komisijas l ēmums, 87. pant ā 
minētais laika ierobežojums autom ātiskai atsaukšanai s ākas no dienas, kad Komisija pie ņem 
lēmumu, kas seko l ēmumam par r īcības programmas apstiprin āšanu. Šajā izņēmumā iekļautās 
summas apm ērs tiek noteikts, pamatojoties uz dal ībvalsts ies ūtītu pamatotu grafiku. 
89. pants 
Laika ierobežojumu p ārtraukšana juridiskas tiesved ības un administrat īvas apelācijas 
gadījumā 
Automātiskās atsaukšanas periods, kas min ēts 87. pant ā, tiek pārtraukts naudas summai 
saistībā ar attiec īgo darbību, juridisk ās tiesvedības vai administrat īvās apelācijas, kam ir 
atlikšanas efekts, laik ā, ar nosac ījumu, ka dal ībvalsts līdz n+2. gada 31. decembrim nos ūta 
Komisijai inform āciju par iemesliem. Tai saist ību daļai, kas vēl ir atvērta līdz 2015. gada 31. 
decembrim, 87. panta 2. punkt ā minētais laika ierobežojums tiek p ārtraukts pie tiem pašiem 
nosacījumiem, k ā tām saistību summām, kuras attiecas uz min ētajām darbībām. 
90. pants 
Automātiskas atsaukšanas iz ņēmumi 
1. Aprēķinot autom ātisku atsaukšanu, netiek ņemts vērā sekojošais: 
(a) tā budžeta saist ību daļa, par kuru ir veikts maks ājuma piepras ījums, bet kurai 
Komisija ir p ārtraukusi, nepieš ķīrusi vai aiztur ējusi atmaks āšanu n+2. gada 31. 
decembrī. Vai šīs summas gala apr ēķinos tiek ņemtas vērā vai nē, ir atkarīgs no 
problēmas, kas izrais ījusi maks ājuma pārtraukšanu, nepieš ķiršanu vai aizturi, 
iznākuma. 
(b) tā budžeta saist ību daļa, par kuru ir veikts maks ājuma piepras ījums, bet kuras 
atmaksāšana ir iekonserv ēta, galvenok ārt budžeta resursu tr ūkuma dēļ. 
 
LV 63   LV (c) tā budžeta saist ību daļa, par kuru nav bijis iesp ējams veikt pie ņemamu 
maksājuma piepras ījumu, jo force majeure  apstākļi nopietni ietekm ējuši rīcības 
programmas īstenošanu. Valsts iest ādēm, kuras pamatojas uz force majeure  
apstākļiem, ir jāuzrāda tieša ietekme uz visas r īcības programmas īstenošanu, 
vai uz programmas k ādas daļas īstenošanu. 
91. pants 
Procedūra 
1. Komisija laic īgi inform ē attiecīgo dalībvalsti un iest ādes, ja past āv risks, ka tiks 
piemērota autom ātiska atsaukšana, k ā paredzēts 2 punkt ā. Komisija inform ē attiecīgo 
dalībvalsti un iest ādes par autom ātiskās atsaukšanas summu, pamatojoties uz sav ā 
rīcībā esošo inform āciju. 
2. Dalībvalstij no š īs informācijas saņemšanas dienas ir divi m ēneši, lai piekristu 
minētajai summai vai iesniegtu savus apsv ērumus. Komisija veic autom ātisku 
atsaukšanu ne v ēlāk kā deviņos mēnešos pēc 87. pant ā minētā laika ierobežojuma. 
3. Fonda iemaksas r īcības programmai tiek samazin ātas par autom ātiski atsaukto 
summu attiec īgajam gadam. Dal ībvalsts sast āda pārskatītu finanšu pl ānu, lai 
izlīdzinātu samazin āto palīdzības summu vis ām rīcības programmas priorit ātēm. Ja 
tas netiek izdar īts, Komisija proporcion āli samazina summu, kas pieš ķirta katrai 
prioritātei. 
8 IEDAĻA 
DAĻĒJA SLĒGŠANA  
92. pants 
Daļēja slēgšana 
1. Rīcības programmas da ļēja slēgšana drīkst tikt veikta dal ībvalsts izv ēlētos periodos. 
Daļēja slēgšana attiecas uz pabeigt ām darbībām, par kur ām saņēmējs ne vēlāk kā n-
1. gada 31. decembr ī ir saņēmis gala maks ājumu. Šaj ā regulā darbības tiek uzskat ītas 
par pabeigt ām, ja darb ībā paredzētās aktivitātes ir faktiski pabeigtas un sa ņēmējs ir 
saņēmis gala maks ājumu, vai ja sa ņēmējs rīkotājiestādei ir uzr ādījis dokumentu ar 
līdzvērtīgu efektu. 
Maksājumu apm ērs, kas atbilst pabeigtai darb ībai, tiek noteikts izdevumu bilanc ē. 
Daļēja slēgšana tiek veikta ar nosac ījumu, ka r īkotājiestāde līdz n. gada 30. j ūnijam 
nosūta Komisijai sekojošo: 
(a) attiecīgās darbības izdevumu gala bilanci; 
 
LV 64   LV (b) spēkā esamības deklar āciju, kuru par programmu izdod rev īzijas iestāde, kā 
paredzēts 60. pant ā par gala maks ājuma piepras ījumu saist ībā ar pabeigt ām 
darbībām, un kura apliecina notikušo dar ījumu likum ību un sistem ātiskumu. 
93. pants 
Dokumenti 
1. Rīkotājiestāde saglab ā darbību, kuras pak ļautas daļējai slēgšanai un par kur ām ir 
veikts gala maks ājums, sarakstu. Šis saraksts  ir pieejams Komisijai. 
2. Rīkotājiestāde nodrošina, ka visi pavaddokumenti saist ībā ar attiec īgo darbību 
izdevumiem un rev īzijām, tiek saglab āti un ir pieejami Komisijai un Eiropas 
Revīzijas tiesai. Šie dokumenti tiek saglab āti pieejami vismaz piecus gadus p ēc 
daļējas slēgšanas gada, neierobežojot noteikumus, kas reglament ē Valsts atbalstu. 
Dokumenti j āglabā vai nu ori ģināla veidā, vai kopiju veid ā, ar apstiprin ātu atbilstību 
oriģinālam, uz kop īgi pieņemtiem datu nes ējiem. Šis periods tiek p ārtraukts vai nu 
juridiskās tiesvedības gadījumā, vai pēc atbilstoši pamatota Komisijas piepras ījuma. 
3. Jebkuras finansi ālas korekcijas, kas veiktas saska ņā ar 95. un 96. pantu attiec ībā uz 
darbībām, kuras pak ļautas daļējai slēgšanai, tiek paredz ētas kā tīrās finansiālās 
korekcijas. 
9 IEDAĻA 
EIRO LIETOŠANA  
94. pants 
Eiro lietošana 
Komisijas l ēmumi par r īcības programm ām, Komisijas saist ības un maks ājumi, sertific ēto 
izdevumu apm ēri un dalībvalstu maks ājumu pras ījumi tiek nosaukti un maks āti eiro val ūtā 
atbilstoši Komisijas sast ādītajai kārtībai saskaņā ar 100. panta 3. punkt ā minēto procedūru. 
 
LV 65   LV II NODA ĻA 
Finanšu korekcijas 
1 IEDAĻA 
DALĪBVALSTU FINANŠU KOREKCIJAS  
95. pants 
Dalībvalstu finanšu korekcijas 
1. Vispirms dal ībvalsts uz ņemas atbild ību izmekl ēt neprecizit ātes, pamatojoties uz 
pierādījumiem par jebkur ām nopietn ām izmai ņām, kas ietekm ē īstenošanas 
nosacījumu veidu vai pal īdzības pārraudzību, un veikt nepieciešam ās finanšu 
korekcijas. 
2. Dalībvalsts veic nepieciešam ās finanšu korekcijas saist ībā ar individu ālām vai 
sistemātiskām neprecizit ātēm, kas paman ītas darbībās vai rīcības programm ās. 
Dalībvalsts veikt ās korekcijas sev ī ietver Kopienas iemaksu piln īgu vai da ļēju 
atcelšanu. Dal ībvalsts ņem vērā neprecizit āšu raksturu un nopietn ību un Fonda 
finansiālos zaudējumus. Šādā veidā atbrīvotos Kopienas naudas l īdzekļus dalībvalstis 
var atkārtoti izmantot attiec īgajai rīcības programmai l īdz 2015. gada decembrim 
atbilstoši 3 punkta pas ākumiem. Komisijai nos ūtītajā gada īstenošanas un kontroles 
ziņojumā saskaņā ar 60. un 65. pantu dal ībvalsts iek ļauj atcelšanas proced ūru, kuras 
uzsāktas attiec īgajā gadā, sarakstu. 
3. Atceltās Fonda iemaksas saska ņā ar 2 punktu nedr īkst tikt atk ārtoti izmantotas 
darbībai vai darb ībām, kuras tika pak ļautas korekcij ām, kā arī, ja finanšu korekcija 
tiek veikta par sistem ātisku kļūdu; darbībām, kur š ī sistemātiskā kļūda parādās. 
Dalībvalstis inform ē Komisiju ar 65. pant ā minēto ziņojumu, par to, k ā tās ir 
nolēmušas vai ierosina atk ārtoti izmantot atceltos naudas l īdzekļus, un, p ēc 
vajadzības, grozīt rīcības programmas finanšu pl ānu. 
4. Sistemātisku neprecizit āšu gadījumā dalībvalsts paplašina savus mekl ējumus, lai 
aptvertu visas darb ības, kas var ētu būt ietekmētas. 
5. Ja atceltie naudas l īdzekļi var tikt atg ūti saskaņā ar1 punktu, kompetents dienests vai 
iestāde uzsāk atgūšanas proced ūru un pazi ņo par to sertific ēšanas iest ādei un 
rīkotājiestādei. Par atg ūšanu ir jāziņo un jāatskaitās. 
 
LV 66   LV 2 IEDAĻA 
KOMISIJAS FINANŠU KOREKCIJAS  
96. pants 
Korekciju krit ēriji 
1. Komisija dr īkst veikt finanšu korekcijas, atce ļot visas Kopienas iemaksas r īcības 
programmai vai da ļu no tām, ja pēc nepieciešam ās pārbaudes tā secina, ka: 
(a) programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmā ir nopietnas nepiln ības, kas 
pakļauj riskam Kopienas jau veikt ās iemaksas programmai; 
(b) sertificētā izdevumu bilanc ē iekļautie izdevumi ir neprec īzi un dal ībvalsts, 
pirms korekcijas proced ūras uzsākšanas saska ņā ar šo punktu, nav tos 
izlabojusi; 
(c) dalībvalsts nav izpild ījusi saist ības atbilstoši 68. pantam, pirms korekciju 
procedūras uzsākšanas saska ņā ar šo punktu. 
2. Komisija savas finanšu korekcija s pamato uz noteikto neprecizit āšu individu āliem 
gadījumiem, ņemot vērā neprecizit ātes sistem ātisko raksturu, lai noteiktu, vai 
jāpiemēro pamatlikmes vai ekstrapol ācijas korekcijas. Ja neprecizit ātes gadījums 
saistīts ar izdevumu bilanci, kura pirms tam gada kontroles p ārskatā ir novērtēta 
pozitīvi saskaņā ar gada kontroles p ārskata 60. panta 4. punkta a) apakšpunktu, tiek 
pieņemts, ka t ā ir sistem ātiska probl ēma, kas liek piem ērot pamatlikmes vai 
ekstrapolācijas korekcijas, ja vien dal ībvalsts divos m ēnešos var nodrošin āt ar 
pierādījumiem, kas atsp ēko šo pieņēmumu. 
3. Lemjot par korekciju lielumu, Komisija ņem vērā neprecizit ātes nopietn ību un 
lielumu un attiec īgajā rīcības programm ā atrasto nepiln ību finansi ālo līdzdalību. 
4. Ja Komisija pamato savu poz īciju uz faktiem, kurus atkl ājuši citu dienestu revizori, 
tad Komisija, p ēc tam, kad ir p ārbaudījusi attiec īgās dalībvalsts pie ņemtos 
pasākumus atbilstoši 69. pantam, iesniegtos zi ņojumus saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 
1681/94, un jebkuru dal ībvalsts atbildi, sast āda pati savus secin ājumus attiec ībā uz 
finansiālajām sekām. 
97. pants 
Procedūra 
1. Pirms pie ņemt lēmumu par finanšu korekcij ām, Komisija uzs āk proced ūru, 
informējot dalībvalsti par saviem pagaidu secin ājumiem un pieprasot dal ībvalstij 
divos mēnešos iesniegt koment ārus. 
 
LV 67   LV 2. Ja Komisija ierosina finanšu korekcijas p ēc ekstrapol ācijas likmes vai pamatlikmes, 
dalībvalstij tiek dota iesp ēja parādīt, veicot attiec īgo failu p ārbaudi, ka neprecizit ātes 
faktiskais apm ērs ir maz āks nekā norādīts Komisijas nov ērtējumā. Vienojoties ar 
Komisiju, dal ībvalsts dr īkst ierobežot š īs pārbaudes diapaz onu atbilstoš ā proporcij ā 
vai attiec īgo failu paraug ā. Izņemot pien ācīgi attaisnotus gad ījumus, laiks, kas 
atvēlēts šai pārbaudei, nep ārsniedz turpm ākus divus m ēnešus pēc iepriekšmin ētiem 
diviem m ēnešiem. Komisija ņem vērā jebkurus dal ībvalsts iesniegtus pier ādījumus 
dotajā laika ierobežojum ā. 
3. Ja dalībvalsts nepie ņem Komisijas pagaidu secin ājumus, Komisija uzaicina 
dalībvalsti uz noklaus īšanos, kur ā abas sadarb ības puses, pamatojoties uz 
partnerattiec ībām, cenšas pan ākt vienošanos par apsv ērumiem un no tiem 
izrietošajiem secin ājumiem. Ja sešos m ēnešos pēc noklaus īšanās dienas nav pan ākta 
vienošanās, Komisija pie ņem lēmumu par finanšu korekcij ām. Ja noklaus īšanās 
nenotiek, sešu m ēnešu periods s ākas no dienas, kas Komisija ir sa ņēmusi dalībvalsts 
atteikumu piedal īties noklaus īšanā. 
98. pants 
Atmaksāšana 
1. Jebkura pien ākošā atmaksāšana Komisijai j āveic pirms maks āšanas datuma, kas 
norādīts piedziņas pavēlē [sastādīts saskaņā ar Finanšu regulas, kura piem ērojama 
Eiropas Kopienu 19 vispārējam budžetam, Īstenošanas noteikum u 72. pantu. Šis 
noteiktais datums ir otr ā mēneša pēdējā diena pēc pavēles izdošanas. 
2. Par jebkuru aizkav ējumu veikt atmaks āšanu ir jāmaksā procenti k ā par novēlotu 
maksājumu, sākot no maks āšanas datuma un beidzot ar faktisk ā maksājuma datumu. 
Šādu procentu likme ir viens ar pusi procentu punktu virs likmes, kuru piem ēro 
Eiropas Centr ālā banka sav ās galvenaj ās refinans ēšanas oper ācijās tā mēneša pirmaj ā 
darba dien ā, kurā iekrīt maksāšanas datums. 
99. pants 
Dalībvalstu saist ības 
Komisijas veikt ā finanšu korekcija neierobežo dal ībvalstu saist ības celt aps ūdzību par 
piedziņu saskaņā ar 96. pantu un piedz īt valsts atbalstu saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 
14. pantu. 
                                                 
19 Regula (EK) Nr. 2352/2002, OV L 351, 28.12.2002., 29. lpp.  
 
LV 68   LV IX SADAĻA 
KOMITEJA 
100. pants 
Komiteja un proced ūras 
1. Komisijai pal īdz Eiropas zivsaimniec ības fonda komiteja (turpm āk tekstā: 
“Komiteja”). 
2. Šo komiteju veido dal ībvalstu pārstāvji un vada Komisijas p ārstāvis. Komiteja tiek 
veidota Komisijas aizbildniec ībā. 
3. Ja atsauce tiek dota šo pantu, tiek piem ērota pārvaldības proced ūra, kas izkl āstīta 
Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pant ā. 
4. Periods, kas min ēts Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punkt ā, tiek noteikts m ēneša 
laikā. 
5. Komiteja pie ņem savus proced ūras noteikumus. 
101. pants 
Īstenošanas noteikumi 
1. Šīs regulas īstenošanas noteikumi tiek pie ņemti saska ņā ar proced ūru, kas izkl āstīta 
100. pantā. 
2. Komisijas īstenoto un 45. panta 1. punkt ā paredzēto tehnisk ās palīdzības pasākumu 
veids tiek noteikts saska ņā ar 100. pant ā izklāstīto procedūru. 
X SADAĻA 
NOSLĒGUMA  NOTEIKUMI 
102. pants 
Pārejas noteikumi 
1. Šī regula neietekm ē palīdzības, kuru apstiprin ājusi Padome vai Komisija, 
pamatojoties uz Regul ām (EEK) Nr. 2052/88, (EEK) 4253/88, (EK) Nr. 1164/94, 
(EK) 1260/1999 un (EK) 2792/1999, va i jebkuriem citiem ties ību aktiem, kuri 
 
LV 69   LV piemērojas šādai palīdzībai līdz 2006. gada 31. decembrim, turpin āšanu, groz īšanu, 
tai skaitā pilnīgu vai daļēju atcelšanu. 
2. Sagatavojot Kopienas pal īdzību, Komisija ņem vērā jebkurus pas ākumus, ko jau 
apstiprinājusi Padome vai Komisija pirms š īs regulas st āšanās spēkā, un ja t ā 
finansiāli atsaucas uz laiku, ko aptver š ī palīdzība. 
3. Komisija autom ātiski, ne v ēlāk kā 2010. gada 31. decembr ī, atsauc da ļējas summas, 
kas piešķirtas palīdzībai, kuru Komisija ir apstiprin ājusi laika periodam no 2000. 
gada 1. janv āra līdz 2006. gada 31. decembrim, un par kur ām Komisija, l īdz galējā 
ziņojuma iesniegšanas noteiktajam termi ņam, nav sa ņēmusi dokumentus, kas 
vajadzīgi, lai slēgtu šo pal īdzību, sekojoši pieprasot atmaks āt to naudas summu, kas 
nepiemēroti izmaks āta. Dokumenti, kas nepieciešami, lai sl ēgtu palīdzību, kalpo par 
bilances maks ājuma, gal īgās īstenošanas un p ārbaudes zi ņojumu un personas vai 
departamenta, kuram ir no r īkotājiestādes neatkar īgas funkcijas, sast ādīta ziņojuma, 
kurā apkopoti secin ājumi par veiktaj ām pārbaudēm un kurš nov ērtē gala bilances 
maksājuma piepras ījuma spēkā esamību un darb ību, ko aptver izdevumu gala 
bilance, likum ību un regularit āti, piepras ījumu, kā minēts Regulas (EK) Nr. 
1260/1999 38. panta 1. punkt ā. 
Naudas summas, kas attiecas uz darb ībām vai programm ām, kuras ir tikušas atliktas, 
tiesvedības vai administrat īvo apelāciju, kam ir atlikšanas efekts, d ēļ, tiks ignor ētas, 
aprēķinot summu, kura tiek autom ātiski atsaukta. 
103. pants 
Iepriekšējo regulu atcelšana 
Regulas (EK) Nr. 1263/1999 un Nr . 2792/1999 tiek atceltas ar sp ēkā esamības dienu no 2007. 
gada 1. janv āra, neierobežojot 102. pantu. 
Atsauces uz atceltaj ām regulām tiek izskaidrotas k ā atsauces uz šo regulu. 
104. pants 
Šīs regulas p ārskata pants 
Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, Padome p ārskatīs šo regulu v ēlākais līdz 2013. gada 
31. decembrim. 
105. pants 
Spēkā stāšanās 
Šī regula st ājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā 
Vēstnesī. 
 
LV 70   LV Šī regula tiek piem ērota no 2007. gada 1. janv āra. 
Tomēr 14. pants tiek piem ērots šīs regulas sp ēkā stāšanās dienā . 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē, […]. 
 Padomes v ārdā- 
 priekšs ēdētājs 
 […] 
 
LV 71   LV I PIELIKUMS  
Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 10. febru āra pieņemto Pazi ņojumu par finanšu pl ānu 
ikgadējais Eiropas zivsaimniec ības fonda saist ību asignējuma sadal ījums pēc 2004. gada 
cenām ir sekojošs: 
miljoni €  
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
655 678 701 713 726 738 752 
Saistībām pieejamie resursi, 15 dal ībvalstīs, visiem re ģioniem, kurus aptver Konver ģences 
mērķis, pēc 2004. gada cen ām ir 2 015 miljoni € laikposm ā no 2007. l īdz 2013. gadam. 
miljoni €  
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
293 293 291 288 286 283 281 
Ievērojamas p ūles tiks pieliktas, lai koncentr ētu budžeta resursus jaunaj ās dalībvalstīs, kuras 
aptver Konver ģences mērķis. Šīm dalībvalstīm saistībām pieejamie resursi p ēc 2004. gada 
cenām ir 1 702 miljoni € laikposm ā no 2007. l īdz 2013. gadam. 
miljoni €  
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
184 207 232 247 262 277 293 
75% no Fondam pieejamo saist ību asignējuma reālā izteiksm ē jānodod re ģioniem, kurus 
aptver Konver ģences mērķi. 
 
LV 72   LV II PIELIKUMS  
 
SABIEDRISK Ā ATBALSTA MAKSIM ĀLĀS likmes  
Budžeta iemaksu likmes  
Visiem pas ākumiem, kuri min ēti IV sada ļā, ierobežojumi attiec ībā uz Kopienas finansi ālo 
ieguldījumu (A), attiec īgi dalībvalstu kop ējo sabiedrisko finansi ālo līdzdalību (valsts, 
reģionālo un citu) (B) un, p ēc vajadzības, privāto saņēmēju finansi ālo līdzdalību (C) tiek 
pakļauti sekojošiem nosac ījumiem, kas izteikti k ā atbilstīgo izmaksu procentu likme. 
1 grupa : (neražošanas invest īcijas)  
Ilgstošas atsaukšanas pr ēmija (25. pants), pagaidu p ārtraukšanas pr ēmija (26. pants); 
sociālekonomisk ā kompens ācija (28. pants); pas ākumi ilgtsp ējīgai piekrastes zvejas zonu 
attīstībai (43. pants); a kva - vides pas ākumi (31. pants); sabiedr ības un dz īvnieku vesel ības 
pasākumi (32. pants); kolekt īvās darbības (36. pants); pas ākumi, kas paredz ēti ūdens faunas 
aizsardzībai un att īstībai (37. pants); zvejas ostu pa kalpojumi (38. pants); jaunu tirgu 
veicināšana un att īstība (39 pants); izm ēginājuma projekti (40. pants); zvejas ku ģu 
pārveidošana un nor īkošana citur (41. pants); tehnisk ā palīdzība (45. pants). 
2 grupa : (ražošanas invest īcijas)  
Pasākumi piekrastes zveju zonu ilgtsp ējīgai attīstībai (43. pants); invest īcijas zvejas ku ģu 
klājiem (27. pants); invest īcijas akvakult ūrā (30. pants); invest īcijas zivsaimniec ības produktu 
pārstrādē un tirgdarb ībā (34. pants); jaunu tirgu veicin āšana un att īstība (39. pants). 
3 grupa  
• Zvejas intensit ātes pielāgošanas sist ēmas plānos, saska ņā ar 23. panta a) 
apakšpunktu, pirmais ievilkums: 
– Ilgstošas atsaukšanas pr ēmijas (25. pants) ; 
– Pagaidu p ārtraukšanas pr ēmijas (26. pants) ;  
– Sociālekonomisk ās kompens ācijas (28. pants). 
• Pasākumi piekrastes s īkzvejai saska ņā ar 27.a panta 3. un 4. punktu. 
4 grupa  
Izmēģinājuma projekti, kurus neizpilda sabiedrisk ās organizācijas (40. punkts). 
 
LV 73   LV Atbalsta intensit āte un budžeta iemaksu likme darb ībām, ko finans ē saskaņā ar šo 
regulu . 
 1 grupa  2 grupa  3 grupa  4 grupa 
Reģioni, 
kurus aptver 
Konverģenc
es mērķis
 A≤75% 
B≥25% A≤30% 
B≥10% 
C≥60%(*) A≤85% 
B≥15% A≤60% 
B≥20% 
C≥20% 
Reģioni, 
kurus 
neaptver Konverģenc
es mērķis
  A≤50%
  B≥50 A≤15% 
B≥15% 
C≥70%(*) A≤65% 
B≥35% A≤30% 
B≥30% 
C≥40% 
Attālākie 
reģioni un 
tālās Grieķu 
salas, 
kurām par 
šķērsli ir 
tālā 
atrašanās 
vieta A≤85% 
B≥15% A≤42,5% 
B≥7,5% 
C≥50% (*) A≤85% 
B≥15% A≤65% 
B≥15% 
C≥20% 
(*) Saska ņā ar 27.a panta 2. punktu priv āto sektoru likme pas ākumiem ir samazin āta par 20%.  
 
LV 74   LV FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE  
Domaine(s) politique(s): Politique commune de la Pêche 
Activité(s): Interventions financière s dans le secteur de la pêche  
 
DÉNOMINATION DE L ’ACTION : RÈGLEMENT DU CONSEIL INSTITUANT UN FONDS EUROPÉEN 
POUR LA PECHE  
1. LIGNE(S)  BUDGÉTAIRE(S)  + INTITULÉ(S) 
2. DONNÉES  CHIFFRÉES  GLOBALES   
2.1 Enveloppe totale de l’action (p artie B): millions  d'euros en CE 
2.2 Période d’application: 
(années de début et d’expiration) 
01 janvier 2007 au 31 décembre 2013.  
2.3 Estimation globale pl uriannuelle des dépenses: 
a) Échéancier crédits d'engagement/crédits  de paiement (intervention financière) 
(cf. point 6.1.1)  
Millions d'euros ( à la 3e décimale) 
 
 Année  
n 
2007  
n + 1 
2008  
n + 2 
2009  
n + 3 
2010  
n + 4 
2011  
n + 5 et 
s. 
2012 -
2013  
Total 
Crédits d'engagement 650 673 695 707 720 1478 4923 
Crédits de paiement        
b) Assistance technique et administra tive (ATA) et dépenses d’appui (DDA) 
(cf. point 6.1.2)  
CE 5 5 6 6 6 12 40 
CP 5 5 6 6 6 12 39,712 
 
Sous-total a+b        
CE 655 678 701 713 726 1490 4963 
C P         
 
LV 75   LV c) Incidence financière globale des ress ources humaines et autres dépenses de 
fonctionnement 
(cf. points 7.2 et 7.3) 
CE/CP        
 
TOTAL a+b+c        
CE        
CP        
2.4 Compatibilité avec la programmation fina ncière et les perspectives financières 
[X] Proposition compatible avec la pr ogrammation financière existante. 
Cette proposition est compatible avec la  proposition de la Commission pour les 
perspectives financières 2007-2013 (C om (2004) 101 final du 10.02.2004). Elle 
s’inscrit dans le cadre de la rubrique 2 « conservation et gestion des ressources 
naturelles ». 
[…] Cette proposition nécessite une reprogr ammation de la rubrique concernée des 
perspectives financières, 
[…] y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord 
interinstitutionnel. 
2.5 Incidence financière sur les recettes 
[X] Aucune implication financière (conce rne des aspects techniques relatifs à la 
mise en œuvre d'une mesure). 
OU […] Incidence financière - L'effet sur les recettes est le suivant: 
Millions d'euros (à la première décimale)  
  Situation après l'action  
Ligne 
budgétaire  Recettes  Avant 
l'action 
(année 
n-1) Année 
n3 n+1 n+2  n+3  n+4  n+5  
a) Recettes en termes 
absolus1         
b)Modification des recettes2  ∆       
 
LV 76   LV 3. CARACTÉRISTIQUES  BUDGÉTAIRES 
Nature de la dépense Nouvelle Participation 
AELE Participation 
pays 
candidats Rubrique PF
DNO CD OUI NON NON N° [2]  
4. BASE  JURIDIQUE   
(Indiquer ici uniquement la base juridique principale.) 
Articles 32 et 33 du Traité. 
5. DESCRIPTION  ET JUSTIFICATION 
5.1 Nécessité d'une intervention communautaire20 
5.1.1 Objectifs poursuivis La présente proposition vise la mise en  place d’un Fonds destiné à promouvoir le 
développement économique et social du secteur de la pêche, dans le cadre d’une gestion 
durable des ressources halieutique s conformément aux orientations arrêtées par la réforme de 
la politique commune de la pêche adoptée en Décembre 2002.  
L’excès de capacité de flotte communautaire, en dépit des efforts entrep ris dans le cadre des 
programmes structurels précédents (IFOP 1994-1999 et IFOP 2000-2006), demeure l’une des 
causes de la surexploitation de certains stocks. Le Fonds européen pour la pêche (FEP) devra 
désormais contribuer de manière décisive à la  réduction nécessaire des capacités, notamment 
celles des flottes exerçant une pression sur les stocks menacés. Par ailleurs le Fonds devra 
accompagner la restructuration du secteur par un dispositif de mesures sociales et économiques de nature à limiter l’impact lié au déclin des activités de pêche ou aux mesures 
contraignantes prises en vertu de la politique de la  conservation des ressources halieutiques.  
L’aquaculture et la transformation communautaires demeurent confrontées à des problèmes 
de compétitivité, de productivité et de durabilit é, ces domaines devraient faire l’objet d’un 
soutien ciblé, permettant a ux entreprises de s’adapter aux contraintes de marché, 
environnementales et réglementaires  auxquelles elles sont confrontées. 
Les problèmes liés à l’évolution du secteur et à la rareté de la ressource frappent l’ensemble 
des activités économiques des zones pêche, il co nvient donc de mettre en  place une politique 
de développement des zones côtières de pêche qu i s’inscrit dans une dé marche intégrée autour 
d’une stratégie territorial e pertinente et adaptée au contexte local.  
Enfin, conformément aux objectifs fixés la PC P réformée, il conviendra d’accorder une 
importance accrue à la prise en compte de la  dimension environnement ale dans toutes les 
interventions du Fonds. 
                                                
 
20 Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. 
 
LV 77   LV L’analyse d’impact réalisée par la DG FI SH et mentionnée au point 5.1.2 développe 
davantage les objectifs poursuivis par les in terventions du Fonds 
5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante   
a) d'expliquer comment et quand l'évaluation ex ante a été effectuée (auteur, calendrier 
et si le(s) rapport(s) est/sont disponib le(s) ou comment l'information correspondante 
a été collectée21. 
L’analyse d’impact de la présente proposition réalisée par la DG pêche a été rédigée sur la 
base des évaluations di sponibles notamment  
– l’évaluation ex post des programme s IFOP pour la période 1994-1999,  
– l’évaluation à mi-parcours des prog rammes IFOP pour la période 2000-2006, 
– l’étude de l’impact de l’IFOP sur l’ industrie de la transformation 1994-1999. 
D’autres documents stratégiques ont été égalemen t pris en compte pour l’élaboration de cette 
proposition en particulier,  
– le Livre Vert sur l’avenir de la PCP (mars 2001),  
– la Communication de la Co mmission intitulée « une stratégie pour le développement 
durable de l’aquaculture europ éenne » - COM (2002)511 final du 19.9.2002, 
– la Communication de la Commission « plan d’action pour pallier les conséquences 
sociales, économiques et régionales de la restru cturation du secteur de la pêche de l’UE » -
COM (2002) 600 du 6.11.2002. 
b) de décrire brièvement les constatations  et enseignements tirés de l'évaluation ex 
ante. ) 
La gestion des interventions soutenues par le Fonds sera plus décentr alisée vers les Etats 
membres,,,, par analogie avec les règles de ges tion qui régiront les nouve aux Fonds structurels 
et de cohésion et le nouvel instrument de développement rural. Un autre élément de 
simplification réside dans le choix d’un Fonds unique couvrant tout le territoire 
communautaire, régit par un règlement unique simp lifié, se limitant à définir les principes et 
les critères d’intervention.  
Les responsabilités de la Commission et des Etat s membres seront égalem ent mieux définies à 
chaque stade de la programmati on, du suivi, de l’évaluation et du contrôle. Au niveau de la 
programmation, cette proposition adopte le principe  d’une feuille de route déterminant les 
objectifs stratégiques tels que prévu dans le s conclusions du 3ème rapport de la Commission 
sur la cohésion économique de 2004. Ainsi le Conseil dans un premier temps adopte, sur 
proposition de la Commission, après avis du Pa rlement, des orientations stratégiques 
définissant les priorités d’intervention de la PCP et servant de cadre de référence pour la 
programmation du Fonds par les Etats membres. Les Etats membres adoptent à leur tour des 
                                                 
21 Pour les informations minimales obligatoires à présenter en ce qui concerne les initiatives nouvelles, 
voir le document SEC(2000) 1051. 
 
LV 78   LV plans stratégiques nationaux c onformes aux orientations du Conseil, qui portent sur 
l’ensemble des volets de la PCP et indiquent les priorités et les objectifs pour sa mise en 
œuvre. Les programmes opérationnels des Etats membre devront tenir compte. 
Les ressources du Fonds seront concentrées su r un nombre limité de priorités de manière à 
améliorer la transparence financière, la qualité  et l’efficacité des interventions et faciliter 
l’évaluation de la valeur ajou tée communautaire. Ainsi la concen tration de l’effort financier 
sur l’ajustement des capacités de pêche et l’ atténuation des impacts socio-économiques qui en 
découlent devraient mieux contri buer à la réalisation des objec tifs d’une pêche responsable et 
durable sur le plan économique, social et environnemental.  
5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation  ex post  
(Dans le cas du renouvellement d’un programme, il s’agit aussi de dé crire brièvement les 
enseignements à tirer d’une évaluation intérimaire ou ex post. ) 
L’évaluation ex-post de l’impact du soutien de l’IFOP sur la période 1994-1999 montre que 
cet instrument n’a pas été suffisant pour enraye r la réduction des surcapacités de pêche, du 
fait, en partie, que l’IFOP s’est avéré difficile à gérer et inadapté pour susciter le retrait des 
navires ciblant les stocks halieutiques les plus menacés. 
L’évaluation ex-post de l’impact du soutien de l’IFOP reçu par l’industrie de la 
transformation pour la période 1994-1999 montre que, quoique la politique communautaire en 
matière d’aide au secteur de la  transformation ait évolué, vers des mesures de restructuration 
et un encouragement à l’adoption de techniques de production améliorant la compétitivité, des progrès restent à faire non seulem ent au niveau de la définition des priorités mais aussi à celui 
de la simplification des mécanisme s de mise en œuvre de l’IFOP. 
L’évaluation a mi-parcours des programmes rele vant de la période 2000-2006 suggère que la 
programmation devrait être élab orée de manière partenariale , qu’il convient d’éliminer les 
mesures contradictoires pour la flotte (cons truction, modernisation versus démolition et 
déclassement) et de soutenir d’avantage de s activités intra sectoriels, pour combattre la 
fragmentation du secteur. En ce qui concerne la  gestion et le suivi des programmes, il est 
recommandé d’améliorer la promotion pour attirer  d’avantage des projets, de simplifier les 
procédures administratives et de mie ux définir les indicateurs de suivi. 
5.2 Actions envisagées et modalit és de l'intervention budgétaire 
– L’adaptation des capac ités de pêche :  
Le fonds devra répondre à l’une des prio rités de la PCP à savoir l’exploitation 
durable des ressources halieutiques. Il de vra par conséquent acco mpagner la gestion 
de la flotte communautaire, aujourd’hui encore sur capacit aire, en visant en premier 
lieu les flottes pêchant des ressources en de ssous des limites biologiques raisonnable. 
Le Fonds pourra accorder des aides aux ar mateurs et équipages affectés par des 
mesures d’ajustement des efforts de pêche lorsque celles-ci s’inscrivent dans le 
cadre :  
– De plans de reconstitution ou de gestion de la ressource adoptés par le Conseil, 
– De mesures d’urgence adoptée par la Co mmission ou les Etats membres pour la 
conservation, 
 
LV 79   LV 4. De la non reconduction d’un accord de pêch e avec un pays tiers ou d’un arrangement 
international, 
– De plans de sortie de flotte adoptés par les Etats membres sur une base volontaire. 
Ces plans d’adaptation des capacités devront inclure des actions d’arrêt définitif des 
activités de pêche et pourront inclur e des mesures d’arrêt temporaire. 
Les crédits non alloués au titre de la ré serve feront l’obje t d’une programmation 
classique pour tous les au tres domaines d’intervention ci-après. Dans ce cadre, le 
fonds apportera un concours financier aux pl ans de sortie de flotte qui seraient 
adoptés par les Etats membres suite à la non reconduction d’un accord ou d’un 
arrangement international, ou en vue d’adap ter les capacités de leur flotte de pêche 
aux ressources disponibles dans le cadre  de plans d’une durée limitée adoptés 
volontairement par les Etats membre.  
Un soutien approprié sera accordé au financement d’équipements visant à améliorer 
la sécurité à bord, d’hygiène, la qualité des produits et des c onditions de travail, 
l’expérimentation de nouvelles mesures techniqu es dans le cadre de projets pilotes et 
ou permettant de conserver le s captures à bord ou de réduite  l’impact de la pêche sur 
l’environnement marin.  
Au titre de cette priorité « ajustement des efforts de pêche », des compensations 
socio-économiques pourront être octroyées en faveur des pêcheurs affectés par 
l’évolution de l’activité de pêche pour leur reconversion, la diversification de leur 
activité ou leur départ  anticipé du secteur. 
– Développement durable des zones côtières de pêche :  
Le Fonds interviendra en faveur du dével oppement durable des zones côtières, qui 
devra s’appuyer sur une stratégi e territoriale pertinente et adaptée au contexte local, 
visant le maintien ou l’amélioration de la prospérité économique et sociale, la 
promotion de la valeur ajoutée des activités de  pêche et d’aquaculture, le soutien à la 
diversification et à la reconversion économique et la  promotion de l’environnement 
côtier. Le public visé dans ce cadre sera l’ensemble des communautés côtières liées 
au secteur, allant ainsi au-delà des pêcheu rs et armateurs. La délimitation des zones 
éligibles incombera aux Etats membres sur la  base de critères homogènes pour toute 
la Communauté et définis par la présen te proposition. Afin de donner une préférence 
à la participation des acteurs de terrain, et de garantir une démarche ascendante à 
partir de la base, les straté gies de développement des zone s côtières de p êches seront 
élaborées et mises en oeuvre par des regr oupements de partenaires locaux publics et 
privés, sélectionnés par les Etats membre s par le biais d’appels à propositions.  
– Aquaculture, transformation et commercialis ation des produits de la pêche et de 
l’aquaculture :  
Les investissements dans ces secteurs devr ont s’inscrire dans une perspective de 
développement durable et d’amélioration de la compétitivité des entreprises, 
notamment à travers l’adaptation des conditi ons de production, le re spect de la santé 
humaine et animale, de la qualité des pr oduits et la réduction de l’impact de ces 
activités sur l’environnement. Les aides aux investissement dans les entreprises de 
 
LV 80   LV transformation ou de commercialisation se ront néanmoins limitées aux micro et 
petites entreprises. 
– Mesures d’intérêt collectif  
Les mesures d’intérêt collectif  mises en œuvre par les prof essionnels et destinées à la 
protection et au développement de la fa une aquatique constitu ent un autre domaine 
d’intervention du Fonds. Ces actions doivent être mises en œuvre par des organismes 
publics ou parapublics ou des organisations professionnelles ou similaires reconnues. 
Les autres domaines d’intervention au titre des mesures collectives éligibles sont les investissements dans les ports de pêche contribuant à l’amélioration des services 
offerts aux pêcheurs, la promotion et la recherche de nouve aux débouchés pour les 
produits de la pêche et de l’aquaculture dans  le respect du droit de la concurrence, les 
projets pilotes dans le but d’acquéri r ou de diffuser de nouvelles connaissance 
techniques, la transformation des navires de pêche à des fins exclusives de formation 
ou de recherche. 
– Assistance technique  
Dans la limite de 5 % des programmes opé rationnels, le Fonds pourra concourir au 
financement d’actions de préparation, de gestion, de suivi, d’évaluation, 
d’information, de contrôle et d’audit des interventions. Par aill eurs le Fonds pourra 
apporter un soutien au renforcement de la ca pacité administrative nécessaire pour la 
gestion de la PCP et du Fonds, des Etat s membres dont la totalité des régions 
relèvent de l’objec tif de convergence. 
A son initiative et pour son compte, et dans la limite de 0,8% de la dotation totale du 
Fonds, la Commission peut financer au titr e du Fonds des mesures de préparation, de 
suivi et de mise en œuvre, d’évaluation, de contrôle et d’audit né cessaire à la mise en 
œuvre du Fonds. 
Bien que ne relevant plus de la politique de cohésion  pour la période 2007-2013, les 
interventions du fonds en cons erveront les mêmes fondement s à savoir les principes de 
partenariat, de subsidiarité et de concentrati on en faveur des régions les plus défavorisées. A 
ce titre, les taux d’intervention différenciés pour les différentes régions de la Communauté en 
vigueur pour les autres Fonds  structurels (FEDER et FSE) seront d’application. 
5.3 Modalités de mise en œuvre 
La mise en oeuvre du Fonds relève de la ges tion partagée entre la Commission et les Etats 
membres conformément à l’article 53 du règl ement (CE) n° 1605/2002 à l’exception de 
l’assistance technique à l’in itiative de la Commission effectuée en gestion directe. La 
Commission, sur proposition des Etats membres a dopte les stratégies et les priorités de 
développement de la programmati on et la participation financière  communautaire. La mise en 
œuvre du Fonds et leur contrôle, en applicatio n du principe de subsidiarité, relève de la 
responsabilité des Etats membres.  
 
LV 81   LV 6. INCIDENCE  FINANCIÈRE   
6.1 Incidence financière totale sur la partie B (opérationnelle) (pour toute la période 
de programmation) 
6.1.1 Intervention financière 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)  
 
Ventilation Année n n + 1 n + 2 n + 3 n+ 4 n + 5 et 
exercices 
suivants Total 
Action 1         
Action 2         
TOTAL 650 673 695 707 720 1478 4923 
L’allocation financière pour le FEP dans le cad re des perspectives financières proposées par la 
Commission22 pour la période 2007-2013 est de EUR 4,96 milliard pour une Europe élargie à 
25, ce qui correspond approximativement aux montants alloués pour l’Europe de 15 lors de la 
période 2000-2006 (EUR 3.7 milliard). 
6.1.2 Assistance technique et administrative (ATA ), dépenses d'appui (DDA) et dépenses 
TI (crédits d’engagement) 
 Année 
n n + 1 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 et 
exercices 
suivants Total 
1) Assistance technique et 
administrative (ATA):        
a) Bureaux d’assistance  
technique (BAT)        
b) Autre assistance  
technique et administrative: 
- intra-muros: - extra-muros :  
0,5 
 
  
0,5 
 
  
0,5 
  
0,5  
0,5 
  
0,1  
3,5 
 
 
Sous-total 1 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,1 3,5 
                                                 
22 Communication de la Commission au Conseil et au Parlement européen. Construire notre avenir 
commun. Défis politiques et moyens budgétaires de l’Union élargie – 2007-2013. Document 
COM(2004) 101 final du 10.2.2004. 
 
LV 82   LV 2) Dépenses d’appui (DDA):        
a) Études 0,71 0,71 0,71 0,71 0,71 1,42 4,97 
b) Réunion d’experts 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 0,4 1,4 
c) Information et publications 0,15 0,15 0,15 0,15 0,15 0,3 1,05 
d) Systèmes informatiques de 
suivi et d’évaluation y compris 
le registre des navires 0,6 0,6 0,6 0,6 0,6 1,2 4,2 
e) Réseaux des groupements 
d’actions côtiers GAC 0 1,666 1,666 1,666 1,666 3,332 9,996 
f) Conférences régionales 
thématiques 0 0,7 0,7 0,7 0,7 1,4 4,2 
g) Autres dépenses liées à la 
mise en œuvre du Fonds 
(échanges d’expérience entre 
administrations, examen et peer review des plans 
stratégiques des EM 0,474 0,474 1,474 1,474 1,474 3,848 10,396 
Sous-total 2        
TOTAL  5 5 6 6 6 12 40 
6.2. Calcul des coûts par mesure envisagée en  partie B (opérationnelle) (pour toute 
la période de programmation)23 
(Dans le cas où il y a plusieurs actions, il y a lieu de donner, sur les mesures concrètes à 
prendre pour chaque action, les pr écisions nécessaires à l'estim ation du volume et du coût 
des réalisations.) 
Les programmes opérationnels qui se ront élaborés par les Etats membres se déclineront en 5 
axes prioritaires pour les Etats membres concerné s par des mesures relatives à la flotte et 4 
axes prioritaires pour les pays qui ne seront pas concernés par ces mesures.  
Ces axes sont détaillés au titre IV de la présente propo sition, il s’agit respectivement de 
l’adaptation de la flotte de pêche communautaire ; de l’aquaculture, de la transformation et de 
la commercialisation des produits,,,, des mesu res d’intérêt collectif, du développement des 
zones côtières de pêche ; et  de l’assistance technique . 
La répartition des crédits à l’ intérieur de chaque enveloppe est de la compétence des Etats 
membres, elle doit néanmoins être compatible avec les orientations stratégiques prévues à 
l’article 13 de la pr ésente proposition. 
7. INCIDENCE  SUR  LES  EFFECTIFS  ET LES  DÉPENSES  
ADMINISTRATIVES   
Les besoins en ressources humaines et administra tives seront couverts à l’intérieure de la 
dotation allouée à la DG gestionn aire dans le cadre de la pr océdure d’allocation annuelle. 
                                                 
23 Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. 
 
LV 83   LV L'allocation de postes dépendra d'une part de  l'organisation interne de la prochaine 
Commission et d'autre part d'une éventuelle ré allocation de postes entre services suite aux 
nouvelles perspectives financières.  
7.1. Incidence sur les ressources humaines 
Effectifs à affecter à la gestion de l’action 
par utilisation des ressources existantes 
et/ou supplémentaires Description des tâches découlant de 
l’action 
Types d’emplois 
Nombre d’emplois 
permanents Nombre d’emplois 
temporaires Total 
 
Fonctionnaires ou 
agents temporaires A 
B C     
Autres ressources 
humaines      
Total     
7.2 Incidence financière globale des ressources humaines 
Type de ressources humaines Montants en euros Mode de calcul *  
Fonctionnaires 
Agents temporaires   
Autres ressources humaines 
(indiquer la ligne budgétaire)   
Total   
Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 
7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action 
Ligne budgétaire  
(n° et intitulé) Montants en euros Mode de calcul 
Enveloppe globale (Titre A7) 
A0701 – Missions 
  
 
 A07030 – Réunions 
A07031 – Comités obligatoires 
(1)  
A07032 – Comités non obligatoires (1) 
A07040 – Conférences 
A0705 – Études et consultations 
 Autres dépenses (indiquer lesquelles)   
 
Systèmes d’informat ion (A-5001 /A-4300)    
Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles)   
Total   
Les montants correspondent aux dépenses  totales de l’action pour 12 mois. 
(1) Préciser le type de comité ainsi qu e le groupe auquel il appartient :  
 
LV 84   LV I. Total annuel (7.2 + 7.3) 
II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II)  
8. SUIVI  ET ÉVALUATION 
8.1 Système de suivi 
Un comité de pilotage est créé pour chaque programme opérationnel par l'État membre, en 
accord avec l'autorité de gestion après consulta tion des partenaires. Le comité de pilotage 
s'assure de l'efficacité et de la qualité de la  mise en oeuvre de l'intervention. Il examine et 
approuve les critères de sé lection des opérations finan cées, évalue périodiquement  les progrès 
réalisés pour atteindre les objectifs spécifiques du programme opérationnel, examine les 
résultats de la mise en œuvre et examine et approuve le rapport annuel d'exécution et le 
rapport final d'exécution avant leur envoi à la Commission 
L'autorité de gestion et le comité de pilotage assurent le suivi au moyen d'indicateurs de 
résultat, y compris les indicateurs  physiques, d’impact et financie rs définis dans le programme 
opérationnel. Ces indicateurs se réfèrent au carac tère spécifique du sect eur de l’Etat membre 
et aux objectifs poursuivis. La Commission en partenariat avec les Etats membres et en 
conformité avec le principe de proportionnalité ex amine les indicateurs nécessaires au suivi et 
à l’évaluation du progr amme opérationnel.  
L'autorité de gestion envoie un rapport annue l d'exécution et de contrôle du programme 
opérationnel à la Commission, dans les six mois suiv ant la fin de chaque année civile entière 
de mise en oeuvre. Avant leur  transmission à la Commission, chaque rapport est examiné et 
approuvé par le comité de pilotage.  
8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue 
Les programmes opérationnels des Etats membre s pour la mise en œuvre du Fonds font 
l’objet d’une évaluation ex-ant e, d’une évaluation intermédiair e et d’une évaluation ex-post 
conformément à des modalités convenues entr e la Commission et le s Etats membres. Le 
principe de proportionnalité es t applicable aux évaluations. 
L’évaluation ex-ante vise à assure r la cohérence entre les orient ations stratégiques au niveau 
de la Communauté,,,, les plans stratégiques na tionaux et les program mes opérationnels ainsi 
qu’à optimiser l’allocation des ressources budg étaires des programmes opérationnels et à 
améliorer la qualité de la programmation. Elle est conduite sous la re sponsabilité de l’Etat 
membre.  
L’évaluation intermédiaire vise à examiner l’ efficacité des programmes opérationnels en vue 
de leur adaptation pour améliorer la qualité des in terventions et leur mise en œuvre. Elle est 
organisée à l’initiative de l’au torité de gestion, en concertati on avec la Commission. Elle doit 
être conduite selon un calendrie r permettant de tenir compte de ses conclusi ons en cas de 
reconduction du programme. 
L’évaluation ex-post est conduite sous la resp onsabilité de la Commission en concertation 
avec l’Etat membre et l’autorité de gestion qu i doit assurer la collecte des données nécessaires 
à sa réalisation. Elle est finalisée au plus  tard deux ans à la fi n de la période de 
programmation.  
 
LV 85   LV 9. MESURES  ANTIFRAUDE 
La Commission s’assure de l’existence et du bon fonctionnement dans les Etats membres des 
systèmes de gestion et de contrôle. Elle se ba se également sur les rappor ts annuels de contrôle 
et sur ses propres contrôles su r place pour vérifier le bon fonctionnement des ces systèmes. La 
Commission coopère avec les autorités nationa les d’audit des programmes opérationnels, avec 
lesquelles elles se réunit au  moins une fois par an.  
En cas de défaillance des systèmes de gestion et de contrôle nationaux, la Commission 
interrompt, retient ou réduit tout ou partie des paiements. 
La Commission peut effectuer de s corrections financière en a nnulant tout ou partie de la 
contribution communautaire pour un programme opé rationnel lorsqu’elle c onstate qu’il existe 
des déficiences dans les systèmes de gestio n et de contrôle qui mettent en péril les 
contributions communautaires déjà octroyées, que les déclarations des dépenses sont 
irrégulières et n’ont pas fait l’objet de mesure s de correction par les Etats membres ou que les 
Etats membres n’ont pas donné suite aux observa tions formulées par la Commission sur le 
rapport annuel d’exécution et de contrôle  établit par l’auto rité de gestion.