Ievads

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (turpmāk "KNR") ir noteikts, ka Komisijai līdz 2016. gada 30. jūnijam ir jāizvērtē divu šādu finanšu noteikumu piemērošana: maksājumu palielināšana dalībvalstīm, kuras ir nonākušas īslaicīgās budžeta grūtībās, saskaņā ar 24. pantu (turpmāk "papildu finansējums") un ES līdzfinansējuma maksimālā likme 85 %, kas piemērojama visām darbības programmām Kiprā, saskaņā ar 120. panta 3. punktu.

Papildu finansējuma pagarinājums (KNR 24. pants)

Papildu finansējums ieviests 2010. gadā un paredzēts dalībvalstīm, kurām ir vislielākās budžeta grūtības .

Runa bija par valstīm, kuras īsteno korekciju programmas vai kurās tika piemērotas korekciju programmas jebkurā laikposmā no 2007. gada. Dalībvalstis, kuras izpildījušas attiecīgās prasības, pēc pieprasījuma saņēma papildu maksājumus 10 % apmērā attiecībā uz visiem saviem deklarētajiem izdevumiem un turpināja saņemt maksājumus, kas palielināti par summu, kura atbilst 10 procentpunktiem virs maksimālās līdzfinansējuma likmes, tik ilgi, cik ilgi tajās tika īstenota attiecīgā programma. Papildu finansējums bija jāpieprasa par katru programmu atsevišķi, un visos gadījumos tas tika piešķirts pat ar atpakaļejošu spēku.

Šis noteikums ļāva paātrināt ES maksājumus attiecībā pret sākotnējo finanšu plānu un tādējādi ātri mazināja budžeta spriedzi, nodrošināja likviditāti un samazināja nepieciešamā valsts līdzfinansējuma daļu kohēzijas politikas ietvaros. No tā izrietošais līdzekļu apguves pieaugums vairākās valstīs arī mazināja risku zaudēt līdzekļus. Tomēr pasākuma piemērošanas rezultātā samazinājās programmas vispārējais finansējuma apjoms, un, iespējams, šā iemesla dēļ dažas valstis noteikumu neizmantoja vai izmantoja tikai daļēji.

Valstis, kuras bija tiesīgas saņemt papildu finansējumu, šo finansēšanas noteikumu izmantojušas dažādā apmērā saņemto summu ziņā atkarībā no apstiprināto izdevumu līmeņa laikposmā, kad šajās valstīs tika īstenota korekciju programma. No 2011. gada līdz 2015. gada beigām Komisija kā papildu finansējumu agrāk, nekā plānots, samaksāja vairāk nekā EUR 3 miljardus (kopējais finansējums no ERAF, ESF un Kohēzijas fonda) Grieķijai, Īrijai, Kiprai, Portugālei, Rumānijai un Ungārijai. Lielākais saņēmējs finansiālā izteiksmē bija Grieķija (ES maksājumi pārsniedza EUR 1,3 miljardus). Dažas valstis (piemēram, Latvija) vispār neizmantoja noteikumu, savukārt citas lūdza noteikumu piemērot tikai dažām programmām (t.i., Īrija, Kipra, Portugāle).

2014.-2020. gada programmas

2014.-2020. gadā mehānisms joprojām darbojas saskaņā ar KNR 24. panta 1. punktu un ir piemērojams arī ELFLA un EJZF. Tas paredz līdz 2016. gada 30. jūnijam Komisijas starpposma maksājumus palielināt par summu, kura atbilst 10 procentpunktiem ("10 % papildu finansējums") virs maksimālās līdzfinansējuma likmes, dalībvalstīm, kuras ir nonākušas īslaicīgās budžeta grūtībās.

Grieķija, Īrija, Kipra, Portugāle un Rumānija patlaban ir tiesīgas saņemt 10 % papildu finansējumu starpposma maksājumiem 2014.-2020. gada programmām par maksājuma pieprasījumiem, kas iesniegti līdz 2016. gada 30. jūnijam , jo šīs valstis pēc 2013. gada 21. decembra atbilda KNR 24. panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem finansiālā atbalsta saņemšanai. Kopš tā laika Īrijai, Kiprai, Portugālei un Rumānijai paredzēto finansiālā atbalsta programmu termiņš ir beidzies.

Tas nozīmē, ka Grieķija būs vienīgā valsts, kurai 2016. gada 30. jūnijā piemērojama finansiālā atbalsta programma.

Risināmie jautājumi un turpmākā virzība

Grozot KNR 24. pantu, jāņem vērā divi jautājumi, proti, i) to valstu loks, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu, un ii) laika periods, kurā piemēro noteikumu.

Runājot par to valstu loku, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu, vidusposma pārskata iekļaušana 2016. gadā liecina, ka tām dalībvalstīm, kuras vairs nesaņem finansiālo atbalstu, arī vairs nevajadzētu būt tiesīgām saņemt papildu finansējumu. To atbalsta arī likumdevējs, KNR 24. pantā nosakot tiešu saikni starp korekciju programmām un ESI fondiem. Šī tiešā saikne būtu jāsaglabā. Tas ļautu Grieķijai un jebkurai citai valstij, kurā tiek īstenota korekciju programma, turpmāk saņemt atbalstu, izmantojot papildu finansējuma mehānismu. Tiesību akta priekšlikums tiek izstrādāts tā, lai to nākotnē varētu piemērot arī jebkurai citai valstij, kurā tiek īstenota korekciju programma.

Nešķiet vajadzīgs papildus pārskatīt tiesības saņemt papildu finansējumu 2014.-2020. gadā. Valstīm, kurās tiek piemērotas korekciju programmas, vajadzīga droša pārliecība par ES maksājumu laiku un apjomu, kas ietekmē arī valstu programmu apmēru un nepieciešamo valsts līdzfinansējumu.

Runājot par laika periodu, kurā piemēro noteikumu, tiesības saņemt papildu finansējumu 2007.-2013. gadā beidzās dienā, kad valsts beidza saņemt finansiālo atbalstu. Tomēr attiecībā uz 2014.-2020. gadu tiesības saņemt papildu finansējumu tika saskaņotas ar grāmatvedības gada beigām, kas ir 2016. gada 30. jūnijā , jo grāmatvedības gads patlaban ilgst no 1. jūlija līdz 30. jūnijam. Šī sistēma piemērojama pat dalībvalstij, kas beidza saņemt finansiālo atbalstu 2014. gada sākumā.

Komisija ierosina turpināt piemērot tiesības saņemt papildu finansējumu līdz tā gada 30. jūnijam, kas seko pēc kalendārā gada, kurā dalībvalsts beidz saņemt finansiālo atbalstu saskaņā ar korekciju programmu. Šī pieeja ņem vērā ESI fondu grāmatvedības gadu un laikposmu, kurā piemērojamas tiesības saņemt papildu finansējumu, pagarinātu ne ilgāk kā par 18 mēnešiem. Tas dotu attiecīgajai dalībvalstij finansiālo drošību ESI fondu izmantošanai nepieciešamā valsts līdzfinansējuma plānošanā. Tas arī mazinātu risku zaudēt līdzekļus, tiklīdz vairs nav piemērojamas tiesības saņemt papildu finansējumu.

Kiprai paredzētās ES līdzfinansējuma maksimālās likmes 85 % piemērošanas pagarinājums

KNR 120. panta 3. punktā izņēmuma kārtā paredzēta ES līdzfinansējuma maksimālā likme 85 %, kas laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 30. jūnijam piemērojama visām programmām Kiprā. Šis noteikums attiecas tikai uz ERAF, ESF un Kohēzijas fondu, bet neattiecas uz ELFLA un EJZF. 2014.-2020. gadā Kipra struktūrfondu finansējuma saņemšanai klasificēta kā vairāk attīstīts reģions. Vairāk attīstītiem reģioniem parasti piemērojama ES līdzfinansējuma maksimālā likme 50 %.