ES Statistikas birojs (Eurostat) izstrādāja tīmekļa vietni ar tālāko reģionu datiem. Komisija 2019. gadā sāka pētījumu to datu un zināšanu uzlabošanai, kas nepieciešami ilgtspējīgai zivsaimniecības pārvaldībai un zvejas resursu saglabāšanai šajos reģionos. Francijas statistikas birojs sadarbojas ar Senmartēnu un Sintmārtenu (Sentmartēnu) vietējo datu vākšanā. Portugāles statistikas birojs sadarbojas ar Madeiru un Azoru salām attiecībā uz lauksaimniecības, jūras un transporta datiem; Azoru salās tiek uzlaboti dati par zilo ekonomiku, Kanāriju salās — par vietējo ražošanu.

No ES kohēzijas, lauksaimniecības, zivsaimniecības un jūrlietu politikas fondiem ir ieguldīti ievērojami līdzekļi vietējo ieguldījumu atbalstam, lai stiprinātu partnerattiecības ar tālākajiem reģioniem un attiecīgajām dalībvalstīm un jo īpaši stiprinātu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspēju, nodarbinātību un sociālo iekļaušanu, vides aizsardzību un savienotību. 2014.–2020. gadā no šiem fondiem piešķirts atbalsts vairāk nekā 13 miljardu EUR apmērā.

Komisija apspriedās ar tālākajiem reģioniem par to vajadzībām un attiecīgi sniedza īpaši pielāgotu atbalstu. Piemēram, Komisija apspriedās ar tālākajiem reģioniem par to vajadzībām pielāgoties klimata pārmaiņām un tās atspoguļoja programmas LIFE 2019. gada uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Tā arī organizēja divus pasākumus, lai atbalstītu šos reģionus jūras nozaru izaugsmes stratēģiju veidošanā. Tālākie reģioni ir pastiprinājuši centienus darīt zināmas savas intereses, piedaloties sabiedriskajās apspriešanās ar aptuveni 30 atbildēm. Visbeidzot, Komisija ir vērsusies pie tālāko reģionu iedzīvotājiem, organizējot pilsoņdialogus: Martinikā un Kanāriju salās 2018. gadā, Azoru salās un Madeirā 2019. gadā.

Šajā ziņojumā ir izklāstītas Komisijas, tālāko reģionu un attiecīgo dalībvalstu veiktās darbības paziņojumā paredzētajās nozarēs, uzsvērti sasniegumi un sniegti ieteikumi koncentrēt centienus uz klimata pārmaiņu risināšanu, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, aprites ekonomikas ieviešanu un atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu. Eiropas zaļā kursa pamatiniciatīvā tie ir atzīti par galvenajiem jautājumiem, kas jārisina minētajiem reģioniem, un ir uzsvērts, ka Komisija pievērsīs īpašu uzmanību tālākajiem reģioniem, ņemot vērā to neaizsargātību pret klimata pārmaiņām un dabas katastrofām un to unikālos resursus, piemēram, bioloģisko daudzveidību un atjaunojamos energoresursus. Ziņojumā ir uzsvērta arī nepieciešamība stiprināt centienus citās svarīgās nozarēs, piemēram, zilajā ekonomikā un savienotības nodrošināšanā.

Komisija 2017. gada oktobrī pieņēma paziņojumu par stratēģiskās partnerības stiprināšanu ar ES tālākajiem reģioniem un attiecīgajām dalībvalstīm, kā arī atkārtoti uzsvēra apņemšanos sniegt atbalstu šiem reģioniem to ceļā uz izaugsmi. 2018. gada aprīlī Padome atzinīgi novērtēja šo paziņojumu un aicināja Komisiju turpināt izstrādāt īpašus pasākumus šiem reģioniem, kā paredzēts LESD 349. pantā.

Atlantijas okeānā, Karību jūras baseinā, Latīņamerikā un Indijas okeānā izkliedētie tālākie reģioni ES nodrošina unikālus resursus: šajos reģionos ir bagāta bioloģiskā daudzveidība, to atrašanās vieta ir stratēģiski piemērota kosmosa apguves un astrofizikas darbībām, tiem ir plašas jūras ekonomiskās zonas, un tie atrodas citu kontinentu tuvumā.

ES tālākie reģioni — Gvadelupa, Francijas Gviāna, Martinika, Majota, Reinjona un Senmartēna (Francija), Azoru salas un Madeira (Portugāle), kā arī Kanāriju salas (Spānija) — pastāvīgi saskaras ar ierobežojumiem, kas izriet no to nomaļās atrašanās vietas, nelielās platības, neaizsargātības pret klimata pārmaiņām un atrašanās uz salām un kavē to izaugsmi un attīstību. Šajā saistībā Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD 349. pantā) ir paredzēti īpaši pasākumi tālāko reģionu atbalstam, ieskaitot pielāgotus nosacījumus ES tiesību piemērošanai minētajiem reģioniem un to piekļuvei ES programmām.

Komisija tālāko reģionu unikālo bioloģisko daudzveidību uzsvēra savā zaļajā kursā, kurā klimata pārmaiņas ir minētas kā viens no galvenajiem bioloģiskās daudzveidības zuduma izraisītājiem.

Lai sniegtu atbalstu tālākajiem reģioniem to unikālās bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā, Komisija 2019. gadā izsludināja uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus par šo reģionu vajadzībām un spējām pielāgotiem projektiem (Life4BEST). Komisija ierosināja, ka programmai LIFE 2021.–2027. gadam būtu jāatbalsta tālāko reģionu dabas vide un bioloģiskā daudzveidība un ka piešķiršanas kritērijos īpaši būtu jāņem vērā šie reģioni. Bioloģiskās daudzveidības projekti ir arī tiesīgi pretendēt uz finansējumu saskaņā ar Komisijas priekšlikumu Eiropas Reģionālās attīstības fondam 2021.–2027. gadam.

Tālākie reģioni papildus veic ieguldījumus jaunajās nozarēs, piemēram, jūras telpas uzraudzībā un izpētē (Azoru salu Atlantijas okeāna novērošanas centrs) vai jūras atjaunojamo energoresursu enerģētikā (Kanāriju salu platforma PLOCAN). Visi tālākie reģioni veicināja ilgtspējīgu zivsaimniecības attīstību projekta ORFISH ietvaros; daži no tiem arī veicina ilgtspējīgu jūras tūrismu, piemēram, Karību jūras reģionā.

Tālākie reģioni veido zilās ekonomikas stratēģijas, kuru mērķis ir panākt jūras resursu ilgtspējīgu izmantošanu un saglabāt bioloģisko daudzveidību; šajā ziņā progress ir nevienmērīgs un atšķiras pēc darbības jomas un prioritātēm. Daži reģioni — Azoru salas, Madeira, Kanāriju salas un Reinjona — ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda atbalstu uzlabo jūras telpisko plānošanu, lai labāk izmantotu okeānus. Daudzi no reģioniem ir izstrādājuši atbalsta pasākumus, piemēram, finanšu instrumentus mazajiem uzņēmumiem (Madeiras kredītlīnija maziem uzņēmumiem, Francijas Gviānas aizdevumi maziem uzņēmumiem; Majotas atbalsts kuģu iegādei) un prasmju attīstīšanai (Martinika, Azoru salas, Madeira).

Padome pieņēma secinājumus par okeāniem un jūrām, uzsverot Eiropas jūrlietu un zivsaimniecības politikas nozīmi tālāko reģionu zilās ekonomikas atbalstam, kā arī šo reģionu neaizsargātību pret klimata pārmaiņām, kas ietekmē to piekrastes, ekosistēmas un bioloģisko daudzveidību.

Tāpat Komisija ierosināja īpašus pasākumus tālākajiem reģioniem Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda 2021.–2027. gada periodā, ieskaitot budžeta līdzekļu rezervēšanu šiem reģioniem gan strukturālo ieguldījumu, gan radušos papildu izmaksu kompensēšanas mērķiem. Komisija arī ierosināja katrai dalībvalstij izstrādāt rīcības plānu ar zivsaimniecību un ilgtspējīgu zilo ekonomiku saistītu problēmu risināšanai to tālākajos reģionos.

Tālākajos reģionos atrodama ievērojama daļa ES bioloģiskās daudzveidības, kas ir viena no to svarīgākajām vērtībām. Lai saglabātu šo reģionu bioloģisko daudzveidību un pētītu tās potenciālu, ir nepieciešams pastāvīgs un koordinēts darbs dažādās politikas jomās.

Aprites ekonomika

Komisija LIFE darba programmā 2018.–2020. gadam iekļāva īpašus pasākumus tālākajiem reģioniem. Viena no minētajā darba programmā iekļautajām tēmām ir atkritumu apsaimniekošana šajos reģionos. Turklāt pēc Kanāriju salu lūguma un ar Spānijas atbalstu Komisija ir izveidojusi darba grupu, kurā apvienojušies Eiropas, valsts, reģiona un vietējo pašvaldību pārstāvji, lai identificētu šķēršļus un radītu risinājumus, kā uzlabot atkritumu savākšanu, atkalizmantošanu, reciklēšanu un izsekojamību šajās salās. Komisija arī ierosināja, ka Eiropas Reģionālās attīstības fondam 2021.–2027.gadā būtu jāatbalsta pāreja uz aprites ekonomiku.

Padome 2019. gada oktobra secinājumos par aprites ekonomiku uzsvēra nepieciešamību ņemt vērā tālāko reģionu īpašo situāciju un nodrošināt taisnīgu un iekļaujošu pāreju. Turklāt Komisija 2020. gada martā pieņēma jaunu ES aprites ekonomikas rīcības plānu, kas aptver visu ražojumu dzīves ciklu un ir vērsts uz augstas intensitātes nozarēm, uzsverot tālāko reģionu īpatnības.

Francija 2019. gadā paziņoja par nodomu virzīties uz bezatkritumu līmeņa sasniegšanu aizjūras teritorijās. Francijas reģioni izstrādā reģionālos plānus atkritumu rašanās novēršanai un to apsaimniekošanai; Azoru salas pārskatīja reģionālo stratēģisko plānu atkritumu jomā.

Vairums tālāko reģionu veido aprites ekonomikas rīcības plānus, kuros ir ietverta ilgtspējīga ražošana un patēriņš, kā arī atkritumu apsaimniekošana. Vairāki reģioni izstrādāja aprites ekonomikas modeļu ieviešanas, atkritumu mazināšanas un plastmasas atkritumu rašanās novēršanas projektus. Lielākā daļa Francijas tālāko reģionu 2018.–2019. gadā ar Francijas vides un enerģētikas aģentūras atbalstu izsludināja uzaicinājumus iesniegt projektus aprites ekonomikas attīstīšanai. Piemēram, Reinjona īstenoja 22 ar aprites ekonomiku saistītus projektus tādās jomās kā ražojumu projektēšana un kalpošanas ilgums un reciklēšana; Martinika izveidoja remonta pakalpojumus un organizēja informētības uzlabošanas kampaņas par atkritumu mazināšanu.

Tālākie reģioni varētu daudz iegūt, ja tiktu ieviesti aprites ekonomikas modeļi kā ilgtspējīgas izaugsmes obligāts priekšnoteikums. Ir svarīgi pasteidzināt centienus atkritumu apsaimniekošanas jomā, jo īpaši, lai uzlabotu bioloģisko atkritumu apsaimniekošanas un apstrādes apritīgumu un mazinātu atkritumu daudzumu, ražojumus izmantojot atkārtoti vai remontējot.

Klimata pārmaiņas

Komisija 2018. gadā veiktajā ES pielāgošanās stratēģijas izvērtējumā uzsvēra nepieciešamību pārorientēties no zināšanu radīšanas uz to izmantošanu, lai ievirzītu rīcību tālākajos reģionos. Kā minēts paziņojumā par zaļo kursu, Komisija plāno pieņemt vērienīgu ES stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām. LIFE darba programmā 2018.–2020. gadam ir īpaši nodalīti projekti, kas attiecas uz gatavību ekstrēmiem laikapstākļiem tālākajos reģionos. Šajā sakarā LIFE sniedz atbalstu Gvadelupai un Francijas Gviānai ekosistēmu atjaunošanā, lai pasargātu šīs teritorijas no klimata pārmaiņu radītās ietekmes, piemēram, jūras līmeņa celšanās.

Komisija ir arī ierosinājusi noteikt klimata pārmaiņas par vienu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda ieguldījumu prioritārajām jomām 2021.–2027. gadā. Komisija arī piešķīra 49 miljonus EUR no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda, lai atbalstītu rekonstrukcijas darbus Senmartēnā un Gvadelupā pēc tam, kad tās 2017. gadā smagi skāra viesuļvētras “Irma” un “Marija”. Šis fonds tika piesaistīts arī Azoru salu atbalstam pēc tam, kad tās 2019. gada oktobrī cieta no viesuļvētras “Lorenco”.

Francija 2019. gadā iecēla delegātu preventīvo un pielāgošanās pasākumu paātrināšanai Francijas tālākajos reģionos. Azoru salas 2019. gada septembrī pieņēma reģionālo klimata pārmaiņu programmu, savukārt Kanāriju salas 2018. gadā izveidoja klimata pārmaiņu novērošanas centru.

Tālākie reģioni ir īpaši neaizsargāti pret postošām dabas parādībām, kas ir saistītas ar klimata pārmaiņām. Nepieciešama neatlaidīga un koordinēta rīcība visos līmeņos un politikas jomās, un ieguldījumi jānovirza pielāgošanās spējas, izturētspējas, novēršanas un gatavības klimata pārmaiņām uzlabošanai.

Enerģētika

ES pieņēma tiesību aktus atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes atbalstam. Piemēram, 2018. gada Atjaunojamo energoresursu direktīvā, kas jātransponē līdz 2021. gada vidum, ir atzīta vietējās sabiedrības loma pārejā uz tīru enerģiju; šī loma ir īpaši nozīmīga tādās izolētās teritorijās kā tālākie reģioni.

Saistībā ar iniciatīvu “Tīra enerģija ES salām” Komisija sniedz padomus Gvadelupai, Azoru salām un Kanāriju salām par to, kā izstrādāt tīrās enerģijas stratēģijas un projektus, kā arī ir palīdzējusi attīstīt tālāko reģionu zināšanas par atjaunojamo energoresursu enerģiju minētās iniciatīvas ikgadējā forumā Kanāriju salās 2018. gadā. Turklāt 2019. gadā Komisija izveidoja programmas “Apvārsnis 2020” atbalstītu instrumentu, lai piesaistītu vismaz 100 miljonus EUR Eiropas salu, arī tālāko reģionu, ilgtspējīgas enerģijas projektiem, un paziņojumā par zaļo kursu apņēmās ar dalībvalstu atbalstu izstrādāt ilgtermiņa politikas satvaru ātrākai ES salu pārejai.

Sākot ar 2021. gadu, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) sāks tālākajiem reģioniem piedāvāt nozīmīgas iespējas: atvieglojuma likmes darbiem enerģētikas (arī digitālajā un transporta) nozarē un īpašu uzmanību piešķiršanas kritērijos. Komisija arī ierosināja 2021.–2027. gadā orientēt Eiropas Reģionālās attīstības fonda ieguldījumus uz energoefektivitātes pasākumiem un atjaunojamo energoresursu enerģiju kā vienu no prioritātēm zaļākai Eiropai.

Pēc Reinjonas lūguma Komisija 2018. gadā ir izveidojusi enerģētikas pārkārtošanas darba grupu, kurā ir pārstāvji no valsts un reģionālajiem dienestiem un privātā sektora, un rezultātā tika izstrādāts rīcības plāns dažādu iniciatīvu koordinācijas uzlabošanai.

Francija 2019. gadā izsludināja uzaicinājumus sniegt atbalstu ar kontinentu nesavienotajām teritorijām; vairāk nekā trešā daļa no 530 miljonu EUR budžeta ir atvēlēta trūcīgo iedzīvotāju atbalstam. Spānija sniedz atbalstu mācībām un zināšanu izplatīšanai par atjaunojamo energoresursu enerģiju un energoefektivitāti Kanāriju salās.

Tālākie reģioni sāka paši savas stratēģijas siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai un atjaunojamo energoresursu izmantošanas un energoefektivitātes palielināšanai. Tie arī izstrādāja ES vai valsts finansētus projektus, piemēram, elektroenerģijas ražošanai no saules enerģijas vai biomasas (Martinika, Gvadelupa, Francijas Gviāna) un viedajiem mikrotīkliem (Reinjona). Daudzi tālākie reģioni ir investējuši elektromobilitātē. Kanāriju salās kopš 2017. gada ir vairāk nekā dubultojies laiks, kurā Eljerro sala 100 % apjomā izmanto atjaunojamo energoresursu enerģiju.

Tā kā tālākie reģioni ir atkarīgi no fosilā kurināmā importa, ir pastāvīgi jāstrādā, lai paātrinātu enerģētikas pārkārtošanu, jo īpaši veicot ieguldījumus viedtīklos un enerģijas uzglabāšanā, atjaunojamo energoresursu (arī jūras enerģijas) izmantošanā, tīra transporta risinājumos un energoefektivitātē, tādējādi veicinot šo tālo reģionu energoautonomiju un oglekļa emisiju neitralitāti.