LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 225/200

Reģionu komitejas atzinums “Erasmus visiem”

2012/C 225/15

REĢIONU KOMITEJA

— īpaši atzinīgi vērtē to, ka programmai paredzēts piešķirt lielāku budžetu. Līdzekļi starp izglītības jomām un jaunatnes jomu būtu jāsadala tā, lai visās jomās būtu jūtams budžeta palielinājums;

— uzsver, ka mūžizglītībai ir liela nozīme un ka tāpēc programmai vienlīdz lielā mērā jāatbalsta visas vecuma grupas un visa veida apmācība;

— uzskata, ka visvairāk būtu jāatbalsta jomas, kurās ir vislielākā nepieciešamība pēc atbalsta un iespējams panākt vislabākos rezultātus. Šai sakarā līdzekļi būtu jāpārdala par labu tiem projektiem, kas vērsti uz tām iestādēm un personām, kuras šobrīd vismazāk saskaras ar mobilitātes programmām, proti, skolas, jaunieši ārpus formālās izglītības sistēmas un pieaugušie, kam nepieciešama tālāka apmācība un profesionālā izglītība;

— pauž viedokli, ka tad, ja vietējā un reģionālajā līmenī izdosies tikt galā ar galvenajiem izaicinājumiem, indivīdi būs labi sagatavoti pārmaiņu pilnai nākotnei. Viņiem tad būs mūžizglītībai nepieciešamās prasmes. Arvien lielāks skaits cilvēku pabeigs iesākto izglītību, uzsāks studijas augstskolā un izmantos iespēju daļu no mācību programmas apgūt dažādās vietās Eiropā, kā arī uzskatīs visu Eiropu par iespējamu darba tirgu;

— atzīst iestāžu sadarbības priekšrocības arī mobilitātes projektos. Īstenojot mobilitāti institucionālā sistēmā, varētu tikt radīti priekšnosacījumi augstai kvalitātei un stratēģiskai ietekmei ilgtermiņā.

— norāda, ka tai ir laba pieredze ar tām iepriekšējo programmu daļām, piemēram, COMENIUS Regio, kuras veicina ārpusmācību iestāžu iesaistīšanu un kuru mērķis ir reģionu un pašvaldību līmenī veicināt Eiropas sadarbību izglītības jomā.

Ziņotājs Yoomi RENSTRÖM kgs (SE/PSE), Ovanokeras padomes loceklis Atsauces dokuments Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido “Erasmus visiem”, Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā COM(2011) 788 final

I. IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Galvenie izaicinājumi

1. uzskata, ka Eiropa sastopas ar izaicinājumiem, kas finanšu un ekonomikas krīzes dēļ ir kļuvuši vēl nopietnāki. Strukturālās problēmas ir kļuvušas vēl redzamākas. Tas attiecas uz zemu produktivitātes pieaugumu, daudzām iedzīvotāju grupām, kas atrodas ārpus darba tirgus, pieaugošo pieprasījumu pēc sociālās aprūpes pakalpojumiem sabiedrības novecošanas dēļ un valstu budžetu deficītiem;

2. norāda, ka viena no pamatproblēmām, kas kļūst arvien neatliekamāka, ir pieaugošās ekonomiskās atšķirības, kuras rada draudu demokrātijai. Arvien lielāks skaits jauniešu atstāj mācības, neiegūstot zināšanas, kas vajadzīgas, lai varētu piedalīties demokrātiskā sabiedrības dzīvē un uzsāktu piemērotu darba dzīvi, kurai raksturīgas pārmaiņas. Viens no galvenajiem spēcīgas demokrātijas un nākotnes izaugsmes priekšnosacījumiem ir iespēja visām personām iesaistīties mūžizglītībā. Lai pārvarētu bezdarba un atstumtības apburto loku, mums ir jāpārvar arī darba tirgū pastāvošais dalījums dzimumos;

3. uzskata izglītību par būtisku instrumentu, kas Eiropas Savienībai ļauj pārvarēt lielos izaicinājumus un panākt, ka zināšanu sabiedrība aptver visus iedzīvotājus. Komiteja ņem vērā Komisijas priekšlikumu jaunai programmai “Erasmus visiem”, kas aizstātu līdzšinējās programmas izglītības un jaunatnes jomā un apvienotu tās vienā programmā. Uzsverot spēcīgāku Eiropas dimensiju, programma var stiprināt ES iedzīvotāju pilsoniskumu, kā arī veicināt sociālo kohēziju, jo arvien lielākam skaitam iedzīvotāju dzīves laikā ir iespējams iegūt kvalitatīvu izglītību. Ir svarīgi, lai visām iepriekšējo programmu mērķgrupām arī turpmāk būtu iespējas izmantot ES atbalstu;

4. pilnībā atbalsta divus stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķus, kuri ierosinātajai izglītības programmai ir visnozīmīgākie: 1) samazināt priekšlaicīgi skolu pametušo skolēnu skaitu līdz 10 % un 2) nodrošināt, ka vismaz 40 % no pieaugušajiem vecumā no 30 līdz 34 gadiem ir ieguvuši augstāko izglītību. Lai minēto sasniegtu, izglītība jāorganizē un jānodrošina citādā veidā, nekā tas bija laikā, kad izglītību ieguva tikai nedaudzi. Tas rada jaunas prasības attiecībā uz to, kā vietējā un reģionālajā līmenī nodrošināt labāku izglītības kvalitāti un pieejamību, lai izglītība būtu pieejama visiem;

5. uzskata, ka lielais izaicinājums — visu iedzīvotāju iesaistīšana —, kas minēts arī Komisijas dokumentā, nozīmē to, ka skolām ir jādarbojas citādā veidā. Ar kvalitatīvu izglītību jau labi attīstītās sākumskolās var strādāt tādā veidā, kas no agras bērnības uztur un stiprina bērnu zinātkāri un interesi mācīties. Lai veicinātu mūžizglītību, ir nepieciešama ne tikai iespēja pastāvīgi izglītoties un tālākizglītoties, kā arī iespējas mainīt profesionālo virzienu, bet arī attiecīga jauniešu un bērnu attieksme pret izglītību kā pirmo soli ceļā uz mūžizglītību;

6. ir pārliecināta, ka piekļuve universitātēm ir jāpadara demokrātiskāka, lai tās būtu pieejamas pēc iespējas lielākam skaitam iedzīvotāju. Turklāt nākotnes darba tirgus izvirza jaunas prasības, un tas nozīmē, ka gan Eiropas Savienības, gan dalībvalstu, reģionu un pašvaldību līmenī ir jāturpina un jāstiprina centieni labāk saskaņot kvalifikāciju ar iespējām atrast darbu. Tāpēc ir svarīgi stratēģijā “Eiropa 2020” apvienot dažādās iniciatīvas un skaidri noteikt, ka izglītības programmas prioritātes kalpo visām attiecīgajām iniciatīvām (1);

7. uzskata: lai varētu iesaistīt visus iedzīvotājus, vajadzīgs plašs izglītības iespēju spektrs. Šai sakarā minama, piemēram, visaptveroša tehnoloģiju (IKT) izmantošana, reģionālās augstskolas, kas spēj sasniegt plašas mērķgrupas, un neformālas un ikdienējās mācīšanās veicināšana ar mērķi atvieglot jauniešu un pieaugušo izglītības atsākšanu, radot vajadzīgos priekšnoteikumus iesāktās izglītības pabeigšanai un mūžizglītībai;

Vietējā un reģionālā līmeņa uzdevumi

8. norāda, ka vietējam un reģionālajam līmenim ir būtiska loma gan ES izglītības programmu, gan citu Eiropas iniciatīvu īstenošanā šajā jomā. Tas ir tāpēc, ka daudzās Eiropas valstīs galvenā atbildība par vispārējo un profesionālo izglītību pamatizglītības un vidējās izglītības, kā arī pieaugušo izglītības jomā ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

9. uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības koordinē vietējā un reģionālā līmeņa attīstību un izaugsmi, un tāpēc ir ieinteresētas arī pilnveidot darba ņēmēju prasmes. Tieši vietējā un reģionālajā līmenī var visagrāk un visskaidrāk redzēt darba tirgus pieprasījumu pēc jaunām prasmēm, un tajā var izstrādāt efektīvu pielāgošanas mehānismu, kas aptver arī mūžizglītību;

10. norāda, ka pašreiz daudzviet darbojas vietējā un reģionālā līmeņa inovāciju un zināšanu partnerības, uz kurām pamatojoties valsts iestādes, vietējie uzņēmumi, jaunatnes organizācijas, reģionālās augstskolas un citi izglītības pakalpojumu sniedzēji izstrādā dažāda veida sadarbības iespējas. Šādas partnerības var sniegt būtisku ieguldījumu, lai palīdzētu orientēt izglītību uz sabiedrības un profesionālās dzīves vajadzībām, kā arī uz to reģionu specifiskajām vajadzībām, kuri saskaras ar līdzīgām problēmām. Tāpēc valstu aģentūrām, kas īsteno šo ES izglītības programmu, būtu jācenšas sadarboties ar minētajām partnerībām, kurām ir stratēģiski svarīga nozīme, jo tās veicina pārrobežu sadarbību un zināšanu nodošanu starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

11. uzskata, ka vēl viens iemesls, kāpēc vajadzīga vietējā un reģionālā līmeņa spēcīga līdzdalība izglītības programmās, ir svarīgs demokrātijas aspekts, proti, iespēja piedalīties demokrātiskā sabiedrībā, tajā attīstīties un kļūt par demokrātisko vērtību nesēju;

12. uzsver, ka vietējam un reģionālajam līmenim ir arī vislielākā spēja ietekmēt nesen ieceļojušas personas un atbalstīt viņu integrāciju jaunajā mītnes zemē. Šai sakarā izšķiroša loma ir bērnu un pieaugušo izglītībai. Taču situācija dažādos valsts reģionos var būt ļoti atšķirīga;

Vispārīgas piezīmes par ierosināto programmu

13. konstatē, ka Eiropas Savienības izglītības un jaunatnes programmas “Erasmus visiem” mērķis ir ar internacionalizācijas starpniecību palīdzēt celt izglītības un zināšanu apguves kvalitāti un veicināt Eiropas dimensiju. Reģionu komiteja atbalsta šo visaptverošo mērķi un uzskata Komisijas priekšlikumu par labu pamatu reālu pārmaiņu panākšanai. Plašāka apmaiņa uzlabo labu ideju un darba prakses izplatīšanos un veicina modernai izglītības sistēmai nepieciešamās reformas;

14. uzskata, ka programma var sniegt ļoti vērtīgu ieguldījumu visu ieinteresēto pušu iesaistīšanā, kas ļautu paātrināt pārmaiņas izglītības sistēmā un darbā ar jauniešiem tā, lai ņemtu vērā jaunās, uz zināšanām balstītās ekonomikas vajadzības un sabiedrības centienus panākt iedzīvotāju lielāku iesaisti un atbildību;

15. norāda, ka vispārējās izglītības, profesionālās izglītības un prakses laiks ārvalstīs ir ļoti efektīva metode, kas ļauj indivīdiem pilnveidoties un sniedz vērtīgu pieredzi tālākajā izglītībā un profesionālajā dzīvē. Pielietojot personīgās prasmes jaunā vidē, tiek attīstīta gan specifiskā, gan vispārējā kompetence, palielinās patstāvība un tiek uzlabota prasme sazināties;

16. ir pārliecināta, ka arvien straujākas globalizācijas apstākļos un laikā, kad visās privātās un profesionālās dzīves jomās veidojas pārrobežu sakari, arvien palielinās starpkultūru prasmju, valodu zināšanu un starptautiskās pieredzes nozīme;

17. piekrīt Komisijas viedoklim, ka jauniešu mobilitāte un starptautiskie projekti ļauj padziļināt izpratni par Eiropas identitāti, nostiprina pilsonisko apziņu un palīdz cīnīties ar ksenofobiju;

18. atkārtoti pauž pārliecību, ka jāveic īpaši pasākumi, lai visām tām mērķgrupām, uz kurām attiecas programma, nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi mobilitātei neatkarīgi no pretendentu izcelsmes reģiona ģeogrāfiskās atrašanās vietas (2), un īpaši tiem pretendentiem, kas dzīvo mazapdzīvotos reģionos, uz salām, kalnu reģionos, kā arī tālākos reģionos;

19. pauž viedokli, ka tad, ja vietējā un reģionālajā līmenī izdosies tikt galā ar galvenajiem izaicinājumiem, indivīdi būs labi sagatavoti pārmaiņu pilnai nākotnei. Viņiem tad būs mūžizglītībai nepieciešamās prasmes. Arvien lielāks skaits cilvēku pabeigs iesākto izglītību, uzsāks studijas augstskolā un izmantos iespēju daļu no mācību programmas apgūt dažādās vietās Eiropā, kā arī uzskatīs visu Eiropu par iespējamu darba tirgu;

Izglītības dažādie mērķi un vispusīgā loma

20. pilnībā atbalsta mērķi uzlabot personu zināšanas, prasmes un pieredzi, lai atvieglotu visu iedzīvotāju iekļaušanos darba tirgū un uzlabotu viņu iespējas atrast darbu. Vienlaikus Komiteja norāda, ka izglītības mērķis nav vienīgi uzlabot iedzīvotāju iespējas atrast darbu, jo tās visaptverošajam mērķim ir jābūt pilnīgai katra cilvēka personības attīstīšanai, un uzsver, ka mūžizglītībai ir liela nozīme un ka tāpēc programmai vienlīdz lielā mērā jāatbalsta visas vecuma grupas un visa veida apmācība;

21. arī uzsver, ka izglītībai jāstimulē katras personas radošums un jaunrades potenciāls, kā arī jāveicina gan intelektuālā, gan sociālā izaugsme. Ekonomikas krīzes laikā, kad valda liels bezdarbs, ir viegli galveno uzmanību pievērst izglītības nozīmei un veicināt nodarbinātības iespējas. Taču Komiteja vēlas uzsvērt, ka arī krīzes brīdī ir nepieciešams nodrošināt sekmīgu attīstību ilgtermiņā, lai Eiropa pēc tam atrastos labākā pozīcijā. Tāpēc ir jāveicina iekļaujoša izglītība, kura skata katru indivīdu kā vienotu veselumu, un ir jāizstrādā mūžizglītības sistēmas;

22. uzsver, ka profesionālo izglītību ir ļoti svarīgi uzskatīt par neatņemamu mūžizglītības daļu. Šai sakarā galvenie faktori ir zināšanas un izglītība, un mūsdienās profesionālajā dzīvē tiek noteiktas augstākas prasības, piemēram, valodu zināšanām. Ir jāņem vērā fakts, ka profesionālā izglītība aptver ļoti plašu spektru un ka tai ir svarīga nozīme gan vismazāk aizsargāto personu integrācijā, gan izcilības sasniegšanā dažādās profesijās;

23. norāda, ka svarīgs vietējo un reģionālo pašvaldību uzdevums ir veicināt jauniešu radošumu un jaunrades potenciālu, kā arī nodrošināt iespējas viņu intelektuālajai un sociālajai attīstībai. Tam ir izšķiroša nozīme jauniešu patstāvīguma veidošanā un sociālajā integrācijā. Tāpēc arī nepieciešams īstenot pasākumus, kas ļautu jauniešiem saskaņot mācības un darbu ar ģimenes dzīvi;

24. uzsver, ka augstākās izglītības iestādes nav tikai mācību iestādes, bet arī nozīmīgs reģionālās attīstības elements un svarīgs dzinējspēks nākotnes inovācijām. Tāpēc jāmodernizē augstākās izglītības sistēma. Komiteja 2012. gada februārī darīja zināmu Komisijai savu viedokli par to, kādas izmaiņas nepieciešamas augstākās izglītības sistēmā (3). Ir svarīgi nodrošināt skaidru saikni starp trim zināšanu trīsstūra daļām — izglītību, pētniecību un jaunradi. Šāda saikne gan stiprina reģionālo līmeni, gan kļūst stiprāka, pateicoties tam. Tāpēc ir nepieciešama vietējā, reģionālā, valsts un ES līmeņa sadarbība, izmantojot arī vietējā un reģionālā līmeņa partnerības;

25. uzsver, ka pieaugušo izglītība dod cilvēkiem iespēju attīstīt savas prasmes visas dzīves laikā, atbalsta pārorientēšanos, kas profesionālajā dzīvē nepieciešama, ņemot vērā arvien elastīgāko un mainīgo darba tirgu, un turklāt sniedz ievērojamu pievienoto vērtību attiecīgā indivīda sociālajā, profesionālajā, pilsoniskajā, kultūras un ekonomiskajā dzīvē. Pieaugušo izglītības programmas, kas pamatojas uz partnerības principiem, ir viens no būtiskākajiem veidiem, kā paplašināt gan indivīdu, gan vietējās sabiedrības iespējas. Tāpēc ir īpaši svarīgi nodrošināt, ka Eiropas izglītības programma atbalsta pieaugušo izglītības attīstīšanu dalībvalstīs un reģionos;

Īpašas piezīmes par priekšlikumu

Juridiskais pamats un subsidiaritāte

26. piekrīt Komisijai, ka ierosinātās programmas pamatā ir LESD 165. un 166. pantā noteiktie mērķi un ka tā jāīsteno saskaņā ar subsidiaritātes principu. Tāpēc ir ļoti svarīgi ierosināto pasākumu izstrādē, īstenošanā un pārvaldībā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības un lēmumu pieņēmējus. Atbilstīgi 174. pantam par teritoriālo kohēziju Komiteja uzsver, ka pilnībā jāņem vērā Savienības reģionu atšķirības un reģionu atšķirīgie priekšnosacījumi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanai;

Programmas struktūra

27. uzsver, ka atsevišķi pasākumi, kas iekļauti ierosinātajā iedalījumā ar trim galvenajām iniciatīvu jomām (mobilitāte, iestāžu sadarbība un politikas pasākumu izstrāde), jāorganizē tā, lai visām mērķgrupām tiktu radīti labi dalības priekšnosacījumi programmas mērķu sasniegšanai. Ierosinātajai struktūrai būtu jāveicina ciešāka starpnozaru sadarbība un paraugprakses un rezultātu izplatīšana. Komiteja tomēr atzīmē, ka vairāk būtu jāņem vērā jauniešu ārpusskolas aktivitāšu un neformālās izglītības īpatnības, tādēļ tā ierosina, tāpat kā attiecībā uz sporta jomu, arī par jaunatnes jautājumiem izveidot atsevišķu sadaļu.

28. uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai jaunajā programmā tiktu atbalstīta dažādu mērķgrupu vajadzība piedalīties. Saskaņota programma nodrošina dalībniekiem lielāku skaidrību un pārskatāmību. Taču ir svarīgi pasākumus organizēt tādā veidā, lai tās varētu piemērot katrai mērķgrupai atbilstošā veidā. Dalībai mobilitātes un sadarbības projektos pastāv atšķirīgi priekšnosacījumi atkarībā no tā, kādā jomā — vai tā būtu izglītība, vai darbs ar jauniešiem — dalībnieki konkrētajā brīdī darbojas. Jāņem vērā šo dažādo mērķgrupu vajadzības saistībā ar informāciju, pieteikšanās procedūru, budžeta noteikumiem un pasākumu kritērijiem, piemēram, paredzot noteiktus līdzekļus dažādu mērķgrupu dalībai, izveidojot īpašas struktūras atšķirīgām mērķgrupām, ieviešot konkrētām mērķgrupām sevišķi nozīmīgus pasākumus utt. Svarīgi ir arī nodrošināt dalības iespējas mazām iestādēm. Tās galvenokārt ir skolas un iestādes tādās jomās kā darbs ar jauniešiem un pieaugušo izglītība. Komiteja īpaši atbalsta pasākumus, kas veicina to personu piedalīšanos, kuras atrodas nelabvēlīgā situācijā;

29. atzinīgi vērtē pausto mērķi — paaugstināt programmas efektivitāti un to vienkāršot galvenokārt lietotāju vajadzībām. Ir ļoti būtiski, lai administratīvā vienkāršošana nāktu par labu lietotājiem;

30. atzīst iestāžu sadarbības priekšrocības arī mobilitātes projektos. Īstenojot mobilitāti institucionālā sistēmā, varētu radīt priekšnosacījumus augstai kvalitātei un stratēģiskai ietekmei ilgtermiņā. Tādējādi varētu arī palīdzēt indivīdiem, piemēram, vienkāršojot izglītības atzīšanu. Taču ir svarīgi, lai šādas institucionālās sistēmas izveidē tiktu ņemtas vērā dažādās organizācijas, kas piedalās programmā;

31. norāda, ka darbā ar mobilitātes projektiem jārada lielāka gatavība valsts, reģionālajā un vietējā līmenī atbalstīt mobilitāti arī pēc projekta beigām, lai saglabātu izveidotās struktūras un kontaktus. Ar projektu starpniecību jāpalīdz likvidēt šķēršļus un pastiprināt pastāvīgu apmaiņu, lai mobilitāte pēc projekta beigām kļūtu par ikdienas darba daļu;

32. uzskata, ka ir svarīgi, lai valsts studiju finansēšanas veidi pieļautu arī iespēju daļu no mācību programmas apgūt citās dalībvalstīs;

33. pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu kopā ar Eiropas Investīciju banku izveidot studentiem paredzētu Eiropas aizdevumu sistēmu, kas papildinātu dalībvalstīs pastāvošās sistēmas. Reģionu komiteja uzsver, ka šie aizdevumi nedrīkst komercializēt mācību mobilitāti, un pauž skeptisku viedokli par to, vai programmai būtu jāatbalsta pirmām kārtām tieši šī ierosme, jo garantiju izmaksas ir ievērojamas un pieprasījums dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs;

34. uzsver, ka attiecībā uz politikas pasākumu izstrādes jomā īstenojamo sadarbību ir jāveido platformas dialogam ar galvenajām ieinteresētajām pusēm no izglītības un ekonomikas nozares, un norāda, ka svarīga nozīme ir vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai gan atvērtajā koordinācijas metodē, gan arī programmas īstenošanā;

Neformālā un ikdienējā izglītība: jaunatne un sports

35. uzskata, ka ir svarīgi, lai mobilitāte būtu iespējama visos gadījumos, kad runa ir par mācībām. Šo pieeju īsteno, piemēram, norādot uz visiem mācību veidiem, kā formālo, tā ikdienējo un neformālo mācīšanos. Komiteja ņem vērā Komisijas vēlmi vienā programmā iekļaut visus mācību veidus. Komiteja tomēr uzsver, ka ikdienējai un neformālai izglītībai ārpus izglītības iestādēm vajadzīgi pilnīgi atšķirīgi nosacījumi, un tas atbilstošā veidā būtu jāņem vērā programmas struktūrā. Šai sakarā Komiteja vēlas norādīt arī uz tādu pasākumu nozīmi, kas attīsta un veicina jauniešu pašiniciatīvu;

36. īpaši atbalsta pasākumus, ar kuriem sekmē nelabvēlīgākā stāvoklī esošu cilvēku līdzdalību, lai ar sportu veicinātu sociālo iekļaušanu, sportu vietējā līmenī, brīvprātīgu darbību, vienlīdzīgas iespējas, veselīgu fizisko aktivitāti, pievēršoties nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām, tādām kā cilvēki ar intelektuālas attīstības vai fiziskiem traucējumiem;

37. uzskata, ka programmas struktūra var būt lietderīga visiem mācību veidiem. Reģionu komiteja uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām jādod iespēja piedalīties programmas īstenošanas veida noteikšanā un tai sekojošajā darbā, lai tajās teksta vietās, kuras vietējā kontekstā izrādītos problemātiskas, vēl būtu iespējams veikt grozījumus vislabākā risinājuma panākšanai;

38. atzīmē, ka izmaiņas un lielāka skaidrība ir nepieciešama, piemēram, saistībā ar mazāku organizāciju līdzdalības un mazāka vēriena sadarbības iespējām. Tas attiecas galvenokārt uz jauniešu apvienībām un pieaugušo izglītības iestādēm, taču daudzējādā ziņā arī uz skolām un bērnudārziem;

39. norāda, ka ikdienējā un neformālā izglītība plašā mērogā tiek īstenota sporta jomā. Pastāv arī jautājumi, kas ir specifiski saistīti ar sportu un kas ir īpaši redzami politiskās sadarbības jomā, proti, cīņa pret dopingu, vardarbību un rasismu, kā arī atbalsts sekmīgi funkcionējošām sporta organizācijām;

40. atzīmē, ka ļoti labi rezultāti ir sasniegti ar pašreizējā programmā “Jaunatne darbībā” paredzētajiem pasākumiem, kas veicina jauniešu līdzdalību politiskajos procesos, un, jo īpaši, ar strukturēto dialogu un jauniešu semināriem par sociāliem, ar kultūru saistītiem un politiskiem jautājumiem, par kuriem jaunieši interesējas. Komiteja uzsver, ka šiem pasākumiem ir liela nozīme, un rosina jaunajā programmā tos turpināt un pilnveidot;

41. tāpēc uzskata, ka programmā kā daļu no ikdienējās un neformālās mācīšanās lielākā mērā jāatbalsta vadītāju un mācībspēku mobilitāte, kas balstīta uz kopīgi noteiktiem standartiem un savstarpēju atzīšanu reģionos un dalībvalstīs;

42. atzinīgi vērtē to, ka programmā ir atbalstīti starptautiski sadarbības projekti sporta jomā, un uzskata, ka iespēja īstenot pārrobežu projektus visās jomās, kas iekļautas programmā, ir ļoti svarīgs aspekts saistībā ar Eiropas pievienoto vērtību, kuru sniedz minētā programma;

43. atzinīgi vērtē vienkāršošanu arī attiecībā uz starptautisko dimensiju, piekrīt Komisijai, ka jāatbalsta spēju veidošana trešās valstīs un arī paplašināšanās valstīs, īpašu uzmanību veltot kaimiņvalstīm. Komiteja vienlaikus uzsver, ka pilnībā būtu jāizmanto ārējai sadarbībai paredzētie ES finanšu instrumenti;

Budžeta jautājumi

44. īpaši atzinīgi vērtē to, ka programmai paredzēts piešķirt lielāku budžetu. Atkarībā no budžeta lieluma būs redzams, cik lielu nozīmi Komisija piešķir izglītības kvalitātes celšanai, jo tā ir izšķirošs faktors, kas nosaka, cik lielā mērā tiks sasniegti ES transversālie mērķi. Līdzekļi starp izglītības jomām un jaunatnes jomu būtu jāsadala tā, lai visās jomās būtu jūtams budžeta palielinājums;

45. uzskata, ka ES līdzekļi jāizmanto lietderīgi, lai sasniegtu programmā izvirzītos mērķus, un ka ir jābūt iespējām novirzīt līdzekļus uz tām jomām, kurās tie rada vislielāko labumu un kurās tos var visefektīvāk izmantot, par pamatu ņemot pārredzamus kvantitatīvus un kvalitatīvus kritērijus. Tāpēc Komiteja uzsver, ka programma regulāri jāuzrauga visos līmeņos, lai noteiktu, cik lielā mērā ir nepieciešama līdzekļu pārdale. Turklāt ir svarīgi skatīt līdzekļu pārdalīšanu no vietējo un reģionālo pašvaldību perspektīvas, lai ņemtu vērā līdzekļu sadalīšanu valsts ietvaros. Būtiska ir arī iespēja līdzekļus pārdalīt vienas dalībvalsts ietvaros, lai atkarībā no vietējām un reģionālajām īpatnībām tie tiktu izmantoti visefektīvāk;

46. uzskata, ka valstu aģentūru struktūras noteikšana būtu jāatstāj dalībvalstu ziņā, jo valstis ir atbildīgas par valstu decentralizēto programmas pasākumu īstenošanu un pārvaldību;

47. šai sakarā uzskata, ka Komisijai savlaicīgi pirms programmas sākuma jāinformē par to, kā tā plāno noteikt efektivitāti un kādus rādītājus grasās izmantot šim nolūkam. Rādītāji un attiecīgie kritēriji skaidri jānosauc jau iepriekš, lai dalībvalstis, kā arī vietējās un reģionālās pašvaldības un iesaistītās puses zinātu, ar ko rēķināties. Reģionu komiteja uzskata, ka šādiem rādītājiem jāaptver gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi elementi;

48. pieņem zināšanai, ka Komisija daļu no pasākumiem, kas iepriekš bija iekļauti mūžizglītības programmā, turpmāk vēlas segt no Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem. Lai to varētu īstenot, jānodrošina, ka ESF noteikumi to pieļauj un ka dalībvalstis un vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvji ir informēti par šīm izmaiņām un tās atzinīgi vērtē;

49. uzskata, ka pārvaldības un grāmatvedības uzskaites prasībām jābūt proporcionālām finanšu atbalsta apjomam. Mazāku projektu gadījumā nevajadzētu pieprasīt veikt tik visaptverošu un darbietilpīgu pārbaudi kā lielu projektu gadījumā;

50. vienlaikus norāda, ka priekšnosacījumi un spēja piedalīties programmā atšķiras, un tas var ietekmēt izmaksas. Tas var būt saistīts, piemēram, ar studēšanas ieraduma trūkumu, invaliditāti, iespējām segt ceļa un uzturēšanās izmaksas vai atšķirīgiem reģionālajiem apstākļiem;

Pamatprasmes kā virzītājspēks

51. uzskata, ka turpmākajā darbā ir būtiski, lai Komisija par priekšlikuma vadmotīvu noteiktu mūžizglītību visiem, un uzsver, ka ir svarīgi visiem iedzīvotājiem dot iespēju apgūt pamatzināšanas, kas aprakstītas ieteikumā par pamatprasmēm (4).

52. norāda, ka programmas pamatā jābūt uzstādījumam atbalstīt visu personu centienus iegūt pamatprasmes. Tas nozīmē, ka galvenās mērķgrupas ir bērni un skolotāji skolās, jaunieši ārpus formālās izglītības sistēmas un pieaugušie, kam nepieciešama tālāka apmācība un profesionālā izglītība;

Secinājumi

Lielāks uzsvars uz savlaicīgu rīcību un informācijas izplatītājiem

53. norāda uz savu iepriekšējo atzinumu (5), kurā tā uzsvērusi, ka vēlme doties uz ārzemēm mācību nolūkos jāveicina jau agri. Bērnos un jauniešos jau agrīnā vecumā jāraisa interese par citām kultūrām un jādod viņiem iespēja saskatīt, kādas priekšrocības sniedz mācīšanās vienam no otra. Agrīna saskare ar Eiropas programmām veicina gatavību un spējas mācīties un strādāt ārzemēs. Tas savukārt nāk par labu kopīgajam darba tirgum, izaugsmei un Savienības pilsoniskumam. Komiteja atgādina, ka svešvalodu zināšanas vieglāk un efektīvāk apgūstamas agrā bērnībā;

54. par svarīgu prioritāti uzskata sociālās iekļaušanas jautājumu, kurš šai programmai ļauj iegūt tālejošu nozīmi. Tas attiecas uz lielām, neviendabīgām skolēnu grupām, kurām mācību grūtību, sociālu problēmu vai atstumtības dēļ vai arī tāpēc, ka viņi aug svešā zemē ar svešu kultūru, nepieciešama dažāda veida palīdzība. Šobrīd mēs redzam, ka liels skaits jauniešu ar nepietiekamām pamatzināšanām pārtrauc mācības vai atstāj skolu. Jāatrod iespējas atbalstīt metožu izstrādi un zināšanu tālāknodošanu, lai šajā jomā sniegtu atbalstu lēmumu pieņēmējiem vietējā, reģionālajā un valsts līmenī;

55. norāda, ka, ņemot vērā iepriekš teikto, liels izaicinājums ir sasniegt tās iedzīvotāju grupas, kurām trūkst studēšanas ieradumu vai kuras atrodas ekonomiski nelabvēlīgā situācijā, tāpēc vēl jo svarīgāk ir skolās un sākumskolās savlaicīgi uzsākt Eiropas projektu īstenošanu. Šajā līmenī iespējams sasniegt visus skolēnus, un tas ļauj programmai veikt kompensējošu funkciju un vienlaikus stiprināt Eiropas dimensiju;

56. piekrīt Komisijas viedoklim par to, ka ir svarīgi iesaistīt personas, kas ieņem stratēģiskus amatus, kā arī personas, kuras spēj izplatīt informāciju un paraugprakses piemērus. Tie var būt skolotāji, pasniedzēji, sociālie darbinieki, kas strādā ar jauniešiem, konsultanti, bijušie mobilitātes programmu dalībnieki, skolu vadītāji vai personas vadošos amatos. Viņiem ir izšķiroša loma mobilitātes veicināšanā, un tāpēc Komiteja rosina skaidri uzsvērt šo grupu nozīmi;

57. norāda, ka tai ir laba pieredze ar tām iepriekšējo programmu daļām, piemēram, COMENIUS Regio, kuras veicina ārpusmācību iestāžu iesaistīšanu un kuru mērķis ir reģionu un pašvaldību līmenī veicināt Eiropas sadarbību izglītības jomā. Šo programmu dalībnieki var sadarboties kopīgu interešu jomās, apmainīties ar pieredzi un attīstīt ilgtspējīgas sadarbības struktūras;

Prioritārās mērķgrupas un virzieni

58. uzskata, ka visos līmeņos būtu regulāri jāveic programmas uzraudzība, lai nodrošinātu, ka programma veicina vispārējo mērķu sasniegšanu. Vienlaikus arī jaunajās programmās ir jābūt iespējai atbalstīt pasākumus, kuru ietekme ir grūti izmērāma vai ir novērtējama tikai ilgtermiņā, proti, tikai pēc programmas beigām, taču par kuru vērtību liecina citi faktori. Agrīnu pasākumu nozīme ir pierādīta, piemēram, citos pētījumos, un Komiteja uzskata, ka minētais ir attiecināms arī uz Eiropas dimensijas veicināšanu;

59. pauž dalītu viedokli par to, ka pašreizējā budžetā mobilitātes projektiem ir piešķirta pārāk liela nozīme, kas atspoguļojas arī programmas nosaukumā. Komiteja uzskata, ka izglītības kvalitātes uzlabošanu galvenokārt veicina sadarbības projekti un iestāžu sadarbība, kas arī sniedz vislielāko Eiropas pievienoto vērtību, un ka budžetā tas būtu vairāk jāņem vērā. Tādējādi būtu iespējams atbalstīt arī mazākus sadarbības projektus, kas ir vairāk pielāgoti konkrētām mērķgrupām vai kas var kalpot kā pirmais solis plašākas sadarbības uzsākšanā;

60. uzskata, ka priekšlikuma apsvērumi labi atspoguļo problēmjautājumus, ko Komisija izklāstījusi ievadā. Taču ierosinātais budžeta sadalījums minēto neatspoguļo tikpat skaidri. Spēcīgs uzsvars tajā ir likts uz lielāka finansējuma piešķiršanu projektiem un mobilitātei augstākās izglītības jomā. Eiropas programmām būtu jāveicina vēlamā attīstība un augstāka kvalitāte, tāpēc visvairāk būtu jāatbalsta jomas, kurās ir vislielākā nepieciešamība pēc atbalsta un iespējams panākt vislabākos rezultātus. Šai sakarā līdzekļi būtu jāpārdala par labu tiem projektiem, kas vērsti uz tām iestādēm un personām, kuras šobrīd vismazāk saskaras ar mobilitātes programmām, proti, skolas, jaunieši ārpus formālās izglītības sistēmas un pieaugušie, kam nepieciešama tālāka apmācība un profesionālā izglītība;

61. atzinīgi vērtē ieceri arī turpmāk atbalstīt Jean Monnet pasākumus, kas veicina mācīšanu un izpēti par Eiropas integrāciju. Komiteja tomēr uzskata, ka šo īpašo atbalstu nedrīkst piešķirt tikai divām Eiropas Komisijas priekšlikumā minētajām iestādēm. Komiteja uzsver, ka sešām Eiropas augstskolām (proti, Eiropas Juridiskajai akadēmijai, Eiropas Koledžai, Eiropas Universitātes institūtam, Starptautiskajam Eiropas apmācības centram, Eiropas Publiskās administrācijas institūtam un Eiropas Speciālās izglītības attīstības aģentūrai), kas no Jean Monnet programmas saņem atbalstu no 2007. gada līdz 2013. gadam, arī turpmāk būtu jāsaņem atbalsts, lai uzlabotu šo Eiropai nozīmīgo izcilības centru ģeogrāfisko izplatību un kultūras daudzveidību;

62. vēlas uzsvērt ciešo saikni starp sliktām sekmēm skolā un nelabvēlīgākiem sociālekonomiskajiem apstākļiem. Tie ir galvenie faktori, kas raksturo daudzus jauniešus, kuri nav nodarbināti un arī neapmeklē izglītības vai arodapmācības iestādes. Šī apburtā loka pārvarēšana ir liels izaicinājums vietējām un reģionālajām pašvaldībām visā Eiropā, un tas būtu jāuzskata par vienu no programmas prioritātēm, kas daļēji atbilst izglītības mērķiem, kā arī nodarbinātības mērķim un ko atbalsta arī vairākas pamatiniciatīvas. Reģionu komiteja vēlētos, lai šai jomai budžetā tiktu piešķirts lielāks līdzekļu apjoms;

63. pilnībā atbalsta mērķi, ko Komisija izvirzījusi apsvērumos priekšlikumam par jaunu programmu izglītības un jaunatnes jomā, un Komisijas vēlmi ņemt vērā daudzas personu grupas, kuras dažādos dzīves posmos var turpināt savu individuālo attīstību un saņemt augstvērtīgu izglītības piedāvājumu. Tāpēc programmas mērķis ir jādara zināms skaidri, lai visas mērķgrupas sajustos iesaistītas. Taču programmas nosaukums — “Erasmus visiem” — rada iespaidu, ka galvenā uzmanība ir vērsta uz augstāko izglītību. Ņemot vērā, ka tas ir pretrunā ar pausto tālejošo mērķi, un lai pēc iespējas sekmīgāk sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, Komiteja ierosina veikt budžeta līdzekļu pārdali un pārskatīt programmas nosaukumu.

II. IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

Virsraksts

Komisijas ierosināts teksts Grozījums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko izveido “ERASMUS VISIEM”, Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko izveido ““”, Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā

Pamatojums

Esošās ERASMUS programmas ievirze to stingri piesaista augstākajai izglītībai un mobilitātei. Jaunajai ES programmai ir daudz plašāka darbības joma un nosaukums “Erasmus visiem” varētu būt maldinošs.

2. grozījums

3. apsvērums

Komisijas ierosināts teksts Grozījums Zīmolvārdu “Erasmus” plašā sabiedrībā gan dalībvalstīs, gan trešās šīs programmas dalībvalstīs atpazīst kā sinonīmu Savienības studentu mobilitātei, tāpēc šis zīmols ir jāizmanto plašāk galvenajos programmas aptvertajos izglītības sektoros.

Pamatojums

Saskaņā ar prasību mainīt programmas nosaukumu.

3. grozījums

27. apsvērums

Komisijas ierosināts teksts Grozījums Regulā ir noteikta nepieciešamība ieviest darbības novērtēšanas kritērijus, uz kuriem jāpamato budžeta sadalījums dalībvalstīm valstu aģentūru vadīto pasākumu veikšanai. Regulā ir noteikta nepieciešamība ieviest darbības novērtēšanas kritērijus, uz kuriem jāpamato budžeta sadalījums dalībvalstīm valstu aģentūru vadīto pasākumu veikšanai.

Pamatojums

Reģionālajām atšķirībām var būt ievērojama ietekme uz darbības rezultātiem, un tāpēc tās nosaka budžeta sadalījumu.

4. grozījums

30. apsvērums

Komisijas ierosināts teksts Grozījums Eiropas Komisija un Eiropas Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos savā kopīgajā Paziņojumā “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” ( 6 ) cita starpā norādīja, ka mērķis ir arī turpmāk atvieglot kaimiņvalstu dalību Savienības mobilitātes un spēju veidošanas pasākumos augstākās izglītības jomā un nākotnē atklāt kaimiņvalstīm paredzētu izglītības programmu. Eiropas Komisija un Eiropas Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos savā kopīgajā Paziņojumā “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” ( 6 ) cita starpā norādīja, ka mērķis ir arī turpmāk atvieglot kaimiņvalstu dalību Savienības mobilitātes un spēju veidošanas pasākumos augstākās izglītības jomā un nākotnē atklāt kaimiņvalstīm paredzētu izglītības programmu.

Pamatojums

Kopīgajā paziņojumā ir skaidri paredzēta skolu sadarbība, izmantojot e-sadraudzības (eTwinning) programmu.

5. grozījums

33. apsvērums

Komisijas ierosināts teksts Grozījums Lai nodrošinātu ātru reaģēšanu uz mainīgajām vajadzībām visā programmas darbības laikā, Komisijai jādeleģē pilnvaras saskaņā ar 290. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību pieņemt tiesību aktus attiecībā uz noteikumiem saistībā ar darbības rezultātiem un valstu aģentūru īstenotajiem programmas pasākumiem. Sevišķi svarīgi, lai sagatavošanas darba gaitā Komisija pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaicīgi, savlaicīgi un pienācīgi nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Lai nodrošinātu ātru reaģēšanu uz mainīgajām vajadzībām visā programmas darbības laikā, Komisijai jādeleģē pilnvaras saskaņā ar 290. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību pieņemt tiesību aktus attiecībā uz noteikumiem saistībā ar darbības rezultātiem un valstu aģentūru īstenotajiem programmas pasākumiem. Sevišķi svarīgi, lai sagatavošanas darba gaitā Komisija pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaicīgi, savlaicīgi un pienācīgi nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

Pamatojums

Reģionu komiteja arī būtu jāiekļauj konsultēšanās procesā saskaņā ar LESD 307. pantu.

6. grozījums

1. panta 1. punkts

Komisijas ierosināts teksts Grozījums Ar šo regulu izveido Savienības rīcības programmu izglītības, mācību, jaunatnes un sporta jomā, kuras nosaukums ir “Erasmus visiem” (turpmāk tekstā — “programma”). Ar šo regulu izveido Savienības rīcības programmu izglītības, mācību, jaunatnes un sporta jomā, kuras nosaukums ir “” (turpmāk tekstā — “programma”).

Pamatojums

Saskaņā ar prasību mainīt programmas nosaukumu.

7. grozījums

5. panta c) apakšpunkts

Komisijas ierosināts teksts Grozījums veicināt Eiropas mūžizglītības telpas izveidi, ierosināt politikas reformas valsts līmenī, atbalstīt izglītības un mācību sistēmu, tostarp neformālās izglītības, modernizēšanu un atbalstīt Eiropas sadarbību jaunatnes jomā, jo īpaši, uzlabojot politisko sadarbību, labāk izmantojot atzīšanas un pārredzamības instrumentus un izplatot labu praksi; Attiecīgais rādītājs: dalībvalstu skaits, kas, izstrādājot savas valsts politiku, izmanto atklātās koordinācijas metodes rezultātus. veicināt Eiropas mūžizglītības telpas izveidi, ierosināt politikas reformas valsts līmenī, atbalstīt izglītības un mācību sistēmu, tostarp neformālās izglītības, modernizēšanu un atbalstīt Eiropas sadarbību jaunatnes jomā, jo īpaši, uzlabojot politisko sadarbību, labāk izmantojot atzīšanas un pārredzamības instrumentus un izplatot labu praksi; Attiecīgais rādītājs: dalībvalstu skaits, kas, izstrādājot savas valsts politiku, izmanto atklātās koordinācijas metodes rezultātus.

Pamatojums

Saskaņā ar mūžizglītības definīciju (2.1. pants).

8. grozījums

6. pants

Komisijas ierosināts teksts Grozījums Izglītības, mācību un jaunatnes jomā programmas mērķus sasniedz, īstenojot šādu trīs veidu darbību: (a) personu mobilitātes veicināšana mācību nolūkos, (b) sadarbība inovācijas un labas prakses veicināšanai, (c) atbalsts politikas reformām. Izglītības, mācību un jaunatnes jomā programmas mērķus sasniedz, īstenojot šādu trīs veidu darbību: (a) personu mobilitātes veicināšana mācību nolūkos, , (b) sadarbība inovācijas un labas prakses veicināšanai, (c) atbalsts politikas reformām.

Pamatojums

Eiropas Savienībai būtu jānodrošina, lai mobilitātes pasākumi ir vienlīdz pieejami visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu dzīvesvietas. Studentiem no ES tālākajiem reģioniem mobilitātes iespējas ir apgrūtinātas, ņemot vērā ļoti lielo attālumu līdz kontinentam. Minētā iemesla dēļ būtu jāizstrādā mobilitātes atbalsta pasākumi saskaņā ar LESD līguma 349. pantu, lai šīs darbības, kurām tiks novirzīti 63 % līdzekļu, būtu vienlīdz pieejamas visiem jauniešiem neatkarīgi no viņu dzīvesvietas. Tāpat kā teikts paziņojumā “Eiropas tālākie reģioni vienotajā tirgū: ES atspoguļojums pasaulē” (Las regiones ultraperiféricas europeas en el mercado único: la proyección de la UE en el mundro), kuru bijušajam Spānijas lauksaimniecības, ekonomikas un finanšu ministram Solbes kgam lūdza izstrādāt komisārs Barnier, Komiteja aicina stiprināt “mobilitātes politiku jauniešiem un augstskolu studentiem, piešķirot papildfinansējumu no Erasmus programmas, lai segtu papildu izmaksas saistībā ar ceļa izdevumiem no tālākā reģiona (izcelsmes reģiona) uz dalībvalsts galvaspilsētu, un lai studentiem no citām dalībvalstīm, kuri vēlas piedalīties Erasmus programmā, ko piedāvā tālākā reģiona augstākajā mācību iestādē, segtu papildu izmaksas saistībā ar ceļa izdevumiem no attiecīgās dalībvalsts uz tālāko reģionu. Lai tālāko reģionu studentiem turpmākajos studiju posmos radītu labvēlīgus nosacījumus mobilitātes projektu īstenošanai, valsts līmenī ir jāpastiprina un jāatbalsta valodu apmācība un jaunāka gadagājuma studentu apmaiņa”.

9. grozījums

10. panta c) apakšpunkts

Komisijas ierosināts teksts Grozījums (c) atbalstīt šādas Eiropas akadēmiskās mācību iestādes, kas darbojas Eiropas interesēs; i) Eiropas Universitātes institūtu Florencē; ii) Eiropas Koledžas (studentu pilsētiņas Brigē un Natolinā); (c) atbalstīt šādas Eiropas akadēmiskās mācību iestādes, kas darbojas Eiropas interesēs; i) Eiropas Universitātes institūtu Florencē; ii) Eiropas Koledžas (studentu pilsētiņas Brigē un Natolinā);

Pamatojums

Sešām Eiropas augstskolām, kas no Jean Monnet programmas saņem atbalstu no 2007. gada līdz 2013. gadam, arī turpmāk būtu jāsaņem atbalsts, lai uzlabotu šo Eiropai nozīmīgo izcilības centru ģeogrāfisko izplatību un kultūras daudzveidību.

10. grozījums

16. panta 4. punkts

Komisijas ierosināts teksts Grozījums Publiskās un privātās organizācijas galvenajos izglītības sektoros, kurus aptver programma, saziņai un ar šo programmu saistītās informācijas izplatīšanai izmanto zīmolvārdu “Erasmus”; šo zīmolvārdu saista ar šādiem galvenajiem izglītības sektoriem: — “Erasmus augstākā izglītība” — saistīts ar visa veida augstāko izglītību gan Eiropā, gan starptautiskā mērogā, — “Erasmus mācības” — saistīts ar arodizglītību un arodapmācību, un pieaugušo izglītību un apmācību, — “Erasmus skolas” — saistīts ar skolu izglītību, — “Erasmus jauniešu līdzdalība” — saistīts ar neformālo jauniešu izglītību. Publiskās un privātās organizācijas galvenajos izglītības sektoros, kurus aptver programma, saziņai un ar šo programmu saistītās informācijas izplatīšanai izmanto zīmolvārdu “Erasmus”; šo zīmolvārdu saista ar šādiem galvenajiem izglītības sektoriem: — “ augstākā izglītība” — saistīts ar visa veida augstāko izglītību gan Eiropā, gan starptautiskā mērogā, — “mācība” — saistīts ar arodizglītību un arodapmācību, un pieaugušo izglītību un apmācību, — “ skolas” — saistīts ar skolu izglītību, — “ jauniešu līdzdalība” — saistīts ar neformālo jauniešu izglītību.

Pamatojums

Saskaņā ar prasību mainīt programmas nosaukumu.

11. grozījums

18. panta 3. punkts

Komisijas ierosināts teksts Grozījums Programma atbalsta sadarbību ar partneriem no trešām valstīm, jo īpaši no kaimiņattiecību politikas valstīm, līdzdalību 6. un 10. pantā minētajās darbībās un pasākumos. Programma atbalsta sadarbību ar partneriem no trešām valstīm, jo īpaši no kaimiņattiecību politikas valstīm, līdzdalību 6. 10. pantā minētajās darbībās un pasākumos.

Pamatojums

Lai partneriem no kaimiņvalstīm ļautu piedalīties sporta pasākumos.

Briselē, 2012. gada 4. maijs Reģionu komitejas priekšsēdētāja Mercedes BRESSO

(1) Šai sakarā stratēģijas “Eiropa 2020” visnozīmīgākās pamatiniciatīvas ir “Jaunatne kustībā”, “Jaunu prasmju un darba vietu programma”, “Inovācijas savienība” un “Digitālā programma Eiropai”.

(2) CdR 290/2011 fin.

(3) CdR 290/2011.

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembrī pieņemtais ieteikums par pamatprasmēm mūžizglītībā (2006/962/EK).

(5) Reģionu komitejas atzinums “Zaļā grāmata “Jauniešu mācību mobilitātes veicināšana” ” (CdR 246/2009).

(6) COM(2011) 303 final, 25.5.2011.