Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Čehijas Republikas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas Republikas konverģences programmu 2014. gadam /* COM/2014/0404 final - 2014/ () */





Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Čehijas Republikas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas Republikas konverģences programmu 2014. gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas[3], ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu, ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu, ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu, tā kā: (1) Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju "Eiropa 2020", kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. (2) Padome, balstoties uz Komisijas priekšlikumiem, 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā veido "integrētās pamatnostādnes". Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. (3) Valstu un valdību vadītāji 2012. gada 29. jūnijā pieņēma lēmumu par "Izaugsmes un nodarbinātības paktu", kas ir saskaņots pamats rīcībai valstu, ES un eurozonas līmenī, izmantojot visas iespējamās sviras, instrumentus un politiku. Viņi pieņēma lēmumu par rīcību, kas jāveic dalībvalstu līmenī, jo īpaši paužot ciešu apņemšanos sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020" mērķus un īstenot konkrētām valstīm adresētos ieteikumus. (4) Padome 2013. gada 9. jūlijā pieņēma ieteikumu par Čehijas Republikas 2013. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Čehijas Republikas atjaunināto konverģences programmu 2012.–2016. gadam. (5) Komisija 2013. gada 13. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu[4], tādējādi uzsākot ekonomikas politikas koordinēšanas 2014. gada Eiropas pusgadu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu[5], kurā Čehijas Republika netika norādīta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. (6) Eiropadome 2013. gada 20. decembrī apstiprināja, ka prioritātes ir nodrošināt finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un sekmēt izaugsmi. Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus kreditēšanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas, kā arī modernizēt valsts pārvaldi. (7) Čehijas Republika 2014. gada 16. aprīlī iesniedza savu 2014. gada valsts reformu programmu, bet 2014. gada 28. aprīlī – 2014. gada konverģences programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. (8) Konverģences programmā 2014. gadam izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir panākt, ka vispārējās valdības budžeta deficīts programmas periodā paliek zem Līguma atsauces vērtības, t. i., 3 % no IKP. Programmā ir minēts vidējā termiņa mērķis, proti, deficīts -1 % apmērā no IKP, kas atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Kaut arī budžeta stratēģija 2014. gadā atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām, tomēr paredzams, ka vajadzīgās korekcijas strukturālā izteiksmē 2015. gadā netiks sasniegtas, jo tiek prognozēts, ka pārrēķinātā strukturālā bilance pasliktināsies par 0,6 procentu punktiem. Turklāt paredzams, ka valsts izdevumi palielināsies tādā tempā, kas neatbilst izdevumu kritērijam. Prognozējams, ka pārrēķinātā strukturālā bilance arī 2016. un 2017. gadā novirzīsies no nepieciešamajiem korekcijas pasākumiem, proti, ir paredzams, ka pārrēķinātā strukturālā bilance būs attiecīgi -1,6 % un -1,9 % no IKP. Kopumā paredzams, ka, sākot no 2015. gada, pastāv novirzes no korekcijas vidējā termiņa mērķa sasniegšanai risks. Saskaņā ar programmu ir prognozējams, ka parāda un IKP attiecība, kas ir zem atsauces vērtības (60 %), 2014. gadā īslaicīgi samazināsies par 1,1 procentu punktu līdz 45 % no IKP, savukārt 2015. gadā tā palielināsies līdz 46 % no IKP. Programmas makroekonomikas scenārijs, kas ir budžeta prognožu pamatā, ir ticams. Saskaņā ar programmu ir paredzams, ka Čehijas ekonomika 2014. gadā pieaugs par 1,7 % un 2015. gadā par 2 % salīdzinājumā ar Komisijas 2014. gada pavasara prognozē prognozētajiem 2 % un 2,4 %. Galvenos riskus budžeta perspektīvai rada lielā nedrošība par valsts ieguldījumu turpmāko attīstību un iespējamie vienreizējie izdevumi, kas saistīti ar plānoto nomas līgumu par kaujas lidmašīnām, kā rezultātā paredzams, ka deficīts 2015. gadā palielināsies par 0,5 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas prognozi 2015. gadā pastāv ievērojamas novirzes risks no vidēja termiņa mērķa. Iemesls atšķirībai ar programmas scenāriju ir dažādie pieņēmumi par politiskajiem un diskrecionārajiem pasākumiem. Pamatojoties uz savu novērtējumu un Komisijas prognozi, Padome saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 uzskata, ka 2013. gadā deficīts ir noturīgi samazināts zem 3 % no IKP, tādējādi izpildot Padomes ieteikumu, un ka, kaut arī paredzams, ka 2014. gadā tiks sasniegts vidēja termiņa mērķis, tomēr, sākot no 2015. gada, pastāv ievērojams novirzes risks no šā mērķa. (9) Čehijas Republika ir pārvarējusi divus gadus ilgušo recesiju, un tagad tās uzdevums ir panākt augstu un noturīgu izaugsmi, ņemot vērā straujo sabiedrības novecošanu. Valsts ieguldījumi pēdējos gados ir būtiski samazinājušies, jo īpaši skarot ieguldījumus infrastruktūrā. Čehijas ekonomikas izaugsmes modelis pirms krīzes bija atkarīgs no lielām ārvalstu kapitāla plūsmām un spēcīgas orientācijas uz eksportu. Tā kā ekonomikas atveseļošanas iespējas, kas balstītas uz ražošanas faktoru (tostarp ārvalstu kapitāla) uzkrāšanu, šķiet ierobežotas, tad ekonomikas pārorientēšana uz izaugsmes iekšzemes dzinējspēkiem pavērtu jaunas perspektīvas, lai palielinātu ražīgumu. Būtiski šā procesa elementi ir atbalsts izglītībai, apmācībai un inovācijai un iestāžu stiprināšana. (10) Valdība ir nesen apstiprinājusi Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību, tomēr tā ratifikācija parlamentā vēl nav pabeigta. 2011. gadā tika sākts darbs pie vērienīgas fiskālā regulējuma reformas, taču tās pieņemšana un īstenošana joprojām nav nodrošināta. Aizkavējusies ir arī to attiecīgo tiesību aktu pieņemšana, ar kuriem jānodrošina atbilstība Padomes Direktīvai 2011/85/ES par budžeta struktūrām. (11) Svarīgākie Čehijas Republikas uzdevumi nodokļu jomā ir efektīvāk iekasēt ieņēmumus un panākt izaugsmi veicinošāku nodokļu struktūru. Čehijas Republika ir veikusi dažus pasākumus, lai uzlabotu nodokļu saistību izpildi (jo īpaši netiešo nodokļu jomā), tomēr kopējās izmaksas par saistību izpildi vēl joprojām ir pārāk lielas. Šajā saistībā jāatzīmē, ka vēl nav saskaņotas nodokļu (ienākuma nodokļu, veselības aprūpes un sociālās apdrošināšanas iemaksu) bāzes, un tika atcelta vienota iekasēšanas punkta izveide, kas bija paredzēta 2015. gadā. Tomēr Čehijas valdība paziņoja par savu nodomu pievērsties nodokļu bāzes saskaņošanas jautājumam. 2013. gada ieteikumi par nodokļu struktūru nav izpildīti. Darbaspēkam piemērojamie nodokļi vēl aizvien ir augsti, jo īpaši attiecībā uz personām ar zemiem ienākumiem (tostarp nepilnu darba laiku strādājošiem), galvenokārt lielo sociālās apdrošināšanas iemaksu dēļ. Pastāv zināms potenciāls, lai samazinātu darbaspēkam piemērojamos nodokļus un palielinātu nodokļus citās jomās, piemēram, vides un regulāros mājokļu nodokļus, kas ir salīdzinoši zemi. Joprojām saglabājas ievērojamas nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu režīma atšķirības starp darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kā rezultātā tiek sašaurināta nodokļu bāze un radīti stimuli fiktīvai pašnodarbinātībai, kas var radīt netaisnīgu attieksmi pret personām, kuras nodarbinātas ar oficiālu darba līgumu. (12) Čehijas Republika ilgtermiņā saskaras ar vidējiem ilgtspējīguma riskiem, kuru iemesls ir prognozējamais pensiju izdevumu un veselības aprūpes izdevumu pieaugums. Saskaņā ar esošajiem tiesību aktiem ir plānots ilgtermiņā paaugstināt likumā noteikto pensionēšanās vecumu, taču vidējā termiņā tas ir pārāk lēni. Valdība plāno ieviest pārskatīšanas mehānismu, ar ko saskaņo pensionēšanās vecumu ar izmaiņām paredzamajā dzīves ilgumā, taču šis mehānisms ir tikai daļēja atbilde uz ilgtspējības nepietiekamības problēmu. Turklāt 2015. gadā – gadu agrāk, nekā plānots – tiks pabeigta īslaicīgā, zemākā pensiju indeksācija, un nav pārskatīts standarta pensiju indeksācijas mehānisms (ar to ņem vērā cenu izmaiņas, kā arī trešdaļu no reālo algu pieauguma). Ierobežoti panākumi ir gūti gados vecāku darba ņēmēju nodarbināmības sekmēšanā. Nav gūti panākumi, lai uzlabotu valsts izdevumu efektivitāti veselības aprūpes jomā. Stacionārajā pacientu aprūpē ir konstatējama pārmērīga kapacitāte, kas norāda uz to, ka pastāv iespējas, lai uzlabotu izdevumu efektivitāti un pārvaldību. (13) Ir veikti daži sākotnējie pasākumi, lai palielinātu valsts nodarbinātības dienesta jaudu un kvalitāti. Šie pasākumi ir vērsti pareizajā virzienā, tomēr ir jānovērtē to ietekme. Aktīvai darba tirgus politikai paredzētais finansējums vēl aizvien ir nepietiekams, un šī politika efektīvi nepievēršas sievietēm ar maziem bērniem, jauniešiem un gados vecākiem darba ņēmējiem. Neraugoties uz salīdzinoši augsto vispārējo nodarbinātības līmeni, minētās iedzīvotāju grupas vēl aizvien ir nepietiekami pārstāvētas darba tirgū. Sieviešu līdzdalību darba tirgū kavē ierobežota pieeja cenas ziņā pieņemamām bērnu aprūpes iestādēm un pakalpojumiem un salīdzinoši neliela iesaiste nepilnas slodzes nodarbinātībā. Vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība 2012. gadā vēl aizvien bija viena no lielākajām Eiropas Savienībā. (14) Iemesls bažām ir Čehijas izglītības sistēmas kvalitāte un atbilstība darba tirgus vajadzībām. Tika veikti daži pasākumi, lai uzlabotu novērtējuma sistēmu obligātās izglītības jomā, taču grūtības vēl aizvien rada turpmākie pasākumi saistībā ar skolām un skolēniem, kuri gūst sliktākus izglītības rezultātus. Problēma, ko valdība plāno risināt, ir arī skolotāja profesijas pievilcīgums. Nelielā romu bērnu līdzdalība izglītībā, tostarp agrīnajā pirmsskolas izglītībā un pamatizglītībā, joprojām rada grūtības viņu integrācijai. Augstākās izglītības reforma ir aizkavējusies, un nav gūti panākumi, lai uzlabotu akreditāciju augstākajā izglītībā un palielinātu finansējumu. Attiecībā uz pētniecības iestāžu finansējumu tika ieviestas tikai nelielas izmaiņas. Vēl aizvien izšķiroša nozīme ir tam, lai radītu pareizos stimulus publiskajā sektorā nodarbinātajiem pētniekiem sasniegt izcilību, risināt sabiedrības problēmas un sadarboties ar uzņēmumiem. (15) Lielā reglamentēto profesiju skaita liberalizācijas process ir sācies, taču tas norit lēni, tādējādi neradot drīzus ieguvumus no pastiprinātās konkurences pakalpojumu nozarē. Čehijas Republika ir veikusi dažus sākotnējus pasākumus, lai palielinātu energoefektivitāti, jo īpaši finansējot stimulējošus pasākumus būvniecības nozares atbalstam. Enerģijas ietaupījuma potenciāls joprojām ir ievērojams, un vērienīgāki pasākumi sekmētu arī energoatkarības samazināšanu. (16) Valsts pārvaldes kvalitāte un efektivitāte joprojām ir problēma ar negatīvām ekonomiskām sekām. Ilgi gaidītais Civildienesta likums vēl nav pieņemts; tā pieņemšana ir viena no valdības prioritātēm. Cīņā pret korupciju ir gūti ierobežoti panākumi; svarīgi tiesību akti, kas iekļauti 2013. un 2014. gada stratēģijā korupcijas apkarošanai, nav pieņemti. Vēl nav formulēts skaidrs ilgtermiņa redzējums, kā noturīgā veidā risināt šo jautājumu, kam ir liela nozīme ekonomikas un sociālajā attīstībā. Publiskā iepirkuma konkursu īstenošanu vietējā un reģionālā līmenī raksturo nevajadzīga kavēšanās. Jaunie publiskā iepirkuma noteikumi ir solis atpakaļ, jo tiek atceltas dažas pārredzamības garantijas. Ierobežoti panākumi ir gūti ES līdzekļu izmantošanas uzlabošanā. Ir vajadzīgi turpmāki centieni šajā jomā, ko apliecina lielais kļūdu īpatsvars, par kuru revīzijas iestāde 2013. gada beigās ziņoja saistībā ar vairākām programmām. (17) Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi visaptverošu Čehijas Republikas ekonomikas politikas analīzi. Tā ir novērtējusi konverģenes programmu un valsts reformu programmu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Čehijas Republikā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi atbilstīgi Eiropas pusgada koncepcijai ir atspoguļoti 1. līdz 7. ieteikumā. (18) Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Čehijas Republikas konverģences programmu, un tās atzinums[6] ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā, AR ŠO IESAKA Čehijas Republikai laikposmā no 2014. gada līdz 2014. gadam rīkoties šādi. 1. Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas saglabāt 2014. gadā stabilu fiskālo stāvokli. 2015. gadā ievērojami pastiprināt budžeta stratēģiju, lai nodrošinātu vidējā termiņa mērķa sasniegšanu un turpmāk to noturētu. Piešķirt prioritāti izaugsmi veicinošiem izdevumiem, lai veicinātu ekonomikas atlabšanu un uzlabotu izaugsmes iespējas. Pieņemt un īstenot pasākumus, lai pastiprinātu fiskālo regulējumu, un jo īpaši izveidot neatkarīgu fiskālo iestādi fiskālās politikas uzraudzībai, ieviest fiskālus noteikumus, kas tiek piemēroti vietējā un reģionālā līmeņa pašvaldībām, un uzlabot sadarbību starp dažādiem valdības līmeņiem. 2. Uzlabot nodokļu saistību izpildi, īpašu uzmanību veltot PVN, un samazināt ar nodokļu iekasēšanu un maksāšanu saistītās izmaksas, vienkāršojot nodokļu sistēmu un saskaņojot privātpersonu ienākuma nodokļa un sociālo un veselības aprūpes nodokļu bāzes. Samazināt darbaspēka nodokļu augsto līmeni, jo īpaši attiecībā uz personām ar zemiem ienākumiem. Pārcelt nodokļus uz jomām ar mazāku negatīvo ietekmi uz izaugsmi, piemēram, regulāriem mājokļu nodokļiem un vides nodokļiem. Vēl vairāk samazināt nodokļu režīma atšķirības starp darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām. 3. Nodrošināt valsts pensiju shēmas ilgtermiņa ilgtspēju, jo īpaši straujāk paaugstinot likumā noteikto pensionēšanās vecumu un skaidrāk sasaistot to ar paredzamajām dzīves ilguma izmaiņām. Sekmēt gados vecāku darba ņēmēju nodarbināmību un pārskatīt pensiju indeksācijas mehānismu. Veikt pasākumus, lai būtiski uzlabotu veselības aprūpes jomas izdevumu un pārvaldības efektivitāti, jo īpaši stacionārajā aprūpē. 4. Palielināt valsts nodarbinātības dienesta efektivitāti un lietderīgumu, jo īpaši izveidojot veiktspējas novērtējuma sistēmu. Pievērsties bezdarbnieka statusā nereģistrētiem jauniešiem un sniegt individualizētus pakalpojumus. Ievērojami palielināt pieejamību cenas ziņā pieņemamām un kvalitatīvām bērnu aprūpes iestādēm un pakalpojumiem, veltot galveno uzmanību bērniem vecumā līdz trīs gadiem. 5. Nodrošināt, ka augstākās izglītības akreditācija, pārvaldība un finansējums sekmē to, ka tiek uzlabota augstākās izglītības kvalitāte un atbilstība darba tirgus vajadzībām. Paātrināti izstrādāt un ieviest jaunu metodiku pētniecības novērtējumam un finansējuma piešķiršanai, lai tādējādi palielinātu uz rezultātiem balstīta finansējuma īpatsvaru pētniecības iestāžu finansēšanā. Padarīt pievilcīgāku skolotāja profesiju obligātajā izglītībā, īstenot visaptverošu novērtējuma sistēmu un atbalstīt skolas un skolēnus, kas gūst sliktus izglītības rezultātus. Palielināt izglītības iekļautību, jo īpaši veicinot sociāli mazaizsargātu un romu bērnu līdzdalību agrīnajā pirmsskolas izglītībā. 6. Paātrināt reglamentēto profesiju reformu, veltot galveno uzmanību nepamatotu un nesamērīgu prasību atcelšanai. Pastiprināt centienus, lai uzlabotu energoefektivitāti ekonomikā. 7. 2014. gadā pieņemt un īstenot Civildienesta likumu, ar kuru tiks nodrošināts stabils, efektīvs un profesionāls valsts pārvaldes dienests. Paātrināt un ievērojami pastiprināt cīņu pret korupciju, īstenojot atlikušos tiesību aktus, kas paredzēti 2013.–2014. gada pretkorupcijas stratēģijā, un izstrādājot plānus nākamajam periodam. Vēl vairāk uzlabot ES līdzekļu pārvaldību, vienkāršojot īstenošanas struktūras, palielinot jaudu un apkarojot interešu konfliktus. Palielināt publiskā iepirkuma pārredzamību un uzlabot publiskā iepirkuma konkursu īstenošanu, sniedzot atbilstošus norādījumus un nodrošinot pienācīgu uzraudzību. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. [2] COM(2014) 404 final. [3] P7_TA(2014)0128 un P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final. [5] COM(2013) 790 final. [6] Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.