Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ilgtspējīgas piegādes ķēdes un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība starptautiskajā tirdzniecībā”

(izpētes atzinums)

(2020/C 429/25)

Ziņotāja: Tanja BUZEK (DE-II)

Apspriešanās ES prezidentvalsts Vācija, 18.2.2020. Juridiskais pamats Reglamenta 32. panta 1. punkts Izpētes atzinums Atbildīgā nodaļa Ārējās attiecības Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 24.7.2020. Pieņemts plenārsesijā 18.9.2020. Plenārsesija Nr. 554 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 216/2/3

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. GSC ) ir svarīga nozīme saimnieciskajā darbībā visā pasaulē un globālajā tirdzniecībā ar uzņēmumiem, kas arvien vairāk darbojas pārrobežu mērogā. Daudznacionālie uzņēmumi ir to galvenie virzītāji, un mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) veido nozīmīgu to daļu. Tās ir “sarežģītas, daudzveidīgas un sadrumstalotas” ar visām ar tām saistītajām iespējām un riskiem. Tomēr ekonomisko izaugsmi, darbvietu radīšanu un uzņēmējdarbību apdraud arī negatīvā ietekme uz darba apstākļiem, kā arī uz ilgtspēju dažās piegādes ķēdēs Globālajām piegādes ķēdēm () ir svarīga nozīme saimnieciskajā darbībā visā pasaulē un globālajā tirdzniecībā ar uzņēmumiem, kas arvien vairāk darbojas pārrobežu mērogā. Daudznacionālie uzņēmumi ir to galvenie virzītāji, un mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) veido nozīmīgu to daļu. Tās ir “sarežģītas, daudzveidīgas un sadrumstalotas” ar visām ar tām saistītajām iespējām un riskiem. Tomēr ekonomisko izaugsmi, darbvietu radīšanu un uzņēmējdarbību apdraud arī negatīvā ietekme uz darba apstākļiem, kā arī uz ilgtspēju dažās piegādes ķēdēs ( 1 )

1.2. Covid-19 krīze ir atklājusi satraucošu nestabilitāti un būtiskus riskus, kas saistīti ar ļoti sadrumstalotām un vienveidīgām piegādes ķēdēm. Tā atklāja darba ņēmēju neaizsargātību, izceļot cilvēktiesību pārkāpumus un nelabvēlīgo ietekmi uz saimniecisko darbību sociālajā, veselības un drošības jomā mūsdienu piegādes ķēdēs visā pasaulē.

1.3. Covid-19 pandēmija mums māca, ka GSC jākļūst elastīgākām, daudzveidīgākām un atbildīgākām. Tirdzniecībai būs būtiska nozīme ilgtspējīgas ekonomikas atveseļošanas veicināšanā, kas ļaus uzņēmumiem atjaunot un pārkārtot sagrautās vērtību ķēdes. Tomēr, lai īstenotu sociāli un vides ziņā atbildīgu darījumdarbības, tirdzniecības un ieguldījumu programmu, ir nepieciešami spēcīgāki instrumenti.

1.4. EESK aicina ES vākt vairāk datu par neaizsargātām piegādes ķēdēm, jo īpaši saistībā ar saimnieciskās darbības traucējumu risku un cilvēktiesību pārkāpumu atklāšanu. Komiteja arī uzsver, ka pasaules mērogā ir steidzami jāizvērtē, kā starptautiskie darba standarti palīdz novērst pienācīgas kvalitātes nodarbinātības trūkumu globālajās piegādes ķēdēs, un jānovērš pārvaldības jomā konstatētās nepilnības.

1.5. Otra mācība ir “politika” un “īsts” ieguldījums ilgtspējas nodrošināšanā. Ar vērienīgiem pasākumiem ir jānodrošina, lai GSC veicinātu godīgāku ekonomisko un sociālo modeli, kura pamatā ir ilgtspēja un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība. Pasākumiem ir jāatbilst starptautiskajiem un Eiropas principiem, proti. Parīzes nolīguma, ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM), Starptautiskās darba organizācijas (SDO) pamatkonvenciju, Eiropas zaļā kursa un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem. Šiem pasākumiem jākļūst par pamatelementiem globālajā, Eiropas un valstu atbildes reakcijā uz Covid-19 krīzi.

1.6. ANO 2030. gada programmā atzīts, ka tirdzniecība ir iekļaujošas ekonomikas izaugsmes un nabadzības samazināšanas dzinējspēks un vienlaikus arī palīdz veicināt ilgtspējīgu attīstību. Tomēr globālajās piegādes ķēdēs Covid-19 krīzes dēļ ir radušies globālās tirdzniecības un ieguldījumu ierobežojumi, turklāt jau pirms krīzes ir palēninājies nabadzības samazināšanas temps, tāpēc ilgtspējīgas izaugsmes labad steidzami ir jāpastiprina reformas, jāpalielina ieguldījumi, jāveicina tirdzniecība un globālās piegādes ķēdes, kā arī vēl vairāk jāintegrē jaunattīstības valstis atvērtā pasaules ekonomikā.

1.7. Uzņēmēju aprindās aizvien lielāka nozīme tiek piešķirta cilvēktiesību, ilgtspējas un korporatīvās sociālās atbildības ( CSR ) aspektiem. Daudzi uzņēmumi aktīvi īsteno ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus ( UNGP ) un citus attiecīgus valdības atbalstītus instrumentus, jo īpaši Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādnes daudznacionālajiem uzņēmumiem un SDO Starptautisko uzņēmumu deklarāciju. Šo brīvprātīgo pasākumu dēļ ir notikušas dažas pozitīvas izmaiņas attieksmē pret cilvēktiesību ievērošanu to saimnieciskajā darbībā, taču vēl ir nepieciešami uzlabojumi.

1.8. Ir būtiski, lai ES un tās dalībvalstis konsekventi rīkotos valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī, koordinējot iniciatīvas un novēršot konstatētās nepilnības. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) aicina Eiropas Komisiju (EK), vienojoties ar Eiropas Parlamentu (EP) un Padomi un pamatojoties uz sociālo dialogu, kā arī iesaistot visas ieinteresētās personas, izstrādāt Eiropas rīcības plānu jautājumā par cilvēktiesībām, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un ilgtspēju globālajās piegādes ķēdēs.

1.9. Tam jābūt vērienīgam, visaptverošam un transversālam, lai efektīvi reaģētu uz faktisko situāciju GSC jomā. Tā galvenajiem mērķiem vajadzētu būt šādiem: veicināt atbildīgu darījumdarbības praksi, nodrošināt cilvēktiesību un ES sociālo un vides mērķu ievērošanu saimnieciskajās darbībās un to piegādes ķēdēs, atbalstīt uzņēmumus un MVU, kas īsteno atbildīgu darījumdarbības praksi, un nodrošināt uzņēmumiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

1.10. Kā vispārējam pamatam gan politikas, gan likumdošanas iniciatīvām tajā būtu jāatzīst dažādo dalībnieku, jo īpaši Eiropas iestāžu, dalībvalstu, starptautisko organizāciju, uzņēmumu, sociālo partneru un ieinteresēto personu, būtiskās, atšķirīgās un papildinošās funkcijas šajā jomā.

1.11. Tā mērķi būtu jāīsteno ar valstu rīcības plāniem, nosakot prasību sasniegt UNGP ieviešanas minimālos standartus.

1.12. Daudzpusēja progresa sasniegšana dažkārt sākas ar vērienīgu vienpusēju darbību. EESK uzskata, ka ES ir lieliskas iespējas uzņemties vadību pienācīgas rūpības jomā, jo īpaši ņemot vērā Eiropas uzņēmumu vadošo nozīmi pasaules mērogā. Aicinot ES un tās dalībvalstis nodrošināt efektīvākus un saistošākus starptautiskos instrumentus, EESK atkārtoti apstiprina savu atbalstu Saistošajam ANO līgumam par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām ( 2 ) un aicina izstrādāt SDO konvenciju par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību piegādes ķēdēs ( 3 )

1.13. EESK atzinīgi vērtē EK aicinājumu rīcības plānā piešķirt prioritāti ES tiesību aktiem pienācīgas rūpības jomā ( 4 ) . Lai Eiropas uzņēmumiem nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, saistošai starpnozaru likumdošanas iniciatīvai par pienācīgu rūpību cilvēktiesību jomā un par atbildīgas darījumdarbības prakses īstenošanu būtu jāaptver visi uzņēmumi, kas reģistrēti vai darbojas ES, kā arī publiskais sektors, un tiem būtu jāņem vērā MVU īpašās vajadzības un ierobežojumi.

1.14. Jānosaka prasība uzņēmumiem ieviest efektīvus pienācīgas rūpības mehānismus kā preventīvu pieeju, nodrošināt arī efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus un tiesu iestāžu pieejamību, kā arī efektīvu izpildi, izmantojot arī valsts uzraudzību, kontroli un sankcijas. EESK sagatavos īpašu atzinumu par to īpašajām iezīmēm, tostarp par korporatīvo atbildību ( 5 )

1.15. Darba ņēmējiem un arodbiedrībām jābūt daļai no risinājuma. Pienācīgai rūpībai būtu skaidri jāaptver arodbiedrību un darba ņēmēju tiesības, proti, tiesības uz koplīgumiem un kolektīvu rīcību, taisnīgiem darba apstākļiem un atalgojumu, informāciju un konsultācijām, kā arī veselības aizsardzību un darba aizsardzību. Šie svarīgākie cilvēktiesību jautājumi ir būtiska daļa no pienācīgas kvalitātes nodarbinātības.

1.16. Lai to īstenotu, nepieciešams Eiropas starpnozaru un nozaru sociālais dialogs un valstu sociālais dialogs, kā arī kopīgas iniciatīvas un projekti, pamatnostādnes, kapacitātes stiprināšana, nolīgumi, atbalsts uzņēmumiem pienācīgas rūpības pienākumu izpildē un atbalsts arodbiedrībām, iesaistoties apspriedēs un sarunās ar vadību.

1.17. Lai nodrošinātu visaptverošu un konsekventu pieeju, rīcības plānā būtu jāietver arī vērienīga Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvas pārskatīšana, iekļaujot visus uzņēmumus un reaģējot uz MVU īpašajām vajadzībām un ierobežojumiem, kā arī īpaši galvenie darbības rādītāji un mērķi. Normatīvie pasākumi attiecībā uz direktoru padomes pienākumiem ES līmenī rīkoties visu ieinteresēto personu interesēs un attiecībā uz uzņēmuma darbībām sociālo un vides mērķu sasniegšanai.

1.18. Saistībā ar jauno atveseļošanas instrumentu – Eiropas Atveseļošanas instrumentu – un citu ES finansējumu EESK ierosina īpašus nosacījumus un stimulus, kas ir saistīti ar cilvēktiesību ievērošanu, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un ilgtspējas mērķiem uzņēmumu darbībās un piegādes ķēdēs.

1.19. Dalībvalstīm būtu jānodrošina sociālās klauzulas pilnīga īstenošana un izpilde publiskā iepirkuma direktīvās. Ar jaunajiem EK priekšlikumiem būtu jānodrošina, ka ar publiskā iepirkuma procedūrām tiek efektīvi atbalstīta un veicināta pienācīga rūpība cilvēktiesību jomā un atbildīga darījumdarbības prakse uzņēmumu darbībā un to piegādes ķēdēs, kā arī pienācīgas kvalitātes nodarbinātība.

1.20. Rīcības plānā būtu jāietver arī neleģislatīvi pasākumi, tostarp iniciatīvas patērētāju, ieguldītāju un citu ieinteresēto personu izpratnes veicināšanai, kā arī stimuli atbildīgas darījumdarbības prakses veicināšanai, kas pārsniedz likumīgās saistības, un īpašs atbalsts MVU pienācīgas rūpības politikas īstenošanā.

1.21. Rīcības plāna mērķu tirdzniecības elementi jāatspoguļo jaunajā ES tirdzniecības stratēģijas pārskatā. Ar tirdzniecības un starptautiskajiem ieguldījumu nolīgumiem var sekmēt un nodrošināt, ka ieguldītāji un valdības ievieš standartus vienmērīgākā veidā. Ārvalstu ieguldītājiem jāpieprasa ievērot pienācīgas rūpības prasības pirms viņi var gūt labumu no starptautiska ieguldījumu nolīguma. Ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem (BTN) ir jāveicina paraugprakse, kā iekļaut vides un sociālos kritērijus publiskajā iepirkumā, un tie nekādā veidā nedrīkst ierobežot to piemērošanu.

1.22. Jaunajam galvenajam tirdzniecības nolīgumu izpildes uzraugam (CTEO) nepieciešami spēcīgāki instrumenti, lai izpildītu saistības tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TSD) jomā. Pārveidotajai speciālistu grupai vajadzētu būt iespējai iedarbināt starpvalstu strīdu izšķiršanas mehānismu, piemērot naudassodu vai noteikt sankcijas, kā arī tiesiskās aizsardzības līdzekļus cietušajai pusei ( 6 ) . Neatkarīgam darba sekretariātam un kolektīvo sūdzību izskatīšanas mehānismam vajadzētu papildināt TSD sadaļu izpildi ( 7 ) . Ievērojami jāpalielina Vietējo konsultantu grupas (VKG) ieteikumu ietekme TSD sadaļas pārkāpumu izmeklēšanā. Nepieciešamas jaunas pieejas darba strīdos: ir jāpiemēro sankcijas pret neatbilstīgiem uzņēmumiem un papildus jāizstrādā sistēma, kuras pamatā ir ES antidempinga pasākumi, lai ietvertu jautājumu par sociālo dempingu.

1.23. Vislielākais atbalsts SDO ratificēšanai tiek pausts sarunu laikā par nolīgumu un pirms tā noslēgšanas, tāpēc tas būtu jāatspoguļo parakstītajā nolīgumā. Jāpaplašina “būtisko elementu” klauzula, iekļaujot SDO svarīgākās un jaunākās konvencijas, kuras ratificējušas visas ES dalībvalstis, un SDO ir jāiesaista konvenciju īstenošanas uzraudzībā brīvās tirdzniecības nolīgumos ( 8 ) . EESK ierosina sasaistīt tarifu samazinājumus ar TSD noteikumu efektīvu īstenošanu.

2. Pamatinformācija

2.1. Šajā izpētes atzinumā ES pprezidentvalsts Vācija lūdza EESK ierosināt virkni iniciatīvu, lai uzlabotu ilgtspēju un nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu un pienācīgu darbu GSC . Prezidentvalsts sniedza sīki izstrādātu jautājumu sarakstu šādās jomās: — kā izveidot un īstenot Eiropas rīcības plānu, lai īstenotu visaptverošu un vērienīgu stratēģiju pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai globālajās piegādes ķēdēs, proti, izpētot sociālā dialoga un pilsoniskās sabiedrības nozīmi un tiem sniegto atbalstu, — kādām vajadzētu būt galvenajām iezīmēm Eiropas regulējumā pienācīgas rūpības jomā un kā uzlabot piekļuvi efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem pret cilvēktiesību pārkāpumiem GSC, — kā nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas uzņēmumiem, ņemot vērā to problēmas un ieguvumus, un kā veicināt GSC noturību pret krīzēm, piemēram, Covid-19 pandēmiju, — kā sekmēt IAM un UNGP kopīgo īstenošanu, tostarp izmantojot minimālos standartus dalībvalstu valsts rīcības plānos (VRP), — kā sekmēt pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšanu ilgtspējīgās piegādes ķēdēs tirdzniecības politikā, īpaši izpētot, kā labāk izpildīt ilgtspējas sadaļas brīvās tirdzniecības nolīgumos.

2.2. GSC . Komiteja ieteica “ietvert gan leģislatīvus, gan neleģislatīvus pasākumus, labāko praksi, finanšu stimulus, apmācības pieejamību un spēju veidošanu attiecībā uz sociālo dialogu un arodbiedrībām” EESK jau ir sniegusi vairākus nozīmīgus komentārus. 2016. gadā tā aicināja EK pieņemt visaptverošu un vērienīgu stratēģiju, lai ar visām iekšējās politikas (ES publiskā iepirkuma pieejamību, marķēšanu u. c.), kā arī ārējās politikas (tirdzniecības, attīstības, kaimiņattiecību utt.) jomām sekmētu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību. Komiteja ieteica “ietvert gan leģislatīvus, gan neleģislatīvus pasākumus, labāko praksi, finanšu stimulus, apmācības pieejamību un spēju veidošanu attiecībā uz sociālo dialogu un arodbiedrībām” ( 9 )

2.3. 2018. gadā EESK aicināja EK “izraudzīties vērienīgāku pieeju, it īpaši centienos paaugstināt tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās minēto saistību izpildes panākšanas efektivitāti” ( 10 ) un uzsvēra, ka pirms tirdzniecības nolīguma noslēgšanas ir steidzami nepieciešams ratificēt SDO pamatkonvencijas. Saistībā ar Komisijas stingro apņemšanos stiprināt darba tiesību noteikumus Komiteja ieteica īpaši apsvērt iespēju izveidot neatkarīgu sekretariātu darba tiesību jautājumos neatkarīga darba sekretariāta un izveidot kolektīvu sūdzību mehānismu

2.4. 2019. gadā EESK aicināja ES iestādes atbalstīt Saistošā ANO līguma procesu un iesaistīties sarunās, lai vienotos par saistošā nolīguma nepieciešamo saturu ( 11 )

2.5. Corporate Due Diligence and Corporate Accountability (Korporatīvā pienācīga rūpība un korporatīvā atbildība) GSC . EP Juridiskā komiteja nesen lūdza EESK atzinumu par tematu ( 12 ) . Vairākās EP rezolūcijās tika pausts aicinājums pieņemt saistošus pienācīgas rūpības pasākumus un citas iniciatīvas, lai nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu darījumdarbībā un

2.6. ES Padome ir uzsvērusi, cik svarīgi ir nodrošināt efektīvu tiesas pieejamību cilvēktiesību pārkāpumu upuriem, īstenojot pienācīgu rūpību, un norādījusi, ka cilvēktiesību ievērošana “ir obligāts priekšnoteikums ilgtspējīgai attīstībai un IAM sasniegšanai” ( 13 ) . Tā secināja, ka atbildīga darījumdarbības veikšana pati par sevi var būtībā radīt konkurences priekšrocību ( 14 )

2.7. Pēc Tiesiskuma un patērētāju ģenerāldirektorāta (JUST ĢD) pētījuma prezentācijas 2020. gada aprīlī Eiropas komisārs Didier Reynders apņēmās iesniegt saistošu starpnozaru juridisko iniciatīvu par pienācīgu rūpību cilvēktiesību jomā un atbildīgu darījumdarbības praksi, kas aptvertu uzņēmumu piegādes ķēdes, tostarp atbildību un sankcijas, un kuras pamatā ir visaptveroša cilvēktiesību, tostarp darba ņēmēju un arodbiedrību tiesību definīcija ( 15 )

3. Globālās piegādes ķēdes: status quo un Covid-19 krīzes ietekme

3.1. Darbībām globālās piegādes ķēdēs ir svarīga nozīme saimnieciskajā darbībā visā pasaulē un globālajā tirdzniecībā. Daudznacionālie uzņēmumi un to piegādes ķēdes nodarbina simtiem miljonu darba ņēmēju, un šie tīkli veido 80 % no pasaules tirdzniecības ( 16 ) . Saskaņā ar SDO 2013. gada datiem 453 miljoni jeb vairāk nekā viena piektā daļa darbvietu bija saistīti ar globālajām piegādes ķēdēm, kas ir par 53 % vairāk nekā iepriekšējā desmitgadē ( 17 ) . Digitālā tehnoloģija, vides un sociālā pārvaldība un ilgtspējas tendences atstās daudzveidīgu ietekmi uz starptautiskās ražošanas jomā gaidāmo “transformācijas desmitgadi” ( 18 )

3.2. “Starptautiskā tirdzniecība ir iekļaujošas ekonomikas izaugsmes un nabadzības samazināšanas dzinējspēks un vienlaikus arī palīdz veicināt ilgtspējīgu attīstību” ( 19 ) . Globālajās piegādes ķēdēs Covid-19 krīzes dēļ ir radušies globālās tirdzniecības un ieguldījumu ierobežojumi, turklāt jau pirms krīzes ir palēninājies nabadzības samazināšanas temps, tāpēc steidzami ir jāpastiprina reformas, jāpalielina ieguldījumi un jāveicina gan tirdzniecība, gan globālās piegādes ķēdes. Starptautiskās organizācijas un aģentūras ir pastiprinājušas pierādījumus par savu svarīgo lomu nabadzības samazināšanā. Attīstības bankas ir uzsvērušas, ka tirdzniecībai ir izšķiroša nozīme un ka turpmāka jaunattīstības valstu integrācija atvērtā pasaules ekonomikā būs absolūti nepieciešama, lai līdz 2030. gadam sasniegtu mērķi – izskaustu galēju nabadzību. Piemēram, lauku tirgu attīstība un to taisnīga integrācija globālajos tirgos var kļūt par aizvien nozīmīgāku ienākumu avotu nabadzīgajiem lauku iedzīvotājiem. Papildu pierādījumi liecina, ka nabadzības mazināšanā liela nozīme ir pienācīgām un produktīvām darbvietām, ilgtspējīgiem uzņēmumiem un ekonomikas pārveidei.

3.3. Globālās piegādes ķēdes ir “sarežģītas, daudzveidīgas un sadrumstalotas”, un dažiem daudznacionālajiem uzņēmumiem ir vairāk nekā 100 000 tiešo piegādātāju. Tās paver iespējas un rada riskus. Tās ir veicinājušas ekonomisko izaugsmi, darbvietu radīšanu un darījumdarbību un var sekmēt pāreju no ēnu ekonomikas uz oficiālo ekonomiku ( 20 ) , kas ir labvēlīga jaunattīstības valstīm. Palielinoties globālās tirdzniecības un ieguldījumu apjomam, ko sekmē globālās piegādes ķēdes, kā arī vadošo uzņēmumu izmantotie ārpakalpojumi un īstenotā globālās ražošanas pārrobežu koordinācija, saimnieciskajām darbībām ir būtiska sociālā ietekme ( 21 )

3.4. Piegādes ķēžu garums un attiecību ilgums ar piegādātājiem ir daudzpusīga darījumdarbības izvēle, kuras pamatā ir visinteresantākās darījumdarbības attiecības, patērētāju tirgu tuvums, loģistika, prasmes utt. Tomēr sistemātiska līgumu slēgšana ir arī konkurences un ekonomikas virzītāji darījumdarbības modelī, kurā globālās piegādes ķēdes pārāk bieži tiek organizētas, ņemot vērā lētākās izmaksas. Turklāt šie centieni palielināt uzņēmumu darbaspēka izmaksu efektivitāti ne vienmēr nozīmē ieguvumus ekonomikai, darba ņēmējiem, ieinteresētajām personām un plašākai sabiedrībai.

3.5. Pašreizējā darījumdarbības un cilvēktiesību sistēma galvenokārt ir veidota no nesaistošiem instrumentiem. Cilvēktiesību, tostarp darba ņēmēju un arodbiedrību tiesību, pārkāpumi joprojām notiek uzņēmumu darbībās, tostarp daudznacionālos uzņēmumos, to piegādes un apakšuzņēmēju ķēdēs. Turklāt to negatīvā ietekme ir grūti izsekojama. ES tiesību aktos jau ir ietvertas īpašas atbildības pamatnostādnes apakšuzņēmēju ķēdēs, un tās ir ieviestas, piemēram, publiskajā iepirkumā un tiesību aktos tādās jomās kā darba ņēmēju norīkošana darbā un migrācija.

3.6. Covid-19 krīze ir atklājusi satraucošu nestabilitāti un būtiskus riskus, kas saistīti ar ļoti sadrumstalotām un vienveidīgām piegādes ķēdēm, kā arī to darba ņēmēju neaizsargātību, kuri uztur piegādes ķēžu darbību. Liela mēroga traucējumi pierādīja nepieciešamību stiprināt GSC uzticamību un noturību, jo īpaši nozīmīgākajos reģionos un nozarēs gan ES iekšējā tirgū, gan sadarbībā ar trešo valstu valdībām.

3.7. EESK ierosina savākt vai apstrādāt vairāk datu par neaizsargātām piegādes ķēdēm gan attiecībā uz saimnieciskās darbības traucējumu risku, gan uz cilvēktiesību pārkāpumu atklāšanu. Gada BTN īstenošanas ziņojums varētu kalpot par platformu regulārai informācijai.

3.8. António Guterres atsaucās uz Covid-19 pandēmiju kā ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā, kas pārvērtās par ekonomikas un sociālo krīzi un cilvēku krīzi, kura strauji kļūst par cilvēktiesību krīzi UNGP noteiktās cilvēktiesības. Darba ņēmēji parasti ir spiesti strādāt bez atbilstoša aprīkojuma, kas pasargātu no saslimšanas, viņiem tiek liegts apmaksāts slimības atvaļinājums, kad viņi saslimst vai ir nepieciešams pašizolēties, un viņi tiek atlaisti bez iepriekšēja brīdinājuma vai kompensācijas” ANO ģenerālsekretārsatsaucās uz Covid-19 pandēmiju kā ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā, kas pārvērtās par ekonomikas un sociālo krīzi un cilvēku krīzi, kura strauji kļūst par cilvēktiesību krīzi ( 22 ) . “Pilsoniskā sabiedrība ir atklājusi, ka daudzu valstu valdības nespēj aizsargāt savus iedzīvotājus un daudzi uzņēmumi neievēronoteiktās cilvēktiesības. Darba ņēmēji parasti ir spiesti strādāt bez atbilstoša aprīkojuma, kas pasargātu no saslimšanas, viņiem tiek liegts apmaksāts slimības atvaļinājums, kad viņi saslimst vai ir nepieciešams pašizolēties, un viņi tiek atlaisti bez iepriekšēja brīdinājuma vai kompensācijas” ( 23 ) . Cita starpā ir uzsvērti riski saistībā ar piespiedu darbu tādos uzņēmumos, kas darbojas piegādes ķēdēs, kuri nodrošina aizsargcimdus un citus individuālos aizsardzības līdzekļus, ko iegādājas Eiropa un ASV ( 24 )

3.9. UNGP īstenošanā, mēs labāk sagatavosimies nākamajai krīzei, pievēršot mūsu kolektīvo uzmanību arī klimata krīzei un citām cilvēktiesību problēmām, ko izraisa netaisnība un pieaugošā nevienlīdzība ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību darba grupa nozīmīgā paziņojumā ir atzinusi nepieciešamību cīņā pret Covid-19 izvēlēties ilgtspējīgu, uz cilvēkiem vērstu attīstības ceļu. Tas nedrīkst pazemināt standartus un valdības vai uzņēmēji to nedrīkst izmantot kā ieganstu, lai apietu starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā. Panākot īstu progresuīstenošanā, mēs labāk sagatavosimies nākamajai krīzei, pievēršot mūsu kolektīvo uzmanību arī klimata krīzei un citām cilvēktiesību problēmām, ko izraisa netaisnība un pieaugošā nevienlīdzība ( 25 )

3.10. EESK ir aicinājusi atjaunot tirdzniecības plūsmas, pamatojoties uz stingriem sociālajiem un darba standartiem un to efektīvu izpildi. Piegādes un ražošanas procesu pārtraukšana ir pierādījusi, cik svarīgi ir ieviest un efektīvi īstenot darba aizsardzības pasākumus, kā arī efektīvi nodrošināt darba ņēmēju drošību un veselību, lai piegādātu pasaulei preces un pakalpojumus. Lai nodrošinātu drošus un pienācīgus darba apstākļus, līdztekus visām SDO pamatkonvencijām un jaunākajām konvencijām ir svarīgi ratificēt, īstenot un izpildīt SDO galvenās konvencijas par biedrošanās brīvību un darba koplīgumu slēgšanu ( 26 )

4. Pašreizējā situācija: galvenie spēkā esošie starptautiskie instrumenti un definīcijas

4.1. Ir vairāki starptautiski instrumenti, kas nodarbojas ar starpvalstu piegādes ķēdēm. Tie sniedz definīcijas par atbildīgu darījumdarbības praksi, pienācīgas rūpības mehānismiem un uzņēmumu saistībām attiecībā uz to piegādes ķēdēm, kā arī par valstu uzdevumiem, pienākumiem un saistībām nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu, tostarp efektīvus profilakses pasākumus, kontroli, tiesiskās aizsardzības līdzekļus un sankcijas.

4.2. 17 ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) ir ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam pamats. GSC organizācija un privātajam sektoram ir būtiska nozīme, lai veicinātu un sasniegtu tās mērķus un uzdevumus, tostarp ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un produktīvu nodarbinātību (8. mērķis), iekļaujošu un ilgtspējīgu nozaru veidošanu (9. mērķis), nevienlīdzības mazināšanu (10. mērķis), ilgtspējīgu patēriņa paradumu un ražošanas modeļu nodrošināšanu (12. mērķis) un globālo partnerību stiprināšanu ilgtspējīgai attīstībai (17. mērķis). IAM 9. un 12. mērķis ir īpaši vērsts uz piegādes ķēdēm, savukārt 17. mērķis – uz uzņēmuma rīcību.

4.3. UNGP ir uzsvērts valstu “pienākums novērst cilvēktiesību pārkāpumus to teritorijā un/vai jurisdikcijā” un “skaidri norādīt, ka tās sagaida, ka visi uzņēmumi, kuru domicils ir tās teritorijā un/vai jurisdikcijā, ievēros cilvēktiesības visās savās darbībās”. Uzņēmuma atbildība par cilvēktiesību ievērošanu nozīmē, ka tas “ar savām darbībām nedrīkst radīt vai veicināt negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām” un ka tam “ir jātiecas novērst vai mazināt tādu negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām, kas tieši saistīta ar tā darbību, produktiem vai pakalpojumiem tā darījumu attiecībās, pat ja tas ar savu darbību šādu ietekmi nav veicinājis”. “Uzņēmumiem nepieciešams ieviest politiku un procedūras, tostarp “pienācīgas cilvēktiesību pārbaudes procesu, lai noteiktu, novērstu, mazinātu ietekmi uz cilvēktiesībām un atskaitītos par to, kā tie risina jautājumu par savu ietekmi uz cilvēktiesībām”, kā arī aktīvi jācenšas “novērst jebkādu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēktiesībām, ko tie rada vai veicina”. Saskaņā ar UNGP komentāriem par negatīvo ietekmi, ko uzņēmums nav ne radījis, ne veicinājis, bet kas ir tieši saistīta ar tā darbību, produktiem vai pakalpojumiem darījumu attiecībās, “atbildība par cilvēktiesību ievērošanu nenozīmē, ka uzņēmumam pašam jālikvidē kaitējuma sekas, tomēr tas var uzņemties savu lomu šādā procesā” UNGP komentāros norādīts, ka uzņēmumi, kuri īsteno pienācīgu rūpību, nedrīkstētu pieņemt, ka tā pati par sevi automātiski un pilnībā tos atbrīvos no atbildības par cilvēktiesību pārkāpumu izraisīšanu vai veicināšanu” UNGP uzsver publiskā iepirkuma nozīmi cilvēktiesību ievērošanas veicināšanā un atbildīgas atkāpšanās iespēju kā galējo risinājumu. 2011. gadair uzsvērts valstu “pienākums novērst cilvēktiesību pārkāpumus to teritorijā un/vai jurisdikcijā” un “skaidri norādīt, ka tās sagaida, ka visi uzņēmumi, kuru domicils ir tās teritorijā un/vai jurisdikcijā, ievēros cilvēktiesības visās savās darbībās”. Uzņēmuma atbildība par cilvēktiesību ievērošanu nozīmē, ka tas “ar savām darbībām nedrīkst radīt vai veicināt negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām” un ka tam “ir jātiecas novērst vai mazināt tādu negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām, kas tieši saistīta ar tā darbību, produktiem vai pakalpojumiem tā darījumu attiecībās, pat ja tas ar savu darbību šādu ietekmi nav veicinājis”. “Uzņēmumiem nepieciešams ieviest politiku un procedūras, tostarp “pienācīgas cilvēktiesību pārbaudes procesu, lai noteiktu, novērstu, mazinātu ietekmi uz cilvēktiesībām un atskaitītos par to, kā tie risina jautājumu par savu ietekmi uz cilvēktiesībām”, kā arī aktīvi jācenšas “novērst jebkādu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēktiesībām, ko tie rada vai veicina”. Saskaņā arkomentāriem par negatīvo ietekmi, ko uzņēmums nav ne radījis, ne veicinājis, bet kas ir tieši saistīta ar tā darbību, produktiem vai pakalpojumiem darījumu attiecībās, “atbildība par cilvēktiesību ievērošanu nenozīmē, ka uzņēmumam pašam jālikvidē kaitējuma sekas, tomēr tas var uzņemties savu lomu šādā procesā” ( 27 ) . Turklātkomentāros norādīts, ka uzņēmumi, kuri īsteno pienācīgu rūpību, nedrīkstētu pieņemt, ka tā pati par sevi automātiski un pilnībā tos atbrīvos no atbildības par cilvēktiesību pārkāpumu izraisīšanu vai veicināšanu” ( 28 ) uzsver publiskā iepirkuma nozīmi cilvēktiesību ievērošanas veicināšanā un atbildīgas atkāpšanās iespēju kā galējo risinājumu.

4.4. Vairāki SDO instrumenti un iniciatīvas attiecas uz piegādes ķēdēm un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, tostarp uz dalībvalstu un uzņēmumu atbildību. SDO pienācīgas kvalitātes nodarbinātības koncepcija aptver četrus stratēģiskos mērķus: — veicināt darbvietu radīšanu, prasmju attīstību un ilgtspējīgus iztikas līdzekļus, — nodrošināt darba ņēmēja tiesību ievērošanu, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošiem un trūcīgiem darba ņēmējiem, — paplašināt sociālo aizsardzību vīriešiem un sievietēm, lai nodrošinātu atbilstīgu kompensāciju ienākumu zaudējuma vai samazināšanās gadījumā un piekļuvi atbilstīgai veselības aprūpei, — veicināt sociālo dialogu, iesaistot spēcīgas un neatkarīgas darba ņēmēju un darba devēju organizācijas.

4.5. SDO 2016. gada rezolūcija par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību globālajās piegādes ķēdēs vērsta uzmanība uz valdību nozīmi, pieprasot uzņēmumiem ieviest pienācīgas rūpības procesus savās piegādes ķēdēs, nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu un veicināt atbildīgu darījumdarbības praksi, tostarp izmantojot publiskā iepirkuma politiku.

4.6. Pamatojoties uz UNGP un tās pienācīgas rūpības procesu, Trīspusējā deklarācijā par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku ir precizēts, ka šajā procesā būtu jāņem vērā, cik svarīga nozīme ir biedrošanās un darba koplīguma slēgšanas brīvībai, kā arī darba attiecībām un sociālajam dialogam kā nepārtrauktam procesam.

4.7. ESAO pamatnostādnēs daudznacionālajiem uzņēmumiem , kas ir obligāti piemērojamas tās dalībvalstīm, ir sniegtas sīki izstrādātas pamatnostādnes par atbildīgu darījumdarbības praksi un ieteikums ievērot pienācīgu rūpību, pamatojoties uz risku, kā arī aicinājums valstīm izveidot valstu kontaktpunktus, lai veicinātu pamatnostādņu ievērošanu, tostarp izpratnes veidošanu un sūdzību saņemšanu to pārkāpuma gadījumā. EESK jau iepriekš bija aicinājusi dalībvalstis izveidot valstu kontaktpunktus, “kuriem vajadzētu būt neatkarīgiem un strukturētiem tā, lai valstu kontaktpunktu vai to uzraudzības komiteju locekļu statusā tiktu iesaistīti sociālie partneri. Šo kontaktpunktu darbinieki ir atbilstīgi jāapmāca, un jānodrošina pienācīgs personāls un finansējums” , kas ir obligāti piemērojamas tās dalībvalstīm, ir sniegtas sīki izstrādātas pamatnostādnes par atbildīgu darījumdarbības praksi un ieteikums ievērot pienācīgu rūpību, pamatojoties uz risku, kā arī aicinājums valstīm izveidot valstu kontaktpunktus, lai veicinātu pamatnostādņu ievērošanu, tostarp izpratnes veidošanu un sūdzību saņemšanu to pārkāpuma gadījumā. EESK jau iepriekš bija aicinājusi dalībvalstis izveidot valstu kontaktpunktus, “kuriem vajadzētu būt neatkarīgiem un strukturētiem tā, lai valstu kontaktpunktu vai to uzraudzības komiteju locekļu statusā tiktu iesaistīti sociālie partneri. Šo kontaktpunktu darbinieki ir atbilstīgi jāapmāca, un jānodrošina pienācīgs personāls un finansējums” ( 29 ) . Saistībā ar savām piegādes ķēdēm uzņēmumam “ir jātiecas novērst vai mazināt negatīvu ietekmi, kuru tas nav veicinājis, bet kura tomēr ir tieši saistīta ar tā darbību, produktiem vai pakalpojumiem darījumu attiecībās. Tas nav paredzēts, lai novirzītu atbildību no uzņēmuma, kurš rada negatīvu ietekmi, uz uzņēmumu, ar kuru tam ir darījumu attiecības” ( 30 ) . “Ja uzņēmums saistībā ar savu piegādes ķēdi konstatē nelabvēlīgas ietekmes radīšanas risku, tam jāveic vajadzīgie pasākumi, lai šo ietekmi pārtrauktu vai novērstu. Ja uzņēmums konstatē nelabvēlīgas ietekmes veicināšanas risku, tam jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pārtrauktu vai novērstu savu ieguldījumu, un jāizmanto sviras efekts, lai pēc iespējas mazinātu atlikušo ietekmi” ( 31 ) . Jebkurā gadījumā tas nekādi neskar atbildību, ko ES vai valstis uzņēmumiem noteikušas attiecībā uz cilvēktiesību pārkāpumiem un citādu negatīvu ietekmi to darbībā un piegādes un apakšuzņēmēju ķēdēs, tostarp par pienācīgas pārbaudes pienākuma nepildīšanu.

5. Vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšana Eiropas uzņēmumiem

5.1. amfori , Together for Sustainability , Chemie 3 un Bettercoal . Eiropas uzņēmumiem ir laba reputācija ārpus Eiropas attiecībā uz to centieniem un ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā, pateicoties to vietējai klātbūtnei. Tomēr šie brīvprātīgie pasākumi nav pilnībā sekmējuši nepieciešamo rīcības maiņu Daudzi uzņēmumi ir apņēmušies īstenot un ir iesaistīti individuālās iniciatīvās, kādēļ to darījumdarbībā ir mainījusies attieksme pret cilvēktiesību ievērošanu. Nozaru iniciatīvas irun. Eiropas uzņēmumiem ir laba reputācija ārpus Eiropas attiecībā uz to centieniem un ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā, pateicoties to vietējai klātbūtnei. Tomēr šie brīvprātīgie pasākumi nav pilnībā sekmējuši nepieciešamo rīcības maiņu ( 32 )

5.2. status quo analīze, kurā tikai nedaudz vairāk par vienu trešdaļu no uzņēmējiem respondentiem norādīja uz pienācīgas rūpības uzņēmumiem attiecībā uz cilvēktiesībām un ietekmi uz vidi, no kuriem lielākā daļa ir paredzēta tikai pirmā līmeņa piegādātājiem. Pētījumā ir uzsvērta nepieciešamība pēc saistošiem Eiropas starpnozaru tiesību aktiem attiecībā uz pienācīgas rūpību cilvēktiesību jomā un atbildīgu darījumdarbības praksi. Pašreizējā krīze ir pat pastiprinājusi atbalstu rīcības īstenošanai. Nesenā JUST ĢD pētījumā ( 33 ) ir sniegta efektīva un visaptverošaanalīze, kurā tikai nedaudz vairāk par vienu trešdaļu no uzņēmējiem respondentiem norādīja uz pienācīgas rūpības uzņēmumiem attiecībā uz cilvēktiesībām un ietekmi uz vidi, no kuriem lielākā daļa ir paredzēta tikai pirmā līmeņa piegādātājiem. Pētījumā ir uzsvērta nepieciešamība pēc saistošiem Eiropas starpnozaru tiesību aktiem attiecībā uz pienācīgas rūpību cilvēktiesību jomā un atbildīgu darījumdarbības praksi. Pašreizējā krīze ir pat pastiprinājusi atbalstu rīcības īstenošanai.

5.3. Ņemot vērā svarīgo pieredzi, ko Eiropas uzņēmumi guvuši, īstenojot efektīvu un vērienīgu pienācīgas rūpības politiku, bieži vien pamatojoties uz nolīgumiem, kas noslēgti ar arodbiedrībām, tiem patiešām būtu izdevīgi, ja tiktu nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi un godīga konkurence, kuras pamatā ir kopīgi minimālie standarti, kas piemērojami arī uzņēmumiem, kuri ir reģistrēti trešās valstīs un aktīvi darbojas ES. Darījumdarbības “ES zīmola” labā reputācija ir balstīta arī uz normatīvās vides augstajiem standartiem.

5.4. Ir dažādi ES tiesību akti, kas attiecas uz piegādes ķēžu pārvaldību un cilvēktiesību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātības ievērošanu, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/95/ES ( 34 ) (Nefinanšu ziņojumu sniegšanas direktīva) attiecībā uz noteiktu lielu sabiedriskas nozīmes uzņēmumu ziņojumiem par to darbību ietekmi un riskiem, kā arī to par mazināšanas politiku, ja tāda ir, tostarp par pienācīgas rūpības procesiem. Attiecībā uz konkrētām nozarēm Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 995/2010 ( 35 ) (Koka izstrādājumu regula) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/821 ( 36 ) (Regula par konfliktu skarto teritoriju izrakteņiem) tika noteiktas pienācīgas pārbaudes prasības uzņēmumu piegādes ķēdēm.

5.5. Nesen dažādos valstu tiesību aktos tika ieviesta pienācīga rūpība, jo īpaši Francijas tiesību akts par uzņēmuma modrības pienākumu ( 37 ) . Tas nodrošina vērienīgu valsts tiesisko regulējumu, pieprasot lieliem uzņēmumiem noteikt, publicēt un īstenot modrības plānu, lai atklātu un novērstu cilvēktiesību pārkāpumus un negatīvu ietekmi uz vidi savās darbībās, to tieši vai netieši kontrolēto uzņēmumu darbībās un to apakšuzņēmēju un piegādātāju darbībās, ar kuriem tiem ir “nodibinātas darījumu attiecības”. Tajā ir ietverta atbildības shēma, kurā uzņēmumi var atskaitīties, ja to pienācīgas rūpības pienākumu pārkāpumi rada kaitējumu vai cilvēktiesību pārkāpumus.

5.6. Šis pašreizējais sadrumstalotais tiesiskais regulējums negatīvi ietekmē uzņēmumus, kuriem tādējādi ir jāievēro atšķirīgi noteikumi. Tie cieš no negodīgas konkurences, juridiskās nenoteiktības un administratīvajām izmaksām, kas būtu jānovērš. Arvien vairāk uzņēmumu un ieguldītāju tāpēc prasa ieviest obligātus pienācīgas rūpības instrumentus ( 38 )

5.7. Turklāt pašreizējā situācijā atbildīgi uzņēmumi netiek atalgoti, jo nav ieviests kopīgu obligāto prasību minimums, trūkst salīdzināmu procesu un pienācīgu stimulu no valsts iestāžu puses, netiek efektīvi īstenoti spēkā esošie noteikumi, turklāt ieguldītāji, ieinteresētās personas un patērētāji nav pietiekami informēti.

6. Eiropas rīcības plāns attiecībā uz cilvēktiesībām un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību pasaules piegādes ķēdēs.

6.1. Efektīva tiesiskā regulējuma izveidošana

6.1.1. Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība, cilvēktiesību ievērošana un ilgtspēja globālajās vērtību un piegādes ķēdēs ir prioritāri jautājumi pasaules, Eiropas un valstu iestāžu politiskajā programmā, un tām ir arvien lielāka nozīme darījumdarbības aprindās. Tomēr ir steidzami nepieciešams efektīvāks un konsekventāks tiesiskais regulējums, lai sasniegtu šos mērķus un veicinātu globālos un ES sociālos un vides mērķus, kā arī godīgu konkurenci starp uzņēmējiem, un lai atbalstītu Eiropas saimnieciskās darbības.

6.1.2. Pamatojoties uz daudzu Eiropas uzņēmumu iniciatīvām un apliecinot šo uzņēmumu vadošo nozīmi pasaulē, ir ārkārtīgi svarīgi izstrādāt vērienīgu, visaptverošu un transversālu stratēģiju, kas efektīvi sasaista iniciatīvas un novērš atklātās nepilnības. “Brīvprātīgi un saistoši pasākumi cits citu neizslēdz, bet tiem ir jābūt savstarpēji papildinošiem” ( 39 )

6.1.3. Eiropas Rīcības plāns būtu jāizstrādā kā vispārējs pamats leģislatīvām un neleģislatīvām iniciatīvām tādās jomās kā cilvēktiesības, pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un uzņēmumu darbības un piegādes ķēžu ilgtspēja . Kā vispārējs pamats gan politikas, gan likumdošanas iniciatīvām tajā būtu jāatzīst dažādo dalībnieku, jo īpaši Eiropas iestāžu, dalībvalstu, starptautisko organizāciju, uzņēmumu, sociālo partneru un ieinteresēto personu, būtiskās, atšķirīgās un papildinošās funkcijas šajā jomā. Lai nodrošinātu panākumus, nepieciešams pilnībā iesaistīt visus dalībniekus rīcības plāna mērķu sasniegšanā, kas jāizstrādā, pamatojoties uz sociālo dialogu un daudzu ieinteresēto personu līdzdalību.

6.1.4. Tā galvenajiem mērķiem vajadzētu būt šādiem: veicināt atbildīgu darījumdarbības praksi, nodrošināt cilvēktiesību un ES sociālo un vides mērķu ievērošanu saimnieciskajā darbībā un piegādes ķēdēs, atbalstīt uzņēmumus un MVU, izvēloties atbildīgu darījumdarbības modeli, un nodrošināt uzņēmumiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Preventīvai pieejai, ieviešot obligātu pienācīgu rūpību, vajadzētu samazināt cilvēktiesību pārkāpumus. Tā kā visiem uzņēmumiem jāievēro viens un tas pats pamatnoteikumu kopums, tas ļautu ieviest salīdzināmus procesus arī patērētāju vajadzībām.

6.1.5. definīcija, kas aptvertu cilvēktiesības , tostarp darba ņēmēju un arodbiedrību tiesības, un tās pamatā jābūt virknei starptautisku instrumentu Nepieciešama plaša, tostarp darba ņēmēju un arodbiedrību tiesības, un tās ( 40 ) , jo īpaši SDO konvencijām. Tiesības cita starpā ietver biedrošanās brīvību un tiesības uz koplīgumiem un kolektīvu rīcību, informāciju, konsultācijām un līdzdalības tiesībām, pienācīgus kvalitātes nodarbinātības apstākļiem, darba ņēmēju darba aizsardzību, taisnīgu atalgojumu, sociālo nodrošinājumu. Cīņā pret bērnu darbu un piespiedu darbu ar efektīvām un vērienīgām darbībām jāīsteno EK “nulles tolerances pieeja bērnu darbam”. Rīcības plānā būtu jāiekļauj plašāka atbildīgas darījumdarbības prakse, jo īpaši sociālā un vides ietekme, korporatīvā pārvaldība, korupcijas apkarošana, taisnīga nodokļu politika un nodokļu pārredzamība. Lai veiktu pasākumus attiecībā uz ilgtspējīgām piegādes ķēdēm, ir svarīgi īstenot konkrētus pasākumus vietējā līmenī, paredzot, ka uzņēmumiem, uzsākot darbību ārpus ES, ir jāizvērtē vietējie tiesību akti un nolīgumi. Atzīstot valdības nozīmi darba tirgus noteikumu izpildes nodrošināšanā, jo īpaši veicot pārbaudes, EESK aicina tirdzniecības nolīgumos iekļaut prasību, ka valstu valdībām un vietējām pašvaldībām pilnībā ir jāpilda savi uzdevumi ( 41 )

6.1.6. Valstu rīcības plāni, kas jāizstrādā sadarbībā ar valstu sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību , būtu cieši jāsaista ar valstu rīcības plāniem UNGP īstenošanai un jāatzīst ESAO vadlīniju un valstu kontaktpunktu nozīme, “kuriem vajadzētu būt neatkarīgiem un strukturētiem tā, lai valstu kontaktpunktu vai to uzraudzības komiteju locekļu statusā tiktu iesaistīti sociālie partneri. Šo kontaktpunktu darbinieki ir atbilstīgi jāapmāca, un jānodrošina pienācīgs personāls un finansējums” Svarīga nozīme ir koordinācijai starp ES dalībvalstīm un valstu līmeni., būtu cieši jāsaista ar valstu rīcības plāniemīstenošanai un jāatzīst ESAO vadlīniju un valstu kontaktpunktu nozīme, “kuriem vajadzētu būt neatkarīgiem un strukturētiem tā, lai valstu kontaktpunktu vai to uzraudzības komiteju locekļu statusā tiktu iesaistīti sociālie partneri. Šo kontaktpunktu darbinieki ir atbilstīgi jāapmāca, un jānodrošina pienācīgs personāls un finansējums” ( 42 ) . Eiropas Rīcības plānā varētu iekļaut arī obligātos standartus dažādās jomās, lai nodrošinātu attiecīgo starptautisko instrumentu pilnīgu un efektīvu īstenošanu valsts līmenī. EK līmenī ir nepieciešama konsekvence un koordinācija starp dažādām politikas jomām un atbildīgajiem ģenerāldirektorātiem, jo īpaši tiesiskuma, finanšu, tirdzniecības vai nodarbinātības ģenerāldirektorātiem, kā arī EĀDD.

6.2. Saistošu Eiropas pienācīgas rūpības tiesību aktu izstrāde

6.2.1. saistošu starpnozaru leģislatīvo iniciatīvu attiecībā uz pienācīgu rūpību cilvēktiesību jomā un atbildīgu darījumdarbības praksi , ņemot vērā JUST ĢD pasūtītā pētījuma atzinumus un saskaņā ar ES komisāra Reynders apņemšanos. EESK atzinīgi vērtē to, ka EK ņem vērā tās ieteikumu ( 43 ) ierosināt ES tiesību aktus šajā jomā, un aicina Eiropas rīcības plānā izvirzīt, ņemot vērā JUST ĢD pasūtītā pētījuma atzinumus un saskaņā ar ES komisāraapņemšanos.

6.2.2. UNGP pieejai, kura attiecas uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma, nozares, darbības konteksta, īpašumtiesībām un struktūras Lai novērstu negodīgu konkurenci un nevienlīdzīgus konkurences noteikumus, tam jāaptver visi uzņēmumi, kas reģistrēti vai darbojas ES, un to darbība, tostarp visas piegādes un apakšuzņēmēju ķēdes, kā arī publiskais sektors, un jāņem vērā MVU īpašās vajadzības un ierobežojumi. Tas atbilstpieejai, kura attiecas uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma, nozares, darbības konteksta, īpašumtiesībām un struktūras ( 44 ) . Uzņēmumiem jāievēro augsti atbildīgas darījumdarbības prakses standarti, kas aptver cilvēktiesības, ietekmi uz vidi un sociālo jomu, korporatīvo pārvaldību, korupcijas apkarošanu un taisnīgu nodokļu sistēmu.

6.2.3. Pamatojoties uz galvenajiem pienācīgas rūpības procesu posmiem , ko noteikuši attiecīgie ANO, SDO un ESAO instrumenti, būtu jāpieprasa, lai uzņēmumi nosaka un novērtē faktisko un iespējamo negatīvo ietekmi, reaģē uz konstatējumiem (pārtraucot darbības, kas rada nelabvēlīgu ietekmi), attīsta un īsteno pienācīgas rūpības plānu, lai novērstu iespējamos riskus un negatīvās ietekmes rašanos, izveido agrīnās brīdināšanas mehānismu, pārbauda un efektīvi un pārredzamā veidā uzrauga pienācīgas rūpības plānu īstenošanu un ziņo par to īstenošanu. Pienācīgas rūpības procesam, ko uzņēmumi veic, pildot savus pienākumus, jābūt samērīgam ar iespējamās ietekmes smaguma pakāpi un to darbības kontekstu.

6.2.4. efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus un piekļuvi tiesai . Būtiska nozīme ir valsts uzraudzības sistēmai, lai uzraudzītu uzņēmuma saistību izpildi un izrietošās tiesiskās sekas to neizpildes gadījumā. EESK sagatavos īpašu atzinumu par tās īpašajām iezīmēm, tostarp par korporatīvo atbildību Juridiskajam instrumentam vajadzētu būt balstītam uz preventīvu pieeju, vienlaikus nodrošinot cietušajiem un to pārstāvjiem, tostarp arodbiedrībām un cilvēktiesību aizstāvjiem,. Būtiska nozīme ir valsts uzraudzības sistēmai, lai uzraudzītu uzņēmuma saistību izpildi un izrietošās tiesiskās sekas to neizpildes gadījumā. EESK sagatavos īpašu atzinumu par tās īpašajām iezīmēm, tostarp par korporatīvo atbildību ( 45 ) . Tomēr nevienai ES iniciatīvai šajā jomā nevajadzētu skart vai ierobežot solidāras atbildības mehānismus vai citus atbildības pamatnoteikumus starptautiskā, Eiropas vai valsts līmenī.

6.3. Sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības svarīgā nozīme

6.3.1. Sociālajam dialogam ir svarīga nozīme pienācīgas rūpības un atbildīgas darījumdarbības praksē, jo tas palīdz nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu uzņēmumu darbībās un piegādes un apakšuzņēmēju ķēdēs. Sociālais dialogs un koplīgumi ir jāizmanto par pamatu jebkuram rīcības plānam un likumdošanas iniciatīvai, kuru īstenošanā ir jānodrošina darba ņēmēju tiesības uz informāciju un konsultācijām. Šie elementi diemžēl nav izklāstīti JUST ĢD pētījumā.

6.3.2. Uzņēmumi un arodbiedrības attiecīgajā līmenī var vienoties par nolīgumiem, lai noteiktu direktīvā ietverto saistību konkrētu piemērošanu. Tas liecina par vairāku pašreizējo nolīgumu labo praksi un pozitīvo ieguldījumu pienācīgas rūpības procesos. Turklāt darba ņēmēju pārstāvjiem būtu jāsaņem informācija un ar viņiem būtu jāapspriežas par pienācīgas rūpības plāna noteikšanu un tā īstenošanu.

6.3.3. Eiropas starpnozaru un nozaru sociālajam dialogam vajadzētu palīdzēt panākt uzlabojumus šajās jomās, iekļaujot kopīgas iniciatīvas un projektus, pamatnostādnes, spēju veidošanu, nolīgumus.

6.3.4. Iepriekšējā pieredze liecina, ka ar iniciatīvām, kas balstītas uz sociālo dialogu, var panākt nozīmīgu progresu ceļā uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātību GSC . 2013. gada maijā Bangladešā tika parakstīta Vienošanās par ugunsdrošību un ēku drošību kā juridiski saistošs nolīgums starp vairāk nekā diviem simtiem galvenokārt Eiropas apģērbu zīmolu un mazumtirgotāju un divām globālām arodbiedrībām, proti, IndustriALL un UNI Global Union , kā arī vairākām vietējām arodbiedrībām un lieciniekiem.

6.3.5. Rīcības plānā būtu jāiekļauj arī pasākumi, lai palielinātu patērētāju un ieguldītāju izpratni par uzņēmumu sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi nozīmīgumu, veicinātu instrumentus, kas ļauj salīdzināt uzņēmumu darbības rezultātus, un labāk noteiktu tos uzņēmumus, kuri izvirza efektīvas un atbildīgas darījumdarbības vadības stratēģijas. Visām iniciatīvām jābalstās uz ieinteresēto personu, tostarp sociālo partneru un NVO, iesaistīšanos, kas var darboties kā informācijas vairotāji un veicināt izpratnes veidošanu par pozitīvu un negatīvu rīcību.

6.4. Pasākumi Eiropas Rīcības plāna papildināšanai

6.4.1. Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvas pārskatīšana Atbalsts vērienīgai pārskatīšanai, iekļaujot visus uzņēmumus personiskajā piemērošanas jomā, kurā tiek ņemtas vērā arī MVU īpašās vajadzības un ierobežojumi. Materiālās darbības joma būtu labāk jādefinē, lai nefinanšu pārskati būtu visaptveroši, salīdzināmi un efektīvi. Ņemot vērā to, ka ziņošana ir būtisks pienācīgas rūpības mehānismu elements, tai jābūt saderīgai ar attiecīgo juridisko iniciatīvu un jāietver īpaši galvenie darbības rādītāji un mērķi (piemēram, pamatojoties uz Parīzes vienošanos un IAM), un tās pamatā jābūt UNGP un citiem attiecīgiem starptautiskiem instrumentiem.

6.4.2. Direktoru padomes pienākumi, ilgtspējīga korporatīvā pārvaldība un darījumdarbības tiesības Atbalsts likumdošanas pasākumiem, lai noteiktu direktoriem pienākumu ES līmenī rīkoties visu uzņēmumu ieinteresēto personu interesēs un lai nodrošinātu, ka uzņēmumu darbības palīdz sasniegt sociālos un vides mērķus. Turklāt nepieciešams noteikt citus leģislatīvos un neleģislatīvos pasākumus, lai veicinātu ilgtspējīgāku, tālredzīgāku un ilgāka termiņa korporatīvo pārvaldību un uzņēmumu tiesības.

6.4.3. Publiskais finansējums un publiskais atbalsts Ierosināt īpašus nosacījumus un pozitīvus stimulus, kas saistīti ar cilvēktiesību, pienācīgas kvalitātes nodarbinātības un ilgtspējības mērķu ievērošanu uzņēmumu darbībās un piegādes ķēdēs, lai nodrošinātu piekļuvi publiskajam un ES finansējumam un atbalstam, jo īpaši saistībā ar ES un valstu ekonomikas atveseļošanas plāniem pēc Covid-19.

6.4.4. Publiskais iepirkums Nodrošināt, lai dalībvalstis pilnībā īsteno un izpilda publiskā iepirkuma direktīvās noteikto sociālo klauzulu, un iesniegt priekšlikumus publiskā iepirkuma procedūrām, lai efektīvi atbalstītu un sekmētu cilvēktiesības, pienācīgu rūpību un atbildīgu darījumdarbības praksi uzņēmumu darbībā un piegādes ķēdēs, tostarp pienācīgas kvalitātes nodarbinātību. To varētu panākt, cita starpā pārskatot publiskā iepirkuma direktīvas, veidojot līgumslēdzēju iestāžu spējas un apmainoties ar paraugpraksi, kā arī veicinot to izmantošanu ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem.

6.4.5. Stimuli Ierosināt iniciatīvas, lai piedāvātu atbalstu uzņēmumiem, kuri pārsniedz juridiskos pienākumus attiecībā uz atbildīgu darījumdarbības praksi un pozitīvu ietekmi uz vidi un sociālo jomu. Tie varētu ietvert, piemēram, atbalstu īpašas politikas un instrumentu izstrādei, ilgtspējīgu uzņēmumu tīklu veicināšanu, spēju veidošanu sociālo partneru iniciatīvu īstenošanas vajadzībām.

6.4.6. Sinerģija ar starptautisko tirdzniecības un ieguldījumu programmu. Jānosaka prasība ārvalstu ieguldītājiem izpildīt pienācīgas rūpības prasības, pirms tie var gūt labumu no starptautiska ieguldījumu nolīguma. Tāpat BTN līgumslēdzējām pusēm būtu jāgarantē, ka uzņēmumi, kas ir to teritorijas rezidenti, ievēro pienācīgas rūpības prasības. Kanāda, piemēram, paplašināja savu korporatīvās sociālās atbildības stratēģiju, pievēršot uzmanību Kanādas uzņēmumu rīcībai ārvalstīs, un izveidoja daudzpusēju ieinteresēto personu konsultatīvo padomi. 2019. gada aprīlī tika iecelts pirmais Kanādas tiesībsargs uzņēmumu atbildības jautājumos, kurš ir pilnvarots izskatīt un publiskot iespējamus cilvēktiesību pārkāpumus, ko Kanādas uzņēmumi ārvalstīs pieļāvuši ieguves, naftas un gāzes, kā arī apģērbu ražošanas nozarēs, kā arī sniegt ieteikumus uzņēmumiem par pasākumiem tirdzniecības jomā Jānosaka prasība ārvalstu ieguldītājiem izpildīt pienācīgas rūpības prasības, pirms tie var gūt labumu no starptautiska ieguldījumu nolīguma. Tāpat BTN līgumslēdzējām pusēm būtu jāgarantē, ka uzņēmumi, kas ir to teritorijas rezidenti, ievēro pienācīgas rūpības prasības. Kanāda, piemēram, paplašināja savu korporatīvās sociālās atbildības stratēģiju, pievēršot uzmanību Kanādas uzņēmumu rīcībai ārvalstīs, un izveidoja daudzpusēju ieinteresēto personu konsultatīvo padomi. 2019. gada aprīlī tika iecelts pirmais Kanādas tiesībsargs uzņēmumu atbildības jautājumos, kurš ir pilnvarots izskatīt un publiskot iespējamus cilvēktiesību pārkāpumus, ko Kanādas uzņēmumi ārvalstīs pieļāvuši ieguves, naftas un gāzes, kā arī apģērbu ražošanas nozarēs, kā arī sniegt ieteikumus uzņēmumiem par pasākumiem tirdzniecības jomā ( 46 )

6.4.7. Rīcības plānā jāpievērš uzmanība plašākam elementu klāstam, it īpaši nodokļu pārredzamībai, tostarp pārskatu sagatavošanai par katru valsti, un taisnīgai nodokļu piemērošanas praksei un ilgtspējīgām finansēm un ieguldītāju saistībām. Būtu jāizvērtē regula par konfliktu skarto teritoriju izrakteņiem un Koka izstrādājumu regula, ņemot vērā nepieciešamību tās pārskatīt vai pastiprināt.

7. Tirdzniecība, lai nodrošinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un efektīvu izpildi

7.1. Tirdzniecība ir svarīgs transversāls elements Eiropas rīcības plāna mērķu īstenošanā, sasaistot to ar trešām valstīm un daudzpusējo aspektu. Tirdzniecības elementi ir steidzami jāatspoguļo jaunajā ES tirdzniecības stratēģijas pārskatā. ES ir lielākais tirdzniecības tīkls pasaulē, kas piešķir divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem īpašu nozīmīgumu; šis aspekts ir efektīvi jāizmanto pirms nolīgumu noslēgšanas, kā arī visā to īstenošanas un izpildes laikā.

7.2. ES un Vjetnamas sarunās tika apliecināts progress, ko ES var panākt, uzlabojot darba apstākļus sadarbībā ar partnervalsti. Tomēr vairākus gadus pēc BTN noslēgšanas dažās partnervalstīs joprojām vērojams progresa trūkums attiecībā uz atbilstību TSD saistībām, jo īpaši vairākus gadus ilgstošajā, ar darba tiesībām saistītajā ES un Korejas strīdā par pamatkonvenciju un jaunāko SDO konvenciju neratificēšanu. Tas liecina, ka vislielākais atbalsts SDO pamatkonvenciju ratificēšanai tiek sniegts sarunu laikā par nolīgumiem un pirms to noslēgšanas; tāpēc tas būtu jāatspoguļo parakstītajā nolīgumā.

7.3. Tirdzniecība nav klimata politikas virzītājspēks, bet var kļūt par svarīgu tās faktoru. Parīzes nolīguma kā būtiska elementa iekļaušana visos turpmākajos visaptverošajos tirdzniecības nolīgumos, kas nozīmē to apturēšanu neatbilstības gadījumā, ir atzinīgi vērtējams solis, kas jāpaplašina, iekļaujot arī visu ES dalībvalstu ratificētās SDO pamatkonvencijas un jaunākās konvencijas. Tā kā SDO ir starptautiskā līmenī atzīta iestāde, arī tai būtu jāuzrauga, kā brīvās tirdzniecības nolīgumos tiek īstenotas SDO konvencijas ( 47 )

7.4. EESK iepriekš jau ir ieteikusi gan nākamo tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļu turpmāko pilnvaru jomā iekļaut īpašu klauzulu attiecībā uz IAM popularizēšanu, gan arī veikt Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) reformu, lai izstrādātu noteikumus, kas nodrošinātu, ka valstis ievēro un īsteno IAM. Šajā saistībā Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ar dažādu PTO komiteju struktūru palīdzību, īpaši to, kuru pārziņā ir tādas jaunas jomas kā tirdzniecība un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība, būtu jāizmanto savi ietekmes līdzekļi un jāpauž atbalsts.

7.5. TSD sadaļas veido aizvien nozīmīgāku daļu visos jaunās paaudzes ES BTN, bet tagad to efektīvai izpildei un izpildāmībai jākļūst par galveno elementu šo saistību izpildē, it īpaši lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES uzņēmumiem ārvalstīs. Ir pamatīgi jāstiprina VKG ieteikumu ietekme attiecībā uz pārkāpumu izmeklēšanu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā.

7.6. ad hoc starptautiskai strīdu izšķiršanas komisijai piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekļus neatbilstīgam mehānismam. ES antidempinga pasākumos jau tiek izmantots ātrs process, un to varētu attiecināt arī uz sociālo dempingu. Atbilstīgi Francijas un Nīderlandes neoficiālajam dokumentam Turklāt EESK mudina EK izpētīt jaunas pieejas darba strīdu izšķiršanai, kas ļautustarptautiskai strīdu izšķiršanas komisijai piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekļus neatbilstīgam mehānismam. ES antidempinga pasākumos jau tiek izmantots ātrs process, un to varētu attiecināt arī uz sociālo dempingu. Atbilstīgi Francijas un Nīderlandes neoficiālajam dokumentam ( 48 ) EESK kopumā ierosina TSD noteikumu efektīvu īstenošanu saistīt ar tarifu pakāpenisku samazināšanu.

7.7. EESK aicina pārveidot speciālistu grupu mehānismus, kuros sūdzības atbilstīgi tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām varētu izskatīt juristi tirdzniecības jautājumos, kā arī darba, klimata un cilvēktiesību eksperti. Ja šādas speciālistu grupas konstatētu pārkāpumus, vajadzētu aktivizēties starpvalstu strīdu izšķiršanas mehānismam, un vajadzētu būt iespējai piemērot naudassodu vai noteikt sankcijas, kā arī tiesiskās aizsardzības līdzekļus cietušajai pusei ( 49 ) . Šajā saistībā EESK arī ierosināja izveidot neatkarīgu darba tiesību sekretariātu un kolektīvo sūdzību mehānismu ( 50 )

7.8. Jaunajam galvenajam uzraugam tirdzniecības nolīgumu izpildes jautājumos ir jāuzņemas vadība, lai īstenotu saistības, “jo īpaši tās, kas saistītas ar tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām, kā arī sociālajiem un vides jautājumiem, kas rodas saistībā ar citām tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu sadaļām”, un jāuzsāk “savlaicīg[as], efektīvi uzsākt[as] izmeklēšan[as], ko atbalsta ar atbilstošu resursu nodrošinājumu, un jāparedz arī atzīto ieinteresēto personu skaidra loma gan sūdzību iesniegšanā, gan līdzdalībā ar to saistītās atklātās uzklausīšanās” ( 51 )

7.9. CSR klauzulas ar stingru apņemšanos un saskaņā ar ANO un ESAO instrumentiem Uzņēmumiem ir svarīga nozīme, nodrošinot darba un sociālo tiesību ievērošanu, atbalstot un īstenojot tiesību aktus, kas aizsargā darba ņēmēju tiesības, un izmantojot pienācīgus standartus, par kuriem panākta vienošanās ar arodbiedrībām gan to tiešajā darbībā, gan visā to piegādes ķēdē. EESK aicināja EK izstrādātklauzulas ar stingru apņemšanos un saskaņā ar ANO un ESAO instrumentiem ( 52 ) . Tas nodrošinātu, ka ar tirdzniecības nolīgumiem tiek atbalstīta laba darījumdarbības prakse, kā arī novērstu sociālo dempingu un sociālo standartu pazemināšanu.

7.10. Tirdzniecības un starptautisko ieguldījumu nolīgumu galvenais uzdevums ir nodrošināt, lai ieguldītāji un valdības īsteno šos standartus vienmērīgi. Nesenā ESAO ziņojumā ( 53 ) ir uzskaitītas daudzas pašreizējās vai topošās iniciatīvas valsts un reģionālā līmenī. Šāda noteikumu dažādība ir problemātiska, jo dažas pieejas ir horizontālas, savukārt citas – īpašas. Ņemot vērā to dažādos sliekšņus un jomas, tās ietekmē darījumdarbību atšķirīgā veidā. Pat ESAO valstīm ir atšķirīgi ziņošanas standarti. Pamatojums vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem ir skaidri redzams: visu piemērojamo standartu augšupēja konverģence nodrošinātu visiem juridisko noteiktību un godīgu konkurenci.

8. Pārvaldības trūkumu novēršana: ES globālās vadības nozīme

8.1. Eiropas pienācīgas rūpības standarts ir neatliekams solis, lai nodrošinātu, ka piegādes ķēdēs tiek ievēroti un izpildīti cilvēktiesību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātības aspekti. Tas veicinātu UNGP , SDO trīspusējās deklarācijas un ESAO pamatnostādņu īstenošanu. Tas arī papildinātu nacionālās iniciatīvas, kas īstenotas, lai sasniegtu IAM, jo īpaši attiecībā uz bērnu darba un piespiedu darba izskaušanu.

8.2. Tas vēl vairāk palīdzētu izveidot ticamākas, ilgtspējīgākas un labi pārvaldītas piegādes ķēdes, tādējādi palielinot noturību un pārvaldības efektivitāti krīzes laikā. Tas būtu īpaši svarīgi, piemēram, attiecībā uz darba aizsardzību.

8.3. Eiropas darbībās nepieciešami papildu uzlabojumi starptautiskajā normatīvajā sistēmā, lai panāktu globālās politikas saskaņotību. Daudzpusēja progresa sasniegšana dažkārt sākas ar vērienīgu vienpusēju darbību. EESK uzskata, ka ES ir lieliskas iespējas uzņemties vadošo funkciju pienācīgas rūpības jomā, jo īpaši ņemot vērā ES uzņēmumu globālo vadību.

8.4. saistošam ANO līgumam par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām SDO konvenciju par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību piegādes ķēdēs EESK aicina ES un tās dalībvalstis panākt reālu progresu efektīvāku un saistošu instrumentu izveidē starptautiskā līmenī, papildinot tos ar atjaunotām iniciatīvām, lai veicinātu pašreizējo instrumentu un sistēmu efektīvu īstenošanu. Tajos jāiekļauj atbalsts ( 54 ) un aicinājums izstrādāt ( 55 ) saskaņā ar 2016. gada Starptautiskās darba konferences diskusiju, un to pamatā jābūt SDO pamatkonvencijām un atjauninātajām konvencijām, kā arī SDO Deklarācijai par pamatprincipiem un tiesībām darbā. EESK uzskata, ka ir steidzami jāveic globāls apsekojums, lai analizētu, kā starptautiskie darba standarti novērš pienācīgas kvalitātes nodarbinātības deficītu, un jānovērš konstatētie trūkumi.

Briselē, 2020. gada 18. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) SDO, Decent Work in Global Supply Chains (Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība globālajās piegādes ķēdēs), IV ziņojums, 2016. gads.

(2) OV C 97, 24.3.2020., 9. lpp.

(3) OV C 303, 19.8.2016., 17. lpp.

(4) OV C 47, 11.2.2020., 38. lpp.

(5) EESK atzinums par tematu “Obligāta pienācīga pārbaude” (izpētes atzinums, pieprasījuši Padome/EP) (INT/911, 2020. gada septembris) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 136. lappusi).

(6) Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

(7) OV C 227, 28.6.2018., 27. lpp.

(8) EESK atzinums par tematu “Brīvās tirdzniecības nolīgumu īstenošana no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim” (REX/525, 2020. gada jūlijs) (OV C 364, 28.10.2020., 160. lpp.).

(9) Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

(10) Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

(11) Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

(12) Sk. 5. zemsvītras piezīmi..

(13) Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumi (10254/16) par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām.

(14) Padomes 2016. gada 12. maija secinājumi (8833/16) par ES un atbildīgām globālām vērtības ķēdēm.

(15) Komisāra Reynders runa tīmekļseminārā par pienācīgu rūpību, ko 2020. gada 29. aprīlī organizēja EP darba grupa Atbildīgas darījumdarbības prakses jautājumā.

(16) UNCTAD, Ziņojums par ieguldījumiem pasaulē, 2013.

(17) SDO World Employment and Social Outlook (Pasaules nodarbinātība un sociālā perspektīva) (WESO), 2015. gada ziņojums.

(18) UNCTAD, Ziņojums par ieguldījumiem pasaulē, 2020.

(19) Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam (68. punkts).

(20) Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

(21) Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

(22) António Guterres, COVID-19 and Human Rights We are all in this together, 2020. gada aprīlis.

(23) What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses? , Business & Human Rights Resource Centre, 2020. gada 16. jūnijs.

(24) Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to COVID-19 amid forced labour concerns, Business & Human Rights Resource Centre.

(25) ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību darba grupa paziņojums, Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights.

(26) Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

(27) UNGP 22. princips; komentārs.

(28) UNGP 17. princips, komentārs.

(29) Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

(30) ESAO pamatnostādņu II daļas A.12. punkts.

(31) ESAO pamatnostādņu II daļas 18. un 19. komentārs.

(32) Sk. 15. zemsvītras piezīmi.

(33) Study on due diligence requirements through the supply chain, 2020. gads.

(34) OV L 330, 15.11.2014., 1. lpp.

(35) OV L 295, 12.11.2010., 23. lpp.

(36) OV L 130, 19.5.2017., 1. lpp.

(37) Francijas 2017. gada 27. marta tiesību akts 2017-399 par mātesuzņēmumu un līgumslēdzēju uzņēmumu pienācīgu rūpību.

(38) Call of investors representing USD 1.3 trillion un List of public business statements & endorsements, abi: Business & Human Rights Resource Centre, 2019. gads.

(39) Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

(40) Tostarp Starptautiskā cilvēktiesību harta, kā arī Eiropas Cilvēktiesību konvencija un Eiropas Sociālā harta. Turklāt to pamatā jābūt ES Līgumiem un ES Pamattiesību hartai, kā arī valstu instrumentiem un tiesību aktiem cilvēktiesību jomā.

(41) Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

(42) Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

(43) Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

(44) UNGP 14. punkts

(45) Sk. 5. zemsvītras piezīmi.

(46) Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

(47) Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

(48) Nīderlandes un Francijas neoficiāls dokuments par tirdzniecību, sociālekonomiskajām sekām un ilgtspējīgu attīstību, 2020. gada maijs.

(49) EESK atzinums par tematu “Ārkārtas stāvoklis pēc Covid-19. Jaunas daudzpusējas matricas izstrāde” (pašiniciatīvas atzinums) (REX/529, 2020. gada jūlijs) (OV C 364, 28.10.2020., 53. lpp.).

(50) Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

(51) Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

(52) Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

(53) ESAO ziņojums, 2020. gads.

(54) Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

(55) Sk. 3. zemsvītras piezīmi.