3.2.3.

derīgo izrakteņu izpētes pastiprināšana ES līmenī: — nodrošinot politikas veidotājiem pieeju pilnīgākiem datiem par resursiem: ražošana, darbinieki, radītie ienākumi, zemes izmantošana derīgo izrakteņu ieguvei un zeme, kas nodota atpakaļ citiem lietojumiem, lai nodrošinātu lēmumu pieņemšanu, izmantojot vislabākos pieejamos datus; — gan Eiropas, gan valstu līmenī pievēršot vairāk uzmanības pieaugošajai Eiropas metālu, rūpniecisko derīgo izrakteņu un agregātu nozīmībai politiskajā un likumdošanas līmenī; — nodrošinot, ka ģeoloģiskā informācija tiek ņemta vērā teritorijas apsaimniekošanas plānošanā, kā arī īpašu uzmanību veltot tam, lai informācija par derīgo izrakteņu atradnēm tiktu sniegta zemes izmantošanas datu bāzēm, un nopietni apsverot Eiropas Ģeoloģijas aģentūras izveidi, balstoties uz esošajām valstu un reģionālajām ģeoloģijas iestādēm un to pieredzi. Minētajai iestādei varētu būt šādi uzdevumi: — stratēģisko resursu apzināšana un to ieteikšana dalībvalstīm kā zemes lietošanas plānošanas galvenā prioritāte; — iestrādāt Eiropas Telpiskās attīstības perspektīvā (16) (politikas programma, kurā nenotiek darbība kopš 1999. gada) ES perspektīvu par piekļuvi derīgo izrakteņu resursiem un paļauties uz ES dalībvalstu derīgo izrakteņu plānošanas politiku; — analizēt klimata pārmaiņu politikas ietekmi uz derīgo izrakteņu piegādi un pašpietiekamības aspektiem; — uzlabot zināšanas par derīgo izrakteņu resursu sadali un kvalitāti ES un to stratēģisko nozīmību, un izvērtēt to potenciālu saskaņā ar Vides un drošības globālā monitoringa (GMES) rīcības plānu; — attīstīt Eiropas mēroga ģeoloģisko datubāzi, kas balstīta uz INSPIRE (17) principu un metālu un minerālu krājumu novērtējumu galvenajos metālisko rūdu/minerālu ieguves rajonos; — izmantot informāciju un pakalpojumus, kas radušies pēc katra novērojuma, piemēram, GMES, kas ir Kopienas iniciatīva, kura uzsākta Gēteborgas augstākā līmeņa sanāksmē 2001. gadā vienlaikus ar Eiropas Ilgtspējības stratēģiju. GMES “Zemes monitoringa galvenais dienests (LMCS)” kā viens no tiem sākot no 2008. gada un turpmāk nodrošinās šā brīža zemes izmantošanas/zemes pārklājuma digitālās vektoru kartes visā Eiropā (38 valstīs, tostarp Turcijā), nepārtraukti un ar aizvien pieaugošu precizitāti (1 ha minimālā kartēšanas vienība saskaņā ar šā brīža programmu “Corine Land-cover” ar 25 ha). Cita LMCS daļa izvēlas pilsētas un citus “karstos punktus” pat vēl rūpīgāk (0,25 ha), un saturs, kas piemērots teritorijas pārvaldībai, tiek intensīvi izmantots un mainīts; iegūt arī lielākas zināšanas par derīgo izrakteņu ieguves iespējām Eiropas nozīmīgāko reģionu, kur iegūst metālisko rūdu, dziļākajos slāņos. Kaut gan Eiropas lielākajā daļā ģeoloģiskā informācija un zināšanas par pirmajiem 100 metriem zem zemes virsmas ir ļoti labas, zināšanas un telpiskā informācija par šo reģionu dziļākajiem slāņiem joprojām ir ierobežotas, kaut gan tajos varētu būt apslēpta lielākā daļa derīgo izrakteņu, kas Eiropai būs vajadzīgi, lai apmierinātu tās nākotnes vajadzības. Dziļi atrodošos krājumu izmantošanai ir virkne priekšrocību: ļoti maza virszemes ietekme un līdz ar to arī lielāks sabiedrības atbalsts, kā arī ierobežota ietekme uz vidi; — tiek attīstīts arī globāls komponents, kura mērķis ir atbalstīt ES ārējo politiku. Šāda informācija ļaus: — savākt pietiekamus telpiski atbilstošus un prognozēšanai izmantojamus datus par kalnrūpniecību; — identificēt un noteikt atklāto raktuvju teritoriju un/vai kalnrūpniecības infrastruktūras teritoriju daudzumu; — noteikt potenciālās konfliktu teritorijas (piem., dabas aizsardzības teritorijas) vai kompensējamās teritorijas; — novērot ietekmi uz mājsaimniecību ūdeņiem un piesārņojuma efektus; — novērot dabas atjaunošanas procesu pēc raktuvju slēgšanas; — steidzami rīkoties katastrofu gadījumos.