[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 25.9.2006 COM(2006) 551 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Gada pārskats par Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 866/2004 īstenošanu un par situāciju, kas izveidojas tās piemērošanas rezultātā Gada pārskats par Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 866/2004 īstenošanu un par situāciju, kas izveidojas tās piemērošanas rezultātā IEVADS Padomes 29. aprīļa Regulas (EK) 866/2004 par režīmu saskaņā ar Pievienošanās akta[1] 10. protokola 2. pantu (turpmāk tekstā – „Zaļās līnijas regula”) 11. panta 1. punktā ir noteikts, ka „Komisija katru gadu ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas ziņo Padomei par regulas īstenošanu un situāciju, kas izveidojas tās piemērošanas rezultātā, vajadzības gadījumā ziņojumam pievienojot piemērotus priekšlikumus par grozījumiem”. Zaļās līnijas regula ir spēkā kopš 2004. gada 1. maija. Tajā ir noteikti nosacījumi par to, kā piemērot ES tiesību aktu normas attiecībā uz preču un personu kustību pāri līnijai, kas atdala tos Kipras Republikas rajonus, kurus faktiski kontrolē Kipras Republikas valdība, no tiem, kurus tā nekontrolē. Šis ziņojums attiecas uz laiku no 2005. gada 1. maija līdz 2006. gada 30. aprīlim. 1. ĪSTENOšANAS PASāKUMI Komisija 2005. gada 3. augustā pieņēma Regulu 1283/2005, ar ko groza Zaļās līnijas regulas I pielikumu. Pamatojoties uz to, pārejas punktu saraksts ir paplašināts ar trim papildu pārejas punktiem: Kato Pyrgos - Karavostasi, Kato Pyrgos – Kokkina un Kokkina – Pachyammos[2]. Komisija 2005. gada 4. oktobrī pieņēma Regulu (EK) Nr 1624/2005, ar kuru atļauj citrusaugļus pārvietot pāri Zaļajai līnijai, neapliekot tos ar muitas nodokļiem vai līdzīgām nodevām[3] Padome 2006. gada 27. februārī pieņēma Regulu (EK) Nr. 389/2006, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu, lai veicinātu Kipras turku kopienas ekonomisko attīstību[4]. Regula ir juridisks pamats fitosanitāro ekspertu darba finansēšanai un tādu citu darbību izmaksu segšanai, kas atvieglo tirdzniecību pāri Zaļajai līnijai. Komisija pašreiz gatavo lēmumu, ar ko atceļ aizliegumus un paredz nosacījumus noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecībai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 866/2004, tajā tiks noteikti nosacījumi attiecībā uz medus un zivju tirdzniecību pāri Zaļajai līnijai. 2. PERSONU PāREJA Saskaņā ar Zaļās līnijas regulas 2. pantu Kipras Republika „ veic visu to personu kontroli, kuras šķērso robežlīniju, ar mērķi apkarot trešo valstu pilsoņu nelegālu imigrāciju, kā arī atklāt un novērst jebkādu draudu sabiedriskās kārtības un drošības apdraudējumu ”, savukārt 3. pantā ir noteikts, ka „ Kipras Republika veic efektīvu uzraudzību visas [Zaļās robežlīnijas] garumā tā, lai atturētu cilvēkus no robežšķērsošanas vietās noteiktās kontroles apiešanas”. Regula sniedz stabilu juridisko pamatu attiecībā uz kipriešu un citu ES pilsoņu brīvu pārvietošanos, kuri katru dienu šķērso līniju šķērsošanas vietās. Saskaņā ar pieejamiem datiem pārskata perioda laikā tika reģistrēti 3 375 409 gadījumi, kad Kipras grieķi un Kipras turki šķērsoja minēto līniju (attiecīgi 1 195 594 Kipras grieķi un 2 179 815 Kipras turki). Nav ziņots par incidentiem saistībā ar gadījumiem, kad personas ikdienā šķērso līniju tam paredzētajās vietās. Nopietnas bažas rada pieaugošais Zaļo līniju nelegāli šķērsojošo trešo valstu pilsoņu skaits (daudziem no tiem ir Turcijas vīza). Saskaņā ar Kipras Republikas iestāžu sniegtajiem datiem pēc Zaļās līnijas šķērsošanas aizturēto nelegālo imigrantu skaits ir palielinājies no 725 personām 2002. gadā līdz 3796 personām 2003. gadā, 5287 2004. gadā un 2005. gada deviņos mēnešos sasniedzis 4748. Saskaņā ar informāciju no minētā avota lielākā daļa nelegālo imigrantu vēlāk iesniedz patvēruma pieteikumu (patvēruma meklētāju skaits palielinājās no 950 personām 2002. gadā, 4410 personām 2003. gadā līdz 9860 personām 2004. gadā). Komisija uzskata, ka turpmāk jānostiprina līnijas uzraudzība, ko veic Kipras Republika saskaņā ar regulas 3. pantu. Komisija turpinās izvērtēt aspektus, kas ir saistīti ar nelegālās imigrācijas palielinājuma iemesliem. Lai atrisinātu šo problēmu, Komisijas dienesti uzsāka dialogu darba grupu līmenī ar Kipras Republikas kompetentajām iestādēm. Tā ietvaros 2005. gada decembrī Briselē tika organizēts seminārs par problēmu, kas saistīta ar nelegālo migrāciju pāri Zaļajai līnijai problēmu, dodot iespēju apmainīties ar informāciju un apspriest tuvākajā nākotnē veicamos pasākumus. Kipras Republikas pārstāvji informēja, ka minētie pasākumi var ietvert tā personāla skaita palielinājumu, kas ir iesaistīts darbā ar migrācijas plūsmām (arī policija), jaunu aizturēšanas centru izveidi nelegālajiem imigrantiem, papildu aprīkojuma iegādi Zaļās līnijas uzraudzībai, stingrāku noteikumu ieviešanu par vīzu izsniegšanu un patvēruma meklētāju tiesībām, kā arī informācijas kampaņas uzsākšanu, lai atturētu potenciālos nelegālos imigrantus un patvēruma meklētājus ierasties teritorijās, ko faktiski kontrolē Kipras Republikas valdība. Tā kā jau bija pieņemts lēmums par personāla skaita un aizturēšanas centru skaita palielināšanu, vajadzēja panākt vienošanos par atlikušajiem pasākumiem (sanāksmes laikā) un turpināt diskusiju ar valdību. Komisija ieteica Kipras Republikas iestādēm veikt konkrētus pasākumus, lai izpildītu Zaļās līnijas regulā noteiktās prasības, kā arī būtu izpildīti Kipras pienākumi saistībā ar tās turpmāko dalību Šengenas zonā. Lai arī Zaļā līnija nav ārējā robeža, Kipras Republikai ir efektīvi jāizpilda uzraudzības prasības, tomēr tas jādara, netraucējot šo divu kopienu saskarsmei. 3. PREčU PāRVEšANA 3.1. Tirdzniecības vērtība Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) 1480/2004[5] 8. pantu Kipras turku tirdzniecības kamera katru mēnesi ziņoja Komisijai par to preču veidu, apjomu un vērtību, kurām tā ir izsniegusi pavaddokumentus. Attiecīgi Kipras Republikas iestādes ikmēneša ziņojumos ziņoja Komisijai par preču veidu, apjomu un vērtību. Šajos ziņojumos tika ietvertas arī preces, kas tika ievestas teritorijās, ko faktiski kontrolē valdība, šķērsojot līniju Pergamos un Strovilia šķērsošanas vietās, ko kontrolē Suverēnās austrumu bāzes teritorija. Saskaņā ar Kipras Turku tirdzniecības kameras datiem to preču kopīgā vērtība, kurām tā pārskata periodā izsniedza pavaddokumentus, bija EUR 2 237 869, taču faktiski pārdoto preču vērtība bija aptuveni EUR 1 933 067[6]. Komisiju informēja, ka dažu pasūtījumu atcelšanas dēļ ne visiem Kipras Turku tirdzniecības kameras saņemtajiem iesniegumiem tika izsniegti pavaddokumenti. Turklāt, tā kā dokumenti dažreiz tika izsniegti aplēstam, bet nevis precīzam preču daudzumam (piemēram, dārzeņiem), pāri līnijai pārvesto preču daudzums un tātad arī vērtība bija mazāka, nekā minēts pavaddokumentos (cits iemesls bija potenciālo klientu atteikums sadarboties). Turklāt pastāv atšķirība starp līniju šķērsojošo preču vērtību, ko ziņo Kipras Turku tirdzniecības kamera, un to vērtību, ko ziņo Kipras Republika[7]. Kipras Turku tirdzniecības kameras ziņotā vērtība ir EUR 1 933 067, bet Kipras Republikas ziņotā vērtība ir EUR 1 734 770[8]. Komisiju informēja, ka, pārvedot preces pāri līnijai, ne vienmēr tika uzrādīti vai pārbaudīti pavaddokumenti. Salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu skaitļi liecina par Zaļo līniju šķērsojošo preču vērtības palielinājumu. Saskaņā ar Kipras Turku tirdzniecības kameras iesniegto ziņojumu pāri līnijai faktiski pārvesto preču kopējā tirdzniecības vērtība bija aptuveni EUR 1 933 067 salīdzinājumā ar EUR 1 000 617 iepriekšējā pārskata periodā (tomēr ir jāpiemin, ka iepriekšējais atskaites periods bija īsāks, jo Zaļās līnijas regula sāka darboties 2004. gada augustā). Pārdoto preču vērtība vidēji mēnesī ir ievērojami palielinājusies no EUR 99 000 iepriekšējā pārskata periodā līdz EUR 161 089. 3.2. Preču veids Skaitļi, kas raksturo pārdoto preču veidus, uzrāda nedaudz jaunu preču veidu, kas tika pārvestas pāri līnijai (piemēram, elektroniskas iekārtas un virtuves iekārtas), taču dažos gadījumos to parādīšanās izraisīja ievērojamu, lai gan īslaicīgu mēneša tirdzniecības vērtības palielinājumu[9]. Tāpat kā iepriekšējā pārskata periodā galvenās pārdoto preču grupas bija koksnes izstrādājumi, mēbeles, dārzeņi, elektroniskas iekārtas, plastmasas un papīra izstrādājumi[10]. Kā noteikts Zaļās līnijas regulas 4. panta 2. punktā, Kipras Republikas iestādes ir uzlikušas nodevas lauksaimniecības produktiem ar tiesībām uz eksporta kompensāciju vai intervences pasākumiem. Tirdzniecība pāri Zaļajai līnijai bija paredzēta tikai tirdzniecībai salas iekšienē ar vienu vienīgu izņēmumu — vienā gadījumā preces tika pārvestas pāri līnijai ar gala mērķi ārpus Kipras Republikas. Sūtījumā bija 1 112 kg „Kipras saldumu” par summu CYP 1 112, nosūtot to 2005. gada 30. decembrī uz Apvienoto Karalisti caur Limasolas ostu. 3.3. Ziņojumi par pārkāpumiem Kopš 2005. gada novembra ir ziņots par septiņiem pārkāpuma gadījumiem, kad preces neļāva pārvietot pāri līnijai. No tiem četros gadījumos (attiecībā uz mēbelēm, virtuves iekārtu, sildīšanas ierīci un dzīvnieku barību) nebija sagatavoti pavaddokumenti. Vienā gadījumā no atlikušajiem nebija vajadzīgā sertifikāta (attiecībā uz pudeļu plastmasas korķīšiem), otrajā gadījumā produkta marķējums neatbilda prasībām, un trešajā gadījumā tas bija dzīvnieku izcelsmes produkts, ko saskaņā ar regulas 4. panta 9. punktu nedrīkst pārdot pāri Zaļajai līnijai. 3.4. Šķēršļi un grūtības saistībā ar preču pārvietošanu Joprojām pastāv daudz šķēršļu tirdzniecībai pāri Zaļajai līnijai. Kipras turku daļas komerciālie transportlīdzekļi, piemēram, autobusi, kravas automašīnas, taksometri, mikroautobusi un nomātās automašīnas nevar brīvi šķērsot salu. Kipras Republika neatzīst Kipras turku daļas iestāžu izdotos komerciālo transporta līdzekļu tehniskās apskates dokumentus un profesionālās autovadītāja apliecības. Kipras Republika ir sākusi izstrādāt tiesību aktus ar mērķi atvieglot Kipras turku kravas automašīnām preču transportēšanu pāri Zaļajai līnijai. Tomēr pārskata periodā par šo jautājumu netika pieņemti nekādi lēmumi. Vairakkārt tika organizēti Kipras grieķu kravas automašīnu šoferu protesti, lai paustu iebildumus pret mēģinājumiem liberalizēt Kipras turku kravas automašīnu izmantošanu tirdzniecībā pāri Zaļajai līnijai. Kipras turku tirgotāju grūtības reklamēties dažos Kipras Republikas preses līdzekļos tika minētas kā piemērs šķērslim, kas ierobežo tirdzniecību pāri līnijai. Komisija ir saņēmusi dažas sūdzības no Kipras turku tirgotājiem par kavējumiem preču muitošanā, šķērsojot līniju, tostarp tādu preču muitošanā, kuras tiek pārvestas pāri līnijai uz laiku, lai piedalītos tirdzniecības izstādēs valdības kontrolētajās teritorijās. Kipras Republikas iestādes šos kavējumus pamatoja ar pārtikas nekaitīguma nodrošināšanas prasību izpildīšanu vai ar vajadzību novērtēt, vai preces neietver sastāvdaļas, uz kurām attiecas eksporta kompensācijas vai intervences pasākumi (piemēram cukurs), un kurām (saskaņā ar Zaļās līnijas regulu) tiek piemēroti nodokļi. Kipras Republika vienā gadījumā informēja Komisiju par aizdomām, ka tomātu izcelsme, ko tirgo pāri Zaļajai līnijai, ir Turcija. Komisija izpētīja šo jautājumu un secināja, ka tā tas nav. Bija paredzēts, ka pāri līnijai tiks pārvestas 22 tonnas citrusaugļu, lai pēc Zaļās līnijas šķērsošanas caur Limasolas ostu (tā atrodas valdības kontrolētajā teritorijā), 2006. gada 31. martā sūtījums tiktu nosūtīts uz kādu ES dalībvalsti. Taču 29. martā piegādātājs atcēla darījumu sakarā ar ostas strādnieku un kravas automašīnu vadītāju protestiem, kas tika organizēti Famagustas ostā un muitas kontrolpostenī, kurā būtu jāmuito sūtījums. Tirgotājs sūdzējās par dažādu veidu spiedienu no Kipras turku kopienas, lai anulētu līgumu. Apvienotās Karalistes pārstāvji informēja Komisiju par faktiskām grūtībām sakarā ar tehniskā nodrošinājuma trūkumu, ar kurām ir jāsaskaras Suverēnās austrumu bāzes dienestiem, lai apstrādātu preces, kurām ir nepieciešams fitosanitārais sertifikāts. Jāatzīmē, ka saskaņā ar Kipras tirdzniecības kameras datiem tirdzniecība no valdības kontrolētām teritorijām uz Kipras ziemeļdaļu pārskata periodā bija EUR 442 408, kas atbilst mazāk nekā ceturtdaļai no tirdzniecības pretējā virzienā. 3.5. Preču ievešana uz laiku Tika fiksētas grūtības attiecībā uz preču ievešanu uz laiku. Minētas grūtības bija šādām trim preču grupām: - tādas preces, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai (piemēram, Kipras turku rokgrupas mūzikas instrumenti koncerta sniegšanai valdības kontrolētajās teritorijās; Kipras turku tulkošanas uzņēmuma mutiskās tulkošanas iekārtas pakalpojuma sniegšanai valdības kontrolētajās teritorijās); - Kipras turku preču ievešana uz laiku, lai piedalītos izstādēs valdības kontrolētajās teritorijās; - Kipras turku tehniskās iekārtas, ko ieved uz laiku to labošanai valdības kontrolētajās teritorijās; Zaļās līnijas regula nesniedz skaidru risinājumu minētajai problēmai. Kipras Republika piemēro ad hoc lēmumu pieņemšanas sistēmu, kas, šķiet, nav pietiekami pārskatāma. Zaļās regulas gaidāmajā grozījumā ir jāņem vērā de lege ferenda princips. 3.6. Tirdzniecības veicināšana Lai veicinātu atsevišķu produktu tirdzniecību, ir veikti šādi pasākumi: Citrusaugļi Kā jau minēts iepriekš, Komisija 2005. gada 4. oktobrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 1624/2005, ar kuru atļauj citrusaugļus pārvest pāri Zaļajai līnijai, neapliekot tos ar muitas nodokļiem vai līdzīgām nodevām[11] Komisijas noteikti neatkarīgi eksperti no dažādām dalībvalstīm veica ikgadējo pirmsražas inspekciju 2005. gada rudenī. Viņi apstiprināja iepriekšējo pārbaužu rezultātus, kas tika veiktas 2003. un 2004. gadā, ka Kipras ziemeļdaļā nav kaitīgu organismu. Komisija paredz turpināt pārraudzības darbu kā papildu uzraudzību līdztekus dārzu un pāri Zaļajai līnijai tirdzniecībai pārdoto citrusaugļu inspekcijai un kontrolēm. Kartupeļi Neatkarīgi fitosanitārie eksperti veica paraugu ņemšanu un uzskaiti divos augšanas periodos, lai pārbaudītu, vai ir izpildītas ES prasības/standarti. Tika veiktas laboratoriskas pārbaudes. Komisijas kompetentie dienesti 2006. gada sākumā pēc procedūru pabeigšanas atļāva kartupeļu tirdzniecību. Visas ieinteresētās personas tika informētas par iespēju tirgot kartupeļus pāri Zaļajai līnijai. Komisija turpina uzraudzības darbības, lai nodrošinātu tirdzniecības iespēju. Kartupeļiem nepiemēro tarifus. Pārskata periodā kartupeļu tirdzniecība nenotika[12]. Medus un zivis Komisija pašreiz gatavo lēmumu, ar ko atceļ aizliegumus un paredz nosacījumus noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecībai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 866/2004, atļaujot medus un zivju tirdzniecību pāri Zaļajai līnijai. 3.7. PVN Kipras Republika atjaunoja lūgumu Komisijai ierosināt grozījumus Zaļās līnijas regulā un/vai 6. PVN direktīvā, lai vienkāršotu dažus PVN noteikumus attiecībā uz tirdzniecību pāri Zaļajai līnijai. Priekšlikumos bija iekļauts lūgums piemērot apgrieztā nodokļu iekasēšanas mehānismu piegādēm, ko apliekamās personas, kuras reģistrētas teritorijās[13], veic apliekamām personām, kuras ir reģistrētas valdības kontrolētajās teritorijās, lūgums piemērot vienkāršotas procedūras nodokļa iekasēšanai par precēm, ko piegādā teritorijās reģistrētās apliekamās personas, kad šīs preces tiek piegādātas neapliekamām personām valdības kontrolētajā teritorijā, lūgums atļaut piegādes teritorijām uzskatīt kā eksporta darījumus (grozot Zaļās līnijas regulas 5. pantu) un lūgums atļaut vienkāršotās procedūras, kad preces tiek pārvestas pāri līnijai, lai sūtītu tās citai dalībvalstij. Komisija rūpīgi izpētīja šos priekšlikumus un sniedza izsmeļošu atbildi Kipras Republikai par iemesliem, kāpēc lielākā daļa priekšlikumu būtiski atšķirtos no acquis, ja Komisija tos pieņemtu, lai gan daži priekšlikumi ir interesanti no vienkāršošanas viedokļa. Viens piemērs: Kipras Republika lūdza, lai piegādes teritorijām varētu uzskatīt par eksporta darījumiem (grozot Zaļās līnijas regulas 5. pantu). Šis ierosinājums nesaskan ar Zaļās regulas noteikumiem un filozofiju, kur tiek pieņemts (saskaņā ar Kipras Republikas lūgumu), ka no teritorijām ievestas preces nav imports. Attiecīgi arī pretēja darbība nevar tikt uzskatīta kā eksports. Citiem vārdiem: par eksportu varētu uzskatīt no valdības kontrolētajām teritorijām uz teritorijām sūtītās piegādes ar nulles vērtību. Tas paliek spēkā neatkarīgi no tā, vai šīs piegādes sauc par eksportu. Ja preces, ko sūta uz teritorijām, uzskata par eksportu, tad attiecīgi preces, kuras saņem no teritorijām, ir jāuzskata par importu. Tikai ar šādiem nosacījumiem būtu pieņemams ierosinātais grozījums izaiņa. 4. SECINāJUMI Regula joprojām sniedz stabilu juridisko pamatu attiecībā uz kipriešu un citu ES pilsoņu brīvu pārvietošanos, kuri katru dienu šķērso līniju šķērsošanas vietās. Taču skaitļu palielinājums, kas raksturo nelegālo migrāciju pāri Zaļajai līnijai, ir iemesls nopietnām bažām. Ņemot vērā reģistrēto tendenci attiecībā uz to personu skaitu, kuras šķērso līniju nelegāli, Komisija uzskata, ka ir jāuzlabo Kipras Republikas saskaņā ar regulas 3. pantu veiktā līnijas uzraudzība. Ziņojuma skaitļi liecina, ka salīdzinājumā ar pirmo pārskata periodu Zaļo līniju šķērsojošo preču vērtība ir palielinājusies. Taču Zaļās līnijas tirdzniecības kopējais apjoms (aptuvenu 2 miljoni euro gadā) joprojām ir ļoti zems. Pārskata periodā parādījās daži jauni produkti, kas sniedza būtisku (kaut arī īslaicīgu) palielinājumu ikmēneša tirdzniecības vērtībā. Tikai vienā gadījumā preces tika pārvestas pāri Zaļajai līnijai ar tālāku galamērķi ārpus salas. Vairāki ziņotie gadījumi apstiprina, ka vēl pastāv daudz šķēršļu turpmākajai Zaļās līnijas attīstībai. Kipras Republika joprojām neatzīst Kipras turku daļas iestāžu izdotos komerciālo transporta līdzekļu tehniskās apskates dokumentus un profesionālās autovadītāja apliecības. Kipras tiesību akti, kas vēl atrodas likumdošanas procesā Kipras Republikas parlamentā, var būtiski uzlabot situāciju. Spēka grupas Zaļās līnijas abās pusēs aktīvi darbojas, lai dažādu iemeslu dēļ kavētu tirdzniecības attīstību pāri līnijai. Vēl viena negatīva iezīme ir tiešs spiediens uz tirgotājiem no Kipras turku kopienas. Attiecībā uz preču ievešanu uz laiku ir jāievēro de lege ferenda princips. Vispārējs secinājums ir tāds, ka Zaļās līnijas regula nodrošina pamatu, kas ļauj preču un cilvēku pārvietošanos uz Kipras Republikas valdības kontrolētajām teritorijām un no tām, lai gan preču plūsma paliek ierobežota. Komisija turpinās uzraudzīt regulas īstenošanu. I pielikums. Kipras Turku tirdzniecības kameras ikmēneša ziņojumu apkopojuma tabula saskaņā ar Komisijas Regulas 1480/2004 8. pantu (EUR) Jūnijs | EUR 128 795 | Jūlijs | EUR 128 014 | Augusts | EUR 135 837 | Septembris | EUR 121 712 | Oktobris | EUR 163 555 | Novembris | EUR 146 785 | Decembris | EUR 120 685 | Janvāris | EUR 129 137 | Februāris | EUR 203 019 | Marts | EUR 226 283 | Aprīlis | EUR 148 630 | Kopā | EUR 1 734 770 | 1 EUR=0,58 CYP III PIELIKUMS. To preču vērtība, kas tika pārvestas pāri Zaļajai līnijai un to preču vērtība par kurām Kipras turku tirdzniecības kamera bija izsniegusi pavaddokumentus [pic] IV PIELIKUMS. Pāri Zaļajai līnijai pārvesto preču vērtība saskaņā ar Kipras Republikas iestāžu datiem salīdzināts ar Kipras turku tirdzniecības kameras datiem [pic] Kopējā vērtība saskaņā ar Kipras Republikas datiem: | EUR 1 734 770 | Kopējā vērtība saskaņā ar Kipras turku tirdzniecības kameras datiem: | EUR 1 933 067 | V pielikums. Visvairāk pārdotās preces [pic] Koksnes izstrādājumi/ mēbeles: | EUR 347 975 | Dārzeņi: | EUR 325 628 | Elektroniskās iekārtas: | EUR 244 447 | Plastmasas izstrādājumi: | EUR 227 507 | Papīra izstrādājumi: | EUR 190 661 | Citi: | EUR 596 849 | Kopā: | EUR 1 933 072 | VI PIELIKUMS. Visvairāk pārdoto preču apjoma attīstība [pic][pic] [1] OV L 161, 30.4.2004., 128. lpp., ko groza ar Padomes 2005. gada 17. februāra Regulu (EK) 293/2005, OV L 50, 23.2.2005., 1. lpp. [2] Komisijas 2005. gada 3. augusta Regula (EK) Nr. 1283/2005, OV L 203, 4.8.2005., 8. lpp. [3] Komisijas 2005. gada 4. oktobra Regula (EK) Nr. 1624/2005, OV L 259, 5.10.2005., 17. lpp. [4] Padomes 2006. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 389/2006 OV L 65, 7.3.2006., 5. lpp. [5] Komisijas 2004. gada 10. augusta Regula (EK) Nr. 1480/2004, OV L 272, 20.8.2004., 3. lpp. [6] Skatīt III pielikumu. [7] Skatīt IV pielikumu. [8] Skatīt II pielikumu. [9] VI pielikums (skatīt vērtības 2006. gada februārim un martam). [10] V pielikums. [11] Komisijas 2005. gada 4. oktobra Regula (EK) Nr. 1624/2005, OV L 259, 5.10.2005., 17. lpp. [12] Eiropas Savienības dalībvalstīm paredzētie divi lielākie kartupeļu sūtījumi 2006. gada jūlijā, kuri bija jāsūta, izmantojot Limasol ostu, pēdējā brīdī tika atcelti pēc tam, kad uz Kipras turku tirgotājiem tika izdarīts politiski motivēts spiediens. Taču 2006. gada augustā dažas kartupeļu kravas, kas paredzētas patēriņam salā, veiksmīgi šķērsoja līniju bez būtiskiem šķēršļiem. [13] Ziņojuma šīs daļas nolūkiem „teritorijas” nozīmē Kipras Republikas teritorijas, kuras pilnībā nekontrolē Kipras Republikas valdība.