EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.12.2011 
SEC(2011) 1485 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
PADOMES L ĒMUMS 
par attiec ībām starp Eiropas Savien ību, no vienas puses, un Grenlandi un D ānijas 
Karalisti, no otras puses, 
 
kas attiecas uz l ēmuma par attiec ībām starp Eiropas Savien ību, no vienas puses, un 
Grenlandi un D ānijas Karalisti, no otras puses, turpm āko īstenošanas regulu 
{COM(2011) 846 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1484 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV 1. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
Padomes l ēmumā 2006/526/EK paredzēta pušu sadarb ības strukt ūra pa nozar ēm, 
izņemot zivsaimniec ības nozari, 2007.–2013. gada periodam. Taj ā ir noteikts, ka 
palīdzība Grenlandei ir j ākoncentrē šādās jomās: a) izglītība un apm ācība; b) der īgie 
izrakteņi; c) enerģētika; d) tūrisms un kult ūra; e) pētniecība; f) pārtikas nekait īgums. Kā 
galvenā sadarbības nozare k ārtējās finanšu sh ēmas ietvaros ir paredz ēta izglītība un 
profesion ālā apmācība. Tomēr pušu politiskais dialogs  neaprobežojas tikai ar izgl ītības 
un profesion ālās apmācības jomu, bet skar ar ī vispārējo sociāli ekonomisko st āvokli. 
Grenlande ir valsts, kas izm ēra ziņā ir lielāka par Eiropu; taj ā ir 56 000 iedz īvotāju, kuri 
dzīvo 18 pils ētās, no kurām nevienā nav vairāk kā 16 000 iedz īvotāju. Tā kā Grenlande ir 
ģeostratēģiski nozīmīga gan kā Eiropas Savien ības partnere, gan k ā Arktikas Padomes 
dalībvalsts, joproj ām ir svarīgi paplašin āt ilgstošās attiecības, izveidojot partner ību. 
Grenlande sastopas ar konkr ētām ekonomikas un strukturālām problēmām: a) liels 
importa apjoms; b) eksports ir liel ā mērā atkarīgs no zivsaimniec ības nozares; 
c) Grenlandes vald ības budžeta defic īts, kas bez D ānijas un Eiropas Savien ības dotācijām 
ik gadus p ārsniegtu 30 % no IKP. Papildus tam, ka Eiropas Savien ības un Grenlandes 
partnerības beigu termi ņš ir 2013. gada beigas, iemesls pašreiz ējās partner ības 
reformēšanai ir ar ī problēmas, ar ko pašlaik saskaras gan Grenlande, gan Eiropas 
Savienība. Cita starp ā tās ir saist ītas ar globāliem jaut ājumiem  (piem., pieaugoš ā 
klimata p ārmaiņu ietekme uz cilv ēku darbību un vidi, j ūras transports, p ētniecība un 
inovācijas).  
Nepieciešam ība risināt jaunās daudzšķautņainās problēmas un iesp ējas rada vajadz ību 
Grenlandes valsts p ārvaldei uzlabot savas prasmes un sp ējas, lai valsts var ētu definēt un 
īstenot politikas pamatnost ādnes un strat ēģijas. Pašlaik Gr enlande ir liel ā mērā atkarīga 
no Dānijas politikas amatperson ām, kā arī no īstermiņa darbiniekiem no cit ām 
Ziemeļvalstīm. 
Visbeidzot, v ēl vairāk ir jāuzlabo Grenlandes IKT (inform ācijas un komunik ācijas 
tehnoloģijas), tostarp inform ācijas sist ēmas, lai tās varētu savlaic īgi sniegt prec īzus 
datus, kas saist īti ar nozaru politikas pamatnost ādnēm, kā arī ar notikumiem 
makroekonomik ā. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Globalizācijas apst ākļos dažādi Eiropas Savien ības iekšpolitikas virzieni (klimata 
pārmaiņas, vide, Arktikas politika, ener ģētika, migr ācija, izejvielas, inov ācijas u. tml.) 
arvien vair āk kļūst par Savien ības ārējās darbības sastāvdaļu, un atbilstoši strat ēģijas 
“Eiropa 2020” darb ības programmai un L īgumam par Eiropas Savien ības darb ību 
(LESD) ir savstarp ēji jāstiprina Savien ības iekšējā un ārējā darbība. 
Kā Arktikas valsts Grenlande v ēl vairāk ir pakļauta klimata p ārmaiņu ietekmei. Valsts 
iespējas šo probl ēmu risināt lielā mērā ietekmēs tās ekonomisko labkl ājību. Eiropas 
 
LV 2   LV Savienībai ir akt īvi jāiesaistās savas uzkr ātās pieredzes apmai ņā tādu pasākumu un 
politikas pamatnost ādņu izstrādē, kas palīdzētu Grenlandei mazin āt klimata p ārmaiņu 
ietekmes sekas, k ā arī tām pielāgoties. 
3. EIROPAS SAVIENĪBAS INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Jaunas partner ības ietvaros ir j āpaplašina dialogs starp Gr enlandi un Eiropas Savien ību, 
iekļaujot tajā arī citas jomas. T ādu globālu jautājumu kā klimata p ārmaiņas un vide, 
jūras transports, p ētniecība un inov ācijas risin āšanai nepieciešama globāla rīcība, ņemot 
vērā Grenlandes ģeostratēģisko pozīciju un apsverot abu pušu sadarb ību, kas ir Eiropas 
Savienības interes ēs. 
To struktur ālo nepiln ību risināšanai, ar k ādām sastopas Grenlande , ir nepieciešama 
lielāka apņemšanās no valsts atbild īgo iestāžu puses, lai formul ētu un īstenotu 
nepieciešamos politik as virzienus. Š īs politikas īstenošanas rezult ātā tiktu pan āktas 
strukturālas izmai ņas un konkr ēti rezultāti, kas ļautu diversific ēt ekonomiku  un 
nodrošinātu pāreju uz ilgtermi ņā ilgtspējīgu sabiedr ību. Eiropas Savien ībai ir jāpalīdz 
Grenlandei attiecīgo politikas virzienu formul ēšanā, nodrošinot zin āšanas un 
vienlaicīgi īstenojot m ērķtiecīgāku dialogu taj ās sadarbības jomās, par kur ām puses ir 
vienojušās (piem., izgl ītība, dabas resursi, tostarp izejvielas, Arktikas jaut ājumi u. c.). 
4. POLITIKAS IESP ĒJAS  
0 iespēja — “Nulles iesp ēja” — Eiropas Savien ības un Grenlandes partner ībai netiek 
piedāvāts neviens finanšu instruments. 
1. iespēja — saglab āt pašreizējo Eiropas Savien ības un Grenlandes partner ības statusu 
Eiropas Savien ības un Grenlandes 2007.–2013. gada partner ība tika paredz ēta kā 
visaptveroša partner ība, ņemot vērā nepieciešam ību paplašin āt un stiprin āt turpmākās 
attiecības starp Eiropas Savien ību un Grenlandi, par ko ir vienojuš ās abas puses. Taj ā ir 
ņemta vērā arī zivsaimniec ības nozares noz īme un Grenlandes struktur ālās attīstības 
problēmas. 
2. iespēja — saglab āt pašreiz ējo Eiropas Savien ības un Grenlandes partner ības 
struktūru, izdarot taj ā izmaiņas, lai tā labāk atbilstu uzlabotas partner ības prasībām 
Partnerības darbības joma tiek paplašināta, iekļaujot cita starp ā šādas tēmas: Arktikas 
jautājumi, klimata p ārmaiņas, vide un biolo ģiskā daudzveid ība. Dialogs ir ar ī jāpaplašina, 
iekļaujot tajā pārtikas nodrošin ājuma jaut ājumus, ener ģijas uzglab āšanu un nepieciešamo 
pētniecības un inov āciju kapacit āti. Eiropas Savien ības rūpniecības nozar ēm un 
Grenlandes ilgtsp ējīgas ekonomikas pan ākšanai ārkārtīgi svarīga ir sadarb ības 
paplašināšana , iekļaujot tajā jaunas jomas , piemēram, klimata p ārmaiņas, drošu un 
ilgtspējīgu enerģētiku (tostarp ener ģiju, pētniecību un inov ācijas), kā arī sadarbības 
uzlabošanu dabas resursu, tostarp izejvielu, jom ā. Šīs jomas Eiropas Savien ībai kļūst 
arvien noz īmīgākas un t ām jāpievērš nedalīta abu pušu uzman ība. Attiec ībā uz 
finansējuma piem ērošanas jomu j āapsver iesp ēja nodrošin āt tehniskās zināšanas, kas 
 
LV 3   LV veicinātu kapacit ātes veidošanu un sniegtu iesp ēju Grenlandes valsts p ārvaldei nodrošin āt 
attiecīgās prasmes jom ās, kurās tās ir visvair āk nepieciešamas. 
3. iespēja — izveidot jaunu instrumentu 
Šī iespēja un tās ietekme netika s īkāk analizēta. 
5. IETEKMES IZV ĒRTĒŠANA  
a) 0 iespēja — “Nulles iesp ēja” 
Ekonomisk ā un sociālā ietekme un ietekme uz vidi  
Pašreizējās partner ības ietvaros Grenlandes izgl ītības programmai sniegt ā atbalsta 
atcelšana negat īvi ietekm ēs sasniegto progresu. Nesniedzot pal īdzību Grenlandes 
izglītības programmai, lab ākas izglītības ietekme b ūs nepietiekama Grenlandes 
ilgtspējīgas attīstības nodrošin āšanai, negat īvi ietekm ējot arī citas jomas, piem ēram, 
izpratnes veicin āšanu par vides jaut ājumiem. 
b) 1. iespēja — “ status quo ” vai “bez izmai ņām” 
Ekonomisk ā un sociālā ietekme un ietekme uz vidi  
Ir paredzams, ka iesp ējamā atbalsta turpin āšana izglītībai un profesion ālajai apm ācībai 
2014. –2020. gada period ā sniegs ilgstošus rezult ātus un veicin ās Grenlandes kop ējās 
ekonomikas att īstību. 
Ņemot vērā Grenlandes ekonomikas diversifik ācijas vajadz ības, izgl ītība pozitīvi 
ietekmēs ekonomiku, nodrošinot t ādu darbasp ēku, kura prasmes b ūs pietiekamas to 
problēmu pārvarēšanai, kas ir rakstur īgas pārejai no ekonomikas, kur ā galvenok ārt 
dominē zivsaimniec ības nozare, uz diversific ētāku ekonomiku. Ir paredzams, ka liel āka 
izglītības pieejam ība un lab āka izglītība vidējā vai ilgākā termiņā pozitīvi ietekm ēs 
Grenlandes sabiedr ību. Paredzams, ka, att īstot kompetenci un uzlabojot izgl ītību, tiks 
paplašinātas zināšanas un izpratne t ādās jomās kā veselības jautājumi un vide. 
c) 2. iespēja — uzlabota Eiropas Savien ības un Grenlandes partner ība 
Ekonomisk ā un sociālā ietekme un ietekme uz vidi  
Eiropas Savien ības un Grenlandes partner ības paplašin āšana, iekļaujot tādas jaunas jomas 
kā “klimata p ārmaiņu izpēte”, “vide”, “biolo ģiskā daudzveid ība”, “Arktikas jaut ājumi”, 
“dabas resursi, tostarp izejvielas”, veicin ās Grenlandes sagatavot ību nepieciešamo 
politikas pamatnost ādņu formulēšanai un īstenošanai šaj ās jomās, un tai b ūs pozitīva 
ietekme, nodrošinot lab āk kvalific ētu darbasp ēku un liel ākā mērā diversific ētu 
ekonomiku. 
 
LV 4   LV 6. IESPĒJU SALĪDZINĀŠANA  
Turpmāk pievienotaj ā tabulā ir apkopoti daž ādo iespēju ieguvumi un zaud ējumi. 
  Ietekme 
Ekonomisk ā 
ietekme 
Sociālā  
ietekme 
Ietekme uz  
vidi 
Lielāka  
saskaņotība 
Ieguvumi no  
produktivit ātes 
0. — instruments netiek paredz ēts      
1. — pašreiz ējais stāvoklis nemain ās 0 0 0 0 0 
2. — pārskatīts instruments + + + + + Iespējas 
3. — jauns instruments vai instrumenti Nav Nav Nav Nav Nav 
 
Pamatojoties uz iepriekš sniegto anal īzi, ieteicam ā iespēja ir 2. iesp ēja. Uzlabot ās 
partnerības ietvaros tiktu ņemta vērā Grenlandes ģeostratēģiskā nozīme Arktikas re ģionā, 
klimata p ārmaiņu radītās izmaiņas tās ekonomik ā un vidē, kā arī tiktu izpild īta 
apņemšanās saglabāt ilgstošas attiec ības starp Eiropas Savien ību un šo valsti. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Pašreizējās partnerības ietvaros puses ir vienojuš ās par rādītāju kopumu, ar ko var ēs 
uzraudzīt vispārējo Grenlandes ekonomikas un sabiedr ības attīstību. Jaunās uzlabot ās 
Eiropas Savien ības un Grenlandes partner ības ietvaros paredz ētais aptuvenais r ādītāju 
saraksts ir sniegts Ietekmes izv ērtēšanas ziņojuma 7.1. sada ļā. Iespējams, tas v ēl tiks 
papildināts ar citiem r ādītājiem, kas apliecina pras ību labāk uzraudz īt jaunās sadarbības 
jomas. Šo jaut ājumu vēl apspried īs ar Grenlandes atbild īgajām iestādēm.