ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.1

Eiropas Komisijas paziņojumā COM(2006) 589, kas tika publicēts saistībā ar ES valstu un to valdību vadītāju neformālo sanāksmi, kas notika Somijas prezidentūras laikā 2006. gada 20. oktobrī Lahti pilsētā, skarti vairāki jautājumi par inovācijas ietekmi uz rūpniecības pārmaiņām. Paziņojumā teikts, ka ES un tās dalībvalstīm ir virkne inovācijas vērtību. Neskatoties uz to, mums piemīt daudz pretrunu: mēs atklājam un jauninām, bet jauninājumi nepārtop jaunos produktos, jaunās darba vietās un patentos, veidojas arī daudzi mazi, izcili inovatīvi uzņēmumi, bet tiem nav viegli kļūt par lieliem pasaules mērogā veiksmīgiem uzņēmumiem; turklāt atsevišķās nozarēs, piemēram, telekomunikācijā (IKT) inovāciju pielāgošana nesusi nopietnas produktivitātes priekšrocības, bet citur, kā liecina piemēri, tas nav noticis. Inovācija un rūpniecības pārmaiņas nevar būt sekmīgas bez labi pārdomātiem un viegli piemērojamiem tiesību aktiem par patentu reģistrāciju un intelektuālajām tiesībām. Minētā sakarā vajadzētu pārskatīt Padomes 2000. gada 1. augusta priekšlikumu regulai par Kopienas patentu, lai to labāk pielāgotu tautsaimniecībā notiekošajām straujajām ekonomikas pārmaiņām (galvenokārt saistībā ar obligātajām licencēm un Kopienas patenta anulēšanas iemesliem). Tādēļ nepieciešams atvieglot reģistrēto patentu izmantošanu rūpniecībā un/vai tirdzniecībā, kā arī nepieciešamas atsevišķu dalībnieku — pētnieku, vadošo darbinieku, inženieru — vai grupu radītā inovatīvā intelektuālā īpašuma atzīšanas procedūras, arī tad, ja viņi ir tādas uzņēmumu vai administratīvās struktūras daļas, kam attiecīgā inovācija ir sveša.
1.2

Tādēļ steidzami jāreaģē: šobrīd mazāka nozīme pievēršama jaunu tiesību deklarāciju izstrādei, bet par prioritāti nosakāma tādu konkrētu darbību īstenošana, kas ļautu Eiropas pilsoniskumam izpausties vislielākā mērā. Lai to panāktu, nepieciešama kareivīga un stingra apņemšanās no Komisijas puses, iestāžu labākas pārvaldības kodekss, pieaugošo atšķirību tūlītēja novēršana starp Eiropai izvirzītajiem mērķiem un nepietiekamo finansējumu, ciešāka sadarbība to valstu starpā, kuras ir gatavas nodrošināt kopīgu tālākvirzību, lielāks spiediens un vairāk iniciatīvas no pilsoniskās sabiedrības pārstāvju puses.
5.1.2

Via Baltica Polijas ziemeļaustrumos var kļūt par visas Eiropas integrētas transporta politikas pamācošu piemēru. Viena no galvenajām problēmām ir tranzīta reģionā vērojamais noslogojums uz ceļiem, no vienas puses, un izteiktā nepieciešamība panākt ekonomisko attīstību, no otras puses, ko principā veicina transporta sakaru uzlabošana un nevis tranzīta plūsma. Otra nozīmīga problēma un vienlaikus arī reģiona galvenā priekšrocība ir tajā sastopamās unikālās dabas bagātības, kas ir jāaizsargā. Šajā nolūkā tika rasti daudzi labi risinājumi, kam izmaksu ziņā nemaz nav jābūt dārgiem. Visbeidzot kļuva skaidrs, ka reģionālajā plānošanā Rail Baltica nav pienācīgi ņemta vērā, un ES koordinatoram minētajā konferencē bija iespēja popularizēt tieši šo koridoru. Kļuva skaidrs, ka reģionā pastāvošās problēmas ir iespējams risināt, piemērojot vienīgi integrētu un visus transporta veidus aptverošu transporta principu, un vienīgi šādā veidā ir iespējams pārvarēt ar Via Baltica un Rail Baltica plānošanu un īstenošanu saistītās grūtības. EESK turpinās atbalstīt šo pozitīvo attīstību.
3.2.2

Panākot kolektīvas vienošanās, arī valdībām un sociālajiem partneriem vairāk jāmēģina veidot jaunas nodarbinātības iespējas, kā arī jāpanāk elastības un drošības līdzsvars, kas īpaši veicina jauninājumu izstrādi un ieviešanu. Tāpēc Komiteja atbalstījusi Komisijas Paziņojumā (KOM(2004) 146 galīga red.) paustos ieteikumus un apsvērumus attiecībā uz “vecāka gada gājuma darba ņēmējiem”: “sociālajiem partneriem būtu jāizvērš un jāpastiprina savi centieni gan valstu, gan Eiropas Savienības līmenī, lai veidotu jaunu izpratni par sabiedrības novecošanu un pārmaiņu vadību. Darba devēji pārāk bieži dod priekšroku priekšlaicīgās pensionēšanās sistēmai.” Vissvarīgākais uzdevums ir nodarbinātības līmeņa paaugstināšana. Tāpēc EESK uzskata, ka vispārējā nodarbinātības līmeņa un it īpaši to darba ņēmēju, kas ir vecumā no 55 — 64 gadiem, nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai jānotiek vienlaicīgi ar to potenciālo darba ņēmēju nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu, kas darba tirgū nav pietiekami pārstāvēti. Ņemot vērā iepriekš teikto, jāīsteno visaptveroši pasākumi, lai mobilizētu visas ES darbaspēka rezerves, proti, sievietes, invalīdus un īpaši jauniešus, kuriem ilgstošā bezdarba dēļ zūd motivācija, un tādējādi izveidojusies situācija apdraud vispārējo nodarbinātības līmeni nākotnē. (15).
1.5

Dažiem darba ņēmējiem Dānijas elastīguma un sociālās drošības modelis nozīmē to, ka nepastāv liela darba vietas saglabāšanas drošība un ka darbu var nākties zaudēt vairākas reizes darba dzīves laikā. Neskatoties uz to, elastīguma un sociālās drošības sistēmā iestrādātā drošība, ko no vienas puses dod lieli bezdarbnieka pabalsti, kurus daļēji finansē no nodokļu maksātāju veidotajiem budžeta līdzekļiem un no otras puses drošība par iespējām iegūt darbu, nozīmē to, ka lielākā daļa dāņu jūtas droši un apmierināti (skat. 2. pielikumu).
Dažas personas no minētās nozares kritizē Eiropas veselības aizsardzības un darba drošības likumdošanu, kas it kā neņem vērā iekšējo ūdensceļu transporta nozares stāvokli un īpašos apstākļus un ir atrauta no jau esošās likumdošanas, kas attiecas uz visiem apkalpes locekļiem. Direktīvas attiecas tikai uz strādājošajiem un neattiecas uz pašnodarbinātajiem. Piemēram, autotransporta jomā tika pieņemta īpaša direktīva (5) par darba laika organizēšanu, pamatojoties uz EK Līguma 71. pantu un 137. panta 2. punktu.

3.5
Biokurināmais. Nav runas par to (4), vai visos gadījumos, izmantojot šķidro biokurināmo, iespējams gūt tīru enerģijas ieguvumu vai pat tīru labumu apkārtējai videi, līdzsvarojot investēto enerģiju no, piemēram, mēslojuma, lauksaimniecības tehnikas, pārstrādes u. tml. ar potenciālu enerģijas ieguvumu no ražotajā biokurināmā. No otras puses, Komisijas pasūtītie pētījumi parāda vispārēju pozitīvu līdzsvaru, taču tīrais rezultāts acīmredzami atšķiras no vienas kultūras uz otru. Tāpēc Komiteja iesaka noskaidrot šo punktu, piemēram, veicot turpmākus pētījumus šajā jautājumā, jo problēmas, kas saistīta ar milzīgo globālo atkarību no naftas, risināšana ieņem vienu no pirmajām vietām politiskajā dienaskārtībā. Vēl viens saistošais jautājums, kurā nepieciešama izpratne, ir ES apgādes drošība un ar to saistītie ekonomikas un tirdzniecības aspekti palielinātā šķidrā biokurināmā izmantošanā.
2.2.2.3

Nodarbinātība: Lisabonas stratēģija noteica to, ka nākamo gadu laikā Eiropai jābūt līderei kvantitatīvas un kvalitatīvas nodarbinātības izaugsmes jomā. Nav nekādu šaubu par to, ka tūrims, kas dod 5 % no Eiropas IKP un darba vietām, un dažās dalībvalstīs pat līdz 10 %, var būt kvantitatīvas un kvalitatīvas nodarbinātības avots paplašinātajā Eiropā. Lai tas būtu sociāli noturīgi, tūrisma nozarē radītajām jaunajām un vecajām darba vietām jāatbilst kvalitātes, arodapmācību, stabilitātes un nodarbinātības pamatprasībām neatkarīgi no tūrisma sezonālā rakstura, un it īpaši jāievēro to darbinieku tiesības, kuri strādā uz pusslodzi vai ar pagaidu darba līgumiem.
3.1.3

Komisija strādā pie informācijas sistēmas (GIS), kurai jābūt pieejamai visai padomei plānošanas un rezultātu izvērtēšanas nolūkā. Šobrīd šī informācijas sistēma ir pieejama tikai iekšējam lietojumam, taču to varētu izvērst, lai iekļautu sociāli ekonomiskos datus, kas līdz ar to padarītu to lietderīgāku EESK darbā. Šis jautājums ir jāapspriež ar Komisiju.
3.11.1.

EESK norāda, ka no MVU skatpunkta regulas priekšlikums principā ir vērtējams atzinīgi, taču daži aspekti raisa skepsi. MVU rīcībā ir tikai konkrēti (cilvēku) resursi. It īpaši regulā minētie atbalsta pasākumi būtu jāpiemēro atbilstīgi MVU vajadzībām un prasībām. Turklāt MVU ir grūtības piekļūt nepieciešamajam publiskajam iepirkumam. Tāpēc ir jāmeklē risinājumi, lai tie varētu piedalīties attiecīgajās procedūrās. Visbeidzot no MVU skatpunkta ir vajadzīga ilgtspējīgu produktu regulas un konkrētiem produktiem paredzētā regulējuma savstarpēja papildināmība. Tādējādi jānovērš izmaksu dublēšanās un birokrātija.
3.7.

EESK izprot nepieciešamību saglabāt kohēzijas politikas sākotnējos mērķus un to, ka kohēzijas politika nedrīkst kļūt par universālu “plāksteri” visām ārkārtas situācijām, kas varētu rasties. Tāpēc ir saprotami noteikumi, kas paredz, ka kopējā summa, kas dalībvalstī plānota bēgļu integrācijas prioritātēm, nepārsniedz 5 % no attiecīgās dalībvalsts saņemtā sākotnējā piešķīruma no ERAF un ESF+ kopā. Tomēr šīs robežvērtības būtu jāpārskata agrāk, lai vajadzības gadījumā atstātu pietiekami daudz vietas, it īpaši robežvalstīm. Nenoliedzami, ka problēmas valstīm, kas uzņem lielāko daļu Ukrainas bēgļu, ir lielākas nekā citām ES dalībvalstīm. Tāpēc, nosakot procentuālos ierobežojumus, būtu jāņem vērā reālais stāvoklis uz vietas un atšķirīgās problēmas, ar kurām saskaras dažādas dalībvalstis.
3.1.

EESK atzinīgi vērtē un atbalsta Datu aktu, jo tajā ir precizēts, kurš un ar kādiem nosacījumiem var no šādiem datiem radīt vērtību, un tas nodrošina datu vērtības taisnīgu sadalījumu starp datu ekonomikas dalībniekiem un to līgumos, vienlaikus ievērojot to uzņēmumu un privātpersonu likumīgās intereses, kas iegulda datu produktos un pakalpojumos. Visbeidzot, jaunie noteikumi palielina patērētāju un uzņēmumu iespējas, sniedzot viņiem iespēju izteikt viedokli par to, ko var darīt ar datiem, ko ģenerē viņu savienotie produkti. Uz datiem balstītas tehnoloģijas pēdējos gados ir attīstījušās straujāk. Tās izmanto daudzās ekonomikas nozarēs, tādējādi nodrošinot un organizējot pielāgotu un atbilstošu piekļuvi datiem. Līdztekus datubāzes radītajai pievienotajai vērtībai Datu akta regula ir svarīga, lai nodrošinātu inovatīvu un ētisku ekonomikas izaugsmi, kas var radīt iespējas visiem.
4.8.

Tāpēc, ņemot vērā to, ka pieaug to cilvēku skaits, kuri lieto zāles ar atkarību izraisošām vielām, šķiet pamatoti piešķirt Eiropas Savienības Narkotiku aģentūrai plašāku kompetenci darbībām, kas saistītas ar šāda veida medikamentu publisko finansējumu. Publisks finansējums narkotiskajām zālēm laikā, kad sociālajos medijos ikviens var atrast padomus par to, kā izturēties psiholoģiskajās pārbaudēs, lai iegūtu šāda veida zāles, bez papildu uzraudzības pasākumiem novedīs pie tā, ka tiks ļaunprātīgi izmantota kompensējamo medikamentu (narkotisko vielu) sistēma, jo tas būs lētāk nekā iegādāties no tirgotāja.
3.7.

Tā kā energoefektivitātes sertifikāti kļūst par nozīmīgu instrumentu, ir jāuzlabo to ticamība un izmantojamība. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē to, ka stingrākas prasības izvirzītas attiecībā uz energoefektivitātes sertifikātu pilnveidi, proti, to digitālo formātu, augstu kvalitāti, detalizētu saturu un aprēķinu metodēm, pieejamību cenas ziņā, pieejamību un publicēšanu. Iedzīvotājiem, kuriem tāds ir vajadzīgs, vienmēr vajadzētu būt iespējai saņemt energoefektivitātes sertifikātu papīra formātā.
2.3.

ĢIN pēc to rakstura ir cieši saistītas ar konkrētiem reģioniem un to lauku kopienām. Patiecoties šai īpašajai saiknei un ĢIN saimnieciskajai pievienotajai vērtībai, ĢIN ne vien veicina šo reģionu un kopienu ekonomikas attīstību, bet arī palīdz saglabāt un nostiprināt to kultūras mantojumu un identitāti.
1.3.

Pašreizējā enerģijas cenu krīze Eiropas iedzīvotājus un uzņēmumus neskartu tik smagi, ja Eiropa nebūtu tik ļoti atkarīga no fosilā kurināmā importa. Dažas valstis šo atkarību izmanto ģeopolitiskiem mērķiem. Tā rezultātā cieš Eiropas uzņēmumi un patērētāji. Vairumam dalībvalstu joprojām nav izdevies samazināt šo atkarību, lai gan Komisija šo mērķi līdz ar citiem – piemēram, patērētāja izvirzīšanu energosistēmas centrā – ir definējusi kā vienu no stratēģiskajiem enerģētikas savienības uzdevumiem. Abos aspektos Eiropas enerģētikas politika ievērojami atpaliek no tā, ko pati apņēmusies sasniegt.
2.2.

četras galvenās globālās tendences ir saistītas ar būtisko jautājumu par ES spēju rīkoties un rīcības brīvību. Tās atspoguļo mūsdienu visaptverošās megatendences, kas arī turpmāk būs būtiski svarīgas Eiropas politikas veidošanā. Tomēr to attīstība joprojām ir plaša un skar dažādus aspektus, lai gan atsevišķos apakštematos trūkst dziļuma. EESK pauž īpašu nožēlu par to, ka nav pietiekami ņemta vērā sociālā dimensija, kā arī par to, ka nav ņemti vērā jaunatnes un starppaaudžu taisnīguma jautājumi, neraugoties uz to, ka šie jautājumi ir aplūkoti Kopīgā pētniecības centra (JRC) ziņojumā “ES atvērtās stratēģiskās autonomijas veidošana un nodrošināšana līdz 2040. gadam un pēc tam” EESK uzskata, kair saistītas ar būtisko jautājumu par ES spēju rīkoties un rīcības brīvību. Tās atspoguļo mūsdienu visaptverošās megatendences, kas arī turpmāk būs būtiski svarīgas Eiropas politikas veidošanā. Tomēr to attīstība joprojām ir plaša un skar dažādus aspektus, lai gan atsevišķos apakštematos trūkst dziļuma. EESK pauž īpašu nožēlu par to, ka nav pietiekami ņemta vērā sociālā dimensija, kā arī par to, ka nav ņemti vērā jaunatnes un starppaaudžu taisnīguma jautājumi, neraugoties uz to, ka šie jautājumi ir aplūkoti Kopīgā pētniecības centra (JRC) ziņojumā “ES atvērtās stratēģiskās autonomijas veidošana un nodrošināšana līdz 2040. gadam un pēc tam” ( 1 )
2.4.

FuelEU Maritime regulu tiek ieviesti standarti attiecībā uz vidējās siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes pakāpenisku samazināšanu degvielai, ko izmanto uz kuģiem, kuri atrodas pietauvošanās vietā, kuri ienāk ES ostās vai iziet no tām. Šo standartu neievērošanas gadījumā kuģošanas sabiedrībām tiks uzlikti administratīvi sodi, un šādi iegūtos līdzekļus izmantos, lai atbalstītu projektus, kuru mērķis ir paātrināt atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un it īpaši biodegvielu izmantošanu jūrniecības nozarē. Šis priekšlikums vienpusējā un eksteritoriālā kārtā tiks piemērots arī starptautiskajai kuģniecībai, jo tā darbības joma ir identiska ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) priekšlikuma Arregulu tiek ieviesti standarti attiecībā uz vidējās siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes pakāpenisku samazināšanu degvielai, ko izmanto uz kuģiem, kuri atrodas pietauvošanās vietā, kuri ienāk ES ostās vai iziet no tām. Šo standartu neievērošanas gadījumā kuģošanas sabiedrībām tiks uzlikti administratīvi sodi, un šādi iegūtos līdzekļus izmantos, lai atbalstītu projektus, kuru mērķis ir paātrināt atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un it īpaši biodegvielu izmantošanu jūrniecības nozarē. Šis priekšlikums vienpusējā un eksteritoriālā kārtā tiks piemērots arī starptautiskajai kuģniecībai, jo tā darbības joma ir identiska ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) priekšlikuma ( 4 ) darbības jomai. Ar to arī atļauj pēc 2030. gada 1. janvāra krasta elektroapgādi (OPS) izmantot divu tipu kuģiem – pasažieru kuģiem un konteinerkuģiem.
3.2.

Komisijas veiktā stratēģisko atkarību augšupēja analīze liecina, ka atkarības visjutīgākajās ekosistēmās veido tikai 0,6 % no to preču vērtības, kas importētas no valstīm ārpus ES. Tādējādi pandēmijas laikā daudzas vērtības ķēdes ir pierādījušas ievērojamu noturību. EESK stingri atbalsta Komisijas darbu, proti, kartēt stratēģiskās atkarības un spējas. Analīze arī parāda, ka no 5 200 Eiropas Savienībā importētajiem produktiem 137 produkti pieder jutīgām ekosistēmām, no kurām ES ir ļoti atkarīga – galvenokārt energoietilpīgās nozarēs (piemēram, izejvielu) un veselības ekosistēmās (piemēram, aktīvās farmaceitiskās vielas), kā arī attiecībā uz produktiem, kas ir būtiski zaļās un digitālās pārkārtošanās atbalstam. 52 % no šo atkarību veidojošo ražojumu importa izcelsmes valsts ir Ķīna. 34 produkti ir potenciāli neaizsargātāki, jo tiem, iespējams, ir zems potenciāls tālākai diversifikācijai un aizstāšanai ar ES produkciju. Lai uzlabotu Eiropas rūpniecības konkurētspēju, ir vajadzīga stabila ilgtspējīgas enerģētikas un digitālo tehnoloģiju politika. EESK vēlas uzsvērt, ka Eiropas digitālās veselības aprūpes un atjaunojamo energoresursu nozares dalībnieki ir starp globālajiem līderiem.
2.7.

Arī priekšlikums “ ReFuelEU Aviation ” var radīt konkurences izkropļojumus, jo ar SAF sajauktas aviācijas degvielas izmantošana būtu obligāta [tikai] visās ES lidostās, taču ne tajos gaisa satiksmes mezglos, kuri atrodas ārpus ES. Lai gan ilgtspējīgas aviācijas degvielas rada mazāk CO 2 , to ražošanas izmaksas ir ievērojami augstākas nekā tradicionālajai aviācijas degvielai. Ja šāda SAF nesaņemtu publisku finansējumu, tās papildu izmaksas galu galā tiktu pārnestas uz pasažieriem un starptautiski lidojumi no ES gaisa satiksmes mezgliem tādējādi kļūtu dārgāki par lidojumiem, kas uz to pašu galamērķi dodas no tādiem gaisa satiksmes mezgliem, kuri atrodas ārpus ES. Šādus nozīmīgus starptautiskās konkurences izkropļojumus nedrīkst pieļaut; gaidītos CO 2 emisiju samazinājumus tie beigu beigās apdraud gan no politiskā, gan komerciālā, gan visvairāk no ekoloģiskā viedokļa.
4.7.

Facebook , Twitter ) varai nebūtu jāapslēpj tas, ka visefektīvākā dezinformācija ir koncentrēta plašai sabiedrībai mazāk zināmos rīkos, piemēram, VKontakte , Rumble , Odysee , Gab , Parler . Šīm mazākajām platformām nav tik plaša auditorija, taču tās var vienkāršāk uzrunāt atsevišķas grupas atkarībā no reģiona, vecuma vai jebkāda cita kritērija. Šīm platformām arī nav tādu finanšu līdzekļu, lai spētu cīnīties pret tajās izplatīto dezinformāciju, vai arī tās nav ieinteresētas to darīt, aizbildinoties ar vārda brīvību. Dezinformācija bieži rodas konfidenciālākās platformās, pēc tam strauji sasniedzot plašāku auditoriju Galveno platformu () varai nebūtu jāapslēpj tas, ka visefektīvākā dezinformācija ir koncentrēta plašai sabiedrībai mazāk zināmos rīkos, piemēram,. Šīm mazākajām platformām nav tik plaša auditorija, taču tās var vienkāršāk uzrunāt atsevišķas grupas atkarībā no reģiona, vecuma vai jebkāda cita kritērija. Šīm platformām arī nav tādu finanšu līdzekļu, lai spētu cīnīties pret tajās izplatīto dezinformāciju, vai arī tās nav ieinteresētas to darīt, aizbildinoties ar vārda brīvību. Dezinformācija bieži rodas konfidenciālākās platformās, pēc tam strauji sasniedzot plašāku auditoriju ( 11 )
Reālās ekonomikas dalībnieki pauduši bažas par to, ka deleģētajā regulā noteiktie tehniskie kritēriji varētu radīt finansiālas grūtības saistībā ar darbībām, kas neatbilst regulai. EESK piekrīt, ka šāds risks, iespējams, pastāv, ņemot vērā to, ka taksonomijas darbības joma tiek paplašināta, lai to izmantotu par pamatu gan nefinanšu pārskatu sniegšanai saskaņā ar Taksonomijas regulas 8. pantu, gan arī ierosinātajam ES zaļo obligāciju standartam ( 6 )
4.2.2.

EESK skatījumā nav pieņemami, ka ap 100 000 cilvēku mirst no vēža, kas saistīts ar arodekspozīciju, un aicina dalībvalstis nekavējoties īstenot Ceļveža par kancerogēniem stratēģiju, piemērot robežvērtības un citus ES līmenī pieņemtos noteikumus, ierobežojot aptuveni 40 miljonu darba ņēmēju eksponētību 26 bīstamām vielām un tādējādi uzlabojot darba apstākļus. EESK uzskata, ka ir jāpārskata un jāpapildina bīstamo vielu saraksts, pirmām kārtām tajā iekļaujot nanomateriālus un to kancerogēno ietekmi, un iesaka līdz 50 palielināt to kancerogēno vielu skaitu, uz kurām attiecas ekspozīcijas robežvērtības.
3.8.

EESK aicina vienādi lielu uzmanību pievērst pārmaiņu mazināšanas un adaptācijas finansēšanai. Ir ļoti svarīgi, lai visās klimata politikas jomās visos līmeņos tiktu apvienotas klimata pārmaiņu mazināšanas un adaptācijas stratēģijas, un EESK aicina veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu šā principa ievērošanu, jo klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumi pasargā nākamās paaudzes no klimata krīzes padziļināšanās, savukārt adaptācija pasargā gan pašreizējo paaudzi, gan nākamās no ārkārtējām meteoroloģiskām parādībām, ko izraisījušas jau esošās klimata pārmaiņas. ES budžetā būtu jāgroza ES klimatrīcības apsekošanas metodika, lai adaptācijas izdevumus skaidri nošķirtu no klimata pārmaiņu mazināšanas izdevumiem.
2.12.

Pat vislabāk izstrādāto un vispilnīgāk īstenoto programmu gadījumā panākumi lielā mērā ir atkarīgi no dalībvalstu, kuras piedalās to īstenošanā, vēlmes savstarpēji sadarboties, kā arī no to noturības un pieņemtajiem politiskajiem lēmumiem šādu programmu atbalstam. Politiskajai gribai šajā saistībā ir būtiska nozīme.
2.4.

Viens no galvenajiem uzdevumiem ir veicināt augstas kvalitātes un efektīvu akumulatoru ražošanu un laišanu Eiropas Savienības tirgū, nostiprināt un izmantot Eiropas Savienības akumulatoru primāro un sekundāro izejvielu potenciālu, šajā nolūkā nodrošinot to efektīvu un ilgtspējīgu ražošanu, kā arī garantēt otrreizējo izejvielu tirgus optimālu darbību un ar to saistīto rūpniecisko procesu nevainojamu norisi.
4.1.13.

Ražojumi, kas izgatavoti no izejvielām, kuras importētas no trešām valstīm, piemēram, piemēram, retzemju elementiem ( REE ), kas iegūti rūdas ieguves darbībās, kuras apdraud vidi un veselību, ir īpaši svarīgi vairākām modernām tehnoloģijām, sākot ar aizsardzības sistēmām, mobilajiem tālruņiem un televizoriem, līdz pat LED spuldzēm un vēja turbīnām. Tāpēc rodas jautājums, kādas stratēģijas tiks ieviestas, lai mazinātu atkarību no citām būtiskām vielām, kuru ražošanas procesu ietekmē piegāde no trešām valstīm.
3.11.

EESK atzinīgi vērtē 2021.–2027. gada Digitālās izglītības rīcības plāna ierosmi izveidot Eiropas digitālo materiālu un kursu apmaiņas platformu . Lietotājiem ir vajadzīga visa informācija par to, vai kursu beidzēji iegūst pilnu vai daļēju kvalifikāciju vai arī mikroapliecinājumu, kā arī ziņas par to, kurš apstiprina tiešsaistes kursus un nodrošina to kvalitāti, par to, vai tie ir atzīti un kādā veidā, un kā ar tiem varēs papildināt pilno kvalifikāciju. Būtu svarīgi šādus kursus uzskaitīt Europass portālā un nopietni apsvērt jautājumu par autortiesībām un īpašumtiesībām uz tiešsaistes materiāliem, kā arī par attiecīgo tiešsaistes kursu kvalitāti un noderīgumu.
3.4.

Komiteja uzsver šā mērķa vērienīgumu, 30 gadu perspektīvu un nepieciešamību padziļināti pievērsties pašreizējo attiecīgās jomas normatīvo un administratīvo aktu saskaņošanai un to finansiālā atbalsta mehānismu saskaņošanai, kas paredzēti attiecīgām mājsaimniecībām, sociālo mājokļu izīrētājiem, publiskajām iestādēm un citiem attiecīgo ēku īpašniekiem, kā arī potenciālajiem investētājiem, kuri jāpārliecina veikt ilgtermiņa investīcijas atbilstoši katra individuālajiem apsvērumiem un iespējām. Par to liecina pašreizējais dalībvalstu un to reģionālās pārvaldes iestāžu darbs ar mērķi savienot atveseļošanas instrumentu Next Generation EU un 2021.–2027. gada kohēzijas politiku.
4.9.

EESK uzsver, ka narkotiku lietošana ir sarežģīta bioloģiski psiholoģiski sociāla parādība, tādēļ nepiemēroti narkomānijas apkarošanas pasākumi, piemēram, narkotiku lietotāju vienpusēja kriminalizācija, rada nopietnu kaitējumu veselībai un sabiedrībai un tāpēc saasina, nevis atrisina sabiedrības drošības problēmas. Tādēļ EESK iesaka Eiropadomei: a) saglabāt savu līdzšinējo pieeju un izņemt narkomānijas apkarošanas programmu no drošības savienības pasākumu kopuma, b) nodrošināt atsevišķu uzmanību veltīt katrai no parādībām, kas saistītas ar dažādiem problēmas aspektiem, c) reaģējot uz šīm parādībām, izmantot multidisciplināru pieeju, d) un paredzēt sankcijas un represijas tikai kā galējo līdzekli, ja citi ietekmes līdzekļi ir izrādījušies neefektīvi.
3.1.

Eurostat lēš, ka nesenais bezdarba pieaugums ir neliels, salīdzinājumā ar ekonomiskās aktivitātes samazināšanos, ir paredzams, ka bezdarba līmenis ES-27 valstīs paaugstināties no 6,7 % 2019. gadā līdz 9 % 2020. gadā digitālo pārkārtošanos izglītībā, darbā un ikdienas dzīvē . Tādēļ EK Komisijas politikas tiesību aktu kopums ir nācis īstajā brīdī , lai rosinātu diskusijas par efektīvu izglītības un apmācības politiku . Covid-19 pandēmija ir izraisījusi Eiropas ekonomikas dziļu lejupslīdi un pieaugošu bezdarba līmeni. Kaut arīlēš, ka nesenais bezdarba pieaugums ir neliels, salīdzinājumā ar ekonomiskās aktivitātes samazināšanos, ir paredzams, kaES-27 valstīs paaugstināties no 6,7 % 2019. gadā līdz 9 % 2020. gadā ( 11 ) . No otras puses, Covid-19 krīze ir paātrinājusi. Tādēļ EK Komisijas politikas tiesību aktu kopums ir nācis, lai rosinātu diskusijas par