[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 16.5.2007

SEC(2007) 620 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES LĒMUMS,

ar ko atceļ Lēmumu 2004/917/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Grieķijā

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. VISPāRēJA INFORMāCIJA

Līguma 104. pantā ir noteikts, ka dalībvalstis nedrīkst pieļaut pārmērīgu valsts budžeta deficītu, un paredzēta tā identificēšanas un novēršanas procedūra. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra ir sīkāk noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa. Saskaņā ar Līguma 104. panta 2. punktu Komisijai jāuzrauga atbilstība budžeta disciplīnai, pamatojoties uz diviem kritērijiem, proti: a) vai plānotais vai reālais valsts budžeta deficīts pārsniedz atsauces vērtību 3 % no IKP (izņemot gadījumus, kad vai nu deficīta attiecība ir būtiski un pastāvīgi pazeminājusies un sasniegusi atsauces vērtībai tuvu līmeni, vai arī atsauces vērtība ir pārsniegta tikai izņēmuma kārtā un uz laiku, un šī attiecība joprojām ir tuva atsauces vērtībai); un b) vai valsts parāds pārsniedz atsauces vērtību 60 % no IKP (ja vien parāda attiecība pietiekami strauji nesamazinās un netuvinās atsauces vērtībai).

Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras piemērošanai vajadzīgos statistikas datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 3605/93[2] 4. pantu divas reizes gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāziņo par valsts budžeta deficītu, valsts parādu un citiem saistītajiem mainīgajiem lielumiem[3].

Pamatojoties uz to, ka 2003. gadā valsts kopbudžeta deficīts bija 3,2 % no IKP, bet valsts parāds — 103 % no IKP, Komisija 2004. gada 19. maijā uzsāka pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru attiecībā uz Grieķiju, pieņemot paziņojumu atbilstīgi Līguma 104. panta 3. punktam[4]. Uz Komisijas ieteikuma pamata Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts Līguma 104. panta 6. punkta nozīmē[5]. Vienlaikus un arī pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome atbilstīgi Līguma 104. panta 7. punktam pieņēma Grieķijai adresētus ieteikumus[6] nolūkā vēlākais līdz 2005. gadam novērst pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju. Saskaņā ar Līguma 104. panta 8. punktu un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2005. gada 18. janvārī nolēma, ka noteiktajā termiņā nav veikta nekāda efektīva rīcība, reaģējot uz tās ieteikumu atbilstīgi Līguma 104. panta 7. punktam[7]. Uz Komisijas ieteikuma pamata un saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu Padome 2005. gada 17. februārī nolēma[8] pieprasīt Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, ko Padome atzinusi par vajadzīgiem, lai novērstu pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju, un pagarināja situācijas novēršanas termiņu par vienu gadu līdz 2006. gadam.

Lēmumā atbilstīgi Līguma 104. panta 9. punktam Padome nolēma, ka „ Grieķija iespējami īsākā laikā un vēlākais līdz 2006. gadam novērš pašreizējo pārmērīgo budžeta deficītu, izmantojot šādus pasākumus: i) stingri īstenojot parlamenta apstiprināto 2005. gada budžetu un ii) 2006. gadā īstenojot pastāvīgus koriģējošus pasākumus, kā rezultātā budžeta deficīts tiktu labots vismaz par 0,6 procentu punktiem no IKP”. Padome arī pieprasīja, lai Grieķija turpinātu centienus „ noteikt un kontrolēt faktorus, kas nav tīrais aizņēmums, kuri ietekmē izmaiņas parāda līmenī, nolūkā nodrošināt, ka valsts bruto parāda attiecība pietiekami samazinās un pietiekami strauji tuvojas atsauces vērtībai vienlaikus ar pārmērīgā budžeta deficīta labošanu ” un „ uzlabot vispārējo valsts datu vākšanu un apstrādi ”. Padome noteica, ka Grieķijai vēlākais līdz 2005. gada 21. martam jāiesniedz ziņojums, kurā izklāstīti lēmumi nolūkā ņemt vērā Padomes ieteikumus, kā arī pēc tam jāiesniedz turpmāki regulāri ziņojumi par panākto.

Turklāt Padome mudināja „ Grieķiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka budžeta konsolidācija ar mērķi sasniegt vidējā termiņa valsts finanšu stāvokli, kas ir tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, tiek saglabāta, samazinot cikliski koriģēto deficītu vismaz par 0,5 % no IKP gadā pēc tam, kad ir labots pārmērīgais budžeta deficīts” .

1. tabula. Padomes 2005. gada 17. februārī apstiprinātā korekcija

% no IKP, ja vien nav norādīts citādi | 2004 | 2005 | 2006 |

Valsts kopbudžeta bilance Izmaiņas cikliski koriģētajā bilancē Izmaiņas strukturālajā bilancē Kopējais valsts parāds p.m.: reālais IKP pieaugums (%) | -5,5 apm. 112 3,8 | -3,6 +1,7 apm. 112 3,3 | deficīts <3 vismaz +0,6 apm. 110 3,3 |

Piezīme . Strukturālā bilance = cikliski koriģētā bilance, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus.

Avots . Padomes paziņojums Grieķijai atbilstīgi Līguma 104. panta 9. punktam, citējot Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognozi.

Pamatojoties uz Grieķijas 2005. gada marta stabilitātes programmas pārskatīto atjauninājumu un Grieķijas iestāžu 29. martā publiskoto apņemšanos — 2006. gada budžeta projektā panākt deficīta samazinājumu līdz apjomam, kas ir mazāks par 3 % no IKP —, ko uzskatīja par Padomes lēmumā paredzēto īstenošanas ziņojumu, Komisija 2005. gada 6. aprīlī pieņēma paziņojumu Padomei[9], kurā secināja, ka Grieķijas līdz tam pieņemtie lēmumi atbilda Padomes lēmumam un ka tajā brīdī nebija nepieciešams veikt turpmākus pasākumus atbilstīgi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrai. Padome 2005. gada 12. aprīļa sanāksmē piekrita šim novērtējumam.

Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ja pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts.

2. JAUNāKāS DEFICīTA DINAMIKAS TENDENCES

Pamatojoties uz Komisijas ( Eurostat ) sniegtajiem faktiskajiem datiem pēc Grieķijas 2007. gada aprīļa ziņojuma atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 3605/93[10] un uz Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi, nominālais valsts kopbudžeta deficīts 2006. gadā bija 2,6 % no IKP[11]. Deficīta aprēķins ietver pagaidu ienākumus 0,6 % no IKP apmērā, proti, banku maksājumus un atliktos maksājumus, kas veikti apmaiņā pret to, ka sociālā nodrošinājuma iestādes pārņems pensiju saistības. Šis rezultāts atbilst Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu par nominālā deficīta samazināšanu zem atsauces vērtības — 3 % — līdz 2006. gadam un ir vienāds ar Grieķijas 2005. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi.

Galvenie 2006. gadā īstenotie pasākumi attiecībā uz ieņēmumiem bija cīņa pret nodokļu nemaksāšanu, īpašuma nodokļa reforma un akcīzes nodokļa paaugstināšana degvielai un tabakai. Gada otrajā pusē īstenoja vēl vairākus ieņēmumus palielinošus pasākumus, lai nodrošinātu 2006. gada budžeta izpildi, proti, palielināja ienākuma nodokļa priekšapmaksas likmi uzņēmumiem un bankām, vēlreiz paaugstināja akcīzes nodokli degvielai un tabakai un noteica lielāku nodokli mobilo savienojumu rēķiniem. Attiecībā uz izdevumiem galvenie pasākumi bija gan algu, gan darbības izdevumu ierobežošana, jauni noteikumi publiskajiem uzņēmumiem un organizācijām (DEKO) ar nolūku racionalizēt publiskā sektora izdevumus un palielināt resursu sadales efektivitāti, kā arī jauni tiesību akti par valsts un privātā sektora partnerību, kas, neuzliekot slogu budžetam, atviegloja ieguldījumus gan mazos, gan lielos infrastruktūras projektos. Sākotnēji budžetā iekļautos ieņēmumus no pagaidu pasākumiem 0,4 % no IKP apmērā uzskatīja par deficītu mazinošiem. Tomēr izrādījās, ka tie neatbilst „EKS 95”, un Eurostat tos neņēma vērā 2007. gada aprīlī paziņotajā deficīta aprēķinā. Tam būtu vajadzējis palielināt galīgo deficīta apjomu minētajā apmērā. Tomēr mazākus ienākumus no pagaidu pasākumiem pilnībā atsvēra mijmaiņas darījumu skaitļu labojumi, tos palielinot[12],[13].

Ieņēmumi un izdevumi gandrīz vienādās daļās — katra pozīcija nepilnu 3 procentu punktu no IKP apmērā — sekmēja nominālo korekciju 5½ % apmērā, salīdzinot ar 2005. gada deficītu. Izteikti IKP, kopējie ieņēmumi palielinājās par 1½ procentu punkta no IKP, no kā netiešie nodokļi veidoja ½ % no IKP. Atlikušo 1 procentu punktu deva sociālo iemaksu un citu ieņēmumu, tostarp kapitāla pārvedumu (ES pārvedumu), palielinājums. Kopējos izdevumus samazināja par 1¼ procentu punkta no IKP, galvenokārt samazinot primāros izdevumus (½ % no IKP) un procentu izdevumus (¼ % no IKP). Samazināja arī kapitāla izdevumus — par aptuveni ½ procentu punkta no IKP. Atbilstīgi Padomes lēmumam strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) tika uzlabota par 2¼ procentu punktiem no IKP.

Kopumā 2006. gada deficīts bija 3½ procentu punktiem no IKP mazāks nekā 2003. gadā, kad pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru uzsāka, un 5¼ procentu punktiem no IKP mazāks nekā 2004. gadā, kad deficīts bija vislielākais — 7,9 % no IKP. Līdz ar to primārā bilance uzlabojās attiecīgi par 2¾ un gandrīz 4½ procentu punktiem no IKP. Kaut arī šajā laikposmā tika veiktas finanšu korekcijas, reālais IKP pieaugums bija stabils. Vērtējot pēc lēstajām izmaiņām strukturālajā bilancē, laikā no 2004. līdz 2006. gadam valsts budžeta bilances uzlabojumi iekļāva arī fiskālus pasākumus 4½ procentu punktiem no IKP apmērā. Ja atņem procentu maksājumu samazinājuma ietekmi, fiskālo pasākumu apmērs samazinās līdz 3¾ procentu punktiem no IKP. Šie skaitļi nozīmīgi pārsniedz Padomes lēmumā saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu ieteikto korekciju, ko apstiprināja pēc Padomes lēmuma pieņemšanas veiktais deficīta datu rindu labojums, skaitļus palielinot.

Pēc pavasara datu paziņošanas pirmo rezultātu publicēšanas deficīta attiecību parasti labo, skaitļus palielinot vai samazinot. Attiecībā uz ES dalībvalstīm kopumā labojumi nav nekas neparasts, visbiežāk tie ir salīdzinoši nelieli, un vidēji tie nenozīmīgi atšķiras no nulles. Grieķijas gadījumā kopš 2004. gada veiktie valsts budžeta atskaišu apjomīgie labojumi (skatīt ierāmēto informāciju), ko izdarīja pēc tam, kad Eurostat izteica atrunu par paziņotajiem datiem, bija rezultāts veiktajiem pasākumiem, lai uzlabotu valsts finanšu statistikas datu vākšanu un apstrādi, kā tas prasīts Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumā un 2005. gada 17. februāra lēmumā. Šie pasākumi ļāva Eurostat apstiprināt Grieķijas 2006. gada oktobrī un 2007. gada aprīlī paziņotos valsts budžeta deficīta un parāda skaitļus. Kaut arī nevar izslēgt to, ka Grieķijas valsts budžeta deficīta skaitļus nākotnē varētu labot vēlreiz, tomēr, ņemot vērā atšķirību starp patlaban paziņoto deficīta apjomu un deficīta atsauces vērtību, ir samērā neliela varbūtība, ka jebkādi valsts budžeta atskaišu labojumi nākotnē palielinās 2006. gada parāda attiecību tik ļoti, ka tā pārsniegs 3 % no IKP. Tāda varbūtība kļūs vēl mazāka, ja vēlāk šajā gadā Eurostat apstiprinās Grieķijas 2006. gada oktobrī un 2007. gada aprīlī paziņotās labotās IKP datu rindas.

3. DEFICīTA PROGNOZES 2007. GADAM UN TURPMāK

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi, valsts kopbudžeta deficīts 2007. gadam ir prognozēts 2,4 % apmērā no IKP[14], reālajam IKP pieaugumam esot 3¾ %. Tas ietver papildu pastāvīgos pasākumus, kuru mērķis ir samazināt izdevumus, aptuveni ¼ % no IKP apmērā, kā arī tikpat daudz papildu ieņēmumus no vienreizējiem pasākumiem — abas šīs izmaiņas finanšu ministrs paziņoja pirms Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozes sagatavošanas beigu termiņa[15]. Saskaņā ar Grieķijas 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumu oficiālais deficīta mērķis 2007. gadam arī bija 2,4 % no IKP, lai arī šis oficiālais deficīts neietvēra iepriekš minētos pasākumus. Kopumā ieņēmumi no vienreizējiem pasākumiem, kas iekļauti 2007. gada pavasara prognozē, ir aptuveni ½ % no IKP, savukārt stabilitātes programmā tādi nav iekļauti. Saskaņā ar pavasara prognozi, neieskaitot vienreizējos pasākumus, 2007. gada budžeta deficīts joprojām būtu mazāks par atsauces vērtību — 2,9 % no IKP. 2008. gadā, pieņemot, ka līdzšinējā politika tiks turpināta bez izmaiņām, un neizmantojot papildu vienreizējos pasākumus, deficīts nedaudz palielinātos līdz 2¾ % no IKP. Deficīta prognozes liecina par pārmērīga budžeta deficīta ticamu un ilgtspējīgu novēršanu.

Kaut arī aprīlī tika paziņoti papildu pastāvīgie un vienreizējie pasākumi, saskaņā ar pavasara prognozi 2007. gada deficīts būs vienāds ar — nevis mazāks par — stabilitātes programmā noteikto mērķi. Konkrēti, tiek prognozēts, ka šo jauno pasākumu ietekmi atsvērs, pirmkārt, pavasara prognozes piesardzīgāki pieņēmumi par izaugsmi un, otrkārt, tas, ka stabilitātes programmā noteiktie pastāvīgie pasākumi, pēc Komisijas domām, ir nepietiekami, lai pilnībā kompensētu to, ka ieņēmumi no vienreizējiem pasākumiem samazināsies no 0,6 % no IKP 2006. gadā līdz (neskaitot aprīlī paziņotos) ½ % 2007. gadā.

Galvenie 2007. gada budžetā paredzētie pasākumi attiecībā uz ieņēmumiem ir iedzīvotāju ienākuma nodokļa reforma un akcīzes nodokļa papildu paaugstināšana degvielai 2007. gadā; vienlaikus Grieķijas iestādes joprojām ir cieši apņēmušās pastiprināt cīņu pret nodokļu nemaksāšanu. Attiecībā uz izdevumiem ir prognozēts, ka primāro izdevumu gada palielinājums būs nedaudz mazāks par nominālā IKP pieaugumu, kā rezultātā — apvienojumā ar procentu maksājumu papildu samazinājumu — kopējiem izdevumiem, rēķinot procentos no IKP, būtu jāsamazinās. Samazinājumu palīdzēs sasniegt publiskā sektora algu kopējo izdevumu (aptuveni 25 % no primāro izdevumu kopsummas) mērenāks palielinājums, kas saskaņā ar budžetu nepārsniegs 6 %, kā arī nozīmīgi samazinājumi starpposma valsts izdevumos (galvenokārt administratīvo izmaksu un publiskā iepirkuma jomā).

Deficīta prognoze 2007. gadam salīdzinājumā ar 2006. gadu paredz nominālu samazinājumu ¼ procentu punkta no IKP apmērā. Paredzams, ka šī korekcija gandrīz pilnībā būs saistāma ar pastāvīgajiem pasākumiem, ko paziņoja pirms Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozes sagatavošanas beigu termiņa. Tiek prognozēts, ka kopējie ieņēmumi samazināsies par mazāk nekā ¼ procentu punkta; lielāki netiešie nodokļi tikai daļēji atsvērs samazinātus ieņēmumus no pensiju fondu pārņemšanas un, mazākā mērā, samazinātus ieņēmumus no tiešajiem nodokļiem, kas atspoguļo īstenoto iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājumu. Paredz, ka kopējie izdevumi samazināsies par ½ procenta punktu no IKP, galvenokārt zemāku procentu izdevumu, samazināta valsts patēriņa un bruto ieguldījumu pamatkapitālā dēļ. Strukturālais uzlabojums būs aptuveni ¼ % no IKP apjomā, kā rezultātā strukturālais deficīts 2007. gadā būs apmēram 3¾ %.

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi korekciju temps 2007. gadā neatbilst prasībai par uzlabojumu strukturālā ziņā vismaz 0,5 % no IKP apmērā, kā tas ir noteikts Padomes lēmumā atbilstīgi Līguma 104. panta 9. punktam attiecībā uz laikposmu pēc deficīta novēršanas, un nav saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Atzinumā par 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumu[16] Padome atzīmēja, ka programmā nav paredzēts programmas darbības laikā (tā noslēdzas 2009. gadā) sasniegt vidējā termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli (kas Grieķijas gadījumā ir līdzsvarots stāvoklis strukturāla izteiksmē)[17]. Tā arī norādīja, ka laikā pēc pārmērīga deficīta novēršanas budžeta korekciju temps virzībā uz programmā paredzēto VTM būtu jāpaātrina, jo īpaši pēc 2007. gada, lai tas atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam.

4. PARāDA DINAMIKAS TENDENCES UN PROGNOZES

Laikā no 2003. līdz 2006. gadam izmaiņas kopējā parāda attiecībā neatspoguļoja pilnībā izmaiņas valsts kopbudžeta bilancē un ekonomikas vispārējā sniegumā. Ņemot vērā stabilu nominālā IKP pieaugumu (vidēji vairāk nekā 7½ % gadā, tādējādi vairākus gadus pēc kārtas pārsniedzot ES vidējo rādītāju), kā arī procentu izdevumu samazināšanos un primārās bilances uzlabošanos, parāda attiecība ir samazinājusies tikai par 3¾ procentu punktiem laikā no 2003. līdz 2006. gadam.

Nominālā IKP pieaugums ir bijis galvenais parāda samazināšanās iemesls, kas vairāk nekā atsvēra parādu palielinošo procentu izdevumu ietekmi. Nominālā IKP pieauguma un procentu izdevumu kombinētā ietekme („lavīnas efekts”) veicināja parāda samazināšanos par 8¾ procentu punktiem no IKP. Primārā bilance veicināja parāda palielināšanos līdz 2005. gadam (par 3 procentu punktiem no IKP), tomēr 2006. gadā — un pirmo reizi kopš 2003. gada — tā bija ar pārpalikumu, kas palīdzēja samazināt parāda attiecību par aptuveni 2 procentu punktiem.

Tomēr ātrāku parāda samazināšanos kavēja nozīmīga apjoma atšķirības starp izmaiņām valsts parādā un valsts budžeta deficītā/pārpalikumā ( stock-flow adjustments, SFA ) kopā aptuveni 4¼ procentu punktu apmērā laikā no 2004. līdz 2006. gadam, neatkarīgi no tā, ka ieņēmumi no privatizācijas bija 1½ % no IKP. Jebkurā gadījumā SFA vairākus pēdējos gadus ir bijušas mazākas nekā pirms dažiem gadiem. Turklāt tagad ir pieejama daudz detalizētāka informācija par katru SFA sastāvdaļu un ir mazāk statistisko neatbilstību, kas palielina paziņoto datu ticamību. 2004. gadā parādu palielinošas SFA 1 % no IKP apmērā bija galvenokārt tāpēc, ka palielinājās centrālās valdības noguldījumi bankās; tas, ka 2005. gadā obligācijas tika emitētas par lielāku summu nekā deficīts, lielākoties bija saistīts ar nepieciešamību nokārtot aizkavētos veselības aprūpes maksājumus. Galvenie iemesli, kāpēc 2006. gadā SFA bija 2,3 % no IKP apmērā, bija šādi: banku noguldījumu papildu uzkrāšanās (0,6 % no IKP); fakts, ka liela daļa ieņēmumu, kas saistīti ar iepriekš minēto pensiju izdevumu pārnešanu uz sociālā nodrošinājuma jomu, vēl nav pārvērsti naudā (0,5 % no IKP)[18]; gaidāmie maksājumi no ES budžeta (0,6 % no IKP); maksājumi, kas attiecās uz militāro ierīču iegādi, kuru piegāde palielinās deficītu (0,4 % no IKP); aktīvu pārdošana (-1,4 % no IKP); statistiskās neatbilstības (0,6 % no IKP); kā arī vairāki citi mazāki mainīgie lielumi[19].

Grieķijas 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā uzstādītais mērķis ir no 2006. gada pakāpeniski, tomēr ievērojami paātrināt parāda un IKP attiecības samazinājumu, kopsummā līdz 2009. gadam to samazinot par 12¾ procentu punktiem. To panāktu, galvenokārt izmantojot primārās bilances pārpalikuma palielinājumu (par aptuveni 7¼ procentu punktiem) kombinācijā ar parādu samazinošo „lavīnas efektu” (aptuveni tikpat lielā apmērā, pateicoties nozīmīgam nominālā IKP pieaugumam). Atjauninājums arī paredz, ka nozīmīgi samazināsies parādu palielinošās atšķirības starp izmaiņām valsts parādā un valsts budžeta deficītā/pārpalikumā; tās 2007.–2009. gadā būs 1¾ procentu punkta apmērā no IKP. Atzinumā par programmu Padome atzīmēja, ka parāda attiecības dinamika pēc 2007. gada varētu būt nelabvēlīgāka nekā programmā paredzēts, ņemot vērā optimistiskās izaugsmes prognozes un riskus, kas apdraud deficīta mērķu sasniegšanu. Tā piebilda, ka tomēr, šķiet, ka programmas darbības laikā parāda attiecība samazināsies pietiekami strauji, tuvinoties atsauces vērtībai.

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi parāda samazinājuma temps būs nedaudz lēnāks nekā paredzēts stabilitātes programmā, 2008. gadā sasniedzot aptuveni 97½ %, ja līdzšinējo politiku turpinās bez izmaiņām. Ņemot vērā šīs parāda dinamikas tendences, parāda attiecība samazinās pietiekami strauji, tuvojoties atsauces vērtībai.

5. APSVēRUMI PAR GRIEķIJAS DATU STATISTISKO TICAMīBU

Saskaņā ar Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumu un 2005. gada 17. februāra lēmumu Grieķijai ir „jāuzlabo vispārējo valsts datu vākšana un apstrāde”.

Grieķijas Valsts statistikas centrs veica vairākus pasākumus, lai uzlabotu Komisijai paziņoto deficīta un parāda datu kvalitāti. Konkrēti, tie ietvēra jaunu aptauju savlaicīgai datu vākšanai ik ceturksni no sociālā nodrošinājuma iestādēm, pašvaldību un centrālās valdības iestādēm, kas nav valsts iestādes; iepriekšējā aptauja bija ikgadēja un rezultāti bieži vien bija pieejami divus vai trīs gadus vēlāk. Turklāt minētās aptaujas finanšu daļas rezultātus sistemātiski salīdzināja ar pieejamajiem banku darbības statistikas datiem, ko bija savākusi Grieķijas Banka. Grieķijas Valsts statistikas centrs arī veica sīkāku analīzi par kapitāla ieguldījumiem valsts uzņēmumos, lai atbilstīgi Eurostat kritērijiem pareizi uzskaitītu šos ieguldījumus deficīta aprēķinā vai kā finanšu darījumus. Veselības aprūpes izdevumu grāmatvedības uzskaite pārgāja no līdzšinējās naudas uzskaites grāmatvedības uz uzkrāšanas principa grāmatvedību. Saskaņā ar Eurostat ieteikumiem Grieķijas Valsts statistikas centrs mainīja uzskaites procedūru arī militārajiem izdevumiem, pārvedumiem no ES budžeta, nodokļiem un valdības iekšējiem pārvedumiem. Turklāt Grieķijas statistikas iestādes ieviesa vairākus citus Eurostat tehniskos ieteikumus, kas ir uzskaitīti ziņojumā par metodoloģijas izpētes apmeklējumiem. Ar šiem uzlabojumiem panāca to, ka nozīmīgi samazinājās statistiskā neatbilstība datiem par 2002.–2005. gadu. Tā rezultātā Eurostat 2006. gada 23. oktobrī atcēla atrunu par Grieķijas paziņoto valsts deficīta un parāda skaitļu kvalitāti un apstiprināja šos skaitļus. Tos vēlreiz apstiprināja 2007. gada aprīlī. Lai gan joprojām ir vairākas neizskaidrotas neatbilstības, tādu ir daudz mazāk nekā iepriekš.

Grieķijas labojumi fiskālajos pārskatos kopš 2004. gada

2004. gada septembrī — divus mēnešus pēc tam, kad Padome bija pieņēmusi lēmumu par to, ka Grieķijā ir pārmērīgs deficīts — Grieķijas iestādes paziņoja labotus datus, kas atklāja, ka valsts budžeta deficīts ir pārsniedzis 3 % no IKP jau kopš 2000. gada. Konkrēti, 2000.–2003. gada deficīta apmērs bija labots, to palielinot par vairāk nekā diviem procentu punktiem no IKP gadā (skatīt tabulu). Arī parāda apjoms bija labots, to palielinot par vairāk nekā 7 procentu punktiem no IKP. 2004. gada prognozes paredzēja palielināt deficīta un parāda skaitļus attiecīgi par 2,3 % un 14 % no IKP[20].

Šo datu labošanu veica, pamatojoties uz jaunu informāciju par 2000.–2003. gadu, ko Grieķijas iestādes iesniedza pēc Eurostat pieprasījuma, un tā bija balstīta uz „EKS 95” grāmatvedības noteikumu pareizāku piemērošanu. Pēc paziņoto datu pārbaudes Eurostat 2004. gada 23. septembrī apstiprināja jaunos skaitļus par 2000.–2003. gadu[21].

2005. gada martā paziņotajos datos no jauna bija veikti labojumi, jo īpaši attiecībā uz 2002.–2003. gada deficītu. Galvenie iemesli tam bija, pirmkārt, tas, ka vēl neizmaksātie veselības aprūpes izdevumi nebija bijuši pareizi iegrāmatoti tad, kad izdevumi faktiski radās, un, otrkārt, tika laboti skaitļi par pārpalikumu sociālā nodrošinājuma jomā, tos samazinot par 0,1 % 2002. gadā un par 0,2 % 2003. gadā. Nedaudz samazināja arī 2002. un 2003. gada parāda apjomu, galvenokārt tāpēc, ka savstarpējā atbalsta fondu pārklasificēja sociālā nodrošinājuma jomā. Kaut arī dati par deficītu un parādu tika vairākkārt laboti, Eurostat neapstiprināja 2005. gada martā, 2005. gada septembrī un 2006. gada aprīlī paziņotos datus[22].

Eurostat 2006. gadā no 29. maija līdz 2. jūnijam un no 27. līdz 29. septembrim Grieķijā veica metodoloģijas izpētes apmeklējumus[23]. Apmeklējumu rezultātā Eurostat un Grieķijas iestādes panāca vienošanos, ar kuru tika noskaidroti Eurostat 2005. gada 26. septembra un 2006. gada 24. aprīļa paziņojumā presei minētie neskaidrie jautājumi par ES budžeta pārvedumu uzskaiti, sociālā nodrošinājuma kontiem un debitoru un kreditoru parādiem 2002.–2005. gadā. Eurostat 2006. gada 29. septembrī vienojās ar Grieķijas iestādēm samazināt citu centrālās valdības iestāžu un sociālā nodrošinājuma fondu budžeta pārpalikumu (labojumi pārvedumiem, ko saņēma no 2002.–2005. gada parastā budžeta, un izmaiņas datu avotos 2005. gadā). Labojumi bija ¾ procentu punkta no IKP apmērā attiecībā uz 2004. un 2005. gadu. Konkrēti, sociālā nodrošinājuma jomas pārpalikuma skaitļi tika laboti, tos samazinot par aptuveni ¼ % no IKP gadā. Tā rezultātā savukārt tika labots deficīta un parāda apmērs; Eurostat atcēla atrunas par Grieķijas valsts budžeta deficīta un parāda aprēķiniem un apstiprināja paziņotos datus[24].

2007. gada aprīlī paziņotajos datos deficīta apmērs vēlreiz bija labots, to palielinot 2004. un jo īpaši 2005. gadā. Palielinājums 2004. gadā bija galvenokārt tāpēc, ka bija iegūta jauna informācija par ES budžeta pārvedumu iegrāmatošanas laiku; to daļēji kompensēja nodokļu debitoru parādu apjoma labošana, skaitļus palielinot. Palielinājums 2005. gadā bija galvenokārt tāpēc, ka samazināja citu centrālās valdības iestāžu budžeta pārpalikumu[pic]

6. SECINāJUMI

Valsts kopbudžeta deficīts ir samazinājies no 7,9 % no IKP 2004. gadā, kad tas bija vislielākais, līdz 2,6 % 2006. gadā, kas ir mazāk nekā budžeta deficīta atsauces vērtība 3% no IKP. Pasākumi, kuru rezultātā deficīts šajā laikposmā ir samazinājies, ir bijuši galvenokārt pastāvīgie pasākumi, lai arī 2006. gadā izmantoja vienreizējos pasākumus 0,6 % no IKP apmērā. Strukturālā bilance, t.i., cikliski koriģētā bilance, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, 2006. gadā, salīdzinot ar 2004. gadu, uzlabojās par 4½ no IKP, proti, vairāk nekā bija minēts Padomes ieteikumā, ko apstiprina pēc Padomes ieteikumu pieņemšanas veiktais Grieķijas deficīta datu rindu labojums, skaitļus palielinot. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi paredzams, ka 2007. gadā pamata deficīts ( headline deficit ) samazināsies līdz 2,4 % no IKP (joprojām ieskaitot vienreizējos pasākumus 0,5 % no IKP apmērā, bez kuriem deficīts jebkurā gadījumā būtu mazāks par 3 %) un, pieņemot, ka līdzšinējo politiku turpinās bez izmaiņām, tas 2008. gadā nedaudz palielināsies līdz 2,7 % no IKP, bet netiks izmantoti vienreizējie pasākumi un vēl nedaudz uzlabosies strukturālā bilance. Tas norāda, ka ticamā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta samazinājums līdz apjomam, kas ir zem noteiktās atsauces vērtības — 3 % no IKP.

Kopējais valsts parāds samazinājās no 108½ % no IKP 2004. gadā līdz 104½ % 2006. gadā, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi ir paredzēts, ka tas līdz 2008. gadam vēl samazināsies līdz aptuveni 97½ % no IKP (pieņemot, ka līdzšinējo politiku turpinās bez izmaiņām). Var uzskatīt, ka parāda attiecība samazinās pietiekami strauji, tuvinoties atsauces vērtībai 60 % no IKP.

Grieķijas statistikas iestādes uzlaboja procedūras, kā rezultātā nozīmīgi samazinājās statistiskās neatbilstības un paaugstinājās vispārējā datu kvalitāte. Tā rezultātā Eurostat atcēla atrunas par faktiski paziņoto datu kvalitāti.

Vispārējais novērtējums ļauj secināt, ka Grieķijā pārmērīgs budžeta deficīts ir novērsts. Tāpēc Komisija iesaka Padomei atcelt lēmumu par to, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts.

3. tabula. Budžeta dinamika 2003.–2008. gadā

Valsts kopbudžeta bilance | -6.2 | -7.9 | -5.5 | -2.6 | -2.4 | -2.4 | -2.7 | -1.8 |

- Ieņēmumu kopsumma | 43.0 | 42.1 | 41.6 | 43.2 | 43.0 | 43.2 | 42.5 | 43.6 |

- Izdevumu kopsumma | 49.5 | 49.8 | 47.3 | 46.1 | 45.5 | 45.6 | 45.3 | 45.4 |

No kuriem: | - procentu izdevumi | 5.5 | 5.5 | 4.9 | 4.6 | 4.4 | 4.4 | 4.2 | 4.2 |

- bruto ieguldījumi pamatkapitālā | 4.0 | 4.2 | 3.5 | 3.6 | 3.5 | 3.5 | 3.5 | 3.5 |

Primārā bilance | -0.7 | -2.4 | -0.6 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 1.5 | 2.4 |

Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.6 | 0.5 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |

Strukturālā bilance(1) | -6.5 | -8.5 | -6.1 | -3.9 | -3.6 | -2.8 | -3.5 | -2.3 |

Strukturālā primārā bilance(1) | -1.0 | -3.0 | -1.2 | 0.7 | 0.8 | 1.6 | 0.7 | 1.9 |

Kopējais valsts parāds(4) | 107.8 | 108.5 | 107.5 | 104.6 | 100.9 | 100.1 | 97.6 | 95.9 |

Izmaiņas parāda attiecībā (a) = (b) + (c) + (d) | -2.9 | 0.7 | -1 | -2.9 | -3.7 | -4.0 | -3.3 | -4.2 |

Iemaksas: | - primārā bilance (b) | 0.7 | 2.4 | 0.6 | -2.0 | -2.0 | -2.0 | -1.5 | -2.4 |

- „lavīnas efekts” (c) | -3.1 | -2.8 | -2.7 | -3.2 | -2.4 | - | -2.6 | - |

- atšķirība starp izmaiņām valsts parādā un valsts budžeta deficītā/pārpalikumā (d) | -0.5 | 1.0 | 1.1 | 2.3 | 0.7 | 0.6 | 0.7 | 0.6 |

p.m. Reālā IKP pieaugums (%) | 4.8 | 4.7 | 3.7 | 4.3 | 3.7 | 3.9 | 3.7 | 4.0 |

p.m. Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu | 0.6 | 1.5 | 1.4 | 1.7 | 1.5 | 0.9 | 1.6 | 1.1 |

(1) Cikliski koriģētā bilance, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. (2) Cikliski koriģētā un strukturālā bilance un starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu saskaņā ar programmu, kā to aprēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmā ietverto informāciju. Attiecībā uz 2007. gadu programmā nebija iekļauti vienreizējie pasākumi ¼ procentu punkta no IKP apmērā un pastāvīgie pasākumi arī ¼ procentu punkta no IKP apmērā, kurus paziņoja 2007. gada aprīlī. Ieņēmumu kopsumma un izdevumu kopsumma ir koriģētas atbilstīgi „EKS 95” saskaņotajām definīcijām. (3) Pieņēmums par līdzšinējās politikas turpināšanu bez izmaiņām. (4) Izmaiņas kopējā parāda attiecībā var izteikt šādi: [pic] kur t ir laika indekss; D, PD, Y un SF attiecīgi ir kopējais valsts parāds, primārais deficīts, nominālais IKP un atšķirība starp izmaiņām valsts parādā un valsts budžeta deficītā/pārpalikumā; un i un y apzīmē vidējās parāda izmaksas un nominālā IKP pieaugumu. Izteiksme iekavās izsaka „lavīnas efektu”. Avoti: Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognoze (COM) un 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājums. |

Ieteikums

PADOMES LĒMUMS,

ar ko atceļ Lēmumu 2004/917/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Grieķijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā

(1) Ņemot vērā Komisijas ieteikumu, saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu ar Padomes Lēmumu 2004/917/EK[25] tika nolemts, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2003. gadā valsts kopbudžeta deficīts bija 3,2 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, savukārt kopējais valsts parāds bija 103 % no IKP, krietni pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP[26].

(2) Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu, kā arī 3. panta 4. punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[27], Padome 2004. gada 6. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Grieķijai adresētu ieteikumu vēlākais līdz 2005. gada beigām novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Šis ieteikums tika publiskots.

(3) Atbilstīgi Līguma 104. panta 8. punktam un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2005. gada 19. janvārī nolēma, ka Grieķija noteiktajā termiņā nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu pieņemto ieteikumu[28]. Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2005. gada 17. februārī nolēma[29] atbilstīgi Līguma 104. panta 9. punktam pieprasīt Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, ko Padome atzinusi par vajadzīgiem, lai novērstu pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju, un pagarināja situācijas novēršanas termiņu par vienu gadu līdz 2006. gadam.

(4) Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīgu budžeta deficītu jāatceļ, ja pēc Padomes ieskatiem pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

(5) Atbilstīgi Līgumam pievienotajam Protokolam par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai vajadzīgos statistikas datus. Saskaņā ar 4. pantu Padomes 1993. gada 22. novembra Regulā (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru[30], piemērojot šo protokolu, dalībvalstīm jāsniedz dati par kopējo valsts budžeta deficītu un kopējo valsts parādu, un citiem saistītajiem mainīgajiem lielumiem divas reizes gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim.

(6) Pamatojoties uz Komisijas ( Eurostat ) datiem, kas sniegti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktam pēc tam, kad Grieķija 2007. gada 1. aprīlī paziņoja datus, un pamatojoties uz Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus.

- Valsts kopbudžeta deficīts ir samazināts no 7,9 % no IKP[31] 2004. gadā līdz 2,6 % no IKP 2006. gadā, kas ir mazāk nekā budžeta deficīta atsauces vērtība — 3 % no IKP. Tas atbilst 2005. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā noteiktajam mērķim.

- Ieņēmumi un izdevumi gandrīz vienādās daļās — katra pozīcija nepilnu 3 procentu punktu no IKP apmērā — sekmēja nominālo korekciju 5½ % apmērā, salīdzinot ar 2005. gada deficītu. Izteikti IKP, kopējie ieņēmumi palielinājās par 1½ procentu punkta no IKP, no kā netiešie nodokļi veidoja ½ procentu punkta no IKP. Atlikušo 1 procentu punktu deva sociālo iemaksu un citu ieņēmumu, tostarp kapitāla pārvedumu (ES pārvedumu), palielinājums. Kopējos izdevumus samazināja par 1¼ procentu punktu no IKP, galvenokārt samazinot primāros izdevumus (½ % no IKP) un procentu izdevumus (¼ % no IKP). Samazināja arī kapitāla izdevumus — par aptuveni ½ procentu punkta no IKP. Ieņēmumi no vienreizējiem pasākumiem sasniedza 0,6 % no IKP. Uzlabojums strukturālajā bilancē (t.i., cikliski koriģētajā bilancē, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) 2006. gadā tiek lēsts 2¼ % no IKP apmērā.

- Attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozē ir paredzēts, ka deficīts turpinās samazināties līdz 2,4 % no IKP. Tas atbilst oficiālajam deficīta mērķim 2,4 % no IKP, kas noteikts 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā. Tomēr Komisijas dienestu prognoze ietver papildu ieņēmumus no vienreizējiem pasākumiem ¼ % no IKP apmērā, kā arī izdevumus ietaupošus pastāvīgos pasākumus aptuveni ¼ % no IKP apmērā — par šīm izmaiņām paziņoja pirms Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozes sagatavošanas beigu termiņa, un tāpēc tās nav iekļautas 2006. gada decembrī noteiktajā oficiālajā mērķī. Tomēr, neraugoties uz to, pavasara prognozē paredzētais 2007. gada budžeta deficīts nav mazāks nekā noteiktais mērķis, jo šo jauno pasākumu ietekmi atsver, pirmkārt, piesardzīgāki pieņēmumi par izaugsmi un, otrkārt, tas, ka 2007. gadam plānotie pastāvīgie pasākumi, pēc Komisijas domām, pilnībā nekompensēs ieņēmumu samazinājumu no vienreizējiem pasākumiem. Bez vienreizējiem pasākumiem deficīts joprojām būs mazāks par atsauces vērtību un sasniegs 2,9 % no IKP. Attiecībā uz 2008. gadu pavasara prognozē ir paredzēts, ka, ja līdzšinējo politiku turpinās bez izmaiņām, budžeta deficīts būs 2,7 % no IKP (attiecībā uz 2008. gadu nav iekļauti vienreizējie pasākumi). Tas norāda, ka ticamā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta samazinājums līdz apjomam, kas zem noteiktā atsauces lieluma 3 % no IKP. Prognozē, ka 2007. gadā strukturālā bilance uzlabosies par aptuveni ¼ procentu punkta no IKP un, pieņemot, ka līdzšinējo politiku turpinās bez izmaiņām, 2008. gadā — vēl nedaudz. To izvērtējot, jāņem vērā nepieciešamība gūt panākumus, lai sasniegtu budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi (VTM), kas Grieķijas gadījumā ir strukturālā ziņā līdzsvarots stāvoklis.

- Valsts parāds ir samazinājies no 108½ % no IKP 2004. gadā līdz 104½ % 2006. gadā. Saskaņā ar 2007. gada pavasara prognozi paredzams, ka līdz 2008. gada beigām parāda attiecība vēl papildus samazināsies līdz aptuveni 97½ %, joprojām krietni pārsniedzot atsauces vērtību 60 % no IKP. Var tomēr uzskatīt, ka parāda attiecība samazinās pietiekami strauji, tuvinoties atsauces vērtībai 60 % no IKP.

(7) Grieķijas statistikas iestādes uzlaboja procedūras; tāpēc nozīmīgi samazinājās statistiskās neatbilstības un paaugstinājās vispārējā datu kvalitāte. Tā rezultātā Eurostat atcēla atrunas par faktiski paziņoto datu kvalitāti.

(8) Padome uzskata, ka pārmērīgs budžeta deficīts Grieķijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2004/917/EK ir jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vispārējais novērtējums ļauj secināt, ka Grieķijā pārmērīgs budžeta deficīts ir novērsts.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2004/917/EK.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

[1] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).

[2] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).

[3] Jaunākie Grieķijas paziņotie dati ir pieejami:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.

[4] SEC(2004) 623. Skaitļus par 2003. gada valsts kopbudžeta deficītu un kopējo valsts parādu pārskatīja vairākas reizes (skatīt ierāmēto informāciju). Saskaņā ar jaunākajiem datiem 2003. gadā deficīts un parāds bija attiecīgi 6,2 % no IKP un 107,8 % no IKP.

[5] OV L 389, 30.12.2004., 25. lpp.

[6] Visi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Grieķiju, atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.

[7] OV L 107, 28.4.2005., 24. lpp.

[8] OV L 153, 16.6.2005., 29. lpp.

[9] SEC(2005) 443.

[10] Eurostat News Release ( Eurostat paziņojums presei) Nr. 55/2007, 2007. gada 23. aprīlis.

[11] IKP šajā dokumentā attiecās uz nelabotajām IKP datu rindām, ko Grieķijas iestādes iesniedza pielikumā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ziņojumam 2007. gada aprīlī, un nevis uz „labotajiem” IKP datiem, ko Grieķijas iestādes paziņoja 2006. gada oktobrī, saskaņā ar kuriem nominālā IKP skaitļus varētu nākties labot, tos palielinot par aptuveni 26 % gadā kopš 2000. gada. Ņemot vērā labojumu apmēru un sarežģītību, Eurostat šos datus joprojām pārbauda.

[12] Saskaņā ar „EKS 95” mijmaiņas darījumi ir līgumi starp divām pusēm, kuras vienojas kādā konkrētā laikposmā un saskaņā ar iepriekš paredzētiem noteikumiem veikt savstarpējus maksājumus attiecībā uz kādu paredzētu parādsaistību summu. Visizplatītākie ir procentu mijmaiņas darījumi, ārvalstu valūtu mijmaiņas darījumi un valūtu mijmaiņas darījumi (ko sauc arī par procentu mijmaiņas darījumiem ar dažādām valūtām). Nevienu no šajā sakarā veiktajiem maksājumiem neuzskata par īpašuma ienākumiem, un visi norēķini reģistrējami finanšu kontā.

[13] Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2558/2001 (OV L 344, 28.12.2001., 1. lpp.), ar ko izdarīja grozījumus „EKS 95”, ar mijmaiņas darījumiem saistītās plūsmas ir finanšu darījumi, un tāpēc tās neiekļauj valsts budžeta deficīta aprēķinos. Saskaņā ar to pašu regulu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īpašajā gadījumā šīs plūsmas tomēr ieskaita kā procentus. Grieķijas gadījumā ar mijmaiņas darījumu līgumiem saistītās plūsmas 0,29 % no IKP apmērā palīdzēja samazināt to 2006. gada valsts budžeta deficītu, uz ko attiecās pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra.

[14] Grieķijas iestādes 2006. gada septembrī paziņoja skaitļu labojumu, tos palielinot par 26 % no nominālā IKP. Šis labojums varētu nozīmēt to, ka līdz ar IKP kā formulas saucēja palielinājumu deficīts varētu samazināties līdz nedaudz mazākam par 2 %. Tomēr — saskaņā ar pagaidu aprēķiniem — ar to saistīto nacionālā kopienākuma labojumu rezultātā varētu pastāvīgi palielināties Grieķijas iemaksas ES budžetā par nepilnu ¼ % no IKP, kā arī Grieķijai varētu būt jāmaksā vienreizējs maksājums, lai segtu šāda iemaksas palielinājuma nokavētos maksājumus attiecībā uz iepriekšējiem gadiem, aptuveni ¾ % no IKP apmērā, kas varētu būt jāparedz 2007. gada bilancē. Tas savukārt varētu palielināt deficītu līdz gandrīz 3 % no IKP, bet tos nepārsniedzot. Tomēr ir jāuzsver, ka šīs aplēses pamatojas vienīgi uz Grieķijas paziņotajiem datiem. NKI komiteja 2006. gada oktobrī atcēla savu atzinumu par Grieķijas iesniegtajiem labotajiem skaitļiem un pieņems jaunu atzinumu vēlāk 2007. gada laikā pēc tam, kad Eurostat būs pabeidzis rūpīgu Grieķijas datu pārbaudi. Tikai pēc tam Komisija varēs noteikt galējo IKP apmēru un to, kā tas reāli ietekmēs Grieķijas iemaksas ES budžetā.

[15] Šos pasākumus apstiprināja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras 2007. gada 30. aprīļa ziņojumā, ko Grieķija iesniedza saskaņā ar Padomes ieteikumu atbilstīgi Līguma 104. panta 9. punktam.

[16] OV C 70, 27.3.2007., 9. lpp.

[17] Grieķijas finanšu ministrs 24. aprīlī publiski paziņoja, ka Grieķijas valdība ir nolēmusi pārcelt vidējā termiņa mērķa — līdzsvarota budžeta vai budžeta ar pārpalikumu — sasniegšanas termiņu no 2012. uz 2010. gadu, t.i., divus gadus agrāk nekā tas paredzēts Grieķijas Stabilitātes un izaugsmes pakta 2006. gada decembra atjauninājumā. Šo apņemšanos apstiprināja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras 2007. gada 30. aprīļa ziņojumā, ko Grieķija iesniedza atbilstīgi Padomes ieteikumam saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu.

[18] Šī summa ir jāsamaksā desmit ikgadēju iemaksu veidā.

[19] Skatīt Eurostat piezīmi „ SFA dalībvalstīs, euro zonā un ES 27 laikā no 2003. līdz 2006. gadam, kā par to ziņots 2007. gada aprīļa pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras paziņojumā” ( Stock-flow adjustment (SFA) for the Member States, the euro area and the EU27 for the period 2003-2006, as reported in the April 2007 EDP notification ), kas pieejama http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.

[20] Skatīt arī Eiropas Komisijas „Valsts finanses EMS — 2005”, Eiropas ekonomika, Nr. 3, jo īpaši I.1. ierāmēto informāciju.

[21] Eurostat News Release ( Eurostat paziņojums presei) Nr. 117/2004.

[22] Eurostat News Releases ( Eurostat paziņojumi presei) Nr. 39/2005, 120/2005 un 48/2006.

[23] Metodoloģijas izpētes apmeklējumus ieviesa ar Padomes Regulas Nr. 3605/93 8.d un 8.e pantu. Šie apmeklējumi „ir paredzēti, lai uzraudzītu iesniegto faktiskos datus apliecinošo valdības kontu aprēķināšanas procesus un lai izdarītu detalizētus secinājumus par iesniegto datu kvalitāti”; tie jāveic „tādos gadījumos, ja atklāti būtiski ar datu kvalitāti saistīti riska faktori vai iespējamas problēmas, īpaši attiecībā uz metodēm, koncepcijām un klasifikācijām, kas lietotas, sagatavojot datus, kurus dalībvalstīm ir pienākums iesniegt”. Ziņojums par metodoloģijas izpētes apmeklējumiem ir pieejams http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.

[24] Eurostat News Release ( Eurostat paziņojums presei) Nr. 139/2006.

[25] OV L 389, 30.12.2004., 25. lpp.

[26] Skaitļus par 2003. gada valsts kopbud˛eta deficītu un kopējo valsts parādu pārskatīja vairākas reizes. Saskaņā ar jaunākajiem datiem deficīts un parāds bija attiecīgi 6,2 % no IKP un 107,8 % no IKP.

[27] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).

[28] OV L 107, 28.4.2005., 24. lpp.

[29] OV L 153, 16.6.2005., 29. lpp.

[30] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).

[31] IKP šajā lēmumā attiecas uz nelabotajām IKP datu rindām, nevis uz „labotajiem” IKP datiem, ko Grieķijas iestādes iesniedza 2006. gada oktobrī un 2007. gada aprīlī.

2. tabula. Grieķijas no 2004. gada marta līdz 2007. gada aprīlim veiktie labojumi attiecībā uz pārmērīgas budžeta deficīta novēršanas procedūras laikā paziņotajiem datiem