ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 180/6

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/37.533 — Holīna hlorīds

(atbilstoši 15. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darbu dažos tiesas procesos par konkurenci, OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

(2005/C 180/06)

No lēmuma projekta minētajā lietā izriet šādi apsvērumi.

Komisijas izmeklēšana sakarā ar EK Līguma 81. panta 1. punkta un EEZ Līguma 53. panta 1. punkta iespējamo pārkāpšanu holīna hlorīda ražošanā tika uzsākta sakarā ar iesniegumu par iecietību, kas iesniegts saskaņā ar Komisijas 1996. gada Paziņojumu par sodanaudu neuzlikšanu vai samazināšanu karteļu lietās (“Paziņojums par iecietību”).

Iebildumu 2003. gada 23. maijā nosūtīja četrpadsmit personām, kuras, pamatojoties uz sākotnējiem apsvērumiem, uzskata par karteļa dalībniecēm:

— Akzo Nobel N.V; Akzo Nobel Nederland B.V; Akzo Nobel Chemicals International B.V; Akzo Nobel Chemicals B.V; Akzo Nobel Functional Chemicals B.V; Akzo Nobel Chemicals SpA. (“Akzo Nobel”)

— BASF A.G. (“BASF”)

— Bioproducts Incorporated (“Bioproducts”)

— Chinook Group Limited; Chinook Group Inc; Chinook Group Limited Partnership (“Chinook”)

— DuCoa, L.P. (“DuCoa”)

— UCB S.A. (“UCB”)

— Ertisa S.A. (“Ertisa”)

Pieeja datnei tika nodrošināta ar CD-ROM. Visas personas iesniedza rakstiskus apsvērumus par iebildumu noteiktajā termiņā.

Visas personas, izņemot DuCoa, piedalījās mutiskajā noklausīšanā, kas notika 2003. gada 16. septembrī.

Noklausīšanas laikā tika izplatīts vēl viens dokuments no personu atbildēm uz iebildumu, pamatojoties uz to, ka tas satur informāciju, kas pamato Komisijas iebildumus un varētu tikt izmantota galīgā lēmuma pieņemšanai. Iesaistītajām personām tika dota iespēja izteikt apsvērumus šo dokumentu. Bioproducts un Chinook pēc noklausīšanas pauda arī savus apsvērumus par atbrīvojumu no sodanaudas.

Procedūras laikā Chinook pievērsa uzklausīšanas amatpersonas uzmanību novērotajām Komisijas dienestu kļūdām darbā ar šo lietu, jo daļa datnes tika nozaudēta, konkrēti — Chinook iesniegtie dokumenti, ko tas uzskata par būtiskiem Paziņojuma par iecietību piemērošanai. Lai labotu situāciju, tika saņemtas attiecīgo dokumentu kopijas un pievienotas datnei. Atsauces uz šiem dokumentiem tika iekļautas Iebildumā un paši dokumenti iekļauti CD-ROM. Tādējādi šis neveiksmīgais incidents nav ietekmējis Chinook tiesības tikt uzklausītam. (Ir atgūta arī sākotnējā datne).

Pēc iesaistīto personu atbildēm uz Iebildumu un mutiskas uzklausīšanas iebildumi pret Ertisa tika atsaukti. Tas pats attiecas arī uz Akzo Nobel Chemicals SpA. Turklāt attiecībā uz Chinook and Bioproducts pārkāpuma ilgums tika samazināts, tāpēc sodanaudu vairs nevar uzlikt sakarā ar noilgumu. Noilgums attiecas arī uz DuCoa.

Komisijai iesniegtais lēmuma projekts satur tikai iebildumus, attiecībā uz kuriem iesaistītajām personām tika dota iespēja paust savu viedokli.

Ņemot vērā iepriekš minēto, es uzskatu, ka šajā gadījumā iesaistīto personu tiesības tikt uzklausītām ir ievērotas.
11.

Par vajadzību apmainīties ar informāciju no krimināllietu reģistriem un šajā sakarā ievērojamo samērību No vienas puses, — personu datu apmaiņas pamato vajadzība garantēt pilsoņu drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā; — priekšlikums paredz samazināt informācijas apmaiņas noteikumu akūto trūkumu līdz jaunas datu apmaiņas sistēmas ieviešanai. Tas dalībvalstīm rada juridiskus pienākumus tūlītēji apmainīties ar informācijas par krimināllietām; — vispārēja ieinteresētība novērst un apkarot noziedzību konkrētos apstākļos un piepildoties noteiktiem priekšnosacījumiem var radīt situāciju, ka piekļuvi informācijai krimināllietu reģistros dod trešām pusēm, kas nav iesaistītas krimināllietā. Tas varētu attiekties uz (topošiem) darba devējiem, kas ir tiesīgi piekļūt krimināllietu informācijai, kura var attiekties uz darbu vai uz administratīvām iestādēm, kas vāc informāciju savām vajadzībām; No otras puses, — kā iepriekš norādīts, priekšlikumam ir ietekme uz datu aizsardzību, bet priekšlikumā nav visu vajadzīgo datu aizsardzības garantiju, ko paredz pašreizējā datu aizsardzības sistēma, un priekšlikumam trūkst neviendabīgā tiesiskā vidē vajadzīgās precizitātes; — steidzamība radīt papildu juridisku instrumentu pastāv tikai attiecībā uz sodiem par konkrētiem smagiem noziegumiem (un ne par visiem B pielikumā minētajiem noziegumiem). Citādi nav pierādījumu, ka 1959. gada Eiropas Konvencijas par savstarpēju palīdzību krimināllietās nebūtu pietiekami efektīva; — turklāt, priekšlikums paātrina informācijas apmaiņu no krimināllietu reģistriem bez rūpīga izvērtējuma, kādas sekas tas radīs datu aizsardzībai. No kā var secināt, ka priekšlikums nav samērīgs.
—

Pēc pušu lūguma laiku, kas atvēlēts atbildei uz iebildumu, pagarināja par divām nedēļām. Pēdējais termiņš bija 2003. gada 17. jūnijs. Mutiska uzklausīšana notika 2003. gada 26. jūnijā, un tajā 1) Peroxid Chemie atteicās no formāla argumenta pret iebilduma izklāstu. 2) Atochem sniedza jaunus dokumentus. Es piekritu to iekļaušanai lietā un devu pārejām pusēm divas nedēļas laika, lai nosūtītu Komisijai savus komentārus. To saturs apstiprināja Komisijas nostāju attiecībā uz pārkāpuma ilgumu.
2.

Atskaites periodi ir šādi: — janvāris – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. aprīļa, — aprīlis - konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. jūlija, — jūlijs – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. oktobra, — oktobris – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. janvāra. Valūtas konversijas kursus publicē otrajā februāra, maija, augusta un novembra Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša (“C” sērija) izdevumā.
1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvas, kas paredzētas, lai risinātu problēmu par pašreizējām augstajām enerģijas cenām, kuras kopš 2021. gada vasaras ir pieaugušas un ko saasina nelikumīgais, neizprovocētais un nepamatotais Krievijas Federācijas karš Ukrainā; uzsver, ka nepietiek tikai ar mūsu atkarības samazināšanu no fosilā kurināmā piegādes tikai no Krievijas Federācijas, bet uzskata, ka REPowerEU plāns ir veids, kā paātrināt enerģētikas pārkārtošanu, samazināt ES atkarību no enerģijas un izejvielu importa kopumā un tādējādi mazināt politiskos, ekonomiskos un drošības riskus, ko rada šāds imports; tomēr pauž dziļu nožēlu par to, ka trūkst skaidras atsauces uz pilsētu un reģionu lomu gan pašreizējās enerģētikas krīzes pārvarēšanā, gan tās ilgtermiņa risinājumu nodrošināšanā;
18.

uzsver, ka AK izstāšanās ietekme uz kohēzijas politiku, it īpaši uz iespējamajām reģionu kategoriju pārmaiņām, būs atkarīga no tā, kad AK izstāsies no Eiropas Savienības un kādas būs turpmākās attiecības ar Apvienoto Karalisti; nebūtu pieļaujams, ka, samazinoties ES vidējam IKP uz vienu iedzīvotāju, tiek nodarīts kaitējums dažiem reģioniem tikai tāpēc, ka to IKP uz vienu iedzīvotāju mākslīgi palielināts salīdzinājumā ar Eiropas vidējo rādītāju;
14.

tādēļ atbalsta to, ka jāizstrādā kopējs ES saraksts, norādot drošas izcelsmes valstis, lai varētu paātrināti izskatīt patvēruma pieteikumus no to valstu pilsoņiem, kas tiek uzskatītas par “drošām” saskaņā ar kritērijiem, kuri noteikti Patvēruma procedūru direktīvā, un pilnībā ievērot neizraidīšanas principu, nevis izmantot nesaskaņotus valstu sarakstus, kas rada risku noteikt pēc iespējas zemākus standartus attiecībā uz patvēruma atzīšanas līmeņiem;
4.

aicina Krieviju atturēties no jebkādiem militāras, politiskas vai ekonomiskas iebiedēšanas pasākumiem attiecībā uz tās kaimiņvalstu neaizskaramību un deeskalēt militāro spēku koncentrēšanu pie Ukrainas robežām, Piedņestras apgabalā un pie Baltijas valstu robežām; pauž bažas par jaunākajiem notikumiem Moldovā – it īpaši par Gagauzijas reģionā no ārpuses ierosināto referendumu —, jo arī tur līdzīgi kā Ukrainā, citu valstu spēki mēģina likt šķēršļus Moldovas centieniem tuvināties Eiropas Savienībai; mudina Krieviju garantēt tiesību ievērošanu un īpašumtiesību drošību visiem Krimas iedzīvotājiem, sevišķi mazākumtautībām – etniskajiem ukraiņiem un Krimas tatāriem;
2.

atbalsta Eiropas integrācijas padziļināšanu ekonomikas pārvaldības jomā ar nosacījumu, ka šī padziļināšana ir demokrātiski pamatota un to veic Eiropas Savienības iestādes. Komiteja tomēr atzīst, ka 2011. gada 9. decembra sanāksmē Eiropadome nevarēja piemērot Kopienas metodi, lai vienotos par jauno fiskālo paktu un ciešāku ekonomikas politikas koordināciju, neraugoties uz to, ka 26 no 27 dalībvalstīm vēlējās to saglabāt. Tā kā šo lēmumu varēja pieņemt tikai vienprātīgi, atlika tikai tāds risinājums kā starpvaldību pieeja ar tās tiesiskajām un politiskajām sekām. Komiteja pauž nožēlu, ka līdz šim izmantota pārmērīgi šaura pieeja, lai īstenotu ieceri nostiprināt starpvaldību līgumā vienīgi prasību par budžeta disciplīnu. Reģionu komiteja uzskata, ka iespējamo Lisabonas līguma reformu varēs veikt, pamatojoties vienīgi uz Konventu, kura pamatā ir tāds pats modelis kā Konventam par Eiropas nākotni (2002-2003), un nodrošinot visu Eiropas iestāžu — arī Reģionu komitejas — līdzdalību;
3.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas stratēģisko ziņojumu par ekonomiskajām reformām Eiropā, kas ietver dalībvalstu progresa novērtējumu un ar to saistītu valstij specifisku ieteikumu projektu, kā arī priekšlikumu gan integrēto pamatnostādņu būtiskam apstiprinājumam, gan jaunai Kopienas Lisabonas programmai 2008.–2010. gadam. Šis stratēģiskais ziņojums būtībā parāda, ka Lisabonas stratēģija ir apliecinājusi savu vērtību ar to, ka tajā lielāka izaugsme un darbavietu radīšana Eiropā izvirzīta par vispārēju mērķi. Minētā sakarā norāda uz vairāku tādu reģionālās sadarbības apvienību izveidošanu, kuru darbība arī ir virzīta uz Lisabonas stratēģijā izvirzītajiem mērķiem. Tādas apvienības piemērs ir Inovāciju alianse, aptuveni 20 tādu Eiropas reģionu sadarbības apvienība, kuri jau ir sekmīgi inovācijas jomā un daudzi no kuriem jau atbilst Lisabonas kritērijiem;
15.

uzskata, ka Lisabonas stratēģijas panākumi ir atkarīgi no tā, cik veiksmīgi tās izstrādē un izpildē tiks iesaistīti vietējo un reģionālo varas iestāžu pārstāvji; izsaka nožēlu, ka vietējās un reģionālās varas iestādes, kā arī Reģionu komiteja nav iekļautas jaunajā pieejā Lisabonas stratēģijas pārvaldībai; pastāv uz to, ka vietējā un reģionālā dimensija jāiestrādā ne tikai valstu rīcības plānos, bet arī izstrādājot jauno pieeju pārvaldībai; līdz ar to aicina Komisiju, izstrādājot un īstenojot stratēģiju, ņemt vērā reģionālo dimensiju gan ES, gan dalībvalstu līmenī;
5.

uzsver, ka 2020. gada februārī izveidotā RK un Apvienotās Karalistes kontaktgrupa ir vienīgais institucionālais kanāls, kas nodrošina forumu pastāvīgam ES un Apvienotās Karalistes vietējo un reģionālo pašvaldību dialogam un politiskai partnerībai, kā arī zinātības apmaiņai, it īpaši teritoriālās sadarbības un pārrobežu jautājumos; atzīst, ka kontaktgrupa nodrošina abpusēji izdevīgu un kopīgu interešu telpu, kur apspriest problēmas un iespējas, kas izriet no Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES, it īpaši tematiskajās jomās, kurām nav robežu (piemēram, klimata pārmaiņas, tūrisms, digitālā un zaļā pārkārtošanās un kopīgais kultūras mantojums). Tā arī paver RK pārstāvjiem iespējas apspriest šos jautājumus ar AK vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjiem, un tādējādi RK var uzturēt un veicināt šādas auglīgas attiecības vietējā un reģionālajā līmenī;
53.

atzinīgi vērtē to, ka jaunajā ES pilsētmobilitātes satvarā galvenā uzmanība ir pievērsta kravu pārvadājumiem pilsētās, kā arī ierosināto pilsētu loģistikas integrāciju ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānos, it īpaši ņemot vērā Covid-19 pandēmijas izraisīto ievērojamo e-komercijas pieaugumu un izmaiņas kravu sadales modeļos; uzsver bezemisiju risinājumu, tehnoloģiju un transportlīdzekļu nozīmīgo potenciālu pilsētu loģistikā; mudina izmantot modernus kravas velosipēdus un velosipēdu piekabes, jo aptuveni pusi no visiem motorizētajiem braucieniem preču pārvadāšanai Eiropas pilsētās varētu pārcelt uz velosipēdiem; atgādina, ka šo mērķi jau 2015. gadā izklāstīja ES transporta ministri savā deklarācijā par velosipēdu kā klimatam nekaitīgu transporta veidu;
23.

iesaka Eiropas Savienības līdzfinansēto 2021.–2027. gada programmu vadošajām iestādēm izstrādāt projektus un pasākumus, kuru mērķis ir: a) atbalstīt darba un ģimenes dzīves līdzsvarošanu, stimulējot uzņēmumus darba vietās izstrādāt atbilstīgas stratēģijas; b) veicināt to sieviešu reintegrāciju, kas zaudējušas darbu Covid-19 dēļ; c) paplašināt un pilnveidot aprūpes pakalpojumus, lai tādējādi atslogotu sievietes no šiem pienākumiem; d) īstenot īpašus, mērķtiecīgus pasākumus, ar kuriem sekmēt sieviešu līdzdalību darbības jomās, kurās tradicionāli ir liels vīriešu īpatsvars; e) apkarot ar dzimumu saistītos stereotipus un lomas, kā arī novērst diskrimināciju, seksuālu uzmākšanos un dzimumuzmākšanos darbavietās; f) izmantot īpašu kompetenci un profesionālas zināšanas, lai vadītu sarežģīto procesu saistībā ar integrēto pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai; g) sniegt ES fondu labumguvējiem atbalstu un vadlīnijas, kas ir noderīgas, lai dažādās politikas jomās – sākot no nodarbinātības politikas līdz pat pētniecībai un izstrādei, no vides aizsardzības līdz sabiedriskajam transportam un digitālajām tehnoloģijām – labāk iekļautu dzimumperspektīvu; h) veicināt sieviešu uzņēmējdarbību; i) infrastruktūru plānošanā pievērst uzmanību sieviešu drošības uzlabošanas mērķim; j) veicināt pasākumus kopizglītības nodrošināšanai un izskaust stereotipus un lomas klasēs; k) izskaust ar dzimumu saistītus aizspriedumus sieviešu atainošanā plašsaziņas līdzekļos;
mudina dalībvalstis, sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas piedalās Portu sociālajā samitā, kopīgi apņemties paātrināt Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu savās kompetences jomās, par prioritāti izvirzot cilvēkus. Lielākā daļa instrumentu, kas izmantojami pīlāra principu īstenošanai, atrodas dalībvalstu, reģionālo un vietējo pašvaldību, kā arī sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības rokās. Panākumi būs atkarīgi no dažādu pārvaldības līmeņu un ieinteresēto personu apņēmības un no kopīgas atbildības uzņemšanās, kas jāatbalsta Eiropas iestādēm. Reģioni un pašvaldības ir gatavas palīdzēt veidot spēcīgu un noturīgu sociālo Eiropu, kas garantēs, ka zaļā un digitālā pārkārtošanās ir taisnīga, un kas atvieglos atveseļošanos no Covid-19 krīzes gan ekonomikā, gan sociālajā ziņā. Sabiedrība to nepārprotami atbalsta: deviņi no katriem desmit eiropiešiem uzskata, ka sociāla Eiropa ir svarīga ( 1 )
1.

vērš uzmanību uz to, ka no izglītības lielā mērā ir atkarīga vietējo un reģionālo pašvaldību harmoniska attīstība, īpaši jaunajā kontekstā, kad tā ir kļuvusi par vienu no galvenajiem stratēģiskajiem faktoriem uz zināšanām balstītas ekonomikas veidošanā. Izglītība būtiski ietekmē arī citas jomas, kas interesē vietējās un reģionālās pašvaldības, piemēram, intelektuālā darbaspēka emigrāciju vai pieplūdumu, sociālo kohēziju, pārdomātas specializācijas stratēģiju īstenošanu, digitālo pārveidi, inovāciju (tehnoloģisko un sociālo), zaļās kopienas, kā arī sadarbību starp akadēmiskajām aprindām un citiem sektoriem. Izglītība ir svarīgs faktors kopienu noturības veidošanā; tā palīdz tām pārvarēt ekonomikas un citas krīzes, kā arī pielāgoties jaunām vajadzībām un kontekstiem. Vietējā un reģionālā mērogā izglītības un apmācības veicināšana būtu jāuzskata par būtisku ieguldījumu mūsu nākotnes labā;
8.

norāda, ka tuvākajā nākotnē atveseļošanai jānotiek ar spēcīgu sociālo dimensiju, lai uzturētu spēcīgus sociālās drošības tīklus, saglabātu strādājošo darbavietas un izvairītos no nelikumīgas atlaišanas. Visneaizsargātākie cilvēki darba vidē ir tie, kuri ir nodarbināti pagaidu un netipiskos nodarbinātības veidos, sievietes, imigranti, jaunieši un personas ar invaliditāti. Cilvēki, kuri ir atlaisti Covid-19 pandēmijas dēļ, iespējams, nevarēs atgriezties iepriekšējā darbavietā. ES programmām ir jāatbalsta kvalifikācijas paaugstināšana personām, kurām draud bezdarbs, bezdarbniekiem un ekonomiski neaktīvajiem iedzīvotājiem, it īpaši tām personām, kurām ir grūtāk atrast darbu (cilvēkiem, kuriem draud nabadzība un sociālā atstumtība, vientuļo māšu un viena vecāka ģimenēm, kurām ir grūti apvienot darbu ar mājas dzīvi u. c.); tas jādara, ievērojot vienlīdzīgas iespējas un nediskrimināciju dzimuma, dzimšanas vietas, etniskās piederības, politiskās un reliģiskās pārliecības, vecuma, invaliditātes, seksuālās orientācijas vai identitātes, slimības, valodas vai jebkura cita personiska vai sociāla stāvokļa vai apstākļu dēļ;
27.

Association Civic Tech Europe ( ACTE ) 2020. gada marta nostājas dokumentā norādītajam, ka uzņēmējdarbības modeļu daudzveidība civilo tehnoloģiju jomā ir galvenais faktors, lai nodrošinātu ātrus un uz iedzīvotājiem orientētus risinājumus pareizajā mērogā, un pauž bažas par to, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām visā Eiropas Savienībā šie rīki ne vienmēr ir viegli pieejami, jo parasti tos izstrādā kā platformas Software as a Service ( SaaS ) piekrīt) 2020. gada marta nostājas dokumentā norādītajam, ka uzņēmējdarbības modeļu daudzveidība civilo tehnoloģiju jomā ir galvenais faktors, lai nodrošinātu ātrus un uz iedzīvotājiem orientētus risinājumus pareizajā mērogā, un pauž bažas par to, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām visā Eiropas Savienībā šie rīki ne vienmēr ir viegli pieejami, jo parasti tos izstrādā kā platformas ( 6 ) , kas pieprasa abonēšanas maksu;
23.

norāda: lai gan pilsoniskās sabiedrības organizācijām un plašsaziņas līdzekļiem Rietumbalkānos kopumā ir kritiska attieksme pret iestādēm visos līmeņos, tomēr tie bieži vien ir atkarīgi no minētajām struktūrām, kā arī no to piešķirtajām dotācijām, nodokļu atvieglojumiem un telpu nodrošinājuma. Finansiālā atbalsta vai biroja telpu voluntāra piešķiršana vai atteikšana ir efektīvs instruments vietējo iestāžu “uzurpatoriem”, lai apspiestu kritiku un veicinātu klientelismu pilsoniskajā sabiedrībā;
25.

uzskata, ka faktu pārbaudītāju tīklu veidošanā ir svarīgi iesaistīt pilsoniskās sabiedrības dalībniekus arī vietējā un reģionālajā līmenī, jo tādējādi tiks palielināta pārredzamība un iegūta informācija par vietējiem apstākļiem. No sadarbīgās ekonomikas varētu pārņemt tā saukto uzticamības principu, kas nozīmē to, ka faktu pārbaudītāji varētu saņemt kompensāciju atkarībā no viņu darba intensitātes un rūpības, lai tādējādi palielinātu iesaistīto cilvēku skaitu. Šāda sistēma ļautu faktu pārbaudītājiem pašiem regulēt savu darbību un, veicot salīdzinošo izvērtēšanu, arī uzturēt savus standartus. Vienlaikus ir svarīgi pilnveidot institucionālus tīklus un instrumentus valstu un Eiropas līmenī;
—

tā kā viens no iedzīvotāju skaitu noteicošajiem faktoriem ir dzimstība, radīt piemērotus apstākļus, kas cilvēkiem, kuri vēlas bērnus, atvieglotu iespēju radīt vairāk bērnu un darīt to agrāk, un vienlaikus, ņemot vērā, ka saskaņā ar “Pārskatu par Eiropas Savienības demogrāfisko stāvokli” (2017) (7) politikas pasākumi, ar kuriem nākotnē mainīt demogrāfisko situāciju, ir ierobežoti un to ietekmei vajadzīgs laiks, būtu jākoncentrējas uz pielāgošanos vecāka gadagājuma Eiropas Savienībai un attiecīgas pārkārtošanās atvieglošanai, vienlaikus atbalstot jauniešus pārejas posmā uz pieaugušo dzīvi un ģimenes, lai skartajos reģionos paaugstinātu dzimstības rādītājus,
15.

norāda: kā liecina RK /CEMR aptaujas rezultāti – vietējās un reģionālās pašvaldības apzinās, ka publiskajos iepirkumos tām ir iespēja izmantot zaļos, sociālos un inovatīvos piešķiršanas kritērijus. Šie kritēriji, kā tiek ziņots, dažos gadījumos tiek ieviesti piesardzīgi, no vienas puses tāpēc, ka nav pieprasījuma, no otras puses, tāpēc, ka lielākas kļūdu iespējamības dēļ paaugstinās tiesvedības iespējamība. Reģionālās un vietējās pašvaldības jo īpaši sūdzas par to, ka trūkst profesionalitātes, kas vajadzīga, lai dotu impulsu šāda veida iepirkumiem;
17.

norāda, ka lielpilsētu reģioniem ir jārisina ekonomiskās, fiskālās un teritoriālās problēmas, vienlaikus saskaroties ar augošu pieprasījumu pēc kvalitatīviem sabiedriskajiem pakalpojumiem un ierobežotiem finanšu resursiem, ar ko šos pakalpojumus sniegt, un tas ievērojami ietekmē iedzīvotāju vispārējo dzīves kvalitāti. Budžeta ieņēmumiem dažos lielpilsētu reģionos ir tikai neliela saistība ar to ekonomiskajiem panākumiem un augstu IKP. Dažos no tiem budžets veidojas no lielpilsētu reģionā reģistrēto cilvēku iedzīvotāju ienākuma nodokļa daļas, nevis no juridiskām personām, kas rada reģiona IKP. Tāpēc starptautisku uzņēmumu klātbūtne ne vienmēr rada ieņēmumus publiskajos budžetos;
46.

norāda, ka jaunajā vides politikas kontekstā 8. VRP ir: a) jābūt stratēģiskākai un integrētākai un jākoncentrējas uz galvenajām tēmām; b) jāveicina inovācija; c) jāpaver iespējas novatorisku risinājumu pārnesei un plašai izvēršanai; d) jāīsteno, ņemot vērā problēmas un risinājumus, atšķirībā no 7. VRP, kas tika īstenota, ņemot vērā ierobežojumus un problēmas; e) jābūt elastīgai, lai reaģētu uz jaunām tehnoloģiskām pārmaiņām un jaunām starptautiskām stratēģijām, atšķirībā no samērā statiskās 7. VRP; f) jābūt pielāgojamai reģionu sociālajam, kultūras, ekonomiskajam un ekoloģiskajam kontekstam;
7.

atgādina, ka patlaban visā Eiropā ogļraktuvēs vēl joprojām ir nodarbināti 185 000 strādājošo, bet vēl 52 000 strādājošo ir nodarbināti elektroenerģijas ražošanā no oglēm. Turklāt ogļu nozare ir arī netieši saistīta ar dažādām tādām ekonomikas nozarēm, kā izejvielu un iekārtu ražošana, pakalpojumu sniegšana un patēriņa preču ražošana. Saskaņā ar Eiropas Komisijas pētījumu vēl 215 000 nodarbināto ir atkarīgi no šīm saistītajām darbībām. Šis pētījums liecina, ka, īstenojot pašreiz ieplānoto ogļu ieguves un elektroenerģijas ražošanas no oglēm pakāpenisko likvidēšanu, līdz 2030. gadam varētu tikt zaudēti aptuveni 160 000 darbvietu;
47.

norāda, ka, ņemot vērā Apvienotās Karalistes iedzīvotāju balsojumu par izstāšanos no Eiropas Savienības, uzņēmumos pašlaik valda neskaidrība attiecībā uz minētās valsts izstāšanos no ES. Uzņēmumiem, kas nodrošina preces vai pakalpojumus tiešsaistē, jo īpaši attiecībā uz digitālo saturu, galvenais jautājums ir par to, kādā veidā Eiropas Komisija Apvienotajā Karalistē piemēros digitālā vienotā tirgus iniciatīvu;
7.

atgādina par zvejniecības ieguldījumu sabiedrības labā visā Eiropas Savienībā, īpaši pārtikas un klimata jomā. Zvejniecība, nodrošinādama iedzīvotājiem – un tātad patērētājiem – veselīgus un kvalitatīvus produktus, kas atbilst zvejniecības un akvakultūras labas pārvaldības noteikumiem, veicina Eiropas Savienības pārtikas autonomiju. Komiteja atgādina, ka pārtikas jautājums ir viena no galvenajām Savienības kompetencēm, kas ir definēta LESD, kā arī to, ka Kopienas tirgus ir atkarīgs no jūras produktu importa. Komiteja uzsver, ka pārtika ir otrais ANO ilgtspējīgas attīstības mērķis, atzinīgi vērtē ziņojuma “Pārtika no okeāniem” iniciatīvu un aicina smelties iedvesmu no tā ieteikumiem. Ar ieguldījumiem kuģos un ostās zvejniecības nozare palīdz samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas un pārvaldīt fosilās enerģijas izmantošanu;