P9_TA(2022)0065

Shēmas pilsonības un uzturēšanās atļauju piešķiršanai saistībā ar ieguldījumiem

Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par shēmām pilsonības un uzturēšanās atļauju piešķiršanai saistībā ar ieguldījumiem (2021/2026(INL))

(2022/C 347/08)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu,

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu un 49. pantu,

— ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 21. panta 1. un 2. punktu, 72. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 79. pantu un 80., 82., 87., 114., 311, 337. un 352. pantu,

— ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7., 8. un 20. pantu,

— ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, jo īpaši tās 8. pantu,

— ņemot vērā Padomes Direktīvu 2003/86/EK (2003. gada 22. septembris) par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (1) (“Ģimenes atkalapvienošanās direktīva”),

— ņemot vērā Padomes Direktīvu 2003/109/EK (2003. gada 25. novembris) par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (2) (“Ilgtermiņa uzturēšanās direktīva”),

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1806 (2018. gada 14. novembris), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru valstspiederīgajiem minētā prasība neattiecas (3),

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Direktīvu 2006/70/EK (4),

— ņemot vērā Kopenhāgenas kritērijus un Savienības noteikumu kopumu (acquis), kas kandidātvalstij ir jāpieņem, jāīsteno un jāizpilda, lai tā būtu tiesīga pievienoties Savienībai, jo īpaši to 23. un 24. nodaļu,

— ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. oktobra oficiāla paziņojuma vēstules Kiprai un Maltai, ar kurām pret tām sāk pārkāpuma procedūras par to ieguldītāju pilsonības shēmām,

— ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. oktobra vēstuli Bulgārijai, kurā uzsvērtas bažas par ieguldītāju pilsonības shēmu un pieprasīta sīkāka informācija,

— ņemot vērā Komisijas 2019. gada 23. janvāra ziņojumu “Ieguldītājiem paredzētas sistēmas pilsonības un uzturēšanās atļaujas iegūšanai Eiropas Savienībā”,

— ņemot vērā četru tiesību aktu priekšlikumu paketi, ar ko Komisija nāca klajā 2021. gada 20. jūlijā un ar ko paredzēts stiprināt ES noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu,

— ņemot vērā 2014. gada 16. janvāra rezolūciju par ES pilsonību par maksu (5), 2019. gada 26. marta rezolūciju par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (6), 2019. gada 18. decembra rezolūciju par tiesiskumu Maltā saistībā ar nesen atklātajiem faktiem Daphne Caruana Galizia slepkavības lietā (7), 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par visaptverošu Savienības politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai — Komisijas Rīcības plāns un nesenā notikumu attīstība (8), 2020. gada 17. decembra rezolūciju par ES Drošības savienības stratēģiju (9) un 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Daphne Caruana Galizia slepkavību un par tiesiskuma situāciju Maltā (10),

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2018. gada 17. oktobra pētījumu “Citizenship by Investment (CBI) and Residency by Investment (RBI) schemes in the EU” (“Shēmas, ar ko piešķir pilsonības un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem Eiropas Savienībā”).

— ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2021. gada 22. oktobra pētījumu “Avenues for EU action in citizenship and residence by investment schemes – European added value assessment” (“ES rīcības iespējas attiecībā uz ieguldījumu shēmām pilsonības un uzturēšanās tiesību piešķiršanai – Eiropas pievienotās vērtības novērtējums”) (EPRS EAVA pētījums),

— ņemot vērā Milieu Ltd 2018. gada jūlija pētījumu, kas veikts Komisijas uzdevumā, “Factual analysis of Member States Investors’ Schemes granting citizenship or residence to third-country nationals investing in the said Member State – Study Overview” (“Faktiskā analīze par dalībvalstu ieguldītāju shēmām, kas piešķir pilsonību vai uzturēšanos trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri veic ieguldījumus minētajā dalībvalstī – pētījuma pārskats”),

— ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ietvaros izveidotās Demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību uzraudzības grupas (DRFMG) darbību šajā jautājumā, jo īpaši tās viedokļu apmaiņu cita starpā ar Komisiju, akadēmisko aprindu pārstāvjiem, pilsonisko sabiedrību un žurnālistiem 2019. gada 19. decembrī, 2020. gada 11. septembrī un 2020. gada 4. decembrī un braucienu uz Maltu 2018. gada 19. septembrī,

— ņemot vērā Reglamenta 47. un 54. pantu,

— ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0028/2022),

A. tā kā Urzula fon der Leiena, pirms Parlaments viņu bija apstiprinājis Komisijas priekšsēdētājas amatā, Politikas pamatnostādnēs nākamajai Eiropas Komisijai (2019–2024) (11) solīja atbalstīt Parlamenta iniciatīvas tiesības un pauda apņemšanos reaģēt ar tiesību aktu, kad Parlaments pieņem rezolūcijas, kurās tiek prasīts, lai Komisija iesniedz tiesību aktu priekšlikumus;

B. tā kā Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena 2020. gada 16. septembra runā par stāvokli Savienībā norādīja: “[..] gan attiecībā uz Eiropas tiesību aktu prioritāti, gan preses brīvību, tiesu varas neatkarību vai zelta pasu pārdošanu. Eiropas vērtības nav pārdodamas.”;

C. tā kā vairākas dalībvalstis praktizē shēmas, ar ko piešķir pilsonības tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem (CBI) un uzturēšanās tiesības apmaiņā pret ieguldījumiem (RBI), un ar tām trešās valsts valstspiederīgajiem tiek piešķirts pilsonības vai rezidenta statuss apmaiņā pret galvenokārt finansiāliem ieguvumiem “pasīvu” kapitāla ieguldījumu veidā; tā kā CBI/RBI shēmām raksturīgi ir tas, ka prasības attiecībā uz fizisku klātbūtni ir minimālas vai to vispār nav un shēmas dod iespēju uzturēšanās vai pilsonības statusu dalībvalstī saņemt paātrināti salīdzinājumā ar parastajiem kanāliem; tā kā dalībvalstīs pieteikumu apstrādes laiki ir ļoti dažādi (12); tā kā tas, cik viegli ir iegūt pilsonību vai uzturēšanās atļauju, izmantojot šādas shēmas, dramatiski kontrastē ar šķēršļiem, ar ko nākas sastapties, cenšoties saņemt starptautisko aizsardzību, legālā veidā migrējot vai pieprasot naturalizāciju ar tradicionālo kanālu starpniecību;

D. tā kā CBI sistēmu pastāvēšana ietekmē visas dalībvalstis, jo vienas dalībvalsts lēmums piešķirt pilsonību par ieguldījumiem automātiski piešķir tiesības attiecībā uz citām dalībvalstīm, jo īpaši tiesības brīvi pārvietoties, tiesības balsot un kandidēt pašvaldības un Eiropas vēlēšanās, tiesības uz konsulāro aizsardzību, ja nav pārstāvības ārpus Savienības, un tiesības piekļūt iekšējam tirgum, lai veiktu saimniecisko darbību; tā kā CBI un RBI shēmas atsevišķās dalībvalstīs rada arī būtiskas papildu sekas citās dalībvalstīs, piemēram, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas riskus; tā kā no šīm papildu sekām izriet pamatojums tam, lai Savienība šādas shēmas regulētu;

E. tā kā Savienības pilsonība ir unikāls statuss un pamatstatuss, kas ir piešķirts Savienības pilsoņiem papildus viņu valsts pilsonībai, un ir viens no galvenajiem Savienības integrācijas sasniegumiem, kas piešķir pilsoņiem vienlīdzīgas tiesības visā Savienībā;

F. tā kā valsts pilsonības piešķiršana ir dalībvalstu prerogatīva, šī prerogatīva ir jāīsteno godprātīgi, savstarpējas cieņas garā, pārredzami, saskaņā ar lojālas sadarbības principu un pilnīgā saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; tā kā Savienība ir ieviesusi pasākumus, lai saskaņotu likumīgas migrācijas ceļus uz Savienību un tiesības, kas saistītas ar uzturēšanos, piemēram, Ilgtermiņa uzturēšanās direktīvu;

G. tā kā CBI shēmu darbības rezultātā Savienības pilsonība kļūst par preci; tā kā tiesību pārvēršana par preci pārkāpj Savienības vērtības, jo īpaši vienlīdzību; tā kā uz likumīgas migrācijas ceļiem uz Savienību un ar uzturēšanos saistītajām tiesībām jau attiecas Savienības tiesību akti, piemēram, Ilgtermiņa uzturēšanās direktīva;

H. tā kā pašlaik Bulgārijai, Kiprai un Maltai ir tiesību akti, kas ļauj darboties CBI shēmām; tā kā Bulgārijas valdība ir iesniegusi tiesību aktus ar mērķi izbeigt savu CBI shēmu; tā kā Kipras valdība 2020. gada 13. oktobrī paziņoja, ka tā apturēs savu CBI shēmu; tā kā Kipras valdība ir paziņojusi par visu neizskatīto Kipras pilsonības pieteikumu laikā pirms 2020. gada novembra izskatīšanas pabeigšanu; tā kā dažas citas dalībvalstis arī piešķir lieliem ieguldītājiem pilsonību, izmantojot ārkārtas procedūras;

I. tā kā Bulgārija, Kipra, Igaunija, Grieķija, Īrija, Itālija, Latvija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Portugāle un Spānija pašlaik piemēro RBI shēmas ar minimālo ieguldījumu līmeni no EUR 60 000 (Latvija) līdz EUR 1 250 000 (Nīderlande); tā kā ieguldījumu piesaistīšana ir ierasts veids, kā saglabāt labi funkcionējošu dalībvalstu ekonomiku, taču tam nevajadzētu radīt juridiskus un drošības riskus Savienības iedzīvotājiem;

J. tā kā EPRS EAVA pētījumā tiek lēsts, ka no 2011. līdz 2019. gadam ir apstiprināti 42 180 pieteikumu CBI/RBI shēmu ietvaros un vairāk nekā 132 000 personu, ieskaitot pieteikuma iesniedzēju no trešām valstīm ģimenes locekļus, ir saņēmušas uzturēšanās atļauju vai pilsonību dalībvalstīs, izmantojot CBI/RBI shēmas, un kopējā aplēstā ieguldījumu summa ir 21,4 miljardi EUR (13);

K. tā kā pieteikumus CBI/RBI shēmās bieži apstrādā ar komerciālo starpnieku atbalstu, kuri mēdz saņemt procentuālu daļu no pieteikuma maksas; tā kā dažās dalībvalstīs komerciālie starpnieki ir piedalījušies CBI/RBI shēmu izstrādē un veicināšanā;

L. tā kā Komisija ir uzsākusi pārkāpuma procedūras pret Kipru un Maltu, pamatojoties uz to, ka Savienības pilsonības piešķiršana par iepriekš noteiktiem maksājumiem vai ieguldījumiem bez saiknes ar attiecīgajām dalībvalstīm apdraud Savienības pilsonības būtību;

M. tā kā CBI un RBI shēmas rada riskus dažādā mērā, tostarp — korupcijas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas riskus, drošības apdraudējumus, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, makroekonomikas nelīdzsvarotību, spiedienu uz nekustamā īpašuma nozari, tādējādi samazinot piekļuvi mājokļiem, un iekšējā tirgus integritātes mazināšanos; tā kā ierobežotās informācijas un pārredzamības trūkuma dēļ ir sarežģīti novērtēt šo risku mērogu un pašlaik šie riski netiek pietiekami pārvaldīti, kā rezultātā dalībvalstīs ir vāja kontrole un trūkst pienācīgas rūpības attiecībā uz pieteikumu iesniedzējiem CBI/RBI shēmās; tā kā visi šie riski būtu rūpīgi jāizvērtē un būtu jāpalielina pārredzamība attiecībā uz shēmu īstenošanu un sekām;

N. tā kā pētījumi rāda, ka salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm tās dalībvalstis, kurām ir CBI/RBI shēmas, ir vairāk pakļautas riskiem, kas saistīti ar finanšu noslēpumu un korupciju;

O. tā kā spēkā esošie Savienības tiesību akti neparedz sistemātisku Savienības lielapjoma IT sistēmu izmantošanu, lai veiktu iepriekšējās darbības pārbaudes par CBI/RBI shēmu pieteikumu iesniedzējiem; tā kā spēkā esošie Savienības un valstu noteikumi neparedz nekādas prasības, ka pirms pilsonības vai uzturēšanās atļaujas piešķiršanas CBI/RBI shēmā būtu jāveic pārbaudes procedūras; tā kā dalībvalstis ne vienmēr izmanto datubāzes, piemēro rūpīgas procedūras vai dalās ar pārbaužu un procedūru rezultātiem;

P. tā kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) ir izdevusi pamatnostādnes par to, kā ierobežot Kopējā ziņošanas standarta apiešanu, kas notiek, ļaunprātīgi izmantojot CBI/RBI shēmas (14);

Q. tā kā Komisijas iniciatīva izveidot ekspertu grupu ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļauju sistēmu jautājumos bija vērsta uz to, lai dalībvalstu pārstāvji vienotos par kopīgu drošības pārbaužu kopumu, bet šī grupa neierosināja šādu kopīgu drošības pārbaužu kopumu; tā kā šī grupa kopš 2019. gada nav tikusies;

R. tā kā dažas trešās valstis, kuras iekļautas Regulas (ES) 2018/1806 II pielikumā un kuru pilsoņiem ir bezvīzu režīms ieceļošanai Savienībā, izmanto CBI shēmas ar zemu uzturēšanās prasību līmeni vai bez tām un ar vājām drošības pārbaudēm, jo īpaši attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas tiesību aktiem; tā kā šādas CBI shēmas tiek reklamētas kā “zelta pases” ar skaidri izteiktu nolūku atvieglot bezvīzu ieceļošanu Savienībā; tā kā dažas kandidātvalstis izmanto līdzīgas shēmas ar papildu ieguvumiem, kas sagaidāmi no turpmākas dalības Savienībā;

S. tā kā, tiklīdz personām, kas gūst labumu no CBI/RBI shēmām, ir piešķirts jaunais uzturēšanās vai pilsonības statuss, tās nekavējoties sāk izmantot pārvietošanās brīvību (15) Šengenas zonā;

T. tā kā trešo valstu tiesības atļaut saviem pilsoņiem mainīt vārdu/uzvārdu rada risku, jo trešo valstu valstspiederīgie varētu iegūt trešās valsts pilsonību CBI shēmā un pēc tam mainīt vārdu un ieceļot Savienībā ar šo jauno vārdu/uzvārdu;

U. tā kā Kipras iestādes 2021. gada 15. oktobrī paziņoja, ka tās atsauks pilsonību 39 ārvalstu ieguldītājiem un sešiem viņu ģimenes locekļiem, kas kļuvuši par Kipras pilsoņiem CBI shēmā; tā kā nedaudz vairāk nekā puse no 6 779 pasēm, ko Kipra šajā shēmā izsniegusi laikposmā no 2007. līdz 2020. gadam, tika izdotas, neveicot pietiekamas pieteikumu iesniedzēju iepriekšējās darbības pārbaudes (16);

V. tā kā 2019. gadā Komisija secināja, ka trūkst skaidru statistikas datu (vai arī tie ir nepietiekami) par saņemtajiem, akceptētajiem vai noraidītajiem CBI/RBI pieteikumiem;

W. tā kā RBI shēmas ir ļoti specifiskas; tā kā jebkādas izmaiņas Savienības tiesību aktos, kas ieviestas attiecībā uz pieteikuma iesniedzējiem RBI shēmās, būtu jāattiecina uz konkrēto uzturēšanās statusa veidu un tās nedrīkstētu negatīvi ietekmēt pieteikuma iesniedzēju tiesības uz cita veida uzturēšanās statusu, piemēram, studentu, darba ņēmēju un ģimenes locekļu statusu; tā kā augstāki drošības pārbaužu līmeņi pieteikuma iesniedzējiem RBI shēmās nebūtu jāpiemēro tiem, kuri piesakās uz uzturēšanos Savienībā uzturēšanās shēmās, uz kurām jau attiecas Savienības tiesību akti;

X. tā kā Melnkalnes valdība nav izlēmusi pārtraukt savu CBI shēmu, lai gan tā bija norādījusi, ka ir svarīgi, lai pilnībā un faktiski tiktu pakāpeniski izbeigta CBI shēmas darbība, cik drīz vien iespējams, aicina Melnkalnes valdību to nekavējoties izdarīt,

1. uzskata, ka shēmas, kas piešķir pilsonību, pamatojoties uz finanšu ieguldījumiem ( CBI shēmas), un ko dēvē arī par “zelta pasēm”, ir noraidāmas no ētikas, juridiskā un ekonomiskā viedokļa un rada Savienības pilsoņiem vairākus nopietnus drošības riskus — piemēram, tos, kas izriet no nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un korupcijas; uzskata, ka arī kopēju standartu un saskaņotu noteikumu trūkums attiecībā uz shēmām, ar kurām piešķir uzturēšanās tiesības, pamatojoties uz finanšu ieguldījumiem ( RBI shēmas), var radīt šādus drošības riskus, ietekmēt personu brīvu pārvietošanos Šengenas zonā un apdraudēt Savienības integritāti;

2. CBI/RBI shēmas pēc būtības rada vairākus nopietnus riskus un ka tās būtu pakāpeniski jāatceļ visām dalībvalstīm atkārtoti pauž savu nostāju, kashēmas pēc būtības rada vairākus nopietnus riskus un ka tās būtu pakāpeniski jāatceļ visām dalībvalstīm ( 17 ) ; atkārtoti norāda, ka kopš 2014. gada 16. janvāra rezolūcijas “ES pilsonība par maksu” Komisija un dalībvalstis nav veikušas pietiekamus pasākumus, lai cīnītos pret šīm shēmām;

3. uzskata, ka CBI shēmas apdraud Savienības pilsonības būtību un ka Savienības pilsonība ir viens no galvenajiem Savienības integrācijas sasniegumiem, kas piešķir Savienības pilsoņiem unikālu statusu un pamatstatusu un dod tiesības balsot Eiropas un pašvaldību vēlēšanās;

4. uzskata, ka Savienības pilsonība nav prece, kuru var tirgot vai pārdot, un kā tāda tā nekad nav tikusi iecerēta Līgumos;

5. atzīst, ka valsts pilsonības iegūšanas reglamentēšana ir primāri dalībvalsts kompetencē, bet uzsver, ka kompetence ir jāīsteno godprātīgi, savstarpējas cieņas garā, pārredzami, ar rūpīgu pārbaudi un pienācīgu kontroli, saskaņā ar lojālas sadarbības principu un pilnīgā saskaņā ar Savienības tiesību aktiem ( 18 ) ; uzskata, ka tad, ja dalībvalstis nerīkojas pilnīgā saskaņā ar šiem standartiem un principiem, rodas juridisks pamats Savienības rīcībai; uzskata, ka Savienības kompetence, iespējams, varētu rasties arī uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 21. panta 1. punkta pamata attiecībā uz atsevišķiem dalībvalsts pilsonības likuma aspektiem ( 19 )

6. uzskata, ka izdevīgie nosacījumi un paātrinātās procedūras, kas ieguldītājiem paredzētas CBI/RBI shēmās, salīdzinājumā ar nosacījumiem un procedūrām, kas attiecas uz citiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri vēlas saņemt starptautisko aizsardzību, uzturēšanās atļauju vai pilsonību, ir diskriminējoši, nav taisnīgi un apdraud Savienības acquis patvēruma un migrācijas jomā konsekvenci;

7. uzskata, ka CBI shēmas ir jānošķir no RBI shēmām, jo to radītie riski smaguma ziņā atšķiras un tāpēc ir vajadzīgas pielāgotas Savienības likumdošanas un politikas pieejas; atzīst saikni starp RBI shēmām un pilsonību, jo iegūtās uzturēšanās tiesības var atvieglot piekļuvi pilsonībai;

8. norāda, ka trijās dalībvalstīs tiesību akti atļauj CBI shēmas, proti, Bulgārijā (lai gan Bulgārijas valdība ir iesniegusi tiesību aktu priekšlikumu savas CBI shēmas izbeigšanai), Kiprā un Maltā, un ka 12 dalībvalstīs ir RBI shēmas — visas ar atšķirīgām ieguldījumu summām un iespējām un atšķirīgiem pārbaužu un procedūru standartiem; pauž nožēlu par to, ka šīs atšķirības varētu dalībvalstu vidū izraisīt sacensību par pieteikumu iesniedzējiem un draud radīt sacensību “par zemāko piedāvājumu” attiecībā uz pārbaudes standartiem un rūpīgas uzraudzības samazināšanu, lai palielinātu shēmas izmantošanu ( 20 )

9. uzskata, ka starpnieku loma CBI/RBI shēmu izstrādē un veicināšanā, kā arī individuālo pieteikumu sagatavošanā, bieži vien bez pārredzamības vai pārskatatbildības, nozīmē interešu konfliktu, kam raksturīgs liels ļaunprātīgas izmantošanas risks, un tādēļ šādiem starpniekiem ir jāpiemēro stingrs un saistošs regulējums, kas neaprobežojas tikai ar pašregulāciju un rīcības kodeksiem; prasa izbeigt starpnieku pakalpojumus CBI shēmu gadījumā;

10. pauž nožēlu par to, ka dalībvalstīs, kurās ir ieviestas CBI/RBI shēmas, netiek piemērotas visaptverošas drošības pārbaudes, pārbaudes procedūras un pienācīga rūpība; atzīmē, ka dalībvalstis ne vienmēr izmanto pieejamās Savienības datubāzes un neapmainās ar informāciju par šādu pārbaužu un procedūru rezultātiem — un tas rada iespēju iesniegt visā Savienībā secīgus pieteikumus CBI/RBI shēmām; aicina dalībvalstis to darīt; uzskata, ka dalībvalstu iestādēm ir jāievieš atbilstoši procesi, lai pārbaudītu CBI/RBI pieteikumu iesniedzējus, jo uzturēšanās un pilsonības tiesību piešķiršana ir dalībvalsts pienākums un dalībvalstu iestādes nedrīkst paļauties uz iepriekšējās darbības pārbaudēm un pienācīgas pārbaudes procedūrām, ko veic starpnieki un citi nevalstiski dalībnieki, lai gan dalībvalstis var izmantot attiecīgo informāciju, kas saņemta no neatkarīgiem nevalstiskiem dalībniekiem; pauž bažas par dažām dalībvalstīm, kurās, kā tiek ziņots, pieteikumi pilsonības saņemšanai tiek akceptēti, pat ja pieteikuma iesniedzēji neatbilda drošības prasībām;

11. pauž nožēlu par to, ka ekspertu grupa ieguldītāju pilsonības un uzturēšanās atļauju sistēmu jautājumos, kuras sastāvā ir dalībvalstu pārstāvji, nav vienojusies par kopīgu drošības pārbaužu kopumu, kas bija jāizdara līdz 2019. gada beigām; uzskata, ka šī nevienošanās par kopīgu drošības pārbaužu kopumu liecina par to, cik ierobežoti rezultāti ir starpvaldību pieejas pieņemšanai šajā jautājumā, un uzsver, ka ir nepieciešama Savienības rīcība;

12. pauž nožēlu par to, ka uzturēšanās prasības, lai kvalificētos dalībvalstu RBI/CBI shēmām, ne vienmēr ietver pastāvīgu un faktisku fizisku klātbūtni un ir grūti pārbaudāmas, tādējādi potenciāli piesaistot negodprātīgus pieteikuma iesniedzējus, kuri iegādājas valsts pilsonību tikai tam, lai piekļūtu Savienības teritorijai un tās iekšējam tirgum bez jebkādas piesaistes attiecīgajai dalībvalstij;

13. aicina dalībvalstis efektīvi veikt izpildes panākšanas pasākumus attiecībā uz nepieciešamo fizisko uzturēšanos trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri vēlas iegūt ilgtermiņa uzturēšanās statusu saskaņā ar Ilgtermiņa uzturēšanās direktīvu bez piecu gadu nepārtrauktas un likumīgas uzturēšanās, kas saskaņā ar minēto direktīvu ir obligāta prasība;

14. atzinīgi vērtē pārkāpuma procedūras, ko Komisija 2020. gada oktobrī uzsāka pret Kipru un Maltu saistībā ar to CBI shēmām; aicina Komisiju šīs procedūras virzīt uz priekšu (jo tās varētu sniegt sīkāku skaidrojumu par to, kā varētu vērsties pret CBI shēmām papildus šeit ierosinātajai leģislatīvajai darbībai) un pamatotos gadījumos RBI shēmu dēļ sākt pārkāpuma procedūras pret dalībvalstīm; aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt visas CBI/RBI shēmas visā Savienībā, ziņot par tām un veikt pasākumus attiecībā uz tām;

15. uzskata, ka Savienības tiesību akti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā ir būtisks elements, lai novērstu riskus, ko rada CBI/RBI shēmas; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas 2021. gada 20. jūlija tiesību aktu priekšlikumu pakete par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un terorisma finansēšanas apkarošanu pievēršas RBI shēmām, jo īpaši veicinot starpnieku iekļaušanu atbildīgo subjektu sarakstā; tomēr uzskata, ka joprojām pastāv nepilnības, piemēram, tas, ka valsts iestādes, kas apstrādā CBI/RBI pieteikumus, netiks iekļautas atbildīgo subjektu sarakstā;

16. norāda, ka pieteikumus CBI/RBI shēmās ir īpaši grūti uzraudzīt un novērtēt gadījumos, kad tie attiecas uz kopīgiem pieteikumiem, kas ietver dažādus ģimenes locekļus; norāda, ka dažās valsts RBI shēmās uzturēšanās tiesības var piešķirt, pamatojoties uz ģimenes, personiskām vai citām saitēm ar galvenajiem pieteikuma iesniedzējiem; norāda, ka ģimenes atkalapvienošanās tiesības saskaņā ar Ģimenes atkalapvienošanās direktīvu ir piemērojamas pēc uzturēšanās statusa iegūšanas dalībvalstī, tādējādi tas ļauj ģimenes locekļiem ieceļot Savienībā bez papildu īpašām pārbaudēm, kas parasti jāveic RBI shēmās;

17. CBI shēmas un kuras gūst labumu no bezvīzu ceļošanas uz Savienību CBI/RBI shēmas atzīmē, ka trešās valstis, kurām irshēmas un kuras gūst labumu no bezvīzu ceļošanas uz Savienību ( 21 ) , rada risku, jo trešo valstu valstspiederīgie var iegādāties šo trešo valstu pilsonību ar vienīgo mērķi gūt iespēju ieceļot Savienībā bez jebkādas papildu pārbaudes; uzsver, ka riski ir lielāki attiecībā uz Savienības kandidātvalstīm, kurām irshēmas ( 22 ) , jo paredzamais ieguvums no turpmākas dalības Savienībā un bezvīzu ceļošana Savienības teritorijā var būt viens no faktoriem;

18. uzskata, ka, ņemot vērā īpašos riskus, ko rada CBI shēmas, un to nesaderību ar lojālas sadarbības principu, kā ir atzīts notiekošajās Komisijas pārkāpuma procedūrās pret divām dalībvalstīm, CBI shēmas būtu pilnībā jāizbeidz visās dalībvalstīs, un prasa, lai Komisija, pirms beidzas tās pašreizējais pilnvaru termiņš, šajā nolūkā iesniegtu tiesību akta priekšlikumu, ko varētu balstīt uz LESD 21. panta 2. punktu, 79. panta 2. punktu, 114. pantu vai 352. pantu;

19. uzskata, ka būs nepieciešams pārejas periods pakāpeniskai CBI shēmu izbeigšanai, un pauž pārliecību — tā kā CBI/RBI shēmas ir “sava veida brīvbiļete” un rada smagas sekas Savienībai un dalībvalstīm, ir pamatoti gan no CBI shēmām, gan no RBI shēmām veikt finansiālu ieguldījumu Savienības budžetā (no CBI shēmām — līdz tās ir pilnībā izbeigtas),tādējādi konkrēti paužot solidaritāti, kas cita starpā izriet no LESD 80. panta; tādēļ prasa, lai Komisija 2022. gadā, pamatojoties uz LESD 311. pantu, iesniegtu priekšlikumu par jaunas Savienības pašu resursu kategorijas izveidi, kas ietvertu “ CBI un RBI korekcijas mehānismu”, ar kuru tiktu iekasēta nodeva jēgpilnas procentuālās daļas apmērā no ieguldījumiem, kas veikti dalībvalstīs CBI/RBI shēmās un ko pamatoti aplēš, balstoties uz visām negatīvajām ārējām sekām Savienībai kopumā, kuras konstatētas saistībā ar shēmām;

20. CBI/RBI shēmu ieguldījums dalībvalstu reālajā ekonomikā ir ierobežots tādā ziņā kā darbvietu radīšana, inovācija un izaugsme un ka ievērojamas ieguldījumu summas tiek iepludinātas tieši nekustamā īpašuma tirgū vai fondos; uzskata, ka lielie ieguldījumi, kas saistīti ar CBI/RBI shēmām, varētu ietekmēt finanšu stabilitāti, jo īpaši mazās dalībvalstīs, kurās ienākošās plūsmas varētu veidot lielu daļu no IKP vai ārvalstu ieguldījumiem RBI shēmās veiktiem ieguldījumiem, lai stiprinātu to pievienoto vērtību reālajai ekonomikai un nodrošinātu saikni ar Savienības ekonomikas atveseļošanas prioritātēm; uzskata, kashēmu ieguldījums dalībvalstu reālajā ekonomikā ir ierobežots tādā ziņā kā darbvietu radīšana, inovācija un izaugsme un ka ievērojamas ieguldījumu summas tiek iepludinātas tieši nekustamā īpašuma tirgū vai fondos; uzskata, ka lielie ieguldījumi, kas saistīti arshēmām, varētu ietekmēt finanšu stabilitāti, jo īpaši mazās dalībvalstīs, kurās ienākošās plūsmas varētu veidot lielu daļu no IKP vai ārvalstu ieguldījumiem ( 23 ) ; prasa Komisijai 2022. gadā, pamatojoties uz LESD 79. panta 2. punktu un 80., 82., 87. un 114. pantu, iesniegt akta priekšlikumu, kurā būtu iekļauti Savienības līmeņa noteikumi parshēmās veiktiem ieguldījumiem, lai stiprinātu to pievienoto vērtību reālajai ekonomikai un nodrošinātu saikni ar Savienības ekonomikas atveseļošanas prioritātēm;

21. prasa, lai Komisija pirms tās pašreizējā pilnvaru termiņa beigām iesniegtu regulas priekšlikumu, ko vajadzības gadījumā varētu papildināt ar citiem leģislatīviem pasākumiem, kā pamatā varētu būt LESD 79. panta 2. punkts un 80., 82., 87. un 114. pants un kas visaptveroši regulētu dažādus RBI shēmu aspektus nolūkā saskaņot standartus un procedūras un stiprināt cīņu pret organizēto noziedzību, pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, pret korupciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, cita starpā ietverot šādus elementus: a) pastiprināta rūpīga pārbaude un stingras pieteikuma iesniedzēju un, ja nepieciešams, viņu ģimenes locekļu iepriekšējās darbības pārbaudes, tostarp viņu līdzekļu avotu pārbaudes, obligātas pārbaudes Savienības tieslietu un iekšlietu lielapjoma IT sistēmās un pārbaudes procedūras trešās valstīs; b) starpnieku regulējums, pienācīga sertificēšana un rūpīga kontrole, kā arī to darbības ierobežošana un — CBI shēmu gadījumā — to pakalpojumu pārtraukšana; c) saskaņoti noteikumi un dalībvalstu pienākums ziņot Komisijai par savām RBI shēmām un pieteikumiem tajās; d) obligātā minimuma prasības attiecībā uz fizisko dzīvesvietu un obligātais minimums attiecībā uz aktīvu iesaistīšanos ieguldījumos, ieguldījumu kvalitāte, pievienotā vērtība un ieguldījums ekonomikā kā nosacījumi uzturēšanās atļaujas iegūšanai RBI shēmās; e) uzraudzības mehānisms sekmīgo pieteikuma iesniedzēju turpmākas atbilstības RBI shēmu juridiskajām prasībām ex post kontrolei;

22. prasa Komisijai nodrošināt un uzturēt augstos regulatīvos standartus gan CBI , gan RBI shēmām gadījumā, ja attiecībā uz RBI shēmām tiktu piemērots visaptverošs regulējums, pirms tiek pilnībā izbeigtas CBI shēmas;

23. atzinīgi vērtē dalībvalstu pausto apņemšanos veikt pasākumus, lai ierobežotu pilsonības pārdošanu krieviem, kas saistīti ar Krievijas valdību; aicina visas dalībvalstis nekavējoties apturēt savu CBI un RBI shēmu darbību attiecībā uz visiem pieteikuma iesniedzējiem no Krievijas; mudina dalībvalstis atkārtoti izvērtēt visus pēdējos gados apstiprinātos Krievijas valstspiederīgo pieteikumus, izmantojot visas iespējas, kas paredzētas valsts un Savienības tiesību aktos, lai nodrošinātu, ka neviena Krievijas persona, kurai ir finansiālas, uzņēmējdarbības vai citas saiknes ar V. Putina režīmu, nepatur savas pilsonības un uzturēšanās tiesības vai ka attiecībā uz šādām personām uz laiku tiek bloķēta iespēja izmantot šīs tiesības; aicina Komisiju pārbaudīt šādus atkārtotus novērtējumus, ko veikušas dalībvalstis, un steidzami nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, lai pilnībā aizliegtu CBI shēmas un aizliegtu RBI shēmas attiecībā uz Krievijas valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas mērķtiecīgi pasākumi;

24. prasa, lai Komisija savā priekšlikumā iekļautu spēkā esošo Savienības tiesību aktu mērķtiecīgu pārskatīšanu, kas, nostiprinot tiesību aktus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā un pastiprinot attiecīgos noteikumus Ilgtermiņa uzturēšanās direktīvā, varētu palīdzēt atturēt dalībvalstis no kaitīgu RBI shēmu izveides;

25. prasa Komisijai izdarīt pēc iespējas lielāku spiedienu, lai nodrošinātu, ka trešās valstis, kuras ir ieviesušas CBI/RBI shēmas un izmanto bezvīzu ceļošanas režīmu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1806 II pielikumu, atceļ savas CBI shēmas un reformē savas RBI shēmas, lai tās saskaņotu ar Savienības tiesību aktiem un standartiem, un prasa, lai Komisija 2022. gadā, pamatojoties uz LESD 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu, iesniedz tiesību akta priekšlikumu, ar ko šajā sakarībā grozītu Regulu (ES) 2018/1806; norāda, ka saskaņā ar pārskatīto Savienības paplašināšanās metodiku jautājumi, kas saistīti ar CBI/RBI shēmām, tiek uzskatīti par kompleksa rakstura jautājumiem un tiek risināti dažādās sarunu kopās un sadaļās; uzsver, ka ir svarīgi, lai kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis pakāpeniski un rūpīgi pielāgotu šādas shēmas Savienības tiesību aktiem; ierosina pievienošanās kritērijos iekļaut CBI shēmu izbeigšanu un regulējumu attiecībā uz RBI shēmām;

26. atgādina Komisijas priekšsēdētājai par viņas solījumu, kas pausts Politikas pamatnostādnēs nākamajai Eiropas Komisijai (2019–2024), ievērot Parlamenta iniciatīvas tiesības un par viņas apņemšanos veikt turpmākus pasākumus saistībā ar Parlamenta patstāvīgajiem normatīvajiem ziņojumiem un pieņemt tiesību aktu saskaņā ar Savienības tiesību principiem; tādēļ sagaida, ka Komisija veiks turpmākus pasākumus saistībā ar šo rezolūciju, nākot klajā ar konkrētiem tiesību aktu priekšlikumiem;

27. uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju un tai pievienotos priekšlikumus nosūtīt Komisijai un Padomei.

(1) OV L 251, 3.10.2003., 12. lpp.

(2) OV L 16, 23.1.2004., 44. lpp.

(3) OV L 303, 28.11.2018., 39. lpp.

(4) OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.

(5) OV C 482, 23.12.2016., 117. lpp.

(6) OV C 108, 26.3.2021., 8. lpp.

(7) OV C 255, 29.6.2021., 22. lpp.

(8) OV C 371, 15.9.2021., 92. lpp.

(9) OV C 445, 29.10.2021., 140. lpp.

(10) OV C 506, 15.12.2021., 64. lpp.

(11) “Eiropas Savienība, kas tiecas uz augstākiem mērķiem. Mana programma Eiropai. Politikas pamatnostādnes nākamajai Eiropas Komisijai (2019–2024)”, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāte Urzula fon der Leiena, https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_lv.pdf.

(12) EPRS EAVA pētījums, 9. tabula, 28.–29. lpp.

(13) EPRS EAVA pētījums.

(14) Preventing abuse of residence by investment schemes to circumvent the CRS (“Novērst pret ieguldījumiem piešķirtas uzturēšanās shēmu ļaunprātīgu izmantošanu Kopējā ziņošanas standarta apiešanai”), ESAO, 2018. gada 19. februāris, un Corruption Risks Associated with Citizen- and Resident-by-Investment Schemes (“Korupcijas riski, ko rada pret ieguldījumiem piešķirtas pilsonības un uzturēšanās shēmas”), ESAO, 2019.

(15) Tā kā Bulgārija, Horvātija, Kipra, Īrija un Rumānija nav Šengenas valstis, trešās valsts valstspiederīgajam, kuram ir kādas no šīm dalībvalstīm izsniegta uzturēšanās atļauja, nav automātisku tiesību brīvi pārvietoties Šengenas zonā.

(16) https://agenceurope.eu/en/bulletin/article/12814/25.

(17) Eiropas Parlamenta 2019. gada 18. decembra rezolūcija par tiesiskumu Maltā saistībā ar nesen atklātajiem faktiem Daphne Caruana Galizia slepkavības lietā, 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par visaptverošu Savienības politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanai — Komisijas Rīcības plāns un nesenā notikumu attīstība, 2020. gada 17. decembra rezolūciju par ES Drošības savienības stratēģiju un 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Daphne Caruana Galizia slepkavību un par tiesiskuma situāciju Maltā.

(18) Skat. pamatojumu, kas izmantots Komisijas pārkāpumu procedūrās pret Maltu un Kipru par to ieguldītāju pilsonības shēmām (https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1925), un Eiropas Savienības Tiesas judikatūru: Tiesas 1992. gada 7. jūlija spriedums lietā Mario Vicente Micheletti and others v Delegación del Gobierno en Cantabria, C-369/90, ECLI:EU:C:1992:295; Tiesas 1999. gada 11. novembra spriedums lietā Belgian State v Fatna Mesbah, C-179/98, ECLI:EU:C:1999:549; Tiesas 2001. gada 20. februāra spriedums lietā The Queen v Secretary of State for the Home Department, ex parte: Manjit Kaur, C-192/99, ECLI:EU:C:2001:106; Tiesas 2010. gada 2. marta spriedums lietā Janko Rottman pret Freistaat Bayern, C-135/08, ECLI:EU:C:2010:104; un Tiesas 2019. gada 12. marta spriedums lietā M.G. Tjebbes un citi pret Minister van Buitenlandse Zaken, C-221/17, ECLI:EU:C:2019:189.

(19) EPRS EAVA pētījums, 43.–44. lpp.

(20) EPRS EAVA pētījums, 57. lpp.; “Preventing abuse of residence by investment schemes to circumvent the CRS”, ESAO, 2018. gada 19. februāris.

(21) Antigva un Barbuda, Dominika, Grenāda, Sentkitsa un Nevisa un Sentlūsija.

(22) Serbija, Albānija, Turcija, Melnkalne un Ziemeļmaķedonija.

(23) EPRS EAVA pētījums, 36.–39. lpp.