LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 20.7.2010 
SEC(2010) 851 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
 
Pavaddokuments 
  
Priekšlikums Padomes regulai par valsts atbalstu nekonkur ētspējīgu ogļraktuvju 
slēgšanas atvieglošanai 
  
{COM(2010) 372 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 850} 
 
LV 2   LV SATURS 
1. Ievads ...................................................................................................................... ..... 2 
2. Probl ēmas defin īcija..................................................................................................... 2 
2.1. Iesp ējamā ogļraktuvju sl ēgšana vair ākās dalībvalstīs.................................................. 2 
2.2. Raktuvju sl ēgšanas soci ālā ietekme ............................................................................. 3 
2.3. Raktuvju sl ēgšanas ietekme uz vidi ............................................................................. 3 
2.4. Neb ūtiskā ietekme uz energoapg ādes drošību ES līmenī............................................ 3 
3. M ērķi............................................................................................................................ 4 
4. Politikas risin ājumi....................................................................................................... 5 
5. Ietekmes anal īze........................................................................................................... 6 
5.1. 1. risin ājums – bāzes līmeņa scenārijs – visp ārīgie valsts atbalsta noteikumi ............. 6 
5.2. 2. risin ājums – Komisijas pamatnost ādnes .................................................................. 6 
5.3. 3. risin ājums – ražošanas atbalsts................................................................................. 6 
5.4. 4. risin ājums – atbalsts neparedz ētu izdevumu segšanai (p ārņemtās saistības)........... 7 
5.5. 5. risin ājums – 3. un 4. risin ājuma apvienojums.......................................................... 7 
5.6. 6. risin ājums – pašreiz ējās Ogļu regulas darb ības pagarin āšana par desmit gadiem... 7 
6. Risin ājumu salīdzinājums ............................................................................................ 8 
1. IEVADS  
Atbalstu ES antrac īta rūpniecībai regul ē īpašs šīs nozares ties ību instruments – Padomes 
2002. gada 23. j ūlija Regula (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu og ļu rūpniecībai 
(turpmāk – “Ogļu regula”).  
Tas attiecas tikai uz antrac ītu. Uz citiem og ļu veidiem, piem ēram, ortolign ītu (brūnoglēm), 
attiecas ES visp ārīgie valsts atbalsta noteikumi. 
2. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
2.1. Iespējamā ogļraktuvju sl ēgšana vair ākās dalībvalstīs  
Ogļu regulas termi ņš beidzas 2010. gada 31. decembr ī. Ja netiks pie ņemts jauns tiesiskais 
regulējums, kas paredz ēs dažus īpašus valsts atbalsta veidus og ļu rūpniecībai, dalībvalstis 
varēs piešķirt šādu atbalstu, vien īgi ievērojot ierobežojumus, kas noteikti visp ārīgajos valsts 
atbalsta noteikumos, ko piem ēro visām nozarēm.  
Salīdzinot ar Og ļu regulu, visp ārīgie valsts atbalsta noteikumi iev ērojami samazina valsts 
atbalsta pieš ķiršanas iesp ējas ogļu rūpniecībai, jo īpaši, bet ne tikai attiec ībā uz ražošanas 
LV 3   LV atbalstu. Ta ču saskaņā ar nesen veiktu p ētījumu1
 dažas dal ībvalstis saskaras ar ļoti augstām 
ražošanas izmaks ām, salīdzinot ar k ārtējām un paredzamaj ām pasaules tirgus cen ām, tādēļ to 
antracīta ražošanas nozare ir ekonomiski nekonkur ētspējīga gan pašlaik, gan visticam āk arī 
nākotnē: jo īpaši izceļas Vācija, Rum ānija un Sp ānija. Tom ēr arī ogļu ieguves r ūpniecība 
Ungārijā un Slovākijā var kļūt nekonkur ētspējīga. Ogļraktuvēm šajās valstīs pēc Ogļu regulas 
termiņa beigām draud sl ēgšana. 
2.2. Raktuvju sl ēgšanas soci ālā ietekme  
Saskaņā ar pašreiz ējo politiku V ācijā un Spānijā 2010. gad ā vēl tiks nodarbin āti apmēram 
27 000 raktuvju darbinieku, tom ēr viņi var zaud ēt darbu, ja neb ūs ražošanas atbalsta. 
Rumānijā, Ungārijā un Slov ākijā subsīdiju izbeigšan ās var apdraud ēt vēl 15 000 raktuvju 
strādnieku darbavietas. Ņemot vērā darbavietas saist ītajās nozarēs, riskam var tikt pak ļautas 
līdz pat 100 000 darbavietu – 42 000 darbavietu og ļu rūpniecībā un vair āk nekā 
55 000 darbavietu saist ītajās nozarēs. 
Kaut arī zaudēto darbavietu ietekme uz ES m ēroga un valstu bezdarba r ādītājiem parasti ir 
maznozīmīga, to ietekme uz specializ ētajiem og ļraktuvju re ģioniem  var būt ļoti 
ievērojama, jo īpaši Vācijā, Spānijā un Rum ānijā. Tūlītēja nekonkur ētspējīgo raktuvju 
slēgšana  izraisītu pārslodzi re ģionālajos darba tirgos, kad tos p ārpludinās atlaistie 
raktuvju darbinieki,  kurus neb ūs iespējams pietiekami ātri pieņemt darbā citās nozarēs un 
kuri līdz ar to risk ē kļūt par ilgstošiem bezdarbniekiem. 
2.3. Raktuvju sl ēgšanas ietekme uz vidi  
Ogļraktuvju sl ēgšana apturēs negatīvo ietekmi uz raktuvju tuv āko apkārtni, t. i., vizu ālo 
un bioloģiskās daudzveid ības ietekmi uz ainavu, ietekmi uz grunts ūdeņu un augsnes st āvokli 
apakšzemes raktuvju teritorij ās, kā arī ietekmi, ko izraisa raktuvju atkritumi. Tom ēr raktuvju 
slēgšana noz īmē, ka būs nepieciešama ar ī raktuvju teritorijas sakopšana un san ācija, un tai ir 
jānodrošina finans ējums. 
Attiecībā uz globālāku siltumn īcefekta g āzu emisiju aspektu raktuvju sl ēgšanas ietekme 
ir neskaidra . Lai gan og ļrūpniecības rezult ātā tiek emit ēts metāns, dažās ogļrūpniecības 
dalībvalstīs ir pieejamas augsti att īstītas un jaud īgas tehnolo ģijas siltumn īcefekta g āzu un 
metāna savākšanai. Turkl āt, tā kā siltumnīcefekta g āzu emisija ir glob āla, nevis lok āla 
problēma, šī neskaidr ība palielin ās, kad ņem vērā emisijas, ko izraisa og ļu sadedzin āšana 
enerģijas ražošanas proces ā. 
Patiesi, elektrostacij ās, ko darbina ar ogl ēm, vietēja ražojuma ogles visticam āk aizstās ar 
importētām oglēm. Līdz ar to visp ārējā ietekme uz siltumn īcefekta gāzu emisiju ir atkar īga 
no trešo valstu og ļrūpniecībā radītajām emisijām un no og ļu transport ēšanas uz ES. Ietekme 
uz vispārējo ES ener ģētikas kopainu ir ierobežota, vismaz īstermiņā un vidējā termiņā. 
2.4. Nebūtiskā ietekme uz energoapg ādes drošību ES līmenī 
Sabiedrisk ās apspriešanas laik ā, kas tika r īkota šā ietekmes nov ērtējuma vajadz ībām, ar 
ogļrūpniecību saistītās personas apgalvoja, ka og ļu subsidēšana ir būtiska pieg āžu drošības 
                                                 
1 Nov ērtējums par valsts atbalsta vajadz ībām ogļu rūpniecībā, “Ecorys”, 2008. gada decembris, p ētījums 
sagatavots Eiropas Komisijai, skat īt: http://ec.europa.eu/energy/coal/consultations/2009_07_15_en.htm . 
LV 4   LV nodrošināšanai, jo og ļraktuvju esam ība Eirop ā palielina ener ģijas avotu ģeogrāfisko 
daudzveid ību un mazina atkar ību no importa.  
Tomēr subsidētā antracīta mazais īpatsvars visp ārējā ES ener ģētikas kopain ā būtiski 
ierobežo šo subs īdiju iesp ējas kompens ēt piegādes pārtraukumus.  Subsidētās ogles ES 
nodrošina tikai 5,1 % saražot ās elektrības. Ņemot vērā tikai atbalstu ražošanas zaud ējumu 
segšanai, šis r ādītājs samazin ās līdz 1,4 % (pat ja atseviš ķās dalībvalstīs tas ir augst āks). 
Turklāt šķiet, ka past āv pārāk maza iesp ējamība, ka importētā antracīta piegāde tiks 
pārtraukta, jo pasaules og ļu tirgus ir apliecin ājis lielāku stabilit āti nekā citu ener ģijas 
avotu tirgi.  Antracītu var import ēt no daudz ām eksport ētājām valstīm. Antrac īta pasaules 
tirdzniecības apjoms kopš 2000. gada ir pieaudzis par vid ēji 7 % gad ā. Lielais jaudu 
palielinājums vair ākās valstīs, piemēram, Indon ēzijā un Krievij ā, apliecina, ka ar ī nākotnē ir 
gaidāma pasaules m ēroga tirdzniec ības pastāvīga un strauja izaugsme. Ņemot vērā no 
subsidētajām oglēm saražot ās elektrības mazo īpatsvaru, ir apšaub āma papildu valsts atbalsta 
instrumenta lietder ība, risinot jaut ājumus par pieg ādes drošību. 
Attiecībā uz īslaicīgiem sastr ēgumiem p ētījumi apliecina, ka import ētu ogļu krājumu izveide 
ir daudz efekt īvāks līdzeklis pieg āžu drošības nodrošin āšanai salīdzinājumā ar pašm āju 
antracīta ražošanas subsid ēšana. 
3. MĒRĶI 
Plašāks skaidrojums par Komisijas m ērķiem horizont ālā plāksnē attiecībā uz valsts atbalstu un 
oglēm ir pieejams, iepaz īstoties ar “Stratēģisko ener ģētikas pārskatu”2, ko ir apstiprin ājusi 
Eiropadome un Ministru padome, “Valsts atbalsta r īcības plānu”3 un “Vides r īcības 
programmu 2002.–2012. gadam”4
 - Komisija v ēlas piemērot horizont ālos valsts atbalsta 
noteikumus iesp ējami daudz ās nozarēs un attiec ībā uz enerģētikas politiku atbalsta p āreju uz 
atjaunojamu ener ģijas avotu un videi nekait īgu vietējo enerģijas avotu ilgtsp ējīgu 
izmantošanu.  
Bezgalīgs valsts atbalsts og ļrūpniecībai neatbilst plaš ākiem Komisijas politikas m ērķiem, jo 
īpaši, ja tas kav ē centienus paaugstin āt konkurētspēju vai pāriet uz atjaunojamiem ener ģijas 
avotiem, pat ja š ā atbalsta ietekme uz konkurenci ir ierobežota5. Tomēr vienlaikus 
nekonkur ētspējīgo raktuvju sl ēgšana var izrais īt sekas attiec ībā uz soci ālo un vides 
aizsardzības līmeni, un šis jaut ājums ir jārisina. 
Komisija defin ē šajā novērtējumā apskatīto politikas m ērķi kā iespējamo nelabv ēlīgo seku 
samazināšanu, ko rad īs raktuvju sl ēgšana – to var izrais īt subsidēšanas pārtraukšana –
,jo īpaši ņemot vērā sociālos un vides aizsardz ības aspektus un vienlaikus mazinot ar ī 
konkurences trauc ējumus iekš ējā tirgū. 
                                                 
2 Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai 
un Reģionu komitejai “Otrais strat ēģiskais ener ģētikas pārskats. ES energoapg ādes drošības un 
solidaritātes rīcības plāns”, 13.11.2008., COM(2008) 781 gal īgā redakcija. 
3 COM(2005) 107 gal īgā redakcija, pieejams tiešsaist ē tīmekļa vietn ē: 
http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/others/action_plan/saap_en.pdf . 
4 Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmums Nr. 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides r īcības 
programmu, OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp. – skat īt 5. panta 2. punktu. 
5 Pašreiz ējās Ogļu regulas viens no nosac ījumiem ir t āds, ka subsid ētās ogles nedr īkst ietekm ēt elektrības 
cenas (skat īt Ogļu regulas 4. panta c) un e) apakšpunktu, k ā arī tās 3. pielikumu). 
LV 5   LV 4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Tika izvērtēti šādi pieci politikas risin ājumi. 
(1) 1. risinājums – bāzes scenārijs 
Saskaņā ar bāzes scenāriju Komisija neierosin ās īpaši šai nozarei paredz ētu jaunu ties ību 
instrumentu, kas piem ērojams p ēc Ogļu regulas termi ņa beigām. Sākot no 2011. gada, 
antracīta nozarē tiktu piem ēroti tikai visp ārīgie valsts atbalsta noteikumi.  
(2) 2. risinājums – Komisijas pamatnost ādnes 
Otrais risin ājums paredz, ka Komisija pie ņemtu pamatnost ādnes, balstoties uz L īguma par 
Eiropas Savien ības darbību (LESD) 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, un t ās līdzinātos 
pamatnost ādnēm, kas pie ņemtas ku ģu būves un t ērauda rūpniecības nozar ēs, ļaujot 
dalībvalstīm piešķirt atbalstu tikai k ā slēgšanas atbalstu, lai segtu maks ājumus, ko og ļraktuvju 
uzņēmumi izmaks ā atlaistajiem str ādniekiem, vai finans ētu agru pension ēšanos raktuvju 
slēgšanas dēļ, kā arī segtu min ēto strādnieku konsult ēšanas un profesion ālās pārkvalificēšanās 
izmaksas. Š āds atbalsts var ētu segt arī iesākto līgumu pabeigšanas izmaksas (ne ilg āk kā sešus 
mēnešus) vai ar min ēto līgumu anul ēšanu saist ītās izmaksas atkar ībā no tā, kura summa ir 
mazāka. Turkl āt tas varētu segt izdevumus, ko izraisa ražošanas teritoriju t ūlītēja sakopšana 
un sanācija. 
Šo pamatnost ādņu darbības termiņš beigtos 2013. gada nogal ē, jo atbalsta pas ākumi attiektos 
tikai uz og ļraktuvēm, kas tiek sl ēgtas saistībā ar Ogļu regulas termi ņa beigām. 
(3) 3. risinājums – Padomes regula, kas paredz ētu laikā ierobežotu atbalstu darb ībai 
(slēgšanas atbalstu) 
Saskaņā ar trešo risin ājumu Komisija iesniegtu Padomes re gulas priekšlikumu, balstoties uz 
LESD 107. panta 3. punkta e) apakšpunktu. Regul ā tiktu noteikts, ka dal ībvalstis dr īkst 
piešķirt darbības atbalstu, kura apjoms tiek past āvīgi samazin āts, ar mērķi segt kārtējos 
ražošanas zaud ējumus, ja šo atbalstu apvieno ar pak āpenisku uz ņēmējdarbības sašaurin āšanu 
saskaņā a r  l a b i  i z s t r ādātu raktuvju sl ēgšanas pl ānu (tikai attiec ībā uz pašlaik jau esošaj ām 
raktuvēm). Tā būtu pakāpeniska darb ības atbalsta p ārtraukšana, kas ilgtu ne vair āk kā desmit 
gadus un ne ilg āk par 2020. gadu, un degresivit āte būtu vismaz 10 % gad ā. 
(4) 4. risinājums – Padomes regula, kas paredz ētu atbalstu neparedz ētu izdevumu segšanai 
(pārņemtās sociālās un vides aizsardz ības saistības) 
Saskaņā ar ceturto risin ājumu Komisija iesniegtu Padomes re gulas priekšlikumu, balstoties uz 
LESD 107. panta 3. punkta e) apakšpunktu. Šaj ā regulā noteikts, ka dal ībvalstis dr īkst piešķirt 
atbalstu, lai segtu soci ālās un vides aizsardz ības izmaksas, ko izraisa og ļraktuvju sl ēgšana, 
piemēram, sociālie pabalsti un izmaksas, kas saist ītas ar bijušo og ļraktuvju teritoriju san ācija, 
kā paredzēts pašreiz ējās Ogļu regulas pielikum ā. 
(5) 5. risinājums – 3. un 4. risin ājuma apvienojums 
Saskaņā ar piekto risin ājumu Komisija iesniegtu Padomes re gulas priekšlikumu, balstoties uz 
LESD 107. panta 3. punkta e) apakšpunktu, kas at ļauj dalībvalstīm piešķirt gan sl ēgšanas 
atbalstu (k ā 3. risinājumā), gan atbalstu neparedz ētu izdevumu segšanai (k ā 4. risinājumā). 
LV 6   LV (6) 6. risinājums – pašreiz ējās Ogļu regulas darb ības pagarin āšana par desmit gadiem 
Saskaņā ar ogļrūpniecības nozar ē iesaistīto personu vair ākuma atbalst īto izvēli, sestais 
risinājums paredz, ka Komisija ierosin ātu Padomei pagarin āt Padomes Regulas Nr. 1407/2002 
– kāda tā ir pašlaik – darb ību vēl par desmit gadiem, t. i., l īdz 2020. gada beig ām. Šis 
risinājums atšķirtos no piekt ā risinājuma ar šādām pazīmēm: 
– ražošanas atbalstu var at ļaut, pamatojoties uz 5. panta 3. punktu, ja attiec īgo 
ražotņu ekspluat ācija ir paredz ēta plānā par ogļu rezervju apg ūšanu; tādā 
gadījumā priekšnoteikums par šo raktuvju sl ēgšanu nav sp ēkā; 
– ražošanas atbalstam ir j ābūt dilstošam, lai tiktu pan ākts būtisks samazin ājums, 
tomēr netiek noteikts nek āds konkrēts samazin āšanas rādītājs; 
– var piešķirt sākotnēju investīciju atbalstu l īdz pat 30 % no kop ējo investīciju 
izmaksām. 
5. IETEKMES ANAL ĪZE 
5.1. 1. risinājums – bāzes līmeņa scenārijs – visp ārīgie valsts atbalsta noteikumi 
Bāzes scenārijs jau ir aprakst īts 2. sadaļā. Citi risin ājumi ir nov ērtēti salīdzinājumā ar šo bāzes 
scenāriju.  
5.2. 2. risinājums – Komisijas pamatnost ādnes 
Pirmā risinājuma ietekme b ūtībā neatšķiras no otr ā risinājuma ietekmes. L īdz šim, ja 
dalībvalstis pieš ķīra atbalstu, kas at ļauts saska ņā ar otro risin ājumu, tas izrais īja tādu pašu 
ražošanas sašaurin āšanos un tikpat daudzas zaud ētas darbavietas. Atš ķirība ir otrā risinājuma 
piedāvātajā iespējā organizēt raktuvju sl ēgšanu plānotā veidā un pat aizkav ēt to par vair ākiem 
mēnešiem, lai pabeigtu ies āktos līgumus. T ā ir iespējams labāk organiz ēt slēgšanas soci ālos 
aspektus, sniedzot tieš āku atbalstu attiec īgajiem str ādniekiem, kas izpaužas k ā 
pārkvalifikācija, konsult ēšana u. c. (tas p ārsniedz ties ību aktos paredz ētās tiesības). Vides 
aizsardzības saistību finansēšanu var lab āk īstenot, kam ēr raktuves ir sl ēgšanas proces ā. 
5.3. 3. risinājums – ražošanas atbalsts 
Līdz šim, ja dal ībvalstis v ēlējās to pieš ķirt, sedzot ekspluat ācijas zaud ējumus, ražošanas 
atbalsts var ēja dot iesp ēju nekonkur ētspējīgām raktuv ēm darboties. Šis atbalsts nesaglab ā 
pastāvīgās darbavietas, tom ēr ļauj pakāpeniski samazin āt darbaspēka skaitu, dodot laiku ņemt 
vērā darbaspēka vecuma strukt ūru (agrā pensionēšanās un pension ēšanās), “dabisko aizpl ūdi” 
(neaizvietojot aizg ājušos str ādniekus) un str ādnieku kvalifik āciju (str ādnieku 
pārkvalificēšana, lai vi ņus varētu nodarbin āt citos darbos). Tas ļauj sašaurin āt ražošanu 
nekonkur ētspējīgās raktuvēs, mazinot tieši atlaisto str ādnieku skaitu un maksim āli palielinot 
papildu pas ākumus, kas dod iesp ēju pārcelt darbasp ēku citu pien ākumu veikšanai. 
Ogļrūpniecības tiešā negatīvā ietekme uz apk ārtējo vidi turpin āsies, kam ēr turpināsies 
ražošana, tom ēr ogļu izmantošanas ietekme uz siltumn īcefekta g āzu emisij ām joprojām ir 
neskaidra, ņemot vērā plaši izplat īto aizstāšanu ar import ētajām oglēm. Taču pakāpeniska 
slēgšana var atvieglot profilakses pas ākumus, lai aizsarg ātu virszemes ainavu. 
LV 7   LV Ekonomisk ās un reģionālās pārstruktur ēšanas pieredze liecina, ka darba tirgus sp ēj 
daudz viegl āk uzņemt atlaistos str ādniekus, ja atlaišana notiek ilg ākā laika period ā. Tas 
ļauj vieglāk īstenot konsult ēšanas un p ārkvalifikācijas programmas un nepie ļauj situāciju, kad 
liela daļa bijušo og ļraču kļūst par ilgstošiem bezdarbniekiem. 
5.4. 4. risinājums – atbalsts neparedz ētu izdevumu segšanai (p ārņemtās saistības) 
Šis risinājums ļauj dalībvalstij nodrošin āt sociālu saistību (piem ēram, pārkvalificēšana, 
pensijas u. c.), k ā arī vides aizsardz ības saist ību (piem ēram, sakopšana un san ācija) 
finansēšanu, piem ēram, saist ībā ar pakāpenisku og ļraktuvju sl ēgšanu. 
Šāds atbalsts var dot iesp ēju ogļrūpniecības uzņēmumam nep ārvirzīt resursus no cit ām, 
potenciāli konkurētspējīgām ražotnēm uz slēdzamajām raktuvēm. 
5.5. 5. risinājums – 3. un 4. risin ājuma apvienojums 
Ja ogļraktuves tiks sl ēgtas pakāpeniski, atbalsts p ārņemto saist ību izpildei, iesp ējams, būs 
nepieciešams taj ā pašā laikā, kad būs nepieciešami citi atbalsta veidi, galvenok ārt darbības 
atbalsts. 
Ietekme uz ražošanu un darbaviet ām būtu ļoti līdzīga ietekmei 3. risin ājuma gadījumā, taču ar 
5. risinājumu būtu iespējams labāk nodrošin āt pārņemto vides aizsardz ības un soci ālo saistību 
izpildi darba pak āpeniskas p ārtraukšanas period ā.  
5.6. 6. risinājums – pašreiz ējās Ogļu regulas darb ības pagarin āšana par desmit 
gadiem 
Vienkārši pagarinot regulas termi ņu, var paildzin āt pašlaik pieš ķirtā atbalsta veida 
piešķiršanu. Šis risin ājums ļautu dalībvalstīm atkāpties no politikas m ērķa, vienkārši turpinot 
sniegt ražošanas atbalstu nekonkur ētspējīgām raktuv ēm, kuras nav nep ārprotami nolemts 
slēgt. Līdz ar to tie pa ši raktuvju uz ņēmumi vēl arvien var b ūt nekonkur ētspējīgi arī jaunajā 
regulas termi ņa beigu datum ā pēc desmit gadiem. Pamatprobl ēma attiec ībā uz šo nesp ēju 
konkurēt nebūs atrisināta, tā būs tikai atlikta. 
Attiecībā uz invest īciju atbalstu, ko var at ļaut saska ņā ar šo risin ājumu, tas nevar veicin āt 
konkrēto politikas m ērķu sasniegšanu, t. i., darboties k ā papildpas ākums raktuvju sl ēgšanas 
gadījumos. Patiesi, invest īciju atbalsts dr īzāk veicina jaunu darb ību attīstīšanu vai 
efektivitātes paaugstin āšanu — neviena no t ām neattiecas uz og ļraktuves sl ēgšanu. 
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Novērtējums sniedz pretrun īgu šo daž ādo politikas risin ājumu ietekmes kopainu. 
No ekonomikas  viedokļa raugoties, otrajam risin ājumam (pamatnost ādnes) būtu jādod 
priekšroka, sal īdzinot ar b āzes scenāriju, attiec ībā uz tiešās ekonomisk ās ietekmes mazin āšanu 
visvairāk skartajos re ģionos un nozar ēs. 
No sociālā viedokļa raugoties, piektais risin ājums pied āvā visveiksm īgākās iespējas mazin āt 
negatīvo ietekmi, ko izraisa og ļraktuvju sl ēgšana, jo īpaši ņemot vērā šīs ietekmes ģeogrāfisko 
koncentrāciju. 
LV 8   LV No vides aizsardz ības viedok ļa raugoties, rezult āti ir neskaidri. Kaut ar ī raktuvju tuv ākā 
apkārtne noteikti b ūtu ieguvēja no tūlītējas vai gandr īz tūlītējas ražošanas aptur ēšanas (1., 2. 
un 4. risin ājums), neskaidr ība paliek sp ēkā attiecībā uz glob ālajām siltumn īcefekta g āzu 
emisijām, kad ņem vērā elektrības ražotāju sadedzin āto ogļu emisijas. Šo neskaidr ību izraisa 
pašmāju ogļu biežā aizstāšana ar import ētajām oglēm. Pat ja t ā nebūtu 100 % aizst āšana, 
atšķirības starp politikas risin ājumiem b ūtu atkarīgas no valsts politikas īpatnībām jautājumā 
par atbalstu p ārejai uz citiem ener ģijas avotiem. 
Kopumā 2. un 5. risin ājums izce ļas kā atbilstoš ākais politikas m ērķu sasniegšanai . Izvēle 
par labu vienam no šiem diviem risin ājumiem b ūs atkarīga no tā, cik svar īgi politikas 
veidotājiem būs ekonomiskie aspekti, no vienas puses, un soci ālie aspekti, no otras puses. 
Ņemiet vērā, ka šie daž ādie izvērtētie risinājumi ir sal īdzināti, pieņemot, ka attiec īgās 
dalībvalstis patiesi pieš ķirs atbalstu, ko at ļauj katrs konkr ētais risinājums. Īpašie šai nozarei 
paredzētie valsts atbalsta not eikumi nodrošina tikai iesp ēju – nevis pien ākumu – sniegt valsts 
atbalstu; ietekmes nov ērtējumā nevar pāragri spriest par l ēmumiem, ko dal ībvalstis pie ņems 
jautājumā par valsts atbalstu.