ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
17.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā skaidrojošajā paziņojumā par elastīgumu atzina, ka spēkā esošo fiskālo noteikumu interpretācija ir viens no elementiem, ar kuru palīdzību mazināt investīciju trūkumu ES un atvieglot izaugsmi veicinošu, ilgtspējīgu un sociāli līdzsvarotu strukturālo reformu īstenošanu; atzīmē, ka Komisija nav mainījusi budžeta deficīta aprēķināšanas metodi, taču atsevišķos investīciju gadījumos var būt pieļaujama īslaicīga novirze no attiecīgās dalībvalsts vidēja termiņa budžeta mērķa vai no tā sasniegšanai nepieciešamās korekciju programmas;
B.

tā kā apsūdzības uzrādīšanas līmenis ir zems — aptuveni 31 % astoņos gados, proti, no 2006. līdz 2013. gadam, — salīdzinājumā ar to ar tieslietām saistīto ieteikumu skaitu, kurus dalībvalstīm nosūtījis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF); tā kā viens no Eiropas Prokuratūras (EPPO) mērķiem ir samazināt šo atšķirību;
A.

tā kā vairāk nekā 98 % no visiem Eiropas uzņēmumiem ir MVU un tie nodrošina vairāk nekā 67 % no kopējās nodarbinātības Savienībā un 58 % no bruto pievienotās vērtības; tā kā MVU ir Eiropas Savienības ekonomikas pamats un Eiropas ilgtermiņa ekonomiskās izaugsmes un ilgtspējīgu darbvietu izveides galvenais virzītājspēks 28 dalībvalstīs; tā kā, neraugoties uz krīzi, nodarbinātība vides preču un pakalpojumu nozarē laikposmā no 2007. gada līdz 2011. gadam pieauga par 20 % un tas dod iespējas MVU izvērst saimniecisko darbību un radīt darbvietas, tostarp iedzīvotāju skaita samazināšanās un novecošanas skartajos apgabalos; tā kā tādējādi tiem kopā ar uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu un starptautiskiem uzņēmumiem ir svarīga nozīme rūpniecības vides veidošanā; tā kā deviņi MVU no desmit ir mazie uzņēmumi, kuros nodarbināti desmit vai mazāk darbinieki, un šie mikrouzņēmumi nodrošina 53 % no visām darbvietām Eiropā;
K.

tā kā, ņemot vērā nozieguma būtību un cietušo vecumu, vairumā gadījumu — krietni biežāk nekā citiem noziegumu veidiem — tiesībaizsardzības iestādēm joprojām netiek ziņots par to, ka bērni ir seksuāli izmantoti un cietuši no seksuālas vardarbības; tā kā tādēļ pieejamie dati par izdarīto noziegumu skaitu neatspoguļo patieso problēmas apmēru; tā kā saskaņā ar informāciju, ko par tīmekļa lapām, kurās ir pieejami bērnu ļaunprātīgas izmantošanas materiāli, sniegušas NVO, vairāk nekā 80 % no cietušajiem ir jaunāki par 10 gadiem; tā kā Starptautiskās interneta tiešo līniju asociācijas (International Association of Internet Hotlines) dati liecina, ka palielinās to bērnu skaits, kuri cietuši no seksuālas vardarbības, un ka palielinās ārkārtīgi cietsirdīgu un sadistisku vardarbības gadījumu skaits;
4.

uzsver, ka ir nepieciešami konkrētāki pasākumi, lai novērstu to, ka ES iedzīvotāji ceļo uz ārzemēm ar mērķi karot teroristisku organizāciju rindās; apstiprina to, ka — lai gan dažos gadījumos var sākt kriminālvajāšanu, tomēr vajadzētu izmantot citus pasākumus, lai novērstu radikalizāciju, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma, neļautu kaujiniekiem no Eiropas un citām valstīm ceļot uz konfliktu vietām un risinātu problēmu saistībā ar kaujiniekiem, kas atgriežas savā mītnes zemē; aicina dalībvalstis un Komisiju izstrādāt paraugpraksi, pamatojoties uz to dalībvalstu pieredzi, kas šajā jomā ir pieņēmušas veiksmīgas stratēģijas, rīcības plānus un programmas;
46.

uzskata, ka to teroristisko džihādistu grupu noziedzīgās darbības un barbariskā vardarbība, kas iesaistījušās un darbojas tā saucamajā Islāma valstī (IS), ir ļoti liels drauds plašākam Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas (MENA) reģionam, Eiropai un — potenciāli — mieram un stabilitātei visā pasaulē; atbalsta globālo koalīciju cīņai pret IS un tās centienus apkarot IS ar militāriem līdzekļiem; atzinīgi vērtē ES dalībvalstu ieguldījumu šajā kontekstā un mudina cieši un efektīvi īstenot globālu sadarbību un veidot dialogu, lai panāktu kopīgu draudu novērtējumu; mudina pastiprināt globālo regulatīvo spiedienu uz džihādistiem, lai atņemtu viņiem ienākumus no naftas, un piemērot stingras globālas sankcijas jebkādiem finanšu darījumiem viņu labā; šajā sakarā norāda, ka džihādistu grupējumi saņem finansējumu arī no dažām arābu valstīm un ka ES ir jāprasa šīm valstīm nodrošināt lielāku saskaņotību; norāda, ka steidzami nepieciešams apkarot to, ka džihādistu grupas izmanto internetu vervēšanai un propagandai; uzstāj uz nepieciešamību pastiprināt starptautisko sadarbību, kā arī sadarbību ES iekšienē, lai nepieļautu, ka ekstrēmisti ieceļo Sīrijā un Irākā, lai pievienotos džihādistu cīņām, tostarp ieguldīt nacionālā radikālisma novēršanas un deradikalizācijas programmās dalībvalstīs; aicina dalībvalstis savās iekšzemes krimināltiesību sistēmās paredzēt veidus, kā saukt pie atbildības šos Eiropas kaujiniekus pēc atgriešanās mājās; atgādina par nepieciešamību pēc ciešākas sadarbības un koordinācijas starp Turciju un ES;
37.

uzsver, ka izglītības, apmācības un IT aprīkojuma pieejamība ir svarīga visām izglītojamām personām visās vecuma grupās, kā arī personām ar invaliditāti, personām no nelabvēlīgas vides, jauniešiem, kuri pašreiz nemācās, nav nodarbināti vai neapmeklē mācību kursus (NEET), personām no ģeogrāfiski attāliem reģioniem, kā arī visiem, kas vēlas uzlabot kvalifikāciju;
79.

atkārtoti aicina visas valstis, tostarp ES dalībvalstis, stingri ievērot neizraidīšanas principu, saskaņā ar kuru valstis nedrīkst deportēt vai izdot kādu personu jurisdikcijai, kurā šai personai draud vajāšana; uzskata, ka centieni iegūt diplomātiskās garantijas no uzņemošās valsts neatbrīvo nosūtošo valsti no tās saistībām, un nosoda šādu praksi, kas veicina centienus izvairīties no spīdzināšanas un deportēšanas pilnīgas aizliegšanas;
10.

aicina Komisiju un dalībvalstis to politikā, kas attiecas uz palīdzību attīstības jomā, ņemt vērā to, ka attīstīto valstu ieguldītāji veic liela mēroga zemes iegādi, it īpaši Āfrikas kontinentā, kura skar vietējos lauksaimniekus un postoši ietekmē sievietes un bērnus, un pasargāt viņus no nabadzības, bada un izraidīšanas no saviem ciemiem un zemes;
J.

tā kā Komisijas paustais nodoms risināt jautājumu par nepieciešamību noteikt īpašas prasības par nanomateriālu marķējumu pārtikas piedevām Savienības sarakstos saistībā ar atkārtotas novērtēšanas programmu nav lietderīgs, jo tajā drošības jautājumi tiek jaukti ar vispārīgām prasībām par marķējumu patērētāju informēšanai; tā kā tas nozīmē, ka Komisija apšauba pašu īpaša nanomateriālu marķējuma nepieciešamību, kas ir pārtikas produktu informācijas regulas 18. panta 3. punkta noteikumu pārkāpums; tā kā neatkarīgi no tā, vai pārtikas piedeva ir nanomateriāls vai nē, šādas prasības attiecībā uz marķējumu jāievēro attiecībā uz visām atļautajām pārtikas piedevām neatkarīgi no to lietošanas noteikumiem vai citām specifikācijām;
8.

atkārtoti prasa izstrādāt tiesību aktu par konverģences vadlīnijām, kas jāpieņem parastajā likumdošanas procedūrā, uz noteiktu laiku nosakot ļoti ierobežotu skaitu mērķus vissteidzamākajiem reformu pasākumiem, un prasa dalībvalstīm nodrošināt to, ka valsts reformu programmas tiek izstrādātas saskaņā ar iepriekš minētajām konverģences vadlīnijām un ka Komisija tās pārbauda; aicina dalībvalstis apņemties pilnībā īstenot valsts reformu programmas; iesaka, ka, pamatojoties uz to, dalībvalstis varētu izveidot konverģences partnerību ar ES iestādēm, pastāvot iespējai, ka tās par reformu darbībām varētu saņemt uz zināmiem nosacījumiem balstītu finansējumu; atkārtoti uzsver, ka, šāda ciešāka ekonomiskā sadarbība ir jāapvieno ar stimulējošu finansēšanas mehānismu; uzskata, ka jebkādam papildu finansējumam vai instrumentiem, piemēram, solidaritātes mehānismam, jābūt neatņemamai ES budžeta sastāvdaļai, bet tie nav jāiekļauj kopīgi pieņemtajā finansējumā no daudzgadu finanšu shēmas (DFS);
91.

pauž nožēlu par to, ka iestādes ir apturējušas Regulas (EK) Nr. 1049/2001 par tiesībām piekļūt dokumentiem un informācijai pārskatīšanu; aicina Padomi un Komisiju atsākt darbu pie šīs regulas pārskatīšanas, par pamatu ņemot Parlamenta priekšlikumus, lai garantētu lielāku pārredzamību ES lēmumu pieņemšanas procesā un ES pilsoņu labāku piekļuvi dokumentiem; aicina visas ES iestādes, birojus, struktūras un aģentūras pilnībā īstenot Regulu (EK) Nr. 1049/2001, kā noteikts Lisabonas līgumā, un norāda, ka, ņemot vērā Tiesas judikatūru un Ombudam iesniegtās sūdzības, pašlaik tā netiek īstenota pilnībā; vienlaikus aicina Padomi un Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai padarītu pārredzamu plašākai sabiedrībai to, kā tiek izlietots dalībvalstīm no ES budžeta novirzītais finansējums;
51.

atzinīgi vērtē sieviešu dzimuma pašvaldību vadītāju skaita pieaugumu valstī — no kopskaitā 81 pašvaldības vadītāja četras vadītājas ir sievietes (iepriekš neviena) — un sieviešu skaitu parlamentā, kas atbilst dzimumu kvotai; tomēr pauž bažas par noturīgo tendenci, ka sievietes brīvprātīgi atsakās no līdzdalības politisku lēmumu pieņemšanā; atzinīgi vērtē grozījumus darba likumā, lai nodrošinātu labāku juridisko aizsardzību sievietēm grūtniecēm un jaunajām māmiņām, taču pauž satraukumu par augsto bezdarba līmeni sieviešu vidū; atzinīgi vērtē dzimumu līdztiesības stratēģijas pieņemšanu, tomēr norāda, ka valsts dzimumu līdztiesības mehānismi joprojām nedarbojas pienācīgi, un aicina valdību uzlabot šo mehānismu darbību un palielināt to cilvēkresursus un piešķirto finansējumu; aicina iestādes nodrošināt dzimuma aspekta iekļaušanu visās politikas jomās un vairāk atbalstīt izpratnes palielināšanu par dzimumu līdztiesību un attiecīgas iniciatīvas; pauž nožēlu par to, ka parlaments nozīmīgus grozījumus tiesību aktā par grūtniecības pārtraukšanu pieņēma saīsinātā procedūrā un nerīkojot plašākas debates sabiedrībā;
N.

tā kā tērauda lūžņu eksports no ES pārsniedz to importu un tādējādi ES zaudē būtisku daudzumu vērtīgu otrreizējo izejvielu bieži vien par labu tērauda ražošanai valstīs, kurās tiesību akti vides jomā nav tik stingri kā ES spēkā esošie; tā kā ES tēraudrūpniecība ir atkarīga no izejmateriālu importa, savukārt uz 40 % no pasaules rūpnieciskajiem izejmateriāliem attiecas eksporta ierobežojumi un Eiropa eksportē lielu daudzumu tērauda lūžņu, kuru eksportu daudzas valstis ierobežo;
—

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas 2011. gada 10. februāra ziņojumu „Sociālās aizsardzības komitejas novērtējums par stratēģijas “Eiropa 2020 sociālo dimensiju” (“SPC Assessment of the social dimension of the Europe 2020 Strategy”) (9),
23.

uzsver to, ka 2011. gadā Komisija saņēmusi 64 pamatotus atzinumus 2. protokola nozīmē par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu, kas ir ievērojams pieaugums salīdzinājumā ar 2010. gadu; tomēr norāda, ka šie 64 pamatotie atzinumi atbilst tikai 10 % no kopskaitā 622 atzinumiem, ko valstu parlamenti 2011. gadā iesniedza Komisijai attiecīgajā politiskajā dialogā; vērš uzmanību arī uz to, ka ne par vienu no Komisijas priekšlikumiem nav iesniegts pietiekams skaits pamatotu atzinumu, lai uzsāktu “dzeltenās vai oranžās kartes procedūras” atbilstoši Protokolam; tomēr norāda, ka 2012. gada 22. maijā ar Komisijas priekšlikumu (priekšlikums Padomes regulai par to, kā īstenojamas tiesības uz kolektīvu rīcību saistībā ar brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību, t. i, priekšlikums Monti II regulai) pirmoreiz uzsāka “dzeltenās kartes procedūru”; uzsver, ka Komisija atsauca priekšlikumu ne tāpēc, ka tā uzskatīja, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, bet tāpēc, ka tā secināja — priekšlikums nesaņemtu pietiekamu politisko atbalstu Parlamentā un Padomē, lai nodrošinātu tā pieņemšanu;
—

ņemot vērā ES īpašā padomdevēja tiesisko un konstitucionālo reformu un cilvēktiesību jautājumos Gruzijā Thomas Hammarberg darbu un viņa 2013. gada septembra ziņojumu un ieteikumus “Georgia in Transition. Report on the human rights dimension: background, steps taken and remaining challenges” (“Gruzija pārejas procesā. Ziņojums par cilvēktiesību dimensiju: situācijas raksturojums, veiktie pasākumi un veicamie uzdevumi”), kā arī 2014. gada 10. jūlija ziņojumu par pēckontroles misiju,
—

ņemot vērā projektu Asociācijas nolīgumam starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (17903/2013),
6.

atzinīgi vērtē starptautiskās sabiedrības, īpaši ASV, centienus atbalstīt Irākas valsts un vietējās iestādes cīņā pret IS, lai apturētu IS virzīšanos uz priekšu un atvieglotu iespējas sniegt humāno palīdzību; atbalsta globālo koalīciju pret IS un tās centienus cīnīties ar IS, tostarp izmantojot militārus līdzekļus; mudina starptautisko sabiedrību sniegt dzīvību glābjošo atbalstu, kas ziemas laikā nepieciešams cilvēkiem Irākā, tostarp jezīdu ģimenēm, kuras joprojām atrodas Sindžāras kalnā, aizstāvot savus tempļus, lai IS tos nevarētu sagraut;
27.

pozitīvi vērtē tiesu iestāžu nozīmi konkurences politikas jomā un mudina šīs iestādes izmantot to spējas, lai iegūtu informāciju un atzinumus no Komisijas, kā arī piedalīties Kopienas mācībās; iesaka Komisijai cieši sadarboties ar tiesu iestādēm, aktīvi izmantot savas spējas attiecībā uz tāda atbalsta sniegšanu tiesu iestādēm, piemēram, “amicus curiae”, par kuru informācija savlaicīgi jāpublicē Komisijas tīmekļa vietnē, un izvērtēt iespēju uzsākt tiesvedību, lai novērstu to, ka ES tiek atstāta bez aizsardzības, un nodrošinātu to interešu aizstāvību, kuras ES ir jāaizsargā;
K.

tā kā saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi vidējais kopējais valsts parāda līmenis eurozonā palielinājās no 88 % no IKP 2011. gadā līdz 92,7 % no IKP 2012. gadā, un kopējais valsts sektora deficīts eurozonā samazinājās no 4,2 % līdz 3,7 % no IKP;
N.

tā kā ģeogrāfiskais attālums — 435 km — starp likumdošanas iestāžu oficiālajām atrašanās vietām Parlamentu norobežo ne tikai no Padomes un Komisijas, bet arī no citām iesaistītajām personām, piemēram, NVO, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un dalībvalstu pārstāvniecībām, kā arī no starptautiskās žurnālistu kopienas, kas ir viena no lielākajām pasaulē;
—

ņemot vērā pētījumu “Ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības ekonomika” (The Economics of Ecosystems and Biodiversity — TEEB) (4),
57.

atzinīgi vērtē to, ka pirmo reizi daži KVAI risina dalībvalstu konkrēto situāciju nabadzības jomā; stingri nosoda to, ka neviens KVAI nepievēršas jautājumiem saistībā ar gadījumiem, kad sievietes tiek izslēgtas no darba tirgus, un nav paredzēti nekādi pasākumi to iekļaušanai darba tirgū;
F.

apzinoties apdraudējumu, ko rada atkāpšanās no izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti partnerattiecību pagaidu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Klusā okeāna valstīm pievienotā II protokola par izcelsmes noteikumiem 6. panta 6. punktā, un riskus, kas līdz ar to izriet no negodīgas konkurences Eiropas zvejniecības produktu tirgū;
15.

ar bažām atzīmē, ka, nenozīmējot dažus no tulkiem darba pienākumu veikšanai citur, šādas novēlotas atcelšanas radītās iespējamās izmaksas veidotu ievērojamu daļu no vispārējā mutiskās tulkošanas budžeta; Šajā sakarībā atzīmē, ka summa, kas būtu tikusi izlietota apstiprinātajiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem, kuri tika atcelti vēlāk par Rīcības kodeksā attiecībā uz daudzvalodību paredzēto termiņu, 2011. gadā bija EUR 4 350 000 (7,6 % no mutiskās tulkošanas budžeta) un 2012. gadā – EUR 5 480 000 (11,9 % no mutiskās tulkošanas budžeta); aicina Prezidiju sniegt Budžeta kontroles komitejai detalizētu analīzi par novēlotas atcelšanas gadījumu pieaugošo tendenci un ieviest mehānismu, lai palielinātu informētību par novēlotas atcelšanas rezultātā zaudētajiem resursiem un būtiski samazinātu šādu atcelšanas gadījumu skaitu un īpatsvaru;
27.

uzskata, ka šodien Melnā jūra ģeostratēģiskajā ziņā ir viens no vissvarīgākajiem jūras reģioniem, kas robežojas ar ES, īpaši saistībā ar nepieciešamību garantēt ES energoapgādes drošību un diversifikāciju un enerģijas piegādes; norāda, ka šim reģioniem vidējā termiņā un ilgtermiņā piemīt liels potenciāls, ņemot vērā, ka tam kā svarīgam preču un enerģijas transporta ceļam ir stratēģiska atrašanās vieta, ka tas atrodas tuvu nestabiliem reģioniem, kuros ir ieilguši konflikti, piemēram, Maskavas un Tbilisi konflikta pamatā esošajām Abhāzijas un Dienvidosetijas teritorijām; uzsver to, ka, tā kā energodrošība vairākās ES dalībvalstīs ir ļoti atkarīga no gāzes un naftas piegādes ceļiem, kas stiepjas caur Melno jūru un gar to, ES stratēģiskajās interesēs ir nepieļaut ieilgušo konfliktu eskalāciju un rast noturīgus to atrisinājumus; norāda, ka tādēļ ES, iespējams, vajadzības gadījumā būs jāmobilizē Eiropas jūras spēki;
26.

uzsver to lidostu nozīmi, kuras nodrošina savienojošos reisus, tostarp sekundāru, specializētu un vairākveidu savienojumu attīstības nozīmi, kā arī to, ka ir steidzami jāveic publiski un privāti ilgtermiņa ieguldījumi lidostu infrastruktūrā, lai palielinātu to jaudu, piemēram, būvējot jaunus skrejceļus un labāk izmantojot lidostu laika nišas, tādējādi efektīvāk izmantojot pašreizējo infrastruktūru, tostarp reģionālās lidostās, piemēram, Vidusjūras reģionā un pie Savienības austrumu robežām;
6.

pauž nožēlu par to, ka aizvien vairāk tiek piemērota kriminālatbildība par uzskatu paušanu; atgādina, ka žurnālisti visā pasaulē bieži tiek apcietināti darba dēļ; ir informēts, ka tiesību akti goda aizskaršanas, zaimošanas un apmelošanas jomā, kā arī tiesību akti par “valsts tēla nomelnošanu ārvalstīs” un par “homoseksuālisma propagandu” tiek izmantoti, lai apcietinātu vai cenzētu žurnālistus un ierobežotu vārda brīvību; pauž nožēlu par to, ka cenzūra veicina pašcenzūru; aicina izbeigt žurnālistu vajāšanu, jo viņiem vajadzētu spēt veikt savu darbu neatkarīgi un nebaidoties no vardarbības vai savstarpējiem apvainojumiem, un nekavējoties atbrīvot visus žurnālistus un blogu autorus, kas ir nepamatoti ieslodzīti darba dēļ;
29.

joprojām pauž bažas par to, ka no Kosovas vai caur to tiek nepārtraukti organizēta cilvēku, jo īpaši bērnu, tirdzniecība to seksuālai izmantošanai; aicina Kosovu pastiprināt darbību cīņā pret cilvēku tirdzniecību, tostarp palielinot tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu veiktspēju;
25.

aicina dalībvalstis būtiski uzlabot savas nodokļu uzraudzības, kontroles un iekasēšanas spējas, tādējādi radot papildu resursus izaugsmes veicināšanai un darbavietu radīšanai, kā noteikts stratēģijā “Eiropa 2020”; uzsver, ka dalībvalstu paraugprakse nodokļu administrācijas efektivitātes palielināšanā ir pārredzami jāapkopo – vēlams Eiropas kodeksā par paraugpraksi ES mēroga nodokļu informācijas sistēmā – un tā ir rūpīgi jāievēro; pauž bažas par to, ka vairākās dalībvalstīs nodokļu iestādēs un līdzīgās struktūrās ir tendence samazināt darbinieku skaitu un citus resursus; uzsver, ka tas varētu vājināt spēju godīgi un efektīvi apkalpot uzņēmumus un privātpersonas, kā arī apkarot krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; šajā saistībā mudina dalībvalstis nodrošināt to valsts nodokļu administrācijām un nodokļu revīzijas personālam pienācīgu finansējumu un cilvēkresursus;
9.

aicina visas kokvilnas ražotājas valstis radīt vidi, kas ļauj valdībai, nozares pārstāvjiem, neatkarīgām NVO un arodbiedrību organizācijām pienācīgi uzraudzīt darba apstākļus kokvilnas nozarē un ziņot par tiem, un atbalstīt lauksaimnieku organizācijas un arodbiedrības to centienos palielināt ienākumu līmeni un uzlabot darba apstākļus kokvilnas laukos; uzsver to, ka darbiniekiem, kas kokvilnas nozarē veic smagāko darbu, ir jāsaņem pienācīgs atalgojums un daļa no peļņas, ko gūst kokvilnas ražotājas valstis;
B.

tā kā saskaņā ar starptautisko cilvēktiesību organizāciju nesenajiem ziņojumiem Vjetnamā 32 kiberdisidentiem ir piespriesti smagi cietumsodi vai viņi gaida iztiesāšanu; 14 demokrātijas aizstāvji ir notiesāti kopumā uz vairāk nekā 100 gadiem cietumā par to, ka viņi izmantojuši savas tiesības uz vārda brīvību; 22 miermīlīgu vides aktīvistu grupai ir piespriests cietumsods ar termiņu no 10 gadiem līdz mūža ieslodzījumam; valsts preses žurnālists tika atlaists no darba pēc teksta ievietošanas savā personīgajā blogā, kurā bija kritizēts Komunistiskās partijas ģenerālsekretārs; tā kā policijas darbinieki bieži vajā kiberdisidentus un viņiem uzbrūk, un cietušo vidū ir Le Cong Cau un Huynh Ngoc Tuan;
6.

norāda, ka demogrāfiskā situācija dalībvalstīs ir ļoti dažāda un ka no nacionālā, politiskā un kultūras viedokļa pastāv atšķirības demogrāfisko problēmu uztverē un jo īpaši veidos, kā tās risināt un veikt ar tām saistīto plānošanu; norāda, ka visās dalībvalstīs nepārtraukti palielinās paredzamais dzīves ilgums un ievērojami pieaug to cilvēku skaits, kuri turpina strādāt pēc aiziešanas pensijā, palielinot nodarbinātības līmeni cilvēkiem vecumā no 65 līdz 74 gadiem par 15 % laika periodā no 2006. līdz 2011. gadam;
29.

uzsver, ka Eiropas mēroga pieeja atjaunojamo enerģijas avotu politikai būs galvenā pieeja vidējā termiņā un ilgtermiņā; mudina dalībvalstis un to reģionus uzlabot sadarbību, tostarp vairāk izmantojot Atjaunojamo energoresursu direktīvā noteiktos sadarbības mehānismus, lai optimizētu atjaunojamo energoavotu izplatīšanās efektivitāti, samazinātu atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas cenas un nodrošinātu, ka vairāk ieguldījumu ES tiek veikts tur, kur tie ir visproduktīvākie un efektīvākie, ņemot vērā katras dalībvalsts īpašās iezīmes; uzsver, ka ir svarīgi ieviest mērķus; šajā sakarībā uzsver Komisijas lielo veicinošo nozīmi, koordinējot, finansiāli atbalstot un sagatavojot pienācīgu analīzi par atjaunojamiem energoresursiem un dalībvalstu iespējām, un atzinīgi vērtē tās pausto apņemšanos izstrādāt pamatnostādnes par atjaunojamās enerģijas tirdzniecību; norāda, ka ilgtermiņā atjaunojamie energoresursi izvirzīsies Eiropas energostruktūras centrā, kad no to tehnoloģiju izstrādes notiks pāreja uz sērijveida ražošanu un izmantošanu, no neliela mēroga līdz plašam mērogam, integrējot vietējos un attālākus enerģijas avotus, un kad tie no subsidētiem kļūs par konkurētspējīgiem energoresursiem; uzsver, ka atjaunojamo energoavotu pastiprinātas izmantošanas dēļ ir jāmaina arī politika un enerģijas tirgus struktūra, lai pielāgotu tirgus šai realitātei un panāktu lielāku tirgus integrāciju, jo īpaši atlīdzinot par elastīgumu un pakalpojumiem attiecībā uz energosistēmas stabilitāti; uzsver, cik svarīgs ir stabils tiesiskais regulējums gan ES, gan dalībvalsts līmenī, lai veicinātu ieguldījumus; uzsver vajadzību vienkāršot administratīvās procedūras un stabilas un efektīvas atbalsta shēmas, ko var pielāgot laika gaitā un pakāpeniski atcelt, ja tehnoloģijas un piegādes ķēdes pilnveidojas un kļūst konkurētspējīgas un tirgus nepilnības tiek novērstas; tomēr uzsver, ka atpakaļejošām pārmaiņām attiecībā uz atbalsta shēmām ir negatīva ietekme uz ieguldītāju paļāvību, un tādējādi palielinās riski, kas saistīti ar ieguldījumiem un to izmaksām;
10.

atgādina, ka UPOV konvencijā noteiktais izņēmums attiecībā uz lauksaimniekiem ir jo īpaši nozīmīgs jaunattīstības valstīm, jo tas dod iespēju lauksaimniekiem saglabāt sēklas, kas iegūtas no jauno sugu augiem, un iesēt tās no jauna parastam pārtikas ieguves nolūkam (tādējādi veicinot nodrošinātību ar pārtiku); tomēr pauž nožēlu, ka neraugoties uz to, ka jaunattīstības valstu interesēs ir uzturēt un paplašināt izņēmumus no augu selekcionāru tiesību jomas, sekojošajās UPOV reformās lauksaimnieku intereses ir tikušas ierobežotas;
Q.

tā kā viens no AN galvenajiem mērķiem ir veicināt lielāku reģionālo integrāciju un stabilitāti Centrālamerikā, un šis mērķis tiks sasniegts, ja šā nolīguma valstis (tostarp Panama) paudīs skaidru politisko gribu un apņemsies pārvarēt grūtības un turpināt dinamisku integrāciju, pieņemot efektīvus, līdzvērtīgus un piemērotus pasākumus, lai radītu abpusēji izdevīgu sinerģiju un stiprinātu AN noteikumus, tādējādi sekmējot ekonomisko, politisko un sociālo attīstību;
D.

tā kā Dānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 303 darbinieku (atbalsts pieprasīts 153 darbiniekiem) atlaišanu uzņēmumā “Flextronics International Denmark A/S” četru mēnešu pārskata periodā – no 2011. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 31. oktobrim; 87 no šiem darbiniekiem tika atlaisti ārpus minētā pārskata perioda, bet viņu atlaišana ir saistīta ar to pašu kolektīvās atlaišanas procedūru;