1.Savienība Zviedrijai neatmaksājama atbalsta veidā dara pieejamu finanšu iemaksu, kuras summa ir 3 288 516 389 EUR. Tiek darīti pieejami 2 910 807 980 EUR, par kuriem juridiskas saistības ir jāuzņemas līdz 2022. gada 31. decembrim. Ja Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktā paredzētajā atjaunināšanā Zviedrijai aprēķinātā atjauninātā maksimālā finanšu iemaksa ir vienāda ar 3 288 516 389 EUR vai pārsniedz to, tiek darīti pieejami vēl 377 708 409 EUR, par kuriem juridiskas saistības ir jāuzņemas no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim. Ja Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktā paredzētajā atjaunināšanā Zviedrijai aprēķinātā atjauninātā maksimālā finanšu iemaksa ir mazāka par 3 288 516 389 EUR, saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 20. panta 8. punktā noteikto procedūru tiek darīta pieejama summa, kas atbilst starpībai starp atjaunināto maksimālo finanšu iemaksu un summu 2 910 807 980 EUR apmērā, par kuru juridiskas saistības ir jāuzņemas no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim.

(40)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta j) apakšpunktā un V pielikuma 2.10. kritērijā, ANP ierosinātie pasākumi un šajā lēmumā paredzētie papildu pasākumi pienācīgi (reitings “A”) ļaus novērst, atklāt un izbeigt korupciju, krāpšanu un interešu konfliktus minētajā regulā paredzēto līdzekļu izmantošanā, un ir gaidāms, ka pasākumi pārliecinoši novērsīs dubultu finansēšanu no minētās regulas un citām Savienības programmām. Minētais neskar to citu instrumentu un rīku piemērošanu, kuru mērķis ir veicināt un nodrošināt atbilstību Savienības tiesību aktiem, tostarp korupcijas, krāpšanas un interešu konfliktu novēršanai, atklāšanai un izbeigšanai un Savienības budžeta aizsardzībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2092.

(39)Zviedrija vispār ir iesniegusi detalizētus sadalījumus pa atsevišķām investīciju un reformu izmaksu aplēsēm un pa saistītajām izmaksām, kas ietvertas ANP. Izmaksu pamatojums galvenokārt balstās uz salīdzinājumiem ar agrākiem vai paralēliem projektiem, kas pēc būtības ir līdzīgi ierosinātajiem pasākumiem. To pasākumu gadījumā, kuru izmaksas nevar iepriekš detalizēti noteikt (piemēram, uz pieprasījumu balstītas shēmas ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus), Zviedrija ir sniegusi apliecinājumus par to, ka kopējā tērējamā summa nav nesamērīga ar mērķnozaru finansējuma vajadzībām. Izmaksu novērtējums liecina, ka lielākā daļa no ANP ietvertajām izmaksām ir pamatotas un ticamas. Taču dažiem pasākumiem saikne starp pamatojumu un pašām izmaksām nav pilnībā skaidra, un tas izslēdz reitinga “A” vērtējumu šim kritērijam. Visbeidzot, ANP aplēstās kopējās izmaksas atbilst izmaksu lietderības principam un ir samērīgas ar paredzamo ietekmi uz valsts ekonomiku un sociālo ietekmi.

(36)Zviedrijas Finanšu ministrija ir atbildīga par Zviedrijas ANP vispārējo īstenošanu, savukārt Zviedrijas Valsts finanšu iestāde (ESV) ir atbildīga par atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanas uzraudzību. Tie ir pietiekami skaidri un reālistiski, lai nodrošinātu, ka to izpilde tiks izsekota un pārbaudīta, un to pamatā ir atbilstīgi, pieņemami un stabili rādītāji. Paredzams, ka Zviedrijas iestāžu aprakstītie pārbaudes mehānismi, datu vākšana un pienākumi būs pietiekami stabili, lai pienācīgi pamatotu izmaksu pieprasījumus. Atskaites punkti un mērķrādītāji attiecas arī uz jau pabeigtiem pasākumiem, kas ir atbalsttiesīgi saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 17. panta 2. punktu. Šo atskaites punktu un mērķrādītāju apmierinoša izpilde laika gaitā ir nepieciešama, lai pamatotu izmaksas pieprasījumu.

(28)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta f) apakšpunktā un V pielikuma 2.6. kritērijā, ANP ir iekļauti pasākumi, kas sekmē (reitings “A”) digitālo pārkārtošanos vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanās izrietošās problēmas. Digitālās pārkārtošanās mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi atbilst 20,5 % no ANP kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar minētās regulas VII pielikumā izklāstīto metodiku.

(24)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta e) apakšpunktā un V pielikuma 2.5. kritērijā, ANP ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (reitings “A”) sekmē zaļo pārkārtošanos, tostarp bioloģisko daudzveidību, vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanās izrietošās problēmas. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi atbilst 44,4 % no ANP kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar minētās regulas VI pielikumā izklāstīto metodiku. Kā paredzēts minētās regulas 17. pantā, ANP ir saderīgs ar informāciju, kas iekļauta nacionālajā enerģētikas un klimata plānā 2021.–2030. gadam.

(23)Zviedrija, ievērojot Eiropas Komisijas pieņemtos Tehniskos norādījumus par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma regulu, sniedza pamatojumu par to, ka neviens no tās ANP ietvertajiem pasākumiem nenodara būtisku kaitējumu vides mērķiem. Īpaša uzmanība ir veltīta pasākumiem, kuru ietekme uz vides mērķiem rūpīgi jāpārbauda. Zviedrija ir iesniegusi būtiskus pierādījumus un paredz īstenot ietekmes mazināšanas pasākumus, lai novērstu būtisku kaitējumu, un tas būtu jānodrošina, izmantojot attiecīgus atskaites punktus. Tas jo īpaši attiecas uz investīciju shēmām pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā un uz plaša atbalsta shēmām, ko saskaņā ar iniciatīvām “Rūpniecības lēciens” (Industriklivet) un “Klimata lēciens” (Klimatklivet) ir paredzēts īstenot SEG emisiju samazināšanai un kas var ietvert iekārtas, uz kurām attiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS).

(11)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. kritērijā, gaidāms, ka ANP palīdzēs efektīvi risināt visas tās problēmas vai ievērojamu to problēmu daļu (reitings “A”), kuras konstatētas attiecīgajos Zviedrijai adresētajos ieteikumos, ieskaitot to fiskālos aspektus, un ieteikumos, kas šai dalībvalstij sniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, vai problēmas, kuras ir konstatētas citos atbilstīgos dokumentos, ko Komisija ir oficiāli pieņēmusi Eiropas pusgada kontekstā.

(6)Īstenojot dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānus, visā Savienībā tiks veikti koordinēti reformu un investīciju centieni. Pateicoties tam, ka minētās reformas un investīcijas tiks īstenotas koordinēti un vienlaicīgi un ka tiks īstenoti pārrobežu un vairāku valstu projekti, šādas reformas un investīcijas radīs savstarpēji pastiprinošu iedarbību un pozitīvu blakusietekmi visā Savienībā. Tāpēc aptuveni viena trešdaļa no ietekmes, kāda mehānismam būs uz dalībvalstu izaugsmi un darbvietu izveidi, būs blakusietekme no citām dalībvalstīm.

(2)Padome 2019. gada 9. jūlijā un 2020. gada 20. jūlijā adresēja Zviedrijai ieteikumus Eiropas pusgada kontekstā. Konkrētāk, Padome ieteica Zviedrijai koncentrēt investīcijas uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī uz izglītību un prasmēm, pētniecību un inovāciju, ņemot vērā reģionālās atšķirības. Attiecībā uz mājokļu tirgus darbību Padome ieteica Zviedrijai novērst riskus, kas saistīti ar mājsaimniecību lielo parādu, stimulēt investīcijas dzīvojamo ēku celtniecībā vietās, kur to trūkums ir visakūtākais, un uzlabot mājokļu tirgus efektivitāti. Padome arī ieteica uzlabot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējuma efektivitāti un īstenošanu. Zviedrija tika aicināta veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu, ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, Zviedrijai būtu jāīsteno fiskālā politika, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Visbeidzot, Zviedrijai tika ieteikts panākt veselības aprūpes sistēmas noturību. Komisija, novērtējusi progresu šo konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanā atveseļošanas un noturības plāna (“ANP”) iesniegšanas brīdī, secina, ka ir pilnībā īstenots ieteikums par 5G izvēršanu. Ir panākts būtisks progress attiecībā uz ilgtspējīgu transportu, kā arī attiecībā uz visu nepieciešamo pasākumu veikšanu, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu.

(1)Covid-19 uzliesmojums ir iedragājis Zviedrijas ekonomiku. Zviedrijas iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju 2019. gadā bija 148 % no Savienības vidējās vērtības. Zviedrijas reālais IKP 2020. gadā samazinājās par 2,9 %, un 2020. un 2021. gadā tas kopumā palielinājās par 1,8 %. Ilgtermiņa aspekti, kas ietekmē ekonomikas sniegumu vidējā termiņā, cita starpā ir augsts darbaspēka līdzdalības līmenis, spēcīga un uz eksportu vērsta apstrādes rūpniecības nozare, spēcīgs fiskālais stāvoklis un ļoti attīstīts sociālās drošības tīkls, taču arī pastāvīga nelīdzsvarotība, kas saistīta ar mājokļu tirgu un mājsaimniecību lielo parādu. Lai gan ražīguma līmenis Zviedrijas ekonomikā ir viens no augstākajiem Eiropas Savienībā, ražīguma pieaugums ir bijis lēns, un vēl aizvien pastāv neatbilstība darba tirgus vajadzībām. Lai Zviedrijā veicinātu ilgtspējīgu, līdzsvarotu un iekļaujošu izaugsmi, joprojām ir svarīgi nodrošināt pietiekamu inovācijas tempu un pienācīgu kvalificēta darbaspēka piedāvājumu ievērojamu demogrāfisku un tehnoloģisku pārmaiņu laikā, kā arī pakāpeniski novērst makroekonomikas nelīdzsvarotību.

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 29.3.2022 COM(2022) 152 final PIELIKUMS

dokumentam Priekšlikums Padomes Īstenošanas lēmumam par Zviedrijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu {SWD(2022) 102 final}



PIELIKUMS 1. IEDAĻA. ATVESEĻOŠANAS UN NOTURĪBAS PLĀNĀ PAREDZĒTĀS REFORMAS UN INVESTĪCIJAS 1.Reformu un investīciju apraksts A. KOMPONENTS NR. 1: Zaļā atveseļošana Šā Zviedrijas atveseļošanas un noturības plāna komponenta mērķis ir risināt problēmas, kas saistītas ar Zviedrijas mērķi līdz 2045. gadam panākt oglekļneitralitāti. Paredzams, ka komponenta pasākumi palielinās vietējos un reģionālos pasākumus, lai samazinātu autotransporta un citu oglekļa dioksīda un citu gāzu, kas ietekmē klimatu, emisijas; palielināt investīcijas rūpniecības pārejā uz siltumnīcefekta gāzu nulles neto emisijām; palielināt ieguldījumus mājokļu energoefektivitātē; un saglabāt bioloģisko daudzveidību, aizsargājot vērtīgu dabu. Pirmkārt, komponenta mērķis ir paātrināt transporta nozares pāreju, lai tā kļūtu brīva no fosilā kurināmā, palielinot ieguldījumus ilgtspējīgos transporta risinājumos, piemēram, dzelzceļa un elektriskajās un biogāzes uzlādes stacijās, ko papildina reformu kopums, kuru mērķis ir atturēt no piesārņojošu automobiļu izmantošanas. Reformas ir daļa no zaļās nodokļu reformas, lai novirzītu nodokļus no darbaspēka uz vidi. Otrkārt, komponenta mērķis ir samazināt ar procesu saistīto emisiju daudzumu, kas ir salīdzinoši dārgi, jo pašlaik tirgū nav pieejama tehnoloģija. Ir vajadzīga plašāka pētniecība, inovācija, demonstrējumi un īstenošana plašākā mērogā. Komponents risina šo problēmu, palielinot resursus, kas pieejami Industry Leap – investīciju shēmai, kuras mērķis ir dekarbonizēt rūpniecību. Treškārt, komponenta mērķis ir uzlabot mājokļu nozares energoefektivitāti Zviedrijā. Nozare emitē 11 miljonus tonnu oglekļa dioksīda gadā, galvenokārt no elektroenerģijas un telpu apsildes mājokļos. Visbeidzot, komponenta mērķis ir arī veicināt bioloģisko daudzveidību, oficiāli izveidojot aizsargājamas teritorijas dabas rezervātu veidā vērtīgās dabiskajās dzīvotnēs. Gaidāms, ka komponents palīdzēs īstenot Zviedrijai adresētos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, jo īpaši “uzturēt investīcijas ilgtspējīgā transportā, lai modernizētu dažādus transporta veidus, jo īpaši dzelzceļus” (konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 2, 2019) un “koncentrēt investīcijas uz zaļo [...] pārkārtošanos, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, augsto tehnoloģiju un inovatīvām nozarēm, [...] un ilgtspējīgu transportu” (konkrētajai valstij adresētais ieteikums Nr. 2, 2020) un “pētniecība un inovācija” (2019. gada konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 2) Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar tehniskajām vadlīnijām “nenodarīt būtisku kaitējumu” (2021/C58/01). A.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts Ieguldījums Nr. 1: Vietējie un reģionālie ieguldījumi klimata jomā Pasākums ir ieguldījumu shēma ar nosaukumu “Climate Leap”, kas finansēs vietējas un reģionālas darbības, kuru mērķis ir samazināt oglekļa dioksīda un citu klimatu ietekmējošu gāzu emisijas. Saņēmēji ir gan privātas, gan publiskas struktūras, jo īpaši pašvaldības, organizācijas un uzņēmumi, izņemot privātpersonas. Sagaidāmā ietekme ir arī jaunu tehnoloģiju izplatīšana, ieviešana tirgū, labāka veselība un nodarbinātība, kā arī pozitīva ietekme uz citiem vides mērķiem. Pasākums finansiāli stiprina esošu shēmu. Atbalstītās darbības ietver konkrētus klimata pasākumus tādās jomās kā transports, rūpniecība, lauksaimniecība un enerģētika. Tie aptver gan biogāzi un infrastruktūru, piemēram, veloceliņus vai uzlādes punktus elektrotransportlīdzekļiem, gan naftas aizstāšanu ar centralizēto siltumapgādi. Dažādiem projektu veidiem nav iepriekš noteikta finansējuma. Tā vietā Climate Leap nodrošina finansējumu investīcijām ar pēc iespējas lielāku SEG emisiju samazinājumu uz vienu ieguldīto SEK. Projektu atlasē ievēro dažādus kritērijus. Attiecībā uz projektiem, kas saistīti ar pāreju uz bioenerģiju apkurei rūpniecībā un lauksaimniecībā, pasākuma mērķis ir samazināt SEG emisijas vismaz par 80 %, izmantojot biomasu, kuras pamatā ir Direktīvas (ES) 2018/2001 VI pielikumā noteiktā siltumnīcefekta gāzu samazināšanas aprēķina metode un relatīvais fosilais ekvivalents. Attiecībā uz biogāzes ražošanas projektiem pasākuma mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas iekārtā vismaz par 65 %, šim nolūkam izmantojot biomasu, pamatojoties uz Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikumā noteikto siltumnīcefekta gāzu samazināšanas aprēķina metodi un fosilo ekvivalentu. Attiecībā uz transporta projektiem (apgādes stacijām) pasākuma mērķis ir saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001. Projektiem, kas saistīti ar atkritumiem (plastmasas pārstrāde), pasākuma mērķis ir vismaz 50 % no pārstrādātajiem un dalīti savāktajiem nekaitīgajiem atkritumiem, ko mēra pēc svara, pārvērst otrreizējās izejvielās. Attiecībā uz energoefektivitātes projektiem pasākuma mērķis ir panākt vidējo tiešo un netiešo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu vismaz par 30 % salīdzinājumā ar iepriekš aprēķinātajām emisijām. Attiecībā uz elektromobiļu uzlādes staciju un infrastruktūras projektiem pasākuma mērķis ir saskaņots ar Direktīvu (ES) 2018/2001. Paredzams, ka šis pasākums neradīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā pasākuma aprakstu un atveseļošanas un noturības plānā izklāstītos riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar tehniskajām vadlīnijām “nenodarīt būtisku kaitējumu” (2021/C58/01). Jo īpaši biodegvielas atbilst ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, kas izklāstīti Atjaunojamo energoresursu direktīvas (ES) 2018/2001 (REDII) 29., 30. un 31. pantā, un noteikumiem par pārtikas un barības biodegvielām, kas izklāstīti minētās direktīvas 26. pantā, un saistītajiem īstenošanas un deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar minēto direktīvu. Pasākums atbilst arī Direktīvā 2008/50/EK noteiktajiem gaisa kvalitātes standartiem. Darbības saskaņā ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu nav tiesīgas saņemt finansējumu, izņemot atlikumsiltumu, ko izmanto centralizētajai siltumapgādei. Jebkāda šāda finansējuma atlikumsiltumam prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas ir mazākas par Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/447 noteikto siltuma līmeņatzīmi. Kopumā no finansējuma ir izslēgtas šādas darbības: i) darbības un aktīvi, kas saistīti ar fosilajiem kurināmajiem, tostarp pakārtota izmantošana; ii) darbības un aktīvi, kas saistīti ar atkritumu poligoniem, sadedzināšanas iekārtām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām; un iii) darbības un aktīvi, kuros atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi.

Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. Ieguldījums Nr. 2: Ieguldījumi klimata jomā rūpniecības nozarē (Industry Leap) Pasākums ir ieguldījumu shēma ar nosaukumu “Rūpniecības atlaide”. Šo ieguldījumu mērķis ir sniegt finansiālu atbalstu dotāciju veidā investīcijām, pētniecībai, priekšizpētei, izmēģinājuma projektiem un demonstrējumu projektiem, lai palīdzētu nozarei pāriet uz siltumnīcefekta gāzu nulles emisijām. No tās finansē projektus, kas izstrādā, demonstrē un ievieš jaunas tehnoloģijas ar nulles, zemām vai negatīvām siltumnīcefekta gāzu emisijām nozarēs ar augstām procesa emisijām. Pasākums pastiprina esošu shēmu. Tā paplašina atbalstu tādiem rūpniecības projektiem, kas būtiski veicina klimata mērķu sasniegšanu, piemēram, biodegvielas ražošanai, pārstrādātas plastmasas pārstrādes rūpnīcām, ūdeņraža ražošanai, otrreizējās pārstrādes iekārtām un akumulatoru ražošanai. Atbalstu no shēmas var izmantot izdevumiem, kas saistīti ar pasākumiem, kuri rada pastāvīgas negatīvas siltumnīcefekta gāzu emisijas, tostarp pētniecībai, izstrādei, testēšanai, demonstrējumiem un investīcijām. No kopējā budžeta vismaz 85 % līdzekļu atvēl pētniecības un izstrādes projektiem, kas vērsti uz mazoglekļa ekonomiku, un ne vairāk kā 15 % piešķir pētniecības un izstrādes projektiem, kas vērsti uz aprites ekonomiku. Atbalstu sniedz darbībām, kas atbilst vismaz vienam no šādiem kritērijiem: 1) palīdzēt samazināt rūpnieciskās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas tieši vai netieši saistītas ar rūpnieciskajiem procesiem, 2) veicināt negatīvas emisijas, uztverot, transportējot un ģeoloģiski uzglabājot biogēnas izcelsmes siltumnīcefekta gāzes vai tās, kas izņemtas no atmosfēras, vai 3) izmantojot jaunas tehnoloģijas vai citus inovatīvus risinājumus rūpniecībā, būtiski veicināt Zviedrijas nacionālā vides mērķa “Samazināta ietekme uz klimatu” sasniegšanu. Paredzams, ka šis pasākums neradīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā pasākuma aprakstu un atveseļošanas un noturības plānā izklāstītos riska mazināšanas pasākumus saskaņā ar tehniskajām vadlīnijām “nenodarīt būtisku kaitējumu” (2021/C58/01). Jo īpaši biodegvielas atbilst ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, kas izklāstīti Atjaunojamo energoresursu direktīvas (ES) 2018/2001 (REDII) 29., 30. un 31. pantā, un noteikumiem par pārtikas un barības biodegvielām, kas izklāstīti minētās direktīvas 26. pantā, un saistītajiem īstenošanas un deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar minēto direktīvu. Pasākums atbilst arī Direktīvā 2008/50/EK noteiktajiem gaisa kvalitātes standartiem. Darbībām saskaņā ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu ir jābūt prognozētajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas ir mazākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm, kuras noteiktas bezmaksas kvotu piešķiršanai . Kopumā no finansējuma ir izslēgtas šādas darbības: i) darbības un aktīvi, kas saistīti ar fosilajiem kurināmajiem, tostarp pakārtota izmantošana; ii) darbības un aktīvi, kas saistīti ar atkritumu poligoniem, sadedzināšanas iekārtām un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām; un iii) darbības un aktīvi, kuros atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi. Šādas pētniecības, izstrādes un inovācijas darbības saskaņā ar šo ieguldījumu uzskata par atbilstošām Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01): Pētniecības, izstrādes un inovācijas darbības saskaņā ar šo ieguldījumu ir vērstas uz to, lai būtiski palielinātu uzņēmumu vidisko ilgtspēju (piemēram, dekarbonizācija, piesārņojuma samazināšana un aprites ekonomika), ja pētniecības, izstrādes un inovācijas darbības šo investīciju ietvaros galvenokārt vērstas uz tādu alternatīvu izstrādi vai pielāgošanu, kurām ir vismazākā iespējamā ietekme uz vidi nozarē. Ieguldījumu īsteno līdz 2025. gada 31. decembrim. Ieguldījums Nr. 3: Energoefektivitāte daudzdzīvokļu ēkās Šīs publiskā atbalsta shēmas, kas tiks izveidota ar ierosināto regulu par energoefektivitāti daudzdzīvokļu ēkās, mērķis ir stimulēt nekustamā īpašuma īpašniekus renovēt daudzdzīvokļu ēkas, kas parasti nav rentablas. Atbalsta shēma atbalsta investīcijas, ar kurām ēkas līmenī primārās enerģijas pieprasījums tiek samazināts vismaz par 20 %. Tās mērķis ir arī radīt stimulus īpašniekiem renovācijas pasākumos iekļaut viedas energosistēmas. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. Ieguldījums Nr. 4: Pastiprināts dzelzceļa atbalsts Ar šo pasākumu tiks modernizēts dzelzceļš Zviedrijā, lai vairāk personu un uzņēmumu varētu izmantot dzelzceļu kā transporta līdzekli. Modernizācija arī uzlabo dzelzceļa jaudu. Modernizācija attiecas uz dzelzceļiem starp Gävle-Åänge (pārslēgšanas dzelzceļš un manevrēšana), Västeraspby-Långsele (dzelzceļa pārslēgšana un manevrēšana), tilta, kas atrodas Vänersborgā, rekonstrukcija un ieguldījumi automātiskā pārbrauktuvē (“Alex”). Šīs investīcijas īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 31. martam. Ieguldījums Nr. 5: Vērtīga dabas aizsardzība Šā pasākuma mērķis ir aizsargāt bioloģisko daudzveidību teritorijās, kurās ir augstas dabas vērtības, oficiāli izveidojot dabas rezervātu aizsargājamās teritorijas. Saskaņā ar Zviedrijas vides kodeksu apgabala administratīvā padome var pasludināt zemes vai ūdens teritoriju par dabas rezervātu, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību, aizsargātu un saglabātu vērtīgu dabisko vidi vai apmierinātu vajadzību pēc atpūtas vietām ārpus telpām. Par dabas rezervātu var noteikt arī jebkuru teritoriju, kas vajadzīga, lai aizsargātu, atjaunotu vai izveidotu vērtīgas dabiskās vides vai dzīvotnes aizsargājamām sugām. Pasākums ietver kompensāciju privātiem zemes īpašniekiem par zemes platības iegādi vai kompensāciju par ierobežojumiem, ko radījusi formāla aizsardzība. Lēmumā par dabas rezervāta izveidi norāda ierobežojumus tiesībām izmantot zemi un ūdens platības, kas vajadzīgas, lai sasniegtu rezervāta mērķi. Investīcijas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. Reforma Nr. 1. Samazināšanas pienākuma korekcijas Šī reforma paredz, ka degvielas piegādātājiem benzīna, dīzeļdegvielas un reaktīvo dzinēju degvielas sastāvā ir jāiejauc ilgtspējīgā biodegviela. Paredzams, ka Zviedrijas klimata mērķis līdz 2045. gadam kļūs oglekļneitrāls, jo tas veicinās atjaunīgo degvielu izmantošanu tradicionālajos transportlīdzekļos un gaisa kuģos. Samazināšanas pienākums attiecībā uz reaktīvo dzinēju degvielu tika ieviests 2021. gada 1. jūlijā, un tas prasa, lai piegādātāji pakāpeniski samazinātu reaktīvo dzinēju degvielas emisijas, sākot no 0,8 % 2021. gadā līdz 27 % 2030. gadā. No 2021. gada 1. augusta benzīna un dīzeļdegvielas samazināšanas kvotas ir palielinātas. Kvotas pakāpeniski palielinās no 6 % 2021. gadā līdz 28 % 2030. gadā attiecībā uz benzīnu un no 26 % 2021. gadā līdz 66 % 2030. gadā attiecībā uz dīzeļdegvielu. Biodegvielas, ko izmanto, lai izpildītu šo pienākumu, atbilst ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, kas izklāstīti Atjaunojamo energoresursu direktīvas (ES) 2018/2001 (RED II) 29., 30. un 31. pantā, un noteikumiem par pārtikas un barības biodegvielām, kas izklāstīti minētās direktīvas 26. pantā, un saistītajiem īstenošanas un deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar minēto direktīvu. Reformas īstenošana bija jāpabeidz līdz 2021. gada 30. septembrim.

Reforma Nr. 2. Dažās nozarēs ir atcelts enerģijas nodokļa samazinājums degvielai Ar šo pasākumu pakāpeniski atceļ spēkā esošo enerģijas nodokļa samazinājumu degvielai, ko patērē apkurei vai stacionāro dzinēju ekspluatācijai. Paredzams, ka tas palīdzēs sasniegt Zviedrijas klimata mērķi līdz 2045. gadam kļūt oglekļneitrālam. Šajā pasākumā iekļaujamās nozares ir ražošana, kā arī profesionālas lauksaimniecības, mežsaimniecības un akvakultūras darbības. Reformas īstenošanu pabeidz pakāpeniski, sākot ar nodokļu atvieglojumu samazinājumu par 50 % līdz 2021. gada 30. septembrim un beidzot ar nodokļa samazinājuma pilnīgu atcelšanu līdz 2022. gada 31. martam. Reforma Nr. 3. Koriģētās ar nodokli apliekamā ieguvuma likmes uzņēmuma automobiļiem Ar šo pasākumu, koriģējot ar nodokli apliekamās peļņas likmes uzņēmuma automobiļiem, koriģē relatīvās izmaksas, lai labāk atspoguļotu privāto automobiļu īpašnieku izmaksas. Daudzos gadījumos paredzams, ka reformas rezultātā palielināsies ar nodokli apliekamā labuma vērtība, kas palielinās uzņēmuma automašīnas lietošanas izmaksas. Reformas mērķis ir padarīt nodokļu sistēmu neitrālu starp pabalstiem, kas saistīti ar automašīnu, un atalgojumu naudā. Netieši reforma risina arī Zviedrijas iestāžu konstatēto problēmu, proti, ka Zviedrijas nodokļu sistēma atalgo fosilos automobiļus salīdzinājumā ar citām precēm un pakalpojumiem. Reformas īstenošana bija jāpabeidz līdz 2021. gada 30. septembrim. A.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Skatīt turpmāk tabulu. Bāzes datums visiem rādītājiem ir 2020. gada 1. februāris, ja vien darbības aprakstā nav norādīts citādi. Tabulā norādītajās summās nav iekļauts PVN. Numurs Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji (atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji (mērķrādītājiem) Laiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāze Mērķis Cet. Gads 1 Vietējie un reģionālie ieguldījumi klimata jomā Mērķrādītājs M1. Tādu projektu piešķiršana, kas samazina oglekļa dioksīda emisijas par paredzamajām 300 000 tonnām Jauns CO2 vai CO2 ekvivalenta emisiju samazinājums 0 300 000 4. cet. 2021 Vides aizsardzības aģentūra piešķir finansējumu projektiem, kas atbilst pasākuma aprakstā noteiktajiem kritērijiem un kas kopumā samazina oglekļa dioksīda emisijas par vēl 300 000 tonnām gadā paredzamajā 16 gadu laikposmā. 2 Vietējie un reģionālie ieguldījumi klimata jomā Mērķrādītājs M2. Tādu projektu piešķiršana, kas samazina oglekļa dioksīda emisijas par paredzamajām 240 000 tonnām Jauns CO2 vai CO2 ekvivalenta emisiju samazinājums 300 000 540 000 4. cet. 2022 Vides aizsardzības aģentūra piešķir finansējumu projektiem, kas atbilst pasākuma aprakstā noteiktajiem kritērijiem un kas kopumā samazina oglekļa dioksīda emisijas par vēl 240 000 tonnām gadā paredzamajā 16 gadu laikposmā. 3 Vietējie un reģionālie ieguldījumi klimata jomā Mērķrādītājs M3. Tādu projektu piešķiršana, kas samazina oglekļa dioksīda emisijas par paredzamajām 140 500 tonnām Jauns CO2 vai CO2 ekvivalenta emisiju samazinājums 540 000 680 500 4. cet. 2023 Vides aizsardzības aģentūra piešķir finansējumu projektiem, kas atbilst pasākuma aprakstā noteiktajiem kritērijiem un kas kopumā samazina oglekļa dioksīda emisijas par vēl 140 500 tonnām gadā paredzamajā 16 gadu laikposmā. 4 Vietējie un reģionālie ieguldījumi klimata jomā Mērķrādītājs M4. Tādu projektu piešķiršana, kas samazina oglekļa dioksīda emisijas par prognozētajām 89 500 tonnām Jauns CO2 vai CO2 ekvivalenta emisiju samazinājums 680 500 770 000 4. cet. 2024 Vides aizsardzības aģentūra piešķir finansējumu projektiem, kas atbilst pasākuma aprakstā noteiktajiem kritērijiem un kas kopumā samazina oglekļa dioksīda emisijas par vēl 89 500 tonnām gadā paredzamajā 16 gadu laikposmā. 5 Vietējie un reģionālie ieguldījumi klimata jomā Mērķrādītājs M5. Tādu projektu piešķiršana, kas samazina oglekļa dioksīda emisijas par paredzamajām 15 000 tonnām Jauns CO2 vai CO2 ekvivalenta emisiju samazinājums 770 000 785 000 4. cet. 2025 Vides aizsardzības aģentūra piešķir finansējumu projektiem, kas atbilst pasākuma aprakstā noteiktajiem kritērijiem un kas kopumā samazina oglekļa dioksīda emisijas par vēl 15 000 tonnām gadā paredzamajā 16 gadu laikposmā. 6 Klimata ieguldījumi rūpniecības nozarē Mērķrādītājs Tādu projektu piešķiršana, kas var palīdzēt samazināt oglekļa dioksīda emisijas Piešķirto projektu skaits 0 100 4. cet. 2025 Mērķi uzskata par sasniegtu, ja kumulatīvais apjoms EUR 286,4 miljonu apmērā ir piešķirts kopējam vismaz 100 projektu skaitam, kas i) atbilst pasākuma aprakstā izklāstītajiem kritērijiem un ii) var palīdzēt līdz 2035. gadam samazināt oglekļa dioksīda emisijas vēl par 10 000 000 tonnām oglekļa dioksīda gadā (kad projekti ir pilnībā īstenoti). Aprēķinus apstiprina ar neatkarīgu ziņojumu. 7 Energoefektivitāte daudzdzīvokļu ēkās Atskaites punkts Rīkojuma, ar ko izveido atbalsta shēmu daudzdzīvokļu ēku energoefektivitātes uzlabošanai, stāšanās spēkā Rīkojums par atbalsta shēmu ieguldījumiem energoefektivitātes uzlabošanā daudzdzīvokļu ēkās stāsies spēkā 2021. gada 1. oktobrī. 4. cet. 2021 Stājas spēkā rīkojums, ar ko izveido atbalsta shēmu ieguldījumiem, lai uzlabotu energoefektivitāti daudzdzīvokļu ēkās. Atbalsta shēma atbalsta investīcijas, ar kurām ēkas līmenī primārās enerģijas pieprasījums tiek samazināts vismaz par 20 %. 8 Energoefektivitāte daudzdzīvokļu ēkās Mērķrādītājs Ir atjaunoti 600 000 kvadrātmetru ēku Kvadrātmetri 0 600 000 4. cet. 2025 Jārenovē 600 000 kvadrātmetru ēku. Mērvienība ir Atemp, kas ir termins, kas definē ēkas platību, uz kuras būtu jābalsta energoefektivitāte. Atemp ir definēts kā visu grīdu, slāņu un pagrabu grīdas platība ar temperatūras kontrolei pakļautām zonām, kuras paredzēts apsildīt līdz vairāk nekā 10 °C un kuras ierobežo norobežojošās norobežojošās konstrukcijas iekšpuse. Ietver telpu, ko aizņem kāpņu, vārpstu un tamlīdzīgu sienu iekšējās sienas vai atveres. Tomēr nav iekļauta platība garāžās, dzīvojamās ēkās vai nedzīvojamās telpās, kas nav garāžas. 9 Pastiprināts dzelzceļa atbalsts Mērķrādītājs Ir uzlaboti vai modernizēti 60 km dzelzceļa Kilometri 0 60 4. cet. 2021 Veic modernizāciju, tostarp pārslēdzot sliedi un manevrus uz dzelzceļa infrastruktūru starp Gävle-Åänge 60 kilometru attālumā. 10 Pastiprināts dzelzceļa atbalsts Mērķrādītājs Ir uzlaboti vai modernizēti 40 km dzelzceļa Kilometri 60 100 4. cet. 2022 Veic modernizāciju, tostarp pārslēdzot sliedi un manevrus uz dzelzceļa infrastruktūru starp Västeraspby-Långsele 40 kilometru attālumā. 11 Pastiprināts dzelzceļa atbalsts Mērķrādītājs 160 ceļu aizsardzības iekārtu apmaiņa, modernizācija un savienošana Jaunu/uzlabotu ceļu aizsardzības iekārtu skaits 0 160 4. cet. 2023 Ir nomainīti un/vai modernizēti vismaz 160 ceļu aizsardzības objekti. Tas ietver pasākumus, lai uzlabotu un palielinātu drošību un panāktu lielāku ekspluatācijas uzticamību. Iekārtas tiek modernizētas un aizstātas ar modernu sistēmu ar jaunu tehnoloģiju ar uzlabotu aizsardzību pret ielaušanos. To, kā darbs tiek veikts, nosaka objekta konstrukcija un vajadzības. Lielākā daļa vecās iekārtas tiks aizstāta ar jaunām tehnoloģijām. 12 Pastiprināts dzelzceļa atbalsts Atskaites punkts Vänersborg esošā tilta modernizācija Ir pabeigta tilta būvniecība Vänersborg. Tilta būvniecība 1. cet. 2026 Tilts nodrošina nepārtrauktu satiksmi pa dzelzceļu caur Vänersborg, aizstājot esošo viena sliežu ceļa vilces tiltu. Jauno tiltu modernizē un aprīko ar modernām kontroles sistēmām, kas palielina uzticamību. 13 Samazināšanas pienākuma korekcijas Atskaites punkts Stājas spēkā likums, ar ko nosaka lielākas samazinājuma kvotas attiecībā uz pienākumu samazināt SEG emisijas no benzīna un dīzeļdegvielas, pieprasot degvielas piegādātājiem pakāpeniski pievienot biodegvielu Likuma norma, ar ko paredz palielināt samazinājuma kvotas attiecībā uz pienākumu samazināt SEG emisijas no benzīna un dīzeļdegvielas, norādot uz stāšanos spēkā 3. cet. 2021 Stājas spēkā tiesību akts, ar ko paredz palielināt samazinājuma kvotas attiecībā uz pienākumu degvielas piegādātājiem pakāpeniski pievienot degvielu benzīnam un dīzeļdegvielai. 14 Samazināšanas pienākuma korekcijas Atskaites punkts Likuma, ar ko nosaka reaktīvo dzinēju degvielas samazināšanas pienākumu, stāšanās spēkā Likuma norma, ar ko nosaka samazināšanas pienākumu reaktīvo dzinēju degvielai, norādot spēkā stāšanos 3. cet. 2021 Stājas spēkā samazināšanas pienākums, kas paredz, ka degvielas piegādātājiem ir jājauc biodegviela reaktīvo dzinēju degvielā. Reaktīvo dzinēju degvielas piegādātājiem ir pakāpeniski jāsamazina aviācijas degvielas radītās emisijas, izmantojot biodegvielas maisījumu, sākot no emisiju samazinājuma par 0,8 % 2021. gadā līdz 27 % 2030. gadā. 15 Dažās nozarēs ir atcelts enerģijas nodokļa samazinājums degvielai Atskaites punkts Tiesību akta, ar ko daļēji atceļ enerģijas nodokļa samazinājumu degvielai dažās nozarēs, stāšanās spēkā Likuma noteikums daļēji atcelt enerģijas nodokļa samazinājumu degvielai dažās nozarēs, kas norāda uz stāšanos spēkā 3. cet. 2021 Stājas spēkā likums, ar ko daļēji atceļ enerģijas nodokļa samazinājumu degvielai rūpniecībā, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un akvakultūrā. Tas ir pirmais no diviem soļiem, lai atceltu enerģijas nodokļa samazinājumu degvielai noteiktās nozarēs. Šis pirmais solis ir nodokļu atvieglojuma samazinājums par 50 %. 16 Dažās nozarēs ir atcelts enerģijas nodokļa samazinājums degvielai Atskaites punkts Likuma stāšanās spēkā, lai pilnībā atceltu enerģijas nodokļa samazinājumu degvielai noteiktās nozarēs Likuma noteikums, lai pilnībā atceltu enerģijas nodokļa samazinājumu degvielai noteiktās nozarēs, norādot uz stāšanos spēkā 1. cet. 2022 Pēc tam, kad Zviedrijas Riksdāgs ir pieņēmis likumu, ar ko pilnībā atceļ enerģijas nodokļa samazinājumu degvielai rūpniecībā un lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un akvakultūrā, stājas spēkā likums. Tas ir otrais no diviem soļiem, lai atceltu enerģijas nodokļa samazinājumu degvielai noteiktās nozarēs. 17 Koriģētās ar nodokli apliekamā ieguvuma likmes uzņēmuma automobiļiem Atskaites punkts Likuma stāšanās spēkā, lai koriģētu ar nodokli apliekamo priekšrocību likmi uzņēmuma automašīnām Likuma noteikums par nodokļu atvieglojumu likmes koriģēšanu uzņēmuma automašīnām, kas norāda stāšanos spēkā 3. cet. 2021 Likuma stāšanās spēkā, lai koriģētu ar nodokli apliekamo priekšrocību likmi uzņēmuma automašīnām, ar ko koriģē ar nodokli apliekamā labuma likmes uzņēmuma automobiļiem, lai labāk atspoguļotu privāto automobiļu izmaksas, ar mērķi padarīt nodokļu sistēmu neitrālu starp ieguvumiem no automašīnas un atalgojumu naudā, tādējādi netieši novēršot pastāvošo nodokļu sistēmas neobjektivitāti par labu fosilajiem automobiļiem salīdzinājumā ar citām precēm un pakalpojumiem. 18 Vērtīgo dabas objektu formālā aizsardzība Mērķrādītājs Finansējums, kas izmaksāts, lai aizsargātu dabu ar augstu dabas vērtību bioloģiskajai daudzveidībai SEK miljoni 0 2 500 4. cet. 2023 Vismaz SEK 2,5 miljardus izmaksā uzņēmumiem vai privātpersonām vai nu zemes iegādei, vai kā kompensācijai par zemes izmantošanas ierobežojumiem attiecībā uz zemi ar augstu dabas vērtību bioloģiskajai daudzveidībai, lai to oficiāli aizsargātu. Ieguldījumu rezultātus izklāsta ziņojumā, ko publicē Zviedrijas Vides aizsardzības aģentūra. Ziņojumā norāda, cik liels finansējums 2021.–2023. gadā ir izmaksāts, lai privātiem zemes īpašniekiem kompensētu vai nu zemes platības iegādi, vai kompensāciju par ierobežojumiem, ko radījusi oficiālā aizsardzība. Ziņojumā iekļauj arī informāciju par oficiāli aizsargājamo teritoriju skaitu un kopējo aizsargājamo teritoriju. B. KOMPONENTS NR. 2: Izglītība un pāreja Komponents “Izglītība un pāreja” ietver reformas un investīcijas, kuru mērķis ir uzlabot nodarbinātības iespējas, palielinot bezdarbnieku cilvēkkapitālu, veicināt strukturālo pārveidi, jo īpaši pielāgošanos arvien digitālākai sabiedrībai, izglītojot un apmācot darbaspēku, palielināt elastību darba tirgū ar modernizētu nodarbinātības aizsardzības likumu un plašākām pārejas iespējām. Šā komponenta mērķis ir ilgtermiņā veicināt nodarbinātību un ražīgumu, palielinot darbaspēka cilvēkkapitālu un labāk saskaņojot pieprasījumu. Strukturālā pārveide, jo īpaši digitālā pārkārtošanās, rada prasības attiecībā uz pārkvalificēšanās iespējām, ja darbaspēkam trūkst darba tirgū pieprasīto prasmju. Personas, kurām ir īpašas grūtības Zviedrijas darba tirgū, ir personas, kas dzimušas ārpus Savienības, personas, kurām nav vidējās izglītības, gados vecāki bezdarbnieki un cilvēki ar invaliditāti. Krīzes laikā bezdarbs ir palielinājies. Šā komponenta mērķis ir novērst un novērst to, ka cilvēki izstājas no darbaspēka. Covid-19 krīze ir pazudusi daudzas darba iespējas jauniešiem vai nesen ieceļojušajiem imigrantiem pakalpojumu nozarē. Tādām nozarēm kā veselība, izglītība vai IKT ir grūti atrast cilvēkus ar vajadzīgajām prasmēm. Prasmju trūkums ir šķērslis Zviedrijas uzņēmumu izaugsmei un ierobežo iespēju saglabāt un uzlabot labklājības sistēmas kvalitāti. Komponents ietver reformas un investīcijas, kas uzlabo pārejas iespējas kopumā un cilvēkiem, kuri kļuvuši par bezdarbniekiem. Šā komponenta mērķis ir palielināt studiju vietu skaitu, nodrošināt vairāk apmācības iespēju, galveno uzmanību pievēršot profesionālajai apmācībai un pieaugušo izglītībai. Turklāt tā plāno palielināt vietu skaitu universitātēs un citās augstākās izglītības iestādēs. Paredzams, ka komponents palīdzēs īstenot Zviedrijai adresētos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, jo īpaši “koncentrēt ar investīcijām saistītu ekonomikas politiku uz izglītību un prasmēm” (konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 2, 2019) un “atbalstīt izglītību un prasmju attīstību” (konkrētai valstij adresēts ieteikums Nr. 2, 2020). B.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts

Ieguldījums Nr. 1: Vairāk studiju vietu reģionālajā pieaugušo profesionālajā izglītībā Šā ieguldījuma mērķis ir panākt, lai vairāk cilvēku iegūtu arodizglītību vidējās izglītības līmenī un tādējādi spētu atrast darbu. Paredzams, ka ieguldījumi uzlabos atbilstību darba tirgus prasībām un veicinās nodarbinātību ilgtermiņā. Daļa no iniciatīvas pieaugušo profesionālās izglītības jomā ir pamatota ar nepieciešamību piedāvāt apmācību vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuri piedalās iniciatīvā “Vecāka gadagājuma cilvēku aprūpe”, kas ir daļa no 3. komponenta. Šis pasākums ir esošo zināšanu (Knowledge Boost) pagaidu pastiprinājums, kas nodrošina profesionālās programmas pieaugušajiem vidējās izglītības līmenī. To var apvienot ar zviedru valodu imigrantiem vai zviedru valodu kā otru valodu. Prioritāti piešķir personām, kurām ir vislielākā vajadzība pēc izglītības, piemēram, bezdarbniekiem vai personām ar īsu iepriekšējo izglītību. Paredzams, ka apmācības kursus galvenokārt iegūs no privātiem apmācības sniedzējiem, nodrošinot ātru izvēršanu un elastību, lai reaģētu uz mainīgajām apmācības prasībām. Investīcijas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. Reforma Nr. 1. Augstāks kompensācijas līmenis par profesionālo izglītību kopā ar zviedru valodu imigrantiem un zviedru valodai kā otrajai valodai Šīs reformas mērķis ir radīt ekonomiskus stimulus pašvaldībām piedāvāt arodmācības un zviedru valodas apmācību. To veic, grozot attiecīgo tiesību aktu, palielinot valsts kompensācijas summu par šādiem apvienotiem kursiem. Paredzams, ka tas saīsinās studiju periodu un ļaus dalībniekiem ātrāk meklēt un atrast darbu. Šī reforma atbalsta 1. ieguldījumu, un paredzams, ka tā palielinās mācību vietu skaitu mērķgrupai, jo īpaši pieaugušajiem, kuriem nav vidējās izglītības un atbilstošas valodu prasmes. Reformas īstenošana bija jāpabeidz līdz 2020. gada 30. septembrim. Ieguldījums Nr. 2: Vairāk studiju vietu augstākajā profesionālajā izglītībā Šā ieguldījuma mērķis ir uzlabot izglītības, apmācības un pārejas izredzes, lai apmierinātu darba tirgus vajadzības krīzes laikā un pēc tās, un pilnveidot darbaspēka prasmes, palielinot vietu skaitu augstākajā profesionālajā izglītībā. Paredzams, ka investīcijas risinās pārejas vajadzības darba tirgū, kur jau pirms krīzes daudzās profesijās, jo īpaši labklājības nozarē, datu/IT nozarē un rūpniecības nozarē, bija vērojams darbaspēka trūkums. Paredzams, ka 59 % no papildu studiju vietām augstākajā profesionālajā izglītībā būs datu/IT jomā vai kādā citā veidā veicinās digitālo pārkārtošanos. Investīcijas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. Ieguldījums Nr. 3: Resursi izglītības pieprasījuma apmierināšanai universitātēs un citās augstākās izglītības iestādēs Investīcijas ir vērstas uz izglītības palielināšanu universitātēs un citās augstākās izglītības iestādēs, lai risinātu darba tirgus problēmas. Covid-19 pandēmijas izraisītā ekonomikas lejupslīde ir izraisījusi bezdarba pieaugumu starp personām ar vidējo izglītību, un daudzi no viņiem meklē augstāko izglītību, un pieteikumu iesniedzēju skaits ir rekordaugsts. Uzsvars jāliek uz programmām, kas vērstas uz trūkstošām profesijām un ļauj pārkvalificēties un turpināt studijas. Ieguldījumi palielina universitāšu un citu augstākās izglītības iestāžu finansējumu, lai nodrošinātu lielāku pilna laika studentu skaitu (studiju vietas), stiprinātu sabiedrību, apmierinātu cilvēku vajadzības pēc apmācības, kas noved pie darba vietām, nodrošinātu pāreju uz indivīdu labāku sagatavotību nākotnes darba tirgum un uzlabotu labklājību, kā arī palielinātu Zviedrijas uzņēmējdarbības nozares konkurētspēju. Paredzams, ka investīcijas radīs augstāku nodarbinātību, lielāku ražīgumu un balstīs labi izglītota darbaspēka piedāvājumu. Paredzams, ka vidēji 27 % papildu mācību vietu uzlabos digitālās prasmes vai kādā citā veidā veicinās digitālo pārkārtošanos. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. Reforma Nr. 2. Nodarbinātības aizsardzības akts un lielākas pārejas iespējas Reformas mērķis ir pielāgot pašreizējo nodarbinātības aizsardzību, lai uzlabotu gan elastīgumu, gan mobilitāti darba tirgū. Zviedrijas darba tirgus arvien vairāk sašķelts starp cilvēkiem ar profesionālo pieredzi un ilgu izglītību un cilvēkiem bez profesionālās pieredzes un tikai īsas izglītības, kuriem ir arvien grūtāk atrast ilgstošu nodarbinātību. Ir vajadzīga lielāka mobilitāte un vairāk piekļuves punktu cilvēkiem, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā. Darba devējiem ir vajadzīga lielāka elastība un prognozējamība, lai spētu pielāgot darbības un izturēt konkurenci, savukārt darba ņēmējiem ir vajadzīga jaunajam darba tirgum pielāgota aizsardzība, kam nepieciešama nepārtraukta prasmju pilnveide un līdz ar to lielāka nodarbināmība kā svarīgs drošības faktors. Reformas mērķis ir modernizēt nodarbinātības aizsardzību, vienlaikus saglabājot pamata līdzsvaru starp sociālajiem partneriem. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2022. gada 30. jūnijam. B.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Skatīt turpmāk tabulu. Bāzes datums visiem rādītājiem ir 2020. gada 1. februāris, ja vien darbības aprakstā nav norādīts citādi. Tabulā norādītajās summās nav iekļauts PVN.

Numurs Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji

(atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķrādītājiem) Laiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāze Mērķis Cet. Gads 19 Vairāk studiju vietu reģionālajā pieaugušo profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M1. Jaunas studiju vietas profesionālajā izglītībā un pieaugušo izglītībā Pilnas slodzes ekvivalenta studiju vietu skaits 0 1 000 4. cet. 2020 Jaunu studiju vietu skaits 2020. gadā, prioritāti piešķirot personām, kurām ir vislielākā vajadzība pēc izglītības, saskaņā ar pasākuma aprakstā izklāstītajiem kritērijiem, salīdzinot ar bāzes līnijas skaitu, kas 2019. gadā bija 34 000 mācību vietu gadā. Izveidojot jaunās pētījumu vietas, kopējais studiju vietu skaits sasniedz 35 000. Studiju vietas definē kā pilna laika ekvivalentu mācību vietas. 20 Vairāk studiju vietu reģionālajā pieaugušo profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M2. Jaunas studiju vietas profesionālajā izglītībā un pieaugušo izglītībā Pilnas slodzes ekvivalenta studiju vietu skaits 1 000 7 800 4. cet. 2021 Jaunu studiju vietu skaits 2021. gadā, prioritāti piešķirot personām, kurām ir vislielākā vajadzība pēc izglītības, saskaņā ar pasākuma aprakstā izklāstītajiem kritērijiem, salīdzinot ar bāzes līnijas skaitu, kas 2019. gadā bija 34 000 mācību vietu gadā. Izveidotajās jaunajās studiju vietās kopējais studiju vietu skaits ir 40 800. Studiju vietas definē kā pilna laika ekvivalentu mācību vietas. 21 Vairāk studiju vietu reģionālajā pieaugušo profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M3. Jaunas studiju vietas profesionālajā izglītībā un pieaugušo izglītībā Pilnas slodzes ekvivalenta studiju vietu skaits 7.800 15 700 4. cet. 2022 Jaunu studiju vietu skaits 2022. gadā, prioritāti piešķirot personām, kurām ir vislielākā vajadzība pēc izglītības, saskaņā ar pasākuma aprakstā izklāstītajiem kritērijiem, salīdzinot ar ikgadējo pētījumu atsauces skaitu 2019. gadā 34 000 apmērā. Izveidojot jaunās pētījumu vietas, kopējais studiju vietu skaits sasniedz 41 900. Studiju vietas definē kā pilna laika ekvivalentu mācību vietas. 22 Vairāk studiju vietu reģionālajā pieaugušo profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M4. Jaunas studiju vietas profesionālajā izglītībā un pieaugušo izglītībā Pilnas slodzes ekvivalenta studiju vietu skaits 15 700 16 900 4. cet. 2023 Jaunu studiju vietu skaits 2023. gadā, prioritāti piešķirot personām, kurām ir vislielākā vajadzība pēc izglītības, saskaņā ar pasākuma aprakstā izklāstītajiem kritērijiem, salīdzinot ar atsauces skaitu, kas 2019. gadā bija 34 000 mācību vietu gadā. Izveidojot jaunās pētījumu vietas, kopējais studiju vietu skaits sasniedz 35 200. Studiju vietas definē kā pilna laika ekvivalentu mācību vietas. 23 Augstāks kompensācijas līmenis par profesionālo izglītību kopā ar zviedru valodu imigrantiem un zviedru valodai kā otrajai valodai Atskaites punkts Augstāka atalgojuma līmeņa stāšanās spēkā par profesionālo izglītību kopā ar zviedru valodu imigrantiem un zviedru valodai kā otrajai valodai Likuma noteikums, ar ko imigrantiem un zviedru valodai kā otrajai valodai nosaka augstāku profesionālās izglītības kompensācijas līmeni, un zviedru valodā, kas norāda uz stāšanos spēkā 3. cet. 2020 Likuma stāšanās spēkā. Tā nosaka augstāku valsts kompensācijas likmi mācību kursiem, kuros apvienotas arodmācības veselības un sociālajā aprūpē un zviedru valodas mācības. 24 Vairāk mācību vietu gadā augstākajā profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M1. Jaunas studiju vietas pēcvidusskolas arodizglītībā Pilnas slodzes ekvivalenta studiju vietu skaits 0 2 000 4. cet. 2020 Jaunu pētījumu vietu skaits 2020. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo plānoto paplašināšanos līdz 40 500 ikgadējām pētījumu vietām 2020. gadā, kā rezultātā 2020. gada 4. ceturksnī kopējais pētījumu vietu skaits bija 42 500. Pasākums attiecas uz personām ar vidējo izglītību vai līdzvērtīgu izglītību, kas vēlas iegūt kvalificētu profesionālo kvalifikāciju. Mērķa izpildes kontroli veic, pārraugot kopējo pilna laika ekvivalenta izpētes vietu skaitu attiecīgajā gadā. 25 Vairāk mācību vietu gadā augstākajā profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M2. Jaunas studiju vietas pēcvidusskolas arodizglītībā Pilnas slodzes ekvivalenta studiju vietu skaits 2 000 6 300 4. cet. 2021 Jaunu pētījumu vietu skaits 2021. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo plānoto paplašināšanu līdz 42 500 ikgadējām pētījumu vietām 2021. gadā, kā rezultātā 2021. gada 4. ceturksnī kopā bija 46 800 pētījumu vietu. Pasākums attiecas uz personām ar vidējo izglītību vai līdzvērtīgu izglītību, kas vēlas iegūt kvalificētu profesionālo kvalifikāciju. Mērķa izpildes kontroli veic, pārraugot kopējo pilna laika ekvivalenta izpētes vietu skaitu attiecīgajā gadā. 26 Vairāk mācību vietu gadā augstākajā profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M3. Jaunas studiju vietas pēcvidusskolas arodizglītībā Pilnas slodzes ekvivalenta studiju vietu skaits 6 300 11 000 4. cet. 2022 Jaunu pētījumu vietu skaits 2022. gadā salīdzinājumā ar iepriekš plānotās paplašināšanas pamatscenāriju līdz 44 000 ikgadējām pētījumu vietām 2022. gadā, kā rezultātā 2022. gada 4. ceturksnī kopā bija 48 700 pētījumu vietu. Pasākums attiecas uz personām ar vidējo izglītību vai līdzvērtīgu izglītību, kas vēlas iegūt kvalificētu profesionālo kvalifikāciju. Mērķa izpildes kontroli veic, pārraugot kopējo pilna laika ekvivalenta izpētes vietu skaitu attiecīgajā gadā. 27 Vairāk mācību vietu gadā augstākajā profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M4. Jaunas studiju vietas pēcvidusskolas arodizglītībā Pilnas slodzes ekvivalenta studiju vietu skaits 11 000 14 900 4. cet. 2023 Jaunu pētījumu vietu skaits 2023. gadā salīdzinājumā ar iepriekš plānotās paplašināšanas pamatscenāriju līdz 45 300 ikgadējām pētījumu vietām 2023. gadā, kā rezultātā 2023. gada 4. ceturksnī kopā bija 49 200 pētījumu vietu. Pasākums attiecas uz personām ar vidējo izglītību vai līdzvērtīgu izglītību, kas vēlas iegūt kvalificētu profesionālo kvalifikāciju. Mērķa izpildes kontroli veic, pārraugot kopējo pilna laika ekvivalenta izpētes vietu skaitu attiecīgajā gadā. 28 Resursi izglītības pieprasījuma apmierināšanai universitātēs un citās augstākās izglītības iestādēs Mērķrādītājs M1. Papildus reģistrēti augstākās izglītības studenti Reģistrēto studentu skaits pilnslodzes ekvivalentos 0 9 000 4. cet. 2021 9000 papildu pilna laika ekvivalenta studentu jebkurā mācību kursā, ko pasniedz universitāte pašreizējā semestrī, izsakot pilnslodzes ekvivalentos salīdzinājumā ar 300 400 reģistrētajiem pilna gada studentiem 2019. gadā, kā rezultātā 2021. gada 4. ceturksnī kopā bija 309 400 pilnas slodzes studentu. 29 Resursi izglītības pieprasījuma apmierināšanai universitātēs un citās augstākās izglītības iestādēs Mērķrādītājs M2. Papildus reģistrēti augstākās izglītības studenti Reģistrēto studentu skaits pilnslodzes ekvivalentos 9 000 19 000 4. cet. 2022 10 000 papildu pilna laika ekvivalenta studentu jebkurā mācību kursā, ko pasniedz universitāte pašreizējā semestrī, izsakot pilnslodzes ekvivalentos salīdzinājumā ar 2019. gadā reģistrēto 300 400 pilnas slodzes studentu pamatscenāriju, kā rezultātā 2022. gada 4. ceturksnī kopā bija 310 400 pilna laika studentu. 30 Resursi izglītības pieprasījuma apmierināšanai universitātēs un citās augstākās izglītības iestādēs Mērķrādītājs M3. Papildus reģistrēti augstākās izglītības studenti Reģistrēto studentu skaits pilnslodzes ekvivalentos 19 000 25 000 4. cet. 2023 6000 papildu pilna laika ekvivalenta studentu jebkurā mācību kursā, ko pasniedz universitāte pašreizējā semestrī, izsakot pilnslodzes ekvivalentos 2023. gadā, salīdzinot ar atsauces vērtību, proti, 300 400 reģistrētu pilnas slodzes studentu 2019. gadā, tādējādi 2023. gada 4. ceturksnī kopā bija 306 400 pilnas slodzes studentu. 31 Resursi izglītības pieprasījuma apmierināšanai universitātēs un citās augstākās izglītības iestādēs Mērķrādītājs M4. Papildus reģistrēti augstākās izglītības studenti Reģistrēto studentu skaits pilnslodzes ekvivalentos 25 000 30 600 4. cet. 2024 5600 papildu pilna laika ekvivalenta reģistrētie studenti jebkurā mācību kursā, ko pasniedz universitāte pašreizējā semestrī, izsakot pilnslodzes ekvivalentos salīdzinājumā ar 2019. gadā reģistrēto 300 400 pilnas slodzes studentu pamatscenāriju, tādējādi 2024. gada 4. ceturksnī kopā bija 306 000 pilna laika studentu. 32 Resursi izglītības pieprasījuma apmierināšanai universitātēs un citās augstākās izglītības iestādēs Mērķrādītājs M5. Papildus reģistrēti augstākās izglītības studenti Reģistrēto studentu skaits pilnslodzes ekvivalentos 30 600 35 900 4. cet. 2025 5300 papildu pilna laika ekvivalenta studentu jebkurā mācību kursā, ko pasniedz universitāte pašreizējā semestrī, izsakot pilnslodzes ekvivalentos salīdzinājumā ar 2019. gadā reģistrēto 300 400 pilnas slodzes studentu pamatscenāriju, tādējādi 2025. gada 4. ceturksnī kopā bija 305 700 pilna laika studentu. 33 Nodarbinātības aizsardzības akts un lielākas pārejas iespējas Atskaites punkts Tiesību aktu grozījumu stāšanās spēkā, lai modernizētu nodarbinātības aizsardzību un palielinātu pārejas iespējas Noteikums likumā, ar ko darbiniekiem paredz lielāku nodarbinātības aizsardzību un pārejas iespējas, norādot uz stāšanos spēkā. 2. cet. 2022 Pēc tam, kad Zviedrijas parlaments būs pieņēmis tiesību aktu grozījumus, stājās spēkā attiecīgie tiesību akti, tostarp jo īpaši Nodarbinātības aizsardzības akts un ierosinātie jaunie tiesību akti par pārejas posma studentu finansējumu un pamata pārejas un prasmju atbalstu darba tirgū. Tiesību aktu paketes mērķis ir nodrošināt darba devējiem lielāku elastību un paredzamību, lai pielāgotu savu darbību, konkurētu un pielāgotu darba ņēmēju aizsardzību jaunajam darba tirgum, kurā drošību veido pastāvīga prasmju pilnveidošana, tādējādi uzlabojot nodarbināmību. Otrkārt, darba ņēmējiem vajadzētu būt iespējai saņemt pamata pārejas un prasmju atbalstu, lai atvieglotu pielāgošanos jaunam darbam. Treškārt, jaunās studentu finansējuma shēmas pārejai un pārkvalifikācijai mērķis ir atvieglot darba ņēmējiem iespēju iesaistīties mūžizglītībā, lai stiprinātu savu stāvokli darba tirgū karjeras laikā.

C. KOMPONENTS NR. 3: Labāki nosacījumi demogrāfisko problēmu risināšanai Šis komponents ietver reformas, kuru mērķis ir palielināt vidējo pensionēšanās vecumu, stiprināt publisko finanšu ilgtspēju, uzlabot vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes centros strādājošo darbinieku prasmes un uzlabot finanšu sistēmas uzraudzību un izpildi attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un terorisma finansēšanas apkarošanu. Zviedrija konstatēja vairākas problēmas saistībā ar ilgtermiņa aprūpi, demogrāfiju (paredzams, ka tām būs ilgtermiņa ietekme uz budžetu), kā arī problēmas ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanas izpildes mehānismiem. Pirmkārt, ir jāuzlabo ilgtermiņa aprūpes sistēmas kvalitāte. Reforma, kas vērsta uz šo mērķi, reglamentē aprūpes palīgu profesionālo atzīšanu, un to papildina to centru pašvaldību pieņemto aprūpētāju cilvēkkapitāla uzlabošana, atlīdzinot izmaksas, kas saistītas ar viņu tālākizglītību apmaksātā darba laikā. Otrkārt, vidējam pensionēšanās vecumam būtu jāpalielinās vienlaikus ar valsts pensiju sistēmas ilgtspējas uzlabošanu, ņemot vērā vidējā mūža ilguma pieaugumu un darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita samazināšanos. Komponents risina šo problēmu, iekļaujot jau esošu reformu, kas pensionēšanās vecumu sasaista ar kritēriju (kas atbilst vidējam paredzamajam dzīves ilgumam), kā arī pielāgojot blakus esošos vecuma ierobežojumus sociālā nodrošinājuma iemaksu sistēmai. Treškārt, būtu jāpastiprina centieni apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu. Zviedrija jau ir noteikusi vairākus pasākumus, un komponents papildina tos ar diviem reformu priekšlikumiem: Publisku aptauju par uzraudzības institucionālās struktūras efektivitāti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā, ierosinot uzlabojumus attiecībā uz to, kā labāk apmainīties ar informāciju starp privātām un publiskām iestādēm; Izsniedzot visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm rēķinu par piekļuves piešķiršanu datiem par bankas kontiem un seifiem. Paredzams, ka komponents palīdzēs īstenot Zviedrijai adresētos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, jo īpaši “koncentrēt investīcijas, kas saistītas ar ekonomikas politiku izglītības un prasmju jomā” (konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 2, 2019), “nodrošināt efektīvu uzraudzību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējuma izpildi” (konkrētajai valstij adresētais ieteikums Nr. 2, 2019) un “uzlabot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzības efektivitāti un efektīvi īstenot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu” (2020. gada konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 3) un “īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus uzlabojot investīcijas (...), nodrošinot veselības aprūpes sistēmas noturību, tostarp nodrošinot kritiski svarīgu medicīnisko produktu, infrastruktūras un darbaspēka pienācīgu piegādi” (2020. gada konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 1). C.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts Ieguldījums Nr. 1: Veco ļaužu aprūpes iniciatīva Šo ieguldījumu mērķis ir uzlabot veco ļaužu aprūpes centros strādājošo prasmju kopumu. To veido algu izmaksu izmaksas, kas saistītas ar darbinieku (8000 dalībnieku no dažādām grupām) prasmju pilnveidi un apmācību viņu darba laikā. Centrālā valdība veic šos maksājumus pašvaldībām, kas ir atbildīgas par vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi. Investīcijas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. Reforma Nr. 1. Aprūpes palīgu profesionālā nosaukuma reglamentēšana Ar šo reformu tiks risināts jautājums par to, ka trūkst valsts tiesību aktu attiecībā uz prasmēm un/vai izglītību, kas nepieciešama atzītam medmāsu palīga amatam. Tiesību akta priekšlikums stājas spēkā līdz 2023. gada 30. septembrim, norādot izglītības un/vai attiecīgās prasmes, kas nepieciešamas personām, kuras vēlas iegūt medmāsu palīga titulu. Jānosaka 10 gadu pārejas periods (paredzams, ka tas beigsies 2033. gadā), lai darbinieki, kuri pašlaik strādā, varētu pieteikties un saņemt atzīšanas sertifikātu. Gaidāmie rezultāti pēc reformas īstenošanas ir medmāsu asistentu profesijas tiesiskā aizsardzība un kvalitatīvāki un drošības pakalpojumi veselības aprūpes iestādēs un ilgtermiņa aprūpes nozarē. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 30. septembrim. Reforma Nr. 2. Pielāgoti vecuma ierobežojumi Šīs reformas mērķis ir palielināt vidējo pensionēšanās vecumu un vēl vairāk uzlabot valsts pensiju sistēmas ilgtspēju, pakāpeniski palielinot pensionēšanās vecumu, kas atspoguļots sociālā nodrošinājuma un nodokļu sistēmu pielāgojumos. No 2023. gada pakāpeniski koriģē vairākus vecuma ierobežojumus, jo īpaši palielinot minimālo vecumu pensijas pabalstu atskaitījumiem no 62 līdz 63 gadiem un minimālo vecumu, kad var izmaksāt pensionāru pamataizsardzību, no 65 līdz 66. Pēc tam, sākot no 2026. gada, pensionēšanās vecuma ierobežojumus saista ar atsauces vecumu, kas ir saskaņots ar vidējo paredzamo mūža ilgumu. Attiecīgi pielāgo vecuma ierobežojumus sociālā nodrošinājuma, nodokļu un iemaksu sistēmām, lai nodrošinātu lielāku darbaspēka piedāvājumu un lielākus nodokļu ieņēmumus. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam.

Reforma Nr. 3. Stingrāki pasākumi pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu Lai izpildītu divus uzdevumus, ir organizēta sabiedriskā apspriešana. Pirmkārt, iesniegt priekšlikumus tiesību aktu grozījumiem stingrākiem un efektīvākiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanas pasākumiem. Otrkārt, novērtēt Zviedrijas Finanšu uzraudzības iestādes efektivitāti attiecībā uz resursiem, personālu un valdības kontroli, kā arī uzraudzības sistēmas institucionālās struktūras efektivitāti kopumā. 2021. gada 31. maijā valdībai tika iesniegts priekšlikums (SOU 2021:42), un tas tika nosūtīts sabiedriskajai apspriešanai, kas tika slēgta 2021. gada 16. septembrī. Sabiedriskās aptaujas rezultātus ņem vērā valdības priekšlikumā, un attiecīgie tiesību akti tiek pieņemti un stājas spēkā. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. Reforma Nr. 4. Jauna bankas konta un seifu sistēma Šī reforma attiecas uz piekļuves nodrošināšanu datiem, kas saistīti ar bankas konta un droša depozīta kastes turētāju identitāti, attiecīgajām iestādēm (Finanšu ziņu vākšanas vienībai, nodokļu aģentūrai, izpildiestādei, tiesībaizsardzības iestādēm), lai pastiprinātu centienus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma finansēšanas apkarošanas jomā: Šis pasākums neattiecas uz datiem par bilanci un darījumu vēsturi. Šādu informāciju dara pieejamu platformā, ko pārvalda Zviedrijas nodokļu iestāde. Tiesību akta priekšlikums (Prop. 2019/20:83) bija jānosūta Riksdāgam 11. februārī un stāsies spēkā 2020. gada 10. septembrī (2020:272); aptuveni 150 finanšu iestāžu un kompetento aģentūru sasaisti veic Zviedrijas Nodokļu aģentūra, un paredzams, ka tā tiks pabeigta līdz 2022. gada 30. jūnijam. Reformas īstenošana bija jāpabeidz līdz 2020. gada 30. septembrim. Reforma Nr. 5. Nodrošināt Atveseļošanas un noturības plāna efektīvu un lietderīgu īstenošanu Šīs reformas mērķis ir noteikt attiecīgās juridiskās pilnvaras vai uzdevumus iestādēm, kas iesaistītas Zviedrijas RPP īstenošanas koordinēšanā, uzraudzībā, kontrolē un revīzijā efektīvā un rezultatīvā veidā, kas atbilst Regulā (ES) 2021/241 noteiktajām prasībām. Lai nodrošinātu pienācīgu un funkcionālu iekšējās kontroles sistēmu attiecībā uz ANP īstenošanu, pirms Komisijai tiek iesniegts pirmais maksājuma pieprasījums, ir stājušies spēkā šādi tiesību aktu grozījumi. Grozījumi piemērojamos noteikumos un piešķīrumos visām valdības struktūrām, kas ir iesaistītas ANP īstenošanas operatīvajos aspektos saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 22. panta un 34. panta 2. punkta prasībām; 2) visu oficiālo pilnvaru stāšanās spēkā, lai veiktu saistītos uzdevumus ar Zviedrijas Valsts finanšu pārvaldības iestādi (ESV) kā revīzijas iestādi, kas ir atbildīga par ANP izmaksu un izmantošanas vispārējo uzraudzību, ar tiesībām vākt informāciju par starpposma mērķu un mērķrādītāju sasniegšanu, t. i., piekļuvi datiem īstenošanas struktūrās un tiesībām uz revīziju, tostarp piekļuvi datiem par galasaņēmējiem saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 22. panta 2. punkta d) apakšpunktu. ESV ir kompetentā revīzijas iestāde, kas centralizē visus attiecīgos revīzijas konstatējumus un ieteikumus, kā arī pieprasa informāciju, kas vajadzīga šo pienākumu veikšanai. Turklāt valdība lemj par pilnvarām konkrētām iestādēm, kas ir atbildīgas par ANP izpildes aspektiem, ziņot par attiecīgajiem mērķiem un starpposma un galīgo mērķrādītāju sasniegšanu Zviedrijas Valsts finanšu pārvaldības iestādei (ESV) un centrālās koordinācijas spējai valdības birojos (Finanšu ministrijā), sniegt pārvaldības deklarācijas un ļaut ESV veikt revīzijas un nodrošināt Savienības finansējuma redzamību; Visu oficiālo pilnvaru stāšanās spēkā kopā ar nepieciešamo budžeta piešķīrumu, lai veiktu ar revīziju saistītos uzdevumus, ko veic Zviedrijas Valsts finanšu pārvaldības iestāde (ESV). Vajadzīgos lēmumus 1. punktā var precizēt šādi: ·Valdība: lemt par uzdevumiem šādām iestādēm ziņot par to attiecīgajiem starpposma un galīgajiem mērķrādītājiem, iesniegt pārvaldības deklarācijas un atļaut Zviedrijas Valsts finanšu pārvaldības iestādei (ESV) veikt revīzijas un nodrošināt Savienības finansējuma redzamību: 1.Valsts Mājokļu, būvniecības un plānošanas padome, 2.Digitālās pārvaldības aģentūra, 3.Zviedrijas Augstākās profesionālās izglītības valsts aģentūra, 4.Zviedrijas Vides aizsardzības aģentūra, 5.Zviedrijas Pasta un telekomunikāciju pārvalde, 6.Valsts Veselības un labklājības padome, 7.Zviedrijas Enerģētikas aģentūra,

8.Zviedrijas Valsts izglītības aģentūra, 9.Zviedrijas Transporta pārvalde un 10.Norīkojums izglītības jomā strādājošai iestādei Valdība plāno noslēgt nolīgumus par grozītiem nosacījumiem ar Khalmeras Tehnoloģiju universitāte un Jenšēpingas Universitāte. ·Turpmāk norādītās regulas un uzdevumus vajadzības gadījumā papildina saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 22. panta 2. punkta e) un f) apakšpunkta un 34. panta 2. punkta prasībām. Turklāt regulas papildina tā, lai ESV būtu atbildīga par maksājumu pārraudzību un nepieciešamās informācijas pieprasīšanu no valsts dotāciju saņēmējiem saskaņā ar noteikumiem: 1.Regula (2017:1319) [förordningen om statligt stöd till åtgärder som bidrar till industrins klimatomställning], 2.Regula (2015:517) [förordningen om stöd till lokala klimatinvesteringar], 3.Noteikumi (2019:525) [förordningen om statligt stöd för installations av kā kāddningspunkter för elfordon], 4.Topošie noteikumi [förordning om stöd till energieffektivisering av bostadshus (bereds för närvarande)], 5.Regula (2020:266) [förordningen om statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur], 6.Regula (2016:881) [förordningen om statligt investeringsstöd för Hyresbostäder och bostäder för studerande], 7.Regula (2016:937) [förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning], 8.Regula (2009:130) [förordningen om yrkeshögskolan], 9.gaidāmie uzdevumi 2022. un 2023. gadam par valsts dotāciju izmaksu pašvaldībām saistībā ar veco ļaužu aprūpes iniciatīvu, 10.piešķiršana/regulācija Digitālās pārvaldības aģentūrai, 11.Norīkojums izglītības jomas iestādē, 12.Nodošana/regulēšana Zviedrijas Vides aizsardzības aģentūrai, 13.Norīkojums/regulējums Valsts Veselības un labklājības padomē un 14.Norīkojums/regulējums Zviedrijas Transporta administrācijai, Reformas īstenošana bija jāpabeidz līdz 2021. gada 31. decembrim.

C.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Sk. tabulu turpmāk. Bāzes datums visiem rādītājiem ir 2020. gada 1. februāris, ja vien darbības aprakstā nav norādīts citādi. Tabulā norādītajās summās nav iekļauts PVN. Numurs Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji

(atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķrādītājiem) Laiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāze Mērķis Cet. Gads 34 Vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes iniciatīva Mērķrādītājs 1500 dalībnieku ir sākuši izglītību saskaņā ar veco ļaužu aprūpes iniciatīvu Dalībnieku skaits 0 1.500 4. cet. 2021 Vismaz 1 500 darbinieku veco ļaužu aprūpē (no trim funkcionālām grupām: aprūpes asistenti, medmāsas, nodaļu vadītāji) ir sākuši izglītību laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam. 35 Vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes iniciatīva Mērķrādītājs 8000 dalībnieku ir sākuši izglītību saistībā ar veco ļaužu aprūpes iniciatīvu Dalībnieku skaits 1.500 8.000 4. cet. 2023 Vismaz 8 000 darbinieku vecāka gadagājuma cilvēku aprūpē (no trim funkcionālām grupām: aprūpes asistenti, medmāsas, nodaļu vadītāji) ir sākuši izglītību laikposmā no 2020. līdz 2023. gadam. 36 Medmāsas asistenta profesijas aizsargāts profesionālais nosaukums Atskaites punkts Tāda likuma stāšanās spēkā, ar kuru reglamentē medmāsu asistenta profesionālo nosaukumu Likuma, ar ko nosaka kvalifikācijas prasības medmāsas asistenta amatam, spēkā stāšanās tiesību norma ir publicēta Oficiālajā Vēstnesī un stājas spēkā publicēšanas dienā. 3. cet. 2023 Tiesību akts par izglītību, kas nepieciešama otrā līmeņa medmāsas amatam, stājas spēkā pēc tam, kad to ir pieņēmis Zviedrijas parlaments. Likums nosaka kvalifikācijas prasības, kā arī 10 gadu pārejas periodu, lai darbinieki, kuri pašlaik strādā profesijā, varētu pieteikties atzīšanas sertifikāta saņemšanai un saņemt to. 37 Pielāgoti vecuma ierobežojumi Atskaites punkts Tiesību aktu grozījumu stāšanās spēkā, lai pielāgotu vecuma ierobežojumus sociālā nodrošinājuma un nodokļu sistēmās Likuma norma, kas norāda uz to, ka stājas spēkā likums, ar ko nosaka koriģētus vecuma ierobežojumus sociālā nodrošinājuma un nodokļu sistēmās, tiek publicēta Oficiālajā Vēstnesī un stājas spēkā publicēšanas dienā. 4. cet. 2023 Tiesību aktu grozījumu stāšanās spēkā pēc tam, kad Zviedrijas parlaments būs pieņēmis grozījumus, ar kuriem par vienu gadu palielina vecuma ierobežojumus sociālā nodrošinājuma un nodokļu sistēmās 38 Pielāgoti vecuma ierobežojumi Atskaites punkts Vecuma ierobežojumu automātiskas pielāgošanas stāšanās spēkā sociālā nodrošinājuma un nodokļu sistēmās atbilstoši atlikušā dzīves ilguma — 65 gadu — attīstībai Likuma, kas nosaka saikni starp pensionēšanās vecumu un atsauces vecumu, kas atbilst vidējam paredzamajam mūža ilgumam, spēkā stāšanās datums ir publicēts Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā publicēšanas dienā. 2. cet. 2026 Pēc tam, kad Zviedrijas Riksdāgs būs pieņēmis tiesību aktu grozījumus, ar kuriem pensionēšanās vecuma ierobežojumus sasaista ar atsauces vecumu, kas saskaņots ar vidējo paredzamo mūža ilgumu, stāšanās spēkā 39 Pasākumu pastiprināšana pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu Atskaites punkts Stājas spēkā tiesību aktu grozījumi par stingrākiem pasākumiem pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu Likuma norma, kas norāda uz tādu tiesību normu stāšanos spēkā, ar kurām nosaka efektīvākus pasākumus pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu 4. cet. 2023 Pēc tam, kad Zviedrijas Riksdāgs būs pieņēmis tiesību aktu grozījumus, stājās spēkā tiesību aktu grozījumi, lai efektīvāk novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un apkarotu terorisma finansēšanu. 40 Jauna bankas konta un seifu sistēma Atskaites punkts Likuma par jaunu bankas kontu un drošu depozīta kastīšu sistēmu stāšanās spēkā Likuma noteikums, kas norāda, ka stājas spēkā likums, ar kuru attiecīgajām iestādēm piešķir piekļuvi datiem, kas saistīti ar bankas konta un drošu noguldījumu kastes turētāju identitāti, ir stājies spēkā publicēšanas dienā (2020. gada 10. septembrī). 3. cet. 2020 Stājas spēkā tiesību akts, ar kuru attiecīgajām kompetentajām iestādēm, tostarp prokuroriem, nodrošina piekļuvi datiem, kas saistīti ar bankas konta un drošu noguldījumu kastes turētāju identitāti. 41 Valdības lēmumi, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu īstenošanu Atskaites punkts M1. Valdības lēmumi, kas nodrošina Atveseļošanas un noturības plāna, tostarp revīzijas un kontroles struktūras, efektīvu un lietderīgu īstenošanu Pilnvaru un uzdevumu stāšanās spēkā 4. cet. 2021 Valdība pieņem lēmumus par pilnvarām/piešķīrumiem attiecīgajām iestādēm, kā izklāstīts pasākuma aprakstā, kurām uzdots izpildīt ANP un citus nepieciešamos lēmumus, kas vajadzīgi, lai efektīvi un rezultatīvi īstenotu ANP, kas atbilst Regulas (ES) 2021/241 prasībām. 42 Valdības lēmumi, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu īstenošanu Atskaites punkts M2. Valdības lēmumi, kas nodrošina Atveseļošanas un noturības plāna, tostarp revīzijas un kontroles struktūras, efektīvu un lietderīgu īstenošanu Pilnvaru un uzdevumu stāšanās spēkā 4. cet. 2021 Valdība piešķir Zviedrijas Valsts finanšu pārvaldības iestādei (ESV) attiecīgās pilnvaras/piešķīrumus attiecībā uz informācijas pārvaldību attiecībā uz ANP izpildi (datu vākšana par starpposma un galīgo mērķrādītāju sasniegšanu) un ziņošanu papildus tās kā revīzijas iestādes pilnvarām. 43 Valdības lēmumi, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu īstenošanu Atskaites punkts M3. Valdības lēmumi, kas nodrošina Atveseļošanas un noturības plāna, tostarp revīzijas un kontroles struktūras, efektīvu un lietderīgu īstenošanu Pilnvaru un uzdevumu stāšanās spēkā 4. cet. 2021 Valdība pieņem lēmumus par attiecīgām pilnvarām/norīkojumiem Zviedrijas Valsts finanšu pārvaldības iestādei (ESV) revīzijas jomā. D. KOMPONENTS NR. 4: Platjoslas izvēršana un publiskās pārvaldes digitalizācija Šis Zviedrijas atveseļošanas un noturības plāna komponents ietver investīcijas, kuru mērķis ir paplašināt Zviedrijas digitālo infrastruktūru un padarīt tās publisko pārvaldi efektīvāku un mērķim atbilstošāku, izmantojot digitalizācijas sniegtās iespējas. Zviedrijas platjoslas infrastruktūra kopumā ir labi attīstīta. Tomēr, lai sasniegtu valdības mērķi, ka līdz 2025. gadam visā Zviedrijā vajadzētu būt piekļuvei ātrdarbīgai platjoslai, ir jāpalielina pieejamība, jo īpaši mazapdzīvotos apgabalos, kur tirgus mehānismi vien nenodrošina šādu pakalpojumu sniegšanu. Platjoslas savienojumu ātruma un pieejamības palielināšana palīdz mājsaimniecībām un uzņēmumiem gūt labumu no straujas digitālās pārkārtošanās. Šis komponents ietver arī ieguldījumus pārvaldes mēroga digitālajā infrastruktūrā. Pašlaik šādas infrastruktūras trūkums atspoguļojas neviendabīgā dažādu sistēmu un standartu kopumā, kas kavē sadarbspēju un tādējādi palielina riskus efektivitātei un drošībai. Šajā komponentā iekļauto ieguldījumu mērķis ir risināt minētos jautājumus, izveidojot kopīgu digitālo infrastruktūru. Paredzams, ka komponents palīdzēs īstenot Zviedrijai adresētos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, jo īpaši “koncentrēt investīcijas uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, jo īpaši uz [...] augsto tehnoloģiju un inovatīvām nozarēm” (2020. gada konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 1). D.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts Ieguldījums Nr. 1: Kopīga valsts pārvaldes digitālā infrastruktūra Investīcija, ko koordinē Zviedrijas Digitālās valdības aģentūra, iesaistot dažādas Zviedrijas aģentūras, ietver jaunu digitālo pakalpojumu izstrādi un esošo pakalpojumu uzlabošanu un modernizēšanu, jo īpaši tādus pakalpojumus, kas uzņēmumiem un iedzīvotājiem nodrošina standartizētus digitālos publiskā sektora pakalpojumus, piemēram, digitālos pasta pakalpojumus un atbalsta pakalpojumus, kas ļauj apmainīties ar informāciju un rīkoties ar to, piemēram, identitātes un uzticamības satvaros. Mērķis ir panākt lielāku efektivitāti un drošību publisko datu apstrādē, vienlaikus piedāvājot iedzīvotājiem un uzņēmumiem standartizētus risinājumus visā valsts pārvaldē. Līdzekļus piešķir kopējai apropriācijai, no kuras dotācijas izmaksā iesaistītajām iestādēm, lai palīdzētu tām izstrādāt un izveidot standartizētu digitālo infrastruktūru un kopīgi izstrādātus risinājumus. Investīcijas jo īpaši sastāv no valsts sistēmas primārajiem datiem, jauniem un uzlabotiem digitālajiem pakalpojumiem, kā arī atbalsta pakalpojumiem informācijas apmaiņai un apstrādei un kopīgam uzticamības un drošības satvaram. Investīcijas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. Ieguldījums Nr. 2: Platjoslas izvēršana Ar šo pasākumu finansē atbalstu platjoslas savienojamības paplašināšanai gadījumos, kad tirgus operatori nevar paplašināt darbību komerciālā nolūkā. Centrālās valdības atbalstu pārvalda Zviedrijas Pasta un telekomunikāciju iestāde, kas pārbauda atbilstību, lemj par dotācijām, veic maksājumus un uzrauga un uzrauga īstenošanu. Atbalstu sniedz līdz pieslēgumpunktam, piemēram, optiskajai šķiedrai (“caurlaidīgie mājokļi”), un infrastruktūrai, kuras jauda ir vismaz 1 Gbit/sek. Dotācijas lēmumā iekļauj noteikumus par darbības drošību un uzticamību un atbalsta saņēmēja pienākumu pēc pieprasījuma nodrošināt platjoslas savienojumu galalietotājiem trīs gadu laikā pēc projekta pabeigšanas (“savienotie mājokļi”). Atbalsts ir tehnoloģiski neitrāls, ja projekti atbilst prasītajam ātrumam. Ieguldījumu īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. D.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks

Skatīt turpmāk tabulu. Bāzes datums visiem rādītājiem ir 2020. gada 1. februāris, ja vien darbības aprakstā nav norādīts citādi. Tabulā norādītajās summās nav iekļauts PVN. Numurs Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji

(atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķrādītājiem) Laiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāze Mērķis Cet. Gads 44 Kopīga valsts pārvaldes digitālā infrastruktūra Atskaites punkts Ir izveidots un darbojas valsts pamatdatu un kopīgas publiskās digitālās infrastruktūras satvars Ir izveidots un darbojas valsts regulējums un kopīga publiskā digitālā infrastruktūra drošai un efektīvai elektroniskai informācijas apmaiņai un piekļuvei pamatdatiem publiskajā sektorā. 4. cet. 2023 Tiek izveidots un darbojas valsts pamatdatu regulējums (sākotnēji aptverot personisko, uzņēmumu, īpašuma un ģeogrāfisko informāciju) un kopīga publiska digitālā infrastruktūra, tostarp pamatelementi informācijas apmaiņai un apstrādei, jauni digitālie pakalpojumi un uzticēšanās un drošības sistēmas drošai un efektīvai informācijas apmaiņai publiskajā sektorā. 45 Platjoslas izvēršana Mērķrādītājs M1. Papildu skaits ēku ar platjoslas pieslēgumu (Iekšzemes apmeklētās mājas) Jauna platjoslas piekļuve ēkām 0 23 500 4. cet. 2021 Vismaz 23 500 papildu ēkas absolūtā netālu no tīkla ar jaudu vismaz 1 Gbit/s (viesvietas) piešķirtos projektos. Absolūtais tuvums attiecas uz ēkām, kas nav savienotas ar ļoti augstas veiktspējas tīklu (piemēram, šķiedru), bet kuru tuvumā atrodas šāds tīkls (piemēram, šķiedru kabelis). 46 Platjoslas izvēršana Mērķrādītājs M2. Papildu skaits ēku ar platjoslas pieslēgumu (Iekšzemes apmeklētās mājas) Jauna platjoslas piekļuve ēkām 23500 41 900 4. cet. 2022 Vismaz 18 400 papildu ēkas absolūtā netālu no tīkla ar jaudu vismaz 1 Gbit/s (viesvietas) piešķirtos projektos. Absolūtais tuvums attiecas uz ēkām, kas nav savienotas ar ļoti augstas veiktspējas tīklu (piemēram, šķiedru), bet kuru tuvumā atrodas šāds tīkls (piemēram, šķiedru kabelis). 47 Platjoslas izvēršana Mērķrādītājs M3. Papildu skaits ēku ar platjoslas pieslēgumu (Iekšzemes apmeklētās mājas) Jauna platjoslas piekļuve ēkām 41 900 50 900 4. cet. 2023 Vismaz 9000 papildu ēkas tīkla absolūtā tuvumā, kuru jauda apstiprinātos projektos ir vismaz 1 Gbit/sek (Homes Passed). Absolūtais tuvums attiecas uz ēkām, kas nav savienotas ar ļoti augstas veiktspējas tīklu (piemēram, šķiedru), bet kuru tuvumā atrodas šāds tīkls (piemēram, šķiedru kabelis). 48 Platjoslas izvēršana Mērķrādītājs M4. Papildu skaits ēku ar platjoslas pieslēgumu (Iekšzemes apmeklētās mājas) Jauna platjoslas piekļuve ēkām 50 900 59 400 4. cet. 2024 Vismaz 8500 papildu ēkas tīkla absolūtā tuvumā, kuru jauda apstiprinātos projektos ir vismaz 1 Gbit/sek (Homes Passed). Absolūtais tuvums attiecas uz ēkām, kas nav savienotas ar ļoti augstas veiktspējas tīklu (piemēram, šķiedru), bet kuru tuvumā atrodas šāds tīkls (piemēram, šķiedru kabelis). 49 Platjoslas izvēršana Mērķrādītājs M5. Papildu skaits ēku ar platjoslas pieslēgumu (Iekšzemes apmeklētās mājas) Jauna platjoslas piekļuve ēkām 59 400 66 100 4. cet. 2025 Vismaz 6700 papildu ēkas tīkla absolūtā tuvumā, kuru jauda apstiprinātos projektos ir vismaz 1 Gbit/sek (Homes Passed). Absolūtais tuvums attiecas uz ēkām, kas nav savienotas ar ļoti augstas veiktspējas tīklu (piemēram, šķiedru), bet kuru tuvumā atrodas šāds tīkls (piemēram, šķiedru kabelis). E. KOMPONENTS NR. 5: Ieguldījumi izaugsmei un mājokļiem Šis komponents ietver reformas un investīcijas, kuru mērķis ir mazināt nesaskaņas un veicināt investīcijas mājokļu tirgū. Kopš makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras sākuma augstās mājokļu cenas un ar tām saistītais augstais mājsaimniecību parāds ir identificēts kā makroekonomikas nelīdzsvarotība Zviedrijas ekonomikā, kā rezultātā ir izstrādāti īpaši konkrētām valstīm adresēti ieteikumi. Ar mājokļu tirgu saistīto reformu un investīciju mērķis ir palielināt mājokļu piedāvājumu īres tirgū un studentu mājokļos, izmantojot ēku subsīdijas, uzlabot priekšnosacījumus mājokļu celtniecībai, samazināt šķēršļus būvniecības atļauju piešķiršanas procedūrā un samazināt mājokļu kapitāla pieauguma nodokli. Ņemot vērā iepriekš minēto, šā Zviedrijas atveseļošanas un noturības plāna komponenta mērķis ir veicināt mājokļu būvniecības pieaugumu un uzlabot mājokļu tirgus efektivitāti. Komponents ietver vienu ieguldījumu un piecus reformu pasākumus. Ar mājokļu tirgu saistītie reformu pasākumi 1) ļauj ieinteresētajām personām piedalīties būvniecības plānošanas procesā, 2) vienkāršo un palielina būvniecības atļauju tiesiskā regulējuma efektivitāti, 3) uzlabo priekšnosacījumus mājokļu būvniecībai, 4) palielina atliktā kapitāla pieauguma maksimālo robežu un 5) atceļ ar nodokli apliekamos ienākumus no atliktā kapitāla pieauguma. Paredzams, ka komponents palīdzēs īstenot Zviedrijai adresētos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, jo īpaši "novērsīs riskus, kas saistīti ar mājsaimniecību lielo parādu, pakāpeniski samazinot nodokļu atskaitījumus par hipotekārajiem procentu maksājumiem vai palielinot regulārus īpašuma nodokļus. Veicināt ieguldījumus mājokļu būvniecībā vietās, kur to trūkums ir visakūtākais, jo īpaši, novēršot strukturālos šķēršļus būvniecībai. Uzlabot mājokļu tirgus efektivitāti un pārskatīt kapitāla pieauguma nodokļa struktūru” (2019. gada konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 1). E.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts Ieguldījums Nr. 1: Ieguldījumu atbalsts īres un studentu mājokļiem Ieguldījumu pasākuma mērķis ir mazināt mājokļu trūkumu, palielinot jaunu īres mājokļu piedāvājumu ar zemāku īres maksu salīdzinājumā ar jauniem nesubsidētiem mājokļiem. Kopā ar ierobežojumiem attiecībā uz ienākumu prasībām šiem mājokļiem jābūt ekonomiski pieejamiem lielākam mājsaimniecību skaitam, atvieglojot situāciju arī personām, kas atrodas ienākumu sadales zemākajā pusē, studentiem vai cilvēkiem, kas kļūst aktīvi darba tirgū. Būvniecības subsīdijas izmaksā mājām, kas jāpabeidz 2022. un 2023. gadā. Lai nodrošinātu mērķa grupas sasniegšanu, ir jāievēro vairāki nosacījumi, proti, ieguldījumu atbalsts ir atkarīgs no maksimālās īres maksas, savukārt iznomātājs nedrīkst atteikt potenciālajam nomniekam īrēt subsidētu mājokli, pamatojoties uz to, ka ienākumi ir pārāk zemi, ja vien persona vai mājsaimniecība spēj samaksāt īres maksu. Atbalsta shēma atbalsta investīcijas, ar kurām ēkas līmenī primārās enerģijas pieprasījums tiek samazināts vismaz par 20 %. Paredzams, ka tas samazināsies atbilstoši vēsturiskajai pieredzei. Investīcijas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. Reforma Nr. 1. Privātas iniciatīvas tiesības – plānošanas dalībnieku iesaistīšana zonēšanā Reformas pasākuma mērķis ir saīsināt zonējuma plānošanas periodus teritorijās, kur būvniecība ir atļauta. Kad reforma stāsies spēkā, ieinteresētajām personām, piemēram, nekustamā īpašuma īpašniekiem, attīstītājiem un celtniekiem, tiks dotas lielākas iespējas uzsākt un daļēji veikt detalizēto zonējuma plānu izstrādi. Pašvaldība informē ieinteresēto personu, kas iesniegusi pieprasījumu, par to, kāda plānošanas dokumentācija ir vajadzīga detalizētai plānošanai, tostarp dokumentiem, kas saistīti ar valsts interesēm, pludmales aizsardzību un veselību un drošību. Plānošanas un būvniecības likumu pārskata, lai precizētu, ka, neraugoties uz pašvaldības galīgo atbildību, ēku īpašnieki vai citas personas, kas uzņemas iniciatīvu ierosināt būvniecības plānu, var sagatavot priekšlikumu detalizētam zonējuma plānam. Reformas īstenošana bija jāpabeidz līdz 2021. gada 31. decembrim. Reforma Nr. 2. Vienkāršots un efektīvs būvatļauju tiesiskais regulējums Reformas pasākuma mērķis ir uzlabot būvniecības atļauju tiesiskā regulējuma efektivitāti un lietderību. Reformas pasākums nosaka i) gadījumos, kad licences vai paziņošanas pienākums rodas attiecībā uz dažādiem būvniecības pasākumu veidiem, ii) kādas prasības ir jāievēro, lai saņemtu atļauju, nodrošinot, ka licencēšanas pienākumi nav plašāki par tiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu sabiedrības un kaimiņvalstu intereses, iii) nepieciešamās izmaiņas procedūras noteikumos un iv) arī citus priekšlikumus plānošanas un būvniecības noteikumos un citos noteikumos, ko uzskata par pamatotiem, pamatojoties uz izmeklētāja veikto analīzi un pieprasījumiem.

Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. Reforma Nr. 3. Labāki priekšnoteikumi mājokļu būvniecībā Lai būvniecības procesā nodrošinātu lielāku paredzamību un efektivitāti un veicinātu atkārtojamus procesus, valdība 2021. gada 16. septembrī iesniedza tiesību akta priekšlikumu par sertificētiem būvniecības projektu uzņēmumiem — paredzamāku būvniecības procesu. Reforma groza Plānošanas un būvniecības likumu (SCS 2010:900), Plānošanas un būvniecības likumā ieviešot jaunu dalībnieku — sertificētu būvniecības projektu uzņēmumu (“Certifierade byggprojekteringsföretag — en mer förutsägbar byggprocess”). Sertificētam būvprojektu uzņēmumam ir īpašas zināšanas un pieredze, novērtējot projektēšanas prasības attiecībā uz efektivitāti un pieejamību, kā arī tehniskā īpašuma prasības dzīvojamo ēku būvniecībai, kas jānosaka valdības noteikumos, un tas spēj to pamatot ar sertifikātu, ko izsniegusi šim nolūkam akreditēta struktūra. Turklāt reforma ļaus attīstītājam izmantot sertificētu būvniecības projektu uzņēmumu jaunu dzīvojamo ēku projektēšanā. Ja šādu uzņēmumu izmanto, Ēku komiteja neņem vērā prasības, uz kurām attiecas sertifikācija, vai nu pirms lēmuma par būvatļaujām vai paziņojumiem par darbības uzsākšanu. Attīstītājam nav obligāti jāizmanto sertificēts būvniecības projekta uzņēmums. Reformas īstenošanu pabeidz līdz 2022. gada 31. decembrim. Reforma Nr. 4. Kapitāla pieauguma nodokļa atliktās summas augstākais slieksnis Pasākuma mērķis ir samazināt darījumu izmaksas nekustamā īpašuma iegādei, ko veic privāti mājokļu īpašnieki, tādējādi atvieglojot mājokļu un darbaspēka mobilitāti. Maksimālā atliktā kapitāla pieauguma summa tika palielināta no SEK 1 450 000 līdz SEK 3 000 000. Reformas īstenošana bija jāpabeidz līdz 2020. gada 1. jūlijam, to piemērojot pārdošanai pēc 2020. gada 30. jūnija. Reforma Nr. 5. Ar ko atceļ aprēķinātos ienākumus no atliktā kapitāla pieauguma Pasākuma mērķis ir samazināt darījumu izmaksas darījumiem ar nekustamo īpašumu, ko veic privāti mājokļu īpašnieki, tādējādi atvieglojot mājokļu un darbaspēka mobilitāti. Ar šo pasākumu tiek atcelti standarta ienākumi no atliktā kapitāla pieauguma. Agrāk uz atlikto kapitāla pieaugumu attiecās standarta ienākumi, pamatojoties uz noteikto procentu likmi. Šie standarta ienākumi bija jāpieskaita ar nodokli apliekamajiem ienākumiem un tika aplikti ar nodokli pēc 30 % likmes. Reformas īstenošana bija jāpabeidz līdz 2021. gada 1. janvārim, to piemērojot nodokļu gadiem, kas sākas pēc 2020. gada 31. decembra. E.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Skatīt turpmāk tabulu. Bāzes datums visiem rādītājiem ir 2020. gada 1. februāris, ja vien darbības aprakstā nav norādīts citādi. Tabulā norādītajās summās nav iekļauts PVN. Numurs Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji

(atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķrādītājiem) Laiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Vienība Bāze Mērķis Cet. Gads 50 Atbalsts ieguldījumiem studentu īres mājokļos un mājokļos Mērķrādītājs M1. Atbalsta maksājums par jauniem pabeigtiem mājokļiem Jauni pabeigti mājokļi 0 1,500 4. cet. 2022 Statistika par kopējiem maksājumiem un piegādāto mājokļu skaitu, kas atbilst nosacījumiem, lai nodrošinātu mērķa grupas sasniegšanu, proti, ieguldījumu atbalsts ir atkarīgs no maksimālās īres maksas, savukārt iznomātājs nedrīkst atteikt potenciālajam īrniekam īrēt subsidētu mājokli, pamatojoties uz to, ka ienākumi ir pārāk zemi, ja vien persona vai mājsaimniecība spēj samaksāt īres maksu. Datus par īres maksu salīdzina ar nesubsidētiem jauniem mājokļiem. 51 Atbalsts ieguldījumiem studentu īres mājokļos un mājokļos Mērķrādītājs M2. Atbalsta maksājums par jauniem pabeigtiem mājokļiem Jaunizveidots mājoklis 1,500 4,800 4. cet. 2023 Statistika par kopējiem maksājumiem un piegādāto mājokļu skaitu, kas atbilst nosacījumiem, lai nodrošinātu mērķa grupas sasniegšanu, proti, ieguldījumu atbalsts ir atkarīgs no maksimālās īres maksas, savukārt iznomātājs nedrīkst atteikt potenciālajam īrniekam īrēt subsidētu mājokli, pamatojoties uz to, ka ienākumi ir pārāk zemi, ja vien persona vai mājsaimniecība spēj samaksāt īres maksu. Datus par īres maksu salīdzina ar nesubsidētiem jauniem mājokļiem. 52 Privātas iniciatīvas tiesības – plānošanā iesaistīto personu līdzdalība detalizētajā attīstības plānošanā Atskaites punkts Likuma par privāto iniciatīvas tiesību ieviešanu stāšanās spēkā Noteikums likumā, ar ko nosaka privātas iniciatīvas tiesības, norādot spēkā stāšanos 4. cet. 2021 Pēc tam, kad Zviedrijas Riksdāgs ir pieņēmis tiesību aktu grozījumus, kas ietver 1) pašvaldību pienākumu sniegt informāciju par attīstības plānošanā iesaistītajām privātajām pusēm nepieciešamo plānošanas dokumentāciju, 2) ieinteresēto personu tiesības iegūt to dokumentu sarakstu, kurus Valsts administratīvā padome uzskata par nepieciešamiem, lai novērtētu, vai attīstības plānošana attiecas uz interesēm, kas ietilpst grāfistes administratīvās padomes kompetencē, piemēram, valsts interesēm, krasta aizsardzību, veselību un drošību, kā arī 3) paskaidrojumus Plānošanas un būvniecības likumā par to, ka plānošanas dokumentāciju, kas vajadzīga, sagatavojot sīki izstrādātu attīstības plānu, var sagatavot arī citi, kas nav pašvaldība. 53 Vienkāršots un efektīvs tiesiskais regulējums būvatļauju un citu atļauju jomā Atskaites punkts Likuma, ar ko izveido vienkāršotu un efektīvāku būvatļauju tiesisko regulējumu, stāšanās spēkā Likuma, ar ko izveido vienkāršotu un efektīvāku būvatļauju tiesisko regulējumu, noteikums, kas norāda uz stāšanos spēkā 4. cet. 2023 Pēc tam, kad Zviedrijas Riksdāgs būs pieņēmis tiesību aktu grozījumus, stājās spēkā tiesību aktu grozījumi attiecībā uz vienkāršotu un efektīvu tiesisko regulējumu būvatļauju jomā. Licencēšanas pienākums un prasības, kas jāizpilda, lai saņemtu atļauju, nedrīkst būt plašākas par tām, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu sabiedrības un kaimiņvalstu intereses. 54 Labāki priekšnoteikumi mājokļu būvniecībā Atskaites punkts Stājas spēkā Plānošanas un būvniecības likuma grozījumi, ar ko izveido sertificētu būvniecības projekta uzņēmumu [Certifierade byggprojekteringsföretag — en mer förutsägbar byggprocess], kas rada labākus priekšnoteikumus mājokļu būvniecībā Likuma noteikums, ar ko nosaka labākus priekšnoteikumus mājokļu būvniecībai un kas norāda uz stāšanos spēkā 4. cet. 2022 Pēc tam, kad Zviedrijas Riksdāgs būs pieņēmis tiesību aktu grozījumus Plānošanas un būvniecības likumā (SCS 2010:900), tiks ieviests jauns dalībnieks, proti, sertificēts būvniecības projekta uzņēmums. Šāda uzņēmuma izmantošana mājokļu būvniecības procesā aizstāj pašvaldības agrīnu pārbaudi par to, vai ir izpildīti sertifikācijas aptvertie būvniecības noteikumi. Mērķis ir palielināt būvniecības procesa paredzamību un efektivitāti un veicināt atkārtojamus procesus. 55 Augstāks atliktā kapitāla pieauguma maksimālais apjoms Atskaites punkts Tādu izmaiņu stāšanās spēkā attiecīgajos nodokļu tiesību aktos, ar ko palielina atliktā kapitāla pieauguma griestus [no SEK 1 450 000 līdz SEK 3 000 000) Likuma norma, kas norāda uz tāda likuma stāšanos spēkā, ar kuru tiek palielināts atliktā kapitāla pieauguma maksimālais apmērs 3. cet. 2020 Reformas pasākums palielina maksimālo atlikto kapitāla pieauguma nodokļa summu no SEK 1 450 000 līdz SEK 3 000 000. 56 Atcelti standarta ienākumi no atliktā kapitāla pieauguma Atskaites punkts Izmaiņu stāšanās spēkā attiecīgajā nodokļu likumā, ar ko atceļ standarta ienākumus no atliktā kapitāla pieauguma Likuma norma, kas norāda uz likuma stāšanos spēkā, ar ko atceļ standarta ienākumus no atliktā kapitāla pieauguma 1. cet. 2021 Ar reformu pasākumu atceļ ienākuma nodokļa standarta ienākumus no atliktā kapitāla pieauguma. 2.Atveseļošanas un noturības plānā aplēstās kopējās izmaksas Zviedrijas ANP aplēstās kopējās izmaksas ir SEK 33 304 030 000, kas atbilst 3 289 286 914 EUR, pamatojoties uz ECB SEK 2021. gada 28. maija atsauces likmi.

2. IEDAĻA. FINANSIĀLAIS ATBALSTS 1.Finanšu iemaksa Šā lēmuma 2. panta 2. punktā minētās maksājumu daļas ir šādas: 1.1.Pirmā daļa (neatmaksājamais atbalsts): Kārtas numurs Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums 1 Vietējie un reģionālie ieguldījumi klimata jomā Mērķrādītājs M1. Tādu projektu piešķiršana, kas samazina oglekļa dioksīda emisijas par paredzamajām 300 000 tonnām 7 Energoefektivitāte daudzdzīvokļu ēkās Atskaites punkts Rīkojuma, ar ko izveido atbalsta shēmu daudzdzīvokļu ēku energoefektivitātes uzlabošanai, stāšanās spēkā 9 Pastiprināts dzelzceļa atbalsts Mērķrādītājs Ir uzlaboti vai modernizēti 60 km dzelzceļa 13 Samazināšanas pienākuma korekcijas Atskaites punkts Stājas spēkā likums, ar ko nosaka lielākas samazinājuma kvotas attiecībā uz pienākumu samazināt SEG emisijas no benzīna un dīzeļdegvielas, pieprasot degvielas piegādātājiem pakāpeniski pievienot biodegvielu 14 Samazināšanas pienākuma korekcijas Atskaites punkts Likuma, ar ko nosaka reaktīvo dzinēju degvielas samazināšanas pienākumu, stāšanās spēkā 15 Dažās nozarēs ir atcelts enerģijas nodokļa samazinājums degvielai Atskaites punkts Tiesību akta, ar ko daļēji atceļ enerģijas nodokļa samazinājumu degvielai dažās nozarēs, stāšanās spēkā 17 Koriģētās ar nodokli apliekamā ieguvuma likmes uzņēmuma automobiļiem Atskaites punkts Likuma stāšanās spēkā, lai koriģētu ar nodokli apliekamo priekšrocību likmi uzņēmuma automašīnām 19 Vairāk studiju vietu reģionālajā pieaugušo profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M1. Jaunas studiju vietas profesionālajā izglītībā un pieaugušo izglītībā 20 Vairāk studiju vietu reģionālajā pieaugušo profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M2. Jaunas studiju vietas profesionālajā izglītībā un pieaugušo izglītībā 23 Augstāks kompensācijas līmenis par profesionālo izglītību kopā ar zviedru valodu imigrantiem un zviedru valodai kā otrajai valodai Atskaites punkts Augstāka atalgojuma līmeņa stāšanās spēkā par profesionālo izglītību kopā ar zviedru valodu imigrantiem un zviedru valodai kā otrajai valodai 24 Vairāk mācību vietu gadā augstākajā profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M1. Jaunas studiju vietas pēcvidusskolas arodizglītībā 25 Vairāk mācību vietu gadā augstākajā profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M2. Jaunas studiju vietas pēcvidusskolas arodizglītībā 28 Resursi izglītības pieprasījuma apmierināšanai universitātēs un citās augstākās izglītības iestādēs Mērķrādītājs M1. Papildus reģistrēti augstākās izglītības studenti 34 Vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes iniciatīva Mērķrādītājs 1500 dalībnieku ir sākuši izglītību saskaņā ar veco ļaužu aprūpes iniciatīvu 40 Jauna bankas konta un seifu sistēma Atskaites punkts Likuma par jaunu bankas kontu un drošu depozīta kastīšu sistēmu stāšanās spēkā 41 Valdības lēmumi, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu īstenošanu Atskaites punkts M1. Valdības lēmumi, kas nodrošina Atveseļošanas un noturības plāna, tostarp revīzijas un kontroles struktūras, efektīvu un lietderīgu īstenošanu 42 Valdības lēmumi, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu īstenošanu Atskaites punkts M2. Valdības lēmumi, kas nodrošina Atveseļošanas un noturības plāna, tostarp revīzijas un kontroles struktūras, efektīvu un lietderīgu īstenošanu 43 Valdības lēmumi, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu īstenošanu Atskaites punkts M3. Valdības lēmumi, kas nodrošina Atveseļošanas un noturības plāna, tostarp revīzijas un kontroles struktūras, efektīvu un lietderīgu īstenošanu 45 Platjoslas izvēršana Mērķrādītājs M1. Papildu skaits ēku ar platjoslas pieslēgumu (Iekšzemes apmeklētās mājas) 52 Privātas iniciatīvas tiesības – plānošanā iesaistīto personu līdzdalība detalizētajā attīstības plānošanā Atskaites punkts Likuma par privāto iniciatīvas tiesību ieviešanu stāšanās spēkā 55 Augstāks atliktā kapitāla pieauguma maksimālais apjoms Atskaites punkts Izmaiņu stāšanās spēkā attiecīgajos nodokļu tiesību aktos, palielinot atliktā kapitāla pieauguma maksimālo robežu no SEK 1 450 000 līdz SEK 3 000 000 56 Atcelti standarta ienākumi no atliktā kapitāla pieauguma Atskaites punkts Izmaiņu stāšanās spēkā attiecīgajā nodokļu likumā, ar ko atceļ standarta ienākumus no atliktā kapitāla pieauguma Maksājuma summa EUR 1 098 663 704 1.2.Otrā daļa (neatmaksājamais atbalsts): Kārtas numurs Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums 2 Vietējie un reģionālie ieguldījumi klimata jomā Mērķrādītājs M2. Tādu projektu piešķiršana, kas samazina oglekļa dioksīda emisijas par paredzamajām 240 000 tonnām 10 Pastiprināts dzelzceļa atbalsts Mērķrādītājs Ir uzlaboti vai modernizēti 40 km dzelzceļa 16 Dažās nozarēs ir atcelts enerģijas nodokļa samazinājums degvielai Atskaites punkts Likuma stāšanās spēkā, lai pilnībā atceltu enerģijas nodokļa samazinājumu degvielai noteiktās nozarēs 21 Vairāk studiju vietu reģionālajā pieaugušo profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M3. Jaunas studiju vietas profesionālajā izglītībā un pieaugušo izglītībā 26 Vairāk mācību vietu gadā augstākajā profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M3. Jaunas studiju vietas pēcvidusskolas arodizglītībā 29 Resursi izglītības pieprasījuma apmierināšanai universitātēs un citās augstākās izglītības iestādēs Mērķrādītājs M2. Papildus reģistrēti augstākās izglītības studenti 33 Nodarbinātības aizsardzības akts un lielākas pārejas iespējas Atskaites punkts Tiesību aktu grozījumu stāšanās spēkā, lai modernizētu nodarbinātības aizsardzību un palielinātu pārejas iespējas 46 Platjoslas izvēršana Mērķrādītājs M2. Papildu skaits ēku ar platjoslas pieslēgumu (Iekšzemes apmeklētās mājas) 50 Atbalsts ieguldījumiem studentu īres mājokļos un mājokļos Mērķrādītājs M1. Atbalsta maksājums par jauniem pabeigtiem mājokļiem 54 Labāki priekšnoteikumi mājokļu būvniecībā Atskaites punkts Stājas spēkā Plānošanas un būvniecības likuma grozījumi, ar ko izveido sertificētu būvniecības projekta uzņēmumu [Certifierade byggprojekteringsföretag — en mer förutsägbar byggprocess], kas rada labākus priekšnoteikumus mājokļu būvniecībā Maksājuma summa 709 738 272 EUR 1.3.Trešā daļa (neatmaksājamais atbalsts): Kārtas numurs Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums 3 Vietējie un reģionālie ieguldījumi klimata jomā Mērķrādītājs M3. Tādu projektu piešķiršana, kas samazina oglekļa dioksīda emisijas par paredzamajām 140 500 tonnām 11 Pastiprināts dzelzceļa atbalsts Mērķrādītājs 160 ceļu aizsardzības iekārtu apmaiņa, modernizācija un savienošana 18 Vērtīgo dabas objektu formālā aizsardzība Mērķrādītājs Finansējums, kas izmaksāts, lai aizsargātu dabu ar augstu dabas vērtību bioloģiskajai daudzveidībai 22 Vairāk studiju vietu reģionālajā pieaugušo profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M4. Jaunas studiju vietas profesionālajā izglītībā un pieaugušo izglītībā 27 Vairāk mācību vietu gadā augstākajā profesionālajā izglītībā Mērķrādītājs M4. Jaunas studiju vietas pēcvidusskolas arodizglītībā 30 Resursi izglītības pieprasījuma apmierināšanai universitātēs un citās augstākās izglītības iestādēs Mērķrādītājs M3. Papildus reģistrēti augstākās izglītības studenti 35 Vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes iniciatīva Mērķrādītājs 8000 dalībnieku ir sākuši izglītību saistībā ar veco ļaužu aprūpes iniciatīvu 36 Medmāsas asistenta profesijas aizsargāts profesionālais nosaukums Atskaites punkts Tāda likuma stāšanās spēkā, ar kuru reglamentē medmāsu asistenta profesionālo nosaukumu 37 Pielāgoti vecuma ierobežojumi Atskaites punkts Tiesību aktu grozījumu stāšanās spēkā, lai pielāgotu vecuma ierobežojumus sociālā nodrošinājuma un nodokļu sistēmās 39 Pasākumu pastiprināšana pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu Atskaites punkts Stājas spēkā tiesību aktu grozījumi par stingrākiem pasākumiem pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu 44 Kopīga valsts pārvaldes digitālā infrastruktūra Atskaites punkts Ir izveidots un darbojas valsts pamatdatu un kopīgas publiskās digitālās infrastruktūras satvars 47 Platjoslas izvēršana Mērķrādītājs M3. Papildu skaits ēku ar platjoslas pieslēgumu (Iekšzemes apmeklētās mājas) 51 Atbalsts ieguldījumiem studentu īres mājokļos un mājokļos Mērķrādītājs M2. Atbalsta maksājums par jauniem pabeigtiem mājokļiem 53 Vienkāršots un efektīvs tiesiskais regulējums būvatļauju un citu atļauju jomā Atskaites punkts Likuma, ar ko izveido vienkāršotu un efektīvāku būvatļauju tiesisko regulējumu, stāšanās spēkā Maksājuma summa EUR 956 989 630 1.4.Ceturtā daļa (neatmaksājamais atbalsts): Kārtas numurs Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums 4 Vietējie un reģionālie ieguldījumi klimata jomā Mērķrādītājs M4. Tādu projektu piešķiršana, kas samazina oglekļa dioksīda emisijas par prognozētajām 89 500 tonnām 31 Resursi izglītības pieprasījuma apmierināšanai universitātēs un citās augstākās izglītības iestādēs Mērķrādītājs M4. Papildus reģistrēti augstākās izglītības studenti 48 Platjoslas izvēršana Mērķrādītājs M4. Papildu skaits ēku ar platjoslas pieslēgumu (Iekšzemes apmeklētās mājas) Maksājuma summa 223 562 469 EUR 1.5.Piektā daļa (neatmaksājamais atbalsts): Kārtas numurs Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums 5 Vietējie un reģionālie ieguldījumi klimata jomā Mērķrādītājs M5. Tādu projektu piešķiršana, kas samazina oglekļa dioksīda emisijas par p