LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 21.11.2011 
SEC(2011) 1375 gal īgā redakcija 
  
JAUNĀ TIESISK Ā REGUL ĒJUMA (JTR) PIEL ĀGOŠANAS TIES ĪBU AKTU 
KOPUMS (Pre ču paketes īstenošana) 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
10 PRIEKŠLIKUMI PIEL ĀGOT PRODUKTU SASKA ŅOŠANAS DIREKT ĪVAS 
LĒMUMAM Nr. 768/2008/EK  
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
{COM(2011) 763 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1376 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV 1. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Vispārīgas probl ēmas ar produktu saska ņošanas direkt īvām... 
Vairāk nekā 30 gadu ilg ā laika posm ā ES ir izstr ādājusi pras ības “tehnisk ās 
saskaņošanas” direkt īvās attiecībā uz daudziem daž ādiem produktiem, tostarp 
iekārtām, automobi ļiem, rotaļlietām, elektroier īcēm, liftiem utt. Šiem ties ību aktiem 
ir divi mērķi. No vienas puses, tie nodrošina, lai Eirop ā pieejamie produkti augst ā 
līmenī atbilstu sabiedr ības interes ēm veselības un drošuma, pat ērētāju aizsardz ības 
vai vides aizsardz ības jomā. No otras puses, tie nodrošina produktu br īvu apriti, 
aizstājot valsts noteikumus ar vienotu, vis ās ES dalībvalstīs piemērojamu nosac ījumu 
kopumu attiec īgo produktu tirdzniec ībai1.  
Izvērtējumu par pieredzi, kas g ūta ar esošajiem ties ību aktiem saska ņotajā jomā, it 
īpaši ar jauno pieeju, s āka 2004. gad ā. Šā izvērtējuma visp ārīgais secin ājums bija, ka 
ar tiesību aktiem liel ā mērā izdevies liberaliz ēt preču tirdzniec ību un noteikt stingras 
prasības, kas nodrošina produktu drošumu. Tom ēr tajā atklāja arī vairākus trūkumus, 
t. i., liels skaits pras ībām neatbilstošu produktu  joprojām nonāk tirgū, atsevišķu 
paziņoto strukt ūru2 sniegums ir neapmierinošs, un ties ību aktos sastopamas 
neatbilstības, kuru dēļ to piemērošana ražot ājiem un iest ādēm bijusi p ārāk sarežģīta.  
… un noteiktie visp ārīgie risinājumi 
Lai novērstu šos tr ūkumus, pre ču paketes ietvaros tika pie ņemts “Jaunais tiesiskais 
regulējums” (JTR). Taj ā ietilpst divi savstarp ēji papildinoši instrumenti: 
• Regula (EK) Nr. 765/2008 par akredit āciju un tirgus uzraudz ību (JTR regula)3;  
• Lēmums Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniec ības vienotu sist ēmu (JTR 
lēmums)4.  
Abi instrumenti nostiprina un papildin a esošos noteikumus un uzlabo to 
piemērošanas veidu un īstenošanu praks ē gan uzņēmumos, gan iest ādēs.  
Ar regulu ieviesa noteikumus par akredit āciju un pras ības attiec ībā uz tirgus 
uzraudzības organiz āciju un veikšanu, k ā arī trešo valstu izcelsmes produktu 
kontroli. Min ēto regulu s āka piemērot no 2010. gada 1. janv āra. 
Lēmumā ietilpst teksta paraugs, kas paredz ēts tam, lai stiprin ātu dažādus ES plaši 
izmantotus produktu jomas ties ību aktu noteikumus (piem ēram, attiec ībā uz 
definīcijām, uzņēmēju saistībām, paziņotajām struktūrām, drošības mehānismiem 
                                                 
1 ES politikas att īstība tehnisk ās saskaņošanas jom ā ir sīkāk izklāstīta ietekmes nov ērtējumā, kas 
pievienots Jaunajam  tiesiskajam regul ējumam. SEC(2007) 173, 
http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/docs/ia_2007/sec_2007_0173_en.pdf .  
2 Laboratorijas un sertifik ācijas vai inspekcijas strukt ūras, par kuram dal ībvalstis zi ņo Komisijai. 
3 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. j ūlija Regula (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka 
akreditācijas un tirgus uzraudz ības prasības attiec ībā uz produktu tirdzniec ību un atce ļ Regulu 
(EEK) Nr. 339/93, OV L 218, 13.8.2008. 
4 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. j ūlija Lēmums Nr. 768/2008/EK par produktu 
tirdzniecības vienotu sist ēmu un ar ko atce ļ Padomes L ēmumu 93/465/EEK, OV L 218, 13.8.2008. 
 
LV 2   LV utt.) un lai ties ību akti praks ē darbotos efekt īvāk. Ar to ieviesti ar ī jauni aspekti, 
piemēram, import ētāju saistības, kas ir ļoti būtiskas, lai uzlabotu produktu drošumu 
tirgū.  
Tomēr atšķirībā no regulas l ēmumam nav tiešu tiesisku seku attiec ībā uz 
uzņēmējiem, indiv īdiem vai dal ībvalstīm. Tas izveidots k ā “darba r īku kopums” 
turpmākiem ties ību aktiem.  Pieņemot šo l ēmumu, Parlaments, Padome un 
Komisija ir ap ņēmušies cik iesp ējams izmantot taj ā iekļautos noteikumus turpm āku 
tiesību aktu izstr ādē, lai pēc iespējas uzlabotu regulat īvās sistēmas saska ņotību5. Lai 
lēmuma noteikumiem b ūtu praktiska iedarb ība, tie ir j āiestrādā esošos un jaunos 
produktu jomas ties ību aktos.  
Konkrēts saskaņošanas direkt īvu kopums 
Ņemot vērā iepriekš min ēto, Komisija ir atlas ījusi konkr ētu saskaņošanas direkt īvu 
kopumu, kuras var piel āgot JTR l ēmumam k ā “paketi” (t. i., atš ķirībā no atseviš ķiem 
pielāgošanas procesiem, ko veic vienlaikus ar plaš āku pārskatīšanu6). Attiecīgās 
desmit direkt īvas ir šīs:  
– Civilo spr āgstvielu direkt īva: Direktīva 93/15/EEK par noteikumu saska ņošanu 
attiecībā uz civil ām vajadz ībām paredz ēto sprāgstvielu laišanu tirg ū un 
pārraudzību;  
– ATEX  direktīva: Direktīva 94/9/EK par dal ībvalstu ties ību aktu tuvin āšanu 
attiecībā uz iekārtām un aizsardz ības sistēmām, kas paredz ētas lietošanai 
sprādzienbīstamā vidē; 
– Liftu direkt īva: 1995. gada 29. j ūnija Direkt īva 95/16/EK par dal ībvalstu ties ību 
aktu tuvin āšanu attiec ībā uz liftiem; 
– Spiediena iek ārtu direkt īva ( PED ): Direktīva 97/23/EK par dal ībvalstu 
normatīvo un administrat īvo aktu tuvin āšanu attiec ībā uz spiediena iek ārtām;  
– Mērinstrumentu direkt īva (MID):  Direkt īva 2004/22/EK par 
mērinstrumentiem;  
– Elektromagn ētiskās savietojam ības direkt īva (EMC ): Direktīva 2004/108/EK 
par to, k ā tuvināt dalībvalstu ties ību aktus, kas attiecas uz elektromagn ētisko 
savietojam ību, un par Direkt īvas 89/336/EEK atcelšanu; 
                                                 
5 L ēmuma Nr. 768/2008/EK 2. pant ā (Priekšmets un darb ības joma) teikts: “Šaj ā lēmumā ir izklāstīta 
vispārējo principu un atsauces noteikumu kop īgā sistēma, kas attiecas uz to Kopienas ties ību aktu 
izstrādi, ar kuriem saska ņo produktu tirdzniec ības nosac ījumus (“Kopienas saska ņošanas ties ību akti”). 
Kopienas saska ņošanas ties ību aktos izmanto visp ārējos principus, kas noteikti šaj ā lēmumā, un I, II un 
III pielikuma attiec īgos atsauces noteikumus. Tom ēr Kopienas ties ību akti var atš ķirties no šiem 
vispārējiem principiem un atsauces noteikumiem, ja tas ir lietder īgi attiecīgās nozares īpatnību dēļ, jo 
īpaši ja jau past āv visaptverošas ties ību normu sist ēmas.” 
6 Atseviš ķas pielāgošanas, ko veic l īdz ar nozarei specifisku elementu p ārskatīšanu (piem ēram, produktu 
prasībām vai test ēšanas metod ēm), piem ēri ir Direkt īva par atp ūtas laivām, Direkt īva par 
individuālajiem aizsardz ības līdzekļiem vai RTTI direkt īva. 
 
LV 3   LV – Zemsprieguma direkt īva (LVD ): Direktīva 2006/95/EK par dal ībvalstu ties ību 
aktu saska ņošanu attiec ībā uz elektroiek ārtām, kas paredz ētas lietošanai noteikt ās 
sprieguma robež ās;  
– Pirotehnisko izstr ādājumu direkt īva: Direktīva 2007/23/EK par pirotehnisko 
izstrādājumu laišanu tirg ū;  
– Neautom ātisko svaru direkt īva ( NAWI ): Direkt īva 2009/23/EK par 
neautomātiskiem svariem; 
– Vienkāršu spiedtvert ņu direkt īva ( SPVD ): Direkt īva 2009/105/EK par 
vienkāršām spiedtvertn ēm. 
Direktīvās, uz kurām attiecas š ī iniciatīva, ir izkl āstītas prasības, kas nodrošina, lai 
produkti tiktu izstr ādāti un ražoti t ā, lai tie neapdraud ētu patērētāju vai citu lietot āju 
veselību un droš ību, lai tie sniegtu prec īzus mērījumu rezult ātus (mērinstrumenti) vai 
lai tie nerad ītu elektromagn ētiskus trauc ējumus (elektromagn ētiskās savietojam ības 
direktīva).  
Direktīvas attiecas uz š ādām ekonomikas nozar ēm: elektroiek ārtas un elektropreces 
(LVD  un/vai EMC ), iekārtas, kas paredz ētas lietošanai spr ādzienbīstamā vidē 
(ATEX ), spiediena iek ārtas ( SPVD  vai PED ), mērinstrumenti (MID vai NAWI ), 
civilās sprāgstvielas, lifti un pirotehnikas izstr ādājumi. 
Vispārīgas probl ēmas ietekm ē arī šo konkrēto direktīvu kopumu  
Šajā ietekmes nov ērtējumā izskatīts, cik liel ā mērā produktu saska ņošanas ties ību 
aktos konstat ētās problēmas ietekm ē arī šīs 10 direkt īvas un vai to piel āgošana ar 
JTR lēmumu izveidotajai jaunajai sist ēmai būtu attiecīgajām nozarēm labvēlīga.  
Problēmas ar neatbilst ību direktīvu prasībām kopum ā konstatētas visās attiecīgajās 
nozarēs, bet atseviš ķās nozarēs (un produktu kategorij ās) šīs problēmas ir 
nopietnākas nekā citās. Kopum ā 92 % uz ņēmēju, kas piedal ījās sabiedriskaj ā 
apspriešan ā, uzskata, ka vi ņu nozari ietekm ē neatbilstība.  
Neatbilstības var kait ēt produktu lietot ājiem, lai gan riski atš ķiras atkar ībā no 
produkta veida. Piem ēram, LVD  darbības jomā esoši boj āti projekti vai rad īt 
elektrošoka vai apdegumu risku. Elektroiek ārtas, kas neatbilst EMC  pamatpras ībām, 
var radīt elektromagn ētiskus trauc ējumus, kas ietekm ē citu apar ātu pareizu darb ību 
(TV, radio un telekomunik āciju tīklu), un var nedarboties, k ā paredzēts. Rūpniecības 
spiediena iek ārtu, piem ēram, katlu vai reaktora tilp ņu, sprādziens ķīmiskā rūpnīcā 
var radīt nopietnas traumas un nodar īt būtiskus kait ējumus apk ārtējām 
infrastrukt ūrām. Mērinstrumentu neatbilst ības dēļ mērījumu rezult āti var b ūt 
nepareizi, t ādējādi nodarot finansi ālu kaitējumu gala lietot ājiem. 
Turklāt neatbilst ība nelabv ēlīgi ietekm ē prasības iev ērojošo uz ņēmumu 
konkurētspēju. Uzņēmēji, kas neiev ēro prasības, var g ūt būtiskas priekšroc ības 
izmaksu zi ņā (piemēram, izvairoties no d ārgām atbilstības novērtēšanas proced ūrām) 
 
LV 4   LV salīdzinājumā ar tiem, kuri iev ēro noteikumus7. Nozarēs, kurās ir spēcīga konkurence 
no import ētu zemu cenu produktu puses, Eiropas r ūpniecība ir nelabv ēlīga pozīcijā. 
87 % uzņēmēju, kas piedal ījās sabiedriskaj ā apspriešan ā, uzskata, ka vi ņi cieš no 
negodīgas konkurences šo apst ākļu dēļ.  
Būtisks neatbilst ības iemesls ir tas, ka tirgus uzraudz ība ES nav efekt īva. Šis uzskats 
ir kopīgs daudzām ieinteres ētajām person ām. Iestādēm konkrētas grūtības sagādā 
neatbilstošu produktu un to pieg ādātāju izsekojam ība, īpaši attiec ībā uz trešo valstu 
izcelsmes produktiem.  
Papildu iemesls ir tas, ka produktu direkt īvās paredzētās saistības ir vērstas uz 
ražotājiem, bet import ētāji un izplat ītāji neveic vajadz īgās pārbaudes, lai nodrošin ātu, 
ka tie nepieg ādā neatbilstošus produktus. Vi ņi paļaujas uz to, ka nodrošin āt produkta 
atbilstību ir ražot āju uzdevums, un nep ārbauda, vai ražot ājs to izdar ījis rūpīgi. Lai to 
novērstu, dalībvalstis valsts ties ību aktos ir ieviesušas saist ības import ētājiem un 
izplatītājiem, taču tās katrā valstī ir citādas, tāpēc, saskaroties ar neatbilstošiem 
produktiem, pieejas ir atš ķirīgas. 
Astoņās no desmit attiec īgajām direkt īvām paredz ēts, ka “ paziņotajām 
struktūrām”8 jāsertificē produkti pirms to laišanas tirg ū9. Tādējādi paziņotajām 
struktūrām ir liela noz īme tirgū esošo produktu drošuma un atbilst ības 
nodrošināšanā. Tomēr bijušas probl ēmas ar dažu strukt ūru sniegto pakalpojumu 
kvalitāti. Šis viedoklis bija kop īgs 68 % pazi ņoto strukt ūru, 84 % uz ņēmēju, kuri 
izmanto pazi ņotās struktūras, un 53 % publisko iest āžu, kas piedal ījās sabiedriskaj ā 
apspriešan ā. 
Viens no iemesliem ir tas, ka pazi ņotajām struktūrām nav vajadz īgās kompetences, 
lai pienācīgi veiktu atbilst ības novērtēšanu. Cits iemesls ir tas, ka atseviš ķas 
struktūras novērtējumā vai pieteikumu proced ūrās neiegulda vajadz īgās pūles, lai tās 
varētu izsniegt sertifik ātus par daudz zem ākām cenām. Piemēram, likvid ējot vai 
samazinot p ārbaudes uz vietas vai piem ērojot maz āk stingras pras ības attiec ībā uz 
periodisko rev īziju/inspekciju biežumu, var iev ērojami samazin āt novērtējumu 
izmaksas. 
Trešā novēršamā problēma ir nekonsekvence, kas pak āpeniski izveidojusies esošajos 
produktu ties ību aktos, jo direkt īvas laika gait ā attīstījušās. Piemēram, tiek lietota 
atšķirīga terminolo ģija, lai apz īmētu konceptus, kas vis ās direktīvās ir kop īgi 
(atbilstības novērtēšanas proced ūras, defin īcijas un droš ības klauzulas). Reiz ēm 
definīcijas un tiesiskie noteikumu dara iesp ējamas atš ķirīgas interpret ācijas, un tas 
rada tiesisku nenoteikt ību un pārpratumus, īpaši, ja divas vai vair ākas direkt īvas tiek 
piemērotas vienlaikus. Piem ēram, daudziem m ērinstrumentiem ir j āatbilst arī EMC  
prasībām. Atseviš ķiem pirotehnikas izstr ādājumiem ir j āatbilst arī LVD  un EMC  
prasībām. 
                                                 
7 Cit āts no anketas atbild ēm: “Eksperti apl ēsuši, ka regul ās paredzēto drošības un administrat īvo prasību 
izpilde var veidot l īdz pat piektajai da ļai no ražošanas izmaks ām. Kamēr nav efekt īvu īstenošanas 
mehānismu, daži ražot āji var “izv ēlēties vieglāko ceļu” un tirgot neatbilstošus produktus.” 
8 Š īs struktūras ir atbilst ības novērtēšanas strukt ūras, kas test ē, inspektē un sertific ē produktus. T ās sauc 
par “paziņotajām struktūrām”, jo dal ībvalstis par t ām paziņo Komisijai. 
9 Elektrotehnikas nozar ē paziņoto strukt ūru loma ir cita. Piem ēram, saska ņā ar EMC  direktīvu paziņoto 
struktūru iesaistīšana atbilst ības novērtēšanas proced ūrā ir brīvprātīga.  
 
LV 5   LV 2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Šī iniciatīva attiecas uz pre ču iekšējā tirgus pien ācīgu darbību. Šajā jomā ES darbības 
pamatā ir LESD 114. pants. Šaj ā kontekst ā apskatītos aspektus jau regul ē desmit 
attiecīgās direktīvas, lai gan t ās efektīvi nenov ērš konstat ētos trūkumus vai – 
attiecībā uz nekonsekvenci – iesp ējams, ir probl ēmas pamat ā. Šo probl ēmu 
risināšanai valsts l īmenī veikto pas ākumu rezult āti radījuši atšķirīgas valsts pieejas 
attiecībā uz uzņēmējiem un riskiem, kas rada pre ču brīvas aprites š ķēršļus. Tāpēc ir 
lietderīgi rīkoties ES l īmenī. 
3. MĒRĶI 
Šai iniciat īvai ir trīs galvenie m ērķi. Pirmais m ērķis ir panākt, lai produkti ES tirg ū 
būtu droši un atbilstu vis ām prasībām, kas nodrošina sabiedr ības interešu aizsardz ību 
augstā līmenī (veselību un droš ību, elektromagn ētisko savietojam ību, precīzus 
mērījumus). Konkr ētais mērķis ir samazin āt tirgū pieejamu neatbilstošu produktu 
skaitu, nodrošinot iest ādēm efektīvākus rīkus tirgus uzraudz ības kontro ļu veikšanai 
un paziņoto strukt ūru darbības pārraudzībai. 
Otrais m ērķis ir uzlabot iekš ējā tirgus darb ību, nodrošinot, lai attieksme pret 
neatbilstošiem produktiem un uz ņēmējiem, kas neiev ēro prasības, būtu vienlīdzīga, 
un lai pazi ņotās struktūras visā ES tirgū tiktu vērtētās vienādi. 
Visbeidzot iniciat īvas mērķis ir vienk āršot produktu regulat īvo vidi. 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Ņemot vērā šīs iniciatīvas konkr ēto kontekstu, kas paskaidrots 1. punkt ā, šajā 
ietekmes nov ērtējumā apskatīts ierobežots risin ājumu skaits. M ērķis ir noteikt, vai 
attiecīgajās direktīvās vajadzētu izmantot JTR l ēmuma pas ākumus, un, ja atbilde ir 
apstiprinoša, nov ērtēt, vai piel āgošana lēmumam b ūtu jāveic, izmantojot tiesiskus vai 
netiesiskus l īdzekļus. Izrietošie risin ājumi ir šādi. 
– 1. risinājums: politika nemain ās. Šis risin ājums noz īmē, ka pašreiz ējā situācija 
netiek main īta. 
– 2. risinājums: pielāgošana JTR l ēmumam, izmantojot netiesiskus l īdzekļus. 
Otrais risin ājums paredz netiesisku in strumentu kopumu, kas rosin ātu brīvprātīgu 
visu vai atseviš ķu JTR lēmumā paredzēto risinājumu piem ērošanu. To var ētu 
pasniegt ar ī kā “labāko praksi” vadl īniju dokumentos un attiec īgās puses tiktu 
rosinātas to izmantot. Praks ē šis risinājums būtu “brīvprātīga” pielāgošana JTR 
lēmumam. 
– 3. risinājums: pielāgošana JTR l ēmumam, izmantojot tiesiskus l īdzekļus. Šis 
risinājums paredz attiec īgo direktīvu grozīšanu, tādējādi izmantojot JTR l ēmumā 
izklāstītos pasākumus. 
Attiecībā uz 2. un 3. risin ājumu JTR l ēmumā paredzētos pasākumus var apkopot 
šādi.  
 
LV 6   LV (1) Pasākumi, kas paredz ēti neatbilst ības problēmu risināšanai: 
• Importētāju un izplat ītāju pienākums  pārbaudīt, vai uz produktiem ir CE z īme, 
tiem pievienoti vajadz īgie dokumenti un uz tiem ir izsekojam ības inform ācija. 
Importētājiem uzliek papildu pien ākumus; 
• ražotāju pienākums  nodrošin āt instrukcijas un droš ības inform āciju valod ā, ko 
patērētāji un gala lietot āji saprot bez gr ūtībām, kā arī veikt paraugu test ēšanu 
un produktu uzraudz ību; 
• izsekojam ības prasības visā izplatīšanas ķēdē: ražotājiem un import ētājiem uz 
produktiem j ānorāda nosaukums un adrese; ikvienam uz ņēmējam jāspēj 
informēt iestādes par to, no k ā viņš nopircis produktu un kam to pieg ādājis;  
• drošības klauzulas proced ūras reorganiz ācija (tirgus uzraudz ība), lai skaidr āk 
norādītu, kā attiecīgās izpildes iest ādes tiek inform ētas par b īstamiem 
produktiem, un nodrošin ātu, lai vis ās dalībvalstīs tiktu veikti vieni un tie paši 
pasākumi saist ībā ar attiecīgo produktu. 
(2) Pasākumi, kas paredz ēti, lai nodrošin ātu paziņoto strukt ūru veiktā darba 
kvalitāti:  
• paziņošanas pras ību pastiprin āšana  paziņotajām strukt ūrām (ieskaitot 
apakšlīgumu slēdzējus un fili āles), piem ēram, objektivit āte, kompetence veikt 
savu darbu un piem ērot koordin ācijas grupu izstr ādātos norādījumus;  
• pārskatīta paziņošanas k ārtība: dalībvalstīm, kas pazi ņo par strukt ūru, ir 
jāiekļauj inform ācija par š īs struktūras kompetences nov ērtējumu. Citas 
dalībvalstis noteikt ā termiņā var paust iebildumus pret pazi ņošanu;  
• prasības paziņojošām iestādēm (t. i., valsts iest ādēm, kuras atbild par pazi ņoto 
struktūru novērtēšanu, pazi ņošanu un uzraudz ību), tostarp objektivit āte un 
taisnīgums to darb ības īstenošanā; 
• informēšanas pien ākumi : paziņotajām struktūrām ir jāinformē paziņojošās 
iestādes par sertifik ātu atteikumiem, ierobežojumiem, aptur ēšanu vai 
atsaukšanu.  
(3) Pasākumi, kas paredz ēti, lai nodrošin ātu lielāku konsekvenci starp direkt īvām: 
• bieži lietotu defin īciju un terminolo ģijas pielāgošana; 
• atbilstības novērtēšanas proced ūru tekstu piel āgošana.  
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Ietekmes nov ērtējuma ziņojumā risinājumu ekonomisk ā ietekme ir apskat īta attiecībā 
uz iekšējo tirgu, konkur ētspēju, uzņēmēju vai pazi ņoto strukt ūru izmaks ām un 
administrat īvo slogu, k ā arī ietekmi uz publisk ām iestādēm un 
patērētājiem/lietot ājiem. Ziņojumā apskatīta arī sociālā ietekme uz sabiedr ības 
veselību un droš ību, kā arī uz regulat īvās vides vienk āršošanu.  
 
LV 7   LV Lai gan netiek īstenota nek āda papildu politikas iniciat īva, dom ājams, ka 
risinājumam, kur ā politika netiek main īta, būtu labvēlīga ietekme uz jau iesaist ītajām 
nozarēm, jo JTR regula tiek pak āpeniski īstenota, un tas stiprina tirgus uzraudz ības 
iestāžu pilnvaras. Tam ir labv ēlīga ietekme uz nosprausto m ērķi samazin āt 
neatbilstību, un tas rada priekšroc ības gan uz ņēmumiem, kuri iev ēro prasības 
(konkurētspēja), gan lietot ājiem (ekonomikas un droš ības ietekme). JTR regula 
palīdz arī publiskām iestādēm pildīt savus uzdevumus jom ā, kas saist īta ar dažu 
atbilstības novērtēšanas strukt ūru paziņošanu un p ārraudzību (t. i., to, kuras izmanto 
akreditāciju). Tom ēr šim risin ājumam nav re ālas ietekmes uz iekš ējo tirgu vai 
regulatīvās vides vienk āršošanu.  
Risinājumam, kas paredz piel āgošanu JTR l ēmumam ar netiesiskiem l īdzekļiem, 
domājams, būtu labvēlīga ietekme uz vis ām ieinteres ētajām person ām. Piemēram, 
importētāju un izplat ītāju pienākumu skaidr āka norādīšana un konkr ētu 
izsekojam ības prasību ieviešana sekm ētu vienlīdzīgu attieksmi pret iesaist ītajām 
pusēm (labvēlīga ietekme uz iekš ējo tirgu); t ā arī iestādēm nodrošin ātu efektīvākus 
rīkus neatbilst ības nov ēršanai un t ādējādi mazin ātu negod īgu konkurenci 
(konkurētspēja) un lietot āju riskus (ekonomikas un droš ības ietekme). Tom ēr saskaņā 
ar otro risin ājumus JTR l ēmuma noteikumi b ūtu tikai nesaistoša “lab ākā prakse”, un 
to īstenošana b ūtu pilnībā atkarīga no daž ādo ieinteres ēto personu br īvprātīgas 
apņemšanās. Tas rada nopietnas šaubas par to, vai paredz ēto labvēlīgo ietekmi 
faktiski b ūs iespējams panākt un rad īt patiesu pievienoto v ērtību salīdzinājumā ar 
risinājumu bez politikas p ārmaiņām10. 
Saskaņā ar risinājumu, kas paredz JTR l ēmuma piel āgošanu, izmantojot tiesiskus 
pasākumus, JTR l ēmuma noteikumi k ļūtu par daļu no piem ērojamiem nozares ties ību 
aktiem. JTR l ēmuma noteikumi b ūtu saistoši pien ākumi, par kuru pild īšanu atbild ētu 
Komisija un valsts iest ādes. Tas nodrošin ātu spēcīgas garantijas, ka piel āgošanas 
labvēlīgā ietekme faktiski īstenojas.  
Ieinteresētās personas liel ā mērā atbalsta šo labv ēlīgās ietekmes anal īzi. Piemēram, 
73–76 % visp ārīgo uzņēmēju un mazo un vid ējo uzņēmumu, kas piedal ījās 
sabiedriskaj ā apspriešan ā, uzskata, ka vi ņu saistību skaidr āka norādīšana un tirgus 
uzraudzības procedūras palīdzēs aizsarg āt ES uzņēmumu konkur ētspēju. Līdzīgi 
vairākums ieinteres ēto personu11 piekrīt, ka šī politikas darb ība palīdzēs aizsargāt 
sabiedrības veselību un droš ību. 
Paredzams, ka tiesisko pas ākumu piel āgošana b ūtiski neietekm ēs uzņēmumu un 
paziņoto strukt ūru izmaksas. Liel ākā daļa uzņēmēju pienākumu papildina esošos 
pienākumus vai kodific ē, kāda prakse uzskat āma par norm ālu atbildīga/prasības 
ievērojoša uz ņēmuma praksi atbilstoši sp ēkā esošajiem ties ību aktiem. L īdzīgi 
prasības attiec ībā uz pazi ņotajām struktūrām pilnībā atbilst attiec īgo kritēriju 
                                                 
10 Šaj ā ziņā būtiski norādīt, ka pašreiz ējās vadlīnijas, kas iek ļautas “Zilaj ā ceļvedī” (Guide to the 
implementation of directives based on the New Approach and the Global Approach , Eiropas Komisija, 
1999. gada septembris), jau nor āda uz uzņēmēju pienākumiem, kas p ēc tam sīkāk paskaidroti L ēmumā 
Nr. 768/2008/EK. Tom ēr “Zilais ce ļvedis” nav saistošs, t āpēc ar to nav bijis pietiekami, lai risin ātu 
konstatētās problēmas. 
11 58–78 % uz ņēmēju, 72–78 % pazi ņoto strukt ūru, 58–62 % iest āžu un aptuveni 72–79 % lietot āju, kas 
piedalījās apspriešan ā (izņemot mērinstrumentu nozari). 
 
LV 8   LV noteikšanas standartiem par atbilst ības novērtēšanas strukt ūru novērtēšanu12. Ir 
iespējama visp ārīga ietekme uz izmaks ām saistībā ar import ētāju/izplatītāju 
izmaksām un izsekojam ību, taču to uzskata par m ērenu. 55 % visp ārīgo uzņēmēju un 
30–33 % mazo un vid ējo uzņēmumu, kas piedal ījās sabiedriskaj ā apspriešan ā, 
uzskata, ka šo pien ākumu piel āgošana m ēreni palielin ās izmaksas, savuk ārt 12 % un 
attiecīgi 27 % uzskata, ka izmaksas nepalielin āsies vai to pieaugums b ūs niecīgs. 
Ņemot vērā šīs iniciatīvas skarto produktu daudzveid ību, nav iesp ējams veikt 
kvantitatīvas aplēses.  
Ietekmes nov ērtējuma beig ās nebija pamata dom āt, ka izraudz ītais risinājums varētu 
radīt nesamērīgu slogu mazajiem un vid ējiem uzņēmumiem. 
Konstatētas atseviš ķas ar īstenošanu saist ītas izmaksas publiskaj ām iestādēm, īpaši 
attiecībā uz nepieciešam ību atkārtoti paziņot par atbilst ības novērtēšanas strukt ūrām 
atbilstoši JTR l ēmumam. Tom ēr atkārtoto pazi ņojumu skaits, par kuru atbild katra 
kompetent ā iestāde, ir ierobežots (iz ņemot iest ādes, kuras atbild par 
neautomātiskajiem svariem, bet tikai div ās valstīs). Jebkur ā gadījumā Komisija 
ieviesīs konkrētu pārejas pasākumu, kas atv ēlēs laiku atk ārtotai pazi ņošanai pirms 
direktīvu vispārējās piemērošanas datuma. 
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Risinājums, kur ā politika netiek main īta, ir tikai da ļēji efektīvs attiecībā uz šīs 
politikas intervences m ērķiem. Turkl āt tas neatbilst politiskaj ām saistībām, kuras ir 
JTR lēmuma pamat ā. 
Risinājums, kur ā pielāgošanu veic, izmantojot netiesiskus pas ākumus, var ētu būt 
efektīvāks nekā pirmais risin ājums, jo princip ā tas ietver visus m ērķus, izņemot 
vienkāršošanu. Tom ēr tas negarant ē labvēlīgu ietekmi, jo iesp ējas panākt tā pildīšanu 
ir vājas. Efektivit ātes ziņā netiesiski pas ākumi ir risin ājums ar viszem āko rezultātu, 
jo, no vienas puses, tas negarant ē būtiskas priekšroc ības salīdzinājumā ar risinājumu 
bez pārmaiņām politik ā, un, no otras puses, tas rada zin āmas (mērenas) atbilst ības 
izmaksas uz ņēmējiem un pazi ņotajām struktūrām, kas br īvprātīgi apņemas īstenot 
labāko ierosin āto praksi.  
Risinājums, kas paredz piel āgošanu, izmantojot tiesiskus pas ākumus, ietver visus 
mērķus un ir efekt īvāks nekā pirmais un otrais risin ājums. Šis risin ājums radīs 
mērenas izmaksas, kuras tiks vair āk nekā kompens ētas ar tā labvēlīgo ietekmi. T ātad 
šis risinājums tiek uzskat īts par efekt īvu. Turkl āt tas piln ībā atbilst politiskaj ām 
saistībām, kuras ir JTR l ēmuma pamat ā. 
Ņemot vērā tā efektivitāti, iedarbīgumu un saska ņotību, trešais risin ājums izce ļas kā 
vēlamais variants. 
                                                 
12 Tie ir š ādi: 1) EN 45011:1998, Visp ārīgās prasības instit ūcijām, kas nodarbojas ar produktu 
sertifikācijas sistēmām; 2) EN ISO/IEC 17020:2004 Galvenie krit ēriji dažādu veidu instit ūcijām, kas 
veic inspic ēšanu; 3) EN ISO/IEC 17021:2006 Atbilst ības novērtēšana. Pras ības instit ūcijām, kas 
nodrošina p ārvaldības sistēmu auditu un sertifik āciju; 4) EN ISO/IEC 17024:2003 Atbilst ības 
novērtēšana - Visp ārīgās prasības personu sertific ēšanas instit ūcijām; 5) EN ISO/IEC 17025:2005 
Testēšanas un kalibr ēšanas laboratoriju kompetences visp ārīgās prasības. 
 
LV 9   LV 1. tabula. Uzskait īto politikas risin ājumu salīdzinājums  
 Efektivitāte Iedarbīgums  Saskaņotība 
1. risinājums: 
bez izmai ņām Neitrāla 
[Zināmā mērā tas ietver 
neatbilstošu produktu 
skaita un negod īgas 
konkurences apjoma 
samazināšanas mērķus. 
Tas ietver pazi ņoto 
struktūru uzticam ības 
palielināšanas m ērķi, bet 
tikai tad, ja t ās akreditētas. 
Tas neatbilst m ērķiem par 
vienlīdzīgu attieksmi pret 
uzņēmējiem un ties ību 
aktu 
konsekvenci/produktu 
regulatīvās sist ēmas 
vienkāršošanu.]  Neitrāls  
[Papildu resursi nav 
vajadzīgi, taču mērķi tiek 
īstenoti tikai da ļēji.]  Neitrāla  
[Neatbilst citiem JTR 
instrumentiem un 
politiskaj ām saistībām, kas 
ir JTR lēmuma pamat ā.] 
2. risinājums: 
Netiesiski 
pasākumi Neliela 
Nesniedz uzskat āmu 
uzlabojumu sal īdzinājumā 
ar pirmo risin ājumu, jo 
iespējas pan ākt tā 
pildīšanu ir v ājas. Tas 
palielinās atbilstības plaisu 
starp atbild īgiem un 
negodīgiem 
uzņēmējiem/pazi ņotajām 
struktūrām. Tas neietver 
vienkāršošanu.  Neliels 
Neiedarb īgāks par pirmo 
risinājumu, efektivit āte 
attiecībā pret atbild īgo 
ieinteresēto personu 
augstākām izmaks ām ir tā 
pati. Neitrāla  
[Neatbilst citiem JTR 
instrumentiem un 
politiskaj ām saistībām, kas 
ir JTR lēmuma pamat ā.] 
3. risinājums: 
Pielāgošana  Augsta 
Ietver visus m ērķus. 
Efektīvāks par pirmo un 
otro risin ājumu attiec ībā 
uz neatbilstošu produktu 
skaita un negod īgas 
konkurences apjoma 
samazināšanas m ērķiem. 
Efektīvs attiec ībā uz 
vienkāršošanu.  Augsts 
Būtiskas priekšroc ības 
visām ieinteres ētajām 
personām attiec ībā pret 
mazām vai m ērenām 
papildu izmaks ām. Saskanīgs 
Atbilst citiem JTR 
instrumentiem un 
politiskaj ām saistībām, kas 
ir JTR lēmuma pamat ā.  
7. PĀRRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Tiesību aktu efektivit ātes novērtējuma pamat ā būs informācija, ko sa ņems ar daž ādu 
sadarbības mehānismu starpniec ību, kas jau izveidoti atbilstoši paš ām direktīvām, lai 
sekmētu to īstenošanu (ekspertu grupas, administrat īvās sadarbības grupas ( ADCO ), 
paziņoto strukt ūru grupas).  
 
LV 10   LV Komisija 2018. gad ā izstrādās visaptverošu zi ņojumu par tirgus uzraudz ības 
darbību13, kas ļaus arī izdarīt secinājumus šīs iniciatīvas novērtēšanai. 
Par pamatu r ādītājiem, kas ļauj pārraudzīt neatbilstošu produktu skaita sarukumu 
tirgū un paziņoto strukt ūru sniegto atbilst ības novērtēšanas pakalpojumu kvalit āti, 
izmantos inform āciju, kas ieg ūta RAPEX  sistēmā, tirgus uzraudz ības datub āzē, kas 
izveidota atbilst īgi JTR regulas 23. pantam, datus, ko iesniedz par kontroli pie ārējām 
robežām atbildīgās iestādes, valsts tirgus uzraudz ības programmas, kas izveidotas 
atbilstīgi JTR regulas 18. pantam, tirgus uzraudz ības un droš ības klauzulas 
paziņošanas proced ūras, kas paredz ētas visās regulās, kā arī NANDO14 datubāzi. 
 
                                                 
13 Sk. Regulas (EK) Nr. 765/2008 40. pantu. 
14 http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/nando/ .