ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
54.

uzskata vairāk nekā pirms desmit gadiem izstrādāto Eiropas vienotās gaisa telpas projektu par ļoti svarīgu; pauž bažas par to, ka gadījumā, ja Eiropas Savienība turpmākajos gados neveiks atbilstošus pasākumus, Eiropas centrālā gaisa telpa kļūs tik piesātināta, ka nebūs iespējama nekāda izaugsme; tādēļ prasa veikt gaisa telpas reformu – ideja, ko dalībvalstis jau ir pieņēmušas, veicot gaisa satiksmes kontroles sistēmu reformu un ieviešot funkcionālus gaisa telpas blokus; atzinīgi vērtē to, ka SESAR, kas ir SES tehnoloģijas elements, attīstās labi; uzsver, ka no jaunās sistēmas labumu gūs visi, bet it īpaši Eiropas aviosabiedrības; mudina Komisiju nodrošināt to, ka darbojas visi funkcionālie gaisa telpas bloki; prasa veicināt reģionālo lidostu lielāku izmantošanu;
34.

uzsver, ka AVMPD 13. pantā nav noteikta prasība sniegt rūpīgi izstrādātu ziņojumu par pieprasījumpakalpojumu sniedzēju dubulto pienākumu veicināt Eiropas darbu radīšanu un pieejamību, un lūdz Komisijai par to paskaidrojumu, vienlaikus ņemot vērā arī to, ka šādi pakalpojumi vēl joprojām ir attīstības sākumposmā un ka ir sarežģīti izdarīt secinājumus par to veicināšanas kritēriju efektivitāti, kuri tiek piemēroti pieprasījumpakalpojumiem;
29.

atgādina, ka ieguldījumi atjaunojamo energoresursu avotos veido vairāk nekā pusi no visiem ieguldījumiem jaunā ražošanas jaudā pēdējo 10 gadu laikā un turpinās pieaugt; uzsver – tā kā RES veido būtisku daļu no energoavotu sadalījuma, esošajai tīkla infrastruktūrai tiek radīti lieli, bet īstenojami uzdevumi, un ir nepieciešami ieguldījumi, lai atrisinātu šos uzdevumus; atzīmē, ka konkrētās dalībvalstīs paaugstinātā pievade no RES, līdztekus neizbūvējot enerģētikas infrastruktūru, ievērojami apdraud energoapgādes drošību; uzsver, ka saskaņā ar elektroenerģijas PSOET datiem ievērojamu daļu visu vājo vietu Eiropas elektroenerģijas tīklos ir radījusi pievade tīkliem no RES; uzsver, cik svarīgi ir īstenot jaunas pieejas, lai novērstu vājās vietas sadales tīklos, kas ne vienmēr ietver tīkla paplašināšanu un pastiprināšanu; pauž pārliecību, ka ieguvumi no Eiropas tīklu atjaunināšanas, kas ir jāveic arī tādēļ, ka ir izveidots vienotais elektroenerģijas tirgus, kompensēs savas izmaksas, piedāvājot daudz efektīvāku ES energosistēmas darbību; aicina pārvades sistēmu operatorus atjaunināt savas tīkla attīstības politikas pamatnostādnes, lai nodrošinātu RES ražošanas jaudu integrāciju, vienlaikus saglabājot energoapgādes drošību, un stiprināt sadarbību ar sadales sistēmas operatoriem;
3.

atzīst, ka pēc noturības testiem valstis ir sākušas īstenot vai plānot pasākumus kodolspēkstaciju drošības uzlabošanai, jo īpaši ņemot vērā no Fukušimas gūto pieredzi; atzinīgi vērtē to, ka ENSREG un Komisija ir vienojušās par rīcības plānu attiecībā uz ieteikumu uzraudzību un ka visi pasākumi, kas uzsākti nolūkā uzlabot kodoldrošību, būs kopīgi Eiropas līmenī; uzsver, ka, pamatojoties uz salīdzinošo izvērtējumu, Komisija apzināja pasākumus, kas jāizskata ES līmenī; aicina visus iesaistītos dalībniekus nodrošināt atbilstošus un tūlītējus pasākumus, pamatojoties uz visiem salīdzinošā izvērtējuma konstatējumiem un ieteikumiem, tostarp apzināto paraugpraksi; šajā sakarībā iesaka apstiprināt ENSREG vadošo lomu salīdzinošā izvērtējuma ieteikumu īstenošanas uzraudzībā, pamatojoties uz valstu rīcības plāniem; aicina ENSREG regulāri sniegt Komisijai, Parlamentam un Padomei informāciju par panākto progresu un prasa ik gadu informēt Parlamentu par rezultātiem, pasākumiem un plāniem kodoldrošības jomā un apspriesties ar to;
14.

uzsver arī – Unctad apgalvo, ka pāragra un strauja tirdzniecības liberalizācija, ko mudināja īstenot daudzām jaunattīstības valstīm ar zemiem ienākumiem 20. gadsimta astoņdesmitajos un deviņdesmitajos gados, izraisīja deindustrializāciju un tādu integrācijas formu, kas pastiprināja to atkarību no ārējiem tirgiem un neaizsargātību pret tiem, turpretī valstis, kas guva vislielāko labumu no tirdzniecības liberalizācijas un pieredzēja absolūtās nabadzības vislielāko samazinājumu, ir tās valstis, kuras savu ekonomiku atvēra ierobežoti un pakāpeniski saskaņā ar savas ražošanas jaudas attīstību un panāca progresu virzībā uz strukturālo pārveidi;
1.

atgādina, ka dzimumu līdztiesība ir viens no Eiropas Savienības pamatmērķiem un ka tai ir jābūt vienam no galvenajiem apsvērumiem, nosakot pasākumus reaģēšanai uz pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi, tostarp ieguldījumu veikšanu valsts sektorā, labklājības nozarē un videi draudzīgos mājokļos, transportā u. c., kā arī gūstot valsts ienākumus ar efektīvākas nodokļu politikas palīdzību; pauž nožēlu, ka politikas risinājumi krīzes pārvarēšanai, tostarp atveseļošanas pasākumu kopumi, nav bijuši vērsti uz to, lai apzinātu, analizētu un risinātu krīzes ietekmi dzimumu līdztiesības jomā; nosoda to, ka dzimumu līdztiesības integrēšana stratēģijā, ko pieņems pēc Lisabonas stratēģijas darbības beigām, faktiski nenotiek, un tādēļ aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis, izvirzot īpašus mērķus, integrēt dzimumu līdztiesības principu makroekonomikas un nodarbinātības pamatnostādnēs;
A.

tā kā kopš 1960. gada, kad Centrālāfrikas Republika ieguva neatkarību, stāvoklis valstī ir nestabils un politiskie nemieri ilgst jau vairākus gadu desmitus; tā kā, neraugoties uz to, ka Centrālāfrikas Republikā ir bagātīgi dabas resursi (koksne, zelts, dimanti, urāns u. c.), tautas attīstības indeksa vērtējumā tā ierindota tikai 179. vietā no 187. valstīm, aptuveni 70 % tās iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa un tā ir viena no visnabadzīgākajām valstīm pasaulē;
34.

aicina Eiropas Savienību un ES dalībvalstis noraidīt: — ierosinātās izmaiņas CITES paziņojumā par stratēģisko redzējumu, kurām atbilstīgi CITES būtu jāsekmē citu vispārēji saskaņoto mērķu īstenošana, nevis jāīsteno pašreizējais mērķis “sekmēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanās būtisku ierobežošanu”; — Indonēzijas iesniegto priekšlikumu par nelegāli tirgoto un konfiscēto I, II un III pielikumā minēto sugu īpatņu iznīcināšanu vai pārdošanu; — Kolumbijas un Taizemes iesniegto priekšlikumu par trīs krokodilu sugu (Crocodylus acutus, C. porosus, un C. siamensis) pārcelšanu no CITES I pielikuma uz II pielikumu; — Dzīvnieku komitejas prasību pārvietot Tympanuchus cupido attwateri no I pielikuma uz II pielikumu, jo, lai gan pēdējais konfiscētais nelegālais sūtījums notika 1998. gadā, šīs pasugas savvaļas populācijas 2012. gadā samazinājās par 58 %, līdz ar to patlaban savvaļā palikuši tikai 46 putni; — Dzīvnieku komitejas prasību svītrot Gallus sonnerati un Ithaginis cruentus no II pielikuma, jo abu minēto sugu savvaļas populācijas pakāpeniski samazinās, ir vērojama apjomīga Gallus sonnerati kā lolojumdzīvnieka starptautiskā tirdzniecība un dažas Ithaginis cruentus pasugas ir izplatītas šaurā areālā, turklāt to populācija ir ļoti mazskaitlīga, un Ķīna kā to areāla valsts ir iebildusi pret Ithaginis cruentus svītrošanu; — priekšlikumu svītrot Karalisko dzilnu (Campephilusimperialis) no I pielikuma, jo, lai gan šo sugu uzskata par “iespējami izmirušu”, regulāri tiek saņemti ziņojumi par to, ka šie putni ir redzēti; — Austrālijas iesniegto priekšlikumu svītrot no CITES konvencijas II pielikuma dienvidvardes (Rheobatrachussilus un Rheobatrachusvitellinus), jo šīs sugas vēl nevar būt izmirušas un patlaban notiek ekspedīcijas, lai noteiktu atlikušās populācijas;
1.

Šajā aktā: a) “uzņēmumi” ir gan valstij, gan privātiem īpašniekiem piederoši uzņēmumi vai uzņēmumu grupas saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem un/vai koplīgumiem; b) “atkarīgie uzņēmumi” ir uzņēmumi un sabiedrības, kas ir būtiski atkarīgi no iepriekš minētajiem uzņēmumiem, pamatojoties uz apakšlīgumu, piegādes līgumu un citiem līgumiem; c) “darbinieku pārstāvji” ir valsts tiesību aktos un/vai praksē paredzētie pārstāvji; d) “līgumi” ir līgumi, ko attiecīgajā līmenī (Eiropas, valsts, nozares, reģionālajā vai uzņēmuma līmenī), no vienas puses, ir noslēguši uzņēmumu un/vai to organizāciju pārstāvji un, no otras puses, – darbinieku pārstāvji, kuri ir tiesīgi noslēgt kolektīvos līgumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi vai saskaņā ar procedūrām, ko noteikušas kompetentās Eiropas līmeņa arodbiedrības; e) “darbinieki” ir uzņēmumu darbinieki, neatkarīgi no to darba līguma veida; f) “valsts iestādes” ir dalībvalstu norīkotās attiecīgā līmeņa valsts pārvaldes iestādes, tostarp vietējie nodarbinātības dienesti; g) “pārstrukturēšanas darbība” ir jebkādas izmaiņas, kas ietilpst direktīvu par kolektīvo atlaišanu vai uzņēmuma īpašnieku maiņu piemērošanas jomā; h) “nodarbināmība” ir darbinieka spēja iegūt vai mainīt darbu atkarībā no viņa/viņas prasmēm, pieredzes un izglītības, i) “informēšanu un uzklausīšanu” definē atbilstoši attiecīgajiem Eiropas un valsts tiesību aktiem šajā jomā.
15.

atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta pieprasījuma 2012. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā 04 05 01 ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 5 0 0 00 000 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs, specifisks instruments ar konkrētiem mērķiem un termiņiem un ka līdz ar to tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, tādējādi novēršot vajadzību pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām, kā tas noticis iepriekš un kas varētu apgrūtināt EGF politikas mērķu sasniegšanu;
10.

vērš uzmanību uz Madrides kritēriju (kā noteikusi Eiropadome Madridē 1995. gada decembra sanāksmē) nozīmi, kuros ir uzsvērta kandidātvalstu spēja piemērot ES noteikumus un procedūras; uzskata arī, ka saskaņā ar stingras nosacījumu ievērošanas principu kandidātvalsts un/vai iespējamās kandidātvalsts progress reformu pieņemšanā un īstenošanā katrā procesa posmā tiktu efektīvi novērtēts, pamatojoties uz skaidri noteiktu kritēriju kopumu, un ka valstis, kuras vēlas pievienoties ES, varētu pāriet no viena posma uz nākamo tikai tad, ja ir izpildīti visi attiecīgā posma nosacījumi; uzsver – lai uzlabotu paplašināšanās stratēģijas ticamību un efektivitāti, arī dalībvalstīm pilnībā jāievēro Kopenhāgenas kritēriji, tādējādi novēršot to, ka no pieteikuma iesniedzējām valstīm tiek prasīta augstāku standartu ievērošana, nekā tie, kas tiek piemēroti dažās ES dalībvalstīs; uzsver to, cik svarīgi visā procesā ir skaidrāk definēt dažādos posmus, nosakot pārredzamus un taisnīgus kritērijus, ar ko vispārējie dalības kritēriji kļūst par konkrētiem pasākumiem virzībā uz pievienošanos, un noteikt, vai ir izpildītas nepieciešamās prasības, kā arī izvairīties no pievienošanās datuma noteikšanas vai apsolīšanas, ja sarunas vēl nav pabeigtas; uzsver, ka būtu arī skaidri jānorāda, ka pēc atbilstības nodrošināšanas kritērijam tā ir arī jāsaglabā un ka atbilstības zaudēšanai ir jāizraisa attiecīga reakcija no kritēriju noteicēju puses;
B.

tā kā M23 nemiernieki ir viena no daudzajām bruņotajām grupām, tādām kā Mai-Mai grupa, Demokrātiskie Ruandas atbrīvošanas spēki (FDLR) un Ruandas hutu nemiernieki, no vienas puses, un FARDC, no otras puses, kas cīnās šajā resursiem bagātajā reģionā;
10.

konstatē, ka patlaban pieaug dabasgāzes patēriņš un ka Eiropa ierindojas to reģionu vidū, kuriem būs jāimportē vislielākais gāzes apjoms; norāda, ka saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras sniegto informāciju ir paredzams, ka vietējās gāzes ražošanas apjoms Eiropā samazināsies, savukārt pieprasījums palielināsies, importa apjomu palielinot līdz aptuveni 450 mljrd. m3 2035. gadā; tāpēc atzīst pasaules mēroga slānekļa gāzes ražošanas svarīgo nozīmi energodrošības un enerģijas avotu un piegādātāju daudzveidības nodrošināšanā vidējā termiņā un ilgtermiņā; apzinās, ka slānekļa gāzes vietējā ražošana varētu sniegt iespēju dažām dalībvalstīm vairāk dažādot to dabasgāzes piegādes avotus, ņemot vērā dalībvalstu atkarību no dabasgāzes importa no trešām valstīm; atzīst – tā kā ASV ir palielinājies no slānekļa iegūtas dabasgāzes ražošanas apjoms, Eiropai tagad ir pieejams vairāk sašķidrinātās dabasgāzes piegādes avotu, un to, ka lielāks vietējās dabasgāzes piedāvājums apvienojumā ar plašāku sašķidrinātās dabasgāzes pieejamību sniedz lielisku iespēju dažādot gāzes piegādes avotus;
27.

uzsver, ka ievērojama daļa lūgumrakstu, kas attiecas uz pamattiesību ievērošanu, ir saistīti ar personu brīvu pārvietošanos un ka no Eiropas Savienības pilsonības izrietošās tiesības ir svarīgs priekšnoteikums, lai iedzīvotāju varētu pilnībā izmantot iekšējo tirgu, kā to var precīzi secināt no 2010. gada ziņojuma par Savienības pilsonību; uzsver, ka šāda tirgus lielāka izmantošana var paātrināt iekšējā tirgus ievērojamā izaugsmes potenciāla atraisīšanu, un tādēļ, ņemot vērā Eiropas pašreizējos uzdevumus ekonomikā, atkārtoti uzsver savu aicinājumu Komisijai un dalībvalstīm pastiprināt centienus, lai šajā jomā pilnībā un laikus transponētu ES tiesības;
20.

pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz SES projekta ievērojamiem sociālajiem un vides ieguvumiem, sabiedrība nav pietiekami labi par to informēta vai neizprot to, un aicina Komisiju, dalībvalstis un ieinteresētās personas palielināt savus centienus saistībā ar sabiedrības informēšanu;
4.

Līdz ar to, lai izvairītos no nevajadzīga sloga, kas tiktu radīts tiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kas patērētājiem nepiedāvā maksājumu kontus, no pienākuma nodrošināt pamatmaksājumu konta atvēršanu būtu jāatbrīvo: a) Direktīvas 2007/64/EK 1. panta 1. punkta e) un f) apakšpunktā minētie maksājumu pakalpojumu sniedzēji; b) maksājumu iestādes, kurām ir atļauts sniegt tikai vienu vai vairākus maksājumu pakalpojumus, kas norādīti Direktīvas 2007/64/EK pielikuma 4.-7. punktā;
54.

uzsver, ka dažādošana jāsaprot kā jauni naftas, gāzes un elektroenerģijas avoti, kas neatrodas Krievijā, tām dalībvalstīm, kas ir pārāk atkarīgas no šā vienīgā piegādātāja; uzsver — lai gan Krievijas gāze ir tikai 24 % no visā ES patērētās gāzes, tā veido no 48 % līdz 100 % no patērētās gāzes divpadsmit dalībvalstīs no 27 un tādēļ tieši ietekmē Savienības enerģētisko drošību;
24.

pauž nožēlu par to, ka patlaban Eiropas Savienībā nabassaites asiņu cilmes šūnas tiek saglabātas tikai 1 % no visiem jaundzimušajiem; līdz ar to uzsver, cik svarīgi ir mātei ziedot nabassaites asinis un audus dzimšanas brīdī bankām, kuras ievēro kopējos darbības un ētikas standartus, lai palīdzētu ārstēt slimības un veikt turpmākus pētījumus šajā jomā; uzsver, ka izsekojamībai ir jābūt vienam no priekšnosacījumiem šo banku darbības atļaušanai vietējā vai Eiropas līmenī; uzsver, ka šādās bankās glabāta materiāla piešķiršanai ir jābūt taisnīgai, vienlīdzīgai, nediskriminējošai un pārredzamai;
45.

tādēļ, lai izvairītos no pētniecības politikas sadrumstalotības, uzsver nepieciešamību vairāk ieguldīt bioloģiskās daudzveidības pētniecībā, tostarp saistībā ar pētniecību par vienu vai vairākām būtiskām sabiedrības problēmām, kam pievēršas programma „Apvārsnis 2020”; uzskata, ka šādu līdzekļu palielinājumu bioloģiskās daudzveidības pētniecībai varētu sasniegt, kopumā izmantojot pašreizējos līdzekļus, ņemot vērā to zemo apgūšanas līmeni; uzskata, ka pētniecība varētu ļaut labāk izprast bioloģisko daudzveidību un tās nozīmi visos cilvēka darbības aspektos, no vienas puses, un ka tā ar inovatīvu koncepciju palīdzību sekmēs jaunus un uzlabotus politikas virzienus, kā arī pārvaldības un attīstības stratēģiju izstrādi, no otras puses;
15.

aicina Andu reģiona valstis nodrošināt pārredzama un saistoša ceļveža pieņemšanu par cilvēktiesībām, vides un darba tiesībām, kurš būtu jāizstrādā, lai galvenokārt aizsargātu cilvēktiesības, paplašinātu un uzlabotu arodbiedrības biedru tiesības un aizsargātu vidi; ierosina šajā plānā ņemt vērā rīcības plānu darba ņēmēju tiesību jomā, ko izstrādājušas Kolumbija un ASV un kurā ir paredzētas šādas darbības: — piemērot un īstenot tiesību aktus un politikas pasākumus, kas garantētu biedrošanās brīvību un tiesības slēgt koplīgumus, novēršot visas nepilnības, jo īpaši attiecībā uz neoficiālajā sektorā strādājošajiem darba ņēmējiem, un jo sevišķi nepieļaujot, ka izmanto kooperatīvus, kolektīvos nolīgumus vai citus pasākumus, lai darba ņēmējiem liegtu tiesības apvienoties arodbiedrībās vai priekšrocības, ko dod tiešas darba attiecības; — veikt stingras darba inspekcijas, kuru rezultātā, ja tiek konstatēta diskriminācija, nepamatota atlaišana, darbinieku iebiedēšana vai draudu izteikšana viņiem, var tikt noteiktas sankcijas; — veikt precīzus un pārbaudāmus pasākumus sociālā dialoga stiprināšanai reģionālajā un vietējā līmenī, kā arī uzņēmumos; — īstenot pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi piemēroti tiesību akti, ar kuriem aizsargā vidi un bioloģisko daudzveidību, it sevišķi pret atmežošanas un izejvielu ieguves negatīvo ietekmi; — veikt nepieciešamos pasākumus, lai pārtrauktu nesodāmību, kā arī vispārējās kompetences tiesās izmeklēt, tiesāt un sodīt personas, kas ir vistiešākā veidā atbildīgas par Kolumbijā paveikto noziegumu plānošanu un izpildi; — sasniegt precīzus, laikā ierobežotus un uz rezultātiem balstītus mērķus visās no iepriekš minētajām jomām; — aicināt Eiropas Komisiju nekavējoties sākt sniegt Kolumbijai un Peru palīdzību iepriekšminētos procesu iedibināšanā un īstenošanā un mudināt to izstrādāt regulārus ziņojumus, kurus iesniegtu Eiropas Parlamentam un kuru tas arī novērtētu; — uzsver, ka dažus no šā ceļveža mērķiem būtu vēlams sākt īstenot pirms šā brīvās tirdzniecības nolīguma stāšanās spēkā;
1.

pauž ārkārtīgu nožēlu par to, ka Šveices varas iestādes ir nolēmušas no jauna izveidot kvantitatīvus ierobežojumus ilgtermiņa uzturēšanās atļaujām, kas piešķirtas ES pilsoņiem, kuri ir kādas no to astoņu dalībvalstu valstspiederīgajiem, kas ES pievienojās 2004. gadā, tādējādi ierobežojot personu brīvu pārvietošanos, kura ir paredzēta 1999. gada nolīgumā ar ES;
31.

norāda, ka Akcionāru tiesību direktīvā (2) tiek atbalstīts vienlīdzīgas attieksmes pret akcionāriem princips un tādējādi visi akcionāri (institucionālie vai cita veida) neatkarīgi no to ieguldījuma ir tiesīgi saņemt vienādu informāciju no uzņēmuma;
4.

aicina Eiropas Komisiju kā Līgumu uzraudzītāju cieši sekot līdzi iespējamajiem attiecīgo tiesību aktu grozījumiem un īstenošanai un to atbilstībai Eiropas Līgumu burtam un garam, kā arī veikt rūpīgu izpēti, lai pilnībā nodrošinātu to, ka: a) tiek ievērota tiesu iestāžu pilnīga neatkarība, jo īpaši nodrošinot, ka Nacionālā tiesu iestāde, ģenerālprokurora birojs un tiesas kopumā tiek vadītas bez politiskās ietekmes un ka nedrīkst patvaļīgi saīsināt neatkarīgi ieceltu tiesnešu pilnvaru termiņu; b) Ungārijas Nacionālās bankas regulējums tiek pakļauts Eiropas likumdošanai; c) atbilstīgi likuma burtam tiek atjaunota datu aizsardzības un informācijas brīvības institucionālā neatkarība un īstenoti attiecīgie tiesību akti; d) pilnībā tiek atjaunotas Konstitucionālās tiesas tiesības pārskatīt ikvienu tiesību aktu, ietverot tiesības pārskatīt budžeta un nodokļu tiesības; e) atbilstīgi likuma burtam tiek garantēta plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms un īstenots Ungārijas plašsaziņas līdzekļu likums, jo īpaši attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības un opozīcijas pārstāvju līdzdalību Plašsaziņas līdzekļu padomē; f) jaunais vēlēšanu likums atbilst Eiropas demokrātiskajiem standartiem un polisko pārmaiņu principam; g) tiesības demokrātiskā veidā būt politiskajā opozīcijā tiek nodrošinātas gan iestādēs, gan ārpus tām; h) likumā par baznīcu un reliģiju apzīmējumiem tikts ievēroti apziņas brīvības pamatprincipi un baznīcu reģistrēšanai netiks piemērota prasība, ka jāsaņem divu trešdaļu balsu vairākums Ungārijas parlamentā;
N.

tā kā vairāk nekā 4 000 personu esot atlaistas no darbvietām vai atskaitītas no universitātēm, jo ir piedalījušās protestos; tā kā saskaņā ar Bahreinas arodbiedrību sniegto informāciju vairāk nekā 1 000 šo personu nav atjaunotas darbā un tā kā pārdesmit studentu joprojām nav saņēmuši atļauju atsākt studijas; tā kā uz daudziem no tiem, kas ir atjaunoti darbā, ir izdarīts spiediens, lai viņi parakstītu apņemšanos nepiedalīties arodbiedrību atbalstītos pasākumos un piekristu norīkošanai uz darba vietām, kas nav viņu sākotnējās darba vietas;
N.

tā kā katras ES dalībvalsts muitas iestādes ir atbildīgas par to, lai tiek pārbaudīts, vai preferenciālās izcelsmes norādes, kas sniegtas par ES tirgū importētiem produktiem, ir pareizas; tā kā, neskatoties uz muitas iestāžu centieniem, tās nevar pārbaudīt un izkontrolēt visus pavaddokumentus un katru atsevišķo kravu, kas saskaņā ar preferenciālo režīmu ES tiek ievesta no Izraēlas; tā kā līdz ar konvencijas īstenošanu šis loģistikas uzdevums var kļūt vēl grūtāks, jo palielināsies to partnervalstu skaits, kurās pārstrādei vai apstrādei tiek izmantoti materiāli, ko Izraēla eksportējusi saskaņā ar šo valstu nolīgumiem ar ES;
4.

it īpaši uzstāj uz to, ka: — parakstot jauno nolīgumu, skaidri jāpieņem ES tiesību aktu prioritāte salīdzinājumā ar šā nolīguma noteikumiem; — visiem nolīguma īstenošanas pasākumiem jābūt pieņemtiem saskaņā ar attiecīgajām ES līgumos paredzētajām procedūrām; — nolīgumam jāatbilst ES tiesību aktiem, it īpaši attiecībā uz Stabilitātes un izaugsmes pakta rādītājiem, un gadījumā, ja līgumslēdzējas puses vēlas nospraust mērķus, kas ir atšķirīgi no ES mērķiem, tas jādara, piemērojot attiecīgās ES tiesību procedūras, un tas nedrīkst izraisīt dubultstandartu ieviešanu; — visām nolīguma līgumslēdzējām pusēm jābūt vienādām tiesībām piedalīties euro jautājumiem veltītajās augstākā līmeņa sanāksmēs neatkarīgi no tā, vai tās jau atrodas euro zonā vai vēl ne; — ir jāgarantē demokrātiskā pārskatatbildība, stiprinot gan Eiropas Parlamenta, gan dalībvalstu parlamentu attiecīgā līmeņa līdzdalību visos Eiropas ekonomikas koordinēšanas un pārvaldības aspektos; — Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu sadarbībai jānotiek saskaņā ar ES līgumiem, atbilstoši to 1. protokola 9. pantam; — jaunajā nolīgumā juridiski saistošā veidā jāiekļauj līgumslēdzēju pušu apņemšanās veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šis nolīgums, vēlākais, piecu gadu laikā pēc būtības tiek integrēts Līgumā;
I.

tā kā pareizi funkcionējošas tiesu un tiesībaizsardzības sistēmas, kā arī spīdzināšanas un nesodāmības apkarošana ir ļoti svarīgas tādas valsts izveidē, kura patiesi balstās uz tiesiskumu, un tā kā šo pamatprincipu ievērošanas nodrošināšanai jābūt vienam no nākamās Tunisijas valdības svarīgākajiem atskaites punktiem, lemjot par to, kādas reformas noteikt par prioritārām, kā arī vienam no valsts Konstitucionālās asamblejas svarīgākajiem uzdevumiem;
I.

tā kā uzmanība jāpievērš arī līdzinfekciju jautājumiem, jo īpaši attiecībā uz tuberkulozi, B un C vīrusa hepatītiem un šo slimību komplikācijām; tā kā tuberkuloze un vīrusa hepatīts ir ļoti izplatīts starp HIV pozitīviem cilvēkiem, kā arī straujāk progresē un izraisa ievērojamu saslimstību un mirstību; tā kā, piemēram, Rietumeiropā 30 % no HIV pozitīviem cilvēkiem ir inficējušies arī ar C hepatītu un tā kā šis skaitlis ir pat lielāks nekā Austrumeiropā;
50.

aicina Komisiju un dalībvalstis visiem Eiropas iedzīvotājiem, kuri ceļo pa ES un ārpus tās, nodrošināt skaidru informēšanas un novēršanas sistēmu; šajā nolūkā ierosina Eiropas pasēs ierakstīt neatliekamās palīdzības tālruņa numuru 112 un skaidri norādīt, ka to var izmantot visā ES, lai cilvēki, kas ceļo pa ES, varētu to izmantot, un iekļaut arī atsauci uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 23. pantu, kurā noteikts, ka „ikvienam Savienības pilsonim trešā valstī, kurā nav pārstāvniecības tai dalībvalstij, kuras pilsonis viņš ir, ir tiesības uz jebkuras dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību (…)”, lai, ceļojot ārpus ES, cilvēki to varētu izmantot;
10.

mudina Baltkrievijas varas iestādes pārskatīt valsts tiesību aktus, it īpaši attiecībā uz biedrošanās un vārda brīvību, panākt to atbilstību starptautiskajiem standartiem un vienlaikus atturēties no jebkādas turpmākas tiesību aktu ļaunprātīgas izmantošanas;