LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 187/16

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 187/08

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“CHLEB PRĄDNICKI”

EK Nr.: PL-PGI-0005-0694-23.04.2008

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Chleb prądnicki”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Polija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

2.4. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Chleb prądnicki” ir rupjmaize, kas gatavota no raudzētas rudzu mīklas.

Forma

“Chleb prądnicki” cep divējādā formā: ovālu un apaļu.

Ovālie klaipi ir divās svara kategorijās:

1) 14 kg – garumā no 950 līdz 1 000 mm, augstumā no 120 līdz 150 mm, platums vidusdaļā no 450 līdz 500 mm;

2) 4,5 kg – garumā no 600 līdz 650 mm, augstumā no 120 līdz 150 mm, platums vidusdaļā no 300 līdz 350 mm.

Ovālo klaipu platums (abām svara kategorijām) pakāpeniski samazinās virzienā uz klaipa galiem.

Apaļajiem klaipiem ir tikai viena svara kategorija – 4,5 kg, diametrs 450–500 mm.

Garoza

Garoza (neatkarīgi no klaipa formas) ir 4–6 mm bieza, tās krāsa ir no brūnas līdz tumšbrūnai, virsma ir viendabīga vai ar redzamām plaisām un pārklāta ar plānu kārtiņu rudzu kliju.

Mīkstums

Šķērsgriezumā maize ir gaišā krāsā un vienmērīgi poraina. Mīkstumam, ja to viegli saspiež, jāatgūst iepriekšējais stāvoklis, nebojājot struktūru. Maizei ir garša un smarža, kas raksturīga no raudzētas rudzu mīklas ceptai maizei.

Fizikālās un ķīmiskās īpašības

Mitruma saturs: astoņas stundas pēc izcepšanas – ne vairāk par 50 %.

Tilpums: 100 g maizes tilpums ir ne mazāks par 200 cm3.

Skābums: ne vairāk par 10 pH.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

— augstas kvalitātes rudzu milti un kviešu milti, ko lieto pārtikas rūpniecībā,

— vārīti kartupeļi vai kartupeļu pārslas (lieto sezonāli pavasarī un vasaras sākumā),

— rudzu klijas,

— sāls,

— dzeramais ūdens,

— svaigs raugs,

— ķimenes.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā jāveic visi ražošanas posmi:

— mīklas sagatavošana uz ierauga bāzes, izmantojot tradicionālo piecpakāpju metodi,

— mīklas sadalīšana gabalos un formas veidošana, ko veic ar rokām,

— izveidoto klaipu pēdējā raudzēšana veidnēs,

— klaipu sagatavošana cepšanai, samitrināšana ar ūdeni un apkaisīšana ar rudzu klijām,

— klaipu cepšana,

— izceptās maizes atdzesēšana.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Ja maizi plānots pārdot pa daļām, to nedrīkst griezt, kamēr tā nav atdzisusi, t. i., vismaz četras stundas pēc cepšanas beigām.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

“Chleb prądnicki” maizi var pārdot bez iepakojuma. Katram 4,5 kg klaipam, ko pārdod veselu, apkārt ir iepakojuma lente, uz kuras uzdrukāta informācija, kas noteikta normatīvajos aktos attiecībā uz tirgū laisto pārtikas produktu marķēšanu. Maizi, ko pārdod ½ vai ¼ klaipos, iepako folijā vai papīra maisiņos, kam piestiprina etiķeti ar līdzīgu noformējumu kā iepakojuma lentei. Uz etiķetes jānorāda arī AĢIN simbols un vārdi “Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”. Nekomerciāla lieluma maizei, t. i., maizei, kas sver vairāk par 4,5 kg un kas cepta maizes ceptuvē īpašiem gadījumiem, ir līdzīga iepakojuma lente kā 4,5 kg smagiem klaipiem, tikai izmēros pielāgota konkrētajam klaipam. Etiķetes un iepakojuma lentes visiem “Chleb prądnicki” ražotājiem izplata maizes ceptuve Piekarnia B.A. Madej. Etiķešu izplatīšanas noteikumi nepieļauj diskrimināciju ne pret vienu ražotāju, kas gatavo “Chleb prądnicki” maizi saskaņā ar tās specifikāciju.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Krakovas pilsētas administratīvā teritorija.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Nosaukums “Chleb prądnicki” radies no ciematu nosaukumiem pie Prądnik upes. Svarīgākie no tiem bija Prądnik Czerwony un Prądnik Biały, kuros bija daudz dzirnavu. Pirmās netiešās atsauces par maizniekiem no Prądnik datējamas ar 14. gadsimtu. Prądnik Czerwony ciemata iedzīvotāji bija slaveni ar to, ka cepa milzīgus “Chleb prądnicki” maizes klaipus.

Prądnik Czerwony un Prądnik Biały ciemati tika iekļauti Krakovas teritorijā 1910. gada 1. aprīlī. Lai gan šodien tie ir daļa no Krakovas pilsētas Krowodrza rajona, tomēr to nosaukumi joprojām tiek plaši lietoti.

“Chleb prądnicki” maizi un tās pagatavošanas veidu maiznieku paaudzes ir attīstījušas daudzu gadu gaitā. Maizes raksturīgās iezīmes tiek saistītas ar to cilvēku īpašībām – maiznieku prasmi un amata mākslu, kuri cep šo maizi pēc tradicionālām metodēm, izmantojot tikai noteiktas izejvielas.

5.2. Produkta specifika:

Īpašās iezīmes, kas visvairāk atšķir “Chleb prądnicki” no citiem produktiem, ir maizes lielums, biezā garoza un tas, ka tā ilgi saglabājas svaiga. Parasti maize tiek cepta 4,5 kg klaipos, bet īpašiem gadījumiem cep 14 kg smagus klaipus. Katram klaipam ir nedaudz atšķirīga forma. Bez tam, turēta parastos apstākļos, “Chleb prądnicki” maize saglabājas svaiga septiņas dienas.

Vēl viena īpaša iezīme ir tā, ka “Chleb prądnicki” ir produkts, kas “nogatavojas” pēc cepšanas, pilnībā savu garšu un aromātu maize iegūst otrajā dienā pēc izcepšanas.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Pieteikums ir pamatots ar “Chleb prądnicki” īpašo kvalitāti, kas aprakstīta 5.2. punktā, un tās reputāciju.

Produkta unikalitāte būtībā ir cilvēku prasmju rezultāts, īpaši tas izpaužas mīklas mīcīšanā un veidošanā, piešķirot katram klaipam nedaudz atšķirīgu formu, kā arī atbilstošā termiskās apstrādes procesā, kas nodrošina “Chleb prądnicki” maizei vajadzīgo biezumu, virsmas tekstūru un garozu. Kartupeļu vai kartupeļu pārslu pievienošana garantē maizei ilgāku svaigumu.

“Chleb prądnicki” vēsture, cepšanas tradīcija un reputācija

Senākā informācija par “Chleb prądnicki” ir no 1421. gada, kad Krakovas bīskaps Alberts piešķīra savam pavāram Świętosław Skowronek divus zhrebie (zemes platības mērvienība) Prądnik teritorijā. Šīs zemes iedzīvotājiem bija jācep maize bīskapa galdam.

1496. gada 26. maijā karalis Jan Olbracht piešķīra privilēģiju rupjmaizes cepējiem no šīs apkaimes, tostarp no Prądnik, kas ļāva turpināt seno tradīciju pārdot šo maizi reizi nedēļā Krakovā, otrdienas tirgū. Šī privilēģija deva iespēju ģildes maizniekiem pilsētā bez ierobežojumiem cept un pārdot baltmaizi un rudzu miltu izstrādājumus. Ārpus pilsētas ceptas rupjmaizes tirgošana (ārpilsētas maiznieki nedrīkstēja cept baltmaizes izstrādājumus) bija stingri ierobežota. Maizniekiem līdz pat 1785. gada 1. jūlijam nebija tiesību bez ierobežojumiem ievest Krakovā “Chleb prądnicki”.

Oriģinālie dokumenti no 18. un 19. gadsimta, kas glabājas Maiznieku ģildē Krakovā, liecina, ka tas bija laiks, kad tika noteikti maizes tirdzniecības un cenu veidošanas principi, pamatojoties uz tā saukto maizes nodevu. Visticamāk, ka klienti varēja baudīt “Chleb prądnicki” garšu līdz 20. gadsimta 20. gadu beigām vai 30. gadu sākumam, taču 1930. gadā ražošana savā ziņā tika pārtraukta. Tomēr “Chleb prądnicki” nenogrima aizmirstībā uz visiem laikiem. Kā stāsta tirdzniecības uzņēmuma “Stary Kleparz” direktors, pēckara periodā (1945.–1998. gads) “Chleb prądnicki” maize atkal tika pārdota Krakovas Stary Kleparz tirgū – vecākajā joprojām strādājošajā un līdz šai dienai visaktīvākajā tirgū.

Liecības par “Chleb prądnicki” reputāciju sastopamas šādos 19. un 20. gadsimta literārajos darbos un publikācijās:

— Wincenty Pol dzejolis “Obrazek” (19. gs.),

— Wincenty Pol dzejoļa (bez nosaukuma) fragments no Ambroży Grabowski krājuma (19. gs.),

— Ambroży Grabowski darbā “Wspomnienia” (19. gs.),

— “Kodeks dyplomatyczny Katedry Krakowskiej Św Wacława” – Franciszek Piekosiński, 1883. g.,

— “Włościanie z okolic Krakowa” – Józef Mączyński, 1858. g., laikraksts “Przyjaciel Ludu”, 1846. g.,

— “Tygodnik Ilustrowany”, 1862. g.,

— “Encyklopedia Powszechna”, 1865. g.,

— “Wspomnienia” – Maria Estreicherówna (20. gs.).

“Chleb prądnicki” maize attēlota arī 19. gadsimta gleznās:

— “Z promnickim chlebem w Krakowie” – Kajetan Wincenty Kielisiński, 1847. g.,

— “Prądniczanin” – Jan Kanty Wojnarowski,

— “Piekarz chleba prądnickiego” – Jan Kanty Wojnarowski.

“Chleb prądnicki” iekļaušana konkursos, starptautiskos gadatirgos un reklāmas kampaņās par Krakovu liecina par tās reputāciju šodienas patērētāju vidū.

2004. gadā “Chleb prądnicki” tika piešķirta Małopolski Smak konkursa balva par tās teicamo kvalitāti un izcilo garšu. Savukārt 2005. gadā Mazpolijas vojevodistes maršals nominēja ceptuvi, kas ražo “Chleb prądnicki” maizi, titulam “2005. gada poļu pārtikas ražotājs”. Par maizes reputāciju liecina arī tās dalība starptautiskās izstādēs, piemēram, Parīzē (2005. gadā) Salon Internationale de l'Alimentation laikā. Informācija par “Chleb Prądnicki” iekļauta arī izdevumā “Terra Madre: 1 600 Food Communities”, ko publicējusi veselīgās pārtikas organizācija Slow Food.

Maizes attēlu bieži izmanto reklāmās par Krakovu – piemēram, “Chleb prądnicki” bija viens no simboliem, kas tika izmantots, lai reprezentētu Krakovu svētkos par godu 750. gadadienai kopš Magdeburgas tiesību piešķiršanas šai pilsētai. “Chleb prądnicki” maizes attēli redzami arī reklāmas bukletos par Krakovu. Maizes šodienas reputāciju veido tās vēsturiskā slava, un popularizēšanas ceļā tā ieguvusi savu raksturīgā produkta reputāciju, kā pamatā ir unikāla garša, izcila kvalitāte un ilgs derīguma termiņš. Šodien “Chleb prądnicki” tirgo delikatešu veikalos visā Polijā, kur tiek pārdoti smalkākie pārtikas produkti no visas pasaules. Maizes reputāciju bez tam apliecina arī fakts, ka patērētāji ir gatavi par to maksāt tirgus cenu, kas ir piecas reizes augstāka nekā masveidā ražotai maizei. “Chleb prądnicki” ir ārkārtīgi populāra arī gadskārtējos Maizes svētkos (Święto Chleba). Katrā svētku dienā tiek izcepts četrreiz vairāk šīs maizes nekā parasti.

Informācija par “Chleb prądnicki” ir iekļauta daudzās mūsdienu publikācijās, tostarp pavārgrāmatā “Produkt tradycyjny na małopolskim stole” (Mazpolijas vojevodistes tradicionālo ēdienu pagatavošana), publikācijā “Stół pięknie nakryty” (Skaisti klāts galds) un bukletā “Małopolska – Palce lizać. Przewodnik kulinary po regionie” (Kārdinošā Mazpolija – reģiona kulinārijas ceļvedis). Ziņas par “Chleb prądnicki” atrodamas arī Krakovas dienas laikrakstos “Dziennik Polski” un “Gazeta Krakowska”, kā arī valsts preses izdevumos par tirdzniecību (cepšanas un konditorejas pārskatos “Przegląd Piekarniczy i Cukierniczy” un “Cukiernictwo i Piekarstwo”). Tāpat raksti par “Chleb prądnicki” publicēti arī dienas laikrakstā “Polska Głos Wielkopolski”2008. gada 25. augustā, “Tęczy” un nedēļas izdevumā “Niedziela”2008. gada 10. augustā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.