1.

iesniedz Padomei šādus ieteikumus: a) stratēģiskajai partnerībai jābūt daļai no divpusējās reģionālās pieejas un vispārējās nostājas par attiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku un Karību jūras reģiona valstīm, kas ir šo abu reģionu stratēģiskās asociācijas pamatā, par ko lēma Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu augstākā līmeņa sanāksmēs; b) īpašajiem mehānismiem, kas izstrādāti saskaņā ar stratēģisko partnerību notiekošā politiskā dialoga vajadzībām, jāveicina attiecības ar dažādiem reģionālās integrācijas procesiem, kā arī starp tiem, lai sargātu šīs stratēģiskās partnerības vērtības un intereses, kā arī jāstiprina daudzpusīgums starptautiskajās attiecībās; c) stratēģiskajai partnerībai jāveicina ES un Mercosur asociācijas nolīguma noslēgšana, kas ir ES stratēģisks mērķis ekonomisko un tirdzniecības attiecību padziļināšanai, kā arī politiskā dialoga un sadarbības paplašināšanai starp abiem reģioniem; d) šai stratēģiskajai partnerībai jārada patiesa pievienotā vērtība gan attiecībā uz pašreizējo Sadarbības pamatnolīgumu ar Brazīliju, gan attiecībā uz pašreizējo Sadarbības pamatnolīgumu ar Mercosur, gan turpmāko asociācijas nolīgumu ar Mercosur; e) stratēģiskās partnerības politiskās programmas pamatā jābūt kopīgu stratēģiju veicināšanai, lai risinātu pasaules līmeņa problēmas, tostarp inter alia attiecībā uz mieru un drošību, demokrātiju un cilvēktiesībām, klimata pārmaiņām, finanšu krīzi, bioloģisko daudzveidību, energoapgādes drošību, ilgtspējīgu attīstību un cīņu pret nabadzību un atstumtību; f) labākais veids, kā risināt pasaules mēroga problēmas, ir efektīva daudzpusība atbilstīgi ANO sistēmai; partnerēm jācenšas tuvināt savas nostājas, ciešāk sadarbojoties un sistemātiski apspriežoties pirms ANO un citu starptautisku organizāciju (piemēram, PTO) sanāksmēm un forumiem (piemēram, G20); g) stratēģiskajā partnerībā jāuzsver, cik nozīmīgi ir īstenot notiekošo reformu procesu, ko pieņēma ANO augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gadā, tostarp šīs organizācijas galveno struktūru reformu procesu; h) partnerēm jācenšas veicināt ANO iespējas konfliktu novēršanā un krīžu pārvarēšanā reģionālās organizācijās un starpvalstu līmenī, kā arī jācenšas koordinēt centienus ANO miera uzturēšanas un stabilizācijas operācijās; i) stratēģiskajai partnerībai jābūt līdzeklim demokrātijas un cilvēktiesību, tiesiskuma un labas pārvaldes veicināšanā pasaules līmenī; partnerēm vairāk jāsadarbojas ANO Cilvēktiesību padomē un ANO Ģenerālās asamblejas Trešajā komitejā, lai veicinātu cilvēktiesības visā pasaulē; j) partnerēm jāturpina strādāt, lai stiprinātu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu PTO līmenī; pašreizējās finanšu krīzes apstākļos, ņemot vērā finanšu un tirdzniecības ciešo saikni, ir jāizvairās no protekcionisma; partnerēm jāsadarbojas, lai sniegtu savu ieguldījumu Dohas attīstības programmas sarunu veiksmīgā noslēgšanā; k) stratēģiskā partnerība jāizmanto, lai veicinātu partneru sadarbību citos starptautiskos forumos, piemēram, Pasaules Bankā, Starptautiskajā Valūtas fondā un G20, lai rastu risinājumus pašreizējai pasaules finanšu krīzei, kura skaidri parādīja, cik steidzami nepieciešama starptautiskās finanšu struktūras reforma; l) jāatbalsta Komisijas 2008. gada 18. septembra paziņojumā “Daudzvalodība — Eiropas priekšrocība un kopīga apņemšanās” (COM(2008)0566) uzsvērtais viedoklis par “daudzvalodības ārējās dimensijas” stratēģisko nozīmi Eiropas Savienībai mūsdienu globalizētajā pasaulē; jāapstiprina, ka “dažas ES valodas lieto arī daudzās valstīs, kas nav ES dalībvalstis un atrodas dažādos kontinentos,” un ka tās “veido būtisku saikni starp cilvēkiem un tautām” un ir “vērtīgs saziņas līdzeklis uzņēmējdarbībā” tādos jaunizveidotajos tirgos kā Brazīlija, un ka šīs valodas ir arī vērtīgs ieguvums sadarbībai un attīstībai; m) partnerēm jāstrādā kopīgi, lai risinātu visaktuālākās globālās problēmas miera un drošības jomā, tostarp inter alia, jautājumos par atbruņošanos, ieroču neizplatīšanu un kontroli, īpaši attiecībā uz kodolieročiem, ķīmiskajiem un bioloģiskajiem ieročiem un to nogādes līdzekļiem, korupciju, starptautisko organizēto noziedzību un īpaši narkotiku tirdzniecību, naudas atmazgāšanu, kājnieku un vieglo ieroču un munīcijas tirdzniecību, cilvēku tirdzniecību un terorismu; partnerēm pilnībā jāpilda saistības, kas paredzētas Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu koordinācijas un sadarbības mehānismā narkotiku apkarošanas jomā; n) Eiropas Savienības un Brazīlijas Federatīvās Republikas stratēģiskajai partnerībai ir jābalstās uz galīgo lēmumu savstarpēju atzīšanu; o) partnerēm cieši jāsadarbojas, lai popularizētu un īstenotu Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) cīņā pret nabadzību un ekonomisko, kā arī sociālo nelīdztiesību pasaules līmenī; partnerēm jāstiprina sadarbība attīstības palīdzības jomā, tostarp trīspusējā sadarbība, un tām arī jāstrādā kopīgi, apkarojot starptautisko terorismu, narkotiku tirdzniecību un noziedzību; p) atzinīgi jāvērtē Brazīlijas pūles sasniegt TAM un jāapsveic to saistībā ar pozitīvajiem sasniegumiem vairākās jomās, piemēram, nabadzības mazināšanā, bērnu nepietiekama uztura problēmas risināšanā un pamatizglītības veicināšanā; jāuzsver, ka Brazīlijai jāpieliek ievērojami pūliņi, lai līdz 2015. gadam sasniegtu TAM, piemēram, lai nodrošinātu pietiekamu pamatizglītību visām meitenēm un zēniem un turpinātu samazināt to bērnu mirstību, kas jaunāki par pieciem gadiem; jānorāda, ka dzimumu līdztiesības veicināšana ir daļa no cilvēka pamattiesībām un ir līdzeklis TAM sasniegšanai, kas jāiekļauj ES un Brazīlijas stratēģiskajā partnerībā; q) jāatzīmē, ka, neskatoties uz ekonomisko attīstību un bagātības uzkrājumiem, Brazīlijā joprojām ir daudz nabadzīgu cilvēku; jāuzsver vajadzība atbalstīt Brazīlijas valdības centienus nabadzības samazināšanā nabadzīgākajos reģionos un sabiedrības slāņos, ņemot vērā, ka 65 % no nabadzīgākajiem Brazīlijas iedzīvotājiem ir melnādainie vai jauktas etniskās izcelsmes, turpretim 86 % no priviliģētākās sociālās šķiras ir baltie cilvēki; r) stratēģiskajai partnerībai jābūt gan debašu forumam, gan partneru paraugprakses apmaiņai sociālās un reģionālās kohēzijas jomā; šajā sakarā jāizsaka atzinība par Brazīlijas “Bolsa Familia” programmas ļoti pozitīvo ietekmi nabadzības samazināšanā un tautas attīstības rādītāju uzlabošanā; s) jāuzsāk plašs dialogs par migrācijas jautājumiem, kurā prioritāte jāpiešķir jautājumiem par legālo un nelegālo migrāciju, vienlaicīgi apspriežot arī jautājumus par migrantu cilvēktiesībām un ieguldījuma veicināšanu; t) partnerēm kopīgi jāstrādā, veicinot sarunas starptautiskos forumos par to, lai 2009. gadā noslēgtu globālu un visaptverošu nolīgumu klimata pārmaiņu jomā par laiku pēc 2012. gada, kura pamatā būtu kopīgi, tomēr diferencēti pienākumi; u) partnerēm arī cieši jāsadarbojas, lai īstenotu Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un sasniegtu bioloģiskās daudzveidības 2010. gada mērķi; v) partnerēm jāveicina starptautiskā sadarbība visu veidu mežu, tostarp Amazones lietus mežu, saglabāšanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas jomā; tām jāsekmē paraugprakses apmaiņa mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas un mežu tiesībaizsardzības jomā; w) partnerēm jāattīsta enerģētikas tehnoloģijas ar zemu oglekļa emisiju un jānodrošina atjaunojamo enerģiju ilgtspējīga ražošana un izmantošana, tostarp tādas ilgtspējīgas biodegvielas izmantošana, kas neietekmē pārtikas kultūru ražošanu un bioloģisko daudzveidību; tām jāpalielina atjaunojamo enerģiju procentuālā daļa to izmantoto enerģijas veidu kopumā un jāveicina energoefektivitāte un enerģijas pieejamība, kā arī jāsasniedz lielāka energoapgādes drošība; x) jāpastiprina sadarbība kodolpētniecībā, lai Brazīlija varētu piedalīties ITER (Starptautiskajā kodoltermiskā eksperimentālā reaktora) projektā kodoltermiskās enerģijas ražošanai; y) ņemot vērā to, ka piekļuve zālēm un veselības aprūpei ir visaptverošs mērķis, jāatbalsta Brazīlijas centieni cīņā pret AIDS izmantot zemu izmaksu zāles un ES jāturpina pētījumi par obligāto licencēšanu zālēm, kuras paredzētas tādu novārtā pamestu pandēmisku slimību ārstēšanai, kas apdraud nabadzīgus cilvēkus; z) naudas summa, kas pieejama Brazīlijai atbilstīgi Attīstības sadarbības instrumentam (6) (ASI), jāizmanto pasākumiem, ar kuriem atbalsta Brazīlijas cīņu pret nabadzību un centienus sasniegt TAM, kā arī citām darbībām, ko var uzskatīt par īstu attīstības palīdzību, piemēram, vides jomā; aa) jāizvērš jau notiekošie dialogi, kā arī jāuzsāk jauni attiecībā uz vidi un ilgtspējīgu attīstību, enerģētiku, transportu, pārtikas nodrošinājumu, zinātni un tehnoloģiju, informācijas sabiedrību, nodarbinātību un sociālajiem jautājumiem, finansēm un makroekonomiku, reģionālo attīstību, kultūras un izglītības jomām; ab) stratēģiskajai partnerībai jāveicina kontakti starp pilsoniskās sabiedrības organizācijām, uzņēmumiem un darba tirgus partneru forumiem, kā arī jāveicina apmaiņa izglītības un kultūras jomā; ac) darbības, ar kurām atbalsta ES un Brazīlijas politisko partnerību, abpusējo informētību un sapratni, kā arī apmaiņas programmas ir jāfinansē nevis ar ASI, bet gan ar citu instrumentu; ad) stratēģiskajai partnerībai jānodrošina regulāra dialoga izveidošana starp Brazīlijas Nacionālā kongresa un Eiropas Parlamenta deputātiem; ae) jāiekļauj noteikums par to, ka Eiropas Savienības iestādēm un Brazīlijas valdībai jāsniedz Eiropas Parlamentam un EuroLat regulāra un detalizēta informācija par stratēģiskajā partnerībā notiekošo;