Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2022/C 454/08)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“SLAVONSKA KOBASICA”

ES Nr.: PGI-HR-02441-17.10.2018

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Slavonska kobasica”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Horvātija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.2. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Slavonska kobasica” ir fermentēta konservēta desa, kura izgatavota no maltas cūkgaļas un taukiem (gaļas proporcija ir vismaz 70 %), kam pievienots vārāmais sāls un garšaugi (saldā un asā paprika, malti pipari un ķiploki) un kas iepildīti cūkas tievajā zarnā. Ražošanas process ilgst vismaz 45 dienas, kuru laikā pildītā cūkas tievā zarna (jēlā “Slavonska kobasica”) tiek fermentēta, tad kūpināta, pēc tam žāvēta un nogatavināta. Desu “Slavonska kobasica” ražo visu gadu. Desai “Slavonska kobasica” ir iegarena cilindriska forma. Katra desa desu pārī ir vismaz 35 cm gara un 2–3 cm diametrā; apvalks ir tumši brūnā līdz iesarkanā krāsā bez defektiem, virsmas pelējuma, krokām un bojājumiem; konsistence ir stingra un elastīga, bet ne gumijota; desu ir viegli sagriezt un sakošļāt, šķēlējot desa nedrūp; pildījuma šķērsgriezums ir brūns līdz tumši sarkans, izņemot taukaudus, kas var būt baltā līdz oranžā krāsā; šķērsgriezums izskatās pēc mozaīkas, jo gaļas un taukaudu gabaliņi ir vienlīdz lieli un ir vienmērīgi izvietoti; šķērsgriezumā pildījums ir blīvs, bez caurumiem un plaisām, un tieši zem apvalka nav izteiktas tumšas malas; ārpuse smaržo pēc oša, skābarža vai dižskābarža dūmiem, bet iekšpuse — pēc fermentētas gaļas un ķiplokiem; desai ir sabalansēta fermentētas gaļas, sāls, ķiploku, paprikas un maltu piparu garša; maltie pipari tai piešķir nedaudz pikantu garšu, kas nav ne rūgta, ne skāba.

Desas “Slavonska kobasica” fizikāli ķīmiskās īpašības:

tauku saturs ≤ 40 %, un

ūdens aktivitāte (aw) < 0,90.

Katram “Slavonska kobasica” pārim jāsver vismaz 450 g. Desu “Slavonska kobasica” var pārdot veselu vai fasētu (sagrieztu šķēlēs).

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Desu “Slavonska kobasica” izgatavo no maltas cūkgaļas un taukiem, kas iegūti vai nu nobarotām cūkām, vai sivēnmātēm, kuras nav paredzētas vaislai un kuras ir vismaz 12 mēnešus vecas, un kuru galīgā ķermeņa masa ir vismaz 140 kg. Atļauts izmantot Slavonijas melno cūku autohtono šķirņu gaļu un taukus, kā arī tīršķirnes cūku un to krustojumu gaļu (izņemot cūku hibrīdus, šķirni “Piétrain” un tās krustojumus). Desas “Slavonska kobasica” pildījums sastāv no vismaz 70 % II un III kategorijas cūkgaļas (pleca gaļa bez priekškājām, kakla, sānu vai krūts gaļa). Līdz 30 % no II un III kategorijas gaļas var aizstāt ar I kategorijas gaļu (kāja bez apakšciskas, muguras muskuļaudi). Desas “Slavonska kobasica” pildījumā līdztekus gaļai maksimums 30 % var būt stingrie taukaudi. Apvalkam jābūt izgatavotam no iztīrītas un nosusinātas cūkas tievās zarnas (L. intestinum tenue), kas pirms pakāršanas uz koka mietiem tiek vienreiz savērpta viduspunktā un tad atlocīta atpakaļ, izveidojot divas vienādas puses (šo procesu sauc par sadalīšanu pāros). Desas “Slavonska kobasica” pildījumam, t. i., maltajai gaļai, pievieno vārāmo sāli, saldo un aso papriku, maltus piparus un ķiplokus, un pēc tam pildījumu homogenizē sajaucot.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Viss desas “Slavonska kobasica” ražošanas process, kas ietver pildījuma sagatavošanu, fermentēšanu, kūpināšanu, žāvēšanu un nogatavināšanu, jāveic 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

̅

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

̅

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Desa “Slavonska kobasica” jāražo šādu Slavonijas [Slavonia] reģiona županiju, pilsētu un pašvaldību administratīvajā teritorijā:

1) tikai šādās Osijekas-Baraņas [Osijek-Baranja] županijas pilsētās un pašvaldību teritorijās: pilsētās Belišće, Donji Miholjac, Đakovo, Našice, Osijek un Valpovo; pašvaldību Antunovac, Bizovac, Čepin, Donja Motičina, Drenje, Đurđenovac, Erdut, Ernestinovo, Feričanci, Gorjani, Koška, Levanjska Varoš, Magadenovac, Marijanci, Podravska Moslavina, Petrijevci, Podgorač, Punitovci, Satnica Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Šodolovci, Trnava, Viljevo, Viškovci, Vladislavci un Vuka teritorijā;

2) jebkur Vukovaras-Srijemas [Vukovar-Syrmia] županijā;

3) jebkur Slavonijas Brodas-Posavinas [Slavonski Brod-Posavina] županijā;

4) jebkur Viroviticas-Podravinas [Virovitica-Podravina] županijā;

5) jebkur Požegas-Slavonijas [Požega-Slavonia] županijā.

Slavonijas reģions atrodas Horvātijas ziemeļaustrumos, un to norobežo trīs upes: Drava [Drava] ziemeļos (robeža ar Ungāriju), Sava [Sava] dienvidos (robeža ar Bosniju un Hercegovinu) un Donava austrumos (robeža ar Serbiju).

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne starp desu “Slavonska kobasica” un ģeogrāfisko apgabalu ir balstīta uz produkta ilglaicīgo reputāciju.

Slavonija ir Horvātijas galvenais lauksaimniecības reģions. Papildus auglīgajai lauksaimniecības zemei tā ir bagāta ar mežu platībām (ozolu mežiem) un ganībām, kas jau sen ir veicinājušas lauksaimniecības un lopkopības attīstību, jo īpaši cūkkopību. Cūkkopība Slavonijā sāka attīstīties pēc tam, kad reģions tika atbrīvots no osmaņiem, un sākumā bija vērsta uz bekona un tauku ieguvi. Vēlāk, Austroungārijas monarhijas valdīšanas laikā, sākās plānotā vāciešu, ungāru un čehu nometināšana šajā apgabalā. Viņu pieredze palīdzēja attīstīt miesnieka amatu Slavonijā, bet viņu zinātība un lietpratība desu un žāvētas gaļas ražošanā tika likta lietā Slavonijas fermās.

Desai “Slavonska kobasica” labo reputāciju nodrošināja tradicionālā recepte, ko izmanto līdz šim un kam ir būtiska nozīme desas konkrēto organoleptisko īpašību attīstīšanā. Desas “Slavonska kobasica” tradicionālā recepte, t. i., tās sastāvdaļas, ietver maltu cūkgaļu (vismaz 70 %), stingrus taukaudus un dabiskās garšvielas, ko parasti izmanto Slavonijas gastronomijā (vārāmais sāls, ķiploki, pipari, asā un saldā paprika). Desas “Slavonska kobasica” kūpināšana, kas arī ir daļa no tradicionālās ražošanas tehnoloģijas, palīdz sekmīgi noritēt desas “Slavonska kobasica” fermentācijai un žāvēšanai. Dūmi, kuri rodas, nepilnīgi sadegot (gruzdot) oša, skābarža vai dižskābarža koksnes skaidām vai šķeldai, un kuru temperatūrai nevajadzētu pārsniegt 25 oC, palīdz desai “Slavonska kobasica” iegūt tai raksturīgo dūmu, fermentētas gaļas un ķiploku smaržu. Desai “Slavonska kobasica” īpašo garšu piešķir arī saldā paprika un jo īpaši asā paprika, ko pievieno dažādā daudzumā atbilstoši patērētāju prasībām.

Par desas “Slavonska kobasica” reputāciju liecina tas, ka tā nereti tiek dāvināta kā augstu vērtējama dāvana un to ir ierasts izmantot arī svarīgākajos baznīcas svētkos, piemēram, vīndārzu svētīšanā Sv. Vincenta dienā, kad to pakar uz vīnogulājiem kā auglības simbolu. Šī tradīcija, kas ir ļoti svarīga Slavonijai, ir dzīva arī mūsdienās un tiek atspoguļota dažādos plašsaziņas līdzekļos; lūk, piemēram, fragments no tīmekļa vietnes Požeški vodič: “Sniegota ziemas nakts, uguns sprakšķēšana un tamburicas skaņas (..), Istras šķiņķis, zivis, siers un Slavonska kobasica, plāceņi, taukos vārīti gardumi (..) un mājas vīns, kas ielīksmo dvēseli, — tā šovakar svin Sv. Vincenta dienu Velikā!” (Požeški vodič (2019), Vinkovo u Velikoj) Vēl arī šāds raksts Viroviticas-Podravinas županijas tīmekļa vietnē: “Pēc tam vīndārzu svētīja Orahovicas pagasta priesteris (..), bet saimnieks (..) apslacīja vīnogulājus un Slavonijas desas ar vīnu (..), lai gads būtu auglīgs un ražīgs. Pēc ceremonijas ieskanējās Slavonijas dziedātāju balsis, kamēr viesi pulcējās ap ugunskuru Papuka kalna pakājē un malkoja izcilo Orahovicas vīnu.” (Viroviticas-Podravinas županija (2020), Neka vinogradarska godina bude rodna i plodna [“Lai vīnkopības gads būtu auglīgs un ražīgs”])

Līdz ar lauku tūrisma attīstību, jo īpaši pēdējo desmitgažu laikā, “Slavonska kobasica” ir kļuvusi par neatņemamu Slavonijas kulinārā piedāvājuma daļu, kas tiek piedāvāta gandrīz visu restorānu ēdienkartēs, un aug interese par tās komerciālo ražošanu. Par “Slavonska kobasica” reputāciju un nozīmi Slavonijai liecina tas, ka kopš 2014. gada Pārtikas tehnoloģijas fakultāte Osijekā mūžizglītības programmā piedāvā “Slavonska kobasica” ražotājiem apmācību ģimenes saimniecībās.

“Slavonska kobasica” reputāciju apliecina arī tas, ka tās ražotāji ir aicināti piedalīties dažādos gadatirgos. Valstī lielākajās desu ražotāju sacensībās, kas parasti notiek Istrā starptautiskajā gadatirgū “S klobasicom u EU”, desas “Slavonska kobasica” ražotāji ir pārspējuši vairāk nekā 70 dažādu veidu desu ražotājus, iegūdami titulus un sudraba un zelta medaļas, kā par to ziņojuši dažādi plašsaziņas līdzekļi, ieskaitot Radio Slavonija un Župaņas [Županja] pilsētas ziņu tīmekļa vietni. Rakstā “Mūsu ģimenes saimniecības 6. starptautiskajā gadatirgū “S klobasicom u Europu” Istrā”Radio Slavonija norāda, ka viens ražotājs no Slavonijas Brodas-Posavinas županijas ir ieguvis zelta medaļu par desu “Slavonska kobasica” (Radio Slavonija, 6.3.2018.). Rakstā “Panākumi gadatirgū “S klobasicom u EU” — desas no Posavinas županijas iegūst zelta medaļu” Župaņas pilsētas ziņu tīmekļa vietnē Županjac ir norādīts, ka “Posavinas županijas ražotāji sagrāvuši savus konkurentus” un divi ražotāji ieguvuši zelta medaļu, bet vēl divi — sudraba medaļu par desu “Slavonska kobasica” (Županjac, 7.3.2018.). Televīzijas raidījumā “Boje Zemlje” tika sacīts, ka “lauksaimnieks Zvonko Arić ieguvis konkursa uzvarētāja titulu par desu “Slavonska kobasica”” (9.4.2019.), savukārt tīmekļa vietnē “Agroklub” redzams virsraksts “Slavonieši uzvar gadatirgū “S klobasicom u Europu”” (8.3.2018.). Desas “Slavonska kobasica” reputāciju ir vairojuši arī tradicionālie pasākumi un ražotāju sacensības, ieskaitot desu festivālus “Kobasicijada” Doņi Mihoļacā [Donji Miholjac] un “Donjogradska kobasijada” Osijekā, kur “Slavonska kobasica” tiek reklamēta, nogaršota un vērtēta. Šie festivāli uzņem tūkstošiem apmeklētāju un tiek atspoguļoti daudzos plašsaziņas līdzekļu rakstos un sižetos.

Vēl viens pierādījums “Slavonska kobasica” reputācijai ir tas, ka par tās ražošanas tehnoloģiju, kvalitāti un atbilstību veselības un drošības prasībām ir veikti daudzi pētījumi, kuru rezultāti ir publicēti autoritatīvos zinātniskos žurnālos.

Universitātes mācību grāmatā “Tehnologija kulena i drugih fermentiranih kobasica” [“Kulen salami un citu fermentētu desu ražošanas tehnoloģija”], kas ir daļa no obligātās literatūras pārtikas tehnoloģijas fakultātēs, “Slavonska kobasica” ražošanas tehnoloģijai ir veltīta vesela nodaļa (D. Kovačević, 2014, Pārtikas tehnoloģijas fakultāte, Osijeka).

“Slavonska kobasica” reputāciju apliecina arī apsekojums, kurš veikts laikā no 2016. gada decembra līdz 2017. gada aprīlim un kura konstatējumi liecina, ka patērētāji atzīst “Slavonska kobasica” par vienu no trim nozīmīgākajiem Slavonijas un Baraņas kulinārijas vai tradicionālajiem gaļas produktiem (>80 %). Turklāt vairāk nekā 70 % respondentu labāk izvēlētos “Slavonska kobasica” nekā citus gaļas produktus no citām teritorijām, galvenokārt tās īpatnējās, pikantās garšas dēļ, kas to atšķir no citām desām (53,57 %), tās seno ražošanas tradīciju dēļ (57,59 %) un tāpēc, ka to ražo Slavonijas un Baraņas reģionā (71,78 %) (Izvješće o provedbi anketnog ispitivanja tržišta potrebnog za izradu specifikacije proizvoda “SLAVONSKA KOBASICA” [“Ziņojums par “Slavonska kobasica” produkta specifikācijas vajadzībām veikto tirgus izpēti”]).

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/SPECIFIKACIJA%20SLAVONSKA%20KOBASICA.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.