KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par vispārējā budžeta garantijāmStāvoklis 2010. gada 31. decembrī /* COM/2011/0528 galīgā redakcija */





SATURS 1. Ievads 3 2. No ES budžeta garantēto operāciju veidi 3 3. Notikumi pēc pēdējā ziņojuma 2010. gada 30. jūnijā 4 3.1. Maksājumu bilances atbalsts dalībvalstīm, kuras nav eurozonā 4 3.2. Makrofinansiālais atbalsts 4 3.3. Euratom 4 3.4. ES budžeta garantija EIB ārējam finansējumam 4 3.5. Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms 5 4. Informācija par budžeta riskiem 6 4.1. Riska noteikšana 6 4.2. Kopējais neatmaksātā kapitāla un procentu apjoms, kam ir budžeta garantija 6 4.3. Budžeta gada riska kopsumma 7 4.3.1. Ar dalībvalstīm saistītais risks 8 4.3.2. Ar trešām valstīm saistītais risks 9 4.4. Riska attīstība 9 5. Neizpildītās maksājumu saistības, budžeta garantiju aktivizēšana un nokavētie maksājumi 11 5.1. Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem 11 5.2. Maksājumi no Budžeta 12 5.3. Garantiju fonda aktivizēšana ārējai darbībai 12 6. Garantiju fonds ārējai darbībai 12 6.1. Atgūtie līdzekļi 12 6.2. Aktīvi 12 6.3. Paredzētais apjoms 12 7. Risku novērtējums. Visvairāk riskam pakļauto trešo valstu ekonomikas un finanšu stāvoklis 13 7.1. Mērķi 13 7.2. Riska novērtēšanas metodes 13 IEVADS Šā ziņojuma mērķis ir uzraudzīt Eiropas Savienības budžeta kredītrisku, kas veidojas no sniegtajām garantijām un aizdevumu operācijām, ko Eiropas Savienība īsteno vai nu tieši, vai netieši ar EIB ārējo darbību pilnvarām. Šis ziņojums iesniegts saskaņā ar Finanšu regulas 130. pantu, kas nosaka, ka Komisija divreiz gadā sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par budžeta garantijām un ar tām saistītajiem riskiem [1]. Ziņojumam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments ar detalizētām tabulām un paskaidrojumiem („KDDD”). NO ES BUDžETA GARANTēTO OPERāCIJU VEIDI Eiropas Savienības budžeta (turpmāk „Budžets”) riski ir saistīti ar dažādām aizdevumu un garantiju operācijām, kuras var iedalīt divās kategorijās: - Eiropas Savienības piešķirtie aizdevumi makroekonomiskiem mērķiem, t. i., makrofinansiālās palīdzības[2] (MFP) aizdevumi trešām valstīm un sadarbībā ar Bretonvudas iestādēm, aizdevumi maksājumu bilances[3] (MB) atbalstam dalībvalstīm, kas nav eurozonā un sastapušās ar maksājumu bilances problēmām, un aizdevumi saskaņā ar Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM)[4], kas paredzēti eurozonas valstīm, kas saskārušās ar grūtībām, ko tās nespēj ietekmēt; kā arī - aizdevumi mikroekonomiskiem mērķiem, t. i., Euratom aizdevumi un, īpaši svarīgi, Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansējums operācijām trešās valstīs (EIB ārējās finansēšanas darījumi)[5], uz kurām attiecas ES garantijas[6]. Garantēto EIB ārējo finansējumu, Euratom aizdevumus un MFP aizdevumus kopš 1994. gada nodrošina no Garantiju fonda ārējai darbībai (turpmāk „Fonds”)[7], bet MB atbalsta un EFSM aizdevumus sedz tieši no Budžeta. No Fonda tiek segti aizdevumi saistību neizpildes gadījumā, kā arī nodrošinātas aizdevumu garantijas valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, vai aizdevumu garantijas projektu īstenošanai valstīs, kuras nav ES dalībvalstis. Fonds tika izveidots, lai: - paredzētu likviditātes nodrošinājumu, lai katru reizi nebūtu jāizmanto Budžeta līdzekļi garantēta aizdevuma saistību neizpildes vai nokavēta maksājuma gadījumā; kā arī - radītu budžeta disciplīnas instrumentu, nosakot finanšu plānu ES politikas izstrādei par Komisijas un EIB piešķirto aizdevumu garantijām valstīm, kuras nav ES dalībvalstis[8]. Fonda garantiju atceļ, ja trešās valstis kļūst par dalībvalstīm, un risks tiek pārcelts no Fonda tieši uz Budžetu. Fonda līdzekļus nodrošina no Budžeta, un tā līdzekļu apjoms vienmēr jāparedz kā noteikta procentuālā daļa no Fonda aizdevumu un aizdevumu garantiju kopējās neatmaksātās summas. Pašlaik šī procentuālā daļa, ko dēvē par paredzēto apjomu, ir 9 %. Ja Fondā nepietiek līdzekļu, vajadzīgos līdzekļus nodrošina no Budžeta. NOTIKUMI PēC PēDēJā ZIņOJUMA 2010. GADA 30. JūNIJā Maksājumu bilances atbalsts dalībvalstīm, kuras nav eurozonā 2010. gada otrajā pusgadā notika divi finansēšanas darījumi, kuru kopējais apjoms bija EUR 1,35 miljardi. Latvijai piešķirtā maksājumu bilances aizdevuma ceturto daļu EUR 0,2 miljarda apmērā izmaksāja 2010. gada 20. oktobrī. Aizdevums ir refinansēts pēc atlīdzinājuma principa ("back-to-back"), veicot privātu līdzekļu izvietošanu bankā. Rumānijai piešķirtā EUR 1,15 miljardu aizdevuma trešo daļu izmaksāja 2010. gada 22. septembrī. Arī šis aizdevums ir finansēts pēc atlīdzinājuma principa, emitējot ES etalona obligācijas. Aptuveni 83 % no paredzētajām maksājumu bilances aizdevumu operācijām jau ir īstenotas[9]. Makrofinansiālais atbalsts 2010. gada otrajā pusgadā aizdevumu izmaksa nenotika. 2010. gada jūlijā Padome un Eiropas Parlaments pieņēma lēmumu par EUR 500 miljonu piešķiršanu Ukrainai[10] aizdevuma veidā. Līdz ar aizdevumu EUR 110 miljonu apjomā, par kura piešķiršanu Padome pieņēma lēmumu 2002. gadā, Ukrainai kopumā ir pieejami EUR 610 miljoni. Euratom Pārskata periodā aizdevumu izmaksa nav notikusi. ES budžeta garantija EIB ārējam finansējumam 2007.-2013. gada ārējo pilnvaru laikā aizdevumu piešķiršanas un izmaksas aktivitāte ir palielinājusies 2010. gada otrajā pusē; piešķirto aizdevumu apjoms bija attiecīgi EUR 3476 miljoni un izmaksāto aizdevumu apjoms — EUR 1642 miljoni. Kopējais 2007.–2013. gada ārējo pilnvaru laikā izmaksāto aizdevumu apjoms 2010. gada 31. decembrī sasniedza EUR 6129 miljonus, kas ir par 37 % vairāk nekā 2010. gada 30. jūnijā. Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms - Vispārīga informācija Reaģējot uz finanšu krīzi, 2010. gada maijā Padome un dalībvalstis apstiprināja pasākumu kopumu finanšu stabilitātes saglabāšanai eurozonā un visā Eiropā. Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) [11] tika izveidots 2010. gada 11. maijā, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD)122. panta 2. punktu[12]. No EFSM sniegtais Savienības finansiālais atbalsts var būt attiecīgajai dalībvalstij piešķirta aizdevuma vai kredītlīnijas veidā. Šiem mērķiem Komisija ir pilnvarota Eiropas Savienības vārdā aizņemties līdzekļus kapitāla tirgos. EFSM darbību risku pilnībā sedz no ES budžeta, kas garantē aizņēmumu atmaksu gadījumā, ja dalībvalsts nespēj pildīt savas saistības. EFSM atbalsta aktivizēšanai ir paredzēti stingri nosacījumi saistībā ar ES un Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) apvienoto atbalsta programmu. Reaģējot uz krīzi, ir izveidoti arī divi citi mehānismi, kuri, atšķirībā no EFSM, nerada nekādu risku ES budžetam. Šos mehānismus saskaņā ar proporcionalitātes principu pilnībā garantē dalībvalstis, kas tajos iesaistījušās. Eiropas finanšu stabilitātes instrumentu (EFSI) kā šīm dalībvalstīm piederošu Luksemburgā reģistrētu uzņēmumu izveidoja eurozonas dalībvalstis, atbilstīgi 2010. gada 9. maijā Ekonomikas un finanšu padomē pieņemtajiem lēmumiem. EFSI var emitēt obligācijas, ko garantē eurozonas dalībvalstis, apjomā līdz EUR 440 miljardiem, izmantojot tās aizdevumiem grūtībās nonākušajām eurozonas dalībvalstīm saskaņā ar nosacījumiem, par kuriem panākta vienošanās ar Komisiju sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku un SVF un kurus apstiprina Eurogrupa. Pēc Grieķijas iestāžu lūguma 2010. gada 2. maijā eurozonas dalībvalstu ministri vienbalsīgi vienojās aktivizēt stabilitātes atbalstu Grieķijai ar Eiropas Komisijas centrāli pārvaldīto citu eurozonas dalībvalstu divpusējo aizdevumu palīdzību. Atbalsts tika sniegts saistībā ar apvienoto trīs gadu programmu ar SVF, izmantojot finanšu paketi EUR 110 miljardu apmērā, lai palīdzētu Grieķijai apmierināt savas finansējuma vajadzības. Programmas īstenošanai tika noteikti stingri politikas nosacījumi[13], par ko Komisija un SVF sadarbībā ar ECB vienojās ar Grieķijas iestādēm. Eurozonas dalībvalstis piešķir EUR 80 miljardus[14], bet SVF šo programmu atbalsta ar rezerves vienošanos aptuveni EUR 30 miljardu[15] apmērā. Eiropas Savienības dalībvalstu pārstāvji 2010. gada 5. maijā nolēma Komisijai uzticēt centrāli pārvaldīto divpusējo aizdevumu koordinēšanas un pārvaldības uzdevumus. Šie pienākumi neietver Komisijas izdevumu palielināšanu vai citu ES budžeta izdevumu posteņu palielināšanu. - Darbības 2010. gada otrajā pusē 2010. gada 7. decembrī Padome nolēma piešķirt Īrijai Savienības finansiālo atbalstu saistībā ar apvienoto ES/ SVF trīs gadu programmu ar līdzekļu apjomu EUR 85 miljardi. No tiem ne vairāk kā EUR 22,5 miljardi tiks piešķirti no EFSM (sīkāku informāciju par šo darbību sk. 4.4. iedaļā "Riska attīstība"). INFORMāCIJA PAR BUDžETA RISKIEM Riska noteikšana Budžeta risks rodas no neatmaksātā kapitāla un procentiem saistībā ar garantētām darbībām. Ja neizpildīto maksājumu saistības attiecas uz trešām valstīm, tās sedz no Fonda (55 % no kopējā garantētā neatmaksātā apjoma 2010. gada 31. decembrī), bet, ja iesaistītas dalībvalstis — tieši no Budžeta (MB atbalsta aizdevumi un aizdevumi dalībvalstīm vai projektu finansēšanai tajās veido atlikušos 45 % no kopējās garantētās neatmaksātās summas 2010. gada 31. decembrī). Ar dalībvalstīm saistīto garantēto aizdevumu daļa proporcionāli ir tik liela neseno paplašināšanās izdevumu dēļ[16], kā arī saistībā ar ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības mehānisma aktivizēšanu dalībvalstīm ārpus eurozonas (MB atbalsta mehānisms). Šajā ziņojumā izmantotas divas metodes, lai novērtētu budžeta riskus (tieši vai netieši ar Fonda starpniecību). - Aprēķina attiecīgo operāciju neatmaksātā kapitāla kopsummu noteiktā dienā, ieskaitot uzkrātos procentus. Šī metodoloģija ļauj noteikt riska kopsummu, ko sedz no Budžeta noteiktā dienā attiecībā uz visām turpmākajām maksājumu saistībām neatkarīgi no tā, kad ir noteikts šo maksājumu termiņš, un vai tos sedz no Fonda, vai arī nesedz. - Budžeta pieeja, ko sauc par „budžeta gada risku”, pamatojas uz tādas ikgadējo maksājumu maksimālās summas aprēķinu, kura ES būtu jāizmaksā finanšu gadā, ja netiktu atmaksāti visi garantētie aizdevumi[17]. - Šo metožu pielietojuma rezultāti ir atspoguļoti turpmākajos divos punktos. Tad seko punkts par risku attīstību. Kopējais neatmaksātā kapitāla un procentu apjoms, kam ir budžeta garantija Dati par kopējo budžeta risku 2010. gada 31. decembrī ir iekļauti 1. tabulā. 1. tabula – Kopējās neatmaksātās summas ar budžeta garantiju 2010. gada 31. decembrī (miljonos EUR) | Neatmaksātais kapitāls | Uzkrātie procenti | Kopā | % | Dalībvalstis* | MFA | 38 | 0 | 38 | <1% | Euratom | 417 | 3 | 420 | 1% | MB | 12 050 | 197 | 12 247 | 35% | EIB*** | 3240 | 30 | 3269 | 9% | Dalībvalstis (starpsumma) | 15 744 | 230 | 15 974 | 45% | Trešās valstis** | MFA | 463 | 2 | 465 | 1% | Euratom | 49 | 0 | 49 | <1% | EIB*** | 18 747 | 135 | 18 882 | 53% | Trešās valstis (starpsumma) | 19 256 | 137 | 19 396 | 55% | Kopā | 35 002 | 367 | 35 370 | 100% | * Šis risks attiecas tieši uz Budžetu. Tajā ietverti arī MFP, Euratom un EIB aizdevumi, kas piešķirti pirms iestāšanās ES. Šis risks attiecas uz Fondu. *** Uz aptuveni 83 % no EIB aizdevumu darbībām (aizdevumiem valstīm, reģioniem vai pašvaldībām) attiecas visaptveroša garantija, bet uz pārējām EIB darbībām attiecas tikai garantija pret politisko risku. | Sīkāka informācija par šīm neatmaksātajām summām, jo īpaši attiecībā uz maksimālo apjomu, faktiski izmaksātajām summām vai garantiju likmēm, ir sniegta KDDD A1., A2., A3. un A4. tabulā. Salīdzinot ar stāvokli 2010. gada 30. jūnijā, neatmaksātā kapitāla un procentu kopsumma, uz ko attiecas Budžeta garantija, ir palielinājusies par EUR 2,6 miljardiem, sasniedzot EUR 35,4 miljardus. Vidējais pieaugums sasniedz 8 %. Šāds palielinājums ir izskaidrojams ar EUR 1,4 miljardiem, kas izmaksāti no MB atbalsta mehānisma, kā arī ar to, ka pieaugušas EIB izmaksas trešām valstīm (EUR 1,2 miljardi 2010. gada otrajā pusgadā). Budžeta gada riska kopsumma 2011. gadā no Budžeta (tieši un ar Fonda starpniecību) tiks segti EUR 4,8 miljardi, kas ir summa, kas jāatmaksā šajā periodā no kopējās neatmaksātās summas 2010. gada 31. decembrī. No tiem aptuveni 3 miljardi (63 %) jāatmaksā dalībvalstīm, bet pārējā summa — trešām valstīm. Ar dalībvalstīm saistītais risks Ar dalībvalstīm saistītais risks attiecas uz a) EIB, MFA un Euratom aizdevumiem, kuri valstīm piešķirti pirms iestāšanās ES, un b) aizdevumiem, kas pēc iestāšanās piešķirti saskaņā ar MB atbalsta mehānismu. 2011. gadā ar dalībvalstīm saistītais maksimālais tiešais Budžeta risks ir EUR 3 miljardi[18] (63 % no kopēja gada riska). 2. tabulā ir redzams, ka dalībvalstu starpā pēc neatmaksāto summu lieluma Ungārija un Rumānija ierindojas pirmajā un otrajā vietā. 2. tabula – Dalībvalstu secība atbilstoši budžeta maksimālajam riskam, kas ar šīm valstīm saistīts 2011. gadā (miljonos EUR) | Vieta | Valsts | Maksimālais risks | % no kopējā maksimālā riska | 1. | Ungārija | 2209,6 | 73,3% | 2. | Rumānija | 383,9 | 12,7% | 3. | Latvija | 98,3 | 3,3% | 4. | Polija | 81,9 | 2,7% | 5. | Bulgārija | 76,9 | 2,6% | 6. | Čehija | 73,6 | 2,4% | 7. | Slovākija | 58,1 | 1,9% | 8. | Slovēnija | 14,3 | 0,5% | 9. | Kipra | 9,8 | 0,3% | 10. | Lietuva | 5,5 | 0,2% | 11. | Igaunija | 1,0 | 0% | 12. | Malta | 0,7 | 0% | Kopā | 3013,7 | 100,0% | Ar trešām valstīm saistītais risks Fonds ir garantējis aizdevumus trešām valstīm, un šo aizdevumu galīgās atmaksas termiņi sniedzas līdz pat 2040. gadam. Konkrētāk, Fonda ar trešām valstīm saistītais maksimālais risks 2011. gadā būs EUR 1,8 miljardi[19] (37 % no kopējā gada riska). Desmit valstis (no četrdesmit četrām), kuru kopējās neatmaksātās summas ir vislielākās, ir norādītas tabulā. Tās kopā veido EUR 1387,2 miljonus jeb 79 % no Fonda kopējā gada riska. Ekonomiskā situācija šajās valstīs ir analizēta un raksturota KDDD. 3. tabula – 10 svarīgāko trešo valstu secība atbilstoši fonda maksimālajam riskam, kas ar šīm valstīm saistīts 2011. gadā (miljonos EUR) | Vieta | Valsts | Maksimālais risks | % no kopējā maksimālā riska | Vieta Euromoney kredītriska reitingā[20] | 03/2010 | 09/2010 | 1. | Turcija | 395,9 | 28,5 | 59/185 | 50/185 | 2. | Ēģipte | 211,4 | 15,2% | 69/185 | 64/185 | 3. | Maroka | 171,3 | 12,3% | 57/185 | 62/185 | 4. | Tunisija | 166,3 | 12% | 71/185 | 69/185 | 5. | Dienvidāfrika | 99,5 | 7,2% | 53/185 | 44/185 | 6. | Serbija | 88,0 | 6,3% | 76/185 | 70/185 | 7. | Sīrija | 76,8 | 5,5% | 140/185 | 128/185 | 8. | Libāna | 76,0 | 5,5% | 82/185 | 76/185 | 9. | Brazīlija | 55,0 | 4,0% | 51/185 | 42/185 | 10. | Jordānija | 47,1 | 3,4% | 72/185 | 67/185 | Valstis kopā | 1387,2 | 100,0% | Riska attīstība Par spīti cerīgajam ekonomiskā noskaņojuma uzlabojumam 2010. gada otrajā pusē, turpinājās dažos valstu obligāciju tirgos ES novērotā lielā spriedze. - Maksājumu bilances atbalsta mehānisms ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības mehānisma (MB atbalsta mehānisma) aktivizēšana 2008. gada decembrī palīdzēja Ungārijai, Latvijai un Rumānijai atjaunot investoru uzticību tirgum. Pirmā aizdevuma atmaksa tiks veikta 2011. gada decembrī. MB atbalsta mehānisma maksimālais apjoms ir EUR 50 miljardi, bet, ja nepieciešams, vēl ir pieejami atlikušie MB atbalsta mehānisma līdzekļi EUR 36,4 miljardu apmērā[21]. - Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) Ekonomikas un finanšu padomes secinājumos noteikts maksimālais mehānisma līdzekļu apjoms EUR 60 miljardu apmērā[22], savukārt juridiskais ierobežojums ir noteikts Padomes regulas 2. panta 2. punktā, kas ierobežo neatmaksāto summu līdz tai, kas pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apjomu[23]. Pēc 2010. gada 21. novembrī saņemtā Īrijas iestāžu lūguma tika piešķirts apvienotais ES/ SVF trīs gadu finansiālais atbalsts. Kopējā palīdzība Īrijai sasniegs EUR 85 miljardus. EUR 17,5 miljardi tiks finansēti no Īrijas līdzekļiem, izmantojot Valsts kases skaidrās naudas rezervi un Valsts pensiju rezerves fonda investīcijas. Kopējās atbalsta paketes atlikušo daļu finansēs: - no Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) — līdz pat EUR 22,5 miljardiem[24] ar ES budžeta garantiju; - no Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI) — EUR 17,7 miljardu apmērā (bez budžeta garantijas); - no Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) — EUR 22,5 miljardu apmērā; - ar divpusējiem aizdevumiem no Apvienotās Karalistes (EUR 3,8 miljardi), Zviedrijas (EUR 0,6 miljardi) un Dānijas (EUR 0,4 miljardi). - Makrofinansiālā atbalsta aizdevumi Līdz šim katram MFA aizdevumam trešām valstīm bija nepieciešams atsevišķs Padomes lēmums[25], bet, kopš spēkā ir stājies Lisabonas līgums, — atsevišķs Padomes un Parlamenta lēmums. Padomes lēmumi, ar kuriem piešķir makrofinansiālo atbalstu Armēnijai[26], Serbijai[27] un Bosnijai un Hercegovinai[28], 2010. gada 31. decembrī vēl nav īstenoti. 2010. gada otrajā pusē netika īstenota neviena MFA aizdevumu darbība. Euratom aizdevumi Maksimālais Euratom aizdevumu apjoms dalībvalstīm vai dažām trešām valstīm, kas ir tiesīgas tos saņemt (Krievijas Federācija, Armēnija, Ukraina), ir EUR 4 miljardi, no kuriem aptuveni 85 % jau ir izlietoti. Atlikušais pieejamais līdzekļu apjoms ir aptuveni EUR 600 miljoni, un tos varētu izlietot jaunu projektu finansēšanai dalībvalstīs un Ukrainā. - EIB aizdevumi EIB vispārējās pilnvaras attiecībā uz 2000.–2007. gada laikposmu beidzās 2007. gada 31. jūlijā. Minētajā datumā bija parakstīti nolīgumi par summu, kas atbilst 98 % no kopējā apjoma saskaņā ar šīm pilnvarām (EUR 20 060 miljoni, sk. A5. tabulu KDDD). 2010. gada 31. decembrī saskaņā ar šīm pilnvarām vēl ir jāizmaksā EUR 3022 miljoni, un tos var izmaksāt saskaņā ar ES garantiju 10 gadu laikā pēc pilnvaru termiņa beigām, kad attiecībā uz jebkuru neizmaksātu summu beidzas ES garantijas termiņš. Ņemot vērā Komisijas priekšlikumu grozīt EIB ārējo pilnvaru juridisko pamatu atlikušajam 2007.–2013. gada finanšu plāna laikposmam[29], sagaidāms, ka Parlaments un Padome pieņems attiecīgu lēmumu pirms 2011. gada 31. oktobra. ES garantiju var piešķirt ne vairāk kā 65 % no EIB finansēšanas darbībās izmaksāto kredītu un garantiju kopsummas, atskaitot atmaksātās summas un pieskaitot visas saistītās summas, un tādējādi ES garantijas maksimālais apjoms ir EUR 27 800 miljoni[30]. Saskaņā ar šīm pilnvarām 2010. gada 31. decembrī tika apstiprināts finansējums EUR 16 600 miljonu apmērā, no kuriem EUR 10 603 miljoni vēl nav izmaksāti (sk. A6. tabulu KDDD). NEIZPILDīTāS MAKSāJUMU SAISTīBAS, BUDžETA GARANTIJU AKTIVIZēšANA UN NOKAVēTIE MAKSāJUMI Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem Ja kāds parādnieks novēlo maksājumu ES, Komisija izmanto savus skaidras naudas resursus, lai novērstu kavējumus un no tiem izrietošās izmaksas par savu aizdevuma operāciju apkalpošanu[31]. Maksājumi no Budžeta Tā kā 2010. gada otrajā pusē nav konstatēts neviens saistību nepildīšanas gadījums, Budžeta postenī 01 04 01 (p.m. pozīcijā) " Eiropas Savienības garantijas Savienības un Euratom aizņēmumu operācijām un EIB aizdevumu operācijām " apropriācijas nav pieprasītas. Garantiju fonda aktivizēšana ārējai darbībai[32] Ja kāds ES piešķirta vai garantēta aizdevuma saņēmējs (trešās valstīs) novēlo maksājumu, tad vēršas Garantiju fondā, lai tas nosegtu neizpildītās maksājumu saistības trīs mēnešu laikā no dienas, kad maksājums bija jāveic[33]. 2010. gada otrajā pusē no Fonda nav prasīti neizpildīto saistību maksājumi. GARANTIJU FONDS āRēJAI DARBīBAI Atgūtie līdzekļi[34] No 2010. gada 31. decembra Fondam nebija jāatgūst nokavētie maksājumi. Aktīvi Fonda neto aktīvi[35] 2010. gada 31. decembrī bija EUR 1 485 464 411. Paredzētais apjoms Fonda līdzekļiem jābūt atbilstīgā apjomā (paredzētais apjoms), kas noteikts 9 % apmērā no neatmaksātā kapitāla saistību kopsummas, kurai pieskaitīti uzkrātie procenti. Attiecība starp fonda resursiem (EUR 1 485 464 411) un neatmaksātā kapitāla saistībām[36] (EUR 19 395 882 340) fonda regulas izpratnē nedaudz samazinājās no 8,21 % 2010. gada 30. jūnijā līdz 7,7 % 2010. gada 31. decembrī. Fonda līdzekļi 2010. gada beigās bija mazāki par paredzēto apjomu. Atbilstoši Garantiju fonda regulas noteikumiem, pieņemtajā 2012. gada budžetā tika iekļauts nodrošinājums EUR 260 170 000 apmērā. 2012. gada februārī šī summa tiks no Budžeta iemaksāta Fondā. RISKU NOVēRTēJUMS. VISVAIRāK RISKAM PAKļAUTO TREšO VALSTU EKONOMIKAS UN FINANšU STāVOKLIS Mērķi Šā ziņojuma iepriekšējās sadaļās sniegta informācija par budžeta riska kvantitatīvajiem aspektiem saistībā ar trešām valstīm. Tomēr jāizvērtē arī risku iestāšanās iespējamība, kas atkarīga no darbības veida un aizņēmēja stāvokļa (sk. 4.3. iedaļu). Riska novērtēšanas metodes Riska novērtējums KDDD balstās uz informāciju par ekonomikas un finanšu stāvokli, reitingiem un citiem zināmiem faktiem par valstīm, kuras saņēmušas garantētos aizdevumus. Šajā novērtējumā nav iekļautas sagaidāmo zaudējumu un atgūto līdzekļu aplēses, kas neizbēgami ir neskaidras. Valstu riska rādītāji, kas ir iekļauti KDDD tabulās, atklāj, ka saistību neizpildes risks pieaug. KDDD 3. iedaļā ir analizētas tās valstis, kurām 2011. gadā ir lielākais kredītrisks un ietekme uz budžetu (ņemot vērā arī MFA un Euratom aizdevumus). [1] COM(2011)150 un SEC(2011)371 kopā veido iepriekšējo ziņojumu par budžeta garantijām 2010. gada 30. jūnijā. [2] MFA var arī būt trešām valstīm piešķirtu dotāciju veidā. Sīkākai informācijai par MFA sk. Komisijas ziņojumu COM(2010)513 un SEC(2010)1117. [3] Padomes 2002. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 53, 23.2.2002, 1. lpp.). [4] EFSM tika izveidots 2010. gada 11. maijā, pamatojoties uz Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010 (OV L 118; 12.5.2010., 1. lpp.). Tā funkcijas ir līdzīgas kā maksājumu bilances mehānismam, bet tas ir pieejams visām valstīm, t. i., arī tām, kuras ir eurozonā. [5] Informācija par EIB pilnvarām sniegta KDDD A1. tabulā, un atsauces uz juridisko pamatu uzskaitītas A4. tabulā. [6] Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Lēmumu Nr. 633/2009/EK (OV L 190, 22.7.2009., 1. lpp.) patlaban noteiktas attiecībā uz laika periodu no 2007. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. oktobrim (Lēmums par ārējo darbību pilnvarām), un ar šo lēmumu aizstāj Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmumu 2006/1016/EK. [7] Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009, ar ko izveido garantiju fondu ārējai darbībai (kodificētā versija), "Garantiju fonda regula" (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.). [8] Lai gan ārējie riski tiek nodrošināti ar ES budžeta garantiju, Garantiju fonds darbojas kā instruments, lai aizsargātu ES budžetu pret maksājuma saistību neizpildes risku. Visaptverošu ziņojumu par Fonda darbību sk. COM(2010)418 un tam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā (SEC(2010)968). [9] Skatīt A3a. tabulu KDDD. [10] Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Lēmums Nr. 388/2010/ES, ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (OV L 179, 14.7.2010., 1. lpp.). [11] Padomes 2010. gada 11. maija Regula (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (OV L 118, 12.5.2010, 1. lpp.). [12] LESD 122. panta 2. punkts paredz sniegt finansiālu atbalstu dalībvalstīm, kuras nonākušas grūtībās, ko izraisījuši ārkārtēji apstākļi, kurus dalībvalstis nespēj ietekmēt. [13] Politikas nosacījumu galvenie elementi tika iekļauti Padomes 2010. gada 10. maija lēmumā 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp.). Politikas noteikumi tika sīkāk izklāstīti saprašanās memorandā, kas eurozonas dalībvalstu vārdā noslēgts starp Grieķijas iestādēm un Komisiju. [14] No tiem EUR 38 miljardi ir pieejami līdz 2011. gada martam. [15] No tiem EUR 14,6 miljardi ir pieejami līdz 2011. gada martam. [16] Saskaņā ar Garantiju fonda regulas 1. panta trešo daļu, līdzko attiecīgā valsts pievienojas Eiropas Savienībai, aizdevumu risks tiek pārcelts no fonda uz budžetu. [17] Šā aprēķina nolūkā pieņem, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa, t. i., ņem vērā tikai tos maksājumus, kuru termiņš ir noteiktajā laikposmā (sk. arī KDDD 2. iedaļu). [18] Tas atspoguļo summas, kuru atmaksas termiņš ir 2011. gadā (no kopējās neatmaksātās summas 2010. gada 31. decembrī), pieņemot, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa. Sīkāka informācija atrodama KDDD A2. tabulā. [19] Tas atspoguļo summas, kuru atmaksas termiņš ir 2011. gadā (no kopējās neatmaksātās summas 2010. gada 31. decembrī), pieņemot, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa. Sīkāka informācija atrodama KDDD A2. tabulā. [20] Augstāka vieta reitingā norāda uz zemāku valsts kredītspēju. Valstu vērtējuma skala ir no nulles līdz 185; 185 norāda uz lielāko saistību nepildīšanas risku. Valsts var uzlabot savu kredītvērtējumu, bet iegūt zemāku vietu reitingā, ja palielinās visu vērtēto valstu vidējais vērtējums. [21] Jāņem vērā, ka 2011. gada pirmajā pusgadā pieejamo līdzekļu maksimālais apjoms samazinājās līdz EUR 35 miljardiem, jo 2011. gada 27. maijā tika pieņemts lēmums par EUR 1,4 miljardu atbalstu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā. [22] Paziņojums presei par Ekonomikas un finanšu padomes ārkārtas sanāksmi 2010. gada 9. un10. maijā (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf). [23] Padomes 2010. gada 11. maija Regula (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (OV L 118, 12.5.2010, 1. lpp.). [24] Pirmā daļa EUR 5 miljarda apmērā tika izmaksāta 2011. gada 12. janvārī. Līdz 2011. gada jūnijam izmaksāti EUR 11,4 miljardi. [25] Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā koplēmuma procedūra būs parastā likumdošanas procedūra. [26] Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/890/EK, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Armēnijai (ne vairāk kā EUR 65 miljonus aizdevuma veidā un EUR 35 miljonus dotāciju veidā). [27] Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/892/EK, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Serbijai (aizdevuma mehānisms ne vairāk kā EUR 200 miljonu apmērā). [28] Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/891/EK, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Bosnijai un Hercegovinai (aizdevuma mehānisms ne vairāk kā EUR 100 miljonu apmērā). [29] COM(2010)174, 2010. gada 21. aprīlis. [30] No kuriem fiksēta maksimālā pamatsumma ir EUR 25 800 miljoni un fakultatīvās pilnvaras — EUR 2000 miljoni. [31] Sk. 12. pantu Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1.–12. lpp.). [32] Kopš tā izveidošanas 1994. gadā no Fonda ir pieprasīti EUR 478 miljoni. [33] Papildinformāciju sk. KDDD 1. nodaļas 4. punkta 3. apakšpunktā. [34] Kopš Fonda izveidošanas 1994. gadā tas ir atguvis kopumā EUR 576 miljonus (šis skaitlis ietver gan atmaksāto pamatsummu, gan procentus, gan soda procentus par nokavētiem maksājumiem, gan arī ieguvumus un zaudējumus no valūtas likmju svārstībām). [35] Fonda kopējie aktīvi, atskaitot uzkrātos maksājumus (EIB un revīzijas maksas). [36] Ieskaitot uzkrātos procentus.