Īpašais ziņojums Nr. 16/2009 - Eiropas Komisijas pārvaldītā pirmspievienošanās palīdzība Turcijai





Saīsinājumi CFCU : Centrālā finanšu un līgumu aģentūra DIS : decentralizētā īstenošanas sistēma EADP : Austrumanatolijas attīstības projekts ES : Eiropas Savienība EUSG : Eiropas Savienības ģenerālsekretariāts IPA : Pirmspievienošanās palīdzības instruments JMC : Apvienotā uzraudzības komiteja MIPD : daudzgadu indikatīvais plānošanas dokuments RACER : svarīgi, atzīti, uzticami, vienkārši un stabili [Relevant, Accepted, Credible, Easy and Robust] rezultatīvie rādītāji SMART : konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un laikā ierobežoti mērķi TPA : pirmspievienošanās palīdzība Turcijai Kopsavilkums I. Kopš 2002. gada no pirmspievienošanās palīdzības Turcijai ir finansēta to projektu īstenošana, kuru mērķis ir atbalstīt Turciju tās centienos panākt atbilstību nosacījumiem, kas prasīti, lai pievienotos Eiropas Savienībai (sk. 1.–7. punktu). II. Revīzijā tika meklētas atbildes uz šādiem trim jautājumiem (sk. 8. punktu): a) Vai Eiropas Komisija nodrošināja, lai ES palīdzību novirzītu tiem projektiem, kuri rada vislielāko pievienoto vērtību ES pievienošanās partnerības prioritāšu sasniegšanā? b) Vai Eiropas Komisija nodrošināja, lai decentralizētajā īstenošanas sistēmā savlaicīgi un veiksmīgi tiktu sasniegti projektu tiešie rezultāti un mērķi? c) Vai Eiropas Komisija nodrošināja efektīvu sistēmu izpildes uzraudzībai un novērtēšanai? III. Palātas revidenti pārbaudīja pabeigtu projektu paraugu, jaunu projektu plānošanas sistēmu un decentralizētās īstenošanas sistēmas darbību (sk. 9.–10. punktu). IV. Pirmajā pirmspievienošanās palīdzības posmā (TPA 2002–2006) bija daudz nepilnību, kas bija raksturīgas jau iepriekšējām pirmspievienošanās programmām: pārmērīgi kavējumi, problēmas īstenošanā un nepietiekama uzraudzība un vērtēšana (sk. 36.–42. un 53.–61. punktu). V. Revidēto projektu paredzētie tiešie rezultāti tomēr tika sniegti, un Palāta uzskata, ka rezultāti, visticamāk, nākotnē būs noturīgi (sk. 48.–52. punktu). VI. Jo īpaši līdz ar jaunā pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ieviešanu (IPA 2007–2013) Komisija ir ieviesusi pasākumus, lai novērstu daudzas nepilnības decentralizētajā īstenošanas sistēmā. Kaut arī tādējādi atlases process jau ir uzlabojies, šo pārmaiņu pilnu ietekmi varēs novērtēt tikai tad, kad turpmākajos gados būs īstenoti IPA projekti (sk. 19., 30.–34. un 43.–47. punktu). VII. Palāta tomēr konstatēja, ka Padomes un Komisijas stratēģijas dokumenti nebija pietiekami sagatavoti, lai ES palīdzību novirzītu sasniedzamu mērķu kopumam pirmspievienošanās procesā. Turklāt stratēģiskie un projektu mērķi nebija pietiekami konkrēti, lai būtu iespējams novērtēt projektu iznākumu. Komisijai nebija informācijas, lai nodemonstrētu pirmspievienošanās palīdzības efektivitāti (sk. 11.–19. un 53.–63. punktu). VIII. Uz šo apsvērumu pamata Palāta iesaka Komisijai novērst atlikušās nepilnības vispārējā plānošanas un izpildes pārvaldībā (sk. 65.–71. punktu). 1. fotoattēls. Viens no revidētajiem projektiem palīdzēja sasniegt vispārējo mērķi uzlabot Turcijas kuģošanas drošību un piesārņojuma novēršanu jūrā saskaņā ar ES prasībām. +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Komisija. Ievads 1. Turcija, tāpat kā Horvātija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, šobrīd ir viena no trim kandidātvalstīm dalībai Eiropas Savienībā. ES ir izveidojusi pievienošanās partnerību ar katru kandidātvalsti. Turcijas pievienošanās partnerību pieņēma 2001. gadā un atjaunināja 2003., 2006. un 2008. gadā. Ar Padomes lēmumu Turcijai ir noteiktas ES pievienošanās partnerības prioritātes, kurām jāpievērš uzmanība, lai panāktu virzību pievienošanās sarunās. 2. Eiropas Savienība sniedz finansiālu atbalstu, lai palīdzētu kandidātvalstīm risināt Eiropas integrācijas jautājumus un īstenot reformas, kuras vajadzīgas, lai panāktu atbilstību ES dalības kritērijiem. Katru gadu tiek izstrādāta valsts programma, kurā iekļauj īstenojamos projektus. 3. Turcijas 2002.–2006. gada valsts programmas finansēja no Turcijas pirmspievienošanās palīdzības (TPA) shēmas (sk. 1. tabulu). TPA 2007. gadā aizstāja ar pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA [1]). 1. tabula ES finansēti projekti un gada budžeti saistībā ar pirmspievienošanās palīdzību Turcijai Valsts programma | Projektu skaits | Piešķirtie budžeta līdzekļi (milj. EUR) | 2002 | 18 | 126 | 2003 | 26 | 145 | 2004 | 38 | 237 | 2005 | 38 | 278 | 2006 | 44 | 463 | 4. Pirmspievienošanās palīdzības instruments Turcijai 2007.–2013. gada posmam bija noteikts 4873 miljonu EUR apmērā. Tajā ietilpst pieci komponenti, no tiem lielākais ir I komponents "Pārejas palīdzība un iestāžu veidošana": tam piešķirti 1665 miljoni EUR [2]. Šī ir ES palīdzības svarīga sastāvdaļa, kuras mērķis ir panākt atbilstību politiskajiem un ekonomiskajiem kritērijiem (kā tas definēts Padomes 1993. gada jūnija sanāksmē Kopenhāgenā) [3] un ieviest acquis [4]; šie nosacījumi ir obligāti, lai pievienotos Eiropas Savienībai. 5. Kaut arī Komisija kopumā ir atbildīga par pirmspievienošanās palīdzības pārvaldību, Turcijas iestādes pārvalda TPA un IPA decentralizētajā īstenošanas sistēmā (DIS). Katra projekta galvenais saņēmējs (parasti tā ir ministrija vai cita valsts iestāde) ir atbildīgs par projekta ideju ierosināšanu, prasību konkretizēšanu un vēlāk arī par projekta darbību pārvaldību. Tika izveidotas jaunas Turcijas iestādes: Eiropas Savienības ģenerālsekretariāts (EUSG), kurš galvenokārt ir atbildīgs par projektu identifikāciju un uzraudzību, un Centrālā finanšu un līgumu aģentūra (CFCU), kura ir visu ES finansēto projektu līgumslēdzējs aģents. 6. Komisija bija atbildīga par DIS iestāžu un projektu pārvaldības sistēmas apstiprināšanu (akreditāciju) pirms to darbības sākuma. Komisija arī apstiprina gada valsts programmu, kurā ietilpst ES finansējumam atlasītie individuālie projekti, un Komisijas darbinieki Ankarā iepriekš apstiprina konkursus un līgumslēgšanu. 7. Apvienotā uzraudzības komiteja (JMC) Turcijai uzrauga DIS darbību. Komiteju kopīgi vada Komisija un Turcijas iestādes, un tajā ietilpst visu svarīgo iestāžu vecākie pārstāvji. Revīzijas tvērums un pieeja 8. Revīzijas mērķis bija novērtēt, cik labi Komisija pārvaldīja pirmspievienošanās palīdzību Turcijai šādos jautājumos: a) Vai Eiropas Komisija nodrošināja, lai ES palīdzību novirzītu tiem projektiem, kuri rada vislielāko pievienoto vērtību ES pievienošanās partnerības prioritāšu sasniegšanā? b) Vai Eiropas Komisija nodrošināja, lai decentralizētajā īstenošanas sistēmā savlaicīgi un veiksmīgi tiktu sasniegti projektu tiešie rezultāti un mērķi? c) Vai Eiropas Komisija nodrošināja efektīvu sistēmu izpildes uzraudzībai un novērtēšanai? 9. Palāta revidēja 11 TPA projektu paraugu no 82 projektiem 2002.–2004. gada valsts programmās, jo vēlāko gadu projekti revīzijas laikā vēl nebija pabeigti. Projektus pārbaudīja, lai novērtētu, cik lielā mērā bija sasniegti to tiešie rezultāti un mērķi. Šī pārbaude arī sniedza pierādījumus par nepilnību veidiem plānošanā, īstenošanā un uzraudzības sistēmās. Paraugā bija iekļauti veida, lieluma un atrašanās vietas ziņā atšķirīgi projekti. Vienkāršākajam paraugā iekļautajam projektam bija tikai viens līgums, bet lielākajam projektam — 312 dotācijas. Paraugā iekļautajiem projektiem piešķirtais ES finansējums svārstījās no 1,5 līdz 45 miljoniem EUR (sk. I pielikumu). 10. Revīzijā pārbaudīja arī IPA I komponenta stratēģisko plānošanu un jaunu projektu atlases procedūras pirmajā programmu gadā (2007) un līdz 2008. gada decembrim. Šo komponentu izraudzīja pārbaudei tāpēc, ka tas ir lielākais no pieciem komponentiem (52 % no kopējā Turcijai piešķirtā budžeta finansējuma 2007. gadā) un vislabāk salīdzināms ar TPA. Turcijas karte. Uz vietas veiktās revīzijas +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. Apsvērumi Stratēģiskā plānošana 11. Pievienošanās partnerības prioritātes ir jāīsteno ne tikai ar ES palīdzību, bet arī no valsts līdzekļiem un ar citu donoru palīdzību, kā arī ar valsts politiku un tiesību aktiem. 12. Palāta pārbaudīja 2007. gada valsts programmas stratēģijas dokumentus un plānošanas sistēmu, lai novērtētu, vai Komisija izmantoja sistemātisku pieeju ES finansiālās palīdzības novirzīšanā tur, kur tā rada vislielāko pievienoto vērtību prioritāšu sasniegšanā. Padomes un komisijas stratēģijas dokumenti nebija pietiekami izstrādāti, lai novirzītu ES palīdzību sasniedzamu mērķu īstenošanai 13. Finanšu regulā [5] ir prasīts, lai visiem politikas pasākumiem, kurus finansē no ES budžeta, būtu noteikti SMART (konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un laikā ierobežoti) mērķi. Šie mērķi budžeta līdzekļu sadalē pēc darbības jomām un pārvaldības procesā ir jāizklāsta gada darbību pārskatos [6]. Tomēr Komisija šādus mērķus neiekļāva darbību pārskatos par pirmspievienošanās izdevumiem Turcijā. 14. Lai panāktu atbilstību acquis prasībām un Kopenhāgenas kritērijiem, 2006. gada pievienošanās partnerībā Turcijai bija 236 prioritātes. Nebija norādīts uzskaitīto prioritāšu relatīvais nozīmīgums; vienīgā diferenciācija bija pēc laika grafika. 2006. gada pievienošanās partnerībā bija norādīts, ka īstermiņa prioritātes ir jāsasniedz vienā vai divos gados, bet vidēja termiņa prioritātes — trīs līdz četros gados. 15. Pievienošanās partnerības prioritātes nebija konsekventi izteiktas konkrētās un izmērāmās vienībās, un izrādījās, ka bija nereāli tās visas sasniegt Padomes lēmumā norādītajos termiņos. 16. Komisija 2007. gadā novērtēja, cik lielā mērā Turcija bija izpildījusi pievienošanās partnerības prioritātes. Atklājās, ka Turcija jau bija izpildījusi aptuveni 60 prioritātes jeb 30 % no tām prioritātēm, kuras bija jāizpilda saskaņā ar pievienošanās partnerības termiņiem. Palātas analīze to apstiprināja. No 2006. gada īstermiņa prioritātēm 67 % bija atrodamas arī 2008. gada pievienošanās partnerībā; tas nozīmē, ka šīs prioritātes nebija sasniegtas plānotajā termiņā (2. tabula). 17. Piemēram, 2001. gada pievienošanās partnerībā bija noteikts prioritāti "cīņa pret organizēto noziedzību, narkotikām, cilvēku tirdzniecību, krāpšanu, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu" sasniegt divos gados. Tā tas atkārtojās visās turpmākajās pievienošanās partnerībās. Ir skaidrs, ka tik plaša mēroga prioritāte nav sasniedzama divu gadu termiņā. 18. Saskaņā ar katru pievienošanās partnerību Turcijai ir jāizstrādā plāns, kurā ietverti paredzētie pasākumi [7]. Šajos plānos nav konkretizēts, kuriem pasākumiem būtu nepieciešama ES finansiālā palīdzība. 2. tabula 2006. gada pievienošanās partnerības un 2008. gada pievienošanās partnerības īstermiņa prioritāšu salīdzinājums 2006. gada pievienošanās partnerībā bija uzskaitītas 155 īstermiņa prioritātes, bet 2008. gada pievienošanās partnerībā — 139 īstermiņa prioritātes. | No 2006. gada pievienošanās partnerības prioritātēm 80 (52 %) ar nelielām izmaiņām vai bez tām atkārtojās 2008. gada pievienošanās partnerībā.24 (15 %) atkārtojās 2008. gada pievienošanās partnerībā, bet formulējums bija precīzāks vai stingrāks.51 (33 %) nebija iekļauta 2008. gada pievienošanās partnerībā. | 35 no 2008. gada pievienošanās partnerības īstermiņa prioritātēm bija jaunas vai arī tās iepriekš bija uzskaitītas kā vidēja termiņa prioritātes. | 19. Komisija 2007. gadā ieviesa daudzgadu indikatīvo plānošanas dokumentu (MIPD). Tas ir plašs stratēģijas dokuments, kas ieviests ar nolūku formulēt galvenās prioritātes, kuras jāsasniedz ar IPA līdzekļiem turpmākajos trīs gados. MIPD ir nozīmīgs instruments šā uzdevuma izpildē, un ar tā starpniecību ir iespējams labāk novirzīt ES finansējumu. Tomēr apkopojuma pakāpe noteica šā dokumenta detalizāciju. Dažās jomās attiecīgās pievienošanās partnerības prioritātes dokumentā bija nedaudz pārformulētas, un vienā gadījumā septiņas prioritātes bija apkopotas vienā punktā: "reliģiskās brīvības tiesiskās aizsardzības stiprināšana". Tādējādi MIPD dokumentā ES finansējuma mērķu definējums nebija konkrētāks, izmērāmāks vai sasniedzamāks nekā pievienošanās partnerībā. Projektu atlase 20. Atlasāmos projektus kopīgi izvēlas Turcijas iestādes un Komisija, šos projektus iekļauj finansēšanas nolīgumā, kuru abas puses paraksta pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi atbilstīgu valsts programmu. 21. Palāta novērtēja, vai projektu atlases process nodrošināja, ka a) finansētie projekti ir tieši saistīti ar pievienošanās partnerības prioritātēm; b) finansētajiem projektiem ir konkrēti mērķi un izpildes uzraudzība; c) finansētie projekti ir labi plānoti un tos ir iespējams īstenot. Turcijas pirmspievienošanās palīdzības projektu atlase nebija pietiekami stingra Turcijas pirmspievienošanās palīdzības projektu atlasi pietiekami nenoteica pievienošanās partnerības prioritātes 22. Ir vajadzīgs efektīvs process, ar ko panākt, lai decentralizētajā īstenošanas sistēmā ieviestā projektu identifikācija "no apakšas uz augšu" nodrošina, ka tiek izstrādāti un apstiprināti projekti, kuri ir paredzēti pievienošanās partnerības prioritāšu sasniegšanai. 23. Revidējot 2002.–2004. gada valsts programmu projektus, Palāta konstatēja, ka attiecīgajā laikposmā šāda procesa nebija, un vienam no 11 projektiem nebija atbilstošas pievienošanās partnerības prioritātes [8]. Kaut arī šis projekts viennozīmīgi bija vērtīgs (sk. 51. punktu un 5. izcēlumu), pievienošanās partnerībā par tā vajadzīgumu nekas nebija minēts. Tajā pašā laikā bija vairāk nekā 100 citu prioritāšu, kurām nebija atlasīti projekti. Vēl četru revidēto projektu mērķi un tvērums [9] tieši neattiecās uz pievienošanās partnerības prioritātēm. Turcijas pirmspievienošanās palīdzības projektu mērķi un rādītāji bija nepietiekami izpildes uzraudzībai 24. Par katru valsts programmā iekļauto projektu ir jāsagatavo pilns projekta apraksts, kas pazīstams kā project fiche. Šajā aprakstā jāizklāsta projekta mērķi, paredzamie rezultāti un objektīvi pārbaudāmi rādītāji, kā arī galvenie atskaites punkti to īstenošanā. 25. Palāta pārbaudīja project fiche, lai pārliecinātos, vai projektu mērķi un plānotie rezultāti bija SMART (konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un laikā ierobežoti) un vai projektu rezultātu uzraudzības rādītāji bija RACER (svarīgi, atzīti, uzticami, vienkārši un stabili). 26. Kaut arī project fiche sniedza rezultātu uzraudzības sistēmas pamatu, Palāta konstatēja, ka tikai diviem no 11 projektiem (Consumer Protection [Patērētāju aizsardzība] un Probation Service [Probācijas dienests] 2004. gada valsts programmā) bija SMART mērķi un RACER rezultatīvie rādītāji. Piemēram, Probation Service [Probācijas dienests] project fiche bija izklāstīti septiņi rādītāji, kuri mēra probācijas kā ieslodzījuma alternatīvas ietekmi. 27. Tā kā nebija uzrādītas pamatprasības — sākumpunkts, pret kuru varētu mērīt uzlabojumu — bija gandrīz neiespējami novērtēt, cik lielā mērā projektu mērķi tika sasniegti. 1. izcēlumā parādīts, ka Eastern Anatolia Development Programme [Austrumanatolijas attīstības projekta] komponenta mērķus varēja izmērīt. Tomēr project fiche dokumentā nebija iekļauti ne rādītāji, ne pamatprasības, ar kurām varētu salīdzināt sasniegumus, nebija izvirzīti arī mērķi. 1. izcēlums Eastern Anatolia Development Programme (EADP) [Austrumanatolijas attīstības projekts] Austrumanatolijas attīstības projektā, kura finansējums bija 45 miljoni EUR, bija četri komponenti, kuru mērķi minēti turpmāk tekstā. Lauksaimniecība: uzlabot lauku iedzīvotāju un organizāciju lauksaimniecības jaudu, ienākumu līmeni un dzīves kvalitāti programmas teritorijā (nebija sniegti rādītāji vai dati par lauksaimniecības jaudas, ienākumu un citām pamatprasībām). MVU: lai reģionālā attīstība ilgtermiņā balstītos uz jauninājumu izmantošanu, veicināt mazo un vidējo uzņēmumu darbību, palielinot gan centrālā, gan vietējā līmeņa resursus jaunu metožu pielietošanā (nebija sniegti rādītāji vai dati par pamatprasībām saistībā ar MVU darbību). Tūrisms: izplatīt informāciju par reģionu kā par valsts un starptautisku tūrisma galamērķi un palīdzēt saglabāt dabas un vēsturiskos objektus (nebija sniegti rādītāji vai dati par pamatprasībām saistībā ar valsts/ārvalstu tūristu skaitu). Sociālā attīstība: panākt līdzsvara maiņu par labu sieviešu iespējām piekļūt izglītībai un ienākumu gūšanas darbībām (nebija sniegti rādītāji vai dati par pamatprasībām saistībā ar sieviešu līdzdalību). Nebija pievērsta pietiekama uzmanība Turcijas pirmspievienošanās palīdzības projektu īstenošanas iespējām 28. Kad bija noteikti projektu mērķi, nebija konkretizētas projektam vajadzīgās iekārtas, telpas, darbības un pasākumi. No revidētajiem 11 projektiem tikai divos bija skaidri definētas konkrētas projekta prasības: Maritime Safety [Kuģošanas drošība] 2002. gada valsts programmā un Tax Administration [Nodokļu pārvalde] 2004. gada valsts programmā. Pārējo deviņu projektu specifikācijas bija vairāk vai mazāk nepietiekamas. 29. Piemēram, projektā Phytosanitary Acquis [10] [acquis Fitosanitārijas jomā] nebija pievērsta pietiekama uzmanība telpām, kuras bija jānodrošina Turcijas iestādēm. Tikai tad, kad projekts jau bija uzsākts, konstatēja, ka ir vajadzīgas pilnīgi jaunas ēkas un nozīmīgas izmaiņas darba praksē. Projektam paredzētajā budžetā un termiņā šāda mēroga darbu nebija iespējams veikt. Tādējādi projekts nesasniedza mērķi — plānoto laboratorijas akreditāciju, kaut arī ES finansētās iekārtas un mācības tika sniegtas, kā tas bija plānots. Līdz ar pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ieviešanu projektu atlases process uzlabojās 30. Revīzijā par projektu atlases procesu 2007. gada valsts programmai Palātas revidenti konstatēja, ka pirms projekta ierindošanas to projektu starpā, kuri kandidē uz iekļaušanu programmā, Komisija bija ieviesusi sistemātiskas un dokumentētas pārbaudes par katru projekta pieteikumu. 31. Piemēram, agrīnā posmā pārbaudīja, vai projekts atbilst daudzgadu indikatīvajā plānošanas dokumentā (MIPD) noteiktajai prioritātei un pievienošanās partnerībai. Noraidīja tos projektu pieteikumus, kuros neatrada attiecīgo saikni. 32. Komisija arī atzina, ka ir jāuzlabo rādītāji, lai varētu labāk izmērīt projektu mērķu sasniegšanu, un ieviesa šo rādītāju kvalitātes pārbaudes. Saņēmējiem tika dotas norādes par to, kā definēt skaidrus mērķus un to mērīšanas rādītājus. 33. Turklāt Komisija lika Turcijas iestādēm par katru projektu sagatavot vajadzību novērtējumu vai tehniski ekonomisko pamatojumu un ieviesa pārbaudes, lai nodrošinātu, ka tas tiek darīts. Komisija ieteica veikt ekonomisko novērtējumu (parasti izmaksu un ieguvumu analīzi) investīciju projektiem. Komisija arī prasīja veikt tirgus pētījumus par piedāvāto projektu piegādes komponentiem; to darīja, lai novērtētu patieso vajadzību pēc iekārtām un ar tām saistītu pienācīgu budžetu. Komisija deva norādījumus Turcijas iestādēm, kā šādi pētījumi jāsagatavo. 34. Palāta veica analīzi un pārliecinājās, ka 2007. gada valsts programmā jaunie pasākumi ir īstenoti, tomēr to piemērošanu ir iespējams uzlabot. Projektu pieteikumos neizvērtēja to, cik efektīvi un produktīvi projekti ļaus sasniegt prioritāti. Šāds novērtējums dotu iespēju lietderīgi salīdzināt alternatīvas un atlasīt projektus ar vislielāko iespējamo ietekmi. 35. Jaunajiem pasākumiem būtu jāļauj Komisijai atlasīt projektus tā, lai pēc iespējas izvairītos no problēmām, kas minētas 2002.–2004. gada valsts programmas projektu revīzijā. Uzlabojumu ietekmi tomēr varēs pilnībā novērtēt tikai tad, kad 2007. gada valsts programmas projektu īstenošana būs pabeigta (2012. gadā). Decentralizētā īstenošanas sistēma (DIS) 36. Decentralizētā īstenošanas sistēma Turcijas iestādēm nodrošina tiesisko regulējumu un administratīvo sistēmu ES finansēto projektu pārvaldībai Komisijas pārraudzībā. Šim nolūkam ir vajadzīgas pienācīgas administratīvas struktūras ar pietiekamiem resursiem, t. i., Eiropas Savienības ģenerālsekretariāts (EUSG) un Centrālā finanšu un līgumu aģentūra (CFCU) (sk. 5. punktu), kā arī pietiekama saņēmēju spēja projektus īstenot. 37. Palāta novērtēja, vai decentralizētajā īstenošanas sistēmā projekti bija veiksmīgi pārvaldīti, t. i., a) vai no 2002.–2004. gada valsts programmas revidētie projekti bija savlaicīgi īstenoti; b) vai tikta sasniegti paredzētie projektu tiešie rezultāti un vai bija potenciāls noturīgam iznākumam. Revidēto projektu īstenošana DIS sistēmā nenotika savlaicīgi, bet vēlāk ir veiktas koriģējošas darbības 38. Komisija 2003. gadā novērtēja DIS struktūras un personāla spēju kā apmierinošu un, pamatojoties uz šo vērtējumu, pilnvaroja DIS īstenot pirmspievienošanās palīdzību Turcijai. Tomēr reāli DIS trūka kvalificētu un piemēroti apmācītu darbinieku, lai apstrādātu 2002.–2004. gada valsts programmās pieņemtā budžeta un projektu apjomu, (sk. 2. izcēlumu). Tomēr, neskatoties uz to, Komisija pieņēma valsts programmas, kuru finanšu apjoms un projektu skaits ar katru gadu pieauga (sk. 1. tabulu). 2. izcēlums Piemēri par to, kā DIS darbinieku skaita un pieredzes trūkums izraisīja kavējumus Road Transport [Autotransporta] projekts 2004. gada valsts programmā Tehniskās specifikācijas tika izstrādātas 2004. gada beigās, taču darbinieku trūkuma dēļ CFCU savus komentārus sniedza tikai pēc septiņiem mēnešiem. Konkursa dokumentu galīgajai apstiprināšanai kopumā bija vajadzīgs vairāk nekā pusotrs gads. Phytosanitary Acquis projekts 2002. gada valsts programmā Projekta tehniskās palīdzības līguma sagatavošana kopumā ilga gadu, tika sagatavotas desmit līguma projektu versijas, jo saņēmējam trūka pieredzes šādu līgumu sagatavošanā. Šā iemesla dēļ tehniskā palīdzība aizkavējās par aptuveni 11 mēnešiem. 39. Lai risinātu iekavēto darbu jautājumu, CFCU deva priekšroku konkursiem un līgumslēgšanai saistībā ar vecākiem projektiem, lai tādējādi nenokavētu līgumslēgšanas termiņus un nepazaudētu piešķirto ES finansējumu. Iznākumā kārtējā gada projekti nevirzījās, kā tas bija plānots, un radās sistemātiski kavējumi [11]. Sekas bija tādas, ka visām 2002.–2005. gada valsts programmām īstenošanas termiņš bija jāpagarina par vienu gadu. Arī daļa no 2006. gada valsts programmas bija jāpagarina. 40. Palāta konstatēja, ka decentralizētajā īstenošanas sistēmā savlaicīgi netika īstenoti septiņi no 11 revidētajiem projektiem 2002.–2004. gada valsts programmās, bet pārējos četrus projektus īstenoja tikai daļēji savlaicīgi. 41. Projekta īstenošanas pirmais solis ir konkurss, kuru var sākt pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi valsts programmu. No revidētajiem projektiem septiņi revīzijas laikā nebija gatavi konkursam, jo saņēmēja ministrija nebija pietiekami sagatavojusi projekta specifikāciju un citu dokumentāciju, lai varētu publicēt prasītos paziņojumus par konkursu, lai atrastu piemērotus līgumslēdzējus. Piemēram, bija 17 mēnešu kavējums no projekta apstiprināšanas 2004. gada valsts programmā līdz konkursa izsludināšanai par Customs Modernisation [Muitas modernizācijas] un Cultural Rights [Kultūras tiesību] projektiem. 3. izcēlums Customs Modernisation [Muitas modernizācijas] projekts 2004. gada valsts programmā 2004. gada valsts programmu apstiprināja 2005. gada janvārī. Paziņojumu par transportlīdzekļu un iekārtu (tostarp rentgena skeneru) iepirkumu publicēja tikai 2006. gada 31. augustā, bet līgumu noslēdza termiņa pēdējā dienā — 2006. gada 30. novembrī. Divas no iepirkuma partijām bija jāanulē, jo piedāvājumi neatbilda specifikācijām. Tā kā vairs nebija laika atkārtot konkursa procedūru, kavējumu dēļ bija jāizdara anulēšana par aptuveni 3,7 miljoniem EUR (21 % no kopējā 18 miljonu EUR lielā iekārtu budžeta). Lai nodrošinātu projekta atlikušās daļas īstenošanu, Komisijai par gadu bija jāpagarina izpildes termiņš (līdz 2008. gada 30. novembrim). 42. Līgumslēgšanas posmā ietilpst saņemto piedāvājumu izskatīšana, līgumslēdzēja atlase un līguma parakstīšana. Par to pamatatbildība ir CFCU. Neviens no revidētajā paraugā ietilpstošajiem piegādes līgumiem nebija parakstīts laikā. Kavējumi konkursa organizēšanā vai līgumslēgšanā attiecīgi saīsina laiku, kas atlicis projekta pasākumu veikšanai, un tam dažos projektos bija būtiskas sekas (sk. 3. izcēlumu). 2. fotoattēls. Customs Modernisation [Muitas modernizācijas] projektā ES finansēja skeneru iegādi ostās un robežkontroles punktos, lai pārbaudītu transportlīdzekļus un novērstu nelikumīgu cilvēku tirdzniecību un narkotiku un ieroču kontrabandu. +++++ TIFF +++++ Avots: Turcijas muitas iestāde. 3. fotoattēls. Ar ES finansēto skeneru palīdzību ir atrasts aizdomīgs kravas saturs. +++++ TIFF +++++ Avots: Turcijas muitas iestāde. 43. Tā kā bija problēmas, kuru iemesls bija pārāk mazs darbinieku skaits CFCU, Komisija apstiprināja 2005. un 2006. gada valsts programmu ar nosacījumu, ka jāpalielina darbinieku skaits CFCU līdz 80 darbiniekiem 2005. gada valsts programmā un līdz 100 — 2006. gada valsts programmā. 44. Lai samazinātu risku, ka līgumi tiks noslēgti pēdējā brīdī, Komisija ieviesa starpposma termiņus. Tas sākās ar 2005. gada valsts programmu, bet efektīvāk notika saistībā ar 2006. gada valsts programmu, tā iemesls gan bija mazāks apstrādājamo līgumu skaits (sk. 3. tabulu). 45. Lai novērstu kavējumus, 2007. gada valsts programmā ieviesa arī jaunas pārbaudes projektu atlases procedūrās (sk. 30. punktu). Projekta atlases procedūras beigu posmā novērtēja saņēmēja spēju apgūt līdzekļus, kā arī pārbaudīja "projekta briedumu", lai nodrošinātu, ka projektu iespējams nekavējoties īstenot. 3. tabula Dati par līgumslēgšanu Programma | Līgumslēgšanas termiņš | Līgumu kopējais skaits | Līgumu slēgšana pēdējā mēnesī | 2002. g. VP | 30.11.2004. | 351 | 287 | 82 % | 2003. g. VP | 30.11.2005. | 501 | 454 | 91 % | 2004. g. VP | 30.11.2006. | 752 | 688 | 91 % | 2005. g. VP | 30.11.2007. | 604 | 470 | 78 % | 2006. g. VP | 30.11.2008. | 378 | 85 | 22 % | 46. Komisija arī ieviesa jaunas procedūras, lai CFCU vadītājs būtu atbildīgs par to, ka saņēmējām ministrijām ir vajadzīgā spēja, tostarp darbinieki, lai īstenotu projektus. Sākot ar 2007. gada valsts programmu, pēc saņēmēju ministriju pašnovērtējuma CFCU vadītājs veic "miniakreditāciju". 47. Tā kā revīzijas laikā minētais process vēl turpinājās, šā pasākuma ietekmi vēl nevar novērtēt. Tomēr Komisija jau ir noskaidrojusi, ka saņēmējiem netika dotas skaidras pamatnostādnes un ka CFCU nebija apmierinošu procedūru pašnovērtējumu pārbaudei. Revidēto projektu paredzētie tiešie rezultāti visbeidzot tika sasniegti, un rezultāti, visticamāk, būs noturīgi 48. Projektos izmanto resursus (ieguldījumus), lai radītu tiešos rezultātus un sasniegtu mērķus (paredzētos rezultātus un iznākumu). Šie jēdzieni ir definēti 4. izcēlumā. 4. izcēlums Projektu tiešo rezultātu un mērķu definēšana Tiešie rezultāti — tieši radītais vai sasniegtais ar projektam piešķirtajiem līdzekļiem. Piemēri: laboratorijas iekārtu piegāde Phytosanitary Acquis [acquis fitosanitārijas jomā]; mācību kursu sniegšana (EADP). Rezultāti — tūlītējas izmaiņas, kuras izriet no projekta īstenošanas. Piemēri: laboratorijas iekārtu izmantošana augu slimību pārbaudē; piedaloties mācību kursā, sievietes apguvušas jaunas iemaņas. Ietekme — ilgtermiņa sekas pēc projekta pabeigšanas. Piemēri: retāki augu slimību gadījumi; sievietēm uzlabojas piekļuve ienākumus nesošām darbībām. Iznākums — rezultāti un ietekme. Mērķis — paredzētā sasniedzamā iznākuma formulējums. 49. Kā tas minēts 24.–27. punktā, nebija definēti SMART projektu mērķi un rādītāji, tāpēc Komisija nevarēja nodemonstrēt, cik veiksmīga bija projektu vadība mērķu sasniegšanā. Tādējādi Palātas novērtējums aprobežojās ar pierādījumu pārbaudēm par to, ka ir sasniegti projektu paredzētie tiešie rezultāti. Novērtējums bija balstīts uz uzraudzības ziņojumu pārbaudi, intervijām visās 11 galvenajās saņēmējās ministrijās un Revīzijas palātas 19 apmeklējumiem uz vietas, lai iegūtu pierādījumus par sniegtajiem tiešajiem rezultātiem. 50. Projektu tiešo rezultātu sasniegšanā Palāta nozīmīgas nepilnības nekonstatēja: attiecībā uz revidētajiem līgumiem tie tika pilnībā sasniegti trijos [12] no 11 projektiem un lielā mērā pārējos astoņos projektos (sk. 4. tabulu). Nedaudzās konstatētās problēmas radās tāpēc, ka bija nepilnības projektu koncepcijā un atlases posmā (sk. 20.–29. punktu) un kavējumi konkursu organizēšanā un līgumslēgšanā. 4. tabula Tiešie rezultāti un ilgtspējība Kritēriji: = pilnībā sasniegti; = galvenokārt sasniegti; = nav sasniegti. | Projekti | Maritime Safety | Phytosanitar Acquis | Police Forensic | Cultural Rights | Consumer Protection | Biocides and Water | Customs Modernisation | Tax Administration | Road Transport | Probation Service | EADP | Tiešie rezultāti un ieguldījums mērķu sasniegšanā | Y | / | / | / | / | / | Y | / | / | Y | / | Iespēja, ka projekts būs ilgtspējīgs | Y | N | Y | / | / | / | / | Y | / | Y | / | 51. Projekts ir ilgtspējīgs tad, ja arī pēc ES finansējuma beigām tā rezultāti turpinās un ietekme tiek panākta. Ņemot vērā revīzijas darba ierobežojumus, kas saistīti ar revidēto projektu gatavības pakāpi, Palāta novērtēja, ka no 11 revidētajiem projektiem desmit projektu rezultāti, visticamāk, būs noturīgi (sk. 4. tabulu). Vienīgais izņēmums bija Phytosanitary Acquis [acquis Fitosanitārijas jomā] projekts no 2002. gada valsts programmas. Kaut arī lielākā daļa tā paredzēto tiešo rezultātu tika sasniegta, projekta ilgtspējība bija apdraudēta, jo nebija panākta akreditācija (sk. 29. punktu), laboratorijās trūka darbinieku un laboratorijas iekārtu piegādātājs neveica līgumā paredzēto tehnisko apkopi. 52. Turklāt, kā parādīts 5. izcēlumā, ir lielāka iespēja, ka projekts būs ilgtspējīgs, ja saņēmējam ir lielāka līdzdalība un atbildība. Izpratne par līdzdalību un atbildību rodas tad, kad saņēmējs jūtas aktīvi iesaistīts iniciatīvā, piemēram, ja saņēmējs pats to ir pieteicis, piedalījies plānošanā un koncepcijas izstrādē, pārvaldījis ieviešanu un uzskata, ka gūs labumu no tā, ka pasākums turpināsies. DIS sistēma Turcijā atbalsta šādu nosacījumu izpildes iespēju, jo projektus identificē "no apakšas uz augšu" un saņēmēji pārvalda projektu ieviešanu. Lai arī līdzdalība un atbildība ir tikai viens no vairākiem faktoriem, kuri ietekmē ilgtspējību, Palāta konstatēja ilgtspējībai piemērotus apstākļus — līdzdalību projektos un atbildību par tiem un plānoto tiešo rezultātu sasniegšanu. 5. izcēlums Probation Service [Probācijas dienesta] projekts 2004. gada valsts programmā Tehnisko palīdzību, kas viennozīmīgi ir projekta svarīgākais elements, īstenoja efektīvi un savlaicīgi, taču bija kavējumi biroja iekārtu piegādē, jo iepirkuma paziņojumu publicēja vairāk nekā 17 mēnešus vēlāk, nekā tas bija paredzēts project fiche. Kavējuma ietekmi mazināja tas, ka Tieslietu ministrija piegādāja citas iekārtas no Turcijas valsts fondiem, un tādējādi probācijas dienesta biroji varēja sākt darboties. Izpildes uzraudzība un novērtēšana 53. Izpildes uzraudzība un novērtēšana ir vajadzīga, lai informētu lēmumpieņēmējus un demonstrētu pareizu finanšu pārvaldību. Palāta pārbaudīja, vai Komisijai bija racionāls pamats, uz kā izvērtēt projektu īstenošanu un novērtēt projektu mērķu sasniegšanu un ES finansēto projektu ietekmi pievienošanās partnerības prioritāšu sasniegšanā. Par īstenošanas problēmām ne vienmēr ziņoja 54. DIS projektu norises gaitu uzraudzīja ar regulāru sanāksmju un uzraudzības ziņojumu starpniecību. 55. Lai uzraudzītu projektu gaitu un risinātu problēmas, kas radušās projektu īstenošanā, sanāksmes vadīja katra projekta saņēmējs. Komisijas, CFCU un EUSG pārstāvjiem arī bija jāierodas uz sanāksmēm, lai saņemtu un sniegtu atjauninātu informāciju. Sanāksmju protokoli ne vienmēr tika sagatavoti, bet Palāta pārbaudīja nelielu paraugu, kurā ietilpa revidēto projektu pieejamie protokoli. Tajos apstiprinājās kārtējās īstenošanas problēmas un lēma par pēcpārbaudes pasākumiem, tomēr daži svarīgi jautājumi nebija dokumentēti. Kaut arī EUSG ir atbildīgs par īstenošanas gaitas pārbaudi un vajadzības gadījumā tam ir jāiesaka koriģējoši pasākumi Apvienotajai uzraudzības komitejai, Palāta atklāja, ka EUSG pārstāvji nebija piedalījušies nevienā no paraugā iekļautajām sanāksmēm. 56. DIS sistēmā sagatavoja divu veidu projektu uzraudzības ziņojumus. Viens no tiem bija CFCU ikmēneša ziņojums par konkursiem, līgumslēgšanu un maksājumiem. Šos ziņojumus sūtīja EK pārstāvniecībai darbības pārbaudei un Komisijas Finanšu nodaļai — finanšu pārbaudei. Otra veida ziņojums bija saņēmēja ziņojums par projekta pasākumu izpildi. To sagatavoja ik pēc sešiem mēnešiem un nosūtīja EUSG. Tomēr Palāta konstatēja, ka šajos ziņojumos nav minēti vairāki būtiski kavējumi un projektu īstenošanas problēmas (sk. 5. tabulu). 57. Ziņojumos bija iespēja uzraudzīt virzību, to salīdzinot ar katrā project fiche iekļautajiem atskaites punktiem dažādos projekta īstenošanas posmos. Tomēr, izņemot attiecībā uz projektu sākuma un beigu datumiem, tas nebija izdarīts — nebija ziņots par katra starpposma atskaites punkta sasniegšanas datumu. Tādējādi projekta noslēgumā nebija pilnīgu datu par to, cik lielā mērā projekts bija īstenots saskaņā ar plānu. 5. tabula Saņēmēja projekta uzraudzības ziņojumā neminētās nepilnības un turpmāka rīcība Biocidals and Water | Ar piedāvātajiem laboratorijas objektiem saistītās nepilnības nebija minētas saņēmēja uzraudzības ziņojumā, taču tās bija detalizēti izklāstītas ES konsultanta ceturkšņa ziņojumā. Saņēmējs novērsa nepilnības (Turcijas finansējums), un projekts tika veiksmīgi pabeigts. | Phytosanitary Acquis | Revidenti atklāja, ka ir piegādātas nepiemērotas laboratorijas iekārtas un piedāvāti neadekvāti laboratorijas objekti (sk. 29. un 51. punktu, 2. izcēlumu un 4. tabulu). Saņēmējs veica koriģējošus pasākumus un pēc Komisijas apmeklējuma uz vietas šajā laboratorijā nomainīja piedāvātos laboratorijas objektus. | Customs Modernisation | Novēlota rentgena skenera uzstādīšana nebija minēta saņēmēja ziņojumā, jo saņēmējs nebija paredzējis papildu pamatnes būvniecību skenera piestiprināšanai; vēlāk saņēmējs to izdarīja par saviem līdzekļiem. | 58. Ārējs uzņēmums, ar kuru Komisija bija noslēgusi līgumu, katru gadu JMC sagatavoja starpposma novērtējuma ziņojumus. Šajos ziņojumos bija apkopoti visi aktīvie jeb īstenošanas procesā esošie projekti ziņojuma termiņa datumā. Šo ziņojumu mērķis bija caurskatīt katra projekta īstenošanu svarīguma, produktivitātes un efektivitātes, ietekmes un ilgtspējības aspektā. To galvenokārt veica, pamatojoties uz DIS uzraudzības ziņojumu un intervijām. Tika sagatavots arī vispārējs ziņojums, kurā bija iekļauti ieteikumi DIS sistēmas darbības un plānošanas uzlabošanai. Šo ieteikumu rezultātā JMC pieņēma vairākus lēmumus. 59. Tā kā starpposma novērtējuma ziņojumus sagatavoja reizi gadā un tajos nebija sniegts novērtējums par pabeigtajiem projektiem, informācija nebija pietiekami savlaicīga vai pilnīga rezultātu pārvaldībai. Ņemot vērā arī DIS projektu uzraudzības ziņojumos minētās nepilnības un to, ka pieejamos datus neapkopoja, nebija uzraudzībai noderīgas informācijas par to, kuros projektu posmos kavējumi notika un cik lieli tie bija. Rezultātā trūka pilnīgas, ticamas un savlaicīgas vadības informācijas CFCU gada darba grafika izveidošanai, lai varētu pārvarēt vājās vietas un paveikt uzkrātos darbus, kā arī ātri reaģēt gadījumos, kad nav sasniegti atskaites punkti. Kopējie dati projektu rezultātu novērtēšanai bija nepilnīgi 60. Papildus 24.–27. punktā minētajām nepilnībām projektu mērķu un rādītāju formulēšanā desmit projektos no revidētajiem 11 project fiche dokumentos definētos rezultatīvos rādītājus neizmantoja uzraudzības ziņojumos. Starp šiem projektiem bija divi projekti, kuriem bija vairāki labi izstrādāti rādītāji (sk. 26. punktu). Tādējādi Komisijai nebija informācijas par to, cik veiksmīgi tika sasniegti projektu mērķi. 61. Daudzos gadījumos projektu rezultāti un ietekme nebūs panākta vēl kādu laiku pēc galīgā maksājuma veikšanas, taču šis aspekts ir būtisks, lai novērtētu izdevumu izpildi. Tā kā nebija galīgā projekta ziņojuma, Komisijai pēc projekta pabeigšanas nebija datu vākšanas sistēmas par project fiche dokumentā izklāstītajiem rādītājiem. Nebija prasības uzraudzīt projektu ilgtspējību un mērķu sasniegšanu un par to ziņot pēc galīgā maksājuma datuma. 62. Sešos gados, kad Turcijai ir sniegta ES pirmspievienošanās palīdzība, nav izveidota atsevišķu projektu ex post pārbaudes sistēma vai visas programmas efektivitātes novērtējuma sistēma pievienošanās partnerības prioritāšu sasniegšanas, kā arī Turcijas virzības dalībai ES aspektā. 63. Turklāt tas, ka vairākums pirmspievienošanās finansiālās palīdzības stratēģisko mērķu nebija konkrēti, izmērāmi vai noteiktajā laikposmā sasniedzami, nozīmē, ka nebija pietiekama pamata izdevumu izpildes, tostarp rentabilitātes, uzraudzībai. Secinājumi un ieteikumi 64. Palāta konstatēja nepilnības pirmspievienošanās palīdzības Turcijai pārvaldībā, ko Komisija īstenoja TPA laikposmā. Kopš tā laika Komisija ir rīkojusies, lai uzlabotu IPA procedūras, kaut arī izmaiņu efektivitāti varēs novērtēt tikai nākotnē. Vēl joprojām ir vajadzīgi uzlabojumi finansējuma prioritāšu noteikšanā un efektivitātes izvērtēšanā. Vai Eiropas Komisija nodrošināja, lai es palīdzību novirzītu tiem projektiem, kuri rada vislielāko pievienoto vērtību es pievienošanās partnerības prioritāšu sasniegšanā? 65. Nebija mehānisma, kas nodrošinātu, ka tieši pieteiktajos un atlasītajos projektos ES finanšu resursi tiek izlietoti vislabāk, lai sasniegtu pievienošanās partnerības prioritātes. 66. Pievienošanās partnerībā ir noteiktas daudzas prioritātes, kuras jāsasniedz, lai sagatavotu Turciju dalībai ES. Eiropas Savienības palīdzības mērķis ir papildināt Turcijas pašas pūliņus šo mērķu sasniegšanā. Nebija skaidras mērķu hierarhijas no pievienošanās partnerības līdz pat gada valsts programmām un apstiprinātajiem projektiem, kā arī atsevišķām projektu sastāvdaļām un pasākumiem. Nebija konkrētu kritēriju un pamatīgi izstrādātas sistēmas, kas ļautu noteikt prioritātes, kurām jāvirza ES palīdzība. Šai palīdzībai nebija noteikti konkrēti, izmērāmi un sasniedzami mērķi, un termiņus nebija iespējams reāli ievērot. 67. Tādējādi nebija racionāla pamata izpildes uzraudzībai. 68. Kaut arī līdz ar IPA ieviešanu projektu atlases procedūras ir būtiski uzlabojušās, projektu pieteikumos joprojām nenovērtēja to, cik efektīvi un produktīvi tie sekmēs stratēģisko mērķu sasniegšanu, tas ļautu pamatoti salīdzināt alternatīvas vai arī atlasīt projektus ar lielāko paredzamo ietekmi. Ieteikums par stratēģiskajiem mērķiem Komisijai ir jāuzlabo plānošana un jāizmanto pamatīgi izstrādāta metodoloģija, lai noteiktu stratēģiskos mērķus, kuru sasniegšanai ES finansiālā palīdzība ir visvairāk vajadzīga. Metodoloģijai ir jānodrošina skaidri demonstrēta ES intervences loģika katra stratēģiskā mērķa sasniegšanā. Ieteikums par darbību pārskatiem Komisijai ir jānosaka konkrēti pirmspievienošanās finansiālās palīdzības programmas mērķi un šie mērķi jāiekļauj darbību pārskatā, kas pievienots provizoriskajam budžeta projektam. Ieteikums par projektu pieteikumiem Komisijai jāmudina Turcijas iestādes izstrādāt tādus projektu pieteikumus, kas ļautu ES finansējuma stratēģiskos mērķus sasniegt reālos termiņos. Vai Eiropas Komisija nodrošināja, lai decentralizētajā īstenošanas sistēmā savlaicīgi un veiksmīgi tiktu sasniegti projektu tiešie rezultāti un mērķi? 69. Kaut arī Komisija bija apstiprinājusi DIS iestādes, 2002.–2004. gada valsts programmās tām trūka darbinieku un tās savlaicīgi neīstenoja revidētos projektus vai programmas kopumā. Tomēr, kaut arī bija īstenošanas problēmas un kavējumi, DIS nodrošināja, ka revidēto projektu plānotie tiešie rezultāti tiek sasniegti un ka rezultāti, visticamāk, būs noturīgi. 70. Komisija ir ieviesusi pasākumus, kuru nolūks ir novērst daudzas DIS nepilnības. Šo uzlabojumu pilnu ietekmi varēs novērtēt tikai tad, kad turpmākajos gados būs īstenoti IPA projekti. Ieteikums par projektu izstrādi Komisijai jāturpina iniciatīvas uzlabot DIS iestāžu īstenoto projektu izstrādi un ieviešanu. Pienācīgi jāpiemēro tādi pasākumi kā obligātais vajadzību novērtējums un labāka līgumslēgšanas grafika plānošana. Vai eiropas komisija nodrošināja efektīvu sistēmu izpildes uzraudzībai un novērtēšanai? 71. Komisijai nebija informācijas, lai nodemonstrētu pirmspievienošanās palīdzības efektivitāti. Palāta konstatēja, ka project fiche dokumentos bija sniegts izpildes uzraudzības sistēmas pamats, jo bija izklāstīti projektu mērķi un gaidāmie rezultāti, kā arī objektīvi pārbaudāmi rādītāji. Tomēr noteiktie mērķi bieži nebija konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un laikā ierobežoti, kā arī rādītāji nebija pietiekami izstrādāti, lai uzraudzītu mērķu sasniegšanu. Ieteikumi par projektu izpildi Komisijai ir jānodrošina, lai atsevišķiem projektu pieteikumiem būtu konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un laikā ierobežoti mērķi, lai tādējādi būtu iespējams nodemonstrēt to ieguldījumu stratēģisko mērķu sasniegšanā. Komisijai jāuzlabo ziņošanas mehānisms par projektu īstenošanu un to pasākumu un tiešo rezultātu sniegšanu un jānodrošina, lai projektu izpildes uzraudzībā tiktu izmantoti project fiche dokumentā izklāstītie rādītāji un tādējādi būtu demonstrēta projektu mērķu sasniegšana. Komisijai ir jānodrošina, lai par projektu iznākumu (rezultātiem un ietekmi) ziņotu katra projekta beigās un ar atbilstošiem intervāliem pēc tam, lai tādējādi sniegtu informāciju par izpildi, kas noderētu turpmākai plānošanai. Ieteikums par programmas novērtējumu Komisijai jāsāk vērtēt visu programmu par pirmspievienošanās palīdzību Turcijai. Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2009. gada 22. oktobra sēdē Luksemburgā. Revīzijas palātas vārdā +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira Priekšsēdētājs [1] IPA tiesiskais pamats: Padomes 2006. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.). [2] Pārējie komponenti ir: pārrobežu sadarbība (attiecas uz pierobežas reģioniem) starp kandidātvalstu saņēmējiem un potenciālo kandidātvalstu saņēmējiem, kā arī starp tiem un ES dalībvalstīm (IPA II), kā arī reģionālais, cilvēkresursu un lauku attīstības komponents (IIPA III, IV un V). [3] Kopenhāgenas politiskie kritēriji prasa to iestāžu stabilitāti, kas garantē demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību aizsardzību un cieņu pret mazākumtautībām un to aizsardzību. Ekonomiskie kritēriji prasa funkcionējošu tirgus ekonomiku un spēju izturēt konkurences spiedienu un tirgus konjunktūru Eiropas Savienībā. Izvērstāku informāciju par pievienošanās sarunām meklējiet: http://europa.eu/scadplus/glossary/accession_criteria_copenhague_en.htm [4] Acquis communautaire — turpmāk acquis — ir visu ES tiesību aktu kopums, aptuveni 100000 lappušu primāro un sekundāro tiesību aktu. Turcijas administratīvajām un tiesu iestādēm ir jāiemāca ieviest un piemērot jaunos ES tiesību aktus. [5] Finanšu regulas 33. pantā (un Īstenošanas kārtības 24. pantā) ir prasīti darbību pārskati, kuros ir informācija par visu iepriekš noteikto mērķu sasniegšanu, kuri ir konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un ar konkrētiem termiņiem. [6] Paplašināšanās ĢD jaunākais darbību pārskats atrodams 667. lpp. dokumentā SEC(2008) 514 "Provizoriskais Eiropas Komisijas vispārējā budžeta projekts 2009. finanšu gadam", darba dokuments, I daļa. [7] Acquis pieņemšanas valsts programma. [8] Kā daļa no Turcijas cietumu reformas projekts ietvēra probācijas dienesta izveidi, lai sniegtu dažādus pakalpojumus tiesu iestādēm un cietuma dienestam. Šajā jaunajā sistēmā ieviesa alternatīvu cietumam, tādējādi likumpārkāpējiem dodot iespēju izciest sodu vietējā kopienā. [9] Police Forensic [Kriminālistika], Cultural Rights [Kultūras tiesību], Road Transport [Autotransporta] un Eastern Anatolia Development Programme [Austrumanatolijas attīstības projekts]. [10] Phytosanitary Acquis [acquis fitosanitārijas jomā] projekta mērķis bija panākt saskaņotību ar ES augu veselības tiesību aktiem un praksi. [11] PIepriekšējos Palātas ziņojumos ir izklāstītas līdzīgas problēmas saistībā ar pirmspievienošanās palīdzību: - Īpašais ziņojums Nr. 12/2008 par pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmu (ISPA) 2000.–2006. gadā; - Īpašais ziņojums Nr. 4/2006 par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā; - Īpašais ziņojums Nr. 5/2004 par Phare atbalstu kandidātvalstu sagatavošanai struktūrfondu pārvaldībai; - Īpašais ziņojums Nr. 6/2003 par mērķsadarbību kā galveno atbalsta instrumentu iestāžu darbības uzlabošanai kandidātvalstīs. [12] Maritime Safety [Kuģošanas drošība] (2002. g. VP), Customs Modernisation [Muitas modernizācija] (2004. g. VP) un Probation Service [Probācijas dienests] (2004. g. VP). -------------------------------------------------- I PIELIKUMS REVIDĒTO PROJEKTU SARAKSTS Projekts | Budžets ES (milj. EUR) | Noslēgti līgumi (milj. EUR) | Izmaksāts ES (milj. EUR) | Maritime Safety | 2 | 2 | 2 | Phytosanitary Acquis | 4 | 3 | 3 | Police Forensic | 5 | 4 | 4 | Cultural Rights | 3 | 2 | 1 | Consumer Protection | 3 | 1 | 1 | Biocides & Water | 5 | 4 | 4 | Customs Modernisation | 17 | 12 | 11 | Tax Administration | 5 | 5 | 5 | Road Transport | 5 | 4 | 3 | Probation Service | 2 | 1 | 1 | Eastern Anatolian Development Programme (EADP) | 45 | 43 | 43 | Izmaksas ES KOPĀ | 95 | 82 | 78 | | | | | Izmaksas Turcijai KOPĀ | 11 | 8 | 7 | ES + valsts ieguldījums | 106 | 90 | 85 | --------------------------------------------------