Trīspusējā sanāksme (2021. gada decembris): vēl viena trīspusējās sanāksmes kārta notika 8. decembrī videokonferences veidā, un tajā piedalījās ASV, Komisijas un attiecīgo dalībvalstu pārstāvji. Pēc iekļaušanas vīzu režīma atcelšanas programmā Horvātija tika aicināta dalīties gūtajā pieredzē, īpaši uzsverot to, cik lietderīgi ir ASV iestāžu sniegtie īpaši izstrādātie darba plāni kā ceļvedis progresam. Attiecībā uz neizpildītajām ASV vīzu režīma atcelšanas programmas drošības prasībām visas atlikušās trīs dalībvalstis spēja pierādīt turpmāku progresu attiecībā uz virkni darba virzienu to attiecīgajos darba plānos. Tomēr joprojām ir palikuši daži neatrisināti holistiskāki jautājumi. Lai atspoguļotu panākto progresu, ASV iestādes aicināja attiecīgās trīs dalībvalstis sniegt atjauninātas atbildes uz ASV anketas jautājumiem, jo tas ļaus ASV atkārtoti izvērtēt darba plānus un noteikt konkrētas jomas, kurās joprojām ir vajadzīgs progress, lai izpildītu ASV vīzu režīma atcelšanas programmas prasības. Vīzu atteikumu skaitliskos rādītājus joprojām negatīvi ietekmē ceļošanas ierobežojumi un nelielais izdoto vīzu skaits.

ES un ASV tieslietu un iekšlietu ministru sanāksme (2021. gada jūnijā): ES un ASV tieslietu un iekšlietu ministru sanāksmē, kas notika 2021. gada 21. un 22. jūnijā Lisabonā (Portugālē), gan Portugāles prezidentūra Eiropas Savienības Padomē, gan Komisija atkārtoti uzsvēra, cik svarīgi ir paplašināt ASV vīzu režīma atcelšanas programmu, attiecinot to uz visām ES dalībvalstīm. Atgādinot par gūtajiem panākumiem, tika uzsvērts, ka vīzu režīma atcelšanas nodrošināšana pārējām dalībvalstīm joprojām ir abu pušu politiska prioritāte. Kopīgajā paziņojumā, kas tika izdots pēc ministru sanāksmes, teikts, ka “Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība pauda gandarījumu par progresu, ko guvušas četras ES dalībvalstis, kuras vēl nav iekļautas vīzu režīma atcelšanas programmā, un atkārtoti pauda vēlmi turpināt iesāktos centienus saistībā ar trīspusējo procesu un divpusējām diskusijām”. Priekšsēdētāja vietnieks Shins un komisāre Jūhansone šo jautājumu izvirzīja arī ar Iekšzemes drošības departamenta sekretāru Alejandro Mayorkas rīkotajās divpusējās sanāksmēs, kuras notika līdztekus ministru sanāksmei.

Trīspusējās sanāksmes laikā Komisijas dienesti iepazīstināja ar Šengenas izvērtēšanas mehānismu, lai palielinātu ASV iestāžu informētību par ES noteikumiem un kontroles mehānismiem šajā jomā. Tā bija arī iespēja paskaidrot, vai dalībvalsts pilnībā piemēro Šengenas acquis un kāpēc Šengenas izvērtējumi būtu jāskata atsevišķi no debatēm par vīzu savstarpējību.

Trīspusējā sanāksme (2021. gada jūnijs): 2021. gada 9.–10. jūnijā notika trīspusēja videokonference, kas bija veltīta vīzu savstarpējības jautājumam. Tajā pulcējās pārstāvji no ASV, Komisijas un attiecīgajām dalībvalstīm — Bulgārijas, Horvātijas, Kipras un Rumānijas. Dalībnieki apsprieda progresu saistībā ar vēl neatrisinātajām ASV vīzu režīma atcelšanas programmas drošības prasībām un vīzu atteikumu rādītājiem. Šajā sanāksmē visas puses uzsvēra savu apņemšanos aktīvi iesaistīties, lai panāktu vīzu režīma atcelšanas savstarpējību.

Jautājums par to, cik svarīga ir bezvīzu režīma piemērošana ceļošanai, tika uzsvērts augstākajā politiskajā līmenī pirmajā ES un ASV samitā, kurš notika jaunās ASV administrācijas vadībā 2021. gada 15. jūnijā un kurā piedalījās jaunais ASV prezidents Džo Baidens, Eiropadomes priekšsēdētājs Šarls Mišels un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena. Kopīgajā samita paziņojumā abas puses “uzteic ASV un ES panākto progresu virzībā uz to, lai vēl citas ES dalībvalstis izpildītu prasības, kas vajadzīgas bezvīzu ceļošanai uz ASV, un plāno turpināt dialogu par bezvīzu ceļošanu”.

Pēc minētās sanāksmes komisāre Jūhansone 2021. gada februārī un martā organizēja vairākas sanāksmes ar ministriem no četrām attiecīgajām dalībvalstīm (attiecīgajiem ārlietu un/vai iekšlietu ministriem), lai apspriestu turpmāko virzību uz pilnīgu vīzu savstarpējību ar ASV.. Attiecīgajās sanāksmēs ministri atkārtoti pauda vispārēju apņemšanos strādāt kopā konstruktīvā un pozitīvā gaisotnē, cieši sadarbojoties ar Komisiju un ASV, lai pēc iespējas drīz panāktu pilnīgu vīzu savstarpējību.

Komisija 2014. gadā saņēma paziņojumus par savstarpējības principa neievērošanas gadījumiem no piecām dalībvalstīm, proti, no Bulgārijas, Horvātijas, Kipras, Polijas un Rumānijas. Šie paziņojumi attiecās uz Kanādu, ASV, Austrāliju, Bruneju un Japānu.

Vīzu režīma atcelšanas savstarpējība ir ES kopējās vīzu politikas princips un mērķis, uz kuru Savienībai būtu proaktīvi jātiecas attiecībās ar trešām valstīm, tādējādi veicinot Savienības ārējo attiecību uzticamības un konsekvences uzlabošanos. Šis princips nozīmē, ka ES, lemjot par vīzu prasības atcelšanu trešo valstu valstspiederīgajiem, ņem vērā to, vai attiecīgā trešā valsts savstarpēji piešķir atbrīvojumu no vīzas visu dalībvalstu valstspiederīgajiem.

ES un ASV tieslietu un iekšlietu ministru sanāksme (2021. gada decembrī): nepārtrauktas diplomātiskās saziņas gada noslēgumā vīzu savstarpējības jautājums tika apspriests ES un ASV tieslietu un iekšlietu ministru sanāksmē, kas notika 2021. gada 16. decembrī Vašingtonā. Horvātijas pievienošanās ASV vīzu režīma atcelšanas programmai tika atzinīgi novērtēta kā apliecinājums tam, ka trīspusējais process un cieša sadarbība, kuras pamatā ir mērķtiecīgi darba plāni, var dot taustāmus rezultātus. Visas puses vēlreiz uzsvēra, ka ir svarīgi paplašināt ASV vīzu režīma atcelšanas programmu, attiecinot to uz visām ES dalībvalstīm.

2.ASV vīzu režīma atcelšanas programmas prasības un tendences

Vīzu atteikumu rādītājs

Lai gan vīzu atteikumu rādītājs 2019. gadā samazinājās visās četrās attiecīgajās dalībvalstīs, vīzu atteikumu rādītāji 2020. fiskālajā gadā iezīmēja atšķirīgu ainu. Horvātijas rādītājs samazinājās no 4 % līdz 2,69 %, tādējādi tas bija zem likumā noteiktā 3 % sliekšņa. Tomēr pārējās trīs dalībvalstīs reģistrēts pieaugums. Pēc vairāku gadu konsekventas atbilstības prasībai par atteikuma rādītāja slieksni 3 % apmērā, Kipra reģistrēja pieaugumu līdz 6,21 %. Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju, kuras 2019. gadā pirmo reizi reģistrēja rādītājus, kas bija zemāki par 10 %, atteikumu rādītājs 2020. gadā palielinājās, sasniedzot 10,14 % Rumānijā un 12,52 % Bulgārijā. Šis pieaugums varētu būt saistīts ar statistikas nevienmērīgumu gadā, ko raksturo plaši ceļošanas ierobežojumi un neliels vīzu izsniegšanas skaits.

Drošības prasības

Kā ziņots iepriekš, Bulgārija, Kipra un Rumānija ir parakstījušas un ratificējušas Nolīgumu par smagu noziegumu novēršanu un apkarošanu (PCSC) ar ASV un strādā pie tā, lai to pilnībā īstenotu.

Turpinās darbs, lai izpildītu vispārējās drošības prasības, pamatojoties uz darba plāniem, kurus ASV iestādes ir individuāli pielāgojušas katrai attiecīgajai dalībvalstij (sk. II.1. iedaļu), un Komisija koordinē informāciju un apmainās ar to ar attiecīgajām dalībvalstīm, lai nodrošinātu pienācīgus turpmākos pasākumus attiecīgajās jomās. Nākamajā trīspusējā sanāksmē, kas plānota 2022. gada pavasarī, galvenā uzmanība tiks pievērsta progresa novērtēšanai attiecībā uz darba plānos apzinātajām darbībām.

3.Horvātijas iekļaušana ASV vīzu režīma atcelšanas programmā

Pēc tam, kad gan Komisija, gan Horvātija dažādos līmeņos vairākkārt sazinājās ar ASV, ASV valsts sekretārs Entonijs Blinkens 2021. gada 2. augustā izvirzīja Horvātijas kandidatūru dalībai vīzu režīma atcelšanas programmā, un 2021. gada 28. septembrī pēc tam, kad bija apliecinājis, ka Horvātija izpilda nepieciešamās tiesību aktu un politikas prasības, iekšzemes drošības sekretārs Mayorkas paziņoja, ka Horvātija ir iekļauta ASV vīzu režīma atcelšanas programmā. No 2021. gada 23. oktobra Horvātijas valstspiederīgie var ceļot uz ASV tūrisma vai uzņēmējdarbības nolūkos uz laiku līdz 90 dienām bez prasības saņemt ASV vīzu īstermiņa uzturēšanās nolūkā.

Komisija atzinīgi vērtē Horvātijas pievienošanos vīzu režīma atcelšanas programmai, kas ir rezultāts visu pušu aktīvai diplomātiskai iesaistei un pilnīgai sadarbībai, kas palīdzēja Horvātijai izpildīt nepieciešamās prasības saistībā ar terorisma apkarošanu, tiesībaizsardzību, prasību izpildi imigrācijas jomā, dokumentu drošību, robežu pārvaldību, kā arī panākt, ka vīzu atteikumi, kas neattiecas uz imigrantiem, nepārsniedz trīs procentus. Šī pieeja bija būtiska attiecībā uz iepriekšējo savstarpējības neievērošanas lietu atrisināšanu, piemēram, Polijas gadījumā, kuras valstspiederīgajiem kopš 2019. gada 11. novembra ir bijusi iespēja izmantot bezvīzu režīmu ceļošanai uz ASV. Sasniegtie rezultāti skaidri apliecina, ka šajā jomā var panākt jūtamu progresu, izmantojot pastāvīgu iesaisti un diplomātiskus kontaktus.

4.Eiropas Parlamenta vēršanās tiesā pret Komisiju

Eiropas Parlaments 2021. gada 4. martā vērsās ES Tiesā ar prasību pret Komisiju sakarā ar bezdarbību.

Parlaments uzskata, ka Komisijai saskaņā ar Regulas 2018/1806 7. pantu ir pienākums pieņemt deleģēto aktu, ar ko uz laiku aptur atbrīvojumu no vīzas prasības to trešo valstu valstspiederīgajiem, kuras nav atcēlušas vīzas prasību attiecībā uz dažu dalībvalstu pilsoņiem. Parlaments 2020. gada 22. oktobra rezolūcijā aicināja Komisiju pieņemt minēto tiesību aktu vēlākais līdz 2020. gada 22. decembrim. Komisija atbildēja uz Parlamenta aicinājumu rīkoties, formulējot savu nostāju 2020. gada 22. decembra paziņojumā. Tomēr Parlaments nolēma celt prasību sakarā ar bezdarbību saskaņā ar LESD 265. pantu.

Komisija Tiesā iepazīstinās ar savu nostāju izskatāmajā lietā un joprojām ir apņēmības pilna turpināt uz rezultātiem orientētu procesu ar ASV sadarbībā ar Bulgāriju, Kipru un Rumāniju, kā arī ar Eiropas Parlamentu un Padomi, lai virzītos uz pilnīgu vīzu savstarpējību.

5.Pašreizējais ES un ASV divpusējo attiecību stāvoklis

ES un ASV samitā 2021. gada 15. jūnijā ne tikai atkārtoti tika apstiprināts, cik augstākajā politiskajā līmenī ir svarīgs jautājums par bezvīzu ceļošanu, bet arī dots jauns impulss transatlantiskajai partnerībai, apstiprinot atjaunoto Transatlantisko programmu pēcpandēmijas laikmetam un paziņojot par vairākām kopīgām darbībām un jaunām iniciatīvām. Tās jo īpaši attiecas uz Covid-19 pandēmiju, bet ne tikai to; tirdzniecības un tehnoloģiju jautājumiem; klimatu, vidi un enerģētiku; ārpolitiku un drošību. Kopš tā laika ir gūti labi panākumi, jo īpaši tirdzniecības, tehnoloģiju un klimata jomā, kā arī attiecībā uz kopīgiem centieniem apkarot pandēmiju un risināt aktuālus globālus jautājumus un ārpolitikas problēmas. Tas ilustrē vispārējās pozitīvās norises virknē sadarbības nozaru ar ASV. Cilvēku savstarpējie kontakti ir nozīmīga daļa no ES un ASV stratēģiskās partnerības un pašreizējā sadarbības satvara. Lai visi ES pilsoņi varētu netraucēti gūt labumu no cilvēku savstarpējiem kontaktiem, Eiropas Savienības prioritāte joprojām ir panākt pilnīgu vīzu savstarpējību ar ASV attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

III. TURPMĀKAIS POSMS UN SECINĀJUMI

Komisija atkārtoti pauž nodomu arī turpmāk aktīvi atbalstīt trīs attiecīgās dalībvalstis, lai palīdzētu tām izpildīt ASV vīzu režīma atcelšanas programmas prasības. Gaidāmās tehniskās un politiskās sanāksmes (trīspusējā un divpusējā formātā) sniegs iespējas saglabāt impulsu ne tikai pēc Horvātijas pievienošanās ASV vīzu režīma atcelšanas programmai, bet arī pēc vispārējām pozitīvām norisēm vairākās nozarēs ar ASV kopumā. Nākamajā regulārajā trīspusējā sanāksmē, kas plānota 2022. gada pavasarī, tiks turpināts tehniskais darbs, kura pamatā ir darba plāni, ko ASV ir iesniegusi katrai no pārējām dalībvalstīm, ļaujot šīm valstīm panākt atbilstību ASV vīzu režīma atcelšanas programmas drošības prasībām.

Ņemot vērā progresu, kas panākts ar ASV attiecībā uz Polijas un Horvātijas iekļaušanu ASV vīzu režīma atcelšanas programmā, kā arī turpmāko progresu, ko panākušas pārējās trīs dalībvalstis, Komisija joprojām uzskata, ka vīzu režīma atcelšanas pagaidu apturēšana ASV pilsoņiem nebūtu produktīva. Turklāt Covid-19 pandēmija ir izraisījusi ārkārtas apstākļus, kas negatīvi ietekmējuši ceļošanu un vīzu politikas vispārējo īstenošanu visā pasaulē. Lai gan situācija uzlabojas, ietekme uz ceļošanu vēl nav beigusies, un pagaidu apturēšana var īpaši kaitēt vispārējai transatlantiskajai saimnieciskajai darbībai.

Turklāt šādai apturēšanai būtu tālejoša negatīva politiska, ekonomiska, finansiāla, sociāla un cita veida ietekme uz dalībvalstīm, kā arī pilsoņiem un uzņēmumiem abās Atlantijas okeāna pusēs. Tā nepalīdzētu sasniegt mērķi par bezvīzu ceļošanu visiem ES pilsoņiem uz ASV un var apdraudēt bezvīzu ceļošanu uz ASV visiem pārējiem ES pilsoņiem, ja ASV īstenotu tās atkārtoti sniegtos brīdinājumus, ka gadījumā, ja Komisija pieņemtu deleģēto aktu par vīzu režīma atcelšanas apturēšanu ASV pilsoņiem, ASV nekavējoties pieņemtu pretpasākumus, no jauna ieviešot vīzas prasību visiem ES pilsoņiem. Rezultāti, kas sasniegti, nesen iekļaujot Horvātiju ASV vīzu režīma atcelšanas programmā, liecina, ka reālu progresu ceļā uz pilnīgu vīzu režīma atcelšanas savstarpējību var panākt ar pastāvīgu iesaisti un kopīgiem diplomātiskajiem kontaktiem.