LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 4.11.2010 
SEC(2010) 1278 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADO MES REGULA (ES) Nr. ../.., 
 
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 648/2004 attiec ībā uz fosfātu un citu fosfora 
savienojumu izmantošanu m ājsaimniec ības veļas mazgāšanas līdzekļos 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
COM(2010) 597  
SEC(2010) 1277  
 
LV 2   LV 1. I EVADS  
Fosfātus veļas mazgāšanas līdzekļos izmanto, lai m īkstinātu ūdeni un pan āktu labāku līdzekļu 
iedarbību. Bet tie var nelabv ēlīgi ietekm ēt ūdens vidi un ekolo ģisko līdzsvaru, veicinot a ļģu 
vairošanos — šo par ādību sauc par eitrofik āciju. Cita veida ūdens mīkstināšanas sast āvdaļas ir 
pieejamas, ta ču to iedarb ība ir ierobežota, it īpaši pieaugot mazg āšanas grūtības pakāpei.  
Regula (EK) Nr. 648/2004 par mazg āšanas līdzekļiem1 harmoniz ē mazgāšanas līdzekļu 
laišanu tirg ū attiecībā uz mazgāšanas līdzekļu marķēšanu un uz to sast āvā esošo virsmakt īvo 
vielu biono ārdīšanos. Iev ērojot bažas par eitrofik āciju, Regulas 16. pant ā noteikts, ka 
“Komisija sagatavo v ērtējumu, sniedz zi ņojumu un, ja tas ir pamatoti, n āk klajā ar 
likumdošanas iniciat īvu attiecībā uz fosfātu izmantošanu, lai tos pak āpeniski aizliegtu vai 
atļautu to izmantošanu tikai īpašos gad ījumos .” Komisija 2007. gad ā sagatavoja zi ņojumu, 
kurā secināts, ka trūkst zināšanu par mazg āšanas līdzekļu fosfātu ietekmi uz eitrofik āciju, bet 
šo zināšanu apjoms strauji paplašin ās2. Pēc 2007. gada zi ņojuma veiktais darbs, lai ieg ūtu 
trūkstošās zināšanas, ir izmantots par pamatu šim ietekmes nov ērtēšanas ziņojumam, kur ā 
analizētas dažādas politikas iesp ējas attiecībā uz fosfātu izmantošanu mazg āšanas līdzekļos.  
2. P ROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
2.1. Fosf āti mazgāšanas līdzekļos: kāda ir probl ēmas būtība? 
Fosfāti mazgāšanas līdzekļos veicina eitrofik āciju — sarež ģītu parādību, kuras rezult ātā 
pieaugošs fosf ātu līmenis nelabv ēlīgi ietekm ē virszemes ūdeņu kvalitāti. Fosfātu galvenie 
avoti vidē ir: mēslošanas l īdzekļi, cilvēku un dz īvnieku metaboliskie izdal ījumi (urīns un 
fekālijas) un mazg āšanas līdzekļi. Fosfātu relatīvais daudzums atš ķiras dažādās dalībvalstīs un 
ūdens ieguves viet ās. Lai gan fosfora daudzums mazg āšanas līdzekļos (110 000 t) ir maz āk 
nekā 10 % no fosfora daudzuma m ēslošanas l īdzekļos (1,5 miljoni tonnu), visi mazg āšanas 
līdzekļu fosfāti nonāk notekūdeņos un, iesp ējams, veicina eitrofik āciju, savuk ārt lielākā daļa 
no mēslošanas l īdzekļu fosfātiem paliek lauksaimniec ībā izmantojam ās zemēs un tikai neliela 
daļa (kuras daudzums gan nav prec īzi zināms) tiek izskalota vai caur augsni non āk virszemes 
ūdeņos. Pēc ūdeņu pamatregulas 2000/60/EK pie ņemšanas eitrofik ācijas apkarošanai tika 
pievērsta lielāka uzman ība. 
Aplēses varbūtības riska nov ērtējuma model ī (INIA, 2009)3 liecina, ka mazg āšanas līdzekļu 
fosfora eitrofik ācijas riska īpatsvars ES teritorij ā svārstās no 2,3 % (Vidusj ūras ekoloģiskais 
reģions) līdz 5,8 % (Vidusbaltijas ekolo ģiskais reģions). Tom ēr rezultāti nav pārliecinoši. 
Veselības un ekolo ģisko risku zin ātniskā komiteja ( SCHER )4 secinājusi, ka INIA modelis ir 
inovatīvs rīks aprēķinu veikšanai Eiropas m ērogā, bet nav piem ērots eitrofik ācijas tenden ču 
noteikšanai re ģionālā vai vietējā mērogā. Turklāt SCHER  nespēja konstat ēt, vai pieejamie 
varbūtības model ēšanas dati ir reprezentat īvi attiecībā uz visu ES. 
                                                 
1 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 648/2004 par mazg āšanas līdzekļiem, OV L 104, 
8.4.2004., 1. lpp. 
2 COM(2007) 234, pieejams  
http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/index_en.htm  
3 Pieejams http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/index_en.htm  
4 Pieejams http://ec.europa.eu/ health/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_116.pdf .  
 
LV 3   LV Determin ēšanas apr ēķini attiec ībā uz Donavas upes baseinu (DUB)5 liecina, ka fosf ātu 
izņemšana no mazg āšanas līdzekļiem var par 24 % samazin āt fosfora (P) daudzumu 
punktveida avotos6 un par 12 % — visos avotos.  
Gan varb ūtības, gan determin ēšanas mode ļi tādējādi apliecina, ka fosf āti mazgāšanas 
līdzekļos zināmā mērā ietekmē eitrofikāciju, bet tie nesp ēj pilnībā noteikt riska apm ēru. 
Dažos paaugstin āta riska re ģionos ir uzticami dati par mazg āšanas līdzekļu fosfātu ietekmes 
apmēru, un ietekme atz īta par ievērojamu. T ādējādi fosfātu izmantošana mazg āšanas līdzekļos 
nelabvēlīgi ietekm ē vidi (eitrofik ācija), un attiec īgās izmaksas sedz sabiedr ība, nevis 
mazgāšanas līdzekļu ražotāji, jo tiem nav ekonomiska stimula veidot t ādus mazg āšanas 
līdzekļus, kas samazina eitrofik ācijas risku. 
2.2. Izmaksas, kas saist ītas ar notek ūdeņu attīrīšanu no fosf ātiem 
Notekūdeņu attīrīšanas iek ārtas ar terci āro apstrādi spēj notekūdeņus attīrīt no fosf ātiem. 
Tomēr pašvald ību notekūdeņu attīrīšanas iek ārtām pieslēgta tikai da ļa no ES iedz īvotāju 
mājsaimniec ībām, un ne visas past āvošās iekārtas ir apr īkotas ar terci āro apstrādi. Fosfātu 
attīrīšanu liel ākoties veic ar dzelzs s āļiem ķīmiskās nogulsn ēšanas proces ā, kas rada 
kapitālieguldījumu izmaksas (terci ārās apstrādes uzstādīšanai) un darb ības izmaksas, kuras 
atkarīgas no nogulsn ēto fosfātu daudzuma. 
Gada izmaksas par notek ūdeņu attīrīšanu no mazg āšanas līdzekļu fosfātiem lēš 10 līdz 
693 miljonu euro apm ērā7. 
2.3. Iekš ējā tirgus sadrumstalot ība un savstarp ēja atzīšana 
Kamēr nebija attiec īgu ES ties ību aktu, dažas dal ībvalstis pie ņēma valsts pas ākumus, lai 
ierobežotu fosf ātu izmantošanu mazg āšanas līdzekļos. Citas valstis pa ļāvās, ka ražošanas 
nozare pati iz ņems fosfātus no mazg āšanas līdzekļiem. Tādējādi izmantoto fosf ātu daudzums 
samazinājās no 250 000 tonn ām pagājušā gadsimta asto ņdesmito gadu vid ū līdz 
110 000 tonn ām mūsdienās. Desmit dal ībvalstīs uz fosf ātiem joproj ām neattiecas nek ādi 
ierobežojumi. T ādējādi mazgāšanas līdzekļu iekšējais tirgus attiec ībā uz tajos izmantoto 
fosfātu daudzumu ir sadrumstalots, un mazg āšanas līdzekļu ražotāji saskaras ar atš ķirīgiem 
noteikumiem. 
Regula (EK) Nr. 764/2008 par savstarp ēju atzīšanu8 dalībvalstīm uzliek par pien ākumu atz īt 
produktus (tai skait ā mazgāšanas līdzekļus, kuru sast āvā ir fosfāti), kuri ir likum īgi laisti citas 
dalībvalsts tirg ū, ja vien t ām nav pamatotu iemeslu r īkoties pret ēji. Dalībvalstīm divdesmit 
                                                 
5 Harmonised Inventory of Point and Diffuse Emissions of Nitrogen and Phosphorus for a 
Transboundary River Basin  (pieejams http://www.icpdr.org/icpdr-pages/phosphorus.htm ). 
6 Ar fosfora punktveida avotiem saprot mazg āšanas līdzekļus, cilvēka metaboliskos izdal ījumus un 
ražošanas nozares atkritumus, bet ne m ēslošanas l īdzekļus. 
7 Izmantoti dati no DEFRA, AK, 2008. gads: 
http://www.defra.gov.uk/environment/ quality/water/waterquality/diffuse/non-
agri/documents/consultation2008-detergents.pdf ;  
A.O. Tanyi. Comparison of chemical and biological phosphorus removal in waste water – a modelling 
approach.   
EUREAU 2010: Zviedrija 1-5 EUR/kg P, Ung ārija 7EUR/kg P, Be ļģija 4,2-5 EUR/kg P (ieskaitot d ūņu 
aizvākšanu). 
8 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. j ūlija Regula (EK) Nr. 764/2008, ar ko nosaka 
procedūras, lai dažus valstu tehniskos noteikumus piem ērotu citā dalībvalstī likumīgi tirgotiem 
produktiem, un ar ko atce ļ Lēmumu Nr. 3052/95/EK , OV L 218, 13.8.2008., 21. lpp. 
 
LV 4   LV darbdienu laik ā (vai sarež ģītos gadījumos — četrdesmit dienu laik ā) jāsniedz atbilde 
ražotājiem, kas pieprasa savstarp ēju atzīšanu. Dal ībvalstu p ārvaldes iest ādes saskartos ar 
grūtībām, ja īsā laika posm ā to iekšējā tirgū būtu jālaiž daudzi produkti ar daž ādu fosfātu 
saturu, kas likum īgi laisti citu dal ībvalstu tirg ū. 
2.4. Ko skar pašreiz ējā situācija un cik liel ā mērā? 
• ES mazg āšanas līdzekļu ražotājiem jāievēro dažādo dalībvalstu noteikumi, un tas rada 
papildu izmaksas, jo fosf ātu tirgus nav harmoniz ēts. Fosfātu importa apjoms ES nav 
ievērojams. 
• Dalībvalstu pārvaldes iest ādēm, kas normat īvos aktus par fosf ātiem mazg āšanas līdzekļos 
ir pieņēmušas, lai nov ērstu eitrofik āciju, ir arvien gr ūtāk īstenot min ētos aktus, jo past āv 
savstarpējās atzīšanas pien ākums.  
• Terciārā apstrāde, attīrot notek ūdeņus no mazg āšanas līdzekļu fosfātiem, rada izmaksas 
notekūdeņu attīrīšanas iekārtu operatoriem.  
• Mazgāšanas līdzekļu fosfāti vairākos ES re ģionos veicina eitrofik āciju, kam ir nelabv ēlīga 
ietekme uz vidi un var b ūt nelabvēlīga ietekme uz ekonomiku – zivsaimniec ības un tūrisma 
nozarēs. Fosfāti no ES non āk arī kaimiņu reģionos, kuriem ar ES ir kop īgi virszemes 
ūdeņi.  
3. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Lai gan eitrofik ācija var b ūt lokāla vai re ģionāla problēma, lielākoties ES upju baseini 
sniedzas p āri valstu robež ām. Ūdens piepl ūdums no daudz ām dažādām valstīm jo īpaši 
raksturīgs lielu upju baseiniem (piem ēram, Donava) un j ūras ūdenstilpēm (piemēram, Baltijas 
jūra). Pieredze liecina, ka ar re ģionālu sadarb ību nevar piln ībā panākt plānoto iedarb ību — 
samazināt eitrofikāciju reģionu mērogā. Turklāt atšķirīgie noteikumi dal ībvalstīs apgrūtina 
preču brīvu apriti. Vien īgi ES mēroga rīcība var nodrošin āt preču brīvu apriti, vienlaikus 
veiksmīgi risinot eitrofik ācijas probl ēmu reģionu mērogā. Dalībvalstis piekr īt ES rīcībai, 
kuras pamats ir LESD 114. pants. 
4. I NICIATĪVAS MĒRĶI 
4.1. Visp ārējais mērķis 
Vispārīgais mērķis ir nodrošin āt teicamu vides aizsardz ību pret mazg āšanas līdzekļu fosfātu 
nelabvēlīgo ietekmi un aizsarg āt mazgāšanas līdzekļu iekšējo tirgu.  
4.2. Īpašie mērķi 
– Novērst virszemes ūdeņos eitrofik ācijas nelabv ēlīgo ietekmi, ko it īpaši sekm ē mazgāšanas 
līdzekļu fosfātus saturošu ūdeņu pārrobežu pl ūdums. 
– Rentablā veidā samazināt fosfātu pienesumus virszemes ūdeņos. 
– Uzlabot mazg āšanas līdzekļu brīvu apriti iekš ējā tirgū, harmoniz ējot atšķirīgos dalībvalstu 
noteikumus par fosf ātu saturu tajos.  
 
LV 5   LV – Novērst iespējamo slogu p ārvaldes iest ādēm, ko rada valsts pas ākumu pie ņemšana un 
pamatošana, jo tr ūkst harmoniz ētu pasākumu ES m ērogā. 
5. P OLITIKAS RISIN ĀJUMI  
5.1. Pirmais risin ājums: nav ES m ēroga rīcības (sākotnējais risinājums) 
Dalībvalstis saglab ātu spēkā esošos fosf ātu daudzuma ierobežojumus mazg āšanas līdzekļos 
vai pieņemtu jaunus ierobežojumus. 
5.2. Otrais risin ājums: nozares br īvprātīga rīcība 
Mazgāšanas līdzekļu ražotāji piekristu br īvprātīgi aizstāt STPP  ar alternat īvām sastāvdaļām. 
5.3. Trešais risin ājums: piln īgs fosfātu aizliegums visos mazg āšanas līdzekļos 
Fosfātus aizliegtu visu veidu mazg āšanas līdzekļos. 
5.4. Ceturtais risin ājums: fosf ātu daudzuma ierobežojums ve ļas mazg āšanas 
līdzekļos  
Fosfātus aizliegtu vien īgi veļas mazgāšanas līdzekļos, bet neaizliegtu trauku mazg āšanas 
līdzekļos (TML) un r ūpniecībā un iestādēs izmantojamos mazg āšanas līdzekļos (RIML). 
5.5. Piektais risin ājums: fosf ātu satura robežv ērtību noteikšana mazg āšanas 
līdzekļiem  
Fosfātu saturs daž ādu veidu mazg ājamos līdzekļos tiktu ierobežots, nosakot konkr ētas satura 
robežvērtības. 
6. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
6.1. Pirmais risin ājums: nav ES m ēroga rīcības, tādējādi rīcības pienākums atst āts 
dalībvalstīm (sākotnējais risinājums) 
Eitrofikāciju vietējā mērogā varētu veiksm īgi risināt bez ES m ēroga rīcības. Savuk ārt reģionu 
mērogā situācija ir citāda, jo pat ar vair āku dalībvalstu saska ņotu rīcību nav piln ībā panākts 
plānotais rezult āts. Dalībvalstis, kas sadarbojas Baltijas j ūras stratēģijas un Donavas upes 
baseina jaut ājumos, ir piepras ījušas ES m ēroga rīcību. Šis risin ājums neuzlabotu iekš ējā tirgus 
darbību un nenov ērstu pārvaldes iest ādēm un rūpniecības nozarei slogu, kas saist īts ar 
savstarpējo atzīšanu. Iev ērojot mūsdienu tirgus tendences, eitrofik ācijas risks, ko izraisa 
mazgāšanas līdzekļi, domājams, samazin āsies, bet l ēnām. Aplēsts, ka visliel ākās izmaksas 
saistībā ar notekūdeņu attīrīšanu no fosf ātiem notek ūdeņu attīrīšanas iekārtu noslogojuma d ēļ 
radīsies apm ēram 2015. gad ā (it īpaši 12 ES valst īm), un p ēc tam izmaksas pamaz ām 
samazināsies atbilstoši fosf ātu izmantošanas tendenc ēm tirgū. 
6.2. Otrais risin ājums: nozares br īvprātīga rīcība 
Brīvprātīga rīcība ES mērogā teorētiski varētu nodrošin āt plānotos rezult ātus. Tomēr Eiropas 
mazgāšanas līdzekļu ražotāju asociācija ( A.I.S.E .), kas pārstāv 90 % tirgus, nev ēlas uzņemties 
šādas saistības. 
 
LV 6   LV 6.3. Trešais risin ājums: piln īgs fosfātu aizliegums visos mazg āšanas līdzekļos 
Pilnīgs fosfātu aizliegums visos mazg āšanas līdzekļos būtu visiedarb īgākais risin ājums, lai 
mazinātu eitrofik ācijas risku ES m ērogā. Ieguvumu, kas pamaz ām samazin āsies atbilstoši 
fosfātu izmantošanas tendenc ēm tirgū, skaitlisko apm ēru vai finansi ālo ekvivalentu nav 
iespējams aprēķināt.  
Šis risinājums notek ūdeņu attīrīšanas iek ārtu darbības gada izmaksas samazin ās par 10 l īdz 
693 miljoniem euro. Laika gait ā ietaupītās izmaksas vispirms pieaugtu, notek ūdeņu attīrīšanas 
iekārtu noslogojuma d ēļ ap 2015. gadu sasniegtu visliel āko apjomu un tad pamaz ām 
samazinātos atbilstoši fosf ātu izmantošanas tendenc ēm tirgū. Kopējās produktu p ārveidošanas 
izmaksas mazg āšanas līdzekļu ražotājiem (vienreiz ējas) būtu 20 līdz 142 miljoni euro. 
Tādējādi neto ieguvumi rastos viena l īdz divu gadu laik ā. Tomēr RIML produktiem pašlaik 
nav tehniski īstenojamu alternat īvu produktu, un ar ī TML produktiem tehniskie risin ājumi vēl 
nav pilnībā izstrādāti. Tas rad ītu ievērojamas papildu izmaksas p ētniecības un inov ācijas 
jomā, it īpaši šādas bažas izteica ražot āji no MVU. Pat ērētāji un profesion ālie lietotāji 
saskartos ar maz āk iedarbīgu mazgāšanas līdzekļu problēmu. 
Fosfātu ražotnes tiktu sl ēgtas un zaud ētu apmēram 3000-5000 darba vietu, un alternat īvo 
produktu ražotnes tikai da ļēji atsvērtu šos zaud ējumus.  
Attiecībā uz fosfātu alternat īvajiem produktiem netika konstat ēti cilvēku veselības vai vides 
riski, bet datu tr ūkuma dēļ dažas neskaidr ības joproj ām ir attiec ībā uz fosfon ātiem, 
polikarboksil ātiem un EDTA.  
Šis risinājums piln ībā harmoniz ētu mazgāšanas līdzekļu iekšējo tirgu, t ādējādi novēršot 
ražošanas nozarei un p ārvaldes iest ādēm tās papildu izmaksas, kas pašlaik rodas 
sadrumstalot ības dēļ, un to slogu, ko rada savstarp ējas atzīšanas pras ība. 
6.4. Ceturtais risin ājums: fosf ātu daudzuma ierobežojums ve ļas mazg āšanas 
līdzekļos 
Fosfātu daudzuma ierobežojums ve ļas mazg āšanas līdzekļos būtu mazāk iedarb īgs 
eitrofikācijas apkarošanas pas ākums nek ā 3. risinājums (veļas mazgāšanas līdzekļos izmanto 
60 % fosf ātu ). Bet nav iesp ējams noteikt atš ķirību naudas vai daudzuma izteiksm ē. 
Notekūdeņu attīrīšanas iek ārtu (NAI) gada izmaksas tiek l ēstas 6 līdz 145 miljonu euro 
apmērā, un laika gait ā varētu būt raksturīgas tādas pašas tendences k ā 3. risinājumā. Veļas 
mazgāšanas līdzekļu ražotāju kopējās produktu p ārveidošanas izmaksas (vienreiz ējas) aplēš 
apmēram 13 miljonu euro apm ērā. Tādējādi neto ieguvumi rastos viena l īdz trīs gadu laik ā. 
Nerastos nek ādas problēmas attiec ībā uz alternat īvu tehnisko vai ekonomisko īstenojamību un 
patērētājiem un profesion ālajiem lietot ājiem neb ūtu iedarb īguma probl ēmu. Fosf ātu 
ražotājiem aplēstais zaud ēto darba vietu skaits ir apm ēram 1000 l īdz 1650, un darba vietas 
alternatīvo produktu ražotn ēs tikai daļēji atsvērtu šos zaud ējumus. 
Šis risinājums nodrošin ātu pilnībā harmoniz ētu iekšējo tirgu ve ļas mazgāšanas līdzekļiem, bet 
ne TML un RIML. L īdz šim tikai divas dal ībvalstis (Zviedrija un Francija) pl āno tuvākajā 
laikā ierobežot fosf ātu daudzumu TML un RIML. 
Mazgāšanas līdzekļu darba grupas san āksmē, kas notika 2009. gada novembr ī, 14 dalībvalstis 
priekšroku deva 4. risin ājumam. Šis risin ājums visprec īzāk atbilst liel ākajai daļai spēkā esošo 
 
LV 7   LV dalībvalstu noteikumu, kuri ne izliedz fosforu piln ībā, bet gan nosaka robežv ērtības 0,2 līdz 
0,5 % apm ērā. Tādēļ, konsultējoties ar dal ībvalstīm, būtu jāizvēlas ES mēroga robežv ērtība. 
6.5. Piektais risin ājums: fosf ātu satura robežv ērtību noteikšana mazg āšanas 
līdzekļiem 
Izmantojot šo politikas risin ājumu, var ētu veiksm īgi samazin āt eitrofikācijas risku, nosakot 
dažādas robežv ērtības veļas mazgāšanas līdzekļiem, TML un RIML. Tom ēr nebūtu viegli 
vienoties par TML robežv ērtībām un arī par RIML robežv ērtībām, jo šaj ā jomā ir daudz 
dažādu tehnisko pras ību (RIML bieži tiek izstr ādāti konkrētām klienta iek ārtām). Ja noteiktu 
vienu robežv ērtību, varētu rēķināties ar daudziem piepras ījumiem par atbr īvojumu saska ņā ar 
LESD 114. pantu, un tas savuk ārt valstu p ārvaldes iest ādēm un Komisijai rad ītu 
administrat īvo slogu. 
7. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
RISINĀJUMS  Teorētiskais 
iedarbīgums  Praktiskais 
iedarbīgums  Ietekme uz vidi  Izmaksas/ ieguvums  
Pirmais 
risinājums: 
nav ES m ēroga 
rīcības 
(sākotnējais 
risinājums)   (0)Turpinās 
pastāvošās 
tendences   (0) Bez izmai ņām. (0) 
Eitrofikācijas risks 
lēnām samazin ās (0) 
P izņemšanas gada izmaksas 
ir 10 līdz 693 milj. euro, 
vislielākais izmaksu apjoms ir 
2015. gad ā, pēc tam lēnām 
samazinās 
Otrais 
risinājums:  
brīvprātīga 
rīcība (+)  
Varētu būt iedarbīgs (-)  
Ražošanas nozare 
nevēlas sadarboties  (+)  
Eitrofikācijas risks 
samazinās (-) 
Ražošanas nozarei iev ērojams 
uzraudzības slogs  
Trešais 
risinājums: 
pilnīgs fosfātu 
aizliegums visos 
mazgāšanas 
līdzekļos (++) 
Par 100 % 
samazinātu fosfātu 
daudzumu 
mazgāšanas 
līdzekļos. (++) 
Pilnīga iekšējā tirgus 
harmoniz ēšana ar 
vienotu ES m ēroga 
rīcību (++) 
Vislabākais un 
visātrākais veids, k ā 
samazināt 
eitrofikācijas risku  (--) 
Produktu p ārveidošanas 
izdevumi MVU apm ēram 20 
līdz 142 milj., euro apm ērā 
(vienreizēji). Ietaup ījumi NAI 
10 līdz 693 milj. euro gad ā. 
Neto ieguvumi p ēc 1 līdz 
2 gadiem. 3000 l īdz 5000 
zaudētu darba vietu.  
Ceturtais 
risinājums: 
fosfātu 
daudzuma 
ierobežojums 
veļas 
mazgāšanas 
līdzekļos (+) 
Par 60 % 
samazinātu fosfātu 
daudzumu 
mazgāšanas 
līdzekļos. (+) 
Pilnībā harmoniz ēts 
ir vienīgi veļas 
mazgāšanas līdzekļu 
tirgus  (+) 
Labs un ātrs veids, 
kā samazināt 
eitrofikācijas risku  (++) 
Produktu p ārveidošanas 
izdevumi MVU- 13 milj. 
euro. Ietaup ījumi NAI 6 l īdz 
415 milj. euro gad ā. Neto 
ieguvumi p ēc 1 līdz 3 gadiem. 
Alternatīvas pastāv. 1000 līdz 
1650 zaud ētu darba vietu.  
Piektais 
risinājums: 
fosfātu satura 
robežvērtības 
mazgāšanas 
līdzekļiem (+) 
Starp 3. un 
4. risinājumu (-) 
Grūti vienoties par 
RIML un TML 
robežvērtībām  (+) 
Starp 3. un 
4. risinājumu (-)  
Ietekmes zi ņā uz operatoriem 
un lietotājiem starp 3. un 
4. risinājumu.  
Slogs, ko rada atbr īvojumi 
saskaņā ar LESD 114. pantu.   
 
LV 8   LV  
Šķietami vislab ākais ir 4. risin ājums. Tas veiksm īgāk nekā dalībvalstu atseviš ķa rīcība 
samazinātu eitrofik ācijas risku, ko rada p ārrobežu ūdeņos esošie mazg āšanas līdzekļu fosfāti.  
Pasākums būtu proporcion āls, jo mazg āšanas līdzekļu fosfātiem ir pieejamas tehniski un 
finansiāli īstenojamas alternat īvas. Mazg āšanas līdzekļu ražotājiem rastos vienreiz ēji produktu 
pārveidošanas izdevumi apm ēram 13 miljonu euro apm ērā, kas 1 līdz 3 gadu laik ā lielākoties 
atmaksātos ar maz ākām P izņemšanas izmaks ām NAI, t ādējādi ietaupot 6 l īdz 415 miljonus 
euro gadā. Fosfātu izņemšana, likvid ējot barības vielas ve ļas mazgāšanas līdzekļu sastāvā, 
rada maz ākas izmaksas nek ā notekūdeņu attīrīšana. Sal īdzinot ar 3. risin ājumu, past āv 
alternatīvas ar labu iedarb ību, un tādējādi nav nelabv ēlīgas ietekmes uz mazg āšanas līdzekļu 
lietotājiem. 
Nelabvēlīga ietekme skartu fosf ātu ražotājus, kuri zaud ētu daļu tirgus, sl ēgtu vairākas 
ražotnes un zaud ētu 1000 l īdz 1650 darba vietas. Tom ēr jau agr āk mazgāšanas līdzekļos 
izmantoto fosf ātu daudzums ir b ūtiski samazin ājies, un fosf ātu ražotājiem jebkur ā gadījumā 
nāktos pielāgoties šai tendencei. 
Ar šo risin ājumu veļas mazgāšanas līdzekļu iekšējais tirgus tiktu harmoniz ēts. Dalībvalstis 
lielākoties dod priekšroku šim risin ājumam.  
Izpaliktu ietekme uz ES budžetu, un uz ņēmumiem nerastos b ūtisks administrat īvais slogs. 
8. U ZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Var izmantot uzraudz ības mehānismus, kas ir izveidoti ar mazg āšanas līdzekļu regulu vai ar 
REACH  regulu, un fosf ātu daudzuma uzraudz īšana mazg āšanas līdzekļos radītu vien 
nebūtisku papildin ājumu jau past āvošajiem pien ākumiem.  Eitrofikācijas uzraudz īšana jau ir 
noteikta ūdens pamatdirekt īvā.