Covid-19 pandēmija izgaismoja ne tikai ciparsignālu tehnoloģiju priekšrocības, bet arī to, ka visiem bērniem ir nepieciešama vienāda piekļuve tehnoloģijām (ierīcēm un tīklam), digitālajām prasmēm un iemaņām, ieskaitot medijpratību. Bērni, kuriem nav piekļuves internetam, ir atrauti no resursiem, kas viņiem var palīdzēt mācīties un pieaugt. Nevienlīdzība var radīt lielākas briesmas: zemākus izglītības rezultātus, vāju garīgo veselību un ilgtermiņa bezperspektivitāti.

Bērni un jaunieši nav viendabīga grupa – viņi atšķiras pēc vecuma, dzimuma, spēju attīstības un sociālā un ekonomiskā stāvokļa. Bērni neaizsargātā situācijā, piemēram, bērni invalīdi, bērni no mazākumtautības vai mazākumrases, bēgļu bērni, aprūpējami bērni, LGBTQI+ bērni, kā arī bērni no nelabvēlīgas sociālekonomiskas vides var digitālajā vidē saskarties ar papildu problēmām.

Bērni rada, rotaļājas un mijdarbojas tiešsaistē no arvien mazāka vecuma, izmantodami ciparsignālu tehnoloģijas izglītībai, izklaidei, saskarsmei un sabiedriskai dzīvei. To darot, viņi bieži saskaras ar digitālo saturu un pakalpojumiem, kas nav domāti bērniem.

Cilvēktiesību, to vidū bērna tiesību, respektēšana ir viena no vērtībām, uz kurām balstās Eiropas Savienība. Tās jārespektē gan tiešsaistē, gan bezsaistē. Digitālajā desmitgadē ikvienam bērnam Eiropā jāļauj attīstīties drošā un atbalstīgā digitālā vidē un piedalīties globālajā digitālajā pārejā.

Jaunā regulas priekšlikumā ar noteikumiem par seksuālas vardarbības pret bērniem novēršanu un apkarošanu, kas iesniegts vienlaikus ar BIK+ stratēģiju, mitināšanas vai personu sakaru pakalpojumu sniedzējiem ir noteikti konkrēti pienākumi atklāt seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, ziņot par to un to izvākt. Priekšlikumā arī paredzēts izveidot jaunu Eiropas centru seksuālas vardarbības pret bērniem novēršanai un apkarošanai, kas atvieglotu seksuālas vardarbības pret bērniem tiešsaistē atklāšanu, ziņošanu par to un izvākšanu, sniegtu atbalstu cietušajiem un darbotos kā zināšanu, speciālo zināšanu un pētījumu centrs jautājumos, kas saistīti ar seksuālas vardarbības pret bērniem novēršanu un apkarošanu tiešsaistē.

Saskaņā ar ES Cilvēku tirdzniecības apkarošanas stratēģiju bērni tiešsaistē ir īpaši pakļauti riskam ciest no cilvēku tirdzniecības. Īpaša uzmanība cietušajiem bērniem ir daļa no ES stratēģijas par cietušo tiesībām.

ES dzimumu līdztiesības stratēģijā ir uzsvērts, ka meitenes var ciest no dzimumvardarbības, vardarbības, kas pret sievieti vai meiteni vērsta tādēļ, ka viņa ir sieviete vai meitene, vai vardarbības, kas viņas skar nesamērīgi. Priekšlikums pieņemt direktīvu par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanu ietver kriminālatbildības noteikšanu par dzimumvardarbību kibertelpā un paredz pasākumus no tādas vardarbības cietušo aizsardzībai un atbalstīšanai tiešsaistē un bezsaistē neatkarīgi no vecuma.

Paziņojumā par migrācijā esošo bērnu aizsardzību ir risināts jautājums par migrantu bērnu aizsardzību, arī par drošu piekļuvi jaunām tehnoloģijām.

Digitālās izglītības rīcības plāns (2021–2027) risina problēmas izglītības un apmācības jomā, ko pastiprina Covid-19 pandēmija, nodrošinot ilgtspējīgu digitālo pārveidi izglītībā, radot augstas veiktspējas digitālās izglītības ekosistēmu un uzlabojot bērnu, skolotāju un pedagogu digitālās prasmes un iemaņas.

ES jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam veicina jauniešu dalību demokrātiskā dzīvē un atbalsta sociālo un pilsonisko līdzdalību.

BIK+ stratēģija attīstīs sasniegto un nodrošinās sinerģiju ar attiecīgajām iniciatīvām, lai kliedētu bērnu bažas un risinātu viņu vajadzības digitālajā desmitgadē.

3.Kas ir mainījies, un kāpēc vajadzīga jauna stratēģija

Bērni kā ciparsignālu tehnoloģiju lietotāji

Kopš 2012. gada ir krasi mainījies tas, kā bērni izmanto ciparsignālu tehnoloģijas. Modernas ierīces ļauj bērniem mijdarboties, sazināties, rotaļāties un dalīties ar citiem, bieži bez vecāku uzraudzības. 2020. gada konstatējumi par ES bērniem tiešsaistē liecina, ka lielākā daļa bērnu izmanto viedtālruņus “ikdienā” vai “gandrīz visu laiku”, un daudzās valstīs tiešsaistē pavadītais laiks salīdzinājumā ar 2010. gadu ir gandrīz divkāršojies. Samazinās arī vecums, kurā bērni sāk izmantot digitālās ierīces.

Paaugstināts interneta izmantošanas līmenis var izraisīt mazkustīgu dzīvesveidu, kas var bojāt veselību. Daudzi psihologi bažījas, ka bērniem veidojas uzmanības traucējumi un ir grūti atslēgties.

Lai gan bērni tiek mudināti ievērot veselīgu līdzsvaru starp tiešsaistes/bezsaistes vidi, digitālā atturība mūsdienu bērniem nav piemērots risinājums, jo informācija, formālās izglītības elementi, saskarsme un izklaide arvien biežāk notiek tiešsaistē.

Tehnoloģija turpina strauji attīstīties, radot gan jaunas iespējas, gan risku. Tuvākajā nākotnē mākslīgais intelekts, virtuālā, papildinātā un paplašinātā realitāte, lietu internets, kriptovalūta un citas tehnoloģiskas pārmaiņas, kas ietekmē bērnus, radīs jaunas sabiedriskas un ētiskas problēmas (piemēram, neobjektivitāti, netaisnīgumu, pārredzamības trūkumu mākslīgā intelekta izmantošanā, mijdarbību ar dziļviltojumiem, avatāriem un robotiem).

Šie jautājumi tika uzsvērti arī konferencē par Eiropas nākotni, kur Eiropas pilsoņu forums, kas nodarbojas ar vērtībām un tiesībām, aicināja pastiprināt nepilngadīgo aizsardzību tiešsaistē. Tas tika apstiprināts konferences plenārsēdē un iekļauts priekšlikumā, kas iesniegts Eiropas Parlamenta, Padomes un Eiropas Komisijas priekšsēdētājiem.

Bērni un kaitējums tiešsaistē

Bērni tiešsaistē bieži sastop kaitīgu un nelikumīgu saturu, uzvedību, kontaktus un risku patērētājiem. Digitālie pakalpojumi, sākot ar sabiedriskajiem medijiem un beidzot ar interaktīvām spēlēm, var pakļaut bērnus tādām briesmām kā nepiemērots saturs, tiranizēšana, iedraudzināšana, seksuāla vardarbība pret bērniem vai radikalizācija.

Atbildot uz Komisijas apspriešanas anketu, bērni nosauca tādas uztraucošas problēmas kā kaitīgs saturs, kas var slavināt un veicināt kaitēšanu sev pašam, pašnāvību, vardarbību, naida runu, seksuālu uzmākšanos, narkotiku lietošanu, riskantus izaicinājumus tiešsaistē, ēšanas traucējumus un bīstamu uztura praksi. Vardarbīgs, biedīgs vai citādi vecumam nepiemērots saturs ir viegli pieejams. Jau mazi bērni ziņo par pornogrāfiju, un tā ietekmē viņu viedokli par to, kas ir veselīgas attiecības.

Neraugoties uz spēkā esošajiem ES tiesību aktiem (AVMPD un VDAR), vecuma pārbaudes mehānismi un vecāku piekrišanas rīki daudzos gadījumos joprojām nav efektīvi, jo lietotājiem bieži liek reģistrējoties ievadīt tikai dzimšanas datumu.

Tomēr, kā jau izklāstīts 2. iedaļā, gaidāms, ka nesen apstiprinātais DPA būtiski uzlabos visu lietotāju, arī bērnu, drošību un dos viņiem iespējas izdarīt apzinātu izvēli tiešsaistē.

Tā, DPA riska pārvaldības sistēmas ietvaros īpaša uzmanība jāpievērš sistēmiskiem riskiem, kas attiecas uz nepilngadīgajiem. Ļoti lielām tiešsaistes platformām būs pienākums apsvērt, cik viegli bērniem ir saprast to pakalpojuma struktūru un darbību, kā arī to, kā bērni var tikt pakļauti saturam, kas var kaitēt viņu fiziskajai un garīgajai veselībai un tikumiskajai attīstībai. Šāds risks var rasties, piemēram, tādu tiešsaistes saskarņu izstrādē, kas tīši vai netīši izmanto bērnu pieredzes trūkumu vai var izraisīt atkarību. Šajā sakarā ļoti lielām tiešsaistes platformām būs jāpieņem mērķēti pasākumi, lai aizsargātu bērnu tiesības, cita starpā jāizmanto vecuma pārbaudes un vecāku kontroles rīki vai rīki, kuru mērķis ir palīdzēt bērniem ziņot par pārkāpumu vai saņemt atbalstu. Kibervardarbība, ieskaitot intīma satura apmaiņu bez piekrišanas, ir tāda satura piemērs, kas prasa ātru apstrādi, ja par to signalizē lietotāji, to vidū bērni, un satura moderācijas prakses pienācīgu pielāgošanu.