Ikmēneša maksājumu bilances dati un pirmie agrīnie ceturkšņa maksājumu bilances dati, kas ir atvasināti no ikmēneša aplēsēm, ir pieejami septiņas nedēļas pēc pārskata perioda beigām. Pirmās ceturkšņa maksājumu bilances/starptautisko ieguldījumu pozīcijas aplēses tiek publiskotas 14 nedēļas pēc pārskata perioda beigām. Ceturkšņa maksājumu bilance ietver daudz plašāku informācijas klāstu nekā ikmēneša sākotnējās aplēses, un tā ir izklāstīta sīkāk. Finanšu jomā fakts, ka dati par maksājumu bilances finanšu kontu, ieguldījumu ienākumiem un starptautisko ieguldījumu pozīciju tiek ievākti vienā laikā un saskaņotā veidā, uzlabo to aplēšu kvalitāti un ļauj veikt izsmeļošāku pārrobežu attiecību analīzi. Ceturkšņa maksājumu bilance/starptautisko ieguldījumu pozīcija arī ietver galveno ekonomisko partneru, jo īpaši svarīgāko attīstīto un jaunietekmes valstu, ģeogrāfisku iedalījumu.

Eurostat ievāc datus no dalībvalstīm attiecībā uz katru no šīm datu kopām. Šie dati tiek izmantoti, lai sagatavotu ES agregātus, kas tiek publicēti Eurostat tiešsaistes uzziņu datubāzē kopā ar datiem no atsevišķām dalībvalstīm.

Gan ikmēneša, gan ceturkšņa maksājumu bilancē preču, pakalpojumu un sekundārā ienākuma kontos tika reģistrētas salīdzinoši nelielas pārskatīšanas. Salīdzinājumā ar iepriekšējiem ziņošanas periodiem sākotnējo ienākumu kontā tika veikts lielāks skaits pārskatīšanu — galvenokārt no tiešajiem ieguldījumiem gūtā ienākuma dēļ. Tas daļēji skaidrojams ar apstākli, ka informācija par tiešajiem ieguldījumiem un to ienākuma komponentiem ir pilnīgāka gada griezumā, kad kļūst pieejami uzņēmumu gada finanšu pārskati. Finanšu konta posteņu gadījumā izmaiņu vidējās vērtības parasti bija lielākas nekā tekošo kontu posteņu gadījumā, bet pārskatīšanas, kas ietekmē galvenos starptautisko ieguldījumu pozīcijas posteņus, bija daudz mazākas nekā maksājumu bilances gadījumā.

Datu, kas ir darīti pieejami galalietotājiem, daudzums ir apmierinošs; 18 dalībvalstis ļauj publicēt 100 % no galvenajiem ceturkšņa maksājumu bilances posteņiem. Tomēr dažas valstis turpina pārmērīgi atzīmēt savus valsts datus kā “nepublicējamus” vai “konfidenciālus” — dažos gadījumos ar kvalitāti saistītu atrunu dēļ. Tas ierobežo lietotājiem regulāri sniegtās statistikas informācijas vērtību. Tas arī rada šķēršļus atbilstošai politikas analīzei, pamatojoties uz ES mēroga statistiku. Atzīmes “konfidenciāli” izmantojums ir kļuvis biežāks, jo īpaši attiecībā uz ikgadējiem datiem, un tas ir skaidrojams ar datu sīkākas izstrādātības līmeni, kas izrietēja no MBR 6 īstenošanas ES mērogā.

Maksājumu statistikas bilancei vajadzētu būt saskanīgai ar citiem būtiskiem statistikas datiem, ko vāc saistītās ES nozīmes statistikas jomās, piemēram, saistībā ar:

(1)iekšzemes kopproduktu (ietverot pārrobežu darījumus ar precēm un pakalpojumiem), tostarp ātrajām aplēsēm, kuru veikšanai ir vajadzīgi ikmēneša maksājumu bilances rādītāji;

(2)nacionālo kopienākumu (ietverot pārrobežu darījumus ar precēm un pakalpojumiem, kā arī ienākumu);

(3)pārējās pasaules kontu ES un eurozonas ceturkšņa sektoru kontos, tostarp finanšu kontos.

Papildus galvenajiem agregātiem dažiem lietotājiem ir īpaši svarīgi konkrēti posteņi:

­tirdzniecības sarunām un muitas politikas noteikšanai ir svarīga sīka informācija par starptautisko pakalpojumu tirdzniecību, ko katru gadu publicē Eurostat;

­maksājumu bilances statistikas ģeogrāfiskais iedalījums palīdz pārraudzīt mijiedarbību starp dalībvalstīm un citām valstīm;

­finanšu plūsmu un uzkrāto lielumu struktūra (attiecībā uz tiešajiem ieguldījumiem, portfeļieguldījumiem un citiem ieguldījumiem) ir vērtīga finanšu stabilitātes novērtēšanai;

­sīka informācija par ĀTI plūsmām ir svarīga, lai novērtētu atsevišķu tirgu atvērtības pakāpi vai ieguldītā tiešo ieguldījumu kapitāla vispārējo rentabilitāti.

Maksājumu bilances darba grupa atzīst, ka no Regulas (EK) Nr. 184/2005 īstenošanas ir izrietējuši vairāki uzlabojumi saistībā ar maksājumu bilances statistiku. Lai novērtētu, kā šī īstenošana ir sniegusi labumu valstu datu apkopotājiem un lietotājiem, darba grupa tika aicināta piešķirt vērtējumu diapazonā no 1 līdz 5. Vērtējums 1 nozīmē, ka Regula (EK) Nr. 184/2005 ir sniegusi ļoti nelielus ieguvumus, savukārt vērtējums 5 nozīmē, ka tā ir sniegusi lielākos iespējamos ieguvumus.

-Vidējais vērtējums attiecībā uz to, cik pieejami datu lietotājiem ir sīki sagatavoti dati par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, ir 4,0.

-Vidējais novērtējums attiecībā uz to, cik pieejami datu lietotājiem ir savlaicīgāk un punktuālāk nodrošināti dati par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem pieejamību, ir 3,9.

­Vidējais novērtējums attiecībā uz labāku maksājumu bilances datu un nacionālo kontu datu savstarpējo atbilstību ir 4,0.

Tika arī norādīts, ka metodoloģiskās izmaiņas un jaunie MBR 6 standarti, kas 2014. gadā tika ieviesti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 555/2012, kopā ar pastiprinātu uzmanību, kas veltīta starptautisko ieguldījumu pozīcijas datiem, sniedza skaidrību un svarīgu papildu informāciju statistikas datu lietotājiem, kas ir iesaistīti makroekonomiskās politikas veidošanā un ekonomikas pētniecībā. Vēl viens atzīts ieguvums ir apstāklis, ka Regula (EK) Nr. 184/2005 ir uzlabojusi dalībvalstu datu salīdzināmību un konsekvenci.

6.Maksājumu bilances statistikas izmaksas un slogs

Valstu datu apkopotāji ir norādījuši, ka, lai apkopotu statistiku par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, viņi izmanto datus no primārās statistikas. Viņi balstās uz virkni primārās statistikas avotu, tostarp muitas datiem, datiem no apsekojuma par preču tirdzniecību ES teritorijā, datiem no uzņēmumu reģistriem, nodokļu administrācijām, datiem par nekustamo īpašumu un tūrisma statistiku. Dalībvalstīm ir sarežģīti nošķirt konkrētās izmaksas, kas rodas, vācot un sagatavojot Regulā (EK) Nr. 184/2005 prasītos datus, no kopējām izmaksām, kas rodas, vācot datus citiem mērķiem.

Maksājumu bilances darba grupa lēš, ka tiešais darba ieguldījums, kas vajadzīgs maksājumu bilances statistikas sagatavošanai un izplatīšanai ES, ir aptuveni 722 pilnslodzes ekvivalenti (pamatojoties uz 24 dalībvalstīm). Šie resursi ir sadalīti starp dažādām maksājumu bilances jomām. Datu kopa, kas absorbē lielāko daļu ieguldījuma, ir ceturkšņa maksājumu bilance, kas patērē 48,1 % resursu. Tai seko statistika par ikmēneša maksājumu bilanci (20,2 %), ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (16,1 %) un starptautisko pakalpojumu tirdzniecību (15,7 %).

Dalībvalstis lēš, ka uzkrājumi, kas izriet no tā, ka pirms Regulas (EK) Nr. 184/2005 pieņemšanas Eurostat netika sūtīti dati, veido 10,4 % pilnslodzes ekvivalentu. Maksājumu bilances dati ir vajadzīgi arī valstu mērķiem, un dalībvalstis tos vāca jau pirms regulas pieņemšanas. Tas nozīmē, ka ir vajadzīgi tikai nelieli papildu resursi, lai nodrošinātu atbilstību šīm prasībām. Būtu arī jāpatur prātā, ka Regulas (EK) Nr. 184/2005 prasības un citu valsts un starptautisko iestāžu, jo īpaši Eiropas Centrālās bankas un SVF, datu pieprasījumi ievērojami pārklājas. Dati, ko dalībvalstis ir sagatavojušas konkrētiem Regulā (EK) Nr. 184/2005 noteiktiem mērķiem, nav atšķirami no datiem, kas ir sagatavoti saskaņā ar citām datu prasībām.

Dalībvalstīm ir ļoti maz informācijas par slogu, ko respondentiem rada vajadzība apkopot datus par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, un informācija, kas ir to rīcībā, ne vienmēr ļauj veikt aplēses.

7.Jomas, kurās varētu veikt uzlabojumus vai grozījumus