LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 6.4.2005 
KOM (2005) 123 gal īgais 
2005/0046 (COD) 
2005/0047 (COD) 
2005/0048 (CNS) 2005/0049 (COD) 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
par pamatprogrammas izveidi solidarit ātei un migr ācijas plūsmu pārvaldībai laika posmam no 
2007. līdz 2013. gadam 
Priekšlikums 
EIROPAS L ĒMUMS, 
ar kuru izveido Eiropas B ēgļu fondu laika posmam no 2008. l īdz 2013. gadam k ā daļu no 
vispārīgās programmas „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība” 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES L ĒMUMS, 
ar kuru izveido Ārējo robežu fondu laika posmam no 2007. l īdz 2013. gadam k ā daļu no 
vispārīgās programmas „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība” 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS, 
ar kuru izveido Eiropas Trešo valstu pieder īgo integr ācijas fondu laika posmam no 2007. l īdz 
2013. gadam k ā daļu no visp ārīgās programmas „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība” 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES L ĒMUMS, 
ar kuru izveido Eiropas Atgriešan ās fondu laika posmam no 2008. l īdz 2013. gadam k ā daļu no 
vispārīgās programmas „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība” 
(iesniegusi Komisija) 
{SEK(2005)435} 
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
par pamatprogrammas izveidi solidarit ātei un migr ācijas plūsmu pārvaldībai laika 
posmam no 2007.  līdz 2013.  gadam 
Paziņojums par pamatprogrammas „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība” izveidi ir 
daļa no saska ņota priekšlikumu kopuma, kuru m ērķis ir nodrošin āt pienācīgu atbalstu 
brīvības, drošības un tiesiskuma telpai 2007.  – 2013. gada finanšu perspekt īvas ietvaros. Ir 
skaidrs, ka tr īs pamatm ērķi – brīvība, drošība un tiesiskums – ir j āattīsta paralēli un vien ādā 
intensitātes pakāpē, tādējādi radot iesp ēju izmantot l īdzsvarotu pieeju, balstoties uz t ādiem 
principiem k ā demokr ātija, pamatties ību un pamatbr īvību ievērošana un tiesiskums. 
Pamatprogramm ā ir ievērots ikviens no šiem m ērķiem, nodrošinot vajadz īgo saskaņotību starp 
attiecīgajiem pas ākumiem katr ā politikas jom ā un skaidri sasaistot politikas m ērķus un to 
sasniegšanai pieejamos resursus. Turkl āt ar šo strukt ūru tiek pan ākta brīvības, drošības un 
tiesiskuma jomas pašreiz ējā finanšu atbalsta iev ērojama vienk āršošana un racionaliz ācija, 
tādējādi ļaujot elast īgāk noteikt priorit ātes un kopum ā palielinot p ārskatāmību. 
1. I EVADS  
Pakāpeniska br īvības, drošības un tiesiskuma telpas izveide, kopš t ā pirmo reizi tika noteikta 
par mērķi Amsterdamas L īgumā, ir kļuvusi par vienu no Eiropas Savien ības attīstības 
stūrakmeņiem. Šis m ērķis ir saist īts ar visp ārējiem ekonomikas izaugsmes un notur īgas 
attīstības mērķiem: lielāku labklājību mūsu kontinent ā var sasniegt tikai droš ības gaisotn ē, kas 
pilsoņiem un uz ņēmumiem garant ē efektīvu savu ties ību un br īvību realiz ēšanu, kā arī 
aizsardzību pret noziedz ību un terorismu. 
Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa noz īmē līdzsvaru starp indiv īda pamatties ību (brīvības, 
drošības un tiesiskuma) garant ēšanu, kā arī pamatpien ākumu (droš ība, tiesiskums) pild īšanu, 
ko sagaida no Eiropas Savien ības1. Eiropas pilso ņiem ir ties ības sagaid īt, ka Eiropas 
Savienība ievēro efektīvāku, vienot āku pieeju p ārrobežu probl ēmām, piemēram, neleg ālajai 
migrācijai un cilv ēku tirdzniec ībai un kontrabandai, k ā arī terorismam un organiz ētajai 
noziedzībai, vienlaikus iev ērojot pamatbr īvības un pamatties ības. 
Balstoties uz Tamperes programmas rezult ātiem, Eiropadome 2004.  gada novembr ī pieņēma 
daudzgadu programmu („H āgas programmu”), defin ējot jaunu programmu, kas Eiropas 
Savienībai ļautu tālāk attīstīt jau sasniegto un st āties pretī nākotnes izaicin ājumiem. 
Nosprausto m ērķu vidū ir tālāka kopīgo migrācijas un patv ēruma politiku att īstīšana un 
integrētas pārvaldības sistēmas izveide ārējo robežu kontrolei un uzraudz ībai, pie k ā ir 
jāstrādā, ievērojot visp ārējo solidarit ātes principu un god īgi sadalot atbild ību starp 
                                                 
1 „Br īvība ir Eiropas projekta vienojošais princips, t ā ass. Taču, ja nav droš ības, ja nav visu atz ītas 
likumu un tiesu sist ēmas, brīvības realiz ēšanu un demokr ātisko vērtību ievērošanu nevar garant ēt. 
Tādējādi Eiropas br īvības, droš ības un tiesiskuma telpa nodrošina demokr ātijas, cilv ēktiesību 
ievērošanas un tiesiskuma principu garantijas. K ā būtiska Eiropas pilson ības sastāvdaļa, šo tagad 
Pamatties ību hartā iekļauto principu visp ārēja atzīšana ir visu Eiropas Savien ībā dzīvojošo integr ācijas 
stūrakmens.”, „Eiropas Savien ības projekts” KOM (2002) 247 gal īgais. 
 
LV 3   LV dalībvalstīm, ieskaitot attiec īgās finansiālās sekas. Š īs idejas ir ar ī ietvertas Konstit ūcijā kā 
vadošie principi kop ējo robežkontroles, patv ēruma un imigr ācijas politiku izstr ādē. 
Komisija savos pazi ņojumos, kuros izkl āstītas stratēģiskās ievirzes 2007.  – 2013.  gada finanšu 
perspektīvas2 noteikšanai, jau ir izc ēlusi mērķi atbalstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpas 
attīstību, piešķirot atbilstošus finanšu l īdzekļus, kas iek ļaujami jaun ā pozīcijā, kura attiecas uz 
„Pilsonību, brīvību, drošību un tiesiskumu”. Saska ņā ar Eiropadomes nospraustajiem 
mērķiem ierosin ātās pamatprogrammas „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība” 
mērķis būs atrisināt jautājumu par taisnīgu atbild ības sadali  starp dal ībvalstīm attiecībā uz 
finansiālo slogu, kas saist īts ar Eiropas Savien ības ārējo robežu integr ētas pārvaldības 
ieviešanu, k ā arī ar kopējo patvēruma un imigr ācijas politiku īstenošanu. 
2. I EROSIN ĀTAIS ATBALSTA PAS ĀKUMS – PAMATPROGRAMMA SOLIDARIT ĀTEI UN 
MIGRĀCIJAS PL ŪSMU PĀRVALDĪBAI 
2.1. Pamatprogrammas m ērķi 
Kopienas finanšu programmu īstenošanai j āiekļaujas efekt īvā politiku kombin ācijā nolūkā 
sasniegt konkr ētus mērķus, kas saist īti ar ES politiku izstr ādi. Šajā ziņā atbalsta jomu un veidu 
izvēle ir jāveic, balstoties uz apmierin āmo vajadz ību novērtējumu, un taj ā jāņem vērā citu 
iespējamo instrumentu, jo īpaši – ties ību aktu, papildinošais efekts. L īdz šim kop ējās 
patvēruma, migr ācijas un robežu p ārvaldības politikas galvenok ārt bijušas noteiktas ar ties ību 
aktiem. Šaj ās jomās Kopienas politikas pamats  ir bijuši standarti. Ta ču standartu īstenošana 
nozīmē dažādu slogu uzlikšanu daž ādām dalībvalstīm, no kur ām dažas uz ņemas 
neproporcion ālu pienākumu daļu, kuru izpilde dos labumu vi sai Kopienai, un nevienm ērīga 
piemērošana apdraud ētu nolūku radīt līdzvērtīgus spēles noteikumus. 
Šo politikas jomu skarto  personu skaits ir iev ērojams. Eiropas Savien ības 25  dalībvalstis ir 
atbildīgas par aptuveni 6000  km sauszemes robežu un aptuveni 85  000 km piekrastes l īnijas 
kontroli; tiek l ēsts, ka ik gadu ES starptautiskaj ās lidostās ierodas 100  miljoni pasažieru, kuru 
vidū ir personas, kur ām ir jāatsaka iece ļot. Ik gadu dal ībvalstis atsaka iece ļošanu Eiropas 
Savienībā vairāk nekā 340 000 trešo valstu pieder īgajiem, aiztur aptuve ni 500 000 trešo valstu 
piederīgos, kuri neleg āli uzturas to teritorij ā, un izraida aptuveni 300 000 trešo valstu 
piederīgos, kuri ir neleg āli ieceļojuši vai neleg āli uzturējušies, vai ar ī tiek atgriezti uz savu 
valsti citu iemeslu d ēļ. Katru gadu 25  valstu Eiropas Savien ībā trešo valstu pieder īgajiem tiek 
izsniegti 2,2  miljoni termi ņuzturēšanās atļauju vai past āvīgo uzturēšanās atļauju darbam, 
ģimenes atkalapvienošanai, studij ām, pētniecībai vai citiem nol ūkiem. Kop ējais ES leg āli 
uzturošos trešo valstu pieder īgo skaits pašreiz ir divreiz liel āks nekā to ES pilso ņu skaits, kuri 
ir izlēmuši izmantot savas ties ības dzīvot citā dalībvalstī; iedzīvotāju skaits turpina pieaugt, 
galvenokārt pateicoties neto migr ācijai.  
Kopienas finanšu solidarit ātei ir jāspēj atbalstīt turpmāku ES noteikt ās vispusīgās un 
līdzsvarotās pieejas att īstību un īstenošanu attiec ībā uz migrācijas plūsmu pārvaldību. Tai ir 
jāsniedz atbilstošs ieguld ījums šīs pieejas četros galvenajos p īlāros: 
                                                 
2 Komisijas pazi ņojums Padomei un Eiropas Parlamentam. M ūsu kopīgās nākotnes veidošana - 
paplašinātās Eiropas Savien ības politiski risin āmie jautājumi un budžeta l īdzekļi 2007. – 2013. gad ā. 
KOM (2004) 101 gal īgais, 10.02.2004.  
Komisijas pazi ņojums Padomei un Eiropas Parlamentam. Finanšu pl āns laikposmam no 2007. l īdz 
2013. gadam, KOM (2004) 487 gal īgais, 14.07.2004. 
 
LV 4   LV • Pirmkārt, dalībvalstis ir ap ņēmušās piemērot Šengenas acquis  un izveidot kop ēju, integrētu 
ES robežu p ārvaldības sistēmu. Līdz ar to, t ām ir pien ākums efekt īvi pārvaldīt personu 
plūsmu uz ārējām robežām, lai nodrošin ātu, no vienas puses, augsta l īmeņa aizsardz ību uz 
ārējām robež ām dalībvalstu iekš ējās drošības labad un, no otras puses, raitu 
robežšķērsošanu labtic īgiem ceļotājiem, piem ēram, tiem, kuriem ir izsniegtas v īzas 
dalībvalstu konsul ārajos dienestos ārvalstīs. Šie m ērķi, jo īpaši attiec ībā uz neleg ālo 
ieceļošanas gad ījumu skaita samazin āšanu, noz īmē, ka jānostiprina Vidusj ūras piekrastes 
līnijas un austrumu sauszemes robežas un j āstiprina dal ībvalstu konsul āro dienestu darb ība 
trešās valstīs; 
• Otrkārt, 2002. gad ā pieņemot Eiropas Atgriešan ās rīcības programmu, dal ībvalstis ir 
apņēmušās izstrādāt kopēju atgriešan ās politiku, bals toties uz kop ējiem standartiem un 
paraugpraksi. Efekt īva Kopienas atgriešan ās politika ir nepieciešams papildin ājums 
uzticamai leg ālas imigr ācijas un patv ēruma politikai, k ā arī būtisks elements c īņā ar 
nelegālo imigrāciju. Atseviš ķi ņemot, dal ībvalstu centieni attiec ībā uz atgriešan ās 
pārvaldību ir ierobežoti ne tikai finansi ālā ziņā, bet arī politikas ietekmes un sniegt ā signāla 
ziņā; dalībvalstis saskaras ar l īdzīgām grūtībām, īstenojot atgriešan ās operācijas, un, 
apvienojot resursus un pieredzi, kolekt īvi šīs grūtības varētu pārvarēt labāk. Turklāt 
dalībvalstis b ūtu jāmudina veidot „integr ētu atgriešan ās pārvaldību”, analiz ējot un 
novērtējot potenci ālo atgriežamo personu grupu, juridiskos un lo ģistikas ierobežojumus 
dalībvalstī un situāciju atgriešan ās valstī, kā arī izstrādājot konkr ētas un m ērķtiecīgas 
darbības, kas b ūtu samērīgas ar probl ēmjautājumiem. Tas pal īdzētu Eiropas Savien ībā bez 
iekšējām robežām samazin āt nelegāli uzturošos trešo valstu pieder īgo otrreiz ējo plūsmu. 
• Treškārt, lai īstenotu kop ējo imigrācijas politiku, Kopienai ap ņēmīgi jārisina trešo valstu 
piederīgo integr ācijas daudzdimensiju jaut ājums. Kop ējai imigrācijas politikai ir tieša 
ietekme uz konkur ētspēju un Lisabonas m ērķu sasniegšanu. Lai gan pati par sevi 
imigrācija nav demogr āfiskās novecošan ās risinājums, notur īgākas imigr ācijas plūsmas var 
būt arvien vair āk nepieciešamas, lai apmierin ātu ES darba tirgus vajadz ības un nodrošin ātu 
labklājību Eiropā. Tas pasv ītro to, cik svar īgi nodrošin āt, lai ES migr ācijas politika sniegtu 
drošu juridisko statusu un garant ētu tiesību kopumu, lai uz ņemtajām person ām palīdzētu 
integrēties, lai veicin ātu viņu integrāciju visās sabiedrības jomās, pirmām kārtām – darba 
tirgū. Ir jāizstrādā kopēja pieeja attiec ībā uz imigrantu ties ībām un pien ākumiem. Kop ējos 
pamatprincipos attiec ībā uz imigrantu integr ācijas politiku Eiropas Savien ībā, ko Padome 
un dalībvalstu vald ību pārstāvji pieņēma 2004. gad ā, atzīts, ka imigr ācija ir Eiropas 
sabiedrības pastāvīga iezīme un ka vis ām dalībvalstīm būtu jāuztur un t ālāk jāattīsta tāda 
sabiedrība, kurā jaunpienācēji justos pie ņemti, jo, ja k āda dalībvalsts neizstr ādā un neīsteno 
veiksmīgu migrantu integr ācijas politiku, tas var rad īt dažāda veida negat īvas sekas cit ās 
dalībvalstīs. Tādēļ dalībvalstis b ūtu jāmudina izstr ādāt un īstenot iece ļotāju uzņemšanas 
programmas un pas ākumus, lai veicin ātu visu trešo valstu pieder īgo aktīvāku 
pilsoniskumu, vi ņiem vairāk iesaistoties pilsonisk ās, kultūras, reliģijas un politikas jom ās, 
uzlabotu valsts un priv ātā sektora pakalpojumu sniedz ēju spēju reaģēt uz viņu vajadzībām 
un lai sabiedr ībai palīdzētu pielāgoties daudzveid ībai. 
• Visbeidzot, lai nov ērstu nevajadz īgu otrreiz ējo plūsmu Eiropas Savien ībā, kur tikai viena 
dalībvalsts atbild par konkr ēta patvēruma piepras ījuma izskat īšanu, ir cik vien iesp ējams 
jāsamazina iesp ējamās ielaišanas un uz ņemšanas prakses atš ķirības. Ir jāveicina Eiropas 
Kopējās patvēruma politikas l īdzvērtīga īstenošana augst ā kvalitātē visās dalībvalstīs, lai 
līdzsvarotu dal ībvalstu ieguld ījumu, uz ņemot bēgļus un p ārvietotās personas un 
uzņemoties attiec īgās sekas. 
 
LV 5   LV Vēl viens svar īgs šīs pieejas aspekts ir sadarb ība ar treš ām valstīm. Saska ņā ar ierosin āto 
finanšu pl āna struktūru, šī ārējā dimensija netiks iek ļauta pamatprogramm ā „Solidarit āte un 
migrācijas plūsmu pārvaldība”, bet tiks pien ācīgi ņemta vērā ierosinātā finanšu pl āna 
4. pozīcijā, saistībā ar ārējās palīdzības instrumentu īstenošanu, ar ko Komisija n āca klajā 
2004. gada septembr ī. 
2.2. Pamatprogrammas strukt ūra 
Ar pamatprogrammu tiks iz veidoti finanšu solidarit ātes mehānismi (fondi), kas aptvers četras 
jomas: 
• ārējo robežu kontrole un uzraudz ība („integr ētā robežu p ārvaldība”), vīzu politika, 
papildinot darb ības, ko veic Eiropas A ģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas 
Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX a ģentūra); 
• ES nelegāli uzturošos trešo valstu pieder īgo atgriešan ās; 
• legāli uzturošos trešo valstu pieder īgo integrācija un 
• patvērums (esoš ā Eiropas B ēgļu fonda3 tālāka attīstība). 
Ir skaidrs, ka kop ējo politiku izstr āde un īstenošana katr ā no šīm četrām jomām, ieskaitot 
Kopienas likumdošanu, noz īmē nepieciešam ību sasniegt daž ādus, bet vienu otru papildinošus 
mērķus. Dalībvalstīm tas rada daž āda līmeņa un intensit ātes pienākumus, kuru veikšanai 
vajadzīgs atbilstošs finansi ālais atbalsts. Tas ar ī nozīmē, ka katrai dal ībvalstij ir valsts l īmenī 
jāiedibina un j āuztur pas ākumi, kas ļauj pienācīgi pildīt to pien ākumus katr ā no četrām 
politikas jom ām, pat ja tie skar t ās nelielā mērā. 
Turklāt šiem pas ākumiem l īgumos ir daž āds juridiskais pamats un tie aptver jomas, kur ās 
piemērojami protokolu noteikumi attiec ībā uz Dānijas, Īrijas un Apvienot ās Karalistes nost āju 
vai attiecībā uz Šengenas acquis . 
Tādēļ „Solidarit ātes un migr āciju plūsmas pārvaldības” pamatprogramm ā ietilps četri 
atsevišķi instrumenti (izveidojot četrus „fondus”), kas atbilst katrai no četrām politikas 
jomām. 
Lai gan tie tiks īstenoti, balstoties uz četriem daž ādiem juridiskiem instrumentiem, šie četri 
fondi veido saskan īgu ansambli gan politisk ā, gan darb ību ziņā: katrā fondā atspoguļojas 
politikas m ērķi, kas kop ā ar trīs pārējiem ļaus attīstīt brīvības telpu. Tikai veiksm īgi īstenojot 
ikvienu no četrām dimensij ām, tiks sasniegti visp ārējie mērķi. Tādēļ visi četri fondi darbosies 
saskaņā ar kopējiem īstenošanas un p ārvaldības noteikumiem, saska ņā ar vienu un to pašu 
stratēģisko kalend āru, un tiem piem ēros koordin ētu novērtējuma un p ārskatīšanas proced ūru 
(skat. 3. ieda ļu). 
Pēc tam, kad Konstit ūcijas līgums būs stājies spēkā, Komisija var ēs izvērtēt turpmākas 
racionaliz ācijas un vienk āršošanas iesp ējas, kuras var ētu rasties jaun ā juridiskā pamata 
rezultātā (jo īpaši III-268. pants). 
                                                 
3 Padomes 2004. gada 2. decembra L ēmums 2004/904/EK, ar ko izveido Eiropas B ēgļu fondu 
laikposmam no 2005. l īdz 2010. gadam. OV L 381, 28.12.2004., 52. lpp. 
 
LV 6   LV Finanšu l īdzekļu sadalījums dal ībvalstīm no katra fonda balst īsies uz konkr ētiem un 
objektīviem krit ērijiem, kas atspogu ļos situāciju dalībvalstī attiecībā uz pienākumiem, ko t ā 
uzņēmusies konkr ētajā politikas jom ā Kopienas v ārdā vai tās kopējā ieguvuma labad. Šie 
kritēriji būs galvenok ārt kvantitat īvi. Lai ņemtu vērā gan bāzes situāciju dalībvalstī, gan šīs 
situācijas izmai ņas, ciktāl iespējams, krit ēriji balstīsies uz „statiskajiem” datiem un „pl ūsmas” 
datiem: tas ļaus kādā konkrētā dalībvalstī palielināt pieejamos l īdzekļus, lai atbalst ītu, 
piemēram, mērķauditorijā ietilpstošo pers onu skaita palielin ājumu. 
Šim nolūkam instrumentos paredz ēts izmantot Kopienas stat istikas datus un, ja tie nav 
pieejami, valstu statistikas datus. Lai gan ir iesp ējama atseviš ķu tehnisku gr ūtību rašanās, tiek 
uzskatīts, ka statistikas datu izmantošana l īdzekļu sadalē radītu pozitīvu efektu, jo valstu 
līmenī tiktu piev ērsta lielāka uzman ība pareizai un savlaic īgai datu iesniegšanai. Ierosin ājums 
izmantot statistikas datus l īdzekļu sadalei laika posm ā no 2007. l īdz 2013. gadam ir re āls, jo 
īpaši tādēļ, ka nākotnē tiks pieņemtas normas par migr ācijas statistikas datiem, kuru rezult ātā 
sagaidāms, ka statistikas dati b ūs labāk pieejami un saska ņotāki. 
Attiecībā uz Ārējo robežu fondu ir rad īta iespēja izmantot svaru meh ānismu, kas cita starp ā 
balstītos uz FRONTEX a ģentūras veikto kop ējo riska anal īzi. Ir paredz ēti īpaši noteikumi, lai 
segtu konkr ētās papildu izmaksas saist ībā ar FTD un FRTD rež īmu saska ņā ar Padomes 
Regulu (EK) Nr. 693/2003 un Pa domes Regulu (EK) Nr. 694/2003. 
Attiecībā uz patvēruma, integr ācijas un atgriešan ās fondiem, balstoties uz Eiropas B ēgļu 
fonda piem ēru, katra dal ībvalsts sa ņems noteiktu nelielu summu, lai nodrošin ātu līdzekļu 
minimālo līmeni mērķu īstenošanai. 
2.3. Papildin āmība ar citiem instrume ntiem un politikas pas ākumiem 
Pamatprogramma ir viens no elementiem politiku kopum ā, kas izveidots, lai turpin ātu attīstīt 
kopējās patvēruma, migr ācijas un ārējo robežu politikas: tai ir j ābūt cieši saist ītai ar citu 
politikas instrumentu, jo īpaši – ties ību aktu, izstr ādi un īstenošanu. Finanšu solidarit ātei ir 
jākalpo skaidri noteiktiem m ērķiem un jāļauj līdzfinansēt darbības, kas Kopienai dod augstu 
pievienoto v ērtību. Fondu izmantojumam j ābūt cieši saist ītam ar situ ācijas uzlabošanos valst īs 
attiecībā uz kopējiem standartiem vai j āsniedz kop ēji ieguvumi ES l īmenī ar koordin ētu vai 
kopīgu darbību palīdzību. 
Pamatprogrammas izveide un darb ība papildin ās citas iniciat īvas un iest āžu darbību, kas 
izveidotas kop ējo migrācijas, patv ēruma un ārējo robežu politiku kontekst ā. 
Konkrēti, liela m ēroga IT sist ēmu attīstīšana ārējo robežu un v īzu politikas (V īzu inform ācijas 
sistēma, Šengenas inform ācijas sistēma) un patv ēruma politikas (EURODAC)  īstenošanas 
atbalstam, izveidojot sadarb ību un izmaksu zi ņā efektīvu inform ācijas apmai ņu starp 
dalībvalstīm, ir būtisks ieguld ījums Kopienas solidarit ātē. Lai gan "Solidarit ātes un migr ācijas 
plūsmu pārvaldības" pamatprogrammas paredz ētajā budžetā nav iekļauta šo inform ācijas 
sistēmu izstrāde un darb ības nodrošin āšana, tās ir ilgtermi ņa apņemšanās, un tiesību akti, ar 
ko tās izveidotas, nesatur noteikum us, kas ierobežotu to darb ības ilgumu. Papildus 
paredzamajai izv ēršanai saist ībā ar paplašin āšanos, laika posm ā no 2007. l īdz 2013. gadam ir 
iespējama funkcion ālo iespēju tālāka attīstība, kas b ūs jāsedz no ierosin ātā finanšu pl āna 
3. pozīcijā paredzētā budžeta. 
FRONTEX a ģentūras darbības arī ir efektīvs instruments sadarb ības veicin āšanai, izmantojot 
tehnisko un praktisko pal īdzību, apvienojot iek ārtas un resursus, kas var tikt dar īti pieejami 
 
LV 7   LV visām iesaistītajām valstīm. Aģentūras darbības jomas un darb ības veidu turpm āka attīstība, jo 
īpaši pēc 2007. gad ā ieplānotā izvērtējuma, pras īs atbilstošus l īdzekļus no nākamā finanšu 
plāna 3. poz īcijas. Komisijas dienesti iesaist īs FRONTEX a ģentūru plānošanā un 
novērtējumā. 
Balstoties uz pašreiz notiekošajiem sa gatavošanas darbiem, Komisija apsv ērs iespēju izveidot 
Eiropas Migr ācijas pārraudzības centru, lai stiprin ātu migrācijas un patv ēruma procesu 
daudzdimensiju aspektu p ārraudzību un anal īzi. 
Ir piestrādāts, lai ne vien nov ērstu jebkādu dublēšanos starp fondiem, bet ar ī lai nodrošin ātu 
sinerģijas rašanos, kur vien tas iesp ējams. Piem ēram, sākot no pirm ā gada daudzgadu 
programm ā, kura sākas 2008. gada 1. janv ārī, no Eiropas B ēgļu fonda nevar ēs finansēt 
atgriešanās pasākumus patv ēruma mekl ētājiem, kuriem tas atteikts. 
Finansējums Atgriešan ās fondam paredz ēts tikai sākot no 2008. gada, ņemot vērā, ka atbilst īgi 
Hāgas programm ā ierosinātajam, vispirms j āizvērtē sagatavošanas pas ākumu rezult āti 
attiecībā uz atgriešanos (2005. – 2006. gads). 
Īpaša uzman ība ir piev ērsta arī Integrācijas fonda un Eiropas Soci ālā fonda (ESF) darb ību 
papildinošajam un siner ģijas efektam, gan attiec ībā uz Integr ācijas fonda m ērķu definēšanu, 
gan tā īstenošanu. Integr ācijas fonda īpašā un uz jaunin ājumiem v ērstā pieeja var ēs papildin āt 
ESF vispārīgākos mērķus, kā arī ļaus noteikt veiksm īgas stratēģijas un praksi, ko var ētu plaši 
piemērot ESF. 
3. R ACIONALIZ ĀCIJA UN VIENK ĀRŠOŠANA  
3.1. P āreja no pašreiz ējiem instrumentiem 
Visi četri fondi, kas īstenojami pamatprogrammas "Solidarit āte un migr ācijas plūsmu 
pārvaldība” ietvaros, ir saskan īgs kopums un paredz piln īgu atbalstu kop ējo politiku att īstībai 
ārējo robežu, migr ācijas un patv ēruma jom ās, un ir piln īgā saskaņā ar solidarit ātes, 
pievienotās vērtības, papildin ājuma un papildin āmības principiem. Ar šiem fondiem tiks 
pārņemtas un l īdz pilnam darb ības līmenim att īstītas esošo programmu un sagatavošanas 
pasākumu darb ības, piem ēram, ARGO, INTI , sagatavošanas pas ākumi atgriešan ās pārvaldības 
jomā un Eiropas B ēgļu fonds (EBF). 
EBF otrais posms s ākās 2005. gada 1. janv ārī un beigsies 2010. gad ā. Papildus tam, ka tiek 
precizēti atbilstības noteikumi attiec ībā uz brīvprātīgas atgriešan ās jomu, zi ņojumam 
pievienotā priekšlikuma par EBF izmai ņām nolūks ir saska ņot tā pārvaldības un kontroles 
sistēmu grafiku un īstenošanas k ārtību ar to, kas ir ierosin āts attiecībā uz pārējiem trim 
instrumentiem: t ā darbības ilgums tiks pagarin āts līdz 2013. gadam, un jaunie noteikumi 
stāsies spēkā 2008. gada 1. janv ārī, lai varētu īstenot pilnu pirm ā daudzgadu pl āna ciklu no 
2005. līdz 2007. gadam saska ņā ar pašreiz ējo lēmumu. P ēc tam pl ānošanas cikls b ūs 
saskaņots ar pārējiem trim fondiem. 
Tomēr jāņem vērā, ka vēlāk 2005. gad ā ir jāiesniedz p ārskats par EBF satura izmai ņām, kā arī 
Komisijas pazi ņojumi, jo īpaši saistībā ar: 
• Paziņojumu par person ām, uz kur ām attiecas valstu p ārcelšanās programmas, ņemot vērā 
darbības jomu Padomes l ēmumam par EBF II laika posmam no 2005. l īdz 2010. gadam, 
 
LV 8   LV kurā Komisija ir aicin āta līdz 2005. gada beig ām iesniegt priekšlikumu par izmai ņām 
attiecībā uz Eiropas B ēgļu fondu, lai ņemtu vērā 2004. gada 2. novembra Padomes 
secinājumus par pieejas uzlabošanu ilgtsp ējīgiem risin ājumiem. Šajos secin ājumos Padome 
lūdz Komisijai iesniegt priekšlikumu par ES P ārcelšanās režīmu. Būs jāpieņem nosac ījumi 
par finans ēšanu vai da ļēju finansēšanu attiec ībā uz pārcelšanos ES P ārcelšanās režīma 
ietvaros vai pat ārpus tā. 
• Hāgas programmu, kur ā tika aicin āts 2005. gad ā izveidot „piem ērotas strukt ūras – valstu 
patvēruma dienestus dal ībvalstīs, lai atvieglotu praktisku un augl īgu sadarb ību". Tādēļ būs 
jārisina jaut ājumi par šo strukt ūru iekļaušanu pie „Kopienas darb ībām”, kā arī par 
paredzētajām iespējām attiecībā uz Eiropas At balsta biroju. 
3.2. Kop ējie pārvaldības un kontroles nosac ījumi 
Tā kā pamatprogrammas m ērķis ir stiprin āt kopējo politiku īstenošanu valstu l īmenī, tā tiks 
īstenota saska ņā ar dalītās pārvaldības pieeju starp dal ībvalstīm un Komisiju. Tas ļaus 
dalībvalstīm izvēlēties pasākumus saska ņā ar vispus īgu vajadz ību novērtējumu un strat ēģiju, 
kas pielāgota vietējai situācijai, šo strat ēģiju pieņemot sadarb ībā ar Komisiju. T ā kā dalīto 
pārvaldību nevar piem ērot trešām valstīm, ar Šengenas acquis  īstenošanā, piemērošanā un 
attīstīšanā iesaistītajās valstīs, kuras piedal ās Ārējo robežu fond ā, uzdevumi tiks dele ģēti 
saskaņā ar decentraliz ētās pārvaldības pieeju. Kopienas darb ības un Komisijas tehnisko 
palīdzību, kas min ēta instrumentu projektos, Komisija īstenos saska ņā ar tiešās pārvaldības 
pieeju. 
Visu četru instrumentu darb ības noteikumi ir vien ādi: daudzgadu strat ēģiskās plānošanas cikli 
(ar diviem noteiktiem laika posmiem – no 2007. l īdz 2010. gadam un no 2011. l īdz 
2013. gadam), balstoties uz Komisijas pazi ņotām pamatnost ādnēm, ikgad ējs līdzekļu 
piešķīrums un darb ības plānošana, un daudzgadu nov ērtējums. 
Līdzīgi ir jāsaskaņo visu četru fondu p ārvaldības un kontroles sist ēmas un t ādēļ lēmumu 
projektos iek ļauti kopējas vai dal ītas īstenošanas noteikumi vai strukt ūras (komiteja, p ārvaldes 
un revīzijas nosac ījumi valstu l īmenī). 
Attiecīgo fondu p ārvaldības nosac ījumu virz ītājspēki ir nepieciešam ība nodrošin āt 
saskaņotību un pārskatāmību. Saska ņotību – jo instrumentu projektos izkl āstīti obligātie 
nosacījumi, kas piem ērojami pārvaldības, iekšējās kontroles un rev īzijas sistēmām, kā arī 
katras puses iesaist īšanās pakāpe. Pārskatāmību – jo katras instrumenta da ļas rezultāti ir 
jādara zināmi dažādām pusēm. Visos četros lēmumu projektos ar ī ņemti vērā struktūrfondu 
plānošanas un izpildes meh ānismu nov ērtējuma secin ājumi, lai rad ītu tādus izpildes 
mehānismus, kas vienlaikus nodrošina l īdzekļu koncentr ēšanu atbilst īgi galvenajiem un 
stratēģiskajiem m ērķiem, izpildes noteikumus, kas nodrošina efekt īvu īstenošanu gan valstu, 
gan Kopienas l īmenī, kā arī Kopienas finans ējuma pareizu p ārvaldību un kontroli. 
3.3. Nov ērtēšana un p ārskatīšana 
Lai nodrošin ātu rīcības efektivit āti, politikas instrumentu īstenošana, rezult āti un ietekme ir 
regulāri jānovērtē. Tas ir īpaši svarīgi pamatprogrammas „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu 
pārvaldība” kontekst ā: 
- pirmkārt, 2005. un 2006. gad ā tiks veikta papildu izp ēte, lai noteiktu jaun ās programmas 
sākotnējo daudzgadu pamatnost ādņu prioritātes, kā arī, lai izveidotu saska ņotu un piln īgu 
 
LV 9   LV uzraudzības un nov ērtēšanas sist ēmu (ieskaitot gan kvantitat īvu, gan kvalitat īvu kopējo 
ieguldījumu, ieguvumu, rezult ātu un ietekmes r ādītāju kopuma noteikšanu); 
- otrkārt, pamatprogrammas īstenošanas pirm ā novērtējuma rezult ātiem ir jābūt pieejamiem 
2010. gad ā, kad tiks p ārskatīta Hāgas programma; š ā novērtējuma rezult āti arī tiks ņemti vērā 
programmas p ārvaldībā un īstenošanā; 
- treškārt, fondu daudzgadu programmu rezult ātu novērtējums, kam j ābūt pieejamam 
2012. gad ā, lai iekļautu noder īgās atziņas saistībā ar to atjaunošanu, un 2015. gad ā, lai 
novērtētu to ietekmi. 
Atbilstoši politiku att īstībai un nov ērtējuma rezult ātiem ir j ābūt arī iespējai programmu 
pārskatīt un, vajadz ības gadījumā, pielāgot atbilstoši jaun ām vajadzībām un priorit ātēm vai to 
izmaiņām: 
- 2009. gad ā – iespēja pārskatīt atsevišķus fondu darb ības aspektus, piem ēram, finanšu 
sadalījuma principus integr ācijas un ārējo robežu jom ās, jo īpaši, attiec ībā uz integr āciju, 
ņemot vērā 2005. gad ā uzsākto sagatavošanas pas ākumu galīgā novērtējuma rezult ātus. 
- līdz 2010. gada beig ām, pamatojoties uz pirmo nov ērtējumu, iesp ēja noteikt galven ās 
nostādnes un priorit ātes attiecībā uz pamatprogrammas n ākotni. 
4. F INANŠU L ĪDZEKĻI 
Kopējā paredzētā summa pamatprogrammai „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība” ir 
5866 miljoni EUR laika posm ā no 2007. l īdz 2013. gadam (pašreiz ējās cenās). No šīs summas 
1184 miljoni EUR ir paredz ēti patvērumam, 759 miljoni Atgriešan ās fondam, 1771 miljoni 
EUR trešo valstu pieder īgo integr ācijai un, visbeidzot, 2152 miljoni EUR ārējo robežu 
pārvaldībai. Dalībvalstīm piešķirtās summas neb ūs pārceļamas no viena fonda uz citu. 
Papildus min ētās pamatprogrammas kopsummai, FRONTEX a ģentūrai ir paredz ēti 
285,1 miljoni EUR laika posm ā no 2007. l īdz 2013. gadam, savuk ārt liela m ēroga 
informācijas sistēmu īstenošanai ir paredz ēti vairāk nekā 900 miljoni EUR un, visbeidzot, 
iespējamai Eiropas Migr ācijas pārraudzības centra izveidei pašreiz ējo sagatavošanas 
pasākumu rezult ātā arī paredzēta summa budžet ā – 62,3 miljoni EUR tam pašam laika 
posmam. 
 
LV 10   LV PIELIKUMS  
Pamatprogrammas „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība” izveide laika 
posmam no 2007. l īdz 2013. gadam  
Papildināmība ar aģentūrām un citiem instrumentiem br īvības, droš ības un tiesiskuma 
jomā 
Lai palīdzētu sasniegt br īvības, droš ības un tiesiskuma jom ā noteiktos politikas m ērķus, 
finanšu perspekt īvā ir paredz ēti vairāki viens otru papild inoši instrumenti: 
– pamatprogrammas, ar kur ām aizstās daudzās budžeta l īnijas, kuras Komisija pašreiz 
pārvalda šaj ā jomā; 
– Kopienas finans ējums aģentūrām un Kopienas vai Eiropas Savien ības strukt ūrām; 
– attiecīgo liela m ēroga inform ācijas sistēmu izstrāde un pārvaldība. 
Jaunajā finanšu perspekt īvā ir jāiekļauj šādas aģentūras vai strukt ūras, kas saist ītas ar min ētās 
pamatprogrammas jomu: 
• Eiropas A ģentūra operat īvās sadarbības vadībai pie ārējām robežām, kura izveidota 
ar Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulu (E K) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas 
Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savien ības dalībvalstu ārējām robežām 
(OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.). 
Citi esošie instrumenti, kas nav iek ļauti jaunaj ā pamatprogramm ā, paliks sp ēkā. Šie 
instrumenti ir saist īti ar liela m ēroga IT sist ēmu izstrādi un īstenošanu patv ēruma, migr ācijas 
un ārējo robežu jom ā, un tie tika izveidoti ar Padome s un/vai Eiropas Parlamenta ties ību 
aktiem: 
• EURODAC  sistēma, kas izveidota ar Padomes 2000. gada 11. decembra Regulu (EK) 
Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu sal īdzināšanas sist ēmas EURODAC  izveidi, lai 
efektīvi piemērotu Dublinas konvenciju ( OV L 316, 15.12.2000., 1. lpp.) un Padomes 
2003. gada 18. febru āra Regula (EK) Nr. 343/ 2003, ar ko paredz krit ērijus un meh ānismus, 
lai noteiktu dal ībvalsti, kura ir atbild īga par trešas valsts pilso ņa patvēruma pieteikuma 
izskatīšanu, kas iesniegts k ādā no dalībvalstīm (OV L 050, 25.02.2003., 1. lpp.) 
• Vīzu inform ācijas sist ēma (VIS) , kura izveidota ar Padomes 2004. gada 8. j ūnija 
Lēmumu 2004/512/EK, ar ko izveido V īzu inform ācijas sist ēmu (VIS) (OV L 213, 
15.06.2004., 5. lpp.) un attiec ībā uz kuru Komisija ir iesniegusi priekšlikumu 
(KOM(2004)835), kur ā izklāstīti Vīzu inform ācijas sistēmas (VIS) m ērķis, funkcion ālās 
iespējas un pien ākumi. 
• Šengenas Inform ācijas sistēma (SIS II) , par kuru Komisija pl āno iesniegt priekšlikumu 
Eiropas Parlamentam un Padomei l īdz 2005. gada pirm ā ceturkšņa beigām. 
Šo inform ācijas sistēmu izstrāde un darb ības nodrošin āšana ir ilgtermi ņa apņemšanās un 
tiesību akti, ar ko t ās izveidotas, nesatur noteikum us, kas ierobežotu to darb ības ilgumu. 
Papildus paredzamajai izv ēršanai saist ībā ar paplašin āšanos, laika posm ā no 2007. l īdz 
2013. gadam ir iesp ējama funkcion ālo iespēju tālāka attīstība. 
 
LV 11   LV PASKAIDROJUMS  
1. I EVADS  
Jau no paša s ākuma finanšu perspekt īvas sagatavošan ā laika posmam no 2007. l īdz 
2013. gadam vadmot īvs ir bijis uz politik ām balstīta pieeja, lai nodrošin ātu saskaņotību starp 
politikas m ērķiem un to sasniegšanai pieš ķirtajām finansējuma summ ām. Šajā kontekst ā 
brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveide turpm ākajos gados ir uzskat āma par vienu no 
Eiropas Savien ības galvenaj ām prioritātēm, kurai vajadz īgi ievērojami liel āki finanšu l īdzekļi. 
Komisija savos pazi ņojumos „M ūsu kopīgās nākotnes veidošana – Paplašin ātās Eiropas 
Savienības politiski risin āmie jautājumi un budžeta l īdzekļi 2007. – 2013. gad ā”4 un „Finanšu 
plāns laikposmam no 2007. l īdz 2013. gadam”5 arī uzsvēra, ka ir svar īgi nākamajā finanšu 
perspektīvā izmantot juridisko instrumentu p ārskatīšanu, lai spertu iev ērojamus so ļus ceļā uz 
lielāku vienkāršošanu. Struktur ējot tās priekšlikumus pa tr īs vispārīgām un uz politik ām 
balstītām programm ām („Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība”, „Pamatties ības un 
tiesiskums”, „Droš ība un brīvību garant ēšana”), Komisija pied āvā skaidru strukt ūru Kopienas 
finanšu atbalsta sagatavo šanai, lai sasniegtu tr īs mērķus – tiesiskumu, droš ību un brīvību. 
Šo programmu saturs ir izkl āstīts Komisijas darba dokument ā6, kurā bija noteikts š āds 
vispārīgās programmas „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība” galvenais m ērķis: 
cilvēku plūsmu pārvaldībā ievērot solidarit ātes principu, pan ākot taisn īgu atbild ības 
sadalījumu starp dal ībvalstīm attiecībā uz finansi ālo slogu, kas saist īts ar Eiropas Savien ības 
ārējo robežu integr ētas pārvaldības ieviešanu, k ā arī ar kopējo patvēruma un imigr ācijas 
politiku īstenošanu. (..)  
Šai solidarit ātei būtu jāveicina un j āatbalsta Kopienas politikas un ties ību aktu īstenošana 
attiecībā uz četrām vienu otru papildinoš ām migrācijas plūsmu pārvaldības dimensij ām: 
• integrēta ārējo robežu p ārvaldība, lai nodrošin ātu līdzvērtīgu un vienveid īgu aizsardz ības 
līmeni uz ārējām robežām; 
• patvēruma politika, k ā tas jau ir Eiropas B ēgļu fonda7 gadījumā, lai atbalst ītu kopējas 
Eiropas patv ēruma politikas izstr ādi un īstenošanu, balstoties uz dal ībvalstu solidarit āti, un 
veicinātu līdzsvarotu dal ībvalstu ieguld ījumu, uzņemot bēgļus un pārvietotās personas un 
uzņemoties attiec īgās sekas; 
• cīņa ar neleg ālu imigrāciju un jo īpaši ES neleg āli uzturošos trešo valstu pieder īgo vai 
nelikumīgi ES iece ļojušu personu atgriešan ās; 
• trešo valstu pieder īgo uzņemšana un integr ācija, jo īpaši viņu sociālā, pilsonisk ā un 
kultūras integr ācija, lai vi ņiem ļautu iemitin āties un akt īvi piedal īties visos Eiropas 
sabiedrības aspektos. 
                                                 
4 KOM (2004) 101 gal īgais, 10.02.2004. 
5 KOM (2004) 487 gal īgais, 14.07.2004. 
6 Vitorino kunga pazi ņojums Komisijai, 2004. gada 28. septembris (SEK(2004)1195) "Praktiskas 
dimensijas pieš ķiršana br īvības, droš ības un tiesiskuma jomai – Politikas konteksts un turpm ākā 
finansiālā atbalsta ievirze". 
7 Padomes 2004. gada 2. decembra L ēmums 2004/904/EK, ar ko izveido Eiropas B ēgļu fondu 
laikposmam no 2005. l īdz 2010. gadam, OV L 381, 28.12.2004. 
 
LV 12   LV 2. R ĪCĪBAS PAMATOJUMS – IZMAIŅAS EIROPAS BĒGĻU FOND Ā 
Šīs solidarit ātes pirmā izpausme bija EBF izveide 2000. gad ā8, balstoties uz tr īs gadu 
sagatavošanas pas ākumiem. Fonds, kuru atbalst īja Eiropas Parlaments un kura izveide 
balstījās uz Komisijas priekšlikumu, ir ļāvis likt pamatus kop ējai Kopienas r īcībai vispus īgas 
pieejas ietvaros, lai uz ņemtu patv ēruma mekl ētājus un personas, kur ām nepieciešama 
starptautiska aizsardz ība. Tas ir ar ī palīdzējis panākt vienošanos par direkt īvu, lai pārvietoto 
personu masveida piepl ūduma gad ījumā sniegtu t ām pagaidu aizsardz ību. Tiesību aktu 
saskaņošanas pirmais posms attiec ībā uz kop ējo Eiropas patv ēruma sist ēmu tuvojas 
noslēgumam un, saska ņā ar sākotnējā lēmuma noteikumiem, Padomei šis l ēmums bija 
jāpārskata vēlākais līdz 2004. gada 31. decembrim, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. 
Vispusīgs novērtējums un plaša apspriešan ās ar iesaist ītajām pusēm tika veikta 2003. gad ā: 
EBF I termi ņa vidusposma nov ērtējums tika pabeigts 2003. gada novembr ī, savukārt 
2003. gada 30. – 31. oktobr ī notika plaša m ēroga pārskata konference. Balstoties uz š ā 
novērtējuma rezult ātiem, kā arī uz paplašin āto ietekmes nov ērtējumu9, Komisija 2004. gada 
12. februārī pieņēma priekšlikumu par EBF otro posmu no 2005. l īdz 2010. gadam10. Šo 
lēmumu Padome pie ņēma 2004. gada 2. decembr ī. 
EBF otraj ā posmā ir daudz noteikumu un meh ānismu, kas tagad tiek ierosin āti attiecībā uz 
pārējiem trīs fondiem, kas ietilpst visp ārīgajā programm ā „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu 
pārvaldība”: 
• fondu darb ības stratēģiskāka plānošana, Komisijai pieš ķirot lielāku vadības lomu un ņemot 
vērā Kopienā pieņemto tiesību aktu kopumu par patv ēruma politiku; 
• kritērijos fondu sadalei starp dal ībvalstīm iekļaut ne tikai m ērķauditorijas krit ēriju, bet ar ī 
ņemt vērā faktu, ka jo īpaši jaunaj ām dalībvalstīm ir jāveic struktur āli ieguldījumi, lai 
nodrošinātu valstu patv ēruma sistēmu efektivit āti; 
• plānošanas un darb ības cikli, kas dod v ērtīgākus un dz īvotspējīgākus rezult ātus, piemērojot 
daudzgadu strat ēģijas, kas balst ītas uz saska ņošanas proced ūru (starp valstu partneriem un 
starp dalībvalstīm un Komisiju);  
• noteikumu pastiprin āšana attiec ībā uz dalīto pārvaldību, ieviešot liel āku atbalstu Kopienas 
līmenī (kopēja finanšu un administrat īvā struktūra un kop ēji pārvaldības līdzekļi), lai 
garantētu, ka instruments tiek īstenots saska ņā ar pareizas finanšu p ārvaldības principu. 
Turklāt priekšlikum ā iekļauts pakāpenisks budžeta palielin ājums, kas ir pr āvāks sākot no 
2008. gada, k ā Kopienas solidarit ātes izpausme nol ūkā sasniegt noz īmīgus rezult ātus un 
panākt būtisku ietekmi ne tikai uz m ērķauditoriju, bet ar ī uz pašām sistēmām. 
Ņemot vērā nesen veikto š ā priekšlikuma nov ērtējumu un p ārskatīšanu, kā arī šā instrumenta 
darbības ilgumu, sakar ā ar vispārīgās programmas "Solidarit āte un migr ācijas plūsmu 
pārvaldība" pieņemšanu jaun ās finanšu perspekt īvas ietvaros EBF veicamaj ām izmaiņām 
                                                 
8 Padomes 2000. gada 28. septembra L ēmums 2000/596/EK, ar ko izveido Eiropas B ēgļu fondu 
laikposmam no 2000. l īdz 2004. gadam, OV L 252, 06.10.2000., 12. lpp. 
9 SEK (2004) 161, 12.02.2004. 
10 KOM (2004) 102, 12.02.2004., priekšlikums Padomes L ēmumam, ar kuru izveido Eiropas B ēgļu fondu 
laika posmam no 2005. l īdz 2010. gadam. 
 
LV 13   LV jābūt vērstām uz proced ūru racionaliz āciju (lai t ās saskaņotu ar pārējiem trīs fondiem 
ierosinātajām), īstenošanas laiku (pagarin ājums līdz 2013. gadam), k ā arī uz papildin āmību un 
sinerģiju (jo īpaši saistībā ar Atgriešan ās fonda pas ākumiem). 
2.1. Instrumenta darb ības ilgums 
Tā kā EBF pašreiz ējais posms beidzas 2010. gad ā, tiek ierosin āts tā darbības ilgumu pagarin āt 
līdz finanšu perspekt īvas noslēgumam, t.i., 2013. gadam. Praks ē tas nozīmēs trešās daudzgadu 
programmas īstenošanu (2011. – 2013. gads). Tom ēr, tā kā dalībvalstis pašreiz s āk īstenot 
EBF II pirmo strat ēģisko daudzgadu programmu, kas ilgst no 2005. gada l īdz 2007. gada 
beigām, tiek ierosin āts, ka šā priekšlikuma sp ēkā stāšanās datums ir otra daudzgadu 
plānošanas perioda pirm ā gada sākumā, t.i., 2008. gada 1. janv ārī. 
2.2. P ārvaldības un kontroles sist ēmu racionaliz ēšana 
EBF II (2005. – 2010. gads) jau ir iek ļauti sīki izstrādāti noteikumi par dal ītās pārvaldības 
praktisko īstenošanu. Lai nodrošin ātu saskaņotību un, iesp ēju robežās, kopējus pārvaldības un 
kontroles proced ūru nosacījumus attiec ībā uz pārējiem trīs fondiem, kas ierosin āti šajā 
vispārīgajā programm ā, Komisija ierosina visiem četriem fondiem piem ērot vienādus 
noteikumus. 
Šie noteikumi ir izstr ādāti, īpaši ņemot vērā struktūrfondu izpildes sist ēmas reformu11, kā arī 
Komisijas 2004. gada 6. septembra pazi ņojumā iekļautās nostādnes par Komisijas un 
dalībvalstu attiec īgajiem pien ākumiem12. Lai nesarež ģītu pārvaldības un kontroles sist ēmu 
īstenošanu, tiek ierosin āts, ka arī tie stātos spēkā pēc pirmā daudzgadu cikla nosl ēguma – 
2008. gada 1. janv ārī. 
2.3. Papildin āmība un siner ģija 
EBF bija pirmais Kopienas fina nšu instruments, kas materializ ēja Kopienas un dal ībvalstu 
solidaritāti rīcībai saistībā ar sekām, kas izriet no kop ēju politiku izveides ārējo robežu, 
imigrācijas un patv ēruma jom ā. Ierosinot izveidot saska ņotu vispārīgo programmu, EBF k ļūst 
par daļu no pasākumu kopuma nol ūkā radīt līdzvērtīgus noteikumus Eiropas l īmenī. 
Tādēļ šis priekšlikums kop ā ar lēmumu projektiem par leg āli uzturošos Trešo valstu pieder īgo 
integrācijas fonda, Ārējo robežu fonda un Atgriešan ās fonda izveidi paredz ieviest 
mehānismus, kas nodrošin ātu saskaņotu pieeju visu četru instrumentu pl ānošanai, īstenošanai 
un novērtējumam. Taj ā arī iekļauti groz ījumi par atbalst āmo darbību loku attiec ībā uz 
atgriešanos, lai nov ērstu jebkādu pārklāšanos ar ierosin āto Atgriešan ās fondu. Atgriešan ās 
pasākumi patv ēruma mekl ētājiem, kuriem tas atteikts, b ūs jāfinansē no Atgriešan ās fonda un 
tādējādi, sākot no pirm ā gada daudzgadu programm ā, kura sākas 2008. gada 1. janv ārī, tos 
nevarēs finansēt no EBF. 
Iemesli šim dal ījumam starp abiem fondiem ir s īkāk izklāstīti paplašin ātajā ietekmes 
novērtējumā. 
                                                 
11 Priekšlikums Padomes regulai, ar ko defin ē Eiropas Re ģionālās attīstības fonda, Eiropas Soci ālā fonda 
un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus, KOM (2004) 492 gal īgais, 14.07.2004. 
12 Komisijas Pazi ņojums Eiropas Parlamentam un Padomei „Dal ībvalstu un Komisijas attiec īgie 
pienākumi strukt ūrfondu un Koh ēzijas fonda dal ītajā vadībā – Pašreiz ējā situācija un perspekt īvas 
jaunajam posmam p ēc 2006. gada”, KOM (2004) 580 gal īgais, 06.09.2004. 
 
LV 14   LV 3. P IELĀGOŠANĀS TURPM ĀKĀM IZMAI ŅĀM 
Priekšlikumu par EBF saturisko p ārskatīšanu Komisija iesniegs v ēlāk. Grozījumos jo īpaši 
tiks ņemta vērā Hāgas programma un Pazi ņojums par person ām, uz kur ām attiecas valstu 
pārcelšanās programmas, ņemot vērā darbības jomu Padomes l ēmumam par EBF II laika 
posmam no 2005. l īdz 2010. gadam. 
Grozījumi būs saistīti ar šādiem jautājumiem: 
• Paziņojumu par person ām, uz kur ām attiecas valstu p ārcelšanās programmas, kur ā 
Komisija ir aicin āta līdz 2005. gada beig ām iesniegt priekšlikumu par izmai ņām attiecībā 
uz Eiropas B ēgļu fondu, lai ņemtu vērā 2004. gada 2. novembra Padomes secin ājumus par 
pieejas uzlabošanu ilgtsp ējīgiem risin ājumiem. Šajos secin ājumos Padome l ūdz Komisijai 
iesniegt priekšlikumu par ES P ārcelšanās režīmu. Tādējādi priekšlikum ā par izmai ņām 
EBF būs jāpieņem nosac ījumi par finans ēšanu vai da ļēju finans ēšanu attiec ībā uz 
pārcelšanos ES P ārcelšanās režīma ietvaros vai pat ārpus tā. 
• Hāgas programmu, kur ā tika aicin āts 2005. gad ā izveidot „piem ērotas strukt ūras – valstu 
patvēruma dienestus dal ībvalstīs, lai atvieglotu praktisku un augl īgu sadarb ību". Tādējādi 
būs jāapsver, kā atbalstīt šīs struktūras. 
Paziņojumus par šiem aspektiem, k ā arī priekšlikumu par izmai ņām EBF, ir pl ānots izdot 
2005. gada ruden ī. 
4. I ESPAIDS UZ BUDŽETU  
Finanšu inform ācijas kopsavilkums, kas pievienots 2004. gada febru āra priekšlikumam par 
EBF otro posmu, paliek sp ēkā, ņemot vērā joprojām lielo patv ēruma pieteikumu skaitu 
dalībvalstīs. Noraid īto patvēruma mekl ētāju brīvprātīgas atgriešan ās pasākumi šobr īd ir 
neliela da ļa no fonda ietvaros īstenotajiem pas ākumiem un t ādēļ nav dom ājams, ka šo 
pasākumu izsl ēgšana no fonda darb ības jomas rad īs būtiskas sekas budžet ā. 
Fonda darb ības pagarin ājumam uz tr īs gadiem no 2011. l īdz 2013. gadam b ūtu jābūt saskaņā 
ar 2004. gad ā veiktajām aplēsēm, ņemot vērā jaunās prioritātes un pas ākumus, kuri, 
iespējams, tiks pievienoti ar priekšlikumu, kuru pl ānots pieņemt 2005. gada ruden ī. Finanšu 
asignējums fondam 2005. un 2006. gad ā ir 114,09 miljoni EUR. Saska ņā ar Komisijas 
ierosināto finanšu perspekt īvu 2007. – 2013. gadam asign ējums ir 1184 miljoni EUR. Laika 
posmam no 2008. l īdz 2013. gadam summa ir 1112,7 miljoni EUR. 
Tāpat ir jābūt pieejamai noteiktai summai k ā rezervei ārkārtas pasākumu īstenošanai. Š ī 
summa (10 miljoni EUR gad ā) visā laika posm ā paliks nemain īga; tā ir nepieciešama, lai 
nodrošinātu pirmās nedēļas, ja notiek b ēgļu masveida piepl ūdums, un p ēc tam to var 
papildināt ar attiecīgiem groz ījumiem parastaj ās daudzgadu un gada programm ās dalībvalstīs. 
 
LV 15   LV 2005/0046 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES L ĒMUMS, 
ar kuru izveido Eiropas B ēgļu fondu laika posmam no 2008. l īdz 2013. gadam k ā daļu 
no vispārīgās programmas „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība” 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 2. punkta 
b) apakšpunktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu13, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu14, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu15, 
saskaņā ar Līguma16 251. pant ā noteikto proced ūru, 
tā kā 
(1) Nolūkā pakāpeniski izveidot br īvības, drošības un tiesiskuma tel pu Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgums paredz, no vienas puses, pie ņemt pasākumus, lai nodrošin ātu 
personu br īvu pārvietošanos, kop ā ar papildpas ākumiem, kas ir saist īti ar ārējo robežu 
kontroli, patv ērumu un imigr āciju un, no otras puses, pie ņemt pasākumus saist ībā ar 
trešo valstu pieder īgo patvērumu, imigr āciju un ties ību aizsardz ību. 
(2) Eiropadome t ās īpašajā sanāksmē Tamperē 1999. gada 15. un 16. oktobr ī vēlreiz 
apliecināja tās apņēmību izveidot br īvības, drošības un tiesiskuma telpu. T ādēļ kopējās 
Eiropas patv ēruma un migr ācijas politikas m ērķim būtu jābūt gan taisn īgai attieksmei 
pret trešo valstu pieder īgajiem, gan lab ākai migrācijas plūsmu pārvaldībai. Kopēja 
patvēruma politika, taj ā skaitā kopēja Eiropas patv ēruma sist ēma ir daļa no Eiropas 
Savienības mērķa pakāpeniski rad īt brīvības, droš ības un tiesiskuma telpu, kas ir 
atvērta tiem, kuri apst ākļu spiesti likum īgi meklē aizsardzību Eiropas Savien ībā. 
(3) Šīs politikas īstenošanai j ābalstās uz dalībvalstu solidarit āti un tai nepieciešams, lai 
pastāvētu mehānismi, kas veicina l īdzsvarotu dal ībvalstu ieguld ījumu, uzņemot bēgļus 
un pārvietotās personas un uz ņemoties attiec īgās sekas. Šim nol ūkam ar L ēmumu 
2000/596/EK17 tika izveidots Eiropas B ēgļu fonds laika posmam no 2000. l īdz 
                                                 
13 OV C … 
14 OV C … 
15 OV C … 
16 OV C … 
17 OV L 252, 06.10.2002., 12. lpp. 
 
LV 16   LV 2004. gadam. Min ēto lēmumu aizst āja Padomes 2004. gada 2. decembra L ēmums 
2004/904/EK, ar ko izveido Eiropas B ēgļu fondu laikposmam no 2005. l īdz 
2010. gadam18. Tas nodrošin āja dalībvalstu solidarit ātes nepārtrauktību, ņemot vērā 
Kopienas nesen pie ņemtās tiesību normas patv ēruma jom ā, kurās ņemta vērā fonda 
īstenošanas pieredze laika posm ā no 2000. l īdz 2004. gadam. 
(4) Ņemot vērā Komisijas priekšlikumus par leg āli uzturošos Trešo valstu pieder īgo 
integrācijas fonda, nelikum īgi uzturošos trešo valstu pieder īgo Atgriešan ās fonda 
(tālāk tekstā – Atgriešan ās fonds) un Ārējo robežu fonda izveidi laika posmam no 
2007. līdz 2013. gadam, k ā daļu no vispārīgās programmas „Solidarit āte un migr ācijas 
plūsmu pārvaldība”, jo īpaši, lai izveidotu kop ējus pārvaldības, kontroles un 
novērtējuma nosac ījumus, ir j āveido jauns Eiropas B ēgļu fonds. 
(5) Fonda darb ības ilgums ir j āpielāgo daudzgadu finanšu pl āna ilgumam, k ā tas 
noteiktsEiropas instit ūciju savstarp ējā līgumā, kas piem ērojams laika posm ā no 
2008. līdz 2013. gadam. 
(6) Šis instruments ir izstr ādāts kā daļa no saska ņotas sistēmas ar nosaukumu visp ārīgā 
programma „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība", kuras m ērķis ir atrisin āt 
jautājumu par taisn īgu atbildības sadalījumu starp dal ībvalstīm attiecībā uz finansi ālo 
slogu, kas saist īts ar Eiropas Savien ības ārējo robežu integr ētas pārvaldības ieviešanu, 
kā arī ar kopējo patvēruma un imigr ācijas politiku īstenošanu, kas izstr ādātas saskaņā 
ar Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma IV sada ļu. 
(7) Ir lietder īgi atbalst īt dalībvalstu centienu s, lai nodrošin ātu piemērotus bēgļu un 
pārvietotu personu uz ņemšanas apst ākļus un lai piem ērotu taisn īgas un efekt īvas 
patvēruma proced ūras tādu personu aizsardz ībai, kurām nepieciešama starptautiska 
aizsardzība. 
(8) Bēgļu integrācija tajā valstī, kurā tie ir apmetušies, ir viens no m ērķiem 1951. gada 
28. jūlija Ženēvas konvencij ā par bēgļu statusu, kas papildin āta ar 1967. gada 
31. janvāra Ņujorkas Protokolu. Š ādām personām ir jādod iespēja dalīties vērtībās, kas 
izklāstītas Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā. Tādēļ ir vajadz īgs atbalsts 
dalībvalstu pas ākumiem, lai veicin ātu bēgļu sociālo, ekonomisko un kult ūras 
integrāciju, jo tas sekm ē ekonomisko un soci ālo kohēziju, kuras nodrošin āšana un 
stiprināšana ir viens no Kopienas pamatm ērķiem, kas noteikts L īguma 2. pant ā un 
3. panta 1. punkta k) apakšpunkt ā. 
(9) Ir vajadz īgs praktisks atbalsts, lai rad ītu vai uzlabotu apst ākļus, kas b ēgļiem un 
pārvietotām person ām ļautu pieņemt apzin ātu lēmumu atst āt dalībvalstu teritoriju un 
atgriezties dzimten ē, ja viņi to vēlas, nodrošinot papildin āmību ar Eiropas Atgriešan ās 
fonda noteikumiem. 
(10) Ir jāizveido finanšu rezerve ārkārtas pasākumu īstenošanai, lai nodrošin ātu pagaidu 
aizsardzību bēgļu masveida piepl ūduma gad ījumā atbilstīgi Padomes 2001. gada 
20. jūlija Direkt īvai 2001/55/EK par oblig ātajiem standartiem, lai p ārvietoto personu 
masveida piepl ūduma gad ījumā sniegtu t ām pagaidu aizsardz ību, un par pas ākumiem, 
                                                 
18 OV L 381, 28.12.2004. 
 
LV 17   LV lai līdzsvarotu dal ībvalstu centienus, uz ņemot šādas personas un uz ņemoties ar to 
saistītās sekas19. 
(11) No Fonda sniegtais atbalsts b ūs efektīvāks un mērķtiecīgāks, ja atbalst āmo darbību 
līdzfinansēšana balst īsies uz div ām daudzgadu programm ām un uz gada programm ām, 
ko sagatavo katra dal ībvalsts, ņemot vērā tās situāciju un vajadz ības. 
(12) Ir taisnīgi līdzekļus sadalīt proporcion āli slogam, ko uz ņemas katra dal ībvalsts ar t ās 
centieniem uz ņemt bēgļus un pārvietotas personas, ieskaitot b ēgļus, uz kuriem attiecas 
starptautiska aizsardz ība valstu programmu ietvaros. 
(13) Dalītās pārvaldības kontekst ā, kā tā noteikta 53. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā 
Padomes 2002. gada 25. j ūnija Finanšu regul ā, ko piem ēro Eiropas Kopienu 
vispārējam budžetam20, ir jāprecizē nosacījumi, kas ļauj Komisijai pild īt tās 
pienākumus, īstenojot Eiropas Kopienu visp ārējo budžetu, un j āprecizē dalībvalstu 
pienākumi attiec ībā uz sadarb ību. Šo nosac ījumu piem ērošana Komisijai ļaus 
pārliecināties, ka dal ībvalstis Fondu izmanto likum īgi un pareizi un saska ņā ar 
pareizas finanšu p ārvaldības principu Finanšu regulas 27. panta izpratn ē. 
(14) Komisijai ir j ānosaka pieejamo saist ību apropri āciju provizoriskais sadal ījums, 
izmantojot objekt īvu un pārskatāmu metodi. 
(15) Tehniskās palīdzības jomā no fonda ir j ānodrošina atbalsts nov ērtējumiem, ar Fonda 
pārvaldību saistītās administrat īvās spējas uzlabošanai, p ētījumiem, izm ēģinājuma 
projektiem un pieredzes apmai ņai, jo īpaši nolūkā sekmēt novatoriskas pieejas un 
praksi. 
(16) Dalībvalstīm ir jāpieņem piemēroti pasākumi, lai nodrošin ātu pienācīgu pārvaldības un 
kontroles sist ēmas darb ību. Tādēļ ir jānosaka visp ārīgie principi un vajadz īgās 
funkcijas, kuras ir j āizpilda vis ām programm ām. 
(17) Ir jāparedz vienas atbild īgās iestādes noteikšana Fonda pas ākumu pārvaldībai katrā 
dalībvalstī, kā arī jāprecizē šīs iestādes pienākumi. Tāpat ir jāparedz rev īzijas iestādes 
noteikšana un funkcijas. Turkl āt, lai garant ētu vienādus kvalit ātes standartus izdevumu 
pārskatu apstiprin āšanai pirms to nos ūtīšanas Komisijai un lai preciz ētu izdevumu 
pārskatu pamat ā esošās informācijas veidus un kvalit āti, ir jāparedz apstiprin āšanas 
iestādes noteikšana. 
(18) Saskaņā ar subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principiem par pas ākumu īstenošanu 
un kontroli pirm ām kārtām atbildīgas ir dalībvalstīs. 
(19) Lai garant ētu daudzgadu un gada programmu efekt īvu un pareizu īstenošanu, ir 
jākonkretiz ē dalībvalstu pien ākumi attiec ībā uz pārvaldības un kontroles sist ēmām, 
izdevumu apstiprin āšanu, kā arī nelikum ību un Kopienas ties ību aktu p ārkāpumu 
aizkavēšanu, atkl āšanu un nov ēršanu. Jo īpaši attiec ībā uz pārvaldību un kontroli ir 
jānosaka kārtība, kādā dalībvalsts nodrošina, ka sist ēmas ir izveidotas un darbojas 
apmierinoši. 
                                                 
19 OV L 212, 07.08.2001., 12. lpp. 
20 OV L 248, 16.09.2002., 1. lpp. 
 
LV 18   LV (20) Neskarot Komisijas finanšu kontroles pilnvaras, ir j āpalielina dal ībvalstu un Komisijas 
sadarbība šajā jomā un jānosaka krit ēriji, kas Komisijai ļautu savas valstu sist ēmu 
kontroles strat ēģijas kontekst ā noteikt noteikt ības pakāpi, kādu tai var sniegt valstu 
revīzijas iestādes. 
(21) No Fonda atbalst īto darbību efektivit āte un ietekme atkar īga arī no to nov ērtēšanas. 
Šajā sakarā ir jānosaka dal ībvalstu un Komisijas pien ākumi, kā arī nosacījumi, kas 
veicinātu novērtējuma uzticam ību. 
(22) Darbības ir jānovērtē, ņemot vērā termiņa vidusposma nov ērtējumu un ietekmes 
novērtējumu, un nov ērtējuma process ir j āiekļauj projekta uzraudz ības pasākumos. 
(23) Ar šo lēmumu visam programmas darb ības laikam nosaka finanšu pl ānu, kas ir 
galvenais atskaites punkts budžeta l ēmējinstitūcijai tādā nozīmē, kā paredzēts 
33. punkt ā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija iest āžu 
nolīgumā par budžeta discipl īnu un budžeta proced ūras uzlabošanu21. 
(24) Tā kā šā lēmuma mērķi, proti, l īdzsvarot dal ībvalstu centienus, uz ņemot bēgļus un 
pārvietotās personas, dal ībvalstu līmenī nevar pien ācīgi sasniegt un r īcības mēroga un 
seku dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas l īmenī, Kopiena var noteikt pas ākumus 
saskaņā ar subsidiarit ātes principu, k ā noteikts L īguma 5. pant ā. Saskaņā ar minētajā 
pantā noteikto proporcionalit ātes principu šis l ēmums paredz tikai to, kas ir vajadz īgs 
šā mērķa sasniegšanai. 
(25) Šā lēmuma izpildei vajadz īgie pasākumi jāpieņem saska ņā ar Padomes 1999. gada 
28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto ieviešanas pilnvaru 
īstenošanas k ārtību22. 
(26) Saskaņā ar 1. un 2. pantu L īgumam par Eiropas Savien ību un Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgumam pievienotaj ā Protokol ā par Dānijas nost āju Dānija nepiedal ās šā 
lēmuma pie ņemšanā un šis lēmums tai nav saistošs un nav j āpiemēro. 
IR PIEŅĒMUŠI ŠO L ĒMUMU. 
I NODAĻA 
PRIEKŠMETS, M ĒRĶI UN DARB ĪBAS 
1. pants 
Priekšmets un darb ības joma 
Ar šo lēmumu laika posmam no 2008. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 31. decembrim izveido 
Eiropas B ēgļu fondu, t ālāk tekstā – „Fonds”, k ā daļu no visp ārīgās programmas „Solidarit āte 
un migrācijas plūsmu pārvaldība”, lai veicin ātu brīvības, droš ības un tiesiskuma telpas 
stiprināšanu. 
                                                 
21 OV C 172, 18.06.1999., 1. lpp. 
22 OV L 184, 17.07.1999., 23. lpp. 
 
LV 19   LV Šajā lēmumā noteikti m ērķi, kuru sasniegšanu Fonds sekm ē, tā īstenošanas nosac ījumi, 
pieejamie finanšu l īdzekļi un sadales krit ēriji, kas piem ērojami pieejamo finanšu l īdzekļu 
asignēšanā. 
Lēmumā noteikti Fonda p ārvaldības noteikumi, tostarp finanšu noteikumi, k ā arī uzraudzības 
un kontroles meh ānismi, balstoties uz pien ākumu sadali starp Komisiju un dal ībvalstīm. 
2. pants 
Fonda visp ārīgais mērķis 
1. Fonda visp ārīgais mērķis ir atbalst īt un veicin āt dalībvalstu centienus uz ņemt bēgļus 
un pārvietotās personas un uz ņemties attiec īgās sekas saska ņā ar Kopienas ties ību 
aktiem šaj ā jomā, nodrošinot l īdzfinansējumu šajā lēmumā paredzētajām darbībām. 
2. No Fonda atbalsta tehnisk ās palīdzības finans ēšanu pēc dalībvalstu vai Komisijas 
iniciatīvas. 
3. pants 
Atbilstīgie pasākumi dal ībvalstīs 
1. No Fonda atbalsta t ādas darbības dalībvalstīs, kuras saist ītas ar vienu vai vair ākām 
šādām jomām: 
(a) uzņemšanas apst ākļi un patvēruma proced ūras; 
(b) tādu 6. pant ā minēto personu integr ācija, kuru uztur ēšanās attiecīgajā 
dalībvalstī ir ilgstoša un past āvīga; 
(c) 6. panta 1., 2. un 4. punkt ā minēto personu br īvprātīga atgriešan ās, ja tās nav 
ieguvušas jaunu valsts pieder ību, kā arī 6. panta 3. punkt ā minēto personu 
brīvprātīga atgriešan ās, ja tās nav saņēmušas negat īvu lēmumu attiec ībā uz to 
pieprasījumu par starptautisku aizsardz ību.  
2. Attiec ībā uz uzņemšanas apst ākļiem un patv ēruma proced ūrām atbilstīgie pasākumi 
ir šādi: 
(a) izmitin āšanas infrastrukt ūra vai pakalpojumi; 
(b) materi ālās palīdzības un medic īniskās vai psiholo ģiskās aprūpes sniegšana; 
(c) soci ālā palīdzība, inform ācija vai pal īdzība administrat īvo formalit āšu 
kārtošanā; 
(d) juridisk ā palīdzība un palīdzība valodas zi ņā; 
(e) izgl ītība, valodu m ācības un citas iniciat īvas, kas atbilst personas statusam; 
(f) atbalsta pakalpojumi, piem ēram, tulkošana un m ācības nolūkā palīdzēt uzlabot 
uzņemšanas apst ākļus, kā arī patvēruma proced ūru efektivit āti un kvalit āti; 
 
LV 20   LV (g) inform ācija vietējām kopien ām, kuras b ūs saskarsm ē ar uzņemošajā valstī 
uzņemtajām personām. 
3. Attiec ībā uz 3. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā minēto personu un vi ņu ģimenes 
locekļu integrāciju dalībvalstu sabiedr ībā atbilstīgie pasākumi ir šādi: 
(a) konsult ācijas un pal īdzība tādas jomās kā mājoklis, iztikas l īdzekļi, integrācija 
darba tirg ū, medicīniskā, psiholoģiskā un sociālā palīdzība; 
(b) darb ības, kas atbalsta sa ņēmējiem dod iesp ēju pielāgoties dal ībvalsts 
sabiedrībai sociālajā un kultūras ziņā un dalīties vērtībās, kas iek ļautas Eiropas 
Savienības Pamatties ību hartā; 
(c) darb ības, kas veicina ilgstošu un notur īgu piedalīšanos pilsoniskaj ā un kultūras 
dzīvē; 
(d) pasākumi, kuri v ērsti uz izgl ītību, arodapm ācību, uz kvalifik āciju un diplomu 
atzīšanu; 
(e) darb ības nolūkā veicināt pašrealiz āciju un kas dod iesp ēju šīm person ām 
nodrošināt pašām sevi; 
(f) darb ības, kas sekm ē jēgpilnu saskarsmi un konstrukt īvu dialogu starp 
minētajām person ām un uzņemošo sabiedr ību, tostarp darb ības, kas sekm ē 
iesaistīšanos no t ādu būtisku partneru puses k ā sabiedrība kopum ā, vietējās 
iestādes, bēgļu apvienības, brīvprātīgo grupas, soci ālie partneri un pilsonisk ā 
sabiedrība plašākā izpratnē; 
(g) pasākumi, kas sniedz atbalstu š īm person ām nepieciešamo prasmju apg ūšanā, 
ieskaitot valodu m ācības; 
(h) darb ības, kas veicina gan vienl īdzīgu pieeju, gan vienl īdzīgus rezult ātus šo 
personu saskarsm ē ar valsts iest ādēm. 
4. Attiec ībā uz pasākumiem, kas saist īti ar brīvprātīgu atgriešanos, īpaši sekojošie ir 
Fonda atbilst īgie pasākumi : 
(a) inform ācija un konsult āciju pakalpojumi par br īvprātīgas atgriešan ās 
iniciatīvām vai programm ām; 
(b) inform ācija par situ āciju izcelsmes valst ī vai reģionā vai iepriekš ējā parastajā 
uzturēšanās vietā; 
(c) visp ārīgas vai profesion ālās mācības un reintegr ācijas palīdzība; 
(d) Eiropas Savien ībā uzturošos personu izcelsmes kopienu darb ības, lai atvieglotu 
šajā lēmumā minēto personu br īvprātīgu atgriešanos; 
(e) darb ības, kas atvieglo valstu br īvprātīgas atgriešan ās programmu organiz ēšanu 
un īstenošanu. 
 
LV 21   LV 5. Darb ībām, kas min ētas 1. līdz 4. punkt ā, ir jāveicina attiec īgo Kopienas ties ību aktu 
noteikumu īstenošana Eiropas kop ējās patvēruma sistēmas jomā. 
6. Darb ībās jāņem vērā īpašā situācija, kādā atrodas maz āk aizsarg ātas personas, 
piemēram, nepilngad īgie, nepavad īti nepilngad īgie, inval īdi, vecāka gadag ājuma 
cilvēki, grūtnieces, vientu ļi vecāki ar nepilngad īgiem bērniem un personas, kuras ir 
spīdzinātas, izvarotas vai cietušas  no cita nopietna psiholo ģiskas, fiziskas vai 
seksuālas vardarb ības veida. 
4. pants 
Kopienas interes ēs esošas darb ības 
1. P ēc Komisijas iniciat īvas līdz 7 % no Fonda pieejamajiem l īdzekļiem var tikt 
izmantoti, lai piln ībā finansētu starptautiskas darb ības vai Kopienas interes ēs esošas 
darbības („Kopienas darb ības”) attiec ībā uz patvēruma politiku un pas ākumiem, kas 
piemērojami 6. pant ā minētajām mērķgrupām. 
2. Lai var ētu pretend ēt uz finans ējumu, Kopienas darb ībām ir jo īpaši: 
(a) jāveicina Kopienas sadarb ība Kopienas ties ību aktu un labas prakses 
īstenošanā; 
(b) jāsekmē starptautisku sadarb ības tīklu un izm ēģinājuma projektu izveide, 
balstoties uz starptautisk ām partner ībām starp iest ādēm, kas atrodas div ās vai 
vairāk dalībvalstīs un kuru m ērķis ir veicin āt jauninājumus, atvieglot pieredzes 
un labas prakses apmai ņu un uzlabot patv ēruma politikas kvalit āti; 
(c) jāsekmē starptautiskas izprat ni veicinošas kampa ņas; 
(d) jāsekmē pētījumi, inform ācijas izplat īšana un apmai ņa par paraugpraksi un 
visiem citiem Fonda aspektiem, tostarp jaun āko tehnolo ģijas sasniegumu 
izmantošanu; 
(e) jāsekmē izmēģinājuma projekti un p ētījumi par jaunu Kopienas sadarb ības 
veidu un Kopienas ties ību aktu iesp ējām šajā jomā; 
(f) jāsekmē statistikas pa ņēmienu, metožu un kop ēju rādītāju izstrāde. 
3. Gada darba programmu, kur ā nosaka Kopienas darb ību priorit ātes, pieņem saskaņā 
ar 52. panta 2. punkt ā minēto procedūru. 
5. pants 
Ārkārtas pasākumi 
1. Pagaidu aizsardz ības mehānismu īstenošanas gad ījumā Direktīvas 2001/55/EK 
izpratnē no Fonda finans ē arī pasākumus, lai pal īdzētu dalībvalstīm, un šādi 
pasākumi ir noš ķirami un ir papildus darb ībām, kas min ētas 3. pant ā. 
 
LV 22   LV 2. Atbalst āmie ārkārtas pasākumi attiecas uz š āda veida darb ībām: 
(a) uzņemšana un izmitin āšana; 
(b) iztikas l īdzekļu, tostarp p ārtikas un ap ģērba, nodrošin āšana; 
(c) medic īniskā, psiholoģiskā vai cita pal īdzība; 
(d) person āla un administr ācijas izmaksas, kas saist ītas ar attiec īgo personu 
uzņemšanu un pas ākumu īstenošanu; 
(e) loģistikas un transporta izmaksas. 
6. pants 
Mērķgrupas 
1. M ērķgrupas šaj ā lēmumā aptver šādas kategorijas: 
(a) trešo valstu pieder īgie vai bezvalstnieki, kuriem ir statuss, k āds noteikts 
1951. gada 28. j ūlija Ženēvas konvencij ā par bēgļu statusu un tai pievienotaj ā 
1967. gada protokol ā, un kurām ir atļauts uztur ēties kā bēgļiem vien ā no 
dalībvalstīm; 
(b) trešo valstu pieder īgie vai bezvalstnieki, uz kuriem attiecas k āds papildu 
aizsardzības veids Padomes Direkt īvas 2004/83/EK23 izpratnē; 
(c) trešo valstu pieder īgie vai bezvalstnieki, kuri ir pieteikušies uz vienu no 1. un 
2. punktā minētajiem aizsardz ības veidiem; 
(d) trešo valstu pieder īgie vai bezvalstnieki, uz kuriem attiecas pagaidu aizsardz ība 
Direktīvas 2001/55/EK izpratn ē. 
2. Treš ās valsts pieder īgais ir ikviena persona , kas nav Eiropas Savien ības pilsonis 
Līguma 17. panta 1. punkta izpratn ē. 
II NODA ĻA 
ATBALSTA PRINCIPI  
7. pants 
Papildināmība, saska ņotība un atbilst ība noteikumiem 
1. No Fonda sniedz atbalstu, kas papildina valstu, re ģionu un viet ējās darbības, tajās 
integrējot Kopienas priorit ātes. 
                                                 
23 OV L 304, 30.09.2004., 12. lpp. 
 
LV 23   LV 2. Komisija un dal ībvalstis nodrošina, ka pal īdzība no Fonda un no dal ībvalstīm ir 
saskaņā ar Kopienas darb ībām, politik ām un priorit ātēm. Šo saska ņotību īpaši norāda 
19. pantā minētajā daudzgadu programm ā. 
3. No Fonda finans ētajām darbībām jāatbilst Līguma un saska ņā ar to pieņemto tiesību 
aktu noteikumiem.  
8. pants 
Plānošana 
1. Fonda m ērķi tiek īstenoti divos daudzgadu pl ānošanas posmos (no 2008. l īdz 
2010. gadam un no 2011. l īdz 2013. gadam). Daudzgadu pl ānošanas sist ēmā ietilpst 
prioritātes un p ārvaldības, lēmumu pie ņemšanas, rev īzijas un apstiprin āšanas 
process. 
2. Komisijas apstiprin ātās daudzgadu programmas īsteno ar gada programmu pal īdzību. 
9. pants 
Pasākumu subsidiarit āte un proporcionalit āte 
1. L ēmuma 19. un 21. pant ā minēto daudzgadu un gada programmu īstenošana ir 
dalībvalstu atbild ībā atbilstoš ā teritoriālā līmenī saskaņā ar katrai dal ībvalstij 
raksturīgo institucion ālo sistēmu. Šī atbildība tiek īstenota saska ņā ar šo lēmumu. 
2. Komisijas un dal ībvalstu izmantotie l īdzekļi tiek noteikti atš ķirīgi atkarībā no 
Kopienas ieguld ījuma apjoma saist ībā ar revīzijas noteikumiem. Diferenc ēšanu 
piemēro arī attiecībā uz noteikumiem par nov ērtējumu un par daudzgadu un gada 
programmu zi ņojumiem. 
10. pants 
Izpildes metodes 
1. Fondam asign ēto Kopienas budžetu izpilda saska ņā ar Padomes Regulas (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002 53. panta 1. punkta b) apakšpunktu, iz ņemot 4. pant ā 
minētās Kopienas darb ības un 16. pant ā minēto tehnisko pal īdzību. 
Dalībvalstis un Komisija nodrošina pareizas finanšu p ārvaldības principa iev ērošanu.  
2. Komisija īsteno savu Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta izpildes pien ākumu: 
(a) pārbaudot, vai dal ībvalstīs pastāv un pien ācīgi darbojas p ārvaldības un 
kontroles sist ēmas saska ņā ar 32. pant ā aprakstītajām procedūrām; 
(b) saska ņā ar 41. un 42. pantu p ārtraucot vai apturot visus maks ājumus vai da ļu 
no tiem, ja valstu p ārvaldības un kontroles sist ēmas nedarbojas, un saska ņā ar 
45. un 46. pant ā aprakstītajām proced ūrām piemērojot jebk ādas citas finanšu 
korekcijas. 
 
LV 24   LV 11. pants 
Papildināmība 
1. Maks ājumi no Fonda neaizst āj dalībvalstu valsts sektora vai tiem l īdzvērtīgus 
izdevumus. 
2. Komisija sadarb ībā ar katru dal ībvalsti veic papildin āmības pārbaudi termi ņa 
vidusposm ā līdz 2012. gada 31. decembrim un p ēc īstenošanas l īdz 2015. gada 
31. decembrim. 
12. pants 
Partnerība 
1. Ikviena dal ībvalsts saska ņā ar spēkā esošajiem valstu noteikumiem un praksi 
organizē partnerību ar iestādēm un strukt ūrām, kuras t ā norīko, proti: 
(a) kompetentaj ām reģionu, viet ējām, pilsētu un citām publisk ām iestādēm; 
(b) jebkur ām citām atbilstoš ām struktūrām, kas p ārstāv pilsonisko sabiedr ību, 
nevalstisk ās organizācijas, tostarp ar soci ālajiem partneriem. 
Ikviena dal ībvalsts nodrošina visu attiec īgo strukt ūru plašu un efekt īvu iesaisti 
saskaņā ar valsts noteikumiem un praksi. 
2. Partner ību īsteno, piln ībā ievērojot katras partneru kategorijas attiec īgās 
organizatorisk ās, juridisk ās un finansi ālās kompetences. 
Partnerība attiecas uz daudzgadu programmu sagatavošanu, īstenošanu, uzraudz ību 
un novērtēšanu. 
III NODA ĻA 
FINANŠU PL ĀNS 
13. pants 
Kopējie līdzekļi 
1. Finans ējuma bāzes summa Fonda īstenošanai no 2008. gada 1. janv āra līdz 
2013. gada 31. decembrim ir 1112,7 miljoni EUR. 
2. Fonda gada apropri ācijas apstiprina budžeta l ēmējinstitūcija finanšu perspekt īvas 
ietvaros. 
3. Komisija nosaka provizorisko gada apropri āciju sadal ījumu pa dal ībvalstīm saskaņā 
ar 14. pant ā noteiktajiem krit ērijiem. 
 
LV 25   LV 14. pants 
Līdzekļu gada sadal ījums atbilst īgajiem pas ākumiem dal ībvalstīs 
1. Katra dal ībvalsts no Fonda gada apropri ācijas saņem noteiktu summu, kas ir 
300 000 EUR. 
Valstīm, kuras Eiropas Savien ībai pievienoj ās 2004. gada 1. maij ā, laika posm ā no 
2008. līdz 2013. gadam š ī summa tiek noteikta 500 000 EUR apm ērā gadā. 
Valstīm, kuras Eiropas Savien ībai pievienosies laika posm ā no 2008. l īdz 
2013. gadam, š ī summa tiek noteikta 500 000 EUR apm ērā gadā atlikušaj ā laika 
posmā no 2008. l īdz 2013. gadam, s ākot no nākamā gada kopš to pievienošan ās. 
2. Atlikušos pieejamos gada l īdzekļus starp dal ībvalstīm sadala š ādi: 
(a) 30 % proporcion āli uzņemto personu skaitam iepriekš ējo trīs gadu laik ā kādā 
no 6. panta 1. un 2. punkt ā minētajām kategorij ām; 
(b) 70 % proporcion āli 6. panta 3. un 4. punkt ā minēto personu skaitam, kas 
reģistrētas iepriekš ējo trīs gadu laik ā. 
3. Atsauces dati ir jaun ākie pieejamie statistikas dati, kur us iesniedzis Eiropas Kopienu 
Statistikas birojs saska ņā ar Kopienas ties ību aktiem par statistikas datu v ākšanu un 
analīzi patvēruma jom ā. 
4. Ja 3. punkt ā minētie statistikas dati nav pieejami, nepieciešamos datus iesniedz 
dalībvalstis. 
15. pants 
Finansēšanas strukt ūra 
1. Maks ājumi no Fonda tiek veikti subs īdiju veidā. 
2. No Fonda atbalst ītajām darbībām jānodrošina l īdzfinansējums no publiskiem vai 
privātiem avotiem, t ām ir jābūt bezpeļņas darbībām un par t ām nevar pretend ēt uz 
finansējumu no citiem Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta avotiem. 
3. Fonda apropri ācijas papildina dal ībvalstu asign ētos valsts sektora vai tiem 
līdzvērtīgus izdevumus pas ākumiem, uz kuriem attiecas šis l ēmums. 
4. Kopienas ieguld ījums atbalst ītajiem projektiem attiec ībā uz darbībām, kuras īsteno 
dalībvalstīs atbilstīgi 3. pantam, nevar p ārsniegt 50 % no konkr ētās darbības kopējām 
izmaksām. 
Šis ieguld ījums var tikt palielin āts līdz 60 % projektiem, kuri v ērsti uz konkr ētām 
prioritātēm, kas noteiktas Komisijas daudzgadu pamatnost ādnēs atbilst īgi 
18. pantam. 
 
LV 26   LV Šo ieguld ījumu palielina l īdz 75 % dal ībvalstīs, kuras sa ņem Kohēzijas fonda 
līdzekļus. 
5. Parasti Kopienas finansi ālo atbalstu darb ībām, kuras atbalsta no Fonda, pieš ķir uz 
laiku ne ilg āk par trīs gadiem, pamatojoties uz regul āriem darba zi ņojumiem. 
16. pants 
Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciat īvas 
1. P ēc Komisijas iniciat īvas un/vai t ās vārdā no Fonda var finans ēt sagatavošanas 
pasākumus, uzraudz ības, administrat īvā un tehnisk ā atbalsta pas ākumus, k ā arī 
novērtēšanas, rev īzijas un p ārbaudes pas ākumus, kas vajadz īgi šā lēmuma 
īstenošanai, nep ārsniedzot 0,20 % no Fonda gada asign ējuma. 
2. Šaj ās darbībās ietilpst: 
(a) pētījumi, nov ērtējums, ekspertu zi ņojumi un statistikas dati, ieskaitot tos, kas ir 
vispārīga rakstura, attiec ībā uz Fonda darb ību; 
(b) pasākumi, kas paredz ēti partneriem, Fonda atbalsta sa ņēmējiem un sabiedr ībai 
kopumā, jo īpaši inform ācijas pasākumi; 
(c) datoriz ētu sistēmu uzstādīšana, izmantošana un savstarp ēja savienošana 
pārvaldības, uzraudz ības, pārbaužu un nov ērtējuma vajadz ībām; 
(d) nov ērtēšanas metožu uzlabojumi un inform ācijas apmai ņa par pieredzi šaj ā 
jomā. 
17. pants 
Tehniskā palīdzība pēc dalībvalstu iniciat īvas 
1. P ēc attiecīgās dalībvalsts iniciat īvas katras gada programmas ietvaros no Fonda var 
finansēt sagatavošanas pas ākumus, p ārvaldības, uzraudz ības, nov ērtēšanas, 
informēšanas un kontroles pas ākumus, k ā arī pasākumus nol ūkā stiprināt 
administrat īvo spēju šā Fonda īstenošanai.  
2. Tehniskajai pal īdzībai paredz ētā gada summa nevar p ārsniegt 4 % no dal ībvalstij 
piešķirtās gada līdzfinansējuma kopsummas, plus 30 000 EUR. 
IV NODA ĻA 
PLĀNOŠANA  
18. pants 
Stratēģisko pamatnost ādņu pieņemšana 
 
LV 27   LV 1. Attiec ībā uz katru daudzgadu pl ānošanas posmu Komisija pie ņem stratēģiskās 
pamatnost ādnes, kur ās nosaka Fonda atbalsta strukt ūru, ņemot vērā panākto 
Kopienas ties ību aktu izstr ādē un īstenošanā patvēruma politikas jom ā, kā arī Fonda 
finanšu līdzekļu provizorisko sadal ījumu attiec īgā posma ietvaros. 
2. Attiec ībā uz katru Fonda m ērķi šajās pamatnost ādnēs jo īpaši tiek ņemtas vērā 
Kopienas priorit ātes, lai veicin ātu kopējās Eiropas patv ēruma sistēmas īstenošanu. 
3. Strat ēģiskās pamatnost ādnes pirmajam daudzgadu pl ānošanas posmam (2008. – 
2010. gadam) Komisija pie ņem ne vēlāk kā līdz 2007. gada 31. martam un otrajam 
daudzgadu programmas posmam (2011. – 2013. gadam) – ne v ēlāk kā līdz 
2010. gada 31. martam. 
4. Strat ēģiskās pamatnost ādnes pie ņem saska ņā ar 52. panta 2. punkt ā minēto 
procedūru. 
19. pants 
Valstu daudzgadu programmu sagatavošana un apstiprin āšana 
1. Katra dal ībvalsts ierosina daudzgadu progr ammas projektu par katru pl ānošanas 
posmu, balstoties uz 18. pant ā minētajām stratēģiskajām pamatnost ādnēm, , kurā 
iekļauj šādu inform āciju: 
(a) dalībvalstī esošās situācijas apraksts attiec ībā uz 6. pant ā minēto personu 
uzņemšanas, patv ēruma proced ūru, integr ācijas un br īvprātīgas atgriešan ās 
nosacījumiem; 
(b) attiec īgās dalībvalsts vajadz ību analīze attiecībā uz uzņemšanu, patv ēruma 
procedūrām, integrāciju un br īvprātīgu atgriešanos, k ā arī norādes par darb ības 
mērķiem, kas izvirz īti šo vajadz ību apmierin āšanai daudzgadu programmas 
perioda laik ā; 
(c) min ēto mērķu sasniegšanai paredz ētās atbilstoš ās stratēģijas izklāsts, preciz ējot 
to sasniegšanai defin ētās prioritātes, kā arī šo priorit āšu īstenošanai paredz ēto 
darbību apraksts; 
(d) norādes par to, vai š ī stratēģija ir savietojama ar citiem re ģionāliem, valsts un 
Kopienas instrumentiem; 
(e) inform ācija par priorit ātēm un to konkr ētajiem mērķiem. Šos m ērķus raksturo 
kvantitatīvi, izmantojot ierobežotu skaitu īstenošanas, rezult ātu un ietekmes 
rādītāju, ņemot vērā proporcionalit ātes principu. Šiem r ādītājiem jāļauj mērīt 
sasniegto attiec ībā pret bāzes situāciju, kā arī prioritāšu sasniegšanai noteikto 
mērķu efektivit āti; 
(f) finans ēšanas plāna projekts, kur ā par katru priorit āti un katru gadu nor ādīts 
ierosinātais finanšu ieguld ījums no Fonda un valsts vai priv ātā līdzfinansējuma 
kopsumma; 
(g) daudzgadu programmas īstenošanas noteikumi, tostarp: 
 
LV 28   LV • visas 25. pant ā paredzētās struktūras, ko nor īkojusi dal ībvalsts; 
• īstenošanas, uzraudz ības, kontroles un nov ērtējuma sist ēmu 
apraksts; 
• finanšu pl ūsmu mobiliz ēšanas un aprites proced ūras, lai 
nodrošinātu to pārskatāmību; 
• pieņemtie noteikumi, lai nodrošin ātu daudzgadu programmas 
publicitāti. 
2. Dal ībvalstis katru daudzgadu programmu sagatavo cieš ā sadarbībā ar 12. pant ā 
minētajiem partneriem. 
3. Dal ībvalstis iesniedz savus daudzgadu programmu projektus ne v ēlāk kā četrus 
mēnešus pēc tam, kad Komisija ir dar ījusi zināmas attiec īgā perioda strat ēģiskās 
pamatnost ādnes. 
4. Komisija ierosin āto daudzgadu programmu v ērtē, ņemot vērā: 
(a) tās saskaņotību ar Fonda m ērķiem un 18. pant ā minētajām stratēģiskajām 
pamatnost ādnēm; 
(b) dalībvalsts ierosin ātās stratēģijas un darb ības priorit āšu atbilstību, piemērotību 
un sagaid āmos rezult ātus; 
(c) dalībvalstī noteikto Fonda pas ākumu īstenošanas p ārvaldības un kontroles 
nosacījumu atbilst ību šajā lēmumā izklāstītajiem noteikumiem; 
(d) tās atbilstību Kopienas ties ību aktiem un jo īpaši tiem Kopienas ties ību aktiem, 
kuru mērķis ir nodrošin āt personu br īvu pārvietošanos, kop ā ar 
papildpas ākumiem, kas ir tieši saist īti ar ārējo robežu kontroli, patv ēruma 
meklētājiem un imigr āciju. 
5. Ja Komisija uzskata, ka daudzgadu programma nav saska ņā ar stratēģiskajām 
pamatnost ādnēm vai neatbilst š ā lēmuma noteikumiem par p ārvaldības un kontroles 
sistēmām, tā lūdz dalībvalsti atbilstoši p ārskatīt ierosināto programmu. 
6. Komisija katru daudzgadu programmu apstiprina četru mēnešu laikā no tās oficiālās 
iesniegšanas saska ņā ar 52. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
20. pants 
Daudzgadu programmu p ārskatīšana 
1. Daudzgadu programmu p ārskata pēc attiecīgās dalībvalsts vai Komisijas iniciat īvas 
un vajadz ības gadījumā koriģē uz atlikušo programmas periodu, lai vair āk ņemtu 
vērā Kopienas priorit ātes vai to dar ītu citādi, jo īpaši, ņemot vērā Padomes 
secinājumus. Daudzgadu programmas var p ārskatīt arī novērtējuma rezult ātā un/vai 
saskaroties ar gr ūtībām to īstenošanā. 
 
LV 29   LV 2. L ēmumu, ar kuru apstiprina  daudzgadu programmas p ārskatīšanu, Komisija pie ņem 
iespējami drīz pēc attiecīgās dalībvalsts piepras ījuma ofici ālās iesniegšanas. 
21. pants 
Gada programmas 
1. Komisijas apstiprin ātās daudzgadu programmas īsteno ar gada darba programmu 
palīdzību. 
2. Komisija dal ībvalstīm ne vēlāk kā līdz katra gada 1. j ūlijam nodrošina apl ēsi par tām 
piešķiramajām summ ām nākamajā gadā no kop ējām gada budžeta proced ūras 
rezultātā piešķirtajām apropri ācijām, kas apr ēķinātas, kā paredzēts 14. pant ā. 
3. Dal ībvalstis Komisijai ne v ēlāk kā katra gada 1. novembr ī iesniedz gada programmas 
projektu n ākamajam gadam, kas sagatavots saska ņā ar daudzgadu programmu un 
kurā ietverti: 
(a) gada programmas ietvaros finans ējamo projektu izv ēles vispārīgie noteikumi; 
(b) atbild īgās iestādes veicamo uzdevumu apraksts attiec ībā uz gada programmas 
īstenošanu; 
(c) ierosin ātais Fonda finansi ālā atbalsta sadal ījums pa programmas darb ībām, kā 
arī norāde par gada programmas īstenošanas nol ūkos piepras īto summu 
tehniskās palīdzības izdevumu segšanai saska ņā ar 17. pantu. 
4. Izskatot dal ībvalsts ierosin ājumu, Komisija ņem vērā budžeta proced ūras rezult ātā 
Fondam pieš ķirto apropri āciju galīgo summu un l ēmumu par l īdzfinansējumu no 
Fonda pie ņem ne vēlāk kā attiecīgā gada 1. mart ā. Lēmumā norāda dalībvalstij 
piešķirto summu un laika posmu, kur ā izdevumi ir atbilst īgi. 
22. pants 
Īpaši noteikumi attiec ībā uz ārkārtas pasākumiem 
1. Attiec ībā uz 5. pant ā minētajiem ārkārtas pasākumiem dal ībvalstis Komisijai 
iesniedz p ārskatu par vajadz ībām un īstenošanas pl ānu, ietverot aprakstu par 
plānotajiem pas ākumiem un par to īstenošanu atbild īgajām iestādēm. 
2. Finansi ālais atbalsts no Fonda 5. pant ā minētajiem ārkārtas pasākumiem nevar b ūt 
ilgāks par sešiem m ēnešiem un tas nevar p ārsniegt 80 % no katra pas ākuma 
izmaksām. 
3. Pieejamos l īdzekļus dalībvalstu starp ā sadala, balstoties uz to personu skaitu katr ā 
dalībvalstī, kuras atrodas pagaidu aizsardz ībā, kā minēts 5. panta 1. punkt ā. 
 
LV 30   LV V NODA ĻA 
PĀRVALDĪBAS UN KONTROLES SIST ĒMAS  
23. pants 
Īstenošana 
Komisija atbild par š ā lēmuma īstenošanu un , ja nepieciešams, pie ņem tāīstenošanas 
noteikumus. 
24. pants 
Pārvaldības un kontroles sist ēmu vispārējie principi 
Dalībvalstu ieviestaj ām daudzgadu programmu p ārvaldības un kontroles sist ēmām 
jānodrošina: 
(a) ar p ārvaldību un kontroli saist īto struktūru un/vai dienestu funkciju skaidra 
definēšana un skaidrs funkciju sadal ījums katras strukt ūras un/vai dienesta 
iekšienē; 
(b) skaidrs funkciju noš ķīrums starp strukt ūrām un/vai dienestiem, kam uztic ēta 
pārvaldība, izdevumu apstiprin āšana un kontrole, k ā arī funkciju sadal ījums 
katras strukt ūras un/vai dienesta iekšien ē; 
(c) atbilstoši l īdzekļi katrai strukt ūrai vai dienestam tiem noteikto funkciju 
īstenošanai laika period ā, kurā tiek īstenotas no Fonda finans ētās darbības; 
(d) efekt īvi iekšējās kontroles nosac ījumi atbild īgajā iestādē un ikvien ā deleģētā 
iestādē; 
(e) uzticamas datoriz ētās uzskaites, uzraudz ības un finanšu inform ācijas sistēmas; 
(f) efekt īva ziņošanas un uzraudz ība sistēma uzdevumu izpildes dele ģēšanas 
gadījumā; 
(g) detaliz ētas proced ūru rokasgr āmatas attiec ībā uz veicamaj ām funkcij ām; 
(h) efekt īvi sistēmas darbības revīzijas nosac ījumi; 
(i) sistēmas un proced ūras, kas nodrošina pietiekamas rev īzijas liecības; 
(j) proced ūras ziņošanai par p ārkāpumiem un to uzraudz ībai, kā arī nepareizi 
izmaksāto summu atg ūšanai. 
 
LV 31   LV 25. pants 
Iestāžu norīkošana 
1. Katrai daudzgadu programmai dal ībvalsts nor īko: 
(a) atbild īgo iestādi: dalībvalsts funkcion ālu struktūru vai dal ībvalsts nor īkotu 
valsts iest ādi vai strukt ūru, kas atbild par Fonda atbalst īto daudzgadu un gada 
programmu p ārvaldību un nodrošina visa veida sazi ņu ar Komisiju. 
(b) apstiprin āšanas iest ādi: valsts iest ādi vai strukt ūru, kas ir funkcion āli neatkarīga 
no ikviena atbild īgās iestādes apstiprin āšanas dienesta, un kuru nor īkojusi 
dalībvalsts, lai apstiprin ātu izdevumu p ārskatus un maks ājumu piepras ījumus, 
pirms tie tiek nos ūtīti Komisijai; 
(c) revīzijas iestādi: valsts iest ādi vai strukt ūru, kas ir funkcion āli neatkar īga no 
ikviena dal ībvalsts nor īkotās atbildīgās iestādes dienesta un kas atbild par 
pārliecināšanos par p ārvaldības un kontroles sist ēmu pareizu darb ību; 
(d) kur nepieciešams, dele ģēto iestādi; 
(e) strukt ūru, kas nov ērtē sistēmu atbilst ību un kuru nor īko brīdī, kad Komisijai 
tiek iesniegta katra daud zgadu programma. Komisija  var piekrist, ka nor īkotā 
revīzijas iest āde ir arī sistēmu atbilst ības novērtēšanas strukt ūra, ja tai ir 
vajadzīgās spējas un funkcion ālā neatkarība. Tai savs darbs ir j āveic saska ņā ar 
starptautiskajiem rev īzijas standartiem. 
2. Dalībvalsts pie ņem noteikumus par t ās attiecībām ar min ētajām iestādēm un 
struktūrām, kā arī to attiecībām ar Komisiju. 
3. Ievērojot 24. panta b) apakš punktu, kontroles un apstiprin āšanas funkcijas var veikt 
viena un t ā pati strukt ūra vai dienests. 
4. Noteikumus 26. l īdz 30. panta piem ērošanai Komisija pie ņem saska ņā ar 52. panta 
2. punktā minēto procedūru. 
26. pants 
Atbildīgā iestāde 
1. Atbild īgā iestāde var būt pašas dal ībvalsts strukt ūra, valsts publiska iest āde, kā arī 
dalībvalsts priv āto tiesību subjekts ar publisk ā dienesta uzdevumiem. Ja dal ībvalsts 
par atbild īgo iestādi norīko tādu, kura nav pašas dal ībvalsts strukt ūra, tā definē visus 
nosacījumus tās attiecībām ar minēto iestādi un šīs iestādes attiecībām ar Komisiju. 
2. Atbild īgajai iestādei jāatbilst šādiem oblig ātajiem nosac ījumiem: 
(a) tai ir j ābūt juridiskas personas statusam, iz ņemot, ja t ā ir dalībvalsts 
funkcionāla struktūra; 
 
LV 32   LV (b) tai ir j ābūt infrastrukt ūrai, kas vajadz īga vieglas sazi ņas nodrošin āšanai ar plašu 
lietotāju loku, k ā arī ar citu dal ībvalstu atbild īgajām iestādēm un ar Komisiju; 
(c) tai ir j ādarbojas administrat īvā kontekst ā, kas tai ļauj savus uzdevumus veikt 
pareizi un izvair īties no jebk āda interešu konflikta; 
(d) tai ir j āspēj piemērot Kopienas fondu p ārvaldības noteikumus; 
(e) tās finanšu un p ārvaldības spējai ir jābūt samērīgai ar Kopienas fondu apjomu, 
kas tai būs jāpārvalda; 
(f) tās rīcībā ir jābūt darbiniekiem ar darbam starptautisk ā vidē atbilstošu 
profesion ālo kvalifik āciju un valodu prasm ēm. 
3. Dal ībvalsts atbild īgajai iest ādei nodrošina atbilstošu finans ējumu, lai t ā varētu 
pienācīgi un nep ārtraukti veikt savus uzdevumus vis ā 2008. – 2013. gada perioda 
laikā. 
27. pants 
Atbildīgās iestādes uzdevumi 
1. Atbild īgā iestāde atbild par daudzgadu programmas efekt īvu, lietder īgu un pareizu 
pārvaldību un īstenošanu. 
Konkrēti, tās uzdevumi ir: 
(a) apspriesties ar atbilsto šiem partneriem (nevalstisk ām organiz ācijām, vietējām 
iestādēm, kompetent ām starptautisk ām organiz ācijām, sociālajiem partneriem 
utt.) partner ībā, kas izveidota atbilst īgi 12. pantam; 
(b) iesniegt Komisijai 19. un 21. pant ā noteikto daudzgadu un gada programmu 
projektus; 
(c) organiz ēt un public ēt konkursu pazi ņojumus un uzaicin ājumus iesniegt 
priekšlikumus; 
(d) organiz ēt atlases un Fonda l īdzfinansējuma pieš ķiršanas proced ūras saskaņā ar 
pārskatāmības, vienl īdzīgas attieksmes un subs īdiju neapvienošanas 
principiem; 
(e) saņemt maks ājumus no Komisijas un veikt maks ājumus atbalsta sa ņēmējiem; 
(f) nodrošin āt Fonda līdzfinansējuma un citu atbilstošu valsts un Kopienas finanšu 
instrumentu konsekvenci un papildin āmību; 
(g) pārbaudīt līdzfinansēto preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu un to, ka par 
darbībām uzrādītie izdevumi ir faktiski radušies un atbilst Kopienas un valsts 
noteikumiem; 
 
LV 33   LV (h) nodrošin āt, lai past āv datorizēta sistēma detaliz ētu uzskaites datu re ģistrēšanai 
un uzglab āšanai par katru gada programmu darb ību un -lai tiek apkopoti dati 
par īstenošanu, kas vajadz īgi finanšu p ārvaldībai, uzraudz ībai, kontrolei un 
novērtēšanai; 
(i) nodrošin āt, ka atbalsta sa ņēmēji un citas strukt ūras, kas iesaist ītas no Fonda 
līdzfinansēto darbību īstenošanā, attiecībā uz visiem ar darb ību saistītajiem 
darījumiem vai nu izmanto atseviš ķu uzskaites sist ēmu vai piem ērotu uzskaites 
kodu sistēmu; 
(j) nodrošin āt, ka 49. pant ā minēto daudzgadu programmu nov ērtēšanu veic šaj ā 
lēmumā noteiktajos termi ņos un ka t ā atbilst kvalit ātes standartiem, par ko 
vienojušās Komisija un dal ībvalsts; 
(k) iedibin āt proced ūras, lai nodrošin ātu, ka visi dokumenti attiec ībā uz 
izdevumiem un rev īziju, kas vajadz īgi pietiekamu rev īzijas liec ību 
nodrošināšanai, tiek tur ēti saskaņā ar 43. pant ā minētajām prasībām; 
(l) nodrošin āt, ka revīzijas iestāde 30. panta 1. punkt ā noteikto rev īziju veikšanai 
saņem visu vajadz īgo inform āciju par izmantotaj ām pārvaldības proced ūrām un 
no Fonda l īdzfinansējumu saņēmušajiem projektiem; 
(m) nodrošin āt, ka apstiprinoš ā iestāde, lai var ētu sniegt apstiprin ājumu, saņemtu 
visu vajadz īgo inform āciju par proced ūrām un veiktaj ām revīzijām attiecībā uz 
izdevumiem; 
(n) sagatavot un iesniegt Komisijai zi ņojumus, apstiprinoš ās iestādes apstiprin ātos 
izdevumu p ārskatus un maks ājumu piepras ījumus; 
(o) veikt inform ēšanu un konsult ēšanu, kā arī publiskot atbalst īto darbību 
rezultātus; 
(p) sadarboties ar Komisiju un atbild īgajām iestādēm citās dalībvalstīs. 
2. Atbild īgās iestādes veiktās pārvaldības darbības, kas saist ītas ar projektu īstenošanu 
dalībvalstīs, var finans ēt saskaņā ar 17. pant ā minētajiem tehnisk ās palīdzības 
nosacījumiem. 
28. pants 
Atbildīgās iestādes uzdevumu dele ģēšana 
1. Ja visi vai da ļa atbildīgās iestādes uzdevumu tiek dele ģēti deleģētajai iestādei, 
atbildīgā iestāde nosaka dele ģēto uzdevumu apjomu un s īki izstrādātas proced ūras 
deleģēto uzdevumu īstenošanai, kur ām ir jāatbilst 26. pant ā izklāstītajiem 
nosacījumiem. 
2. Šaj ās procedūrās iekļauj pienākumu regul āri informēt atbildīgo iestādi par dele ģēto 
uzdevumu efekt īvu izpildi un izmantoto l īdzekļu aprakstu. 
 
LV 34   LV 29. pants 
Apstiprinoš ā iestāde 
1. Daudzgadu programmas apstiprinoš ā iestāde: 
(a) apstiprina, ka: 
– izdevumu p ārskats ir pareizs, sast ādīts, izmantojot uzticamas uzskaites 
sistēmas, un tā pamatā ir pārbaudāmi apliecinošie dokumenti; 
– uzrādītie izdevumi atbilst sp ēkā esošiem Kopienas un valsts noteikumiem 
un ir radušies saist ībā ar darb ībām, kas izraudz ītas saska ņā ar 
programmai piem ērojamiem krit ērijiem un iev ērojot Kopienas un valsts 
noteikumus; 
(b) apstiprin ājuma sniegšanas nol ūkā pārliecinās, ka tā ir saņēmusi vajadz īgo 
informāciju no atbild īgās iestādes par proced ūrām un veiktaj ām revīzijām 
attiecībā uz izdevumiem, kas uzr ādīti izdevumu p ārskatos; 
(c) apstiprin ājuma sniegšanas nol ūkā ņem vērā visu revīzijas iestādes vai tās vārdā 
veikto rev īziju rezult ātus; 
(d) datoriz ētā veidā uzglabā Komisijai uzr ādīto izdevumu uzskaites datus; 
(e) nodrošina t āda Kopienas finans ējuma atgūšanu, kas p ārkāpumu konstat ācijas 
rezultātā ir atzīts par nepareizi izmaks ātu, un, attiec īgā gadījumā, procentu 
piedziņu, kā arī veic atgūstamo summu uzskaiti un atmaks ā Komisijai atg ūtās 
summas, ja iesp ējams, tās atņemot no n ākamā izdevumu p ārskata. 
2. Apstiprinoš ās iestādes veikt ās darbības, kas saist ītas ar projektu īstenošanu 
dalībvalstīs, var finans ēt saskaņā ar 17. pant ā minētajiem tehnisk ās palīdzības 
nosacījumiem, ja tiek iev ērotas šīs iestādes prerogat īvas, kas aprakst ītas 25. pant ā. 
30. pants 
Revīzijas iestāde 
1. Daudzgadu programmas rev īzijas iestāde: 
(a) nodrošina, ka rev īzija tiek veikta saska ņā ar starptautiskiem rev īzijas 
standartiem, lai p ārliecinātos par daudzgadu programmas p ārvaldības un 
kontroles sist ēmas efekt īvu darbību; 
(b) nodrošina, ka darb ību revīzija, lai p ārbaudītu uzrādītos izdevumus, tiek veikta, 
balstoties uz atbilstošu izlasi; izlasei ir j āaptver vismaz 10 % no kop ējiem 
atbilstīgajiem izdevumiem attiec ībā uz katru daudzgadu programmu; 
(c) sešu m ēnešu laik ā no daudzgadu programmas apstiprin āšanas Komisijai 
iesniedz rev īzijas strat ēģiju, kurā norāda strukt ūras, kuras veiks a) un 
b) apakšpunkt ā minētās revīzijas, izmantojamo metodi, no Fonda atbalst īto 
 
LV 35   LV darbību izlases metodi rev īzijas nolūkā un revīziju provizorisko pl ānu, lai 
nodrošinātu, ka ir veikta galveno Fonda l īdzfinansējuma saņēmēju revīzija un 
ka revīzijas ir vienm ērīgi sadalītas visa programmas perioda laik ā. 
2. Ja atbilst īgi šim lēmumam nor īkotā revīzijas iestāde ir arī norīkotā revīzijas iestāde 
atbilstīgi lēmumiem …, … un …24 vai ja diviem vai vair ākiem no šiem fondiem tiek 
piemērotas kop ējas sistēmas, var iesniegt vienu apvienotu rev īzijas strat ēģiju, kas 
minēta 1. punkta c) apakšpunkt ā. 
3. Rev īzijas iestāde sagatavo 50. panta 2. punkt ā minētā gada programmu īstenošanas 
galīgā ziņojuma projektu, kur ā ietver: 
(a) gada rev īzijas ziņojumu, kur ā izklāstīti secinājumi par rev īzijām, kas saska ņā ar 
revīzijas strat ēģiju veiktas attiec ībā uz gada programmu, zi ņojot par visiem 
konstatētajiem trūkumiem programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmās; 
(b) atzinumu par to, vai p ārvaldības un kontroles sist ēma ir darbojusies efekt īvi un 
nodrošinājusi pietiekamu garantiju par Komisijai iesniegto izdevumu p ārskatu 
pareizību un to pamat ā esošo dar ījumu likum ību un pareiz ību; 
(c) apliecin ājumu, kur ā novērtēta galīgā atlikuma maks ājuma piepras ījuma 
pamatotība un gal īgā izdevumu p ārskata pamat ā esošo dar ījumu likum ība un 
pareizība. 
4. Ja 1. punkt ā minētās revīzijas veic cita strukt ūra nekā revīzijas iestāde, revīzijas 
iestāde pārliecinās, vai min ētajām struktūrām ir nepieciešam ā funkcion ālā neatkarība 
un vai darbs tiek veikts atbilstoši starptautiski pie ņemtiem rev īzijas standartiem. 
5. Rev īzijas iestādes vai 4. punkt ā minētās struktūras veiktās darbības, kas saist ītas ar 
dalībvalstīs īstenotajiem projektiem, var finans ēt saskaņā ar 17. pant ā minētajiem 
tehniskās palīdzības nosac ījumiem, ja tiek iev ērotas šīs iestādes prerogat īvas, kas 
aprakstītas 25. pant ā. 
VI NODA ĻA 
KONTROLE  
31. pants 
Dalībvalstu kompetence 
1. Dal ībvalstis atbild par daudzgadu un ga da programmu pareizu finanšu p ārvaldību un 
par notikušo dar ījumu likum ību un pareiz ību. 
2. T ās pārliecinās, ka atbild īgās iestādes un attiec īgās deleģētās iestādes, apstiprinoš ās 
iestādes, revīzijas iestādes un jebkuras citas iesaist ītās struktūras saņem pienācīgus 
                                                 
24 Iek ļaut norādes par l ēmumiem, ar kuriem izveido Atgriešan ās fondu, Ārējo robežu fondu un 
Integrācijas fondu. 
 
LV 36   LV norādījumus par 24. l īdz 30. pant ā minēto pārvaldības un kontroles sist ēmu izveidi, 
lai nodrošin ātu Kopienas finans ējuma efekt īvu un pareizu izmantošanu. 
3. Dal ībvalstis aizkav ē, atklāj un nov ērš pārkāpumus. T ās par pārkāpumiem zi ņo 
Komisijai un to inform ē par administrat īvo un tiesas procesu gaitu. 
Ja nevar atg ūt atbalsta sa ņēmējam nepareizi samaks ātās summas, dal ībvalsts atbild 
par zaudēto summu iemaks āšanu Eiropas Kopienu budžet ā. 
4. Dal ībvalstis ir pirm ā kārtā atbildīgas par darb ību finanšu kontroli un t ās nodrošina, 
ka pārvaldības sistēmas tiek izmantotas un rev īzijas veiktas t ā, lai nodrošin ātu 
Kopienas l īdzekļu pareizu un efekt īvu izmantojumu. T ās Komisijai iesniedz šo 
sistēmu aprakstu. 
5. Dal ībvalstis sadarb ībā ar Komisiju v āc statistikas datus, kas vajadz īgi, lai piem ērotu 
14. pantu. 
6. S īki izstrādātus noteikumus 1. l īdz 5. punkta piem ērošanai pie ņem saska ņā ar 
52. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
32. pants 
Pārvaldības un kontroles sist ēmas 
1. Pirms tiek pie ņemta daudzgadu programma, dal ībvalstis p ārliecinās, ka pārvaldības 
un kontroles sist ēmas ir izveidotas saska ņā ar 24. līdz 30. pantu. T ās atbild par to, lai 
visa programmas perioda laik ā sistēmas darbotos pien ācīgi. 
2. L īdz ar katru daudzgadu programmas projektu dal ībvalstis Komisijai iesniedz 
atbildīgo iestāžu, deleģēto iestāžu un apstiprinošo iest āžu organiz ācijas un proced ūru 
aprakstu, k ā arī šo iestāžu un strukt ūru, revīzijas iestādes un ikvienas citas t ās vārdā 
revīziju veicošas strukt ūras iekšējo revīzijas sistēmu aprakstu. 
3. Tr īs mēnešu laikā no katra daudzgadu programmas pr ojekta iesniegšanas Komisijai 
dalībvalstis iesniedz zi ņojumu, kuru sagatavojusi sist ēmu atbilst ības pārbaudes 
struktūra un kur ā izklāstīti sistēmu novērtējuma rezult āti un sniegts at zinums par to 
atbilstību 24. līdz 30. pantam. Ja atzinums ir ar atrun ām, ziņojumā norāda trūkumus 
un to nopietn ības pakāpi. Saska ņojot ar Komisiju, dal ībvalstis sagatavo pl ānu ar 
veicamajiem kori ģējošiem pas ākumiem un to īstenošanas grafiku. 
4. S īki izstrādātus noteikumus 1. l īdz 3. punkta piem ērošanai pie ņem saska ņā ar 
52. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
33. pants 
Komisijas kompetence 
1. Komisija saska ņā ar 31. pant ā noteikto proced ūru pārliecinās, ka dal ībvalstis ir 
izveidojušas p ārvaldības un kontroles sist ēmas atbilst īgi 24. līdz 30. pantam un, 
 
LV 37   LV balstoties uz gada rev īzijas ziņojumiem un uz Komisijas pašas veikt ām revīzijām, ka 
daudzgadu programmu īstenošanas period ā sistēmas darbojas pien ācīgi. 
2. Neskarot dal ībvalstu veikt ās revīzijas, Komisijas amatpersonas vai pilnvaroti 
Komisijas p ārstāvji var veikt rev īziju uz vietas, lai p ārbaudītu, vai pārvaldības un 
kontroles sist ēmas darbojas efekt īvi, ieskaitot rev īziju par gada programm ās 
iekļautām darbībām, par rev īziju paziņojot vismaz vienu darba dienu iepriekš. Šaj ās 
revīzijās var piedal īties attiec īgās dalībvalsts amatpersonas vai pilnvaroti p ārstāvji. 
3. Komisija var piepras īt dalībvalstīm veikt p ārbaudi uz vietas, lai p ārbaudītu, vai 
sistēmas darbojas pareizi, vai ar ī viena vai vair āku darījumu pareizumu. Šaj ās 
revīzijās var piedal īties Komisijas amatpersonas vai pilnvaroti Komisijas p ārstāvji. 
4. Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka attiec ībā uz Fonda atbalst ītajām 
darbībām tiek sniegta atbilstoša inform ācija, publicit āte un atgriezenisk ā saikne. 
5. Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm nodrošina darb ību saskaņotību un papildin āmību 
ar citām attiecīgajām Kopienas politik ām, instrumentiem un iniciat īvām. 
34. pants 
Sadarbība ar dal ībvalsts kontroles iest ādēm 
1. Komisija sadarbojas ar  daudzgadu programmu rev īzijas iestādēm, lai koordin ētu to 
attiecīgos kontroles pl ānus un rev īzijas metodes, un nekav ējoties apmain ās ar veikto 
pārvaldības un kontroles sist ēmu revīzijas rezult ātiem nolūkā iespējami efekt īvi 
izmantot kontroles resursus un nov ērst nevajadz īgu darba dubl ēšanos. 
Komisija dara zin āmus savus koment ārus par rev īzijas strat ēģiju, kas iesniegta 
saskaņā ar 30. pantu, ne v ēlāk kā trīs mēnešus vai pirmaj ā sanāksmē pēc tās 
saņemšanas. 
2. Sagatavojot savu rev īzijas strat ēģiju, Komisija nosaka t ādas daudzgadu programmas: 
(a) kuras bez atrun ām atbilst saska ņā ar 32. pantu izveidotajai sist ēmai vai 
attiecībā uz kurām pēc koriģējošo pasākumu īstenošanas atrunas ir atsauktas un 
(b) attiec ībā uz kurām 30. pant ā minētā revīzijas iest ādes sagatavot ā revīzijas 
stratēģija ir apmierinoša un, ja, balstoties uz Komisijas un dal ībvalsts rev īziju 
rezultātiem, ir sa ņemta pietiekama garantija par p ārvaldības un kontroles 
sistēmu efektīvu darbību. 
Attiecībā uz minētajām programm ām Komisija var inform ēt attiecīgās dalībvalstis, 
ka tā galvenok ārt paļausies uz rev īzijas iestādes atzinumu par uzr ādīto izdevumu 
pamatotību, likum ību un pareiz ību un pati rev īziju uz vietas veiks tikai iz ņēmuma 
kārtā. 
 
LV 38   LV VII NODA ĻA 
FINANŠU P ĀRVALDĪBA 
35. pants 
Atbilstība – izdevumu p ārskati 
1. Visos izdevumu p ārskatos nor āda izdevumu summu, ka s radusies atbalsta 
saņēmējiem saist ībā ar darbību īstenošanu, un atbilstošo finans ējumu no publiskiem 
vai privātiem līdzekļiem. 
2. Izdevumiem j āatbilst atbalsta sa ņēmēju veiktajiem maks ājumiem. Tos pamato ar 
apmaksātiem rēķiniem vai uzskaites dokumentiem ar l īdzvērtīgu pierādījuma spēku. 
3. Izdevumi ir uzskat āmi par atbilst īgiem no Fonda vien īgi tad, ja tie ir faktiski 
apmaksāti ne agr āk kā tā gada 1. janv ārī, kas nor ādīts Komisijas l ēmumā par 
līdzfinansējumu, kurš min ēts 21. panta 4. punkt ā. Līdzfinansētās darbības nedrīkst 
būt pabeigtas pirms atbilst ības perioda s ākuma dienas. 
4. No Fonda finans ējuma nav atbalst āmi šāda veida izdevumi: 
– PVN; 
– parādu procenti; 
– zemes ieg āde par summu, kas p ārsniedz 10 % no attiec īgās darbības kopējiem 
atbalstāmajiem izdevumiem; 
– mājokļu izdevumi. 
5. Noteikumus par izmaksu atbilst ību attiecībā uz dalībvalstīs īstenotajām darbībām, 
kurām piešķirts Fonda l īdzfinansējums saska ņā ar 3. pantu, pie ņem saska ņā ar 
52. panta 2. punkt ā noteikto proced ūru. 
36. pants 
Maksājumu viengabalain ība atbalsta sa ņēmējiem 
Dalībvalstis p ārliecinās, ka atbild īgā iestāde veic visu nepieciešamo, lai atbalsta sa ņēmēji 
publisko l īdzekļu atbalsta summu sa ņemtu iesp ējami drīz. Šīs atbalsta sa ņēmējiem paredz ētās 
summas nevar samazin āt, nosakot jebk ādus atskait ījumus, ietur ējumus, specifisku maksu vai 
citu līdzvērtīga veida maks ājumu. 
 
LV 39   LV 37. pants 
Euro izmantošana 
Visas summas, kas min ētas Komisijas finans ējuma lēmumos, Komisijas saist ību un 
maksājumu apropri ācijās, kā arī dalībvalstu apstiprin āto izdevumu summas un maks ājuma 
pieprasījumus izsaka un maks ā euro. 
38. pants 
Saistības 
Kopienas budžeta saist ības nosaka ik gadus, ba lstoties uz Komisijas l ēmumu par 
līdzfinansējumu, kas min ēts 21. panta 4. punkt ā. 
39. pants 
Maksājumi - priekšfinans ējums 
1. Komisija atbalsta maks ājumus no Fonda veic saska ņā ar budžeta saist ību 
apropriācijām. 
2. Maks ājumi tiek veikti priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājuma veid ā. Tos 
pārskaita dal ībvalsts nor īkotajai atbild īgajai iestādei. 
3. Priekšfinans ējuma maks ājumu 50 % apm ērā no piešķirtās summas Komisijas gada 
lēmumā par Fonda l īdzfinansējumu dalībvalstij p ārskaita sešdesmit dienu laik ā no 
līdzfinansējuma lēmuma pie ņemšanas. 
4. Otru priekšfinans ējuma maks ājumu veic ne v ēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad 
Komisija apstiprin ājusi darba zi ņojumu par gada programmas īstenošanu un 
apstiprināto izdevumu p ārskatu, kas sagatavots saska ņā ar 29. panta a) apakšpunktu 
un 35. pantu, un kas aptver izdevumus par vismaz 70 % no s ākotnējā maksājuma 
summas. Otra Komisijas veikt ā priekšfinans ējuma maks ājuma summa ir l īdz 50 % 
no kopējās summas, kas pieš ķirta ar līdzfinansējuma lēmumu, vai, jebkur ā gadījumā, 
starpība starp Kopienas l īdzekļu summu, kuru dal ībvalsts faktiski izmantojusi 
izraudzītajiem projektiem gada programma s ietvaros, un pirmo priekšfinans ējuma 
maksājumu. 
5. Procentus, kuri uzkr ājušies no priekšfinans ējuma maks ājumiem, pieš ķir attiecīgajai 
programmai un tos at ņem no publisko izdevumu summas, kas uzr ādītas galīgajā 
izdevumu p ārskatā. 
6. Summas, kuras izmaks ātas kā priekšfinans ējums, pēc gada programmas nosl ēgšanas 
dzēš no kontiem. 
 
LV 40   LV 40. pants 
Atlikuma maks ājumi 
1. Komisija izmaks ā atlikumu, ja t ā deviņu mēnešu laik ā no Fonda l īdzfinansējuma 
lēmumā noteiktā izmaksu atbalst āmā perioda beigu datuma ir sa ņēmusi šādus 
dokumentus: 
(a) apstiprin ātu izdevumu p ārskatu un atlikuma maks ājuma piepras ījumu vai 
atlīdzināšanas pārskatu, kas sagatavots saska ņā ar 29. panta a) apakšpunktu un 
35. pantu; 
(b) gada programmas gal īgo īstenošanas zi ņojumu, ietverot 51. pant ā noteikto 
informāciju; 
(c) revīzijas ziņojumu, atzinumu un apliecin ājumu, kas min ēti 30. panta 3. punkt ā. 
Atlikuma maks ājums tiek veikts, ja tiek pie ņemts galīgais īstenošanas zi ņojums un 
apliecinājums par atlikuma maks ājuma piepras ījuma pamatot ību. 
2. Ja atbild īgā iestāde 1. punkt ā prasītos dokumentus neiesniedz paredz ētajā termiņā un 
pieņemamā formā, Komisija atce ļ atbilstošās gada programmas budžeta saist ību daļu, 
kura nav izmantota priekšfinans ējuma maks ājumiem. 
3. Autom ātisko atcelšanas proced ūru, kas noteikta 2. punkt ā, aptur par to projektu 
summu, attiec ībā uz kuriem laik ā, kad iesniedzami 1. punkt ā minētie dokumenti, 
dalībvalsts līmenī notiek tiesved ība vai administrat īva pārsūdzība ar apturošu 
raksturu. Da ļējā galīgajā ziņojumā dalībvalsts sniedz s īku inform āciju par š ādiem 
projektiem un ik p ēc 6 mēnešiem nos ūta ziņojumus par paveikto attiec ībā uz šiem 
projektiem. Tr īs mēnešu laik ā no tiesved ības vai administrat īvās pārsūdzības 
procedūras pabeigšanas dal ībvalsts iesniedz 1. punkt ā prasītos dokumentus par 
attiecīgajiem projektiem. 
4. Devi ņu mēnešu periodu, kas min ēts 1. punkt ā, pārtrauc, ja Komisija attiec ībā uz 
konkrēto gada programmu pie ņem lēmumu par l īdzfinansējuma maks ājumu 
apturēšanu saska ņā ar 42. panta noteikumiem. Termi ņu atsāk skaitīt no dienas, kad 
42. panta 3. punkt ā minētais Komisijas l ēmums tiek pazi ņots dalībvalstij. 
5. Neskarot 41. panta noteikumus, Komisija sešu m ēnešu laik ā no 1. punkt ā minēto 
dokumentu sa ņemšanas inform ē dalībvalsti par to izdevumu summu, kuru Komisija 
atzīst par atmaks ājamu no Fonda, un par jebk ādām finanšu korekcij ām, kas izriet no 
starpības starp uzr ādītajiem izdevumiem un atz ītajiem izdevumiem. Dal ībvalsts 
savus apsv ērumus var iesniegt tr īs mēnešu laikā. 
6. Tr īs mēnešu laikā no dienas, kad sa ņemti dalībvalsts apsv ērumi, Komisija pie ņem 
lēmumu par izdevumu summu, kas atz īstama par atmaks ājamu no Fonda, un piedzen 
starpību, kas rodas no atš ķirības starp gal īgajiem atz ītajiem izdevumiem un 
summām, kas jau samaks ātas dalībvalstīm. 
7. Atkar ībā no finans ējuma līdzekļu pieejam ības Komisija atlikumu izmaks ā ne vēlāk 
kā sešdesmit dienu laik ā no dienas, kur ā tā pieņem 1. punkt ā minētos dokumentus. 
Budžeta saist ību atlikumu atce ļ sešus mēnešus pēc maksājuma. 
 
LV 41   LV 41. pants 
Pārtraukšana 
1. Maks ājuma termi ņu ne ilgāk kā uz sešiem m ēnešiem pārtrauc dele ģēts kredītrīkotājs 
Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 izpratn ē, ja ir šaubas par p ārvaldības vai 
kontroles sist ēmu pienācīgu darbību vai ja kred ītrīkotājam nepieciešama papildu 
informācija no valsts iest ādēm, veicot uzraudz ību sakar ā a r  g a d a  p ārskatā 
izdarītajiem apsv ērumiem, vai ja vi ņam/viņai ir aizdomas, ka uzr ādītajos izdevumos 
ir nopietnas nelikum ības, kas ir atkl ātas vai par kur ām ir aizdomas. 
2. Komisija nekav ējoties inform ē attiecīgo dalībvalsti un atbild īgo iestādi par 
pārtraukšanas iemesliem. Dal ībvalsts veic vajadz īgos pasākumus, lai iesp ējami drīz 
labotu situ āciju. 
3. Maksim ālo sešu m ēnešu periodu atk ārtoti pagarina ne ilg āk kā vēl uz sešiem 
mēnešiem, ja izr ādās, ka ir jāpieņem lēmums saska ņā ar 42. un 45. pantu. 
42. pants 
Apturēšana 
1. Komisija var aptur ēt visus vai da ļu no priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājumiem, 
ja: 
(a) programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmā ir būtiski trūkumi, kas ietekm ē 
maksājumu apstiprin āšanas proced ūras uzticam ību, un attiec ībā uz kuriem nav 
veikti kori ģējoši pasākumi; vai 
(b) apstiprin ātajā izdevumu p ārskatā iekļautie izdevumi ir saist īti ar nopietnu 
pārkāpumu, kas nav nov ērsts; vai 
(c) dalībvalsts nav izpild ījusi savas saist ības saska ņā ar 31. un 32. pantu. 
2. Komisija var pie ņemt lēmumu aptur ēt priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājumus 
pēc tam, kad t ā devusi dal ībvalstij iesp ēju trīs mēnešu laikā iesniegt t ās apsvērumus. 
3. Komisija beidz priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājumu aptur ēšanu, ja tā uzskata, 
ka dalībvalsts ir veikusi vajadz īgos pasākumus, kas ļauj to atcelt. 
4. Ja dal ībvalsts neveic vajadz īgos pasākumus, Komisija var pie ņemt lēmumu 
samazināt neto summu vai atcelt Kopienas atbalstu gada programmai saska ņā ar 
46. pantu. 
43. pants 
Dokumentu saglab āšana 
 
LV 42   LV Atbildīgā iestāde ikvien ā dalībvalstī nodrošina, ka visi apliecinošie dokumenti attiec ībā uz 
attiecīgās gada programmas izdevumiem un rev īzijām tiek saglab āti un ir pieejami Komisijai 
un Revīzijas palātai. 
Dokumenti ir j āsaglabā un tiem j ābūt pieejamiem vismaz tr īs gadus p ēc gada programmas 
noslēguma, neskarot noteikumus par vals ts atbalstu. Šo periodu var p ārtraukt vai nu 
tiesvedības vai pien ācīgi motivēta Komisijas piepras ījuma gadījumā. 
Uzglabā vai nu dokumentu ori ģinālus vai to kopijas, kas apstiprin ātas kā atbilstošas 
oriģinālam, uz visp ārpieņemtiem datu nes ējiem. 
VIII NODA ĻA 
FINANŠU KOREKCIJAS  
44. pants 
Dalībvalstu noteiktas finanšu korekcijas 
1. Neskarot Komisijas atbild ību par Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta īstenošanu, 
dalībvalstis nes galveno atbild ību par pārkāpumu izmekl ēšanu. Tās attiecīgi rīkojas, 
ja notiek jebk ādas ievērojamas izmai ņas, kas ietekm ē atbalsta īstenošanas vai 
kontroles nosac ījumus, un veic vajadz īgās finanšu korekcijas. 
2. Dal ībvalstis veic vajadz īgās finanšu korekcijas saist ībā ar vienreiz ējiem vai 
regulāriem pārkāpumiem, kas atkl āti darbībās vai gada programm ās. Dalībvalstu 
veiktās korekcijas izpaužas k ā pilnīga vai da ļēja Kopienas ieguld ījuma atgūšana. 
Dalībvalsts ņem vērā pārkāpumu raksturu un smagumu, k ā arī Fondam radušos 
finansiālos zaudējumus. 
Gada ziņojumā, ko nosūta Komisijai saska ņā ar 50. panta 2. punktu, dal ībvalstis 
iekļauj sarakstu ar atcelšanas proced ūrām, kas uzs āktas saist ībā ar attiec īgo gada 
programmu. 
Dalībvalsts veikt ās korekcijas izpaužas k ā Kopienas ieguld ījuma piln īga vai da ļēja 
atcelšana un, ja summa netiek atmaks āta attiecīgās dalībvalsts noteiktaj ā termiņā, 
automātiski piem ēro procentus atbilst īgi likmei, kas noteikta 47. panta 2. punkt ā. 
3. Regul āru pārkāpumu gad ījumā dalībvalsts paplašina t ās izmeklēšanu, aptverot visas 
darbības, kas var b ūt skartas. 
45. pants 
Komisijas veikt ā revīzija un finanšu korekcijas 
1. Neskarot Rev īzijas palātas pilnvaras vai dal ībvalstu veikt ās pārbaudes atbilst īgi 
valstu normat īviem un administrat īviem aktiem, Komisijas amatpersonas vai 
pilnvaroti Komisijas p ārstāvji var veikt p ārbaudes uz vietas, ieskaitot p ārbaudes 
izlases kārtā, par darb ībām, kas finans ētas no Fonda, un par p ārvaldības un kontroles 
sistēmām, par to pazi ņojot vismaz vienu darba dienu iepriekš. Komisija inform ē 
 
LV 43   LV attiecīgo dalībvalsti, lai sa ņemtu no t ās visu nepieciešamo pal īdzību. Šajās pārbaudēs 
var piedal īties attiec īgās dalībvalsts amatpersonas vai pilnvaroti p ārstāvji. 
Komisija var piepras īt attiecīgajai dalībvalstij veikt p ārbaudi uz vietas, lai p ārbaudītu 
viena vai vair āku darījumu pareiz ību. Šajās pārbaudēs var piedal īties Komisijas 
amatpersonas vai pilnvaroti Komisijas p ārstāvji. 
2. Ja p ēc nepieciešamo p ārbaužu veikšanas Komisija secina, ka dal ībvalsts neiev ēro 
31. pantā minētās saistības, tā aptur priekšfinans ējuma vai atlikuma maks ājumus 
saskaņā ar 42. pantu. 
46. pants 
Korekciju krit ēriji 
1. Ja dal ībvalsts nav veikusi korekcijas noteiktaj ā laikā, kā paredzēts 42. panta 
2. punktā, Komisija var tr īs mēnešu laik ā izlemt piln īgi vai da ļēji atcelt Kopienas 
atbalstu gada programmai, ja t ā secina, ka: 
(a) programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmā ir būtiski trūkumi, kas apdraud 
programmas ietvaros jau samaks āto Kopienas atbalstu; 
(b) apstiprin ātā izdevumu p ārskatā iekļautie izdevumi ir nelikum īgi un līdz šajā 
punktā minētās koriģēšanas proced ūras uzsākšanai dal ībvalsts to nav nov ērsusi 
un 
(c) līdz šajā pantā minētās koriģēšanas proced ūras uzsākšanai dal ībvalsts nav 
izpildījusi savas saist ības saskaņā ar 31. pantu. 
Komisija pie ņem lēmumu pēc tam, kad ņemti vērā visi dal ībvalsts iesniegtie 
apsvērumi. 
2. Veicot finanšu korekcijas, Komisija balst ās uz konkr ētiem atkl āto pārkāpumu 
gadījumiem, ņemot vērā pārkāpuma sist ēmisko raksturu, lai not eiktu, vai korekcija 
piemērojama ar noteiktu likmi vai ar ekstrapol āciju. Ja p ārkāpums attiecas uz 
izdevumu p ārskatu, par kuru gada zi ņojumā iepriekš sniegts pozit īvs atzinums 
saskaņā ar 30. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tiek pie ņemts, ka past āv sistēmiska 
problēma, kas ir pamats piem ērot korekciju ar noteiktu likmi vai ar ekstrapol āciju, ja 
vien dalībvalsts tr īs mēnešu laik ā nenodrošina pier ādījumus, kuri atsp ēko šo 
pieņēmumu. 
3. Lemjot par korekcijas summu, Komisija ņem vērā pārkāpuma smagumu un ar 
attiecīgo gada programmu saist īto trūkumu apm ēru un finanšu sekas. 
4. Ja Komisija, sagatavojot savu nost āju, balstās uz faktiem, kurus konstat ējuši nevis 
Komisijas dienestu, bet citi revidenti, t ā sagatavo pati savus secin ājumus par finanšu 
sekām pēc tam, kad t ā ir izvērtējusi attiec īgās dalībvalsts veiktos pas ākumus saska ņā 
ar 32. pantu, zi ņojumus par atkl ātajiem pārkāpumiem un dal ībvalsts atbildes, ja t ādas 
ir. 
 
LV 44   LV 47. pants 
Atmaksāšana 
1. Ikvienu Komisijai pien ākošos summu atmaks āšanu veic l īdz termiņam, kas nor ādīts 
piedziņas rīkojumā, kas sagatavots saska ņā ar 72. pantu Padomes Regul ā (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002.25 Šis termi ņš ir pēdējā diena otraj ā mēnesī pēc rīkojuma 
izdošanas. 
2. Nov ēlotas atmaks āšanas gad ījumā piemēro kavējuma procentus, kurus apr ēķina, 
sākot no termi ņa pēdējās dienas un beidzot ar faktisk ā maksājuma datumu. Šo 
procentu likme ir Eiropas Savien ības Oficiālā Vēstneša C s ērijā publicētā likme, ko 
Eiropas Centr ālā banka piem ēro refinans ēšanas pamatoper ācijām, un kas ir sp ēkā 
maksājuma termi ņa mēneša pirmaj ā kalendārajā dienā, pieskaitot tr īsarpus procentu 
punktus. 
48. pants 
Dalībvalstu pien ākumi 
Finanšu korekcijas, ko veic Komisija, neskar dal ībvalsts pien ākumu veikt atg ūšanu saska ņā ar 
46. pantu. 
IX NODA ĻA 
UZRAUDZ ĪBA, NOV ĒRTĒŠANA UN ZI ŅOJUMI 
49. pants 
Uzraudzība un nov ērtēšana 
1. Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm veic regul āru Fonda uzraudz ību. 
2. Komisija partner ībā ar dalībvalstīm regulāri izvērtē Fondu, lai nov ērtētu darbību 
atbilstību, efektivit āti un ietekmi, ņemot vērā 2. pantā minēto vispārīgo mērķi. 
3. Komisija ar ī vērtē Fonda ietvaros īstenoto darb ību papildin āmību ar darb ībām, kuras 
paredzētas citās atbilstoš ās Kopienas politik ās, instrumentos un iniciat īvās. 
50. pants 
Ziņojumi 
1. Atbild īgā iestāde katrā dalībvalstī veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu 
projektu uzraudz ību un nov ērtēšanu. 
                                                 
25 OV L 248, 16.09.2002. 
 
LV 45   LV Šajā nolūkā vienošan ās un līgumos, kurus t ā noslēdz ar organiz ācijām, kuras atbild 
par darbību īstenošanu, iek ļauj noteikumus, ar kuriem nosaka pien ākumu regul āri 
iesniegt detaliz ētus ziņojumus par īstenošanas gaitu un noteikto m ērķu izpildi. 
2. Ne v ēlāk kā deviņus mēnešus pēc izmaksu atbilst ības termi ņa beigām, kurš noteikts 
katras gada programmas l īdzfinansējuma lēmumā, atbildīgā iestāde Komisijai 
iesniedz gal īgo īstenošanas zi ņojumu un gal īgo izdevumu p ārskatu kā noteikts 
35. pantā. 
3. Dal ībvalstis Komisijai ne v ēlāk kā 2012. gada 30. j ūnijā par 2008. – 2010. gada 
periodu un 2015. gada 30. j ūnijā par 2011. – 2013. gada periodu iesniedz 
novērtējuma ziņojumu par Fonda l īdzfinansēto darbību rezultātiem un ietekmi. 
4. Komisija ne v ēlāk kā 2012. gada 31. decembr ī par 2008. – 2010. gada periodu un 
2015. gada 31. decembr ī par 2011. – 2013. gada periodu Eiropas Parlamentam, 
Padomei, Ekonomikas un soci ālu lietu komitejai un Re ģionu komitejai iesniedz 
noslēguma nov ērtējuma ziņojumu. 
51. pants 
Galīgais gada zi ņojums 
1. Lai ieg ūtu skaidru p ārskatu par gada un daudzgadu programmu īstenošanu, 50. panta 
2. punktā minētajos ziņojumos iek ļauj šādu inform āciju: 
(a) gada programmas finanšu un saturisk ā īstenošana; 
(b) paveiktais daudzgadu programmas un t ās prioritāšu īstenošanā attiecībā pret to 
konkrētajiem, pārbaudāmajiem m ērķiem, izsakot skaitliski , kur un kad vien tas 
iespējams, kā arī pret faktiskajiem r ādītājiem un pret katras attiec īgās 
prioritātes īstenošanas, rezult ātu un ietekmes r ādītājiem; 
(c) atbild īgās iestādes veiktie pas ākumi, lai nodrošin ātu īstenošanas kvalit āti un 
efektivitāti, jo īpaši: 
– uzraudzības un nov ērtēšanas pasākumi, tostarp datu v ākšanas pas ākumi; 
– kopsavilkums par jebk ādām būtiskām problēmām, kas raduš ās darba 
programmas īstenošanas gait ā, un par attiec īgi veiktajiem pas ākumiem; 
– tehniskās palīdzības izmantojums. 
(d) veiktie pas ākumi, lai sniegtu inform āciju par gada un daudzgadu programm ām 
un tās publiskotu. 
2. Zi ņojumus uzskata par pie ņemamiem, ja tajos ir iek ļauta visa 1. punkt ā uzskaitītā 
informācija. Komisija pie ņem lēmumu par atbild īgās iestādes iesniegt ā gada 
īstenošanas zi ņojuma saturu divu m ēnešu laik ā. Ja Komisija noteiktaj ā termiņā 
neatbild, zi ņojums uzskat āms par pie ņemtu. 
 
LV 46   LV X NODA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
52. pants 
Komiteja 
1. Komisijai pal īdz kopēja „Solidarit ātes un migr ācijas plūsmu pārvaldības” komiteja, 
kas izveidota ar L ēmumu, ar kuru izveido Ārējo robežu fondu laika posmam no 
2007. līdz 2013. gadam, k ā daļu no visp ārīgās programmas „Solidarit āte un 
migrācijas plūsmu pārvaldība” …/… (šis l ēmums un l ēmumi …, … un … )26 
(„komiteja”). 
2. Ja atsaucas uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā 
minētā lēmuma 8. panta noteikumus. 
3. Komiteja pie ņem savu reglamentu. 
53. pants 
Pārskatīšana 
Pamatojoties uz Komisijas priekšlik umu, Eiropas Parlaments un Padome p ārskata šo l ēmumu 
ne vēlāk kā 2013. gada 30. j ūnijā. 
54. pants 
Pārejas noteikumi 
1. Šis l ēmums neietekm ē balstoties uz L ēmumu 2004/904/EK Komisijas apstiprin ātā 
atbalsta turpin āšanu vai main īšanu, ieskaitot piln īgu vai da ļēju atcelšanu, vai 
jebkādus citus ties ību aktus, kas piem ērojami šim atbalstam un ir sp ēkā 2007. gada 
31. decembr ī. 
2. Pie ņemot lēmumus par l īdzfinansējumu no š ā Fonda, Komisija ņem vērā pasākumus, 
kas pieņemti pirms š ā lēmuma st āšanās spēkā, pamatojoties uz L ēmumu 
2004/904/EK, un kuriem ir finansi ālās sekas laika period ā, kuru aptver min ētais 
līdzfinansējums. 
3. Atv ēlētās līdzfinansējuma summas, kuras Komisija apstiprin ājusi laikā no 2005. gada 
1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim un par kur ām programmu sl ēgšanai 
vajadzīgie dokumenti nav nos ūtīti Komisijai l īdz galīgā ziņojuma iesniegšanas 
termiņam, Komisija autom ātiski atce ļ ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembr ī, reizē 
pieprasot nepareizi samaks āto summu atmaks āšanu. 
                                                 
26 Iek ļaut norādes par l ēmumiem, ar kuriem izveido Atgriešan ās fondu, Ārējo robežu fondu un 
Integrācijas fondu. 
 
LV 47   LV Summas attiec ībā uz darb ībām vai programm ām, kuras ir aptur ētas, jo notiek 
tiesvedība vai administrat īva pārsūdzība ar apturošu raksturu, ne ņem vērā, aprēķinot 
summu, kas autom ātiski atceļama. 
4. Dal ībvalstis ne v ēlāk kā 2009. gada 30. j ūnijā Komisijai iesniedz nov ērtējuma 
ziņojumu par Fonda l īdzfinansēto darbību rezultātiem un ietekmi, par laika posmu no 
2005 līdz 2007. gadam. 
5. Komisija ne v ēlāk kā 2009. gada 31. decembr ī Eiropas Parlamentam, Padomei, 
Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai ie sniedz termi ņa 
vidusposma zi ņojumu par sasniegtajiem rezult ātiem un Fonda īstenošanas 
kvalitatīvajiem un kvantitat īvajiem aspektiem laika posm ā no 2005. l īdz 
2007. gadam. 
55. pants 
Atcelšana 
Ar šo no 2008. gada 1. janv āra tiek atcelts L ēmums 2004/904/EK. 
56. pants 
Piemērošana 
Šo lēmumu piem ēro no 2008. gada 1. janv āra. 
57. pants 
Adresāti 
Šis lēmums ir adres ēts dalībvalstīm. 
Briselē, 
Eiropas Parlamenta v ārdā – Padomes v ārdā – 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
 
LV 48   LV PASKAIDROJUMS  
1. SOLIDARIT ĀTES ATT ĪSTĪŠANA ĀRĒJO ROBEŽU UN V ĪZU POLITIKAS JOM Ā 
1.1. Problēmas izklāsts un anal īze 
Nodrošināt, ka kontrole uz ārējām robežām ir iesp ējami efekt īva attiecībā uz neleg ālas 
ieceļošanas nov ēršanu, ir iekš ējo robežu likvid ēšanas priekšnosac ījums Šengenas zon ā. 
Kolīdz kāda persona ir konkr ētā vietā ieceļojusi Eiropas Savien ībā, viņš vai viņa var 
pārvietoties uz cit ām dalībvalstīm praktiski bez ierobežojumiem, neatkar īgi no viņa/viņas 
tiesībām uzturēties (citur) ES. L īdz ar to ikvienas Šengenas zon ā ietilpstošas dal ībvalsts 
interesēs ir, lai citas dal ībvalstis efekt īvi kontrol ētu robežas, par kur ām tās ir atbild īgas, jo, ja 
šis uzdevums netiek veikts efekt īvi, šīs valstis var negat īvi ietekm ēt nevēlams neleg ālu 
imigrantu piepl ūdums. Tādēļ jāatzīst, ka past āv pārliecinoši iemesli, lai šaj ā jomā pieņemtu 
kopīgus noteikumus EK l īmenī un īstenotu konkr ētus pasākumus, kas nodrošin ātu 
pamatstandartus ārējo robežu kontrol ē, lai gan galven ā atbildība joproj ām jāuzņemas 
attiecīgajai dalībvalstij. Tas ir nep ārprotami atz īts Šengenas Konvencij ā, kurā izklāstīti kopīgi 
noteikumi par trešo valstu pieder īgo ieceļošanu ES. T ādēļ dalībvalstīm ar ārējām robežām bija 
jāpielāgo to robežkontrole un uzraudz ība atbilstoši standartiem un proced ūrām, kas ir 
pieņemti ES līmenī, un tām būs jāveic šādi pasākumi arī turpmākos gadus. 
Salīdzinoši maz dal ībvalstīm ir tāda garuma vai ģeopolitiskas noz īmes sauszemes un/vai j ūras 
robežas, kas prasa pastiprin ātu un detaliz ētu uzraudz ību – šādas valstis uz ņemas galveno 
atbildību par neleg ālās imigrācijas kontroli un iekš ējās drošības nodrošin āšanu, kontrol ējot 
Šengenas zonas ārējo robežu š ķērsošanu. T ā rezultātā šīs valstis ar ī uzņemas nesam ērīgu daļu 
no izmaks ām, kas ar to saist ītas, ne vien nov ēršot neleg ālu ieceļošanu, bet, kas ir vienl īdz 
svarīgi, dodot iesp ēju ieceļot bez liekas kav ēšanās vai neērtībām tiem, kam tas ir at ļauts. 
1.2. Risinājums 
Ārējo robežu p ārvaldības sloga sadale starp dal ībvalstīm un Eiropas Savien ību ir viena no 
piecām ārējo robežu p ārvaldības politikas sast āvdaļām, ko ierosin ājusi Komisija sav ā 
2002. gada 7. maija pazi ņojumā „Ceļā uz Eiropas Savien ības dalībvalstu ārējo robežu 
integrētu pārvaldību" (KOM (2002) 233, gal īgais) un ko Padome atbalst ījusi tās dokument ā 
„Eiropas Savien ības dalībvalstu ārējo robežu p ārvaldības plāns” (Padomes dokuments 
10019/02, 2002. gada 14. j ūnijs). 
Eiropadome ir vair ākkārt lūgusi izveidot fondu, no kura atbalst īt dalībvalstis, kuras Kopienas 
labā šajā sakarā uzņemas past āvīgu un smagu finanšu slogu. Tas atspogu ļots Hāgas 
programm ā, kuru Eiropadome pie ņēma 2004. gada novembr ī un kur ā uzsvērta 
„nepieciešam ība dalībvalstu vid ū ievērot solidarit āti un taisn īgu atbild ības sadali, tostarp 
attiecībā uz finanšu sek ām”. 
1.3. Fonda m ērķi 
Četri galvenie politikas m ērķi, kuru sasniegšanu Fonds atbalst īs, ir šādi: 
 
LV 49   LV • uzlabot kontroles efektivit āti un, caur to, ārējo robežu p ārvaldības un aizsardz ības 
efektivitāti, lai samazin ātu nelegālu ieceļošanu un palielin ātu ES iekš ējās brīvās 
pārvietošanās telpas droš ību; 
• atļautiem ce ļotājiem iece ļošanu Eiropas Savien ībā padarīt vieglāku un ātrāku saskaņā ar 
Šengenas acquis , vienlaikus pasarg ājot ES pret neleg ālu ieceļošanu; 
• panākt ES ties ību aktu vien ādu piemērošanu dal ībvalstīs un nacion ālo robežsargu darb ības 
vispārēju efektivit āti , veicot savus uzdevumus atbilst īgi ES ties ību aktiem; 
• veicināt vīzu izsniegšanas, k ā arī citu pirms robežas veicamo p ārbaužu efektivit āti. 
Tiek ierosin āts no Fonda atbalst īt arī darbības saistībā ar kopējo vīzu politiku. Efekt īva vīzu 
sistēmas pārvaldība ir uzskat āma par ārējo robežu kontroles sagatavošanas posmu un t ādēļ tā 
ieņem svarīgu vietu kop ējā integrētajā ES robežu p ārvaldības sistēmā, kā tas ierosin āts Hāgas 
programm ā. 
Šajos mērķos tiks iestr ādāti arī aspekti no diviem esošiem finanšu instrumentiem – „Šengenas 
finanšu programmas" un „Ka ļiņingradas finanšu programmas”. 
• Saskaņā ar 2003. gada Pievienošan ās akta 35. panta 1. punktu ir izveidota "Šengenas 
finanšu programma", lai sniegtu atbalstu Ig aunijai, Latvijai, Lietuvai, Polijai, Slov ākijai, 
Slovēnijai un Ung ārijai darb ību finans ēšanai uz jaunaj ām ES ārējām robežām, īstenojot 
Šengenas acquis . Šī finanšu programma beidzas 2006. gad ā. 
• Saskaņā ar Lietuvas Pievienošan ās līguma 5. protokolu par personu sauszemes tranz ītu 
starp Kaļiņingradas apgabalu un cit ām Krievijas Feder ācijas daļām, Komisijas L ēmumā 
K (2003) 5213 ir izkl āstīta īstenošanas k ārtība attiecībā uz Īpašo Kaļiņingradas tranz īta 
programmu laika posmam no 2004. l īdz 2006. gadam. 
Kaļiņingradas finanšu programmu aizst āj ar īpašiem pas ākumiem Fonda ietvaros. Lietuvas 
iestāžu atbildība pareizi īstenot Kopienas ties ību aktus nol ūkā atvieglin āt tranzītu ir daļa no 
Lietuvas atbild ības attiec ībā uz ES ārējo robežu kontroli, ko Lietuva uz ņēmusies visu 
dalībvalstu v ārdā, un tādēļ ir vēlamāk, lai atbalsts tiktu noteikts ārējo robežu instrumenta 
ietvaros nek ā atsevišķi. 
1.4. Papildināmība ar Eiropas A ģentūru operat īvās sadarb ības vadībai pie ES 
dalībvalstu ārējām robežām ("Aģentūru”) 
Fonds atbalst īs iepriekš min ēto četru mērķu sasniegšanu, nodr ošinot papildin āmību ar 
turpmāku attiecīgo tiesību aktu att īstību un Aģentūras darbu. 
Aģentūra nodrošina Komisijai un dal ībvalstīm nepieciešamo tehnisko atbalstu un pal īdz 
piemērot esošos un n ākotnē paredzētos Kopienas noteikumus attiec ībā uz ārējām robežām. 
Līdz ar to dal ībvalstu darb ības valsts l īmenī no Fonda atbalsta tikai tad, ja t ās palīdz sasniegt 
Kopienas m ērķus, bet neatbalsta darb ības, kas saist ās ar sadarb ību ar citām dalībvalstīm ārējo 
robežu pārvaldībā. 
Turklāt Fondā paredzētie līdzekļi darbībām Kopienas interes ēs („Kopienas darb ības”) 
galvenokārt attieksies uz v īzu politiku (Fonda 4. m ērķis) – jomu, kura neietilpst A ģentūras 
kompetenc ē. 
 
LV 50   LV 1.5. Darbības joma un „ ārējo robežu” defin īcija 
Tā kā Fonds atbalsta solidarit āti attiecībā uz Šengenas noteikumu par ārējām robežām 
īstenošanu dal ībvalstīs, dalībvalstis var pretend ēt uz atbalstu tikai tad, ja t ām ir saistoši šie 
noteikumi. 
Pievienošan ās akta 3. panta 1. punkt ā noteikts, ka Šengenas acquis un no tā izrietošo vai ar to 
citādi saistīto tiesību aktu noteikumi, kas uzskait īti akta I pielikum ā, jaunajās dalībvalstīs ir 
saistoši un piem ērojami no to pievienošan ās dienas.27 Pielikum ā neminētie noteikumi un 
tiesību akti, kuri ir saistoši jaunaj ām dalībvalstīm no to pievienošan ās dienas, jaunaj ās 
dalībvalstīs ir piemērojami tikai tad, ja š ādā nolūkā pieņemts Padomes l ēmums saska ņā ar šo 
pantu (Pievienošan ās akta 3. panta 2. punkts). 
Šī ir divpak āpju īstenošanas proced ūra, saskaņā ar kuru atseviš ķi Šengenas acquis noteikumi 
ir saistoši un piem ērojami no iest āšanās dienas Eiropas Savien ībā, savukārt citi, jo īpaši tie, 
kas cieši saist īti ar pārbaudes likvid ēšanu uz iekš ējām robežām, ir saistoši no pievienošan ās 
dienas, ta ču piemērojami jaunaj ās dalībvalstīs tikai pēc iepriekš min ētā Padomes l ēmuma 
pieņemšanas. Šengenas noteikumi par ārējām robežām (Šengenas Konvencijas 3. l īdz 8. pants 
un tos īstenojošie l ēmumi, jo īpaši Kopīgā rokasgrāmata) ir uzskait īti pielikum ā un tādējādi ir 
saistoši un piem ērojami jaunaj ās dalībvalstīs no to pievienošan ās dienas. 28 
Tādēļ jaunās dalībvalstis var pretend ēt uz atbalstu no š ā Fonda, s ākot no tā stāšanās spēkā 
2007. gada 1. janv ārī, pat tad, ja v ēl ir jāpieņem Padomes l ēmumi par Šengenas noteikumu 
piemērošanu par personu p ārbaudes atcelšanu uz iekš ējām robežām vienā vai vairākās no 
attiecīgajām jaunajām dalībvalstīm. Tām visām būtu jābūt iespējai pretend ēt uz atbalstu no 
Fonda, lai iesp ējami nodrošin ātu turpinājumu Šengenas finanšu programmai un p ārejas 
programmai attiec ībā uz ārējo robežu kontroli. Paturot pr ātā minētā(-o) Padomes l ēmuma(-u) 
sekas, ir j āturpinās darbam, lai sasniegtu nepieciešamo kontroles l īmeni uz jauno dal ībvalstu 
ārējām robežām, un Eiropas Savien ībai būtu Kopienas interes ēs jāturpina atbalst īt šo 
sagatavošanos. 
No šīs argument ācijas izriet š ādas sekas: 
• Ārējo robežu garuma ikgad ējā aprēķina nolūkos saska ņā ar sadalījuma principiem ietver 
visas ārējās robežas ar treš ām valstīm, kuras nav saist ītas ar Šengenas acquis  īstenošanu, 
piemērošanu un att īstīšanu. Turkl āt ietver pagaidu robežas, bet tikai attiec ībā uz 
dalībvalstīm, kas jau piln ībā īsteno Šengenas acquis . Līdz ar to, ietver  tikai to dal ībvalstu 
pagaidu robežas, kuras veic robežkontroli ar ī citu dal ībvalstu v ārdā. Tas atspogu ļo 
pašreizējo situāciju, taču ir jāuzsver, ka tas ir tikai pagaidu risin ājums, jo robežkontroles ir 
iespējami drīz pilnībā jāatceļ. Jo, kā teikts H āgas programm ā: „Eiropadome mudina 
Padomi, Komisiju un dal ībvalstis veikt visus nepieciešamos pas ākumus, lai var ētu atcelt 
iekšējo robežu kontroli p ēc iespējas ātrāk, ar nosac ījumu, ka ir izpild ītas visas pras ības, lai 
piemērotu Šengenas acquis , un pēc Šengenas Inform ācijas sistēmas (SIS II) darb ības 
sākšanās 2007. gad ā.” Turklāt, lai vēl vairāk uzsvērtu pagaidu robežu provizorisko raksturu 
un paustu faktu, ka politikas priorit ātēm būtu jābūt tādām, kas atbalsta "gal īgās" robežas, 
tiek ierosin āts, ka pagaidu robež ām netiek pieš ķirta tāda pati noz īme kā "galīgajām" 
                                                 
27 OV L 236, 23.09.2003., 33. lpp. 
28 Izņemot 5. panta 1. punkta d) ap akšpunktu, kas attiecas uz inform ācijas saņemšanu no Šengenas 
Informācijas sistēmas. 
 
LV 51   LV robežām. Lai to ņemtu vērā, ietverot to dal ībvalstu pagaidu robežas, kuras piln ībā īsteno 
Šengenas acquis , līdz tam br īdim, kad tiks pie ņemts(-i) iepriekš min ētais(-ie) Padomes 
lēmums(-i), gada apr ēķina nolūkā attiecībā uz šo Fondu ārējo sauszemes robežu garums 
var pārsniegt Kopienas n ākotnes gal īgo ārējo robežu garumu. 
• Fonda ietvaros atbalst āmo darbību noteikšanas nol ūkā ir atbalst āmas visas darb ības uz 
pagaidu robež ām, izņemot tad, ja š īs darbības paredz struktur ālus ieguld ījumus, kas nav 
saderīgi ar mērķi atcelt personu kontroli uz š īm robežām. Tas noz īmē, ka netiks atbalst īti 
ieguldījumi robežu infrastrukt ūras būvniecībā, remontā vai moderniz ācijā, kā arī ar to 
saistītās ēkās un nesavietojam ās iekārtās. 
Lai veicin ātu sadarb ību valsts l īmenī starp dienestiem, kuri atbild par personu kontroli, un 
tiem, kuri atbild par pre ču kontroli (muitas dienesti) vai par cit ām jomām (policijas sadarb ība, 
cīņa pret neleg ālo imigrāciju), no Fonda var finans ēt darbības, kuras uzlabo robežsargu sp ēju 
veikt savus pien ākumus šaj ā jomā. 
Tāpat tiks nodrošin āta papildin āmība ar muitas darb ībām. Cieša sadarb ība starp personu 
kontroles iest ādēm un iest ādēm, kuras atbild par pre ču kontroli, b ūs ārkārtīgi svarīga, lai 
nodrošinātu, ka ārējo robežu kontrol ē nepaliek nek ādas nepiln ības. 
2. NOVĒRTĒJUMS  
Komisija ir veikusi iepriekš ēju novērtējumu, kas ir pievienots šim priekšlikumam. 
3. JURIDISKAIS PAMATS UN POLITIKAS INSTRUMENTA PAMATOJUMS  
3.1. Juridiskā pamata izv ēle 
Ierosinātais juridiskais pamats šim Padomes l ēmumam ir L īguma 62. panta 2. punkts, jo 
ierosinātais tiesību akts ir saist īts ar „pas ākumiem attiec ībā uz dalībvalstu ārējo robežu 
šķērsošanu” un jo īpaši „standartiem un proced ūrām, kas jāievēro dalībvalstīs, lai veiktu 
personu p ārbaudi uz š īm robežām” (62. panta 2. punkta a) apak špunkts) un „noteikumus par 
vīzām uz paredz ēto uzturēšanās laiku, kas nep ārsniedz tr īs mēnešus, tostarp (...) dal ībvalstu 
vīzu izdošanas proced ūras un nosac ījumus" (62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) da ļa). 
Tā kā priekšlikums pamatojas uz EK L īguma IV sada ļu (Vīzu politika, patv ēruma politika, 
imigrācijas politika un cita politika, kas saist īta ar personu br īvu pārvietošanos), tas ir 
jāiesniedz un j āpieņem saska ņā ar protokoliem par Apvienot ās Karalistes, Īrijas un D ānijas 
nostāju, kas pievienoti Amsterdamas L īgumam. 
Saskaņā ar 6. pantu Protokol ā par Šengenas acquis  iekļaušanu Eiropas Savien ības sistēmā 
(Šengenas protokol ā) arī Norvēģija un Islande ir iesaist ītas Šengenas acquis īstenošanā un 
turpmākā attīstīšanā. Dažādo protokolu sekas ir izv ērtētas tālāk 6. punkt ā. 
3.2. Solidaritāte līdzekļu sadalē 
Neskarot īpašus apr ēķinus sakar ā ar Kaļiņingradas tranz īta režīmu, līdzekļus dalībvalstīm 
sadala, balstoties uz sadales principiem, kas visp ārīgi atbilst relat īvajam dal ībvalstu slogam 
attiecībā uz robežu integr ēto pārvaldību un kop ējo vīzu politiku. 
 
LV 52   LV Paužot solidarit āti starp dal ībvalstīm šajā jomā, jāņem vērā šādi apsvērumi: 
• fakts, ka katr ā dalībvalstī ir kāds veicam ā darba pamatapjoms attiec ībā uz ārējo robežu 
kontroli un uzraudz ību un kop ējo vīzu politiku, kas atkar īgs no past āvīgu elementu 
kopuma, proti, ārējo sauszemes robežu garuma, j ūras robežu garuma, atz ītu robežp ārejas 
punktu (sauszemes, gaisa, j ūras) skaita un konsul āro pārstāvniecību skaita; 
• fakts, ka katr ā dalībvalstī faktiskais iest āžu ikdienas „darba apjoms” atkar īgs no 
mainīgākiem faktoriem – piem ēram, ar migr ācijas plūsmām saistītiem – proti, no personu 
skaita, kuras š ķērso ārējās robežas (sauszemes, gaisa, j ūras), no trešo valstu pieder īgo 
skaita, kuriem atteikta iece ļošana, no aiztur ēto personu skaita un v īzu pieteikumu skaita 
(izsniegtās un atteikt ās vīzas). 
Tādēļ tiek ierosin āts sadales principos iek ļaut divus aspektus – vienu attiec ībā uz 
pastāvīgajiem elementiem un vienu attiec ībā uz mainīgajiem elementiem. Pieejamie l īdzekļi 
starp dalībvalstīm tiks sadal īti šādi: 
• 40 % proporcion āli pastāvīgajiem elementiem un 
• 60 % proporcion āli mainīgajiem elementiem. 
Tiek ierosin āts ieviest iesp ēju juridiskaj ā pamatā noteikt svarus past āvīgajiem elementiem un 
šajā sakarā pirms lēmumu pie ņemšanas apspriesties ar FRONTEX a ģentūru. 
Tā kā atbilstošie dati ir tie, kas saist īti ar cilvēku plūsmām un vīzām, un šīs plūsmas var 
mainīties, aprēķini jāveic ik gadu. Šo krit ēriju apvienojums l īdzekļu sadalē nodrošin ās, ka 
pārmaiņu tendences (piem ēram, saist ībā ar migr ācijas spiediena p ārmaiņām konkr ētos 
robežpārejas punktos, ar p ārmaiņām nelegālās migrācijas maršrutos) tiek pien ācīgi ņemtas 
vērā, dodot iesp ēju ar Fonda atbalstu veikt kori ģējošas darb ības. 
Aprēķinos, kas balst ās uz sadales principiem, neiek ļauj līdzekļus, kuri tiek pieš ķirti 
Kaļiņingradas Tranz īta shēmai. Šos l īdzekļus aprēķina, balstoties uz nesa ņemto maks ājumu 
summu un sh ēmas radītajām papildu izmaks ām. 
3.3. Fonda ietvaros noteikt ās darbības 
Ņemot vērā Fonda visp ārīgos mērķus – sekm ēt efektīvas kontroles un uzraudz ības īstenošanu 
uz mūsu ārējām robežām, īstenojot finanšu solidarit āti starp Kopienu un dal ībvalstīm, 
Komisija ierosina īstenot Fondu galvenok ārt ar dalīto pārvaldību attiecībā uz dalībvalstīm un 
ar decentraliz ēto pārvaldību attiecībā uz valstīm, kas iesaist ītas Šengenas acquis  īstenošanā, 
piemērošanā un attīstīšanā (skat. 6. punktu). Tas ļaus orient ēt finansiālo atbalstu saska ņā ar 
katras dal ībvalsts un iesaist ītās valsts konkr ēto situāciju un vajadz ībām. 
Turklāt, lai nodrošin ātu līdzekļu iespējami efekt īvu izmantojumu, priekšlikum ā ietverti ļoti 
sīki izstrādāti noteikumi par darb ības mērķiem, kuri j āsasniedz, k ā arī par tiem noteiktajiem 
darbību veidiem, kuri veicina šo m ērķu sasniegšanu. 
3.4. Plānošana, finanšu p ārvaldība un kontroles sist ēma 
Atbilstīgi nepieciešam ībai racionaliz ēt un saska ņot pārvaldības un kontroles sist ēmas, šā 
lēmuma priekšlikuma noteikumi ir saska ņoti ar ierosin ātajiem noteikumiem attiec ībā uz 
pārējiem trīs fondiem, ko aptver visp ārīgā programma „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu 
 
LV 53   LV pārvaldība”. Plānošana ir organiz ēta, izmantojot daudzgadu pieeju, ar diviem pl ānošanas 
periodiem (no 2007. l īdz 2010. gadam un no 2011. l īdz 2013. gadam), daudzgadu 
programmas īstenojot ar gada programm ām. 
4. SUBSIDIARIT ĀTE UN PROPORCIONALIT ĀTE 
Subsidiarit āte 
Pamatprincips joproj ām ir tāds, ka dal ībvalstis atbild par savu robežu kontroli un uzraudz ību. 
Saistībā ar „kop ējas integr ētas robežu p ārvaldības sistēmas” īstenošanu no Fonda tieši 
jāatbalsta darb ības, kuras dal ībvalstis veic ar ī visu Šengenas zonas dal ībvalstu vārdā. Tādēļ ir 
skaidri jānosaka atbalst āmās darbības, kas saist ītas ar objekt īviem apst ākļiem katrā valstī un 
kas dod pievienoto v ērtību Kopienai kopum ā. 
Proporcionalit āte 
Lēmums ļaus piešķirt finanšu atbalstu no Fonda virknei darb ību, kuras praktiski veicina 
vairāku konkrēti noteiktu m ērķu sasniegšanu, vienlaikus atst ājot dalībvalstu pārziņā darbību 
un to īstenošanas veidu izraudz īšanos atbilst īgi programm ām, kuras ir apstiprin ātas, 
saskaņojot ar Komisiju. Kopienas apropri āciju izmantošan ā arī jāievēro skaidri un vienveid īgi 
noteikumi, kuri ietverti Padomes l ēmumā, kas ir piem ērots instruments Kopienas programmu 
īstenošanai. 
5. IESPAIDS UZ BUDŽETU  
Finanšu asign ējums fondam atbilst īgi Komisijas ierosin ātajai finanšu perspekt īvai laika 
posmā no 2007. l īdz 2013. gadam ir 2152 miljoni EUR. 
6. LĪGUMIEM PIEVIENOTO PROTOKOLU SEKAS  
Apvienot ā Karaliste un Īrija 
Saskaņā ar 4. un 5. pantu Protokol ā par Šengenas acquis  iekļaušanu Eiropas Savien ības 
sistēmā „Īrija un Lielbrit ānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ā Karaliste, kur ām Šengenas acquis  
nav saistošs, jebkur ā laikā var lūgt piedalīties daļas vai visu acquis noteikumu īstenošanā.” 
Šis priekšlikums noz īmē Šengenas acquis noteikumu att īstīšanu, kuru īstenošanā Apvienot ā 
Karaliste un Īrija nepiedal ās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija L ēmumu 
2000/365/EK29 un vēlāko Padomes 2004. gada 22. decembra L ēmumu 2004/926/EK30 par 
Lielbritānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ās Karalistes l ūgumu un Padomes 2002. gada 
28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedal īties atseviš ķu Šengenas acquis  
noteikumu īstenošanā. Tādējādi Apvienot ā Karaliste un Īrija nepiedal ās tā pieņemšanā un tas 
tām nav saistošs un nav j āpiemēro. 
                                                 
29 OV L131/43 (2000/365/EK) 01.06.2000. 
30 OV L395/70 (2004/926/EK) 31.12.2004. 
 
LV 54   LV Dānija 
Saskaņā ar Amsterdamas L īgumam pievienoto Protokolu par D ānijas nost āju Dānija 
nepiedalās Padomes pas ākumu pie ņemšanā, kas paredz ēti EK Līguma IV sada ļā, izņemot 
„pasākumus, ar kuriem nosaka trešas valstis, kuru pilso ņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir j ābūt 
vīzām, vai pas ākumus attiec ībā uz vienotu v īzu paraugu" (EK L īguma bijušais 100.c pants). 
Tā kā šis priekšlikums noz īmē Šengenas acquis  attīstīšanu, saska ņā ar protokola 5. pantu 
„[s]ešos m ēnešos pēc tam, kad Padome ir pie ņēmusi lēmumu par k ādu priekšlikumu vai 
ierosinājumu, kura m ērķis ir att īstīt Šengenas acquis , piemērojot Eiropas Kopienas 
dibināšanas līguma IV sada ļas noteikumus, D ānija izlemj, vai transpon ēt šo lēmumu savos 
tiesību aktos”. 
Norvēģija un Islande 
Saskaņā ar Šengenas Protokola 6. panta pirmo da ļu 1999. gada 18. maij ā ir noslēgts nolīgums 
starp Padomi, Norv ēģiju un Islandi, iesaistot š īs divas valstis Šengenas acquis  īstenošanā, 
piemērošanā un attīstīšanā. 31 
Šā nolīguma 1. pant ā noteikts, ka Norv ēģija un Islande iesaist ās EK un ES darb ībās tajās 
jomās, kuras aptver izkl āstītie noteikumi nol īguma A pielikum ā (Šengenas acquis noteikumi) 
un B pielikum ā (Eiropas Kopienas ties ību aktu noteikumi, ar kuriem aizst āj attiecīgos 
Šengenas Konvencijas noteikumus, vai kuri pie ņemti saska ņā ar šo konvenciju), k ā arī tās, 
kuras aptver no tiem izrietošie noteikumi. 
Saskaņā ar nolīguma 2. pantu Norv ēģija un Islande īsteno un piem ēro visu Eiropas Savien ības 
pieņemto ties ību aktu vai pas ākumu noteikumus, ar kuriem groza vai papildina integr ēto 
Šengenas acquis  (A un B pielikums). 
Ar šo priekšlikumu Šengenas acquis  tiek pilnveidots, k ā tas definēts nolīguma A pielikum ā. 
Līdz ar to, k ā paredzēts nolīguma 4. pant ā, šis priekšlikums j āapspriež „jauktaj ā komitejā”, lai 
Norvēģijai un Īrijai dotu iesp ēju „izskaidrot probl ēmas, ar kur ām tās saskaras sakar ā ar” 
pasākumu un „izteikties par jebkuriem jaut ājumiem par t ās skarošu noteikumu att īstīšanu vai 
to īstenošanu”. 
Šveice 
Attiecībā uz Šveici šis priekšlikums papildina Šengenas acquis  noteikumus t ā nolīguma 
nozīmē, ko Eiropas Savien ība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfeder ācija noslēgusi par š īs 
valsts iesaist īšanos Šengenas acquis  īstenošanā, piemērošanā un izstr ādē, kā to nosaka 
4. panta 1. punkts Padomes L ēmumā 2004/860/EK par min ētā nolīguma parakst īšanu Eiropas 
Kopienas v ārdā un par tā atsevišķu noteikumu provizorisku piem ērošanu. 32 
Nolīgums ar Šveici, kas parakst īts 2004. gada 26. oktobr ī, paredz p ēc parakst īšanas 
provizoriski piem ērot atseviš ķus noteikumus, jo īpaši Šveices dal ību jauktaj ā komitejā, kas 
nodarbojas ar Šengenas acquis  attīstīšanu. 
                                                 
31 OV L 176, 10.07.1999., 35. lpp. 
32 OV L370/78 (2004/860/EK) 17.12.2004. 
 
LV 55   LV 2005/0047(COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES L ĒMUMS, 
ar kuru izveido Ārējo robežu fondu laika posmam no 2007. l īdz 2013. gadam k ā daļu no 
vispārīgās programmas „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība” 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu33, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu34, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu35, 
saskaņā ar Līguma36 251. pant ā noteikto proced ūru, 
tā kā 
(1) Lai gan ikviena dal ībvalsts dod ieguld ījumu augsta un vienveid īga līmeņa personu 
kontrolē un uzraudz ībā uz Eiropas Savien ības ārējām robežām saskaņā ar kopējiem 
noteikumiem, atseviš ķām dalībvalstīm ir lielāks slogs nek ā citām. 
(2) Atš ķirīgais slogs ir izskaidrojams ar atš ķirīgajām situācijām, kādas ir dal ībvalstīs 
atkarībā no ārējās robežas ģeogrāfiskiem aspektiem, atz ītu un darbojošos robežp ārejas 
punktu skaita, gan leg ālās, gan neleg ālās migrācijas spiediena l īmeņa, esošajiem 
riskiem un draudiem un, visbeidzot, valstu dienestu darba apjoma saist ībā ar vīzu 
pieteikumu izskat īšanu un v īzu izsniegšanu. 
(3) Ārējo robežu p ārvaldības sloga sadale starp dal ībvalstīm un Eiropas Savien ību ir viena 
no piecām ārējo robežu p ārvaldības politikas sast āvdaļām, ko ierosin ājusi Komisija 
savā 2002. gada 7. maija pazi ņojumā „Ceļā uz Eiropas Savien ības dalībvalstu ārējo 
robežu integr ētu pārvaldību"37 un ko Padome atbalst ījusi tās dokument ā „Eiropas 
Savienības dalībvalstu ārējo robežu p ārvaldības plāns”38. 
(4) Lai gan Padomes 2004. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido 
Eiropas A ģentūru operat īvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savien ības dalībvalstu 
                                                 
33 OV C … 
34 OV C … 
35 OV C … 
36 OV … 
37 KOM (2002) 233 gal īgais 
38 Padomes Dokuments 10019/02, 2002. gada 14. j ūnijs  
 
LV 56   LV ārējām robežām39 (tālāk tekstā – „Aģentūra”) ir iev ērojams solis ce ļā uz praktisk ās 
dimensijas pak āpenisku att īstīšanu attiec ībā uz kopēju integrētu robežu p ārvaldības 
sistēmu, efekt īvu kopēju ārējo robežu kontroles un uzraudz ības standartu īstenošanai 
nepieciešams Kopienas finanšu solidarit ātes mehānisms, lai atbalst ītu dalībvalstis, 
kuras Kopienas lab ā uzņemas past āvīgu un smagu finanšu slogu. 
(5) Ārējo robežo fondam (t ālāk tekstā – „Fonds”) ir j āmaterializ ē solidaritāte, finansi āli 
atbalstot t ās dalībvalstis, kuras piem ēro Šengenas noteikumus par ārējām robežām. 
(6) Šāds finansi ālais atbalsts ir j āpielāgo tā, lai tas vienlaikus rad ītu pāreju no Eiropas 
Savienības iepriekš ējā finansiālā atbalsta dal ībvalstīm, kuras š ā lēmuma spēkā stāšanās 
brīdī vēl nepiemēro daļu no Šengenas acquis  noteikumiem, ta ču nebūtu vienkārši 
turpinājums iepriekš no Eiropas Savien ības vispārējā budžeta l īdzekļiem finans ētām 
darbībām. Šādos gadījumos no Fonda b ūtu jāatbalsta tās dalībvalstis, kuras gatavojas 
pilnīgi piemērot minētos noteikumus, kam, atbilst īgi Hāgas programmas garam, b ūtu 
jānotiek iesp ējami drīz. 
(7) Turkl āt Fonda izveid ē jāņem vērā īpašas situ ācijas, piem ēram, tādu trešo valstu 
piederīgo tranzīts pa sauszemi, kuriem j āšķērso vienas vai vair āku dalībvalstu 
teritorija, lai p ārvietotos starp savas valsts da ļām, kuras nav ģeogrāfiski blakusesošas, 
un tas jādara ne vien attiec īgās(-o) dalībvalsts(-u) interes ēs, bet visu to dal ībvalstu 
interesēs, kuras ir atc ēlušas pārbaudi uz sav ām iekšējām robežām. Šādos gadījumos 
būtu izsmeļoši jādefinē finansējamās darbības un l īdzekļu asignējums jānosaka, 
balstoties uz faktisko vajadz ību novērtējumu attiec ībā uz šīm darbībām. 
(8) No Fonda b ūtu jāparedz atbalsts valstu pas ākumiem un sadarb ībai starp dal ībvalstīm 
attiecībā uz vīzu politiku un cit ām pirms robežas veicam ām darbībām, kuras notiek 
pirms kontroles uz ārējām robežām. Efekt īva to darb ību vadība, kuras organiz ē 
dalībvalstu konsul ārie dienesti treš ās valstīs, dod labumu kop ējai vīzu politikai, kas 
iekļaujas daudzpak āpju sistēmā, kuras m ērķis ir atvieglot likum īgu ceļošanu un 
cīnīties pret neleg ālu imigrāciju Eiropas Savien ībā, un kas ir kop ējās integrētās robežu 
pārvaldības sistēmas neatņemama sast āvdaļa. 
(9) Lai sadal ītu līdzekļus starp dal ībvalstīm, ir jānosaka objekt īvi kritēriji. Šajos krit ērijos 
jāņem vērā pastāvīgie elementi, kas nosaka dal ībvalsts faktisko izejas punktu attiec ībā 
uz tās pienākumiem saska ņā ar Šengenas acquis,  kā arī mainīgie elementi, kuri 
atspoguļo valsts iest āžu darba apjomu. Tom ēr atsevišķiem pastāvīgajiem elementiem 
ir jāpiekārto svari, lai, cita starp ā, ņemtu vērā riskus un draudus uz ārējām robežām, 
konsulāro dienestu relat īvo darba apjomu vai pasažieru pl ūsmu lielumu caur atz ītiem 
robežpārejas punktiem. Šaj ā sakarā varētu tikt lūgta Aģentūras palīdzība. 
(10) Ņemot vērā Aģentūras pamatuzdevumu – pal īdzēt dalībvalstīm īstenot ārējo robežu 
pārvaldības praktiskos aspektus – un, lai pilnveidotu t ās pamatuzdevuma 
papildināmību ar dal ībvalstu ārējo robežu kontroles un uzraudz ības pienākumiem, 
Komisijai b ūtu jāapspriežas ar A ģentūru par dal ībvalstu iesniegtaj ām daudzgadu 
programm ām un par Komisijas sagatavotaj ām stratēģiskajām pamatnost ādnēm. 
                                                 
39 OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp. 
 
LV 57   LV (11) Turkl āt Komisija var l ūgt Aģentūrai dot ieguld ījumu Komisijas veiktaj ā novērtējumā 
par Fonda ietekmi uz ārējo robežu politikas un ties ību aktu att īstību, Fonda un 
Aģentūras uzdevumu siner ģiju, kā par līdzekļu sadalei starp dal ībvalstīm piemērojamo 
kritēriju piemērotību, ņemot vērā Eiropas Savien ības mērķus šajā jomā. 
(12) Šis instruments ir izstr ādāts kā daļa no saska ņotas sistēmas ar nosaukumu visp ārīgā 
programma „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība", kuras m ērķis ir atrisin āt 
jautājumu par taisn īgu atbildības sadalījumu starp dal ībvalstīm attiecībā uz finansi ālo 
slogu, kas saist īts ar Eiropas Savien ības ārējo robežu integr ētas pārvaldības ieviešanu, 
kā arī ar kopējo patvēruma un imigr ācijas politiku īstenošanu, kas izstr ādātas saskaņā 
ar Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma IV sada ļu. 
(13) Dal ībvalsts dal ībai šajā instrument ā nevajadz ētu pārklāties ar tās dalību turpm ākā 
pagaidu instrument ā, kurš izstr ādāts, lai pal īdzētu atbalstu sa ņemošajām dalībvalstīm 
finansēt darbības uz Eiropas Savien ības jaunaj ām ārējām robežām, īstenojot Šengenas 
acquis  un ārējo robežu kontroli. 
(14) No Fonda sniegtais atbalsts b ūs efektīvāks un mērķtiecīgāks, ja atbalst āmo darbību 
līdzfinansēšana balst īsies uz strat ēģiskām daudzgadu programm ām un uz attiec īgām 
gada programm ām, ko sagatavo katra dal ībvalsts sadarb ībā ar Komisiju. 
(15) Balstoties uz Komisijas pie ņemtām stratēģiskajām pamatnost ādnēm, ikvienai 
dalībvalstij jāsagatavo daudzgadu pl ānošanas dokuments, kur ā ņemta vērā tās situācija 
un vajadz ības un izkl āstīta tās attīstības stratēģija, kuru Komisija apspriež un pie ņem, 
un kurš kalpo par pamatu gada programmu sagatavošanai. 
(16) Daudzgadu pl ānošana jāorientē uz Fonda m ērķu sasniegšanu, nodrošinot vajadz īgo 
finanšu līdzekļu pieejam ību un Kopienas un dal ībvalstu kop ējās darbības konsekvenci 
un nepārtrauktību. 
(17) Daudzgadu pl ānošanai j ānodrošina Fonda koordin ēšana ar citiem finanšu 
instrumentiem. 
(18) Saska ņā ar īstenošanas metod ēm, kas noteiktas 53. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā 
Padomes 2002. gada 25. j ūnija Finanšu regul ā, ko piem ēro Eiropas Kopienu 
vispārējam budžetam40, ir jāprecizē nosacījumi, kas Komisijai ļauj pildīt tās 
pienākumus, īstenojot Eiropas Kopienu visp ārējo budžetu, un j āprecizē pienākumi 
attiecībā uz sadarb ību ar dal ībvalstīm. Šo nosac ījumu piem ērošana Komisijai ļaus 
pārliecināties, ka dal ībvalstis Fondu izmanto likum īgi un pareizi un saska ņā ar 
pareizas finanšu p ārvaldības principu Finanšu regulas 27. panta izpratn ē. 
(19) Komisijai ir j ānosaka pieejamo saist ību apropri āciju provizoriskais sadal ījums, 
izmantojot objekt īvu un pārskatāmu pieeju. 
(20) Tehnisk ās palīdzības jomā no Fonda ir j ānodrošina atbalsts nov ērtējumiem, ar Fonda 
pārvaldību saistītās administrat īvās spējas uzlabošanai, p ētījumiem, izm ēģinājuma 
projektiem un pieredzes apmai ņai, jo īpaši nolūkā sekmēt novatoriskas pieejas un 
praksi. 
                                                 
40 OV L 248, 16.09.2002., 1. lpp. 
 
LV 58   LV (21) Dal ībvalstīm ir jāpieņem piemēroti pasākumi, lai nodrošin ātu pienācīgu pārvaldības un 
kontroles sist ēmu darbību. Tādēļ ir jānosaka visp ārīgie principi un vajadz īgās 
funkcijas, kuras ir j āizpilda vis ām programm ām. 
(22) Ir j āparedz vienas atbild īgās iestādes noteikšana Fonda pas ākumu pārvaldībai katrā 
dalībvalstī, kā arī jāprecizē šīs iestādes pienākumi. Tāpat ir jāparedz rev īzijas iestādes 
noteikšana un funkcijas. Turkl āt, lai garant ētu vienveid īgus kvalit ātes standartus 
izdevumu p ārskatu apstiprin āšanai pirms to nos ūtīšanas Komisijai un lai preciz ētu 
izdevumu p ārskatu pamat ā esošās inform ācijas veidus un kvalit āti, ir jāparedz 
apstiprināšanas iest ādes noteikšana. 
(23) Saska ņā ar subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principiem par pas ākumu īstenošanu 
un kontroli pirm ām kārtām atbildīgas ir dalībvalstīs. 
(24) Lai garant ētu daudzgadu un gada programmu efekt īvu un pareizu īstenošanu, ir 
jākonkretiz ē dalībvalstu pien ākumi attiec ībā uz pārvaldības un kontroles sist ēmām, 
izdevumu apstiprin āšanu, kā arī nelikum ību un Kopienas ties ību aktu p ārkāpumu 
aizkavēšanu, atkl āšanu un nov ēršanu. Jo īpaši attiec ībā uz pārvaldību un kontroli ir 
jānosaka kārtība, kādā dalībvalsts nodrošina, ka sist ēmas ir izveidotas un darbojas 
apmierinoši. 
(25) Neskarot Komisijas fina nšu kontroles pilnvaras, ir j āpalielina dal ībvalstu un Komisijas 
sadarbība šajā jomā un jānosaka krit ēriji, kas Komisijai ļautu savas valstu sist ēmu 
kontroles strat ēģijas kontekst ā noteikt noteikt ības pakāpi, kādu tai var sniegt valstu 
revīzijas iestādes. 
(26) No Fonda atbalst īto darbību efektivit āte un ietekme atkar īga arī no to nov ērtēšanas. 
Šajā sakarā ir jānosaka dal ībvalstu un Komisijas pien ākumi, kā arī nosacījumi, kas 
veicinātu novērtējuma uzticam ību. 
(27) Darb ības ir jānovērtē, ņemot vērā termiņa vidusposma nov ērtējumu un ietekmes 
novērtējumu, un nov ērtējuma process ir j āiekļauj projekta uzraudz ības pasākumos. 
(28) Ar šo l ēmumu visam programmas darb ības laikam nosaka finanšu pl ānu, kas ir 
galvenais atskaites punkts budžeta l ēmējinstitūcijai tādā nozīmē, kā paredzēts 
33. punkt ā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija iest āžu 
nolīgumā par budžeta discipl īnu un budžeta proced ūras uzlabošanu41. 
(29) Tā kā šā lēmuma m ērķus, proti, atbalst īt kopējas integr ētas robežu p ārvaldības 
sistēmas izveidi un to darb ību vadību, kuras organiz ē konsulārie dienesti treš ās valstīs, 
dalībvalstu līmenī nevar pien ācīgi sasniegt un r īcības mēroga un seku d ēļ šo mērķi var 
labāk sasniegt Kopienas l īmenī, Kopiena var noteikt pas ākumus saska ņā ar 
subsidiarit ātes principu, k ā noteikts L īguma 5. pant ā. Saskaņā ar minētajā pantā 
noteikto proporcionalit ātes principu šis l ēmums paredz tikai to, kas ir vajadz īgs šā 
mērķa sasniegšanai. 
                                                 
41 OV C 172, 18.06.1999., 1. lpp. 
 
LV 59   LV (30) Šā lēmuma izpildei vajadz īgie pasākumi jāpieņem saska ņā ar Padomes 1999. gada 
28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto ieviešanas pilnvaru 
īstenošanas k ārtību42. 
(31) Attiec ībā uz Islandi un Norv ēģiju šis lēmums papildina Šengenas acquis  tā nolīguma 
nozīmē, ko noslēgusi Eiropas Savien ības Padome, Islandes Republika un Norv ēģijas 
Karaliste par abu min ēto valstu iesaist īšanos Šengenas acquis ieviešanā, piemērošanā 
un izstrādē, kā to nosaka 1. panta A un B punkts Padomes L ēmumā 1999/437/EK par 
dažiem pas ākumiem min ētā nolīguma piem ērošanai.43 
(32) Attiec ībā uz Šveici šis l ēmums papildina Šengenas acquis noteikumus t ā nolīguma 
nozīmē, ko Eiropas Savien ība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfeder ācija noslēgusi 
par šīs valsts iesaist īšanos Šengenas acquis  īstenošanā, piemērošanā un izstr ādē, 
attiecībā uz jomu, ko nosaka 1. panta A. punkts Padomes L ēmumā 1999/437/EK kop ā 
ar 4. panta 1. punktu Padomes L ēmumā 2004/860/EK par nol īguma parakst īšanu 
Eiropas Kopienas v ārdā un par tā atsevišķu noteikumu provizorisku piem ērošanu.44 
(33) Lai noteiktu vajadz īgos papildu noteikumus š ā instrumenta īstenošanai, j ānoslēdz 
nolīgums starp Kopienu un iepriekš min ētajām iesaistītajām dalībvalstīm. 
(34) Saska ņā ar 1. un 2. pantu L īgumam par Eiropas Savien ību un Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgumam pievienotaj ā Protokol ā par Dānijas nost āju Dānija nepiedal ās šā 
lēmuma pie ņemšanā un šis lēmums tai nav saistošs un nav j āpiemēro. Ņemot vērā to, 
ka šis lēmums papildina Šengenas acquis  saskaņā ar Eiropas Kopienas dibin āšanas 
līguma treš ās daļas IV sada ļas noteikumiem un saska ņā ar minētā protokola 5. pantu, 
Dānijai sešu m ēnešu laikā pēc tam, kad Padome b ūs pieņēmusi šo l ēmumu, jāizlemj, 
vai tā to transpon ēs savos ties ību aktos. 
(35) Šis l ēmums noz īmē Šengenas acquis  noteikumu att īstīšanu, kurā Apvienot ā Karaliste 
nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija L ēmumu 2000/365/EK un v ēlāko 
Padomes 2004. gada 22. decembra L ēmumu 2004/926/EK par Lielbrit ānijas un 
Ziemeļīrijas Apvienot ās Karalistes l ūgumu piedal īties atseviš ķu Šengenas acquis  
noteikumu īstenošanā.45 Tādējādi Apvienot ā Karaliste nepiedal ās tā pieņemšanā un tas 
tai nav saistošs un nav j āpiemēro. 
(36) Šis l ēmums noz īmē Šengenas acquis  noteikumu att īstīšanu, kur ā Īrija nepiedal ās 
saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. febru āra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu 
piedalīties atseviš ķu Šengenas acquis  noteikumu īstenošanā.46 Tādējādi Īrija 
nepiedalās tā pieņemšanā un tas tai nav saistošs un nav j āpiemēro. 
                                                 
42 OV L 184, 17.07.1999., 23. lpp. 
43 OV L 176, 10.07.1999., 31. lpp. 
44 OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp. 
45 OV L 131, 01.06.2000., 43. lpp. 
46 OV L 64, 07.03.2002., 20. lpp. 
 
LV 60   LV IR PIEŅĒMUŠI ŠO L ĒMUMU. 
I NODAĻA 
PRIEKŠMETS, M ĒRĶI UN DARB ĪBAS 
1. pants 
Priekšmets un darb ības joma 
Ar šo lēmumu laika posmam no 2007. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 31. decembrim izveido 
Eiropas Ārējo robežu fondu, t ālāk tekstā – „Fonds”, k ā daļu no visp ārīgās programmas 
„Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība”, lai veicin ātu brīvības, drošības un tiesiskuma 
telpas stiprin āšanu. 
Šajā lēmumā noteikti m ērķi, kuru sasniegšanu Fonds sekm ē, tā īstenošanas nosac ījumi, 
pieejamie finanšu l īdzekļi un sadales krit ēriji, kas piem ērojami pieejamo finanšu l īdzekļu 
asignēšanā. 
Lēmumā noteikti Fonda p ārvaldības noteikumi, tostarp finanšu noteikumi, k ā arī uzraudzības 
un kontroles meh ānismi, balstoties uz pien ākumu sadali starp Komisiju un dal ībvalstīm. 
2. pants 
Definīcijas 
Šajā lēmumā: 
(a) „ārējās robežas” ir dal ībvalstu ārējās robežas, neatkar īgi no tā, vai tās ir 
pagaidu vai nav; 
(b) „pagaidu robežas” ir: 
– kopējā robeža starp dal ībvalsti, kas piln ībā īsteno Šengenas acquis , un 
dalībvalsti, kam Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saska ņā ar tās 
Pievienošan ās aktu, bet attiec ībā uz kuru nav st ājies spēkā Padomes 
lēmums, ar kuru pilnvaro piln ībā piemērot minēto acquis ; 
– kopējā robeža starp div ām dalībvalstīm, kurām Šengenas acquis ir 
pilnībā saistošs saska ņā ar to Pievienošan ās aktu, bet attiec ībā uz kurām 
nav stājies spēkā Padomes l ēmums, ar kuru pilnvaro piln ībā piemērot 
minēto acquis ; 
(c) „Aģentūra” ir Eiropas A ģentūra operat īvās sadarbības vadībai pie Eiropas 
Savienības dalībvalstu ārējām robežām, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) 
Nr. 2007/2004; 
(d) „kop ējā integrētā robežu pārvaldības sistēma” ir dal ībvalsts kompetento iest āžu 
izstrādāta un īstenota saska ņota pieeja t ām pieejamo cilv ēkresursu, iek ārtu un 
tehnoloģiju sadalei, lai vienveid īgi un sistem ātiski piem ērotu Eiropas 
 
LV 61   LV Savienības noteikumus nol ūkā ar kontroles un uzraudz ības uzdevumu izpildi 
augstā līmenī nodrošin āt ārējo robežu droš ību. Pieejai j ābūt saskaņā ar Eiropas 
Savienības noteikumiem un j ābalstās uz sistem ātisku ziņu vākšanu uz vietas 
par situācijām pirms dal ībvalsts ārējās robežas, uz un aiz t ās, ņemot vērā 
kopējo risku anal īzi, ko veic A ģentūra. 
3. pants 
Vispārīgie mērķi 
1. Fonds sekm ē šādu mērķu sasniegšanu: 
(a) kop ējās integrētās robežu p ārvaldības sistēmas īstenošanu dal ībvalstīs, lai 
nodrošinātu ārējo robežu kontroli un uzraudz ību; 
(b) personu pl ūsmu efekt īvu pārvaldību uz dal ībvalstu ārējām robežām, lai 
nodrošinātu, no vienas puses, augsta l īmeņa aizsardz ību uz ārējām robežām 
iekšējās drošības labad un, no otras puses, raitu robežš ķērsošanu labtic īgiem 
ceļotājiem saska ņā ar Šengenas acquis ; 
(c) vienveid īgu Eiropas Savien ības tiesību aktu piem ērošanu dal ībvalstīs un 
robežsargu darb ību vispārēju efektivit āti attiecībā uz viņu uzdevumiem uz 
ārējām robežām atbilstīgi Eiropas Savien ības tiesību aktiem; 
(d) to darb ību labāku vadību, kuras organiz ē dalībvalstu konsul ārie dienesti treš ās 
valstīs, kā arī dalībvalstu sadarb ību šajā jomā. 
2. No Fonda atbalsta tehnisk ās palīdzības finans ēšanu pēc dalībvalstu vai Komisijas 
iniciatīvas. 
4. pants 
Konkrētie mērķi 
1. Attiec ībā uz 3. panta 1. punkta a) apakšpunkt ā noteikto m ērķi no Fonda atbalsta 
šādus konkr ētus mērķus: 
(a) Aģentūras definēto ieteikumu, darb ības standartu un paraugprakses īstenošana; 
(b) tādu pasākumu izstr āde un piem ērošana, kuri vajadz īgi, lai uzlabotu 
uzraudzības sistēmas starp atz ītajiem robežp ārejas punktiem; 
(c) tādu pasākumu ieviešana vai efekt īvu sistēmu izstrāde, kas ļauj metodiski v ākt 
ziņas uz vietas par situ ācijas attīstību pirms ārējām robežām, uz un aiz t ām; 
(d) jebkura veida robežas (sauszemes, gaisa, j ūras) šķērsojošo personu skaita 
pienācīgas reģistrēšanas nodrošin āšana; 
(e) uzticamas un augstas kvalit ātes sistēmas ieviešana vai moderniz ācija statistikas 
datu un administrat īvo datu v ākšanai attiec ībā uz ceļotāju kategorij ām, 
 
LV 62   LV pārbaužu skaitu un veidu un uzraudz ības pasākumiem uz daž āda veida ārējām 
robežām, balstoties uz re ģistrēšanu un citiem datu v ākšanas avotiem; 
(f) efekt īvas, struktur ētas, stratēģiskas un praktiskas koordin ācijas iedibin āšana 
starp visām valsts iest ādēm, kas darbojas robežp ārejas punktos; 
(g) valsts robežsargu sp ēju un kvalifik ācijas uzlabošana attiec ībā uz viņu 
veicamajiem uzraudz ības un kontroles uzdevumiem; 
(h) inform ācijas apmai ņas uzlabošana valsts l īmenī starp iest ādēm, kas atbild īgas 
par ārējo robežu p ārvaldību un starp cit ām atbilstoš ām kompetent ām iestādēm; 
(i) kvalitat īvu pārvaldības standartu veicin āšana attiec ībā uz visām darbībām, kas 
tiek veiktas uz ārējām robežām. 
2. Attiec ībā uz 3. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā noteikto m ērķi no Fonda atbalsta 
šādus konkr ētus mērķus: 
(a) izņemot pagaidu robežas, sistem ātiskas personu kontroles izveide robežp ārejas 
punktos iece ļojot un izce ļojot, jo īpaši, izmantojot jaun as darba metodes, 
loģistikas pas ākumus un jaun ākos tehnolo ģijas sasniegumus; 
(b) tehnolo ģiju izmantošanas veicin āšana un specializ ēta apmācība darbiniekiem, 
kuri atbild par to efekt īvu ekspluat āciju; 
(c) inform ācijas apmai ņas veicin āšana un apm ācību uzlabošana par viltotiem 
ceļošanas dokumentiem, ieskaitot kop ēju instrumentu un prakses izstr ādi šādu 
dokumentu atkl āšanai; 
(d) inform ācijas efekt īvas saņemšanas veicin āšana robežp ārejas punktos re ālā 
laikā, izmantojot liela m ēroga IT sist ēmas, piem ēram, SIS un VIS, un efekt īva 
informācijas apmai ņa starp visiem robežp ārejas punktiem uz ārējām robežām 
reālā laikā; 
(e) Aģentūras iesniegto riska anal īzes rezult ātu ātras un sapr ātīgas izmantošanas 
nodrošināšana darb ību un tehnisk ā līmenī. 
3. Attiec ībā uz 3. panta 1. punkta c) apakšpunkt ā noteikto m ērķi no Fonda atbalsta 
šādus konkr ētus mērķus: 
(a) robežsargu izgl ītības, apm ācību un kvalifik āciju pakāpeniska vien ādošana 
dalībvalstīs, jo īpaši, īstenojot kop ēju mācību pamatprogrammu, ko izstr ādājusi 
Aģentūra, kā arī, konsekventi pa pildinot A ģentūras darbības šajā jomā; 
(b) robežsargu apmai ņas un nosūtīšanas atbalsts un palielin āšana starp dal ībvalstīm 
saskaņā ar Aģentūras pamatnost ādnēm un darb ībām šajā jomā; 
(c) līdzīgu vai vien ādu jaunāko tehnolo ģiju izmantošanas veicin āšana uz ārējām 
robežām, kad vien tas ir nepiecieša ms noteikumu pareizai, efekt īvai vai 
vienveidīgai piemērošanai; 
 
LV 63   LV (d) valsts iest āžu spēju veicināšana attiec ībā uz vienādu proced ūru piemērošanu un 
vienveidīgu, ātru un augstas kvalit ātes lēmumu pie ņemšanu par v īzu 
jautājumiem un par ties ībām ieceļot; 
(e) aiztur ēšanas zonu stiprin āšana lidost ās un jūras ostās un apst ākļu uzlabošana 
šajās zonās; 
(f) droš ības palielin āšana robežp ārejas punktu telp ās, lai nodrošin ātu robežsargu 
drošību un iekārtu, uzraudz ības sistēmu un transporta l īdzekļu aizsardz ību. 
4. Attiec ībā uz 3. panta 1. punkta d) apakšpunkt ā noteikto m ērķi no Fonda atbalsta 
šādus konkr ētus mērķus: 
(a) imigr ācijas sadarb ības koordinatoru t īkla darbsp ējas stiprin āšana un 
efektīvākas sadarb ības veicin āšana starp dal ībvalstu dienestiem, izmantojot 
tīklu; 
(b) pasākumu ieviešana attiec ībā uz reisiem, kas potenci āli var noz īmēt nelegālu 
ieceļošanu caur dal ībvalstu ārējām robežām; 
(c) efekt īvākas sadarb ības veicin āšana ar p ārvadātājiem izbraukšanas valstu 
lidostās, ieskaitot p ārvadātāju darbinieku vienveid īgu apmācību par ce ļošanas 
dokumentiem; 
(d) dalībvalstu sadarb ības veicin āšana, lai uzlabotu konsul āro dienestu sp ēju 
padziļināti izskatīt vīzu pieteikumus; 
(e) kop ējas izmekl ēšanas prakses, vienveid īgu administrat īvo proced ūru un 
lēmumu par v īzām veicināšana dalībvalsts konsul ārajos dienestos, kas atrodas 
dažādās trešās valstīs; 
(f) reāla veikuma sekm ēšana ceļā uz sistem ātisku un regul āru sadarb ību starp 
dažādu dalībvalstu konsul ārajiem un citiem dienestiem, ieskaitot resursu un 
līdzekļu apvienošanu, kas izmantojami v īzu izsniegšanai, inform ācijas 
apmaiņai, apsekojumiem un padzi ļinātai izskat īšanai attiec ībā uz vīzu 
pieteikumiem, k ā arī kopēja vīzu pieteikumu centra izveidei; 
(g) valstu iniciat īvas veicin āšana nol ūkā konsulārajos dienestos daž ādās 
dalībvalstīs ieviest kop ēju padziļinātas izskat īšanas praksi, vienveid īgas 
administrat īvās procedūras un lēmumu pie ņemšanas metodes attiec ībā uz vīzu 
izsniegšanu; 
(h) kop ēju konsulāro dienestu izveide, atbilst īgi politikas att īstībai šajā jomā. 
5. pants 
Atbilstīgās darbības dalībvalstīs  
1. No Fonda atbalsta dal ībvalstu darb ības, kas atbilst 4. panta 1. l īdz 4. punkt ā 
noteiktajiem m ērķiem un jo īpaši šādas darbības: 
 
LV 64   LV (a) robežp ārejas punktu infrastrukt ūra un ar to saist ītas ēkas, piem ēram, 
robežstacijas, helikopteru nos ēšanās laukumi vai gaid īšanas joslas vai nojumes 
transportl īdzekļiem un person ām robežpārejas punktos; 
(b) infrastrukt ūra un ēkas, kas vajadz īgas uzraudz ībai starp robežp ārejas punktiem; 
(c) iekārtas, piem ēram, laboratoriju iek ārtas, dokumentu p ārbaudes iek ārtas, 
atklāšanas instrumenti, p ārvietojami vai fiks ēti termināli piekļuvei SIS un 
valstu sist ēmām, termin āli pavadoņu signālu un citu sign ālu uztveršanai; 
(d) transportl īdzekļi ārējo robežu uzraudz ībai, piem ēram, automobi ļi, kuģi, 
helikopteri un vieglas lidmaš īnas, kas īpaši aprīkoti ar elektronisk ām iekārtām 
robežu uzraudz ībai un personu atkl āšanai smagkravas automobi ļos; 
(e) iekārtas inform ācijas apmai ņai starp attiec īgajām iestādēm reālā laikā; 
(f) inform ācijas un komunik āciju tehnolo ģiju sistēmas; 
(g) programmas darbinieku, piem ēram, robežsargu, imigr ācijas darbinieku un 
konsulāro darbinieku, nor īkošanai un apmai ņai starp dal ībvalstīm; 
(h) attiec īgu iestāžu darbinieku izgl ītība un apm ācība; 
(i) ieguld ījumi jaun āko tehnolo ģiju izstrādē, testēšanā un ierīkošanā; 
(j) pētījumi un izm ēģinājuma projekti A ģentūras defin ēto ieteikumu, darb ības 
standartu un paraugprakses īstenošanai; 
(k) pētījumi un izm ēģinājuma projekti ar m ērķi rosināt jauninājumus, veicin āt 
apmainīšanos ar pieredzi un para ugpraksi un uzlabot to darb ību vadību, kuras 
organizē dalībvalstu konsul ārie dienesti treš ās valstīs. 
2. No Fonda neatbalsta darb ības uz pagaidu robež ām, ja šīs darbības paredz struktur ālus 
ieguldījumus, kas nav sader īgi ar mērķi atcelt personu kontroli uz š īm robežām, un jo 
īpaši tās, kas min ētas 1. punkta a) un b) apakšpunkt ā. 
6. pants 
Kaļiņingradas Tranz īta shēma 
1. No Fonda atbalsta nesa ņemto maks ājumu summas par tranz īta vīzām un papildu 
izmaksas, kas rodas, īstenojot FTD un FRTD rež īmus saska ņā ar Padomes Regulu 
(EK) Nr. 693/200347 un Padomes Regulu (EK) Nr. 694/200348. 
2. Š ā panta 1. punkt ā minētās papildu izmaksas ir izmaksas, kuras rodas tieš ā sakarā ar 
īpašām prasībām, piemērojot īpašu tranz īta režīmu, un kuras rodas tranz īta vai citu 
vīzu izsniegšanas rezult ātā. 
                                                 
47 OV L 99, 17.04.2003., 8. lpp. 
48 OV L 99, 17.04.2003., 15. lpp. 
 
LV 65   LV Finansējumu var sa ņemt par šādiem papildu izmaksu veidiem: 
(a) ieguld ījumi infrastrukt ūrā; 
(b) robežsargu un dzelzce ļa darbinieku apm ācība; 
(c) papildu darb ības izmaksas, tostarp algas darbiniekiem, kuri konkr ēti piemēro 
īpašo tranz īta shēmu. 
3. Š ā panta 1. punkt ā minētos nesaņemtos maks ājumus apr ēķina, balstoties uz tranz īta 
vīzu maksājumu apm ēru, kas noteikts 12. pielikum ā Kopīgajā konsulārajā instrukcij ā 
par vīzām. 
7. pants 
Kopienas interes ēs esošas darb ības 
1. P ēc Komisijas iniciat īvas līdz 2 % no Fonda pieejamajiem l īdzekļiem var tikt 
izmantoti, lai piln ībā finansētu starptautiskas darb ības vai Kopienas interes ēs esošas 
darbības („Kopienas darb ības”), kas atbilst visp ārīgajam mērķim atbalst īt to darbību 
stiprināšanu, kuras organiz ē dalībvalstu konsul ārie dienesti treš ās valstīs, un 
dalībvalstu sadarb ību šajā jomā, kā arī mērķim veicin āt pakāpenisku muitas, 
veterinārās un fitosanit ārās kontroles iek ļaušanu robežu integr ētās pārvaldības 
darbību lokā atbilstīgi politikas att īstībai šajā jomā. 
2. Lai b ūtu atbilstīgas, Kopienas darb ībām ir jo īpaši: 
(a) jāveicina Kopienas sadarb ība Kopienas ties ību aktu un labas prakses 
īstenošanā; 
(b) jāsekmē starptautisku sadarb ības tīklu un izm ēģinājuma projektu izveide, 
balstoties uz starptautisk ām partner ībām starp konsul ārajiem dienestiem, kas 
atrodas div ās vai vairāk dalībvalstīs un kuru m ērķis ir veicin āt jauninājumus un 
atvieglot pieredzes un labas prakses apmai ņu; 
(c) jāatbalsta p ētījumi, inform ācijas izplat īšana un apmai ņa, tostarp par jaun āko 
tehnoloģiju izmantošanu, paraugpraksi un visiem citiem aspektiem saist ībā ar 
vispārīgo mērķi – atbalst īt to darbību stiprin āšanu, kuras organiz ē dalībvalstu 
konsulārie dienesti treš ās valstīs, un dalībvalstu sadarb ību šajā jomā; 
(d) jāsekmē projekti un p ētījumi par jaunu Kopienas sadarb ības veidu un Kopienas 
tiesību aktu iesp ējām šajā jomā; 
(e) jāsekmē statistikas pa ņēmienu, metožu un kop ēju rādītāju izstrāde. 
3. Gada darba programmu, kur ā nosaka Kopienas darb ību priorit ātes, pieņem saska ņā 
ar 52. panta 2. punkt ā minēto procedūru. 
 
LV 66   LV II NODA ĻA 
ATBALSTA PRINCIPI  
8. pants 
Papildināmība, saska ņotība un atbilst ība noteikumiem 
1. No Fonda sniedz atbalstu, kas papildina valstu, re ģionu un viet ējās darbības, tajās 
integrējot Kopienas priorit ātes. 
2. Komisija un dal ībvalstis nodrošina, ka pal īdzība no Fonda un no dal ībvalstīm ir 
saskanīga ar Kopienas darb ībām, politik ām un priorit ātēm. Šo saska ņotību īpaši 
norāda 20. pant ā minētajā daudzgadu programm ā. 
3. No Fonda finans ētajām darbībām jāatbilst Līguma un saska ņā ar to pieņemto tiesību 
aktu noteikumiem. 
9. pants 
Plānošana 
1. Fonda m ērķi tiek īstenoti divos daudzgadu programmu posmos (no 2007. l īdz 
2010. gadam un no 2011. l īdz 2013. gadam). Daudzgadu pl ānošanas sist ēmā ietilpst 
prioritātes un p ārvaldības, lēmumu pie ņemšanas, rev īzijas un apstiprin āšanas 
process. 
2. Komisijas pie ņemtās daudzgadu programmas īsteno ar gada programmu pal īdzību. 
10. pants 
Pasākumu subsidiarit āte un proporcionalit āte 
1. L ēmuma 20. un 22. pant ā minēto daudzgadu un gada programmu īstenošana ir 
dalībvalstu atbild ībā atbilstoš ā teritoriālā līmenī saskaņā ar katrai dal ībvalstij 
raksturīgo institucion ālo sistēmu. Šī atbildība tiek īstenota saska ņā ar šo lēmumu. 
2. Komisijas un dal ībvalstu izmantotie l īdzekļi tiek noteikti atš ķirīgi atkarībā no 
Kopienas ieguld ījuma apjoma saist ībā ar revīzijas noteikumiem. Diferenc ēšanu 
piemēro arī attiecībā uz noteikumiem par nov ērtējumu un par daudzgadu un gada 
programmu zi ņojumiem. 
11. pants 
Izpildes metodes 
 
LV 67   LV 1. Fondam asign ēto Kopienas budžetu izpilda saska ņā ar Padomes Regulas (EK, 
Euratom) Nr. 1605/200249 53. panta 1. punkta b) apakšpunktu, iz ņemot 7. pant ā 
minētās Kopienas darb ības un 17. pant ā minēto tehnisko pal īdzību. 
Dalībvalstis un Komisija nodrošina pareizas finanšu p ārvaldības principa iev ērošanu. 
2. Komisija īsteno savu Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta izpildes pien ākumu: 
(a) pārbaudot, vai dal ībvalstīs pastāv un pien ācīgi darbojas p ārvaldības un 
kontroles sist ēmas saska ņā ar 32. pant ā aprakstītajām procedūrām; 
(b) saska ņā ar 41. un 42. pantu p ārtraucot vai apturot visus maks ājumus vai da ļu 
no tiem, ja valstu p ārvaldības un kontroles sist ēmas nedarbojas, un saska ņā ar 
45. un 46. pant ā aprakstītajām proced ūrām piemērojot jebk ādas citas finanšu 
korekcijas. 
3. Valstis, kuras ir iesaist ītas Šengenas acquis  īstenošanā, piemērošanā un attīstīšanā, 
Fondā piedalās saskaņā ar šā lēmuma noteikumiem. 
4. Š ādai dalībai vajadz īgos papildu noteikumus preciz ē, noslēdzot vienošan ās, kurās 
iekļauj noteikumus, lai nodrošin ātu Kopienas finanšu interešu aizsardz ību un 
Revīzijas palātas revīzijas pilnvaras. 
12. pants 
Papildināmība 
1. Maks ājumi no Fonda neaizst āj dalībvalstu valsts sektora vai tiem l īdzvērtīgus 
izdevumus. 
2. Komisija sadarb ībā ar katru dal ībvalsti veic papildin āmības pārbaudi termi ņa 
vidusposm ā līdz 2012. gada 31. decembrim un p ēc īstenošanas l īdz 2015. gada 
31. decembrim. 
13. pants 
Partnerība 
1. Dal ībvalstis saska ņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem un praksi organiz ē 
partnerību ar iestādēm un strukt ūrām, kuras t ās norīko, proti: 
(a) kompetentaj ām reģionu, viet ējām, pilsētu un citām publisk ām iestādēm; 
(b) jebkur ām citām atbilstoš ām struktūrām, kas p ārstāv pilsonisko sabiedr ību, 
nevalstisk ās organizācijas, tostarp ar soci ālajiem partneriem. 
2. Dal ībvalstis nodrošina visu attiec īgo struktūru plašu un efekt īvu iesaisti saska ņā ar 
valsts noteikumiem un praksi. 
                                                 
49 OV L 248, 16.09.2002., 1. lpp. 
 
LV 68   LV 3. Partner ību īsteno, piln ībā ievērojot katras partneru kategorijas attiec īgās 
organizatorisk ās, juridisk ās un finansi ālās kompetences. 
4. Partner ība attiecas uz daudzgadu programmu sagatavošanu, īstenošanu, uzraudz ību 
un novērtēšanu. 
III NODA ĻA 
FINANŠU PL ĀNS 
14. pants 
Kopējie līdzekļi 
1. Finans ējuma bāzes summa Fonda īstenošanai no 2007. gada 1. janv āra līdz 
2013. gada 31. decembrim ir 2152 miljoni EUR. 
2. Fonda gada apropri ācijas apstiprina budžeta l ēmējinstitūcija finanšu perspekt īvas 
ietvaros. 
3. Komisija nosaka provizorisko gada apropri āciju sadal ījumu pa dal ībvalstīm saskaņā 
ar 15. pant ā noteiktajiem krit ērijiem. 
15. pants 
Līdzekļu gada sadal ījums atbilst īgajām darbībām dalībvalstīs 
1. Pieejamie gada l īdzekļi starp dal ībvalstīm tiek sadal īti šādi: 
(a) 40 % proporcion āli objektīviem faktoriem, kuri nosaka dal ībvalstu izejas 
stāvokli attiec ībā uz robežu p ārvaldību un v īzu politikas p ārvaldību 
konsulārajos dienestos iepriekš ējā gadā; un 
(b) 60 % proporcion āli kopējam attiec īgo personu skaitam un dal ībvalstī 
pieņemtajiem l ēmumiem, ar kuriem piem ēro Eiropas Savien ības tiesību aktus 
par robežu p ārvaldību un vīzu politikas p ārvaldību konsul ārajos dienestos 
iepriekšējā gadā. 
2. Attiec ībā uz 1. punkta a) apakšpunkt ā minēto komponenti ņem vērā šādus faktorus: 
ārējo sauszemes robežu garumu, ārējo jūras robežu garumu, atz īto robežp ārejas 
punktu skaitu un konsul āro dienestu skaitu. 
3. Šiem faktoriem piek ārto svarus, cita starp ā, atbilstīgi: 
– ārējo robežu veidam un ar to saist ītai uzraudz ības veikšanas sarež ģītības pakāpei; 
– pasažieru pl ūsmu lielumam caur atz ītiem robežp ārejas punktiem, kas ietekm ē 
spēju nodrošin āt plūsmu efekt īvu pārvaldību; 
– vīzu pieteikumu skaitam konsul ārajos dienestos; 
 
LV 69   LV – ar ārējām robežām saistīto risku un draudu pak āpei, ņemot vērā Aģentūras veikto 
riska anal īzi, izmantojot kop ēju integrētu riska anal īzes modeli; 
– konkrētajai situ ācijai atseviš ķās zonās, kurās ir augsts imigr ācijas spiediena 
līmenis. 
4. Attiec ībā uz 2. punkt ā minēto ārējo sauszemes robežu garumu apr ēķinā neņem vērā 
pagaidu robežas, iz ņemot to dal ībvalstu pagaidu robežas, kuras piln ībā īsteno 
Šengenas acquis . Taču attiecībā uz šīm pagaidu robež ām piemēro 65 % svarus 
attiecībā pret citām ārējām sauszemes robež ām. 
5. Attiec ībā uz 1. punkta b) apakšpunkt ā minēto kritēriju ņem vērā šādus faktorus: 
personu skaitu, kuras š ķērso robežas atz ītos robežp ārejas punktos, trešo valstu 
piederīgo skaitu, kuriem uz ārējām robežām ir atteikta iece ļošana, aiztur ēto personu 
skaitu un v īzu pieteikumu skaitu. 
6. Atsauces skait ļi par pasažieru pl ūsmām un trešo valstu pieder īgo skaitu, kuriem 
dalībvalsts uz robežas atteikusi iece ļošanu, ir jaun ākie pieejamie statistikas dati, 
kurus iesniedzis Eiropas Kopi enu Statistikas birojs saska ņā ar Kopienas ties ību 
aktiem. 
7 Ja 6. punkt ā minētie statistikas dati nav pieejami, nepieciešamos datus iesniedz 
dalībvalstis. 
8. Past āvīgajiem faktoriem piek ārtojamos svarus pie ņem saskaņā ar 52. panta 2. punkt ā 
minēto proced ūru. 
9. L īdzekļu asignējumā atbilstīgi 1. punktam neiek ļauj līdzekļus, kuri tiek pieš ķirti 
6. pantā minētajiem mērķiem. Šie l īdzekļi nevar pārsniegt 15 miljonus EUR un nevar 
pārsniegt 75 % no 6. panta 1. punkt ā minētajām kopējām izmaks ām. 
16. pants 
Finansēšanas strukt ūra 
1. Maks ājumi no Fonda tiek veikti subs īdiju veidā. 
2. No Fonda atbalst ītajām darbībām jānodrošina l īdzfinansējums no publiskiem vai 
privātiem avotiem, t ām ir jābūt bezpeļņas darbībām un par t ām nevar pretend ēt uz 
finansējumu no citiem Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta avotiem. 
3. Fonda apropri ācijas papildina dal ībvalstu asign ētos valsts sektora vai tiem 
līdzvērtīgus izdevumus pas ākumiem, uz kuriem attiecas šis l ēmums. 
4. Kopienas ieguld ījums atbalst ītajiem projektiem attiec ībā uz darbībām, kuras īsteno 
dalībvalstīs atbilstīgi 4. pantam, nevar p ārsniegt 50 % no konkr ētās darbības kopējām 
izmaksām. 
Šis ieguld ījums var tikt palielin āts līdz 60 % projektiem, kuri v ērsti uz konkr ētām 
prioritātēm, kas noteiktas Komisijas daudzgadu pamatnost ādnēs atbilst īgi 
18. pantam. 
 
LV 70   LV Šo ieguld ījumu palielina l īdz 75 % dal ībvalstīs, kuras sa ņem Kohēzijas fonda 
līdzekļus. 
5. Parasti Kopienas finansi ālo atbalstu darb ībām, kuras atbalsta no Fonda, pieš ķir uz 
laiku ne vair āk par trīs gadiem, pamatojoties uz regul āriem darba zi ņojumiem. 
17. pants 
Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciat īvas 
1. P ēc Komisijas iniciat īvas un/vai t ās vārdā no Fonda var finans ēt sagatavošanas 
pasākumus, uzraudz ības, administrat īvā un tehnisk ā atbalsta pas ākumus, k ā arī 
novērtēšanas, rev īzijas un p ārbaudes pas ākumus, kas vajadz īgi šā lēmuma 
īstenošanai, nep ārsniedzot 0,20 % no Fonda gada asign ējuma. 
2. Šaj ās darbībās ietilpst: 
(a) pētījumi, nov ērtējums, ekspertu zi ņojumi un statistikas dati, ieskaitot tos, kas ir 
vispārīga rakstura, attiec ībā uz Fonda darb ību; 
(b) pasākumi, kas paredz ēti partneriem, Fonda atbalsta sa ņēmējiem un sabiedr ībai 
kopumā, jo īpaši inform ācijas pasākumi; 
(c) datoriz ētu sistēmu uzstādīšana, izmantošana un savstarp ēja savienošana 
pārvaldības, uzraudz ības, pārbaužu un nov ērtējuma vajadz ībām; 
(d) nov ērtēšanas metožu uzlabojumi un inform ācijas apmai ņa par pieredzi šaj ā 
jomā. 
18. pants 
Tehniskā palīdzība pēc dalībvalstu iniciat īvas 
1. P ēc attiecīgās dalībvalsts iniciat īvas katras gada programmas ietvaros no Fonda var 
finansēt sagatavošanas pas ākumus, p ārvaldības, uzraudz ības, nov ērtēšanas, 
informēšanas un kontroles pas ākumus, k ā arī pasākumus nol ūkā stiprināt 
administrat īvo spēju šā Fonda īstenošanai. 
2. Tehniskajai pal īdzībai paredz ētā gada summa nevar p ārsniegt 4 % no dal ībvalstij 
piešķirtās gada līdzfinansējuma kopsummas, plus 30 000 EUR. 
IV NODAĻA 
PLĀNOŠANA  
19. pants 
Stratēģisko pamatnost ādņu pieņemšana 
 
LV 71   LV 1. Attiec ībā uz katru daudzgadu pl ānošanas periodu Komisija pie ņem stratēģiskās 
pamatnost ādnes, kur ās nosaka Fonda atbalsta strukt ūru, ņemot vērā panākto 
Kopienas ties ību aktu izstr ādē un īstenošanā ārējo robežu un v īzu politikas jom ā, kā 
arī Fonda finanšu l īdzekļu provizorisko sadal ījumu attiec īgā perioda ietvaros. 
2. Attiec ībā uz šā lēmuma 3. panta 1. punkta a) l īdz c) apakšpunktos min ētajiem 
vispārīgajiem m ērķiem, šajās pamatnost ādnēs jo īpaši tiek ņemtas vērā Kopienas 
prioritātes, lai veicin ātu pakāpenisku kop ējās integrētās robežu p ārvaldības sistēmas 
ieviešanu uz ārējām robežām un stiprin ātu Eiropas Savien ības ārējo robežu kontroli 
un uzraudz ību. 
3. Attiec ībā uz šā lēmuma 3. panta 1. punkta d) apakšpunkt ā minēto vispārīgo mērķi, 
šajās pamatnost ādnēs jo īpaši tiek ņemtas vērā Kopienas priorit ātes, lai turpin ātu 
attīstīt kopējo vīzu politiku, kas iek ļaujas daudzpak āpju sistēmā, kuras m ērķis ir 
atvieglot likum īgu ceļošanu un c īnīties pret neleg ālu imigrāciju, uzlabojot viet ējo 
konsulāro pārstāvniecību vīzu izsniegšanas proced ūras. 
4. Strat ēģiskās pamatnost ādnes pirmajam daudzgadu programmas posmam (no 
2007. līdz 2010. gadam) Komisija pie ņem vēlākais 2006. gada 31. mart ā un otrajam 
daudzgadu programmas posmam (no 2011. l īdz 2013. gadam) – v ēlākais 2010. gada 
31. martā. 
5. Strat ēģiskās pamatnost ādnes pie ņem saska ņā ar 52. panta 2. punkt ā minēto 
procedūru. 
20. pants 
Valstu daudzgadu programmu sagatavošana un apstiprin āšana 
1. Katra dal ībvalsts par katru pl ānošanas posmu un, balstoties uz 19. pant ā minētajām 
stratēģiskajām pamatnost ādnēm, ierosina daudzgadu programmas projektu, kur ā 
iekļauj šādu inform āciju: 
(a) dalībvalstī esošās situācijas aprakstu attiec ībā uz infrastrukt ūru, iekārtām, 
transportl īdzekļiem, inform ācijas un sazi ņas tehnolo ģiju sistēmām un 
darbinieku izgl ītības un apm ācību pasākumiem attiec īgi robežsardzes iest ādēs 
un konsul ārajās iestādēs; 
(b) attiec īgās dalībvalsts vajadz ību analīzi attiecībā uz infrastrukt ūru, iekārtām, 
transportl īdzekļiem, inform ācijas un sazi ņas tehnolo ģiju sistēmām un 
darbinieku izgl ītības un apm ācību pasākumiem attiec īgi robežsardzes iest ādēs 
un konsul ārajās iestādēs, kā arī norādes par darb ības mērķiem, kas izvirz īti šo 
vajadzību apmierin āšanai daudzgadu programmas perioda laik ā; 
(c) min ēto mērķu sasniegšanai paredz ētās atbilstoš ās stratēģijas izklāsts, preciz ējot 
to sasniegšanai piek ārtotās prioritātes, kā arī šo priorit āšu īstenošanai paredz ēto 
darbību apraksts; 
(d) norādes par to, vai š ī stratēģija ir sader īga ar citiem re ģionāliem, valsts un 
Kopienas instrumentiem; 
 
LV 72   LV (e) inform ācija par priorit ātēm un to konkr ētajiem mērķiem. Šos m ērķus raksturo 
kvantitatīvi, izmantojot ierobežotu skaitu īstenošanas, rezult ātu un ietekmes 
rādītāju, ņemot vērā proporcionalit ātes principu. Šiem r ādītājiem jāļauj mērīt 
sasniegto attiec ībā pret bāzes situāciju, kā arī prioritāšu sasniegšanai noteikto 
mērķu efektivit āti; 
(f) finanšu pl āna projekts, kur ā par katru priorit āti un katru gadu nor ādīts 
ierosinātais finanšu ieguld ījums no Fonda un valsts vai priv ātā līdzfinansējuma 
kopsumma; 
(g) daudzgadu programmas īstenošanas noteikumi, tostarp: 
– visas 25. pant ā paredzētās struktūras, ko nor īkojusi dal ībvalsts; 
– īstenošanas, uzraudz ības, kontroles un nov ērtējuma sistēmu apraksts; 
– finanšu pl ūsmu mobiliz ēšanas un aprites proced ūras, lai nodrošin ātu to 
pārskatāmību; 
– pieņemtie noteikumi, lai nodrošin ātu daudzgadu programmas publicit āti. 
2. Dal ībvalstis katru daudzgadu programmu sagatavo cieš ā sadarbībā ar 13. pant ā 
minētajiem partneriem. 
3. Dal ībvalstis iesniedz savus daudzgadu programmu projektus ne v ēlāk kā četrus 
mēnešus pēc tam, kad Komisija ir dar ījusi zināmas attiec īgā perioda strat ēģiskās 
pamatnost ādnes. 
4. Komisija ierosin āto daudzgadu programmu v ērtē, ņemot vērā šādus aspektus: 
(a) tās saskaņotību ar Fonda m ērķiem un 19. pant ā minētajām stratēģiskajām 
pamatnost ādnēm; 
(b) dalībvalsts ierosin ātās stratēģijas un darb ības priorit āšu atbilstību, piemērotību 
un sagaid āmos rezult ātus; 
(c) dalībvalstī izveidoto Fonda pas ākumu īstenošanas p ārvaldības un kontroles 
sistēmu atbilst ību šajā lēmumā izklāstītajiem noteikumiem; 
(d) tās atbilstību Kopienas ties ību aktiem un jo īpaši tiem Kopienas ties ību aktiem, 
kuru mērķis ir nodrošin āt personu br īvu pārvietošanos, kop ā ar 
papildpas ākumiem, kas ir tieši saist īti ar ārējo robežu kontroli, patv ērumu un 
imigrāciju. 
5. Ja Komisija uzskata, ka daudzgadu programma nav saska ņā ar stratēģiskajām 
pamatnost ādnēm vai neatbilst š ā lēmuma noteikumiem par p ārvaldības un kontroles 
sistēmām, tā lūdz dalībvalsti atbilstoši p ārskatīt ierosināto programmu. 
6. Komisija katru daudzgadu programmu apstiprina četru mēnešu laikā no tās oficiālās 
iesniegšanas saska ņā ar 52. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
 
LV 73   LV 21. pants 
Daudzgadu programmu p ārskatīšana 
1. Daudzgadu programmu p ārskata pēc attiecīgās dalībvalsts vai Komisijas iniciat īvas 
un vajadz ības gadījumā koriģē uz atlikušo programmas periodu, lai vair āk ņemtu 
vērā Kopienas priorit ātes vai to dar ītu citādi, jo īpaši, ņemot vērā Padomes 
secinājumus. Daudzgadu programmas var p ārskatīt arī novērtējuma rezult ātā un/vai 
saskaroties ar gr ūtībām to īstenošanā. 
2. L ēmumu, ar kuru apstiprina  daudzgadu programmas p ārskatīšanu, Komisija pie ņem 
iespējami drīz pēc attiecīgās dalībvalsts piepras ījuma ofici ālās iesniegšanas. 
22. pants 
Gada programmas 
1. Komisijas apstiprin ātās daudzgadu programmas īsteno ar gada darba programmu 
palīdzību. 
2. Komisija dal ībvalstīm ne vēlāk kā katra gada 1. j ūlijā nodrošina apl ēsi par tām 
piešķiramajām summ ām nākamajā gadā no kop ējām gada budžeta proced ūras 
rezultātā piešķirtajām apropri ācijām, kas apr ēķinātas, kā paredzēts 15. pant ā. 
3. Dal ībvalstis Komisijai ne v ēlāk kā katra gada 1. novembr ī iesniedz gada programmas 
projektu n ākamajam gadam, kas sagatavots saska ņā ar daudzgadu programmu un 
kurā ietverti: 
(a) gada programmas ietvaros finans ējamo projektu izv ēles vispārīgie noteikumi; 
(b) atbild īgās iestādes veicamo uzdevumu apraksts attiec ībā uz gada programmas 
īstenošanu; 
(c) ierosin ātais Fonda finansi ālā atbalsta sadal ījums pa programmas darb ībām, kā 
arī norāde par gada programmas īstenošanas nol ūkos piepras īto summu 
tehniskās palīdzības izdevumu segšanai saska ņā ar 18. pantu. 
4. Izskatot dal ībvalsts ierosin ājumu, Komisija ņem vērā budžeta proced ūras rezult ātā 
Fondam pieš ķirto apropri āciju galīgo summu un l ēmumu par l īdzfinansējumu no 
Fonda pie ņem ne vēlāk kā attiecīgā gada 1. mart ā. Lēmumā norāda dalībvalstij 
piešķirto summu un laika posmu, kur ā izdevumi ir atbilst īgi. Komisija nos ūta 
Aģentūrai apstiprin ātās valstu gada programmas. 
V NODA ĻA 
PĀRVALDĪBAS UN KONTROLES SIST ĒMAS  
23. pants 
Īstenošana 
 
LV 74   LV Komisija atbild par š ā lēmuma īstenošanu un pie ņem vajadz īgos īstenošanas noteikumus. 
24. pants 
Pārvaldības un kontroles sist ēmu vispārējie principi 
Dalībvalstu ieviestaj ām daudzgadu programmu p ārvaldības un kontroles sist ēmām 
jānodrošina: 
(a) ar p ārvaldību un kontroli saist īto struktūru un/vai dienestu funkciju skaidra 
definēšana un skaidrs funkciju sadal ījums katras strukt ūras un/vai dienesta 
iekšienē; 
(b) skaidrs funkciju noš ķīrums starp strukt ūrām un/vai dienestiem, kam uztic ēta 
pārvaldība, izdevumu apstiprin āšana un kontrole, k ā arī funkciju sadal ījums 
katras strukt ūras un/vai dienesta iekšien ē; 
(c) atbilstoši l īdzekļi katrai strukt ūrai vai dienestam tiem noteikto funkciju 
īstenošanai laika period ā, kurā tiek īstenotas no Fonda finans ētās darbības; 
(d) efekt īvi iekšējās kontroles nosac ījumi atbild īgajā iestādē un ikvien ā deleģētā 
iestādē; 
(e) uzticamas datoriz ētās uzskaites, uzraudz ības un finanšu inform ācijas sistēmas; 
(f) efekt īva ziņošanas un uzraudz ības sistēma uzdevumu izpildes dele ģēšanas 
gadījumā; 
(g) detaliz ētas proced ūru rokasgr āmatas attiec ībā uz veicamaj ām funkcij ām; 
(h) efekt īvi sistēmas darbības revīzijas nosac ījumi; 
(i) sistēmas un proced ūras, kas nodrošina pietiekamas rev īzijas liecības; 
(j) proced ūras ziņošanai par p ārkāpumiem un to uzraudz ībai, kā arī nepareizi 
izmaksāto summu atg ūšanai. 
25. pants 
Iestāžu norīkošana 
1. Katrai daudzgadu programmai dal ībvalsts nor īko: 
(a) atbild īgo iestādi: dalībvalsts funkcion ālu struktūru vai dal ībvalsts nor īkotu 
valsts iest ādi vai strukt ūru, kas atbild par Fonda atbalst īto daudzgadu un gada 
programmu p ārvaldību un nodrošina visa veida sazi ņu ar Komisiju. 
(b) apstiprin āšanas iest ādi: valsts iest ādi vai strukt ūru, kas ir funkcion āli neatkarīga 
no ikviena atbild īgās iestādes apstiprin āšanas dienesta, un kuru nor īkojusi 
dalībvalsts, lai apstiprin ātu izdevumu p ārskatus un maks ājumu piepras ījumus 
pirms tie tiek nos ūtīti Komisijai; 
 
LV 75   LV (c) revīzijas iestādi: valsts iest ādi vai strukt ūru, kas ir funkcion āli neatkar īga no 
ikviena dal ībvalsts nor īkotās atbildīgās iestādes apstiprinoš ā dienesta un kas 
atbild par p ārliecināšanos par p ārvaldības un kontroles sist ēmu pareizu 
darbību; 
(d) vajadz ības gadījumā – deleģēto iestādi; 
(e) strukt ūru, kas nov ērtē sistēmu atbilst ību un kuru nor īko brīdī, kad Komisijai 
tiek iesniegta katra daud zgadu programma. Komisija  var piekrist, ka nor īkotā 
revīzijas iest āde ir arī sistēmu atbilst ības novērtēšanas strukt ūra, ja tai ir 
vajadzīgā darbspēja un funkcion ālā neatkarība. Tai savs darbs ir j āveic saska ņā 
ar starptautiskajiem rev īzijas standartiem. 
2. Dal ībvalsts pie ņem noteikumus par t ās attiecībām ar min ētajām iestādēm un 
struktūrām, kā arī to attiecībām ar Komisiju. 
3. Iev ērojot 24. panta b) apakš punktu, kontroles un apstiprin āšanas funkcijas var veikt 
viena un t ā pati strukt ūra vai dienests. 
4. Noteikumus 26. l īdz 30. panta piem ērošanai Komisija pie ņem saska ņā ar 52. panta 
2. punktā minēto procedūru. 
26. pants 
Atbildīgā iestāde 
1. Atbild īgā iestāde var būt pašas dal ībvalsts strukt ūra, valsts publiska iest āde, kā arī 
dalībvalsts priv āto tiesību subjekts ar publisk ā dienesta uzdevumiem. Ja dal ībvalsts 
par atbild īgo iestādi norīko tādu, kura nav pašas dal ībvalsts strukt ūra, tā nosaka visus 
nosacījumus tās attiecībām ar minēto iestādi un šīs iestādes attiecībām ar Komisiju. 
2. Nor īkotajai atbild īgajai iestādei jāatbilst šādiem oblig ātajiem nosac ījumiem: 
(a) tai ir j ābūt juridiskas personas statusam, iz ņemot, ja t ā ir dalībvalsts 
funkcionāla struktūra; 
(b) tai ir j ābūt infrastrukt ūrai, kas vajadz īga vieglas sazi ņas nodrošin āšanai ar plašu 
lietotāju loku, k ā arī ar citu dal ībvalstu atbild īgajām iestādēm un ar Komisiju; 
(c) tai ir j ādarbojas administrat īvā kontekst ā, kas tai ļauj savus uzdevumus veikt 
pareizi un izvair īties no jebk āda interešu konflikta; 
(d) tai ir j āspēj piemērot Kopienas fondu p ārvaldības noteikumus; 
(e) tās finanšu un p ārvaldības spējai ir jābūt samērīgai ar Kopienas fondu apjomu, 
kas tai būs jāpārvalda; 
(f) tās rīcībā ir jābūt darbiniekiem ar darbam starptautisk ā vidē atbilstošu 
profesion ālo kvalifik āciju un valodu prasm ēm. 
 
LV 76   LV 3. Dal ībvalsts atbild īgajai iest ādei nodrošina atbilstošu finans ējumu, lai t ā varētu 
pienācīgi un nep ārtraukti veikt savus uzdevumus vis ā 2007. – 2013. gada perioda 
laikā. 
27. pants 
Atbildīgās iestādes uzdevumi 
1. Atbild īgā iestāde atbild par daudzgadu programmas efekt īvu, lietder īgu un pareizu 
pārvaldību un īstenošanu. Konkr ēti, tās uzdevumi ir: 
(a) apspriesties ar atbilsto šiem partneriem (nevalstisk ām organiz ācijām, vietējām 
iestādēm, kompetent ām starptautisk ām organiz ācijām, sociālajiem partneriem 
utt.) partner ībā, kas izveidota atbilst īgi 13. pantam; 
(b) iesniegt Komisijai 20. un 22. pant ā noteikto daudzgadu un gada programmu 
projektus; 
(c) organiz ēt un public ēt konkursu pazi ņojumus un uzaicin ājumus iesniegt 
priekšlikumus; 
(d) organiz ēt atlases un Fonda l īdzfinansējuma pieš ķiršanas proced ūras saskaņā ar 
pārskatāmības, vienl īdzīgas attieksmes un subs īdiju neapvienošanas 
principiem; 
(e) saņemt maks ājumus no Komisijas un veikt maks ājumus atbalsta sa ņēmējiem; 
(f) nodrošin āt Fonda līdzfinansējuma un citu atbilstošu valsts un Kopienas finanšu 
instrumentu konsekvenci un papildin āmību; 
(g) pārbaudīt līdzfinansēto preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu un to, ka par 
darbībām uzrādītie izdevumi ir faktiski radušies un atbilst Kopienas un valsts 
noteikumiem; 
(h) nodrošin āt, ka pastāv datorizēta sistēma detaliz ētu uzskaites datu re ģistrēšanai 
un uzglab āšanai par katru gada programmu darb ību un ka tiek apkopoti dati par 
īstenošanu, kas vajadz īgi finanšu p ārvaldībai, uzraudz ībai, kontrolei un 
novērtēšanai; 
(i) nodrošin āt, ka atbalsta sa ņēmēji un citas strukt ūras, kas iesaist ītas no Fonda 
līdzfinansēto darbību īstenošanā, attiecībā uz visiem ar darb ību saistītajiem 
darījumiem vai nu izmanto atseviš ķu uzskaites sist ēmu vai piem ērotu uzskaites 
kodu sistēmu; 
(j) nodrošin āt, ka 48. pant ā minēto daudzgadu programmu nov ērtēšanu veic šaj ā 
lēmumā noteiktajos termi ņos un ka t ā atbilst kvalit ātes standartiem, par ko 
vienojušās Komisija un dal ībvalsts; 
(k) iedibin āt proced ūras, lai nodrošin ātu, ka visi dokumenti attiec ībā uz 
izdevumiem un rev īziju, kas vajadz īgi pietiekamu rev īzijas liec ību 
nodrošināšanai, tiek tur ēti saskaņā ar 43. pant ā minētajām prasībām; 
 
LV 77   LV (l) nodrošin āt, ka revīzijas iestāde 30. panta 1. punkt ā noteikto rev īziju veikšanai 
saņem visu vajadz īgo inform āciju par izmantotaj ām pārvaldības proced ūrām un 
no Fonda l īdzfinansējumu saņēmušajiem projektiem; 
(m) nodrošin āt, ka apstiprinoš ā iestāde, lai var ētu sniegt apstiprin ājumu, saņemtu 
visu vajadz īgo inform āciju par proced ūrām un veiktaj ām revīzijām attiecībā uz 
izdevumiem; 
(n) sagatavot un Komisijai iesniegt zi ņojumus, apstiprinoš ās iestādes apstiprin ātos 
izdevumu p ārskatus un maks ājumu piepras ījumus; 
(o) veikt inform ēšanu un konsult ēšanu, kā arī publiskot atbalst īto darbību 
rezultātus; 
(p) sadarboties ar Komisiju un atbild īgajām iestādēm citās dalībvalstīs. 
2. Atbild īgās iestādes veiktās pārvaldības darbības, kas saist ītas ar projektu īstenošanu 
dalībvalstīs, var finans ēt saskaņā ar 18. pant ā minētajiem tehnisk ās palīdzības 
nosacījumiem. 
28. pants 
Atbildīgās iestādes uzdevumu dele ģēšana 
1. Ja visi atbild īgās iestādes uzdevumi vai to da ļa tiek dele ģēti deleģētajai iestādei, 
atbildīgā iestāde precīzi nosaka dele ģēto uzdevumu apjomu un s īki izstrādātas 
procedūras deleģēto uzdevumu īstenošanai, kur ām ir jāatbilst iepriekš 26. pant ā 
izklāstītajiem nosac ījumiem. 
2. Šaj ās procedūrās iekļauj pienākumu regul āri informēt atbildīgo iestādi par dele ģēto 
uzdevumu efekt īvu izpildi un izmantoto l īdzekļu aprakstu. 
29. pants 
Apstiprinoš ā iestāde 
1. Daudzgadu programmas apstiprinoš ā iestāde: 
(a) apstiprina, ka: 
– izdevumu p ārskats ir pareizs, sast ādīts, izmantojot uzticamas uzskaites 
sistēmas, un tā pamatā ir pārbaudāmi apliecinošie dokumenti; 
– uzrādītie izdevumi atbilst sp ēkā esošiem Kopienas un valsts noteikumiem 
un ir radušies saist ībā ar darb ībām, kas izraudz ītas saska ņā ar 
programmai piem ērojamiem krit ērijiem un iev ērojot Kopienas un valsts 
noteikumus; 
 
LV 78   LV (b) apstiprin ājuma sniegšanas nol ūkā pārliecinās, ka tā ir saņēmusi vajadz īgo 
informāciju no atbild īgās iestādes par proced ūrām un veiktaj ām revīzijām 
attiecībā uz izdevumiem, kas uzr ādīti izdevumu p ārskatos; 
(c) apstiprin ājuma sniegšanas nol ūkā ņem vērā visu revīzijas iestādes vai tās vārdā 
veikto rev īziju rezult ātus; 
(d) datoriz ētā veidā saglabā Komisijai uzr ādīto izdevumu uzskaites datus; 
(e) nodrošina t āda Kopienas finans ējuma atgūšanu, kas p ārkāpumu konstat ācijas 
rezultātā ir atzīts par nepareizi izmaks ātu, un, attiec īgā gadījumā, procentu 
piedziņu, kā arī veic atgūstamo summu uzskaiti un atmaks ā Komisijai atg ūtās 
summas, ja iesp ējams, tās atņemot no n ākamā izdevumu p ārskata. 
2. Apstiprinoš ās iestādes veikt ās darbības, kas saist ītas ar projektu īstenošanu 
dalībvalstīs, var finans ēt saskaņā ar 18. pant ā minētajiem tehnisk ās palīdzības 
nosacījumiem, ja tiek iev ērotas šīs iestādes prerogat īvas, kas aprakst ītas 25. pant ā. 
30. pants 
Revīzijas iestāde 
1. Daudzgadu programmas rev īzijas iestāde: 
(a) nodrošina, ka rev īzija tiek veikta saska ņā ar starptautiskiem rev īzijas 
standartiem, lai p ārliecinātos par daudzgadu programmas p ārvaldības un 
kontroles sist ēmas efekt īvu darbību; 
(b) nodrošina, ka darb ību revīzija, lai p ārbaudītu uzrādītos izdevumus, tiek veikta, 
balstoties uz atbilstošu izlasi; izlasei ir j āaptver vismaz 10 % no kop ējiem 
atbilstīgajiem izdevumiem attiec ībā uz katru daudzgadu programmu; 
(c) sešu m ēnešu laik ā no daudzgadu programmas apstiprin āšanas Komisijai 
iesniedz rev īzijas strat ēģiju, kurā norāda strukt ūras, kuras veiks a) un 
b) apakšpunkt ā minētās revīzijas, izmantojamo metodi, no Fonda atbalst īto 
darbību izlases metodi rev īzijas nolūkā, kā arī revīziju provizorisko pl ānu, lai 
nodrošinātu, ka ir veikta galveno Fonda l īdzfinansējuma saņēmēju revīzija un 
ka revīzijas ir vienm ērīgi sadalītas visa programmas perioda laik ā. 
2. Ja atbilst īgi šim lēmumam nor īkotā revīzijas iestāde ir arī norīkotā revīzijas iestāde 
atbilstīgi lēmumiem …, … un …50 vai ja diviem vai vair ākiem no šiem fondiem tiek 
piemērotas kop ējas sistēmas, var iesniegt vienu apvienotu rev īzijas strat ēģiju, kas 
minēta 1. punkta c) apakšpunkt ā. 
3. Rev īzijas iestāde sagatavo 50. panta 2. punkt ā minētā gada programmu īstenošanas 
galīgā ziņojuma projektu, kur ā ietver: 
                                                 
50 Iek ļaut norādes par lēmumiem, ar kuriem izveido EBF, Integr ācijas fondu un Atgriešan ās fondu. 
 
LV 79   LV (a) gada rev īzijas ziņojumu, kur ā izklāstīti secinājumi par rev īzijām, kas saska ņā ar 
revīzijas strat ēģiju veiktas attiec ībā uz gada programmu, zi ņojot par visiem 
konstatētajiem trūkumiem programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmās; 
(b) atzinumu par to, vai p ārvaldības un kontroles sist ēma ir darbojusies efekt īvi un 
nodrošinājusi pietiekamu garantiju par Komisijai iesniegto izdevumu p ārskatu 
pareizību un to pamat ā esošo dar ījumu likum ību un pareiz ību; 
(c) apliecin ājumu, kur ā novērtēta galīgā atlikuma maks ājuma piepras ījuma 
pamatotība un gal īgā izdevumu p ārskata pamat ā esošo dar ījumu likum ība un 
pareizība. 
4. Ja 1. punkt ā minētās revīzijas veic cita strukt ūra nekā revīzijas iestāde, revīzijas 
iestāde pārliecinās, ka min ētajām struktūrām ir nepieciešam ā funkcion ālā neatkarība 
un ka darbs tiek veikts atb ilstoši starptautiski pie ņemtiem rev īzijas standartiem. 
5. Rev īzijas iestādes vai 4. punkt ā minētās struktūras veiktās darbības, kas saist ītas ar 
dalībvalstīs īstenotajiem projektiem, var finans ēt saskaņā ar 18. pant ā minētajiem 
tehniskās palīdzības nosac ījumiem, ja tiek iev ērotas šīs iestādes prerogat īvas, kas 
aprakstītas 25. pant ā. 
VI NODA ĻA 
KONTROLE  
31. pants 
Dalībvalstu kompetence 
1. Dal ībvalstis atbild par daudzgadu un ga da programmu pareizu finanšu p ārvaldību un 
par notikušo dar ījumu likum ību un pareiz ību. 
2. T ās pārliecinās, ka atbild īgās iestādes un attiec īgās deleģētās iestādes, apstiprinoš ās 
iestādes, revīzijas iestādes un jebkuras citas iesaist ītās struktūras saņem pienācīgus 
norādījumus par 24. l īdz 30. pant ā minēto pārvaldības un kontroles sist ēmu izveidi, 
lai nodrošin ātu Kopienas finans ējuma efekt īvu un pareizu izmantošanu. 
3. Dal ībvalstis aizkav ē, atklāj un nov ērš pārkāpumus. T ās par pārkāpumiem zi ņo 
Komisijai un to inform ē par administrat īvo un tiesas procesu gaitu. 
Ja nevar atg ūt atbalsta sa ņēmējam nepareizi samaks ātās summas, dal ībvalsts atbild 
par zaudēto summu iemaks āšanu Eiropas Kopienu budžet ā. 
4. Dal ībvalstis ir pirm ā kārtā atbildīgas par darb ību finanšu kontroli un nodrošina, ka 
pārvaldības sistēmas tiek izmantotas un rev īzijas veiktas t ā, lai nodrošin ātu Kopienas 
līdzekļu pareizu un efekt īvu izmantojumu. T ās Komisijai iesniedz šo sist ēmu 
aprakstu. 
5. Dal ībvalstis sadarb ībā ar Komisiju v āc statistikas datus, kas vajadz īgi, lai piem ērotu 
15. pantu. 
 
LV 80   LV 6. S īki izstrādātus noteikumus 1. l īdz 5. punkta piem ērošanai pie ņem saska ņā ar 
52. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
32. pants 
Pārvaldības un kontroles sist ēmas 
1. Pirms tiek pie ņemta daudzgadu programma, dal ībvalstis p ārliecinās, ka pārvaldības 
un kontroles sist ēmas ir izveidotas saska ņā ar 24. līdz 30. pantu. T ās atbild par to, lai 
visa programmas perioda laik ā sistēmas darbotos pien ācīgi. 
2. Kop ā ar katru daudzgadu programmas projektu dal ībvalstis Komisijai iesniedz 
sistēmu aprakstu, kur ā jo īpaši ietver atbild īgo iestāžu, deleģēto iestāžu un 
apstiprinošo iest āžu organiz ācijas un proced ūru aprakstu, k ā arī šo iestāžu un 
struktūru, revīzijas iestādes un ikvienas citas t ās vārdā revīziju veicošas strukt ūras 
iekšējo revīzijas sistēmu aprakstu. 
3. Tr īs mēnešu laikā no katra daudzgadu programmas pr ojekta iesniegšanas Komisijai 
dalībvalstis iesniedz zi ņojumu, kuru sagatavojusi sist ēmu atbilst ības pārbaudes 
struktūra un kur ā izklāstīti sistēmu novērtējuma rezult āti un sniegts at zinums par to 
atbilstību 24. līdz 30. pantam. Ja atzinums ir ar atrun ām, ziņojumā norāda trūkumus 
un to nopietn ības pakāpi. Saska ņojot ar Komisiju, dal ībvalstis sagatavo pl ānu ar 
veicamajiem kori ģējošiem pas ākumiem un to īstenošanas grafiku. 
4. S īki izstrādātus noteikumus 1. l īdz 3. punkta piem ērošanai pie ņem saska ņā ar 
52. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
33. pants 
Komisijas kompetence 
1. Komisija saska ņā ar 30. pant ā noteikto proced ūru pārliecinās, ka dal ībvalstis ir 
izveidojušas p ārvaldības un kontroles sist ēmas atbilst īgi 24. līdz 30. pantam un, 
balstoties uz gada rev īzijas ziņojumiem un uz Komisijas pašas veikt ām revīzijām, ka 
daudzgadu programmu īstenošanas period ā sistēmas darbojas pien ācīgi. 
2. Neskarot dal ībvalstu veikt ās revīzijas, Komisijas amatpersonas vai pilnvaroti 
Komisijas p ārstāvji var veikt rev īziju uz vietas, lai p ārbaudītu, vai pārvaldības un 
kontroles sist ēmas darbojas efekt īvi, ieskaitot rev īziju par gada programm ās 
iekļautām darbībām, par rev īziju paziņojot vismaz vienu darba dienu iepriekš. Šaj ās 
revīzijās var piedal īties attiec īgās dalībvalsts amatpersonas vai pilnvaroti p ārstāvji. 
3. Komisija var piepras īt dalībvalstij veikt p ārbaudi uz vietas, lai p ārbaudītu, vai 
sistēmas darbojas pareizi, vai ar ī viena vai vair āku darījumu pareizumu. Šaj ās 
revīzijās var piedal īties Komisijas amatpersonas vai pilnvaroti Komisijas p ārstāvji. 
4. Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka attiec ībā uz Fonda atbalst ītajām 
darbībām tiek sniegta atbilstoša inform ācija, publicit āte un atgriezenisk ā saikne. 
 
LV 81   LV 5. Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm nodrošina darb ību saskaņotību un papildin āmību 
ar citām attiecīgajām Kopienas politik ām, instrumentiem un iniciat īvām. 
34. pants 
Sadarbība ar dal ībvalsts kontroles iest ādēm 
1. Komisija sadarbojas ar  daudzgadu programmu rev īzijas iestādēm, lai koordin ētu to 
attiecīgos kontroles pl ānus un rev īzijas metodes, un nekav ējoties apmain ās ar veikto 
pārvaldības un kontroles sist ēmu revīzijas rezult ātiem nolūkā iespējami efekt īvi 
izmantot kontroles resursus un nov ērst nevajadz īgu darba dubl ēšanos. 
Komisija dara zin āmus savus koment ārus par rev īzijas strat ēģiju, kas iesniegta 
saskaņā ar 30. pantu, ne v ēlāk kā trīs mēnešus vai pirmaj ā sanāksmē pēc tās 
saņemšanas. 
2. Sagatavojot savu rev īzijas strat ēģiju, Komisija nosaka t ādas daudzgadu programmas: 
(a) kuras bez atrun ām atbilst saska ņā ar 32. pantu izveidotajai sist ēmai vai 
attiecībā uz kurām pēc koriģējošo pasākumu īstenošanas atrunas ir atsauktas un 
(b) attiec ībā uz kurām 30. pant ā minētā revīzijas iest ādes sagatavot ā revīzijas 
stratēģija ir apmierinoša un, ja, balstoties uz Komisijas un dal ībvalsts rev īziju 
rezultātiem, ir sa ņemta pietiekama garantija par p ārvaldības un kontroles 
sistēmu efektīvu darbību. 
3. Attiec ībā uz minētajām programm ām Komisija var inform ēt attiecīgās dalībvalstis, 
ka tā galvenok ārt paļausies uz rev īzijas iestādes atzinumu par uzr ādīto izdevumu 
pamatotību, likum ību un pareiz ību un pati rev īziju uz vietas veiks tikai iz ņēmuma 
kārtā. 
VI NODA ĻA 
FINANŠU P ĀRVALDĪBA 
35. pants 
Atbilstība – izdevumu p ārskati 
1. Visos izdevumu p ārskatos nor āda izdevumu summu, ka s radusies atbalsta 
saņēmējiem saist ībā ar darbību īstenošanu, un atbilstošo finans ējumu no publiskiem 
vai privātiem līdzekļiem. 
2. Izdevumiem j āatbilst atbalsta sa ņēmēju veiktajiem maks ājumiem. Tos pamato ar 
apmaksātiem rēķiniem vai uzskaites dokumentiem ar l īdzvērtīgu pierādījuma spēku. 
3. Izdevumi ir uzskat āmi par atbilst īgiem no Fonda vien īgi tad, ja tie ir faktiski 
apmaksāti ne agr āk kā tā gada 1. janv ārī, kas nor ādīts Komisijas l ēmumā par 
līdzfinansējumu, kurš min ēts 22. panta 4. punkt ā. Līdzfinansētās darbības nedrīkst 
būt pabeigtas pirms atbilst ības perioda s ākuma dienas. 
 
LV 82   LV 4. No Fonda finans ējuma nav atbalst āmi šāda veida izdevumi: 
– PVN; 
– parādu procenti; 
– zemes ieg āde par summu, kas p ārsniedz 10 % no attiec īgās darbības kopējiem 
atbalstāmajiem izdevumiem; 
– mājokļu izdevumi. 
5. Noteikumus par izmaksu atbilst ību attiecībā uz dalībvalstīs īstenotajām darbībām, 
kurām piešķirts Fonda l īdzfinansējums saska ņā ar 4. pantu, pie ņem saska ņā ar 
52. panta 2. punkt ā noteikto proced ūru. 
36. pants 
Maksājumu viengabalain ība atbalsta sa ņēmējiem 
Dalībvalstis p ārliecinās, ka atbild īgā iestāde veic visu nepieciešamo, lai atbalsta sa ņēmēji 
publisko l īdzekļu ieguldījuma summu sa ņemtu iesp ējami drīz. Šīs atbalsta sa ņēmējiem 
paredzētās summas nevar samazin āt, nosakot jebk ādus atskait ījumus, ietur ējumus, specifisku 
maksu vai citu l īdzvērtīga veida maks ājumu. 
37. pants 
Euro izmantošana 
Visas summas, kas min ētas Komisijas finans ējuma lēmumos, saist ību apropri ācijās un 
Komisijas veiktajos maks ājumos, k ā arī dalībvalstu apstiprin āto izdevumu summas un 
maksājuma piepras ījumus izsaka un maks ā euro. 
38. pants 
Saistības 
Kopienas budžeta saist ības nosaka ik gadus, ba lstoties uz Komisijas l ēmumu par 
līdzfinansējumu, kas min ēts 22. panta 4. punkt ā. 
39. pants 
Maksājumi - priekšfinans ējums 
1. Komisija atbalsta maks ājumus no Fonda veic saska ņā ar budžeta saist ību 
apropriācijām. 
2. Maks ājumi tiek veikti priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājuma veid ā. Tos 
pārskaita dal ībvalsts nor īkotajai atbild īgajai iestādei. 
 
LV 83   LV 3. Priekšfinans ējuma maks ājumu 50 % apm ērā no piešķirtās summas Komisijas gada 
lēmumā par Fonda l īdzfinansējumu dalībvalstij p ārskaita sešdesmit dienu laik ā no 
līdzfinansējuma lēmuma pie ņemšanas. 
4. Otru priekšfinans ējuma maks ājumu veic ne v ēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad 
Komisija apstiprin ājusi darba zi ņojumu par gada programmas īstenošanu un 
apstiprināto izdevumu p ārskatu, kas sagatavots saska ņā ar 29. panta a) apakšpunktu 
un 35. pantu, un kas aptver izdevumus par vismaz 70 % no s ākotnējā maksājuma 
summas. Otra Komisijas veikt ā priekšfinans ējuma maks ājuma summa ir l īdz 50 % 
no kopējās summas, kas pieš ķirta ar līdzfinansējuma lēmumu, vai, jebkur ā gadījumā, 
starpība starp Kopienas l īdzekļu summu, kuru dal ībvalsts faktiski izmantojusi 
izraudzītajiem projektiem gada programma s ietvaros, un pirmo priekšfinans ējuma 
maksājumu. 
5. Procentus, kuri uzkr ājušies no priekšfinans ējuma maks ājumiem, pieš ķir attiecīgajai 
programmai un tos at ņem no publisko izdevumu summas, kas uzr ādītas galīgajā 
izdevumu p ārskatā. 
6. Summas, kuras izmaks ātas kā priekšfinans ējums, pēc gada programmas nosl ēgšanas 
dzēš no kontiem. 
40. pants 
Atlikuma maks ājumi 
1. Komisija izmaks ā atlikumu, ja t ā deviņu mēnešu laik ā no Fonda l īdzfinansējuma 
lēmumā noteiktā izmaksu atbalst āmā perioda beigu datuma ir sa ņēmusi šādus 
dokumentus: 
(a) apstiprin ātu izdevumu p ārskatu un atlikuma maks ājuma piepras ījumu vai 
atlīdzināšanas pārskatu, kas sagatavots saska ņā ar 29. panta a) apakšpunktu un 
35. pantu; 
(b) gada programmas gal īgo īstenošanas zi ņojumu, ietverot 51. pant ā noteikto 
informāciju; 
(c) revīzijas ziņojumu, atzinumu un apliecin ājumu, kas min ēti 30. panta 2. punkt ā. 
Atlikuma maks ājums tiek veikts, ja tiek pie ņemts galīgais īstenošanas zi ņojums un 
apliecinājums par atlikuma maks ājuma piepras ījuma pamatot ību. 
2. Ja atbild īgā iestāde 1. punkt ā prasītos dokumentus neiesniedz paredz ētajā termiņā un 
pieņemamā formā, Komisija atce ļ atbilstošās gada programmas budžeta saist ību daļu, 
kura nav izmantota priekšfinans ējuma maks ājumiem. 
3. Autom ātisko atcelšanas proced ūru, kas noteikta 2. punkt ā, var aptur ēt par to projektu 
summu, attiec ībā uz kuriem laik ā, kad iesniedzami 1. punkt ā minētie dokumenti, 
dalībvalsts līmenī notiek tiesved ība vai administrat īva pārsūdzība ar apturošu 
raksturu. Da ļējā galīgajā ziņojumā dalībvalsts sniedz s īku inform āciju par š ādiem 
projektiem un ik p ēc 6 mēnešiem nos ūta ziņojumus par pan ākumiem attiec ībā uz 
šiem projektiem. Tr īs mēnešu laikā no tiesved ības vai administrat īvās pārsūdzības 
 
LV 84   LV procedūras pabeigšanas dal ībvalsts iesniedz 1. punkt ā prasītos dokumentus par 
attiecīgajiem projektiem. 
4. Devi ņu mēnešu periodu, kas min ēts 1. punkt ā, pārtrauc, ja Komisija attiec ībā uz 
konkrēto gada programmu pie ņem lēmumu par l īdzfinansējuma maks ājumu 
apturēšanu saska ņā ar 42. panta noteikumiem. Termi ņu atsāk skaitīt no dienas, kad 
42. panta 3. punkt ā minētais Komisijas l ēmums tiek pazi ņots dalībvalstij. 
5. Neskarot 41. panta note ikumus Komisija sešu m ēnešu laik ā no 1. punkt ā minēto 
dokumentu sa ņemšanas inform ē dalībvalsti par to izdevumu summu, kuru Komisija 
ir atzinusi par atmaks ājamu no Fonda, un par jebk ādām finansi ālām korekcij ām, kas 
izriet no starp ības starp uzr ādītajiem izdevumiem un atz ītajiem izdevumiem. 
Dalībvalsts savus apsv ērumus var iesniegt tr īs mēnešu laikā. 
6. Tr īs mēnešu laikā no dienas, kad sa ņemti dalībvalsts apsv ērumi, Komisija pie ņem 
lēmumu par izdevumu summu, kas atz īstama par atmaks ājamu no Fonda, un piedzen 
starpību, kas rodas no atš ķirības starp gal īgajiem atz ītajiem izdevumiem un 
summām, kas jau samaks ātas dalībvalstīm. 
7. Atkar ībā no finans ējuma līdzekļu pieejam ības Komisija atlikumu izmaks ā ne vēlāk 
kā sešdesmit dienu laik ā no dienas, kur ā tā pieņem 1. punkt ā minētos dokumentus. 
Budžeta saist ību atlikumu atce ļ sešus mēnešus pēc maksājuma. 
41. pants 
Pārtraukšana 
1. Maks ājuma termi ņu ne ilgāk kā uz sešiem m ēnešiem pārtrauc dele ģēts kredītrīkotājs 
Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 izpratn ē, ja ir šaubas par p ārvaldības vai 
kontroles sist ēmu pienācīgu darbību vai ja kred ītrīkotājam nepieciešama papildu 
informācija no valsts iest ādēm, veicot uzraudz ību sakar ā a r  g a d a  p ārskatā 
izdarītajiem apsv ērumiem, vai ja vi ņam/viņai ir aizdomas, ka uzr ādītajos izdevumos 
ir nopietnas nelikum ības, kas ir atkl ātas vai par kur ām ir aizdomas. 
Komisija nekav ējoties inform ē attiecīgo dalībvalsti un atbild īgo iestādi par 
pārtraukšanas iemesliem. Dal ībvalsts veic vajadz īgos pasākumus, lai iesp ējami drīz 
labotu situ āciju. 
2. Maksim ālo sešu m ēnešu periodu atk ārtoti pagarina liel ākais vēl uz sešiem m ēnešiem, 
ja izrādās, ka ir jāpieņem lēmums saska ņā ar 42. un 45. pantu. 
42. pants 
Apturēšana 
1. Komisija var aptur ēt visus vai da ļu no priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājumiem, 
ja: 
 
LV 85   LV (a) programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmā ir būtiski trūkumi, kas ietekm ē 
maksājumu apstiprin āšanas proced ūras uzticam ību, un attiec ībā uz kuriem nav 
veikti kori ģējoši pasākumi; vai 
(b) apstiprin ātajā izdevumu p ārskatā iekļautie izdevumi ir saist īti ar nopietnu 
pārkāpumu, kas nav nov ērsts; vai 
(c) dalībvalsts nav izpild ījusi savas saist ības saska ņā ar 31. un 32. pantu. 
2. Komisija var pie ņemt lēmumu aptur ēt priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājumus 
pēc tam, kad t ā devusi dal ībvalstij iesp ēju trīs mēnešu laikā iesniegt t ās apsvērumus. 
3. Komisija beidz priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājumu aptur ēšanu, ja tā uzskata, 
ka dalībvalsts ir veikusi vajadz īgos pasākumus, kas ļauj to atcelt. 
4. Ja dal ībvalsts neveic vajadz īgos pasākumus, Komisija var pie ņemt lēmumu 
samazināt neto summu vai atcelt Kopienas atbalstu gada programmai saska ņā ar 
46. pantu. 
43. pants 
Dokumentu saglab āšana 
Atbildīgā iestāde katrā dalībvalstī nodrošina, ka visi apliecinošie dokumenti attiec ībā uz 
attiecīgās gada programmas izdevumiem un rev īzijām tiek saglab āti un ir pieejami Komisijai 
un Revīzijas palātai. 
Dokumenti ir j āsaglabā un tiem j ābūt pieejamiem vismaz tr īs gadus p ēc gada programmas 
noslēguma, neskarot noteikumus par vals ts atbalstu. Šo periodu var p ārtraukt vai nu 
tiesvedības vai pien ācīgi motivēta Komisijas piepras ījuma gadījumā. 
Uzglabā vai nu dokumentu ori ģinālus vai to kopijas, kas apstiprin ātas kā atbilstošas 
oriģinālam, uz visp ārpieņemtiem datu nes ējiem. 
VIII NODA ĻA 
FINANŠU KOREKCIJAS  
44. pants 
Dalībvalstu noteiktas finanšu korekcijas 
1. Neskarot Komisijas atbild ību par Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta īstenošanu, 
dalībvalstis ir pirm ā kārtā atbildīgas par p ārkāpumu izmekl ēšanu. Tās attiecīgi 
rīkojas, ja notiek jebk ādas ievērojamas izmai ņas, kas ietekm ē atbalsta īstenošanas vai 
kontroles nosac ījumus, un veic vajadz īgās finanšu korekcijas. 
2. Dal ībvalstis veic vajadz īgās finanšu korekcijas saist ībā ar vienreiz ējiem vai 
regulāriem pārkāpumiem, kas atkl āti darbībās vai gada programm ās. Dalībvalstu 
veiktās korekcijas izpaužas k ā pilnīga vai da ļēja Kopienas ieguld ījuma atgūšana. 
 
LV 86   LV Dalībvalsts ņem vērā pārkāpumu raksturu un smagumu, k ā arī Fondam radušos 
finansiālos zaudējumus. 
Gada ziņojumā, ko nosūta Komisijai saska ņā ar 50. panta 2. punktu, dal ībvalstis 
iekļauj sarakstu ar atcelšanas proced ūrām, kas uzs āktas saist ībā ar attiec īgo gada 
programmu. 
Dalībvalsts veikt ās korekcijas izpaužas k ā Kopienas ieguld ījuma piln īga vai da ļēja 
atcelšana un, ja summa netiek atmaks āta attiecīgās dalībvalsts noteiktaj ā termiņā, 
automātiski piem ēro procentus atbilst īgi likmei, kas noteikta 47. panta 2. punkt ā. 
3. Regul āru pārkāpumu gad ījumā dalībvalsts paplašina t ās izmeklēšanu, aptverot visas 
darbības, kas var b ūt skartas. 
45. pants 
Komisijas veikt ā revīzija un finanšu korekcijas 
1. Neskarot Rev īzijas palātas pilnvaras vai dal ībvalstu veikt ās pārbaudes atbilst īgi 
valstu normat īviem un administrat īviem aktiem, Komisijas amatpersonas vai 
pilnvaroti Komisijas p ārstāvji var veikt p ārbaudes uz vietas, ieskaitot p ārbaudes 
izlases kārtā, par darb ībām, kas finans ētas no Fonda, un par p ārvaldības un kontroles 
sistēmām, par to pazi ņojot vismaz vienu darba dienu iepriekš. Komisija inform ē 
attiecīgo dalībvalsti, lai sa ņemtu no t ās visu nepieciešamo pal īdzību. Šajās pārbaudēs 
var piedal īties attiec īgās dalībvalsts amatpersonas vai pilnvaroti p ārstāvji. 
2. Komisija var piepras īt attiecīgajai dalībvalstij veikt p ārbaudi uz vietas, lai p ārbaudītu 
viena vai vair āku darījumu pareiz ību. Šajās pārbaudēs var piedal īties Komisijas 
amatpersonas vai pilnvaroti Komisijas p ārstāvji. 
3. Ja p ēc nepieciešamo p ārbaužu veikšanas Komisija secina, ka dal ībvalsts neiev ēro 
31. pantā minētās saistības, tā aptur priekšfinans ējuma vai atlikuma maks ājumus 
saskaņā ar 42. pantu. 
46. pants 
Korekciju krit ēriji 
1. Ja dal ībvalsts nav veikusi korekcijas noteiktaj ā laikā, kā paredzēts 42. panta 
2. punktā, Komisija var tr īs mēnešu laik ā izlemt piln īgi vai da ļēji atcelt Kopienas 
atbalstu gada programmai, ja t ā secina, ka: 
(a) programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmā ir būtiski trūkumi, kas apdraud 
programmas ietvaros jau samaks āto Kopienas atbalstu; 
(b) apstiprin ātā izdevumu p ārskatā iekļautie izdevumi ir nelikum īgi un līdz šajā 
punktā minētās koriģēšanas proced ūras uzsākšanai dal ībvalsts to nav nov ērsusi 
un 
 
LV 87   LV (c) līdz šajā pantā minētās koriģēšanas proced ūras uzsākšanai dal ībvalsts nav 
izpildījusi savas saist ības saskaņā ar 31. pantu. 
(d) Komisija pie ņem lēmumu pēc tam, kad ņemti vērā visi dalībvalsts iesniegtie 
apsvērumi. 
2. Veicot finanšu korekcijas, Komisija balst ās uz konkr ētiem atkl āto pārkāpumu 
gadījumiem, ņemot vērā pārkāpuma sist ēmisko raksturu, lai not eiktu, vai korekcija 
piemērojama ar noteiktu likmi vai ar ekstrapol āciju. Ja p ārkāpums attiecas uz 
izdevumu p ārskatu, par kuru gada zi ņojumā iepriekš sniegts pozit īvs atzinums 
saskaņā ar 30. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tiek pie ņemts, ka past āv sistēmiska 
problēma, kas ir pamats piem ērot korekciju ar noteiktu likmi vai ar ekstrapol āciju, ja 
vien dalībvalsts tr īs mēnešu laik ā nenodrošina pier ādījumus, kuri atsp ēko šo 
pieņēmumu. 
3. Lemjot par korekcijas summu, Komisija ņem vērā pārkāpuma smagumu un ar 
attiecīgo gada programmu saist īto trūkumu apm ēru un finanšu sekas. 
4. Ja Komisija, sagatavojot savu nost āju, balstās uz faktiem, kurus konstat ējuši nevis 
Komisijas dienestu, bet citi revidenti, t ā sagatavo pati savus secin ājumus par finanšu 
sekām pēc tam, kad t ā ir izvērtējusi attiec īgās dalībvalsts veiktos pas ākumus saska ņā 
ar 32. pantu, zi ņojumus par atkl ātajiem pārkāpumiem un dal ībvalsts atbildes, ja t ādas 
ir. 
47. pants 
Atmaksāšana 
1. Ikvienu Komisijai pien ākošos summu atmaks āšanu veic l īdz termiņam, kas nor ādīts 
piedziņas rīkojumā, kas sagatavots saska ņā ar 72. pantu Padomes Regul ā (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002. 51 Šis termi ņš ir pēdējā diena otraj ā mēnesī pēc rīkojuma 
izdošanas. 
2. Nov ēlotas atmaks āšanas gad ījumā piemēro kavējuma procentus, kurus apr ēķina, 
sākot no termi ņa pēdējās dienas un beidzot ar faktisk ā maksājuma datumu. Šo 
procentu likme ir Eiropas Savien ības Oficiālā Vēstneša C s ērijā publicētā likme, ko 
Eiropas Centr ālā banka piem ēro refinans ēšanas pamatoper ācijām, un kas ir sp ēkā 
maksājuma termi ņa mēneša pirmaj ā kalendārajā dienā, pieskaitot tr īsarpus procentu 
punktus. 
48. pants 
Dalībvalstu pien ākumi 
Finanšu korekcijas, ko veic Komisija, neskar dal ībvalsts pien ākumu veikt atg ūšanu saska ņā ar 
46. pantu. 
                                                 
51 OV L248, 16.12.2002. 
 
LV 88   LV IX NODAĻA 
UZRAUDZ ĪBA,  NOVĒRTĒŠANA  UN ZIŅOJUMI  
49. pants 
Uzraudzība un nov ērtēšana 
1. Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm veic regul āru Fonda uzraudz ību. 
2. Komisija partner ībā ar dalībvalstīm regulāri izvērtē Fondu, lai nov ērtētu darbību 
atbilstību, efektivit āti un ietekmi, ņemot vērā 3. pantā minētos mērķus. Tā arī vērtē 
Fonda ietvaros īstenoto darb ību papildin āmību ar darb ībām, kuras paredz ētas citās 
atbilstošās Kopienas politik ās, instrumentos un iniciat īvās. 
3. L īdz 2011. gada decembrim Komisija izv ērtē Fonda ietekmi uz  politiku un ties ību 
aktu attīstību ārējo robežu jom ā, izvērtē Fonda un A ģentūras uzdevumu siner ģijas 
efektu, kā arī līdzekļu sadalei starp dal ībvalstīm piemērojamo krit ēriju piemērotību, 
ņemot vērā Eiropas Savien ības mērķus šajā jomā.  
50. pants 
Ziņojumi 
1. Atbild īgā iestāde katrā dalībvalstī veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu 
projektu uzraudz ību un nov ērtēšanu. 
Šajā nolūkā vienošan ās un līgumos, kurus t ā noslēdz ar organiz ācijām, kuras atbild 
par darbību īstenošanu, iek ļauj noteikumus, ar kuriem nosaka pien ākumu regul āri 
iesniegt detaliz ētus ziņojumus par īstenošanas gaitu un noteikto m ērķu izpildi. 
2. Ne v ēlāk kā deviņus mēnešus pēc izmaksu atbilst ības termi ņa beigām, kurš noteikts 
katras gada programmas l īdzfinansējuma lēmumā, atbildīgā iestāde Komisijai 
iesniedz gal īgo īstenošanas zi ņojumu un gal īgo izdevumu p ārskatu kā noteikts 
35. pantā. 
3. Dal ībvalstis Komisijai iesniedz: 
(a) ne v ēlāk kā 2010. gada 30. j ūnijā – novērtējuma ziņojumu par Fonda 
līdzfinansēto darbību īstenošanu; 
(b) ne v ēlāk kā 2012. gada 30. j ūnijā (par 2007. – 2010. gada periodu) un 
2015. gada 30. j ūnijā (par 2011. – 2013. gada periodu) iesniedz nov ērtējuma 
ziņojumu par Fonda l īdzfinansēto darbību rezultātiem un ietekmi. 
4. Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu 
komitejai un Re ģionu komitejai iesniedz: 
 
LV 89   LV (a) ne v ēlāk kā 2009. gada 30. j ūnijā – ziņojumu par 15. pant ā minēto kritēriju 
piemērošanu gada l īdzekļu sadalījumam pa dal ībvalstīm kopā ar 
ierosinājumiem par groz ījumiem, ja tas tiek uzskat īts par vajadz īgu; 
(b) ne v ēlāk kā 2010. gada 31. decembr ī – termiņa vidusposma zi ņojumu par 
sasniegtajiem rezult ātiem attiec ībā uz Fonda īstenošanas kvalitat īvajiem un 
kvantitatīvajiem aspektiem, kop ā ar priekšlikumu par Fonda turpm āko 
attīstību; 
(c) ne v ēlāk kā 2012. gada 30. decembr ī (par 2007. – 2010. gada periodu) un 
2015. gada 31. decembr ī (par 2011. – 2013. gada periodu) – nosl ēguma 
novērtējuma ziņojumu. 
51. pants 
Galīgais gada zi ņojums 
1. Lai ieg ūtu skaidru p ārskatu par gada un daudzgadu programmu īstenošanu, 50. panta 
2. punktā minētajos ziņojumos iek ļauj šādu inform āciju: 
(a) gada programmas finanšu un saturisk ā īstenošana; 
(b) paveiktais daudzgadu programmas un t ās prioritāšu īstenošanā attiecībā pret to 
konkrētajiem, pārbaudāmajiem m ērķiem, izsakot skaitliski , kur un kad vien tas 
iespējams, kā arī pret faktiskajiem r ādītājiem un pret katras attiec īgās 
prioritātes īstenošanas, rezult ātu un ietekmes r ādītājiem; 
(c) atbild īgās iestādes veiktie pas ākumi, lai nodrošin ātu īstenošanas kvalit āti un 
efektivitāti, jo īpaši: 
– uzraudzības un nov ērtēšanas pasākumi, tostarp datu v ākšanas pas ākumi; 
– kopsavilkums par jebk ādām būtiskām problēmām, kas raduš ās darba 
programmas īstenošanas gait ā, un par attiec īgi veiktajiem pas ākumiem; 
– tehniskās palīdzības izmantojums. 
(d) veiktie pas ākumi, lai sniegtu inform āciju par gada un daudzgadu programm ām 
un lai tās publiskotu. 
2. Zi ņojumus uzskata par pie ņemamiem, ja tajos ir iek ļauta visa 1. punkt ā uzskaitītā 
informācija. Komisija pie ņem lēmumu par atbild īgās iestādes iesniegt ā gada 
īstenošanas zi ņojuma saturu divu m ēnešu laik ā. Ja Komisija noteiktaj ā termiņā 
neatbild, zi ņojums uzskat āms par pie ņemtu. Komisija inform ē Aģentūru par 
apstiprinātajiem īstenošanas zi ņojumiem. 
 
LV 90   LV X NODA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
52. pants 
Komiteja 
1. Komisijai pal īdz kopēja „Solidarit ātes un migr ācijas plūsmu pārvaldības” komiteja 
(„komiteja”), kas izveidota ar šo l ēmumu.52 
2. Ja izdara atsauci uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot 
vērā minētā Lēmuma 8. panta noteikumus. 
3. Komiteja pie ņem savu reglamentu.  
53. pants 
Pārskatīšana 
Pamatojoties uz Komisijas priekšlik umu, Eiropas Parlaments un Padome p ārskata šo l ēmumu 
ne vēlāk kā 2013. gada 30. j ūnijā. 
54. pants 
Šo lēmumu piem ēro no 2007. gada 1. janv āra. 
55. pants 
Adresāti 
Šis lēmums ir adres ēts dalībvalstīm. 
Briselē, 
Eiropas Parlamenta v ārdā – Padomes v ārdā – 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
                                                 
52 Iek ļaut norādes par lēmumiem, ar kuriem izveido EBF, Integr ācijas fondu un Atgriešan ās fondu. 
 
LV 91   LV PASKAIDROJUMS  
1. S OLIDARIT ĀTES ATT ĪSTĪŠANA TREŠO VALSTU PIEDER ĪGO INTEGR ĀCIJAS JOM Ā 
1.2. Probl ēmas izklāsts un anal īze 
Migrācija no treš ām valstīm uz Eiropas Savien ību ir ikdienas realit āte ikvienā dalībvalstī. Lai 
gan trešo valstu pieder īgo proporcija daž ādās dalībvalstīs būtiski atšķiras, visas saskaras ar to 
sabiedrības pieaugošu etnisko, kult ūras un valodu daudzveid ību un ar vajadz ību pārvaldīt 
„starpkult ūru attiecības”. 
Kā tas apstiprin āts pirmajā gada ziņojumā par migrāciju un integr āciju53, imigrācijai joproj ām 
ir nozīmīga loma Eiropas Savien ības ekonomiskaj ā un soci ālajā attīstībā. Iedzīvotāju 
novecošanas un darbsp ējīgā vecumā esošu iedz īvotāju skaita samazin āšanās kontekst ā ir 
iespējama migr ācijas plūsmu palielin āšanās un tā kļūst arvien nepieciešam āka, lai apmierin ātu 
paplašinātās ES vajadz ības. Eiropai ir tam j āgatavojas. 
Imigrantu veiksm īga integr ācija vienlaikus ir gan soci ālās kohēzijas jaut ājums, gan 
ekonomikas efektivit ātes priekšnosac ījums. Pārskatītās Lisabonas programmas kontekst ā ir 
būtiski svarīgi nodrošin āt gan jau iemitin ājušos, gan potenci ālo imigrantu integr āciju. 
Tas, cik vajadz īgas ir spēcīgākas politikas trešo valstu pieder īgo integr ēšanas veicin āšanai 
Eiropas Savien ībā, ir skaidri atspogu ļots Hāgas programm ā. Ir panākta vienošan ās par tiesību 
aktiem, kas garant ē ilgtermi ņa rezidentu ties ības, ties ību aktiem par ģimeņu 
atkalapvienošanos un par diskrimin ācijas, rasisma un ksenofobijas apkarošanu, un šie akti 
pašreiz tiek transpon ēti vai drīzumā tiks transpon ēti valstu ties ību aktos. Š īs direktīvas ir ES 
integrācijas politikas mugurkauls. 
Trešo valstu pieder īgajiem ir īpašas integr ācijas vajadz ības, kas atš ķiras no citu nelabv ēlīgā 
stāvoklī esošu grupu vajadz ībām, un tas ir vienk ārši tādēļ, ka viņi ļoti bieži ir jaunpien ācēji 
vietējā sabiedrībā. Trešo valstu pieder īgie bieži vien var nep ārzināt Eiropas v ērtības, un 
viņiem var b ūt ierobežotas viet ējās kopienas valodas zin āšanas un zin āšanas par ikdienas 
paražām. Vienlīdz svarīgi ir arī tas, ka vi ņiem nav t ādas pašas ties ības un pien ākumi kā ES 
valstu pieder īgajiem. Piem ēram, trešo valstu pieder īgajiem var piem ērot stingras sankcijas, 
kas atseviš ķos gadījumos var b ūt uzturēšanās tiesību anulēšana, ja vi ņi neievēro viņiem 
piemērojamus noteikumus vai īpašas proced ūras. 
1.2. Risin ājums 
Padomes un dal ībvalstu vald ību pārstāvju pieņemtie kop ējie pamatprincipi tiesiskuma, 
brīvības un droš ības lietu padom ē 2004. gada 19. novembr ī akcentē holistiskas pieejas 
nepieciešam ību attiecībā uz integr āciju. Šajos principos pausts, ka j āveic pasākumi ne tikai 
dalībvalstu, bet ar ī Eiropas l īmenī, lai nodrošin ātu, ka uzman ības pievēršana integr ācijai būtu 
vispārpieņemts apsv ērums, formul ējot un īstenojot politikas, kam ēr vienlaikus tiek att īstītas 
konkrētas politikas trešo valstu pieder īgo integrēšanai. 
                                                 
53 KOM (2004) 508 gal īgais, 16.07.2004. 
 
LV 92   LV Principos uzsv ērts, ka, ja k āda no dal ībvalstīm nerīkojas, tas var negat īvi ietekm ēt citas 
dalībvalstis un Eiropas Savien ību un ka ikvienas dal ībvalsts interes ēs ir ieviest efekt īvu 
integrācijas strat ēģiju. 
Komisija uzs āka izmēģinājuma projektus integr ācijas jomā (INTI)  2002. gad ā. Šīs iniciatīvas 
iegrožoja pieejam ā finansējuma ierobežot ība no 3. poz īcijas finanšu perspekt īvā, kas ir sp ēkā 
līdz 2006. gada beig ām. Ņemot vērā, ka projekti ir bijuši ļoti veiksm īgi, ministru konferenc ē 
par integr āciju Nīderlandes prezident ūras laikā Komisija n āca klajā ar ideju par „integr ācijas 
fondu”. 
1.3. Fonda m ērķi 
Saskaņā ar kopējiem pamatprincipiem seši galvenie politikas m ērķi, kuru sasniegšanu Fonds 
atbalstīs, ir šādi: 
1. veicin āt migrantu uz ņemšanas proced ūru organiz ēšanu un īstenošanu, nostiprinot to 
integrācijas aspektu un paredzot trešo valstu pieder īgo vajadz ības; 
2. atbalst īt trešo valstu pieder īgo ievada programmu un darb ību organiz ēšanu un 
īstenošanu, pilnveidojot prasmes, izstr ādājot un īstenojot politikas (4. kop ējais 
pamatprincips); 
3. palielin āt trešo valstu pieder īgo pilsonisko, kult ūras un politisko iesaist īšanos viet ējā 
sabiedrībā, lai veicin ātu viņu aktīvu pilsoniskumu, k ā arī pamatvērtību atzīšanu 
(7. kopējais pamatprincips); 
4. stiprin āt dalībvalstu valsts un priv ātā sektora pakalpojumu sniedz ēju spēju apkalpot 
trešo valstu pieder īgos un viņu organiz ācijas un lab āk apmierin āt dažādu trešo valstu 
piederīgo grupu vajadz ības; 
5. stiprin āt vietējās sabiedrības spēju pielāgoties pieaugošajai daudzveid ībai, orient ējot 
integrācijas pasākumus uz viet ējiem iedzīvotājiem (1. kop ējais pamatprincips); 
6. palielin āt dalībvalstu sp ēju izstrādāt, uzraudz īt un izvērtēt integrācijas politikas. 
Papildus solidarit ātes mehānismam, Fonds paredz ar ī nodrošin āt politikas platformu, lai 
atbalstītu pieredzes un paraugprases apmai ņu starp dal ībvalstīm un to sadarb ību pēc 
Komisijas iniciat īvas („Kopienas darb ības”), jo īpaši, lai turpin ātu sekmēt struktur ētākas 
politikas izstr ādi, kas tika uzs ākta INTI  ietvaros. 
1.4. Papildin āmība ar Eiropas Soci ālo fondu 
Paziņojumā par finanšu perspekt īvu (2004. gada 14. j ūlijā) uzsvērts, ka „kopējās imigrācijas 
politikas īstenošanai nepieciešams, lai Kopiena uzticam ā veidā risinātu trešo valstu pieder īgo 
integrācijas daudzimensiju jaut ājumu. Tas noz īmē, ka lielāks uzsvars j āliek uz migrantu 
plašāku piedal īšanos Eiropas Soci ālā fonda pas ākumos (...). Attiec ībā uz tiem pas ākumiem, 
kurus neatbalsta no Eiropas Soci ālā fonda, piem ēram, dalību pilsoniskaj ā un politiskaj ā 
dzīvē, daudzveid ības un pilsoniskas pilson ības respekt ēšanu vai pas ākumus, kuri paredz ēti 
patvēruma mekl ētājiem, ieskaitot t īklošanos, sal īdzinošo nov ērtēšanu un r ādītāju attīstīšanu 
šajās jomās, finansējums tiks pieš ķirts no 3. poz īcijas"  finanšu perspekt īvā. 
 
LV 93   LV Lai izvērstu šo risin ājumu, Komisija 2004. gada 14. j ūlijā iesniedza t ās priekšlikumu par 
Eiropas Soci ālā fonda (tālāk tekstā – ESF) p ārskatīšanu. Šaj ā priekšlikum ā ir teikts, ka no 
fonda būtu jāatbalsta konkr ēti pasākumi nol ūkā stiprināt migrantu soci ālo integrāciju un 
palielināt viņu iesaistīšanos darba tirg ū, ieskaitot konsult ācijas, valodu m ācības un ārvalstīs 
gūto zināšanu atzīšanu, kā arī daudzveid ības veicin āšanu darba viet ā un cīņu pret 
diskrimin āciju. Turkl āt Eiropas nodarbin ātības stratēģijā un sociālās integrācijas proces ā arī 
paredzēti konkrēti mērķi attiecībā uz migrantu integr āciju darba tirg ū un pieejas veicin āšanu 
pamata ties ībām, pakalpojumiem un l īdzekļiem. Visbeidzot, diskrimin ācijas nov ēršanas 
direktīvas, kas ir sp ēkā no 2000. gada, ir juridiskais pamats, lai nodrošin ātu, ka ir aizliegts 
jebkāda veida rasisms un diskrimin ācija attiec ībā uz trešo valstu pieder īgajiem. 
Šis instruments ir dom āts, lai atbalst ītu papildinošas darb ības, kas saist ītas ar trešo valstu 
piederīgo integr āciju, un kuras netiek atbalst ītas no ESF. Tas ir orient ēts uz konkr ētu 
vajadzību apmierin āšanu integr ācijas jomā, kuras rodas sakar ā ar kopējās imigrācijas politikas 
attīstīšanu. 
Radot atseviš ķu instrumentu, kas ir orient ēts uz trešo valstu pieder īgajiem un balst īts uz 
solidaritāti atbilstīgi trešo valstu pieder īgo relatīvajai daļai dalībvalstīs, tiek risin ātas 
atsevišķas konkr ētas probl ēmas, kas konstat ētas saistībā ar imigrantu nepietiekamo 
integrāciju. Instruments jo īpaši ietekm ētu trešo valstu pieder īgo iespējas izpildīt uzņemošās 
valsts integr ācijas pras ības, dotu pieeju vispus īgiem pilsonisk ās ievirzes kursiem un 
nodrošinātu iespēju imigrantiem integr ēties citos sabiedr ības aspektos papildus darba tirgum, 
jo īpaši attiec ībā uz tiem, kuri nestr ādā vai nedr īkst strādāt. Tas atspogu ļo 4. kopējā 
pamatprincipa ideju, kur ā Padome aicina ieviest ievada programmas, kas v ērstas uz 
piemērotāko instrumentu sniegšanu imigrantiem, lai uzs āktu integr ācijas procesu. Š ādu 
programmu īstenošana imigrantiem ļaus ātri iekļauties galvenaj ās jomās – darbā, mājokļu 
jautājumos, izgl ītībā, veselības aprūpē – un palīdzēs uzsākt ilgstošāku procesu, lai piel āgotos 
jaunās sabiedrības normām. 
Pamatojums, k ādēļ šis instruments papildina ESF, ir plaš āk izklāstīts paplašin ātajā ietekmes 
novērtējumā. 
Komisijas pazi ņojumā par migr āciju, integr āciju un nodarbin ātību un gada zi ņojumā par 
migrāciju un integr āciju bija izcelts fakts, ka sistem ātiska imigr ācijas jautājuma ņemšana v ērā 
pati par sevi nav pietiekama, lai nodrošin ātu veiksm īgu integrāciju visos sabiedr ības aspektos 
un radītu sociāli saliedētu sabiedr ību, kurā imigranti justos tai pieder īgi. Lai šaj ā jomā 
papildinātu ESF ieguld ījumu, ir absol ūti nepieciešams instruments, kas b ūtu konkrēti orientēts 
uz trešo valstu pieder īgajiem un vi ņu īpašo vajadz ību apmierin āšanu. 
Lai nodrošin ātu šā instrumenta un ESF saska ņotību, ir izstr ādāti mehānismi, lai nov ērstu 
pārklāšanos gan ES, gan valstu l īmenī, ieskaitot īstenojošo valsts iest āžu pienākumu koordin ēt 
attiecīgo fondu pl ānošanu. 
2. N OVĒRTĒJUMS  
Komisija ir veikusi iepriekš ēju novērtējumu, kas ir pievienots šim priekšlikumam. 
 
LV 94   LV 3. J URIDISKAIS PAMATS UN POLITIKAS INSTRUMENTA PAMATOJUMS  
3.1. Juridisk ā pamata izv ēle 
Ierosinātais juridiskais pamats šim Padomes l ēmumam ir L īguma 63. panta 3. punkts, jo 
ierosinātais tiesību akts ir saist īts ar „pas ākum[iem] attiec ībā uz imigr ācijas politiku” jom ā, 
kas ir „iece ļošanas un uztur ēšanās nosacījumi, kā arī dalībvalstu ilgtermi ņa vīzu un 
uzturēšanās atļauju pieš ķiršanas proced ūru standarti, tostarp ģimeņu atkalapvienošan ās 
nolūkā” (63. panta 3. punkta a) apakšpunkts). 
Tā kā priekšlikums pamatojas uz EK L īguma IV sada ļu (Vīzu politika, patv ēruma politika, 
imigrācijas politika un cita politika, kas saist īta ar personu br īvu pārvietošanos), tas ir 
jāiesniedz un j āpieņem saska ņā ar protokoliem par Apvienot ās Karalistes, Īrijas un D ānijas 
nostāju, kas pievienoti Amsterdamas L īgumam. Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir iesp ēja 
izvēlēties piedal īties šajā pasākumā. Dānija nepiedal ās šā lēmuma pie ņemšanā un tas nav tai 
saistošs un nav j āpiemēro. 
Solidaritāte līdzekļu sadalē 
Pirmkārt, lai atspogu ļotu to, ka daudz ām dalībvalstīm (un jo īpaši jaunaj ām dalībvalstīm) būs 
jāveic noteikti struktur āli ieguldījumi, lai veiksm īgi integr ētu trešo valstu pieder īgos, 
dalībvalstīm tiks pieš ķirta noteikta summa katru gadu. Š ī summa laika posm ā no 2007. l īdz 
2013. gadam b ūs lielāka valstīs, kuras pievienoj ās Eiropas Savien ībai 2004. gada 1. maij ā. 
Turklāt arī valstīm, kuras Eiropas Savien ībai pievienosies laika posm ā no 2007. l īdz 
2013. gadam, š ī summa b ūs lielāka 2007. – 2013. gada period ā, sākot no nākamā gada kopš to 
pievienošan ās. 
Otrkārt, lai materializ ētu solidarit ātes jēdzienu, liel ākā daļa asignējumu dal ībvalstīm tiks 
noteikta, balstoties uz sadales principiem, kuros dal ībvalstu relat īvā daļa noteikta atkar ībā no 
trešo valstu pieder īgo skaita, kuri leg āli uzturas ES. Sadales principiem paredz ētas divas 
komponentes: viena attiec ībā uz trešo valstu pieder īgo statiskajiem datiem un otra – uz 
plūsmas datiem. Attiec ībā uz pirmo komponenti tiks apr ēķināts dalībvalstī legāli uzturošos 
trešo valstu pieder īgo kopējā skaita vid ējais lielums par tr īs gadiem, lai izl īdzinātu iespējamu 
nejaušu, nereprezentat īvu pieaugumu vai samazin ājumu. Attiec ībā uz otro komponenti tiks 
noteikts kop ējais to trešo valstu pieder īgo skaits, kuri ir sa ņēmuši atļauju uztur ēties 
dalībvalstu teritorij ā (vai nu saska ņā ar valsts vai Kopienas ties ību aktiem) p ēdējo trīs gadu 
laikā. Tādējādi šī kopsumma aptuveni atbilstu to personu skaitam, kuras var ētu būt atbalsta 
saņēmējas integr ācijas pasākumu ietvaros jaunpien ācējiem, pieņemot, ka ievada programmas 
un citas uz ņemšanas darb ības var tikt realiz ētas pēc tā gada, kur ā personas ir uz ņemtas, un var 
aptvert virkni kursu, kuri not iek viena vai divu gadu laik ā. 
Tā kā Komisija ierosina , ka Fonds galvenok ārt koncentr ētos uz tiem trešo valstu 
piederīgajiem, kas ir ieradušies nesen un kuriem dal ībvalsts ir at ļāvusi uztur ēties tās teritorijā 
("jaunpien ācējiem"), otra komponente b ūtu lielākā un tādējādi tai būtu piekārtoti lielāki svari 
nekā pirmajai (60 %). M ērķis ir orient ēt Fondu tā, lai no tā atbalstītu dalībvalstis, kuras tikai 
nesen ir uzs ākušas migrantu uz ņemšanu vai t ās, kuras var ētu kļūt par imigr ācijas valst īm šās 
finanšu perspekt īvas period ā. Uzsvars uz jaunpien ācējiem būs jāpārskata. 
Šādu kritēriju kombin ācija līdzekļu sadalē nodrošin ās, ka pārmaiņu tendences (piem ēram, 
attiecībā uz izmai ņām imigrācijas politik ās) finanšu sadales metod ē tiek pien ācīgi ņemtas 
vērā, dodot iesp ēju ar Fonda atbalstu veikt kori ģējošas darb ības. 
 
LV 95   LV Attiecībā uz plūsmu komponenti, no apr ēķiniem ir j āizslēdz atseviš ķas trešo valstu pieder īgo 
kategorijas, piem ēram, studenti, p ētnieki, sezonas darbinieki un personas, kuras maina statusu 
vai pagarina iepriekš pieš ķirtu uzturēšanās atļauju. 
Gan attiec ībā uz statisko, gan pl ūsmu komponenti tiek izsl ēgti bēgļi un citi starptautiskas 
aizsardzības saņēmēji, jo viņi var saņemt atbalstu no Eiropas B ēgļu fonda. Savuk ārt personas, 
kuras saņēmušas uztur ēšanās atļauju hum ānu iemeslu d ēļ (piemēram, medic īnisku iemeslu 
dēļ) var tikt iek ļautas aprēķinos, jo tās nevar sa ņemt atbalstu no EBF. 
Tas neskar iesp ēju dalībvalstīm virzīt līdzekļus darbībām, kuras aptvertu (ar ī) studentus, 
pētniekus un sezonas darbiniekus. 
3.2. Fonda ietvaros noteikt ās darbības 
Ņemot vērā Fonda visp ārīgos mērķus – sekm ēt valstu integr ācijas politiku īstenošanu saska ņā 
ar kopējiem pamatprincipiem, Komisija ierosina Fondu īstenot galvenok ārt ar dal īto 
pārvaldību ar dalībvalstīm. Tas ļaus orient ēt finansiālo atbalstu saska ņā ar katras dal ībvalsts 
konkrēto situāciju un vajadz ībām. 
Turklāt, lai nodrošin ātu līdzekļu iespējami efekt īvu izmantojumu, priekšlikum ā ietverti ļoti 
sīki izstrādāti noteikumi par darb ības mērķiem, kuri j āsasniedz, k ā arī par tiem noteiktajiem 
darbību veidiem, kuri veicina šo m ērķu sasniegšanu. 
3.3. Pl ānošana 
Plānošana ir organiz ēta, izmantojot daudzgadu pieeju, ar diviem pl ānošanas periodiem: 
2007. – 2010. gads un 2011. – 2013 gads. 
Plānošana balst ās uz divpak āpju pieeju: 
Daudzgadu pl ānošana (politiskais l īmenis): balstoties uz Komisijas pie ņemtām stratēģiskām 
pamatnost ādnēm un ņemot vērā tās veikto nepiln ību un vajadz ību analīzi, katra dal ībvalsts 
sagatavo valsts daudzgadu programmu, kur ā ietvertas priorit ātes un darb ības stratēģija, un 
kura tiks apspriesta ar Komisiju un b ūs pamats darb ību sagatavošanai. 
Gada plānošana (izpildes l īmenis): balstoties uz pie ņemto strat ēģiju un līdzekļu asignējumu 
precīzi definētu kritēriju piem ērošanas rezult ātā, Komisija pie ņem katras dal ībvalsts gada 
programmu. 
3.4. Finanšu p ārvaldība un kontrole 
Dalītās pārvaldības pieejas ietvaros viens no galvenajiem m ērķiem topošaj ā reglament ējošo 
dokumentu kopum ā 2007. – 2013. gada pl ānošanas periodam ir, bals toties uz pieredzi, kas 
gūta ar pašreiz ējo tiesību aktu kopumu, skaidri noteikt  pamatu, veidu un atbild ības sadalījumu 
starp dažādajām iesaistītajām pusēm, kuras skar Kopienas budžeta īstenošana. 
3.5. P ārvaldības un kontroles sist ēmas 
Lēmumā ir palielin āta Fonda p ārvaldības un kontroles sist ēmu vispārējās struktūras 
saskaņotība un pārskatāmība: 
 
LV 96   LV • saskaņotība, jo ir skaidri noteikts, ka visos procesa l īmeņos kontroles un rev īzijas 
sistēmām, kā arī dažādo iesaist īto pušu attiec īgajiem uzdevumiem un pien ākumiem ir 
jāpiemēro vienādi obligātie nosacījumi; 
• pārskatāmība, jo ir nepieciešams, lai daž ādās iesaistītās puses, kas saskaras ar kontroli, 
uzzinātu par citu iesaist īto pušu kontroles rezult ātiem nolūkā uzlabot efektivit āti, lietderību 
un sistēmas vispārējo līdzsvarotību. 
Lēmumā noteikts kop ējais pamats ar oblig āto nosacījumu kopumu, kuriem j āatbilst ikvienai 
pārvaldības un iekš ējās kontroles sist ēmai, kas saist ītas ar Fonda p ārvaldību. Šajā nolūkā 
dalībvalstīm ir jāsniedz apliecin ājums par p ārvaldības un kontroles sist ēmām: 
• katra daudzgadu perioda s ākumā, iesniedzot neatkar īgas revīzijas iestādes atzinumu par 
sistēmu; 
• katru gadu, iesniedzot rev īzijas iest ādes atzinumu, kas pamato jas uz gada kontroles 
ziņojumu un gal īgo izdevumu p ārskatu, kas pievienots gada programmas īstenošanas 
galīgajam ziņojumam. 
Papildināmības princips, t.i., no teikums, ka ES l īdzekļiem jāpapildina nevis j āaizstāj valstu 
līdzekļi, joprojām paliek viens no pamatprincipiem. Dal ībvalstu pien ākums ir nodrošin āt, ka 
attiecībā uz Fondu tiek iev ērots papildin āmības princips. 
Lēmumā ierosināts iedibināt maksājumu pārtraukšanas un aptur ēšanas proced ūru gadījumā, ja 
maksājuma piepras ījuma iesniegšanas br īdī konstatētas nopietnas probl ēmas. 
4. S UBSIDIARIT ĀTE UN PROPORCIONALIT ĀTE 
Subsidiarit āte 
Pamatprincips joproj ām ir tāds, ka dal ībvalstis atbild par integr ācijas strat ēģiju izstrādi un 
īstenošanu. Ta ču valstu centienus īstenot „kop ējos pamatprincipus” var atbalst īt no Fonda, 
ņemot vērā šo politiku ietekmi uz cit ām dalībvalstīm. Tādēļ ir skaidri j ānosaka atbalst āmās 
darbības, kas saist ītas ar objekt īviem apst ākļiem katrā valstī un kas dod pievienoto v ērtību 
Kopienai kopum ā. 
Proporcionalit āte 
Lēmums ļaus piešķirt finanšu atbalstu no Fonda virknei darb ību, kuras praktiski veicina 
vairāku konkrēti noteiktu m ērķu sasniegšanu, vienlaikus atst ājot dalībvalstu pārziņā darbību 
un to īstenošanas veidu izraudz īšanos atbilst īgi programm ām, kuras ir apstiprin ātas, 
saskaņojot ar Komisiju. Kopienas apropri āciju izmantošan ā arī jāievēro skaidri un vien ādi 
noteikumi, kuri ietverti Padomes l ēmumā, kas ir piem ērots instruments Kopienas programmu 
īstenošanai. 
5. I ESPAIDS UZ BUDŽETU  
Finanšu asign ējums fondam atbilst īgi Komisijas ierosin ātajai finanšu perspekt īvai laika 
posmā no 2007. l īdz 2013. gadam ir 1771 miljoni EUR. 
 
LV 97   LV 2005/0048 (CNS) 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS, 
ar kuru izveido Eiropas Trešo valstu pieder īgo integr ācijas fondu laika posmam no 
2007. līdz 2013. gadam k ā daļu no visp ārīgās programmas „Solidarit āte un migr ācijas 
plūsmu pārvaldība” 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 3. punkta 
a) apakšpunktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu54, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu55, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu56, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu57, 
tā kā 
(1) Nol ūkā pakāpeniski izveidot br īvības, drošības un tiesiskuma tel pu Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgums paredz, no vienas puses, pie ņemt pasākumus, lai nodrošin ātu 
personu br īvu pārvietošanos, kop ā ar papildpas ākumiem, kas ir saist īti ar ārējo robežu 
kontroli, patv ērumu un imigr āciju un, no otras puses, pie ņemt pasākumus saist ībā ar 
trešo valstu pieder īgo patvērumu, imigr āciju un ties ību aizsardz ību. 
(2) Eiropadome t ās īpašajā sanāksmē Tamperē 1999. gada 15. un 16. oktobr ī atzina, ka 
Eiropas Savien ībai jānodrošina taisn īga attieksme pret trešo valstu pieder īgajiem, kuri 
legāli uzturas t ās dalībvalstu teritorij ā. Vajadzīga spēcīgāka integrācijas politika ar 
mērķi piešķirt viņiem līdzvērtīgas tiesības un pien ākumus kā ES pilso ņiem. Tai ar ī 
būtu jāveicina nediskrimin ēšana ekonomikas, soci ālajā un kultūras dzīvē un jāattīsta 
pasākumi pret rasismu un ksenofobiju. 
(3) Trešo valstu pieder īgo integr ēšana dalībvalstīs ir svarīgs elements ekonomisk ās un 
sociālās kohēzijas veicin āšanā, kas ir viens no L īgumā iekļautajiem Kopienas 
pamatmērķiem. 
                                                 
54 OV C … 
55 OV C … 
56 OV C … 
57 OV C … 
 
LV 98   LV (4) Hāgas programm ā, kas pieņemta 2004. gada 4. – 5. novembr ī, Eiropadome uzsver, ka, 
lai sasniegtu dal ībvalstu sabiedr ību stabilit ātes un koh ēzijas mērķi, ir būtiski izstr ādāt 
efektīvas politikas. Programm ā lūgts panākt lielāku valstu integr ācijas politiku 
koordināciju, balstoties uz kop ēju pamatu, k ā arī dalībvalstis, Padome un Komisija 
aicinātas veicin āt strukturētu pieredzes un inform ācijas apmai ņu par integr āciju. 
(5) Kā tas prasīts Hāgas programm ā, Eiropas Savien ības Padome un dal ībvalstu vald ību 
pārstāvji 2004. gada 19. novembr ī formulēja „Kopējos pamatprincipus attiec ībā uz 
imigrantu integr ācijas politiku Eiropas Savien ībā”. Kopējie pamatprincipi ir pal īgs 
dalībvalstīm integrācijas politiku formul ēšanā, jo tie kalpo par p ārdomātu ceļvedi 
attiecībā uz pamatprincipiem, kuru izmantojot, dal ībvalstis var spri est par saviem 
pasākumiem un tos nov ērtēt. 
(6) Kop ējie pamatprincipi papildina un nodrošina siner ģiju ar past āvošajiem ties ību 
aktiem, ieskaitot aktus par dzimumu l īdztiesību, nediskrimin ēšanu un soci ālo 
integrāciju, Eiropas Cilv ēktiesību konvenciju un Kopienas inst rumentus, kuros ietverti 
noteikumi par integr āciju, kā, piemēram, Padomes direkt īvas, ar kur ām nosaka kop ējo 
imigrācijas politiku, balstoties uz  Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 
63. panta 3. un 4. punktu. 
(7) Padome savos 2002. gada 14. oktobra secin ājumos par integr āciju atzīst, ka nesen 
ieceļojušiem imigrantiem ir j ābūt ātrai un pien ācīgai inform ācijas pieejam ībai par 
sabiedrību, kas vi ņus uzņem, kā arī jāorganizē valodu kursi saska ņā ar valstu ties ību 
aktiem. Padome ar ī uzskata, ka ir svar īgi valstu sist ēmām nodrošin āt trešo valstu 
piederīgo aktīvu dalību Kopienas dz īvē un darba tirg ū saskaņā ar valstu ties ību aktiem. 
Dalībvalstu integr ācijas politik ām jāparedz vald ību, reģionālo un viet ējo iestāžu, 
migrantu un nevalstisko organiz āciju, soci ālo partneru un pilsonisk ās sabiedr ības 
saskaņota darbība. 
(8) Ja k āda dalībvalsts neizstr ādā un neīsteno integr ācijas politiku, tas var rad īt dažādas 
negatīvas sekas cit ās dalībvalstīs un Eiropas Savien ībā. 
(9) Atbalstot š īs plānošanas darb ības integr ācijas jom ā, budžeta l ēmējinstitūcija ir 
iekļāvusi īpašas apropri ācijas Eiropas Kopienu visp ārējā budžetā no 2003. l īdz 
2005. gadam, lai finans ētu sagatavošanas pas ākumus integr ācijas jomā. 
(10) Saska ņā ar 2002. gada secin ājumiem par integr āciju Komisija sav ā 2004. gada 
14. jūlija paziņojumā par finanšu perspekt īvu ierosin āja likt liel āku uzsvaru uz 
migrantu plaš āku piedal īšanos Eiropas Soci ālā fonda (tālāk tekstā – ESF) pas ākumos. 
Komisija sav ā priekšlikum ā par ESF laika posmam no 2007. l īdz 2013. gadam 
ierosina, ka no Fonda b ūtu jāatbalsta konkr ēti pasākumi nol ūkā stiprināt migrantu 
sociālo integrāciju un palielin āt viņu iesaistīšanos darba tirg ū, ieskaitot konsult ācijas, 
valodu m ācības un ārvalstīs gūto zināšanu atzīšanu, kā arī daudzveid ības veicin āšanu 
darba viet ā un cīņu pret diskrimin āciju. 
(11) Turkl āt, ņemot vērā sagatavošanas pas ākumus un atsaucoties uz Komisijas 
paziņojumiem par imigr āciju, integr āciju un nodarbin ātību un pirmo gada zi ņojumu 
par migrāciju un integr āciju, tiek uzskat īts, ka Kopienai, s ākot no 2007. gada, ir 
vajadzīgs īpašs instruments ar m ērķi atbalstīt dalībvalstu integr ācijas politiku izstr ādes 
un īstenošanas centienus, kas dotu iesp ēju trešo valstu pieder īgajiem ar daž ādiem 
kultūras, reliģijas, valodu un etniskajiem pamatiem iek ārtoties un akt īvi piedalīties 
 
LV 99   LV visos Eiropas sabiedr ību aspektos, saska ņā ar kop ējiem pamatprincipiem un 
papildināmībā ar ESF. 
(12) Lai nodrošin ātu Kopienas darb ību saskaņotību trešo valstu pieder īgo integrācijas jomā, 
darbībām, kas tiek finans ētas šā instrumenta ietvaros, ir j ābūt konkrētām un 
jāpapildina ESF finans ētās darbības. Šajā kontekst ā tiks izstr ādāti īpaši kopējas 
plānošanas nosac ījumi, lai nodrošin ātu Kopienas darb ību saskaņotību ar trešo valstu 
piederīgo integrāciju ESF un š ā instrumenta ietvaros. 
(13) Tā kā uz šo instrumentu un ESF attiecas Komisijas un dal ībvalstu dal ītās pārvaldības 
pieeja, ar ī dalībvalstu līmenī ir jāpieņem nosac ījumi nolūkā nodrošin āt īstenošanas 
saskaņotību. Šajā nolūkā dalībvalstu iest ādēm, kuras b ūs atbildīgas par šā instrumenta 
īstenošanu, ir j āprasa izveidot sadarb ības un koordin ācijas meh ānismus ar dal ībvalstu 
norīkotajām iestādēm ESF vad ības īstenošanai, k ā arī jānodrošina, ka darb ības, kas 
tiek finans ētas no šā Fonda, ir konkr ētas un papildina ESF finans ētās darbības. 
(14) Šis instruments ir izstr ādāts kā daļa no saska ņotas sistēmas ar nosaukumu visp ārīgā 
programma „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība", kuras m ērķis ir atrisin āt 
jautājumu par taisn īgu atbildības sadalījumu starp dal ībvalstīm attiecībā uz finansi ālo 
slogu, kas saist īts ar Eiropas Savien ības ārējo robežu integr ētas pārvaldības ieviešanu, 
kā arī ar kopējo patvēruma un imigr ācijas politiku īstenošanu, kas izstr ādātas saskaņā 
ar Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma IV sada ļu. 
(15) No Fonda sniegtais atbalsts b ūs efektīvāks un mērķtiecīgāks, ja atbalst āmo darbību 
līdzfinansēšana balst īsies uz strat ēģiskām daudzgadu programm ām un uz attiec īgām 
gada programm ām, ko sagatavo katra dal ībvalsts sadarb ībā ar Komisiju. 
(16) Balstoties uz Komisijas pie ņemtām stratēģiskajām pamatnost ādnēm, ikvienai 
dalībvalstij jāsagatavo daudzgadu pl ānošanas dokuments, kur ā ņemta vērā tās situācija 
un vajadz ības un izkl āstīta tās attīstības stratēģija, kuru apspriež ar  Komisiju un kuru 
pieņem Komisija, un kurš kalpo par pamatu gada programmu sagatavošanai. 
(17) Daudzgadu pl ānošana jāorientē uz Fonda m ērķu sasniegšanu, nodrošinot vajadz īgo 
finanšu līdzekļu pieejam ību un Kopienas un dal ībvalstu kop ējās darbības konsekvenci 
un nepārtrauktību. 
(18) Papildus īpašajiem nosac ījumiem, kas pie ņemti, lai nodrošin ātu saskaņotību ar ESF, 
plānošanai j ānodrošina Fonda darb ību koordin ācija ar p ārējiem esošajiem finanšu 
instrumentiem, k ā, piemēram, Eiropas B ēgļu fondu, Ārējo robežu fondu, Eiropas 
Atgriešan ās fondu un programmu PROGRESS. 
(19) Dal ītās pārvaldības kontekst ā, kā tā noteikta 53. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā 
Padomes 2002. gada 25. j ūnija Finanšu regul ā (EK, Euratom), ko piem ēro Eiropas 
Kopienu visp ārējam budžetam58, ir jāprecizē nosacījumi, kas ļauj Komisijai pild īt tās 
pienākumus, īstenojot Eiropas Kopienu visp ārējo budžetu, un j āprecizē dalībvalstu 
pienākumi attiec ībā uz sadarb ību. Šo nosac ījumu piem ērošana Komisijai ļaus 
pārliecināties, ka dal ībvalstis Fondu izmanto likum īgi un pareizi un saska ņā ar 
pareizas finanšu p ārvaldības principu Finanšu regulas 27. panta izpratn ē. 
                                                 
58 OV L 248,16.09.2002., 1. lpp. 
 
LV 100   LV (20) Lai nodrošin ātu reālu ietekmi, atbalsts no Fonda nedr īkst aizstāt dalībvalstu valsts 
sektora izdevumus š ā lēmuma darb ības jomā. 
(21) Lai sadal ītu līdzekļus starp dal ībvalstīm, ir jānosaka objekt īvi kritēriji. Šajos krit ērijos 
jāņem vērā kopējais trešo valstu pieder īgo skaits, kuri leg āli uzturas dal ībvalstīs, un 
kopējais nesen uz ņemto trešo valstu pieder īgo skaits noteikt ā atsauces period ā. 
Uzsvars ir j āliek uz nesen uz ņemtajiem, lai konkr ēti atspogu ļotu nepieciešam ību 
atbalstīt tās dalībvalstis, kuras tik ai nesen ir uzs ākušas migrantu uz ņemšanu, vai t ās, 
kuras varētu kļūt par imigr ācijas valst īm šās finanšu perspekt īvas period ā. Šie kritēriji 
ir jāpārskata. 
(22) Tehnisk ās palīdzības jomā šim instrumentam ir j ānodrošina atbalsts nov ērtējumiem, ar 
Fonda p ārvaldību saist ītās administrat īvās spējas uzlabošanai, p ētījumiem, 
izmēģinājuma projektiem un pieredzes apmai ņai, jo īpaši nolūkā sekmēt novatoriskas 
pieejas un praksi. 
(23) Dal ībvalstīm ir jāpieņem piemēroti pasākumi, lai nodrošin ātu pienācīgu pārvaldības un 
kontroles sist ēmas darb ību. Tādēļ ir jānosaka visp ārīgie principi un vajadz īgās 
funkcijas, kuras ir j āizpilda visu programmu sist ēmām. 
(24) Ir j āparedz vienas atbild īgās iestādes noteikšana Fonda pas ākumu pārvaldībai katrā 
dalībvalstī, kā arī jāprecizē šīs iestādes pienākumi. Tāpat ir jāparedz rev īzijas iestādes 
noteikšana un funkcijas. Turkl āt, lai garant ētu vienādus kvalit ātes standartus izdevumu 
pārskatu apstiprin āšanai pirms to nos ūtīšanas Komisijai un lai preciz ētu izdevumu 
pārskatu pamat ā esošās informācijas veidus un kvalit āti, ir jāparedz apstiprin āšanas 
iestādes noteikšana. 
(25) Saska ņā ar subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principiem par pas ākumu īstenošanu 
un kontroli pirm ām kārtām atbildīgas ir dalībvalstīs. 
(26) Lai garant ētu daudzgadu un gada programmu efekt īvu un pareizu īstenošanu, ir 
jākonkretiz ē dalībvalstu pien ākumi attiec ībā uz pārvaldības un kontroles sist ēmām, 
izdevumu apstiprin āšanu, kā arī nelikum ību un Kopienas ties ību aktu p ārkāpumu 
aizkavēšanu, atkl āšanu un nov ēršanu. Jo īpaši attiec ībā uz pārvaldību un kontroli ir 
jānosaka kārtība, kādā dalībvalsts nodrošina, ka sist ēmas ir izveidotas un darbojas 
apmierinoši. 
(27) Neskarot Komisijas fina nšu kontroles pilnvaras, ir j āpalielina dal ībvalstu un Komisijas 
sadarbība šajā jomā un jānosaka krit ēriji, kas Komisijai ļautu savas valstu sist ēmu 
kontroles strat ēģijas kontekst ā noteikt noteikt ības pakāpi, kādu tai var sniegt valstu 
revīzijas iestādes. 
(28) Papildus maks ājumu aptur ēšanai, ja ir atkl āti pārvaldības un kontroles sist ēmu 
trūkumi, ir vajadz īgi pasākumi, kas ļauj dele ģētam kred ītrīkotājam aptur ēt 
maksājumus, ja ir šaubas par šo sist ēmu pareizu darb ību, vai kas ļauj Komisijai veikt 
atskaitījumus no maks ājumiem, ja attiec īgā dalībvalsts nav īstenojusi visus atlikušos 
pasākumus, kas paredz ēti koriģējošo darbību plānā. 
(29) Šā instrumenta ietvaros atbalst īto darbību efektivit āte un ietekme atkar īga arī no to 
novērtēšanas. Šaj ā sakarā ir jānosaka dal ībvalstu un Komisijas pien ākumi, kā arī 
nosacījumi, kas veicin ātu novērtējuma uzticam ību. 
 
LV 101   LV (30) Darb ības ir jānovērtē, ņemot vērā termiņa vidusposma nov ērtējumu un ietekmes 
novērtējumu, un nov ērtējuma process ir j āiekļauj projekta uzraudz ības pasākumos. 
(31) Ar šo l ēmumu visam programmas darb ības laikam nosaka finanšu pl ānu, kas ir 
galvenais atskaites punkts budžeta l ēmējinstitūcijai tādā nozīmē, kā paredzēts 
33. punkt ā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija iest āžu 
nolīgumā par budžeta discipl īnu un budžeta proced ūras uzlabošanu59. 
(32) Tā kā ierosinātās rīcības mērķi, proti, veicin āt trešo valstu pieder īgo integr āciju 
dalībvalstu uz ņemošajās sabiedrībās atbilstīgi kopējiem pamatprincipiem, dal ībvalstu 
līmenī nevar pien ācīgi sasniegt un r īcības mēroga un seku d ēļ šo mērķi var labāk 
sasniegt Kopienas l īmenī, Kopiena var noteikt pas ākumus saska ņā ar subsidiarit ātes 
principu, k ā noteikts L īguma 5. pant ā. Saskaņā ar min ētajā pantā noteikto 
proporcionalit ātes principu šis l ēmums nep ārsniedz to, kas ir vajadz īgs minēto mērķu 
sasniegšanai. 
(33) Šā lēmuma izpildei vajadz īgie pasākumi jāpieņem saska ņā ar Padomes 1999. gada 
28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto ieviešanas pilnvaru 
īstenošanas k ārtību60. 
(34) Saska ņā ar 1. un 2. pantu L īgumam par Eiropas Savien ību un Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgumam pievienotaj ā Protokol ā par Dānijas nost āju Dānija nepiedal ās šā 
lēmuma pie ņemšanā un šis lēmums tai nav saistošs un nav j āpiemēro. 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
I NODAĻA 
PRIEKŠMETS, M ĒRĶI UN DARB ĪBAS 
1. pants 
Priekšmets un darb ības joma 
Ar šo lēmumu laika posmam no 2007. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 31. decembrim izveido 
Eiropas Trešo valstu pieder īgo integr ācijas fondu, t ālāk tekstā – „Fonds”, k ā daļu no 
vispārīgās programmas „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība”, lai veicin ātu brīvības, 
drošības un tiesiskuma telpas stiprin āšanu un, visp ārīgāk, Eiropas Savien ības mērķu 
sasniegšanu. 
Šajā lēmumā noteikti m ērķi, kuru sasniegšanu Fonds sekm ē, tā īstenošanas nosac ījumi, 
pieejamie finanšu l īdzekļi un sadales krit ēriji, kas piem ērojami pieejamo finanšu l īdzekļu 
asignēšanā. 
Lēmumā noteikti Fonda p ārvaldības noteikumi, tostarp finanšu noteikumi, k ā arī uzraudzības 
un kontroles meh ānismi, balstoties uz pien ākumu sadali starp Komisiju un dal ībvalstīm. 
                                                 
59 OV C 172, 18.06.1999., 1. lpp. 
60 OV L 184, 17.07.1999., 23. lpp. 
 
LV 102   LV 2. pants 
Fonda visp ārīgie mērķi 
1. Fonda visp ārīgais mērķis ir atbalst īt dalībvalstu centienus nol ūkā dot iespēju trešo 
valstu pieder īgajiem ar daž ādu kultūras, reliģijas, valodas un etnisko izcelsmi 
iemitināties un akt īvi piedal īties visos Eiropas sabiedr ību aspektos, ietverot 
uzņemšanas proced ūras, pamata ievada programmas un darb ības, dalību pilsoniskaj ā 
un politiskaj ā dzīvē un daudzveid ības un pilsoniskas pilson ības respekt ēšanu. 
2. Lai veicin ātu 1. punkt ā minētā mērķa sasniegšanu, no Fonda atbalsta trešo valstu 
piederīgo integrācijas strat ēģiju izstrādi dalībvalstīs, ņemot vērā Eiropas Savien ības 
imigrantu integr ācijas politikas kop ējos pamatprincipus, par kuriem Padome un 
dalībvalstu vald ību pārstāvji ir vienojušies 2004. gada 19. novembr ī. 
3. No Fonda tiek atbalst īta tehnisk ās palīdzības finans ēšana pēc dalībvalstu vai 
Komisijas iniciat īvas. 
3. pants 
Konkrētie mērķi 
Fonds sekm ē šādu konkrēto mērķu sasniegšanu: 
(a) migrantu uz ņemšanas proced ūru organiz ēšanas un īstenošanas veicin āšana; 
(b) atbalsts ievada programmu un darb ību organiz ēšanai un īstenošanai, kas 
paredzētas trešo valstu pieder īgajiem, ar m ērķi ievadīt nesen iece ļojušus trešo 
valstu pieder īgos uzņemošajā sabiedr ībā un dot vi ņiem iesp ēju gūt 
pamatzināšanas par uz ņemošās sabiedr ības valodu, v ēsturi, iest ādēm, 
sociālekonomiskaj ām iezīmēm, kultūras dzīvi un galvenaj ām normām un 
vērtībām; 
(c) trešo valstu pieder īgo pilsonisk ās, kultūras un politisk ās līdzdalības 
palielināšana uzņemošajā sabiedrībā un dialoga uzlabošana starp vald ību, 
pilsonisko sabiedr ību un daž ādām trešo valstu pieder īgo grupām, lai veicin ātu 
viņu aktīvu pilsoniskumu, k ā arī pamatvērtību atzīšanu; 
(d) dalībvalstu pakalpojumu sniedz ēju spēju stiprināšana attiec ībā uz trešo valstu 
piederīgo un migrantus p ārstāvošo organiz āciju apkalpošanu un lab ākiem 
risinājumiem daž ādu trešo valstu pieder īgo grupu, taj ā skaitā sieviešu un b ērnu, 
vajadzību apmierin āšanai; 
(e) uzņemošās sabiedr ības spēju stiprin āšana attiec ībā uz piel āgošanos 
pieaugošajai daudzveid ībai, orient ējot darbības uz viet ējiem iedz īvotājiem, 
tādējādi uzsverot abpus ēja procesa nepieciešam ību, lai pan āktu veiksm īgu 
integrāciju, un ņemot vērā attīstības tendences daudzveid ības pārzināšanas 
jomā; 
(f) dalībvalstu sp ēju palielin āšana attiec ībā uz trešo valstu pieder īgo integrācijas 
politiku izstr ādi, uzraudz ību un izvērtēšanu. 
 
LV 103   LV 4. pants 
Atbilstīgās darbības dalībvalstīs  
1. Attiec ībā uz 3. panta a) apakšpunkt ā noteikto m ērķi, no Fonda dal ībvalstīs atbalsta 
darbības, ar kur ām: 
(a) veicina uz ņemšanas proced ūru attīstīšanu dalībvalstīs, atbalstot apspriešan ās 
procesus ar attiec īgajām ieinteres ētajām pusēm un ekspertu konsult ācijas vai 
informācijas apmai ņu par pieej ām, kas orient ētas uz konkr ētām valsts 
piederībām vai kategorij ām trešo valstu pieder īgo vidū; 
(b) padara šo proced ūru īstenošanu efekt īvāku un pieejam āku trešo valstu 
piederīgajiem, izmantojot lietot ājdraudzīgas inform ācijas un komunik āciju 
tehnoloģijas, tostarp inform ēšanas kampa ņām un atlases proced ūrām; 
(c) labāk sagatavo uz ņemtos trešo valstu pieder īgos viņu integrācijai uzņemošajā 
sabiedrībā, atbalstot pas ākumus, kas tiek veikti pirms izce ļošanas, piem ēram, 
informācijas materi ālu izplatīšanu un daudzpus īgus pilsoniskas ievirzes kursus 
izcelsmes valst ī. 
2. Attiec ībā uz 3. panta b) apakšpunkt ā noteikto m ērķi, no Fonda dal ībvalstīs atbalsta 
darbības, ar kur ām: 
(a) attīsta un uzlabo treš o valstu pieder īgajiem paredz ēto ievada programmu un 
darbību kvalitāti vietējā un reģionālajā līmenī, īpašu vērību veltot pilsoniskajai 
ievirzei; 
(b) stiprina ievada programmu un darb ību spēju sasniegt konkr ētas grupas, 
piemēram, uzņemšanas proced ūras kārtojošo personu apg ādājamos, bērnus, 
sievietes, vec āka gadag ājuma cilv ēkus, analfab ētus vai personas ar īpašām 
vajadzībām, ņemot vērā viņu konkrētās vajadzības un ievada programmu 
sekmīgas īstenošanas krit ēriju kopumu; 
(c) palielina ar pilsonisko ievirzi saist īto ievada programmu un darb ību 
elastīgumu, jo īpaši, izmantojot nepilna laika kursus, intens īvos kursus, 
tālmācību un e-m ācības vai līdzīgus mode ļus, ļaujot trešo valstu pieder īgajiem 
piedalīties programm ās paralēli darbam vai studij ām; 
(d) attīsta un īsteno ar pilsonisko ievirzi saist ītas ievada programmas vai darb ības, 
kuras orient ētas uz jauniem trešo valstu pieder īgajiem, jo īpaši „kav ētājiem” ar 
īpašām sociālām vai kult ūras probl ēmām, kas saist ītas ar identit ātes 
jautājumiem, k ā arī uz likump ārkāpumu nov ēršanu, ieskaitot audzin ātāju un 
„pozitīvo paraugu” programmas. 
3. Attiec ībā uz 3. panta c) apakšpunkt ā noteikto m ērķi, no Fonda dal ībvalstīs atbalsta 
darbības, ar kur ām: 
(a) veicina starpkonfesiju un reli ģiskā dialoga platformu veidošanos starp 
kopienām un/vai starp kopien ām un politisk ām lēmējiestādēm nolūkā panākt 
pilsoniskas pilson ības un daudzveid ības respekt ēšanu; 
 
LV 104   LV (b) palielina trešo valstu pieder īgo pilsonisko l īdzdalību un akt īvu pilsoņu lomu, 
veicinot vi ņu piedalīšanos plaši atz ītās sabiedrisk ās (brīvprātīgo) organiz ācijās 
vai šajā nolūkā atbalstot īpašu brīvprātīgo, prakses un sp ēju attīstīšanas 
programmu izveidi un īstenošanu viet ējā vai reģionālā līmenī; 
(c) veicina konkr ētu trešo valstu pieder īgo grupu akt īvāku pilsonisko l īdzdalību, 
piemēram, attiec ībā uz uz ņemšanas programm ām izraudz īto personu 
apgādājamiem, b ērniem, sieviet ēm, vecāka gadag ājuma cilv ēkiem, 
analfabētiem vai person ām ar īpašām vajadzībām; 
(d) dalībvalstu politisko l ēmumu pie ņemšanas procesa ietvaros veicina valsts, 
reģionālu un viet ēju platformu veidošanu trešo valstu pieder īgo konsult ēšanai 
un inform ācijas apmai ņai starp vis ām ieinteres ētajām pusēm; 
(e) palielina trešo valstu pieder īgo dalību vietējās vēlēšanās un demokr ātiskajos 
procesos, atbalstot šaj ā nolūkā sagatavotas izpratni veicinošas un inform ēšanas 
kampaņas un spēju attīstīšanas programmas; 
(f) veicina valstu naturaliz ācijas un pilso ņu sagatavošanas programmu izstr ādi un 
uzlabošanu. 
4. Attiec ībā uz 3. panta d) apakšpunkt ā noteikto m ērķi, no Fonda dal ībvalstīs atbalsta 
darbības, ar kur ām: 
(a) pakalpojumu sniedz ējus padara pieejam ākus trešo valstu pieder īgajiem, 
starpkultūru kontekst ā piedāvājot, cita starp ā, mutiskās un rakstisk ās tulkošanas 
pakalpojumus, audzin ātāju programmas, starpnieku pakalpojumus ar kopienas 
pārstāvju palīdzību, attīstot un uzlabojot pieeju vienas pieturas inform ācijas 
punktiem un uzlabojot darbinieku starpkult ūru spējas; 
(b) paredz vispus īgu inform ācijas instrumentu, k ā, piemēram, rokasgr āmatu, 
tīmekļa vietņu, darbinieku daudzveid ības pārzināšanas prasmju re ģistru izveidi 
un atjaunin āšanu; 
(c) paredz ilgtsp ējīgu integrācijas un daudzveid ības pārzināšanas organizatorisko 
struktūru izveidi un att īsta modeļus sadarb ībai starp daž ādām valsts strukt ūrām, 
lai dotu iesp ēju ierēdņiem ātri iegūt informāciju par pieredzi un praksi citur un, 
kur un kad tas iesp ējams, apvienotu resursus; 
(d) stiprina sp ēju koordin ēt valstu sagatavot ās trešo valstu pieder īgo integrācijas 
stratēģijas starp daž ādiem vald ības līmeņiem; 
(e) ievieš un īsteno instrumentus inform ācijas vākšanai un anal īzei valsts un 
reģionālā līmenī par daž ādu trešo valstu pieder īgo kategoriju vajadz ībām, 
izmantojot platformas apspried ēm ar trešo valstu pieder īgajiem un inform ācijas 
apmaiņai ieinteres ēto pušu starp ā, kā arī veicot imigrantu kopienu aptaujas par 
to, kā labāk apmierin āt šīs vajadzības. 
5. Attiec ībā uz 3. panta e) apakšpunkt ā noteikto m ērķi, no Fonda dal ībvalstīs atbalsta 
darbības, ar kur ām: 
 
LV 105   LV (a) veicina uz ņemošās sabiedr ības izpratni par ievada programmu, darb ību un 
uzņemšanas programmu saturu un sek ām, kā arī saistībā ar šīm programm ām 
veicina kontaktus starp valsts un priv ātā sektora pakalpojumu sniedz ējiem, 
darba dev ējiem (ieskaitot MVU), izgl ītības un cit ām iestādēm; 
(b) ar izpratni veicinošu kampa ņu palīdzību sekm ē migrācijas procesu un 
uzņemšanas programmu pie ņemšanu uz ņemošajā sabiedrībā; 
(c) atbalsta t ādu (vērienīgu) starpkult ūru masu pas ākumu organiz ēšanu un 
publicitāti, kuri paredz ēti konkrētām mērķgrupām vai sabiedr ībai kopum ā, ja 
šie pasākumi ir orient ēti uz starpkult ūru dialogu un viedok ļu apmaiņu par 
daudzkult ūru sabiedr ību; 
(d) veicina daž ādu kultūru (jaunatnes) organiz āciju dialogu un apmai ņas; 
(e) palielina pozit īvas attieksmes veicin āšanu integr ācijas jautājumos; 
(f) palielina trešo valstu pieder īgo iesaisti, att īstot sabiedr ības reakciju uz 
migrācijas procesiem; 
(g) palielina priv āto struktūru lomu daudzveid ības veicin āšanā un pārzināšanā. 
6. Attiec ībā uz 3. panta f) apakšpunkt ā noteikto m ērķi, no Fonda dal ībvalstīs atbalsta 
darbības, ar kur ām: 
(a) sekm ē spēju vākt, analizēt un izplat īt statistikas datus par trešo valstu pieder īgo 
integrāciju un trešo valstu pieder īgo integrācijas politik ām; 
(b) sekm ē trešo valstu pieder īgo imigrācijas un integr ācijas politiku nov ērtēšanu, 
valsts līmenī atbalstot ietekmes nov ērtēšanu, apspriešan ās mehānismus ar 
ieinteresētajām pusēm, piemēram, darba dev ējiem un izgl ītības iestādēm, 
novērtējuma meh ānismus un uzraudz ības pasākumus; 
(c) izstr ādā rādītājus un sal īdzinošās novērtēšanas krit ērijus panākumu mērīšanai 
valsts līmenī; 
(d) attīsta augstas kvalit ātes testus un nov ērtējuma sist ēmas attiec ībā uz 
obligātajām integrācijas programm ām; 
(e) sekm ē uzņemšanas proced ūru vai ievada programmu nov ērtēšanu, atbalstot 
reprezentat īvas programm ās piedalījušos trešo valstu pieder īgo un/vai attiec īgo 
ieinteresēto pušu, piem ēram, uzņēmumu, nevalstisku organiz āciju, reģionālo 
vai vietējo iestāžu aptaujas. 
5. pants 
Kopienas interes ēs esošas darb ības 
1. P ēc Komisijas iniciat īvas līdz 7 % no Fonda pieejamajiem l īdzekļiem var tikt 
izmantoti, lai piln ībā finansētu starptautiskas darb ības vai Kopienas interes ēs esošas 
 
LV 106   LV darbības („Kopienas darb ības”) attiec ībā uz imigr ācijas un integr ācijas politiku un 
pasākumiem, kas piem ērojami 6. pant ā minētajām mērķgrupām. 
2. Lai b ūtu atbilstīgas, Kopienas darb ībām ir jo īpaši: 
(a) jāveicina Kopienas sadarb ība Kopienas ties ību aktu un labas prakses īstenošanā 
imigrācijas jomā, kā arī labas prakses īstenošana integr ācijas jomā; 
(b) jāsekmē starptautisku sadarb ības tīklu un izm ēģinājuma projektu izveide, 
balstoties uz starptautisk ām partner ībām starp strukt ūrām, kas atrodas tr īs vai 
vairāk dalībvalstīs un kuru m ērķis ir veicin āt jauninājumus, atvieglot pieredzes 
un labas prakses apmai ņu un uzlabot integr ācijas politiku kvalit āti; 
(c) jāsekmē starptautiskas izprat ni veicinošas kampa ņas; 
(d) jāsekmē pētījumi, inform ācijas izplat īšana un apmai ņa par paraugpraksi un 
visiem citiem Fonda aspektiem, tostarp jaun āko tehnolo ģijas sasniegumu 
izmantošanu; 
(e) jāatbalsta izm ēģinājuma projekti un p ētījumi, kuros izv ērtē jaunu veida 
Kopienas sadarb ības iespējamību imigrācijas un integr ācijas jomā un Kopienas 
tiesību aktu iesp ējamību imigrācijas jomā; 
(f) jāsekmē statistikas pa ņēmienu, metožu un kop ēju rādītāju izstrāde. 
3. Gada darba programmu, kur ā nosaka Kopienas darb ību priorit ātes, pieņem saskaņā 
ar 51. panta 2. punkt ā minēto procedūru. 
6. pants 
Mērķgrupas 
1. Šaj ā lēmumā mērķgrupas ir: 
(a) trešo valstu pieder īgie, kuri ir ieguvuši dal ībvalsts iest āžu izsniegtu at ļauju 
uzturēties tās teritorij ā sakarā ar darbu, pašnodarbin ātību, ģimenes 
atkalapvienošanos vai citiem nol ūkiem, kas noteikti valsts ties ību aktos, 
izņemot trešo valstu pieder īgos vai bezvalstniekus, kuri kvalific ējami kā bēgļi 
vai uz kuriem attiecas aizsardz ības papildu veids Padomes 2004. gada 
29. aprīļa Direktīvas 2004/83/EK izpratn ē; un 
(b) trešo valstu pieder īgie, kuri atrodas treš ās valsts teritorij ā un kuri, nol ūkā 
saņemt dalībvalsts iest āžu atļauju ieceļot un uztur ēties šīs dalībvalsts teritorij ā, 
atbilst konkr ētajiem pirmsizce ļošanas nosac ījumiem, kas noteikti valsts ties ību 
aktos, tostarp nosac ījumiem par sp ēju integrēties šīs dalībvalsts sabiedr ībā. 
2. Treš ās valsts pieder īgais ir ikviena persona , kas nav Eiropas Savien ības pilsonis 
Līguma 17. panta 1. punkta izpratn ē. 
 
LV 107   LV II NODA ĻA 
ATBALSTA PRINCIPI  
7. pants 
Papildināmība, saska ņotība un atbilst ība noteikumiem 
1. No Fonda sniedz atbalstu, kas papildina valstu, re ģionu un viet ējās darbības, tajās 
integrējot Kopienas priorit ātes. 
Konkrēti, lai nodrošin ātu Kopienas darb ību saska ņotību trešo valstu pieder īgo 
integrācijas jom ā, darbībām, kas tiek finans ētas šā instrumenta ietvaros, ir j ābūt 
konkrētām un jāpapildina Eiropas Soci ālā fonda finans ētās darbības.  
2. Komisija un dal ībvalstis nodrošina, ka pal īdzība no Fonda un no dal ībvalstīm ir 
saskanīga ar Kopienas darb ībām, politik ām un priorit ātēm. Šī saskaņotība jo īpaši 
jāatspoguļo daudzgadu programm ā. 
3. No Fonda finans ētajām darbībām jāatbilst Līguma un saska ņā ar to pieņemto tiesību 
aktu noteikumiem. 
8. pants 
Plānošana 
1. Fonda m ērķi tiek īstenoti divos daudzgadu programmu posmos (no 2007. l īdz 
2010. gadam un no 2011. l īdz 2013. gadam). Daudzgadu pl ānošanas sist ēmā ietilpst 
prioritātes un p ārvaldības, lēmumu pie ņemšanas, rev īzijas un apstiprin āšanas 
process. 
2. Komisijas pie ņemtās daudzgadu programmas īsteno ar gada programmu pal īdzību. 
9. pants 
Pasākumu subsidiarit āte un proporcionalit āte 
1. L ēmuma 19. un 21. pant ā minēto daudzgadu un gada programmu īstenošana ir 
dalībvalstu atbild ībā atbilstoš ā teritoriālā līmenī saskaņā ar katrai dal ībvalstij 
raksturīgo institucion ālo sistēmu. Šī atbildība tiek īstenota saska ņā ar šo lēmumu. 
2. Komisijas un dal ībvalstu izmantotie l īdzekļi tiek noteikti atš ķirīgi atkarībā no 
Kopienas ieguld ījuma apjoma saist ībā ar revīzijas noteikumiem. Diferenc ēšanu 
piemēro arī attiecībā uz noteikumiem par nov ērtējumu un par daudzgadu un gada 
programmu zi ņojumiem. 
10. pants 
Izpildes metodes 
 
LV 108   LV 1. Fondam asign ēto Kopienas budžetu izpilda saska ņā ar Padomes Regulas (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002 53. panta 1. punkta b) apakšpunktu, iz ņemot 5. pant ā 
minētās Kopienas darb ības un 16. pant ā minēto tehnisko pal īdzību. Dalībvalstis un 
Komisija nodrošina pareizas finanšu p ārvaldības principa iev ērošanu. 
2. Komisija īsteno savu Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta izpildes pien ākumu: 
(a) pārbaudot, vai dal ībvalstīs pastāv un pien ācīgi darbojas p ārvaldības un 
kontroles sist ēmas saska ņā ar 30. pant ā aprakstītajām procedūrām; 
(b) saska ņā ar 39. un 40. pantu p ārtraucot vai apturot visus maks ājumus vai da ļu 
no tiem, ja valstu p ārvaldības un kontroles sist ēmas nedarbojas, un saska ņā ar 
43. un 44. pant ā aprakstītajām proced ūrām piemērojot jebk ādas citas finanšu 
korekcijas. 
11. pants 
Papildināmība 
1. Maks ājumi no Fonda neaizst āj dalībvalstu valsts sektora vai tiem l īdzvērtīgus 
izdevumus. 
2. Komisija sadarb ībā ar katru dal ībvalsti veic papildin āmības pārbaudi termi ņa 
vidusposm ā līdz 2012. gada 31. decembrim un p ēc īstenošanas l īdz 2015. gada 
30. decembrim. 
12. pants 
Partnerība 
1. Dal ībvalstis saska ņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem un praksi organiz ē 
partnerību ar iestādēm un strukt ūrām, kuras t ās norīko, proti: 
(a) dalībvalsts nor īkotām īstenošanas iest ādēm Eiropas Soci ālā fonda pas ākumu 
pārvaldībai un cit ām kompetent ām reģionālām, vietējām, pilsētu un cit ām 
publiskām iestādēm; 
(b) jebkur ām citām atbilstoš ām struktūrām, kas p ārstāv pilsonisko sabiedr ību, 
nevalstisk ās organizācijas, tostarp soci ālajiem partneriem. 
Dalībvalstis nodrošina visu attiec īgo struktūru plašu un efekt īvu iesaisti saska ņā ar 
valsts noteikumiem un praksi. 
2. Partner ību īsteno, piln ībā ievērojot katras partneru kategorijas attiec īgās 
organizatorisk ās, juridisk ās un finansi ālās kompetences. 
Partnerība attiecas uz daudzgadu programmu sagatavošanu, īstenošanu, uzraudz ību 
un novērtēšanu. 
 
LV 109   LV III NODA ĻA 
FINANŠU PL ĀNS 
13. pants 
Kopējie līdzekļi 
1. Fonda gada apropri ācijas apstiprina budžeta l ēmējinstitūcija finanšu perspekt īvas 
ietvaros. 
2. Komisija nosaka provizorisko gada apropri āciju sadal ījumu pa dal ībvalstīm saskaņā 
ar 14. pant ā noteiktajiem krit ērijiem. 
14. pants 
Līdzekļu gada sadal ījums atbilst īgajām darbībām dalībvalstīs 
1. Katra dal ībvalsts no Fonda gada apropri ācijas saņem noteiktu summu, kas ir 300 000 
EUR. 
Valstīm, kuras Eiropas Savien ībai pievienoj ās 2004. gada 1. maij ā, laika posm ā no 
2007. līdz 2013. gadam š ī summa tiek noteikta 500 000 EUR apm ērā gadā. 
Valstīm, kuras Eiropas Savien ībai pievienosies laika posm ā no 2007. l īdz 
2013. gadam, š ī summa tiek noteikta 500 000 EUR apm ērā gadā atlikušaj ā laika 
posmā no 2007. l īdz 2013. gadam, s ākot no nākamā gada kopš to pievienošan ās. 
2. Atlikušos pieejamos gada l īdzekļus starp dal ībvalstīm sadala š ādi: 
(a) 40 % proporcion āli dalībvalstīs legāli uzturošos trešo valstu pieder īgo vidējam 
kopskaitam iepriekš ējo trīs gadu laik ā saskaņā ar 6. pantu un 
(b) 60 % proporcion āli to trešo valstu pieder īgo skaitam, kuri iepriekš ējo trīs gadu 
laikā ir ieguvuši dal ībvalsts iest āžu izsniegtu at ļauju uztur ēties tās teritorij ā 
saskaņā ar 6. pantu. 
3. Tom ēr 2. punkta b) apakšpunkt ā minētā aprēķina nolūkos neiek ļauj šādas personu 
kategorijas: 
(a) sezonas darbiniekus, atbilst īgi definīcijai valsts ties ību aktos; 
(b) trešo valstu pieder īgos, kuri uz ņemti sakar ā ar studij ām, skolēnu apmai ņu, 
praksi vai staž ēšanos, nesa ņemot atalgojumu, vai br īvprātīga darba nol ūkā 
saskaņā ar Padomes 2004. gada 13. decembra Direkt īvu 2004/114/EK61; 
(c) trešo valstu pieder īgos, kuri uz ņemti sakar ā ar zinātnisko pētniecību saskaņā ar 
Padomes … gada …/... Direkt īvu …/…/…; 
                                                 
61 OV L 375, 23.12.2004., 12. lpp. 
 
LV 110   LV (d) trešo valstu pieder īgos, kuriem ir atjaunota dal ībvalsts iest āžu izsniegt ā atļauja 
vai veikta statusa mai ņa, ieskaitot trešo valstu pieder īgos, kuri ieguvuši 
pastāvīgā iedzīvotāja statusu saska ņā ar Padomes 2003. gada 25. novembra 
Direktīvu 2003/109/EK62. 
4. Atsauces dati ir jaun ākie pieejamie statistikas dati, kur us iesniedzis Eiropas Kopienu 
Statistikas birojs saska ņā ar Kopienas ties ību aktiem. 
5. Ja 4. punkt ā minētie statistikas dati nav pieejami, nepieciešamos datus iesniedz 
dalībvalstis. 
15. pants 
Finansēšanas strukt ūra 
1. Maks ājumi no Fonda tiek veikti subs īdiju veidā. 
2. No Fonda atbalst ītajām darbībām jānodrošina l īdzfinansējums no publiskiem vai 
privātiem avotiem, t ām ir jābūt bezpeļņas darbībām un par t ām nevar pretend ēt uz 
finansējumu no citiem Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta avotiem. 
3. Fonda apropri ācijas papildina dal ībvalstu asign ētos valsts sektora vai tiem 
līdzvērtīgus izdevumus pas ākumiem, uz kuriem attiecas šis l ēmums. 
4. Kopienas ieguld ījums atbalst ītajiem projektiem attiec ībā uz darbībām, kuras īsteno 
dalībvalstīs atbilstīgi 4. pantam, nevar p ārsniegt 50 % no konkr ētās darbības kopējām 
izmaksām. 
5. Šis ieguld ījums var tikt palielin āts līdz 60 % projektiem, kuri v ērsti uz konkr ētām 
prioritātēm, kas noteiktas Komisijas strat ēģiskajās pamatnost ādnēs atbilstīgi 
18. pantam. 
6. Šo ieguld ījumu palielina l īdz 75 % dal ībvalstīs, kuras sa ņem Kohēzijas fonda 
līdzekļus. 
7. Parasti Kopienas finansi ālo atbalstu darb ībām, kuras atbalsta no Fonda, pieš ķir uz 
laiku ne ilg āk par trīs gadiem, pamatojoties uz regul āriem darba zi ņojumiem. 
16. pants 
Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciat īvas 
1. P ēc Komisijas iniciat īvas un/vai t ās vārdā no Fonda var finans ēt sagatavošanas 
pasākumus, uzraudz ības, administrat īvā un tehnisk ā atbalsta pas ākumus, k ā arī 
novērtēšanas, rev īzijas un p ārbaudes pas ākumus, kas vajadz īgi šā lēmuma 
īstenošanai, nep ārsniedzot 0,20 % no Fonda gada asign ējuma. 
2. Šaj ās darbībās ietilpst: 
                                                 
62 OV L16, 23.01.2004., 44. lpp. 
 
LV 111   LV (a) pētījumi, nov ērtējums, ekspertu zi ņojumi, statistikas dati, ieskaitot tos, kas ir 
vispārīga rakstura, attiec ībā uz Fonda darb ību; 
(b) pasākumi, kas paredz ēti partneriem, Fonda atbalsta sa ņēmējiem un sabiedr ībai 
kopumā, jo īpaši inform ācijas pasākumi; 
(c) datoriz ētu sistēmu uzstādīšana, izmantošana un savstarp ēja savienošana 
pārvaldības, uzraudz ības, pārbaužu un nov ērtējuma vajadz ībām; 
(d) nov ērtēšanas metožu uzlabojumi un inform ācijas apmai ņa par pieredzi šaj ā 
jomā. 
17. pants 
Tehniskā palīdzība pēc dalībvalstu iniciat īvas 
1. P ēc attiecīgās dalībvalsts iniciat īvas katras gada programmas ietvaros no Fonda var 
finansēt sagatavošanas pas ākumus, p ārvaldības, uzraudz ības, nov ērtēšanas, 
informēšanas un kontroles pas ākumus, k ā arī pasākumus nol ūkā stiprināt 
administrat īvo spēju šā Fonda īstenošanai. 
2. Tehniskajai un administrat īvajai palīdzībai paredz ētā gada summa nevar p ārsniegt 
4 % no dal ībvalstij pieš ķirtās gada līdzfinansējuma kopsummas, plus 30 000 EUR. 
IV nodaļa 
PLĀNOŠANA  
18. pants 
Stratēģisko pamatnost ādņu pieņemšana 
1. Attiec ībā uz katru daudzgadu pl ānošanas periodu Komisija pie ņem stratēģiskās 
pamatnost ādnes, kur ās nosaka Fonda atbalsta strukt ūru, ņemot vērā panākto 
Kopienas ties ību aktu izstr ādē un īstenošanā imigrācijas jom ā un citās jomās, kas 
saistītas ar trešo valstu pieder īgo integr āciju, kā arī Fonda finanšu l īdzekļu 
provizorisko sadal ījumu attiec īgā perioda ietvaros. 
2. Attiec ībā uz katru Fonda m ērķi šajās pamatnost ādnēs jo īpaši tiek ņemtas vērā 
Kopienas priorit ātes, lai veicin ātu kopējo pamatprincipu īstenošanu. 
3. Strat ēģiskās pamatnost ādnes pirmajam daudzgadu programmas posmam (2007. – 
2010. gads) Komisija pie ņem vēlākais 2006. gada 31. mart ā un otrajam daudzgadu 
programmas posmam (2011. – 2013. gads) – v ēlākais 2010. gada 31. mart ā. 
4. Strat ēģiskās pamatnost ādnes pie ņem saska ņā ar 51. panta 2. punkt ā minēto 
procedūru. 
 
LV 112   LV 19. pants 
Valstu daudzgadu programmu sagatavošana un apstiprin āšana 
1. Katra dal ībvalsts par katru pl ānošanas periodu un, balstoties uz 18. pant ā minētajām 
stratēģiskajām pamatnost ādnēm, ierosina daudzgadu programmas projektu, kur ā 
iekļauj šādu inform āciju: 
(a) dalībvalstī esošās situācijas apraksts attiec ībā uz valstu integr ācijas strat ēģiju 
īstenošanu, ņemot vērā kopējos pamatprincipus, k ā arī attiecībā uz valstu 
uzņemšanas un ievada programmu īstenošanu, ja t ādas ir; 
(b) attiec īgās dalībvalsts vajadz ību analīze attiecībā uz valsts integr ācijas strat ēģiju 
un, ja tādas pieejamas – uz uz ņemšanas un ievada programm ām, kā arī norādes 
par darbības mērķiem, kas izvirz īti šo vajadz ību apmierin āšanai daudzgadu 
programmas perioda laik ā; 
(c) min ēto mērķu sasniegšanai paredz ētās atbilstoš ās stratēģijas izklāsts, preciz ējot 
to sasniegšanai piek ārtotās prioritātes, kā arī šo priorit āšu īstenošanai paredz ēto 
darbību apraksts; 
(d) norādes par to, vai š ī stratēģija ir sader īga ar citiem re ģionāliem, valsts un 
Kopienas instrumentiem; 
(e) inform ācija par priorit ātēm un to konkr ētajiem mērķiem. Šos m ērķus raksturo 
kvantitatīvi, izmantojot ierobežotu skaitu īstenošanas, rezult ātu un ietekmes 
rādītāju, ņemot vērā proporcionalit ātes principu. Šiem r ādītājiem jāļauj mērīt 
sasniegto attiec ībā pret bāzes situāciju, kā arī prioritāšu sasniegšanai noteikto 
mērķu efektivit āti; 
(f) finanšu pl āna projekts, kur ā par katru priorit āti un katru gadu nor ādīts 
ierosinātais finanšu ieguld ījums no Fonda un valsts vai priv ātā līdzfinansējuma 
kopsumma; 
(g) daudzgadu programmas īstenošanas noteikumi, tostarp: 
– visas 24. pant ā paredzētās struktūras, ko nor īkojusi dal ībvalsts; 
– īstenošanas, uzraudz ības, kontroles un nov ērtēšanas sist ēmu apraksts, 
iekļaujot aprakstu par pas ākumiem, kas veikti, lai nodrošin ātu darbību 
papildināmību ar darb ībām, kuras finans ē no Eiropas Soci ālā fonda; 
– finanšu pl ūsmu mobiliz ēšanas un aprites proced ūras, lai nodrošin ātu to 
pārskatāmību; 
– pieņemtie noteikumi, lai nodrošin ātu daudzgadu programmas publicit āti. 
2. Dal ībvalstis katru daudzgadu programmu sagatavo cieš ā sadarbībā ar 12. pant ā 
minētajiem partneriem. 
 
LV 113   LV 3. Dal ībvalstis iesniedz savus daudzgadu programmu projektus ne v ēlāk kā četrus 
mēnešus pēc tam, kad Komisija ir dar ījusi zināmas attiec īgā perioda strat ēģiskās 
pamatnost ādnes. 
4. Komisija ierosin āto daudzgadu programmu v ērtē, ņemot vērā šādus aspektus: 
(a) tās saskaņotību ar Fonda m ērķiem un 18. pant ā minētajām stratēģiskajām 
pamatnost ādnēm; 
(b) dalībvalsts ierosin ātās stratēģijas un darb ības priorit āšu atbilstību, piemērotību 
un sagaid āmos rezult ātus; 
(c) dalībvalstī noteikto Fonda pas ākumu īstenošanas p ārvaldības un kontroles 
nosacījumu atbilst ību šajā lēmumā izklāstītajiem noteikumiem; 
(d) tās atbilstību Kopienas ties ību aktiem un jo īpaši tiem Kopienas ties ību aktiem, 
kuru mērķis ir nodrošin āt personu br īvu pārvietošanos, kop ā ar 
papildpas ākumiem, kas ir tieši saist īti ar ārējo robežu kontroli, patv ērumu un 
imigrāciju. 
5. Ja Komisija uzskata, ka daudzgadu programma nav saska ņā ar stratēģiskajām 
pamatnost ādnēm vai neatbilst š ā lēmuma noteikumiem par p ārvaldības un kontroles 
sistēmām, tā lūdz dalībvalsti atbilstoši p ārskatīt ierosināto programmu. 
6. Komisija katru daudzgadu programmu apstiprina četru mēnešu laikā no tās oficiālās 
iesniegšanas saska ņā ar 51. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
20. pants 
Daudzgadu programmu p ārskatīšana 
1. Daudzgadu programmu p ārskata pēc attiecīgās dalībvalsts vai Komisijas iniciat īvas 
un, vajadz ības gadījumā, koriģē uz atlikušo programmas periodu, lai vair āk ņemtu 
vērā Kopienas priorit ātes vai to dar ītu citādi, jo īpaši, ņemot vērā Padomes 
secinājumus. Daudzgadu programmas var p ārskatīt arī novērtējuma rezult ātā un/vai 
saskaroties ar gr ūtībām to īstenošanā. 
2. L ēmumu, ar kuru apstiprina  daudzgadu programmas p ārskatīšanu, Komisija pie ņem 
iespējami drīz pēc attiecīgās dalībvalsts piepras ījuma ofici ālās iesniegšanas. 
21. pants 
Gada programmas 
1. Komisijas apstiprin ātās daudzgadu programmas īsteno ar gada darba programmu 
palīdzību. 
2. Komisija dal ībvalstīm ne vēlāk kā katra gada 1. j ūlijā nodrošina apl ēsi par tām 
piešķiramajām summ ām nākamajā gadā no kop ējām gada budžeta proced ūras 
rezultātā piešķirtajām apropri ācijām, kas apr ēķinātas, kā paredzēts 14. pant ā. 
 
LV 114   LV 3. Dal ībvalstis Komisijai ne v ēlāk kā katra gada 1. novembr ī iesniedz gada programmas 
projektu n ākamajam gadam, kas sagatavots saska ņā ar daudzgadu programmu un 
kurā ietverti: 
(a) gada programmas ietvaros finans ējamo projektu izv ēles vispārīgie noteikumi; 
(b) atbild īgās iestādes veicamo uzdevumu apraksts attiec ībā uz gada programmas 
īstenošanu; 
(c) ierosin ātais Fonda finansi ālā atbalsta sadal ījums pa programmas darb ībām, kā 
arī norāde par gada programmas īstenošanas nol ūkos piepras īto summu 
tehniskās palīdzības izdevumu segšanai saska ņā ar 17. pantu. 
4. Izskatot dal ībvalsts ierosin ājumu, Komisija ņem vērā budžeta proced ūras rezult ātā 
Fondam pieš ķirto apropri āciju galīgo summu un l ēmumu par finans ējumu no Fonda 
pieņem ne vēlāk kā attiecīgā gada 1. mart ā. Lēmumā norāda dalībvalstij pieš ķirto 
summu un laika posmu, kur ā izdevumi ir atbilst īgi. 
V NODA ĻA 
PĀRVALDĪBAS UN KONTROLES SIST ĒMAS  
22. pants 
Īstenošana 
Komisija atbild par š ā lēmuma īstenošanu un pie ņem vajadz īgos īstenošanas noteikumus. 
23. pants 
Pārvaldības un kontroles sist ēmu vispārējie principi 
Dalībvalstu ieviestaj ām daudzgadu programmu p ārvaldības un kontroles sist ēmām 
jānodrošina: 
(a) ar p ārvaldību un kontroli saist īto struktūru un/vai dienestu funkciju skaidra 
definēšana un skaidrs funkciju sadal ījums katras strukt ūras un/vai dienesta 
iekšienē; 
(b) skaidrs funkciju noš ķīrums starp strukt ūrām un/vai dienestiem, kam uztic ēta 
pārvaldība, izdevumu apstiprin āšana un kontrole, k ā arī funkciju sadal ījums 
katras strukt ūras un/vai dienesta iekšien ē; 
(c) atbilstoši l īdzekļi katrai strukt ūrai vai dienestam tiem noteikto funkciju 
īstenošanai laika period ā, kurā tiek īstenotas no Fonda finans ētās darbības; 
(d) efekt īvi iekšējās kontroles nosac ījumi atbild īgajā iestādē un ikvien ā deleģētā 
iestādē; 
(e) uzticamas datoriz ētās uzskaites, uzraudz ības un finanšu inform ācijas sistēmas; 
 
LV 115   LV (f) efekt īvas ziņošanas un uzraudz ības sistēmas, uzdevumu izpildes dele ģēšanas 
gadījumā; 
(g) detaliz ētas proced ūru rokasgr āmatas attiec ībā uz veicamaj ām funkcij ām; 
(h) efekt īvi sistēmas darbības revīzijas nosac ījumi; 
(i) sistēmas un proced ūras, kas nodrošina pietiekamas rev īzijas liecības; 
(j) proced ūras ziņošanai par p ārkāpumiem un to uzraudz ībai, kā arī nepareizi 
izmaksāto summu atg ūšanai. 
24. pants 
Iestāžu norīkošana 
1. Katrai daudzgadu programmai dal ībvalsts nor īko: 
(a) atbild īgo iestādi: dalībvalsts funkcion ālu struktūru vai dal ībvalsts nor īkotu 
valsts iest ādi vai strukt ūru, kas atbild par Fonda atbalst īto daudzgadu un gada 
programmu p ārvaldību un nodrošina visa veida sazi ņu ar Komisiju. 
(b) apstiprin āšanas iest ādi: valsts iest ādi vai strukt ūru, kas ir funkcion āli neatkarīga 
no ikviena atbild īgās iestādes apstiprin āšanas dienesta, un kuru nor īkojusi 
dalībvalsts, lai apstiprin ātu izdevumu p ārskatus un maks ājumu piepras ījumus 
pirms tie tiek nos ūtīti Komisijai; 
(c) revīzijas iestādi: valsts iest ādi vai strukt ūru, kas ir funkcion āli neatkar īga no 
ikviena dal ībvalsts nor īkotās atbildīgās iestādes apstiprinoš ā dienesta un kas 
atbild par p ārliecināšanos par p ārvaldības un kontroles sist ēmu pareizu 
darbību; 
(d) vajadz ības gadījumā – deleģēto iestādi; 
(e) strukt ūru, kas pārbauda sist ēmu atbilst ību un kuru nor īko brīdī, kad Komisijai 
tiek iesniegta katra daud zgadu programma. Komisija  var piekrist, ka nor īkotā 
revīzijas iest āde ir arī sistēmu atbilst ības pārbaudes strukt ūra, ja tai ir 
vajadzīgās spējas un funkcion ālā neatkarība. Tai savs darbs ir j āveic saska ņā ar 
starptautiskajiem rev īzijas standartiem. 
2. Dal ībvalsts pie ņem noteikumus par t ās attiecībām ar min ētajām iestādēm un 
struktūrām, kā arī to attiecībām ar Komisiju. 
3. Iev ērojot 23. panta b) apakš punktu, kontroles un apstiprin āšanas funkcijas var veikt 
viena un t ā pati strukt ūra vai dienests. 
4. Noteikumus 25. l īdz 29. panta piem ērošanai Komisija pie ņem saska ņā ar 51. panta 
2. punktā minēto procedūru. 
 
LV 116   LV 25. pants 
Atbildīgā iestāde 
1. Atbild īgā iestāde var būt pašas dal ībvalsts strukt ūra, valsts publiska iest āde, kā arī 
dalībvalsts priv āto tiesību subjekts ar publisk ā dienesta uzdevumiem. Ja dal ībvalsts 
par atbild īgo iestādi norīko tādu, kura nav pašas dal ībvalsts strukt ūra, tā nosaka visus 
nosacījumus tās attiecībām ar minēto iestādi un šīs iestādes attiecībām ar Komisiju. 
2. Atbild īgajai iestādei jāatbilst šādiem oblig ātajiem nosac ījumiem: 
(a) tai ir j ābūt juridiskas personas statusam, iz ņemot, ja t ā ir dalībvalsts 
funkcionāla struktūra; 
(b) tai ir j ābūt infrastrukt ūrai, kas vajadz īga vieglas sazi ņas nodrošin āšanai ar plašu 
lietotāju loku, k ā arī ar citu dal ībvalstu atbild īgajām iestādēm un ar Komisiju; 
(c) tai ir j ādarbojas administrat īvā kontekst ā, kas tai ļauj savus uzdevumus veikt 
pareizi un izvair īties no jebk āda interešu konflikta; 
(d) tai ir j āspēj piemērot Kopienas fondu p ārvaldības noteikumus; 
(e) tās finanšu un p ārvaldības spējai ir jābūt samērīgai ar Kopienas fondu apjomu, 
kas tai būs jāpārvalda; 
(f) tās rīcībā ir jābūt darbiniekiem ar darbam starptautisk ā vidē atbilstošu 
profesion ālo kvalifik āciju un valodu prasm ēm. 
3. Dal ībvalsts atbild īgajai iest ādei nodrošina atbilstošu finans ējumu, lai t ā varētu 
pienācīgi un nep ārtraukti veikt savus uzdevumus vis ā 2007. – 2013. gada perioda 
laikā. 
26. pants 
Atbildīgās iestādes uzdevumi 
1. Atbild īgā iestāde atbild par daudzgadu programmas efekt īvu, lietder īgu un pareizu 
pārvaldību un īstenošanu. 
Konkrēti, tās uzdevumi ir: 
(a) apspriesties ar atbilsto šiem partneriem (nevalstisk ām organiz ācijām, vietējām 
iestādēm, kompetent ām starptautisk ām organiz ācijām, sociālajiem partneriem 
utt.) partner ībā, kas izveidota atbilst īgi 12. pantam; 
(b) iesniegt Komisijai 19. un 21. pant ā noteikto daudzgadu un gada programmu 
projektus; 
(c) izveidot meh ānismu sadarb ībai ar dalībvalstu nor īkotajām pārvaldības iestādēm 
Eiropas Soci ālā fonda darb ību īstenošanai; 
 
LV 117   LV (d) organiz ēt un public ēt konkursu pazi ņojumus un uzaicin ājumus iesniegt 
priekšlikumus; 
(e) organiz ēt atlases un Fonda l īdzfinansējuma pieš ķiršanas proced ūras saskaņā ar 
pārskatāmības, vienl īdzīgas attieksmes un subs īdiju neapvienošanas 
principiem; 
(f) saņemt maks ājumus no Komisijas un veikt maks ājumus atbalsta sa ņēmējiem; 
(g) nodrošin āt Fonda līdzfinansējuma un citu atbilstošu valsts un Kopienas finanšu 
instrumentu konsekvenci un papildin āmību; 
(h) pārbaudīt līdzfinansēto preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu un to, ka par 
darbībām uzrādītie izdevumi ir faktiski radušies un atbilst Kopienas un valsts 
noteikumiem; 
(i) nodrošin āt, ka pastāv datorizēta sistēma detaliz ētu uzskaites datu re ģistrēšanai 
un uzglab āšanai par katru gada programmu darb ību un ka tiek apkopoti dati par 
īstenošanu, kas vajadz īgi finanšu p ārvaldībai, uzraudz ībai, kontrolei un 
novērtēšanai; 
(j) nodrošin āt, ka atbalsta sa ņēmēji un citas strukt ūras, kas iesaist ītas no Fonda 
līdzfinansēto darbību īstenošanā, attiecībā uz visiem ar darb ību saistītajiem 
darījumiem vai nu izmanto atseviš ķu uzskaites sist ēmu vai piem ērotu uzskaites 
kodu sistēmu; 
(k) nodrošin āt, ka 48. pant ā minēto daudzgadu programmu nov ērtēšanu veic šaj ā 
lēmumā noteiktajos termi ņos un ka t ā atbilst kvalit ātes standartiem, par ko 
vienojušās Komisija un dal ībvalsts; 
(l) iedibin āt proced ūras, lai nodrošin ātu, ka visi dokumenti attiec ībā uz 
izdevumiem un rev īziju, kas vajadz īgi pietiekamu rev īzijas liec ību 
nodrošināšanai, tiek tur ēti saskaņā ar 42. pant ā minētajām prasībām; 
(m) nodrošin āt, ka revīzijas iestāde 30. panta 1. punkt ā noteikto rev īziju veikšanai 
saņem visu vajadz īgo inform āciju par izmantotaj ām pārvaldības proced ūrām un 
no Fonda l īdzfinansējumu saņēmušajiem projektiem; 
(n) nodrošin āt, ka apstiprinoš ā iestāde, lai var ētu sniegt apstiprin ājumu, saņemtu 
visu vajadz īgo inform āciju par proced ūrām un veiktaj ām revīzijām attiecībā uz 
izdevumiem; 
(o) sagatavot un Komisijai iesniegt zi ņojumus, apstiprinoš ās iestādes apstiprin ātos 
izdevumu p ārskatus un maks ājumu piepras ījumus; 
(p) veikt inform ēšanu un konsult ēšanu, kā arī publiskot atbalst īto darbību 
rezultātus; 
(q) sadarboties ar Komisiju un atbild īgajām iestādēm citās dalībvalstīs. 
 
LV 118   LV 2. Atbild īgās iestādes veiktās pārvaldības darbības, kas saist ītas ar projektu īstenošanu 
dalībvalstīs, var finans ēt saskaņā ar 17. pant ā minētajiem tehnisk ās palīdzības 
nosacījumiem. 
27. pants 
Atbildīgās iestādes uzdevumu dele ģēšana 
1. Ja visi atbild īgās iestādes uzdevumi vai to da ļa tiek dele ģēti deleģētajai iestādei, 
atbildīgā iestāde precīzi nosaka dele ģēto uzdevumu apjomu un s īki izstrādātas 
procedūras deleģēto uzdevumu īstenošanai, kur ām ir jāatbilst 25. pant ā izklāstītajiem 
nosacījumiem. 
2. Šaj ās procedūrās iekļauj pienākumu regul āri informēt atbildīgo iestādi par dele ģēto 
uzdevumu efekt īvu izpildi un izmantoto l īdzekļu aprakstu. 
28. pants 
Apstiprinoš ā iestāde 
1. Daudzgadu programmas apstiprinoš ā iestāde: 
(a) apstiprina, ka: 
– izdevumu p ārskats ir pareizs, sast ādīts, izmantojot uzticamas uzskaites 
sistēmas, un tā pamatā ir pārbaudāmi apliecinošie dokumenti; 
(b) uzrādītie izdevumi atbilst sp ēkā esošiem Kopienas un valsts noteikumiem un ir 
radušies saist ībā ar darb ībām, kas izraudz ītas saska ņā ar programmai 
piemērojamiem krit ērijiem un iev ērojot Kopienas un valsts noteikumus; 
(c) apstiprin ājuma sniegšanas nol ūkā pārliecinās, ka tā ir saņēmusi vajadz īgo 
informāciju no atbild īgās iestādes par proced ūrām un veiktaj ām revīzijām 
attiecībā uz izdevumiem, kas uzr ādīti izdevumu p ārskatos; 
(d) apstiprin ājuma sniegšanas nol ūkā ņem vērā visu revīzijas iestādes vai tās vārdā 
veikto rev īziju rezult ātus; 
(e) datoriz ētā veidā saglabā Komisijai uzr ādīto izdevumu uzskaites datus; 
(f) nodrošina t āda Kopienas finans ējuma atgūšanu, kas p ārkāpumu konstat ācijas 
rezultātā ir atzīts par nepareizi izmaks ātu, un, attiec īgā gadījumā, procentu 
piedziņu, kā arī veic atgūstamo summu uzskaiti un atmaks ā Komisijai atg ūtās 
summas, ja iesp ējams, tās atņemot no n ākamā izdevumu p ārskata. 
2. Apstiprinoš ās iestādes veikt ās darbības, kas saist ītas ar projektu īstenošanu 
dalībvalstīs, var finans ēt saskaņā ar 17. pant ā minētajiem tehnisk ās palīdzības 
nosacījumiem, ja tiek iev ērotas šīs iestādes prerogat īvas, kas aprakst ītas 24. pant ā. 
 
LV 119   LV 29. pants 
Revīzijas iestāde 
1. Daudzgadu programmas rev īzijas iestāde: 
(a) nodrošina, ka rev īzija tiek veikta saska ņā ar starptautiskiem rev īzijas 
standartiem, lai p ārliecinātos par daudzgadu programmas p ārvaldības un 
kontroles sist ēmas efekt īvu darbību; 
(b) nodrošina, ka darb ību revīzija, lai p ārbaudītu uzrādītos izdevumus, tiek veikta, 
balstoties uz atbilstošu izlasi; izlasei ir j āaptver vismaz 10 % no kop ējiem 
atbilstīgajiem izdevumiem attiec ībā uz katru daudzgadu programmu; 
(c) sešu m ēnešu laik ā no daudzgadu programmas apstiprin āšanas Komisijai 
iesniedz rev īzijas strat ēģiju, kurā norāda strukt ūras, kuras veiks a) un 
b) apakšpunkt ā minētās revīzijas, izmantojamo metodi, no Fonda atbalst īto 
darbību izlases metodi rev īzijas nolūkā, kā arī revīziju provizorisko pl ānu, lai 
nodrošinātu, ka ir veikta galveno Fonda l īdzfinansējuma saņēmēju revīzija un 
ka revīzijas ir vienm ērīgi sadalītas visa programmas perioda laik ā. 
2. Ja atbilst īgi šim lēmumam nor īkotā revīzijas iestāde ir arī norīkotā revīzijas iestāde 
atbilstīgi lēmumiem …, … un …63 vai ja diviem vai vair ākiem no šiem fondiem tiek 
piemērotas kop ējas sistēmas, var iesniegt vienu apvienotu rev īzijas strat ēģiju, kas 
minēta 1. punkta c) apakšpunkt ā. 
3. Rev īzijas iestāde sagatavo 49. panta 2. punkt ā minētā gada programmu īstenošanas 
galīgā ziņojuma projektu, kur ā ietver: 
(a) gada rev īzijas ziņojumu, kur ā izklāstīti secinājumi par rev īzijām, kas saska ņā ar 
revīzijas strat ēģiju veiktas attiec ībā uz gada programmu, zi ņojot par visiem 
konstatētajiem trūkumiem programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmās; 
(b) atzinumu par to, vai p ārvaldības un kontroles sist ēma ir darbojusies efekt īvi un 
nodrošinājusi pietiekamu garantiju par Komisijai iesniegto izdevumu p ārskatu 
pareizību un to pamat ā esošo dar ījumu likum ību un pareiz ību; 
(c) apliecin ājumu, kur ā novērtēta galīgā atlikuma maks ājuma piepras ījuma 
pamatotība un gal īgā izdevumu p ārskata pamat ā esošo dar ījumu likum ība un 
pareizība. 
4. Ja 1. punkt ā minētās revīzijas veic cita strukt ūra nekā revīzijas iestāde, revīzijas 
iestāde pārliecinās, ka min ētajām struktūrām ir nepieciešam ā funkcion ālā neatkarība 
un ka darbs tiek veikts atb ilstoši starptautiski pie ņemtiem rev īzijas standartiem. 
5. Rev īzijas iestādes vai 4. punkt ā minētās struktūras veiktās darbības, kas saist ītas ar 
dalībvalstīs īstenotajiem projektiem, var finans ēt saskaņā ar 17. pant ā minētajiem 
tehniskās palīdzības nosac ījumiem, ja tiek iev ērotas šīs iestādes prerogat īvas, kas 
aprakstītas 24. pant ā. 
                                                 
63 Iek ļaut norādes par lēmumiem, ar kuriem izveido EBF, Ārējo robežu fondu un Atgriešan ās fondu. 
 
LV 120   LV VI NODA ĻA 
KONTROLE  
30. pants 
Dalībvalstu kompetence 
1. Dal ībvalstis atbild par daudzgadu un ga da programmu pareizu finanšu p ārvaldību un 
par notikušo dar ījumu likum ību un pareiz ību. 
2. T ās pārliecinās, ka atbild īgās iestādes un attiec īgās deleģētās iestādes, apstiprinoš ās 
iestādes, revīzijas iestādes un jebkuras citas iesaist ītās struktūras saņem pienācīgus 
norādījumus par 23. l īdz 29. pant ā minēto pārvaldības un kontroles sist ēmu izveidi, 
lai nodrošin ātu Kopienas finans ējuma efekt īvu un pareizu izmantošanu.  
3. Dal ībvalstis aizkav ē, atklāj un nov ērš pārkāpumus. T ās par pārkāpumiem zi ņo 
Komisijai un to inform ē par administrat īvo un tiesas procesu gaitu. 
Ja nevar atg ūt atbalsta sa ņēmējam nepareizi samaks ātās summas, dal ībvalsts atbild 
par zaudēto summu iemaks āšanu Eiropas Kopienu budžet ā. 
4. Dal ībvalstis ir pirm ā kārtā atbildīgas par darb ību finanšu kontroli un t ās nodrošina, 
ka pārvaldības sistēmas tiek izmantotas un rev īzijas veiktas t ā, lai nodrošin ātu 
Kopienas l īdzekļu pareizu un efekt īvu izmantojumu. T ās Komisijai iesniedz šo 
sistēmu aprakstu. 
5. Dal ībvalstis sadarb ībā ar Komisiju v āc statistikas datus, kas vajadz īgi, lai piem ērotu 
14. pantu. 
6. S īki izstrādātus noteikumus 1. l īdz 5. punkta piem ērošanai pie ņem saska ņā ar 
51. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
31. pants 
Pārvaldības un kontroles sist ēmas 
1. Pirms tiek pie ņemta daudzgadu programma, dal ībvalstis p ārliecinās, ka pārvaldības 
un kontroles sist ēmas ir izveidotas saska ņā ar 23. līdz 29. pantu. T ās atbild par to, lai 
visa programmas perioda laik ā sistēmas darbotos pien ācīgi. 
2. Kop ā ar katru daudzgadu programmas projektu dal ībvalstis Komisijai iesniedz 
atbildīgo iestāžu, deleģēto iestāžu un apstiprinošo iest āžu organiz ācijas un proced ūru 
aprakstu, k ā arī šo iestāžu un strukt ūru, revīzijas iestādes un ikvienas citas t ās vārdā 
revīziju veicošas strukt ūras iekšējo revīzijas sistēmu aprakstu. 
3. Tr īs mēnešu laikā no katra daudzgadu programmas pr ojekta iesniegšanas Komisijai 
dalībvalstis iesniedz zi ņojumu, kuru sagatavojusi sist ēmu atbilst ības novērtēšanas 
struktūra un kur ā izklāstīti sistēmu novērtējuma rezult āti un sniegts at zinums par to 
atbilstību 23. līdz 28. pantam. Ja atzinums ir ar atrun ām, ziņojumā norāda trūkumus 
 
LV 121   LV un to nopietn ības pakāpi. Saska ņojot ar Komisiju, dal ībvalstis sagatavo pl ānu ar 
veicamajiem kori ģējošiem pas ākumiem un to īstenošanas grafiku. 
4. S īki izstrādātus noteikumus 1. l īdz 3. punkta piem ērošanai pie ņem saska ņā ar 
51. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
32. pants 
Komisijas kompetence 
1. Komisija saska ņā ar 31. pant ā noteikto proced ūru pārliecinās, ka dal ībvalstis ir 
izveidojušas p ārvaldības un kontroles sist ēmas atbilst īgi 23. līdz 29. pantam un, 
balstoties uz gada rev īzijas ziņojumiem un uz Komisijas pašas veikt ām revīzijām, ka 
daudzgadu programmu īstenošanas period ā sistēmas darbojas pien ācīgi. 
2. Neskarot dal ībvalstu veikt ās revīzijas, Komisijas amatpersonas vai pilnvaroti 
Komisijas p ārstāvji var veikt rev īziju uz vietas, lai p ārbaudītu, vai pārvaldības un 
kontroles sist ēmas darbojas efekt īvi, ieskaitot rev īziju par gada programm ās 
iekļautām darbībām, par rev īziju paziņojot vismaz vienu darba dienu iepriekš. Šaj ās 
revīzijās var piedal īties attiec īgās dalībvalsts amatpersonas vai pilnvaroti p ārstāvji. 
3. Komisija var piepras īt dalībvalstīm veikt p ārbaudi uz vietas, lai p ārbaudītu, vai 
sistēmas darbojas pareizi, vai ar ī viena vai vair āku darījumu pareizumu. Šaj ās 
revīzijās var piedal īties Komisijas amatpersonas vai pilnvaroti Komisijas p ārstāvji. 
4. Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka attiec ībā uz Fonda atbalst ītajām 
darbībām tiek sniegta atbilstoša inform ācija, publicit āte un atgriezenisk ā saikne. 
5. Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm nodrošina darb ību saskaņotību un papildin āmību 
ar citām attiecīgajām Kopienas politik ām, instrumentiem un iniciat īvām. 
33. pants 
Sadarbība ar dal ībvalsts kontroles iest ādēm 
1. Komisija sadarbojas ar  daudzgadu programmu rev īzijas iestādēm, lai koordin ētu to 
attiecīgos kontroles pl ānus un rev īzijas metodes, un nekav ējoties apmain ās ar veikto 
pārvaldības un kontroles sist ēmu revīzijas rezult ātiem nolūkā iespējami efekt īvi 
izmantot kontroles resursus un nov ērst nevajadz īgu darba dubl ēšanos. 
Komisija dara zin āmus savus koment ārus par rev īzijas strat ēģiju, kas iesniegta 
saskaņā ar 29. pantu, ne v ēlāk kā trīs mēnešus vai pirmaj ā sanāksmē pēc tās 
saņemšanas. 
2. Sagatavojot savu rev īzijas strat ēģiju, Komisija nosaka t ādas daudzgadu programmas: 
(a) kuras bez atrun ām atbilst saska ņā ar 31. pantu izveidotajai sist ēmai vai 
attiecībā uz kurām pēc koriģējošo pasākumu īstenošanas atrunas ir atsauktas un 
 
LV 122   LV (b) attiec ībā uz kurām 29. pant ā minētā revīzijas iest ādes sagatavot ā revīzijas 
stratēģija ir apmierinoša un, ja, balstoties uz Komisijas un dal ībvalsts rev īziju 
rezultātiem, ir sa ņemta pietiekama garantija par p ārvaldības un kontroles 
sistēmu efektīvu darbību. 
Attiecībā uz minētajām programm ām Komisija var inform ēt attiecīgās dalībvalstis, 
ka tā galvenok ārt paļausies uz rev īzijas iestādes atzinumu par uzr ādīto izdevumu 
pamatotību, likum ību un pareiz ību un pati rev īziju uz vietas veiks tikai iz ņēmuma 
kārtā. 
VII NODA ĻA 
FINANŠU P ĀRVALDĪBA 
34. pants 
Atbilstība – izdevumu p ārskati 
1. Visos izdevumu p ārskatos nor āda izdevumu summu, ka s radusies atbalsta 
saņēmējiem saist ībā ar darbību īstenošanu, un atbilstošo finans ējumu no publiskiem 
vai privātiem līdzekļiem. 
2. Izdevumiem j āatbilst atbalsta sa ņēmēju veiktajiem maks ājumiem. Tos pamato ar 
apmaksātiem rēķiniem vai uzskaites dokumentiem ar l īdzvērtīgu pierādījuma spēku. 
3. Izdevumi ir uzskat āmi par atbilst īgiem no Fonda vien īgi tad, ja tie ir faktiski 
apmaksāti ne agr āk kā tā gada 1. janv ārī, kas nor ādīts Komisijas l ēmumā par 
līdzfinansējumu, kurš min ēts 21. panta 4. punkt ā. Līdzfinansētās darbības nedrīkst 
būt pabeigtas pirms atbilst ības perioda s ākuma dienas. 
4. No Fonda finans ējuma nav atbalst āmi šāda veida izdevumi: 
– PVN; 
– parādu procenti; 
– zemes ieg āde par summu, kas p ārsniedz 10 % no attiec īgās darbības kopējiem 
atbalstāmajiem izdevumiem; 
– mājokļu izdevumi. 
5. Noteikumus par izmaksu atbilst ību attiecībā uz dalībvalstīs īstenotajām darbībām, 
kurām piešķirts Fonda l īdzfinansējums saska ņā ar 4. pantu, pie ņem saska ņā ar 
51. panta 2. punkt ā noteikto proced ūru. 
35. pants 
Maksājumu viengabalain ība atbalsta sa ņēmējiem 
 
LV 123   LV Dalībvalstis p ārliecinās, vai atbild īgā iestāde veic visu nepieciešamo, lai atbalsta sa ņēmēji 
publisko l īdzekļu ieguldījuma summu sa ņemtu iesp ējami drīz. Šīs atbalsta sa ņēmējiem 
paredzētās summas nevar samazin āt, nosakot jebk ādus atskait ījumus, ietur ējumus, specifisku 
maksu vai citu l īdzvērtīga veida maks ājumu. 
36. pants 
Euro izmantošana 
Visas summas, kas min ētas Komisijas finans ējuma lēmumos, saist ību apropri ācijās un 
Komisijas veiktajos maks ājumos, k ā arī dalībvalstu apstiprin āto izdevumu summas un 
maksājuma piepras ījumus izsaka un maks ā euro. 
37. pants 
Saistības 
Kopienas budžeta saist ības nosaka ik gadus, balstoties uz Komisijas l ēmumu par finans ējumu, 
kas minēts 21. panta 4. punkt ā. 
38. pants 
Maksājumi - priekšfinans ējums 
1. Komisija atbalsta maks ājumus no Fonda veic saska ņā ar budžeta saist ību 
apropriācijām. 
2. Maks ājumi tiek veikti priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājuma veid ā. Tos 
pārskaita dal ībvalsts nor īkotajai atbild īgajai iestādei. 
3. Priekšfinans ējuma maks ājumu 50 % apm ērā no pieš ķirtās summas Komisijas 
lēmumā par finans ējumu dalībvalstij p ārskaita sešdesmit dienu laik ā no finans ējuma 
lēmuma pie ņemšanas. 
4. Otru priekšfinans ējuma maks ājumu veic ne v ēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad 
Komisija apstiprin ājusi darba zi ņojumu par gada programmas īstenošanu un 
apstiprināto izdevumu p ārskatu, kas sagatavots saska ņā ar 28. panta 1. punkta 
a) apakšpunktu un 34. pantu, un kas ap tver izdevumus par vismaz 70 % no s ākotnējā 
maksājuma summas. Otra Komisijas veikt ā priekšfinans ējuma maks ājuma summa ir 
līdz 50 % no kop ējās summas, kas pieš ķirta ar līdzfinansējuma lēmumu, vai, jebkur ā 
gadījumā, starpība starp Kopienas l īdzekļu summu, kuru dal ībvalsts faktiski 
izmantojusi izraudz ītajiem projektiem gada programmas ietvaros, un pirmo 
priekšfinans ējuma maks ājumu. 
5. Procentus, kuri uzkr ājušies no priekšfinans ējuma maks ājumiem, pieš ķir attiecīgajai 
programmai un tos at ņem no publisko izdevumu summas, kas uzr ādītas galīgajā 
izdevumu p ārskatā. 
 
LV 124   LV 6. Summas, kuras izmaks ātas kā priekšfinans ējums, pēc gada programmas nosl ēgšanas 
dzēš no kontiem. 
39. pants 
Atlikuma maks ājumi 
1. Komisija izmaks ā atlikumu, ja t ā deviņu mēnešu laik ā no Fonda l īdzfinansējuma 
lēmumā noteiktā izmaksu atbalst āmā perioda beigu datuma ir sa ņēmusi šādus 
dokumentus: 
(a) apstiprin ātu izdevumu p ārskatu un atlikuma maks ājuma piepras ījumu vai 
atlīdzināšanas pārskatu, kas sagatavots saska ņā ar 28. panta 1. punkta 
a) apakšpunktu un 34. pantu; 
(b) gada programmas gal īgo īstenošanas zi ņojumu, ietverot 50. pant ā noteikto 
informāciju; 
(c) revīzijas ziņojumu, atzinumu un apliecin ājumu, kas min ēti 29. panta 3. punkt ā. 
Atlikuma maks ājums tiek veikts, ja tiek pie ņemts galīgais īstenošanas zi ņojums un 
apliecinājums par atlikuma maks ājuma piepras ījuma pamatot ību. 
2. Ja atbild īgā iestāde 1. punkt ā prasītos dokumentus neiesniedz paredz ētajā termiņā un 
pieņemamā formā, Komisija atce ļ atbilstošās gada programmas budžeta saist ību daļu, 
kura nav izmantota priekšfinans ējuma maks ājumiem. 
3. Autom ātisko atcelšanas proced ūru, kas noteikta 2. punkt ā, var aptur ēt par to projektu 
summu, attiec ībā uz kuriem laik ā, kad iesniedzami 1. punkt ā minētie dokumenti, 
dalībvalsts līmenī notiek tiesved ība vai administrat īva pārsūdzība ar apturošu 
raksturu. Da ļējā galīgajā ziņojumā dalībvalsts sniedz s īku inform āciju par š ādiem 
projektiem un ik p ēc 6 mēnešiem nos ūta ziņojumus par pan ākumiem attiec ībā uz 
šiem projektiem. Tr īs mēnešu laikā no tiesved ības vai administrat īvās pārsūdzības 
procedūras pabeigšanas dal ībvalsts iesniedz 1. punkt ā prasītos dokumentus par 
attiecīgajiem projektiem. 
4. Devi ņu mēnešu periodu, kas min ēts 1. punkt ā, pārtrauc, ja Komisija attiec ībā uz 
konkrēto gada programmu pie ņem lēmumu par l īdzfinansējuma maks ājumu 
apturēšanu saska ņā ar 41. panta noteikumiem. Termi ņu atsāk skaitīt no dienas, kad 
41. panta 3. punkt ā minētais Komisijas l ēmums tiek pazi ņots dalībvalstij. 
5. Neskarot 40. panta note ikumus Komisija sešu m ēnešu laik ā no 1. punkt ā minēto 
dokumentu sa ņemšanas inform ē dalībvalsti par to izdevumu summu, kuru Komisija 
ir atzinusi par atmaks ājamu no Fonda, un par jebk ādām finansi ālām korekcij ām, kas 
izriet no starp ības starp uzr ādītajiem izdevumiem un atz ītajiem izdevumiem. 
Dalībvalsts savus apsv ērumus var iesniegt tr īs mēnešu laikā. 
6. Tr īs mēnešu laikā no dienas, kad sa ņemti dalībvalsts apsv ērumi, Komisija pie ņem 
lēmumu par izdevumu summu, kas atz īstama par atmaks ājamu no Fonda, un piedzen 
starpību, kas rodas no atš ķirības starp gal īgajiem atz ītajiem izdevumiem un 
summām, kas jau samaks ātas dalībavlstīm. 
 
LV 125   LV 7. Atkar ībā no finans ējuma līdzekļu pieejam ības Komisija atlikumu izmaks ā ne vēlāk 
kā sešdesmit dienu laik ā no dienas, kur ā tā pieņem 1. punkt ā minētos dokumentus. 
Budžeta saist ību atlikumu atce ļ sešus mēnešus pēc maksājuma. 
40. pants 
Pārtraukšana 
1. Maks ājuma termi ņu ne ilgāk kā uz sešiem m ēnešiem pārtrauc dele ģēts kredītrīkotājs 
Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 izpratn ē, ja ir šaubas par p ārvaldības vai 
kontroles sist ēmu pienācīgu darbību vai ja kred ītrīkotājam nepieciešama papildu 
informācija no valsts iest ādēm, veicot uzraudz ību sakar ā a r  g a d a  p ārskatā 
izdarītajiem apsv ērumiem, vai ja vi ņam/viņai ir aizdomas, ka uzr ādītajos izdevumos 
ir nopietnas nelikum ības, kas ir atkl ātas vai par kur ām ir aizdomas. 
Komisija nekav ējoties inform ē attiecīgo dalībvalsti un atbild īgo iestādi par 
pārtraukšanas iemesliem. Dal ībvalsts veic vajadz īgos pasākumus, lai iesp ējami drīz 
labotu situ āciju. 
2. Maksim ālo sešu m ēnešu periodu atk ārtoti pagarina liel ākais vēl uz sešiem m ēnešiem, 
ja izrādās, ka ir jāpieņem lēmums saska ņā ar 41. un 44. pantu. 
41. pants 
Apturēšana 
1. Komisija var aptur ēt visus vai da ļu no priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājumiem, 
ja: 
(a) programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmā ir būtiski trūkumi, kas ietekm ē 
maksājumu apstiprin āšanas proced ūras uzticam ību, un attiec ībā uz kuriem nav 
veikti kori ģējoši pasākumi vai 
(b) apstiprin ātajā izdevumu p ārskatā iekļautie izdevumi ir saist īti ar nopietnu 
pārkāpumu, kas nav nov ērsts vai 
(c) dalībvalsts nav izpild ījusi savas saist ības saska ņā ar 30. un 31. pantu. 
2. Komisija var pie ņemt lēmumu aptur ēt priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājumus 
pēc tam, kad t ā devusi dal ībvalstij iesp ēju trīs mēnešu laikā iesniegt t ās apsvērumus. 
3. Komisija beidz priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājumu aptur ēšanu, ja tā uzskata, 
ka dalībvalsts ir veikusi vajadz īgos pasākumus, kas ļauj to atcelt. 
4. Ja dal ībvalsts neveic vajadz īgos pasākumus, Komisija var pie ņemt lēmumu 
samazināt neto summu vai atcelt Kopienas atbalstu gada programmai saska ņā ar 
45. pantu. 
 
LV 126   LV 42. pants 
Dokumentu saglab āšana 
Atbildīgā iestāde katrā dalībvalstī nodrošina, ka visi apliecinošie dokumenti attiec ībā uz 
attiecīgās gada programmas izdevumiem un rev īzijām tiek saglab āti un ir pieejami Komisijai 
un Revīzijas palātai. 
Dokumenti ir j āsaglabā un tiem j ābūt pieejamiem vismaz tr īs gadus p ēc gada programmas 
noslēguma, neskarot noteikumus par vals ts atbalstu. Šo periodu var p ārtraukt vai nu 
tiesvedības vai pien ācīgi motivēta Komisijas piepras ījuma gadījumā. 
Uzglabā vai nu dokumentu ori ģinālus vai to kopijas, kas apstiprin ātas kā atbilstošas 
oriģinālam, uz visp ārpieņemtiem datu nes ējiem. 
VIII NODA ĻA 
FINANŠU KOREKCIJAS  
43. pants 
Dalībvalstu noteiktas finanšu korekcijas 
1. Neskarot Komisijas atbild ību par Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta īstenošanu, 
dalībvalstis ir pirm ā kārtā atbildīgas par p ārkāpumu izmekl ēšanu. Tās attiecīgi 
rīkojas, ja notiek jebk ādas ievērojamas izmai ņas, kas ietekm ē atbalsta īstenošanas vai 
kontroles nosac ījumus, un veic vajadz īgās finanšu korekcijas. 
2. Dal ībvalstis veic vajadz īgās finanšu korekcijas saist ībā ar vienreiz ējiem vai 
regulāriem pārkāpumiem, kas atkl āti darbībās vai gada programm ās. Dalībvalstu 
veiktās korekcijas izpaužas k ā pilnīga vai da ļēja Kopienas ieguld ījuma atgūšana. 
Dalībvalsts ņem vērā pārkāpumu raksturu un smagumu, k ā arī Fondam radušos 
finansiālos zaudējumus. 
3. Gada zi ņojumā, ko nosūta Komisijai saska ņā ar 49. panta 2. punktu, dal ībvalstis 
iekļauj sarakstu ar atcelšanas proced ūrām, kas uzs āktas saist ībā ar attiec īgo gada 
programmu. 
Dalībvalsts veikt ās korekcijas izpaužas k ā Kopienas ieguld ījuma piln īga vai da ļēja 
atcelšana un, ja summa netiek atmaks āta attiecīgās dalībvalsts noteiktaj ā termiņā, 
automātiski piem ēro procentus atbilst īgi likmei, kas noteikta 46. panta 2. punkt ā. 
4. Regul āru pārkāpumu gad ījumā dalībvalsts paplašina t ās izmeklēšanu, aptverot visas 
darbības, kas var b ūt skartas. 
44. pants 
Komisijas veikt ā revīzija un finanšu korekcijas 
 
LV 127   LV 1. Neskarot Rev īzijas palātas pilnvaras vai dal ībvalstu veikt ās pārbaudes atbilst īgi 
valstu normat īviem un administrat īviem aktiem, Komisijas amatpersonas vai 
pilnvaroti Komisijas p ārstāvji var veikt p ārbaudes uz vietas, ieskaitot p ārbaudes 
izlases kārtā, par darb ībām, kas finans ētas no Fonda, un par p ārvaldības un kontroles 
sistēmām, par to pazi ņojot vismaz vienu darba dienu iepriekš. Komisija inform ē 
attiecīgo dalībvalsti, lai sa ņemtu no t ās visu nepieciešamo pal īdzību. Attiec īgās 
dalībvalsts amatpersonas vai pilnvaroti p ārstāvji drīkst piedal īties šajās pārbaudēs. 
Komisija var piepras īt attiecīgajai dalībvalstij veikt p ārbaudi uz vietas, lai p ārbaudītu 
viena vai vair āku darījumu pareiz ību. Šajās pārbaudēs var piedal īties Komisijas 
amatpersonas vai pilnvaroti Komisijas p ārstāvji. 
2. Ja p ēc nepieciešamo p ārbaužu veikšanas Komisija secina, ka dal ībvalsts neiev ēro 
29. pantā minētās saistības, tā aptur priekšfinans ējuma vai atlikuma maks ājumus 
saskaņā ar 41. pantu. 
45. pants 
Korekciju krit ēriji 
1. Ja dal ībvalsts nav veikusi korekcijas noteiktaj ā laikā, kā paredzēts 41. panta 
2. punktā, Komisija var tr īs mēnešu laik ā izlemt piln īgi vai da ļēji atcelt Kopienas 
atbalstu gada programmai, ja t ā secina, ka: 
(a) programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmā ir būtiski trūkumi, kas apdraud 
programmas ietvaros jau samaks āto Kopienas atbalstu; 
(b) apstiprin ātā izdevumu p ārskatā iekļautie izdevumi ir nelikum īgi un līdz šajā 
punktā minētās procedūras uzsākšanai dal ībvalsts to nav kori ģējusi; 
(c) līdz šajā pantā minētās koriģēšanas proced ūras uzsākšanai dal ībvalsts nav 
izpildījusi savas saist ības saskaņā ar 29. pantu. 
Komisija pie ņem lēmumu pēc tam, kad ņemti vērā visi dal ībvalsts iesniegtie 
apsvērumi. 
2. Veicot finanšu korekcijas, Komisija balst ās uz konkr ētiem atkl āto pārkāpumu 
gadījumiem, ņemot vērā pārkāpuma sist ēmisko raksturu, lai not eiktu, vai korekcija 
piemērojama ar noteiktu likmi vai ar ekstrapol āciju. Ja p ārkāpums attiecas uz 
izdevumu p ārskatu, par kuru gada zi ņojumā iepriekš sniegts pozit īvs atzinums 
saskaņā ar 29. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tiek pie ņemts, ka past āv sistēmiska 
problēma, kas ir pamats piem ērot korekciju ar noteiktu likmi vai ar ekstrapol āciju, ja 
vien dalībvalsts tr īs mēnešu laik ā nenodrošina pier ādījumus, kuri atsp ēko šo 
pieņēmumu. 
3. Lemjot par korekcijas summu, Komisija ņem vērā pārkāpuma smagumu un ar 
attiecīgo gada programmu saist īto trūkumu apm ēru un finanšu sekas. 
4. Ja Komisija, sagatavojot savu nost āju, balstās uz faktiem, kurus konstat ējuši nevis 
Komisijas dienestu, bet citi revidenti, t ā sagatavo pati savus secin ājumus par finanšu 
sekām pēc tam, kad t ā ir izvērtējusi attiec īgās dalībvalsts veiktos pas ākumus saska ņā 
 
LV 128   LV ar 31. pantu, zi ņojumus par atkl ātajiem pārkāpumiem un dal ībvalsts atbildes, ja t ādas 
ir. 
46. pants 
Atmaksāšana 
1. Ikvienu Komisijai pien ākošos summu atmaks āšanu veic l īdz termiņam, kas nor ādīts 
piedziņas rīkojumā, kas sagatavots saska ņā ar 72. pantu Padomes Regul ā (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002.64 Šis termi ņš ir pēdējā diena otraj ā mēnesī pēc rīkojuma 
izdošanas. 
2. Nov ēlotas atmaks āšanas gad ījumā piemēro kavējuma procentus, kurus apr ēķina, 
sākot no termi ņa pēdējās dienas un beidzot ar faktisk ā maksājuma datumu. Šo 
procentu likme ir Eiropas Savien ības Oficiālā Vēstneša C s ērijā publicētā likme, ko 
Eiropas Centr ālā banka piem ēro refinans ēšanas pamatoper ācijām, un kas ir sp ēkā 
maksājuma termi ņa mēneša pirmaj ā kalendārajā dienā, pieskaitot tr īsarpus procentu 
punktus. 
47. pants 
Dalībvalstu pien ākumi 
Finanšu korekcijas, ko veic Komisija, neskar dal ībvalsts pien ākumu veikt atg ūšanu saska ņā ar 
45. pantu. 
IX NODA ĻA 
UZRAUDZ ĪBA, NOV ĒRTĒŠANA UN ZI ŅOJUMI  
48. pants 
Uzraudzība un nov ērtēšana 
1. Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm veic regul āru Fonda uzraudz ību. 
2. Komisija partner ībā ar dalībvalstīm regulāri izvērtē Fondu, lai nov ērtētu darbību 
atbilstību, efektivit āti un ietekmi, ņemot vērā 2. pantā minētos mērķus. 
3. Komisija ar ī vērtē Fonda ietvaros īstenoto darb ību papildin āmību ar darb ībām, kuras 
paredzētas citās atbilstoš ās Kopienas politik ās, instrumentos un iniciat īvās. 
49. pants 
Ziņojumi 
                                                 
64 OV L 248, 16.09.2002. 
 
LV 129   LV 1. Atbild īgā iestāde katrā dalībvalstī veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu 
projektu uzraudz ību un nov ērtēšanu. 
Šajā nolūkā vienošan ās un līgumos, kurus t ā noslēdz ar organiz ācijām, kuras atbild 
par darbību īstenošanu, iek ļauj noteikumus, ar kuriem nosaka pien ākumu regul āri 
iesniegt detaliz ētus ziņojumus par īstenošanas gaitu un noteikto m ērķu izpildi. 
2. Ne v ēlāk kā deviņus mēnešus pēc izmaksu atbilst ības termi ņa beigām, kurš noteikts 
katras gada programmas l īdzfinansējuma lēmumā, atbildīgā iestāde Komisijai 
iesniedz gal īgo īstenošanas zi ņojumu un gal īgo izdevumu p ārskatu, kā noteikts 
34. pantā. 
3. Dal ībvalstis Komisijai iesniedz: 
(a) ne v ēlāk kā 2010. gada 30. j ūnijā – novērtējuma ziņojumu par Fonda 
līdzfinansēto darbību īstenošanu; 
(b) ne v ēlāk kā 2012. gada 30. j ūnijā (par 2007. – 2010. gada periodu) un 
2015. gada 30. j ūnijā (par 2011. – 2013. gada periodu) – nov ērtējuma ziņojumu 
par Fonda l īdzfinansēto darbību rezultātiem un ietekmi. 
4. Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu 
komitejai un Re ģionu komitejai iesniedz: 
(a) ne v ēlāk kā 2009. gada 30. j ūnijā – ziņojumu par 14. pant ā minēto kritēriju 
piemērošanu gada l īdzekļu sadalījumam pa dal ībvalstīm kopā ar 
ierosinājumiem par groz ījumiem, ja tas tiek uzskat īts par vajadz īgu; 
(b) ne v ēlāk kā 2010. gada 31. decembr ī – termiņa vidusposma zi ņojumu par 
sasniegtajiem rezult ātiem attiec ībā uz Fonda īstenošanas kvalitat īvajiem un 
kvantitatīvajiem aspektiem, kop ā ar priekšlikumu par Fonda turpm āko 
attīstību; 
(c) ne v ēlāk kā 2012. gada 31. decembr ī (par 2007. – 2010. gada periodu) un 
2015. gada 31. decembr ī (par 2011. – 2013. gada periodu) – nosl ēguma 
novērtējuma ziņojumu. 
50. pants 
Galīgais gada zi ņojums 
1. Lai ieg ūtu skaidru p ārskatu par gada un daudzgadu programmu īstenošanu, 49. panta 
2. punktā minētajos ziņojumos iek ļauj šādu inform āciju: 
(a) gada programmas finanšu un saturisk ā īstenošana; 
(b) paveiktais daudzgadu programmas un t ās prioritāšu īstenošanā attiecībā pret to 
konkrētajiem, pārbaudāmajiem m ērķiem, izsakot skaitliski , kur un kad vien tas 
iespējams, kā arī pret faktiskajiem r ādītājiem un pret katras priorit ātes 
īstenošanas, rezult ātu un ietekmes r ādītājiem; 
 
LV 130   LV (c) atbild īgās iestādes veiktie pas ākumi, lai nodrošin ātu īstenošanas kvalit āti un 
efektivitāti, jo īpaši: 
– uzraudzības un nov ērtēšanas pasākumi, tostarp datu v ākšanas pas ākumi; 
– kopsavilkums par jebk ādām būtiskām problēmām, kas raduš ās darba 
programmas īstenošanas gait ā, un par attiec īgi veiktajiem pas ākumiem; 
– tehniskās palīdzības izmantojums; 
– veiktie pas ākumi, lai sniegtu inform āciju par gada un daudzgadu 
programm ām un lai t ās publiskotu. 
2. Zi ņojumus uzskata par pie ņemamiem, ja tajos ir iek ļauta visa 1. punkt ā uzskaitītā 
informācija. Komisija pie ņem lēmumu par atbild īgās iestādes iesniegt ā gada 
īstenošanas zi ņojuma saturu divu m ēnešu laik ā. Ja Komisija noteiktaj ā termiņā 
neatbild, zi ņojums uzskat āms par pie ņemtu. 
X NODA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
51. pants 
Komiteja 
1. Komisijai pal īdz kopēja „Solidarit ātes un migr ācijas plūsmu pārvaldības” komiteja, 
kas izveidota ar L ēmumu, ar kuru izveido Ārējo robežu fondu laika posmam no 
2007. – 2013. gadam, k ā daļu no visp ārīgās programmas „Solidarit āte un migr ācijas 
plūsmu pārvaldība” …/…65 („komiteja”). 
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. 
3. Komiteja pie ņem savu reglamentu. 
52. pants 
Pārskatīšana 
Padome p ārskata šo l ēmumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ne v ēlāk kā 2013. gada 
30. jūnijā. 
53. pants 
Stāšanās spēkā 
Šo lēmumu piem ēro no 2007. gada 1. janv āra. 
                                                 
65 Iek ļaut norādes par lēmumiem, ar kuriem izveido EBF, Ārējo robežu fondu un Atgriešan ās fondu. 
 
LV 131   LV 54. pants 
Adresāti 
Šis lēmums ir adres ēts dalībvalstīm. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs 
 
LV 132   LV PASKAIDROJUMS  
1. S OLIDARIT ĀTES ATT ĪSTĪŠANA NELEG ĀLI UZTUROŠOS TREŠO VALSTU PIEDER ĪGO 
ATGRIEŠAN ĀS JOMĀ 
1.1. Probl ēmas izklāsts un anal īze 
Būtiski svar īga ir tādu trešo valstu pieder īgo atgriešan ās, kuri neatbilst vai vairs neatbilst 
Eiropas Savien ības dalībvalstu iece ļošanas, atrašan ās vai uztur ēšanās nosacījumiem vai nu 
tādēļ, ka viņi ir ieceļojuši neleg āli vai ir palikuši valsts teritorij ā, lai gan vi ņu vīzas vai 
uzturēšanās atļaujas termi ņš ir beidzies, vai ar ī tādēļ, ka viņu patvēruma piepras ījums galu 
galā ir noraidīts. 
Šādos gadījumos atgriešan ās ir nepieciešama, lai negrautu uz ņemšanas politiku un lai 
nodrošinātu tiesiskumu, kas ir br īvības, drošības un tiesiskuma telpas b ūtiska sastāvdaļa. 
Tomēr praksē atgriešan ās politikas ieviešana ir liels izaicin ājums, jo īpaši dalībvalstīm ar 
salīdzinoši zemu IKP un nelie lu pieredzi. Atgriešan ās pārvaldība ir sarež ģīts process – tam 
nepieciešams, lai b ūtu izveidotas labas darba attiec ības ar atgriešan ās valstīm, vienlaikus 
atrodot līdzsvaru starp indiv īda tiesībām un hum āniem apsv ērumiem no vienas puses un valsts 
tiesībaizsardz ības interes ēm no otras. Bieži tiek faktiski pie ļauts, ka neleg ālas situācijas 
turpinās, un dal ībvalstīm nākas segt iev ērojamus un past āvīgus izdevumus, ilgstoši turot 
apcietinājumā attiecīgās personas, k ā arī, iesaistoties ilgstošos juridiskos ķīviņos par šo 
personu izraid īšanu. 
Nelegālās imigrācijas samazin āšana ar efekt īvas atgriešan ās politikas pal īdzību ir jaut ājums, 
kas nodarbina ikvienu dal ībvalsti. Telp ā, kur nepast āv iekšējas robežas, personas princip ā var 
pārvietoties netrauc ēti. Nelegālas uzturēšanās pieļaušana kādā no dalībvalstīm var negat īvi 
ietekmēt cīņu pret neleg ālo nodarbin ātību visā Eiropas Savien ībā un tas, savuk ārt, var 
darboties k ā piesaistošs faktors v ēl lielākai nelikum īgajai imigr ācijai uz ES. Savuk ārt 
efektīvas atgriešan ās politikas vis ā ES varētu pozitīvi ietekmēt uzticēšanos kop ējai imigrācijas 
politikai un pal īdzēt sekmēt izprotošu attieksmi pret trešo valstu pieder īgajiem, kuri 
dalībvalstīs uzturas leg āli. 
1.2. Risin ājums 
Ņemot vērā pārvaramo gr ūtību mērogu, dalībvalstīm ir daudz liel ākas iespējas tās pārvarēt, ja 
tās darbosies nevis atseviš ķi, bet kop ā – konkrēti, ja tās izmantos mode ļus, kuru rezult ātā 
vairākās dalībvalstīs ir veiksm īgi un vienlaikus taisn īgi īstenotas atgriešan ās politikas, jo īpaši 
„integrētā atgriešan ās pārvaldības” pieeja, ar m ērķi līdz minimumam samazin āt riskus un 
šķēršļus. 
Papildus prakses piem ērošanai dal ībvalstīs, balstoties uz iepriekš ēju veiksm īgu pieredzi, 
dalībvalstis var ētu arī vairāk dalīties inform ācijā par atgriešan ās pārvaldības proced ūrām, par 
personām, pret kur ām ir izdots izbraukšanas r īkojums, k ā arī pieredzē par dažādu pasākumu 
un iniciat īvu īstenošanu nol ūkā sekmēt brīvprātīgu atgriešanos un par apst ākļiem trešās 
valstīs. Visbeidzot, dal ībvalstu starp ā varētu tikt lab āk sadalītas izmaksas, kas saist ītas ar 
atgriešanās darbībām, kā arī palīdzību un atbalstu attiec īgajās valstīs pirms un p ēc atgriešan ās. 
 
LV 133   LV Taču tam jābalstās uz kopēju izpratni par to, kuras person as var atgriezt un par atgriešan ās 
politiku īstenošanas nosac ījumiem. Komisija pašreiz gatavo direkt īvas priekšlikumu par 
kopējiem standartiem dal ībvalstu proced ūrām attiecībā uz neleg āli uzturošos trešo valstu 
piederīgo atgriešanos. Ar direkt īvu Eiropas Savien ībā tiks radīti līdzvērtīgi noteikumi attiec ībā 
uz atgriešan ās procedūrām. Ar šiem standa rtiem nevar atrisin āt konstatētās problēmas saistībā 
ar atgriešan ās politikas īstenošanas efektivit āti, taču tā būs vēl viena būtiska sastāvdaļa kopējā 
ES atgriešan ās politikā. 
Turklāt no šā Fonda atbalst ītās darbības jāīsteno saska ņā ar normām cilvēktiesību jomā. 
Eiropadome H āgas programm ā ir aicinājusi izveidot Atgriešan ās fondu. 
1.3. Fonda m ērķi 
Fonda galvenie m ērķi ir šādi: 
• Uzsākt un pilnveidot integr ētas atgriešan ās pārvaldības organiz ēšanu un īstenošanu 
dalībvalstīs; 
• Stiprināt dalībvalstu sadarb ību integrētas atgriešan ās pārvaldības un tās īstenošanas jom ā; 
• Veicināt atgriešan ās kopējo standartu efekt īvu un vienveid īgu piemērošanu, atbilst īgi 
politikas att īstībai šajā jomā. 
Fonds princip ā aptvertu gan negat īvus lēmumus sa ņēmušo imigrantu, gan patv ēruma 
meklētāju atgriešanos. 
Noraidīto patvēruma mekl ētāju atgriešan ās pasākumu finans ēšana no Eiropas B ēgļu fonda 
vairs netiks atbalst īta tikai no 2008. gada 1. janv āra, lai saska ņā ar spēkā esošo lēmumu var ētu 
pilnībā tikt īstenots pirmais daudzgadu pl āna cikls. 
Šajā gadā Komisija uzs āks sagatavošanas pas ākumus atgriešan ās jomā. Sagatavošanas 
pasākumi notiks 2005. un 2006. gad ā. Lai iesp ējami vair āk ņemtu vērā šo sagatavošanas 
pasākumu (pirmos) rezult ātus, tiek ierosin āts Fonda īstenošanu uzs ākt tikai 2008. gad ā. Līdz 
ar to, 2007. gadam nav paredz ēts finansējums. 
2. J URIDISKAIS PAMATS UN POLITIKAS INSTRUMENTA PAMATOJUMS  
2.1. Juridisk ā pamata izv ēle 
Ierosinātais juridiskais pamats šim Padomes l ēmumam ir L īguma 63. panta 3. punkta 
b) apakšpunkts, jo ierosin ātais tiesību akts ir saist īts ar „pasākum[iem] attiec ībā uz imigrācijas 
politiku” jom ā, kas ir „nelikum īga imigrācija un nelikum īga uzturēšanās, kā arī tādu personu 
repatriācija, kas nelikum īgi uzturas dal ībvalstīs". 
Saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra L ēmumu, ar ko Eiropas Kopienas dibin āšanas 
līguma 251. pant ā noteikto proced ūru attiecina uz daž ām jomām, uz kur ām attiecas min ētā 
līguma treš ās daļas IV sada ļa (2004/927/EK), Padome, pie ņemot 63. panta 2. punkta 
b) apakšpunkt ā minētos pasākumus, r īkosies saska ņā ar Līguma 251. pant ā noteikto 
procedūru. 
 
LV 134   LV Tā kā priekšlikums pamatojas uz EK L īguma IV sada ļu (Vīzu politika, patv ēruma politika, 
imigrācijas politika un cita politika, kas saist īta ar personu br īvu pārvietošanos), tas ir 
jāiesniedz un j āpieņem saska ņā ar protokoliem par Apvienot ās Karalistes, Īrijas un D ānijas 
nostāju, kas pievienoti Amsterdamas L īgumam. Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir iesp ēja 
izvēlēties piedal īties šajā pasākumā. Dānija nepiedal ās šā lēmuma pie ņemšanā un tas nav tai 
saistošs un nav j āpiemēro. 
Solidaritāte līdzekļu sadalē 
Metodika l īdzekļu sadalei starp dal ībvalstīm būs līdzīga tai, k āda ir noteikta Padomes 
Lēmumā, ar ko izveido Eiropas B ēgļu fondu laikposmam no 2005. l īdz 2010. gadam. 
Pirmkārt, lai atspogu ļotu to, ka daudz ām dalībvalstīm (un jo īpaši jaunaj ām dalībvalstīm) būs 
jāveic noteikti struktur āli ieguldījumi, lai veiksm īgi atgrieztu neleg āli uzturošos trešo valstu 
piederīgos, dalībvalstīm tiks pieš ķirta noteikta summa katru gadu. Š ī summa laika posm ā no 
2008. līdz 2013. gadam b ūs lielāka valstīs, kuras pievienoj ās Eiropas Savien ībai 2004. gada 
1. maijā. Turklāt arī valstīm, kuras Eiropas Savien ībai pievienosies laika posm ā no 2008. l īdz 
2013. gadam, š ī summa b ūs lielāka 2008. – 2013. gada period ā, sākot no nākamā gada kopš to 
pievienošan ās. 
Otrkārt, lai materializ ētu solidarit ātes jēdzienu, liel ākā daļa asignējumu dal ībvalstīm tiks 
noteikta, balstoties uz sadales principiem, kuri noteikti atbilst īgi dalībvalstu relat īvajam 
atgriešanās pārvaldības slogam. Sadales principiem paredz ētas divas komponentes: viena 
attiecībā uz tiem trešo valstu pieder īgajiem, attiec ībā uz kuriem ir pie ņemts atgriešan ās 
lēmums, kur ā noteikts vi ņu pienākums un/vai vi ņi tiek inform ēti, ka viņiem ir jāatstāj 
dalībvalsts teritorija, un otra attiec ībā uz iepriekš veiksm īgi realizētām atgriešan ām. Attiec ībā 
uz pirmo komponenti tiks summ ēts to trešo valstu pieder īgo kopējais skaits, par kuriem ir 
pieņemts minētais lēmums iepriekš ējo trīs gadu laik ā. Tādējādi šī kopsumma aptuveni atbilstu 
to personu skaitam, kuru izraid īšanu iestādes izskata noteikt ā atsauces period ā. Jāņem vērā, ka 
bieži vien neizb ēgami paiet noteikts laiks no l ēmuma pie ņemšanas l īdz faktiskajai 
izbraukšanai – pašai izraid īšanai (atgriešan ās lēmuma izpildei) atseviš ķās dalībvalstīs var būt 
nepieciešams īpašs lēmums un/vai tai piem ērojamas īpašas proced ūras (vajadz ības gadījumā – 
aizturēšana pirms izraid īšanas). Otr ā komponente ņemtu vērā iepriekš veiksm īgi realizētas 
atgriešanas. T ādējādi, tiktu iestr ādāts mehānisms, kas mudin ātu dalībvalstis ieguld īt un 
uzlabot atgriešan ās pārvaldību un dot ieguld ījumu neleg ālās imigrācijas samazin āšanā visā 
ES. Tā kā galvenais uzsvars b ūtu jāliek uz centieniem n ākotnē, proporcija starp ab ām 
komponent ēm būs attiecīgi 70 % un 30 %. 
To personu kategorijas defin īcijai, kur ām piemērojams atgriešan ās lēmums, princip ā būtu 
jāatbilst šīs kategorijas defin īcijai paredzamaj ā Padomes direkt īvā. 
Tiek ierosin āts no šīs definīcijas izslēgt trešo valstu pieder īgos, kuriem iece ļošana ir atteikta 
dalībvalsts tranz īta zonā, jo ir jāpieņem, ka šīs personas nav iece ļojušas ES teritorij ā un uz 
tām nav oblig āti attiecin āms iepriekš min ētās paredzam ās Padomes direkt īvas režīms, ņemot 
vērā, ka viņu faktiskā atgriešan ās parasti tiek segta no citiem instrumentiem. 
Tas neskar iesp ēju dalībvalstīm piešķirt līdzekļus darbībām, kuras aptver (ar ī) šo personu 
kategoriju, saska ņā ar Fonda m ērķiem. Tas pats attiecin āms uz tādu trešo valstu pieder īgo 
brīvprātīgu atgriešanos, kuri nav iesnieguši patv ēruma pieteikumu un kuri dal ībvalsts 
teritorijā (vēl) neuzturas neleg āli. 
 
LV 135   LV 2.2. Fonda ietvaros noteikt ās darbības 
Ņemot vērā Fonda visp ārīgos mērķus – sekm ēt atgriešan ās politiku īstenošanu, balstoties uz 
integrētas atgriešan ās pārvaldības pieeju, Komisija ierosina īstenot Fondu galvenok ārt ar 
dalīto pārvaldību kopā ar dalībvalstīm. Tas ļaus orient ēt finansiālo atbalstu saska ņā ar katras 
dalībvalsts konkr ēto situāciju un vajadz ībām. 
Turklāt, lai nodrošin ātu līdzekļu iespējami efekt īvu izmantojumu, priekšlikum ā ietverti ļoti 
sīki izstrādāti noteikumi par darb ības mērķiem, kuri j āsasniedz, k ā arī par noteiktajiem 
darbību veidiem, kuri veicina šo m ērķu sasniegšanu. 
3. N OVĒRTĒJUMS  
Līdz šim Kopienas l īmenī līdzekļi atgriešan ās jomā ir bijuši pieejami tikai lai atbalst ītu 
administrat īvo sadarb ību (ARGO).  Šīs darbības galvenok ārt bija vērstas uz p ētījumiem par 
paraugpraksi un š ādas inform ācijas nodošanu no vienas iest ādes otrai un cit ām ieinteres ētajām 
pusēm, piemēram, IOM . 
Komisija ir veikusi iepriekš ēju novērtējumu, kas ir pievienots šim priekšlikumam. 
4. S UBSIDIARIT ĀTE UN PROPORCIONALIT ĀTE 
Subsidiarit āte 
Pamatprincips joproj ām ir tāds, ka dal ībvalstis atbild par atgriešan ās pārvaldības stratēģiju 
izstrādi un īstenošanu visos t ās aspektos. T ādēļ valstu budžeti joproj ām būs galvenais 
ieguldījumu un pl ānoto izdevumu avots. Ta ču valstu centienus īstenot integr ētas atgriešan ās 
pārvaldības principu saska ņā ar kopējiem standartiem var atbalst īt no Fonda, ņemot vērā šo 
politiku ietekmi uz cit ām dalībvalstīm. Tādēļ ir skaidri j ānosaka atbalst āmās darbības, kas 
saistītas ar objekt īviem apst ākļiem katrā valstī un kas dod pievienoto v ērtību Kopienai 
kopumā. 
Proporcionalit āte 
Lēmums ļaus piešķirt finansi ālo atbalstu no Fonda virknei darb ību, kuras praktiski veicina 
vairāku konkrēti noteiktu m ērķu sasniegšanu, vienlaikus atst ājot dalībvalstu pārziņā darbību 
un to īstenošanas veidu izraudz īšanos atbilst īgi programm ām, kuras ir apstiprin ātas, 
saskaņojot ar Komisiju. Fondam ir j ābūt stratēģiskam instrumentam, kas dod ieguld ījumu 
valstu atgriešan ās stratēģiju attīstīšanā. Kopienas apropri āciju izmantošan ā arī jāievēro skaidri 
un vienveid īgi noteikumi, kuri ietverti Padomes l ēmumā, kas ir piem ērots instruments 
Kopienas programmu īstenošanai. 
5. I ESPAIDS UZ BUDŽETU  
Finansējums 2007. gadam nav paredz ēts. Finanšu asign ējums Fondam atbilst īgi Komisijas 
ierosinātajai finanšu perspekt īvai laika posm ā no 2008. l īdz 2013. gadam ir 759 miljoni EUR. 
Finanšu l īdzekļu sadalei starp dal ībvalstīm Komisija pl āno piemērot metodi, kas balst īta uz 
objektīviem krit ērijiem. Lai atspogu ļotu faktisko situ āciju katr ā dalībvalstī, kritēriji 
 
LV 136   LV galvenokārt attiecin āmi uz „m ērķgrupu”. Tas nodrošin ās, ka pārmaiņu tendences (piem ēram, 
attiecībā uz izmai ņām uzņemšanas politik ā) finanšu sadales metod ē tiek pien ācīgi ņemtas 
vērā, dodot iesp ēju ar Fonda atbalstu veikt kori ģējošas darb ības. 
 
LV 137   LV 2005/aaaa (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES L ĒMUMS, 
ar kuru izveido Eiropas Atgriešan ās fondu laika posmam no 2008. – 2013. gadam k ā 
daļu no visp ārīgās programmas „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība” 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 3. punkta 
b) apakšpunktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu66, 
ņemot vērā Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu67, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu68, 
saskaņā ar Līguma69 251. pant ā noteikto proced ūru, 
tā kā 
(1) Nol ūkā pakāpeniski izveidot br īvības, drošības un tiesiskuma tel pu Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgums paredz, no vienas puses, pie ņemt pasākumus, lai nodrošin ātu 
personu br īvu pārvietošanos, kop ā ar papildpas ākumiem, kas ir saist īti ar ārējo robežu 
kontroli, patv ērumu un imigr āciju un, no otras puses, pie ņemt pasākumus saist ībā ar 
trešo valstu pieder īgo patvērumu, imigr āciju un ties ību aizsardz ību. 
(2) Eiropadome t ās īpašajā sanāksmē Tamperē 1999. gada 15. un 16. oktobr ī vēlreiz 
apliecināja savu ap ņēmību izveidot br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu. T ādēļ 
kopējās Eiropas patv ēruma un migr ācijas politikas m ērķim būtu jābūt gan taisn īgai 
attieksmei pret trešo valstu pieder īgajiem, gan lab ākai migrācijas plūsmu pārvaldībai. 
(3) Efekt īva Kopienas l īmeņa atgriešan ās politika ir nepieciešams papildin ājums 
uzticamai leg ālas imigrācijas un patv ēruma politikai, k ā arī svarīga sastāvdaļa cīņā 
pret neleg ālo imigrāciju. Dal ībvalstīs ir pieš ķirti ievērojami līdzekļi atgriešan ās 
programmu un piespiedu atgriešan ās operāciju īstenošanai. Eiropas Savien ības kopēja 
rīcība šajā jomā, balstoties uz atbilsto šiem Kopienas finanšu l īdzekļiem, varētu sniegt 
atbalstu dal ībvalstīm, uzsv ērt valstī nelegāli uzturošos personu atgriešan ās 
nepieciešam ību un stiprin ātu solidarit āti starp dal ībvalstīm. 
                                                 
66 OV C … 
67 OV C … 
68 OV C … 
69 OV … 
 
LV 138   LV (4) Padome 2002. gada 28. febru ārī pieņēma Vispus īgo plānu cīņai pret neleg ālu 
imigrāciju un cilv ēku tirdzniec ību Eiropas Savien ībā70, kurā tā uzsvēra, ka 
atpakaļuzņemšanas un atgriešan ās politikas ir neat ņemama un b ūtiska neleg ālās 
imigrācijas apkarošanas sast āvdaļa un nor ādīja divus elementus, uz kuriem b ūtu 
jābalstās Kopienas atgriešan ās politikai, proti, uz kop ējiem principiem un kop ējiem 
pasākumiem, uzlabojot administrat īvo sadarb ību starp dal ībvalstīm. 
(5) Padomes 2002. gada 28. novembr ī pieņemtā Atgriešan ās rīcības programma, kas 
balstās uz Komisijas 2002. gada 14. oktobra pazi ņojumu par Kopienas politiku 
nelikumīgi uzturošos personu atgriešan ās jomā, pievēršas visai darb ību ķēdei saistībā 
ar atgriešan ās pārvaldību dalībvalstīs, aptverot gan trešo valstu pieder īgo piespiedu un 
brīvprātīgu atgriešanos, gan ar ī galvenos atgriešan ās procesa posmus, tostarp 
sagatavošanu un paveikt ā kontroli. 
(6) Eiropas Padome san āksmē Salonikos 2003. gada 19. un 20. j ūnijā aicināja Komisiju 
izvērtēt visus aspektus saist ībā ar atseviš ķa Kopienas instrumenta izveidi atgriešan ās 
jomā, lai konkr ēti atbalst ītu Atgriešan ās rīcības programm ā noteikto priorit āšu 
sasniegšanu. 
(7) Atbilst īgi 2004. gada 8. j ūnija secin ājumiem, kuros Padome aicin āja budžeta 
lēmējinstitūciju darīt pieejamu finans ējumu sagatavošanas pas ākumiem un aicin āja 
Komisiju ņemt vērā tās viedokli par integr ētu atgriešan ās plānu izstrādi ciešā sadarbībā 
ar dalībvalstīm, ir uzsākti sagatavošanas pas ākumi 2005. – 2006. gada posmam. 
(8) Eiropadome san āksmē Briselē 2004. gada 4. un 5. novembr ī Hāgas programm ā 
aicināja uzsākt Eiropas Atgriešan ās fonda (t ālāk tekstā – Fonds) sagatavošanas posmu 
un izveidot Fondu l īdz 2007. gadam, ņemot vērā sagatavošanas posma nov ērtējumu. 
(9) Padome 2004. gada novembr ī ņēma vērā prezident ūras ziņojumu par atseviš ķu valstu 
paraugprakses anal īzi attiecībā uz atgriešanos. Zi ņojumā ir konstat ētas plašas iesp ējas 
un nepieciešam ība dalībvalstīm praktisk āk sadarboties atgriešan ās prakses jom ā. 
Ziņojumā ir minētas integr ētākas pieejas iesp ējas atgriešan ās un visp ārīgo politiku 
sakarā gan valstu, gan Kopienas l īmenī. Tāpat ziņojumā ir aprakst īta dalībvalstu 
paraugprakse saist ībā ar trešo valstu pieder īgo piespiedu un br īvprātīgu atgriešanos 
viņu izcelsmes vai tranz īta valstī, piemēram, brīvprātīgas atgriešan ās atbalsta 
programmu veicin āšana, lai sekm ētu noturīga rakstura atgriešanos, atgriešan ās 
konsultācijas un kop īgu atgriešan ās operāciju organiz ēšana, ieskaitot l īgumreisus. 
(10) Kopienai ir vajadz īgs instruments, kas izveidots, lai atbalst ītu un iedrošin ātu 
dalībvalstu centienus uzlabot atgriešan ās pārvaldību visos t ās aspektos, balstoties uz 
integrētas atgriešan ās pārvaldības principu un nol ūkā atbalstīt taisnīgu un efekt īvu 
kopējo atgriešan ās standartu īstenošanu, k ādi noteikti un k ādi tiks noteikti Kopienas 
instrumentos attiec ībā uz atgriešanos. 
(11) Šā instrumenta ietvaros netiek paredz ēts finansējums 2007. gad ā, lai būtu iespējams 
ņemt vērā sagatavošanas pas ākumu rezult ātus atgriešan ās jomā (2005. un 2006. gad ā), 
balstoties uz Komisijas zi ņojumu par sagatavošanas pas ākumu izvērtējumu. 
                                                 
70 OV C 142, 14.06.2002., 23. lpp. 
 
LV 139   LV (12) Attiec īgie kopējie standarti ir jo īpaši noteikti Padomes 2001. gada 28. maija Direkt īvā 
2001/40/EK par t ādu lēmumu savstarp ēju atzīšanu, kas attiecas uz trešo valstu 
valstspieder īgo personu izraid īšanu71 un ar to saist ītajos noteikumos, Padomes 
2004. gada 23. febru āra Lēmumā 2004/191/EK, ar ko nosaka krit ērijus un praktiskos 
nosacījumus finansi ālo nelīdzsvarotību kompens ēšanai, kas rodas, piem ērojot 
2001. gada 28. maija Direkt īvu 2001/40/EK par t ādu lēmumu savstarp ēju atzīšanu, kas 
attiecas uz trešo valstu valstspieder īgo personu izraid īšanu72, un Padomes L ēmumā 
2004/573/EK par kop ēju reisu organiz ēšanu trešo valstu pieder īgo, pret kuriem ir 
izdoti individu āli izraidīšanas rīkojumi, izraid īšanai no divu vai vair āku dalībvalstu 
teritorijas73. 
(13) Tas attiecas ar ī uz Kopienas instrumentiem, kas tiks pie ņemti turpm āk, piemēram, 
instrumentu par kop ējiem standartiem un proced ūrām attiecībā uz dalībvalstīs 
nelikumīgi uzturošos trešo valstu pieder īgo atgriešanos, kura m ērķis ir Eiropas 
Savienībā radīt līdzvērtīgus noteikumus atgriešan ās procedūru jomā un tādējādi 
noteikt nosac ījumus dal ībvalstu atgriešan ās pasākumiem, k ā arī to manevr ēšanas 
iespējas. 
(14) Lai nodrošin ātu Kopienas darb ību saska ņotību neleg āli uzturošos trešo valstu 
piederīgo atgriešan ās jomā, darbībām, kas tiek finans ētas šā instrumenta ietvaros, ir 
jābūt konkrētām un jāpapildina Eiropas B ēgļu fonda finans ētās darbības, kā arī 
programmas, kuru m ērķis ir atbalst īt sadarbību attīstības jomā un ekonomisko 
sadarbību ar partnervalst īm un reģioniem, kas nav dal ībvalstis vai aizj ūras zemes un 
teritorijas. 
(15) Konkr ēti, tas noz īmē to, ka noraid īto patvēruma mekl ētāju kategorija b ūtu jāiekļauj šā 
instrumenta darb ībās tikai tad, ja t ā vairs netiek iek ļauta Eiropas B ēgļu fonda 
atgriešanās daļā. Noslēdzoties Eiropas B ēgļu fonda pirmajam daudzgadu ciklam 
(2005. – 2007. gads), šim instrumentam b ūtu jāaptver ar ī noraidīto patvēruma 
meklētāju kategorija. 
(16) Šis instruments ir izstr ādāts kā daļa no saska ņotas sistēmas ar nosaukumu visp ārīgā 
programma „Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība", kuras m ērķis ir atrisin āt 
jautājumu par taisn īgu atbildības sadalījumu starp dal ībvalstīm attiecībā uz finansi ālo 
slogu, kas saist īts ar Eiropas Savien ības ārējo robežu integr ētas pārvaldības ieviešanu, 
kā arī ar kopējo patvēruma un imigr ācijas politiku īstenošanu, kas izstr ādātas saskaņā 
ar Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma IV sada ļu. 
(17) Šā instrumenta pamatm ērķim ir jābūt integrētas atgriešan ās pārvaldības veicin āšanai 
valstu līmenī. Dalībvalstis tiek mudin ātas īstenot atgriešan ās operācijas, ņemot vērā 
integrētos atgriešan ās rīcības plānus, kuros analiz ēta situācija dalībvalstī attiecībā uz 
mērķauditoriju, noteikti pl ānoto darb ību mērķi un, sadarb ībā ar attiec īgajām 
ieinteresētajām pusēm, piem ēram, UNHCR un IOM, pied āvātas atgriešan ās 
procedūras, kas v ērstas uz efekt īvu un notur īga rakstura atgriešanos, izmantojot 
dažādus pasākumus. Vajadz ības gadījumā integrētie atgriešan ās plāni varētu regulāri 
tikt izvērtēti un koriģēti. 
                                                 
71 OV L 149, 02.06.2001., 34. lpp. 
72 OV L 60, 27.02.2004., 55. lpp. 
73 OV L 261, 06.08.2004., 28. lpp. 
 
LV 140   LV (18) Lai veicin ātu tādu personu br īvprātīgu atgriešanos, kur ām ir jāizceļo, šādām personām 
būtu jāparedz stimul ējoši meh ānismi, kā, piemēram, atvieglojumu piem ērošana, 
sniedzot liel āku atgriešan ās palīdzību. Šāda veida br īvprātīga atgriešan ās ir gan 
izceļojošo personu interes ēs, sekmējot cieņpilnu atgriešanos, gan iest āžu interes ēs, 
ņemot vērā izmaksu lietder ību. 
(19) Ta ču no politisk ā viedokļa brīvprātīga un piespiedu atgriešan ās nav nodal āmas un 
dalībvalstīm, strādājot pie atgriešan ās pārvaldības, būtu jāsekmē abu atgriešan ās veidu 
papildināmības stiprin āšana. Acīmredzami, piespiedu atgriešan ās ir nepieciešama, lai 
garantētu Eiropas Savien ības imigr ācijas un patv ēruma politikas un dal ībvalstu 
imigrācijas un patv ēruma sistēmu integrit āti. Tādējādi, piespiedu atgriešan ās iespēja ir 
priekšnoteikums, lai nodrošin ātu, ka šī politika netiek iedrag āta un lai nodrošin ātu 
tiesiskumu, kas ir br īvības, drošības un tiesiskuma telpas izveides b ūtiska sastāvdaļa. 
Tādēļ instrumentam b ūtu jāatbalsta dal ībvalstu darb ības, atvieglojot piespiedu 
atgriešanos. 
(20) Turkl āt lielākie šķēršļi atgriešan ās jomā, ar ko sastopas dal ībvalstis, ir attiecin āmi uz 
piespiedu atgriešanos. Viens b ūtisks šķērslis ir neskaidr ība par attiec īgās personas 
identitāti un/vai tas, ka tai nav vajadz īgo ceļošanas dokumentu. Izcelsmes valstis bieži 
vien novilcina vai atsaka atgriešan ās ceļošanas dokumentu izsniegšanu, jo nav 
informācijas par valsts pieder ību vai identit āti. Tādēļ, lai izvair ītos no izraid īšanas, 
valstī nelegāli uzturoš ās personas m ēdz slēpt vai izn īcināt ceļošanas dokumentus un 
bieži vien uzdodas par personu ar pavisam citu identit āti un/vai valsts pieder ību. Līdz 
ar to, bieži vien tiek veiktas ilgstošas un d ārgas proced ūras, kas ietver sazin āšanos ar 
vairākām vēstniecībām sakarā ar atgriežamo personu, k ā arī valodas vai dialekta 
analīzi. Dalībvalstis b ūtu jāmudina uzlabot sadarb ību ar trešo valstu konsul ārajiem 
dienestiem un aktiviz ēt savstarp ēju inform ācijas apmai ņu un operat īvo sadarb ību savā 
starpā attiecībā uz sadarb ību ar min ētajiem dienestiem. 
(21) Visbeidzot, ir svar īgi, lai dal ībvalstis, kuras to uzskata par vajadz īgu, no š ā 
instrumenta var ētu atbalst īt konkrētus pasākumus atgriešan ās valstī, kas paredz ēti 
personām, kuras atgriežas, lai, no vienas puses, labos apst ākļos nodrošin ātu efektīvu 
atgriešanos uz to izcelsmes pils ētu vai re ģionu un, no otras puses, veicin ātu to 
ilgtspējīgu reintegr āciju savā kopienā. Šie pas ākumi nevar b ūt vienkārši palīdzība 
trešai valstij, un uz finans ējumu par tiem var pretend ēt tikai tad, ja šie pas ākumi ir 
nepieciešams turpin ājums darb ībām, kas uzs āktas un veiktas galvenok ārt dalībvalstīs, 
integrēta atgriešan ās plāna ietvaros. 
(22) Aģentūras, kura izveidota saska ņā ar Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulu (EK) 
Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas A ģentūru operat īvās sadarbības vadībai pie 
Eiropas Savien ības dalībvalstu ārējām robežām (tālāk tekstā – „Aģentūra”), viens no 
uzdevumiem ir sniegt nepieciešamo pal īdzību kopēju atgriešan ās operāciju 
organizēšanai dalībvalstīs un noteikt paraugpraksi attiec ībā uz ceļošanas dokumentu 
iegūšanu un dal ībvalstu teritorij ā nelegāli uzturošos trešo valstu pieder īgo izraidīšanu. 
Līdz ar to, A ģentūrai būtu jānodrošina, ka tiek iev ēroti nosac ījumi efekt īvu un 
koordinētu atgriešan ās pasākumu realiz ēšanai starp dal ībvalstīm, vienlaikus atst ājot 
kopējo atgriešan ās operāciju īstenošanu un organiz ēšanu kompetento valstu dienestu 
pārziņā. Tādēļ Aģentūrai jādod iesp ēja izmantot Kopienas darb ībām piešķirtos 
līdzekļus šā instrumenta ietvaros. 
 
LV 141   LV (23) No Fonda sniegtais atbalsts b ūs efektīvāks un mērķtiecīgāks, ja atbalst āmo darbību 
līdzfinansēšana balst īsies uz strat ēģiskām daudzgadu programm ām un uz attiec īgām 
gada programm ām, ko sagatavo katra dal ībvalsts sadarb ībā ar Komisiju. 
(24) Balstoties uz Komisijas pie ņemtām stratēģiskajām pamatnost ādnēm, ikvienai 
dalībvalstij jāsagatavo daudzgadu pl ānošanas dokuments, kur ā ņemta vērā tās situācija 
un vajadz ības un izkl āstīta tās attīstības stratēģija, kuru apspriež ar  Komisiju un kuru 
pieņem Komisija, un kurš kalpo par pamatu gada programmu sagatavošanai. 
(25) Daudzgadu pl ānošana jāorientē uz Fonda m ērķu sasniegšanu, nodrošinot vajadz īgo 
finanšu līdzekļu pieejam ību un Kopienas un dal ībvalstu kop ējās darbības konsekvenci 
un nepārtrauktību. 
(26) Daudzgadu pl ānošanai j ānodrošina š ā instrumenta koordin ēšana ar citiem sp ēkā 
esošiem finanšu instrumentiem. 
(27) Dal ītās pārvaldības kontekst ā, kā tā noteikta 53. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā 
Padomes 2002. gada 25. j ūnija Finanšu regul ā (EK, Euratom), ko piem ēro Eiropas 
Kopienu visp ārējam budžetam74, ir jāprecizē nosacījumi, kas ļauj Komisijai pild īt tās 
pienākumus, īstenojot Eiropas Kopienu visp ārējo budžetu, un j āprecizē dalībvalstu 
pienākumi attiec ībā uz sadarb ību. Šo nosac ījumu piem ērošana Komisijai ļaus 
pārliecināties, ka dal ībvalstis Fondu izmanto likum īgi un pareizi un saska ņā ar 
pareizas finanšu p ārvaldības principu Finanšu regulas 27. panta izpratn ē. 
(28) Komisijai ir j ānosaka pieejamo saist ību apropri āciju provizoriskais sadal ījums, 
izmantojot objekt īvu un pārskatāmu pieeju. 
(29) Tehnisk ās palīdzības jomā šim instrumentam ir j ānodrošina atbalsts nov ērtējumiem, ar 
Fonda p ārvaldību saist ītās administrat īvās spējas uzlabošanai, p ētījumiem, 
izmēģinājuma projektiem un pieredzes apmai ņai, jo īpaši nolūkā sekmēt novatoriskas 
pieejas un praksi. 
(30) Dal ībvalstīm ir jāpieņem piemēroti pasākumi, lai nodrošin ātu pienācīgu pārvaldības un 
kontroles sist ēmas darb ību. Tādēļ ir jānosaka visp ārīgie principi un vajadz īgās 
funkcijas, kuras ir j āizpilda vis ām programm ām. 
(31) Ir j āparedz vienas atbild īgās iestādes noteikšana Fonda pas ākumu pārvaldībai katrā 
dalībvalstī, kā arī jāprecizē šīs iestādes pienākumi. Tāpat ir jāparedz rev īzijas iestādes 
noteikšana un funkcijas. Turkl āt, lai garant ētu vienādus kvalit ātes standartus izdevumu 
pārskatu apstiprin āšanai pirms to nos ūtīšanas Komisijai un lai preciz ētu izdevumu 
pārskatu pamat ā esošās informācijas veidus un kvalit āti, ir jāparedz apstiprin āšanas 
iestādes noteikšana. 
(32) Saska ņā ar subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principiem par pas ākumu īstenošanu 
un kontroli pirm ām kārtām atbildīgas ir dalībvalstīs. 
(33) Lai garant ētu daudzgadu un gada programmu efekt īvu un pareizu īstenošanu, ir 
jākonkretiz ē dalībvalstu pien ākumi attiec ībā uz pārvaldības un kontroles sist ēmām, 
izdevumu apstiprin āšanu, kā arī nelikum ību un Kopienas ties ību aktu p ārkāpumu 
                                                 
74 OV L 248,16.09.2002., 1. lpp. 
 
LV 142   LV aizkavēšanu, atkl āšanu un nov ēršanu. Jo īpaši attiec ībā uz pārvaldību un kontroli ir 
jānosaka kārtība, kādā dalībvalsts nodrošina, ka sist ēmas ir izveidotas un darbojas 
apmierinoši. 
(34) Neskarot Komisijas fina nšu kontroles pilnvaras, ir j āpalielina dal ībvalstu un Komisijas 
sadarbība šajā jomā un jānosaka krit ēriji, kas Komisijai ļautu savas valstu sist ēmu 
kontroles strat ēģijas kontekst ā noteikt noteikt ības pakāpi, kādu tai var sniegt valstu 
revīzijas iestādes. 
(35) Šā instrumenta ietvaros atbalst īto darbību efektivit āte un ietekme atkar īga arī no to 
novērtēšanas. Šaj ā sakarā ir jānosaka dal ībvalstu un Komisijas pien ākumi, kā arī 
nosacījumi, kas veicin ātu novērtējuma uzticam ību. 
(36) Darb ības ir jānovērtē, ņemot vērā termiņa vidusposma nov ērtējumu un ietekmes 
novērtējumu, un nov ērtējuma process ir j āiekļauj projekta uzraudz ības pasākumos. 
(37) Ar šo l ēmumu visam programmas darb ības laikam nosaka finanšu pl ānu, kas ir 
galvenais atskaites punkts budžeta l ēmējinstitūcijai tādā nozīmē, kā paredzēts 
33. punkt ā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija iest āžu 
nolīgumā par budžeta discipl īnu un budžeta proced ūras uzlabošanu75. 
(38) Tā kā ierosinātās rīcības mērķi, proti, veicin āt nelikum īgi uzturošos trešo valstu 
piederīgo atgriešanos, iev ērojot kop ējos standartus un integr ētas atgriešan ās 
pārvaldības principus, dal ībvalstu līmenī nevar pien ācīgi sasniegt un r īcības mēroga un 
seku dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas l īmenī, Kopiena var noteikt pas ākumus 
saskaņā ar subsidiarit ātes principu, k ā noteikts L īguma 5. pant ā. Saskaņā ar minētajā 
pantā noteikto proporcionalit ātes principu šis l ēmums nep ārsniedz to, kas ir vajadz īgs 
minēto mērķu sasniegšanai. 
(39) Šā lēmuma izpildei vajadz īgie pasākumi jāpieņem saska ņā ar Padomes 1999. gada 
28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto ieviešanas pilnvaru 
īstenošanas k ārtību76. 
(40) Saska ņā ar 1. un 2. pantu L īgumam par Eiropas Savien ību un Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgumam pievienotaj ā Protokol ā par Dānijas nost āju Dānija nepiedal ās šā 
lēmuma pie ņemšanā un tādējādi šis lēmums nav tai saistošs un nav j āpiemēro. 
IR PIEŅĒMUŠI ŠO L ĒMUMU. 
I NODAĻA 
PRIEKŠMETS, M ĒRĶI UN DARB ĪBAS 
1. pants 
Priekšmets un darb ības joma 
                                                 
75 OV C 172, 18.06.1999., 1. lpp. 
76 OV L 184, 17.07.1999., 23. lpp. 
 
LV 143   LV Ar šo lēmumu laika posmam no 2008. gada 1. janv āra līdz 2013. gada 31. decembrim izveido 
Eiropas Atgriešan ās fondu, t ālāk tekstā – „Fonds”, k ā daļu no visp ārīgās programmas 
„Solidarit āte un migr ācijas plūsmu pārvaldība”, lai veicin ātu brīvības, drošības un tiesiskuma 
telpas stiprin āšanu. 
Šajā lēmumā noteikti m ērķi, kuru sasniegšanu Fonds sekm ē, tā īstenošanas nosac ījumi, 
pieejamie finanšu l īdzekļi un sadales krit ēriji, kas piem ērojami pieejamo finanšu l īdzekļu 
asignēšanā. 
Lēmumā noteikti Fonda p ārvaldības noteikumi, tostarp finanšu noteikumi, k ā arī uzraudzības 
un kontroles meh ānismi, balstoties uz pien ākumu sadali starp Komisiju un dal ībvalstīm. 
2. pants 
Fonda visp ārīgie mērķi 
1. Fonda visp ārīgais mērķis ir atbalst īt dalībvalstu centienus attiec ībā uz atgriešan ās 
pārvaldības uzlabošanu visos t ās aspektos, izmantojot integr ētas pārvaldības pieeju 
un ņemot vērā Kopienas ties ību aktus šaj ā jomā. 
2. No fonda tiek atbalst īta tehnisk ās palīdzības finans ēšana pēc dalībvalstu vai 
Komisijas iniciat īvas. 
3. pants 
Konkrētie mērķi 
1. Fonds sekm ē šādu konkrēto mērķu sasniegšanu: 
(a) ieviest integr ētu atgriešan ās pārvaldību un pilnveidot t ās organiz ēšanu un 
īstenošanu dal ībvalstīs; 
(b) stiprin āt dalībvalstu sadarb ību integr ētas atgriešan ās pārvaldības un t ās 
īstenošanas jom ā; 
(c) veicin āt atgriešan ās kopējo standartu efekt īvu un vienveid īgu piemērošanu 
atbilstīgi politikas att īstībai šajā jomā. 
2. Integr ētā atgriešan ās pārvaldība jo īpaši paredz dal ībvalstu kompetentaj ām iestādēm 
izstrādāt un īstenot integr ētos atgriešan ās plānus, kuri: 
– balstās uz vispus īgu situācijas izv ērtējumu dal ībvalstī attiecībā uz 
mērķauditoriju un izaicin ājumiem saist ībā ar plānotajām darbībām (piemēram, 
saistībā ar ceļošanas dokumentu ieg ūšanu un citiem praktiskiem atgriešan ās 
šķēršļiem). Vispus īgais nov ērtējums jāsagatavo, sadarbojoties vis ām 
attiecīgajām iestādēm un partneriem; 
– paredz īstenot plašu pas ākumu spektru, atbalstot dal ībvalstu teritorij ā nelegāli 
uzturošos trešo valstu pieder īgo brīvprātīgas atgriešan ās programmas un, 
 
LV 144   LV vajadzības gadījumā, īstenojot piespiedu atgriešan ās operācijas attiec ībā uz šīm 
personām, pilnībā ievērojot hum ānisma principus un respekt ējot viņu cieņu; 
– definē mērķgrupu, balstoties uz attiec īgajām izskatāmajām lietām; 
– ietver pl ānu un/vai grafiku un vajadz ības gadījumā paredz periodisku 
novērtējuma meh ānismu, kas ļauj veikt piel āgojumus pl ānā un izvērtēt plāna 
praktisko ietekmi. 
3. Integr ēto atgriešan ās plānu mērķis ir jo īpaši nodrošin āt efektīvu un ilgtsp ējīgu 
atgriešanos gan br īvprātīgas, gan piespiedu atgriešan ās gadījumā, izmantojot t ādas 
darbības kā efektīvu inform ēšanu laika posm ā pirms izce ļošanas, ce ļojumu 
organizēšanu un tranz ītu atgriešan ās valstī. Lai veicin ātu brīvprātīgu atgriešanos, 
iespēju robežās var paredz ēt stimulus br īvprātīgi izceļojošām person ām, piemēram, 
lielāku atgriešan ās palīdzību. 
Ja dalībvalstis uzskata to par vajadz īgu, plānos var paredz ēt arī atbalstu uz ņemšanai 
un reintegr ācijai. 
4. pants 
Atbilstīgās darbības dalībvalstīs  
1. No Fonda atbilst īgās darbības ir darb ības, kas attiecas uz 3. panta 1. punkta 
a) apakšpunkt ā minēto mērķi un jo īpaši šādas: 
(a) efekt īvas, pastāvīgas un ilgstošas dal ībvalstu iest āžu sadarb ības izveidošana un 
uzlabošana ar trešo valstu konsul ārajām iestādēm un imigr ācijas dienestiem, lai 
iegūtu ceļojuma dokumentus trešo valstu pieder īgo atgriešanai un nodrošin ātu 
ātras un veiksm īgas izraid īšanas proced ūras; 
(b) neleg āli uzturošos trešo valstu pieder īgo brīvprātīgas atgriešan ās veicināšana 
un atvieglošana, jo īpaši ar br īvprātīgas atgriešan ās atbalsta programmu 
palīdzību, lai nodrošin ātu atgriešan ās ilgtspēju; 
(c) neleg āli uzturošos trešo valstu pieder īgo piespiedu atgriešan ās vienkāršošana 
un īstenošana, lai stiprin ātu imigrācijas politiku uzticam ību un integrit āti un 
samazinātu apcietin ājuma periodu person ām, kurām piemērojama piespiedu 
izraidīšana. 
2. No Fonda atbalst āmās darbības ir darb ības, kas attiecas uz 3. panta 1. punkta 
b) apakšpunkt ā minēto mērķi un jo īpaši šādas: 
(a) sadarb ība inform ācijas vākšanā par izcelsmes valsti un t ās sniegšan ā potenciāli 
atgriežam ām personām; 
(b) sadarb ība efektīvas, past āvīgas un ilgstošas dal ībvalstu iest āžu sadarb ības 
izveidošan ā ar trešo valstu konsul ārajām iestādēm un imigr ācijas dienestiem, 
lai atvieglotu konsul āro palīdzību ceļojuma dokumentu ieg ūšanai trešo valstu 
piederīgo atgriešanai un nodrošin ātu ātras un veiksm īgas izraid īšanas 
procedūras; 
 
LV 145   LV (c) kop ēju integrēto atgriešan ās plānu izstrāde un to īstenošana, ieskaitot kop ējas 
brīvprātīgas atgriešan ās programmas attiec ībā uz konkr ētām izcelsmes un 
iepriekšējās dzīvesvietas vai tranz īta valstīm; 
(d) pētījumi par esošo situ āciju un iesp ējām veicināt dalībvalstu administrat īvo 
sadarbību atgriešan ās jomā, kā arī par starptautisko un nevalstisko organiz āciju 
lomu šajā kontekstā; 
(e) inform ācijas apmai ņa, atbalsts un konsult ācijas attiec ībā uz darbu ar īpaši 
neaizsarg ātām grupām; 
(f) semin āru organiz ēšana attiec īgajiem darbiniekiem par paraugpraksi, 
pievēršoties konkr ētām trešām valstīm un/vai re ģioniem; 
(g) kop ēji pasākumi, kas dod iesp ēju uzņemt atpaka ļ uzņemamās personas to 
izcelsmes, iepriekš ējās dzīvesvietas vai tranz īta valstīs; 
(h) kop ēja darbību izstrāde, lai nodrošin ātu personu ilgtsp ējīgu reintegr āciju 
izcelsmes vai iepriekš ējās dzīvesvietas valst ī; 
(i) kop ēji pasākumi, lai uzraudz ītu personu, kuras atgriežas, situ āciju un t ās 
ilgtspēju pēc atgriešan ās. 
3. No Fonda atbalst āmās darbības ir darb ības, kas attiecas uz 3. panta 1. punkta 
c) apakšpunkt ā minēto mērķi un jo īpaši šādas: 
(a) kompetento iest āžu spējas stiprin āšana, lai t ās varētu iespējami ātri pieņemt 
augstas kvalit ātes lēmumus atgriešan ās jomā; 
(b) kompetento iest āžu spējas stiprin āšana, lai t ās varētu ātri izpildīt izraidīšanas 
lēmumus, piln ībā ievērojot cilv ēka cieņu un attiec īgos Eiropas droš ības 
standartus, kas piem ērojami šādām operācijām; 
(c) tiesu iest āžu spējas stiprin āšana, lai ātrāk izvērtētu atgriešan ās lēmumus, kuri ir 
pārsūdzēti; 
(d) semin āru un kop ēju mācību organiz ēšana kompetento administr ācijas, 
tiesībsargājošo un tiesu iest āžu darbiniekiem attiec ībā uz atgriešan ās operāciju 
tiesiskajiem un praktiskajiem aspektiem; 
(e) kompetento administr ācijas iestāžu spējas stiprin āšana, lai t ās varētu efektīvi 
īstenot kop ējos nosac ījumus par savstarp ējo atzīšanu un kop ējas atgriešan ās 
operācijas, tostarp Eiropas A ģentūras operat īvās sadarbības vadībai pie Eiropas 
Savienības dalībvalstu ārējām robež ām definētos ieteikumus, darb ības 
standartus un paraugpraksi atgriešan ās jomā. 
4. Darb ībām, kas min ētas 1. līdz 3. punkt ā, ir jāveicina attiec īgo Kopienas ties ību aktu 
noteikumu īstenošana kop ējās Eiropas imigr ācijas un atgriešan ās politikas jom ā. 
5. Darb ībās jāņem vērā īpašā situācija, kādā atrodas maz āk aizsarg ātas personas, 
piemēram, nepilngad īgie, nepavad īti nepilngad īgie, inval īdi, vecāka gadag ājuma 
cilvēki, grūtnieces, vientu ļi vecāki ar nepilngad īgiem bērniem un personas, kuras ir 
 
LV 146   LV spīdzinātas, izvarotas vai cietušas  no cita nopietna psiholo ģiskas, fiziskas vai 
seksuālas vardarb ības veida. 
5. pants 
Atbilstīgie pasākumi dal ībvalstīs 
Atbilstīgo darbību vidū var būt šādi pasākumi: 
– visos atgriešan ās gadījumos – inform ācija pirms izce ļošanas, nepieciešamo ce ļošanas 
dokumentu sag ādāšana, nepieciešamo pirmsatgriešan ās medicīnisko pārbaužu 
izmaksas, ce ļojumu un ēdināšanas izmaksas atgriežam ām person ām un eskortam, 
īpaša palīdzība neaizsarg ātām grupām, piemēram, bērniem vai person ām ar īpašām 
vajadzībām, transporta izmaksas l īdz galamērķim atgriešan ās valstī un sadarb ība ar 
izcelsmes, iepriekš ējās dzīvesvietas vai tranz īta valsts iest ādēm; 
– papildus, neleg āli uzturošos trešo valstu pieder īgo piespiedu atgriešan ās gadījumā – 
atgriežamo personu un iesaist īto dalībvalstu eskorta pagaidu izmitin āšanas izmaksas 
organizējošā dalībvalstī līdz izceļošanai, ja tiek organiz ētas kopējas atgriešan ās 
operācijas; 
– papildus, neleg āli uzturošos trešo valstu pieder īgo brīvprātīgas atgriešan ās gadījumā 
– izsmeļoša pirmsatgriešan ās informācija, palīdzība un konsult ācijas, kā arī būtiski 
nepieciešamie izdevumi pirms atgriešan ās; 
– papildus, ja dal ībvalstis to uzsk ata par vajadz īgu – sākotnējie izdevumi p ēc 
atgriešanās, personas, kura atgriežas, person īgo lietu transport ēšana, atbilstoša 
pagaidu izmitin āšana uzņemšanas centr ā vai, vajadz ības gadījumā, viesnīcā pirmajās 
dienās pēc ierašan ās atgriešan ās valstī, mācības, darba mekl ēšanas pal īdzība un, 
vajadzības gadījumā, ierobežots atbalsts saimniecisk ās darbības uzsākšanai; 
– kompetento administr ācijas, ties ībsargājošo un tiesu iest āžu darbinieku izgl ītība un 
apmācība, šo kategoriju darbinieku nor īkošana praks ē uz citām dalībvalstīm, lai 
nodrošinātu kopējo atgriešan ās standartu efekt īvu un vienveid īgu piemērošanu un 
veicinātu sadarbību, kā arī komandējumi, lai nov ērtētu atgriešan ās politiku rezult ātus 
trešās valstīs; 
– operatīvas sadarb ības gadījumā ar trešo valstu konsul ārajām iestādēm un imigr ācijas 
dienestiem nol ūkā iegūt ceļošanas dokumentus un nodrošin āt ātras izraid īšanas 
procedūras – ceļa un uztur ēšanās izdevumi dal ībvalstīs iestāžu un dienestu 
darbiniekiem, kuri atbild par trešo valstu pieder īgo identific ēšanu un vi ņu ceļošanas 
dokumentu p ārbaudi; 
– reintegrācijas pasākumu gad ījumā nolūkā veicināt atgriešan ās ilgtspēju saskaņā ar 
integrētas atgriešan ās pārvaldības pieeju un, ja dal ībvalstis to uzskata par vajadz īgu – 
stimuli skaidr ā naudā un citi īstermiņa pasākumi, kas vajadz īgi, lai uzs āktu 
reintegrācijas procesu atgriezušos personu person īgās attīstības nolūkā, piemēram, 
mācības, darbā iekārtošanās palīdzība, atbalsts saimniecisk ās darbības uzsākšanai un 
pēcatgriešan ās palīdzība un konsult ācijas, kā arī pasākumi, kas dod iesp ēju 
dalībvalstīm piedāvāt piemērotus nosac ījumus atgriezušos personu uz ņemšanai treš ās 
valstīs pēc to ierašan ās. 
 
LV 147   LV 6. pants 
Kopienas interes ēs esošas darb ības 
1. P ēc Komisijas iniciat īvas līdz 7 % no Fonda pieejamajiem l īdzekļiem var tikt 
izmantoti, lai piln ībā finansētu starptautiskas darb ības vai Kopienas interes ēs esošas 
darbības („Kopienas darb ības”) attiec ībā uz imigr ācijas un integr ācijas politiku un 
pasākumiem, kas piem ērojami 7. pant ā minētajām mērķgrupām. 
2. Lai b ūtu atbilstīgas, Kopienas darb ībām ir jo īpaši: 
(a) jāveicina Kopienas sadarb ība Kopienas ties ību aktu un labas prakses 
īstenošanā; 
(b) jāsekmē starptautisku sadarb ības tīklu un izm ēģinājuma projektu izveide, 
balstoties uz starptautisk ām partner ībām starp iest ādēm, kas atrodas div ās vai 
vairāk dalībvalstīs un kuru m ērķis ir veicin āt jauninājumus, atvieglot pieredzes 
un labas prakses apmai ņu un uzlabot atgriešan ās politikas kvalit āti; 
(c) jāsekmē starptautiskas izprat ni veicinošas kampa ņas; 
(d) jāsekmē pētījumi, inform ācijas izplat īšana un apmai ņa, tostarp par jaun āko 
tehnoloģijas sasniegumu izmantošanu, paraugpraksi un visiem citiem Fonda 
aspektiem; 
(e) jāsekmē izmēģinājuma projekti un p ētījumi par jaunu Kopienas sadarb ības 
veidu un Kopienas ties ību aktu iesp ējām šajā jomā; 
(f) jāsekmē statistikas pa ņēmienu, metožu un kop ēju rādītāju izstrāde. 
3. Gada darba programmu, kur ā nosaka Kopienas darb ību priorit ātes, pieņem saskaņā 
ar 52. panta 2. punkt ā minēto procedūru. 
7. pants 
Mērķgrupas 
1. Šaj ā lēmumā mērķgrupas ir visi trešo valstu pieder īgie, kuri neleg āli uzturas k ādā 
dalībvalstī. 
2. Tas ietver trešo valstu pieder īgos, kuriem nav vajadz īga vai vairs nav vajadz īga 
starptautiska aizsardz ība tāpēc, ka viņu patvēruma pieteikums ir noraid īts ar galīgu 
lēmumu atbilst īgi attiecīgās valsts ties ību sistēmai vai ar ī tāpēc, ka viņu statuss ir 
anulēts, izbeidzies vai nav atjaunots (ar gal īgu lēmumu) saska ņā ar valsts un 
Kopienas ties ību aktiem. 
3. Trešas valsts pieder īgais ir ikviena persona , kas nav Eiropas Savien ības pilsonis 
Līguma 17. panta 1. punkta izpratn ē. 
 
LV 148   LV II NODA ĻA 
ATBALSTA PRINCIPI  
8. pants 
Papildināmība, saska ņotība un atbilst ība noteikumiem 
1. No Fonda sniedz atbalstu, kas papildina valstu, re ģionu un viet ējās darbības, tajās 
integrējot Kopienas priorit ātes. 
2. Komisija un dal ībvalstis nodrošina, ka pal īdzība no Fonda un no dal ībvalstīm ir 
saskanīga ar Kopienas darb ībām, politik ām un priorit ātēm. Šo saska ņotību jo īpaši 
norāda 20. pant ā minētajā daudzgadu programm ā. 
3. No Fonda finans ētajām darbībām jāatbilst Līguma un saska ņā ar to pieņemto tiesību 
aktu noteikumiem. 
9. pants 
Plānošana 
1. Fonda m ērķi tiek īstenoti divos daudzgadu pr ogrammu posmos (no 2008. l īdz 
2010. gadam un no 2011. l īdz 2013. gadam). Daudzgadu pl ānošanas sist ēmā ietilpst 
prioritātes un p ārvaldības, lēmumu pie ņemšanas, rev īzijas un apstiprin āšanas 
process. 
2. Komisijas pie ņemtās daudzgadu programmas īsteno ar gada programmu pal īdzību. 
10. pants 
Pasākumu subsidiarit āte un proporcionalit āte 
1. L ēmuma 20. un 22. pant ā minēto daudzgadu un gada programmu īstenošana ir 
dalībvalstu atbild ībā atbilstoš ā teritoriālā līmenī saskaņā ar katrai dal ībvalstij 
raksturīgo institucion ālo sistēmu. Šī atbildība tiek īstenota saska ņā ar šo lēmumu. 
2. Komisijas un dal ībvalstu izmantotie l īdzekļi tiek noteikti atš ķirīgi atkarībā no 
Kopienas ieguld ījuma apjoma saist ībā ar revīzijas noteikumiem. Diferenc ēšanu 
piemēro arī attiecībā uz noteikumiem par nov ērtējumu un par daudzgadu un gada 
programmu zi ņojumiem. 
11. pants 
Izpildes metodes 
1. Fondam asign ēto Kopienas budžetu izpilda saska ņā ar Padomes Regulas (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002 53. panta 1. punkta b) apakšpunktu, iz ņemot 6. pant ā 
minētās Kopienas darb ības un 17. pant ā minēto tehnisko pal īdzību. 
 
LV 149   LV Dalībvalstis un Komisija nodrošina pareizas finanšu p ārvaldības principa iev ērošanu.  
2. Komisija īsteno savu Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta izpildes pien ākumu: 
(a) pārbaudot, vai dal ībvalstīs pastāv un pien ācīgi darbojas p ārvaldības un 
kontroles sist ēmas saska ņā ar 32. pant ā aprakstītajām procedūrām; 
(b) saska ņā ar 41. un 42. pantu p ārtraucot vai apturot visus maks ājumus vai da ļu 
no tiem, ja valstu p ārvaldības un kontroles sist ēmas nedarbojas, un saska ņā ar 
45. un 46. pant ā aprakstītajām proced ūrām piemērojot jebk ādas citas finanšu 
korekcijas. 
12. pants 
Papildināmība 
1. Maks ājumi no Fonda neaizst āj dalībvalstu valsts sektora vai tiem l īdzvērtīgus 
izdevumus. 
2. Komisija sadarb ībā ar katru dal ībvalsti veic papildin āmības pārbaudi termi ņa 
vidusposm ā līdz 2012. gada 31. decembrim un p ēc īstenošanas l īdz 2015. gada 
31. decembrim. 
13. pants 
Partnerība 
1. Dal ībvalstis saska ņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem un praksi organiz ē 
partnerību ar iestādēm un strukt ūrām, kuras t ās norīko, proti: 
(a) kompetentaj ām reģionu, viet ējām, pilsētu un citām publisk ām iestādēm; 
(b) jebkur ām citām atbilstoš ām struktūrām, kas p ārstāv pilsonisko sabiedr ību, 
nevalstisk ās organizācijas, tostarp soci ālajiem partneriem. 
Dalībvalstis nodrošina visu attiec īgo struktūru plašu un efekt īvu iesaisti saska ņā ar 
valsts noteikumiem un praksi. 
2. Partner ību īsteno, piln ībā ievērojot katras partneru kategorijas attiec īgās 
organizatorisk ās, juridisk ās un finansi ālās kompetences. 
Partnerība attiecas uz daudzgadu programmu sagatavošanu, īstenošanu, uzraudz ību 
un novērtēšanu. 
 
LV 150   LV III NODA ĻA 
FINANŠU PL ĀNS 
14. pants 
Kopējie līdzekļi 
1. Finans ējuma bāzes summa Fonda īstenošanai no 2008. gada 1. janv āra līdz 
2013. gada 31. decembrim ir 759 miljoni EUR. 
2. Fonda gada apropri ācijas apstiprina budžeta l ēmējinstitūcija finanšu perspekt īvas 
ietvaros. 
3. Komisija nosaka provizorisko gada apropri āciju sadal ījumu pa dal ībavalstīm saskaņā 
ar 15. pant ā noteiktajiem krit ērijiem. 
15. pants 
Līdzekļu gada sadal ījums atbilst īgajām darbībām dalībvalstīs 
1. Katra dal ībvalsts no Fonda gada apropri ācijas saņem noteiktu summu, kas ir 300 000 
EUR. 
Valstīm, kuras Eiropas Savien ībai pievienoj ās 2004. gada 1. maij ā, laika posm ā no 
2008. līdz 2013. gadam š ī summa tiek noteikta 500 000 EUR apm ērā gadā. 
Valstīm, kuras Eiropas Savien ībai pievienosies laika posm ā no 2008. l īdz 
2013. gadam, š ī summa tiek noteikta 500 000 EUR apm ērā gadā atlikušaj ā laika 
posmā no 2008. l īdz 2013. gadam, s ākot no nākamā gada kopš to pievienošan ās. 
2. Atlikušos pieejamos gada l īdzekļus starp dal ībvalstīm sadala š ādi: 
(a) 70 % proporcion āli dalībvalsts teritorij ā nelegāli uzturošos vai neleg āli 
uzturējušos to trešo valstu pieder īgo kopskaitam iepriekš ējo trīs gadu laik ā, par 
kuriem ir izdots atgriešan ās lēmums saska ņā ar valsts un Kopienas ties ību 
aktiem, t.i., administrat īvs vai tiesas l ēmums vai akts, kur ā ir konstat ēts vai 
paziņots, ka uztur ēšanās ir nelegāla, un uzlikts pien ākums atgriezties; 
(b) 30 % proporcion āli to trešo valstu pieder īgo skaitam iepriekš ējo trīs gadu laik ā, 
kuri ir faktiski atst ājuši dalībvalsts teritoriju br īvprātīgi vai piespiedu k ārtā, 
saskaņā ar administrat īvu vai tiesas izdotu izbraukšanas r īkojumu. 
3. Pie 2. punkt ā minētajiem trešo valstu pieder īgajiem neieskaita: 
(a) trešo valstu pieder īgos, kuriem dal ībvalsts ir atteikusi iece ļošanu tranz īta zonā; 
(b) trešo valstu pieder īgos, kuri vienai dal ībvalstij ir j ānogādā uz citu dal ībvalsti, jo 
īpaši saska ņā ar Padomes 2003. gada 18. febru āra Regulu (EK) Nr. 343/2003, 
ar ko paredz krit ērijus un meh ānismus, lai noteiktu dal ībvalsti, kura ir atbild īga 
 
LV 151   LV par trešās valsts pilso ņa patvēruma pieteikuma izskat īšanu, kas iesniegts k ādā 
no dalībvalstīm. 
4. Atsauces dati ir jaun ākie pieejamie statistikas dati, kur us iesniedzis Eiropas Kopienu 
Statistikas birojs saska ņā ar Kopienas ties ību aktiem. 
5. Ja 4. punkt ā minētie statistikas dati nav pieejami, nepieciešamos datus iesniedz 
dalībvalstis. 
16. pants 
Finansēšanas strukt ūra 
1. Maks ājumi no Fonda tiek veikti subs īdiju veidā. 
2. No Fonda atbalst ītajām darbībām jānodrošina l īdzfinansējums no publiskiem vai 
privātiem avotiem, t ām ir jābūt bezpeļņas darbībām un par t ām nevar pretend ēt uz 
finansējumu no citiem Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta avotiem. 
3. Fonda apropri ācijas papildina dal ībvalstu asign ētos valsts sektora vai tiem 
līdzvērtīgus izdevumus pas ākumiem, uz kuriem attiecas šis l ēmums. 
4. Kopienas ieguld ījums atbalst ītajiem projektiem attiec ībā uz darbībām, kuras īsteno 
dalībvalstīs atbilstīgi 4. pantam, nevar p ārsniegt 50 % no konkr ētās darbības kopējām 
izmaksām. 
Šis ieguld ījums var tikt palielin āts līdz 60 % projektiem, kuri v ērsti uz konkr ētām 
prioritātēm, kas noteiktas Komisijas strat ēģiskajās pamatnost ādnēs atbilstīgi 
19. pantam. 
Šo ieguld ījumu palielina l īdz 75 % dal ībvalstīs, kuras sa ņem Kohēzijas fonda 
līdzekļus. 
5. Parasti Kopienas finansi ālo atbalstu darb ībām, kuras atbalsta no Fonda, pieš ķir uz 
laiku ne vair āk par trīs gadiem, pamatojoties uz regul āriem darba zi ņojumiem. 
17. pants 
Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciat īvas 
1. P ēc Komisijas iniciat īvas un/vai t ās vārdā no Fonda var finans ēt sagatavošanas 
pasākumus, uzraudz ības, administrat īvā un tehnisk ā atbalsta pas ākumus, k ā arī 
novērtēšanas, rev īzijas un p ārbaudes pas ākumus, kas vajadz īgi šā lēmuma 
īstenošanai, nep ārsniedzot 0,20 % no Fonda gada asign ējuma. 
2. Šaj ās darbībās ietilpst: 
(a) pētījumi, nov ērtējums, ekspertu zi ņojumi un statistikas dati, ieskaitot tos, kas ir 
vispārīga rakstura, attiec ībā uz Fonda darb ību; 
 
LV 152   LV (b) pasākumi, kas paredz ēti partneriem, Fonda atbalsta sa ņēmējiem un sabiedr ībai 
kopumā, jo īpaši inform ācijas pasākumi; 
(c) datoriz ētu sistēmu uzstādīšana, izmantošana un savstarp ēja savienošana 
pārvaldības, uzraudz ības, pārbaužu un nov ērtējuma vajadz ībām; 
(d) nov ērtēšanas metožu uzlabojumi un inform ācijas apmai ņa par pieredzi šaj ā 
jomā. 
18. pants 
Tehniskā palīdzība pēc dalībvalstu iniciat īvas 
1. P ēc attiecīgās dalībvalsts iniciat īvas katras gada programmas ietvaros no Fonda var 
finansēt sagatavošanas pas ākumus, p ārvaldības, uzraudz ības, nov ērtēšanas, 
informēšanas un kontroles pas ākumus, k ā arī pasākumus nol ūkā stiprināt 
administrat īvo spēju šā Fonda īstenošanai. 
2. Tehniskajai pal īdzībai paredz ētā gada summa nevar p ārsniegt 4 % no dal ībvalstij 
piešķirtās gada līdzfinansējuma kopsummas, plus 30 000 EUR. 
IV NODA ĻA 
Plānošana 
19. pants 
Stratēģisko pamatnost ādņu pieņemšana 
1. Attiec ībā uz katru daudzgadu pr ogrammu Komisija pie ņem start ēģiskās 
pamatnost ādnes, kur ās nosaka Fonda atbalsta strukt ūru, ņemot vērā panākto 
Kopienas ties ību aktu izstr ādē un īstenošanā atgriešan ās jomā un Kopienas 
pasākumus neleg ālās imigrācijas jom ā, kā arī Fonda finanšu l īdzekļu provizorisko 
sadalījumu daudzgadu programmas perioda ietvaros. 
2. Attiec ībā uz 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktos min ētajiem Fonda m ērķiem, 
šajās pamatnost ādnēs jo īpaši tiek ņemtas vērā Kopienas priorit ātes, lai veicin ātu: 
– tādu trešo valstu pieder īgo atgriešanos, kuriem nav pasu vai citu personu 
apliecinošu dokumentu; 
– tādu trešo valstu pieder īgo atgriešanos, uz kuriem neattiecas Kopienas 
atpakaļuzņemšanas nol īgumi vai valstu divpus ēji atpakaļuzņemšanas nol īgumi, 
lai stiprin ātu starptautisk ās tiesībās noteiktu pien ākumu uzņemt atpaka ļ savas 
valsts pieder īgos; 
– tādu trešo valstu pieder īgo un bezvalstnieku atgriešan ās konkrētā valstī, kuri ir 
ieradušies no min ētās valsts vai kuri taj ā ir uzturējušies, bet nav š īs valsts 
piederīgie; 
 
LV 153   LV – īpaši neaizsarg ātu grupu atgriešan ās. 
Attiecībā uz 3. panta 1. punkta c) apakšpunkt ā minēto Fonda m ērķi, šajās 
pamatnost ādnēs jo īpaši tiek ņemtas vērā Kopienas priorit ātes, lai vis ā ES veicin ātu 
informētību par kop ējiem standartiem un šos standartus integr ētu dalībvalstu 
administr ācijas iestāžu atgriešan ās pārvaldības ikdienas proced ūrās. 
3. Strat ēģiskās pamatnost ādnes pirmajam daudzgadu programmas posmam (2008. – 
2010. gads) Komisija pie ņem vēlākais 2007. gada 31. mart ā un otrajam daudzgadu 
programmas posmam (2011. – 2013. gads) – v ēlākais 2010. gada 31. mart ā. 
4- Strat ēģiskās pamatnost ādnes pie ņem saska ņā ar 52. panta 2. punkt ā minēto 
procedūru. 
20. pants 
Valstu daudzgadu programmu sagatavošana un apstiprin āšana 
1. Katra dal ībvalsts par katru pl ānošanas periodu un, balstoties uz 19. pant ā minētajām 
stratēģiskajām pamatnost ādnēm, ierosina daudzgadu programmas projektu, kur ā 
iekļauj šādu inform āciju: 
(a) dalībvalstī esošās situācijas apraksts attiec ībā uz integr ētās atgriešan ās 
pārvaldības principu, sadarb ību ar trešo valstu konsul ārajām iestādēm un 
imigrācijas dienestiem, br īvprātīgas un piespiedu atgriešan ās pasākumiem un 
politikām, pieeju reintegr ācijas pas ākumiem un atgriešan ās ilgtspējai, 
kompetento administr ācijas un tiesu iest āžu spēju attīstīšanu un sadarb ību ar 
citām dalībvalstīm iepriekš min ētajos jautājumos; 
(b) attiec īgās dalībvalsts vajadz ību analīze attiecībā uz sadarb ību ar trešo valstu 
konsulārajām iestādēm un imigr ācijas dienestiem, br īvprātīgas un piespiedu 
atgriešanās pasākumiem un politik ām, pieeju reintegr ācijas pasākumiem un 
atgriešanās ilgtspējai, kompetento administr ācijas un tiesu iest āžu spēju 
attīstīšanu un sadarb ību ar citām dalībvalstīm iepriekš min ētajos jautājumos, kā 
arī norādes par darb ības mērķiem, kas izvirz īti šo vajadz ību apmierin āšanai 
daudzgadu programmas perioda laik ā; 
(c) min ēto mērķu sasniegšanai paredz ētās atbilstoš ās stratēģijas izklāsts, preciz ējot 
to sasniegšanai piek ārtotās prioritātes, kā arī šo priorit āšu īstenošanai paredz ēto 
darbību apraksts; 
(d) norādes par to, vai š ī stratēģija ir sader īga ar citiem re ģionāliem, valsts un 
Kopienas instrumentiem; 
(e) inform ācija par priorit ātēm un to konkr ētajiem mērķiem. Šos m ērķus raksturo 
kvantitatīvi, izmantojot ierobežotu skaitu īstenošanas, rezult ātu un ietekmes 
rādītāju, ņemot vērā proporcionalit ātes principu. Šiem r ādītājiem jāļauj mērīt 
sasniegto attiec ībā pret bāzes situāciju, kā arī prioritāšu sasniegšanai noteikto 
mērķu efektivit āti; 
 
LV 154   LV (f) finanšu pl āna projekts, kur ā par katru priorit āti un katru gadu nor ādīts 
ierosinātais finanšu ieguld ījums no Fonda un valsts vai priv ātā līdzfinansējuma 
kopsumma; 
(g) daudzgadu programmas īstenošanas noteikumi, tostarp: 
– visas 25. pant ā paredzētās struktūras, ko nor īkojusi dal ībvalsts; 
– īstenošanas, uzraudz ības, kontroles un nov ērtējuma sistēmu apraksts; 
– finanšu pl ūsmu mobiliz ēšanas un aprites proced ūras, lai nodrošin ātu to 
pārskatāmību; 
– pieņemtie noteikumi, lai nodrošin ātu, ka daudzgadu programma tiek 
publiskota. 
2. Dal ībvalstis katru daudzgadu programmu sagatavo cieš ā sadarbībā ar 13. pant ā 
minētajiem partneriem. 
3. Dal ībvalstis iesniedz savus daudzgadu programmu projektus ne v ēlāk kā četrus 
mēnešus pēc tam, kad Komisija ir dar ījusi zināmas attiec īgā perioda strat ēģiskās 
pamatnost ādnes. 
4. Komisija ierosin āto daudzgadu programmu v ērtē, ņemot vērā šādus aspektus: 
(a) tās saskaņotību ar Fonda m ērķiem un 19. pant ā minētajām stratēģiskajām 
pamatnost ādnēm; 
(b) dalībvalsts ierosin ātās stratēģijas un darb ības priorit āšu atbilstību, piemērotību 
un sagaid āmos rezult ātus; 
(c) dalībvalstī noteikto Fonda pas ākumu īstenošanas p ārvaldības un kontroles 
nosacījumu atbilst ību šajā lēmumā izklāstītajiem noteikumiem; 
(d) tās atbilstību Kopienas ties ību aktiem un jo īpaši tiem Kopienas ties ību aktiem, 
kuru mērķis ir nodrošin āt personu br īvu pārvietošanos, kop ā ar 
papildpas ākumiem, kas ir tieši saist īti ar ārējo robežu kontroli, patv ērumu un 
imigrāciju. 
5. Ja Komisija uzskata, ka daudzgadu programma nav saska ņā ar stratēģiskajām 
pamatnost ādnēm vai neatbilst š ā lēmuma noteikumiem par p ārvaldības un kontroles 
sistēmām, tā lūdz dalībvalsti atbilstoši p ārskatīt ierosināto programmu. 
6. Komisija katru daudzgadu programmu apstiprina četru mēnešu laikā no tās oficiālās 
iesniegšanas saska ņā ar 52. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
21. pants 
Daudzgadu programmu p ārskatīšana 
 
LV 155   LV 1. Daudzgadu programmu p ārskata pēc attiecīgās dalībvalsts vai Komisijas iniciat īvas 
un vajadz ības gadījumā koriģē uz atlikušo programmas periodu, lai vair āk ņemtu 
vērā Kopienas priorit ātes vai to dar ītu citādi, jo īpaši, ņemot vērā Padomes 
secinājumus. Daudzgadu programmas var p ārskatīt arī novērtējuma rezult ātā un/vai 
saskaroties ar gr ūtībām to īstenošanā. 
2. L ēmumu, ar kuru apstiprina  daudzgadu programmas p ārskatīšanu, Komisija pie ņem 
iespējami drīz pēc attiecīgās dalībvalsts piepras ījuma ofici ālās iesniegšanas. 
22. pants 
Gada programmas 
1. Komisijas apstiprin ātās daudzgadu programmas īsteno ar gada darba programmu 
palīdzību. 
2. Komisija dal ībvalstīm ne vēlāk kā katra gada 1. j ūlijā nodrošina apl ēsi par tām 
piešķiramajām summ ām nākamajā gadā no kop ējām gada budžeta proced ūras 
rezultātā piešķirtajām apropri ācijām, kas apr ēķinātas, kā paredzēts 15. pant ā. 
3. Dal ībvalstis Komisijai ne v ēlāk kā katra gada 1. novembr ī iesniedz gada programmas 
projektu n ākamajam gadam, kas sagatavots saska ņā ar daudzgadu programmu un 
kurā ietverti: 
(a) gada programmas ietvaros finans ējamo projektu izv ēles vispārīgie noteikumi; 
(b) atbild īgās iestādes veicamo uzdevumu apraksts attiec ībā uz gada programmas 
īstenošanu; 
(c) ierosin ātais Fonda finansi ālā atbalsta sadal ījums pa programmas darb ībām, kā 
arī norāde par gada programmas īstenošanas nol ūkos piepras īto summu 
tehniskās palīdzības izdevumu segšanai saska ņā ar 17. pantu. 
4. Izskatot dal ībvalsts ierosin ājumu, Komisija ņem vērā budžeta proced ūras rezult ātā 
Fondam pieš ķirto apropri āciju galīgo summu un l ēmumu par finans ējumu no Fonda 
pieņem ne vēlāk kā attiecīgā gada 1. mart ā. Lēmumā norāda dalībvalstij pieš ķirto 
summu un laika posmu, kur ā izdevumi ir atbilst īgi. 
V NODA ĻA 
PĀRVALDĪBAS UN KONTROLES SIST ĒMAS  
23. pants 
Īstenošana 
Komisija atbild par š ā lēmuma īstenošanu un pie ņem vajadz īgos īstenošanas noteikumus. 
 
LV 156   LV 24. pants 
Pārvaldības un kontroles sist ēmu vispārējie principi 
Dalībvalstu ieviestaj ām daudzgadu programmu p ārvaldības un kontroles sist ēmām 
jānodrošina: 
(a) ar p ārvaldību un kontroli saist īto struktūru un/vai dienestu funkciju skaidra 
definēšana un skaidrs funkciju sadal ījums katras strukt ūras un/vai dienesta 
iekšienē; 
(b) skaidrs funkciju noš ķīrums starp strukt ūrām un/vai dienestiem, kam uztic ēta 
pārvaldība, izdevumu apstiprin āšana un kontrole, k ā arī funkciju sadal ījums 
katras strukt ūras un/vai dienesta iekšien ē; 
(c) atbilstoši l īdzekļi katrai strukt ūrai vai dienestam tiem noteikto funkciju 
īstenošanai laika period ā, kurā tiek īstenotas no Fonda finans ētās darbības; 
(d) efekt īvi iekšējās kontroles nosac ījumi atbild īgajā iestādē un ikvien ā deleģētā 
iestādē; 
(e) uzticamas datoriz ētās uzskaites, uzraudz ības un finanšu inform ācijas sistēmas;  
(f) efekt īvas ziņošanas un uzraudz ības sistēmas, uzdevumu izpildes dele ģēšanas 
gadījumā; 
(g) detaliz ētas proced ūru rokasgr āmatas attiec ībā uz veicamaj ām funkcij ām; 
(h) efekt īvi sistēmas darbības revīzijas nosac ījumi; 
(i) sistēmas un proced ūras, kas nodrošina pietiekamas rev īzijas liecības; 
(j) proced ūras ziņošanai par p ārkāpumiem un to uzraudz ībai, kā arī nepareizi 
izmaksāto summu atg ūšanai. 
25. pants 
Iestāžu norīkošana 
1. Katrai daudzgadu programmai dal ībvalsts nor īko: 
(a) atbild īgo iestādi: dalībvalsts funkcion ālu struktūru vai dal ībvalsts nor īkotu 
valsts iest ādi vai strukt ūru, kas atbild par Fonda atbalst īto daudzgadu un gada 
programmu p ārvaldību un nodrošina visa veida sazi ņu ar Komisiju. 
(b) apstiprin āšanas iest ādi: valsts iest ādi vai strukt ūru, kas ir funkcion āli neatkarīga 
no ikviena atbild īgās iestādes apstiprin āšanas dienesta, un kuru nor īkojusi 
dalībvalsts, lai apstiprin ātu izdevumu p ārskatus un maks ājumu piepras ījumus 
pirms tie tiek nos ūtīti Komisijai; 
 
LV 157   LV (c) revīzijas iestādi: valsts iest ādi vai strukt ūru, kas ir funkcion āli neatkar īga no 
ikviena dal ībvalsts nor īkotās atbildīgās iestādes dienesta un kas atbild par 
pārliecināšanos par p ārvaldības un kontroles sist ēmu pareizu darb ību; 
(d) vajadz ības gadījumā – deleģēto iestādi; 
(e) strukt ūru, kas nov ērtē sistēmu atbilst ību un kuru nor īko brīdī, kad Komisijai 
tiek iesniegta katra daud zgadu programma. Komisija  var piekrist, ka nor īkotā 
revīzijas iest āde ir arī sistēmu atbilst ības novērtēšanas strukt ūra, ja tai ir 
vajadzīgās spējas un funkcion ālā neatkarība. Tai savs darbs ir j āveic saska ņā ar 
starptautiskajiem rev īzijas standartiem.  
2. Dal ībvalsts pie ņem noteikumus par t ās attiecībām ar min ētajām iestādēm un 
struktūrām, kā arī to attiecībām ar Komisiju. 
3. Iev ērojot 24. panta b) apakš punktu, kontroles un apstiprin āšanas funkcijas var veikt 
viena un t ā pati strukt ūra vai dienests. 
4. Noteikumus 26. l īdz 29. panta piem ērošanai Komisija pie ņem saska ņā ar 52. panta 
2. punktā minēto procedūru. 
26. pants 
Atbildīgā iestāde 
1. Atbild īgā iestāde var būt pašas dal ībvalsts strukt ūra, valsts publiska iest āde, kā arī 
dalībvalsts priv āto tiesību subjekts ar publisk ā dienesta uzdevumiem. Ja dal ībvalsts 
par atbild īgo iestādi norīko tādu, kura nav pašas dal ībvalsts strukt ūra, tā nosaka visus 
nosacījumus tās attiecībām ar minēto iestādi un šīs iestādes attiecībām ar Komisiju. 
2. Atbild īgajai iestādei jāatbilst šādiem oblig ātajiem nosac ījumiem : 
(a) tai ir j ābūt juridiskas personas statusam, iz ņemot, ja t ā ir dalībvalsts 
funkcionāla struktūra; 
(b) tai ir j ābūt infrastrukt ūrai, kas vajadz īga vieglas sazi ņas nodrošin āšanai ar plašu 
lietotāju loku, k ā arī ar citu dal ībvalstu atbild īgajām iestādēm un ar Komisiju; 
(c) tai ir j ādarbojas administrat īvā kontekst ā, kas tai ļauj savus uzdevumus veikt 
pareizi un izvair īties no jebk āda interešu konflikta; 
(d) tai ir j āspēj piemērot Kopienas fondu p ārvaldības noteikumus; 
(e) tās finanšu un p ārvaldības spējai ir jābūt samērīgai ar Kopienas fondu apjomu, 
kas tai būs jāpārvalda; 
(f) tās rīcībā ir jābūt darbiniekiem ar darbam starptautisk ā vidē atbilstošu 
profesion ālo kvalifik āciju un valodu prasm ēm. 
 
LV 158   LV 3. Dal ībvalsts atbild īgajai iest ādei nodrošina atbilstošu finans ējumu, lai t ā varētu 
pienācīgi un nep ārtraukti veikt savus uzdevumus vis ā 2007. – 2013. gada perioda 
laikā. 
27. pants 
Atbildīgās iestādes uzdevumi 
1. Atbild īgā iestāde atbild par daudzgadu programmas efekt īvu, lietder īgu un pareizu 
pārvaldību un īstenošanu. 
Konkrēti, tās uzdevumi ir: 
(a) apspriesties ar atbilsto šiem partneriem (nevalstisk ām organiz ācijām, vietējām 
iestādēm, kompetent ām starptautisk ām organiz ācijām, sociālajiem partneriem 
utt.) partner ībā, kas izveidota atbilst īgi 13. pantam; 
(b) iesniegt Komisijai 20. un 22. pant ā noteikto daudzgadu un gada programmu 
projektus; 
(c) organiz ēt un public ēt konkursu pazi ņojumus un uzaicin ājumus iesniegt 
priekšlikumus; 
(d) organiz ēt atlases un Fonda l īdzfinansējuma pieš ķiršanas proced ūras saskaņā ar 
pārskatāmības, vienl īdzīgas attieksmes un subs īdiju neapvienošanas 
principiem; 
(e) saņemt maks ājumus no Komisijas un veikt maks ājumus atbalsta sa ņēmējiem; 
(f) nodrošin āt Fonda līdzfinansējuma un citu atbilstošu valsts un Kopienas finanšu 
instrumentu konsekvenci un papildin āmību; 
(g) pārbaudīt līdzfinansēto preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu un to, ka par 
darbībām uzrādītie izdevumi ir faktiski radušies un atbilst Kopienas un valsts 
noteikumiem; 
(h) nodrošin āt, ka pastāv datorizēta sistēma detaliz ētu uzskaites datu re ģistrēšanai 
un uzglab āšanai par katru gada programmu darb ību un ka tiek apkopoti dati par 
īstenošanu, kas vajadz īgi finanšu p ārvaldībai, uzraudz ībai, kontrolei un 
novērtēšanai; 
(i) nodrošin āt, ka atbalsta sa ņēmēji un citas strukt ūras, kas iesaist ītas no Fonda 
līdzfinansēto darbību īstenošanā, attiecībā uz visiem ar darb ību saistītajiem 
darījumiem vai nu izmanto atseviš ķu uzskaites sist ēmu vai piem ērotu uzskaites 
kodu sistēmu; 
(j) nodrošin āt, ka 49. pant ā minēto daudzgadu programmu nov ērtēšanu veic šaj ā 
lēmumā noteiktajos termi ņos un ka t ā atbilst kvalit ātes standartiem, par ko 
vienojušās Komisija un dal ībvalsts; 
 
LV 159   LV (k) iedibin āt proced ūras, lai nodrošin ātu, ka visi dokumenti attiec ībā uz 
izdevumiem un rev īziju, kas vajadz īgi pietiekamu rev īzijas liec ību 
nodrošināšanai, tiek tur ēti saskaņā ar 43. pant ā minētajām prasībām; 
(l) nodrošin āt, ka revīzijas iestāde 30. panta 1. punkt ā noteikto rev īziju veikšanai 
saņem visu vajadz īgo inform āciju par izmantotaj ām pārvaldības proced ūrām un 
no Fonda l īdzfinansējumu saņēmušajiem projektiem; 
(m) nodrošin āt, ka apstiprinoš ā iestāde, lai var ētu sniegt apstiprin ājumu, saņemtu 
visu vajadz īgo inform āciju par proced ūrām un veiktaj ām revīzijām attiecībā uz 
izdevumiem; 
(n) sagatavot un Komisijai iesniegt zi ņojumus, apstiprinoš ās iestādes apstiprin ātos 
izdevumu p ārskatus un maks ājumu piepras ījumus; 
(o) veikt inform ēšanu un konsult ēšanu, kā arī publiskot atbalst īto darbību 
rezultātus; 
(p) sadarboties ar Komisiju un atbild īgajām iestādēm citās dalībvalstīs. 
2. Atbild īgās iestādes veiktās pārvaldības darbības, kas saist ītas ar projektu īstenošanu 
dalībvalstīs, var finans ēt saskaņā ar 18. pant ā minētajiem tehnisk ās palīdzības 
nosacījumiem. 
28. pants 
Atbildīgās iestādes uzdevumu dele ģēšana 
1. Ja visi atbild īgās iestādes uzdevumi vai to da ļa tiek dele ģēti deleģētajai iestādei, 
atbildīgā iestāde precīzi nosaka dele ģēto uzdevumu apjomu un s īki izstrādātas 
procedūras deleģēto uzdevumu īstenošanai, kur ām ir jāatbilst 26. pant ā izklāstītajiem 
nosacījumiem. 
2. Šaj ās procedūrās iekļauj pienākumu regul āri informēt atbildīgo iestādi par dele ģēto 
uzdevumu efekt īvu izpildi un izmantoto l īdzekļu aprakstu. 
29. pants 
Apstiprinoš ā iestāde 
1. Daudzgadu programmas apstiprinoš ā iestāde: 
(a) apstiprina, ka: 
i) izdevumu p ārskats ir pareizs, sast ādīts, izmantojot uzticamas uzskaites 
sistēmas, un tā pamatā ir pārbaudāmi apliecinošie dokumenti; 
ii) uzrādītie izdevumi atbilst sp ēkā esošiem Kopienas un valsts noteikumiem 
un ir radušies saist ībā ar darb ībām, kas izraudz ītas saska ņā ar 
 
LV 160   LV programmai piem ērojamiem krit ērijiem un iev ērojot Kopienas un valsts 
noteikumus; 
(b) apstiprin ājuma sniegšanas nol ūkā pārliecinās, ka tā ir saņēmusi vajadz īgo 
informāciju no atbild īgās iestādes par proced ūrām un veiktaj ām revīzijām 
attiecībā uz izdevumiem, kas uzr ādīti izdevumu p ārskatos; 
(c) apstiprin ājuma sniegšanas nol ūkā ņem vērā visu revīzijas iestādes vai tās vārdā 
veikto rev īziju rezult ātus; 
(d) datoriz ētā veidā saglabā Komisijai uzr ādīto izdevumu uzskaites datus; 
(e) nodrošina t āda Kopienas finans ējuma atgūšanu, kas p ārkāpumu konstat ācijas 
rezultātā ir atzīts par nepareizi izmaks ātu, un, attiec īgā gadījumā, procentu 
piedziņu, kā arī veic atgūstamo summu uzskaiti un atmaks ā Komisijai atg ūtās 
summas, ja iesp ējams, tās atņemot no n ākamā izdevumu p ārskata. 
2. Apstiprinoš ās iestādes veikt ās darbības, kas saist ītas ar projektu īstenošanu 
dalībvalstīs, var finans ēt saskaņā ar 18. pant ā minētajiem tehnisk ās palīdzības 
nosacījumiem, ja tiek iev ērotas šīs iestādes prerogat īvas, kas aprakst ītas 24. pant ā. 
30. pants 
Revīzijas iestāde 
1. Daudzgadu programmas rev īzijas iestāde: 
(a) nodrošina, ka rev īzija tiek veikta saska ņā ar starptautiskiem rev īzijas 
standartiem, lai p ārliecinātos par daudzgadu programmas p ārvaldības un 
kontroles sist ēmas efekt īvu darbību; 
(b) nodrošina, ka darb ību revīzija, lai p ārbaudītu uzrādītos izdevumus, tiek veikta, 
balstoties uz atbilstošu izlasi; izlasei ir j āaptver vismaz 10 % no kop ējiem 
atbilstīgajiem izdevumiem attiec ībā uz katru daudzgadu programmu; 
(c) sešu m ēnešu laik ā no daudzgadu programmas apstiprin āšanas Komisijai 
iesniedz rev īzijas strat ēģiju, kurā norāda strukt ūras, kuras veiks a) un 
b) apakšpunkt ā minētās revīzijas, izmantojamo metodi, no Fonda atbalst īto 
darbību izlases metodi rev īzijas nolūkā, kā arī revīziju provizorisko pl ānu, lai 
nodrošinātu, ka ir veikta galveno Fonda l īdzfinansējuma saņēmēju revīzija un 
ka revīzijas ir vienm ērīgi sadalītas visa programmas perioda laik ā. 
2. Ja atbilst īgi šim lēmumam nor īkotā revīzijas iestāde ir arī norīkotā revīzijas iestāde 
atbilstīgi lēmumiem …, … un …77 vai ja diviem vai vair ākiem no šiem fondiem tiek 
piemērotas kop ējas sistēmas, var iesniegt vienu apvienotu rev īzijas strat ēģiju, kas 
minēta 1. punkta c) apakšpunkt ā. 
                                                 
77 Iek ļaut norādes par lēmumiem, ar kuriem izveido EBF, Ārējo robežu fondu un Integr ācijas fondu. 
 
LV 161   LV 3. Rev īzijas iestāde sagatavo 50. panta 2. punkt ā minētā gada programmu īstenošanas 
galīgā ziņojuma projektu, kur ā ietver: 
(a) gada rev īzijas ziņojumu, kur ā izklāstīti secinājumi par rev īzijām, kas saska ņā ar 
revīzijas strat ēģiju veiktas attiec ībā uz gada programmu, zi ņojot par visiem 
konstatētajiem trūkumiem programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmās; 
(b) atzinumu par to, vai p ārvaldības un kontroles sist ēma ir darbojusies efekt īvi un 
nodrošinājusi pietiekamu garantiju par Komisijai iesniegto izdevumu p ārskatu 
pareizību un to pamat ā esošo dar ījumu likum ību un pareiz ību; 
(c) apliecin ājumu, kur ā novērtēta galīgā atlikuma maks ājuma piepras ījuma 
pamatotība un gal īgā izdevumu p ārskata pamat ā esošo dar ījumu likum ība un 
pareizība. 
4. Ja 1. punkt ā minētās revīzijas veic cita strukt ūra nekā revīzijas iestāde, revīzijas 
iestāde pārliecinās, ka min ētajām struktūrām ir nepieciešam ā funkcion ālā neatkarība 
un ka darbs tiek veikts atb ilstoši starptautiski pie ņemtiem rev īzijas standartiem. 
5. Rev īzijas iestādes vai 4. punkt ā minētās struktūras veiktās darbības, kas saist ītas ar 
dalībvalstīs īstenotajiem projektiem, var finans ēt saskaņā ar 18. pant ā minētajiem 
tehniskās palīdzības nosac ījumiem, ja tiek iev ērotas šīs iestādes prerogat īvas, kas 
aprakstītas 24. pant ā. 
VI NODA ĻA 
KONTROLE  
31. pants 
Dalībvalstu kompetence 
1. Dal ībvalstis atbild par daudzgadu un ga da programmu pareizu finanšu p ārvaldību un 
par notikušo dar ījumu likum ību un pareiz ību. 
2. T ās pārliecinās, ka atbild īgās iestādes un attiec īgās deleģētās iestādes, apstiprinoš ās 
iestādes, revīzijas iestādes un jebkuras citas iesaist ītās struktūras saņem pienācīgus 
norādījumus par 24. l īdz 30. pant ā minēto pārvaldības un kontroles sist ēmu izveidi, 
lai nodrošin ātu Kopienas finans ējuma efekt īvu un pareizu izmantošanu. 
3. Dal ībvalstis aizkav ē, atklāj un nov ērš pārkāpumus. T ās par pārkāpumiem zi ņo 
Komisijai un to inform ē par administrat īvo un tiesas procesu gaitu. 
Ja nevar atg ūt atbalsta sa ņēmējam nepareizi samaks ātās summas, dal ībvalsts atbild 
par zaudēto summu iemaks āšanu Eiropas Kopienu budžet ā. 
4. Dal ībvalstis ir pirm ā kārtā atbildīgas par darb ību finanšu kontroli un t ās nodrošina, 
ka pārvaldības sistēmas tiek izmantotas un rev īzijas veiktas t ā, lai nodrošin ātu 
Kopienas l īdzekļu pareizu un efekt īvu izmantojumu. T ās Komisijai iesniedz šo 
sistēmu aprakstu. 
 
LV 162   LV 5. Dal ībvalstis sadarb ībā ar Komisiju v āc statistikas datus, kas vajadz īgi, lai piem ērotu 
15. pantu. 
6. S īki izstrādātus noteikumus 1. l īdz 5. punkta piem ērošanai pie ņem saska ņā ar 
52. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
32. pants 
Pārvaldības un kontroles sist ēmas 
1. Pirms tiek pie ņemta daudzgadu programma, dal ībvalstis p ārliecinās, ka pārvaldības 
un kontroles sist ēmas ir izveidotas saska ņā ar 24. līdz 30. pantu. T ās atbild par to, lai 
visa programmas perioda laik ā sistēmas darbotos pien ācīgi. 
2. Kop ā ar katru daudzgadu programmas projektu dal ībvalstis Komisijai iesniedz 
atbildīgo iestāžu, deleģēto iestāžu un apstiprinošo iest āžu organiz ācijas un proced ūru 
aprakstu, k ā arī šo iestāžu un strukt ūru, revīzijas iestādes un ikvienas citas t ās vārdā 
revīziju veicošas strukt ūras iekšējo revīzijas sistēmu aprakstu. 
3. Tr īs mēnešu laikā no katra daudzgadu programmas pr ojekta iesniegšanas Komisijai 
dalībvalstis iesniedz zi ņojumu, kuru sagatavojusi sist ēmu atbilst ības pārbaudes 
struktūra un kur ā izklāstīti sistēmu novērtējuma rezult āti un sniegts at zinums par to 
atbilstību 24. līdz 30. pantam. Ja atzinums ir ar atrun ām, ziņojumā norāda trūkumus 
un to nopietn ības pakāpi. Saska ņojot ar Komisiju, dal ībvalstis sagatavo pl ānu ar 
veicamajiem kori ģējošiem pas ākumiem un to īstenošanas grafiku. 
4. S īki izstrādātus noteikumus 1. l īdz 3. punkta piem ērošanai pie ņem saska ņā ar 
52. panta 2. punkt ā minēto proced ūru. 
33. pants 
Komisijas kompetence 
1. Komisija saska ņā ar 32. pant ā noteikto proced ūru pārliecinās, ka dal ībvalstis ir 
izveidojušas p ārvaldības un kontroles sist ēmas atbilst īgi 24. līdz 30. pantam un, 
balstoties uz gada rev īzijas ziņojumiem un uz Komisijas pašas veikt ām revīzijām, ka 
daudzgadu programmu īstenošanas period ā sistēmas darbojas pien ācīgi. 
2. Neskarot dal ībvalstu veikt ās revīzijas, Komisijas amatpersonas vai pilnvaroti 
Komisijas p ārstāvji var veikt rev īziju uz vietas, lai p ārbaudītu, vai pārvaldības un 
kontroles sist ēmas darbojas efekt īvi, ieskaitot rev īziju par gada programm ās 
iekļautām darbībām, par rev īziju paziņojot vismaz vienu darba dienu iepriekš. Šaj ās 
revīzijās var piedal īties attiec īgās dalībvalsts amatpersonas vai pilnvaroti p ārstāvji. 
3. Komisija var piepras īt dalībvalstīm veikt p ārbaudi uz vietas, lai p ārbaudītu, vai 
sistēmas darbojas pareizi, vai ar ī viena vai vair āku darījumu pareizumu. Šaj ās 
revīzijās var piedal īties Komisijas amatpersonas vai pilnvaroti Komisijas p ārstāvji. 
4. Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka attiec ībā uz Fonda atbalst ītajām 
darbībām tiek sniegta atbilstoša inform ācija, publicit āte un atgriezenisk ā saikne. 
 
LV 163   LV 5. Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm nodrošina darb ību saskaņotību un papildin āmību 
ar citām attiecīgajām Kopienas politik ām, instrumentiem un iniciat īvām. 
34. pants 
Sadarbība ar dal ībvalsts kontroles iest ādēm 
1. Komisija sadarbojas ar  daudzgadu programmu rev īzijas iestādēm, lai koordin ētu to 
attiecīgos kontroles pl ānus un rev īzijas metodes, un nekav ējoties apmain ās ar veikto 
pārvaldības un kontroles sist ēmu revīzijas rezult ātiem nolūkā iespējami efekt īvi 
izmantot kontroles resursus un nov ērst nevajadz īgu darba dubl ēšanos. 
Komisija dara zin āmus savus koment ārus par rev īzijas strat ēģiju, kas iesniegta 
saskaņā ar 30. pantu, ne v ēlāk kā trīs mēnešus vai pirmaj ā sanāksmē pēc tās 
saņemšanas. 
2. Sagatavojot savu rev īzijas strat ēģiju, Komisija nosaka t ādas daudzgadu programmas: 
(a) kuras bez atrun ām atbilst saska ņā ar 32. pantu izveidotajai sist ēmai vai 
attiecībā uz kurām pēc koriģējošo pasākumu īstenošanas atrunas ir atsauktas un 
(b) attiec ībā uz kurām 30. pant ā minētā revīzijas iest ādes sagatavot ā revīzijas 
stratēģija ir apmierinoša un, ja, balstoties uz Komisijas un dal ībvalsts rev īziju 
rezultātiem, ir sa ņemta pietiekama garantija par p ārvaldības un kontroles 
sistēmu efektīvu darbību. 
Attiecībā uz minētajām programm ām Komisija var inform ēt attiecīgās dalībvalstis, 
ka tā galvenok ārt paļausies uz rev īzijas iestādes atzinumu par uzr ādīto izdevumu 
pamatotību, likum ību un pareiz ību un pati rev īziju uz vietas veiks tikai iz ņēmuma 
kārtā. 
VII NODA ĻA 
FINANŠU P ĀRVALDĪBA 
35. pants 
Atbilstība – izdevumu p ārskati 
1. Visos izdevumu p ārskatos nor āda izdevumu summu, ka s radusies atbalsta 
saņēmējiem saist ībā ar darbību īstenošanu, un atbilstošo finans ējumu no publiskiem 
vai privātiem līdzekļiem. 
2. Izdevumiem j āatbilst atbalsta sa ņēmēju veiktajiem maks ājumiem. Tos pamato ar 
apmaksātiem rēķiniem vai uzskaites dokumentiem ar l īdzvērtīgu pierādījuma spēku. 
3. Izdevumi ir uzskat āmi par atbilst īgiem no Fonda vien īgi tad, ja tie ir faktiski 
apmaksāti ne agr āk kā tā gada 1. janv ārī, kas nor ādīts Komisijas l ēmumā par 
līdzfinansējumu, kurš min ēts 22. panta 4. punkt ā. Līdzfinansētās darbības nedrīkst 
būt pabeigtas pirms atbalst āmā perioda s ākuma dienas. 
 
LV 164   LV 4. No Fonda finans ējuma nav atbalst āmi šāda veida izdevumi: 
– PVN; 
– parādu procenti; 
– zemes ieg āde par summu, kas p ārsniedz 10 % no attiec īgās darbības kopējiem 
atbalstāmajiem izdevumiem; 
– mājokļu izdevumi. 
5. Noteikumus par izmaksu atbilst ību attiecībā uz dalībvalstīs īstenotajām darbībām, 
kurām piešķirts Fonda l īdzfinansējums saska ņā ar 4. pantu, pie ņem saska ņā ar 
52. panta 2. punkt ā noteikto proced ūru. 
36. pants 
Maksājumu viengabalain ība atbalsta sa ņēmējiem 
Dalībvalstis p ārliecinās, ka atbild īgā iestāde veic visu nepieciešamo, lai atbalsta sa ņēmēji 
publisko l īdzekļu ieguldījuma summu sa ņemtu iesp ējami drīz. Šīs atbalsta sa ņēmējiem 
paredzētās summas nevar samazin āt, nosakot jebk ādus atskait ījumus, ietur ējumus, specifisku 
maksu vai citu l īdzvērtīga veida maks ājumu. 
37. pants 
Euro izmantošana 
Visas summas, kas min ētas Komisijas finans ējuma lēmumos, saist ību apropri ācijās un 
Komisijas veiktajos maks ājumos, k ā arī dalībvalstu apstiprin āto izdevumu summas un 
maksājuma piepras ījumus izsaka un maks ā euro. 
38. pants 
Saistības 
Kopienas budžeta saist ības nosaka ik gadus, balstoties uz Komisijas l ēmumu par finans ējumu, 
kas minēts 22. panta 4. punkt ā. 
 
LV 165   LV 39. pants 
Maksājumi - priekšfinans ējums 
1. Komisija atbalsta maks ājumus no Fonda veic saska ņā ar budžeta saist ību 
apropriācijām. 
2. Maks ājumi tiek veikti priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājuma veid ā. Tos 
pārskaita dal ībvalsts nor īkotajai atbild īgajai iestādei. 
3. Priekšfinans ējuma maks ājumu 50 % apm ērā no pieš ķirtās summas Komisijas 
lēmumā par finans ējumu dalībvalstij p ārskaita sešdesmit dienu laik ā no finans ējuma 
lēmuma pie ņemšanas. 
4. Otru priekšfinans ējuma maks ājumu veic ne v ēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad 
Komisija apstiprin ājusi darba zi ņojumu par gada programmas īstenošanu un 
apstiprināto izdevumu p ārskatu, kas sagatavots saska ņā ar 29. panta a) apakšpunktu 
un 35. pantu, un kas aptver izdevumus par vismaz 70 % no s ākotnējā maksājuma 
summas. Otra Komisijas veikt ā priekšfinans ējuma maks ājuma summa ir l īdz 50 % 
no kopējās summas, kas pieš ķirta ar līdzfinansējuma lēmumu, vai, jebkur ā gadījumā, 
starpība starp Kopienas l īdzekļu summu, kuru dal ībvalsts faktiski izmantojusi 
izraudzītajiem projektiem gada programma s ietvaros, un pirmo priekšfinans ējuma 
maksājumu. 
5. Procentus, kuri uzkr ājušies no priekšfinans ējuma maks ājumiem, pieš ķir attiecīgajai 
programmai un tos at ņem no publisko izdevumu summas, kas uzr ādītas galīgajā 
izdevumu p ārskatā. 
6. Summas, kuras izmaks ātas kā priekšfinans ējums, pēc gada programmas nosl ēgšanas 
dzēš no kontiem. 
40. pants 
Atlikuma maks ājumi 
1. Komisija izmaks ā atlikumu, ja t ā deviņu mēnešu laik ā no Fonda l īdzfinansējuma 
lēmumā noteiktā izmaksu atbalst āmā perioda beigu datuma ir sa ņēmusi šādus 
dokumentus: 
(a) apstiprin ātu izdevumu p ārskatu un atlikuma maks ājuma piepras ījumu vai 
atlīdzināšanas pārskatu, kas sagatavots saska ņā ar 29. panta a) apakšpunktu un 
35. pantu; 
(b) gada programmas gal īgo īstenošanas zi ņojumu, ietverot 51. pant ā noteikto 
informāciju; 
(c) revīzijas ziņojumu, atzinumu un apliecin ājumu, kas min ēti 30. panta 2. punkt ā. 
Atlikuma maks ājums tiek veikts, ja tiek pie ņemts galīgais īstenošanas zi ņojums un 
apliecinājums par atlikuma maks ājuma piepras ījuma pamatot ību. 
 
LV 166   LV 2. Ja atbild īgā iestāde 1. punkt ā prasītos dokumentus neiesniedz paredz ētajā termiņā un 
pieņemamā formā, Komisija atce ļ atbilstošās gada programmas budžeta saist ību daļu, 
kura nav izmantota priekšfinans ējuma maks ājumiem. 
3. Autom ātisko atcelšanas proced ūru, kas noteikta 2. punkt ā, var aptur ēt par to projektu 
summu, attiec ībā uz kuriem laik ā, kad iesniedzami 1. punkt ā minētie dokumenti, 
dalībvalsts līmenī notiek tiesved ība vai administrat īva pārsūdzība ar apturošu 
raksturu. Da ļējā galīgajā ziņojumā dalībvalsts sniedz s īku inform āciju par š ādiem 
projektiem un ik p ēc 6 mēnešiem nos ūta ziņojumus par paveikto attiec ībā uz šiem 
projektiem. Tr īs mēnešu laik ā no tiesved ības vai administrat īvās pārsūdzības 
procedūras pabeigšanas dal ībvalsts iesniedz 1. punkt ā prasītos dokumentus par 
attiecīgajiem projektiem. 
4. Devi ņu mēnešu periodu, kas min ēts 1. punkt ā, pārtrauc, ja Komisija attiec ībā uz 
konkrēto gada programmu pie ņem lēmumu par l īdzfinansējuma maks ājumu 
apturēšanu saska ņā ar 42. punkta noteikumiem. Termi ņu atsāk skaitīt no dienas, kad 
42. panta 3. punkt ā minētais Komisijas l ēmums tiek pazi ņots dalībvalstij. 
5. Neskarot 41. panta noteikumus Komsiija sešu m ēnešu laik ā no 1. punkt ā minēto 
dokumentu sa ņemšanas inform ē dalībvalsti par to izdevumu summu, kuru Komisija 
ir atzinusi par atmaks ājamu no Fonda, un par jebk ādām finansi ālām korekcij ām, kas 
izriet no starp ības starp uzr ādītajiem izdevumiem un atz ītajiem izdevumiem. 
Dalībvalsts savus apsv ērumus var iesniegt tr īs mēnešu laikā. 
6. Tr īs mēnešu laikā no dienas, kad sa ņemti dalībvalsts apsv ērumi, Komisija pie ņem 
lēmumu par izdevumu summu, kas atz īstama par atmaks ājamu no Fonda, un piedzen 
starpību, kas rodas no atš ķirības starp gal īgajiem atz ītajiem izdevumiem un 
summām, kas jau samaks ātas dalībavlstīm. 
7. Atkar ībā no finans ējuma līdzekļu pieejam ības Komisija atlikumu izmaks ā ne vēlāk 
kā sešdesmit dienu laik ā no dienas, kur ā tā pieņem 1. punkt ā minētos dokumentus. 
Budžeta saist ību atlikumu atce ļ sešus mēnešus pēc maksājuma. 
41. pants 
Pārtraukšana 
1. Maks ājuma termi ņu ne ilgāk kā uz sešiem m ēnešiem pārtrauc dele ģēts kredītrīkotājs 
Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 izpratn ē, ja ir šaubas par p ārvaldības vai 
kontroles sist ēmu pienācīgu darbību vai ja kred ītrīkotājam nepieciešama papildu 
informācija no valsts iest ādēm, veicot uzraudz ību sakar ā a r  g a d a  p ārskatā 
izdarītajiem apsv ērumiem, vai ja vi ņam/viņai ir aizdomas, ka uzr ādītajos izdevumos 
ir nopietnas nelikum ības, kas ir atkl ātas vai par kur ām ir aizdomas. 
Komisija nekav ējoties inform ē attiecīgo dalībvalsti un atbild īgo iestādi par 
pārtraukšanas iemesliem. Dal ībvalsts veic vajadz īgos pasākumus, lai iesp ējami drīz 
labotu situ āciju. 
2. Maksim ālo sešu m ēnešu periodu atk ārtoti pagarina ne ilg āk kā vēl uz sešiem 
mēnešiem, ja izr ādās, ka ir jāpieņem lēmums saska ņā ar 42. un 45. pantu. 
 
LV 167   LV 42. pants 
Apturēšana 
1. Komisija var aptur ēt visus vai da ļu no priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājumiem, 
ja: 
(a) programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmā ir būtiski trūkumi, kas ietekm ē 
maksājumu apstiprin āšanas proced ūras uzticam ību, un attiec ībā uz kuriem nav 
veikti kori ģējoši pasākumi; vai 
(b) apstiprin ātajā izdevumu p ārskatā iekļautie izdevumi ir saist īti ar nopietnu 
pārkāpumu, kas nav nov ērsts vai 
(c) dalībvalsts nav izpild ījusi savas saist ības saska ņā ar 31. un 32. pantu. 
2. Komisija var pie ņemt lēmumu aptur ēt priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājumus 
pēc tam, kad t ā devusi dal ībvalstij iesp ēju trīs mēnešu laikā iesniegt t ās apsvērumus. 
3. Komisija beidz priekšfinans ējuma un atlikuma maks ājumu aptur ēšanu, ja tā uzskata, 
ka dalībvalsts ir veikusi vajadz īgos pasākumus, kas ļauj to atcelt. 
4. Ja dal ībvalsts neveic vajadz īgos pasākumus, Komisija var pie ņemt lēmumu 
samazināt neto summu vai atcelt Kopienas atbalstu gada programmai saska ņā ar 
46. pantu. 
43. pants 
Dokumentu saglab āšana 
Atbildīgā iestāde katrā dalībvalstī nodrošina, ka visi apliecinošie dokumenti attiec ībā uz 
attiecīgās gada programmas izdevumiem un rev īzijām tiek saglab āti un ir pieejami Komisijai 
un Revīzijas palātai. 
Dokumenti ir j āsaglabā un tiem j ābūt pieejamiem vismaz tr īs gadus p ēc gada programmas 
noslēguma, neskarot noteikumus par vals ts atbalstu. Šo periodu var p ārtraukt vai nu 
tiesvedības vai pien ācīgi motivēta Komisijas piepras ījuma gadījumā. 
Uzglabā vai nu dokumentu ori ģinālus vai to kopijas, kas apstiprin ātas kā atbilstošas 
oriģinālam, uz visp ārpieņemtiem datu nes ējiem. 
VIII NODA ĻA 
FINANŠU KOREKCIJAS  
44. pants 
Dalībvalstu noteiktas finanšu korekcijas 
 
LV 168   LV 1. Neskarot Komisijas atbild ību par Eiropas Kopienu visp ārējā budžeta īstenošanu, 
dalībvalstis ir pirm ā kārtā atbildīgas par p ārkāpumu izmekl ēšanu. Tās attiecīgi 
rīkojas, ja notiek jebk ādas ievērojamas izmai ņas, kas ietekm ē atbalsta īstenošanas vai 
kontroles nosac ījumus, un veic vajadz īgās finanšu korekcijas. 
2. Dal ībvalstis veic vajadz īgās finanšu korekcijas saist ībā ar vienreiz ējiem vai 
regulāriem pārkāpumiem, kas atkl āti darbībās vai gada programm ās. Dalībvalstu 
veiktās korekcijas izpaužas k ā pilnīga vai da ļēja Kopienas ieguld ījuma atgūšana. 
Dalībvalsts ņem vērā pārkāpumu raksturu un smagumu, k ā arī Fondam radušos 
finansiālos zaudējumus. 
Gada ziņojumā, ko nosūta Komisijai saska ņā ar 50. panta 2. punktu, dal ībvalstis 
iekļauj sarakstu ar atcelšanas proced ūrām, kas uzs āktas saist ībā ar attiec īgo gada 
programmu. 
Dalībvalsts veikt ās korekcijas izpaužas k ā Kopienas ieguld ījuma piln īga vai da ļēja 
atcelšana un, ja summa netiek atmaks āta attiecīgās dalībvalsts noteiktaj ā termiņā, 
automātiski piem ēro procentus atbilst īgi likmei, kas noteikta 47. panta 2. punkt ā. 
3. Regul āru pārkāpumu gad ījumā dalībvalsts paplašina t ās izmeklēšanu, aptverot visas 
darbības, kas var b ūt skartas. 
45. pants 
Komisijas veikt ā revīzija un finanšu korekcijas 
1. Neskarot Rev īzijas palātas pilnvaras vai dal ībvalstu veikt ās pārbaudes atbilst īgi 
valstu normat īviem un administrat īviem aktiem, Komisijas amatpersonas vai 
pilnvaroti Komisijas p ārstāvji var veikt p ārbaudes uz vietas, ieskaitot p ārbaudes 
izlases kārtā, par darb ībām, kas finans ētas no Fonda, un par p ārvaldības un kontroles 
sistēmām, par to pazi ņojot vismaz vienu darba dienu iepriekš. Komisija inform ē 
attiecīgo dalībvalsti, lai sa ņemtu no t ās visu nepieciešamo pal īdzību. Šajās pārbaudēs 
var piedal īties attiec īgās dalībvalsts amatpersonas vai pilnvaroti p ārstāvji. 
Komisija var piepras īt attiecīgajai dalībvalstij veikt p ārbaudi uz vietas, lai p ārbaudītu 
viena vai vair āku darījumu pareiz ību. Šajās pārbaudēs var piedal īties Komisijas 
amatpersonas vai pilnvaroti Komisijas p ārstāvji. 
2. Ja p ēc nepieciešamo p ārbaužu veikšanas Komisija secina, ka dal ībvalsts neiev ēro 
31. pantā minētās saistības, tā aptur priekšfinans ējuma vai atlikuma maks ājumus 
saskaņā ar 42. pantu. 
46. pants 
Korekciju krit ēriji 
1. Ja dal ībvalsts nav veikusi korekcijas noteiktaj ā laikā, kā paredzēts 42. panta 
2. punktā, Komisija var tr īs mēnešu laik ā izlemt piln īgi vai da ļēji atcelt Kopienas 
atbalstu gada programmai, ja t ā secina, ka: 
 
LV 169   LV (a) programmas p ārvaldības un kontroles sist ēmā ir būtiski trūkumi, kas apdraud 
programmas ietvaros jau samaks āto Kopienas atbalstu; 
(b) apstiprin ātā izdevumu p ārskatā iekļautie izdevumi ir nelikum īgi un līdz šajā 
punktā minētās procedūras uzsākšanai dal ībvalsts to nav kori ģējusi 
(c) līdz šajā pantā minētās koriģēšanas proced ūras uzsākšanai dal ībvalsts nav 
izpildījusi savas saist ības saskaņā ar 31. pantu. 
Komisija pie ņem lēmumu pēc tam, kad ņemti vērā visi dal ībvalsts iesniegtie 
apsvērumi. 
2. Veicot finanšu korekcijas, Komisija balst ās uz konkr ētiem atkl āto pārkāpumu 
gadījumiem, ņemot vērā pārkāpuma sist ēmisko raksturu, lai not eiktu, vai korekcija 
piemērojama ar noteiktu likmi vai ar ekstrapol āciju. Ja p ārkāpums attiecas uz 
izdevumu p ārskatu, par kuru gada zi ņojumā iepriekš sniegts pozit īvs atzinums 
saskaņā ar 30. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tiek pie ņemts, ka past āv sistēmiska 
problēma, kas ir pamats piem ērot korekciju ar noteiktu likmi vai ar ekstrapol āciju, ja 
vien dalībvalsts tr īs mēnešu laik ā nenodrošina pier ādījumus, kuri atsp ēko šo 
pieņēmumu. 
3. Lemjot par korekcijas summu, Komisija ņem vērā pārkāpuma smagumu un ar 
attiecīgo gada programmu saist īto trūkumu apm ēru un finanšu sekas. 
4. Ja Komisija, sagatavojot savu nost āju, balstās uz faktiem, kurus konstat ējuši nevis 
Komisijas dienestu, bet citi revidenti, t ā sagatavo pati savus secin ājumus par finanšu 
sekām pēc tam, kad t ā ir izvērtējusi attiec īgās dalībvalsts veiktos pas ākumus saska ņā 
ar 32. pantu, zi ņojumus par atkl ātajiem pārkāpumiem un dal ībvalsts atbildes, ja t ādas 
ir. 
 
LV 170   LV 47. pants 
Atmaksāšana 
1. Ikvienu Komisijai pien ākošos summu atmaks āšanu veic l īdz termiņam, kas nor ādīts 
piedziņas rīkojumā, kas sagatavots saska ņā ar 72. pantu Padomes Regul ā (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002. 78 Šis termi ņš ir pēdējā diena otraj ā mēnesī pēc rīkojuma 
izdošanas. 
2. Nov ēlotas atmaks āšanas gad ījumā piemēro kavējuma procentus, kurus apr ēķina, 
sākot no termi ņa pēdējās dienas un beidzot ar faktisk ā maksājuma datumu. Šo 
procentu likme ir Eiropas Savien ības Oficiālā Vēstneša C s ērijā publicētā likme, ko 
Eiropas Centr ālā banka piem ēro refinans ēšanas pamatoper ācijām, un kas ir sp ēkā 
maksājuma termi ņa mēneša pirmaj ā kalendārajā dienā, pieskaitot tr īsarpus procentu 
punktus. 
48. pants 
Dalībvalstu pien ākumi 
Finanšu korekcijas, ko veic Komisija, neskar dal ībvalsts pien ākumu veikt atg ūšanu saska ņā ar 
46. pantu. 
IX nodaļa 
UZRAUDZ ĪBA, NOV ĒRTĒŠANA UN ZI ŅOJUMI  
49. pants 
Uzraudzība un nov ērtēšana 
1. Komisija sadarb ībā ar dalībvalstīm veic regul āru Fonda uzraudz ību. 
2. Komisija partner ībā ar dalībvalstīm regulāri izvērtē Fondu, lai nov ērtētu darbību 
atbilstību, efektivit āti un ietekmi, ņemot vērā 2. pantā minētos mērķus. 
3. Komisija ar ī vērtē Fonda ietvaros īstenoto darb ību papildin āmību ar darb ībām, kuras 
paredzētas citās atbilstoš ās Kopienas politik ās, instrumentos un iniciat īvās. 
                                                 
78 OV L 351, 28.12.2002. 
 
LV 171   LV 50. pants 
Ziņojumi 
1. Atbild īgā iestāde katrā dalībvalstī veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu 
projektu uzraudz ību un nov ērtēšanu. 
Šajā nolūkā vienošan ās un līgumos, kurus t ā noslēdz ar organiz ācijām, kuras atbild 
par darbību īstenošanu, iek ļauj noteikumus, ar kuriem nosaka pien ākumu regul āri 
iesniegt detaliz ētus ziņojumus par īstenošanas gaitu un noteikto m ērķu izpildi. 
2. Ne v ēlāk kā deviņus mēnešus pēc izmaksu atbilst ības termi ņa beigām, kurš noteikts 
katras gada programmas l īdzfinansējuma lēmumā, atbildīgā iestāde Komisijai 
iesniedz gal īgo īstenošanas zi ņojumu un gal īgo izdevumu p ārskatu kā noteikts 
35. pantā. 
3. Dal ībvalstis Komisijai ne v ēlāk kā 2012. gada 30. j ūnijā (par 2008. – 2010. gada 
periodu) un 2015. gada 30. j ūnijā (par 2011. – 2013. gada periodu) iesniedz 
novērtējuma ziņojumu par Fonda l īdzfinansēto darbību rezultātiem un ietekmi. 
4. Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu 
komitejai un Re ģionu komitejai iesniedz: 
(a) ne v ēlāk kā 2010. gada 30. j ūnijā – ziņojumu par 15. pant ā minēto kritēriju 
piemērošanu gada l īdzekļu sadalījumam pa dal ībavalstīm kopā ar 
ierosinājumiem par groz ījumiem, ja tas tiek uzskat īts par vajadz īgu; 
(b) ne v ēlāk kā 2010. gada 31. decembr ī – termiņa vidusposma zi ņojumu par 
sasniegtajiem rezult ātiem attiec ībā uz Fonda īstenošanas kvalitat īvajiem un 
kvantitatīvajiem aspektiem, kop ā ar priekšlikumu par Fonda turpm āko 
attīstību; 
(c) ne v ēlāk kā 2012. gada 31. decembr ī (par 2008. – 2010. gada periodu) un 
2015. gada 31. decembr ī (par 2011. – 2013. gada periodu) – nosl ēguma 
novērtējuma ziņojumu. 
51. pants 
Galīgais gada zi ņojums 
1. Lai ieg ūtu skaidru p ārskatu par gada un daudzgadu programmu īstenošanu, 50. panta 
2. punktā minētajos ziņojumos iek ļauj šādu inform āciju: 
(a) gada programmas finanšu un saturisk ā īstenošana; 
(b) paveiktais daudzgadu programmas un t ās prioritāšu īstenošanā attiecībā pret to 
konkrētajiem, pārbaudāmajiem m ērķiem, izsakot skaitliski , kur un kad vien tas 
iespējams, kā arī pret faktiskajiem r ādītājiem un pret katras priorit ātes 
īstenošanas, rezult ātu un ietekmes r ādītājiem; 
 
LV 172   LV (c) atbild īgās iestādes veiktie pas ākumi, lai nodrošin ātu īstenošanas kvalit āti un 
efektivitāti, jo īpaši: 
– uzraudzības un nov ērtēšanas pasākumi, tostarp datu v ākšanas pas ākumi; 
– kopsavilkums par jebk ādām būtiskām problēmām, kas raduš ās darba 
programmas īstenošanas gait ā, un par attiec īgi veiktajiem pas ākumiem; 
– tehniskās palīdzības izmantojums; 
– veiktie pas ākumi, lai sniegtu inform āciju par gada un daudzgadu 
programm ām un lai t ās publiskotu. 
2. Zi ņojumus uzskata par pie ņemamiem, ja tajos ir iek ļauta visa 1. punkt ā uzskaitītā 
informācija. Komisija pie ņem lēmumu par atbild īgās iestādes iesniegt ā gada 
īstenošanas zi ņojuma saturu divu m ēnešu laik ā. Ja Komisija noteiktaj ā termiņā 
neatbild, zi ņojums uzskat āms par pie ņemtu. 
X NODA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI  
52. pants 
Komiteja 
1. Komisijai pal īdz kopēja „Solidarit ātes un migr ācijas plūsmu pārvaldības” komiteja, 
kas izveidota ar L ēmumu, ar kuru izveido Ārējo robežu fondu laika posmam no 
2007. – 2013. gadam, k ā daļu no visp ārīgās programmas „Solidarit āte un migr ācijas 
plūsmu pārvaldība” …/…79 („komiteja”). 
2. Ja izdara atsauci uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot 
vērā minētā Lēmuma 8. panta noteikumus. 
3. Komiteja pie ņem savu reglamentu.  
                                                 
79 Iek ļaut norādes par lēmumiem, ar kuriem izveido EBF, Ārējo robežu fondu un Integr ācijas fondu. 
 
LV 173   LV 53. pants 
Pārskatīšana 
Pamatojoties uz Komisijas priekšlik umu, Eiropas Parlaments un Padome p ārskata šo l ēmumu 
ne vēlāk kā 2013. gada 30. j ūnijā. 
54. pants 
Stāšanās spēkā 
Šo lēmumu piem ēro no 2008. gada 1. janv āra.  
55. pants 
Adresāti 
Šis lēmums ir adres ēts dalībvalstīm. 
Briselē, 
Eiropas Parlamenta v ārdā – Padomes v ārdā – 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
 
LV 174   LV FINANCIAL STATEMENT  
LEGISLATIVE FINA NCIAL STATEMENT  
1. NAME  OF THE  PROPOSAL: 
Programme “Solidarity and Management of Migration Flows “ 
Proposal for a Council Decision establishing the “European Refugee Fund” for the period 
2008-2013 
Proposal for a Council Decision establishing the “European Fund for the Integration of 
Third-Country nationals” for the period 2007-2013 
Proposal for a Decision of the European Pa rliament and the Council establishing the 
“European Return Fund” for the period 2008-2013 
Proposal for a Decision of the European Pa rliament and the Council establishing the 
“External Borders Fund” for the period 2007-2013 
2. ABM  / ABB  FRAMEWORK 
1802 – External Frontiers, visa poli cy and free movement of people  
1803 – Common Immigration and Asylum Policies  
3. BUDGET  LINES 
3.1. Budget lines (operational lines an d related technical and administrative 
assistance lines (ex- B.A lines)) including headings : 
Financial Perspectives 2007 - 2013: Heading 3.  
3.2. Duration of the action and of the financial impact: 
2007-2013 
3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) : 
Budget line Type of 
expenditure New EFTA 
contribution Contributions 
from 
applicant 
countries Heading in 
financial 
perspective 
European Refugee 
Fund  
Non-Diff  NO NO No No 3 
 
LV 175   LV comp   
Integration of 
Third-country 
nationals  
Non-
comp  Diff  
 Yes NO No No 3 
European Return 
Fund  
Non-
comp  Diff  
 Yes NO No No 3 
External Borders 
Fund  
Non-
comp  Diff  
 Yes NO No No 3 
 
LV 176  
 LV 4. SUMMARY  OF RESOURCES 
4.1. Financial Resour ces (Current Prices) 
4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA) 
EUR million (to 3 decimal places) 
            
  
Expenditure type Section no.   2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 -… Total 
Operational expenditure (8.1) 
Commitment 
Appropriations (CA) European 
Refugee Fund a 60,000 140,000 140,000 150,000 200,000 204,200 208,600   1.102,800
  
Emergency 
measures a 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800   68,600
  Integration 
of Third-country 
Nationals a 95,000 126,000 205,000 265,000 305,000 360,000 400,000   1.756,000
  
European 
Return 
Fund a 0,000 39,000 60,000 100,000 150,000 200,000 200,000   749,000
  
External 
Borders 
Fund a 170,000 170,000 220,000 285,000 320,000 400,000 570,000   2.135,000
 
LV 177  
 LV Payment 
Appropriations 
(PA) European 
Refugee 
Fund b 54,771 105,000 150,000 145,000 175,000 202,100 206,400 64,529 1.102,800
  Emergency 
measures b 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800   68,600
  Integration 
of Third-
country 
Nationals b 47,500 110,500 165,500 235,000 285,000 332,500 380,000 200,000 1.756,000
  
European 
Return Fund b 0,000 19,500 49,500 80,000 125,000 175,000 200,000 100,000 749,000
  
External 
Borders Fund b 85,000 170,000 195,000 252,500 302,500 360,000 485,000 285,000 2.135,000
Administrative expenditure within reference amount (8.2.4) 
Technical & 
administrative assistance (NDA) European 
Refugee 
Fund c 1,300 1,600 1,500 1,600 1,850 1,550 1,800   11,200
Technical & 
administrative 
assistance (NDA) Emergency 
measures c 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200   1,400
Technical & 
administrative 
assistance (NDA) Integration 
of Third-
country 
Nationals c 1,100 1,750 1,700 2,150 2,550 2,850 2,900   15,000
Technical & 
administrative 
assistance (NDA) European 
Return 
Fund c 0,000 1,400 1,500 1,600 1,700 1,750 2,050   10,000
 
LV 178  
 LV Technical & 
administrative 
assistance (NDA) External 
Borders 
Fund c 1,600 2,250 2,300 2,650 2,900 2,650 2,650   17,000
TTOOTTAALL  RREEFFEERREENNCCEE  AAMMOOUUNNTT  
Commitment 
Appropriations   
a+c 339,000 492,000 642,000 818,000 994,000 1.183,000 1.398,000   5.866,000
Payment 
Appropriations   
b+c 201,271 422,000 577,000 730,500 906,500 1.088,400 1.290,800 649,529 5.866,000
Administrative expenditure not included within reference amount  
Human resources 
and associated expenditure (NDA) 8.2.5 d 7,587 8,856 10,044 11,232 12,420 13,392 13,608   77,139
Administrative costs, 
other than human 
resources and associated costs, not 
included in reference 
amount (NDA) 
8.2.6 e 0,676 0,732 0,746 0,761 0,777 0,792 0,808   5,292
Total indicative financial cost of intervention               
TOTAL CA 
including cost of 
Human Resources   
a+c+d+e 347,263 501,588 652,790 829,993 1.007,19 7 1.197,184 1.412,416   5.948,431
TOTAL PA 
including cost of 
Human Resources   
b+c+d+e 209,534 431,588 587,790 742,493 919,697 1.102,584 1.305,216 649,529 5.948,431
            
 
 
LV 179   LV Co-financing details 
If the proposal involves co-financing by Memb er States, or other bodies (please specify 
which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if differe nt bodies are foreseen for the provision of 
the co-financing): 
EUR million (to 3 decimal places) 
Co-financing body 
  
Year 
n  
n + 1  
n + 2  
n + 3  
n + 4 n + 5 
and 
later  
Total 
…………………… f        
TOTAL CA including co-
financing a+c
+d+
e+f        
 
4.1.2. Compatibility with Financial Programming 
X Proposal is compatible with next financial programming 2007-2013 
 Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial 
perspective. 
 Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional 
Agreement80 (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective). 
4.1.3. Financial im pact on Revenue 
 Proposal has no financial implications on revenue 
x Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows: 
NB: All details and observations relating to the method of calculating the 
effect on revenue should be  shown in a separate annex. 
                                                 
80 See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement. 
 
LV 180   LV EUR million (to one decimal place)  
  Situation following action 
Budget line Revenue Prior to
action 
[Year 
n-1]  2007 2008 2009 2010  2011  2012 2013
a) Revenue in absolute terms  3.7 3.7 4.8 6.2 7 8.8 12.5  
b) Change in revenue  ∆        
(Please specify each revenue budget li ne involved, adding the appropriate 
number of rows to the table if there is an effect on more than one budget line.) 
The Proposal for a Decision of the Eu ropean Parliament and the Council 
establishing the “ External Borders Fund ” constitutes a development of the 
Schengen acquis within the meaning of th e Agreement concluded by the Council 
of the European Union and the Republic of Iceland and the Kingdom of Norway 
concerning the association of those two States with the implementation, 
application and developmen t of the Schengen acquis. 
This Decision also constitutes a development of the provisions of the Schengen 
acquis  within the meaning of the Agreement signed by the European Union, the 
European Community and the Swiss Confederation on the latter's association 
with the implementation, application and development of the Schengen acquis . 
Contribution : 2,19 % (2004 figures). 
4.2. Human Resources FTE (including offi cials, temporary and external staff) – 
see detail under point 8.2.1. 
  
 
Annual requirements  
2007  
2008  
2009  
2010  
2011  
2012  
2013 
Total number of 
human resources 70,25 82 93 104 115 124 126 
 
 
LV 181   LV 5. CHARACTERISTICS  AND  OBJECTIVES 
5.1. Need to be met in the short or long term 
5.1.1. European Refugee Fund :  The existing financial instrument supporti ng the implementation of the common asylum 
policy is the European Refugee Fund. Its objective is set by the Treaty establishing the European Community (Article 63.2.b): to pr omote a balance of efforts between Member 
States in receiving and bearing the conse quences of receiving refugees and displaced 
persons. 
More specifically, the aim of the ERF is to express solidarity at Community level and to 
alleviate the pressures felt by Member States most affected by reception of refugees and displaced persons in facing the consequences of this reception, which includes reception 
conditions during asylum procedure (and ensu ring fair and efficient asylum procedure), 
integration of recognised refugees and promot ing voluntary return solutions for rejected 
asylum seekers and refugees who wish to retu rn to their country of origin. Furthermore, 
the European Refugee Fund is one of the instruments of a Common Asylum policy, and 
as such the measures supported by the Fund should seek to complement and support EU legislation in order to support the progre ssive implementation of a Common Asylum 
System at all levels (common legislation and development of common best practices). 
The ERF is an important part of an overall policy for building a common European 
asylum policy. Reducing divergence between asylum systems and progressive 
implementation of common standards at EU level will have a cost, which will be greater for Member States with larger number of asylum seekers and refugees, but also to new 
Member States. The Community should contribu te to correcting those imbalances and to 
supporting Member States in complying with their obligations
81. Finally, account must 
also be taken of the other objectives being formulated in related policies, such as the 
integration of third country nationals an d management of illegal immigration. 
5.1.2. Integration of Third-country nationals : 
The common basic principles adopted by Governments at the JLS Council on 19 
November 2004 underline the need for a holistic approach to integration of migrants. It is 
stated that not only within Member States but also at the European le vel, steps are needed 
to ensure that the focus on integration is a mainstream consideration in policy formulation 
and implementation, while at the same time specific policies for integrating third-country 
nationals are being developed.  
                                                 
81 In drawing the impact assessment, and formulating the policy options available, account has been 
taken of previously established objectives underlying the European Refugee Fund and their likely 
achievement. Account also has to be taken of completion of other objectives (legislation) and the 
level of complementarity already achieved or soon to be achieved with these. 
 
LV 182   LV In accordance with the common basic principles, the specific policies for integrating 
legally residing immigrants in Member States, envisage to:  
• Provide opportunity for immigrants and create incentives to integrate and overcome 
language difficulties and/or problems relati ng to understanding the norms, values and 
traditions of the host society or satisfying job requirements; 
• Be pro-active in the design and implementation of national introduction programmes 
and activities, the capacity building of migr ant organisations and of their interlocutors 
at all level of government; 
• Recognise new challenges in migratory pressure and address them through a 
successful integration strategy, either because the Member States concerned have only 
been welcoming immigrants over the last few years, such as the Member States in the south of the EU, or because they are at the ev e of a period of more immigration, as is 
the case in some of the new Member States;  
• Overcome shortcomings in infrastructure at  local, regional and national levels to deal 
with migratory inflows, and promote coherence between policy design and its 
implementation on the ground;  
• Combat intolerance and prejudice among the host population, and to raise awareness 
of the importance of diversity in society, including among public and private sector 
service providers; 
• Promote dialogue and consultation between political decision makers and local 
communities on the challenges faced by migr ants, about their needs and circumstances 
and about ways of improving their position.  
To achieve such policies, in particular to  promote the integration of third country 
nationals having recently arrived and been ad mitted by a Member State to reside in its 
territory, the following specific objectives sh ould be pursued, turning into concrete action 
the common basic principles: 
(1) Facilitate the organization and implementation of admission programmes 
for economic migrants, strengtheni ng their integration component and 
anticipating the needs of third-country nationals. 
(2) Contribute to the organisation and implementation of introduction 
programmes and activities for third country nationals, by way of capacity 
building, policy development and implementation. 
(3) Increase civic, cultural and political participation of third country nationals 
in the host society, in order to promote their active citizenship and 
recognition of fundamental values.  
 
LV 183   LV (4) Strengthen the capacity of Member States’ public and private service 
providers to interact with third country nationals and their organizations 
and to answer better the needs of  different groups of third country 
nationals 
(5) Strengthen the ability of the host society to adjust to increasing diversity 
by targeting integration actions at the host population. 
(6) Strengthen the capacity of Member States to monitor and evaluate 
integration policies. 
5.1.3. European Return Fund 
The policy objective in this ar ea is to support and encourage Member State efforts to 
improve the management of the return of illegal third country nationals in all aspects, 
taking account of Community legislation in this area. 
In particular, the following specific objectives should be pursued:  
1. to promote the introduction of integrat ed return management procedures by all 
Member States and to improve the op eration and organisation of existing 
procedures; 
2. to strengthen co-operation between Member States in the conception and 
implementation of integrated return management procedures and practices; 
3. to ensure the effective and uniform application of common standards on return. These aims will be pursued through actions such as: 
• the development of effective and lasting operational co-operation between Member 
State authorities and consular and immigration services in third countries, with a view to facilitating the receipt of travel documents for the return of third country nationals 
and ensuring speedy and suc cessful removal procedures; 
• developing co-operation between Member St ates in the collection and dissemination 
of information on their country of origin to potential returnees; 
• increasing the number of illegal migrants opting to return voluntarily by encouraging 
this through better targeted and more attractive assisted voluntary return programmes and other means; 
• simplifying enforced return procedures and improving the capacity of courts to deal 
with cases, with a view to reducing the pe riod of detention of those awaiting forced 
removal without infringing their basic rights; 
 
LV 184   LV • formulating joint integrated return plans, including implementing joint voluntary 
return programmes in respect of particular countries or regions and arranging joint 
flights, thus reinforcing the message of an effective management of migration flows by the EU; 
• implement joint return operations, thus making better use of existing national 
resources and expertise for the common good of the fight against illegal immigration throughout the EU 
• encouraging exchange of information, su pport, advice and best practice between 
Member States in dealing with the return of  people to specific countries and/or of 
particularly vulnerable groups; 
• establishing joint arrangements for the reception of those returning in countries of 
origin, former residence or transit in co -operation with the countries concerned; 
• developing measures to ensure the effective reintegration of people in their country of 
origin or former residence after they return; 
• improving the capacity of competent authorit ies to enforce removal decisions with full 
respect for the rights of the people concerned and for their dignity in accordance with 
relevant EU standards; 
• ensuring the provision of specific assistance to vulnerable groups su ch as children, the 
elderly, people with disabilities, pregnant  women and those who have been subjected 
to torture, rape or other serious forms of  psychological, physical or sexual violence. 
5.1.4. External Borders Fund  
Given the uneven division of responsibility between Member States for controlling the 
external borders of the EU, the policy objectives to achieve are:  
1. to improve the efficiency of contro ls and thereby the effectiveness of the 
management and protection of external borders in order to reduce illegal entry and increase the security of the internal EU area of free movement; 
2. to make it easier and faster for aut horised travellers to enter the EU in 
conformity with the Schengen acquis while protecting the EU against illegal 
entry; 
3. to achieve a uniform application of th e EU law by Member States and an overall 
efficiency of national border guards in carrying out their tasks in accordance with EU law;  
4. to enhance the efficiency of the issuing of visas and the implementation of other 
pre-frontier checks.  
 
LV 185   LV These general aims can be translated into a series of specific and operational objectives of 
which the key ones, in terms of added valu e and cost-effectiveness for the European 
Union, would be the following:  
• improving efficiency of control and surveillance measures through the use of state of 
the art technological means; 
• establishing the necessary infrastructures to improve efficient flow management at 
border crossing points;  
• enhancing the capacity of th e human resources allocated to border management, for 
instance by implementing the common core curriculum to be set up by the Agency;  
• improving the coordination and information exch ange at national level for all relevant 
authorities involved in securing effective border control;  
• reducing as much as possible illegal entries at external borders through operations in 
third countries, in coopera tion with these countries;  
• enhancing the coordination and cooperation between Member States as regards the 
implementation of the common visa policy. 
5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal 
with other financial instruments and possible synergy 
5.2.1. European Refugee Fund The discussion on the policy options available to achieve solidarity in the field of asylum 
policy was inevitably influenc ed by the existing financial instrument, the European 
Refugee Fund. At the time of its renewal last year, different options have been considered 
The above assessment on the different model is valid to date. The current proposal will 
therefore merely extend the programming period of the ERF II until the end of the new financial perspectives, i.e. to change its e nd date from end 2010 to the end of 2013.  
Moreover, to take into account  the establishment of the Return Fund, the need for an 
adjustment of the strand on return in the European Refugee Fund was considered 
necessary.  
Currently, the European Refugee Fund supports actions for the voluntary return of 
persons who have applied for international protection or who are enjoying international protection in the Member States. In practice,  in terms of returns, this covers a wide 
spectrum of situations, from those who, having been granted refugee status, decide to 
return to their countries of origin to those who decide to return because they have had applications refused and have few prospects in  the Member State and who, in the absence 
of alternatives, decide to avail themselves  of the arrangements made to facilitate 
voluntary return. 
 
LV 186   LV The following options were examined:  
1. To leave the ERF as it is and limi t the Return Fund to illegal immigrants; 
2. To exclude all return measures relati ng to asylum seekers,  refugees and other 
beneficiaries of protection from the ER F and to transfer support for such 
measures to the Return Fund;  
3. To only transfer the support for measures relating to rejected asylum seekers to 
the Return Fund and maintain the support by the ERF for the voluntary return of 
asylum seekers and persons benefiti ng from international protection  
The third option was the chosen option 
5.2.2. Integration of Third-country nationals 
Following the adoption of the legislative framework establishing a common immigration 
policy and in view of the solidarity provisi on in the new Constitutional Treaty, setting-up 
a financial instrument would provide support and incentives for the Member States to 
develop integration policies for integration of third-country nationals admitted in 
accordance with the legislative framework laid down in both national and Community 
law.  
Here, different models for financial support were considered:  1. Integration of third-country nation als is funded via joint projects and 
Community actions (e.g. the ARGO framework model or the INTI programme):  
2. Integration of third-country nationals is solely funded within a mainstreaming 
instrument, such as the Eu ropean Social Fund (ESF) 
3. Integration of third-country nationals is funded within a separate instrument 
expressing solidarity between Member States on the basis of the number of third 
country nationals legally present in the Member States.  
The ex ante evaluation demonstrated the need to opt for a separate instrument on 
integration for third country nationals in complementarity with the ESF mainstreaming 
approach. To respond to the sp ecific challenges in the area of  integration of third-country 
nationals, the instrument would intervene in six specific areas:  
• Improving the implementation of admission programmes. Facilitating a rapid and 
smooth integration of those migrants who have been explicitly invited to contribute to Member States’ societies. In many Member States it is recognised that these persons in particular provide a valuable contribution to economic growth. Their arrival is 
commonly seen as important to counteract the prospective decline in the EU’s work 
force in future years. Action should be take n to prepare their integration even before 
they arrive in the territory of the Member States.  
 
LV 187   LV • The implementation of introduction programmes and introductory activities. The early 
stages of a third country national’s reside nce in the Member State are of particular 
importance. Introduction programmes and activities express the investment host societies are willing to make in the future, by: providing opportunity for migrants to 
learn the language of the host country to learn about ways of doing things, so 
increasing their chances of being self -sufficient as soon as possible finding 
employment; increasing the incentive and motivation for migrants to integrate; making 
it easier for young migrants, in particular, to  integrate and so prevent identity problems 
and reduce delinquency: facilitating the development of targeted and flexible 
integration policies and activities, taking account of the special needs of third-country 
nationals and encouraging the development of new and innovative approaches to 
integration.  
• Promoting active citizenship through ci vic, cultural, religious and political 
participation. These activities can contribu te by increasing the knowledge of migrants 
of the history, traditions, norms, values and local customs of the host society, facilitating the dialogue between differe nt religious communities; encouraging 
migrants to take responsibilit y and an active part in lo cal community life, increasing 
their understanding of political processes an d encouraging them to participate in 
decision making processes and increasing their possibilities of applying for citizenship. In short, active citizenship can highlight sk ills and open up avenues to 
third country nationals to realise thei r full potential in host societies.  
• Supporting capacity building in public and private sector service providers in Member 
States. Much interaction between third coun try nationals and other citizens takes place 
in such mainstream organisations as scho ols, hospitals, communal housing societies 
etc. Opening up these providers through diversity management will reinforce the motivation and willingness of third country nationals to participate in society. This can 
be achieved by: making service providers more aware of diversity issues and helping 
them to develop inter-cultural communicat ion skills; increasing co-operation between 
local, regional and national authorities respon sible for integration and helping to bring 
about better coordination between the design of policy and its operation on the ground; 
raising awareness of the benefits of putting in place an effective policy for managing 
diversity; increasing co-operation between local, regional and national authorities 
responsible for integration and helping to br ing about better coordination between the 
design of policy and its operation on the ground; raising awareness of the benefits of putting in place an effective policy for managing diversity.  
• Helping society to adjust to diversity by making the host population more aware of the 
true facts about migration and about the people concerned, increasing tolerance 
towards other cultures and religions and so helping to strengthen social cohesion, increasing dialogue and interaction betwee n migrants and the host population and 
actively involving private bodies (including SME) in the integration process. 
• Policy development, monitoring and evaluation of policies and strategies by: 
stimulating the collection of relevant data on migration in the Member States so 
 
LV 188   LV providing the basis for informed discussion and decision-making; ensuring that the 
effectiveness of integration efforts are assessed on an ongoing basis and that 
programmes are responsive to immigrants needs; enabling policy-makers across the 
EU to learn from past experience not only of policies pursued in their own countries 
but also of those pursued elsewhere, so helping to improve the policies implemented in 
the future across Member States. 
The Integration Fund will build on past experience, namely the pilot projects on 
integration of third country nationals (INTI ) started in 2002 with a budget of € 4 million. 
Nearly 300 applications were received in the fi rst two years, applying for more than € 85 
million whereas the total budget available was only €10 million.  
The pilot projects complement the policy outlined in the Communication on Immigration, 
integration and employment adopted in June 2003 in which the Commission presented its 
views on how to elaborate comprehensive and multi-dimensional policies on the integration of legally residing third-country  nationals. According to the Communication 
integration policy should be based on two f undamental underlying principles: First of all 
that the principle of subsidiarity preva ils clearly demonstrating that the primary 
responsibility for the elaboration and implementation of integration policies lies with the 
Member States, and secondly, the holistic ap proach which will ensure integration of 
immigrants into all aspects of society and which requires that a two-way approach - 
implying that the responsibility for integrati on lies both with the receiving society as well 
as with the arriving immigrant - is applied. The pilot projects supports networks and the 
transferral of information and good practices between Member States, regional and local 
authorities and other stakeholders in orde r to facilitate open di alogue and identify 
priorities for national integr ation policies and the actions also support new innovative 
projects which promote integration of third-country nationals. 
To continue the encouragement of a more structured policy development in the field of 
integration as initiated by INTI, the financial instrument should be complemented by 
actions facilitating co-operation between Member  States and exchange of best practices 
(Community actions). 
The Integration Fund will work in comple mentarity with the ESF and the ERF. 
5.2.3. European Return Fund 
A distinct fund established with the particular  objective of supporting an integrated return 
management policy seems best equipped to  achieve the objectives set out above. By 
creating a separate instrument which is targeted at return, the specific problems identified 
with respect to persuading or coercing illegal migrants to leave the country in which they are residing can be addressed.  
The Return Fund will need to work in complementarity with the other financial 
instruments mentioned in the extended impact assessment – the ERF, AENEAS– each of 
which addresses specific aspects of the return to their country of origin or former residence.  
 
LV 189   LV The European Return Fund will seek to promote the development of integrated set of 
return measures aiming at putting in place in Member States an effective programme. 
This should cover all phases of  the return process, from th e pre-departure phase and the 
return as such to the reception and reintegrat ion in the country of return and should be 
tailored to take account of the specific situat ion in different countries. At the basis of such 
a programme should be an analysis of the situ ation in the Member State(s) with respect to 
the targeted population, a realistic assessm ent of the potential for return and the 
cooperation with the countries of return, a planning and evaluation mechanism with 
respect to the return process of the targeted population and cooperation throughout the 
process with relevant stakeholders at national , European and international level, such as 
UNHCR and IOM. 
Priority should be given to cooperation between Member States to secure such an 
approach, given the cost-effectiveness and the synergies involved.  
Accordingly, the measures to be supported, wh e n  t h e y  f o r m  p a r t  o f  s u c h  a n  i n t e g r a t e d  
return approach, would include:  
• In all cases : the procurement of indispensable travel documents, costs of necessary 
pre-return medical checks, costs of travel and food for returnees and escorts, including 
medical staff, accommodation for escorts, sp ecific assistance to vulnerable groups 
such as children or invalids, costs of tr ansportation to the final destination in the 
country of return and co-operation with the authorities of the country of origin, former 
residence or transit. 
• Additionally in the case of forced return  the costs of temporary accommodation for 
returnees and their escorts prior to depart ure in case of joint return operations. 
• Additionally in the case of voluntary return:  comprehensive pre-return information, 
assistance and counselling as well as essent ial expenses before return and initial 
expenses after return, transport of the returnee’s personal belongings, adequate 
temporary accommodation for the first days after arrival in the country of return in a reception centre or a hotel if necessary, training and employment assistance and 
limited start-up support for economic activities where appropriate. 
• As regards the application of the common standards: education and training of staff in 
the competent administrative, law enforc ement and judicial bodies as well as 
secondments of these categories of staff from other Member States;  
• As regards the cooperation betw een Member States: actions relating to the cooperation 
with consular authorities and immigration se rvices of third countries, to facilitate the 
assistance in obtaining travel documents;  actions relating to the joint design and 
implementation of action plans realising an integrated return management, joint evaluation and monitoring of the process etc. 
 
LV 190   LV 5.2.4. External Borders Fund 
The most relevant policy option is the estab lishment of a financial solidarity mechanism 
at Community level to support Member States who bear a lasting and heavy financial 
burden by being responsible for controlling external borders fo r the benefit of the Union 
as a whole. This Fund should be designed to be  a concrete expression of EU solidarity by 
providing financial assistance to those Member States which apply the Schengen 
provisions on external borders, in addition to those on internal borders (the dismantling of 
controls on entry). It would accordingly repres ent an explicit recogn ition of the tasks they 
perform in carrying out checks on people ente ring the EU from third countries and border 
surveillance not only in their own interests but  on behalf of all Member States which have 
dismantled internal border controls. 
Support from the Fund should be extended from the outset to new Member States, as 
their external borders are operational since thei r accession even if they have undertaken 
to remove border controls at a later stage wh en they are judged ready to do so. It should 
also extend to the need for Member Stat es to implement Community legislation in 
relation to specific situations which have ar isen as a result of enlargement (the most 
notable example is of Russians who need to cross Lithuania to reach Kaliningrad). The 
Fund should, in addition, provide support for managing visas and other similar activities 
undertaken before people reach the border, wh ether these are carried out in cooperation 
with other Member States or not. The efficient management of such activities by the 
consular services of Member States in third countries is an integral part of a common 
integrated border management system, which is aimed at facilitating legitimate travel into 
the EU while preventing illegal entry.  
Objective criteria need to be established to allocate funds to Member States. These 
criteria should take account of the various el ements which add to the burden of control on 
the Member States, in particular, the length of external land and maritime borders, the number of authorised border crossing points, the number of travellers crossing and the 
extent of pressure caused by people refused entry. The criteria should also take account of 
the challenges posed by the risk of illegal entr y affecting each border, taking into account 
the geopolitical situation, typology and ge ography. The assessments made by the 
Common Centre in Finland and in the future by the European Agency for the 
management of operational cooperation at exte rnal borders will be very helpful in this 
regard. 
From a subsidiarity point of view, such a Fund would support Member States in carrying 
out the various tasks involved in external border control while not interfering with their responsibilities in respect of determining w ho they allow to enter their territory. 
Actions to be funded could include border cr ossing infrastructures and related buildings 
(e.g. border stations, helicopter landing pl aces or lanes, etc.); operating equipment 
(laboratory equipment, document examination instruments, detection tools, mobile or fixed terminals for consulting SIS and national systems, etc.); means of transport for the 
surveillance of external borders; equipmen t for real time exchange of information 
 
LV 191   LV between relevant authorities; ICT systems; exchange programmes and training of border 
guards, immigration officers and consular officers; etc. 
5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the 
context of the ABM framework 
5.3.1. European Refugee Fund : 
The main impacts of the ERF have been anal ysed according to its target groups as 
follows: 
• for final beneficiaries (asylum seekers an d refugees): improvements in reception 
conditions (quality / quantity of material rece ption conditions such as health, housing, 
education, social benefits, ac cess to the labour market), and fairer and more effective 
asylum procedures; easier integration by a de crease in dependence on social welfare, 
improved access to the labour market, and thus  increased participation in social life 
through civil society organisations and other relevant channels; 
• for Member States, the ERF contributes to the economic responsibility undertaken by 
the Member State in relation to the recept ion of asylum seekers and refugees and 
implementation of a common asylum policy; it also supports changes in processes / policies by development of higher standa rds, fairer and more effective asylum 
procedures, reduction of the length of asylum procedures, capacity-building, 
improvement of qualification of staff, excha nges of experiences a nd best practices at 
EU level. 
• for partners of asylum policy (NGO, Refugee Community Organisations, local and 
regional authorities): capacity building and development of new services and greater involvement of self-help organisations; improvement of qualification of staff, 
increased cooperation of services / structur es in developing capacity in the area of 
reception. 
• for EU citizens in general: awareness raising on the issue of refugees and asylum 
seekers and better acceptance of reception centres by local communities. 
The potential impacts of the ERF II were screened and assessed for all measures, and it 
can be said that positive impacts outweigh ne gative impacts, in particularly as regards 
social impacts. A redistributive analysis ha s shown that the target group who benefits 
most directly is that of asylum seekers and refugees. Most importantly, significant 
important systemic effects have been identified  with regard to the Member States and the 
organisations working in this area (NGOs and Refugee Community organisations). It 
must be noted that the situation varies from country to country, most notably in terms of 
the degree of consolidation of the asylum systems and the experience with the different 
strands of the programme. 
When the types of impact were considered, the most significant were in the social sphere 
- economic impacts were more indirect and mo re difficult to identify given the scale of 
 
LV 192   LV the Fund. Direct implementation costs have not been quantified and are being addressed 
in the framework of the monitoring system of the Fund. Indirect and associated costs are 
more difficult to assess. Environmental impacts have been found to be quite weak, and it 
has not been possible to differentiate these impacts by target group. 
Identified impacts on countries of origin pres ented a somewhat ambiguous picture – if it 
was clear that a better management of asylum flows can have positive impacts in the development of these countries, associated risk s have been identified. These included, for 
example, risks of asylum seekers and refuge es losing contact with their countries of 
origin, and also risks of qualified people leaving these countries (brain drain). 
To conclude, it can be said that, overall, expected impacts were coherent with the 
formulation of the main objectives of the F und. Indeed, the overall impacts reflected the 
main policy goal of the ERF, i.e. the contribution to the implementation of the common 
asylum standards and guidelines agreed at EU level and convergence of practices across Member States to support an open and secure  European Union, fully committed to the 
obligations of the Geneva Convention and other relevant human rights instruments, and 
able to respond to humanitarian needs on the basis of solidarity. 
5.3.2. Integration of Third-country nationals 
The impacts of the Integration Fund have been id entified at two levels: firstly, the general 
impacts of a greater integration of third coun try nationals were considered; then, against 
this background, the specific impacts of the Fu nd were discussed, taking into account the 
magnitude of identified needs, and the proposed scale of EU intervention. These specific 
impacts will in essence represent the added- value of EU intervention in this field. 
As regards general impacts , better integration of migrants is likely to have many positive 
economic and social effects both on migrants themselves and on the host community. At EU level, the improved integration of thir d-country nationals will have a positive 
economic impact  by increasing labour supply and thus overcoming shortages in a 
number of sectors. More migrants in employ ment will increase both tax revenue and the 
income from social contributions and so help to fund social protection systems which 
need to cater for a growing number of el derly people and increased numbers in 
retirement. Improved integration has obviou s positive economic effects on third-country 
nationals themselves by giving them a better chance of integrating into the labour market 
and not only of finding a job but one which is more secure and stable with better terms 
and working conditions.  
It must be noted however that further integration and the increased participation of third 
country nationals in economic activity may ha ve some costs as well as benefits. While 
firms, consumers and domestic workers with complementary skills may gain, associated 
costs may include, inter alia, increased e xpenditure for welfare and social protection 
systems; a possible adverse effect on dom estic workers with similar skills; the 
administrative costs of implementing an e ffective immigration policy; and increased 
expenditure on active labour market policies such as training and job placement services. 
 
LV 193   LV The potential social effects of integration of immigrants are substantial. Lack of social 
integration of migrants has often been associated with their social exclusion, which has 
given rise to increased hostility towards them  and to ethnic minorities in general (leading 
to the rise of racism and xenophobia). Further integration of immigrant populations should lead to a more cohesive and inclusive society overall, where differences are 
respected and the merits of diversity ap preciated. A strengthened dialogue between 
different groups will increase general unders tanding of different cultures, traditions and 
religions. 
For migrants themselves, greater integration in society and better access to education as 
well as the labour market will improve their well being and increase their self-esteem. 
Having a job and being able to provide for themselves and their families should give 
them an increased feeling of belonging to society and encourage them to engage in community life and social, cultural and political  activities in general. The integration of 
women will also indirectly benefit future  generations, by increasing their chances of 
integrating into society themselves, of gaining a better understanding of he language and of performing better at school.  
Although it is difficult to point to direct beneficial effects on the environment , there 
ought to be generally positive effects on the educational level of EU society, which 
should make it a better place in which to liv e, and increased awareness of environmental 
issues and a wider tendency to take action to protect and improve the natural and physical 
environment. More active participation in so cial and political life at local level is, 
therefore, likely to be acco mpanied by increased involvement in activities to preserve the 
local environment and the common heritage. 
Against this background, the specific impacts of the Integration Fund have been 
identified as ensuring a strong link with policy developments at EU level, thus supporting 
the implementation of a common immigration policy. In particular, the following impacts should be expected: 
• Create a level playing field in terms of in tegrating third-country nationals across the 
Member States. This requires a catch-up process in those countries of recent 
immigration, where integration policies are only developing. 
• In these countries, the Fund will also ac t as a catalyst, increasing government 
expenditure on integration of third-countr y nationals, and thus contributing to the 
consolidation of a true integration system. 
• Strengthening of integration systems will also take place through investments in 
human resources and upgrading of skills, as well as improved coordination and dialogue between all relevant stakeholders (national and regional authorities, civil 
society, etc.). 
 
LV 194   LV • For those Member States with a history of immigration and integration of third-
country nationals, the Fund will contribute towards a fine-tuning of existing policies, 
focussing on identified shortcomings, and thus  increasing their overall effectiveness. 
5.3.3. European Return Fund 
General impacts of a more effective return policy  
An effective implementation of the return poli cy for illegal migrants living in Member 
States would have beneficial effects on social cohesion in pa rticular and for the general 
objective of creating an area of freedom, security and justice for EU citizens. It could 
also, however, have positive economic effects especially in the long-term. 
An effective implementation would, therefore: 
• reinforce a managed immigration policy by complementing the control of the EU’s 
external borders and ensuring that those w ho succeed in entering the Union illegally 
are returned with minimum delay to the countries they came from; 
• help to increase the acceptance of third-country nationals in Member States and, 
therefore, of diversity, with potential be nefits to the competitiveness of the EU 
economy as well as to social cohesion; 
• contribute thereby to increasing employment  rates among third-country nationals and, 
therefore, their contribution to economic ac tivity and the generation of real income; 
• facilitate the acceptance of the immigration of workers with the skills required by EU 
economies faced with a prospective natural decline in working-age population and, 
therefore, in the labour force; 
• reduce the costs on national budgets associat ed with the detention of illegal migrants; 
• give illegal migrants more opportunity to re turn and settle in their country of origin 
instead of having to live on the margins of  society and very often to work in arduous 
jobs with poor terms and conditions. 
Specific impact of the Return Fund  
Action at EU level will have a number of positive effects, including: 
• ensuring the common implementation of effective procedures for the return of illegal 
migrants, which also protect their basic rights and human dignity; 
• promoting the adoption of best practices in th is regard as well as with regard to the 
measures taken to provide incentives to the people concerned to return to their country 
of origin voluntarily; 
 
LV 195   LV • encouraging a more intensive exchange of information between Member States on the 
national initiatives developed, the challenges relating to returns and the management 
of complex return processes, as well as the re lations with third countries in this regard; 
• enhancing cost-effectiveness of return  measures through joint operations. 
5.3.4. External Borders Fund 
The main impacts of the Externals Borders Fund would be as follows: 
• Positive impact on administrative systems and infrastructures of Member States, who 
will get more resources and be able to improve coordination and exchanges.  On the 
other hand , MS will have to co finance the proj ects; therefore it could lead to an 
increase in MS expenditure.  
• Impacts for public health, public order and security would be direct and positive, 
thanks to the improvement of controls, which will make easier to prevent the entry of 
persons posing a risk from these points of view. Impact on civil society would be indirect but positive (better protection agains t illegal immigration and public security 
threats)  
• Impacts on the environment would be indirect but possibly negative (more control 
boats and aircrafts, more p hysical barriers in border zones, etc.), although some 
positive impacts can not be excluded (e.g. purchase of less polluting surveillance 
boats, usage of more efficient technologies)  
• From the human rights point of view, increasing MS border control capabilities (in 
particular through surveillance measures) could mean that more people would be 
intercepted, refused entry and/or removed to their countries of origin, where they 
probably face a situation of poverty and lack  of freedoms. Increasing controls would 
make them more dissuasive and perhaps discourage some of these people from trying 
to immigrate illegally, avoiding them from putting their lives at risk.  
• The risks of fraud could be linked to cases of mismanagement, illicit appropriation or 
corruption, although they not seem to be big as the funds will be managed by MS law 
enforcement agencies. There is also a risk of giving funding to Member States that 
don’t really need it (e.g. because of being economically strong) or whose burden is lower, especially if objective criteria are not appropriately qualified by risk criteria  
• The smoothening of flows of bona fide travellers would have positive economic 
impacts for business and tourism. 
The financial support under the Fund will be developed in complementarity with the 
work of the European Agency for the manage ment of operational cooperation at external 
borders.  
 
LV 196   LV The Agency has constituted an important step for promoting solidarity between member 
States in the field of external border management. The Agency has at its objective to 
facilitate and render more effective the appl ication of the Community acquis related to 
the external borders, through coordination bu t also by providing the necessary technical 
support and expertise. The Fund will be complementary to these efforts. The Fund can 
provide the necessary financial means for the im plementation of joint operations and pilot 
projects, whenever the Agency will not undertake to do it by itself under Article 3(4) of the Regulation. The Fund will also contribute to the adoption of the necessary measures 
derived from the risk analysis prepared by the Agency, and to the implementation of the 
common core curriculum to be established by it. 
5.4. Method of Implementation (indicative) 
Show below the method(s) chosen fo r the implementation of the action. 
X Centralised Management 
X Directly by the Commission 
ٱ Indirectly by delegation to: 
ٱ Executive Agencies 
ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial 
Regulation 
ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission 
XShared or decentralised management 
X With Member states 
X With Third countries 
ٱJoint management with international organisations (please specify) 
Relevant comments:  
The funds within the action programme ‘Solidarity and the management of 
migration flows’ will be implem ented within the framework of 
shared/decentralised management  between the Member States and the 
Commission, in accordance with Article 53, paragraph 1, point b) of Council 
Regulation (EC, Euratom) No 1605/200282. The Community actions and the 
technical assistance of the Commission, as referred to within the instruments, 
                                                 
82 OJ L 248, 16.9.2002, p. 1. 
 
LV 197   LV will be implemented by the Commission within the framework of direct 
management . 
As for the countries associated with  the implementation, application and 
development of the Schengen Acquis, an agreement between the Commission 
and these countries needs to be concluded relating to the obligations concerning 
budgetary and financial control.  
One of the key objectives of the programmes  is to clearly define the division of 
responsibility between the Member States and the implementing bodies on the 
one hand, and the Commission on the other in the execution of the Community 
budget. All essential elements are de fined within the different Funds.  
Under Article 274 of the Treaty, in the context of shared management, the 
conditions allowing the Commission to  exercise its responsibilities for 
implementation of the general budget of the European Communities and the 
obligations of cooperation on the Member  States have to be clarified. These 
conditions will enable the Commission to satisfy itself that Member States are 
utilising the Fund in a lawful and corr ect manner and in accordance with the 
principle of sound financial management  within the meaning of the Financial 
Regulation. 
The need for coherency and transparency are the driving forces in the 
management modalities of the respective Funds. Coherency , as the draft 
instruments lay down the minimal conditions applicable to the management, 
internal control and audit systems as we ll as the involvement of each actor. 
Transparency , as the results and outcome of ea ch part of the instrument are 
known to the different actors. The compliance of these systems will contribute to 
the full respect of the principle of sound financial management .  
To this end, the Member States shall pr ovide an assurance in relation with the 
management and control systems, accordin g to the rules laid down in the draft 
instruments. This assurance, completed with its own system audits and on-the-
spot controls, will facilitate the Commission’s assessment on the legality and 
regularity of declared expenditure. 
The different instruments are developed with common delivery, management 
and implementation mechanisms. This will enable the Commission and the Member States to set up common management and control environments , 
thus increasing efficiency through the creation of potential synergies. 
The following elements are found within the draft instruments:  
• Multi-annual and annual Programming:  
The Funds will be implemented in the framework of two multiannual 
programming periods (respectively 2007-2010 and 2011-2013). These 
 
LV 198   LV programming periods will allow the Commiss ion to take into account the effects 
of the midterm review of the financial perspectives, which is planned in 2010. 
The multiannual programming includes the definition of strategic guidelines by 
the Commission and multiannual programmes by the Member States. These 
mainly relate to a description of the management and control systems set up, the definition of priorities (and corresponding indicators, results and impacts) and a draft financing plan. This multiannual pr ogramme will be assessed and adopted 
by the Commission.  
The necessary provisions for the revision of these programmes are laid down 
within the draft instruments. 
The multiannual programmes will be implemented by means of annual work 
programmes, provided by the Member States and adopted by the Commission. The annual work programmes relate to the rules for selection of projects and an 
indicative financial breakdown per objective. The Commission’s decision shall 
indicate the amount allocated to each Member States in full respect of the appropriations allocated under the budgetary procedure.  
• Management and Control Systems  
a) Designation of authorities  
The following authorities are to be designed by the Member State:  
• A Responsible Authority , responsible for the management of the Fund and 
which will handle all the Communication with the Commission; 
• A Certifying authority , responsible for the certification of expenditure and 
application for payment requests prior to transmission to the Commission; 
• An Audit Authority , responsible for the verification of the compliance, 
adequacy and the sound operation of the management and control 
environment.  
• With respect of the clear separation of functions, several functions may be 
carried out by the same body. 
b) Definition of the responsibilitie s of the Member States and the 
Commission 
Member States will be responsible for en suring sound financial management of 
the programmes and the legality and regularity of the underlying transactions, give guidance to the designated authoritie s, and be responsible for the proper and 
effective use of Community funds. In accordance with the principles of 
 
LV 199   LV subsidiarity and proportionality, Member States have the primary responsibility 
for the implementation and control of the actions covered by the Fund. 
The Commission’s responsibilities are to satisfy that the systems set up are 
compliant with the provisions laid down,  especially through the assessment of a 
unqualified opinion submitted by a “compliance assessment body”. In the event of a qualified opinion the Member State shall draw up, in agreement with the Commission, an action plan setting out the corrective measures and the timetable 
for implementation. The Commission is also responsible to satisfy that systems 
function effectively, on basis of annual  control reports and on-the-spot audits. 
c) Financial  Management  
Annual commitments shall be made on the basis of the Commission’s decision 
related the annual programmes.  
The following payment scheme is foreseen:  
• A prefinancing of 50%;  
• A balance payment, precon ditioned by a request for payment, a certified 
declaration of expenditure, an implem entation report and an audit report. 
The necessary provisions for suspension and interruption of payments, as well as 
the cancellation of commitments, have been formalised within the draft 
instruments. In all procedures the Commission will decide after a contradictory 
procedure, where the Member State may present its observations or take 
corrective measures.  
The draft instrument also provides with the necessary provisions, related to 
financial corrections to be establis hed by the Commission and the Member 
States.  
6. MONITORING
 AND  EVALUATION 
6.1. Monitoring system 
Under the management system proposed, minimum standard formats will be 
established in all Member States for the presentation of projects, monitoring and 
evaluation. In this context common indicators will be defined for the various types of action, for which data will have to be gathered when action 
implementation reports are presented. During the course of 2005, a preparatory 
study will be launched to inform the Commission on adequate minimum standards and common standards. 
 
LV 200   LV By the same token, a common management system (supported by a common IT 
application) will be developed in the fi nancial field, in liaison with the Member 
States, to ensure that implementation of the programmes and the actions funded 
are monitored on a common basis.  
6.2. Evaluation 
Several national and Community evalua tions are planned, based around the 
multiannual programming schedule of the Funds. The timetable of evaluations for the External Borders Fund, the Integr ation Fund and the Return Fund as set 
out in the respective proposals is in principle as follows: 
• no later than 30 June 2009 in the case of  the External Borders and Integration 
Funds, and 30 June 2010 in the case of the Return Fund, a report from the 
Commission to the European Parliament, the Council, the Economic and 
Social Committee and the Committee of the Regions on the application of the 
criteria used for the annual distribution of resources; together with proposals for amendments if deemed necessary; 
• no later than 31 December 2010 an intermediate report from the Commission 
to the European Parliament, the Council, the Economic and Social Committee 
and the Committee of the Regions on the results achieved and on 
implementation and with a proposal on the Fund future development; 
• no later than 30 June 2012 (concerning 2007-2010/2008-2010) and 30 June 
2015 (concerning 2011-2013) an evaluation report from the Member State on 
the results and impacts; 
• no later than 31 December 2012 (concerning 2007-2010 and 31 December 
2015 (concerning 2011-2013) an ex post evaluation report from the 
Commission to the European Parliament, the Council, the Economic and 
Social Committee and the Co mmittee of the Regions. 
The evaluations for the European Refuge e Fund follow a slightly different 
pattern in light of previous evaluations made. 
7. A
NTI-FRAUD MEASURES  
Action taken under the Commission’s direct, centralised management 
(Community action, technical assistance  expenditure) will be implemented in 
accordance with the applicable rules, as  defined in the Financial Regulation and 
its implementing rules. The contracts and grant agreements used will be the models recommended by the Commission and will provide for monitoring by the 
Commission and the Court of Auditors of the European Communities.  
 
LV 201   LV The general rules on the administrative and financial management of action in 
the Member States, will comprise specific provisions on the management and 
control of projects by the authorit ies responsible and provisions on ex post  
checks by the Commission and the Court of Auditors of the European Communities. 
 
LV 202  
 LV 8. DETAILS  OF RESOURCES 
8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost (Commitment appropr iations in M€)  
 a. European Refugee Fund  
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs 
should be provided) Type of 
output Av. 
cost 
No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
European Refugee Fund                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation projects 0,250 18 4,500 42 10,500 42 10,500 45 11,300 59 14,700 60 15,000 61 15,300 327 81,800 
Sub-total Action 1   4,500   10,500   10,500   11,300   14,700   15,000   15,300 327 81,800 
Actions in the Member States                                 
Responsible Authorities Co-financing      2,800   6,500   6,500   6,900   9,300   9,500   9,700   51,200 
Reception and asylum 
procedures Projects 0,085 372 31,600 868 73,800 868 73,800 931 79,100 1.242 105,600 1.268 107,800 1.295 110,100 6.845 581,800 
Integration Projects 0,065 243 15,800 568 36,900 568 36,900 608 39,500 812 52,800 829 53,900 848 55,100 4.475 290,900 
Voluntary return Projects 0,175 30 5,300 70 12,300 70 12 ,300 75 13,200 101 17,600 103 18,000 105 18,400 555 97,100 
Sub-total Action 2   55,500   129,500   129,500   138,700   185,300   189,200   193,300 11.320 1.021,000 
Sub-total Objective 1   60,000   140,000   140,000   150,000   200,000   204,200   208,600   1.102,800 
Emergency measures                                 
Actions in the Member States                                 
 
LV 203  
 LV Responsible Authorities Co-financing      1,210   1,210   1,210   1,210   1,210   1,210   1,210   8,470 
Emergency measures Projects     8,590   8,590   8,590   8,590   8,590   8,590   8,590   60,130 
Sub-total Action 3   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   68,600 
Sub-total Objective 1   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   68,600 
TOTAL COST       69,800   149,800   149,800   159,800   209,800   214,000   218,400   1.171,400 
b. Integration of third-country nationals 
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs 
should be provided) Type of 
output Av. 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
Integration of Third-country Nationals                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation 
projects 0,250 25 6,200 33 8,200 54 13,400 69 17,300 80 20,000 94 23,600 105 26,200 460 114,900 
Sub-total Action 1   6,200   8,200   13,400   17,300   20,000   23,600   26,200 460 114,900 
Actions in the Member States                                 
Responsible Authorities Co-financing      4,300   5,500   8,500   10,800   12,300   14,300   15,800   71,500 
Admission Procedures Projects 0,085 101 8,600 134 11,400 216 18 ,400 278 23,600 319 27,100 380 32,300 421 35,800 1.849 157,200 
Introduction Programmes Projects 0,065 389 25,300 518 33,700 845 54,900 1094 71,100 1258 81,800 1486 96,600 1652 107,400 7.243 470,800 
Civic, cultural, religious 
and political participation Projects 0,175 97 16,900 128 22,400 209 36,600 271 47,400 312 54,600 368 64,400 409 71,600 1.794 313,900 
Capacity building within 
MS' public and private 
service providers  Projects 0,175 97 16,900 128 22,400 209 36,600 271 47,400 312 54,600 368 64,400 409 71,600 1.794 313,900 
Adjusting european 
societies to diversity Projects 0,175 48 8,400 64 11,200 105 18,300 135 23,700 156 27,300 184 32,200 205 35,800 897 156,900 
Policy development, 
monitoring and evaluation Projects 0,175 48 8,400 64 11,200 105 18,300 135 23,700 156 27,300 184 32,200 205 35,800 897 156,900 
Sub-total Action 2   88,800   117,800   191,600   247,700   285,000   336,400   373,800 9.092 1.641,100 
Sub-total Objective 1   95,000   126,000   205,000   265,000   305,000   360,000   400,000   1.756,000 
TOTAL COST       95,000   126,000   205,000   265,000   305,000   360,000   400,000   1.756,000 
 
 
LV 204  
 LV c. European Return Fund 
 
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs should 
be provided) Type of 
output Av. 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
European Return Fund                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation 
projects 0,250 0 0,000 10 2,500 16 3,900 26 6,500 39 9,800 52 13,100 52 13,100 196 48,900 
Sub-total Action 1   0,000   2,500   3,900   6,500   9,800   13,100   13,100 196 48,900 
Actions in the Member States                                 
Responsibe authorities Co-financing      0,000   2,300   3,100   4,600   6,500   8,300   8,300   33,100 
Integrated Return-
management Projects 0,150 0 0,000 68 10,200 106 15,900 178 26 ,700 267 40,100 357 53,600 357 53,600 1.334 200,100 
Enhancement of ooperation 
between MS in integrated Return-management Projects 0,250 0 0,000 69 17,200 106 26,500 178 44 ,400 268 66,900 357 89,300 357 89,300 1.334 333,600 
Promotion and application 
of common standards on 
return Projects 0,100 0 0,000 68 6,800 106 10,600 178 17 ,800 267 26,700 357 35,700 357 35,700 1.333 133,300 
Sub-total Action 2   0,000   36,500   56,100   93,500   140,200   186,900   186,900 4.001 700,100 
Sub-total Objective 1   0,000   39,000   60,000   100,000   150,000   200,000   200,000   749,000 
TOTAL COST       0,000   39,000   60,000   100,000   150,000   200,000   200,000   749,000 
 
 
LV 205  
 LV d. External Borders Fund 
  
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs 
should be provided) Type of 
output Av. 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
External Borders Fund                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation 
projects 0,250 13 3,300 13 3,300 17 4,300 22 5,600 25 6,300 31 7,800 45 11,200 167 41,800 
Sub-total Action 1   3,300   3,300   4,300   5,600   6,300   7,800   11,200 167 41,800 
Actions in the Member States                                 
Responsibe authorities Co-financing      7,500   7,500   9,500   12,000   13,400   16,700   23,300   89,900 
Implementation of the 
common integrated border 
management system Projects 0,500 64 31,800 64 31,800 82 41,200 107 53,500 120 60,100 150 75,100 214 107,100 801 400,600 
Contribution to the efficient 
management of the flows of 
persons at external borders Projects 0,500 127 63,700 127 63,700 165 82,500 214 1 07,000 240 120,100 300 150,200 428 214,200 1.603 801,400 
Contribution to the uniform 
and effective application of 
EU law and overall efficiency of national 
border guards Projects 0,500 48 23,900 48 23,900 62 30,900 80 40,100 90 45,000 113 56,300 161 80,300 601 300,400 
Contribution to the 
enhancement of the 
activities organised by 
consular services Projects 0,500 80 39,800 80 39,800 103 51,600 134 66,800 150 75,100 188 93,900 268 133,900 1.002 500,900 
Sub-total Action 2   166,700   166,700   215,700   279,400   313,700   392,200   558,800 3.005 2.093,200 
Sub-total Objective 1   170,000   170,000   220,000   285,000   320,000   400,000   570,000   2135,000 
TOTAL COST       170,000   170,000   220,000   285,000   320,000   400,000   570,000   2.135,000 
 
 
LV 206   LV  
8.2. Administrative Expenditure 
The needs for human and administrative resour ces shall be covered within the allocation 
granted to the managing DG in the framew ork of the annual al location procedure. 
8.2.1. Number and type of human resources 
Types of 
post   Staff to be assigned to management of the action using existing and/or 
additional resources ( number of posts/FTEs ) 
    2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
A*/AD 23 26 29 32 35 37 37,5 Officials 
or 
temporary 
staff (XX 
01 01)  B*, 
C*/AST 38,75 46 52 58 64 70 70,5 
Staff financed by art. 
XX 01 02  8,5 10 12 14 16 17 18 
Other staff financed 
by art. XX 01 04/05                
TOTAL 70,25 82 93 104 115 124 126 
8.2.2. Description of tasks deriving from the action 
   
Title  Description Number 
Management   
Management    4 
Policy definition and programming   
Policy Making Definition of strategy, legal base,… 4 
Programme definition Establishment of annual work programme (i .e. financing decision) and interservice 
consultation 1 
Interface with relevant 
EC programmes & 
actions interservice coordination in order to ens ure complementarity-synergy with other 
policies 2 
Interface with other 
Institutions and Member 
States Interface Council,EP ensuring the appropri ate reporting, information, questions, 
briefing requests 2 
Information and 
Communication 1. Information and publicity activities 
2. EUROPA Web site 2 
Committee interface - 
chair & secretariat    1 
 
LV 207   LV Budgetting APS,PDB,AAR,BIP,RAL - Preparation - Follow-up - Reporting  1,5 
Programme : Reception, selection and aw ard of projects , financial and legal 
commitments   
Preparation Calls for 
proposals   2 
Reception and 
evaluation proposals/mult-annual 
and annual programmes (also involves staff involved in 12,13,14 and 15) 10 
Award decisions   0,5 
Financial Commitment Preparation, maintenance and closure of all financial commitments + subconsequent 
amendments 2 
Legal Commitment Preparation, Signature, Closure of a ll juridical commitments + subconsequent 
amendments 4 
Programme : monitoring of projects   
Payments - Initiation Preparation and Processing of all Prefinanc ing, Intermediate and Final Payments 
(including verifica tion supporting docs) 5 
Project Monitoring Receipt and assessment of reports  , requests for informat ion, project visits 20 
Procurement, control and audit   
Ex- ante verification of 
transactions, setting up 
of control standards Setting up appropriate control standards 3 
System Audit Setting up and monitoring of system  audit of Member States (shared management) 10 
Financial Audit  Ex-post Audit of  expenditure / implementation 8 
Internal audit Verification of compliance with ICS 3 
Procurement 
procedures Drafting, procedures and autorisation of procurement procedures for projects and 
technical assistance (evaluation, studies ,…) , including JPC, Helpdesk procurement 
procedures 8 
Reporting Report of Authorinsing Officer, RA A, relations with Court of Auditors… 2 
Support services   
Filing and Archiving Database, digital and hardcopy filing 3 
Programme Evaluation Ex ante - Mid term - Final evaluation 3 
IT Support Specific development of IT Tool s related to monitoring and implementation 4 
Overhead   
Administration 
(Overhead) CIS, Translations,HRM,Logistics,… 21 
  126 
 
 
LV 208   LV 8.2.3. Sources of human resources (statutory) 
(When more than one source is stated, please in dicate the number of posts originating from 
each of the sources) 
 Posts currently allocated to the manage ment of the programme to be replaced 
or extended 
 Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n 
 Posts to be requested in the next APS/PDB procedure 
 Posts to be redeployed using existi ng resources within the managing service 
(internal redeployment) 
 Posts required for year n although not fore seen in the APS/PDB exercise of the 
year in question 
8.2.4. Other Administrative expenditure  included in reference amount (XX 01 04/05 – 
Expenditure on administrative management) 
EUR million (to 3 decimal places) 
a. European Refugee Fund  
Budget line 
European Refugee 
Fund 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including 
related staff costs)               
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : asylum 
statistics 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 1,750 
= extra muros : 
exchange of 
information, thematic meetings, website 
projects, computerised 
administrative and financial management 
of which for 
construction and maintenance of 
computerised 
management systems 0,500 0,700 0,700 0,700 0,700 0,700 0,700 4,700 
Studies (incl. Evaluation) 0,300 0,600 0,300 0,600 0,600 0,400 0,600 3,400 
Meetings of experts 0,050 0,050 0,050 0,050 0,100 0,050 0,050 0,400 
Publications and 
informations 0,200 0,000 0,200 0,000 0,200 0,150 0,200 0,950 
Total 1,300 1,600 1,500 1,600 1,850 1,550 1,800 9,450 
 
LV 209   LV Emergency measures                 
1 Technical and 
administrative assistance (including 
related staff costs) 
              
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : asylum 
statistics 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,350 
= extra muros : exchange of information, thematic 
meetings, website 
projects, computerised administrative and 
financial management 
of which for construction and 
maintenance of 
computerised management systems 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,420 
Studies (incl. 
Evaluation) 0,080 0,080 0,080 0,080 0,080 0,080 0,080 0,560 
Meetings of experts                 
Publications and 
informations 0,010 0,010 0,010 0,010 0,010 0,010 0,010 0,070 
Total 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 1,400 
 
LV 210   LV b. Integration of Third-country Nationals 
Budget line 
Integration of Third-
country nationals 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including related staff costs) 
              
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : 
migration statistics 0,300 0,400 0,400 0,400 0,400 0,400 0,400 2,700 
= extra muros : 
exchange of 
information, thematic meetings, website 
projects, computerised 
administrative and financial management 
of which for 
construction and maintenance of 
computerised 
management systems 0,600 0,800 0,800 0,900 1,000 1,100 1,100 6,300 
Studies (incl. Evaluation and Impact Assessment) 0,100 0,300 0,300 0,600 0,700 0,700 0,750 3,450 
Meetings of experts 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,350 
Dissemination 0,000 0,100 0,050 0,100 0,150 0,200 0,200 0,800 
Publications and 
informations 0,050 0,100 0,100 0,100 0,250 0,400 0,400 1,400 
Total 1,100 1,750 1,700 2,150 2,550 2,850 2,900 15,000 
 
LV 211   LV c. European Return Fund 
Budget line 
European Return 
Fund 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including related staff costs) 
              
  
Other technical and 
administrative 
assistance                
  
= intra muros : statistics   0,200 0,200 0,200 0,200 0,250 0,300 1,350 
= extra muros : 
exchange of 
information, thematic 
meetings, website projects, computerised 
administrative and 
financial management of which for 
construction and 
maintenance of computerised 
management systems   0,600 0,700 0,800 0,900 0,900 1,000 4,900 
Studies (incl. Evaluation and Impact 
Assessment)   0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 1,800 
Meetings of experts   0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,100 0,350 
Dissemination   0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,600 
Publications and informations   0,150 0,150 0,150 0,150 0,150 0,250 1,000 
Total 0,000 1,400 1,500 1,600 1,700 1,750 2,050 10,000 
 
LV 212   LV d. External Borders Fund 
Budget line 
External Borders Fund 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including related staff costs) 
              
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : statistics 0,300 0,300 0,300 0,400 0,450 0,450 0,450 2,650 
= extra muros : 
exchange of information, thematic 
meetings, website 
projects, computerised 
administrative and 
financial management of which for 
construction and 
maintenance of computerised 
management systems 0,600 0,900 0,900 1,000 1,000 1,000 1,000 6,400 
Studies (incl. Evaluation and Impact 
Assessment) 0,300 0,400 0,400 0,500 0,500 0,400 0,400 2,900 
Meetings of experts 0,100 0,150 0,150 0,150 0,200 0,200 0,200 1,150 
Dissemination 0,200 0,200 0,250 0,300 0,400 0,300 0,300 1,950 
Publications and 
informations 0,100 0,300 0,300 0,300 0,350 0,300 0,300 1,950 
Total 1,600 2,250 2,300 2,650 2,900 2,650 2,650 17,000 
 
LV 213   LV 8.2.5. Financial cost of human resour ces and associated costs not  included in the reference 
amount 
EUR million (to 3 decimal places) 
Type of 
human 
resources 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total 
Officials and 
temporary staff (XX 01 
01) 6,669 7,776 8,748 9,72 10,692 11,556 11,664 66,825 
Staff financed 
by Art XX 01 02 (auxiliary, 
END, contract 
staff, etc.) 
(specify 
budget line) 0,918 1,08 1,296 1,512 1,728 1,836 1,944 10,314 
Total cost of 
Human 
Resources 
and 
associated 
costs (NOT 
in reference 
amount) 7,587 8,856 10,044 11,232 12 ,420 13,392 13,608 77,139
 
Calculation– Officials and Temporary agents  
Reference should be made  to Point 8.2.1, if applicable 
Each FTE rated at 108.000 € per FTE. 
Calculation– Staff financed under art. XX 01 02  
Reference should be made  to Point 8.2.1, if applicable  
Each FTE rated at 108.000 € per FTE.  
8.2.6 Other administrative expenditure not  included in reference amount 
EUR million (to 3 decimal places) 
 
  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
 
LV 214   LV XX 01 02 11 01 – Missions 0,216 0,234 0,238 0,243 0,248 0,253 0,258 1,691 
XX 01 02 11 02 – Meetings & 
Conferences                
XX 01 02 11 03 – Committees 0,460 0,498 0,508 0,518 0,528 0,539 0,550 3,601 
XX 01 02 11 04 – Studies & 
consultations                 
XX 01 02 11 05 - Information systems
                 
2 Total Other Management 
Expenditure 
(XX 01 02 11) 0,676 0,732 0,746 0,761 0,777 0,792 0,808 5,292 
3 Other expenditure of an 
administrative nature 
(specify including reference to 
budget line)                  
Total Administrative 
expenditure, other than human resources and 
associated costs (NOT 
included in reference amount) 8,263 9,588 10,790 11,993 13,197 14,184 14,416 68,015
         
Calculation - Other administrative expenditure not  included in reference 
amount    
     2007     
Missions    240 missions * 216.000    
 
LV 215   LV €900 
         
Compulsory meetings  24 * 19200 460.800