P7_TA(2013)0116

Apkalpošanas uz zemes pakalpojumi Eiropas Savienības lidostās ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 16. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem Savienības lidostās, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/67/EK (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 045/30)

Eiropas Parlaments,

(1) OV C 181, 21.6.2012., 173. lpp.

(2) OV C 277, 13.9.2012., 111. lpp.

P7_TC1-COD(2011)0397

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 16. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. …/2013 par apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem Savienības lidostās, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/67/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

(1) Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīva 96/67/EK par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās (4) paredz pakāpeniski atvērt apkalpošanas uz zemes pakalpojumu tirgu.

(2) Lidostām un apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem ir būtiska nozīme gaisa transporta pienācīgā darbībā un drošībā , un tiem ir svarīga funkcija aviācijas ķēdē. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumi ietver visas uz zemes veicamās ar aviāciju saistītās darbības, ko veic individuālu aviokompāniju vajadzībām lidostās. [Gr. 244]

(3) Deklarācijā, kas pieņemta Aviācijas samitā Brigē 2010. gada oktobrī, ir atzīta vajadzība veikt Savienības noteikumu reformu, lai veicinātu katra aviācijas transporta ķēdes posma (piemēram, lidostu, gaisa pārvadātāju un citu pakalpojumu sniedzēju) konkurētspēju.

(4) Baltajā grāmatā “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu” (5) tirgus pieejamības uzlabošana un kvalitatīvu pakalpojumu sniegšana lidostās ir identificēti kā būtiski aspekti sabiedrības dzīves kvalitātes nodrošināšanā un kā svarīgi pasākumi, kas jāveic, lai īstenotu Eiropas vienoto transporta telpu.

(5) Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu tirgus turpmāka pakāpeniska atvēršana un saskaņotu prasību ieviešana attiecībā uz apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanu, visticamāk, uzlabos aviokompānijām, kā arī pasažieriem un kravu ekspeditoriem sniegto apkalpošanas uz zemes pakalpojumu efektivitāti un vispārējo kvalitāti. Tādējādi būtu jāuzlabojas vispārējo lidostas darbību kvalitātei.

(6) Ņemot vērā jauno vajadzību pēc saskaņotiem obligātiem kvalitātes standartiem lidostās, lai īstenotu pieeju “no vārtiem līdz vārtiem” nolūkā izveidot Eiropas vienoto gaisa telpu, un vajadzību pēc turpmākas saskaņošanas, lai pilnībā izmantotu ieguvumus, ko apkalpošanas uz zemes pakalpojumu tirgus pakāpeniska atvēršana sniedz no uzlabotas apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kvalitātes un efektivitātes viedokļa, Direktīva 96/67/EK būtu jāaizstāj ar regulu.

(7) Brīva piekļuve apkalpošanas uz zemes pakalpojumu tirgum ir saderīga ar Savienības lidostu efektīvu darbību, ja ir ieviesti atbilstoši aizsardzības pasākumi. Brīva piekļuve apkalpošanas uz zemes pakalpojumu tirgum būtu jāievieš pakāpeniski un būtu jāpielāgo nozares prasībām.

(7a) Tā kā brīva piekļuve tirgum ir Savienības transporta politikas norma, būtu jānosaka, ka galvenais mērķis ir apkalpošanas uz zemes pakalpojumu tirgus pilnīga atvēršana. [Gr. 245]

(8) Tirgus pakāpeniska atvēršana atbilstoši Direktīvai 96/67/EK jau ir radījusi pozitīvus rezultātus efektivitātes un kvalitātes uzlabojumu ziņā. Tāpēc ir lietderīgi turpināt pakāpenisku atvēršanu.

(9) Būtu jāļauj katram lidostas izmantotājam veikt pašpakalpojumus. Tajā pašā laikā ir nepieciešams paturēt spēkā pašpakalpojumu skaidru un ierobežojošu definīciju, lai izvairītos no ļaunprātīgas izmantošanas un nelabvēlīgas ietekmes uz trešām personām sniegto apkalpošanas uz zemes pakalpojumu tirgu.

(10) Dažās apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategorijās piekļuve tirgum var būt saistīta ar drošības, drošuma, kapacitātes un pieejamās platības ierobežojumiem. Tāpēc būtu jābūt iespējai ierobežot šādu pilnvaroto apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju skaitu. Vajadzētu būt iespējamam noteikt atšķirīgu šādu ierobežojumu pakāpi atsevišķiem termināļiem vienas un tās pašas lidostas teritorijā ar nosacījumu, ka ierobežojumu piemērošana nav diskriminējoša, ka tie nekropļo konkurenci un atbilst šīs regulas noteikumiem un minimālais pakalpojumu sniedzēju skaits nevienā terminālī nemainās. [Gr. 246]

(11) Atsevišķos gadījumos drošības, drošuma, kapacitātes un platības pieejamības ierobežojumi var attaisnot papildu pagaidu ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi tirgum vai pašpakalpojumiem, ja minētie ierobežojumi ir atbilstīgi, objektīvi, pārredzami un nediskriminējoši. Tādos gadījumos dalībvalstīm būtu jābūt tiesīgām pieprasīt izņēmumus no šīs regulas noteikumiem. [Gr. 247]

(12) Minēto izņēmumu nolūkam būtu jābūt tādam, lai ļautu lidostas vadībai pārvarēt vai vismaz samazināt minētos ierobežojumus. Šādi izņēmumi būtu jāapstiprina Komisijai.

(13) Lai saglabātu efektīvu un godīgu konkurenci tādos apstākļos, kad apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju skaits ir ierobežots, šādi pakalpojumu sniedzēji būtu jāizvēlas saskaņā ar atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu iepirkuma procedūru. Būtu sīkāk jāprecizē šādas procedūras kārtība.

(13a) Visiem apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem, pašpakalpojumus veicošiem lidostas izmantotājiem un apakšuzņēmējiem, kas darbojas lidostā, vajadzētu piemērot atbilstošus pārstāvības koplīgumus un attiecīgās dalībvalsts tiesību aktus, lai tādējādi nodrošinātu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju godīgu konkurenci, kuras pamatā ir kvalitāte un efektivitāte. [Gr. 248]

(14) Ir jāņem vērā lidostas izmantotāju vajadzības, tāpēc, atlasot apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējus, būtu jāapspriežas ar lidostas izmantotājiem, jo tos īpaši interesē sniegto apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kvalitāte un cena. [Gr. 249]

(15) Tāpēc ir jānoorganizē lidostas izmantotāju pārstāvība un apspriešanās ar tiem, jo īpaši tad, kad tiek izvēlēti pilnvarotie apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji.

(16) Atlasot apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējus kādā lidostā, noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem būtu jābūt iespējai paplašināt sabiedrisko pakalpojumu saistības, ietverot arī citas lidostas tajā pašā attiecīgās dalībvalsts ģeogrāfiskajā reģionā.

(17) Pastāv neskaidrība Būtu jāsniedz precizējum s par to, vai dalībvalstis var pieprasīt personāla pārņemšanu, kad mainās ierobežotas pieejamības tādu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs , kuru pieejamība ir ierobežota saskaņā ar 6. panta 2. punktu . Personāla nodrošinājuma nepārtrauktības trūkums var nelabvēlīgi ietekmēt apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kvalitāti. Tāpēc ir lietderīgi precizēt noteikumus par personāla pārņemšanu ārpus jomas, kurā ir piemērojama Padomes 2001. gada 12. marta Direktīva 2001/23/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā (6), tā, lai dotu dalībvalstīm iespēju nodrošināt pienācīgus nodarbinātības nosacījumus un darba apstākļus. [Gr. 250]

(17a) Par galveno mērķi būtu jānosaka apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kvalitātes uzlabošana; tas būtu jāsasniedz, nepalielinot administratīvo slogu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sabiedrībām. Tāpēc ir svarīgi, ka sabiedrībām būtu ļauts pieņemt lēmumus par savu vispārējo uzņēmējdarbības praksi un savu cilvēkresursu politiku. [Gr. 251]

(18) Lai nodrošinātu gaisa transporta pienācīgu un vienmērīgu darbību lidostās, garantētu drošību un drošumu lidostu telpās, aizsargātu vidi un nodrošinātu atbilstību piemērojamiem sociālajiem noteikumiem un normām, apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanai būtu vajadzīgs attiecīgs apstiprinājums. Ņemot vērā, ka pašlaik lielākajā daļā dalībvalstu ir apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanas apstiprināšanas sistēmas, bet tās ievērojami atšķiras, būtu jāievieš saskaņota apstiprināšanas sistēma.

(19) Lai pārliecinātos, vai visiem visi pakalpojumu sniedzējiem sniedzēji un pašpakalpojumus veicošiem veicošie lidostas izmantotājiem ir pietiekama ekonomiskā stabilitāte, laba reputācija, izmantotāji ievēro vismaz drošības un drošuma prasības un vai tiem ir pietiekams apdrošināšanas segums un atbilstošas zināšanas par apkalpošanas uz zemes pakalpojumu darbībām un lidostu vidi, kā arī un lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, apstiprinājuma piešķiršanai būtu jāpiemēro obligātās prasības ; minētās obligātās prasības nedrīkstētu nekādā veidā ierobežot turpmāko tirgus atvēršanu . [Gr. 252 un 253]

(20) Atvērta piekļuve lidostas centralizētajai infrastruktūrai un skaidrs tiesiskais regulējums attiecībā uz centralizētās infrastruktūras definīciju ir ļoti svarīgi apkalpošanas uz zemes pakalpojumu efektīvai sniegšanai. Tomēr būtu jābūt iespējai iekasēt maksu par centralizēto infrastruktūru.

(21) Maksai būtu jābūt nediskriminējošai, un tādēļ tās aprēķinam būtu jābūt pārredzamam. Maksa nedrīkstētu pārsniegt līdzekļus, kas nepieciešami, lai segtu centralizētās infrastruktūras nodrošināšanas izmaksas, ieskaitot pamatotu peļņu no aktīviem.

(22) Lidostas vadības dienestam un/vai citam attiecīgās lidostas centralizētās infrastruktūras vadības dienestam obligāti būtu regulāri jāapspriežas ar lidostas izmantotājiem par infrastruktūras definīciju un maksas apmēru. [Gr. 254]

(23) Lidostas vadības dienests var arī pats sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus. Tā kā tajā pašā laikā lidostas vadības dienests ar savu lēmumu var īstenot būtisku ietekmi uz konkurenci starp apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem, būtu jāpieprasa, lai lidostas piesaistītu to ved atsevišķas uzskaites par saviem apkalpošanas uz zemes pakalpojumus juridiskai personai, kas nav juridiskā persona, kura veic pakalpojumiem , no vienas puses , un savas infrastruktūras pārvaldību , no otras puses . [Gr. 255]

(24) Lai lidostas varētu veikt to infrastruktūras pārvaldības funkcijas, garantēt drošību un drošumu lidostas telpās un nodrošināt apkalpošanas uz zemes pakalpojumu noturību arī krīzes situācijās, lidostas vadības dienestam būtu jāatbild par apkalpošanas uz zemes pakalpojumu pienācīgu koordinēšanu lidostā. Lidostas vadības dienestam būtu jāziņo par apkalpošanas uz zemes pakalpojumu koordināciju Eirokontroles darbības izvērtēšanas iestādei, lai panāktu konsolidētu optimizāciju.

(24a) Ja lidostas vadības dienests pats sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus vai tieši vai netieši kontrolē apkalpošanas uz zemes pakalpojumu uzņēmumu, pienācīga apkalpošanas uz zemes pakalpojumu koordinēšana būtu jāuzrauga neatkarīgai uzraudzības iestādei, lai nodrošinātu vienādu attieksmi. [Gr. 256]

(25) Lidostas vadības dienestam, valsts iestādei vai jebkurai citai iestādei, kas kontrolē lidostu, būtu arī jābūt pilnvarotai paredzēt vajadzīgos noteikumus lidostas infrastruktūras pienācīgai darbībai.

(26) Lai nodrošinātu pakalpojumu vispārējo kvalitāti un radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp pakalpojumu sniedzējiem, ir jānosaka obligātie kvalitātes standarti, kas jāievēro apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem un pašpakalpojumus veicošiem lidostas izmantotājiem.

(26a) Lai lidostās kopumā nodrošinātu pietiekamu drošības līmeni, prasībām, ar kurām nosaka obligātos kvalitātes standartus apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem, būtu jāatbilst drošības kritērijiem un principiem, kas reglamentē pārvaldības sistēmas, kuras izveidotas ar šajā jomā piemērojamiem Savienības noteikumiem. [Gr. 257]

(27) Lai uzlabotu efektivitāti visā aviācijas ķēdē un īstenotu pieeju “no vārtiem līdz vārtiem”, apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem un pašpakalpojumus veicošiem lidostas izmantotājiem būtu jāziņo Komisijai par pakalpojumu efektivitāti.

(28) Tik darbietilpīgā nozarē kā apkalpošanas uz zemes pakalpojumi nepārtrauktai personāla attīstībai un apmācībai ir spēcīga ietekme uz pakalpojumu kvalitāti Tāpēc būtu jānosaka obligātās apmācības prasības, lai un veikto darbību drošumu . Kompetentai Savienības iestādei, rīkojoties sadarbībā ar kompetentām dalībvalstu iestādēm, lidostu vadības dienestiem un sociālajiem partneriem, būtu jānosaka vērienīgi obligātie standarti, ar kuriem nodrošināt darbinieku izglītības un apmācības visaugstāko kvalitāti apkalpošanas uz zemes pakalpojumu nozarē. Šie standarti būtu regulāri jāatjaunina un jāpilnveido , lai uzlabotu darbību kvalitāti uzticamības, noturības, drošības un drošuma ziņā un radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp sabiedrībām. Tiklīdz attiecīgajā lidostā prasītos standartus neievēro, attiecīgajiem pakalpojumu sniedzējiem akreditāciju aptur, atceļ vai nepiešķir līdz laikam, kad atbilstošais standarts atkal ir nodrošināts. Būtu jānodrošina lidostai raksturīga papildu apmācība ar ilgumu ne mazāku par piecām dienām. [Gr. 258]

(29) Apakšuzņēmuma līgumu slēgšana palielina elastīgumu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem. Tomēr apakšuzņēmuma līgumu un kaskādes veida apakšuzņēmuma līgumu slēgšana var arī izraisīt kapacitātes ierobežojumus un nelabvēlīgi ietekmēt drošību un drošumu. Tāpēc apakšuzņēmuma līgumu slēgšana būtu jāierobežo, un būtu arī jāprecizē noteikumi, kas reglamentē apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu.

(30) Šajā regulā noteiktās tiesības būtu jāpiemēro trešo valstu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem un trešo valstu pašpakalpojumus veicošiem lidostas izmantotājiem, pamatojoties uz savstarpības principu. Ja šādas savstarpības nav, Komisijai būtu jābūt pilnvarotai nolemt, ka dalībvalstij vai dalībvalstīm ir jāaptur minētās tiesības attiecībā uz šādiem pakalpojumu sniedzējiem vai izmantotājiem.

(31) Dalībvalstīm būtu jāpatur tiesības nodrošināt pienācīgu sociālās aizsardzības līmeni jānodrošina, ka apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanas uzņēmuma uzņēmumu darbiniekiem ir pienācīgs sociālās aizsardzības līmenis un atbilstoši darba apstākļi arī tad, ja tiek slēgti līgumi ar apakšuzņēmējiem un ir spēkā pakalpojumu līgumi . Ja dalībvalsts kompetentās iestādes konstatē sociālās aizsardzības trūkumus vai noteikumu pārkāpumus, pakalpojumu sniedzēju akreditāciju var apturēt, atcelt vai nepiešķirt līdz laikam, kad atbilstošais standarts atkal ir nodrošināts. [Gr. 259]

(31a) Tā kā invalīdi bieži sastopas ar nepamatotu diskrimināciju viņu palīglīdzekļu apkalpošanā, šī regula atbilst noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulā (EK) Nr. 1107/2006 par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (7) . [Gr. 260]

(31b) Kaut gan invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesības, ceļojot ar gaisa transportu, noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 1107/2006, šajā regulā tiek veicināta lielāka konverģence starp invalīdu vai personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām aprūpētājiem, no vienas puses, un palīglīdzekļu ceļotājiem, tostarp medicīnisko ierīču, apkalpošanas pakalpojumu sniedzējiem, no otras puses. [Gr. 261]

(31c) Paturot prātā progresu, kas panākts pasažieru tiesību jomā, un lai novērstu tādu pasažieru diskrimināciju, kuriem ir spēju traucējumi, ir jāņem vērā mērķi un risinājumi, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 20. novembra Direktīvā 2001/85/EK, kas attiecas uz īpašiem noteikumiem transportlīdzekļiem, kurus lieto pasažieru pārvadāšanai un kuros papildus autovadītāja sēdvietai ir vairāk nekā astoņas sēdvietas (8) . [Gr. 262]

(32) Lai nodrošinātu, ka apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem un pašpakalpojumus veicošiem lidostas izmantotājiem piemēro saskaņotas apdrošināšanas prasības, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz apdrošināšanas prasībām, ko piemēro apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem un pašpakalpojumus veicošiem lidostas izmantotājiem. Lai nodrošinātu, ka tiek piemērotas saskaņotas un pienācīgi atjauninātas saistības attiecībā uz obligātajiem apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kvalitātes standartiem un attiecībā uz apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju un pašpakalpojumus veicošo lidostas izmantotāju ziņošanas pienākumiem, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz obligāto apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kvalitātes standartu specifikācijām un apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju un pašpakalpojumus veicošo lidostas izmantotāju sniedzamo ziņojumu satura un izplatīšanas specifikācijām. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanās darbus, attiecīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī un iesaistot Nozaru dialoga komiteju, kas izveidota saskaņā ar Komisijas 1998. gada 20. maija Lēmumu 98/500/EK izveidoto Nozaru sociālā dialoga komiteju par nozaru dialogu komiteju izveidi, lai veicinātu sociālo partneru dialogu Eiropas līmenī (9). Sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, Komisijai būtu jānodrošina, lai attiecīgi dokumenti vienlaikus, laicīgi un pienācīgi tiktu nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 263]

(32a) Ņemot vērā īpašos nosacījumus, kurus piemēro apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem attiecībā uz ratiņkrēsliem, kā arī citu medicīnisko aprīkojumu un palīgiekārtām, ko izmanto pasažieri ar invaliditāti vai pasažieri ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kā arī to, kādā mērā minētais aprīkojums būtiski ietekmē šādu pasažieru neatkarību, apdrošināšanas līgumiem, ko iegādājušies apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji, būtu jāgarantē pilnīga kompensācija par zaudējumiem, kuri ciesti šāda veida aprīkojuma bojājumu vai nozaudēšanas dēļ. [Gr. 264]

(32b) Ņemot vērā, ka svarīga ir drošība, profesionālā kvalifikācija un apmācība, atbilstība kvalitātes standartiem un jo īpaši apkalpošanas uz zemes pakalpojumu personāla darbības efektivitāte, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek noteikti sodi par šīs regulas pārkāpumiem. Šādā veidā noteiktie sodi būtu iedarbīgi, samērīgi un preventīvi. [Gr. 265]

(32c) Dokumentācijā, ko aviokompānijas sniedz pasažieriem, būtu skaidri jānorāda apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs attiecīgajā gaisa satiksmes maršrutā. [Gr. 266]

(32db) Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem ir pienākums nodrošināt informatīvos punktus pasažieriem, kuru bagāža ir pazaudēta vai nav piegādāta. [Gr. 267]

(33) Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un atbilstīgā veidā nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 263]

(34) Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (10).

(35) Lai pieņemtu īstenošanas lēmumus par izņēmumiem attiecībā uz to, ciktāl apkalpošanas uz zemes pakalpojumu tirgus būtu jāatver trešām personām un pašpakalpojumus veicošām aviokompānijām, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra, ņemot vērā, ka minētajiem aktiem ir tikai ierobežota darbības joma.

(36) Konsultēšanās procedūra būtu jāizmanto arī, lai pieņemtu īstenošanas lēmumus par to, kā dalībvalstis paplašina sabiedrisko pakalpojumu saistības, tās attiecinot arī uz salu lidostām, ņemot vērā, ka minētajiem aktiem ir tikai ierobežota darbības joma.

(37) Pieņemot īstenošanas lēmumus par apkalpošanas uz zemes pakalpojumu tirgus piekļuves tiesību pilnīgu vai daļēju atcelšanu dalībvalstu teritorijā apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem un lidostas izmantotājiem no trešās valsts, būtu jāizmanto pārbaudes procedūra.

(38) Šīs regulas mērķi, proti, Savienības tiesību aktu vienveidīgāku piemērošanu attiecībā uz apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem, dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt, jo gaisa transports ir starptautiska nozare, un tāpēc to var labāk sasniegt Savienības līmenī, tādējādi Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

(39) Ministru deklarācija par Gibraltāra lidostu, par ko vienošanās panākta Kordovā 2006. gada 18. septembrī, pirmoreiz sanākot ministriem saistībā ar dialoga forumu par Gibraltāru, aizstās Kopīgo deklarāciju par Gibraltāra lidostu, kas pieņemta Londonā 1987. gada 2. decembrī, un pilnīga atbilstība jaunajai deklarācijai tiks uzskatīta par atbilstību 1987. gada deklarācija.

(40) Tāpēc Direktīva 96/67/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I nodaļa

Darbības joma un definīcijas

1. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro jebkurai lidostai, kas atrodas tādas dalībvalsts teritorijā, kurā piemēro Līgumu, un kas ir atvērta komerciālai satiksmei.

Šīs regulas piemērošana Gibraltāra lidostai neskar Spānijas Karalistes un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes attiecīgās juridiskās nostājas strīdā par tās teritorijas suverenitāti, kurā atrodas minētā lidosta.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

(a) “lidosta” ir zemes platība, kas ir īpaši pielāgota, lai tajā nolaistos, paceltos un manevrētu gaisa kuģi, ieskaitot palīgobjektus, kas var būt saistīti ar minētajām darbībām gaisa kuģu satiksmes un pakalpojumu vajadzībām, tostarp objektus, kas vajadzīgi komerciālu gaisa satiksmes pakalpojumu atbalstam;

(b) “lidostas vadības dienests” ir dienests, kam saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem ir noteikts uzdevums apvienojumā ar citām darbībām vai bez tām vadīt un pārvaldīt lidostas infrastruktūras, kā arī koordinēt un kontrolēt dažādo attiecīgajā lidostā esošo operatoru darbību;

(c) “lidostas izmantotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas ir atbildīga par pasažieru, pasta un/vai kravas pārvadāšanu pa gaisu no attiecīgās lidostas vai uz to;

(d) “apkalpošanas uz zemes pakalpojumi” ir pakalpojumi, ko lidostas izmantotājiem sniedz lidostās, kā izklāstīts pielikumā I pielikumā ;

(e) “pašpakalpojumi” ir situācija, kad lidostas izmantotājs tieši sniedz sev vienas vai vairāku kategoriju apkalpošanas uz zemes pakalpojumus un par šādu pakalpojumu sniegšanu neslēdz nekādu līgumu ar trešo personu. Šajā regulā lidostas izmantotājus izmantotāji savstarpēji neuzskata nav jāuzskata par trešām personām, ja — vienam no tiem pieder vairākuma īpašumtiesības citā izmantotājā vai — kādai vienai organizācijai pieder vairākuma īpašumtiesības katrā no izmantotājiem; — attiecībā uz integrētājiem pašpakalpojumu veikšana aptver arī apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, ko sniedz visiem gaisa kuģiem, kuri darbojas integrētāja transporta tīklā, neatkarīgi no tā, vai attiecīgais gaisa kuģis pieder vai tiek nomāts un vai tā darbību pārvalda integrētājam vai trešām personām piederošs gaisa pārvadātājs. Šīs iedaļas piemērošanas nolūkā apkalpošanas uz zemes pakalpojumu uzņēmumam nav jābūt lidostas izmantotājam, taču tam jābūt saistītam ar integrētāju un jāatbilst obligātajiem kvalitātes standartiem;

(f) “apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas trešām personām sniedz vienas vai vairāku kategoriju apkalpošanas uz zemes pakalpojumus;

(fa) “integrētājs” ir uzņēmums, kas piedāvā līgumiski pārvaldītu kravas tiešās piegādes transporta pakalpojumu, garantē kravas un/vai pasta transportēšanu no izcelsmes vietas līdz galamērķim un vienlaidus integrē transportēšanas, apkalpošanas uz zemes, sūtījumu šķirošanas un piegādes pakalpojumus;

(fb) “koplīgumi”, ja tie ir paredzēti dalībvalsts tiesību aktos, ir uzskatāmi par reprezentatīviem, ja tie ir neatkarīgi piemērojami apkalpošanas uz zemes pakalpojumam un ja to teritoriālā piemērojamība dalībvalstī aptver lidostu, kurā apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs darbojas;

(g) “centralizēta infrastruktūra” ir īpaši lidostas objekti un/vai iekārtas, kuras tehnisku, vides, izmaksu vai kapacitātes apsvērumu dēļ nevar dalīt vai pavairot un kuru pieejamība ir būtiska un nepieciešama turpmāku apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanai lidostā ;

(h) “apakšuzņēmuma līgumu slēgšana” ir līguma noslēgšana starp apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju kā ģenerāluzņēmēju vai – izņēmuma kārtā – pašpakalpojumus veicošu lidostas izmantotāju un trešo personu, ko dēvē par “apakšuzņēmēju”, ja šāds līgums paredz, ka apakšuzņēmējam ir jāsniedz vienas vai vairāku kategoriju (vai apakškategoriju) apkalpošanas uz zemes pakalpojumi;

(ha) “apakšuzņēmējs” ir pakalpojumu sniedzējs, kas apstiprināts saskaņā ar 16. un 17. pantu;

(i) “apstiprinājums” ir apstiprinājums, ko kompetentā iestāde piešķir uzņēmumam apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanai, kā noteikts apstiprinājumā;

(j) “neatkarīgā uzraudzības iestāde” ir iestāde, kas minēta Eiropas Parlamenta und Padomes 2009. gada 11. marta Direktīvas 2009/12/EK par lidostas maksām (11) 11. pantā. [Gr. 268]

II nodaļa

Vispārīgas iepriekšējas prasības

3. pants

Lidostas vadības dienests

1. Ja lidostu vada un pārvalda nevis viens dienests, bet vairāki atsevišķi dienesti, katru no šādiem dienestiem šajā regulā uzskata par daļu no lidostas vadības dienesta.

2. Ja vairākām lidostām ir izveidots tikai viens vadības dienests, katru no šādām lidostām šajā regulā uzskata par atsevišķu lidostu.

4. pants

Lidostas izmantotāju komiteja

1. Pēc lidostas izmantotāju pieprasījuma katra attiecīgā lidosta , kuras gada satiksmes intensitāte vismaz iepriekšējos trīs gados nav bijusi mazāka par diviem miljoniem pasažieru vai 50 000 tonnām kravas, izveido lidostas izmantotāju pārstāvju vai lidostas izmantotāju pārstāvības organizāciju pārstāvju , kā arī lidostas un personāla pārstāvju komiteju (“lidostas izmantotāju komiteja”). Šajā lidostas izmantotāju komitejā obligāti iesaista sociālos partnerus. [Gr. 269]

2. Visiem lidostas izmantotājiem ir tiesības piedalīties lidostas izmantotāju komitejas darbā vai – ja tie to vēlas – tiesības uz to, lai tos komitejā pārstāvētu šim nolūkam izraudzīta organizācija. Tomēr, ja tos pārstāv minētā organizācija, tā nesniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus attiecīgajā lidostā.

3. Lidostas izmantotāju komiteja rakstveidā izstrādā savu reglamentu, tostarp savus balsošanas noteikumus.

Balsošanas noteikumos iekļauj īpašus nosacījumus par to, kā lidostas izmantotāju komitejā izvairīties no interešu konflikta, ko var radīt tādu lidostas izmantotāju klātbūtne, kuri sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus attiecīgajā lidostā. Jo īpaši tad, ja ar lidostas izmantotāju komiteju apspriežas laikā, kad notiek atlases procedūra saskaņā ar 8. un 9. pantu, lidostas izmantotāji, kas iesniedz pieteikumu pilnvarojuma saņemšanai, lai varētu sniegt vienu vai vairākus apkalpošanas uz zemes pakalpojumus trešām personām, nav tiesīgi balsot.

4. Balsu svērums lidostas izmantotāju komitejā ir tāds, ka

(a) neatkarīgi no gada satiksmes intensitātes, ko nodrošina atsevišķs lidostas izmantotājs lidostā, tā balsstiesības nepārsniedz 49 % no kopējā balsu skaita;

(b) pašpakalpojumus veicošo lidostas izmantotāju balsstiesības nepārsniedz vienu trešdaļu no kopējā balsu skaita.

5. Lidostas vadības dienests nodrošina lidostas izmantotāju komitejas sekretariātu.

Ja lidostas vadības dienests atsakās to darīt vai ja lidostas izmantotāju komiteja to neatzīst, lidostas vadības dienests izraugās citu struktūru, kas lidostas izmantotāju komitejai ir jāatzīst. Lidostas izmantotāju komitejas sekretariāts uztur to lidostas izmantotāju vai to pārstāvju sarakstu, kuri veido lidostas izmantotāju komiteju.

6. Lidostas izmantotāju komitejas sekretariāts glabā katras lidostas izmantotāju komitejas sanāksmes protokolus. Minētajos protokolos patiesi atspoguļo katrā sanāksmē izteiktos viedokļus un balsošanas rezultātus.

6.a Ja šajā regulā ir noteikts, ka jāapspriežas ar lidostas izmantotāju komiteju, lidostas vadības dienests vai – attiecīgos gadījumos – iepirkumu veicošā iestāde to paziņo lidostas izmantotāju komitejai un nodrošina tai lēmumu priekšlikumus un visu nepieciešamo informāciju ne vēlāk kā sešas nedēļas pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Ja lidostas vadības dienestam un lidostas izmantotāju komitejai vai – attiecīgā gadījumā – iepirkumu veicošai iestādei ir domstarpības un neskarot 41. pantu, lidostas vadības dienests vai – attiecīgā gadījumā – iepirkumu veicošā iestāde sniedz pamatojumu par savu galīgo lēmumu, ņemot vērā lidostas izmantotāju komitejas paustos viedokļus. [Gr. 270]

III nodaļa

Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu tirgus atvēršana

1. iedaļa.

Pašpakalpojumi

5. pants

Pašpakalpojumi

Visi lidostas izmantotāji var brīvi veikt pašpakalpojumus.

2. iedaļa

Apkalpošanas uz zemes pakalpojumi trešām personām

6. pants

Apkalpošanas uz zemes pakalpojumi trešām personām

1. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem , kas reģistrēti Savienībā vai valstī, kas ir Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalsts, ir brīva piekļuve tirgum, lai varētu sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus trešām personām jebkurā lidostā, kurā gada satiksmes intensitāte vismaz iepriekšējos trīs gados nav bijusi mazāka par 2 miljoniem ir pārsniegusi divus miljonus pasažieru vai 50 000 tonnu tonnas kravas.

2. Attiecībā uz 1. punktā minētajām lidostām dalībvalstis var ierobežot to pakalpojumu sniedzēju skaitu, kam atļauts sniegt šādu kategoriju apkalpošanas uz zemes pakalpojumus:

(a) bagāžas apstrāde;

(b) apkalpošana uz perona;

(c) nodrošināšana ar degvielu un eļļu;

(d) kravas un pasta apstrāde attiecībā uz ienākošas, izejošas vai tranzītā esošas kravas un pasta fizisko pārkraušanu starp lidostas terminālu un gaisa kuģi.

Tomēr dalībvalstis neierobežo šo skaitu līdz mazāk par diviem pakalpojumu sniedzējiem katrā apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategorijā vai – attiecībā uz lidostām, kurās ja lidostās gada satiksmes intensitāte vismaz iepriekšējos trīs gados nav ir bijusi mazāka lielāka par 5 miljoniem 15 miljoniem pasažieru vai 100 000 tonnu 200 000 tonnu kravas – līdz mazāk par trim pakalpojumu sniedzējiem katrā apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategorijā.

2.a Šā panta 2. punktā noteiktie ierobežojumi dažādiem termināļiem vienas un tās pašas lidostas teritorijā var būt atšķirīgi ar nosacījumu, ka to piemērošana nav diskriminējoša, ka tie nekropļo konkurenci un atbilst šīs regulas noteikumiem un ka minimālais pakalpojumu sniedzēju skaits visos termināļos paliek nemainīgs.

3. Lidostās, kurās pakalpojumu sniedzēju skaits ir ierobežots līdz diviem vai vairāk saskaņā ar šā panta 2. punktu vai 14. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu, vismaz vienu no pilnvarotajiem pakalpojumu sniedzējiem ne tieši, ne netieši nekontrolē:

(a) lidostas vadības dienests,

(b) kāds lidostas izmantotājs, kas pārvadājis vairāk nekā 25 % pasažieru vai kravas, kas reģistrēti lidostā gadā pirms tā gada, kad pakalpojumu sniedzēji izvēlēti,

(c) organizācija, kas tieši vai netieši kontrolē a) apakšpunktā minēto lidostas vadības dienestu vai b) apakšpunktā minēto lidostas izmantotāju, vai organizācija, pār kuru tiem ir tieša vai netieša kontrole.

Par kontroli uzskata tiesības, līgumus un jebkurus citus līdzekļus, kas atsevišķi vai kopā un ņemot vērā saistītos faktiskos vai juridiskos apsvērumus, dod iespēju izšķiroši ietekmēt pakalpojumu sniedzēju, kā to interpretējusi Eiropas Savienības Tiesa.

4. Ja pilnvaroto pakalpojumu sniedzēju skaits ir ierobežots atbilstoši 2. punktam, dalībvalstis nedrīkst neliedz lidostas izmantotājam, neatkarīgi no tā, kāda lidostas daļa tam ir atvēlēta, liegt attiecībā uz katru apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategoriju, kam piemēro ierobežojumus, izdarīt faktisku izvēli atbilstoši nosacījumiem, kas paredzēti 2. un 3. punktā, vismaz starp:

— diviem apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem vai

— trīs apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem tajās lidostās, kurās gada satiksmes intensitāte vismaz iepriekšējos trīs gados nav bijusi mazāka par 5 miljoniem 15 miljoniem pasažieru vai 100 000 200 000 tonnu kravas.

5. Ja lidosta sasniedz vienu no šajā pantā noteiktajiem kravas satiksmes apjoma sliekšņiem, nesasniedzot atbilstošo pasažieru skaita slieksni, šo regulu pantu nepiemēro tām apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategorijām, kas attiecas vienīgi uz pasažieriem, vai infrastruktūrai, ko izmanto tikai pasažieru apkalpošanai .

Ja lidosta sasniedz vienu no šajā pantā noteiktajiem pasažieru satiksmes apjoma sliekšņiem, nesasniedzot atbilstošo kravas apjoma slieksni, šo pantu nepiemēro tām apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategorijām, kas attiecas vienīgi uz kravu, vai infrastruktūrai, kura paredzēta tikai kravas apstrādei.

6. Visas lidostas, kurās gada satiksmes intensitāte vismaz trīs secīgus gadus ir bijusi ne mazāka par 2 miljoniem pasažieru vai 50 000 tonnu kravas un kurās gada satiksmes intensitāte vēlāk kļūst mazāka par 2 miljonu pasažieru vai 50 000 tonnu kravas slieksni, uztur savu tirgu atvērtu pakalpojumu nodrošinātājiem, kas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus trešām personām, vismaz pirmos trīs gadus pēc gada, kurā lidosta nav sasniegusi attiecīgo slieksni.

7. Visas lidostas, kurās gada satiksmes intensitāte trīs secīgus gadus ir bijusi ne mazāka par 5 miljoniem 15 miljoniem pasažieru vai 100 000 tonnu 200 000 tonnu kravas un kurās gada satiksmes intensitāte vēlāk kļūst mazāka par 5 miljonu 15 miljoniem pasažieru vai 100 000 200 000 tonnu tonnu kravas slieksni, uztur savu tirgu atvērtu pakalpojumu nodrošinātājiem, kas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus trešām personām, vismaz pirmos trīs gadus pēc gada, kurā lidosta nav sasniegusi attiecīgo slieksni. [Gr. 271]

7. pants

Pakalpojumu sniedzēju atlase

1. Pakalpojumu sniedzējus, kas ir pilnvaroti sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus lidostā, kurā to skaits ir ierobežots saskaņā ar 6. vai 14. pantu, atlasa saskaņā ar pārredzamu, atklātu un nediskriminējošu iepirkuma procedūru. Iepirkumu veicošā iestāde ir tiesīga noteikt prasību, ka apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju pienākums ir piedāvāt vienu vai vairākas ciešāk kombinētas kategorijas apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem, kas minēti 6. panta 2. punktā. Lidostas vadības dienests drīkst noteikt, kā iepirkumu veicošajai iestādei kombinēšana atbilstoši jāpiemēro . [Gr. 272]

2. Iepirkumu veicošā iestāde ir:

(a) lidostas vadības dienests, ja tas: — nesniedz līdzīgus apkalpošanas uz zemes pakalpojumus un — tam nav tiešas vai netiešas kontroles pār jebkuru uzņēmumu, kas šos pakalpojumus sniedz, un — tas nav iesaistīts nevienā šādā uzņēmumā;

(b) visos citos gadījumos – kompetenta iestāde, kas kura ir neatkarīga no lidostas vadības dienesta un kurai nav nekādu tiešu vai netiešu uzņēmējdarbības attiecību, kas saistītas ar lidostas darbību . [Gr. 273]

3. Lidostas izmantotāju komitejai un lidostas vadības dienestam – ja vien tas nav iepirkumu veicošā iestāde — nav piekļuves pretendentu sniegtajām ziņām nevienā no atlases procedūras kārtām. Pēc pieprasījuma, ko iesniegusi lidostas izmantotāju komiteja vai lidostas vadības dienestam nav piekļuves pretendentu sniegtajām ziņām nevienā no atlases procedūras kārtām, ja tas nav iepirkumu veicošā iestāde dienests – ja vien tas nav iepirkumu veicošā iestāde —, iepirkumu veicošā iestāde sniedz pretendentu sniegto ziņu kopsavilkumu un nodrošina, ka šajā kopsavilkumā nav konfidenciālas informācijas . [Gr. 274]

4. Kad par to ir paziņots Komisijai informēta Komisija un pamatojoties uz Savienības noteikumiem par valsts atbalstu , attiecīgā dalībvalsts iepirkuma specifikācijās var iekļaut sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas jāizpilda apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem, attiecībā uz lidostām, kas apkalpo attālus reģionus vai jaunattīstības reģionus, kuri ir tās teritorijas daļa, ja pakalpojumu sniedzēji nevēlas sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus bez valsts atbalsta (t. i., ekskluzīvām tiesībām vai kompensācijas maksājumiem), bet ja šādas lidostas attiecīgajai dalībvalstij ir ļoti svarīgas no pieejamības viedokļa. Šis noteikums neskar ES valsts atbalsta noteikumus. [Gr. 275]

5. Izsludina uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, un to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis izveido atbilstošu pozīciju apkalpošanas uz zemes pakalpojumu iepirkuma procedūrai . [Gr. 276]

6. Iepirkumu veicošā iestāde veic pakalpojumu sniedzēju atlasi divās kārtās:

(a) kvalifikācijas procedūra, kurā pārbauda pretendentu piemērotību, un

(b) piešķiršanas procedūra, kurā izvēlas pilnvaroto(-s) pakalpojumu sniedzēju(-s).

6.a Ja uz uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus neatsaucas vajadzīgais skaits 6. panta 2. punktā minēto apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju, kompetentā iestāde jaunu uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus publicē 48 mēnešu laikā pēc iepriekšējā uzaicinājuma termiņa beigām. [Gr. 277]

8. pants

Kvalifikācijas procedūra

1. Kvalifikācijas procedūrā iepirkumu veicošā iestāde pārliecinās, vai pretendenti atbilst vairākiem obligātajiem kritērijiem. Iepirkumu veicošā iestāde nosaka minētos obligātos kritērijus pēc apspriešanās ar lidostas izmantotāju komiteju un lidostas vadības dienestu, ja lidostas vadības dienests nav iepirkumu veicošā iestāde.

2. Obligātie kritēriji ietver šādus kritērijus:

(a) pretendentam ir derīgs apstiprinājums, kas izsniegts saskaņā ar IV nodaļu;

(b) pretendents apliecina savu spēju un rakstiski apņemas piemērot lidostā attiecīgos noteikumus un normas, tostarp piemērojamās darba tiesības, piemērojamos koplīgumus, profesionālās ētikas normas un kvalitātes prasības. Pretendents un apakšuzņēmēji arī apņemas piemērot attiecīgos pārstāvības koplīgumus. [Gr. 278]

3. Iepirkumu veicošā iestāde atlasa pretendentus, kas atbilst kvalifikācijas procedūras kritērijiem.

9. pants

Piešķiršanas procedūra

1. Lidostas vadības dienests sagatavo iepirkuma dokumentus kā piešķiršanas procedūras pamatu, skaidri norādot attiecīgajā lidostā prasītos obligātos standartus, reprezentatīvo lidojumu grafiku un satiksmes prognozes laikposmam, uz kuru iepirkums ir organizēts. Piešķiršanas procedūrā iepirkumu veicošā iestāde izvēlas pakalpojumu sniedzēju no atlasītajiem pretendentiem un piešķir minētajam pakalpojumu sniedzējam pilnvarojumu, pirms tam apspriežoties ar lidostas izmantotāju komiteju un lidostas vadības dienestu, ja lidostas vadības dienests nav iepirkumu veicošā iestāde.

2. Pakalpojumu sniedzēju pilnvarojuma piešķiršanai atlasa, salīdzinot pretendenta sniegtās ziņas attiecībā pret piešķiršanas kritēriju sarakstu. Piešķiršanas kritēriji ir atbilstīgi, objektīvi, pārredzami un nediskriminējoši. Iepirkumu veicošā iestāde nosaka piešķiršanas kritērijus pēc apspriešanās ar lidostas izmantotāju komiteju un lidostas vadības dienestu, ja lidostas vadības dienests nav iepirkumu veicošā iestāde.

2.a Pretendenti iesniedz sīki izstrādātu sarakstu ar visiem konkrētajiem uzdevumiem, kas attiecas vai var attiekties uz apakšuzņēmuma līguma slēgšanu un kas nav saistīti ar galveno darbību.

3. Piešķiršanas kritēriji ietver šādus kritērijus:

(a) uzņēmējdarbības plāna konsekvence un ticamība, kas novērtēta pirmajiem trim gadiem , pamatojoties uz izmaksu aprēķinu modeli;

(b) darbību kvalitātes līmenis, kas novērtēts, pamatojoties uz reprezentatīvu lidojumu grafiku, tostarp – attiecīgā gadījumā – personāla un aprīkojuma faktiskā izmantošana, bagāžas un kravas pēdējā pieņemšana, bagāžas un kravas piegādes laiki un maksimālais laiks, lai sagatavotos lidojumam;

(c) materiālo resursu atbilstība, ņemot vērā aprīkojuma pieejamību un aprīkojuma nekaitīgumu videi , tā atbilstību attiecīgajām vides jomā piemērojamām prasībām un labu funkcionālo stāvokli ;

(d) cilvēkresursu atbilstība darbinieku pieredzes ziņā un, apmācību/kvalifikācijas programmu atbilstība un pienācīgi nodarbinātības nosacījumi un darba apstākļi, tostarp saistībā ar personāla pārcelšanu atbilstoši 12. pantam, kā arī apņemšanās piemērot attiecīgos pārstāvības koplīgumus ;

(e) informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kvalitāte;

(f) organizatoriskās plānošanas kvalitāte;

(g) ekoloģiskie raksturlielumi. sekmīga starptautiski atzīta drošības audita īstenošana, lai nodrošinātu pienācīgu atbilstību drošības un drošuma prasībām.

4. Piešķiršanas kritēriju relatīvo svērumu norāda uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus un attiecīgajos dokumentos. Katram piešķiršanas kritērijam piemēro atbilstošu punktu skaita diapazonu ar noteiktu maksimālo robežu. Iepirkumu veicošā iestāde var noteikt minimālo punktu skaitu, kas jāiegūst veiksmīgam pretendentam attiecībā uz konkrētiem īpašiem piešķiršanas kritērijiem. Minimālā punktu skaita noteikšana ir nediskriminējoša un tiek skaidri norādīta uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus un attiecīgajos dokumentos. Iepirkumu veicošā iestāde nedrīkst atteikties no kāda piešķiršanas kritērija, pievienot citus vai sadalīt kritērijus, kas sākotnēji noteikti uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus.

5. Pilnvarojumu sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus attiecīgajā lidostā piešķir pretendentam, kas ieguvis vislielāko punktu skaitu, vienlaikus sasniedzot arī minimālo punktu skaitu, kas vajadzīgs attiecībā uz konkrētiem piešķiršanas kritērijiem.

6. Ar lidostas izmantotājiem, kas pretendē uz iespēju sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus trešām personām vai kas nodarbojas ar pašpakalpojumiem, piešķiršanas procedūrā neapspriežas.

7. Iepirkumu veicošā iestāde nodrošina, ka lēmums par piešķiršanu un tā pieņemšanas iemesli tiek publiskoti. [Gr. 279]

10. pants

Atlases termiņš un darbības izbeigšana

1. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji tiek pilnvaroti vismaz uz septiņu gadu termiņu un ne vairāk kā uz desmit gadiem, ievērojot izņēmumus, kas noteikti 14. panta 1. punktā attiecībā uz pašpakalpojumu un trešām personām sniegto apkalpošanas uz zemes pakalpojumu tirgus atvēršanu. Precīzu termiņu, uz kuru pilnvaro pakalpojumu sniedzējus, un darbības uzsākšanas dienu skaidri norāda uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus.

2. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs sāk sniegt pakalpojumus viena mēneša laikā no sākuma dienas, kas norādīta uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus. Pienācīgi pamatotos gadījumos iepirkumu veicošā iestāde pēc apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēja lūguma un pēc apspriešanās ar lidostas izmantotāju komiteju var pagarināt minēto termiņu par ne vairāk kā sešiem pieciem mēnešiem. Pēc šā termiņa beigām Ja pēc sešiem mēnešiem no sākuma dienas, kas norādīta uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus, pakalpojuma sniedzējs nav sācis darbu un nevar apliecināt gatavību to veikt, iepirkumu veicošā iestāde var pieņemt lēmumu, ka pilnvarojums pārstāj būt spēkā. Šādos gadījumos dalībvalstis var piemērot finansiālas sankcijas pakalpojumu sniedzējam un piešķirt pilnvarojumu tam pakalpojumu sniedzējam, kas saskaņā ar 9. panta 5. punktu pēc iegūto punktu skaita ir ierindojies otrajā vietā. [Gr. 280]

3. Iepirkumu veicošā iestāde gatavojas pilnvarojuma termiņa beigām un nodrošina, lai ikviens pakalpojumu sniedzējs, kas tiek atlasīts pēc jauna uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus, būtu pilnvarots sākt darbību nākamajā dienā pēc iepriekš atlasītā(-o) pakalpojumu sniedzēja(-u) pilnvarojuma termiņa pēdējās dienas.

4. Ja apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs izbeidz darbību pirms tā termiņa beigām, uz kuru tas pilnvarots, pakalpojumu sniedzēju aizstāj, pamatojoties uz atlases procedūru, kas izklāstīta 7., 8.un 9., un šajā pantā. Ikviens pakalpojumu sniedzējs, kas izbeidz darbību, par savu ieceri izbeigt darbību informē attiecīgo iepirkumu veicošo iestādi pietiekami savlaicīgi un vismaz sešus mēnešus iepriekš, pirms tas pamet lidostu. Ja pakalpojumu sniedzējs neinformē iepirkumu veicošo iestādi pietiekami savlaicīgi vismaz sešus mēnešus iepriekš , tam var piemērot finansiālas sankcijas, ja vien pakalpojumu sniedzējs nevar pierādīt force majeure apstākļu esību. [Gr. 281]

5. Ja pakalpojumu sniedzējs izbeidz darbību pirms tā termiņa beigām, uz kuru tas pilnvarots, un nenodrošina iepirkumu veicošajai iestādei pietiekamu laiku, lai tā varētu atlasīt jaunu pakalpojumu sniedzēju, pirms tas pamet lidostu, un ja tādējādi tiek radīts pagaidu monopols attiecībā uz konkrētiem apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem minētajā lidostā, attiecīgā dalībvalsts uz ierobežotu termiņu, kas nepārsniedz desmit mēnešus, pilnvaro kādu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanai attiecīgajā lidostā, neizmantojot 7., 8.un 9., un šajā pantā noteikto atlases procedūru.

Ja dalībvalstij neizdodas atrast apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju šim ierobežotajam termiņam, tā regulē to apkalpošanas uz zemes pakalpojumu cenas, attiecībā uz kuriem pastāv pagaidu monopols, līdz nākamais pakalpojumu sniedzējs sāk sniegt minētos apkalpošanas uz zemes pakalpojumus attiecīgajā lidostā.

6. Iepirkumu veicošā iestāde informē lidostas izmantotāju komiteju un, attiecīgā gadījumā, lidostas vadības dienestu par lēmumiem, kas pieņemti atbilstoši 7., 8., 9. un šim pantam.

7. Šīs regulas 7., 8.un 9. panta, kā arī šā panta noteikumus nepiemēro tādu valsts līgumu slēgšanas tiesību un koncesiju piešķiršanai, kuras reglamentē atšķirīgi Savienības tiesību aktu noteikumi.

11. pants

Lidostas vadības dienests kā apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs

1. Ja apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju skaits ir ierobežots saskaņā ar 6. pantu, lidostas vadības dienests pats var sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, tam nepiemērojot 7. līdz 10. pantā noteikto atlases procedūru. Līdzīgi tas var, neievērojot minēto procedūru, pilnvarot kādu uzņēmumu sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus attiecīgajā lidostā:

(a) ja tas tieši vai netieši kontrolē attiecīgo uzņēmumu vai

(b) ja uzņēmums tieši vai netieši kontrolē to.

(ba) ja uzņēmums atbilst IV nodaļā noteiktajiem kritērijiem. [Gr. 282]

2. Ja lidostas vadības dienests, kas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus saskaņā ar 1. punktu, vairs neatbilst minētā punkta nosacījumiem, šāds pakalpojumu sniedzējs var turpināt sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus piecus trīs gadus, tam nepiemērojot 7. līdz 10. pantā noteikto atlases procedūru. Minētā piecu gadu termiņa beigās pakalpojumu sniedzējs informē atbilstošo iepirkumu veicošo iestādi pietiekami savlaicīgi un vismaz sešus mēnešus pirms šā piecu gadu termiņa beigām. Ja pakalpojumu sniedzējs neinformē iepirkumu veicošo iestādi pietiekami savlaicīgi, tam var piemērot finansiālas sankcijas, ja vien pakalpojumu sniedzējs nevar pierādīt force majeure apstākļu esību. Ja pakalpojumu sniedzējs izbeidz darbību pirms minētā piecu triju gadu termiņa beigām, piemēro 10. panta 4. un 5. punktu. [Gr. 283]

12. pants

Darbinieku tiesību aizsardzība gadījumā, kad notiek personāla pārcelšana, attiecībā uz pakalpojumiem, kuriem piemēro tirgus pieejamības ierobežojumus [Gr. 284]

1. Šo pantu piemēro tikai tiem apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem, attiecībā uz kuriem attiecīgā dalībvalsts ir ierobežojusi pakalpojumu sniedzēju skaitu saskaņā ar 6. vai 14. pantu. Dalībvalstis sīkāk izvērtē, vai, ņemot vērā šo regulu, citām nozarēm ir norādīts konkurences ierobežojums. [Gr. 285]

2. Ja pēc 7. līdz 10. pantā noteiktās atlases procedūras 1. punktā minētais apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs zaudē savu pilnvarojumu sniegt minētos pakalpojumus vai apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs pārtrauc sniegt minētos pakalpojumus lidostas izmantotājam, vai arī pašpakalpojumus veicošs lidostas izmantotājs nolemj pārtraukt veikt pašpakalpojumus , dalībvalstis var pieprasīt pieprasa , lai apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs(-i), kas vai pašpakalpojumus veicošie lidostas izmantotāji, kuri pēc tam sniedz minētos pakalpojumus, piešķirtu personālam, kas iepriekš nolīgts minēto pakalpojumu veikšanai, tādas tiesības, kādas tam būtu bijušas, ja būtu notikusi pārcelšana saskaņā ar Padomes Direktīvu 2001/23/EK. Uz šā punkta pirmajā teikumā minētajiem gadījumiem neattiecas Direktīvas 2001/23/EK 4. panta 1. punkta otrais teikums. Nav atļauts atlaist darbiniekus ekonomisku, tehnisku vai organizatorisku iemeslu dēļ. [Gr. 286]

2.a Tiesībās, kas minētas 2. punktā, ir ietverta vispārēju koplīgumu piemērošana. [Gr. 287]

3. Dalībvalstis ierobežo 2. punktā noteikto prasību, attiecinot to uz tiem iepriekšējā pakalpojumu sniedzēja — tostarp pašpakalpojumus veicošu lidostas izmantotāju, — darbiniekiem, kas iesaistīti tādu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanā, kurus iepriekšējais pakalpojumu sniedzējs pārtrauc nodrošināt vai attiecībā uz kuriem iepriekšējais pakalpojumu sniedzējs zaudējis pilnvarojumu, un kas brīvprātīgi piekrīt, ka tos pārņem jaunais(-ie) pakalpojumu sniedzējs(-i) vai pašpakalpojumus veicošs (-i) lidostas izmantotājs (-i) . Štatu samazināšanas plāna izmaksas par darbiniekiem, kuri pārtrauc darba attiecības, sedz aviokompānijas atbilstoši savai pārvadājumu apjoma daļai, kas bija iepriekšējā pakalpojumu sniedzēja ziņā. [Gr. 288]

4. Dalībvalstis ierobežo 2. punktā noteikto prasību tā, lai tā būtu samērīga ar nākamajam(-iem) pakalpojumu sniedzējam(-iem) nodotās darbības faktisko apjomu. [Gr. 289]

5. Ja dalībvalsts piemēro 2. punktā noteikto prasību, Regulas 7. līdz 10. pantā noteiktās atlases procedūras iepirkuma dokumentos norāda attiecīgo personālu un iekļauj attiecīgas ziņas par darbinieku līgumtiesībām un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem darbinieki tiek uzskatīti par saistītiem ar attiecīgajiem pakalpojumiem. Šie saraksti ir pieejami personāla un arodbiedrību pārstāvjiem. 7. līdz 10. pantā noteiktās atlases procedūras iepirkuma dokumentos norāda attiecīgo personālu un iekļauj attiecīgas ziņas par darbinieku līgumtiesībām un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem darbinieki tiek uzskatīti par saistītiem ar attiecīgajiem pakalpojumiem. [Gr. 290]

6. Ja apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs izbeidz sniegt lidostas izmantotājam apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, kuri veido nozīmīgu daļu no šā pakalpojumu sniedzēja nodrošinātās apkalpošanas uz zemes, gadījumos, uz kuriem neattiecas 2. punkts, vai ja lidostas izmantotājs, kas veic pašpakalpojumus, nolemj izbeigt pašpakalpojumu veikšanu, dalībvalstis var pieprasīt, lai apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs(-i) vai lidostas izmantotājs, kas pēc tam nodrošina šos apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, piešķirtu personālam, kas iepriekš nolīgts minēto pakalpojumu veikšanai, tādas tiesības, kādas tam būtu bijušas, ja būtu notikusi pārcelšana saskaņā ar Padomes Direktīvu 2001/23/EK. [Gr. 291]

7. Dalībvalstis ierobežo 6. punktā noteikto prasību, attiecinot to uz tiem iepriekšējā pakalpojumu sniedzēja darbiniekiem, kas iesaistīti to apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanā, kurus iepriekšējais pakalpojumu sniedzējs izbeidz sniegt, un kas brīvprātīgi piekrīt, ka tos pārņem jaunais(-ie) pakalpojumu sniedzējs(-i) vai lidostas izmantotājs, kas veic pašpakalpojumus. [Gr. 292]

8. Dalībvalstis ierobežo 6. punktā noteikto prasību, attiecinot to uz tiem pašpakalpojumus veicošā lidostas izmantotāja darbiniekiem, kas iesaistīti to apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanā, kuru veikšanu pašpakalpojumus veicošais lidostas izmantotājs nolemj izbeigt, un kas brīvprātīgi piekrīt, ka tos pārņem jaunais(-ie) pakalpojumu sniedzējs(-i) vai lidostas izmantotājs, kas veic pašpakalpojumus. [Gr. 293]

9. Dalībvalstis ierobežo 6. punktā noteikto prasību proporcionāli darbības apjomam, kas faktiski nodots citam pakalpojumu sniedzējam vai lidostas izmantotājam, kas veic pašpakalpojumus. [Gr. 294]

10. Dalībvalstis var uzticēt pārvaldību un darba izpildi attiecīgā līmenī, atrunātā līgumā nosakot praktiskus pasākumus šā panta īstenošanai.

10a. Lai nodrošinātu atbilstošus sociālos standartus un uzlabotu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kvalitāti, dalībvalstis nepieļauj atalgojuma dempinga izmantošanu ne attiecībā uz pastāvīgajiem darbiniekiem, kas nodrošina apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, ne darbinieku pārcelšanas gadījumā. [Gr. 295]

10b. Kompetentās dalībvalstu iestādes nodrošina, ka personālam, kas pieņemts darbā minēto pakalpojumu sniegšanai, ir pienācīga sociālā aizsardzība. [Gr. 296]

10c. Lai nodrošinātos pret jebkādu nelabvēlīgo ietekmi, ko apkalpošanas uz zemes pakalpojumu nozarē var radīt liberalizācija, lidostas vadošajām iestādēm ir jānosaka un jāīsteno tiesiski saistoši obligātie pakalpojumu kvalitātes standarti, tādējādi panākot, ka veiktās darbības ir drošas, uzticamas un efektīvas. [Gr. 297]

11. Dalībvalsts informē Komisiju par visiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar šo pantu.

13. pants

Lidostas uz salām

Izvēloties apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējus lidostā, kā paredzēts 7. līdz 10. pantā, dalībvalsts var paplašināt sabiedrisko pakalpojumu saistības, ietverot citas lidostas attiecīgajā dalībvalstī, ar nosacījumu, ka

(a) šīs lidostas atrodas uz salām vai attālās kontinenta vietās tajā pašā ģeogrāfiskajā reģionā; un [Gr. 298]

(b) katras šādas lidostas satiksmes intensitāte nav mazāka par 100 000 pasažieru gadā, un

(c) un šādu paplašināšanu apstiprina Komisija.

Lēmums par paplašināšanas apstiprināšanu ir īstenošanas akts, ko pieņem saskaņā ar 43. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. Šis noteikums neskar Savienības noteikumus par valsts atbalstu.

Ja lidostas atrodas salās, kur uzņēmumiem vai aviokompānijām nav ekonomiskas intereses sniegt pakalpojumus, kas minēti 6. panta 2. punktā, lidostas vadības dienesti paši var uzņemties pienākumu sniegt būtiskos pakalpojumus, lai garantētu lidostas struktūru raitu darbību. [Gr. 299]

3. iedaļa

Izņēmumi attiecībā uz pašpakalpojumiem un apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem trešām personām

14. pants

Izņēmumi

1. Ja kādā lidostā tādu pieejamās platības vai kapacitātes ierobežojumu dēļ, kas izriet jo īpaši no pārslogotības un platības izmantošanas intensitātes, pieejamā platība vai kapacitāte ir tik ierobežota, ka ir neiespējami atvērt tirgu un/vai īstenot pašpakalpojumu veikšanu šajā regulā paredzētajā līmenī, attiecīgā dalībvalsts var nolemt:

(a) ierobežot pakalpojumu sniedzēju skaitu vienā vai vairākās apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategorijās, izņemot 6. panta 2. punktā minētās kategorijas, līdz ne mazāk kā diviem pakalpojumu sniedzējiem visā lidostā vai kādā tās daļā, tādā gadījumā piemērojot 6. panta 3. punktu;

(b) atļaut vienam pakalpojumu sniedzējam sniegt vienas vai vairāku 6. panta 2. punktā minēto kategoriju apkalpošanas uz zemes pakalpojumus lidostās, kurās gada satiksmes intensitāte ir ne mazāka kā 2 miljoni divi miljoni pasažieru vai 50 000 tonnu kravas;

(c) atļaut vienam vai diviem pakalpojumu sniedzējiem sniegt vienas vai vairāku 6. panta 2. punktā minēto kategoriju apkalpošanas uz zemes pakalpojumus lidostās, kurās gada satiksmes intensitāte ir ne mazāka kā 5 miljoni lielāka nekā 15 miljoni pasažieru vai 100 000 tonnu 200 000 tonnu kravas gadā, un tādā gadījumā attiecībā uz ierobežojumu līdz diviem pakalpojumu sniedzējiem piemēro 6. panta 3. punktu;

(d) atļaut veikt 5. pantā minētos pašpakalpojumus tikai ierobežotam lidostas izmantotāju skaitam, ar nosacījumu, ka šos izmantotājus izvēlas, pamatojoties uz atbilstīgiem, objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem.

2. Saistībā ar visiem 1. punktā minētajiem izņēmumiem:

(a) norāda apkalpošanas uz zemes pakalpojumu kategoriju vai kategorijas, attiecībā uz kurām tiek piešķirts izņēmums, kā arī īpašos pieejamās platības vai kapacitātes ierobežojumus, kas to pamato;

(b) pievieno atbilstīgu pasākumu plānu šo ierobežojumu novēršanai.

3. Izņēmumi:

(a) nekropļo konkurenci starp apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem un/vai lidostas izmantotājiem, kas veic pašpakalpojumus;

(b) nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs.

4. Dalībvalstis paziņo Komisijai jebkurus izņēmumus, ko tās ir iecerējušas piešķirt atbilstoši 1. punktam, kā arī to piešķiršanas pamatojumu vismaz sešus mēnešus pirms to stāšanās spēkā. Minētajā pamatojumā iekļauj pierādījumus, ka apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji attiecīgajās lidostās:

a) adekvāti atbilst obligātajiem kvalitātes standartiem saskaņā ar 32. pantu;

b) tiek pārvaldīti pārredzamā veidā un nesaņem finansiālu šķērssubsidēšanu saskaņā ar 29. pantu;

c) nodrošina adekvātus darba un atalgojuma nosacījumus, kas balstās uz koplīgumiem vai valstu likumiem, vai citiem attiecīgās dalībvalsts sociālajiem standartiem.

5. Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī to izņēmumu piešķiršanas lēmumu apkopojumu, kas tai ir paziņoti, un aicina ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus.

6. Komisija rūpīgi izskata dalībvalstu paziņotos lēmumus par izņēmumiem. Šajā nolūkā Komisija sīki analizē situāciju un izvērtē dalībvalsts paziņotos attiecīgos pasākumus, lai pārbaudītu, vai minētie ierobežojumi pastāv un vai ir neiespējami atvērt tirgu un/vai īstenot pašpakalpojumus šajā regulā paredzētajā līmenī.

7. Pēc šādas izskatīšanas un pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti Komisija var apstiprināt dalībvalsts lēmumu vai iebilst pret to, ja tā uzskata, ka norādīto ierobežojumu esība nav pierādīta vai ka tie ir nepietiekami, lai pamatotu izņēmumu. Pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti Komisija var arī prasīt minētajai dalībvalstij, lai tā grozītu izņēmuma apjomu vai piemērotu to tikai tām lidostas daļām, attiecībā uz kurām norādīto ierobežojumu esība ir pierādīta.

8. Komisija lēmumu pieņem ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc attiecīgās dalībvalsts pilna paziņojuma iesniegšanas, un to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9. Šā panta 7. un 8. punktā minētos īstenošanas lēmumus pieņem saskaņā ar 43. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

10. Izņēmumi, ko dalībvalstis piešķir atbilstoši 1. punktam, nedrīkst pārsniegt trīs gadu termiņu, izņemot izņēmumus, ko piešķir atbilstoši 1. punkta b) vai c) apakšpunktam. Ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms minētā termiņa beigām attiecīgā dalībvalsts pieņem jaunu lēmumu par katru izņēmuma piešķiršanas pieprasījumu, kam piemēro arī šā panta noteikumus.

11. Izņēmumi, ko dalībvalstis piešķir atbilstoši 1. punkta b) vai c) apakšpunktam, nedrīkst pārsniegt divu gadu termiņu. Tomēr dalībvalsts drīkst saskaņā ar 1. punktā minētajiem apsvērumiem prasīt minētā termiņa vienreizēju pagarināšanu par diviem gadiem. Komisija lemj par šādu prasību. Īstenošanas lēmumu pieņem saskaņā ar 43. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. [Gr. 360]

15. pants

Apspriešanās ar apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem un lidostas izmantotājiem

Lidostas vadības dienests organizē procedūru, saskaņā ar kuru apspriežas par šīs regulas piemērošanu un kurā piedalās pats lidostas vadības dienests, lidostas izmantotāju komiteja un uzņēmumi, kas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus. Minētajā apspriešanā inter alia pārrunā to apkalpošanas uz zemes pakalpojumu cenu, attiecībā uz kuriem piešķirts izņēmums atbilstoši 14. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktam, un minēto pakalpojumu sniegšanas organizāciju. Apspriešanās sanāksmi organizē vismaz reizi gadā. Lidostas vadības dienests sanāksmes norisi reģistrē protokolā, ko nosūta Komisijai pēc tās pieprasījuma.

IV nodaļa

Apstiprināšanas procedūras

16. pants

Prasība iegūt atbilstošu apstiprinājumu, ko atzīst visās dalībvalstīs

1. Lidostās, kurās gada satiksmes intensitāte vismaz trīs secīgus gadus nav bijusi mazāka kā 2 miljoni pasažieru vai 50 000 tonnu kravas, Nevienam uzņēmumam nav atļauts sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus ne kā apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējam, ne kā apakšuzņēmējam vai kā izmantotājam, kas veic pašpakalpojumus, ja tam nav piešķirts atbilstošs apstiprinājums, Uzņēmums, kas atbilst šīs nodaļas prasībām, ir tiesīgs saņemt apstiprinājumu. ja dalībvalstis noteic, ka var veikt apkalpošanas uz zemes darbības tikai tad, ja ir iegūts tādas kompetentās iestādes (“apstiprinātājas iestādes”) apstiprinājums, kura ir neatkarīga no jebkāda lidostas vadības dienesta .

2. Katra dalībvalsts izraugās kompetentu iestādi (“apstiprinātāju iestādi”) vai pēc paziņošanas Komisijai sadarbojas ar citas dalībvalsts kompetento iestādi , kas ir neatkarīga no jebkura lidostas vadības dienesta un kas atbild par apstiprinājumu piešķiršanu apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanai.

3. Apstiprinātāja iestāde nepiešķir apstiprinājumus un nepatur tos spēkā, ja nav izpildīta kāda no šīs nodaļas prasībām. [Gr. 300]

17. pants

Nosacījumi apstiprinājuma piešķiršanai

1. Neskarot 16. pantu, dalībvalsts apstiprinātāja iestāde piešķir uzņēmumam apstiprinājumu, ja

(a) tas ir nodibināts un reģistrēts dalībvalstī;

(b) uzņēmuma struktūra ļauj apstiprinātājai iestādei īstenot šīs nodaļas noteikumus;

(c) tas atbilst 18. pantā paredzētajiem finansiālajiem nosacījumiem;

(d) tas atbilst 19. pantā noteiktajam labas reputācijas apliecinājumam personāla darba apstākļu kritērijiem un apmācības/kvalifikācijas programmai saskaņā ar 8. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 9. panta d) punktu un ievēro noteikumus nodarbinātības un sociālajā jomā atbilstoši 12. pantam ;

(e) tas atbilst 20. pantā noteiktajai personāla kvalifikācijas prasībai;

(f) tas atbilst 21. pantā noteiktajām prasībām attiecībā uz ekspluatācijas rokasgrāmatu;

(g) tas atbilst 22. pantā noteiktajām apdrošināšanas prasībām.

2. Šā panta 1. punkta a), c) un d) apakšpunktu nepiemēro pašpakalpojumus veicošiem lidostas izmantotājiem, kas nesniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus trešām personām. Lidostas izmantotājiem, kam izsniegts apstiprinājums pašpakalpojumu veikšanai, nav atļauts sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus trešām personām, pamatojoties uz šādu apstiprinājumu.

3. Uzņēmums, kas iesniedz pieteikumu apstiprinājuma saņemšanai vai ir saņēmis apstiprinājumu, ievēro visu to dalībvalstu noteikumus par sociālo aizsardzību, vides aizsardzību un lidostu drošību, kurās tas darbojas.

18. pants

Finansiālie nosacījumi apstiprinājuma saņemšanai

1. Uzņēmums, kas iesniedz pieteikumu apstiprinājuma saņemšanai, nav pakļauts maksātnespējas vai tamlīdzīgai procedūrai vai bankrota procedūrai.

2. Apstiprinātāja iestāde rūpīgi novērtē, vai uzņēmums, kas iesniedz pieteikumu apstiprinājuma saņemšanai, var pierādīt, ka

(a) tas 24 mēnešos no darbības uzsākšanas jebkurā laikā spēj izpildīt savas faktiskās un iespējamās saistības, kas noteiktas saskaņā ar reālistiskiem pieņēmumiem, un

(b) tas pirmos trīs darbības mēnešus, neņemot vērā ienākumus no tā darbības, spēj segt savas nemainīgās un pamatdarbības izmaksas, kas atbilst tā uzņēmējdarbības plānam un ir noteiktas saskaņā ar reālistiskiem pieņēmumiem.

3. Šā panta 1. punktā minētā novērtējuma nolūkā katrs pretendents iesniedz savus revidētos pārskatus par diviem iepriekšējiem finanšu gadiem.

4. Šā panta 2. punktā minētā novērtējuma nolūkā katrs pretendents iesniedz uzņēmējdarbības plānu vismaz par pirmajiem trīs darbības gadiem. Uzņēmējdarbības plānā sīki izklāsta arī pretendenta finansiālās saiknes ar jebkādu citu komercdarbību, kurā pretendents ir iesaistīts tieši vai ar citu saistītu uzņēmumu starpniecību. Pretendents arī iesniedz visu svarīgo informāciju, jo īpaši šādus datus:

(a) plānoto bilanci, iekļaujot peļņas un zaudējumu aprēķinu, par nākamajiem trīs gadiem;

(b) plānotās naudas plūsmas pārskatus un likviditātes plānus par pirmajiem trīs darbības gadiem;

(c) sīkas ziņas par aprīkojuma pirkšanas/nomas finansēšanu, nomas gadījumā iekļaujot katra līguma noteikumus un nosacījumus, ja piemērojams.

19. pants

Labas reputācijas apliecinājums

1. Uzņēmums, kas iesniedz pieteikumu apstiprinājuma saņemšanai, iesniedz apliecinājumu par to, ka tas pēdējā gadā ir samaksājis nodokļus un sociālā nodrošinājuma iemaksas dalībvalstīs, kurās tas veic darbību, vai – ja tas Savienībā darbību neveic – tā izcelsmes valstī.

2. Uzņēmums arī iesniedz apliecinājumu par to, ka personām, kas nepārtraukti un faktiski pārvaldīs uzņēmuma darbību, ir laba reputācija vai ka tās nav atzītas par bankrotējušām. Apstiprinātāja iestāde kā pietiekamu apliecinājumu attiecībā uz dalībvalstu pilsoņiem atzīst uzrādītos dokumentus, ko izsniegušas kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā uzņēmums ir nodibināts un reģistrēts, vai dalībvalstī, kurā ir personas pastāvīgā dzīvesvieta, un kas apliecina, ka minētās prasības ir ievērotas.

3. Ja dalībvalsts, kurā uzņēmums ir nodibināts un reģistrēts, vai dalībvalsts, kurā ir attiecīgās personas pastāvīgā dzīvesvieta, neizsniedz 2. punktā minētos dokumentus, šādus dokumentus aizstāj ar zvērestu vai – dalībvalstīs, kurās nav noteikumu par zvērestu, – ar svinīgu solījumu, ko attiecīgā persona dod kompetentai tiesas vai administratīvajai iestādei, vai – attiecīgā gadījumā – notāram vai kvalificētai profesionālai organizācijai dalībvalstī, kurā uzņēmums ir nodibināts un reģistrēts, vai dalībvalstī, kurā ir attiecīgās personas pastāvīgā dzīvesvieta. Šāda iestāde, notārs vai kvalificēta profesionāla organizācija izsniedz apliecinājumu par zvēresta vai svinīgās deklarācijas autentiskumu. [Gr. 301]

20. pants

Personāla kvalifikācija

Uzņēmums, kas iesniedz pieteikumu apstiprinājuma saņemšanai, pierāda, ka tā darbiniekiem ir kvalifikācija, profesionālā pieredze un darba stāžs, kas nepieciešams tās darbības veikšanai, par kuru tas iesniedz vai ir iesniedzis pieteikumu. Konkrētās prasības par kvalifikāciju, profesionālo pieredzi un darba stāžu katrai lidostai nosaka un pamato attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes sadarbībā ar lidostas vadības dienestu un attiecīgajiem sociālajiem partneriem. Dalībvalstu kompetentās iestādes uzrauga šo prasību piemērošanu. Turklāt vispārējos mācību standartus apkalpošanas uz zemes pakalpojumu jomas personālam Savienības līmenī nosaka kompetenta Savienības iestāde, kompetentās dalībvalstu iestādes, lidostu operatori un sociālie partneri. Kad ir izstrādāti Savienības obligātie standarti izglītības un apmācības jomā, dalībvalstis tos īsteno un uzrauga, lai visā Savienībā nodrošinātu iespējami augstus drošības standartus. [Gr. 302]

21. pants

Ekspluatācijas rokasgrāmata

Uzņēmums, kas iesniedz pieteikumu apstiprinājuma saņemšanai, iesniedz ekspluatācijas rokasgrāmatu attiecībā uz konkrētajām darbībām, kurā ietverta šāda informācija:

(a) organizācijas shēma, vadības personāls, atbildības un pienākumu apraksts, pārskatatbildība;

(b) spēja efektīvi darboties lidostā;

(c) aprīkojuma politika;

(d) kvalifikācijas prasības personālam, kā arī atbilstošās apmācības prasības un mācību plāns;

(da) procedūras nelaimes gadījumu darbā un traumu novēršanai; [Gr. 303]

(e) drošuma un kvalitātes pārvaldības procedūras;

(f) standarta darbības procedūras, tostarp koordinācija ar lidostas izmantotājiem un lidostas vadības dienestiem, ar konkrētiem klientiem saistītu darbību un īpašu darbības procedūru koordinācija;

(g) politika reaģēšanai ārkārtas gadījumos;

(h) drošības pārvaldības procedūras.

22. pants

Apdrošināšanas prasības

1. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju un lidostas izmantotāju, kas veic pašpakalpojumus Savienībā, atbildību apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanā apdrošina attiecībā uz zaudējumiem, kuri tiek radīti dalībvalsts teritorijā un par kuriem ir tiesības saņemt kompensāciju.

1a. Šā panta 1. punktā paredzētā apdrošināšana garantē kopēju kompensāciju par zaudējumiem, kuri ciesti tāda medicīniskā aprīkojuma vai palīgiekārtu bojājumu vai nozaudēšanas dēļ, kuras izmanto invalīdi vai personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām. [Gr. 304]

2. Komisija ir pilnvarota nosaka noteikt sīkāku kārtību attiecībā uz apdrošināšanas prasībām un minimālajām summām, pieņemot deleģētu aktu saskaņā ar 42. pantu. [Gr. 305]

23. pants

Apstiprinājuma spēkā esība

1. Apstiprinājums ir spēkā piecus gadus 10 gadus . [Gr. 306]

1.a Apstiprinājums beidzas vai tiek apturēts gadījumā, ja nav ievēroti 34. un 40. panta noteikumi. Ja apstiprināšanas procedūras laikā 34. un 40. pants nav ievērots, apstiprinājumu nepiešķir. [Gr. 307]

2. Apstiprinājums ir spēkā attiecībā uz tajā norādītajām pakalpojumu kategorijām un/vai apakškategorijām.

3. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs vienmēr spēj pēc pieprasījuma pierādīt kompetentajai apstiprinātājai iestādei, ka tas atbilst visām šīs nodaļas prasībām.

4. Apstiprinātāja iestāde uzrauga atbilstību šīs nodaļas prasībām. Tā noteikti pārbauda atbilstību minētajām prasībām šādos gadījumos:

(a) kad ir aizdomas par iespējamu problēmu, vai

(b) pēc citas dalībvalsts apstiprinātājas iestādes pieprasījuma, vai

(c) pēc Komisijas pieprasījuma.

5. Apstiprinājumu atkārtoti izskata jauna apstiprinājuma saņemšanai, ja apkalpošanas uz zemes pakalpojumu uzņēmums:

(a) divpadsmit mēnešos pēc apstiprinājuma piešķiršanas nav uzsācis darbību vai

(b) ir pārtraucis darbību uz vairāk nekā divpadsmit mēnešiem.

6. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu uzņēmums informē apstiprinātāju iestādi:

(a) iepriekš par jebkurām būtiskām izmaiņām tā darbības apjomā;

(b) gadījumā, ja pret to tiek ierosināta maksātnespējas procedūra.

24. pants

Apstiprinājuma atsaukšana

1. Apstiprinātāja iestāde var jebkurā laikā atsaukt apstiprinājumu, ja apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs vai lidostas izmantotājs, kas veic pašpakalpojumus, paša vainas dēļ neatbilst šīs nodaļas kritērijiem. Atsaukšanas iemeslus paziņo attiecīgajam pakalpojumu sniedzējam vai pašpakalpojumus veicošajam lidostas izmantotājam, kā arī apstiprinātājām iestādēm pārējās dalībvalstīs.

2. Apstiprinātāja iestāde atsauc apstiprinājumu, ja apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs apzināti vai neapdomīgi sniedz apstiprinātājai iestādei nepatiesu informāciju par kādu svarīgu jautājumu.

2.a Regulas 34. un 40. panta neievērošanas rezultātā apstiprinājums automātiski tiek anulēts, apturēts vai netiek piešķirts. [Gr. 308]

25. pants

Lēmumi par apstiprinājumiem

1. Lēmumu par pieteikumu apstiprinātāja iestāde pieņem pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tam, kad iesniegta visa nepieciešamā informācija, ņemot vērā visus pieejamos pierādījumus. Lēmumu paziņo pieteikuma iesniedzējam un apstiprinātājām iestādēm pārējās dalībvalstīs. Atteikumā norāda tā iemeslus.

1.a Apstiprinājuma piešķiršanas procedūra ir pārredzama un nediskriminējoša, un praksē tā nedrīkst pārsniegt šīs regulas noteikumus attiecībā uz tirgus pieejamības vai pašpakalpojumu veikšanas brīvības samazināšanu. [Gr. 309]

2. Apstiprinājumu var nepiešķirt tikai tad, ja apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs vai lidostas izmantotājs, kas veic pašpakalpojumus, paša vainas dēļ neatbilst šajā nodaļā noteiktajiem kritērijiem un neievēro 34. un 40. pantu . [Gr. 310]

3. Apstiprinātāja iestāde publisko apstiprinājumu piešķiršanas un atsaukšanas kārtību un informē par to Komisiju.

26. pants

Apstiprinājumu savstarpēja atzīšana

Apstiprinājums, kas izsniegts dalībvalstī saskaņā ar šo nodaļu, ļauj uzņēmumam sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus kā apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējam vai kā lidostas izmantotājam, kas veic pašpakalpojumus, visās dalībvalstīs, ievērojot apstiprinājumā paredzētos nosacījumus un neskarot tirgus pieejamības ierobežojumus, kas noteikti, ievērojot 6. un 14. pantu.

V nodaļa

Lidostas un centralizētās infrastruktūras vadības dienestu pienākums

27. pants

Piekļuve centralizētām infrastruktūrām un objektiem

1. Šo pantu piemēro tikai tām lidostām, kurās gada satiksmes intensitāte vismaz iepriekšējos trīs gados nav bijusi mazāka par diviem miljoniem pasažieru vai 50 000 tonnu kravas.

2. Lidostas vadības dienests publicē lidostā esošo centralizēto infrastruktūru sarakstu , ja tas vēl nav izdarīts . [Gr. 311]

3. Centralizēto infrastruktūru pārvaldību var uzticēt lidostas vadības dienestam vai citai iestādei, kas var noteikt, ka apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem un lidostas izmantotājiem, kas veic pašpakalpojumus, ir obligāti jāizmanto šīs infrastruktūras. Šādu infrastruktūru pārvaldību īsteno pārredzami, objektīvi un nediskriminējoši.

4. Lidostas vadības dienests vai, attiecīgā gadījumā, valsts iestāde vai jebkura cita iestāde, kas kontrolē lidostas vadības dienestu, objektīvi un pēc apspriešanās ar lidostas izmantotāju komiteju un uzņēmumiem, kas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, lemj par infrastruktūrām, kas ir jācentralizē. Lidostas vadības dienests vai, attiecīgā gadījumā, valsts iestāde vai jebkura cita iestāde, kas kontrolē lidostas vadības dienestu, nodrošina, lai visas infrastruktūras vai objekti, uz kuriem attiecas “centralizētas infrastruktūras” definīcija, tiktu apzīmēti kā tādi un lai attiecībā uz minētajām infrastruktūrām vai objektiem tiktu ievērotas šajā nodaļā noteiktās prasības.

5. Ja lidostas izmantotāju komiteja nepiekrīt lidostas vadības dienesta lēmumam centralizēt vai necentralizēt infrastruktūru vai centralizācijas apjomam, tā var lūgt attiecīgās dalībvalsts neatkarīgo uzraudzības iestādi izlemt , atbilstošās kompetentās struktūras vai iestādes, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2009/12/EK 6. panta 5. punktu un 11. panta 2. punktu, pārbaudīt lidostas vadības dienesta pieņemtā lēmuma pamatojumu, lai noskaidrotu, vai pamatojums ir derīgs. [Gr. 312]

6. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem un lidostas izmantotājiem, kas veic pašpakalpojumus, ir brīva piekļuve lidostas infrastruktūrām, centralizētām infrastruktūrām un lidostas objektiem, ciktāl tas nepieciešams, lai tie varētu veikt savu darbību. Lidostas vadības dienests vai, attiecīgā gadījumā, centralizētās infrastruktūras vadības dienests, vai, attiecīgā gadījumā, valsts iestāde vai jebkura cita iestāde, kas kontrolē lidostas vadības dienestu vai, attiecīgā gadījumā, centralizētās infrastruktūras vadības dienestu, var šādai piekļuvei piemērot nosacījumus, kas ir atbilstīgi, objektīvi, pārredzami un nediskriminējoši.

7. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem pieejamo platību lidostā sadala starp dažādajiem apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem un lidostas izmantotājiem, kas veic pašpakalpojumus, tostarp jaunienācējiem, ciktāl tas nepieciešams, lai tie varētu īstenot savas tiesības un lai būtu iespējama faktiska un godīga konkurence, pamatojoties uz atbilstīgiem, objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem noteikumiem un kritērijiem. Vajadzības gadījumā lidostas vadības dienests šo platību var atgūt un pārdalīt. [Gr. 313]

8. Ja lēmums par centralizētās infrastruktūras darbības jomu tiek iesniegts neatkarīgajai uzraudzības iestādei saskaņā ar šā panta 5. punktu, piemēro Direktīvas 2009/12/EK 6. pantā 6. panta 3., 4. vai 5. punktā noteikto procedūru. [Gr. 314]

28. pants

Maksa par centralizētām infrastruktūrām un lidostas objektiem [Gr. 315]

1. Šo pantu piemēro tikai tām lidostām, kurās gada satiksmes intensitāte vismaz iepriekšējos trīs gados nav bijusi mazāka par diviem miljoniem pasažieru vai 50 000 tonnu kravas.

2. Ja par centralizētās infrastruktūras vai lidostas objektu izmantošanu piemēro maksu, lidostas vadības dienests vai, attiecīgā gadījumā, centralizētās infrastruktūras vadības dienests nodrošina, lai maksas apmērs tiktu noteikts, pamatojoties uz atbilstīgiem, objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem.

3. Lidostas vadības dienests vai, attiecīgā gadījumā, centralizētās infrastruktūras vadības dienests ir tiesīgs atgūt savas izmaksas un gūt pamatotu peļņu no aktīviem, pamatojoties uz iekasēto maksu. Maksa ir atlīdzība par infrastruktūru vai pakalpojumu. [Gr. 316]

4. Jebkura veida maksu, kas minēta 1. punktā, nosaka attiecīgās individuālās lidostas līmenī pēc apspriešanās ar lidostas izmantotāju komiteju un uzņēmumiem, kas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus minētajā lidostā. Lidostas vadības dienests vai, attiecīgā gadījumā, centralizētās infrastruktūras vadības dienests katru gadu sniedz lidostas izmantotāju komitejai un uzņēmumiem, kas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus lidostā, informāciju par komponentiem, pamatojoties uz kuriem tiek noteikta maksa , ar nosacījumu, ka visas iepriekš minētās personas apņemas vienmēr ievērot stingru konfidencialitāti attiecībā uz šo informāciju . Informācijā iekļauj vismaz: [Gr. 317]

(a) to dažādu pakalpojumu un infrastruktūras sarakstu, kurus nodrošina par maksu;

(b) maksas noteikšanas metodoloģiju;

(c) vispārējo izmaksu struktūru attiecībā uz aprīkojumu un pakalpojumiem, uz ko attiecas maksa;

(d) ieņēmumus no dažādiem maksas veidiem un to pakalpojumu kopējās izmaksas, uz kuriem šāda maksa attiecas, un peļņu no aktīviem; [Gr. 318]

(e) jebkādu valsts iestāžu finansējumu aprīkojumam un pakalpojumiem, uz ko attiecas maksa;

(ea) prognozes par situāciju lidostā attiecībā uz maksu par apkalpošanu uz zemes, satiksmes pieaugumu un ierosinātajiem ieguldījumiem infrastruktūrā; [Gr. 319]

(f) jebkuru būtisku ierosināto ieguldījumu paredzamo ietekmi uz lidostas kapacitāti.

5. Lidostas vadības dienests publicē maksas apmēru, tostarp sīki izstrādātu sniegto pakalpojumu sarakstu, lai pierādītu, ka jebkuru maksu, kas iekasēta par centralizētu infrastruktūru nodrošināšanu, par platību apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanai un par svarīgiem pakalpojumiem, kas saistīti ar apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanu, izmanto vienīgi, lai pilnībā vai daļēji atgūtu visas saistītās izmaksas. Attiecīgā gadījumā centralizētās infrastruktūras vadības dienests paziņo lidostas vadības dienestam maksas apmēru, tostarp sīki izstrādātu sniegto pakalpojumu sarakstu. [Gr. 320]

5a. Ja tādu lidostas objektu izmantošana, kas nav centralizētā infrastruktūra, ir saistīta ar maksu iekasēšanu, šo maksu nosaka saskaņā ar atbilstošiem, objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem.

Kā noteikts Direktīvā 2009/12/EK, dalībvalstis ir tiesīgas atļaut lidostas vadības dienestam, kas atbild par lidostas tīklu, piemērot vienotu un pārredzamu maksu sistēmu. [Gr. 321]

6. Ja lidostas izmantotāju komiteja nepiekrīt lidostas vadības dienesta vai, attiecīgā gadījumā, centralizētās infrastruktūras vadības dienesta noteiktajai maksai, tā var lūgt attiecīgās dalībvalsts neatkarīgo uzraudzības iestādi , atbilstošās struktūras vai iestādes, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2009/12/EK 6. panta 5. punktu un 11. panta 2. punktu, izlemt par maksas apmēru. [Gr. 322]

7. Ja lēmums iebildums par maksas apmēriem tiek iesniegts neatkarīgajai uzraudzības iestādei saskaņā ar šā panta 6. punktu, piemēro Direktīvas 2009/12/EK 6. pantā noteikto procedūru. lēmums par maksas apmēriem nav spēkā, kamēr šo lietu neizskata neatkarīgā uzraudzības iestāde . Ja neatkarīgā uzraudzības iestāde apstiprina infrastruktūras vadības dienesta lēmumu par apkalpošanas uz zemes pakalpojumu maksu apmēru, tad var iekasēt pēc sākotnējā lēmuma pieņemšanas noteiktās maksas. [Gr. 323]

29. pants

Juridiska nošķiršana

1. Lidostās, kurās gada satiksmes intensitāte vismaz iepriekšējo trīs gadu laikā nav bijusi mazāka par 2 miljoniem pieciem miljoniem pasažieru vai 50 000 tonnu kravas, lidostas vadības dienests vai centralizētās infrastruktūras vadības dienests dienestam , ja tas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus trešām personām, izveido atsevišķu juridisku personu šādu jānodrošina stingra grāmatvedības nodalīšana starp apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanai sniegšanu un citam tā iespējamām darbībām . Šāda juridiska persona tās juridiskās formas, organizācijas un lēmumu pieņemšanas ziņā

To struktūru grāmatvedības uzskaite , kas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, ir neatkarīga atdalīta no jebkuras jebkādas citas struktūras grāmatvedības uzskaites , kas saistīta ar lidostas infrastruktūras pārvaldību, ja lidostas vadības dienests sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus trešām personām, un no jebkuras struktūras, kas saistīta ar centralizētu infrastruktūru, ja centralizētās infrastruktūras vadības dienests sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus trešām personām.

2. Lidostās, kurās gada satiksmes intensitāte vismaz iepriekšējo trīs gadu laikā nav bijusi mazāka par 2 miljoniem pieciem miljoniem pasažieru vai 50 000 tonnu kravas, personas, kas ir atbildīgas par lidostas infrastruktūras pārvaldību vai centralizētās infrastruktūras pārvaldību, nedrīkst ne tieši, ne netieši piedalīties tā neatkarīgā uzņēmuma struktūrās, kurš sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus.

3. Juridiskā persona Struktūras , kas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, kā minēts 1. punktā, nedrīkst saņemt finansiālas šķērssubsīdijas no aeronavigācijas darbībām, kas saistītas ar lidostas infrastruktūras pārvaldību, gadījumā, kad lidostas vadības dienests sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, vai no aeronavigācijas darbībām, kas saistītas ar centralizētas infrastruktūras pārvaldību, gadījumā, kad centralizētās infrastruktūras vadības dienests sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, ja šādas šķērssubsīdijas tās ļautu juridiskajai personai, kas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, samazināt maksu, ko tā tās iekasē no trešām personām par saviem apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem.

4. Šajā pantā lidostas vadības dienesta “aeronavigācijas darbības” ir jebkura darbība, ko lidostas vadības dienests veic savā attiecīgajā lidostā un kas ir saistīta ar pakalpojumu vai infrastruktūru nodrošināšanu lidostas izmantotājiem, apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem to gaisa transporta darbībās vai aviopasažieriem, kuri izmanto lidostu, piemēram, lidostas nodevu iekasēšana, infrastruktūru un objektu piešķiršana vai drošības un drošuma pasākumi lidostā. Ar aeronavigāciju nesaistītas darbības ir darbības ar nekustamo īpašumu vai jebkuras darbības citā nozarē, kas nav gaisa transports.

5. Noslēdzot katru finanšu gadu, neatkarīgs revidents izvērtē situāciju pārbauda nodalītos grāmatvedības norēķinus un publiski paziņo apstiprina , ka šāda finansiāla šķērssubsidēšana no aeronavigācijas darbībām 3. punkta nozīmē nav notikusi. Ja juridiskā persona struktūra , kas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, saņem šķērssubsīdijas no darbībām, kas nav saistītas ar aeronavigācijas darbībām, struktūra, kas pārvalda lidostas infrastruktūru, vai struktūra, kas pārvalda centralizēto infrastruktūru, pierāda, ka tas ir saskaņā ar 3. punktu. [Gr. 324]

VI nodaļa

Darbību un kvalitātes koordinācija

30. pants

Lidostas vadības dienesta nozīme apkalpošanas uz zemes pakalpojumu koordinācijā

1. Lidostas vadības dienests ir atbildīgs par apkalpošanas uz zemes pakalpojumu pienācīgu koordināciju savā lidostā. Lidostas vadības dienests kā virszemes darbību koordinators jo īpaši nodrošina, lai apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju un pašpakalpojumus veicošo lidostas izmantotāju darbības un centralizētās infrastruktūras nodrošināšana atbilstu lidostas profesionālās ētikas normām, kas noteiktas 31. pantā.

Lidostas vadības dienests ir pilnvarots ieviest šīs profesionālās ētikas normas. Pieņemtie pasākumi ir pārredzami, samērīgi un nediskriminējoši.

Ja lidostas vadības dienests sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus vai tieši vai netieši kontrolē uzņēmumu, kurš tos sniedz, neatkarīga uzraudzības iestāde uzrauga apkalpošanas uz zemes pakalpojumu pienācīgu koordināciju un to, lai lidostas vadības dienests ieviestu profesionālās ētikas normas.

2. Turklāt lidostās, kurās gada satiksmes intensitāte vismaz trīs secīgus gadus nav bijusi mazāka par pieciem miljoniem pasažieru vai 100 000 tonnu kravas:

(a) apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju un pašpakalpojumus veicošo lidostas izmantotāju darbības un centralizētās infrastruktūras nodrošināšana atbilst 32. pantā noteiktajiem obligātajiem kvalitātes standartiem;

(b) lidostas vadības dienests nodrošina, lai tiktu sagatavots atbilstošs ārkārtas rīcības plāns apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēju un pašpakalpojumus veicošo lidostas izmantotāju darbībām un lai šīs darbības tiktu koordinētas, turklāt, ja iespējams, izmantojot kopīgas lēmumu pieņemšanas mehānismu un atbilstošu ārkārtas rīcības plānu.

3. Šā panta noteikumi neskar Savienības konkurences noteikumus.

4. Lidostas vadības dienests iesniedz Eirokontroles Darbības izvērtēšanas iestādei gada ziņojumu par 2. punktā noteikto pasākumu piemērošanu. Darbības izvērtēšanas iestāde iesniedz konsolidētu ziņojumu Komisijai.

5. Lidostas vadības dienests informē valsts apstiprinātāju iestādi par ikvienu problēmu savā lidostā saistībā ar apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem vai lidostas izmantotājiem, kas veic pašpakalpojumus , vai saistībā ar centralizētās infrastruktūras nodrošināšanu . [Gr. 325]

30.a pants

Tādas kontaktpersonas klātbūtne, kura pārstāv katru gaisa pārvadātāju

Katram gaisa pārvadātājam ir kontaktpersona vai tam ir jābūt juridiski pārstāvētam lidostās, kuru gada satiksmes apjoms ir vairāk nekā divi miljoni pasažieru. Šī kontaktpersona, kas var būt apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēja palīgs, ir pilnvarota gaisa pārvadātāja vārdā uzņemties finansiālas, operacionālas un juridiskas saistības attiecīgajā lidostā. [Gr. 326]

31. pants

Profesionālās ētikas normas

1. Šajā pantā “profesionālās ētikas normas” ietver jebkurus noteikumus, ko paredzējis lidostas vadības dienests, valsts iestāde vai jebkura cita iestāde, kura kontrolē lidostu, lai nodrošinātu tās pienācīgu darbību.

2. Dalībvalsts, lidostas vadības dienests, valsts iestāde vai jebkura cita iestāde, kura kontrolē lidostu, pēc apspriešanās ar lidostas izmantotāju komiteju un uzņēmumiem, kas sniedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumus, var noteikt profesionālās ētikas normas , lai lidosta pienācīgi funkcionētu . [Gr. 327]

3. Profesionālās ētikas normas atbilst šādiem principiem:

(a) tās nediskriminējoši piemēro dažādajiem apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem un lidostas izmantotājiem;

(b) tās ir saistītas ar iecerēto mērķi;

(c) tās nedrīkst praksē mazināt piekļuvi tirgum vai pašpakalpojumu veikšanas brīvību vairāk, nekā tas paredzēts šajā regulā. Tomēr jo īpaši gadījumā, kad 34. un 40. panta noteikumi tiek pārkāpti, tirgus pieejamība vai pašpakalpojumu veikšanas brīvība vienmēr ir jāierobežo. Regulas 34. un 40. panta prasību neievērošanas rezultātā licence automātiski tiek anulēta, apturēta vai netiek izsniegta. [Gr. 328]

(ca) lidostas vadības dienests, kompetentā iestāde vai cita struktūra, kas ir atbildīga par lidostas uzraudzību, var brīvi izvēlēties atbilstošus līdzekļus un instrumentus, lai piemērotu sankcijas par profesionālās ētikas normu pārkāpumiem vai norādījumu nepildīšanu. Šādos atbilstošajos līdzekļos noteikti ir iekļauti līgumsodi. [Gr. 329]

4. Dalībvalsts attiecīgā gadījumā Pēc lidostas vadības dienesta priekšlikuma var dalībvalsts : [Gr. 330]

(a) aizliegt nosaka naudas sodu, ierobežo vai aizliedz apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējam vai lidostas izmantotājam, kas veic pašpakalpojumus, sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus vai veikt pašpakalpojumus, ja attiecīgais pakalpojumu sniedzējs vai izmantotājs neievēro profesionālās ētikas normas. Dalībvalstis pieņem lēmumu, ievērojot šā punkta noteikumus, divu mēnešu laikā pēc priekšlikuma, ko ierosinājis lidostas vadības dienests, saņemšanas ; [Gr. 331]

(b) pieprasīt, lai apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji lidostā godīgi un nediskriminējoši piedalītos valsts normatīvajos aktos noteikto sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildē, ieskaitot pienākumu nodrošināt nepārtrauktu pakalpojumu sniegšanu.

32. pants

Obligātie kvalitātes standarti

1. Šajā pantā “obligātie kvalitātes standarti” ir obligātās kvalitātes līmeņa prasības, ko piemēro apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem.

2. Lidostās, kurās gada satiksmes intensitāte vismaz iepriekšējo trīs gadu laikā nav bijusi mazāka par pieciem miljoniem pasažieru vai 100 000 tonnu kravas, lidostas vadības dienests vai, attiecīgā gadījumā, valsts iestāde vai jebkura cita iestāde, kas kontrolē lidostu, pēc apspriešanās ar lidostas izmantotāju komiteju nosaka obligātos kvalitātes standartus apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanai un centralizētajai infrastruktūrai . Lidostas vadības dienesta noteiktos obligātos kvalitātes standartus nekavējoties paziņo Komisijai un dara zināmus kompetentajai valsts iestādei, kas attiecīgā gadījumā var prasīt šos standartus pārskatīt.

Šie standarti atbilst lidostas ekspluatanta un attiecīgo aviopārvadātāju drošības noteikumiem, prasībām un vadības sistēmām, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulā (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (12).

3. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji un , un lidostas vadības dienests vai attiecīgā gadījumā centralizētās infrastruktūras vadības dienests un lidostas izmantotāji, kas veic pašpakalpojumus, ievēro minētos obligātos kvalitātes standartus. Turklāt lidostas izmantotāji un apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji , kā arī lidostas vadības dienests vai attiecīgā gadījumā centralizētās infrastruktūras vadības dienests ievēro obligātos kvalitātes standartus līgumattiecībās starp tiem .

4. Obligātie kvalitātes standarti attiecas jo īpaši uz šādām jomām: darbības efektivitāte, personāla apmācība, pienācīgs aprīkojums , informācijas nodrošināšana un palīdzība pasažieriem, jo īpaši, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 261/2004 (13) un (EK) Nr. 1107/2006, kopīga lēmumu pieņemšana, drošība, drošums, pasākumi ārkārtas gadījumos un vide atbilstība vides prasībām .

5. Obligātie kvalitātes standarti ir taisnīgi, pārredzami, nediskriminējoši un neskar piemērojamos Savienības tiesību aktus, tostarp Regulu (EK) Nr. 261/2004 un (EK) Nr. 1107/2006. Tie ir atbilstīgi, samērīgi un būtiski attiecībā uz lidostas darbību kvalitāti. Šajā ziņā pienācīgi ņem vērā muitas, lidostas drošības un imigrācijas procedūru kvalitāti.

6. Obligātie kvalitātes standarti atbilst Komisijas Ia pielikumā noteiktajām specifikācijām. Komisija ir pilnvarota pieņemt šādas specifikācijas, izmantojot deleģētus aktus saskaņā ar 42. pantu.

7. Pirms šādu standartu noteikšanas lidostas vadības dienests apspriežas ar lidostas izmantotāju komiteju un apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem Attiecīgās dalībvalsts kompetentā valsts iestāde vai nu uzreiz, vai arī pēc lidostas vadības dienesta paziņojuma nosaka atbilstošas sankcijas, ja netiek ievēroti obligātie kvalitātes standarti. To dara saskaņā ar turpmāk izklāstīto procedūru:

— ja apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji vai pašpakalpojumus veicošie lidostas izmantotāji neievēro obligātos kvalitātes standartus, lidostas vadības dienests nekavējoties informē pakalpojumu sniedzēju vai lidostas izmantotāju par pieļautajiem pārkāpumiem un tam paziņo kritēriju sarakstu, kuri jāievēro. Lidostas vadības dienests informē arī lidostas izmantotāju komiteju un kompetento dalībvalsts iestādi par minēto standartu neievērošanu;

— ja sešus mēnešus pēc tam, kad kritēriju saraksts ir nosūtīts, apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs vai pašpakalpojumus veicošais lidostas izmantotājs pilnībā neievēro obligātos kvalitātes standartus, lidostas vadības dienests pēc apspriešanās ar lidostas izmantotāju komiteju var prasīt, lai attiecīgā dalībvalsts apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējam vai pašpakalpojumus veicošajam lidostas izmantotājam nosaka naudas sodu vai aizliedz tam daļēji vai pilnībā sniegt apkalpošanas uz zemes pakalpojumus konkrētajā lidostā vai visā attiecīgās dalībvalsts teritorijā. Komisijai un attiecīgajai valsts iestādei nekavējoties paziņo par visiem pasākumiem, ko dalībvalsts veic, reaģējot uz šādu lidostas vadības dienesta pieprasījumu.

7.a Lidostas vadības dienests nosaka to darbību veidu un apjomu, uz kurām lidostā, kuras vadību šis dienests nodrošina, attiecas katrs no obligāto kvalitātes standartu kritērijiem. Lidostas vadības dienests apspriežas ar lidostas izmantotāju komiteju par šo standartu atbilstības novērtēšanas definīciju, apjomu un metodi. Pirms šo standartu ieviešanas visi apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji un pašpakalpojumus veicošie lidostas izmantotāji tiek apmācīti, lai nodrošinātu, ka tie spēj pienācīgi novērtēt atbilstību obligāto kvalitātes standartu kritērijiem.

7.b Vismaz vienu reizi gadā lidostas vadības dienests paziņo lidostas izmantotāju komitejai, kādā mērā apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji un pašpakalpojumus veicošie lidostas izmantotāji atbilst spēkā esošajiem obligātajiem kvalitātes standartiem.

7.c Neskarot 1. līdz 7. punktu, lidostas vadības dienests, kad tas novērtē apkalpošanas uz zemes pakalpojumu atbilstību obligātajiem kvalitātes standartiem, pievērš uzmanību drošībai un veic piemērotus pasākumus saskaņā ar standarta procedūrām, ja tas uzskata, ka lidostas drošība ir apdraudēta.

7.d Visi obligātie kvalitātes standarti, tostarp kvantitatīvie kritēriji, ja tie jāpiemēro, ir publiski pieejami. Pirms jebkādas obligāto kvalitātes standartu atjaunināšanas vai grozīšanas lidostas vadības dienests apspriežas ar lidostas izmantotāju komiteju un apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojas lidostā. [Gr. 332]

33. pants

Pienākums ziņot par apkalpošanas uz zemes pakalpojumu efektivitāti

1. Lidostās, kurās gada satiksmes intensitāte vismaz trīs secīgus gadus nav bijusi mazāka kā 5 miljoni pasažieru vai 100 000 tonnu kravas, apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji un lidostas izmantotāji, kas veic pašpakalpojumus, ziņo Komisijai par to darbības efektivitāti.

2. Komisija ir pilnvarota noteikt sīkāku kārtību attiecībā uz sniedzamo ziņojumu saturu un izplatīšanu, pieņemot deleģētu aktu saskaņā ar 42. pantu. [Gr. 333]

34. pants

Apmācība

1. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji un lidostas izmantotāji, kas veic pašpakalpojumus, nodrošina, lai visi to darbinieki, kas iesaistīti apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanā, tostarp vadības pārstāvji un pārraugi, regulāri izietu īpašu profesionālu un periodisku Eiropas līmenī saskaņotu apmācību, lai varētu veikt tiem uzticētos uzdevumus un novērst negadījumus un traumas . Kompetenta Savienības iestāde vai struktūra sadarbībā ar kompetentām dalībvalstu iestādēm, lidostu ekspluatantiem un sociālajiem partneriem nosaka vērienīgus un saistošus obligātos standartus, ar kuriem nodrošināt darbinieku izglītības un apmācības visaugstāko kvalitāti apkalpošanas uz zemes pakalpojumu nozarē. Šos standartus regulāri atjaunina un pilnveido, lai uzlabotu darbību kvalitāti uzticamības, noturības, drošības un drošuma ziņā un radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp uzņēmumiem. Kompetentās dalībvalstu iestādes, izmantojot atbilstošus līdzekļus, uzrauga atbilstību izglītības un apmācības standartiem. Attiecīgajiem pakalpojumu sniedzējiem akreditāciju aptur, atceļ vai nepiešķir līdz laikam, kad prasītos standartus attiecīgajā lidostā ievēro. Šīs procedūras mērķis ir uzturēt Eiropas gaisa satiksmes drošību. Var paredzēt regulāras mācības, kuru izmaksas sedz attiecīgie apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji un pašpakalpojumus veicošie lidostas izmantotāji. [Gr. 334]

2. Ikviens darbinieks, kas iesaistīts apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanā, regulāri iziet vismaz divu dienu apmācību teorētisko un praktisko pamatmācības kursu , kā arī apmācības kursu, kas saistīts ar darbiniekam uzticētajiem pienākumiem. Dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbībā ar lidostu operatoriem un attiecīgajiem sociālajiem partneriem sīkāk precizē lidostai specifisku papildu apmācību un šādas papildu apmācības biežumu un minimālo ilgumu. Praktiska un teorētiska pārbaudījuma nokārtošana apliecina, ka ir iegūtas atbilstīgas prasmes un zināšanas. Apmācības izdevumus pilnībā sedz darba devējs. Ikviens darbinieks iziet atbilstošu apmācību, pirms tas uzsāk jaunu darbu vai kad tam tiek uzticēts jauns pienākums jauna uzticētā pienākuma izpildi . [Gr. 335]

3. Pārbaudījumu un mācību kursu konkrētais saturs, kā arī to pienācīga norise ir saskaņota Eiropas līmenī, un to reglamentē un uzrauga kompetentās dalībvalstu iestādes. Ja tas ir būtiski attiecībā uz konkrēto apkalpošanas uz zemes pakalpojumu darbību, apmācībā un pārbaudījumos ietver vismaz šādus jautājumus: [Gr. 336]

(a) drošība, tostarp drošības kontrole, darbību drošība, drošības aprīkojums un drošības apdraudējumu pārvaldība;

(b) bīstamas preces;

(c) kontrolējamās teritorijas drošība, tostarp drošības filozofija, drošības noteikumi, apdraudējumi, cilvēkfaktori, kontrolējamās teritorijas marķējumi un zīmes, avārijas situācijas, FOD novēršana, individuālā aizsardzība, avārijas, incidenti un bīstama savstarpēja tuvošanās, un kontrolējamās teritorijas drošības uzraudzība;

(d) kontrolējamās teritorijas transportlīdzekļu vadītāju apmācība, tostarp vispārīga atbildība un procedūras (procedūras samazinātas redzamības apstākļos), transportlīdzekļu aprīkojums, lidostu noteikumi un satiksmes un manevrēšanas zonu izkārtojums;

(e) zemes apkalpošanas iekārtas (GSE), operācijas un pārvaldība, tostarp GSE tehniskā apkope un GSE operācijas;

(f) slodzes kontrole, tostarp vispārējā kompetence un zināšanas attiecībā uz svaru un līdzsvaru, gaisa kuģu konstrukcijas slodzes ierobežojumi, iekraušanas ierīces, beramkravu tilpņu iekraušana, kravas lapas, līdzsvara tabulas/diagrammas, iekraušanas instrukciju ziņojums, iekraušanas ziņojumi un bīstamu preču slodzes kontrole;

(g) funkcionāla apmācība par pasažieru apkalpošanu, sevišķu uzmanību pievēršot pasažieriem ar īpašām vajadzībām, jo īpaši tiem, kuriem ir ierobežotas pārvietošanās spējas vai invaliditāte, tostarp apmācība par pasažieru iekāpšanu, trapiem un pasažieru informēšanu un palīdzības sniegšanu tiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 261/2004 un (EK) Nr. 1107/2006; [Gr. 337]

(h) funkcionāla apmācība par bagāžas apstrādi;

(i) apmācība par gaisa kuģa apkalpošanu un iekraušanu;

(j) gaisa kuģu kustība uz zemes, tostarp operācijas saistībā ar gaisa kuģu kustību uz zemes, aprīkojuma ekspluatācija, aprīkojuma un gaisa kuģu savienošanas un atvienošanas kārtība, rokas signāli gaisa kuģu kustībā uz zemes, gaisa kuģu manevrēšana un palīdzība gaisa kuģu kustībā uz zemes;

(k) kravas un pasta apstrāde, tostarp preču tirdzniecībai piemērojamie aizliegumi un ierobežojumi;

(l) apmācība par gaisa kuģu sagatavošanas lidojumam koordināciju;

(m) vide, tostarp izšļakstījumu kontrole, izmešu un izplūžu pārvaldība un atkritumu utilizācija;

(n) ārkārtas pasākumi , apmācība par pirmās palīdzības sniegšanu un neparedzētu gadījumu pārvaldība; [Gr. 338]

(o) ziņošanas sistēmas;

(p) ārpakalpojumu kvalitātes kontrole;

(pa) pasākumi, ar kuriem apkalpošanas uz zemes pakalpojumu personālu aizsargā no veselībai bīstamiem faktoriem, kas raksturīgi šim darbam. [Gr. 339]

4. Katrs apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs un lidostas izmantotājs, kas veic pašpakalpojumus, katru gadu ziņo lidostas vadības dienestam par sava apmācības pienākuma izpildi.

35. pants

Apakšuzņēmuma līgumu slēgšana

1. Neskarot 2., 3. un 4. punktu, apkalpošanas uz zemes veicēji var slēgt apakšuzņēmuma līgumus. Apakšuzņēmējiem līdzīgā kārtā piemēro 34. un 40. pantu . [Gr. 340]

2. Lidostas izmantotāji, kas veic pašpakalpojumus, var noslēgt apakšuzņēmuma līgumus par apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanu tikai tad, ja tie uz laiku nespēj veikt pašpakalpojumus force majeure apstākļu dēļ. [Gr. 341]

3. Apakšuzņēmēji nedrīkst uzticēt apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanu citiem apakšuzņēmējiem.

4. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējs, kas minēts 11. panta 1. punktā, nedrīkst noslēgt apakšuzņēmuma līgumus par apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniegšanu, izņemot gadījumus, kad tas uz laiku nespēj sniegt minētos apkalpošanas uz zemes pakalpojumu force majeure apstākļu dēļ.

5. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji un pašpakalpojumus veicoši lidostas izmantotāji, kas izmanto vienu vai vairākus apakšuzņēmējus apakšuzņēmēju pakalpojumu kategorijā , nodrošina, lai apakšuzņēmēji apakšuzņēmējs izpildītu saistības, kas apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzējiem noteiktas ar šo regulu. [Gr. 342]

5a. Apakšuzņēmuma līgumus piešķir tikai tiem operatoriem, kas ir pierādījuši, ka ir kvalificēti un uzticami. [Gr. 343]

5b. Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji un pašpakalpojumus veicoši lidostas izmantotāji, kas izmanto vienu vai vairākus apakšuzņēmējus, paliek finansiāli atbildīgs par ārpakalpojumu. [Gr. 344]

5c. Līgumslēdzējs var ierobežot apakšuzņēmēju skaitu, ja tas ir nepi