KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Rēna paziņojums, kas saskaņots ar priekšsēdētāju

Šis ziņojums ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Lēmumu 1219/2011/ES un 2012. gada 4. jūlija Lēmumu 602/2012/ES, ar kuriem ES ERAB pilnvarniekam noteica jaunu prasību – ik gadu sniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam.

Minētajos lēmumos norādīts, ka ziņojumu sniedz par "...Savienības mērķu veicināšanu, jo īpaši attiecībā uz Savienības ārējo darbību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā, stratēģiju "Eiropa 2020" un ievērojami paātrināto pāreju uz atjaunojamo enerģiju un energoefektīvām tehnoloģijām,... par kapitāla izlietojumu, pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu to ERAB darbību pārredzamību, kuras veikuši finanšu starpnieki,...par riska uzņemšanos un efektivitāti saistībā ar privātā sektora aizņemto līdzekļu īpatsvara palielināšanu, kā arī par Eiropas Investīciju bankas un ERAB sadarbību ārpus Savienības", un "...arī ziņojumu par ERAB pasākumiem un darbībām Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionā."

ES ERAB pilnvarnieka 2012. gada ziņojums Eiropas Parlamentam

Satura rādītājs:

1. Ievads. 4

1.1. Vispārīga informācija par ERAB.. 4

1.2. Darbību pārredzamība. 5

2. Rezultāti par 2012. gadu. 6

2.1. Uzdevumi finanšu jomā. 6

2.2. Pārejas ietekme. 6

2.3. Risku uzņemšanās. 7

2.4. Darbības reģiona ģeogrāfiskā paplašināšanās. 7

2.5. Jauns priekšsēdētājs. 8

3. Ieguldījums Savienības mērķu veicināšanā (sk. projektu piemērus 2. pielikumā) 9

3.1. ERAB stratēģijas un politikas virzieni 9

3.2. Stratēģijas katrai valstij 10

3.3. Īpaša darba grupa Grieķijai 10

3.4. Stratēģija “Eiropa 2020”. 11

4. Iestāžu sadarbība. 12

4.1. EK, ERAB un EIB trīspusējs saprašanās memorands. 12

4.2. ES platforma ārējās sadarbības apvienošanai 12

4.3. Partnerības ar starptautiskajām finanšu iestādēm.. 12

4.4. Līdzekļu devēju atbalsts. 13

4.5. ERAB darbības koordinācijas birojs Briselē. 14

5. 1. pielikums – ERAB rezultāti 15

6. 2. pielikums – projektu piemēri 20

7. 3. pielikums – tīmekļa vietnes. 22

1. Ievads

Šis ziņojums ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Lēmumu 1219/2011/ES un 2012. gada 4. jūlija Lēmumu 602/2012/ES, ar kuriem ES ERAB pilnvarniekam noteica jaunu prasību – ik gadu sniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam par: "...Savienības mērķu veicināšanu, jo īpaši attiecībā uz Savienības ārējo darbību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā, stratēģiju "Eiropa 2020" un ievērojami paātrināto pāreju uz atjaunojamo enerģiju un energoefektīvām tehnoloģijām,... par kapitāla izlietojumu, pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu to ERAB darbību pārredzamību, kuras veikuši finanšu starpnieki,...par riska uzņemšanos un efektivitāti saistībā ar privātā sektora aizņemto līdzekļu īpatsvara palielināšanu, kā arī par Eiropas Investīciju bankas un ERAB sadarbību ārpus Savienības", un "...arī ziņojumu par ERAB pasākumiem un darbībām Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionā."

1.1. Vispārīga informācija par ERAB

ERAB tika izveidota 1990. gadā pēc komunisma režīma sabrukuma Eiropā un Padomju Savienībā. Tās uzdevums ir "veicināt pāreju uz atvērtu uz tirgu orientētu ekonomiku un veicināt privātu un uzņēmumu iniciatīvu" visā Centrāleiropā un Austrumeiropā, Vidusāzijā un nesen arī Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionā. Patlaban banka darbojas 34 valstīs visos minētajos reģionos un atbalsta projektus, kurus tirgus nevar pilnībā finansēt, galvenokārt privātajā sektorā.

Bankas dalībnieces ir 64 valstis, ES un EIB. Eiropas Savienība un tās dalībvalstis kopā veido aptuveni 64 % no bankas akcionāru kapitāla. Direktoru padome, kas pārstāv šos dalībniekus, regulāri tiekas, lai saskaņotu savus viedokļus par bankas projektiem, politiku un stratēģijām. Ne vienmēr izdodas panākt vienotu nostāju, tā kā direktori, kas pārstāv ES dalībvalstis, balso kā neatkarīgi akcionāri un atspoguļo savu attiecīgo iestāžu prioritātes.

2012. gada beigās ES pārstāvētā daļa ERAB reģistrētajā kapitālā sasniedza 3,04 % (900 miljoni euro no kopējā 30 miljardu euro kapitāla), no kuriem tikai vairāk nekā 20 % ir iemaksāti (188 miljoni euro ES), atlikušais ir pieprasāmais kapitāls (712 miljoni euro ES, kas veido neparedzēto izdevumu saistības ES budžetā).

Visi 66 akcionāri ir pārstāvēti ERAB valdē. ES pārstāvi ieceļ Komisija, un pašlaik tas ir Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks ekonomikas, monetāro un eiro lietu jautājumos Olli Rēns. Arī pilnvarnieka vietnieku ieceļ Komisija, un tas patlaban ir ECFIN ĢD ģenerāldirektors Marko Buti.

Pilnvarnieki ievēl Direktoru padomi, kurā ir 23 dalībnieki, uz (atjaunojamu) 3 gadu pilnvaru termiņu. 15 no šīm Direktoru padomes amatvietām ir paredzētas ES dalībvalstīm, ES un EIB. Katrs direktors ieceļ vietnieku, kam ir pilnvaras direktora prombūtnes laikā rīkoties viņa/viņas vārdā. Minētās padomes direktors, kas pārstāv Eiropas Savienību, patlaban ir Vassili Lelakis (ECFIN ĢD), un viņa vietnieks ir Peter Basch (ECFIN ĢD).

Paužot ES oficiālos viedokļus un nostājas, direktors, kas pārstāv ES, ņem vērā attiecīgo Komisijas dienestu, Eiropas Ārējās darbības dienesta un citu saistītu ES iestāžu viedokļus, kā arī vairumu to padomes direktoru viedokļu, kuri pārstāv ES dalībvalstis.

1.2. Darbību pārredzamība

Banka publicē vairākus sabiedrībai pieejamus gada ziņojumus, lai informētu ieinteresētās personas par savu darbību un to, kā tā ir veicinājusi pārredzamību savās operācijās. Tie ir gada ziņojums, gada finanšu pārskats, pārejas ziņojums, ziņojums par ilgtspējību un ziņojums par līdzekļu devējiem (tīmekļa vietnes ir norādītas 3. pielikumā).

Sabiedrības informēšanas politika (Public information policy - PIP) nosaka to, kas ir jādara ERAB attiecībā uz sabiedrisko apspriešanu un informācijas izpaušanu. Banka 2012. gadā veica sabiedrisko apspriešanos par 9 valstu stratēģijām un 1 sektora stratēģiju, publicēja projekta kopsavilkuma dokumentus par 158 privātā sektora projektiem, veica ietekmes uz vidi un sociālās ietekmes novērtējumus par visiem "A" kategorijas vides projektiem un vajadzības gadījumā darīja pieejamu informāciju par pārskatatbildību un pārvaldību. Banka arī atbildēja uz visiem informācijas pieprasījumiem, tostarp uz vienu apelācijas sūdzību par noraidošu lēmumu.

ERAB pārskatatbildības mehānisma galvenais instruments ir tās Projektu sūdzību izskatīšanas mehānisms (Project complaint mechanism - PCM), kas izskata sūdzības, ja banka, apstiprinot konkrētu projektu, nav stingri ievērojusi piemērojamo politiku, un dod iespēju ietekmētajai kopienai saņemt bankas palīdzību, lai risinātu problēmas ar projekta sponsoru.

ERAB 2012. gadā bija reģistrējušās vairāk nekā 1900 pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO), un vairāk nekā 400 no tām piedalījās tematiskās sanāksmēs ar bankas darbiniekiem. Pilsoniskās sabiedrības programma ir galvenais pasākums bankas iesaistē ar pilsonisko sabiedrību, kas notiek paralēli ERAB gada sanāksmei un uzņēmējdarbības forumam. Tā nodrošina augsta līmeņa platformu dialogam starp pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un ERAB priekšsēdētāju, Direktoru padomi, augstākā līmeņa vadītājiem un bankas darbiniekiem.

2. Rezultāti par 2012. gadu

2.1. Uzdevumi finanšu jomā

2012. gadā bankas finansiālā situācija aizvien bija laba ar stabilu kapitāla stāvokli (ko atspoguļo tās AAA kredītreitings un stabilas perspektīvas), tai bija augsts likviditātes līmenis un nepārtraukts spēcīgs akcionāru atbalsts.

ERAB izpildīja 8,9 miljardus euro lielo ikgadējo darbības finansējuma apjomu (ABV), atbalstot 393 atsevišķus projektus un 72 neatmaksātus maksājumus saskaņā ar 2012. gada Tirdzniecības veicināšanas programmu. Tas ietver 6 līgumsaistības 181 miljona euro apmērā, kas finansētas Vidusjūras dienvidu un austrumu (SEMED) reģionā. Šie projekti piesaistīja papildu finansējumu 17,4 miljardu euro apmērā 2012. gadā (20,8 miljardi euro 2011. gadā), kam banka tieši piešķīra 1,2 miljardu euro sindicētajos aizdevumos (1,0 miljards euro 2011. gadā). 2012. gada beigās bankas ieguldījumu darbību portfelis palielinājās līdz 37,5 miljardiem euro (kas ir 8 % pieaugums salīdzinājumā ar 2011. gadu).

2012. gadā tika reģistrēta neto peļņa 1 miljarda euro apmērā (173 miljoni 2011. gadā) galvenokārt saistībā ar izmaiņām neīstenotā pamatkapitāla patiesajās vērtībās, kas, ņemot vērā vērtspapīru tirgu nestabilitāti, visticamāk, turpmāk būtiski atšķirsies. Tas nozīmēja, ka ERAB rezerves no 7,0 miljardiem euro 2011. gadā palielinājās līdz 7,8 miljardiem euro 2012. gadā.

2012. gadā banka palielināja 6,3 miljardu euro ilgtermiņa finansējumu saskaņā ar savu gada aizņēmumu programmu, kurā vidējais dzēšanas termiņš ir 4,1 gads. Obligācijas tika emitētas 12 valūtās, ASV dolāros denominētā emisija veidoja 60 % no kopapjoma.

Darbības un finanšu rezultāti, kā arī bankas darbību ģeogrāfiskais sadalījums ir sniegts 1. pielikumā.

2.2. Pārejas ietekme

ERAB veic gada novērtējumu par pārejas progresu un atlikušajiem uzdevumiem visos 15 sektoros visās ERAB darbības valstīs. Šajā "pārejas posma trūkumu" novērtējumā tiek analizētas tirgus struktūras vai tirgu atbalstošo iestāžu izmaiņas, kas vajadzīgas, lai tos pielāgotu attīstītāko tirgus ekonomikām.

2012. gadā ERAB reģiona dažās daļās progress demokrātisko reformu jomā bija spēcīgs, savukārt citur reformas nevirzījās. Visizteiktākais reformu progress bija valstīs, kas uzsāka demokrātisko ceļu, piemēram, Ēģiptē un Tunisijā, lai arī tajās valdīja zināms nemiers, un pārejas process, visticamāk, nebūs vienmērīgs visās SEMED reģiona valstīs. Valstis Rietumbalkānu reģionā turpināja virzību pa demokrātisko reformu ceļu, ko atbalstīja ES integrācijas process un spēcīgāka reģionālā sadarbība, lai gan populisms un spriedze starp etniskajām grupām turpina kavēt demokrātiskās konsolidācijas procesu. Armēnija, Gruzija un Moldova nostiprināja savu demokrātisko jomu, organizējot brīvas un godīgas vēlēšanas un veidojot uz reformām vērstu valdību, un Kirgizstānas Republika un Mongolija arī guva panākumus demokrātijas jomā.

Citur ERAB reģionā demokrātiskās reformas guva dažādus panākumus. Krievijā konkrētas demokrātiskas reformas un atvērtākas prezidenta vēlēšanas 2012. gada martā daļēji aizēnoja citi iestāžu veiktie pasākumi. Ukrainā iepriekšējos gados panākto būtisko progresu kavēja tiesiskuma selektīva piemērošana un spiediens uz neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem. Progress demokrātijas jomā vairumā pārējo NVS valstu ritēja gausi, un bija bažas par plaši izplatītu korupciju, vāju tiesiskuma ievērošanu un cilvēktiesību pārkāpumiem. Bankai aizvien bija nopietnas bažas par demokrātisko reformu progresa trūkumu Baltkrievijā un Turkmenistānā, un tā turpināja darbībām piemērot kalibrētu stratēģisku pieeju, kuras pamatā ir privātā sektora projekti un progress, ko novērtē, izmantojot labi definētus politiskos un ekonomikas kritērijus.

Darbs, lai pārejas sistēmā ieviestu ekonomisko integrāciju, sākās 2012. gadā, un 2013. gadā banka pievienoja trīs papildu jomas: dzimumu nelīdztiesība, atšķirības starp pilsētām un laukiem un jaunatnes problēmas.

2.3. Risku uzņemšanās

Lai izpildītu savus pārejas posmam noteiktos uzdevumus, ERAB ir jāuzņemas lielāks risks nekā tās partneriem privātajā sektorā. Tomēr bankas mērķis ir to darīt samērīgā un atklātā veidā. Bankas vadība regulāri informē padomi un ar to apspriežas, galvenokārt, izmantojot savus ceturkšņa riska ziņojumus, bet arī katrā konkrētā gadījumā.

ERAB mērķis ir pēc iespējas vairāk samazināt riskus savā finanšu portfelī, saglabājot augstu likviditāti un īstermiņa ieguldījumus augstākā līmeņa instrumentos. Šīs darbības deleģē Direktoru padome, ievērojot stingrus noteikumus, ko ik gadu pārskata.

No otras puses, bankas portfelis ir veidots tā, lai varētu uzņemties daudz lielākus riskus, veicot vidēja termiņa vai ilgtermiņa ieguldījumus, kas bieži vien ir pielāgoti vai individuāli produkti un līdz ar to īpaši nelikvīdi. Tomēr ERAB mērķis ir noteikt, izmērīt un strukturēt šos riskus tā, lai tos samazinātu vai pret tiem nodrošinātos (piemēram, ieguldījumu atsaukšanas iespējas, aizdevuma daļu izmaksu kontroles, konvencijas, galvotāji, u.c.). ERAB ieguldījumiem cenas tiek noteiktas atbilstīgi tirgus likmēm, lai atspoguļotu piemērotu riska un ienesīguma līdzsvaru (vienlaikus arī nodrošinot, ka ERAB neizstumj privāto sektoru).

Atsevišķos gadījumos ir paredzama arī saistību neizpilde, bet ERAB mērķis ir pēc iespējas vairāk samazināt šādus zaudējumus un nodrošināt tiem rezerves, lai saglabātu stabilu kapitāla bāzi. ERAB samazinātas vērtības aizdevumi 2012. gada beigās bija tikai 3,4 % no parāda darbības aktīviem (676 miljoni euro).

Pārējie riski (ar ko saskaras visi tirgus dalībnieki) ietver darbības riskus (piemēram, kļūdas, krāpšana, u.c.), reputācijas riskus, kas saistīti ar pašreizējo un potenciālo klientu integritāti, un sistēmiskos riskus (piemēram, lielas Rietumu bankas bankrots vai būtiskas izmaiņas ASV Federālo rezervju bankas politikā).

2.4. Darbības reģiona ģeogrāfiskā paplašināšanās

ERAB 2011. gadā sāka pakāpeniskas ieviešanas darbības Vidusjūras dienvidu un austrumu (SEMED) reģionā, ar līdzekļu devēju finansētiem sadarbības fondiem projektu sagatavošanai, u.c. Tomēr 2012. gadā pietiekams skaits ERAB akcionāru bija apstiprinājuši izmaiņas nolīguma par bankas (AEB) dibināšanu 18. pantā, lai ļautu potenciālo saņēmējas valsts statusu piešķirt Ēģiptei, Jordānijai, Marokai un Tunisijai. Tas ļāva bankai sākt īstenot plašu virkni ieguldījumu darbību jaunajā reģionā, no novembra izmantojot specializētu Ieguldījumu īpašo fondu (sk. 2. pielikumu). Tika vispārīgi sagaidīts, ka šīs valstis kļūs par pilntiesīgām saņēmējvalstīm 2013.-2014. gadā.

Pēc būtiskām apspriedēm ERAB pilnvarnieki 2012. gada novembrī nobalsoja par labu Kosovas dalībai ERAB, padarot to par bankas 66. locekli un 30. darbības valsti. Ar apstiprināto rezolūciju uzsvēra to, ka lēmums neskāra ERAB atsevišķu dalībnieku nostājas par Kosovas statusu.

2.5. Jauns priekšsēdētājs

Gadskārtējā sanāksmē Londonā 2012. gada maijā visu laiku pirmajās ERAB priekšsēdētāja vēlēšanās uzvarēja Suma Chakrabarti no Apvienotās Karalistes un jūlijā sāka pildīt Thomas Mirow pienākumus. Pēc stāšanās amatā jaunais priekšsēdētājs sāka modernizācijas procesu bankā, lai mainītu iekšējās darbības veidu un "palielinātu efektivitāti un pēc iespējas lielākā mērā izmantotu ieguldījumus, politisko dialogu, tehnisko sadarbību un vadību".

3. Ieguldījums Savienības mērķu veicināšanā (sk. projektu piemērus 2. pielikumā)

Tā kā ERAB ir daudzpusēja starptautiskā finanšu iestāde (IFI), tā ir atbildīga savu ES akcionāru un ES neietilpstošo akcionāru priekšā un līdz ar to rīkojas saskaņā ar savu vienreizējo pārvaldību, normatīvo un politisko satvaru.

Tomēr kopumā ERAB piemēro un veicina ES standartus un politikas prasības ne tikai ES darbības valstīs, bet arī saņēmējās valstīs, kas nav ES dalībnieces, ja bankas projektu un politikas dialoga mērķis ir izpildīt ES prasības vai pēc iespējas lielākā mērā tām pielāgoties. Ne visi ERAB projekti spēj izpildīt ES standartus jau no paša sākuma, galvenokārt pieejamības ierobežojumu un bieži būtisku pārejas trūkumu dēļ. Šajā gadījumā Direktoru padomei ir jālemj, vai atkāpties no attiecīgās ERAB politikas.

Jebkurā gadījumā ERAB veicina ES daudzu ārējo mērķu īstenošanu, kā norādīts Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā. Jo īpaši, ERAB sniedz tehnisko un finansiālo atbalstu, kas palīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību ekonomikas, sociālajā un vides jomā, valstu integrēšanu pasaules ekonomikā un daudzpusējas un labas globālās pārvaldības veicināšanu. Darbojoties valstīs, kas ir apņēmušās ievērot daudzpartiju demokrātijas, plurālisma un tirgus ekonomikas principus, banka arī veicina mērķi – sekmēt demokrātiju un tiesiskumu.

Īstenojot savas pilnvaras – sekmēt pāreju uz tirgus ekonomiku – ERAB sekmē privātās un uzņēmējdarbības iniciatīvas, palīdzot valstīm īstenot strukturālas un nozaru (ekonomikas, sociālās, vides) reformas, lai tām palīdzētu modernizācijas procesā un pilnībā integrēties globālajā ekonomikā.

3.1. ERAB stratēģijas un politikas virzieni

2012. gadā tika apstiprināta Kalnrūpniecības operāciju politika, kurā ir izklāstīti bankas mērķi un principi atbildīgas kalnrūpniecības veicināšanai saskaņā ar labākajiem starptautiskajiem standartiem attiecībā uz vidi, veselību, drošību un sociālajiem aspektiem (ogļu lietošana un fosilā kurināmā ieguve ir ietverta enerģētikas stratēģijā, par ko notiks apspriešanās 2013. gadā). Šī politika bija stingri balstīta uz attiecīgajām ES direktīvām un saistītajiem vides standartiem, ietverot daudzas atsauces uz ES normatīvajiem un juridiskajiem standartiem šajā jomā.

2012. gadā vienojās par ERAB Ilgtspējīgas enerģijas iniciatīvas (SEI) trešo posmu laikposmam no 2012. līdz 2014. gadam, lai turpinātu gūt panākumus ekonomikas konkurētspējas un izaugsmes veicināšanā, kas ir balstīta uz energoefektivitāti un zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Aptuveni 2,3 miljardi euro no ikgadējā uzņēmējdarbības apjoma 2012. gadā ir tieši saistīti ar SEI darbību un sekmē bankas mērķi – panākt, lai 20 % no ieguldījumiem būtu saistīti ar ilgtspējīgu enerģiju. SEI 3. posmā turpinās attīstīt energoefektivitāti un klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanas darbības, vienlaikus vairāk uzmanības veltot pielāgošanai. Mērķis ir sasniegt 4,5 līdz 6,5 miljardu euro finansējumu un samazināt oglekļa dioksīda emisijas par 26-32 miljoniem tonnu. Pēc ES pārstāvja lūguma 3. posms turpmāk tiks saskaņots un koordinēts ar citu starptautisko finanšu iestāžu plāniem klimata pārmaiņu jomā.

Bankas galvenā izaugsmes joma ir atjaunojamo energoresursu finansēšana. Kopš 2006. gada banka ir veikusi 57 ieguldījumus, tostarp vēja, saules, biomasas un ūdens enerģijas projektiem, kā arī ieguldījumus atjaunojamo energoresursu fondos. Kopumā banka veica ieguldījumus vairāk nekā 2 miljardu euro apmērā projektos, kuru kopējā vērtība pārsniedz 4 miljardus euro, piesaistot vairāk nekā 3 miljardus euro ieguldījumus no publiskā un privātā sektora.

2012. gadā tika pieņemta jauna piecu gadu Pašvaldību un vides infrastruktūras stratēģija (MEI), kas bija balstīta uz ES vides standartiem. Pašvaldību un vides infrastruktūras sektors ir ļoti svarīgs daudzām visnabadzīgākajām ERAB saņēmējām valstīm un sarežģīto pārejas uzdevumu dēļ tiek uzskatīts par būtisku daļu no bankas uzņēmējdarbības. Šajā jomā bieži tiek izmantots finansējums no ES finansējuma apvienošanas mehānismiem.

3.2. Stratēģijas katrai valstij

2012. gadā ERAB sagatavoja jaunu 3 gadu valstu stratēģijas Albānijai, Armēnijai, Igaunijai, Lietuvai, Rumānijai, Krievijai, Slovākijas Republikai, Tadžikistānai un Turcijai.

Tā kā Turcija ir FATF (Finanšu darījumu darba grupas) to valstu sarakstā, kurās 2012. gadā bija trūkumi tiesību aktos par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu/terorisma apkarošanu, ES pārstāvja ietekme bija būtiska, lai nodrošinātu, ka banka uzņemas papildu atbilstošu pārraudzību pār visiem projektiem, kurā ir iesaistīti sponsori no Turcijas.

Valstu stratēģijās Igaunijai, Lietuvai un Slovākijas Republikai atspoguļoja to īpašo pārejas statusu un izklāstīja precīzas norādes, kā tās var atbrīvoties no bankas uzliktajām saistībām. Rumānijai paredzētajā stratēģijā tika uzsvērts tas, cik būtiska nozīme bija ERAB, palīdzot Rumānijas iestādēm labāk apgūt ES strukturālos un kohēzijas fondus.

Nozīmīgas sarunas bija nepieciešamas Krievijai paredzētajā stratēģijā, jo tā veido vairāk nekā trešo daļu no ERAB uzņēmējdarbības. Direktors, kas pārstāv ES, veiksmīgi panāca to, ka nepieciešams atbilstoši definēt prasību par to, lai Krievija izpildītu starptautiskās tirdzniecības noteikumus, ņemot vērā tās dalību PTO. Saistībā ar pašreizējām tirdzniecības domstarpībām starp ES un Krieviju, tika uzskatīts par svarīgu izteikt stingru nostāju gan Krievijas iestādēm, gan ERAB, ka tām nevajadzētu atbalstīt projektus, kas ir pretrunā saskaņotajiem tirdzniecības noteikumiem, un ka Krievijai ir jāvelta lielāki centieni, lai integrētos globālajā ekonomikā un turpinātu tirgus reformas.

Ņemot vērā visus katrai valstij paredzētās stratēģijas dokumentus, ES pārstāvis panāca vienošanos par standarta procedūru kopumu, lai izskatītu atkāpes no ES vides prasībām projektu līmenī, kam būtu nepieciešami precīzi pamatojumi un konkrētas papildinošas darbības.

3.3. Īpaša darba grupa Grieķijai

Pēc Grieķijas iestāžu 2012. gada augustā paustā lūguma pēc atbalsta un sadarbības ERAB izveidoja darba grupu, lai izpētītu, kā tā varētu atbalstīt izaugsmi Grieķijā un reģionā, izmantojot pārrobežu infrastruktūras ieguldījumus, tirdzniecības integrāciju un reģionālo uzņēmējdarbības attīstību, iesaistot Grieķijas meitasuzņēmumus, kas darbojas visā Dienvidaustrumeiropā. Pēc vairākām augsta līmeņa izpētes sanāksmēm ar Grieķijas iestādēm, Grieķijas uzņēmējdarbības partneriem, Eiropas Komisijas attiecīgajiem dienestiem un tās darba grupu Grieķijai, kā arī ar EIB, ERAB palīdzēja EIB izveidot tirdzniecības atvieglošanas programmu Grieķijai, un notika sagatavošanās, lai izveidotu jaunu 711 miljonus euro vērtu finansējuma paketi 9 Grieķijas banku meitasuzņēmumiem Bulgārijā, Rumānijā un Serbijā, lai samazinātu to atkarību no Grieķijas mātesuzņēmumiem. Banka arī atbalstīja būtisku skaitu projektu, kuros ir iesaistīti Grieķijas uzņēmumi Dienvidaustrumeiropā.

3.4. Stratēģija “Eiropa 2020”

ERAB darījumu galvenais mērķis ir veicināt sistēmisku ekonomikas pāreju, nevis izaugsmi. Pāreja bieži vien rada izaugsmi, ERAB ieguldījumi patiešām ietekmē valsts perspektīvas un netieši arī darbavietu izveidi un nabadzības samazināšanu. To pierāda bankas darbs, kas ietver atbalstu MVU, piešķirot kredītlīnijas un tehnisko atbalstu uzņēmējdarbības pārvaldībai. 2012. gadā tika īstenoti aptuveni 1500 MVU projekti. Šajā kontekstā ERAB veicina galveno mērķu sasniegšanu, kas izklāstīti ES izaugsmes stratēģijā “Eiropa 2020”, ietverot gudru izaugsmi ar ieguldījumiem "zināšanu ekonomikā" un inovācijā, ilgstpējīgu izaugsmi ar ieguldījumiem energoefektivitātē un zema oglekļa dioksīda emisiju projektos, un iekļaujošu izaugsmi, kas ietekmē dzimumu nelīdztiesību, atšķirības starp pilsētām un laukiem un jauniešu atstumtību.

4. Iestāžu sadarbība

Papildus saviem ieguldījumiem un atbalstam ekonomikas dažādošanai, ERAB gūst aizvien būtiskāku lomu, veicinot daudzpusēju sadarbību un labu globālo pārvaldību saskaņā ar ES plašākiem ārējiem mērķiem. Bankas mērķis ir nodrošināt sava reģiona pārstāvību starptautiskajos forumos, un tā strādā ar valdībām un uzņēmējdarbības vadītājiem, lai veicinātu labu uzņēmumu pārvaldību un politikas un tiesību reformas.

4.1. EK, ERAB un EIB trīspusējs saprašanās memorands

Ņemot vērā EIB un ERAB nozīmi Eiropas mērķu un vērtību veicināšanā ES un tās kaimiņvalstīs, Komisija aktīvi veicina sadarbību saskaņā ar EK-ERAB-EIB saprašanās memorandu, kas tika parakstīts 2011. gada martā (pārskatīts 2012. gada novembrī, lai atspoguļotu darbības paplašināšanu SEMED reģionā). Saprašanās memoranda ietvaros tika izveidota kontaktgrupa, lai sekmētu regulāras apmaiņas kultūru un kopīgi noteiktu līdzfinansēšanas iespējas, pamatojoties uz katra partnera salīdzināmajām priekšrocībām. Vēl viens saprašanās memorands starp Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu, ERAB un EIB tika parakstīts 2012. gada 13. decembrī. Tajā izskatīta būtisko ieguldījumu projektu noteikšana ES un Krievijas Modernizācijas partnerības ietvaros.

4.2. ES platforma ārējās sadarbības apvienošanai

2012. gadā ERAB piedalījās ekspertu grupā, kā rezultātā Komisija izveidoja jaunu ES platformu ārējās sadarbības apvienošanai (EUBEC), kas tika sākta 14. decembrī. Tās mērķis bija padziļināt ES sadarbību ar virkni finanšu iestāžu un gūt labumu no to plašās tehniskās pieredzes un salīdzinošajām priekšrocībām, lai koordinētu un uzlabotu ES ārējo darbību ietekmi un efektivitāti. Ir uzsākts tehniskais darbs pie apvienošanas mehānismu analīzes, ietverot paraugpraksi, pārvaldības struktūras un to, kā izmērīt un pārraudzīt rezultātus.

4.3. Partnerības ar starptautiskajām finanšu iestādēm

2012. gada novembrī EIB, Pasaules Bankas grupa un ERAB vienojās par otro Kopīgo IFI rīcības plānu, kura mērķis ir atbalstīt ekonomikas atveseļošanos un izaugsmi Centrāleiropā un Dienvidaustrumeiropā, tam piešķirot finansējuma paketi vairāk nekā 30 miljardu euro apmērā (kā arī politiskus ieteikumus) 2013. un 2014. gadam (sauktu par "Vīne II", jo tas ir veidots, balstoties uz 2009.-2010. gada rīcības plānu "Vīnes ierosme"). Tā bija tieša reakcija uz nepārtraukto eurozonas problēmu ietekmi uz Eiropas attīstības valstu ekonomikām, un tā mērķis ir palielināt izaugsmi reģionā, atbalstot privātā un publiskā sektora iniciatīvas, tostarp infrastruktūras, uzņēmumu ieguldījumu un finanšu sektorā. ERAB veltīs uzmanību Rietumbalkānu un Austrumbalkānu valstīm, Baltijas valstīm un Centrāleiropas valstīm, un plāno ieguldīt līdz pat 4 miljardus euro aizdevumu, pašu kapitāla un tirdzniecības finansēšanā, kas veicinās politikas dialogu, kura mērķis ir ekonomikas pārstrukturēšana, dažādošana un uzņēmumu pārvaldības uzlabošana.

Dovilas partnerību sāka G8 Dovilas augstākā līmeņa sanāksmē 2011. gada maijā. Tās uzdevums ir koordinēt G8 politisko reakciju (politikas, finanšu un tirdzniecības jomā) uz Arābu pavasari (tostarp IFI un G8 neietilpstošo IFI divpusējo līdzekļu devēju mobilizēšana) ar mērķi atbalstīt pāreju uz ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. ERAB pilnvaru paplašināšana, tajās ietverot SEMED reģionu tika noteikta kā galvenā komponente finanšu pīlārā.

4.4. Līdzekļu devēju atbalsts

Līdzekļu devēju piešķīrumi ir būtiski, veicot pārejas uzdevumus ERAB darbības valstīs (sk. 2. pielikumu). 2012. gadā ar piešķīrumu līdzekļiem atbalstīja programmas un iniciatīvas gandrīz visās ERAB darbību jomās, sasniedzot 177 miljonus euro, kurus piešķīra vairāk nekā 30 divpusēji līdzekļu devēji, daudzpusēju līdzekļu devēju fondi un no daudzpusējiem mehānismiem. Piešķīrumu fondi gadā finansē vidēji 500 tehniskās sadarbības uzdevumus un 60 ar tehnisko sadarbību nesaistītas piešķīrumu darbības. Turklāt līdzekļu devēju atbalsts ir bijis svarīgs bankas ietekmei agrīnas pārejas valstīs un sekmīgu pamatu veidošanai SEMED reģionā.

Līdzekļu piešķīrumi pēc līdzekļu devēja veida (milj.euro)

Līdzekļu devējs || 2008.g. || 2009.g. || 2010.g. || 2011.g. || 2012.g.

Divpusēji || 55,8 || 75,7 || 78,4 || 240,2 || 62,3

ES || 37,7 || 103,9 || 58,8 || 133,1 || 92,2

Daudzpusēji || 0,4 || 0,2 || 77,5 || 60,6 || 22,5

Citi || 0,4 || 1,6 || - || - || 0,2

SSF || 115,0 || 30,0 || 150,0 || - || -

SEMED || - || - || - || 20,0 || -

Kopā || 209,3 || 211,4 || 364,7 || 453,9 || 177,2

Komisija katrā ziņā ir bankas vissvarīgākā līdzekļu devēja tehniskās sadarbības un netehniskās sadarbības projektiem un sniedz vairāk nekā trešo daļu no līdzekļu devēju piešķīrumiem, lai atbalstītu ERAB projektus, 2012. gadā tā piešķīra vairāk nekā pusi no visiem līdzekļu devēju fondiem. ES piešķīrumu līdzekļi attiecas uz visām bankas valstīm un sektoriem. Pēdējo gadu laikā ES līdzekļus aizvien vairāk piešķīra, izmantojot reģionālos mehānismus, kas izveidoti, lai apvienotu ES piešķīrumus ar ieguldījumu finansējumu no Eiropas finanšu iestādēm. Šie instrumenti ietver Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānismu (NIF), Vidusāzijas ieguldījumu mehānismu (IFCA) un Rietumbalkānu investīciju sistēmu (WBIF). ERAB 2012. gadā nodrošināja 25,7 miljonus euro no NIF, 17 miljonus euro no IFCA un 35,2 miljonus no WBIF. Turklāt ERAB mobilizēja 21,5 miljonus euro no Pirmspievienošanās instrumenta projektiem Albānijā un Bosnijā un Hercegovinā.

Bankas projekti ES dalībvalstīs arī gūst labumu no būtiska finansējuma no Struktūrfonda un Kohēzijas fonda. Lai arī šo piešķīrumu apjoms gadu gaitā ir bijis atšķirīgs, no 1992. gada ERAB projektiem ir piešķirti aptuveni 3 miljardi euro.

Banka ir arī galvenā partnere kodoldrošības jautājumos, kur tā pārvalda sešus kodoldrošības darbības fondus Eiropas Savienības un 29 līdzekļu devēju valdību vārdā: Kodoldrošības kontu, Černobiļas reaktora pārseguma fondu, trīs starptautiskos ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta fondus un Ziemeļu dimensijas vides partnerības kodolnozares logu.

Turklāt Komisija ir galvenā līdzfinansētāja vairākos ERAB pārvaldītos vairāku līdzekļu devēju trasta fondos, piemēram, Ziemeļu dimensijas vides partnerības fondā (84 miljoni euro) un Austrumeiropas energoefektivitātes un vides partnerības (E5P) programmā (40 miljoni euro), kuru mērķis ir veicināt energoefektivitātes ieguldījumus un uzlabot vidi un kodoldrošību Krievijā, Baltkrievijā un Ukrainā.

1. un 2. attēls: ES līdzekļu devēju finansējums

Bankas gada ziņojumā par līdzekļu devējiem sniegta papildu informācija, ietverot sīkas ziņas par bankas ieviestajiem pasākumiem pēc stratēģiskā pārskata par piešķīrumu līdzfinansēšanu pabeigšanas 2012. gadā. Ar šo pārskatu, kas ir bankas piešķīrumu pārvaldes sistēmu pirmā visaptveroša pārskatīšana kopš 1995. gada, ieviesa reformas, lai pārvaldītu aizvien apjomīgāku un sarežģītāku piešķīrumu portfeli.

4.5. ERAB darbības koordinācijas birojs Briselē

Jau pašā savu pilnvaru sākumā ERAB priekšsēdētājs Chakrabarti centās parādīt, ka ES un ERAB attiecības ir būtiskas un stratēģiskas. 2012. gadā viņš apņēmās izpētīt veidus, kā tās stiprināt, jo īpaši, atverot ERAB darbības koordinācijas biroju Briselē. Šā biroja mērķis ir veicināt ciešākas darba attiecības, mazāku uzmanību veltot pārvaldībai vai akcionāru jautājumiem.

5. 1. pielikums – ERAB rezultāti

5.1. Darbības rezultāti 2008.-2012. g.

|| 2012.g. || 2011.g. || 2010.g. || 2009.g. || 2008.g. || Kumulatīvie dati par 1991.-2012. gadu

Projektu skaits || 393 || 380 || 386 || 311 || 302 || 3 644

Gada darbības apjoms (miljonos EUR) || 8920 || 9051 || 9009 || 7861 || 5087 || 78916

Finansējums, ko nesniedz ERAB (miljonos EUR) || 17 372 || 20 802 || 13 174 || 10 353 || 8 372 || 155 644

Projekta kopējā vērtība[1] || 24 871 || 29 479 || 22 039 || 18 087 || 12 889 || 235 387

5.2. Finanšu rezultāti 2008.-2012. g.

Miljonos EUR || 2012.g. || 2011.g. || 2010.g. || 2009.g. || 2008.g.

Attiecīgajā gadā realizētā peļņa Pirms vērtības samazināšanās[2] || 1006 || 866 || 927 || 849 || 849

Neto (zaudējumi)/peļņa par 2012. gadu Pirms neto ieņēmumu maksājumiem, ko apstiprinājuši pilnvarnieki || 1020 || 173 || 1377 || (746) || (602)

Neto ieņēmumu maksājumi, ko apstiprinājuši pilnvarnieki || (190) || – || (150) || (165) || (115)

Neto (zaudējumi)/peļņa par 2012. gadu Pēc neto ieņēmumu maksājumiem, ko apstiprinājuši pilnvarnieki || 830 || – || 1227 || (911) || (717)

Apmaksātais kapitāls || 6202 || 6199 || 6197 || 5198 || 5198

Rezerves/nesadalītā peļņa || 7808 || 6974 || 6780 || 6317 || 6552

Dalībnieku pašu kapitāla kopapjoms || 14 010 || 13 173 || 12 977 || 11 515 || 11 750

5.3. Rezultāti pēc ģeogrāfiskā apgabala

Turpmāk tabulās norādīts ERAB gada uzņēmējdarbības apjoms miljonos euro pēc reģiona un pēc valsts.

5.3.1. Valstis, kurās darbojas ERAB

01 Horvātija

02 Čehija

03 Igaunija

04 Ungārija

05 Latvija

06 Lietuva

07 Polija

08 Slovākija

09 Slovēnija

10 Albānija

11 Bosnija un Hercegovina

12 Bulgārija

13 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

14 Kosova

15 Melnkalne

16 Rumānija

17 Serbija

18 Armēnija

19 Azerbaidžāna

20 Baltkrievija

21 Gruzija

22 Moldova

23 Ukraina

24 Kazahstāna

25 Kirgīzu Republika

26 Mongolija

27 Tadžikistāna

28 Turkemenistāna

29 Uzbekistāna

30 Krievija

31 Turcija

31 Ēģipte

33 Jordānija

34 Maroka

5.3.2. Centrāleiropa un Baltijas valstis

Valsts || 2012.g. || 2011.g. || Kumulatīvie dati par 1991.-2012. gadu

Horvātija || 210 || 158 || 2749

Čehijas Republika[3] || 0 || 0 || 1137

Igaunija || 4 || 20 || 543

Ungārija || 75 || 124 || 2 663

Latvija || 4 || 19 || 575

Lietuva || 37 || 2 || 640

Polija || 672 || 891 || 6 093

Slovākijas Republika || 185 || 68 || 1 787

Slovēnija || 28 || 103 || 765

Kopā || 1215 || 1385 || 16952

5.3.3. Dienvidaustrumeiropa

Valsts || 2012.g. || 2011.g. || Kumulatīvie dati par 1991.-2012. gadu

Albānija || 69 || 96 || 732

Bosnija un Hercegovina || 125 || 94 || 1474

Bulgārija || 246 || 92 || 2661

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika || 157 || 220 || 1085

Kosova[4] || 5 || n. p. || 66

Melnkalne || 39 || 43 || 323

Rumānija || 612 || 449 || 6110

Serbija || 269 || 533 || 3106

Kopā || 1522 || 1527 || 15 557

5.3.4. Austrumeiropa un Kaukāza valstis

Valsts || 2012.g. || 2011.g. || Kumulatīvie dati par 1991.-2012. gadu

Armēnija || 94 || 93 || 613

Azerbaidžāna || 83 || 289 || 1554

Baltkrievija || 185 || 194 || 1049

Gruzija || 103 || 187 || 1719

Moldova || 102 || 69 || 733

Ukraina || 934 || 1019 || 8148

Kopā || 1500 || 1851 || 13817

5.3.5. Krievija

Valsts || 2012.g. || 2011.g. || Kumulatīvie dati par 1991.-2012. gadu

Krievija || 2582 || 2928 || 22943

Kopā || 2582 || 2928 || 22943

5.3.6. Vidusāzija

Valsts || 2012.g. || 2011.g. || Kumulatīvie dati par 1991.-2012. gadu

Kazahstāna || 374 || 289 || 4588

Kirgizstānas Republika || 16 || 66 || 414

Mongolija || 419 || 62 || 690

Tadžikistāna || 46 || 28 || 285

Turkmenistāna || 14 || 23 || 172

Uzbekistāna || 2 || 3 || 741

Kopā || 871 || 470 || 6891

5.3.7. Turcija

Valsts || 2012.g. || 2011.g. || Kumulatīvie dati par 2009.-12. gadu

Turcija || 1049 || 890 || 2576

Kopā || 1049 || 890 || 2576

5.3.8. Vidusjūras dienvidu un austrumu valstis

Valsts || 2012.g. || 2011.g. || Kumulatīvi

Ēģipte || 10 || n. p. || 10

Jordānija || 123 || n. p. || 123

Maroka || 23 || n. p. || 23

Tunisija || 25 || n. p. || 25

Kopā || 181 || n. p. || 181

6. 2. pielikums – projektu piemēri

6.1. Marokas lauku elektrifikācijas programma

ERAB savus pirmos ieguldījumus Marokā veica 2012. gada septembrī. Kopš tā laika tā ir finansējusi jaunus projektus aptuveni 180 miljonu euro apmērā, koncentrējoties uz MVU, pamata infrastruktūru un pārtikas uzņēmumiem. Izmantojot finansējumu no SEMED vairāku līdzekļu devēju konta, kam ES ir piešķīrusi aptuveni 20 miljonus euro, sagatavošanas darbs ir veikts arī svarīgam ieguldījumam Marokas enerģijas infrastruktūrā, kura mērķis ir attāli ciemi un lauku iedzīvotāji, kuriem iepriekš nav bijis piekļuves elektroenerģijai vai tā ir bijusi ļoti vāja. Patlaban Office National de l’Electricite et de l’Eau Potable ir piešķirts jauns 60 miljonu euro vērts aizdevums, kas palīdzēs miljoniem marokāņu pievienoties elektroenerģijas tīklam un nodrošinās vienlīdzīgas iespējas līdz pat 40000 cilvēkiem visā valstī. Turklāt šie centieni arī palīdzēs Marokai samazināt tās atkarību no enerģijas importa un veicinās ilgtspējību, vienlaikus sekmējot valdības mērķi sasniegt lauku elektrifikāciju 97-100 % apmērā. Aizdevums arī finansē viedas mērīšanas izmēģinājuma programmu, kas būs svarīga decentralizētas ražošanas izmantošanai no atjaunojamajiem energoresursiem, piemēram, izmantojot saules fotoelementu paneļus, kas izvietoti uz jumta.

6.2. Tirdzniecības atvieglošanas programma

ERAB ilgtermiņa tirdzniecības atvieglošanas programma (TFP) ir tiešs piemērs bankas centieniem palīdzēt valstīm atvērt savu ekonomiku, veikt tirdzniecību un integrēties globālajā ekonomikā. 2012. gadā TFP finansēja 1870 tirdzniecības darījumus vairāk nekā 1,1 miljarda euro apmērā, iesaistot 75 bankas 16 valstīs. Bankas e-mācību skola tirdzniecības finansēšanā arī turpināja darbību uzņemtajā tempā 2012. gadā, un patlaban tajā ir mācījušies vairāk nekā 500 studenti kopš skolas atklāšanas (2010. g.), palīdzot nodot ļoti nepieciešamās prasmes banku darbiniekiem, kas pārvalda dažādus tirdzniecības finanšu instrumentus vietējo importa un eksporta uzņēmumu labā.

6.3. Oyu Tolgoi zelta un vara atradņu projekts

Pēc ilgām apspriedēm 2012. gadā ERAB Direktoru padome apstiprināja 400 miljonus euro vērtu ieguldījumu uzņēmuma Rio Tinto kopējā 19,7 miljardu euro vērtajā Oyu Tolgoi vara un zelta atradņu attīstības projektā Mongolijas Dienvidgobi reģionā. Nodrošinot šo aizdevumu, ES pārstāvis (ar pārējo direktoru atbalstu) apstiprināja, ka ERAB izskatīja (un turpinās izskatīt) projekta radītos riskus videi, tostarp riskus, par kuriem informējušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Tas ietver regulāru uzraudzību un gada ziņojuma sagatavošanu direktoriem par revīzijas rezultātiem vides un sociālajā jomā. ERAB priekšsēdētājs Suma Chakrabarti pauda spēcīgu personisku atbalstu šim projektam, kas veido daļu no visu laiku apjomīgākā ārvalstu tiešā ieguldījuma Mongolijā, un paredzams, ka Oyu Tolgoi ogļraktuvju (kuras reiz darbojās) peļņa sasniegs aptuveni vienu trešdaļu no Mongolijas IKP.

6.4. Energoefektivitāte Balkānos

Energopatēriņš Rietumbalkānu valstīs ir 2,5 reizes lielāks par šādu vidējo rādītāju ES, galvenokārt novecojušas infrastruktūras un neefektīvas enerģijas izmantošanas un sadales dēļ. Viena no ERAB prioritātēm šajā reģionā ir mazināt šo atšķirību. Izmantojot savu Rietumbalkānu valstīm paredzēto ilgtspējīgas enerģētikas finansēšanas mehānismu (WeBSEFF), banka nodrošina kredītlīnijas kopumā 60 miljonu euro apmērā vietējām partnerbankām aizdevumiem vietējiem uzņēmumiem. Tehnisko sadarbību, kuras mērķis ir konsultēt par piemērotiem projektiem, finansē no vairāku līdzekļu devēju kopīga fonda Eiropas Rietumbalkānu valstīm paralēli veicināšanas maksājumiem sabiedrībām, kas saņem aizdevumus no ES Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmas. Pateicoties aizdevumam 150 000 euro apmērā no vienas no ERAB vietējām partnerbankām, šis atbalsts ir ļāvis uzņēmējam, kas ražo plūmju ievārījumu, savai rūpnīcai iegādāties jaunu biomasas apkures katla sistēmu, kuras kurināšanai izmanto plūmju kauliņus, tādējādi ļaujot šim uzņēmumam būtiski samazināt savu enerģijas patēriņu (un arī izmaksas).

6.5. Kišiņevas pilsētas transporta modernizācija

Kišiņevas sabiedriskā transporta galvenais balsts ir Padomju laiku trolejbusi, taču vājā tehniskā stāvokļa dēļ to skaits samazinās. 2012. gadā ERAB pagarināja 5 miljonu euro aizdevumu pašvaldībai 102 jaunu, energoefektīvāku transportlīdzekļu iegādei kopā ar apkopes iekārtām. Jaunie transportlīdzekļi rada nulles līmeņa oglekļa emisijas, un to lietošana jau ir palielinājusies līdz 30 %. Šo ieguldījumu līdzfinansēja ar 5 miljonu euro aizdevumu no EIB un 3 miljonu euro piešķīrumu no ES Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisma, un tas ir daļa no visaptveroša plāna uzlabot satiksmi Moldovas galvaspilsētā, vienlaikus veicinot veselīgāku vidi un efektīvāku transporta sistēmu.

6.6. Atbalsts Černobiļai kodoldrošības jomā

ES ir vislielākais ieguldītājs ERAB kodoldrošības fondos. Kopš darbību sākšanas ES ir sniegusi atbalstu vairāk nekā 1,8 miljardu euro apmērā, lai uzlabotu kodoldrošību ERAB reģionā, tostarp atbalstu Černobiļas reaktora pārseguma fondam un Ziemeļu dimensijas vides partnerības kodolnozares logam. ES ir arī palīdzējusi finansēt kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanu Lietuvā (Ignalīnā), Slovākijas Republikā (Bohunicē) un Bulgārijā (Kozlodujā).

Černobiļas reaktora pārseguma fondu G7 izveidoja 1997. gadā, lai negadījuma vietu pārvērstu par drošu un aizsargātu vietu. Līdz šim fonds ir saņēmis aptuveni 900 miljonus euro, no kuriem trešdaļu ir piešķīrusi ES. Līdzekļi, kurus pārvalda ERAB, tiek izmantoti, lai būvētu vairāk nekā 100 metrus augstu norobežojumu, kas pārklās vecā reaktora ēku un pārsegumu. ES līdzekļi ir piešķirti arī izlietotās degvielas pagaidu uzglabāšanas iekārtas izveidei.

7. 3. pielikums – tīmekļa vietnes

ERAB gada pārskats:

http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/annual.shtml

ERAB gada finanšu pārskats:

http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/financial.shtml

ERAB pārskats par pārejas programmu:

http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/transition.shtml

ERAB sabiedrības informēšanas politika:

http://www.ebrd.com/pages/about/policies/pip.shtml

Projektu sūdzību mehānisms:

http://www.ebrd.com/pages/project/pcm/register.shtml.

Ietver informāciju par visām sūdzībām un pieejamajiem ziņojumiem.

Pilsoniskās sabiedrības iesaiste:

www.ebrd.com/pages/about/workwith/civil.shtml.

[1] "Projekta kopējā vērtība" ir projektam sniegtā finansējuma kopējais apjoms no ERAB un finansējuma, ko nesniedz ERAB, un par to ziņo gadā, kurā projekts ir pirmoreiz parakstīts. ERAB finansējumu var piešķirt uz vairāk nekā vienu gadu, savukārt "gada uzņēmējdarbības apjomā" atspoguļo ERAB finansējumu pēc saistību gada. Par piešķiramā finansējuma apjomu, ko sniedz puses ārpus ERAB, ziņo gadā, kurā projekts ir pirmoreiz parakstīts.

[2] Realizētā peļņa ir peļņa pirms nerealizētajām patiesās vērtības korekcijām akciju ieguldījumos, nodrošinājumos un citos nerealizētajos apjomos.

[3] Kopš 2008. gada ERAB nav veikusi jaunus ieguldījumus Čehijas Republikā.

[4] Kosova kļuva par ERAB saņēmējvalsti 2012. gada 17. decembrī.