Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā /* COM/2009/0322 galīgā redakcija - COD 2009/0098 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.7.2009 COM(2009) 322 galīgā redakcija 2009/0098 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums ir saistīts ar grozījumiem Regulā (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā[1] (turpmāk „regula”), kuri ir vajadzīgi, lai nodrošinātu šā nozīmīgā sadarbības instrumenta efektīvu izmantošanu migrācijas un ārējo robežu pārvaldībā. Priekšlikuma mērķis ir, ņemot vērā praktisko pieredzi, pielāgot regulu izmaiņām Kopienas tiesību aktos, kas stājušies spēkā kopš tās pieņemšanas. - Vispārīgais konteksts Ņemot vērā Grieķijas iniciatīvu un Eiropas Parlamenta atzinumu, Padome 2004. gada 19. februārī pieņēma Regulu (EK) Nr. 377/2004, kurā paredzēts pienākums noteikt dalībvalstu imigrācijas sadarbības koordinatoru savstarpējās sadarbības formas, šādas sadarbības mērķus, sadarbības koordinatoru uzdevumus un atbilstošo kvalifikāciju, kā arī viņu pienākumus attiecībā uz uzņēmēju dalībvalsti un nosūtītāju dalībvalsti. Šajā regulā „ migrācijas sadarbības koordinators ” ir kādas dalībvalsts pārstāvis, ko imigrācijas dienests vai citas kompetentās iestādes norīkojušas darbā ārzemēs, lai veidotu un uzturētu sakarus ar uzņēmējas valsts iestādēm nolūkā veicināt nelegālās imigrācijas novēršanu un apkarošanu, atvieglot nelegālo imigrantu atpakaļatgriešanu un pārvaldīt likumīgo migrāciju. Šis jēdziens ietver „aviolīniju sadarbības koordinatorus”, „dokumentu izstrādes padomdevējus” un „tiesībaizsardzības jomas sadarbības koordinatorus”, ciktāl arī viņiem ir jāpilda iepriekš minētie uzdevumi. Imigrācijas sadarbības koordinatorus parasti norīko darbā dalībvalstu konsulārajos birojos trešās valstīs vai citu dalībvalstu attiecīgajās iestādēs, bet tos var norīkot darbā arī attiecīgo trešo valstu kompetentajās iestādēs, kā arī starptautiskās organizācijās uz pieņemamu laika posmu, ko nosaka nosūtītāja dalībvalsts. Padome 2004. gada 26. oktobrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( FRONTEX )[2]. Saskaņā ar šīs regulas 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu FRONTEX ir jāveic riska analīze. Šai analīzei ir jābūt balstītai uz iespējami plašākiem resursiem, bet materiālus galvenokārt vāc un iesniedz dalībvalstu kompetentās iestādes. Lai izpildītu savu uzdevumu, FRONTEX arī jāveicina operatīvā sadarbība starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Tā arī var sadarboties ar trešo valstu kompetentajām iestādēm vai starptautiskām organizācijām, ievērojot darba vienošanās, kas noslēgtas ar šīm iestādēm. Šī sadarbība cita starpā var ietvert pieredzes apmaiņu par robežkontroles jautājumiem, robežsargu mācības, operatīvās informācijas apmaiņu un kopīgas operācijas. Aģentūrai FRONTEX nav pastāvīgo pārstāvniecību trešās valstīs. Lai gan imigrācijas sadarbības koordinatori, kas norīkoti darbā attiecīgajās trešās valstīs, var dot būtisku ieguldījumu FRONTEX iepriekš minēto uzdevumu izpildē, šis potenciāls pagaidām netiek atbilstoši izmantots nepietiekamo saikņu dēļ starp sadarbības koordinatoriem un aģentūru. Pastiprinātas sadarbības svarīgs elements ir strukturēti un droši saziņas līdzekļi imigrācijas sadarbības koordinatoriem, kuri strādā uz vietas, un informācijas apmaiņai ar citām dalībvalstīm. Padomes 2005. gada 16. marta Lēmumā 2005/267/EK[3], ar ko izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem (kas pazīstams kā ICONet ), kas papildināts ar Komisijas 2005. gada 15. decembra lēmumu[4], ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus minētā Padomes lēmuma īstenošanai, paredzēta platforma stratēģiskās, taktiskās un operatīvās informācijas apmaiņai par nelegālo migrāciju. Imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkls ir ICONet atsevišķa sastāvdaļa, kas ietver apakšiedaļas ar imigrācijas sadarbības koordinatoru un aviolīniju sadarbības koordinatoru sarakstiem (šobrīd netiek izmantoti), dalībvalstu imigrācijas sadarbības koordinatoru centrālajiem punktiem / valstu vienībām un reģionālo informāciju. Pēdējā apakšiedaļa ir sadalīta ģeogrāfiskos reģionos, kur visu attiecīgo informāciju (piemēram, valstu ziņojumus, riska analīzi) var darīt pieejamu imigrācijas sadarbības koordinatoriem. Praktiskā pieredze rāda, ka imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkls noteikti netiek pietiekami izmantots. Komisija ierosina veicināt šā drošā un viegli pieejamā saziņas līdzekļa izmantošanu, atbilstošajā regulas pantā pievienojot atsauci uz šo tīklu. Vairākas dalībvalstis ir neoficiāli piekritušas vadīt reģionālos imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklus Āfrikā un rīkot sanāksmes šajā sakarā. Ņemot vērā to, ka regulas pašreizējais formulējums mudina vienīgi Eiropas Savienības Padomes prezidējošās dalībvalstis (vai dalībvalstis, kuras izpilda prezidējošās valsts funkcijas) uzņemties iniciatīvu minēto sanāksmju rīkošanā, Komisija ierosina precizējumu, kas paredz, ka šīs sanāksmes var rīkot arī dalībvalstis, kas ir piekritušas vadīt reģionālos tīklus. Attiecībā uz ziņojumu sniegšanas pienākumu regulā noteikts, ka „ Dalībvalsts, kas ir Eiropas Savienības Padomes prezidējošā valsts, vai, ja šī dalībvalsts attiecīgajā valstī vai reģionā nav pārstāvēta, dalībvalsts, kura izpilda prezidējošās valsts funkcijas, līdz katra pusgada beigām sagatavo Padomei un Komisijai ziņojumu par to imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbību, kuros tai ir pārstāvis, kā arī par stāvokli uzņēmējā valstī saistībā ar nelegālo imigrāciju. Šādus ziņojumus sagatavo atbilstīgi Komisijas noteiktajam paraugam un formātam [5]. Minētie ziņojumi veidos pamatinformāciju, lai katras prezidentūras noslēgumā Komisija sagatavotu Padomei novērtējuma ziņojumu par esošo stāvokli katrā trešā valstī, kurā ir norīkoti darbā dalībvalstu imigrācijas sadarbības koordinatori. ” Kopš regula stājās spēkā, Apvienotās Karalistes, Austrijas, Somijas, Vācijas, Portugāles un Slovēnijas prezidentūras ir sniegušas sešus ziņojumus par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbību, pievēršot uzmanību vienīgi atsevišķām trešām valstīm. Komisija arī nevarēja izpildīt savu pienākumu sniegt Padomei visaptverošu novērtējuma ziņojumu, balstoties uz prezidentūru ziņojumiem. Ņemot vērā to, ka pašlaik dalībvalstu imigrācijas sadarbības koordinatori tiek norīkoti darbā vairāk nekā 130 trešās valstīs, šie nosacījumi par ziņojumu sagatavošanas pienākumiem praksē nav piemērojami. Tādēļ Komisija ierosina mērķtiecīgi pielāgot attiecīgos nosacījumus. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija Lēmumu Nr. 574/2007/EK laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas „Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”[6], lai palīdzētu stiprināt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un solidaritātes principa piemērošanu starp dalībvalstīm. Šā fonda pieejamos līdzekļus var izmantot, lai sniegtu ieguldījumu tādu pasākumu veicināšanā, kurus organizē dalībvalstu konsulārie un citi dienesti trešās valstīs, tostarp imigrācijas sadarbības koordinatoru darbībā. Kā noteikts šā lēmuma 4. panta 4. punkta a) apakšpunktā, Ārējo robežu fonds atbalsta imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbspējas stiprināšanu un efektīvākas sadarbības veicināšanu starp dalībvalstīm, izmantojot tīklu. Komisija 2008. gada jūnijā pieņēma paziņojumu par kopēju imigrācijas politiku Eiropai[7], kurā izstrādāti principi, darbības un instrumenti, pamatojoties uz Eiropadomes Tamperes sanāksmē noteiktajiem galvenajiem atskaites punktiem, Hāgas programmu un 2005. gadā uzsākto Vispārējo pieeju migrācijas jautājumiem. Ņemot vērā šo paziņojumu, Eiropadome 2008. gada 15. un 16. oktobrī pieņēma Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktu[8], kurā tā uzsvēra, ka, lai kontrolētu nelegālo imigrāciju, ir vajadzīga labāka sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju un izcelsmes valstīm un tranzīta valstīm. - Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 377/2004 (2004. gada 19. februāris) par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā; Padomes Lēmums 2005/267/EK (2005. gada 16. marts)[9], ar ko izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem; Komisijas 2005. gada 15. decembra[10] lēmums, ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus Padomes Lēmuma 2005/267/EEK īstenošanai; Saprašanās memorands par droša tīmeklī izvietota informācijas un koordinācijas tīkla izveidi dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem starp Eiropas Komisiju un Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām[11]. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Sākotnējā apspriešanās ar dalībvalstīm notika līdz 2006. gada beigām, izmantojot anketu, kas Somijas prezidentūras laikā tika ierosināta Padomes darba grupā CIREFI . Atbildes uz anketas jautājumiem tika apspriestas SCIFA komitejā 2007. gada martā. Dalībvalstis jo īpaši uzskatīja, ka vispārīgais ziņojumu sagatavošanas pienākums, kas paredzēts regulas 6. pantā, ir neatbilstošs, un uzsvēra pievienoto vērtību, ko dotu FRONTEX plašāka iesaistīšana. Tās arī izteica vēlmi paātrināt ICONet izmantošanu un uzlabot sadarbību starp imigrācijas sadarbības koordinatoriem Āfrikā. Šis pēdējais aspekts 2007. gada pavasara beigās tika apspriests ekspertu sanāksmē un 2007. gada oktobrī – Imigrācijas un patvēruma komitejā. Komisija 2008. gada martā izplatīja anketu, kurā bija ietverti dažādi Padomes Regulas (EK) Nr. 377/2004 grozījumu varianti. Pamatojoties uz saņemtajām atbildēm, Komisija 2008. gada oktobrī iesniedza Imigrācijas un patvēruma komitejai neoficiālu darba dokumentu, kurā bija ietverti konkrēti priekšlikumi attiecīgo regulas noteikumu grozījumiem. Komisija ierosināja pirmajā posmā iesniegt vajadzīgos grozījumus attiecībā uz ziņojumu sagatavošanas pienākumu, FRONTEX iesaistīšanu un ICONet pilnveidošanu. Otrajā posmā saistībā ar FRONTEX regulas pārskatīšanu, kas plānota 2010. gadā, tiks izskatīta vajadzība un iespējas izveidot ES imigrācijas sadarbības koordinatora amatu (šo koordinatoru norīkotu darbā, lai pārstāvētu visu dalībvalstu, kā arī attiecīgo ES struktūru intereses). Veicot pārskatīšanu, tiktu apsvērta arī iespēja ICONet pārvaldīšanu, ko veic Komisija, nodot FRONTEX . Dalībvalstis atbalstīja šos priekšlikumus, tostarp divu posmu pieeju. - Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējums netika veikts, jo ar šo priekšlikumu ievieš vienīgi nelielas un galvenokārt tehniskas izmaiņas spēkā esošajos tiesību aktos. Šīm izmaiņām nebūs konstatējamas ekonomiskas, sociālas ietekmes vai ietekmes uz vidi. Turklāt ES labāka regulējuma politikas mērķis cita starpā ir vienkāršot un uzlabot spēkā esošos tiesību aktus saskaņā ar proporcionalitātes principu. Priekšlikums atbilst šiem mērķiem, jo tas nodrošina saskaņotību ar Kopienas tiesību aktos izdarītajām izmaiņām, kas stājušās spēkā kopš regulas pieņemšanas, vienlaikus ņemot vērā tās īstenošanā gūto praktisko pieredzi. 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Ierosināto darbību kopsavilkums Ierosinātie grozījumi izveido saikni un nodrošina juridisko pamatu sadarbībai starp FRONTEX un imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkliem, veicina ICONet izmantošanu informācijas un praktiskās pieredzes regulārai apmaiņai, uzsver iespēju izmantot pieejamos Kopienas līdzekļus imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu izveidei un netraucētai darbībai, kā arī racionalizē sistēmu ziņojumu sniegšanai par esošo imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbību, nodrošinot arī, ka tiek pienācīgi informēts Eiropas Parlaments, kas ir otrs likumdevējs šajā politikas jomā[12]. - Juridiskais pamats Šā regulas priekšlikuma juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 63. panta 3. punkta b) apakšpunkts un 66. pants, jo ar priekšlikumu groza Padomes 2004. gada 19. februāra Regulu (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā, kura ir balstīta uz šiem pantiem, un tajā tiks sīkāk precizēta minēto tīklu darbība. - Subsidiaritātes princips Saskaņā ar EK līguma 63. panta 3. punkta b) apakšpunktu Kopienai ir pilnvaras pieņemt pasākumus attiecībā uz nelegālu imigrāciju un nelegālu uzturēšanos, kā arī tādu personu repatriāciju, kas nelegāli uzturas dalībvalstīs. Līguma 66. pantā noteikts, ka Padomei saskaņā ar 67. pantā minēto procedūru jāveic pasākumi, lai nodrošinātu sadarbību starp atbilstīgām dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm, kā arī starp šīm iestādēm un Komisiju. Pašreizējie Kopienas noteikumi par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu izveidi un darbību ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā izmaiņas Kopienas tiesību aktos, kā arī praktisko pieredzi, kas gūta šajā jomā. Tādējādi priekšlikuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs. - Proporcionalitātes princips EK līguma 5. pantā ir noteikts, ka Kopienas rīcībai vienmēr ir jābūt samērīgai ar Līguma mērķiem. Šīs Kopienas darbības izvēlētajai formai jārada iespēja sasniegt priekšlikuma mērķus un tos īstenot pēc iespējas efektīvāk. Ierosinātā iniciatīva – regulas grozīšana – ir to Šengenas acquis turpmāka pilnveidošana, kuri vērsti pret nelegālo imigrāciju un nodrošina sadarbību starp atbilstīgajām dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm, kā arī starp šīm iestādēm un Komisiju. Priekšlikums tādējādi ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. - Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais juridiskais instruments – regula. Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo ar šo priekšlikumu groza regulu. 4. IETEKME UZ BUDžETU Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. 5. PAPILDU INFORMĀCIJA - Līgumiem pievienoto dažādo protokolu un ar trešām valstīm noslēgto asociācijas nolīgumu sekas Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir EK līguma IV sadaļa, tāpēc piemēro „mainīgās ģeometrijas” sistēmu, kas paredzēta protokolos par Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas nostāju un Šengenas protokolā. Šis priekšlikums papildina Šengenas acquis . Tāpēc ir jāņem vērā šādas sekas saistībā ar dažādajiem protokoliem: Apvienotā Karaliste un Īrija Apvienotā Karaliste piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par ES un EK līgumam, un saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā. Īrija piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots ES Līgumam un EK līgumam, un saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā. Dānija Saskaņā ar protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots ES Līgumam un EK līgumam, Dānija atbilstīgi EK līguma IV sadaļai nepiedalās pasākumu pieņemšanā, ko veic Padome, izņemot tos „pasākumus, kas nosaka, kuru trešo valstu pilsoņiem vajadzīgas vīzas, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, vai pasākumus, kas attiecas uz vīzu formu vienādību”. Šis priekšlikums papildina Šengenas acquis , un saskaņā ar protokola 5. pantu „sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par priekšlikumu vai iniciatīvu papildināt Šengenas acquis saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļas noteikumiem, Dānija izlemj, vai tā īstenos šo lēmumu savos valsts tiesību aktos”. Īslande un Norvēģija Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi, Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[13]. Šveice Attiecībā uz Šveici šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kuru noslēgusi Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija par Šveices Konfederācijas iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[14]. Lihtenšteina Attiecībā uz Lihtenšteinu šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā protokola nozīmē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[15]. - Sīks priekšlikuma skaidrojums 1. pants Pirmajā daļā un otrās daļas a) punktā tiek veicināta droša tīmeklī izvietota informācijas un koordinācijas tīkla izmantošana dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestu ( ICONet ) vajadzībām, lai apmainītos ar informāciju par imigrācijas sadarbības koordinatoru norīkošanu darbā un lai apmainītos ar informāciju un pieredzi starp imigrācijas sadarbības koordinatoriem. Otrās daļas b) punkts nodrošina ciešāku sadarbību starp FRONTEX un imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkliem. Otrās daļas c) punkts atļauj jebkurai dalībvalstij, kas nav dalībvalsts, kura izpilda prezidējošās valsts funkcijas, uzņemties iniciatīvu rīkot imigrācijas sadarbības koordinatoru sanāksmes. Trešā daļa vienkāršo regulā paredzēto ziņojumu sniegšanas pienākumu. Tajā arī paredzēts, ka attiecīgās Eiropas iestādes regulāri saņem informāciju par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbību konkrētos reģionos un/vai valstīs, par kurām Eiropas Savienībai ir īpaša interese, kā arī par situāciju minētajos reģionos un/vai valstīs saistībā ar nelegālo imigrāciju. 2009/0098 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ([…]. gada […]), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 3. punkta b) apakšpunktu un 66. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[16], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tā kā: 1. Padomes 2004. gada 19. februāra Regulā (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā[17] ir noteikts pienākums ieviest dalībvalstu imigrācijas sadarbības koordinatoru savstarpējās sadarbības formas, šādas sadarbības mērķus, sadarbības koordinatoru uzdevumus un atbilstošo kvalifikāciju, kā arī viņu pienākumus attiecībā uz uzņēmēju dalībvalsti un nosūtītāju dalībvalsti. 2. Ar Padomes Lēmumu 2005/267/EK[18] izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem ( ICONet ) informācijas apmaiņai par nelegālo migrāciju, nelegālu ieceļošanu un imigrāciju, kā arī to personu atpakaļatgriešanu, kas uzturas nelegāli. Elementos, kas paredzēti informācijas apmaiņai, ir jāietver imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkli. 3. Ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004 tika izveidota Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( FRONTEX )[19]. FRONTEX uzdevums ir sagatavot gan vispārēju, gan īpašu riska analīzi, kas jāiesniedz Padomei un Komisijai. 4. Imigrācijas sadarbības koordinatoriem ir jāvāc informācija par nelegālo imigrāciju operatīvai vai stratēģiskai izmantošanai vai izmantošanai abos minētajos līmeņos. Minētā informācija var dot būtisku ieguldījumu FRONTEX darbībā, kas saistīta ar riska analīzi, un šai nolūkā ir jāveido ciešāka sadarbība starp imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkliem un FRONTEX . 5. Vajadzības gadījumā visām dalībvalstīm ir jābūt iespējai ierosināt sanāksmes starp imigrācijas sadarbības koordinatoriem, kas norīkoti darbā kādā konkrētā trešā valstī vai reģionā, lai pastiprinātu to sadarbību. 6. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija Lēmumu Nr. 574/2007/EK laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība[20], lai palīdzētu stiprināt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un solidaritātes principa piemērošanu starp dalībvalstīm. Šā fonda pieejamos līdzekļus var izmantot, lai sniegtu ieguldījumu tādu pasākumu veicināšanā, kurus organizē dalībvalstu konsulārie un citi dienesti trešās valstīs, kā arī lai atbalstītu migrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbspējas stiprināšanu un efektīvākas sadarbības veicināšanu starp dalībvalstīm, izmantojot tīklu. 7. Padomei, Eiropas Parlamentam un Komisijai regulāri jāsaņem informācija par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbību konkrētos reģionos un/vai valstīs, par kurām Eiropas Savienībai ir īpaša interese, kā arī par situāciju minētajos reģionos un/vai valstīs saistībā ar nelegālo imigrāciju. Konkrētu reģionu un/vai valstu, par kurām Eiropas Savienībai ir īpaša interese, izvēlei ir jābūt balstītai uz tādiem objektīviem migrācijas rādītājiem kā statistika par nelegālo migrāciju un riska analīze, ko sagatavojusi FRONTEX , un šai izvēlei ir jābūt saskaņā ar ES ārējo attiecību vispārīgo politiku. 8. Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 377/2004. 9. Ņemot vērā to, ka dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt ierosinātās darbības mērķus, proti, pielāgot Kopienas pašreizējos noteikumus par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu izveidi un darbību, lai ņemtu vērā izmaiņas Kopienas tiesību aktos, un ka tālab tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz tikai tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. 10. Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā un atspoguļoti Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. 11. Apvienotā Karaliste piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[21]. 12. Īrija piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[22]. 13. Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tādējādi šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula papildina Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļas noteikumiem, Dānijai saskaņā ar iepriekš minētā protokola 5. pantu sešos mēnešos pēc šīs regulas pieņemšanas ir jāizlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos. 14. Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi, Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē[23], jomā, kura norādīta 1. panta A un E punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK[24] par dažiem pasākumiem, lai piemērotu minēto nolīgumu. 15. Attiecībā uz Šveici šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju[25] par Šveices Konfederācijas iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē jomā, kura norādīta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un E punktā, saistībā ar 3. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2008/146/EK[26]. 16. Attiecībā uz Lihtenšteinu šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā protokola nozīmē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē jomā, kura norādīta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un E punktā, saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/261/EK[27]. IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Grozījumi Regulu (EK) Nr. 377/2004 groza šādi. 17. Regulas 3. pantā 1. punkta otro teikumu svītro un pievieno šādu 3. punktu: „3. Informāciju, kas minēta 1. un 2. punktā, dara pieejamu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem drošā tīmeklī izvietotā informācijas un koordinācijas tīklā, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2005/267/EK[28] (turpmāk „ ICONet ”), iedaļā, kas paredzēta imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkliem. Komisija arī sniedz šo informāciju Padomei.” 18. Regulas 4. pantu groza šādi. a) Ar šādu tekstu aizstāj 1. punkta 2. ievilkumu: „- apmainās ar informāciju un praktisko pieredzi, īpaši sanāksmēs un izmantojot ICONet .” b) Ar šādu tekstu aizstāj 2. punktu: „2. Komisijas un ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004 izveidotās aģentūras FRONTEX pārstāvji ir tiesīgi piedalīties imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkla struktūrā organizētajās sanāksmēs, lai gan, ja operatīvi apsvērumi to prasa, sanāksmes var sasaukt bez Eiropas Komisijas pārstāvja klātbūtnes. Attiecīgā gadījumā var uzaicināt arī citas struktūras un iestādes.” c) Tā 3. punktā pievieno šādu teikumu: „Minētās sanāksmes var rīkot arī pēc citu dalībvalstu iniciatīvas.” 19. Regulas 6. pantu aizstāj ar šādu pantu. „1. Dalībvalsts, kas ir Eiropas Savienības Padomes prezidējošā valsts, vai, ja šī dalībvalsts attiecīgajā valstī vai reģionā nav pārstāvēta, dalībvalsts, kura izpilda prezidējošās valsts funkcijas, līdz katra pusgada beigām sagatavo ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Komisijai par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbību konkrētos reģionos un/vai valstīs, par kurām Eiropas Savienībai ir īpaša interese, kā arī par situāciju minētajos reģionos un/vai valstīs par jautājumiem, kas saistīti ar nelegālo imigrāciju. Konkrētu reģionu un/vai valstu, par kurām Eiropas Savienībai ir īpaša interese, izvēle, apspriežoties ar dalībvalstīm un Komisiju, tiek balstīta uz tādiem objektīviem migrācijas rādītājiem kā statistika par nelegālo migrāciju un riska analīze, ko sagatavojusi aģentūra FRONTEX , un šai izvēlei ir jābūt saskaņā ar ES ārējo attiecību vispārīgo politiku. 2. Minētos ziņojumus sagatavo atbilstoši paraugam, kas noteikts ar Komisijas Lēmumu 2005/687/EK[29], un tajos norāda attiecīgos izvēles kritērijus. 3. Balstoties uz iepriekš minētajiem ziņojumiem, Komisija katru gadu sniedz Padomei un Eiropas Parlamentam faktu kopsavilkumu par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu attīstību.” 2. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — Priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] […] [1] OV L 64, 2.3.2004., 1. lpp. [2] OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp. [3] OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp. [4] C(2005) 5159 galīgā redakcija. [5] Komisijas 2005. gada 29. septembra Lēmums, OV L 264, 8.10.2005., 8. lpp. [6] OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp. [7] COM(2008) 359 galīgā redakcija. [8] Padomes dok. 13440/08. [9] OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp. [10] C(2005) 5159 galīgā redakcija. [11] C(2007) 374. [12] Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmums, ar ko Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru attiecina uz dažām jomām, uz kurām attiecas minētā līguma trešās daļas IV sadaļa, OV L 396, 31.12.2004., 45. lpp. [13] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp. [14] OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp. [15] OV L [..], [..], [..]. lpp. [16] OV C […], […], […]. lpp. [17] OV L 64, 2.3.2004., 1. lpp. [18] OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp. [19] OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp. [20] OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp. [21] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. [22] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp. [23] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp. [24] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp. [25] OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp. [26] OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp. [27] OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp. [28] OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp. [29] OV L 264, 8.10.2005., 8. lpp.