[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 2.9.2005

COM(2005) 404 galīgā redakcija

2005/0168 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES REGULA

saistībā ar Partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

EK tunzivju zvejas kuģu piekļuvi Klusā okeāna rietumu centrālās daļas zvejas vietām var uzskatīt par būtisku EK rūpnieciskās tunzivju zvejas ilgtermiņa attīstības iespēju. Klusā okeāna rietumdaļā faktiski atrodas visbagātīgākās tunzivju zvejas vietas pasaulē (tur nozvejo 50% no visiem pasaules tunzivju lomiem) un zinātniski pētījumi ir pierādījuši, ka pašlaik krājumu stāvoklis ir labs un attiecībā uz vairākām sugām vēl nav sasniegts maksimālais drošas krājumu izmantošanas līmenis.

Ministru padome 2001. gada jūnijā ir uzdevusi Komisijai risināt sarunas par divpusējiem tunzivju zvejas nolīgumiem ar Klusā okeāna rietumu centrālās daļas ACP valstīm ar nolūku izveidot tunzivju zvejas nolīgumu kopumu attiecībā uz EK tunzivju zvejas kuģu floti Klusā okeāna reģionā.

Komisija 2002. gada jūlijā pēc sarunām ir noslēgusi pirmo nolīgumu šajā reģionā ar Kiribati Republiku. Šis pirmais nolīgums ir stājies spēkā 2003. gada septembrī. Tam 2003. gadā ir sekojušas situācijas izpētei veltītas sarunas ar citām piekrastes valstīm – Zālamana salām, Mikronēzijas Federatīvajām Valstīm, Papua Jaungvineju un Kuka salām.

Sarunas ar Zālamana salām ir notikušas laikā starp 2003. gada beigām un 2004. gada sākumu. EK un Zālamana salu Partnerattiecību nolīguma teksts par zveju pie Zālamana salām ir parafēts Briselē 2004. gada 28. janvārī. Nolīgums stāsies spēkā pēc tam, kad puses būs apmainījušās ar paziņojumiem par to, ka tās ir izpildījušas attiecīgi piemērojamās apstiprināšanas procedūras. Nolīguma neatņemama daļa ir tam pievienotais protokols un tehniskais pielikums.

Šajā EK un Zālamana salu nolīgumā pirmo reizi ir ievērota „partnerattiecību” nostāja atbilstīgi Komisijas ieteikumam, kas ir pausts tās paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei un apstiprināts 2004. gada jūlija Padomes secinājumos.

Nolīgumam pievienotais protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finanšu ieguldījumu, ir apstiprināts uz trīs gadu sākotnējo termiņu. Protokolā ir noteikts arī, ka EK kuģu zvejas iespēju koncesijām pie Zālamana salām ir jābūt saskaņā ar pārvaldības lēmumiem, kas reģionālā līmenī ir jāpieņem Klusā okeāna rietumu centrālās daļas valstīm, kā to paredz Palau Vienošanās par Klusā okeāna rietumu centrālās daļas riņķvadu zvejas pārvaldi. Ir noteikts, ka EK zvejas darbībai Zālamana salu EEZ ir jānotiek saskaņā ar tunzivju krājumu pienācīgu novērtējumu pēc zinātniskiem kritērijiem, ieskaitot zinātniskos pārskatus, ko katru gadu veic Klusā okeāna kopienas sekretariāta ( SPC ) vadībā.

Runājot par EK zvejas iespējām, Protokola piemērošanas pirmajā gadā ir atļauts zvejot 4 riņķvadu kuģiem un 10 peldošo āķu jedu kuģiem. Sākot ar otro gadu, zvejas iespējas var palielināt pēc Kopienas lūguma un atkarībā no Palau Vienošanās pušu un/vai citu kompetentu reģionālo zivsaimniecības institūciju pārvaldības lēmumiem.

Kopējais apstiprinātais finanšu ieguldījums ir 400 000 eiro gadā. Sākot ar otro gadu, par katru papildus piešķirto riņķvadu kuģa licenci finanšu ieguldījumu var palielināt par 65 000 eiro gadā. Zālamana salas ir nolēmušas piešķirt 30 % no ikgadējā finanšu ieguldījuma, lai noteiktu un īstenotu zivsaimniecības nozares politiku ar nolūku veicināt atbildīgu zveju to ūdeņos. Šī ieguldījuma pārvalde notiek saskaņā ar mērķiem, par ko savstarpēji vienojas EK un Zālamana salas.

Runājot par zvejas darbību pārraudzību un kontroli, Protokolam pievienotais pielikums paredz, ka EK kuģiem ir pilnībā jāievēro visi reģionālie nosacījumi (ieskaitot VMS ), kas ir ieviesti saskaņā ar Zivsaimniecības foruma institūciju ( FFA ) un tās uzraudzībā.

Par zvejas atļauju EK kuģu īpašnieki maksā 13 000 eiro par katru riņķvadu kuģi un 3 000 eiro par katru āķu jedu kuģi. Turklāt EK kuģu īpašniekiem ir jāievēro prasība uz katra kuģa nodarbināt vienu vietējo jūrnieku un sniegt ieguldījumu Novērotāju programmā.

Ņemot vērā iepriekš minēto, var apgalvot, ka jaunais nolīgums ir izdevīgs un stratēģiski svarīgs EK rūpnieciskās tunzivju zvejas attīstībai Klusā okeāna rietumu centrālajā daļā. Turklāt tas veicinās resursu atbildīgu un ilgtspējīgu izmantošanu un no tā abpusēju labumu gūs gan Kopiena, gan Zālamana salas.

Pamatojoties uz šeit izklāstīto, Komisija ierosina Padomei apstiprināt jaunā zvejas nolīguma noslēgšanu starp EK un Zālamana salām, pieņemot atbilstīgu regulu.

2005/0168 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES REGULA

saistībā ar Partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu kopā ar tā 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu[1],

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],

tā kā

(1) Kopiena un Zālamana salas pēc sarunām ir parafējušas Partnerattiecību zvejas nolīgumu, kas dod Kopienas zvejniekiem iespējas zvejot ūdeņos, uz kuriem saistībā ar zvejas vietām attiecas Zālamana salu suverenitāte vai jurisdikcija;

(2) šis nolīgums paredz ekonomisku, finansiālu, tehnisku un zinātnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē ar nolūku garantēt resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī partnerattiecības, veicot darījumus ar mērķi kopējo interešu vārdā attīstīt ekonomisku darbību zivsaimniecības nozarē un saistībā ar to;

(3) šis nolīgums ir jāapstiprina;

(4) ir jānosaka zvejas iespēju sadalījums dalībvalstu starpā;

(5) dalībvalstis, kuru kuģi zvejo saskaņā ar šo nolīgumu, ziņo Komisijai par Zālamana salu zvejas zonas nozvejas apjomu pa sugām atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 500/2001[3],

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:

1. pants

Ar šo regulu Padome Kopienas vārdā apstiprina Partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām (turpmāk tekstā „Nolīgums”).

Nolīguma teksts ir pievienots šai regulai.

2. pants

Nolīguma protokolā noteiktās zvejas iespējas dalībvalstu starpā ir sadalītas šādi:

- | tunzivju saldētājseineri: | Spānija: Francija: | 75 % pieejamo zvejas iespēju 25 % pieejamo zvejas iespēju |

- | peldošo āķu jedu kuģi: | Spānija: Portugāle: | 6 kuģi 4 kuģi |

Ja licences piešķiršanas pieteikumi no šīm dalībvalstīm nepretendē uz visu Protokolā paredzēto zvejas iespēju apjomu, Komisija var ņemt vērā citu dalībvalstu licences piešķiršanas pieteikumus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS STARP EIROPAS KOPIENU UN ZĀLAMANA SALĀM PAR ZVEJU PIE ZĀLAMANA SALĀM

EIROPAS KOPIENA, turpmāk tekstā „Kopiena”, un

Zālamana salu valdība, turpmāk tekstā „Zālamana salas”,

abas kopā sauktas par „Pusēm”,

ŅEMOT VĒRĀ ciešo sadarbību un draudzīgās attiecības starp Kopienu un Zālamana salām, jo īpaši saistībā ar Lomē un Kotonū Nolīgumiem un pušu abpusējo vēlmi arī turpmāk uzturēt un attīstīt šīs attiecības;

ŅEMOT VĒRĀ Zālamana salu vēlmi veicināt zivsaimniecības resursu saprātīgu izmantošanu, paplašinot sadarbību;

NEAIZMIRSTOT, ka jo īpaši attiecībā uz jūras zveju zonā, kas sasniedz 200 jūras jūdžu attālumu no to krasta pamatlīnijas, pastāv Zālamana salu suverenitāte vai jurisdikcija;

ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas konvenciju par jūras tiesībām un Apvienoto Nāciju Organizācijas nolīgumu par zivju krājumiem;

APZINOTIES to principu svarīgumu, ko nosaka 1995. gada FAO konferencē apstiprinātais Atbildīgu zivsaimniecību uzvedības kodekss;

APSTIPRINOT, ka piekrastes valstīm attiecībā uz ūdeņiem, kas atrodas to jurisdikcijā, savas suverēnās tiesības ar nolūku izmantot, saglabāt un pārvaldīt dzīvos resursus ir jāīsteno saskaņā ar starptautisko tiesību aktu principiem un praksi, pienācīgi ņemot vērā reģionālā līmenī noteikto praksi;

APŅEMOTIES īstenot savstarpēji izdevīgu sadarbību, veicinot atbildīgu zivsaimniecību darbību, lai nodrošinātu jūras ūdeņu dzīvo resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu;

PĀRLIECĪBĀ par to, ka minētajai sadarbībai ir jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, notiek saskaņā ar pieņemto politiku un nodrošina vienotu darbību;

APŅEMOTIES minētajā nolūkā sākt dialogu ar mērķi noteikt zivsaimniecības nozares politiku saistībā ar Zālamana salām un precizēt piemērotākos līdzekļus šīs politikas efektīvas īstenošanas nodrošināšanai, kā arī uzņēmēju un sabiedrības iesaistei šajā procesā;

VĒLOTIES radīt noteikumus un nosacījumus, kas regulē Kopienas kuģu zvejas darbību Zālamana salu zvejas zonā un Kopienas atbalstu atbildīgas zvejas veicināšanai šajā zvejas zonā;

GATAVĪBĀ ievērot ciešāku ekonomisko sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās jomās, dibinot un attīstot kopuzņēmumus, kuros piedalās abu pušu uzņēmumi,

IR NOSLĒGUŠAS ŠO NOLĪGUMU:

1.pants

Joma

Šis nolīgums nosaka principus, noteikumus un procedūras, kas regulē:

- ekonomisko, finasiālo, tehnisko un zinātnisko sadarbību zivsaimniecības nozarē ar nolūku veicināt atbildīgu zveju Zālamana salu zvejas zonā, kas nodrošinātu zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu un attīstītu Zālamana salu zivsaimniecības nozari,

- nosacījumus, kuri regulē Kopienas zvejas kuģu piekļuvi Zālamana salu zvejas zonai,

- pasākumus kārtības uzturēšanai Zālamana salu zvejas zonas zvejas vietās ar nolūku nodrošināt, ka tur ievēro minētos noteikumus un nosacījumus,

- pasākumus zivju krājumu efektīvai saglabāšanai un pārvaldei,

- nelegālas, nedeklarētas un patvaļīgas zvejas novēršanu,

- partnerattiecības starp uzņēmumiem ar mērķi kopējo interešu labā attīstīt ekonomisku darbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās jomās.

2. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā:

a) „Zālamana salu iestādes” ir Zālamana salu Zivsaimniecības un jūras ūdeņu resursu departaments vai Zālamana salu Zivsaimniecības un jūras ūdeņu resursu departamenta pastāvīgais zivsaimniecības sekretārs;

b) „Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija;

c) „Zālamana salu zvejas zona” ir ūdeņi, uz kuriem saistībā ar zvejas vietām attiecas Zālamana salu suverenitāte vai jurisdikcija un kas Zālamana salu valsts tiesību aktos saucas „Zālamana salu zvejas vietu robežas”;

d) „Kopienas kuģis” ir zvejas kuģis, kas peld ar dalībvalstu karogu un ir reģistrēts Kopienā;

e) „kopuzņēmums” ir komerciāls uzņēmums, ko Zālamana salās ir nodibinājuši pušu kuģu īpašnieki vai valstu uzņēmumi ar nolūku nodarboties ar zveju vai ar to saistītām darbībām;

f) „Apvienotā komiteja” ir komiteja, kurā piedalās Kopienas un Zālamana salu pārstāvji un kuras funkcijas ir izklāstītas šā nolīguma 9. pantā;

g) „zveja” ir:

i) zivju meklēšana, ķeršana, zvejošana vai loma izcelšana,

ii) mēģinājumi meklēt, ķert, zvejot zivis vai izcelt lomu,

iii) iesaistīšanās citās darbībās, kuras veicot pastāv pamatota varbūtība atrast, noķert, nozvejot zivis vai izcelt lomu,

iv) zivju pulcēšanas ierīču vai ar tām saistīta elektroniska aprīkojuma, piemēram, radiobāku izvietošana, meklēšana un savākšana,

v) jebkurš pasākums jūrā, kas ir tieši saistīts ar jebkuras i) līdz iv) apakšpunktā minētās darbības atbalstīšanu vai sagatavošanu,

vi) jebkura cita jūras vai gaisa transportlīdzekļa izmantošana i) līdz v) apakšpunktā minēto darbību veikšanai, izņemot ārkārtas gadījumus, kas skar kuģa komandas veselību un drošību vai kuģa drošību;

h) „zvejas reiss” ir jebkura kuģa izmantošana vai paredzamā izmantošana zvejai, ieskaitot palīgkuģus, kravas kuģus un jebkurus citus kuģus, kas ir tieši iesaistīti minētajos zvejas pasākumos;

i) „operators” ir jebkura persona, kuras pārziņā vai atbildībā ir zvejas kuģa darbība, vadība vai kontrole, ieskaitot kuģa īpašnieku, fraktētāju vai kapteini;

j) „pārkraušana” ir daļēja vai pilnīga to zivju, kuras atrodas uz zvejas kuģa, izkraušana no šī kuģa citā zvejas kuģī, kas notiek jūrā vai ostā.

3. pants

Nolīguma īstenošanas principi un mērķi

1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Zālamana salu zvejas zonā, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo minētajā zonā, neskarot nolīgumus, ko kāda ģeogrāfiska reģiona robežās ir noslēgušas attīstības valstis, ieskaitot savstarpējus zvejas nolīgumus.

2. Puses sadarbojas ar mērķi noteikt un īstenot zivsaimniecības nozares politiku Zālamana salu zvejas zonā un šajā nolūkā sāk ar politiku saistītu dialogu par vajadzīgajām reformām. Puses apņemas neapstiprināt nekādus pasākumus saistībā ar šo jomu bez iepriekšējām savstarpējām konsultācijām.

3. Puses sadarbojas arī gan kopā, gan atsevišķi vērtējot saskaņā ar šo nolīgumu veikto pasākumu, programmu un darbību izpildi pirms to īstenošanas sākuma, tās laikā un pēc tās beigām.

4. Puses apņemas nodrošināt, ka šā nolīguma īstenošana notiek saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem.

5. Zālamana salu jūrniekus uz Kopienas kuģiem nodarbina saskaņā ar Starptautiskās darba organizācijas ( ILO ) Deklarāciju par darba pamatprincipiem un pamattiesībām, ko piemēro saistībā ar tiesībām uz atbilstīgiem darba līgumiem un vispārējiem darba nosacījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un faktisku kolektīvo līgumu slēgšanas tiesību atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.

4. pants

Zinātniskā sadarbība

1. Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Zālamana salas pārrauga resursu stāvokli Zālamana salu zvejas zonā; šajā nolūkā pārmaiņus Kopienā un Zālamana salās vajadzības gadījumā notiek kopējas zinātniskas sanāksmes.

2. Pamatojoties uz zinātnisko sanāksmju secinājumiem un labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas ir pieejami, puses savstarpēji konsultējas Apvienotajā komitejā , kā to paredz 9. pants, un vajadzības gadījumā, abām pusēm vienojoties, veic pasākumus, lai nodrošinātu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu pārvaldi.

3. Nolūkā nodrošināt dzīvo resursu pārvaldi un saglabāšanu Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā un sadarboties, veicot attiecīgu zinātniskās izpētes darbu, puses savstarpēji konsultējas tiešā veidā jeb attiecīgajās starptautiskajās organizācijās.

5. pants

Kopienas kuģu piekļuve Zālamana salu zvejas zonas zvejas vietām

1. Zālamana salas apņemas atļaut Kopienas kuģiem nodarboties ar zvejas darbībām Zālamana salu zvejas zonā saskaņā ar šo nolīgumu, ieskaitot tam pievienoto protokolu un pielikumu.

2. Zvejas darbības saskaņā ar šo nolīgumu notiek atbilstīgi Zālamana salu tiesību aktiem un noteikumiem. Zālamana salas brīdina Komisiju par visiem grozījumiem minētajos tiesību aktos un noteikumos attiecīgi sešus mēnešus un vienu mēnesi pirms to piemērošanas.

3. Zālamana salas uzņemas atbildību par Protokolā noteikto zvejas vietu pārraudzības nosacījumu efektīvu īstenošanu. Kopienas kuģi sadarbojas ar Zālamana salu iestādēm, kuru pienākums ir veikt minēto pārraudzību. Pasākumi, ko Zālamana salas veic ar mērķi regulēt zveju zivsaimniecības resursu saglabāšanas nolūkā, pamatojas uz objektīviem un zinātniskiem kritērijiem. Pasākumi vienādi attiecas gan uz Kopienas, gan uz Zālamana salu un citu valstu kuģiem, neskarot nolīgumus, ko viena ģeogrāfiska reģiona robežās ir noslēgušas attīstības valstis, ieskaitot savstarpējus zvejas nolīgumus.

4. Kopiena veic visus atbilstīgos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tās kuģi ievēro šo nolīgumu un tiesību aktus un noteikumus, kas attiecas uz zvejas vietām Zālamana salu zvejas zonā.

6. pants

Licences

1. Kuģu zvejas licences iegūšanas procedūra, piemērojamā maksa un samaksas veids, kas jāievēro kuģu īpašniekiem, ir noteikti Protokola pielikumā.

7. pants

Finanšu ieguldījums

1. Kopiena piešķir Zālamana salām vienotu finanšu ieguldījumu saskaņā ar Protokolā un pielikumos paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Šī vienotā ieguldījuma lielumu aprēķina, pamatojoties uz šādiem diviem savstarpēji saistītiem elementiem:

a) Kopienas kuģu piekļuve Zālamana salu zvejas zonai un

b) Kopienas finanšu atbalsts atbildīgas zvejas un zivsaimniecības resursu ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanai Zālamana salu zvejas zonā.

Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto finanšu ieguldījuma daļu nosaka un pārvalda, ņemot vērā tos mērķus, ko puses savstarpēji vienojoties izvirza saskaņā ar Protokolu un ko ir paredzēts sasniegt Zālamana salu zivsaimniecības nozares politikas kontekstā un saskaņā ar tās īstenošanas gada un daudzgadu programmu.

2. Kopiena maksā piešķirto finansējumu katru gadu saskaņā ar Protokolu un neskarot šā nolīguma un tā protokola nosacījumus par jebkādām izmaiņām ieguldījuma apjomā šādu apstākļu rezultātā:

a) svarīgi apstākļi, izņemot dabas parādības, kas kavē zvejošanu Zālamana salu zvejas zonā (saskaņā ar Nolīguma 14. pantu);

b) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazinājums, par ko puses savstarpēji vienojas krājumu pārvaldes nolūkā gadījumos, kad to uzskata par vajadzīgu resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas labā, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju (saskaņā ar Protokola 4. pantu);

c) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju palielinājums, par ko puses savstarpēji vienojas gadījumos, kad pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas ir pieejami, ir atzīts, ka to atļauj resursu stāvoklis (saskaņā ar Protokola 1. un 4. pantu);

d) Zālamana salu zivsaimniecības nozares politikas īstenošanai paredzētā Kopienas finanšu atbalsta nosacījumu (saskaņā ar Protokola 5. pantu) atkārtots novērtējums gadījumos, kad tas ir pamatots, ņemot vērā abu pušu ievēroto gada un daudzgadu programmu rezultātus;

e) šā nolīguma laušana saskaņā ar 12. pantu;

f) šā nolīguma izpildes apturēšana saskaņā ar 13. pantu.

8. pants

Sadarbības veicināšana uzņēmēju vidū un sabiedrībā

1. Puses atbalsta ekonomisku, komerciālu, zinātnisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās nozarēs. Tās savstarpēji konsultējas, lai saskaņotu dažādos iespējamos šajā nolūkā veicamos pasākumus.

2. Puses atbalsta informācijas apmaiņu par zvejas metodēm un aprīkojumu, zivju uzglabāšanas veidiem un zivsaimniecības produktu rūpniecisku pārstrādi.

3. Puses pieliek pūles, lai radītu labvēlīgus apstākļus pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot uzņēmējdarbības un investīciju paplašināšanai labvēlīgas vides radīšanu.

4. Puses jo īpaši atbalsta abpusēji izdevīgu kopuzņēmumu izveidi. Kopuzņēmumu izveide Zālamana salās un Kopienas kuģu piesaiste kopuzņēmumiem notiek, konsekventi ievērojot Zālamana salu un Kopienas tiesību aktus.

9. pants

Apvienotā komiteja

1. Šā nolīguma izpildes pārraudzībai izveido Apvienoto komiteju. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas:

a) pārrauga Nolīguma darbību, interpretāciju un īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz Protokola 5. panta 2. punktā minēto gada un daudzgadu programmu izstrādi un tās īstenošanas novērtējumu;

b) nodrošina vajadzīgo sadarbību jautājumos, kas attiecas uz zvejas vietām un interesē abas puses;

c) darbojas kā forums draudzīgai tādu domstarpību atrisināšanai, kas ir saistītas ar Nolīguma interpretāciju vai īstenošanu;

d) vajadzības gadījumā atkārtoti novērtē zvejas iespēju un ar to saistīto finanšu ieguldījuma apjomu. Konsultācijas notiek, pamatojoties uz Pprotokola 1., 2. un 3. pantā izklāstītajiem principiem;

e) veic citas funkcijas, par kurām puses savstarpēji vienojas.

2. Apvienotā komiteja tiekas vismaz reizi gadā, pārmaiņus Zālamana salās un Kopienā un sanāksmes vada tā puse, kas rīko tikšanos. Ja kāda no pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja rīko īpašas sanāksmes.

10. pants

Nolīguma piemērošanas ģeogrāfiskā teritorija

1. Šo nolīgumu piemēro no vienas puses teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums saskaņā ar šajā līgumā minētajiem nosacījumiem, un no otras puses Zālamana salu teritorijā.

11. pants

Darbības termiņš

Šo nolīgumu piemēro trīs gadus, sākot no tā spēkā stāšanās dienas; to automātiski pagarina uz turpmākiem trīs gadu periodiem, ja nav iesniegts paziņojums par tā laušanu saskaņā ar 12. pantu.

12. pants

Nolīguma laušana

1. Katrai no pusēm ir tiesības lauzt šo nolīgumu tādu svarīgu apstākļu gadījumā kā, piemēram, attiecīgo krājumu degradācija, Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju nepilnīga izmantošana vai pušu nespēja ievērot saistības vērsties pret nelegālu, nedeklarētu un patvaļīgu zveju.

2. Attiecīgā puse rakstiski ziņo otrai pusei par nodomu izstāties no Nolīguma vismaz sešus mēnešus pirms tā sākotnējā vai katra turpmākā termiņa beigām.

3. Pēc iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas puses sāk konsultācijas.

4. Līguma laušanas gada finanšu ieguldījuma maksājumus, kas minēti 7. pantā, proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina.

5. Pirms katra šā nolīguma protokola darbības termiņa beigām puses sarunu ceļā vienojas par to, kādi grozījumi vai papildinājumi ir jāizdara Protokolā un pielikumā.

13. pants

Izpildes apturēšana un finanšu ieguldījuma maksājumu pārskatīšana

1. Šā nolīguma izpildi var apturēt pēc vienas puses iniciatīvas gadījumos, kad rodas nopietnas nesaskaņas saistībā ar Nolīgumā un tā protokolā un pielikumā paredzēto nosacījumu izpildi. Šādas apturēšanas gadījumā attiecīgajai pusei ir rakstiski jāziņo par savu nodomu vismaz trīs mēnešus pirms paredzētās apturēšanas spēkā stāšanās. Pēc šā paziņojuma saņemšanas puses sāk konsultācijas ar nolūku domstarpības atrisināt draudzīgā ceļā.

2. Finanšu ieguldījuma maksājumus, kas minēti 7. pantā, proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina saskaņā ar nolīguma izpildes apturēšanas ilgumu.

14. pants

Izpildes apturēšana nepārvaramas varas apstākļu rezultātā

1. Ja svarīgi apstākļi, kas nav dabas parādības, kavē zvejošanu Zālamana salu ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (EEZ), Eiropas Kopiena var apturēt Protokola 2. pantā minētā finanšu ieguldījuma maksājumus pēc konsultācijām abu pušu starpā, ja tās ir iespējamas, un ar nosacījumu, ka apturēšanas sākumā Kopiena ir samaksājusi pienākošos maksājumus pilnā apjomā.

2. Finanšu ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz puses konsultāciju rezultātā savstarpēji vienojoties ir atzinušas, ka apstākļi, kas kavēja zvejošanu, vairs nepastāv un ka šajā situācijā ir iespējams zvejošanu atsākt. Šie maksājumi ir jāveic divu mēnešu laikā pēc abu pušu apstiprinājuma.

3. Saskaņā ar Nolīguma 6. pantu un Protokola 1. pantu Kopienas kuģiem piešķirto licenču derīguma termiņu pagarina uz laiku, kas atbilst zvejas darbību apturēšanas laikam.

15. pants

1. Protokols un pielikums ir šā nolīguma neatņemama daļa.

16. pants

1. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad puses ir paziņojušas viena otrai, ka tās ir pabeigušas attiecīgās apstiprināšanas procedūras, tas ir sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā un katrs tā teksts ir vienlīdz autentisks.

PROTOKOLS

par zvejas iespējām un maksājumiem, ko paredz Partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Kopienu un Zālamana salām par zveju pie Zālamana salām

1. pants Piemērošanas termiņi un zvejas iespējas

1. Zālamana salas piešķir gada zvejas licences Kopienas tunzivju zvejas kuģiem, kā to paredz Nolīguma 6. pants, saskaņā ar Zālamana salu Tunzivju valsts pārvaldības plānu un minēto licenču skaits atbilst skaitam, ko paredz Palau Vienošanās par Klusā okeāna rietumu daļas riņķvadu zvejas pārvaldi, turpmāk tekstā „Palau Vienošanās”.

2. Trīs gadus no šā protokola spēkā stāšanās dienas Nolīguma 5. pantā paredzētās zvejas iespējas ir šādas:

Gada licences vienlaicīgai zvejai Zālamana salu zvejas zonā piešķir 4 riņķvadu kuģiem un 10 āķu jedu kuģiem.

3. Sākot ar Protokola piemērošanas otro gadu un neskarot Nolīguma 9. panta 1. punkta d) apakšpunktu un Protokola 4. pantu, pēc Kopienas lūguma Protokola 1. panta 2. punktā minēto riņķvadu kuģu zvejas licenču skaitu var palielināt, ja to atļauj resursi un saskaņā ar Palau Vienošanās gada ierobežojumiem, kā arī pamatojoties uz pienācīgu tunzivju krājumu novērtējumu saskaņā ar objektīviem un zinātniskiem kritērijiem, ieskaitot „Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas tunču zvejas vietu pārskatu un krājumu stāvokli”, ko katru gadu publicē Klusā okeāna kopienas sekretariāts.

4. Šā panta 1., 2. un 3. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4., 6. un 7. pantu.

2. pants Finanšu ieguldījums un tā samaksa

1. Nolīguma 7. pantā minētais vienotais finanšu ieguldījums ir 400 000 eiro gadā.

2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4. pantu un Nolīguma 13. un 14. pantu.

3. Ja Kopienas kuģu kopējais gadā nozvejoto tunzivju daudzums Zālamana salu zvejas zonā pārsniedz 6 000 tonnas, kopējo gada finanšu ieguldījumu palielina par 65 eiro par katru papildus nozvejoto tunzivju tonnu. Tomēr kopējais gada finanšu ieguldījuma apjoms, kas jāmaksā Kopienai, nedrīkst pārsniegt 1. punktā minēto summu vairāk nekā trīs reizes.

4. Par katru papildu riņķvadu zvejas licenci, ko Zālamana salas piešķir saskaņā ar 1. panta 3. punktu, Kopiena palielina šā protokola 2. panta 1. punkta minēto finanšu ieguldījumu par 65 000 eiro gadā.

5. Maksājumu par pirmo gadu veic ne vēlāk par 1. maiju un par nākamajiem gadiem ne vēlāk par Protokola parakstīšanas gadadienu.

6. Ievērojot 5. panta nosacījumus, Zālamana salām ir tiesības brīvi lemt par minētā finanšu ieguldījuma izlietošanu.

7. Finanšu ieguldījumu iemaksā valdības ieņēmumu kontā, ko atver finanšu institūcijā, kuru precizē Zālamana salas. Šis konts ir Zālamana salu valdības ieņēmumu konts Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā. Kopienas gada maksājumus par papildu gada licenču piešķiršanu saskaņā ar 1. panta 3. punktu un 2. panta 4. punktu iekaita šajā kontā.

3. pants

Sadarbība saistībā ar atbildīgu zveju

1. Abas puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Zālamana salu zvejas zonā, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos.

2. Šā protokola darbības laikā Kopiena un Zālamana salas pārrauga resursu stāvokli un ilgtspēju Zālamana salu zvejas zonā.

3. Pamatojoties uz „Palau Vienošanās” dalībnieku gada sanāksmes secinājumiem un Klusā okeāna kopienas sekretariāta veikto ikgadējo krājumu novērtējumu, abas puses konsultējas Apvienotajā komitejā ietvaros, kā to paredz Nolīguma 9. pants, un vajadzības gadījumā savstarpēji vienojoties veic pasākumus, lai nodrošinātu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu pārvaldi.

4. pants Zvejas iespēju pārskatīšana

1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, savstarpēji vienojoties var palielināt, ciktāl „Palau Vienošanās” dalībnieku gada sanāksmes secinājumi un ikgadējā Klusā okeāna kopienas sekretariāta veiktā krājumu stāvokļa analīze apstiprina, ka šāds palielinājums neapdraudēs Zālamana salu resursu ilgtspējīgu pārvaldi. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam palielina.

2. Savukārt, ja puses vienojas apstiprināt pasākumus, kas liek samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina .

3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu starp dažādu tipu kuģiem, pusēm savstarpēji vienojoties un ar nosacījumu, ka jebkuras pārmaiņas notiek atbilstīgi visiem ieteikumiem, ar kuriem par to krājumu pārvaldi, ko šādas pārmaiņas var ietekmēt, nāk klajā zinātniskās sanāksmes dalībnieki. Ja to prasa zvejas iespēju sadalījuma pārmaiņas, puses vienojas attiecīgi mainīt finanšu ieguldījumu.

5. pants Atbalsts atbildīgas zvejas veicināšanai Zālamana salu ūdeņos

1. Zālamana salas nosaka un īsteno Zālamana salu zivsaimniecības nozares politiku ar mērķi veicināt atbildīgu zveju to ūdeņos. Šim nolūkam atvēl 30 % daļu no vienotā finanšu ieguldījuma, kas minēts šā protokola 2. panta 1. punktā. Šā ieguldījuma pārvalde notiek saskaņā ar mērķiem, ko puses izvirza savstarpēji vienojoties, kā arī saskaņā ar šo mērķu sasniegšanai izstrādātajām gada un daudzgadu programmām.

2. Lai īstenotu 1. punkta nosacījumus, tūlīt pēc šā protokola spēkā stāšanās un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tā spēkā stāšanās dienas Kopiena un Zālamana salas Nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un detalizētiem tās izpildes noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiems:

a) gada un daudzgadu direktīvas attiecībā uz 1. punktā minētās finanšu ieguldījuma daļas izmantošanu,

b) gada un daudzgadu mērķi, ko ir paredzēts sasniegt ar nolūku laika gaitā panākt atbildīgu zveju un ilgtspējīgas zivsaimniecības nodrošināšanu, ņemot vērā Zālamana salu noteiktās prioritātes, ko atspoguļo Zālamana salu valsts zivsaimniecības politika un citas politikas nozares, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanu vai kas var to ietekmēt,

c) ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras.

3. Visi ierosinājumi grozīt daudzgadu nozares programmu ir jāapstiprina abām pusēm Apvienotajā komitejā.

4. Katru gadu Zālamana salas sadala 1. pantā minēto vienotā finanšu ieguldījuma daļu daudzgadu programmas īstenošanai. Protokola piemērošanas pirmajā gadā Kopiena ir jāinformē par minēto līdzekļu piešķiršanu laikā, kad Apvienotajā komitejā notiek daudzgadu nozares programmas apstiprināšana. Katrā nākamajā gadā Zālamana salas informē Kopienu par līdzekļu sadalījumu ne vēlāk kā 45 dienas pirms šā protokola parakstīšanas gadadienas.

5. Vienotā finanšu ieguldījuma daļu (30%), ko paredz 1. punkts, kopīgi kontrolē Zivsaimniecības un jūras ūdeņu resursu departaments un Finanšu un valsts kases departaments.

6. Ja uz to mudina daudzgadu nozares programmas īstenošanas gada progresa novērtējuma rezultāti, Eiropas Kopiena var pieprasīt samazināt šī protokola 5. panta 1. punktā minēto vienotā finanšu ieguldījuma daļu, lai ieguldītu programmas īstenošanai faktiski piešķirto finansējumu saskaņā ar novērtējuma rezultātiem.

6. pants Strīdu risināšanas kārtība un Protokola izpildes apturēšana

1. Visas domstarpības pušu starpā saistībā ar šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, pusēm savstarpēji konsultējoties Apvienotajā komitejā , kā to paredz Nolīguma 9. pants, vajadzības gadījumā rīkojot īpašas sanāksmes.

2. Neskarot 7. panta nosacījumus, Protokola izpildi var apturēt pēc vienas puses iniciatīvas, ja strīdu pušu starpā uzskata par nopietnu un ja konsultācijas Apvienotajā komitejā saskaņā ar 1. punktu nav novedušas pie miera izlīguma.

3. Lai apturētu Protokola izpildi, ieinteresētajai pusei ir rakstiski jāziņo par savu nodomu vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai ir jāstājas spēkā.

4. Izpildes apturēšanas gadījumā puses turpina konsultācijas ar nolūku atrisināt domstarpības miera izlīguma ceļā. Ja tas izdodas, Protokola izpildi atsāk un finanšu ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina saskaņā ar laikposmu, kurā Protokola piemērošana ir bijusi apturēta.

7. pants Protokola izpildes apturēšana nemaksāšanas gadījumā

1. Saskaņā ar Nolīguma 9. pantu, ja Kopiena neveic Protokola 2. pantā paredzētos maksājumus, šā protokola izpildi var apturēt, ievērojot šādus nosacījumus:

a) Zālamana salu kompetentās iestādes par nemaksāšanu ziņo Eiropas Komisijai. Tā izdara vajadzīgās pārbaudes un vajadzības gadījumā veic maksājumu ne vēlāk kā 45 darbadienas pēc paziņojuma saņemšanas dienas.

b) Ja maksājumu neveic un a) apakšpunktā minētajā laikposmā maksājuma neveikšana nav pienācīgi attaisnota, Zālamana salām ir tiesības apturēt Protokola izpildi. Tādā gadījumā Zālamana salas par to nekavējoties informē Eiropas Komisiju.

c) Protokola izpildi atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums.

8. pants Valsts tiesību akti un noteikumi

1. Kuģi, kuru darbība notiek saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumiem, jo īpaši lomu pārkraušanas operāciju gadījumā, izmantojot ostu pakalpojumus un iepērkot krājumus, ievēro Zālamana salās spēkā esošos valsts tiesību aktus un noteikumus.

9. pants Spēkā stāšanās

1. Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad puses ir paziņojušas viena otrai, ka tās ir pabeigušas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.

2. Šo protokolu nesāk piemērot pirms 2005. gada 1. janvāra.

EIROPAS KOPIENAS UN ZāLAMANA SALU

zivsaimniecības Partnerattiecību nolīguma

PIELIKUMS

PAR NOSACīJUMIEM, AR KO REGULē KOPIENAS KUģU ZVEJAS DARBīBAS ZāLAMANA SALU ZVEJAS ZONā

I NODAļA

Pieteikumu iesniegšanas un licenču izdošanas kārtība

1. iedaļa Licenču izdošanas kārtība

1. Licenci zvejošanai Zālamana salu zvejas zonā piešķir tikai kuģiem, kam ir tiesības iegūt minēto licenci.

2. Lai kuģis varētu pretendēt uz licenci, nedz kuģa īpašniekam, nedz tā kapteinim, nedz pašam kuģim nedrīkst būt aizliegts zvejot Zālamana salās. Tiem ir jāatbilst Zālamana salu valdības prasībām, ciktāl tās attiecas uz visām saistībām, kas ir jāizpilda pirms licences iegūšanas un kas skar to zvejas darbības saskaņā ar Zālamana salu un Kopienas noslēgto zivsaimniecības nolīgumu.

3. Visiem Kopienas kuģiem, kas vēlas saņemt zvejas licenci, ir jābūt aģentam, kurš ir Zālamana salu iedzīvotājs. Ša aģenta vārdu un adresi norāda licences pieteikumā.

4. Attiecīgās Kopienas iestādes, starpniecībai izmantojot Eiropas Komisijas delegāciju, kuras pārziņā atrodas Zālamana salas (turpmāk tekstā „Komisijas delegācija” vai „delegācija”), vismaz 15 dienas pirms pieprasītā licences derīguma termiņa sākuma iesniedz Zālamana salu Zivsaimniecības un jūras ūdeņu departamenta pastāvīgajam sekretāram (turpmāk tekstā „pastāvīgais sekretārs”) pieteikumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar Nolīgumu.

5. Pieteikumus pastāvīgajam sekretāram iesniedz, izmantojot veidlapu, kuras paraugs ir atrodams šā pielikuma 1. papildinājumā.

6. Katram licences pieteikumam jāpievieno šādi dokumenti:

- apliecinājums, ka ir samaksāta licences maksa par licences derīguma termiņu,

- kuģa tonnāžas sertifikāta kopija, ko ir apstiprinājusi tā dalībvalsts, ar kuras karogu kuģis peld, un kurā ir uzrādīta kuģa reģistrētā bruto tonnāža GRT ,

- nesen uzņemta, apstiprināta krāsu fotogrāfija, kuras izmēri ir vismaz 15 cm x 10 cm un kurā kuģis ir redzams sānskatā tā pašreizējā stāvoklī,

- jebkuri citi dokumenti vai sertifikāti, kas ir jāuzrāda saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kuri attiecas uz attiecīgā tipa kuģiem atbilstīgi šā protokola nosacījumiem.

7. Maksa par licenci ir jāiemaksā kontā, kuru precizē pastāvīgais sekretārs (valdības ieņēmumu konts Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā).

8. Licences maksā ietilpst visas valsts un vietējās nodevas, izņemot ostu nodevas, maksu par pakalpojumiem un lomu pārkraušanas maksu.

9. Visas izdotās licences izsniedz kuģu īpašniekiem vai viņu aģentiem ar Komisijas delegācijas starpniecību 15 darbadienu laikā no dienas, kad pastāvīgais sekretārs ir saņēmis visus 6. punktā minētos dokumentus.

10. Ja licenci izdod laikā, kad Eiropas Komisijas delegācijas biroji ir slēgti, to nosūta tieši kuģa aģentam un tās kopiju nosūta delegācijai.

11. Licences izdod konkrētiem kuģiem un tās nevar izmantot citi kuģi.

12. Pēc Eiropas Kopienas lūguma un ja ir pierādīta nepārvaramas varas apstākļu esamība, kuģa licenci aizstāj ar jaunu cita kuģa licenci, kurš pēc raksturlielumiem ir līdzīgs sākotnējam kuģim, un par to nav jāmaksā papildu maksa. Ja aizstājēja kuģa reģistrētā bruto tonnāža ( GRT ) ir lielāka par aizstājamā kuģa GRT, licences maksas starpību sedz atbilstīgi iesaistītajam laikam. Lai noteiktu, vai no Kopienas saskaņā ar Protokola 2. panta 3. punktu pienākas jebkādi papildu maksājumi, aprēķinot Kopienas nozvejas līmeni, ņem vērā abu iesaistīto kuģu kopējo nozveju.

13. Sākotnējā kuģa īpašnieks vai aģents ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību nogādā anulēto licenci pastāvīgajam sekretāram.

14. Jaunā licence kļūst derīga dienā, kad kuģa īpašnieks nogādā anulēto licenci pastāvīgajam sekretāram. Eiropas Komisijas delegāciju Zālamana salās informē par licences maiņu.

15. Licencei ir pastāvīgi jāatrodas uz kuģa, neskarot šī pielikuma VII nodaļas 2. punktu.

2. iedaļa Licences maksas un avansa maksājumu nosacījumi

1. Licenču derīguma termiņš ir viens gads. Tās var atjaunot. Licences atjauno, ņemot vērā Protokolā noteikto brīvo zvejas iespēju apjomu.

2. Licences maksa ir 35 eiro par vienu Zālamana salu zvejas zonā nozvejotā loma tonnu.

3. Licences izdod, ja valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā ir iemaksātas šādas standarta summas:

- par katru tunču zvejas seineri 13 000 eiro, kas atbilst maksai par gadā nozvejotu 371 tonnu tunzivju un tunzivīm līdzīgu sugu zivju,

- par katru peldošo āķu jedu kuģi - 3000 eiro, kas atbilst maksai par gadā nozvejotām 80 tonnām tunzivju un tunzivīm līdzīgu sugu zivju;

4. Zvejas gada maksas gala aprēķinu veic Eiropas Kopienu Komisija līdz katra gada 30. jūnijam attiecībā uz iepriekšējā gadā nozvejotajiem apjomiem un pamatojoties uz katra kuģa īpašnieka deklarēto nozvejas apjomu. Šie dati ir jāapstiprina zinātniskajiem institūtiem, kas atbild par Kopienas nozvejas datu pārbaudi ( Institut de Recherche pour le Development ( IRD ), Instituto Español de Oceanografía ( IEO ) vai Instituto Portugues de Investigaçao Maritima ( IPIMAR ) un Klusā okeāna kopienas sekretariātam ( SPC ). Pamatojoties uz šiem apstiprinātajiem nozvejas apjoma datiem, Komisija aprēķina maksu par katru licences termiņu, ņemot par pamatu 35 eiro par katru nozvejoto tonnu.

5. Komisijas sastādīto maksas aprēķinu nosūta pastāvīgajam sekretāram pārbaudei un apstiprināšanai.

Zālamana salu iestādes var pārbaudīt maksas aprēķinu 30 dienu laikā no aprēķina faktūras izrakstīšanas un domstarpību gadījumā pieprasīt Apvienotās komitejas sasaukšanu.

Ja 30 dienu laikā no aprēķina faktūras izrakstīšanas nav saņemti nekādi iebildumi, uzskata, ka Zālamana salas ir aprēķinu akceptējušas.

6. Maksas gala aprēķinu vienlaicīgi un nekavējoties dara zināmu pastāvīgajam sekretāram, Eiropas Komisijas delegācijai, Klusā okeāna kopienas sekretariātam ( SPC ) un kuģu īpašniekiem ar to valsts administrējošo institūciju starpniecību.

7. Kuģu īpašnieki četrdesmit piecu (45) dienu laikā no apstiprinātā aprēķina paziņojuma saņemšanas veic visus Zālamana salu iestādēm pienākošos papildu maksājumus Zālamana salu valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā.

8. Taču, ja gala aprēķinā norādītā summa ir mazāka par šīs iedaļas 3. punktā minēto avansa maksājumu, starpību kuģu īpašniekiem neatmaksā.

II NODAļA

Zvejas zonas

1. Protokola 1. pantā minētajiem kuģiem ir atļauts nodarboties ar zvejas darbībām Zālamana salu zvejas zonā, izņemot trīsdesmit (30) jūras jūdzes ap Galveno arhipelāgu ( MGA ) un arhipelāgu un teritoriālos ūdeņus ap pārējiem arhipelāgiem. Pastāvīgais sekretārs pirms Nolīguma spēkā stāšanās dara zināmas Galvenā arhipelāga A zonas ūdeņu un pārējo arhipelāgu ūdeņu (t.i., B zonas, C zonas, D zonas un E zonas ūdeņu) koordinātes. Pastāvīgais sekretārs ziņo Eiropas Komisijai par visām pārmaiņām attiecībā uz minētajām slēgtajām zvejas zonām vismaz divus mēnešus pirms to stāšanās spēkā.

2. Jebkurā gadījumā nekāda veida zveja nav atļauta 3 jūras jūras jūdžu attālumā no ikvienas noenkurotas zivju pulcēšanas ierīces, par kuras atrašanās vietu informē, darot zināmas tās ģeogrāfiskās koordinātes.

III NODAļA

Ziņošanas kārtība par nozvejas apjomu

1. Šī pielikuma nozīmē Kopienas kuģa reisa ilgums ir:

- vai nu laikposms starp kuģa ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā un iziešanu no tās

- vai laikposms starp kuģa ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā un loma pārkraušanu,

- vai arī laikposms starp kuģa ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā un piestāšanos krastā Zālamana salās.

2. Visiem kuģiem, kam saskaņā ar Nolīgumu ir atļauts zvejot Zālamana salu ūdeņos, ir jāziņo par nozvejas apjomu pastāvīgajam sekretāram, ievērojot šādu kārtību:

2.1 Ziņojumā ir jāuzrāda katrā kuģa reisā nozvejotā loma lielums. Šī informācija elektroniskā veidā ir jānosūta pastāvīgajam sekretāram ar kopiju Eiropas Komisijai, un tas ir jāizdara katra reisa beigās un katrā ziņā pirms kuģis atstāj Zālamana salu zvejas zonu. Ziņojuma saņemšanas apstiprinājumu abi tā saņēmēji nekavējoties elektroniskā veidā nosūta kuģim, papildus nosūtot kopiju viens otram.

2.2 Šī panta 2.1. apakšpunktā minēto un licences gada derīguma termiņa laikā elektroniski nosūtīto ziņojumu oriģinālus fiziska medija formātā četrdesmit piecu (45) dienu laikā pēc minētajā periodā veiktā pēdējā reisa beigām nosūta pastāvīgajam sekretāram. Vienlaikus kopijas fiziska medija formātā nosūta arī Eiropas Kopienai.

2.3 Kuģi deklarē nozvejotos lomus kuģa žurnālā saskaņā ar attiecīgo kuģa žurnāla lappuses paraugu, ko var aplūkot pielikuma 2. papildinājumā. Laikposmus, kad kuģis neatrodas Zālamana salu ūdeņos, minētajā kuģa žurnālā atzīmē ar vārdiem „Ārpus Zālamana salu EEZ”.

2.4 Attiecīgos ierakstus izdara salasāmi un tos paraksta kuģa kapteinis.

3. Ja kāds kuģis neievēro šajā nodaļā minētos nosacījumus, Zālamana salām ir tiesības līdz attiecīgo formalitāšu pabeigšanai apturēt šī kuģa licences darbību un piemērot sodu, ko paredz spēkā esošie Zālamana salu tiesību akti. Par to informē Eiropas Komisiju.

IV NODAļA

Jūrnieku nodarbināšanas kārtība

1. Uz katra Kopienas kuģa, kas zvejo saskaņā ar Nolīgumu, kā kuģa komandas locekli nodarbina vismaz vienu (1) Zālamana salu pilsoni. Zālamana salu pilsoņus nodarbina saskaņā ar Zālamana salu standarta nosacījumiem attiecībā uz šo nozari.

2. Gadījumos, kad uz Eiropas Kopienas kuģiem nav iespējams kā kuģa komandas locekli nodarbināt vienu (1) Zālamana salu pilsoni, kuģa īpašniekam ir jāsamaksā pilna maksa, kas atbilst divu komandas locekļu algai Zālamana salu zvejas zonas zvejas sezonā.

3. Minētā summa ir jāiemaksā valdības ieņēmumu kontā Nr 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā.

4. Kuģu īpašnieki var brīvi izvēlēties uz saviem kuģiem nodarbināmos jūrniekus no saraksta, ko piedāvā pastāvīgais sekretārs.

5. Kuģa īpašnieks vai aģents pastāvīgajam sekretāram dara zināmus to Zālamana salu jūrnieku vārdus, kuri ir pieņemti darbā uz attiecīgā kuģa, minot viņu vietu kuģa komandā.

6. Saistībā ar darbā uz Eiropas Kopienas kuģiem pieņemto jūrnieku tiesībām piemēro Starptautiskās darba organizācijas ( ILO ) Deklarāciju par darba pamatprincipiem un pamattiesībām. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un faktisku kolektīvo līgumu slēgšanas tiesību atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.

7. Zālamana salu jūrnieku darba līgumus, vienu kopiju atdodot katram parakstītājam, noslēdz starp kuģa īpašnieka aģentu/-iem un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem, konsultējoties ar pastāvīgo sekretāru. Šajos līgumos ir paredzētas attiecīgās sociālās apdrošināšanas garantijas, ieskaitot dzīvības apdrošināšanu un veselības un nelaimes gadījumu apdrošināšanu.

8. Algas Zālamana salu jūrniekiem maksā kuģu īpašnieki. Par tām pirms licences izdošanas vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un pastāvīgais sekretārs. Tomēr Zālamana salu jūrniekiem maksājamās algas nedrīkst būt zemākas par algām, ko maksā Zālamana salu kuģu komandām un tās nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par ILO noteiktajiem standartiem.

9. Visiem jūrniekiem, kas ir pieņemti darbā uz Kopienas kuģiem, ir jāziņo par savu ierašanos uz kuģa tā kapteinim vienu dienu pirms paredzētā darba sākuma. Ja kāds jūrnieks paredzētajā dienā un laikā nepaziņo par savu ierašanos uz kuģa, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.

10. Ja Zālamana salu jūrniekus nepieņem uz kuģa citu iemeslu dēļ, izņemot iepriekšējā punktā minētos iemeslus, kuģa īpašniekam cik iespējams drīz ir jāsamaksā vienotas likmes summa (par zvejas gadu), kas atbilst uz kuģa nepieņemtā jūrnieka algai.

11. Minēto summu izmanto jūrnieku/zvejnieku apmācībai Zālamana salās un to iemaksā valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā.

V NODAļA

Tehniskās prasības

1. Attiecībā uz zvejas aprīkojumu un tā tehniskajiem raksturlielumiem, kā arī visiem tehniskajiem pasākumiem saistībā ar to zvejas darbībām kuģi rīkojas saskaņā ar pasākumiem un ieteikumiem, ko ir apstiprinājis Klusā okeāna kopienas sekretariāts un „Palau Vienošanās” dalībnieki.

VI NODAļA

Novērotāji

1. Iesniedzot pieteikumu licences saņemšanai, par katru iesaistīto Kopienas kuģi valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā īpaši novērotāju programmas labā iemaksā 400 eiro.

2. Uz kuģiem, kam saskaņā ar Nolīgumu ir atļauts zvejot Zālamana salu ūdeņos, uzņem Zālamana salu ieceltus novērotājus, ievērojot šādus nosacījumus:

2.1 Ņemot vērā kuģu skaitu, kam ir atļauts zvejot Zālamana salu jurisdikcijā esošajos ūdeņos, un to resursu stāvokli, kuru zvejā ir iesaistīti šie kuģi, pastāvīgais sekretārs katru gadu nosaka tās programmas apjomu, kurā ir iesaistīti novērotāji uz kuģiem. Atbilstīgi zvejas vietas kategorijai pastāvīgais sekretārs attiecīgi nosaka to kuģu skaitu vai skaitu procentos, kuriem ir jāuzņem novērotāji.

2.2 Pastāvīgais sekretārs sastāda to kuģu sarakstu, kuriem ir jāuzņem novērotāji, un iecelto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi precizē. Tos iesniedz Eiropas Komisijai, tiklīdz tie ir sastādīti, un turpmāk ik pēc trīs mēnešiem, norādot precizējumus.

2.3 Pastāvīgais sekretārs informē attiecīgo kuģu īpašniekus vai to aģentus par gaidāmo ieceltā novērotāja ierašanos uz kuģa licences izdošanas laikā vai vēlākais piecpadsmit (15) dienas pirms novērotāja plānotās ierašanās dienas, cik iespējams drīz nosaucot viņa vārdu.

3. Laiku, ko novērotāji pavada uz kuģa, nosaka pastāvīgais sekretārs, bet parasti šis laiks nepārsniedz laiku, kas ir vajadzīgs novērotāju pienākumu izpildei. Par šo laiku pastāvīgais sekretārs informē kuģu īpašniekus vai to aģentus, darot zināmu tā ieceltā novērotāja vārdu, kuram ir jāierodas uz attiecīgā kuģa.

4. Par novērotāju uzņemšanas nosacījumiem vienojas kuģu īpašnieki vai to aģenti un pastāvīgais sekretārs.

5. Divu nedēļu laikā un brīdinot desmit dienas iepriekš, attiecīgo kuģu īpašnieki dara zināmu, kurās Zālamana salu ostās un kurās dienās tie plāno uzņemt novērotājus.

6. Ja novērotāji ierodas uz kuģa ārzemju ostā, viņu ceļošanas izmaksas sedz kuģu īpašnieki. Ja kuģis, uz kura atrodas Zālamana salu novērotājs, dodas prom no Zālamana salu zvejas zonas, ir jādara viss, lai nodrošinātu novērotāja atgriešanos Zālamana salās pēc iespējas ātrāk, attiecīgās izmaksas sedzot kuģa īpašniekam.

7. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un sešu stundu laikā pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma uzņemt novērotāju uz kuģa.

8. Novērotājiem uz kuģa ir kuģa virsnieku statuss. Novērotāju uzdevumi ir šādi.

8.1 Novērot kuģa zvejas darbības.

8.2 Pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātes.

8.3 Ņemt bioloģiskos paraugus saskaņā ar zinātniskajām programmām.

8.4 Atzīmēt izmantojamos zvejas rīkus.

8.5 Pārbaudīt kuģa žurnālā reģistrētos Zālamana salu zvejas zonas nozvejas datus.

8.6 Pārbaudīt, cik procentu piezvejas ir nozvejots, un novērtēt tirgum nederīgo spuru zivju, vēžveidīgo, galvkāju un jūras zīdītāju daudzumu pa sugām.

8.7 Izmantojot radiosakarus, reizi nedēļā pārraidīt nozvejas datus, ieskaitot uz kuģa esošos lomus un piezveju.

9. Kapteiņi dara visu, lai garantētu novērotāju fizisko drošību un labklājību viņu pienākumu izpildes laikā.

10. Novērotājiem iespēju robežās ļauj izmantot arī visus viņu pienākumu veikšanai vajadzīgos līdzekļus. Kapteiņi ļauj novērotājiem piekļūt sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi viņu pienākumu izpildei, dokumentiem, kam ir tiešs sakars ar kuģa zvejas darbībām, ieskaitot jo īpaši kuģa žurnālu un navigācijas žurnālu, kā arī tām kuģa telpām, kurām piekļūstot, ir atvieglināta novērotāju pienākumu izpilde.

11. Atrodoties uz kuģa, novērotāji:

11.1 Veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņu ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejošanu.

11.2 Respektē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un visu to kuģa dokumentu konfidencialitāti, kuri atrodas uz attiecīgā kuģa.

12. Novērošanas perioda beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotāji sagatavo ziņojumu par savu darbību, kas jānosūta pastāvīgajam sekretāram, bet tā kopija Eiropas Komisijas delegācijai. Šo ziņojumu novērotāji paraksta kapteiņa klātbūtnē, kurš to var papildināt vai likt to papildināt ar būtiskiem novērojumiem, apstiprinot tos ar savu parakstu. Ziņojuma kopiju nodod kapteinim, kad novērotājs atstāj kuģi.

13. Kuģu īpašnieki sedz izmaksas, kas rodas, nodrošinot novērotājiem uz kuģa tādus pašus sadzīves apstākļus kā kuģa virsniekiem.

14. Novērotāju algu un sociālās iemaksas maksā Zālamana salu valdība.

VII NODAļA

Kuģu identifikācijas nodrošināšana

1. Zvejas drošības un drošības uz jūras labā visiem kuģiem piešķir pazīšanas un identifkācijas zīmes saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ( FAO ) apstiprinātajiem standartiem attiecībā uz zvejas kuģu pazīšanas un identifkācijas zīmēm.

2. Kuģa nosaukumam ir jābūt skaidri uzrakstītam ar drukātiem latīņu alfabēta burtiem uz kuģa priekšgala un pakaļgala.

3. Kuģus, kuru nosaukums un radio izsaukuma signāls vai signāla burti nav izvietoti, kā paredzēts noteikumos, var eskortā nogādāt uz Zālamana salu ostām turpmākai apstākļu noskaidrošanai.

4. Lai atvieglinātu sakarus ar zivsaimniecības pārvaldes iestādēm, valdības pārraudzības un kārtības nodrošināšanas iestādēm, kuģu operatori nodrošina pastāvīgu starptautiskās briesmu signāla un izsaukuma radio frekvences 2182 kHz (HF) un/vai starptautiskās drošības un un izsaukuma radio frekvences 156,8 MHz (16. kanāls, VHF-FM) monitoringu.

5. Kuģu operatori nodrošina, lai uz kuģa atrastos un būtu vienmēr pieejams nesen izdots un precīzs Starptautisko signālu kodu ( INTERCO ) izdevums.

VIII NODAļA

Sakari ar Zālamana salu patruļkuģiem

1. Sakari starp kuģiem, kam ir zvejas atļauja, un valdības patruļkuģiem notiek, izmantojot šādus starptautiskos signālu kodus:

Starptautiskie signālu kodi un to nozīme:

L …………………………..Nekavējoties apstājieties.

SQ3 ……………………….Apstājieties vai samaziniet gaitu, vēlos uzkāpt uz jūsu kuģa.

QN ………………………..Nostājieties ar bortu pie mūsu kuģa labā borta.

QN1 ……………………… Nostājieties ar bortu pie mūsu kuģa kreisā borta.

TD2 .……………………...Vai jūsu kuģis ir zvejas kuģis?

C ………………………….Jā.

N ………………………….Nē.

QR ………………………...Mēs nevaram nostāties ar bortu pie jūsu kuģa.

QP ………………………… Mēs nostāsimies ar bortu pie jūsu kuģa.

IX NODAļA

Pārraudzība

1. Eiropas Kopienas rīcībā ir precīzs to kuģu saraksts, kam saskaņā ar šo protokolu ir izdotas zvejas licences. Tūlīt pēc šā saraksta sastādīšanas un vienmēr, kad to precizē, šo sarakstu dara zināmu Zālamana salu iestādēm, kas atbild par zvejas vietu inspekciju.

2. Kopienas kuģus var iekļaut iepriekšējā punktā minētajā sarakstā, kad ir saņemts paziņojums par šā pielikuma 1. nodaļas 2. iedaļas 3. punktā minēto avansa maksājumu. Tad kuģu īpašnieki var saņemt minētā saraksta apstiprinātu kopiju, kas atrodas uz kuģa, aizstājot zvejas licenci līdz licences izdošanai.

3. Kārtība kuģu ienākšanai zvejas zonā un iziešanai no tās:

3.1 Kopienas kuģi paziņo pastāvīgajam sekretāram par plānoto ienākšanu Zālamana salu zvejas zonā vai tās atstāšanu vismaz 24 stundas iepriekš. Ienākot Zālamana salu zvejas zonā, kuģi informē pastāvīgo sekretāru, izmantojot faksu, e-pastu vai radiosakarus.

3.2 Ziņojot par iziešanu no zvejas zonas, kuģi dara zināmas arī savas atrašanās vietas koordinātes un uz kuģa esošo lomu apjomu pa sugām. Ir vēlams sniegt šo informāciju pa faksu, bet, ja tas nav iespējams tādēļ, ka uz kuģa nav faksa aparāta, to dara, izmantojot e-pastu vai radiosakarus.

3.3 Ja izrādās, ka kāds kuģis zvejo, neinformējot par to pastāvīgo sekretāru, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez licences.

3.4 Izdodot zvejas licenci, kuģiem dara zināmus arī faksa un telefona numurus un e-pasta adreses.

4. Kontroles procedūras.

4.1 Zālamana salu zvejas zonā zvejojošo Kopienas kuģu kapteiņi atļauj uz kuģa ierasties jebkuram Zālamana salu ierēdnim, kas atbild par zvejas darbību inspekciju un kontroli, un atvieglina šo ierēdņu pienākumu izpildi.

4.2 Minētie ierēdņi neuzturas uz kuģa ilgāk nekā to prasa viņu pienākumu izpilde.

4.3 Inspekciju beidzot, kuģa kapteinim izdod apliecinājumu.

5. Zvejas kuģu arests.

5.1 Pastāvīgais sekretārs 48 stundu laikā informē Eiropas Komisijas delegāciju par visiem arestiem un sodiem, ko Zālamana salu zvejas zonā uzliek Kopienas kuģiem.

5.2 Vienlaikus Eiropas Komisijas delegācijai īsā ziņojumā dara zināmus apstākļus un iemeslus, kas ir noveduši pie aresta.

6. Ziņojums par arestu.

6.1 Kad inspektors ir uzrakstījis ziņojumu, kuģa kapteinis to paraksta.

6.2 Paraksts neierobežo kapteiņa tiesības uz aizstāvību saistībā ar uzrādīto pārkāpumu.

6.3 Kapteinis nogādā kuģi inspektora norādītā ostā. Sīku pārkāpumu gadījumā pastāvīgais sekretārs var arestētajam kuģim atļaut turpināt zvejošanu.

7. Konsultācijas aresta gadījumā.

7.1 Apsverot jebkurus pasākumus attiecībā uz kapteini vai kuģa komandu vai jebkuru darbību saistībā ar iesaistītā kuģa kravu un aprīkojumu, izņemot pasākumus domājamā pārkāpuma pierādījumu saglabāšanai, vispirms vienas darbadienas laikā pēc aresta informācijas saņemšanas notiek konsultatīva tikšanās, kurā piedalās Eiropas Komisijas delegācija un pastāvīgais sekretārs un, iespējams, arī iesaistītās dalībvalsts pārstāvis.

7.2 Tikšanās laikā puses apmainās ar visiem būtiskajiem dokumentiem un informāciju, kas var palīdzēt noskaidrot apstākļus saistībā ar konstatētajiem faktiem. Kuģa īpašnieku vai tā aģentu informē par tikšanās rezultātiem un visiem pasākumiem sakarā ar arestu.

8. Vienošanās aresta gadījumā.

8.1 Pirms jebkādas tiesas procedūras sākšanas puses mēģina risināt jautājumu saistībā ar domājamo pārkāpumu ar kompromisa procedūras palīdzību. Šo procedūru pabeidz ne vēlāk kā četras (4) darbadienas pēc aresta.

8.2 Miera izlīguma gadījumā soda naudas lielumu nosaka atbilstīgi Zālamana salu tiesību aktu nosacījumiem.

8.3 Ja nevar vienoties par miera izlīgumu un lieta ir jāizskata kompetentā tiesu iestādē, kuģa īpašnieks iemaksā valdības ieņēmumu kontā Nr. 0260-002 Zālamana salu Centrālajā bankā Honiarā garantijas summu, kas sedz aresta izmaksas, soda naudu un kompensācijas, ko pienāktos maksāt par pārkāpumu atbildīgajām pusēm.

8.4 Bankas garantija nav atsaucama pirms tiesas procedūru pabeigšanas. To atsauc, ja tiesas procedūras beidzas bez notiesājoša lēmuma. Notiesājoša lēmuma gadījumā, ja piespriestā soda nauda ir mazāka par iemaksāto garantijas summu, Finanšu ministrijas pastāvīgais sekretārs atsauc pārmaksāto starpību.

8.5 Kuģi atbrīvo un tā komandai dod atļauju atstāt ostu, ja:

- ir izpildītas miera izlīguma saistības vai

- gaidot tiesas procedūru pabeigšanu, ir iemaksāta 8.3. punktā minētā bankas garantija un to ir akceptējis pastāvīgais sekretārs.

9. Lomu pārkraušana.

9.1 Kopienas kuģi, kas vēlas pārkraut Zālamana salu ūdeņos nozvejotos lomus, tos pārkrauj Zālamana salu norādītās ostās.

9.2 Minēto kuģu īpašnieki vismaz 48 stundas iepriekš sniedz pastāvīgajam sekretāram šādu informāciju:

- to zvejas kuģu nosaukumi, kuri pārkrauj lomus,

- kravas kuģu nosaukumi,

- pārkraujamo lomu daudzums tonnās pa sugām,

- pārkraušanas diena.

9.3 Pārkraušanu uzskata par došanos projām no Zālamana salu zvejas zonas. Tādēļ kuģiem ir jāiesniedz pastāvīgajam sekretāram ziņojumi par lomiem un jāpaziņo par plānoto zvejas turpināšanu vai Zālamana salu zvejas zonas atstāšanu.

9.4 Jebkura lomu pārkraušana, kas nenotiek saskaņā ar minētajiem nosacījumiem, Zālamana salu zvejas zonā ir aizliegta. Personām, kas pārkāpj šos noteikumus, uzliek sodus saskaņā ar Zālamana salu tiesību aktu nosacījumiem.

10. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi, no kuru kuģiem Zālamana salu ostās izkrauj vai pārkrauj lomus, nekavē un atvieglina minēto darbību pārbaudes, ko veic Zālamana salu inspektori. Pēc inspekcijas pabeigšanas kuģu kapteiņiem izsniedz apliecinājumu.

PIELIKUMA PAPILDINāJUMI

1. Licences pieteikuma veidlapa.

2. Kuģa žurnāls.

Pielikuma 1.a papildinājums

EK UN ZĀLAMANA SALU ZIVSAIMNIECĪBAS NOLĪGUMS

ZVEJAS LICENCES REĢISTRĀCIJAS PIETEIKUMS

ZĀLAMANA SALU ZIVSAIMNIECĪBAS UN JŪRAS ŪDEŅU RESURSU DEPARTAMENTA pastāvīgajam sekretāram |

JĀIEVĒRO: |

Uz pieteikuma OBLIGĀTI jānorāda iesniedzēja paraksts un datums, pretējā gadījumā pieteikums nav derīgs. |

Jānorāda pilna pasta adrese. |

Norādītajās vietās skaidri atzīmējiet (. |

Izmantojiet metrisko sistēmu un norādiet mērvienības gadījumā, ja ir izmantota cita sistēma. |

Pievienojiet nesen uzņemtu 6x8 collu izmēra kuģa sānskata fotogrāfiju, kurā ir redzams kuģa nosaukums un reģistrācijas numurs, piestiprinot fotogrāfiju šim pieteikumam. |

Pievienojiet Zivsaimniecības foruma institūcijas (FFA) Reģionālā reģistra un Kuģu pārraudzības sistēmas (VMS) sertifikāta kopijas. |

Ja kuģis ir bijis agrāk reģistrēts, norādiet šādu informāciju: | Reģionālās prasības: |

Agrākais kuģa nosaukums | FFA reģistrācijas numurs |

Agrākais reģistrācijas numurs | FFA VMS reģistrācijas numurs |

Agrākais starptautiskais radio izsaukuma signāls | ALC tips |

Kuģa identifikācija: |

Kuģa nosaukums |

Kuģa tips: (atzīmējiet atbilstīgo variantu) |

Seineris(ar riņķvadiem,ko ekspluatē viens kuģis) | Zivju kravas/saldētājkuģis | Meklētājkuģis |

Āķu jedu kuģis | Bunkurēšanas kuģis | Cits |

Makšķerrīku zvejas kuģis | Grupas seineris | Norādiet tipu |

Reģistrācijas valsts | Reģistrācijas valsts numurs |

Starptautiskais radio izsaukuma signāls |

Kuģa īpašnieks: | Kuģa operators/fraktētājs: |

Vārds/uzvārds/nosaukums | Vārds/uzvārds/nosaukums |

Adrese | Adrese |

Kuģa kapteinis: | Zvejas meistars: |

Vārds/uzvārds | Vārds/uzvārds |

Adrese | Adrese |

Operatīvā/-s bāze/-s: | Licences termiņš: | Atzīmējiet atbilstīgo licences termiņu un norādiet vēlamo spēkā stāšanās dienu. |

1.osta/valsts | 1 gads | _________________ |

2.osta/valsts | 6 mēneši | _________________ |

3.osta/valsts | 3 mēneši | ______________ |

Atļautās zvejas zonas karogs/valsts | Cits (norādiet termiņu): | _____________ |

Kuģa raksturlielumi: |

Korpusa materiāls: | tērauds ڤ | koks ڤ | FRP ڤ | Ja cits, norādiet materiālu |

Kurā gadā uzbūvēts | Bruto tonnāža |

Kurā vietā uzbūvēts | Maksimālais garums |

Komandas locekļu skaits | Galvenā dzinēja jauda (norādiet vienības) | Degvielas ietilpība (kilolitros) |

Dienas saldēšanas jauda (iespējami vairāki varianti):

Metode Dienā apstrādātais daudzums tonnās Temperatūra (c)

Sāls šķīdums (NaCl) BR ڤ ____________________________ ________________

Sāls šķīdums (CaCl) CB ڤ ____________________________ ________________

Gaisa plūsmas metode BF ڤ ____________________________ ________________

Gaisa virpuļu metode RC ڤ ____________________________ ________________

Cita (norādiet metodi) _______________ ____________________________ ________________

Uzglabāšanas iespējas (iespējami vairāki varianti):

Metode Daudzums Temperatūra (c)

kubikmetros

Ledus IC ڤ ____________________________ ________________

Atvēsināts jūras ūdens RW ڤ ____________________________ ________________

Sāls šķīdums (NaCl) BR ڤ ____________________________ ________________

Sāls šķīdums (CaCl) CB ڤ ____________________________ ________________

Gaisa virpuļu metode RC ڤ

Cita (norādiet metodi) _______________ ____________________________ ________________

Aizpildiet atbilstīgi A, B, C vai D variantu:

A. Seineri

Helikoptera reģ.nr. __________________________________________ Tīrais garums (metri)_________________

Helikoptera modelis _________________________________________ Tīrais dziļums (metri) ________________

Atbalsta kuģi:

1.kuģa nosaukums ___________________________________________ 1.kuģa tips_________________________

2.kuģa nosaukums ___________________________________________ 1.kuģa tips _________________________

3.kuģa nosaukums ___________________________________________ 1.kuģa tips _________________________

B. Makšķerrīku zvejas kuģi :

Automātisko zvejas rīku skaits (0, ja tādu nav) __________

Ēsmas uzglabāšana (iespējami vairāki varianti)

Cirkulācijas metode Daudzums

(atbilstīgo atzīmējiet ar x) kubikmetros

Dabīgā NN ڤ ____________________________

Cirkulācija CR ڤ ____________________________

Atdzesēšana RC ڤ ____________________________

C. Āķu jedu kuģi :

Vidējais grozu skaits ______________________________________ Galvenās auklas garums Km ______________

Vidējais groza āķu skaits ___________________________________

Galvenās auklas materiāls __________________________________

D. Atbalsta kuģi

Darbības veids (iespējami vairāki varianti)

Kravas/saldētājkuģis ڤ Izlūkkuģis ڤ

Enkurkuģis ڤ Apgādes/bāzes kuģis ڤ

Cits (norādiet darbības veidu)__________________________________________________________________________

Kādu/-s zvejas kuģi/-us atbalsta ________________________________________________________________________

________________________________________________________________________

Apliecinu, ka sniegtā informācija ir patiesa un pilnīga. Esmu informēts par pienākumu nekavējoties ziņot par visām izmaiņām sniegtajā informācijā un apzinos, ka neziņošana var kaitēt labai reputācijai FFA reģionālajā reģistrā. Šis pieteikums ir iesniegts saskaņā ar:

Nolīguma nosaukums | Nolīguma spēkā stāšanās diena |

Pieteikuma iesniedzējs:

Kuģa īpašnieks, fraktētājs vai likumīgs aģents (norādiet, kurš)_________________________________

Pieteikuma iesniedzēja vārds/uzvārds: | Telefona numurs: |

Adrese: | Faksa numurs: |

e-pasta adrese: |

Paraksts | Datums |

Pielikuma 2. a papildinājums

REV: SPC/FFA 1996.g.dec. KLUSĀ OKEĀNA DIENVIDU DAĻAS REĢIONĀLĀ SEINERA KUĢA ŽURNĀLA LAPA _____LPP./PAVISAM ________LPP.

KUĢA NOSAUKUMS | ZVEJAS ATĻAUJAS VAI LICENCES NUMURS/-I | GADS |

ZVEJAS UZŅĒMUMA NOSAUKUMS | FFA REĢIONĀLĀ REĢISTRĀ NUMURS | AĢENTS IZKRAUŠANAS OSTĀ | ATIEŠANAS OSTA | IZKRAUŠANAS OSTA |

REĢISTRĀCIJAS VALSTS | FFA TIPA APSTIPRINĀTS ALC (JĀ/NĒ) ? | . DATUMS UN LAIKS JĀNORĀDA UTC/GMT . SVARS JĀNORĀDA METRISKAJĀS TONNĀS | ATIEŠANAS DIENA UN LAIKS | IERAŠANĀS DIENA UN LAIKS |

REĢISTRĀCIJAS VALSTS REĢISTRĀCIJAS NUMURS | STARPTAUTISKAIS RADIO IZSAUKUMA SIGNĀLS | ZIVJU DAUDZUMS UZ KUĢA REISA SĀKUMĀ | ZIVJU DAUDZUMS UZ KUĢA PĒC IZKRAUŠANAS |

MĒNESIS | DIENA | DARBĪBAS KODS | 01:00 UTC VAI IEMETIENA POZĪCIJA | BARA PAVADOŅU KODI | IEMETIENA SĀKUMA LAIKS | PATURĒTAIS LOMS | NEDERĪGAIS LOMS |

IZKRAUŠANA KONSERVĒŠANAI, UZGLABĀŠANAI AUKSTUMĀ, PĀRKRAUŠANA KRAVAS KUĢĪ VAI CITĀ KUĢĪ |

Sk. instrukcijas otrā pusē

Pielikuma 2. b papildinājums

REV: SPC/FFA 1996.g.dec. KLUSĀ OKEĀNA DIENVIDU DAĻAS REĢIONĀLĀ ĀĶU JEDU KUĢA ŽURNĀLA LAPA _____LPP./PAVISAM ________LPP.

KUĢA NOSAUKUMS | ZVEJAS ATĻAUJAS VAI LICENCES NUMURS/-I | GADS |

ZVEJAS UZŅĒMUMA NOSAUKUMS | FFA REĢIONĀLAIS REĢISTRĀCIJAS NUMURS | AĢENTS IZKRAUŠANAS OSTĀ | ATIEŠANAS OSTA | ATIEŠANAS DATUMS UN LAIKS |

REĢISTRĀCIJAS VALSTS | FFA TIPA APSTIPRINĀTS ALC (JĀ/NĒ) ? | . DATUMS UN LAIKS JĀNORĀDA UTC/GMT . SVARS JĀNORĀDA KILOGRAMOS | IZKRAUŠANAS OSTA | IERAŠANĀS DATUMS UN LAIKS |

REĢISTRĀCIJAS VALSTS REĢISTRĀCIJAS NUMURS | STARPTAUTISKAIS RADIO IZSAUKUMA SIGNĀLS | GALVENĀ ZVEJOJAMĀ SUGA | ĀĶU DAUDZUMS STARP PLUDIŅIEM |

Sk. instrukcijas otrā pusē

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL:

Proposal for a Council Regulation on the conclusion of the Partnership Agreement between the European Community and Solomon Islands on fishing off Solomon Islands

2. ABM / ABB FRAMEWORK

11. Fisheries

1103. International Fisheries Agreements

3. BUDGET LINES

3.1 Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

110301: “International Fisheries Agreements”

11010404: “International Fisheries Agreements, administrative expenditure”.

3.2 Duration of the action and of the financial impact :

The Agreement has been concluded for an initial period of 3 years, automatically renewable until denunciation by one of the two Parties.

The Protocol, which contains the provisions on fishing possibilities and the financial contribution, has been concluded for a period of 3 years starting from entry into force.

3.3 Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

11.0301 | Comp | Diff[4]/ | NO | NO | NO | No 4 |

11.010404 | Comp | Non-diff[5] | NO | NO | NO | No 4 |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1 Financial Resources

4.1.1 Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

Expenditure type | Section no. | Min. Max. | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 and later | Total |

Operational expenditure[6] |

Commitment Appropriations (CA)[7] | 8.1 | a | Min. Max. | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.400 1.330 | -- | -- | 1.200 3.860 |

Payment Appropriations (PA) | b | Min. Max. | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.400 1.330 | -- | -- | 1.200 3.860 |

Administrative expenditure within reference amount[8] |

Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | -- | -- | 0.040 | -- | -- | 0.040 |

TOTAL REFERENCE AMOUNT |

Commitment Appropriations | a+c | Min. Max | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.440 1.370 | -- | -- | 1.240 3.900 |

Payment Appropriations | b+c | Min. Max | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.440 1.370 | -- | -- | 1.240 3.900 |

Administrative expenditure not included in reference amount[9] |

Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0.065 | 0.065 | 0.065 | -- | -- | 0.195 |

Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 0.012 | 0.012 | 0.012 | -- | -- | 0.036 |

Total indicative financial cost of intervention

TOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e | Min. Max. | 0.477 1.277 | 0.477 1.407 | 0.517 1.447 | -- | -- | 1.471 4.131 |

TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | Min. Max. | 0.477 1.277 | 0.477 1.407 | 0.517 1.447 | -- | -- | 1.471 4.131 |

Co-financing details

EUR million (to 3 decimal places)

Co-financing body | Min. Max | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n +4 and later | Total |

…………………… | f |

TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f |

4.1.2 Compatibility with Financial Programming

X Proposal is compatible with existing financial programming.

( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[10] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).

4.1.3 Financial impact on Revenue

X Proposal has no financial implications on revenue

( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.

EUR million (to one decimal place)

Prior to action [Year n-1] | Situation following action |

Total number of human resources | 0.6 | 0.6 | 0.6 |

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

Details of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:

5.1 Need to be met in the short or long term

The need of this new bilateral fishery Agreement lies in the necessity to allow Community vessels to obtain fishing rights for purse seine vessels and surface long-liners in the Solomon Islands’ fishing zone, exclusively for tuna and tuna-like species.

Further to the entry into force of the EC/Kiribati Fishery Agreement in September 2003, this new Agreement extends and consolidates the fishing possibilities of the EC industrial tuna fleet in Central West Pacific. The idea of a network of tuna Agreements is essential for the consolidation of a fishery that, for its own nature, depends on the seasonal migration of the stocks concerned. In this context, it must be indicated that, in parallel to the new Solomon Agreement, the Commission has concluded, still in the Pacific area, another tuna agreement with the Federated States of Micronesia (FSM) which is currently the object of a separate adoption procedure.

As the presence of EC tuna vessels in the region is recent and relatively modest in number, the Agreements negotiated with the Solomon Islands will permit to consolidate the presence of the EC fleet in Central West Pacific and open serious perspectives for the development of the European tuna fishing industry in the Pacific, which is the most important tuna fishing zone in the world.

The access of EC tuna vessels to the Central West Pacific, in the full respect of regional and multilateral provisions for the conservation and sound management of the local fishery resources, is a key element for the long-term preservation of the world leadership position of the EC tuna fishing industry.

Furthermore, the financial contribution paid by the Community, in conjunction with the licence fees paid by ship-owners, constitutes an important source of revenues for the Solomon Government.

In addition, the Agreement is going to generate an economic impact on the Solomon’s fishery sector, mainly through the implementation of the partnership approach, and, more generally, on the economic development of the country at large.

5.2 Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

Fisheries agreements were concluded by the Community following changes to the Law of the Sea in the seventies. Member States agreed, in a Council Resolution of 3 November 1976, to transfer their competence in this domain to the Community and therefore fisheries agreement fall completely under the Community exclusive competence.

As stated in its Communication on the CFP reform[12] and in the Communication on Fisheries Partnerships Agreements, it essential that an improved policy concerning the fisheries agreements is established together with all partners, private and public, within the Community. This is a major step to reconfirm the commitment of the Community to contribute to the sustainable development of fishing activities at the international level.

This position was endorsed in 2003 by the European Parliament and in 2004 by the Council of Ministers.

The Community is therefore proposing to establish a new type of fisheries agreements (Fisheries Partnership Agreements) in order to strengthen co-operation and to ensure the implementation of a sustainable fisheries policy and a rational and responsible exploitation of the resources in the mutual interest of the Parties concerned. In order to allow the European long distant waters fishing fleet to consolidate its role the sustainable exploitation of global fishing stocks must be ensured.

As far as the proposed fisheries partnership agreement with Solomon Islands is concerned, the Community considers that such an agreement is the only solution:

- to promote sustainable fisheries activities and provide a binding framework for all concerned parties, i.e. the Community, its Member states, the European operators and the third country to attain this objective and,

- to protect and develop European fishing activities within these waters and to enhance their political and socio-economic impact both in Europe and in the Solomon Islands.

Furthermore, in order to reinforce the notion of a binding framework for all concerned parties, the Agreement contains an “exclusivity clause” that does not allow EC fishing vessels to fish in Solomon’s waters outside the Agreement’s legal framework.

During the whole process of negotiation, the Commission took account of the situation in Solomon Islands and the agreement will be implemented by both parties taking duly account of the development and environmental objectives of Solomon Islands.

5.3 Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

The negotiation and conclusion of fishery agreements with third countries responds to the general objective to maintain and safeguard traditional fishing activities of the EC fleet, including long distance fishing, and to develop partnership relations in view of enhancing sustainable exploitation of fisheries resources outside Community waters, while taking account broader environmental, economic and social concerns.

The objective of the EC/Solomon Islands Agreement is to guarantee the access of 4 purse seine vessels and 10 surface long-liners to the Solomon Islands fishing zone for fishing exclusively tuna and tuna-like species. In conjunction with this objective, the Agreement aims at enhancing responsible fishing and the sustainable exploitation of fisheries resources in Solomon Islands’ fishing zone.

Expected catches for the entire fleet are estimated at 6000 tons of tuna per year. The relative financial contribution is fixed at 400.000 euros per year. However, in case of annual catches exceeding 6000 tons, the Community will pay 65 euros per ton for each additional ton. In any case, the overall Community payment cannot exceed 1.200.000 euros per year.

30% of the financial contribution (120.000 euros per year) will be allocated to enhancing responsible fishing in Solomon’s fishing zone (art. 5 of the Protocol)

The following indicators will be used in the context of the ABM framework to monitor the implementation of the agreement:

- rate of utilisation of the fishing possibilities;

- catch data and commercial value of the agreement;

- Contribution to employment and value added in the EC;

- Contribution to Community market stabilization

- Contribution towards overall poverty reduction in Solomon Islands, including contribution to employment and infrastructure development in Solomon Is and support to the State budget.

- number and type of concrete results expected through the use of the percentage of the financial contribution allocated to enhancing responsible fishing in Solomon’s fishing zone (art. 5 of the Protocol).

- number of Joint Committee meetings and of technical meetings;

- number of missions;

- information on by-catches and environmental impact as reported by observers.

5.4 Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[13] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1 Monitoring system

Continuous monitoring by the Commission is foreseen for the Agreement. The Commission is solely responsible for implementing the Agreement and will do so through its officials posted both in Brussels and in its office in Honiara (Solomon Islands) and in its Delegation in Papua New Guinea (responsible also for Solomon Islands).

The licence application by EC ship-owners is closely followed by the competent Commission’s services. Data on actual catches are regularly collected.

The implementation of the partnership approach and the use of the share of the financial contribution allocated to it will be managed in the light of objectives identified by mutual agreement between the two parties and the annual and multi-annual programming to attain them. For such purposes, the EC and Solomon Islands shall agree, within the Joint Committee, on a multi-annual sectoral programme and detailed implementing rules including criteria and procedures for evaluating the results obtained each year.

As a general rule, from the entry into force of the Agreement, the competent Commission services will collect the appropriate information allowing the verification and follow up of the indicators listed at the above point 5.3.

6.2 Evaluation

6.2.1 Ex-ante evaluation

An ex-ante evaluation has been carried out between June and July 2004 with the assistance of an independent consortium of consultants. The full evaluation will be made available on the DG FISH web site.

The main elements of the impact assessment have been studied on the basis of a number of possible scenarios[14] to determine the range of possible economic, social and environmental impacts.

When considering the financial and economic impacts of the 3 different scenarios, summary ranges for the three scenarios are provided below:

Summary ranges of scenario impacts (annual)

Item | Range |

Total EC value-added (Euro) | 627,056 – 1,254,112 |

Total Solomons value-added/licence fees (Euro) | 148,540 – 297,080 |

Total EC Employment (No.) | 21 – 42 |

Total Solomons employment (No.) | 0 |

Fleet catches (tonnes) | 3,806 – 7,612 |

Compensation (Euro) | 400,000 - 530,000 |

Catch value (Euro) | 3.2 mn – 6.4 mn |

Compensation as % of catch value (%) | 8 – 12 |

Cost advantage for the EC (ratio) | 1.57 – 2.37 |

Net EC benefit (Euro) | 227,056 – 724,112 |

EC cost of compensation per tonne of fish (Euro) | 70 – 105 |

Solomons net benefit (Euro) | 542,465 – 814,930 |

After tax profits for fishers (Euro) | 89,781 – 179,561 |

Profit to fishers as % of catch value (%) | 2.8 |

Scenario 2, which assumes an uptake of the FPA by 4 long-liners and an increasing number of purse seiners from 4 in year 1, to 6 in year 2, and to 8 in year 3, is on balance the most advantageous for the Community.

It provides the greatest levels of EU employment (42), the most cost effective scenario from the perspective of the Community (with a cost advantage ratio of 2.37), the greatest absolute value of net Community benefits (Euro 724,112), and the lowest cost per tonne of fish caught (Euro 70), the highest total value-added (Euro 1.25 million), and compensation as a percentage of catch value is lowest at 8%. Scenario 2 also provides the greatest post-tax profits to Community fishers. On balance, scenario 2 is also the most advantageous for the Solomon Islands creating the greatest net benefits (Euros 814,930).

All scenarios generate net benefits for the Community, net benefits for the Solomon Islands, and after-tax profits for Community fishers. In addition, none of the scenarios appear to run the risk of any negative economic impacts. All three scenarios indicate that value-added created in the EU is 4-5 times that created in the Solomon Islands, and no employment is created in the Solomon Islands. But, mitigating against that in terms of equity, is that under all Scenarios, net benefits to the Solomon Islands are greater than the net benefits to the EC.

Under all three scenarios, the purse seine fleet provides the major share of benefits to the Community, Community fishers and the Solomon Islands. The long-line fleet only provides benefits greater that the purse seine fleet with regards to downstream value-added and employment in the Community, due to swordfish catches being sold in the EU. Importantly, under all three scenarios, long-line profitability appears to be marginal, and this could precipitate either a switch to tuna long-lining (sashimi/albacore dual purpose), or a lack of interest by long-liners in the FPA. Licence fees under all scenarios are 1.2% of catch value for long-liners, and 4.3% of catch value for purse seiners.

In terms of social impacts, the FPA is expected to create few impacts in either the Solomon Islands or the EC in terms of food security or human capital. Impacts on social capital will not be significant in the EU, but compensation paid by the EU could have an impact on social capital in the Solomon Islands, if used to support awareness and education programmes for inshore fishers, and improved policy and management of tuna resources with support for the Tuna Management Plan. Such activities would be associated with improved social capital, and given the significant national level of fishery dependency, would lead to improvements in the social welfare of the general population. Natural capital impacts under all scenarios are not significant, while financial capital in the Solomons will be enhanced by the financial compensation flowing into the national treasury, and potentially for EC fishers by increasing the flexibility of their fishing strategy. No significant impacts on physical capital are expected under any scenario.

In terms of environmental impacts, no significant negative impacts are expected under any scenarios; the level of EU vessel activity for both purse seining and long-lining is very small in comparison to regional vessel numbers totals, and it is these regional totals that are expected to have an impact on the status of both target and by catch species, given that they are also regional in nature. However overall, the net change of the FPA on big-eye harvesting in the waters of the Solomon Islands depends largely on whether the FPA vessels represent a replacement for the existing tuna fishing operations, or are in addition to the existing operations, and whether they target tuna or swordfish.

6.2.2 Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

The proposed Agreement with Solomon Islands is the first one with this country and, consequently, experience from interim or ex post evaluation of this specific Agreement is not yet available.

Even though a similar Agreement with the Republic of Kiribati entered into force in September 2003, it is too early to draw lessons from its implementation and experience.

Nevertheless, historical statistical data on catches from other long distance fleets (mainly US, Japan, Korea and Taiwan) have been taken into account. All such data, confirmed by EC ship-owners and supported by specialised scientific bodies, indicate that, in terms of catches, Solomon Islands fishing zone offers one of the best fishing grounds in the region.

The EC fishing effort in the Solomon Islands is compatible with all the regional provisions applicable for the conservation and management of tuna resources (FFA Minimum Terms and Conditions, Palau Arrangement for the Management of the Western Pacific Purse seine Fishery). In addition, as regards conservation measures, several scientific studies and institutions confirm that the status of tuna stocks, particularly for skipjack and yellowfin – the bulk of industrial tuna fishing in Central West Pacific -, is good therefore that an increase of the fishing effort is admissible.

6.2.3 Terms and frequency of future evaluation

Before the Protocol is renewed the entire period which it covers will be evaluated (ex-post assessment), measuring indicators relating to results (catches, values of catches) and impact (number of jobs created and maintained, relation between the cost of the Protocol and the value of catches), including an impact on the marine environment.

The indicators listed under the above point 5.3 will be used to perform the ex post evaluation.

7. ANTI-FRAUD MEASURES

Fishery Agreements are commercial agreements with a financial contribution paid in exchange for fishing rights in the waters of third countries. This contribution is complemented by the licence fees paid by the EC ship-owners authorised to fish in the framework of the Agreement.

The way such a contribution is used depends exclusively on the responsibility of the third country, which has negotiated the agreement with the Community as a sovereign state. In most cases, a part of the financial contribution is used to finance activities for improving or supporting the fishery policy of the concerned country.

In this case, the programming of the activities, their implementation and the information about the results on their implementation to be provided to the Commission remain within the exclusive competence of the third country. Nonetheless, the Commission invites the third country to establish a permanent political dialogue with its services in order to improve the management of the Agreement and strengthen the Community’s contribution to the management of fishing resources.

In the context of the new Fishery Partnership Agreements (FPA) it is foreseen that the Commission and the third country fix, by mutual agreement, the goals to be attained through the use of a part of the financial contribution allocated to this end. At the same time, both Parties will establish an annual and multi-annual programming for the pursuit of those goals.

In the event that the implementation of the programme does not correspond to the level of resources fixed by the Protocol to this end, the Commission could ask for a reduction of the percentage of the financial contribution used in the context of the agreed programme.

In any case, every payment realised by the Commission in the context of the fishery Agreement is subject to the normal Commission’s budgetary rules and procedures. This fact allows, in particular, to identify the bank accounts of the third country where the amounts of the financial contribution are paid.

When it is specifically established by the Protocol, the Commission analyses in a detailed manner the activities benefiting of a specific financial support (part of the financial contribution) both in respect of the agreed programme and in respect of the implementation results as reported by the specific report provided by the third country to the Commission. However, in respect of the principle of national sovereignty, the Commission cannot carry out (directly or indirectly), by its own initiative, a financial audit concerning the financial contribution paid to third countries.

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1 Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

(Headings of Objectives, actions and outputs should be provided) | Type of output | Av. cost | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 and later | TOTAL |

8.2.2 Description of tasks deriving from the action

( Assist the negotiator in preparing and conducting the negotiations of the fisheries agreements:

- Participate in negotiations with third countries to conclude fisheries agreements.

- Prepare Draft Assessment Reports and Strategy notes for the Commissioner.

- Present and defend the positions of the Commission in the external working group of the Council.

- Participate in finding compromises with the Member States and reflect these in the final text of the Agreements.

( Monitoring of the agreements:

- Day to day follow-up of the fisheries agreements.

- Prepare and check the commitments and the payment orders of the financial compensations and of the targeted actions

- Regular reporting of the implementation of the agreements.

- Evaluation of the agreements - scientific and technical aspects

( Policy design:

- Prepare draft Regulations and Decisions of the Council. Elaborate text of the agreements.

- Launch and follow up the approval procedures.

( Technical assistance:

- Prepare the Commission position in view of Joint Committees.

( Institutional Relations:

- Represent the Commission before the Council, European Parliament and Member States in the context of the negotiation process.

- Drafting of replies to written and oral Parliamentary questions …

( Inter-service co-ordination and consultation:

- Liaise with other Directorates General in matters concerning the negotiations and the follow-up of the agreements.

- Carry out and respond to inter-service consultations.

( Evaluation:

- Participate in the various evaluation exercises (ex-ante, mid-term, ex-post) and impact assessments.

- Analyse the attainment of objectives and quantified indicators.

8.2.3 Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

X Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.2.4 Other Admi n istrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Budget line (11 01 04 04, Heading 4) | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later | TOTAL |

Other technical and administrative assistance |

- intra muros |

- extra muros | 0.040 | 0.040 |

Total Technical and administrative assistance | 0.040 | 0.040 |

8.2.5 Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

Type of human resources | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later |

Officials and temporary staff (XX 01 01) |

Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) |

Calculation– Officials and Temporary agents

Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable

1A = € 108.000* 0.3 = € 32 400

1B = € 108.000* 0.15 = € 16 200

1C = € 108.000* 0.15 = € 16 200

Total: € 64 800 per year (EUR million: 0.065 per year)

Calculation– Staff financed under art. XX 01 02

Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable

8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amount EUR million (to 3 decimal places) |

XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.006 |

XX 01 02 11 03 – Committees[20] |

XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |

XX 01 02 11 05 - Information systems |

2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |

3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |

Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.036 |

Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

Appendix 1

EC/SOLOMON ISLANDS FISHERY AGREEMENT

Ex-ante Evaluation - Scenarios and relative assumptions

The first scenario is based on a limited uptake of licenses, based on vessel numbers believed to be currently operating in the region under the Kiribati FPA i.e. 3 purse seiners and 2 long liners.

The second scenario is based on an uptake of purse seine licences of 4 in year 1, 6 in year 2 and 8 in year 3 (as provided for in the protocol), but a limited uptake of 4 longline licences, as greater uptake is not considered likely (based on interviews with longline vessel owners and ORPAGU, September 2004).

The third and final scenario represents a precautionary approach with respect to purse seine fishing on FADs but with vessel numbers the same as per scenario 3[21].

Details on each of the three scenarios, and the main assumptions, are provided below. All scenarios are based on the three-year period of the FPA, and in all scenarios, the vessel operator pays the licence fees. Also applicable to all scenarios are the following assumptions:

1. Purse seine dependency[22] is estimated at 25% of total catches[23] with long line dependency estimated at 10%[24] - less than the estimated figure given by vessel owners and the manager of the longliner association ORPAGU (September 2004).

2. Longliners currently operating in Kiritbati are targeting swordfish (which represents 50% of their catch) and marlin (interviews September 2004), and report that they are making money doing so[25] and plan to continue to do so in Solomons under the FPA. They report they could switch to sashimi/albacore tuna if prices for swordfish drop, but that this would decrease their interest in the Solomons FPA. Therefore, for the purpose of the scenarios, and based on the intention and comments of vessel owners interviewed, the scenarios assume that longline vessels are targeting swordfish, rather than being dual use (albacore/sashimi) vessels. However, swordfish catches are likely to be low in the Solomons, and the only commercial targeting of swordfish that we have previously been aware of is south of the Fiji/Tonga zones in the cooler surface waters. In addition, informal discussions on this issue have been held with the former head of the SPC tuna programme, an individual who managed the industrial fisheries in FSM for 9 years, and other experts on longlining in the region, who all report that swordfish fishing in FSM/Solomons is not viable (Pers. Comm. between Gillett et al, 2004). There is therefore a question-mark about whether in the more equatorial waters (Solomons/Kiribati/FSM), targeting swordfish would be economically feasible, especially given the relatively high costs of running EU vessels, compared to Asian ones. Solomon Islands catches have historically not shown significant catches of swordfish or marlin, but the extent to which this is because there is little of these species there, and the what extent to which it is because you need different bait to catch swordfish and marlin (squid) compared to tuna, and need to fish at different levels, is not known.

3. With respect to dependencies of both fleet segments, it should be noted that an El Nino event could severely affect the dependencies of EU vessels on different regions and the need to make uncharacteristic moves in fishing grounds. Given the sensitivity of the scenarios to dependency assumptions, the ex-post evaluation will need to critically evaluate actual dependency. At the present time we can only base our assumptions on industry reaction, overall catch rates in the region, and informed opinion - we are not in a position to provide firm quantification of the extent to which purse seine vessels may remain in the western or eastern Pacific, or move between the two, or the extent to which swordfish vessels will be able to fish in more northern waters.

4. Longline catch mix (based on interviews (September 2004)) are taken as being 50% swordfish, 20% marlin, 20% shark species defined in the log book as “jaqueton, marrajo and quella”, 9% yellowfin, and 1% other. This mix is not necessarily the catch mix likely in the FSM zone, as lower abundance of target species is assumed to lower the dependency/utilization of the FPA, rather than to result in a different species mix.

5. Purse seine catch mix in Scenarios 1 and 2 is 40% yellowfin and 60% skipjack (an average purse seine mix from 2002 and 2003 based on Solomon’s statistical data on domestic tuna catches). The Western Pacific as a whole typically has an average species mix of around 15% yellowfin, 85% skipjack, with a small proportion of bigeye. The higher percentage of yellowfin in the Solomons is probably the result of a combination of a) different resource abundance and b) the greater use of FAD/log sets in the Solomons with higher yellowfin catches. For scenario 3 with a precautionay ban on FAD/log sets, the catch mix is therefore assumed to change to reflect a mid-point between the current species mix and that for the Western Pacific as a whole, with 25% yellowfin, 2.5% bigeye and 72.5% skipjack (this species mix has been confirmed as reasonable by OPAGAG, September 2004)

6. Upstream EC value-added impacts. While it is possible that during the course of the three-year FPA one or two vessels may return to the EU, the frequency of such visits is likely to be very rare. However, some specialty foods and spare parts may be sourced from the EU by both purse seiners and longliners, and longline bait and packaging (as confirmed by interviews) is bought and transported from the EU. Other fishing inputs of EU crew, insurance, depreciation and financing, also come from the EU for both purse seiners and longliners. Upstream value-added in the EU is therefore included for bait and packaging (for longliners) and for insurance, depreciation and financing (for all vessels).

7. Upstream EC employment impacts. The IFRMER study (1999) used in the Cape Verde and Sao Tome and Principe evaluations to estimate multiplier effects estimates 20 upstream jobs for every one longline vessel and 22 jobs for every one purse seine vessel. In the Sao Tome and Principe evaluation, longline costs incurred in the EU are around 50% of the sales value of catches and 68% of total costs, while for purse seiners EU costs are 38% of sales values and 46% of total costs. Calculations for the EU longliners to operate in the Solomons show that EU costs are 28% of sales values and 34% of total costs i.e. roughly half in each case, so we assume that 10 jobs upstream are created for every one longline vessel. Calculations for the EU purse seiners to operate in the Solomons show that EU costs are 19% of sales values and 24% of total costs i.e. again roughly half in each case, so we assume that 11 jobs upstream are created for every one purse seine vessel.

8. Upstream Solomons impacts. Interviews with vessel owners (September 2004) revealed that vessels are likely to use Fiji as a base for their fishing operations. It is unlikely therefore that EU vessels will purchase any fishing inputs in the Solomons, and so the assumption made is that there will be no upstream value-added or employment in the Solomon Islands.

9. Downstream impacts. It is impossible within the scope of this ex-ante evaluation and impact assessment to provide an accurate assessment of what the EU vessels are likely to do in terms of transhipment, offloading, grading, and/or processing in the Solomons and the EU. However, with respect to processing of purse seine caught fish, Solomon Islands-caught fish is not sold to any French tuna canneries in the region, and is unlikely to be sold to the cannery in the Solomons (which sources product from local pole and line vessels at prices that are lower than international prices for purse seine caught fish). Unless there are some marketing arrangements that we are not aware of (e.g. requirements of a loan to sell fish to a European canner), then it is likely that the fish would be sent to a cannery in Bangkok or in Pago Pago – where most of the fish from this region are sent. They usually pay higher prices than the canneries in Solomons or Fiji that have exported to EU in the past. All the Pago fish goes to the US market. Bangkok canned tuna goes US, EU, and other markets. Therefore, in order not to overstate the potential benefits no downstream employment or value-added is considered likely for purse seine vessels in either the Solomons or the EU in processing. With respect to long-liners, they sell their catches in Italy and Spain, so downstream value-added and employment multipliers in the EU are based on those used for long-liners in the Sao Tome and Principe evaluation. As previously stated the Solomons does not compare favourably with other ports in the region for transhipment or offloading, and vessel owners interviewed (September 2004) confirm that they are likely to tranship or offload in Fiji[26]. While some local use of employment and creation of value-added is possible in the Solomons from transhipment of purse seine catches and for offloading, grading, boxing etc of long-line caught fish, these are likely to be very small, and have not been quantified, so downstream multipliers in the Solomons are estimated as zero.

10. Purse seine skipjack is valued at Euro 700/tonne and yellowfin at Euro 980/tonne (based on interviews with OPAGAC (September 2004) and FFA market reports). Long-line catch is valued (based on prices provided by ORPAGU) at Euro 4,350 for swordfish, Euro 1,680 for marlin, Euro 2,000 for yellowfin, and Euro 1,400 for jaqueton,