KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM, par Eiropas gada cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu /* COM/2012/0107 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM, par Eiropas gada cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu 1. Pamatojums: politiskās apņemšanās veidošana krīzes laikā 1.1. Ievads Padome un Eiropas Parlaments 2008. gadā atkārtoti apstiprināja, ka cīņa pret nabadzību un sociālo atstumtību ir ES un tās dalībvalstu stingra apņemšanās, un piekrita 2010. gadu pasludināt par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (turpmāk — “EG2010”).[1] EG2010 sakrita ar ekonomisku un sociālu problēmu periodu, tādējādi mudinot mobilizēties un veicinot to, ka nabadzība un sociālā atstumtība nonāk stratēģijas “Eiropa 2020” centrā. Šis gads izcēla to, cik ļoti nozīmīga ir pilsoņu iesaistīšanās un izpratne, un gan vīriešiem, gan sievietēm, kas dzīvo trūkumā, deva iespējas pilnvērtīgi iesaistīties sabiedriskajā dzīvē. Tas arī parādīja, ka Eiropa var veicināt jaunus pārvaldības modeļus, un uzsvēra, ka vajag palielināt sadarbību starp galvenajiem dalībniekiem. Tomēr krīze skāra personas, kas dzīvo trūkumā un ir sociāli atstumtas, kā arī tos, kas ar šīm personām strādā ikdienā, tādējādi traucējot pilnībā izjust iniciatīvas ietekmi. Saskaņā ar lēmumu par EG2010 šis ziņojums sniedz pārskatu par Eiropas gada īstenošanu, rezultātiem un vispārējiem sasniegumiem, pamatojoties uz neatkarīga novērtētāja secinājumiem.[2] 1.2. ES politikas koordinēšana sociālās iekļaušanas jomā Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā 2000. gada martā Eiropadome aicināja dalībvalstis un Komisiju veikt pasākumus, lai panāktu “mērķtiecīgu iedarbību uz nabadzības izskaušanu” līdz 2010. gada beigām, un kopš tā laika Eiropadome šo mērķi atkal un atkal apstiprina. Lai nodrošinātu politikas koordinēšanu starp dalībvalstīm tika izstrādāta atvērtā koordinācijas metode sociālās aizsardzības un sociālās iekļaušanas jomā (sociālā AKM). Tā ir palīdzējusi apzināt kopējās problēmas, palielinājusi kopīgo zināšanu bāzi un veicinājusi labu pārvaldību. Tomēr vēl arvien ir jāstrādā, lai stiprinātu visu iesaistīto dalībnieku politisko apņemšanos un pamanāmību, mijiedarbību ar pārējām politikas jomām un atbildību. 1.3. EG2010 un tā mērķi Tuvojoties izskaņai nabadzības un sociālās atstumtības jomā īstenotās ES sadarbības pirmajiem desmit gadiem, EG2010 tika izveidots tā, lai tas darbotos kā katalizators izpratnes veidošanai, jaunu partnerattiecību veidošanai un stimulu radīšanai. Četri pamatmērķi bija šādi: tiesību atzīšana — atzīt trūkumā dzīvojošu un sociāli atstumtu cilvēku pamattiesības uz cienīgu dzīvi un pilnvērtīgu dalību sabiedrības dzīvē; dalīta atbildība un dalība — palielināt sabiedrības atbildību par sociālās iekļaušanas politikas jomām un darbībām, uzsverot kā kolektīvo, tā individuālo atbildību cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību; kohēzija — veicināt saliedētāku sabiedrību, veidojot tās locekļu izpratni par priekšrocībām, ko visiem dod sabiedrība, kurā ir izskausta nabadzība, tiek atbalstīta taisnīga sadale un neviens nav atstumts; saistības un konkrēta rīcība — vairākkārt atkārtot ES stingro politisko apņemšanos attiecībā uz atstumtības izskaušanu un veicināt šīs saistības izpildi un darbības visos pārvaldības līmeņos. 2. EG2010: īstenošana un pamatpasākumi 2.1. Pārvaldība un finansējuma izmantošana Pasākumiem 29 iesaistītajās valstīs (ES27, Islande un Norvēģija) un Eiropas līmenī novirzīja 17,25 miljonus euro. Plānošana un finanšu pārvaldība dalībvalstīs Atbildīgās valsts struktūras (NIB) koordinēja EG2010 un pārvaldīja ES finansējumu valsts līmenī saskaņā ar valsts programmu, kas izstrādāta, apspriežoties ar galvenajām ieinteresētajām personām. Saskaņā ar netiešas centralizētas vadības procedūru 29 atbildīgās valsts struktūras (27 dalībvalstis, Norvēģija un Islande) no ES budžeta kopumā saņēma 9,27 miljonus euro. Katrai valstij bija jānodrošina līdzekļi vismaz tādā līmenī, kas atbilst ES dotācijai. Dažas valstis sniedza lielāku nodrošinājumu, nekā prasīts. Turklāt privāto finansējumu nodrošināja, izmantojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, ar prasību, ka jābūt iekļautam mainīgas daļas līdzfinansējumam. Plānošana un finanšu pārvaldība ES līmenī Eiropas līmeņa iniciatīvām, kas pārsvarā ir Eiropas līmeņa pamatpasākumi, piešķīra 8 miljonus euro. Principā tās tika finansētas pilnā apmērā, taču citi pasākumi (atklāšanas un noslēguma konference) saņēma līdzfinansējumu 80 % apmērā. Eiropas mēroga iniciatīvas koordinēja Eiropas līmenī, taču pārējās iniciatīvas decentralizēti īstenoja iesaistītajās valstīs, par saziņas veidošanu atbildīgā darbuzņēmēja valstu korespondentiem un atbildīgajām valstu struktūrām cieši sadarbojoties. Lai palīdzētu Komisijai un konsultētu to attiecībā uz EG2010 pasākumu plānošanu un īstenošanu, notika regulāras iesaistīto valstu pārstāvju padomdevēju komitejas tikšanās. ES ieinteresēto personu ekspertu grupa, kurā pārstāvētas aptuveni 70 Eiropas NVO un organizācijas (tīkli vai reģionālās/vietējās varas iestādes, sociālie partneri, fondi, ideju laboratorijas, Eiropas/starptautiskās iestādes), bija informācijas un konsultāciju kanāls, un laika posmā no 2009. gada marta līdz 2011. gada martam tā tikās piecas reizes. EG2010 skaitļos – 29 iesaistītās valstis (27 dalībvalstis, Norvēģija un Islande). – Aptuveni 900 līdzfinansēti pasākumi, ko atbalstīja atbildīgās valsts struktūras vai ieinteresētās personas; vismaz 1800 valsts un vietējie pasākumi, kam izmantoja EG2010 logotipu. – Aptuveni 40 ES pasākumi (ko organizēja ES iestādes vai ko organizēja kopā ar citiem plašiem pasākumiem). – 164 vēstnieki (160 — valstu līmenī un 4 — Eiropas līmenī). – 49 miljoni skatītāji un klausītāji, kurus uzrunāja, plašsaziņas līdzekļos izplatot paziņojumus. – Vairāk nekā 400 000 vienreizēji apmeklējumi tīmekļa vietnē. – Vairāk nekā 10 000 drukāti/tiešsaistes raksti. – 1200 iesniegti darbi konkursam “Eiropas gada Žurnālistu balva” un 60 laureāti. – Vairāk nekā 60 videoieraksti, kas izveidoti ES līmenī. – 200 fotogrāfijas no 18 Eiropas valstīm, kas piedalījās mākslas kopdarbu projektā (Art Partner Project). – Kopējais ES budžets 17,25 miljonu euro apmērā un valstu budžets 9 miljonu euro apmērā, tātad kopā 26,25 miljoni euro. 2.2. Īstenošana iesaistītajās valstīs Pasākumi uz vietām Vairumu valsts, reģionālo un vietējā mēroga pasākumu veicināja ieinteresētās personas, jo īpaši NVO, kas vadīja 664 līdzfinansētos projektus, un atbildīgās valsts struktūras, kas tiešā veidā atbalstīja 220 pasākumus. Šie pasākumi paredzēja: – veidot izpratni (debates, izglītojoši materiāli, plašsaziņas līdzekļu pasākumi, mākslinieciski konkursi, solidaritātes ķēdes, tautskolas, sociālā tīklošana utt.); – tiešā veidā atbalstīt iesaistītās personas (informācija par tiesībām, kopienas atbalsts, lomas stiprināšana caur mākslas pasauli, ikdienēja mācīšanās utt.); – izstrādāt politiku (konferences, semināri, uz līdzdalību balstītas sanāksmes, jaunu politikas shēmu un rīcības plānu ieviešana utt.); – īstenot ar speciālām zināšanām saistītus pasākumus (pētniecība, pētījumi, publikācijas utt.). Izglītošanas un ar plašsaziņas līdzekļu starpniecību veikto pasākumu bija vairāk nekā pētījumu un aptauju, tādējādi parādot, ka EG2010 uzdevums ir veidot izpratni. Tika izveidoti aptuveni 10 000 drukātu/tiešsaistes rakstu. Ievērojami atšķīrās to līdzfinansēto projektu skaits un mērogs, kurus atbalstīja ieinteresētās personas, sākot ar vienu projektu Somijā un diviem projektiem Lietuvā līdz 71 projektam Francijā un 92 projektiem Īrijā. Vairumā valstu vidējā līdzfinansējuma summa nepārsniedza EUR 20 000, tādējādi ļaujot atbalstīt organizācijas ar ierobežotu līdzekļu apgūšanas spēju. Turklāt vairāk nekā 1800 valsts un vietējiem pasākumiem, kas izmantoja logotipu un nesaņēma EG2010 finansējumu, tika sniegts morālais atbalsts. Valstu vēstnieku loma Lai informētu plašāku sabiedrību 22 valstis kopumā iecēla 160 EG2010 valstu vēstniekus. Tie bija dažādu jomu un sociālo grupu pārstāvji: aktieri, dziedātāji, NVO aktīvisti, akadēmiķi, sportisti, uzņēmēji, personas, kas tiešā veidā saskārušās ar nabadzību un sociālo atstumtību, personas no augsta riska grupām (cilvēki ar īpašām vajadzībām, romu tautības pārstāvji, vientuļās mātes utt.). Iecelto vēstnieku skaits valstīs atšķīrās, proti, no viena Francijā un Rumānijā līdz 26 Austrijā. 2.3. Pasākumi ES līmenī Lai gan daudz pasākumu koordinēja un īstenoja Eiropas Komisija, samērā daudz pasākumu veica arī Spānijas un Beļģijas prezidentūras, ieinteresētās personas, kā arī citas ES iestādes un organizācijas. Informēšanas, saziņas veidošanas un reklāmas kampaņa Galvenais pasākums Eiropas līmenī bija kopīga kampaņa, ko lielākoties 23 valodās koordinēja Eiropas Komisija un ko, sadarbībā ar atbildīgajām valsts struktūrām un par saziņas veidošanu atbildīgo darbuzņēmēju, īstenoja iesaistītajās valstīs. Šajā kampaņā: – izveidoja tīklu attiecībām ar plašsaziņas līdzekļiem un drukātos, tiešsaistes un audiovizuālos plašsaziņas līdzekļus regulāri izmantoja galveno pasākumu atspoguļošanai (piemēram, rīkojot preses brokastis); – izmantoja tiešsaistes rīkus, tostarp kampaņas tīmekļa vietni (www.2010againstpoverty.eu) 23 valodās, tīmekļa vietnē Facebook izveidoto grupu „Social Europe”, tīmekļa vietni Flickr (fotogrāfijām), kā arī tīmekļa vietnes Youtube, EUtube un Wikipedia (materiālu ievietošanai); – sagatavoja publikācijas, proti, Eirobarometra brošūru, informatīvu biļetenu (6 izdevumi), labas prakses apkopojumu (“Getting out of Poverty”), žurnālu par laiku pēc 2010. gada (“Springboard into the Future”) un pārskatu par galvenajiem statistikas datiem; – izveidoja audiovizuālus materiālus (reklāmas klipu 23 valodās, 29 īsus klipus par aktualitātēm un galvenajiem notikumiem valstīs); – sadarbojās ar 26 Eiropas pasākumiem (mūzikas un filmu festivāliem, NVO pasākumiem utt.); – izplatīja reklāmas materiālus (plakātus, grāmatzīmes, pildspalvas, T-kreklus, kaklā karamās siksniņas (lanjardi)); – iecēla četrus kampaņas vēstniekus ES līmenī (Dr. Vairu Vīķi-Freibergu, Dr. Lesley-Anne Knight, Michał Piróg un Tasha de Vasconcelos), kuri palielināja plašsaziņas līdzekļu interesi un EG2010 vērtību, aktīvi iesaistoties un apliecinot EG2010 paustās idejas. EG2010 atklāšanas un noslēguma pasākumi Atklāšanas konferenci, kas notika Madridē 21. janvārī, Spānijas prezidentūras laikā, apmeklēja 400 dalībnieku. Noslēguma konferencē, kas notika Briselē 17. decembrī, Beļģijas prezidentūras laikā, pārskatīja galvenos sasniegumus un uzsvēra atsevišķus valstu projektus. Šajā konferencē oficiāli apstiprināja Eiropas gada noslēguma deklarāciju (sk. turpmāk), ko pieņēma Ministru padome. Ievērojamo politisko apņemšanos sasniegt EG2010 mērķus pierādīja tas, ka abos pasākumos piedalījās vairāki lēmumu pieņēmēji un ieinteresētās personas, kam pievienojās augsta līmeņa pārstāvji, tostarp Eiropadomes un Komisijas priekšsēdētāji, Spānijas un Beļģijas valdību vadītāji un vairāki valstu ministri. Divas mērķa nedēļas Lai radītu stimulu, jūnijā un oktobrī rīkoja divas mērķa nedēļas, īsā laika posmā koncentrējot vairākus ES un valstu pasākumus un aktivitātes un īpaši uzsverot partnerību un līdzdalību. Iniciatīvas divu gadu garumā — mākslas kopdarbu projekts (“Art Partner Project”) un Eiropas žurnālistu konkurss (“pan-European Journalists Competition”) Mākslas kopdarbu projekts, kura tēma bija (NE)REDZAMS (2010. gada aprīlis–2010. gada novembris), mudināja mākslas studentus visā Eiropā nabadzību atspoguļot fotogrāfijās. Visas fotogrāfijas ievietoja apskatei EG2010 tīmekļa vietnē un 70 no tām parādīja izstādē, kas notika Briselē 2010. gada beigās. Žurnālistu konkursa (2010. gada aprīlis–2010. gada decembris) mērķis bija atbalstīt žurnālistus, kas ar savu darbu uzlabo informētību un veicina labāku izpratni par nabadzību un sociālo atstumtību. Konkursam iesniedza gandrīz 1200 rakstu un audiovizuālu ziņojumu, no kuriem izvēlējās uzvarētājus gan valstu, gan Eiropas līmenī. Eirobarometra aptaujas un pētījumi Eirobarometra aptaujā, ko publicēja 2009. gada oktobrī[3], pētīja sabiedrības viedokli par politiku nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai un apkarošanai. Rīkoja un publicēja arī četras Eirobarometra zibensaptaujas par sabiedrības viedokli attiecībā uz krīzes ietekmi sociālajā jomā. Partneru rīkotie ES mēroga pasākumi Papildus pasākumiem, ko koordinēja Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (EMPL ĢD), rīkoja arī daudz citu Eiropas pasākumu. – Īpaša NVO alianse[4], kurā apvienojās vairāk nekā 40 organizāciju, noteica kopīgus pasākumus (izveidot cilvēku ķēdi ap Eiropas Parlamentu, izstrādāt savu tīmekļa vietni www.endpoverty.eu, nodrošināt informācijas apmaiņu). – Vairākas Eiropas ieinteresētās personas izstrādāja EG2010 paredzētus pasākumus, tostarp konferences, izpratnes veidošanas pasākumus un īpašus interešu aizstāvības pasākumus. – Eiropas Parlaments sniedza vairākus saistītos ziņojumus, jūnijā rīkoja sanāksmi, kurā piedalījās personas, ko skar nabadzība, un 2011. gada janvārī šajā sakarā organizēja pilsoņu forumu. – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja organizēja augsta līmeņa konferenci par nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gada maijā) un izveidoja EG2010 darba grupu un vairākas īpašas iniciatīvas (tautskola, uzklausīšana). – Reģionu komiteja jūnijā rīkoja forumu, un viena no tās politiskajām grupām vadīja filmu konkursu (“Nabadzība Eiropā — vai varat iztēloties, kā to novērst?”). – Eiropas Komisijas pārstāvniecības iesaistītajās valstīs ievērojami palīdzēja, izveidojot vairākus saziņas veidošanas pasākumus (piemēram, fotokonkursus, nelabvēlīgos apstākļos dzīvojošu sabiedrības grupu integrēšanas pasākumus, brīvdabas koncertus, informatīvus stendus). Daudzās valstīs aktīvi iesaistījās arī Europe Direct informācijas centri. – Arī vairāki Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāti, neskaitot EMPL ĢD, izstrādāja īpašus projektus un iniciatīvas (piemēram, attiecībā uz veselību, informācijas sabiedrību, pētniecību, jaunatni, kultūru, tūrismu utt.). – Gaidot EG2010, Eiropas Komisijas 2009. gada ES Žurnālistu konkursa “Kopā pret diskrimināciju” ietvaros piešķīra specbalvu rakstiem, kas galveno uzmanību vērsa uz nabadzību un diskrimināciju. 3. Kas tika panākts Eiropas gada laikā? 3.1. Stingra politiskā apņemšanās par spīti grūtajam ekonomiskajam stāvoklim Eiropas gads norisinājās sociāli nozīmīgā laikā vienlaikus ar diskusijām par galveno ES politikas jomu nākotni. Pamatojoties uz impulsu, kas radās, izvēršot EG2010 visā ES, šis gads palīdzēja uzsvērt to, cik vajadzīga ir politiska apņemšanās augstākajā līmenī. Ņemot vērā iepriekš minēto, cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību atzina par vienu no galvenajām prioritātēm stratēģijā “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”. Pirmo reizi šī apņemšanās ir saistīta ar skaitliski izsakāmu mērķi, proti, tā paredz, ka “līdz 2020. gadam par 20 miljoniem jāsamazina to cilvēku skaits, kuriem draud nabadzība un sociālā atstumtība”. Eiropas gada noslēguma deklarācija[5] iezīmēja turpmāku apņemšanos arvien īstenot un stiprināt šos centienus. Stratēģija “Eiropa 2020” atzīst nepieciešamību aktīvi iesaistīties valsts līmenī. Tādējādi dalībvalstīm lūdza valsts reformu programmās definēt īpašu valsts mērķi nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanai. EG2010 arī veicināja iekšpolitikas izstrādi ārpus stratēģijas “Eiropa 2020”, jo vairākas valstis šo iespēju izmantoja, lai izstrādātu vai īstenotu jaunas politikas iniciatīvas un stiprinātu saikni ar citām politikas jomām (tādām kā veselība, tieslietas, diskriminācijas novēršana un finanses). Tomēr, lai gan šie notikumi ir solis uz priekšu ES un dalībvalstu apņemšanās stiprināšanā, tie ir jāanalizē, ņemot vērā neaizsargātāko sabiedrības grupu situāciju, kas daudzos gadījumos 2010. gadā pasliktinājās. 3.2. Jaunu partnerību un savienību izveide Eiropas gads ievērojami motivēja stiprināt partnerības un iesaistīt jaunus dalībniekus gan vietējā, gan Eiropas līmenī. Šīs savienības galvenokārt izveidoja starp ieinteresētajām personām (jo īpaši NVO un fondiem), taču tajās iesaistījās arī iestāžu struktūras dažādos līmeņos (vietējās varas iestādes, akadēmiķi, kultūras organizācijas, skolas utt.). Turklāt EG2010 palīdzēja pārvarēt tradicionālās robežas, iesaistot dalībniekus, kuri, lai gan, iespējams, nav tik tieši saistīti ar cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību, tomēr ir ļoti nozīmīgi (piemēram, uzņēmumi, plašsaziņas līdzekļi, valsts iestādes, kas pārstāv sociālās iekļaušanas nodaļas utt.). Šajā sakarā dažās valstīs EG2010 vēstnieku ieguldījumam bija ļoti liela nozīme. Eiropas līmenī ir pastiprināta sadarbība ar vairākām svarīgām iestādēm un jaunām ieinteresētajām personām, kā arī sadarbība Eiropas Komisijas dienestos. Tomēr, neraugoties uz dažiem pozitīviem piemēriem, iespējas stiprināt saiknes ar sociālajiem partneriem un privāto sektoru netika pilnībā izmantotas. 3.3. Apmierināta vajadzība pēc labākas saziņas Apzināt plašu sabiedrību un veidot izpratni par nabadzību EG2010 bija ļoti liels izaicinājums. Par saziņas veidošanu atbildīgā darbuzņēmēja apkopotie dati rāda, ka, izmantojot apraides plašsaziņas līdzekļus, informācija par EG2010 sasniedza aptuveni desmito daļu eiropiešu, tādējādi palīdzot veidot izpratni par dažādajiem nabadzības aspektiem Eiropā un ES lomu. EG2010 arī plaši atspoguļoja presē gan drukātā, gan elektroniskā veidā, īpaši uzsverot nozīmīgos pasākumus un galvenos posmus. Lai sasniegtu plašāku auditoriju, izveidoja arī sociālo plašsaziņas līdzekļu kanālus. Grūtāk ir novērtēt iniciatīvas ietekmi uz stereotipu laušanu. Tomēr vairāki pamatpasākumi, piemēram, 2009. gada oktobra ES konference “Nabadzība — realitāte un uztvere — komunikācijas uzdevums”, kā arī iniciatīvas valstu, reģionālā un vietējā līmenī ļāva izteikties nabadzībā nonākušajām personām. Tie arī aizsāka nepieciešamās debates par to, kā vislabāk izklāstīt sarežģītu problēmu, apvienojot to personu intereses, kuras skar nabadzība, ar ierobežojumiem, ko rada arvien prasīgākais žurnālistu darbs. Visbeidzot, EG2010 veidoja izpratni par to, ka valsts iestādēm par sociālajām problēmām ir jāsazinās efektīvāk, citādā veidā, kā arī jāturpina sadarboties ar plašsaziņas līdzekļiem un jāuzrunā gan personas, kas atrodas riska grupās, gan sabiedrība kopumā. Šim nolūkam izmēģināja un izstrādāja jaunas pieejas (piemēram, partnerību ar nozīmīgiem pasākumiem vai plašsaziņas līdzekļiem). 3.4. To personu iesaistīšanās veicināšana, kuras skar nabadzība Nabadzības skarto personu iesaistīšanos sabiedriskajā dzīvē atzina par svarīgu EG2010 mērķi, lai palielinātu iespējas indivīdiem izteikties un panāktu tiešāku pilsonisko līdzdalību. Eiropas gads uz sevi liktās cerības daļēji attaisnoja, ļaujot izteikties vīriešiem un sievietēm, kurus nabadzība skar tiešā veidā, panākot to, ka viņu viedokli uzklausa nozīmīgākajos pasākumos (atklāšanas un noslēguma konference, pasākumi ar iedzīvotāju līdzdalību, tautskolas) un plašsaziņas līdzekļos (videomateriāli, konference par to, kā sabiedrība uztver nabadzību), un stiprinot viņu kā dalībnieku līdzdalību šādos pasākumos. Tas arī veicināja strukturētu līdzdalības formu izveidi, izmantojot dažādus projektus, kas izstrādāti iesaistītajās valstīs. Turklāt EG2010 palīdzēja izpētīt saikni starp sociālo atstumtību, nabadzību un diskrimināciju. Veiktajām iniciatīvām bija zināmā mērā pozitīva ietekme uz visām diskriminācijas apdraudētajām grupām (piemēram, migrantiem, etniskajām minoritātēm, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, gados vecākiem cilvēkiem). 3.5. Esošo ES iniciatīvu papildināšana EG2010 papildināja esošās ES iniciatīvas un programmas sociālās iekļaušanas un nevienlīdzības mazināšanas jomā, piemēram, programmu PROGRESS[6] un sociālo AKM. Tas deva iespēju iegūt finansējumu projektiem, kas nevarēja saņemt atbalstu no citām ES programmām, tādējādi palīdzot sasniegt vairāk dalībnieku. Tomēr iespējas papildināt citas ES finansētās iniciatīvas netika pilnībā apgūtas, un tās turpinās attīstīt nākamās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros. 3.6. Novatorisku pieeju izstrāde EG2010 laikā izmēģināja vairākas novatoriskas pieejas: saziņas veidošanu, izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus; sadarbību ar žurnālistiem; modernāku līdzdalības pieeju, plānojot politiku; uz faktiem balstītu sociālo politiku un sociālo uzņēmējdarbību. Dažas iniciatīvas radīja saikni ar citām politikas jomām, jo īpaši veselības, tieslietu un finanšu jomu. Šo jauninājumu ietekme varētu būt ļoti nozīmīga, un tos varētu turpināt pilnveidot. Tomēr pašreizējie budžeta konsolidēšanas centieni būtiski traucēs jebkādiem pilnveidošanas pasākumiem. 3.7. Integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai Tika izveidoti nosacījumi attiecībā uz to, lai dzimumu līdztiesības aspektu ņemtu vērā, piemēram, EG2010 pārvaldībā, un netieši pierādījumi liecina, ka tādi ar dzimumu līdztiesību saistīti jautājumi kā bērnu audzināšana vientuļo vecāku ģimenēs un bezpajumtniecība tika risināti līdzsvarotā veidā. Tomēr dzimumu līdztiesības aspektu EG2010 dalībnieki neuztvēra pārāk nopietni, un netika sistemātiski sagatavoti dati, kas iedalīti pēc dzimuma. 4. Turpmākā rīcība: ilgstošas ietekmes veidošana Ekonomiskās krīzes radītās sekas joprojām pastāv. Joprojām ir augsts bezdarba līmenis, un ES vēl aizvien ir nepieņemami daudz cilvēku, kas dzīvo zem nabadzības sliekšņa vai ir atstumti no sabiedrības. Eiropas sabiedrības saliedētība ir apdraudēta.[7] Lai gan svarīgākās politikas jomas cīņai pret nabadzību un sociālo atstumšanu galvenokārt ir dalībvalstu rokās, ES ir nozīmīga loma, un tai ir jāattaisno uz to liktās cerības. ES ir skaidri noteiktas pilnvaras un jauni instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstis un uzlabotu neaizsargātāko sabiedrības grupu dzīves apstākļus. To skaitā ir stratēģija “Eiropa 2020”, kā arī Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību[8], kā rezultātā sociālajai iekļaušanai ir piešķirta liela nozīme ES darba kārtībā. 4.1. Eiropa 2020: no apņemšanās līdz darbībai Krīze ir parādījusi to, cik ļoti savstarpēji saistīti ir ES dalībvalstu ekonomiskie un sociālie procesi. Ņemot to vērā, ES ir ieviesusi jaunu darba metodi — Eiropas pusgadu, lai nodrošinātu to, ka pirms lēmumus pieņem valstu līmenī, galvenās politikas prioritātes koordinē ES līmenī. Saistībā ar 2011. gadu lielu uzmanību pievērš valsts finanšu ilgtspējībai, jaunu darbvietu radīšanai un izaugsmei. Viena no piecām prioritātēm 2012. gada izaugsmes plānā[9] paredz risināt problēmas, kas saistītas ar nodarbinātību un krīzes sociālajām sekām, un saskaņā ar šo plānu dalībvalstīm būtu jāaizsargā neaizsargātās sabiedrības grupas, turpinot uzlabot sociālās aizsardzības sistēmu efektivitāti, īstenojot aktīvas iekļautības stratēģijas un nodrošinot piekļuvi pakalpojumiem, ar kuriem sniedz atbalstu iekļaušanai darba tirgū un sabiedrībā. Ir jāpieliek vēl lielākas pūles, lai sākotnējā apņemšanās līdz 2020. gadam samazināt nabadzību un sociālo atstumtību dotu jūtamus rezultātus. Patlaban 26 dalībvalstis valsts reformu programmās, ko iesniedza 2011. gada aprīlī, ir piedāvājušas valsts nabadzības mazināšanas mērķus un uzsvērušas savas īpašās stratēģijas to īstenošanai. Līdz šim dalībvalstīm tomēr nav izdevies pilnībā sasniegt mērķus, par kuriem tās kopīgi vienojās 2010. gada jūnijā. 4.2. Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: pamatprogramma Kā viena no stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvām platforma uzsver, ka Komisijas darba kārtībā paredzēts pastiprināt centienus cīņā ar nabadzību un sociālo atstumtību, tieši pamatojoties uz EG2010 gūto pieredzi. Partnerības pieejas veicināšana un līdzdalības paplašināšana Viens no platformas pamatmērķiem ir paplašināt un stiprināt ieinteresēto personu līdzdalību. Šajā nolūkā saglabāja un paplašināja EG2010 izveidoto interešu pārstāvju grupu. Komisija arī sadarbojās ar Padomes prezidentūrām, lai ikgadējo apaļā galda diskusiju par nabadzību un sociālo atstumtību pārveidotu plašākā ikgadējā sanāksmē, kas apkopos panākumus, kuri gūti virzībā uz pamatmērķi, un pārskatīs platformā iekļauto pasākumu īstenošanu. Pirmā ikgadējā sanāksme notika 2011. gada 17. un 18. oktobrī. Laikam ritot, sanāksme dos iespēju stiprināt un paplašināt sadarbību ar citām ES iestādēm un organizācijām un stiprināt saikni gan ar citām politikas jomām, gan galvenajām iesaistītajām pusēm. Rīcība visā politikas virzienu spektrā Paziņojumā par platformu piedāvāja tādu pasākumu kopumu galvenajās politikas jomās, kuri nav saistīti ar sociālo iekļaušanu kā tādu. Tie ietver tādas jomas kā finanšu pakalpojumi (Komisijas ieteikums par piekļuvi pamatmaksājumu kontam[10]), enerģētika, izglītība (piemēram, Komisijas paziņojums un Padomes ieteikums par politiku priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas mazināšanai[11]), veselība (Eiropas inovācijas partnerības (EIP) par aktīvām un veselīgām vecumdienām uzsākšana 2011. gadā, paziņojuma “Solidaritāte veselības jomā. Nevienlīdzības samazināšana veselības jomā ES”[12] īstenošana), migrācija un integrācija. Jo īpaši būs jācenšas veicināt romu integrāciju ES sabiedrībā un atbalstīt mazākumtautību integrāciju kaimiņvalstīs, kā noteikts ES programmā attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam[13]. Mazākumtautību, tostarp romu, aizsardzība un integrācija ir īpaši būtiska un neatņemama daļa attiecībā uz vīzu režīma liberalizāciju ar Austrumu partnerības valstīm un pēc vīzu režīma liberalizācijas veikto uzraudzību Rietumbalkānu valstīs, kurās var ieceļot bez vīzas. Kopienas fondu līdzekļu un ESF efektīvāka izmantošana Pamatojoties uz budžeta pārskatu, paziņojumā par platformu uzsvērts, ka Eiropas Sociālais fonds jāizmanto, lai atbalstītu dalībvalstu centienus sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, tostarp mērķi samazināt nabadzību. Tādējādi 2014.–2020. gada kohēzijas politikas tiesību aktu kopumā, ko Komisija pieņēma 5. oktobrī, sociālajai iekļaušanai pievērš ievērojami lielāku uzmanību. Cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību atzīst par vienu no četriem Eiropas Sociālā fonda tematiskajiem mērķiem. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu[14] vismaz 20 % ESF atbalsta ir jāvelta sociālās integrācijas pasākumiem, no kuriem prioritāri ir iekļaušana, nelabvēlīgos apstākļos dzīvojošu sabiedrības grupu integrācija, pakalpojumu pieejamība, sociālā ekonomika un vietējās sabiedrības vadītas attīstības stratēģijas. Arī turpmāk tiks veicināta sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalība un izpildes sistēmas vienkāršošana. Tādas pieejas izveide, kas ir balstīta uz faktiem un ir paredzēta sociālajām inovācijām un reformām Arvien pieaugot pieprasījumam pēc sociālās intervences, kļūst skaidrs, ka ir jāatrod jaunas pieejas, lai sekmīgi risinātu esošās un jaunās sociālās problēmas, uzlabotu sociālās politikas rentabilitāti un politikas veidošanas procesā pilnvērtīgāk izmantotu novērtējumus. Tādēļ platforma ir paziņojusi par tādu būtisku iniciatīvu sociālo inovāciju jomā, kas paredz veicināt uz faktiem balstītas sociālās inovācijas, izmantojot izpratnes veidošanas pasākumus, politiski un finansiāli atbalstīt projektus, stiprināt galvenos dalībniekus un turpināt pilnveidot metodoloģiskās pieejas. Politiskās koordinācijas pastiprināšana starp dalībvalstīm Saskaņā ar Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu par “sociālās AKM stiprināšanu saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020””, ko Padome pieņēma 2011. gada 17. jūnija sanāksmē, ir jāuzlabo sociālās AKM redzamība un ietekme. Stratēģijas “Eiropa 2020” sociālā dimensija dod iespēju stiprināt sociālo AKM. Centieni tiks vērsti uz to, lai palielinātu savstarpējas mācīšanās un analīzes spējas, stiprinātu iesaistīto pušu līdzdalību un veicinātu sinerģiju ar Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību. 5. Secinājumi EG2010 deva jaunu sparu cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību Eiropā. Laiks, kad ekonomika un sabiedrība bija ļoti sarežģītā situācijā, daudziem lika apjaust patiesību par nabadzību un sociālo atstumtību Eiropā, vienlaicīgi radot nepieciešamību atrast novatoriskas un efektīvākas programmas. Tas vērsa uzmanību uz ieinteresēto personu un politikas veidotāju faktisko un potenciālo ieguldījumu, norādīja uz plašsaziņas līdzekļu ievērojamo lomu pasākumu efektivitātes uzlabošanā un stiprināja apziņu par to, cik būtiski ir ieklausīties vīriešos un sievietēs, ko skar nabadzība. Tas arī izcēla, ka ir vajadzīga politiska apņemšanās augstākajā līmenī un ka ir jāsasniedz tie cilvēki, kas parasti nepiedalās sociālās iekļaušanas politikas procesos. Turpmākie Eiropas gadi (Eiropas brīvprātīgā darba gads (2011. gads), Eiropas Aktīvu vecumdienu un paaudžu solidaritātes gads (2012. gads) un Eiropas pilsoņu gads (2013. gads)) ir cieši saistīti ar EG2010 risinātajiem jautājumiem, un EG2010 gūto pieredzi varētu izmantot to sagatavošanai un īstenošanai. Tagad uzmanība ir jākoncentrē uz EG2010 radītā stimula saglabāšanu. Tādēļ Eiropas Komisija sadarbosies ar Padomi, Eiropas Parlamentu un visām ieinteresētajām personām, lai liktu lietā instrumentus, ko nodrošina stratēģija “Eiropa 2020” un Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību. PIELIKUMS Iesaistīto valstu, atbildīgo valsts struktūru vai Eiropas Komisijas pārstāvniecību iniciatīvu piemēri – Projekts, kas izveidots Beļģijā, lai sociāli atstumtām personām palīdzētu nostiprināties darba tirgū, sniedzot individualizētus ieteikumus un nodibinot sakarus. – Brauciens ar autobusu pa Portugāli, piedaloties jauniem māksliniekiem, kas palīdz veidot sabiedrības izpratni par nabadzību un sociālo atstumtību. – Projekts, kas izveidots Nīderlandē, lai vietējos sadarbības partnerus apvienotu 60 dažādās kopienās un izstrādātu integrētas stratēģijas cīņai pret sociālo atstumtību viņu pārstāvētajās teritorijās. – Partnerība, kas izveidota Īrijā, lai valsts lielākajā radiostacijā pārraidītu nabadzības skarto cilvēku stāstus. – Programma, kas izveidota Austrijā, lai finanšu konsultantus apmācītu tādu personu konsultēšanā, kam ir parādi vai citādas finansiālas problēmas. – Projekts, kas izveidots Vācijā, lai nelabvēlīgos apstākļos dzīvojošiem migrantiem palīdzētu integrēties sabiedrībā, piedāvājot brīvprātīgā darba iespējas vietējā kopienā. – Reģionu semināru cikls, kas paredzēts Francijā, lai uzsvērtu reģionālo varas iestāžu atbildību cīņā pret nabadzību, šādai cīņai neierobežojot pilsētu un reģionu daudzveidību. – Programma, kas izveidota Dānijā, lai nodarbinātības aģentūru darbiniekus sagatavotu darbam ar personām, kam ir garīgās attīstības traucējumi, un palīdzētu šīm personām atrast darbu. – Kampaņa, kas izveidota Luksemburgā, lai veicinātu ar nekustamajiem īpašumiem saistītus pakalpojumus, kuri cilvēkiem palīdz iegūt cenu ziņā pieejamākus mājokļus privātajā sektorā un ļauj garantēt īres maksājumus namīpašniekiem. – Itālijas lielveikals, kas cilvēkiem, kuriem tas ir visvairāk nepieciešams, par brīvu nodrošina uztura pamatproduktus. – Eseju konkurss, kas veltīts EG2010 un iniciatīvai “Eiropas pavasaris” un ko rīkoja Eiropas Komisijas pārstāvniecība Bulgārijā. Labākās esejas publicēja brošūrā. – Semināri skolas vecuma bērniem (14–19 gadi) par “Cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību”, kurus rīkoja Eiropas Komisijas birojs Velsā. Kopumā tos apmeklēja vairāk nekā 480 skolēnu. – Informācija vietējiem partneriem par ES sociālajām programmām, kas paredzētas, lai uzlabotu romu un citu riska grupu sociālo iekļaušanu, un ko organizē Europe Direct informācijas centrs Komotini, Grieķijā. Ieteikumi turpmākajiem Eiropas gadiem Turpmāko Eiropas gadu pārvaldības, plānošanas un īstenošanas interesēs Eiropas Komisija atbalsta turpmāk minētos ieteikumus, kuru pamatā galvenokārt ir neatkarīgs novērtējums. Iepriekšēja plānošana un turpmākie pasākumi – Izstrādāt noteikumus detalizētai programmu plānošanai, lai ES līmeņa pasākumi tiktu ieplānoti vismaz gadu iepriekš, un nodrošināt līdzīgus iepriekšējas plānošanas procesus iesaistītajās valstīs. – Nodrošināt saistību izpildes pārbaudi, uzturot nelielu komandu attiecīgā Eiropas gada norises uzraudzīšanai vai šim nolūkam pilnvarojot īpašu Eiropas Komisijas struktūrvienību. – Valstu līmenī stiprināt saikni starp tematiski saistītiem Eiropas gadiem, apvienojot viena gada noslēguma pasākumu ar nākamā gada atklāšanas pasākumu. – Laikus noteikt iespējamos partnerības pasākumus un izveidot partnerības vismaz sešus mēnešus pirms attiecīgā Eiropas gada sākuma. – Stiprināt visu Eiropas Komisijas komunikācijas pakalpojumu savstarpējo plānošanu un koordinēšanu pirms attiecīgā Eiropas gada sākuma. Administratīvās procedūras – Pārskatīt noteikumus par valsts finansējuma administratīvo, līgumisko un finanšu pārvaldību, lai samazinātu īstenošanas iestāžu pārvaldības un administratīvo slogu gan ES, gan valstu līmenī. – Izstrādāt tādu projektu virzītāju rokasgrāmatu par dotāciju pārvaldības procedūrām, ko atbildīgās valsts struktūras var sev pielāgot un izmantot. Saziņas līdzekļi – Turpināt izstrādāt novatoriskus saziņas kanālus Eiropas gadu vajadzībām, jo īpaši sociālās tīklošanas rīkus. – Apsvērt iespēju atteikties no principa par ES līmeņa vēstniekiem. Ja tomēr atzīst, ka tie ir nepieciešami, ietekmes nodrošināšanai vajadzētu pietiekamu skaitu personu (10–15) ar dažādu pieredzi. – Jau pašā sākumā precizēt par saziņas veidošanu atbildīgā darbuzņēmēja un atbildīgo valsts struktūru pienākumus attiecībā uz saziņas veidošanas kampaņas īstenošanu valsts līmenī. – Ir svarīgi regulāri sazināties ar presi un žurnālistiem. – Nodrošināt zināmu elastību attiecībā uz saziņas veidošanas kampaņas īstenošanu valsts līmenī, lai to varētu pielāgot vietējām vajadzībām un situācijai. – Izmantot augsta līmeņa amatpersonas un apņēmīgus valstu vēstniekus, kas ir patiesi pieejami, lai valstīs piesaistītu plašsaziņas līdzekļu uzmanību, kā arī veidot stratēģiskas partnerības ar galvenajiem plašsaziņas līdzekļu operatoriem. – Skaidrāk definēt lomu, kas ir Eiropas Komisijas pārstāvniecībām un plašsaziņas līdzekļu/sociālās palīdzības pakalpojumiem dalībvalstīs (kurus pārvalda dalībvalstu valdības vai citas organizācijas), piemēram, Europe Direct informācijas centriem, lai arvien varētu palielināt to devumu saziņas veidošanas jomā. Ieinteresēto personu līdzdalība – Nodrošināt, ka ieinteresēto personu līdzdalības pārvaldības noteikumi ir piemēroti, lai attaisnotu cerības, un nošķirt administratīvo jomu no politiskās jomas. – Ļaut ieinteresētajām personām aktīvāk piedalīties ES līmeņa pasākumos, ļaujot tām dot ieguldījumu saziņas veidošanas kampaņu izstrādē. Šajā gadījumā visa pamatā ir savstarpēja uzticēšanās un paļaušanās citam uz citu. – Jau pašā sākumā attiecīgo valstu ieinteresētās personas iesaistīt valstu programmu izstrādē, lai šīs ieinteresētās personas varētu sniegt visu iespējamo atbalstu. Dot tām iespēju kampaņas laikā sniegt atskaites. – Apzināties divkārša darba iespējamību, ja ieinteresētās personas dod priekšroku izstrādāt savas tīmekļa vietnes, logotipus un saukļus. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Lēmums Nr. 1098/2008/EK. [2] Eiropas Komisija ārējam darbuzņēmējam lūdza veikt paveiktā (ex-post) novērtēšanu (par laika posmu no 2009. gada 16. decembra līdz 2011. gada 16. aprīlim). Ziņojumu pabeidza 2011. gada jūnijā. [3] Īpašais Eirobarometra pētījums Nr. 321 http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_321_en.pdf. [4] http://endpoverty.eu. [5] Padomes deklarācija par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: sadarbība cīņā pret nabadzību 2010. gadā un pēc tam. 3053. Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes sanāksme, Brisele, 2010. gada 6. decembris, OV C333/8 10.12.2010. [6] Kā to paskaidro 2010. gada aicinājumā iesniegt projektu priekšlikumus par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā. [7] Sociālās aizsardzības komitejas atzinums par stratēģijas “Eiropa 2020” sociālo dimensiju, 2011. gads. [8] Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai, COM/2010/0758 galīgā redakcija. [9] COM(2011)815 galīgā redakcija, Gada izaugsmes pētījums par 2012. gadu. [10] C(2011)4977/4. [11] COM(2011)18, OV C 191(2011). [12] COM(2009) 567 galīgā redakcija. [13] ES pamatshēma valsts romu integrācijas stratēģijām, (COM) 2011 173 galīgā redakcija. [14] COM(2011) 607 galīgā redakcija, Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1081/2006 atcelšanu.