EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 3.5.2011 
SEC(2011) 541 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Dokuments, kas papildina š ādu dokumentu: 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
Mūsu dzīvības garantija, m ūsu dabas kapit āls — Eiropas biolo ģiskās daudzveid ības 
stratēģija līdz 2020. gadam 
{COM(2011) 244 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 540 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV 1. IEVADS  
Eiropadome 2010. gada mart ā pieņēma vērienīgu jaunu pamatm ērķi bioloģiskās 
daudzveid ības jomā, ar kuru aizst āja iepriekš ējo — 2010. gada m ērķi. Saskaņā ar jauno 
pamatmērķi līdz 2020. gadam j āaptur biolo ģiskās daudzveid ības izzušana un ekosist ēmas 
pakalpojumu pasliktin āšanās un tie jāatjauno, cikt āl vien iesp ējams, vienlaikus palielinot ES 
ieguldījumu pasaules biolo ģiskās daudzveid ības zuduma aptur ēšanā. 
Pašreizējā bioloģiskās daudzveid ības politikas sist ēmā ES nav iesp ējams sasniegt t ās 
2020. gada pamatm ērķi. Tāpēc Padome aicin āja Komisiju izstr ādāt jaunu strat ēģiju, kurā būtu 
iekļauti uzdevumi, k ā arī šo uzdevumu izpildei vajadz īgie pasākumi un darb ības, kas ir 
faktiski īstenojamas un rentablas. Padome uzsv ēra, ka strat ēģijā jāatspoguļo galīgā 
vienošanās, kas pan ākta Konvencijas par biolo ģisko daudzveid ību Pušu desmitaj ā konferenc ē 
(KBD Pušu 10. konference), kura 2010. gada oktobr ī norisinājās Japānas pilsētā Nagojā, un 
minētā stratēģija jāpabeidz iesp ējami drīz pēc minētās sanāksmes. 
2. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
ES bioloģiskās daudzveid ības 2010. gada b āzes līnija jeb pamatfaktu apkopojums liecina, ka 
vidēji tikai 17 % nov ērtēto dzīvotņu aizsardz ības stāvoklis ir labv ēlīgs un līdz 25 % dz īvnieku 
sugu ES draud izmiršana. Liel ākā daļa ekosist ēmu vairs nesp ēj optimālā kvalitātē un 
kvantitātē nodrošin āt tādus pamatpakalpojumus k ā kultūraugu apputeksn ēšana, tīrs gaiss un 
ūdens un pl ūdu un erozijas kontrole, kuri dod v ērtīgu ieguld ījumu daudz ās saimniecisk ās 
darbībās. 
Pamatīgs Eiropas biolo ģiskās daudzveid ības apdraud ējums vēl arvien ir dz īvotņu zudums, 
kura cēlonis ir izmai ņas zemes izmantojum ā un zemes plat ību sadrumstalot ība, piesārņojums, 
resursu p ārmērīga/neilgtsp ējīga izmantošana, invaz īvas sugas un klimata p ārmaiņas. Šo 
apdraudējumu intensit āte nemazin ās vai pieaug. Pasaules m ērogā situācija ir tikpat nopietna. 
Negatīvo ietekmi pastiprina netieši faktori, kas saist īti, piemēram, ar demogr āfiskajiem 
procesiem, kult ūras un/vai dz īvesveida izv ēli, tirgus nepiln ībām un tautsaimniec ības 
struktūru, apjomu un izaugsmi. 
Šī degradēšanās un izzušana rada iev ērojamas sekas uz vidi, ekonomiku un sabiedr ību gan 
ES, gan ar ī pasaulē. Piemēram, piekrastes mitr āju zudums ietekm ē visu sabiedr ību, jo tiek 
sliktāk nodrošin āta plūdu kontrole, ūdens attīrīšana, mazin ās atpūtas un est ētiskā baudījuma 
iespējas un oglek ļa dioksīda uzglab āšanas kapacit āte. Dažas uz ņēmējdarbības nozares tiek 
iespaidotas īpaši spēcīgi, jo tās ir tieši vai netieši atkar īgas no biolo ģiskās daudzveid ības un 
ekosistēmu pakalpojumiem. Biolo ģiskās daudzveid ības zudums ietekm ē arī nodarbin ātību, jo 
katra sest ā darbavieta Eirop ā ir tieši vai netieši saist īta ar vidi un biolo ģisko daudzveid ību. 
Turklāt tās traucē nodrošin āt vairākus ekosist ēmu pakalpojumus, kuri ir b ūtiski sabiedr ības 
veselībai un sniedzas no apg ādes ar pārtiku un dzeramo ūdeni līdz tīra gaisa un ārstniecības 
līdzekļu sagādei. Turkl āt tiek būtiski iedrag āta ES teritori ālā kohēzija, jo biolo ģiskā 
daudzveid ība un ekosist ēmas stiprina daudzu Eiropas re ģionu sociālo struktūru un identit āti. 
Šajā dokument ā ierosinātas darbības, kurām ES iesaist īšanās var radīt vislielāko pievienoto 
vērtību un sviras efektu. Tom ēr ir skaidrs, ka bez vienlaic īgas dalībvalstu rīcības tās nebūs 
pietiekamas, lai sasniegtu m ērķi apturēt bioloģiskās daudzveid ības izzušanu. 2020. gada 
pamatmērķa sekmīgai īstenošanai b ūs vajadzīgi gan ES, gan valsts, re ģionālā un vietējā 
 
LV 2   LV mēroga pas ākumi atbilst īgi subsidiarit ātes principam. Iesp ējams, ka darb ības atšķirsies 
atkarībā no dalībvalsts un re ģiona. 
3. MĒRĶI UN UZDEVUMI  
Vispārējais mērķis ir īstenot 2020. gadam izvirz īto ES uzdevumu biolo ģiskās daudzveid ības 
jomā un tā trīs komponentus. Turkl āt 2020. gada pamatm ērķa sasniegšana ir uzskat āma par 
starpposmu ce ļā uz 2050. gada redz ējuma piepild ījumu un par l īdzekli, lai izpild ītu ES 
saistības globālo 2020. gada biolo ģiskās daudzveid ības mērķu īstenošanā. 
Ir noteikti konkr ēti mērķi, ņemot vērā faktorus, kas ne ļāva ES sasniegt t ās 2010. gada m ērķi, 
un vajadz ību atspogu ļot bioloģiskās daudzveid ības globālos mērķus, par ko tika pan ākta 
vienošanās KBD Pušu 10. konferenc ē. ES pašreiz ējās politikas un ties ību aktu izv ērtējums 
liecina, ka attiec ībā uz diviem biolo ģiskās daudzveid ības zuduma tiešajiem c ēloņiem — 
klimata p ārmaiņām un pies ārņojumu — b ūtiskas politikas nepiln ības nepast āv. Turpret ī 
attiecībā uz izmai ņām zemes izmantojum ā, resursu p ārmērīgu/neilgtsp ējīgu izmantošanu un 
invazīvajām svešzemju sug ām ir konstat ēti būtiski trūkumi. Tāpēc trīs konkrēti mērķi ir 
paredzēti šo faktoru nov ēršanai. Tr īs pārējie konkr ētie mērķi sasaucas ar 2050. gada 
redzējumu un 2020. gada pamatm ērķi uzturēt un uzlabot biolo ģisko daudzveid ību un 
ekosistēmu pakalpojumus ES (gan Natura 2000  aizsargājamo teritoriju t īklā, gan ārpus tā 
robežām) un pasaules m ērogā. 
Pēc tam tika izv ērtētas dažāda vēriena darb ības uzdevumu pied āvātās iespējas, pamatojoties 
uz to potenci ālu no pamatfaktu apkopojum ā aprakstītās situācijas līdz 2020. gadam īstenot 
vispārējo mērķi un redzējumu. Tika izskat īti šādi seši darb ības uzdevumi (1. tabula). 
Vispārējie mērķi Konkr ētie mērķi Darb ības uzdevumi 
Pilnībā īstenot 
Putnu direkt īvu un 
Dzīvotņu 
direktīvu U1. Aptur ēt ES dabas aizsardz ības tiesību aktu aptverto sugu un dz īvotņu 
stāvokļa pasliktin āšanos un pan ākt to stāvokļa ievērojamu un izm ērāmu 
uzlabošanos, lai l īdz 2020. gadam sasniegtu to, ka sal īdzinājumā ar 
pašreizējo situāciju i) par 100 % vair āk dzīvotņu novērtējumu un par 50 % 
vairāk sugu nov ērtējumu, ko veic saska ņā ar Dzīvotņu direktīvu, liecina par 
labāku aizsardz ības statusu un ii) par 50 % vair āk sugu nov ērtējumu, ko veic 
saskaņā ar Putnu direkt īvu, liecina par drošu vai lab āku stāvokli. Līdz 2020. gadam 
apturēt bioloģiskās 
daudzveid ības 
izzušanu un 
ekosistēmu 
pakalpojumu 
degradāciju ES 
Palielināt 
lauksaimniec ības 
un 
mežsaimniec ības 
devumu 
bioloģiskās 
daudzveid ības 
uzturēšanā un 
vairošanā* U3.a Līdz 2020. gadam palielin āt lauksaimniec ības platības — zālājus, 
aramzemi un ilggad īgās kultūras —, uz kur ām attiecas ar biolo ģisko 
daudzveid ību saistīti KLP pas ākumi, lai garant ētu bioloģiskās daudzveid ības 
saglabāšanu un pan āktu izmērāmu uzlabojumu(*) to sugu un dz īvotņu 
aizsardzības status ā, kuras ir atkar īgas no lauksaimniec ības vai kuras t ā 
ietekmē, un ekosist ēmu pakalpojumu nodrošin āšanā salīdzinājumā ar ES 
2010. gada b āzes līniju, tādējādi palīdzot veicin āt ilgtspējīgu 
apsaimniekošanu. 
U3.b Līdz 2020. gadam visiem valsts īpašumā esošiem mežiem un priv ātiem 
meža īpašumiem, kas p ārsniedz noteiktu lielumu(**) (tas j ānosaka 
dalībvalstīm vai reģioniem un j āiekļauj savās lauku att īstības programm ās), 
kuri saņem finans ējumu saska ņā ar ES lauku att īstības politiku, izstr ādāt 
meža apsaimniekošanas pl ānus vai līdzvērtīgus instrumentus, kas atbilst 
ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas principiem1, lai panāktu izmērāmu 
uzlabojumu(*) to sugu un dz īvotņu aizsardz ības status ā, kuras ir atkar īgas no 
mežsaimniec ības vai kuras t ā ietekmē, un ekosist ēmu pakalpojumu 
nodrošināšanā salīdzinājumā ar ES 2010. gada b āzes līniju. 
                                                 
1 Saska ņā ar SEC(2006) 748 doto defin īciju. 
 
LV 3   LV (*) Attiec ībā uz abiem uzdevumiem uzlabojums ir j āmēra attiecībā pret 
kvantitatīvi izteiktiem m ērķiem ES noz īmes sugu un dz īvotņu aizsardz ības 
statusa uzlabošan ās jomā (sk. 1. uzdevumu) un degrad ētu ekosist ēmu 
atjaunošanas jom ā (sk. 2. uzdevumu). 
(**) Attiec ībā uz mazākiem meža īpašumiem dal ībvalstis var nodrošin āt 
papildu stimulus, lai rosin ātu ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas principiem 
atbilstošu meža apsaimniekošanas pl ānu vai līdzvērtīgu instrumentu 
pieņemšanu. 
Nodrošināt zvejas 
resursu ilgtsp ējīgu 
izmantošanu U4. Līdz 2015. gadam pan ākt maksim ālo ilgtspējīgas ieguves apjomu 
(MSY )2. Panākt populāciju vecuma un izm ēra sadalījumu, kas rakstur īgs 
veselīgam krājumam, īstenojot tādu zvejniec ības pārvaldību, kura neatst āj 
būtisku negat īvu ietekmi uz citiem kr ājumiem, sug ām un ekosist ēmām, 
tādējādi palīdzot līdz 2020. gadam sasniegt labu vides st āvokli, kā paredzēts 
Jūras stratēģijas pamatdirekt īvā. 
Apkarot invaz īvas 
svešzemju sugas  U5. Panākt, lai līdz 2020. gadam invaz īvas svešzemju sugas un to izplat ības 
ceļi būti identific ēti un sakārtoti priorit ārā secībā; prioritārās sugas tiktu 
ierobežotas vai izn īcinātas un izplat ības ceļi pārvaldīti tā, lai novērstu jaunu 
invazīvu svešzemju sugu introdukciju un naturaliz āciju. 
Atjaunot ekosist ēmu 
pakalpojumus, cikt āl 
reāli iespējams Uzturēt un 
atjaunot 
ekosistēmas un to 
pakalpojumus  U2. Līdz 2020. gadam nodrošin āt ekosistēmu un to pakalpojumu uztur ēšanu 
un uzlabošanu, veidojot za ļo infrastrukt ūru un atjaunojot vismaz 15 % 
degradēto ekosist ēmu. 
Palielināt ES 
ieguldījumu, lai 
novērstu biolo ģiskās 
daudzveid ības 
izzušanu vis ā pasaulē Palīdzēt novērst 
pasaules 
bioloģiskās 
daudzveid ības 
zudumu  U6. Līdz 2020. gadam palielin āt ES ieguld ījumu pasaules biolo ģiskās 
daudzveid ības zuduma aptur ēšanā. 
1. tabula. Vispārējie un konkr ētie mērķi un darbības uzdevumi. 
4. PASĀKUMI UN TO IETEKME  
Ir ierosin āts saskaņots pasākumu kopums, kas vajadz īgs katra uzdevuma izpildei. Šo 
pasākumu paredzam ā ietekme ir izanaliz ēta, izmantojot vides, ekonomiskos un soci ālos 
kritērijus, kuri var atš ķirties atkar ībā no pasākuma veida. 
Tā kā daudzi pas ākumi tiks s īkāk izstrādāti un analiz ēti saistībā ar citu sagatavošan ā esošu 
politikas priekšlikumu ietekmes nov ērtējumiem, ietekme galvenok ārt ir novērtēta kvalitat īvā 
izteiksmē (2. tabula). Ja iesp ējams, ir nor ādīts summārās kvantitat īvās ietekmes apm ērs, un 
ilustrācijai ir doti konkr ētu gadījumu piem ēri, parasti projektu l īmenī. Attiecīgā gadījumā ir 
novērtēts arī ietekmes sadal ījums ES un paredzam ā starptautisk ā ietekme. 
 
 Ietekme uz vidi  Ietekme uz ekonomiku  Sociālā ietekme  
U1 
+ Lielāka bioloģiskā daudzveid ība un 
vairāk ekosist ēmu pakalpojumu 
Natura 2000  teritorij ās, labāka 
noturība pret stresa faktoriem, 
piemēram, klimata p ārmaiņām. 
Sinerģija ar Ūdens pamatdirekt īvu Lielāki ieguvumi no ekosist ēmu 
pakalpojumiem. Ierobežotas privātās uzņēmējdarbības iespējas 
Natura 2000  teritorijās. Vidējā termiņā — nodarbin ātības 
pieaugums lauku apvidos.  
                                                 
2 Pasaules augst ākā līmeņa sanāksmē par ilgtsp ējīgu attīstību, kas notika 2002. gad ā, ES apņēmās līdz 
2015. gadam pan ākt MSY  apjomu, un t ā ir apņēmusies izpild īt jauno 2020. gada m ērķi zvejniec ības 
jomā, kas pieņemts KBD Pušu 10. konferenc ē. 
 
LV 4   LV un Jūras stratēģijas pamatdirekt īvu. 
-  Daļa kopējās apsaimniekošanas 
izmaksās — apm ēram 5,8 miljardi 
euro gadā. Iespējams darbavietu īstermiņa 
zaudējums ierobežotas resursu 
pieejamības dēļ. 
+ Tiek uztur ētas un uzlabotas 
ekosistēmas un to pakalpojumi, 
piemēram, tīrs gaiss un ūdens, 
oglekļa dioksīda uzglab āšana un 
dabas katastrofu nov ēršana. Lab āka 
ekosistēmu notur ība un maz āka 
jutība pret klimata p ārmaiņām. 
Sinerģija ar Ūdens pamatdirekt īvu 
un Jūras stratēģijas pamatdirekt īvu. Lielāki ieguvumi no ekosist ēmu 
pakalpojumiem. Ieguvumu apl ēses 
nav apkopotas, ta ču projektu 
ieguvumu-izmaksu attiec ība 
svārstās intervālā no 3 l īdz 75. 
Jaunas uz ņēmumu invest īciju 
iespējas un inov āciju potenci āls. 
Ieguvumi no klimata p ārmaiņu 
mazināšanas. Daudzveid īgi sociālie ieguvumi 
gan pilsētu, gan lauku apvidos, 
piemēram, pozit īva ietekme uz 
veselību un dz īves kvalit āti, 
estētiski un psiholo ģiski ieguvumi, 
mazāka pak ļautība dabas 
katastrofām, jaunas darba iesp ējas 
atjaunošanas un saglab āšanas jom ā.U2 
-  Izmaksas vair āki miljardi gad ā, 
taču invest īcijas za ļajā 
infrastrukt ūrā varētu aizstāt daudz 
lielākās invest īcijas “pel ēkajā” 
infrastrukt ūrā.  
+ Tiek uztur ētas un uzlabotas 
lauksaimniec ības un meža 
ekosistēmas un to pakalpojumi, tai 
skaitā oglek ļa dioks īda 
uzglabāšana, erozijas nov ēršana, 
piesārņojuma kontrole un ūdens 
attīrīšana. Siner ģija ar Ūdens 
pamatdirekt īvu. Jaunas iesp ējas lauksaimniecisk ās 
darbības daž ādošanai; 
lauksaimnieku ien ākumu 
pieaugums Natura 2000  teritorijās 
un teritorij ās ar lielu biolo ģisko 
vērtību, uzlabota mežsaimniec ības 
konkurētspēja un darb ības 
dažādošana šaj ā nozarē. Stimuls lauku att īstībai maz āk 
labvēlīgās teritorij ās; jaunas 
darbavietas.  
U3 
-  Ar 1. un 2. p īlāra pasākumu 
finansēšanu saist ītas izmaksas, kas 
daļēji papildin ās Natura 2000  
teritoriju un teritoriju ar lielu 
bioloģisko v ērtību 
apsaimniekošanas izmaksas. Dr īzāk 
mainīsies izdevumu priorit ātes, 
nevis neto izmaksas. Meža 
apsaimniekošanas pl ānu 
administrat īvās izmaksas b ūs 
lielākas nekā ienākumi no lauku 
attīstības maksājumiem.  
+ Lielākas un ilgtsp ējīgākas zivju 
populācijas, saglab ātas un 
uzlabotas j ūras ekosist ēmas un 
pakalpojumi. Siner ģija ar J ūras 
stratēģijas pamatdirekt īvu. Pozitīva ilgtermi ņa ietekme uz 
zvejniecības ien ākumiem. 
Efektīvāka publisko izdevumu 
izmantošana.  Netiek pie ļauta negat īva ietekme uz 
nodarbinātību zivju kr ājumu 
izsīkšanas dēļ. 
U4 
-  Negatīva īstermiņa ietekme uz 
zvejniecības ienākumiem. Liel ākas 
pārvaldības izmaksas, lai 
nepieļautu negat īvu ietekmi uz 
ekosistēmām. Īslaicīgas izmaksas soci ālajā jomā, 
kas saist ītas ar zvejas flotes 
samazināšanu. 
+ Samazināta invaz īvo svešzemju 
sugu ietekme uz sug ām un 
dzīvotnēm. Spēcīga sinerģija ar 
citiem m ērķiem, piem ēram, 
ekosistēmu atjaunošanu.  Mazāks ekonomiskais kait ējums. 
Saskaņā ar aptuveniem apr ēķiniem 
izdosies nov ērst kaitējuma rad ītas 
izmaksas 1–9 miljardi euro gad ā. Mazāka negatīvā ietekme uz 
cilvēka veselību, novērsta negat īvā 
ietekme uz nodarbin ātību, panākta 
labvēlīga ietekme uz kult ūras 
pakalpojumiem un rekre āciju. U5 
-  40–190 miljoni euro gad ā.  
 
LV 5   LV + Uzlabota glob ālā biolo ģiskā 
daudzveid ība, jo īpaši jaunatt īstības 
valstīs. Vair āk ekosist ēmu 
pakalpojumu, piem ēram, oglek ļa 
dioksīda uzglab āšana, ūdens 
apgāde, attīrīšana un uzkr āšana. 
Daži uzlabojumi ar ī ES. Bioloģiskās daudzveid ības un 
ekosistēmu pakalpojumu rad ītie 
ekonomiskie ieguvumi, piem ēram, 
klimata p ārmaiņu mazināšana, 
labāka ražība apputeksn ēšanas 
rezultātā jaunattīstības valstīs. 
Ģenētiskā daudzveid ība labvēlīgi 
ietekmē ES un jaunatt īstības valstis 
(kosmētika un zāles). Nagojas 
protokols nodrošina tiesisko 
noteiktību attiecībā uz ES 
uzņēmumu piek ļuvi resursiem. Nabadzības mazin āšana. Maz āks 
dabas katastrofu soci ālās ietekmes 
risks. Ieguvumi vesel ības jomā. 
Uzlaboti viet ējo kopienu dz īves 
apstākļi, daloties tradicion ālajās 
zināšanās. U6 
-  Līdz 2020. gadam ir palielin ājies 
ES ieguld ījums glob ālās 
bioloģiskās daudzveid ības 
finansēšanā; Nagojas protokola 
izmaksas ES r ūpniecībai.  
2. tabula. Ar uzdevumu izpildi saist ītās galvenās izmaksas un ieguvumi.  
Ziņojumā izvērtēta katra uzdevuma izpildei vajadz īgo darbību priorit ārā secība. U2 un U5 
ierosina politisku r īcību jomās, kas patlaban nav ES biolo ģiskās daudzveid ības politikas da ļa 
un kam ir labs potenci āls sniegt b ūtiskus un dr īzus rezult ātus. Tomēr arī uzlabota īstenošana 
un integrēšana nozar ēs ir būtisks nosac ījums visp ārējo mērķu sasniegšanai. 
 
LV 6   LV 5. FINANSĒŠANA UN P ĀRVALDĪBA 
Tā kā nepietiekams finans ējums bija galvenais iemesls, kura d ēļ netika sasniegts ES 
2010. gada m ērķis, ir svar īgi nodrošin āt adekvātu un faktisku finans ējumu 2020. gada 
bioloģiskās daudzveid ības stratēģijas īstenošanai. Kaut gan dažu uzdevumu gad ījumā galvenā 
uzmanība tiks piev ērsta esošo resursu efekt īvākai apguvei un sadalei, b ūs arī jāpalielina esošie 
avoti un j āidentificē un jāattīsta jauni gan publisk ā, gan priv ātā sektora avoti ES, valsts un 
pasaules m ērogā. 
Pašreizējā plānošanas period ā, neapsteidzot sarunu izn ākumu par n ākamo daudzgadu finanšu 
shēmu, tas b ūtu jāsasniedz, racionaliz ējot pieejamos resursus un maksim āli palielinot 
savstarpējo labumu, ko nodrošina daž ādi finansējuma avoti, tostarp lauksaimniec ības un lauku 
attīstības, zivsaimniec ības, reģionālās politikas un klimata p ārmaiņu jomā atvēlētais 
finansējums. Iesp ējas, ko pied āvā notiekoš ās politikas reformas (piem ēram, KLP, KZP un 
kohēzijas politikas), jaunas politikas iniciat īvas (piem ēram, resursu efektivit ātes 
pamatiniciat īva) un n ākamie finanšu pl āni, ir jāliek lietā, lai efekt īvi īstenotu m ērķi un 
redzējumu. Būtu jāizpēta iespēja iekļaut bioloģiskās daudzveid ības mērķus kopējā stratēģijā, 
kuru patlaban apsver Komisija, lai noteiktu priorit ātes finans ējuma pieš ķiršanai no pieciem 
lauku attīstības, reģionālās, sociālās un zivsaimniec ības politikas finanšu instrumentiem. 
Būs nepieciešami ar ī novatoriski finans ēšanas meh ānismi, lai mobiliz ētu gan publisk ā, gan 
privātā sektora l īdzekļus visos l īmeņos. Plašas iesp ējas gan ES, gan valstu l īmenī varētu 
pavērt arī videi kait īgu subsīdiju reforma saska ņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” un KBD glob ālo 
mērķi. ES līmenī maksājumi par ekosist ēmu pakalpojumiem tiks v ēl vairāk mobiliz ēti, lai 
atlīdzinātu privātos un sabiedriskos labumus, ko g ūstam no lauksaimniec ības, meža un j ūras 
ekosistēmām. Turkl āt būtu jānodrošina stimuli, lai veicin ātu sākotnējās investīcijas zaļās 
infrastrukt ūras projektos un ekosist ēmu pakalpojumu uztur ēšanā, piemēram, izmantojot 
mērķtiecīgākas ES finans ējuma plūsmas un publisk ā un priv ātā sektora partner ību. 
Bioloģiskās daudzveid ības kompens āciju potenci āls tiks izv ērtēts, lai noskaidrotu, k ā panākt 
pieeju “nav biolo ģiskās daudzveid ības neto zuduma”. 
ES un KBD kop īgos mērķus jācenšas sasniegt, veicot darb ības vietējā, valsts un ES l īmenī. 
Tam būs nepieciešama visu īstenošanā iesaistīto personu darba cieša koordin ācija. Tiek 
ierosināta kopēja īstenošanas sist ēma, saska ņā ar kuru katra dal ībvalsts ES uzdevumus 
iestrādās savā nacionālajā bioloģiskās daudzveid ības stratēģijā un rīcības plānā, kā arī pēc 
vajadzības papildin ās tos ar valsts m ēroga uzdevumiem, ņemot vērā arī globālos mērķus, kas 
tika pieņemti Pušu 10. konferenc ē. Arī vietējām un re ģionālajām iestādēm, privātajam 
sektoram un pilsoniskajai sabiedr ībai būs jāsniedz būtisks ieguld ījums, un to l īdzdalība 
stratēģijas īstenošanā ir jāsekmē un jāatvieglo visos l īmeņos. 
6. UZRAUDZ ĪBA, PĀRSKATĪŠANA , KOMUNIK ĀCIJA UN N ĀKOTNES PERSPEKT ĪVA 
Komisija kop ā ar pārējiem partneriem l īdz 2012. gadam izstr ādās loģisku sistēmu, lai 
saskaņoti uzraudz ītu situācijas attīstību un nov ērtētu pasākumu un uzdevumu īstenošanā 
sasniegto progresu, pamatojoties uz ES 2010. gada biolo ģiskās daudzveid ības pamatfaktu 
apkopojumu un iepriekš noteiktu indikatoru kopumu. Cent īsies panākt arī sinerģiju un lab āku 
integrāciju ar esošaj ām iniciat īvām. Turkl āt Komisija turpin ās vērsties pret nepiln ībām 
zināšanās, jo īpaši attiec ībā uz saikni starp biolo ģisko daudzveid ību, ekosist ēmām un to 
pakalpojumiem. Pasaules m ērogā ES atbalst īs pūliņus izveidot starpvald ību zinātniski 
 
LV 7   LV politisko platformu biolo ģiskās daudzveid ības un ekosist ēmu pakalpojumu jom ā (IPBES ), lai 
nostiprinātu zinātnes un politikas saskarni. 
Komisija, apspriežoties ar dal ībvalstīm, izveidos zi ņošanas sist ēmu, kas b ūs pēc iespējas 
saskaņota ar pien ākumiem sniegt p ārskatus un zi ņojumus KBD ietvaros. Visbeidzot, netiks 
taupītas pūles, lai palielin ātu sabiedr ības izpratni par biolo ģiskās daudzveid ības nozīmi un 
darbu, ko visas iesaist ītās personas var ieguld īt bioloģiskās daudzveid ības saglab āšanā un tās 
ilgtspējīgā izmantošan ā. 
Pamatojoties uz iepriekš uzsv ērtajām prioritātēm un min ētajiem uzdevumiem un darb ībām, 
Komisija n āks klajā ar konkr ētiem priekšlikumiem un iniciat īvām dažādu stratēģijas 
komponentu īstenošanai. To vid ū būs iniciatīva par za ļo infrastrukt ūru (līdz 2012. gadam), 
stratēģija attiecībā uz invazīvām svešzemju sug ām (2012. gad ā) un tiesību akta priekšlikumu 
par to, lai īstenotu protokolu par piek ļuvi resursiem un ieguvumu sadali (2012. gad ā). 
Attiecīgā gadījumā tiks izstrādāts to ietekmes nov ērtējums. Šobr īd īstenotās politikas reformas 
procesi, ieskaitot KLP, KZP un koh ēzijas politikas reformu, nodrošina savlaic īgas iespējas 
palielināt sinerģiju un maksim āli palielin āt saskanību ar biolo ģiskās daudzveid ības stratēģijā 
izvirzītajiem uzdevumiem un pas ākumiem. 
Stratēģijas starpposma p ārskats tiks pabeigts v ēlākais 2014. gada s ākumā, bet gal īgais 
novērtējums — 2020. gad ā. Vajadzības gadījumā Komisija var p ārskatīt mērķus, ņemot vērā 
jaunu inform āciju, un lemt par turpm ākiem un papildu pas ākumiem, kas atspogu ļotu 
attiecīgas pārmaiņas un jaunas priorit ātes valsts, ES un pasaules m ērogā.