DEVCO ĢD ir izstrādājis vairākus darbības rezultātu pārvaldības rīkus, kas ļauj tam koordinēt darbības rezultātus gan galvenajā mītnē, gan ES delegācijās. Tomēr, lai stiprinātu DEVCO ĢD efektivitāti, ir nepieciešams ievērojami uzlabot tā darbības rezultātu pārvaldības sistēmu, lai plānotu un uzraudzītu mērķu sasniegšanu, kā arī ziņotu par tiem. Nav sistemātiskas uzraudzības attiecībā uz progresu, kas panākts pārvaldības plānā noteikto mērķu un uzdevumu sasniegšanā, un lielākā daļa no atlasītajām ES delegācijām neuzrauga savos pārvaldības plānos noteikto mērķu sasniegšanu. Turklāt nav centralizētas vadības attiecībā uz rīcības dokumentos noteikto mērķu un uzdevumu uzraudzību un netiek apkopoti vienā rīcības dokumentā ietverto projektu rezultāti, lai sniegtu informāciju par vispārējo mērķu sasniegšanu. Attiecībā uz ziņošanu — dažādos ziņojumos, kas saistīti ar stratēģisko plānošanu un programmu plānošanu, sniegtā informācija par DEVCO ĢD darbības rezultātiem ir ierobežota un nesniedz faktisku novērtējumu par to, vai mērķi ir sasniegti. Programmu līmenī netiek veikta ikgadēja ziņošana par progresu, kas panākts attiecībā uz tādu mērķu sasniegšanu, kuri noteikti plānošanas dokumentos, kuros tiek apkopoti projektu līmenī novērtētie rezultāti. Iekšējais revidents atzinīgi novērtēja ĢD centienus papildināt tā darbības rezultātu pārvaldības rīkus ar ziņošanas iniciatīvām, kas orientētas uz rezultātiem.

Ģenerāldirektorāti un dienesti saskaras ar pieaugošu spiedienu attiecībā uz finanšu resursiem un cilvēkresursiem, taču vienlaikus tiem ir jāapliecina, ka tie spēj sasniegt savus mērķus un panākt ieguldīto līdzekļu lietderību. Darbības rezultātu mērķtiecīgā fokusa politiskajā kontekstā ir būtiski, lai ģenerāldirektorāti atbilstoši noteiktu, pārvaldītu, uzraudzītu tos konkrētos mērķus, kuri ir to kontrolē un kurus var sasniegt ar to tiešajiem rezultātiem un īstenojot pasākumus, kā arī ziņotu par tiem. Vairākās IRD revīzijās uzmanība tika koncentrēta uz darbības rezultātu pārvaldību un novērtēšanu un tika konstatēts, ka joprojām ir nepieciešami būtiski uzlabojumi, lai paaugstinātu ģenerāldirektorātu darbības rezultātu pārvaldības un novērtēšanas mehānismu gatavības līmeni. Tas apstiprina pagājušā gada secinājumu, kurā tika uzsvērts, ka ir nepieciešami papildu pasākumi gan Komisijas, gan ģenerāldirektorātu līmenī, lai uzlabotu mērķu un rādītāju kvalitāti. 2016. gadā Eiropas Revīzijas palāta savā gada pārskatā un īpašajos ziņojumos arī norādīja uz trūkumiem darbības rezultātu pārvaldībā un novērtēšanā. Jau vairākus gadus IRD sagatavo ieteikumus šajā jomā. Gadu gaitā ir panākts nozīmīgs progress, piemēram, Komisijas līmenī ir izveidotas vairākas jaunas iniciatīvas. Tomēr IRD joprojām konstatē ievērojamus trūkumus un augstus riskus, kas apliecina, ka, neraugoties uz veiktajiem pasākumiem, ir nepieciešams laiks, lai attīstītu efektīvu darbības rezultātu kultūru un domāšanas veidu un ieviestu lietderīgu un efektīvu darbības rezultātu pārvaldību visā organizācijā.

IRD saskaņā ar savu metodiku un paraugpraksi aplūkoja lietderību netiešā veidā, t. i., novērtējot, vai un kā vadība ir izveidojusi kontroles sistēmas, kas paredzētas tās darbības rezultātu novērtēšanai un ticamības nodrošināšanai (lietderība un efektivitāte). Izmantojot šo pieeju, IRD mērķis ir nodrošināt, ka, pirmkārt, ģenerāldirektorāti un dienesti ir izveidojuši atbilstošas lietderības sistēmas un darbības rezultātu novērtēšanas rīkus, galvenos rādītājus un uzraudzības sistēmas. Daļēji tas ir saistīts ar to, ka daudzos juridiskajos pamatos ir noteikti mērķi, kas ir plašāki nekā tie, kurus Komisija var sasniegt saviem spēkiem. Tas nozīmē, ka SMART mērķi un kritēriji vispirms ir jānosaka Komisijas līmenī, lai iespēju robežās nošķirtu Komisijas konkrēto ieguldījumu un citu tādu nozīmīgu galveno dalībnieku ieguldījumu, kuri veicina ES līdzekļiem paredzēto mērķu sasniegšanu (dalībvalstis, reģioni, trešās valstis, starptautiskās organizācijas u. c.).

No to ieteikumu kopējā skaita, kuru izpildes kontrole tika veikta attiecīgajā periodā, IRD slēdza 1246 ieteikumus (95 %). Tādējādi IRD ir novērtējis, ka vidēji 5 % no ieteikumiem vēl nevarētu uzskatīt par rezultatīvi īstenotiem, tādēļ tie pēc izpildes kontroles revīzijas pabeigšanas nav slēgti.

No šiem 413 ieteikumiem, kas joprojām tiek īstenoti, 155 ieteikumu īstenošana norit ar aizkavēšanos, kas veido 8,5 % no kopējā pieņemto ieteikumu skaita, un no tiem 18 “ļoti svarīgi” ieteikumi tiek īstenoti ar ilgstošu aizkavēšanos (vairāk nekā seši mēneši, salīdzinot ar sākotnējo termiņu). Kopumā tie veido tikai 0,99 % no 2012.–2016. gada periodā pieņemto ieteikumu kopējā skaita.

Revidētās struktūras uzskata, ka no visiem pieņemtajiem ieteikumiem, kas tika sniegti 2012.–2016. gada periodā, jau ir īstenoti kopumā 1412 jeb 77 % ieteikumu un joprojām tiek īstenoti 413 ieteikumi (jeb 23 %). No šiem 413 ieteikumiem, kas joprojām tiek īstenoti, neviens nav novērtēts kā “izšķirošs”, un 170 ieteikumi (jeb 29 % no pieņemto “izšķirošo” un “ļoti svarīgo” ieteikumu kopējā skaita) ir novērtēti kā “ļoti svarīgi”.

Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorātā (EAC ĢD) veiktās revīzijas rezultātā tika izdarīts pozitīvs secinājums, un tā parādīja, ka ir iespējams ieviest efektīvu darbības rezultātu pārvaldības sistēmu, neraugoties uz to, ka ĢD saskaras ar dažādiem politikas pasākumiem un izdevumu programmām.

4.1.1.2. Riska pārvaldība

Riska pārvaldība ir pastāvīga darbība. Parasti vadība katru gadu veic riska novērtējumu attiecībā uz stratēģiskās plānošanas un programmu plānošanas darbībām. NEAR ĢD veiktajā revīzijā par riska pārvaldību tika noteikti būtiski trūkumi šā procesa izstrādē un īstenošanā; tas ietekmē ģenerāldirektorāta vispārējo efektivitāti. Reaģējot uz šiem konstatējumiem, NEAR ĢD izveidoja rīcības plānu šo ievērojamo trūkumu novēršanai.

4.1.1.3. Cilvēkresursu pārvaldība

Cilvēkresursu jomā IRD izvērtēja vairākus ģenerāldirektorātus un izpildaģentūras attiecībā uz to, vai tie ir izstrādājuši un īstenojuši efektīvas cilvēkresursu stratēģijas, lai atrisinātu problēmas, kas radušās jaunu prioritāšu, darbinieku skaita izmaiņu un reorganizāciju rezultātā. Kopumā revīzijās tika secināts, ka ģenerāldirektorāti un izpildaģentūras ir veikušas atbilstošus pasākumus, lai risinātu ar cilvēkresursiem saistītās problēmas, ar kurām tie saskaras. Neraugoties uz to, Vides ģenerāldirektorātā (ENV ĢD) būtu iespējami uzlabojumi, jo šobrīd šis ĢD nav spējīgs efektīvi uzraudzīt un salīdzināt iekšējo darba apjomu. Pētniecības izpildaģentūrā (REA) veiktā revīzija atklāja ievērojamus trūkumus līgumdarbinieku atlases procesā, t. i., atbilstības pārbaudēs, atlases kritēriju piemērošanā un attiecībā uz atlases dokumentu pabeigtību, kā arī norādījumiem, kas sniegti atlases komisijas locekļiem un novērotājiem.

4.1.1.4. IT pārvaldība

IT jomā vairākās IT revīzijās tika apstiprināts, ka ir iespējams uzlabot IT darbību dažādu aspektu efektivitāti.

GROW ĢD ir jānovērš ievērojami trūkumi saistībā ar ģenerāldirektorāta IT pārvaldību un portfeļa pārvaldīšanu, lai nodrošinātu, ka tas spēj īstenot veiksmīgas organizatoriskās pārmaiņas un ka darbība ir pilnībā saskaņota ar IT. Ir novēroti trūkumi attiecībā uz IT stratēģiju un mērķu sasaistīšanu ar galvenajiem darbības rādītājiem, IT riska pārvaldību, galveno IT uzlabojumu ziņošanu, IT izmaksu un ieguvumu novērtēšanu un IT portfeļa un programmu pārvaldību kopumā.

Neraugoties uz dažām labajām praksēm, kas pastāv Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorātā (JRC ĢD), IRD konstatēja ievērojamus trūkumus IT drošības jomā, tādēļ IRD secināja, ka esošā kontrole nenodrošina pietiekamu ticamību, ka IT drošības risks tiktu atbilstoši mazināts. IT drošībai trūkst pietiekamas pārvaldības uzraudzības, JRC IT sistēmu izstrādē nenosaka drošības prasības, IT drošības pārbaudes netiek veiktas visām sistēmām un IT sistēmu uzskaite attiecībā uz drošību nav pilnīga.

Budžeta ģenerāldirektorātā (BUDG ĢD) tika novēroti ievērojami trūkumi attiecībā uz to pasākumu efektivitāti, kas tiek veikti, lai kontrolētu manuālu iejaukšanos ABAC. IRD novēroja, ka darba vidē tiek pārmērīgi izmantota manuāla iejaukšanās un ka ir salīdzinoši liels privileģēto lietotāju skaits; šis statuss tiek piešķirts štata darbiniekiem un ārējiem konsultantiem, kuri līdz ar to iegūst neierobežotu piekļuvi un tiesības veikt izmaiņas darba vidē; tika novēroti arī trūkumi privileģēto lietotāju kontu kontrolē un preventīvajā kontrolē, kuru pietiekamā mērā nekompensē atbilstoša izmeklējošā kontrole.

Publikāciju birojs savos pamata darbības procesos ir ļoti atkarīgs no IT, tādēļ tas ir ieviesis vairākas kontroles, lai nodrošinātu darbības nepārtrauktību šajā jomā. Tomēr IRD konstatēja, ka pastāv trūkumi attiecībā uz alternatīvā datu centra fizisko drošību, nav sasniegti galvenajiem darbības procesiem noteiktie atkopšanas laika mērķi un ka darbības ietekmes analīze sniedz nepilnīgu priekšstatu un maldinošus rezultātus.

Revīzijā par Sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskās apmaiņas projektu EMPL ĢD tika norādīts uz vairākiem riskiem, kas saistīti ar IT projekta efektīvu īstenošanu. IRD secināja, ka esošā kontrole nenodrošina pietiekamu ticamību, ka atlikušie augstie riski, kas saistīti ar šādu sensitīvu un sarežģītu projektu, būtu pilnībā novērsti. Konkrētāk, pirmajam galvenajam nodevumam (darbam gatavs iznākums) bija nepieciešama steidzama un stingrāka kontrole attiecībā uz projekta mērķiem, atskaites punktiem un to, kurš ir atbildīgs par uzdevumiem. Ir nepieciešams skaidrs pārskats par uzdevumiem un atbildīgajiem saistībā ar sistēmas darbības sākumposmā konstatēto trūkumu novēršanu. EMPL ĢD jau ir uzsācis rīcības plānu īstenošanu, lai novērstu dažus no šiem noteiktajiem trūkumiem, taču IRD uzsvēra steidzamību un nepieciešamību nodrošināt, ka šie pasākumi tiek īstenoti, cik drīz vien iespējams.

4.1.1.5. Citas jomas

Citas IRD revīzijas tādās jomās kā krāpšanas apkarošanas pasākumi saistībā ar tradicionālajiem pašu resursiem, datu pārvaldība un apmaiņa lauksaimniecības, vides un klimata jautājumos, kā arī labāks regulējums, un Kopējā revīzijas dienesta veiktās ex post revīzijas parādīja, ka ir nepieciešams veikt papildu pasākumus, lai uzlabotu šo procesu vispārējos darbības rezultātus.

IRD konstatēja ievērojamus trūkumus saistībā ar krāpšanas novēršanas un atklāšanas pasākumu plānošanu, pārvaldību un koordinēšanu tradicionālo pašu resursu jomā; šo trūkumu rezultātā krāpšanas novēršana un atklāšana var kļūt neefektīva.

Datu pārvaldība ir būtisks elements uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanā. Viena no galvenajām jomām, kurā nepieciešama efektīva datu apmaiņa, ir lauksaimniecības, vides un klimata jautājumi, jo tie skar vairākus ģenerāldirektorātus un politikas jomas. IRD secināja, ka, lai gan attiecībā uz datu pārvaldību ir ieviesta virkne noteikumu un procedūru, pastāv ievērojami trūkumi, kas liedz nodrošināt efektīvu un lietderīgu lauksaimniecības, vides un klimata datu pārvaldības un apmaiņas procesu. Tas ir saistīts ar datu pārvaldības un apmaiņas Komisijas līmeņa sistēmas trūkumu un nepilnībām veidā, kādā šobrīd notiek lauksaimniecības, vides un klimata datu pārvaldība un apmaiņa starp ģenerāldirektorātiem.

Attiecībā uz labāku regulējumu — IRD konstatēja, ka Komisija ir veikusi nozīmīgus pasākumus, lai īstenotu jauno programmu labākam regulējumam. Tomēr, neraugoties uz šiem panākumiem, joprojām ir nepieciešamas ievērojamas pūles (galvenokārt Komisijas līmenī), lai panāktu labāka regulējuma programmas pilnīgu gatavību.

Kopējā atbalsta centra (KAC) pakļautībā esošajam Kopējam revīzijas dienestam (CAS) ir jāpieliek ievērojamas pūles, lai palielinātu savu iekšējo procesu gatavību, tādējādi nodrošinot, ka tas sasniegs 7PP ex post revīzijas stratēģijā noteiktos mērķus un ka tas būs gatavs “Apvārsnis 2020” ex post revīzijas stratēģijas nestajiem izaicinājumiem. Konkrētāk, CAS ir jāsamazina vidējais revīziju pabeigšanas laiks un jāuzlabo ex post revīzijas plānošanas, uzraudzības un ziņošanas iekšējie procesi. Tam ir arī jānosaka SMART mērķi, kā arī jāizstrādā krāpšanas atklāšanas pieeja un norādījumi.

Noteikti trūkumi tika konstatēti MOVE ĢD īstenotajā aviācijas un jūras satiksmes drošības uzraudzībā. Drošības draudiem šajā jomā var būt nopietnas sekas attiecībā uz iestādes reputāciju. IRD secināja, ka pastāv ievērojami trūkumi MOVE ĢD esošajā uzraudzības sistēmā, jo trūkst oficiālas, visaptverošas uzraudzības stratēģijas, kas noteiktu, pirmkārt, uzticamības līmeni, kurš MOVE ĢD, izmantojot savus uzraudzības mehānismus, ir jāsasniedz attiecībā uz dalībvalstu atbilstību ES tiesību aktiem aviācijas un jūras satiksmes drošības jomā, un, otrkārt, ģenerāldirektorāta pārbaudes pasākumu apjomu un tvērumu.

4.1.2.Budžeta darbības un administratīvo apropriāciju īstenošanas rezultāti