EIROPAS KOMISIJA Brisel?, 24.4.2015 COM(2015) 180 final Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 302/2009



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Šā priekšlikuma mērķis ir transponēt Savienības tiesību aktos pasākumus, kuri ietilpst daudzgadu plānā zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un kurus Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) pieņēmusi gadskārtējās sanāksmēs 2012.–2014. gadā. ICCAT ir reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija (RZPO), kas atbildīga par tunzivju un tunzivjveidīgo sugu pārvaldību Atlantijas okeānā un blakus esošajās jūrās, un Savienība ir tās līgumslēdzēja puse. Daudzgadu plāns zilās tunzivs krājumu atjaunošanai tika izveidots 2006. gadā un stājās spēkā 2007. gadā. ICCAT ir tiesības pieņemt lēmumus (“ieteikumi”) zvejniecību saglabāšanai un pārvaldībai tās kompetencē esošajā apgabalā; šie akti ir saistoši un adresēti galvenokārt ICCAT līgumslēdzējām pusēm, taču tajos ir ietverti arī operatoru (piemēram, kuģa kapteiņa) pienākumi. ICCAT ieteikumi stājas spēkā sešus mēnešus pēc to pieņemšanas, un Eiropas Savienībai tie ir jāiestrādā Savienības tiesību normās tiktāl, cik tie vēl nav ietverti Savienības tiesību aktos. Daži ICCAT pasākumi, kas attiecas uz zilajām tunzivīm, tika transponēti ar 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 544/2014, ar kuru grozīja Padomes 2009. gada 6. aprīļa Regulu (EK) Nr. 302/2009. Minētā grozījuma mērķis bija transponēt noteikumus par zvejas sezonām, kurus ICCAT pieņēmusi 2012. un 2013. gadā. Lai nodrošinātu visu 2012.–2014. gadā pieņemto atjaunošanas plāna pasākumu vienādu un rezultatīvu piemērošanu visā Eiropas Savienībā, ar šo priekšlikumu tie tiks iestrādāti regulā par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. Ar šo regulu tiks atcelta Padomes Regula (EK) Nr. 302/2009. 2.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām vai ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs. 3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Likumdošanas iniciatīva tiecas nodrošināt to, lai paši jaunākie pasākumi, kas ietilpst ICCAT daudzgadu plānā zilās tunzivs krājumu atjaunošanai, tiktu vienādi un rezultatīvi piemēroti visā Eiropas Savienībā. Attiecīgie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas noteikti ar ICCAT ieteikumiem, nav tieši piemērojami atsevišķiem Savienības kuģiem vai valstspiederīgajiem. Tāpēc ICCAT pasākumi, kas attiecībā uz zilajām tunzivīm pieņemti 2012., 2013. un 2014. gadā, ir jātransponē Savienības tiesību aktos. Priekšlikumā ir paredzēti tehniskie pasākumi, piemēram, tādi, kas attiecas uz dzīvu zilo tunzivju pārvietošanu un ievietošanu sprostos, arī pasākumi, kas reglamentē stereoskopisko kameru izmantošanu zilo tunzivju daudzumu un ūdenī atlaisto zilo tunzivju daudzumu novērtēšanai, prasības par nozvejas ziņojumiem un ICCAT reģionālo novērotāju programmas īstenošana. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu ir ieviests izkraušanas pienākums, kas uz zilajām tunzivīm attiecas no 2015. gada 1. janvāra. Tomēr saskaņā ar minētās regulas 15. panta 2. punktu izkraušanas pienākums neskar Savienības starptautiskās saistības, piemēram, tās, kas izriet no ICCAT ieteikumiem. Saskaņā ar to pašu noteikumu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai šādas starptautiskas saistības, tostarp jo īpaši atkāpes no izkraušanas pienākuma, ieviestu Savienības tiesību aktos. Tātad dažos gadījumos, kas noteikti Komisijas 18. novembra Deleģētajā regulā (ES) 2015/98, zilo tunzivju izmešana būs atļauta, un šis priekšlikums uz to tiešā veidā neattiecas. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē (LESD 3. panta 1. punkta d) apakšpunkts). Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums nodrošinās attiecīgo ICCAT pasākumu transponēšanu Savienības tiesību aktos vienīgi ar tādiem pasākumiem, kas ir vajadzīgi izvirzītā mērķa sasniegšanai. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido atjaunošanas plānu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. pantā.

Ņemot vērā jaunu elementu un izmaiņu skaitu, skaidrības, vienkāršošanas un juridiskās noteiktības labad ar šo regulu tiks atcelta Regula (EK) Nr. 302/2009. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Šis pasākums Savienībai nerada papildu izdevumus. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 302/2009 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis, kas noteikts Regulā (ES) Nr. 1380/2013, ir garantēt ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu tādā veidā, kas nodrošina ilgtspējīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus. (2)Savienība ir Starptautiskās Konvencijas par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (“Konvencija”) līgumslēdzēja puse. (3)Ar Konvenciju izveidotā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (“ICCAT”) 15. īpašajā sanāksmē 2006. gadā pieņēma Ieteikumu 06-05 izveidot daudzgadu plānu, kurš paredzēts zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un kura darbība beidzas 2022. gadā (“atjaunošanas plāns”). Šis ieteikums stājās spēkā 2007. gada 13. jūnijā. (4)ICCAT Ieteikums 06-05 tika transponēts Savienības tiesību aktos ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1559/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu zilo tunzivju krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. (5)ICCAT 16. īpašajā sanāksmē 2008. gadā pieņēma Ieteikumu 08-05, ar ko grozīja Ieteikumu 06-05. Lai atjaunotu krājumu, 2006. gadā izveidotajā un 2008. gadā grozītajā atjaunošanas plānā bija paredzēts laikā no 2007. gada līdz 2011. gadam pakāpeniski samazināt kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) apjomu, noteikti ierobežojumi zvejai konkrētos apgabalos un laikposmos, jauns zilo tunzivju minimālais izmērs, pasākumi attiecībā uz sporta un atpūtas zvejas darbībām, audzēšanas un zvejas kapacitātes regulēšanas pasākumi un pastiprināta ICCAT kopīgās starptautiskās inspekcijas shēma. (6)ICCAT Ieteikums 08-05 tika transponēts Savienības tiesību aktos ar Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un par Regulas (EK) Nr. 1559/2007 atcelšanu.

(7)ICCAT 17. īpašajā sanāksmē 2010. gadā pieņēma Ieteikumu 10-04, ar ko grozīja Ieteikumu 08-05. Lai atjaunotu krājumu, Ieteikumā 10-04 bija paredzēts vēl vairāk samazināt kopējo pieļaujamo nozveju un zvejas kapacitāti un pastiprināti kontroles pasākumi, jo īpaši tie, kas attiecas uz pārvietošanas un sprostos ievietošanas darbībām. Turklāt tajā bija paredzēts 2012. gadā saņemt Pastāvīgās pētniecības un statistikas komitejas (SCRS) papildu ieteikumu par nārsta vietu noteikšanu un aizsargājamo teritoriju izveidošanu. (8)Lai pārskatītos starptautiskos saglabāšanas pasākumus, kas paredzēti Ieteikumā 10-04, transponētu Savienības tiesību aktos, Regula (EK) Nr. 302/2009 tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 500/2012. (9)ICCAT 18. īpašajā sanāksmē 2012. gadā pieņēma Ieteikumu 12-03, ar ko grozīja Ieteikumu 10-04. Lai kāpinātu atjaunošanas plāna efektivitāti, tajā bija paredzēti tehniski pasākumi attiecībā uz dzīvu zilo tunzivju pārvietošanas un sprostos ievietošanas darbībām, jaunas prasības par nozvejas ziņojumiem, ICCAT reģionālo novērotāju programmas īstenošana un izmaiņas zvejas sezonās. Turklāt tika pastiprināta SCRS loma zilās tunzivs krājuma novērtēšanā. (10)ICCAT 23. īpašajā sanāksmē 2013. gadā pieņēma Ieteikumu 13-07, ar ko grozīja Ieteikumu 12-03, ieviešot nelielas zvejas sezonu izmaiņas, kas neietekmē Savienības floti. Turklāt tika pieņemts Ieteikums 13-08, ar ko papildināja atjaunošanas plānu. Tajā tika noteikta kopīga kārtība, kādā izmantojamas stereoskopisko kameru sistēmas, lai novērtētu zilo tunzivju daudzumus laikā, kad notiek ievietošana sprostos, un paredzēta iespēja elastīgi noteikt zvejas sezonas sākuma datumu attiecībā uz laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām Atlantijas okeāna austrumu daļā. (11)Lai Savienības tiesību aktos transponētu būtiskus pasākumus, tādus kā pasākumi, kas Ieteikumā 12-03 un Ieteikumā 13-08 paredzēti attiecībā uz zvejas sezonām, Regula (EK) Nr. 302/2009 tika vēlreiz grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 544/2014. (12)ICCAT 19. īpašajā sanāksmē 2014. gadā pieņēma Ieteikumu 14-04, ar ko groza Ieteikumu 13-07 un atceļ Ieteikumu 13-08. Daži no spēkā esošajiem kontroles noteikumiem tika racionalizēti, savukārt kārtība, kādā izmantojama stereoskopiskā kamera laikā, kad notiek ievietošana sprostos, tika vēl sīkāk precizēta, un atjaunošanas plānā tika ieviesti pasākumi, kas attiecas uz ūdenī atlaišanas darbībām un rīkošanos ar nedzīvām zivīm. (13)Ieteikums 14-04 Savienībai ir saistošs. (14)Visi atjaunošanas plāna grozījumi, kurus ICCAT pieņēmusi 2012., 2013. un 2014. gadā un kuri vēl nav transponēti, būtu jāiestrādā Savienības tiesību aktos. Tā kā šī transponēšana attiecas uz plānu, kura mērķus un pasākumus ir noteikusi ICCAT, šī regula neaptver visu daudzgadu plānu saturu, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantā. (15)Savienības tiesību aktos ir jātransponē turpmāki saistoši atjaunošanas plāna grozījumi. Lai šādus grozījumus raiti iestrādātu Savienības tiesību aktos, būtu jādeleģē Eiropas Komisijai (“Komisija”) pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (16)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus, ar kādiem īsteno šīs regulas noteikumus par pārvietošanas darbībām, sprostos ievietošanas darbībām un krātiņveida lamatu un kuģu darbību reģistrēšanu un ziņošanu par tām, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu. (17)Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas piemērojami nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos, kas saistīti ar pārvietošanas darbībām, sprostos ievietošanas darbībām un krātiņveida lamatu un kuģu darbību reģistrēšanu un ziņošanu par tām, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ. (18)Skaidrības, vienkāršošanas un juridiskās noteiktības labad ar šo regulu būtu jāatceļ Regula (EK) Nr. 302/2009. (19)Daži Regulas (EK) Nr. 302/2009 noteikumi ir kļuvuši lieki, jo nu tie ir iekļauti citos Savienības tiesību aktos, un tie būtu jāsvītro. Citi noteikumi būtu jāatjaunina, lai atspoguļotu izmaiņas tiesību aktos, jo īpaši tās, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 pieņemšanas. (20)Konkrēti, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 ir izveidota Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēma, kurā izmanto globālu un integrētu pieeju, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 404/2011 ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 ir izveidota tāda Kopienas sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju. Minētie tiesību akti aptver dažus Regulas (EK) Nr. 302/2009 jautājumus un jo īpaši tās 33. pantu par noteikumu izpildes pasākumiem un VIII pielikumu par VMS ziņojumu nosūtīšanu. Tāpēc minētie noteikumi šajā regulā nav jāiekļauj. (21)Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 404/2011 49. panta 2. punktu SCRS pieņemtos pārrēķina koeficientus piemēro, lai aprēķinātu apstrādātu zilo tunzivju svaram ekvivalentu neapstrādātu zivju svaru, arī šīs regulas piemērošanas vajadzībām. (22)Turklāt saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 95. pantu ir pieņemts Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/156/ES. Minētais īstenošanas lēmums cita starpā nosaka mērķa kritērijus un mērķus, kas attiecas uz zilās tunzivs zvejniecības kontroli Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. (23)Ar ICCAT Ieteikuma 06-07 2. punkta c) apakšpunktu ir izveidota paraugu ņemšanas programma, kurā saistībā ar zilo tunzivju audzēšanas darbībām novērtē īpatņu skaitu atkarībā no izmēra. Minētais noteikums tika transponēts ar Regulas (EK) Nr. 302/2009 10. pantu. Nav nepieciešams šajā regulā īpaši paredzēt šādu paraugu ņemšanas programmu, jo attiecīgās paraugu ņemšanas programmas vajadzības tagad pilnībā apmierina programmas, kas izveidotas ar Ieteikuma 14-04 83. punktu, kas jātransponē ar šo regulu. Minētajā punktā ir paredzēts izmantot stereoskopisko kameru sistēmas vai alternatīvas metodes, kas nodrošina līdzvērtīgu precizitāti, un aptvert visas sprostos ievietošanas darbības, lai precīzāk noteiktu zivju skaitu un svaru. (24)Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu tika ieviests izkraušanas pienākums, kas attiecībā uz zilajām tunzivīm ir piemērojams no 2015. gada 1. janvāra. Tomēr saskaņā ar minētās regulas 15. panta 2. punktu izkraušanas pienākums neskar Savienības starptautiskās saistības, piemēram, tās, kas izriet no ICCAT ieteikumiem. Saskaņā ar to pašu noteikumu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai šādas starptautiskas saistības, tostarp jo īpaši atkāpes no izkraušanas pienākuma, ieviestu Savienības tiesību aktos. Tātad dažos gadījumos, kas noteikti Komisijas 2014. gada 18. novembra Deleģētajā regulā (ES) 2015/98, zilo tunzivju izmešana būs atļauta. Tāpēc šādi izmešanas pienākumi šajā regulā nav jāiekļauj, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets un darbības joma 1.Šajā regulā ir paredzēti vispārīgi noteikumi par to, kā Savienība piemēro 3. panta 1. punktā definēto atjaunošanas plānu. 2.Šo regulu piemēro zilajām tunzivīm Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. 2. pants Mērķis Šīs regulas mērķis ir saskaņā ar 3. panta 1. punktā definēto atjaunošanas plānu līdz 2022. gadam sasniegt biomasu, kas ar vismaz 60 % varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam. 3. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: 1) “atjaunošanas plāns” ir zilās tunzivs (Thunnus thynnus) atjaunošanas daudzgadu plāns, ko piemēro no 2007. gada līdz 2022. gadam un ko ieteikusi Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT); 2) “zvejas kuģis” ir jebkurš motorkuģis, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot zilās tunzivs resursu komerciālā apgūšanā; pie šādiem kuģiem pieder arī nozvejotājkuģi, zivju apstrādes kuģi, apgādes kuģi, velkoņi, kuģi, kas iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, transportkuģi, kas aprīkoti tunzivju produktu pārvadāšanai, un palīgkuģi, izņemot konteinerkuģus; 3) “nozvejotājkuģis” ir kuģis, ko izmanto zilās tunzivs resursu komerciālai zvejošanai; 4) “apstrādes kuģis” ir kuģis, kurā ar zvejas produktiem pirms iepakošanas veic vienu vai vairākas šādas darbības: filetēšana vai griešana šķēlēs, sasaldēšana un/vai apstrāde; 5) “palīgkuģis” ir jebkurš kuģis, ko izmanto nedzīvu (neapstrādātu) zilo tunzivju pārvadāšanai no pārvadāšanas / audzēšanas sprosta, riņķvada vai krātiņveida lamatām uz apstiprinātu ostu un/vai apstrādes kuģi; 6) “velkonis” ir kuģis, ko izmanto sprostu vilkšanai; 7) “apgādes kuģis” ir jebkurš cits zvejas kuģis, kas minēts 2. punktā; 8) “aktīvi zvejo” attiecībā uz nozvejotājkuģi un krātiņveida lamatām nozīmē to, ka noteiktā zvejas sezonā to zvejas mērķsuga ir zilā tunzivs;

9) “kopīga zvejas darbība” ir ikviena darbība, kuru veic divi vai vairāki kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, un kurā nozveju, ko guvis viens kuģis, kurš zvejo ar riņķvadu, atbilstoši sadales mehānismam attiecina uz vienu vai vairākiem citiem kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadu; 10) “pārvietošanas darbības” ir: i)jebkura dzīvu zilo tunzivju pārvietošana no nozvejotājkuģa zvejas rīka uz pārvadāšanas sprostu, ii)jebkura dzīvu zilo tunzivju pārvietošana no pārvadāšanas sprosta uz citu pārvadāšanas sprostu, iii)jebkura sprosta, kurā atrodas zilās tunzivis, pārvietošana no velkoņa uz citu velkoni, iv)jebkura dzīvu zilo tunzivju pārvietošana no zivaudzētavas uz citu zivaudzētavu, v)jebkura dzīvu zilo tunzivju pārvietošana no krātiņveida lamatām uz pārvadāšanas sprostu; 11) “kontrolpārvietošana” ir ikviena papildu pārvietošana, ko veic pēc zvejas / zivaudzētavas operatoru vai kontroles iestāžu pieprasījuma, lai verificētu to zivju skaitu, kuras tiek pārvietotas; 12) “krātiņveida lamatas” ir nostiprināts zvejas rīks, kas noenkurots gruntī un parasti aprīkots ar sētu, kura novirza zilās tunzivis vienā vai vairākos slēgtos nodalījumos, kuros tās tiek turētas pirms ieguves; 13) “ievietošana sprostos” ir dzīvu zilo tunzivju pārvietošana no pārvadāšanas sprosta vai krātiņveida lamatām uz audzēšanas sprostiem; 14) “audzēšana” ir zilo tunzivju ievietošana sprostos zivaudzētavās un tai sekojoša barošana, kuras mērķis ir nobarot zivis un palielināt to kopējo biomasu; 15) “zivaudzētava” ir komplekss, kuru izmanto ar krātiņveida lamatām un/vai riņķvadu nozvejotu zilo tunzivju audzēšanai; 16) “audzēšanas kapacitāte” ir zivaudzētavas kapacitāte (tonnās) turēt zivis nobarošanas un audzēšanas nolūkos; 17) “ieguve” ir zilo tunzivju nogalināšana zivaudzētavās vai krātiņveida lamatās; 18) “pārkraušana citā kuģī” ir pilnīga vai daļēja zvejas kuģī esošo zivju pārkraušana citā zvejas kuģī. Nedzīvu zilo tunzivju izkraušanu no riņķvada vai velkoņa un iekraušanu palīgkuģī neuzskata par pārkraušanu citā kuģī; 19) “sporta zveja” ir nekomerciāla zveja, ar ko nodarbojas personas, kas ir nacionālas sporta organizācijas biedri vai kam ir izdota attiecīga nacionāla sporta licence; 20) “atpūtas zveja” ir nekomerciāla zveja, ar ko nodarbojas personas, kas nav kādas nacionālas sporta organizācijas biedri vai kam nav izdota attiecīga nacionāla sporta licence; 21) “stereoskopiskā kamera” ir fotokamera ar diviem vai vairākiem objektīviem, un katram objektīvam ir atsevišķs attēla sensors vai filmas kadrs, kas dod iespēju uzņemt trīsdimensiju attēlus; 22) “kontrolkameras” ir stereoskopiskās kameras un/vai parastās videokameras, kuras izmanto šajā regulā paredzēto kontroļu vajadzībām; 23) “BCD” vai “elektronisks BCD” ir zilo tunzivju nozvejas dokuments. Attiecīgā gadījumā atsauci uz BCD aizstāj ar e-BCD;

24) “atbildīgā dalībvalsts” un “dalībvalsts, kas atbildīga” ir karoga dalībvalsts vai dalībvalsts, kuras jurisdikcijā atrodas krātiņveida lamatas vai zivaudzētava, vai – ja zivaudzētava vai krātiņveida lamatas atrodas atklātā jūrā – dalībvalsts, kurā krātiņveida lamatu vai zivaudzētavas operators veic uzņēmējdarbību; 25) “II uzdevums” ir II uzdevums, kas definēts ICCAT “Atlantijas tunzivju un tunzivjveidīgo zivju statistikas un paraugu ņemšanas praktiskajā rokasgrāmatā”; 26) “Puses” ir Konvencijas līgumslēdzējas puses, sadarbīgas Puses, kas nav līgumslēdzējas puses, un sadarbīgi subjekti vai zvejniecības subjekti; 27) “SCRS” ir ICCAT Pastāvīgā pētniecības un statistikas komiteja; 28) “Konvencijas apgabals” ir Konvencijas 1. pantā noteiktais ģeogrāfiskais apgabals, uz kuru attiecas ICCAT pasākumi. 4. pants Kuģa garums Visi šajā regulā minētie kuģa garumi ir jāsaprot kā kuģa lielākais garums. II NODAĻA Pārvaldības pasākumi 5. pants Ar pārvaldības pasākumiem saistīti nosacījumi 1.Katra dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka ar tās nozvejotājkuģiem un ar tās krātiņveida lamatām veiktās zvejas darbības ir samērīgas ar zilo tunzivju zvejas iespējām, kas attiecīgajai dalībvalstij pieejamas Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. 2.Neizmantoto zvejas iespēju pārnešana atjaunošanas plāna satvarā netiek veikta. 3.Savienības zvejas kuģu fraktēšana zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegta. 6. pants Zvejas kapacitātes pārvaldības plānu, zvejas plānu un audzēšanas pārvaldības plānu iesniegšana 1.Dalībvalstis katru gadu līdz 31. janvārim nosūta Komisijai: a)zvejas plānu attiecībā uz nozvejotājkuģiem un krātiņveida lamatām, ar ko zvejo zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā; b)zvejas kapacitātes pārvaldības plānu, kas nodrošina to, ka dalībvalsts zvejas kapacitāte ir samērīga ar tai iedalīto kvotu.

2.Komisija apkopo 1. punktā minētos plānus un iekļauj tos Savienības zvejas un kapacitātes pārvaldības plānā, kas katru gadu līdz 15. februārim jānosūta ICCAT Sekretariātam apspriešanai un apstiprināšanai ICCAT. 3. Katra dalībvalsts, kas plāno izdarīt izmaiņas spēkā esošā ICCAT audzēšanas kapacitātes plānā, katru gadu līdz 15. aprīlim nosūta audzēšanas pārvaldības plānu Komisijai, kura to pārsūta ICCAT Sekretariātam. 7. pants Zvejas plāni 1.Katras dalībvalsts iesniegtajā gada zvejas plānā nosaka katrai 10. un 11. pantā minētajai zvejas rīku grupai iedalītās kvotas un jo īpaši norāda: a)par 24 m garākus nozvejotājkuģus, kas iekļauti 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā kuģu sarakstā, tiem iedalīto individuālo kvotu un pasākumus, kas ieviesti, lai nodrošinātu individuālo kvotu un piezvejas kvotu ievērošanu; b)attiecībā uz nozvejotājkuģiem, kas īsāki par 24 m, un krātiņveida lamatām – vismaz kvotu, kas iedalīta ražotāju organizācijām vai tādu kuģu grupām, kuri zvejo ar līdzīga veida zvejas rīkiem. 2.Ikvienas vēlākas izmaiņas gada zvejas plānā vai individuālajās kvotās, kas iedalītas par 24 m garākiem nozvejotājkuģiem, kuri iekļauti 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā sarakstā, attiecīgā dalībvalsts nosūta Komisijai vismaz trīs dienas pirms tās darbības veikšanas, kas atbilst minētajām izmaiņām. Komisija šādas izmaiņas nosūta ICCAT Sekretariātam vismaz 48 stundas pirms darbības, kas atbilst minētajām izmaiņām. 8. pants Zvejas kapacitātes pārvaldības plāni 1.Gada zvejas kapacitātes pārvaldības plāns, ko iesniegusi katra dalībvalsts, atbilst šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem. 2.Tādu dalībvalstī reģistrētu krātiņveida lamatu un ar dalībvalsts karogu peldošu zvejas kuģu maksimālo skaitu, ar kuriem drīkst zvejot, kuros drīkst paturēt, no kuriem drīkst pārkraut citā kuģī, ar kuriem drīkst pārvadāt vai no kuriem drīkst izkraut zilās tunzivis, nosaka saskaņā ar Līgumu un atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. pantam. 3.Tādu ar dalībvalsts karogu peldošu zvejas kuģu maksimālais skaits, kas iesaistījušies zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, nepārsniedz to attiecīgās dalībvalsts karoga zvejas kuģu skaitu un atbilstošo bruto tilpību, kuri laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. jūlijam zvejoja, paturēja uz kuģa, pārkrāva citā kuģī, pārvadāja vai izkrāva zilās tunzivis. Minēto limitu nozvejotājkuģiem piemēro atkarībā no zvejas rīku veida. 4.Papildu nosacījumi tādu zvejas kuģu maksimālā skaita noteikšanai, kam atļauts zvejot zilās tunzivis saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto atkāpi, ir paredzēti I pielikumā. 5.Tādu dalībvalsts krātiņveida lamatu maksimālais skaits, kas iesaistītas zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, nepārsniedz to krātiņveida lamatu skaitu, kam minētā dalībvalsts devusi atļauju līdz 2008. gada 1. jūlijam. 6. Attiecībā uz 2015., 2016. un 2017. gadu atkāpjoties no 3. un 5. punktā izklāstītajiem noteikumiem, ja dalībvalsts var pierādīt, ka tās zvejas kapacitātes dēļ varētu nebūt iespējams izmantot visu kvotu, attiecīgā dalībvalsts var nolemt 7. pantā minētajos gada zvejas plānos iekļaut lielāku skaitu krātiņveida lamatu un kuģu. 7. Attiecībā uz 2015., 2016. un 2017. gadu atkāpjoties no 3. un 6. punkta, katra dalībvalsts to kuģu skaitu, kas zvejo ar riņķvadu un kam nav atļauts zvejot zilās tunzivis saskaņā ar 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto atkāpi, ierobežo tā, ka tas nepārsniedz to kuģu skaitu, kas zvejo ar riņķvadu un kam tā devusi atļauju 2013. vai 2014. gadā. 8. Kad tiek izstrādāti zvejas kapacitātes pārvaldības plāni, katras dalībvalsts zvejas kapacitātes aprēķināšanā izmanto labākos kuģa un zvejas rīka nozvejas rādītājus, kurus SCRS ir aplēsusi 2009. gadā un par kuriem ICCAT ir vienojusies ICCAT Atbilstības komitejas 2010. gada starpsesiju sanāksmē. Ikreiz, kad SCRS pārskata minētos nozvejas rādītājus, dalībvalstis pēc tam piemēro jaunākos nozvejas rādītājus, par kuriem ir vienojusies ICCAT. 9. pants

Audzēšanas pārvaldības plāni 1.Katras dalībvalsts iesniegtais audzēšanas pārvaldības plāns atbilst šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem. 2.Tunzivju audzēšanas un nobarošanas maksimālo kapacitāti katrai dalībvalstij un savvaļā nozvejotu zilo tunzivju maksimālo ielaižamo daudzumu, kādu drīkst iedalīt katra dalībvalsts, nosaka saskaņā ar Līgumu un atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. pantam. 3.Dalībvalsts maksimālā tunzivju audzēšanas un nobarošanas kapacitāte nepārsniedz to attiecīgās dalībvalsts zivaudzētavu tunzivju audzēšanas un nobarošanas kapacitāti, kuras bija reģistrētas ICCAT zivaudzētavu reģistrā vai apstiprinātas un deklarētas ICCAT 2008. gada 1. jūlijā. 4.Savvaļā nozvejotu zilo tunzivju maksimālais daudzums, kas ielaižams dalībvalsts zivaudzētavās, nepārsniedz ielaisto daudzumu, kādu attiecīgās dalībvalsts zivaudzētavas 2005., 2006., 2007. vai 2008. gadā reģistrējušas ICCAT. 5.Katra dalībvalsts iedala zivaudzētavām maksimālo ikgadējo ielaižamo daudzumu, nepārsniedzot savvaļā nozvejotu zilo tunzivju maksimālo ielaižamo daudzumu, kas minēts 4. punktā. III NODAĻA TEHNISKIE PASĀKUMI 1. IEDAĻA ZVEJAS SEZONAS 10. pants Kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, pelaģiskie traleri, krātiņveida lamatas un sporta un atpūtas zveja 1.Lieliem pelaģiskiem nozvejotājkuģiem, kas garāki par 24 m un zvejo ar āķu jedām, no 1. janvāra līdz 31. maijam ir atļauta zilo tunzivju zveja Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, izņemot apgabalu uz rietumiem no 10° W un uz ziemeļiem no 42° N, kā arī Norvēģijas Ekskluzīvo ekonomikas zonu, kur šāda zveja ir atļauta no 1. augusta līdz 31. janvārim. 2.No 26. maija līdz 24. jūnijam ir atļauta zilo tunzivju zveja ar riņķvadu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, izņemot Norvēģijas Ekskluzīvo ekonomikas zonu, kur šāda zveja ir atļauta no 25. jūnija līdz 31. oktobrim. 3.No 16. jūnija līdz 14. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā ir atļauta zilo tunzivju zveja ar pelaģiskajiem traleriem. 4.No 16. jūnija līdz 14. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju atpūtas un sporta zveja. 5.Zilo tunzivju zveja ar zvejas rīkiem, kas nav nosaukti 1.–4. punktā un 11. pantā, tostarp ar krātiņveida lamatām, ir atļauta visu gadu. 11. pants Laivas zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivas 1.No 1. jūlija līdz 31. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo tunzivju zveja, kurā izmanto laivas zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivas.

2.Ar nosacījumu, ka nārsta vietu aizsardzība netiek ietekmēta un ka zvejas sezonas kopējais ilgums attiecīgajās zvejniecībās nepārsniedz četrus mēnešus, katra dalībvalsts var noteikt citādu sākuma datumu zvejai, kurā izmanto laivas zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivas, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un darbojas Atlantijas okeāna austrumu daļā. 3.Katra dalībvalsts 7. pantā minētajā zvejas plānā norāda, vai minēto zvejniecību sākuma datumi ir mainīti, kā arī attiecīgo apgabalu koordinātas. 2. IEDAĻA MINIMĀLAIS IZMĒRS, NEJAUŠA NOZVEJA, PIEZVEJA 12. pants Izkraušanas pienākums Šīs iedaļas noteikumi neskar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu, arī nevienu atkāpi, kas ir saskaņā ar minētās regulas 15. panta 2. punktu. 13. pants Minimālais izmērs 1.Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivju minimālais izmērs ir 30 kg vai 115 cm (garums līdz astes spuras sazarojuma vietai). 2.Atkāpjoties no 1. punkta, zilo tunzivju minimālo izmēru 8 kg vai 75 cm (garums līdz astes spuras sazarojuma vietai) piemēro šādās zvejniecībās: (a)zilās tunzivis, kas Atlantijas okeāna austrumu daļā nozvejotas ar laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām; (b)zilās tunzivis, kas audzēšanas nolūkos nozvejotas Adrijas jūrā; (c)zilās tunzivis, kas Vidusjūrā nozvejotas piekrastes zvejā un nerūpnieciskajā zvejā, kurā svaigu zivju ieguvei izmanto laivas zvejai ar ēsmu, kuģus zvejai ar āķu jedām un rokas āķu rindām. 3.Īpašie nosacījumi, kas piemērojami 2. punktā minētajām atkāpēm, ir noteikti I pielikumā. 4.Attiecīgās dalībvalstis izdod kuģiem īpašas atļaujas zvejot saskaņā ar 2. punktā minēto atkāpi. Attiecīgos kuģus iekļauj 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā nozvejotājkuģu sarakstā. Šajā nolūkā piemēro 19. un 20. pantā izklāstītos noteikumus. 14. pants Nejauša nozveja 1.Visiem nozvejotājkuģiem un krātiņveida lamatām, ar ko aktīvi zvejo zilās tunzivis, ir atļauta nejauša nozveja, kas nepārsniedz 5 % zilo tunzivju, kuru svars ir 8–30 kg vai garums līdz astes spuras sazarojuma vietai ir 75–115 cm. 2.Šā panta 1. punktā minētos 5 % aprēķina, pamatojoties uz zilo tunzivju kopējo nozveju to zivju skaita izteiksmē, kuras paturētas uz kuģa vai krātiņveida lamatās jebkurā laikā pēc katras zvejas darbības.

3.Nejaušu nozveju atvelk no tās dalībvalsts kvotas, kas atbildīga par nozvejotājkuģiem vai krātiņveida lamatām. 4.Uz zilo tunzivju nejaušu nozveju attiecina 23., 28., 29. un 30. pantu. 15. pants Piezveja 1.Katra dalībvalsts iedala īpašu kvotu zilo tunzivju piezvejai un informē par to Komisiju tad, kad nosūta savu zvejas plānu. 2.Savienības kuģi, kas zilās tunzivis nezvejo aktīvi, nepieļauj to, ka zilo tunzivju piezveja jebkurā laikā pēc zvejas darbības pārsniedz 5 % no kopējās uz kuģa esošās nozvejas svara vai īpatņu skaita izteiksmē. Minēto procentuālo daļu īpatņu skaita izteiksmē aprēķina tikai attiecībā uz tunzivīm un tunzivjveidīgajām zivīm, ko pārvalda ICCAT. 3.Katra dalībvalsts atvelk no savas kvotas visas nedzīvās zivis, kas ietilpst 2. punktā minētajā piezvejā. Attiecībā uz dalībvalstīm, kurām nav zilās tunzivs kvotas, attiecīgās piezvejas atvelk no īpašas Savienības zilās tunzivs piezvejas kvotas, kas noteikta saskaņā ar Līgumu un atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. pantam. 4.Ja kvota, kas iedalīta attiecīgā zvejas kuģa vai krātiņveida lamatu dalībvalstij, jau ir izmantota, zilo tunzivju nozveja netiek pieļauta. Nedzīvas zilās tunzivis ir jāizkrauj, tās tiek konfiscētas, un uz tām attiecina atbilstošus pēcpasākumus. Saskaņā ar 27. pantu katra dalībvalsts informāciju par šādiem daudzumiem ik gadus sniedz Komisijai, kas to pārsūta ICCAT Sekretariātam. 5.Piezvejai piemēro 25., 28., 29., 30. un 54. pantā minētās procedūras. 3. IEDAĻA GAISA KUĢU IZMANTOŠANA 16. pants Gaisa transportlīdzekļu izmantošana Zilo tunzivju meklēšanā ir aizliegts izmantot gaisa transportlīdzekļus, tostarp gaisa kuģus, helikopterus vai jebkāda veida bezpilota gaisa kuģus. IV NODAĻA SPORTA UN ATPŪTAS ZVEJA 17. pants Īpaša kvota atpūtas un sporta zvejai Katra dalībvalsts regulē atpūtas un sporta zveju, iedalot minētajām zvejniecībām īpašu kvotu, un informē par to Komisiju tad, kad nosūta savu zvejas plānu. 18. pants

Atpūtas un sporta zveja 1.Katra dalībvalsts, kurai ir zilās tunzivs kvota, regulē atpūtas un sporta zveju, izdodot kuģiem zvejas atļaujas atpūtas un sporta zvejas vajadzībām. 2.Atpūtas un sporta zvejā vienam kuģim nav atļauts nozvejot vairāk par vienu zilo tunzivi dienā. 3.Visas zilās tunzivis izkrauj nesadalītas vai bez žaunām un/vai ķidām. 4.Atpūtas un sporta zvejā nozvejotu zilo tunzivju pārdošana ir aizliegta. 5.Katra dalībvalsts reģistrē atpūtas un sporta zvejā gūtās nozvejas datus, tostarp katras zilās tunzivs svaru un garumu, un katru gadu līdz 30. jūnijam paziņo Komisijai datus par iepriekšējo gadu. Komisija minēto informāciju pārsūta SCRS. 6.Katra dalībvalsts atpūtas un sporta zvejā nozvejotās bojāgājušās zivis atskaita no kvotas, ko tā iedalījusi saskaņā ar 7. panta 1. punktu un 17. pantu. V NODAĻA KONTROLES PASĀKUMI 1. IEDAĻA KUĢU UN KRĀTIŅVEIDA LAMATU REĢISTRI 19. pants Kuģu reģistri 1.Katra dalībvalsts katru gadu attiecīgā gadījumā vienu mēnesi pirms 10. un 11. pantā minēto zvejas sezonu sākuma un citos gadījumos vienu mēnesi pirms atļaujas derīguma termiņa sākuma elektroniski nosūta Komisijai: a)sarakstu ar visiem nozvejotājkuģiem, kas peld ar tās karogu un kam ar īpašu zvejas atļauju ir atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā; b)sarakstu ar visiem citiem zvejas kuģiem, kas nav nozvejotājkuģi un kas peld ar tās karogu, un kam ir atļauts veikt ar zilajām tunzivīm saistītas darbības Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. 2.Abus sarakstus sagatavo, ievērojot formātu, kas noteikts ICCAT Vadlīnijās par prasīto datu un informācijas iesniegšanu. 3.Kalendāra gada laikā zvejas kuģis var būt iekļauts abos 1. punktā minētajos sarakstos, kamēr vien tas abos sarakstos nav iekļauts vienlaicīgi. 4.Sarakstos, kas minēti 1. punktā, norāda kuģa vārdu un numuru Savienības flotes reģistrā (CFR), kā definēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā. 5.Dati ar atpakaļejošu spēku netiek pieņemti. Visas vēlākas izmaiņas, kas kalendāra gada laikā tiek izdarītas 1. punktā minētajos sarakstos, tiek akceptētas tikai tad, ja paziņotais zvejas kuģis nevar darboties pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ. Šādos apstākļos attiecīgā dalībvalsts par minēto faktu tūlīt informē Komisiju un sniedz:

a)pilnīgas ziņas par zvejas kuģi vai kuģiem, ar kuriem paredzēts aizstāt 1. punktā minētajos sarakstos iekļautu kuģi, un b)izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. 6.Komisija 1. un 2. punktā minēto informāciju nosūta ICCAT Sekretariātam, lai kuģus varētu iekļaut ICCAT reģistrā ar nozvejotājkuģiem, kuriem atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, vai ICCAT reģistrā ar visiem citiem zvejas kuģiem (izņemot nozvejotājkuģus), kuriem atļauts veikt ar zilajām tunzivīm saistītas darbības. 7. Piemēro Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001 8.a panta 2., 6., 7. un 8. punktu ar vajadzīgajām izmaiņām. 20. pants Kuģu zvejas atļaujas 1. Neskarot 15. pantu, Savienības zvejas kuģiem, kas nav iekļauti 19. panta 1. punktā minētajos ICCAT reģistros, nav atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvadāt, pārvietot, apstrādāt vai izkraut zilās tunzivis. 2. Kad individuālā kvota ir uzskatāma par pilnībā apgūtu, karoga dalībvalsts atsauc zilās tunzivs zvejas atļauju un pieprasa kuģim nekavējoties doties uz tās apstiprinātu ostu. 21. pants To krātiņveida lamatu reģistrs, ar ko atļauts zvejot zilās tunzivis 1. Katra dalībvalsts katru gadu līdz 15. februārim elektroniski nosūta Komisijai sarakstu ar visām krātiņveida lamatām, attiecībā uz kurām ir izdota īpaša zvejas atļauja zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. Sarakstā norāda krātiņveida lamatu nosaukumu un reģistrācijas numuru, un to sagatavo, ievērojot formātu, kas noteikts ICCAT Vadlīnijās par prasīto datu un informācijas iesniegšanu. 2. Komisija šo sarakstu nosūta ICCAT Sekretariātam, lai minētās krātiņveida lamatas varētu iekļaut ICCAT reģistrā ar krātiņveida lamatām, ar kurām atļauts zvejot zilās tunzivis. 3. Ar ICCAT reģistrā neiekļautām Savienības krātiņveida lamatām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nav atļauts zvejot, tajās nav atļauts paturēt, no tām nav atļauts pārvietot, ievietot sprostos vai izkraut zilās tunzivis. 4. Piemēro Regulas (EK) Nr. 1936/2001 8.a panta 2., 4., 6., 7. un 8. punktu ar vajadzīgajām izmaiņām. 22. pants Kopīgas zvejas darbības 1. Visas kopīgās zilo tunzivju zvejas darbības atļauj tikai ar attiecīgās(-o) karoga dalībvalsts(-u) piekrišanu. Lai saņemtu atļauju, katram kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, jābūt aprīkotam zilo tunzivju zvejai, un tam jābūt individuālai kvotai. Kopīgas zvejas darbības ar citām Pusēm nav atļautas. 2. Katra dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai no saviem zvejas kuģiem, kuri piesakās uz atļauju piedalīties kopīgā zvejas darbībā, saņemtu šādu informāciju: a)ilgums; b)iesaistītie operatori;

c)kuģu individuālās kvotas; d)mehānisms attiecīgo nozveju sadalīšanai starp zvejas kuģiem un e) informācija par galamērķa zivaudzētavām. 3. Vismaz 15 dienas pirms darbības sākuma katra dalībvalsts nosūta Komisijai 2. punktā minēto informāciju VI pielikumā noteiktajā formā. Komisija vismaz 10 dienas pirms darbības sākuma pārsūta šo informāciju ICCAT Sekretariātam un to citu zvejas kuģu karoga valstij, kuri piedalās kopīgajā zvejas darbībā. 4. Force majeure gadījumā nepiemēro termiņu, kas 3. punktā noteikts 2. punkta e) apakšpunktā prasītās informācijas iesniegšanai. Tādā gadījumā dalībvalstis, tiklīdz tas iespējams, var iesniegt Komisijai minētās informācijas atjauninājumu kopā ar force majeure notikumu aprakstu. Komisija minēto informāciju pārsūta ICCAT Sekretariātam. 2. iedaļa

Nozvejas 23. pants Reģistrēšanas prasības 1. Papildus Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14., 15., 23. un 24. panta prasību ievērošanai Savienības nozvejotājkuģa kapteinis attiecīgā gadījumā ieraksta zvejas žurnālā II pielikuma A daļā nosaukto informāciju. 2. Velkoņu, palīgkuģu un apstrādes kuģu kapteiņi reģistrē savas darbības saskaņā ar II pielikuma B, C un D daļā noteiktajām prasībām. 24. pants Nozvejas ziņojumi, ko nosūta kapteiņi un krātiņveida lamatu operatori 1. To nozvejotājkuģu kapteiņi, kas aktīvi zvejo zilās tunzivis, katru dienu nosūta karoga dalībvalsts iestādēm informāciju no zvejas žurnāliem, kas ietver ICCAT reģistra numuru, kuģa vārdu, atļaujas derīguma termiņa sākumu un beigas, datumu, laiku, vietu (ģeogrāfiskais platums un garums) un Konvencijas apgabalā nozvejoto zilo tunzivju svaru un skaitu. Minēto informāciju tie nosūta elektroniski V pielikumā noteiktajā formā visā laikposmā, kurā kuģim ir atļauts zvejot zilās tunzivis. 2. Ar riņķvadu zvejojošu kuģu kapteiņi 1. punktā minētos dienas ziņojumus sagatavo par katru zvejas darbību, arī par darbībām, kurās nozvejas apjoms ir nulle. 3. Ziņojumus, kas minēti 1. un 2. punktā, operators katru dienu nosūta savas karoga dalībvalsts iestādēm vēlākais līdz plkst. 9.00 (GMT) attiecībā uz kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un kuģiem, kas garāki par 24 m, par iepriekšējo dienu un vēlākais līdz pirmdienas pusnaktij attiecībā uz citiem nozvejotājkuģiem par iepriekšējo nedēļu, kas beidzas svētdienas pusnaktī (GMT). 4. Tādu zivju krātiņveida lamatu operatori, ar kurām aktīvi zvejo zilās tunzivis, nosūta dienas nozvejas ziņojumu, kas ietver ICCAT reģistra numuru, datumu, laiku, nozveju (zivju svaru un skaitu), arī nulles apjoma nozveju. Minēto informāciju V pielikumā noteiktajā formā tie 48 stundu laikā elektroniski nosūta savas dalībvalsts iestādēm visā laikposmā, kurā tiem ir atļauts zvejot zilās tunzivis. 5. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros nosaka sīki izstrādātus noteikumus par kuģu un krātiņveida lamatu darbību reģistrēšanu un ziņošanu par tām atbilstīgi 1.–4. punktam. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 59. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ Komisija saskaņā ar 59. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas aktus, kas piemērojami nekavējoties. 25. pants Nedēļas un mēneša nozvejas ziņojumi, ko nosūta dalībvalstis

1. Katra dalībvalsts pēc 24. pantā minēto nozvejas ziņojumu saņemšanas tūlīt elektroniski pārsūta tos Komisijai un nekavējoties nosūta Komisijai V pielikumā noteiktajā formā sagatavotus nedēļas nozvejas ziņojumus par visiem nozvejotājkuģiem un krātiņveida lamatām. Komisija katru nedēļu pārsūta šo informāciju ICCAT Sekretariātam, ievērojot formātu, kas noteikts ICCAT Vadlīnijās par prasīto datu un informācijas nosūtīšanu. 2. Katra dalībvalstis katru mēnesi pirms 15. datuma informē Komisiju par to, kāds daudzums Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivju ir izkrauts, pārkrauts citā kuģī, notverts krātiņveida lamatās vai ievietots sprostos no zvejas kuģiem vai krātiņveida lamatām, kam ir attiecīgās dalībvalsts karogs vai kas ir reģistrētas minētajā dalībvalstī. Sniegtā informācija ir norādīta sadalījumā pa zvejas rīku veidiem un ietver arī piezveju, sporta un atpūtas zvejā gūtās nozvejas un nulles apjoma nozvejas. Komisija minēto informāciju tūlīt pārsūta ICCAT Sekretariātam. 26. pants Informācija par kvotas pilnīgu apguvi 1.Papildus Regulas (EK) Nr. 1224/2009 34. panta noteikumiem katra dalībvalsts informē Komisiju, kad uzskata, ka kādai no šīs regulas 10. un 11. pantā minētajām zvejas rīku grupām iedalītās kvotas izmantojums ir sasniedzis 80 %. 2.Papildus Regulas (EK) Nr. 1224/2009 35. panta noteikumiem katra dalībvalsts informē Komisiju, kad uzskata, ka kādai no šīs regulas 10. un 11. pantā minētajām zvejas rīku grupām vai kopīgai zvejas darbībai, vai ar riņķvadu zvejojošam kuģim iedalītā kvota ir pilnībā apgūta. 3.Informācijai, kas minēta 2. punktā, pievieno oficiālu dokumentāciju, kura apliecina zvejas aizliegumu vai rīkojumu doties atpakaļ uz ostu, kuru dalībvalsts izdevusi attiecībā uz floti, zvejas rīku grupu, kopīgo zvejas darbību vai kuģiem, kam ir individuāla kvota, un kurā skaidri norādīts aizlieguma datums un laiks. 27. pants Dalībvalstu gada ziņojumi par nozveju

1.Katru gadu līdz 15. martam katra dalībvalsts paziņo Komisijai sīku informāciju par zilās tunzivs nozvejām, kas iepriekšējā zvejas gadā gūtas Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. Šī informācija ietver: a)katra nozvejotājkuģa vārdu un ICCAT numuru; b)katra nozvejotājkuģa atļaujas(-u) derīguma termiņu; c)katra nozvejotājkuģa kopējo nozveju, arī tad, ja nozveja visā atļaujas(-u) derīguma termiņā ir bijusi nulle; d)kopējo dienu skaitu, ko katrs nozvejotājkuģis atļaujas(-u) derīguma termiņā ir zvejojis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, un e)kopējo nozveju, kas gūta ārpus atļaujas derīguma termiņa (piezveja), arī tad, ja nozvejas apjoms ir nulle. 2.Kuģi, kuriem nav atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, bet kuri zilās tunzivis ir ieguvuši piezvejā, informācijā, kas jānosūta Komisijai tajā pašā dienā, kura norādīta 1. punktā, ietver: a)kuģa vārdu un ICCAT numuru vai valsts reģistra numuru, ja kuģis nav reģistrēts ICCAT, un b)zilo tunzivju kopējo nozveju. 3.Katra dalībvalsts paziņo Komisijai visu informāciju par kuģiem, uz kuriem neattiecas 1. un 2. punkts, bet par kuriem zināms vai domājams, ka tie ir zvejojuši zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. 4.Informāciju, kas saņemta saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, Komisija nosūta ICCAT Sekretariātam.

3. iedaļa

Izkraušana un pārkraušana citā kuģī 28. pants Apstiprinātās ostas 1.Katra dalībvalsts apstiprina ostas vai vietas tuvu krastam (apstiprinātās ostas), kurās ir atļauts veikt zilo tunzivju izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbības. 2.Lai ostu noteiktu par apstiprināto ostu, ostas dalībvalsts norāda laikus un vietas, kurās atļauta izkraušana un pārkraušana citā kuģī. 3.Katru gadu līdz 15. februārim katra dalībvalsts nosūta apstiprināto ostu sarakstu Komisijai, kura šo informāciju nosūta ICCAT Sekretariātam. 4.Jebkādu daudzumu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivju ir aizliegts no zvejas kuģiem izkraut vai pārkraut citā kuģī vietās, kuras nav ostas vai vietas tuvu krastam, ko Puses un dalībvalstis apstiprinājušas saskaņā ar 1. un 2. punktu. 29. pants Izkrāvumi 1.Tādu Savienības zvejas kuģu kapteiņiem, kuru garums pārsniedz 12 m un kuri ir iekļauti 19. pantā minētajā ICCAT kuģu sarakstā, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. pantu. Minētās regulas 17. pantā paredzēto iepriekšējo paziņojumu par ierašanos nosūta tās dalībvalsts (arī karoga dalībvalsts) vai tās Puses kompetentajai iestādei, kuras ostas vai izkraušanas iekārtas tie vēlas izmantot. 2.Turklāt tādu Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuru lielākais garums nepārsniedz 12 m un kuri ir iekļauti 19. pantā minētajā ICCAT sarakstā, vismaz četras stundas pirms paredzamā ostā ierašanās laika tās dalībvalsts (arī karoga dalībvalsts) vai tās Puses kompetentajai iestādei, kuras ostas vai izkraušanas iekārtas tie vēlas izmantot, paziņo vismaz: a)paredzamo ierašanās laiku; b)novērtēto zilo tunzivju daudzumu, kas paturēts uz kuģa, un c)informāciju par ģeogrāfisko apgabalu, kurā gūtas nozvejas. 3.Ja dalībvalstis 1. un 2. punktā paredzētajiem paziņojumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 404/2011 80. panta 3. punktu, uz kuģa paturētā zilo tunzivju daudzuma aplēses var paziņot saskaņotajā laikā, kad nosūtāms iepriekšējs paziņojums par ierašanos. 4.Ostas dalībvalsts iestādes kārto uzskaiti par visiem kārtējā gada iepriekšējiem paziņojumiem. 5.Visus izkrāvumus kontrolē ostas dalībvalsts attiecīgās kontroles iestādes, un tiek inspicēta to procentuālā daļa, kas noteikta, pamatojoties uz riska novērtēšanas sistēmu, kurā ņem vērā kvotu, flotes lielumu un zvejas piepūli. Pilnīgas ziņas par šo kontroles sistēmu, ko pieņēmusi katra dalībvalsts, iekļauj 51. pantā minētajā gada inspekcijas plānā. Šo kontroles sistēmu piemēro arī ieguves darbībām. 6.Ostas dalībvalsts iestādes 48 stundās pēc izkraušanas beigām nosūta zvejas kuģa karoga valsts iestādēm izkraušanas ziņojumu. 7.Papildus Regulas (EK) Nr. 1224/2009 23. panta 1. punktam Savienības nozvejotājkuģa kapteiņi neatkarīgi no attiecīgā kuģa garuma pēc katra reisa iesniedz izkraušanas deklarāciju: a)karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm

b)un – ja izkraušana notikusi citas dalībvalsts vai Puses ostā – attiecīgās ostas dalībvalsts vai Puses kompetentajām iestādēm. 8.Visas izkrautās nozvejas nosver. 30. pants Pārkraušana citā kuģī 1.Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 20. panta, jebkādos apstākļos ir aizliegts Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā pārkraut zilās tunzivis citā kuģī, atrodoties jūrā. 2.Zvejas kuģi pārkrauj zilo tunzivju nozvejas citā kuģī tikai apstiprinātās ostās saskaņā ar 28. pantā izklāstītajiem nosacījumiem. 3. Ostas dalībvalsts nodrošina to, ka inspekcijas pilnībā aptver visus citā kuģī pārkraušanas laikus un visas citā kuģī pārkraušanas vietas. 4.Pirms ieiešanas ostā saņēmēju zvejas kuģu kapteiņi vai viņu pārstāvji vismaz 48 stundas pirms paredzamā ierašanās laika sniedz tās dalībvalsts vai Puses kompetentajai iestādei, kuras ostu tie vēlas izmantot, šādu informāciju: a)paredzamais ierašanās datums, laiks un osta; b)novērtētais zilo tunzivju daudzums, kas paturēts uz kuģa, un informācija par ģeogrāfisko apgabalu, kurā tās iegūtas; c)pārkrāvēja zvejas kuģa vārds un tā numurs ICCAT reģistrā ar nozvejotājkuģiem, kuriem atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, vai ICCAT reģistrā ar citiem zvejas kuģiem, kuriem atļauts veikt ar zilajām tunzivīm saistītas darbības Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā; d)saņēmēja zvejas kuģa vārds, tā numurs ICCAT reģistrā ar nozvejotājkuģiem, kuriem atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, vai ICCAT reģistrā ar citiem zvejas kuģiem, kuriem atļauts veikt ar zilajām tunzivīm saistītas darbības Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, un e)citā kuģī pārkraujamās zilo tunzivju nozvejas apjoms tonnās un ģeogrāfiskais apgabals, kurā gūta nozveja. 5.Zvejas kuģiem nav atļauts veikt pārkraušanu citā kuģī, ja vien tie nav saņēmuši iepriekšēju atļauju no savas karoga valsts. 6.Pirms pārkraušanas sākuma pārkrāvēju zvejas kuģu kapteiņi sniedz savai karoga valstij šādu informāciju: a)citā kuģī pārkraujamo zilo tunzivju daudzums; b)datums un osta, kurā veic pārkraušanu citā kuģī; c)saņēmēja zvejas kuģa vārds, reģistrācijas numurs un karogs, un tā numurs ICCAT reģistrā ar nozvejotājkuģiem, kuriem atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, vai ICCAT reģistrā ar citiem zvejas kuģiem, kuriem atļauts veikt ar zilajām tunzivīm saistītas darbības, un d)ģeogrāfiskais apgabals, kurā gūta zilo tunzivju nozveja. 7.Ikvienu pārkraušanu citā kuģī apstiprinātajā ostā inspicē dalībvalsts iestādes.

a)inspicē saņēmēju zvejas kuģi pēc tā ierašanās un pārbauda kravu un dokumentus, kas saistīti ar citā kuģī pārkraušanas darbību; b)ziņojumu par pārkraušanu citā kuģī 5 dienu laikā pēc pārkraušanas beigām nosūta pārkrāvēja zvejas kuģa karoga valsts iestādei. 8.Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 21. un 22. panta, Savienības zvejas kuģa kapteiņi neatkarīgi no kuģa garuma aizpilda un nosūta ICCAT pārkraušanas deklarāciju tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ar kuras karogu peld zvejas kuģis. Deklarāciju, kas sagatavota III pielikumā noteiktajā formā, nosūta ne vēlāk kā 48 stundas pēc dienas, kad ostā veikta pārkraušana citā kuģī. 4. iedaļa

Pārvietošanas darbības 31. pants Pārvietošanas atļauja 1.Pirms ikvienas pārvietošanas darbības tāda nozvejotājkuģa kapteinis vai tādas zivaudzētavas vai krātiņveida lamatu operators, no kurām sākas attiecīgā pārvietošana, nosūta savas dalībvalsts kompetentajām iestādēm iepriekšēju paziņojumu par pārvietošanu, kurā norādīts: a)nozvejotājkuģa vārds, velkoņa vārds, zivaudzētavas vai krātiņveida lamatu nosaukums un ICCAT reģistra numurs; b)paredzamais pārvietošanas laiks; c)novērtētais pārvietojamo zilo tunzivju daudzums; d)informācija par vietu (ģeogrāfiskais platums/garums), kurā notiks pārvietošana, kā arī identificējami sprostu numuri; e)saņēmēja velkoņa vārds, vilkto sprostu skaits un vajadzības gadījumā ICCAT reģistra numurs; f)zilo tunzivju galamērķa osta, zivaudzētava vai sprosts. 2.Šajā nolūkā katram sprostam piešķir unikālu sprosta numuru. Numurus izdod saskaņā ar unikālu numerācijas sistēmu, kurā numurs sastāv vismaz no 3 burtkoda burtiem, kas atbilst velkoņu karogam, un aiz tiem sekojošiem trim cipariem. 3.Nav atļauts veikt pārvietošanu no zvejas kuģiem, zivaudzētavām vai krātiņveida lamatām, ja vien tie nav saņēmuši iepriekšēju atļauju no savas valsts. Atbildīgās dalībvalsts iestādes attiecībā uz katru pārvietošanas darbību pieņem lēmumu par to, vai piešķirt atļauju. Šajā nolūkā katrai pārvietošanas darbībai piešķir unikālu identifikācijas numuru un paziņo to, attiecīgi, zvejas kuģa kapteinim, krātiņveida lamatu operatoram vai zivaudzētavas operatoram. Ja atļauju piešķir, minētais numurs sastāv no dalībvalsts trīsburtu koda, četrciparu gadskaitļa un trim burtiem “AUT” (atļauja), aiz kura seko kārtas numurs. Ja atļauju atsaka, minētais numurs sastāv no dalībvalsts trīsburtu koda, četrciparu gadskaitļa un trim burtiem “NEG” (atļaujas atteikums), aiz kura seko kārtas numurs. 4. Ja pārvietošanas darbības laikā zivis nobeidzas, atbildīgās dalībvalstis un pārvietošanā iesaistītie operatori rīkojas saskaņā ar XII pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. 5.Par nozvejotājkuģi, velkoni, zivaudzētavu vai krātiņveida lamatām atbildīgā dalībvalsts 48 stundās pēc tam, kad iesniegts iepriekšējs paziņojums par pārvietošanu, attiecīgi piešķir vai atsaka pārvietošanas atļauju. 6.Atbildīgās dalībvalsts izdotā pārvietošanas atļauja neskar atļauju veikt ievietošanu sprostos. 32. pants Pārvietošanas atļaujas atteikums

1.Par kuģi, krātiņveida lamatām vai zivaudzētavu atbildīgā dalībvalsts neatļauj pārvietošanu, ja, saņēmusi iepriekšēju paziņojumu par pārvietošanu, tā uzskata, ka: a)nozvejotājkuģim vai krātiņveida lamatām, ar ko atbilstīgi deklarācijai ir nozvejotas zivis, nav pietiekamas kvotas; b)zivju daudzums nav pienācīgi norādīts nozvejotājkuģa vai krātiņveida lamatu operatora ziņojumos vai šā daudzuma ievietošanai sprostos nav saņemta atļauja, vai tas nav ņemts vērā, nosakot tās kvotas izmantojumu, kas varētu būt piemērojama; c)nozvejotājkuģim vai krātiņveida lamatām, ar ko atbilstīgi deklarācijai ir nozvejotas zivis, nav atļauts zvejot zilās tunzivis, vai d)velkonis, kam atbilstīgi deklarācijai jāsaņem pārvietotās zivis, nav reģistrēts 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajā ICCAT reģistrā ar visiem citiem zvejas kuģiem (izņemot nozvejotājkuģus), kuriem atļauts veikt ar zilajām tunzivīm saistītas darbības, vai nav aprīkots ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS). 2.Ja pārvietošana netiek atļauta: a)par nozvejotājkuģi vai krātiņveida lamatām atbildīgā dalībvalsts, attiecīgi, nozvejotājkuģa kapteinim vai krātiņveida lamatu operatoram, vai zivaudzētavas operatoram izdod rīkojumu par atlaišanu ūdenī un informē tos, ka pārvietošana nav atļauta un ka zivis ir jāatlaiž jūrā; b)attiecīgi nozvejotājkuģa kapteinis, zivaudzētavas operators vai krātiņveida lamatu operators atlaiž zivis ūdenī; c)zilās tunzivis atlaiž ūdenī saskaņā ar XI pielikumā aprakstītajām procedūrām. 33. pants Novērošana ar videokameru 1.Ja veic pārvietošanas darbības, tā nozvejotājkuģa vai velkoņa kapteinis, tās zivaudzētavas vai to krātiņveida lamatu operators, no kurām pārvieto zilās tunzivis, nodrošina to, ka pārvietošanas darbības novēro ar ūdenī ievietotu videokameru, lai verificētu to zivju skaitu, kuras tiek pārvietotas. Videoierakstu uzņemšanas minimālie standarti un procedūras ir saskaņā ar IX pielikumu. 2.Katra dalībvalsts, kas atbildīga par kuģi, krātiņveida lamatām vai zivaudzētavu, nodrošina to, ka 1. punktā minētie videoieraksti tiek darīti pieejami ICCAT inspektoriem un reģionālajiem novērotājiem. 3.Katra dalībvalsts, kas atbildīga par kuģi, krātiņveida lamatām vai zivaudzētavu, nodrošina to, ka 1. punktā minētie videoieraksti tiek darīti pieejami Savienības inspektoriem un valsts novērotājiem. 4.Katra dalībvalsts, kas atbildīga par kuģi, krātiņveida lamatām vai zivaudzētavu, veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nepieļautu oriģinālā videoieraksta aizstāšanu, rediģēšanu vai manipulēšanu. 34. pants ICCAT reģionālo novērotāju veikta verifikācija un izmeklēšanas uzsākšana un veikšana 1. Kā minēts ICCAT reģionālo novērotāju programmā, kas izklāstīta 49. pantā un VII pielikumā, ICCAT reģionālie novērotāji, atrodoties uz nozvejotājkuģa vai pie krātiņveida lamatām, reģistrē veiktās pārvietošanas darbības un ziņo par tām, novēro un novērtē pārvietotās nozvejas un verificē ierakstus, kuri izdarīti iepriekšējā pārvietošanas atļaujā, kas minēta 31. pantā, un ICCAT pārvietošanas deklarācijā, kas minēta 36. pantā. 2.Gadījumos, kad ICCAT reģionālā novērotāja, attiecīgo kontroles iestāžu un/vai nozvejotājkuģa kapteiņa, vai krātiņveida lamatu pārstāvja novērtais nozvejoto īpatņu skaits atšķiras vairāk nekā par 10 %, vai kad videoieraksts nav pietiekami kvalitatīvs vai skaidrs, lai varētu veikt šādus novērtējumus, par nozvejotājkuģi, zivaudzētavu vai krātiņveida lamatām atbildīgā dalībvalsts uzsāk izmeklēšanu, kurai jābūt pabeigtai, pirms zivaudzētavā tiek uzsākta ievietošana sprostos, vai katrā ziņā 96 stundu laikā pēc tās uzsākšanas. Kamēr minētās izmeklēšanas rezultāti nav zināmi, ievietošana sprostos nav atļauta, un zilo tunzivju nozvejas dokumenta (BCD) iedaļa par nozveju netiek validēta. 3.Tomēr gadījumos, kad videoieraksts nav pietiekami kvalitatīvs vai skaidrs, lai novērtētu skaitu, operators var izteikt kuģa, krātiņveida lamatu vai zivaudzētavas karoga valsts iestādēm lūgumu veikt jaunu pārvietošanas darbību un iesniegt ICCAT reģionālajam novērotājam attiecīgo videoierakstu.

4.Neskarot inspektora veiktās verifikācijas, ICCAT reģionālie novērotāji paraksta ICCAT pārvietošanas deklarāciju tikai tad, ja to novērojumi atbilst ICCAT saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem un ja pārvietošanas deklarācijā iekļautā informācija atbilst to novērojumiem, arī attiecīgajam videoierakstam, kas prasīts 33. panta 1. punktā. Tie paraksta deklarāciju, skaidri norādot savu vārdu un ICCAT numuru. 5.ICCAT reģionālie novērotāji pārliecinās arī par to, vai ICCAT pārvietošanas deklarācija tiek nosūtīta velkoņa kapteinim vai zivaudzētavas vai krātiņveida lamatu pārstāvim. 35. pants Sprostos ievietojamo zilo tunzivju skaita un svara novērtēšanas pasākumi Dalībvalstis veic pasākumus un darbības, kas vajadzīgas, lai sīkāk izpētītu metodiku, kā uzlabot zilo tunzivju skaita un svara novērtēšanu brīdī, kad tās tiek nozvejotas un ievietotas sprostos. Katra dalībvalsts katru gadu līdz 22. augustam par veiktajiem pasākumiem ziņo Komisijai, kas minētos ziņojumus nosūta SCRS. 36. pants Pārvietošanas deklarācija 1.Kad pārvietošanas darbība ir pabeigta, nozvejotājkuģu vai velkoņu kapteiņi, krātiņveida lamatu operatori vai zivaudzētavas operatori aizpilda un nosūta savas dalībvalsts kompetentajām iestādēm ICCAT pārvietošanas deklarāciju IV pielikumā noteiktajā formā. 2.Pārvietošanas deklarācijas veidlapas numurē tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kas atbildīga par kuģiem, zivaudzētavu vai krātiņveida lamatām, no kurām sākas pārvietošana. Numerācijas sistēmā numuri sastāv no dalībvalsts trīsburtu koda, aiz kura seko četrciparu gadskaitlis un trīsciparu kārtas numurs, aiz kura seko trīs burti “ITD” (MS-20**/xxx/ITD). 3.Pārvietošanas deklarācijas oriģinālu nosūta līdzi pārvietotajām zivīm. Deklarācijas kopiju patur nozvejotājkuģa kapteinis, krātiņveida lamatu operators, velkoņa kapteinis vai zivaudzētavas operators. 4.To kuģu (tostarp velkoņu) kapteiņi, kuri veic pārvietošanas darbības, ziņo par savām darbībām saskaņā ar II pielikumā noteiktajām prasībām. 37. pants Īstenošanas akti Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par 31.–36. pantā minētajām pārvietošanas darbībām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 59. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ Komisija saskaņā ar 59. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas aktus, kas piemērojami nekavējoties. 5. iedaļa

Sprostos ievietošanas darbības 38. pants Atļauja veikt ievietošanu sprostos 1. Pirms katras sprostos ievietošanas darbības sākuma ir aizliegts noenkurot pārvadāšanas sprostus tuvāk par 0,5 jūras jūdzēm no audzēšanas iekārtām.

2.Pirms ikvienas sprostos ievietošanas darbības par zivaudzētavu atbildīgās dalībvalsts kompetentā iestāde informē par nozvejotājkuģi vai krātiņveida lamatām atbildīgo dalībvalsti vai Pusi par daudzumiem, kas nozvejoti ar minēto kuģi vai krātiņveida lamatām, un pieprasa atļauju veikt ievietošanu sprostos. 3.Sprostos ievietošanas darbību nesāk bez iepriekšējas atļaujas, ko devusi: a)par nozvejotājkuģi vai krātiņveida lamatām atbildīgā Puse vai dalībvalsts vai b)par zivaudzētavu atbildīgā Puse vai dalībvalsts, ja dalībvalstis par to vienojušās savstarpēji vai ar iesaistītajām karoga Pusēm. 4.Par nozvejotājkuģi, krātiņveida lamatām vai attiecīgā gadījumā par zivaudzētavu atbildīgā dalībvalsts vai Puse vienas darbdienas laikā pēc pieprasījuma un 2. punktā minētās informācijas iesniegšanas piešķir vai atsaka atļauju veikt ievietošanu sprostos. Ja vienas darbdienas laikā atbilde netiek saņemta, par zivaudzētavu atbildīgā Puse vai dalībvalsts var atļaut ievietošanu sprostos. 5.Zilās tunzivis ievieto sprostos pirms 15. augusta, ja vien dalībvalsts vai Puse, kas atbildīga par zivaudzētavu, kura saņem zivis, nenorāda pienācīgi pamatotus iemeslus. Šādus iemeslus iesniedz kopā ar ziņojumu par ievietošanu sprostos. 39. pants Atteikums izdot atļauju veikt ievietošanu sprostos 1.Par nozvejotājkuģi, krātiņveida lamatām vai attiecīgā gadījumā par zivaudzētavu atbildīgā dalībvalsts atsaka atļauju veikt ievietošanu sprostos, ja, saņēmusi 38. panta 2. punktā minēto informāciju, tā uzskata, ka: a)nozvejotājkuģim vai krātiņveida lamatām, ar ko atbilstīgi deklarācijai ir nozvejotas zivis, nav bijusi pietiekami liela kvota sprostos ievietoto zilo tunzivju ieguvei; b)zivju daudzums nav pienācīgi norādīts nozvejotājkuģa vai krātiņveida lamatu ziņojumā vai nav ņemts vērā, aprēķinot piemērojamo kvotu; c)nozvejotājkuģim vai krātiņveida lamatām, ar ko atbilstīgi deklarācijai ir nozvejotas zivis, nav atļauts zvejot zilās tunzivis. 2.Ja ievietošana sprostos netiek atļauta, par nozvejotājkuģi atbildīgā dalībvalsts vai Puse pieprasa par zivaudzētavu atbildīgajai dalībvalstij vai Pusei konfiscēt nozvejas un atlaist zivis, izdodot rīkojumu par atlaišanu ūdenī. 3. Saņēmis rīkojumu par atlaišanu ūdenī, zivaudzētavas operators atlaiž zivis ūdenī saskaņā ar XI pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. 40. pants Zilo tunzivju nozvejas dokumentēšana Par zivaudzētavām atbildīgā dalībvalsts aizliedz ievietot sprostos audzēšanai zilās tunzivis, kurām līdzi nav nosūtīta dokumentācija, ko ICCAT pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 640/2010. Dokumentācijai jābūt pareizai, pilnīgai un nozvejotājkuģu vai krātiņveida lamatu Puses vai dalībvalsts iestāžu apstiprinātai un validētai. 41. pants Inspekcijas Par zivaudzētavām atbildīgās dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai inspicētu ikvienu sprostos ievietošanas darbību, kas notiek zivaudzētavās.

42. pants Novērošana ar videokameru 1.Katra par zivaudzētavu atbildīgā dalībvalsts nodrošina to, ka sprostos ievietošanas darbības tiek novērotas ar ūdenī ievietotu videokameru. Par katru sprostos ievietošanas darbību izgatavo videoierakstu saskaņā ar IX pielikuma noteikumiem. 2.Katra par zivaudzētavu atbildīgā dalībvalsts nodrošina to, ka 1. punktā minētie videoieraksti tiek darīti pieejami ICCAT inspektoriem un reģionālajiem novērotājiem. 3.Katra par zivaudzētavu atbildīgā dalībvalsts nodrošina to, ka 1. punktā minētie videoieraksti tiek darīti pieejami Savienības inspektoriem un valsts novērotājiem. 4.Katra par zivaudzētavu atbildīgā dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nepieļautu oriģinālā videoieraksta aizstāšanu, rediģēšanu vai manipulēšanu. 43. pants Izmeklēšanu uzsākšana un veikšana 1.Ja ICCAT reģionālā novērotāja, attiecīgās dalībvalsts kontroles iestāžu vai zivaudzētavas operatora novērtētais zilo tunzivju skaits atšķiras vairāk nekā par 10 %, par zivaudzētavu atbildīgā dalībvalsts uzsāk izmeklēšanu sadarbībā ar dalībvalsti, kas atbildīga par nozvejotājkuģi vai krātiņveida lamatām. 2.Kamēr izmeklēšanas rezultāti nav zināmi, zivju ieguvi neveic, un BCD iedaļa par audzēšanu netiek validēta. 3.Par zivaudzētavu un par nozvejotājkuģi vai krātiņveida lamatām atbildīgās dalībvalstis, kuras veic izmeklēšanu, var izmantot citu to rīcība esošu informāciju, arī 44. pantā minēto programmu rezultātus, lai pabeigtu izmeklēšanu. 44. pants Sprostos ievietojamo zilo tunzivju skaita un svara novērtēšanas pasākumi un programmas 1.Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus un darbības, kas minētas 35. pantā. 2.Lai precīzi noteiktu zivju skaitu un svaru katrā sprostos ievietošanas darbībā, programma, kurā izmanto stereoskopisko kameru sistēmas vai alternatīvas metodes, kas nodrošina līdzvērtīgu precizitāti, aptver 100 % sprostos ievietošanas darbību. 3.Minēto programmu īsteno saskaņā ar X pielikumā izklāstītajām procedūrām. 4.Par zivaudzētavu atbildīgā dalībvalsts minētās programmas rezultātus saskaņā ar X pielikuma B daļu dara zināmus par kuģi vai krātiņveida lamatām atbildīgajai dalībvalstij un Komisijai. Komisija tos nosūta ICCAT Sekretariātam nosūtīšanai ICCAT reģionālajam novērotājam. 5.Ja programmas rezultāti liecina, ka to zilo tunzivju daudzumi, kas tiek ievietotas sprostos, atšķiras no daudzumiem, kas ziņojumā norādīti kā nozvejoti un pārvietoti, par zivaudzētavu atbildīgā dalībvalsts uzsāk izmeklēšanu sadarbībā ar dalībvalsti, kas atbildīga par nozvejotājkuģi vai krātiņveida lamatām. Ja izmeklēšana netiek pabeigta 10 darbdienu laikā no 4. punktā minētās rezultātu paziņošanas dienas vai ja izmeklēšanas rezultāti liecina, ka zilo tunzivju skaits vai vidējais svars pārsniedz to, kas ziņojumā norādīts kā nozvejots un pārvietots, nozvejotājkuģa vai krātiņveida lamatu karoga Puses vai dalībvalsts iestādes izdod rīkojumu par pārsniegumam atbilstošu zivju daudzumu, kas jāatlaiž ūdenī saskaņā ar XI pielikumā noteiktajām procedūrām. 6.Saskaņā ar X pielikuma B daļas 3. punktā noteiktajām procedūrām un attiecīgā gadījumā pēc atlaišanas ūdenī programmā konstatētos daudzumus izmanto, lai: a) noteiktu galīgos nozvejas datus, kas jāatvelk no valsts kvotas;

b) minētos datus ierakstītu deklarācijās par ievietošanu sprostos un attiecīgajās BCD iedaļās. 7.Katra par zivaudzētavu atbildīgā dalībvalsts katru gadu līdz 30. augustam par minēto programmu rezultātiem ziņo Komisijai, kas minētos ziņojumus iesniedz SCRS. 8. Dzīvu zilo tunzivju pārvietošana no viena audzēšanas sprosta un citu audzēšanas sprostu nenotiek bez zivaudzētavas valsts kontroles iestāžu atļaujas un klātbūtnes. 9. Ja zilo tunzivju daudzumi, kas ziņojumā norādīti kā nozvejoti ar kuģi / krātiņveida lamatām, par 10 % vai vairāk atšķiras no daudzumiem, kas noteikti ar kontrolkamerām, kā minēts 5. punktā un 43. pantā, to uzskata par attiecīgā kuģa / krātiņveida lamatu potenciālu neatbilstību, un dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pienācīgu pēckontroli. 45. pants Ziņojums par ievietošanu sprostos 1. Par zivaudzētavu atbildīgā dalībvalsts vienas nedēļas laikā pēc tam, kad sprostos ievietošanas darbība ir pabeigta, nosūta dalībvalstij vai Pusei, ar kuras kuģiem vai krātiņveida lamatām ir nozvejotas zilās tunzivis, un Komisijai ziņojumu par ievietošanu sprostos, kurā iekļauti X pielikuma B daļā norādītie elementi. Ziņojums satur arī informāciju, kas iekļauta deklarācijā par ievietošanu sprostos, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001 4.b pantā un Ia pielikumā. Komisija ziņojumu pārsūta ICCAT Sekretariātam. 2. Šā panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām sprostos ievietošanas darbību neuzskata par pabeigtu, kamēr nav pabeigtas visas uzsāktās izmeklēšanas un attiecīgā gadījumā atlaišana ūdenī, par kuru izdots rīkojums. 46. pants Īstenošanas akti Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros nosaka sīki izstrādātus noteikumus par sprostos ievietošanas darbībām, kas aprakstītas 38.–45. pantā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 59. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ Komisija saskaņā ar 59. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas aktus, kas piemērojami nekavējoties. 6. iedaļa

Uzraudzība un pārraudzība 47. pants Kuģu satelītnovērošanas sistēma 1.Regulas (EK) Nr. 1224/2009 9. panta 2. punktā paredzētos pienākumus, kas attiecas uz kuģu satelītnovērošanas ierīci, piemēro visiem velkoņiem, kas iekļauti 19. panta 6. punktā minētajā ICCAT kuģu reģistrā, neatkarīgi no to garuma. 2.Zvejas kuģi, kas garāki par 15 m un ir iekļauti šīs regulas 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā ICCAT nozvejotājkuģu reģistrā vai 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajā ICCAT citu kuģu reģistrā, sāk VMS datu nosūtīšanu ICCAT vismaz 15 dienas pirms zvejas sezonas sākuma un turpina minēto datu nosūtīšanu vismaz 15 dienas pēc zvejas sezonas beigām, ja vien Komisijai iepriekš nav nosūtīts pieprasījums svītrot kuģi no ICCAT kuģu reģistra. 3.Kontroles vajadzībām VMS datu pārraidīšanu no nozvejotājkuģiem, kuriem atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, nepārtrauc, kad kuģi ir ostā, izņemot gadījumus, kad darbojas sistēma ziņošanai par ienākšanu ostā un iziešanu no tās.

4.Dalībvalstis nodrošina, ka to Zvejas uzraudzības centri reāllaikā un https data feed formātā pārsūta Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai VMS ziņojumus, kas saņemti no zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu. Komisija minētos ziņojumus elektroniski nosūta ICCAT Sekretariātam. 5.Dalībvalstis nodrošina to, ka: a)VMS ziņojumus no zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu, vismaz reizi divās stundās pārsūta Komisijai, kad šie kuģi darbojas Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā; b)VMS tehniskas kļūmes gadījumā alternatīvus ar to karogu peldošu zvejas kuģu ziņojumus, kas saņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 404/2011 24. panta 1. punktu, pārsūta Komisijai 24 stundu laikā pēc tam, kad tos saņēmuši attiecīgo dalībvalstu Zvejas uzraudzības centri; c)lai izvairītos no dublēšanas, Komisijai pārsūtītos ziņojumus numurē saņemšanas secībā (ar unikālu identifikatoru); d)Komisijai pārsūtītie ziņojumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 404/2011 24. panta 3. punktu. 6.Katra dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka visi ziņojumi, kas darīti pieejami to inspekcijas kuģiem, tiktu uzskatīti par konfidenciāliem un izmantoti tikai jūrā veiktas inspekcijas darbībām. 48. pants Valsts novērotāju programma 1.Dalībvalstis attiecībā uz kuģiem, kuri aktīvi darbojas zilo tunzivju zvejniecībā, nodrošina valsts novērotāju klātbūtni, kas aptver vismaz: a)20 % pelaģisko traleru (garāki par 15 m); b)20 % kuģu, kas zvejo ar āķu jedām (garāki par 15 m); c)20 % laivu zvejai ar ēsmu (garāki par 15 m); d)100 % velkoņu; e)100 % ieguves darbību, ko veic krātiņveida lamatās. 2.Dalībvalstis izdod valsts novērotājiem oficiālu identifikācijas dokumentu. 3.Valsts novērotājam ir šādi uzdevumi: a)uzraudzīt zvejas kuģu un krātiņveida lamatu atbilstību šai regulai; b)reģistrēt zvejas darbību un ziņot par to, norādot arī: i)nozvejas apjomu, ietverot piezveju, un informāciju par to, vai zivis paturētas uz kuģa vai izmestas nedzīvas vai dzīvas (sadalījumā pa sugām),

ii)nozvejas apgabala ģeogrāfisko platumu un garumu, iii)zvejas piepūles mērvienību (piemēram, iemetienu skaits, āķu skaits), kā definēts ICCAT “Dažādu zvejas rīku izmantošanas praktiskajā rokasgrāmatā”, iv)nozvejas datumu; c)novērot un novērtēt nozvejas un verificēt zvejas žurnālā izdarītos ierakstus; d)pamanīt un reģistrēt kuģus, kuri, iespējams, zvejo, pārkāpjot ICCAT saglabāšanas pasākumus. 4.Turklāt valsts novērotāji pēc ICCAT pieprasījuma veic zinātnisko darbu, piemēram, pamatojoties uz SCRS norādījumiem, vāc ICCAT noteiktos II uzdevuma datus. 5.Attiecībā uz 1.–4. punkta īstenošanu katra dalībvalsts arī: a)nodrošina to, ka valsts novērotāju klātbūtne uz tās kuģiem un pie krātiņveida lamatām ir laika un telpas ziņā reprezentatīva un garantē to, ka Komisija saņem pietiekamus un atbilstošus datus un informāciju par nozveju, zvejas piepūli un citiem zinātniskiem un pārvaldības aspektiem, ņemot vērā flotu un zvejniecību īpašības; b)nodrošina skaidrus datu vākšanas protokolus; c)nodrošina to, ka valsts novērotāji pirms izvietošanas ir pienācīgi apmācīti un apstiprināti; d)iespēju robežās nodrošina to, ka zvejas kuģu un krātiņveida lamatu darbības Konvencijas apgabalā tiek traucētas minimāli. 6.Datus un informāciju, kas savākta saskaņā ar katras dalībvalsts novērotāju programmu, katru gadu līdz 15. jūlijam iesniedz Komisijai. Komisija minētos datus un informāciju pārsūta attiecīgi SCRS un ICCAT Sekretariātam. 49. pants ICCAT reģionālo novērotāju programma 1.Savienībā piemēro ICCAT reģionālo novērotāju programmu, kas aprakstīta šā panta 2.–6. punktā un sīkāk izklāstīta VII pielikumā. 2.Dalībvalstis nodrošina ICCAT reģionālā novērotāja klātbūtni: a)uz visiem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu un kam atļauts zvejot zilās tunzivis; b)ikreiz, kad notiek zilo tunzivju pārvietošana no kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu; c)ikreiz, kad notiek zilo tunzivju pārvietošana no krātiņveida lamatām uz pārvadāšanas sprostiem; d)ikreiz, kad notiek zilo tunzivju ievietošana sprostos zivaudzētavās;

e)ikreiz, kad notiek zilo tunzivju ieguve zivaudzētavās. 3.Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, nav atļauts zvejot zilās tunzivis vai darboties zilo tunzivju zvejniecībā bez ICCAT reģionālā novērotāja klātbūtnes. 4.Par zivaudzētavām atbildīgās dalībvalstis nodrošina ICCAT reģionālā novērotāja klātbūtni vienmēr, kad attiecīgajās zivaudzētavās tiek veiktas sprostos ievietošanas darbības un zivju ieguve. 5.ICCAT reģionālo novērotāju uzdevumi ir šādi: a)novērot un uzraudzīt zvejas un audzēšanas darbību atbilstību Regulas (EK) Nr. 1005/2008 42. pantam, Regulas (EK) Nr. 1224/2009 90. pantam un šīs regulas noteikumiem; b)parakstīt šīs regulas 36. pantā minētās ICCAT pārvietošanas deklarācijas, šīs regulas 45. pantā minētos ziņojumus par ievietošanu sprostos un BCD, ja novērotāji piekrīt, ka tajos iekļautā informācija atbilst viņu novērojumiem; c)pēc ICCAT pieprasījuma veikt zinātnisko darbu, piemēram, vākt paraugus, vadoties pēc SCRS norādījumiem. 6.Karoga dalībvalsts nodrošina to, ka kapteiņi, apkalpe, zivaudzētavas, krātiņveida lamatu un kuģa īpašnieki netraucē, neiebiedē, nekavē, neietekmē ICCAT reģionālo novērotāju viņa pienākumu pildīšanā, nedod vai nemēģina dot viņam kukuli. 7. iedaļa

Inspekcijas un kontrolpārbaudes 50. pants ICCAT kopīgās starptautiskās inspekcijas shēma 1.Savienībā piemēro ICCAT kopīgās starptautiskās inspekcijas shēmu, kas izklāstīta VIII pielikumā. 2.Dalībvalstis, kuru zvejas kuģiem ir atļauts zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, norīko inspektorus un veic inspekcijas jūrā saskaņā ar ICCAT shēmu. 3.Ja vairāk nekā 15 vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģu vienlaikus ir iesaistījušies zilo tunzivju zvejas darbībās Konvencijas apgabalā, minētā dalībvalsts norīko inspekcijas kuģi veikt inspekciju un kontroli jūrā Konvencijas apgabalā uz visu laiku, kamēr tajā atrodas minētie kuģi. Minēto pienākumu uzskata par izpildītu, ja dalībvalstis sadarbojas, lai kopīgi nodrošinātu inspekcijas kuģi, vai ja Konvencijas apgabalā tiek izvietots Savienības inspekcijas kuģis. 4.Komisija vai tās izraudzīta struktūra var norīkot Savienības inspektorus darbam ICCAT shēmā. 5.Komisija vai tās izraudzīta struktūra koordinē pārraudzības un inspekcijas darbības Savienībā. Tā kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm var izstrādāt kopīgas inspekcijas programmas, lai Savienība varētu izpildīt ICCAT shēmā noteiktos pienākumus. Dalībvalstis, kuru zvejas kuģi ir iesaistījušies zilās tunzivis zvejniecībā, pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai veicinātu minēto programmu īstenošanu, jo īpaši saistībā ar vajadzīgajiem cilvēkresursiem un materiālajiem resursiem, laikposmiem un ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kuros šie resursi jāizvieto. 6.Dalībvalstis katru gadu līdz 1. aprīlim dara Komisijai zināmus inspektorus un inspekcijas kuģus, ko tās gada laikā plāno norīkot darbam ICCAT shēmā. Izmantojot minēto informāciju, Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavo plānu par Savienības ikgadējo dalību ICCAT shēmā un nosūta to ICCAT Sekretariātam un dalībvalstīm. 51. pants Inspekcijas plānu nosūtīšana 1.Dalībvalstis katru gadu līdz 31. janvārim nosūta Komisijai inspekcijas plānus. Inspekciju plānus sagatavo saskaņā ar:

a)mērķiem, prioritātēm un procedūrām, kā arī inspekcijas darbību standartiem, kas noteikti Īpašajā zilo tunzivju kontroles un inspekcijas programmā Atlantijas okeāna austrumu daļai un Vidusjūrai, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 95. pantu; b)zilo tunzivju valsts kontroles rīcības programmu Atlantijas okeāna austrumu daļai un Vidusjūrai, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 46. pantu. 2.Komisija apkopo valstu inspekcijas plānus un iekļauj tos Savienības inspekcijas plānā. Inspekcijas plānu kopā ar 6. panta 1. punktā minētajiem plāniem Komisija nosūta ICCAT Sekretariātam apstiprināšanai ICCAT. 52. pants Inspekcijas, ko veic pārkāpumu gadījumā 1.Karoga dalībvalsts rīkojas saskaņā ar 2. punktu, ja kuģis, kas peld ar tās karogu: a)nav izpildījis 23. un 24. pantā minētās ziņojumu sniegšanas prasības vai b)ir pārkāpis noteikumus, kas paredzēti šajā regulā, Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 89.–93. pantā, Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 IX nodaļā. 2.Karoga dalībvalsts nodrošina to, ka tās ostās tiek veikta fiziska inspekcija tās vadībā vai – kad kuģis nav kādā no tās ostām – citas personas vadībā, kuru norīkojusi karoga dalībvalsts. 53. pants Kontrolpārbaude 1.Katra dalībvalsts, izmantojot arī inspekcijas ziņojumus, novērotāju ziņojumus un VMS datus, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 109. pantu verificē zvejas žurnālu iesniegšanu un attiecīgo informāciju, kas reģistrēta tās zvejas kuģu zvejas žurnālos, pārvietošanas vai citā kuģī pārkraušanas dokumentos un zilo tunzivju nozvejas dokumentos. 2. Katra dalībvalsts attiecībā uz visiem izkrāvumiem, visiem pārkrāvumiem citā kuģī vai ievietošanu sprostos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 109. pantu veic kontrolpārbaudes, kurās daudzumus pa sugām, kas reģistrēti zvejas kuģa zvejas žurnālā, vai daudzumus pa sugām, kas reģistrēti pārvietošanas vai pārkraušanas deklarācijā, salīdzina ar daudzumiem, kas reģistrēti izkraušanas deklarācijā vai sprostos ievietošanas deklarācijā, un visos citos attiecīgos dokumentos, piemēram, rēķinos un/vai pārdošanas zīmēs. 8. iedaļa

Tirdzniecība 54. pants Tirgus pasākumi 1.Neskarot Regulu (EK) Nr. 1224/2009, Regulu (EK) Nr. 1005/2008 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1379/2013, Savienībā ir aizliegta tādu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā iegūtu zilo tunzivju tirdzniecība, izkraušana, imports, eksports, ievietošana sprostos nobarošanai vai audzēšanai, reeksports un pārkraušana citā kuģī, kurām līdzi nav nosūtīta pareiza, pilnīga un validēta dokumentācija, kas noteikta ar šo regulu, Regulu (ES) Nr. 640/2010 un Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001 4.b pantu. 2.Savienībā ir aizliegta Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā iegūtu zilo tunzivju tirdzniecība, imports, izkraušana, ievietošana sprostos nobarošanai vai audzēšanai, apstrāde, eksports, reeksports un pārkraušana citā kuģī, ja: a)zilās tunzivis ir nozvejotas ar zvejas kuģiem vai krātiņveida lamatām, kuru valstij nav kvotas, nozvejas limita vai iedalītas zvejas piepūles zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā saskaņā ar ICCAT pārvaldības un saglabāšanas pasākumiem, vai b)zilās tunzivis ir nozvejotas ar zvejas kuģi vai krātiņveida lamatām, kuru individuālā kvota vai kuru valsts zvejas iespējas nozvejas gūšanas laikā bija pilnībā apgūtas.

3.Neskarot Regulu (EK) Nr. 1224/2009, Regulu (EK) Nr. 1005/2008 un Regulu (ES) Nr. 1379/2013, Savienībā ir aizliegta tirdzniecība, imports, izkraušana, apstrāde un eksports no nobarošanas vai audzēšanas zivaudzētavām, kuras neievēro 1. punktā minētās regulas. VI NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 55. pants Novērtēšana Dalībvalstis katru gadu līdz 15. septembrim iesniedz Komisijai sīki izstrādātu ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm, Komisija katru gadu līdz 15. oktobrim iesniedz ICCAT Sekretariātam sīki izstrādātu ziņojumu par ICCAT Ieteikuma 14-04 īstenošanu. 56. pants Finansējums Daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā uzskata par daudzgadu plānu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta nozīmē. 57. pants Grozījumu izdarīšanas kārtība 1. Ciktāl tas nepieciešams, lai Savienības tiesību aktos iestrādātu spēkā esošu zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plāna noteikumu grozījumus, kas kļūst saistoši Savienībai, Komisija var grozīt nebūtiskus šīs regulas noteikumus, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 58. pantu. 58. pants Deleģēšanas īstenošana attiecībā uz grozījumiem 1.Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2.Pilnvaras pieņemt 57. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku. 3.Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 57. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4.Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5.Saskaņā ar 57. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja 2 mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par 2 mēnešiem. 59. pants