EIROPAS KOMISIJA Briselē, 27.4.2018 JOIN(2018) 10 final 2018/0121(NLE) Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Padome 2012. gada 29. novembrī pieņēma lēmumu, ar ko pilnvaroja Eiropas Komisiju un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos risināt sarunas par pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses. Sarunas sākās 2013. gada aprīlī un noslēdzās 2018. gada aprīlī. Sarunu gaitā notika apspriedes ar Āzijas un Klusā okeāna reģiona jautājumu darba grupu (COASI), kas tika iecelta par konsultatīvo komiteju. Eiropas Parlaments tika regulāri informēts visā sarunu laikā. Augstā pārstāve un Komisija uzskata, ka Padomes sarunu norādēs noteiktie mērķi ir sasniegti un stratēģiskās partnerības nolīguma projektu var iesniegt parakstīšanai un provizoriskai piemērošanai. Šis priekšlikums ir juridisks instruments, ar ko atļauj parakstīt un provizoriski piemērot nolīgumu. 2. NOLĪGUMA MĒRĶIS UN SATURS ES un Japānas visaptverošajai politiskajai, ekonomiskajai un nozaru sadarbībai ir sena vēsture, kas ir laika gaitā pilnveidota. ES ar Japānu izveidoja stratēģisko partnerību 2001. gadā, vadoties pēc kopīgajām pamatvērtībām. Stratēģiskās partnerības nolīgums ir pirmais jebkad noslēgtais divpusējais pamatnolīgums starp ES un Japānu. Nolīgums lielā mērā stiprina vispārējo partnerību, veicinot politisku un nozaru sadarbību un kopīgus pasākumus attiecībā uz jautājumiem, kas skar kopīgas intereses, tostarp reģionāla un pasaules mēroga problēmām. Nolīgums nodrošinās ilgtermiņa tiesisko pamatu, lai veicinātu divpusēju sadarbību, kā arī sadarbību starptautiskās un reģionālās organizācijās un forumos. Tas palīdzēs veicināt kopīgo vērtību un principu, jo īpaši demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību, popularizēšanu. Šis nolīgums kalpos par platformu ciešākai sadarbībai un dialogam par plašu divpusēju, reģionālu un daudzpusēju jautājumu klāstu. Ar šo nolīgumu tiek stiprināta politiskā, ekonomiskā un nozaru sadarbība dažādās politikas jomās, kā, piemēram, klimata pārmaiņas, pētniecība un inovācijas, jūrlietas, izglītība, kultūra, migrācija, terorisma apkarošana un cīņa pret organizēto noziedzību un kibernoziedzību. Tas atkārtoti apliecina pušu apņemšanos nodrošināt starptautisko mieru un drošību, novēršot masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu un veicot pasākumus, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar nelikumīgu kājnieku ieroču un vieglo ieroču tirdzniecību. Ar to izveido Apvienoto komiteju, kuras mērķis ir koordinēt partnerību, ko izveido ar šo nolīgumu. Nolīgumā ir paredzēta iespēja apturēt tā piemērošanu, ja notiek būtisku nolīguma elementu, proti, cilvēktiesību klauzulas (nolīguma 2. panta 1. punkts) un ieroču neizplatīšanas klauzulas (nolīguma 5. panta 1. punkts) pārkāpums. Turklāt Puses ņem vērā, ka šādos gadījumos Puse var veikt citus attiecīgos pasākumus ārpus šā nolīguma saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Stratēģiskās partnerības nolīgums un ekonomisko partnerattiecību nolīgums ir radušies vienu un to pašu sarunu rezultātā, un starp tiem ir skaidra juridiska saikne. Sagaidāms, ka tie kopā sniegs reālus ieguvumus un iespējas ES un Japānas iedzīvotājiem. 3. IEROSINĀTĀ LĒMUMA JURIDISKAIS PAMATS 3.1. Materiālais juridiskais pamats

Tiesa ir nospriedusi, ka pasākumam, kuram vienlaikus ir vairāki mērķi vai vairākas sastāvdaļas, kas ir nesaraujami saistītas un kam attiecībā pret citām nav palīgrakstura, un kam tādēļ ir piemērojamas dažādas Līguma tiesību normas, izņēmuma kārtā ir jānorāda dažādi atbilstošie juridiskie pamati, ja vien procedūras, kuras paredzētas katram juridiskajam pamatam, nav savstarpēji nesaderīgas. Nolīgumā paredzētie mērķi un tajā ietvertie elementi ir i) Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomā un ii) ekonomiskās, finanšu un tehniskās sadarbības ar trešām valstīm jomā. Šie nolīguma aspekti ir nesaraujami saistīti un neviens nav pakārtots otram. Tādēļ ierosinātā lēmuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienību (LES) 37. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 212. pants. 3.2. Procesuālais juridiskais pamats LESD 218. panta 5. punktā ir paredzēta lēmuma pieņemšana, ar ko atļauj parakstīt un provizoriski piemērot nolīgumu pirms tā stāšanās spēkā. LESD 218. panta 8. punkta otrajā daļā ir noteikts, ka Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums, ja nolīgums attiecas uz jomu, kurā Savienības akta pieņemšanai nepieciešama vienprātība. KĀDP ir joma, kurā Savienības akta pieņemšanai nepieciešama vienprātība. 3.3. Secinājums Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam tādējādi vajadzētu būt Līguma par Eiropas Savienību (LES) 37. pantam, LESD 212. pantam saistībā ar LESD 218. panta 5. punktu un LESD 218. panta 8. punkta otro daļu. Papildu noteikumi juridiskā pamata nodrošināšanai nav nepieciešami. 4. CITI PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ELEMENTI Savienība un Japāna ir vienojušās par to, ka būtu abpusēji izdevīgi nodrošināt to, ka nolīgumu sāk īstenot pēc iespējas ātrāk pēc tā parakstīšanas. Tomēr, ņemot vērā juridiskos ierobežojumus Japānas pusē, nebija iespējams izmantot ES parasto formulējumu par provizorisko piemērošanu. Tā vietā Puses ir vienojušās par to, ka konkrēti nolīguma panti ir jāpiemēro “pirms tā spēkā stāšanās” un ka tiem “ir tāds pats juridiskais spēks kā gadījumā, ja starp Pusēm noslēgtais nolīgums būtu spēkā” (skat. nolīguma 47. panta 2. un 3. punktu). Deklarācija, kura Eiropas Savienībai ir jāpievieno nolīgumam tā parakstīšanas brīdī, precizēs to, ka to daļu, kuras tiks piemērotas līdz spēkā stāšanās brīdim, juridiskais spēks ir jāinterpretē tādā veidā, kas ir saskanīgs ar Vīnes Konvencijas par starptautisko līgumu tiesībām 25. pantu “Provizoriska piemērošana”.

5. IEROSINĀTĀ LĒMUMA NEPIECIEŠAMĪBA LESD 216. pantā ir paredzēts, ka Savienība var slēgt nolīgumu ar vienu vai vairākām trešām valstīm, ja tas paredzēts Līgumos vai ja i) tas ir nepieciešams, lai saskaņā ar Savienības politiku sasniegtu kādu no Līgumos izvirzītajiem mērķiem, ii) tas ir noteikts saistošā Savienības tiesību aktā, iii) tas varētu ietekmēt kopējos noteikumus vai mainīt to saturu. Līgumos, proti, LES 37. pantā un LESD 212. pantā, ir paredzēta tādu stratēģiskās partnerības nolīgumu kā šis nolīgums slēgšana. Turklāt, stratēģiskās partnerības nolīguma noslēgšana ir nepieciešama, lai sasniegtu Līgumos noteiktos mērķus saistībā ar KĀDP un ekonomisko, finanšu un tehnisko sadarbību ar trešām valstīm. Tie ietver mērķus šādās jomās: cilvēktiesības, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana, cīņa pret terorismu, cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību, migrācija, vide, enerģētika, klimata pārmaiņas, transports, nodarbinātība un sociālās lietas, izglītība un lauksaimniecība. Stratēģiskās partnerības nolīgums veido partnerattiecības un sadarbību stratēģiskā līmenī. Nolīgums ir vispirms jāparaksta, pēc tam tas tiks noslēgts Savienības vārdā. 2018/0121 (NLE) Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. panta 1. punktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo priekšlikumu, tā kā: 1)Padome 2012. gada 29. novembrī pilnvaroja Eiropas Komisiju un Savienības Augsto pārstāvi sākt sarunas ar Japānu par pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu. 2)Sarunas veiksmīgi noslēdzās 2018. gada aprīlī.

3)Nolīguma mērķis ir ciešāka sadarbība un dialogs par plašu divpusēju, reģionālu un daudzpusēju jautājumu klāstu. 4)Tādēļ nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. 5)Ņemot vērā to, ka ir svarīgi nolīguma īstenošanu sākt cik vien ātri iespējams pēc parakstīšanas, konkrētas nolīguma daļas būtu jāpiemēro provizoriski. 6)Deklarācija, kas Eiropas Savienībai ir jāpievieno nolīgumam tā parakstīšanas brīdī, precizēs to, ka nolīguma 47. panta 3. punkts ir jāinterpretē tādā veidā, kas ir saskanīgs ar Vīnes Konvencijas par starptautisko līgumu tiesībām 25. pantu “Provizoriska piemērošana”, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants 1.Ar šo Eiropas Savienības vārdā apstiprina Stratēģiskās partnerības nolīguma starp Eiropas savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses, parakstīšanu, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu. 2.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants 1. Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Eiropas Savienības deklarācija par nolīguma 47. panta 3. punktu. 2. Eiropas Savienības deklarācijas par nolīguma 47. panta 3. punktu teksts ir pievienots šim lēmumam. 3. pants Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, kas piešķir nolīguma sarunvedēja norādītajai personai vai personām visas pilnvaras parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu. 4. pants 1. Saskaņā ar nolīguma 47. pantu un ņemot vērā tajā noteiktos paziņojumus, pirms nolīguma starp Savienību un Japānu spēkā stāšanās šādus tā pantus piemēro provizoriski: 1., 2., 3., 4. pants, 5. panta 1. punkts, 11., 12., 13., 14. pants, 15. pants (izņemot 2. punkta b) apakšpunktu), 16., 17., 18. pants, 20.–31. pants, 37. pants, 38. panta 1. punkts, 39.–41. pants, 42. pants (izņemot 2. punkta c) apakšpunktu), 43.–47. pants, 48. panta 3. punkts, 49.–51. pants. 2. Datumu, no kura provizoriski piemēros šā panta 1. punkta otrajā daļā minētos nolīguma pantus, Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 5. pants Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas. Briselē,