LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA  
Briselē, 31.5.2010 
SEC(2010) 663 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
priekšlikumam  
EIROPAS PARLAMENTA un PADOMES REGULAI, ar kuru īsteno Apvienoto N āciju 
Organizācijas Šaujamiero ču protokola 10. pantu un izveido eksporta at ļauju, importa 
un tranzīta pasākumus šaujamiero čiem, to deta ļām un sast āvdaļām un mun īcijai 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
{COM (2010) 273} 
{SEC(2010) 662} 
*** 
LV 2   LV 1. IEVADS  
1.1. Priekšvēsture 
Rīcības plānā par to, k ā īstenot H āgas programmu br īvības, droš ības un tiesiskuma 
stiprināšanai Eiropas Savien ībā, starp darb ībām1 ir minēts priekšlikums Eiropas Kopienas2 
vārdā noslēgt Apvienoto N āciju Organiz ācijas Protokolu par šaujamiero ču, to deta ļu, 
sastāvdaļu un mun īcijas neleg ālās izgatavošanas un apri tes apkarošanu (turpm āk – ANO 
Šaujamiero ču protokols jeb UNFP )3, kas pievienots Konvenc ijai pret transnacion ālo 
organizēto noziedz ību. Nesen Stokholmas programm ā "Atvērta un droša Eiropa pilso ņu un 
viņu aizsardz ības labā"4 ieroču nelikum īga tirdzniec ība ir min ēta kā viena no nelikum īgām 
darbībām, kas joproj ām apdraud ES iekš ējo drošību, un programm ā tiek atkārtoti apliecin āts, 
ka Savien ībai arī turpmāk būtu jāsekmē konvenciju (un to protokolu) ratifik ācija, jo īpaši 
attiecībā uz tām konvencij ām, kas ir izstr ādātas ANO pasp ārnē.  
Komisijas 2005. gada 18. j ūlija Paziņojumā par lielākas drošības garant ēšanas pas ākumiem  
attiecībā uz sprāgstvielām, detonatoriem, bumbu izgatavošanas ier īcēm un šaujamiero čiem5 
sabiedrība tika inform ēta, ka ir nepieciešams visp ārējās transpon ēšanas ietvaros īstenot UNFP  
10. pantu (turpm āk – 10. pants)6, bet galīgais mērķis – Savien ības vārdā noslēgt (ratific ēt) 
UNFP  – ir viens no galvenajiem Komisijas pašreiz ējās politikas m ērķiem šaujamiero ču jomā. 
Ar priekšlikumu, kuram ir pi evienots šis ietekmes nov ērtējums, tiktu pabeigts šis darbs. 
Protokola 10. pant ā līgumslēdzējām pusēm tiek pras īts izveidot/uzlabot proced ūras vai 
sistēmas, lai veiktu efekt īvu kontroli p ār šaujamiero ču, to deta ļu un sastāvdaļu un attiec īgās 
munīcijas eksportu, importu un tranz ītu. 
Komisija saska ņā ar EK l īguma 95. pantu (iekš ējais tirgus) un 133. pantu (kop ējā 
tirdzniecības politika7, kas ir Savien ības ekskluz īvā kompetence un kuras jom ā ietilpst 
10. panta noteikumi)8 Eiropas Kopienas9 vārdā veda sarunas par UNFP  un to parakst īja. 
Savienība vēl nav nosl ēgusi UNFP , tās ir ES starptautisk ās saistības un ir saska ņā ar 
pašreizējo ES politiku attiec ībā uz pasākumiem, kuru m ērķis ir samazin āt kājnieku iero ču 
ražošanu un izplat īšanu visā pasaulē. 
                                                 
1 OV C 198, 12.8.2005. 4.2. punkts, Starptautisk ā tiesiskā kārtība (o), 20. lpp. 
2 Ja tiek dota v ēsturiska atsauce uz "Eiropas Kopienu", j āpatur prātā, ka 2009. gada 1. decembr ī, stājoties 
spēkā Lisabonas l īgumam, saska ņā ar Līguma par Eiropas Savien ību/LES (OV C115, 9.5.2008., 
13. lpp.) 1. panta trešo da ļu Eiropas Savien ība aizstāja un nomain īja Eiropas Kopienu. 
3 http://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.a spx?src=TREATY&mtdsg_no=XVIII-12-
c&chapter=18&lang=en   
4 ES Padomes dokuments 17024/09, CO EUR-PREP 3 JAI 896 POLGEN 229, 2.12. 2009. 
5 COM (2005) 329 gal īgā redakcija. 
6 Š ā darba ietvaros tika atjaunin āta Direktīva 91/477/EEK par iero ču iegādes un glab āšanas kontroli ES, 
kurā grozījumi izdar īti ar Direkt īvu 2008/51/EK, piev ēršoties cit ām UNFP  daļām no iekš ējā tirgus 
perspektīvas. 
7 Saska ņā ar LESD 207. pantu kop ējas tirdzniec ības politikas pamat ā ir vienādi principi, jo īpaši attiec ībā 
uz pārmaiņām tarifu likm ēs, uz tarifu un tirdzniec ības nolīgumu slēgšanu, (..) uz liberaliz ācijas 
pasākumu, eksporta politikas un tirdzniec ības aizsardz ības pasākumu vien ādošanu, tostarp to pas ākumu, 
ko veic dempinga vai subs īdiju gadījumā..". 
8 Tagad attiec īgi Līguma par Eiropas Savien ības darbību/LESD 114. un 207. pants (OV C 115, 9.5.2008.) 
9 Padomes 2001. gada 16. oktobra L ēmums 2001/748/EK. Eiropas Kopienu OV, L 280, 24.10.2001.) 
LV 3   LV LESD 3. un 207. pants rada satv aru priekšlikumam, kuru b ūtu jāpiemēro vienīgi civili 
lietojamiem (nevis milit āriem mērķiem paredz ētiem) šaujamiero čiem (to deta ļām un 
sastāvdaļām un mun īcijai). 
1.2. Apspriešan ās un speci ālās zināšanas 
Apspriešan ās ar ieinteres ētajām personām ietvēra aptaujas, uzaicin ājumus uz san āksmēm, kas 
bija adres ēti visām ES dal ībvalstīm un ieinteres ētām privātām pusēm (ražotāju apvien ībām, 
personām, kas nodarbojas ar iero ču pārdošanu civilam lietojumam, medniekiem, 
kolekcion āriem, pētniecības iestādēm, u.c.), īpašas e-pasta adreses izveidi ( JLS-
FIREARMS@ec.europa.eu ), ārēju pētījumu ietekmes nov ērtējuma vajadz ībām10 un Komisijas 
starpdienestu grupu. 
2. POLITISKAIS KONTEKSTS  
2.1. 10. pants 
Apvienoto N āciju Organiz ācijas UNFP  rokasgrāmatā norādīts, ka protokols pieprasa  (ar 
imperatīvām normām), lai dal ībvalstis izveidotu sist ēmu, ar kuru nodrošin ātu, ka 
šaujamiero či netiek eksport ēti uz vai caur valst īm, kas nav at ļāvušas pārsūtīšanu; nodrošin āt, 
ka legālam importam un eksportam izmantoto dokumentu  saturs ir pietiekams, lai uz to var ētu 
balstīt apsūdzību nelegālā apritē; un stiprina ar impor ta un eksporta sist ēmām saistīto 
atbildību un droš ību, tādējādi uzlabojot p ārsūtīšanu pārbaudi un nodrošinot lab āku 
tiesībaizsardz ību. UNFP 10. pants ar ī atļauj (ar dispozitīvām normām) pieņemt vienk āršotas 
procedūras attiec ībā uz pārbaudāmiem likum īgiem nolūkiem , piemēram, atpūtas pasākums, 
remonts, izst āde.  
Komisijas likumdošanas iniciat īva būtu vērsta vienīgi uz tirdzniec ību/pārsūtīšanu trešām 
valstīm. Tirdzniec ība/pārsūtīšana Kopienas iekšien ē ir izslēgta no piem ērošanas jomas.  
2.2. Šaujamiero ču definīcija 
UNFP  nav noteikta atš ķirība starp šaujamiero čiem, kas paredz ēti civilam lietojumam un 
militāram lietojumam. Ietekmes nov ērtējums attiecas vien īgi uz šaujamiero čiem, kas 
paredzēti civilam lietojumam . Tādējādi ietekmes nov ērtējums ir par attiec īgiem kodiem 
kombinētajā nomenklat ūrā un par kategorij ām B, C un D, k ā minēts Direktīvas 91/477/EK I 
pielikuma II da ļā.  
2.3. Importa/eksporta apjoms11 
Civilam lietojumam paredz ētie šaujamiero či, to detaļas un sast āvdaļas un mun īcija uz treš ām 
valstīm un no t ām 2007. gad ā12 
                                                 
10 Ernst and Young/Regioplan . 
11 Šie dati ir ieg ūti no Kombin ētās nomenklat ūras datu kopuma  Eurostat  datubāzē. 
12 Regioplan Policy Research  2008. gad ā veiktā analīze par datiem, kas ieg ūti no Kombin ētās 
nomenklat ūras datu kopuma Eurostat datubāzē. Citas sīki izstrādātas tabulas par šaujamiero čiem, kas 
paredzēti atpūtas nolūkiem, revolveriem un pistol ēm, munīciju, kā arī detaļām un sast āvdaļām, ir 
iekļautas Ietekmes nov ērtējumā. 
LV 4   LV  Eksporta 
apjoms  Eksporta 
vērtība Importa 
apjoms  Importa 
vērtība 
ES-27  10 359 214  € 693 877 545  2 789 587  € 221 552 424 
3. PROBLĒMAS NOTEIKŠANA  
3.1. Status quo  
Valstu ties ību aktos nav piln ībā ievēroti 10. panta noteikumi. Ne vis ās dalībvalstīs pastāv 
prasības par importa licenc ēm, tranzīta pasākumi un vienk āršotas proced ūras.  
3.2. Juridiskie aspekti saist ībā ar UNFP  
Savienībai būtu jāizpilda starptautisk ās saistības, kas izriet no UNFP  parakstīšanas, un 
protokols j ānoslēdz. Vēl nav pan ākts saskan īgums, kāds kopējās tirdzniec ības politikas 
ietvaros nepieciešams civilam lietojumam paredz ēto šaujamiero ču eksporta jom ā. Komisijai ir 
pienākums transpon ēt Savienības tiesību aktos noteikumus, kas ir Savien ības (iepriekš 
Kopienas) ekskluz īvā kompetenc ē. 
3.3. Ar drošību saistītas probl ēmas 
Šaujamiero ču nelegālas aprites apkarošanai ir b ūtiska nozīme cīņā pret droš ības trūkumu un 
noziedzību. Profilaktiskie pas ākumi ietver šaujamiero ču likumīgas pārsūtīšanas uzraudz ību, 
pārbaužu pastiprin āšanu un sadarb ības uzlabošanu starp ES dal ībvalstu valsts iest ādēm. 
Būtisks profilaktiskais m ērķis ir šaujamiero ču izsekošanas – no izgatavot āja līdz pēdējam 
likumīgajam pirc ējam – uzlabošana. Liel ākā daļa nelegālajā tirgū nonākušo (vai nelikum īgās 
darbībās izmantoto) šaujamiero ču sākotnēji ir bijuši leg ālajā tirgū. Protokola 10. panta 
īstenošana ir viens no veidiem, k ā panākt minēto mērķi, ko vēlas starptautisk ā sabiedrība. 
Noziegumi, kas saist īti ar šaujamiero čiem, sabiedr ībai sagādā nopietnas probl ēmas. Tāpat 
sabiedrība ir noraiz ējusies par likum īgi piederošu šaujamiero ču nelikum īgu izmantošanu, k ā 
tas bija nesenajos tra ģiskajos notikumos, kuros tika zaud ētas cilvēku dzīvības. 
3.4. Ekonomikas probl ēmas 
Dalībvalstīs ir atšķirīgas šaujamiero ču eksporta un importa proced ūras. ANO ir uzsv ērusi, ka 
ir būtiski, lai past āvētu standartiz ētas proced ūras un dokumenti, kas varētu arī palielināt 
drošību, kā prasīts 10. panta 5. punkt ā, un samazin āt izmaksas13. Jāņem vērā arī ar noziedz ību 
saistītās izmaksas neatkar īgi no tā, vai tās var izteikt naudas izteiksm ē vai ne – 
tiesībaizsardz ība, apdrošin āšana, vesel ības aprūpe, savainojumi, dz īvības zaudēšana, darba 
iespēju samazin āšanās augstas noziedz ības apvidos, noziedz ības emocion ālā un fizisk ā 
ietekme. 
3.5. Problēmas un tās pamatā esošo dzinu ļu/cēloņu noteikšana 
Vispārīgās problēmas: 
                                                 
13 Legislative guide for the implementation of the UNFP , 4. nodaļa, 441. lpp. 103D. punkts. 
LV 5   LV • Savienība vēl nav izpild ījusi savas starptautisk ās saistības attiecībā uz 10. pantu. 
• Savienība vēl nav īstenojusi kop ējo tirdzniec ības politiku attiec ībā uz vienotu principu 
izveidi eksporta, importa un tranz īta jomā. 
• Ar eksportu, importu un tranz ītu saistītie drošības riski.  
Īpašās problēmas: 
• Novirze no leg ālā tirgus.  
• Nepietiekama dal ībvalstu sadarb ība šaujamiero ču izsekošanas jom ā. 
• Nevienlīdzība starp uz ņēmumiem, kas darbojas daž ādās dalībvalstīs.  
• Ar noziedz ību saistītās izmaksas. 
3.6. Subsidiarit āte 
Savienības ekskluz īvās kompetences d ēļ 10. panta gad ījumā nepiemēro subsidiarit ātes 
principu.  
4. MĒRĶU NOTEIKŠANA  
Vispārējie mērķi: 
• Izpildīt Savienības starptautisk ās saistības attiecībā uz 10. panta īstenošanu. 
• Panākt, ka tiek īstenota kop ējā tirdzniec ības politika, kas ir Savien ības ekskluz īvā 
kompetenc ē. 
• Dot ieguld ījumu droš ības uzlabošan ā. 
Konkrētie mērķi: 
• Panākt, ka visu dal ībvalstu pieeja 10. pantam balst ās uz vienotiem principiem. 
• Ierobežot (iesp ējamo) novirzi no leg ālā tirgus un nodrošin āt izsekošanu. 
• Dot ieguld ījumu ES uz ņēmumu nevienl īdzības novēršanā attiecībā uz eksporta, importa un 
tranzīta procedūrām. 
Darbības mērķi: 
• Nodrošināt efektīvu un drošu eksporta–importa rež īmu. 
• Nodrošināt efektīvu un drošu tranz ītu. 
• Panākt noteiktu saska ņotības līmeni vismaz āk apgrūtinošā veidā. 
Attiecībā uz drošību novirzes ierobežošana  un izsekošanas nodrošin āšana ir UNFP  kopējie 
mērķi.  
LV 6   LV 5. POLITIKAS RISIN ĀJUMU IZSTR ĀDE 
1. risinājums. ES neveic nek ādu darb ību (status quo).  Konstatētajām problēmām 
nepievērstos, 10. pants netiktu īstenots un UNFP  netiktu nosl ēgts (ratific ēts). Savien ība 
neievērotu savas politisk ās un starptautisk ās saistības. 2. risinājums. Regul ējums, kur ā 
galvenā uzmanība pievērsta efektivit ātei, lai pan āktu optim ālu drošību. Stingras, 
efektīvas sistēmas izveide. Tiktu īstenotas vien īgi 10. panta imperat īvās normas (bez 
vienkāršotām proced ūrām). 3. risinājums. Regul ējums, kur ā galvenā uzmanība pievērsta 
efektivitātei attiecībā uz privātām pusēm. Prioritāte tiek dota sist ēmas efektivit ātei nolūkā 
līdz minimumam samazin āt slogu priv ātām pusēm. Tiktu pie ļautas dispozit īvas normas par 
vienkāršotām proced ūrām. 4. risinājums. Regul ējums, kur ā galvenā uzmanība pievērsta 
efektivitātei attiec ībā uz valstu iest ādēm. Galvenā uzmanība tiktu piev ērsta sistēmas 
efektivitātei nolūkā līdz minimumam samazin āt slogu valsts iest ādēm. 
6. POLITIKAS RISIN ĀJUMU SAL ĪDZINOŠS NOV ĒRTĒJUMS  
. 
 Novērtēšanas krit ēriji14 1. politik
as 
risinājums 2. politik
as 
risinājums 3. politik
as 
risinājums 4. politik
as 
risinājums 
Izpildīt Savien ības starptautisk ās 
saistības attiec ībā uz UNFP  
10. panta īstenošanu.  0 √√ √√ √√ 
Panākt, ka tiek īstenota kop ējā 
tirdzniecības politika, kas ir 
Savienības ekskluz īvā kompetenc ē, 
attiecībā uz civilam lietojumam 
paredzēto šaujamiero ču eksporta, 
importa un tranz īta pasākumiem.  0 √√ √√ √√ Nozīmība 
Dot ieguld ījumu droš ības 
uzlabošan ā attiecībā uz civilam 
lietojumam paredz ētiem 
šaujamiero čiem. 0 √√ √ √ 
Īstenojam ība  Transpon ēšanas grūtības/ riski  Nav - - 0 
Sociālā 
ietekme/ 
ietekme uz drošību
 Ietekme uz noziedz ību, terorismu un 
drošību 0 √√ √ √ 
                                                 
14 Politikas risin ājumi ir nov ērtēti šādā skalā: pozitīvāka (√√), pozitīva (√), neitrāla (0) un negat īva (-) vai 
negatīvāka ietekme (- -) attiec ībā uz katru nov ērtējuma krit ēriju. Daži risin ājumi varētu ietvert 
kompromisus, un t ādējādi tiem var ētu būt gan pozit īva, gan negat īva ietekme attiec ībā uz novērtējuma 
kritēriju. Šeit izmantot ā tīrās ietekmes defin īcija nozīmē pozitīvā ietekme m īnus negat īvā ietekme. 
LV 7   LV Ekonomisk ā 
ietekme  Finansiālās un administrat īvās 
izmaksas  0 -- - - 
 Ietekme uz konkur ētspēju, 
tirdzniecību un ieguld ījumu 
plūsmām 0 - √ - 
 
6.1. Apspriešan ās ar ieinteres ētām person ām novērtējums 
Dalībvalstis un NVO uzskata, ka 10. pants ir lietder īgs, lai nov ērstu šaujamiero ču novirzi no 
legālā tirgus. Priv ātās puses apgalvo, ka dal ībvalstu ties ību akti ir pietiekami stingri un 
10. panta īstenošanai b ūtu negatīva ietekme uz MVU. Bažas tika paustas attiec ībā uz tranzīta 
pasākumiem. Vair ākkārtēju sūtījumu licences un pieteikuma apstr ādes maksim ālā termiņa 
noteikšanu priv ātās puses un NVO uzskat īja par priekšroc ību. Privātās ieinteres ētās personas 
izteicās par labu vienk āršotām proced ūrām īslaicīgam importam/eksportam. Dažas 
dalībvalstis v ēlētos, lai vienk āršotas proced ūras tiktu attiecin ātas vienīgi uz medniekiem un 
sporta šāvējiem. 
7. VĒLAMAIS POLITIKAS RISIN ĀJUMS  
Vēlamā politikas risin ājuma izvēle pamatojas uz noteikto politikas risin ājumu nov ērtējumu un 
apspriešanos ar ieinteres ētajām personām no priv ātā un valsts sektora.  
Galvenā ES 
iesaistes joma  Vēlamā politikas risin ājuma galven ās iezīmes 
Regula, ar kuru vis ā ES īsteno UNFP  10. panta 
imperatīvās normas 
Pilnvarojumu 
joma  Vienkāršotas proced ūras (dispozit īvās normas) 
īslaicīgam importam/eksportam p ārbaudāmos 
likumīgos nolūkos, piem ēram, med ībām, sporta 
šaušanai, nov ērtēšanai, izst ādēm un remontam 
Privātām pusēm jāiegūst "paziņojums par 
iebildumu neesam ību" no tranz īta valsts un tas 
jāiesniedz eksport ētājai valstij 
Atvērtas licences izmantošana vair ākiem 
sūtījumiem Atļauju 
pieprasīšanas 
nosacījumi  
Piekrišanas klus ējot izmantošana attiec ībā uz 
tranzīta prasībām 
Dalībvalstis iece ļ ierēdni/nodaļu/departamentu 
darbam ar at ļaujas proced ūrām  Atļauju 
apstrādes 
nosacījumi  
Licencēšanas procesa termi ņa ierobežošana  
LV 8   LV Galvenā ES 
iesaistes joma  Vēlamā politikas risin ājuma galven ās iezīmes 
Var ieviest elektroniskos dokumentus 
Dokumentus var standartiz ēt 
7.1. Vēlamā risinājuma nov ērtējums 
Nozīmīgums / sasniedzamie m ērķi: ES starptautisk ās saistības; saskan īgs ES tirdzniec ības 
režīms; dalībvalstu cieš āka sadarb ība; kop īga tirdzniec ības politika šaj ā jomā; 
eksporta/importa stingr āka kontrole; maz āk iespēju novirz ēm. Īstenojam ība: Imperatīvo 
normu dēļ dažām dalībvalstīm varētu būt nepieciešams piel āgot savu darba organiz āciju. 
Sociālā ietekme / ietekme uz droš ību: Imperatīvajām normām ir pozit īva ietekme uz 
drošību, jo tiktu samazin āts novirzes no leg ālā tirgus risks. Piekrišana klus ējot nedaudz 
mazinātu šo pozit īvo ietekmi. Paredzams, ka ar v ēlamo risin ājumu tiks palielin āta valstu 
iekšējā drošība un pilso ņu drošība ES un treš ās valstīs. Administrat īvais slogs un finanšu 
izmaksas.  imperatīvās prasības var rad īt administrat īvas izmaksas uz ņēmumiem, kuras 
mīkstina dispozit īvās normas un citi ierosin ātie pasākumi, piem ēram, piekrišana klus ējot, 
atļaujas vair ākiem sūtījumiem, piepras ījumu apstr ādes maksim ālā termiņa noteikšana. 
Piekrišana klus ējot neitraliz ētu kavēšanās risku tranz īta gadījumā. Tiek paredz ēta neliela 
negatīva ietekme uz dal ībvalstu valsts iest ādēm, kuras v ēl nepiemēro imperat īvās normas. 
Ietekme uz konkur ētspēju, tirdzniec ību un ieguld ījumu plūsmām. Vienotu noteikumu 
īstenošanai var b ūt pozitīva ietekme, pateicoties tam, ka tiek samazin āts atšķirīgu noteikumu 
skaits, kādi pašlaik past āv dalībvalstīs un kas potenci āli kropļo konkurenci. T āpat pozitīva 
ietekme var b ūt vienkāršotām proced ūrām. Ietekme uz treš ām valstīm. Pozitīvu ietekmi 
drošības jomā var gaid īt arī attiecībā uz trešām valstīm. Drošība ir priekšnoteikums 
ekonomikas un soci ālajai attīstībai. 
8. VĒLAMĀ POLITIKAS RISIN ĀJUMA FINANŠU UN ADMINISTRAT ĪVO IZMAKSU 
NOVĒRTĒJUMS  
Novērtējums balst ās uz (ierobežotiem) datiem, kas ir pieejami valsts iest ādēm un priv ātām 
pusēm, kā arī uz rādītājiem, kas ir ieg ūti no EUROSTAT  datubāzes. 
A. Pašreiz ējais stāvoklis  
I. Licenču skaita apl ēse 
Pamatojoties uz a) dal ībvalstīs izsniegtaj ām licencēm, no kur ām tika ieg ūti dati (aptuveni 
14 000) , b) importa un eksporta apjomu šajās dalībvalstīs (5 806 736) un c)  importa un 
eksporta apjomu vis ā ES= 13 148 80115, un pieņemot, ka 16 p ārējās dalībvalstīs ir līdzīgas 
licencēšanas proced ūras, licenču kopējais skaits  27 dalībvalstīs būtu aptuveni 35 000 (14 000 
x 2,5). 
                                                 
15 Ņemot vērā to, ka dal ībvalstis, kuras apspriešan ās ietvaros sniedza atbildes, veido vair āk nekā 40 % no 
kopējā importa un eksporta. 
LV 9   LV Tādēļ tiek lēsts, ka licen ču skaits gad ā varētu pieaugt l īdz 25/30 000 , šo skaitli netieši 
apstiprina k āda privātā puse, kas min ēja 15/20 000 eksporta licences un 5000 importa licences 
gadā.  
II. Uzņēmumu pašreiz ējo izmaksu apl ēses 
Pieteikuma sagatavošana aiz ņem vienu l īdz četras cilvēkstundas, t.i., vidēji divas stundas . Ja 
tiek izmantots standarta tarifs 50 euro stund ā, kopējais administrat īvais slogs ir 100 euro par 
licenci. Uz ņēmumu pašreiz ējo administrat īvo izmaksu apl ēse ir robež ās no EUR 2 500 000  
līdz EUR 3 000 000 gad ā. 
III. Dalībvalstu valsts iest āžu pašreiz ējo izmaksu apl ēses 
Neviena no aptauj ātajām iestādēm nevarēja uzrādīt aplēses par nepieciešamo jaudu, kas 
izteikta cilv ēkstundās uz licenci, jo š ādu datu nebija. 
B. Situācija nākotnē 
• Vēlamā politikas risin ājuma ietekmes apl ēse 
Aplēses, pamatojoties uz kop ējo noteikumu piem ērošanas laiku, ir no piec ām līdz desmit 
stundām, atkarībā no tranz īta valstu iesaistes, kas atbilst 250 l īdz 500 euro lielam 
administrat īvajam slogam, r ēķinot uz vienu licenci. 
• Imperatīvo normu īstenošanas ietekme uz dal ībvalstīm 
Lielākais vairums dal ībvalstu uzskat īja, ka struktur ālo administrat īvo izmaksu ietekme b ūs 
neliela.  
• Dispozitīvo normu un citu m īkstinošo pas ākumu ietekmes apl ēse  
Dispozitīvo normu un citu papildu pas ākumu īstenošana mazin ātu finanšu un administrat īvās 
izmaksas, k ā redzams no apl ēsēm turpmāk. 
• Vēlamā politikas risin ājuma  kopējo izmaksu apl ēse uzņēmumiem  
Šķiet, ka tranz īts attiecas vien īgi uz 10 % s ūtījumu; izmantojot standartiz ētus vai 
elektroniskus dokumentus un atv ērtas licences vair ākkārtējiem sūtījumiem izsniegto licen ču 
skaits samazin ātos par aptuveni 30 %16. Tādējādi vēlamā politikas risin ājuma kop ējās 
izmaksas b ūtu robežās no EUR 3 850 000 l īdz EUR 4 620 000 gad ā. 
• Vēlamā politikas risin ājuma kop ējo izmaksu apl ēse valsts iest ādēm 
Katrs politikas risin ājums ietvertu vair ākas vienreiz ējās izmaksas (jaun ās regulas īstenošana, 
iepazīšanās ar jaunajiem noteikumiem, darbinieku apm ācība). Liel ākā daļa dalībvalstu 
pārstāvju, ar kuriem apspried ās, uzskatīja, ka netiktu rad ītas nekāda tūlītēja vai ilgtermi ņa 
ietekme uz budžetu. 
                                                 
16 Piesardz īgas aplēses, kurās ir ņemtas vērā ES privātā sektora ieinteres ēto personu piez īmes, kurās tika 
apgalvots, ka kop ējais licenču skaits ir t āds pats kā sūtījumu skaits. 
LV 10   LV C. Pašreiz ējās un turpm ākās situācijas salīdzinājums attiec ībā uz uzņēmumiem un 
valsts iest ādēm aplēstajām izmaks ām  
Pamatojoties uz min ētajām aplēsēm, vēlamā politikas risin ājuma rad ītais administrat īvo 
izmaksu pieaugums visiem ES uz ņēmumiem b ūtu robežās no EUR 1 350 00017 līdz 
EUR 1 620 000.  Tāpat, iespējams, pieaugtu finanšu izmaksas uz ņēmumiem, kas piel āgotos 
jaunajai regulai. Paredzams, ka izmaksas dal ībvalstu valsts iest ādēm palielin ātos pavisam 
nedaudz (ja visp ār palielinātos). 
Proporcionalit āte. Regula ir le ģislatīvais akts, kas ir ne pieciešams, lai risin ātu tirdzniec ības 
politikas jaut ājumus. Proporcionalit āti nodrošina, priekšlikumu attiecinot vien īgi uz UNFP 
10. panta imperat īvajām normām. Vēlamajā risinājumā tiek ņemti vērā dalībvalstu esošie 
tiesību akti, un tas nesniedzas t ālāk par to, kas ir  nepieciešams m ērķa sasniegšanai, iz ņemot 
tos pasākumus, kuru m ērķis ir, ja iesp ējams, piev ērsties priv ātā sektora ieinteres ēto personu 
izvirzītajiem probl ēmjautājumiem. 
9. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Pamatojoties uz noteiktu r ādītāju sarakstu, kura m ērķis ir novērtēt vēlamā risinājuma progresu 
un lietder ību galveno politikas m ērķu sasniegšan ā, uzraudz ība varētu ietvert (Komisijas un 
dalībvalstu) zi ņošanas pas ākumus. Komisija var ētu ziņot par īstenošanas st āvokli pēc pieciem 
gadiem. P ēc tam var ētu veikt pas ākumu visaptverošu nov ērtējumu. Sal īdzinot "g ūtos 
rezultātus" ar "m ērķiem", Komisija var ētu lemt, vai b ūtu jāiesniedz priekšlikumi groz ījumiem. 
                                                 
17 Šīs aplēses nozīmētu, ka finanšu un administrat īvo izmaksu pieaugums b ūtu tikai 0,19 % no kop ējās 
eksporta v ērtības 2007. gad ā.