Ziņojums par to, kā tiek īstenota un darbojas Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regula (ES) 2017/1004 par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (pārstrādāta redakcija)

Kopš DVS regulas stāšanās spēkā ir izveidotas sešas jaunas RKG. Divas no tām 2019. gadā apvienojās, tātad pašlaik ir piecas RKG: Baltijas jūras RKG; Atlantijas okeāna ziemeļu daļas, Ziemeļjūras un Ziemeļu Ledus okeāna austrumu daļas RKG; Vidusjūras un Melnās jūras RKG; Lielo pelaģisko sugu RKG; un Tāljūras zvejniecības RKG (KDDD 2. pielikums). Sociālekonomiskos jautājumus koordinē Viseiropas ekonomikas jautājumu plānošanas grupa (pan-European Planning Group on Economics, PGECON).

Saskaņā ar juridiskajiem pienākumiem visas dalībvalstis organizē koordinācijas sanāksmes valsts līmenī un ir iecēlušas valsts korespondentu, kurš ir atbildīgs par iekšējo koordināciju, par to, lai dati tiktu darīti pieejami galalietotājiem, kā arī par saziņu ar Komisiju. Stabils valstu korespondentu tīkls (Zivsaimniecības datu vākšanas ekspertu grupas apakšgrupas ietvaros) ir ievērojami sekmējis sadarbību starp Komisijas dienestiem un valstu administrācijām.

Dalībvalstis ir atbildīgas par datu vākšanu un glabāšanu, primāro datu kvalitāti un pilnīgumu, kā arī datu aizsardzību saskaņā ar juridiskajiem pienākumiem. Visās dalībvalstīs ir izveidota datu vākšanas, glabāšanas un pārvaldīšanas sistēma, un visas dalībvalstis ir iesniegušas valsts darba plānus (2017.–2019. gadam un 2020.–2021. gadam) apstiprināšanai Komisijā. Darba plānu īsteno viens vai vairāki zinātniskie institūti dalībvalstī, nereti tas ir atkarīgs no zvejniecības apmēra un daudzveidības.

Ar DVS regulu Komisija tiek pilnvarota pieņemt tādus Komisijas lēmumus par Savienības daudzgadu programmas izveidi datu vākšanas nolūkā (Savienības daudzgadu programma), kuros detalizēti būtu noteikti dalībvalstu datu vākšanas pienākumi. 2017.–2019. gada Savienības daudzgadu programma jau bija daļēji saskaņota ar DVS regulu; 2020.–2021. gada Savienības daudzgadu programma (kas sastāv no diviem Komisijas lēmumiem) ir pilnībā balstīta uz DVS regulu. Kopš 2014. gada Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) sniedz dalībvalstīm finansiālu atbalstu datu vākšanas darbībām.

II)Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kas ir Komisijas ekspertu grupa, kura sniedz ieteikumu par virkni jautājumu (tostarp par datu vākšanu, izmetumu politiku, resursu izmantošanu Vidusjūrā un flotu ekonomiku);

III)reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) zinātniskās komitejas saskaņā ar ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem un citas starptautiskas organizācijas.

Galalietotāji ir arī Komisijas dienesti (Kopīgais pētniecības centrs (JRC), Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD), piemēram, nolūkā veikt zvejniecības un akvakultūras ekonomisko analīzi. DVS ļauj izmantot datus plašam galalietotāju lokam. Galveno galalietotāju grupa ziņošanas perioda laikā nav sevišķi mainījusies, ir pievienojušies tikai daži jauni galalietotāji.

Galalietotāji saņem datus, izmantojot dalībvalstīm adresētus datu pieprasījumus (data calls) vai saskaņā ar ziņošanas pienākumiem (reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju gadījumā). 2017.–2019. gadā tika izpildīti 72 datu pieprasījumi un ziņošanas pienākumi (KDDD 3. pielikums).

1.4.Reģionālo datubāzu mitinātāji

Reģionālās datubāzes atvieglo galalietotāju darbu jūras baseinos. Datubāzes ļauj pārskatīt datu pilnīgumu un uzticamību, kā arī labot un samazināt datu kļūdas.

Pastāv vienota reģionālā datubāze attiecībā uz četriem jūras baseiniem Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (Baltijas jūra, Ziemeļjūra, Eiropas Savienības ziemeļrietumu un dienvidrietumu daļas ūdeņi). Reģionālo datubāzi Fishframe mitina ICES, kas glabā, pārvalda un izmanto šos datus. ICES izpilda datu pieprasījumus, izmantojot citu datubāzi (Intercatch) (KDDD 3. pielikums). Līdztekus ieteikumam par krājumiem šī datubāze ļauj ICES sagatavot un sniegt reģionālos pārskatus par zivsaimniecību un paraugu vākšanas modeļus komerciālajai zvejai. ICES mērķis ir integrēt abas datubāzes vienā reģionālā datubāzē un aplēšu sistēmā.

Attiecībā uz Vidusjūru un Melno jūru reģionālā datubāze nav izveidota, lai gan vairākkārt tika analizētas tās īstenošanas iespējas. Komisija turpina savus centienus ar mērķi identificēt šīs datubāzes mitinātāju.

JRC mitina ES mēroga datubāzi, kurā iekļauti zivsaimniecības un akvakultūras dati, tostarp publiski pieejami dati. JRC sagatavo datus par konkrētiem tematiem (piem., flotes līdzsvars, zvejas piepūles režīmi), atbalstot Komisijas dienestus un ZZTEK konsultatīvajā darbā, taču tos izmanto arī trešās puses savā pētniecības darbā. JRC atbalsta darbu DVS ietvaros, mitinot Datu nosūtīšanas uzraudzības instrumentu (Data Transmission Monitoring Tool) un DVS tīmekļa vietni.

1.5.Eiropas Komisija

Komisijai — papildus tam, ka tā īsteno savas tiesības ierosināt tiesību aktus, — ir vairākas lomas DVS ietvaros, lai nodrošinātu tās pareizu īstenošanu. Komisija apstiprina dalībvalstu darba plānus (laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam tika pieņemti 54 dalībvalstu darba plāni / grozījumi) un novērtē to īstenošanu, izskatot gada pārskatus (laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam tika izskatīti 77 gada pārskati), — pēc tam, kad tos izvērtējusi ZZTEK.

Komisija atbalsta dalībvalstis un RKG datu vākšanas pienākumu īstenošanā un uztur ciešu un regulāru saziņu, veicot apmeklējumus un organizējot sanāksmes (KDDD 4. pielikums).

Komisija arī periodiski pārbauda to, vai dalībvalstis izpilda EJZF finansējuma kritērijus, novērtējot dalībvalstu datu pārraides kvalitāti un uzticamību.

1.6.Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja

DVS regulā ir noteikts, ka ZZTEK ir zinātniskā struktūra, kas izvērtē dalībvalstu darba plānus un gada pārskatus, kā arī ar datiem saistītus jautājumus kopumā.

Lai nodrošinātu datu prasību zinātnisko kvalitāti, ar ZZTEK (KDDD 5. pielikums) tiek apspriesta arī Komisijas lēmumu izstrāde un pieņemšana (piem., Savienības daudzgadu programma, darba plānu un gada pārskatu veidnes) un datu kvalitātes jautājumi saistībā ar šiem lēmumiem.

1.7.Zivsaimniecības datu vākšanas ekspertu grupa un Zvejniecības un akvakultūras komiteja

Komisijas Zivsaimniecības datu vākšanas ekspertu grupai ir šādas apakšgrupas:

I)Valstu korespondentu grupa DVS īstenošanas koordinēšanai dalībvalstīs;

II)Sadarbības sanāksme RKG koordinēšanai jautājumos, kas pārsniedz jūras reģionu robežas;