[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 27.2.2008 COM(2008) 106 galīgā redakcija 2008/0047 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas (iesniegusi Komisija) {SEC(2008) 242}{SEC(2008) 243} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. IEVADS Savas attīstības sākumposmā internets un citas saziņas tehnoloģijas (turpmāk dokumentā „tiešsaistes tehnoloģijas” )[1] bija galvenokārt ekspertu un pētnieku saziņas rīks, bet nu to lieto mājās, skolās, uzņēmumos un valsts pārvaldes iestādēs gandrīz visā pasaulē. Tas ir noteicoša 20. gadsimta beigu un 21. gadsimta sākuma iezīme. Kopš Drošāka interneta rīcības plāna [2] sākšanas gan tehnoloģijas, gan to lietojuma veidi ir ievērojami mainījušies. Tehnoloģijas ir kļuvušas daudz pieejamākas, rīku un pakalpojumu attīstība ir ļāvusi rasties lietošanas veidiem, kas aptver plašāku sfēru un ir daudzveidīgāki, nekā tika paredzēts, izveidojot rīcības plānu, un bērni un jaunieši bieži ir pirmie, kas izmanto jaunās iespējas. Jaunās tehnoloģijas un lietojuma veidi sniedz lieliskas līdzdalības, radošuma un izpausmes iespējas visiem sabiedrības locekļiem. Bērni ir aktīvi tiešsaistes tehnoloģiju lietotāji un kļūst arvien aktīvāki. Saziņas un dalības iespējas tiešsaistes vidē var uzlabot daudzu jauniešu dzīves kvalitāti. Taču tas nozīmē arī to, ka viņiem ir jāizdara izvēle situācijās, kurās viņi citādi nenonāktu, bieži saistībā pašiem ar savu drošību. Bērnu aizsardzība pret kaitīgu saturu un darbībām tiešsaistē un cīņa ar nelegāla satura izplatīšanu pastāvīgi uztrauc politikas veidotājus un likumdevējus, nozares pārstāvjus un lietotājus, jo īpaši vecākus, aprūpētājus un pedagogus. Kaut gan bērni un jaunieši ir prasmīgi tiešsaistes tehnoloģiju lietotāji un gan apzinās riskus, gan zina, kā uz tiem reaģēt, viņi ne vienmēr ir pietiekami nobrieduši, lai spētu novērtēt situācijas, kurās nonāk, un savu lēmumu iespējamās sekas. Vienlaikus bērni reti stāsta par savu pieredzi tiešsaistē saviem vecākiem vai aprūpētājiem un vēršas pie viņiem pēc palīdzības tikai ārkārtējos gadījumos. Šie faktori rada grūtības par bērnu drošību atbildīgajām personām. Vislielāko risku bērniem saistībā ar tiešsaistes tehnoloģijām rada gadījumi, kad bērniem tiek nodarīts tiešs kaitējums kā seksuālās vardarbības upuriem un kad tas tiek dokumentēts fotoattēlos, video vai audio datnēs un pēc tam pārraidīts tiešsaistē (bērnu seksuālo izmantošanu atainojošs materiāls); gadījumi, kuros ar bērniem sazinās personas, kas vēlas iegūt bērnu uzticēšanos seksuālas uzmākšanās nolūkos; un gadījumi, kuros tie kļūst par iebiedēšanas upuriem kibertelpā. Kopš 1996. gada Eiropas Savienība ieņem vadošu lomu bērnu aizsardzībā tiešsaistē, un pēc tam īstenotās drošāka interneta programmas[3] ir bijušas būtiska iezīme Komisijas darbībai šajā jomā. Tās ir vienīgā visu Eiropas Savienību aptverošā ierosme bērnu aizsardzības tiešsaistē jautājumu risināšanai un aptver vairākus darbības virzienus, kas ir izrādījušies efektīvi. Ir izdevies panākt turpmāk minēto: - Eiropas informācijas tālruņu tīkls — kontaktpunkti, kuros sabiedrības locekļi var ziņot par nelegālu saturu; - Eiropas informētības palielināšanas tīkls un „Droša interneta diena”, kuras organizēšanu koordinē šis tīkls. Ik gadu arvien lielāks skaits valstu piedalās šajos pasākumos Eiropā un pasaulē; - informācija vecākiem par filtrēšanas programmatūru efektivitāti, kas pārbaudīta neatkarīgos testos; - atbalsts nozares pārstāvju uzsāktām pašregulācijas ierosmēm satura klasificēšanas un mobilo tālruņu jomā. Saskaņā ar drošāka interneta rīcības plāna galīgo novērtējumu Eiropas Savienība tiek uzskatīta par „ceļvedi, kas agrā attīstības posmā ir izvirzījusi nelegāla un kaitīga satura jautājumu internetā kā nopietnu un svarīgu globāla mēroga politisku jautājumu”[4]. Komisija turklāt pieņēma Paziņojumu par to, kā tiek īstenota Kopienas daudzgadu programma interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai[5] laikposmā no 2005. līdz 2006. gadam. Sagatavojot šo priekšlikumu, laikā no 2007. gada aprīļa līdz jūlijam norisinājās ietekmes novērtēšana, kā arī sabiedriskā apspriešanās tiešsaistē un mērķorientētas konsultācijas[6]. Visi šie pasākumi apstiprināja, ka veiktās darbības ir bijušas efektīvas, vienlaikus uzsverot vajadzību pielāgot tās jaunām vajadzībām. Proti, bērnu aizsardzība tiešsaistes vidē joprojām ir liela problēma, un šo problēmu vēl vairāk pastiprina jaunu tehnoloģiju un pakalpojumu attīstība, kā rezultātā rodas jauni lietojuma veidi un riski, īpaši attiecībā uz bērniem. Jaunā programma veicinās sadarbību un pieredzes un vislabākās prakses apmaiņu visos līmeņos tādos jautājumos, kas saistīti ar bērnu drošību tiešsaistē, un tās nozīme šajā jomā varētu tikt paplašināta, tādējādi nodrošinot pievienoto vērtību Eiropai. Priekšlikumā pilnībā ņemtas vērā šīs idejas. Jaunās programmas darbības jomā nav paredzēts iekļaut jaunus tematus, tādus kā veselības jautājumi, tīkla drošība un datu aizsardzība, jo šie jautājumi jau ir iekļauti citās ES politikas un finansēšanas ierosmēs. Tomēr daudzas no šīm idejām ir ietvertas kā daļa no informētības palielināšanas pasākumiem, izdarot attiecīgas atsauces uz spēkā esošajiem instrumentiem. Programma ir iecerēta, lai ņemtu vērā gaidāmās, bet šobrīd nezināmās izmaiņas tiešsaistes vidē un to radīto apdraudējumu, kas kļūs arvien nozīmīgāks turpmākajos gados. Laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam izšķiroši svarīga būs spēja plānot atbilstošu rīcību bērnu aizsardzībai tiešsaistes vidē. 2. INTERNETA UN JAUNO TIEšSAISTES TEHNOLOģIJU DROšāKAS IZMANTOšANAS VEICINāšANA 2.1. Normatīvais konteksts Ar bērnu aizsardzību tiešsaistē saistītie jautājumi ir globāli un sarežģīti: ikviens var radīt saturu, ko citiem apskatīt, un ikviens visā pasaulē var tam piekļūt; bērnu seksuālo izmantošanu atainojošu materiālu var izgatavot vienā valstī, to izplata no resursdatoriem, kas atrodas citā valstī, bet materiālu var lejupielādēt visā pasaulē; turklāt ir zināms, ka ir dzimumnoziedznieki, kuri ceļo pāri valstu robežām, lai tiktos ar bērniem, ar kuriem pirms tam sastapušies tiešsaistē. No juridiskā viedokļa ir vispirms jānošķir nelegālais no kaitīgā , jo katram tipam ir vajadzīgas atšķirīgas metodes, stratēģija un instrumenti. Dažādās valstīs ir dažāda izpratne par to, kas ir nelegāls , tas ir dažādi definēts piemērojamajos valstu tiesību aktos, un tiesībsargājošās iestādes un citas valsts struktūras pret to izturas dažādi. Neraugoties uz daudzām kopīgām iezīmēm, dalībvalstu un trešo valstu, kur var tikt izveidots vai izvietots saturs, tiesību aktos ir būtiskas atšķirības detaļās. Kaitīgs saturs ir saturs, ko vecāki, skolotāji un citi pieaugušie uzskata par kaitīgu bērniem. Šāda satura definīcijas dažādās valstīs atšķiras, un var aptvert dažādas jomas — no pornogrāfijas un vardarbības līdz rasismam, ksenofobijai, naidu propagandējošiem rakstiem un mūzikai, vietnēm ar pašsakropļošanās, anoreksijas vai pašnāvības tematiku. Saskare ar kaitīgu saturu var radīt bērnam psiholoģisku traumu vai var pat tikt nodarīts fizisks kaitējums, ja bērns tiek rosināts nodarīt kaitējumu citiem bērniem vai sev. Dalībvalstīs ir atšķirīgs precizitātes līmenis (saskarei ar kailuma, seksuālu darbību, vardarbības atainojumu utt.) un viedoklis par to, cik nopietni tiek uztverta bērnu saskare ar iespējami kaitīgu saturu. Dažās valstīs ir tiesību normas, kas ierobežo kaitīga materiāla izplatīšanu tikai pieaugušajiem, taču starp dalībvalstu un trešo valstu tiesību aktiem pastāv arī manāmas atšķirības atsevišķās detaļās. Pastāv dažādi veidi, kā vērsties pret kaitīgu saturu , un tie jāizmanto kopā, lai palielinātu efektivitāti: tiesību normu īstenošana, pašregulācija, vecāku īstenota kontrole, sabiedrības informēšana un izglītošana u.c. Abās jomās satura un pakalpojumu nodrošinātāju primārā atbildība joprojām ir valstu tiesību aktu jautājums. Taču ir izveidoti Eiropas mēroga standarti, kas skaidro juridiskos jautājumus ar dažādu ieteikumu un direktīvu starpniecību. Ierosinātās programmas kontekstā vissvarīgākie ir šie dokumenti: Ieteikums par nepilngadīgo personu un cilvēka cieņas aizsardzību audiovizuālajos un informācijas pakalpojumos [7] (1998. g.), kurā sniegti ieteikumi un norādījumi par nepilngadīgo personu aizsardzību. Tam 2006. gadā sekoja Ieteikums par nepilngadīgo personu un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi [8], kurā ņemtas vērā tehnoloģiju attīstības aktualitātes un plašsaziņas līdzekļu mainīgā vide. 2007. gada decembrī tika pieņemta Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu direktīva. Ar šo direktīvu tiek modernizēta direktīva „Televīzija bez robežām” un tiek paplašināta tās darbības joma, lai papildus televīzijas apraidei aptvertu visus „audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumus”, turklāt direktīvā ir iekļauti noteikumi par nepilngadīgo personu aizsardzību. Eiropas Padomes konvencijā par kibernoziegumiem [9] (2001. g.) ir minēti „pārkāpumi saistībā ar bērnu pornogrāfiju”. Tās mērķis ir veicināt starptautisko sadarbību kibernoziegumu konstatēšanā, izmeklēšanā un kriminālvajāšanā par to izdarīšanu, un tajā ir pieprasīta kopīga lietu tiesību, procesuālo tiesību un piekritības bāze. Pēc tās tika pieņemta Eiropas Padomes konvencija par bērnu aizsardzību pret seksuālo izmantošanu un seksuālo vardarbību (2007. gada jūlijs), kurā ir kategorizēti seksuālās vardarbības veidi pret bērniem kā kriminālnoziegumi: seksuālā vardarbība, bērnu prostitūcija, bērnu seksuālo izmantošanu atainojošs materiāls, iepazīšanās ar bērniem seksuālas uzmākšanās nolūkos un „seksa tūrisms”[10]. ES Pamatlēmumā par bērnu pornogrāfiju [11] (2004. g.) ir noteiktas obligātās prasības dalībvalstīm pārkāpumu definēšanai un atbilstoši sodi par bērnu seksuālo izmantošanu atainojoša materiāla izgatavošanu, izplatīšanu, pārsūtīšanu, nodošanu rīcībā, kā arī iegādi un glabāšanu. Komisijas paziņojuma Vispārīgā politika cīņai ar kibernoziedzību [12] (2007. g.) mērķis ir stiprināt operatīvo tiesībsargājošo iestāžu sadarbību saistībā ar bērnu seksuālo izmantošanu attēlojoša materiāla problēmu tiešsaistē, uzlabojot starptautisko sadarbību. Komisijas paziņojumā Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām [13] (2006. g.) ir loģiski apskatīta iekšpolitika un ārpolitika attiecībā uz bērnu tiesībām, un tas pilnīgi saskan ar jau spēkā esošajiem Kopienas rīcības plāniem un programmām. ES „Pamatnostādnes par bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību” [14] (2007. g.) ir pamats bērnu tiesību un tikumības aizsardzībai trešās valstīs. 2.2. Saikne ar citām Kopienas ierosmēm Ierosinātās programmas īstenošanā tiks ņemta vērā rīcība, ko īsteno saskaņā ar citām programmām un ierosmēm, un tajā tiks izmantoti šo programmu sasniegumi, kuri tiks papildināti, lai izvairītos no pārklāšanās un panāktu iespējami lielāku ietekmi. Minētās programmas ietver: - Noziedzības novēršanas un apkarošanas programmu, - Daphne III programmu, - Plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes programmu, - Septīto pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammu (2007.–2013.). 2.3. Situācijas turpmākā attīstība Situācijas attīstība pēdējos gados ir bijusi grūti prognozējama, un tikpat grūti ir paredzēt, kāda tā būs nākotnē. Taču ir parādījušās dažas galvenās turpmāk aprakstītās tendences. 2.3.1. Tehnoloģiskās vides attīstība Tehnoloģija, sakaru tīkli, plašsaziņas līdzekļi, saturs, pakalpojumi un ierīces arvien lielākā mērā tiks pakļauti digitālajai konverģencei . Ierīces un platformas jau „runā cita ar citu”, saturs kļūst pieejams jaunos, daudzveidīgos formātos, un arvien biežāk to var izplatīt neatkarīgi no vietas vai laika un personalizēt atbilstoši lietotāju vēlmēm vai vajadzībām. Tīklu uzlabojumi, ātrāki platjoslas savienojumi kopā ar jaunām datu saspiešanas tehnoloģijām rada jaunus un ātrākus izplatīšanas kanālus un jaunus satura formātus un pakalpojumus, kā arī jaunus saziņas veidus. Novatoriskās jaunās tehnoloģijas veicina nepārtraukti pieaugošo datoru datu apstrādes jaudu un glabāšanas ietilpību, platjoslas tīkli ļauj izplatīt bagātīgu saturu, kam vajadzīgs liels joslas platums, piemēram, video pārraide; jaunākās „3G” paaudzes mobilo tālruņu palielinātā jauda ļauj izplatīt video saturu un piekļūt internetam, tāpat kā to jau spēj arī dažas spēļu konsoles. Bērni bieži ir pirmie, kas iepazīst un izmanto jaunās tehnoloģijas. Pārmaiņas tiešsaistes vidē nozīmē, ka radīsies jauni tehnoloģiju lietošanas veidi un tā rezultātā mainīsies riski, kas apdraud bērnus un jauniešus. Šīs pārmaiņas ir laikus jāizprot, un jāizstrādā stratēģijas jauna veida riska novēršanai. Vienlaikus saskaras tiešsaistes vidē un dzīvē sastopamie riski , un, kaut gan vairākums bērnu un jauniešu apzinās iespējamos riskus un piesardzības pasākumus, viņi ne vienmēr ievēro vajadzīgos piesardzības pasākumus un nerīkojas īpaši droši, sazinoties tiešsaistes vidē. Piemēram, iespējamais kaitējums bērniem, kas spēlē spēles (īpaši attiecībā uz vardarbīga vai seksuāla rakstura spēlēm) būs vienāds, neatkarīgi no tā, vai to spēlē tiešsaistē vai mājās, izmantojot spēļu konsoli. 2.3.2. Nelegāla satura izplatības un smaguma pakāpes palielināšanās Tiešsaistē apritē esošā pretlikumīgā materiāla apmēri palielinās, un tā tematika kļūst arvien smagāka. Apvienotajā Karalistē laikā no 1997. gada līdz 2005. gadam bērnu seksuālo izmantošanu attēlojoša materiāla vietņu skaits palielinājās par 1500 procentiem[15], bet vissmagākās formas vardarbību attēlojoša materiāla izplatība ir palielinājusies četras reizes[16]. Arī tirdzniecībai paredzētu materiālu nomaina mājas apstākļos izgatavots materiāls. Turklāt šāda materiāla sagatavošanai seksuāli izmanto arvien jaunākus bērnus, un materiālā attēloto jauno bērnu skaits palielinās. Pārdzīvojums šāda veida materiālā izmantotos un attēlotos bērnus ietekmē ļoti smagi. Interpola bērnu seksuālās izmantošanas attēlu datu bāzē ir 550 000 attēlu, kuros redzami 20 000 dažādu bērnu. No šiem bērniem kopš datu bāzes izveides 2001. gadā ir identificēti un izglābti tikai 500[17]. 2.3.3. Paliekošā „paaudžu atšķirība” Bērni un jaunieši ir pirmie, kas iepazīst tehnoloģiskos jauninājumus un izmanto jaunas iespējas. Bieži viņi ir prasmīgi tehnoloģiju lietotāji — var būt daudz zinošāki par saviem vecākiem un skolotājiem — un lūgs tiem padomu un vērsīsies pie viņiem pēc palīdzības tikai galējas nepieciešamības gadījumā[18]. Tādējādi paplašinās plaisa starp veidiem, kādos bērni un jaunieši lieto tiešsaistes tehnoloģijas, un izpratni par to radīto risku, no vienas puses, un pieaugušo izpratni par šo tehnoloģiju lietošanu, no otras puses. Tas rada grūtības likumdevējiem, iestādēm un nozares subjektiem, veidojot bērniem drošu tiešsaistes vidi, kā arī palielinot informētību, izkopjot bērnu un jauniešu prasmi droši izmantot tehnoloģijas, un apmācot vecākus, skolotājus un aprūpētājus sniegt atbilstošas pamācības, pamatojoties uz savu personīgo pieredzi. 2.4. Secinājums Ir nepārtraukti jārīkojas, pievēršot uzmanību nelegālam saturam tiešsaistē, veicinot drošāku tiešsaistes vidi un nodrošinot sabiedrības informētību par tiešsaistes vidē pastāvošo risku un veicamajiem piesardzības pasākumiem; visi šie pasākumi ir paredzēti spēkā esošajā programmā „Drošāks internets plus ”. Ir jāpaplašina arī programmas darbības joma, lai a) pievērstu īpašu uzmanību neaizsargātu bērnu aizsardzībai tiešsaistes vidē, it īpaši no uzmākšanās (kad kāda persona iegūst bērna uzticēšanos ar nolūku pastrādāt seksuālu vardarbību) un no iebiedēšanas tiešsaistē un b) sniegtu visām iesaistītajām personām vairāk zināšanu par veidiem, kādos bērni izmanto jaunās tehnoloģijas. 3. JAUNā PROGRAMMA 3.1. Mērķi un pieeja Programmas mērķis ir sekmēt interneta un citu saziņas tehnoloģiju drošāku lietošanu, jo īpaši bērnu vidū, un apkarot nelegālu saturu un kaitīgu rīcību tiešsaistē. Salīdzinājumā ar programmu „Drošāks internets plus ” šīs programmas darbības joma vairs neaptver darbības pret nevēlamiem komerciāliem elektroniskā pasta sūtījumiem (surogātpastu), jo tas rada problēmas visiem lietotājiem neatkarīgi no to vecuma un turklāt tas ir aplūkots citās Kopienas darbībās. Lai sasniegtu šo mērķi, programmā tiks pievērsta uzmanība praktiskai palīdzībai lietotājiem, jo īpaši bērniem, vecākiem, aprūpētājiem un pedagogiem. Ar programmu tiks mēģināts iesaistīt un tuvināt dažādās personas, kuru sadarbība ir būtiska, bet kuras ne vienmēr satiekas, ja vien nav ieviesta vajadzīgā struktūra. Pie iepriekšminētajiem pieder satura nodrošinātāji; interneta pakalpojumu sniedzēji; mobilo tīklu operatori; regulatori; standartu iestādes; nozares pašregulācijas iestādes; valstu, reģionālas un vietējas nozīmes iestādes, kas atbildīgas par nozari, izglītību, patērētāju aizsardzību, ģimenes jautājumiem, likuma piemērošanu, bērnu tiesībām un bērnu labklājību; kā arī nevalstiskās organizācijas, kas darbojas patērētāju aizsardzības, ģimenes, bērnu tiesību un bērnu labklājības jomā. Šajā lēmumā ir ņemtas vērā pamattiesības un ievēroti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 7., 8. un 24. pantā atspoguļotie principi. Lēmuma konkrēts mērķis ir aizsargāt bērnu un jauniešu fizisko un psihisko veselību saskaņā ar hartas 3. pantu. 3.2. Darbības Programmā ir paredzēti četri darbības virzieni: samazināt nelegāla satura izplatību un cīnīties ar kaitējošu rīcību tiešsaistē; veicināt drošāku tiešsaistes vidi; nodrošināt sabiedrības informētību; izveidot zināšanu bāzi. 3.2.1. 1. darbība: nelegāla satura izplatības samazināšana un cīņa ar kaitējošu rīcību tiešsaistē Šī darbība jau bija programmas „Drošāks internets plus ” pirmā darbība. Tās joma tiek paplašināta, lai aptvertu uzmākšanos un iebiedēšanu tiešsaistē. Pasākumu mērķis ir samazināt tiešsaistē apritē esošā nelegālā satura daudzumu un atbilstoši cīnīties ar kaitējošu rīcību tiešsaistē, pievēršot īpašu uzmanību tādu problēmu risināšanai kā bērnu seksuālo izmantošanu attēlojoša materiāla izplatīšana tiešsaistē, uzmākšanās nepilngadīgajiem tiešsaistē un iebiedēšana. Tiek piedāvāts piešķirt finansējumu kontaktpunktiem, kas veicinātu ziņošanu par tiešsaistē esošu nelegālu saturu vai sastopamu kaitējošu rīcību. Šiem kontaktpunktiem būtu jābūt cieši saistītiem ar citām darbībām valstu līmenī, piemēram, pašregulāciju vai informēšanu, bet sadarbība Eiropas līmenī būs vajadzīga, lai risinātu starptautiskas problēmas un apmainītos ar vislabāko praksi. Turpmāku darbību mērķis būs tādu tehnisku risinājumu izstrādes un ieviešanas veicināšana, kas palīdzēs apkarot nelegālu un kaitīgu saturu tiešsaistē, un sadarbības un vislabākās prakses apmaiņas sekmēšana starp daudzām un dažādām iesaistītajām pusēm Eiropā un starptautiskā mērogā. Lai apkarotu kaitējošu rīcību tiešsaistē, piemēram, iebiedēšanu vai uzmākšanos nepilngadīgajiem tiešsaistē, iespējams, būs vajadzīgi dažādi mehānismi un dažāda veida speciālas zināšanas. Programmas mērķis būs risināt psiholoģiska, socioloģiska un tehniska rakstura jautājumus saistībā ar šīm problēmām, kā arī uzlabot iesaistīto personu sadarbību. Darbības saistībā ar šiem jautājumiem, iespējams, tiks iekļautas arī citos darbības virzienos. 3.2.2. 2. darbība: drošākas tiešsaistes vides veicināšana Šī darbība apvieno divas darbības, kas paredzētas programmā „Drošāks internets plus ”, viena no tām ir vērsta uz to, lai nodrošinātu vecākiem rīkus (lietotāja pilnvarošana), bet otra — uz pašregulācijas veicināšanu. Pasākumu mērķis būs tuvināt iesaistītās personas, lai noskaidrotu, kā sekmēt drošāku tiešsaistes vidi un aizsargāt bērnus no satura un rīcības, kas tiem var būt kaitīga. Īstenojot šos pasākumus, iesaistītās personas tiks mudinātas uzņemties atbildību, kā arī tiks sekmēta sadarbība un pieredzes un vislabākās prakses apmaiņa Eiropas un starptautiskā mērogā; pasākumi rosinās pašregulācijas sistēmu izstrādi un ieviešanu un mēģinās sniegt lietotājiem instrumentus un lietojumprogrammas, kas tiem palīdzēs cīnīties ar kaitīgu saturu. Jauns elements ir tas, ka īpaša uzmanība tiks pievērsta bērnu un jauniešu iesaistīšanās rosināšanai ar mērķi labāk izprast viņu pieredzi tiešsaistes tehnoloģiju lietošanā un viedokli par tām un izmantot iegūto informāciju, izstrādājot informēšanas pasākumus, instrumentus, materiālus un politiku. 3.2.3. 3. darbība: sabiedrības informēšana Pasākumu mērķis būs palielināt sabiedrības, jo īpaši bērnu, vecāku, aprūpētāju un pedagogu informētību par iespējām un risku saistībā ar tiešsaistes tehnoloģiju lietošanu un personīgās drošības saglabāšanu tiešsaistē. Sabiedrības informētība tiks sekmēta, koordinēti visā Eiropā nodrošinot atbilstošu informāciju par iespējām, risku un veidiem, kā minētās iespējas izmantot un kā novērst risku, un nodrošinot kontaktpunktus, kur vecāki un bērni var saņemt atbildes uz jautājumiem par to, kā saglabāt savu drošību tiešsaistē. Pasākumi veicinās finansiāli izdevīgus līdzekļus noderīgas informācijas izplatīšanai lielam lietotāju skaitam. Šī darbība jau bija svarīga „Drošāks internets plus ” sastāvdaļa. Pamatojoties uz gūtajām atziņām, tiks veikti papildu pasākumi, lai bērniem skolās vēl labāk skaidrotu šo problēmu un tādējādi palielinātu bērnu izpratni par to. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tādu efektīvu informētības nodrošināšanas instrumentu, metožu un rīku izstrādei un/vai identificēšanai, kurus var rentabli izmantot visā sadarbības tīklā. Darbības mērķis būs arī nodrošināt vislabākās prakses apmaiņu un starptautisko sadarbību Eiropas mērogā. 3.2.4. 4. darbība: zināšanu bāzes izveide Šī darbība ir jauna, lai gan daži pasākumi, kas tika veikti saskaņā ar programmu „Drošāks internets plus ” ( Eurobarometer aptauja par tematu „ES bērni tiešsaistē”), jau pilnveidoja zināšanu bāzi. Pārmaiņas tiešsaistes vidē un jaunas tendences tehnoloģiju izmantošanas veidos rodas ātri. Ir jāizveido un jāuzkrāj zināšanu bāze, lai risinātu problēmas, kas saistītas gan ar pašreizējiem, gan ar sagaidāmiem lietojuma veidiem, riskiem vai sekām, un lai kvantitatīvi un kvalitatīvi analizētu šādas situācijas. Iegūtās zināšanas noderēs, īstenojot programmu, kā arī plānojot atbilstošas darbības, lai sniegtu drošību tiešsaistē visiem lietotājiem. Darbību mērķis būs koordinēt izmeklēšanas pasākumus attiecīgās jomās ES un ārpus tās un uzkrāt zināšanas par (mainīgajiem) tiešsaistes tehnoloģiju lietojuma veidiem bērnu vidū, ar to saistīto risku un iespējamo kaitīgo ietekmi, kādu tiem var radīt tiešsaistes tehnoloģijas, ieskaitot tehniskus, psiholoģiska un socioloģiska rakstura jautājumus. Pētījumi saskaņā ar šo darbību var skart arī informētības palielināšanas metodes un rīkus, koregulācijas un pašregulācijas sistēmas, dažādus tehniskus un ar tehniku nesaistītus risinājumus, kā arī citas attiecīgas jomas, kas var kļūt aktuālas. Iepriekšminētās darbības neparedz pētniecības pasākumus, jo tie tiks veikti saskaņā ar Septīto pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammu (2007.–2013. gads). Minētajā programmā ir paredzēta atsevišķa sadaļa, kas veltīta jauniešu dzīvesstila un patēriņa izmaiņām; tas dod iespēju veikt pētījumus par to, cik drošs ir internets bērniem[19]. 3.2.5. Starptautiskā sadarbība Starptautiskā sadarbība tiks sekmēta kā katra darbības virziena neatņemama daļa saskaņā ar prioritātēm, kuras vēl ir jāizvirza. 4. JURIDISKAIS PAMATS Juridiskais pamats ir Līguma 153. pants par patērētāju aizsardzību, kas bija juridiskais pamats, par ko vienojās Eiropas Parlaments un Padome sākotnējam Drošāka interneta rīcības plānam 1999. gadā[20], rīcības plāna pagarinājumam par diviem gadiem 2003. gadā[21] un programmai „Drošāks internets plus ”[22]. 2008/0047 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 153. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[23], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[24], apspriedusies ar Reģionu komiteju, rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[25], tā kā: (1) Interneta pārklājums un saziņas tehnoloģiju, piemēram, mobilo tālruņu, lietojuma apmēri Kopienā joprojām ievērojami palielinās, un visiem iedzīvotājiem dod lielas iespējas, piemēram, dalības, saziņas un radošuma ziņā. Joprojām pastāv risks bērniem un tehnoloģiju ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi, un līdz ar tehnoloģiju un sabiedrības uzvedības paradumu izmaiņām joprojām rodas jauni riska un nepareizas izmantošanas veidi. Lai sekmētu iespēju izmantošanu un lietotu interneta un citu tiešsaistes tehnoloģiju piedāvātās priekšrocības, ir vajadzīgi arī pasākumi to drošākas izmantošanas sekmēšanai. (2) Stratēģija „i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”[26], kas īsteno Lisabonas stratēģiju, ir mēģinājums panākt Komisijas informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu politikas virzienu saskaņu, lai stiprinātu informācijas un saziņas tehnoloģiju lielo ieguldījumu dalībvalstu tautsaimniecībā. Viens no tās mērķiem ir Eiropas vienotas informācijas telpas izveide, kas nodrošinātu drošus sakarus ar lielu joslas platumu par pieejamu cenu, bagātīgu un daudzveidīgu saturu un digitālos pakalpojumus. (3) Kopienas tiesiskajā regulējumā, kurā apskatītas digitālā satura radītās problēmas informācijas sabiedrībai, ir iekļautas normas nepilngadīgo aizsardzībai[27], privātās dzīves neaizskaramības aizsardzībai[28] un par pakalpojumu sniedzēju starpnieku atbildību[29]. Padomes 2003. gada 22. decembra Pamatlēmumā 2004/68/JHA par bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu[30] ir noteiktas obligātās prasības dalībvalstīm pārkāpumu un atbilstošu sodu definēšanai. Pamatojoties uz Padomes 1998. gada 24. septembra Ieteikumu 98/560/EK par Eiropas audiovizuālo un informācijas pakalpojumu nozares konkurētspējas attīstību, veicinot valstu programmas, kuru mērķis ir panākt pielīdzināmu un efektīvu nepilngadīgo personu un cilvēku cieņas aizsardzības līmeni[31], Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Ieteikums par nepilngadīgo personu un cilvēka cieņas aizsardzību un par tiesībām uz atbildi saistībā ar Eiropas audiovizuālo un tiešsaistes informācijas pakalpojumu nozares konkurētspēju[32] nosaka pamatnostādnes valstu pašregulācijas izstrādei, paplašina darbības jomu, iekļaujot plašsaziņas līdzekļu izpratni, sadarbību un pieredzes un vislabākās prakses apmaiņu starp pašregulācijas, koregulācijas un regulējošām iestādēm un vēršanos pret diskrimināciju visos plašsaziņas līdzekļos. (4) Joprojām būs jāvēršas pret tādām problēmām kā bērniem iespējami kaitīgs saturs un nelegāls saturs, jo īpaši bērnu seksuālo izmantošanu attēlojošs materiāls. Vajadzīgi pasākumi arī attiecībā uz bērniem, kas kļūst par kaitējošu vai nelikumīgu darbību upuriem, kā rezultātā tiek nodarīts fiziskais un psiholoģiskais kaitējums un bērni tiek pamudināti atdarināt šādu rīcību, nodarot pāri sev un citiem. (5) Ir vēlams panākt starptautisku vienošanos par juridiski saistošiem noteikumiem, taču šāda vienošanās netiks panākta strauji. Pat ja šāda vienošanās tiktu panākta, ar to vien nepietiks, lai nodrošinātu noteikumu piemērošanu vai riskam pakļauto iedzīvotāju aizsardzību. (6) Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. janvāra Lēmums Nr. 276/1999/EK, ar ko pieņem Kopienas daudzgadu rīcības plānu par interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas lietošanas veicināšanu, apkarojot nelegālu un kaitīgu saturu, jo īpaši attiecībā uz bērnu un nepilngadīgo aizsardzību[33] (Drošāka interneta rīcības plāns 1998.–2004. gadam)[34], un Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Lēmums Nr. 854/2005/EK, ar ko izveido daudzgadīgu Kopienas programmu interneta un jauno tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai[35] (Programma „Drošāks internets plus” 2005. līdz 2008. gadam), ir nodrošinājuši Kopienas finansējumu, kas ir sekmīgi veicinājis dažādas ierosmes un ir devis pievienoto vērtību Eiropai, kā apliecināts Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai iesniegtajos programmas novērtējumos[36]. (7) Papildus iepriekšējo programmu novērtējumu konstatējumiem, vairākās Eurobarometer aptaujās un sabiedriskajā apspriešanā ir skaidri izteikta vajadzība saglabāt dalībvalstīs īstenotos pasākumus, kas ļauj ziņot par nelegālu saturu un palielina informētību. (8) Jauna veida risku bērniem rada tehnoloģijas, kas attīstās, interneta un citu saziņas tehnoloģiju lietošanas veidu izmaiņas pieaugušo un bērnu vidū, kā arī sabiedrības uzvedības paradumu pārmaiņas. Lai labāk izprastu šīs izmaiņas, ir jāstiprina zināšanu bāze, ko var izmantot efektīvas rīcības izstrādāšanai. Vairāki pasākumi un rīcības virzieni būs jāapvieno, izveidojot daudzšķautņainu kompleksu, kura elementi cits citu papildina; tajā iekļaus, piemēram, turpmāku palīgtehnoloģiju izstrādi un vislabākās prakses apmaiņas sekmēšanu, iekļaujot to rīcības kodeksos, kuros būtu apkopoti vispārpieņemti rīcības kanoni, vai sadarbību ar nozares pārstāvjiem saskaņotu mērķu sasniegšanā. (9) Ņemot vērā problēmas globālo raksturu, būtiski svarīga ir starptautiskā sadarbība. Nelegālu saturu var izgatavot vienā valstī, glabāt otrā, bet piekļūt tam un to lejupielādēt var visā pasaulē. Lai aizsargātu bērnus no starptautiska līmeņa riska, kurā iesaistītas trešās valstis, būs jāstiprina starptautiskā sadarbība, ko veicinājušas Kopienas sadarbības sistēmu izveides struktūras. Abpusēji izdevīga var būt vislabākās prakses apmaiņa starp Eiropas organizācijām un organizācijām no citiem pasaules reģioniem. (10) Pasākumi, ko ir pilnvarota pieņemt Komisija saskaņā ar tai uzticētajām ieviešanas pilnvarām, kas tai piešķirtas ar šo lēmumu, ir galvenokārt vadības pasākumi saistībā ar tādas programmas īstenošanu, kurai ir nozīmīga ietekme uz budžetu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmuma 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[37], 2. panta a) punkta izpratnē. Tāpēc šādi pasākumi jāpieņem saskaņā ar attiecīgā lēmuma 4. pantā paredzētajām vadības procedūrām. (11) Komisijai jānodrošina komplementaritāte un sinerģija ar saistītajām Kopienas ierosmēm un programmām. (12) Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[38]. (13) Ņemot vērā, ka dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt ierosinātās rīcības mērķus problēmas starptautiskā rakstura dēļ un ka tādējādi tos labāk būtu sasniegt Kopienas līmenī rīcības Eiropas mēroga darbības jomas un ietekmes dēļ, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. (14) šajā lēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un jo īpaši tās 7., 8. un 24. pantā, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1 . pants Programmas mērķis 1. Šajā lēmumā ir noteikta Kopienas programma interneta un jauno tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai, jo īpaši attiecībā uz bērniem, un cīņai pret nelegālu saturu un kaitīgu rīcību tiešsaistē. Programmas nosaukums ir „Drošāka interneta” programma (turpmāk tekstā — „programma”). 2. Lai sasniegtu programmas vispārējo mērķi, tiks izvērstas šādas darbības jomas: a) pretlikumīga satura izplatības samazināšana un cīņa ar kaitējošu rīcību tiešsaistē; b) drošākas tiešsaistes vides veicināšana; c) sabiedrības informētības nodrošināšana; d) zināšanu bāzes izveide. Darbības, ko veiks šajās jomās, ir izklāstītas I pielikumā. Programmu īsteno saskaņā ar III pielikumu. 2 . pants Līdzdalība 1. Programmā var iesaistīties juridiskas personas, kas reģistrētas dalībvalstīs. 2. Tāpat tajā var piedalīties: a) juridiskas personas, kas reģistrētas Eiropas Brīvās Tirdzniecības Apvienības (EBTA) valstīs, kuras ir Eiropas Ekonomiskās Zonas (EEZ) dalībvalstis, saskaņā ar EEZ līgumā minētajiem nosacījumiem; b) juridiskas personas, kas reģistrētas pievienošanās valstīs un kandidātvalstīs, uz kurām attiecina pirmspievienošanās stratēģiju, saskaņā ar attiecīgajā pamatnolīgumā un Asociācijas padomes lēmumos noteiktajiem vispārējiem principiem un noteikumiem šo valstu dalībai Kopienas programmās; c) juridiskas personas, kas reģistrētas Rietumbalkānu valstīs un Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīs, saskaņā ar noteikumiem, kas stājas spēkā pēc tam, kad ar šīm valstīm ir noslēgti pamatnolīgumi par to dalību Kopienas programmās; d) juridiskas personas, kas reģistrētas trešā valstī, kura ir tāda ar Kopienu noslēgta starptautiska nolīguma puse, saskaņā ar kura noteikumiem vai pamatojoties uz kuru tā veic finansiālu ieguldījumu programmā; e) starptautiskas organizācijas un juridiskas personas, kas reģistrētas trešās valstīs, kas nav minētas a), b), c) un d) apakšpunktā, saskaņā ar III pielikumā minētajiem nosacījumiem. 3. pants Komisijas pilnvaras 1. Komisija ir atbildīga par programmas īstenošanu. 2. Komisija uz šā lēmuma pamata izstrādā darba programmu. 3. Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar Līguma 4. panta 2. punktā minēto procedūru, veicot šādas darbības: a) pieņemot un mainot darba programmu, ieskaitot starptautiskās sadarbības prioritāro jomu noteikšanu; b) atkāpjoties no III pielikumā paredzētajiem noteikumiem; c) īstenojot programmas novērtēšanas pasākumus. 4. Komisija informē 4. pantā minēto Komiteju par programmas īstenošanas gaitu. 4 . pants Komiteja 1. Komisijai palīdz Komiteja. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. 3. Komiteja izstrādā savu reglamentu. 5 . pants Uzraudzība un novērtēšana 1. Lai nodrošinātu efektīvu Kopienas atbalsta izmantošanu, Komisija nodrošina, ka darbībām, ko īsteno saskaņā ar šo lēmumu, veic iepriekšēju novērtēšanu, uzraudzību un novērtēšanu pēc to pabeigšanas. 2. Komisija uzrauga programmas projektu īstenošanu. Komisija novērtē veidu, kādā šie projekti ir izpildīti, un to īstenošanas ietekmi, lai noteiktu, vai ir sasniegti tiem sākotnēji izvirzītie mērķi. 3. Vēlākais līdz [divarpus gadus pēc publicēšanas] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par 1. panta 2. punktā paredzēto darbības jomu īstenošanu. Komisija iesniedz nobeiguma novērtējuma ziņojumu programmas darbības beigās. 6 . pants Finanšu noteikumi 1. Programma attiecas uz piecu gadu laikposmu, sākot no 2009. gada 1. janvāra. 2. Ar šo nosaka bāzes finansējumu programmas īstenošanai laikā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim 55 miljonu EUR apmērā. Gada apropriācijas laikposmam no 2009. līdz 2013. gadam apstiprina budžeta lēmējiestāde, ņemot vērā finanšu plānu. 3. Paredzamais izdevumu sadalījums sniegts II pielikumā. 7 . pants Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS DARBĪBAS Ievads Programmas mērķis ir veicināt drošāku interneta un citu saziņas tehnoloģiju lietošanu, jo īpaši bērnu vidū, un cīnīties pret nelegālu saturu un kaitējošu rīcību tiešsaistē. Lai sasniegtu šo mērķi, programmā tiks pievērsta uzmanība praktiskai palīdzībai lietotājiem, jo īpaši bērniem, vecākiem, aprūpētājiem un pedagogiem, veicinot daudzpusēji ieinteresēto personu partnerību veidošanu. Programmas vispārējais mērķis ir veicināt drošāku interneta un citu saziņas tehnoloģiju lietošanu (turpmāk tekstā — „tiešsaistes tehnoloģijas” ), jo īpaši bērnu vidē, sekmēt drošas tiešsaistes vides attīstību, samazināt tiešsaistē izplatītā nelegālā satura daudzumu, cīnīties pret potenciāli kaitējošu rīcību tiešsaistē un nodrošināt sabiedrības informētību par tiešsaistē pastāvošo risku un veicamajiem piesardzības pasākumiem. Lai nodrošinātu saskaņotu pieeju riskam gadījumos, kur saturam un pakalpojumiem var piekļūt un tos var lietot gan tiešsaistē, gan bezsaistē, piemēram, attiecībā uz videospēlēm, programmā var tik veltīta uzmanība abu veidu piekļuvei un lietošanai. Programma tiks īstenota četrās galvenajās turpmāk minētajās darbības jomās. 1. Nelegāla satura izplatības samazināšana un cīņa ar kaitējošu rīcību tiešsaistē Pasākumu mērķis ir samazināt tiešsaistē apritē esošā nelegālā satura daudzumu un atbilstoši cīnīties ar kaitējošu rīcību tiešsaistē, pievēršot īpašu uzmanību tādu problēmu risināšanai kā bērnu seksuālo izmantošanu attēlojoša materiāla izplatīšana tiešsaistē, uzmākšanās nepilngadīgajiem tiešsaistē un iebiedēšana. Galvenās darbības, ko plānots veikt, ir šādas. 1. Nodrošināt sabiedrībai kontaktpunktus ziņošanai par nelegālu saturu un kaitējošu rīcību tiešsaistē. Darbībām jānodrošina, lai šie kontaktpunkti darbotos efektīvi un būtu sabiedrībai atpazīstami, cieši saistīti ar citām darbībām valstu līmenī un sadarbotos Eiropas līmenī, lai risinātu starptautiskas nozīmes problēmas un apmainītos ar vislabāko praksi. 2. Cīņa ar kaitējošu rīcību tiešsaistē, jo īpaši ar uzmākšanos nepilngadīgajiem seksuālas vardarbības pastrādāšanas nolūkā un iebiedēšanu. Pasākumu mērķis būs cīnīties ar uzmākšanos tiešsaistē, kas izpaužas, pieaugušajam iegūstot bērna uzticību ar nolūku pastrādāt seksuālu vardarbību, un iebiedēšanu. Darbībās tiks risināti tehniska, psiholoģiska un socioloģiska rakstura jautājumi saistībā ar šīm problēmām un tiks veicināta iesaistīto personu sadarbība un koordinācija. 3. Tādu tehnisku risinājumu izstrādes un ieviešanas veicināšana, kas palīdzēs apkarot nelegālu un kaitīgu saturu tiešsaistē. Pasākumiem jāsekmē tādu iedarbīgu tehnoloģisko rīku izstrāde vai pielāgošana, kas palīdzētu cīnīties ar nelegālu saturu un kaitējošu uzvedību tiešsaistē un būtu paredzēti iesaistītajām personām vispārējai lietošanai. 4. Iesaistīto personu sadarbības veicināšana un informācijas, pieredzes un vislabākās prakses apmaiņas sekmēšana Eiropas un starptautiskā mērogā. Pasākumu mērķis būs uzlabot cīņā ar nelegālu saturu un kaitējošu uzvedību iesaistīto personu darbību koordināciju un sekmēt šo iesaistīto personu dalību un iesaistīšanos. 5. Sadarbības, informācijas un pieredzes apmaiņas izvēršana cīņā pret nelegālu saturu tiešsaistē starptautiskā līmenī. Darbību mērķis būs uzlabot koordināciju ar trešām valstīm, saskaņot pieeju tam, kā risina nelikumīga un kaitējoša satura problēmu tiešsaistē starptautiskā līmenī, un sekmēt kopīgu pieeju un darba metožu izstrādi. 2. Drošākas tiešsaistes vides veicināšana Pasākumu mērķis būs tuvināt iesaistītās personas, lai atrastu veidu, kā veicināt drošāku tiešsaistes vidi un aizsargāt bērnus no satura, kas tiem var būt kaitējošs. Galvenās darbības, ko ir plānots veikt, ir šādas. 1. Iesaistīto personu savstarpējas sadarbības, informācijas, pieredzes un labākās prakses apmaiņas izvēršana . Pasākumu mērķis būs uzlabot sadarbību, saskaņot pieeju drošākas tiešsaistes vides izveidē bērniem un dot iespēju apmainīties ar vislabāko praksi un darba metodēm. Darbību mērķis būs sniegt iesaistītajām personām atklātu platformu diskusijām par jautājumiem saistībā ar drošākas tiešsaistes vides veicināšanu un veidiem, kā aizsargāt bērnus no iespējami kaitējoša satura dažādās platformās. 2. Iesaistīto personu mudināšana izstrādāt un ieviest adekvātas pašregulācijas sistēmas . Darbību mērķis būs sekmēt pašregulācijas ierosmju izveidošanu un ieviešanu un aicināt iesaistītās personas ņemt vērā bērnu drošību jaunu tehnoloģiju vai pakalpojumu izstrādes procesā. 3. Rosināt bērnu un jauniešu iesaistīšanos drošākas tiešsaistes vides izveidē. Darbību mērķis būs iesaistīt bērnus un jauniešus ar nolūku labāk izprast viņu pieredzi tiešsaistes tehnoloģiju lietošanā un viedokli par tām, kā arī par to, kā veicināt drošāku tiešsaistes vidi bērniem. 4. Informēšanas izvēršana par atbilstošiem rīkiem cīņai ar kaitējošu saturu tiešsaistē. Pasākumu mērķis būs palielināt pieejamo informācijas daudzumu par iespējami kaitējoša tiešsaistes satura apkarošanas rīku darbību un efektivitāti un sniegt lietotājiem informāciju, instrumentus un lietojumprogrammas, kas palīdzēs tiem cīnīties ar kaitējošu saturu dažādās platformās. 5 . Nodrošināt saderību starp Eiropā un pasaulē izmantoto pieeju. Pasākumi veicinās iesaistīto personu savstarpēju sadarbību un apmaiņu ar informāciju, pieredzi un vislabāko praksi Eiropas un starptautiskā līmenī. 3. Sabiedrības informēšana Pasākumu mērķis būs sabiedrības, jo īpaši bērnu, vecāku, aprūpētāju un pedagogu informētības palielināšana par iespējām un risku saistībā ar tiešsaistes tehnoloģiju lietošanu un personīgās drošības saglabāšanu tiešsaistē. Galvenās darbības, ko ir plānots veikt, ir šādas. 1 . Sabiedrības informētības palielināšana un informācijas izplatīšana par tiešsaistes tehnoloģiju drošāku izmantošanu. Pasākumi veicinās sabiedrības informētību, koordinēti visā Eiropā nodrošinot pietiekamu informāciju par iespējām, risku un veidiem, kā izmantot iespējas un novērst risku. Pasākumi veicinās finansiāli izdevīgu līdzekļu izstrādi noderīgas informācijas izplatīšanai lielam lietotāju skaitam. 2 . Kontaktpunktu nodrošināšana, kur vecāki un bērni var saņemt atbildes uz jautājumiem par to, kā saglabāt savu drošību tiešsaistē. Pasākumu mērķis būs ar konsultācijām par attiecīgo informāciju un veicamajiem piesardzības pasākumiem sniegt lietotājiem zināšanas un prasmes, lai viņi spētu izdarīt apzinātu un atbildīgu izvēli. 3 . Mudināt izvērst efektīvas un finansiāli izdevīgas informētības paaugstināšanas metodes un instrumentus . Darbību mērķis būs uzlabot attiecīgās informētības paaugstināšanas metodes un instrumentus ar mērķi tos ilgtermiņā padarīt vēl iedarbīgākus un finansiāli izdevīgākus. 4 . Vislabākās prakses apmaiņas un starpvalstu sadarbības nodrošināšana Eiropas līmenī. Tiks veiktas darbības, lai nodrošinātu efektīvu starpvalstu sadarbību Eiropā un efektīvu vislabākās prakses, instrumentu, metožu, pieredzes un informācijas apmaiņu. 5 . Vislabākās prakses apmaiņas un sadarbības nodrošināšana starptautiskā līmenī. Darbību mērķis būs veicināt starptautiska līmeņa sadarbību un apmaiņu ar vislabāko praksi, instrumentiem, metodēm, pieredzi un informāciju, lai atbalstītu kopēju pieeju un darba metodes un lai uzlabotu un pilnveidotu globālu ierosmju iedarbīgumu un rentabilitāti, ka arī palielinātu to apmērus. 4. Zināšanu bāzes izveide Pasākumu mērķis būs zināšanu bāzes izveide, lai atbilstoši reaģētu uz esošajiem un gaidāmajiem tiešsaistes vides lietošanas veidiem un ar to saistīto risku un radīto ietekmi ar mērķi plānot piemērotu rīcību, kas būtu vērsta uz drošības sniegšanu tiešsaistē visiem lietotājiem. Galvenās darbības, ko ir plānots veikt, ir šādas. 1 . Atbalstīt koordinētu pieeju attiecībā uz pētījumiem saistītās jomās. Darbības nodrošinās saskaņotus centienus apvienot zinātniekus, kas darbojas bērnu drošības jomā tiešsaistē Eiropas līmenī, rosināt starptautisku sadarbību un koordināciju un sagatavot regulārus apskatus par iepriekšējiem un jauniem pētījumiem. 2 . Atjauninātas informācijas sniegšana par to, kā bērni lieto tiešsaistes tehnoloģijas. Darbības nodrošinās atjaunotu informāciju par to, kā bērni lieto tiešsaistes tehnoloģijas, un to, kā bērni, viņu vecāki un aprūpētāji izmanto iespējas un reaģē uz risku. Tiks nodrošināta kvantitatīvā un kvalitatīvā analīze. Darbību mērķis būs arī iegūt informāciju par bērnu un jauniešu rīcību, sastopoties ar risku tiešsaistes vidē, un novērtēt šādas rīcības efektivitāti. 3 . Atbalsts pētījumiem par bērnu kļūšanu par vardarbības upuriem tiešsaistē. Darbību mērķis būs izpētīt psiholoģiskos un socioloģiskos jautājumus saistībā ar bērnu kļūšanu par upuriem tiešsaistes vidē, tostarp par iebiedēšanas, uzmākšanās problēmām, jautājumiem saistībā ar bērnu seksuālo izmantošanu attēlojošu materiālu tiešsaistē un jauna veida rīcību, kas bērniem var radīt kaitējuma risku. 4 . Pētījumu veicināšana par tiešsaistes tehnoloģiju drošas lietošanas veidu efektīvu uzlabošanu. Darbības, iespējams, skars informētības palielināšanas metožu un instrumentu pētījumus un izmēģinājumus, veiksmīgas koregulācijas un pašregulācijas sistēmas, dažādus tehniskus un ar tehniku nesaistītus risinājumus, kā arī citus saistītus jautājumus. 5 . Izpratnes uzlabošana par šībrīža un gaidāmo tehnoloģiju lietošanas ietekmi uz bērniem un jauniešiem. Darbību mērķis būs labāk izprast ietekmi uz bērnu un jauniešu, kuri lieto tiešsaistes tehnoloģijas, psihi, uzvedību un sociālo uzvedību, sākot no ietekmes, ko rada nonākšana saskarē ar kaitīgu saturu un rīcību, līdz tādām parādībām kā uzmākšanās un iebiedēšana, izmantojot dažādas platformas — no datoriem un mobilajiem tālruņiem līdz spēļu konsolēm un citām jaunām tehnoloģijām. II PIELIKUMS PAREDZAMAIS IZDEVUMU SADALĪJUMS pretlikumīga satura izplatības samazināšana un cīņa ar kaitējošu rīcību tiešsaistē | 30–35% | drošākas tiešsaistes vides veicināšana | 5–10% | sabiedrības informētības nodrošināšana | 45–50% | zināšanu bāzes izveide | 8–15% | 1. III PIELIKUMS PROGRAMMAS ĪSTENOŠANAS METODES 1) Komisija īstenos programmu saskaņā ar I pielikumā norādīto tehnisko saturu. 2) Programmu īstenos ar šādu darbību palīdzību. A. Dalītu izmaksu pasākumi 1. Izmēģinājuma projekti un vislabākās prakses pasākumi; ad hoc projekti jomās, kas ir nozīmīgas programmai, tostarp projekti, kas atspoguļo vislabāko praksi vai esošo tehnoloģiju novatorisku izmantošanu. 2. Sadarbības tīkli: sadarbības tīkli, kas pulcē vairākas ieinteresētās personas, lai nodrošinātu darbību visā Eiropas Savienībā un lai veicinātu koordinējošus pasākumus un zināšanu tālāknodošanu. 3. Salīdzinoši Eiropas mēroga pētījumi par to, kā cilvēki, īpaši bērni, izmanto jaunās tiešsaistes tehnoloģijas, kāds ir to radītais risks bērniem un kāda ir kaitējošas rīcības ietekme uz bērniem, viņu uzvedību un psiholoģiju, uzsverot ar tiešsaistes tehnoloģiju lietošanu saistīto seksuālo izmantošanu, pētījumus par paredzamajām riska situācijām uzvedības pārmaiņu vai tehnoloģisku pārmaiņu dēļ, utt. 4. Tehnoloģiju ieviešanas projekti. B. Papildu pasākumi Papildu pasākumi veicinās programmas īstenošanu vai turpmāko darbību sagatavošanu. 1. Salīdzinošā novērtēšana un apsekojumi, lai iegūtu drošus datus par interneta un jauno tiešsaistes tehnoloģiju drošāku izmantošanu visās dalībvalstīs, kas iegūti, izmantojot salīdzināmas metodes. 2. Tādu tehnoloģiju tehniskā novērtēšana kā filtrēšanas tehnika, kas paredzēta interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas lietošanas veicināšanai. 3. Pētījumi par programmu un tās darbībām. 4. Informācijas apmaiņa, izmantojot konferences, seminārus, darba grupas vai citas sanāksmes, un saistītu pasākumu vadība. 5. Darbības, kas saistītas ar izplatīšanu, informēšanu un komunikāciju. 3) Atbilstīgi 2. panta 2. punkta e) apakšpunktam starptautiskās organizācijas un juridiskas personas, kas reģistrētas trešās valstīs, drīkst piedalīties dalīto izmaksu darbībās ar Kopienas finansējumu vai bez tā, saskaņā ar šādiem nosacījumiem: i) darbībai jābūt klasificētai kā starptautiskās sadarbības prioritātei, kā definēts darba programmā; šīs prioritātes var definēt pēc tematiskās darbības jomas, ģeogrāfiskās darbības jomas vai abiem šiem kritērijiem; ii) darba programmā var definēt papildu kritērijus un nosacījumus, kas jāizpilda starptautiskām organizācijām un trešās valstīs reģistrētām juridiskām personām, lai saņemtu Kopienas finansējumu. 4) Atlase dalīto izmaksu pasākumiem pamatosies uz aicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kas tiks publicēti Komisijas tīmekļa vietnē, saskaņā ar spēkā esošajiem finanšu noteikumiem. 5) Pieteikumā Kopienas atbalsta saņemšanai, ja vajadzīgs, ir jāiekļauj finanšu plāns, kurā jāuzskaita visi projektu finansēšanas elementi, tostarp no Kopienas pieprasītais finansiālais atbalsts un pārējie piešķīrumu vai atbalsta pieprasījumi no citiem avotiem. 6) Papildu pasākumi tiks īstenoti, izsludinot uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus saskaņā ar spēkā esošajiem finanšu noteikumiem. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA un PADOMES LēMUMAM, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu par to bērnu aizsardzību, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM Politikas joma: informācijas sabiedrība Darbība/darbības: elektroniskās saziņas politika un tīmekļa drošība 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu: 09 02 02 09 01 04 04 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums: 2009.–2013. gads. Budžeta informācija ( vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas ) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 09 02 02 | Fakult. | Dif.[39] | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. 1A | 09 010 404 | Fakult. | Nedif.[40] | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. 1A | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[41] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 53,5 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 5,08 | 6,61 | 9.55 | 10,05 | 22,21 | 53,5 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[42] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4 | c | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | 11 | 11 | 11 | 11 | 11 | 55,0 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 0,3 | 5,38 | 6,91 | 9,85 | 10,35 | 22,21 | 55,0 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[43] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5 | d | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 7,494 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6 | e | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,024 | 0,359 | Kopējās orientējošās izmaksas KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 1,273 | 62,853 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 1,616 | 6,696 | 8,226 | 11,166 | 11,666 | 23,483 | 62,853 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā: miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | …………………… | f | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu ( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[44] (piemēram, par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: miljonos EUR (1 zīme aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības | Kopā — cilvēkresursi | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Joprojām vajadzīga darbība, kas būtu vērsta pret nelegālu saturu un kaitējošu saturu tiešsaistē, veicinātu drošāku tiešsaistes vidi un nodrošinātu sabiedrības informētību par risku un piesardzības pasākumiem, kas jāveic mainīgajā tiešsaistes vidē. Arī programma ir jāpaplašina, lai jo īpaši pievērstu uzmanību bērnu aizsardzībai tiešsaistes vidē, sevišķi no situācijas, kurā persona iegūst bērna uzticēšanos seksuālas vardarbības pastrādāšanas vai iebiedēšanas nolūkā, kam uz bērnu var būt smaga un ilgstoša ietekme. Lai risinātu iepriekš aprakstītos uzdevumus, ir nepieciešams ievākt papildu informāciju. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Kopiena rosinās labāko praksi dalībvalstīs, sniedzot norādījumus un atbalstu Eiropas mēroga salīdzinošai novērtēšanai, sadarbības tīklu veidošanai un zināšanu bāzes papildināšanai. Valstu darbība sekmēs „sviras efektu” ar mērķi labāk izplatīt vislabāko praksi. Pārbaudītu instrumentu, metožu, stratēģiju un tehnoloģiju atkārtota izmantošana vai piekļuve atjauninātiem datiem Eiropas līmenī uzlabos rentabilitāti un efektivitāti dalībvalstu līmenī. Programmas mērķis ir nodrošināt maksimālu sinerģiju ar valsts līmeņa darbībām, izmantojot sadarbības tīklus un ES mēroga ierosmes. Piedāvātās darbības daļēji pamatojas uz iepriekšējā darbībā sasniegto un papildinās darbības, kas sāktas saskaņā ar citām ES programmām un ierosmēm (proti, Noziedzības novēršana un apkarošana, Jaunatne darbībā, Daphne III), lai izvairītos no pasākumu pārklāšanās un gūtu maksimāli lielu ietekmi. 5.3. Priekšlikuma mērķi, gaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Mērķi ir šādi: 2. nelegāla satura izplatības samazināšana un cīņa ar kaitīgu uzvedību tiešsaistē; 3. drošākas tiešsaistes vides sekmēšana; 4. sabiedrības informētības nodrošināšana; 5. zināšanu bāzes izveide. Operatīvajos mērķos ir noteikti uzdevumi, kas, paredzams, veicinās iepriekšminēto mērķu sasniegšanu: Operatīvie mērķi | Rādītāji | Nelegāls saturs un kaitējoša rīcība/saturs | Sabiedrības kontaktpunkti | Kontaktpunktu skaits/ ietvertās dalībvalstis; saņemto ziņojumu, policijas pasākumu, likvidēto tīmekļa vietņu skaits; sabiedrības informētības pakāpe | Kaitējoša rīcība tiešsaistē | Sabiedrības informētības pakāpe | Tehniskie risinājumi | Projektu skaits | Drošākas tiešsaistes vides veicināšana | Nozares iesaistīšana | Sapulču skaits / sarīkotās / apmeklētās konferences. Pašregulācijas darbību skaits | Iesaistīto pušu sadarbība | Sapulču skaits / sarīkotās / apmeklētās konferences. Projektu un ierosmju skaits | Informētības palielināšana | Zināšanu tālāknodošana par to, kā saglabāt personisko drošību tiešsaistē | Lietotāju informētības līmenis | Koordinēti centieni palielināt informētību un izplatīt informāciju par drošības jautājumiem | Informēšanas punktu skaits / ietvertās dalībvalstis; iesaistīto darbinieku skaits, informēšanas pasākumu skaits, sasniegto iesaistīto pušu skaits; atpazīstamība | Informētības nodrošināšanas metodes un instrumenti | Kopējamu metožu / instrumentu skaits | Bērnu iesaistīšana drošākas tiešsaistes vides veidošanā | Bērnu skaits / tādu pasākumu skaits, kuros iesaistīti bērni | Zināšanu bāzes izveide | Koordinēta pētniecība visā ES | Apskatīto tematu un valstu skaits | Atjaunināta informācijas bāze | Projektu, publikāciju skaits | Paplašinātas zināšanas par bērnu rīcību, sastopoties ar riska situācijām tiešsaistē | Projektu, publikāciju skaits | Pētījumi par bērnu seksuālo izmantošanu saistībā ar tiešsaistes vidi | Projektu, publikāciju skaits | Visas darbības | Iesaistīto personu savstarpēja sadarbība, informācijas, pieredzes, labākās prakses apmaiņa ES / starptautiskā mērogā | Sapulču skaits / sarīkotās / apmeklētās konferences. | 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) ( Pārvalda centralizēti ( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija Īstenošanas mehānismos ir ievērota Kopienas parastā pieeja piešķīrumiem un līdzfinansējumam, kā arī darbībām, ko pilnībā finansē Kopiena, uz detalizēta finanšu pieprasījuma pamata. Finansējums tiks piešķirts ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un piedāvājumus. 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Programmas īstenošana un uzraudzība būs Komisijas ierēdņu pienākums. Uzraudzība pamatosies uz: - informāciju, kas iegūta no saņēmējiem (atskaites par darbību un finanšu atskaites); - projektu apmeklējumiem; - atgriezenisko saikni par programmas dalībnieku darbībām; - iestrādātiem novērtēšanas un izpildes rādītājiem visiem projektiem un darbībām. Vienreizējiem projektiem, piemēram, semināriem un konferencēm, tiks veikta uzraudzība uz vietas un ārējs novērtējums, pamatojoties uz nejaušu izlasi un/vai riska faktoriem. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Pamatojoties uz teorētiskiem pētījumiem, apsekojumiem, Kopienas un ārējiem pētījumiem un sabiedrisko apspriešanu, ir veikts padziļināts ietekmes novērtējums un provizoriskais novērtējums, ieskaitot izmaksu un ieguvumu analīzi. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma Eiropas Savienība ieņem vadošu lomu šajā jomā kopš 1996. gada. Iepriekšējās programmas vairākkārt ir novērtējuši neatkarīgi eksperti, uzsverot programmu nozīmīgo ieguldījumu bērniem pastāvošā riska novēršanā un iesakot, ka pasākumi „būtu jāturpina”. Ieteikumi ir formulēti novērtējuma ziņojumos un Eurobarometer apsekojumos. Šī gūtā pieredze ir ņemta vērā, definējot jaunās programmas uzdevumus un tās darbību klāstu. 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Programmas darbības vidusposmā tiks veikts starpposma novērtējums. Tajā tiks izvērtēts programmas iedarbīgums un lietderība, atjaunota tās īstenošanas loģika un — attiecīgā gadījumā — formulēti ieteikumi par to, kā pārorientēt programmas darbības. Pēc programmas darbības beigām tai tiks veikts retrospektīvs novērtējums, kurā uzmanība tiks pievērsta darbības ietekmei. 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Finansējuma piešķiršanas lēmumos un līgumos starp Komisiju un saņēmējiem ir noteikts, ka gadījumā, ja ir piešķirts Kopienas piešķīrums, piecu gadu laikā pēc līguma termiņa beigām Komisija un Revīzijas palāta veic pārbaudes uz vietas saņēmēja telpās un ir pilnvarotas pieprasīt apliecinošos dokumentus par visiem izdevumiem, kas radušies saskaņā ar šādiem līgumiem un juridiskām saistībām. Gadījumos, kad tas tiks uzskatīts par vajadzīgu, tiks veiktas revīzijas uz vietas. Uz saņēmējiem attiecas pārskatu sniegšanas un finanšu grāmatvedības pienākums. Ņemot vērā ekonomijas un saprātīgas finanšu pārvaldības principus, tiek analizēts iesniegto dokumentu saturs un tas, vai izdevumi ir attaisnojami. Finanšu līgumam pievieno administratīva un finansiāla rakstura informāciju, kas paredzēta, lai precizētu, kāda veida izdevumi šādos līgumos ir uzskatāmi par attaisnojamiem izdevumiem. Attiecīgos gadījumos Kopiena sedz tikai tās izmaksu pozīcijas, kuras ir reālas, skaidri norādītas un pārbaudāmas saņēmēja grāmatvedībā, lai atvieglotu finansējumu saņēmušo projektu pārbaudi un revīziju. Attiecībā uz publiskiem iepirkumiem un kā paredzēts Finanšu regulā (93.–96. pantā), Komisija var piemērot administratīvas vai finansiālas sankcijas kandidātiem vai konkursa dalībniekiem, uz kuriem attiecas viens no noteiktajiem izslēgšanas gadījumiem. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[48] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | B*, C*/AST | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | Personāls, ko finansē[49] atbilstoši XX 01 02. pantam | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Pārējais personāls, ko finansē[50] atbilstoši XX 01 04/05. pantam | KOPĀ | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi - Programmas vadība: uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumi iesniegt piedāvājumus, darba programma, Komisijas procedūras - Projektu vadība: īstenošanas procesa pārraudzība, projekta izmaksu kontrole, tehniskā palīdzība - Konferenču, darbsemināru un semināru, informēšanas kampaņu, Drošāka interneta dienu vai drošāka interneta foruma rīkošana vai pārraudzība - Nefinansētu darbību īstenošana - Sadarbība ar Komisijas attiecīgajām nodaļām 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) (Ja ir minēts vairāk nekā viens avots, lūdzu, norādiet amata vietu skaitu katram avotam) ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 | - iekšējais (intra muros) | - ārējais (extra muros) | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | n+5 un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. Ierēdņi un pagaidu personāls: 9 ierēdņi*EUR 117 000 Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 01 2. pantam: 2 līgumdarbinnieki* EUR 63 000 un 1 END* EUR 70 000 | Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu | 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 — Komandējumi | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,144 | XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 — Komitejas [52] | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,215 | XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,024 | 0,359 | Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Komandējumi — 30 komandējumi gadā x EUR 800 ES robežās Komitejas — 2 sapulces gadā x 1 dalībnieks x 27 dalībvalstis x 800 EUR [1] Šajā paskaidrojuma rakstā „tiešsaistes tehnoloģijas” attiecas uz tehnoloģijām, ko lieto, lai piekļūtu internetam un citām sakaru tehnoloģijām. Turklāt dažos gadījumos, piemēram, attiecībā uz videospēlēm, saturs un pakalpojumi var tikt lietoti gan „tiešsaistē”, gan „bezsaistē”, un abiem šiem gadījumiem var būt saistība ar bērnu drošību. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. janvāra Lēmums Nr. 276/1999/EK: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/html/decision/276_1999_EC.htm. [3] Drošāka interneta rīcības plāns 1999.–2004., Drošāks internets plus 2004.–2008. [4] COM (2006) 663 un Galīgais novērtējuma ziņojums par Drošāka interneta rīcības plānu (2003.–2004. g.), IDATE, 2006. gada maijs, 4. lpp.: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/prog_evaluation/final_evaluation_report_en_siap_06112006.pdf. [5] COM(2006) 661. [6] http://ec.europa.eu/saferinternet. [7] Padomes 1998. gada 24. septembra Ieteikums 98/560/EK:http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/l24030b.htm. [8] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Ieteikums 2006/952/EK (OV L 378, 27.12.2006.). [9] http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/185.htm. [10] Pieņēmusi Ministru Komiteja 2007. gada 12. jūlijā tūkstoš otrajā ministru pārstāvju sanāksmē.Konvenciju varēja parakstīt Eiropas Tieslietu ministru konferencē 2007. gada 25. un 26. oktobrī. [11] Padomes 2004. gada 20. janvāra Pamatlēmums par bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu (2004/68/JHA). [12] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai, COM(2007)267, 22.5.2007. [13] COM(2006) 367, 4.7.2006. [14] Padomes secinājumi 16457/07, 2007. gada 12. decembris. [15] Paziņojums par kibernoziedzību, 9. lpp. [16] http://www.iwf.org.uk/media/news.196.htm. [17] http://www.interpol.int/Public/News/2007/ChildConf20070606.asp. [18] Eurobarometer 2007. gada pētījums: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/eurobarometer/qualitative_study_2007/summary_report_en.pdf. [19] 8. temata (Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes) 3. darbība „Galvenās tendences sabiedrībā un šo tendenču ietekme”. [20] Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. janvāra Lēmums Nr. 276/1999/EK (OV L 33, 6.2.1999., 1. lpp.). [21] Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Lēmums Nr. 1151/2003/EK (OV L 162, 1.7.2003., 1. lpp.). [22] Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Lēmums Nr. 854/2005/EK, ar ko izveido daudzgadīgu Kopienas programmu interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai (OV L 149, 11.6.2005, 1. lpp.). [23] OV C [..]., [..].,[..]. lpp. [24] OV C [..], [..]., [..]. lpp. [25] OV C [..], [..]., [..]. lpp. [26] COM/2005/229. [27] COM/2007/170. Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos. [28] Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.). [29] Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.). [30] OV L 13, 20.1.2004., 44. lpp. [31] OV L 270 , 7.10.1998., 48. lpp. [32] OV L 378, 27.12.2006., 72. lpp. [33] OV L 33, 6.2.1999., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Lēmumu Nr. 1151/2003/EK. [34] OV L 162, 1.7.2003., 1. lpp. [35] OV L 149, 11.6.2005., 1. lpp. [36] COM(2001) 690; COM(2003) 653; COM(2006) 663. [37] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [38] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [39] Diferencētās apropriācijas. [40] Nediferencētās apropriācijas. [41] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx sadaļas xx 01. nodaļā. [42] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā. [43] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [44] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [45] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas. [46] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [47] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [48] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [49] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [50] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [51] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [52] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.