LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 264/1

GALĪGIE EIROPAS KOPIENU GADA PĀRSKATI

2005. FINANŠU GADS

I sējums

KONSOLIDĒTI FINANŠU PĀRSKATI UN KONSOLIDĒTI PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI

(2006/C 264/01)

SATURS

Galvenie notikumi un jautājumi

I daļa: Konsolidēti Eiropas Kopienu finanšu pārskati un paskaidrojumi

A. Bilance

B. Saimnieciskā rezultāta pārskats (ieskaitot informācijas sniegšanu pa segmentiem)

C. Naudas plūsmas tabula

D. Pārskats par neto aktīvu izmaiņām

E. Finanšu pārskatu paskaidrojumi

II daļa: Konsolidēti pārskati par Eiropas Kopienu budžeta izpildi un paskaidrojumi

A. Konsolidēti pārskati par budžeta izpildi

B. Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētiem pārskatiem par budžeta izpildi

GALVENIE NOTIKUMI UN JAUTĀJUMI

PĀREJA UZ UZKRĀŠANAS PRINCIPA GRĀMATVEDĪBAS SISTĒMU UN TĀS IETEKME

Kāpēc ir vajadzīgas izmaiņas?

Eiropas Kopienas apņēmās ievērot pieeju, ko ir pieņēmušas daudzas valstis un atbalsta starptautiskas organizācijas, piemēram, IFAC (1) un ESAO — t.i., modernizēt savu grāmatvedības sistēmu. Tas noteica budžeta izdevumu un ieņēmumu darbību uzskaites nomaiņu no naudas uzskaites sistēmas uz uzkrāšanas principa uzskaiti.

Mērķis ir nodrošināt labāku informāciju vadībai lēmumu pieņemšanai un uzlabot katru gadu sniegtās grāmatvedības informācijas pārredzamību un kvalitāti. Jaunajai sistēmai ir jānodrošina, ka gan sistēmas iekšējie lietotāji, gan pārskatu lasītāji saņem ticamāku un atbilstīgāku informāciju.

Veiktie pasākumi

Pirmie būtiskie pasākumi tika veikti 2003. gadā, uzsākot “grāmatvedības sistēmas modernizācijas” projektu, kura mērķis bija panākt, ka Eiropas Kopienas kļūst vienas no pirmajām starptautiskā virzībā uz publiskā sektora grāmatvedības modernizāciju.

Jauno grāmatvedības sistēmu un jauno grāmatvedības noteikumu kopumu, kā arī jauno kontu plānu sāka izmantot 2005. gada janvārī, kā bija paredzēts. Tādējādi šie ir pirmie finanšu pārskati, kas ir sagatavoti saskaņā ar jaunās uzkrāšanas principa uzskaites sistēmas noteikumiem (budžeta uzskaites pamatā joprojām ir naudas līdzekļu apgrozījums.) Šie jaunie noteikumi un metodes ir izstrādātas, ņemot vērā starptautiski pieņemtos standartus publiskam sektoram (IPSAS), bet darījumiem, uz kuriem vēl neattiecas IPSAS, — ņemot vērā attiecīgos starptautiskos grāmatvedības standartus (SGS)/starptautiskos finanšu pārskatu standartus (SFPS). Komisijas grāmatvedis minētos noteikumus pieņēma pēc Grāmatvedības standartu konsultatīvās ekspertu grupas atzinuma saņemšanas, kurā sniegti neatkarīgi profesionāli norādījumi. IT sistēmu atjaunināja, lai nodrošinātu, ka katra uzskaties darbība, nevis tikai naudas kustība, tiek pilnībā reģistrēta notikuma brīdī. Turpinās IT sistēmu uzlabošana, lai veicinātu sistēmu turpmāku integrāciju un nodrošinātu labāku vadības ziņojumu sagatavošanu. Visbeidzot, konsolidācijas piemērošana tika paplašināta 2005. gadā, lai pirmo reizi to attiecinātu uz dažādām Kopienu aģentūrām.

Rezultāts bija bilances sagatavošana uz 31.12.2004., pamatojoties uz jaunajiem grāmatvedības noteikumiem.

Izmaiņu galvenā ietekme

Pirmā ietekme, kas ir jāpiemin, ir tas, ka sniegtā bilance un ārpusbilance attiecībā uz iepriekšējo gadu (2004.) atšķirsies no tām bilancēm, kas tika publicētas 2004. gada pārskatos, jo tās ir sagatavotas, ievērojot citus noteikumus. Tādējādi Kopienas 2004. gada skaitļus, kas tika sagatavoti pamatojoties uz vecajiem noteikumiem, pielāgoja tā, lai tie atbilstu jaunajiem noteikumiem.

Uzkrāšanas principa uzskaites sistēmas piemērošana būtībā ir ienākumu un izdevumu uzskaite brīdī, kad tie ir nopelnīti/radušies, un nevis tad, kad tiek saņemta/maksāta nauda. Četras lietas, kuras saistībā ar grāmatvedības noteikumu izmaiņu radīja vislielāko ietekmi uz finanšu pārskatiem, ir šādas:

1. Iepriekšējs finansējums. Ar aktīvu “iepriekšējs finansējums” tagad Kopienu bilancē atspoguļo avansa maksājumus saņēmējiem, ar mērķi nodrošināt tiem apgrozāmos līdzekļus. Šī summa bilancē atspoguļo naudu, ko saņēmējs vēl nav izlietojis vai par kuras izlietošanu nav iesniegtas atskaites/pieprasījumi, kuros norādīts kā šī nauda tika izlietota. Kopā iepriekšējais finansējums uz 31.12.2004. bija 28 miljardi euro, kas ir būtisks papildinājums bilancei (skatīt I DAĻAS E iedaļas 3.5. un 3.9. paskaidrojumu).

2. Īstermiņa kreditoru parādi. Grāmatvedības sistēmā summas tagad tiek atzītas kā izmaksas un kreditoru parādi, tiklīdz atbildīgie dienesti šīs izmaksas uzskata par notikušām un attaisnotām. Saistībā ar jaunajiem IT instrumentiem un noteikumiem pārveidotajā bilancē uz 31.12.2004. īstermiņa kreditoru parādi ir 9,4 miljardi euro (skatīt I DAĻAS E iedaļas 3.18.2. paskaidrojumu).

3. Noslēgšana. Uzkrāšanas principa uzskaites sistēmas būtība ir nodrošināt, ka ienākumi un izdevumi tiek reģistrēti uzskaites periodā, uz kuru tie attiecas. Tāpēc Eiropas Kopienas veica būtisku darbu, lai novērtētu gada beigās veicamos iegrāmatojumus, nodrošinot, lai ienākumi un izdevumi starp diviem gadiem tiktu pareizi sadalīti. Šāda veida operācijas ir zināmas kā “noslēgšanas” (cut-off) operācijas un kā parastu piemēru var minēt to, ka elektrības izmaksas 2004. gada decembrī ir jāiekļauj 2004. gada pārskatos, pat ja līdz 2005. gadam nav saņemts rēķins un līdz 2005. gadam nav veikts maksājums. Šo summu iekļaušana nozīmē uzkrāto izdevumu uz 31.12.2004. iekļaušanu 64,2 miljardu euro apjomā (skatīt I DAĻAS E iedaļas 3.18.4. paskaidrojumu)

4. Dalībvalstu saistības attiecībā uz pensijām. Jauno grāmatvedības noteikumu piemērošanas ietvaros, konsultējoties ar Grāmatvedības standartu konsultatīvo ekspertu grupu un ņemot vērā tās padomu, Komisijas grāmatvedis nolēma, ka dalībvalstu sniegtās garantijas par pensiju finansēšanu neatbilst vajadzīgajam kritērijam, lai tās bilancē atzītu kā debitoru parādus. Šo aktīvu izņemšana no bilances uz 31.12.2004. ir samazinājusi aktīvu summu par 26 miljardiem euro (skatīt I DAĻAS E iedaļas 3.12. paskaidrojumu).

Izsmeļoši paskaidrojumi par izmaiņu ietekmi ir doti I DAĻAS E2 iedaļā.

Summas, kuras tiks pieprasītas no dalībvalstīm

Pamatojoties uz jaunajiem noteikumiem, Kopienām ir jānovērtē un jānorāda savos finanšu pārskatos izdevumi, kas finansējami no vispārējā budžeta, bet kas vēl nav paziņoti līdz gada beigām. Tādējādi daudzi izdevumi saskaņā ar uzkrāšanas principa uzskaites sistēmas noteikumiem ir atzīti N gadā, lai gan faktiski tos apmaksā N+1 gadā, izmantojot N+1 gada budžetu. Taču Kopienas pieprasa resursus no dalībvalstīm, kad tie ir vajadzīgi, lai samaksātu vajadzīgās summas, tādējādi nodrošinot dalībvalstīm maksimālu elastību valsts finanšu pārvaldībā. Gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus sakarā ar Kopienu saistību iekļaušanu pārskatos un faktu, ka attiecīgās summas, kas vajadzīgas, lai finansētu minētās saistības, tiks atzītas tikai turpmākajos gados.

Lai šos faktus parādītu pārskatu lasītājam vissaprotamākā veidā, tika pieņemta vertikālas formas bilance, vispirms parādot Kopienu aktīvus un tad saistības. Starpība galvenokārt atspoguļo summas, kuras tiks pieprasītas no dalībvalstīm. Negatīvu neto aktīvu esamība atspoguļo starpību starp naudas uzskaites sistēmu un uzkrāšanas principa uzskaites sistēmu struktūrai, kura tiek finansēta saskaņā ar tās naudas plūsmas vajadzībām. Netiek ņemts vērā dalībvalstu pienākums nākotnē nodrošināt vajadzīgos resursus, lai apmaksātu izdevumus, kad ir iestājies to apmaksas termiņš. Ir jāatceras, ka Kopienas tikai tad var veikt maksājumus, ja tādi ir paredzēti budžetā, un visus budžeta izdevumus sedz budžetā plānotie ieņēmumi no dalībvalstīm (skatīt I DAĻAS E iedaļas 3.20. paskaidrojumu).

Jauna struktūra

Pārejot uz uzkrāšanas principa uzskaites sistēmu, budžeta pārskatu sniegšana palika neskarta, bet finanšu pārskati ietver daudz vairāk informācijas nekā agrāk. Būtiskākais jaunums ir saimnieciskā rezultāta pārskats, naudas plūsmas tabula un pārskats par neto aktīvu izmaiņām, ko pievieno pārstrukturizētajai bilancei un ārpusbilancei.

GALVENIE PUNKTI 2005. GADA PĀRSKATU PASKAIDROJUMOS

— Budžeta pārpalikums ir turpinājis samazināties no 2,7 miljardiem euro līdz 2,4 miljardiem euro.

— Saimnieciskais rezultāts (zaudējumi) attiecīgajam gadam bija 7.8 miljardi euro.

— Aktīvu kopsumma palielinājās no 53,6 miljardiem euro 2004. gadā līdz 58,7 miljardiem euro, un kopējās saistības palielinājās no 105,2 miljardiem euro līdz 120,9 miljardiem euro.

I DAĻA

KONSOLIDĒTI EIROPAS KOPIENU FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI

SATURS

A. Bilance

B. Saimnieciskā rezultāta pārskats (ieskaitot informācijas sniegšanu pa segmentiem)

C. Naudas plūsmas tabula

D. Pārskats par neto aktīvu izmaiņām

E. Finanšu pārskatu paskaidrojumi

1. Grāmatvedības politikas

2. Pārejas uz uzkrāšanas principa uzskaites sistēmu radītā ietekme

3. Bilances paskaidrojumi

4. Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi

5. Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi

6. Ārpusbilance un paskaidrojumi

7. Finanšu riska pārvaldība

8. Informācijas atklāšana par saistītām pusēm

9. Notikumi pēc bilances datuma

10. Konsolidētās iestādes

11. Nekonsolidētās iestādes

A. BILANCE

EUR Paskaidrojumi 31.12.2005. Pārveidotā bilance uz 31.12.2004. I. ILGTERMIŅA AKTĪVI: 31 415 180 633,30 30 142 730 492,69 Nemateriālie pamatlīdzekļi 3.1 26 676 624,50 17 137 089,53 Materiālie pamatlīdzekļi 3.2 4 141 220 250,32 4 084 425 922,70 Ieguldījumi 3.3 1 874 420 306,00 2 150 177 300,19 Aizdevumi 3.4 2 397 326 503,16 2 298 277 591,00 Ilgtermiņa iepriekšējs finansējums 3.5 22 731 731 325,85 21 284 928 692,20 Ilgtermiņa debitoru parādi 3.6 243 805 623,47 307 783 897,07 II. APGROZĀMIE LĪDZEKĻI: 27 291 395 093,09 23 450 507 504,46 Krājumi 3.7 126 470 335,92 63 255 048,68 Īstermiņa ieguldījumi 3.8 1 439 652 311,41 1 442 821 890,84 Īstermiņa iepriekšējs finansējums 3.9 6 633 481 985,52 6 727 929 511,29 Īstermiņa debitoru parādi 3.10 7 237 854 523,32 7 139 062 014,64 Nauda un tās ekvivalenti 3.11 11 853 935 936,92 8 077 439 039,01 Kopā aktīvi 58 706 575 726,39 53 593 237 997,15 III. ILGTERMIŅA SAISTĪBAS: 38 025 870 323,61 30 556 735 482,10 Darbinieku pabalsti 3.12 33 155 884 938,00 26 012 130 886,00 Uzkrājumi riskam un maksājumiem 3.13 1 096 842 934,71 1 013 020 111,03 Finanšu saistības 3.14 1 920 492 514,34 1 688 032 288,29 Pārējās ilgtermiņa saistības 3.15 1 852 649 936,56 1 843 552 196,78 IV. ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS: 82 825 446 775,06 74 633 599 508,87 Uzkrājumi riskam un maksājumiem 3.16 275 440 997,63 240 240 253,60 Finanšu saistības 3.17 22 018 193,71 152 154 480,63 Kreditoru parādi 3.18 82 527 987 583,72 74 241 204 774,64 Kopā saistības 120 851 317 098,67 105 190 334 990,97 NETO AKTĪVI (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82) Rezerves 3.19 2 808 609 579,99 2 567 532 141,28 Summas, kuras tiks pieprasītas no dalībvalstīm: 3.20 (64 953 350 952,27) (54 164 629 135,10) Darbinieku pensijas (ilgtermiņa) (2) (33 155 884 938,00) (26 012 130 886,00) Citas summas (3) (31 797 466 014,27) (28 152 498 249,10) V. NETO AKTĪVI (4) (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82)

B. SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS (ieskaitot segmentu pārskatus)

EUR Paskaidrojumi 2005 DARBĪBAS IEŅĒMUMI: 4.1 107 890 098 965,56 Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām 103 964 129 385,85 NKI resursi 70 861 050 698,58 PVN resursi 16 018 121 497,86 Tradicionālie pašu resursi 14 264 712 942,61 Budžeta korekcijas 2 606 103 308,82 Trešo valstu iemaksas (ieskaitot EBTA valstis) 214 140 937,98 Darbības ieņēmumi: 3 925 969 579,71 Sodanaudas 719 616 062,54 Izdevumu atgūšana 1 385 693 507,89 Ieņēmumi no administratīvās darbības 895 083 199,67 Citi darbības ieņēmumi 925 576 809,61 DARBĪBAS IZDEVUMI: 107 597 505 955,88 Administratīvie izdevumi: 4.2 6 127 531 024,91 Personāla izdevumi 3 612 990 701,52 Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi 320 308 630,81 Citi administratīvie izdevumi 2 194 231 692,58 Darbības izdevumi: 4.3 101 469 974 930,97 Tieša centralizēta vadība 11 281 191 742,49 Netieša centralizēta vadība 350 673 116,96 Decentralizēta vadība 1 732 823 172,49 Dalīta vadība 86 925 465 101,27 Kopēja vadība 248 168 777,58 Pārējie saimnieciskās darbības izdevumi 4.4 931 653 020,18 PĀRPALIKUMS NO SAIMNIECISKĀM DARBĪBĀM 292 593 009,68 Ieņēmumi no finanšu operācijām 4.5 399 088 528,72 Finanšu operāciju izdevumi 4.6 (368 650 139,19) Pensiju saistību palielinājums 3.12 (8 044 529 533,33) (DEFICĪTS) NO CITĀM DARBĪBĀM (8 014 091 143,80) ASOCIĒTO UN KOPUZŅĒMUMU NETO (DEFICĪTA) DAĻA 4.7 (90 966 231,35) (DEFICĪTS) NO PARASTĀM DARBĪBĀM (7 812 464 365,47) GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS (7 812 464 365,47)

SEGMENTU PĀRSKATI

Šajā pārskatā ir sniegts darbību ieņēmumu un izdevumu sadalījums pa politikas jomām, kas balstīts uz budžeta līdzekļu sadales struktūru pēc darbības jomām Komisijā. Politikas jomas var sagrupēt trīs apakšgrupās — “darbības Eiropas Savienībā”, “darbības ārpus Eiropas Savienības” un “dienesti un pārējās darbības”.

“Darbības Eiropas Savienībā” ir lielākā apakšgrupa, jo tajā ir ietvertas daudzās politikas jomas Eiropas Savienībā. “Darbības ārpus Eiropas Savienības” ietver politikas jomas ārpus Eiropas Savienības, piemēram, tirdzniecību un atbalstu. “Dienesti un pārējās darbības” ietver iekšējās un horizontālās darbības, kas ir vajadzīgas Kopienu iestāžu un struktūru darbībai.

Konsolidētās aģentūras ir iekļautas vienā politikas jomā ar Komisijas darbību, no kuras tās saņem galvenās Kopienu subsīdijas. Citas iestādes, izņemot Komisiju, ir iekļautas noteiktā politikas jomā. Dažādās politikas jomas atspoguļo bruto skaitļus pirms konsolidācijā izslēgtām summām, un konsolidācijā izslēgtās summas ir uzrādītas vienā ailē.

Jāņem vērā, ka pašu resursi un iemaksas nav sadalītas starp dažādām darbībām, jo tās aprēķina, iekasē un pārvalda Komisijas centrālie dienesti. Tie ir norādīti šeit, lai varētu salīdzināt neto rezultātu ar saimnieciskā rezultāta pārskatu.

SEGMENTU PĀRSKATI — KOPSAVILKUMS

EUR Darbības ES Darbības ārpus ES Dienesti un pārējās darbības Likvidējamā EOTK Citas iestādes Konsolidācijā izslēgtās summas KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI: Sodanaudas 719 616 062,54 719 616 062,54 Izdevumu atgūšana 1 353 084 760,41 36 722 410,81 1 290 942,71 (5 404 606,04) 1 385 693 507,89 Ieņēmumi no administratīvās darbības 89 082 518,18 62 742 860,77 597 208 561,21 (53 875 000,00) 261 789 487,91 (61 865 228,40) 895 083 199,67 Citi darbības ieņēmumi 688 188 532,20 272 916 001,90 460 493 351,82 305 161,77 (496 326 238,08) 925 576 809,61 KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI 2 849 971 873,33 372 381 273,48 1 058 992 855,74 (53 875 000,00) 262 094 649,68 (563 596 072,52) 3 925 969 579,71 Administratīvie izdevumi: 1 809 140 421,50 890 182 701,55 1 382 452 884,00 5 648,00 2 120 615 781,21 (74 866 411,35) 6 127 531 024,91 Personāla izdevumi 1 344 955 579,32 620 812 260,57 617 749 601,28 1 036 675 272,43 (7 202 012,08) 3 612 990 701,52 Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi 59 471 934,18 52 618 748,62 98 316 368,04 5 648,00 109 895 931,97 320 308 630,81 Citi administratīvie izdevumi 404 712 908,00 216 751 692,36 666 386 914,68 974 044 576,81 (67 664 399,27) 2 194 231 692,58 Darbības izdevumi: 94 580 031 861,20 5 613 725 860,31 1 764 946 870,63 (488 729 661,17) 101 469 974 930,97 Tieša centralizēta vadība 6 548 039 671,23 3 479 353 565,16 1 493 894 876,89 (240 096 370,79) 11 281 191 742,49 Netieša centralizēta vadība 293 199 308,89 298 361 244,31 1 886 514,00 (242 773 950,24) 350 673 116,96 Decentralizēta vadība 378 103 058,75 1 354 720 113,74 1 732 823 172,49 Dalīta vadība 86 925 465 101,27 86 925 465 101,27 Kopēja vadība 21 703 755,76 226 465 021,82 248 168 777,58 Pārējie saimnieciskās darbības izdevumi 413 520 965,30 254 825 915,28 269 165 479,74 (5 859 340,14) 931 653 020,18 KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI 96 389 172 282,70 6 503 908 561,86 3 147 399 754,63 5 648,00 2 120 615 781,21 (563 596 072,52) 107 597 505 955,88 NETO DARBĪBAS IZDEVUMI (93 539 200 409,37) (6 131 527 288,38) (2 088 406 898,89) (53 880 648,00) (1 858 521 131,53) - (103 671 536 376,17) Pašu resursi un ieņēmumi no iemaksām 103 964 129 385,85 Pārpalikums no saimnieciskām darbībām 292 593 009,68 Neto finanšu ieņēmumi 30 438 389,53 Pensiju saistību palielinājums (8 044 529 533,33) Asociēto/kopuzņēmumu rezultātu daļa (90 966 231,35) Gada saimnieciskais rezultāts (7 812 464 365,47)





SEGMENTU PĀRSKATI — DARBĪBAS ES

EUR Ekonomika un finanses Uzņēmējdarbība un rūpniecība Konkurence Nodarbinātība Lauksaimniecība Transports un enerģija Vide Zinātniskā izpēte Informācijas sabiedrība DARBĪBAS IEŅĒMUMI: Sodanaudas 0,00 0,00 699 616 062,54 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Izdevumu atgūšana 268 064,24 1 411 811,20 0,00 69 163 331,89 1 095 501 773,52 2 827 282,13 204 297,96 (1 503 012,75) 3 613 410,74 Ieņēmumi no administratīvās darbības 0,00 3 137 099,27 0,00 373 252,58 0,00 318 726,24 30 420,36 53 874 389,18 0,00 Citi darbības ieņēmumi 943 047,15 106 245 197,98 6 125 594,59 34 792 023,86 21 463 750,70 48 081 050,89 37 864 063,91 214 975 609,38 7 744 634,28 KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI 1 211 111,39 110 794 108,45 705 741 657,13 104 328 608,33 1 116 965 524,22 51 227 059,26 38 098 782,23 267 346 985,81 11 358 045,02 Administratīvie izdevumi: 46 199 829,19 153 298 881,17 64 600 631,78 92 340 382,46 104 677 605,13 126 763 660,30 85 759 340,45 192 972 695,88 111 446 861,32 Personāla izdevumi 40 170 815,78 112 782 404,99 60 914 198,97 73 291 049,30 93 011 388,22 105 529 494,62 63 297 071,72 144 070 879,70 85 744 021,81 Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi 0,00 5 333 212,01 0,00 562 643,68 0,00 492 141,91 620 795,93 0,00 31 272,69 Citi administratīvie izdevumi 6 029 013,41 35 183 264,17 3 686 432,81 18 486 689,48 11 666 216,91 20 742 023,77 21 841 472,80 48 901 816,18 25 671 566,82 Darbības izdevumi: 59 307 959,45 195 709 789,69 452 045,97 10 986 548 855,98 54 319 611 969,20 1 079 402 884,03 226 522 697,46 2 573 004 377,31 848 420 984,23 Tieša centralizēta vadība 59 307 959,45 153 040 733,18 452 045,97 179 672 789,83 36 689 337,94 1 023 432 786,76 193 960 751,76 2 572 954 268,52 847 440 934,53 Netieša centralizēta vadība 0,00 0,00 0,00 1 525 090,20 0,00 5 677 018,73 16 882 600,85 0,00 0,00 Decentralizēta vadība 0,00 0,00 0,00 0,00 226 312 553,13 4 751 688,31 0,00 0,00 0,00 Dalīta vadība 0,00 0,00 0,00 10 788 124 831,35 54 040 432 329,95 0,00 0,00 0,00 0,00 Kopēja vadība 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 0,00 0,00 0,00 Pārējie saimnieciskās darbības izdevumi 0,00 42 669 056,51 0,00 17 226 144,60 16 177 748,18 23 837 634,47 15 679 344,85 50 108,79 980 049,70 KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI 105 507 788,64 349 008 670,86 65 052 677,75 11 078 889 238,44 54 424 289 574,33 1 206 166 544,33 312 282 037,91 2 765 977 073,19 959 867 845,55 NETO DARBĪBAS IZDEVUMI (104 296 677,25) (238 214 562,41) 640 688 979,38 (10 974 560 630,11) (53 307 324 050,11) (1 154 939 485,07) (274 183 255,68) (2 498 630 087,38) (948 509 800,53) Kopīgais pētniecības centrs Zivsaimniecība Iekšējais tirgus Reģionālā politika Nodokļi un muita Izglītība un kultūra Veselības un patērētāju aizsardzība Tiesiskums, brīvība un drošība Kopā darbības ES DARBĪBAS IEŅĒMUMI: Sodanaudas 0,00 20 000 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 719 616 062,54 Izdevumu atgūšana 197 689,90 (577 716,70) 0,00 123 765 779,64 214 784,18 57 757 136,14 99 895,16 140 233,16 1 353 084 760,41 Ieņēmumi no administratīvās darbības 26 916 536,65 0,00 0,00 0,00 3 706 530,65 674 748,67 0,00 50 814,58 89 082 518,18 Citi darbības ieņēmumi 12 811 935,20 776,79 7 153,49 2 432,19 461 868,81 131 777 307,45 34 783 584,53 30 108 501,00 688 188 532,20 KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI 39 926 161,75 19 423 060,09 7 153,49 123 768 211,83 4 383 183,64 190 209 192,26 34 883 479,69 30 299 548,74 2 849 971 873,33 Administratīvie izdevumi: 324 372 209,78 32 051 379,81 44 690 462,16 57 972 095,34 47 405 108,82 156 840 485,76 115 039 261,94 52 709 530,21 1 809 140 421,50 Personāla izdevumi 191 769 343,19 25 946 002,86 41 167 654,18 49 647 357,38 39 143 285,61 89 648 655,85 82 770 631,38 46 051 323,76 1 344 955 579,32 Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi 44 625 365,19 0,00 4 395,68 0,00 3 445 604,19 1 330 513,59 2 055 405,38 970 583,93 59 471 934,18 Citi administratīvie izdevumi 87 977 501,40 6 105 376,95 3 518 412,30 8 324 737,96 4 816 219,02 65 861 316,32 30 213 225,18 5 687 622,52 404 712 908,00 Darbības izdevumi: 60 714 249,27 697 841 194,30 4 552 640,19 21 526 122 538,25 31 530 486,25 1 211 876 717,33 307 247 898,55 451 164 573,74 94 580 031 861,20 Tieša centralizēta vadība (30 348 138,27) 215 276 482,20 4 552 640,19 94 989 892,49 31 530 486,25 791 695 562,00 283 223 089,90 90 168 048,53 6 548 039 671,23 Netieša centralizēta vadība 0,00 0,00 0,00 (601 257,04) 0,00 269 715 856,15 0,00 0,00 293 199 308,89 Decentralizēta vadība 0,00 0,00 0,00 147 021 849,64 0,00 16 967,67 0,00 0,00 378 103 058,75 Dalīta vadība 0,00 470 531 514,01 0,00 21 272 810 053,16 0,00 (543 390,71) 0,00 354 109 763,51 86 925 465 101,27 Kopēja vadība 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 Pārējie saimnieciskās darbības izdevumi 91 062 387,54 12 033 198,09 0,00 11 902 000,00 0,00 150 991 722,22 24 024 808,65 6 886 761,70 413 520 965,30 KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI 385 086 459,05 729 892 574,11 49 243 102,35 21 584 094 633,59 78 935 595,07 1 368 717 203,09 422 287 160,49 503 874 103,95 96 389 172 282,70 NETO DARBĪBAS IZDEVUMI (345 160 297,30) (710 469 514,02) (49 235 948,86) (21 460 326 421,76) (74 552 411,43) (1 178 508 010,83) (387 403 680,80) (473 574 555,21) (93 539 200 409,37)





SEGMENTU PĀRSKATI — DARBĪBAS ĀRPUS ES

EUR Ārējie sakari Tirdzniecība Attīstība Paplašināšanās Humānā palīdzība Kopā darbības ārpus ES DARBĪBAS IEŅĒMUMI: Izdevumu atgūšana 8 350 389,23 (46 083,70) 19 226 652,13 9 131 176,72 60 276,43 36 722 410,81 Ieņēmumi no administratīvās darbības 60 781 919,99 0,00 (1 666,30) 1 962 607,08 0,00 62 742 860,77 Citi darbības ieņēmumi 6 204 915,71 12 110,81 1 301 147,76 265 258 510,04 139 317,58 272 916 001,90 KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI 75 337 224,93 (33 972,89) 20 526 133,59 276 352 293,84 199 594,01 372 381 273,48 Administratīvie izdevumi: 626 640 536,51 47 074 129,27 131 434 686,78 67 097 824,88 17 935 524,11 890 182 701,55 Personāla izdevumi 410 582 923,68 42 521 599,62 117 424 692,35 37 307 451,22 12 975 593,70 620 812 260,57 Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi 51 282 367,01 0,00 0,00 1 336 381,61 0,00 52 618 748,62 Citi administratīvie izdevumi 164 775 245,82 4 552 529,65 14 009 994,43 28 453 992,05 4 959 930,41 216 751 692,36 Darbības izdevumi: 2 082 953 186,40 10 013 446,62 780 048 497,43 2 205 715 297,71 534 995 432,15 5 613 725 860,31 Tieša centralizēta vadība 1 776 530 787,59 9 450 379,12 652 893 731,15 505 802 026,55 534 676 640,75 3 479 353 565,16 Netieša centralizēta vadība 36 126 501,89 0,00 25 091 165,92 237 143 576,50 0,00 298 361 244,31 Decentralizēta vadība 135 528 670,41 0,00 50 981 058,43 1 168 210 384,90 0,00 1 354 720 113,74 Kopēja vadība 121 491 031,79 563 067,50 53 531 324,69 50 879 597,84 0,00 226 465 021,82 Pārējie saimnieciskās darbības izdevumi 13 276 194,72 0,00 (2 448 782,76) 243 679 711,92 318 791,40 254 825 915,28 KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI 2 709 593 722,91 57 087 575,89 911 483 184,21 2 272 813 122,59 552 930 956,26 6 503 908 561,86 NETO DARBĪBAS IZDEVUMI (2 634 256 497,98) (57 121 548,78) (890 957 050,62) (1 996 460 828,75) (552 731 362,25) (6 131 527 288,38)





SEGMENTU PĀRSKATI — DIENESTI UN PĀRĒJĀS DARBĪBAS

Prese un komunikācijas Birojs krāpšanas apkarošanai Koordinācija Personāls un administrēšana Eurostat Budžets Revīzija Citas Kopā dienesti un pārējās darbības DARBĪBAS IEŅĒMUMI: Izdevumu atgūšana 254 215,17 11 015,16 1 863,82 1 059 619,16 (185 770,60) 150 000,00 0,00 0,00 1 290 942,71 Ieņēmumi no administratīvās darbības 95 190,18 3 523 760,83 1 322 227,41 557 920 364,69 352,24 34 346 665,86 0,00 0,00 597 208 561,21 Citi darbības ieņēmumi 862 671,22 18 764,17 403 925,30 31 078 188,31 868 179,59 10 585 303,45 19,09 416 676 300,69 460 493 351,82 KOPĀ DARBĪBAS IEŅĒMUMI 1 212 076,57 3 553 540,16 1 728 016,53 590 058 172,16 682 761,23 45 081 969,31 19,09 416 676 300,69 1 058 992 855,74 Administratīvie izdevumi: 89 419 856,47 40 610 680,45 150 294 222,02 1 011 508 432,30 58 596 845,23 48 657 820,36 7 447 379,66 (24 082 352,49) 1 382 452 884,00 Personāla izdevumi 58 300 245,12 29 732 231,14 129 417 384,41 298 586 990,65 55 477 451,07 39 086 578,59 7 019 015,87 129 704,43 617 749 601,28 Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi 1 164 191,40 42 659,29 0,00 97 109 517,35 0,00 0,00 0,00 0,00 98 316 368,04 Citi administratīvie izdevumi 29 955 419,95 10 835 790,02 20 876 837,61 615 811 924,30 3 119 394,16 9 571 241,77 428 363,79 (24 212 056,92) 666 386 914,68 Darbības izdevumi: 59 553 544,34 5 863 831,35 551 345,73 51 155 987,10 70 448 743,57 1 352 046 593,25 15 995,00 225 310 830,29 1 764 946 870,63 Tieša centralizēta vadība 57 845 829,45 5 863 831,35 0,00 49 824 082,51 68 507 973,48 1 313 199 252,25 0,00 (1 346 092,15) 1 493 894 876,89 Netieša centralizēta vadība 1 630 514,00 0,00 0,00 256 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1 886 514,00 Pārējie saimnieciskās darbības izdevumi 77 200,89 0,00 551 345,73 1 075 904,59 1 940 770,09 38 847 341,00 15 995,00 226 656 922,44 269 165 479,74 KOPĀ DARBĪBAS IZDEVUMI 148 973 400,81 46 474 511,80 150 845 567,75 1 062 664 419,40 129 045 588,80 1 400 704 413,61 7 463 374,66 201 228 477,80 3 147 399 754,63 NETO DARBĪBAS IZDEVUMI (147 761 324,24) (42 920 971,64) (149 117 551,22) (472 606 247,24) (128 362 827,57) (1 355 622 444,30) (7 463 355,57) 215 447 822,89 (2 088 406 898,89)

C. NAUDAS PLŪSMAS TABULA

EUR Paskaidrojumi 2005. NAUDAS PLŪSMAS NO PARASTĀM DARBĪBĀM Deficīts no parastām darbībām: (7 812 464 365,47) Naudas plūsmas no saimnieciskām darbībām: 5.2 Amortizācija 6 842 720,30 Nolietojums 277 733 537,93 Ieguldījumu vērtības samazinājums (11 983 099,95) Ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums (62 602 039,59) Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums (99 048 912,16) Ilgtermiņa iepriekšēja finansējuma (palielinājums)/samazinājums (1 446 802 633,65) Ilgtermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums 63 978 273,60 Krājumu (palielinājums)/samazinājums (63 215 287,24) Īstermiņa iepriekšēja finansējuma (palielinājums)/samazinājums 94 447 525,77 Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums (98 792 508,68) Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) 83 822 823,68 Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) 232 460 226,05 Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums) 9 097 739,78 Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) 35 200 744,03 Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (130 136 286,92) Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) 8 286 782 809,08 2004. gada budžeta pārpalikums, kas reģistrēts kā bezskaidras naudas līdzekļu ieņēmumi 2005. gadā. (2 736 707 563,42) Citas bezskaidras naudas līdzekļu kustības 1 527 550,43 Naudas plūsmas no ieguldījumu darbībām: 5.3 Nemateriālo un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/ samazinājums (350 910 120,82) Ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums 76 469 510,70 Naudas līdzekļu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums 3 169 579,43 Ilgtermiņa darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums): 3.12 7 143 754 052,00 PARASTO DARBĪBU NETO NAUDAS PLŪSMA 3 502 624 274,88 NAUDAS UN NAUDAS EKVIVALENTU NETO PALIELINĀJUMS/(SAMAZINĀJUMS) 3 502 624 274,88 NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI GADA SĀKUMĀ (5) 3.11 8 667 335 685,27 NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI GADA BEIGĀS (5) 3.11 12 169 959 960,15

D. PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

EUR Rezerves Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) Gada saimnieciskais rezultāts Kopā Patiesās vērtības rezerve Pārējās rezerves ATLIKUMS 2004. GADA 31. DECEMBRĪ (6) 0,00 1 055 268 223,85 9 258 037 564,68 4 194 018 305,10 14 507 324 093,63 Izmaiņas grāmatvedības politikā (7) 88 457 197,90 1 423 806 719,53 (67 616 685 004,88) 0,00 (66 104 421 087,45) ATLIKUMS 2004. GADA 31. DECEMBRĪ (pārveidotais atlikums) 88 457 197,90 2 479 074 943,38 (58 358 647 440,20) 4 194 018 305,10 (51 597 096 993,82) Garantiju fonda rezervju pārvietojumi 145 081 942,86 (145 081 942,86) 0,00 Patiesās vērtības pārvietojumi (7 094 661,12) (7 094 661,12) Citi (450 782,03) 9 072 993,58 8 622 211,55 2004. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums 103 540 939,00 1 353 769 802,68 (1 457 310 741,68) 0,00 2004. gada budžeta rezultāts, kas kreditēts dalībvalstīm (2 736 707 563,42) (2 736 707 563,42) Gada saimnieciskais rezultāts (7 812 464 365,47) (7 812 464 365,47) ATLIKUMS 2005. GADA 31. DECEMBRĪ 81 362 536,78 2 727 247 043,21 (57 140 886 586,80) (7 812 464 365,47) (62 144 741 372,28)

E. FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

1. Grāmatvedības politika

2. Pārejas uz uzkrāšanas principa uzskaites sistēmu radītā ietekme

3. Bilances paskaidrojumi

4. Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi

5. Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi

6. Ārpusbilance un paskaidrojumi

7. Finanšu riska pārvaldība

8. Informācijas atklāšana par saistītām pusēm

9. Notikumi pēc bilances datuma

10. Konsolidētās iestādes

11. Nekonsolidētās iestādes

1. GRĀMATVEDĪBAS POLITIKAS

1.1 TIESĪBU NORMAS UN FINANŠU REGULA

Uzskaiti kārto saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp., ar kļūdu labojumu OV L 25, 30.1.2003., 43. lpp.) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus minētās Finanšu regulas īstenošanai.

Finanšu regulas 133. pantā ir paredzēts, ka Komisijas grāmatvedis pieņem grāmatvedības noteikumus un metodes, kas jāpiemēro visām iestādēm un struktūrām. Tādējādi 2004. gada 28. decembrī tika pieņemti Kopienu grāmatvedības noteikumi. Šī jaunā uzkrāšanas principa uzskaites politika ir veidota, ņemot vērā Starptautiskos grāmatvedības standartus publiskam sektoram (IPSAS) vai vajadzības gadījumā ņemot vērā Starptautiskos finanšu pārskatu standartus (SFPS), ko attiecīgi ir izdevusi Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu padome (IPSASB) un Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). Komisijas grāmatvedis minētos noteikumus pieņēma pēc Grāmatvedības standartu konsultatīvās ekspertu grupas atzinuma saņemšanas, kurā sniegti neatkarīgi profesionāli norādījumi.

Komisijas grāmatveža pieņemtos novērtēšanas un grāmatvedības noteikumus piemēro visās Eiropas iestādēs un struktūrās, uz kurām pašlaik attiecas konsolidācija, lai ieviestu vienotu noteikumu kopumu uzskaitei, novērtēšanai un pārskatu sagatavošanai ar mērķi saskaņot finanšu pārskatu izveides procesu un konsolidāciju.

Komisijas grāmatvedim ir jānosūta konsolidēti provizoriski pārskati Revīzijas palātai līdz nākamā gada 31. martam. Komisija pieņem galīgos konsolidētos pārskatus līdz 31. jūlijam, un tad tos līdz 31. oktobrim publicē Oficiālajā vēstnesī kopā ar Revīzijas palātas ticamības deklarāciju.

Gan provizoriskie gan galīgie gada pārskati par 2005. gadu ir sniegti šādā kārtībā: I. sējumā ir ietverti konsolidēti pārskati un II sējumā — Komisijas pārskati.

1.2 GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par iestādes finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz publiskā sektora iestādēm, piemēram, Eiropas Kopienām, mērķi ir īpaši noteikti tā, lai sniegtu informāciju, kas ir noderīga lēmumu pieņemšanā, un apliecinātu iestādes atbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem.

Lai finanšu pārskati sniegtu patiesu un skaidru priekšstatu, tajos ir ne tikai jāsniedz attiecīga informācija, lai raksturotu iestādes un aģentūras darbību būtību un dažādību, paskaidrotu tās finansēšanas kārtību un sniegtu izsmeļošu informāciju par tās darbībām, bet arī iepriekšminētais ir jāveic skaidrā un saprotamā veidā, lai finanšu gadus būtu iespējams salīdzināt. Šis dokuments ir izveidots, ievērojot minētos mērķus.

Eiropas iestāžu un aģentūru grāmatvedības sistēma ietver vispārējo uzskaiti un budžeta uzskaiti. Šo uzskaiti kārto euro, pamatojoties uz kalendāro gadu. Budžeta uzskaite sniedz detalizētu ainu par budžeta izpildi. Tās pamatā ir mainītais naudas līdzekļu grāmatvedības princips (8). Vispārējā uzskaite ļauj sagatavot finanšu pārskatus, jo tā atspoguļo visus maksājumus un ieņēmumus attiecīgajā finanšu gadā, un tā ir izstrādāta, lai bilances veidā atspoguļotu finansiālo stāvokli 31. decembrī.

Finanšu regulas 124. pantā ir noteikti grāmatvedības principi, kas jāpiemēro, veidojot finanšu pārskatus, proti:

— nepārtrauktas darbības;

— piesardzība;

— viendabīgas uzskaites metode;

— datu salīdzināmība;

— būtiskums;

— saldo neaprēķināšana;

— būtības atspoguļojums;

— uzkrāšanas principa uzskaite.

Tā kā finanšu pārskatus 2005. gadam sagatavoja, pamatojoties uz citiem uzskaites principiem nekā 2004. gadam, proti, tieši uzkrāšanas principa uzskaiti, saskaņā ar Kopienu grāmatvedības noteikumiem 2004. gada 31. decembrī sniegtajai bilancei tika veiktas korekcijas tā, lai 2004. gada 31. decembrī nodrošinātu sākuma bilanci, kurai pamatā ir uzkrāšanas principa uzskaite (piemēram, iepriekšēja finansējuma summu iekļaušana). Sīkāka informācija par šīm korekcijām ir dota E iedaļas 2. paskaidrojumā.

1.3 KONSOLIDĀCIJA

Eiropas Kopienu konsolidācijas procesā ir ietvertas 26 kontrolētas iestādes, viens asociētais un viens kopuzņēmums. Pilnīgs konsolidēto iestāžu saraksts ir ietverts E iedaļas 10. paskaidrojumā. Salīdzinājumā ar 2004. gadu konsolidācijas apjoms ir palielinājies par 16 kontrolētām iestādēm, lai atbilstu atjauninātajiem Eiropas Kopienu grāmatvedības noteikumiem.

Kontrolētās iestādes

Kontrolētās iestādes ir visas tās iestādes, kurām Eiropas Kopienas ir pilnvarotas noteikt finanšu un darbības politikas, lai varētu gūt labumu no šo iestāžu darbībām. Šīs pilnvaras pašreiz ir jāīsteno. Visvienkāršākais kontroles rādītājs — balsu vairākums — lielākajā daļā gadījumu nav piemērojams attiecībā uz Eiropas Kopienām, jo parasti starp šīm iestādēm nav kapitālistisku saikņu.

Eiropas iestādes, uz kurām attiecas konsolidācija, ir izveidotas, pamatojoties uz to dibināšanas līgumiem. Tās veido Eiropas Kopienu organizatoriskās struktūras pamatu un neapšaubāmi dod ieguldījumu Eiropas Kopienu mērķu sasniegšanā. Tāpēc var uzskatīt, ka Eiropas Kopienām attiecībā uz šīm iestādēm ir īpaša kontrole.

Līdzīgi tiek uzskatīts, ka attiecībā uz visām Kopienu aģentūrām, kas izveidotas, pamatojoties uz sekundāriem tiesību aktiem, Eiropas Kopienām ir īpaša kontrole, un tāpēc tās pirmo reizi ir ietvertas konsolidācijā. Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu iestādi. Tomēr Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs Alikantē un Kopienas Augu šķirņu birojs Anžē (Anger), kuri nesaņem subsīdijas no Kopienu vispārējā budžeta, nav konsolidēti 2005. gada pārskatos.

Kontrolētās iestādes ir konsolidētas, izmantojot pilnu konsolidācijas metodi. Visi starpiestāžu darījumi un atlikumi starp Eiropas Kopienu kontrolētajām iestādēm ir izslēgti. Nerealizētā peļņa un zaudējumi attiecībā uz darījumiem iestāžu starpā nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes ir visas tās iestādes, uz kurām Eiropas Kopienām ir būtiska ietekme, bet ne kontrole, parasti līdzdalība kapitālā ar balsstiesībām no 20 % līdz 50 %. Ieguldījumi asociētajās iestādēs tiek atzīti ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi un sākotnēji tiek atzīti ar izmaksu metodi.

Eiropas Kopienu asociēto iestāžu pēciegādes peļņas vai zaudējumu daļa ir atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā un pēciegādes pārnesto rezervju daļa ir atzīta rezervēs. Uzkrātos pēciegādes pārnesumus pielāgo ieguldījuma uzskaites vērtībai. Saņemtie sadalījumi no asociētās iestādes samazina ieguldījuma uzskaites vērtību.

Nerealizētā peļņa un zaudējumi attiecībā uz darījumiem starp Eiropas Kopienām un to asociētajām iestādēm nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Attiecībā uz līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos asociēto iestāžu grāmatvedības politikas var atšķirties no tām, ko ir pieņēmušas Eiropas Kopienas. Praktisku apsvērumu dēļ asociēto iestāžu finanšu pārskatiem, kuros izmantota pašu kapitāla metode, netika veiktas korekcijas.

Gadījumos, kad Eiropas Kopienām pieder 20 % vai vairāk riska kapitāla fondā, Kopienas būtiski to neietekmē. Šādi fondi tiek uzskatīti par “aktīviem pārdošanai”, un tāpēc pašu kapitāla metodi nepiemēro.

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmums ir balstīts uz līguma noteikumiem, saskaņā ar kuriem Eiropas Kopienas un viena vai vairākas personas (“uzņēmumi”) apņemas veikt saimniecisku darbību, kas ir pakļauta kopējai kontrolei. Kopīga kontrole ir ar līgumu noteikta saimnieciskās darbības kontroles savstarpēja dalīšana. Līdzdalība kopīgi kontrolētajās iestādēs tiek uzskaitīta ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi un sākotnēji tiek atzīta ar izmaksu metodi.

Eiropas Kopienu kopīgi kontrolēto iestāžu peļņas vai zaudējumu daļa ir atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā un pārnesto rezervju daļa ir norādīta rezervēs. Uzkrātos pārnesumus pielāgo līdzdalības uzskaites vērtībai.

Nerealizētā peļņa un zaudējumi attiecībā uz darījumiem starp Eiropas Kopienām un to kopīgi kontrolētajām iestādēm nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Attiecībā uz līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos kopuzņēmumu grāmatvedības politikas var atšķirties no tām, ko ir pieņēmušas Eiropas Kopienas. Praktisku apsvērumu dēļ kopuzņēmumu finanšu pārskatiem, kuros izmantota pašu kapitāla metode, korekcijas netika veiktas.

Nekonsolidētās iestādes

Eiropas Kopienu pārskatos nav konsolidēti fondi, ko Kopienas pārvalda, pārstāvot gan Eiropas Kopienu ierēdņu veselības apdrošināšanas shēmu, gan Eiropas Attīstības fondu. To aktīvu kopsumma 2005. gada 31. decembrī attiecīgi bija 260 miljoni euro un 3,5 miljardi euro (skatīt E iedaļas 11. paskaidrojumu).

1.4 VALŪTA UN PĀRRĒĶINĀŠANAS PAMATS

Darbības un pārskata valūta

Konsolidētie finanšu pārskati ir sagatavoti euro, kas ir Eiropas Kopienu darbības un pārskata valūta.

Darījumi un bilances

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro, piemērojot maiņas kursus, kas ir spēkā darījumu veikšanas dienā.

Peļņa un zaudējumi no valūtas maiņas darījumiem ārzemju valūtā un no monetāro aktīvu un pasīvu ārvalstu valūtā pārrēķināšanas saskaņā ar valūtas kursu gada beigās ir atzīta saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Gada beigu monetāros aktīvus un pasīvus, kas izteikti ārvalstu valūtā, pārrēķina euro pēc 2005. gada 31. decembra kursa.

EURO maiņas kurss 2005. gada 31. decembrī CYP 0,5735 LTL 29,0000 CZK 7,4605 MTL 15,6466 DKK 0,6853 PLN 252,8700 EEK 0,6962 SKK 3,4528 GBP 0,4293 SIT 3,8600 HUF 37,8800 SEK 239,5000 LVL 9,3885 USD 1,1797

Tālāk norādītajām pozīcijām piemēro dažādas pārrēķina metodes:

— materiālie un nemateriālie aktīvi, kas saglabā savu vērtību euro pēc kursa, ko piemēroja datumā, kad tie tika iepirkti; un

— iepriekšējs finansējums, ko izmaksā no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas, ko pārrēķina pēc maiņas kursa, ko piemēro mēneša 10. datumā vienu mēnesi pēc tā piešķiršanas.

Monetāro vērtspapīru ārzemju valūtā, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, patiesās vērtības izmaiņas tiek analizētas, ņemot vērā pārrēķina starpību, kas rodas no vērtspapīra amortizēto izmaksu izmaiņām, un citas izmaiņas vērtspapīra uzskaites vērtībā. Pārrēķina starpību atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, bet citas izmaiņas uzskaites vērtībā norāda patiesās vērtības rezervē. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas ir noteikti patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpība attiecībā uz nemonetāriem finanšu aktīviem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, ir ietverta patiesās vērtības rezervē.

1.5 BILANCE

1.5.1 Nemateriālie pamatlīdzekļi

Iegādāto datoru programmatūru licences tiek kapitalizētas, pamatojoties uz izmaksām, kas rodas iegādājoties un pielāgojot konkrēto programmatūru. Izmaksas tiek amortizētas to lietderīgās lietošanas laikā (4 gadi). Pašu radīti nemateriālie aktīvi pašreiz tiek ietverti saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Izmaksas, kas saistītas ar datora programmatūras uzlabošanu un uzturēšanu, tiek atzītas kā izdevumi.

1.5.2 Materiālie pamatlīdzekļi

Īpašums, ierīces un iekārtas

Visu īpašumu, ierīču un iekārtu uzskaiti veic, to vēsturiskām izmaksām atskaitot nolietojumu (izņemot zemei, mākslas darbiem un pamatlīdzekļiem veidošanas procesā) un vērtības samazinājumu. Vēsturiskās izmaksas ietver visus izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz minēto pamatlīdzekļu iegādi.

Turpmākās izmaksas tiek ietvertas aktīva uzskaites vērtībā vai atzītas kā atsevišķi aktīvi pēc vajadzības tikai tad, ja pastāv iespējams, ka Eiropas Kopienas saņems ar pamatlīdzekli saistītu turpmāku labumu un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Pārējie remontdarbu un uzturēšanas izdevumi tiek atspoguļoti saimnieciskā rezultāta pārskatā attiecībā uz to finanšu periodu, kurā minētie izdevumi ir radušies.

Nolietojumu neatskaita no zemes, mākslas darbiem un pamatlīdzekļiem veidošanas procesā. Lai noteiktu citu aktīvu atlikušo vērtību to lietderīgās lietošanas laikam, nolietojumu aprēķina, izmantojot lineāro metodi:

Nolietojuma likmes Aktīvu veids Lineārā nolietojuma metode Nemateriālie ieguldījumi 25 % Ēkas 4 % Ierīces, mašīnas un iekārtas 10 % līdz 25 % Mēbeles 10 % līdz 25 % Aprīkojums 10 % līdz 33 % Transportlīdzekļi 25 % Datortehnika 25 % Pārējie pamatlīdzekļi 10 % līdz 33 %

Ja vajadzīgs, aktīvu atlikušās vērtības un lietderīgais lietošanas laiks tiek pārskatīts un labots katrā bilances datumā. Aktīva uzskaites vērtība tiek samazināta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība ir lielāka nekā tā novērtētā atgūstamā summa.

Peļņu un zaudējumus no aktīva pārdošanas nosaka, salīdzinot ieņēmumus ar aktīva uzskaites vērtību. Šo rezultātu ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Izpirkumnoma

Materiālo aktīvu izpirkumnoma, kad uz Eiropas Kopienām attiecas visi riski un atlīdzība, kas izriet no īpašumtiesībām, tiek klasificēta kā finanšu izpirkumnoma. Izpirkumnomas sākumā finanšu izpirkumnoma tiek kapitalizēta nomātā aktīva zemākās patiesās vērtības izteiksmē un minimālo izpirkumnomas maksājumu pašreizējās vērtības izteiksmē. Katru izpirkumnomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu maksām, lai panāktu finanšu atlikuma nemainīgu proporciju. Nomas saistības, atskaitot finanšu maksas, ir ietvertas pārējās saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procenta elements tiek atspoguļots saimnieciskā rezultāta pārskatā attiecībā uz izpirkumnomas periodu tā, lai saistību atlikumam katrā periodā veidotu nemainīgu periodisku procentu likmi. Ar finanšu izpirkumnomu iegūtajiem aktīviem nolietojumu aprēķina, pamatojoties uz lietderīgo lietošanas laiku vai izpirkumnomas termiņu, atkarībā no tā kurš no tiem ir īsāks.

Izpirkumnoma, kad iznomātājs saglabā būtisku daļu riska un atlīdzības saistībā ar īpašuma tiesībām, tiek klasificēta kā operatīvā izpirkumnoma. Maksājumi, kas veikti saistībā ar operatīvo izpirkumnomu, nomas periodā tiek lineāri atspoguļoti saimnieciskā rezultāta pārskatā.

1.5.3 Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Aktīviem, kuru lietderīgais lietošanas ilgums nav noteikts, amortizāciju neveic, bet katru gadu novērtē vērtības samazinājumu. Amortizējamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien rodas apstākļi, kas norāda, ka aktīva uzskaites vērtība nav atgūstama. Vērtības samazinājuma zaudējumi tiek atzīti par summu, par kādu aktīva uzskaites vērtība ir lielāka nekā tā atgūstamā summa. Atgūstamā summa ir aktīva patiesā vērtība mīnus pārdošanas izmaksas un lietošanas vērtība.

1.5.4 Ieguldījumi

Ieguldījumi asociētajās iestādēs un dalība kopuzņēmumos

Ieguldījumi asociētajās iestādēs un dalība kopuzņēmumos tiek uzskaitīta, izmantojot grāmatvedības pašu kapitāla metodi.

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Klasifikācija un novērtēšana

Ieguldījumus riska kapitāla fondos klasificē kā aktīvus, kas ir pieejami pārdošanai, un attiecīgi tie ir jāuzskaita patiesā vērtībā ar peļņu un zaudējumiem, kas rodas no patiesas vērtības izmaiņām (ieskaitot pārrēķina starpību), atzīstot patiesās vērtības rezervē.

Patiesās vērtības apsvērumi

Tā kā tiem nav noteiktas tirgus cenas aktīvā tirgū un nav uzticamas vērtēšanas metodes, ieguldījumus riska kapitāla fondos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi, pēc zemākām izmaksām vai attiecināmām neto aktīvu vērtībām (“NAV”) saskaņā ar fonda vadītāja sniegto bilanci, tādējādi izslēdzot jebkuru attiecināmu nerealizēto peļņu, kas var dominēt konkrētajā ieguldījumu portfelī. Ieguldījumi riska kapitāla fondos, kuri bilances datumā pastāv īsāku laikposmu nekā divi gadi, tiek vērtēti, balstoties uz tādiem pašiem principiem, izņemot nerealizēto zaudējumu gadījumā sakarā ar administratīvām izmaksām, kur, ņemot vērā attiecīgā ieguldījumu portfeļa agrīno stadiju, šie nerealizētie zaudējumi netiek ņemti vērā.

Jāatzīmē, ka Eiropas Investīciju fonds nesen ir uzlabojis “patiesās vērtības metodi” saskaņā ar 39. SGS. Taču šo metodi var pielietot tikai Eiropas Kopienu ieguldījumiem riska kapitāla fondos 2005. gada beigās. Pamatojoties uz 2004. gadā apkopotajiem datiem, nav iespējams atjaunot ieguldījumu vērtību riska kapitāla fondos iepriekšējā gada beigās. Tā rezultātā un salīdzināmības vajadzībām iepriekšējā daļā minētā pašreiz izmantotā vērtēšanas metode tika konsekventi piemērota 2005. gada beigās. Patiesā vērtība, kas iegūta, piemērojot “patiesās vērtības metodi”, ir dota E iedaļas 3.3.3.1. paskaidrojumā tikai informatīvos nolūkos. Pāreja no pašreizējās vērtēšanas metodes uz “patiesās vērtības metodi” stāsies spēkā 2006. gada 1. janvārī, un attiecīgās korekcijas tiks norādītas patiesās vērtības rezervē.

Saskaņā ar “jauno metodi” ieguldījumu riska kapitāla fondos patieso vērtību iegūst, piemērojot apkopotās neto aktīvu vērtības (“NAV”) metodi, kura netieši norāda, ka, ja fondu neto aktīvu vērtības var uzskatīt par atbilstīgām 39. SGS, tad visu fondu neto aktīvu vērtību apkopošana arī ir atbilstīga 39. SGS.

Saskaņā ar šo metodi fondi tiek klasificēti trīs kategorijās:

— I kategorija — fondi, kuri ir pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību;

— II kategorija — fondi, kuri ir pieņēmuši citas novērtēšanas vadlīnijas (tas ir, AFIC, BVCA un EVCA novērtēšanas vadlīnijas) vai standartus, ko var uzskatīt par atbilstīgiem 39. SGS;

— III kategorija — fondi, kuri nav pieņēmuši 39. SGS prasības attiecībā uz patieso vērtību vai citas novērtēšanas vadlīnijas, kas ir saskaņā ar 39. SGS.

Attiecībā uz I un II kategoriju nerealizētā peļņa, kas rodas patiesās vērtības noteikšanas rezultātā, tiek norādīta rezervēs, bet nerealizētie zaudējumi tiek novērtēti, lai noteiktu, vai tos atzīst kā vērtības samazinājuma zaudējumus saimnieciskā rezultāta pārskatā vai kā patiesās vērtības izmaiņas rezervē.

Patiesā vērtībā novērtēto attiecināmo NAV nosaka, piemērojot Eiropas Kopienu fonda īpašumtiesību procentuālo daļu fondā NAV, kas ir norādītas nesenākajā pārskatā, vai, ciktāl iespējams, precīzu daļas vērtību tajā pašā datumā, ko iesniedzis attiecīgā fonda vadītājs.

Pie III kategorijas piederošos ieguldījumus novērtē, no izmaksām atņemot vērtības samazinājumu.

Citi ieguldījumi

Klasifikācija

Eiropas Kopienas savus ieguldījumus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem; aizdevumi un debitoru parādi, līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi; kā arī pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi. Ieguldījumus klasificē pie sākotnējās atzīšanas un pārvērtē katrā bilancē.

i) Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem

Šai kategorijai ir divas apakškategorijas: finanšu aktīvi pārdošanai un aktīvi, kas ir noteikti patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem. Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts ar mērķi pārdot to īsā laikā vai to ir noteikušas Eiropas Kopienas. Atvasinājumi arī tiek iedalīti kategorijā “pārdošanai”, ja vien tie neattiecas uz nodroses uzskaiti. Aktīvi šajā kategorijā tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos ir paredzēts realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

ii) Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai noteicamiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad Kopienas nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma pārdot debitoru parādus. Tos ietver ilgtermiņa aktīvos, izņemot attiecībā uz termiņiem, kas atbilst 12 mēnešiem pēc bilances datuma.

iii) Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar noteiktiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu, ko Eiropas Kopienas vēlas un var ievērot. Šā finanšu gada laikā Eiropas Kopienām nebija neviena ieguldījuma, kas attiektos uz šo kategoriju.

iv) Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir neatvasināti aktīvi, kas ir noteikti šai kategorijai vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tie ir ietverti ilgtermiņa aktīvos, ja vien Kopienas neplāno realizēt ieguldījumu 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

To finanšu aktīvu iegāde vai pārdošana patiesā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem, kas turēti līdz termiņa beigām un ir pieejami pārdošanai, tiek uzskaitīta darījuma datumā (datums, kurā Eiropas Kopienas apņemas pirkt vai pārdot aktīvu). Aizdevumus atzīst, kad nauda ir avansēta saņēmējam. Ieguldījumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, pieskaitot darījuma izmaksas visiem finanšu aktīviem, kas nav patiesajā vērtībā, izmantojot peļņu vai zaudējumus. Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un pārveduma izmaksas ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t.i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja piešķir bezprocenta ilgtermiņa aizdevumu vai ilgtermiņa aizdevumu ar mazākiem procentiem nekā tirgū, tā patieso vērtību novērtē kā visu nākotnē saņemamo naudas summu, kuras ir diskontētas, piemērojot dominējošās procentu likmes līdzīgam instrumentam ar līdzīgu kredītvērtējumu, pašreizējo vērtību.

Attiecībā uz likvidējamās EOTK aizdevumiem ierēdņiem par patieso vērtību tiek pieņemta darījuma sākuma cena neatkarīgi no piešķirtās preferenciālās procentu likmes, ņemot vērā praktiskus apsvērumus un pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem.

Ieguldījumu atzīšanu pārtrauc, ja ir beigušās vai ir nodotas tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem un Eiropas Kopienas ir nodevušas visus riskus un atlīdzību, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākie novērtējumi

Finanšu aktīvus, kas ir pieejami pārdošanai, un finanšu aktīvus, kas ir noteikti patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem, turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā.

Peļņa un zaudējumi, kas rodas no “finanšu aktīvu, kas ir noteikti patiesajā vērtībā ar peļņu vai zaudējumiem” kategorijas patiesās vērtības izmaiņām, ir ietverta saimnieciskā rezultāta pārskatā attiecībā uz to periodu, kurā peļņa un zaudējumi rodas.

Monetāro finanšu aktīvu ārzemju valūtā, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, patiesās vērtības izmaiņas tiek analizētas, ņemot vērā pārrēķina starpību, kas rodas no aktīva amortizēto izmaksu izmaiņām, un citas izmaiņas aktīva uzskaites vērtībā. Pārrēķina starpību norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā, bet citas izmaiņas uzskaites vērtībā norāda patiesās vērtības rezervē. Nemonetāro finanšu aktīvu, kas klasificēti kā “finanšu aktīvi pārdošanai”, patiesās vērtības izmaiņas ir atzītas pašu rezervē.

Ja pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi tiek pārdoti vai tie zaudē vērtību, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības kumulatīvās korekcijas ir jānorāda saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Procenti par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, ir norādīti saimnieciskā rezultāta pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem tiek atzītas, kad stājas spēkā Eiropas Kopienu tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotēto instrumentu patiesās vērtības pamatojas uz pašreizējo cenu piedāvājumu. Ja finanšu aktīva tirgus nav aktīvs (un attiecībā uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem), patieso vērtību Eiropas Kopienas nosaka, izmantojot novērtēšanas metodes. Tas ietver nesenu nesaistītu pušu darījumu izmantošanu, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontēto naudas plūsmu analīzes, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, ko plaši izmanto tirgus dalībnieki.

Ja ieguldījumu kapitāla instrumentos patiesā vērtība, kuriem aktīva tirgū nav kotētas tirgus cenas, nav uzticami aprēķināma, tad minētos ieguldījumus novērtē, no izmaksām atņemot vērtības samazinājumu.

Aizdevumus un debitoru parādus, un līdz termiņa beigām turētos ieguldījumus uzskaita amortizētās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nevar piemērot atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem, pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem. Darījuma izmaksas, kas ir radušās Eiropas Kopienām un tad pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, ir tieši norādītas saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Finanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Eiropas Kopienas katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvu pierādījumu tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un ir ciesti zaudējumi no vērtības samazināšanās, ja vien ir objektīvi pierādījumi vērtības samazinājumam viena vai vairāku notikumu rezultātā, kuri notika pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē finanšu aktīva plānotās naudas plūsmas, ko var ticami novērtēt.

i) Aktīvi, kas uzskaitīti amortizētās izmaksās

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka ir zaudējumi radušies no vērtības samazināšanās aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kas uzskaitīti amortizētās izmaksās, zaudējumu apjoms tiek novērtēts kā starpība starp aktīva uzskaites vērtību un finanšu aktīva plānotās naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītu zaudējumus nākotnē, kuri vēl nav notikuši), diskontējot pēc finanšu aktīva sākotnējās efektīvās procentu likmes. Aktīva uzskaties vērtība tiek samazināta un zaudējuma summa tiek norādīta saimnieciskā rezultāta pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme jebkādu vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir esošā efektīvā procentu likme, kas ir noteikta līgumā.

Nodrošināta finanšu aktīva plānotās naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķināšana atspoguļo naudas plūsmas, kas var rasties no ienākumiem no nodrošinājuma realizēšanas, atskaitot nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi tā, vai realizācija ir iespējama vai ne.

Ja vēlāk vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, tad iepriekš atzītos vērtības samazinājuma zaudējumus labo, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

ii) Aktīvi, kas uzskaitīti patiesā vērtībā

Kapitāla vērtspapīru, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, gadījumā vērtspapīra patiesās vērtības būtisks vai ilgstošs samazinājums zem tā izmaksām tiek ņemts vērā, nosakot vai vērtspapīra vērtība ir samazinājusies. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, uzkrātos zaudējumus (kas ir aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, atņemot finanšu aktīvu vērtības samazinājuma zaudējumus, kas ir norādīti saimnieciskā rezultāta pārskatā) izņem no rezervēm un norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā. Saimnieciskā rezultāta pārskatā kapitāla instrumentiem norādītos vērtības samazinājuma zaudējumus nelabo, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu. Ja vēlāk parāda instrumenta, kas klasificēts kā pieejams pārdošanai, patiesā vērtība palielinās un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, tad šos vērtības samazinājuma zaudējumus labo, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

1.5.5 Krājumi

Krājumus novērtē izmaksās vai neto pārdošanas vērtībā atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir zemāks. Izmaksas nosaka, izmantojot “pirmais iekšā — pirmais ārā” (FIFO) metodi. Izņēmuma gadījumos var izmantot vidējo svērto izmaksu formulu (WAC). Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver projektēšanas izmaksas, izejmateriālus, tiešo darbaspēku, citas tiešās izmaksas un saistītas ražošanas pieskaitāmās izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atņemot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus.

Ja krājumi tiek turēti sadalei bez maksas vai par nominālo maksu, tos novērtē izmaksās vai pašreizējās aizstāšanas izmaksās, atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir zemāks. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas Eiropas Savienībai rastos, lai iegūtu šādu aktīvu pārskata datumā.

1.5.6 Iepriekšēja finansējuma summas

Iepriekšējs finansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu avansu, t.i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts iepriekšēja finansējuma līgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto mērķim, kam tas piešķirts līgumā noteiktajā periodā. Ja saņēmējam nerodas attaisnotie izdevumi, viņam minētais avanss ir jāatdod Eiropas Kopienām. Iepriekšēja finansējuma summa ir samazināta (pilnīgi vai daļēji), apstiprinot attaisnotās izmaksas un atdotās summas.

Gada beigās atlikušās iepriekšēja finansējuma summas tiek vērtētas sākotnējā apjomā, no kura atņem atdotās summas, iegrāmatotās attaisnotās summas un aptuvenas attaisnotās summas, kas vēl nav iegrāmatotas gada beigās, un vērtības samazinājumus.

Procentus par iepriekšēju finansējumu atzīst, kad tādi tiek nopelnīti saskaņā ar attiecīgā līguma noteikumiem. Gada beigās aprēķina uzkrātos ieņēmumus no procentiem, pamatojoties uz uzticamāko informāciju, un tos ietver bilancē. Garantijas attiecībā uz iepriekšēju finansējumu norāda ārpusbilancē kā iespējamos aktīvus.

1.5.7 Debitoru parādi

Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atņemot norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka Eiropas Kopienas nevarēs saņemt visu pienākošos summu sākotnējā izteiksmē. Norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu, plānotās naudas plūsmas pašreizējo vērtību diskontējot, piemērojot tirgus procentu likmes līdzīgiem aizņēmējiem. Norakstītā summa tiek norādīta saimnieciskā rezultāta pārskatā. Norāda arī parasto vērtības norakstīšanu 20 % apmērā gadā par nenomaksātiem maksājumu pieprasījumiem, kuriem vēl nav veikta īpaša vērtības norakstīšana.

Skatīt arī 1.5.13. paskaidrojumu par rīkošanos ar atzītajiem uzkrātajiem ienākumiem.

1.5.8 Nauda un tās ekvivalenti

Naudu un tās ekvivalentus definē kā īstermiņa aktīvus. Tas ietver naudu kasē, pieprasījuma noguldījumus bankā, citus īstermiņa ieguldījumus ar augstu likviditāti ar sākotnēji noteiktu trīs mēnešu vai īsāku termiņu un bankas kredīta pārtēriņu. Bankas kredīta pārtēriņu norāda bilances īstermiņa saistību finanšu saistībās.

1.5.9 Darbinieku pabalsti

Saistības attiecībā uz pensijām

Eiropas Kopienas pārvalda noteiktu pabalstu pensiju plānus. Noteiktu pabalstu plāns ir pensiju plāns, kurā parasti ir noteikta pensiju pabalsta summa, ko darbinieks saņems pēc aiziešanas pensijā, kas parasti ir atkarīga no viena vai vairākiem faktoriem, kā vecums, nostrādātie gadi un atlīdzība.

Bilancē norādītās saistības attiecībā uz noteiktu pabalstu pensiju plāniem ir noteiktā pabalsta pienākuma pašreizējā vērtība bilances datumā, atņemot plāna aktīvu patieso vērtību. Noteikto pabalstu pienākumu aprēķina neatkarīgs aktuārs, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteiktā pabalsta pienākuma pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot plānotās naudas plūsmas, izmantojot augsti kvalitatīvu uzņēmumu obligāciju procentu likmes tajā valūtā, kādā pabalsti tiks maksāti, un kuru termiņš aptuveni atbilst pensiju saistību termiņiem.

Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes novērtējumiem un aktuāro pieņēmumu izmaiņām, norāda tieši saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Iepriekšējās darba izmaksas norāda tieši ienākumos, ja vien izmaiņas pensijas plānā nav nosacījums darbiniekiem palikt dienestā noteiktu laika periodu (piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējās darba izmaksas piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.

1.5.10 Uzkrājumi riskam un maksājumiem

Uzkrājumus riskam un maksājumiem atzīst, ja Eiropas Kopienām pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums un ir ļoti iespējams, ka būs vajadzīga resursu aizplūde, lai izpildītu minēto pienākumu, un šo summu var ticami novērtēt. Uzkrājumus neuzskaita nākotnes pamatdarbības zaudējumos.

Uzkrājumu summa ir labākais prognozējamo izdevumu novērtējums, kas būs vajadzīga, lai nokārtotu pārskata datumā esošās pašreizējās saistības. Ja uzkrājumos ir liels skaits posteņu, saistības apŗēķina, izvērtējot visus iespējamos gadījumus saistībā ar to iespējamību (“paredzētās vērtības” metode).

Ja naudas vērtībai laikā ir būtiska ietekme, uzkrājumu summa ir prognozējamo izdevumu pašreizējā vērtība, kas būs vajadzīga, lai nokārtotu saistības. Izmantotā diskonta likme ir likme, kas atspoguļo pašreizējā tirgus novērtējumu par naudas vērtību laikā un saistībām raksturīgo risku, bet ne risku, kas ir ņemts vērā naudas plūsmu prognozēs.

1.5.11 Finanšu saistības

Finanšu saistības ietver aizņēmumus un tirdzniecībai turētas saistības.

Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, kas ir apliecināti ar apliecinošiem dokumentiem. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesā vērtībā, no izsniegšanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība) atskaitot radušās darījuma izmaksas, turpmāk atzīst amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. Jebkuru starpību starp ieņēmumiem, atskaitot darījuma izmaksas, un izpirkšanas vērtību, izmantojot efektīvo procentu metodi, norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā aizņēmuma periodā. Tās klasificē kā ilgtermiņa saistības, izņemot termiņiem, kas ir īsāki par 12 mēnešiem pēc bilances datuma.

Attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nevar piemērot atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem, pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem. Darījuma izmaksas, kas ir radušās Eiropas Kopienām un tad pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, ir tieši norādītas saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Pārdošanai turētie pasīvi ietver atvasinājumus, kas neatbilst nodroses uzskaitei, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tiem piemēro tādu pašu uzskaites metodi kā pārdošanai turētiem aktīviem, skatīt 1.5.4. paskaidrojumu.

1.5.12 Kreditoru parādi

Liela daļa Kopienu kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir dotāciju vai cita veida Kopienu finansējuma saņēmējiem nesamaksāti izmaksu atlīdzinājuma pieprasījumi. Tie tiek reģistrēti kā kreditoru parādi pieprasītās summas apjomā, kad tiek saņemts izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un pēc pārbaudes, kurā attiecīgie finanšu aģenti apstiprina, ka izmaksas ir attaisnotas. Šajā posmā tās tiek novērtētas apstiprinātā un attaisnotā apjomā.

Kreditoru parādus, kas rodas no preču un pakalpojumu iegādes, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgās izmaksas iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi ir saņemti un Eiropas Kopienas to ir apstiprinājušas.

1.5.13 Grāmatvedības periodu nodalīšana — uzkrāti un atlikti ieņēmumi un maksas

Kā daļa no pārejas uz uzkrāšanas principa uzskaites sistēmu svarīgs aspekts ir nodrošināt, ka gadā veiktie darījumi tiek atzīti pareizajā grāmatvedības gadā, — noslēgšanas procedūra: darījumi ir jāatzīst periodā, uz kuru tie attiecas.

Jo īpaši ir jāveic novērtējums attiecībā uz Kopienu līdzekļu saņēmēja attaisnotajiem izdevumiem, par kuriem Kopienām vēl nav iesniegti pārskati (uzkrātās maksas). Atkarībā no darbības veida un pieejamās informācijas tiek izmantotas dažādas metodes, lai pēc iespējas labāk novērtētu šīs summas. Pretējā gadījumā daži izdevumi tiek reģistrēti pašreizējā gadā, kaut gan tie attiecas uz turpmākiem periodiem (atliktās maksas), un šos izdevumus ir jāidentificē un jāietver attiecīgajā periodā.

Ieņēmumi arī ir jāuzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Gada beigās, ja rēķins nav nosūtīts, bet pakalpojumi ir sniegti, vai ir veiktas piegādes, vai ir līgumiska vienošanās (tas ir, atsaucoties uz Līgumu), attiecīgā summa ir jānovērtē un jānorāda finanšu pārskatos kā uzkrātie ieņēmumi.

Turklāt gada beigās, ja rēķins ir nosūtīts, bet tas neattiecas uz atskaites periodu, summa ir jāatliek un jāatzīst kā ieņēmumu samazinājums. Mērķis ir samazināt ieņēmumus par atlikto summu.

Tā kā šis ir pirmais gads ar šādu pieredzi un, ņemot vērā Kopienu darbību specifiku, nav etalonmetožu, ar ko salīdzināt šīs novērtēšanas metodes.

1.6 SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

1.6.1 Ieņēmumi

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumi no preču pārdošanas tiek atzīti, kad būtisks risks un atlīdzība, kas izriet no preču īpašumtiesībām, tiek pārnests uz pircēju.

Ieņēmumi, kas asociēti ar darījumu, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, tiek atzīti, ņemot vērā darījuma pabeigšanas stadiju pārskata datumā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Šie ieņēmumi ir lielākā Kopienu ieņēmumu daļa un ietver galvenokārt tiešos un netiešos nodokļus un pašu resursus. Papildus nodokļiem Eiropas Kopienas var saņemt arī citu personu maksājumus, kā nodevas, soda naudas un ziedojumus.

NKI resursi un PVN resursi

Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad Eiropas Kopienas dalībvalstīm nosūta iemaksas pieprasījumu. Tie tiek novērtēti kā “pieprasītās summas”. Tā kā PVN un NKI resursi ir pamatoti ar aprēķiniem, tie var tikt pārskatīti, jo izmaiņas notiek, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aprēķina izmaiņu rezultātu iekļauj, kad nosaka tīro pārpalikumu vai deficītu periodam, kurā izmaiņas notika.

Tradicionālie pašu resursi

Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad no dalībvalstīm tiek saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (ieskaitot iekasētās nodevas un pienākošās summas, kuras ir garantētas un neapstrīdamas). Pārskata datumā dalībvalsts iekasētie ieņēmumi attiecībā uz doto periodu, kas vēl nav samaksāti Eiropas Kopienām, tiek novērtēti un atzīti kā uzkrātie ieņēmumi. No dalībvalstīm saņemtos ceturkšņu B pārskatus (ieskaitot nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, kā arī garantētās summas, ko debitors ir apstrīdējis) atzīst kā ieņēmumus, atskaitot iekasēšanas izmaksas (25 %). Turklāt saimnieciskā rezultāta pārskatā norāda vērtības samazinājumu par novērtētās atgūšanas starpības summu.

Sodanaudas

Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad ir pieņemts Kopienu lēmums uzlikt naudas sodu un adresāts par to it oficiāli informēts. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātnespēju, atzīst vērtības samazinājumu.

Pēc lēmuma pieņemšanas par naudas soda uzlikšanu debitori divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma izvēlas:

— vai nu akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā naudas sods norādītajā termiņā, un Kopienas pilnībā iekasē attiecīgo summu), vai

— neakceptēt lēmumu (šādā gadījumā debitori iesniedz apelācijas sūdzību saskaņā ar Kopienu tiesībām).

Tomēr naudas soda pamatsumma ir jānomaksā norādītajā termiņā, jo apelācija nav pamats naudas soda atlikšanai (EK Līguma 242. pants). Debitoriem ir divas iespējas: viņi var iesniegt bankas garantijas par noteikto summu vai veikt naudas soda pagaidu maksājumu.

Ja uzņēmums iesniedz apelāciju attiecībā uz lēmumu un ir veicis naudas soda pagaidu maksājumu, summu reģistrē kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā adresāta apelācijas lēmums pret Kopienām nav pamats naudas soda atlikšanai, saņemtā nauda tiek izmantota, lai dzēstu debitoru parādus. Savukārt, ja maksājuma vietā tiek saņemtas garantijas, tās tiek uzskaitītas kā iespējams aktīvs.

Ja pastāv risks, ka Pirmās instances tiesa var neizlemt par labu Kopienām, tad tiek paredzēts uzkrājums attiecībā uz šo risku gadījumos, kad pagaidu maksājums jau ir saņemts. Ja tā vietā ir dotas garantijas, tad debitoru parādi tiek norakstīti saskaņā ar prasībām. Uzkrātos procentus, ko Eiropas Kopienas saņem no bankas kontiem, kuros tiek noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst kā ieņēmumus, un attiecīgi tiek palielinātas jebkuras iespējamās saistības.

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumus un izdevumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Šī ir finanšu aktīvu vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanas metode un metode procentu ienākumu vai procentu izdevumu attiecināšanai uz attiecīgo periodu. Efektīvā procentu likme ir likme, ar kuru tieši diskontē plānotās maksājamās vai saņemamās naudas summas finanšu instrumenta plānotajā lietderīgas lietošanas laikā (vai, ja vajadzīgs, īsākam periodam) attiecībā uz finanšu aktīva vai finanšu saistības neto uzskaites vērtību. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, Eiropas Kopienas novērtē naudas plūsmas, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma nosacījumus (piemēram, iepriekšēja finansējuma iespējas), bet neņem vērā kredīta zaudējumus nākotnē. Aprēķinā ir iekļautas visas maksas un lietas, ko puses savā starpā ir maksājušas vai saņēmušas saskaņā ar līgumu, kurā vienkopus ir noteikta efektīvā procentu likme, darījuma izmaksas un visas citas piemaksas vai atlaides.

Attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nevar piemērot atsevišķi aizdevumiem un aizņēmumiem, pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem. Darījuma izmaksas, kas ir radušās Eiropas Kopienām un tad pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, ir tieši norādītas saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Ja finanšu aktīvs vai līdzīgu finanšu aktīvu grupa tiek norakstīta sakarā ar vērtības samazinājuma zaudējumiem, zaudējuma aprēķināšanas nolūkos procentu ienākumus atzīst, izmantojot procentu likmi, kas tika izmantota, diskontējot plānotās naudas plūsmas.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumus atzīst, kad iestājas tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2 Izdevumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus, kas rodas no preču iegādes, atzīst, kad preces ir saņemtas un Eiropas Kopienas to ir apstiprinājušas. Tos novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apjomā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi ir raksturīgi Eiropas Kopienām, un tie veido lielāko daļu to izdevumu. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārskaitījumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, dāvinājumi un ziedojumi.

Pārskaitījumus atzīst kā izdevumus tajā periodā, kurā notiek notikumi, kas dod pamatu maksājumam, ciktāl pārskaitījuma veids ir atļauts regulās (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos un citās regulās), vai ir parakstīts līgums, kas atļauj maksājumu; saņēmējs ir izpildījis atbilstības kritērijus, un ir iespējams veikt saprātīgu aplēsi par iespējamo summu.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attaisnoto summu. Gada beigās radušos attaisnotos izdevumus, kas ir jāmaksā saņēmējam, bet par kuriem vēl nav saņemts pārskats, novērtē un uzskaita kā uzkrātos izdevumus.

1.7 IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir tāds aktīvs, kas iespējams radīsies iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Kopienas nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atklāj, kad ir iespējama saimniecisku labumu vai pakalpojumu saņemšana.

Iespējamos aktīvus pastāvīgi novērtē, lai nodrošinātu, ka visas izmaiņas tiek atbilstīgi atspoguļotas finanšu pārskatos. Ja faktiski ir skaidrs, ka saimnieciski labumi vai pakalpojumi tiks saņemti un tos var ticami novērtēt, tad šos aktīvus un atbilstīgos ienākumus norāda tā perioda finanšu pārskatos, kurā šīs izmaiņas notiek.

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir saistības, kuras iespējams radīsies iepriekšēju notikumu rezultātā un atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Kopienas nespēj pilnībā ietekmēt, vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir pagātnes notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka šā pienākuma izpildei būs nepieciešama saimnieciskos labumus ietverošu resursu aizplūde, vai ļoti retos gadījumos, kad pienākuma summu nevar pietiekami ticami novērtēt.

Iespējamās saistības atklāj, ja vien saimnieciskos labumus vai pakalpojumus ietverošu resursu aizplūdes iespēja tālā nākotnē.

Iespējamās saistības pastāvīgi novērtē, lai noteiktu, vai nav kļuvusi iespējama saimnieciskos labumus vai pakalpojumus ietverošu resursu aizplūde. Ja ir kļuvis iespējams, ka postenim, kas uzrādīts kā iespējamās saistības, būs nepieciešama saimnieciskos labumus vai pakalpojumus ietverošu resursu aizplūde, uzkrājumus atzīst tā perioda finanšu pārskatos, kurā ir notikušas izmaiņas attiecībā uz minēto iespējamību.

Saistības finansējumam nākotnē

Saistības finansējumam nākotnē ir juridiskas vai prakses radītas saistības, parasti pamatojoties uz līgumu, ko Eiropas Kopienas ir noslēgušas un kas nākotnē var prasīt resursu aizplūdi.

Garantijas

Garantijas ir iespējami aktīvi vai saistības, kuru pamatā ir pagātnes notikumi un kuru esamību apstiprinās garantijas priekšmeta izmantošana vai neizmantošana. Tādējādi garantijas klasificē kā iespējamos aktīvus vai iespējamās saistībās. Garantija ir nokārtota, ja garantijas objekts ir beidzis pastāvēt. Tas noskaidrojas, kad ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz maksājuma pieprasījumu galvotājam.

1.8 APLĒSES IZMANTOŠANA

Saskaņā ar vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēsēs ietver, bet ne tikai, pensiju summas, uzkrājumus nākotnes izmaksām, publikāciju krājumu novērtējumu, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātos ieņēmumus un maksas, iespējamos aktīvus un saistības, pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu. Pašreizēji rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs ir atspoguļotas laika posmā, kad tās kļuva zināmas.

2. PĀREJAS UZ UZKRĀŠANAS PRINCIPA UZSKAITI IETEKME

2.1 SAGATAVOŠANAS PAMATS

Kopienu sākuma bilance ir sagatavota saskaņā ar 2004. gada 28. decembrī pieņemtajiem jaunajiem grāmatvedības noteikumiem, kas pirmo reizi tika piemēroti, sākot no 2005. finanšu gada.

2.2 FINANŠU PĀRSKATU SNIEGŠANA

Gada pārskatos ir ietverti šādi svarīgākie pārskati: bilance, saimnieciskā rezultāta pārskats, naudas pārskats par neto aktīvu izmaiņām un naudas plūsmas tabula.

2.3 PAŠU KAPITĀLA SASKAŅOŠANA

SĀKUMA BILANCE

EUR Paskaidrojumi Pārveidotā bilance uz 31.12.2004. Korekcijas 31.12.2004. I. ILGTERMIŅA AKTĪVI: 30 142 730 492,69 (4 143 923 005,85) 34 286 653 498 54 Nemateriālie pamatlīdzekļi 17 137 089,53 10 795 517,23 6 341 572,30 Materiālie pamatlīdzekļi 2.3.1 4 084 425 922,70 257 822 280,52 3 826 603 642,18 Ieguldījumi 2.3.2 2 150 177 300,19 123 900 459,79 2 026 276 840,40 Aizdevumi 2.3.3 2 298 277 591,00 (30 831 701,00) 2 329 109 292,00 Ilgtermiņa iepriekšējs finansējums 2.3.4 21 284 928 692,20 21 284 928 692,20 0,00 Ilgtermiņa debitoru parādi 2.3.5 307 783 897,07 (25 790 538 254,59) 26 098 322 151,66 II. APGROZĀMIE LĪDZEKĻI: 23 450 507 504,46 7 700 336 944,33 15 750 170 560,13 Krājumi 63 255 048,68 (5 972 804,31) 69 227 852,99 Īstermiņa ieguldījumi 2.3.2 1 442 821 890,84 46 841 216,60 1 395 980 674,24 Īstermiņa iepriekšējs finansējums 2.3.4 6 727 929 511,29 6 727 929 511,29 0,00 Īstermiņa debitoru parādi 2.3.5 7 139 062 014,64 263 155 996,45 6 875 906 018,19 Nauda un tās ekvivalenti 2.3.6 8 077 439 039,01 668 383 024,30 7 409 056 014,71 Kopā aktīvi 53 593 237 997,15 3 556 413 938,48 50 036 824 058,67 III. ILGTERMIŅA SAISTĪBAS: 30 556 735 482,10 (1 143 539 962,90) 31 700 275 445,00 Darbinieku pabalsti 26 012 130 886,00 3 744 986,00 26 008 385 900,00 Uzkrājumi riskam un maksājumiem 2.3.7 1 013 020 111,03 (1 254 230 501,43) 2 267 250 612,46 Finanšu saistības 2.3.8 1 688 032 288,29 109 698 482,45 1 578 333 805,84 Pārējās ilgtermiņa saistības 1 843 552 196,78 (2 752 929,92) 1 846 305 126,70 IV. ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS: 74 633 599 508,87 70 804 374 988,83 3 829 224 520,04 Uzkrājumi riskam un maksājumiem 2.3.7 240 240 253,60 240 240 253,60 0,00 Finanšu saistības 2.3.8 152 154 480,63 (74 095 519,37) 226 250 000,00 Kreditoru parādi 2.3.9 74 241 204 774,64 70 638 230 254,60 3 602 974 520,04 Kopā saistības 105 190 334 990,97 69 660 835 025,93 35 529 499 965,04 NETO AKTĪVI (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63 Rezerves 2.3.10 2 567 532 141,28 1 512 263 917,43 1 055 268 223,85 Summas, kuras tiks pieprasītas no dalībvalstīm: 2.3.10 (54 164 629 135,10) (67 616 685 004,88) 13 452 055 869,78 Darbinieku pensijas (ilgtermiņa) (26 012 130 886,00) 0,00 (26 012 130 886,00) Citi (28 152 498 249,10) (67 616 685 004,88) 39 464 186 755,78 V. NETO AKTĪVI (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63

Iepriekš attēlotajā tabulā ir apkopota izmaiņu ietekme uz pārveidoto bilanci uz 2004. gada 31. decembri saistībā ar jaunajiem grāmatvedības noteikumiem.

Bilance 2004. gada 31. decembrī (pirms pārveidošanas) nedaudz atšķiras no tās, kas tika publicēta 2004. gada finanšu pārskatos. Tā pamatā ir bilances atsevišķu atlikumu pārklasificēšana, kas ir vajadzīga, lai varētu veikt attiecīgu salīdzināšanu ar pārveidotajiem skaitļiem. Sākotnējais neto aktīvu skaitlis 14,5 miljardi euro (toreiz saukts par “Pašu kapitālu”) uz 2004. gada 31. decembri atbilst publicētajam skaitlim.

Lielākā daļa minētās ietekmes ir saistīta ar Komisijas pārskatiem un mazākā mērā ar likvidējamo EOTK. Aģentūru pirmajai iekļaušanai konsolidācijā bija ierobežota ietekme uz konsolidētajiem pārskatiem, kas galvenokārt izpaudās ar naudas atlikuma palielinājumu.

2.3.1 Materiālie pamatlīdzekļi

Galvenās izmaiņas grāmatvedības politikā attiecībā uz materiāliem pamatlīdzekļiem ir saistītas ar amortizācijas politiku. Saskaņā ar iepriekšējiem noteikumiem jaunu aktīvu nolietojumu aprēķināja par pilniem 12 mēnešiem tajā gadā, kad tie tika iegādāti (neatkarīgi no iegādes datuma). Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem nolietojumu aprēķina, sākot no iegādes mēneša. Vēsturiski aktīviem tika aprēķināts pārmērīgs nolietojums. Šīs un citas izmaiņas grāmatvedības politikā ir izraisījušas materiālo pamatlīdzekļu neto vērtības palielinājumu par 69 miljoniem euro Komisijā un par 137 miljoniem euro Parlamentā. Atlikumu palielinājums galvenokārt ir saistīts ar to, ka pirmo reizi ir iekļautas aģentūras.

2.3.2 Ieguldījumi

Garantiju fonda un likvidējamās EOTK ieguldījumu portfeļa, ko veido parāda vērtspapīri, iepriekš tika reģistrēti, novērtējot izmaksās (vai piemaksu/diskontu gadījumā amortizētās izmaksās, izmantojot lineāro metodi) vai tirgus vērtībā atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir zemāks. Šos vērtspapīrus tagad klasificē kā pieejamus pārdošanai, un tādējādi tos uzskaita to patiesajā vērtībā. Novērtēšanas patiesajā vērtībā ietekme ir uzskaitīta patiesās vērtības rezervē, un tā sasniedz 88 miljonus euro.

Garantiju fondam 2004. gada 31. decembrī bija Eiropas Kopienu izdotas trīs parādzīmes ar mainīgu likmi par summu 21 miljona euro apmērā, ieskaitot uzkrātos procentus. Šie parāda vērtspapīri ir noteiktā kārtībā izslēgti pret attiecīgajiem parādiem, ko apliecina sertifikāti, kas ir izsniegti programmas Finansiālā palīdzība makroekonomikas līmenī ietvaros (skatīt 2.3.8. paskaidrojumu).

Parādu vērtspapīri par summu 38 miljoni euro, kas turēti saistībā ar budžeta instrumentiem, ko Eiropas Komisijas vārdā pārvalda uzticības personas, tika iekļauti šo instrumentu neto aktīvu aprēķinā un kā tādi klasificēti kā īstermiņa debitoru parādi uz 2004. gada 31. decembri. Saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības noteikumiem budžeta instrumentu komponenti tagad ir iekļauti gada pārskatu attiecīgajās pozīcijās atbilstīgi to būtībai un, ja iespējams, atlikušajam termiņam.

Atvasināti finanšu instrumenti ar pozitīvu patieso vērtību, ieskaitot uzkrātos procentus (33 miljoni euro), ir atzīti kā pārdošanai turēti aktīvi, nevis kā agrāk, kad tie tika atklāti tikai kā ārpusbilances posteņi. Pārvietošanas atlikums (33 miljoni euro) attiecas uz pārējām pārklasificētajām, pārvērtētajām summām un uzkrāto procentu iekļaušanu šajā pozīcijā.

2.3.3 Aizdevumi

Aizdevumus ar īpašiem nosacījumiem agrāk reģistrēja kā izmaksas, no kurām atskaitīti uzkrājumi vērtības samazinājumam. Saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības noteikumiem šādus aizdevumus, kas piešķirti ar atvieglotām procentu likmēm, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kas tādu aizdevumu gadījumā, kuru procentu likme ir zemāka nekā tirgū, atbilst plānotās naudas plūsmas neto pašreizējai vērtībai, kas diskontēta pēc vidējām EIB aizdevumu likmēm aizņēmējiem attiecīgajās valstīs, savukārt pēc tam vērtējot amortizētās izmaksās. Uzkrājumi vērtības samazinājumam, ja tādi ir, ir pamatoti ar pagaidu vai galīgiem norakstījumiem, kā noteikts attiecīgajā finansēšanas līgumā. Kopējā ietekme, ko rada šo aizdevumu novērtēšana amortizētās izmaksās (-152 miljoni euro), no vienas puses, un to klasificēšana par ilgtermiņa aktīviem, no otras puses, jo to gala termiņš ir virs viena gada pēc bilances datuma (20 miljoni euro), ir uzskaitīta, izmantojot uzkrātā deficīta pārskatu un sasniedz -132 miljonus euro.

Aizdevumi dzīvojamām mājām no likvidējamās EOTK, kas piešķirti ar atvieglotām procentu likmēm, agrāk tika reģistrēti kā neatmaksātā nominālā summa, no kuras atskaitīti uzkrājumi vērtības samazinājumam. Saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības noteikumiem šādus aizdevumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kas atbilst plānotās naudas plūsmas neto pašreizējai vērtībai, kas diskontēta pēc tirgus noteiktām procenta likmēm, kas dominē attiecībā uz obligācijām ar līdzīgu termiņu, ko emitējušas dalībvalstis, kurās atrodas aizņēmējs, savukārt pēc tam vērtējot amortizētās izmaksās. Uzkrājumi vērtības samazinājumam, ja tādi ir, ir pamatoti ar pagaidu vai galīgiem norakstījumiem, kā noteikts attiecīgos finansēšanas līgumos. Šo aizdevumu vērtēšanas amortizētās izmaksās ietekme veido negatīvu summu 21 miljona euro apmērā.

Aizdevumi, kas ir piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, arī ir klasificēti kā ilgtermiņa aktīvi, ja gala termiņš ir virs viena gada pēc bilances datuma, palielinot ilgtermiņa aizdevumu atlikumu par 123 miljoniem euro un samazinot īstermiņa debitoru parādus par tādu pašu summu (skatīt 2.3.5. paskaidrojumu).

2.3.4 Iepriekšējs finansējums

Eiropas Kopienu finanšu pārskatos, kas publicēti pirms 2005. gada, īstermiņa debitoru parādos bija ietverts ierobežots daudzums summu attiecībā uz iepriekšēja finansējuma maksājumiem īpašiem projektiem (finanšu starpnieki). Visas iestādes un struktūras 2004. gadā veica visu to atvērto iepriekšējā finansējuma summu inventarizāciju, kas samaksātas līdz 2004. gada 31. decembrim.

Taču iepriekšēja finansējuma atlikums uz 2004. gada 31. decembri ir kopējā nesamaksātā summa saņēmējiem uz minēto datumu, atskaitot uzkrātās maksas. Šīs uzkrātās maksas atspoguļo saņēmēju iepriekšējā finansējuma summu faktiskās izmantošanas novērtējumu uz minēto datumu, par ko Eiropas Kopienas nav saņēmušas izmaksu pārskatus.

Tā kā daudzi projekti, ko finansē no Eiropas Kopienu strukturālā fonda pasākumiem, pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, tad attiecīgie avansi ir iespējami periodam, kas ir ilgāks par vienu gadu. Šīs iepriekšēja finansējuma summas ir norādītas gan ilgtermiņa, gan īstermiņa aktīvu posteņos.

2.3.5 Debitoru parādi

Ievērojami ir samazinājušies ilgtermiņa debitoru parādi, jo dalībvalstu nodrošinājums attiecībā uz Komisijas darbinieku pensijām neatbilst jaunajos grāmatvedības noteikumos noteiktajiem uzskaites kritērijiem, lai tos atzītu kā aktīvus. Sākotnēji tie bija 26 miljardi euro 2004. gada 31. decembrī.

Īstermiņa debitoru parādi ir palielinājušies sakarā ar uzkrāto pašu resursu ienākumu iekļaušanu par summu 2,3 miljardu euro apmērā 2004. gada 31. decembrī. Kopējos pārvietojumus bilancē kompensē, pārvietojot iepriekš iekļautas iepriekšēja finansējuma summas, budžeta instrumentu, ko Eiropas Kopienu vārdā pārvalda uzticības personas, neto aktīvus un aizdevumu daļas ar gala termiņu ilgāku par vienu gadu pēc bilances datuma, un uzkrātos procentus, lai nodalītu pozīcijas.

2.3.6 Nauda un tās ekvivalenti

Lielāko ietekmi aģentūru iekļaušana atstāja uz šo posteni— 339 miljoni euro.

Norēķinu konti un īstermiņa noguldījumi 323 miljonu euro apmērā, kas turēti saistībā ar budžeta instrumentiem, ko Eiropas Kopienu vārdā pārvalda uzticības personas, tika iekļauti šo instrumentu neto aktīvu aprēķinā un klasificēti kā īstermiņa debitoru parādi uz 2004. gada 31. decembri. Saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības noteikumiem budžeta instrumentu komponenti tagad ir iekļauti gada pārskata attiecīgajās pozīcijās atbilstīgi to būtībai un, ja iespējams, atlikušajam termiņam.

2.3.7 Uzkrājumi

Uzkrājumu atlikums pēc pārskatīšanas ir palielināts, piemērojot precīzāku diskonta likmi nojaukšanas uzkrājumiem Kopīgajam pētniecības centram (KPC) (59 miljoni euro). Ņemot vērā detalizēto pārskatu par tiesvedībā esošām lietām, ir palielināti īpaši uzkrājumi saistībā ar šīm lietām.

Būtiska izmaiņa ir, ka uzkrājumi, kas iepriekš tika atzīti attiecībā uz Garantiju fondu (1 086 miljoni euro) un likvidējamo EOTK (328 miljoni euro), vairs neatbilst prasībām, lai tos klasificētu kā uzkrājumus saskaņā ar jaunajiem noteikumiem, un tāpēc tie ir izņemti no šā posteņa. Taču par to pašu summu ir palielinātas rezerves.

Turklāt finanšu uzkrājumi (239 miljoni euro) ir atzīti saistībā ar budžeta instrumentiem, kaut gan agrāk tie tika atklāti tikai kā ārpusbilances posteņi. Visbeidzot, uzkrājumi saistībā ar tiesvedībā esošām lietām 81 miljona euro apmērā un uzkrājumi no citām iestādēm un aģentūrām 21 miljona euro apmērā tika iekļauti pirmo reizi (skatīt 3.13. paskaidrojumu).

2.3.8 Finanšu saistības

Tāpat kā piešķirto aizdevumu gadījumā aizņēmumus ar gala termiņu ilgāku par vienu gadu pēc bilances datuma klasificē kā ilgtermiņa saistības, palielinot ilgtermiņa aizņēmumu atlikumu par 109 miljoniem euro un samazinot īstermiņa aizņēmumus par tādu pašu summu.

Turklāt tie ir Garantiju fonda parādi, ko apliecina sertifikāti, kas ir izsniegti programmas Finansiālā palīdzība makroekonomikas līmenī (MFA) ietvaros, un reģistrēti kā ilgtermiņa aizņēmumi. Šie parādi ir noteiktajā kārtībā izslēgti pret attiecīgajiem Garantiju fonda aktīviem.

Atvasināti finanšu instrumenti ar negatīvu patieso vērtību (19 miljoni euro) ir atzīti kā pārdošanai turēti pasīvi, nevis kā agrāk, kad tie tika atklāti tikai kā ārpusbilances posteņi.

2.3.9 Kreditoru parādi

Lielākā ietekme uz bilanci (70,6 miljardu euro) ir bijusi tieši šajā pozīcijā, un tas galvenokārt ir saistīts ar modernizācijas projekta ieviestajiem diviem galvenajiem pasākumiem — rēķinu reģistrēšanu un uzkrātām maksām:

— Saskaņā ar Finanšu regulu uz nākamo gadu pārnesamās maksājumu apropriācijas iegrāmato kā budžeta izdevumus. Līdz 2004. finanšu gadam pretējs ieraksts šīm pārnestajām un vēl neizmantotajām apropriācijām tika veikts bilancē īstermiņa saistībās. Šī klasifikācija vairs nepastāv, jo visi nesamaksātie parādi ir inventarizēti. Šī korekcija ir iekļauta “kreditoru parādos”. Saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības noteikumiem šajā pozīcijā vairs neietver agrāk šeit norādītās budžeta apropriācijas, kuras tiek pārnestas uz nākamo gadu 2,8 miljardu euro apmērā.

— Visus rēķinus, izmaksu pieprasījumus un kredīta avizo, ko saņem Kopienas, sistemātiski reģistrē grāmatvedības sistēmā. Šis process tika uzsākts 2004. gada ceturtajā ceturksnī, un 2005. gada janvārī nesamaksātās summas 9,4 miljardu euro apmērā tika pārnestas grāmatvedības sistēmā sākuma bilances vajadzībām.

— Uzkrātās maksas2005. gada 1. janvārī bija 64,2 miljardi euro, un tās veido būtiskāko ietekmi uz sākuma bilanci salīdzinājumā ar publicētajiem 2004. gada pārskatiem. Tās ir saistītas ar īstermiņa saistībām par maksājamām summām pilnvarotajiem saņēmējiem (dalībvalstis, iestādes, piegādātāji vai pakalpojumu sniedzēji, personas u.c.), bet nav atzītas pārskata datumā, jo nav saņemti izmaksu pieprasījumi vai rēķini. Saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus reģistrē grāmatvedības sistēmās un norāda finanšu pārskatos tajos periodos, uz kuriem tie attiecas. Ja summu nav iespējams atzīt finanšu pārskatu sastādīšanai paredzētajā laikā, tad tās summas, kuras ir pietiekami skaidri zināmas pirms finanšu pārskatu pabeigšanas, tiek uzskaitītas kā uzkrātie izdevumi. Izdevumu atzīšanas kritērijs paredz, ka Eiropas Kopienas atzīst izdevumus par summu, kas ir vienāda ar attiecīgā perioda pārveduma pienākuma novērtēto summu. Lai vislabāk novērtētu uzkrātās maksas, Kopienas veica visu aspektu analīzi, kas ir saistīti ar publiskas struktūras noslēgšanu. Kopienas sagatavoja piemērojamo noteikumu pilnīgu sarakstu un paredzēja to ietvert finanšu pārskatos. Galīgais mērķis bija pārliecināties, ka piedāvātā metodoloģija samazina risku, ka finanšu pārskati nesniedz patiesu un skaidru priekšstatu. Kopienas pēc tam, pamatojoties uz šo noslēgšanas stratēģiju, izstrādāja darbības un praktiskās instrukcijas, tai skaitā ieteicamo metodoloģiju un iespējamo metožu aprakstu pa tēmām.

— Uzkrāto maksu lielākās summas ir ELVGF Garantijas nodaļai: 26,3 miljardi euro ietver radušos izdevumus no 2004. gada 16 oktobra līdz 31. decembrim, ko dalībvalstis deklarēja pēc finanšu pārskatu sastādīšanai paredzētajā termiņa, 21,2 miljardi euro ietver tirgus pasākumus, ieskaitot tiešo atbalstu (tas ietver tiesības, kas radās 2004. gadā, ar finansiālām sekām 2005. gadā), un lauku attīstību (tas ietver attaisnotos izdevumus, kas uzņēmējiem vai maksājumu iestādēm radās līdz 31.12.2004., par ko Kopienas nav saņēmušas maksājumu pieprasījumu). Vēl uzkrāto maksu būtiska summa attiecas uz strukturāliem fondiem: 2004. gada 31. decembrī 6,3 miljardi euro Eiropas Reģionālās attīstības fondam 2000-2006, ISPA, jauninājumiem, 5,1 miljards euro Eiropas Sociālajam fondam. Pārējā summa 5,3 miljardi euro ietver uzkrātās maksas pārējām politikas jomām, no kurām vissvarīgākā ir izpēte ar aptuveni 1,5 miljardiem euro (skatīt 3.18.4. paskaidrojumu).

2.3.10 Rezerves un uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu novērtēšana pēc patiesās vērtības tagad tiek uzskaitīta, izmantojot patiesās vērtības rezervi (88 miljoni euro). Tomēr vislielāko ietekmi uz rezervēm atstāja Garantiju fonda rezervju (1 086 miljoni euro), kas atbilst 9 % mērķa summai, un likvidējamās EOTK pārējo rezervju (328 miljoni euro) iekļaušana. Agrāk šīs summas tika atzītas kā uzkrājumi.

Visas izmaiņas, kas nav patiesās vērtības korekcijas, bet kas bija vajadzīgas, lai sagatavotu sākuma bilanci, tika veiktas, izmantojot uzkrātā pārpalikuma/deficīta pārskatu, kas būtiski ietekmē tā atlikumu.

3. BILANCES PASKAIDROJUMI

I. ILGTERMIŅA AKTĪVI

3.1 NEMATERIĀLI PAMATLĪDZEKĻI

Nemateriāli pamatlīdzekļi ir bezķermeniski, identificējami nemonetārie aktīvi. Lai tos varētu iekļaut bilances aktīvu daļā, iestādei tie ir jākontrolē, un tiem ir jāsniedz turpmāks saimniecisks labums Eiropas Kopienām.

Nemateriāli pamatlīdzekļi

EUR Summa Bruto uzskaites vērtība 2004. gada 31. decembrī (pārveidotā) 43 147 504,22 Pieskaitījumi attiecīgajā gadā 15 428 793,99 Pārdotie aktīvi (473 054,00) Pārējās izmaiņas 6 445 391,79 Bruto uzskaites vērtība 2005. gada 31. decembrī 64 548 636,00 Uzkrātais nolietojums 2004. gada 31. decembrī (pārveidotais) 26 010 414,69 Nolietojums attiecīgajā gadā 6 842 720,30 Pārdotie aktīvi (200 762,00) Pārējās izmaiņas 5 219 638,51 Uzkrātais nolietojums 2005. gada 31. decembrī 37 872 011,50 NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2005. GADA 31. DECEMBRĪ 26 676 624,50

3.2 MATERIĀLI PAMATLĪDZEKĻI

3.2.1 Zeme un ēkas

Dažās valstīs tādas zemes vērtību, uz kuras atrodas Eiropas Savienības delegāciju izmantotās ēkas, nevar nodalīt no ēkas vērtības.

Komisija kopā ar Parlamentu 2005. gada decembrī iegādājās ēku Kopenhāgenā par 9,9 miljoniem euro. Katrai pusei pieder 50 %, kaut gan Parlaments samaksāja pilnu summu, bet Komisija savu daļu Parlamentam atmaksās ēkas lietošanas laikā. Tajā pašā mēnesī abas iestādes kopīgi parakstīja 7,4 miljonus euro vērtu līgumu par ēkas iegādi Hāgā, bet tā kā šī ēka līdz 2006. gadam netika nodota ekspluatācijā, tā netiek atspoguļota 2005. gada 31. decembra bilancē.

3.2.2 Ierīces un iekārtas

Trūkst informācijas par aptuveni 20 % delegāciju attiecībā uz materiāliem pamatlīdzekļiem 2005. gada 31. decembrī. Kopš 2003. gada janvāra tiek īstenota iniciatīva uzlabot delegāciju sniegtās informācijas kvalitāti un pilnīgumu; paredzams, ka šī iniciatīva, kā arī īpašs 2004. gadā uzsāktais inventarizācijas projekts, turpmāk palīdzēs risināt šo problēmu. Turklāt delegāciju darījumu integrēšana tieši centrālajā grāmatvedības sistēmā 2007. gadā arī uzlabos šo situāciju.

Korekcijas, kas ir šo projektu tiešais rezultāts, veido 3,6 miljonus euro un ir norādītas tabulā turpmāk pozīcijā “pārējās izmaiņas”. Kopējā materiālo pamatlīdzekļu neto summa, kas ir iekļauta delegācijām 2004. gada 31. decembrī, ir 72,3 miljoni euro.

3.2.3 Finanšu izpirkumnoma (un līdzīgas tiesības)

Publikāciju biroja galvenā ēka nav iekļauta bilancē, jo tā ir klasificēta kā operatīvā izpirkumnoma. Kaut arī Publikāciju birojam ir divas izpirkuma iespējas (2006. gada oktobrī un 2010. gadā) ar vērtībām, kam pamatā ir tirgus vērtība, nav uzskatāms, ka birojam principā ir nodoti no aktīvu īpašumtiesībām izrietošie riski un priekšrocības. Klasifikāciju pārskatīs 2006. gadā, kad būs iespējams īstenot pirmo pirkuma iespēju.

Komisija2005. gada 21. septembrī parakstīja 27 gadu finanšu izpirkumnomas līgumu par ēku Briselē, kuras vērtība ir 50 miljoni euro.

Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (ESK) un Reģionu komitejas (RK) finanšu izpirkumnomas līgumi par Belliard ēku Briselē ir iegrāmatoti bilances aktīvu daļā. To līdzfinansē šādi: ESK: 50 % — RK: 50 %. Šīs abas komitejas 2004. gada maijā parakstīja 27 gadu finanšu izpirkumnomas līgumu par vēl vienu ēku Briselē, kas ir iekļauta pārveidotajā sākuma bilancē 2005. gadam. To līdzfinansē šādi: ESK: 40 % — RK: 60 %.

3.2.4 Pamatlīdzekļi veidošanas procesā

Padome 2003. gada martā parakstīja celtniecības un iegādes līgumu par LEX ēku Briselē. Novērtētā cena ēkas nodošanas brīdī ir 258 miljoni euro 2005. gada 31. decembrī. Par būvniecību jau ir samaksāti 64 miljoni euro kā avansa maksājums 2005. gadā un 59 miljoni euro iepriekšējos gados — kopā 123 miljoni euro.

Parlaments 2004. gada oktobrī parakstīja finanšu izpirkumnomas līgumu ar izpirkuma tiesībām par ēku kompleksu Briselē, kura celtniecība tika uzsākta 2004. gadā. Avansa maksājums par summu 40 miljoni euro tika samaksāts 2004. gada novembrī. Līdz pagaidu apstiprināšanas pārskata parakstīšanai Parlamentam ir tiesības veikt papildus avansa maksājumus, un līdz šim tie ir bijuši šādi (miljonos euro):

Atlikums 2004. gada 31. decembrī EUR 40,0 miljoni Maksājumi 2005. gadā par veikto darbu 2004. gadā (iekļauts pārv. sākuma bilancē) EUR 82,3 miljoni Izdevumi par veikto darbu 2005. gadā EUR 73,7 miljoni Kopā 2005. gada 31. decembrī EUR 196,0 miljoni





Materiālie pamatlīdzekļi

EUR Zeme un ēkas Ierīces un iekārtas Mēbeles un transportlīdzekļi Datortehnika Pārējie materiālie pamatlīdzekļi Finanšu izpirkumnoma un līdzīgas tiesības Aktīvi veidošanas procesā KOPĀ Bruto uzskaites vērtība 31.12.2004. (pārveidotā) 2 798 459 908,84 314 685 311,72 151 655 006,60 359 450 313,77 94 848 414,86 2 128 258 298,61 204 629 792,33 6 051 987 046,73 Pieskaitījumi attiecīgajā gadā 22 183 255,17 28 503 264,15 13 886 120,31 58 804 654,05 13 083 916,15 60 966 303,61 142 094 984,67 339 522 498,11 Pārdotie aktīvi 0,00 - 18 802 716,65 - 5 955 058,02 - 48 288 305,99 -1 639 942,74 0,00 - 099 843,00 - 74 785 866,40 Pārvietojumi starp pozīcijām 3 986 584,00 1 173 719,60 - 322 248,13 281 086,13 -1 134 157,60 1,600,00 - 3 986 584,00 0,00 Pārējās izmaiņas - 1 971 063,00 - 8 036 654,33 - 23 723 883,65 - 3 096 256,80 353 124,82 0,00 0,00 - 36 474 732,96 Bruto uzskaites vērtība 2005. gada 31. decembrī 2 822 658 685,01 317 522 924,49 135 539 937,11 367 151 491,16 105 511 355,49 2 189 226 202,22 342 638 350,00 6 280 248 945,48 Uzkrātais nolietojums 31.12.2004. (pārveidotais) 1 033 480 507,23 258 891 143,45 110 533 143,17 254 904 329,06 57 922 871,90 251 829 129,22 1 967 561 124,03 Nolietojums attiecīgajā gadā 116 156 557,09 22 621 584,39 9 779 959,02 54 066 519,67 8 767 186,25 67 317 044,30 278 708 850,72 Norakstītā nolietojuma atjaunošana 0,00 0,00 -229 829,46 - 729 745,93 -15 737,40 0,00 - 975 312,79 Pārdotie aktīvi 0,00 - 18 211 797,85 - 5 493 049,90 - 47 248 494,30 -1 591 914,10 0,00 - 72 545 256,15 Vērtības samazinājums 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Veiktā vērtības samazinājuma atjaunošana 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Pārvietojumi starp pozīcijām 0,00 868 666,66 - 28 854,37 262 731,22 -1 104 143,51 1 600,00 0,00 Pārējās izmaiņas 72 548,64 - 8 311 960,11 -22 789 122,90 - 2 934 810,67 242 634,39 0,00 - 33 720 710,65 Uzkrātais nolietojums 2005. gada 31. decembrī 1 149 709 612,96 255 857 636,54 91 772 245,56 258 320 529,05 64 220 897,53 319 147 773,52 2 139 028 695,16 NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2005. GADA 31. DECEMBRĪ 1 672 949 072,05 61 665 287,95 43 767 691,55 108 830 962,11 41 290 457,96 1 870 078 428,70 342 638 350,00 4 141 220 250,32

Maksas, kas vēl jāveic attiecībā uz finanšu izpirkumnomu un līdzīgām tiesībām, bilancē ir norādītas kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības. Tās tiek iedalītas šādi:

Finanšu izpirkumnoma un līdzīgas tiesības

miljoni EUR Apraksts Uzkratās rezerves (A) Nākamo periodu maksājumi Kopējā vērtība Darbu iegādes vērtība Aktīvu vērtība Nolietojums Neto uzskaites vērtība =A+B+C+E < 1 gadu > 1 gadu > 5 gadiem Saistību kopējā summa (B) A+B (C) A+B+C (E) Zeme un ēkas 326,64 29,83 151,54 1 621,29 1 802,66 2 129,30 59,59 2 188,89 (318,85) 1 870,04 Mēbeles un transportlīdzekļi 0,14 0,02 0,03 0,00 0,05 0,19 0,00 0,19 (0,15) 0,04 Pārējie materiālie pamatlīdzekļi 0,13 0,02 0,00 0,00 0,02 0,15 0,00 0,15 (0,15) 0,00 Kopā 31.12.2005. 326,91 29,87 151,57 1 621,29 1 802,73 2 129,64 59,59 2 189,23 (319,15) 1 870,08

3.3 IEGULDĪJUMI

Šī pozīcija attiecas uz ieguldījumiem, kas veikti, lai nodibinātu pastāvīgas saites, un/vai tiek uzskatīti par tādiem, kas atbalsta Eiropas Kopienu darbības. Tajā ir iekļauti arī Garantiju fonda neto aktīvi.

Ieguldījumi

EUR Saldo 31.12.2005. Saldo 31.12.2004. (pārveidotais) Ieguldījumi asociētajās iestādēs: EIF 185 570 299,80 175 976 040,60 Līdzdalība kopuzņēmumos: Galileo 141 459 169,43 89 283 659,98 Garantiju fonds 1 309 361 111,18 1 649 202 571,55 Pārdošanai pieejamie aktīvi 210 520 545,57 204 797 460,68 Pārdošanai turētie aktīvi 27 509 180,02 30 917 567,38 Summa 2005. gada 31. decembrī 1 874 420 306,00 2 150 177 300,19

3.3.1 Ieguldījumi asociētajās iestādēs un dalība kopuzņēmumos

Asociētās iestādes un kopuzņēmumi

EUR Ieguldījumi asociētajās iestādēs: EIF Līdzdalība kopuzņēmumos: Galileo Summa 2004. gada 31. decembrī (pārveidotā) 175 976 040,60 89 283 659,98 Iegādes 0,00 156 000 000,00 Realizācija un izņemšana 0,00 0,00 Peļņas/(zaudējumu) daļa 12 858 259,20 (103 824 490,55) Pārējie kapitāla pārvietojumi (3 264 000,00) 0,00 Summa 2005. gada 31. decembrī 185 570 299,80 141 459 169,43

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

EIF ir Eiropas Savienības finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāls un garantijas MVU. Saskaņā ar Padomes 1994. gada 6. jūnija lēmumu Eiropas Kopienas, ko pārstāvēja Komisija, parakstījās uz EIF kapitālu par kopējo summu ECU 600 miljonu apmērā, kas ir 600 kapitāla daļas. Šī summa ir 30 % no EIF kapitāla. Komisija ir samaksājusi visu pieprasīto kapitālu, kas ir 20 %. Nesamaksātie maksājumi par nepieprasīto kapitālu (80 %) veido 480 miljonus euro.

Saskaņā ar vienošanos,