LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 28.6.2013  
COM(2013) 475 final 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
Pirmais progresa zi ņojums par Komisijas dienestu darba dokumenta „J ūras transporta 
radīto piesārņojošo vielu emisijas samazin āšana un ilgtsp ējīga ūdenstransporta 
pasākumu kopums” īstenošanu 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
 
 
LV 2   LV KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
Pirmais progresa zi ņojums par Komisijas dien estu darba dokumenta „J ūras transporta 
radīto piesārņojošo vielu emisijas samazin āšana un ilgtsp ējīga ūdenstransporta 
pasākumu kopums” īstenošanu 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
SATURS 
1. IEVADS ...................................................................................................................... .4  
1.1. Pirm ā progresa zi ņojuma mērķis un pārskata periods.................................................. 4 
1.2. Pirm ā progresa zi ņojuma kopsavilkums un strukt ūra .................................................. 4 
2. ĪSTERMIŅA PASĀKUMI — ĪSTENOŠANAS PAŠREIZ ĒJĀ SITUĀCIJA UN 
TURPMĀKIE PASĀKUMI......................................................................................... 5 
2.1. ES transporta finans ēšanas instrumenti........................................................................ 5 
2.2. Eiropas Invest īciju banka (EIB)................................................................................... 7 
2.3. Valstu finans ējums....................................................................................................... 8 
2.3.1. Valsts atbalsta pas ākumi .............................................................................................. 8 
2.3.2. Citas valsts un re ģionālās shēmas, kas atbalsta ilgtsp ējīgu kuģniecību....................... 9 
2.4. Starptautiskais dialogs un tehnisk ā sadarbība.............................................................. 9 
3. VID ĒJA UN ILG ĀKA TERMI ŅA PASĀKUMI — PAŠREIZ ĒJĀ SITUĀCIJA UN 
TURPMĀKIE PASĀKUMI....................................................................................... 10 
3.1. Koordin ācija ar ieinteres ētajām personām un dalībvalstīm ....................................... 10 
3.1.1. Nor ādes par Direkt īvas 2012/33/ES īstenošanu......................................................... 10 
3.2. Regulat īvi pasākumi................................................................................................... 11 
3.2.1. Pamatnosac ījumi flotes LNG k ā kuģu degvielas izmantošanai ................................. 11 
3.2.1.1. Darbs IMO ............................................................................................................. .... 11 
3.2.1.2. Darbs ISO............................................................................................................. ...... 11 
3.2.1.3. Darbs ES l īmenī......................................................................................................... 11 
3.2.2. Skruberu tehnolo ģija .................................................................................................. 13 
3.2.2.1. Ku ģos uzstādītu izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmu apstiprin āšana............................. 13 
3.2.2.2. Pras ības attiecībā uz skruberu rad ītajiem atkritumiem .............................................. 13 
3.2.3. Krasta elektroener ģijas pieslēgumi ............................................................................ 14 
3.3. Infrastrukt ūras attīstība............................................................................................... 15 
3.4. P ētniecība, tehnolo ģiju izstrāde un inov ācija............................................................. 15 
4. NOBEIGUMS............................................................................................................ 16 
1. PIELIKUMS................................................................................................................... ...... 17 
 
LV 3   LV 2. PIELIKUMS................................................................................................................... ...... 21 
 
LV 4   LV 1. IEVADS 
Komisija 2011. gada septembr ī publicēja savu dienestu darba dokumentu „J ūras transporta 
radīto piesārņojošo vielu emisijas samazin āšana un ilgtsp ējīga ūdenstransporta pas ākumu 
kopums”1. Šis dokuments (turpm āk — "pasākumu kopums") bija pavaddokuments 
priekšlikumam par groz ījumu 1999. gada 26. apr īļa Direktīvā 1999/32/EK, lai transpon ētu 
Starptautisk ās Jūrniecības organiz ācijas (SJO) 2008. gada standartus par s ēra maksim ālo 
līmeni, kas pie ļaujams ku ģniecības nozar ē izmantotaj ā degvielā. 
Pasākumu kopum ā tika ierosin āti vairāki īstermiņa papildpas ākumi saska ņā ar pašreiz ējo 
finanšu pl ānu, lai samazin ātu atbilstības izmaksas, kas saist ītas ar jaunajiem standartiem 
attiecībā uz zemu s ēra saturu. Taj ā arī ierosināja vidēja termiņa un ilg āka termiņa 
papildpas ākumu kopumu, kuru m ērķis bija plaš ākā perspektīvā un saska ņotākā veidā risināt 
vides probl ēmas, ar ko saskaras ES ku ģniecības nozare. 
1.1. Pirm ā progresa zi ņojuma m ērķis un pārskata periods 
Eiropas Parlaments un Padome 2012. gada 21. novembr ī pieņēma Direkt īvu 2012/33/ES, ar 
ko groza Padomes Direkt īvu 1999/32/EK attiec ībā uz sēra saturu flotes degviel ā2. Direktīva 
veicina uz alternat īvām tehnolo ģijām balstītu metožu izmantošanu atbilst ības nodrošin āšanai, 
rodot citus risin ājumus nek ā degvielas izmantošana, piem ēram, kuģos uzstādītas izplūdes 
gāzu attīrīšanas sist ēmas, tādas alternat īvas degvielas k ā sašķidrināta dabasg āze (LNG ) un 
krasta elektroener ģijas pieslēgumi. 
Direktīvas 2012/33/ES 1. panta 10. punkta c) apakšpunkta 2. punkt ā ir noteikts, ka Komisija 
sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteres ētajām person ām izstrādā „atbilstīgus pasākumus, 
tostarp pas ākumus, kas noteikti Komisijas dienes tu 2011. gada septembra darba dokument ā, 
kurš veicina atbilst ību šīs direktīvas vides standartiem un samazina iesp ējamo negat īvo 
ietekmi”. 
Šis pirmais progresa zi ņojums attiecas uz laikposmu no 2011. gada septembra l īdz 2013. gada 
janvārim, un taj ā ir atspogu ļota pasākumu kopum ā noteikto pas ākumu īstenošanas pašreiz ējā 
norise, kā arī ierosināti priekšlikumi cieš ākai sadarb ībai starp Komisiju, dal ībvalstīm un 
nozares ieinteres ētajām person ām, lai pārvaldītu pasākumu īstenošanu, un — vajadz ības 
gadījumā — paredz ētas papildu pas ākumu izstr ādes iespējas. 
1.2. Pirm ā progresa zi ņojuma kopsavilkums un strukt ūra 
Īstenošanas tehnolo ģijai, kas vajadz īga, lai nodrošin ātu atbilstību direktīvai, ir nepieciešami 
privātā sektora kapit āla ieguldījumi un — vajadz ības gadījumā — publisk ā sektora atbalsts. 
Ziņojuma 2. noda ļā ir īsi aprakst īts līdzšinējais progress saist ībā ar īstermiņa 
papildpas ākumiem, kuru m ērķis bija nodrošin āt, lai pašreiz ējie ES finanšu instrumenti un 
valsts finans ēšanas shēmas turpin ātu nodrošin āt konkrētu atbalstu j ūras projektiem, kas v ērsti 
uz tādu risinājumu veicin āšanu, kuri atbilst jaunajam standartam par zemu s ēra saturu. Noda ļā 
ir izklāstīti sasniegumi, k ā arī problēmas, kas apgr ūtina pasākumu īstenošanu, un ierosin āta 
rīcība šo probl ēmu risināšanai. 
Vidēja termiņa un ilgāka termiņa papildpas ākumu formul ēšanas darbs ir jau s ācies ar darb ību 
kopumu, kas v ērsts uz to regulat īvo nepiln ību noteikšanu un risin āšanu, kuras kav ē videi 
nekaitīgu kuģu tehnolo ģiju drošu īstenošanu un alternat īvu degvielu, it seviš ķi flotes LNG , 
izmantošanu, k ā arī uz vajadz īgo standartu un „za ļās” infrastrukt ūras izstrādi. Ziņojuma 
3. nodaļā sniegts īss kopsavilkums par š ā procesa pašreiz ējo situāciju un aprakst īta Komisijas, 
                                                 
1 SEC(2011) 1052 gal īgā redakcija. 
2 OV L 327, 27.11.2012., 1. lpp. 
 
LV 5   LV dalībvalstu un nozares ieinteres ēto personu turpm ākā rīcība, lai kop īgi panāktu progresu 
pasākumu kopuma īstenošanā. Šajā saistībā Komisija ierosina izveidot īpašu ekspertu grupu, 
proti, Eiropas ilgtsp ējīgas kuģniecības forumu ( ESSF ). Ziņojuma 4. noda ļā sniegts nosl ēgums 
un turpmāko darbību kopsavilkums.  
Šā ziņojuma 1. pielikum ā ietverts ce ļvedis par ilgtsp ējīga ūdenstransporta pas ākumu kopuma 
īstenošanas turpin āšanu, savuk ārt 2. pielikum ā ir uzskait īti Eiropas transporta t īkla ( TEN-T ) 
līdzfinansētie jūras maģistrāļu un ostu projekti, atbalstot zema s ēra satura politikas priorit āti. 
2. ĪSTERMI ŅA PASĀKUMI — ĪSTENOŠANAS  PAŠREIZ ĒJĀ SITUĀCIJA  UN 
TURPMĀKIE  PASĀKUMI 
2.1. ES transporta finans ēšanas instrumenti 
Gan 2011. gad ā, gan 2012. gad ā Eiropas transporta t īkla ( TEN-T ) programma un otr ā 
Marco Polo  programma ir nodrošin ājušas īpašu finansi ālu atbalstu j ūras projektiem, kas v ērsti 
uz tādu risinājumu veicin āšanu, kuri nodrošina atbilst ību jaunajam standartam par zemu s ēra 
saturu un kuri sekm ētu kuģos uzstādītu izplūdes gāzu attīrīšanas sist ēmu un tādu alternat īvu 
degvielu k ā LNG  un krasta elektroener ģijas pieslēgumi izmantošanu. 
(a) TEN-T  programma 
TEN-T  programma ir l īdzfinansējusi vairākus projektus, kas ir pal īdzējuši sasniegt m ērķi 
palielināt atbalstu zema s ēra satura degvielu izmantošanai, ietverot priekšizp ētes, 
projektēšanas pētījumus, izm ēģinājuma darb ības un darb ības, kuras veicina t ādas „zaļās” 
infrastrukt ūras izstrādi kā flotes LNG , krastā izvietota bunkur ēšanas infrastrukt ūra, krasta 
elektroener ģijas pieslēgumi un skruberu tehnolo ģija. Šo TEN-T  līdzfinansēto jūras maģistrāļu 
un ostu projektu kop ējā vērtība ir EUR 123,3 miljoni, no kuriem EUR 56,9 miljoni ir ES 
kopējais ieguld ījums. 
LNG  bunkurēšanas infrastrukt ūras izstrāde ir norisin ājusies ne tikai s ēra emisijas kontroles 
zonā (SECA ), bet arī Vidusjūrā un Atlantijas oke ānā. Šī izstrāde ir galvenok ārt bijusi 
brīvprātīga pēc ES dienvidu dal ībvalstu iniciat īvas un var veicin āt LNG  bunkurēšanas iekārtu 
izvietošanu vis ā ES. 
Atbalsts „za ļākai” kuģniecības nozarei un saist ītās ostu infrastrukt ūras izstrādei, ietverot flotes 
LNG  kuģus-bunker ētājus, joproj ām būs prioritāte nākamajos TEN-T  gada un daudzgadu 
uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Uzman ība ir jākoncentrē arī uz citiem pas ākumiem, 
piemēram, inovat īvu tīru tehnolo ģiju valid ēšanu un test ēšanu, atbalstu alternat īvajām 
degvielām, arī LNG , un kuģu konkrētu pielāgojumu iesp ējamību, lai nodrošin ātu atbilstību 
vides standartiem. Svar īgi būs arī pievērsties jauniem pas ākumiem, kas apvienoti ar esošo un 
plānoto jūras maģistrāļu savienojumu moderniz āciju. Attiec ībā uz TEN-T  projektiem 
vajadzības gadījumā tiks ņemti vērā valsts atbalsta noteikumi. 
(b) Marco Polo  II programma 
Ar Marco Polo  programmu3 2011. gad ā ieviesa īpašu politikas priorit āti, ar ko atbalsta 
tuvsatiksmes ku ģošanas projektus, kuri īsteno inovat īvu emisijas samazin āšanas tehnolo ģiju 
un efektīvu darbības praksi. 
Tomēr, neraugoties uz 2011. gada uzaicin ājumu iesniegt priekšliku mus, nozares atbildes 
reakcija bija ļoti neliela galvenok ārt sarežģītā ekonomikas un finanšu st āvokļa dēļ. Tas 
nozīmēja, ka netika izraudz īts tuvsatiksmes ku ģošanas projekts, kas attiektos uz īpašo 
prioritāti. Turklāt papildpas ākuma „ Ieguldījums Eiropas programm ā tuvsatiksmes ku ģošanas  
                                                 
3 C (2011) 7317, 19.10.2011. 
 
LV 6   LV atbalstam ” ietvaros tiek apsv ērti jautājumi, kas saist īti ar tuvsatiksmes ku ģošanas 
konkurētspēju un nekait īgumu videi, tostarp iesp ējamie trauc ējumi loģistikas ķēdē vai 
pārvirze atpaka ļ no jūras transporta uz sauszemes transportu stingr āku zema s ēra satura 
standartu ieviešanas d ēļ Eiropas nor ādītajā sēra emisijas kontroles zon ā (SECA ) 2015. gad ā. 
Pašlaik šo pas ākumu īsteno Eiropas maz ās kabotāžas tīkls ( ESN), ko veido tuvsatiksmes 
kuģošanas veicin āšanas centri ( SPC)4. Pirmām kārtām ESN līdz 2013. gada beig ām izstrādās 
metodiku datu apkopošanai un š ādas iespējamās ietekmes nov ērtēšanai uz tuvsatiksmes 
kuģošanas nozari SECA  teritorijā. 
Marco Polo uzaicinājums, ko public ēja 2012. gad ā (ar budžetu EUR 64,6 miljoni), ir 
saglabājis savas priorit ātes attiec ībā uz tīru un videi nekait īgu tuvsatiksmes ku ģošanu. 
Sākotnējie rādītāji liecina, ka 2012. gada uzaicin ājums piesaist īja būtiski lielāku skaitu 
projektu tuvsatiksmes ku ģošanas jom ā nekā 2011. gada uzaicin ājums, un projektu 
novērtējumu rezult āti kļūs pieejami 2013. gada pirmaj ā pusē. 
Lai nodrošin ātu visu šo iniciat īvu nepārtrauktību saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu 
shēmu 2014.–2020. gadam, b ūs svarīgi nodrošin āt, ka darb ības tādu pasākumu atbalstam, kuri 
veicina tīru kuģošanu, tiks turpin ātas arī Marco Polo  programmas turpm ākajos pas ākumos 
pārskatītajā Eiropas transporta t īklā TEN-T5 un Eiropas infrastrukt ūras savienošanas 
instrument ā (CEF )6. Komisijas priekšlikumi par TEN-T  un CEF  pašlaik tiek apspriesti 
likumdošanas proced ūrā starp Eiropas Parlamentu un Padomi. 
Nākamie pas ākumi  
                                                 
4 Saska ņā ar 12. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Marco Polo  Regulā (EK) 
Nr. 1692/2006, ar ko izveido otro Marco Polo  programmu Kopienas finansi ālās palīdzības piešķiršanai, 
lai uzlabotu kravu autop ārvadājumu sist ēmas ekolo ģiskās īpašības ( Marco Polo  II), OV L 328, 
24.11.2006., 1. lpp., 2011. gada darba programma ietv ēra vēl četrus papildpas ākumus. Papildpas ākumu 
„Ieguldījums Eiropas programm ā tuvsatiksmes ku ģošanas  atbalstam ” īsteno ar dot āciju Finanšu 
regulas, ko piem ēro ES visp ārējam budžetam, īstenošanas noteikumu 168. panta 1. punkta 
f) apakšpunkta noz īmē. Aplēstais budžets ir EUR 350 000. 
5 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savien ības pamatnost ādnēm Eiropas 
transporta t īkla attīstībai, COM(2011) 0650 gal īgā redakcija. 
6 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastrukt ūras 
savienošanas instrumentu, COM(2011) 0665 gal īgā redakcija. 
 
LV 7   LV EK — Eiropas Komisija, DV — dal ībvalstis, ESN — Eiropas maz ās kabotāžas tīkls, SPC — tuvsatiksmes ku ģošanas 
veicināšanas centrs. 
2.2. Eiropas Invest īciju banka (EIB) 
Eiropas Invest īciju banka (EIB) ir turpin ājusi nodrošin āt finansējumu jūras transporta 
projektiem, kas saska ņā a r  E S  t i e s ību aktiem ir v ērsti uz videi nekait īgu kuģu tehnolo ģiju 
izstrādi un liel āku degvielas efektivit āti. Piemēram, EIB aizdevumi var ētu segt līdz pusei 
izmaksu, kas raduš ās saistībā ar jauniem ku ģiem (it seviš ķi, ja tiek izmantota jauna 
tehnoloģija) vai flotes m ēroga optimiz ācijas projektiem, piem ēram, izplūdes gāzu skrubera 
iekārtas un dzin ēju pielāgošana LNG  izmantošanai, ar nosac ījumu, ka aizdevuma minim ālais 
apmērs ir EUR 50 miljoni. Tom ēr līdz šim EIB ir iesniegts neliels skaits pieteikumu 
finansējuma saņemšanai. 
Viena no iesp ējām, kā risināt kuģniecības nozares mazo ieinteres ētību, varētu būt 
informētības veicin āšana par EIB aizdevumu nosac ījumiem ku ģniecībai. Turkl āt iespējas 
varētu rasties, veicot iesp ējamo starpnozaru (vair āku ieinteres ēto personu) partner ību7 izpēti, 
kurās partneri var ētu sadarboties, lai izstr ādātu jūras projektus, nodrošin ātu tiem finans ējumu 
un īstenotu tos, cita starp ā vēršot šos projektu s uz videi nekait īgu kuģu tehnolo ģiju testēšanu, 
validēšanu un izmantošanu. V ēl viena iesp ēja, ko nozare var ētu izpētīt, varētu būt vairāku 
moderniz ācijas projektu apvienošan a, lai sasniegtu vajadz īgā ieguldījuma kritisko masu (t. i., 
virs EUR 50 miljoniem). Turkl āt būtu jāizpēta iespēja izmantot citus inovat īvus finanšu 
instrumentus, ko īsteno EIB, piem ēram, aizdevuma garantijas instrumentu TEN-T projektiem 
(LGTT ) vai strat ēģijas „Eiropa 2020” projektu oblig āciju iniciat īvu izmēģinājuma posm ā8, lai 
finansētu lielus Eiropas j ūras infrastrukt ūras projektus, vai riska dal īšanas finanšu meh ānismu, 
                                                 
7 Piem ēram, alianse starp organiz ācijām no div ām vai vair āk nozarēm, piemēram, uzņēmējdarbības, 
valdības vai starpvald ību organiz ācijām, kas darbojas j ūras jomā. 
8 Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 11. j ūlija Regula (ES) Nr. 670/2012, ar kuru groza 
Lēmumu Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido Konkur ētspējas un inov āciju pamatprogrammu (2007. l īdz 
2013. gads), un Regulu (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz visp ārīgus noteikumus Kopienas finansi ālā 
atbalsta pieš ķiršanai Eiropas transporta un ener ģētikas tīklu jomā.  Darb ība  Atbild īgie 
dalībnieki   Grafiks  
1. Pieteikšan ās finansējuma saņemšanai saska ņā 
ar 2012. gada TEN-T daudzgadu un gada 
uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.  DV/nozare  Slēgta 2013. gada 
28. februārī 
2. To iespēju izmantošana, ko pied āvā 2013. gada 
Marco Polo  uzaicinājums.  Nozare  2013. gada 
pirmais pusgads  
3. Analīze par Marco Polo II programmas krit ēriju 
iespējamiem piel āgošanas veidiem, lai lab āk 
atspoguļotu tirgus apst ākļus un nodrošin ātu 
finansējumu „zaļajiem” ku ģošanas projektiem. EK/DV  2013. gada 
sākums  
4. ES transporta finans ēšanas instrumentu lab ākas 
izmantošanas nodrošin āšana un saska ņošana ar 
citiem ES instrumentiem, t. i., strukt ūrfondiem, 
Eiropas Invest īciju bankas aizdevumiem utt. EK/DV/nozare  2013. gada 
sākums  
5. Tā ESN darba nep ārtrauktības nodrošin āšana, 
kas saistīts ar iespējamu ietekmi uz tuvsatiksmes 
kuģošanas nozari SECA teritorij ā (t. i., pārvirze 
atpakaļ no jūras transporta uz sauszemes 
transportu). EK/ 
ESN/SPC  2013 .–2014 . g. 
 
LV 8   LV lai finans ētu izmēģinājuma un demonstr ēšanas darb ības. Jāņem vērā arī nesen pie ņemtā zaļā 
grāmata „Eiropas ekonomikas ilgtermi ņa finansēšana”9. 
Nākamie pas ākumi  
EIB — Eiropas Invest īciju banka, ESSF  — Eiropas ilgtsp ējīgas kuģniecības forums.  
2.3. Valstu finans ējums 
2.3.1. Valsts atbalsta pas ākumi, uz kuriem attiecas pamatnost ādnes par valsts atbalstu 
vides aizsardz ībai 
Tika preciz ēti nosacījumi attiec ībā uz valsts atbalsta noteikumu piem ērošanu, lai savlaic īgi 
pielāgotos jaunajam vides standartam, k ā paredzēts Kopienas pamatnost ādņu par valsts 
atbalstu vides aizsardz ībai10 3.1.1. un 3.1.2. sada ļā. Tādējādi dalībvalstis, kas v ēlas sniegt 
atbalstu ekspluatantiem, kurus skar standarts par zemu s ēra saturu, kas ieviests ar 
Direktīvu 2012/33/ES, var pieš ķirt valsts atbalstu:  
• tādu jaunu ku ģu iegādei, kas atbilst jaunaj ām sēra satura robežv ērtībām, ar 
nosacījumu, ka ieg āde notiek laikposm ā līdz vienam gadam pirms jaun ā standarta 
stāšanās spēkā, t. i., līdz 2013. gada 31. decembrim; atbalsta maksim ālā intensitāte ir 
10 %, 15 % un 20 % attiec īgi lieliem, vid ējiem un maziem uz ņēmumiem; 
• esošo ku ģu moderniz ēšanai, lai nodrošin ātu atbilst ību jaunaj ām sēra satura 
robežvērtībām (piemēram, uzst ādot skruberus), pirms jaun ā standarta st āšanās 
spēkā, t. i., līdz 2014. gada 31. decembrim; atbalsta maksim ālā intensitāte ir 50 %, 
60 % un 70 % attiec īgi lieliem, vid ējiem un maziem uz ņēmumiem. 
Pašreizējo budžeta defic ītu un taup ības pasākumu dēļ, kas piem ēroti lielākajā daļā ES 
dalībvalstu, š īs iespējas izmantošana ir bijusi ierobežota. L īdz šim Somija ir vien īgā 
dalībvalsts, kas ir sniegusi š ādu atbalstu, lai savlaic īgi pielāgotos nesen pie ņemtajai S ēra 
                                                 
9 COM(2013) 150 final. 
10 OV C 82. 1.4.2008., 1. lpp.  Darb ība  Atbild īgie 
dalībnieki   Grafiks
6. Informētības vairošana par EIB aizdevumu 
pamatnosac ījumiem ku ģniecībai.  EIB/EK/nozare  2013.–
2014. g
. 
7. Izpētīt iespēju veidot potenci ālas starpnozaru 
partnerības, kas var ētu nodrošin āt EIB 
finansējumu jūras projektiem.  EK/ESSF  2013.–
2014. g. 
8. Izpētīt LGTT vai stratēģijas „Eiropa 2020” 
projektu oblig āciju iniciat īvas izmēģinājuma 
posma izmantošanu, lai finans ētu jūras 
transporta infrastrukt ūras projektus, kuriem 
ir ilgs ieguld īto līdzekļu atmaksāšanās laiks.   EK/DV/nozare 
 ESSF  2013.–
2014. g
. 
9. Izpētīt moderniz ēšanas projektu finanšu 
apvienošanu, lai piepras ītu vispārīgus EIB 
aizdevumus.  ESSF  2013.–
2014. g. 
 
LV 9   LV satura direkt īvai. Komisija apstiprin āja Somijas atbalsta sh ēmu 2011. gada 7. decembr ī11, 
savukārt 2013. gada 23. janv ārī tā apstiprin āja dažus groz ījumus sākotnējā shēmā12. Turklāt 
Somijas iest ādes īstenoja individu ālu atbalstu, pamatojoties uz šo sh ēmu, par labu jaunam ar 
LNG  darbināmam prāmim, kas kurs ē starp Turku un Stokholmu13. 
2.3.2. Citas valsts un re ģionālās shēmas, kas atbalsta ilgtsp ējīgu kuģniecību 
Papildus pas ākumiem, lai atbalst ītu savlaic īgu pielāgošanos jaunajam vides standartam, ir 
jāizpēta vajadz ība pēc valsts sektora īpašas iesaistes valsts un/vai re ģionālā līmenī, lai 
nodrošinātu ilgtspējīgu kuģniecību saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. Š āda iesaist īšanās 
varētu būt stimuli videi nekait īgiem kuģiem, kas piest āj valstu ost ās, piemēram, „zaļas” ostu 
nodevas un ostu tarifi, atbr īvojumi no nodok ļiem vai citas valstu sh ēmas, ar ko var ētu 
atlīdzināt agrīniem ieguld ītājiem videi nekait īgā kuģu tehnolo ģijā un ilgtsp ējīgas kuģniecības 
veicinātājiem. 
Nākamie pas ākumi  
2.4. Starptautiskais dialogs un tehnisk ā sadarbība 
Komisija pas ākumu kopumu ir ietv ērusi divpus ējo un daudzpus ējo jūras transporta dialoga 
sanāksmju ar svar īgiem partneriem, tostarp Amerikas Savienotaj ām Valstīm, Ķīnu, Japānu, 
Norvēģiju un Braz īliju, darbak ārtībā. Šo viedok ļu apmaiņu mērķis ir nodrošin āt, ka 
nozīmīgākie partneri ir inform ēti par ES priekšlikumiem, uzzin āt par viņu centieniem šaj ā 
jomā, noteikt kop īgas darbības iespējas un nodrošin āt tehnisko un darb ības pasākumu glob ālu 
saderību. Būtiska būs saskaņošana ar iniciat īvām SJO, Starptautiskaj ā Standartiz ācijas 
organizācijā (ISO) un citās attiecīgajās struktūrās, lai nodrošin ātu to iesp ējamo tehnisko un 
darbības standartu glob ālu savstarp ējo izmantojam ību, ko var ētu pieņemt ES vai starptautisk ā 
līmenī. 
Nākamie pas ākumi  
                                                 
11 SA. 32118 — Somija. Visp ārīgo pamatnost ādņu shēma ieguld ījumu atbalstam ku ģiem, lai uzlabotu 
vides aizsardz ību, OV C 22, 27.1.2012., 4. lpp. 
12 SA. 35686 (2012/N) — Somija. „Groz ījumi visp ārīgo pamatnost ādņu shēmā ieguldījumu atbalstam 
kuģiem, lai uzlabotu vides aizsardz ību”, public ēts 2013. gada 23. janv ārī. 
13 SA. 33382 — Somija. Valsts atbalsts saist ībā ar vides aizsardz ību Viking Line Ltd ., pieņemts 
2012. gada 25. apr īlī, OV C 160, 6.6.2012., 9. lpp.  Darb ība  Atbild īgie 
dalībnieki  Grafiks
10. Izpētīt valsts finans ējuma shēmu ieviešanu, lai 
atbalstītu valsts ku ģu ekspluatantu savlaic īgu 
atbilstību standartam par zemu s ēra saturu.  DV  2013.–
2014. g
. 
11. Noteikt iesp ējamos stimulus, kas b ūtu 
piemērojami viet ējā, valsts un re ģionālā līmenī, 
t. i., „za ļas” ostu nodevas un tarifi videi 
nekaitīgiem kuģiem (saska ņā ar valsts atbalsta 
noteikumiem).  DV, nozare  2013.–
2014. g. 
 
LV 10   LV 3. VID ĒJA UN ILGĀKA  TERMIŅA PASĀKUMI — PAŠREIZ ĒJĀ SITUĀCIJA  
UN TURPMĀKIE  PASĀKUMI 
Ilgtspējīgā pasākumu kopum ā tika ierosin āti vidēja un ilgāka termiņa papildpas ākumi, kas 
skar šādus komponentus: regulat īvi ES pas ākumi, videi nekait īga kuģu tehnolo ģija un 
alternatīvas degvielas, „za ļā” infrastrukt ūra, potenci ālās finansēšanas iesp ējas, pētniecības un 
izstrādes darbības, inovācija un starptautisk ā sadarbība. 
3.1. Koordin ācija ar ieinteres ētajām person ām un dal ībvalstīm 
Ņemot vērā lielo skaitu iesp ējamo pieeju un risin ājumu un atspogu ļojot daudzu nozares 
ieinteresēto personu un dal ībvalstu pausto vajadz ību pēc struktur ētākas inform ācijas apmai ņas 
un centienu koordin ācijas, lai pan āktu progresu pas ākumu kopuma īstenošanā, Komisija 
uzņemsies izveidot īpašu ekspertu grupu, proti, Eiropas ilgtsp ējīgas kuģniecības forumu 
(ESSF ). 
ESSF  sanāks kopā dalībvalstu, k ā arī privātu un publisku organiz āciju pārstāvji, lai būtu 
iespējams struktur āls dialogs, paraugprakses un tehnisko zin āšanu apmai ņa, sadarb ība un 
koordinācija starp attiec īgajām publiskaj ām un priv ātajām jūras nozares ieinteres ētajām 
personām, kā arī attiecīgajiem Komisijas dienestiem kop īgi noteikt ās jomās. ESSF  nodrošin ās 
iespēju apspriest praktiskus jaut ājumus, kas var ētu rasties īstenošanas proces ā, it seviš ķi 
pārejas posm ā pirms jauno standartu st āšanās spēkā. Tādējādi ESSF  arī nodrošin ās platformu, 
uz kuras pamata var ēs apspriest īstermiņa pasākumus, kā aprakstīts 2. noda ļā iepriekš. Turkl āt 
ESSF  vajadzības gadījumā tiks pienācīgi ņemta vērā reģionu specifika. 
Ir paredzēts, ka ESSF  būs šāda struktūra: plenārsēde, sekretari āts un pagaidu tehnisk ās darba 
grupas, lai virz ītu uz priekšu  ESSF  darbu konkr ētos jautājumos. ESSF  vadīs Komisija, un 
forums noteiks savus darba uzdevumus, pama tojoties uz Komisijas priekšlikumu. Paredz ēts, 
ka ESSF  tiks izveidots ar attiec īgu Komisijas l ēmumu. 
3.1.1. Nor ādes par Direkt īvas 2012/33/ES īstenošanu 
Direktīvu 2012/33/ES public ēja Eiropas Savien ības Ofici ālajā Vēstnesī 2012. gada 
27. novembr ī. Dalībvalstu r īcībā ir laiks l īdz 2014. gada 18. j ūnijam, lai transpon ētu šo 
direktīvu savos valsts ties ību aktos. Direkt īvā ir paredz ēti vairāki īstenošanas un dele ģētie 
akti, kuru m ērķis cita starp ā ir palīdzēt dalībvalstīm saistībā ar direkt īvas uzraudz ību, 
īstenošanu un izpildi. T āpat direkt īvā ir noteikts, ka šo aktu sagatavošan ā Komisijai pal īdzēs 
komiteja un ekspertu grupa, ko veidos dal ībvalstu eksperti. 
Lai šis process b ūtu iespējams, ir paredz ēts ESSF ietvaros izveidot ekspertu grupu, kas var ētu 
apspriest Direkt īvas 2012/33/ES īstenošanu. 
Nākamie pas ākumi   Darb ība  Atbild īgie 
dalībnieki  Grafi
ks 
12. Jūras starptautisk ā dialoga turpin āšana ar 
lielākajiem starptautiskajiem partneriem un 
saskaņošana ar IMO /ISO jautājumos, kas 
attiecas uz j ūrniecības ilgtsp ēju.  EK ar 
Eiropas 
Jūras 
drošības 
aģentūras 
(EMSA) 
palīdzību  Nep ār
traukt
i 
 
LV 11   LV 3.2. Regulat īvi pasākumi 
3.2.1. Pamatnosac ījumi flotes LNG k ā kuģu degvielas izmantošanai 
Lai izmantotu potenci ālu, ko LNG  piedāvā kā kuģu degviela, ir j āpiemēro visi iesp ējamie 
centieni, lai nodrošin ātu, ka ir ieviesti visi vajadz īgie drošības noteikumi un ka tas notiek 
savlaicīgi, lai nov ērstu tiesisko nenoteikt ību. Lai to nodrošin ātu, jau notiek darbs gan 
starptautisk ā, gan SJO, k ā arī ISO un ES līmenī. 
3.2.1.1. Darbs SJO Pašlaik SJO Beztaras š ķidro un g āzveida kravu apakškomiteja ( BLG ) izstrādā Starptautisko 
gāzes kā degvielas ( IGF) kodeksu, kas aizst ās SJO pagaidu pamatnost ādnes par g āzi kā kuģu 
degvielu ( MSC . 285(86)). Joproj ām tiek izskat īti svarīgi tehniski jaut ājumi, piem ēram, 
LNG  
tvertnes atrašan ās vieta, droš ības pasākumi pret boj ājumiem, ko nodar ītu sadursme un 
uzskriešana uz s ēkļa, portatīvu tvertņu izmantošana un bunkur ēšanas darb ību noteikumi. Šie 
tehniskie jaut ājumi ir ārkārtīgi svarīgi, it seviš ķi pasažieru ku ģu gadījumā. Būs jāizskata ar ī 
aspekti, kas saist īti ar jūrnieku apm ācību. Paredzams, ka IGF kodekss b ūs pabeigts 
2014. gad ā. 
3.2.1.2. Darbs ISO 
ISO attiecīgā tehniskā komiteja ( ISO TC 67 darba grupa Nr. 10) pašlaik izstr ādā 
pamatnost ādnes sistēmām un iekārtām LNG  kā degvielas pieg ādei kuģiem, ietverot droš ības 
prasības, komponentus un sist ēmas, kā arī apmācību. Pamatnost ādņu pirmais projekts tiks 
pabeigts 2013. gad ā. Šīs pamatnost ādnes papildin ās ISO darbu saist ībā ar flotes LNG .  Darb ība  Atbild īgie 
dalībnieki  Grafiks
13. Eiropas ilgtsp ējīgas kuģniecības foruma (ESSF) 
izveide.  
 EK kopā ar 
visām 
attiecīgajām 
ieinteresētajām 
personām 2013. gada 
pirmā puse  
14. Pirmās ESSF  plenārsēdes organiz ēšana un 
ESSF tehnisko darba grupu darba uzs ākšana.  
 EK, ESSF 2013. gada 
otrā puse  
15. Direktīvas 2012/33/ES īstenošanas apspriešana. EK, DV, ESSF , 
nozare  2013. gada 
otrā puse–
2015. gads  
 
LV 12   LV  
3.2.1.3. Darbs ES l īmenī 
(a) Obligāti tehniskie standarti alternat īvo degvielu infrastrukt ūras ieviešanai 
Komisija 2013. gada 24. janv ārī ierosināja pasākumu kopumu „Nepies ārņojoša ener ģija 
transportam”, kas ietv ēra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvai par 
alternatīvo degvielu infrastrukt ūras ieviešanu14. Ierosin ātajā direktīvā ir noteikts, ka 
dalībvalstīm ir jānodrošina, ka ne v ēlāk kā 2020. gada 31. decembr ī visās TEN-T  pamattīkla 
jūras ostās ir pieejami LNG uzpildes punkti ūdensceļu transportl īdzekļiem (6. panta 
2. punkts). Ierosin ātajā direktīvā ir arī noteikts, ka visiem uzpildes punktiem ne v ēlāk kā līdz 
2015. gada 31. decembrim ir j ānodrošina atbilst ība konkr ētām tehniskaj ām specifik ācijām 
(6. panta 4. punkts). 
LNG  uzpildes punkti ūdensceļu transportl īdzekļiem atbilst Eiropas standartiem, kuri v ēl ir 
jāizstrādā un kuru pamat ā būs ISO globālais standarts ISO/TC67/WG10. 
(b) Procedūras un noteikumi attiec ībā uz flotes LNG  sadali un bunkur ēšanu 
Pašlaik Komisija sadarb ībā ar Eiropas J ūras drošības aģentūru (EMSA ) risina jaut ājumu par 
kopīgu proced ūru un saska ņotu noteikumu tr ūkumu ES l īmenī attiecībā uz LNG  sadali un 
bunkurēšanu kuģiem. Šis darbs tika atbalst īts flotes LNG jomā izveidotās ad-hoc  ekspertu 
grupas san āksmēs, kuras Komisija un EMSA organizēja 2012. gada apr īlī, jūnijā un decembr ī. 
Ekspertu grupa galvenok ārt koncentr ēja uzman ību uz pašreiz ējo noteikumu un standartu 
apzināšanu attiec ībā uz LNG  un uz iesp ējamu šķēršļu konstatēšanu, kas kav ē LNG  kā kuģu 
degvielas izmantošanu plaš ā mērogā Eiropas Savien ībā. 
Papildus Komisija ar EMSA  palīdzību saska ņo un koordin ē savu darbu ar pašreiz ējo 
regulatīvo attīstību starptautisk ā līmenī, pievēršoties jaut ājumam par flotes LNG bunkurēšanas 
izmantošanu, SJO, ISO, Starptautiskaj ā Ostu asoci ācijā (IAPH ) un Starptautisko g āzes 
tankkuģu un gāzes termin āļu ekspluatantu sabiedr ībā (SIGTTO ). 
Turklāt EMSA  ir pasūtījusi ārēju ekspert īzi, lai veiktu nepiln ību analīzi standartos un 
noteikumos par t ādu kuģu bunkurēšanu, kurus darbina ar g āzi. 
Eiropas Komisija turpin ās diskusijas un darbu nol ūkā pieņemt ES m ēroga LNG  bunkurēšanas 
pamatnosac ījumus, kuri b ūtu saderīgi starptautisk ā līmenī. Komisijas dienestu darba 
dokument ā „Rīcība, lai izstr ādātu vispusīgu ES regul ējumu LNG  izmantošanai ku ģniecībā”, 
kas ir pavaddokuments pazi ņojumam „Nepies ārņojoša ener ģija transportam — Eiropas 
alternatīvo degvielu strat ēģija”15, ir izklāstīti līdz šim sasniegtie rezult āti un turpm ākie 
pasākumi līdz 2014. gada beig ām, lai izstr ādātu vispus īgu noteikumu, standartu un 
pamatnost ādņu kopumu. 
(c) Atbalsta darb ības 
Eiropas Parlaments ir ar ī ierosinājis sagatavošanas darb ību (ar budžetu EUR 1 miljona 
apmērā), kuras m ērķis ir atbalst īt piemērotu pamatnosac ījumu ieviešanu attiec ībā uz LNG  
kuģniecībā, piemēram, izmantojot īpašus pētījumus. Darb ības piemērošanas jomas noteikšana 
vēl ir jāpabeidz, un taj ā ņems vērā Komisijas, EMSA  un attiec īgo ieinteres ēto personu 
2012. gad ā veiktās nepilnību analīzes rezult ātu. Tā var arī atbalstīt jebkādas turpm ākas 
darbības, kas paredz ētas flotes LNG izmantošanas pamatnosac ījumu turpm ākai izstrādei pēc 
diskusijām ESSF . 
                                                 
14 COM(2013) 18 final. 
15 COM(2013) 17 final, 24.1.2013. 
 
LV 13   LV  
Nākamie pas ākumi saist ībā ar flotes LNG  
Ņemot vērā šā temata sarež ģītību, ir jāpaplašina piem ērošanas joma un dal ība, ietverot citas 
ieinteresētās personas no flotes LNG  piegādes ķēdes, lai iesaist ītu attiecīgās dalībvalstu 
iestādes. Tāpēc ESSF ietvaros ir paredz ēts izveidot flotes LNG darba grupu. Darba grupa savu 
darbu cita starp ā balstīs uz LNG  ad-hoc  ekspertu grupa s darba rezult ātiem, EMSA 
ieteikumiem, kas nor ādīti juridisko nepiln ību analīzes pētījumā, un turpm ākām priekšizp ētēm, 
kuras atbalst ījusi TEN-T  programma, piem ēram, ES zieme ļu daļas LNG  projekts utt. 
Šī darba grupa konsult ēs ESSF  par tehniskajiem un juri diskajiem aspektiem saist ībā ar 
pamatnosac ījumu (standartu, pamatnost ādņu un/vai noteikumu) izstr ādi, lai veicin ātu LNG  kā 
kuģu degvielas izmantošanu ES l īmenī, un var veikt turpm āk minētās darbības. 
3.2.2. Skruberu tehnolo ģija 
3.2.2.1. Ku ģos uzstādītu izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmu apstiprin āšana 
Saskaņotas pras ības par ku ģos uzstādītu izplūdes gāzu attīrīšanas sist ēmu (skruberu 
tehnoloģijas) apstiprin āšanu kuģiem, kas ku ģo ar ES dal ībvalsts karogu, bija ietvertas 
Komisijas 2011. gada 2. septembra Direkt īvā 2011/75/ES16, ar ko groza Padomes 
                                                 
16 OV L 239, 15.9.2011., 1. lpp.  Darb ība  Atbild īgie 
dalībnieki  Grafiks
16. Izstrādāt kopīgas, saska ņotas pamatnost ādnes/ 
standartus/ noteikumus attiec ībā uz flotes LNG  kā 
kuģu degvielas izmantošanu, ietverot tehniskos, 
darbības, drošuma, droš ības un apm ācības aspektus 
saistībā ar: 
(a) transportēšanu, glab āšanu un sadali; 
(b) bunkurēšanu; 
(c) izmantošanu uz ku ģiem.  EK/EMSA/ESSF 
   2013.–
2014. 
g. 
17. Analizēt dažus no iesp ējamiem tirgus š ķēršļiem, kas 
kavē LNG  izmantošanu, piem ēram, organizatoriski un 
darbības ierobežojumi, ar izmaks ām saist īti 
ierobežojumi un inform ācijas trūkums.  EK/EMSA/ESSF  2013.–
2014. g. 
18. Uzturēt saiknes un nodrošin āt koordin āciju ar 
notiekošo regulat īvo attīstību starptautisk ā līmenī, 
kurā pievēršas flotes LNG  izmantošanai, t. i., IMO , 
ISO, IAPH , SIGTTO utt.  EK/EMSA/ESSF  2013.–
2014. g
. 
19. Sniegt nor ādes un atbalstu, lai veidotu un nov ērtētu 
efektīvus uzņēmējdarbības gadījumus ( LNG  piegādes 
ķēdes pieeja).  EK/EMSA/ESSF   2013.–
2014. g. 
20. Uzlabot sabiedr ības inform ētību par flotes LNG 
priekšroc ībām.  EK/EMSA/ESSF   2013.–
2014. g
. 
 
LV 14   LV Direktīvu 96/98/EK par ku ģu aprīkojumu17. Saskaņā ar šiem jaunajiem noteikumiem, s ākot no 
2012. gada 5. oktobra, ES ku ģos uzstādītiem skruberiem ir j āatbilst min ētās direktīvas 
A.1. pielikum ā18 noteiktajiem standartiem. 
3.2.2.2. Pras ības attiecībā uz skruberu rad ītajiem atkritumiem 
Daži skruberu veidi rada atkritumus, ko nedr īkst izpludin āt jūrā un kas ir pien ācīgi jāattīra. 
Komisijas dienesti pras ības attiec ībā uz skruberu rad ītajiem atkritumiem nov ērtēs Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2000. gada 27. novembra Direkt īvas 2000/59/EK par ostas iek ārtām, 
kas paredz ētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uz ņemšanai, pašreiz notiekoš ās pārskatīšanas 
ietvaros. 
Nākamie pas ākumi saist ībā ar skruberu tehnolo ģiju 
Ņemot vērā tehniskās, darbības un ekonomisk ās problēmas, kas saist ītas ar izpl ūdes gāzu 
attīrīšanas sist ēmu (skruberu) uzst ādīšanu, ekspluat āciju un tehnisko apkopi, ir paredz ēts 
ESSF ietvaros izveidot skruberu tehnolo ģijas darba grupu. Cita starp ā darba grupa izskat īs 
tādus jautājumus kā skruberu piem ērotība uzstādīšanai uz visu veidu dzin ējiem un visu 
kategoriju un izm ēru kuģiem, sākotnējās izmaksas, pieejam ība, produktu gatav ība, 
ieguldījumu atmaks āšanās laiks, atbr īvošanās no atkritumiem (d ūņām) un apkalpes apm ācība. 
Šī darba grupa konsult ēs ESSF tehniskos, ekonomiskos un darb ības aspektos, kas saist īti ar 
skruberu tehnolo ģijas izmantošanu ku ģniecībā. 
                                                 
17 OV L 46, 17.2.1997., 25. lpp. 
18 A.1. pielikums „Apr īkojums, kuram starptautiskajos dokumentos jau ir s īki izstrādāti testēšanas 
standarti”. 
 
LV 15   LV 3.2.3. Krasta elektroener ģijas pieslēgumi 
Jau pašlaik tiek īstenoti standartiz ācijas centieni, lai veicin ātu šīs tehnoloģijas ieviešanu, kura 
var ievērojami samazin āt vietējo piesārņojumu ost ās un kuru n ākotnē varētu apgādāt ar 
nepiesārņojošu jūras vēja enerģiju. Saska ņā ar priekšlikumu direkt īvai par alternat īvo degvielu 
infrastrukt ūras ieviešanu19 dalībvalstīm ir jānodrošina, ka ost ās tiek ier īkota krasta 
elektroener ģijas piegāde ūdensceļu transportl īdzekļiem ar nosac ījumu, ka tas ir izmaksu zi ņā 
efektīvi un sniedz ieguvumus vides jom ā. Turklāt ierosinātajā direktīvā noteikts, ka krasta 
elektroener ģijas piegādei ne vēlāk kā līdz 2015. gada 31. decembrim ir j ānodrošina atbilst ība 
attiecīgajam EN standartam un tehniskaj ām specifik ācijām nesen pie ņemtajā globālajā 
standartā IEC/ISO/IEEE 80005-1. 
Papildu stimuli ir ierosin āti pašlaik notiekošaj ā pārskatīšanas proces ā attiecībā uz 2003. gada 
27. oktobra Direkt īvu 2003/96/EK, kas p ārkārto Kopienas noteikumus par nodok ļu uzlikšanu 
energoproduktiem un elektroener ģijai. Komisijas priekšlikum ā ir paredz ēts obligāts pagaidu 
atbrīvojums no nodok ļiem attiec ībā uz krasta elektroener ģiju, ko nodrošina ku ģiem ostas 
piestātnē. Pēc direktīvas pieņemšanas šo stimulu piem ēros astoņus gadus. Tom ēr joprojām 
notiek diskusijas par ierosin ātā tiesību akta turpm āko progresu. 
Nākamie pas ākumi  
                                                 
19 COM(2013) 18 final.  Darb ība  Atbild īgie 
dalībnieki  Grafi
ks 
21. Ierosināt izplūdes gāzu attīrīšanas sist ēmu radīto 
atkritumu iek ļaušanu p ārskatītajā 
Direktīvā 2000/59/EK par ostas iek ārtām, kas 
paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku 
uzņemšanai. 
  EK  2013. 
gada 
2. cet
urksni
s 
22. Novērtēt vajadzību pēc pamatnost ādnēm un/vai 
standartiem attiec ībā uz skruberu tehnolo ģiju, 
kuri ietvertu tehniskos, darb ības un drošuma 
aspektus, tostarp apkalpes apm ācību, kā arī 
jūras piesārņojuma aspektus.   EK/EMSA/E
SSF 
   2013.
–2014. g. 
23. Noteikt un analiz ēt iespējamos tirgus š ķēršļus, 
kas kavē skruberu tehnolo ģijas apguvi.  EK/ESSF  2013.
–
2014. 
g. 
24. Nodrošināt saska ņošanu ar pašreiz ējām 
regulatīvajām iniciat īvām starptautisk ā līmenī, 
t. i., ar IMO  darbu saist ībā ar krit ērijiem 
attiecībā uz skalošanas ūdeņiem izplūdes gāzu 
attīrīšanas sist ēmām.  EK ar 
EMSA palīdzību  2013.
–2014. g. 
25. Informācijas apmai ņa par pašreiz ējiem un 
plānotiem projektiem un izm ēģinājumiem 
saistībā ar skruberu tehnolo ģijas uzstādīšanu 
kuģos.  EK/EMSA/E
SSF  2013.
–
2014. 
g. 
 
LV 16   LV 3.3. Infrastrukt ūras attīstība 
Jaunas TEN-T  regulas priekšlikum ā ir noteiktas infrastrukt ūras prasības, kuru m ērķis ir drošu, 
efektīvu, viedu, energoefekt īvu un ilgtsp ējīgu transporta pakalpojumu veicin āšana. Pien ācīgi 
ir ņemta vērā jauno tehnolo ģiju un inov āciju ieviešana, it seviš ķi ietverot alternat īvu degvielu 
uzpildes iek ārtu nodrošin āšanu, kas vajadz īgas nepies ārņojošu kuģu tehnolo ģiju izmantošanai. 
TEN-T  atbalsts atvieglos p āreju uz maz āk piesārņojošu kuģniecību lielākajās satiksmes as īs 
ES piekrast ēs un to saskarsmes punktos ar iekšzemi. 
3.4. P ētniecība, tehnolo ģiju izstrāde un inov ācija 
ES Septītā pamatprogramma ( FP7) transporta jom ā ir atbalst ījusi vairākus pētniecības 
projektus20, kuru mērķis ir inovat īvu jūras koncepciju izstr āde, ietverot nepies ārņojošas ku ģu 
tehnoloģijas, alternat īvas degvielas un darb ības stratēģijas, lai jūras transportu padar ītu videi 
nekaitīgāku. Šajās darbībās tiek ņemtas vērā arī Jūras stratēģiskās pētniecības programmas 
prioritātes, ko noteikusi nozares virz ītā „WATERBORNE  tehnoloģiju platforma”, kur ā 
piedalās attiecīgās ieinteres ētās personas, kas iesaist ītas ūdensceļu transportl īdzekļu 
pētniecībā un izstr ādē21. WATERBORNE  tehnoloģiju platforma pašlaik atjaunina savu 
stratēģiskās pētniecības programmu, lai pa ustu viedokli par n ākamās darba programmas 
prioritātēm, kuru īstenos saska ņā a r  E S  pētniecības un inov ācijas finans ējuma programmu 
2014.–2020. gadam „Apv ārsnis 2020”. 
Lai risinātu vides un klimata probl ēmas, ar ko saskaras ku ģniecības nozare, ir vajadz īgi 
turpmāki ieguldījumi pētniecībā un izstrādē kopā ar koordin ētāku un saska ņotāku ES jūras 
kopienas pieeju. 2011. gad ā pieņemtajā baltajā grāmatā "Ceļvedis uz Eiropas vienoto 
transporta telpu — virz ība uz konkur ētspējīgu un resursefekt īvu transporta sist ēmu"22 ir 
noteikti v ērienīgi mērķi attiecībā uz CO 2 emisijas samazin āšanu kuģniecībā. Ieinteres ēto 
personu sazi ņa liecina, ka nozare izstr ādā inovatīvas pieejas, lai pan āktu, ka ku ģu emisijas 
līmenis ir nulle23. Kopumā kuģu lielākas energoefektivit ātes rezult ātā samazin ās kopējais 
degvielas pat ēriņš un tādējādi tiek nodrošin āts piesārņotāju un CO 2 emisijas tiešs 
samazinājums. Šādām inovatīvām pieejām ir vajadz īga vairāku jaunu tehnolo ģiju integrēšana, 
vispusīgāki pētījumi un valid ēšanas projekti. 
                                                 
20 STREAMLINE  (stratēģiskā pētniecība saistībā ar inovat īvām kuģu dzinēju koncepcij ām), TEFLES  
(tehnoloģijas un scen āriji kuģošanai, kas rada zemu emisijas l īmeni), DEECON  (inovatīva 
pēcattīrīšanas sist ēma kuģu dīzeļdzinēju emisijas kontrolei) un HELIOS  (augstspiediena elektroniski 
kontrolēta gāzes ievad īšana kuģu divtaktu d īzeļdzinējiem) ir š ādu ES finans ētu pētniecības projektu 
piemēri, par kuriem var uzzin āt vairāk Kopienas P ētniecības un att īstības inform ācijas dienesta 
(CORDIS ) tīmekļa vietnē: http://cordis.europa.eu/projects/home_en.html. 
21 http://www.water borne-tp.org/. 
22 COM(2011)0144 final. 
23 Nesenaj ā 2013. gada 20. febru ārī publicētajā LeaderSHIP  ziņojumā arī ir apsvērta iespējama priv ātās un 
publiskās partnerības pieeja attiec ībā uz kuģu nulles emisijas l īmeni/ nulles tehnisko negad ījumu līmeni 
(http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/maritime/shipbuilding/leadership2015/).  Darb ība  Atbild īgie 
dalībnieki  Grafi
ks 
26. Dalībvalstīm un nozarei ir p ēc iespējas labāk 
jāizmanto stimuli, kas tiek nodrošin āti attiecībā 
uz krasta elektroener ģijas pieslēgumiem.  DV/nozare  L īdz 
2020. g
ada 
31. dec
embrim
 
LV 17   LV Pētniecības un izstr ādes varianti ilgtsp ējīga ūdenstransporta pas ākumu kopuma īstenošanai 
atrodami programm ā „Apvārsnis 2020” saist ībā ar sabiedrisko probl ēmu „Vieds, videi 
nekaitīgs un integr ēts transports”. Lai nodrošin ātu optimālu ieguvumu no programmas 
„Apvārsnis 2020”, ESSF  ietvaros ir paredz ēts izveidot p ētniecības, inovācijas un tehnolo ģiju 
darba grupu. Darba grupa ESSF  vajadzībām izstrādās pētniecības un izstr ādes norādījumus, 
prasības un lēmumus, lai atbalst ītu pasākumu kopuma īstenošanu ar īpašās programmas 
„Apvārsnis 2020” starpniec ību. Vajadz ības gadījumā tiks ņemta vērā reģionu specifika. 
Nākamie pas ākumi  
4. NOBEIGUMS 
Komisija turpin ās cieši sadarboties ar dal ībvalstīm un ieinteres ētajām person ām saistībā ar 
Komisijas dienestu 2011. gada  16. septembra darba dokument ā noteikto pas ākumu 
īstenošanu, k ā arī saistībā ar papildu pas ākumu izstr ādi, kuri veicin ātu turpmāku atbilst ību 
standartam par zemu s ēra saturu un sekm ētu ilgtspējīgu un konkur ētspējīgu ES ku ģniecību. 
Šajā nolūkā tiks īstenots šā ziņojuma iepriekš ējās nodaļās noteikto un 1. pielikum ā apkopoto 
darbību kopums. 
Lai īstenotu un koordin ētu šo procesu, Komisija uz ņemsies izveidot plaš āku ieinteres ēto 
personu forumu, proti, Eiropas ilgtsp ējīgas kuģniecības forumu ( ESSF ). ESSF  nodrošin ās 
platformu struktur ālam dialogam, paraugprakses un tehnisko zin āšanu apmai ņai, sadarb ībai 
un koordin ācijai starp attiec īgajām publiskaj ām un priv ātajām jūras nozares ieinteres ētajām 
personām, kā arī attiecīgajiem Komisijas dienestiem kop īgi noteikt ās jomās. ESSF  palīdzēs 
tehniskas darba grupas, kuras pirm ām kārtām koncentr ēs uzmanību uz skruberu tehnolo ģiju 
un flotes LNG  ieviešanu, p ētniecības un izstr ādes darbību koordin ēšanu, kā arī inovāciju 
(strādājot, pamatojoties uz WATERBORNE  tehnoloģiju platformas sniegtiem plaš ākiem  Darb ība  Atbild īgie 
dalībnieki  Graf
iks 
27. Veicināt darba programmas noteikšanu 
uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saska ņā 
ar programmu „Apv ārsnis 2020”:  
a) ierosin āt atbilstīgus tematus un darb ības 
veidu; 
b) inform ēt un virzīt ieinteres ētās organiz ācijas, 
lai pēc iespējas labāk izmantotu programmas 
„Apvārsnis 2020” finans ējumu pas ākumu 
kopuma īstenošanai.   
EK/WTP /ESSF 2013. gad ā 
un turpmāk 
28. Veicināt stratēģiskās pētniecības un inov ācijas 
programmu j ūras transporta jom ā saskaņā ar 
programmu „Apv ārsnis 2020”: 
a) uzraudz īt progresu un atjaunin āt pētniecības 
un izstrādes prasības pasākumu kopumam; 
b) palīdzēt saskaņot ES pētniecības un inov ācijas  
darbības ar politikas īstenošanu.  
EK/WTP /ESSF  
 
 
EK/WTP /ESSF  
 
   2013. gad ā 
un turpmāk 
 
LV 18   LV pētniecības un izstr ādes norādījumiem), finans ēšanas aspektiem un paraugprakses apmai ņu 
Direktīvas 2012/33/ES īstenošanai. 
Komisija 2015. gada vid ū sniegs ziņojumu par pan ākto progresu šo pas ākumu īstenošanā. 
 
LV 19   LV 1. PIELIKUMS.  Ceļvedis ilgtsp ējīga ūdenstransporta pas ākumu kopuma īstenošanai 
  Darb ība  Atbild īgie 
dalībnieki  Gr
afiks 
1 Pieteikšan ās finansējuma saņemšanai saska ņā 
ar 2012. gada TEN-T  daudzgadu un gada 
uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.  DV/nozare  Slēgta 
2013. gada 
28. februārī 
2 To iespēju izmantošana, ko pied āvā 2013. gada 
Marco Polo  uzaicinājums.  Nozare  2013. gada 
pirmais 
pusgads 
3 Analīze par Marco Polo II  programmas 
kritēriju iespējamiem piel āgošanas veidiem, lai 
labāk atspogu ļotu tirgus apst ākļus un 
nodrošinātu finansējumu „za ļajiem” ku ģošanas 
projektiem. EK/DV  2013. gada 
sākums  
4 ES transporta finans ēšanas instrumentu lab ākas 
izmantošanas nodrošin āšana un saska ņošana ar 
citiem ES instrumentiem, t. i., strukt ūrfondiem, 
Eiropas Invest īciju bankas aizdevumiem utt.  EK/DV/nozare  2013. gada 
sākums  
5 Tā ESN darba nep ārtrauktības nodrošin āšana, 
kas saist īts ar iesp ējamu ietekmi uz 
tuvsatiksmes ku ģošanas nozari SECA  teritorijā 
(t. i., pārvirze atpaka ļ no jūras transporta uz 
sauszemes transportu). EK/ESN/SPC  2013 .–
2014 . g. 
6 Informētības vairošana par EIB aizdevumu 
pamatnosac ījumiem ku ģniecībai. EIB/EK  2013.–
2014. g.  
7 Izpētīt iespēju veidot potenci ālas starpnozaru 
partnerības, kas var ētu nodrošin āt EIB 
finansējumu jūras projektiem  EK/DV/nozare 
ESSF  2013 .–
2014 . g. 
8 Izpētīt LGTT  vai strat ēģijas „Eiropa 2020” 
projektu oblig āciju iniciat īvas izmēģinājuma 
posma izmantošanu, lai finans ētu jūras 
transporta infrastrukt ūras projektus, kuriem ir 
ilgs ieguld īto līdzekļu atmaksāšanās laiks.  EK/DV/nozare 
ESSF  2013.–
2014. g.  
9 Izpētīt moderniz ēšanas projektu finanšu 
apvienošanu, lai piepras ītu vispārīgus EIB 
aizdevumus.  
 DV/nozare/ESSF  2013.–
2014. g.  
10 Izpētīt valsts finans ējuma shēmu ieviešanu, lai 
atbalstītu valsts ku ģu ekspluatantu savlaic īgu DV 2013.–
2014. g.  
 
LV 20   LV   Darb ība  Atbild īgie 
dalībnieki  Gr
afiks 
atbilstību standartam par zemu s ēra saturu.  
11 Noteikt iesp ējamos stimulus, kas b ūtu 
piemērojami viet ējā, valsts un re ģionālā līmenī, 
t. i., „zaļas” ostu nodevas un tarifi videi 
nekaitīgiem kuģiem (saska ņā ar valsts atbalsta 
noteikumiem). DV/nozare  2013.–
2014. g.  
12 Jūras starptautisk ā dialoga turpin āšana ar 
lielākajiem starptautiskajiem partneriem un 
saskaņošana ar SJO/ ISO jautājumos, kas 
attiecas uz j ūrniecības ilgtsp ēju. EK ar EMSA pal īdzību Periodiski  
13 Eiropas ilgtsp ējīgas kuģniecības foruma 
izveide.  EK kopā ar 
attiecīgajām 
ieinteresētajām 
personām 2013. gada 
pirmā puse  
14 Pirmās ESSF  plenārsēdes organiz ēšana un 
ESSF  tehnisko darba grupu darba uzs ākšana.  EK/ESSF  2013. gada 
otrā puse  
15 Direktīvas 2012/33/ES īstenošanas apspriešana. EK/DV/ESSF/nozare 2013. gada 
otrā puse–
2015. gads  
16 Izstrādāt kopīgas, saska ņotas pamatnost ādnes/ 
standartus/ noteikumus attiec ībā uz flotes LNG  
kā kuģu degvielas izmantošanu, ietverot 
tehniskos, darb ības, drošuma, droš ības un 
apmācības aspektus saist ībā ar: 
(a) transportēšanu, glab āšanu un 
sadali; 
(b) bunkurēšanu; 
(c) izmantošanu uz ku ģiem.   EK/EMSA/ESS
F 2013.–
2014. g.  
17 Analizēt dažus no iesp ējamiem tirgus 
šķēršļiem, kas kav ē LNG  izmantošanu, 
piemēram, organizatoriski un darb ības 
ierobežojumi, ar izmaks ām saistīti ierobežojumi 
un inform ācijas trūkums.  EK/EMSA/ESSF  2013.–
2014. g.  
18 Uzturēt saiknes un nodrošin āt koordin āciju ar 
notiekošo regulat īvo attīstību starptautisk ā 
līmenī, kurā pievēršas flotes LNG  izmantošanai, 
t. i., SJO, ISO, IAPH , SIGTTO  utt. EK/EMSA/ESSF  2013.–
2014. g.  
19 Sniegt nor ādes un atbalstu, lai veidotu un 
novērtētu efektīvus uzņēmējdarbības gadījumus EK/EMSA/ESSF  2013.–
2014. g.  
 
LV 21   LV   Darb ība  Atbild īgie 
dalībnieki  Gr
afiks 
(LNG  piegādes ķēdes pieeja).  
20 Uzlabot sabiedr ības inform ētību par flotes LNG  
priekšrocībām. EK/EMSA/ESSF  2013.–
2014. g.  
21 Ierosināt izplūdes gāzu attīrīšanas sist ēmu 
radīto atkritumu iek ļaušanu p ārskatītajā 
Direktīvā 2000/59/EK par ostas iek ārtām, kas 
paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku 
uzņemšanai. EK 2013. gada 
2. ceturksni
s 
22 Novērtēt vajadzību pēc pamatnost ādnēm un/vai 
standartiem attiec ībā uz skruberu tehnolo ģiju, 
kuri ietvertu tehniskos, darb ības un drošuma 
aspektus, tostarp apkalpes apm ācību, kā arī 
jūras piesārņojuma aspektus.  EK/EMSA/ESSF  2013.–
2014. g.  
23 Noteikt un analiz ēt iespējamos tirgus š ķēršļus, 
kas kavē skruberu tehnolo ģijas apguvi.  EK/ESSF  2013.–
2014. g.  
24 Nodrošināt saska ņošanu ar pašreiz ējām 
regulatīvajām iniciatīvām starptautisk ā līmenī, 
t. i., ar SJO darbu saist ībā ar krit ērijiem 
attiecībā uz skalošanas ūdeņiem izplūdes gāzu 
attīrīšanas sist ēmām. EK/ESSF  2013.–
2014. g.  
25 Informācijas apmai ņa par pašreiz ējiem un 
plānotiem projektiem un izm ēģinājumiem 
saistībā ar skruberu tehnolo ģijas uzstādīšanu 
kuģos. EK/EMSA/ESSF  2013.–
2014. g.  
26 Dalībvalstīm un nozarei ir p ēc iespējas labāk 
jāizmanto stimuli, kas tiek nodrošin āti attiecībā 
uz krasta elektroener ģijas pieslēgumiem.  DV/nozare  Līdz 
2020. gada 31. decembrim 
27 Veicināt darba programmas noteikšanu 
uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saska ņā 
ar programmu „Apv ārsnis 2020”. Ierosin āt 
atbilstīgus tematus un darb ības veidu. Inform ēt 
un virzīt ieinteres ētās organiz ācijas, lai p ēc 
iespējas lab āk izmantotu programmas 
„Apvārsnis 2020” finans ējumu pas ākumu 
kopuma īstenošanai. EK/WTP/ESSF  2013. gad ā 
un turpmāk 
28 Veicināt stratēģiskās pētniecības un inov ācijas 
programmu j ūras transporta jom ā saskaņā ar 
programmu „Apv ārsnis 2020”. Uzraudz īt EK/WTP/ESSF  2013. gad ā 
un turpmāk 
 
LV 22   LV   Darb ība  Atbild īgie 
dalībnieki  Gr
afiks 
progresu un atjaunin āt pētniecības un izstr ādes 
prasības pasākumu kopumam. Pal īdzēt saskaņot 
ES pētniecības un inov ācijas darb ības ar 
politikas īstenošanu. 
 
LV 23   LV  
2. PIELIKUMS.  TEN-T  atbalstītie jūras maģistrāļu un ostu projekti ar konkr ētu vides 
dimensiju 
Publicēts: http://tentea.ec.europa.eu/en/ten-t_projects/te n-t_projects_by_transport_mode/water.htm  
Papildu inform ācija par TEN-T  finansētajiem projektiem ir public ēta TEN-T  izpildaģentūras tīmekļa vietnē: 
(http://tentea.ec.europa.eu/en/home/ ) 
Notiekošie j ūras maģistrāļu projekti:         
         
Projekta kods  Nosaukums  Darbības 
veids Plānotais 
ilgums 
(gadi) Sākotnējais 
beigu datumsPrognozētai
s beigu 
datums  Sākotnējā
s kopējās 
izmaksas 
(miljoni 
euro) TEN-T  
atbalsts 
(miljoni 
euro)  
2010-EU-21112-S LNG  uzpildes staciju 
infrastrukt ūra un ieviešana ku ģosPētījumi 3,2 31.03.2013. 31.12.2013 26,8 9,6 
 
2009-EU-21010-P  Baltic Link Gdiņa-Karlskrūna 
(daļa no projekta, kas saist īts ar 
krasta elektroener ģijas 
pieslēgumu vien ā ostā un uz 
diviem ku ģiem) Darbi 4,8 31.10.2013. 31.10.2013 85,5 17,1 
 
2011-EU-21002-P Krasta elektroener ģijas 
pieslēgumi — integr ēts 
Ziemeļjūras tīkls Darbi 3,3 31.12.2014. 31.12.2014 5,0 1,0 
 
2011-EU-21005-S LNG  Baltijas jūras ostās Pētījumi 3 31.12.2014. 31.12.2014 4,8 2,4  
2011-EU-21007-S COSTA Pētījumi 2,8 31.12.2013. 31.12.2013. 3,0 1,5  
2011-EU-21010-M Green Bridge  daļa Nordic  
koridorā (daļa no projekta, kas 
saistīts ar skruberu uzst ādīšanu 
uz diviem ku ģiem un krasta 
elektroener ģijas pieslēgumu 
divās ostās) Jaukts 
(pētījumi 
un darbi)  4 31.12.2014. 31.12.2014. 84,6 19,8 
 
Kopā           111,4 51,4  
Notiekošie ostu projekti:         
         
Projekta kods  Nosaukums  Darbības 
veids Plānotais 
ilgums 
(gadi) Sākotnējais 
beigu datumsPrognozētai
s beigu 
datums  Sākotnējā
s kopējās 
izmaksas 
(miljoni 
euro) TEN-T  
atbalsts 
(miljoni 
euro)  
2011-ES-92138-S Blue Corridors enHance , 
izmantojot dabasg āzes enerģiju Pētījums 1,3 31.12.2013. 31.12.2013. 2,2 1,1 
 
2011-EU-92151-S „Zaļās” tehnolo ģijas un 
ekoloģiski efektīvas alternat īvas 
celtņiem un darb ībām ostu 
konteineru termin āļos 
(GREENCRANES ) Pētījums 1,9 31.05.2014. 31.05.2014. 3,6 1,8 
 
2011-EU-92079-S „Make a Difference ” Pētījums 1,2 31.12.2014. 31.12.2014. 2,5 1,2  
2011-FR-92026-S Tehniskie un projekt ēšanas 
pētījumi attiec ībā uz LNG  
bunkurēšanas stacijas 
uzstādīšanu Dank ērkas ostā Pētījums 2,4 31.12.2014. 31.12.2014. 2,3 1,1 
 
2011-SE-92148-P Fjalir  projekts  Darbi 1,2 31.12.2013. 31.12.2013. 1,3 0,3  
Kopā           11,9 5,5