Saskaņā ar Eiropola 2016. gada Interneta organizētās noziedzības draudu novērtējumu (IOCTA) kibernoziedzība kļūst arvien agresīvāka un konfrontējošāka. Tas vērojams dažādos kibernoziedzības veidos, tostarp uzbrukumos informācijas sistēmām . Daži no Eiropola minētajiem nopietnajiem uzbrukumu veidiem ir ļaunprogrammatūras un sociālās inženierijas izmantošana ar mērķi slepus iesaistīties kādā informācijas sistēmā un pārņemt kontroli pār to vai pārtvert sakarus un uzsākt plaša mēroga uzbrukumus tīklā, tostarp kritiskajai infrastruktūrai. Šie uzbrukumi ir atzīti par galvenajiem draudiem sabiedrībai.

Jēdziens “datorizēti dati” ietverts AT, BG, CY, CZ, DE, EE, EL IE, FI, HR, LT, MT, NL, PT, RO un UK (Gibraltārs) tiesību aktos, bet ES, FR, IT, LU, LV, PL, SE, SK un UK (izņemot Gibraltāru) sniegtā informācija nebija pārliecinoša. Tomēr SE gadījumā attiecīgo pantu konkrētās struktūras dēļ šī definīcija ir lieka. Attiecībā uz atlikušajām dalībvalstīm — HU datorizēto datu definīciju attiecina tikai uz Direktīvas 4. un 5. pantā aprakstītajiem nodarījumiem, bet BE un SI datorizēto datu definīcijā nav iekļāvušas frāzi “programma, kas piemērota tam, lai informācijas sistēmā izraisītu kādu darbību”.

Direktīvā sniegtās definīcijas pamatā ir Budapeštas konvencijas 1. panta a) punktā minētā jēdziena “datorsistēma” definīcija, un pievienoti paši datorizētie dati kā daļa no informācijas sistēmas. CY, EL, IE, FI, HR, MT, PT un UK (Gibraltārs) ir ieviesušas tiesību aktu noteikumus ar informācijas sistēmas definīciju, bet DE, ES, FR, LU, LV, PL, SE un SK sniegtā informācija nebija pārliecinoša. Atlikušajās dalībvalstīs, t. i., AT, BE, BG, CZ, EE, HU, IT, LT, NL, RO, SI un UK (izņemot Gibraltāru), attiecīgajās juridiskajās definīcijās konkrēti nav minēts jēdziens “datorizēti dati”. Tas ietver atsauci uz Budapeštas konvencijas 1. panta a) punktu ar identisku darbības jomu jēdziena “datorsistēma” definīcijai.

Līdz transponēšanas termiņam 22 dalībvalstis bija paziņojušas Komisijai, ka tās ir pilnībā pabeigušas Direktīvas transponēšanu. Komisija 2015. gada novembrī uzsāka pienākumu neizpildes (pārkāpumu) procedūru par valsts transponēšanas pasākumu nepaziņošanu pret atlikušajām piecām dalībvalstīm: BE, BG, EL, IE un SI . Saskaņā ar situāciju 2017. gada 31. maijā pienākumu neizpildes procedūras par valsts transponēšanas pasākumu nepaziņošanu pret BE, BG un IE joprojām tiek izskatītas .

Dalībvalstu veiktā transponēšana ietvēra informācijas vākšanu par attiecīgajiem tiesību aktiem un administratīvajiem pasākumiem, to analizēšanu, jaunu tiesību aktu izstrādi vai — vairumā gadījumu — esošo aktu grozīšanu, to pieņemšanas panākšanu un, visbeidzot, ziņošanu Komisijai.

Izņemot LU, kas nesniedza pārliecinošu informāciju par 2. panta c) punkta transponēšanu, jēdziena “juridiska persona” definīcijas transponēšana neradīja nekādas problēmas. Tas ir tādēļ, ka kopumā šī definīcija jau ir iekļauta galvenokārt dalībvalstu civiltiesību vai komerctiesību noteikumos. Tikai CY ir konkrēts noteikums pasākumos, kas pieņemti Direktīvas transponēšanai.

d) Bez tiesībām

Attiecībā uz 2. panta d) punktā minēto jēdziena “bez tiesībām” definīciju jānorāda, ka tikai CY, IE, RO un UK (Gibraltārs) ir paziņojušas par transponēšanu, bet 23 dalībvalstīs attiecībā uz šo definīciju nav nekādu transponēšanas pasākumu. Tomēr jānorāda, ka visās dalībvalstīs pastāv vispārējs princips par kriminālatbildības nepiemērošanu attiecībā uz jebkādu darbību, ja šo darbību veic ar atbilstošām tiesībām.

2.2. Konkrēti noziedzīgie nodarījumi (Direktīvas 3.–7. pants)

a) Nelikumīga piekļuve informācijas sistēmām

Attiecībā uz nelikumīgu piekļuvi informācijas sistēmai jānorāda, ka Direktīvas 3. pantu aptver AT, CY, CZ, EL, ES, IE, FI, FR, LT, LU, NL, PL, PT, SE un SK valsts tiesību akti.

Visās atlikušajās dalībvalstīs, t. i., BE, BG, DE, EE, HR, HU, IT, LV, MT, RO, SI un UK, noziedzīgā nodarījuma attiecīgais apraksts valstī neatšķiras no piekļuves iegūšanas visai informācijas sistēmai vai tikai daļai no tās, lai arī tas ir skaidri noteikts Direktīvā. Arī DE transponēšana neaptver tikai piekļuvi datoraparatūrai, kā arī papildu prasības ir paredzētas AT un LU attiecībā uz īpašu nolūku (nolūks iegūt zināšanas, radīt nelabvēlīgu situāciju vai krāpniecisks nolūks) un LV attiecībā uz būtiska kaitējuma radīšanu. BE, BG, FR, HR, LU, MT, PT, RO, SI un UK gadījumā valsts noteikumu darbības joma ir plašāka par Direktīvas darbības jomu, jo šo noteikumu ietvaros nav noteikts, ka kriminālatbildību piemēro drošības pasākumu pārkāpšanas gadījumā. Atlikušās dalībvalstis vai nu atsaucas burtiski uz nodarījumu, kas izdarīts, pārkāpjot drošības pasākumu (CY, EL un SK), vai izmanto līdzīgu terminoloģiju, lai aprakstītu šo aspektu (AT, CZ, DE, EE, ES, FI, HU, IT; LT, LV, NL, PL un SE).

b) Nelikumīga iejaukšanās sistēmā

Direktīvas 4. pants attiecas uz nelikumīgu iejaukšanos sistēmā. Direktīvā minētas astoņas iespējamās darbības (datorizētu datu ievadīšana, sūtīšana, bojāšana, dzēšana, pasliktināšana, grozīšana vai anulēšana, šādu datu padarīšana par nepieejamiem) un attiecīgās darbības divi iespējamie rezultāti (informācijas sistēmas darbības būtiska kavēšana vai pārtraukšana). BE, CY, CZ, EL, IE, FR, HR, LU, MT, PT, SE un UK (izņemot Gibraltāru) ir ieviesušas attiecīgos tiesību aktus. BG atsaucas tikai uz vīrusa ievadīšanu, bet pārējās dalībvalstis (AT, DE, EE, ES, HU, IT, LV, NL, PL, RO, SI, SK un UK) konkrēti nenorāda vienu līdz pat četras iespējamajās darbības. Šajā kontekstā var konstatēt, ka vairums problēmu radās ar jēdzienu “pasliktināšana” (trūkst astoņos gadījumos) un “padarīšana par nepieejamiem” (trūkst deviņos gadījumos).

c) Nelikumīga iejaukšanās datos

Direktīvas 5. pants aptver nelikumīgu iejaukšanos datos, un tajā minētas šādas sešas iespējamās darbības: datorizētu datu dzēšana, bojāšana, pasliktināšana, grozīšana, anulēšana vai šādu datu padarīšana par nepieejamiem. CY, EL, IE un MT ir transponējušas noteikumu burtiski; BE, CZ, LT, PT un SE izmantojušas vispārīgākus jēdzienus, lai aptvertu visas iespējamās darbības. Visu pārējo dalībvalstu transponēšanas pasākumi neaptver katru iespēju, bet attiecas tikai uz piecām alternatīvām (FI un SK) vai mazāk (AT, BG, DE, EE, FR, HR, HU, IT, LU, NL, PL, RO, SI un UK). Visvairāk problēmu radās ar jēdzienu “bojāšana” (trūkst astoņos gadījumos), “pasliktināšana” (trūkst 13 gadījumos), “datu anulēšana” (trūkst 11 gadījumos) un “datu padarīšana par nepieejamiem” (trūkst 13 gadījumos). Papildus Direktīvas formulējumam FI paredzēts “nolūks radīt kaitējumu vai finansiālus zaudējumus”, lai piemērotu kriminālatbildību, bet LT un LV — “darbība ar mērķi radīt nopietnus bojājumus vai būtisku kaitējumu”.

d) Nelikumīga pārtveršana

Direktīvas 6. pants attiecas uz nelikumīgu pārtveršanu un ir vērsts uz publiski nepieejamu datorizēto datu pārraidi un elektromagnētisku datu iegūšanu no informācijas sistēmas, kurā atrodas šādi dati. CY, CZ, DE, ES, IE, FI, HR, LV, MT, RO, SE, SK un UK (Gibraltārs) ir ieviesušas tiesību aktus, kas pilnībā aptver 6. pantu. Direktīvas vispārējā darbības joma attiecībā uz datorizētu datu pārtveršanu ir attiecināta tikai uz ziņojumiem (AT un BG), personas novērošanu (EE) vai saraksti (FR un HU). Turklāt turpmāk minēto dalībvalstu transponēšanas pasākumi neaptver elektromagnētisku datu iegūšanas pārtveršanu: BE, BG, EE, FR, HU, IT, LT, LU, NL, PL, PT, SI un UK (izņemot Gibraltāru). Turklāt dažās dalībvalstīs nepieciešams īpašs nolūks (piemēram, zināšanu vai ekonomiska labuma iegūšana vai nelabvēlīgas situācijas radīšana, skatīt AT, EL, HU) vai konkrētas papildu darbības (piemēram, ierakstīšana vai uzzināšana par pārtverto saturu, skatīt BG un HU).

e) Noziedzīgu nodarījumu izdarīšanas rīki

Direktīvas 7. pantā par noziedzīgām atzītas vairākas darbības saistībā ar rīkiem, piemēram, datorprogrammām vai piekļuves kodiem, 3.–6. pantā minēto nodarījumu izdarīšanai: šādu rīku izstrāde, pārdošana, iepirkšana izmantošanai, imports, izplatīšana vai citāda veida pieejamības nodrošināšana. AT, BE, CY, DE, EL, IE un SK ir ieviesušas attiecīgos valsts tiesību aktus. Dažas dalībvalstis neaptver visus minētos nodarījumus (EE, IT, MT, PL un SI). Dažas neatsaucas uz 7. pantā minēto nodarījumu izdarītāju kā personu, kas atšķiras no 3.–6. pantā minēto nodarījumu izdarītāja (CZ un SI). Dažām nepieciešams konkrēts nolūks (radīt bojājumus vai rīkoties krāpnieciski, skatīt FI, IT un LU), konkrēts rezultāts, piemēram, slepenības pārkāpums (BG), vai vismaz attiecīgo nodarījumu sagatavošanas līmenis (SE). Visbeidzot, vērojamas atšķirības starp 7. pantu un valsts pasākumiem saistībā ar to, ka visas minētās iespējamās darbības nav transponētas. Tas attiecas uz BG, CZ, EE, ES, FR, HR, HU, IT, LT, LU, LV, PL, PT, RO, SI un UK. To starpā LU tiesību aktos konkrēti minētas piecas no sešām Direktīvā norādītajām iespējamajām darbībām, bet citas dalībvalstis skaidri min tikai četras darbības vai mazāk.

Tikai ES ir transponējusi alternatīvu jēdzienam “iepirkšana izmantošanai”.

2.3. Vispārēji noteikumi par attiecīgajiem nodarījumiem (Direktīvas 8.–12. pants)

a) Kūdīšana, sekmēšana un atbalstīšana