PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Šīs iniciatīvas mērķis ir atbalstīt un vienkāršot pasākumus, ko Savienības līmenī veic sabiedrības interesēs, jo īpaši gadījumos, kad Savienība rīkojas, īstenojot pilnvaras iegādāties preces un pakalpojumus, lai tos bez maksas izplatītu dalībvalstīm atbilstoši to ārkārtas vajadzībām. Šo pasākumu mērķis cita starpā ir novērst ārkārtas situācijas, sagatavoties tām vai reaģēt uz tām saistībā ar pašreizējām vai turpmākām krīzēm un katastrofām. Iniciatīva atbalsta šos pasākumus, atceļot pievienotās vērtības nodokli (PVN) kā izmaksu faktoru, kā arī ar to saistīto atbilstības nodrošināšanas slogu. Konkrētāk, šis priekšlikums paredz atbrīvojumu no PVN precēm vai pakalpojumiem, ko saņem Komisija vai ES aģentūra vai struktūra vai ko importē Komisija vai ES aģentūra vai struktūra, ja Komisija vai jebkura šāda aģentūra vai struktūra iegādājas šīs preces vai pakalpojumus sabiedrības interesēs, pildot pilnvaras, kas tām piešķirtas ar Savienības tiesību aktiem. Pašreizējā Covid-19 pandēmija konkrēti parāda, cik svarīgi ir būt labi sagatavotiem un spēt ātri reaģēt, pamatojoties uz strukturētu, saskaņotu un centralizētu pieeju ES līmenī. Šis secinājums attiecas arī uz citām pašreizējām un turpmākām situācijām, kurās nepieciešama saskaņota rīcība Savienības līmenī. Tāpēc, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta Covid-19 pandēmijas gaitā, šīs iniciatīvas mērķis ir nodrošināt Eiropas Savienībai plaša tvēruma un nākotnes vajadzībām piemērotu risinājumu. Mērķis ir saskaņot ES PVN noteikumus, piemēram, attiecībā uz pasākumiem katastrofu un krīžu pārvarēšanas jomā, un tādējādi atvieglot Komisijas, ES aģentūru vai citu ES struktūru darbību, pildot jebkādas pilnvaras, kas tām piešķirtas ar Savienības tiesību aktiem. Pieredze, kas gūta, Komisijai veicot ārkārtas pasākumus Covid-19 pandēmijas laikā, liecina, ka PVN, ko iekasē par konkrētiem darījumiem, iepirkuma darbībās galu galā ir izmaksu faktors, kas noslogo ierobežoto budžetu. Minētās PVN summas samazina preču un pakalpojumu apjomu, ko Komisija var iepirkt krājumu veidošanai vai tūlītējai izplatīšanai dalībvalstīm, vienlaikus radot papildu sarežģījumus un aizkavējot solidāras darbības, ar kurām risina steidzamas vajadzības. Turklāt atbilstības nodrošināšanas izmaksas kļūst par slogu uzņēmumiem, kas piegādā preces un sniedz pakalpojumus Savienībai, jo īpaši attiecībā uz to reģistrāciju nodokļu iestādēs daudzās vai visās dalībvalstīs. Tāpēc ir steidzami nepieciešama tūlītēja rīcība cīņā pret pašreizējo Covid-19 pandēmiju un lai radītu gatavību arī turpmāk rīkoties salīdzināmu pasākumu jomā, kas Savienības līmenī tiek veikti sabiedrības interesēs. Šajā nolūkā būtu jāievieš plaša tvēruma atbrīvojums no PVN attiecībā uz pirkumiem, kurus veic Komisija vai ES aģentūra vai struktūra, lai ziedotu, veidotu krājumus vai citādi piegādātu preces vai pakalpojumus dalībvalstīm vai trešām personām, jo tas ir piemērots risinājums, kas vajadzīgs, lai atvieglotu pasākumu koordinēšanu Savienības līmenī. Pamatojoties uz Covid-19 pandēmijas laikā gūto pieredzi un lai rastu nākotnes vajadzībām piemērotu risinājumu, šā priekšlikuma darbības joma ir plaša un aptver visu veidu preces un pakalpojumus. Attiecībā uz precēm tas attiektos, piemēram, uz visu veidu medicīniskiem pretlīdzekļiem, piemēram, bioloģiskas cilmes produktiem, zālēm un ārstniecības līdzekļiem, kā arī medicīniskām ierīcēm. Priekšlikums attiektos arī uz nemedicīniskiem priekšmetiem, kas vajadzīgi humanitāro krīžu risināšanai. Šis priekšlikums attiecas arī uz plašu pakalpojumu klāstu, kas ir saistīti vai nav saistīti ar veselības nozari. Pieļaujamais mērķis, kuram šīs preces un pakalpojumus izmanto Komisija vai ES aģentūra vai struktūra, ir jebkura darbība, ko veic, īstenojot pilnvaras, kuras tām piešķirtas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un kas ir sabiedrības interesēs. Iegādātās preces vai pakalpojumi var, piemēram, būt paredzēti bezmaksas nodošanai dalībvalstīm vai trešai personai. Tās varētu būt arī daļa no krājumu veidošanas stratēģijas, ņemot vērā turpmākos ziedojumus.

Ņemot vērā Covid‑19 pandēmiju, Komisija ir veikusi ārkārtas pasākumus PVN jomā, lai palīdzētu pandēmijas uzliesmojumā cietušajiem. Komisija 2020. gada 3. aprīlī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/491, ar ko dalībvalstīm ļauj uz laiku noteikt atbrīvojumu no PVN (un no muitas nodokļiem) precēm, kuras vitāli nepieciešamas Covid‑19 uzliesmojuma seku apkarošanā (tai skaitā individuālās aizsardzības līdzekļiem, in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, tādām medicīniskajām ierīcēm kā ventilatoriem un ierobežotam skaitam zāļu).

Šis lēmums attiecas tikai uz importu, nevis uz piegādēm Kopienas iekšienē jeb iekšzemes piegādēm, jo Komisijas autonomās pilnvaras šajā konkrētajā jomā ir ierobežotas. Sākotnējais pasākums tika piemērots sešus mēnešus, un to vēlāk pagarināja līdz 2020. gada 31. oktobrim un 2021. gada 30. aprīlim. Pašlaik tiek gatavots vēl viens pagarinājums. Padome 2020. gada7. decembrī pieņēma Komisijas priekšlikumu, ar ko groza Padomes Direktīvu 2006/112/EK (“PVN direktīva”) un ļauj dalībvalstīm piemērot samazinātu PVN likmi Covid-19 in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču un ar tām cieši saistītu pakalpojumu piegādei. Turklāt dalībvalstis var piešķirt atbrīvojumu ar tiesībām atskaitīt iepriekšējā posmā samaksāto PVN attiecībā uz minēto ierīču piegādi un ar minētajām ierīcēm cieši saistīto pakalpojumu sniegšanu, kā arī uz Covid-19 vakcīnu piegādi un ar minētajām vakcīnām cieši saistīto pakalpojumu sniegšanu. Šie pasākumi nodrošināja ātrus, efektīvus un mērķtiecīgus risinājumus neatliekamām vajadzībām, kas rodas Covid-19 pandēmijas laikā. Tomēr to piemērošanas joma ir ļoti ierobežota un tiem ir pagaidu raksturs, un ne visas dalībvalstis ir izvēlējušās piemērot nulles likmes iespēju, ja tā ir darīta pieejama. PVN direktīvā, ievērojot konkrētus nosacījumus un ierobežojumus, ir paredzēts atbrīvojums ar tiesībām atskaitīt iepriekšējā posmā samaksāto PVN attiecībā uz preču importu, ko veic Eiropas struktūras (tostarp Komisija), un preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu šādām struktūrām, uz kurām attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā (PPI). Pamatojoties uz attiecīgo PPI interpretāciju, šis atbrīvojums attiecas tikai uz pirkumiem, kas veikti šīs Savienības struktūras oficiālai lietošanai. Tas neattiektos uz tādu preču un pakalpojumu iegādi, kas, piemēram, ir paredzēti, lai tos bez maksas darītu pieejamus dalībvalstīm vai trešai personai, piemēram, valsts veselības aizsardzības iestādei vai slimnīcai, jo to neuzskata par oficiālu izmantošanu. Tomēr tieši šādi gadījumi var kļūt īpaši svarīgi, reaģējot uz krīzēm, un tāpēc pašlaik piemērojamie atbrīvojumi no PVN šajā ziņā nav pietiekami. Komisijas 2018. gada priekšlikums grozīt PVN direktīvu attiecībā uz PVN likmēm, kas vēl tiek izskatīts Padomē, arī nesniedz apmierinošu risinājumu, jo neatceļ PVN visiem darījumiem, kuri aptverti iniciatīvā. Ja Padome priekšlikumu vienprātīgi pieņemtu, tas ļautu dalībvalstīm piemērot samazinātu likmi vai pat nulles likmi konkrētām precēm vai pakalpojumiem, kuru piegāde vai sniegšana dod labumu tikai galapatērētājam un īsteno vispārējas nozīmes mērķi. Jebkurā gadījumā jebkāda šāda labvēlīga PVN režīma piemērošanas izvēle būtu dalībvalstu ziņā. Lai palīdzētu dalībvalstīm labāk risināt digitālā laikmeta problēmas un samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 282/2011 II pielikumā paredzētā atbrīvojuma sertifikāta papīra versijas izmantošanu, jo īpaši tādās krīzes situācijās kā pandēmijas, būtu jāievieš elektroniska veidlapa. Šīs veidlapas mērķis ir apstiprināt, ka darījums atbilst atbrīvojumam no nodokļa saskaņā ar PVN direktīvas 151. panta 1. punkta pirmo daļu. Kā jau paredzēts PVN direktīvas 199.b panta 4. punktā, Komisijai, apspriežoties ar Pastāvīgo komiteju administratīvās sadarbības jautājumos, kas izveidota ar Padomes Regulas (ES) Nr. 904/2010 58. pantu, un piemērojot Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantā minēto pārbaudes procedūru, vajadzētu būt pilnvarām ar īstenošanas aktiem pieņemt minētās veidlapas tehnisko informāciju, tostarp kopējo elektronisko ziņojumu, ar kuru informācija ir jāpārsūta.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Priekšlikums papildina Komisijas 2020. gada 3. aprīļa Lēmumu (ES) 2020/491 par atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem un no importa PVN, ko piešķir precēm, kas nepieciešamas Covid‑19 uzliesmojuma seku apkarošanai 2020. gadā, kura termiņš tiks pagarināts līdz 2021. gada aprīļa beigām. Tas papildina arī Padomes 2020. gada 7. decembra Direktīvu (ES) Nr. 2020/2020, ar ko, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz pagaidu pasākumiem saistībā ar pievienotās vērtības nodokli, kas piemērojams Covid-19 vakcīnām un in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm. Tas arī saskan ar Komisijas 2018. gada priekšlikumu grozīt PVN direktīvu attiecībā uz PVN likmēm, kas tiek izskatīts Padomē.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām