-stiprinot kosmosa drošības un aizsardzības dimensiju ES līmenī;

-uzlabojot Eiropas noturību, cita starpā pastiprinot kiberdrošību un cīnoties pret kiberdraudiem un jebkādiem citiem hibrīddraudiem, uzlabojot militāro mobilitāti un risinot klimata pārmaiņu problēmas aizsardzības jomā.

Izmantojot šos pamatelementus un izmantojot sinerģiju starp iekšpolitiku un ārpolitiku, tai skaitā to, kas tiek veicināta saskaņā ar 2020. gada Drošības savienības stratēģiju, Komisija turpmākajos gados turpinās aktīvi piedalīties Eiropas aizsardzības savienības izveides procesā ar mērķtiecīgām iniciatīvām un projektiem, izmantojot visu tās rīcībā esošo rīku klāstu, lai labāk vērstos pret strauji mainīgajiem daudzpakāpju apdraudējumiem, ar kuriem mēs saskaramies.

2.Investīciju palielināšana aizsardzības pētniecībā un spējās, kas izstrādātas ES sadarbības sistēmās

Eiropas aizsardzības fonds ir vērienīga, līdzsvarota un iekļaujoša programma, kas nodrošina dalībvalstu ciešu iesaisti, lai finansētie projekti atbilstu bruņoto spēku operatīvajām vajadzībām, bruģējot ceļu uz ražošanu un iepirkumu. Tā atbilstības kritēriji saglabā tirgu atvērtu, vienlaikus stiprinot ES aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un aizsargājot ES drošību un stratēģiskās intereses.

Līdz 2022. gada beigām Eiropas Komisija būs ieguldījusi 1,9 miljardus EUR aizsardzības pētniecības un spēju attīstības projektos, kas nodrošina dalībvalstu spēju vajadzības. Tādējādi tas aizsāks svarīgus plaša mēroga sadarbības spēju attīstības projektus, lai novērstu kritiski svarīgus trūkumus, vienlaikus arī stimulējot inovāciju aizsardzības jomā, t. sk. jo īpaši nišas jomās. Tas ietver mazākus projektus un atklātus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kas paplašina jaunuzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) pārrobežu dalību, un līdz 8 % no fonda 2021. gada budžeta ir atvēlēti revolucionāru aizsardzības tehnoloģiju finansēšanai un aptuveni 6 % — atklātiem uzaicinājumiem MVU iesniegt priekšlikumus. Tie veido 48 % no 1100 vienībām, kas iesniegušas priekšlikumus, un 20 % no kopējā finansējuma pieprasījuma EAF uzaicinājumiem 2021. gadā. Komisija turpinās veicināt MVU līdzdalību visā ES, t. sk. veicinot inovatīvāko un konkurētspējīgāko MVU integrāciju piegādes ķēdēs.

Pirmajos 2021. gadā publicētajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus jau ir plānots piešķirt aptuveni 700 miljonus EUR projektiem, kas attiecas uz liela mēroga un kompleksām aizsardzības platformām un sistēmām, piemēram, nākamās paaudzes iznīcinātājsistēmas, sauszemes transportlīdzekļu flote, daudzfunkcionālie un modulārie atkrastes patruļkuģi un pretballistisko raķešu aizsardzība.

Arī ar attīstības priekšteces programmas starpniecību divi lieli stratēģiski svarīgi spēju attīstības projekti saņēma kopējo dotāciju aptuveni 140 miljonu EUR apmērā. MALE RPAS atbalsta vidēja augstuma ilglidošanas drona izstrādi. Tas palīdz veidot tehnoloģisko suverenitāti dronu jomā, kas ir kritiski svarīgs dalībvalstu bruņoto spēku resurss. Eiropas drošs programmvadāms radio (ESSOR) palielinās sadarbspēju, izveidojot Eiropas standartu aizsardzības drošām sakaru tehnoloģijām. Citi jēgpilni finansēti projekti cita starpā koncentrējas uz vadību un kontroli, mākslīgā intelekta (AI) iespējotu lēmumu pieņemšanu, kopdarbīgo karadarbību, kiberaizsardzību vai no kosmosa veiktu novērošanu.

Aizsardzības spēju pilnveidošana ir ilgtermiņa process, kam nepieciešama koordinēta un iepriekšēja plānošana. EAF stratēģiskā ievirze tiek nodrošināta ar aizsardzības spēju prioritāšu palīdzību, par kurām dalībvalstis kopīgi vienojušās kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) ietvaros un jo īpaši Spēju attīstības plāna (CDP) kontekstā un saskaņā ar citām ES iniciatīvām, kas saistītas ar aizsardzību, piemēram, koordinēto ikgadējo pārskatu par aizsardzību (CARD) un pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO).

Turklāt, lai nodrošinātu pārredzamību un paredzamību, jo īpaši ņemot vērā valstu aizsardzības budžetu plānošanu, Komisija ir sagatavojusi indikatīvu un elastīgu daudzgadu perspektīvu turpmākajiem četriem gadiem, kas katru gadu jāpārskata, ņemot vērā notikumu attīstību. Tā nodrošina sadarbīgu aizsardzības spēju projektu konsekvenci un darba programmu saskaņotību visā EAF darbības laikā, vienlaikus nodrošinot gan pārredzamību, gan paredzamību. Šajā kontekstā Komisija un dalībvalstis turpinās stiprināt daudzgadu perspektīvu, ņemot vērā galvenās spējas un stratēģiskos veicinātājus, ko dalībvalstis noteikušas par prioritātēm pēc Stratēģiskā kompasa pieņemšanas.

Tādējādi EAF, pateicoties tā katalizatora ietekmei, turpinās bruģēt ceļu mērķtiecīgām investīcijām aizsardzības jomā, lai atbalstītu Eiropas aizsardzības tehnisko un rūpniecisko pamatu (EDTIB) un saskaņotās prioritātes, par kurām kopīgi vienojušās ES dalībvalstis. Lai labāk atbalstītu liela mēroga aizsardzības spēju projektu izstrādi, EAF vidusposma pārskata kontekstā būtu jāizvērtē iespēja izstrādāt daudzgadu darba programmas. Ir vienlīdz svarīgi gādāt par to, lai citas horizontālās politikas, piemēram, attiecībā uz ilgtspējīgu finansēšanu, saskanētu ar Eiropas Savienības pasākumiem, kuru mērķis ir sekmēt pietiekama finansējuma un investīciju pieejamību ES aizsardzības rūpniecībai.

Lai vēl vairāk uzlabotu gan sadarbību EAF ietvaros, gan iekšējā aizsardzības tirgus integrāciju, Komisija arī turpinās sadarboties ar dalībvalstīm, lai izmantotu iespējas, ko sniedz Direktīva 2009/43/EK par ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem ES iekšienē nolūkā atvieglot sūtījumus, kas saistīti ar ES finansētiem sadarbības projektiem. Konsultējot par Direktīvas 2009/43/EK noteikumiem un procedūrām un strādājot pie tā, lai dalībvalstu starpā panāktu vienprātību, Komisija centīsies vienkāršot ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumus iekšējā tirgū, jo īpaši saistībā ar ES finansētiem sadarbības projektiem, un veicināt paraugprakses apmaiņu.

Sadarbībā balstītu aizsardzības investīciju koordinācijas, fokusa un līmeņa uzlabošana ir izšķiroši svarīga, lai uzlabotu aizsardzības izdevumu vispārējo efektivitāti ES, vienlaikus ņemot vērā arī esošās saistības, piemēram, tās, kas uzņemtas PESCO kontekstā, lai regulāri palielinātu aizsardzības budžetus. Stratēģisko aizsardzības spēju kopīgu īstenošanu var panākt tikai ar koordinētu plānošanu, kā arī ar ES un valstu publiskajām investīcijām, kas vērstas uz kopējām aizsardzības pētniecības un izstrādes prioritātēm.

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija arī radīs papildu stimulus dalībvalstu sadarbībā balstītām investīcijām aizsardzības stratēģiskajās spējās, īpaši tādās, kuru izstrādei un/vai iepirkuma procedūrām tiek izmantotas Eiropas Savienības sadarbības sistēmas. Gada ziņojumā par vienoto tirgu, ko parasti publicē Eiropas pusgada rudens pakas ietvaros, Komisija iekļaus nodaļu ar apsvērumiem par tendencēm, šķēršļiem un iespējām attiecībā uz daudznacionāliem aizsardzības spēju projektiem. Šajā kontekstā Komisija varētu arī apsvērt, kā pastiprināt kolektīvos centienus nodrošināt un koordinēt dalībvalstu līdzfinansējumu, kas novirzīts caur EAF nolūkā nodrošināt lielāku izdevīgumu.

Turpmākā rīcība ØAr EAF Komisija turpinās aktīvi mudināt dalībvalstis sīkāk noteikt stratēģiskās aizsardzības spēju prioritātes un veicinātājus pēc Stratēģiskā kompasa pieņemšanas, izmantojot pārskatīto CDP un CARD rezultātus. Tas palīdzēs saskaņot aizsardzības plānošanu un kolektīvos izdevumus, lai atbalstītu to attīstību. ØKomisija izstrādās papildu stimulus, lai veicinātu dalībvalstu sadarbībā balstītās investīcijas stratēģiskās aizsardzības spējās, jo īpaši tajās, kas tiks izstrādātas un/vai kopīgi iepirktas Eiropas Savienības sadarbības sistēmu ietvaros, un gada ziņojumā par vienoto tirgu ziņos par tendencēm, šķēršļiem un iespējām attiecībā uz daudznacionāliem aizsardzības spēju projektiem. ØKomisija 2022. gadā turpinās sadarboties ar dalībvalstīm, lai vēl vairāk atvieglotu ES finansētu aizsardzības ražojumu nosūtīšanu iekšējā tirgū, jo īpaši atbalstot Direktīvas 2009/43/EK piedāvāto iespēju pilnīgu izmantošanu.

3.Sinerģijas veicināšana starp civilo un aizsardzības pētniecību un inovāciju un stratēģisko atkarību samazināšana

Komisija savā kritisko tehnoloģiju ceļvedī drošībai un aizsardzībai, kas pieņemts kopā ar šo paziņojumu, izklāsta ceļu pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovācijas veicināšanai un ES stratēģiskās atkarības samazināšanai kritisko tehnoloģiju un vērtības ķēžu drošības un aizsardzības jomā.

Pamatojoties uz paziņojumu “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” un Rīcības plānu par sinerģijām starp civilo, aizsardzības un kosmosa rūpniecību, tajā ir ierosināta turpmākā rīcība, lai ES un dalībvalstis: