1.Gatavošanās Eiropai pēc Covid-19

Sākoties bezprecedenta Covid-19 krīzei, ES ātri vienojās par apņēmīgu kopīgu reakciju. Komisija 2020. gada 27. maijā nāca klajā ar vērienīgu, inovatīvu un ārkārtēju atveseļošanas plānu, lai Savienība virzītos uz ilgtspējīgu un noturīgu atveseļošanos. Eiropas Savienības Atveseļošanas instruments (NextGenerationEU), ko Padome ar Eiropas Parlamenta atbalstu oficiāli apstiprināja 2020. gada 14. decembrī, mobilizē līdz 750 miljardiem EUR pandēmijas radītā ekonomiskā un sociālā kaitējuma novēršanai. Kopā ar ES ilgtermiņa budžetu, daudzgadu finanšu shēmu, līdzekļi 1,8 triljonu EUR apmērā palīdz veidot Eiropu pēc Covid-19

NextGenerationEU mērķis ir izkļūt no krīzes spēcīgākai un noturīgākai, virzot mūsu ekonomiku uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa. NextGenerationEU kalpo šim mērķim, risinot visaktuālākās problēmas, ar kurām saskaramies kā Savienība, jo īpaši zaļo un digitālo pārkārtošanos. Ieņēmumi, ko rada jaunie pašu resursi, palīdzēs atmaksāt NextGenerationEU finansējumu.

Eiropadome savos 2020. gada 21. jūlija secinājumos norādīja, ka Savienība turpmākajos gados “centīsies reformēt pašu resursu sistēmu un

ieviest jaunus pašu resursus”. Sekojošajā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojās, ka “līdzekļu, kas izmantojami izdevumiem saskaņā ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu (NextGenerationEU), pamatsummas un attiecīgo procentu atmaksu finansēs no Savienības vispārējā budžeta, tostarp no pietiekamiem ienākumiem no jaunajiem pašu resursiem, kurus ieviesīs pēc 2021. gada”. Turklāt šīs trīs iestādes novērtē Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta konteksta nozīmi un norāda, ka izdevumiem no Savienības budžeta, kas saistīti ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta atmaksu, nevajadzētu izraisīt daudzgadu finanšu shēmas programmu izdevumu vai ieguldījumu instrumentu nepamatotu samazināšanu. Turklāt tās norāda, ka ir vēlams arī mazināt dalībvalstu NKI pašu resursu pieaugumu. Komisija apņēmās 2021. gadā ierosināt jaunus pašu resursus, lai tos ieviestu vēlākais līdz 2023. gada 1. janvārim.

2.Komisijas priekšlikumi

2.1.Jaunu pašu resursu grozs

Komisija ierosina ES politikas prioritātes iekļaut ES budžeta ieņēmumu daļā. Emisijas kvotu tirdzniecība un oglekļa ievedkorekcijas mehānisms kalpo kā ES mēroga instrumenti ar kopīgu mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par viszemākajām izmaksām, ierobežojot emisijas un nodrošinot oglekļa cenas signālu. 2021. gada 8. oktobra vēsturiskajā ESAO/G20 vienošanās par iekļaujošu satvaru nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) jomā par divu pīlāru risinājumu ekonomikas digitalizācijas radīto nodokļu problēmu risināšanai ir iesaistītas 137 valstis un jurisdikcijas, kas veido vairāk nekā 90 % no pasaules IKP. Šīs vienošanās pirmais pīlārs paredz pasaules lielāko un pelnošāko daudznacionālo uzņēmumu peļņas daļas pārdali iesaistītajām valstīm visā pasaulē, tādējādi nodrošinot, ka uzņēmumi, kurās tie darbojas un gūst peļņu, maksā taisnīgu nodokļu daļu. Šīs iniciatīvas prasa ES rīcību, un tādējādi tās ir piemērots pamats ES pašu resursiem.

Komisija ierosina grozīt lēmumu par pašu resursiem, lai daļa ieņēmumu no 2021. gada 14. jūlijā iesniegtajiem tiesību aktu priekšlikumiem par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu un emisijas kvotu tirdzniecību tiktu ieskaitīti ES budžetā. Turklāt, pamatojoties uz vēsturisko ESAO/G20 vienošanos par iekļaujošu satvaru nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā, Komisija ierosina izveidot jaunu pašu resursu, pamatojoties uz lielāko un ienesīgāko daudznacionālo uzņēmumu atlikušās peļņas daļu, kas tiks pārdalīta ES dalībvalstīm. Šis pašu resurss tiks ieviests, tiklīdz būs spēkā un tiks efektīvi piemērota daudzpusējā konvencija, par ko vienojās iekļaujošā satvara nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā ietvaros, kā arī ar to saistītā ES direktīva. Lai ieviestu visus jaunos pašu resursus, būs jāpieņem pamatā esošie nozaru priekšlikumi.

Komisija ierosina, lai 25 % no ES emisijas kvotu tirdzniecības radītajiem ieņēmumiem kļūtu par pašu resursu ES budžetam. Komisija ir ierosinājusi plašu tiesību aktu kopumu, lai līdz 2030. gadam vēl vairāk samazinātu siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas ar mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Tas jo īpaši ietver pašreizējās ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) stiprināšanu un tās attiecināšanu arī uz jūrniecības nozari, aviācijas kvotu izsoles palielināšanu un jaunas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas izveidi ēku un autotransporta jomā. Lai gan ieņēmumi no emisijas kvotu izsolēm saskaņā ar pašreizējo ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu lielākoties uzkrājas valstu budžetos, Komisija ierosina, ka nākotnē daļa no ES emisijas kvotu tirdzniecības ieņēmumiem ieplūst ES budžetā. Tas ietvertu arī ieņēmumus par kvotām, kuras ir pieejamas izsolē, bet kuras dalībvalstis ir izvēlējušās neizsolīt, izmantojot ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā paredzēto elastību. Kvotas, ko izsola Eiropas Investīciju banka, lai finansētu Inovāciju fondu un Modernizācijas fonda sākotnējo piešķīrumu, ir izslēgtas no pašu resursu tvēruma. Laikposmā no 2023. līdz 2030. gadam ES budžeta ieņēmumi tiek lēsti aptuveni 9 miljardu EUR apmērā gadā, no kuriem daļa ļaus finansēt Sociālo klimata fondu.

Komisija arī ierosina solidāru pagaidu korekcijas mehānismu, lai, pamatojoties uz emisiju tirdzniecību, visas dalībvalstis veiktu taisnīgu iemaksu pašu resursos Jo īpaši līdz 2030. gadam tiks noteikta augšējā un apakšējā robeža iemaksām pašu resursos, pamatojoties uz ES emisijas kvotu tirdzniecību, saskaņā ar nacionālā kopienākuma sadales atslēgu. Tas neļaus dažām dalībvalstīm veikt iemaksas ES budžetā, kas nav proporcionālas to ekonomikas lielumam, pārejot uz ilgtspējīgāku ekonomiku un sabiedrību, un nodrošinās, ka ieguldījums ir taisnīgs visiem.

Komisija ierosina, lai 75 % no oglekļa ievedkorekcijas mehānisma radītajiem ieņēmumiem kļūtu par pašu resursu ES budžetam. Oglekļa ievedkorekcijas mehānisma galvenais mērķis ir atbalstīt globālo oglekļa emisiju samazināšanu, novēršot oglekļa emisiju pārvirzes risku. Mehānisma kontekstā deklarētājiem būs jāiegādājas pietiekams daudzums sertifikātu, lai segtu importētajās precēs iegultās emisijas. Saskaņā ar priekšlikumu regulai, ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu, dalībvalstis būtu atbildīgas par ieņēmumu iekasēšanu no oglekļa ievedkorekcijas mehānisma sertifikātu pārdošanas. Tiek lēsts, ka ES budžeta ieņēmumi laikposmā no 2023. līdz 2030. gadam ir aptuveni 0,5 miljardi EUR gadā.

Komisija ierosina pašu resursus 15 % apmērā no lielāko un ienesīgāko daudznacionālo uzņēmumu atlikušās peļņas daļas, kas tiek pārdalīta ES dalībvalstīm saskaņā ar vienošanos par starptautiskās nodokļu sistēmas reformu. 2021. gada 8. oktobrī 137 valstis, kas ir ESAO/G20 dalībnieces iekļaujošā satvara nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā ietvaros, vienojās par divu pīlāru risinājumu attiecībā uz daudznacionālu uzņēmumu peļņas pārdali un efektīvu globālo minimālo nodokļa likmi. Vienošanās “pirmais pīlārs” paredz lielāko un ienesīgāko daudznacionālo uzņēmumu atlikušās peļņas daļas pārdali uz gala tirgus jurisdikcijām, kurās tiek izmantotas vai patērētas preces vai pakalpojumi. Vienošanās praktiskās īstenošanas aspekti vēl tiek izstrādāti. Komisija savā 2022. gada darba programmā ir apņēmusies iesniegt priekšlikumu direktīvai, ar ko vienošanos īsteno saskaņā ar ES tiesību aktiem un atbilstīgi vienotā tirgus prasībām. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu par pašu resursiem dalībvalstis nodrošinātu valsts iemaksu ES budžetā, pamatojoties uz daudznacionālo uzņēmumu ar nodokli apliekamās peļņas daļu, kas pārdalīta katrai dalībvalstij saskaņā ar pirmo pīlāru. Kamēr vienošanās vēl nav pabeigta, ES budžeta ieņēmumi varētu sasniegt līdz pat 2,5–4 miljardus EUR gadā.

2.2.Grozījumi regulā, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam

NextGenerationEU atmaksa notiek saskaņā ar stabilu un paredzamu saistību samazināšanas profilu, izmantojot atbilstošus noteikumus daudzgadu finanšu shēmā. Stabila ieņēmumu plūsma no jauniem pašu resursiem nodrošinātu atmaksas paredzamību un stabilitāti. Lai atspoguļotu to, kā ieņēmumi no jaunajiem pašu resursiem var ļaut atmaksāt NextGenerationEU, Komisija ierosina automātisku korekcijas mehānismu daudzgadu finanšu shēmas maksimālajiem apjomiem, pamatojoties uz iekasētajām jauno pašu resursu summām.

Avots: Eiropas Komisija. Summas faktiskajās cenās.

Komisija ir iesniegusi priekšlikumu par Sociālo klimata fondu, lai aizsargātu neaizsargātas mājsaimniecības no papildu finansiālā sloga, ko rada jaunas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas izveide ES ēkām un autotransportam. Fonda finansējums ir proporcionāls summām, kas principā atbilst aptuveni 25 % no paredzamajiem ieņēmumiem no ēku un autotransporta iekļaušanas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā. Šie papildu izdevumi nebija paredzēti Komisijas sākotnējā priekšlikumā par jaunu daudzgadu finanšu shēmu. Tāpēc, lai ņemtu vērā fonda papildu izdevumus laikposmā no 2025. gada līdz 2027. gadam, Komisija daudzgadu finanšu shēmas regulas konkrētajā grozījumā ierosina iekļaut palielinājumu 3. izdevumu kategorijā, kā arī attiecīgi palielināt maksājumu maksimālo apjomu.

Galvenā priekšrocība, mazinot jaunās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas sociālo ietekmi ar ES budžeta līdzekļiem, ir tā, ka tad uz Sociālo klimata fondu attiecas kontroles noteikumi, kas jau ir spēkā attiecībā uz vispārējo budžetu. Tā būs Revīzijas palātas pārraudzībā, un Eiropas Parlamentam pēc Padomes ieteikuma būs jāsniedz Komisijai apstiprinājums par savu darbību. Tādējādi tiks nodrošināta pārskatatbildība par izdevumiem un nodrošināta fonda izdevumu kvalitāte.

3.Turpmākie pasākumi