LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 13.7.2009 
SEC(2009) 975 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
Priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI 
 
ar kuru groza Kapit āla prasību direkt īvu attiecībā uz tirdzniec ības portfeli, 
jautājumiem par p ārvēršanu vērtspapīros un atl īdzības politiku 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
   
[COM(2009) 362 final] 
[SEC(2009) 974 final] 
 
LV 2   LV 1. V ISPĀRĒJA INFORM ĀCIJA 
Finanšu kr īzes dēļ ir nācies pielikt plašas ES un starptautiskas (G20, Finansi ālās stabilitātes 
forums, B āzeles Komiteja) p ūles, lai noteiktu probl ēmu iemeslus un izstr ādātu efektīvu 
politiku to tiešai risin āšanai. Bezr ūpīgajos pirmskr īzes gados kred ītiestādes agres īvi uzņēmās 
riskus, tostarp tirdzniec ības portfel ī iekļautos riskus, uz kuriem, k ā izrādījās, kapitāla prasības 
nebija pien ācīgi attiecin ātas. Lai sasniegtu liel āku kapitāla segumu, ko par piem ērotu uzskat īja 
tirgus dal ībnieki, bank ām nācās meklēt jaunu kapit ālu sarežģītā ekonomisk ā vidē, kas 
savukārt radīja stingrākus aizdevumu nosac ījumus, saasinot negat īvas cikliskas tendences 
reālajā ekonomik ā.  
Izskatot citu aspektu saist ībā ar lielo tieksmi agres īvi uzņemties risku, Komisija jau ir izdevusi 
Ieteikumu par atl īdzības politiku finanšu pakalpojumu nozar ē, paskaidrojot, k āda loma šiem 
pasākumiem bijusi finanšu kr īzes paātrināšanā1. Ieteikumu pavadošaj ā Komisijas pazi ņojumā2 
tika izklāstīti papildu pas ākumi, kas vajadz īgi šīs politikas efekt īvākai īstenošanai, atsaucoties 
uz nepieciešam ību grozīt Kapitāla prasību direkt īvu3 (CRD ), lai nodrošin ātu, ka banku un 
ieguldījumu sabiedr ību atlīdzības politikas un to saikne ar riska p ārvaldību tiek pien ācīgi 
uzraudzītas, kā noteikts direkt īvā. 
2. A PSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
– Komisija tr īs reizes 2009. gada pavasar ī apsprieda iesp ējamos uzlabojumus pašreiz ējos 
tiesību aktos CRD darba grup ā, kuras locek ļus ir izvirz ījusi Eiropas Banku komiteja. 
2009. gad ā no 25. marta l īdz 29. apr īlim tiešsaist ē norisinājās sabiedrisk ā apspriešana par 
ierosināto tirdzniec ības portfe ļa noteikumu un noteikumu, kas attiecas uz p ārvēršanu 
vērtspapīros, groz ījumu projektu. Kopum ā komentāros tika pausts atbalsts Komisijas 
priekšlikumu projekt ā izvirzītajiem m ērķiem. Ņemot vērā ierosināto pieeju attiec ībā uz 
tirdzniecības portfeli un p ārvēršanu vērtspapīros, Komisija projekta laik ā ir sekojusi 
starptautisko forumu darbam un ir taj ā piedalījusies, jo īpaši Bāzeles Komitej ā.  
No 2009. gada 29. apr īļa līdz 6. maijam tiešsaist ē norisinājās atseviš ķa sabiedrisk ā 
apspriešana par ierosin āto atlīdzības politikas noteikumu projektu. Tika sa ņemtas 23 atbildes 
no plaša ieinteres ēto personu loka, tostarp no banku nozares, apdrošin āšanas un akt īvu 
pārvaldības nozar ēm, valsts uzraudz ības un regulat īvajām iestādēm, kā arī no darbinieku 
arodbiedr ībām.  
3. P ROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
3.1. Kapit āla prasības attiec ībā uz tirdzniec ības portfeli 
Kredītiestādes un ieguld ījumu sabiedr ības (turpm āk tekstā — „iestādes”) var noteikt kapit āla 
prasības attiec ībā uz tirgus risku, izmantojot riskam pak ļautās vērtības ( Value at Risk ) (RPV) 
iekšējos modeļus saskaņā ar Direkt īvas 2006/49/EK V pielikumu. Tirgus risks ir zaud ējumu 
risks tirdzniec ības portfel ī esošo finanšu instrumentu cenu sv ārstību dēļ; tirdzniec ības portfel ī 
                                                 
1 Komisijas Ieteikums par atl īdzības politiku finanšu pakalpojumu nozar ē (C(2009) 3159/2). 
2 Komisijas pazi ņojums — pavaddokuments Komisijas ieteikumam, kas papildina Ieteikumus 
2004/913/EK un 2005/162/EK attiec ībā uz biržas sarakst ā iekļautu sabiedr ību direktoru atl īdzības 
režīmu, un Komisijas ieteikumam par atl īdzības politiku finanšu pakalpojumu nozar ē 
(COM(2009) 211/2). 
3 To veido Direkt īva 2006/48/EK par kred ītiestāžu darb ības sākšanu un veikšanu un 
Direktīva 2006/49/EK par ieguld ījumu sabiedr ību un kred ītiestāžu kapitāla pietiekam ību. 
 
LV 3   LV iekļauti īstermiņa tālākpārdošanai paredz ēti instrumenti vai instrumenti, kurus izmanto, lai 
ierobežotu risku attiec ībā uz citiem īstermiņa tālākpārdošanai paredz ētiem instrumentiem. 
Saskaņā ar pašreiz ējiem noteikumiem iest āžu RPV mode ļi nodrošina zaud ējumu nov ērtējumu, 
kura ticam ības līmenis nep ārsniegtu 99 %, ja iest āde pieturējusies pie sava portfe ļa ilgāk par 
10 dienām. 
Tomēr RPV mode ļi balstās uz īsiem vēsturisku datu periodiem, kuros var neb ūt ietvertas 
attiecīgās tirgus saspringuma epizodes. Turkl āt RPV mode ļu pieņēmums par past āvīgajiem 
ienākumiem nebija sp ēkā tirgus saspringuma laik ā, kad attiec ība starp riska faktoriem 
pieauga. T ādēļ kapitāla prasības, kas noteiktas, izmantojot RPV mode ļus, nebija pietiekami 
stingras, lai l īdzsvarotu iesp ējamos tirdzniec ības portfe ļa zaudējumus, un sekm ēja riska 
pārvaldības neoptim ālo līmeni. Attiec īgas kapit āla pozīcijas svārstības saasin āja banku 
aizdevumu un ieguld ījumu procikliskumu, kas negat īvi ietekmēja reālo ekonomiku. 
Papildu zaud ējumus izrais īja fakts, ka tirdzniec ības portfe ļa noteikt ā maksa par saist ību 
neizpildes risku pašreiz neietver kred ītreitingu p ārvietošanas risku4, un tas, ka nav konkr ētas 
iestāžu iekšējo modeļu metodikas saist ību neizpildes un p ārvietošanas riskam attiec ībā uz 
pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām tirdzniec ības portfel ī. 
3.2. Kapit āla prasības attiec ībā uz atkārtotas pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām  
Direktīvas 2006/48/EK IX pielikuma 4. da ļā ir izklāstīti riska sv ērumi, nosakot kapit āla 
prasības attiec ībā uz pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām banku netirdzniec ības portfe ļos. 
Vairumā gadījumu bankas noteiks kapit āla prasības attiec ībā uz pārvēršanas vērtspapīros 
pozīcijām, atsaucoties uz p ārvēršanas vērtspapīros pozīciju ārējo vērtējumu. Tom ēr pagaidām 
netiek noš ķirtas parastas p ārvēršanas vērtspapīros pozīcijas un atk ārtotas pārvēršanas 
vērtspapīros pozīcijas, kur ām kā pakārtotie aktīvi ir citas p ārvēršanas vērtspapīros pozīcijas. 
Rezultātā atkārtotai pārvēršanai vērtspapīros nepieciešamais kapit āls nepietiekami atspogu ļo 
tās augstāko riska pak āpi salīdzinājumā ar „parastu” p ārvēršanu vērtspapīros.  
2008. gada apr īlī SVF nov ērtēja, ka ASV paaugstin āta riska un Alt-A  atvasināto finanšu 
instrumentu struktur ēto parāda vērtspapīru (CDO ) zaudējumi pēc tirgus v ērtības, ko cietusi 
euro zona un Apvienot ās Karalistes bankas, kopum ā sastādīja 32 miljardus dol āru, un banku 
zaudējumi pasaul ē sasniedza 153 miljardus dol āru5, pieņemot, ka šo instrumentu zaud ējumi 
kopš iepriekš ējā gada bija vid ēji 60 %. Banku kapit āla pozīciju pasliktin āšanās, ko veicin āja 
atkārtotas pārvēršanas v ērtspapīros radītie zaud ējumi, saasin āja banku aizdevumu 
procikliskumu, negat īvi ietekmējot reālo ekonomiku. 
3.3. P ārvēršanas vērtspapīros risku publiskošana 
Direktīvas 2006/48/EK XII pielikum ā izklāstītas inform ācijas publiskošanas pras ības, kuras 
bankām — atbilstoši b ūtiskuma slieksnim — j ānosaka attiec ībā uz to riska poz īcijām. Tajā ir 
nodaļa par pārvēršanas vērtspapīros riskiem, tom ēr šajā nodaļā pašreiz tiek piepras īta 
informācija tikai par p ārvēršanas vērtspapīros riskiem banku darb ībā, nevis tirdzniec ības 
portfelī. 
Tā kā aizvien vair āk banku turpin āja ziņot par aizvien liel ākiem zaud ējumiem, kas saist īti ar 
pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, tirgus uztic ība banku stabilit ātei turpināja samazin āties.  
                                                 
4 Zaud ējumu risks samazin ātu kredītreitingu d ēļ. 
5 SVF, Sistēmisku risku mazin āšana un finanšu stabilit ātes atjaunošana , globālās finanšu stabilit ātes 
ziņojums, 2008. gada apr īlī. 
 
LV 4   LV 3.4. Atl īdzības shēmas 
Ietekmes nov ērtējumā, kas pievienots jaun ākajam Komisijas ieteikumam par atl īdzības 
politiku finanšu pakalpojumu nozar ē, ir sīki izpētītas nepiln ības finanšu pakalpojumu nozar ē 
dominējošajā atlīdzības kārtībā un ir paskaidrots, k āda loma šai k ārtībai ir bijusi finanšu 
krīzes paātrināšanā6. Šīs nepilnības tika attiecin ātas uz atl īdzības politikas strukt ūru un 
nepiemērotām korporat īvās vadības sistēmām. Turklāt pašām iestādēm un, plaš ākā mērogā, 
finansiālajai stabilit ātei radītos riskus uzraudz ības iestādes pietiekami neuzraudz īja. 
Tomēr tā kā ieteikums nav juridiski saistošs instruments, pien ācīgas uzraudz ības kontekst ā ir 
arguments par labu juridiski saistošam ES  instrumentam, kas pastiprina uzraudz ības iestāžu 
lomu un pilnvaro t ās novērtēt noteiktu regul ētu finanšu iest āžu atlīdzības shēmas plašākā 
pārdomātas riska p ārvaldības kontekst ā tā, lai attiec īgos politikas m ērķus sasniegtu daudz 
efektīvāk. Pastāv arī iespēja, ka gad ījumā, ja nav juridiski saistošu ES ties ību aktu, var ētu 
rasties regulat īvas arbitr āžas iespējamība, ja uz ņēmumi izv ēlētos pārcelt jurisdikciju uz 
vietām, uz kur ām ieteikums neattiecas.  
4. M ĒRĶI 
Šīs iniciatīvas visaptverošais m ērķis ir nodrošin āt to, ka efektivit āte attiecībā uz banku 
kapitāla regulējumu ES, kas ir iek ļauts Kapit āla prasību direktīvā, tiek paaugstin āta un ka 
jebkādas pārmērīgas prociklisk ās ietekmes uz re ālo ekonomiku tiek samazin ātas, vienlaikus 
uzturot ES banku nozares konkur ētspēju. Tas tiek interpret ēts četros galvenajos politikas 
mērķos:  
– uzlabot finansi ālo stabilitāti; 
– uzlabot kreditoru interešu aizsardz ību; 
– nodrošināt ES banku nozares starptautisko konkur ētspēju; 
– samazināt finanšu sist ēmas procikliskumu. 
Minēto problēmu kontekst ā ir noteikti desmit darb ības mērķi, lai tiktu gal ā ar probl ēmu 
veicinātājiem. Efekt īvai šādu darbības mērķu īstenošanai vajadz ētu veicināt īpašu ilgtermi ņa 
mērķu sasniegšanu, lai uzlabotu kapit āla prasību atbilst ību un mazin ātu to cikliskumu, 
izslēgtu regulat īvas arbitr āžas iespējas, pastiprin ātu banku riska p ārvaldību, uzlabotu 
ieguldītāju izpratni par banku riska prof ilu un uzlabotu juridisko skaidr ību. Tam savuk ārt 
vajadzētu sekmēt galveno politikas m ērķu sasniegšanu.  
5. P OLITISKIE RISIN ĀJUMI , IETEKMES ANAL ĪZE UN SAL ĪDZINĀJUMS  
Kopumā ir izstr ādāti četrpadsmit daž ādi politiskie risin ājumi, ir veikts to ietekmes 
novērtējums, un tie ir sal īdzināti, lai risin ātu dažādos analīzē identificētos jautājumus. Šaj ā 
sadaļā aprakstīta politisko pas ākumu paredzam ā ietekme katr ā jomā. 
5.1. Tirdzniec ības portfelis 
Ņemot vērā kapitāla prasības attiec ībā uz banku tirdzniec ības portfe ļiem un lai risin ātu 
atsevišķas problēmas, tiks veikti turpm āk minētie mērķtiecīgie grozījumi. 
                                                 
6 Lai ieg ūtu problēmu padzi ļinātu aprakstu un anal īzi, lūdzu, skatiet ietekmes nov ērtējumu, kas ir 
pavaddokuments Ieteikumam (SEC(2009) 580). 
 
LV 5   LV – Parastajai RPV tiks pievienota papildu kapit āla rezerve, pamatojoties uz kr īzes attīstības 
gaitas RPV. Šo izmai ņu rezultātā varētu sagaidīt, ka tirdzniec ības portfe ļa kapitāla prasības 
aptuveni divk āršosies, ņemot vērā pašreizējos apstākļus.  
– Tiks paplašin āta esošā maksa par saist ību neizpildes risku tirdzniec ības portfel ī, lai ietvertu 
zaudējumus, ne ņemot vērā emitenta saist ību neizpildi, piem., kred ītreitingu samazin āšana, 
lai it īpaši risin ātu to, ka tirgoti par āda zaudējumi lielākoties nebija saist īti ar emit ētāju 
reālu saistību neizpildi. Kopum ā šo izmaiņu ietekme uz kapit āla prasībām būs atkarīga no 
tā, kā bankas portfelis sast āva ziņā pielāgosies pēckrīzes apstākļiem. 
– Maksa par p ārvēršanas vērtspapīros pozīcijām tirdzniec ības portfel ī tiks balst īta uz 
(vienkāršiem) riska sv ērumiem, kas jau past āv attiecībā uz banku portfeli, risinot 
modelēšanas metodolo ģiskos sarež ģījumus.  
Šāda banku kapit āla prasību atbilst ības uzlabošana ir ļoti svarīga, lai uzlabotu finansi ālo 
stabilitāti un mazin ātu jebkādu pārmērīgu finanšu sist ēmas procikliskumu.  
5.2. Atk ārtota pārvēršana vērtspapīros  
Tiks palielin ātas kapitāla prasības attiec ībā uz banku atk ārtotas pārvēršanas vērtspapīros 
pozīcijām. Saska ņā ar Bāzeles Komitejas izstr ādāto pieeju attiec ībā uz katru kred ītreitinga 
kategoriju atk ārtotas pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām tiktu pieš ķirts lielāks riska sv ērums 
nekā citām pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām, šādiem liel ākiem riska sv ērumiem esot 
saskaņā ar lielāku negaid ītu vērtības samazin āšanās zaudējumu risku. 
Attiecībā uz īpaši sarež ģītu atkārtotu pārvēršanu vērtspapīros šie priekšlikumi nostiprin ātu 
gan pienācīgas pārbaudes pras ības, gan uzraudz ības proced ūru prasību izpildei. Uzraudz ības 
iestādēm būs periodiski j ānosaka, vai ir atbilst īgi ievēroti pienācīgas pārbaudes standarti 
attiecībā uz ieguld ījumiem noteiktu veidu sarež ģītā atkārtotā pārvēršanā vērtspapīros, un šos 
veidus iepriekš noteiks  Eiropas Banku uzraudz ītāju komiteja (EBUK). Uz šiem instrumentiem 
attiektos visp ārēja atskaitīšana no kapit āla prasības, ja vien bankas nepier āda, ka ir iev ēroti 
nepieciešamie pien ācīgas pārbaudes standarti. Gad ījumos, kad piepras ītā pienācīgā pārbaude 
netiktu atbilstoši iev ērota, iestādēm tiktu aizliegts turpm āk ieguldīt šādos instrumentos.  
5.3. P ārvēršanas vērtspapīros risku publiskošana 
Publiskošanas pras ības tiktu pastiprin ātas vairākās jomās, piemēram, pārvēršanas vērtspapīros 
riska darījumos tirdzniec ības portfel ī un ārpusbilances dar ījumos. 
Šīs izmaiņas uzlabos ieguld ītāju izpratni par bankas riska profilu un, ļaujot tirgus 
dalībniekiem iev ērot discipl īnu, pastiprin ātu bankas riska p ārvaldības stimulus. Nov ērtēts, ka 
papildu administrat īvais slogs ES banku nozarei ir 1,3 miljoni euro gad ā un ka, visticam āk, 
tas gulsies galvenok ārt uz lielākām iestādēm, kurām ir attīstītāka pieeja riska p ārvaldībai. 
5.4. Atl īdzības politikas uzraudz ības pārskatīšana 
Ierosinātie grozījumi uzliks kred ītiestādēm un ieguld ījumu sabiedr ībām saistošu pien ākumu 
ievērot atlīdzības politiku, kas ir saska ņā ar efektīvu riska p ārvaldību. Attiec īgie principi tiks 
izklāstīti CRD ; šie principi tiks cieši piel āgoti principiem, kas izkl āstīti Ieteikum ā par 
atlīdzības politiku finanšu pakalpojumu nozar ē. Attiecībā uz šī saistošā pienākuma praktisko 
pusi EBUK  izstrādātās pamatnost ādnes par pareizu atl īdzības politiku b ūs īpaši piem ērotas. 
Visas valstu uzraudz ības iestādes varēs piemērot gan finansi ālas, gan nefinansi ālas sankcijas 
sabiedrībām, kuras nesp ēs pārliecināt uzraudz ības iestādes par to, ka attiec īgie principi tiek 
ievēroti atbilstoši sabiedr ību iekšējai struktūrai un uzņēmējdarbības modelim.  
Padarot attiec īgos ieteikuma principus saistošus, tiks veicin āta to iev ērošana uz ņēmuma 
līmenī; tādēļ tas varētu ietekm ēt talantu piesaist īšanu vai notur ēšanu kopējā nozares l īmenī, 
 
LV 6   LV kas īstermiņā varētu negatīvi ietekm ēt ES sabiedr ību starptautisk ās konkurētspējas pozīcijas. 
Ir tomēr būtiski uzsv ērt to, ka efekt īvāka attiecīgo ieteikuma principu īstenošana noteikti 
ietver kompromisa dar ījumu, kur ā ietilpst t ādi ilgtermi ņa ieguvumi nozarei, kuru pamat ā ir 
uzlabotas riska p ārvaldības rezult āti, un liel āki ieguvumi stabil ākas un maz āk procikliskas 
finanšu sist ēmas izteiksm ē. 
5.5. Ierosin āto grozījumu kumulat īvā ietekme 
Pašreizējās krīzes rezult ātā Eiropas bankas, norakstot akt īvus, varētu zaudēt aptuveni 
1,4 triljonus dol āru. Zaudējumi un sekojoš ās negatīvās sekas re ālajā ekonomik ā dažādā mērā 
gulsies uz daž ādām ieinteres ēto personu grup ām, sākot no finanšu iest āžu akcion āriem līdz 
nodokļu maksātājiem. Gūtās mācības kontekst ā ir svarīgi vēlreiz aplūkot noteiktus banku 
regulējuma aspektus, lai š āda mēroga zaud ējumu risks turpm āk tiktu samazin āts. Šāds 
samazinājums veido ierosin āto grozījumu visaptverošo un vismateri ālāko ieguvumu (vai 
izdevīgumu) un l īdz šim attaisno izmaksas, kas tos pavada.  
Ierosināto uzlabojumu m ērķis ir padar īt CRD satvaru stingr āku, kā rezultātā būtu efektīvāki 
riska pārvaldības stimuli un prakse, atbilstoš ākas un maz āk mainīgas banku kapit āla prasības 
un uzlabota banku riska poz īciju publiskošana tirgus dal ībniekiem. Ieinteres ēto personu grupu 
un sistēmisku probl ēmu līmenī paredzamie priekšlikumu ieguvumi atbilst turpm āk 
norādītajam. 
– Uzlabojumiem regulat īvo kapitāla prasību satvar ā — atbilstoš āku un maz āk ciklisku 
kapitāla prasību, kā arī publiskas pazi ņošanas pras ību izteiksm ē — vajadz ētu atbilstoši 
stimulēt ES banku nozari , lai uzlabotu banku riska p ārvaldību, kā arī banku iekš ējo 
pārvaldi, kontroles sist ēmas un proced ūras. Tā rezultātā ilgākā laika period ā tiktu uzlabota 
ne tikai ES banku ilgtermi ņa dzīvotspēja, bet arī to konkurences poz īcija attiec ībā pret to 
līdzgaitniec ēm pasaulē. 
– Ierosinātie grozījumi uzlabos uzraudz ības iestāžu veiktās uzraudz ības efektivit āti attiecībā 
uz riskiem, kuriem ir pak ļautas finanšu iest ādes, sniedzot liel āku tiesisko skaidr ību par 
banku pien ākumiem attiec ībā uz tā riska pārvaldību, kuru rada neatbilst īga atlīdzības 
politika; izsl ēdzot regulat īvas arbitr āžas iespējas, kas ļauj bankām piemērot mazākas banku 
portfeļa vai tirdzniec ības portfe ļa kapitāla prasības, un racionaliz ējot normat īvo pieeju 
pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām banku tirdzniec ības portfel ī. 
– Tiks uzlabota banku kreditoru , tostarp noguld ītāju, aizsardz ība, tā kā uzlabotas satvara 
efektivitātes un tā uzraudzības rezult ātā samazināsies banku saist ību neizpildes risks. 
– Aizņēmēji, tostarp MVU , gūs labumu no maz āk cikliska banku finans ējuma rakstura, kas 
ļaus tiem iesaist īties ienes īgos un ekonomiskajai izaugsmei un uzplaukumam vit āli 
svarīgos projektos. 
– Svarīgi, ka, uzlabojot regulat īvo kapitāla prasību atbilstību un samazinot to cikliskumu, k ā 
arī uzlabojot riska p ārvaldības stimulus ES banku iest ādēm, ierosin ātie grozījumi 
nostiprinās finansiālo stabilit āti, mīkstinās jebkādas pārmērīgas prociklisk ās ietekmes uz 
banku regul āciju, netieši sniedzot iev ērojamu labumu plašajam sabiedr ību pārstāvošo 
interesentu  lokam, tostarp banku darbin iekiem (ar uzlabotu finansi ālo drošību 
darbiniekiem), m ājsaimniec ībām (piem., ar maz āk ciklisku kred ītu pieejam ību un atjaunotu 
uzticību bankām) un nodok ļu maksātājiem (ar samazin ātu banku san ācijas iesp ējamību 
turpmāk).  
Kopumā kumulat īvo ietekmi uz atbilst ības nodrošin āšanas izmaks ām nozarei visticam āk 
veicinās kapitāla izmaksu norma, kuru n āktos palielin āt, lai ievērotu groz ītos noteikumus. 
Ciktāl banku kapit āla iekšējās plānošanas vai kred ītreitingu a ģentūru prasību rezultātā bankas 
 
LV 7   LV uztur kapit āla līmeņus, kas pārsniedz normat īvās prasības, ietekmi var ētu daļēji mīkstināt ar 
radītajām kapitāla rezervēm.  
Ir uzmanīgi jānosaka laiks to priekšlikumu ierosin āšanai, kas tieši ietekm ē bankām noteikto 
kapitāla daudzumu, lai īstermiņā izvairītos no jebk ādām prociklisk ām ietekm ēm uz kred ītu 
nodrošinājumu un uz re ālo ekonomiku vai lai š īs ietekmes mazin ātu.  
6. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Paredzams, ka ierosin ātie grozījumi stāsies spēkā 2011. gad ā. Ierosinātie grozījumi ir 
savstarpēji cieši saist īti ar citiem CRD  noteikumiem, kas jau ir sp ēkā no 2007.–2008. gada un 
kas vēl stāsies spēkā pēc pārskatītajiem CRD  noteikumiem, kurus Padome un Eiropas 
Parlaments jau pie ņēma 2009. gad ā vai kurus Komisija pl āno pieņemt vēlāk 2009. gad ā. 
To, kā sasniegti politikas īpašie mērķi, palīdzēs novērtēt Komisijas dal ība Bāzeles Komitejas 
darba grup ā un apvienotaj ā darba grup ā attiecībā uz jaunās kapitāla sistēmas ietekmi, ko 
izveidojušas ECB un EBUK,  kas uzrauga banku kapit āla pozīciju dinamiku saska ņā ar 
Bāzeles II pras ībām attiecīgi pasaules m ērogā un ES.