LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 16.7.2008 
SEC(2008) 2264 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
kas pievienots 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
 
par normat īvo un administrat īvo aktu koordin āciju attiec ībā uz pārvedamu v ērtspapīru 
kolektīvo ieguld ījumu uzņēmumiem (PVKIU) 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA ZI ŅOJUMA KOPSAVILKUMS  
{COM(2008) 458 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2263} 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA ZI ŅOJUMA KOPSAVILKUMS 
1. PVKIU  DIREKT ĪVAS PĀRSKATĪŠANA  
PVKIU direkt īva 
Pārvedamu v ērtspapīru kolektīvo ieguld ījumu uzņēmumu (PVKIU) direkt īva1 tika pieņemta 
1985. gad ā. Tās mērķis bija izveidot vienotu tirgu ieguld ījumu fondiem, kas uzlabotu gan 
nozares, gan ieguld ītāju uzņēmējdarbības un ieguld ījumu iesp ējas. Minētajā direktīvā tika 
definēts prasību kopums, kur ām ieguldījumu fondiem j āatbilst, lai tie b ūtu tiesīgi īstenot 
sertifikātu pārrobežu tirdzniec ību. To galvenais m ērķis bija nodrošin āt ieguldītājiem augstu 
aizsardzības līmeni. Ar min ēto direktīvu arī ieviesa pirmo finanšu pakalpojumu apliec ību.  
PVKIU direkt īva ir bijusi galvenais pa mats Eiropas fondu tirgus att īstībai. 2007. gada j ūnijā 
pārvaldīto PVKIU akt īvu vērtība bija 6 triljoni euro. PVKI U veido aptuveni 75 % no ES 
ieguldījumu fondu tirgus. Neraugoties uz pozit īvo novērtējumu, ir noskaidrojies, ka min ētā 
direktīva ir pārlieku ierobežojoša un nav ļāvusi fondu p ārvaldītājiem un administratoriem 
pilnībā izmantot savas att īstības iespējas. 2001. gad ā izdarītie grozījumi palielin āja PVKIU 
pārvaldniekiem pieejam ās ieguldījumu pilnvaras, bet nenov ērsa nozares efektivit ātes šķēršļus.  
PVKIU tiesisk ā regulējuma pārskatīšana ir bijis tr īs posmu process (sk. 1. att ēlu). 2005. gad ā 
Komisija l īdz ar Zaļo grāmatu  par ieguld ījumu fondiem2 aizsāka sabiedrisku apspriešanu par 
nepieciešam ību pēc ES līmeņa rīcības un tās jomu. Gan Komisijas dienestu veikt ā izpēte, gan 
apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām, ļāva izdarīt vienu un to pašu secin ājumu: 
uzmanības centr ā jābūt direktīvas grozīšanai tā, lai nov ērstu atlikušos š ķēršļus piekļuvei 
tirgum un ļautu fondu nozarei efekt īvāk organizēt fondu pārvaldīšanu un administr ēšanu.  
Šie apsvērumi tika att īstīti tālāk Baltajā grāmatā par ieguld ījumu fondiem3 un tās ietekmes 
novērtējumā (WPIA ). Tajā tika analiz ēta virkne iesp ējamu groz ījumu ar m ērķi gan uzlabot 
fondu nozares pied āvājumu efektivit āti, gan nostiprin āt piepras ījumu. WPIA  ziņojumā 
secināts, ka vair ākos jautājumos ES l īmeņa rīcība nav pietiekami pamatota. Par pietiekam ām 
vai vēlamākām tika uzskat ītas nozares virz ītas vai valstu iniciat īvas. Citos gad ījumos par 
ekonomiski izdev īgāko variantu ir uzskat īti pasākumi, kas nav ties ību akti. Visbeidzot, anal īzē 
secināts, ka noteiktos gad ījumos ir vajadz īgas izmai ņas tiesību aktos. T ādējādi Baltaj ā 
grāmatā tika paziņots par PVKIU direkt īvas grozījumiem attiec ībā uz pieciem jaut ājumiem: 1) 
paziņošanas proced ūra, 2) fondu apvienošana, 3) akt īvu kopfondi, 4) p ārvaldības sabiedr ības 
apliecība un 5) sa īsinātais (vienk āršotais) prospekts. 
2007. gada 22. mart ā Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāts tiesību aktu groz ījumu apspriešanai 
publicēja „publiskotu projektu ”. Apspriešanas nol ūks bija sa ņemt atsauksmes par Baltaj ā 
                                                 
1 1985. gada 20. decembra Direkt īva 85/611/EEK, cita starp ā grozīta ar 2002. gada 21. janv āra Direktīvu 
2001/107/EK un 2001/108/EK, abas sauktas ar ī par PVKIU III direkt īvām. 
2 Za ļā grāmata par ES regul ējuma uzlabošanu ieguld ījumu fondiem, COM(2005) 314 gal īgā redakcija, 
2005. gada 12. j ūlijs. 
3 Balt ā grāmata par uzlabotas vienot ā tirgus strukt ūras izveidi ieguld ījumu fondiem, COM (2006) 686 
galīgā redakcija, 2006. gada 15. novembris. 
 
LV 3   LV grāmatā paziņoto pasākumu izstr ādāšanu. Respondentu atbild ēm ir bijusi svar īga nozīme, 
sagatavojot anal īzi, kas iek ļauta tiesību akta priekšlikuma ietekmes nov ērtējuma ziņojumā.  
1. attēls. PVKIU regul ējuma pārskatīšanas process  
 
Rezultāti 
 
 
 
 
 
 
 
   Zaļā 
grāmata 
  
 
 
 
 Baltā 
grāmata  
 
 
 
 Publiskotais 
projekts 
 
Tiesību akta 
priekšlikums Vai ir tirgus 
nepilnības? 
Vajadzīga 
rīcība? 
Kāda 
rīcība? Ieguldījumi 
 
 
 
 
Ekspertu grupas 
ziņojums par AM un 
apspriešana 
 
 
Zaļās grāma tas atkl āta 
izskatīšana un 
apspriešana  
 
Ekspertu grupas 
ziņojums par ME, 
atklāta izskatīšana un 
apspriešana 
+ 
Pētījumi/semin āri 
+ 
WPIA 
 
 
Publiskot ā projekta 
apspriešana jā 
jā
kopums 
Risinājumu 
izstrādāšana Analītiskā stratēģija Gads  
 
 
 
 
2004 
 
 
 
2005 
 
 
 
 
2006 
 
 
 
 
 
2007 
 
2. K ONSTAT ĒTĀS PROBL ĒMAS, KURU NOV ĒRŠANAI J ĀGROZA PVKIU  DIREKT ĪVA  
2.1. Š ķēršļi fondu tirdzniec ībai citās dalībvalstīs. Ar 1985. gada direkt īvu ieviest ā 
paziņošanas proced ūra bieži vien ir gara un apgr ūtinoša. Uz ņēmējas valsts regulatora 
prasības bieži vien p ārsniedz direkt īvā noteiktās, un divu m ēnešu termi ņš ne vienm ēr 
tiek ievērots. Tādējādi šī procedūra ir salīdzināta ar fonda darb ības otru at ļaušanu. 
Tiešās ikgadējās izmaksas fondu nozarei par pazi ņojumu uztur ēšanu ir apl ēstas 
25 miljonu euro apm ērā (papildus vair āk nekā 20 miljonu euro izmaks ām par 
sākotnējo paziņojumu)4. Vēl nozīmīgākas ir izmaksas, kas saist ītas ar aizkav ējumiem 
laist produktus tirg ū.  
Tādējādi WPIA  tika ieteikts, ka direkt īvas grozījumiem vajadz ētu a) samazin āt 
paziņojumu rad ītos kavējumus, b) aizvietot pašreiz ējo proced ūru ar inform ācijas 
apmaiņu starp regulatoriem un c) preciz ēt katras dal ībvalsts iest āžu uzdevumus un 
pienākumus. 
                                                 
4 „Saska ņota, vienk āršota pieeja PVKIU re ģistrēšanai”, EFAMA  un IMA, 2005. gada apr īlis. 
 
LV 4   LV 2.2. Neoptim āla lieluma fondu skaita palielin āšanās. Eiropas fondu tir gu raksturo liels 
mazu fondu skaits. 2006. gada beig ās 54 % Eiropas fondu p ārvaldīja aktīvus mazāk 
nekā 50 miljonu euro apm ērā. Vidējais Eiropas fonds ir vair āk nekā piecas reizes 
mazāks nekā vidējais Amerikas fonds. Daudzu mazu fondu p ārvaldīšana ir dārga. 
Tas neļauj sasniegt apjomrad ītus ietaup ījumus un palielina izmaksas. Apl ēsts, ka 
ikgadējo ietaupījumu apjoms var ētu sasniegt 6 miljardus euro5.  
WPIA  secināts, ka šādi divi pas ākumi ļaus fondu nozarei piln ībā izmantot 
apjomrad ītu ietaup ījumu potenci ālu: 1) tiesiskais regul ējums fondu (p ārrobežu) 
apvienošanai un 2) iesp ēja PVKIU apvienot vien ības. 
2.3. Elast ības trūkums, organiz ējot nozares v ērtību veidošanas ķēdi. Lai gan ar 
2001. gada groz ījumiem tikai ieviesta p ārvaldības sabiedr ības apliec ība 
korporatīvajiem PVKIU, patlaban p ārvaldības sabiedr ības nevar p ārvaldīt PVKIU 
citā dalībvalstī. Neskaidr ības direkt īvas tekstā un bažas par dal ītu uzraudz ību ir 
laupījušas attiec īgo 2001. gada groz ījumu ietekmi. T ādējādi fondu grup ām ir 
jāizveido pilnties īga pārvaldības sabiedr ība katrā dalībvalstī, kurā tās vēlas izvietot 
fondus.  
WPIA  tika konstat ēts prima facie  gadījums darb ības apliec ības ieviešanai. 
Pārvaldības sabiedr ības apliec ības ieviešana bija atkar īga no rentablu un operat īvu 
risinājumu rašanas, lai nodrošin ātu attālināti pārvaldītu fondu efekt īvu uzraudz ību un 
noteikumu izpildi. 
2.4. Neefekt īvs saīsinātais prospekts.  Neraugoties uz 2004. gad ā Komisijas Ieteikum ā6 
sniegto preciz ējumu, saīsinātais prospekts nav izpild ījis savu uzdevumu k ļūt par 
vērtīgu līdzekli, lai ļautu ieguld ītājiem pieņemt pamatotu l ēmumu par ieguld ījumiem. 
Saīsinātais prospekts ir p ārāk garš un sarež ģīts, tāpēc tā lietderīgums ir ierobežots. 
Turklāt saīsinātā prospekta sagatavošana nozares uz ņēmumiem ir sal īdzinoši d ārga 
un laikietilp īga.  
WPIA  tika izteikts priekšlikums izmantot citu pieeju attiec ībā uz saīsināto prospektu, 
t.i. grozīt direktīvu, koncentr ējoties uz ieguld ītājiem pazi ņojamās inform ācijas 
pamatprincipiem un iesp ēju precizēt, piemēram, tās formātu un saturu, izmantojot 
īstenošanas pas ākumus. 
3. B ALTAJĀ GRĀMATĀ IEROSIN ĀTO TIES ĪBU AKTU GROZ ĪJUMU IZSTR ĀDĀŠANA  
Izstrādājot jaunos noteikumus, ir apsv ērta virkne iesp ēju. Šīs iespējas ir izv ērtētas no 
efektivitātes, tirgus integr ēšanas un ieguld ītāju aizsardz ības viedok ļa. To ietekme ir apkopota 
pielikuma tabul ā.  
                                                 
5 „Ce ļā uz integr ētu Eiropas fondu p ārvaldes nozari: fondu p ārrobežu apvienošana — ātri panākumi?”, 
Invesco , 2005. gada janv āris. 
6 Komisijas 2004. gada 27. apr īļa Ieteikums 2004/384/EK par dažiem vienk āršotā prospekta datiem, k ā 
paredzēts Padomes Direkt īvas 85/611/EEK I pielikuma C sarakst ā. 
 
LV 5   LV 3.1. Š ķēršļu novēršana fondu tirdzniec ībai citās dalībvalstīs  
Paziņošanas proced ūra  
Publiskotaj ā projektā tika izkl āstīta pārskatīta paziņošanas proced ūra. Tajā paredzēta 
informācijas tieša nos ūtīšana no pieder ības dalībvalsts regulatora uz ņēmējas dalībvalsts 
regulatoram. Uz ņēmējas dalībvalsts iest ādēm nebūtu iespējas liegt pien ācīgi pilnvarotiem 
PVKIU darboties uz ņēmējā dalībvalstī.  
Atbildēs pēc publiskot ā projekta apspriešanas kopum ā tika atbalst īti minētie priekšlikumi, 
tomēr tika izteiktas ar ī bažas par to, ka uz ņēmējas dalībvalsts iest ādes varētu ieviest 
nesaskaņotus noteikumus attiec ībā uz reklam ēšanu. Sagatavojot priekšlikumus gal īgajā 
redakcijā, Komisijas dienesti sal īdzināja divas iesp ējas:  
1) saglabāt uzņēmējas dalībvalsts regulatora īstenotu PVKIU tirdzniec ības pasākumu ex-ante7 
pārbaudi, bet samazin āt šādai pārbaudei pieejamo laikposmu;  
2) atļaut tūlītēju PVKIU darb ību uzņēmējas dalībvalsts tirg ū: uzņēmējas dalībvalsts regulators 
veic pārbaudes, p ēc tam regul āras pēcpārbaudes , vēršot uzman ību galvenok ārt uz viet ējiem 
izplatīšanas kan āliem.  
Veiktā analīze liecina, ka pirmais variants ( ex-ante  pārbaude) patreiz ējo situāciju ievērojami 
neuzlabotu. Ar pazi ņošanas proced ūru saistītās izmaksas b ūtiski nesamazin ātos. Saglab ātos 
arī nenoteikt ība par laiku, kad PVKIU ien āktu uzņēmējas dalībvalsts tirg ū. Paziņošanas 
procedūra turpinātu kavēt piekļuvi. Tas samazin ās ieguldītājiem pieejamo fondu pied āvājumu 
un kavēs konkurenci (k ā arī tās pozitīvo ietekmi uz fondu maks ām, ko sedz ieguld ītāji). 
Tādējādi pozitīvu efektu dotu tikai proced ūras būtiska vienk āršošana. To nodrošina otrais 
variants. Ir pausts viedoklis, ka uz ņēmējas dalībvalsts regulatora ex-ante  kontroles likvid ēšana 
varētu apdraud ēt ieguldītāju aizsardz ību. Tomēr ietekmes anal īze ļauj secināt, ka šāds risks ir 
salīdzinoši neliels.  
3.2. Nelielu fondu skaita palielin āšanās jautājums 
a) Fondu apvienošana  
Publiskotaj ā projektā ieinteres ētās personas tika iepaz īstinātas ar ES PVKIU apvienošanas 
sistēmas sākotnējo projektu. Ierosin ātā sistēma aptvertu virkni biež āk izmantotu apvienošanas 
paņēmienu (sk. grafikus n ākamajā lpp.) un attiektos gan uz iekšzemes, gan p ārrobežu 
apvienošanu. Tika izvirz īts arī prasību kopums apvienošanas regulat īvai apstiprin āšanai, kā 
arī konkrēti ieguldītāju aizsardz ības nosac ījumi. 
                                                 
7 T.i., pirms PVKIU ir uzs ācis darbību uzņēmējā dalībvalstī. (Pēcpārbaudes veic, kad PVKIU ir s ācis 
darbību uzņēmējā dalībvalstī). 
 
LV 6   LV A B C Iegūstošais 
fonds 
Pievienojamais 
fondsPievienojamais 
fonds Apvienošana, izveidojot jaunu 
fondu (sapl ūšana) 
A B 
Pievienojamais 
fonds Iegūstošais fonds Apvienošana absorb ējot / 
Pievienošan ās shēma 
 
Ierosināto pieeju kopum ā atbalstīja visa veida ieinteres ētās personas. Tom ēr tika izteiktas ar ī 
bažas par ieguld ītāju aizsardz ību saistībā ar ierosin ātajām ieguld ītāju tiesībām. Tādējādi 
ietekmes nov ērtējumā ir analizētas divas iesp ējas: 
1) inform āciju par apvienošanu sniedz tikai pievienojam ā fonda ieguld ītājiem; 
2) inform āciju par apvienošanu sniedz gan pievienojam ā, gan iegūstošā fonda ieguld ītājiem. 
Ietekmes anal īzē secināts, ka neviena no š īm iespējām nav piln īgi pieņemama ne no 
efektivitātes, ne no ieguld ītāju aizsardz ības viedok ļa. Pirmā iespēja nozarei samazina 
administrat īvās izmaksas, bet vieš zin āmas bažas par ieguld ītāju aizsardz ību. Otrā iespēja 
samazina ieguld ītāju aizsardz ības risku, bet ir p ārāk apgrūtinoša. Anal īzē tiek uzskat īts, ka 
visieteicam ākā politikas izv ēle ir abu variantu apvienojums. Tas var ētu nozīmēt, ka 
informāciju sistem ātiski sniedz pievienojam ā fonda ieguld ītājiem, un noteiktos gad ījumos arī 
iegūstošā fonda ieguld ītājiem. Piem ēram, ir ieteicams, lai regulators, kas atbild īgs par lēmuma 
pieņemšanu par apvienošanas priekšlikumu, nov ērtētu apvienošanas potenci ālo ietekmi uz 
iegūstošā fonda ieguld ītājiem un, ja vajadz īgs, pieņemtu lēmumu par to, ka j āinformē arī šie 
ieguldītāji.  
b) Aktīvu kopfondi  
WPIA  ziņojumā ir konstat ēti divi iesp ējami aktīvu kopfondu veidošanas pa ņēmieni: vien ību 
apvienošana plaš ā nozīmē un tā sauktās “galven ās-pakārtotās struktūras”. Šīs koncepcijas 
grafiskā veidā ir izskaidrotas turpin ājumā.  
Publiskotaj ā projektā tika sniegts ieskats par PVKIU direkt īvas grozījumiem, kas vajadz īgi, 
lai nodrošin ātu regulējumu vien ību apvienošanai. Pamatojoties uz ietekmes s ākotnējo 
vērtējumu, publiskot ā projekta priekšlikumos galven ā uzmanība ir piev ērsta galvenaj ām-
pakārtotajām struktūrām. Respondenti uzskat īja, ka ierosin ātais regul ējums ir diezgan 
preskriptīvs. Attiec ībā uz izraudz īto vienību apvienošanas pa ņēmienu, vairums respondentu šo 
izvēli atbalstīja. Tomēr bija vair āki respondenti, kas ierosin āja Komisijai apsv ērt regulējuma 
ieviešanu vien ību apvienošanai plaš ā nozīmē. Tāpēc ietekmes anal īzē galvenā uzmanība tika 
pievērsta šādām iespējām: 
1) vienību apvienošanas at ļaušana plaš ā nozīmē; 
2) pakārtoto-galveno strukt ūru atļaušana. 
 
LV 7   LV  Galvenā A
Pakārtotā α Galvenā C Galvenā D 
Pakārtotā β Pakārtotā γ 20%20%
30%  50%  
20% 
50% 50%60%Galvenā BVienību apvienošana plaš ā nozīmē 
Galvenā 
Pakārtotā α Pakārtotā β Pakārtotā γ Galvenās-pakārtotās 
struktūras shēma 
(līdz) 100 % 
(līdz) 100 % (līdz) 100 % 
 
Vienību apvienošanas iesp ēja plašā nozīmē varētu nodrošin āt nozares uz ņēmumiem svar īgas 
priekšrocības. Iespējas pielāgot pakārtoto fondu sast āvu konkrētām vajadz ībām ļautu fondu 
dibinātājiem piel āgot savus fondus main īgām tendenc ēm un ieguld ītāju prasībām. Tomēr 
Komisija uzskata, ka, ieviešot š ādu iespēju, tiktu atviegloti sp ēkā esošie noteikumi par 
PVKIU fondu fondiem8. Minēto diversifik ācijas pras ību atvieglošana var rad īt ievērojamas 
netīšas sekas ieguld ītājiem. Tādējādi ietekmes anal īzē secināts, ka vienk āršai galven ās-
padotās struktūras iespējai dodama priekšroka gan no efektivit ātes, gan ieguld ītāju 
aizsardzības viedok ļa. 
3.3. Organizatorisk ās elastības trūkuma risin āšana 
Pārvaldības sabiedr ības apliec ība 
Publiskotaj ā projektā tika mēģināts rast līdzsvaru starp visaptverošu p ārvaldības sabiedr ības 
apliecību un ar uzraudz ību saistītajām bažām. Ierosin ātajā sistēmā bija iekļauti noteikumi, lai 
nodrošinātu minim ālās prasības attiec ībā uz fondu atrašan ās vietu un uzlabotu uzraudz ītāju 
sadarbības mehānismus.  
Pretstatā pārējām četrām jomām publiskot ā projekta apspriešanas gait ā tika izteikti diezgan 
dažādi viedok ļi par šo ierosin ājumu. Nozares respondenti izteica savu neapmierin ātību par 
ierosināto apliec ības jomu. Citi respondenti, galvenok ārt valstu iest ādes, uzskat īja, ka 
ierosinātā pieeja prec īzi nedefin ē regulatora attiec īgos pienākumus. Ņemot vērā apspriedes 
laikā izvirzītos būtiskos jaut ājumus, ietekmes anal īzē tika izskat ītas šādas iespējas: 
1) saglabāt status quo  (t.i., nedar īt neko); 
2) nodrošin āt pārvaldības sabiedr ības apliec ības darbību attiecībā uz uzņēmumu fondiem un 
paplašināt to, ietverot l īgumfondus;  
3) nodrošin āt pārvaldības sabiedr ības apliec ības darbību attiecībā uz uzņēmumu fondiem. 
Komisijas veikt ā analīze liecina, ka p ārvaldības sabiedr ības apliec ības trūkums laupa nozarei 
elastību attiecībā uz funkciju izvietojumu un izmaksu ietaup ījumiem. P ēc publiskot ā projekta 
apspriešanas darbs ir bijis v ērsts uz to, lai izstr ādātu noteikumus, kas š ādā veidā ļautu novērst 
                                                 
8 Fondu fonds ir fonds, kura portfelis sast āv galvenok ārt no fondiem (un likvidit ātes). PVKIU direkt īvā ir 
iekļauts noteikumu kopums, ka PVKIU fondu fondiem jo īpaši ir jāievēro prasība ieguld īt vismaz 
piecos fondos. 
 
LV 8   LV trūkumus regul ējumā, nenoteikt ību un p ārslodzi: 1) preciz ējot fonda un p ārvaldības 
sabiedrības uzrauga attiec īgos pienākumus; 2) radot meh ānismus, lai nodrošin ātu fonda 
uzraugam un depozit ārijam pārraudzības līdzekļus un līdzekļus, lai pan āktu atbilst ību spēkā 
esošajiem noteikumiem fonda atrašan ās valstī; un 3) nodrošinot, ka p ārvaldības sabiedr ība un 
tās uzraugs sniedz visu nepieciešamo atbalstu fonda uzraugam un depozit ārijam. 
Darbs, lai izstr ādātu efektīvus noteikumus, liecina, ka:  
• tas ietvertu apjom īgas inform ācijas apmai ņas un ziņošanas saist ības starp p ārvaldības 
sabiedrībām, fondu uzraugu, p ārvaldības sabiedr ības uzraugu, fonda administratoru un 
depozitāriju; 
• tas atstātu neatrisin ātas daudzas bažas par attiec īgajiem pien ākumiem. Fonda uzraugs un 
depozitārijs savu pien ākumu izpild ē lielā mērā būtu atkarīgi no pārvaldības sabiedr ības un 
pārvaldības sabiedr ības uzrauga. Past āv raizes, ka netiks pareizi saska ņota veicin āšana un 
pienākumi;  
• saglabājas bažas par ieviešanu, jo īpaši attiec ībā uz līgumfondiem. T ā kā tie ir vien īgais 
PVKIU veids 13 dal ībvalstīs, šķiet, ka p ārvaldības sabiedr ības apliec ības ietekme uz 
uzņēmumu fondiem b ūtu ierobežota. 
Tāpēc ietekmes nov ērtējumā secināts, ka noteikumu veids, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu 
pārvaldības sabiedr ības apliec ību, būtu saistīts ar lielām birokrātijas un administrat īvajām 
izmaksām. Tie piln ībā neizklied ētu uzraudz ības risku saist ībā ar fondu p ārrobežu 
pārvaldīšanu. Ir uzskat āms, ka iesp ējamie trūkumi pārsniegs paredzamos ieguvumus. T āpēc 
Komisija ierosina šaj ā sakarā nemainīt direktīvas noteikumus, bet saglab āt status quo , fondu 
vadītājiem īstenojot p ārrobežu p ārvaldīšanu, izmantojot uz dele ģēšanu balst ītus risinājumus. 
Komisija l ūgs EVRK konsult ēt par drošiem, efekt īviem un rentabliem risin ājumiem, kas 
varētu nodrošin āt pārliecību attiecībā uz virkni uzraudz ības un riska p ārvaldības jautājumiem. 
3.4. Sa īsinātā prospekta neefektivit ātes risināšana  
Pamatinform ācija ieguld ītājiem 
WPIA  tika iekļauts iespējamo izmai ņu saraksts saist ībā ar saīsinātā prospekta garumu, saturu 
un pat nosaukumu (kuru daži uzskata par neskaidru). Pamatojoties uz min ēto, publiskotaj ā 
projektā piedāvāja jaunu pieeju ieguld ītājiem pazi ņotajai inform ācijai: pamatinform ācijas 
ieguldītājiem koncepciju. Taj ā ir ietverta ideja par god īgas, saprotamas un nemaldinošas 
informācijas kopumu. Ierosin āto sistēmu ieinteres ētās personas kopum ā atbalstīja. Tomēr 
respondenti izteica daž ādus viedok ļus par faktu, ka ierosin ājumā nav noteikts, ka 
pamatinform ācija ieguld ītājiem jāsniedz vien ā dokument ā. Tāpēc analīzē galvenā uzmanība 
tika vērsta uz šādām divām iespējām: 
1) pamatinform āciju ieguld ītājiem sniedz inform ācijas bloku veid ā, kas nav oblig āti jāapvieno 
vienā dokument ā; 
2) pamatinform āciju ieguld ītājiem sniedz vien ā atsevišķā dokument ā. 
Informācijas bloku pieeja nodrošin ātu lielāku elastību attiecībā uz inform ēšanu. Izmantojot šo 
pieeju, inform ācijas sniegšanu var ētu pielāgot atkarībā no ieguld ītāju veida un/vai izplat īšanas 
kanāliem un izmantotajiem pa ņēmieniem. Tom ēr ļoti iespējams, ka ieguld ītājiem vienk āršāk 
 
LV 9   LV būtu izmantot vienu dokumentu. Ieguld ītāji varētu arī salīdzināt dažādus produktus. Š ādai 
iespējai salīdzināt fondus vid ējā termiņā vajadzētu veicināt konkurenci un t ādējādi samazin āt 
cenas (maksu). Turkl āt no atbilst ības izmaksu viedok ļa informācijas bloku pieeja nozarei 
nozīmētu lielākas izmaksas piel āgošanās dēļ. Tādējādi var uzskat īt, ka viens atseviš ķs 
dokuments ir pa ņēmiens, kas lab āk atbilst ieguld ītāju aizsardz ības un efektivit ātes mērķiem.  
4. I EROSIN ĀTAIS PAS ĀKUMU KOPUMS  
Tādējādi ietekmes anal īzē iesaka darb ības, lai: 
(1) radikāli vienkāršotu pazi ņošanas proced ūru; 
(2) veicinātu fondu apvienošanu; 
(3) atļautu galven ās-pakārtotās (apvienošanas) strukt ūras; 
(4) pamatīgi pārstrādātu saīsināto prospektu. 
Paredzamie l īdzekļu ietaupījumi, kurus nodrošin ās ierosinātie pasākumi, izpaužas gan k ā 
nemainīgu izmaksu ietaup ījumi nozares uz ņēmumiem un ieguld ītājiem, gan k ā dinamiski 
ieguvumi, kas saist īti ar priekšroc ībām, ko nodrošina pieaugoša konkurence un produktivit āte. 
Ikgadējais ietaup ījums saist ībā ar tiešu efektivit ātes pieaugumu var ētu būt vairāki miljardi 
euro. Tos pamaz ām saņems ieguld ītāji: daļēji labāka ienesīguma veid ā (fondu zem āku 
izmaksu d ēļ), daļēji zemāku maksu veid ā, kuras samazin ās pieaugoša konkurence un veicin ās 
ieguldītājiem pieejam ā iespēja salīdzināt fondus. Liel ākam elast īgumam saist ībā ar fondu 
darbības organiz ēšanu un īstenošanu un vienk āršotām proced ūrām vajadz ētu radīt jaunas 
darbības iespējas un, samazinot administrat īvo nastu, palielin āt fondu nozares konkur ētspēju 
salīdzinājumā ar citiem produktiem un tirgiem. Integr ētāks ieguld ījumu fondu tirgus ar ī 
nodrošinās Eiropas ieguld ītājiem plaš āku rentabl āku fondu izv ēli. Ieguldītāju augsta l īmeņa 
aizsardzības saglab āšana, ko jau nodrošina PVKIU, dar īs tos pievilc īgākus gan ES, gan ārpus 
tās. Ilgtermi ņā šī pozitīvā ietekme veicin ās ekonomisk ās efektivit ātes un konkur ētspējas 
uzlabošanos, t ādējādi ļaujot sasniegt Lisabonas strat ēģijas mērķus šajā svarīgajā nozarē. 
 
LV 10   LV  
Pielikums. Ietekmes nov ērtējuma anal īzes īss pārskats  
(Labākie risinājumi treknrakst ā) 
 Ietekm ē: Atbalsta:  
Pieejamās iespējas ieguldītāju 
aizsardzību efektivitāti tirgus integr āciju 
Paziņošana     
(Tirgvedības pasākumu) ex-ante  pārbaude  + - nē 
Regulāras pēcpārbaudes  +/≈ + jā 
Fondu apvienošana     
Informācija tikai pievienojam ā fonda 
ieguldītājiem - + jā 
Informācija visiem ieguld ītājiem1 + - nē 
Vienību apvienošana     
Atļaut vienību apvienošanu plaš ā nozīmē - +/- jā 
Atļaut galven ās-pakārtotās struktūras + + jā 
Pārvaldības sabiedr ības apliec ība    
Nedarīt neko2 +/- - nē 
Pārvaldības sabiedr ības apliec ība uzņēmumu 
fondiem un l īgumfondiem  -- ≈ jā 
Nodrošināt, ka pārvaldības sabiedr ības 
apliecības darbojas attiec ībā uz uzņēmumu 
fondiem  - - jā 
Vienkāršotais prospekts     
Pamatinform āciju ieguld ītājiem sniedz 
informācijas bloku veida  +/- - nē 
Pamatinform āciju ieguld ītājiem sniedz 
vienā atsevišķā dokument ā + + jā 
1 Tikai noteiktos gad ījumos   
2 Lai gan š ī iespēja neizskat ās nepārprotami lab āka, veicot anal īzi, ir konstat ēts, ka abas p ārējās 
iespējas varētu nebūt lietderīgas. 
Novērtējums: “+” = pozit īvs; “-“ = negat īvs; ≈ = neitrāls.