I. IEVADS

Šis ir vienpadsmitais ikmēneša ziņojums par progresu, kas panākts efektīvas un patiesas drošības savienības izveidē, un tajā aplūkotas norises, kas atbilst diviem galvenajiem pīlāriem, proti: cīņa pret terorismu, organizēto noziedzību un līdzekļiem, kas tos atbalsta; mūsu aizsardzības pasākumu stiprināšana un izturētspējas veidošana pret šo apdraudējumu.

Komisijas priekšsēdētājs Junkers savā runā par stāvokli Savienībā uzsvēra, ka Eiropas Savienībai ir jābūt spēcīgākai cīņā pret terorismu, balstoties uz reālo progresu, kas panākts pēdējos trijos gados. Kā paziņots nodomu vēstulē Eiropas Parlamentam un Padomes prezidentūrai un pievienotajā Vienotākas, stiprākas un demokrātiskākas Savienības ceļvedī, Komisija šajā ziņojumā izklāsta terorisma apkarošanas pasākumu kopumu, kuri jāveic turpmākajos sešpadsmit mēnešos. Šie operatīvie pasākumi palīdzēs dalībvalstīm novērst lielo neaizsargātību, kuru atklāja nesenie teroristu uzbrukumi, un panāks reālus uzlabojumus drošības stiprināšanā. Tas veicinās tādas drošības savienības izveides pabeigšanu, kurā teroristi vairs nevarēs izmantot nepilnības, lai pastrādātu savas zvērības. Papildus šiem praktiskajiem īstermiņa pasākumiem Komisija strādā pie tā, lai nākotnē izveidotu Eiropas izlūkošanas vienību, kā Komisijas priekšsēdētājs Junkers paziņoja, izklāstot savu redzējumu par Eiropas Savienību laikposmā līdz 2025. gadam.

Terorisma apkarošanas pasākumu kopumā ieverti šādi elementi:

·pasākumi, kuru mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm aizsargāt sabiedriskas vietas (II nodaļa), tostarp rīcības plāns sabiedrisku vietu aizsardzības atbalstam un rīcības plāns sagatavotības uzlabošanai pret ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem riskiem un kodoldrošības riskiem;

·pasākumi ar mērķi liegt piekļuvi līdzekļiem, kurus teroristi izmanto, lai sagatavotu un veiktu uzbrukumus, piemēram, bīstamām vielām vai teroristu finansējumam (III nodaļa), tostarp ieteikums par tūlītēju rīcību sprāgstvielu prekursoru ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai, kā arī pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt tiesībaizsardzības un tiesu iestādes gadījumos, kad kriminālizmeklēšanas ietvaros tās sastopas ar šifrēšanas tehnoloģiju izmantošanu;

·turpmākie pasākumi radikalizācijas apkarošanai (IV nodaļa);

·turpmākie pasākumi terorisma apkarošanas ārējās dimensijas stiprināšanai (V nodaļa), tostarp priekšlikumi Padomes lēmumiem par to, lai ES vārdā noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par terorisma novēršanu un šīs konvencijas papildu protokolu, kā arī ieteikums Padomei dot atļauju sākt sarunas par pārskatītu nolīgumu ar Kanādu par pasažieru datu reģistru.

II. PASĀKUMI AR MĒRĶI UZLABOT AIZSARDZĪBU UN IZTURĒTSPĒJU PRET TERORISMU

1. Pastiprināta sabiedrisku vietu aizsardzība

Savā propagandā un mērķu izvēlē teroristi galveno uzmanību aizvien biežāk pievērš tādām sabiedriskām vietām kā gājēju zonas, tūrisma objekti, transporta mezgli, iepirkšanās centri, koncertzāles un pilsētu laukumi, kā liecina, piemēram, uzbrukumi Barselonā, Berlīnē, Briselē, Londonā, Mančestrā, Nicā, Parīzē un Stokholmā. Visiem šiem tā dēvētajiem „viegli pieejamajiem mērķiem” kopīga ir to atvērtība un sabiedriskais raksturs, kā arī liela cilvēku koncentrācija, kas padara tos pēc būtības neaizsargātus.

Mēs varam darīt vairāk, lai samazinātu šo vietu neaizsargātību, jau agrākā posmā atklātu apdraudējumus un palielinātu izturētspēju. Tāpēc rīcības plānā sabiedrisku vietu aizsardzības atbalstam (tas iesniegts kopā ar šo ziņojumu) Komisija izklāsta pasākumus, kas valstu, reģionālā un vietējā līmenī atbalstītu dalībvalstu centienus uzlabot fizisko aizsardzību pret terorisma draudiem. Kaut arī nekad nebūs iespējams panākt „risku nulles līmenī”, rīcības plāna mērķis ir atbalstīt dalībvalstis to centienos atklāt apdraudējumu, samazināt sabiedrisku vietu neaizsargātību, mīkstināt teroristu uzbrukumu sekas un uzlabot sadarbību.

Sabiedrisku vietu aizsardzībai Eiropas Savienība var sniegt divējādu atbalstu. Pirmkārt, tā var sekmēt paraugprakses apmaiņu pārrobežu mērogā, tostarp piešķirot finansējumu. Šāds atbalsts ietver, piemēram, pasākumus, kuru nolūks ir veicināt un atbalstīt modernu un diskrētu barjeru izstrādi, lai padarītu pilsētas drošas, nemainot to atklāto raksturu („integrēta aizsardzība”). Papildinot rīcības plānā izklāstītos pasākumus ar finansiālu atbalstu 18,5 miljonu euro apmērā, Komisija šodien izsludināja uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, izmantojot Iekšējās drošības fonda sadaļu „Policija”. Šo īstermiņa finansējumu 2018. gadā papildinās finansējums, kas tiks piešķirts no līdzekļiem, kas Eiropas Reģionālās attīstības fondā paredzēti iniciatīvai „Inovatīvas pilsētvides darbības” (UIA), kurā drošība būs nozīmīgs jautājums; minētais finansējums kopsummā sasniegs līdz 100 miljoniem euro. 2017. gada 15. septembrī tika uzsākta sabiedriskā apspriešana, lai savāktu idejas no pilsētām par inovatīviem risinājumiem drošības jomā. Tas palīdzēs Komisijai izstrādāt gaidāmos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus šajā jomā.

Otrkārt, Eiropas Savienība var sekmēt sadarbību ar dažādām ieinteresētajām personām, ko uzskata par būtisku, lai pastiprinātu sabiedrisku vietu aizsardzību. Pieredzes apmaiņai un resursu apvienošanai vajadzētu būt labāk strukturētām. Komisija izveidos forumu, lai sadarbotos ar privāto sektoru, piemēram, iepirkšanās centriem, koncertu organizētājiem, sporta arēnām, viesnīcām un auto nomas uzņēmumiem. Tas veicinās kopīgu izpratni par pašreizējām drošības problēmām un sekmēs publiskā un privātā sektora partnerību izveidi drošības jomā, lai uzlabotu aizsardzību. Arī vietējām un reģionālajām varas iestādēm ir jāpilda būtiska loma sabiedrisku vietu aizsardzībā, un tām jābūt sasaistītām ar attiecīgajām ES līmeņa darbībām. Komisija pastiprinās šo ieinteresēto personu iesaisti un uzsāks dialogu gan ar reģionālajām, gan vietējām varas iestādēm (piemēram, lielu pilsētu mēriem), lai apmainītos ar informāciju un paraugpraksi sabiedrisku vietu aizsardzības jomā. Pildot 2017. gada 29. septembra Nicas deklarāciju, Komisija kopā ar Reģionu komiteju nākamā gada sākumā organizēs augsta līmeņa sanāksmi, kurā piedalīsies pilsētu mēri, kas parakstīja Nicas deklarāciju, un citi ieinteresētie vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvji, lai turpinātu paraugprakses apmaiņu par sabiedrisku vietu aizsardzību.

Komisija arī turpinās darbu kritiskās infrastruktūras aizsardzības un izturētspējas jomā. Arī ES drošības politikas visaptverošajā novērtējumā tika norādīts, ka Eiropas programma kritiskās infrastruktūras aizsardzībai ir jāpielāgo jauniem apdraudējumiem. Komisija ir sākusi izvērtēt direktīvu par Eiropas kritisko infrastruktūru apzināšanu un noteikšanu. Izvērtēšanā tiks ņemta vērā gūtā pieredze un attīstība pēdējos gados, piemēram, Tīklu un informācijas drošības direktīvas pieņemšana. Pa šo laiku ir pastiprināta Eiropas programma kritiskās infrastruktūras aizsardzībai, pievēršoties tādiem jauniem apdraudējumiem kā iekšnieku draudi un hibrīddraudi un paplašinot programmas ārējo dimensiju, ko panāk, sadarbojoties ar kaimiņvalstīm austrumos un Rietumbalkānos.

Transporta nozare daudzus gadus ir bijusi gan terora aktu mērķis, gan uzbrukumu veikšanas līdzeklis (piemēram, nolaupot lidmašīnas vai tīši uzbraucot cilvēku grupām ar kravas automobiļiem). Reaģējot uz to, ir jānovērtē, cik lielā mērā noteikumi transporta drošības jomā nodrošina drošību, vienlaikus arī nodrošinot raitas transporta plūsmas. Tā kā aviācijas nozare ir ievērojami labāk aizsargāta, teroristu uzbrukumi ir kļuvuši oportūnistiskāki, un par to mērķiem aizvien biežāk kļūst sabiedriskas vietas. To vidū augsta riska mērķis ir dzelzceļa transports, jo tā infrastruktūra pēc būtības ir atvērta. Šobrīd nav ES tiesiskā regulējuma, ar kuru pasažieru dzelzceļa transports tiktu aizsargāts pret terorismu un smagiem noziegumiem. 2017. gada 15. jūnijā Komisija kopā ar dalībvalstīm sāka veikt kopīgu riska novērtējumu dzelzceļa jomā un strādā pie turpmākiem pasākumiem, lai uzlabotu dzelzceļa pasažieru drošību. Komisija strādā arī pie paraugprakses norāžu kopuma par drošību komerciālā autotransporta nozarē. Šis norāžu kopums galvenokārt koncentrēsies uz kravas automobiļu drošības uzlabošanu, ko panāks, samazinot neatļautas ielaušanās risku kravas automobilī (tostarp nolaupīšanas vai zādzības rezultātā), kurš tiktu izmantots tīšai uzbraukšanai cilvēku grupām. Minētais norāžu kopums būs pieejams līdz 2017. gada beigām, un tajā būs sniegtas norādes valstu autotransporta nozarēm. Komisija turpinās arī darbu pie jūras transporta drošības pastiprināšanas, jo īpaši nolūkā uzlabot jūras transporta infrastruktūras (tostarp ostu un ostu iekārtu, konteinerkuģu un pasažieru kuģu, piemēram, kruīzu kuģu un prāmju) aizsardzību.

2. Labāka sagatavotību pret ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem drošības riskiem un kodoldrošības riskiem

Kaut arī varbūtība, ka uzbrukumos tiktu izmantotas ķīmiskas, bioloģiskas, radioloģiskas vielas un kodolvielas (CBRN), Eiropas Savienībā joprojām ir neliela, tomēr vispārējais CBRN apdraudējums mainās. Ir pazīmes, kas liecina, ka konkrēti noziedznieki vai teroristu grupējumi varētu plānot iegūt CBRN materiālus, kā arī zināšanas un spējas, lai izmantotu tās terorisma nolūkos. Potenciāls, kāds būtu uzbrukumiem ar CBRN vielām, ieņem svarīgu vietu teroristu propagandā. Arī ES drošības politikas visaptverošajā novērtējumā tika norādīts uz nepieciešamību uzlabot sagatavotību pret šiem apdraudējumiem.

Lai turpmākajos gados būtu uzlabotu sagatavotību tikt galā ar CBRN apdraudējumiem, Komisija kopā ar šo ziņojumu iesniedz rīcības plānu par to, kā uzlabot sagatavotību pret ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem drošības riskiem un kodoldrošības riskiem. Tajā iekļauti dažādi pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot ES līmenī sagatavotību, izturētspēju un koordināciju, piemēram, izveidojot ES CBRN drošības tīklu, lai apvienotu visus dalībniekus, kuri darbojas šajā jomā. Šo tīklu cita starpā atbalstīs CBRN zināšanu apmaiņas centrs, kas Eiropola ietvaros tiks izveidots Eiropas Terorisma apkarošanas centrā (ETAC). Ir svarīgi arī labāk izmantot esošos resursus, tādēļ rīcības plānā tiek ierosināts uzlabot sagatavotību un reaģēšanu CBRN jomā, organizējot mācības un treniņus, kuros iesaistīti visi dažādie pirmie reaģētāji (tiesībaizsardzības, civilās aizsardzības, veselības aprūpes darbinieki) un – vajadzības gadījumā – militārie un privātie partneri. Minēto tīklu atbalstīs arī esošie ES līmeņa instrumenti, jo īpaši Savienības civilās aizsardzības mehānisms (UCPM) un Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra (CEPOL). Lai sniegtu labāku atbalstu nozīmīga CBRN incidenta gadījumā, dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāstiprina Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējas (EERC), kas jau šobrīd pieejamas UCPM ietvaros. Šajā sakarībā dalībvalstis tiek mudinātas arī turpmāk nodrošināt EERC jaunas spējas.