Eiropas Parlamenta rezolūcija par informācijas sabiedrību (2004/2204(INI))



Oficiālais Vēstnesis 133 E , 08/06/2006 Lpp. 0140 - 0144



P6_TA(2005)0260 Informācijas sabiedrība Eiropas Parlamenta rezolūcija par informācijas sabiedrību (2004/2204(INI)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā — pēc Ženēvas augstāka līmeņa sanāksmes (WSIS)" (KOM(2004)0111), - ņemot vērā Padomes 2004. gada 9. un 10. decembra secinājumus (15472/04), - ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā — Ženēvas principu īstenošana praksē" (KOM(2004)0480), - ņemot vērā Padomes 2004. gada 8. un 9. marta secinājumus (6606/04), - ņemot vērā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē Ženēvā par informācijas sabiedrību (WSIS) 2003. gada 12. decembrī pieņemto deklarāciju par principiem un rīcības plānu, - ņemot vērā ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) 2003. gada 17. oktobra rezolūciju 32C/34 par starptautiska normatīva instrumenta izstrādes iespēju attiecībā uz kultūras daudzveidību, - ņemot vērā 2003. gada 12.marta UNESCO izpildpadomes sākotnējos pētījumus par tehniskajiem un juridiskajiem aspektiem, kas attiecas uz normatīva instrumenta iespējamību saistībā ar kultūras daudzveidību, - ņemot vērā Parlamenta priekšsēdētāja atzinuma vēstuli, kuru viņš 2003. gada 26. novembrī nosūtīja Komisijas un Padomes priekšsēdētājam, - ņemot vērā Padomes 2003. gada 5. jūnija secinājumus (9686/03), - ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Ceļā uz globālām partnerattiecībām informācijas sabiedrībā — ES perspektīva saistībā ar ANO Pasaules augstākā līmeņa sanāksmi par informācijas sabiedrību (WSIS)" (KOM(2003)0271), - ņemot vērā UNESCO 2001. gada 2. novembra vispārējo deklarāciju par kultūras daudzveidību, - ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, - ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0172/2005), A. tā kā WSIS Tunisā ("Tunisas augstākā līmeņa sanāksme"), kas notika 2005. gada 16. - 18. novembrī, ir informācijas un saziņas tehnoloģiju (IST) kā ilgtspējīgas un kopīgas izaugsmes veicināšanas faktora otrais būtiskais posms, jo nabadzība ir ne tikai preču un pakalpojumu, bet arī iespēju integrēties sabiedrībā trūkums; B. tā kā IST ir valsts politikas stratēģisks instruments, kā arī sadarbības un savstarpēja izdevīguma galvenais līdzeklis, pateicoties attīstīto, jaunattīstības un mazāk attīstīto valstu rīcības plānam; C. tā kā IST, palīdzot īstenot Tūkstošgades mērķus, var dot ieguldījumu gan līdzsvara nodrošināšanā pasaules līmenī, gan individuālajā attīstībā; D. tā kā UNESCO lēmums pieņemt konvenciju par kultūras daudzveidību ir galvenā iniciatīva integrējošākas informācijas sabiedrības attīstībai, kura pamatojas uz kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību, starptautisku apmaiņu kultūras jomā, kā arī uz plurālisma veicināšanu; E. tā kā informācijas sabiedrībai ir jābūt visiem pieejamai, jo izglītība un apmācība, veselības aizsardzība, pētniecība un tirdzniecība ir prioritāras jomas, kas ir pietuvinātas sabiedrībai; F. tā kā IST straujai izaugsmei ir jāpastiprina demokrātija un pilsoņu līdzdalība, lai viņi vairāk būtu dalībnieki nekā patērētāji; G. tā kā šīm tehnoloģijām ir jāattīstās saistībā ar neatkarīgām regulējošām valsts iestādēm, garantējot piekļuvi, vārda un informācijas brīvību, kultūras daudzveidību, kā arī daudzvalodību; H. tā kā Eiropas Savienība nodrošina savas darbības efektivitāti ar dalībvalstu koordinācijas un Komisijas pozitīvas iesaistīšanas palīdzību saskaņā ar saviem politiskajiem mērķiem un saistībām pret mazāk attīstītām valstīm; I. tā kā IST ir cieši saistītas ar sabiedrību, kas pamatojas uz zināšanām un informāciju, kuras izveidi paredz Lisabonas stratēģija Eiropas Savienībai, kā arī Barselonas deklarācija; J. tā kā Eiropas Savienībai ir svarīga nozīme ar digitālo pakalpojumu pieejamību saistītās teritoriālās un sociālās nevienlīdzības samazināšanā, sekmīgi īstenojot savu iekšējo politiku un attīstot partnerattiecības, kas apvieno valsts iestādes, uzņēmumus un pilsonisko sabiedrību; K. tā kā Savienības rīcībā ir instrumenti cīņai pret nevienlīdzību saistībā ar digitālo pakalpojumu pieejamību — attīstības atbalsta politika, starptautiskā sadarbība ekonomikas un zinātnes jomā, kā arī finanšu iestādes (piemēram, Eiropas Investīciju banka (EIB)); L. tā kā ES, pieņemot vienotu juridisko pamatu attiecībā uz elektroniskajiem saziņas līdzekļiem, ir parādījusi, cik liela nozīme ir atvērtam un konkurētspējīgam tirgum, lai veicinātu ieguldījumus jaunos pakalpojumu veidos un piedāvātu ātrdarbīgu savienojumu par pieņemamām cenām; M. tā kā tiesības uz izglītību, kā arī arodapmācības un tālākapmācības pieejamību ir vienas no pamattiesībām, ko paredz Eiropas Savienības Pamattiesību harta, 1. atzinīgi novērtē Padomes no jauna izteikto apņemšanos īstenot pasākumus, lai sekmīgi noritētu WSIS otrais posms; 2. kopumā apstiprina Komisijas ierosinājumus, it īpaši attiecībā uz ieguldījumiem draudzīgu pamatnoteikumu izšķirošo nozīmi, IST izmantošanu prioritārajās jomās, tostarp tiešsaistes valdībā, pētniecības un jaunievedumu nozīmi, kā arī IST ieguldījumu attīstībā, sagaidot no Komisijas tādas stratēģijas izstrādi, kura atbilstu WSIS vispārējam rīcības plānam, ko apspriedīs Tunisas augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gadā; 3. norāda, ka: - veiksmīga ES dalībvalstu koordinēšana ir atvieglojusi Komisijas līdzdalību WSIS procesā, it īpaši interneta pārvaldības darba grupā, - Eiropas Savienības pieredze dod pozitīvu ieguldījumu tādas regulējošās vides izveidē, kura sekmē WSIS rīcības plāna īstenošanu; 4. uzsver, ka: - tā kā IST attīstība var palielināt nevienlīdzību saistībā ar digitālo pakalpojumu pieejamību, radot labvēlīgākus apstākļus tiem, kuriem šīs tehnoloģijas ir pieejamas un kuri prot tās izmantot, šis risks ir jāņem vērā visās ierosinātajās darbībās, tās pielāgojot attiecīgā reģiona, valsts vai vietējiem apstākļiem, - tā kā IST veicina konkurētspēju, kā arī zināšanu un prasmju līmeņa paaugstināšanos, tikpat liela nozīme ir jāpiešķir šo tehnoloģiju attīstības ietekmei attiecībā uz ekonomikas un kultūras jomu, lai šī attīstība būtu noderīga saistībā ar nodarbinātību, uzņēmumiem un sociālo kohēziju, - īpaša uzmanība jāvelta problēmām, kas varētu rasties saistībā ar mobilo un interneta pakalpojumu, kā arī ar to satura koncentrāciju; aicina Komisiju pārraudzīt šādas koncentrācijas sekas, - pieejamībai individuālā līmenī jābūt tikpat attīstītai, kā pieejamībai kolektīvā līmenī, - e-iekļaušanai jāattiecas uz pieejamību, tiešsaistes pakalpojumu piedāvājumu (valdībā, izglītībā un tālākapmācībā, veselības aizsardzībā un tirdzniecībā), kā arī uz apmācību par to lietošanu, visnepieciešamākos pamatpakalpojumus nodrošinot bez maksas saskaņā ar visu iesaistīto pušu vienošanos, kā arī brīvajai un atklātajai pirmkoda programmatūrai (FLOSS) esot vienam no līdzekļiem, kā piekļūt šiem pakalpojumiem; 5. uzsver: - pētniecības un attīstības stratēģisko nozīmi minētā procesa visos posmos un līmeņos — jaunu tehnoloģiju attīstībā un izplatībā, rīcības plāna salīdzināšanā ar uzraudzības struktūrvienību izveidi un tā novērtēšanā, - nepieciešamību prioritārajos pētījumos iekļaut izpēti sociālajā un ekonomikas jomā, kura ļauj novērtēt IST pieejamības sociālo ietekmi, kā arī sociālo ietekmi, - iespējas, ko sniedz 7. Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas izstrāde, kā arī pētniecības budžeta palielināšana, - to, cik svarīgi ir attīstīt vietējā līmeņa kvalifikāciju un iemaņas, atbalstot izglītību un pētniecību informātikas jomā, - vajadzību pilnveidot uzņēmējdarbības un jaunievedumu spēju, lai dažādās valstis spētu izmantot IST tādu pakalpojumu un sistēmu ieviešanā, kuri tiešā veidā atbilst to iedzīvotāju vajadzībām; 6. atzinīgi novērtē: - to, ka Komisija piešķir lielu nozīmi vajadzībai visās valstīs nodibināt neatkarīgas regulējošas iestādes, kā arī vajadzībai pēc skaidriem pamatnoteikumiem konkurences tiesību jomā, kuri ļautu ieguldītājiem droši darboties, - nozīmīgumu, kas piešķirts attīstībai starptautisko saziņas līdzekļu, reglamentējošās sadarbības, kā arī labākās prakses apmaiņas jomā; 7. iesaka: - Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm paātrināt pētījumu tīklu izveidi IST jomā ar tādu infrastruktūras līdzekļu palīdzību, kā GEANT projekts, ar pētniecības centru vai tehnoloģisko platformu, kā arī izglītības un tālākapmācības ekspertu un praktiķu tīklu palīdzību, - īstenot aktīvu atbalsta politiku attiecībā uz kopēju, uz informāciju pamatotu programmu lietošanu, lai izplatītu pētniecības rezultātus tajās jomās, kurās tie izrādās noderīgi un kuras tiek finansētas no valsts līdzekļiem, - pēc vajadzības tajās iesaistīt atbildīgos valsts darbiniekus, kā arī pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora pārstāvjus; 8. aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis: - uzskatīt WSIS par sadarbības paātrinātāju gan saistībā ar tradicionālajām ģeogrāfiskajām vai vēsturiskajām saitēm (Vidusjūras reģions, ĀKK utt.), gan arī saistībā ar jaunu sadarbību ar jaunattīstības valstīm, - prioritāti piešķirt vismazāk attīstīto valstu vajadzībām attiecībā uz infrastruktūru un apmācību, - respektēt vietējās un reģionālās zināšanas un iemaņas praktiskajā un teorētiskajā sadarbībā, - darboties tā, lai Eiropas Savienības īstenotie centieni dotu ieguldījumu līdzsvara nodrošināšanā starp ekonomikas izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību, no vienas puses, un sociālo, kā arī ekonomikas ilgtspējību, no otras puses, - izmantot valsts un privātā sektora atklātu partnerattiecību (reģioni, valstis, pašvaldības, uzņēmumi, asociācijas, NVO) elastīgus veidus, kas apvieno institucionālus finansētājus, tādus kā EIB, vai privātus finansētājus, - izveidot darba grupu ar dalībvalstu regulējošo valsts iestāžu līdzdalību, lai sekmētu efektīvu, integrētu un neatkarīgu regulējošu modeļu izmantošanu, kā arī dalītos pieredzē par veiksmīgiem pasākumiem tirgus atvēršanā, kuri ir veicinājuši ieguldījumus un samazinājuši patēriņa cenas; - pārvaldības pasākumu plānošanā pienācīgi ņemt vērā nepieciešamību aizsargāt kultūras daudzveidību; 9. ar interesi pieņem zināšanai brīvprātīga finansēšanas fonda izveidi, tomēr atzīmējot, ka tas neaizvieto esošā vai paredzamā finansējuma nepieciešamo mobilizāciju; 10. ierosina apsvērt jaunus noteikumus, lai optimizētu saistībā ar sadarbības programmām un EAF piešķirtos līdzekļus, kā arī atkārtoti piešķirt neizlietotās apropriācijas, lai nodrošinātu līdzekļus rīcības plāna īstenošanai; 11. uzskata, ka interneta pārvaldības attīstība ir WSIS panākumu atslēga un tai ir jāiekļaujas grafikā, kas atbilst deklarācijai par principiem un rīcības plānam; 12. uzsver, ka tomēr ir jāsaglabā starptautiska un neatkarīga interneta pārvaldības sistēma; 13. uzsver, ka no interneta stabilitātes un uzticamības ir atkarīga IST pieejamība, kā arī ieguldījumi tajās; 14. atgādina, ka ar informācijas sabiedrības attīstību saistītais uzdevums ir izmantot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju, lai pastiprinātu standartu efektīvu īstenošanu cilvēktiesību jomā starptautiskā, reģionālā un valsts līmenī; 15. uzsver, ka digitālās apmācības programmas ir ļoti būtiskas, lai izveidotu pasaules brīvības un drošības telpu, kurā pilsoņi, informācijas potenciālie patērētāji, gūtu maksimālu labumu no savām pilsoņa tiesībām; norāda, ka izglītība, tostarp cilvēktiesību jomā, ir integrējošas informācijas sabiedrības centrālais elements; 16. sagaida, ka Tunisas augstākā līmeņa sanāksme: - ļaus panākt attīstību interneta pārvaldības kopīgā definēšanā, kā arī tāda veida organizācijā, kas nodrošinātu partnervalstu labāku pārstāvību, - kopīgi risinās tos vispārējas intereses jautājumus, kuri saistīti ar interneta pārvaldību (domēnu nosaukumi, adrešu piešķiršana), kā arī pastiprinās starptautisko sadarbību interneta drošības un ļaunprātīgas izmantošanas (tostarp surogātpasta izplatīšanas) novēršanas jomā, kā arī cīņā pret kibernoziegumiem (tostarp bērnu pornogrāfiju) un mēģinājumiem ierobežot plurālismu, vārda brīvību un cilvēktiesības; - noskaidros sabiedrības atbildību, proti: - ņems vērā intelektuālo īpašumu un kultūras daudzveidību jaunas pārvaldības izstrādē, - raudzīsies, lai tiktu ievērota digitālo tehnoloģiju un platformas neitralitāte un savstarpējā savietojamība, - veicinās apmaiņu tehnoloģiju, ekonomikas un kultūras jomā saistībā ar taisnīgi regulētu konkurenci; 17. aicina Padomi un Komisiju ņemt vērā tā ieteikumus un arī turpmāk to iesaistīt WSIS pasākumu īstenošanā, lai nodrošinātu atbilstību starp ES izsludinātajām ambīcijām un to īstenošanu ES politikas jomās, it īpaši attiecībā uz budžetu; 18. atzinīgi novērtē iniciatīvu W2i Digitālo pilsētu konventa rīkošanai Bilbao 2005. gada novembrī, ko ierosināja digitālās pilsētas, bet uzsver, ka jāsāk arī digitālo reģionu izveides iniciatīva; 19. vēlas pastiprināt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību saistībā ar Tunisas augstākā līmeņa sanāksmi; 20. uzsver privātā sektora iesaistīšanās nozīmīgumu WSIS procesā; 21. uzsver, ka jāveicina jauninājumi izglītības sistēmās, mūžizglītības programmas un e-mācību iniciatīvas (gan attiecībā uz skolotājiem, gan studentiem), kā arī iesaka skaidri uzsvērt, cik liela nozīme ir izglītībai, apmācībai un tāda programmu satura radīšanas instrumentiem, kas atspoguļo kultūras daudzveidību; 22. aicina dalībvalstis rīkoties saskaņā ar UNESCO programmas "Izglītību visiem 2015. gadā" mērķi, kā arī atsaukties uz UNICEF aicinājumiem piešķirt lielākus līdzekļus izglītībai saistībā ar paktu ar nākamajām paaudzēm; 23. uzsver, ka globalizācija apdraud kultūru daudzveidību no valodu un identitātes viedokļa un ka informācijas sabiedrība var arī izpausties kā iespēja veicināt kultūru dialogu ar pasaules informācijas tīklu palīdzību; 24. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. --------------------------------------------------