LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 277/17

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 277/14

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“POMME DE TERRE DE L’ÎLE DE RÉ”

EK Nr.: FR-PDO-0105-0949-23.01.2012

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi

—  Produkta nosaukums — ☒ Produkta apraksts —  Ģeogrāfiskais apgabals — ☒ Izcelsmes apliecinājums — ☒ Ražošanas metode —  Saikne — ☒ Marķējums — ☒ Valsts prasības — ☒ Citi (dalībvalsts kompetentās iestādes, ražotāju grupas un pārbaudes struktūras kontaktinformācija)

2. Grozījuma(-u) veids

— ☒ Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā —  Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums —  Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi —  Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3. Grozījums(-i)

3.1. Nodaļa “Produkta apraksts”

Produkta specifikācijā pievienots šāds organoleptiskais apraksts.

“Tas ir svaigs dārzenis ar plānu mizu. Organoleptiskajā ziņā šiem kartupeļiem raksturīga smarža un dažādi aromāti, kas atgādina augus, pavasara dārzeņus (sparģeļus, artišokus, zaļos zirnīšus u. c.), siltu maizi, riekstus (lazdu riekstus, kastaņus u. c.), sviestu; kartupeļi neož pēc augsnes. Saldenā garša parasti ir pārsvarā, bet sāļuma un rūgtenuma garšas nianses ir nelielas vai tādu nav vispār. Mīkstuma konsistence ir smalka, un mīkstums ēdot ir kūstošs, tas gandrīz nav miltains un ūdeņains. Noturība vārot ir laba.”

Šis apraksts ir noderīgs, veicot produkta organoleptisko izmeklēšanu saskaņā ar kontroles prasībām.

Turklāt Rē salas kartupeļu (pomme de terre de l’île de Ré) agrīnuma definīcija papildināta un grozīta, lai tā būtu saderīga ar valsts normatīvajos aktos noteikto definīciju. Apzīmējums “kūstošs” izmantots, lai aprakstītu produkta konsistences īpašības, aizstājot apzīmējumu “stingrs”, kas var būt neviennozīmīgs, jo to lieto, oficiāli apzīmējot attiecīgo kartupeļu kategoriju, pie kuras šī šķirne pieder Francijas kartupeļu stādu klasifikācijas sistēmā, un tad tā nav atsauce uz produkta konsistenci. Ar apzīmējumu “kūstošs” raksturo divu atļauto kartupeļu kategoriju (galda kartupeļi un galda kartupeļi ar stingru mīkstumu) konsistenci.

3.2. Nodaļa “Izcelsmes apliecinājums”

Ņemot vērā valsts tiesību aktu un normatīvo aktu attīstību, nodaļa “Pierādījumi par produkta izcelsmi ģeogrāfiskajā apgabalā” nostiprināta, un tajā iekļautas prasības par paziņojumu sniegšanas pienākumu un reģistru kārtošanu attiecībā uz produkta izsekojamību un ražošanas apstākļu pārraudzību.

Šie grozījumi ir saistīti ar cilmes vietas nosaukumu kontroles sistēmas reformu, kas īstenota ar 2006. gada 7. decembra Rīkojumu Nr. 2006-1547 par lauksaimniecības, mežsaimniecības vai pārtikas produktu un jūras velšu popularizēšanu. Konkrētāk, ir paredzēts ieviest uzņēmēju apstiprināšanu, ar kuru atzīst viņu spēju izpildīt ar to nosaukumu apzīmētā produkta specifikācijas prasības, kuru tie vēlas izmantot. Ar ACVN “Pomme de terre de l’île de Ré” apzīmētā produkta specifikācijas kontrole notiek atbilstīgi kontroles plānam, ko izstrādājusi pārbaudes struktūra.

Turklāt šajā nodaļā ieviesti precizējumi un papildinājumi vairākos noteikumos, kas saistīti ar reģistriem un deklarāciju dokumentiem un kas ļauj nodrošināt kartupeļu izsekojamību.

3.3. Nodaļa “Ražošanas metode”

3.4.1. apakšnodaļa “Šķirnes”

Sīkāk aprakstītas kulināro īpašību grupas, pie kurām jāpieder atļautajām šķirnēm, kā arī norādīts fakts, ka šīm šķirnēm jābūt ierakstītām valsts oficiālajā audzēto sugu un šķirņu katalogā.

3.4.2. apakšnodaļa “Zemes gabalu definīcija”

Ieviesta šai kultūrai paredzētā zemes gabala definīcija. Tā ir šāda: “kultūrai paredzētais zemes gabals ir vienas un tās pašas pašvaldības viens vai vairāki kadastrālie zemes gabali vai kadastrālo zemes gabalu daļa, kas vienā un tai pašā datumā apstādīti ar vienas un tās pašas šķirnes augiem”.

Izvietojums vienas un tās pašas pašvaldības teritorijā ir norādīts, lai atbilstu nozares uzņēmēju pašreizējai praksei.

3.4.3. apakšnodaļa “Stādīšanas diena”

Grozīts stādīšanas perioda pēdējās dienas datums – turpmāk tas ir nevis 10. aprīlis, bet gan 31. marts.

Šis grozījums ļauj ņemt vērā nesenākās klimata pārmaiņas un jo īpaši stiprākās lietusgāzes martā, kas traucē stādīšanas darbu un bieži vien padara neiespējamu tā pabeigšanu līdz marta beigām.

Grozījums nemaina kartupeļu kā agrīnā dārzeņa raksturu – tas joprojām tiks novākts un laists tirdzniecībā pirms pilngatavības iestāšanās.

Svītrota atsauce uz izmantoto stādīšanas metodi (lietojot stādāmo mašīnu ar kausiņu elevatoriem), jo šai metodei mūsdienās ir tikai blakusnozīme. Šodien stādīšanu veic galvenokārt ar lentes tipa stādāmo mašīnu.

Svītrota atsauce uz stādīšanas dziļumu. Stādīšanas dziļumu nosaka katrs audzētājs pats. Audzētājam savā agrotehniskajā praksē jāatrod līdzsvars, lai iegūtu agrīnu ražu (tas nozīmē arī to, ka jāstāda nelielā dziļumā), vienlaicīgi ierobežojot salnu vai sazaļošanās risku, kāds var būt, ja stādīšanas dziļums ir nepietiekams. Turklāt par katru zemes gabalu jāpadomā atsevišķi. Tāpēc būtu grūti definēt visos gadījumos saistošu un kontrolējamu kritēriju.

3.4.4. apakšnodaļa “Stādījumu biezība”

Grozīta stādījumu biezība, diferencējot to divās dažādās blīvuma amplitūdās atkarā no stādāmo kartupeļu kalibra un palielinot stādīšanas maksimālo blīvumu.

Ja stādāmā augu materiāla kalibrs pārsniedz 45 milimetrus, stādījumu biezība ir 38 000–58 000 augi uz hektāru.

Ja stādāmā augu materiāla kalibrs nav lielāks par 45 milimetriem, stādījumu biezība ir 45 000–78 000 augi uz hektāru.

Šāda redakcija nemaina noteikumus liela kalibra stādāmajam materiālam, taču palielina stādījumu biezību maza kalibra materiālam (nav lielāks par 45 milimetriem). Šīs palielināšanas mērķis ir saglabāt tādu kartupeļu ražošanu, kuru lielums kalibrējot ir mazāks par 70 milimetriem, ar lielāku stādījumu biezību palielinot konkurenci attiecībā uz sēklas kartupeļu dabīgajiem resursiem.

3.4.5. apakšnodaļa “Audzēšanas veids”

Precizēts mērķis, kas jāpanāk ar pārsegu (mulču) izmantošanu, ko izvieto tieši pie zemes. To dara, lai veicinātu stādu sākotnējo attīstību.

3.4.6. apakšnodaļa “Mēslošana”

Svītrots apzīmējums “mēslojuma maisījumi”, ar kuru definē atļauta mēslošanas līdzekļa došanas veidu.

Ieviests ierobežojums attiecībā uz slāpekļa ienesi ar minerālmēsliem, kuras maksimums ir 120 vienības uz hektāru gadā.

3.4.7. apakšnodaļa “Apūdeņošana”

Tās redakcija vienkāršota bez grozījumiem tās saturā.

3.4.8. apakšnodaļa “Vītušo lakstu atdalīšana”

Vītušo lakstu atdalīšana ķīmiskā ceļā ir aizliegta, jo šo metodi Rē salā vairs neizmanto.

3.4.9. apakšnodaļa “Ražas apjoms”

Ieviesta saimniecības mērogā novāktās ražas apjoma definīcija un grozīta vidējās ražas apjoma vērtība audzēšanai izmantojamā zemes gabala mērogā.

Noteikts visu audzēšanai izmantojamo saimniecības zemes gabalu ražas apjoms – maksimāli 26 tonnas no hektāra.

Ražas apjoms apstādāmā zemes gabala mērogā palielināts līdz 30 tonnām no hektāra, lai ņemtu vērā ražas svārstības, kas vērojamas atkarā no kartupeļu novākšanas datuma. Rē salas kartupeļu ražas novākšana notiek no maija līdz jūlijam, un dažām šķirnēm ražas apjoms novākšanas perioda beigās pārsniedz 26 tonnas no hektāra. Tātad šis noteikums, ko piemēro selektīvi, ļauj ņemt vērā augstākas ražas apjomus novākšanas perioda beigās, vienlaikus nepieļaujot pārāk lielas ražas apjoma atšķirības, jo saimniecības vidējais ražas apjoms tā vai citādi nedrīkst pārsniegt 26 tonnas no hektāra.

3.4.10. apakšnodaļa “Sausna”

Precizēts sausnas satura noteikšanas brīdis: šo saturu konstatē kartupeļu novākšanas dienā. Tā ir nozares dalībnieku pašreizējā prakse.

Grozīts atļautais sausnas satura maksimālais lielums. Noteikts, ka galda kartupeļu maksimālais sausnas saturs ir 20,5 %, bet stingra mīkstuma galda kartupeļu maksimālais sausnas saturs – 21 %.

Šie grozījumi ļauj ņemt vērā nesenās klimata pārmaiņas (nokrišņu daudzuma palielināšanās martā un aprīlī un temperatūras paaugstināšanās maijā un jūnijā), kas rada straujāku un intensīvāku sausnas uzkrāšanos bumbuļos, kurpretim ar šo nosaukumu apzīmētā produkta prasībām atbilstīgās organoleptiskās īpašības vēl neizveidojas. Tā kā audzēšanas prakse nav tāda, kas ļauj pārvaldīt sausnas satura izmaiņas (agra vītušo lakstu atdalīšana izraisa mizas sabiezēšanos un bumbuļu slimību palielināšanos), ir kļuvis nepieciešams palielināt atļautās maksimālās vērtības, lai garantētu, ka ar šo nosaukumu apzīmētajam produktam ir tam noteiktās īpašības.

Prasītie grozījumi nemaina ne produkta kā agrīna dārzeņa raksturu, ne arī tā organoleptiskās īpašības, kā to pierāda ražotājgrupas veikto degustāciju rezultāti.

3.4.11. apakšnodaļa “Kalibrēšana”

Atsauce uz kartupeļu maksimālo lielumu (nosaka kalibrējot) no nodaļas “Produkta apraksts” pārvietota uz nodaļu “Kalibrēšana”.

3.4.12. apakšnodaļa “Iepakošana”

Precizēts, ka kartupeļi jāiepako mazumtirdzniecības iepakojumos, kuru satura svars nedrīkst pārsniegt 25 kilogramus un kuri ļauj identificēt produkta partijas un to izcelsmi saskaņā ar noteikumiem 1998. gada 5. februāra Dekrētā par kontrolētās cilmes vietas nosaukumu “Pomme de terre de l’île de Ré”.

3.4. Nodaļa “Īpaši noteikumi marķēšanai”

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu saistītā Eiropas Savienības simbola piestiprināšana ir padarīta par obligātu.

3.5. Nodaļa “Valsts prasības”

Saskaņā ar valsts cilmes vietas nosaukumu kontroles sistēmas reformu specifikācija papildināta ar tabulu, kurā norādīti galvenie kontrolējamie parametri, to atsauces vērtība un novērtēšanas metode.

3.6. Citur

3.9.1. Informācijas atjaunošana attiecībā uz dalībvalsts kompetento iestādi un pieteikuma iesniedzēja grupu

Atjaunināts dalībvalsts kompetentās iestādes nosaukums un kontaktinformācija. Piemērojot Francijas 2006. gada 5. janvāra Lauksaimnieciskās ražošanas virziena likumu, kompetentā iestāde kopš 2007. gada 1. janvāra ir Valsts cilmes vietu un kvalitātes institūts.

Atjaunināts pieteikuma iesniedzējas grupas nosaukums, kontaktinformācija un sastāvs, lai atbilstu grupas statūtiem, kas stājušies spēkā 2007. gada 30. augustā.

3.9.2. Atjaunināta nosaukuma pārbaudes struktūru kontaktinformācija

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (3)

“POMME DE TERRE DE L’ÎLE DE RÉ”

EK Nr.: FR-PDO-0105-0949-23.01.2012

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums

“Pomme de terre de l'île de Ré”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Pomme de terre de l'île de Ré” (Rē salas kartupeļi) ir agrīnie kartupeļi, kam raksturīgi bumbuļi, kuru izmērs kalibrējot ir mazāks par 70 mm.

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Pomme de terre de l'île de Ré” drīkst apzīmēt galda kartupeļu šķirņu (‘Alcmaria’, ‘Goulvena’, ‘Pénélope’, ‘Starlette’ un ‘Carrera’) bumbuļus un tādu galda kartupeļu šķirņu bumbuļus, kam raksturīgs stingrs mīkstums (‘Amandine’, ‘BF15’, ‘Charlotte’ un ‘Roseval’).

Šiem kartupeļiem ir stingrs mīkstums un specifiska augus atgādinoša smarža. Bumbuļu novākšanas dienā šķirnēm ‘Alcmaria’, ‘Goulvena’, ‘Pénélope’, ‘Starlette’ un ‘Carrera’ sausnas saturs ir 15–20,5 %, bet šķirnēm ‘Amandine’, ‘BF15’, ‘Charlotte’ un ‘Roseval’ tas ir 16–21 %.

Ja šos kartupeļus novāc pirms pilngatavības sasniegšanas, to miza ir plāna un viegli atdalāma nokasot.

Šie kartupeļi ir sezonas produkts, kuru drīkst tirgot tikai līdz novākšanas gada 31. jūlijam (ieskaitot), jo tas nav ilgstoši uzglabājams.

“Pomme de terre de l'île de Ré” ir svaigs dārzenis, kas tirdzniecībā laižams drīz pēc tā novākšanas.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas posmi no kartupeļu saasnošanas līdz iepakošanai noris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Iepakošanu ģeogrāfiskajā apgabalā veic mazumtirdzniecības iepakojumos, kuru svars nepārsniedz 25 kg. Iepakojums ļauj identificēt attiecīgo produkta partiju un tās izcelsmi, tādējādi palīdzot nodrošināt kartupeļu izsekojamību.

Tā kā “Pomme de terre de l'île de Ré” ir produkts, kas tirgojams tikai svaigā veidā, tas iepakojams drīz vien pēc novākšanas.

Turklāt, tā kā “Pomme de terre de l’île de Ré” novāc pirms pilngatavības iestāšanās, tas ir vārīgs produkts. Jācenšas pasargāt bumbuļus no triecieniem, kas varētu bojāt mizu, savainojot vai sabrūninot to. Tādēļ gan ražas novākšanas, gan šķirošanas un iepakošanas laikā audzētāji tam velta īpašu uzmanību, rūpējoties par šiem kartupeļiem raksturīgo iezīmju saglabāšanu.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

Līdztekus norādēm, kas paredzētas normatīvajos aktos par kartupeļu tirdzniecību, ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Pomme de terre de l’île de Ré” apzīmēto kartupeļu marķējumā jānorāda nosaukums “Pomme de terre de l’île de Ré” un Eiropas Savienības ACVN simbols.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals atbilst Rē [Ré] salai, kuru veido šādu pašvaldību teritorija: Ars-en-Ré, La Couarde-sur-Mer, Loix, Les Portes-en-Ré, Saint-Clément-des-Baleines, Le Bois-Plage-en Ré, La Flotte, Rivedoux-Plage, Sainte-Marie-de-Ré un Saint-Martin-de-Ré.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

5.1.1. Dabas faktori

Ar cilmes vietas nosaukumu “Pomme de terre de l’île de Ré” apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskais apgabals atbilst Charente-Maritime departamenta 10 pašvaldību teritorijai, kas veido Rē salu. Rē sala atrodas Atlantijas okeānā 3 kilometrus attālu no Francijas piekrastes, kas ir La Rochelle pašvaldības teritorija.

Rē sala ir daļa no Akvitānijas baseina ziemeļu nomales ģeoloģiskās vēstures. Sala veidojusies no dažādiem koraļļu rifu veida nogulumiežiem, bet pēcāk – no juras perioda kaļķainajiem māliem. Šie mezozoja ēras nogulumi veido Rē salas kaļķakmens pagulslāni, ko kvartāra periodā klāja māla nogulumi un vēja sanesas.

Šie dažādie nogulumu veidošanās posmi ir par cēloni līdzenumu ainavai ar pavisam nelieliem reljefa veidojumiem, kur augstākais pacēlums nepārsniedz 20 metrus.

Biežāk sastopamās augsnes uz salas ir calcosol un calcisol tipa augsnes, kas veidojušās uz kaļķakmens cilmieža.

Kartupeļu audzēšanai atvēlētajās norobežotajās platībās ir piekrastes tipa kaļķainas brūnzemes vai kaļķu augsne ar smilšu sanesumiem, kā arī vēja sanesu veidotas augsnes, kas pēc mehāniskā sastāva ir smilts augsnes. Tās ir vieglas, sausas un ūdenscaurlaidīgas augsnes. Šīs augsnes ir bagātīgas ar kāliju un fosforskābi, un tajās parasti ir maz humusa.

Turklāt Rē salai ir tāda specifika, ka jūraszāļu veidā tā sniedz kartupeļu audzētājiem dabīgu mēslojumu. Šo organisko mēslojumu, kuru veido jūrasaļģes, ko salinieki savāc pludmalēs un kas ilgu laiku bija salas vienīgais organiskā mēslojuma avots, daži audzētāji izmanto joprojām. Jūraszālēm ir tāda priekšrocība, ka tās sadalās straujāk nekā, piemēram, liellopu kūtsmēsli.

Uz salas valda mērens okeāna tipa klimats. Turklāt klimata mērenums ir izteiktāks nekā kontinenta piekrastē, jo konstatēts lielāks saules starojuma daudzums, mazāk nokrišņu un maigākas temperatūras. Šīs atšķirības izskaidrojamas ar izteiktāku okeāna ietekmi salīdzinājumā ar kontinentu.

Klimatam raksturīgs liels saules spīdēšanas ilgums – aptuveni 2 300 stundu gadā –, stiprs saules starojums, neliels nokrišņu daudzums (mazāk par 700 mm gadā) un gada vidējā gaisa temperatūra, kas tuva 13 °C. Lietus vērojams galvenokārt rudenī un ziemā, bet sniegs vai salnas ir reta parādība. Turklāt Rē sala ir pakļauta siltu un stipru vēju ietekmei.

5.1.2. Cilvēkfaktori

Izmantoto agrotehnisko paņēmienu mērķis ir veicināt tādu īpašību veidošanos, kas padara “Pomme de terre de l’île de Ré” par agrīnu dārzeni. Šo paņēmienu raksturīgās iezīmes ir:

— noteikts stādīšanas datums, kas ļauj nodrošināt agrīnu “Pomme de terre de l’île de Ré” ražas novākšanu – pēc 31. jūlija šos kartupeļus novākt vairs nedrīkst,

— liela stādījumu biezība un šauras rindstarpas,

— vītušo lakstu atdalīšana; to dara vienīgi ar mehāniskiem paņēmieniem, lai nebojātu augsni, – tas veicina produkta organoleptisko īpašību veidošanos.

5.2. Produkta specifika

5.2.1. Produkta raksturīgās īpašības

“Pomme de terre de l’île de Ré” ir agrīns dārzenis.

Šis agrīnums, kā arī mazs un vidējs izmērs kalibrējot – mazāks par 70 milimetriem – piešķir šiem kartupeļiem neatkārtojamas organoleptiskās īpašības: mutē kūstošu mīkstumu un dažādas smaržu nianses (kas izpaužas pēc termiskas apstrādes) atkarā no sezonas – augiem raksturīga smarža līdz riekstu smarža –, kā arī gandrīz vienmēr saldenu garšu, ko reizumis pavada vieglas sāļuma nianses.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Produkta “Pomme de terre de l’île de Ré” neatkārtojamo organoleptisko īpašību pamatā ir Rē salas augsnes un klimatisko faktoru apvienojums ar ražotāju agrotehnisko praksi.

“Pomme de terre de l’île de Ré” agrīnums atkarīgs no šīs salas zemes īpatnībām un vietējo audzētāju zinātības. Vieglas, sausas un ūdenscaurlaidīgas augsnes, maigas temperatūras un ievērojams saules starojums, ko papildina augsnes pārsegšanas darbs, nodrošina strauju augsnes iesilšanu. Agrīnumu var konstatēt gan asnu dzīšanas, gan kartupeļu augšanas, gan arī novākšanas laikā.

“Pomme de terre de l’île de Ré” lielums, kas nepārsniedz 70 milimetrus (nosaka kalibrējot), arī ir to kvalitātes faktors un ietekmē to organoleptiskās īpašības. Šāda lieluma bumbuļu izaudzēšana izskaidrojama ar dabiskas nokrišņu daudzuma regulācijas apvienojumu ar stādījumu lielo biezību, ko salinieki parasti ievēro, audzējot kartupeļus. Ierobežot šo kartupeļu augšanu lielumā palīdz arī augšņu labā žūšanas spēja, maigās temperatūras, siltums un stiprie vēji, kas sekmē evapotranspirāciju. Stādījumu biezība ļauj pretoties uz salas valdošajiem stiprajiem vējiem.

Tādējādi ļoti piemērotie augsnes un klimatiskie apstākļi, ko lietderīgi izmanto ar attiecīgi pielāgotu agrotehniku un šķirņu izvēli, ir “Pomme de terre de l’île de Ré” tipiskuma pamatā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (4) 5. panta 7. punkts)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPommeDeTerreDeLIleDeRe.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(4) Skat. 3. atsauci.