Nodokļu uzlikšanu elektroenerģijai reglamentē Enerģijas nodokļu direktīva. Konkrētāk, direktīvas 10. pantā un I pielikuma C tabulā ir noteikti attiecīgie minimālie nodokļu līmeņi, kas atšķiras atkarībā no izmantošanas veida – uzņēmuma vajadzībām un ārpusuzņēmuma vajadzībām – un ir attiecīgi 0,5 EUR/MWh un 1 EUR/MWh.

Pirmkārt, “apritīga” energosistēma, kuras centrā ir energoefektivitāte. Stratēģijā ir noteiktas konkrētas darbības principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošanai praksē un vietējo energoresursu efektīvākai izmantošanai ēkās vai kopienās. Pastāv ievērojams potenciāls atkalizmantot atlikumsiltumu no rūpnieciskajiem objektiem, datu centriem vai citiem avotiem, kā arī enerģiju, kas saražota no bioatkritumiem vai notekūdeņu attīrīšanas stacijās. Somijas pieprasītā pasākuma mērķis ir atbalstīt, piemēram, stratēģijā skaidri uzskaitīto avotu atlikumsiltuma izmantošanu.

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

Pasākumam nav nepieciešama spēkā esošo tiesību aktu izvērtēšana.

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Šā priekšlikuma pamatā ir Somijas pieprasījums, un tas attiecas vienīgi uz šo dalībvalsti.

•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.

•Ietekmes novērtējums

Šis priekšlikums attiecas uz atļaujas piešķiršanu atsevišķai dalībvalstij pēc tās pieprasījuma, un ietekmes novērtējums tam nav nepieciešams.

Visā Eiropas Savienībā siltumapgādes galapatēriņa sektors lielā mērā ir atkarīgs no fosilā kurināmā sadedzināšanas. Saskaņā ar Eurostat datiem (NRG_BAL_PEH) 70 % iegūtās siltumenerģijas tiek saražoti no fosilā kurināmā. Ar elektroenerģiju darbināmas alternatīvas siltuma ražošanai no fosilā kurināmā ir, piemēram, siltumsūkņi. Tā kā Somijas valsts elektroenerģijas struktūru veido galvenokārt atjaunīgā elektroenerģija (47 %) un kodolelektroenerģija (35 %), kuras abas ir bezemisiju vai mazoglekļa elektroenerģija, paredzams, ka lielu apkures sistēmu turpmāka elektrifikācija sniegs ievērojamus ieguvumus videi. Turklāt šie ieguvumi var veicināt Savienības vides un klimata mērķu sasniegšanu.

Attiecībā tieši uz siltumsūkņiem un centralizēto siltumapgādi – Somijas valdības pasūtītā pētījumā konstatēts, ka 2020. gadā Somijā 11 % kopējās centralizētās siltumapgādes bija balstīta uz atlikumsiltuma avotiem. Tiek lēsts, ka siltuma pārpalikuma un atlikumsiltuma potenciāls ir ievērojams, bet dažādu siltuma plūsmu izmantošana centralizētajā siltumapgādē bieži ir sarežģīta, un atlikumsiltuma izmantošanas iespējas un rentabilitāte ievērojami atšķiras atkarībā no situācijas. Siltumsūkņu elektroenerģijas izmaksas ir viens no galvenajiem faktoriem, kas ietekmē investīciju siltumsūkņos un siltumsūkņu izmantošanas rentabilitāti. Ņemot vērā pašreizējo elektroenerģijas nodokļa līmeni Somijā, elektroenerģijas nodoklis veido būtisku daļu no kopējām elektroenerģijas izmaksām. Pamatojoties uz izpētītajiem gadījumiem, elektroenerģijas nodokļu ietekme uz izmaksām, ja ņem vērā gan ekspluatācijas, gan investīciju izmaksas, ir aptuveni 10–20 % no siltumsūkņa kopējām izmaksām. Ja centralizētajai siltumapgādei izmantotajiem siltumsūkņiem turpmāk tiktu piemērots zemākais, proti, II kategorijas, elektroenerģijas nodoklis, kā to pieprasa Somija, ievērojami samazinātos vidējās ražošanas izmaksas attiecībā uz dažādiem siltumsūkņu risinājumiem. Tas varētu vairot vēlmi investēt siltumsūkņos. Pašlaik siltuma ražošanas risinājumi, kuru pamatā ir kurināmā, it īpaši vietējās biomasas, izmantošana, parasti ir izmaksu ziņā efektīvāki nekā siltumsūkņu risinājumi. Tā kā Somija samazina fosilā kurināmā un kūdras izmantošanu, strauji pieaugtu biomasas izmantošana centralizētajā siltumapgādē. Ja vairāk tiktu izmantoti atlikumsiltuma un dažādu siltumsūkņu risinājumi, biomasas izmantošanas pieaugums, iespējams, samazinātos.

Pētījumā arī uzsvērts, ka atlikumsiltuma izmantošana bieži vien rada neskaidrības attiecībā uz siltumapgādes drošību, darījumu partnera iespējamiem riskiem un riskiem, kas saistīti ar investīciju izmaksām un siltuma pieejamību. Turklāt dažas tehnoloģijas, piemēram, ģeotermālās enerģijas ražošana, vēl tikai tiek izmēģinātas. Elektroenerģijas nodokļa samazinājums siltumsūkņiem uzlabotu siltumsūkņu konkurētspēju attiecībā pret citām siltuma ražošanas tehnoloģijām un varētu daļēji kompensēt citus riskus un nenoteiktību, kas saistīti ar investīcijām siltumsūkņos.

Visbeidzot, Somijas iestādes ir konstatējušas, ka pasākums ietver tehniski grūti īstenojamus aspektus. Pasākums būtu jāīsteno mērķtiecīgi, neitrāli un taisnīgi. Somijas iestādes ir aplēsušas, ka budžeta izdevumi 2022. gadā, visticamāk, būs 10–15 miljoni EUR.

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Pasākums neparedz vienkāršošanu. Tas ir izstrādāts pēc Somijas pieprasījuma un attiecas vienīgi uz šo dalībvalsti.

•Pamattiesības

Pasākums neietekmē pamattiesības.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Minētais pasākums Savienībai nerada finansiālu un administratīvu slogu. Tādējādi priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.

5.CITI ELEMENTI