Tiesu sistēma turpina efektīvi darboties, neraugoties uz Covid-19 pandēmijas radītajām problēmām. Tiesvedības ilgums un neizskatīto lietu skaits ir viens no zemākajiem ES. 2020. gadā civillietas tika pabeigtas ar tādu pašu efektivitāti kā 2019. gadā apriņķa tiesās (vidēji 95 dienu laikā), krimināllietas tika pabeigtas lēnāk nekā 2019. gadā (vidēji 255 dienu laikā vispārējā kriminālprocesā, 34 dienu laikā vienkāršotā procesā un 47 dienu laikā likumpārkāpumu lietās). Pirmās instances tiesās administratīvās lietas tika pabeigtas nedaudz lēnāk nekā 2019. gadā (vidēji 126 dienu laikā) . Vidējais apelāciju izskatīšanas laiks bija 192 dienas civillietās, 51 dienas — krimināllietās un 197 dienas — administratīvajās lietās. Tiesvedības ilgums civillietās, komerclietās un administratīvajās lietās ir īsāks nekā vidēji ES (mērot pēc nolēmuma pieņemšanas laika), un nepabeigto lietu skaits bieži ir viens no zemākajiem ES . Salīdzinot ar 2019. gadu, lietu pabeigšanas koeficients nokritās nedaudz zem 100 %, tomēr tiesas kopumā spēja tikt galā ar ienākošajām lietām.

Uzlabotais tiesu sistēmas digitalizācijas līmenis ļāva turpināt tiesu darbību bez ievērojamiem traucējumiem Covid-19 pandēmijas laikā. Kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, Igaunija ir viena no dalībvalstīm ar vislabākajiem rādītājiem tiesu sistēmu digitalizācijas jomā. Tas ļāva īstenot netraucētu pāreju no klātienes uz attālināto tiesvedību Covid-19 pandēmijas laikā. Vēl pirms pandēmijas Igaunija jau bija ieviesusi pieteikumu iesniegšanu digitālo tiesu failu sistēmā, aprīkojusi visus tiesu namus ar videokonferenču rīkiem un nodrošinājusi iespēju tiesām, prokuratūrām un juristiem strādāt attālināti. 2020. gadā tika izveidota virtuāla tiesas zāle, lai tiesneši, advokāti un prokurori varētu piedalīties attālinātās tiesas sēdēs. Šis jaunais digitālais rīks neizmanto komerciālus mākoņa produktus. Tas ļauj lietotājiem pieteikties, neinstalējot nekādu programmatūru, un ļauj straumēt un ierakstīt tiesas sēdes. Katrai virtuālajai tiesas zāles sēdei ir unikāls nosaukums un parole, kuru nevar atkārtoti izmantot pēc tiesas sēdes beigām. Šis jauninājums tika papildināts ar rokasgrāmatām, lai palīdzētu profesionāļiem izmantot jauno rīku. Augstākā tiesa izstrādā papildu īpašus apmācību materiālus un kursus, lai turpinātu attīstīt apmācības šajā jomā. Turklāt 2021. gadā ir jāiesniedz jauna e-Faila — tiesu sistēmas elektroniskās saziņas sistēmas — versija, kas tiešsaistes platformā ļaus augšupielādēt lielus failus un video.

Tika nodrošināta lielāka pārredzamība attiecībā uz tiesnešu paaugstināšanu amatā. Augstākā tiesa en banc 2020. gada decembrī grozīja pirmās instances tiesnešu vērtēšanas kritērijus, kad viņi pretendē uz otrās instances tiesnešu amatu. Kritēriji, kas pirmo reizi tika publiskoti 2015. gadā, ir pārskatīti, lai tajos iekļautu procedūru informācijas vākšanai par kandidātiem, kam vajadzētu veicināt pārredzamību attiecībā uz tiesnešu paaugstināšanu amatā. Tiesnešu karjeras izaugsmes pamatā ir publiskie konkursi, kuros tiesneši, kas vēlas iegūt paaugstinājumu, ir vienlīdzīgi ar citu juridisko profesiju kandidātiem. Šis grozītais režīms ir īpaši svarīgs, ņemot vērā to, ka turpmākajos gados vairāki tiesneši dosies pensijā un būs jāaizstāj ar jaunieceltiem vai paaugstinātiem tiesnešiem. Jauno tiesnešu iecelšanas procesu pirmās un otrās instances tiesās vada Tiesnešu eksaminācijas komiteja, pamatojoties uz mutisku un rakstisku eksāmenu un kandidātu piemērotības novērtējumu. Pēc tam ar veiksmīgajiem kandidātiem iepazīstina Augstāko tiesu en banc, kas iesniedz priekšlikumu Republikas prezidentam pa viņu iecelšanu amatā. Pirmās instances tiesu tiesnešus uz augstākas instances tiesām paaugstina ar Augstākās tiesas en banc rezolūciju, pamatojoties uz interviju un visu tās tiesas locekļu viedokli, kurā persona ir iesniegusi pieteikumu. Lēmumus par paaugstināšanu amatā vai iecelšanu amatā var pārsūdzēt Augstākās tiesas Konstitucionālās pārskatīšanas palātā. Ieinteresētās personas ir paudušas bažas par apelācijas procedūrā iesaistīto tiesnešu strukturālo objektivitāti, lai gan praksē līdz šim neviens šādu apelāciju nav iesniedzis. Turklāt jāņem vērā, ka Konstitucionālās pārskatīšanas palātas locekļiem, kuri ir bijuši iesaistīti lēmumā par paaugstināšanu amatā vai lēmumā par iecelšanas priekšlikumu, ir iespēja izstāties no apelācijas procesa, lai kliedētu potenciālās šaubas par apelācijas palātas strukturālo objektivitāti. Pēc tam, kad tiesnesis ir iecelts amatā pirmo reizi, Tiesnešu eksaminācijas komiteja pirmo trīs gadu laikā izvērtē tiesnešus saskaņā ar likumā noteiktajiem kritērijiem.

Visos ar Covid-19 pandēmiju saistītajos valdības rīkojumos iekļauta informācija par iespējām tos juridiski apstrīdēt . Turklāt Augstākā tiesa ir nospriedusi, ka persona var apstrīdēt vispārēju rīkojumu 30 dienu laikā no dienas, kad rīkojums ietekmē šo personu . Laika posmā no 2020. gada pavasara līdz 2021. gada 1. martam Tallinas Administratīvajā tiesā tika saņemtas aptuveni 40 sūdzības, no kurām puse ir atrisinātas . Augstākajā tiesā tika iesniegts viens lūgums uzsākt konstitucionālu pārskatīšanu. Šajā gadījumā Konstitucionālās pārskatīšanas palāta atzina, ka kultūras ministra noteikumu punkts par nosacījumiem valdības atbalstam skatuves mākslas iestādēm nav saderīgs ar konstitucionālo prasību par vienlīdzīgu attieksmi un tāpēc nav spēkā .

Tieslietu ministrija turpina izstrādāt projektu, lai vēl vairāk pilnveidotu likumu ieviešanas procesu. Tieslietu ministrija pūlas rast jaunus veidus, kā uzlabot likumdošanas procesu, it īpaši attiecībā uz apspriešanos ar ieinteresētajām personām. “Koprades darbvietas projekta” mērķis ir uzlabot likumdošanas procesu, jo īpaši ieinteresēto personu iesaisti. Tas tiecas nodrošināt, lai likumdošanas politika būtu iekļaujoša, paredzama un zināšanās balstīta, kā arī sniegt iedzīvotājiem labu pārskatu par valdības plāniem ļoti agrīnā stadijā. Tam būtu arī jāpalielina pārredzamība un jāvienkāršo koordinācija, izmantojot modernus digitālos instrumentus. Projekta īstenošanas grafiks ir daļa no jaunajām 2030. gada pamatnostādnēm likumdošanas politikas izstrādei, kuras parlaments pieņēma 2020. gada novembrī. Kopumā šo pamatnostādņu mērķis ir nodrošināt saskaņotu pamatu tiesību aktiem un sniegt ieinteresētajām personām un sabiedrībai skaidras cerības, uz ko pamatot savu līdzdalību likumdošanas procesā. Visbeidzot, pamatnostādņu mērķis ir paaugstināt jauno tiesību aktu kvalitāti un samazināt to apjomu .

Turpinās diskusijas par partiju finansēšanas uzraudzību. 2020. gadā tika ierosināts likvidēt Politisko partiju finansēšanas uzraudzības komiteju un nodot tās pilnvaras Valsts revīzijas birojam. Pēc valdības maiņas priekšlikums tika noraidīts, un jaunā valdība, kas pasludināja politisko partiju finansēšanas uzraudzības stiprināšanu par vienu no galvenajām prioritātēm, strādā pie jaunas likumdošanas reformas, lai palielinātu komitejas kompetenci. Pašlaik Politisko partiju finansēšanas uzraudzības komiteja ir galvenā struktūra, kas atbild par politisko partiju pārskatu rūpīgu pārbaudi. Tai ir pilnvaras izmeklēt un ziņot par iespējamiem pārkāpumiem un pārbaudīt ziedojumu likumību. Attiecībā uz sankciju piemērošanas pilnvarām tā var piespriest finansiālus sodus un pieprasīt atgriezt nelikumīgus ziedojumus. Valdības ieskatā vairākas jomas vēl var tikt uzlabotas, it īpaši attiecībā uz pilnvarām pieprasīt dokumentus un piemērot sankcijas gadījumos, kad nelikumīgi ziedojumi netiek atgriezti vai ieskaitīti valsts budžetā. Piemēram, pašlaik Komiteja var pieprasīt dokumentus tikai no tiesību aktos uzskaitītajām iestādēm, bet ne no citām (trešām personām).

Ir izstrādātas nesaistošas pamatnostādnes par lobēšanu un interešu konfliktu. 2021. gada 18. martā valdība pieņēma divus jaunus pamatnostādņu kopumus. Pirmkārt, pamatnostādņu “Laba prakse saziņā ar ierēdņu lobistiem” mērķis ir palielināt politikas veidošanas pārredzamību un piemērot tās ministriem, viņu padomniekiem, ministriju augstākajām amatpersonām un valdības aģentūrām, tostarp valsts sekretāram. Tās ir brīvprātīgas un nesaistošas. Pamatnostādnes tika pieņemtas pēc GRECO ieteikuma, kurā ierosināts izveidot vispārēju brīvprātīgo lobēšanas reģistru, kā arī brīvprātīgu lobēšanas režīmu parlamenta deputātiem . Tomēr dokumentā nav precizēts, kā tiks veicināta īstenošana: ierēdņiem, uz kuriem attiecas laba prakse, ir jāizlasa pamatnostādnes, un attiecīgās iestādes vadītājam ir uzdots uzraudzīt to praktisko īstenošanu. Otrais kopums “Pamatnostādnes ministriem un viņu padomniekiem, lai novērstu interešu konfliktus” attiecas tikai uz ministriem un viņu konsultantiem, tajā uzskaitīts principu kopums , tostarp attiecībā uz virpuļdurvju efektu.. Saskaņā ar šiem principiem ieteicams gada laikā pēc amata atstāšanas atturēties no pārejas uz privātuzņēmumu un nodibinājumu vadības vai uzraudzības struktūru, kas darbojas tajā pašā darbības jomā. Ierobežojums neattiecas uz citiem amatiem šādā uzņēmumā vai nodibinājumā. Īstenošanas noteikumi paredz, ka ministram vai padomniekam jāiepazīstas ar pamatnostādnēm, un mudina pabeigt īpašus tiešsaistes kursus. Īstenojot Pretkorupcijas rīcības plānu 2021.–2025. gadam , tika pieņemtas šīs pamatnostādnes, kā arī jauns e-apmācības modulis saziņai ar lobistiem. Kā norādījusi Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO) , pamatnostādnēs iekļautie noteikumi par virpuļdurvju efektu uzskatāmi par konkrētu un pozitīvu pavērsienu .

Esošais pretkorupcijas tīkls ir saņēmis jaunus pienākumus saskaņā ar Rīcības plānu 2021.–2025. gadam. Pretkorupcijas tīkla galvenie mērķi ir izstrādāt paraugpraksi un apmainīties ar to, atbalstīt sadarbību un savstarpēju mācīšanos, veidot pieredzes apmaiņu, kā arī uzraudzīt rīcības plānā paredzētās darbības. Tīkls, ko sākotnēji veidoja pretkorupcijas koordinatori no katras ministrijas, tagad ir paplašināts, iekļaujot policijas, pilsoniskās sabiedrības, parlamenta, Valsts revīzijas biroja un citu ārējo ieinteresēto personu pārstāvjus . Paredzams, ka tīkla sanāksmes notiks četras līdz piecas reizes gadā, un saskaņā ar iestāžu un pilsoniskās sabiedrības sniegto informāciju tas būs galvenais dalībnieks rīcības plāna īstenošanā. Paredzams, ka tīkls tiks paplašināts un tiks pilnveidotas stratēģiskās partnerības. Gan iestādes, gan pilsoniskā sabiedrība uzskata, ka tīklā iekļautās iestādes un organizācijas labi sadarbojas.

I pielikums: Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā*

* To iesūtīto dokumentu saraksts, kas saņemti 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas laikā, ir pieejams https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

2030. gada pamatnostādnes likumdošanas politikas izstrādei ( https://www.just.ee/sites/www.just.ee/files/oiguspoliitika_pohialused_aastani_2030_sk_luhike_versioon.pdf ).

Parlamenta Pretkorupcijas atlases komiteja (2020), “Starting points of the Select Committee on lobby regulation”, 2020. gada 11. decembris. ( https://www.riigikogu.ee/wpcms/wp-content/uploads/2020/12/Riigikogu-korruptsioonivastase-erikomisjoni-lähtepunktid-lobitöö-käsitlemisel.pdf ).

Mediju plurālisma un brīvības centrs (2021), “2021 Media pluralism monitor” ( https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021 ).

Eiropas Padomes Žurnālistikas aizsardzības un žurnālistu drošības veicināšanas platforma ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/the-platform ).

Eiropas Padome: Ministru komiteja (2010. gads), Ministru komitejas Ieteikums dalībvalstīm CM/Rec(2010)12 par tiesnešu neatkarību, efektivitāti un pienākumiem.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1808 (2018. gada 14. novembris), ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva), L 303/69.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Flash Eurobarometer 482: Businesses’ attitudes towards corruption in the EU”.

Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2021. gada 9. marta spriedumu lietā Bilgen/Turcija, 1571/07, ECLI:CE:ECHR:2021:0309JUD000157107.

Igaunijas valdība (2020), “Reply by the Government of Estonia to the Platform to Promote the Protection of Journalism and Safety of Journalists concerning the Results of Investigation Remain Offline Amid Ongoing Lawsuit Against Estonian Public Broadcaster and Journalists Mihkel Kärmas and Anna Pihl” ( https://rm.coe.int/estonia-reply-eng-results-of-investigation-remain-offline-amid-ongoing/1680a134c9 ).

Igaunijas valdība (2021), “Executive agenda of the Government — 11 March 2021 session” ( https://valitsus.ee/uudised/valitsuse-113-istungi-kommenteeritud-paevakord ).

Igaunijas valdība (2021), “Good Practice In Communicating With Lobbyists For Officials” ( https://www.korruptsioon.ee/en/conflict-interests/good-practice-communicating-lobbyists ).

Igaunijas valdība (2021), “Governance agreement for 2021–2023” ( https://valitsus.ee/en/governance-agreement-2021-2023 ).

Igaunijas valdība (2021), “Guidelines For Ministers And Their Advisers To Avoid Conflicts Of Interest” ( https://www.korruptsioon.ee/en/conflict-interests/guidelines-ministers-and-their-advisors-avoid-conflicts-interest ).

Igaunijas valdība, 2013.–2020. gada Pretkorupcijas stratēģija.

Eiropas Komisija (2019–2021), ES rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā.

Eiropas Komisija (2020), 2020. gada ziņojums par tiesiskumu — Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā.

Tiesu likuma 45. panta 11. punkta paskaidrojuma raksts.

Tiesu likuma 452. panta paskaidrojuma raksts.