KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā īsteno Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (pārstrādātā redakcija), ar ko atcēla un aizstāja Regulu Nr. 58/97 /* COM/2011/0242 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 4.5.2011 COM(2011) 242 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā īsteno Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (pārstrādātā redakcija), ar ko atcēla un aizstāja Regulu Nr. 58/97 KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā īsteno Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 58/97 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (pārstrādātā redakcija), ar ko atcēla un aizstāja Regulu Nr. 58/97 SATURS 1. IEVADS Error! Bookmark not defined. 2. REGULĒJUMA PĀRMAIŅAS Error! Bookmark not defined. 3. UZŅĒMĒJDARBIBAS STRUKTURĀLĀS STATISTIKAS DATU PIEEJAMĪBA UN KVALITĀTE Error! Bookmark not defined. 3.1. Galvenās datu kopas Error! Bookmark not defined. 3.2. Datu kopu savlaicīgums, pieejamība un atbilstība Error! Bookmark not defined. 3.3. Konfidencialitātes noteikumi un īstenošana Error! Bookmark not defined. 3.4. Precizitāte Error! Bookmark not defined. 3.5. Saskanība un salīdzināmība Error! Bookmark not defined. 4. ATBISTĪBA UZŅĒMĒJDARBĪBAS STRUKTURĀLĀS STATISTIKAS (USS) REGULAI Error! Bookmark not defined. 5. UZņēMUMU SLOGS UN Tā SAMAZINāšANAS PASāKUMI Error! Bookmark not defined. 5.1. Ievads Error! Bookmark not defined. 5.2. Sloga samazināšanas pasākumi Error! Bookmark not defined. 6. TURPMāKā ATTīSTīBA Error! Bookmark not defined. IEVADS Kā izklāstīts Padomes Regulas Nr. 58/97 (turpmāk “Regula Nr. 58/97” vai “USS regula”) 1. pantā, ar šo regulu paredzēts izveidot vienotu sistēmu Kopienas statistikas vākšanai, apkopošanai, nosūtīšanai un izvērtēšanai par uzņēmumu struktūru, darbību, konkurētspēju un darbības sekmēm Kopienā. USS regulā noteiktas tās normas, standarti un definīcijas, kas vajadzīgas, lai sagatavotu salīdzināmu Kopienas statistiku. Šajā ziņojumā atspoguļota Regulas Nr. 58/97 īstenošana. Jānorāda, ka Regulu Nr. 58/97 atcēla un aizstāja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (pārstrādātā redakcija) (turpmāk “Regula Nr. 295/2008”). Ziņojums tika sagatavots daļēji saskaņā ar Regulas Nr. 58/97 14. panta 1. punkta noteikumiem attiecībā uz galīgajiem datiem par 2007. pārskata gadu un daļēji saskaņā ar Regulas Nr. 295/2008 13. panta 1. punkta noteikumiem attiecībā uz provizoriskajiem datiem par 2008. pārskata gadu. Ziņojums kā tāds tika sagatavots, jo pirmās pilnīgās datu kopas visiem Regulas Nr. 295/2008 pielikumiem par 2008. pārskata gadu vēl nebūs apstiprinātas līdz 2011. gada sākumam, un tas ir par vēlu, lai iesniegtu ziņojumu Regulā Nr. 295/2008 noteiktajā laikā, tāpēc tiek iesniegts daļējs ziņojums atbilstoši šīm divām regulām. Kopumā ar ziņojumu paredzēts sniegt informāciju par Eiropas Komisijas veiktajiem pasākumiem, lai nodrošinātu lietotājus ar augstas kvalitātes Eiropas uzņēmējdarbības strukturālo statistiku, un par to, kā un cik lielā mērā katra dalībvalsts ir īstenojusi USS regulas. Turklāt ziņojumā sniegta informācija par uzņēmumu slogu un pasākumiem, ko dalībvalstis veikušas, lai to samazinātu. REGULĒJUMA PĀRMAIŅAS Kopš iepriekšējā 2007. gadā sagatavotā ziņojuma USS regula 2008. gadā tika atcelta un 2008. gada 11. martā tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. 295/2008. Skaidrības labad priekšroku deva regulas pārstrādāšanai, jo iepriekš Regula Nr. 58/97 tika vairākkārt grozīta, turklāt bija plānoti jauni grozījumi. Regulas galvenie mērķi bija apmierināt arvien pieaugošās vajadzības pēc statistikas datiem, īpaši par pakalpojumiem, un iespējami vienkāršot un mazināt vajadzīgo datu apjomu. Regulai Nr. 295/2008 tika pievienoti divi jauni pielikumi (VIII pielikums “Uzņēmējdarbības pakalpojumu strukturālā statistika” un IX pielikums “Uzņēmējdarbības demogrāfijas strukturālā statistika”) un pastiprinātas pakalpojumu sektora datu prasības. Tika pievienots arī elastīgs modulis īpašu un ierobežotu uzņēmumus raksturojošu datu ad hoc vākšanai. Tika nolemts, ka pirmoreiz USS pārstrādātās redakcijas elastīgo moduli izmantos datu vākšanai par “piekļuvi finansējumam”. Šīs datu vākšanas rezultātus gaida 2011. gadā. Tika iekļauti arī daži vienkāršojumi ― tika svītrota virkne obligātu un brīvprātīgi iesniedzamu mainīgo lielumu, turklāt datu vākšanas biežums dažiem mainīgajiem lielumiem tika nomainīts no ikgadējas vākšanas un daudzgadu vākšanu. Šis ziņojums attiecas uz Regulas Nr. 58/97 septiņiem pielikumiem, kurus ar tiem pašiem nosaukumiem var atrast arī regulā Nr. 295/2008. I pielikums. Kopējs modulis ikgadējai strukturālajai statistikai II pielikums. Rūpniecības strukturālā statistika III pielikums. Tirdzniecības strukturālā statistika IV pielikums. Būvniecības strukturālā statistika V pielikums. Apdrošināšanas strukturālā statistika VI pielikums. Kredītiestāžu strukturālā statistika VII pielikums. Pensiju fondu strukturālā statistika Saskaņā ar Regulas Nr. 58/97 12. pantu (Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 295/2008 11. pants) Komisijas Regula (EK) Nr. 1618/1999 (Komisijas Regula (ES) Nr. 275/2010) nodrošina kritērijus, lai novērtētu uzņēmējdarbības strukturālās statistikas kvalitāti. UZŅĒMĒJDARBIBAS STRUKTURĀLĀS STATISTIKAS DATU PIEEJAMĪBA UN KVALITĀTE Galvenās datu kopas Uzņēmējdarbības strukturālajā statistikā sniegts vispusējs Eiropas uzņēmumu struktūras, attīstības, raksturlielumu un dažādo darbību atspoguļojums. Kopumā dati aptver visas tirgus darbības, izņemot lauksaimniecību un personālos pakalpojumus. USS datu galvenie raksturlielumi (mainīgie lielumi) ir šādi: - uzņēmumu demogrāfiskie mainīgie lielumi (piemēram, uzņēmumu skaits); - ar “izlaidi saistīti” mainīgie lielumi (piemēram, apgrozījums, pievienotā vērtība); - ar “ielaidi saistītie” mainīgie lielumi: darbaspēka izlietojums (piemēram, nodarbinātība, nostrādātās stundas); preču un pakalpojumu izlietojums (piemēram, kopējie pirkumi); kapitāla ieguldījums (piemēram, ieguldījums materiālajos pamatlīdzekļos). - Vairāki svarīgi atvasināti rādītāji ir iegūti kā attiecības no atsevišķiem monetāriem raksturlielumiem vai kā per capita vērtības. Saskaņā ar Komisijas Regulā Nr. 251/2009[1] paredzētajām prasībām visas dalībvalstis nosūta vairākas datu kopas, un galvenās datu rindas ir šādas: - ikgadējā uzņēmumu statistika; - ikgadējā uzņēmumu statistika lieluma klases dalījumā; - ikgadējā reģionālā statistika. - Ikgadējās uzņēmumu statistikas rindās visus raksturlielumus publicē valstu dalījumā un NACE 1.1. red. klases detalizācijas pakāpē (4 zīmes). Ikgadējā uzņēmumu statistika lieluma klases dalījumā. Visus raksturlielumus publicē valstu dalījumā un NACE 1.1. red. grupas (3 zīmes) un nodarbinātības lieluma klases detalizācijas pakāpē. Attiecībā uz tirdzniecības darbībām ir pieejams papildu dalījums pa apgrozījuma lieluma klasēm. Ikgadējās reģionālās statistikas rindās četrus raksturlielumus publicē NUTS-2 reģionu[2] dalījumā un NACE 1.1. red. nodaļas (2 zīmes) detalizācijas pakāpē. Par tirdzniecības sadaļu datus publicē NACE 1.1. red. grupu līmenī (3 zīmes). No 2008. pārskata gada prasītie dati ar jauniem darbību klasifikācijas kodiem (NACE 2. red.) būs pieejami Eurostat tīmekļa vietnē. Lielāko daļu USS datu vāc valstu statistikas iestādes (VSI), izmantojot statistikas apsekojumus vai uzņēmumu reģistru apsekojumus, vai dažādus administratīvus avotus. VSI var izmantot vienu vai vairākus avotus atbilstoši apsekojuma stratēģijai, ņemot vērā izmaksas, datu kvalitāti un uzņēmumu informācijas sniegšanas slogu. Eurostat līmenī visus no dalībvalstīm saņemtos datus pārbauda no kvalitātes viedokļa un publicē Eurostat tīmekļa vietnē. Datu kopu savlaicīgums, pieejamība un atbilstība 3.2.1. Datu kopu savlaicīgums Datu nosūtīšanas termiņi (mēnešos pēc pārskata gada beigām) Eurostat , ir šādi: - T+10 provizoriskajiem datiem par I līdz IV pielikumu; - T+10 VI pielikumam; - T+12 V un VII pielikumam; - T+18 galīgajiem datiem par I līdz IV pielikumu. 3.2.2. Izplatīto USS datu pieejamība Visi dati bez maksas ir pieejami Eurostat tīmekļa vietnes[3] sadaļā “Rūpniecība, tirdzniecība un pakalpojumi”. Galīgie 2007. gada dati V līdz VII pielikumam tika izplatīti Eurostat tīmekļa vietnē 2009. gada maijā, savukārt I līdz IV pielikumam ― 2009. gada novembrī. ES agregāti par 2007. gada galīgajiem datiem tika aprēķināti, pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem pieejamajiem datiem, bet, ja datu nebija, pamatojoties uz aplēsēm. Nekonfidenciālie ES agregāti tika publicēti 2010. gada sākumā. Provizoriskie 2008. gada dati par lielāko daļu valstu NACE 2. red. I līdz IV pielikumam Eurostat tīmekļa vietnē tika izplatīti 2010. gada janvārī. 3.2.2.1. 2009. gada publikāciju programma Papildus tam, ka rezultāti tiek izplatīti ar Eurostat tīmekļa vietnes starpniecību, tos atspoguļoja arī virknē citu publikāciju, tostarp vienā Panorama publikācijā “Eiropas uzņēmējdarbība: fakti un skaitļi”, desmit Statistics in Focus izdevumos un jaunā pārstrukturētā Eiropas uzņēmējdarbībai veltītā sadaļā Eurostat tīmekļa vietnē. USS datus iekļāva arī daudzās citās publikācijās. Īpaši daudz tos izmantoja 2009. gadā, konkrēti ― Eurostat gadagrāmatā, Eurostat pocketbook un reģionālajā gadagrāmatā. Turklāt no 2009. gada vidus (meta) datu izplatīšanai ar Eurostat tīmekļa vietnes starpniecību izmantoja jaunu rīku ( Statistics Explained[4]) . Statistics Explained pamatā bija Web 2.0 Wiki tipa tehnoloģija, un ar šo rīku bija paredzēts sniegt paskaidrojumus par Eiropas statistiku, atspoguļojot datus un pastāstot interesantus vai pārsteidzošus aspektus saistībā ar tiem līdz ar visu nepieciešamo pamatinformāciju. 3.2.3. Regulas efektivitāte un datu kopu atbilstība ― pilnīgums Vispārīgi no 1, 2. un 3. tabulas izriet, ka dalībvalstu nosūtītie dati par I līdz IV pielikumu ir gandrīz pilnīgi, bet kopumā ir pieejams daudz mazāk datu par pielikumiem, kuri attiecas uz finanšu sektoriem (V līdz VII pielikums). Turklāt nākamajās tabulās atspoguļotie rādītāji liecina, ka datu pieejamību Eurostat tīmekļa vietnē mazināja konfidenciālu datu esība, īpaši galīgie dati par I līdz IV pielikumu attiecībā uz mazām valstīm. Liela pieejamības pakāpe un mazs konfidencialitātes līmenis bija norādīts attiecībā uz 2008. gada provizoriskajiem datiem par I līdz IV pielikumu, jo šie dati bija prasīti vienīgi NACE 2. red. triju zīmju līmenī. 1. tabula. I līdz IV pielikuma, NACE 1.1. red., galīgo 2007. gada datu pieejamība un konfidencialitāte Valstis[5] | Nosūtītās šūnas kopā % no USS regulā prasītajām šūnām | Konfidenciālas šūnas % no nosūtītajām šūnām | Lielas valstis | 94 | 13 | Vidējas valstis | 92 | 22 | Mazas valstis | 86 | 26 | VISAS | 90 | 22 | 2. tabula. V līdz VII pielikuma, NACE 1.1. red., galīgo 2007. gada datu pieejamība un konfidencialitāte Valstis | Nosūtītās šūnas kopā % no USS regulā prasītajām šūnām | Konfidenciālas šūnas % no nosūtītajām šūnām | Lielas valstis | 63 | 9 | Vidējas valstis | 78 | 11 | Mazas valstis | 70 | 6 | VISAS | 73 | 9 | 3. tabula. I līdz IV pielikuma, NACE 2. red., provizorisko 2008. gada datu pieejamība un konfidencialitāte Valstis | Nosūtītās šūnas kopā % no USS regulā prasītajām šūnām | Konfidenciālas šūnas % no nosūtītajām šūnām | Lielas valstis | 99 | 5 | Vidējas valstis | 95 | 16 | Mazas valstis | 91 | 14 | VISAS | 94 | 13 | 3.2.3.1. Atbilstība lietotāju vajadzībām Rādītājs, lai novērtētu USS datu atbilstību lietotāju vajadzībām, ir to datu vai publikāciju skaits, kas lejupielādēts no Eurostat tīmekļa vietnes, un 2009. gadā pārdoto publikāciju skaits. Nākamajā tabulā atspoguļoti lietotāju izmantotie dati, kas bija pieejami Eurostat tīmekļa vietnē Eurostat publikācijās 2009. gadā. 4. tabula. Izmantoto datu skaits Pārdotās publikācijas (papīra formātā) | 64 | - Eiropas uzņēmējdarbība: fakti un skaitļi (2007. līdz 2009. gada izdevumi)[6] | Bez maksas lejupielādētās publikācijas | 14 584 | - Eiropas uzņēmējdarbība: fakti un skaitļi | Bez maksas lejupielādētās datu kopas | I līdz VII pielikums - Ikgadējā uzņēmumu statistika - Ikgadējā uzņēmumu statistika atbilstoši lieluma klasei - Ikgadējā reģionālā statistika - Provizoriskie dati - Cits | 49 230 22 814 8594 11 463 1744 4615 | Konfidencialitātes noteikumi un īstenošana Tabulās 3.2. punktā parādīts, ciktāl konfidencialitāte ir samazinājusi datu pieejamību. Līdzīgus konfidencialitātes noteikumus piemēroja visas valstis, lielākoties lai aizsargātu datus par vienu vai vairākiem uzņēmumiem. Turklāt vairākās dalībvalstīs šo pieeju papildināja “dominances noteikums”; saskaņā ar to dati netiek izplatīti, ja vairāk nekā par kādu noteiktu procentuālu īpatsvaru skaitļos dominē viena respondenta dati; izmantotais procentuālais īpatsvars nedaudz atšķiras. Lai aizsargātu konfidenciālos valstu datus, papildus valsts līmeņa konfidenciālajiem datiem arī Kopienas līmeņa dati tika noklusēti. Noteikumi par to ES agregātu noteikšanu, kas ir jānoklusē, ir izklāstīti konfidencialitātes hartā, par ko vienojušās visas dalībvalstis. 2007. tabulā redzams, ka piemērojot noteikumus, konfidencialitātes apsvērumu dēļ nevarēja publicēt 7 % no visiem ES agregātiem I līdz IV pielikumā ikgadējā uzņēmumu statistikā. 5. tabula. To ikgadējās uzņēmumu statistikas galveno mainīgo lielumu konfidencialitāte, kuriem tika publicēti ES agregāti par 2007. gadu; NACE 1.1. red. visi darbības līmeņi Pielikums | Kopējais šūnu skaits | Konfidenciālo šūnu skaits | Konfidenciālo šūnu skaits % no kopskaita | I pielikums | 856 | 57 | 7 | II pielikums | 5652 | 480 | 8 | III pielikums | 1252 | 42 | 3 | IV pielikums | 324 | 14 | 4 | I―IV pielikums | 8084 | 593 | 7 | Lai apmierinātu lietotāju vajadzības pēc informācijas, patlaban Komisija pēta iespējas, kā nodrošināt, lai būtu pieejami vairāk ES agregātu. Tika izpētītas iespējas veikt tādas konfidenciālo ES agregātu aplēses, kas nodrošinātu pietiekamu atsevišķo respondentu datu aizsardzību, vienlaikus garantējot agregātu precizitātes pakāpi; šīs iespējas tiks īstenotas, sākot no 2008. pārskata gada. Lai nodrošinātu vairāk ES agregātu un aizstātu datus, kuru reālo vērtību nevar izpaust, patlaban izmanto aplēses, pamatojoties uz nekonfidenciāliem valstu datiem. Precizitāte Saskaņā ar Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regulas (EK) Nr. 1618/99 (turpmāk “Regula Nr. 1618/99”) noteikumiem par uzņēmējdarbības strukturālās statistikas kvalitātes novērtēšanas kritērijiem visas dalībvalstis Eurostat ik gadu sniedz informāciju par kvalitātes radītājiem, piemēram, variāciju koeficientus, atbilžu nesniegšanas rādītāju un divus īpašus ziņojumus ― vienu saistībā ar izmantoto metodoloģiju, otru ― saistībā ar galveno darbību. Pamatojoties uz visu dalībvalstu sniegto informāciju, Eurostat veica ikgadējo novērtējumu par 2007. pārskata gadu, un galvenās sadaļas tika iekļautas šajā ziņojumā. Lai novērtētu ES līmenī sniegto datu kvalitāti, Eurostat apkopotā veidā ir aprēķinājis ES variāciju koeficientus par sešiem raksturlielumiem NACE 1.1. red. grupu līmenī (3 zīmes) un par visiem darbību sektoriem. Nākamā tabula ar nelieliem izņēmumiem liecina, ka šie ES variāciju koeficienti par sešiem apkopotajiem raksturlielumiem (uzņēmumu skaits, apgrozījums, pievienotā vērtība, personāla izmaksas, bruto ieguldījumi, darbinieku skaits) ir mazāki par 1,5 %. Kopumā sniegtie variāciju koeficienti ir mazāki rūpniecībā un nedaudz lielāki būvniecībā, tirdzniecībā un pakalpojumos. 6. tabula. Apkopoto ES variāciju koeficientu sadalījums (%) 0,6―1,5 | 26,5 | 97,2 | 63,7 | 57,1 | 67,8 | 48,5 | 1,6―2,5 | 0 | 0,9 | 5,9 | 0,6 | 4,2 | 2,4 | >2,5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1,8 | 0,6 | Sākot ar datu vākšanu par 2008. pārskata gadu, no 2011. gada sākuma USS datus novērtēs ik gadu, pamatojoties uz jauno Komisijas Regulu (EK) Nr. 275/2010, ar ko īsteno Regulu Nr. 295/2008 saistībā ar kritērijiem uzņēmējdarbības strukturālās statistikas kvalitātes novērtēšanai. Ziņojumus sagatavos saskaņā ar Eiropas Statistikas prakses kodeksu. Saskanība un salīdzināmība Katra dalībvalsts var izvēlēties veidu, kā apkopot USS datus, tomēr, lai nodrošinātu datu salīdzināmību starp valstīm, tiek prasīta stingra atbilstība Komisijas regulām. Kā iepriekš minēts, dalībvalstīm jāsniedz divi ziņojumi par katru pārskata gadu, kuros tām ir iespēja informēt Eurostat un lietotājus par izmantoto metodoloģiju. Saskanība attiecas uz to, ciktāl statistika ļauj kombinēti izmantot datus no dažādiem avotiem, tāpēc Eurostat mēģināja noteikt, kādas kopīgas pazīmes ir USS un citiem uzņēmumu apsekojumiem un ciktāl tie ir konsekventi (konsekvenci var uzskatīt par saskanības sinonīmu). Salīdzināmība ir īpašs saskanības gadījums, kad viena avota datus izmanto dažādiem laika periodiem un/vai reģioniem. USS datus var sasaistīt ar vairākām citām statistikas jomām, piemēram, šādām: nacionālie konti, darbaspēka izmaksu apsekojums, darbaspēka un īstermiņa statistika. Tomēr, lai varētu kombinēti izmantot šo statistiku, jānodrošina tās saskanība. Agrāk tika analizēta saskanība starp uzņēmējdarbības strukturālo statistiku un iepriekš minētajām jomām, un konstatēja virkni atšķirību gan datos, gan metodoloģijā. Tas nav negaidīti, jo katrā jomā ir definēta metodoloģija, kas vislabāk atbilst konkrētajai analīzei. Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistiku skar lielas problēmas globalizētajā pasaulē. Spēcīga virzība uz pasaules tirgu integrāciju maina ekonomikas struktūru un uzņēmumu darbības veidu. Tāpēc Eurostat ir izstrādājis uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas un labākas integrācijas programmu ( MEETS )[8]. Programma darbosies 6 gadus no 2008. līdz 2013. gadam. Svarīga programmas MEETS sastāvdaļa ir projekts “Ar uzņēmējdarbību saistītās statistikas jēdzienu un metožu konsekvence”, kas sākās 2010. gada trešajā ceturksnī un ilgs 48 mēnešus. Šis projekts palīdzēs uzlabot izmantoto jēdzienu konsekvenci un veicinās integrētu tiesību aktu sagatavošanu, ar ko turpmāk reglamentēt uzņēmumu un tirdzniecības statistiku. ATBISTĪBA UZŅEMĒJDARBĪBAS STRUKTURĀLĀS STATISTIKAS (USS) REGULAI Atbilstība USS regulai tiek novērtēta, pamatojoties uz dalībvalstu datu nosūtīšanas punktualitāti un arī uz datu pilnīgumu, kā arī vajadzīgo datu redakciju skaitu pirms galīgās izplatīšanas. Kopumā 2007. gada datu atbilstības pakāpe ir pieaugusi salīdzinājumā ar iepriekšējā ziņojumā iekļauto rādītāju. Atbilstību, īpaši saistībā ar salīdzināmību, nevarēs pilnībā izanalizēt, pirms 2011. gada maijā būs pieejami atjaunotie kvalitātes ziņojumi. Gadu gaitā kopumā ir uzlabojusies punktualitāte. Tomēr dažas valstis joprojām nosūta datus ar kavēšanos, kas savukārt ietekmē savlaicīgu ES agregātu izplatīšanu. Salīdzinājumā ar iepriekšējo ziņojumu visievērojamākie punktualitātes uzlabojumi bija Beļģijai, Īrijai, Grieķijai un Slovēnijai. Tomēr Beļģija un Grieķija joprojām nosūta datus ar zināmu kavēšanos. Malta ar lielu kavēšanos iesniedza pirmos datus par 2007. gadu. Pievēršoties valstu nosūtīto datu kopu pilnībai, ja aplūko visas ES 27 valstu un Norvēģijas iesniegtās datu kopas I līdz IV pielikuma galīgajām rindām, tās veido 90% no vajadzīgajiem datiem. Tas ir ievērojams uzlabojums salīdzinājumā ar iepriekšējā Eiropas Parlamentam un Padomei 2007. gadā iesniegtajā ziņojumā aprakstīto situāciju, tomēr tas joprojām nav pietiekami. Vairākas valstis veic pasākumus ar nolūku uzlabot datu pieejamību. Provizoriskos 2008. gada datus lielākā daļa valstu iesniedza pirms regulā norādītā termiņa. Nedaudzas valstis nosūtīja datus ar kavēšanos, piemēram, aptuveni 20 dienas pēc termiņa datus nosūtīja Beļģija un Itālija, savukārt vairāk nekā vienu mēnesi kavējās Grieķija un Polija. Kopumā šo datu kopu punktualitāte salīdzinājumā ar aizvadīto gadu nav uzlabojusies, taču situāciju ietekmēja tas, ka 2008. pārskata gadā tika īstenota NACE 2. red.. Kopumā ir pieejami 94 % no vajadzīgajiem datiem. Dažās rindās joprojām trūkst V līdz VII pielikuma datu. Kopumā ir pieejami 73 % no finanšu pielikumiem vajadzīgajiem datiem. 7. tabulā ir sniegts vispārējs atbilstības novērtējums visām dalībvalstīm, uz kurām attiecas USS regula, par 2007. pārskata gadu (ES 27 un Norvēģija). Novērtējuma pamatā bija datu punktualitāte, pilnīgums un to redakciju skaits, kas tika iesniegtas par galīgajiem 2007. gada datiem I līdz VII pielikumam un arī provizoriskajiem 2008. gada datiem I līdz IV pielikumam. Atkarībā no atbilstības valstis sadalītas šādās četrās kategorijās: ĻL = Ļoti laba atbilstība, visi pieprasītie dati (ar nelieliem izņēmumiem) sniegti savlaicīgi. L = Laba atbilstība, trūkst nedaudz elementu vai bija neliela kavēšanās ar datu sniegšanu. D = Dati bija daļēji pieejami, tomēr tika konstatēti nozīmīgi neatbilstības aspekti vai netika ievēroti termiņi. N = Trūka liela datu daļa vai bija ievērojama kavēšanās ar datu sniegšanu. 7. tabula. Kopējais atbilstības novērtējums Valstis | Kopvērtējums | EE, ES, FR, LV, LT, HU, AT, PT, RO, SK, FI, SE, NO | ĻL | BE, BG, CZ, DK ,DE, IE, IT, CY, LU, NL, PL, UK, SI | L | GR | D | MT | N | Par tabulu var teikt, ka lielākajai daļai dalībvalstu atbilstības līmenis bija “ļoti labs” vai “labs”. Turklāt Malta bija veikusi lielu darbu, lai novērstu neatbilstības problēmas, un sākusi sniegt datus par iepriekšējiem pārskata gadiem. Visas valstis plāno palielināt atbilstības līmeni no 2008. pārskata gada. Eurostat ir veicis pasākumus, lai palielinātu atbilstības līmeni divās jomās. Pirmkārt, atbilstības ziņojums divreiz gadā tika iesniegts USS vadības grupai un vienreiz gadā uzņēmējdarbības statistikas direktoriem. Eurostat ģenerāldirektors nosūtīja vēstules valstu statistikas iestāžu vadītājiem, lai risinātu problēmas ar nopietniem neatbilstības gadījumiem. Līdzās uzraudzībai un informācijas sniegšanai tika izveidoti divpusēji kontakti, lai izmeklētu un novērstu trūkumus saistībā ar neatbilstību. Otrkārt, Eurostat ir mēģinājis atrast veidus (īpaši pieņemot jauno pārstrādāto USS regulu), kā veicināt datu nosūtīšanu, piemēram, vienkāršojot datu nosūtīšanas formātus un racionalizējot datu prasības. UZņēMUMU SLOGS UN Tā SAMAZINāšANAS PASāKUMI Ievads Kā Eiropas Savienības prioritārs uzdevums Komisijas 2005. gada marta paziņojumā “Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām” ir noteikta vienkāršošana. Komisijas paziņojumā par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu (COM (2006) 693, galīgā redakcija), darbs, lai vienkāršotu prasības un noteiktu prioritātes Kopienas statistikas jomā, tika vairāk virzīts tieši uz statistiku. Kā minēts iepriekš, ar USS pārstrādāto regulu paredzēts nodrošināt iespējami mazu uzņēmumu slogu, lai samazinātu datu sniedzēju un arī uzņēmumu slogu, un šā iemesla dēļ virkni obligātu vai izvēles mainīgo lielumu svītroja vai mainīja to biežumu, nosakot, ka tie sniedzami ik pēc vairākiem gadiem, nevis reizi gadā. Sloga samazināšanas pasākumi Šajā sadaļā apkopoti pēdējos gados Eurostat un dalībvalstu veiktie pasākumi, kas paredzēti, lai samazinātu izmaksas un uzņēmumu slogu. Eurostat ir sadarbojies ar valstu statistikas iestādēm, lai atrastu iespējas samazināt uzņēmumu slogu. Ar pārstrādāto USS regulu tika samazināta virkne obligātu mainīgo lielumu, mainot dažu mainīgo lielumu iesniegšanas biežumu, proti, paredzot, ka tie iesniedzami nevis reizi gadā, bet ik pēc vairākiem gadiem, un arī svītrojot izvēles mainīgos lielumus. Turklāt ar pārstrādāto USS regulu tiek paredzēta iespēja, ka valstis vienkārši dod ieguldījumu Eiropas kopējo rādītāju sagatavošanā ( CETO zīmes), nevis ir spiestas sniegt detalizētus datus, ja rādītāji nav pietiekami ticami, lai tos publicētu valsts līmenī. Daži dalībvalstu pasākumi bija saistīti ar veidu, kā tās organizē USS datu vākšanu. Lielākā daļa valstu bieži izmantoja izlases veida apsekojumus. Izņemot vienu dalībvalsti no 27 dalībvalstīm, pārejās izmantoja izlases veida apsekojumu vai kombinēja izlases veida apsekojumu un datu vākšanu no citiem avotiem skaitīšanas vietā. Dalībvalstis pievērsās jaunu izlases stratēģiju piemērošanai, lai samazinātu gan uzņēmumu slogu, gan valstu statistikas iestāžu izmaksas. Turklāt virkne valstu izslēdza no apsekojumiem mazos uzņēmumus un tā vietā izmantoja administratīvos datu avotus kombinācijā ar aplēsēm. Daudzās dalībvalstīs ir vērojama spēcīga un augoša tendence izmantot administratīvus datu avotus apsekojumu vietā. Tomēr ir vairāki šķēršļi, kas neļauj izmantot vienīgi administratīvos avotus, jo administratīvie dati parasti atšķiras no statistikas datiem definīciju, formātu, kodu, nosūtīšanas protokolu u. tml. ziņā. Šā iemesla dēļ vajadzīgs politisks atbalsts, lai izveidotu nolīgumus starp valstu statistikas iestādēm un attiecīgajām valdības organizācijām par tādu administratīvu datu sagatavošanu, kas atbilstu attiecīgajiem mērķiem. Lai palielinātu efektivitāti, pārejot no apsekojumiem uz administratīvu datu izmantošanu, nepieciešami sākotnēji ieguldījumi papildu iekšēju resursu veidā un jaunas pielāgotas darba metodes valstu statistikas iestāžu līmenī. Dažas valstis ir sākušas pētīt arī tiešākas datu vākšanas metodes, tostarp tiešu datu vākšanu, izmantojot uzņēmumu grāmatvedību. Vislabāk būtu, ja statistika tiktu radīta kā parastās uzņēmumu grāmatvedības blakusprodukts, ja dati tiktu apstrādāti automātiski, kopīgi identifikatori nodrošinātu to, ka savāktā informācija tiek izmantota visefektīvākajā veidā, un minētā informācija, tiklīdz tā būtu apstrādāta, tiktu automātiski nosūtīta, piemēram, nonāktu Eurostat . Secinājums ― uzņēmumu slogs ir problēma, ko ņem vērā, kad groza datu prasības vai datu sagatavošanas procesus. Tomēr galvenais mērķis ir sagatavot kvalitatīvus USS datus, kas atbilst lietotāju vajadzībām, ievērojot izmaksu efektivitāti. TURPMāKā ATTīSTīBA Eiropas Statistikas sistēma pastāvīgi meklē veidus, kā apmierināt jaunas vajadzības pēc statistikas, vienlaikus lielas pūles pieliekot, lai samazinātu gan respondentu slogu, gan statistikas sagatavošanas izmaksas. Turklāt, ņemot vērā pieaugošo Eiropas statistikas nozīmi ES līmenī, lai izstrādātu, īstenotu, uzraudzītu un novērtētu ES politikas virzienus, Komisija ( Eurostat ) ir publicējusi paziņojumu par ES statistikas sagatavošanas metodi – nākamās desmitgades redzējumu[9]. Šajā paziņojumā atspoguļots redzējums par Eiropas statistikas sagatavošanas veida reformu. Iepriekš minētajā uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas un labākas integrācijas programmā MEETS ir norādīti praktiski šā redzējuma īstenošanas veidi. Programmas mērķis ir izstrādāt mērķa rādītājus un pārskatīt prioritātes, racionalizēt ar uzņēmējdarbību saistītas statistikas sistēmu un izmantot optimālāku datu vākšanas un Intrastat modernizēšanas un vienkāršošanas veidu. [1] Komisijas 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 251/2009, ar ko īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 attiecībā uz datu sērijām, kas jāsniedz saistībā ar uzņēmējdarbības strukturālo statistiku, un pielāgojumiem, kas vajadzīgi pēc tam, kad tika pārskatīta preču statistiskā klasifikācija pēc saimniecības nozarēm (CPA). [2] Kopēja statistiski teritoriālo vienību klasifikācija (Regula (EK) Nr. 1059/2003). [3] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/eurostat/home [4] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Structural_business_statistics_overview [5] Klasifikācija saskaņā ar CETO zīmēm: Lielas valstis: DE, FR, IT, UK. Vidējas valstis: BE, DK, ES, GR, IE, NL, AT, PL, PT, FI, SE, NO. Mazas valstis: BG, CZ, EE, CY, LV, LT, LU HU, MT, RO, SI, SK. [6] Iespiešana papīra formātā tika pārtraukta 2010. gadā. [7] Variāciju koeficientus aprēķināja 2007. gada galīgajiem datiem par 1A, 2A, 3B un 4A rindām (I līdz IV pielikums) NACE 1.1. red. triju zīmju līmenī (grupas) vai apakšiedalījumam saskaņā ar USS regulas 1. pielikuma 9. iedaļu. [8] OV L 340, 19.12.2008. Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmums Nr. 1297/2008/EK par Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas ( EUTSM ) programmu. [9] COM(2009), 404 galīgā redakcija. Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par ES statistikas sagatavošanas metodi: nākamās desmitgades redzējums.