1.Ievads

Eiropas standartizācija ir iekšējā tirgus darbības stūrakmens. Standartizācijas pozitīvā ietekme ir labi zināma un atzīta. Tā ir svarīga vienotā tirgus stratēģijas darbība un ietilpst arī vairākās citās politikas iniciatīvās, tai skaitā rūpniecības politikā un digitālā vienotā tirgus stratēģijā.

Komisija savu stratēģisko redzējumu par Eiropas standartizāciju izklāstījusi Komisijas paziņojumā par standartiem, bet tiesisko regulējumu paredzējusi regulā par Eiropas standartizāciju (turpmāk “regula”), kas ir spēkā kopš 2013. gada 1. janvāra.

Viens no regulas ieviestajiem jaunumiem ir Komisijai noteiktais pienākums pieņemt Savienības gada darba programmu Eiropas standartizācijai, kurā būtu noteiktas Eiropas standartizācijas stratēģiskās prioritātes, kas atspoguļotu politikas mērķus, kurus Komisija noteikusi pati savos plānos.

Savienības gada darba programma (SGDP) ir rīks, ar ko paredzēts uzlabot Komisijas un Eiropas standartizācijas sistēmas (ESS) savstarpējo sadarbību, izklāstot Komisijas redzējumu un plānus standartizācijas jomā nākamajiem gadiem. Šajā kontekstā ESS dalībniekiem tiek ierosinātas darbības.

Kā norādīts vienotā tirgus stratēģijā, standartizācijai ir ļoti liela nozīme Komisijas prioritāšu efektīvas izpildes sekmēšanā, jo īpaši ekonomikas izaugsmes sekmēšanā un darbvietu radīšanā iedzīvotājiem, savienota digitālā tirgus uzlabošanā, spēcīgas Enerģētikas savienības veidošanā un iekšējā tirgus ar spēcīgāku rūpniecisko bāzi papildu uzlabošanā, lai ES varētu būt spēcīgāka pasaules līmeņa dalībniece un spētu vienoties ar ASV par saprātīgu un līdzsvarotu tirdzniecības nolīgumu.

Lai ar standartizāciju varētu pienācīgi sekmēt šo prioritāšu izpildi nākamajos gados, Komisija plāno ne vien izdot parastos standartu noteikšanas pieprasījumus, bet arī pārskatīt partnerību ar ESS, lai pārliecinātos, ka tā pienācīgi apmierina vajadzību iesaistīt visas ieinteresētās personas (rūpniecības nozares pārstāvjus, MVU, patērētājus, vides aizsardzības organizācijas, darba ņēmējus utt.).

Komisija 2015. gadā pabeidza virkni svarīgu izvērtēšanas un novērtēšanas darbību par standartizācijas sistēmu. Tāpēc 2016. gada SGDP sākas ar pārskatu par dažādo darbību rezultātiem un pasākumiem regulas īstenošanas uzlabošanai (2. iedaļa). Pēc tam tiek iepazīstināts ar 2016. gadam plānotajiem standartizācijas pieprasījumiem, norādot to devumu Komisijas politikas prioritāšu izpildē (3. iedaļa); detalizēti pieprasījumi ir iekļauti pielikumā. Visbeidzot, tajā ir ietverts un atjaunināts tādu vairāku svarīgu tēmu saturs, kuras izriet no regulas un jau ir ietvertas iepriekšējās SGDP, piemēram, iekļautība, starptautiskā sadarbība, IĪT un pētniecība, finanšu un darbības jautājumi. Šajās jomās Komisija norāda arī dažus jautājumus, kuru risināšanā lielākā mērā būtu jāiesaistās citiem Eiropas standartizācijas kopienas dalībniekiem.

Ar darba programmā norādītajiem darbības virzieniem saistītie budžeta izdevumi nepārsniegs izdevumus, kas jau paredzēti 2016. gadam.

2.Regulas īstenošana

2.1.Regulas 24. pants

Regulas 24. panta 3. punktā ir paredzēts, ka līdz 2015. gada 31. decembrim un vēlāk reizi piecos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu.

Komisijai jo īpaši jāņem vērā, ka regulas 24. pantā paredzēti vairāki ziņojumi, kas Eiropas standartizācijas organizācijām (ESO) un Eiropas iesaistītajām organizācijām, kuras saņem finansējumu, jāiesniedz, lai nodrošinātu pārredzamību un palielinātu plašas standartizācijas kopienas dalību.

Pamatojoties uz 24. panta 3. punktā paredzēto ziņojumu, Komisija novērtēs iespējamus jaunus pasākumus, ar kuriem varētu vienkāršot Eiropas standartizācijas finansēšanu un samazināt Eiropas standartizācijas organizācijām uzlikto administratīvo slogu.

2.1.1.Neatkarīgs Eiropas standartizācijas sistēmas (ESS) pārskats

Turklāt paziņojuma par standartiem 29. darbībā Komisijai ir pieprasīts veikt “neatkarīgu Eiropas standartizācijas sistēmas (ESS) pārskatu”, kas tika uzticēts neatkarīgam ārējam konsultantam (Ernst & Young, E&Y). Neatkarīgā pārskata vispārējais mērķis ir noteikt un novērtēt, vai pieci šajā paziņojumā noteiktie stratēģiskie mērķi tiek sasniegti (procesa ātrums, konkurētspējas palielināšanas rīks, atbalsts ES politikai, iesaistīto sabiedrības pārstāvju iekļaušana un ietekme pasaules mērogā), lai izvērtētu ESS sniegumu un formulētu ieteikumus pašreizējās sistēmas uzlabošanai.

Neatkarīgā pārskata rezultātus publiski apsprieda un publiskoja; apspriešanas iznākumu ņems vērā regulas 24. pantā paredzētajā ziņojumā.

2.2.Kopīga standartizācijas iniciatīva

Vienotā tirgus stratēģijā paredzēts, ka standartizācijas sistēmas modernizēšanas nolūkā Komisija ierosinās izveidot “kopīgu standartizācijas iniciatīvu” un vienosies par to ar Eiropas standartizācijas kopienu. Kopīgās iniciatīvas publiskā un privātā sektora partneri kopīgi vienosies par to, kādi rezultāti jāgūst, lai tiktu sekmēta priekšsēdētāja Ž.-K. Junkera vadītās Komisijas prioritāšu izpilde, un par to, kad un kā šie rezultāti jāsasniedz. Komisija pievērsīsies tādiem jautājumiem kā standartu izstrādes prioritārās jomas (IKT, pakalpojumi, enerģētika, mobilitāte utt.), novatoriski un uz sadarbību balstīti standartu noteikšanas veidi, pārredzami un iekļaujoši standartu pieņemšanas procesi, saskaņots un spēcīgs publiskā sektora atbalsts visā standartizācijas procesā, labāka zināšanu pārvaldība visā standartizācijas procesā, kopīga stratēģija par to, kā Eiropu pārvērst par pasaules mēroga standartizācijas centru, un problēmām, ko rada tirgus sadrumstalotība pakalpojumu un servitizācijas (produkta nodrošināšana kopā ar attiecīgajiem pakalpojumiem) jomā. Kopīgā iniciatīva arī saistīs pētniecības un inovācijas prioritātes ar standartizācijas procesu, lai standartizācijas pasākumus varētu sākt laikus. Kopīgā iniciatīva būtu jānoslēdz 2016. gada pirmajā pusē.