Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Savienības dalību Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis /* COM/2013/0497 final - 2013/0242 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma mērķi Šis priekšlikums attiecas uz Eiropas Savienības dalību Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmā (EMPIR), ko īsteno vairākas dalībvalstis. Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, pamatiniciatīvu “Inovācijas savienība”, Eiropas pētniecības telpu un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” šīs iniciatīvas visaptverošais mērķis ir risināt problēmas, ar kurām saskaras Eiropas metroloģijas pētniecības sistēma, un palielināt ieguvumus, ko Eiropai sniedz uzlaboti mērījumu risinājumi. EMPIR vispārējie mērķi ir: · nodrošināt integrētus un mērķim atbilstošus metroloģijas risinājumus, kas sekmē inovāciju un rūpniecības konkurētspēju, un mērījumu tehnoloģijas, lai risinātu tādus sociālos jautājumus kā veselības aprūpe, vide un enerģētika, arī atbalstītu politikas izstrādi un īstenošanu; · radīt integrētu Eiropas metroloģijas pētniecības sistēmu, lai panāktu kritisko masu un aktīvu iesaisti reģionālā, valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī. 1.2. Priekšlikuma pamatojums Metroloģija, mērījumu zinātne, ir augsto tehnoloģiju pasaules centrālā ass. Metroloģija iespaido visus ikdienas dzīves aspektus, un tāpēc ir svarīgi nodrošināt, ka mērījumi kļūst vēl precīzāki un ticamāki, lai virzītu inovāciju un ekonomikas izaugsmi uz zināšanām balstītā ekonomikā. To, ko nevar izmērīt, nevar pareizi saprast un tāpēc nevar droši veikt kontroli, ražošanu vai apstrādi. Tādējādi progress metroloģijas jomā būtiski ietekmē izpratni par pasauli, kurā dzīvojam, un spēju to veidot. Ticami un izsekojami mērījumi ļauj plašākām zinātnieku aprindām izstrādāt labākus instrumentus un zinātniskos darbus. Tie paver jaunas iespējas rūpniecībai, radot telpu un iespēju inovācijai. Tie būtiski pamato un attīsta izpratni un saprašanos tādu globālo problēmu jomā kā enerģētika, veselības aprūpe un klimata pārmaiņas. Visu tehnoloģiski attīstīto valstu valdības atbalsta metroloģijas infrastruktūru, jo tā rada priekšrocības un dod labumu sabiedrībai, pamatojot publiskā sektora iesaistīšanos. Galvenās ekonomiskās lielvaras pasaulē palielina ieguldījumu metroloģijas pētniecībā un ar to saistītajās infrastruktūrās. Ņemot vērā ieguldījuma apjomu metroloģijā un tā nozīmi zinātnes izcilības un rūpniecības konkurētspējas veicināšanā, atsevišķas dalībvalstis vai dažas valstis, kas darbojas kopā, nevarētu konkurēt pasaules mērogā. Pašreizējā Eiropas metroloģijas pētniecības programma (EMPP) ir kopīga iniciatīva[1], kuru īsteno 22 valstu metroloģijas institūti. Tās pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 185. pants, kurš paver iespēju koordinēt valstu pētniecības programmas, īstenojot daudzgadu pamatprogrammu. Iniciatīvas vērtība ir atzīta starpposma novērtējumā. EMPP galvenais sasniegums ir stingra integrācija, kopīgi plānojot 50 % no metroloģijas pētniecībai atvēlētā valstu finansējuma Eiropā. Tā ir palīdzējusi samazināt sadrumstalotību, izvairīties no nevajadzīgas dublēšanas un sasniegt kritisko masu, ciešā sadarbībā ar labākajiem pētniekiem koncentrējot resursus galvenajās jomās. EMPP projektos tiek izstrādāti Eiropas mērījumu risinājumi attiecībā uz galvenajām sabiedrības problēmām un sniegts visas Eiropas ieguldījums standartu un noteikumu izstrādē. Lai gan, īstenojot EMPP, ir sasniegts ievērojams progress, ir kļuvis acīmredzams, ka sistēmai jārisina vairākas problēmas, lai palielinātu metroloģijas pētniecības ietekmi uz izaugsmi un sociāli ekonomisko problēmu risināšanu. EMPIR, turpmākā programma, palīdzēs īstenot vairākas pamatiniciatīvas saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, kuras skar metroloģijas pētījumi, tostarp tādas kā “Inovācijas savienība”, “Digitālā programma Eiropai”, “Resursu ziņā efektīva Eiropa” un “Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”. To panāks, izstrādājot inovatīvus dabas resursu pārvaldības risinājumus, atbalstot standartizācijas procesu, kas veicina jaunu produktu un pakalpojumu tirdzniecības iespējas pasaulē, un nodrošinot, piemēram, efektīvu komunikācijas satelītu testēšanu. EMPIR ievērojami veicinās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķu sasniegšanu, atbalstot tematus, kas tieši attiecas uz vairākām pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteiktajām prioritātēm. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI 2.1. Apspriešanās par Eiropas metroloģijas pētniecības programmas nākotni Komisija ir veikusi plašu apspriešanos par Eiropas metroloģijas pētniecības programmas nākotni. Uz sabiedrisko apspriešanu tiešsaistē, kas notika 2012. gadā, atbildēja 624 respondenti. Tie pauda savu viedokli par metroloģijas pētniecības nozīmi, norādīja uz Eiropas metroloģijas pētniecības sistēmas problēmām un novērtēja vairākus politikas risinājumus. 72 % atbilžu sniedza organizācijas un 28 % – privātpersonas. Lielākā daļa atbilžu tika saņemtas no pētniecības organizācijām (32 %) un uzņēmumiem (16 %, no kuriem 69 % bija MVU). Apspriešanā izkristalizējās vairākas problēmas, tostarp nepietiekama izmantošana rūpniecībā, valstu metroloģijas institūtu (NMI) sadarbības trūkums ar plašākām zinātnieku aprindām, milzīgas spēju atšķirības starp ES dalībvalstīm, nepietiekama pētnieku mobilitāte NMI un Eiropas standartizācijas iesaistes trūkums. Ekspertu grupa izstrādāja EMPP starpposma novērtējumu pēc tam, kad programma bija darbojusies trīs gadus. Komisija pieņēma tās ziņojumu 2012. gada aprīlī. Starpposma novērtējumā tika atzīta iniciatīvas vērtība un norādīts uz ievērojamu progresu pētniecības koordinācijā. Grupa uzskatīja, ka “EMPP ir labi pārvaldīta kopīga Eiropas pētniecības programma, kas jau ir sasniegusi samērā augstu zinātnes, pārvaldības un finansiālās integrācijas līmeni tikai divus gadus pēc tās īstenošanas” un ka “EMPP ir guvusi labus panākumus Metroloģijas EPT (Eiropas pētniecības telpas) izveidē”. Starpposma novērtējumā tika kritizēts progresa trūkums attiecībā uz sistēmas atvēršanu izcilākajai zinātnei un attiecībā uz spēju veidošanas struktūrām. Novērtējumā tika ieteikts ieviest īpašus instrumentus, lai atbalstītu inovācijas un regulatīvu/standartizācijas ceļvežu izstrādi visās turpmākajās iniciatīvās metroloģijas pētniecības sociāli ekonomiskās ietekmes palielināšanai. Komisija apspriedās arī ar saviem dienestiem, izmantojot ietekmes novērtējuma vadības grupu sanāksmes 2012. gadā, kuras veicināja plāna un ceļveža izstrādi ietekmes novērtējuma ziņojuma sagatavošanai, īpaši attiecībā uz problēmu noteikšanu un EMPIR nozīmi citiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem. 2.2. Politikas risinājumi Ietekmes novērtējuma ziņojuma galīgā redakcija ietvēra turpmāk minētos risinājumus. Saskaņā ar 1. risinājumu (“ES neveic īpašus pasākumus”) ES dalība EMPP būtu jāpārtrauc pēc pašreizējā finansēšanas posma beigām 2013. gadā. ES pētniecības politikā, programmās vai finansējumā nebūtu jāparedz īpašs atbalsts EMPP mērķu īstenošanai. Piekļuve ES finansējumam būtu jāierobežo, piešķirot to tikai konkursa kārtībā kā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” līdzekļus, lai finansētu ad hoc projektus, kuru temati ietver metroloģijas aspektus. Saskaņā ar 2. risinājumu (“Līdzšinējais scenārijs – EMPP2”) būtu jāturpina darbs, izstrādājot identisku iniciatīvu, kurā galvenā uzmanība pilnībā tiktu pievērsta fundamentālas un uz problēmu risināšanu vērstas pētniecības koordinācijai un integrācijai. Programma ietvertu dažus uzaicinājumus par tematiem, kas saistīti ar rūpniecību. Saskaņā ar 3. risinājumu (“Uzlabota 185. panta iniciatīva – EMPIR”) tiktu izmantoti EMPP gūtie panākumi, īstenojot vērienīgāku un iekļaujošāku 185. panta iniciatīvu, kura tiek saskaņota ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. Programmas darbības joma tiktu paplašināta, ietverot īpašus moduļus pētniecībai rūpniecības vajadzībām un izmantošanai rūpniecībā, kā arī standartizācijas un spēju veidošanas atbalstam. Ņemot vērā darbības jomas izmaiņas, programmas nosaukums būtu jāmaina no “Eiropas metroloģijas pētniecības programma” uz “Eiropas metroloģijas pētniecības un inovācijas programma”. Šis risinājums arī vairāk iesaistītu ieinteresētās personas un tieši iesaistītu plašākas pētnieku aprindas. Palielinātos no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” saņemtā finansējuma līmenis salīdzinājumā ar 7. pamatprogrammu, jo būtu nepieciešami resursi, lai kompensētu programmas paplašināto darbības jomu un pagarināto darbības laiku. Iesaistīto valstu skaits palielinātos no 22 līdz [28]. 2.3. Ietekmes novērtējuma rezultāti Ietekmes novērtējuma ziņojumā secināts, ka priekšroka nepārprotami tiek dota 3. risinājumam, ņemot vērā tā efektivitāti mērķu sasniegšanā, lietderību un atbilstību visiem kritērijiem. To pilnībā apstiprina sabiedriskās apspriešanas rezultāti (93 % no atbildēm risinājums tiek novērtēts kā “ļoti piemērots” vai “atbilstošs”). Risinājumā paredzēts izmantot iepriekšējos EMPP sasniegumus, turpinot pašreizējās darbības un vienlaikus no paša sākuma integrējot papildu darbības, lai risinātu problēmas, kuras nevarētu atrisināt saskaņā ar pašreizējās iniciatīvas uzstādījumu. Ietekmes novērtējuma padome 2013. gada februārī pārskatīja un apstiprināja ziņojumu. Savā atzinumā tā lūdza veikt uzlabojumus ietekmes novērtējuma ziņojumā, un tas tika ņemts vērā. Tagad ziņojumā jo īpaši tiek labāk skaidrotas konkrētas problēmas, veicinošie faktori un saistība starp mērķiem un mērķvērtībām. Salīdzinājumā ar pašreizējo iniciatīvu jaunās programmas apraksts tika uzlabots, lai labāk skaidrotu, kā jaunā programma novērsīs apzinātos trūkumus. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Juridiskais pamats EMPIR priekšlikuma pamatā ir LESD 185. pants attiecībā uz ES dalību pētniecības un izstrādes programmās, ko sākušas vairākas dalībvalstis, tostarp dalību šo programmu izpildei izveidotās struktūrās. 3.2. Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Subsidiaritāte tiek nodrošināta, par priekšlikuma pamatu izmantojot LESD 185. pantu, kurš skaidri paredz Savienības dalību pētniecības un izstrādes programmās, ko sākušas vairākas dalībvalstis. Dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami labi sasniegt priekšlikuma mērķus, jo metroloģijas prasību mēroga un sarežģītības dēļ ir vajadzīgi ieguldījumi, kas pārsniedz Eiropas NMI pamatpētniecības budžetus. Mūsdienīgu metroloģijas risinājumu pētniecībai un izstrādei nepieciešamā izcilība sniedzas tālu pāri valstu robežām, un tāpēc to nevar piesaistīt tikai valsts līmenī. Bez kritiskās masas, kuru nodrošina konsekventa pieeja Eiropas līmenī, pastāv liels pasākumu dublēšanas risks, kā rezultātā palielinātos izmaksas. Publiskā sektora iesaistīšanās pievienotā vērtība ES līmenī ir ES spējā apkopot sadrumstalotās valstu pētniecības programmas, palīdzēt izstrādāt kopīgas pētniecības un finansēšanas stratēģijas, kas sniedzas pāri valstu robežām, un sasniegt dalībnieku un investīciju kritisko masu, kas vajadzīga, lai risinātu problēmas, ar kurām saskaras metroloģijas pētniecības sistēma, vienlaikus palielinot publisko izdevumu efektivitāti. Gaidāms, ka ES ieguldīs 50 % no kopējā finansējuma. 3.3. Proporcionalitātes princips LESD 185. pantā noteikts, ka Savienība, “vienojoties ar attiecīgām dalībvalstīm, var paredzēt iespēju piedalīties pētniecības un attīstības programmās, ko sākušas vairākas dalībvalstis, tostarp iespēju piedalīties struktūrās, kas radītas, lai īstenotu šīs programmas”. Dalībvalstis ir iniciatīvas virzītājspēks. Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo dalībvalstis būs atbildīgas par kopīgas programmas izstrādi un visiem darbības aspektiem. Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra EURAMET e.V. saistībā ar pašreizējo EMPP iniciatīvu jau ir uzskatāmi parādījusi, ka tā var īstenot programmu efektīvi un lietderīgi. Savienība sniegs stimulus koordinācijas uzlabošanai, nodrošinās sinerģiju ar ES rīcībpolitiku un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātēm un ieguldījumu to īstenošanā, uzraudzīs programmas īstenošanu un nodrošinās ES finansiālo interešu aizsardzību. 3.4. Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātās EMPIR iniciatīvas pamatā būs LESD 185. pants. Starpposma novērtējuma secinājumi un risinājumu analīze ietekmes novērtējumā ir uzskatāmi parādījuši, ka 185. pants ir vispiemērotākais līdzeklis EMPIR mērķu sasniegšanai. 3.5. Atkāpes no dalības noteikumiem EMPIR finansējums, ko iegulda iesaistītās valstis, galvenokārt ir tie resursi, kurus tās atvēl kā tiešos izdevumus atlasītos projektos, izmantojot projektos līdzdalīgo valstu metroloģijas institūtu (NMI) un norīkoto institūtu (DI) finansējumu. NMI un DI institucionālais finansējums sedz to pieskaitāmo izmaksu daļu, kas attiecinātas uz projektiem (projektu netiešās izmaksas) un kuras neatlīdzina EMPIR. ES ieguldījumam NMI un DI ir jāatbilst ieguldījumam, ko veic iesaistītās valstis, ņemot vērā ne tikai iepriekš minēto institucionālo finansējumu, bet arī iesaistīto valstu naudas ieguldījumu administratīvajās izmaksās (līdz pat EUR 30 miljoniem) un Savienības finansējuma daļu, kas piešķirta citiem tiesību subjektiem (aptuveni EUR 90 miljoni). Tāpēc gaidāms, ka ES ieguldījums NMI un DI būs EUR 210 miljoni (43,75 %) un ieguldījums no iesaistītajām valstīm NMI un DI būs EUR 270 miljoni (56,25 %). Pretieguldījuma principa ievērošana tiks nodrošināta, pielāgojot ES ieguldījumu un nosakot NMI un DI netiešajām izmaksām paredzētā ES finansējuma zemāku vienoto likmi salīdzinājumā ar “Apvārsnis 2020” dalības noteikumos noteikto vienoto likmi. Ņemot vērā, ka dati no tiem NMI un DI, kas piedalās EMPP projektos, pamatojoties uz pilnām netiešajām izmaksām, liecina, ka to netiešās attiecināmās izmaksas sasniedz līdz 140 % no projektu tiešajām attiecināmajām izmaksām saskaņā ar 7. pamatprogrammas dalības noteikumiem, NMI un DI deklarēs netiešās attiecināmās izmaksas, pamatojoties uz vienotu likmi 5 % apmērā no tiešajām attiecināmajām izmaksām. Citas juridiskās personas, kuras piedalās projektos, tiks finansētas saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” dalības noteikumiem. Tas ietver atkāpi no 24. panta attiecībā uz NMI un DI. Priekšlikumā tiek sniegtas garantijas, lai nodrošinātu, ka, sniedzot finansiālu atbalstu trešām personām, īpaši izveidotā īstenošanas struktūra ievēro vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principus un tiek aizsargātas ES finansiālās intereses. Tajā paredzēti arī sīki izstrādāti noteikumi, kuri iekļaujami nolīgumā, kas jānoslēdz starp Savienību un īpaši izveidoto īstenošanas struktūru. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Tiesību akta finanšu pārskatā, kas tiek iesniegts ar šo lēmumu, noteikta paredzamā ietekme uz budžetu. Maksimālais Savienības finansiālais ieguldījums EMPIR, tostarp EBTA apropriācijas, ir EUR 300 miljoni pašreizējās cenās uz pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darbības laiku. Ieguldījumus veiks no turpmāk minētajām problēmām un tematiem atvēlētajiem līdzekļiem[2]. · Vadošā loma nanotehnoloģiju, progresīvu materiālu, biotehnoloģijas un progresīvās ražošanas un pārstrādes jomā (EUR 52,5 miljoni) · Vadošā loma informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā (EUR 37,5 miljoni) · Veselības un labklājības uzlabošana visas dzīves garumā (EUR 60 miljoni) · Pārtikas nodrošinājuma uzlabošana, ilgtspējīgas lauksaimniecības, jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības un bioekonomikas attīstība (EUR 15 miljoni) · Pāreja uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu (EUR 60 miljoni) · Resursefektīvas, videi nekaitīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide (EUR 22,5 miljoni) · Resursefektīvas un pret klimata pārmaiņām noturīgas ekonomikas un ilgtspējīgas izejvielu piegādes izveide (EUR 52,5 miljoni) Lēmuma un deleģēšanas nolīguma noteikumos, kurš jānoslēdz starp Komisiju un īpaši izveidoto īstenošanas struktūru, jāparedz ES finansiālo interešu aizsardzība. 5. IZVĒLES ELEMENTI 5.1. Vienkāršošana Priekšlikumā būs paredzēta publisko (ES vai valstu) iestāžu un struktūru un privātpersonu administratīvo procedūru vienkāršošana. ES strādās tieši ar EMPIR īpaši izveidoto īstenošanas struktūru, kura būs atbildīga par ES ieguldījuma piešķiršanu, uzraudzību un ziņošanu par tā izmantošanu. 5.2. Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikumā ir iekļauta pārskatīšanas klauzula par starpposma pārskatīšanu ne vēlāk kā 2018. gadā. 5.3. Eiropas Ekonomikas zona Ierosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ jautājumu, tāpēc tas būtu jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu. 2013/0242 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Savienības dalību Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 185. pantu un 188. panta otro daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Komisija paziņojumā “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei”[4] uzsver vajadzību radīt labvēlīgus apstākļus ieguldījumiem zināšanās un inovācijā, lai Savienībā panāktu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. Šo stratēģiju ir apstiprinājis Eiropas Parlaments un Padome. (2) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada [...] Regulu (ES) Nr. .../2013[5] izveidotās pētniecības un inovācijas pamatprogrammas 2014. 2020. gadam “Apvārsnis 2020” (turpmāk “pamatprogramma “Apvārsnis 2020””) mērķis ir panākt lielāku ietekmi uz pētniecību un inovāciju, veicinot publiskā-publiskā sektora partnerības, tostarp izmantojot Savienības dalību programmās, ko saskaņā ar Līguma 185. pantu uzsākušas vairākas dalībvalstis. (3) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Lēmumu Nr. 912/2009/EK par Kopienas līdzdalību Eiropas metroloģijas pētniecības un attīstības programmā, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis[6], Kopiena nolēma Eiropas metroloģijas pētniecības programmā (turpmāk “EMPP”) veikt finansiālo ieguldījumu, kas ir atbilstīgs iesaistīto valstu ieguldījumam, bet nepārsniedz EUR 200 miljonus ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK[7] izveidotās Eiropas Kopienas Septītās pamatprogrammas pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. 2013. gadam) darbības laikā. (4) Komisija 2012. gada aprīlī iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par Eiropas metroloģijas pētniecības programmas (EMPP) starpposma novērtējumu[8]. Minēto novērtējumu ekspertu grupa izstrādāja trīs gadus pēc programmas sākuma. Ekspertu grupa atzina, ka EMPP ir labi pārvaldīta kopīga Eiropas pētniecības programma, kas jau ir sasniegusi samērā augstu zinātnes, pārvaldības un finansiālās integrācijas līmeni. Tomēr ekspertu grupa norādīja uz nepietiekamu izmantošanu rūpniecībā, nepietiekamu atvērtību izcilākajai zinātnei ārpus metroloģijas institūtiem un nepietiekamu spēju veidošanu. Ekspertu grupa arī uzskatīja, ka, īstenojot EMPP, varētu izveidot iekļaujošāku Eiropas metroloģijas pētniecības telpu. (5) Eiropas metroloģijas pētniecības programmai var sniegt turpmāku atbalstu saskaņā ar Padomes 2013. gada […] Lēmumu Nr. …/2013/ES, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovāciju pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”[9]. (6) Eiropas metroloģijas pētniecības un inovācijas programma (turpmāk “EMPIR”), kas saskaņota ar stratēģiju “Eiropa 2020” un ar to saistītajām pamatiniciatīvām, jo īpaši “Inovācijas savienība”[10], “Digitālā programma Eiropai”[11], “Resursu ziņā efektīva Eiropa”[12] un “Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”[13], būs vēl vērienīgāka un iekļaujošāka programma, kuru [28] iesaistītās valstis īstenos desmit gadus (2014. 2024. gadā). Lai pilnveidotu iepriekšējo programmu, EMPIR ietvers darbības, kas saistītas ar inovāciju un izmantošanu rūpniecībā, normu un standartu pētniecību un spēju veidošanu. (7) Iesaistītās valstis plāno piedalīties EMPIR īstenošanā periodā, ko aptver EMPIR (2014. 2024. gads). (8) Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darbības laikā būtu jānosaka maksimālais apjoms attiecībā uz Savienības dalību EMPIR. Saskaņā ar šo maksimālo apjomu Savienības ieguldījumam vajadzētu būt vienādam ar EMPIR iesaistīto valstu ieguldījumu, lai panāktu spēcīgu sviras efektu un nodrošinātu plašāku iesaistīto valstu programmu integrāciju. (9) Saskaņā ar Regulā (ES) Nr. .../2013 noteiktajiem mērķiem jebkurai dalībvalstij un jebkurai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētajai valstij vajadzētu būt tiesībām piedalīties EMPIR. (10) Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka iesaistītās valstis uzņemas oficiālas saistības piedalīties EMPIR īstenošanā un izpilda minētās saistības. No iesaistīto valstu ieguldījumiem EMPIR būtu jāsedz administratīvās izmaksas, nosakot maksimālo apjomu 5 % apmērā no EMPIR budžeta. Iesaistītajām valstīm būtu jāapņemas vajadzības gadījumā palielināt savu ieguldījumu EMPIR par iespējamo rezerves finansējumu 50 % apmērā, lai nodrošinātu to spēju finansēt savus tiesību subjektus (valstu metroloģijas institūtus un norīkotos institūtus), kuri piedalās izvēlētajos projektos. (11) Lai kopīgi īstenotu EMPIR, ir vajadzīga īstenošanas struktūra. Iesaistītās valstis ir vienojušās par EMPP īstenošanas struktūru un 2007. gadā izveidojušas EURAMET e.V. (turpmāk “EURAMET”) – Eiropas reģionālo metroloģijas organizāciju un bezpeļņas asociāciju, kas darbojas saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem. EURAMET ir arī uzdevumi un pienākumi, kas saistīti ar metroloģijas saskaņošanu plašākā Eiropas un pasaules mērogā. Par EURAMET biedriem var kļūt visi Eiropas valstu metroloģijas institūti (NMI), bet norīkotie institūti (DI) – par asociētiem biedriem. Dalība EURAMET nav atkarīga no tā, vai valstī ir metroloģijas pētniecības programmas. Ņemot to vērā, un, tā kā EMPP starpposma novērtējuma ziņojumā ir pierādīts, ka EURAMET pārvaldības struktūra nodrošina efektīvu un augsti kvalitatīvu EMPP īstenošanu, EURAMET būtu jāizmanto arī EMPIR īstenošanai. EURAMET vajadzētu būt Savienības finansiālā ieguldījuma saņēmējam. (12) Lai sasniegtu EMPIR mērķus, EURAMET būtu jāsniedz finansiāls atbalsts galvenokārt kā dotācijas to darbību dalībniekiem, kuri izvēlēti EURAMET līmenī. Minētās darbības būtu jāizvēlas pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, par kuriem atbild EURAMET. Sarindojumam vajadzētu būt saistošam attiecībā uz priekšlikumu izraudzīšanos un finansējuma piešķiršanu no Savienības finansiālā ieguldījuma un no EMPIR projektos iesaistīto valstu ieguldījuma. (13) Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un netiešas pārvaldības noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam[14], un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 piemērošanas noteikumiem[15]. (14) Lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses, Komisijai vajadzētu būt tiesībām samazināt, apturēt vai izbeigt Savienības finansiālo ieguldījumu, ja EMPIR tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti vai ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu EMPIR finansēšanā vai veic to daļēji vai novēloti. Minētās tiesības būtu jāparedz deleģēšanas nolīgumā, kas jānoslēdz starp Savienību un EURAMET. (15) Uz dalību EMPIR finansētās netiešās darbībās attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada […] Regula (ES) Nr. …/2013, kurā izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads)[16]. Tomēr, tā kā EMPIR ir īpašas darbības vajadzības, ir jāparedz atkāpes no minētās regulas saskaņā ar minētās regulas [dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] 1. panta 3. punktu. (16) Iesaistīto valstu ieguldījumu galvenokārt veido to NMI un DI institucionālais finansējums, kuri piedalās izvēlētajos projektos. Iesaistīto valstu ieguldījumam būtu jāietver arī naudas ieguldījums EMPIR administratīvajās izmaksās. Savienības ieguldījuma daļa būtu jāpiešķir tiesību subjektiem, kas nav NMI un DI, kuri piedalās izvēlētajos projektos. Savienības finansiālā ieguldījuma aprēķinam NMI un DI, kas piedalās EMPIR projektos, būtu jānodrošina, ka Savienības ieguldījums EMPIR nepārsniedz iesaistīto valstu ieguldījumu. Ņemot vērā to, ka iesaistīto valstu sniegtais NMI un DI institucionālais finansējums atbilst pieskaitāmajām izmaksām, kas piešķirtas EMPIR projektiem un kuras neatmaksā no Savienības ieguldījuma, NMI un DI netiešo attiecināmo izmaksu finansējuma vienotā likme būtu jāpielāgo atbilstoši likmei, kas noteikta Regulā (ES) Nr. .../2013 [kurā izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads)]. Šī vienotā likme būtu jānosaka, pamatojoties uz visām netiešajām izmaksām, kuras NMI un DI, kas piedalās EMPP projektos, deklarē kā attiecināmas un kuras ir stabilas un ir ticams to netiešo izmaksu tuvinājums, kas radušies NMI un DI, kuri piedalās EMPIR projektos. Tā kā minētās netiešās izmaksas veido sasniedz 140 % no NMI un DI kopējām tiešajām attiecināmajām izmaksām, izņemot izmaksas par noslēgtajiem apakšlīgumiem un bezmaksas ieguldījumiem natūrā, ko neizmanto NMI un DI telpās, NMI un DI netiešo izmaksu finansējuma vienotā likme būtu jāpazemina no [20 %] saskaņā ar Regulu (ES) Nr. .../2013 līdz 5 %. Tāpēc attiecībā uz NMI un DI būtu jāparedz atkāpe no minētās regulas 24. panta. Citi tiesību subjekti, kas piedalās EMPIR projektos, būtu jāfinansē saskaņā ar minēto regulu. (17) Finansēšanas modeļa piemērotība, ņemot vērā Savienības un ārpussavienības finansējuma atbilstības principu, būtu atkārtoti jānovērtē EMPIR starpposma novērtējuma laikā. (18) Saskaņā ar šo lēmumu piešķirta Savienības finansējuma saņēmēju revīzijām būtu jānodrošina administratīvā sloga samazināšana atbilstīgi Regulai (ES) Nr. .../2013 [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”]. (19) Visā izdevumu ciklā Savienības finansiālās intereses būtu jāaizsargā, piemērojot tādus samērīgus pasākumus kā pārkāpumu novēršana, atklāšana un izmeklēšana, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšana un – vajadzības gadījumā – administratīvu un finansiālu sankciju piemērošana saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. (20) Komisijai būtu jāveic starpposma novērtējums, ar ko jo īpaši novērtē EMPIR kvalitāti, efektivitāti, panākumus izvirzīto mērķu sasniegšanā, un nobeiguma novērtējums un jāsagatavo ziņojums par minētajiem novērtējumiem. (21) Pēc Komisijas pieprasījuma EURAMET un iesaistītajām valstīm būtu jāsniedz jebkura informācija, kas Komisijai jāiekļauj ziņojumos par EMPIR novērtēšanu. (22) Lēmuma mērķis ir Savienības dalība EMPIR, proti, lai sekmētu piemērotu, integrētu un mērķim atbilstošu metroloģijas risinājumu nodrošināšanu un integrētas Eiropas metroloģijas pētniecības sistēmas izveidi, lai panāktu kritisko masu un aktīvu iesaisti reģionālā, valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī, kuru dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami labi sasniegt. Metroloģijas prasību mēroga un sarežģītības dēļ ir vajadzīgi ieguldījumi, kas pārsniedz valstu metroloģijas institūtu un to norīkoto institūtu pamatpētniecības budžetus. Mūsdienīgu metroloģijas risinājumu pētniecībai un izstrādei nepieciešamā izcilība sniedzas tālu pāri valstu robežām, un tāpēc to nevar piesaistīt tikai valsts līmenī. Tā kā minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, integrējot valstu centienus saskaņotā Eiropas pieejā, apvienojot sadrumstalotās valstu pētniecības programmas, palīdzot izstrādāt vienotas pētniecības un finansēšanas stratēģijas, kas sniedzas pāri valstu robežām, un izveidojot dalībnieku un vajadzīgo ieguldījumu kritisko masu, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Dalība Eiropas metroloģijas pētniecības un inovācijas programmā 1. Savienība saskaņā ar šā lēmuma nosacījumiem piedalās Eiropas metroloģijas pētniecības un inovācijas programmā (turpmāk “EMPIR”), ko kopīgi īsteno Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Horvātija, Itālija, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste, kā arī [Bosnija un Hercegovina, Norvēģija, Serbija, Šveice un Turcija] (turpmāk “iesaistītās valstis”). 2. EMPIR var piedalīties ikviena cita dalībvalsts un ar Eiropas Parlamenta un Padomes […] Regulu (ES) Nr. .../2013 izveidotās pētniecības un inovācijas pamatprogrammas 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (turpmāk “pamatprogramma “Apvārsnis 2020””) asociētā valsts, ja tā atbilst šā lēmuma 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajam nosacījumam. Tās dalībvalstis un asociētās valstis, kuras atbilst šā lēmuma 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nosacījumiem, šajā lēmumā uzskata par iesaistītajām valstīm. 2. pants Savienības finansiālais ieguldījums 1. Savienības maksimālais finansiālais ieguldījums EMPIR, ieskaitot EBTA apropriācijas, ir EUR 300 miljoni. Ieguldījumu izmaksā no Savienības vispārējā budžeta apropriācijām, kas piešķirtas attiecīgajām daļām īpašajā programmā, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un kura izveidota ar Lēmumu Nr. .../2013/ES, saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) punktu un 60. un 61. pantu. 2. Nepārsniedzot 1. punktā noteikto maksimālo summu, Savienības ieguldījums ir vienāds ar EMPIR iesaistīto valstu ieguldījumiem, izņemot iesaistīto valstu ieguldījumus administratīvajās izmaksās, kas pārsniedz 5 % no EMPIR budžeta. 3. Savienības ieguldījumu neizmanto, lai segtu EMPIR administratīvās izmaksas. 3. pants Savienības finansiālā ieguldījuma nosacījumi 1. Savienības finansiālā ieguldījuma nosacījumi ir šādi: (a) iesaistītās valstis pierāda, ka EMPIR ir izveidota saskaņā ar I un II pielikumu; (b) iesaistītās valstis vai iesaistīto valstu ieceltie valstu metroloģijas institūti (NMI) ir izraudzījušās EURAMET e.V. (turpmāk “EURAMET”) par struktūru, kura atbild par EMPIR īstenošanu un Savienības finansiālā ieguldījuma saņemšanu, piešķiršanu un uzraudzību; (c) visas iesaistītās valstis ir apņēmušās sniegt finansējumu EMPIR un izveidot iespējamo rezerves finansējumu 50 % apmērā no saistību summas; (d) EURAMET ir pierādījusi savu spēju īstenot EMPIR, tostarp saņemt, piešķirt un uzraudzīt Savienības ieguldījumu Savienības budžeta netiešās pārvaldības ietvaros saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58., 60. un 61. pantu; (e) ir izveidots EMPIR pārvaldības modelis saskaņā ar III pielikumu. 2. EMPIR īstenošanas laikā Savienības finansiālā ieguldījuma nosacījumi ir šādi: (a) EURAMET īsteno I pielikumā noteiktos EMPIR mērķus un II pielikumā noteiktās darbības saskaņā ar 5. pantā minētajiem dalības un izplatīšanas noteikumiem; (b) tiek uzturēts piemērots un efektīvs pārvaldības modelis saskaņā ar III pielikumu; (c) EURAMET ievēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā noteiktās prasības par ziņošanu; (d) tiek pildītas 1. punkta c) apakšpunktā minētās saistības. 4. pants Iesaistīto valstu ieguldījumi Iesaistīto valstu ieguldījumus veido: (a) ieguldījumi, ko sniedz, izmantojot to NMI un norīkoto institūtu (DI) institucionālu finansējumu, kuri piedalās EMPIR projektos; (b) finansiālie ieguldījumi EMPIR administratīvajās izmaksās. 5. pants Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi 1. Regulas (ES) Nr. ... [dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] piemērošanas vajadzībām EURAMET ir uzskatāma par finansēšanas struktūru, un tā finansiāli atbalsta netiešās darbības saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu. 2. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. ... [dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] 24. panta 1. punkta, to NMI un DI netiešās attiecināmās izmaksas, kuri piedalās EMPIR finansētos projektos, nosaka, piemērojot vienotu likmi 5 % apmērā no NMI un DI kopējām tiešajām attiecināmajām izmaksām, izņemot tiešās attiecināmās izmaksas attiecībā uz noslēgtajiem apakšlīgumiem un to resursu izmaksas, kurus darījušas pieejamus trešās personas, bet kurus neizmanto saņēmēja telpās, kā arī finansiālo atbalstu trešām personām. 3. EMPIR starpposma novērtējums, kas minēts 12. pantā, ietver novērtējumu par visām to NMI un DI netiešajām izmaksām, kuri piedalās EMPIR projektos, un par atbilstošo institucionālo finansējumu. 4. Pamatojoties uz šo novērtējumu un 2. panta 2. punkta piemērošanas vajadzībām, EURAMET var samazināt 2. punktā noteikto vienoto likmi. 5. Ja ar to nepietiek, EURAMET var, atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. ... [dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] 22. panta 3. punkta, piemērot zemāku atmaksas likmi to NMI un DI attiecināmajām izmaksām, kuri piedalās EMPIR finansētos projektos. 6. pants EMPIR īstenošana 1. EMPIR īsteno, pamatojoties uz gada darba plāniem. 2. EURAMET sniedz finansiālu atbalstu galvenokārt dotāciju veidā dalībniekiem pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Pirms tematu noteikšanas katram uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus EURAMET aicina ieinteresētās personas vai organizācijas no metroloģijas pētniecības aprindām un lietotājus ieteikt iespējamos pētniecības tematus. 7. pants Savienības un EURAMET nolīgumi 1. Ja ex ante novērtējums par EURAMET, kas veikts saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. panta 1. punktu, ir pozitīvs, Komisija Savienības vārdā ar EURAMET noslēdz deleģēšanas nolīgumu un ikgadējus līdzekļu pārskaitīšanas nolīgumus. 2. Šā panta 1. punktā minēto deleģēšanas nolīgumu noslēdz saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 3. punktu, 60. un 61. pantu un Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 40. pantu. Tajā nosaka arī: (a) prasības par EURAMET ieguldījumu attiecībā uz rezultātu rādītājiem, kas noteikti Lēmuma (ES) Nr. ... [īpašā programma, ar ko īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] II pielikumā; (b) prasības par EURAMET ieguldījumu uzraudzībā, kas minēta Lēmuma (ES) Nr. ... [īpašā programma, ar ko īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] III pielikumā; (c) konkrētus rezultātu rādītājus, kas saistīti ar EURAMET darbību; (d) prasības EURAMET par to, kā sniedzama informācija par administratīvajām izmaksām un detalizēti skaitļi saistībā ar EMPIR īstenošanu; (e) kārtību, kādā sniedz datus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka Komisija var izpildīt savus izplatīšanas un ziņošanas pienākumus. 8. pants Savienības finansiālā ieguldījuma izbeigšana, samazināšana vai apturēšana Ja EMPIR netiek īstenota vai tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu atbilstoši EMPIR faktiskajai īstenošanai. Ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu EMPIR finansēšanā vai veic to daļēji vai novēloti, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā finansējuma apjomu, ko iesaistītās valstis atvēlējušas EMPIR īstenošanai. 9. pants Ex-post revīzijas 1. Netiešo darbību izdevumu ex-post revīzijas veic EURAMET saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 23. pantu. 2. Komisija var nolemt pati veikt 1. punktā minētās revīzijas. 10. pants Savienības finansiālo interešu aizsardzība 1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklātas nelikumības, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un vajadzības gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas administratīvas un finansiālas sankcijas. 2. EURAMET piešķir Komisijas darbiniekiem un citām tās pilnvarotām personām, kā arī Revīzijas palātai piekļuvi saviem objektiem, telpām un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas vajadzīga revīziju veikšanai. 3. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999[17] un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96[18], lai noskaidrotu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo lēmumu, notikusi krāpšana, korupcija vai citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses. 4. Līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, ietver noteikumus, kuri skaidri pilnvaro Komisiju, EURAMET, Revīzijas palātu un OLAF veikt šādas revīzijas un izmeklēšanas saskaņā ar to attiecīgo kompetences jomu. 5. Īstenojot EMPIR, iesaistītās valstis veic likumdošanas, regulatīvos, administratīvos un citus pasākumus, kas vajadzīgi Savienības finansiālo interešu aizsardzībai, jo īpaši, lai nodrošinātu pilnīgu Savienībai piekritīgo līdzekļu atgūšanu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012. 11. pants Informācijas sniegšana 1. EURAMET pēc Komisijas pieprasījuma nosūta visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu 12. pantā minētos ziņojumus. 2. Iesaistītās valstis ar EURAMET starpniecību sniedz Komisijai visu informāciju, ko par EMPIR finanšu pārvaldību pieprasa Eiropas Parlaments, Padome vai Revīzijas palāta. 3. Komisija 2. punktā minēto informāciju iekļauj 12. pantā minētajos ziņojumos. 12. pants Novērtēšana 1. Komisija līdz 2017. gada 31. decembrim sagatavo EMPIR starpposma novērtējumu. Komisija sagatavo ziņojumu par šo novērtējumu, kurā iekļauj novērtējumā izdarītos secinājumus un Komisijas novērojumus. Komisija līdz 2018. gada 30. jūnijam nosūta minēto ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. 2. Beidzoties Savienības līdzdalībai EMPIR, bet ne vēlāk par 2024. gada 31. decembri Komisija veic EMPIR nobeiguma novērtējumu. Komisija sagatavo ziņojumu par minēto novērtējumu, kurā iekļauj minētā novērtējuma rezultātus. Komisija nosūta minēto ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. 13. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 14. pants Adresāti Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS EMPIR mērķi EMPIR ir šādi vispārējie mērķi: (a) nodrošināt piemērotus, integrētus un mērķim atbilstošus metroloģijas risinājumus, kas sekmē inovāciju un rūpniecības konkurētspēju, kā arī mērījumu tehnoloģijas, lai risinātu tādas sociālās problēmas kā veselības aprūpe, vide un enerģētika, tostarp atbalstot politikas izstrādi un īstenošanu; (b) radīt integrētu Eiropas metroloģijas pētniecības sistēmu, lai panāktu kritisko masu un aktīvu iesaisti reģionālā, valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī. II PIELIKUMS EMPIR atbalstītās netiešās darbības 1. EMPIR var atbalstīt šādas netiešās darbības kopīgas pētniecības un tehnoloģiju izstrādes jomā: 1.1. zinātniski tehniskas darbības, kas veicina fundamentālo zinātnisko metroloģiju, kura veido pamatu visiem secīgiem pasākumiem, tostarp lietišķajiem metroloģijas pētījumiem un izstrādei un ar metroloģiju saistītiem pakalpojumiem; 1.2. metroloģijas pētniecība sabiedrības problēmu risināšanai, galveno uzmanību pievēršot ieguldījumiem enerģētikas, vides un veselības aprūpes jomās; 1.3. pētniecība, ko veic, lai izstrādātu jaunus mērījumu instrumentus, kuru mērķis ir ieviest rūpniecībā metroloģijas tehnoloģijas, stimulējot inovāciju rūpniecībā; 1.4. pirms normu izstrādes un tās laikā veikta metroloģijas pētniecība un izstrāde attiecībā uz prioritāriem dokumentācijas standartiem, kuru mērķis ir izmantot iesaistīto valstu metroloģijas institūtu zinātību, lai atbalstītu politikas īstenošanu un paātrinātu inovatīvu produktu un pakalpojumu laišanu tirgū; 1.5. metroloģijas spēju veidošanas darbības dažādos tehnoloģiskos līmeņos, kuru mērķis ir izveidot līdzsvarotu un integrētu metroloģijas sistēmu iesaistītajās valstīs. 2. EMPIR var atbalstīt turpmākas darbības metroloģijas pētniecības rezultātu izplatīšanas un izmantošanas jomā. EMPIR var atbalstīt citas darbības, kas ir vērstas tieši uz metroloģijas institūtiem, kuriem nav zinātnisko spēju vai tās ir ierobežotas, palīdzot minētajiem institūtiem izmantot citas Eiropas Savienības, valstu vai reģionālās programmas apmācībai un mobilitātei, pārrobežu sadarbībai vai ieguldījumiem metroloģijas infrastruktūrā. 3. EMPIR var atbalstīt tīklošanas pasākumu organizēšanu, lai informētu par EMPIR un maksimāli palielinātu tā ietekmi. 4. Netiešās darbības, kas minētas 1. punktā, veic NMI un DI. Tomēr EMPIR sekmē un atbalsta arī citu tiesību subjektu līdzdalību. Gaidāms, ka šīs pieejas rezultātā aptuveni 15 % no EMPIR budžeta nonāks šo tiesību subjektu rīcībā. III PIELIKUMS EMPIR īstenošana un pārvaldība I. EURAMET uzdevumi 1. Ievērojot 3. pantu, EURAMET ir atbildīga par EMPIR īstenošanu. Tā pārvalda EMPIR paredzēto Savienības finansiālo ieguldījumu un ir atbildīga par gada darba plāna sagatavošanu un īstenošanu, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus organizēšanu, priekšlikumu novērtēšanu un sarindošanu, un par visām citām darbībām, kas paredzētas gada darba plānā. EURAMET atbild par dotāciju pārvaldību, tostarp dotāciju nolīgumu parakstīšanu, Savienības finansiālā ieguldījuma saņemšanu, piešķiršanu un izmantošanas uzraudzību un maksājumiem EMPIR dalībniekiem izvēlētajos projektos. Savienības finansiālā ieguldījuma uzraudzība ietver visus kontroles un revīzijas, ex ante un/vai ex post kontroles pasākumus, kas vajadzīgi to uzdevumu izpildei, kurus Komisija ir deleģējusi EURAMET. Minēto pasākumu mērķis ir gūt pamatotu pārliecību par notikušo darījumu likumību un pareizību un par dotāciju nolīgumos deklarēto izmaksu attiecināmību. 2. EURAMET, īstenojot EMPIR, konkrētus administratīvus un loģistikas uzdevumus var uzticēt iesaistītajām valstīm. II. EMPIR īstenošanā iesaistītā EURAMET organizatoriskā struktūra 1. EMPIR lēmumu pieņemšanas struktūra ir EMPIR komiteja. EMPIR komitejā ietilpst EURAMET biedru pārstāvji no iesaistītajām valstīm. Balsu sadalījumu aprēķina, pamatojoties uz valstu saistībām, saskaņā ar kvadrātsaknes noteikumu. Tā jo īpaši pieņem lēmumus par stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus plānošanu, pārskata procedūras novērtēšanu, finansējamo projektu izvēli saskaņā ar sarindojumu un finansēto projektu progresa uzraudzību. Tā pieņem gada darba plānu pēc apstiprinājuma saņemšanas no Komisijas. Komisijai EMPIR komitejas sanāksmēs ir novērotājas statuss. Tomēr, lai EMPIR komiteja pieņemtu gada darba plānu, tai jāsaņem iepriekšēja Komisijas piekrišana. EMPIR komiteja uzaicina Komisiju uz savām sanāksmēm un nosūta Komisijai attiecīgos dokumentus. Komisija var piedalīties EMPIR komitejas apspriedēs. 2. EMPIR komiteja ievēl EMPIR komitejas priekšsēdētāju un viņa vietnieku. EMPIR komitejas priekšsēdētājs ir viens no diviem EURAMET priekšsēdētāja vietniekiem. EMPIR komitejas priekšsēdētājs pārstāv EURAMET ar EMPIR saistītajos jautājumos. 3. Pētniecības padomē ietilpst augsta līmeņa eksperti no rūpniecības, pētniecības un akadēmiskajām aprindām un starptautiskajām ieinteresēto personu organizācijām. Tā sniedz neatkarīgus stratēģiskus ieteikumus par EMPIR gada darba plānu. Pētniecības padomes locekļus ieceļ EURAMET kopsapulce. 4. EURAMET sekretariāts, kas sniedz vispārēju administratīvu atbalstu EURAMET, uztur EMPIR bankas kontus. 5. EURAMET sekretariātā izveido vadības atbalsta vienību, un tā ir atbildīga par EMPIR īstenošanu un ikdienas vadību. TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu iemaksas 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Par Eiropas Savienības dalību Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmā (EMPIR), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[19] Pētniecība un inovācija: pamatprogramma “Apvārsnis 2020” 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[20] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu EMPIR vispārējie mērķi ir: (1) nodrošināt integrētus un mērķim atbilstošus metroloģijas risinājumus, kas sekmē inovāciju un rūpniecības konkurētspēju, kā arī mērījumu tehnoloģijas, lai risinātu tādas sociālās problēmas kā veselības aprūpe, vide un enerģētika, tostarp atbalstot politikas izstrādi un īstenošanu; (2) radīt integrētu Eiropas metroloģijas pētniecības sistēmu, lai panāktu kritisko masu un aktīvu iesaisti reģionālā, valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Šā tiesību akta priekšlikuma galvenais darbības mērķis, proti, Savienības dalība pētniecības, izstrādes un inovācijas programmā, ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis metroloģijas jomā, jau ir izklāstīts pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”. Ar šo darbības mērķi saistītais konkrētais mērķis ir EMPIR izveide un darbība, kuras galvenais rezultāts ir pētniecības un izstrādes projekti. 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. EMPIR apvienos Savienības un valstu ieguldījumus metroloģijas pētniecības jomā, lai nodrošinātu piemērotus, integrētus un mērķim atbilstošus metroloģijas risinājumus, kas sekmē inovāciju un rūpniecības konkurētspēju, kā arī atbalsta mērījumu tehnoloģijas, kas risina tādas sociālās problēmas kā veselības aprūpe, vide un enerģētika. Tā veicinās integrētas Eiropas metroloģijas pētniecības sistēmas radīšanu, lai panāktu kritisko masu un aktīvu iesaisti reģionālā, valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Ir gaidāmi šādi rezultāti, kuru novērtēšanā izmantos attiecīgus rādītājus. Aktīvāka izmantošana rūpniecībā un standartizācijas uzlabošana Rādītāji: a) apgrozījums, ko nodrošina jauni vai ievērojami uzlaboti produkti un pakalpojumi, kurus var saistīt ar EMPIR un iepriekšējo programmu pētniecības pasākumiem [mērķvērtība: EUR 400 miljoni]; b) rūpniecības virzītu pētniecības projektu īpatsvars [mērķvērtība: 20 %]; c) uzņēmumu ieguldījums EMPIR projektos; d) tieši normatīvajai pētniecībai atvēlētā daļa [mērķvērtība: 10 %]; e) CEN/CENELEC/ISO/IEC tehniskās komitejas un līdzīgas standartizācijas struktūras, kuras var gūt tiešu ieguvumu no EMPIR projektiem, iesaistoties programmā. Saskaņotas, ilgtspējīgas un integrētas Eiropas metroloģijas nozares stiprināšana ES potenciāla pilnīgai izmantošanai Rādītāji: f) īpaša valstu ieguldījumu daļa metroloģijas pētniecībā Eiropā, ko koordinē vai ietekmē programma [mērķvērtība: 50 %]; g) to zinātnieku dalība programmā, kuri nav NMI/DI biedri [mērķvērtība: divkāršot salīdzinājumā ar EMPP]; h) struktūrfondu un citu Eiropas, valstu vai reģionālu programmu ieguldījums ar metroloģiju saistītās darbībās; i) Eiropas līderība starptautiskās metroloģijas komitejās. Programmas efektivitāte Rādītāji: j) priekšlikumu iesniegšanas, novērtēšanas un atlases procedūras kvalitāte; k) laiks līdz dotācijas piešķiršanai; l) EMPIR darbības kārtējās izmaksas [mērķvērtība: ≤ 5 %]. Ievērojams sociāli ekonomisks ieguvums un ieguldījums galveno politikas mērķu sasniegšanā To novērtēs neatkarīgas starpposma un nobeiguma novērtēšanas laikā kopā ar citiem rādītājiem. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības EMPIR apvienos Savienības un valstu resursus un nodrošinās to, ka metroloģijas pētniecībai ir lielāka ietekme uz izaugsmi un sociāli ekonomisko problēmu risināšanu, un tā novērš pašreizējo Eiropas metroloģijas pētniecības un inovācijas sistēmas sadrumstalotību un strukturālos trūkumus. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Publiskā sektora iesaistīšanās pievienotā vērtība ES līmenī ir ES spējā apkopot sadrumstalotās valstu pētniecības programmas, palīdzēt izstrādāt kopīgas pētniecības un finansēšanas stratēģijas, kas sniedzas pāri valstu robežām, un sasniegt dalībnieku un ieguldījumu kritisko masu, kas vajadzīga, lai risinātu problēmas, ar kurām saskaras metroloģijas pētniecības sistēma, vienlaicīgi palielinot publisko izdevumu efektivitāti. EMPIR veicinās mērīšanas spējas, kurām Eiropā ir stratēģiska ietekme. Šis mērķis tiks sasniegts saskaņoti un nesadrumstaloti, izmantojot lielāku kritisko masu, tādējādi rodot rentablus un sadarbspējīgus risinājumus. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Iepriekšējās EMPP starpposma novērtējums, ko veica saskaņā ar 7. pamatprogrammu, atklāja dažus trūkumus, kuri ir atrisināti, izstrādājot EMPIR (īpašs atbalsts inovācijai, standartizācijai, spēju veidošanai un programmas atvēršanai labākajai zinātnei). 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem EMPIR palīdzēs īstenot vairākas pamatiniciatīvas saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, kuras skar metroloģijas pētījumi, tostarp iniciatīvas “Inovācijas savienība”, “Digitālā programma Eiropai”, “Resursu ziņā efektīva Eiropa” un “Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”. EMPIR ievērojami veicinās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķu sasniegšanu, atbalstot tematus, kas tieši attiecas uz šajā pamatprogrammā noteiktajām prioritātēm. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks no 2014. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim – Finansiālā ietekme no 2014. gada līdz 2020. gadam uz saistību apropriācijām un no 2014. gada līdz 2024. gadam – uz maksājumu apropriācijām ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., – pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[21] ¨ Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība X Centralizēta netieša pārvaldība, kurā īstenošanas uzdevumi deleģēti: – ¨ izpildaģentūrām – ¨ Kopienu izveidotām struktūrām[22]; – X valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes Iesaistītās valstis iniciatīvas vadīšanai ir izveidojušas un pārvalda īpaši izveidoto īstenošanas struktūru EURAMET (turpmāk “EURAMET”). Savienības finansiālais ieguldījums iniciatīvā tiks sniegts ar šīs organizācijas starpniecību. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Pēc izveides EMPIR tiks uzraudzīta, izmantojot EURAMET sniegtos gada ziņojumus. Ziņojumus papildinās ar starpposma novērtējumu, kuru veiks ne vēlāk kā 2017. gadā. Savienības dalībai EMPIR beidzoties, bet ne vēlāk kā 2024. gadā, neatkarīgā nobeiguma novērtējumā tiks pārskatīta mērķu sasniegšana, rezultāti un ietekme. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski 1) Īpaši izveidotās īstenošanas struktūras EURAMET spēja pārvaldīt Savienības budžetu un aizsargāt ES finansiālās intereses. 2) Iesaistīto valstu spēja finansēt savus ieguldījumus programmā. 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes 1. risks: skatīt 2.3. nodaļu. 2. risks: ES finansējumu var piešķirt tikai pēc tam, kad ir saņemti pierādījumi par valstu finansiālajām saistībām gan ikgadēja finansēšanas nolīguma līmenī, gan to maksājumu līmenī, kurus saņems valstu projektu dalībnieki. Paredzēta vēl viena garantija – ES finansējums nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējā programmai sniegtā publiskā finansējuma un ar ES finansējumu nevar segt administratīvos izdevumus. 2.2.3. Pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmais neatbilstību īpatsvars Programmas īstenošanas kontroles sistēma tiks izveidota tā, lai nodrošinātu pamatotu pārliecību par to risku atbilstošu pārvaldību, kas saistīti ar darbības efektivitāti un lietderību, kā arī notikušo darījumu likumību un pareizību, pienācīgi ņemot vērā, ka EMPIR ir publiskā-publiskā sektora dalībnieku partnerība. Kontroles sistēmai jālīdzsvaro uzticība un kontrole, ņemot vērā administratīvās un citas kontroles izmaksas visos līmeņos, īpaši attiecībā uz dalībniekiem, lai tā varētu veicināt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķu sasniegšanu. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. EMPIR izveidošanas lēmuma 3. pantā noteikts, ka Savienības ieguldījums ir atkarīgs no EURAMET atbilstības ziņošanas prasībām, kas paredzētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā. Saskaņā ar 8. pantu Komisija var izbeigt, samazināt vai apturēt ieguldījumu. Deleģēšanas nolīgumā, kurš jānoslēdz starp Komisiju un EURAMET atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. pantam, tiks paredzēts, ka Komisija uzrauga EURAMET darbības, jo īpaši veicot revīzijas. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta pozīcijas, sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. PĒC NOLĪGUMA NOSLĒGŠANAS TABULA JĀATJAUNINA Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Apraksts ………………………...……….] || Dif./nedif. ([23]) || no EBTA valstīm[24] || no kandidātvalstīm[25] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 1A || 08.0204 “Apvārsnis 2020” horizontālie pasākumi || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ 1A || 08 02 02 01 Vadošā loma nanotehnoloģiju, progresīvu materiālu, biotehnoloģijas un progresīvās ražošanas un pārstrādes jomā || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ 1A || 08 02 03 01 Veselības un labklājības uzlabošana dzīves garumā || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ 1A || 08 02 03 02 Pārtikas nodrošinājuma uzlabošana, ilgtspējīgas lauksaimniecības, jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības un bioekonomikas attīstība || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ 1A || 08 02 03 03 Pāreja uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ 1A || 08 02 03 04 Resursefektīvas, videi nekaitīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ 1A || 08 02 03 05 Resursefektīvas un pret klimata pārmaiņām noturīgas ekonomikas un ilgtspējīgas izejvielu piegādes izveide || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ 1A || 09 04 02 01 Vadošā loma informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā || Dif./nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Nr. 1A || 1A kategorija. Konkurētspēja izaugsmei un darbavietām RTD, CNECT ĢD || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.‒2024. gads || KOPĀ[26]  Darbības apropriācijas || || || || || || || || || 08 02 02 01 Vadošā loma nanotehnoloģiju, progresīvu materiālu, biotehnoloģijas un progresīvās ražošanas un pārstrādes jomā || Saistības || (1) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 || || 52,500 Maksājumi || (2) || || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500 08 02 03 01 Veselības un labklājības uzlabošana dzīves garumā || Saistības || (1a) || 5,714 || 9,143 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,572 || 8,000 || || 60,000 Maksājumi || (2a) || || 0,571 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,658 || 9,086 || 15,714 || 60,000 08 02 03 02 Pārtikas nodrošinājuma uzlabošana, ilgtspējīgas lauksaimniecības, jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības un bioekonomikas attīstība || Saistības || (1b) || 1,429 || 2,285 || 2,429 || 2,429 || 2,285 || 2,143 || 2,000 || || 15,000 Maksājumi || (2b) || || 0,143 || 1,514 || 2,300 || 2,429 || 2,414 || 2,271 || 3,929 || 15,000 08 02 03 03 Pāreja uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu || Saistības || (1c) || 5,714 || 9,144 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,571 || 8,000 || || 60,000 Maksājumi || (2c) || || 0,572 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,657 || 9,086 || 15,714 || 60,000 08 02 03 04 Resursefektīvas, videi nekaitīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide || Saistības || (1d) || 2,143 || 3,428 || 3,643 || 3,643 || 3,429 || 3,214 || 3,000 || || 22,500 Maksājumi || (2d) || || 0,214 || 2,272 || 3,450 || 3,643 || 3,621 || 3,407 || 5,893 || 22,500 08 02 03 05 Resursefektīvas un pret klimata pārmaiņām noturīgas ekonomikas un ilgtspējīgas izejvielu piegādes izveide || Saistības || (1e) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 || || 52,500 Maksājumi || (2e) || || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500 KOPĀ – RTD ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a - e || 25,000 || 40,000 || 42,500 || 42,500 || 40,000 || 37,500 || 35,000 || || 262,500 Maksājumi || =2+2a - e || || 2,500 || 26,500 || 40,250 || 42,500 || 42,250 || 39,750 || 68,750 || 262,500 09 04 02 01 Vadošā loma informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā || Saistības || (1f) || || || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 || || 37,500 Maksājumi || (2f) || || || || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500 KOPĀ – CNECT ĢD apropriācijas || Saistības || =1f || || || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 || || 37,500 Maksājumi || =2f || || || || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500 || || (3) || || || || || || || || || KOPĀ – RTD ĢD, CNECT ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a - f || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || || 300,000 Maksājumi || =2+2a – f || || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || || 300,000 Maksājumi || (5) || || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (08 01 05) || (6) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || || 0,975 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1A IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 || || 300,975 Maksājumi || =5+ 6 || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975 Šajā tabulā parādīts ikgadējais EMPIR finansējuma avots. Tomēr EMPIR budžetu īstenos saskaņā ar budžeta pozīciju 08.0204 pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” horizontālie pasākumi. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 1A || 1A kategorija. Konkurētspēja izaugsmei un darbavietām “Administratīvie izdevumi” EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ RTD ĢD || ||  Cilvēkresursi || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975  Pārējie administratīvie izdevumi || || || || || || || || KOPĀ RTD ĢD || Apropriācijas || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1A IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (saistību summa = maksājumu summa) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.‒2024. gads || KOPĀ KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 || || 300,975 Maksājumi || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || || KOPĀ || || Veids || Rezultāta vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas EMPIR izveide un darbība || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultāts*, ** || Pētniecības un izstrādes projekti || || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000 KOPĒJĀS IZMAKSAS || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000 1 ES ieguldījums kopējās izmaksās nedrīkst pārsniegt EUR 300 miljonus. (*) EURAMET e.V. administratīvās izmaksas EMPIR īstenošanai, nepārsniedzot EUR 30 miljonus [5 %], segs iesaistītās valstis bez Savienības ieguldījuma. (**) Katram EMPIR projektam tiek paredzētas vidējās izmaksas EUR 2 miljonu apmērā. Tiek lēsts, ka no kopējā programmas budžeta EUR 600 miljonu apmērā finansēs aptuveni 300 projektus. 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas – X Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || || Pārējie administratīvi izdevumi || || || || || || || || Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[27] || || || || || || || || Cilvēkresursi || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 Pārējie administratīvie izdevumi || || || || || || || || Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 KOPĀ || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 Vajadzīgās administratīvās apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2. Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) 08 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības biroji) || || || || || || || || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || || 08 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[28] XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || || || || || || || || XX 01 04 yy [29] || - galvenajā mītnē || || || || || || || || - delegācijās || || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, SNE, INT — tiešā pētniecība) || || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || || KOPĀ || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7 Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot Pētniecības ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ģenerāldirektorātam gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi: Līdzdalība EMPIR komitejas sanāksmēs un EMPIR pētniecības padomes sanāksmēs, kā arī darbsemināros un izplatīšanas pasākumos EMPIR priekšlikumu vērtēšanas novērotājs Sarunas ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru par nolīgumu un tā sagatavošana Ikgadējā finansēšanas lēmuma un ar to saistīto maksājumu sagatavošana Gada darba plāna apstiprināšana Īstenošanas uzraudzība, pamatojoties uz gada ziņojumiem, un starpposma un nobeiguma novērtējuma koordinēšana EMPIR īstenošanas finanšu un juridiskā revīzija Ārštata darbinieki: neattiecas || 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma 3.2.5. Trešo personu iemaksas – Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu. Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kopā Iesaistītās valstis || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000 Ziņas par līdzfinansējumu Eiropas Savienības maksimālo ieguldījumu, kas nepārsniedz EUR 300 miljonus, nodrošina, ja iesaistītās valstis 2014.–2024. gadā no valstu budžetiem sniedz ieguldījumu EMPIR vismaz EUR 300 miljonu apmērā. 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: – ¨ pašu resursus – ¨ dažādus ieņēmumus [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Lēmums Nr. 912/2009/EK par Kopienas līdzdalību Eiropas metroloģijas pētniecības un attīstības programmā, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis (OV L 257, 30.9.2009.). [2] Summa ir orientējoša un būs atkarīga no galīgās RTD ĢD un CNECT ĢD paredzētās summas saskaņā ar iepriekš minēto(-ām) problēmu(-ām)/tematu(-iem). [3] OV C ... [EESK atzinums]. [4] COM(2010) 2020 galīgā redakcija, 2010. gada 3. marts. [5] OV ... [H2020 FP] [6] OV L 257, 30.9.2009., 12. lpp. [7] OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp. [8] COM(2012) 174 final, 2012. gada 16. aprīlis. [9] OV ... [H2020 SP]. [10] COM(2010) 546 galīgā redakcija, 2010. gada 6. oktobris. [11] COM(2010) 245 galīgā redakcija/2, 2010. gada 26. augusts. [12] COM(2011) 21, 2011. gada 26. janvāris. [13] COM(2012) 582 final, 2012. gada 10. oktobris. [14] OV L 298, 26.10.2012. [15] OV L 362, 31.12.2012. [16] OV ... [H2020 RfP] [17] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [18] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [19] ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [20] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [21] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [22] Kā minēts Finanšu regulas 185. pantā. [23] Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas. [24] EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [25] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [26] Summa ir orientējoša un būs atkarīga no RTD ĢD un CNECT ĢD galīgās summas, kas atvēlēta iepriekš minētajā problēmām/ tematiem. [27] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [28] CA = līgumdarbinieki; LA = vietējie darbinieki; SNE = valstu norīkotie eksperti; INT = pagaidu darbinieki (Intérimaire); JED = jaunākie eksperti delegācijās (Jeune Expert en Délégation). [29] Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).