EIROPAS KOMISIJA Briselē, 10.5.2017 COM(2017) 228 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanas vidusposma pārskatu Satīklots digitālais vienotais tirgus visiem



{SWD(2017) 155 final}



“Ciparu tehnoloģijas un digitālie sakari caurvij ikvienu dzīves aspektu.

Mums ir jāstrādā, lai panāktu tādu Eiropu, kas dod iespējas mūsu pilsoņiem un mūsu ekonomikai.

Mūsu dienās tie digitalizējas.” Priekšsēdētājs Ž. K. Junkers 2016. gada 14. septembra runā par stāvokli Eiropas Savienībā.



1. Ievads Cits citam sekojuši tehnoloģisko pārmaiņu viļņi ir mainījuši sabiedrību un valstu ekonomiku, radot ilgtermiņa ieguvumu gan ekonomikas izaugsmē, gan dzīves kvalitātē. To varētu radīt arī pašlaik notiekošā digitālā revolūcija. Divas trešdaļas Eiropas iedzīvotāju uzskata, ka jaunās ciparu tehnoloģijas pozitīvi ietekmē sabiedrību, ekonomiku un viņu dzīvi. Vairums respondentu uzskata, ka ES, dalībvalstu iestādēm un uzņēmumiem ir jārīkojas, lai risinātu ar digitalizāciju saistītās problēmas. ES iedzīvotājos un uzņēmumos iemīt potences, kas ir vajadzīgas digitālā vienotā tirgus izmantošanai savā labā. To vidū ir spēcīga rūpniecības bāze un strauji augoša jaunuzņēmumu ekosistēma, kas apvienojumā ar nesen digitalizētiem rūpniecības procesiem un kvalificētu darbaspēku paredzamā nākotnē var virzīt izaugsmi. Lai pilnībā atraisītu datu ekonomikas iespējas, ES šīs vērtības ir jāliek lietā arī ar mērķi pēc iespējas plašāk digitalizēt Eiropas pakalpojumu nozares, it īpaši veselības un aprūpes, enerģētikas, transporta un finanšu jomas. Tomēr pilnīgai potenciāla izmantošanai ir vajadzīgi ievērojami ES, dalībvalstu un privātā sektora papildu ieguldījumi digitālajās prasmēs un infrastruktūrā. ES vienotā digitālā tirgus izveidei ir vajadzīga arī skaidra un stabila tiesiskā vide, kas stimulētu inovāciju, novērstu tirgus neviengabalainību un dotu iespēju visiem tā dalībniekiem gūt labumu no jaunās tirgus dinamikas saskaņā ar taisnīgiem un līdzsvarotiem nosacījumiem. Tas nodrošinās pamatu uzņēmumu un patērētāju uzticībai. Tāds bija digitālā vienotā tirgus stratēģijas mērķis. Nodrošinot uzlabotu piekļuvi un taisnīgus nosacījumus, ar šo stratēģiju plānots izveidot atvērtu tirgu, kurā uzņēmumi un iedzīvotāji jebkur Eiropā var darboties tikpat efektīvi kā savā valstī. Divu gadu laikā pēc stratēģijas pieņemšanas Komisija ir iesniegusi priekšlikumus par visiem 16 svarīgākajiem noteiktajiem pasākumiem. Šie priekšlikumi ir īpaši vērsti uz jomām, kurās ES var sniegt īpašu pievienoto vērtību, koncentrējoties uz Eiropas digitālajiem projektiem, kuru tvērumu un mērogu nevar nodrošināt atsevišķas valstis. Ir būtiski, lai visas puses nodrošinātu pasākumu pieņemšanu, pilnīgu īstenošanu un efektīvu izpildi termiņos, kas atbilst digitālās ekonomikas ātrajam attīstības tempam. To veicinot, Komisija izmantos visus tās rīcībā esošos politikas instrumentus un finansēšanas iespējas, tomēr ir svarīgi saņemt pilnīgu atbalstu no dalībvalstīm, Eiropas Parlamenta, Padomes un ieinteresētajām personām, jo citādi digitālais vienotais tirgus neīstenosies. Digitalitātes izšķirošā nozīme Eiropas pārveidē ir uzsvērta arī Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni. Ciparu tehnoloģijas ietekmē ikvienu ES politikas aspektu: kā ražojam un patērējam enerģiju, kā pārvietojamies no vietas uz vietu, kā kapitāls plūst pa Eiropu. Drīz cilvēki varēs pārvietoties pa visu Eiropu, neraizējoties par mobilo sakaru viesabonēšanas maksu vai zaudētu piekļuvi mūzikai, spēlēm, filmām, sporta pārraidēm un seriāliem, par ko jau ir samaksāts. Ir būtiski, lai ES uzņēmumi izmantotu ciparu tehnoloģijas dotās izdevības, tādējādi saglabājot spēju konkurēt pasaules līmenī, un lai ES jaunuzņēmumi spētu ātri izvērst darbību, pilnībā izmantojot mākoņskaitļošanu, lielo datu risinājumus, robotiku un ātrgaitas platjoslu, tādējādi radot jaunas darba vietas, paaugstinot ražīgumu, nodrošinot resursu efektīvāku izmantošanu un ilgtspēju. E-pārvaldes risinājumu nodrošināšana un izmantošana arī nestu milzīgus ieguvumus iedzīvotājiem, uzņēmumiem un publiskās pārvaldes iestādēm; tie sniedz jaunas pārrobežu iespējas, īpaši pateicoties elektroniskā paraksta izmantošanai. Tajā pašā laikā digitālajām infrastruktūrām, no kurām ir atkarīga digitālā ekonomika, ir jābūt stabilām, izturīgām un jāspēj pielāgoties jaunām briesmām. Pretējā gadījumā cietīs iedzīvotāju uzticēšanās un kavēsies digitālo risinājumu ieviešana.

Šajā vidusposma pārskatā ir novērtēts progress ceļā uz digitālā vienotā tirgus izveidi un noteiktas jomas, kurās jāiegulda vislielākie pūliņi un kurās mainīgā digitālā aina prasa jaunus pasākumus ES līmenī. To papildina 2017. gada Eiropas digitālā progresa ziņojumi, kuros aplūkota ES un dalībvalstu līmenī panāktā virzība, kā arī dienestu darba dokuments, kurā izklāstīti pierādījumi, kas ir šā pārskata pamatā. 2. Aicinājums nodrošināt savlaicīgu izpildi un efektīvu īstenošanu Kopīgajā deklarācijā par ES likumdošanas prioritātēm tika uzsvērta ES iestāžu politiskā atbildība par to, lai līdz 2017. gadam tiktu pabeigta svarīgāko digitālā vienotā tirgus tiesību aktu izstrāde. Kavējumi radītu iedzīvotāju aizsardzības pasliktināšanos, viņi nespētu izmantot labākus, ātrākus un lētākus savienojumus, un būtu bloķēta piekļuve plašākam saturam tiešsaistē. Patērētāju trīskāršais ieguvums sāk dot konkrētu labumu Pēc vienošanās starp Eiropas Parlamentu un Padomi pirmie Komisijas priekšlikumi sāk radīt ieguvumu. Sākot ar 2017. gada 15. jūniju tiks atcelta viesabonēšanas mazumtirdzniecības maksa. Mobilo pakalpojumu izmantotāji, kuri laiku pa laikam ceļo pa ES, varēs zvanīt, sūtīt īsziņas un izmantot internetu par tādām pašām cenām kā savā valstī. Valstu regulatīvās iestādes rūpīgi pārraudzīs norises, lai nodrošinātu jauno noteikumu ievērošanu un to, ka patērētāji gūst labumu. 34 % Eiropas iedzīvotāju vismaz reizi gadā brauc uz kādu citu ES dalībvalsti. Aptuveni puse Eiropas iedzīvotāju 2014. gadā norādīja, ka ārvalstīs neizmanto mobilo internetu, jo tas ir pārāk dārgi. Tiešsaistes satura pakalpojumu pārrobežu pārnesamība nozīmē, ka no 2018. gada sākuma patērētāji varēs piekļūt saviem abonētajiem filmu, sporta notikumu, e-grāmatu, videospēļu un mūzikas tiešsaistes pakalpojumiem, ceļojot pa citām ES dalībvalstīm. 60 % Eiropas jauniešu uzskata, ka abonementa iegādē pārnesamībai ir būtiska nozīme. Pēdējā šā trīskāršā ieguvuma daļa tiktu nodrošināta, bez kavēšanās pieņemot priekšlikumu novērst nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu. Tirgotāji vairs nevarētu bez objektīvi pamatotiem iemesliem diskriminēt patērētājus no citām dalībvalstīm. Tikai mazliet vairāk nekā trešdaļa mēģinājumu veikt pārrobežu pirkumu ir sekmīgi (37 %). Interneta savienojamība visiem Lai stimulētu savienojamību un jaunu pakalpojumu tālāku attīstību, dalībvalstis sākot ar 2020. gadu veiks saskaņotus pasākumus nolūkā bezvadu platjoslas izmantošanai darīt pieejamu kvalitatīvu 700 MHz joslu. Šī ar spektru saistītā pārrobežu saskaņošana ir būtisks elements. Bez tās 5G tīkli un to nodrošinātie jaunie pakalpojumi, piemēram, satīklotie automobiļi, veselības tālaprūpe, viedpilsētas un videostraumēšana kustībā, nespēs pienācīgi darboties. Lai Savienību pilnībā nodrošinātu ar kvalitatīviem un ātriem telesakaru tīkliem, ir svarīgi, lai dalībvalstis spektra politikai turpinātu piemērot saskaņotu pieeju. Digitālā revolūcija spēs sniegt ieguvumus ikvienam tikai tad, ja Eiropā būs spēkā elektroniskās saziņas tiesiskais regulējumus, kas veicina tādas infrastruktūras izvēršanu, kas spēj bez traucējumiem nodrošināt pakalpojumus jebkur ES, tostarp lauku teritorijās , vienlaikus nodrošinot efektīvu konkurenci. Lielu daļu no vajadzīgajiem ieguldījumiem sniegs privātais sektors, balstoties uz pilnveidotu regulējuma vidi. Tāpēc ir arī svarīgi, lai bez kavēšanās tiktu pieņemti priekšlikumi par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi un regulu par Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC). Ātra platjoslas izvēršana tiks atbalstīta arī ar Eiropas Elektronisko sakaru kodeksā ierosinātajiem pasākumiem, lai uzlabotu spektra saskaņošanu, veicinātu konkurenci telesakaru tirgos un stimulētu ieguldījumus augstas veiktspējas tīklos. Ir jānodrošina arī Direktīvas 2014/61/ES par pasākumiem ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai ātra īstenošana. Pašreizējās aplēses liecina, ka trūkst finansējuma 155 miljardu EUR apmērā, un, lai sasniegtu 2025. gada interneta savienojamības mērķus, nepieciešami ieguldījumi kopā 500 miljardu EUR apmērā. Lai vēl vairāk stimulētu jau uzsākto ieguldījumu veikšanu ātrdarbīgas platjoslas izvēršanā, ES mobilizē arī Eiropas strukturālos un investīciju fondus (aptuveni 6 miljardus EUR līdz 2020. gadam, lai vairāk nekā 14,5 miljoniem mājsaimniecību nodrošinātu piekļuvi ātrdarbīgam platjoslas pieslēgumam), kā arī tādus instrumentus kā Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (publiskā un privātā sektora ieguldījumi aptuveni 3,2 miljardu EUR apmērā) un Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments. Eiropas platjoslas infrastruktūras savienošanas fonds palīdzēs privātajiem ieguldītājiem iesaistīties digitālā tīkla infrastruktūras atbalsta centienos nepietiekami apkalpotās jomās un līdz 2021. gadam piesaistīt papildu ieguldījumus līdz 1,7 miljardu EUR apmērā. Šo darbu stimulēs arī priekšlikuma par bezmaksas interneta savienojamības veicināšanu lietotājiem vietējās kopienās (WiFi4EU iniciatīva) ātra pieņemšana un īstenošana. Tas dotu iespēju līdz 8000 vietējo kopienu laikposmā līdz 2020. gadam gūt labumu no kopējā finansējuma 120 miljonu EUR apmērā. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka Komisija regulāri apstiprina valstu platjoslas valsts atbalsta shēmas, un arī tas ir svarīgs ES līmeņa pasākums ieguldījumu veicināšanai. Visām ieinteresētajām personām ir jāsadarbojas, lai īstenotu ES 2025. gada mērķus savienojamības jomā un nodrošinātu to, lai Eiropa būtu līdere 5G pakalpojumu izvēršanas jomā, īstenojot 5G rīcības plānu. Labāks tiešsaistes tirgus patērētājiem un uzņēmumiem Pārrobežu e-komercijas stimulēšana ir viens no galvenajiem digitālā vienotā tirgus mērķiem. Pašlaik izskatīšanai nodotā priekšlikumu virkne ir ātri jāpieņem, lai tie sāktu dot labumu. Pilnībā saskaņoti digitālo līgumu noteikumi un stingrāki noteikumi par valstu patērētāju aizsardzības iestāžu sadarbību uzlabos patērētāju aizsardzību un nosacījumus uzņēmumiem, kas veic produktu un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību. Pilnībā saskaņotu noteikumu kopums par digitālajiem līgumiem samazinās atšķirības starp valstu patērētāju līgumtiesībām un novērsīs vienu no galvenajiem iemesliem, kāpēc uzņēmumi veic ģeogrāfisko bloķēšanu. Tas, kādā mērā uzņēmumi izmanto e-komercijas iespējas, ir atkarīgs arī no cenu ziņā pieejamiem paku pārrobežu piegādes pakalpojumiem un vienkāršākām PVN deklarēšanas procedūrām. Inovācijai labvēlīgas vides veidošana ar efektīvu izpildi

Komisija 2015. gada maijā sāka Konkurences nozares apsekojumu par e-komerciju, lai noteiktu iespējamas ar konkurenci saistītas problēmas, kas izriet no uzņēmumu darbības prakses. Nozares apsekojuma rezultāti palīdzēs efektīvāk pievērsties konkurences tiesību izpildei saistībā ar e-komercijas uzņēmējdarbības praksi, kas visvairāk kaitē konkurencei un pārrobežu tirdzniecībai. Komisija jau ir sākusi trīs izmeklēšanas par varbūtēju pretkonkurences praksi sadzīves elektronikas preču, videospēļu un viesnīcu jomā. Arī dalībvalstu iestādes ir veikušas konkurences tiesību izpildes un sadarbības pasākumus. Labi funkcionējoša sistēma patērētāju strīdu izšķiršanai tiešsaistē un atjaunināti norādījumi par Negodīgas komercprakses direktīvu kopā ar pastāvīgiem centieniem stiprināt ar tiešsaisti saistīto noteikumu izpildes spējas palīdz nodrošināt patērētāju tiesību efektīvu īstenošanu praksē. Intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanai ir būtiska nozīme saistībā ar radošā gara un inovācijas veicināšanu, kā arī uzticības radīšanu tirgū. Komisija patlaban beidz spēkā esošā tiesiskā regulējuma novērtējuma izstrādi saistībā ar visu intelektuālā īpašuma tiesību izpildi, ieskaitot autortiesības. Privātuma un personas datu aizsardzības faktiska nodrošināšana internetā Vispārīgā datu aizsardzības regula ir svarīgs instruments, ar ko digitālajā laikmetā aizsargāt personu pamattiesības uz personas datu aizsardzību. Tā uzņēmumiem paredz vienkāršotus noteikumus, rada jaunas uzņēmējdarbības iespējas un veicina inovāciju. Komisija cieši sadarbojas ar dalībvalstīm, neatkarīgajām datu aizsardzības uzraudzības iestādēm, kā arī uzņēmumiem un pilsonisko sabiedrību, lai sagatavotos regulas piemērošanai no 2018. gada 25. maija. Priekšlikums par pārskatītu E-privātuma regulu papildinātu Vispārīgo datu aizsardzības regulu, kā arī nodrošinātu saskaņotību ar attiecīgajiem Vispārīgās datu regulas noteikumiem. Tas stiprinās juridisko noteiktību un lietotāju privātuma aizsardzību tiešsaistē, kā arī paplašinās saziņas datu izmantošanu uzņēmējdarbības vajadzībām, pamatojoties uz lietotāju piekrišanu. E-privātuma regulas ātra pieņemšana dos iespēju uzņēmumiem un patērētājiem gūt labumu no visaptveroša digitālā privātuma satvara no 2018. gada maija, pēc Vispārīgās datu aizsardzības regulas piemērošanas sākuma. Nosacījumu uzlabošana satura radīšanai un izplatīšanai digitālajā laikmetā Ierosinātā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas pārskatīšana radīs juridisko satvaru, kas būs atjaunināts atbilstoši digitālā laikmeta vajadzībām. Tā nodrošinās līdzsvaru starp konkurētspēju un patērētāju aizsardzību, stiprinās Eiropas darbu popularizēšanu un regulatoru neatkarību. 67 % no privātpersonām ES, kuras aizvadīto trīs mēnešu laikā izmantoja internetu, lasīja ziņas tiešsaistē. Vairāk nekā puse (51 %) izmantoja internetu, lai spēlētu vai lejupielādētu spēles, lejupielādētu attēlus, filmas vai mūziku. 31 % klausījās tīmekļa radio. ES ir vajadzīgi arī moderni autortiesību noteikumi, kas nodrošina, ka patērētāji un satura radītāji var gūt maksimālu labumu no digitālās pasaules. Komisijas priekšlikuma mērķis ir nodrošināt plašāku pārrobežu piekļuvi tiešsaistes saturam, lielākas iespējas izmantot ar autortiesībām aizsargāto statusu izglītības, pētniecības un kultūras mantojuma jomā, kā arī labāk funkcionējošu un taisnīgāku tiešsaistes satura tirgu. Kopš digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanas sākuma 2015. gada maijā Komisija izpildījusi visus svarīgākos pasākumus, iesniedzot pavisam 35 priekšlikumus. Likumdevēji līdz šim ir pieņēmuši vienu priekšlikumu. Komisija aicina Eiropas Parlamentu un Padomi bez kavēšanās panākt vienošanās par digitālā vienotā tirgus stratēģijā sniegtajiem priekšlikumiem un visas puses nodrošināt, lai ierosinātie pasākumi tiktu ātri pieņemti un īstenoti, sniedzot iedzīvotājiem un uzņēmumiem ES iespēju pilnā mērā gūt labumu no funkcionējoša digitālā vienotā tirgus. 3. Taisnīgas, atklātas un drošas digitālās vides nodrošināšana Digitālā pasaule pēc definīcijas ir strauji mainīga vide, un tās gadījumā politika ir jāpielāgo mainīgajiem apstākļiem. Jaunām tehnoloģijām kļūstot vispārēji izmantojamām, tās var dot milzīgu ieguvumu ekonomikai un mūsu ikdienai. Tomēr ir svarīgi gādāt, lai šīs tehnoloģijas tiktu izmantotas saskaņā ar noteikumu kopumu, tādējādi nodrošinot noteiktību gan patērētājiem, gan uzņēmumiem. Tas nozīmē, ka ir jāpapildina digitālā vienotā tirgus stratēģija, lai tajā būtu ņemtas vērā jaunākās tendences un uzdevumi, piemēram, saistībā ar tiešsaistes platformām, datu ekonomiku un kiberdrošību. 3.1. Atbalsts tiešsaistes platformām kā atbildīgiem interneta ekosistēmas dalībniekiem Tiešsaistes platformas veicina inovāciju un izaugsmi digitālajā ekonomikā. Tām ir būtiska nozīme tiešsaistes pasaules attīstībā, un tās rada jaunas tirgus iespējas, it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Tajā pašā laikā platformas ir kļuvušas par svarīgiem interneta “vārtziņiem”, funkcionējot kā starpposms piekļuvē informācijai, saturam un tiešsaistes tirdzniecībai. Tiešsaistes platformas organizē interneta “ekosistēmu”, un tas izraisa dziļas izmaiņas globālajā tīmeklī, radot ne tikai jaunas iespējas, bet arī problēmas. Nesenā Eirobarometra apsekojumā par tiešsaistes platformām 82 % MVU respondentu norādīja, ka paļaujas uz meklētājprogrammām, lai tiešsaistē popularizētu savus ražojumus un/vai pakalpojumus. 66 % respondentu norāda, ka meklēšanas rezultāti ievērojami ietekmē pārdošanas apjomu. Gandrīz puse (42 %) MVU respondentu izmanto tiešsaistes tirdzniecības vietas savu ražojumu un pakalpojumu pārdošanai. Turklāt 90 % no respondentiem, kurus Komisija aptaujāja, vācot faktus par platformu un uzņēmumu tirdzniecības praksi, tiešsaistes sociālo plašsaziņas līdzekļu platformas izmanto uzņēmējdarbībā. Lielākā daļa respondentu (53 %), kas tika aptaujāti 2016. gada Eirobarometra apsekojumā, sacīja, ka seko diskusijām sociālajos plašsaziņas līdzekļos, piemēram, rakstos internetā vai tiešsaistes sociālajos tīklos vai blogos. Liela daļa no personām (75 %), kuras seko diskusijām vai tajās piedalās, ir dzirdējuši, lasījuši, redzējuši vai paši piedzīvojuši gadījumus, kad pret žurnālistiem/blogeriem/sociālajos plašsaziņas līdzekļos aktīviem cilvēkiem tiek vērsti apvainojumi, naidīga runa vai draudi. 2016. gada maija paziņojumā par tiešsaistes platformām Komisija noteica divas konkrētas problēmas, kas jāskata dziļāk: taisnīgas un inovācijai labvēlīgas uzņēmējdarbības vides nodrošināšana, nelikumīga tiešsaistes satura savlaicīgas un efektīvas dzēšanas no tiešsaistes platformām nodrošināšana, veicot pienācīgus līdzsvara un atsvara pasākumus. Taisnīgas un inovācijai labvēlīgas platformu ekonomikas nodrošināšana

Komisija ir veikusi faktu apkopošanas uzdevumu par platformu un uzņēmumu tirdzniecības praksēm. Sākotnējie rezultāti norāda uz to, ka atsevišķās tiešsaistes platformās tiek izmantota tirdzniecības prakse, kas var kaitēt šo platformu profesionālajiem lietotājiem, piemēram, produktu un pakalpojumu izņemšana (“svītrošana”) bez pienācīga paziņojuma vai faktiskas iespējas apstrīdēt platformas pārvaldītāju pieņemto lēmumu. Ir izplatītas bažas par to, ka dažas platformas varētu dot priekšroku saviem produktiem vai pakalpojumiem, citādā veidā diskriminēt dažādus piegādātājus un pārdevējus un ierobežot piekļuvi personas datiem un nepersonizētiem datiem, kā arī šo datu izmantošanas iespējas, tostarp saistībā ar datiem, ko tiešā veidā ir ģenerējušas uzņēmumu darbības platformās. Kā būtiska problēma ir noteikta arī nepietiekama pārredzamība, piemēram, saistībā ar sarindojumu vai meklēšanas rezultātiem, vai skaidrības trūkums saistībā ar noteiktu piemērojamu tiesību aktu vai politiku. Liela daļa domstarpību starp profesionālajiem lietotājiem un tiešsaistes platformām netiek atrisināta, un tas var radīt būtisku negatīvu ietekmi uz skartajiem uzņēmumiem. Kā liecina jauni pierādījumi, svarīgs aspekts platformu un uzņēmumu attiecību sakarā ir tāda pieejama tiesiskās aizsardzības mehānisma vispārējs trūkums, kas uzņēmumiem sniegtu iespēju ātri un efektīvi atrisināt aktuālas problēmas to rašanās brīdī. Kā gaisināt šīs iespējamās bažas — Komisijas vispārējais politikas mērķis ir nodrošināt taisnīgu, paredzamu, ilgtspējīgu un galu galā uzticamu uzņēmējdarbības vidi tiešsaistes ekonomikas jomā. Nelikumīga satura apkarošana tiešsaistē Lai apkarotu nelikumīga satura izplatīšanu tiešsaistē, mērķtiecīgi jārīkojas visām ieinteresētajām personām. Tajā pašā laikā ir jāaizsargā pamattiesības, piemēram, vārda brīvība, un ir jāveicina inovācija. Nelikumīga satura apkarošanai tiešsaistē Komisija ir apņēmusies uzturēt līdzsvarotu un paredzamu tiešsaistes platformu atbildības režīmu un īstenot nozarei specifisku un uz problēmjautājumiem orientētu pieeju. Lai palīdzētu stiprināt uzticēšanos tiešsaistē, Komisija ir apņēmusies analizēt vajadzību pēc oficiāliem ES mēroga atzīmēšanas un izņemšanas mehānismiem (“paziņošana un rīcība”), kā arī vajadzību izstrādāt norādes par atbildības noteikumiem un sniegt atbalstu platformām, kas proaktīvi ievieš brīvprātīgus pasākumus nelikumīga satura apkarošanai. Pamatojoties uz neseno progresu un sekmīgu darbu daudzos platformas dialogos digitālajā vienotajā tirgū, Komisija uzskata, ka ir iespējams labāk koordinēt uzsāktās iniciatīvas turpmākas saskanības un koordinētas uzraudzības nodrošināšanai, lai stiprinātu dialogu ietekmi. Nelegāla satura izņemšanas procesuālo aspektu un principu apspriešana būs Komisijas un platformu turpmākā kopīgā darba daļa. Šajā apspriešanā tiks aplūkoti tādi jautājumi kā obligātās procesuālās prasības attiecībā uz tiešsaistes starpnieku “paziņošanas un rīcības” procedūrām, piemēram, saistībā ar paziņojumu kvalitātes kritērijiem, atbildes paziņojuma procedūrām, ziņošanas pienākumiem, trešo pušu apspriešanās mehānismiem, strīdu izšķiršanas sistēmām un saskaņošanu ar valsts iestādēm, kā arī pasākumiem pret atkārtotu pārkāpumu izdarīšanu, kā arī ļaunprātīgiem, negodīgiem paziņojumiem. Tas būtu jāveic, neskarot jau notiekošos dialogus un darbu, kas sākts citās jomās, piemēram, Eiropas Drošības programmas ietvaros, bet gan sinerģijā ar šiem dialogiem un darbu. Turpmākais darbs šajā jomā arī varētu būt saistīts ar nozares paraugprakses veicināšanu, piemēram, saistībā ar oficiālajām vadošajām programmām. Komisija: ·sagatavos pasākumus, kas risinās problēmas saistībā ar platformu un uzņēmumu attiecībās konstatētām negodīgām līguma klauzulām un tirdzniecības praksi, citastarp aplūkojot strīdu izšķiršanu, taisnīgas prakses kritērijus un pārredzamību. Šie pasākumi, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu un ar dalībvalstīm īstenotajos strukturētajos dialogos iegūto informāciju, var tikt īstenoti ar likumdošanas instrumentu. Šis darbs tiks pabeigts līdz 2017. gada beigām. Komisija attiecīgos gadījumos arī turpinās izmantot konkurences stiprināšanas pilnvaras; ·nodrošinās platformu dialogu labāku koordināciju digitālajā vienotajā tirgū, īpaši pievēršoties nelegāla satura izņemšanas mehānismiem un tehniskajiem risinājumiem, lai uzlabotu to efektivitāti, pilnībā ievērojot pamattiesības. Attiecīgos gadījumos mērķis būtu likt pamatus šiem mehānismiem ar norādēm par saskanīgiem procesuālajiem aspektiem, piemēram, paziņošanu par nelikumīgu saturu un tā izņemšanu, vienlaikus nodrošinot pārredzamību un vajadzīgos līdzsvara un atsvara pasākumus, lai aizsargātu pamattiesības, nepieļaujot pārmērīgu likumīga satura izņemšanu. Komisija arī sniegs norādes par atbildības noteikumiem un atbalstu platformām saistībā ar brīvprātīgiem pasākumiem, ko platformas veic proaktīvi, lai labticīgi izņemtu nelikumīgu saturu. Šim darbam līdz 2017. gada beigām būtu jāsniedz pirmie konkrētie rezultāti. 3.2. Eiropas datu ekonomikas attīstība Datu ekonomika var palīdzēt Eiropas uzņēmumiem attīstīties, modernizēt sabiedriskos pakalpojumus un stiprināt pilsoņu iespējas. Lai tas notiktu, datiem ir jābūt pastāvīgi pieejamiem un ir jābūt iespējamai to neierobežotai apritei vienotajā tirgū, nodrošinot nepieciešamo augstas veiktspējas skaitļošanu to analizēšanai. Pieņemot, ka laikus tiks paredzēta atbilstoša politika un tiesiskais regulējums, datu ekonomikas vērtība līdz 2020. gadam pieaugs līdz 739 miljardiem EUR, veidojot 4 % no vispārējā ES IKP (vairāk nekā divkāršots pašreizējais rādītājs), un datu nozares profesionāļu skaits palielināsies no vairāk nekā 6 miljoniem 2016. gadā līdz vairāk nekā 10 miljoniem 2020. gadā (saskaņā ar augstas izaugsmes scenāriju). ES tiesiskais regulējums aizliedz personas datu brīvu apriti Eiropas Savienībā ierobežot uz tādu apsvērumu pamata, kuri ir saistīti ar personas datu aizsardzību. Tomēr Vispārīgās datu aizsardzības regulā nav aptverti citādi ierobežojumi. Turklāt spēkā esošo noteikumu darbības jomā neietilpst nepersonizēti dati. Nepersonizētie dati citu starpā ir nodokļu dokumenti, piemēram, rēķini, grāmatvedības dokumenti vai uzņēmuma reģistrācijas dokumenti. Nepersonizētie dati ir arī dati par precīzo lauksaimniecību (palīdz pārraudzīt un optimizēt pesticīdu, barības vielu un ūdens izmantojumu) un dati no sensoriem, kas ziņo tādu reģistrēto informāciju kā dati par temperatūras vai vēja apstākļiem, piemēram, vēja turbīnās, vai dati par rūpniecības robotu apkopes vajadzībām, piemēram, tad, kad tajos ir beigusies krāsa. Lai nodrošinātu efektīvu, uzticamu un neierobežotu nepersonizētu datu pārrobežu plūsmu, dalībvalstīm un nozares pārstāvjiem būtu jāvadās pēc datu brīvas aprites principa ES. Prasības attiecībā uz datu novietošanu, tostarp datu uzglabāšanu un apstrādi konkrētās teritorijās, būtu pamatotas tikai atsevišķos gadījumos, piemēram, saistībā ar valsts drošības mērķiem. Lai veicinātu vienotas pieejas, Komisija ir sākusi sabiedrisko apspriešanu, kā arī detalizētu informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm par ES sadarbības satvaru datu brīvas aprites jomā digitālā vienotā tirgus ietvaros. Šajā satvarā papildus datu brīvas aprites ES teritorijā principa ievērošanai varētu risināt jautājumu par dalībvalstu leģitīmo interešu ievērošanu saistībā ar drošu uzglabāšanu, ne tikai vienlaikus nodrošinot datu pārrobežu pieejamību regulatīviem nolūkiem, piemēram, nodokļu kontroles mērķiem, bet arī aizsargājot ekonomiskos un citus ieguvumus, kas izriet no nepersonizētu datu brīvas aprites. Komisija apsver turpmāku papildinošu rīcību, kas aptvertu mākoņpakalpojumu līgumus uzņēmumiem un mākoņskaitļošanas pakalpojumu sniedzēju maiņu saskaņā ar digitālā vienotā tirgus stratēģiju. Gadījumā, ja tā konstatētu pierādījumus, ka netiek pienācīgi īstenoti spēkā esošie noteikumi par pakalpojumu brīvu apriti, tā varētu sākt pienākuma neizpildes procedūru vai citu darbību. Turklāt Komisija rūpīgi pārraudzīs to, kā dalībvalstis piemēro Vispārīgās datu aizsardzības regulas pantus par specifikācijām, piemēram, saistībā ar ģenētiskiem, biometriskajiem un veselības datiem, lai nodrošinātu, ka Savienībā netiek nepamatoti ierobežota personas datu brīva aprite. Attiecībā uz personas datiem ir spēkā saskaņoti noteikumi, savukārt jautājumi saistībā ar nepersonizētiem datiem uzņēmumu savstarpējo attiecību sakarā tiek risināti, izskatot katru gadījumu atsevišķi, un saskaņā ar līgumu. Pamatojoties uz sabiedrisko apspriešanu pēc paziņojuma “Veidojot Eiropas datu ekonomiku” pieņemšanas, Komisija novērtē, vai apstāklis, ka nav spēkā skaidrs satvars piekļuvei nepersonizētiem datiem, kavē inovāciju un izaugsmi, it īpaši MVU gadījumā, un vai ir vajadzīgas iniciatīvas, kas veicinātu taisnīgu un līdzsvarotu piekļuvi datiem un to izmantošanu. Komisijas darbs saistībā ar piekļuvi datiem un datu izmantošanu ietvers analīzi par to, vai darīt pieejamus papildu valsts un valsts finansētus datus, jo tie ir būtisks informācijas avots novatoriskiem pakalpojumiem un zinātniskajai pētniecībai. Šā darba ietvaros saskaņā ar skaidri noteiktiem nosacījumiem tiks aplūkots arī jautājums par privāto datu pieejamību publiskās pārvaldes iestādēm to sabiedriskas nozīmes uzdevumu veikšanai. Lietu interneta izvēršana rada būtiskas jaunas problēmas saistībā ar satīklotu sistēmu, produktu un pakalpojumu drošību, kā arī uzņēmumu atbildību. Bojāti sensori, neaizsargāta programmatūra vai nestabils savienojums var apgrūtināt tās personas noteikšanu, kas ir uzskatāma par tehniski un juridiski atbildīgu par radušos kaitējumu. Komisija aplūkos iespējamo vajadzību pielāgot spēkā esošo tiesisko regulējumu, lai ņemtu vērā jaunus tehnoloģiskos sasniegumus (arī saistībā ar robotiku, mākslīgo intelektu un 3D drukāšanu), īpaši no civiltiesiskās atbildības viedokļa, kā arī ņemot vērā direktīvas par atbildību par produktiem ar trūkumiem notiekošā novērtējuma rezultātus un Mašīnu direktīvu. Paredzamībai attiecībā uz piekļuvi ar patentiem aizsargātām, standartos apstiprinātām tehnoloģijām (standartam būtiski patenti) ir būtiska nozīme saistībā ar lietu interneta izvēršanu, kad virkne nozaru ieviesīs mobilās savienojamības standartus. Komisija novērtē efektīvus līdzekļus, kas nodrošinātu līdzsvarotu satvaru intelektuālā īpašuma licencēšanai, ievērojot gan tehnoloģiju izstrādātāju, gan lietotāju intereses. Komisija: ·līdz 2017. gada rudenim saskaņā ar ietekmes novērtējumu sagatavos tiesību akta priekšlikumu par sadarbības satvaru datu brīvai apritei ES, ņemot vērā datu brīvas aprites ES teritorijā principu, nepersonizētu datu pārnešanas principu, arī uzņēmumu pakalpojumu maiņas gadījumā, piemēram, pārejot uz mākoņpakalpojumiem, kā arī principu, ka noteiktiem datiem jābūt pieejamiem regulatīvas kontroles vajadzībām, arī gadījumos, kad dati glabājas citā dalībvalstī;

·2018. gada pavasarī, pamatojoties uz spēkā esošā tiesiskā regulējuma izvērtējumu un ietekmes novērtējumu, sagatavos iniciatīvu par publisku un par publiskiem līdzekļiem finansētu datu pieejamību un atkalizmantošanu, kā arī turpinās pētīt jautājumu par privāti glabātiem sabiedriski nozīmīgiem datiem; ·sīkāk analizēs arī to, vai jānosaka principi atbildīgā noteikšanai gadījumos, kad intensīvas datplūsmas produkti ir radījuši kaitējumu; ·turpinās izvērtēt, vai ir vajadzīgi pasākumi saistībā ar jaunām ar datiem saistītām problēmām, kas minētas 2017. gada janvāra paziņojumā, piemēram, par tiesībām piekļūt datiem. 3.3. Uzticamas kiberekosistēmas veicināšana: kiberdrošības problēmu kopīga risināšana Sabiedrība pārorientējas no konkrētām internetam pieslēdzamām ierīcēm (datoriem, viedtālruņiem vai valkājamās elektronikas) uz visurēju savienojamību (mājsaimniecības ierīces, rūpniecības preces utt.). Savienībā vien aptuveni seši miljardi mājsaimniecības ierīču (televizori, ledusskapji, veļas mašīnas utt.) 2020. gadā būs savienoti ar internetu. satīklota ekonomika un sabiedrība ir mazāk aizsargāta pret kiberdraudiem un uzbrukumiem, un tai ir vajadzīga spēcīgāka aizsardzība. Šī arvien lielākā paļaušanās uz tīkliem nozīmē, ka mūsu satīklotā vide ir tikai tik droša, cik drošs ir tas vājākais posms, un jebkurš pārkāpums var radīt būtisku kaitējumu. Jebkāda neaizsargātība, piemēram, nedrošs savienojums vai produkts, var tikt izmantots, radot sekas, kas sniedzas no traucējuma un nelielas vērtības zaudējuma līdz plaša mēroga personas datu aizsardzības pārkāpumiem, terorismam un demokrātisko procesu graušanai. Kiberuzbrukumi kļūst biežāki, un to novēršanā redzama šāda problēma: lai gan uzbrukts bieži tiek pāri robežām, tiesībaizsardzības iestādēm ir pilnvaras tikai konkrētā valstī. Kopš 2016. gada katru dienu ir izdarīti vairāk nekā 4000 izspiedējprogrammatūras uzbrukumi, un tas nozīmē, ka kopš 2015. gada sākuma uzbrukumu skaits ir audzis par 300 %. Šie uzbrukumi rada kaitējumu visu lielumu uzņēmumiem un negatīvi ietekmē uzticēšanos digitālajai ekonomikai, kā arī uzticību mūsu demokrātiskajiem institūtiem. Plaša mēroga kiberuzbrukumi var radīt pakalpojumu pārtraukumus visā ES, un to var izmantot hibrīduzbrucēji. Tas rada vajadzību pēc efektīvas ES līmeņa atbildes un krīzes pārvaldības, pamatojoties uz specializētām kiberpolitikas programmām un plašāka mēroga instrumentiem Eiropas solidaritātes un savstarpējā atbalsta nodrošināšanai. Eiropa ir veikusi būtiskus pasākumus, lai nodrošinātu kiberdrošību un palielinātu uzticību ciparu tehnoloģijām. ES kiberdrošības stratēģija tika pieņemta 2013. gadā. Pirmais Savienības likumdošanas akts par kiberdrošību — direktīva par tīklu un informācijas sistēmu drošību (Kiberdrošības direktīva) — tika pieņemts 2016. gada jūlijā. Ar to tika ieviestas vajadzīgās struktūras stratēģiskajai un operatīvajai sadarbībai starp dalībvalstīm, kā arī tīklu un informācijas sistēmu izturības stiprināšanai ES. Tā kā apdraudējuma situācija kopš 2013. gada ir būtiski mainījusies, ES kiberdrošības stratēģija ir jāpārskata. Pašlaik tiek vērtēta stratēģijas efektivitāte un noteiktas ES rīcības nepilnības. Izvērtējums tiks iekļauts integrētā un uz nākotni vērstā pārskatā, lai noteiktu, kā ES var nodrošināt pievienoto vērtību saistībā ar izturību, reaģēšanu, atturēšanu, krīzes pārvaldību un ES nozīmi pasaules līmenī saistībā ar kiberdrošības veicināšanu. Pēc nesen veiktas sabiedriskās apspriešanas un pašlaik īstenota izpildes novērtējuma ir jāpārskata arī Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) pilnvaras un uzdevumi, īpaši ņemot vērā tās jaunos Kiberdrošības regulā paredzētos pienākumus. Satīklotajiem produktiem un sistēmām ir jābūt drošiem jau brīdī, kad tie nonāk tirgū. Arī lielo datu un mākoņa lietotnēm ir jābūt kiberdrošām un jāatbilst ES tiesiskajam regulējumam datu aizsardzības jomā. IKT drošības satvara izstrāde, paredzot noteikumus par to, kā Savienībā ir organizējama IKT drošības sertifikācija, varētu gan saglabāt uzticību internetam, gan novērst pašreizējo kiberdrošības tirgus neviengabalainību. ES ir arī vajadzība saglabāt un attīstīt būtiskas rūpnieciskās spējas kiberdrošības jomā. Pamatojoties uz 2016. gadā izveidotajām publiskā un privātā sektora partnerībām kiberdrošības jomā, kas līdz 2020. gadam piesaistīs ieguldījumus 1,8 miljardu EUR apmērā, tiks sīkāk izvērtēts, kā Savienība un tās dalībvalstis varētu ieguldīt vairāk resursu, lai kopā stiprinātu kiberdrošības pretestības spējas, stimulētu pētniecību un nodrošinātu stabilu kiberdrošības nozari, kas aptver jomas (piemēram, enerģētiku, transportu, finanses, veselības aprūpi), kuras saskaras ar kopīgām kiberdrošības problēmām. Komisija līdz 2017. gadam ·kopā ar augsto pārstāvi/priekšsēdētāja vietnieci pārskatīs 2013. gada kiberdrošības stratēģiju, lai risinātu pašlaik aktuālos riskus, palīdzētu uzlabot drošību Savienībā un dalībvalstīs, kā arī stiprinātu uzņēmumu un iedzīvotāju ticību un paļāvību digitālajai ekonomikai un sabiedrībai. Tā pamatā būs 2013. gada ES kiberdrošības stratēģijas sekmju novērtējums; ·pārskatīs ENISA pilnvaras, lai noteiktu tās uzdevumus mainītajā kiberdrošības ekosistēmā, tās arī saskaņojot ar Kiberdrošības direktīvas prasībām, ņemot vērā neseno publisko apspriešanu un pašlaik veiktā novērtējuma rezultātus; ·izstrādās pasākumus saistībā ar kiberdrošības standartiem, sertifikāciju un marķēšanu, lai uzlabotu IKT sistēmu kiberdrošību, aptverot arī satīklotos objektus. 4. Mūsu sabiedrības un ekonomikas digitalizēšanās pārvaldība Saskaņā ar digitālā vienotā tirgus stratēģiju ir uzsākti vairāki politikas pasākumi, kuros ir jāiegulda lielāks darbs, lai izmantotu izdevības un risinātu digitalizācijas radītās problēmas. Ciparu tehnoloģijas uzlabo uzņēmumu ražīgumu, tādējādi tās Savienības ekonomikai ir īpaši svarīgas. Šīs tehnoloģijas Eiropā var nodrošināt tādu darba vietu saglabāšanu, ko citādi nomainītu alternatīvas ar zemākām darbaspēka izmaksām. Atbalsta sniegšana strauji augušiem jaunuzņēmumiem un uzņēmumu darbības paplašināšanai sniedz ar inovāciju un nodarbinātību saistītus ieguvumus, jo šie uzņēmumi parasti rada jaunas darba vietas. Digitalizēšanās palīdz tradicionālajām nozarēm izstrādāt jaunas preces, lietderīgāk izmantojot resursus, un sniedz valsts iestādēm iespēju nodrošināt labākus, ātrākus un lētākus pakalpojumus. Šādā veidā ir radušās pavisam jaunas ekonomikas nozares, piemēram, lietotņu ekonomika. Tomēr digitālā pārveide var radīt arī ekonomikas un sociālas problēmas vai traucējumus. Šajā sakarā mums ir jānodrošina, lai personas un uzņēmumi gūtu labumu no šīm tehnoloģijām un jauniem pakalpojumiem, kā arī jāiegulda īpašas pūles, lai nepieļautu kādu cilvēku vai reģionu pamešanu savā ziņā. ES ir jāpalīdz nodrošināt pareizs politisko darbību kopums, lai pārvaldītu digitalizēšanās procesu. 4.1. Digitālās prasmes un iespējas visiem

Digitalizācija tāpat kā iepriekšējie tehnoloģiskie uzlabojumi ietekmēs darba tirgu: dažas darba vietas tiks zaudētas, citas — izveidotas, un daudzas darba vietas tiks pārveidotas. Lai gan pašlaik nav iespējams prognozēt faktisko ietekmi, ir skaidrs, ka digitalizācijas norise ir jāatvieglina un jāpapildina ar valsts politikas palīdzību. Aizvadīto desmit gadu laikā nodarbināto IKT speciālistu skaits ES ir palielinājies par aptuveni diviem miljoniem, bet četri no katriem desmit Eiropas uzņēmumiem, kuriem bija vajadzīgi IKT speciālisti, 2015. gadā ziņoja par grūtībām aizpildīt vakances. Jau 90 % no visiem arodiem ir vajadzīgas vismaz kādas digitālās prasmes, un šīs prasmes kļūst arvien svarīgākas personām, kuras vēlas iesaistīties sociālos un pilsoniskos pasākumos. Eiropa pilnveido savas digitālās prasmes, tomēr progress ir lēns, un pastāv ievērojamas atšķirības. 44 % Eiropas iedzīvotāju un 37 % darbaspēka 2016. gadā nebija pietiekams digitālo prasmju līmenis. Bažas rada apstāklis, ka gandrīz puse Eiropas uzņēmumu joprojām nav īstenojuši sava darbaspēka pārkvalificēšanas stratēģiju. Darbiniekiem ir vajadzīgas jaunas prasmes, lai tie varētu gūt labumu no jauno tehnoloģiju ieviešanas. Tam būs nepieciešami milzīgi ieguldījumi. Jaunu prasmju programmā Eiropai 2016. gada jūnijā tika noteikts, ka digitālās prasmes jāuzskata par daļu no būtisku prasmju kopuma nākotnei, un tas tika uzsvērts arī Eiropas sociālo tiesību pīlārā. Tas ietver rīcību pieaugušo pamatprasmju, tostarp digitālo prasmju, uzlabošanai, Padomei 2016. gada decembrī pieņemot ieteikumu, kurā paredzēta valstu rīcības plānu pieņemšana līdz 2018. gada vidum. Digitālo prasmju un arodu koalīcija mobilizē uzņēmumus, sociālos partnerus un valsts iestādes, lai uzlabotu digitālās prasmes, un tā var palīdzēt optimizēt ES līdzekļu izmantojumu, lai paaugstinātu prasmju līmeņus un nodarbināmību. Šādā veidā radītas partnerības var arī palīdzēt Komisijai 2018. gadā uzsākt un īstenot tās izmēģinājuma programmu “Digitālā iespēja”, kuras mērķis būs dot izglītības iestāžu absolventiem praktisku pieredzi, pateicoties pārrobežu stažēšanās iespējām digitālajā nozarē. Tomēr, neraugoties uz daudzajām visā ES īstenotajām reformām, Komisija ir nobažījusies un uzskata, ka ir vajadzīgi turpmāki ar prasmēm saistīti pasākumi un progress valsts līmenī. Lai gan mūsu ekonomika un sabiedrība strauji mainās, izmaiņas cilvēku izglītošanā un apmācīšanā ir bijušas tikai soli pa solītim. Ap pašreizējo tempu plaisa starp faktiskajām prasmēm un vajadzīgajām prasmēm paplašinās. Dalībvalstīm ir jārīkojas, un Komisija ir gatava palīdzēt, sniedzot tām politisko atbalstu, pētniecības un praktiskos instrumentus izglītības un apmācības sistēmu modernizēšanai. Prasmju programmas un iniciatīvu ātrai īstenošanai dalībvalstīs ir jābūt prioritātei, kas nāk līdzi digitalizācijai. Komisija: ·aicina dalībvalstis bez kavēšanās īstenot Jauno prasmju programmu, it īpaši Padomes ieteikumu “Prasmju pilnveides ceļi — jaunas iespējas pieaugušajiem” un Digitālo prasmju un arodu koalīcijas ietvaros apstiprinātās valsts saistības. ·2018. gadā sāks īstenot digitālo iespēju shēmu pārrobežu stažēšanās nodrošināšanai digitālajā jomā. 4.2. Jaunuzņēmumi un rūpniecības un pakalpojumu nozares digitalizācija Tehnoloģisko pārmaiņu temps nozīmē, ka uzņēmumi, kas neveiks pāreju, atpaliks. Līdztekus digitālo prasmju stimulēšanas procesam visu lielumu un nozaru uzņēmumiem ir jāievieš ciparu tehnoloģijas. Īpaši jaunuzņēmumiem un MVU tā ir iespēja radīt jaunus un labākus produktus un pakalpojumus ar zemākām izmaksām un mazāku resursu daudzumu, un tiek izstrādātas ES politikas programmas, lai palīdzētu uzņēmumiem no tā gūt pēc iespējas lielāku labumu. Lai palīdzētu Eiropas uzņēmumiem pilnā mērā izmantot visas ciparu tehnoloģiju sniegtās priekšrocības, Komisija 2016. gada aprīlī pieņēma visaptverošu stratēģiju par Eiropas rūpniecības digitalizāciju, kurā iekļauti pasākumi, kas veicina ar rūpniecības digitalizāciju saistītās valsts iniciatīvas savstarpējai sadarbībai un zināšanu apmaiņai. Šajā nolūkā Digitālajā dienā 2017. gada 3. martā Romā darbu sāka Valstu iniciatīvu Eiropas platforma. Nākamo trīs gadu laikā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros ar digitālās inovācijas centriem saistītiem pasākumiem, kas ir svarīgi vietējo jaunuzņēmumu un inovācijas atbalstei, plānots piešķirt papildu 300 miljonus EUR. Plānots arī veikt turpmākus ieguldījumus gandrīz 3,2 miljardu EUR apmērā svarīgākajās tehnoloģijas jomās, tostarp nanoelektronikā, fotonikā, robotikā, 5G, augstas veiktspējas skaitļošanā, lielajos datos, mākoņskaitļošanā un mākslīgajā intelektā, kā arī šo jomu integrācijā vērtības radīšanas ķēdēs, izmantojot eksperimentālās ražošanas līnijas un izmēģinājumu laboratorijas. 300 miljonus EUR no šā ieguldījuma ir īpaši plānots izmantot nākamās paaudzes digitālo rūpniecības platformu izveidei, it īpaši, izmantojot jaunus atsauces arhitektūras modeļus un izveidojot viedas ražotnes un pakalpojumus. Svarīgs panākumu faktors ES rūpniecības digitalizācijas jomā ir kritiska ieguldījumu apjoma mobilizēšana, līdzsvarojot kopējos Eiropas pētniecības un izstrādes ieguldījumus ar papildu privātajiem un valstu publiskajiem ieguldījumiem, it īpaši ar publiskā un privātā sektora partnerību palīdzību, lai palielinātu ES līdzekļu ietekmi visās ekonomikas nozarēs. Tādējādi kopējie ieguldījumi Eiropas pētniecībā un izstrādē sasniedz 5,5 miljardus EUR, ko papildinās privātie un valsts publiskie ieguldījumi, it īpaši ar publiskā un privātā sektora partnerību palīdzību, lai palielinātu ieguldījumu ietekmi visās ekonomikas nozarēs. Dziļas pārmaiņas risinās enerģētikas nozarē. Priekšlikumi, kas veido kopumu “Tīra enerģija visiem Eiropas iedzīvotājiem”, nostiprinās spēkā esošos noteikumus par patērētāju brīvu piekļuvi saviem patēriņa datiem. To cita starpā var izmantot, lai noteiktu un novērstu enerģētisko nabadzību vai uzlabotu ēku energoefektivitāti. Ierosinātie pasākumi arī uzlabos piekļuvi mērījumu datiem, kas ir svarīgi, lai palīdzētu patērētājiem gūt labumu no patēriņa optimizācijas, kā arī enerģētikas uzņēmumiem un pakalpojumu sniedzējiem pielāgot piedāvājumus konkrētiem patērētājiem. Turklāt ciparu tehnoloģijas veicina efektīvāku resursu izmantojumu produkta aprites ciklā, kas ir ES plāna pāriet uz aprites ekonomiku galvenais princips. Ciparu tehnoloģiju (automatizācijas un robotizācijas) pilnīga iekļaušana ražošanas procesos var uzlabot produktu pārstrādi un demontāžu, kā arī automatizētu augstas kvalitātes šķirošanas un reģenerācijas sistēmu izstrādi. Transporta nozarē pāreja uz sadarbīgu, satīklotu un automatizētu pārvietošanos var samazināt negadījumu skaitu, piesārņojumu un sastrēgumus, un tā stiprina satiksmes un spēju pārvaldību, kā arī energoefektivitāti. Tā arī uzlabo transporta un digitālo nozaru konkurētspēju un palīdz integrēt dažādus transporta veidus vienā mobilitātes sistēmā, kas ir pielāgota tās lietotāju vajadzībām, neraugoties uz to, vai tās ir saistītas ar pārvadājumu loģistiku vai pasažieriem, tostarp tiem, kuriem vajadzīga īpaša palīdzība. Šajā sakarā būtiska nozīme ir standartiem, kas nodrošina transporta infrastruktūras, datu, lietojumprogrammu, pakalpojumu un tīklu sadarbspēju. ES dalībvalstis, Šveice un Norvēģija, 27. martā parakstot nodomu vēstuli, ir paudušas gatavību sadarboties pārrobežu izmēģinājumos saistībā ar ceļu satiksmes drošību, piekļuvi datiem, datu kvalitāti un atbildību, kā arī savienojamību un digitālajām tehnoloģijām. Viens no lielākajiem uzdevumiem ES autobūves nozares konkurētspējas saglabāšanai starptautiskā līmenī, bez šaubām, ir automatizētu un satīklotu transportlīdzekļu ieviešana. Komisija arī strādā pie visaptveroša mobilitātes pasākumu kopuma, ko plānots īstenot divos posmos vēlāk 2017. gadā. Jaunas pieejas finanšu sektorā, kas ir iespējamas, pateicoties digitālajām tehnoloģijām (FinTech), var uzlabot uzņēmumu piekļuvi finansēm, stiprināt konkurētspēju, radīt ieguvumus patērētājiem un stimulēt jaunuzņēmumu izaugsmi. Ir sākta sabiedriskā apspriešana, lai palīdzētu sagatavot pasākumus ES līmenī kā daļu no ES kapitāla tirgu savienības. Viena no progresīvajām tehnoloģijām ir arī blokķēžu (blockchain) metode, kas varētu radīt milzīgu ietekmi uz finanšu sektoru un plašākā mērogā. Plānots izveidot Eiropas blockchain tehnoloģiju observatoriju, lai reģistrētu un pārraudzītu norises, uzkrātu zinātību un popularizētu izmantojuma gadījumus.

Visās rūpniecības un pakalpojumu nozarēs IKT standartiem, it īpaši atvērtajiem standartiem, ir svarīga nozīme saistībā ar digitalizāciju, nodrošinot sadarbspēju, mazinot tirgus šķēršļus un veicinot inovāciju. Šo standartu popularizēšana visā pasaulē palīdz nodrošināt Eiropas ietekmi globalizētajā ekonomikā ārpus vienotā tirgus robežām. Komisija: ·aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Eiropas rūpniecības digitalizācijas stratēģiju un izvērtēt līdz 2018. gada sākumam panākto; ·2017. gada pavasarī iepazīstinās ar visaptverošu mobilitātes paketi, pienācīgi ņemot vērā digitālos aspektus; turpinās aktīvu sadarbību ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, lai īstenotu 2017. gada 23. martā parakstītajā nodomu vēstulē paredzētās darbības. 4.3. Digitālā inovācija publisko pakalpojumu modernizācijai Valsts pārvaldes modernizācija Ciparu tehnoloģijas valsts iestādēm dod iespēju nodrošināt pakalpojumus ātrāk, precīzāk un efektīvāk. Daudzas dalībvalstis jau ir pieņēmušas svarīgas modernizācijas programmas, radot saviem pilsoņiem vispārpieejamu ieguvumu. ES līmenī e-pārvaldes rīcības plāna 2016.–2020. gadam mērķis ir paātrināt digitalizāciju un paplašināt tās darbības jomu, tādējādi uzlabojot publiskās pārvaldes iestāžu efektivitāti un veicinot uzņēmumu brīvu apriti un pilsoņu neierobežotu pārvietošanos. Vienkāršākas privātpersonām un uzņēmumiem paredzētas administratīvās procedūras, piemēram, “digitalitāte pēc noklusējuma” un vienreizējas iesniegšanas princips, var nodrošināt ietaupījumus. Piemēram, uzņēmumiem, kuri piedalās e-iepirkuma procedūrās, būtu jāiesniedz tikai viens dokuments. Vienreizējas iesniegšanas princips ES gadā varētu radīt kopējos neto ietaupījumus aptuveni 5 miljardu EUR apmērā. Priekšlikums par vienotu digitālo vārteju, kas tika pieņemts 2017. gada 2. maijā, palīdzēs samazināt administratīvo nastu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, kuri vienotajā tirgū šķērso robežas un/vai veic pārrobežu uzņēmējdarbību. Vienotā digitālā vārteja nodrošinās vienkāršu piekļuvi attiecīgajai informācijai un atbalsta pakalpojumiem, dos iespēju lietotājiem veikt atsevišķas svarīgas procedūras tiešsaistē, kā arī garantēs nediskriminējošu piekļuvi valsts tiešsaistes procedūrām lietotājiem no citām valstīm. Tā arī būs pirmais solis virzībā uz vienreizējas iesniegšanas principa īstenošanu pārrobežu situācijās. Plānotā iniciatīva par digitālo risinājumu izmantošanu visā uzņēmuma dzīves ciklā ļaus uzņēmumiem izpildīt administratīvās prasības (reģistrēt, iesniegt un atjaunināt uzņēmuma dokumentus) tiešsaistē un citās dalībvalstīsļaujot izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības arī uzņēmuma izveides un darbības nodrošināšanas procesā. Eiropas studenta e-karte Erasmus+ apmaiņas programmā sniegs studentiem iespēju piekļūt augstskolu pakalpojumiem visā ES, izmantojot savas valsts elektroniskās identifikācijas līdzekļus. Valsts sektors var uzlabot savu pārrobežu pakalpojumu sadarbspēju, īstenojot nesen atjaunotos Eiropas sadarbspējas satvara ieteikumus un kopīgojot datus un pakalpojumus saskaņā ar INSPIRE direktīvu. Eiropas katalogā minēto IKT standartu izmantošana palielinātu digitālo produktu un pakalpojumu tirgus apjomu. Ņemot vērā rīcības plāna dinamiskumu, Komisija to pastāvīgi atjauninās, lai stiprinātu publiskās pārvaldes iestāžu pārveidi un nodrošinātu pilsoņiem vienkāršu, uzticamu un netraucētu piekļuvi publiskajiem pakalpojumiem, kurus tie vēlas saņemt un kurus tie gaida, jebkurā vietā un laikā, kad šie pakalpojumi viņiem ir vajadzīgi. Lai palielinātu rīcības plāna ietekmi, Komisija to papildina ar jaunu darbību kopumu. Komisija ·papildinās e-pārvaldes rīcības plānu ar jaunām darbībām un mudina dalībvalstis ievērot “vienreizējās iesniegšanas” principu saskaņā ar tiesisko regulējumu par personas datu aizsardzību; ·ierosinās grozījumus uzņēmējdarbības tiesiskajā regulējumā, lai veicinātu digitālo risinājumu izmantošanu visā uzņēmuma dzīves ciklā. Veselības un aprūpes digitalizēšanās Ciparu tehnoloģijas var palīdzēt uzlabot cilvēku veselību un risināt veselības aprūpes sistēmiskās problēmas. Tās var piedāvāt lētus rīkus, lai atbalstītu pāreju no veselības aprūpes modeļa, kura pamatā ir slimnīca, uz integrētu veselības aprūpes modeli, kura centrā ir pacients, kā arī uzlabot piekļuvi aprūpei un sniegt ieguldījumu veselības aprūpes sistēmu ilgtspējas un izturības nodrošināšanā. Ir svarīgi, lai šādus rīkus varētu izstrādāt, pilnībā ievērojot datu aizsardzības noteikumus.

Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka pilsoņi var elektroniski pārsūtīt savu medicīnisko pamatinformāciju, saņemot ārstēšanas pakalpojumu citā dalībvalstī, un izmantot e-receptes, lai saņemtu viņiem vajadzīgās zāles. Lielākajā daļā dalībvalstu šīm iespējām jābūt pieejamām ne vēlāk kā 2020. gadā. Tomēr ir jādara vairāk, lai pilsoņi, saņemot veselības aprūpes pakalpojumus ārvalstīs, varētu pilnīgi konfidenciāli un uzticamā veidā piekļūt visai savai elektroniskajai veselības kartei un to pārsūtīt. Augstas veiktspējas skaitļošana var atraisīt lielo datu potenciālu, pateicoties modernai datu infrastruktūrai un datu analīzei. Šogad izveidotie Eiropas references tīkli ir spilgts apliecinājums tam, ko Eiropa var panākt, sakopojot mediķu lietpratību un datus retu un sarežģītu slimību ātrākai diagnosticēšanai un ārstēšanai. Turpmāki ES pasākumi šajā jomā var nodrošināt augstu pievienoto vērtību un kritisko masu. Pētniecību līdz šim nepieredzētā veidā var sekmēt veselības dati, kas ir ģenerēti ES un apstrādāti ar pacientu skaidru piekrišanu vai saskaņā ar citu Vispārīgajā datu aizsardzības regulā atļautu juridisko pamatu, kā arī nodrošinot pienācīgus aizsardzības pasākumus. Tie arī var dot iespēju laikus konstatēt infekcijas slimību uzliesmojumus un paātrināt zāļu un medicīnas ierīču izstrādi, kā arī stimulēt novatoriskus veselības aprūpes risinājumus, piemēram, tālmedicīnu un mobilās veselības lietojumus. 2017. gada aprīlī tika pieņemtas divas jaunas regulas par medicīnas ierīcēm, un tās kļūs pakāpeniski piemērojamas turpmāko piecu gadu laikā. Tās paredz jaunas un visaptverošas ar medicīnas ierīcēm saistītas ES mēroga datubāzes (Eudamed) izveidi; tajā izmantotie lielie dati būs noderīgi novatorisku digitālās diagnostikas un terapeitisko risinājumu izstrādei, kā arī agrīnai drošības problēmu atklāšanai. Komisija 2017. gadā pieņems paziņojumu, kurā aplūkos turpmāku pasākumu vajadzību un tvērumu digitālās veselības un aprūpes jomā saskaņā ar tiesisko regulējumu par personas datu aizsardzību, pacientu tiesībām un elektronisko identifikāciju, it īpaši attiecībā uz ·pilsoņu drošu piekļuvi elektroniskajām veselības kartēm un iespēju tās izmantot pārrobežu sakarā, kā arī e-recepšu izmantošanu; ·atbalstīs datu infrastruktūru, lai veicinātu pētniecību, slimību profilaksi, kā arī personalizētus veselības un aprūpes pakalpojumus būtiskās jomās, arī saistībā ar retām un komplicētām saslimšanām, kā arī infekcijas slimībām; ·veicinās atgriezenisko saikni un saziņu starp pacientiem un veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, lai atbalstītu profilaksi un iedzīvotāju iespēju stiprināšanu, īpaši pievēršoties hroniskām slimībām un labākai izpratnei par veselības aprūpes sistēmu rezultātiem. 4.4. Ieguldījumu palielināšana ciparu tehnoloģijās un infrastruktūrās Sekmīgam digitālajam vienotajam tirgum ir vajadzīga izcila infrastruktūra. No noteiktā ieguldījumu mērķa 5,5 miljardu EUR nozares digitalizācijai Savienība 2016.–2020. gada periodam jau mobilizējusi aptuveni 50 miljardu EUR valsts un privātos ieguldījumos ES pētniecībā un inovācijā. Visos līmeņos stiprinot saikni starp politikas un finansēšanas mērķiem, Savienība digitālajiem un ar platjoslu saistītajiem mērķiem ir darījusi pieejamu arī finansējumu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem 21,4 miljardu EUR apmērā ar nosacījumu, ka ir pieņemtas valstu un reģionālās digitālās izaugsmes stratēģijas un platjoslas stratēģijas. Vairāk nekā divas trešdaļas respondentu (69 %) uzskata, ka ātrāks un uzticamāks interneta savienojums viņus mudinātu plašāk izmantot jaunākās ciparu tehnoloģijas. Tomēr digitalitātei ir vajadzīgi daudz lielāki ieguldījumi, īpaši nozarēs, kurās ieguldījumu vajadzības ievērojami pārsniedz iespējas, kas ir pieejamas jebkurai atsevišķai dalībvalstij, ja tā rīkojas individuāli. Pastāv iespēja efektīvāk apvienot un papildināt ES finansējuma programmas ar citiem valsts un privātā finansējuma avotiem, to vidū Eiropas Stratēģisko ieguldījumu fondu (ESIF). Ar ESIF saistītie ieguldījumi digitālajā nozarē 2017. gada aprīlī, ietverot publisko un privāto finansējumu, sasniedza aptuveni 17,8 miljardus EUR (10 % no minētajā laikā mobilizētās kopējās ieguldījumu summas). Eiropas atvērtās zinātnes mākoņa, augstas veiktspējas skaitļošanas un Eiropas datu infrastruktūras izveidošana Pasaules līmeņa Eiropas mākoņa izvēršana zinātnieku, publiskā sektora un uzņēmumu vajadzībām, kā paredzēts Eiropas mākoņskaitļošanas iniciatīvā, uzlabos uzņēmumu, it īpaši MVU un ar tehnoloģijām nesaistītās nozares spēju inovēt un radīt vērtīgākus digitalizētos produktus. Eiropas atvērtās zinātnes mākonis 2020. gadā piedāvās virtuālo vidi, kurā glabāt, kopīgot un atkalizmantot datus dažādās disciplīnās un pārrobežu mērogā. Tas arī nodrošinās saiknes ar citām iniciatīvām, piemēram, Datu un informācijas piekļuves dienestiem (DIAS) Copernicus Zemes novērošanas datiem. Augstas veiktspējas skaitļošana ir izšķiroši svarīga nozares digitalizācijai un datu ekonomikai. Tā sniedz iespēju pāriet uz augstākas vērtības produktiem un pakalpojumiem. Vairākas Eiropas nozares, piemēram, rūpniecība, nafta un gāze, enerģētika un transports, ir sekmīgi ieviesušas augstas veiktspējas skaitļošanas nodrošinātus lietojumus. Tomēr kopumā Eiropa zaudē savu vietu augstas veiktspējas skaitļošanas infrastruktūras līderu sarakstā, un to ir apsteigušas Ķīna, ASV un Japāna. Bez augstas veiktspējas skaitļošanas spējām Eiropa nesasniegs savu mērķi kļūt par dinamisku datu ekonomiku. Eiropa nevar uzņemties risku, ka nepietiekamu augstas veiktspējas skaitļošanas jaudu dēļ tās pētniecības un rūpniecības pārstāvju radītie dati tiks apstrādāti citur. Tas palielinātu mūsu atkarību no citu valstu jaudām un veicinātu inovācijas aizplūšanu no Eiropas. Lai attīstītu, iegūtu un izmantotu lieljaudas aparatūru, ir vajadzīgi lieli ieguldījumi, un nevienai Eiropas valstij nav pietiekamu resursu, lai to darītu individuāli. Tāpēc Eiropas Komisijai un dalībvalstīm ir jāstrādā kopā, lai koordinētu centienus un kopīgi izmantotu resursus nolūkā nodrošināt šā nozīmīgā Eiropas projekta īstenošanu. Eiropas Parlaments un Padome ir snieguši spēcīgu politisku atbalstu ES vadošās lomas atgūšanai, nosakot, ka mērķis ir panākt, lai 2022.–2023. gadā Eiropas augstas veiktspējas skaitļošanas spējas ļautu tai kļūt par vienu no trim šīs jomas līderiem, kā arī attīstot spēcīgu ES augstas veiktspējas skaitļošanas nozari. Ieguldījumi, kas Eiropā veikti augstas veiktspējas skaitļošanā, ir devuši teicamu peļņu. Nesen veikts pētījums parādīja, ka katrs augstas veiktspējas skaitļošanā ieguldītais euro vidēji nodrošināja ieņēmumu palielinājumu 867 EUR apmērā un peļņu 69 EUR apmērā. 97 % uzņēmumu, kas ir ieviesuši augstas veiktspējas skaitļošanu, norādīja, ka vairs nespētu konkurēt bez šīs skaitļošanas. Digitālajā dienā, kas 2017. gada 23. martā notika Romā, septiņas dalībvalstis parakstīja deklarāciju par atbalstu nākamās paaudzes skaitļošanas un datu infrastruktūrai. Lai modernizētu Eiropas skaitļošanas un datu infrastruktūru līdz eksapakāpes spēju līmenim, ir nepieciešami papildu resursi aptuveni 5 miljardu EUR apmērā. Tomēr spēkā esošajiem finansējuma instrumentiem, ja tos piemēro lielām uz konkrēta uzdevumu veikšanu orientētām iniciatīvām, ir trūkumi. Tāpēc Komisija izpētīs, ka izveidot satvaru, kas balstītu Eiropas mēroga augstas veiktspējas skaitļošanas un datu infrastruktūras attīstību. Labākais veids, kā stimulēt ieguldījumus, būtu dažādu ES finansējuma avotu apvienošana ar valsts un privāto finansējumu.

Ilgtermiņā kvantu skaitļošana sola atrisināt skaitļošanas problēmas, kuru risināšana nav pa spēkam tagadējiem diždatoriem. Tāpēc Komisija pastiprina centienus pilnībā atraisīt kvantu tehnoloģiju potenciālu. Komisija plāno: ·pamatoties uz notiekošo apspriešanos ar ieinteresētajām personām un līdz 2017. gada beigām ierosināt ceļvedi Eiropas atvērtās zinātnes mākoņa īstenošanai un sniegt vajadzīgo finansiālo atbalstu saskaņā ar “Apvāršņa 2020” darba programmu 2018.–2020. gadam; ·uz 2017. gada beigām piedāvāt juridisko aktu, kas paredz iepirkumu sistēmu integrētai eksapakāpes superskaitļošanas un datu infrastruktūrai. Mākslīgā intelekta spēju stiprināšana Mākslīgais intelekts mūsu sabiedrībai var sniegt būtiskus ieguvumus un ievērojami stimulēt turpmāko ekonomisko un ražīguma izaugsmi. Iekārtu un pakalpojumu aprīkošana ar kādu inteliģentas uzvedības formu var uzlabot to reaģēšanas spēju un padarīt tos autonomākus. Nesen veikts pētījums ir parādījis, ka robotu un mākslīgā intelekta risinājumu tirgus līdz 2020. gadam izaugs līdz 142 miljardiem EUR. Prognozēts, ka zināšanu, darba, robotu un autonomo transportlīdzekļu automatizācijas kopējā ekonomiskā ietekme līdz 2025. gadam gadā sasniegs 6,5–12 triljonus EUR, ieskaitot ražīguma uzlabojumus, ka arī ieguvumus tādās jomās kā veselības aprūpe un drošība. Mākslīgā intelekta izmantošana dažādos tehnoloģiskos risinājumus var, piemēram, samazināt ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu, nodrošināt tādu resursu kā enerģija un ūdens gudrāku izmantošanu, samazināt pesticīdu izmantošanu lauku saimniecībās, kā arī padarīt konkurētspējīgāku ražošanu. Veselības aprūpē roboti jau cita starpā palīdz veikt precīzākas ķirurģiskās manipulācijas. Tie ir noderīgi arī bīstamās situācijās, piemēram, glābšanas operācijās pēc zemestrīcēm vai kodolkatastrofām. Eiropas Savienībai ir jāpamatojas uz savām stiprajām pusēm zinātnē un rūpniecībā, kā arī uz saviem novatoriskajiem jaunuzņēmumiem, lai iegūtu līderes pozīciju mākslīgā intelekta tehnoloģiju, platformu un lietojumu izstrādē. Šajā sakarā Eiropas Savienība finansē projektus, kuru mērķis ir nodrošināt, lai cilvēki un roboti spētu mijiedarboties ar robotiem pēc iespējas drošākā un efektīvākā veidā, un Komisija turpinās pārraudzīt mākslīgā intelekta risinājumu radītās iespējas un problēmas. 5. Digitālais vienotais tirgus — Eiropas lielākā vērtība pasaules digitālajā ekonomikā un sabiedrībā Spēcīgas Eiropas Savienības pamatā ir pilnībā integrēts iekšējais tirgus un atvērta globālā ekonomikas sistēma. Digitālajā pasaulē tas ietver arī brīvu informācijas apriti un globālās vērtības veidošanas ķēdes, ko veicina atvērts un drošs bezmaksas internets. Pāreja uz ES digitālo vienoto tirgu, kura pamatā ir atbalsts godīgai konkurencei un kas ir balstīts uz mūsu pamatvērtībām, pamattiesībām un brīvībām, var palīdzēt Eiropai nākotnē risināt daudzas pasaules mēroga ekonomiskās problēmas. Aptuveni 40 % pasaules iedzīvotāju pašlaik ir pieejams internets; 1995. gadā šis rādītājs bija 4 %. Laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam datu pārrobežu tirdzniecības apjoms visā pasaulē palielinājās par 49 %, savukārt preču un pakalpojumu tirdzniecības pieaugums bija tikai 2,4 %. Eiropas regulējuma modelis — no regulas par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai līdz tīkla neitralitātes noteikumiem un telesakaru satvaram — ir svarīgs atskaites punkts daudziem ārpus Eiropas, kuri saskata vajadzību pēc stabila un paredzama tiesiskā satvara, lai risinātu ar digitālo ekonomiku un sabiedrību saistītos sarežģījumus. Privātums nav pārdodama prece. Privātuma ievērošana un personas datu aizsardzības garantēšana ir nosacījums stabilu, drošu un konkurētspējīgu globālu tirdzniecības plūsmu nodrošināšanai. Komisijas mērķis ir veicināt šādas pārrobežu datu plūsmas, vienlaikus nodrošinot augstu aizsardzības līmeni gan tiesībaizsardzības jomā īstenotajai sadarbībai, gan uzņēmējdarbības jomai. Uzņēmējdarbības jomu raksturo milzīgs potenciāls datu un savienojumu tirdzniecībai, kā arī saistībā ar tirdzniecību preču un pakalpojumu jomā, ja vien partneri ievēro ES datu aizsardzības standartus. Komisija par prioritārām noteiks iespējamiem lēmumiem par aizsardzības līmeņa pietiekamību veltītas sarunas ar svarīgiem tirdzniecības partneriem Austrumāzijā un Dienvidaustrumāzijā, sākot ar Japānu un Koreju 2017. gadā; tā arī apsvērs šādas sarunas ar citiem stratēģiskajiem partneriem, piemēram, Indiju, Latīņamerikas valstīm, īpaši Mercosur, kā arī Eiropas kaimiņreģionu valstīm. Komisija 2017. gada 20. martā sāka dialogu ar Japānu par iespējamu atzinumu par atbilstību. Komisija izpētīs arī citus iespējamos rīkus datu pārrobežu nosūtīšanai, piemēram, līguma tipveida noteikumu izmantošanu atbilstīgi ES datu aizsardzības satvaram; šos noteikumus var pielāgot konkrētiem uzņēmējdarbības vai apstrādes darbību veidiem, tādējādi nodrošinot ievērojamu elastību. ES dialogi ar partneriem visā pasaulē, vairāku apvienotu ieinteresēto personu modeļu veicināšana un aktīva dalība starptautiskajos tīklos palīdzēs saglabāt atbalstu atvērtam internetam, veidot pamatu intelektuālā īpašuma tiesību konsekventai īstenošanai un stiprinās ES svarīgo nozīmi vienotu standartu popularizēšanā — tādi nepieciešami 5G un lietu interneta tehnoloģiju izvēršanai.