Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko izveido programmu „Radošā Eiropa” /* COM/2011/0785 galīgā redakcija - 2011/0370 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Komisija 2011. gada 29. jūnijā pieņēma priekšlikumu nākamajai daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020. gadam par budžetu stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanai. Savā priekšlikumā Komisija nolēma saglabāt atbalstu kultūras un radošajām nozarē, (KRN) kā būtisku elementu arī nākamajā finanšu paketē, kā arī ierosināja vienotu pamatprogrammu „Radošā Eiropa”, apvienojot programmas „Kultūra”, „MEDIA” un „MEDIA Mundus” un ietverot jaunu finanšu rīku, lai uzlabotu kultūras un radošo nozaru mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un organizāciju piekļuvi finansējumam. Ar šādu pieeju tiek atzīts šo nozaru būtiskais ieguldījums darbvietu radīšanā un izaugsmes veicināšanā, jo 2008. gadā tās veidoja 4,5 % no Eiropas kopējā IKP un nodarbināja aptuveni 3,8 % darbaspēka[1]. Papildus šo nozaru tiešajam ieguldījumam IKP tās arī nodrošina papildu ietekmi uz citām ekonomikas nozarēm, piemēram, uz tūrismu un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) satura attīstību. Plašākā nozīmē radošumam būs būtiska nozīme modernās izglītības jomā. Radošums sekmēs inovācijas, uzņēmējdarbību, kā arī gudru un ilgtspējīgu izaugsmi un veicinās sociālo iekļaušanu. Dalībvalstis atbalsta lielu skaitu kultūras iniciatīvu, uz daudzām no kurām attiecas noteikumi par valsts atbalstu. Lai gan pēdējos gados daudzās valstīs izaugsmes rādītāji ir augstāki par vidējiem, šīs nozares tomēr saskaras ar dažādām bieži sastopamām problēmām un grūtībām, un nākotnē būtu iespējama turpmāka izaugsme, ja tiktu īstenota saskaņota stratēģiska pieeja un ieviesti atbilstīgi veicinoši faktori. Pamatprogramma „Radošā Eiropa” sekmēs stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu un dažu tās pamatiniciatīvu īstenošanu, risinot problēmas, ar ko kultūras un radošās nozares saskaras sadrumstalotības, globalizācijas, digitalizācijas, datu trūkuma un privāto investīciju trūkuma dēļ. Pamatprogrammas mērķis būs nostiprināt kultūras un radošo nozaru konkurētspēju, koncertējot uzmanību uz spēju veidošanas pasākumiem un atbalstu kultūras darbu transnacionālai apritei. Vienlaikus tai būs svarīga nozīme Eiropas Savienības juridisko saistību ievērošanā attiecībā uz kultūru un valodu daudzveidības aizsardzību un veicināšanu. Programma būs vienkārša, atpazīstama un viegli pieejama iespēja Eiropas kultūras un radošo jomu profesionāļiem, kā arī paredzēs darbību piemērošanas jomu Eiropas Savienībā (ES) un ārpus tās. Vienotā pamatprogramma nodrošinās sinerģiju un savstarpējas papildināšanas iespējas dažādās kultūras un radošajās nozarēs. ES intervences mērķis šajā jomā būs nodrošināt sistēmisku ietekmi un atbalstīt politikas izstrādi, un šīs intervences īpašo vērtību noteiks šādi faktori: – darbību transnacionālā būtība un to ietekme, kas papildinās valstu, starptautiskās un citas ES programmas; – var attīstīties ES atbalstītie apjomradītie ietaupījumi un kritiskā masa, radot sviras efektu attiecībā uz papildu līdzekļiem; – transnacionāla sadarbība var stimulēt visaptverošākus, ātrākus un iedarbīgus risinājumus globālām problēmām un kas var sistemātiski ietekmēt nozari ilgtermiņā; – vienlīdzīgākas darbības jomas nodrošināšana Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, ņemot vērā valstis ar zemu ražošanas jaudu un/vai valstis vai reģionus ar ierobežotu ģeogrāfisko un valodu telpu. Īpašu uzmanību pievēršot kultūras un radošajām nozarēm, kuru mērķis ir darboties ārpus savu valstu robežām, un saglabājot ciešu saikni ar kultūras un valodu daudzveidības veicināšanu, programma papildinās citas ES programmas, piemēram, struktūrfondu atbalstu ieguldījumam kultūras un radošajās nozarēs, mantojuma atjaunošanu, kultūras infrastruktūru un pakalpojumus, kultūras mantojuma digitalizācijas līdzekļus un ārējo attiecību instrumentus. Turklāt programmas pamatā būs tādu esošo programmu pieredze un sekmes kā „MEDIA” un Eiropas kultūras galvaspilsēta. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI 2.1. Apspriešanās un ekspertu viedoklis Sabiedriskā apspriešana par programmas „Kultūra” nākotni notika laikposmā no 2010. gada 15. septembra līdz 15. decembrim. Liels skaits organizāciju iesūtīja arī atsevišķus nostājas dokumentus. Tika saņemtas gandrīz 1000 atbildes (589 no privātpersonām, 376 — no organizācijām un publiskajām iestādēm), tādēļ šī apspriešana nodrošināja atbilstīgus materiālus turpmākas analīzes veikšanai. Tiešsaistes apspriešanā tika uzdoti vairāki jautājumi, pamatojoties uz starpposma novērtējuma konstatējumiem. Rezultātu kopsavilkums tika publicēts 2011. gada jūnijā[2]. Pēc tiešsaistes apspriešanas 2011. gada 16. februārī notika sabiedriskās apspriešanas sanāksme Briselē, kurā piedalījās vairāk nekā 550 cilvēku — daudzi no viņiem pārstāvēja reprezentatīvas Eiropas kultūras organizācijas[3]. Papildus sabiedrisko apspriešanu rezultātiem Komisija ir ņēmusi vērā starpposma novērtējumu attiecībā uz pašreizējo programmu, ko īstenoja 2010. gadā[4], atgriezenisko saikni saistībā ar Komisijas Zaļo grāmatu „Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” (aptuveni 350 atbildes), neatkarīgu pētījumu konstatējumus, kā arī ekspertu ieteikumus saistībā ar atvērto koordinācijas metodi (AKM) kultūras jomā un strukturēto dialogu ar nozari laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam. Minētie dažādie avoti uzsvēra programmas „Kultūra” daudzos pozitīvos ieguvums, bet arī norādīja uz jomām, kurās vajadzīgi uzlabojumi un vienkāršojumi. Īpaši tika uzsvērta vajadzība pārskatīt mērķus, ņemot vērā stratēģiju „Eiropa 2020” un Eiropas Savienības (Savienība) juridiskās un morālās saistības, lai sekmētu kultūras un valodu daudzveidības aizsardzību un veicināšanu. Turklāt spēcīgs atbalsts tika pausts nozīmei, kas programmai varētu būt, veicinot kultūras nozares nostiprināšanu, ja tiktu nodrošināta mākslinieku/kultūras operatoru profesionālā attīstība un spēju veidošana starptautiskā kontekstā, un sekmējot kultūras darbu un produktu starptautisko apriti, tostarp mākslinieku, izpildītāju un kultūras jomas profesionāļu mobilitāti. Atbalstīja arī sociāla rakstura prioritātes, tostarp plašāku piekļuvi kultūrai un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu dalību kultūrā (sociālā iekļaušana). Turklāt vairākkārt tika uzsvērtas problēmas saistībā ar kultūras un radošo nozaru MVU piekļuvi finansējumam. Komisija no 2010. gada septembra līdz novembrim organizēja tiešsaistes apspriešanu par 2007. gada programmas „MEDIA” nākotni. Komisijas sabiedriskajā apspriešanā tiešsaistē piedalījās 2586 respondenti[5]. Šie respondenti pārstāvēja daudzas ieinteresētās personas no Eiropas audiovizuālās nozares, no daudzām dalībvalstīm un citām Eiropas valstīm. Tiešsaistes apspriešana ļāva secināt, ka, pēc respondentu domām, nākamās programmas galvenās prioritātes ir šādas: jaunas tehnoloģijas, plaisas mācībās, sadrumstalotība, atbalsta noteikumi, plašsaziņas līdzekļu lietotprasme un Eiropas darbu kvotas. Par programmas „MEDIA Mundus” nākotni notika atsevišķa tiešsaistes apspriešana no 2011. gada martam līdz maijam. Komisija saņēma 367 atbildes no 51 valsts[6]. No šīm atbildēm 86 % iesniedza profesionāļi no dalībvalstīm. Ieinteresētās personas, kas piedalījās „MEDIA Mundus” apspriešanā, kā prioritātes norādīja kopražojumu veicināšanu, t. i., atbalstu kopražojumu tirgiem un starptautiskajiem kopražojumu fondiem. Ieinteresētās personas pauda arī īpaši lielu atbalstu nepārtrauktām mācībām. Atklātā izskatīšana par programmām „MEDIA” un „MEDIA Mundus” notika Briselē 2011. gada 18. martā[7], un tajā piedalījās aptuveni 250 ieinteresētu personu — filmu veidotāji, producenti, izplatītāji, filmu režisori, izstāžu organizētāji, filmu fondi utt., lai iepazīstinātu ar savu viedokli un debatētu par programmu nākotni. Vēl 900 cilvēku pievienojās izskatīšanai ar straumētas pārraides starpniecību. Šīs izskatīšanas svarīgākie rezultāti bija šādi: savu 20 gadu darbības laikā „MEDIA” ir palīdzējusi būtiski mainīt Eiropas audiovizuālo vidi; vairums Eiropas filmu netiktu izrādīts ārpus to izcelsmes valstu teritorijām, ja nesaņemtu „MEDIA” atbalstu; Eiropas animācijas nozarēm tagad ir ļoti svarīga nozīme pasaules tirgos, un „MEDIA” ir liela ietekme uz Eiropas kopražojumu attīstību. Tomēr nozare pašlaik saskaras ar būtiskām problēmām un iespējām, kas saistītas ar digitalizāciju un globalizāciju, un būs vajadzīgs atbalsts, lai nozarē varētu attīstīties jauni uzņēmējdarbības modeļi un lai tā varētu gūt ieguvumus no mainīgajiem tirgus apstākļiem. Būs ļoti svarīgi atbalstīt projektus, kas attiecas uz kādu no vērtību ķēdes posmiem, un vairāk uzmanības pievērst auditorijas piesaistei, zīmolradei un kinematogrāfijas kultūras veidošanai. Komisija arī organizēja vairākas audiovizuālās nozares ieinteresēto personu koordinācijas grupas, lai turpinātu iepazīties ar viedokļiem par programmu, kā arī rīkoja konferences un tikšanās ar dažādām ieinteresētajām personām saistībā ar Roterdamas, Berlīnes un Kannu filmu festivāliem 2011. gadā. Notika arī vairākas papildu mērķtiecīgas apspriešanās, aplūkojot konstatēto problēmu saistībā ar piekļuvi finansējumam, un tajās piedalījās daudzas dažādu ieinteresēto personu grupas no audiovizuālās, mūzikas, izdevniecības un videospēļu nozares. Šajās apspriešanās iesaistījās arī EIB grupa (Eiropas Investīciju banka un Eiropas Investīciju fonds) un finanšu iestādes. Komisija 2011. gada 3. maijā organizēja semināru par „Kultūras un rodošo nozaru MVU piekļuves sekmēšanu finansējumam”, kurā piedalījās pārstāvji no Eiropas finanšu iestādēm, kas ir iesaistītas kultūras un rodošo nozaru MVU finansēšanā, uzņēmumi no šīm nozarēm un eksperti, kuri ir pētījuši jautājumu par piekļuvi finansējumam šajā jomā. Komisija ir rūpīgi izskatījusi visus šajās apspriešanās saņemtos komentārus un ir tos izmantojusi, sagatavojot gan ietekmes novērtējuma ziņojumus, gan turpmākās programmas struktūru. 2.2. Ietekmes novērtējums Šajā priekšlikumā ir izmantoti trīs ietekmes novērtējumi, proti, par pašreizējās programmas „Kultūra” turpināšanu, kopējs ietekmes novērtējums par pašreizējām programmām „MEDIA” un „MEDIA Mundus”, kā arī atsevišķs ietekmes novērtējums par finanšu rīka izveidi kultūras un radošajām nozarēm. Ietekmes novērtējumos par programmu „Kultūra” un par „MEDIA” ir konstatētas četras bieži sastopamas problēmas, ar kurām saskaras kultūras un radošās nozares un kuras būs jārisina ES līmenī, lai panāktu vēlamo ietekmi. Pirmkārt, tas ir sadrumstalotais tirgus, ko rada Eiropas kultūru un valodu daudzveidība un kas nozīmē, ka šīs nozares ir lielā mērā sadrumstalotas gan saistībā ar valstu un valodu robežām, gan ar kritiskās masas trūkumu. Pašlaik tas nozīmē, ka darbu transnacionālā aprite, kā arī mākslinieku un profesionāļu mobilitāte nav optimāla, kā arī veicina ģeogrāfisku nelīdzsvarotību. Tas arī ierobežo patērētāju izvēli un piekļuvi Eiropas kultūras darbiem. Otrkārt, tā ir vajadzība nozarēm pielāgoties globalizācijas ietekmei un digitalizācijai. Globalizācijai ir raksturīgi tas, ka palielinās piegādes koncentrācija starp ierobežotu skaitu nozīmīgu tirgus dalībnieku, tādējādi apdraudot kultūru un valodu daudzveidību. Digitalizācijai ir ļoti liela ietekme uz to, kā tiek izstrādāti, pārvaldīti, izplatīti, patērēti un monetizēti kultūras priekšmeti, kā arī uz to, kā tiem piekļūst, — tas nodrošina gan iespējas, gan problēmas —, un nozare gūtu ieguvumus no transnacionālām pieejām un risinājumiem. Treškārt, tas ir salīdzināmu datu trūkums attiecībā uz kultūras nozari Eiropas un valstu līmenī. Tas ietekmē Eiropas politikas virzienu koordinēšanu, taču koordinēšana var būt lietderīgs dzinulis valsts politikas attīstībai un sistēmiskām pārmaiņām, kas neradītu lielas izmaksas ES budžetam un pilnīgi ņemtu vērā subsidiaritātes principu. Ceturtkārt, tie ir grūtības, ar ko saskaras kultūras un radošo nozaru MVU, lai piekļūtu finansējumam. To izraisa tas, ka šo uzņēmumu vērtības lielākoties ir netaustāmas, piemēram, autortiesības, ko parasti neatspoguļo pārskatos (pretēji patentiem). To arī izraisa tas, ka — pretēji citiem rūpnieciskiem projektiem — kultūras darbi parasti netiek ražoti masveidā un katra grāmata, operas izrāde, teātra izrāde, filma un videospēle ir unikāls prototips, un tas, ka uzņēmumi strādā uz projektu pamata. Pēc vairāku variantu novērtēšanas abos šajos ietekmes novērtējumos secina, ka programmas „Kultūra”, „MEDIA”, „MEDIA Mundus” jauna finanšu rīka apvienošana vienotā pamatprogrammā nodrošinātu priekšrocības salīdzinājumā ar visiem citiem apsvērtajiem variantiem, lai sasniegtu vajadzīgos mērķus, efektivitāti, rentabilitāti (rezultātu par katru iztērēto eiro) un saskaņotību. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Programmas pamatā būs Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 166., 167. un 173. pants. LESD 166. pants veido pamatu ES darbībām profesionālās apmācības jomā. LESD 167. pantā ir noteiktas ES kompetences kultūras jomā un tas, ka Eiropas Savienības rīcībai ir jāveicina dalībvalstu kultūru uzplaukums, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību kopīgajam kultūras mantojumam, kā arī nepieciešamības gadījumā jāatbalsta un jāpapildina dalībvalstu rīcība šajā pantā minētajā jomā. LESD 173. pantā ir noteikts, ka Savienība un dalībvalstis nodrošina vajadzīgos apstākļus Savienības rūpniecības konkurētspējai, ietverot rīcību, lai veicinātu tādas vides veidošanu, kas labvēlīga iniciatīvai un uzņēmumu attīstībai. Turklāt Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā ir atzīts, ka iekšējais tirgus un ekonomikas izaugsme respektē ES kultūru un valodu daudzveidību. ES Pamattiesību hartā (22. pants) ir noteikts, ka Savienība respektē kultūru un valodu daudzveidību. Visbeidzot Savienības pilnvaras ir atzītas starptautiskajās tiesībās, proti, Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas ietilpst acquis communautaire. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Kopējais darbībām atvēlētais budžets (2014.–2020. gadam) ir EUR 1,801 miljards (pašreizējās cenās). 5. IZVĒLES ELEMENTI Ierosinātajai programmai ir trīs daļas: – starpnozaru daļa, kas paredzēta visām kultūras un radošajām nozarēm un ietver finanšu rīku, kā arī atbalstu transnacionālajai sadarbībai politikas jomā un inovatīvas starpnozaru darbības; – daļa „Kultūra”, kas paredzēta kultūras un radošajām nozarēm; – daļa „MEDIA”, kas paredzēta audiovizuālajai nozarei. Provizoriskais budžeta sadalījums būs 15 % starpnozaru daļai, 30 % daļai „Kultūra” un 55 % daļai „MEDIA”. Tās vispārējie mērķi būs: i) aizsargāt un veicināt Eiropas kultūru un valodu daudzveidību, kā arī ii) nostiprināt nozares konkurētspēju; tādējādi tā sekmēs stratēģiju „Eiropa 2020” un tās pamatiniciatīvas. Konkrētie mērķi ir šādi: – atbalstīt Eiropas kultūras un radošo nozaru spēju darboties transnacionāli, tostarp nostiprinot attiecības un tīklus starp operatoriem; – veicināt kultūras un radošo darbu un operatoru transnacionālo apriti, kā arī jaunu auditoriju piesaisti Eiropā un ārpus tās; – nostiprināt kultūras un radošo nozaru finansiālo spēju; – atbalstīt transnacionālo sadarbību politikas jomā, lai veicinātu politikas attīstību, inovācijas, auditorijas palielināšanu un jaunus uzņēmējdarbības modeļus. Katrai daļai noteiks savas prioritātes un pasākumus, kā arī piešķirs prioritāti projektiem ar sistēmisku ietekmi uz nozarēm, piemēram, atbalstot jaunus uzņēmējdarbības modeļus, tīklu veidošanu un zinātības apmaiņu, jo īpaši saistībā ar šo nozaru digitalizāciju un globalizāciju. Vēl viens svarīgs un jauns mērķis būs ieinteresētības vairošana par Eiropas darbiem, atbalstot auditorijas piesaistes darbības. Pamatprogrammas „Radošā Eiropa” starptautiskā dimensija tiks integrēta ar šādiem pasākumiem: – iespēju piedalīties pievienošanās valstīm, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kuras saņem atbalstu pirmspievienošanās stratēģijas ietvaros, Eiropas Ekonomikas zonas ( EEZ) valstīm, Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm un Šveicei; – divpusējās sadarbības iespēju ar citām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām; – konkrētām darbībām, kas vērstas uz starptautiskiem profesionāļiem („MEDIA Mundus” integrēšana). 6. VIENKĀRŠOŠANA – Ievērojams skaits vienkāršošanas pasākumu jau tika īstenoti esošo programmu „Kultūra” un „MEDIA” pārvaldībai. Tomēr programmas „Radošā Eiropa” ietvaros tiks ieviesti papildu uzlabojumi. – Kopumā tiks plašāk izmantotas vienotās likmes, lēmumi par dotāciju piešķiršanu un partnerattiecību pamatnolīgumi, elektroniskie pieteikumi un ziņošana par visām darbībām, kā arī elektronisks portāls, lai samazinātu birokrātisko slogu pieteikuma iesniedzējiem un atbalsta saņēmējiem. – Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras ( EACEA) pārziņā esošie instrumenti un uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, kas ietilpst sadaļā „Kultūra”, tiks vienkāršoti, samazinot to skaitu no 9 līdz 4 galvenajām kategorijām. Darbības piešķīrumi, kuri pieteikumu iesniedzējiem un atbalsta saņēmējiem nebija skaidri, tiks pārtraukti par labu projektu piešķīrumiem. – Finanšu rīks ar tā radītās finanšu sviras starpniecību un apgrozāmo līdzekļu atkalizmantošanu uzlabos ES līdzekļu izlietojumu, kas Komisijai sniegs lielāku efektivitāti nekā atbalsta saņēmējiem izsniegtie tradicionālie piešķīrumi. – Vēl viens nozīmīgs vienkāršošanas pasākums būs abu informācijas tīklu apvienošana, lai iegūtu apjomradītus ietaupījumus, lielāku pārredzamību sabiedrības priekšā, uzturot tikai vienu ES piekļuves punktu — „Radošās Eiropas” birojus. – Vienas programmas komitejas izveide arī sekmētu rentablāku un taupīgāku programmas pārvaldību — ne tikai samazinot īstenošanas izmaksas, bet arī nodrošinot lielāku efektivitāti, kas panākta attiecīgo politikas virzienu un nozaru sinerģijas rezultātā. 2011/0370 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko izveido programmu „Radošā Eiropa” (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 167. panta 5. punktu, 173. panta 3. punktu un 166. panta 4. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc priekšlikuma nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) mērķis ir panākt Eiropas tautu ciešāku vienotību un tajā cita starpā Savienībai ir uzticēts uzdevums veicināt dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus nodrošinot vajadzīgos apstākļus Savienības rūpniecības konkurētspējai. Šajā saistībā Savienība vajadzības gadījumā atbalsta un papildina dalībvalstu darbības, lai ņemtu vērā kultūru un valodu daudzveidību, nostiprinātu Eiropas kultūras un radošo nozaru konkurētspēju un palīdzētu pielāgoties pārmaiņām rūpniecībā, izmantojot profesionālo apmācību. (2) Savienības atbalsts kultūras un radošajām nozarēm ir pamatots ar pieredzi, kas gūta saistībā ar šādām programmām un darbībām: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmumu Nr. 1855/2006/EK, ar ko izveido programmu „Kultūra” (2007.–2013. gadam)[8], Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1718/2006/EK par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007)[9], Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Lēmumu Nr. 1041/2009/EK, ar ko izveido programmu sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm (MEDIA Mundus)[10], Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumu Nr. 1622/2006/EK[11], ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam „Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. līdz 2019. gadam un Lēmumu Nr. xy/2011[12] (par Eiropas kultūras mantojuma zīmi). (3) Paziņojumā par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos[13], ko Padome apstiprināja ar 2007. gada 16. novembra rezolūciju[14], ir izklāstīti Eiropas Savienības turpmāko darbību mērķi saistībā ar kultūras un radošajām nozarēm. Mērķis ir veicināt kultūru daudzveidību un starpkultūru dialogu, kultūru kā radošuma katalizatoru saistībā ar izaugsmi un darbvietām, kā arī kultūru kā būtisku elementu Savienības starptautiskajās attiecībās. (4) Ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 11. un 21. pantu, kultūras un radošās nozares sniedz svarīgu ieguldījumu cīņā pret visiem diskriminācijas veidiem, tostarp rasismu un ksenofobiju, kā arī ir svarīga platforma vārda brīvībai. Hartas 22. pantā ir paredzēts pienākums respektēt kultūru un valodu daudzveidību. (5) UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas stājās spēkā 2007. gada 18. martā un kam Savienība ir viena no parakstošajām pusēm, tika izstrādāta, lai nostiprinātu starptautisko sadarbību, tostarp starptautiskos kopražošanas un kopējas izplatīšanas līgumus, kā arī solidaritāti, lai atbalstītu visu valstu kultūru izpausmi. (6) Savienība ir Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) locekle kopš 1995. gada 1. janvāra un tādēļ tai ir jāievēro vispārējais pienākums izpildīt saistības attiecībā uz PTO nolīgumiem. (7) Eiropas Komisijas paziņojumā[15] „EIROPA 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (stratēģija „Eiropa 2020”) ir izklāstīta stratēģija, lai palīdzētu Savienībai kļūt par gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomiku, kas nodrošina augstus nodarbinātības līmeņus, produktivitāti un sociālo kohēziju. Šajā stratēģijā Komisija norādīja, ka Savienībai jānodrošina pievilcīgāki pamatnosacījumi inovācijām un radošumam, tostarp ar stimuliem uz zināšanām pamatotu uzņēmumu izaugsmei un ar kultūras un radošo nozaru plašāku piekļuvi finansējumam. (8) Savienības atbalsts kultūras un radošajām nozarēm ir pamatots ar pieredzi, kas gūta saistībā ar programmām „Kultūra”, „MEDIA” un „MEDIA Mundus”. Šīm programmām veica regulāru uzraudzību un ārējos novērtējumus, kā arī tika organizētas sabiedriskās apspriešanas par to nākotni. (9) Šīs uzraudzības, novērtējumu un apspriešanas rezultāti liecina, ka programmām „Kultūra”, „MEDIA” un „MEDIA Mundus” ir ļoti svarīga nozīme saistībā ar Eiropas kultūru un valodu daudzveidības aizsardzību un ka tās ir svarīgas kultūras un radošo nozaru vajadzībām, tomēr jaunās programmas mērķi ir no jauna jāsaskaņo ar stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem. Šie novērtējumi un apspriešanas, kā arī dažādi neatkarīgi pētījumi, jo īpaši pētījums par kultūras un radošo nozaru uzņēmējdarbības dimensiju, arī liecina, ka kultūras un radošās nozares saskaras ar kopējām problēmām, proti, lielā mērā sadrumstalotu tirgu, digitalizācijas un globalizācijas ietekmi, piekļuves grūtībām finansējumam un salīdzināmu datu trūkumu, un saistībā ar visām šīm problēmām ir vajadzīga Savienības līmeņa rīcība. (10) Eiropas kultūras un radošajām nozarēm ir raksturīga sadrumstalotība, kas saistīta ar valstu un valodu iezīmēm. No vienas puses, sadrumstalotība nodrošina kultūras ziņā dažādu un lielā mērā neatkarīgu kultūras ainavu, kas nodrošina izpausmi dažādām kultūras tradīcijām, kuras veido mūsu Eiropas kultūras mantojuma daudzveidību. No otras puses, sadrumstalotības rezultātā notiek ierobežota un neoptimāla kultūras un radošo darbu, kā arī operatoru transnacionāla aprite Savienībā un ārpus tās. Sadrumstalotība arī rada ģeogrāfisku nelīdzsvarotību un tādējādi arī ierobežotu izvēli patērētājiem. (11) Digitalizācija būtiski ietekmē to, kā tiek izstrādātas, izplatītas, patērētas un monetizētas kultūras un radošās preces un pakalpojumi, kā arī to, kā tiem piekļūst. Šīs pārmaiņas Eiropas kultūras un radošajām nozarēm piedāvā lielas iespējas. Zemākas izplatīšanas izmaksas, jauni izplatīšanas kanāli un jaunas iespējas nišas produktiem var sekmēt piekļuvi un palielināt apriti visā pasaulē. Lai izmantotu šīs iespējas un pielāgotos digitalizācijai un globalizācijai, kultūras un radošajām nozarēm ir jāattīsta jaunas prasmes un jāpieprasa piekļuve finansējumam ar mērķi modernizēt aprīkojumu, izstrādāt jaunas ražošanas un izplatīšanas metodes, kā arī pielāgot savus uzņēmējdarbības modeļus. (12) Filmu finansēšanu nosaka pašreizējā izplatīšanas prakse. Tomēr pastāv aizvien izteiktāka nepieciešamība veicināt alternatīvu tiesiska tiešsaistes piedāvājuma radīšanu un sekmēt jaunradi. Tādēļ ir būtiski popularizēt jaunu izplatīšanas modeļu elastību, lai ļautu rasties jauniem uzņēmējdarbības modeļiem. (13) Viena no lielākajām kultūras un radošo nozaru, jo īpaši mazo operatoru, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un mikrouzņēmumu, problēmām ir grūtības saistībā ar piekļuvi līdzekļiem, kas tiem vajadzīgi, lai finansētu savu darbību, augtu un saglabātu savu konkurētspēju vai lai veidotu starptautisko sadarbību. Lai gan tā ir bieži sastopama problēma MVU kopumā, situācija ir būtiski sarežģītāka tieši kultūras un radošajās nozarēs, jo daudzas to vērtības ir netaustāmas, to darbību profils saistās ar noteiktiem prototipiskiem priekšstatiem, nozaru operatori nav gatavi ieguldīt līdzekļus, kā arī finanšu iestādes nav pietiekami gatavas ieguldīt līdzekļus. (14) Eiropas radošo nozaru alianse kā izmēģinājumprojekts ir starpnozaru politikas iniciatīva, kas galvenokārt sniegs atbalstu radošajām nozarēm politikas līmenī. Tās mērķis ir stimulēt papildu līdzekļu piešķiršanu radošajām nozarēm un veicināt citu industriju un nozaru pieprasījumu pēc radošo nozaru pakalpojumiem. Tiks īstenota un stimulēta jaunu rīku izmēģināšana labākam inovāciju atbalstam radošajās nozarēs, lai tos iekļautu politikas mācību platformā, ko veidos Eiropas, valstu un reģionāla līmeņa ieinteresētās personas. (15) Ir jāapvieno Savienības programmas, kas kultūras un radošajās nozarēs pašlaik darbojas individuāli, vienā vispusīgā pamatprogrammā ar mērķi efektīvāk atbalstīt kultūras un radošos operatorus, lai viņi varētu izmantot iespējas, kuras piedāvā digitalizācija un globalizācija, un ar mērķi viņiem palīdzēt risināt problēmas, kas pašlaik veicina tirgus sadrumstalotību. Lai programma būtu efektīva, tajā jāņem vērā apakšnozaru specifiskās iezīmes, to dažādās mērķgrupas un to konkrētās vajadzības, īstenojot pielāgotas pieejas neatkarīgās sadaļās. (16) Eiropas kultūras galvaspilsēta un Eiropas kultūras mantojuma zīme veicina piederības sajūtu kopējam kultūras reģionam, kā arī veicina kultūras mantojuma vērtības uzlabošanu. Šīm divām Savienības darbībām ir jānodrošina finansējums. (17) Dalība programmā būs pieejama pievienošanās valstīm, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kuras saņem atbalstu pirmspievienošanās stratēģijas ietvaros, saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem, noteikumiem un nosacījumiem šo valstu dalībai Savienības programmās; tām Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm, kas ir EEZ līguma parakstītājas puses, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas ar šīm valstīm atbilstoši pamatnolīgumiem, ar kuriem paredz šo valstu dalību Eiropas Savienības programmās. Šveices Konfederācijas dalība tiek īstenota saskaņā ar konkrētu vienošanos ar šo valsti. (18) Programmai jābūt atvērtai arī divpusējas vai daudzpusējas sadarbības darbībām ar citām valstīm, kas nav ES dalībvalstis, pamatojoties uz papildu apropriācijām, kuras ir jānosaka. (19) Ir jāveicina sadarbība starp programmu un tādām starptautiskām organizācijām kā UNESCO, Eiropas Padome un īpaši ar Eurimages, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un Pasaules intelektuālā īpašuma organizāciju (WIPO) kultūras un audiovizuālajā jomā. (20) Jānodrošina visu saistībā ar programmu īstenoto darbību Eiropas mēroga pievienotā vērtība, papildināmība dalībvalstu darbībām un atbilstība LESD 167. panta 4. punktam, kā arī citām Savienības darbībām, jo īpaši izglītības, pētniecības un inovācijas, rūpniecības un kohēzijas politikas, kā arī tūrisma un ārlietu jomā. (21) Ar šo regulu attiecībā uz visu programmas darbības laiku nosaka finansējumu, kas ikgadējās budžeta procedūras laikā budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par sadarbību budžeta jautājumos un par pareizu budžeta pārvaldību (XX/YY/201Z) [17]. punkta izpratnē. (22) Saskaņā ar Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi, Komisija kopš 2009. gada ir uzticējusi Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai veikt Kopienas rīcības programmas izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā īstenošanas uzdevumus. Tāpēc Komisija, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, programmas „Radošā Eiropa” (2014. –2020. gadam) īstenošanai var izmantot esošu izpildaģentūru, kā noteikts Padomes 2002. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi. (23) Saistībā ar programmas īstenošanu jāņem vērā kultūras un radošo nozaru īpašās iezīmes, kā arī īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai tiktu nodrošināta administratīvo un finanšu procedūru vienkāršošana. (24) Ņemot vērā Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999, kā arī Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF), ir jāizstrādā un jāīsteno atbilstīgi pasākumi, lai novērstu krāpšanu un atgūtu līdzekļus, kas ir pazaudēti vai nodoti, vai izmantoti neatbilstīgi. (25) Kā norādīts Komisijas ziņojumā par ietekmi, ko rada Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 30. jūlija lēmumi attiecībā uz juridisko pamatu maiņu Eiropas programmām mūžizglītības, kultūras, jaunatnes un pilsonības jomā, pārvaldības procedūru kavējumu būtiski samazinājumi ir palielinājuši programmu efektivitāti. Šāda vienkāršošana ir jāturpina. (26) Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs programmas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras jāpiešķir Komisijai, kurai tās jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[16]. (27) Saskaņā ar rezultātu novērtēšanas principiem programmas uzraudzības un novērtēšanas procedūrās jāietver sīki izstrādāti gada ziņojumi un jāatsaucas uz konkrētiem, izmērāmiem, sasniedzamiem, būtiskiem un laikā ierobežotiem mērķiem un rādītājiem, kas noteikti šajā regulā. (28) Visā izdevumu ciklā Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp nelikumību novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un, kur tas ir piemēroti, soda naudas. (29) Ir jāizstrādā noteikumi pasākumiem, ar ko reglamentē pāreju no 2007. gada programmām „Kultūra”, „MEDIA” un „MEDIA Mundus” uz programmu, kura izveidota ar šo regulu. (30) Ņemot vērā ierosināto darbību transnacionālo un starptautisko būtību, šīs regulas mērķus nevar pietiekamā mērā sasniegt dalībvalstis atsevišķi. Šo darbību apmēra un gaidāmās ietekmes dēļ transnacionālus rezultātus var labāk sasniegt ar Savienības līmeņa rīcību. Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts LESD 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts minētajā pantā, šī regula nav plašāka par to, kas vajadzīgs, lai atbalstītu mērķu sasniegšanu un veicinātu Eiropas kultūru un valodu daudzveidību, kā arī nostiprinātu kultūras un radošo nozaru konkurētspēju laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA Vispārīgi noteikumi 1. pants Priekšmets Ar šo regulu izveido programmu „Radošā Eiropa”, lai atbalstītu Eiropas kultūras un radošās nozares, (programma) laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: 1. „kultūras un radošās nozares” ir visas nozares, kuru darbību pamatā ir kultūras vērtības un/vai mākslas un radošas izpausmes — neatkarīgi no tā, vai šīs darbības ir vai nav vērstas uz tirgu, kā arī neatkarīgi no tās struktūras veida, kas tās īsteno; šīs darbības ietver preču un pakalpojumu radīšanu, producēšanu, izplatīšanu un saglabāšanu saistībā ar kultūras, mākslas vai radošām izpausmēm, kā arī saistītās funkcijas, piemēram, izglītību, pārvaldību vai regulējumu. Kultūras un radošās nozares īpaši ietver arhitektūru, arhīvus un bibliotēkas, mākslas amatniecību, audiovizuālo jomu (ieskaitot filmas, televīziju, videospēles un multividi), kultūras mantojumu, dizainu, festivālus, mūziku, izpildītājmākslu, publikācijas, radio un vizuālo mākslu; 2. „operators” ir profesionālis, organizācija, uzņēmums vai iestāde, kas darbojas kultūras un radošajās nozarēs; 3. „finanšu starpnieki” ir finanšu iestādes, kas izsniedz vai plāno izsniegt aizdevumus vai papildu zinātību saistībā ar kultūras un radošajām nozarēm. 3. pants Eiropas pievienotā vērtība 1. Programma atbalsta tikai tās darbības un aktivitātes, kas spēj nodrošināt Eiropas mēroga pievienoto vērtību un kas veicina stratēģijas „Eiropa 2020” un tās pamatiniciatīvu mērķu sasniegšanu. 2. Eiropas pievienoto vērtību īpaši nodrošina ar: (a) darbību transnacionālo būtību un ietekmi, kas papildinās valstu, starptautiskās un citas ES programmas; (b) ES atbalstītiem apjomradītiem ietaupījumiem un kritisko masu, radot sviras efektu attiecībā uz papildu līdzekļiem; (c) transnacionālai sadarbībai stimulējot visaptverošākus, ātrākus un iedarbīgus risinājumus globālām problēmām, kas var sistemātiski ietekmēt nozari ilgtermiņā; (d) vienlīdzīgāku darbības jomu nodrošināšanu Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, ņemot vērā valstis ar zemu ražošanas jaudu un/vai valstis vai reģionus ar ierobežotu ģeogrāfisko un valodu telpu. 4. pants Programmas vispārējie mērķi Programmas vispārējie mērķi ir šādi: (a) veicināt Eiropas kultūru un valodu daudzveidības aizsardzību un sekmēšanu; (b) nostiprināt kultūras un radošo nozaru konkurētspēju, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. 5. pants Programmas konkrētie mērķi Programmas konkrētie mērķi ir šādi: (a) atbalstīt Eiropas kultūras un radošo nozaru spēju darboties transnacionāli; (b) veicināt kultūras un radošo darbu un operatoru transnacionālo apriti, kā arī jaunas auditorijas piesaisti Eiropā un ārpus tās; (c) nostiprināt kultūras un radošo nozaru finansiālo spēju, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumu un organizācijām; (d) atbalstīt transnacionālo sadarbību politikas jomā, lai veicinātu politikas attīstību, inovācijas, auditorijas piesaisti un jaunus uzņēmējdarbības modeļus. 6. pants Programmas struktūra Programmai ir šādas daļas: (a) starpnozaru daļa, kas paredzēta visām kultūras un radošajām nozarēm; (b) daļa „Kultūra”, kas paredzēta kultūras un radošajām nozarēm; (c) daļa „MEDIA”, kas paredzēta audiovizuālajai nozarei. II NODAĻA Starpnozaru sadaļa 7. pants Kultūras un radošo nozaru fonds 1. Komisija izveido rīku, kas paredzēts kultūras un radošajām nozarēm un kas tiks izmantots kā Savienības parāda instruments mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Šim rīkam ir šādas prioritātes: (a) sekmēt mazo un vidējo uzņēmumu un organizāciju piekļuvi finansējumam Eiropas kultūras un radošajās nozarēs; (b) uzlabot finanšu iestāžu spēju novērtēt kultūras un radošos projektus, tostarp sniedzot tehnisko palīdzību un tīklu izveides pasākumus. 2. Prioritātes īsteno saskaņā ar I pielikumu. 8. pants Transnacionālā sadarbība politikas jomā Lai veicinātu politikas izstrādi, inovācijas, auditorijas piesaisti un uzņēmējdarbības modeļus kultūras un radošajās nozarēs, Komisija īstenos šādus transnacionālās sadarbības atbalsta pasākumus politikas jomā: (a) pieredzes transnacionālo apmaiņu un zinātību par jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, mācīšanos no līdzbiedriem un tīklu veidošanu starp kultūras operatoriem un politikas veidotājiem, kas saistīti ar kultūras un radošo nozaru attīstību; (b) tirgus datus, pētījumus, paredzēšanas prasmes un darba instrumentus, novērtējumus, politikas analīzi un atbalstu statistiskiem apsekojumiem; (c) palīdzības maksu par Eiropas Audiovizuālās nozares novērošanas centra līdzdalību, lai veicinātu datu apkopošanu un kultūras un radošo nozaru analīzi; (d) jaunu un starpnozaru uzņēmējdarbības pieeju izmēģināšanu finansējumam, sadalei un monetizācijai; (e) konferences, seminārus un politisko dialogu, arī kultūras prasmju un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes jomā; (f) atbalstu programmas „Radošā Eiropa” biroju tīkla valstu dalībniekiem, lai veiktu šādus uzdevumus: – veicināt programmu „Radošā Eiropa” valsts līmenī; – palīdzēt kultūras un radošām nozarēm saistībā ar programmu „Radošā Eiropa” un sniegt informāciju par dažādiem atbalsta veidiem, kas pieejami saskaņā ar Savienības politiku; – sekmēt profesionāļu, iestāžu platformu un tīklu pārrobežu sadarbību kultūras un radošajās nozarēs; – atbalstīt Komisiju, sniedzot palīdzību attiecībā uz kultūras un radošajām nozarēm dalībvalstīs, piemēram, nodrošinot datus par šīm nozarēm; – atbalstīt Komisiju, lai nodrošinātu atbilstīgu programmas rezultātu un ietekmes paziņošanu un izplatīšanu. III NODAĻA Daļa „Kultūra” 9. pants Daļas „Kultūra” prioritātes 1. Prioritātes saistībā ar nozares spējas nostiprināšanu ir šādas: (a) atbalsts darbībām, kas operatoriem nodrošina prasmes un zinātību, lai mudinātu viņus pielāgoties digitālajām tehnoloģijām, kā arī izmēģināt jaunas pieejas auditorijas piesaistei un uzņēmējdarbības modeļiem; (b) atbalsts darbībām, kas operatoriem ļauj starptautiski praktizēt savu profesiju Eiropā un ārpus tās; (c) atbalsts, lai nostiprinātu Eiropas operatorus un starptautiskos kultūras tīklus ar mērķi veicināt piekļuvi profesionālajām iespējām. 2. Prioritātes saistībā ar transnacionālās aprites veicināšanu ir šādas: (a) atbalstīt starptautisko tūrismu, pasākumus un izstādes; (b) atbalstīt Eiropas literatūras apriti; (c) atbalstīt auditorijas piesaisti, lai veicinātu interesi par Eiropas kultūras darbiem. 10. pants Daļas „Kultūra” atbalsta pasākumi Daļa „Kultūra” sniedz atbalstu šādiem pasākumiem: (a) sadarbības pasākumiem, kas iesaista operatorus no dažādām valstīm, lai īstenotu nozaru un starpnozaru darbības; (b) darbībām, ko īsteno Eiropas struktūras, kuras veido dažādu valstu operatoru tīklus; (c) darbībām, ko īsteno organizācijas, kuras nodrošina motivējošu Eiropas platformu jaunu talantu attīstībai un mākslinieku un darbu aprites veicināšanai, radot sistēmisku un plašu ietekmi; (d) atbalstu literatūras tulkošanai; (e) īpašām darbībām, lai panāktu Eiropas kultūru bagātības un daudzveidības lielāku pamanāmību, kā arī veicinātu starpkultūru dialogu un savstarpēju sapratni, tostarp piešķirot Eiropas kultūras balvas, izmantojot Eiropas kultūras mantojuma zīmi un Eiropas kultūras galvaspilsētas. IV NODAĻA Daļa „MEDIA” 11. pants Daļas „MEDIA” prioritātes 1. Prioritātes saistībā ar nozares spējas nostiprināšanu ir šādas: (a) sekmēt prasmju apgūšanu un tīklu izveidi, kā arī īpaši veicināt digitālo tehnoloģiju izmantošanu, lai nodrošinātu pielāgošanos tirgus attīstībai; (b) palielināt audiovizuālās jomas operatoru spēju izstrādāt audiovizuālos darbus, kas spēj cirkulēt Eiropā un ārpus tās, kā arī veicināt Eiropas un televīzijas raidorganizāciju starptautiskos kopražojumus; (c) mudināt apmaiņu starp uzņēmumiem, veicinot audiovizuālās jomas operatoru piekļuvi tirgiem un uzņēmējdarbības rīkiem, lai palielinātu viņu projektu pamanāmību Eiropas un starptautiskajos tirgos. 2. Prioritātes saistībā ar transnacionālās aprites veicināšanu ir šādas: (a) atbalstīt filmu izplatīšanu, izmantojot audiovizuālo projektu transnacionālo mārketingu, zīmolradi, izplatīšanu un izstādes; (b) atbalstīt tiešsaistes platformu transnacionālo mārketingu un izplatīšanu; (c) atbalstīt auditorijas piesaisti, lai veicinātu interesi par audiovizuālajiem darbiem, jo īpaši izmantojot pārdošanas veicināšanu, pasākumus, izpratnes veidošanu par kinomākslu un festivālus; (d) popularizēt jaunu izplatīšanas modeļu elastību, lai ļautu rasties jauniem uzņēmējdarbības modeļiem. 12. pants Daļas „MEDIA” atbalsta pasākumi Daļa „MEDIA” sniedz atbalstu šādiem pasākumiem: (a) atbalstam vispusīga piedāvājuma izstrādei attiecībā uz prasmju apgūšanu, zināšanu apmaiņu un tīklu iniciatīvām; (b) atbalstam audiovizuālās jomas operatoriem, lai viņi varētu izstrādāt Eiropas audiovizuālos darbus, kam ir pārrobežu aprites potenciāls; (c) atbalstam darbībām, kuru mērķis ir veicināt Eiropas un starptautiskos kopražojumus, tostarp televīzijas jomā; (d) piekļuves sekmēšanai profesionāliem audiovizuālo darbu tirdzniecības pasākumiem un tirgiem, kā arī tiešsaistes uzņēmējdarbības rīku izmantošanai Eiropā un ārpus tās; (e) atbalsta sistēmu izveidei, lai izplatītu ārvalstu filmas visās platformās, un atbalstam starptautiskajām pārdošanas darbībām; (f) Eiropas filmu aprites veicināšanai pasaulē un starptautisko filmu aprites veicināšanai Eiropā visās platformās; (g) atbalstam Eiropas kinoteātru īpašnieku tīklam, kas demonstrē būtisku daļu ārvalstu filmu, kā arī atbalstam digitālo tehnoloģiju integrēšanai; (h) atbalsta iniciatīvām, kas ietver un atbalsta Eiropas audiovizuālo darbu daudzveidību; (i) atbalstam darbībām, kuru mērķis ir palielināt auditoriju zināšanas un interesi; (j) atbalstam inovatīvām darbībām, kas izmēģina jaunus uzņēmējdarbības modeļus un rīkus jomās, kuras, visticamāk, skars digitālo tehnoloģiju ieviešana un izmantošana. V NODAĻA Rezultāti un rezultātu izplatīšana 13. pants Konsekvence un savstarpēja papildināmība 1. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina vispārējo konsekvenci un papildināmību ar: (a) attiecīgajiem ES politikas virzieniem, jo īpaši izglītības, nodarbinātības, veselības, pētniecības un inovācijas, uzņēmējdarbības, tūrisma, tiesiskuma un attīstības jomā; (b) citiem attiecīgajiem ES finansējuma avotiem kultūras un plašsaziņas līdzekļu politikas jomā, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, pētniecības un inovācijas programmām, kā arī finanšu instrumentiem saistībā ar tiesiskumu un pilsonību, ārējās sadarbības programmām un pirmspievienošanās instrumentiem. Jo īpaši īstenošanas posmā svarīgi būs nodrošināt sinerģiju starp programmu un valstu un reģionālajām stratēģijām pārdomātai specializācijai. 2. Šo regulu piemēro un īsteno, ievērojot Savienības starptautiskās saistības. 14. pants Uzraudzība un novērtēšana 1. Komisija nodrošina programmas „Radošā Eiropa” regulāru uzraudzību un ārējo novērtēšanu, izmantojot turpmāk izklāstītos rezultātu rādītājus. Jāņem vērā, ka rezultātu sasniegšana ir atkarīga no citu Eiropas un valstu līmeņa darbību papildinošās ietekmes, kas skar kultūras un radošās nozares. (a) 4. pantā minēto vispārējo mērķu rādītāji: – nozares daļa nodarbinātībā un IKP; – to cilvēku procentuālais daudzums, kas informējuši, ka piekļūst Eiropas kultūras darbiem. (b) 5. pantā minēto konkrēto mērķu rādītāji: attiecībā uz 5. panta a) apakšpunktā minēto mērķi atbalstīt Eiropas kultūras un radošo nozaru spēju: – kultūras operatoru starptautiskā sadarbība un izveidoto transnacionālo partnerību skaits, – māksliniekiem/kultūras operatoriem nodrošinātā mācīšanās pieredze, kas ir palielinājusi viņu prasmes un nodarbināmību; attiecībā uz 5. panta b) apakšpunktā minēto mērķi veicināt kultūras un radošo darbu un operatoru transnacionālo apriti, kā arī jaunas auditoriju piesaisti Eiropā un ārpus tās: daļā „Kultūra”: – tieši un netieši sasniegto cilvēku skaits, pateicoties programmas atbalstītajiem projektiem; daļā „MEDIA”: – Eiropas filmu apmeklētāju skaits Eiropā un pasaulē (10 svarīgākie ārvalstu tirgi), – Eiropas audiovizuālo darbu procentuālais daudzums kinoteātros, televīzijā un digitālajās platformās; attiecībā uz 5. panta c) apakšpunktā minēto mērķi nostiprināt Eiropas kultūras un radošo nozaru finansiālo spēju: – to aizdevumu apmērs, kas piešķirti saistībā ar šo finanšu rīku, – to finanšu iestāžu skaits un ģeogrāfiskā izplatība, kas nodrošina kultūras un radošo nozaru piekļuvi finansējumam, – to galīgo atbalsta saņēmēju skaits, izcelsmes valsts un apakšnozares, kas izmanto šo finanšu rīku; attiecībā uz 5. panta d) apakšpunktā minēto mērķi atbalstīt transnacionālo sadarbību politikas jomā: – to dalībvalstu skaits, kas izmanto atvērtās koordinācijas metodes rezultātus, izstrādājot savu valstu politiku, un jaunu iniciatīvu skaits. 2. Uzraudzības un novērtēšanas procesa rezultātus izmanto, īstenojot programmu. 3. Novērtējuma tvērumam jābūt pareizam, un tas jāveic pietiekami savlaicīgi, lai to iekļautu lēmumu pieņemšanas procesā. (a) Papildus regulārai uzraudzībai Komisija ne vēlāk kā līdz 2017. gada beigām jāsagatavo ārējā novērtējuma ziņojums, lai novērtētu mērķu sasniegšanas efektivitāti un programmas un tās Eiropas mēroga pievienotās vērtības lietderību saistībā ar lēmuma pieņemšanu par programmas atjaunošanu, pārveidošanu vai apturēšanu. Novērtējumā apskata vienkāršošanas tvērumu, tās iekšējo un ārējo saskaņotību, visu mērķu turpmāko piemērotību, kā arī pasākumu sniegto ieguldījumu attiecībā uz Savienības pārdomātas, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes prioritātēm. Tajā jāņem vērā Eiropas Parlamenta Lēmuma Nr. 1855/2006/EK, Lēmuma Nr. 1718/2006/EK un Lēmuma Nr. 1041/2009/EK ilgtermiņa ietekmes novērtējuma rezultāti. (b) Komisijai jānovērtē ilgtermiņa ietekme un pasākumu rezultātu ilgtspēja saistībā ar lēmuma pieņemšanu par iespējamo turpmākās programmas atjaunošanu, pārveidošanu vai apturēšanu. 15. pants Saziņa un izplatīšana 1. Programmas atbalstīto projektu atbalsta saņēmēji nodrošina, ka tiek paziņota un izplatīta informācija par saņemto Savienības finansējumu, kā arī gūtajiem rezultātiem. 2. Programmas „Radošā Eiropa” biroji, kas minēti 8. panta f) apakšpunktā, nodrošina, ka tiek paziņota un izplatīta informācija par Savienības piešķirto finansējumu, kā arī gūtajiem rezultātiem. VI NODAĻA Piekļuve programmai 16. pants Noteikumi attiecībā uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un starptautiskajām organizācijām 1. Programma veicina kultūru daudzveidību starptautiskā līmenī saskaņā ar 2005. gada UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu. 2. Sadaļās var piedalīties šādas valstis, ja ir izpildīti nosacījumi, tostarp tie, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvā 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu daļai "MEDIA", un ir izmaksātas papildu apropriācijas: (a) pievienošanās valstis, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, kuras saņem atbalstu pirmspievienošanās stratēģijas ietvaros, saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem, noteikumiem un nosacījumiem šo valstu dalībai Savienības programmās; ; (b) EBTA valstis, kas ir EEZ dalībvalstis, saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem; (c) Šveices Konfederācija, pamatojoties uz divpusēju nolīgumu, kas jānoslēdz ar šo valsti; (d) Eiropas kaimiņattiecību politikas valstis saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas ar šīm valstīm atbilstoši pamatnolīgumiem, ar kuriem paredz šo valstu dalību Eiropas Savienības programmās. 3. Programma ir pieejama divpusējām vai daudzpusējām sadarbības darbībām, kas vērstas uz konkrētām valstīm vai reģioniem, pamatojoties uz papildu apropriācijām. 4. Programmā ir iespējama sadarbība un kopējās darbības ar valstīm, kas nepiedalās programmā, un ar starptautiskām organizācijām, kuras darbojas kultūras un radošajās nozarēs, piemēram, UNESCO, Eiropas Padomi, ESAO vai WIPO, pamatojoties uz kopējiem ieguldījumiem programmas mērķu īstenošanā. VII NODAĻA Īstenošanas noteikumi 17. pants Programmas īstenošana Lai īstenotu programmu, Komisija, izmantojot īstenošanas tiesību aktus, pieņem ikgadējās darba programmas saskaņā ar 18. panta 2. punktā noteikto ieteikumu procedūru. Ikgadējās darba programmās izklāsta izvirzītos mērķus, gaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un finanšu plāna kopējo apjomu. Tajos ietver arī finansējamo darbību aprakstu, informāciju par katrai darbībai piešķirtā finansējuma apjomu un indikatīvu īstenošanas grafiku. Attiecībā uz piešķīrumiem tajos norāda prioritātes, būtiskākos vērtēšanas kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma daļu. 18. pants Komitoloģija 1. Komisijai palīdz programmas „Radošā Eiropa” komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. 19. pants Finanšu noteikumi 1. Šīs programmas īstenošanas finansējums, kas paredzēts 1. panta 1. punktā noteiktajam laikposmam, ir EUR 1 801 000 000 miljardi. 2. Finanšu piešķīrums var segt izdevumus attiecībā uz sagatavošanās, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtējuma darbībām, kas tieši vajadzīgas programmas pārvaldīšanai un tās mērķu sasniegšanai; jo īpaši attiecībā uz pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informēšanas un saziņas pasākumiem, ietverot Eiropas Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl tās attiecas uz šīs regulas vispārējiem mērķiem, izdevumiem, kuri saistīti ar IT tīkliem, kas galvenokārt paredzēti informācijas apstrādei un apmaiņai, kopā ar visiem citiem tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumiem, kuri Komisijai rodas saistībā ar šīs programmas pārvaldību. 3. Finanšu piešķīrums var segt arī tās tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzība, lai nodrošinātu pāreju no šīs programmas uz pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta Lēmumu Nr. 1855/2006/EK, Lēmumu Nr. 1718/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK. Vajadzības gadījumā apropriācijas līdzīgu izdevumu segšanai varētu iekļaut budžetā pēc 2020. gada, lai nodrošinātu līdz 2020. gada 31. decembrim vēl nepabeigto darbību pārvaldību. 4. Komisija īsteno Savienības finanšu atbalstu saskaņā ar Regulu Nr. XX/2012 [Finanšu regula]. 5. Pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija par attiecinām izmaksām var uzskatīt izmaksas, kas tieši saistītas ar atbalsta darbībām, pat ja šīs izmaksas atbalsta saņēmējam ir radušās pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas. 20. pants Eiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzība 1. Komisija piemēro atbilstīgus pasākumus, nodrošinot, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek aizsargātas Eiropas Savienības finansiālās intereses, piemērojot profilakses pasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un tajos gadījumos, kad tiek atklātas nelikumības, atgūstot kļūdaini izmaksātās summas, kā arī vajadzības gadījumā nosakot efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas. 2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības dokumentāri un uz vietas veikt revīziju visiem atbalsta saņēmējiem, uzņēmējiem un apakšuzņēmējiem, kuri ir saņēmuši Eiropas Savienības līdzekļus. OLAF ir pilnvarots uz vietas pārbaudīt un apsekot tos ekonomikas dalībniekus, kuri ir tieši vai netieši saistīti ar šo finansējumu, saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām, lai noskaidrotu, vai nav notikusi krāpšana, korupcija vai citas nelikumīgas darbības, kas skar Eiropas Savienības finansiālās intereses, saistībā ar piešķīruma nolīgumu, lēmumu vai līgumu par Savienības finansējumu. 3. Neskarot 1. un 2. punktu, šīs programmas īstenošanas rezultātā noslēgtie sadarbības nolīgumi ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kā arī piešķīruma nolīgumi, lēmumi un līgumi par dotāciju piešķiršanu nepārprotami pilnvaro Komisiju, Revīzijas palātu un OLAF veikt šādas revīzijas, apsekojumus vai pārbaudes uz vietas — saskaņā ar Regulu Nr. XX/2012 [Finanšu regula]. VIII NODAĻA Nobeiguma noteikumi 21. pants Atcelšana un pārejas noteikumi 1. Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1855/2006/EK, Lēmumu Nr. 1718/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK atceļ no 2014. gada 1. janvāra. 2. Darbības, kas sāktas pirms 2013. gada 31. decembra, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1855/2006/EK, Lēmumu Nr. 1718/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK, turpina pārvaldīt līdz to izbeigšanai saskaņā ar minētajos lēmumos paredzētajiem noteikumiem. 22. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. To piemēro no 2014. gada 1. janvāra. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS KULTŪRAS UN RADOŠO NOZARU FONDA ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI Komisija izveido fondu, kas paredzēts kultūras un radošajām nozarēm un kas tiks izmantots kā Savienības kapitāla instruments mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tādā veidā nodrošinātais finansiālais atbalsts tiks piešķirts maziem un vidējiem uzņēmumiem un organizācijām, kas darbojas kultūras un radošajās nozarēs. 1. Uzdevumi Kultūras un radošo nozaru fonds īsteno šādus uzdevumus: (a) nodrošina garantijas atbilstīgiem finanšu starpniekiem no jebkuras valsts, kas piedalās programmā „Radošā Eiropa”; (b) nodrošina finanšu starpniekiem papildu kompetenci un spēju novērtēt riskus, kas saistīti ar kultūras un radošo nozaru operatoriem. 2. Starpnieku atlase Starpniekus izraugās saskaņā ar tirgus paraugpraksi, ņemot vērā ietekmi uz: – parāda finansējumu apmēru, kas nodrošināts kultūras un radošajam operatoram; – kultūras un radošā operatora piekļuvi finansējumam; – attiecīgā starpnieka risku saistībā ar finansējuma nodrošināšanu kultūras un radošajam operatoram. 3. Kultūras un radošo nozaru fonda darbības laiks Individuālo garantiju termiņš var būt līdz 10 gadiem. Saskaņā ar Regulas Nr. XX/2012 18. panta 2. punktu finanšu rīkam piešķir ieņēmumus un atmaksātos līdzekļus, ko nodrošinājušas garantijas. Attiecībā uz iepriekšējā daudzgadu finanšu shēmā jau izveidotiem finanšu rīkiem ieņēmumus un atmaksātos līdzekļus no darbībām, kas sāktas iepriekšējā periodā, piešķir finanšu rīkam pašreizējā periodā. 4. Spēju veidošana Spēju veidošana saskaņā ar Kultūras un radošo nozaru fondu galvenokārt ir saistīta ar ekspertu pakalpojumiem finanšu starpniekiem, kas paraksta fonda nolīgumu saskaņā ar Kultūras un radošo nozaru fondu, lai katram finanšu starpniekam sniegtu papildu kompetenci un spēju novērtēt riskus, kuri saistīti ar kultūras un radošo nozaru finansēšanu. Turklāt kultūras un radošo nozaru operatori varētu izmantot šo spēju veidošanu, attīstot atbilstīgas prasmes, lai izstrādātu uzņēmējdarbības plānus un sagatavotu precīzu informāciju par saviem projektiem, kas palīdzētu finanšu starpniekam efektīvi novērtēt kultūras un radošos projektus. 5. Budžets Budžeta līdzekļu piešķīrums sedz rīka pilnas izmaksas, ieskaitot maksājumu saistības pret finanšu starpniekiem, piemēram, zaudējumus no garantijām, pārvaldības maksu EIF par Savienības resursu pārvaldību, kā arī visas pārējās attaisnotās izmaksas vai izdevumus. 6. Pamanāmība un informētības vairošana Katrs starpnieks nodrošina atbilstīgu pamanāmību un pārredzamību attiecībā uz Savienības nodrošināto atbalstu, ietverot atbilstīgu informāciju par finansējuma iespējām, kas pieejamas programmā. Jānodrošina, lai galīgie atbalsta saņēmēji tiktu atbilstīgi informēti par pieejamām finansējuma iespējām. II PIELIKUMS TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, ar ko izveido programmu „Radošā Eiropa” 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[17] 15. sadaļa. Izglītība un kultūra 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ü Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[18] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Programma veicinās stratēģiju „Eiropa 2020” (COM (2010) 2020, 3.3.2010.): a) veicinot Eiropas kultūru un valodu daudzveidības aizsardzību un sekmēšanu; b) nostiprinot kultūras un radošo nozaru konkurētspēju, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētie mērķi: a) atbalstīt Eiropas kultūras un radošo nozaru spēju darboties transnacionāli; b) veicināt kultūras un radošo darbu un operatoru transnacionālo apriti, kā arī jaunu auditoriju piesaisti Eiropā un ārpus tās; c) nostiprināt kultūras un radošo nozaru finansiālo spēju; d) atbalstīt transnacionālo sadarbību politikas jomā, lai veicinātu politikas attīstību, inovācijas, auditorijas piesaisti un jaunus uzņēmējdarbības modeļus. Attiecīgās ABM/ABB darbības 15.04. Programma „Radošā Eiropa” 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Programma sekmēs kultūras un radošo nozaru pielāgošanos globalizācijai un digitalizācijai, kā arī paplašinās kultūras darbu transnacionālo tirdzniecību un mākslinieku un citu profesionāļu mobilitāti, tādējādi uzlabojot viņu spēju darboties starptautiski un veicināt ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību. To panāks, atbalstot projektus, kas var veicināt zinātību un prasmes, lai maksimāli varētu izmanto digitalizācijas piedāvāto iespēju sasniegt plašāku auditoriju, izstrādāt jaunus uzņēmējdarbības modeļus un iegūt jaunas ieņēmumu plūsmas (tādējādi arī palīdzot samazināt atkarību no valsts finansējuma). Ietekmējot informācijas izplatītājus, tiks paaugstināti vispārējie rādītāji. Mērķtiecīgāks atbalsts transnacionālajai apritei palīdzēs nodrošināt apjomradītus ietaupījumus, sekmējot fiziskus tīklus māksliniekiem, profesionāļiem un darbiem vai digitālu izplatīšanu ārpus tradicionālajām izplatīšanas ķēdēm, kas savukārt veicinās izmaksu atlīdzināšanu, pateicoties garākiem raidlaikiem un lielākai auditorijai. Pamatprogrammas struktūra, kas ietver iepriekšējo programmu „Kultūra”, 2007. gada programmu „MEDIA” un iepriekšējo programmu „MEDIA Mundus”, nodrošinās vienmērīgāku informācijas plūsmu starp nozarēm un palīdzēs palielināt zināšanu apmaiņu, piemēram, par jaunām uzņēmējdarbības prasmēm. Salīdzinot ar situāciju, kāda pastāvētu divu atsevišķu programmu gadījumā, šī vienkāršo tīklu izveidi, sadarbību un stratēģisko partnerību starp operatoriem. Turklāt finanšu instrumenta iekļaušana palīdzēs kultūras un radošajām nozarēm sasniegt finansiālo stabilitāti, ieguldīt inovācijās, sasniegt jaunus izaugsmes tirgus, pateicoties digitālajai izplatīšanai un tirdzniecībai, un tādējādi sasniegt jaunas un lielākas auditorijas. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. A. Vispārējo mērķu rādītāji (regulas 4. pants): - nozares daļa nodarbinātībā un IKP [mērķis 2020. gadam: 5 % palielinājums daļai nodarbinātībā un IKP]; - to cilvēku procentuālais daudzums, kas informējuši, ka piekļūst citu Eiropas valstu kultūras darbiem [mērķis 2020. gadam: 2 % palielinājums salīdzinājumā ar datiem Eirobarometra 2007. gada pētījumā]. B. Konkrēto mērķu rādītāji (regulas 5. pants): attiecībā uz atbalstu Eiropas kultūras un radošo nozaru (5. panta a) apakšpunkts) spējai: - kultūras operatoru starptautiskā sadarbība un izveidoto transnacionālo partnerību skaits [mērķis 2020. gadam: 10 000 transnacionālo partnerību izveide]; - māksliniekiem/kultūras operatoriem nodrošinātā mācīšanās pieredze, kas ir palielinājusi viņu prasmes un nodarbināmību [mērķis 2020. gadam: 300 000 profesionāļu ar mācīšanās pieredzi]. Attiecībā uz kultūras un radošo darbu un operatoru transnacionālās aprites veicināšanu, kā arī jaunas auditorijas piesaisti Eiropā un ārpus tās (5. panta b) apakšpunkts): daļā „Kultūra”: - tieši un netieši sasniegto cilvēku skaits, pateicoties programmas atbalstītajiem projektiem [100 miljoni cilvēku]; daļā „MEDIA”: - Eiropas filmu apmeklētāju skaits Eiropā un pasaulē (10 svarīgākie ārvalstu tirgi) [mērķis 2020. gadam: 325 miljoni apmeklētāju (Eiropā), 165 miljoni apmeklētāju (pasaulē, 10 vissvarīgākajos tirgos) (10 % palielinājums)]; - Eiropas audiovizuālo darbu procentuālais daudzums kinoteātros, televīzijā un digitālajās platformās [mērķis 2020. gadam: 60 % kino, 67 % TV, 67 % digitālajām platformām]. Attiecībā uz Eiropas kultūras un radošo nozaru finansiālās spējas nostiprināšanu (5. panta c) apakšpunkts): - to aizdevumu apmērs, kas piešķirti saistībā ar šo finanšu rīku [mērķis 2020. gadam: aizdevumi EUR 1 miljarda vērtībā]; - to finanšu iestāžu skaits un ģeogrāfiskā izplatība, kas nodrošina kultūras un radošo nozaru piekļuvi finansējumam [mērķis 2020. gadam: finanšu iestādes no 10 dažādam valstīm]; - to galīgo atbalsta saņēmēju skaits, izcelsmes valsts un apakšnozares, kas izmanto šo finanšu rīku [mērķis 2020. gadam: 15 000 atbalsta saņēmēju no 5 dažādām apakšnozarēm]. Attiecībā uz atbalstu transnacionālajai sadarbībai politikas jomā (5. panta d) apakšpunkts): - to dalībvalstu skaits, kas izmanto atvērtās koordinācijas metodes rezultātus, izstrādājot savu valstu politiku, un jaunu iniciatīvu skaits [mērķis 2020. gadam: visas dalībvalstis, kas ir iesaistītas atvērtajā koordinācijas metodē, izmanto rezultātus un sāk vismaz vienu iniciatīvu]. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Programma risinās problēmas, ar ko kultūras un radošās nozares saskaras sadrumstalotības, globalizācijas un digitalizācijas, datu trūkuma un privātā ieguldījumu trūkuma dēļ, kā arī sekmēs stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, veicinot inovācijas, uzņēmējdarbību un gudru, ilgtspējīgu izaugsmi un sociālo iekļaušanu. Tas palielinās šo nozaru daļu nodarbinātībā un izaugsmē, kas pašlaik ir 4,5 % no Eiropas kopējā IKP un aptuveni 3,8 % no darbaspēka. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Jaunā iniciatīva ne tikai papildinās citus ES politikas virzienus un programmas, bet arī nodrošinās šādu ES iesaistīšanās pievienoto vērtību: - darbību transnacionālo būtību un rezultātu ietekmi, kas papildinās valstu, starptautiskās un citas Eiropas Savienības programmas; - Eiropas Savienības atbalstītie apjomradītie ietaupījumi un kritiskā masa radīs sviras efektu attiecībā uz papildu līdzekļiem; - transnacionālo sadarbību, kas var veicināt visaptverošākus, ātrākus un efektīvākus risinājumus globālām problēmām un kam var sistēmiski, ietekmēt šo nozari ilgtermiņā; - vienlīdzīgāku konkurences apstākļu nodrošināšanu Eiropas kultūras un radošajās nozarēs, ņemot vērā valstis ar zemu ražošanas spēju un/vai valstis vai reģionus ar ierobežotu ģeogrāfisko un valodu teritoriju. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Ņemot vērā vairāku novērtējumu rezultātus un sabiedriskās apspriešanas par iepriekšējām programmām, ar programmu „Radošā Eiropa” ieviesīs pasākumus, kas ir pielāgoti nozaru pašreizējām un turpmākām vajadzībām, vienkāršojot programmas pārvaldību un īstenošanu. Kultūras un radošajiem operatoriem ir būtiski jāpielāgojas, jo nozarē notikušas dramatiskas pārmaiņas digitalizācijas un globalizācijas dēļ, kā arī nepārtraukti attīstās tehnoloģijas. Šīs vajadzības ir atspoguļotas ierosinātajā rīcībā. Programma veicina jaunas kompetences, piemēram, jaunu uzņēmējdarbības modeļu un ieņēmumu plūsmu izveidi, tostarp mārketinga un auditorijas piesaistes prasmes, atjauninātu IKT zinātību, un labākas zināšanas par tādiem jautājumiem kā autortiesības, kā arī risina tirgus datu pašreizējo trūkumu. Ar programmu ieviešot starptautisko dimensiju, kā arī vairāk koncentrējot uzmanību uz videospēlēm, tiks sasniegti jauni ģeogrāfiskie un produktu tirgi. Programma būs elastīga, lai būtu iespējama turpmāka eksperimentēšana, atbalstot izmēģinājumprojektus. Turklāt programma apmierina vajadzības plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes un kultūras prasmju pasākumu jomā, lai izveidotu un palielinātu auditoriju, kā arī lai veicinātu kritisku izpratni par Eiropas kultūras un radošajiem darbiem. Ar programmu izveido atpazīstamu un vienkāršu vienotu sākumpunktu Eiropas kultūras un radošajiem operatoriem. Vienots programmas „Radošā Eiropa” birojs nodrošinās līdzekļu ietaupījumu un uzlabos biroju pārvaldību, atvieglos pieteikumu iesniegšanu, kā arī nodrošinās programmas lielāku pamanāmību. Ieviesīs turpmākus vienkāršojumus, lai paātrinātu programmas darbības pārvaldību. Tie ietvers: uzlabojumus saistībā ar datu apkopošanas un analizēšanas rīkiem un līdzekļiem; vienreizēju maksājumu un fiksētas vienotas likmes finansējuma, partnerības pamatnolīgumu un dotācijas lēmumu plašāku izmantošanu; instrumentu skaita samazinājumu programmas „Kultūra” gadījumā; atbalsta saņēmēju portālus un citus IKT rīkus, lai pieteikumu iesniedzējiem/atbalsta saņēmējiem samazinātu darbu ar dokumentiem; visām darbībām iespēju pieteikumus un galīgo ziņojumu sniegt elektroniski. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Programma pilnīgi papildinās citus ES instrumentus. Neviena cita ES programma nesekmē mākslinieku/kultūras un audiovizuālas jomas profesionāļu transnacionālo mobilitāti vai darbu apriti. Valodu daudzveidības jomā programma papildinās ES darbības saistībā ar valodu apguvi. Tomēr programmas mērķis nav veicināt formālu vai neformāla mācīšanos, ko programma "Erasmus visiem", bet gan galvenokārt akcentēt mācīšanos no līdzbiedriem un paātrinātās mācības kultūras organizācijās par jomām, kurās nozare saskaras ar galvenajām problēmām. Programma papildinās ES politiku kultūras jomā, tieši sasniedzot kultūras operatorus un tādējādi palīdzot ieviest sistēmiskas pārmaiņas attiecībā uz ES politikas prioritātēm. Pretēji citiem ES finansējuma instrumentiem, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Eiropas Sociālais fondam (ESF) un Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammai (KJP), programma būs vērsta tieši uz to kultūras un radošo nozaru vajadzībām, kas vēlas darboties ārpus savu valstu robežām un kas ir cieši saistītas ar kultūras un valodu daudzveidības veicināšanu. Pašreizējais ERAF/ESF atbalsts patiešām ir paredzēts kultūras mantojuma saglabāšanai, atjaunošanai un attīstībai, kultūras infrastruktūras izstrādei, pilsētu atjaunošanai, tūrisma atbalstam, uzņēmējdarbības veicināšanai, IKT atbalstam, pamatojoties uz kultūras pakalpojumiem, un cilvēkkapitāla uzlabošanai, koncentrējot uzmanību uz inovācijām un reģionālo vai vietējo attīstību. Turklāt atbalsts politikas izstrādei nodrošinātu ieguvumus zināšanu apmaiņai, dalībvalstīm izstrādājot reģionālās politikas virzienus. KJP nodrošina MVU piekļuvi finansējumam (ar garantijām un kapitālu), kā arī digitālo tehnoloģiju un saturu apguvi, bet tie ir vispārēji instrumenti, kas nenodrošina nozarei raksturīgas kompetences izplatīšanu. Finanšu rīks, ko programma paredz, lai stiprinātu Eiropas kultūras un radošo nozaru finansiālo spēju, koncentrēs uzmanību uz šo nozaru konkrētajām vajadzībām, lai sekmētu lielāku izpratni par finanšu iestāžu īstenoto risku novērtēšanu šajās nozarēs un veicināt tīklu izveidi starp tām. Kultūras mantojuma masveida digitalizāciju neatbalstīs ar kultūras sadaļu, taču to varētu finansēt ar struktūrfondu līdzekļiem. Turklāt politika un darbības, kas saistītas ar digitalizāciju un satura apkopošanu Europeana (Eiropas digitālā bibliotēka) vajadzībām, tiek īstenotas Eiropas digitalizācijas programmā. Starptautiskais finansējums saskaņā ar daļu "Kultūra" palīdzēs Eiropas kultūras nozarei darboties starptautiski un atspoguļot iekšējās programmas mērķus. Pretēji citiem ES instrumentiem, kas vērstu uz sadarbību ar trešām valstīm kultūras jomā, tas ir daudzpusējs, nevis divpusējs instruments un nav vērsts uz attīstības sadarbību trešās valstīs. Tomēr tas nodrošinās sinerģiju ar šīm programmām, kad būs panākta kultūras un radošo nozaru attīstība. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme þ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – þ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 01.01.2014. līdz 31.12.2020. – þ Finansiālā ietekme: no 2014. līdz 2020. gadam (un attiecībā uz maksājumiem līdz tā perioda beigām, kas seko pēc 2020. gada). ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar sākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., – pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[19] þ Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība þ Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot: – þ izpildaģentūrām – ¨ Kopienu izveidotām struktūrām[20] – þ valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta izpratnē ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm þ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (kā norādīts turpmāk) Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”. Piezīmes Programmu īstenos: - Komisija saistībā ar šādām darbības daļām: īpašas darbības sadaļas „Kultūra” ietvaros (balvas, ECOC, Eiropas kultūras mantojuma zīme utt.), atbalsts kopražojumu fondam, atbalsts transnacionālajai sadarbībai politikas jomā; - Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA) saistībā ar pārējām darbības daļām: - EIF attiecībā uz kultūras un radošo nozaru finanšu rīku. - Eiropā reģistrēti starptautiskie kopražojumu fondi (Finanšu regulas 54. pants „Struktūras”) attiecībā uz kopražojumu darbības daļu. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Komisija nodrošina programmas „Radošā Eiropa” regulāru uzraudzību un ārējo novērtēšanu, izmantojot 1.4.4. punktā norādītos rezultātu rādītājus. Jāņem vērā, ka rādītāju novērtēšana ir atkarīga no citu Eiropas un valstu līmeņa darbību papildinošās ietekmes, kas skar kultūras un radošo nozari. Komisija līdz 2017. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai vērtējuma ziņojumu par gūtajiem rezultātiem un par programmas īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem. Novērtējums ietvers iepriekšējo programmu ex post novērtējumu. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski A. Galvenie riski un svarīgākie kļūdu cēloņi Programmai „Radošā Eiropa” ir apzināti šādi galveni riski un kļūdu cēloņi, pamatojoties uz riskiem un cēloņiem, par kuriem ziņots saistība ar pašreizējām programmām „MEDIA” un „Kultūra”: - konkrēta mērķgrupa — lielākā daļa programmas dalībnieku, visticamāk, būs mazas un vidējas organizācijas, kas darbojas audiovizuālajās un radošajās nozarēs; dažām no tām, iespējams, nav stabila finansiālā pamata vai sarežģītu pārvaldības struktūru; tas var ietekmēt to finansiālo un darbības spēju, lai pārvaldītu ES līdzekļus; - kļūdas saistībā ar izdevumu attiecināmību uz budžetu pamatotie piešķīrumi, jo noteikumi ir sarežģīti, piešķīrumu saņēmējiem nav atbilstīgu pavaddokumentu vai biroju kontroles pasākumi ir nepietiekami — šāds risks pastāvēs arī saistībā ar programmu „Radošā Eiropa”, bet tam jābūt zemākam nekā pašreizējā programmu paaudzē, jo tiks vienkāršoti noteikumi, plašāk izmantotas fiksētas vienotas likmes un vienreizēji maksājumi, kā arī ieviesti mērķtiecīgāki biroju kontroles pasākumi (skatīt 2.2.2. punktu); - dubultā finansējuma ierobežots risks, jo subjekti var izmantot vairāki piešķīrumi saskaņā ar dažādām ES programmām. Jānorāda, ka lielāko daļu darbību saskaņā ar pašreizējām programmām „MEDIA” un „Kultūra” un programmu „Radošā Eiropa” pārvalda/pārvaldīs EACEA. Tāpēc iepriekš minēto risku mazināšana galvenokārt būs šīs aģentūras pienākums. B. Paredzamie kļūdu rādītāji Dati par 2009. un 2010. gadu liecina, ka kļūdu rādītājs programmai „MEDIA” ir ļoti neliels (zemāks par 0,50 %). To apstiprina līdz šim pieejamie indikatīvie dati par 2011. gadu. Programmas „Kultūra” kļūdu rādītājs 2009. gadā bija 0,57 % un arī 2011. gadā tam jābūt zemākam par 2 % saskaņā ar provizoriskiem datiem, proti, aptuveni 0,6–0,7 %. Ar kļūdas rādītāju saistītajam riskam pakļautās vērtības nozīme 2010. gadā bija augstāka par 2 % slieksni (4,28 %), taču budžeta izteiksmē revīziju paraugs atspoguļoja mazāku apmēru nekā 2009. un 2011. gadā. Tāpēc 2009. un 2011. gadā daudzgadu kļūdas rādītājs ir mazāks par 1 %. Attiecībā uz 2010. gada kļūdas rādītāju EACEA veiktā kļūdu analīze parādīja, ka lielākā daļa kļūdu attiecās uz iepriekš apzinātajiem galvenajiem riskiem. Ir izstrādāts rīcības plāns, kas ietver pasākumus, lai uzlabotu atbalsta saņēmējiem sniegtās informācijas kvalitāti par viņu finansiālajām saistībām, stratēģiju, lai uzlabotu uzraudzības apmeklējumu efektivitāti un lietderību, stratēģiju, lai uzlabotu biroju kontroles pasākumus, un 2011. gada revīzijas plāna konsolidāciju. Pamatojoties uz 2009. un 2010. gada kļūdu rādītājiem, kā arī uz 2011. gada iespējamo kļūdu rādītāju aprēķinu, var secināt, ka programmas „Radošā Eiropa” prognozējamais neatbilstības līmenis būs zemāks par 2 % slieksni. Šo pieņēmumu atbalsta tas, ka salīdzinājumā ar pašreizējām programmām tiek plānots īstenot papildu vienkāršošanas pasākumus un kontroles pasākumus (skatīt 2.2.2. punktu). 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes A. Informācija par iekšējo kontroles sistēmu Programmas „Radošā Eiropa” kontroles sistēma būs pamatota uz riskiem. Tā ietvers turpmāk izklāstītos galvenos kontroles pasākumus, ko galvenokārt īstenos EACEA. Tādus pašus kontroles pasākumus īstenos darbībām, ko tieši pārvaldīs Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (EAC). 1. Atlases posmā: - pieteikumu iesniedzēju darbības un finansiālās spējas kontrole; - atbilstības un izslēgšanas kritēriji; - budžets, kā arī satura novērtēšana un pārbaude; - juridiskās un finanšu pārbaudes; - iespējamo dubultā finansējuma gadījumu noteikšana, izmantojot atbilstīgus IT rīkus. 2. Līgumu pārvaldības posmā: - finanšu cikli, pamatojoties uz pienākumu sadalījumu; - fiksētas vienotas likmes un vienreizēju maksājumu plašāka izmantošana; - uz budžetu pamatotiem piešķīrumiem — biroju kontroles pasākumu noteikšana, kuri jāpiemēro galīgajiem pārskatiem, pamatojoties uz saistīto risku novērtējumu un kontroles pasākumu izmaksām: * piešķīrumiem, kas pārsniedz slieksni, — revīzijas apliecinājumi ir obligāti iesniedzami maksājumu pēdējā posmā, * mazākiem piešķīrumiem — atbalsta saņēmējiem jāiesniedz rēķinu paraugi; paraugu saturu noteiks katrai darbībai saskaņā ar analīzi, pamatojoties uz riskiem; - noteikumu vienkāršošana, kā arī atbalsta saņēmējiem sniegtās informācijas skaidrības un pārredzamības uzlabošana par šiem noteikumiem; - uzraudzības apmeklējumu efektivitātes un lietderības uzlabošana, izmantojot uz riskiem pamatotus kritērijus attiecībā uz to projektu izvēli, kurus apmeklē, un kvalitātes kritērijus, lai turpinātu uzraudzīt to īstenošanu. 3. Ex-post: - gada ex-post revīzijas plāns (pamatots uz riskiem un izlases veida atlasi), pamatojoties uz vispusīgu riska analīzi; - ad-hoc revīzijas, ja pastāv nopietnas bažas par nelikumībām un/vai aizdomas par krāpšanu. Nobeigumā jānorāda, ka salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju jāsamazinās atbalsta saņēmēju slogam, ko rada kontroles pasākumi, jo prognozētais samazinātais neatbilstības risks daļēji izriet no papildu vienkāršojumiem un kvalitatīvāku atbalsta saņēmējiem sniegto informāciju. 4. EACEA uzraudzība, ko īsteno Komisija Papildus kontroles pasākumiem attiecībā uz piešķīrumu procesu Komisija arī piemēros kontroles pasākumus, kas vajadzīgi attiecībā uz izpildaģentūrām saskaņā ar Finanšu regulas 59. pantu. Tā uzraudzīs un kontrolēs, lai EACEA sasniedz atbilstīgus kontroles mērķus attiecībā uz tā pārvaldībai uzticētajām darbībām. Šī uzraudzība būs integrēta sadarbības veidā starp galveno ģenerāldirektorātu un EACEA, kā arī aģentūras pusgada ziņojumos. B. EACEA un EAC pārvaldīto darbību kontroles izmaksu aplēses 1. Atlases un līgumu pārvaldības posmos 1.1. Personāla izmaksas Aplēses ir veiktas, ņemot vērā kontroles darbības, ko īsteno saskaņā ar pašreizējām programmām „MEDIA” un „Kultūra”: - pārvaldības un finanšu personāls, kas tiek iepazīstināts ar darbu un ko pārbauda; - visos projekta darbības posmos (atlase, līgumu slēgšana un maksājumi). Darbinieku skaits, kuri īsteno kontroles darbības || Standarta izmaksas (EUR) || Kopā (1 gads) (EUR) Līgumdarbinieki (EACEA): 21,75 || 64 000 || 1 392 000 Pagaidu darbinieki (EACEA): 6,6 || 127 000 || 838 200 Ierēdņi: 1,6 (daļu pārvalda EAC) || 127 000 || 212 200 || || Kopā programmas darbības laikā: 17 096 800 1.2. Citas izmaksas || Standarta izmaksas (EUR) || Kopā (1 gads) (EUR) Apmeklējumi uz vietas (EACEA) || 1000 || 95 000 Revīzijas apliecinājumi, kas jānodrošina atbalsta saņēmējiem (EACEA) || 1300 || 2 550 000 Apmeklējumi uz vietas (daļu pārvalda EAC) || 1000 || 6000 Revīzijas apliecinājumi, kas jānodrošina atbalsta saņēmējiem (daļu pārvalda EAC) || 1300 || 150 000 || || Kopā programmas darbības laikā: 19 607 000 2. Ex-post pārbaudes 2.1. Personāls Darbinieku skaits, kuri īsteno kontroles darbības || Standarta izmaksas (EUR) || Kopā (1 gads) (EUR) Līgumdarbinieki (EACEA): 1 || 64 000 || 64 000 Pagaidu darbinieki (EACEA): 0,2 || 127 000 || 25 400 Ierēdņi (daļu pārvalda EAC): 0,1 || 127 000 || 12 700 || || Kopā programmas darbības laikā: 714 700 1.2. Ex-post revīzijas Izlases veida, uz risku pamatotas un ad-hoc revīzijas || Standarta izmaksas (EUR) || Kopā (1 gads) (EUR) EACEA || 10 500 || 409 500 EAC || 10 500 || 25 000 || || Kopā programmas darbības laikā: 3 041 500 3. EACEA un EAC kontroles pasākumu kopējās izmaksas salīdzinājumā ar pārvaldāmo darbības budžetu Ņemot vērā programmas „Radošā Eiropa” darbības budžetu EUR 1678,7 apmērā, EACEA un EAC pārvaldīto darbību kontroles kopējās izmaksas veido aptuveni 2,40 % no budžeta. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus. Neliels skaitu krāpšanas gadījumu kopā ar mazajiem kļūdu rādītājiem pamato to, ka jaunās programmas krāpšanas un nelikumību novēršanas pasākumiem jābūt samērīgiem un rentabliem. Papildus visu veidu regulatīvās kontroles mehānismu piemērošanai, Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts izstrādās stratēģiju krāpšanas apkarošanai saskaņā ar Komisijas jauno stratēģiju krāpšanas apkarošanai (CAFS), kas tika pieņemta 2011. gada 24. jūnijā, lai cita starpā nodrošinātu, ka iekšējās pārbaudes saistībā ar krāpšanas apkarošanu atbilst CAFS un krāpšanas riska vadības pieeja ir piemērota, lai noteiktu jomas, kurās pastāv krāpšanas risks, un sniegtu atbilstošus risinājumus. Ja nepieciešams, tiks noteiktas tīklu veidošanas grupas un piemēroti IT rīki, kas paredzēti ar programmu „Erasmus visiem" saistīto krāpšanas gadījumu analizēšanai. Lai mazinātu krāpšanas un nelikumību iespējamību, ir paredzēti šādi pasākumi: - krāpšanas un nelikumību novēršanu apsver jau programmas izstrādes laikā, vienkāršojot noteikumus un plašāk izmantojot vienotas likmes un vienreizējos maksājumus; - īstenos vairāku piešķīrumu atbalsta saņēmēju dubultā finansējuma iespējamības sistēmiskas pārbaudes; - īstenos ad-hoc revīzijas, ja būs nopietnas bažas par nelikumībām un/vai aizdomas par krāpšanu; - izpildaģentūrai būs Komisijai ad hoc, kā arī regulāro ziņojumu ietvaros jāziņo par iespējamu krāpšanu un nelikumībām. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Apraksts………………………...……….] || Dif./nedif.[21] || no EBTA[22] valstīm || no kandidātvalstīm[23] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta izpratnē 5 || 15.01 Izglītības un kultūras politikas jomas administratīvie izdevumi, 1.–3. pants || Nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || NĒ 3 || 15.01.04.31 Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra — programmu ieguldījums saskaņā ar 3. pozīciju || Nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || NĒ · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Izdevumu kategorija ……………………..] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 3 || 15.01.04.04 Programma „Radošā Eiropa” — administratīvās pārvaldes izdevumi || Nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || NĒ 3 || 15.04.01 Programma „Radošā Eiropa” || Dif. || JĀ || JĀ || JĀ || NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Daudzums || 3. pozīcija ĢD: EAC || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads+n || gads pēc 2020. gada || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1) || 178,670 || 198,139 || 218,564 || 239,022 || 260,243 || 280,850 || 303,212 || || 1 678,700 Maksājumi || (2) || 107,197 || 158,513 || 174,855 || 244,503 || 266,739 || 288,369 || 311,700 || 126,824 || 1 678,700 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[24] || || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || || (3) || 14,330 || 14,861 || 15,436 || 16,978 || 17,757 || 20,150 || 22,788 || || 122,3 KOPĀ — EAC ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1 801,000 || Maksājumi || =2+2a +3 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1 801,000 || || || || || || || || || || Komisija plāno šīs programmas īstenošanu (daļēji) deleģēt izpildaģentūrai. Paredzamo izmaksu summas un sadalījums, iespējams, būs jāpielāgo atbilstoši galarezultātā veiktajam ārpakalpojumu piesaistes apjomam.  KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || || ||  KOPĀ — administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || || KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 3. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības || =4+ 6 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1 801,000 Maksājumi || =5+ 6 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1 801,000 Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas  KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ — administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas no 1. līdz 4. IZDEVUMU KATEGORIJĀ (pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi” Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ ĢD: Izglītība un kultūra ||  Cilvēkresursi || 5,619 || 5,619 || 5,619 || 5,873 || 6,127 || 6,381 || 6,703 || 41,946  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 3,535 KOPĀ — Izglītības un kultūras ĢD || Apropriācijas || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || (Saistību summa = maksājumu summa) || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads+n || gads pēc 2020. gada || KOPĀ KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas no 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības || 198,804 || 218,804 || 239,804 || 262,058 || 284,312 || 307,566 || 332,893 || || 1 844,241 Maksājumi || 127,331 || 179,178 || 196,095 || 267,539 || 290,808 || 315.085 || 341,381 || 170,065 || 1 887,482 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu – þ Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu turpmāk tekstā izklāstītajā veidā Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || Daļas „MEDIA” REZULTĀTI || Rezultāta veids || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu kopējais skaits (2014.–2020. gads) || Izmaksas kopā || 1. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: atbalsts Eiropas kultūras un radošo nozaru spējai darboties transnacionāli || - Rezultāts || Jaunas prasmes un tīklu izveide [rezultāti: kursu/semināru/pasākumu skaits] || 0,150 || 425 || 63,7 || - Rezultāts || Audiovizuālo projektu attīstība (tostarp televīzijas programmas) [rezultāts: projektu skaits] || 0,110 || 2301 || 253,1 || - Rezultāts || Atbalsts kopražojumu fondiem [rezultāts: atbalstīto kopražojumu fondu skaits] || 0,300 || 48 || 14,3 || - Rezultāts || Audiovizuālie tirgi, pārdošanas veicināšanas rīki un līnijas [rezultāts: projektu skaits] || 0,1925 || 452 || 87,1 || - Rezultāts || Inovatīvi projekti AV industrijā izmantojamo IKT jomā [rezultāts: IKT izmantojumu skaits industrijā] || 0,500 || 30 || 15,2 || Starpsumma — 1. konkrētais mērķis || 3256 || 433,4 || 2. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: veicināt kultūras un radošo darbu un operatoru transnacionālo apriti, kā arī jaunas auditorijas piesaisti Eiropā un ārpus tās || - Rezultāts || Ārvalstu filmu izplatīšanas kampaņas [rezultāts: projektu skaits] || 0,046 || 6932 || 318,9 || - Rezultāts || Pārdošanas aģentu, izplatītāju un tiesību turētāju starptautiskā grupa [rezultāti: grupu skaits] || 0,271 || 40 || 10,8 || - Rezultāts || Kinoteātru tīkls, kuri izrāda lielāko daļu Eiropas filmu [rezultāts: kinoteātru tīklu skaits] || 13,893 || 7 || 97,2 || - Rezultāts || Filmu festivāli un pasākumi [rezultāts: festivālu un pasākumu skaits] || 0,040 || 645 || 26 || - Rezultāts || Kinomākslas izpratnes veicināšanas iniciatīvas [rezultāts: projektu skaits] || 0,040 || 269 || 10,7 || - Rezultāts || Jauni mārketinga un reklāmas rīki [rezultāts: projektu skaits, kuri izveido, piemēram, filmu kopienas platformas] || 0,040 || 213 || 8,5 || Starpsumma — 2. konkrētais mērķis || || 472,1 || KOPĒJĀS IZMAKSAS || 11 362 || 905,5 || Norādīt mērķus un rezultātus ò || || Daļas „KULTŪRA” REZULTĀTI || Rezultāta veids[25] || Rezultāta vidējās izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Izmaksas kopā || 1. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: atbalsts Eiropas kultūras un radošo nozaru spējai darboties transnacionāli || - Rezultāts || Sadarbības pasākumi, piemēram, darbības, kas veicina mācīšanos no līdzbiedriem || 0,360 || 356 || 128,1 || - Rezultāts || Eiropas tīkli, piemēram, tādi, kas nodrošina spēju veidošanu || 0,100 || 132 || 13,2 || - Rezultāts || Eiropas platformas, piemēram, tādas, kas paredz struktūru starptautiskai profesionālai attīstībai || 0,340 || 39 || 13,2 || - Rezultāts || Īpašas darbības, piemēram, apbalvojumi, ECOC, Eiropas kultūras mantojuma zīme.. . || 0,406 || 48 || 19,4 || || || || Starpsumma — 1. konkrētais mērķis || 575 || 173,9 || 2. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: veicināt kultūras un radošo darbu un operatoru transnacionālo apriti, kā arī jaunu auditoriju piesaisti Eiropā un ārpus tās || - Rezultāts || Sadarbības pasākumi, piemēram, tādi, kas atbalsta starptautisko tūrismu || 0,360 || 553 || 199,2 || - Rezultāts || Eiropas tīkli, piemēram, tādi, kas veicina auditorijas palielināšanu || 0,100 || 205 || 20,5 || - Rezultāts || Eiropas platformas, piemēram, tādas, kas veicina starptautisko karjeru || 0,340 || 60 || 20,5 || - Rezultāts || Literatūras tulkošana un atbalsts pārdošanas veicināšanai || 0,05 || 859 || 42,9 || - Rezultāts || Īpašas darbības, piemēram, apbalvojumi, ECOC, Eiropas kultūras mantojuma zīme... || 0,406 || 74 || 30,2 || || || || || || Starpsumma — 2. konkrētais mērķis || 1751 || 313,3 || KOPĒJĀS IZMAKSAS || 2326 || 487,2 || . Norādīt mērķus un rezultātus ò || || starpnozaru daļas REZULTĀTI || Rezultāta veids || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu kopējais skaits (2014.–2020. gads) || Izmaksas kopā || 1. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: nostiprināt kultūras un radošo nozaru finansiālo spēju || - Rezultāts || Kultūras un radošo nozaru fonda izveide [rezultāti: banku izsniegto aizdevumu skaits operatoriem 7 gadu laikā] || 848 [EIF maksa, kā arī paredzamie zaudējumi] || 14420 || 211,20 || Starpsumma — 1. konkrētais mērķis || || 211,20 || 2. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: atbalstīt transnacionālo sadarbību politikas jomā || - Rezultāts || Programmas „Radošā Eiropa” biroju tīkls || 0,226 || 189 || 42,7 || - Rezultāts || Pētījumi, novērtējumi un politikas analīze [NB! Tas ietver arī Eiropas Audiovizuālās nozares novērošanas centru] || 0,317 || 36 || 11,4 || - Rezultāts || Transnacionālas apmaiņas un tīklu veidošana || 1,585 || 4 || 6,4 || - Rezultāts || Jaunu starpnozaru pieeju izmēģināšana || 1,132 || 4 || 4,5 || - Rezultāts || Konferences, semināri un poliskais dialogs || 0,232 || 42 || 9,8 || Starpsumma — 2. konkrētais mērķis || 275 || 74,8 || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || 286,00 || 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu – þ Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu turpmāk izklāstītajā veidā Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || 5,619 || 5,619 || 5,619 || 5,873 || 6,127 || 6,381 || 6,708 || 41,946 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 3,535 Starpsumma —daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[26] || || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || || Citi administratīvie izdevumi[27] || 14,330 || 14,861 || 15,436 || 16,978 || 17,757 || 20,150 || 22,788 || 122,3 Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || || || || || || || || KOPĀ || 20,454 || 20,985 || 21,560 || 23,356 || 24,389 || 27,036 || 30,001 || 167,78 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – ü Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu turpmāk tekstā izklāstītajā veidā Paredzamais apjoms izsakāms pilnslodzes ekvivalenta vienībās || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020 gads || KOPĀ  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 40 || 40 || 40 || 42 || 44 || 46 || 48 || 300 || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || || || ||  Ārštata personāls (pilnslodzes ekvivalenta vienībās — PEV)[28] || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 9 || 57 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || || || || || || || || || XX 01 04 yy[29] || - galvenajā mītnē[30] || || || || || || || || - delegācijās || || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) || || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || || KOPĀ || 48 || 48 || 48 || 50 || 52 || 54 || 57 || 357 XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Summas un piešķīrumi tiks pielāgoti atbilstoši plānotā ārpakalpojumu piesaistes procesa rezultātiem. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Programmas īstenošana Ārštata darbinieki || Programmas īstenošana 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – ü Priekšlikums/iniciatīva atbilst daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020. gadam – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[31] Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.5. Trešo personu iemaksas – Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu – Priekšlikums/iniciatīva paredz turpmāk minēto līdzfinansējumu Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (sk. 1.6. punktu) || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || || || || || || || || KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas || || || || || || || || 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – þ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: ¨ pašu resursus ¨ dažādus ieņēmumus Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[32] N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (sk. 1.6. punktu) ......... pants || || || || || || || || Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). . Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. . [1] Ceļā uz digitālo ekonomiku: nodarbinātības līmeņa saglabāšanas nozīme radošajās industrijās ES, TERA Consultants, 2010. gada marts. Skatīt arī 2010. gada Eiropas konkurētspējas ziņojumu, kurā ir uzsvērtas kultūras un radošās nozares, Komisijas dienestu darba dokuments, COM(2010) 614. [2] Tiešsaistes apspriešanas rezultātu kopsavilkums par programmu „Kultūra” pēc 2013. gada pieejams: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/consultation-on-the-future-culture-programme_en.htm. [3] Šīs atklātās izskatīšanas kopsavilkums ir pieejams: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/doc/culture/summary-public-meeting-16-02-2011_en.pdf. [4] Starpposma novērtējums ir pieejams: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2010/progreport_en.pdf. [5] Tiešsaistes apspriešanas rezultātu kopsavilkums par programmu „MEDIA” pēc 2013. gada pieejams: http://ec.europa.eu/culture/media/programme/docs/overview/online_consultation_summary_en.pdf. [6] Tiešsaistes apspriešanas rezultātu kopsavilkums par programmu „MEDIA Mundus” pēc 2013. gada pieejams: http://ec.europa.eu/culture/media/mundus/public_consultation/index_en.htm. [7] Šīs atklātās izskatīšanas secinājumi ir pieejami: http://ec.europa.eu/culture/media/mundus/docs/Programme_public_hearing_The_future_of_the_MEDIAs_en.pdf. [8] OV L 372, 27.12.2006., 1. lpp. [9] OV L 327, 24.11.2006., 12. lpp. [10] OV L 288, 4.11.2009., 10. lpp. [11] OV L 304, 3.11.2006., 1. lpp. [12] OJ L [13] COM(2007) 242 galīgā redakcija. [14] OV C 287, 29.11.2007., 6. lpp. [15] COM(2010)2020, 3.3.2010. [16] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. [17] ABM: uz darbības jomām pamatota vadība, ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [18] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [19] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [20] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā. [21] Dif. = diferencētās apropriācijas / nedif. = nediferencētās apropriācijas. [22] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [23] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [24] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [25] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [26] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [27] Komisija plāno šīs programmas īstenošanu (daļēji) deleģēt izpildaģentūrai. Minētās summas un tiks vajadzības gadījumā pielāgotas atbilstoši paredzamajam ārpakalpojumu piesaistes procesam. [28] CA — līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki („Intérimaire”); JED — „Jeune Expert en Délégation” (jaunākie eksperti delegācijās); LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti. [29] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām). [30] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [31] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [32] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (cukura nodevu un muitas nodokļu) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitīti 25 % iekasēšanas izmaksu.