EIROPAS PARLAMENTA REZOL ŪCIJA  
(2013. gada 17. apr īlis) 
par Eiropas Savien ības a ģent ūru 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprin āšanu – darb ība, 
finanšu p ārvald ība un kontrole  
EIROPAS PARLAMENTS,  
— ņemot v ērā Komisijas 2011. gada 14. novembra zi ņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par 
paveikto darbu attiec ībā uz 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprin ājumu (COM(2011) 736) un 
šim zi ņojumam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus (SEC(2011) 1350 un SEC(2011) 
1351),  
— ņemot v ērā Eiropas Parlamenta, ES Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. j ūlija kop īgo pazi ­ 
ņojumu par decentraliz ētaj ām a ģent ūrām; 
— ņemot v ērā 2012. gada 19. j ūlija kop īgajam pazi ņojumam pievienoto dokumentu “Vienota pieeja ES 
decentraliz ētaj ām a ģent ūrām”; 
— ņemot v ērā “Turpm āko pas ākumu ce ļvedi saist ībā ar vienoto pieeju ES decentraliz ētaj ām a ģent ūrām”, ko 
Komisija pie ņēma 2012. gada decembr ī; 
— ņemot v ērā Komisijas pazi ņojumu “Eiropas a ģent ūras – turpm ākā virz ība” (COM(2008) 135),  
— ņemot v ērā Parlamenta 2012. gada 10. maija rezol ūciju par 2010. finanšu gada budžeta izpildes 
apstiprin āšanu – Eiropas Savien ības a ģent ūru darb ība, finanšu p ārvald ība un kontrole (  1 ), 
— ņemot v ērā Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko 
piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam (  2 ), un jo īpaši t ās 185. pantu,  
— ņemot v ērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 
966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piem ēro Savien ības visp ārējam budžetam, un par Padomes 
Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (  3 ) atcelšanu un jo īpaši t ās 208. pantu,  
— ņemot v ērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata 
Finanšu regulu strukt ūrām, kas min ētas 185. pant ā Padomes Regul ā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par 
Finanšu regulu, ko piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam (  4 ), un jo īpaši t ās 96. pantu,  
— ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas Īpašo zi ņojumu Nr. 15/2012 “Interešu konflikta p ārvald ība rev īzijai atla ­
sītaj ās ES a ģent ūrās”, 
— ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas atseviš ķos zi ņojumus (  5 ) par decentraliz ēto a ģent ūru 2011. gada finanšu 
gada p ārskatiem,  
— ņemot v ērā 2009. gada 7. apr īlī public ēto Parlamenta p ētījumu “ Opportunity and Feasibility of Establishing 
Common Support Services for EU Agencies ” (“Izdev ība un iesp ējas veidot kop īgus ES a ģent ūru atbalsta 
dienestus”),LV L 308/374 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) OV L 286, 17.10.2012., 388. lpp.  
( 2 ) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.  
( 3 ) OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.  
( 4 ) OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.  
( 5 ) OV C 368, 16.12.2011.
— ņemot v ērā Parlamenta 2010. gada 18. maija deklar āciju par Eiropas Savien ības centieniem korupcijas 
apkarošan ā ( 1 ), 2011. gada 15. septembra rezol ūciju par ES centieniem korupcijas apkarošan ā ( 2 ) un 
Komisijas pazi ņojumu “Korupcijas apkarošana Eiropas Savien ībā” (COM(2011) 308);  
— ņemot v ērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,  
— ņemot v ērā Budžeta kontroles komitejas zi ņojumu un Nodarbin ātības un soci ālo lietu komitejas, Vides, 
sabiedr ības vesel ības un p ārtikas nekait īguma komitejas un Pilso ņu br īvību, tieslietu un iekšlietu komi ­
tejas atzinumus (A7-0118/2013),  
A. t ā k ā šaj ā rezol ūcij ā ir iek ļauti horizont āli konstat ējumi, kas attiecas uz vis ām iest ādēm Regulas (EK, 
Euratom) Nr. 1605/2002 185. panta izpratn ē un ir da ļa no l ēmuma par budžeta izpildes apstiprin āšanu 
saska ņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 96. pantu un Parlamenta Reglamenta VI pielikuma 3. 
pantu;  
B. t ā k ā aizvad īto desmit gadu laik ā a ģent ūru skaits ir pieaudzis tr īs reizes (2001. gad ā darboj ās 10 
aģent ūras, savuk ārt 2011. gad ā – 30),  
Visp ārīgi jaut ājumi  
1. uzsver a ģent ūru veikto uzdevumu noz īmi un tiešo ietekmi uz iedz īvot āju ikdienas dz īvi, jo īpaši saist ībā 
ar medikamentu kvalit āti, p ārtikas nekait īgumu, avi ācijas droš ību un infekcijas slim ību uzliesmojumu 
kontroli; šaj ā sakar ībā uzsver, cik ārk ārtīgi svar īga ir a ģent ūru autonomija, it seviš ķi to attiecinot uz 
regulat īvaj ām a ģent ūrām un a ģent ūrām, kuru pien ākums ir neatkar īga inform ācijas ieguve; atg ādina, ka 
decentraliz ētās a ģent ūras galvenok ārt tika izveidotas ar m ērķi veikt neatkar īgus zin ātniskos un tehniskos 
nov ērtējumus;  
2. atg ādina, ka 2012. gada j ūlijā, nosl ēdzoties tr īs gadus ilgai izp ētei un sarun ām, Parlaments, Padome un 
Komisija pie ņēma vienotu pieeju attiec ībā uz decentraliz ētaj ām a ģent ūrām – politisku vienošanos par 
aģent ūru turpm āko p ārvald ību un reformu; atzin īgi v ērtē nosl ēgto vienošanos, tom ēr pauž nož ēlu par 
to, ka taj ā nav noteiktas ne l ēmumu pie ņemšanas proced ūras attiec ībā uz ierosin āto darb ību īstenošanu, 
ne k ārtība, k ādā Parlaments p ārraudz ītu š īs proced ūras; 
3. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas zi ņojumus un it seviš ķi t ās centienus izpild īt Parlamenta pras ības uzlabot 
rev īziju un sekm ēt budžeta izpildes apstiprin ājuma proced ūras norisi;  
4. ar gandar ījumu konstat ē, ka sal īdzin ājum ā ar iepriekš ējiem gadiem Rev īzijas pal ātas sagatavotajos 
rev īzijas zi ņojumos sniegt ā inform ācija ir detaliz ētāka; mudina Rev īzijas pal ātu turpin āt šo pozit īvo 
ievirzi un plaš āk izv ērst darb ības rezult ātu rev īzijas elementus gan daž ādos ikgad ējos rev īzijas zi ņoju ­
mos, gan konkr ētiem jaut ājumiem velt ītajos īpašajos zi ņojumos; aicina Rev īzijas pal ātu veicin āt debates, 
kur ās tiktu uzklaus ītas abas puses, kad vien a ģent ūras to v ēlētos, un padar īt savus zi ņojumus informa ­
tīvākus un p ārredzam ākus, jo īpaši – pien ācīgi nor ādot gad ījumus, kad a ģent ūra ir atkl ājusi probl ēmu 
un par to pazi ņojusi Rev īzijas pal ātai, un v ēl skaidr āk zi ņojot par atrunu iek ļaušanas gad ījumiem;  
5. atg ādina vis ām a ģent ūrām par to pien ākumu iesniegt budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādei direktora 
sagatavotu zi ņojumu ar p ārskatu par iekš ējā revidenta izdar īto iekš ējo rev īziju skaitu un veidiem, 
paustajiem ieteikumiem un saist ībā ar tiem veiktajiem pas ākumiem, k ā paredz ēts Regulas (EK, Euratom) 
Nr. 2343/2002 72. panta 5. punkt ā;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/375  
( 1 ) OV C 161 E, 31.5.2011., 62. lpp.  
( 2 ) OV C 51 E, 22.2.2013., 121. lpp.
6. pauž atzin ību par labo sadarb ību starp atbild īgo komiteju un Savien ības a ģent ūru t īklu (“T īkls”) – 
forumu, kurš kalpo koordin ācijai, inform ācijas apmai ņai un vienotas nost ājas pie ņemšanai attiec ībā 
uz a ģent ūru kop ējās interes ēs esošiem jaut ājumiem, un mudina nostiprin āt T īkla darb ību; ar gandar ī­
jumu nor āda, ka, sazinoties ar a ģent ūru direktoriem ikgad ējās budžeta izpildes apstiprin ājuma proce ­
dūras gait ā, reakcija bija atsauc īga un pretimn ākoša; pauž p ārsteigumu par T īkla 2012. gada 19. oktobra 
vēstuli, kur ā Parlamentam tiek l ūgts “atjaunot t ā iepriekš ējo gadu praksi”; gluži pret ēji – mudina T īklu 
atbalst īt Parlamenta iepriekš ējos budžeta izpildes apstiprin ājuma zi ņojumos pras ītās izmai ņas attiec ībā 
uz p ārvald ības un p ārredzam ības uzlabošanu un interešu konflikta nov ēršanas pas ākumiem, lai ietaup ītu 
pat ērētāju un nodok ļu maks ātāju naudu, un cer, ka T īkls min ētās izmai ņas atbalst īs; 
7. uzsver, ka budžeta izpildes apstiprin ājuma proced ūrā galven ā uzman ība j āpiev ērš efektivit ātei un 
pārredzam ībai, un aicina visas iesaist ītās puses, proti, Rev īzijas pal ātu, Padomi, a ģent ūras un T īklu, 
piev ērsties budžeta izpildes apstiprin āšanai no š ā aspekta; uzsver, ka, v ēršot galveno uzman ību uz 
darb ības rezult ātiem, nek ādā gad ījum ā nedr īkst ētu mazin āties pareiz ības un pareizas finanšu p ārvald ības 
aspektu noz īme; 
8. šaj ā sakar ībā nor āda uz saist ību starp administrat īvo slogu un a ģent ūru darb ības rezult ātiem; uzskata – 
lai a ģent ūras darbotos un izmantotu savus resursus cik vien iesp ējams efekt īvi, t ām j ācenšas rast 
siner ģija, j āapmain ās ar paraugpraksi un kop īgi j āizmanto pakalpojumi, pamatojoties uz ģeogr āfisko 
tuvumu vai noz īmi; uzskata, ka b ūtu ar ī jāuzlabo, j āpaplašina un j āatvieglo Komisijas sniegto pakalpo ­
jumu pieejam ība; 
9. ierosina vienk āršot a ģent ūrām piem ērojamos finanšu noteikumus, jo tas ļautu samazin āt a ģent ūru 
administrat īvā person āla izmaksas; aicina Komisiju šaj ā nol ūkā izstr ādāt priekšlikumus un mudin āt 
aģent ūras izmantot iesp ēju vienk āršot darb ā pie ņemšanas proced ūras, ņemot v ērā, ka standarta proce ­
dūra ir izstr ādāta liel āka m ēroga organiz ācij ām, un a ģent ūrām t ā rada p ārāk lielu slogu;  
10. ar baž ām nor āda, ka Rev īzijas pal āta ir konstat ējusi virkni probl ēmu vair ākās a ģent ūrās, un t ās jo īpaši 
ir saist ītas ar:  
— p ārnesumiem, kuru pamat ā nav saist ību, vai p ārāk liela apm ēra p ārnesumiem,  
— p ārredzam ības vai precizit ātes tr ūkumu darb ā pie ņemšanas proced ūrās, 
— iepirkumu un l īgumu administr ēšanu,  
— iesp ējamiem interešu konfliktiem, tostarp valdes l īmen ī; 
11. šaj ā sakar ībā pie ņem zin āšanai T īkla atbildi; atzin īgi v ērtē a ģent ūru saska ņoto darb ību un v ēlmi risin āt 
Rev īzijas pal ātas konstat ētās probl ēmas un mudina T īklu, k ā ar ī katru atseviš ķo a ģent ūru atskait īties 
budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādei par g ūtajiem pan ākumiem konkr ēto pas ākumu īstenošan ā, kas 
paredz ēti to tr ūkumu nov ēršanai, kurus Rev īzijas pal āta un Parlaments konstat ējuši 2010. finanšu 
gada budžeta izpildes apstiprin ājuma proced ūras laik ā; uzsver, ka par to atbild īgi ir a ģent ūru izpilddi ­
rektori un valde;  
12. mudina T īklu, k ā ar ī katru atseviš ķo a ģent ūru zi ņot budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādei par pan āku ­
miem, kas g ūti min ēto ideju un pieeju īstenošan ā, lai nov ērtētu, vai izv ēlētā pieeja izr ādījusies noder īga 
atlikušo Rev īzijas pal ātas konstat ēto un dokument ā “Vienot ā pieeja” nor ādīto probl ēmu risin āšanai, un 
ziņot budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādei gan par atseviš ķajiem, gan kop īgajiem pas ākumiem, kas 
veikti saist ībā ar Rev īzijas pal ātas konstat ējumiem, k ā ar ī par to rezult ātiem;  
13. uzsver, ka a ģent ūras jau k ādu laiku prasa padar īt elast īgākus noteikumus, ko t ām piem ēro saska ņā ar 
Finanšu regulu; atz īst, ka liel ākā da ļa šo noteikumu ir nesam ērīgi un nepiem ēroti ne tikai vair ākuma 
aģent ūru lielumam un m ērķiem, bet ar ī to īpatn ībām; uzst āj, ka a ģent ūrām piem ērojamo finanšu 
noteikumu un tiesisk ā regul ējuma noteikumu vienk āršošana uzlabotu a ģent ūru darb ības efektivit āti, 
samazin ātu to izdevumus un atrisin ātu daudzas no Rev īzijas pal ātas nor ādītaj ām probl ēm ām;LV L 308/376 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
14. nor āda, ka dažas ar br īvības, droš ības un tiesiskuma telpu saist ītās a ģent ūras ir operat īvās a ģent ūras un 
to budžeta izpilde ir atkar īga ar ī no ārējiem apst ākļiem, kuri b ūtu j āņem v ērā budžeta proced ūras gait ā; 
Budžeta un finanšu p ārvald ība 
15. atk ārtoti uzsver, ka gada p ārskata princips ir viens no trim gr āmatved ības pamatprincipiem (vienot ības, 
gada p ārskata un l īdzsvara principi), kas oblig āti j āiev ēro, lai nodrošin ātu efekt īvu Savien ības budžeta 
izpildi; nor āda, ka decentraliz ētās a ģent ūras ne vienm ēr piln ībā iev ēro šo principu;  
16. atg ādina a ģent ūrām, ka t ām j āturpina risin āt joproj ām past āvoš ā līdzek ļu p ārnešanas probl ēma; pie ņem 
zin āšanai a ģent ūru skaidrojumus par gr ūtībām izvair īties no darb ības izdevumu p ārnešanas; tom ēr 
uzskata, ka daudzos gad ījumos past āv iesp ējas veikt uzlabojumus, jo īpaši – uzlabot saist ību apropri ā­
ciju p ārvald ību, pamatojoties uz re ālaj ām vajadz ībām, uzlabot iekš ējo pl ānošanu un visp ārējo ie ņēmumu 
prognoz ēšanu, piem ērot stingr āku budžeta discipl īnu un regul āri p ārskat īt t ēriņus; aicina a ģent ūras 
nov ērtēt savas iekš ējās administrat īvās proced ūras, lai mazin ātu administrat īvo slogu, jo īpaši attiec ībā 
uz publisko iepirkumu un darb ā pie ņemšanas proced ūrām; uzskata, ka gan Komisijai, gan Rev īzijas 
pal ātai b ūtu j āsniedz a ģent ūrām efekt īva pal īdz ība šaj ā jom ā; 
17. nor āda, ka dažos gad ījumos ir j āuzlabo iekš ējā pl ānošana, un t āpēc aicina a ģent ūras pilnveidot savas 
proced ūras; vienlaikus atz īst, ka zin āmos apst ākļos un sniedzot pien ācīgu pamatojumu (piem ēram, 
maks ājumu veikšana nav bijusi iesp ējama l īguma nosl ēgšanas gad ā), tam p ārredzam ā veid ā vajadz ētu 
būt min ētam attiec īgaj ā Rev īzijas pal ātas zi ņojum ā; uzskata, ka tikai t ā ir iesp ējams patiesi nov ērtēt, vai 
pārnesto apropri āciju īpatsvars ir vai nav bijis p ārāk augsts;  
18. šaj ā sakar ībā uzsver, ka j āņem v ērā normu hierarhija, un uzskata, ka galven ā uzman ība b ūtu j āpiev ērš 
pareizai finanšu p ārvald ībai; tom ēr nor āda, ka pašreiz ējie finanšu noteikumi neatrisina probl ēmu, ar ko 
saskaras t ās a ģent ūras, kuru finans ējumu pamat ā veido iekas ētās maksas, un aicina Komisiju n ākt klaj ā 
ar priekšlikumu š ā jaut ājuma risin ājumam n ākamaj ā a ģent ūrām piem ērojamo finanšu noteikumu 
pārskat īšan ā; nor āda, ka Finanšu regula nav piem ērota ar ī a ģent ūrām, kuru darb ībā veidojas l īdzek ļu 
pārpalikums, un ka ir b ūtiski p ārskat īšanas gait ā apsv ērt š īs probl ēmas iesp ējamos risin ājumus, piem ē­
ram, ierobežota rezerves fonda izveidi;  
19. gaida, ka Rev īzijas pal āta k ā ārējs revidents, ņemot v ērā Parlamenta budžeta izpildes apstiprin ājuma 
ziņojumu 2010. gad ā un savu zi ņojumu par a ģent ūru sal īdzinošo nov ērtējumu, konsult ēsies ar T īklu, 
lai, izmantojot svar īgus r ādītājus labas finanšu un budžeta p ārvald ības, zemu p ārvald ības izmaksu un 
darb ības efektivit ātes jom ā, izstr ādātu atkl āti pieejamu un p ārredzamu a ģent ūru sal īdzinoš ās anal īzes un 
klasific ēšanas proced ūru, un sniegt pamat ā esošos datus viegli pieejam ā form ātā (piem ēram,  Excel  un/vai  
CSV  failu veid ā); 
20. ar baž ām konstat ē, ka dažas a ģent ūras par tr ūkumu atzinušas budžeta nepietiekamo elast īgumu, un tas 
liecina, ka l īdzek ļus b ūtu iesp ējams ietaup īt, ja starp budžeta sada ļām vald ītu pietiekami liels elast īgums; 
aicina Komisiju r ūpīgi izp ētīt situ āciju un n ākt klaj ā ar priekšlikumiem š ā jaut ājuma risin āšanai;  
21. nor āda, ka a ģent ūras gada gait ā saskaras ar daudz ām un daž ādām rev īzijas un kontroles proced ūrām, 
kuras bieži vien sadal ītas ļoti nevienm ērīgi un var a ģent ūrām rad īt gr ūtības; uzskata, ka š ī probl ēma 
galvenok ārt b ūtu risin āma, lab āk koordin ējot daž ādās rev īzijas (  1 ), uzskata, ka ar a ģent ūrām b ūtu j āap ­
spriežas, lai šim jaut ājumam rastu praktiskus risin ājumus, netrauc ējot a ģent ūru pamatuzdevumu izpildi; 
aicina Rev īzijas pal ātu, Komisiju, a ģent ūras un T īklu šaj ā jaut ājum ā n ākt klaj ā ar pieeju, kura b ūtu 
piem ērota vis ām iesaist ītaj ām pus ēm;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/377  
( 1 ) Skat īt 53. punktu “Turpm āko pas ākumu ce ļved ī saist ībā ar vienoto pieeju ES decentraliz ētaj ām a ģent ūrām”.
22. prasa, lai visas a ģent ūras un kopuz ņēmumi, public ējot savus gal īgos gada p ārskatus, sistem ātiski pievie ­
notu standartiz ētu veidlapu, kur ā b ūtu iek ļauti zi ņojumos par budžeta izpildi un zi ņojumos par budžeta 
un finanšu p ārvald ību sniegtie dati; iesaka vis ām a ģent ūrām un kopuz ņēmumiem šo inform āciju sniegt 
visaptveroš ā, viegli pieejam ā un p ārredzam ā veid ā (piem ēram,  Excel  un/vai  CSV  failu veid ā), lai atvieglotu 
budžeta izpildes sal īdzin āšanu un t ādējādi ļautu Parlamentam un sabiedr ībai vispus īgi sal īdzin āt a ģen ­
tūru un kopuz ņēmumu izdevumus;  
23. prasa T īklam ieviest detaliz ētu, standartiz ētu budžeta poz īciju sist ēmu, lai a ģent ūru ie ņēmumu un 
izdevumu apkopojumu un sal īdzin ājumu, k ā ar ī apropri āciju izpildi un izmantojumu katr ā budžeta 
poz īcij ā var ētu sal īdzin āt p ēc sada ļas, noda ļas un budžeta poz īcijas; turkl āt prasa T īklam p ēcāk veikt šo 
sal īdzin ājumu un nodrošin āt, ka izdar ītie secin ājumi un pamat ā esošie dati ir br īvi pieejami viegli 
izmantojam ā form ātā (piem ēram,  Excel  un/vai  CSV  failu veid ā); 
Cilv ēkresursi un darb ā pie ņemšanas politika  
24. nor āda, ka a ģent ūru pie ņemt ās person āla politikas pamatprincipus nosaka Civildienesta noteikumi un 
ka a ģent ūrām piem ērojamiem tiesisk ā regul ējuma noteikumiem j ābūt elast īgākiem un vienk āršākiem, lai 
nodrošin ātu to efekt īvāku darb ību šaj ā jom ā; turkl āt nor āda – lai gan Civildienesta noteikumu 110. pants 
pie ļauj zin āmu elast ību, gal īgo l ēmumu tom ēr pie ņem Komisija, un t ādēļ ir ļoti svar īgi, lai a ģent ūras un 
Komisija pan āktu iepriekš ēju vienošanos; uzskata – ja vienošan ās netiek pan ākta, Komisijai b ūtu j āie­
sniedz pamatots l ēmums atbild īgajai Eiropas Parlamenta komitejai;  
25. atg ādina a ģent ūrām, ka, pl ānojot savu person āla politiku, t ām b ūtu j āpie ņem visp ārēja cilv ēkresursu 
pl ānošanas pieeja, kas b ūtu piel āgota to r īcībā esošajiem budžeta un administrat īvajiem resursiem, lai 
nodrošin ātu, ka person āla politika ir veidota saska ņoti un atbilst a ģent ūru vajadz ībām; turkl āt nor āda, 
ka person āla komplekt ēšanas pl ānos vienm ēr b ūtu j āņem v ērā zin āmi pamatapsv ērumi, piem ēram, 
dzimumu un ģeogr āfiskais l īdzsvars; šaj ā sakar ībā atzin īgi v ērtē Komisijas Ce ļved ī paredz ētās iniciat īvas 
un pauž gandar ījumu par to, ka pašreiz ējā Civildienesta noteikumu p ārskat īšan ā jau ir atz ītas a ģent ūrām 
rakstur īgās īpatn ības;  
26. pauž bažas par to, ka a ģent ūrās īstenot ās darb ā pie ņemšanas proced ūras regul āri rada probl ēmas jau 
kopš a ģent ūru izveides un ka Rev īzijas pal āta sav ās rev īzij ās attiec ībā uz 2011. finanšu gadu probl ēmas 
vai tr ūkumus šaj ā jom ā ir atkl ājusi vis ās a ģent ūrās, iz ņemot divas; pauž izbr īnu, ka ne Vienotaj ā pieej ā, 
ne Ce ļved ī nav paredz ēti pas ākumi šaj ā jom ā; 
27. uzskata, ka labi iedibin ātā person āla politikas pl ānu prakse ir v ērtīgs person āla ilgtermi ņa pl ānošanas 
instruments; pauž pastiprin ātas bažas par to, ka Komisija ikgad ējās budžeta proced ūras gait ā atce ļ 
person āla politikas pl ānus, par kuriem jau bijusi pan ākta vienošan ās, t ādēļ aicina Komisiju ierobežot 
šādu praksi;  
28. aicina visas a ģent ūras ik gadu inform ēt budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādi par to, cik atva ļin ājuma 
dienu pieš ķirts katras amata pak āpes darbiniekiem saska ņā ar elast īga darbalaika un virsstundu kompen ­
sācijas atva ļin ājuma sist ēmu, pievienojot š īs zi ņas gada darb ības p ārskatiem;  
Interešu konflikti un p ārredzam ība 
29. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas Īpašo zi ņojumu Nr. 15/2012 “Interešu konflikta p ārvald ība rev īzijai 
atlas ītaj ās ES a ģent ūrās”, kurš tika sagatavots, pamatojoties uz Rev īzijas pal ātai adres ēto Parlamenta 
piepras ījumu veikt vispus īgu anal īzi par a ģent ūru pieeju t ādu situ āciju p ārvald ībai, kur ās var veidoties 
potenci āli interešu konflikti;  
30. uzskata, ka Rev īzijas pal ātas Īpaš ā zi ņojuma Nr. 15/2012 galven ā pievienot ā v ērtība ir interešu konfliktu 
pārvald ības un nov ēršanas jom ā pan ākt ā progresa regul āra uzraudz ība a ģent ūrās; aicina Rev īzijas pal ātu 
turpin āt darbu šaj ā jaut ājum ā, proti, veikt rev īziju ar ī cit ās a ģent ūrās, un izkl āstīt savus konstat ējumus 
jaun ā īpašaj ā zi ņojum ā;LV L 308/378 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
31. atg ādina, ka Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 15/2012 Rev īzijas pal āta izv ērtēja interešu konfliktu p ārvald ības 
politiku un proced ūras četr ās izraudz ītās a ģent ūrās: Eiropas Avi ācijas droš ības a ģent ūrā (EASA ), Eiropas 
Ķīmisko vielu a ģent ūrā (ECHA ). Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādē (EFSA ) un Eiropas Z āļu a ģent ūrā 
(EMA ); 
32. uzskata, ka Rev īzijas pal ātas veikt ās rev īzijas m ērķis bija rast atbildi uz diviem jaut ājumiem – pirmk ārt, 
vai a ģent ūras ir ieviesušas piem ērotu politiku un proced ūras, un otrk ārt, vai š ī politika un proced ūras 
tiek pien ācīgi īstenotas; turkl āt nor āda, ka veikt ās rev īzijas vajadz ībām Rev īzijas pal āta izmantoja 
Ekonomisk ās sadarb ības un att īstības organiz ācijas (ESAO) pamatnost ādn ēs sniegto interešu konflikta 
defin īciju, un ar ī Rev īzijas pal ātas pie ņemtais un atsaucei izmantotais pras ību minimums bija balst īts uz 
min ētaj ām pamatnost ādn ēm; tom ēr uzsver, ka ESAO pamatnost ādnes – kaut gan t ās attiec īgaj ā jom ā 
pied āvā starptautiskus krit ērijus – pamat ā attiecas uz publiskaj ā sektor ā nodarbin ātā person āla interešu 
konfliktiem un t ādēļ nevar nodrošin āt piem ērotu b āzi efekt īvam risin ājumam attiec ībā uz iesp ējamiem 
interešu konfliktiem a ģent ūru p ārvaldes instit ūcij ās un cit ās to darb ā iesaist ītaj ās strukt ūrās, piem ēram, 
vald ē, ekspertu grup ās u. c. neraugoties uz to, atzin īgi v ērtē ESAO pied āvāto pa ņēmienu kopumu un jo 
īpaši d āvanu un labumu kontrolsarakstu utt., k ā ar ī ieteikumus attiec ībā uz sodiem, nepieciešam ību 
pārbaud īt interešu deklar āciju piln īgumu un saturu, k ā ar ī pras ību izmantot pieredzi un konstat ēt 
iesp ējamos interešu konfliktus;  
33. nor āda, ka interešu konflikti var veidoties ar ī starp k ādas a ģent ūras valdes locek ļiem un pašu a ģent ūru, 
pamatojoties uz valsts vai institucion ālām interes ēm, un tas var apdraud ēt a ģent ūras pien ācīgu darb ību; 
tādēļ aicina Komisiju steidzami iesniegt Parlamentam priekšlikumu š ā jaut ājuma risin āšanai; pauž cer ību, 
ka pa to laiku p ārredzam ības labad tiks publiskotas piln īgi visu a ģent ūru valdes locek ļu interešu 
deklar ācijas;  
34. pauž nož ēlu par Rev īzijas pal ātas Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 15/2012 min ēto konstat ējumu, ka laik ā, kad 
četr ās izraudz ītaj ās a ģent ūrās tika pabeigtas uz vietas veikt ās Rev īzijas pal ātas p ārbaudes (2011. gada 
oktobr ī), nevien ā no t ām interešu konflikta situ ācijas netika pien ācīgi p ārvald ītas; nor āda, ka  EMA  un 
EFSA  bija izstr ādājušas pilnveidotu interešu konflikta p ārvald ības politiku, savuk ārt ECHA  politika bija 
nepiln īga un  EASA  š ādas politikas nebija visp ār; 
35. ar baž ām konstat ē, ka Rev īzijas pal āta uzr ādījusi virkni nepiln ību, jo īpaši attiec ībā uz nost ādņu un 
proced ūru īstenošanu darbinieku un apel ācijas padomes interešu konfliktu nov ēršanai ( ECHA ), p ārredza ­
m ības tr ūkumu attiec ībā uz ikgad ējo interešu deklar āciju public ēšanu ( EASA ) un m ācībām par interešu 
konfliktiem ( ECHA  un EASA ); uzsver, ka no četr ām Rev īzijas pal ātas revid ētaj ām a ģent ūrām vien īgi 
EMA  bija ieviesusi politiku attiec ībā uz d āvan ām un uzaicin ājumiem;  
36. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas ieteikumus četr ām revid ētaj ām a ģent ūrām; atzin īgi v ērtē to, ka p ēc 
Rev īzijas pal ātas izdar ītaj ām rev īzij ām min ētās četras a ģent ūras veikušas virkni pas ākumu savu indivi ­
du ālo nepiln ību nov ēršanai; mudina a ģent ūras zi ņot budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādei par visiem 
turpm ākajiem pas ākumiem, ko t ās b ūs veikušas saist ībā ar savu politikas nost ādņu un proced ūru 
īstenošanu šo nepiln ību nov ēršanai, tostarp interešu konfliktu p ārvald ības jom ā; 
37. nor āda, ka Rev īzijas pal āta atkl āja vair ākus noz īm īgus tr ūkumus saist ībā ar darba attiec ību izbeigšanu, 
kuri mazina iesp ējas nov ērst publisk ā sektora darbinieku “rot āciju” uz priv āto sektoru; atbalsta Rev īzijas 
pal ātas ieteikumu, kur ā uzsv ērta nepieciešam ība risin āt šos ar darba attiec ību izbeigšanu saist ītos jaut ā­
jumus, un uzskata, ka ir j āpreciz ē jaut ājums par “bezdarb ības” perioda noteikšanu person ām, kas 
pild ījušas a ģent ūras direktora pien ākumus vai ie ņēmušas citus atbild īgus amatus;  
38. atbalsta Rev īzijas pal ātas ieteikumu vis ām Savien ības iest ādēm un decentraliz ētaj ām strukt ūrām p ārbau ­
dīt, vai Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 15/2012 paustie ieteikumi t ām var ētu b ūt noder īgi un piem ērojami; 
uzskata, ka vis ām a ģent ūrām b ūtu j āizstr ādā un j āīsteno vispus īga neatkar ības nodrošin āšanas politika 
un proced ūras, cita starp ā izveidojot r īcības meh ānismu un skaidri noteiktas sankcijas, ko piem ēro 
uztic ības ļaunpr ātīgas izmantošanas gad ījumos, vai j āievieš nepieciešam ās izmai ņas jau past āvošaj ā 
politik ā un proced ūrās, pamatojoties uz g ūto pieredzi un Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 15/2012 paustajiem 
ieteikumiem; aicina a ģent ūras l īdz 2013. gada beig ām inform ēt budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādi par 
šo jaut ājumu;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/379
39. atzin īgi v ērtē Eiropas Ombuda l ēmumu p ēc savas iniciat īvas s ākt izmekl ēšanu, kas skars vair ākus 
gad ījumus, par kuriem nesen zi ņots Komisijai saist ībā ar interešu konfliktu, publisk ā sektora darbinie ­
kiem p ārejot str ādāt priv ātaj ā sektor ā; pievienojas ombuda paustajam br īdin ājumam, ka, lai gan interešu 
konfliktu efekt īva nov ēršana ir labas p ārvald ības un ētiskas r īcības neat ņemama da ļa, tom ēr ne visas 
pārvald ības un ētikas probl ēmas ir autom ātiski saist ītas ar interešu konfliktiem; uzskata, ka interešu 
konfliktiem ir j āpiev ēršas, prec īzi iev ērojot to robežas, un uzsver, ka Savien ības iest ādēs ir j āsekm ē 
strat ēģijas un pas ākumi, kas paredz ēti izgl ītošanai par interešu konfliktiem un to nov ēršanai;  
40. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas ieteikumu Savien ībai apsv ērt iesp ēju turpin āt pilnveidot tiesisko regul ē­
jumu interešu konflikta situ āciju p ārvald ības jom ā; 
41. atzin īgi v ērtē iest āžu 2012. gada 19. j ūlija kop īgo pazi ņojumu par decentraliz ētaj ām a ģent ūrām un jo 
īpaši taj ā izvirz ītos noteikumus par interešu konfliktu p ārvald ību un nov ēršanu (11. un 18. punkts), k ā 
ar ī par a ģent ūru zin ātnisko ekspertu neatkar ību (20. punkts);  
42. aicina Rev īzijas pal ātu izv ērtēt, k ā a ģent ūrās norisin ās to pas ākumu īstenošana, kurus t ās veic, pama ­
tojoties uz Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 15/2012 paustajiem ieteikumiem; aicina T īklu, pamatojoties uz paraug ­
prakses apmai ņu un g ūto pieredzi, izstr ādāt priekšlikumus, lai sadarb ībā ar Komisiju un Rev īzijas pal ātu 
būtu iesp ējams konstat ēt, kur ās a ģent ūrās vai kur ās to darb ības jom ās past āv visliel ākais interešu 
konfliktu risks; šaj ā sakar ībā atzin īgi v ērtē P ārredzam ības re ģistra p ārskat īšanu saist ībā ar Savien ības 
iest āžu lobiju grup ām un mudina Komisiju un a ģent ūras īstenot pas ākumus, kas izriet no š īs p ārska ­
tīšanas attiec ībā uz iesp ējamiem interešu konfliktiem;  
43. atzin īgi v ērtē Komisijas paredz ēto r īcību interešu konfliktu jom ā, it seviš ķi nodomu izstr ādāt pamatnos ­
tādnes saska ņotai interešu konfliktu nov ēršanas un p ārvald ības politikai attiec ībā uz valdes locek ļiem, 
direktoriem, zin ātnisko komiteju ekspertiem un apel ācijas padomes locek ļiem (  1 ), nor ādot, ka par šo 
uzdevumu Komisija pati uz ņēmusies atbild ību un par t ā izpildes termi ņu noteikusi 2013. gadu; ar 
gandar ījumu konstat ē, ka šis uzdevums pieder pie Komisijas priorit āraj ām darb ībām un starpposma 
m ērķiem; mudina Komisiju iev ērot min ētā uzdevuma izpildei ierosin āto termi ņu un l īdz 2013. gada 
beig ām zi ņot budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādei par pan āktajiem rezult ātiem, zi ņojumam pievienojot 
attiec īgos likumdošanas priekšlikumus;  
44. šaj ā sakar ībā nor āda, ka Komisija ir paredz ējusi divus pas ākumus, kuri a ģent ūrām j āveic 2013. gad ā – 
proti, pie ņemt un īstenot nep ārprotamu politiku interešu konfliktu jom ā, jo īpaši apmain īties ar pieredzi 
un, iesp ējams, izstr ādāt koordin ētu pieeju kop īgām probl ēm ām, kas saist ītas ar zin ātniskaj ām komitej ām 
un apel ācijas padom ēm, un izveidot p ārredzamus un objekt īvi p ārbaud āmus krit ērijus apel ācijas 
padomes locek ļu objektivit ātes un neatkar īguma noteikšanai, un p ārskat īt zin ātnisko komiteju locek ļu 
atlases proced ūras (  2 ); mudina a ģent ūras l īdz 2013. gada beig ām zi ņot budžeta izpildes apstiprin ātājies ­
tādei par pan ākumiem min ēto uzdevumu īstenošan ā; 
45. aicina Komisiju ņemt v ērā nepieciešam ību saglab āt pien ācīgu l īdzsvaru starp risku un ieguvumiem, jo 
īpaši attiec ībā uz interešu konfliktu p ārvald ību, no vienas puses, un m ērķi sa ņemt lab āko iesp ējamo 
zin ātnisko konsult āciju, no otras puses; uzskata, ka r īcības kodeksu un ētikas vadl īniju skaita pieaugums 
nenodrošin ās interešu konfliktu izzušanu; uzskata, ka r īcības kodeksu un ētikas vadl īniju pie ņemšana ir 
vajadz īga, tom ēr ar to vien nepietiek, un ka izskaust interešu konfliktus iesp ējams, tikai ieviešot un 
efekt īvi īstenojot vienk āršus un piem ērotus noteikumus, kuri veido da ļu no visp ārējas god īguma, integ ­
rit ātes un p ārredzam ības kult ūras;LV L 308/380 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Skat īt 33. punktu “Turpm āko pas ākumu ce ļved ī saist ībā ar vienoto pieeju ES decentraliz ētaj ām a ģent ūrām”. 
( 2 ) Skat īt 34. un 35. punktu “Turpm āko pas ākumu ce ļved ī saist ībā ar vienoto pieeju ES decentraliz ētaj ām a ģent ūrām”.
46. atg ādina to, ka augstai p ārredzam ības pak āpei ir b ūtiska noz īme interešu konfliktu riska mazin āšan ā; 
tādēļ aicina a ģent ūras, kuras v ēl to nav izdar ījušas, ievietot sav ā tīmek ļa vietn ē valdes locek ļu, vadošo 
darbinieku, ārējo un štata ekspertu sarakstu, k ā ar ī vi ņu interešu deklar ācijas un dz īves aprakstus;  
Ce ļvedis  
47. atzin īgi v ērtē 2012. gada decembr ī Komisij ā pie ņemto “Turpm āko pas ākumu ce ļvedi saist ībā ar vienoto 
pieeju ES decentraliz ētaj ām a ģent ūrām” (“Ce ļvedis”) un aicina visas iesaist ītās puses ņemt v ērā taj ā 
paust ās idejas, jo īpaši pašreiz ējās sarun ās par daudzgadu finanšu sh ēmu (DFS);  
48. piln ībā atbalsta galvenos Ce ļved ī izkl āstītos Komisijas m ērķus, proti, pan ākt sabalans ētāku p ārvald ību, 
uzlabot a ģent ūru darb ības efektivit āti un p ārskatatbild ību un pan ākt. lai to darb ība b ūtu saska ņot āka; 
atzin īgi v ērtē ierosin ātos pas ākumus, it seviš ķi attiec ībā uz valdes racionaliz āciju, centieniem rast siner ­ 
ģiju starp a ģent ūrām un dažu a ģent ūru iesp ējamo apvienošanu;  
49. konstat ē, ka Ce ļved ī, kaut ar ī tas ir labs ies ākums, tom ēr v ēl tr ūkst vispus īga a ģent ūru pašreiz ējās 
situ ācijas nov ērtējuma, un taj ā nav ietverts ar ī skaidrs redz ējums un strat ēģija attiec ībā uz nepiecieša ­
m ību moderniz ēt a ģent ūras; uzskata, ka Komisija b ūtu var ējusi izvirz īt v ērien īgākas un augst ākas 
pras ības attiec ībā uz atseviš ķām a ģent ūrām, a ģent ūru veidiem vai grup ām paredz ētiem konkr ētiem 
pas ākumiem; pauž nož ēlu, ka iest āžu darba grupas ieilguš ā darba rezult āti patlaban ir sam ērā pietic īgi 
un ka Padome nav izr ādījusi gatav ību atbalst īt v ērien īgāku pieeju; pauž p ārliec ību, ka proakt īvāka un 
tālredz īgāka pieeja b ūtu nodrošin ājusi iev ērojami liel āku pievienoto v ērtību; 
50. atzin īgi v ērtē to, ka viena no vienot ās pieejas priorit ātēm ir uzlabot a ģent ūru p ārvald ību, jo īpaši 
skaidr āk nosakot valdes un izpilddirektora uzdevumus un p ārskatot Komisijas un Parlamenta p ārst āvju 
lomu un uzdevumus vald ē; uzskata, ka tas pal īdz ēs ar ī preciz ēt a ģent ūru attiec ības ar Savien ības 
iest ādēm un dal ībvalst īm, izveidot uzlabotus a ģent ūru p ārskatatbild ības meh ānismus un noteikt, cik 
liel ā m ērā Komisija ir atbild īga par a ģent ūru darb ību, vienlaikus iev ērojot a ģent ūru neatkar ības principu;  
51. aicina Komisiju lab āk izmantot a ģent ūru veiktsp ējas potenci ālu un ieteikumus saist ībā ar “Eiropas 
pusgadu”, jo īpaši – izstr ādājot gada izaugsmes p ētījumu un makroekonomiskos r ādītājus; uzsver, ka 
aģent ūrām ir b ūtiska loma strat ēģijas “Eiropa 2020” m ērķu sasniegšan ā; 
Neatkar ība 
52. uzsver, cik ārk ārtīgi svar īga ir a ģent ūru neatkar ība; atg ādina, ka vajadz ētu ļaut a ģent ūrām neatkar īgi 
pild īt savas pilnvaras, un pauž nož ēlu, ka patlaban tas ne vienm ēr t ā ir; uzskata, ka Komisijas ģene ­
rāldirektor āti b ūtu j āuzl ūko k ā a ģent ūru partneri, un ar baž ām konstat ē, ka dažk ārt Komisijas inter ­
vences liek šaub īties par a ģent ūru pie ņemto l ēmumu un veikto pas ākumu objektivit āti, it seviš ķi 
gad ījumos, kas saist īti ar augstu risku pat ērētāju droš ības jom ā; 
Pārskatatbild ība 
53. uzskata, ka ir j āracionaliz ē a ģent ūru demokr ātisk ā p ārskatatbild ība, galvenok ārt attiec ībā uz to, k ā 
aģent ūras sniedz zi ņojumus budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādei (jo īpaši j āmin nekonsekvence veid ā, 
kādā tiek sniegta finanšu inform ācija un iesniegti zi ņojumi par pas ākumiem, kas veikti p ēc budžeta 
izpildes apstiprin āšanas); uzskata, ka attiec ībās starp Parlamentu un a ģent ūrām noder ētu stingr āka un 
lab āk struktur ēta sist ēma attiec ībā uz zi ņojumu sniegšanu Parlamentam; uzskata, ka pašreiz ējā k ārtība ir 
diezgan nestruktur ēta un sazi ņa un zi ņojumu sniegšana p ārāk bieži notiek tikai p ēc ad hoc  principa;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/381
54. uzskata, ka ir seviš ķi svar īgi, lai par a ģent ūrām atbild īgās Parlamenta komitejas iesp ējami r ūpīgi p ārbau ­
dītu a ģent ūru gada darba programmas un nodrošin ātu, ka t ās atbilst pašreiz ējiem apst ākļiem un 
politikas priorit ātēm; šaj ā sakar ībā sagaida, ka a ģent ūras, izstr ādājot savas gada darba programmas, 
cieši sadarbosies ar min ētaj ām komitej ām un Komisiju saska ņā ar 2012. gada 19. j ūlija “Kop īgo 
pazi ņojumu par decentraliz ētaj ām a ģent ūrām”; 
55. prasa a ģent ūrām p ārredzam ības un demokr ātisk ās kontroles, tostarp ar ī Parlamenta kontroles, labad to 
tīmek ļa vietn ēs ievietot valdes san āksmju protokolus;  
56. ierosina dot iesp ēju Parlamenta Budžeta kontroles komitejas loceklim nov ērot āja status ā apmekl ēt 
aģent ūru valdes san āksmes;  
Cieš ākas sadarb ības iesp ējas un dažu a ģent ūru iesp ējam ā apvienošana  
57. uzskata, ka b ūtu j āizp ēta turpm ākas siner ģijas iesp ējas Eiropas Policijas akad ēmijas ( CEPOL )un Eiropas 
Policijas biroja darb ībā, ņemot v ērā CEPOL  2011. gad ā public ētā p ētījuma rezult ātus (l īgums CEPOL/ 
CT/2010/002); nor āda, ka 2014. gada mart ā Akad ēmijai b ūs j āatbr īvo pašreiz ējās telpas Bremshil ā 
(Apvienot ā Karaliste); prasa Komisijai n ākt klaj ā ar priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei 
par Akad ēmijas p ārvietošanu uz H āgu (N īderlande), kur patlaban atrodas Eiropas Policijas birojs, lai 
abas a ģent ūras var ētu kop īgi izmantot telpas un pakalpojumus, vienlaikus neapdraudot abu a ģent ūru 
pamatuzdevumus un autonomiju; uzsver, ka dr īzs l ēmums par  CEPOL  p ārvietošanu iev ērojami mazi ­
nātu neskaidr ību, kas var negat īvi atsaukties uz person ālu un darb ā pie ņemšanas proced ūrām; 
58. aicina Komisiju kop ā ar Eiropas Izgl ītības fondu, Eiropas Profesion ālās izgl ītības att īstības centru, 
Eiropas Dz īves un darba apst ākļu uzlabošanas fondu un Eiropas Darba droš ības un vesel ības aizsar ­
dz ības a ģent ūru turpin āt p ētīt starp min ētaj ām a ģent ūrām past āvošo siner ģiju un sniegt budžeta izpildes 
apstiprin ātājiest ādei zi ņojumu par šo a ģent ūru iesp ējamu dzi ļāku integr āciju; aicina min ētās a ģent ūras 
un Komisiju izv ērtēt, vai cieš āka sadarb ība var ētu nodrošin āt apjomrad ītus ietaup ījumus un optimiz ēt 
aģent ūru darb ības rezult ātus; 
59. uzskata, ka starp daž ām a ģent ūrām vajadz ētu norisin āties cieš ākai koordin ācijai, jo īpaši attiec ībā uz 
lēmumiem, kuri skar citas a ģent ūras darb ības jomu; ierosina attiec īgaj ām a ģent ūrām vienoties sav ā 
starp ā, vienlaikus iesaistot attiec īgās ieinteres ētās personas, lai nepie ļautu s āncens ību likumdošanas 
jom ā; aicina a ģent ūras š ādos gad ījumos vienm ēr inform ēt atbild īgās Parlamenta komitejas;  
Paraugprakses apmai ņa 
60. uzsver nepieciešam ību nodrošin āt, ka jaunizveidot ās a ģent ūras, piem ēram, 2011. gad ā nodibin ātā 
Energoregulatoru sadarb ības a ģent ūra, Eiropas Banku iest āde (EBI), Eiropas Apdrošin āšanas un aroda 
pensiju iest āde (EAAPI) un Eiropas V ērtspap īru un tirgu iest āde (EVTI), apg ūst ilg āk past āvošo, pieredz ē 
bag ātāko a ģent ūru paraugpraksi, lai izvair ītos no nepiln ībām darbinieku pie ņemšan ā, iepirkuma orga ­
niz ēšan ā un finanšu regul ējum ā; 
61. ar gandar ījumu konstat ē, ka jaunizveidot ās a ģent ūras tr īs reizes gad ā piedal ās T īkla san āksm ēs un šo 
san āksmju ietvaros notiek ar ī paraugprakses apmai ņa; turkl āt nor āda, ka jaunizveidot ās a ģent ūras ir 
aicin ātas iesaist īties apakšt īklos, kas izveidoti, lai apspriestu jaut ājumus, kuriem nepieciešamas tehniskas 
zin āšanas, jo īpaši administr ācijas vad ītāju apakšt īkls, kas tiekas tikpat bieži k ā T īkls un apspriež darb ā 
pie ņemšanas, iepirkuma un finanšu regul ējuma jaut ājumus;  
62. pie ņem zin āšanai, ka EVTI ir r īkojusi divus pieredzes apmai ņas braucienus – 2011. gad ā uz Eiropas 
Dzelzce ļa a ģent ūru (ERA ) un 2012. gad ā uz Eiropas J ūras droš ības a ģent ūru (EMSA ), un šo braucienu 
laik ā EVTI darbiniekiem bija iesp ēja iepaz īties ar šo nostabiliz ējušos a ģent ūru paraugpraksi; nor āda, ka 
starp EVTI, EAAPI un EBI izveidojusies bieža sazi ņa, t ās dal ās pieredz ē, saska ņo praksi un g ūst labumu 
no siner ģijas;LV L 308/382 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
63. aicina T īklu uztur ēt dialogu ar Komisiju, lai izskat ītu iesp ējas sar īkot a ģent ūrām kop īgus m ācību 
pas ākumus, kuru m ērķis b ūtu atrisin āt finansi ālās probl ēmas, ko Rev īzijas pal āta konstat ēja 2011. gad ā; 
Eiropas uzraudz ības iest ādes 
64. ar baž ām nor āda, ka Finanšu regulas noteikumi nav piln ībā piel āgoti Eiropas uzraudz ības iest āžu 
finans ēšanas k ārtībai, jo 55 % l īdz 60 % no to budžeta tiek finans ēti no dal ībvalstu un Eiropas Br īvās 
tirdzniec ības asoci ācijas (EBTA) valstu iemaks ām; uzskata, ka ir j āmekl ē piem ēroti meh ānismi, k ā 
garant ēt uzraudz ības iest āžu droš ību un finansi ālo stabilit āti, jo, ņemot v ērā to jaukto finans ējumu, 
tās ir pak ļautas īpašiem riskiem; uzskata, ka šis jaut ājums b ūtu j ārisina v ēlākais br īdī, kad n ākamo reizi 
tiks p ārskat īts a ģent ūru regul ējums Finanšu regul ā, un aicina Komisiju šo situ āciju izv ērtēt un zi ņot par 
to budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādei; 
65. uzsver, ka ir svar īgi pien ācīgi saska ņot uzraudz ības iest ādēm uztic ētos uzdevumus ar pieš ķirto budžetu 
un pieejam ām štata viet ām, jo saska ņas tr ūkums var rad īt nel īdzsvarotu person āla nodrošin ājumu, no 
vienas puses, attiec ībā uz uzraudz ības iest āžu darbinieku pie ņemšanu un, no otras puses, attiec ībā uz 
valstu ekspertu iesaist īšanu; pauž bažas par to, ka Komisija groz īja uzraudz ības iest āžu ierosin ātos štatu 
sarakstus, nesniedzot skaidras nor ādes; mudina Komisiju šaj ā jaut ājum ā un citos jaut ājumos r īkoties 
piln īgi p ārredzami;  
66. šaj ā sakar ībā nor āda uz baž ām, kas tika paustas SVF 2012. gada decembra finanšu sektora nov ērtējuma 
sākotn ējos secin ājumos par Savien ību, kuros tiek ieteikts palielin āt Eiropas uzraudz ības iest āžu resursus 
un pilnvaras, lai t ās var ētu veiksm īgi pild īt savas funkcijas, vienlaikus ar ī palielinot to darb ības neat ­
kar ību; 
Dzimumu l īdzties ība 
67. uzsver, ka ir svar īgi ieviest nost ādnes, kas nodrošin ātu abu dzimumu pien ācīgu p ārst āvību a ģent ūru 
pārvaldes instit ūcij ās; mudina T īklu ieviest un populariz ēt visp ārējas paraugprakses pamatnost ādnes šaj ā 
jom ā ar ī tajos gad ījumos, kad a ģent ūru dibin āšanas regul ās šaj ā jaut ājum ā nav sniegtas īpašas nor ādes; 
aicina a ģent ūru izpilddirektorus, kuri uz ņemas gal īgo atbild ību par person āla komplekt ēšanas jaut āju­
miem, nodrošin āt dzimumu parit āti a ģent ūru darbinieku vid ū kopum ā un to darbinieku vid ū, kuri 
ieņem atbild īgus amatus;  
68. ar baž ām nor āda, ka tikai nedaudz ās a ģent ūrās izpilddirektora amatu ie ņem sieviete; ņemot v ērā, ka 
aģent ūru direktorus liel ākoties iece ļ valde, pamatojoties uz Komisijas apstiprin āto kandid ātu sarakstu, 
aicina a ģent ūru valdes un Komisiju iev ērot dzimumu l īdzties ības principus un ņemt v ērā Komisijas 
2010. gad ā ierosin āto strat ēģiju, lai pan āktu l īdzsvarot āku dzimumu p ārst āvību atbild īgos amatos; pauž 
bažas par to, ka dzimumu l īdzties ības politika nav iek ļauta Vienot ās pieejas un Ce ļveža m ērķos, un 
aicina Komisiju sagatavot īpašus priekšlikumus š ā jaut ājuma risin āšanai;  
69. nor āda, ka dal ībvalstu p ārst āvju izraudz īšan ās darbam vald ē ir pašu dal ībvalstu kompetenc ē; aicina 
dal ībvalstis, izraugoties savus p ārst āvjus darbam min ētaj ās strukt ūrās, patur ēt pr ātā dzimumu l īdztie ­
sības principus un mudina izpilddirektorus piev ērst valdes locek ļu uzman ību šim jaut ājumam, gatavo ­
joties valdes priekšs ēdētāja un priekšs ēdētāja vietnieka iev ēlēšanai; ar gandar ījumu konstat ē, ka div ās no 
pašreiz ējām “trijotnes” a ģent ūrām patlaban valdes priekšs ēdētāja ir sieviete;  
Kompleksas IT sist ēmas 
70. uzsver, ka a ģent ūrām, k ā ar ī Komisijai ir j āīsteno paraugprakses un pieredzes koordin ācija un apmai ņa, 
lai p ārvar ētu tehnisk ās un vad ības probl ēmas, kas rodas kompleks ās inform ācijas tehnolo ģiju (IT) 
sist ēm ās, kur ām j ādarbojas visas Savien ības m ērog ā; uzskata, ka ir d īvaini, ka Komisija iekas ē no 
aģent ūrām maksu par savu IT sist ēmu izmantošanu un ka šo maksu nenosaka p ēc objekt īviem krit ē­
rijiem, piem ēram, ņemot v ērā a ģent ūru lielumu; ņemot v ērā, ka š āda maksa rada iev ērojamu slogu 
mazaj ām a ģent ūrām, aicina Komisiju, ja nav iesp ējams atteikties no maksas iekas ēšanas, noteikt to 
atkar ībā no a ģent ūru lieluma un finansi ālaj ām iesp ējām;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/383
71. v ērš Komisijas uzman ību uz gr ūtībām, ar kur ām a ģent ūras saskaras, izmantojot kompleksas IT sist ēmas, 
piem ēram, uzkr ājumu gr āmatved ību ( ABAC ) un  SYSPER2 , un kuras rodas t ādēļ, ka min ētās sist ēmas ir 
projekt ētas t ā, lai apmierin ātu Komisijas, nevis a ģent ūru vajadz ības; atzin īgi v ērtē apakšt īklu veiktos 
pas ākumus no š īs probl ēmas izrietošo seku risin āšanai, it seviš ķi Savien ības a ģent ūru inform ācijas un 
komunik ācijas tehnolo ģiju t īkla (IT jaut ājumi) un administr ācijas vad ītāju apakšt īkla ( ABAC  un  
SYSPER2 ) darb ību, un aicina Komisiju šaj ā jaut ājum ā cieš āk sadarboties ar a ģent ūrām; 
72. ierosina sniegt a ģent ūrām iesp ēju izmantot Komisijas cilv ēkresursu p ārvald ības programmat ūru vai 
jebk ādu citu programmat ūru, lai t ām neb ūtu par lielu summu j āieg ādājas paš ām sava programmat ūra; 
73. lai atvieglotu a ģent ūru budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādes darbu un ņemot v ērā aģent ūru skaitu un to 
aizvien sarež ģītāko darbu un darba rezult ātus, ierosina Parlamentam no n ākam ā finanšu gada, veicot 
izp ēti un sagatavojot atzinumus par a ģent ūrām, apsv ērt konfigur ācijas mai ņu, paredzot iesp ēju iecelt 
vair ākus referentus, k ā tas šogad jau tika dar īts attiec ībā uz cit ām iest ādēm; 
74. uzdod priekšs ēdētājam šo rezol ūciju nos ūtīt a ģent ūrām, uz kur ām attiecas š ī budžeta izpildes apstip ­
rin ājuma proced ūra, k ā ar ī Padomei, Komisijai un Rev īzijas pal ātai.LV L 308/384 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.