Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei - Eiropas finanšu sistēmas pielāgošana pārmaiņām - Komisijas devums Eiropadomes sanāksmei /* COM/2008/0122 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 27.2.2008 COM(2008) 122 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Eiropas finanšu sistēmas pielāgošana pārmaiņām Komisijas devums Eiropadomes sanāksmei KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Eiropas finanšu sistēmas pielāgošana pārmaiņāmKomisijas devums Eiropadomes sanāksmei(Dokuments attiecas uz EEZ) Ievads Pavasara Eiropadomes sanāksme notiek laikā, kad grūtības starptautiskajā finanšu nozarē vēl joprojām nav pārvarētas. Globalizācijas laikmetā, kad savstarpējā saskarsme finanšu tirgos notiek reālā laikā, problēmas vienā pasaules daļā nekavējoties ietekmē pārējo pasauli. Nesenie notikumi ir ietekmējuši starptautiskās bankas, daudznacionālos uzņēmumus un privātpersonas. Tie visi sāk saskarties ar stingrākiem kreditēšanas nosacījumiem, kas iespaido dažādas jomas – uzņēmumu ieguldījumu un izaugsmes iespējas, mājokļu iegādi un mājsaimniecību rīcībā esošo ienākumu apmēru. Daudzi eiropieši ir norūpējušies par to, kā šie noteikumi ietekmēs viņu valsts ekonomiku, finansiālo drošību un darba vietas. Tādēļ ir jāizskaidro, kas tiek veikts valsts, ES un starptautiskajā līmenī, lai pārliecinātu eiropiešus, ka viņi var uzticēties finanšu tirgus darbības mehānismiem un Eiropas Savienības ekonomikas sistēmai. Nesenā pieredze liecina, ka starptautiskajā finanšu sistēmā pastāv būtiski trūkumi, kas ir jānovērš, jo īpaši uzlabojot visiem ieguldītājiem pieejamās informācijas kvalitāti, vienlaikus stiprinot uzraudzību un riska pārvaldību. Pavasara Eiropadomes sanāksmes laikā notiekošās apspriedes būtu jāizmanto, lai noteiktu nākamos pasākumus, ar kuriem Eiropas Savienība reaģē uz šīm problēmām. Pašreizējā ekonomikas situācija Situācija pasaules ekonomikā un ekonomikas izredzes 2008. gada sākumā ir neierasti nedrošas, kā galvenie iemesli ir minami satricinājumi finanšu tirgos, lēnāka izaugsme Amerikas Savienotajās Valstīs un augošās izejvielu cenas. Šādos apstākļos īpaši apsveicams ir eiro radītais augstais stabilitātes līmenis. Eiropas ekonomika šeit nosauktās problēmas līdz šim ir pārvarējusi diezgan labi. Pateicoties galvenajiem rādītājiem, piemēram, uzkrājumu apjomam un tekošā konta stāvoklim, bija iespējama efektīva aizsardzība pret finanšu satricinājumu sekām. Tomēr uzticības rādītājs savu maksimumu sasniedza pagājušā gada vasarā, un, kā jau tas bija sagaidāms, IKP pieaugums samazinājās 2007. gada pēdējā ceturkšņa laikā. Savās pēdējās prognozēs Komisija samazināja ikgadējo IKP pieaugumu – uz 2,0 % Eiropas Savienībā un uz 1,8 % eiro zonā. Vienlaikus augsto izejvielu cenu rezultātā ir pieaugusi inflācija – līdz 2,9 % Eiropas Savienībā un 2,6 % eiro zonā. Tomēr, tā kā ekonomikas pamatrādītāji Eiropas Savienībā ir labi un valdības piesardzīgi rīkojas ar valsts finansēm, ir sagaidāms, ka 2008. gadā izaugsme daudz neatpaliks no ES izaugsmes potenciāla. Reformas iedzīvotāju aizsardzībai Lai pārvarētu šībrīža satricinājumus pasaules ekonomikā, Eiropas Savienībai būtu jāturpina sava pārdomātā un stabilā makroekonomikas politika, tādējādi atbalstot līdzsvarotu pasākumu kopumu, un jāturpina strukturālās reformas. Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģija sniedz Eiropas Savienībai pareizo stratēģiju un instrumentus, lai palīdzētu izturēt pašreizējos satricinājumus un arī turpmāk veicinātu izaugsmi un radītu darba vietas. Stratēģija, kuras mērķis ir ilgtermiņa izaugsme, ir labākais līdzeklis, lai mīkstinātu sekas, ko rada īslaicīga izaugsmes palēnināšanās. Sāk atmaksāties līdzšinējie centieni panākt līdzsvarotu budžetu vai budžetu ar pārpalikumu atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvai daļai – šiem centieniem ir stabilizējoša ietekme un vairumā gadījumu tā izpaužas pilnībā. Vairākas dalībvalstis savos 2008. gada budžeta projektos ir iekļāvušas arī nodokļu pazeminājumus. Ekonomika, kuras pamatā ir stabili galvenie rādītāji, un kas vērsta uz izaugsmi, ir labākā aizsardzība pret lejupslīdi. Visām dalībvalstīm ir valsts reformu programmas, kuras pārskata ES līmenī. Dalībvalstis ir vienojušās par tiem katrai valstij konkrētiem ieteikumiem, kas vēl nav pilnībā īstenoti. ES līmenī pastāv liela vienprātība par jomām, kurās jāveic turpmākas reformas. Komisija tās ir apvienojusi četrās prioritārās jomās un noteikusi pasākumus, kas jāveic Kopienas Lisabonas programmas ietvaros ES līmenī: - ieguldīt cilvēkos un modernizēt darba tirgus; - atraisīt uzņēmējdarbības potenciālu; - ieguldīt zināšanās un jauninājumos; - palīdzēt veidot Eiropas Savienību par tādu ekonomiku, kura rada zemu oglekļa emisijas līmeni. Saskaņoti centieni reformu tempa paātrināšanai un šo pasākumu pilnīgai īstenošanai pierādīs iedzīvotājiem, ka politikas veidotāji nav nedz bezspēcīgi, nedz bezdarbīgi. Pavasara Eiropadomes sanāksmes laikā ir paredzēts pieņemt dokumentu par Lisabonas stratēģijas nākamo trīs gadu posmu, tādējādi nodrošinot, ka reformu un modernizācijas process Eiropas Savienībā arī turpmāk nesīs rezultātus un sniegs papildu drošību pret satricinājumiem starptautiskajos tirgos. Eiropas finanšu tirgu pārvaldība Finanšu tirgu regulējums Eiropas Savienībā ir efektīvs. Jau krietni pirms pašreizējiem satricinājumiem finanšu tirgos Eiropas Savienība veica pasākumus finanšu stabilitātes veicināšanai un ierosināja noteikumus, lai stiprinātu ES finanšu sistēmas uzraudzības mehānismus; šo mehānismu ietvaros apvienoja regulējošus noteikumus ar nesaistošām tiesību normām ( soft law ) un attiecīgo nozaru pašregulējuma iniciatīvām. Kaut arī finanšu tirgu ikdienas uzraudzība un pārvalde norisinās valstu līmenī, tomēr izstrādātie Eiropas Savienības vispārējie vienotā kapitāla tirgus noteikumi deva iespēja izveidot jaunus pārrobežu finanšu produktus un pakalpojumus, kuri savukārt rada nepieciešamību ES līmenī ieviest aptverošāku uzraudzības sistēmu. Eiropas kapitāla tirgus, kas šobrīd ir lielākais pasaulē, ir piedzīvojis ievērojamu izaugsmi pēdējās desmitgades laikā, papildu impulsu gūstot no eiro ieviešanas. Eiropas pamatnoteikumus veido virkne visaptverošu noteikumu par vērtspapīriem, bankām, tiesību aktiem par apdrošināšanas sabiedrībām, kā arī revīzijas un uzskaites nozarēm. Ar šiem noteikumiem ir noteikti augsti uzraudzības un ieguldītāju aizsardzības standarti, vienlaikus veicinot konkurenci un jauninājumus. Saskaņā ar noteikumiem pārvaldības un uzraudzības iestādēm ir jāsadarbojas, iesaistot dažādas nozares un dalībvalstis. Pateicoties šo stratēģiju izstrādei, dalībvalstu uzraudzības iestādes cieši sadarbojas savā starpā, lai pastiprinātu turpmāko sadarbību krīžu novēršanas un pārvarēšanas jomā[1]. Kā veiksmīgs līdzeklis finanšu tirgos pastāvošo problēmu noteikšanai un risināšanai ir izrādījusies arī sadarbība pasaules līmenī, ko īsteno dialoga par regulējuma jautājumiem un sadarbības ietvaros, piemēram, Bāzeles komitejā, kā arī starp ES un ASV iestādēm. PASāKUMI, KURUS EIROPA JAU IR VEIKUSI Tomēr pasaules finanšu tirgi ir pakļauti pastāvīgai inovācijai un attīstībai, politikas veidotājiem tādēļ ir uzmanīgi jāseko tam, vai finanšu tirgu pārvaldība ir efektīva. Uzreiz pēc tam, kad Amerikas Savienotajās Valstīs aizsākās krīze paaugstināta riska hipotekāro aizdevumu tirgū, Eiropas Centrālā banka un citas centrālās bankas efektīvi reaģēja uz likviditātes problēmām, kuras bija izraisījuši satricinājumi daudzos nozīmīgākajos finanšu tirgos. Nesenā finanšu krīze norādīja uz trūkumiem starptautiskās finanšu sistēmas pārvaldības pamatnoteikumos, īpaši attiecībā uz šīs sistēmas norišu pār redzamību, noteikumu paredzamību un riska pārvaldības kvalitāti. Tādēļ Ekonomikas un finanšu padome ( ECOFIN ) 2007. gada oktobrī pieņēma rīcības plānu, kurā noteica ļoti konkrētus pasākumus, kas jāīsteno nākamajos mēnešos, lai pastiprinātu pārvaldības pamatnoteikumus. Rīcības plānā galvenā uzmanība ir pievērsta četrām darbības jomām: pārredzamības uzlabošanai, finanšu produktu novērtējumam, uzraudzības prasību stiprināšanai un finanšu tirgu darbības uzlabošanai (piemēram, īstenojot labāku kredīta reitingu piešķiršanas stratēģiju). Šīs politiskās prioritātes arī turpmāk pilnībā paliek spēkā. Darbs dažādos forumos strauji turpinās. Savā martā notiekošajā sanāksmē ekonomikas un finanšu ministri izskatīs starpziņojumu Eiropadomei par līdz šim gūtajiem panākumiem dažādās jomās. VALSTS IEGULDīJUMU FONDI Pašreizējā starptautiskā finanšu situācija kalpo kā liecība tam, kā valsts ieguldījumu fondi var palīdzēt stabilizēt tirgus, nodrošinot steidzami nepieciešamos resursus likviditātes uzlabošanai un ieguldījumu veikšanai. Tomēr pastāv arī bažas par dažu šo fondu rīcības iemesliem un to pārredzamības trūkumu. Pievienotajā paziņojumā Komisija analizē valsts ieguldījumu fondus, ierosina vienotas ES pieejas principus un izklāsta pamatnostādnes, kuras varētu iekļaut rīcības kodeksā, par kuru jāvienojas starptautiskā līmenī un kas būtu jāpieņem fondu pārvaldītājiem. Valsts atbalsts Ja uzņēmumi vai bankas nonāk finansiālās grūtībās, tad šīs situācijas iemesls parasti ir pārmērīga riska uzņemšanās vai vadības kļūdas. Uzņēmumiem vai bankām, kas atrodas šādā situācijā, piešķirts nepārbaudīts finansiālais atbalsts kropļo tirgu, graujot tirgus pamatu veidojošo atlīdzības un sankciju sistēmu. Turklāt ar šāda veida subsīdijām, iespējams, strukturālo pielāgojumu slogs tiek uzvelts tiem uzņēmumiem un bankām, kas iztiek bez atbalsta. Šā iemesla dēļ valsts atbalsta piešķiršana ir jākontrolē, lai nodrošinātu, ka atbalsts grūtībās nonākušajiem uzņēmumiem un no tā izrietošie konkurences traucējumi ir ierobežoti līdz minimumam. Īpaša piesardzība jāievēro bankās, jo problēmas vienā bankā var ātri aptvert visu banku nozari un, visbeidzot, finanšu sistēmu visā tās kopumā. Lai šādās situācijās nodrošinātu finanšu stabilitāti, ļoti būtiska ir izlēmīga rīcība un cieša sadarbība starp attiecīgo dalībvalsti un Eiropas Komisiju. Valsts atbalsta procedūras šajā sakarā ir apliecinājušas sevi kā efektīvi pasākumi. Nākamie Eiropas Savienības pasākumi Neraugoties uz Eiropas Savienības lielumu un tās finanšu tirgu nozīmi, tā viena pati nevar atrisināt visas finanšu tirgu problēmas. Eiropas Savienība var veikt pasākumus savu finanšu tirgu stiprināšanai un aizsardzībai, bet tai jārīkojas kopsolī arī ar citiem starptautiskiem partneriem, lai radītu drošāku un pārredzamāku starptautisko vidi gan lieliem, gan maziem ieguldītājiem. Eiropas Savienības būtiskā nozīme, sniedzot savu ieguldījumu saskaņotā rīcībā starptautiskajā līmenī, izpaužas arī tajā apstāklī, ka eiro ir kļuvis par vienu no galvenajām valūtām. Eiro nozīmīgums starptautiskajā finanšu sistēmā uzliek Eiropas Savienībai un jo īpaši eiro zonas dalībvalstīm īpašu atbildību ieņemt vadošo lomu centienos novērst neseno satricinājumu atklātos trūkumus. Ņemot vērā pastiprināto globalizāciju, Eiropas Savienībai un tās partneriem ir vajadzīgs tiesisks pamats, kas sniedz pareizos stimulus finanšu efektivitātei un stabilitātei ilgtermiņā. Tai jābūt atvērtai sistēmai, kuras ietvaros var pieņemt tādus lēmumus par ieguldījumu veikšanu, kuru pamatā ir uzticība reglamentējošām sistēmām. Lai šāda veida uzticība valdītu, šīm sistēmām jābūt piemērotām pildīt savu uzraudzības lomu, cieši sadarbojoties savā starpā un ņemot vērā apstākli, ka finanšu tirgiem piemīt patiesi starptautisks raksturs, un tām nākotnē ir jābūt spējīgām novērst un/vai pārvarēt pārrobežu krīzes. ECOFIN pieņemtajā rīcības plānā ir noteikts konkrētu pasākumu kopums, kas jāveic Eiropas Savienībai. Pamatojoties uz to, Pavasara Eiropadomes sanāksme var „spert nākamo soli”. Tādējādi visām dalībvalstīm radīsies iespēja vēlreiz apstiprināt tos principus, atbilstoši kuriem Eiropas Savienība vadīsies savā iekšējā darbā un starptautiskos forumos kā, piemēram, G8 , Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (ESAO) un Finansiālās stabilitātes forumā. Šajos principos jāiekļauj šādi nosacījumi: - par riska pārvaldību pirmām kārtām ir atbildīgas atsevišķās finanšu iestādes un ieguldītāji; - valsts pārvaldības un uzraudzības sistēmām jāiet kopsolī ar arvien sarežģītākajām un modernākajām finanšu sistēmām; - starp pārvaldības iestādēm Eiropas Savienībā un starptautiskajā līmenī notiekošajai sadarbībai, kuras mērķis ir novērst un pārvarēt riskus, ir jāapmierina tādas finanšu sistēmas vajadzības, kas arvien vairāk ir pakļauta globalizācijas ietekmei. Eiropas Savienībai būtu jāvienojas par sadarbību ar citiem starptautiskiem partneriem, lai sasniegtu šādus mērķus. - Uzlabot reitingu aģentūru sniegto informāciju, lai nodrošinātu, ka ieguldītāji izprot ar sarežģītiem finanšu produktiem saistītos riskus, un ka reitingu pamatā ir stabila informācijas bāze. Reitingu aģentūrām jāuzlabo sava pārvalde, lai pierādītu, ka tās neskar interešu konflikti. Ja izrādās, ka aģentūras nevar novērst savus trūkumus vai nevēlas to darīt, tad Eiropas Savienībai un citiem būs jāveic regulējoši pasākumi. - Revīzijas un novērtēšanas noteikumi ir jāatjaunina, lai iegūtu uzticamu informāciju par to, kādā mērā bankas un citas finanšu iestādes iesaistās ārpusbilances darījumos, un jādrošina, ka ir pieejamas skaidras un konsekventas norādes par šāda veida risku novērtējumu un izpaušanu. - Mudināt finanšu iestādes nekavējoties un pilnībā uzrādīt savus zaudējumus. - Uzlabot ES agrīnās brīdināšanas sistēmas finanšu stabilitātes jomā, izmantojot regulārus 3. līmeņa komiteju ziņojumus. - Veicināt ES finanšu uzraudzības iestāžu tīkla efektivitāti un nodrošināt stingru un efektīvu pārrobežu uzņēmumu uzraudzību. - Strādāt pie kopīgas praktiskas koncepcijas, kas ļautu novērtēt sekas, kādas iespējamā krīze atstātu uz finanšu sistēmu, iekļaujot šajā koncepcijā kopīgas pamatnostādnes krīžu pārvaldīšanai un uzlabotai informācijas apmaiņai. - Panākt politisku vienošanos ar Padomi un Eiropas Parlamentu, lai līdz 2009. gada aprīlim iesniegtu vajadzīgās izmaiņas tiesību aktos (piemēram, Kapitāla prasību direktīvā) un vienotos par to ātru īstenošanu. ******* Pašreizējais spiediens uz ekonomikas situāciju rada problēmas izaugsmei un nodarbinātībai – gan Eiropā, gan pasaulē. Politikas veidotājiem un pārvaldības iestādēm arī turpmāk jāapzinās, ka notiek pārmaiņas, un jābūt gataviem pareizi rīkoties īstajā brīdī. Eiropas Savienība ir pierādījusi, ka tā ir spējīga izstrādāt nepieciešamos uzraudzības mehānismus un pārraudzīt mainīgo finanšu tirgu Eiropā. Tā ir nostiprinājusi ekonomikas pamatus, un tai šobrīd ir labākas iespējas pārvarēt finanšu krīzi un ierobežot šīs krīzes nelabvēlīgo ietekmi uz izaugsmi. Ja tā būs modra, rīkosies izlēmīgi tajos brīžos, kad finanšu tirgi saskaras ar papildu grūtībām, un sadarbosies ar starptautiskiem partneriem, lai noteiktu vājās vietas un tās ātri un efektīvi novērstu, tad Eiropas Savienība arī turpmāk baudīs tirgus dalībnieku un patērētāju uzticību. Komisija arī turpmāk veicinās finanšu stabilitāti, vajadzības gadījumā iesniedzot attiecīgus priekšlikumus. [1] Šī sadarbība norisinās Lamfalussy L3 komiteju ietvaros.