KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par attālās izpētes lietojumu īstenošanas gaitu un atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 78/2008 tiem atvēlēto finanšu resursu izmantojumu /* COM/2013/0553 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par attālās izpētes lietojumu īstenošanas gaitu un atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 78/2008 tiem atvēlēto finanšu resursu izmantojumu 1. IEVADS Sīka informācija par lauksaimniecības zemes izmantošanu un laukaugu stāvokli ir būtiska ražas kvalitātes un lauksaimnieciskās ražošanas prognozēm. Šādu informāciju īpaši izmanto tirgus uzraudzībā un ar to saistīto tirgus pasākumu pārvaldībā saskaņā ar vienoto tirgus kopīgo organizāciju. Šajā kontekstā Eiropas Savienība ir centusies būtiski attīstīt un uzlabot novatoriskas tehnoloģijas un modeļus, jo īpaši saistībā ar attālās izpētes lietojumiem. Uzkrātā pieredze liecina, ka attālās izpētes pasākumi sniedz kvalitatīvu, neatkarīgu informāciju, ko nevar iegūt no tradicionālajām lauksaimniecības statistikas un prognožu sistēmām. Padomes Regula (EK) Nr. 78/2008[1] paredz šādu attālās izpētes darbību tiesisko regulējumu 2008.–2013. gadam. Saskaņā ar šo regulējumu atbalstītie attālās izpētes lietojumi, nodrošinot dažādu produktu izplatīšanu, Eiropas Komisijai un ieinteresētajām dalībvalstīm, pētniecības institūtiem un citiem lietotājiem sniedz noderīgu informāciju. Kopš šīs sistēmas izveidošanas tā tiek pastāvīgi uzlabota. Papildus galvenajam mērķim — nodrošināt ražas un ražošanas apjoma prognozes — sistēma sniedz arī noderīgu ieskatu citās jomās, kas attiecas uz ES lauksaimniecību, piemēram, klimata pārmaiņu jautājumos. Regulas (EK) Nr. 78/2008 4. pantā paredzēts, ka vēlākais 2013. gada 31. jūlijā Komisija iesniedz galīgo ziņojumu par to, kā īstenoti attālās izpētes pasākumi un kā izmantoti atbilstīgi šai regulai atvēlētie finanšu resursi. Šis ziņojums sagatavots, ņemot vērā minēto pasākumu paredzamo turpināšanu saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) pēc 2013. gada 31. decembra. Ziņojumā sīkāk apskatīta iespēja turpināt izmantot esošo ES MARS ražas prognozēšanas sistēmu un paplašināt to, iekļaujoties plašākā, pasaules mēroga sistēmā, lai pilnveidotu ražas prognozes ES un iesaistītos starptautiskās iniciatīvās, ko aizsākuši G20 valstu lauksaimniecības ministri. 2. MARS ražas prognozēšanas sistēma MARS ražas prognozēšanas sistēmas (MCYFS) aizsākums meklējams 1988. gadā, kad tā bija 10 gadiem paredzēts ražas un ražošanas apjoma prognožu veidošanas izmēģinājuma projekts. Darbībā, ko toreiz sauca par Lauksaimniecības monitoringu ar attālās izpētes metodi (saīsināti MARS), galvenā uzmanība tika veltīta dažādu kultūru ražas un ražošanas apjoma novērtējumam ES, pamatojoties uz meteoroloģisko analīzi, agrometeoroloģiski modelētiem kultūraugu augšanas rādītājiem, zemas izšķirtspējas satelītdatiem un statistisko analīzi. Šo darbību īsteno kopš 1999. gada, pamatojoties uz Lēmumu 1445/2000/EK[2] par 1999.–2003. gada periodu un Lēmumu Nr. 2066/2003/EK[3] par 2004.–2007. gada periodu. No 2008. gada līdz 2013. gadam šo darbību īsteno saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 78/2008. MCYFS darbojas Kopīgā pētniecības centra (JRC) Vides un ilgtspējības institūta (IES) īstenotās AGRI4CAST darbības satvarā. MCYFS ir sarežģīts integrētas analīzes instruments regulā izklāstīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši kultūraugu stāvokļa, ražas un lauksaimnieciskās ražošanas monitoringa vajadzībām. Sistēma sastāv no vairākiem neatkarīgiem moduļiem, kas ir integrēti, lai uzraudzītu kultūraugu stāvokli un prognozētu ražu. No tehniskā viedokļa MCYFS ietver: 1) meteoroloģiskās datubāzes uzturēšanu (sk. regulas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu), 2) agrometeoroloģisko modeļu piemērošanu (sk. regulas 1. panta 2. punkta d) apakšpunktu), 3) zemas izšķirtspējas satelītdatu apstrādi (sk. regulas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu), 4) statistisko analīzi un galveno kultūraugu ražas prognozes valsts līmenī visā ES (sk. regulas 1. panta 2. punkta b) apakšpunktu), kā arī vizualizācijas līdzekļus. MCYFS darbība aptver visu Eiropas kontinentu, Ziemeļāfrikas valstis un Turciju. Simulācijas modeļi ir izveidoti tādu kultūraugu platībām kā parastie kvieši, cietie kvieši, ziemas un vasaras mieži, graudu kukurūza, rapši, saulespuķes, kartupeļi, cukurbietes un arī ganībām, rīsiem un citiem graudaugiem. 1) Meteoroloģiskā datubāze Meteoroloģiskos datus saņem no meteoroloģiskajām stacijām viscaur Eiropā, pārbauda šo datu kvalitāti, veic to turpmāku apstrādi un visbeidzot — analizē. Kā tādu šo meteoroloģisko datubāzi var izmantot, lai nosūtītu brīdinājumus par risku (piemēram, par attiecīgajam mēnesim neparastu laikapstākļu prognozi). Papildus tiek analizēti laikapstākļu prognožu dati no Eiropas Vidēja termiņa laikapstākļu prognožu centra (ECMWF), lai sagatavotu to laikapstākļu prognozes, kas ietekmē lauksaimniecības zemi. 2) Agrometeoroloģiskie modeļi, ko izmanto kultūraugu augšanas modelēšanai Agrometeoroloģiskos modeļus izmanto, lai meteoroloģiskos datus pārvērstu par kultūraugu biomasas ražošanas novērtējumiem. Izmanto tādus instrumentus kā kultūraugu augšanas uzraudzības sistēma Crop Growth Monitoring System (Eiropas mērogam pielāgots WOFOST modelis jeb World Food Study Model), LINGRA modelis (ganībām) un WARM modelis (Water Accounting Rice Model) rīsiem. Modelēšanai izmanto papildu informāciju, piemēram, augsnes īpašības un kultūraugu augšanas kalendārus, agrotehniku un īpašības. Šajā sistēmas modulī izstrādā un statistiskajai analīzei nosūta daudzus kultūraugu raksturīgos rādītājus/pazīmes (piemēram, potenciālās biomasas rādītājus), lai veiktu ražas apjoma prognozēšanu. Šie elementi palīdz arī novērtēt kultūraugu stāvokli (regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunkts). Rezultātā iegūst, piemēram, galējo temperatūru kartes noteiktam augšanas posmam, biomasas un graudu ražošanas modeļus, faktisko augsnes mitruma rezervju novērtējumus, kultūraugu attīstības stadijas novērtējumu noteiktā mēnesī un agrometeoroloģisko rādītāju nobīdi no ilgtermiņa vidējiem rādītājiem konkrētā desmit dienu vai citā periodā augšanas sezonas laikā. 3) Zemas izšķirtspējas satelītdati Attālās izpētes lietojumi visos līmeņos iekļaujas sistēmā un veicina lauksaimniecisko prognožu modeļu uzlabošanu, kā arī ļauj veidot reģionālus modeļus. Papildus meteoroloģisko staciju datiem tiek izmantota informācija no meteoroloģiskajiem satelītiem (piemēram, satelītu izdarītie starojuma mērījumi ar 5 km izšķirtspēju). Attālās izpētes informāciju apstrādā, lai iegūtu uz mērījumiem balstītus veģetācijas rādītājus, ko var salīdzināt ar agrometeoroloģiskajiem rādītājiem un izmantot statistiskajā analīzē. Izmanto zemas līdz vidējas izšķirtspējas satelītu sensorus: SPOT Vegetation/NOAA-AVHRR (izšķirtspēja apmēram 1 km) un MODIS (izšķirtspēja apmēram 300–500 m)[4]. 4) Statistiskā analīze Rādītājus, kas iegūti no meteoroloģiskās datubāzes, agrometeoroloģiskās datubāzes un attālās izpētes datubāzes, salīdzina ar ražas laikrindām un analizē ar statistikas metodēm (piemēram, ar regresijas vai scenāriju analīzes metodi). Galīgie rezultāti ir ražas kvantitatīvās prognozes, kuras kopā ar iepriekš minēto rezultātu analīzi publicē MARS biļetenos. Sistēmā pieejamie dati aptver ilgu laiku — sākot ar 1975. gadu. 5) Vizualizācijas līdzekļi un rezultātu izplatīšana Datubāzes (meteoroloģiskā informācija, agrometeoroloģiskā informācija, attālās izpētes informācija) lietotājs var aplūkot, izmantojot informācijas rīkus. AGRI4CAST uztur tīmekļa portālu, kurā var meklēt un lejupielādēt attālās izpētes datus, un portālu, kurā var apskatīt un lejupielādēt meteoroloģisko un agrometeoroloģisko informāciju elektronisko karšu formā. Ir iespējams arī lejupielādēt analīzi par kultūraugu stāvokli un ražas novērtējumus. Visi iepriekš uzskaitītie elementi tiek izmantoti, lai sagatavotu biļetenus un specifiskus pētījumus par klimatiskajiem apstākļiem (sk. regulas 1. panta 2. punkta c) apakšpunktu). Tie ļauj iegūt analīzi par kultūraugu stāvokli dažādos ES reģionos, laikapstākļu kartes un kultūraugu rādītājus, un ražas prognozes. Galvenajā veģetācijas periodā MARS biļetenu regulāri publicē papīra formātā un tīmeklī. 3. Īstenošana 3.1. Vispārīgā īstenošana Lai no 2008. līdz 2013. gadam turpinātu sniegt operatīvos pakalpojumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 78/2008, ir sākts jauns projekts ar nosaukumu MARSOP3. Tas pievēršas operatīvo gandrīz reālā laika pakalpojumu sniegšanai JRC attiecībā uz lauksaimnieciskās ražošanas un ražas monitoringu Eiropā. Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša pielikumā 2007. gada augustā publicēja uzaicinājumu uz konkursu (Operational activities for MARS actions (MARSOP3) 2008–2013, līguma paziņojums Nr. 2007/S 154-191094). Pēc I daļas (meteoroloģiskie dati) un II daļas (satelītdatu ieguve un apstrāde) piedāvājumu novērtēšanas un publiskā iepirkuma padomdevēju grupas labvēlīga atzinuma tika parakstīts līgums ar konsorciju, ko vada Alterra BV. Pamatojoties uz operatīvajiem datiem, kas piegādāti saskaņā ar šo līgumu, JRC analizē kultūraugu stāvokli un sagatavo ražas un ražošanas novērtējumus. Šī informācija ir pieejama dalībvalstīm un iedzīvotājiem. 3.2. Īstenošana saistībā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 78/2008 1. pantu Padomes Regulas (EK) Nr. 78/2008 1. pantā izvirzīti attālās izpētes pasākumu īstenošanas mērķi (1. panta 1. punkts) un sīki izklāstīti veicamie pasākumi (1. panta 2. punkts). Vienkāršības labad pasākumu īstenošanas aprakstā saglabāta 1. panta struktūra. 3.2.1. Īstenoto pasākumu mērķi (1. panta 1. punkts) 1. panta 1. punkta a) apakšpunkts: lauksaimniecības tirgu pārvaldība Darbība sniedz neatkarīgas, laicīgas, zinātniskas un izsekojamas kultūraugu ražas prognozes par atlasītiem laukaugiem visās dalībvalstīs un ES kaimiņvalstīs. Komisijas dienesti šo informāciju izmanto šādiem galvenajiem mērķiem: 1) augkopības produkcijas piegādes bilances atjaunināšana, 2) klimata un īpašu laikapstākļu ietekmes novērtējums dalībvalstīs vai reģionos (piemēram, vēlīnu salnu ietekme), 3) kultūraugu stāvokļa monitorings trešās valstīs. AGRI4CAST ražas prognozes sniedz arī Eurostat agrīnās aplēses sistēmai. Komisijas dienesti AGRI4CAST sagatavoto rezultātu neatkarību un uzticamību uzskata par nozīmīgu ieguldījumu. Kultūraugu augšanas rādītāju statistiskā analīze ir pārskatāma, izsekojama, un tiek glabāti visu gadu visi ražas modeļi. Katram modelim tiek nodrošināta statistisko rādītāju kopa (piemēram, dažādu ticamības intervālu vidējā kvadrātiskā kļūda, standartnovirze). Prognozēšanas perioda beigās analizē kļūdas, salīdzinot kultūraugu ražas prognozes ar faktisko novēroto ražu, lai noteiktu ražas prognozes kļūdu un novērtētu prognozēšanas rezultātus. Informācijai: kopumā kļūda, kas izteikta kā absolūtās procentuālās kļūdas vidējā vērtība prognozēšanas gada beigu prognozei ES-27 valstīs visos mēnešos kopā un par visiem graudaugiem kopā, bija attiecīgi 1,6 % (2007. gads), -3,3 % (2008. gads), -1,2 % (2009. gads) un 1,2 % (2010. gads); negatīvās vērtības rāda pārāk zemu, bet pozitīvās — pārāk augstu paziņoto ražu novērtēšanu (paziņotās ražas dati par 2009. un 2010. gadu joprojām ir provizoriski). 1. panta 1. punkta b) apakšpunkts: kultūraugu stāvokļa monitorings un novērtējumi Līdztekus ražas prognozes veidošanai visā veģetācijas periodā rūpīgi uzrauga kultūraugu stāvokli. Meteoroloģiskās un attālās izpētes informāciju analizē un saista ar informāciju par attiecīgajiem kultūraugiem, kuras pamatā ir biofizikālā modelēšana (piemēram, karstuma viļņa, sausuma perioda vai aukstuma šoka ietekme noteiktās kultūraugu attīstības stadijās). Turklāt kultūraugu augšanas modeļa rezultātus tiešā veidā izmanto, lai novērtētu kultūraugu stāvokli (piemēram, modelējot lapu laukuma indeksu vai biomasu). Šis monitorings aptver visu ES un visus attiecīgos kultūraugus. 1. panta 1. punkta c) apakšpunkts: novērtējumu pieejamības veicināšana Brīvu piekļuvi dažādajiem rezultātiem garantē tīmekļa vietnes, ko uztur JRC un arī MARSOP3 konsorcijs. MARSOP tīmekļa vietne piedāvā daudzveidīgu informāciju (attālās izpētes pasākumu rezultāti, kultūraugu augšanas modeļu rezultāti, saites uz biļeteniem). Satelītdati un satelītattēli ir sakārtoti attēlu serverī, kur datus var apskatīt un lejupielādēt. Iespējams arī pieprasīt un lejupielādēt meteoroloģiskos datus no MARSOP tīmekļa vietnes. 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts: agrometeoroloģiskās sistēmas tehnoloģiskās pārraudzības nodrošināšana JRC nodrošina pastāvīgu tehnisko pārraudzību, lai garantētu sistēmas nepārtrauktību un izmantoto metožu zinātnisko robustumu. Šīs metodes ietver meteoroloģisko datu pārnešanu uz rastru, attālās izpētes pasākumu atvasināšanu, lai raksturotu kultūraugu augšanas norisi, vai statistisko analīžu veikšanu, lai iegūtu kultūraugu ražas novērtējumu. 3.2.2. Īstenojamie pasākumi (1. panta 2. punkts) 1. panta 2. punkta a) apakšpunkts: satelītdatu un meteoroloģisko datu vākšana un iegāde Meteoroloģisko datu vākšana un iegāde aptver vairāk nekā 3500 staciju, kas piegādā informāciju par laikapstākļu parametriem, kurus katru dienu ievada MCYFS. Šis pakalpojums ir pastāvīgs. Tiek iegūti, uzglabāti, tālāk apstrādāti un analizēti brīvi pieejami attālās izpētes dati, kas attiecas uz veģetācijas monitoringu, no zemas un vidējas izšķirtspējas satelītiem (1 km līdz 300 m pikseļu izšķirtspēja). 1. panta 2. punkta b) apakšpunkts: telpisko datu infrastruktūra un tīmekļa vietne Telpisko datu infrastruktūra ietver tehnoloģijas, standartus, cilvēkresursus un saistītās darbības, kas vajadzīgas, lai iegūtu, apstrādātu, izplatītu, izmantotu, uzturētu un glabātu telpiskos datus. Šo infrastruktūru izveidoja ar MCYFS , iesaistoties JRC un MARSOP3 līguma darbinieku grupām. Tā attiecas uz dažāda mēroga telpisko datu kopām visā Eiropā. Datus apstrādā, lai apmierinātu vajadzību uzraudzīt kultūraugu stāvokli un prognozēt ražas. No dažādiem avotiem (piemēram, no attālās izpētes) iegūtie rezultāti un informācija ir pieejami dažādās tīmekļa vietnēs un tīmekļa portālos. Infrastruktūra atbilst regulējumam, ko izveidoja ar direktīvu par telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE)[5]. Telpiskās informācijas dati satur ģeogrāfiskas norādes atbilstoši INSPIRE projekcijai, metadatu apraksts atbilst INSPIRE principiem, un turpinās tā harmonizēšana. Izmantojot INSPIRE atbilstošu ģeoportālu, MCYFS sniegs piekļuvi datubāzē pieejamiem telpiskiem resursiem par izvēlētiem MCYFS meteoroloģiskiem, attālās izpētes un informācijas par ražu datiem. 1. panta 2. punkta c) apakšpunkts: ar klimatiskajiem apstākļiem saistītas konkrētas izpētes veikšana Sistēma ļauj sagatavot konkrētas izpētes par klimatiskajiem apstākļiem, jo ir pieejams liels informācijas masīvs par visiem būtiskajiem aspektiem. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 78/2008 tika sagatavoti un Komisijai nosūtīti ziņojumi par ekstrēmu laikapstākļu ietekmes novērtējumu ES līmenī, kā arī citu konkrētu reģionu līmenī. 1. panta 2. punkta d) apakšpunkts: agrometeoroloģisko un ekonomisko modeļu atjaunināšana Līdztekus sistēmas ekspluatācijai pastāvīgi tiek atjaunināti modeļi un saistītās datubāzes. Pašlaik datubāzē ir trīs terabaiti informācijas. Kopš Padomes regulas stāšanās spēkā ir veikti būtiski uzlabojumi: ir paplašināts meteoroloģisko staciju tīkls, lai pilnveidotu monitoringa sistēmu; iepriekšējā telpiskās analīzes tīkla izšķirtspēja 50 km x 50 km ir palielināta līdz 25 km x 25 km; veikta jaunu kultūraugu kalibrēšana; laista klajā jauna datubāzes un programmatūras versija. 4. Rezultāti Eiropas Komisija, dalībvalstis un citas ieinteresētās aprindas tiek nodrošinātas ar dažādiem rezultātiem, kurus var iedalīt, pirmkārt, ziņojumos un biļetenos un, otrkārt, informācijas pakalpojumos un datos. Visi produkti ir pieejami elektroniski (regulas 2. pants) un daļēji — papīra formātā. Ziņojumi un biļeteni Eiropas Kultūraugu monitoringa biļeteni piedāvā kultūraugu augšanas monitoringa un ražas prognozēšanas informāciju un analīzi gandrīz reālā laikā un darbības apstākļu kontekstā. Tie attiecas uz ES un kaimiņu reģionu (Ziemeļāfrika, Melnās jūras reģions) valstīm. Tajos aplūko tādus kultūraugus kā parastie kvieši, cietie kvieši, ziemas mieži, vasaras mieži, graudu kukurūza, rapši, saulespuķes, cukurbietes un kartupeļi. Pilnu analīzi publicē tīmeklī sešas reizes gadā un divas vai trīs reizes gadā papildina ar atjauninātiem ražas novērtējumiem. Specializēti biļeteni tiek gatavoti par ES ganībām un rīsiem. Pilnas analīzes biļetenu starplaikos (10–12 reizes gadā) tiek nodrošināti atjauninājumi un pārskati par agrometeoroloģiskajiem apstākļiem. Visas šīs publikācijas ir pieejamas tīmeklī vai, pēc pieprasījuma, papīra formātā. Informācijas pakalpojumi un dati Daudzveidīga informācija par kārtējo lauksaimniecības ražošanas sezonu Eiropā un citās svarīgās lauksaimniecības teritorijās pasaulē tiek piedāvāta MARSOP tīmekļa skatītājā un vietnē. Pieejamo produktu vidū ir meteoroloģisko rādītāju grafiki un kartes, kuru pamatā ir novērojumi un skaitliski meteoroloģiskie modeļi, tāpat arī kultūraugu rādītāju grafiki un kartes, kuru pamatā ir agrometeoroloģiskie modeļi, kā arī veģetācijas indeksu un uzkrātās sausnas grafiki un kartes, kuru pamatā ir attālās izpētes attēli. 5. Budžeta resursu izmantojums Izdevumi 05.080300 — Regulas (EK) Nr. 78/2008 īstenošana 2008 || €97 298 2009 || €2 370 340 2010 || €1 414 851 2011 || €1 443 813 2012 || €1 449 048 2013 (plānots) || €1 570 734 KOPĀ || €8 346 084 6. Noslēguma piezīmes un nākotnes iespējas MARS sistēma ir spējusi sniegt efektīvu un laicīgu informāciju un objektīvus datus, kas vajadzīgi KLP satvarā notiekošajā lēmumu pieņemšanas procesā. Papildus galvenajam mērķim — nodrošināt ražas un ražošanas apjoma prognozes — sistēma sniedz arī noderīgu ieskatu citās jomās, kas attiecas uz ES lauksaimniecību, piemēram, klimata pārmaiņu jautājumos. Turklāt MARS agrometeoroloģiskā sistēma un attālās izpētes lietojumi produktu izplatīšanas veidā ir sagādājuši noderīgu informāciju ne tikai Eiropas Komisijai, bet arī ieinteresētajām dalībvalstīm, pētniecības institūtiem un citiem lietotājiem. Tāpēc Komisija ierosināja turpināt MCYFS saskaņā ar 22. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes regulas projektu par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību [COM(2011) 628], par kuru 26. jūnijā iestādes panāca politisku vienošanos. MARS ražas prognozēšanas sistēmas turpinājums varētu paredzēt jaunas darbības, lai reaģētu uz KLP vajadzībām, kuras attīstās un pielāgojas mainīgajai pasaules ekonomiskajai videi. Šajā kontekstā, lai nodrošinātu pareizu un efektīvu lēmumu pieņemšanas norisi ES līmenī, neatkarīgas un uzticamas pasaules mēroga informācijas pieejamība ir pamata vajadzība. Jaunās darbības varētu būt šādas: (1) MCYFS darbības jomas paplašināšana, lai aptvertu arī citus pasaules galvenos lauksaimnieciskās ražošanas apgabalus un citus attiecīgus kultūraugus; (2) modelēšanas rīka iespēju paplašināšana, iekļaujot līdz šim neiekļautus ES audzētus kultūraugus (piemēram, rudzus, auzas, tritikāli, cukurniedres, sojas pupas); (3) pilnīgāka ganību sistēmu modelēšana, kas ļautu prognozēt biomasas ražošanas apjomus. Attiecībā uz 1. punktu projekts ar nosaukumu GLOBCAST (GLOBal Crop Monitoring and ForeCASTing) tiks pabeigts 2014. gadā. GLOBCAST projekta mērķis ir izpētīt MCYFS darbības jomas paplašināšanas iespējas, aptverot arī citas pasaules daļas (NVS valstis, Argentīna, Brazīlija, Ķīna, Indija, Austrālija, Kanāda un ASV) un citus vērā ņemamus kultūraugus, kurus pašlaik MCYFS neaptver (kviešus, miežus, rapša sēklas, cukurbietes un kartupeļus), un citus vērā ņemamus un mūsu iekšējo tirgu ietekmējošus kultūraugus, t.i., sojas pupas, rīsi un cukurniedres. GLOBCAST projektā ietverta izmaksu analīze sistēmas paplašināšanai, pamatojoties uz kuru tiks pieņemts lēmums par MCYFS iespējamo paplašināšanu, aptverot citas pasaules daļas un kultūraugus. Juridiskais pamats, lai ietvertu paplašināšanu, ir tas pats, kas tiks izmantots MCYFS, t.i., 22. pants Eiropas Parlamenta un Padomes regulā par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību, COM(2011) 628. Paplašinot MARS ražas prognozēšanas sistēmu uz ražošanas teritorijām ārpus Eiropas un uz citiem ES pārtikas drošībai svarīgiem kultūraugiem, kā arī izmantojot to starptautiska mēroga darbībām pārtikas trūkuma gadījumos, būtu uzlabota tās informācijas kvalitāte, kas vajadzīga iekšējā tirgus pārvaldībai. Turklāt tas dotu būtisku ieguldījumu, tiecoties īstenot neseno G20 iniciatīvu par pārtikas drošību un cenu svārstībām un jo īpaši Lauksaimniecības tirgu informācijas sistēmu (AMIS), kas iekļauta G20 valstu lauksaimniecības ministru pieņemtajā "Rīcības plānā par pārtikas cenu svārstībām un lauksaimniecību"[6]. Tas jo īpaši palīdzēs stiprināt spēju sagatavot un izplatīt laicīgas un precīzas valsts, reģionāla un pasaules mēroga ražas prognozes. Pašlaik tiek izstrādātas sinerģijas ar programmu COPERNICUS (zemes komponente) saistībā ar tādu satelītdatu iegādi un priekšapstrādi, kuri varētu noderēt MARS ražas prognozēšanas sistēmai. [1] Padomes 2008. gada 21. janvāra Regula (EK) Nr. 78/2008 par pasākumiem, kuri Komisijai jāveic 2008.–2013. gadā, izmantojot attālās izpētes lietojuma iespējas, kas izstrādātas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku, Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis , L 25, 30.1.2008., 1. lpp. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 22. maija Lēmums 1445/2000/EK par uzmērīšanas no gaisa un attālās izpētes piemērošanu lauksaimniecības statistikā no 1999. gada līdz 2003. gadam, Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis L 163, 4.7.2000., 1. lpp. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 10. novembra Lēmums Nr. 2066/2003/EK par topogrāfiskās uzmērīšanas un attālās uzrādes turpmāku piemērošanu lauksaimniecības statistikā no 2004. gada līdz 2007. gadam, un ar ko groza Lēmumu 1445/2000/EK, Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 309, 26.11.2003, 9. lpp. [4] SPOT — Satellite pour l'Observation de la Terre; NOAA — National Oceanic and Atmospheric Administration; AVHR — Advanced very high Resolution Radiometer; MODIS — Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer. [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE), Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 108, 25.4.2007., 1. lpp. [6] http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/2011-06-23_-_Action_Plan_-_VFinale.pdf