LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 23/05/2008 
SEC(2008) 1912 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
    
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
  
LABĀKA KARJERA UN LIEL ĀKA MOBILIT ĀTE: EIROPAS PARTNER ĪBA 
PĒTNIEKIEM 
    
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
KOPSAVILKUMS  
 
 
{COM(2008) 317 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 1911} 
LV 2   LV Priekšlikums, kuram šis ietekmes nov ērtējums ir pievienots, ir viena no piec ām iniciatīvām1, 
kuru īstenošana ir paredz ēta 2008. gad ā, turpinot ar 2007. gada Za ļo grāmatu iesākto darbu, 
lai panāktu, ka Eiropas P ētniecības telpa k ļūst atvērtāka, konkur ētspējīgāka un piesaistoš āka, 
un tas ietilpst visp ārējos centienos p ārorientēt ES ekonomiku uz zin āšanu ietilp īgām 
darbībām.  
2008. gada pavasara Eiropadome  apstiprin āja, ka atjaunotaj ā Lisabonas strat ēģijā izaugsmei 
un nodarbin ātībai priorit ārās jomas ir ieguld ījumi cilvēkos, darba tirgus moderniz ācija, kā arī 
ieguldījumi zināšanās un inov ācijā2, un uzsv ēra, ka Eirop ā ir jāizveido „piekt ā brīvība”, t.i., 
zināšanu brīvība.  
Pētnieki ir galvenais nosac ījums zin āšanu izveidei un t ālāknodošanai. T ālab — lai 
ES ekonomika b ūtu konkur ētspējīga un uz zin āšanām balstīta — ir j āgādā par to, lai 
attiecīgajās jomās būtu vajadz īgie pētnieki. P ēc Zaļās grāmatas pie ņemšanas risin āto 
sabiedrisko apspriežu  rezultāti liecināja, ka absolūtā prioritāte ES mēroga iniciat īvām ir 
vienota darba tirgus izveide p ētniekiem .  
Vispārējais „Eiropas p ētnieku partner ības” mērķis ir gan valstu, gan ES l īmenī 
nekavējoties pan ākt, ka Eiropa k ļūst par piesaistoš āku vietu, kur ā uzsākt un izvērst zinātnisko 
karjeru.  
Neraugoties un sasniegto pr ogresu, pieredze, kas g ūta, īstenojot š ībrīža Eiropas strat ēģijas 
mobilitātes un karjeras iesp ēju jomā, kā arī ieteikumu par Eiropas Hartu p ētniekiem un 
Rīcības kodeksu p ētnieku pie ņemšanai darb ā (harta un kodekss jeb H&K), liecina, ka 
līdzšinējais progress ir bijis l ēns un nevienm ērīgs, jo nav bijis izveidots integr ēts satvars, kas 
ļautu risin āt gan karjeras, gan mobilit ātes jautājumus, un ar ī dalībvalstu aktivit āte nav bijusi 
pienācīga.  
Gadu gait ā Kopienas ties ību akti soci ālā nodrošin ājuma jom ā galvenok ārt vienkāršoja 
darbinieku mobilit āti. Kad tos pie ņēma, galvenais priekšnoteikums bija ilgtermi ņa mobilitāte. 
Tomēr — kā to uzskat āmi akcent ē arī ES mobilit ātes rīcības plāns3 — pašlaik sp ēkā esošie 
noteikumi, kas tika pie ņemti pirms vair ākām desmitgad ēm, efektivit ātes ziņā var būt 
nepietiekami, lai regul ētu tādas jaunākās darbinieku mobilit ātes formas k ā, piemēram, 
pētnieki, kuriem regul āri ir īstermiņa līgumi dažādās dalībvalstīs.  
Ja ES, pamatojoties uz cit ām pašlaik īstenotām reform ām un iniciat īvām, izveidotu jaunu 
iniciatīvu pētnieku lab ā, tā sev radītu nozīmīgu pievienoto v ērtību. Tiek apsv ērti dažādi 
alternatīvi mehānismi un politisk ās nostādnes, kas to ļautu sasniegt. 
Saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regul ējumu Kopiena ties ību aktus var pie ņemt tikai soci ālā 
nodrošinājuma koordin ācijas un papildu pensijas ties ību jomā. Tomēr pašreiz apspriešanas 
stadijā ir jauna īstenošanas pas ākumu regula par soci ālā nodrošin ājuma shēmu koordin ēšanu 
un direktīva par papildu pensijas ties ību pārnešanas iesp ējām, un Eiropas darba mobilit ātes 
rīcības plāns 2007.–2010. gadam paredz uzlabot sp ēkā esošos ties ību aktus un past āvošo 
administrat īvo praksi attiec ībā uz darbinieku mobilit āti. Tādēļ būtu pāragri tagad ējos 
                                                 
1 Intelektu ālā īpašuma p ārvaldība, ko īsteno sabiedriskas p ētniecības iestādes; pētnieki; Eiropas 
pētniecības infrastrukt ūras; starptautiska zin ātniski tehnisk ā sadarbība; kopīgā plānošana.  
2 Prezid ējošās valsts secin ājumi, 2008. gada 13.–14. marta Eiropadome. 
3 Mobilit āte — instruments darbavietu skaita un kvalit ātes palielin āšanai. Eiropas darba mobilit ātes 
rīcības plāns (2007.–2010.), COM(2007) 773, 6.12.2007. 
LV 3   LV apstākļos ierosin āt turpmāko rīcību šajās jomās. Tā vietā ierosinātā partnerība apzinās iespēju 
nākotnē izvērst tādus likumdošanas vai cita veida pas ākumus kā Padomes vai Komisijas 
ieteikumi, ja īstenošanas gait ā būs skaidrs, ka ar esošajiem pas ākumiem nepietiek. Tāpēc 
galīgā izvēle ir pazi ņojums, ar ko izveido tr īsgadu partner ību ar dal ībvalstīm, lai 
sekmētu Lisabonas procesu un t ā mērķa sasniegšanu.  Ir paredzams, ka partner ība ar 
dalībvalstīm radīs pārmaiņas, saskaņotu darbību rezultātā izveidojot dinamisku sadarb ības 
procesu, k ā arī koncentr ējot centienus un resursus galvenaj ās kopīgo interešu jom ās. 
Konkrētāk ir ierosin āts, ka šai partner ībai būtu ātri jāsasniedz š ādi konkrēti rezultāti:  
• sistemātiski jāuzlabo darb ā pieņemšanas atkl ātums;  
• jāievēro mobilo p ētnieku soci ālā nodrošin ājuma un papildu pensiju vajadz ības;  
• jāpiedāvā piesaistoši nodarbin ātības un darba apst ākļi un 
• jāuzlabo pētnieku apm ācība, prasmes un pieredze. 
Izmantojot šo partner ību, dalībvalstis var piln ībā piedalīties kopējā procesa prec īzā 
definēšanā un īstenošanā, lai tā darbības un priorit ātes virzītu atbilstoši sav ām vajadzībām. 
Komisija cent īsies optimiz ēt spēkā esošo Kopienas instrumentu darb ību (tostarp 
FP7 programmas „cilv ēki” instrumentus), lai papildin ātu valstu darb ības un atbalst ītu to 
partnerattiec ības. Atseviš ķu iniciatīvu ietekmi liel ā mērā var palielin āt, ja nodrošina, ka t ās 
plāno un īsteno konsekvent ā, saskaņotā veidā un tā, lai tās viena otru pastiprin ātu, 
pamatojoties uz kop ēji izvirzītiem mērķiem un orient ējoties uz svar īgākajām jomām. Darbība 
jāpārrauga gan valsts, gan ES m ērogā saskaņā ar rādītājiem, par kuriem iepriekš ir 
panākta kopīga vienošan ās. Ir paredzams, ka š ī partnerība ieviesīs būtiskas izmai ņas, no 
kurām labumu g ūs pētnieki un uz zin āšanām balstītā ekonomika un sabiedr ība kopum ā. 
Tādējādi būtu iespējams pārvarēt strukturālos, institucion ālos, valsts un kult ūras šķēršļus un 
uzlabot pētnieku karjeras iesp ējas un mobilit āti.  
Attiecībā uz četrām pārējām Eiropas P ētniecības telpas politiskaj ām iniciatīvām vispārējo 
pārvaldību uzraudz īs Konkur ētspējas padome, k ā līdzekli izmantojot Lisabonas procesu 
un valstu darb ības, lai konkretiz ētu iniciat īvu, kura atspogu ļotu dalībvalstu nacion ālo 
reformu programmas.