KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMA PAR ES UN JAPĀNAS TIRDZNIECĪBAS ATTIECĪBĀM KOPSAVILKUMS Pavaddokuments Ieteikums Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu /* SWD/2012/0210 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMA PAR ES UN JAPĀNAS TIRDZNIECĪBAS ATTIECĪBĀM KOPSAVILKUMS Pavaddokuments Ieteikums Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu Šis ir Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments, kas domāts vienīgi informācijai. Tas nepauž esošu vai topošu Komisijas oficiālo nostāju šajā jautājumā. 1. Problēmas formulējums Problēmas būtība Tirdzniecībā starp ES un Japānu, diviem svarīgiem pasaules ekonomikas dalībniekiem, vairākus gadus ir vērojama lejupslīde. ES eksports uz Japānu laika posmā no 2006. gada līdz 2010. gadam samazinājās par 0,6 % gadā salīdzinājumā ar ES kopējā eksporta pieaugumu par 3,8 %. Minētajā laika posmā Japānas eksports uz ES samazinājās par 3,2 % gadā, bet Japānas eksports kopumā pieauga par 3,1 %. Samazinoties savstarpējai tirdzniecībai un ieguldījumiem starp šādām divām nozīmīgām valstīm ar attīstītu ekonomiku, samazinās arī konkurētspēja, ražīgums un labklājība gan divpusējā līmenī, gan pasaules ekonomikas kontekstā, sarūk izvēle un pieaug cenas patērētājiem, kā arī mazinās atbalsts nodarbinātībai un algas. Ekonomikas pētījumi un publiskā apspriešana liecina, ka ES un Japānas divpusējā tirdzniecībā un ieguldījumu jomā netiek izmantots viss potenciāls. Problēmas pamatā ir tarifu un ārpustarifu pasākumu (ĀTP) kombinācija, kurā tieši ĀTP rada būtiskākās problēmas ES eksportētājiem un investoriem, kuri iegulda līdzekļus Japānā. Problēmas ietekmes sfēra Šī problēma atstāj negatīvu ietekmi uz ES un Japānas ekonomiku, kā arī uz ES un Japānas uzņēmumiem, nodarbinātību un patērētājiem. Vissliktāko ietekmi izjūt tās ES nozares, kuras visticamāk gūs labumu no ĀTP atcelšanas, piemēram, lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības, autobūves, farmācijas un medicīnas ierīču nozares. Publiskās intervences nepieciešamība Ja problēmām, kas ietekmē tirdzniecību un ieguldījumu jomu, netiks rasti saskaņoti risinājumi, stāvoklis visticamāk pasliktināsies. Ņemot vērā šo stāvokli, Japānas un ES augstākā līmeņa sanāksmē 2011. gada 28. maijā vadītāji vienojās sākt paralēlu sarunu procesu, lai: · noslēgtu padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN)/ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), ietverot visus kopīgos abas puses interesējošos jautājumus, tostarp tarifus, ārpustarifu pasākumus, pakalpojumus, ieguldījumus, intelektuālā īpašuma tiesības, konkurenci un publisko iepirkumu; un · noslēgtu saistošu nolīgumu, kas aptver plašu politisku, globālu un citu nozaru sadarbību, kuras pamatā ir kopīga apņemšanās ievērot pamatvērtības un principus. Šajā sanāksmē tika pieņemts arī lēmums pēc iespējās drīzāk veikt sadarbības izvērtējumu, lai noteiktu abu sarunu jomas un mērķus. Problēmu iemesli Tirdzniecības un ieguldījumu potenciālu starp ES un Japānu mazina vai ierobežo vairāki faktori, kuru ietekmi var novērst, veicot politikas vai iekšējās reformas, tostarp tirdzniecības sarunas, bet atsevišķu faktoru ietekmi (piemēram, ģeogrāfisko attālumu, komunikācijas problēmas un patērētāju izvēli) šādā veidā var ietekmēt minimāli. Sarunu ceļā var mainīt tarifus, ārpustarifu pasākumus, kā arī normatīvās vides diskriminējošās vai apgrūtinošās iezīmes, kas ietekmē preču un pakalpojumu tirdzniecību, kā arī ieguldījumu un publisko iepirkumu jomu. Gan ES, gan Japānā precēm ir noteikti zemi tarifi. Tomēr Japānā augsti tarifi ir noteikti lauksaimniecības un pārstrādātas pārtikas nozarē un attiecībā uz dzērieniem, un šajās nozarēs ES ir nozīmīgs eksportētājs pasaules līmenī. Vidējie Japānas noteiktie tarifi citās svarīgās ES eksporta jomās kopumā ir zemi. ES tarifi galvenajās Japānas eksporta jomās ir augstāki. Japānas eksports uz ES galvenokārt ir saistīts ar nelielu skaitu ražojošo nozaru, piemēram, mehāniskie transportlīdzekļi, elektronika un iekārtas. Tāpēc Japānas intereses pamatā ir saistītas ar tarifu atcelšanu, jo īpaši tādēļ, ka ir stājies spēkā ES un Korejas BTN, kas ietekmē konkurenci starp Japānu un Koreju, kurām ir līdzīgas eksportējošās nozares. Publiskā apspriešana un pētījumi liecina, ka ES eksportam uz Japānu lielākos šķēršļus rada ārpustarifu pasākumi. Atsevišķas Japānas tirgus daļas, piemēram, dažu lauksaimniecības produktu un dažu transporta līdzekļu, kā arī aeronavigācijas ražojumu tirgus, ES ir gandrīz pilnībā slēgtas. Esošie ĀTP visvairāk ietekmē septiņas uzņēmējdarbības nozares, kas aptver lielāko daļu no ES eksporta uz Japānu: ķimikālijas (tostarp farmaceitiskie līdzekļi), autobūve, medicīnas ierīces, pārstrādāti pārtikas produkti, transporta līdzekļi, telekomunikācija un finanšu pakalpojumi. Nepietiekama pārredzamība publiskā iepirkuma jomā un ar intelektuālā īpašuma tiesībām saistītās problēmas arī ir norādīts kā svarīgs ārpustarifu šķērslis, kas Japānas tirgu ES uzņēmumiem padara faktiski nepieejamu. 2. Subsidiaritātes analīze Tirdzniecības politika un starptautisko tirdzniecības nolīgumu sarunas ir ekskluzīvā ES kompetencē – 207. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD). Tādējādi subsidiaritātes principu šajā gadījumā nepiemēro. Priekšlikums atbilst arī proporcionalitātes principam, jo pat tālākejošākās iespējas ir saskaņā ar noteiktajiem politikas mērķiem. 3. Mērķi Vispārējie ES politikas mērķi saistībā ar ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ir: · uzlabot un attīstīt divpusējo tirdzniecību, · atcelt esošos ierobežojumus tirdzniecībai un ārvalstu ieguldījumiem, un · mazināt muitas šķēršļus un citus šķēršļus. Tādējādi vispārējie Eiropas tirdzniecības politikas mērķi ir: · gudra, ilgtspējīga un integrējoša izaugsme, veicot tirdzniecības paplašināšanu, · darbavietu un darba iespēju radīšana un labklājības uzlabošana, · zemākas patērētāju cenas un citi patērētāju labumi, · lielāka konkurētspēja pasaules tirgos. Saistībā ar ES un Japānas ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ES politikas mērķi ir: · palielināt divpusējās preču un pakalpojumu tirdzniecības apjomu, samazinot šķēršļus, · palielināt ieguldījumu plūsmu starp ES un Japānu, samazinot šķēršļus, · nodrošināt līdzsvarotu piekļuvi abu pušu publisko iepirkumu tirgiem. Galvenajā ziņojumā šajās trīs sadaļās minētie īpašie mērķi turpmāk ir izklāstīti sīkāk kā darbības mērķi. 4. Politikas risinājumi Lai sasniegtu šos mērķus, ir aplūkoti dažādi politikas scenāriji. Tie var būt: a) turpināt 2001. gada darbības plāna izpildi, īstenojot dialogu ekonomikas jomā un divpusējas uzņēmējdarbības sadarbības programmas, piemēram, regulatīvo reformu dialogu, augsta līmeņa tirdzniecības dialogu un citus nozaru dialogus (piem., rūpniecības politikas dialogu, finanšu pakalpojumu dialogu, intelektuālā īpašuma dialogu), iespējams, uzlabojot to darbību un efektivitāti, b) visaptverošs ES un Japānas brīvās tirdzniecības nolīgums (BTN), ar kuru atceļ tarifus, liberalizē pakalpojumu tirdzniecību un liberalizē un veicina ieguldījumu plūsmu gan pakalpojumu, gan citās nozarēs, vienlaikus mazinot ĀTP radītās izmaksas. Tā kā ir iespējams arī šāds risinājums, ir analizēti četri iespējamie scenāriji, piedāvājot dažādas tirdzniecības liberalizācijas pakāpes: divus konservatīvus un divus ambiciozus scenārijus, katrā gadījumā piedāvājot simetrisku un asimetrisku scenāriju. Saistībā ar konservatīvo un ambiciozo scenāriju attiecībā uz ĀTP radīto izmaksu mazināšanu ir piedāvāti dažādi rezultāti. Samazinājums par 20 % ir minimums, kas ir ievērojami mazāks nekā rezultāti, kuri tika sasniegti ES un Korejas BTN sarunās, bet, lai samazinātu izmaksas par 50 %, ir nepieciešams ļoti ambiciozs rezultāts saistībā ĀTP[1]. Rezultāti šajā intervālā ir pietiekami pozitīvi, un tie atšķiras tikai vispārējo ieguvumu ziņā. Ar simetrisku un asimetrisku scenāriju palīdzību var iegūt pilnīgāku redzējumu par abu pušu ambīcijām un mērķiem. Simetriskie scenāriji parāda redzējumu par pilnīgu vienādību. Asimetriskajos scenārijos ir ņemts vērā, ka viena no ES galvenajām prioritātēm ir ĀTP radītā sloga mazināšana, bet Japānas galvenā prioritāte ir ES tarifu mazināšana Japānai svarīgās nozarēs. Lai panāktu līdzsvarotu galarezultātu, var būt vajadzīga zināma asimetrija. Aplūkotajos asimetriskajos scenārijos tiek pieņemts, ka ar precēm saistīto ĀTP izmaksas no ES puses tiks samazinātas par vienu trešdaļu no summas, par kādu šīs izmaksas samazinās Japāna. Ambiciozajos scenārijos ir paredzēts nolīgums, kas atbilst jaunajiem tirdzniecības nolīgumiem, par kuriem šobrīd notiek sarunas starp ES un tās tirdzniecības partneriem, piemēram, ar Kanādu. Pēdējie ES tirdzniecības nolīgumi parasti ir plašāki nekā BTN ar Japānu gan apmēra, gan mērķu ziņā. Visaptverošā ES un Japānas BTN būtu jāietver liels skaits to jautājumu par piekļuvi tirgum, kas ir abu pušu interesēs, tostarp tarifi, ārpustarifu pasākumi, kuri ietekmē preču tirdzniecību (tostarp TBT un SPS aspekti) un pakalpojumu tirdzniecību, plašāka piekļuve pakalpojumu tirgum, ieguldījumi un publiskie iepirkumi, un aptvertu ieguldījumu aizsardzību, konkurenci un intelektuālās īpašuma tiesības. Pieņemot lēmumu 2011. gada 28. maija augstākā līmeņa sanāksmē par procesa uzsākšanu virzībā uz BTN sarunām, visaptverošs ES un Japānas BTN tika norādīts kā risinājums, kuru ES un Japāna var izvēlēties, ja izdotos radīt pareizos nosacījumus. Gan ES, gan Japāna tuvākajos gados visticamāk noslēgs vairākus BTN ar trešām valstīm. Ir ņemti vērā nolīgumi, kurus ES šobrīd apspriež ar citiem tirdzniecības partneriem (Kanāda, Indija, Mercosur un ASEAN valstis) vai kuri nesen ir pabeigti (piem., ES un Korejas BTN). Dažādie scenāriji ir analizēti, pieņemot, ka Pasaules Tirdzniecības organizācijā tiks veiksmīgi noslēgta Dohas Attīstības programma (DAP). Tomēr salīdzinājuma vajadzībām ir ietverti un apsvērti arī pieejamie dati par divpusēju tirdzniecības liberalizāciju, pieņemot, ka tirdzniecības liberalizācija notiek bez DAP. 5. Ietekmes novērtējums Risinājums a): turpinot īstenot pasākumus, kas līdzinās tiem, kuri tiek veikti šobrīd, un ņemot vērā vairāku gadu gaitā līdz šim sasniegtos rezultātus, divpusējās tirdzniecības un ieguldījumu apjoma ievērojama izaugsme visticamāk nav sagaidāma. Tādējādi ievērojams IKP pieaugums nav paredzams ne ES, ne Japānā. Risinājums b): noslēdzot visaptverošu BTN, līdz 2020. gadam sagaidāms būtisks ES IKP pieaugums: 0,75 % konservatīvā simetriskā scenārija gadījumā, 0,34 % konservatīvā asimetriskā scenārija gadījumā, 1,9 % ambiciozā simetriskā scenārija gadījumā un 0,8 % ambiciozā asimetriskā scenārija gadījumā[2]. Attiecībā uz Japānu aplēsts, ka abu konservatīvo scenāriju gadījumā IKP pieaugums būs 0,27 % un abu ambiciozo scenāriju gadījumā – 0,7 %. Gan konservatīvā, gan ambiciozā scenārija gadījumā sagaidāms, ka ES eksports pieaugs tajās pašās nozarēs, bet lielāks pieaugums tiek prognozēts pārstrādātās pārtikas, elektroiekārtu un uzņēmumu pakalpojumu nozarē. Ambiciozo scenāriju gadījumā būtiski pieaugtu ES imports pārstrādātās pārtikas, gaisa transporta, kā arī finanšu un uzņēmumu pakalpojumu nozarēs, bet tas samazinātos elektroiekārtu nozarē. Mehānisko transportlīdzekļu rūpniecībā ir sagaidāms gan ES eksporta (6,73 %/asimetriskais), gan importa (2,6 %/asimetriskais) pieaugums. Japānas eksports ievērojami palielinātos elektroiekārtu, mehānisko transportlīdzekļu, citu iekārtu, citu transporta līdzekļu un citās ražojošajās nozarēs. Japāna piedzīvotu būtisku importa pieaugumu pārstrādātās pārtikas, ķimikāliju, transporta līdzekļu, mehānisko transportlīdzekļu, metālapstrādes un uzņēmumu pakalpojumu nozarē. Tiek prognozēts, ka ES MVU būs ieguvēji no ES un Japānas BTN, jo administratīvo procedūru izmaksas vislielāko slogu rada tieši šiem uzņēmumiem, kā arī tāpēc, ka liels skaits MVU darbojas tajās nozarēs, kuras no BTN gūs kādu labumu, piemēram, pārstrādātās pārtikas nozarē. Saistībā ar vidi sagaidāma negatīva ietekme uz atkritumiem, bioloģisko daudzveidību un dabas resursiem, ko visticamāk izdosies mazināt, pieaugot tirdzniecībai ar ekoloģiski ilgtspējīgām precēm un pakalpojumiem. Saistībā ar emisiju līmeni pasaulē tiek prognozēts, ka BTN ietekmē tā pieaugums būs tuvu nullei (1,5 milj. tonnu CO2). Palielinoties tirdzniecībai starp ES un Japānu, pieaugs arī darbaspēka pieprasījums, kā arī abu pušu labklājība – jo lielāka liberalizācija, jo augstāka labklājība. Sagaidāms ievērojams nodarbinātības pieaugums ES, piemēram, elektroiekārtu nozarē, un neliels samazinājums mehanizēto transportlīdzekļu nozarē (līdz -0,4 % konservatīva, asimetriska BTN gadījumā un līdz -0,1 % ambicioza, asimetriska BTN gadījumā). Tā kā ES un Japāna ir augsti attīstītas demokrātijas, tad nav sagaidāms, ka BTN būs tieša ietekme uz cilvēktiesībām. ES un Japāna, un trešās valstis gūs labumu no procedūru vienkāršošanas, ko abās valstīs veicinās ĀTP mazināšana, kas savukārt samazinās administratīvās izmaksas, kuras rodas tirdzniecībā ar ES vai Japānu. 6. Risinājumu salīdzinājums Risinājums a): saglabājot līdzšinējo stāvokli, iepriekš izklāstītie darbības mērķi netiks sasniegti. Ja tiks turpināta divpusējo ekonomiskās sadarbības programmu īstenošana, piemēram, regulatīvo reformu dialogs, palielinot sadarbību tajās jomās, kurās ir noslēgti nolīgumi, tad ievērojams rezultātu uzlabojums nav sagaidāms. Tā efektivitāti darbības mērķu sasniegšanā var uzskatīt par neeksistējošu vai pat, iespējams, negatīvu. Risinājums b): ņemot vērā dažādos scenārijus, ir vajadzīgas pilnvērtīgas BTN sarunas, dažādas tirdzniecības liberalizācijas pakāpes un tirdzniecības izmaksu samazinājums, kuri galu galā dos labumu gan ES, gan Japānai. Šie labumi ir IKP pieaugums, eksporta pieaugums, augstāka nodarbinātība, darba samaksas pieaugums gan vidēji kvalificētam, gan kvalificētam darbaspēkam, kā arī ES un Japānas konkurētspējas uzlabošanās un labāka pozīcija pasaules tirgū salīdzinājumā ar citiem konkurentiem. Galvenie rezultāti, kas iegūti atkarībā dažādiem BTN risinājumiem, salīdzinošā veidā ir izklāstīti tabulā 1. pielikumā. 7. Uzraudzība un novērtēšana Tabulā 2. pielikumā ir apkopoti galvenie rādītāji, kurus ierosināts izmantot, lai uzraudzītu, vai ir sasniegti vispārējie, īpašie un darbības mērķi. 1. PIELIKUMS Kritērijs || Politikas risinājumi A || B1 || B2 || B3 || B4 Ātrāka un ilgtspējīgāka ekonomiskā izaugsme || 0 || + || + || + || + Labākas darba iespējas un patērētāju stāvokļa un labklājības uzlabošanās || 0 || + || + || ++ || ++ Eiropas konkurētspējas pieaugums pasaules tirgos || 0 || + || + || ++ || +++ Lielāks divpusējās preču tirdzniecības apjoms, samazinot šķēršļus || 0 || + || + || ++ || +++ Lielāks divpusējās pakalpojumu tirdzniecības apjoms, samazinot šķēršļus || 0 || + || + || ++ || +++ Lielāka ieguldījumu plūsma starp ES un Japānu, samazinot šķēršļus || 0 || + || + || ++ || ++ Piekļuve Japānas publisko iepirkumu tirgum, kas ir salīdzināms ar tirgu, ko piedāvā ES || 0 || + || + || ++ || ++ Efektivitāte (kopā) || 0/- || + || + || ++ || +++ Lietderība (ieguldītais laiks un resursi salīdzinājumā ar aplēsto efektivitāti) || 0/- || + || + || ++ || ++ Saskaņotība ar vispārējiem ES politikas mērķiem (piem., tiem, kas izklāstīti stratēģijā “ES 2020”) || 0 || + || + || ++ || ++ Spēja gūt labumu no sinerģiskās ietekmes (piem., no pieredzes apmaiņas) || 0 || + || + || ++ || ++ Ieguvumi no vienkāršošanas (piem., no ĀTP samazināšanas) || 0 || + || + || ++ || ++ 2. PIELIKUMS Vispārēji mērķi || Rādītāji ekonomiskā izaugsme || - IKP procentuālās izmaiņas - nacionālo ienākumu absolūtās izmaiņas darba iespēju radīšana un labklājības pieaugums || - zemi vai augsti kvalificēta darbaspēka nodarbinātības procentuālās izmaiņas - zemi vai augsti kvalificēta darbaspēka darba samaksas procentuālās izmaiņas ES salīdzinošās konkurētspējas uzlabošana || - ES dalībvalstu atrašanās vieta reitingos, ar kuriem novērtē konkurētspēju pasaules tirgos, piemēram, Pasaules ekonomikas foruma “Ziņojumā par globālo konkurētspēju” Īpašie mērķi || lielāka divpusējā preču tirdzniecība || - divpusējā preču eksporta un importa relatīvās un absolūtās/procentuālās vērtības izmaiņas pa nozarēm lielāka divpusējā pakalpojumu tirdzniecība || - divpusējā pakalpojumu eksporta un importa relatīvās un absolūtās/procentuālās vērtības izmaiņas pa nozarēm divpusējo ieguldījumu pieaugums || - divpusējās ieguldījumu plūsmas relatīvās un absolūtās/procentuālās izmaiņas plašāka piekļuve tirgum, jo īpaši Japānas publisko iepirkumu tirgum ES gadījumā || - lielāks skaits piedāvājumu, kurus nodrošina ES uzņēmumi Darbības mērķi || tarifu atcelšana rūpnieciskajām precēm un lauksaimniecības produktiem || - Japānas tarifu plāns ĀTP samazinājums saistībā ar preču tirdzniecību || - standartu/tehnisko prasību konverģence - īpaši pielikumi - izmaiņas noteikumos/tiesību aktos - lielāka pārredzamība/informācijas pieejamība - uzņēmumu aptaujas ĀTP samazinājums un plašāka piekļuve tirgum pakalpojumu tirdzniecībā || - standartu/tehnisko prasību konverģence - izmaiņas noteikumos/tiesību aktos - saistību saraksts un īpaši pielikumi - lielāka pārredzamība/informācijas pieejamība - uzņēmumu aptaujas ĀTP samazinājums saistībā ar ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem || - standartu/tehnisko prasību konverģence - saistību saraksts un īpaši pielikumi - izmaiņas noteikumos/tiesību aktos - lielāka pārredzamība/informācijas pieejamība - uzņēmumu aptaujas ĀTP samazinājums un plašāka piekļuve Japānas publisko iepirkumu tirgum || - standartu/tehnisko prasību konverģence - izmaiņas noteikumos/tiesību aktos - lielāka pārredzamība/informācijas pieejamība - saistību saraksti un īpaši pielikumi - uzņēmumu aptaujas [1] Ņemot vērā, ka valsts tiesību aktiem ir vairāki leģitīmi iemesli, nevar pieņemt, ka tiks atcelti visi ĀTP vai ka izdosies novērst visas normatīvās atšķirības. Tādēļ izmaksu samazinājumu par 50 % var uzskatīt par ambiciozu. [2] NB. Asimetriskā scenārija gadījumā paredzams, ka no ES puses ar precēm saistīto ĀTP izmaksu samazinājums būs viena trešdaļa no samazinājuma, ko veiks Japāna.