Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Zaļā pārkārtošanās – Kāds ir līdzsvars starp sociālo pieņemamību un vides prasībām no pilsētu un reģionu viedokļa, lai veidotu noturīgas kopienas?”

(2022/C 375/06)

Ziņotāja: Hanna ZDANOWSKA (PL/PPE), Lodzas mēre Atsauces dokuments: Padomes prezidentvalsts pieprasījums

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

1. atzinīgi vērtē zaļo pārkārtošanos kā vienu no Francijas prezidentūras galvenajām prioritātēm, jo pielāgošanās klimata pārmaiņām un to seku mazināšana, biodaudzveidības atjaunošana un aizsardzība, teritoriālās noturības pret dabas katastrofām nodrošināšana un veselīgas vides un labākas dzīves kvalitātes veicināšana palīdz veidot noturīgāku Eiropu un sasniegt Eiropas zaļā kursa un Parīzes nolīguma mērķus;

2. IPCC ) īpašajam ziņojumam piekrīt publicētajam paziņojumam par jauno Klimatadaptācijas stratēģiju ( 1 ) un Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes () īpašajam ziņojumam ( 2 ) un uzsver, ka zaļā pārkārtošanās nav iespējama bez vietējo un reģionālo pašvaldību, kā arī iedzīvotāju, uzņēmumu, inovāciju centru un universitāšu līdzdalības;

3. uzskata, ka zaļā pārkārtošanās būtu jāliek visu politisko lēmumu centrā, tādējādi veidojot jaunu, sistēmisku un integrētu pieeju turpmākās politikas un programmu sagatavošanai un īstenošanai; uzsver, ka zaļā pārkārtošanās būtu jāatvieglo ar digitālo pārkārtošanos, kas ietver modernu digitālo rīku, kuri atbilst augstiem ilgtspējas standartiem, tostarp stingriem demokrātijas un tehnoloģiju aizsardzības pasākumiem, ieviešanu un popularizēšanu, kā arī investīcijas tajos, jo tie ir galvenie pārmaiņu veicinātāji; šajā saistībā ir svarīgi atbalstīt arī mazāk attīstītos reģionus un lauku reģionus un dot tiem iespēju mazināt atpalicību, lai mazinātu dažādu teritoriju nevienlīdzību;

4. vietējais un reģionālais līmenis ir noturības veidošanas stūrakmens. Svarīgi ir vietējā un reģionālā līmenī (publiskajā pārvaldē, vietējā un reģionālajā pārvaldē, iedzīvotāju un ekonomikas dalībnieku vidū) palielināt visu vietējās un reģionālās sabiedrības locekļu līdzatbildības un kopības sajūtu, taču tāpēc ir vajadzīgs pienācīgs un visaptverošs institucionāls un finansiāls atbalsts;

5. aicina klimata krīzes, biodaudzveidības krīzes un Ukrainā notiekošā kara kontekstā jūtami nostiprināt visu veselības un aprūpes nozari, uzskatot veselību par zaļās pārkārtošanās galveno motīvu un prioritāti un stiprinot klimata un veselības politikas sinerģiju saskaņā ar 8. vides rīcības programmas ieteikumiem;

6. uzskata, ka noturīga kopiena spēj izturēt un absorbēt klimata apdraudējumu un citu risku sekas un atgūties no tām. Tāpēc svarīgi ir ne tikai mazināt negatīvās sekas, bet arī, ieviešot virkni risinājumu, kas dod stimulu rīcībai, radīt gaisotni, kurā var uzplaukt gan sabiedrība, gan vide, gan ekonomika;

7. uzsver: kopienu noturību var arī panākt, veidojot noturīgas politiskās sistēmas, kas atbalsta vienlīdzību, solidaritāti, sociālo taisnīgumu un dzimumu līdztiesību, bērnu un jauniešu iesaistīšanu un nevienu neatstāj novārtā, it īpaši neaizsargātas grupas, un ņemot vērā teritoriālo daudzveidību, piemēram, lauku, piekrastes, kalnu, salu, arhipelāgu vai tālākos reģionus;

8. uzsver, ka politiskajās stratēģijās, kas iestājas par zaļām ražošanas metodēm un tehnoloģijām, ir arī jāuzlabo vietējo mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspēja, jāļauj radīt un attīstīt zaļās darbvietas un pilnveidot darba ņēmēju prasmes;

9. ņemot vērā augstās enerģijas cenas un karu Ukrainā, atkārtoti aicina pilnībā aizliegt Krievijas gāzes, naftas un ogļu importu Eiropā un mudina vietējās un reģionālās pašvaldības sākt izstrādāt ārkārtas rīcības plānus ar mērķi sagatavoties šādu sankciju sekām; uzskata, ka REPowerEU plāns ir veids, kā paātrināt enerģētikas pārkārtošanu, samazināt ES vispārējo atkarību no enerģijas un izejvielu importa un tādējādi ierobežot ar to saistītos politiskos, ekonomiskos un drošības riskus; tomēr ir dziļi sarūgtināta par to, ka nav nepārprotami minēta pilsētu un reģionu loma gan pašreizējās enerģētikas krīzes pārvarēšanā, gan tās ilgtermiņa risinājumu nodrošināšanā;

Pareiza politikas pasākumu kopuma izvēle sistēmu noturībai

10. atbalsta klimatnoturīgas Eiropas definīciju, kurā atbilstīgi pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” izvirzītajam uzdevumam vides, sociālo un ekonomisko sistēmu noturība ir savienota ar apņēmību nodrošināt ilgtermiņa ilgtspējīgu attīstību, tostarp vienlīdzību, sociālo taisnīgumu un dzimumu līdztiesību. Svarīgi ir iekļaut bērnus un jauniešus, nevienu neatstāt novārtā un stiprināt politisko sistēmu noturību, lai veicinātu kopīgas vērtības, solidaritāti un cieņu pret daudzveidību, ko panāk ar iekļaujošu sociālo pārveidi;

11. saskaņā ar paziņojumu par jauno ES Klimatadaptācijas stratēģiju uzsver nepieciešamību pēc iespējas ātrāk sistēmiski un apzināti reaģēt uz klimata pārmaiņām; norāda, ka noturība ir sarežģīta koncepcija, kam vajadzīgi integrēti, daudznozaru un elastīgi risinājumi, kuri izstrādāti saskaņā ar teritoriālo pieeju un balstīti uz pierādījumiem; uzsver, ka noturīgu sistēmu veidošana ir saistīta ar prioritāšu pareizu izvēli un sinerģiju starp dažādām politikas jomām, kas atbalsta pārtapšanu par ilgtspējīgu teritoriju, kura spēj pārvarēt krīzes un satricinājumus un vienlaikus ir sagatavota pašreizējo un paredzamo seku mazināšanai;

12. šajā sakarā ierosina investīciju projektos iekļaut klimata risku analīzi un klimata neaizsargātības analīzi un attiecīgi pielāgot izmaksu un ieguvumu scenārijus;

13. pauž bažas arī par gaidāmo enerģētikas krīzes asimetrisko reģionālo ietekmi uz ES pilsētām un reģioniem, kas atspoguļo to atšķirīgās spējas reaģēt uz energoapgādes traucējumiem un enerģijas cenu kāpumu, un aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis, izstrādājot un īstenojot attiecīgos pasākumus, pienācīgi ņemt vērā šo asimetriju;

14. atbalsta priekšlikumus paātrināt vietējās atjaunīgās enerģijas un energoefektivitātes pasākums ar mērķi nodrošināt Eiropas enerģētisko suverenitāti un drošību un cīnīties pret enerģētisko nabadzību, it īpaši ņemot vērā karu Ukrainā un tā negatīvo ietekmi uz Eiropas enerģētiku;

15. atbalsta plānus un darbības taisnīgai un iekļaujošai pārkārtošanai ogļu ieguves apgabalos, kurai ar pietiekamu šim nolūkam vajadzīgo finansējumu vajadzētu sekmēt minēto reģionu attīstību un centienus pārvarēt šķēršļus, ar ko tie varētu saskarties, un radīt jaunu modeli to attīstībai;

16. uzsver, ka galvenie šķēršļi, kas neļauj strauji ieviest mazoglekļa tehnoloģijas, ir saistīti gan ar finanšu resursu un cilvēkresursu trūkumu, pašreizējām politikas stratēģijām, regulējumu un organizatoriskajām struktūrām, kas joprojām ir atkarīgas no fosilā kurināmā, gan arī ar sociālajiem un kultūras faktoriem, piemēram, sabiedrības akcepta trūkumu, kurš galvenokārt izriet no fakta, ka pārkārtošanās rezultātā tiks likvidētas darbvietas un samazināsies iedzīvotāju skaits (it īpaši ogļu ieguves reģionos); šajā saistībā uzskata, ka inovācijai jārodas konkrētā vietējā vidē, tās ietekmei uz vispārējo sistēmu un kopienu jābūt tiešai un tai jādarbojas pretēji procesiem, kas izraisa sabiedrības akcepta trūkumu;

17. aicina sniegt atbalstu, kas atvieglotu bezemisiju un mazemisiju, aktīvas un publiskas mobilitātes un transporta risinājumu izstrādi un piekļuvi tiem;

18. atzīmē, ka klimata pārmaiņas, iespējams, ir pasaulē vislielākais apdraudējums veselībai XXI gadsimtā, un tādēļ aicina uz daudzdisciplīnu un daudznozaru sadarbību un tādas pieejas kā “Viena veselība” izmantošanu, kuras rezultātā visos pārvaldības līmeņos starptautiskajās aģentūrās, nevalstiskajās organizācijās un akadēmiskajās iestādēs tiks koordinēta rīcība dabas aizsardzības, biodaudzveidības atjaunošanas, kā arī dzīvotņu un ekosistēmu atjaunošanas jomā;

19. norāda, ka katastrofu riska mazināšanas pasākumi, kuru pamatā ir ekosistēmiska pieeja, ir rentabli politikas instrumenti. Tomēr tie netiek pilnībā izmantoti, un to potenciāls būtu vēl vairāk jāstiprina ES līmenī ( 3 )

20. aicina paātrināt pāreju uz aprites ekonomiku un uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību lomu šajā procesā; aicina popularizēt jaunus uzņēmējdarbības modeļus un stiprināt instrumentus, it īpaši pašvaldību ekonomikā un tās t. s. patērētāju paplašinātas atbildības mehānismos, publiskā un privātā sektora partnerības mehānismos un ar aprites ekonomiku saistītajā ilgtspējīga patēriņa un ražošanas modeļu, zaļa vai ilgtspējīga publiskā iepirkuma veicināšanā;

21. atbalsta novatorisku pārvaldības risinājumu ieviešanu publiskajā sektorā, izmantojot “dzīvās laboratorijas” koncepciju; uzsver: lai veidotu noturīgas kopienas, būtiski ir palīdzēt tām rast efektīvus veidus, kā pārvarēt izaicinājumus, izmantojot publisko pakalpojumu lietotāju radošumu un inovāciju;

22. aicina investīciju procesos ņemt vērā dabā balstītus risinājumus. Šajā iniciatīvā ( 4 ) , kas ir daļa no jaunās ES Klimatadaptācijas stratēģijas, par prioritāti ir noteikti dabā balstīti risinājumi;

23. atzinīgi vērtē iniciatīvas (tostarp Pilsētas mēru paktu un Eiropas Klimata paktu), kas mudina vietējās un reģionālajās pašvaldības izvirzīt vērienīgākus mērķus un vairāk īstenot pārveidi veicinošus pasākumus. Šo iniciatīvu vēstnieku darbība būtu jāpastiprina un jāpārņem kā paraugs citās vietās, lai palielinātu informētību par klimata pārmaiņām visos pašvaldību līmeņos un paātrinātu to pārkārtošanos;

24. atbalsta pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu klimatam, enerģētikai un vides aizsardzībai ( CEEAG ). Minētās pamatnostādnes ļaus palielināt Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā ieguldītā darba efektivitāti, it īpaši ēku renovācijas, biodaudzveidības, tīras mobilitātes, atjaunīgās enerģijas un resursefektivitātes jomā ar mērķi atbalstīt pāreju uz aprites ekonomiku;

25. aicina radīt piemērotus apstākļus sociālās ekonomikas attīstībai. Lai radītu sociālās ekonomikas attīstībai piemērotu vidi, izšķiroša nozīme ir politiskajam un tiesiskajam regulējumam. Tas nozīmē arī nodokļu, publiskā iepirkuma un valsts atbalsta regulējumu, kas jāpielāgo sociālās ekonomikas vajadzībām;

Vietējās un reģionālās pašvaldības kā galvenie zaļās pārkārtošanās dalībnieki

26. aicina izveidot labi funkcionējošu daudzlīmeņu pārvaldības sistēmu kā vietējā, lielpilsētu un reģionālā līmenī, tā valsts, ES un pasaules līmenī. Radikālām un ilgstošām dzīvesveida pārmaiņām, kas ļautu izveidot taisnīgu, ilgtspējīgu, mazoglekļa un noturīgu sabiedrību, ir vajadzīga gan augšupēja, gan lejupēja sadarbība;

27. uzsver faktu, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir zaļās pārkārtošanās “vadošie dalībnieki”: tās īsteno 70 % no visiem ES tiesību aktiem, 70 % no klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem, 90 % no pielāgošanās stratēģijām un 65 % no ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kā arī veic vienu trešdaļu no publiskajiem izdevumiem un divas trešdaļas no publiskajām investīcijām. Vietējās un reģionālās pašvaldības vislabāk pārzina vietējos un reģionālos izaicinājumus, un tāpēc būtu jānodrošina instrumenti, kas tām ļautu rast vietējiem apstākļiem vispiemērotākos risinājumus; taču šīs pašvaldībām uzticētās funkcijas nenozīmē, ka tās ir vienīgās, kam jāuzņemas atbildība. Augstāko pārvaldes līmeņu pienākums ir atbalstīt visus vietējo un reģionālo pašvaldību centienus;

28. mudina plašāk īstenot līdzdalības pārvaldību (diskusijas, budžeti u. c.) un daudzpusēju pārvaldību, jo tas palielina izredzes veikt optimālas zaļās investīcijas lauku mazpilsētās, pilsētās un reģionos; vērš uzmanību uz to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības atbalsta lēmumu pieņemšanas procesu visos posmos un sniedz aktīvu atbalstu politisko stratēģiju ietvaros;

29. norāda, ka domāšana globālā līmenī un rīcība vietējā līmenī ir vienīgais veids, kā sasniegt Parīzes nolīgumā izvirzītos vērienīgos klimata mērķus. Šajā saistībā Komiteja aicina Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ) aktīvi un jēgpilni iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības kā uzticamu COP partneri klimatrīcības jomā;

30. mudina vietējās un reģionālās pašvaldības rīkot vietējus klimata samitus, kas pozitīvi ietekmē vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanos jautājumos par pielāgošanos klimata pārmaiņām un enerģētikas pārkārtošanu, kā arī dod iespēju sagatavot Reģionu komitejas ieteikumus ikgadējām ANO klimata konferencēm;

Noturības veidošanas sociālā dimensija

31. uzsver, ka jebkuras pārkārtošanās kontekstā izšķiroši svarīgi ir lēmumu pieņemšanas procesā iesaistīt vietējās kopienas; aicina vairāk iestāties par darbībspējas nodrošināšanu, iekļautību, kopīgām vērtībām un solidaritāti, iesaistot visus dalībniekus noturīgāku kopienu veidošanā; šajā saistībā būtiska nozīme ir arī jauniešu iesaistīšanai;

32. aicina izstrādāt instrumentus, ar kuriem motivēt mājsaimniecības iesaistīties pārkārtošanās procesos, un paredzēt dažādus atbalsta veidus, it īpaši visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām un teritorijām; šajā saistībā atzinīgi vērtē Sociālā klimata fonda izveidi un aicina nodrošināt finansiālu atbalstu, izmantojot dalītas pārvaldības sistēmu, kurā tiktu ievēroti partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības principi;

33. aicina stiprināt gan ražojošo patērētāju, gan parasto patērētāju lomu zaļās pārkārtošanās procesā, pieņemot tiesību aktus, kas ierobežotu zaļmaldināšanu un stimulētu apzinātu izvēli;

34. aicina atvieglot un stimulēt attiecīgas iniciatīvas, kā arī mazināt šķēršļus vietējo atjaunīgās enerģijas kopienu izveidei, jo tās ir svarīgs instruments, ar ko veicināt atjaunīgās enerģijas plašu izmantošanu un izveidot decentralizētu energosistēmu, vienlaikus nodrošinot vietējos ekonomiskos un sociālos ieguvumus;

35. norāda, ka paziņojumā par REPowerEU energotaupības potenciāls nav pietiekami uzsvērts, un aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt tādus pasākumus kā iedzīvotāju izpratnes palielināšanas kampaņas, kas veicinātu ieradumu maiņu;

Izglītība un mācīšanās noturības veidošanai

36. uzsver, ka zaļā pārkārtošanās ir iespējama tikai tad, ja tiek veidots zināšanu kapitāls, visos izglītības līmeņos izglītojot par klimata jautājumiem, pilnveidojot prasmes un pārkvalificējoties;

37. uzsver, ka Klimata paktam būtu jāpaātrina to saistību īstenošana, ko vietējie dalībnieki (MVU, skolas, vietējās iestādes, augstskolas u. c.) jau ir uzņēmušies vietējā līmenī, un jārada jaunas saistības, lai Eiropa līdz 2050. gadam kļūtu par pirmo klimatneitrālo kontinentu;

38. atbalsta pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķus, principus un pamatnostādnes un aicina stiprināt projektu ilgtspējas prasības un uzraudzīt to ietekmi;

39. uzsver, ka liela nozīme ir pasākumiem, kuru mērķis ir sekmēt, paplašināt un finansēt pašreizējās un jaunas iniciatīvas, kuras atbalsta zināšanu un labākās prakses apmaiņu ES, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa tīklos, kā arī pilsētu savstarpējo sadarbību, piemēram, mācīšanos no līdzbiedriem, izpētes vizītes, mentorēšanu un konsultēšanos partneru starpā;

40. aicina vietējās un reģionālās pašvaldības darīt visu iespējamo, lai pārkārtošanās projektu īstenošanā veicinātu savstarpēju sadarbību, kas pārsniedz administratīvās robežas, tostarp starpreģionālo, starppašvaldību un pārrobežu sadarbību visā ES;

41. ierosina cīņā pret klimata pārmaiņām vietējā un reģionālajā līmenī izmantot paraugpraksi, ko rada tādas iniciatīvas kā Pilsētas mēru pakts, koalīcija “ Under2 ”, ES misijas u. c. Mērķis ir izmantot datus, kas savākti, izstrādājot ilgtermiņa klimata stratēģijas, un dalīties pieredzē par sekmīgām metodēm, inovatīviem risinājumiem un vērtīgām atziņām, kas gūtas no šādām iniciatīvām;

42. aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju izveidot īpašu instrumentu tehniskās palīdzības sniegšanai un informācijas apmaiņai starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras saskaras ar līdzīgiem izaicinājumiem zaļās pārkārtošanās un noturīgu kopienu veidošanas jomā, un sniegt finansiālu atbalstu ES paraugprakses apmaiņai (izpētes vizītes);

43. norāda, ka svarīga ir paaudžu sadarbība, jaunatnes viedokļu visaptveroša uzklausīšana un atbalsts no programmas “Vēlēti jaunāka gadagājuma politiķi”; atbalsta inovācijas ekosistēmas veidošanu, izmantojot projektus, programmas un darbības, kas vērstas uz talantīgiem jauniešiem un kuras ļautu izmantot jauniešu potenciālu zaļās pārkārtošanās procesā;

44. ierosina izveidot vietējos/reģionālos klimata centrus, kas darbotos kā informācijas punkti un mudinātu vietējās kopienas sekmēt zaļo pārkārtošanos. Šādiem centriem var piemist potenciāls uzsākt augšupējas iniciatīvas un projektus, kas mobilizē un veicina sadarbību gan starp apņēmīgajiem, gan skeptiskajiem, gan arī neieinteresētajiem pilsētu un reģionu iedzīvotājiem;

Sabiedrības informētības uzlabošana un pārmaiņu uzraudzība

45. uzsver, ka efektīvas klimata politikas priekšnoteikums ir sabiedrības informētība par klimata pārmaiņām, to cēloņiem un sekām. Ar modernām tehnoloģijām saistītu rīku (tālizpēte, transporta telemātika, droni, IKT) izmantošana ļauj ievērojami efektīvāk īstenot pieņemto klimata politiku;

46. sabiedrība, kas apzinās klimatiskos apdraudējumus, izrāda lielāku solidaritāti sarežģītu un bieži vien dārgu pasākumu akceptēšanā. Aktuāla un uzticama informācija ir pamats darbībām un to akceptēšanai vietējās un reģionālajās kopienās;

47. uzsver, ka zaļās pārkārtošanās panākumi ir atkarīgi no liela vietējo partneru skaita iesaistīšanās. Svarīga ir skaidra un savlaicīga komunikācija par pārkārtošanās procesu, kā arī dialogs, it īpaši par sarežģītiem jautājumiem, piemēram, par individuālā transporta ierobežošanu vai tādu objektu izveidi, kas ir vajadzīgi pašvaldību ekonomikai, bet kurus sabiedrībai ir grūti pieņemt;

Ekonomikas dalībnieki un noturības veidošana

48. uzsver, ka uzņēmumiem un rūpniecībai būtu jāatbalsta klimatadaptācijas centieni un ka būtu jāievieš juridiski un finanšu instrumenti, lai novērstu to, ka uz vietējiem iedzīvotājiem tiek pārnestas negatīvu uzņēmējdarbības ārējo faktoru izmaksas;

49. aicina ar tiesisko regulējumu stimulēt ilgtspējīgu ražošanu, paredzot paplašinātu ražotāja atbildību par arvien lielāku produktu grupu skaitu un atsevišķiem to aprites cikla posmiem;

50. atzinīgi vērtē Rūpniecisko emisiju direktīvas pārskatīšanu, kuras mērķis ir ne tikai palīdzēt novērst un kontrolēt piesārņojumu, bet arī stimulēt inovāciju, atalgot celmlaužus un palīdzēt nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES tirgū;

51. norāda, ka ir jāizvērš vairāk pārrobežu projektu un jāattīsta infrastruktūra ilgtspējīgas enerģētikas jomā, ja vēlamies Eiropas Savienībā panākt bezemisiju un pilnībā integrētu energosistēmu. Jālikvidē esošie šķēršļi un jāstiprina pārrobežu sadarbība mazoglekļa un atjaunīgo energoresursu jomā;

52. norāda, ka jāveicina iekšējais būvizstrādājumu tirgus, izmantojot tiesisko regulējumu, kas ir piemērots, lai renovācijas viļņa īstenošanu padarītu dinamiskāku un stimulētu investīcijas ilgtspējīgajā būvniecībā;

Ilgtspējīgs patēriņš

53. aicina veikt likumdošanas pasākumus, lai visas fiziskās preces ES tirgū padarītu videi draudzīgākas, apritīgas un energoefektīvas visā to aprites ciklā – no projektēšanas līdz ikdienas lietošanai un beidzot ar pārprofilēšanu un atkalizmantošanu;

54. aicina ieviest izmaiņas tiesību aktos, lai cīņu pret pārtikas izšķērdēšanu padarītu efektīvāku, tostarp veicinātu ilgtspējīgas pārtikas nozares attīstību (stratēģija “No lauka līdz galdam”) un mazinātu pārtikas pārstrādes un mazumtirdzniecības nozares ietekmi uz vidi, veicot pasākumus transporta, uzglabāšanas, iepakošanas un pārtikas izšķērdēšanas novēršanas jomā, un stimulētu ilgtspējīgu pārtikas patēriņu;

55. pauž atbalstu Komisijas pasākumiem, kuru mērķis ir sekmēt ES sociālās ekonomikas attīstību, kas patiešām spēj pārvarēt izaicinājumus saistībā ar pārtikas izšķērdēšanu, produktu īso aprites ciklu un jaunu zaļo darbību izvēršanu;

56. vērš uzmanību uz to, ka pašreizējo krīžu un ar tām saistīto izaicinājumu dēļ vietējās un reģionālās pašvaldības ir spiestas pastāvīgi pārskatīt savus mērķus, apzināt riskus un dinamiski reaģēt uz jauniem attīstības ierobežojumiem, un tas var apgrūtināt pārkārtošanās īstenošanu nepārtrauktā un visaptveroša veidā;

Noturības veidošanas finansiālā dimensija

57. stingri uzsver, ka vissvarīgākie fondi (ES kohēzijas politika, Atveseļošanas un noturības mehānisms, Taisnīgas pārkārtošanās fonds, Modernizācijas fonds u. c.), kā arī tie, kas tieši paredzēti vietējam un reģionālajam līmenim (finanšu instruments videi LIFE , Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments u. c.) un kuru mērķis ir atbalstīt zaļo pārkārtošanos, tiek plānoti valsts līmenī un ka vietējo un reģionālo pašvaldību projektu tvērums ir atkarīgs no centrālās valdības vadlīnijām. Būtu jāievieš procedūras, kas nodrošinātu pēc iespējas lielāku vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti ES līdzekļu plānošanā un īstenošanā atbilstoši to vajadzībām;

58. uzsver, ka Eiropas Komisijas iesniegtajā REPowerEU plānā, kas attiecas uz enerģijas ietaupījumu palielināšanu, piegāžu dažādošanu, atjaunīgo energoresursu attīstības paātrināšanu, fosilā kurināmā patēriņa samazināšanu un uz viedām investīcijām, būtu jāparedz finansiāls atbalsts vietējām un reģionālajām pašvaldībām tā īstenošanai, kā arī jāpiešķir šim nolūkam pašreizējais vai jauns ES finansējums; aicina dalībvalstis Atveseļošanas un noturības mehānisma neizlietotos līdzekļus novirzīt, lai atbalstītu vietējo plānošanu enerģētiskās drošības jomā un investīcijas atjaunīgajos energoresursos un energoefektivitātē;

59. atgādina par Līguma noteikumu lomu vietējo un reģionālo pašvaldību darbību finansēšanā, it īpaši klimata aizsardzības jomā. Pārmaiņu īstenošana jāpielāgo vietējo kopienu apstākļiem un iespējām, lai šīs pārmaiņas ieviestu efektīvi, neuzliekot iedzīvotājiem pārmērīgu slogu; tādēļ aicina Eiropas Komisiju pārskatīt pašvaldību ekonomikas finansēšanas principus tā, lai varētu ieviest labākus risinājumus visneatliekamāko vajadzību finansēšanai šajā jomā, kas atstāj ietekmi uz vidi.

60. aicina vienkāršot publiskā atbalsta noteikumus, tostarp atbalstu finansēšanas risinājumiem un atkritumu apsaimniekošanai būtisku sistēmu uzturēšanai, it īpaši paredzot, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir iespējas finansēt šo sistēmu darbību, kā arī sniegt palīdzību krīzes pārvarēšanai un atbalstīt ekonomikas dalībniekus, tostarp mikrouzņēmumus;

61. uzsver, ka ir jācīnās pret enerģētisko nabadzību un mobilitātes nabadzību, īstenojot energoefektivitātes pasākumus un plašāk ieviešot atjaunīgos energoresursus (AER), un ka dalībvalstīm šajā jomā jāsniedz atbalsts vietējā un reģionālajā līmenī; tādēļ uzskata, ka būtiski ir samazināt energoefektivitātes un AER pasākumu sākotnējo izmaksu slogu, it īpaši mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, kā arī neaizsargātām patērētāju grupām;

62. uzsver, ka pašreizējās ETS pārskatīšanas ietvaros paredzētais finansējums ir nepietiekams, lai nodrošinātu patiesi taisnīgu pārkārtošanos, un ka būtu jāapsver iespēja Sociālajam klimata fondam piešķirt ar autotransporta un ēku ETS (ETS II) nesaistītus ieņēmumus; ierosina Sociālajam klimata fondam paredzēto ieņēmumu apvienošanu sākt vēl pirms ETS II piemērošanas;

63. uzskata, ka Sociālajam klimata fondam būtu jāatsver negatīvā ietekme uz mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem un visneaizsargātākajiem mobilitātes lietotājiem un jānodrošina sociāli ilgtspējīga attīstība;

64. mudina privāto sektoru (tostarp ar paplašinātu ražotāja atbildību) vairāk iesaistīties pilsētu un reģionu noturības veidošanā;

65. aicina palielināt Eiropas konkurences tiesību elastību, it īpaši attiecībā uz valsts atbalstu, jo tajās nav pietiekami ņemts vērā konkurences raksturs, ar ko saskaras ES uzņēmumi trešās valstīs, kurās netiek ievēroti tie paši noteikumi;

66. norāda, ka pārāk zemu ir novērtētas izmaksas, kas daudzo krīžu un novēlota atbalsta no augstākiem pārvaldības līmeņiem dēļ gulstas uz vietējām pašvaldībām; tāpēc aicina apzināt priekšlikumus efektīvākiem risinājumiem;

67. aicina palielināt finansiālo atbalstu zaļajām investīcijām, kurām ir “sniega bumbas efekts”, mobilizējot turpmāku rīcību zaļās pārkārtošanās veicināšanai;

68. vērš uzmanību uz to, ka papildus tiešai piekļuvei finansējumam vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāsaņem pienācīga tehniskā palīdzība un atbalsts spēju veidošanai, lai izmantotu esošās finansēšanas iespējas, kā arī lai palīdzētu minētajām pašvaldībām efektīvi līdzsvarot privāto un publisko finansējumu. Turklāt investīcijām maksimāli jāizmanto zaļš un ilgtspējīgs publiskais iepirkums;

69. atbalsta ideju par “zaļo budžetu” kā fiskālās politikas veidošanas rīku, kas palīdz sasniegt vides mērķus. Tas ļaus novērtēt budžeta vai attiecīgi fiskālās politikas ietekmi uz vidi, kā arī tās atbilstību valsts un starptautisko saistību īstenošanai ( 5 )

70. aicina turpināt administratīvo vienkāršošanu un samazināt regulatīvos šķēršļus jaunu un novatorisku tehnoloģiju un uzņēmējdarbības modeļu izstrādei un ieviešanai;

71. norāda, ka izaicinājumus saistībā ar klimata politikas īstenošanu lielā mērā jāpārvar pašvaldībām un vietējām iestādēm, turpretim iespējamais finansējums (piemēram, nodokļu ieņēmumi, emisijas kvotas) lielākoties tiek piešķirts centrālajam budžetam; aicina pārskatīt līdzekļu pieejamības principus;

Ekosistēmu pakalpojumu piedāvājuma stiprināšana

72. norāda, ka ir jāuzsāk īpaši pasākumi, kas ļautu racionalizēt ūdens apsaimniekošanu pilsētu teritorijās, sevišķi ūdens resursu apsaimniekošanu, ņemot vērā savienojumus ar sateces baseinu sistēmu, un jāizstrādā programma investīciju izvēršanai neliela apjoma ūdeņu uzkrāšanas rezervuāros un šim nolūkam izveidot fondu;

73. pauž bažas par to, ka, neraugoties uz ES vides aizsardzības tiesību aktu plašo darbības jomu, joprojām pastāv lielas nepilnības ekosistēmu tiesiskajā aizsardzībā ( 6 ) , savukārt ekosistēmu atjaunošana ir būtiska, lai saglabātu augstu dzīves kvalitāti un to procesu nepārtrauktību, kas nepieciešami ilgtspējīgai attīstībai.

Briselē, 2022. gada 30. jūnijā Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs Vasco ALVES CORDEIRO

(1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=COM:2021:82:FIN

(2) https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_FinalDraft_FullReport.pdf

(3) Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe Enhancing coherence of the knowledge base, policies and practices 15/2017, Eiropas Vides aģentūra, https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-adaptation-and-disaster.

(4) https://climate-adapt.eea.europa.eu/eu-adaptation-policy/sector-policies/ecosystem

(5) https://www.oecd.org/environment/green-budgeting/

(6) Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment, 2020 https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC120383.