EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.7.2021 SWD(2021) 725 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2021. gada ziņojums par tiesiskumu







Valstu sadaļa - tiesiskuma situācija Zviedrijā Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2021. gada ziņojums par tiesiskumu - Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Kopsavilkums Zviedrijas tiesu sistēmā turpinās centieni vēl vairāk nostiprināt tiesu varas neatkarības tiesiskās garantijas, jo īpaši, veicot izmeklēšanas komitejas darbu demokrātijas un tiesu varas neatkarības stiprināšanas jomā, kas vienlaikus pārskata konstitūcijas grozīšanas procesu. Ir veikta arī mērķtiecīga tiesnešu drošības pielaides sistēmas reforma. Zviedrija ir arī īstenojusi dažus pasākumus, lai vēl vairāk uzlabotu tiesu sistēmas digitalizāciju, jo īpaši, izveidojot jaunu digitalizācijas padomi, kas koncentrējas uz kriminālprocesiem. Tomēr joprojām pastāv bažas par tiesu sistēmas resursiem ilgtermiņā. Tiesu sistēma aizvien ir efektīvi darbojusies, tostarp, saskaroties ar Covid-19 pandēmijas radītajām problēmām, kad tiesām bija jālemj par konkrētiem pasākumiem to turpmākai darbībai. Tāpat kā iepriekšējos gados Zviedrijā ir viens no zemākajiem korupcijas līmeņiem ES un pasaulē. Pārredzamība ir Zviedrijas pretkorupcijas pieejas stūrakmens. 2020. gadā Zviedrija pieņēma savu pirmo stratēģisko Valsts rīcības plānu korupcijas novēršanai publiskajā pārvaldē. Cita starpā tas nosaka sistemātisku korupcijas risku analīzes izmantošanu, lai stiprinātu korupcijas risku izpratni un riska pārvaldības praksi amatpersonu vidū. Lai gan šis rīcības plāns tiek uzskatīts par nozīmīgu pasākumu, tas neparedz konkrētas darbības un grafiku, un attiecībā uz to ir notikušas tikai ierobežotas apspriešanās attiecīgo ieinteresēto personu vidū. Pārskata periodā ir īstenotas papildu novēršanas iniciatīvas, tostarp noteikumu par “virpuļdurvju efektu” attiecināšana uz Valsts revīzijas biroja augstākā līmeņa vadītājiem un jaunas vadlīnijas amatpersonām aktīvu deklarēšanai. Lobēšana joprojām netiek reglamentēta, un nepastāv nekāda konsekventa prakse, kā publiski atklāt tos, kuri cenšas ietekmēt konkrētus likumdošanas priekšlikumus (“likumdošanas pēdas”). Ārvalstu kukuļošana aizvien ir riska joma, kurā vērojams vienīgi mērens kriminālvajāšanas līmenis. Mediju brīvība un plurālisms Zviedrijā kopumā joprojām ir stabils — galvenokārt tas saistīts ar aizsardzības pasākumiem, kas noteikti gan konstitūcijā, gan tiesību aktos. Zviedrija ir vēl vairāk nostiprinājusi neatkarības tiesiskās garantijas un palielinājusi Zviedrijas Preses un apraides iestādes budžetu. Kā norādīts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, valdība analizē arī iespēju ieviest īpašus tiesību aktus par mediju īpašumtiesību pārredzamību, kādi pašlaik nepastāv. Zviedrija veic pasākumus, lai uzlabotu žurnālistu aizsardzību, pašlaik pārskatot krimināltiesību nodrošināto aizsardzību noteiktām sabiedrībai svarīgām funkcijām. Žurnālisti arvien vairāk piedzīvo draudus un aizskarošu izturēšanos, it īpaši tiešsaistē. Zviedrija ir pieņēmusi ekonomiskus pasākumus, lai novērstu Covid-19 pandēmijas negatīvo ekonomisko ietekmi uz medijiem un žurnālistiem, jo īpaši uz ārštata darbiniekiem. Tā kā Zviedrijas konstitūcijā nav paredzēta ārkārtas stāvokļa iespējamība veselības krīzes gadījumā, pasākumi saistībā ar Covid-19 pandēmiju galvenokārt ir pieņemti kā ieteikumi. 2021. gada janvārī Zviedrija pieņēma jaunu tiesisko regulējumu, kas ļauj valdībai veikt stingrākus pasākumus Covid-19 pandēmijas apkarošanai. Ir veikta ex-ante pārbaude par šī regulējuma atbilstību konstitūcijai, taču Konstitūcijas komiteja kritizēja īso apspriešanām atvēlēto laiku. Parlamentā ir iesniegts priekšlikums izveidot Valsts cilvēktiesību iestādi, ievērojot starptautiskos standartus. Pilsoniskās sabiedrības telpa joprojām ir atvērta, un valdība apsver pasākumus, lai precizētu pilsoniskās sabiedrības organizācijām izvirzītās prasības valdības finansējuma saņemšanai. I.Tiesu sistēma Zviedrijas tiesu sistēmai ir divi atzari: vispārējās tiesas, ko veido 48 apgabaltiesas, sešas apelācijas tiesas un Augstākā tiesa; un vispārējās administratīvās tiesas, kur ietilpst divpadsmit administratīvās tiesas, četras administratīvās apelācijas tiesas un Augstākā administratīvā tiesa. Valsts tiesu administrācija — aģentūra, kas darbojas Tieslietu ministrijas ietvaros —, ir atbildīga par kopējo tiesu pārvaldību, tostarp resursu, personāla un aprīkojuma sadali. Neatkarīgā Tiesnešu ierosināšanas padome sagatavo priekšlikumus visām tiesnešu iecelšanām; balstoties uz šiem priekšlikumiem, valdība ieceļ tiesnešus. Zviedrijas Prokuratūra ir neatkarīga un nošķirta no valdības. Zviedrija veic pasākumus, lai pievienotos Eiropas Prokuratūrai. Zviedrijas Advokātu asociācija ir neatkarīga pašpārvaldes asociācija, kas izveidota ar likumu un atbild par advokātu profesionālās darbības uzraudzību un disciplināro pasākumu veikšanu pret tās biedriem. Neatkarība Tiesu sistēmas neatkarības līmeni joprojām uzskata par augstu. Kopumā 71 % iedzīvotāju un uzņēmumu 2021. gadā uzskata, ka tiesu un tiesnešu neatkarība Zviedrijā ir “ļoti liela vai diezgan liela”. Tiesu varas neatkarības līmenis laikā no 2016. līdz 2020. gadam bija nemainīgi ļoti augsts un 2021. gadā joprojām ir augsts, taču gan iedzīvotāju, gan uzņēmumu vērtējumā tas zināmā mērā ir samazinājies, salīdzinot ar 2020. gadu. Izmeklēšanas komitejas darbs, kura mērķis ir attīstīt tiesu varas neatkarības tiesisko garantiju stiprināšanu, virzās uz priekšu. Komiteja, kas tika izveidota 2020. gada februārī un rezultātus sniegs 2023. gadā, jo īpaši izskata tiesisko regulējumu attiecībā uz pensionēšanās vecumu un Augstākās tiesas tiesnešu skaitu, kā arī Valsts tiesu administrācijas statusu un neatkarību. Tā arī pārbaudīs, vai ir nepieciešams mainīt konstitūciju. No izveidošanas brīža komiteja, kurā pārstāvētas visas partijas, tiekas regulārās sanāksmēs un veic salīdzinošu pētījumu par tiesisko regulējumu attiecībā uz tiesu varas neatkarību un konstitucionālajiem grozījumiem citās ES dalībvalstīs. Darbā tiek ņemti vērā attiecīgie Eiropas standarti. Komiteja ir paskaidrojusi, ka tā arī plāno izveidot vienu vai divas ārējo ekspertu grupas, lai tai sniegtu atbalstu uzdevumu izpildē. Ieinteresētās personas kopumā ir atzinīgi novērtējušas šo darbu preventīvi stiprināt iespējamās vājās vietas esošā tiesiskā regulējuma ietvaros. Tiesnešu asociācija jo īpaši ir uzsvērusi pašreizējo sistēmu, saskaņā ar kuru valdība ieceļ Valsts tiesu administrācijas ģenerāldirektoru, kā iespējamo trūkumu un ir iestājusies par neatkarīgas Tiesu iestāžu padomes izveidi, kura kā opcija ir jāizskata komitejai tās pilnvaru robežās. Tiesnešu asociācija arī uzskata, ka nepieciešams veltīt uzmanību tiesnešu algu noteikšanas sistēmai, pat ja šis jautājums neietilpst komitejas pilnvarās. Jaunieceltajiem tiesnešiem algas tiek noteiktas koplīguma starp tiesnešiem un Valsts tiesu administrāciju ietvaros, un pēc tam tiesnesis un atbildīgais tiesas priekšsēdētājs tās katru gadu pārskata. Tiesnešu asociācija uzskata, ka, lai arī šī sistēma darbojas vairāk nekā 10 gadus un kopumā nav radījusi būtiskas problēmas, tā nav pietiekami pārredzama, tai trūkst skaidru kritēriju. Saskaņā ar Eiropas Padomes ieteikumiem profesionālo tiesnešu atlīdzības sistēmas pamatnoteikumi būtu jānosaka tiesību aktos. Spēkā stājās izmaiņas attiecībā uz tiesnešu drošības pielaides režīmu. Lai stiprinātu tiesu varas neatkarību, Drošības aizsardzības likuma grozījumi, kas stājās spēkā 2021. gada aprīlī, nosaka, ka drošības pielaides pārbaudes tiesu priekšsēdētājiem veic Tiesnešu ierosināšanas padome, bet parastajiem tiesnešiem — to attiecīgā tiesa. Šos grozījumus izraisīja 2019. gadā pieņemtās izmaiņas amatpersonu drošības pielaides vispārējā sistēmā, saskaņā ar kurām valdībai tika piešķirta atbildība arī par tiesu priekšsēdētāju drošības pielaides pārbaudēm, par kurām iepriekš bija atbildīga Valsts tiesu administrācija. Nolūkā risināt šo situāciju valdība 2019. gada maijā bija iecēlusi izmeklēšanas priekšsēdētāju, lai nodrošinātu atbilstošu sistēmu, kas aizsargā tiesu un tiesnešu statusu. Pamatojoties uz izmeklēšanas ziņojumu un apspriešanās procedūru, valdība iesniedza priekšlikumu grozīt Drošības aizsardzības likumu, kuru parlaments pieņēma 2021. gada janvārī. Kvalitāte Atkārtoti tiek paustas bažas par tiesu iestāžu resursu stāvokli ilgtermiņā. Pēc Valsts tiesu administrācijas lūguma palielināt tiesu sistēmas budžetu 2021.–2023. gadam 2021. gada budžets tika nedaudz palielināts. Kopš 2012. gada Zviedrija tiesu vajadzībām stabili paredz aptuveni 0,27 % no IKP. Ieinteresētās personas un Valsts tiesu administrācija ir uzsvērušas nepieciešamību palielināt resursus ilgtermiņā, nevis to darīt katru gadu, lai nodrošinātu paredzamību un lai tiesas spētu izskatīt aizvien pieaugošo krimināllietu skaitu. Tiesiskuma digitalizācija turpinās, un ir izveidota padome tiesu sistēmas digitalizācijai. Pēc tam, kad 2021. gada janvārī stājās spēkā jaunie tiesību akti par digitālo saziņu tiesvedībā, ir pilnībā ieviesti procesuālie noteikumi attiecībā uz digitālo tehnoloģiju izmantošanu tiesās. Tomēr joprojām nav iespējas tiešsaistē piekļūt pirmās instances tiesas spriedumiem, un to mašīnlasāmības iespējas ir ierobežotas. Pārējās nepilnības civilajā un administratīvajā tiesvedībā attiecas uz iespēju piekļūt izskatīšanā esošo un slēgto lietu dokumentiem, savukārt kriminālprocesos ir pieejami tikai ierobežoti digitālie rīki. Lai uzlabotu digitālo rīku efektivitāti un izmantošanu visā tiesu ķēdē, jo īpaši kriminālprocesos, 2020. gada septembrī Valsts noziedzības novēršanas padomes struktūrvienībā tika izveidota jauna tiesu sistēmas digitalizācijas padome, kuras sastāvā ietilpst vienpadsmit dažādu iestāžu vadītāji. Tās mērķis ir uzlabot informācijas apmaiņu krimināltiesību procesā, un tā atbild par kopīgu attīstības centienu noteikšanu un plānošanu, pašreizējo attīstības pasākumu īstenošanas uzraudzību un informācijas pārvaldības sistēmas attīstību. Pasākums tiek ieviests vairākos posmos, sākot ar elektroniskās informācijas plūsmas izveidošanu starp iestādēm, kuras izskata vislielāko krimināllietu apjomu, ar mērķi līdz 2022. gadam izveidot pilnīgu saikni starp visām iestādēm. Padome sagatavos arī jauno tiesu varas digitalizācijas stratēģisko plānu 2023. gadam un turpmāk, jo pašreizējās stratēģijas termiņš ir noteikts 2022. gadā. Efektivitāte Tiesu sistēmas efektivitāte aizvien ir stabila, 2020. gadā tiek nodots vairāk lietu nekā iepriekšējos gados. Strīdīgu civillietu un komerclietu pabeigšanas koeficients ir saglabājies stabils (97,5 %), bet administratīvajās lietās tas ir uzlabojies (no 96,8 % 2018. gadā līdz 101,7 % 2019. gadā). Paredzamais lietu pabeigšanas laiks gan strīdīgās civillietās, gan komerclietās un administratīvajās lietās 2019. gadā ir palicis zems, lai gan ienākošo administratīvo lietu skaits turpina pieaugt. Valsts dati parāda, ka, neraugoties uz ienākošo lietu skaita pieaugumu 2020. gadā, iztiesāto lietu skaits pieauga vēl lielākā apjomā: tika iztiesāts par aptuveni 8 % vairāk lietu nekā 2019. gadā. Saskaņā ar Valsts tiesu administrācijas sniegto informāciju cita starpā tas ir saistīts ar faktu, ka rakstveida procesā bieži ir bijis iespējams pabeigt mazāk sarežģītas lietas, bet sarežģītākas lietas tika atliktas. Tā kā tiesas visā Covid-19 pandēmijas laikā kopumā ir darbojušās un tām bija jālemj par konkrētiem pasākumiem, atlikto uzklausīšanu skaits mainījies tikai nedaudz (21,9 % 2020. gadā salīdzinājumā ar vidēji 20,3 % 2017.–2019. gadā). II.Pretkorupcijas regulējums Zviedrijā kopumā ir izveidots tiesiskais un institucionālais regulējums korupcijas apkarošanai un novēršanai. Valdība ir pieņēmusi pašu pirmo Valsts rīcības plānu 2021.–2023. gadam korupcijas novēršanai centrālajās valdības aģentūrās. Valsts Pretkorupcijas vienība ir specializēta aģentūra Zviedrijas Prokuratūras ietvaros, kas ir atbildīga par visām kriminālizmeklēšanām saistībā ar korupciju un kukuļošanu, tostarp ārvalstu kukuļošanu. Valsts Pretkorupcijas policijas vienība ir daļa no Zviedrijas Policijas, un tās uzdevumi ir gan korupcijas nodarījumu izmeklēšana, gan korupcijas novēršana, sniedzot atbalstu dažādām publiskajām iestādēm pretkorupcijas politiku izstrādē. Tieslietu ministrijas pakļautībā esošajai Zviedrijas Ekonomisko noziegumu iestādei ir pilnvaras izmeklēt smagus finanšu noziegumus un saukt pie atbildības par tiem, tostarp noziedzīgi iegūtu līdzekļu atgūšanu. Citas aģentūras, piemēram, Valsts revīzijas birojs, Valsts konkurences iestāde, Valsts noziedzības novēršanas padome un Zviedrijas Policijas Finanšu izlūkošanas nodaļa, ir atbildīgas par korupcijas novēršanu un izmeklēšanu, kā arī par kriminālistiku un revīziju. Eksperti un uzņēmumu vadītāji uzskata, ka Zviedrija ir viena no vismazāk korumpētajām valstīm pasaulē. 2020. gada Transparency International korupcijas uztveres indeksā Zviedrijas rezultāts ir 85 punkti no 100, un tā ierindojas 2. vietā Eiropas Savienībā un 3. vietā pasaulē . Šis priekšstats pēdējo piecu gadu laikā ir bijis visai stabils .

Zviedrija pašlaik pārskata noilgumu visiem noziegumiem, tostarp korupcijas noziegumiem. Zviedrijā kriminālatbildība ir paredzēta plašam korupcijas nodarījumu klāstam . Zviedrijas Darba likums joprojām paredz disciplinārsodus par pienākumu neveikšanu brīdinājumu vai algas samazinājuma veidā un aizliedz darbinieku iesaistīšanos darbībās, kas var negatīvi ietekmēt uzticību viņu objektivitātei vai kaitēt iestādes reputācijai . Zviedrija 2020. gada decembrī pieņēma Valsts pretkorupcijas plānu attiecībā uz publisko pārvaldi. Rīcības plāns ir vērsts uz korupcijas novēršanu centrālās valdības aģentūrās, tostarp valdības birojos . Tajā nav iekļauti valstij piederoši uzņēmumi. Rīcības plāna mērķis ir aģentūrām nodrošināt rīkus un paraugpraksi korupcijas novēršanā. Tas ietver sistemātisku risku analīzes izmantošanu, lai stiprinātu korupcijas risku izpratni un riska pārvaldības praksi. Plāns tika kritizēts tā skaidrības, mērķtiecības un plašas apspriešanās ar ieinteresētajām personām trūkuma dēļ . Plānā nav noteiktas konkrētas prioritātes vai mērķi, kas jāsasniedz līdz noteiktam datumam. Zviedrijas Valsts pārvaldes aģentūra veicinās preventīvo darbu saskaņā ar plānu , taču tai nav uzraudzības funkcijas . Valsts pārvaldes aģentūra 2021. gadā izdos starpposma ziņojumu ar pamata novērtējumu, un līdz 2023. gada beigām tā Finanšu ministrijai iesniegs rezultātu kopsavilkuma ziņojumu . Sadarbība starp policiju un prokuratūru kopumā sniedz rezultātus. Policija un prokuratūra norāda, ka resursi, izmeklētāju un prokuroru specializācijas līmenis un piekļuve attiecīgajai informācijai ir pietiekami, lai iestādes spētu veikt savus uzdevumus korupcijas apkarošanā . Zviedrija ir sākusi izveidot elektronisku sistēmu, lai uzlabotu informācijas apmaiņu krimināllietu pārvaldībā . Paredzams, ka tiesu ķēde pilnībā digitāli savstarpēji savienota būs 2022. gadā . Valsts noziedzības novēršanas padomes provizoriskie dati liecina, ka, salīdzinot ar 2019. gadu, ir samazinājies reģistrēto kukuļdošanas gadījumu skaits, tomēr ir ziņots par būtisku amata pienākumu pārkāpumu pieaugumu . 2020. gadā kriminālvajāšana saistībā ar kukuļošanu tika uzsākta pret 38 personām, tika saņemti 26 spriedumi, no kuriem četri ietvēra brīvības atņemšanas sodu . Ārvalstu amatpersonu kukuļošana ir izcelta kā korupcijas riska joma. Neraugoties uz to, ka tā ir pasaules mēroga eksporta valsts ar vienu no lielākajiem starptautisko korporāciju skaitu uz vienu iedzīvotāju, Zviedrijas spējas cīņā pret ārvalstu amatpersonu kukuļošanu ir raksturotas kā mērenas . Likums par korporatīvajiem naudassodiem tika pārskatīts 2019. gadā . Papildus abpusējas sodāmības un korporatīvās atbildības prasībām arī noilgums ir šķērslis efektīvai kriminālvajāšanai Zviedrijā par ārvalstīs izdarītu kukuļošanu . Tas var būt jo īpaši sarežģīti, ja izmeklēšana par ārvalstu amatpersonu kukuļošanu, kas izdarīta ārvalstīs, ir atkarīga no pierādījumu vākšanas citā valstī un savstarpējas juridiskās palīdzības, izmantojot starptautisko sadarbību. Bezpeļņas organizācija Zviedrijas Pretkorupcijas institūts 2020. gadā atjaunināja juridiski nesaistošo Uzņēmējdarbības ētikas kodeksu, kas ir pašregulācijas iniciatīva kukuļošanas un korupcijas apkarošanai. Kodekss attiecas uz privāto sektoru, tostarp attiecībās ar publisko sektoru. Zviedrijā lobēšana joprojām netiek regulēta. Lēmumu pieņēmējiem nav īpaša pienākuma “likumdošanas pēdās” proaktīvi atklāt kontaktus ar interešu pārstāvjiem, lai publicētu informāciju par to, kurš centies ietekmēt kādus tiesību aktu priekšlikumus un ar kādu resursu palīdzību. Lobistiem un interešu pārstāvjiem nav jāreģistrējas lobēšanas reģistrā un nav jāatklāj savi klienti vai finanšu informācija saistībā ar viņu lobēšanas darbībām . Tomēr kopumā informācijas atklāšana sabiedrībai, pārredzamība un informācijas pieejamība joprojām ir Zviedrijas korupcijas novēršanas pieejas stūrakmens. Attiecībā uz Valsts revīzijas biroju tika pieņemts jauns likums par “virpuļdurvju efektu”. 2020. gadā pieņemtie noteikumi par pēcnodarbinātību nosaka ierobežojumus finanšu uzraudzības iestādes augsta līmeņa amatpersonām, tostarp valsts kontrolierim, valsts kontroliera vietniekam un valsts kontroliera pienākumu izpildītājam. Tādējādi piemērojamo “virpuļdurvju efekta” noteikumu darbības joma attiecībā uz personām tika paplašināta no valdības augstākās izpildvaras (ieskaitot ministrus, kabineta locekļus un valsts sekretārus, kas pāriet uz darbu un uzdevumu veikšanu organizācijās, kuras neietilpst valdībā vai valsts sektorā) līdz augstākajiem vadītājiem Zviedrijas Finanšu uzraudzības iestādē . Tomēr Zviedrijas pēcnodarbinātības noteikumu darbības joma un ietekme joprojām kopumā ir ierobežota, un saskaņā ar piemērojamajiem “virpuļdurvju efekta” noteikumiem, kas pieņemti 2018. gadā, ir ziņots tikai par vienu lietu . Pamatnostādnes par aktīvu deklarācijām tika grozītas, lai deklarētajai informācijai varētu pievienot apstiprinošus pierādījumus. Saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem par aktīvu deklarācijām ministriem un noteiktām amatpersonām publiskajās iestādēs, pašvaldībās un reģionos ir jāziņo par finanšu instrumentu uzkrājumiem. Saskaņā ar pamatnostādnēm ministru un noteiktu valdības biroju amatpersonu iesniegtās deklarācijas ir jāpamato ar pierādījumiem, piemēram, bankas vai biržas māklera oficiāliem paziņojumiem . Šī pasākuma mērķis ir atvieglot deklarētās informācijas precizitātes pārbaudi. Valdības biroji pārskata un salīdzina deklarācijas ar saņemtajiem pierādījumiem, bet tālāk nepārbauda informācijas pilnīgumu un neveic pēcpārbaudes . Zviedrija ir pārskatījusi noteikumus par trauksmes cēlēju aizsardzību un tiek izskatīts patstāvīgs likums. Valdības neatkarīgās izmeklēšanas ietvaros 2020. gada jūnijā tika iesniegts galīgais ziņojums, kurā ierosināja pieņemt jaunu likumu , kas aizstātu esošo 2016. gada likumu “Īpaša darba ņēmēju aizsardzība pret sankcijām par trauksmes celšanu attiecībā uz nopietniem pārkāpumiem” . Jaunie noteikumi, kas stāsies spēkā 2021. gada 1. decembrī, mainītu pašreizējās prasības trauksmes cēlēju aizsardzībai, un tie attiektos gan uz publiskā, gan privātā sektora organizācijām un uzņēmumiem. Visiem lielākajiem privātā sektora uzņēmumiem būtu jāizveido droši iekšējie ziņošanas kanāli trauksmes cēlēju atklātajai informācijai . Politisko partiju finansējuma pārredzamība tiek plaši nodrošināta. Saskaņā ar Likumu par politisko partiju finansēšanas pārredzamību valstu, pašvaldību un vietējām politiskajām partijām ir pienākums Juridisko, finanšu un administratīvo pakalpojumu aģentūrai atklāt savu ieņēmumu izcelsmi, bet ne savus izdevumus. Aģentūra katru gadu jūlijā laicīgi publicē finanšu pārskatus par iepriekšējo gadu . Par ienākumu neatklāšanu tiek noteikts naudas sods līdz aptuveni 9800 EUR (100 000 SEK). Parlaments ir noteicis, ka anonīmu ziedojumu apmērs no viena līdzekļu devēja nedrīkst pārsniegt aptuveni 230 EUR (2325 SEK) slieksni . Privātpersonu ieguldījumi ir jāatklāj, bet tie netiek publicēti. Tomēr politisko partiju ieņēmumi Zviedrijā lielā mērā veidojas no valsts dotācijām, ko partijas saņem, pamatojoties uz to rezultātiem divās iepriekšējās vēlēšanās. Valdība 2020. gada decembrī publicēja ziņojumu par noziedzību, tostarp ar korupciju saistītu noziedzību, kam ir saistība ar Covid-19 pandēmiju. Ziņojuma izvērtējumā ir uzsvērtas jomas, kurās pastāv valdības un parlamenta pieņemto Covid-19 atbalsta pasākumu un shēmu ļaunprātīgas izmantošanas risks vai faktiska ļaunprātīga izmantošana . Ziņojums īpaši neaplūko iespējamos korupcijas riskus. Tajā uzsvērtas problēmas cīņā pret noziegumiem, kas saistīti ar korupciju, tostarp nepietiekami veiktas izmeklēšanas un kriminālvajāšanas par krāpšanu attiecībā uz labklājības sistēmu ierobežoto resursu un citu prioritāšu dēļ. Turklāt Valsts publisko iepirkumu aģentūra izdeva vadlīniju dokumentu par publisko iepirkumu noteikumiem, kas piemērojami Covid-19 pandēmijas laikā, tostarp izmaiņas līguma noteikumos . Turklāt kopš 2021. gada 1. janvāra visi publiskie iepirkumi ir jāreģistrē un jāpublicē īpašās valsts datubāzēs, kas ziņo par ierakstiem centrālajai iestādei, lai uzlabotu publisko iepirkumu statistikas vākšanu Zviedrijā . Jaunais likums paredz karteļu, kas saistīti ar publisko iepirkumu procedūru manipulācijām, uzraudzību un atklāšanu publiskajos iepirkumos, kā arī citus nopietnus pārkāpumus Covid-19 pandēmijas laikā un pēc tās . III.Mediju plurālisms un brīvība Zviedrijas tiesisko regulējumu attiecībā uz mediju plurālismu nosaka konstitūcija un sekundārie tiesību akti. Jo īpaši Pamatlikums par vārda brīvību un Preses brīvības likums nodrošina vārda brīvību. Zviedrijas Mediju regulatīvā iestāde, Preses un apraides iestāde (Myndigheten för press, radio och tv), darbojas saskaņā ar konstitūciju un Radio un televīzijas likumu, kurš nesen tika grozīts, lai transponētu Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu (AVMPD). Zviedrija ir vēl vairāk nostiprinājusi tiesiskās garantijas Mediju regulatīvās iestādes neatkarības nodrošināšanai, kā arī palielinājusi savus resursus. Radio un televīzijas likuma grozījumi nolūkā transponēt AVMPD stājās spēkā 2020. gada 1. decembrī un ieviesa dažus jauninājumus attiecībā uz Preses un apraides iestādi. Tie ietver noteikumus, kas nosaka, ka parlamenta vai valdības locekli vai valdības biroju darbinieku nevar iecelt par Apraides komisijas locekli. Turklāt ar šo reformu tiek ieviesti noteikumi, kas stiprina Apraides komisijas neatkarību, precizējot, ka Apraides komisijas locekļi tiek iecelti uz četriem gadiem, nodrošinot personāla apriti, un ka minētās iestādes vadītājs tiek iecelts uz noteiktu laiku — sešiem gadiem. Mediju plurālisma uzraudzības instrumenta (MPM 2021) 2021. gada izdevums apstiprina zemu risku attiecībā uz Zviedrijas Mediju regulatīvās iestādes neatkarību un produktivitāti. Preses un apraides iestādes 2021. gada budžets tika palielināts par aptuveni 341 000 EUR (3,5 miljoni SEK), kas atbilst aptuveni 8 % pieaugumam. Iestāde prognozēja, ka šāds budžets ir pietiekams, lai aptvertu jaunos uzdevumus, kas izriet no pārskatītās AVMPD. Zviedrijas tiesību sistēma neparedz īpašus noteikumus attiecībā uz mediju īpašumtiesību pārredzamību. Sistēmas pamatā ir tā sauktā Pārredzamības likuma un Konkurences likuma vispārējie noteikumi. MPM 2021 novērtē mediju īpašumtiesību pārredzamību kā vidēja riska jomu, jo nepastāv specifiski tiesību akti. Pašreizējā sistēma ļauj Zviedrijas iestādēm saņemt informāciju par mediju īpašumtiesībām, taču šāda informācija nav viegli pieejama sabiedrībai. AVMPD transponēšanas kontekstā valdība novērtēja, ka būtu nepieciešams sīkāk analizēt īpašas prasības attiecībā uz mediju īpašumtiesību pārredzamību. Iespējamais priekšlikums šīs problēmas risināšanai tiek apspriests valdībā. Ar Covid-19 pandēmiju saistītās žurnālistu problēmas galvenokārt tiek uzskatītas par ekonomiskas dabas problēmām, kas jo īpaši ietekmē ārštata žurnālistus un vietējos medijus. Mediju nozares reklāmu apgrozījums salīdzinājumā ar 2019. gadu samazinājās par 5 %, kas ir lielākais kritums kopš finanšu krīzes 2008. gadā. MPM 2021 ziņoja, ka galvenie samazinājumi ir veikti ārštata žurnālistu un to žurnālistu vidū, kuriem nav pastāvīga darba. Valdība ir nodrošinājusi finansējumu mediju nozarei, lai kompensētu kritumu reklāmu ieņēmumos, kas saistīts ar Covid-19 pandēmiju un no tās izrietošajiem ierobežojumiem. Pandēmijas pirmajā posmā, proti, 2020. gada aprīlī–jūnijā, tika piešķirti 9,81 miljoni EUR (100 miljoni SEK), lai atbalstītu drukāto laikrakstu izplatīšanu. Tāpat valdība presei ir piešķīrusi ražošanas subsīdiju avansa maksājumus. 2020. gada rudenī vēl 49 miljoni EUR (500 miljoni SEK) tika piešķirti, lai atbalstītu izdevumus plašākā mediju sektorā. Zviedrijā ir stabils informācijas pieejamības regulējums. Informācijas iegūšanas termiņi ir īsi, ir maz informācijas atteikumu, un publiskās iestādes nodrošina augstu atbilstības līmeni. Tomēr Likums par piekļuvi informācijai neparedz piekļuvi informācijai digitālā formā, un šāda piekļuve praksē, pēc ieinteresēto personu domām, dažkārt izrādījusies sarežģīta. Kā ziņoja MPM 2021, Covid-19 pandēmijas kontekstā bija vērojami daži piemēri, kad pašvaldības atturēja veco ļaužu aprūpes iestāžu veselības un aprūpes darbiniekus no informācijas sniegšanas žurnālistiem. Pastāvīgas nodarbinātības trūkums, draudi un aizskaroša izturēšanās raksturo problēmas, ar ko saskaras žurnālisti. Kopumā apstākļi, kādos darbojas Zviedrijas žurnālisti, tiek novērtēti kā vieni no labākajiem pasaulē. Tomēr, kā ziņo MPM 2021, žurnālistu aizsardzībā vērojamas dažas problēmas: viena trešdaļa žurnālistu netiek pastāvīgi nodarbināti, un jaunākie aptauju rezultāti liecina, ka 30 % aptaujāto Zviedrijas žurnālistu pēdējā gada laikā ir saņēmuši draudus. Visizplatītākie ir fiziskas vardarbības draudi. Žurnālistu asociācija un mediju ombuds ziņo, ka daudzi žurnālisti, jo īpaši pētnieciskie žurnālisti, saskaras ar draudiem un aizskarošu izturēšanos, dažkārt organizētu un mērķtiecīgu kampaņu veidā. Kā liecina pētījums, aizskaroša izturēšanās bieži izraisa žurnālista pašcenzūru vai izvairīšanos no ziņošanas par noteiktām tēmām. Kopš 2020. gada oktobra Eiropas Padomes platformā tika izveidoti trīs jauni brīdinājumi, lai veicinātu žurnālistikas aizsardzību un žurnālistu drošību. Tie attiecās uz aizskarošu izturēšanos pret žurnālistiem un to iebiedēšanu, tostarp saistībā ar divu žurnālistu lietu, pret kuriem tika uzsākta kriminālvajāšana par pētniecisku dokumentālo filmu, kā arī uz fiziskiem uzbrukumiem žurnālistiem un to integritātei. Visos gadījumos iestādes reaģēja un turpinās izmeklēšana. Mediju ombuds arī ziņo par pieaugošo politiķu un uzņēmēju sūdzību skaitu pret žurnālistiem un pieaugošo tendenci vērsties tiesā pret žurnālistiem. Šķiet, ka sabiedrības izteiktie draudi un naids pret žurnālistiem ir palielinājies Covid-19 pandēmijas laikā, īpaši sociālajos medijos. Zviedrija veic pasākumus, lai vēl vairāk uzlabotu regulējumu žurnālistu aizsardzībai un darbībai. Izmeklēšanas vadītājs, kuru valdība iecēla 2020. gada maijā, pašlaik pārskata krimināltiesību nodrošināto aizsardzību noteiktām sabiedrībai svarīgām funkcijām, tostarp žurnālistiem. Šajā procesā ir paredzēts noskaidrot, vai ir nepieciešams apsvērt papildu tiesiskās garantijas vārda brīvības jomā. Galīgais ziņojums gaidāms 2022. gada janvārī. Valsts Policija ir arī ieviesusi dažas izpratnes veicināšanas kampaņas, kuru mērķis ir palīdzēt žurnālistiem, kuri saskaras ar aizskarošu izturēšanos, savukārt uzdevums, kuru valdība uzticējusi “Fojo Media Institute” nolūkā veicināt atbalstu žurnālistiem un redaktoriem, kas saņem draudus un naidīgu attieksmi, un kura mērķa grupa ir žurnālisti un vietējie mediju uzņēmumi, ir pagarināts arī 2021. gadā. IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu Zviedrijā ir vienpalātas parlamentārā demokrātija, kurā Likumdošanas padome nodrošina ex ante pārbaudi par atbilstību konstitūcijai, savukārt tiesas atsevišķos gadījumos var veikt ex post pārbaudi par atbilstību konstitūcijai. Parlamenta Konstitūcijas komiteja sagatavo atbildes uz jautājumiem, kas saistīti ar Zviedrijas pamatlikumiem un citiem konstitucionālajiem jautājumiem, un pārskata valdības rīcību. Tiesību aktu priekšlikumus var iesniegt parlamenta (Riksdag (Riksdāgs)) locekļi vai valdības pārstāvji, praksē lielāko daļu priekšlikumu iesniedz valdība. Tieslietu kanclers, parlamentārie ombudi un līdztiesības ombuds (Diskrimineringsombudsmannen) ieņem nozīmīgu lomu līdzsvara un atsvara sistēmā.

Ir pieņemti jauni tiesību akti, lai valdība varētu veikt ierobežojošākus pasākumus attiecībā uz Covid-19 pandēmiju. Zviedrijas konstitūcija neparedz ārkārtas stāvokļa izsludināšanu miera laika krīzē, un pasākumi, kas veikti Covid-19 pandēmijas kontekstā, lielākoties ir bijuši Sabiedrības veselības aģentūras ieteikumi. Lai gan 2020. gada aprīlī tika pieņemti pagaidu tiesību akti, kas sniedza iespēju valdībai īstenot pasākumus, izdodot rīkojumu, šā regulējuma ietvaros netika veikti nekādi pasākumi, un tas bija spēkā līdz 2020. gada jūnijam. Lai valdība varētu pieņemt rīkojumus, ar ko ievieš ierobežojošākus pasākumus, 2021. gada 10. janvārī spēkā stājās jauni tiesību aktu noteikumi. Attiecībā uz īpaši ierobežojošiem pasākumiem šādi rīkojumi ir jāiesniedz parlamentam vienas nedēļas laikā pēc to pieņemšanas ratificēšanai. Šis tiesību akts zaudēs spēku 2021. gada 30. septembrī. Lai gan Likumdošanas padome un Konstitūcijas komiteja īstenoja apspriešanos par priekšlikumu ar ieinteresētajām personām un veica priekšlikuma rūpīgu pārbaudi, tika kritizēti šā procesa īsie termiņi. Konstitūcijas komiteja jo īpaši uzsvēra iepriekšējas plānošanas trūkumu. Saistībā ar plašākām diskusijām par konstitucionālajiem ierobežojumiem attiecībā uz valdības iespējām veikt ierobežojošus pasākumus, premjerministrs ir paziņojis, ka tiks izveidota izmeklēšanas komiteja, lai pārbaudītu nepieciešamību pārskatīt Konstitūcijas 15. nodaļu nolūkā iekļaut noteikumus par ārkārtas stāvokli krīzes situācijas risināšanai miera laikā, tostarp sabiedrības veselības krīzes gadījumā. Saistībā ar Covid-19 pandēmiju veiktie valdības pasākumi tiek īpaši rūpīgi pārbaudīti. Konstitūcijas komiteja pārskata valdības rīcību saistībā ar Covid-19 pandēmiju no plašākas konstitucionālās perspektīvas un 2021. gada 3. jūnijā iesniedza ziņojumu par šo jautājumu. Sešos no komitejas aplūkotajiem gadījumiem, kas saistīti ar Covid-19 pandēmiju, tā konstatēja trūkumus valdības rīcībā, atkārtojot arī kritiku saistībā ar jaunā tiesiskā regulējuma par pasākumiem, kas saistīti ar Covid-19, sagatavošanas procesu (skat. iepriekš). Turklāt neatkarīgā komisija, kas 2020. gada jūnijā tika iecelta nolūkā pārbaudīt valdības rīcību saistībā ar Covid-19 pandēmiju, 2020. gada 15. decembrī ir iesniegusi pirmo starpposma ziņojumu, bet galīgos rezultātus tā sniegs līdz 2022. gada februārim. Pasākumus, kas veikti saistībā ar Covid-19 pandēmiju, ir pārskatījuši arī parlamentārie ombudi, pamatojoties uz saņemtajām sūdzībām, lai gan līdz šim Augstākā administratīvā tiesa ziņo, ka tā nav izskatījusi nevienu šādu gadījumu. Parlamenta iekšējie noteikumi ir pielāgoti Covid-19 pandēmijas apstākļiem, un parlaments paātrinātā kārtībā ir pieņēmis tiesību aktus. Lai nodrošinātu parlamenta nepārtrauktu darbību Covid-19 pandēmijas laikā, tika pielāgoti vairāki procesuālie noteikumi, tostarp vienošanās starp politiskajām partijām, kas ļauj balsot, piedaloties ierobežotam locekļu skaitam, par ko tika lemts 2020. gada martā, kā arī jauni tiesību akti par attālinātu dalību komiteju sanāksmēs, kas stājās spēkā 2020. gada jūnijā. Lai gan oficiāla paātrinātā procedūra nepastāv, pēc valdības pieprasījuma elastība likumdošanas procesā ļauj pieņemt tiesību aktus ātrāk, piemēram, saīsinot apspriešanas laiku komitejās un laiku, kurā parlamenta deputātiem ir jāiesniedz grozījumi. Saskaņā ar Konstitūcijas komitejas pausto, 2020. gadā valdība ir pieprasījusi, lai parlaments paātrinātu izskatīšanas procesu attiecībā uz aptuveni 20 likumprojektiem. Lai gan ieinteresētās personas kopumā atzinīgi vērtē to, ka tiesību aktu pieņemšanas process ir iekļaujošs, tiek uzsvērts dažādu tiesību aktu, kas ierosināti saistībā ar Covid-19 pandēmiju, apspriešanai paredzētais īsais termiņš. Šis jautājums tiks iekļauts arī Konstitūcijas komitejas pārbaudē par valdības rīcību Covid-19 pandēmijas risināšanā. Turklāt ir uzsākta parlamentārā izmeklēšana par to, kā parlaments ir darbojies Covid-19 pandēmijas laikā, un tās secinājumi ir gaidāmi 2021. gada rudenī. Parlaments ir pieņēmis priekšlikumu izveidot Valsts cilvēktiesību iestādi saskaņā ar ANO Parīzes principiem. Zviedrija ir saņēmusi atkārtotus ieteikumus no Apvienoto Nāciju Organizācijas Universal Peer Review, pēdējo reizi — 2020. gadā, izveidot Valsts cilvēktiesību iestādi (NHRI) saskaņā ar Parīzes principiem. Pašlaik līdztiesības ombuds darbojas kā NHRI, saņemot B statusa akreditāciju. 2021. gada 9. jūnijā parlaments pieņēma valdības priekšlikumu izveidot NHRI saskaņā ar Parīzes principiem, kas savu darbību sāks 2022. gada janvārī. Iestādei būs plašas pilnvaras attiecībā uz cilvēktiesībām, un tā būs neatkarīga, nosakot savus uzdevumus un organizāciju tiesību aktos noteikto pilnvaru ietvaros. Ieinteresētās personas atzinīgi novērtēja iestāžu struktūru. Iestādi vadīs valde septiņu locekļu sastāvā, un tā iecels direktoru kā iestādes vadītāju. Ieinteresētās personas, tostarp Eiropas Valstu cilvēktiesību iestāžu tīkls, bija paudušas bažas par izraudzīto iestāžu izteikto priekšlikumu juridiski nesaistošo raksturu valdes locekļu kandidātu iecelšanai, ko īsteno valdība. Valdība uzskata, ka tiesību aktos noteiktie kvalifikācijas kritēriji nodrošina pietiekamus aizsardzības pasākumus. Papildus šim procesam turpinās parlamenta veiktā izmeklēšana par parlamentārā ombuda darbību un pilnvarām, un tās rezultāti tiks sniegti 2022. gada maijā. Pašlaik tiek pārskatītas prasības pilsoniskās sabiedrības organizāciju atbilstībai demokrātijas principiem, lai tās varētu piekļūt valsts finansējumam. Pašlaik “demokrātijas prasības” ir noteiktas vairākos valsts atbalsta noteikumos, kas piemērojami pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pieprasot valsts finansējuma saņēmējiem ievērot demokrātijas principu nosacījumus, kuri ir līdzīgi valdības instrumentā izklāstītajiem nosacījumiem. Tomēr šie kritēriji un to piemērošana ne vienmēr ir pārredzami vai saskaņoti. 2018. gadā tika uzsākta izmeklēšana, lai pārskatītu esošās demokrātijas prasības, problēmas, kas rodas pilsoniskajai sabiedrībai un varas iestādēm to piemērošanā, un tika uzdots ierosināt vienotas demokrātijas prasības. Lai gan izmeklēšanas ziņojums tika iesniegts 2019. gadā un pēc tam notika apspriešanās ar ieinteresētajām personām, valdība līdz šim nav iesniegusi nevienu tiesību akta projektu. 2020. gada novembrī tā uzsāka īpašu izmeklēšanu, lai izskatītu praktiskus jautājumus saistībā ar personas datu apstrādi šajā kontekstā un noteiktu nepieciešamību un nosacījumus amata izveidošanai nolūkā atbalstīt valsts finansējumu piešķirošās iestādes, izvērtējot organizācijas, kuras piesakās finansējumam. Šīs izmeklēšanas rezultāti gaidāmi līdz 2021. gada decembra beigām. Lai gan pilsoniskās sabiedrības organizācijas kopumā ir vienisprātis par mērķi precizēt “demokrātijas prasības”, tās ir arī uzsvērušas nepieciešamību rūpīgi apsvērt ietekmi uz pilsoniskās sabiedrības piekļuvi finansējumam. Covid-19 pandēmijas laikā valdība ir piešķīrusi papildu finansējumu tām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras strādā ar sociāli neaizsargātām personām, ko īpaši skārusi pandēmija. I pielikums. Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā* * To iesūtīto dokumentu saraksts, kas saņemti 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas laikā, ir pieejams https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Altinget (2021), “Gör inte partipolitik av mänskliga rättigheter” (“Neizmantojiet cilvēktiesības partiju politikas veidošanai”) ( https://www.altinget.se/artikel/gor-inte-partipolitik-av-manskliga-rattigheter ). Zviedrijas Tiesnešu asociācijas padome (2021), “Domarnas oavhängighet bör stärkas med ett domarråd” (“Tiesnešu neatkarība jāstiprina ar Tiesnešu padomi”), ( https://www.dn.se/debatt/domarnas-oavhangighet-bor-starkas-med-ett-domarrad/ ). Mediju plurālisma un brīvības centrs (2021), “Media pluralism monitor 2021”. CEPEJ (2021), “Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States”. Civil Liberties Union for Europe (2021), “Contribution from Civil Liberties Union for the 2021 Rule of Law Report — contribution by Civil Rights Defenders”. Konstitūcijas komiteja (2021), “En tillfällig covid-19-lag” (“A temporary COVID law — opinion 2020/21 KU6y”) ( https://data.riksdagen.se/fil/20BFF67F-6080-422A-9546-DBF3F425CB80 ). Konstitūcijas komiteja (2021), Ziņojums 2020/21:KU20 ( https://www.riksdagen.se/sv/aktuellt/2021/jun/3/kus-granskning-av-regeringen-ar-klar/ ). Eiropas Padome: Ministru komiteja (2010), Ministru komitejas Ieteikums dalībvalstīm CM/Rec(2010)12 par tiesnešu neatkarību, efektivitāti un pienākumiem. Eiropas Padome, Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma — Zviedrija (https://www.coe.int/en/web/media-freedom/sweden). Likumdošanas padome (2020), “Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2020-12-30” (Izraksts no 2020. gada 30. decembra sanāksmes protokola) ( https://www.lagradet.se/wp-content/uploads/2020/12/Covid-19-lag.pdf ). Eiropas Audiovizuālā observatorija, “Tracking COVID-19 measures in the audiovisual sector (part 2) — Sweden” ( https://www.obs.coe.int/en/web/observatoire/covid-19-d#anchorSweden ). Eiropas Komisija (2020), Ziņojums par tiesiskumu, Valstu sadaļa — tiesiskuma situācija Zviedrijā. Eiropas Komisija (2021), 2021. gada ES rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā.

GRECO (2019) piektā novērtēšanas kārta — “Evaluation Report on Sweden, 5th Evaluation Round on Preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies” ( https://rm.coe.int/fifth-evaluation-round-preventing-corruption-and-promoting-integrity-i/1680943be3 ). IRM (Reklāmas un mediju statistikas institūts), “In the wake of the pandemic, IRM (Institute for Advertising and Media Statistic) records the largest decline in Nordic ad sales since the financial crisis” (https://www.irm-media.se/se/aktuellt/nyheter/in-the-wake-of-the-pandemic-irm-records-the-largest-decline-in-nordic-ad-sales-since-the-financial-crisis/). Juridisko, finanšu un administratīvo pakalpojumu aģentūra, “Redovisa intäkter” (Ieņēmumu pārskati) (https://www.kammarkollegiet.se/vara-tjanster/partiinsyn/redovisa-intakter). Lundas Universitāte (2020), “Om projektet” (“Par projektu”) ( https://www.soclaw.lu.se/om-projektet ). Kultūras ministrija (2021), “Ökat medie- och demokratistöd i regeringens budget” (“Lielāks mediju un demokrātijas atbalsts valdības budžetā”) ( https://www.regeringen.se/artiklar/2021/04/okat-medie--och-demokratistod-i-regeringens-budget/ ). Valsts noziedzības novēršanas padome (2021), “Brås regleringsbrev för 2021” (Brå regulējuma vēstule 2021. gadam) ( https://bra.se/om-bra/nytt-fran-bra/arkiv/nyheter/2021-01-01-bras-regleringsbrev-for-2021.html ). Valsts noziedzības novēršanas padome (2021), “Pandemins inverkan på flödet i rättskedjan” (Ziņojums par pandēmijas ietekmi uz taisnīguma plūsmu) ( https://www.bra.se/download/18.1f8c9903175f8b2aa706ea0/1617187816217/2021_4_Pandemins_inverkan_pa_flodet_i_rattskedjan.pdf ). Valsts tiesu administrācija (2021), “Inställda förhandlingar” (“Atceltās uzklausīšanas”) ( https://www.domstol.se/globalassets/filer/gemensamt-innehall/styrning-och-riktlinjer/statistik/2021/200301-installda-forhandlingar.pdf ). Valsts tiesu administrācija (2021), “Domstolarna under press: nästan en halv miljon nya mål 2020” (“Tiesas spriedzes apstākļos: gandrīz pusmiljons jaunu lietu 2020. gadā”) ( https://www.domstol.se/domstolsverket/nyheter/2021/02/domstolarna-under-press-nastan-en-halv-miljon-nya-mal-2020/ ). Valsts tiesu administrācija (2021), “Inkomna, avgjorda och balanserade mål till och meda vecka 7” (“Saņemtās, izskatītās un nodotās lietas līdz 7. nedēļai”) ( https://www.domstol.se/globalassets/filer/gemensamt-innehall/styrning-och-riktlinjer/statistik/2021/210301-inkomna-avgjorda-och-balanserade-mal.pdf ). Valsts publisko iepirkumu aģentūra, “Upphandling i akuta situationer” (“Iepirkumi ārkārtas situācijās”) (https://www.upphandlingsmyndigheten.se/regler-och-lagstiftning/akuta-situationer). ESAO (2012), “OECD says Swedish progress combatting foreign bribery insufficient to warrant Phase 4 evaluation” ( https://www.oecd.org/corruption/oecd-says-swedish-progress-combatting-foreign-bribery-insufficient-to-warrant-phase-4-evaluation.htm ). ESAO (2019), “Sweden must urgently implement reforms to boost the fight against bribery” ( https://www.oecd.org/corruption/sweden-must-urgently-implement-reforms-to-boost-fight-against-foreign-bribery.htm ). Parlamentārais ombuds (2020), “Yttrande över promemorian Covid-19-lag” (“Atzinums par Covid-19 likuma memorandu”) (S2020/09214) ( https://www.jo.se/Global/Remissyttranden/Remissyttrande%20R_144-2020.pdf ). “Reportieri bez robežām” — Zviedrija ( https://rsf.org/en/sweden ). Riksdāgs (2020), “Överenskommelse om kammarens och utskottens arbete med anledning av spridningen av covid-19” (“Vienošanās par palātas un komiteju darbu saistībā ar Covid-19 izplatīšanos”) ( https://riksdagen.se/globalassets/01.-aktuellt/201920/overenkommelse-mellan-gruppledarna-maa-covid-19.pdf ). Riksdāgs (2020), “KU föreslår uppföljning av riksdagens arbete under coronapandemin”(“Konstitūcijas komiteja ierosina pārraudzīt Riksdāga darbu koronavīrusa pandēmijas laikā”) ( https://riksdagen.se/sv/aktuellt/2020/nov/12/ku-foreslar-uppfoljning-av-riksdagens-arbete-under-coronapandemin/ ). Riksdāgs (2020), “Deltagande på distans vid sammanträden i utskotten och EU-nämnden” (“Attālinātā piedalīšanās komiteju sanāksmēs un ES komitejā”) ( https://riksdagen.se/sv/dokument-lagar/arende/betankande/deltagande-pa-distans-vid-sammantraden-i_H701KU16 ). Riksdāgs, “Sa funkar riksdagen — beslutar om lagar” (“Riksdāgs darbojas šādi: lemj par tiesību aktiem”) ( https://riksdagen.se/sv/sa-funkar-riksdagen/riksdagens-uppgifter/beslutar-om-lagar/ ). Zviedrijas Augstākā tiesa (2021), Zviedrijas Augstākās tiesas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu.

Institutet Mot Mutor (Zviedrijas Pretkorupcijas institūts) (2020), Uzņēmējdarbības kodekss ( https://www.institutetmotmutor.se/en/ ). Zviedrijas Pretkorupcijas institūts (2020), “Mutbrottsdomar i Sverige 2020” (“Spriedumi par kukuļošanu Zviedrijā 2020. gadā”) ( http://3afvm642sqoq9muh73hsqhtz-wpengine.netdna-ssl.com/wp-content/uploads/2021/02/Mutbrottsdomar-i-Sverige-2020.pdf ). Zviedrijas valdība (2016), “The principle of public access to official documents” ( The principle of public access to official documents - Government.se ). Zviedrijas valdība (2018), “Demokrativillkoren i statlig bidragsgivning” (“Demokrātijas nosacījumi attiecībā uz valsts subsīdijām”) ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/kommittedirektiv/2018/03/dir.-201819/ ). Zviedrijas valdība (2019), “Referral SOU 2019: 35 Democratic conditions for contributions to civil society” ( https://www.regeringskansliet.se/remisser/2019/07/remiss-sou-201935-demokrativillkor-for-bidrag-till-civilsamhallet/ ). Zviedrijas valdība (2019), “Säkerhetsprövning av domare” (“Tiesnešu drošības pārbaude”) ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/departementsserien-och-promemorior/2019/11/ds-201926 ). Zviedrijas valdība (2020), “En europeisk åklagarmyndighet i Sverige” (“Eiropas prokuratūra Zviedrijā”) ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/statens-offentliga-utredningar/2020/12/sou-202074/ ). Zviedrijas valdība (2020), “Digital press conference with the Prime Minister 22 December 2020” ( https://www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/12/digital-presstraff-med-statsministern-22-december-2020/ ). Zviedrijas valdība (2020), “Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19” (“Pasākumu cīņai ar vīrusa uzliesmojumu, kas izraisa Covid-19 slimību, izvērtējums”) ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/kommittedirektiv/2020/06/dir.-202074/ ). Zviedrijas valdība (2020), “Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19” (“Pasākumu cīņai ar vīrusa uzliesmojumu, kas izraisa Covid-19 slimību, izvērtējums”) ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/kommittedirektiv/2020/06/dir.-202074/ ). Zviedrijas valdība (2020), “Ökad trygghet för visselblåsare. Betänkande av Utredningen om genomförande av visselblåsardirektivet” (“Trauksmes cēlēju drošības uzlabošana. Ziņojums par Trauksmes cēlēju direktīvas īstenošanas pārbaudi”) ( https://www.regeringen.se/49f2d1/contentassets/8da2073fda1645ec946ca4eca8bd6b6a/okad-trygghet-for-visselblasare-sou-2020-38.pdf ). Zviedrijas valdība (2020), Zviedrijas sniegtā informācija 2020. gada ziņojumam par tiesiskumu. Zviedrijas valdība (2020), “Starkare samordning för ökad digitalisering av rättsväsendet” (“Spēcīgāka koordinācija, lai palielinātu tiesu sistēmas digitalizāciju”) ( https://www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/09/starkare-samordning-for-okad-digitalisering-av-rattsvasendet/ ). Zviedrijas valdība (2020), “Stöd till civila samhällets sociala och humanitära insatser” (“Atbalsts pilsoniskās sabiedrības sociālajiem un humānajiem centieniem”) ( https://www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/12/stod-till-civila-samhallets-sociala-och-humanitara-insatser/ ). Zviedrijas valdība (2020), “Regeringen tar nytt steg för skärpt demokrativillkor vid statsbidrag till civilsamhället” (“Valdība sper jaunu soli pretim stingrākiem demokrātiskiem nosacījumiem attiecībā uz pilsoniskajai sabiedrībai piešķiramajām valsts subsīdijām”) ( https://www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/11/regeringen-tar-nytt-steg-for-skarpt-demokrativillkor-vid-statsbidrag-till-civilsamhallet/ ). Zviedrijas valdība (2021), “Ett utvecklat arbete mot korruption i den offentliga förvaltningen Handlingsplan mot korruption 2021–2023” (“Pretkorupcijas rīcības plāns 2021.–2023. gadam”) ( https://www.regeringen.se/4affa7/globalassets/regeringen/dokument/finansdepartementet/handlingsplan-mot-korruption/handlingsplan-mot-korruption-20212023.pdf ). Zviedrijas valdība (2021), “Regeringens proposition 2020/21:143 Institutet för mänskliga rättigheter” (“Valdības likumprojekts 202/21:143 — Cilvēktiesību iestāde”) ( https://www.regeringen.se/495aa6/contentassets/95a2941f3c074cbcafebcd6746631989/institutet-for-manskliga-rattigheter.pdf ). Zviedrijas valdība (2021), “Ökat medie- och demokratistöd i regeringens budget” (“Plašāks mediju un demokrātijas atbalsts valdības budžetā”) ( https://www.regeringen.se/artiklar/2021/04/okat-medie--och-demokratistod-i-regeringens-budget/ ). Zviedrijas valdība (2021), Zviedrijas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Zviedrijas valdība (2021), “Institutet för mänskliga rättigheter” (“Cilvēktiesību iestāde”) ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/proposition/2021/03/prop.-202021143/ ).

Starptautiskās Juristu un pilsoņu tiesību aizstāvju komitejas Zviedrijas sadaļa (2021), “Contribution from the Swedish Section of the International Committee of Jurists and Civil Rights Defenders for the 2021 Rule of Law Report”. Svenska Dagbladet (2021), “M vill ersatta domstolsverket med domarrad” (“M vēlas aizstāt Zviedrijas Valsts tiesu administrāciju ar tiesnešu padomi”) ( https://www.svd.se/m-vill-ersatta-domstolsverket-med-domarrad ). Sveriges Radio (2021), “Hat mot vetenskapsjournalister har ökat under pandemin” (“Spiediens un dusmas ir vērstas pret pētnieciskajiem žurnālistiem saistībā ar reportāžām par koronavīrusu”) ( Hat mot vetenskapsjournalister har ökat under pandemin - P4 Uppland | Sveriges Radio ). Transparency International (2020), Korupcijas eksportēšana ( https://www.transparency.org/en/publications/exporting-corruption-2020 ). Transparency International (2021), Korupcijas uztveres indekss 2020 ( https://www.transparency.org/en/cp/2020/index/nzl ). ANO Ģenerālā asambleja (2020), “Report of the Working Group on the Universal Peer Review — Sweden” ( https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G20/069/40/PDF/G2006940.pdf?OpenElement ). ANO Eiropas Cilvēktiesību reģionālais birojs (2021), OCHCHR sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. II pielikums. Valsts (Zviedrijas) apmeklējums Komisijas dienesti 2021. gada martā rīkoja virtuālas sanāksmes, kurās piedalījās: ·Pretkorupcijas institūts ·Valsts pārvaldes aģentūra ·Civil Rights Defenders ·Tiesu neatkarības izmeklēšanas komiteja ·Likumdošanas padome ·Ekonomiskās noziedzības apkarošanas iestāde ·Kultūras ministrija ·Finanšu ministrija ·Tieslietu ministrija ·Darba lietu ministrija ·Valsts tiesu administrācija

·Parlamentārā ombuda birojs ·Premjerministra birojs ·Preses un apraides iestāde ·Preses Ombuds ·Prokuratūra ·Konstitūcijas komitejas sekretariāts ·Augstākā administratīvā tiesa ·Augstākā tiesa ·Zviedrijas Tiesnešu asociācija ·Zviedrijas Advokātu asociācija ·Zviedrijas Žurnālistu apvienība ·Transparency International Zviedrijas nodaļa * Komisija vairākās horizontālās sanāksmēs tikās arī ar šādām organizācijām: ·Amnesty International ·Reproduktīvo tiesību centrs ·CIVICUS ·Eiropas Pilsonisko brīvību savienība ·“Pilsoniskā sabiedrība — Eiropa” ·Eiropas baznīcu konference

·EuroCommerce ·Eiropas Bezpeļņas organizāciju tiesību centrs ·Eiropas Preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības centrs ·Eiropas Pilsoniskās sabiedrības forums ·Eiropas Žurnālistu federācija ·Eiropas Partnerība demokrātijai ·Eiropas Jaunatnes forums ·Front Line Defenders ·Cilvēktiesību nama fonds ·Human Rights Watch ·Starptautiskās Lesbiešu un geju asociācijas Eiropas reģionālā nodaļa (ILGA-Europe) ·Starptautiskā Juristu komisija ·Starptautiskā Cilvēktiesību federācija ·Starptautiskās Ģimenes plānošanas federācijas Eiropas tīkls (IPPF EN) ·Starptautiskais preses institūts ·Nīderlandes Helsinku Komiteja ·Atvērtās sabiedrības Eiropas politikas institūts ·Philanthropy Advocacy ·Protection International ·“Reportieri bez robežām”