Mēs vērtējām potenciālo ietekmi, kādu uz 2018. gada pārskatiem rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības VII. Apvienotā Karaliste (AK) 2017. gada 29. martā oficiāli paziņoja Eiropadomei par nodomu izstāties no Eiropas Savienības (ES). 2019. gada 10. aprīlī Eiropadome piekrita pagarināt AK izstāšanās termiņu ( 5 ) tik ilgi, cik nepieciešams, taču jebkurā gadījumā ne vēlāk kā līdz 2019. gada 31. oktobrim. Saskaņā ar Padomes lēmumu Apvienotajai Karalistei ir jāizstājas no Eiropas Savienības tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko pēc ratifikācijas procedūru pabeigšanas, vai 2019. gada 1. novembrī, atkarībā no tā, kas ir agrāk. Apvienotā Karaliste līdz jaunajai izstāšanās dienai joprojām būs dalībvalsts ar pilnām tiesībām un pienākumiem saskaņā ar LES 50. pantu, un tai ir tiesības jebkurā laikā atsaukt savu paziņojumu. VIII. Kā norādīts II punktā, ES konsolidētie 2018. gada pārskati tika sagatavoti, lai atspoguļotu ES finanšu stāvokli 2018. gada 31. decembrī, kā arī 2018. gada rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas. ES konsolidētie 2018. gada pārskati atspoguļo sarunu stāvokli 2018. gada 31. decembrī. Tajā dienā un līdz pat dienai, kad pabeidzām savu revīzijas darbu, Apvienotā Karaliste joprojām bija ES dalībvalsts. IX. Mēs nekonstatējām nekādus notikumus saistībā ar izstāšanās procesu, kuru dēļ būtu nepieciešamas korekcijas saskaņā ar starptautisko grāmatvedības standartu, kurš attiecas uz notikumiem pēc pārskatu sagatavošanas datuma ( 6 ) X. Mēs arī turpmāk vērtēsim potenciālo ietekmi, ko uz ES konsolidētajiem pārskatiem radīs Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības. Nākamajos ES konsolidētajos pārskatos būs jāatspoguļo izstāšanās procesa stāvoklis vai iznākums. Dienā, kad pabeidzām 2018. gada pārskatu revīziju, vēl nebija zināms, vai Apvienotā Karaliste izstāsies no Eiropas Savienības un, ja izstāsies, kurā datumā un saskaņā ar kādiem noteikumiem. XI. Ņemot vērā šo situāciju, mums nav nekas ziņojams par finanšu ietekmi uz ES 2018. gada konsolidētajiem gada pārskatiem un mēs secinām, ka pārskati pareizi atspoguļo izstāšanās procesu, kāds tas bija 2018. gada 31. decembrī. Mēs novērtējām saistību pensijām un citiem darbinieku pabalstiem XII. ES bilancē ir iegrāmatota saistība pensijām un citiem darbinieku pabalstiem, kas 2018. gada beigās bija 80,5 miljardi EUR. Šī ir viena no lielākajām bilances saistībām, kas veido vairāk nekā trešo daļu no kopējām 2018. gada saistībām, kuru summa ir 235,9 miljardi EUR. XIII. Lielākā daļa šīs saistības pensijām un citiem darbinieku pabalstiem (70,0 miljardi EUR) attiecas uz Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku pensiju shēmu (PSEO). Pārskatos norādītās saistības atbilst summai, kāda būtu iekļauta pensiju fondā, ja tāds būtu izveidots, lai maksātu pašreizējās vecuma pensiju saistības ( 7 ) . Papildus vecuma pensijām šī saistība ietver arī invaliditātes pensijas un ES darbinieku pārdzīvojušajiem laulātajiem vai bāreņiem maksātās pensijas. No pensiju shēmas maksātos pabalstus sedz no ES budžeta. Dalībvalstis kopīgi garantē pabalstu izmaksāšanu, un ierēdņi apmaksā vienu trešdaļu no shēmas finansēšanas izdevumiem. Šo saistību Komisijas grāmatveža vārdā aprēķina Eurostat, izmantojot parametrus, ko novērtējuši Komisijas aktuāri. XIV. Otra lielākā daļa no saistības pensijām un citiem darbinieku pabalstiem (8,7 miljardi EUR) ir aplēstā ES saistība pret kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu. Tā attiecas uz izmaksām par ES darbinieku veselības aprūpi, un tās ir jāveic periodā pēc tam, kad darbinieks ir pensionējies (atskaitot darbinieku iemaksas). XV. Savas revīzijas laikā attiecībā uz pensijas saistībām mēs novērtējām aktuāros pieņēmumus un no tiem izrietošo novērtējumu. Šo novērtējumu veicām, balstoties uz darbu, ko paveikuši ārēji aktuāri, lai sagatavotu pētījumu par pensiju un kopīgās veselības apdrošināšanas shēmas saistībām. Mēs pārbaudījām skaitliskos datus, aktuāros parametrus un saistības aprēķinu, kā arī izklāstu konsolidētajā bilancē un konsolidēto finanšu pārskatu skaidrojumus. Kā norādīts konsolidēto finanšu pārskatu 2.9. skaidrojumā, Komisija turpināja strādāt, lai nostiprinātu darbinieku pabalstu saistības aprēķinā izmantotos procesus, un mēs tam sekosim. Mēs novērtējām būtiskākās pārskatos atspoguļotās gada noslēguma aplēses XVI. 2018. gada beigās bija aplēsts, ka attiecināmie izdevumi, kuri radušies atbalsta saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav sniegts pārskats, bija 99,8 miljardi EUR (2017. gada beigās – 100,9 miljardi EUR). Šīs summas tika reģistrētas kā uzkrātie izdevumi ( 8 ) XVII. 2018. gada beigās summa, kas netika izlietota finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā un atbalsta shēmām un kas tika atzīta ES pārskatos, bija lēsta 6,5 miljardu EUR apmērā (2017. gada beigās – 4,7 miljardi EUR); bilancē tā iegrāmatota kā “Citi avansi dalībvalstīm”. XVIII. Lai novērtētu šīs gada noslēguma aplēses, mēs pārbaudījām sistēmu, ko Komisija ir izveidojusi periodu nodalīšanas aprēķiniem, un pārliecinājāmies, cik tā ir pareiza un pilnīga ģenerāldirektorātos, kur bija veikta lielākā daļa maksājumu. Revidējot izlasi, kurā bijām iekļāvuši rēķinus un priekšfinansējuma maksājumus, mēs pārbaudījām attiecīgos periodu nodalīšanas aprēķinus, lai novērtētu risku, ka uzkrājumi ir norādīti nepareizi. Mēs lūdzām Komisijas grāmatvedības dienestiem papildu skaidrojumu par šo aplēšu aprēķinam piemērotajām vispārējām metodēm. XIX. Mēs secinām, ka konsolidētajā bilancē norādītā aplēse par kopējo summu, kas attiecas uz uzkrātajām maksām un citiem avansiem dalībvalstīm, ir patiesa.