P8_TC1-COD(2017)0043

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 13. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/…, ar ko izveido daudzgadu plānu Adrijas jūras mazo pelaģisko sugu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

(1) Kopējai zivsaimniecības politikai (KZP) būtu jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, ilgtspējīgi pārvaldīt visas komerciāliem mērķiem izmantotās sugas un jo īpaši vēlākais līdz 2020. gadam sasniegt labu jūras vides stāvokli saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK (3) 1. panta 1. punktu , kā arī nodrošināt labvēlīgu aizsardzības statusu sugām un dzīvotnēm saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (5). [Gr. 1]

(1a) 2015. gadā Ņujorkā rīkotajā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības samitā Savienība un tās dalībvalstis apņēmās līdz 2020. gadam faktiski noregulēt zivju iegūšanu, izbeigt pārzveju, nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un destruktīvu zvejas praksi un īstenot zinātniski pamatotus pārvaldības plānus, lai pēc iespējas īsā laikā atjaunotu zivju krājumus vismaz tādā līmenī, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, kuru nosaka to bioloģiskās īpašības. [Gr. 2]

(2) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (6) ir paredzēti KZP noteikumi, un tie atbilst Savienības starptautiskajām saistībām. KZP mērķi cita starpā ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras vidisko , ekonomisko un sociālo ilgtspēju ilgtermiņā, bet zvejniecības pārvaldībā piemērot piesardzīgu pieeju un ieviest ekosistēmas pieeju. [Gr. 3]

(2a) Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 zvejniecības pārvaldībai, kas balstīta uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, ir vajadzīgas saskaņotas, uzticamas un precīzas datu kopas. [Gr. 4]

(3) Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) Zinātniskā padomdevēja komiteja (ZPK) savos zinātniskajos ieteikumos ir norādījusi, ka anšova un sardīnes krājumu izmantošana Adrijas jūrā notiek tādos apjomos, kuri pārsniedz līmeni, kas vajadzīgs, lai sasniegtu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY).

(3a) Adrijas jūra ir svarīgs Vidusjūras apakšapgabals, kurā izkrautā nozveja veido aptuveni vienu trešdaļu no kopējās izkrāvumu vērtības. [Gr. 5]

(4) Neraugoties uz to, ka anšova un sardīnes krājumu pārvaldību Adrijas jūrā reglamentē gan GFCM satvarā pieņemts starptautisks pārvaldības plāns, gan nacionālie pārvaldības plāni, kas pieņemti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (7), minētie krājumi joprojām ir pārmērīgi izmantoti, un pašreizējie pārvaldības pasākumi tiek uzskatīti par nepietiekamiem, lai līdz 2020. gadam sasniegtu MSY. Dalībvalstis un ieinteresētās personas ir izteikušas atbalstu šo divu krājumu pārvaldības plānu izstrādei un īstenošanai Savienības līmenī.

(4a) Īstenotajiem pārvaldības plāniem un 2016. gadā ieviestajiem tehniskajiem pasākumiem būtu jāietekmē krājumu stāvoklis, un tie būtu jāanalizē un jāņem vērā, izstrādājot šā reģiona pelaģisko sugu daudzgadu pārvaldības plānu. [Gr. 6]

(4b) Minimālās izdzīvojušo īpatņu biomasas pieejas īstenošanas nolūkos ir jāveic izmaiņas bioloģiskās paraugošanas un izpētes protokolos, kas prasīs zināmu laiku, tādēļ pirms tās īstenošanas ir nepieciešams pārejas periods. [Gr. 99]

(5) Pašreizējie pārvaldības pasākumi attiecībā uz Adrijas jūras mazajām pelaģiskajām sugām aptver piekļuvi ūdeņiem, zvejas piepūles kontroli un zvejas rīku izmantojuma reglamentēšanai paredzētus tehniskos pasākumus. Zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka nozvejas kontrole ir vispiemērotākais veids, kādā koriģēt zvejas izraisītu zivju mirstību, un ka mazo pelaģisko sugu gadījumā tas būtu efektīvāks pārvaldības līdzeklis (8) . [Gr. 7]

(6) Lai sasniegtu KZP mērķus, vajadzībai piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, un tehniskie pasākumi, zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana. [Gr. 8]

(6a) Adrijas jūras mazo pelaģisko sugu zvejniecībai, jo īpaši 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, ir ļoti svarīga sociālekonomiska ietekme uz dalībvalstu piekrastes kopienas iztiku un nākotni. [Gr. 9]

(6b) Atbilstīgi KZP principiem un mērķiem un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu būtu jāizmanto reģionalizācija, lai pieņemtu un īstenotu pasākumus, kuros ņemta vērā katra zivsaimniecības apgabala specifiku un aizsargāti tā vides apstākļi. [Gr. 10]

(6c) Zvejas iespējas būtu jāpiešķir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantā paredzētajiem principiem, pielietojot pārredzamus un objektīvus kritērijus, tostarp vides, kā arī sociāla un ekonomiska rakstura kritērijus. Zvejas iespējas būtu taisnīgi jāsadala arī starp dažādiem zvejniecības segmentiem, tostarp tradicionālajai un mazapjoma zvejai. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina stimuli zvejas kuģiem, kuri izmanto selektīvus zvejas rīkus vai zvejas paņēmienus ar samazinātu ietekmi uz vidi. [Gr. 11]

(7) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu daudzgadu plāniem būtu jābalstās uz vislabākajiem piejamiem zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem un jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji , saglabāšanas mērķi un izkraušanas pienākuma īstenošanai nepieciešamie tehniskie pasākumi, kā arī pasākumi, kas izstrādāti, lai pēc iespējas izvairītos no nevēlamas nozvejas un samazinātu to, un aizsardzības pasākumi. [Gr. 12]

(8) Daudzgadu plāna mērķis būtu palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši panākt atjaunot un uzturēt zivju krājumus virs biomasas līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY , īstenot izkraušanas pienākumu no attiecīgajiem krājumiem, sasniegt ilgtspējību zvejniecības jomā un nodrošināt rezultatīvu pārvaldības sistēmu. [Gr. 13]

(8a) Šo regulu nebūtu jāuzskata par precedentu attiecībā uz citiem Vidusjūras daudzgadu plāniem, ja vien nav paredzēts citādi. [Gr. 14]

(8b) Daudzgadu plānā vienmēr būtu jāpanāk līdzsvars starp attiecīgajā termiņā sasniedzamu rezultātu un sociālekonomisko ietekmi. [Gr. 15]

(9) Turklāt ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu ir ieviests izkraušanas pienākums, tai skaitā visām to sugu nozvejām, uz kurām attiecas minimālais izmērs, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1967/2006 III pielikumā. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1392/2014 (9) ir izveidots trīsgadu izmetumu plāns, kurā paredzēts de minimis atbrīvojums no Adrijas jūrā gūtās anšova, sardīnes, makreļu un stavridu nozvejas izkraušanas pienākuma. Lai īstenotu izkraušanas pienākumu, ir lietderīgi pagarināt Deleģētās regulas (ES) Nr. 1392/2014 pasākumu spēkā esības termiņu, attiecīgos regulas noteikumus iekļaujot daudzgadu plānā.

(10) Saskaņā ar ekosistēmas pieeju un papildus ar šo plānu arī būtu jāpalīdz panākt labs vides stāvoklis, kā noteikts Direktīvā 2008/56/EK, noteiktajam ar zvejniecību saistītajam raksturlielumam un zvejniecības pārvaldības satvarā jāskata arī direktīvas I pielikumā noteiktais 1., 4. un 6. kvalitatīvais raksturlielums. Turklāt ar šo plānu būtu arī jāpalīdz panākt labvēlīgs aizsardzības statuss dzīvotnēm un sugām, kā tas attiecīgi prasīts Direktīvā 2009/147/EK un Direktīvā 92/43/EEK. [Gr. 16]

(11) Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar mērķapjomiem, kas paredzēti daudzgadu plānos. [Gr. 17]

(12) Ir lietderīgi zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomu (F), kas atbilst MSY panākšanas un uzturēšanas mērķim, izteikt ar vērtību diapazoniem, kuri ir saskaņā ar maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanu (FMSY). Minētie ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu pamatotie diapazoni ir nepieciešami, lai nodrošinātu elastību, kas ļauj ņemt vērā jaunākos zinātniskos ieteikumus pārmaiņas zinātniskajos ieteikumos , veicinātu izkraušanas pienākuma īstenošanu palīdzētu īstenot izkraušanas pienākumu un ņemtu vērā jauktu sugu zvejniecību īpatnības. ZZTEK (10) ir aprēķinājusi FMSY diapazonus, un . Saskaņā ar šo plānu tie ir noteikti tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 %. (11) Turklāt diapazona augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par Blim, nepārsniegtu 5 %. [Gr. 18]

(13) Zvejas iespēju noteikšanas vajadzībām būtu jānosaka parasti lietojamo FMSY diapazonu augšējais robežapjoms un – ja tiek uzskatīts, ka konkrētais krājums ir labā stāvoklī, – augstāka robeža atsevišķiem gadījumiem. Līdz šai augstākajai robežai zvejas iespējas būtu jāspēj noteikt Lai sasniegtu daudzgadu plāna mērķus , par katras sugas mērķapjomu būtu jānosaka SSBpa . Vajadzētu būt iespējai noteikt augstāku mērķapjomu tikai tad, ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir nepieciešams, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus attiecībā uz jauktu sugu zvejniecībām, vai ja tas ir nepieciešams, lai novērstu kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika, vai lai ierobežotu zvejas iespēju atšķirības dažādos gados ja kāda mazo pelaģisko sugu krājuma apjoms ir mazāks par SSBlim . [Gr. 19]

(14) Ja nav pieejami ar MSY saistīti mērķapjomi, būtu jāpiemēro piesardzīga pieeja.

(15) Attiecībā uz krājumiem, par kuriem tie ir pieejami, aizsardzības Aizsardzības pasākumu piemērošanas nolūkā ir jānosaka saglabāšanas references rādītāji, kas gan anšova, gan sardīnes krājumiem izteikti ar MSY Btrigger un Blim izteikti ar SSBlim un SSBpa mazajām pelaģiskajām sugām . Ja krājuma apmērs kļūst mazāks par MSY Btrigger, zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājs būtu jānosaka mazāks par FMSY SSBlim, būtu jāpieņem atbilstīgi korektīvi pasākumi , lai nodrošinātu, ka attiecīgie krājumi ātri atjaunojas virs SSBpa līmeņiem . [Gr. 20]

(16) Ja krājuma apmērs kļūst mazāks par references rādītāju Blim, būtu jāīsteno turpmāki aizsardzības pasākumi. Aizsardzības pasākumos būtu jāiekļauj zvejas iespēju samazināšana un īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka krājums ir apdraudēts. Šie pasākumi pēc vajadzības būtu jāpapildina ar citiem pasākumiem, kā, piemēram, Komisijas pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu vai dalībvalstu pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 13. pantu. [Gr. 21]

(17) Attiecībā uz krājumiem, par kuriem nav pieejami references rādītāji, būtu jāpiemēro piesardzības princips. Īpašajā gadījumā, kad attiecībā uz krājumiem, no kuriem iegūst piezveju, zinātniskā ieteikuma par šādu krājumu minimālo nārsta bara biomasu nav un ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka vajadzīgi korektīvi pasākumi, būtu jāpieņem īpaši saglabāšanas pasākumi. [Gr. 22]

(18) Lai īstenotu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz papildu pārvaldības pasākumi , jo īpaši pasākumi, ar kuriem pakāpeniski izskaustu izmetumus, paredzētu uzskaitīt zivis, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, un līdz minimumam samazinātu un, ja iespējams, izskaustu zvejas darbību nelabvēlīgu ietekmi uz jūras vidi . Šādi pasākumi būtu jānosaka ar deleģētajiem aktiem. [Gr. 23]

(18a) Horvātijas, Itālijas un Slovēnijas (Augsta līmeņa grupa Adriatica) kopīgais ieteikums un pētījums par riņķvadu tīklu tehniskajiem raksturlielumiem un to ietekmi uz grunts iemītniekiem tika iesniegts neatkarīgiem ekspertiem un ZZTEK, kas tos pārskatīja. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 3. punkta otrās daļas un II pielikuma 2. punkta. [Gr. 24]

(19) Kā prasīts Regulā (ES) Nr. 1380/2013, būtu jānosaka kopīgo ieteikumu iesniegšanas termiņš pārvaldībā tieši ieinteresētajām dalībvalstīm.

(19a) Ja zinātniskie ieteikumi liecina, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē zvejas izraisīto zivju mirstību attiecīgā krājumā, Padomei šie ieteikumi būtu jāņem vērā. Šādā nolūkā Padomei vajadzētu būt iespējai noteikt komerciālās zvejas kopējo pieļaujamo nozveju (KPN), kurā ņemts vērā atpūtas zvejā gūto nozveju apjoms, un/vai pieņemt citus pasākumus, kas ierobežo atpūtas zveju, piemēram, noteikt individuālos limitus un zvejas aizlieguma periodus. [Gr. 25]

(20) Lai palīdzētu sasniegt plāna mērķus, jo īpaši attiecībā uz zivju mazuļu aizsardzību, vai lai uzlabotu selektivitāti, plānā būtu jāparedz arī daži tehniskie pavadpasākumi, kā arī temporālie un telpiskie pasākumi, kas jāpieņem ar deleģētajiem aktiem un ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu . [Gr. 26]

(20a) Nosakot tehniskos pasākumus, kas izriet no daudzgadu pārvaldības plāna vai saskaņā ar to pieņemtajiem deleģētajiem aktiem, ar tiem būtu jāaizsargā tādu nerūpnieciskās zvejas rīku izmantošana, kas pamatojas uz zvejnieku kopienās noteiktu vēsturisku praksi. [Gr. 27]

(21) Lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību šajā regulā noteiktajiem pasākumiem, būtu jāpieņem īpaši kontroles pasākumi, kas vajadzīgi, lai papildinātu Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (12) paredzētos pasākumus.

(21a) Lai palīdzētu nozarei samierināties ar zvejas piepūles samazināšanas pasākumiem un no tiem izrietošo uzņēmumu un zvejnieku ienākumu kritumu, būtu jāparedz prioritāra piekļuve pienācīgam Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) atbalstam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 (13) . [Gr. 28]

(21b) Lai nodrošinātu īstenošanu, kas atbilst sociālekonomiskajai ietekmei, ir vēlams, no vienas puses, piešķirt atkāpes no Regulā (ES) Nr. 508/2014 33. pantā minētajiem pagaidu pārtraukšanas pasākumu termiņiem, kas paredzētas tikai šajā daudzgadu plānā iekļautajiem kuģiem, un, no otras puses, atļaut atsākt minētās regulas 34. pantā paredzētos zvejas darbību galīgas pārtraukšanas pasākumus un atļaut šiem kuģiem piekļūt tiem. [Gr. 29]

(22) Atzīstot, ka Adrijas jūrā kuģi, kuri specializētajā zvejā iegūst mazo pelaģisko sugu zivis, visbiežāk dodas īsos zvejas reisos, Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. pantā prasītā iepriekšējās paziņošanas kārtība būtu jāpielāgo, paredzot, ka iepriekšējie paziņojumi sniedzami vismaz pusotru stundu pusstundu pirms paredzamās ierašanās ostā. Tomēr, ņemot vērā nebūtisko ietekmi, kādu zvejas reisi, kuros iegūst ļoti mazus zivju daudzumus, rada uz attiecīgajiem krājumiem, ir lietderīgi noteikt robežapjomu, t. i., paredzēt, ka šādi iepriekšēji paziņojumi jāsniedz tad, ja uz minētajiem kuģiem ir paturēta vismaz 1 tonna anšova vai sardīnes mazu pelaģisko sugu nozvejas. [Gr. 30]

(23) Atzīstot, ka elektroniskie kontroles rīki zvejniecībās nodrošina labāku un savlaicīgāku kontroli, jo īpaši zvejas darbību telpiskā izvietojuma un krājumu izmantošanas ziņā, prasība par kuģu satelītnovērošanas sistēmas un elektroniskā zvejas žurnāla izmantošanu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 1224/2009, attiecīgi tās 9. un 15. pantā, būtu jāattiecina uz visiem zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir astoņi metri.

(24) Būtu jānosaka anšova un sardīnes mazo pelaģisko sugu nozvejām piemērojamie robežapjomi, pēc kuru pārsniegšanas zvejas kuģim ir jāveic izkraušana apstiprinātā ostā vai vietā tuvu krastam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 43. pantu. Turklāt, apstiprinot šīs ostas vai vietas tuvu krastam, dalībvalstīm minētās regulas 43. panta 5. punktā paredzētie kritēriji būtu jāpiemēro tādā veidā, kas nodrošina faktisku kontroli. [Gr. 31]

(25) Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai un nodrošinātu elastību un konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu , lai papildinātu un tādējādi papildināt šo regulu ar korektīviem pasākumiem attiecībā uz makreļu un stavridu saglabāšanu, izkraušanas pienākuma īstenošanu un tehniskiem pasākumiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (14). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 32]

(26) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 10. panta 3. punktu būtu jāparedz noteikumi par šīs regulas piemērošanas atbilstības un efektivitātes novērtējumu, kuru periodiski veic Komisija. Šādā novērtējumā būtu jāievēro un par pamatu jāņem plāna periodiskie izvērtējumi, kurus veic, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem. Plāns būtu jāizvērtē trīs gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas un pēc tam reizi piecos gados. Minētais laikposms ļauj pilnībā īstenot izkraušanas pienākumu, kā arī pieņemt un īstenot reģionalizētus pasākumus un konstatēt to ietekmi uz krājumiem un zvejniecībām. Tas turklāt ir minimālais laikposms, ko prasa zinātniskās struktūras. [Gr. 33]

(27) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 4. punktu pirms plāna izstrādes tika novērtēta tā iespējamā ekonomiskā un sociālā ietekme (15).

(27a) Lai palīdzētu zvejniekiem īstenot šajā regulā paredzētos pasākumus, dalībvalstīm būtu pēc iespējas plašāk jāizmanto Regulā (ES) Nr. 508/2014 pieejamie pasākumi. Ir lietderīgi precizēt, ka pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti nolūkā sasniegt šīs regulas mērķus, var uzskatīt par tiesīgiem pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, lai ņemtu vērā šīs regulas sociālekonomiskos aspektus. Turklāt kuģiem, kurus ietekmē šis daudzgadu plāns, ir lietderīgi piešķirt atkāpi no laikposmiem, kuros šo atbalstu var piešķirt, kā arī no ierobežojumiem attiecībā uz EJZF finansiālo ieguldījumu par Regulā (ES) Nr. 508/2014 noteiktajiem pagaidu pārtraukšanas pasākumiem, [Gr. 34]

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants Priekšmets un darbības joma 1. Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu Adrijas jūras mazo pelaģisko sugu krājumiem. 2. Šo regulu piemēro Eiropas anšova (Engraulis encrasicolus) un sardīnes (Sardina pilchardus) krājumiem Adrijas jūrā (“attiecīgie krājumi” “mazās pelaģiskās sugas” ) un zvejniecībām, kas specializētajā zvejā iegūst šos krājumus izmanto. To Lai īstenotu Regulas (ES) Nr . 1380/2013 15. pantā noteikto izkraušanas pienākumu, šo regulu piemēro arī makreļu (Scomber spp.) un stavridu (Trachurus spp.) piezvejām, kas Adrijas jūrā gūtas, zvejojot no attiecīgajiem krājumiem (no katra atsevišķi vai abiem kopā). [Gr. 35]

2. pants Definīcijas 1. Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. pantā un Regulas (EK) Nr. 1967/2006 2. pantā. 2. Papildus piemēro šādas definīcijas: a) “Adrijas jūra” ir GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskais apakšapgabals; b) “GFCM ģeogrāfiskais apakšapgabals” ir Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) ģeogrāfiskais apakšapgabals, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 (16) I pielikumā; ba) “specializētā zveja” ir zveja, kad sardīnes vai anšova nozveja ir vismaz 50 % no loma dzīvsvara; [Gr. 37] c) “mazo pelaģisko sugu krājumi” “mazās pelaģiskās sugas” ir šīs regulas 1. panta 2. punktā nosauktie krājumi sardīnes (Sardina pilchardus) un jebkura šo krājumu kombinācija; Eiropas anšova (Engraulis encrasicolus) krājumi ; [Gr. 38] ca) “labākais pieejamais zinātniskais ieteikums” ir publiski pieejams zinātniskais ieteikums, kurš pamatojas uz jaunākajiem zinātniskajiem datiem un metodēm, ko izdevusi vai salīdzinoši izvērtējusi Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta neatkarīga starptautiska zinātniskā struktūra, piemēram, Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un GFCM, un kurš atbilst Regulas (ES) Nr. 1380/2013 25. panta prasībām. [Gr. 104] d) “FMSY diapazons” ir vērtību diapazons, kurā zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi, kas ietilpst zinātniski norādītajos diapazona ietvaros un ir saskaņā ar zinātnisko ieteikumu, jauktā dažādu sugu zvejā visi kopā dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu ( MSY ) caurmērā pastāvošajos vides apstākļos un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgo krājumu reprodukcijas procesu; [Gr. 39] da) “zvejas diena” ir jebkurš nepārtraukts 24 stundu laikposms vai jebkura šā laikposma daļa, kurā zvejas kuģis ir iesaistīts zvejas darbībā, proti, zvejas rīku iemešanā, ievietošanā, vilkšanā un pacelšanā, nozvejas izcelšanā uz kuģa, pārkraušanā citā kuģī, paturēšanā uz kuģa, apstrādē uz kuģa, zivju un zvejas produktu pārvietošanā, ievietošanā sprostos, nobarošanā un izkraušanā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 28. punktā; [Gr. 40] db) “SSBlim” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāsāk korektīvi pārvaldības pasākumi, lai nodrošinātu, ka krājums tiek atjaunots līdz līmenim, kurā tas ir drošās bioloģiskās robežās; [Gr. 41] dc) “SSBpa” ir nārsta bara biomasas piesardzīgais references rādītājs, par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāsāk pārvaldības pasākumi, lai nodrošinātu, ka krājums tiek atjaunots līdz līmenim, kurā tas ir drošās bioloģiskās robežās; [Gr. 42] e) “ MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas spēj nodrošināt ilgtermiņā MSY ; [Gr. 43] f) “zvejas iespēja” ir ar nozvejas apjomu un/vai zvejas piepūli skaitliski izteiktas juridiskas tiesības zvejot.

3. pants Mērķi 1. Daudzgadu plāns veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši piemērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, un tā mērķis ir nodrošināt to, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY . [Gr. 45] 2. Daudzgadu plānā paredz iedarbīgu, vienkāršu un stabilu pārvaldības sistēmu mazo pelaģisko sugu krājumu izmantošanai Adrijas jūrā. 2.a Izstrādājot vai grozot daudzgadu plānu, tajā ņem vērā sociālekonomiskos aspektus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 5. punktu. [Gr. 47] 3. Daudzgadu plāns veicina izmetumu izskaušanu, samazināšanu , novēršot un pēc iespējas samazinot nevēlamas nozvejas, un palīdz īstenot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteikto izkraušanas pienākumu attiecībā uz sugām, uz kurām attiecas minētais pienākums un kurām piemēro šo regulu. [Gr. 48] 4. Ar daudzgadu plānu īsteno tiek īstenota ekosistēmas pieeju zvejniecības pieeja zvejniecību pārvaldībā, lai tādējādi nodrošinātu to, ka zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu , jo īpaši uz apdraudētām dzīvotnēm un aizsargājamām sugām, tostarp jūras zīdītājiem, jūras putniem un rāpuļiem, tiek samazināta līdz minimumam un, ja iespējams, izskausta . Daudzgadu plāns ir saskanīgs ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, un jo īpaši ar mērķi sasniegt labu vides stāvokli Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā noteikto mērķi līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli un ar Direktīvā 2009/147/EK un Direktīvā 92/43/EEK izklāstītajiem mērķiem un noteikumiem . [Gr. 49] 5. Daudzgadu plāna mērķis jo īpaši ir: a) nodrošināt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertā 3. raksturlieluma nosacījumu izpildi un b) palīdzēt sasniegt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos pārējos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam, cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā. 5.a Plāna pasākumus veic saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. [Gr. 50]

II NODAĻA

SOCIĀLEKONOMISKIE MĒRĶAPJOMI, AIZSARDZĪBAS PASĀKUMI UN ĪPAŠIE PASĀKUMI [Gr. 51]

4. pants Anšova un sardīnes Mazo pelaģisko sugu mērķapjomi [Gr. 52] 1. Zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomu attiecīgajos krājumos Mērķa references rādītājus attiecībā uz mazajām pelaģiskajām sugām sasniedz pēc iespējas drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam to uztur virs I pielikumā noteiktajā diapazonā noteiktajām vērtībām un atbilstīgi mērķiem, kas izklāstīti 3. panta 1. punktā. [Gr. 53] 2. Zvejas iespējas Pārvaldības pasākumi attiecībā uz mazajām pelaģiskajām sugām atbilst šīs regulas I pielikuma tabulas A slejā noteiktajiem zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomu diapazoniem. references rādītājiem . [Gr. 54] 3. Neatkarīgi no 1. un 2. punkta zvejas iespējas par pārvaldības pasākumu mērķi var noteikt mazākā apjomā lielāku apjomu, nekā noteikts I pielikuma tabulas A slejā, noteiktais zvejas izraisītās zivju mirstības apjoms. ja: a) pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir nepieciešams, lai attiecībā uz jauktu sugu zvejniecībām sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus; b) pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir nepieciešams, lai novērstu būtisku kaitējumu krājumam, ko rada sugu iekšējā vai starpsugu krājuma dinamika; vai c) kāda mazo pelaģisko sugu krājuma apjoms ir mazāks par I pielikuma tabulas B slejā noteikto references rādītāju. [Gr. 55] 4. Neatkarīgi no 2. un 3. punkta, ja krājuma nārsta bara biomasa ir lielāka par II pielikuma tabulas A slejā noteikto atbilstošo minimālo references rādītāju, zvejas iespējas šim krājumam var noteikt saskaņā ar I pielikuma tabulas B slejā noteiktajiem zvejas izraisītās zivju mirstības diapazoniem, un to dara: a) ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir nepieciešams, lai attiecībā uz jauktu sugu zvejniecībām sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus; b) ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir nepieciešams, lai novērstu kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika, vai c) lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %. [Gr. 56] 4.a Ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē zvejas izraisīto zivju mirstību konkrētā krājumā, Padome ņem to vērā un, nosakot zvejas iespējas, var ierobežot atpūtas zveju tā, lai nepieļautu zvejas izraisītas zivju mirstības kopējā mērķapjoma pārsniegšanu. [Gr. 57]

4.a pants Sociālekonomiskie mērķi Lai ņemtu vērā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 5. punkta f) apakšpunktā izklāstītos sociālekonomiskos mērķus, dalībvalstis, piemērojot šajā regulā paredzētos tehniskos un saglabāšanas pasākumus, plaši izmanto Regulā (ES) Nr. 508/2014 izklāstītos attiecīgos pasākumus. [Gr. 58]

5. pants Aizsardzības pasākumi 1. Attiecīgo krājumu saglabāšanas references rādītāji, rādītājus , izteikti kurus izsaka ar nārsta bara minimālo biomasu un biomasas limitu, kurš jāpiemēro, piemēro , lai sargātu attiecīgo krājumu pilnu reproduktīvo spēju, ir noteikti II pielikumā. [Gr. 59] 1.a Trīs gadus pēc 6. panta 1.a punktā minēto pārvaldības pasākumu piemērošanas veic zinātnisku izpēti, lai pārbaudītu īstenoto pasākumu efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz tiem krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto. [Gr. 60] 2. Ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka attiecīgā krājuma attiecīgās mazās pelaģiskās sugas nārsta bara biomasa ir mazāka par minimālās nārsta bara biomasas references rādītāju, kurš noteikts II I pielikuma tabulas A B slejā, tiek pieņemti visi atbilstīgie korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka attiecīgais krājums palīdzētu mazajām pelaģiskajām sugām ātri atjaunojas atjaunoties virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY . atbilst I pielikuma A slejā noteiktajam references rādītājam . Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 2. punkta un ievērojot 4. punkta un panta 3. punktu, pārvaldības pasākumus pielāgo, ņemot vērā minētā krājuma biomasas samazināšanos, attiecīgā krājuma zvejas iespējas nosaka apjomā, kas atbilst zvejas izraisītas zivju mirstības līmenim, kurš ir mazāks par šīs regulas I pielikuma tabulas A slejā noteikto diapazonu. [Gr. 61] 3. Ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka attiecīgā krājuma abu mazo pelaģisko sugu nārsta bara biomasa ir mazāka par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim SSBlim ), kurš noteikts II I pielikuma tabulas B slejā, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka attiecīgais krājums palīdzētu abiem krājumiem ātri atjaunojas atjaunoties virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY . atbilst I pielikuma A slejā noteiktajam references rādītājam . Jo īpaši šie korektīvie pasākumi, atkāpjoties no 4. panta 2. un 4. punkta, var ietvert specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā un atbilstīgu zvejas iespēju samazināšanu. citus atbilstīgus pārvaldības pasākumus . [Gr. 62]

6. pants Īpašie saglabāšanas pasākumi 1. Ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka šīs regulas 1. panta 2. punktā minēto mazo pelaģisko sugu krājumu saglabāšanas labad ir nepieciešama korektīva rīcība, vai – anšova un sardīnes gadījumā – ja kādā konkrētā gadā nārsta bara biomasa jebkuram no minētajiem diviem krājumiem ir mazāka nekā šīs regulas II I pielikuma tabulas A B slejā norādītais saglabāšanas references rādītājs, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 16. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu. attiecībā uz: a) zvejas rīka raksturlielumiem, jo īpaši linuma acs izmēru, zvejas rīka uzbūvi, zvejas rīka izmēru vai selektivitātes ierīču izmantošanu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti; b) zvejas rīka izmantošanu un zvejas rīka ievietošanas dziļumu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti; c) zvejas aizliegšanu vai ierobežošanu konkrētos apgabalos, lai aizsargātu nārstojošas zivis un zivju mazuļus vai zivis, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa sugu zivis; d) zvejošanas vai konkrēta tipa zvejas rīku izmantošanas aizliegumu vai ierobežojumu konkrētos laikposmos, lai aizsargātu nārstojošas zivis vai zivis, kuras ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa sugu zivis; e) minimālajiem saglabāšanas references izmēriem, lai nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību; f) citiem ar selektivitāti saistītiem raksturlielumiem. 1.a Neatkarīgi no 1. punkta, lai sasniegtu 4. pantā noteiktos mērķapjomus, 2019.–2022. gada laikposmā piemēro šādus pasākumus: a) 2019. gadā mazo pelaģisko sugu nozvejas limitu nosaka 2014. gada nozvejas līmenī; no 2020. gada mazo pelaģisko sugu nozvejas limitus katru gadu līdz 2022. gadam pakāpeniski samazina par 4 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; tomēr samazināšanu nepiemēro, ja katras attiecīgās dalībvalsts kopējā nozveja iepriekšējā gadā ir par vairāk nekā 2 % mazāka nekā 2014. gada nozveja; b) kuģu, kuri specializētajā zvejā iegūst mazo pelaģisko sugu zivis, zvejas piepūle nepārsniedz 180 zvejas dienas gadā un 20 zvejas dienas mēnesī, lielākais, 144 zvejas dienas gadā attiecībā uz specializēto sardīnes zveju un, lielākais, 144 zvejas dienas gadā attiecībā uz specializēto anšova zveju; c) telpiskos un temporālos aizliegumus piemēro katru gadu, lai aizsargātu zivju nārsta un mazuļu uzturēšanās vietas; šādus dažādu zvejas rīku izmantošanas aizliegumus attiecina uz visu mazo pelaģisko sugu izplatības apgabalu Adrijas jūrā uz laiku, kas nav īsāks par nepārtrauktu 15 dienu laikposmu un kas nepārsniedz nepārtrauktu 30 dienu laikposmu; minētos aizliegumus piemēro šādos laikposmos: i) sardīnēm — no 1. oktobra līdz 31. martam; un ii) anšoviem — no 1. aprīļa līdz 30. septembrim; d) papildu aizliegumus attiecībā uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 12 metrus, piemēro laikposmā, kas nav īsāks par sešiem mēnešiem, un šos aizliegumus nosaka atsevišķi par katru zvejas rīka tipu; šādi aizliegumi attiecas uz vismaz 30 % apgabala, kas noteikts par zivju mazuļu uzturēšanās apgabalu vai apgabalu, kas ir īpaši aizsargājams attiecībā uz agrīna vecuma zivju grupām (teritoriālajā un iekšējā jūrā); e) kuģu, kas aktīvi zvejo mazo pelaģisko sugu krājumus ar traļiem vai riņķvadu, flotes kopējā kapacitāte nepārsniedz 2014. gadā reģistrēto aktīvās flotes kapacitāti, ņemot vērā bruto tilpību (GT) un/vai reģistrēto bruto tilpību (GRT), dzinēja jaudu (kW) un kuģu skaitu. [Gr. 70] 1.b Neatkarīgi no 1.a punkta, lai nodrošinātu pārvaldības pasākumu stabilitāti un ierobežotu to atšķirības, c) un d) apakšpunktā minēto aizliegumu piemērošanas ilguma atšķirības secīgos gados nav lielākas par 10 %. [Gr. 71]

6.a pants Tehniskie pasākumi 1. Šajā regulā nepiemēro Regulas (EK) Nr. 1967/2006 13. panta 3. punkta otro daļu un II pielikuma 2. punktu. 2. Šajā regulā aptverošo zvejas rīku (riņķvadi un zvejas rīki bez savilcējtroses) maksimālā garuma ierobežojums ir 600 metri un tīkla augstums nepārsniedz 1/3 no garuma. [Gr. 72]

III NODAĻA

AR IZKRAUŠANAS PIENĀKUMU SAISTĪTI NOTEIKUMI

7. pants Ar izkraušanas pienākumu saistītie noteikumi attiecībā uz Adrijas jūrā nozvejotām mazo pelaģisko sugu zivīm Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz šādiem pasākumiem: [Gr. 73] a) atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma piemērošanas attiecībā uz sugām, par kurām pieejamie zinātniskie pierādījumi labākais pieejamais zinātniskais ieteikums apliecina augstus izdzīvotības rādītājus, [Gr. 74] b) de minimis atbrīvojumi ar mērķi sekmēt izkraušanas pienākuma īstenošanu; šādus de minimis atbrīvojumus nosaka gadījumos, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta c) apakšpunktā, un ar tajā paredzētajiem nosacījumiem; c) īpaši noteikumi par nozvejas dokumentēšanu, jo sevišķi lai uzraudzītu izkraušanas pienākuma īstenošanu. d) minimālo saglabāšanas references izmēru noteikšana, lai nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību. [Gr. 75]

IV NODAĻA

REĢIONALIZĀCIJA

8. pants Reģionālā sadarbība 1. Šīs regulas 6. un 7. pantā minētajiem pasākumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1.–6. punktu. 2. Piemērojot šā panta 1. punktu, pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu; pirmo reizi to dara ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam 12 mēnešus pēc katras daudzgadu plāna izvērtējuma iesniegšanas saskaņā ar šīs regulas 14. pantu. Šādus ieteikumus tās var iesniegt arī tad, kad pašas uzskata to par vajadzīgu, jo īpaši ja strauji mainās stāvoklis kādā no šīs regulas aptvertajiem krājumiem. Kopīgus ieteikumus saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz konkrētu kalendāra gadu, iesniedz ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. jūnijā. 3. Pilnvaras, kas piešķirtas saskaņā ar šīs regulas 6. un 7. pantu, neskar pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, tostarp saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013.

V NODAĻA

KONTROLE UN NOTEIKUMU IZPILDES PANĀKŠANA

9. pants Saistība ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 Ja šajā nodaļā nav noteikts citādi, papildus Regulā (EK) Nr. 1224/2009 paredzētajiem pasākumiem piemēro šajā nodaļā paredzētos kontroles pasākumus.

10. pants Iepriekšēja paziņošana 1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. panta 1. punkta, minētajā pantā paredzētais iepriekšējais paziņojums izdarāms vismaz pusotru stundu pusstundu pirms paredzamās ierašanās ostā. Piekrastes dalībvalstu kompetentās iestādes, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var atļaut drīzāku ienākšanu ostā. [Gr. 76] 2. Iepriekšējas paziņošanas pienākumu piemēro to Savienības zvejas kuģu kapteiņiem, uz kuriem ir paturēta vismaz viena tonna divas tonnas anšova vai viena tonna divas tonnas sardīnes nozvejas. Šos daudzumus aprēķina pēc Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 11. punktā minētās nozvejas atskaitīšanas. [Gr. 77]

11. pants Kuģu satelītnovērošanas sistēma 1. Regulas (EK) Nr. 1224/2009 9. panta 2. punktā paredzēto noteikumu piemērošanu šajā regulā attiecina arī uz zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir astoņi metri vai vairāk un kuri ir iesaistīti specializētā mazo pelaģisko sugu zvejā Adrijas jūrā. 2. Ja kuģis ir iesaistīts specializētā mazo pelaģisko sugu zvejā Adrijas jūrā saskaņā ar šo regulu, neatkarīgi no kuģa garuma tam nepiemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 9. panta 5. punktā noteikto izņēmumu.

12. pants Zvejas žurnāla elektroniska aizpildīšana un nosūtīšana 1. Regulas (EK) Nr. 1224/2009 15. panta 1. punktā paredzēto pienākumu – kārtot elektronisku zvejas žurnālu un vismaz reizi dienā elektroniski nosūtīt to karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei – šajā regulā attiecina arī uz to Savienības zvejas kuģu kapteiņiem, kuru lielākais garums ir astoņi metri vai vairāk un kuri ir iesaistīti specializētā anšova vai sardīnes zvejā. 2. Ja kuģis ir iesaistīts specializētā anšova vai sardīnes zvejā, neatkarīgi no kuģa garuma tā kapteinim nepiemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 15. panta 4. punktā noteikto izņēmumu. 2.a Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 15. panta 2. punkta, visu to Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk, pirms izkraušanas darbību uzsākšanas nosūta minētās regulas 14. pantā norādīto informāciju. [Gr. 78]

13. pants Apstiprinātās ostas Robežapjoms, kurš piemērojams daudzgadu plānā ietverto attiecīgā krājuma sugu dzīvsvaram un pēc kura pārsniegšanas zvejas kuģim ir jāizkrauj nozveja apstiprinātā ostā vai vietā tuvu krastam, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 43. pantā, ir: a) 2 000 kg anšova; b) 2 000 kg sardīnes.

VI NODAĻA

PĀRSKATĪŠANA

14. pants Daudzgadu plāna izvērtēšana Piecus Trīs gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā spēkā un pēc tam reizi piecos gados Komisija nodrošina to, ka tiek izvērtēta daudzgadu plāna ietekme uz krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, un uz zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto. Šīs izvērtēšanas rezultātus Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei un attiecīgā gadījumā iesniedz priekšlikumu šīs regulas grozījumiem . [Gr. 80]

VII NODAĻA

PROCEDŪRAS NOTEIKUMI

15. pants Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantā izklāstītos nosacījumus. [Gr. 81] 2. Pilnvaras pieņemt 6. un 7. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no … [šīs regulas spēkā stāšanās dienas]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 6. un 7. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. 5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 6. Saskaņā ar 6. un 7. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

15.a pants Atbalsts no EJZF 1. Regulas (ES) Nr. 508/2014 33. panta 1. punkta a) un c) apakšpunkta piemērošanas nolūkā pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti, lai sasniegtu daudzgadu plāna mērķus, uzskata par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu. 2. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 508/2014 33. panta 2. punkta, līdz 2020. gada 31. decembrim minētajā regulā paredzēto atbalstu zvejas kuģiem, kuriem piemēro šajā regulā paredzētos telpiskos un temporālos aizliegumus, sniedz ne ilgāk kā deviņus mēnešus. 3. Lai nodrošinātu šā panta 2. punkta īstenošanu, atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 508/2014 25. panta 3. punkta, ir iespējams palielināt EJZF kopējo finansiālo ieguldījumu, pārsniedzot attiecīgajā pantā noteikto 15 % robežvērtību. 4. Regulas (ES) Nr. 508/2014 30. pantā paredzētos pasākumu īstenošanā prioritāti piešķir tiem zvejniekiem, kurus skar šajā daudzgadu plānā iekļauto pasākumu īstenošana. 5. Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 508/2014 34. panta 4. punktā noteiktā termiņa, līdz 2020. gada 31. decembrim tie kuģi, kuri ir pārtraukuši visas zvejas darbības šajā regulā minēto zvejas piepūles samazināšanas pasākumu dēļ, var būt tiesīgi saņemt Regulas (ES) Nr. 508/2014 34. pantā minēto atbalstu galīgai zvejas darbību pārtraukšanai. [Gr. 82]

VIII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

16. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

…, Eiropas Parlamenta vārdā – priekšsēdētājs Padomes vārdā – priekšsēdētājs

(1) OV C 288, 31.8.2017., 68. lpp.

(2) Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. novembra nostāja.

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

(4) Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

(7) Padomes Regula (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (Vidusjūras regula) (OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.).

(8) Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) novērtējums par Vidusjūras krājumiem (2. daļa) (STECF-11-14).

(9) Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1392/2014 (2014. gada 20. oktobris), ar kuru izveido izmetumu plānu dažām mazo pelaģisko sugu zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā (OV L 370, 30.12.2014., 21. lpp.).

(10) Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Mazo pelaģisko sugu krājumi Adrijas jūrā. Vidusjūras novērtējumi, 1. daļa (STECF-15-14). [Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 lpp.] [The second part of this reference seems to be mistaken. OPOCE, please check.]

(11) Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Mazo pelaģisko sugu krājumi Adrijas jūrā. Novērtējums par Vidusjūras krājumiem (1. daļa) (STECF-15-14) 2015. [Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 lpp.] [ The second part of this reference seems to be mistaken. OPOCE, please check .]

(12) Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

(13) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

(14) OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(15) Ietekmes novērtējums [..] [include reference when published].

(16) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1343/2011 (2011. gada 13. decembris) par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (OV L 347, 30.12.2011., 44. lpp.).