Komisijas ziņojums - Eiropas Savienības Solidaritātes fonds : 2007. gada pārskats /* COM/2008/0722 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.11.2008 COM(2008) 722 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS Eiropas Savienības Solidaritātes fonds 2007. gada pārskats SATURS 1. Ievads 3 2. Jaunie 2007. gadā saņemtie pieteikumi 3 3. Finansējums 8 4. Uzraudzība 9 5. Palīdzības izbeigšana 9 6. Secinājumi 10 1. pielikums Eiropas Savienības Solidaritātes fonda 2007. gadā saņemtie pieteikumi 11 2. pielikums Kritēriji Eiropas Savienības Solidaritātes fonda piesaistīšanai 13 3. pielikums Palīdzības apjoma noteikšana 14 4. pielikums Lielām katastrofām 2007. gadā piemērojamie sliekšņi (pamatojoties uz 2005. gada nacionālā kopienākuma apjomu) 15 1. Ievads Eiropas Savienības Solidaritātes fonds tika izveidots 2002. gada 15. novembrī[1]. Solidaritātes fonda regulas 12. pantā noteikts, ka jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par Fonda darbību iepriekšējā gadā. Šajā ziņojumā ir atspoguļota Fonda darbība 2007. gadā, tāpat kā iepriekšējos ziņojumos aptverot trīs jomas: 2007. gadā saņemto jauno pieteikumu apstrāde, dotāciju izlietojuma pārraudzība un īstenošanas ziņojumu novērtēšana, lai sagatavotu to izbeigšanu. 2. Jaunie 2007. gadā saņemtie pieteikumi Komisija 2007. gadā saņēma 19 jaunus pieteikumus Solidaritātes fonda palīdzības saņemšanai. Sīkāks pārskats par visiem šiem pieteikumiem sniegts 1. pielikumā. Tie tika novērtēti, ņemot vērā regulā norādītos kritērijus un pieteikuma iesniedzēju valstu sniegto informāciju. Vācija Vācijā 2007. gada janvārī bija liela vētra (“Kyrill”), kura radīja lielus postījumus vairākos reģionos. Vācijas iestādes 2007. gada 29. martā pieprasīja finansiālu palīdzību no Solidaritātes fonda. Papildu informācija tika saņemta 2007. gada 12. jūlijā. Vētra klasificēta kā liela katastrofa, jo tiešie postījumi EUR 4687 miljonu apmērā pārsniedza Fonda piesaistes slieksni, kas ir EUR 3267 miljoni (t.i., EUR 3 miljardi 2002. gada cenās). Infrastruktūrai, mežsaimniecībai, uzņēmumiem un privātām mājsaimniecībām tika nodarīti ievērojami zaudējumi. Visvairāk skartajos reģionos tika izsludināts ārkārtas stāvoklis. Vētras tiešo seku dēļ dzīvību zaudēja vienpadsmit cilvēki. Autoceļu un dzelzceļu tīklus aizšķērsoja krituši koki un elektrības kabeļi, kā rezultātā tika pilnībā paralizēta dzelzceļa satiksme Vācijā un bija nepieciešami plaši sakārtošanas darbi. Komisija 2007. gada 11. septembrī izlēma piesaistīt Solidaritātes fondu un budžeta iestādei ierosināja piešķirt finansiālu palīdzību EUR 166,9 miljonu apmērā. Pēc budžeta procedūras 2007. gada 27. decembrī Vācijai izmaksāja dotāciju. Spānija (Jerro sala) No 2007. gada 26. uz 27. janvāri El Hierro salu, mazāko no septiņām Kanāriju arhipelāga salām, sasniedza spēcīga vētra, kurai sekoja lielas lietavas, kas izpostīja sabiedrisko infrastruktūru. Spānija 2007. gada 29. martā iesniedza pieteikumu finansiālas palīdzības saņemšanai. Katastrofas nodarītie postījumi bija EUR 17,858 miljonu apmērā, kas ir mazāk nekā 0,55 % no piemērojamā parastā fonda piesaistes sliekšņa (EUR 3267 miljoni). Tāpēc pieteikumu izskatīja pēc „reģionālai ārkārtas katastrofai” piemērojamiem kritērijiem. Regulā noteikta īpaša uzmanība tālākiem un izolētiem reģioniem. Jerro sala ietilpst šajā kategorijā. Komisija uzskatīja, ka, lai reģionālo katastrofu konkrētie kritēriji būtu nozīmīgi valsts mērogā, ir jānosaka atšķirība starp nopietniem reģionāliem un vienīgi vietējas nozīmes notikumiem. Atbilstoši subsidiaritātes principam vietējas nozīmes notikumi ir valsts varas iestāžu atbildības jomā, bet reģionālu notikumu gadījumā var izskatīt iespējas piešķirt atbalstu no Solidaritātes fonda. Katastrofu, kuras apjoms bija ne vairāk kā 0,55 % no parastā fonda piesaistes sliekšņa, neuzskatīja par atbilstošu minētajiem fonda kritērijiem pat ārkārtas gadījumā, vai ja tā notikusi tālākā vai izolētā reģionā. Par skarto reģionu Spānijas iestādes noteica Jerro salu, kurā ir apmēram 10 500 iedzīvotāju, kas ir 0,5 % no visiem Kanāriju salu iedzīvotājiem. Tā kā Regula 2012/2002 nenosaka minimālo apjomu pēc iedzīvotāju skaita vai skartā reģiona teritorijas, lai tas būtu atbilstīgs palīdzības saņemšanai, Komisija uzskatīja, ka tiem jāatbilst attiecīgās valsts ekonomiskajam kontekstam. Šajā gadījumā katastrofa ir radījusi vietējus postījumus, bet tā palika nelielas teritorijas robežās, kurā ir mazs iedzīvotāju skaits. Pēc iesnieguma nepalika šaubas, ka lielās lietavas vietēji radīja nopietnus postījumus, tomēr nebija pietiekošu pierādījumu par nopietnu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un reģiona (t.i., Kanāriju salu) ekonomisko stabilitāti. Tas nozīmē, ka reģiona ekonomiskās stabilitātes jēdzienu nevar izmantot attiecībā uz vienībām, kuras ir pārāk mazas, lai ietekmētu visu reģionu. To jāvērtē plašākā reģionālā kontekstā, t.i., Spānijas Kanāriju salu reģionā. Nav pierādījumu, ka Kanāriju salu ekonomiskā stabilitāte būtu kaut kādā mērā ietekmēta. Komisija 2008. gada sākumā nolēma, ka fondu nepiesaistīs un attiecīgi informēja Spānijas iestādes. Francija (Reinjona) Francijas Reinjonas salu 2007. gada februāra beigās skāra tropiskais ciklons “Gamède”, kas radīja nopietnus laitējumus infrastruktūrai un dažādām ekonomikas nozarēm. Francija 2007. gada 4. maijā iesniedza pieteikumu finansiālas palīdzības saņemšanai. Atjauninātu informāciju par postījumu apjomu saņēma 2007. gada 29. jūnijā, 12. un 17. jūlijā. Tā kā tiešie postījumi EUR 211,6 miljonu apmērā nepārsniedza Fonda piesaistes “lielas katastrofas” slieksni, kas ir EUR 3267 miljoni, pieteikumu izskatīja pēc reģionālai ārkārtas katastrofai piemērojamajiem kritērijiem. Francijas iestādes savu pieteikumu pamatoja ar Reinjonas īpašo situāciju, jo tā ir vistālākais un vienlaikus visvairāk apdzīvotais Eiropas Savienības īpaši nomaļais reģions. Tiek sniegti pierādījumi, lai apliecinātu, ka Reinjonas izolētā izvietojuma dēļ un tās pašlaik jau kritiskās sociāli ekonomiskās situācijas dēļ ciklona radīto zaudējumu ietekme un ilgstošās sekas bija daudz nopietnākas, nekā tas būtu citos apstākļos. Katastrofa nopietni izpostīja infrastruktūru, īpaši ceļus, ūdens apgādes sistēmas un telekomunikācijas, kā arī lauksaimniecību un zvejniecību un dažādā apjomā ietekmēja visus Reinjonas iedzīvotājus. No 24 salas komūnām 21 bija jāizsludina ārkārtas stāvoklis. Pierādījumi, kas iesniegti, lai apliecinātu ievērojamu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā, lielākoties balstās uz problēmām, kas izriet no dažiem lielākajiem autoceļiem nodarītajiem postījumiem, jo īpaši tādēļ, ka tika iznīcināts tilts uz vienīgā visnozīmīgākā autoceļa, kas savieno divus ekonomiskos polus salas ziemeļos un dienvidos. Paredzams, ka tas negatīvi ietekmēs nodarbinātību un ekonomikas izaugsmi, tostarp izraisot daudzu MVU slēgšanu. Turklāt vētra radīja nozīmīgus zaudējumus zvejniecībai, lauksaimniecībai un tūrismam. Komisija 2007. gada 11. septembrī nolēma ierosināt piesaistīt Solidaritātes fondu un piešķirt finansiālu palīdzību EUR 5,29 miljonu apmērā. Pēc budžeta procedūras 2007. gada 28. decembrī Francijai izmaksāja dotāciju. Spānija (Kastīlija-Lamanča) Daļu no Kastīlijas-Lamančas reģiona 2007. gada 22. un 23. maijā skāra lieli plūdi, kas nopietni izpostīja sabiedrisko infrastruktūru, privātās mājas, uzņēmumus un lauksaimniecību. Spānija 2007. gada 18. jūlijā iesniedza pieteikumu finansiālas palīdzības saņemšanai. Spānijas iestādes tiešos postījumus novērtēja EUR 66,172 miljonu apmērā, kas ir tikai 2 % no parastā fonda piesaistes sliekšņa lielām katastrofām (EUR 3267 miljoni). Tā kā postījumi nepārsniedza parasto fonda piesaistes slieksni, pieteikumu izskatīja pēc „reģionālai ārkārtas katastrofai” piemērojamajiem kritērijiem. Komisija uzskatīja, ka, lai reģionālo katastrofu konkrētie kritēriji būtu nozīmīgi valsts mērogā, ir jānosaka atšķirība starp nopietniem reģionāliem un vienīgi vietējas nozīmes notikumiem. Katastrofu, kuras apjoms bija 2 % no parastā fonda piesaistes sliekšņa, neuzskatīja par atbilstošu minētajiem fonda kritērijiem. Viens no nosacījumiem fonda ārkārtas piesaistīšanai ir tāds, ka katastrofa ir skārusi lielāko daļu tā reģiona iedzīvotāju, uz kuru attiecas pieteikums. Pieteikums bija saistībā ar plūdiem Kastīlijas-Lamančas autonomā apgabala, kura kopējais iedzīvotāju skaits ir 1 839 900 (2004. gada dati), divās provincēs – Sjudadreala ar 489 200 iedzīvotājiem un Toledo (576 200 iedzīvotāju). Šajās provincēs plūdi skāra vairākas pašvaldības, kuru kopējais iedzīvotāju skaits ir 71 397. Šo pašvaldību iedzīvotāju skaits ir tikai ļoti neliela daļa no attiecīgo provinču iedzīvotāju skaita. Tā kā Regula 2012/2002 nenosaka minimālo apjomu pēc iedzīvotāju skaita vai skartā reģiona teritorijas, lai tas būtu atbilstīgs palīdzības saņemšanai, Komisija uzskatīja, ka tiem jāatbilst attiecīgās valsts ekonomiskajam kontekstam. Šajā gadījumā katastrofa bija radījusi vietējus postījumus, bet tā palika nelielas teritorijas robežās, kurā ir mazs iedzīvotāju skaits. Plūdi izpostīja ceļus un ūdensapgādes infrastruktūru, kā arī pašvaldību ēkas, izglītības, veselības aprūpes un sporta būves, ielu apgaismojumu, daudzas dzīvojamās mājas, lauksaimniecību, daļēji ražošanas un pakalpojumu bāzi. Pieteikums nerada šaubas, ka plūdi un lielās lietavas vietēji izpostīja infrastruktūru un lauksaimniecību, bet tajā nebija pārliecinošu pierādījumu par ievērojamu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā. Kaut gan pieteikums attiecās tikai uz visvairāk skartajiem reģioniem, tika saņemti tikai 1989 kompensācijas pieprasījumi par dzīvojamām mājām (no skarto reģionu kopējā iedzīvotāju skaita 71 397). Turklāt Komisija uzskatīja, ka reģiona ekonomiskās stabilitātes jēdzienu jāvērtē plašākā reģiona kontekstā. Pamatojoties uz minēto, Komisija secināja, ka pieteikums neatbilst prasībām attiecībā uz “katastrofas nopietnu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti skartajos reģionos”. Komisija 2008. gada 23. janvārī nolēma, ka fondu nepiesaistīs un attiecīgi informēja Spānijas iestādes. Apvienotā Karaliste 2007. gada jūnijā un jūlijā pēc atkārtotām ārkārtīgi spēcīgām lietavām vairākas Apvienotās Karalistes daļas skāra lieli plūdi, kas nodarīja nopietnus postījumus. Pēc tam 2007. gada 20. augustā Apvienotās Karalistes iestādes iesniedza pieteikumu par Solidaritātes fonda finansiālu palīdzību. Komisijas dienestu pieprasītā papildu informācija, kas bija vajadzīga, lai pabeigtu novērtēšanu, tika saņemta 2007. gada 26. oktobrī. Kopā plūdu nodarītie tiešie postījumi bija vairāk nekā EUR 4,6 miljardi. Tā kā šī summa pārsniedza EUR 3,267 miljardu piesaistes slieksni (t.i., 3 miljardi euro, rēķinot pēc 2002. gada cenām), kāda piemērojama Apvienotajai Karalistei, lai tā varētu saņemt palīdzību no Solidaritātes fonda, katastrofu var uzskatīt par „lielu dabas katastrofu”, un tādējādi uz to attiecas Regulas (EK) Nr. 2012/2002 piemērošanas galvenā joma par Solidaritātes fonda piesaisti. Komisija 2007. gada 10. decembrī izlēma piesaistīt Solidaritātes fondu un budžeta iestādei ierosināja piešķirt finansiālu palīdzību EUR 162,388 miljonu apmērā. Kipra Pēc 2007. gada 29. jūnija meža ugunsgrēkiem Kiprā 2007. gada 4. septembrī Kipras iestādes iesniedza pieteikumu par palīdzību. Kipras iestādes postījumus vērtēja uz EUR 38,2 miljoniem, kas bija 48 % no parastā fonda piesaistes sliekšņa Kiprai (EUR 79,895 miljoni). Tāpēc pieteikumu vērtēja pēc „reģionālai ārkārtas katastrofai” piemērojamiem kritērijiem. Galvenokārt izdega mežiem klātie rajoni Nacionālajā Meža parkā un uzskata, ka tā ir lielāka platība nekā pēdējo 7 gadu laikā uguns izpostītie rajoni visā Kiprā kopā. Tomēr tas ļoti ierobežoti ietekmēja iedzīvotājus. Kipras iestādes kā skarto reģionu norādījušas trīs kaimiņos esošus ciemus ar kopējo iedzīvotāju skaitu 1703 (t.i., 0,2 % no Kipras iedzīvotāju skaita). Šajos ciemos skarti 58 % mājsaimniecību. Komisija uzskatīja, ka skartā reģiona iedzīvotāju skaitam/teritorijai jāatbilst attiecīgās valsts ekonomiskajam kontekstam. Katastrofu, kas skāra tikai ļoti nelielu cilvēku skaitu (apmēram 988 iedzīvotājus) neuzskatīja par atbilstošu minētajiem Solidaritātes fonda kritērijiem. Turklāt nebija skaidru pierādījumu par “ievērojamu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem”. Pēc Kipras iestāžu sniegtajām ziņām ugunsgrēks diezgan ierobežoti izpostīja pamata infrastruktūru (transportu, ūdens un elektroapgādi), ko atjaunoja turpmākajās nedēļās. Paliekoši postījumi aprobežojās ar EUR 601920 (skartajos ciemos vidēji EUR 353 uz cilvēku) un tie bija tikai 1,5 % no kopējiem postījumiem. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pieteikums neatbilst visiem “ārkārtējas reģionālas katastrofas” kritērijiem. Komisija 2008. gada 23. janvārī nolēma, ka fondu nepiesaistīs un attiecīgi informēja Kipras iestādes. Itālija Itālijas iestādes 2007. gada 27. septembrī iesniedza Solidaritātes fonda pieteikumu komplektu, kas attiecās uz deviņiem dažādiem Itālijas reģioniem. Tomēr, tā kā nevienā no deviņiem pieteikumiem nebija ievērots Solidaritātes fonda pieteikumu iesniegšanas desmit nedēļu termiņš pēc pirmo postījumu datuma, Itālijas iestādēm 2007. gada 29. oktobrī nosūtīja vēstuli, kurā paziņoja, ka pieteikumi nav pieņemami. Spānija (ugunsgrēki Kanāriju salās) Trijās salās – Grankanārija, Tenerife un Gomera – 2007. gada jūlijā/augustā notika meža ugunsgrēki. Spānijas iestādes 2007. gada 3. oktobrī iesniedza pieteikumu finansiālas palīdzības saņemšanai. Kopējo tiešo postījumu apjomu novērtēja uz EUR 144,2 miljoniem. Tā kā šis apjoms ir 4,4 % no piemērojamā parastā fonda piesaistes sliekšņa, pieteikumu pamatoja ar “ārkārtējas reģionālas katastrofas” kritēriju. Skartais reģions bija trīs salas – Grankanārija, Tenerife un Gomera, kuru kopējais iedzīvotāju skaits ir 1 681 946. Ugunsgrēki izpostīja 35 000 hektārus zemes un 12 000 iedzīvotāju bija jāevakuē (0,7 % no skartajiem iedzīvotājiem). Katastrofa nopietni izpostīja ceļus un ūdensapgādes infrastruktūru, mājokļus, lauksaimniecību, uzņēmumus un dabas vidi. Kaut gan Komisija uzskatīja, ka ir iespējams, ka tuvu ugunsgrēka vietai dzīvojošie iedzīvotāji tādā vai citā veidā ir cietuši katastrofā, netika iesniegti pierādījumi par to, ka skarta triju salu – Grankanārija, Tenerife un Gomera – iedzīvotāju kopskaita lielākā daļa. Attiecībā uz prasību par ievērojamu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā pieteikumā bija vispārīgi apgalvots, ka ir paliekoša ietekme uz dabas vidi, infrastruktūru un resursiem, kas ietekmēs iedzīvotāju dzīves apstākļus izpostītajā zonā. Tomēr šim apgalvojumam nav iesniegti pārliecinoši pierādījumi. Attiecībā uz ievērojamu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā Spānijas iestādes pieteikumā norādīja, ka īsā laikā tos nevar novērtēt un neiesniedza turpmākus pierādījumus. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pieteikums neatbilst visiem regulā norādītajiem “ārkārtējas reģionālas katastrofas” nosacījumiem. Komisija 2008. gada sākumā nolēma, ka fondu nepiesaistīs un attiecīgi informēja Spānijas iestādes. Francija (Martinika) Viesuļvētra „Dean” 2007. gada augustā Francijas aizjūras departamentos Martinikā un Gvadelupā — divās kaimiņsalās Francijas Antiļās — radīja lielus zaudējumus infrastruktūrai un dažādām ekonomikas nozarēm. Francija 2007. gada 26. oktobrī iesniedza pieteikumu finansiālas palīdzības saņemšanai no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda. Komisija 2008. gada 8. janvārī saņēma papildu informāciju no Francijas iestādēm. Pieteikumu 2007. gada beigās vēl vērtēja un Komisija nebija pieņēmusi lēmumu par fonda piesaistīšanu. Grieķija 2007. gada augustā diezgan ievērojamu daļu Grieķijas skāra mežu ugunsgrēki. Ugunsgrēki bija īpaši spēcīgi un plaši Grieķijas rietumu reģionos Peloponēsā, kontinentālajā Grieķijā un Atikā. Šī dabas katastrofa radīja lielus zaudējumus dažādās ekonomikas nozarēs, īpaši lauksaimniecībā, un izpostīja infrastruktūru transporta, telekomunikāciju, enerģijas sadales, ūdensapgādes un notekūdeņu un dabas katastrofu novēršanas jomā. Katastrofa radīja ievērojamus zaudējumus arī dabiskajai videi, kultūras pieminekļiem, skolām, slimnīcām un ugunsdzēsības dienestiem. Būtiskas izmaksas radušās, nodrošinot pagaidu mājvietas un finansējot glābšanas dienestus, lai apmierinātu attiecīgo iedzīvotāju neatliekamās vajadzības. Ugunsgrēkos Peloponēsā, Rietumgrieķijā un Ebojā bojā gājuši 65 cilvēki. Grieķijas iestādes 2007. gada 30. oktobrī iesniedza pieteikumu Solidaritātes fonda palīdzības saņemšanai un pieteikumu papildināja 2008. gada 24. janvārī. Pieteikumu 2007. gada beigās vēl vērtēja un Komisija nebija pieņēmusi lēmumu par fonda piesaistīšanu. Slovēnija 2007. gada septembra vidū lielu daļu Slovēnijas skāra spēcīgs lietus un vētra, izraisot milzīgus plūdus un zemes nogruvumus. Slovēnijas iestādes 2007. gada 19. novembrī iesniedza pieteikumu Solidaritātes fonda palīdzības saņemšanai. Šī dabas katastrofa radīja lielus zaudējumus infrastruktūrai (transports, elektroenerģija, ūdens). Tika bojāti valsts ceļi vairāk nekā 350 km garumā un pašvaldību un mežu ceļi vairāk nekā 1600 km garumā, kā arī ūdens infrastruktūra vairāk nekā 17 km garumā, elektrotīkli vairāk nekā 10 km garumā, 48 ūdens rezervuāri un 147 tilti. Turklāt katastrofa ievērojami izpostīja sabiedriskās un privātās ēkas, uzņēmumus, lauksaimniecību un kultūras mantojuma pieminekļus. Pieteikumu 2007. gada beigās vēl vērtēja un Komisija nebija pieņēmusi lēmumu par fonda piesaistīšanu. 3. Finansējums 2006. gadā divos gadījumos, kuriem līdz gada beigām vēl nebija pabeigta budžeta procedūra (plūdi Ungārijā un Grieķijā), izmantoja vienu budžeta grozījumu. Budžeta grozījumu Nr. 2/2007[2] provizorisko projektu budžeta lēmējinstitūcija apstiprināja 2007. gada 7. jūnijā. Maksājumus varēja veikt pēc lēmuma par dotāciju pieņemšanas un īstenošanas vienošanās parakstīšanas. Fondu 2007. gadā piesaistīja divos jaunos gadījumos (vētra “Kyrill” Vācijā, ciklons “Gamède” Francijā/Reinjonā). Palīdzības summu katrā gadījumā noteica, pamatojoties uz Komisijas iepriekš izstrādāto standarta metodi, kas sīkāk skaidrota 2002./2003. gada ziņojumā (sk. arī šā ziņojuma 3. pielikumu). Budžeta grozījumu Nr. 6/2007[3] provizorisko projektu budžeta lēmējinstitūcija apstiprināja 2007. gada 24. oktobrī. Maksājumus varēja veikt pēc lēmuma par dotāciju pieņemšanas un īstenošanas vienošanās parakstīšanas. Šādas bija 2007. gadā izmaksājamās palīdzības summas. Saņēmējs | Katastrofa | Kategorija | Summa piešķirta (EUR) | Ungārija | Plūdi | lieli | 15°063°587 | Grieķija | Plūdi | reģionāli | 9°306°527 | Vācija | Vētra | liela | 166°905°985 | Francija /Reinjona | Tropiskais ciklons | reģionāls/ tālākā reģionā | 5°290°000 | Kopā | 196°566°099 | Budžeta procedūras par Apvienotās Karalistes (plūdi), Grieķijas (meža ugunsgrēki), Slovēnijas (plūdi) un Francijas/Martinikas (orkāns DEAN ) pieteikumiem, kurus saņēma 2007. gadā, līdz gada beigām nevarēja pabeigt. Attiecībā uz minētajiem pieteikumiem Komisija iesniedza budžeta grozījumu Nr. 1/2008[4] un Nr. 3/2008[5] provizorisko projektu, ko budžeta lēmējinstitūcija apstiprināja attiecīgi 2008. gada 9. aprīlī un 2008. gada 5. jūnijā, un budžeta grozījumu Nr. 7/2008[6] provizorisko projektu. Šos jautājumus aplūkos nākamā gada ziņojumā. 4. Uzraudzība Komisija 2007. gada 23. janvārī veica uzraudzības apmeklējumu Austrijā, lai iepazītu sistēmu, kādu Austrijas iestādes izveidojušas Solidaritātes fonda dotāciju izmantošanai pēc 2005. gada augusta spēcīgajiem plūdiem Foralbergā un Tirolē, kā arī lai uzzinātu jaunumus par dotāciju izmantošanas gaitu un ar Austrijas iestādēm apspriestu atsevišķus jautājumus. Tāpat kā iepriekšējās reizēs attiecīgās iestādes ļoti atbalstīja apmeklējumu. Komisijas viedoklis ir tāds, ka apmeklējums ļāva pārliecināties par izveidoto izmantošanas sistēmu un labo progresu. Pamatojoties uz saņemto informāciju, secināja, ka izmantošana notiek labi un ka ir veikti attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu uzraudzību un kontroles saistību ievērošanu. 5. Palīdzības izbeigšana Regulas Nr. 2012/2002 8. panta 2. punktā noteikts, ka ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc viena gada perioda beigām no dotācijas izmaksas dienas saņēmējvalsts iesniedz ziņojumu par dotācijas finanšu izlietojumu, (turpmāk “īstenošanas ziņojums”), pievienojot izdevumu pamatojuma pārskatu (turpmāk „derīguma pārskats”). Šīs procedūras beigās Komisija izbeidz Fonda palīdzību. Saistībā ar palīdzības izbeigšanu Maltai (2003. gada plūdi), par kuru īstenošanas ziņojumu saņēma 2006. gada 10. maijā un papildināja 2007. gada 28. jūnijā, Komisija atzīmēja, ka Maltas iestādes ir iztērējušas visu ESSF dotāciju summu (t.i., EUR 961 220). Komisija beidza palīdzības sniegšanu 2007. gada 3. jūlijā. No Slovākijas (vētra 2004. gadā), Zviedrijas, Igaunijas, Latvijas un Lietuvas (visi saistībā ar 2005. gada vētru) 2007. gadā Komisija saņēma galīgos īstenošanas ziņojumus par 2005. un 2006. gada dotācijām. Pēc šā gada ziņojumā ietvertā perioda beigām joprojām turpinājās šo īstenošanas ziņojumu novērtēšana. 6. Secinājumi Komisija 2007. gadā saņēma pavisam 19 jaunus pieteikumus, kas ir vislielākais skaits vienā gadā kopš fonda izveidošanas. Tikai četri no šiem pieteikumiem attiecās uz lielu dabas katastrofu. Pārējie 15 pieteikumi tika iesniegti atbilstoši kritērijiem par reģionālu katastrofu, no tiem par deviņiem pieteikumiem bija jāpaziņo, ka tie nav pieņemami, jo tika iesniegti pēc regulā noteiktā 10 nedēļu pieteikšanās perioda. Jaunie pieteikumi, kurus saņēma 2007. gadā, apstiprināja vispārējo tendenci, ka vairums pieteikumu Solidaritātes fonda palīdzībai netiek iesniegti par lielām dabas katastrofām, kuras ir fonda primārā darbības joma, bet gan saskaņā ar reģionālu katastrofu kritēriju. Šie kritēriji, kas saskaņā ar regulu Komisijai ir jāizskata „ar vislielāko rūpību”, joprojām ir diezgan grūti izpildāmi. Noraidīto pieteikumu pēc reģionālas (ārkārtas) katastrofas kritērijiem attiecība joprojām ir augsta – gandrīz divas trešdaļas. Līdz šim visos gadījumos (100 %) pozitīvi novērtēti pieteikumi saistībā ar lielām katastrofām, kurām piemēro tikai vienu kvantitatīvo kritēriju. Dalībvalstis un Komisijas dienesti 2007. gadā atkal ieguldīja ievērojamu laiku un pūles, lai attiecīgi sagatavotu un novērtētu pieteikumus par mazākām reģionālām katastrofām, kurus regulāri nepieņem. Tāpēc Komisijas 2005. gada 6. aprīlī iesniegtajā jaunajā Solidaritātes fonda regulas projektā viena no galvenajām izmaiņām ir izmantot tikai kvantitatīvus sliekšņus tāda postījumu līmeņa noteikšanai, kas vajadzīgs, lai uzsāktu fonda piesaisti, jo tas uzlabos fonda pārredzamību. Tas palīdzēs izvairīties no lielām pūlēm pieteikumu sagatavošanā, kurus pēc tam noraida, jo ārkārtas kritērijus ir grūti izpildīt. Jaunā Solidaritātes fonda regula dalībvalstīm sniegtu skaidrāku priekšstatu par to, kādos gadījumos var sagaidīt fonda palīdzību, lai atgūtos no katastrofas. Komisija 2007. gadā vairākkārt mēģināja pārliecināt dalībvalstis un jo īpaši Padomes nākamās prezidējošās valstis Vāciju un Portugāli atsākt debates par Komisijas jauno Solidaritātes fonda regulas projektu, kuru kopumā atbalsta Eiropas Parlaments. Tomēr Padomē līdz 2007. gada beigām virzība nenotika. 1. pielikums Eiropas Savienības Solidaritātes fonda 2007. gadā saņemtie pieteikumi Valsts | NKI 2005. gadā | 0,6% no NKI | Lielas katastrofas slieksnis 2007. gadā | AT | ÖSTERREICH | 242 610 | 1 455,660 | 1 455,660 | BE | BELGIQUE-BELGIË | 301 089 | 1 806,535 | 1 806,535 | BG | BALGARIJA | 21 700 | 130,200 | 130,200 | CY | KYPROS | 13 316 | 79,895 | 79,895 | CZ | ČESKA REPUBLIKA | 95 308 | 571,847 | 571,847 | DE | DEUTSCHLAND | 2 248 160 | 13 488,960 | 3 266,629* | DK | DANMARK | 208 981 | 1 253,883 | 1 253,883 | EE | EESTI | 10 528 | 63,168 | 63,168 | EL | ELLADA | 177 750 | 1 066,497 | 1 066,497 | ES | ESPAÑA | 893 165 | 5 358,990 | 3 266,629* | FI | SUOMI/FINLAND | 157 346 | 944,076 | 944,076 | FR | FRANCE | 1 718 822 | 10 312,933 | 3 266,629* | HR | HRVATSKA | 30 947** | 185,681 | 1,114 | HU | MAGYARORSZÁG | 83 689 | 502,134 | 502,134 | IE | IRELAND | 137 719 | 826,316 | 826,316 | IT | ITALIA | 1 412 607 | 8 475,641 | 3 266,629 | LT | LIETUVA | 20 296 | 121,774 | 121,774 | LU | LUXEMBOURG (G-D) | 24 018 | 144,106 | 144,106 | LV | LATVIJA | 12 655 | 75,932 | 75,932 | MT | MALTA | 4 395 | 26,369 | 26,369 | NL | NEDERLAND | 510 183 | 3 061,098 | 3 061,098* | PL | POLSKA | 235 325 | 1 411,952 | 1 411,952 | PT | PORTUGAL | 145 347 | 872,080 | 872,080 | RO | ROMÂNIA | 77 011 | 462,068 | 462,068 | SE | SVERIGE | 286 933 | 1 721,600 | 1 721,600 | SI | SLOVENIJA | 27 379 | 164,272 | 164,272 | SK | SLOVENSKÁ REPUBLIKA | 37 141 | 222,843 | 222,843 | TR | TÜRKIYE | 290 025 | 1 740,151 | 10,441 | UK | UNITED KINGDOM | 1 830 312 | 10 981,869 | 3 266,629* | ~ EUR 3 miljardi 2002. gada cenās IKP (NKI nav pieejams) [1] Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, OV L 311/3, 14.11.2002., turpmāk — „regula”. [2] COM(2007) 148, galīgā redakcija, 28.3.2007. [3] COM(2007) 527, galīgā redakcija, 13.9.2007. [4] COM(2008) 15, galīgā redakcija, 18.1.2008. [5] COM(2008) 201, galīgā redakcija, 14.4.2008. [6] COM(2008) 556, galīgā redakcija, 15.9.2008.