LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 1.8.2005 
COM(2005) 356 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
Eiropas valodu kompetences r ādītājs 
 
LV 2   LV SATURA R ĀDĪTĀJS 
I IEVADS ....................................................................................................................... 3 
1. Daudzvalod ība Eiropas sabiedr ībā............................................................................... 3 
2. Pieejamo datu ierobežot ība .......................................................................................... 3 
3. Vajadz ība pēc ticamākiem datiem................................................................................ 5 
II R ĀDĪTĀJA ĪSTENOŠANA ........................................................................................ 6 
1. M ērķis........................................................................................................................... 6 
2. Sist ēma ......................................................................................................................... 6 
3. M ērķgrupa .................................................................................................................... 6 
4. Skala ....................................................................................................................... ...... 7 
5. Valodas..................................................................................................................... .... 7 
6. Prasmes..................................................................................................................... .... 7 
7. Citi dati................................................................................................................... ...... 7 
8. Sadarb ība...................................................................................................................... 8 
9. Konsultat īvā padome Eiropas valodu kompetences r ādītāja jautājumos ..................... 8 
10. Ietekme uz resursiem.................................................................................................... 9 11. Termi ņi ......................................................................................................................... 9 
III SECIN ĀJUMS ............................................................................................................. 9 
 
LV 3   LV I IEVADS 
1. Daudzvalod ība Eiropas sabiedr ībā 
Eiropas Savien ība, kas nodrošina iedz īvotāju brīvu pārvietošanos, pakalpojumu, pre ču un 
kapitāla brīvu apriti, patlaban ir m ājvieta 450 miljoniem cilv ēku ar atšķirīgu etnisko izcelsmi, 
kultūras un valodas v ēsturi. 
Komisijas pazi ņojumā „Valodu apguves sekm ēšana un valodu daudzveid ība: Rīcības plāns 
2004. līdz 2006. gadam”1 atkārtoti tika uzsv ērta sabiedr ības un ikvienas personas valodu 
daudzveid ības veicin āšanas noz īmība Eiropas Savien ībā. Spēja saprast svešvalodas un 
sazināties tādās valodās, kas nav dzimt ā valoda, ir pamatprasme, kas vajadz īga visiem Eiropas 
iedzīvotājiem. Lai veicin ātu mobilit āti visā Eiropas Savien ībā, ir svarīgi veicināt svešvalodu 
prasmju turpm āku pilnveidošanu2;  
tā dos ieguld ījumu faktiska Eiropas darba tirgus izveid ē, nodrošinot iedz īvotājiem iesp ēju 
pilnībā izmantot br īvību strādāt vai stud ēt citā dalībvalstī. Turklāt darbspēks ar praktisk ām 
valodu prasm ēm un starpkult ūru zināšanām dod iesp ēju Eiropas uz ņēmumam efekt īvi 
konkurēt pasaules tirg ū. 
Svešvalodu apguve un run āšana svešvalod ās veicina atv ērtāku pieeju citiem, citu kult ūrām un 
uzskatiem. Turkl āt svešvalodu apguve pilnveido kognit īvās spējas un nostiprina dzimt ās 
valodas prasmes, tostarp las ītprasmi un rakst ītprasmi. Apg ūt vienu sazi ņas valodu ( lingua 
franca ) ir nepietiekami. Komisijas [r īcības] mērķis ir patiesi daudzvalod īga Eiropas 
sabiedrība: sabiedr ība, kurā ikvienas personas daudzvalod ības līmenis past āvīgi pieaug, l īdz 
katram iedz īvotājam papildus dzimt ās valodas prasmei ir praktiskas iema ņas vēl vismaz div ās 
valodās. 
Valstu un vald ību vadītāji 2002. gada mart ā Barselon ā, izvirzījuši mērķi līdz 2010. gadam 
padarīt Eiropas Savien ības izglītības un apm ācības sistēmas par vispasaules kvalit ātes 
standartu, aicin āja „turpmāk rīkoties …, lai uzlabotu pamatprasmju l īmeni, jo īpaši, jau no 
agra vecuma m ācot vismaz divas svešvalodas ”3. Vienlaikus tika aicin āts „2003. gad ā ieviest 
valodas kompetences r ādītāju”4. Šis lēmums izriet ēja no tā, ka patlaban tr ūkst datu par 
personu faktiskaj ām valodu prasm ēm Eiropas Savien ībā, un ir vajadz īgas stabilas sist ēmas, lai 
novērtētu virzību uz šo jauno m ērķi. 
2. Pieejamo datu ierobežot ība 
Patlaban pieejamie dati ir ierobežoti attiec ībā uz a) ievades datiem, piem ēram, ziņām par 
valodu mācīšanu skol ās, un b) sabiedrisk ās domas aptauju rezult ātiem.  
                                                 
1 KOM (2003) 449 gal īgais. 
2 Ar Komisijas R īcības plāna 18. darb ību attiecībā uz prasm ēm un mobilit āti (KOM (2002)72 gal īgais) 
visas dal ībvalstis ir aicin ātas pilnveidot valodu apguvi un starpkult ūru zināšanas kā daļu no 
mūžizglītības shēmas. 
3 Barselonas Eiropadome, 2002. gada 15. un 16. marts, prezident ūras secin ājumi, I da ļa, 43. punkta 
1. apakšpunkts. 
4 (Turpat.) 
 
LV 4   LV Piemēram, pirmie no iepriekšmin ētajiem datiem r āda, ka palielin ās tādu skolēnu skaits, kuri 
pamatizgl ītības iestādē apgūst svešvalodu, un ļoti ierobežots ir t ādu valodu loks, kuras m āca 
visās [skolēnu] vecuma grup ās, un ka mazin ās [apguvei] pied āvāto valodu daudzveid ība; 
pieaug tendence „apg ūt svešvalodas”, kas noz īmē vienkārši „apgūt angļu valodu”.  
Kā parādīts tabulā, tādu svešvalodu vid ējais skaits, kuras m āca vidējās izglītības iestādēs, ir 
tālu no Barselonas Eiropadomes noteikt ā mērķa jau no agra vecuma m ācīt divas svešvalodas5.  
C6 attēls: Vidējais svešvalodu skaits, ko apg ūst katrs skol ēns vispārējās vidējās 
izglītības iestādēs (ISCED  2 un 3), 2001./02. m ācīgu gads 
 
 ISCED  2 
  ISCED  3 
 EU-
25 BE 
fr BE 
de BE 
nl CZ DK DE EE EL ES FR IE IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT SI SK FI SE UK IS LI NO BG RO
 1.3 1.1 (:) 1.4 1.0 1.5 1.2 2.0 1.9 1.4 1.5 1.0 1.2 1.9 1.6 1.7 2.5 0.9 2.2 2.0 1.1 1.3 1.5 1.0 1.1 2.2 1.7 0.8 2.1 (:) 1.6 1.1 1.9
 1.6 1.9 (:) 2.6 2.0 2.1 1.3 2.3 1.1 1.3 2.0 0.9 1.2 1.6 1.9 1.6 3.3 1.2 1.1 1.5 1.7 1.9 (:) 2.0 2.0 2.8 2.1 (:) 1.6 (:) (:) 1.8 1.9
Avots : Eurostat , New Cronos , 2004. gada maijs 
. 
 
Lai gan šie ievades dati ir v ērtīgi, tie piln ībā neatspogu ļo situāciju valodu apguves jom ā. Tie, 
piemēram, neko neizsaka par skol ēnu komunikat īvajām kompetenc ēm.  
Aptaujā par pieaugušo izgl ītību, ko patlaban izstr ādā Eurostat  un kas valst īs ir jāveic 
2006. gad ā, būs iekļauts modulis, kur ā respondenti paši sniegs zi ņas par valodu prasm ēm 
Eiropas vienotas valodu prasmes l īmeņa noteikšanas sist ēmas attiec īgajā skalā. Aptauja par 
pieaugušo izgl ītību tiks atk ārtota reizi 5 gados. Š ī aptauja sniegs v ērtīgus, no konteksta 
izrietošus datus par pieaugušo iedz īvotāju valodu prasmju pašnov ērtējumu, tom ēr tās mērķis 
nav sniegt objekt īvu valodu prasmju nov ērtējumu.  
Līdz šie dati k ļūs izmantojami, vien īgā cita inform ācija par svešvalodu prasm ēm patlaban ir 
pieejama no Eurobarometer  sabiedrisk ās domas aptauj ām, kurās respondenti l ūgti novērtēt 
pašu prasmes, un t ādēļ tām ir ierobežota ticam ība. Piemēram, Eurobarometer standarta dati, 
kas 2001. gada tika v ākti uz vietas, sniedz š ādu atspogu ļojumu: 
                                                 
5 Pamatdati par valodu m ācīšanu skol ā Eiropā. (Eurydice , 2005.; ISBN 92 894 8681-3). 
 
LV 5   LV Respondenti (%), kuri at bild "Es varu piedal īties sarun ā tādā valodā, kas nav mana dzimt ā valoda" 2002.gads 
% replying 'I can take part in a conversation in  a language other than my mother tongue'. 2002 
% qui ont répondu 'Je peux participer à une conversati on dans une langue autre que ma langue maternelle' 
50617085
5376
44
3247
33466091 9297
3088 87
61
54
334391
80
5881
36
27
0102030405060708090100
Balgarija
Belgique / België
Ceska republika
Danmark
Deutschland
Eesti
Elláda
España
France
Ireland
Italia
Kypros / Kibris
Latvija
Lietuva
Luxembourg
Magyarország
Malta
Nederland
Österreich
Polska
Portugal
România
Slovenija
Slovensko
Suomi / Finland
Sverige
Türkiye
United Kingdom
 
Dati šķietami liecina par „valodu plaisu”, kur ā valodu prasmju sadal ījums valstu starp ā ir 
nevienāds, iespējams, nor ādot uz sal īdzinoši lielo noz īmi, kādu sabiedr ība dažādās 
dalībvalstīs piešķir valodu apguvei. Turkl āt līdz šim vis ās dalībvalstīs svešvalodu apguve jau 
ir daļa no mācību plāna, un ikvien ā valstī tā atspoguļo iestāžu, skolot āju un skol ēnu patiesas 
pūles6. Ja šī plaisa mazin ātos, tas šķietami nor ādītu uz to, ka b ūtu jāapgūst ne tikai vair ākas 
svešvalodas, bet ar ī to apguvei ir b ūtu jābūt efektīvākai. 
Tāpēc ir virziens, kur ā jāvirzās, pirms ikviens iedz īvotājs sasniedz t ādu valodu prasmju un 
starpkultūru zināšanu līmeni, kas vajadz īgs, lai g ūtu labumu no Eiropas Savien ības 
pilsoniskuma, un pirms dal ībvalstis īstenojušas valstu un to vald ību vadītāju aicinājumu 
visiem skol ēniem jau no agra vecuma m ācīt vismaz divas svešvalodas. 
3. Vajadz ība pēc ticamākiem datiem 
Virzību uz šo m ērķi var novērtēt, izmantojot tikai ticamus datus par svešvalodu m ācīšanas un 
apguves rezult ātiem; šie dati j āpamato ar objekt īviem valodu prasmju p ārbaužu rezult ātiem. 
Nolūkā noteikt labu praksi un dal īties tajā šādu datu anal īzei jāsekmē svešvalodu apm ācības 
politika un svešvalodu m ācīšanas metožu produkt īvāks salīdzinājums starp dal ībvalstīm. 
Eiropadomes san āksmē Barselon ā valstu un to vald ību vadītāji aicināja ieviest Eiropas valodu 
kompetences r ādītāju. 
                                                 
6 Eurydice , 2005., darbs cit ēts. Respondenti (%), kuri atbild "Es varu piedal īties sarun ā tādā valodā, kas nav mana dzimt ā valoda" 2002.gads 
 
LV 6   LV Šāds rādītājs atspogu ļos nozīmīgāko metožu att īstību, tas padar īs pamatotus un ticamus t ādus 
datus, kas pieejami politikas veidot ājiem, skolot ājiem un svešvalodu apguv ējiem. Galam ērķis 
ir sniegt dal ībvalstīm svarīgus datus, ar kuriem var pamatot ikvienu vajadz īgo pieejas 
pielāgojumu svešvalodu apm ācībā un apguv ē. 
Šis rādītājs arī jāaplūko arī kopsakar ībā ar rādītāju loku, ko dal ībvalstis vienojuš ās izstrādāt 
programmas „Izgl ītība un apm ācība 2010” kontekst ā. 
II R ĀDĪTĀJA ĪSTENOŠANA 
Ar rīcības plānu „Valodu apguves sekm ēšana un valodu daudzveid ība” Komisijai uztic ēts 
izstrādāt šādu rādītāju. Komisija šo r īcību ir virz ījusi uz priekšu, pamatojoties uz vienpr ātību 
ar dalībvalstu pārstāvjiem, proti, ekspertu darba grupu valodu jaut ājumos un prasmju r ādītāju 
un standartu jaut ājumos, ar kuru tai ir bijušas vispus īgas sarunas par principiem, kam j ābūt šā 
rādītāja pamatā. 
Tagad tā ir nonākusi pie jaut ājuma, kur ā jāizvēlas zināms skaits alternat īvu attiecībā uz 
vispārējiem rādītāja kritērijiem, jāapgūst pieeja datu v ākšanas pirmaj ā ciklā, kā arī pārvaldības 
pasākumi. 
Komisijas ierosin ātā pieeja ir izkl āstīta turpmāk tekstā. 
Kritēriji 
1. M ērķis 
Rādītāja mērķis ir katrā dalībvalstī novērtēt vispārējās svešvalodu kompetences.  
Tam jābūt augstas precizit ātes pakāpei un ticam ības līmenim; šiem krit ērijiem sekos 
politisks akcepts.  
Saskaņā ar citiem atbilst īgiem starptautiskiem r ādītājiem dati j āvāc regulāri, 
piemēram, trīs gadu ciklos. 
2. Sist ēma 
Visā Eiropas Savien ībā patlaban nav standartiz ēta valodu prasmju p ārskata, ir 
ierosināts atsaukties uz Barsel onas Eiropadomes aicin ājumu „uzlabot pamatprasmju 
līmeni, jo īpaši jau no agra vecuma m ācot vismaz divas svešvalodas”, vis ās 
dalībvalstīs pārvaldot īpaši izstr ādātus kompeten ču pārbaudījumus, ko piem ēro 
izraudzītai skolēnu grupai izgl ītības un apm ācības iestādēs. Lai, organiz ējot 
pārbaudījumus, nodrošin ātu optimālu resursu izmantojumu, tiks ņemti vērā atbilstošo 
iepriekšējo, Komisijas finans ēto projektu rezult āti. Šis pa ņēmiens neaptver visu 
pieaugušo iedz īvotāju valodu prasmju pilnu apjomu, bet gan t ādas metodiskas 
grūtības un kopumu, un p ārbaudījumu pārvaldības izdevumus, kas šaj ā posmā padara 
sarežģītu šādiem iedz īvotājiem minēto pieeju.  
3. M ērķgrupa 
Ņemot vērā Barselonas Eiropadomes aicin ājumu „… uzlabot pamatprasmju l īmeni, jo 
īpaši jau no agra vecuma m ācot vismaz divas svešvalodas …”, ir lietder īgi, ka 
 
LV 7   LV rādītāja iegūšanai datus no skol ēniem vāc attiecīgā obligātās izglītības vai apm ācības 
posma beig ās, kurā bijis jābūt sasniegtiem m ācību pamatm ērķiem.  
Eiropas Savien ībā ir liela vecumu daž ādība, kādos tiek pabeigta skola. Attiec ībā uz 
citiem starptautiskiem r ādītājiem un p ārbaudījumiem (t ādiem kā starptautisk ā 
skolēnu novērtēšanas programma PISA ) parasti pie ņem kompromisa vecumu, kas ir 
15 gadi. T ā Komisijai š ķiet atbilstoša izv ēle arī attiecībā uz šo rādītāju. 
Ir ierosināts vākt datus no 15 gadus veciem skol ēniem. 
4. Skala 
Rādītājam jāatspoguļo izlases kompetence katr ā no sešiem l īmeņiem Eiropas 
vienotās valodu prasmes noteikšanas sist ēmas skalā7. Vairākas dalībvalstis to jau ir 
atzinušas un plaši izmanto sa vu standartu noteikšanai šaj ā jomā. 
5. Valodas 
Saskaņā ar Barselonas Eiropadomes izvirz ītajiem m ērķiem rādītājam jāatspoguļo 
katra izlases kandid āta prasmes vismaz div ās tādās valodās, kas nav dzimt ā valoda. 
Principā pēc minētā rādītāja jāatspoguļo prasmes vis ās galvenaj ās svešvalod ās, kas 
izglītības un apm ācības sistēmās izvēlētas kā pirmā vai otrā svešvaloda. Komisija 
ierosina, ka pirmaj ā kārtā praktisku iemeslu d ēļ svešvalodu kompetence j āpārbauda 
tādās piecās svešvalod ās, kuras vis ā Eiropas Savien ībā māca visbiež āk (piemēram, 
angļu, franču, vācu, spāņu un itāļu valoda8). Pirmajā pārbaužu cikl ā gūtajai pieredzei 
jānodrošina plaš āks to valodu loks, kuras j āpārbauda turpm ākajos ciklos.  
6. Prasmes 
Rādītājam jānosaka četras valodas prasmes: las īšana, klaus īšanās, runāšana un 
rakstīšana. Pirmaj ā kārtā (atkal praktisku iemeslu d ēļ) runāšanas kompetences var ētu 
nepārbaudīt; ja šis b ūtu attiecīgs gadījums, tad pirmaj ā pārbaužu cikl ā gūtajai 
pieredzei b ūtu jānodrošina visas četras valodas prasmes, kuras j āpārbauda 
turpmākajos ciklos. 
7. Citi dati 
Ir svarīgi, lai dal ībvalstis sp ētu datus skaidrot savstarp ējā kopsakar ībā. Bieži valodas 
kompetenci ietekm ē tādi faktori, kas ne attiecas uz izgl ītības sistēmu (piem ēram, 
valodas TV, ģimenes vide), k ā arī tādi faktori, kas ietilpst min ētajās sistēmās 
(piemēram, skolot āja pieredze, valodas stundu kopskaits utt.). T ādēļ pārbaudījumu 
saturs jāpapildina ar skolot ājiem un skol ēniem paredz ētām aptaujas lap ām, lai gūtu 
kontekstu ālu informāciju. 
                                                 
7 Eiropas vienot ā valodu prasmes l īmeņa noteikšanas sist ēma: „ Learning, teaching, assessment ”, 
Cambridge University Press,  2001.; ISBN 0 521 80313 6. 
8 Eurydice , 2005. , darbs cit ēts, 47. līdz 52. lpp. 
 
LV 8   LV Pārvaldības pasākumi  
8. Sadarb ība 
Komisija ir ap ņēmusies pild īt saistības, ko pilnvarojot tai pieš ķīrusi Eiropadome. Ir 
arī skaidrs, ka šis r ādītājs būs nozīmīgs dalībvalstīm; tas sniegs v ērtīgu tādu jaunu 
datu avotu, kuri var dar īt zināmus lēmumus par svešvalodu m ācīšanas politiku un 
praksi, k ā arī veicināt labas prakses savstarp ēju apmai ņu. Arī dalībvalstīm 
starptautisku r ādītāju izstrādē ir vērtīga pieredze, kas piln ībā jāizmanto. Komisija 
uzskata, ka t āpēc dalībvalstīm pilnā mērā jābūt iesaistītām minētā rādītāja izstrādē un 
ieviešanā. 
Attiecībā uz izstrādes centraliz ētu koordin ēšanu un sniegto materi ālu centraliz ētu 
analīzi Komisija to veiks, izmantojot ārēju atbalstu, pamatojoties uz l īgumu, kas 
izraudzīts parastā piedāvājumu konkursa proced ūrā. 
Tomēr šā piedāvājuma sagatavošan ā Komisijai no dal ībvalstīm būs vajadzīgs atbalsts 
un konsult ācijas, dal ībvalstīs pārraugot turpm āko līgumu, nosakot vispiem ērotāko 
pieeju pārbaudījumu pārvaldībai un īstenojot šo r ādītāju. 
Būs vajadzīga tāda struktūra, kuras locek ļus attiecīgā dalībvalsts būtu pilnvarojusi 
konsultēt Komisiju par atbilst īgajiem politikas un tehniskajiem jaut ājumiem un zi ņot 
par rādītāja īstenošanas gaitu dal ībvalstī. Esošajām ekspertu grup ām nav vajadz īgā 
pilnvarojuma, ne ar ī speciālo tehnisko zin āšanu par valodu p ārbaudījumiem vai 
rādītāju izstrādi, lai to veiktu. 
9. Konsultat īvā padome Eiropas valodu kompetences r ādītāja jautājumos 
Komisija t āpēc ierosina izveidot dal ībvalstu p ārstāvju konsultat īvo padomi 
(„Erasmus  intensīvo valodu kursu Konsultat īvo padomi – EILC ”), kurai b ūtu šādi 
uzdevumi: 
konsultēt Komisiju pied āvājuma specifik āciju, pārbaudījumu dokumentu izstr ādes 
jautājumos un par pied āvājuma iesniedz ēju atlases krit ērijiem; 
konsultēt Komisiju par l īgumslēdzējpuses darba p ārbaudi; 
• konsultēt par atbilst īgiem datu v ākšanas pas ākumiem dal ībvalstīs, standartiem un 
tehniskajiem protokoliem; 
• nodrošināt labu īstenošanas pas ākumu virz ību dalībvalstīs; 
• pārraudzīt rezultātus. 
Dalībvalstis (vai t ādas dalībvalstu kompetent ās iestādes kā statistikas biroji) veiks 
praktiskas darb ības, kas vajadz īgas, lai īstenotu datu v ākšanu, iev ērojot protokolus un 
standartus, ko p ēc konsultat īvās padomes ieteikuma ir noteikusi Komisija. Šaj ā rīcībā 
būs iekļautas šādas darbības: 
• izlases iest āžu līdzdalības organiz ēšana; 
 
LV 9   LV • pārbaudes materi ālu piegāde inspektoriem un praktisku pas ākumu veikšana 
pārbaužu norises nol ūkā; 
• atbilžu v ākšana un sistematiz ēšana mar ķēšanai atbilst īgi centraliz ētiem 
standartiem; 
• iegūto datu nos ūtīšana galvenajam koordinatoram. 
Tādēļ pēc tam, kad Padome b ūs norādījusi, ka t ā atbalsta šeit izkl āstīto pieeju, 
Komisija izveidos konsultat īvo padomi un aicin ās katru dal ībvalsti izvirz īt vienu 
pārstāvi šai padomei. 
10. Ietekme uz resursiem 
Ir sastādīta galveno izmaksu t āme (pamatojoties uz galvenaj ām PISA  izmaksām). 
Attiecīgi vajadz īgais līdzekļu apjoms 2005. gad ā ir apstiprin āts Socrates  un 
Leonardo da Vinci  programmu budžet ā. Līdzvērtīgas summas b ūs pieejamas 
2006. gad ā, un Komisija ir ierosin ājusi no 2007. gada turpm āk šādas izmaksas segt 
no budžeta, kas paredz ēts jaunajai programmai m ūžizglītības jomā. 
Attiecībā uz izmaksu t āmēm no vajadz īgajiem dal ībvalsts resursiem t ās skaidri b ūs 
atkarīgas no metodes, kas tiks gal īgi izraudz īta, apspriežoties ar dal ībvalsts 
pārstāvjiem. Tom ēr iepriekš izkl āstītās darbības noteikti b ūs saistītas ar izmaks ām. 
Priekšstatu par š īm izmaks ām var gūt, aplūkojot attiec īgos PISA paredzētos valsts 
budžetus. 
11. Termi ņi 
Komisija l īdz 2005. gada beig ām vēlas sasaukt pirmo  EILC  konsultat īvās padomes 
sanāksmi, lai 2006. gada pavasar ī uzaicinātu iesniegt pied āvājumus rādītāja 
centralizētai koordin ēšanai un nol ūkā izskatīt ierosinātos pārbaudes dokumentus 
2007. gad ā organizētu pirmo izm ēģinājuma projektu. 
III SECIN ĀJUMS 
Eiropas valodu kompetences r ādītājam ir sava v ērtība. Tas mums vair āk vēstīs par jauno 
eiropiešu daudzvalod ības iespējām, lai mēs patlaban var ētu apzināt tās vai citādi uzzināt par 
tām. Taču vienlaikus tam ir vair āk gan simboliska noz īme. Barselonas Eiropadome, aicinot 
ieviest valodas kompetences r ādītāju, arī ievēroja, ka vismaz divu svešvalodu m ācīšana jau no 
agra vecuma ir noz īmīga pamatprasmju da ļa – daļa no tiesībām, ko piedzimstot ieg ūst ikviens 
Eiropas iedz īvotājs. Šajā gadījumā Eiropadome uzsv ēra, ka Eiropas Savien ība ir mājvieta 
daudzu kult ūru un valodu cilv ēkiem un ka m ācīšanās tiem noz īmē būt daļai no eiropiešiem. 
Komisija aicina Padomi izteikt piekrišanu šaj ā paziņojumā izklāstītajai pieejai ieviest Eiropas 
valodu kompetences r ādītāju tā, lai sagatavošan ās darbs atbilst īgā tempā varētu virzīties uz 
priekšu. Lai iek ļautos laika pl ānojumā, ir būtiski svar īgi, lai Padome l īdz šā gada beig ām 
paustu atbalstu. 
 
LV 10   LV FICHE FINANCIÈRE  
1. DÉNOMINATION  DE LA PROPOSITION  : 
The European Indicator of Langua ge Competence – Implementation 
2. CADRE  ABM  / EBA  (GESTION /ÉTABLISSEMENT DU BUDGET PAR ACTIVITÉS ) 
Domaine(s) politique(s) concerné(s ) et activité(s) associée(s): 
Education et culture Culture et langues 
3. LIGNES
 BUDGÉTAIRES 
3.1 Lignes budgétaires (lignes opérationnell es et lignes connexes d'assistance 
technique et administrative (anciennes lignes BA)), y compris leurs intitulés: 
15.02.02.02 Socrates 
15.03.01.02 Leonardo da Vinci puis, à partir de 2007, la ligne budgétaire qui correspondra au programme Lifelong Learning 
dont la proposition de décision a été a doptée par la Commission en juillet 2004.  
3.2 Durée de l'action et de  l'incidence financière: 
L’action débutera en 2005 ; elle pourrait avoi r un caractère permanent ; elle durera au 
minimum 3 ans. 
3.3 Caractéristiques budgétaires (ajouter des lignes le cas échéant): 
Ligne 
budgétaire  Nature de la 
dépense  Nouvelle  Participation 
AELE  Participation 
pays candidats  Rubrique 
PF 
15.02.02.02 
Socrates DNO CD NON OUI OUI N° 3 
15.03.01.02 
Leonardo da Vinci DNO CD NON OUI OUI N° 3 
 
LV 11   LV 4. RÉCAPITULATIF  DES  RESSOURCES 
4.1 Ressources financières 4.1.1 Article Récapitulatif des crédits d'engagement (CE) et des crédits de paiement 
(CP) 
millions d'euros (à la 3
ème décimale) 
 
Nature de la 
dépense  Section 
n°   
2005  
2006  
2007  
2008  
2009 2010 
et suiv.  
Total 
Dépenses opérationnelles9         
Crédits d'engagement 
(CE) 8.1 a pm pm pm pm pm pm pm 
Crédits de paiement 
(CP)  b pm pm pm pm pm pm pm 
Dépenses administratives incluses dans le montant de référence10    
Assistance technique 
et administrative – ATA (CND) 8.2.4 c - - -    - 
MONTANT TOTAL DE 
RÉFÉRENCE         
Crédits 
d'engagement   a+c pm pm pm pm pm pm pm 
Crédits de paiement   b+c pm pm pm pm pm pm pm 
Dépenses administratives non  incluses dans le montant de référence11   
Ressources humaines 
et dépenses connexes (CND) 8.2.5 d 
0,054 0,108 0,108 0,108 0,108 0,108 0,594 
                                                 
9 Dépenses ne relevant pas du Chapitre xx 01 du Titre xx concerné. 
10 Dépenses relevant de l'article xx 01 04 du Titre xx. 
11 Dépenses relevant du Chapitre xx 01, sauf articles xx 01 04 et xx 01 05. 
 
LV 12   LV Frais administratifs 
autres que les ressources humaines et coûts connexes, hors montant de référence (CND) 8.2.6 e 
0,086 0,086 0,086 0,086 0,086 0,086 0,516 
Total indicatif du coût de l'action 
TOTAL CE y 
compris coût des ressources humaines   a+c+
d+e 0,140 0,194 0,194 0,194 0,194 0,194  1,110 
TOTAL CP y 
compris coût des ressources humaines   b+c+
d+e 0,140 0,194 0,194 0,194 0,194 0,194  1,110 
 
Remarque:  
La mise sur pied de l'indicateur n'entraînera  pas de dépense opérati onnelle supplémentaire à 
charge du budget de l'Union: les dépenses  correspondantes seront  supportées par les 
programmes Socrates et Leonardo da Vinci ( puis Lifelong Learning) sans augmentation des 
dotations globales de ces programmes; de là la mention "pm" reprise ci-dessus. Pour 
information, la contribution annuelle de ces programmes au financement de l'indicateur 
devrait être globalement de l'ordre de 2,5 MioEUR. 
Détail du cofinancement 
Néant. Il n'y aura pas de cofinancement des dépe nses centrales impliquées  par ce projet (les 
Etats membres ne prendront en charge que le s dépenses, décentralisées , d'administration des 
enquêtes). 
4.1.2 Compatibilité avec la programmation financière 
: Proposition compatible avec la prog rammation financière existante. 
 Cette proposition nécessite une reprogram mation de la rubrique concernée des 
perspectives financières. 
 Cette proposition peut nécessiter un recours aux dispositions de l'accord 
interinstitutionnel12 (relatives à l'instrument de flexibi lité ou à la révision des perspectives 
financières). 
                                                 
12 Voir points 19 et 24 de  l'accord interinstitutionnel. 
 
LV 13   LV The appropriations from 2007 are subject to the appr oval of the next financial programming 
period. 
4.2.3 Incidence financière sur les recettes 
: Proposition sans incidence financière sur les recettes 
 Incidence financière - L'effet sur les recettes est le suivant: 
4.2 Ressources humaines FTE (y compris fo nctionnaires, personnel temporaire et 
externe) - voir détail sous le point 8.2.1. 
 
Besoins annuels   
2005  
2006  
2007  
2008  
2009 2010 
et suiv. 
Total des effectifs de ressources humaines 0,5 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 
5. CARACTÉRISTIQUES  ET OBJECTIFS 
Des précisions relatives au contexte de la proposition sont exigées dans l'exposé des 
motifs. La présente section de la fiche financ ière doit contenir les éléments d'information 
complémentaires ci-après:  
5.1 Réalisation nécessaire à court ou à long terme 
L'action vise à court terme l'élaboration de l’ indicateur européen de compétence linguistique 
qui a été demandé par le Conseil européen de Barcelone de 2002. L’existence de ce nouvel 
indicateur comblera une vide que  les états membre ont constaté. 
5.2 Valeur ajoutée de l'implication communa utaire, compatibilité de la proposition 
avec d'autres instruments financ iers et synergie éventuelle 
L’implication communautaire permettra la co ordination d’un travail en commun des États 
Membre pour la mise en œuvre d’un projet qu i a été demandé par les chefs d’État et de 
Gouvernement. L’approche proposée à été c hoisie parce qu’elle implique un équilibre 
efficace et performant entre une action décen tralisée et hétérogène, et une action 
complètement centralisée. 
5.3 Objectifs, résultats escomptés et indica teurs connexes de la proposition dans le 
cadre de la gestion par activités (ABM) 
L’action proposée contribuera à l’ objectif "Promouvoir la diversit é linguistique". Il s'agit de 
promouvoir la diversité linguistique  et l’apprentissage des langues par la mise en oeuvre d'une 
stratégie communautaire et des actions linguistiques dans les programmes d'éducation et de 
formation, afin d'améliorer quantitativement et  qualitativement les c onnaissances de langues 
dans l'Union européenne. 
Les résultats escomptés seront la définition d’un nouvel indicateur de compétence en langues 
et la création de tests de langue et la réco lte de données pour alimenter cet indicateur. Les 
 
LV 14   LV tests seront administrés à un échan tillon quantitatif et représentati f dans chaque pays, afin de 
mesurer son niveau de compétence en langues. Les compétences seront mesurées selon les 6 
niveaux établis dans le Cadre Co mmun de Référence en Langues. 
Les indicateurs principaux de la ré ussite de cette action seront : 
• l'existence d'un système UE de tests pour recu eillir les données su r les compétences en 
langues d’un échantillon d’élèves, dans chaque pays;  
• l'existence et la qualité des données ainsi recueillies ; et 
• à travers l’analyse de ces données, des compar aisons des ‘output’ et  de l’efficacité des 
différents systèmes d’appr entissage de langues,  
• permettant ainsi au états membres d’y apporter les réorient ations nécessaires. 
5.4 Modalités de mise en œuvre (indicatives)  
Indiquer ci-dessous la (les) modalité(s)13 de mise en œuvre choisie(s). 
 Gestion centralisée 
: directement par la Commission 
 indirectement par délégation à: 
 des agences exécutives, 
 des organismes créés par les Communautés, tels que visés à l'article 185 du règlement 
financier, 
 des organismes publics nationaux/organismes avec mission de service public. 
 Gestion partagée ou décentralisée 
 avec des Etats membres 
 avec des pays tiers 
 Gestion conjointe avec des organisa tions internationales (à préciser) 
Remarques: 
La proposition de la Commissi on est que la coordination cen trale soit assurée par la 
Commission (et donc que les coûts centraux, notamme nt les coûts de réunions du Board et les 
coûts de la création de tests, de la coordina tion de leur correction, de l’établissement des 
données finales par pays et de l’indicate ur lui-même soient couverts par le budget 
                                                 
13 Si plusieurs modalités sont indiquées, veuillez donner des précisions dans la partie «Remarques» du 
présent point. 
 
LV 15   LV communautaire). Les tâches d’administration de s tests dans un échantill on d’institutions dans 
tous les pays seront assurées par les Ét ats membres (et les coûts supportés par eux). 
Cette fiche financière ne concerne que les coûts à charge du budget communautaire. 
6. CONTRÔLE  ET ÉVALUATION 
6.1 Système de contrôle 
Selon les procédures appliqués pour les prog rammes Socrates et Leonardo da Vinci. 
6.2 Évaluation 
6.2.1 Évaluation ex-ante 
Cette proposition répond au constat des Chefs d’ État et de Gouvernement lors du Conseil 
européen de Barcelone que l’Union ne possède  pas de données fiables sur les compétences 
linguistiques de ses citoyens et à sa demande  relative à l’établissement d’un Indicateur 
Européen de Compétences Linguistiques.  
Une étude élaborée par un consultant externe a confirmé la non-existence de tests en langues 
adaptés pour être utilisés pour recueillir les données requi ses à l'échelle européenne14 
La proposition a été rédigée suite à des disc ussions détaillées avec le groupe d’experts 
nationaux en matière de langues et avec le groupe d’experts nationaux en matière 
d'Indicateurs et Benchmarks. 
6.2.2 Mesures prises suite à une évaluation intermédiaire/ex-post (leçons tirées des 
expériences antérieures similaires) 
Aucune évaluation intermédiaire n’existe à présent. 
6.2.3 Conditions et fréquence des évaluations futures 
Les résultats de cette action seront pris en compte et communiqués notamment dans le 
contexte des futurs rapports sur le processus ‘Éducation et Formation 2010’. 
7. MESURES ANTIFRAUDE  
Selon les procédures appliquées pour les pr ogrammes Socrates et Leonardo da Vinci.
                                                 
14 Report « Language Skills Indicator » by Anne We st, Professor of Education Policy, Centre for 
Educatinal Research, Department of Social Policy,  London School of Economics and Political Science 
2003 
 
LV 16   8. DÉTAIL  DES  RESSOURCES 
8.1 O BJECTIFS DE LA PROPOSITION EN TERMES DE COÛTS  
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3ème décimale) 
2005  2006  2007  2008  2009  2010 et suiv.  TOTAL (Indiquer les 
intitulés des 
objectifs, des 
actions et des 
réalisations / 
outputs)  Type 
de 
réalisa
-tion 
/output  Coût 
moy
en Nbre de 
réalisations
/outputs Coût 
total Nbre de 
réalisations
/outputs Coût 
total Nbre de 
réalisations
/outputs Coût 
total Nbre de 
réalisations
/outputs Coût 
total Nbre de 
réalisations
/outputs Coût 
total Nbre de 
réalisations
/outputs Coût 
total Nbre de 
réalisations
/outputs Coût 
total 
Définition de 
l’Indicateur et des 
procédures pour sa 
mise en place. 
(travail effectué par 
la Commission, sur 
base des conseils 
des représentants 
des EM)    pm  pm  pm  pm  pm  pm   
Élaboration de tests 
en langue pour 
alimenter cet 
Indicateur 
(principalement 
couvert par appel 
d’offres ouvert)    2,5  2,5  0  1,5*  1,5*  0  1,5 
Administration de 
ces tests à un 
échantillon 
d’apprenants et 
analyse des données 
en découlant. 
(travail effectué par 
les EM)    pm  pm  pm  pm  pm  pm  pm 
COÛT TOTAL     2,5  2,5  pm  1,5  1,5  pm  1,5 
La mise sur pied de l'indicateur n'entraînera pas de dépense opérationnelle supplémentaire à charge du budget de l'Union: les d épenses correspondantes seront supportées par les 
programmes Socrates et Leonardo da Vinci (puis Lifelong Learning) sans augmentation des dotations globales de ces programmes; d e là la mention "pm" reprise ci-dessus. 
* Il est estimé que les coûts relatifs au développement des tests seront inférieurs dans le 2ème cycle de tests. 
 
LV 17   LV 8.2 D ÉPENSES ADMINISTRATIVES  
8.2.1.  EFFECTIFS ET TYPES DE RESSOURCES HUMAINES  
Types 
d'emplois  Effectifs à affecter à la gestion de l'action par utilisation des 
ressources existantes et/ou supplémentaires ( nombre de postes/FTE ) 
  2005 2006 2007 2008 2009 2010 et 
suiv. 
A*/
AD 0,25 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 Fonctionnair
es ou agents 
temporaires15 
(XX 01 01) B*, 
C*/AST 0,25 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 
Personnel financé16 
par art. XX 01 02       
Autres effectifs 
financés17 par art. 
XX 01 04/05 0 0 0 0 0 0 
TOTAL  0,5 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 
Note: ces ressources humaines additionnelles sont prévues par la décision APS 2006.
                                                 
15 Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence. 
16 Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence. 
17 Dont le coût est inclus dans le montant de référence. 
 
LV 18   LV 8.2.2 Description des tâches découlant de l'action 
Gestion du Groupe d’experts des États membres (préparati on des réunions, documents), 
gestion d’appels d’offres , conseils politiques.  
8.2.3 Origine des ressources humaines (statutaires) 
Lorsque plusieurs origines sont indiquées, veu illez indiquer le nombre de postes liés à 
chacune d'elles). 
 Postes actuellement affectés à la ge stion du programme à remplacer ou à prolonger 
: Postes pré-alloués dans le cadre de  l'exercice de APS/ APB pour l'année 2006. 
 Postes à demander lors de la prochaine procédure de APS/APB 
 Postes à redéployer en uti lisant les ressources existantes  dans le service concerné 
(redéploiement interne) 
 Postes nécessaires pour l'année n mais non  prévus dans l'exercice de APS/APB de 
l'exercice concerné 
 
LV 19   LV 8.2.4 Autres dépenses administratives incl uses dans le montant de référence  
(XX 01 04/05 – Dépenses de gestion administrative) 
millions d'euros (à la 3ème décimale) 
Ligne budgétaire 
(n° et intitulé) 2005 2006 2007 2008 2009 2010 
et suiv. TOTAL 
1. Assistance technique 
et administrative (comprenant les coûts de personnel afférents)         
 Agences exécutives18        
Autre assistance technique 
et administrative        
- intra muros          
- extra muros         
Total assistance 
technique et administrative  0 0 0 0 0 0 0 
 
                                                 
18 Il convient de mentionner la fiche financière se rapportant spécifiquement à l'agence/aux agences 
exécutive(s) concernée(s). 
 
LV 20   LV 8.2.5 Coût des ressources humaines et coûts connexes non  inclus dans le montant de  
référence millions d'euros (à la 3ème décimale) 
Type de ressources humaines 2005 2006 2007 2008 2009 2010 et 
suiv. 
Fonctionnaires et agents temporaires (XX 01 01) 0,054 0,108 0,108 0,108 0,108 0,108 
Personnel financé par art. 
XX 01 02 (auxiliaires, END, 
personnel intérimaire, etc.) 
(indiquer la ligne budgétaire) 0 0 0 0 0 0 
Coût total des ressources 
humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence)  0,054 0,108 0,108 0,108 0,108 0,108 
 
Calcul – Fonctionnaires et agents temporaires  
Se référer au point 8.2.1 le cas échéant 
Application du forfait de  108 kEUR par homme/an. 
Calcul - Personnel financé par article XX 01 02  
Se référer au point 8.2.1 le cas échéant 
Néant. 
Autres dépenses administratives non  incluses dans le montant de référence 
millions d'euros (à la 3ème décimale) 
 2005 
 2006 2007 2008 2009 2010 
et 
suiv. TOTAL 
XX 01 02 11 01 – Missions        
XX 01 02 11 02 – Réunions et 
conférences 0,086 0,086 0,086 0,086 0,086 0,086 0,516 
 
LV 21   LV XX 01 02 11 03 - Comités19        
XX 01 02 11 04 - Études et 
consultations        
XX 01 02 11 05 - Systèmes d'information        
2. Total autres dépenses de gestion (XX 01 02 11)         
3. Autres dépenses de nature 
administrative (préciser en indiquant 
la ligne budgétaire)        
Total des dépenses administratives autres que ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence)  0,086 0,086 0,086 0,086 0,086 0,086 0,516 
 
Les besoins en ressources humaines et administra tives seront couverts à l’intérieure de la 
dotation allouée à la DG gestionn aire dans le cadre de la pr océdure d’allocation annuelle. 
Calcul - Autres dépenses administratives non  incluses dans le montant de référence: 
Montant retenu pour les réunions  du comité consultatif (Board  de représentants des Etats 
membres): 
4 réunions par an * 25 participants (un par EM) * 860 EUR 
                                                 
19 Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.